stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Syllogismi
Yleiset ja erityiset termit, kategoriset syllogismit

Aristoteleen tavoin voidaan erottaa toisistaan erityiset termit kuten Sokrates ja yleiset termit kuten kreikkalaiset. Kieliopillisesti edelliset ovat yleensä erisnimiä. Aristoteles erotti lisäksi (a) termit, jotka voivat esiintyä vain subjekteina, ja (b) termit, jotka voivat esiintyä muuhun subjektiin kopulan on välityksellä liittyvänä predikaattina. Tällaista predikaattia sanotaan distributiiviseksi erotukseksi ei-distributiivisesta kuten kreikkalaiset ovat runsas­lukuisia. On selvää, että Aristoteleen syllogismit edellyttävät predikaattien olevan distribu­tiivisia, sillä esimerkiksi seuraava päätelmä ei ole pätevä: Kaikki kreikkalaiset ovat ihmisiä, ihmiset ovat runsas­lukuisia, siis kaikki kreikkalaiset ovat runsas­lukuisia. Aristoteleen mukaan erityiset termit ovat tyyppiä (a) ja yleiset termit tyyppiä (b). Siksi sana "ihminen" voi olla nimen "Sokrates" predikaattina ("Sokrates on ihminen"), mutta "Sokrates" ei voi olla minkään predikaattina. Sen vuoksi termit ovat vaihdettavissa keskenään vain, jos ne ovat yleisiä, niin sanottuja kategorisia termejä. Siksi syllogismeissa esiintyvien lauseiden olisi oltava kategorisia lauseita, joissa molemmat termit ovat yleisiä, ja ainoastaan kategorisia termejä sisältäviä syllogismia alettiin kutsua kategorisiksi syllogismeiksi.
On kuitenkin ilmeistä, ettei mikään estä erityistä termiä, siis erisnimeä esiintymästä syllogismissa, kunhan se on aina subjektin asemassa. Sellainen syllogismi ei kuitenkaan ole kategorinen, vaikka olisikin pätevä. Esimerkkinä voidaan mainita: "Sokrates on ihminen, kaikki ihmiset ovat kuolevaisia, siis Sokrates on kuolevainen." Intui­tiivi­sesti tämä on yhtä ilmeisen pätevä kuin "Kaikki kreikkalaiset ovat ihmisiä, kaikki ihmiset ovat kuolevaisia, siis kaikki kreikkalaiset ovat kuolevaisia." Aristoteles käsittikin muotoa "Sokrates on ihminen" olevat lauseet erikois­tapauksiksi muotoa "kaikki A:t ovat B" (AaB) olevista lauseista, missä tapauksessa edellä mainittu syllogismi kuuluisi Barbara-tyyppiin. Myöhemmät tutkijat kuten Bertrand Russell ovat kuitenkin pitäneet näitä oleellisesti erilaisina ja väittäneet, että niiden samastaminen on aikojen kuluessa aiheuttanut filosofiassa paljon sekaannusta, vaikka tämä syllogismi sinänsä onkin pätevä. Nykyaikaisen joukko-opin kannalta sen sijaan oleellinen ero näiden lauseiden välillä on siinä, että Sokrates on kaikkien ihmisten joukon alkio, kaikkien kreikkalaisten joukko taas saman joukon osajoukko.
Syllogismi logiikan historiassa

Aristoteleen syllogismi­oppi hallitsi länsi­maista filosofista ajattelua monen vuosi­sadan ajan. Francis Bacon kuitenkin hylkäsi 1600-luvulla syllogismin parhaana keinona luontoa koskevien päätelmien tekoon. Sen sijaan hän suosi induktiivisempaa, kokeellista lähestymis­tapaa havaintojen tekemiseksi, mikä merkitsi kokeellista tutkimusta, jonka pohjalta voitaisiin tehdä yleisempiä päätelmiä.
1800-luvulla syllogismeista kehitettiin muunnelmia, joissa esiintyi myös disjunktiivisia ("A tai B") ja ehdollisia lauseita ("jos A niin B"). Kant väitti teoksessaan Logiikka (1800), että logiikka oli ainoa loppuun saakka kehitetty tiede ja että Aristoteleen logiikka sisälsi jo kaiken, mitkä logiikan alalta ylipäänsä voitiin tietää. Kuitenkin jopa Kantin omaa, hänen muissa teoksissaan esitettyä filosofiaa voidaan hyvällä syyllä pitää logiikankin kannalta merkittävinä uusina tuloksina. Vaikka muissa osissa maailmaa logiikkaa oli kehitetty itsenäisesti, esimerkiksi Avicennan ja intialainen logiikka, Kantin käsitys oli länsimaissa pitkälti vallitsevana vuoteen 1879 saakka, jolloin Frege julkaisi teoksensa Begriffsschrift. Siinä hän julkaisi uuden menelmän, lausekalkyylin, jolla niin syllogismeissa esiintyvät kategoriset kuin muunkinlaisetkin lauseet voitiin esittää kvanttorien ja muuttujien avulla.
Tästä sai alkunsa lause­logiikan ja ensimmäisen asteen predikaatti­logiikan kehitys. Jo 2000 vuotta käytössä ollut syllogistinen menetelmä menetti keskeisen merkityksensä, ja sitä alettiin yleisesti pitää vanhentuneena. Nykyisin Aristoteleen järjestelmää käsitellään opetuksessa pääasiassa vain johdantona sekä tieteenhistoriallisissa yhteyksissä.
Huomattavana poikkeuksena ovat kuitenkin katolinen Uskonopin kongregaatio, jonka virkamiehet yhä soveltavat Aristoteleen logiikkaa, sekä Rota Romanan apostolinen tuomioistuin, joka edelleen edellyttää asianajajien esittävän perustelunsa syllogistisessa muodossa.
Syllogismi logiikan historiassa > Boole ja Aristoteleen logiikka

Logiikan historiaa tutkinut John Corcoran korosti George Boolen teoksen Laws of Thought uuteen painokseen liittämässään esipuheessa, että Boole epäröimättä hyväksyi Aristoteleen logiikan Corcoran myös vertaili kohta kohdalta Aristoteleen Ensimmäistä analytiikkaa ja Boolen teosta Laws of Thought.
Corcoranin mukaan Boole hyväksyi Aristoteleen logiikan täysin ja tuki sitä. Boolen tarkoituksena oli "edetä syvemmälle, korkeammalle ja pidemmälle" kuin Aristoteleen logiikka
muodostamalle sille yhtälöitä käyttävä matemaattinen perusta,
laajentamalla niiden probleemien luokkaa, jotka sillä voidaan ratkaista – yhtälöiden ratkaiseminen lisättiin niihin keinoihin, joilla päätelmien pätevyys voitiin selvittää, ja
laajentaa sen sovellusalaa vain kaksi termiä käsittävistä lauseista lauseisiin, joissa niitä voi olla kuinka monta tahansa.
Erityisesti Boole hyväksyi sen, mitä Aristoteles oli kirjoittanut. Hänen "erimielisyytensä", sikäli kuin sellaista oli, koski sitä, mistä Aristoteles ei ollut sanonut mitään.
Ensinnäkin, perusteiden osalta, Boole yhdisti Aristoteleen neljä lausemuotoa yhdeksi ainoaksi, yhtälöiden muotoon, mikä jo sinänsä oli vallankumouksellinen idea. Toiseksi, loogisten probleemojen osalta, se, että Boole yhdisti yhtälöiden ratkaisun logiikkaan, johti päätelmään, että Aristoteleen päättelysääntöjä oli täydennettävä yhtälöiden ratkaisemisella.
Kolmanneksi, sovellusten osalta, Boolen järjestelmällä voitiin käsitellä monen termin lauseita ja argumentteja, kun taas Aristoteles pystyi käsittelemään vain kahden termin muodostamia subjekti-predikaatti -lauseita. Esimerkiksi Aristoteleen järjestelmässä lausetta: "Mikään suorakulmio, joka ei ole neliö, ei ole nelikulmio olematta suunnikas" ei olisi voitu johtaa lauseista: "Mikään neliö, joka on suorakulmio, ei ole suunnikas, joka on suorakulmio" tai "Mikään suunnikas, joka on suorakulmio, ei ole neliö, joka on suorakulmio."
Syllogistiset virhepäätelmät

Syllogistisessa päättelyssä tehdään usein tietyn tyyppisiä virheitä.
Esimerkiksi premisseistä "Jotkut A:t ovat B" ja "Jotkut B:t ovat C" päätellään usein virheellisesti, että jotkut A:t ovat C. Tällainen syllogismin tyyppi (III-1) ei kuitenkaan ole pätevä, eikä johtopäätös seuraa premisseistä. Esimerkiksi vaikka jotkut kissat (A) ovat mustia (B) ja jotkut mustat eläimet (B) ovat korppeja (C), tästä ei seuraa, että jotkut kissat (A) olisivat korppeja (C). Tämä aiheutuu siitä, että kumpikaan premisseistä ei koske kaikkia välitermin tarkoittamia kohteita, ja tätä sanotaan "yleistymättömän välitermin virhepäätelmäksi".
Sen selvittämiseksi, mitkä syllogismit ovat päteviä, on kummastakin premissistä tutkittava, koskevatko ne kaikkia niissä mainituilla termeillä tarkoitettuja kohteita.
Yksin­kertaisista syllogistista muodoista monet ovat epäpäteviä. Ne voivat johtaa seuraaviin virhe­päätelmiin:
Rajoitettu välitermi: kumpikaan premissi ei koske kaikkia välitermin tarkoittamia kohtia, minkä vuoksi tämä termi ei yhdistä pää- ja alipremissin termejä.
Pääpremissin termin luvaton käsittely: Johtopäätös koskee kaikkia päätermin tarkoittamia kohteita (P — tarkoittaa, että lause on kielteinen); kuitenkaan pääpremissi ei koske niitä kaikkia (toisin sanoen P on siinä joko myönteinen predikaatti tai rajoittunut subjekti)
Alipremissin termin luvaton käsittely: kuten edellä, mutta kohdistettuna alipremissiin ja sen termiin (S — tarkoittaa, että termi on yleinen) Tällöin S on joko rajoittunut subjekti tai myönteisen lauseen predikaatti.
Poissulkevat premissit: Molemmat premissit ovat kielteisiä, jolloin pää- ja alitermin välille ei muodostu yhteyttä.
Myönteinen johtopäätös kielteisestä premissistä: Jos ainakin jompikumpi premissi on kielteinen, vain kielteinen johtopäätös on mahdollinen.
Kielteinen johtopäätös myönteisistä premisseistä: Jos molemmat premissit ovat myönteisiä, vain myönteinen johtopäätös on mahdollinen.
Eksistentiaalinen virhepäätelmä, kiistanalaisempi. Jos molemmat premissit ovat yleisiä, toisin sanoen muotoa "kaikki" tai "ei mitkään", erään koulukunnan mukaan näistä ei seuraa, että termien tarkoittamia kohteita on olemassa. Silloin ei voida tehdä eksistentiaalista eli sanalla "jotkut" alkavaa johtopäätöstä. Toisen koulukunnan mukaan myönteiset lauseet, yleiset ja rajoittuneet, edellyttävät niissä tarkoitettuja kohteita olevan, kielteiset sen sijaan eivät.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Syllogism
Aiheesta muualla

Aristotle's Logic Robin Smith, Stanford Encyclopedia of Philosophy.
The Traditional Square of Opposition Terence Parsons, Stanford Encyclopedia of Philosophy.
Aristotle's Prior Analytics: the Theory of Categorical Syllogism an annotated bibliography on Aristotle's syllogistic
The Figures of the Syllogism lyhyt taulukko syllogismen muodoista.
Interactive Syllogistic Machine Web.pohjainen syllogistinen kone, jolla voi tutkia virhepäätelmiä, kuvioita ja syllogismityyppejä.
CrystalTower – Esimerkkejä syllogismeista (Arkistoitu – Internet Archive)
Development of Fuzzy Syllogistic Algorithms and Applications Distributed Reasoning Approaches (Arkistoitu – Internet Archive)
Vertailua aristotelisten ja intialais-tiibetiläisten syllogismien välillä
The Buddhist Philosophy of Universal Flux (Chapter XXIII - Members of a Syllogism (avayava))
Neljän lausetyypin väliset suhteet vastakohtaisuuksien neliössä.

 Mustat alueet ovat tyhjiä, punaiset alueet eivät.
 Ylävasemmalla oleva kaavio tarkoittaa lausetta
"Kaikki S:t ovat P",
yläoikealla "Mikään S ei ole P",
alavasemmalla "jotkut S:t ovat P",
alaoikealla "Jotkut S:t eivät ole P".
M:ihminen
S:kreikkalainen   P:kuolevainen
M:matelija
S:käärme   P:turkki
M:kaniini
S:lemmikki   P:turkki
M:kotityö
S:lukeminen   P:huvi
M:antaa tietoa
S:verkkosivu   P:hyödyllinen
M:kissa
S:nisäkäs   P:häntä
M:ihminen
S:kreikkalainen   P:kuolevainen
M:matelija
S:käärme   P:turkki
M:kaviot
S:ihminen   P:hevonen
M:kukka
S:kasvi   P:eläin
M:neliö
S:suunnikas   P:suorakulmio
Käännös suomeksi
Pentti Turunen

Pentti Turunen (14. syyskuuta 1924 – 6. lokakuuta 2016) oli tamperelainen, vuonna 1952 valmistunut arkkitehti. Hänellä oli oma arkkitehtitoimisto vuosina 1958–2007, ja lisäksi hän toimi pitkään yliopettajana Tampereen teknillisessä opistossa. Suomen Arkkitehtiliitto on myöntänyt Turuselle vuonna 2005 ansiomerkin ”pitkäaikaisesta ja menestyksekkäästä toiminnasta Tampereen arkkitehtuurin vaikuttajana”.
Turunen suunnitteli Tampereelle muun muassa useita seurakuntataloja. Piispa E. G. Gulin ihastui Lielahden valoisaan seurakuntataloon ja vihki rakennuksen heti valmistumisvuonna kirkoksi.
Suunnittelutöitä > Tampereella

Saalem-seurakunnan talo (1957), Kyttälänkatu 3 – Aleksanterinkatu 18; yhdessä Bertel Strömmerin kanssa
Lielahden kirkko (1961) ja kellotapuli (2003),  Ollinojankatu 2
Isosaaren leirikeskuksen rakennuksia (1964–1965), Kulkkilan Isosaari
Uudenkylän seurakuntatalo (1966), nyk. Esikoiset-herätysliikkeen rukoushuone, Ali-Huikkaantie 13
As.oy Nalkalan asuinkerrostalo (1966), Hämeenpuisto 56
As.oy Kyttälänportin asuinkerrostalo (1967), Satakunnankatu 7
Villa Linko (1971), asuinrakennus, Simolankatu 5 – Onnelankuja 1
Liljeroosin tehdasrakennuksen korotus (1971) ja uusi vedenpuhdistuslaitos (1973), Kehräsaari
Tahmelan asuinrakennuksia (1972–1973), Jalajakatu 4, Jalajakatu 6, Tahmelankatu 19 ja Tahmelankatu 36
Pyynikin palloiluhalli (1977), Ammattikoulunkatu 20
Olkahisen seurakuntatalo (1980), nyk. osa Aitolahden kirkkoa, Jenseninkatu 4
Niemenkärjen loma-asunnot (1989–1991), Nurmintie 240
Kalevankankaan hautausmaan Veteraanilehto (1995) ja Hietakehdon muistolehto (2002), Hautausmaankatu 5
Tammenlehvämuistomerkki (2003), Tammenlehväkeskuksen piha, Parantolankatu
Suunnittelutöitä > Muualla

Tampereen ev.lut. seurakunnan asuinrakennukset (1957–1958), Ilkontie 24, Kangasala
Kiikan vanha pappila (1959), Sastamala
Hämeenkyrön kirkon muutostyö (1965), Härkikuja 13, Hämeenkyrö
Hämeenkyrön kirkkoherranvirasto (1965), Yrjö-Koskisentie 6, Hämeenkyrö
Ristimäen siunauskappeli (1972), Sotavallantie 86, Lempäälä
Leponummen siunauskappeli (1976), Jokisillantie 8, Jämsä
Pentti Turusen ja Bertel Strömmerin suunnittelema Saalem-seurakunnan talo.
Luonnon ympäröimä Lielahden kirkko.
Tammenlehvämuistomerkki, 2003, Tampere.
Clear (EP)

| Clear Periphery |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Studio : Top Secret Audio, Oceanic-studiot
 Julkaistu: 28. tammikuuta 2014
 Tyylilaji: progressiivinen metalli, djent
 Kesto: 29.12
 Levy-yhtiö: Sumerian
Peripheryn muut julkaisut
| Periphery II: This Time It’s Personal 2012 | Clear 2014 | Juggernaut: Alpha 2015 |
Clear on yhdysvaltalaisen progressiivisen metalliyhtye Peripheryn toinen EP. Se julkaistiin 28. tammikuuta 2014. EP on kokeellinen: avauskappaletta lukuun ottamatta yhtyeen jokainen jäsen on säveltänyt jokaisen kappaleen, vastaten itse sen luovasta suunnasta.
Tausta

Jake Bowen kertoi EP:stä:
Clear on kokeilu, jolla tutkitaan kaikkia bändin erilaisia sävellystyylejä. On harvinaista, että on bändi, jossa jokainen jäsen voi säveltää ja tuottaa musiikkia. Kun jokainen jäsen hallitsi omia kappaleitaan, äänittäminen antoi meille mahdollisuuden mennä tyylin ja saundin osalta minne halusimme. Jokaisella kappaleella on myös melodinen teema joka esitellään "Overture"-introkappaleessa. Tämä yhdistää kaikki kappaleet toisiinsa vaikka ne kuulostavat rajusti erilaisilta.
EP:llä ei ole kansitaidetta yhtyeen päätöksestä.
Esiversio kappaleesta "Feed the Ground" paljastui vuonna 2012 Spencer Sotelon ja Matt Halpernin The Mothership -projektin demona.
Kappalelistaus

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Overture (Instrumentaali | 2.12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | The Summer Jam | 4.17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Feed the Ground | 4.38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Zero (instrumentaali) | 5.31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | The Parade of Ashes | 5.13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Extraneous (instrumentaali) | 3.21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Pale Aura | 4.40 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 29.12 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Spencer Sotelo – laulu
Misha "Bulb" Mansoor – kitara
Jake Bowen – kitara
Mark Holcomb – kitara
Adam "Nolly" Getgood – basso
Matt Halpern – rummut
Nick Johnston – kitarasoolo kappaleessa "The Parade of Ashes"
Misha "Bulb" Mansoor – tekniikka, miksaus kappaleissa "Overture", "The Summer Jam", "Zero" ja "Pale Aura"
Adam "Nolly" Getgood – kappaleiden "Overture" -, "The Summer Jam" -, "Zero" -, "Extraneous" -, "Pale Aura" masterointi ; tekniikka, miksaus kappaleessa "Extraneous"
Spencer Sotelo – tuotanto kappaleissa "Feed the Ground" ja "The Parade of Ashes"; laulun miksaus
Matt Halpern – tuotanto "Feed the Ground" -kappaleessa
Taylor Larson – tuotanto, äänitys, suunnittelu, miksaus, masterointi kappaleissa "Feed the Ground" ja "The Parade of Ashes"
Ernie Slenkovich – tekniikka kappaleissa "Geed the Ground" ja "The Parade of Ashes"
Top Secret Audio – tekniikka, miksaus, kappaleiden "Overture", "The Summer Jam", "Zero", "Extra svet", "Pale Aura" masterointi
Oceanic-studiot – äänitys, miksaus ja masteronti kappaleissa "Feed the Ground" ja "The Parade of Ashes"
Arvostelut

AllMusic:
Imperiumi: 8/10
Veljekset Åström

Veljekset Åström Oy:n valmistama kenkäpari vuonna 1935.
Veljekset Åström Oy (ruots. Bröder Åström Ab) oli nahkateollisuusyritys Oulussa. Tehdas oli aikoinaan Pohjois-Euroopan suurin nahkatehdas, ja se työllisti enimmillään noin 1 600 henkilöä. Åströmin veljekset toimivat Oulun kauppaseurassa ja vaikuttivat tätä kautta Oulun talouselämän kehittämiseen.
Historia

Karl Robert Åström osti palaneen fajanssitehtaan Dammisaaresta Myllytullista ja perusti sinne nahkatehtaan vuonna 1863. Tehdas aloitti toimintansa jo saman vuoden keväällä. Viisi vuotta myöhemmin hänen veljensä Hemming Åströmin liityttyä osakkaaksi yhtiöstä tuli Veljekset Åström. Tehdas kasvoi kotimaisen kysynnän ja Venäjän viennin ansiosta. Vuoteen 1897 mennessä työntekijöiden määrä oli 564. Tehdasalue laajeni kattamaan ison osan nykyisestä Myllytullin kaupunginosasta ja tuotanto monipuolistui. Aluksi tehdas valmisti vain pohja- ja päällisnahkaa ja konehihnoja. Kenkätehdas perustettiin 1875, remmitehdas 1885, valjastehdas 1890 ja salkkutehdas 1894. Lisäksi tehdasalueella oli oma tiilitehdas, metallivalimo ja liimatehdas. Hemming Åström kuoli 1895 ja Karl Robert 1897. Tehdas siirtyi kokonaan Karl Robert Åströmin perillisille 1897 ja sen johtajaksi tulivat hänen poikansa ensin John Robert Åström ja myöhemmin Hemming Emanuel Åström. Ensimmäisen maailmansodan aika oli tehtaan kulta-aikaa lähinnä venäjän armeijan tilausten vuoksi. Suomen sisällissodan jälkeen yhteydet Venäjälle katkesivat ja tehtaan pitkä alamäki alkoi.
1920-luvulla Veljekset Åström rakensi ensimmäisen maailmansodan aikana tehdyillä voitoilla uuden vesitornin, voimalaitoksen, liimatehtaan ja toimistorakennuksen. Vaikka kauppa Venäjälle oli pysähtynyt 1918, yhtiön johto uskoi, että vienti alkaisi Tarton rauhan jälkeen uudelleen. Venäjän viennin tyrehtymisen lisäksi tehtaat kärsivät kotimaisen pajunparkin kalleudesta, maaseudun hevoskannan vähenemisestä ja uusista kilpailijoista Etelä-Suomessa. 1930-luvun lopulla tuotantoa pystyttiin taas kasvattamaan ja työntekijämääräkin nousi 950:een. Taloudellisten vaikeuksien vuoksi yhtiö ajautui kuitenkin Pohjoismaiden Yhdyspankin omistukseen. Sota-aikana armeijan tarpeet takasivat nahkatuotteiden kysynnän, mutta 1950-luvulla nahkatuotteiden kysyntä jatkoi pienenemistään. Nahkasaappaiden ja -remmien sijaan yhtiö alkoi valmistaa reppuja, kevyitä nahkakenkiä ja jääkiekkosuojuksia. Tämä ei kuitenkaan auttanut vaan tehtaan omistajat lakkauttivat tehtaan 1960. Veljekset Åströmin tilalle perustettiin En-Ko Oy (Entisen Nahkatehtaan Kiinteistöjen Omistajat Oy) hallinnoimaan vanhoja tehdaskiinteistöjä.
Tehtaan viimeinen toimitusjohtaja Runar Sandelin jatkoi nahan ja kenkien valmistamista perustamassaan uudessa yhtiössä, joka sai En-Ko:lta luvan käyttää vanhaa Veljekset Åström -nimeä. Kenkien lisäksi yhtiö alkoi valmistaa uusia tuotteita kuten asekoteloita, panosvöitä, pesäpalloräpylöitä ja puukontuppia. Tehdas siirrettiin Oulaisiin 1970, mutta toimintaa ei saatu kannattavaksi sielläkään. Veljekset Åström teki konkurssin ja lopetti toimintansa 1974.
Tehdasrakennukset

Valjastehtaan rakennus tontteineen myytiin Pohjois-Pohjanmaan keskusammattikoululle jo 1946. Tehdasrakennusta korotettiin yhdellä kerroksella 1956.
Nykyinen Oulun taidemuseon rakennus valmistui alun perin liimatehtaaksi, johon myöhemmin sijoitettiin myös Veljekset Åströmin pääkonttori. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Birger Federley 1921. Kun tehdas lopetti toimintansa 1960, rakennukseen sijoittui Oulun yliopiston kasvitieteen laitos. Ennen talon saneeraamista taidemuseoksi 1964–1987 se oli yliopiston kirjaston käytössä.
Tehtaan voima-asema ja vesitorni ovat nykyisin Tiedekeskus Tietomaan käytössä. Molemmat rakennukset ovat Birger Federleyn suunnittelemia. Vesitorni on valmistunut 1921 ja voima-asema 1923.
Arkkitehti Karl Sandelinin suunnittelema päällisnahkatehdas valmistui 1907. Birger Federleyn suunnittelema kolmas kerros lisättiin rakennukseen 1922. Veljekset Åströmin jälkeen rakennuksessa on ollut muun muassa Oulun yliopiston tiloja. Oulun Ammatillisen Aikuiskoulutuskeskuksen opetusravintola Hilikku on toiminut rakennuksessa vuodesta 1980 lähtien. Vuosien 1996–2002 peruskorjauksessa talo saneerattiin pääasiassa toimistokäyttöön.
Asuinkäytössä ovat Dammisaaressa sijaitseva konttorirakennus vuodelta 1863 sekä aiemmin yliopiston käytössä ollut pohjanahkatehdas.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Veljekset Åström Wikimedia Commonsissa
Uuno Laukan kuvia tehtaalta, Pohjois-Pohjanmaan museo
Weljekset Åström Oy. Pörssitieto
Oulun historia
| --- | --- |
Oulun palot:   v. 1652 palo  v. 1655 palo  v. 1705 palot  v. 1715 palo  v. 1773 palo  v. 1822 palo  v. 1882 palo 
Merenkulku:   Fregatti Toivo  Hailuotolaiva  Kiikelin hylky  Laitakarin hylky  Hinaaja Oulu II  Sophia Marian hylky 
Teollisuuden historia:   Aittokoski Oy  Katri Antell  Merijal  Oulu Oy  Pateniemen saha  Tervahovi  Toppila Oy  Toppilan Mallasjuomatehdas  Typpi Oy  Ab Uleå Oy  Veljekset Åström 
Kuntaliitokset:   1965: Oulujoen kunta  2009: Ylikiimingin kunta  2013:  Haukiputaan kunta  Kiimingin kunta  Oulunsalon kunta  Yli-Iin kunta 
Katso myös:   Kierikkikeskus  Latokankaan kivikautinen asuinalue  Oulun kasarmi  Oulun kristalliyö  Oulun linna  Oulun valtaus  Pikku-Berliini  Rekikylän kivikautinen asuinpaikka  Typpi Oy:n räjähdysturma  Ylikiimingin seurakunta 
Veljekset Åströmin tehdasrakennuksia Myllytullissa.
Veljekset Åström Oy:n näyttelyosasto oululaisen teollisuuden näyttelyssä vuonna 1933.
Entinen päällisnahkatehdas on nykyisin toimistokäytössä.
Pienoismalli nahkatehtaan alueesta. Malli tiedekeskus Tietomaassa.
Henry (etunimi)

| Henry |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  19. tammikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Henrik, Heikki, Heino
Vastineita eri kielissä:  Henri, Harry, Hendrik, Heinz, Enrico
Nimen alkuperä:  Haimrich, Heinrich
Infobox OKNimi-testi OK: 
Henry on miehen etunimi. Henry on varsinkin englannin­kielisissä maissa käytetty muunnelma muinaissaksan nimistä Heimrich (heim ’koti, talo’ ja rich ’mahtava’) ja Heinrich (hagan ’hovi’ ja rich ’mahtava’). Nimestä on eri kielissä paljon muuntumia ja muotoja, esimerkiksi ranskan Henri, englannin Harry, ruotsin Henrik, tanskan Hendrik, saksan Heinz, italian Enrico ja suomen Heikki ja Harri. Englannin Henry-nimisistä kuninkaista käytetään Suomessa yleensä nimeä Henrik.
Suomessa nimi Henry on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 9 623 miehelle ja muutamalle naiselle. Henryn nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 19. tammikuuta, joka suomen­kielisen kalenterin mukaan on muun muassa Henrikin ja Heikin nimipäivä.
Kuvitteellisia Henryjä

Henry Heikkilä, Auli Mantilan elokuvassa Ystäväni Henry
Henry Jones II, Indiana Jones, arkeologi ja seikkailija Steven Spielbergin ja George Lucasin elokuvissa
Henry Orient, pianisti, päähenkilö elokuvassa Tyttöjen Henry
Henry Pym, tiedemies ja ensimmäinen Muurahaismies Marvelin sarjakuvissa
Henry Turner, elokuvasarjassa Pirates of the Caribbean
Henry Turner, asianajaja Mike Nicholsin elokuvassa Tapaus Henry
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henry (etunimi) Wikimedia Commonsissa
Ioninvaihtokromatografia

Methrom 850 -ioninvaihtokromatografi
Ioninvaihtokromatografia on kromatografinen erotusmenetelmä, joka perustuu ioninvaihtoon eli varautuneiden ionien sähköstaattiseen vuorovaikutukseen varautuneen paikallaan pysyvän faasin eli stationäärifaasin kanssa. Ioninvaihtokromatografia on usein käytetty menetelmä sekä orgaanisessa että epäorgaanisessa analytiikassa.