stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Helsingin lyhytelokuvafestivaali

Helsingin lyhytelokuvafestivaali, aiemmin Kettupäivät, on Suomen elokuvakontaktin järjestämä vuosittainen lyhytelokuvatapahtuma.
Juhla järjestetään marraskuussa, ja juhlassa jaetaan vuodesta 2011 alkaen parhaalle lyhytelokuvalle 3 000 euron arvoinen Kettu-palkinto.
Palkitut elokuvat

Paras ammattilaisfiktio: Virva Kunttu ja Vuokko Kunttu, Milk
Paras opiskelijafiktio: Juho Tuovila, Ylistys
Paras ammattilaisdokumentti: Hannes Vartiainen ja Pekka Veikkolainen, Hätäkutsu
Paras opiskelijadokumentti: Sara Aaltonen, Supersankarin tytär
Paras kokeellinen elokuva: Henna-Leena Heiska, Today we live
Paras ammattimaisanimaatio: Joni Männistö, Electric Soul
Paras opiskelijaanimaatio: Kari Pieskä, Viis varpaista
Paras ammattilaisfiktio: Selma Vilhunen, Pitääkö mun kaikki hoitaa?
Pa­ras opis­ke­li­ja­fik­tio: Antti Heikki Pesonen, Kor­so­teo­ria
Paras ammattilaisdokumentti: Iiris Härmä, Hiljaisen talven lapsi.
Pa­ras opis­ke­li­ja­do­ku­ment­ti: Katja Lautamatti, Lin­tu toi­sel­ta tai­vaal­ta.
Par­as ko­keel­li­nen elo­ku­va­: Hanna Saarikoski, See Pa­ris and Die.
Par­as ani­maa­tio­elo­ku­va­: Jenni Rahkonen, Hä­nen ti­lan­ne.
Paras ammattilaisfiktio: Teemu Nikki, Kalajuttu
Paras opiskelijafiktio: Lauri-Matti Parppei, Eräänlainen rakkaustarina
Paras ammattilaisdokumentti: P.V. Lehtinen, Sielunsieppaaja
Paras opiskelijadokumentti: Niina Panda Vuorisara, Olisin toivonut sinut vierelleni
Paras Foxoff-elokuva: Juha Ilmari Laine: Habemus Papam?
Paras kokeellinen elokuva: Seppo Renvall, Musta
Paras animaatioelo­ku­va: Heta Jokinen, Sivussa
Paras ammattilaisfiktio: Elias Koskimies, Päivät
Paras opiskelijafiktio: Jussi Sandhu ja Ville Hekonen, Helvelin hyvää työtä
Paras ammattilaisdokumentti: Juhanna Vanhala, Voitko rakastaa
Paras opiskelijadokumentti: Elina Talvensaari, Miten marjoja poimitaan
Paras Foxoff-elokuva: Helmi Kajaste, Antti Kangas, Yrjö Kari-Koskinen, Mikko Kotisaari, Pekka Laurila, Heikki Ollikainen, Matias Piispanen, Jussi Tarvainen ja Jan Wolski: 1000 auringon kirkkaus
Paras kokeellinen elokuva: Pilvi Takala, Real Snow White
Paras animaatioelo­ku­va: Jan Andersson ja Jessica Koivistoinen: Heaven shall burn
Paras ammattilaisfiktio: Susanna Kotilainen, Veeti ja pavunvarsi
Paras opiskelijafiktio: Mari-Kaisu Mononen, Mun sydän, mun vika
Paras ammattilaisdokumentti: Jukka Kärkkäinen, Matkalla vanhuuteen
Paras opiskelijadokumentti: Katja Niemi, ”R” niin kuin Realdoll
Paras Foxoff-elokuva: Miikka Niskanen, Windowlicker
Paras kokeellinen elokuva: Christian Lindblad, Elevaatio
Paras animaatioelo­ku­va: Pauliina Punkki, Fengshui
Aiheesta muualla

Festivaalien sivusto
344 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku eaa. · 300-luku eaa. · 200-luku eaa.
Vuosikymmenet: 400-luku eaa. · 390-luku eaa. · 380-luku eaa. · 370-luku eaa. · 360-luku eaa. · 350-luku eaa. · 340-luku eaa. · 330-luku eaa. · 320-luku eaa. · 310-luku eaa. · 300-luku eaa. · 290-luku eaa.
Vuodet: 400 eaa. · 399 eaa. · 398 eaa. · 397 eaa. · 396 eaa. · 395 eaa. · 394 eaa. · 393 eaa. · 392 eaa. · 391 eaa. · 390 eaa. · 389 eaa. · 388 eaa. · 387 eaa. · 386 eaa. · 385 eaa. · 384 eaa. · 383 eaa. · 382 eaa. · 381 eaa. · 380 eaa. · 379 eaa. · 378 eaa. · 377 eaa. · 376 eaa. · 375 eaa. · 374 eaa. · 373 eaa. · 372 eaa. · 371 eaa. · 370 eaa. · 369 eaa. · 368 eaa. · 367 eaa. · 366 eaa. · 365 eaa. · 364 eaa. · 363 eaa. · 362 eaa. · 361 eaa. · 360 eaa. · 359 eaa. · 358 eaa. · 357 eaa. · 356 eaa. · 355 eaa. · 354 eaa. · 353 eaa. · 352 eaa. · 351 eaa. · 350 eaa. · 349 eaa. · 348 eaa. · 347 eaa. · 346 eaa. · 345 eaa. · 344 eaa. · 343 eaa. · 342 eaa. · 341 eaa. · 340 eaa. · 339 eaa. · 338 eaa. · 337 eaa. · 336 eaa. · 335 eaa. · 334 eaa. · 333 eaa. · 332 eaa. · 331 eaa. · 330 eaa. · 329 eaa. · 328 eaa. · 327 eaa. · 326 eaa. · 325 eaa. · 324 eaa. · 323 eaa. · 322 eaa. · 321 eaa. · 320 eaa. · 319 eaa. · 318 eaa. · 317 eaa. · 316 eaa. · 315 eaa. · 314 eaa. · 313 eaa. · 312 eaa. · 311 eaa. · 310 eaa. · 309 eaa. · 308 eaa. · 307 eaa. · 306 eaa. · 305 eaa. · 304 eaa. · 303 eaa. · 302 eaa. · 301 eaa. · 300 eaa. · 299 eaa.
Hintaseuranta

Hintaseuranta-nimitystä käytetään www-sivustosta, joka hakee yleensä yhden tuoteryhmän hintoja ja tarjoaa sitten sivuston käyttäjälle hintavertailuja erilaisin haku- ja suodatusvaihtoehdoin. Hintavertailut voivat seurata ja vertailla tuotteiden lisäksi myös palvelujen hintoja.
Hintaseurannasta voi katsoa, missä liikkeessä haluttua tuotetta myydään halvimmalla. Sivustolta voi nähdä myös tuotteen viimeaikaisen hintakehityksen.
Eri hintasaurantapalvelut voivat antaa erilaisia lopputuloksia samalle haulle. Sivustoilla on erilaisia ansantalogiikoita. Osa on suoraan valjastettu tiettyjen kauppiaiden markkinointiin, ja ehdottaa vain edustamiaan tuotemerkkejä. Osa saa provision myyjälle välitetyistä klikkauksista. Osa taas perii yrityksiltä liittymismaksua.
Hintaseurantasivustojen avulla voi säästää myös saman tuotteen eri ostopaikkoja vertailemalla. Vuonna 2012 tehdyn pienen selvityksen mukaan lentojen hinnat vaihtelivat keskimäärin 12 prosenttia, suurimmillaan lähes 50 prosenttia.
Henry (yksikkö)

Henry (tunnus H) on SI-järjestelmän induktanssin yksikkö (1 H = V·s/A). Henry on myös permeanssin eli magneettisen johtavuuden yksikkö. Yksikkö henry on nimetty sähkömagnetismia tutkineen Joseph Henryn mukaan.
Jos henryn kokoisen kelan virta muuttuu ampeerin sekunnissa, sen navoissa on voltin kokoinen jännite. Napajännite E voidaan laskea induktanssista L, virrasta I ja ajasta t seuraavasti:
Ampeerin virta kääminkierrosta kohti aiheuttaa henryn kokoisessa kelassa weberin kokoisen magneettivuon (Wb = V·s). Toisinaan puhutaan myös käämivuosta (Ψ), joka on kierrosmäärä kertaa kelan magneettivuo. Induktanssi (L) voidaan tällöin ajatella myös käämivuoksi virtaa (I) kohti ja henryn kokoisessa kelassa ampeerin virta aiheuttaa weberin kokoisen käämivuon.
Muiden yksikköjen avulla henry voidaan ilmaista seuraavasti:
Hammer

Hammer voi tarkoittaa:
Ihmisiä > Hammer sukunimenä

Armand Hammer (1898–1990), yhdysvaltalainen öljyliikemies, taiteenkeräilijä, teollisuusmies ja karjankasvattaja
Armie Hammer (s. 1986), yhdysvaltalainen näyttelijä
Ernst von Hammer (1858–1925), saksalainen geodeetti, Hammerin projektion kehittäjä
Jan Hammer (s. 1948), tšekkiläinen jazzpianisti, kosketinsoittaja ja säveltäjä
Joseph von Hammer-Purgstall (1774–1856), itävaltalainen vapaaherra, diplomaattija orientalisti
MC Hammer (s. 1962), yhdysvaltalainen rap-artisti ja näyttelijä
Rev Hammer, oik. Stephen Ryan (s. 1965), englantilainen muusikko, laulaja ja lauluntekijä
Sarah Hammer (s. 1983), yhdysvaltalainen ratapyöräilijä ja maailmanmestari
Ihmisiä > Hammer etunimenä

Hammer DeRoburt (1922–1992), naurulainen poliitikko ja presidentti
Paikkoja

Hammer (Englanti)
Paikkoja > Saksa

Hammer an der Uecker, kunta Mecklenburg-Etu-Pommerissa
Hammer, Wipperfürthin alue
Hammer, Liebenwalden alue
Hammer, Simmerathin alue
Hammer, Fischbachaun alue
Hammer, Feldkirchen-Westerhamin alue
Elokuva

Hammer (elokuva), Bruce Clarkin ohjaama blaxploitaatio-elokuva vuodelta 1972
The Hammer (vuoden 2007 elokuva), Charles Herman-Wurmfeldin komediaelokuva vuodelta 2007
The Hammer (vuoden 2010 elokuva), Oren Kaplanin elokuva vuodelta 2011
Hammer Film Productions
Urheilu

West Ham United FC, lontoolainen jalkapalloseura lempinimeltään The Hammers
West Ham Hammers, entinen englantilainen speedway-joukkue
Lakeside Hammers, englantilainen speedway-joukkue
Hammer SpVg, saksalainen jalkapallojoukkue
Muuta

H.A.M.M.E.R., Norma Osbornin johtama fiktiivinen vakoilu- ja lainvalvontaryhmä Marvelin sarjakuvissa
Hammer Stradivarius, Antonio Stradivarin antiikkiviulu
Hammerin projektio, karttaprojektio
Hammer Museum, taidemuseo Los Angelesissa, Kaliforniassa
Hammer (yhtye), suomalainen kansallissosialistisen black metalin yhtye
54 Alexandra

| 54 Alexandra |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  H. Goldschmidt
Löytöaika:  10. syyskuuta 1857
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,712 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,179 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,245 AU
Eksentrisyys:  0,196
Kiertoaika Auringon ympäri:  1631,620 päivää (4,47 vuotta)
Keskiratanopeus:  17,91 km/s
Inklinaatio:  11,804°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  165,8 km
Massa:  ~5×1018 kg 
Albedo:  0,056
Pakonopeus:  0,0877 km/s
Pinnan lämpötila:  alin: ? keski: ~169 ylin: ?
54 Alexandra on poikkeuksellisen suuri päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Hermann Mayer Salomon Goldschmidt 10. syyskuuta 1858. Asteroidi on nimetty saksalaisen tutkijan, Alexander von Humboldtin, mukaan, mikä tekee siitä ensimmäisen oikean henkilön mukaan nimetyn asteroidin.
Hollanninjalavatauti

Taudin vioittama lehtojalava (Ulmus minor) West Pointissa New Yorkissa Yhdysvalloissa vuonna 2010.
Hollanninjalavatauti (jalavatauti) on kaarnakuoriaisten Scolytus multistriatus, Scolytus laevis ja  Hylurgopinus rufipes levittämä sienitauti, jota aiheuttavia sieniä ovat Ophiostoma ulmi ja Ophiostoma novo-ulmi. Tauti tappaa jalavia tukkimalla puun ravinnonkuljetusjärjestelmän. Sen voi havaita ennenaikaisesta lehtien kellastumisesta tai saastuneen osan mustaksi muuttunesta jällestä.
Hollanninjalavatauti levisi Yhdysvalloista Etelä-Eurooppaan 1900-luvun alussa. Länsi-Euroopassa se on tappanut paljon jalavia, muun muassa Englannissa lähes kaikki. Suomessa vahvistetut tautitapaukset ovat 1960-luvulta.
Aiheesta muualla

Pouttu, Antti: Hollanninjalavatauti (Ophiostoma ulmi) Vieraslajit.fi.  2016, linkit päivitetty 2019. Viitattu 11.2.2020.
Lilja, A. & Hantula, J. & Rytkönen, A. & Müller, M. & Parikka, P. & Pouttu, A. & Kurkela, T: ”Vieras- ja tulokaslajit tautien aiheuttajina metsäpuilla”, Metsätieteen aikakauskirja, s. 283–301. Määritä julkaisija! Teoksen verkkoversio (pdf) (viitattu 22.3.2021). (Arkistoitu – Internet Archive)
Hollanninjalavatauti — Ophiostoma ulmi (Buisman) Nannf., 1934 Laji.fi.
Hollanninjalavatauti — Ophiostoma novo-ulmi Brasier, 1991 Laji.fi.
Hollannin tauti

Hollannin tauti (engl. Dutch disease, holl. Hollandse ziekte) on taloustieteessä nimitys tilanteelle, jossa kansantalouden jonkin sektorin kasvulla on negatiivinen vaikutus kansantalouden muihin toimialoihin. Nimitys juontaa juurensa Alankomaihin, josta vuonna 1959 löytyi iso esiintymä maakaasua Groningenin seudulta. The Economist -lehti lanseerasi nimen vuonna 1977, jossa viitattiin ilmiöön Hollannin kansantaloudessa, jossa maan muu valmistava teollisuus taantui maakaasun hyödyntämisen jälkeen 1970-luvulla.
Maakaasuvarojen lisääntyvä käyttö eli energiasektorin kasvu vaikutti negatiivisesti Alankomaiden muihin talouden toimijoihin. Kaasuvienti kasvoi Alankomaissa nopeasti merkittäviin lukuihin ja Alankomaiden guldenin reaalinen vaihtokurssi nousi asteittain. Vahva valuutta heikensi täten muiden vientisektoreiden tilaa maassa ja johti Alankomaiden teollisuuden taantumiseen. Käsitteen käyttö ei rajoitu ainoastaan luonnonvarojen kuten maakaasun tai raakaöljyn hyödyntämiseen, vaan sillä voidaan viitata myös esimerkiksi palvelusektorin kasvuun teollisuuden kustannuksella mutta sillä yleensä viitataan luonnonvaroilla nopeasti rikastuneen valtion talouskasvun haittapuoliin.
Esimerkkejä

Australian kultaryntäys 1859
Australian mineraalituotanto 2000- ja 2010-luvulla
Chilen mineraalituotanto 2000-luvulla
Azerbaidžanin öljytuotanto 2000-luvulla
Kanadan öljyhiekka 2000-luvulla
Indonesian öljytuotanto 1974 ja 1979
Nigerian öljytuotanto 1990-luvulla
Filippiinien  ulkomaan valuuttamarkkinoiden heikentyminen 2000-luvulla
Venäjän öljy- ja kaasutuotanto 2000-luvulla
Kullan tuonti Espanjaan ja Portugaliin 1500-luvulla
Pohjanmeren öljytuotanto Norjassa ja Britanniassa 1970–1990
Aasian tsunamin jälkeinen jälleenrakennus vuonna 2004
Venezuelan öljy 2000-luvulla
Britannian finanssisektorin 1986 alkanut "big bang "
Somalian merirosvojen lunnasvaatimukset 2000- ja 2010-luvulla
Naurun fosfaattituotanto
1149

| --- | --- |
Vuosisadat: 900-luku · 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku
Vuosikymmenet: 1090-luku · 1100-luku · 1110-luku · 1120-luku · 1130-luku · 1140-luku 1150-luku · 1160-luku · 1170-luku · 1180-luku · 1190-luku · 1200-luku
Vuodet: 1090 · 1091 · 1092 · 1093 · 1094 · 1095 · 1096 · 1097 · 1098 · 1099 1100 · 1101 · 1102 · 1103 · 1104 · 1105 · 1106 · 1107 · 1108 · 1109 1110 · 1111 · 1112 · 1113 · 1114 · 1115 · 1116 · 1117 · 1118 · 1119 1120 · 1121 · 1122 · 1123 · 1124 · 1125 · 1126 · 1127 · 1128 · 1129 1130 · 1131 · 1132 · 1133 · 1134 · 1135 · 1136 · 1137 · 1138 · 1139 1140 · 1141 · 1142 · 1143 · 1144 · 1145 · 1146 · 1147 · 1148 · 1149 1150 · 1151 · 1152 · 1153 · 1154 · 1155 · 1156 · 1157 · 1158 · 1159 1160 · 1161 · 1162 · 1163 · 1164 · 1165 · 1166 · 1167 · 1168 · 1169 1170 · 1171 · 1172 · 1173 · 1174 · 1175 · 1176 · 1177 · 1178 · 1179 1180 · 1181 · 1182 · 1183 · 1184 · 1185 · 1186 · 1187 · 1188 · 1189 1190 · 1191 · 1192 · 1193 · 1194 · 1195 · 1196 · 1197 · 1198 · 1199 1200 · 1201 · 1202 · 1203 · 1204 · 1205 · 1206 · 1207 · 1208 · 1209
Tapahtumia

Toinen ristiretki päättyi
Kuolleita

27. kesäkuuta Raymond of Poitiers, Antiokian prinssi, sai surmansa Inabin taistelussa
Hevosenpää

Hevosenpää on aihe taiteessa ja heraldiikassa. Se esittää irrallista hevosen päätä. Se esiintyy monissa heraldisissa symboleissa, kuten Oripään vaakunassa ja New Jerseyn sinetissä. Taiteessa se on aiheena varsinkin primitiivisissä veistoksissa sekä surrealistisissa maalauksissa.
Elokuvissa irtonainen hevosenpää muistetaan varsinkin kahdesta esiintymisestä: Elokuvassa Kummisetä (1972) mafia uhkailee elokuvatuottajaa laittamalla irtonaisen hevosenpään hänen sänkyynsä. Elokuvassa Peltirumpu (1979) päähenkilön äiti järkyttyy nähtyään kalastajien käyttävän irtonaista hevosenpäätä ankeriaiden syöttinä.
Hemsedalin kirkko

| Hemsedalin kirkko Hemsedal kyrkje |
| --- | --- |

Sijainti:  Hemsedal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Tunsbergin hiippakunta
Suunnittelija:  Henrik Nissen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  360
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hemsedalin kirkko (norj. Hemsedal kyrkje) on Hemsedalin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko. Sen suunnitteli arkkitehti Henrik Nissen ja se valmistui vuonna 1882.
Kirkkosali
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hemsedalin kirkko Wikimedia Commonsissa
Aatos Ranta

Aatos Anselm Ranta (25. toukokuuta 1920 Rauma – 3. huhtikuuta 2006 Rauma) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Rannan vanhemmat olivat kauppaneuvos Anselm Ranta ja Gustava Nyholm ja puoliso vuodesta 1943 Suoma Kaija Tamminen. Ranta kävi keskikoulun Rauman yhteislyseossa 1931–1938 ja valmistui merkonomiksi Rauman kauppaoppilaitoksesta 1941. Hän oli Kyttälän Sahan toimitusjohtaja Kokemäellä vuodesta 1939 ja Valtimon sahan omistaja ja johtaja vuodesta 1955. Ranta oli myös Kiinteistöyhtymä A. Rannan toimitusjohtaja Raumalla ja Asunto Oy Satamakatu 10:n johtokunnan puheenjohtaja ja toimitusjohtaja. Hänellä oli lisäksi useita luottamustehtäviä ja hän oli Satakunnan ja Rauman partiojärjestöjen pitkäaikainen aktiivi ja taloudellinen tukija. Kauppaneuvoksen arvonimen Ranta sai 1979.
Hintaseuranta.fi

| Hintaseuranta> fi |
| --- | --- |
Perustettu:  2000
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  hintavertailu
Omistaja:  ePrice Oy
Kotisivu:  hintaseuranta.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hintaseuranta.fi on suomalainen hintavertailusivusto, jossa käyttäjä voi verrata tuotteita hinnan, toimitusnopeuden ja arviointien perusteella. Sivusto lanseerattiin vuonna 2000 ja sivustolla on viikoittain yli 170 000 kävijää. Aktiivisia tuotteita on noin 500 000 ja yksittäisiä hintoja noin 1 280 000.
Hintaseuranta.fi-palvelun omistaa nykyisin ePrice Oy.
Lokakuussa 2019 Sanoma Media Finland myi Hintaseuranta.fin ePrice Oy:lle.
Historia

Hintaseuranta.fi on alun perin lähtöisin Mikrobitti-lehden verkkosivujen hintaseuranta osiosta, jossa oli vertailtavana tietokonekomponenttien hintoja eri kaupoissa.
348

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku
Vuosikymmenet: 290-luku · 300-luku · 310-luku · 320-luku · 330-luku · 340-luku 350-luku · 360-luku · 370-luku · 380-luku · 390-luku · 400-luku
Vuodet: 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309 310 · 311 · 312 · 313 · 314 · 315 · 316 · 317 · 318 · 319 320 · 321 · 322 · 323 · 324 · 325 · 326 · 327 · 328 · 329 330 · 331 · 332 · 333 · 334 · 335 · 336 · 337 · 338 · 339 340 · 341 · 342 · 343 · 344 · 345 · 346 · 347 · 348 · 349 350 · 351 · 352 · 353 · 354 · 355 · 356 · 357 · 358 · 359 360 · 361 · 362 · 363 · 364 · 365 · 366 · 367 · 368 · 369 370 · 371 · 372 · 373 · 374 · 375 · 376 · 377 · 378 · 379 380 · 381 · 382 · 383 · 384 · 385 · 386 · 387 · 388 · 389 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409
Kuolleita

Abraham Arbelalainen, Arbelan piispa Assyriassa (kuoli noin vuonna 348)
Helsingin työväenopisto

Helsingin työväenopisto   päärakennus Opistotalo, Kalliossa  osoitteessa Helsinginkatu 26:ssa
Silkkikutomo Herttoniemessä  toimii Helsingin työväenopiston toimipiste
Malmitalossa  Malmissa toimii Helsingin työväenopiston toimipiste
Stoassa Itäkeskuksessa  toimii Helsingin työväenopiston toimipiste
Vuotalossa Vuosaaressa  toimii Helsingin työväenopiston toimipiste
Kanneltalo Kannelmäessä toimii Helsingin työväenopiston toimipiste
Helsingin työväenopisto on vuonna 1913 perustettu Helsingin kaupungin omistama oppilaitos. Työväenopiston toiminnan tarkoituksena on ylläpitää ja parantaa kaupungin aikuisväestön kykyä selviytyä ja toimia muuttuvassa yhteiskunnassa. Opiston opetus on osa elinikäisen oppimisen prosessia, jossa korostuvat vapaan sivistystyön periaatteet.
Työväenopistossa voivat opiskella kaikki yli 16-vuotiaat asuinpaikastaan riippumatta. Vuosittain noin 70 000 kurssilaista osallistuu opetukseen. Lukukausittain ohjelmassa on yli 2 200 erilaista kurssia.
Opistolla on Ilmonet-niminen palvelu, jonka kautta ilmoittaudutaan kursseille.
Opetusta järjestetään seuraavissa aineissa: kielet, suomea maahanmuuttajille, käsityö (tekstiilityö ja tekninen työ), kotitalous, tietotekniikka, luonto ja ympäristö, ihminen, yhteiskunta ja kulttuuri, merenkulku, musiikki, kuvataide, kirjallisuus, teatteri ja äidinkieli, liikunta, hyvinvointi ja terveys sekä kasvatus ja aikuiskasvatus. Lisäksi työväenopisto tarjoaa avoimen yliopisto-opetuksen kursseja.
Lukuvuosi on jaettu 12 viikon pituiseen syys- ja kevätlukukauteen. Suuri osa opiskelusta on pitkäjänteistä, jopa usealle vuodelle jakautuvaa. Kurssivalikoimassa on aiheesta riippuen myös intensiivi- ja lyhytkursseja sekä yhden lukukauden mittaisia kursseja. Kurssimuotoisen opetuksen lisäksi opiskelijoille tarjotaan paljon itseopiskelumahdollisuuksia.
Työväenopistolla järjestetään vuosittain satoja luentoja, konsertteja, näyttelyitä ja tapahtumia, joista suurin osa on maksuttomia eikä niihin tarvitse ilmoittautua ennakkoon.
Toimipisteet

| Toimipiste | Sijainti |
| --- | --- |
Opistotalo: Kallio
Itämerentalo: Ruoholahti
Kanneltalo: Kannelmäki
Malmitalo: Malmi
Maunula-talo: Maunula
Oulunkylätalo: Oulunkylä
Pohjois-Haagan opetuspiste: Pohjois-Haaga
Rajametsäntien koneneulomo: Maunula
Silkkikutomo: Herttoniemi
Stoa: Itäkeskus
Vuotalo: Vuosaari
Aiheesta muualla

Helsingin työväenopiston kotisivu
Työväenopiston käsityöblogi "Opistosta käsin" (Arkistoitu – Internet Archive)
Hjalmar Paunu

Hjalmar Paunu Tampereen tuomiokapitulin asessorina 1933-39
Hjalmar Abraham Paunu, vuoteen 1906 Dufva (2. elokuuta 1882 Koski Hl – 13. elokuuta 1970 Jyväskylä) oli suomalainen kirkkoherra, teologian tohtori, lääninrovasti ja kirkon nuorisotyön edistäjä.
Hjalmar Paunun vanhemmat olivat tilanomistaja Johan Berndt Dufva ja Maria Adolfina Widbom. Hän valmistui ylioppilaaksi Hämeenlinnan klassliisesta lyseosta vuonna 1900 ja hänet vihittiin papiksi Porvoossa vuonna 1905.
Uransa alussa Paunu toimi ylinmääräisenä pappina Laukaassa vuosina 1905–1906, Uuraisilla vuosina 1906–1907 ja Tottijärvellä vuosina 1907–1910. Vuosina 1910–1918 hän toimi Pohjan ja vuosina 1918–1926 Hollolan kappalaisena sekä vuosina 1926–1956 Jyväskylän kirkkoherrana. Vuosina 1936–1956 Paunu oli Jyväskylän rovastikunnan lääninrovasti, vuosina 1933–1939 Tampereen tuomiokapitulin asessori ja vuosina 1933–1951 Suomen evankelisluterilaisen kirkon kirkolliskokouksen jäsen.
Hänen puolisonsa oli Elli Johanna Paunu (o.s. Halla, 12. joulukuuta 1881 Helsinki – 1. lokakuuta 1953 Jyväskylä). Hjalmar ja Elli Paunu saivat yhteensä neljä lasta. Vanhin lapsi, Eira syntyi vuonna 1908, Lauri 1910, Toini 1913 ja nuorin lapsi Liisa syntyi 1918. Eira oli teologian tohtori, ja myös Lauri oli isänsä tavoin pappi. Toini teki elämäntyönsä muun muassa kirjailijana ja sairaanhoitajana. Liisa keskittyi yhdessä miehensä Antti Tuomi-Nikulan kanssa Keskipohjanmaan opiston (Kälviällä) kehittämiseen sen perustamisesta 1948 alkaen.
Aatos Maunula

| Aatos Maunula |
| --- | --- |
 Aatos Maunula vuonna 1960 (keskellä)
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. helmikuuta 1906 Tyrvää
Kuollut: 30. elokuuta 1979 (73 vuotta) Helsinki
Sotilashenkilö
Sotilasarvo:  kenraaliluutnantti
Aatos Aarne Maunula (23. helmikuuta 1906 Tyrvää – 30. elokuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti.
Osallistui sisällissotaan 1918 valkoisten puolella lähettinä. Maunula valmistui kadettikoulusta 1931, taistelukoulusta 1934 sekä Sotakorkeakoulusta 1939. Hän palveli nuorempana upseerina sekä komppanianpäällikkönä Viipurin rykmentissä 1928–1932, kouluttajana Kadettikoulussa 1932–1933 ja Taistelukoulussa 1934–1938. Talvisodan aikana Maunula oli toimistopäällikkönä IV. armeijakunnan esikunnassa. Jatkosodassa 1941–1942 hän oli toimistopäällikkönä VII. armeijakunnan esikunnassa. Vuoden 1942 aikana hän komensi myös III/JR 2 pataljoonaa. Tämän jälkeen hän toimi Aunuksen ryhmän esikunnan toimistopäällikkönä vuoteen 1944 asti.
Sodan jälkeen Maunula työskenteli pääesikunnassa 1944–1946 sekä opetti Sotakorkeakoulussa 1946–1950. Jälleen toimistopäällikkönä hän työskenteli pääesikunnassa 1950–1953 ja komensi Jääkäripataljoona 2:a 1953–1954. Seuraavaksi 5. prikaatin komentajana hän oli 1954–1955. Pääesikunnassa operatiivisen osaston päällikkönä Maunula toimi 1955–1957 sekä päämajoitusmestarina 1957–1959. 1.divisioonan komentajaksi hänet sijoitettiin 1960–1961. Yleisesikunnan päällikkönä Maunula toimi vuodet 1961–1966 eläkoitymiseensä asti. Hänen mainitaan edistäneen materiaali- ja kalustohankintoja noottikriisin kiristettyä maanpuolustuksellista ilmapiiriä.
Ylennykset: Reservivänrikki 1927, vänrikki 1931, luutnantti 1932, kapteeni 1940, majuri 1941, everstiluutnantti 1948, eversti 1954, kenraalimajuri 1957, kenraaliluutnantti 1960.
Herbert Dill

| Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:   Saksa> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Pariisi 1938 | 50 km kävely |  |
Herbert Eduard Werner Dill (31. joulukuuta 1908 Friedrichshain – 24. huhtikuuta 1942 Berliini) oli saksalainen kilpakävelijä.
Dill oli toinen 50 kilometrin kävelyssä Pariisin EM-kilpailuissa 1938. Samana vuonna hän voitti maansa mestaruuden. Kaksi vuotta aiemmin Berliinin olympialaisissa hän käveli 16:nneksi. Hänen ennätyksensä oli vuonna 1937 kävelty 4.42.37
Dill teki itsemurhan keväällä 1942.
AMX VCI

| AMX VCI |
| --- | --- |
 AMC VCI Israelilaisessa sotamuseossa.
Valmistushistoria
Valmistusmaa:   Ranska
Tekniset tiedot
Pituus:  
– pelkkä runko:  5,7 m
Leveys:  2,67 m
Korkeus:  2,1 m
Taistelupaino:  15 000 kg
Toimintasäde:  350 km
Muu aseistus:  12,7 mm raskas konekivääri
Panssarointi:  parhaimmillaan 30 mm
Miehistö:  3+10
AMX VCI (ransk. Véhicule de Combat d'Infanterie) on ranskalainen rynnäkköpanssarivaunu, joka perustuu AMX-13:n rungolle. AMX VCI:n ensimmäinen prototyyppi valmistui 1955 ja ensimmäiset sarjatuotannossa valmistuneet vaunut otettiin käyttöön 1957. Nämä valmisti Atelier de Construction Roanne (ARE).
Mallin seuraaja Ranskan armeijassa on AMX-10P.
Mallin käyttäjämaat: entiset käyttäjät punaisella, nykyiset sinisellä.
Aiheesta muualla

Tank Encyclopedia (englanniksi)