stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sinfonia nro 1 (Beethoven)
Osat

Esittäjä United States Marine Band.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Sinfonian neljä osaa kestävät noin 30 minuuttia:
Adagio molto – Allegro con brio
Andante cantabile con moto
Menuetto. Allegro molto e vivace
Adagio – Allegro molto e vivace.
Kokoonpano

kaksi huilua
kaksi oboeta
kaksi klarinettia
kaksi fagottia
kaksi käyrätorvea
kaksi trumpettia
patarummut
viulut
alttoviulut
sellot
kontrabassot
Aiheesta muualla

Symphony No.1, Op.21 (Beethoven, Ludwig van) IMSLP / Petrucci Music Library
Sinfonian neljännen osan viuluosuuden alku.
Shunkichi Hamada

| Mitalit> Maa:   Japani.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Japani.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Japani.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Maa:   Japani> Miesten maahockey. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Los Angeles 1932 |  |  |
Shunkichi Hamada (jap. 浜田 駿吉, Hamada Shunkichi; 19. lokakuuta 1910 Hyōgon prefektuuri – 7. joulukuuta 2009 Tokio) oli japanilainen liikemies, maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.
Hamada kuului Japanin olympiahopeaa saavuttaneeseen joukkueeseen Los Angelesissa 1932 ja kilpaili myös Berliinin kesäolympialaisissa 1936 sijoittuen joukkueineen viidenneksi. Hänestä tuli myöhemmin tekstiilialan liikemies.
Aiheesta muualla

DatabaseOlympics.com: Shumkichi Hamada (englanniksi)
Siirilä

Siirilä on suomenkielinen sukunimi. Siirilä-nimisiä henkilöitä:
Iina Siirilä (s. 1995), salibandyn pelaaja
Juho Siirilä (1843–1933), suomalainen opettaja ja valtiopäivämies
Jussi Siirilä (s. 1967), suomalainen kirjailija ja kolumnisti
Pirkko Siirilä (1927–2020), suomalainen oopperalaulaja ja musiikinopettaja
Seppo Siirilä (1937–2023), suomalainen aluetieteilijä ja Tampereen yliopiston aluetieteen professori
Tommi Siirilä (s. 1993), suomalainen lentopalloilija
Väinö Siirilä (1885–1947), suomalainen näytelmäkirjailija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Sinihai

| Sinihai |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Rustokalat Chondrichthyes
Alaluokka::  Leveäsuiset Elasmobranchii
Lahko::  Luomihaikalat Carcharhiniformes
Heimo::  Tiikerihait Carcharhinidae
Suku::  Prionace  Cantor, 1849
Laji::  glauca
Kaksiosainen nimi
 Prionace glauca  (Linnaeus, 1758) 
 Sinihain levinneisyys
Katso myös
   Sinihai Wikispeciesissä   Sinihai Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sinihai (Prionace glauca) on suurikokoinen tiikerihaiden heimon kala, joka painaa täysikasvuisena 60–80 kiloa. Sitä tavataan syvissä vesissä lauhkeilla ja trooppisilla merialueilla aina Norjasta Etelä-Afrikkaan. Sinihai viihtyy viileähkössä vedessä, ja siksi se lämpimämmillä alueilla pysyy varsin syvällä, kun taas viileämmillä alueilla se on lähempänä pintaa. Sinihaita ei myöskään tavata matalissa lämpimissä merissä kuten Punaisellamerellä tai Meksikonlahdella.
Sinihai voi muuttaa pitkiä matkoja, esimerkiksi Uuden-Englannin edustalta Etelä-Amerikkaan.
Lisääntyminen

Sinihain jälkeläiset kehittyvät emon ruumiin sisällä; poikasia on kerralla 25-100 kappaletta.
Ravinto

Sinihait syövät enimmäkseen kalaa ja mustekaloja, vaikka ne kykenevät tarvittaessa nappaamaan suurempiakin saaliseläimiä.
Aiheesta muualla

Prionace glauca (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Species in the genus Prionace. (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Seinäjoen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta

| Opiskelijakunta SAMO> Seinäjoen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta SAMO |
| --- | --- |
  
 engl. The Student Union of The Seinäjoki University of Applied Sciences 
Perustettu:  1996
Tyyppi:  Opiskelijakunta
Sijainti:  Seinäjoki,  Suomi
Osoite:  Kampusranta 11, 60101 Seinäjoki
Yhteistyö:  SAMOK, OLL
Sivusto:  www.samo.fi
SAMO:n toimisto sijaitsee Frami F-rakennuksessa.
Seinäjoen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta SAMO on Seinäjoen ammattikorkeakoulussa vaikuttava lakisääteinen opiskelijakunta.
Toiminta perustuu opiskelijoiden edunvalvontaan sekä opiskelijatoiminnan järjestämiseen. SAMO:n päätehtävä on valvoa ja edistää jäsentensä etuja erityisesti koulutus- ja sosiaalipoliittisissa asioissa, kuten koulutuksen laatu, opiskelijan oikeusturva, toimeentulo, hyvinvointi ja asuminen. SAMO on päävastuussa Seinäjoen ammattikorkeakoulun tutortoiminnan järjestämisestä. Sen lisäksi SAMO järjestää tapahtumia ja yhteistä liikuntaa opiskelijoille. SAMO myös huolehtii SeAMK:n opiskelupaikkakuntien opiskelija-alennuksien sopimisesta.
Historia

SAMO on perustettu 10.9.1996, tavoitteena oli parantaa opiskelijoiden vaikutusmahdollisuuksia ammattikorkeakoulussa. Lisäksi haluttiin luoda Seinäjoen ammattikorkeakouluun yhteistä opiskelijatoimintaa ja -tapahtumia. Ensimmäinen puheenjohtaja vuonna 1996 oli Jyri Saranpää. Seinäjoen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta SAMO aloitti toimintansa virallisesti lakimuutoksen jälkeen 1.6.2006.
Jäsenyys

Opiskelijakunnan jäsen saa valtakunnallisen opiskelijakortin ja jäseneksi liittyminen on vapaaehtoista. Jäseniä vuonna 2010 oli yli 2200. Jäseneksi voivat liittyä kaikki Seinäjoen ammattikorkeakoulussa opiskelevat opiskelijat, jäseniä opiskelijakunnalla on kaikilla ammattikorkeakoulun toimintapaikkakunnilla eli Seinäjoella, Ilmajoella, Jurvassa, Kauhajoella ja Ähtärissä. Jäseneksi liittyvä saa opiskelijakortin, joka oikeuttaa opiskelija-alennuksiin.
Organisaatio

Opiskelijakunta on valtakunnallisen etujärjestö Suomen Ammattikorkeakouluopiskelijakuntien Liitto - SAMOK ry:n sekä tämän kautta Opiskelijoiden liikuntaliiton jäsen.
Organisaatio > Edustajisto

Opiskelijakunnan ylintä päätösvaltaa käyttää yleisillä vaaleilla valittu edustajisto. SAMOn edustajiston toimintakausi on yksi kalenterivuosi, jonka aikana se kokoontuu vähintään 4 kertaa. Seinäjoen ammattikorkeakoulussa edustajisto koostuu 20 edustajasta.
Edustajiston tehtävänä on valita käytännön toiminnasta vastaavan hallituksen puheenjohtaja ja hallituksen jäsenet. Edustajisto hyäksyy opiskelijakunnan valmisteleman toimintakertomuksen, tilinpäätöksen ja päättää tili- ja vastuuvapauden myöntämisestä hallitukselle ja muille tili- ja vastuuvelvollisille. Edustajiston tehtävänä on myös hyväksyä opiskelijakunnan talousarviot sekä tarvittavat ohjesäännöt ja muut tarpeelliseksi katsomansa säännökset.
Edustajisto valitsee opiskelijaedustajat Seinäjoen ammattikorkeakoulun hallitukseen ja sen asettamiin toimielimiin.
Organisaatio > Edustajistovaalitulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Yksiköt | Yksiköt | Yksiköt | Yksiköt | Yksiköt | Muut | Poliittiset | Poliittiset | sit. |  |
| Vuosi | Lita. | Soster. | Tekn. | Elint. | Kult. | Muut | SeKo | LaKo | sit. | Yht. |
| 2016 | - | - | 3 | - | - | 7 | 3 | 7 | - | 20 |
| 2015 |  7  |  6  |  3  |  -  |  2  |  -  |  1  | - |  1  |  20  |
| 2014 |  4  |  4  |  3  |  4  |  2  |  -  |  3  | - |  -  |  20  |
| 2013 |  6  |  -  |  7  |  -  |  5  |  2  |  -  | - |  -  |  20  |
 a sitoutumattomat
Organisaatio > Hallitus

SAMOn hallitus koostuu puheenjohtajan lisäksi 5-10 jäsenestä.
Hallitus käyttää edustajiston sille antamaa hallinto- ja toimeenpanovaltaa. Hallituksen tehtävänä on johtaa opiskelijakunnan toimintaa lain, sääntöjen, ohjesääntöjen ja edustajiston päätösten mukaisesti.
Hallitus edustaa opiskelijakuntaa ja ylläpitää suhteita sidosryhmiin, sekä valmistelee edustajiston käsiteltäväksi tulevat asiat. Hallitus vastaa käytännössä myös jäsenmaksujen keräämisestä, varojen hankkimisesta sekä talouden hoidosta kirjanpidosta. Toiminnasta tiedottaminen ja jäsenluettelon ylläpitäminen kuuluvat myös hallituksen tehtäviin.
Tapahtumat

Opiskelijakunnan tärkein tehtävä on opiskelijoiden edunvalvonta, lisäksi SAMO järjestää opiskelijoille erilaisia tapahtumia ympäri vuoden. Lukuvuoden avajaiset kerää Lakeudenpuistoon kaikki Seinäjoen ammattikorkeakoulun uudet opiskelijat ja vappu on perinteisesti iso opiskelijatapahtuma jossa Seinäjoella pestään rautatieläisten patsas ja marssitaan isolla opiskelijajoukolla kaupungin läpi Lakeudenpuistoon. Suuri opiskelijatapahtuma on Triangeli-risteily joka järjestetään yhdessä opiskelijakunnat COPSA:n ja VAMOK:n kanssa. Risteilylle osallistuu vuosittain yli tuhat opiskelijaa.
Lisäksi SAMO järjestää joka kuukausi liikunnallisia turnauksia, pesis-, salibandy-, koripallo-, jalkapallo-, ja curlingturnaukset keräävät kuukausittain joukkueita eri yksiköistä ottamaan mittaa toisistaan. Lisäksi SAMO:lla on erilaisia liikuntavuoroja jäsenilleen.
SAMOn puheenjohtajat ja pääsihteerit

| Vuosi | Hallituksen puheenjohtaja | Edustajiston puheenjohtaja | Pääsihteeri |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Aku Autio | Karri Kallio | Kimmo Niemi |
| 2016 | Karri Kallio | Aku Autio | Kimmo Niemi |
| 2015 | Otto Mantere | Esa Köykkä | Kimmo Niemi vt. Jani Erkkonen |
| 2014 | Heli Lahti | Hannes Leppäkangas | Kimmo Niemi vt. Jani Erkkonen |
| 2013 | Matti Leppälehto | Soile Heinikoski (o.s. Ylinen) | Kimmo Niemi |
| 2012 | Jukka Sarho | Laura Mäki-Reinikka | Kimmo Niemi |
| 2011 | Pauliina Pokela 1.1.-5.10 Jukka Sarho 11.10-31.12 | Veera Rinta-Porkkunen | Kimmo Niemi |
| 2010 | Pauliina Pokela | Salla Lindgren | Kimmo Niemi |
| 2009 | Salla Lindgren | Laura Pasma | Kimmo Niemi |
| 2008 | Salla Lindgren | Veli-Matti Jylhä | Kimmo Niemi |
| 2007 | Kyösti Koivuniemi 1.1-19.3 Kyösti Ylikoski 19.3-31.12 | Kyösti Ylikoski 1.1-19.3 Heli Mourujärvi 19.3-31.12 | Kimmo Niemi |
| 2006 | Heli Mourujärvi | Kyösti Ylikoski | Kimmo Niemi 13.3- Kati Kyyrö (äityslomansijainen) -13.3 Milla Mäki-Soini -30.6 |
| 2005 | Jukka Saarimäki | Samu-Erkki Aaramaa | Milla Mäki-Soini Kati Kyyrö (äityslomansijainen) 1.4- |
| 2004 | Arto Tikkanen | Juska Kivioja | Milla Mäki-Soini |
| 2003 | Jukka Oravainen | Jukka Saarimäki | Milla Mäki-Soini |
| 2002 | Jukka Saarimäki | Tuomas Koivuniemi | Milla Mäki-Soini -15.7 Hanne Ainasoja -31.8 |
| 2001 | Heikki Ulvila | Tuomas Koivuniemi | Hanne Ainasoja 1.8- Juska Kivioja -30.6 |
| 2000 | Tuomas Koivuniemi | Jani Erkkonen | Juska Kivioja |
| 1999 | Anssi Uimonen | Anniina Hakomäki | Juska Kivioja 12.8- Jarkko Ivalo -31.5 |
| 1998 | Minna Laihorinne | Perttu Laakkonen 3.2- | Jarkko Ivalo 20.1- |
| 1997 | Kati Vellinki | Jyri Saranpää |  |
| 1996 | Jyri Saranpää |  |   |
Aiheesta muualla

Opiskelijakunnan kotisivu
Seinäjoen ammattikorkeakoulun sivut
Suomen ammattikorkeakoulujen opiskelijakunnat
ASK (Arcada) |
Copsa (Centria) |
O'Diako (Diak) |
Helga (Haaga-Helia) |
HAMKO (HAMK) |
HUMAKO (HUMAK) |
JAMKO (JAMK) |
Kaakko (XAMK) |
Kamo (Kajaanin AMK) |
POKA (Karelia) |
KOE (LAB) |
ROTKO (Lapin AMK) |
Laureamko (Laurea) |
METKA (Metropolia) |
Novium (Novia) |
OSAKO (OAMK) |
Polamk opk (Polamk) |
SAMMAKKO (SAMK) |
Savotta (Savonia) |
SAMO (SeAMK) |
TAMKO (TAMK) |
TUO (Turun AMK) |
VAMOK (VAMK) |
Skåhla (Ahvenanmaan AMK)
Seepraripsimonni

| Seepraripsimonni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Ripsimonnit Mochokidae
Suku::  Synodontis
Laji::  brichardi
Kaksiosainen nimi
 Synodontis brichardi  Poll, 1959 
Katso myös
   Seepraripsimonni Wikispeciesissä   Seepraripsimonni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Seepraripsimonni (Synodontis brichardi) on ripsimonneihin kuuluva kala, jota pidetään myös akvaarioissa.
Ulkonäkö ja koko

Seepraripsimonnit ovat pohjaväriltään mustia, ja niissä on kapeita keltaisia raitoja. Evät ovat musta-keltaraitaiset. Niiden vartalo on matalampi kuin muilla saman suvun lajeilla, ja niillä on alaspäin kääntynyt pyöreä suu, joka soveltuu levän imeskelyyn kivistä ja joen pohjasta.
Elinympäristö ja ravinto

Seepraripsimonnit elävät Kongojoen koskipaikoissa ja niiden lähistöllä Afrikassa. Ne syövät lähinnä rihmaleviä.
Seepraripsimonnien hoito akvaarioissa poikkeaa jonkun verran muista saman suvun lajeista: koska ne ovat virtaavan veden kaloja, niille on tärkeää hyvälaatuinen, happipitoinen vesi. Niiden ruokavaliossa on enemmän kasveja kuin muilla ripsimonneilla.
Lisääntyminen

Seepraripsimonnit sirottelevat mätimunansa eri paikkoihin. Niitä on saatu lisääntymään vankeudessa hormoniruiskeiden avulla Itä-Euroopassa. Eri sukupuolet voi tunnistaa yli kaksivuotiaina tarkastelemalla kalan sukupuolielinten muotoa.
Aiheesta muualla

ITIS: Synodontis brichardi (englanniksi)
Siiri Siirtola

Siiri Siirtola (s. 4. toukokuuta 2005) on suomalainen pika-aitajuoksija. Hän edustaa Helsingin Kisa-Veikkoja.
Siirtola on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuissa pronssia 60 metrin aitajuoksussa 2022.
Siirtola juoksi 60 metrin aitajuoksuennätyksensä 8,53 s Kuopion SM-hallikilpailuissa 20. helmikuuta 2022.
Hilaire Belloc

| Hilaire Belloc |
| --- | --- |
 Hilaire Belloc
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. heinäkuuta 1870 La Celle-Saint-Cloud, Ranska
Kuollut: 16. heinäkuuta 1953 (82 vuotta) Guildford, Surrey, Englanti
Kansalaisuus:  Englanti
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: ranska
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Joseph Hilaire Pierre René Belloc (27. heinäkuuta[lähde? ] 1870 La Celle-Saint-Cloud, Ranska – 16. heinäkuuta[lähde? ] 1953 Guildford, Surrey, Englanti) oli brittiläinen kirjailija ja poliitikko.
Bellocin isä oli ranskalainen ja äiti englantilainen naisasianainen Bessie Rayner Parkes. Hän asui lapsuutensa Britanniassa ja valmistui Oxfordin yliopiston Balliol Collegesta[lähde? ] ja oli Britannian kansalainen vuodesta 1902. Belloc oli Britannian parlamentin jäsen ensin liberaalipuolueen edustajana, myöhemmin riippumattomana 1906–1910 Salford Southin vaalipiiristä. Hän kirjoitti vuosina 1914–1920 Land and Water -lehteen.[lähde? ]
Bellocilla ja hänen vaimollaan Elodiella oli viisi lasta. Elodie kuoli influenssaan vuonna 1914 parin oltua naimisissa seitsemättätoista vuotta. Belloc sai aivohalvauksen 1941 eikä toipunut täysin. Hän kuoli palovammoihin 82-vuotiaana heinäkuussa 1953, kun hänen päälleen singonnut hehkuva kekäle sytytti vaatteet palamaan.
Belloc oli vahvasti katolinen[lähde? ]. Hänen tuotantoonsa kuuluu useita esseitä, matkakirjallisuutta, runoutta ja myös poliittisia tutkielmia. Hänen sisarensa oli romaanikirjailija Marie Adelaide Belloc Lowndes.[lähde? ]
Pääteoksia

Lähde:
The Bad Child's Book of Beasts (1896)
The Path to Rome (1902)
The Servile State (1912)
A Companion to Mr. Wells's “Outline of History” (1926)
Essays of a Catholic Layman in England (1931)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hilaire Belloc Wikimedia Commonsissa
Sotavalta

Sotavalta voi tarkoittaa:
Sotavallan kartano ja kylä Lempäälässä
Sukunimi

Arto Sotavalta (1950–1990), iskelmälaulaja
Arvo Sotavalta (1889–1950), kielitieteilijä
Impi Sotavalta (1885–1943), tekstiilitaiteilija
Olavi Sotavalta (1918–1991), eläintieteilijä ja professori
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sotavalta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Shunji Karube

| Mitalit> Maa:   Japani.Sisäratojen MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Japani.Sisäratojen MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Japani.Sisäratojen MM-kilpailut  | Maa:   Japani>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Pariisi 1997 | 400 m |  |
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Kultaa | Hiroshima 1994 | 400 m aidat |  |
Shunji Karube (jap. 苅部 俊二; s. 8. toukokuuta 1969) on japanilainen entinen yleisurheilija, joka kilpaili pikajuoksussa ja 400 metrin aitajuoksussa. Hän edusti seuratasolla Fujitsua. Karube voitti 400 metrin juoksussa pronssia sisäratojen MM-kisoissa 1997 ja 400 metrin aitajuoksussa kultaa Aasian kisoista 1994. Lisäksi hän sai Itä-Aasian kisoista kultaa 400 metrin aitajuoksusta ja hopeaa 400 metriltä. Karube osallistui olympialaisiin kahdesti, vuosina 1996 ja 2000. Hän osallistui molempina vuosina 4 × 400 metrin viestiin, jonka lisäksi hän oli mukana 400 metrin aitajuoksussa Atlantan kisoissa 1996. Karuben paras olympiasijoitus on viides tila, jonka hän saavutti maansa joukkueen mukana 4 × 400 metrin viestissä vuonna 1996.
Ennätykset

Lähde: IAAF
400 m: 45,85 s (2000)
400 m aidat: 48,34 (1997)
400 m (sisäradat): 45,76 (1997)
Siiri Syrjänen

Siiri Syrjänen (s. 23. tammikuuta 2003) on suomalainen salibandyn pelaaja.
Syrjänen pelasi nuoruudessaan Ilveksessä muutamia vuosia tyttöjen ja poikien joukkueissa. Sen jälkeen siirtyi Tampereen Classiciin. Syrjänen siirtyi pelaamaan Tampereen Kooveehen kausiksi 2022–2023. Hän on pelaajaurallaan ehtinyt edustaa Suomea U16-joukkueessa ja ollut mukana maajoukkueen toiminnassa myös U19:ssa. Pelipaikaltaan Syrjänen on vasen laitapelaaja ja on viime kaudella täyttänyt tämän paikan pelatessaan sekä Classicin naisten liigassa että TPS:n SM-sarjassa, jossa Syrjäsen tehot olivat 13+4 kymmenessä ottelussa.
Hirvaan rautatieasema

Hirvaan rautatieasema tai pysäkki (lyh. Hrs) on lakkautettu rautatieliikennepaikka Suomen rataverkolla rataosalla Laurila–Kelloselkä Hirvaan taajamassa Rovaniemellä. Liikennepaikka avattiin Kemin ja Rovaniemen välisen rataosuuden valmistuessa 10. lokakuuta 1909, ja se oli käytössä posti- ja henkilöliikenteen pysäkkinä. Henkilöliikenne lakkautettiin lättähattuliikenteen päättyessä 27. toukokuuta 1979 ja liikennepaikka lakkautettiin 1. heinäkuuta 1982. Thure Hellströmin suunnittelema asemarakennus säästyi saksalaisten tuhopoltoilta Lapin sodassa ja on edelleen olemassa. Rakennuksen ovat kunnostaneet paikallinen kylätoimikunta sekä muurolalainen humppayhtye Huumor-Humppa.
Aiheesta muualla

Vaunut.org: kuva Hirvaan asemarakennuksesta
Helluntaiherätys Ruotsissa

Tukholman Filadelfia-kirkko
Ruotsalaiseen helluntaiherätykseen (ruots. Pingströrelsen i Sverige) kuuluu yli 85 000 jäsentä ja yli 430 helluntaiseurakuntaa. Lähes kaikki seurakunnat kuuluvat valtakunnalliseen Pingst FFS -järjestöön. Helluntaiherätys saapui Ruotsiin vuosien 1906 ja 1907 aikana, Azusa-kadun herätyksen jälkeen. Helluntaiherätys on yksi Ruotsin suurimmista vapaakristillisistä kirkkokunnista.
Ruotsin helluntailiike on toiminut suunnannäyttäjänä muille Pohjoismaille ja erityisesti Lewi Pethruksen työllä on ollut suuri vaikutus liikkeen kehittymiseen. Ruotsalainen helluntailiike on ulospäin suuntautunut ja yhteisöllinen liike. Merkittäviä ruotsalaisia helluntailaisia yhteisöjä ovat Evangelii Häröld -lehti, Kaggeholmin kansanopisto, Dagen-lehti, IBRA-radio sekä filantroppinen säätiö LP-Verksamheten. Hemmets Vän -lehdellä on myös juuret helluntailiikkeessä. Helluntailiike kasvoi Ruotsissa tasaisesti 1980-luvulle saakka.
Historia

Ennen helluntaiherätyksen saapumista, Ruotsissa olivat vaikuttaneet sekä pietistiset, metodistiset, baptistiset sekä pyhitysliikkeen herätykset. Herätyksen perinne sekä keskustelu Pyhän Hengen kasteesta ja Jeesuksen paluusta olivat Ruotsissa 1900-luvun alussa jo tuttuja.
Useat ruotsalaiset osallistuivat 1900-luvun alussa Bonnie Brae -kadun kokoontumisiin Los Angelesissa. Vuonna 1904 ruotsalainen maahanmuuttaja Andrew G. Johnson (aik. Anders Gustaf Johansson) koki herätyksen Bonnie Braessa. Johnsonilla ei ollut yhteyttä kotimaansa vakiintuneisiin kirkkokuntiin. Vuonna 1906 Johnson osallistui Azusa-kadun herätykseen, ryhtyen liikkeen lähetyssaarnaajaksi heinäkuussa 1906.
Historia > Helluntaiherätyksen saapuminen Ruotsiin

Ennen kuin Azusa-kadun herätyksen osallistujista kukaan saapui Eurooppaan, uutiset liikkeestä levisivät lehdistössä. Varhaisimpina raporteina on pidetty Örebrossa ilmestyneen Närkesbladetin 18. syyskuuta 1906 ilmestynyttä juttua otsikolla "Mitä tapahtuu?". Raporttia seurasi pian Svenska Tribunenin raportti liikkeestä.
Kaksi kuukautta ensimmäisen jutun jälkeen, 16. marraskuuta 1906, herätyksen ensimmäinen "silminnäkijä" Pohjoismaissa, Andrew G. Johnson saapui Ruotsiin ja alkoi levittää uutista helluntaiherätyksestä. Johnson aloitti toimintansa Skövdessä, jonka Elim-kirkosta tuli pian helluntaiherätyksen ensimmäinen keskus. Johnson oli yhteydessä norjalaiseen metodistipastoriin Thomas Ball Barrattiin ja baptistipastori John Ongmaniin, jotka liittyivät Johnsonin työn puolustajiksi. Muutaman kuukauden aikana Johnsonin herätys levisi eri puolille Ruotsia ja Norjaa, esimerkiksi Örebrohun, Tukholmaan ja  Göteborgiin. Barratt vahvisti Johnsonin sanomaa vierailemalla Ruotsissa toukokuussa 1907. Myöhemmissä vaiheissa niin ikään Azusa-kadulle osallistunut Eric Hollingsworth ryhtyi levittämään uutisia herätyksestä. Ongmanin johdolla Örebrosta ja Lounais-Ruotsista syntyi helluntailiikkeen ensimmäinen keskus. Liike julkaisi uusia lehtiä ja lalukirjoja.
Historia > Ruotsalaisen helluntailiikkeen rakentuminen

Vuonna 1910 Tukholmaan perustettiin seitsemäs baptistikirkko, Tukholman Filadelfia-seurakunta, joka vuonna 1913 erotettiin baptistiyhteisöstä ja liittyi osaksi Skövden ja Adelövin vapaaseurakuntien muodostamaan helluntailiikkeeseen. Ajan myötä Tukholman Filadelfiasta ja sen pastorista Lewi Pethruksesta tuli helluntailiikkeen epävirallinen mutta kiistaton johtaja. Vuonna 1911 Olov Leonard Björk ja Carl Hedeen perustivat toisen ruotsalaisen helluntailaisen aikakauslehden. Samana vuonna norjalainen David Grov perusti Apostolic Faith -suunnan mukaisen seurakunnan, joka myöhemmin laajeni myös Norjaan.
Vuonna 1912 Lewi Pethrus perusti Filadelfia-seurakunnan kustantamon, joka julkaisi ensimmäisen helluntailaisen kirjan nimeltään Jesus kommer. Vuonna 1914 kustantamo julkaisi Segertoner-laulukirjan. Vuonna 1915 perustettiin Evangelii Härold -lehti, jonka tunnetuin toimittaja oli kirjailija Sven Lidman vuosina 1922–1948. Lehti oli lähes kahdeksan vuosikymmenen ajan Pohjoismaiden vaikutusvaltaisin helluntailehti.
Helluntailiikkeen kesäkonferenssi, Nyhemsveckan järjestettiin ensimmäistä kertaa Mullsjössä 1917, ja 1919 vastaava konferenssi, Lapplandsveckan aloitettiin Lapissa. Vuonna 1917 Nyhemsveckanin osallistujat julkaisivat Kölingaredin julistuksen, jossa liike irtisanoutui vakiintuneista kirkkokunnista. Tämä johti ruotsalaisten helluntailaisten jakautumiseen ja henkilöityi kiistaksi allekirjoittaja Lewi Pethruksen ja vastustaja John Ongmanin välillä.
1920-luvulla liike tunnettiin erityisesti kirjailija Sven Lidman, pastori G. E. Söderholmista sekä vuonna 1924 liikkeen laulajana aloittaneesta Einar Ekbergistä. Filadelfia-seurakuntaan tehtiin vuosikymmenen aikana useita ratsioita ja sanomalehdet nostivat erityisesti Smith Wigglesworthin silmätikukseen. Painostuksesta huolimatta helluntailaisten määrä kasvoi vuosikymmenen aikana lähes 30 000 jäseneen.
Historia > Helluntaikirkon aika

Vuonna 1999 aloitettiin pastorien yliopistokoulutus helluntailaisten teologisessa seminaarissa. Vuonna 2001 tehtiin päätös Pingst – fria församlingar i samverkanin perustamisesta ja järjestö muotoutui kolmen vuoden aikana nykyiseen muotoonsa. Vuonna 2002 Ruotsin pääministeri Göran Persson vieraili helluntailiikkeen pastorien konferenssissa Tukholman Filadelfia-seurakunnassa. Vuonna 2007 Ruotsin valtionpäämies Kaarle XVI Kustaa ja kuningatar Silvia vierailivat Nyhemsveckanilla. Vuonna 2018 Ruotsin helluntailähetystyöjärjestön, PMU Interlifen tukema Denis Mukwege sai Nobelin rauhanpalkinnon Kongon demokraattisessa tasavallassa tehdyssä työstä.