Suomalaisen kenttätykistön kalusto jatkosodassa
Joustolavettiset tykit > Kevyet kanuunat

| Kevyet kanuunat> Lyhenne | Kevyet kanuunat> Alkuperä | Kevyet kanuunat> Kantama (km) | Kevyet kanuunat> Ammus (kg) | Kevyet kanuunat> Paino (t/t-as) | Kevyet kanuunat> Määrä VII/41 | Kevyet kanuunat>  Määrä  I/44 | Kevyet kanuunat>  Määrä IX/44 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 75 K/97 | Ranska | 7,8 | 6,2 | 1,2 | 48 | 48 | - |
| 75 K/01 | Norja | 9,6 | 6,4 | 1,0 | 12 | 11 | - |
| 75 K/02 | Ruotsi | 9,3 | 6,4 | 1,0 | 30 | 27 | - |
| 75 K/17 | Yhdysvallat | 10,6 | 6,3 | 1,3 | 200 | 191 | 173 |
| 75 K/40 A | Ruotsi | 12,8 | 6,4 | 1,4 | 8 | - | - |
| 76 K/37 | Ruotsi | 12,8 | 6,4 | 1,4 | - | 8 | 8 |
| 76 K/00 | Venäjä | 8,3 | 6,4 | 1,1 | 21 | 21 | - |
| 76 K/02 | Venäjä | 10,7 | 6,4 | 1,1 | 198 | 249 | 227 |
| 76 K/02-30 | Neuvostoliitto | 10,7 | 6,4 | 1,2 | 50 | 71 | 41 |
| 76 K/02-30/40 | Neuvostoliitto | 13,2 | 6,4 | 1,6 | - | 14 | 12 |
| 76 VK/04 | Venäjä | 5,5 | 6,5 | 0,6 | 8 | 8 | - |
| 76 VK/09 | Venäjä | 7,0 | 6,5 | 0,7 | (5) | 18 | 18 |
| 76 LK/10-13 | Venäjä | 7,0 | 6,4 | 0,6 | 72 | 63 | 40 |
| 76 K/22 | Ranska | 12,0 | 6,4 | 1,2 | 4 | 4 | - |
| 76 K/23 | Ranska | 12,0 | 6,4 | 1,2 | 4 | 4 | - |
| 76 RK/27 | Neuvostoliitto | 8,0 | 6,4 | 0,8 | 52 | 234 | 199 |
| 76 K/36 | Neuvostoliitto | 13,1 | 6,4 | 1,6 | 36 | 76 | 74 |
| 76 VK/38 | Neuvostoliitto | 10,1 | 6,2 | 0,8 | - | (5) | (5) |
| 76 K/39 | Neuvostoliitto | 12,5 | 6,4 | 1,5 | - | (8) | (9) |
| 76 K/42 | Neuvostoliitto | 12,7 | 6,4 | 1,2 | - | - | 12 |
| 84 K/18 | Englanti | 10,7 | 8,2 | 1,3 | 30 | 30 | 30 |

Taulukosta käy sangen selvästi ilmi, että Suomen armeijan kenttätykistön kevyet kanuunat jatkosodan aikana olivat hyvin suurelta osin ensimmäisen maailmansodan aikaista kalustoa. Tykit oli valmistettu joko maailmansotaa ennen tai sen aikana. Tämä tarkoitti käytännössä sitä, että kevyiden kanuunoiden osalta tykistön kalusto oli pääsääntöisesti jo vanhentunutta. Ampumamenetelmien kehittyneisyydellä kaluston vanhentuneisuutta kyettiin kuitenkin edes jossain määrin paikkaamaan ja tykistön saavuttamat tulokset säilyivätkin varsin merkittävinä koko sodan ajan.
Toisena merkittävänä havaintona tilastosta käy ilmi se tosiasia, että ajanmukaista kevyttä kanuunakalustoa saatiin (tai oli jo talvisodassa saatu) sotasaaliina, mistä osoituksena neuvostoliittolaisen kaluston suhteellisesti merkittävä osuus suomalaisen tykistön käyttämän kaluston määrässä. Muualta ei ajanmukaista kalustoa sitten saatukaan.
Kolmas johtopäätelmä taulukosta on se, että ammushuolto on joutunut jatkosodan aikana vaikeaan asemaan johtuen kaluston kirjavuudesta. Kaluston kirjavuushan johtaa automaattisesti ongelmiin ammusten valmistamisen, kuljettamisen, varastoinnin ja jakelun suhteen. Pienenä käytännön helpotuksena ollut lienee se tosiseikka, että ns. pääkaluston kaliiperi oli molemmilla sodassa olevilla valtioilla sama, joten sotasaaliskaluston ammusten tuotanto ei edellyttänyt suuriakaan muutoksia ammustehtailla.
Tässä taulukossa on mukana muun muassa kaksi neuvostoliittolaisvalmisteista sotasaalisasetta (joita ei joukoille jaettu) lähinnä siksi, että niiden ominaisuuksista kävisi ilmi silloisen uuden kenttätykistökaluston ominaisuudet.