stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Per capsulam

Per capsulam on latinankielinen termi, joka tarkoittaa ”kotelon välityksellä”. Termi on lähtenyt antiikin ajasta, jolloin kuriirit kuljettivat viestejä kotelossa. Nykypäivänä termillä tarkoitetaan päätöstä, joka tehdään ilman varsinaista kokousta.
Per capsulam -päätös tehdään esimerkiksi hallituksen kokouksen ulkopuolella hallituksen jäsenten osallistumatta kokoukseen. Yleensä per capsulam -päätöksiä käytetään vain, kun asia ei voi odottaa seuraavaan varsinaiseen kokoukseen. Päätöksiä tehtäessä noudatetaan yleensä toimielimen ohjesääntöä, ja usein per capsulam -päätös vaatii joko täyden tai ainakin tavallista suuremman yksimielisyyden.
Kirjeitse

Päätöksen tiedot lähetetään kirjeenä tai sähköpostina ja siihen vastataan samalla tavalla. Päätöksenteossa on pohjana perustelumateriaalit, eikä per capsulam -päätöksessä voida käydä varsinaista keskustelua perusteista. Per capsulam -päätökset voidaan kirjata seuraavan varsinaisen kokouksen pöytäkirjan yhteyteen tai erilliseksi pöytäkirjakseen.
Puhelimitse

Vastaukset kultakin toimielimen jäseneltä voidaan kerätä kirjeen tai sähköpostin sijaan myös puhelimitse, jolloin päätöksen ehdottaja soittaa kullekin toimielimen jäsenelle, esittää asian perusteluineen ja saa jäsenen kannan. Etäneuvottelu, jossa kaikki osallistujat ovat samaan aikaan yhteydessä toisiinsa ei ole luonteeltaan per capsulam -kokous vaan tavallinen etäkokous.
Pesälampi (Laukaa)

| Pesälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°25′23″N, 25°45′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vatianjärven alue (14.33)
Laskuoja:  oja Rajajärveen 
Järvinumero:  14.333.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  161,2 m  
Pituus:  430 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  1,057 km  
Pinta-ala:  2,732 ha  
Saaria:  1 
 fiPesälampi 
Pesälampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Rajajärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Vatianjärven alueella (14.33), jonka Peurungan valuma-alueeseen (14.333) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 161,2 metriä mpy.
Parallelismi (filosofia)

Parallelismi (psykofyysinen parallelismi) on mielenfilosofinen oppi, jonka mukaan henkiset ja aineelliset tapahtumat sattuvat rinnakkaisesti ilman, että niiden välillä on vuorovaikutusta. Parallelismin mukaan Jumala pitää huolen siitä, että henkiset ja fysikaaliset tapahtumat ilmenevät koordinoidusti.
Esimerkiksi kun Pekka päättää kävellä huoneen poikki (henkinen tapahtuma), samalla hänen ruumiinsa lähtee kävelemään (ruumiillinen tapahtuma), ilman että hänen mielensä olisi millään kausaalisella tavalla vaikuttanut ruumiiseen.
Parallelismi on esiintynyt filosofian historiassa ennen kaikkea kahdessa muodossa: joko Jumala on säätänyt tapahtumien koordinoinnin etukäteen (Gottfried Leibnizin ennalta-asetetun harmonian periaate), tai Jumala säätää koordinoinnin tapahtumien sattuessa (Nicolas Malebranchen okkasionalismi).
Aiheesta muualla

Chalmers, David & Bourget, David (toim.): Bibliography on Psychophysical Parallelism MindPapers. A Bibliography of the Philosophy of Mind and the Science of Consciousness. Australian National University. (englanniksi)
Walker, Leslie: Psycho-Physical Parallelism Catholic Encyclopedia.  1911. New York:  Robert Appleton Company. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Parallelism (philosophy)
Käännös suomeksi
Lehkonen

Lehkonen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Artturi Lehkonen (s. 1995), jääkiekkoilija
H-P Lehkonen (s. 1987), sarjakuvataiteilija
Iina Lehkonen, pesäpalloilija
Iines Lehkonen (s. 1999), jalkapalloilija
Ismo Lehkonen (s. 1962), jääkiekkovalmentaja ja jääkiekkoilija
Timo Lehkonen (s. 1966), jääkiekkomaalivahti
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Lehikoinen

Lehikoinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä.
Aimo Lehikoinen (1923–2011), nuortenkirjailija
Aleksi Lehikoinen (s. 1978), lintutieteilijä
Aleksi Lehikoinen (s. 1993), rap-artisti Gettomasa
Anita Lehikoinen (s. 1959), opetus- ja kulttuuriministeriön kansliapäällikkö
Anssi Lehikoinen, professori ja yritysjohtaja
Antti Lehikoinen (1886–1953), kansanedustaja (SDP)
Eero Lehikoinen (1903–1965), taidemaalari
Esa Lehikoinen (s. 1948), ornitologi ja lintukirjailija
Esa Lehikoinen (s. 1986), jääkiekkoilija
Heikki Lehikoinen (s. 1961), kirjailija
Jari Lehikoinen, sarjakuvantekijä
Joni Lehikoinen (s. 1999), pesäpalloilija
Kasper Lehikoinen (s. 1992), sulkapalloilija
Marjo Partio (o.s. Lehikoinen), MTV3:n uutistenlukija
Matti Lehikoinen (s. 1984), alamäkiajaja
Pertti Lehikoinen (s. 1952), kirjeshakin maailmanmestari
Saku Lehikoinen (s. 1990), keskimatkan juoksija
Tapani Lehikoinen (s. 1946), laulaja
Tero Lehikoinen (s. 1963), jääkiekkoilija
Tiina Lehikoinen (s. 1982), kirjailija ja sanataideohjaaja
Uolevi Lehikoinen (1924–1985), yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Viivi Lehikoinen (s. 1999), aitajuoksija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Penny Dreadful

| Penny Dreadful |
| --- | --- |
Luoja(t):  John Logan
Alkuperämaa:   Iso-Britannia  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Esitetty:  2014 – 2016
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  27
Tuotanto
Tuottaja(t):  Pippa Harris Sam Mendes John Logan Karen Richards
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Penny Dreadful on brittiläis-yhdysvaltalainen kauhusarja, jonka on luonut John Logan.
Sarjan tapahtumat sijoittuvat pääasiassa viktoriaanisen ajan Lontooseen ja siinä on mukana tapahtumia ja hahmoja kauhukirjallisuuden klassikoista kuten Mary Shelleyn Frankensteinista, Bram Stokerin Draculasta ja Oscar Wilden Dorian Grayn muotokuvasta. Sarjan nimi viittaa 1800-luvun kauhusarjajulkaisuihin, ja nimen voi suomentaa esimerkiksi ”pennin kauhuksi”.
Sarjan 1930-luvun Los Angelesiin sijoittuva spin-off Penny Dreadful: City of Angels sai ensi-esityksensä Showtime-kanavalla 26. huhtikuuta 2020.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eva Green  | … |  Vanessa Ives, nainen jolla on outoja kykyjä   |
|  Timothy Dalton  | … |  Malcolm Murray, tutkimusmatkailija   |
|  Josh Hartnett  | … |  Ethan Chandler, yhdysvaltalainen entinen sotilas   |
|  Danny Sapani  | … |  Sembene, Murrayn palvelija   |
|  Harry Treadaway  | … |  Victor Frankenstein, nuori tohtori   |
|  Rory Kinnear  | … |  Frankensteinin luoma olento, joka käyttää nimiä Caliban ja John Clare   |
|  Billie Piper  | … |  Brona Croft / Lily Frankenstein   |
|  Helen McCrory  | … |  Evelyn Poole, spiritualisti   |
|  Simon Russell Beale  | … |  Ferdinand Lyle, egyptologi   |
|  Reeve Carney  | … |  Dorian Gray, mies joka ei vanhene   |
Juoni

Ensimmäisen kauden tapahtumat alkavat vuoden 1891 Lontoosta, jossa seikkailija Malcom Murray ja hänen kumppaninsa Vanessa Ives palkkaavat yhdysvaltalaisen entisen sotilaan etsimään Murrayn tytärtä Minaa, jonka on siepannut yliluonnollinen olento. Heidän joukkoonsa liittyy myös nuori tohtori Victor Frankenstein, jota vainoaa hänen henkiin herättämänsä olento.
Sarjan toisella kaudella Vanessa Ivesia jahtaavat Evelyn Poolem johtamat noidat, jotka haluavat tuoda hänet mestarinsa Luciferin eteen. Frankenstein luo olennolleen vaimon ja poliisi etsii Chandleria hänen majatalossa tekemänsä murhan vuoksi.
Kolmannella kaudella hahmot ovat päätyneet eri puolille maailmaa, ja Kreivi Draculan saapuessa Lontooseen käydään lopullinen taistelu Vanessa Ivesin sielusta.
Pennsylvaniansaksa

| Pennsylvaniansaksa |
| --- | --- |
 Sinisellä piirikunnat joissa on suuri määrä pennsylvaniansaksan puhujia suhteessa väestöön Punaisella piirikunnat joissa on määrällisesti suuri määrä puhujia
Oma nimi:  Pennsilfaanisch Deitsch
Tiedot
Alue:   Yhdysvallat  Kanada
Puhujia:  98 700
Sija:  -
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielenhuolto:  -
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  germaaniset kielet länsigermaaniset kielet yläsaksalaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  -
ISO 639-2:  gem
ISO 639-3:  pdc
 Ohje 
Pennsylvaniansaksa on yläsaksan murre, jota puhutaan osissa Pohjois-Amerikkaa. Kieltä puhutaan Yhdysvalloissa Pennsylvanian, Ohion ja Indianan osavaltioissa sekä Kanadan Ontariossa. Suurin osa eli 83 700 puhujaa asuu Yhdysvalloissa; Kanadassa heitä asuu noin 15 000. Kieli on historiallisilta ajoilta huomattavasti taantunut, ja se on säilynyt parhaiten joidenkin kristittyjen uskontokuntien käytössä. Tällaisia ovat eräät mennoniitat ja amissit. Yhdysvalloissa puhutaan myös toista saksan kielen murretta alasaksaa (Plattdeutsch), joka eroaa pennsylvaniansaksasta huomattavasti.
Historia

Penssylvaniansaksan toivat Pohjois-Amerikkaan pääosin Saksasta, Ranskasta ja Sveitsistä tulleet maahanmuuttajat 1700- ja 1800-luvuilla. Kielen alkuaikoina sitä puhuttiin laajemmalla alueella, kuten Marylandissä, Pohjois-Carolinassa ja Virginiassa. Kieltä käytettiin pitkään Pennsylvanian kaupungeissakin, mutta toisen maailmansodan jälkeen se taantui lähes yksinomaan maaseudun kieleksi. Kieli käytännössä pelastui häviämiseltä, kun amissit omaksuivat sen. Vaikka kielen muiden puhujien määrä laskeekin, amissien määrän arvioidaan kaksinkertaistuvan aina 20 vuodessa.
Kielen piirteet

Kielellä on olemassa kaksi erilaista oikeinkirjoitusjärjestelmää, joista toinen perustuu englantiin ja toinen saksaan. Amissien puhuma pennsylvaniansaksa voidaan luokitella omaksi murteekseen. Koska suurin osa pennsylvaniansaksaa puhuneiden esi-isistä tuli maahan ennen teollista vallankumousta, kieleen on lainattu paljon teollisuuteen ja muihin nykyajan ilmiöihin liittyviä sanoja englannista.
Lehman

Lehman voi tarkoittaa seuraavia:
Lehman Brothers, entinen yhdysvaltalainen rahoitusalan yritys
Ernest Lehman (1915–2005), yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja
Herbert Lehman (1878–1963), yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko, senaattori ja New Yorkin kuvernööri 1933–1942
Hughie Lehman (1885–1961), kanadalainen jääkiekkoilija
Kate Lehman (s. 1968), yhdysvaltalainen taidemaalari
Kristin Lehman (s. 1972), kanadalainen näyttelijä
Meir Lehman (1925–2010), brittiläinen tietojenkäsittelytieteilijä ja professori
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lehman”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pekkojärvi (järvi)

| Pekkojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°17′57″N, 26°46′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  Pekkojärvenoja Sarkaveteen 
Järvinumero:  14.913.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,1 m  
Pituus:  870 m  
Leveys:  470 m  
Rantaviiva:  2,447 km  
Pinta-ala:  30,364 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPekkojärvi 
Pekkojärvi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Voikosken lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 870 metriä pitkä, 470 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 30 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Juolasveden–Lahnaveden alueeseen (14.913) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,1 metriä mpy.
Lauri Läänemets

| Lauri Läänemets |
| --- | --- |
 Läänemets vuonna 2016.
Viron sisäministeri
 Kaja Kallaksen II, Kaja Kallaksen III ja Michalin hallitus 18. heinäkuuta 2022–  
Edeltäjä:  Kalle Laanet
Viron sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtaja
 5. helmikuuta 2022–  
Edeltäjä:  Indrek Saar
Riigikogun jäsen
 Järva- ja Viljandimaan vaalipiiri 2019–  
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. tammikuuta 1983 (ikä 41) Tallinna, Viro
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraattinen puolue (2010–)
Muut puolueet:  Viron Kansanliitto (2008–2010)
Koulutus:  Tallinnan yliopisto
Lauri Läänemets (s. 31. tammikuuta 1983 Tallinna) on virolainen poliitikko, Sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtaja helmikuusta 2022 ja Viron nykyinen sisäministeri heinäkuusta 2022. Hän on istunut riigikogussa vuodesta 2019.
Aiheesta muualla

Lauri Läänemets Riigikogun verkkosivuilla (viroksi)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Indrek Saar | Viron sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtaja 2022– | Seuraaja: (nykyinen) |
Orléansin piiritys

Orleansin piiritys (ransk. Le Siège d'Orléans) 1428–1429 oli Englannin ja Ranskan välisen satavuotisen sodan käännekohtia, jossa muutti Ranskan kruununperillisen kärsimät tappiot voitoiksi ja teki tietä hänen kuninkuudelleen.
Tausta

Satavuotinen sota oli 1400-luvun puolella muuttunut yhä enemmän Ranskan sisällissodaksi, jossa olivat vastakkain Kaarle VI:n pojan Kaarlen (kuninkaana Kaarle VII) joukot ja Burgundin herttuan Filip III Hyvän joukot. Lisäksi Burgundi oli liittoutunut Englannin kanssa. Liittoutuman kummallakin osapuolella oli kuitenkin omat tavoitteensa, jotka pitkällä aikavälillä olivat ristiriidassa keskenään.
Englannin kuningas Henrik V oli Troyesin sopimuksen mukaan saanut perimysoikeuden Ranskan kruunuun Kaarle VI:n kuollessa. Henrik ehti kuitenkin kuolla ennen appeaan Kaarle VI:tä. Näin Englannin valtaistuimelle nousi vähän alle vuoden ikäinen Henrik VI. Kun myös Kaarle VI melko pian kuoli, tuli Henrik VI:sta englantilaisten mielestä myös Ranskan kuningas. Tätä eivät hyväksyneet edesmenneen Kaarle VI:n pojan (dauphinin, kruununprinssin) kannattajat, koska he pitivät tätä niin sanottua Bourgesin kuningasta ainoana oikeana Ranskan hallitsijana. Ajankohdan merkittävin, varakkain ja mahtavin hallitsija Burgundin Filip III Hyvä havitteli Ranskan kruunua, olihan hän edesmenneen Kaarle VI:n serkku. Poliittisessa tilanteessa tämä ”Lännen suuri leijona”, kuten häntä myös kutsuttiin, oli katsonut liittoutumisen englantilaisten kanssa omien kunnianhimoisien tavoitteidensa kannalta paremmaksi.
Kuninkaiden, heidän kannattajiensa ja sotilaittensa lisäksi kuvaan kuuluu Orleansin kaupunki, joka on Ranskan alueellisesta hallinnassa tärkeä solmukohta, sillä sen luona kohtaavat Loire-joen eteläisellä puolella oleva Ranska, joka oli dauphinin hallinnassa, ja pohjoinen Ranska, jota hallitsivat englantilaiset ja burgundilaiset. Lisäksi isojen päättäjien pakan sekoitti 17-vuotias pohjoisranskalainen maalaistyttö, joka tässä sotahistorian suuressa käänteessä nousi ratkaisevaan osaan. Hän oli Jeanne d'Arc.
Piiritys

Bedfordin herttua, joka oli Ranskan sijaishallitsija Englannin kuninkaan Henrik VI:n nimissä, teki vuonna 1428 päätöksen hyökätä Orleansiin. Hänellä oli tarkoituksena ensinnäkin ottaa haltuunsa tuo Kapetingien dynastialle erinomaisen tärkeä kaupunki, joka oli ollut dynastian ensimmäisten hallitsijoiden pääkaupunki, ja avata tie etelään Berryn, Poitoun ja Auvergnen maakuntiin, joissa ranskalaisen kruununperijän, dauphinin asema oli vielä vahva.
Loire-joen pohjoisen puolen kaupungit antautuivat yksi toisensa jälkeen englantilaisille joukoille muutamassa päivässä. Englantilaisten armeija käsitti noin 10 000 sotilasta. Sotaretken varsinainen kohde, Orleansin kaupunki, pysyi kuitenkin vahvana. Lopulta 12. lokakuuta englantilaiset asettuivat piirittämään kaupunkia. Piiritys oli hyökkääjän perinteinen keino käydä väsytyssotaa, ja eurooppalaiset olivat sen asiantuntijoita niin omien feodaalisotiensa kuin myös ristiretkistä saadun kokemuksen ansiosta. Englantilaiset katkaisivat Orleansin kaupungin asukkailta ja puolustajilta yhteydet ympäristöön. Kaupunkiin kohdistunut tulitus alkoi 17. lokakuuta, ja englantilaiset hyökkäsivät Loirejoen yli menevää siltaa Pont des Tourelles suojannutta Tourellesin linnoitusta vastaan 21. lokakuuta. Se ei onnistunut ensimmäisellä kerralla, mutta 24. lokakuuta tapahtunut uusi yritys tuotti tulosta. Samalla kuitenkin heidän komentajansa Salisburyn herttua haavoittui ja kuoli haavoihinsa muutamaa päivää myöhemmin.
Orleansin puolustajat käyttivät hyväkseen tilannetta ja hävittivät kaupungin ympäristön pystyäkseen puolustamaan kaupunkia paremmin. Tässä hävityksessä tuhottiin muun muassa 26 ympäristön kirkkoa. Samaan aikaan he hankkivat lisää aseistusta. Seuraavana vuonna 5. tammikuuta amiraali de Coulan toi puolustajien vahvistukseksi lisäjoukoiksi 200 miestä. Englantilaisten hyökkäykset torjuttiin toistuvasti, ja näin estettiin täydellinen piiritetyn kaupungin sulkeminen, josta olisi voinut seurata nälänhätä. Bloista tulleiden kuninkaallisten apujoukkojen avustuksella kaupungin asukkaat takavarikoivat Pariisista piirittäjille tulleen sillilastin. Tuota tapahtumaa kutsutaan nimellä Journée des Harengs ("sillien päivä"). Samalla tämä tapahtuma kohotti kaupunkilaisten mielialoja ja oli omiaan vahvistamaan puolustusta, kun oli paljastunut, että englantilaisten joukkojen voima ja tehokkuus eivät riittäneet kukistamaan kaupungin vastarintaa.
Kaupungin 5 000 asekuntoisella miehellä oli muiden aseiden lisäksi käytössään 72 kanuunaa, puisia tai metallisia putkia, jotka ampuivat 10–100 kilon panoksia korkeintaan 1 000 metrin kantamalla. Niihin käytetty ruuti oli usein kehnoa, ja tulokset olivat sen mukaisia. Kaupungin puolustus kuitenkin kesti, eivätkä englantilaiset onnistuneet valloittamaan kaupunkia, joka olisi avannut heille oven kohti Ranskan eteläisempiä maakuntia.
Piirityksen murto

Sotilaallisten neuvonantajiensa tahdon vastaisesti dauphin Kaarle nimesi yllättäen Jeanne d'Arcin johtamaan 4 000 miehen sotajoukkoa yhdessä Jean Dunois'n kanssa. Kun Jeanne joukkoineen lähestyi Orleansia, hän pyysi englantilaisia vetämään joukkonsa pois kaupungin ympäriltä. Tämä pyyntö tietenkin torjuttiin, ja sille jopa naurettiin. Kuitenkin Jeannen kuulemat "äänet" olivat kertoneet hänelle, että englantilaisia vastaan pitää hyökätä pohjoisesta, ja hän onnistui vakuuttamaan muut suunnitelmansa hyödyllisyydestä. Ranskalaiset joukot astuivat kaupunkiin 29. huhtikuuta 1429.
Muutaman päivän kuluttua 11. toukokuuta Jeanne tuli joukkoineen ulos kaupungista ja osallistui englantilaisen hallussa olevan Saint-Loupin linnoituksen valloitukseen. Taistelussa kaatui vain kaksi ranskalaista, kun vastapuolen menetykset olivat moninkertaiset. Seuraavien viikkojen aikana Jeanne joukkoineen teki vastaavanlaisia hyökkäyksiä Orleansin ympäristöön sillä seurauksella, että kuusitoista englantilaisten hallussa ollutta linnaketta palautui ranskalaisten hallintaan.
Englantilaiset joutuivat lopettamaan piirityksen ja peräytymään takaisin kohden Pariisia 8.–9. toukokuuta 1429.
Seuraukset

Orleansin piiritys ja sen purkautuminen olivat Ranskan sotilaallisena voittona ja englantilaisten nöyryyttävänä tappiona yksi niistä historiallisista tapahtumista, joiden seuraukset ovat paljon laajemmat ja suuremmat kuin taisteluun osallistuneet olisivat osanneet kuvitella. Tapahtumilla oli välittömät, mutta myös pitkän aikavälin seuraukset.
Seuraukset > Välittömät seuraukset

Välittömistä seurauksista merkittävä oli moraalin voimakas kohoaminen ranskalaisten joukoissa. Lisäksi jako Jeannen kannattajiin ja vastustajiin syveni, joskin kannattajien joukko kasvoi. Piirityksen laukeaminen piiritettyjen voitoksi esti englantilaisten etenemisen kohden dauphinin hallussa olevia alueita. Englantilaisten joukkojen taistelumoraali puolestaan laski, koska voitto ei ollutkaan enää itsestään selvä.
Jeanne d'Arcilla oli kuitenkin mielessään vain yksi ainoa päämäärä, jonka hyväksi voittoa saattoi käyttää. Kyse oli dauphinin eli kruununperillisen voitelusta kuninkaaksi. Jeanne lähti innolla toteuttamaan tätä hanketta, ja matka Orleansista kohden Reimsiä ja sen katedraalia alkoi. Matkalla kaupunki toisensa jälkeen antautui kuninkaan joukoille ja lopulta myös kruunajaiskaupunki (Ranskassa tosin tässä tilanteessa on ollut kyse enemmänkin pyhittämisestä kuin kruunaamisesta).
Reimsin tilaisuudessa ei ollut paikalla vallan symboleja, sillä ne olivat englantilaisten hallussa. Kuitenkin siellä oli kaikkein tärkein, pyhä ampulli, sen sisältämä pyhä öljy sekä rituaalin suorittaja, Reimsin arkkipiispa-herttua. Arkkipiispa oli nimittäin tehnyt voitelun aina Klodvigin ajoista lähtien. Dauphinista tuli kuningas Kaarle VII, ja hän sai voitelussa itselleen kaikki ne uskonnollis-poliittiset avut ja voimat, joita Ranskan kuninkuuteen kuului. Voitelulla on myös suuri merkitys ranskalaisten itsetunnolle, sillä vain oikealla pyhän ampullin öljyllä voideltu saattoi olla maan hallitsija.
Seuraukset > Pitkän aikavälin seuraukset

Eräässä taistelun vaiheessa Jeanne d'Arc haavoittui olkapäähän osuneesta nuolesta. Hän sai sen kiskaistua itse pois ja pystyi jatkamaan taistelua. Englantilaiset sen sijaan uskoivat tappaneensa "noidan". Taistelukohtauksessa syntynyt maine koitui myöhemmin Jeannen kohtaloksi, ja hän päätti päivänsä polttoroviolla juuri noituudesta syytettynä.
Myös pitkällä aikavälillä ranskalaisten itsetunto taistelussa englantilaisia ja burgundilaisia vastaan voimistui. Orleans oli käännekohta, ja melko pian sen jälkeen Kaarle VII ja Burgundin herttuan Filip III Hyvä solmivat aselevon. Taistelu Kaarlea vastaan olisi ollut rikos majesteettia kohtaan, olihan hänet nyt voideltu.
Jeanne d'Arcilla oli tärkeä rooli myös ranskalaisuuden uutena symbolina: hänen hyvyytensä oli niin suuri, että tilapäisesti sen saattoi voittaa vain englantilaisten pahuus. Näin nuoren tytön arvo nousi suureksi jo ajankohdan tapahtumien yhteydessä, ja sitä se on ollut aina meidän päiviimme saakka.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Orléansin piiritys Wikimedia Commonsissa
Orleansin piiritys. Vigiles de Charles VII, 1400-luku.
Lilt

Lasillinen Lilt-juomaa
Lilt oli The Coca-Cola Companyn lanseeraama hedelmäinen virvoitusjuoma, jota oli saatavilla ainoastaan Irlannissa, Gibraltarilla ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Virvoitusjuoma lanseerattiin vuonna 1975. Erilaisia Lilt-merkkejä olivat muun muassa tavallisen Liltin lisäksi Diet Lilt, joka nimettiin uudelleen Lilt Zeroksi. Liltiä oli saatavilla greipin, ananaksen ja mangon makuisena.[lähde? ] Liltin iskulause oli "totally tropical taste." The Coca-Cola Company lopetti Liltin valmistamisen vuonna 2023.
Paralleeliaksiooma

| --- | --- |
Osa artikkelisarjaa Geometria

 Tasogeometria  Piste  Suora  Käyrä  Taso  Pinta  Pinta-ala  Pituus  Kulma  Trigonometria  Ympyrä  Ellipsi  Monikulmio  Kolmio  Nelikulmio  Suorakulmio  Neliö  Suunnikas  Neljäkäs  Puolisuunnikas  Avaruusgeometria  Tilavuus  Avaruuskappale  Pallo  Kartio  Lieriö  Särmiö  Suuntaissärmiö  Suorakulmainen särmiö  Säännöllinen monitahokas  Platonin kappale  Tetraedri  Heksaedri eli kuutio  Oktaedri  Dodekaedri  Ikosaedri  Keplerin–Poinsot'n kappale  Euklidinen geometria  Paralleeliaksiooma  Epäeuklidinen geometria  Hyperbolinen geometria  Elliptinen geometria  Analyyttinen geometria : 
Paralleeliaksiooma, paralleelipostulaatti eli yhdensuuntaisaksiooma on euklidisen geometrian aksiooma. Sen mukaan:
Annetun suoran ulkopuolella olevan pisteen kautta kulkee aina yksi ja vain yksi annetun suoran kanssa yhdensuuntainen suora, toisin sanoen sellainen suora, joka kuuluu samaan tasoon mutta ei leikkaa annettua suoraa.
Paralleeliaksiooma Eukleideen esittämässä muodossa: jos suora leikkaa kaksi muuta suoraa siten, että sisäpuolisten, leikkaajan samalla puolella olevien kulmien summa on vähemmän kuin kaksi suoraa kulmaa,  nämä kaksi suoraa leikkaavat toisensa sillä puolella.