stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pohjanmeri
Taloudellinen merkitys > Kalastus ja kalanviljely

Pohjanmeren ravinteikkaassa vedessä elää runsaasti planktonia, joten se on oiva lisääntymispaikka monille kaupallisesti merkittäville kalalajeille. Vuonna 2004 kalastustuotteiden kokonaissaalis oli 2,2 miljoonaa tonnia ja suurimpia kalastusvaltioita olivat Tanska (41 %), Norja (25 %), Iso-Britannia (13 %) ja Alankomaat (8 %). Harmaaturskasta, kilohailista ja tuulenkaloista valmistetaan pääasiassa kalajauhoa ja -öljyä, kun taas muut kalastustuotteet päätyvät elintarviketeollisuuden käyttöön.
Kalanviljelyä harjoitetaan kaikissa rannikkovaltioissa Belgiaa ja Ruotsia lukuun ottamatta. Lohta ja kirjolohta kasvatetaan pääasiassa Norjassa ja Skotlannissa, sinisimpukoita Alankomaissa, Tanskassa, Ranskassa ja Saksassa sekä ostereita Ranskassa, Saksassa, Alankomaissa, Norjassa ja Isossa-Britanniassa.
Kalastusta on harjoitettu Pohjanmerellä jo varhaiskeskiajalta lähtien, jolloin silliä pyydettiin yöllä ajoverkoilla. Kun Länsi-Eurooppa alkoi kaupungistua Napoleonin sotien jälkeen, kalastusteollisuus kasvoi voimakkaasti. Vuonna 1881 laskettiin vesille ensimmäinen höyrykäyttöinen troolari. Kalansaaliit suurenivat huomattavasti, kun kurenuottien ja pelagisten troolien käyttö kalastuksessa yleistyi. Tämä johti lopulta liikakalastukseen, jonka seurauksena sillikannat romahtivat ja sillinpyynti jouduttiin kieltämään kokonaan vuonna 1977. Vaikka eri kalalajien pyyntiä on yritetty rajoittaa kansainvälisillä sopimuksilla, liikakalastus on edelleen vakava ongelma Pohjanmerellä.
| Kalastustuote | 1950 | 1960 | 1970 | 1980 | 1990 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silli | 1 149 296 | 947 035 | 847 884 | 89 560 | 545 391 | 464 555 |
| Tuulenkalat | 0 | 0 | 207 | 732 371 | 720 670 | 379 972 |
| Harmaaturska | 0 | 15 421 | 288 207 | 542 180 | 248 128 | 17 929 |
| Turska | 144 324 | 263 739 | 336 294 | 279 493 | 119 378 | 31 273 |
| Makrilli | 53 627 | 104 444 | 313 045 | 100 858 | 153 806 | 275 700 |
| Kilohaili | 22 801 | 36 683 | 98 769 | 473 402 | 88 881 | 231 408 |
| Kolja | 53 780 | 68 134 | 660 755 | 94 761 | 41 949 | 42 688 |
| Punakampela | 68 756 | 97 812 | 141 876 | 113 094 | 162 311 | 66 936 |
| Seiti | 21 817 | 35 701 | 189 966 | 125 062 | 89 377 | 105 169 |
| Valkoturska | 47 343 | 71 989 | 191 675 | 124 533 | 40 857 | 9 357 |
| Sinisimpukka | 40 798 | 71 772 | 68 203 | 137 285 | 87 796 | 77 945 |
| Muut lajit | 232 899 | 451 173 | 599 526 | 269 556 | 478 116 | 448 179 |
| Yhteensä: | 1 835 442 | 2 163 902 | 3 736 404 | 3 082 154 | 2 776 662 | 2 151 110 |
Taloudellinen merkitys > Liikenne

Pohjanmeri on eräs maailman vilkkaimmin liikennöidyistä merialueista ja sen rannoilla sijaitsee useita Euroopan suurimmista satamista. Vuonna 1996 alueen viidessäkymmenessä merkittävimmässä satamassa kävi yhteensä noin 270 000 laivaa. Ylivoimaisesti vilkkain satama on Europoort Rotterdamissa, jonka kautta kuljetettiin yli 350 miljoonaa tonnia rahtia vuonna 2006. Yli puolet Pohjanmeren laivaliikenteestä muodostuu kiinteillä reiteillä liikennöivistä matkustajalautoista ja ro-ro-aluksista. Calais’nsalmen kautta kulkee päivässä yli neljäsataa ja poikki keskimäärin kuusisataa alusta – mukaan lukien kaksisataa matkustajalauttaa. Isosta-Britanniasta matkustaa meriteitse Belgiaan, Alankomaihin, Saksaan, Tanskaan ja Norjaan noin 2,6 miljoonaa ihmistä vuodessa (2007).
| Satama | Sijainti | Lyhyen matkan merikuljetukset | Muut merikuljetukset | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rotterdam |  Alankomaat | 184,4 | 168,4 | 352,8 |
| Antwerpen |  Belgia | 67,9 | 83,6 | 151,5 |
| Hampuri |  Saksa | 50,2 | 65,4 | 115,6 |
| Le Havre |  Ranska | 45,9 | 23,9 | 69,8 |
| Immingham |  Iso-Britannia | 44,3 | 19,8 | 64,1 |
| Bremen |  Saksa | 30,1 | 25,6 | 55,7 |
| Amsterdam |  Alankomaat | 26,6 | 28,8 | 55,4 |
| Tees ja Hartlepool |  Iso-Britannia | 39,0 | 14,4 | 53,4 |
| Lontoo |  Iso-Britannia | 43,0 | 8,9 | 51,9 |
| Dunkerque |  Ranska | 26,9 | 23,3 | 50,2 |
| Wilhelmshaven |  Saksa | 36,4 | 6,7 | 43,1 |
| Göteborg |  Ruotsi | 36,6 | 2,6 | 39,2 |
| Zeebrugge |  Belgia | 25,6 | 7,1 | 32,7 |
| Forth |  Iso-Britannia | 27,8 | 3,7 | 31,5 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pohjanmeri Wikimedia Commonsissa
SeaOnScreen (Arkistoitu – Internet Archive) – Multimediateos Pohjanmeren eläimistä (englanniksi)
European Atlas of the Seas – Pohjanmeri Euroopan komission meriatlaksessa (englanniksi)
Satelliittikuva Pohjanmerestä.
Rantaa Den Helderin lähistöllä.
Pohjanmeren merivirrat.
Vuoksi…
…ja luode Blankenbergessa Belgiassa.
Kukkivaa kasviplanktonia Pohjanmerellä.
Valkoturska.
Seiti.
Rannalle ajautunut punameritähti.
Flustra foliacea -sammaleläin.
Suula.
Nuori harmaahylje Helgolandin rannikolla.
Öljynporauslautta South Shieldsin satamassa Tyne and Wearin rannikolla.
Scroby Sandsin tuulivoimalapuisto Great Yarmouthin edustalla.
Kalastusalus Nordstrandin rannikolla.
Bergenin lähistöltä pyydettyjä turskia.
Kontteja Antwerpenin satamassa.
Matkustaja-alus RMS Queen Elizabeth 2 Hampurissa.
Samppa Lappalainen

Samppa Tapani Lappalainen (s. 1976) on suomalainen arkkitehti, toimitusjohtaja ja juontaja. Lappalainen on vuonna 1998 perustetun JKMM Arkkitehtien toimitusjohtaja. Toimiston tunnettuja suunnittelutöitä ovat mm. Tiedekulma, Amos Rex ja Keski-Suomen Sairaala Nova. Lappalainen valmistui arkkitehdiksi vuonna 2006 Teknillisestä korkeakoulusta (nykyinen Aalto-yliopisto).
Lappalainen juontaa MTV3:n Grand Desings Suomi -ohjelmaa, jossa tutustutaan kunnianhimoisiin yksityishenkilöiden rakennushankkeisiin.
Yksityiselämä

Lappalainen kihlautui kirjailija Jenni Janakan kanssa syyskuussa 2023.
Sergei Stepanov

| Sergei Igorevitš Stepanov |
| --- | --- |
 Sergei Stepanov eli Epic Sax Guy euroviisulavalla 2010
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. syyskuuta 1984 (ikä 40) Tiraspol, Moldavian SNT, Neuvostoliitto
Ammatti:  säveltäjä, saksofonisti
Puoliso:  Olga Deleu
Lapset:  Mihail Stepanov
Muusikko
Taiteilijanimi:  Epic Sax Guy 
Tyylilajit:  pop
Soittimet:  saksofoni
Yhtyeet:  SunStroke Project
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Sergei Igorevitš Stepanov (ven. Сергей Игоревич Степанов, romaniaksi Serghei Stepanov; s. 3. syyskuuta 1984 Tiraspol) on moldovalainen saksofonisti ja SunStroke Project -yhtyeen jäsen. Vuonna 2010 Stepanov osallistui yhtyeensä ja Olia Tiran kanssa Eurovision laulukilpailuun Oslossa kappaleella ”Run Away”, jonka Stepanov sävelsi yhdessä Anton Ragozan kanssa. ”Run Away” selviytyi semifinaalista jatkoon, ja sijoittui finaalissa 22. sijalle. Yhtye osallistui toisen kerran Euroviisuihin vuonna 2017 kappaleella "Hey Mamma!", ja sijoittui finaalissa kolmannelle sijalle 374 pisteellä.
Stepanovin "Run Away"-kappaleessa kahteen kertaan soittamasta saksofonisoolosta tuli sittemmin internet-ilmiö. Stepanov sai soolollaan laajaa julkisuutta ja suosiota ympäri maailman. Hän sai lempinimen Epic Sax Guy (suom. eeppinen saksofonityyppi).
Saint Deamon

| Saint Deamon |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  2006–
Tyylilaji:  power metal, heavy metal
Kotipaikka:   Ruotsi  Norja
Jäsenet:  Jan Thore Grefstad, laulu   Nobby Noberg, basso   Toya Johansson, kitara   Ronny Milianowicz, rummut  
Levy-yhtiö:  Frontiers Records, 2008–  
Aiheesta muualla
saintdeamon.se
Saint Deamon on ruotsalaisista ja norjalaisista jäsenistä koostuva power metal -yhtye. Sen perusti rumpali Ronny Milianowicz vuonna 2006 erottuaan Dionysus-yhtyeestä. Hänen mukanaan Dionysuksesta seurasi myös yhtyeen basisti Nobby Noberg. Kitaristiksi Saint Deamoniin tuli ruotsalainen Toya Johansson ja laulajaksi Milianowcz löysi norjalaisen Highland Gloryn laulajan, Jan Thore Grefstadin. Yhtye solmi levytyssopimuksen italialaisen Frontiers Recordsin kanssa ja debyyttialbumi In Shadows Lost From the Brave julkaistiin alkuvuodesta 2008.
Jäsenet

Jan Thore Grefstad – laulu
Nobby Noberg – basso
Toya Johansson – kitara
Ronny Milianowicz – rummut
Diskografia

In Shadows Lost From the Brave (2008)
Pandeamonium (2009)
Ghost (2019)
League of the Serpent (2023)
Aiheesta muualla

Saintdeamon.se – yhtyeen virallinen sivusto
Hardrockhideout.wordpress.com – yhtyeen esittely (englanniksi)
Saint Deamon
| Jan Thore Grefstad • Nobby Noberg • Toya Johansson • Ronny Milianowicz |
| --- | --- |
Studioalbumit:  In Shadows Lost From the Brave • Pandeamonium • Ghost • League of the Serpent
Katso myös:  Dionysus • Highland Glory
Salvatore Tessio

Salvatore ”Sal” Tessio on kuvitteellinen hahmo Mario Puzon romaanissa Kummisetä sekä Francis Ford Coppolan ohjaamissa elokuvissa Kummisetä ja Kummisetä osa II. Sal Tessio on Kummisedän tarinassa italialaisamerikkalaisen rikollisperheen päämiehen apulainen, caporegime. Kahdessa ensimmäisessä elokuvassa vanhempaa Tessiota esittää Abe Vigoda, John Aprea esitti nuorempaa Tessiota toisessa elokuvassa.
Salvatore Tessio tapaa nuorena samanikäisen Vito Corleonen asuessaan New Yorkin italiaskaupunginosassa 1900-luvun alussa. Yhdessä Genco Abbandandon ja Pete Clemenzan kanssa he auttavat Corleonen nousemaan merkittäväksi tekijäksi oliiviöljykaupassa, alkoholin salakuljetuksessa ja vedonlyönnin järjestämisessä.
Sal Tessio ja Clemenza toimivat yhdessä Corleonen perheen caporegimeinä uskollisesti Vito Corleonen kuolemaan saakka 1955. Ennen kuolemaansa Don Vito siirtää valtansa pojalleen Michaelille, joka aikoo siirtää Corleonen perheen liiketoiminnat hotelli- ja viihdealalle. Perhe aikoo pitää ainoastaan oliiviöljytoiminnan Genco Puran, mutta kaikki muu siirtyisi caporegimeille, jotka kumpikin voivat perustaa omat perheet reviireilleen.
Sal ei kuitenkaan usko pystyvänsä toimimaan parhaalla toivomallaan tavalla ja solmiikin Don Barzinin kanssa suunnitelman Michaelin tapattamiseksi. Vanha Vito on kuitenkin pojalleen ennustanut petoksen mahdollisuudesta tässä tilanteessa ja Corleonen perhe iskeekin ennen vihollisiansa. Tession kohtalo sinetöidään myös.
Kummisetä
| --- | --- |
 Elokuvat:  Kummisetä • Kummisetä osa II • Kummisetä osa III
 Corleonen perhe:  Vito Corleone • Carmella Corleone • Tom Hagen • Sonny Corleone • Fredo Corleone • Michael Corleone • Connie Corleone-Rizzi • Apollonia Vitelli-Corleone • Kay Adams • Anthony Corleone • Mary Corleone • Vincent Mancini-Corleone
 Muut henkilöt:  Genco Abbandando • Don Altobello • Pete Clemenza • Johnny Fontane • Moe Greene • Lucy Mancini • Salvatore Tessio
 Videopelit:  The Godfather • The Godfather II
 Katso myös:  Mario Puzo • Francis Ford Coppola • Järjestäytynyt rikollisuus • Mafia • Cosa Nostra • Sisilia
Sampoong-tavaratalon romahdus

| Sampoong-tavaratalon romahdus |
| --- | --- |
 Tavaratalo romahduksen jälkeen
Päivämäärä:  29. kesäkuuta 1995
Kellonaika:  17.52
Tapahtumapaikka:  Soul, Korean tasavalta
Koordinaatit:  37°29′53″N, 127°0′46″E
Kuolleita:  502
Loukkaantuneita:  937
Etelä-Korean (Korean tasavallan) pääkaupungissa Soulissa sijainneen Sampoong-tavaratalon eteläsiipi romahti 29. kesäkuuta 1995 noin kello 17.52. Tavaratalossa oli tapahtumahetkellä satoja asiakkaita. Onnettomuus vaati lopulta 502 ihmisen hengen, mikä teki siitä kuolonuhrien määrässä mitattuna nykyajan tuhoisimman rakennusromahduksen vuoden 2001 syyskuun 11. päivän terrori-iskuihin saakka.
Onnettomuus johtui suunnitteluvaiheessa tapahtuneista muutoksista, joissa alun perin asuinkäyttöön suunniteltuun rakennukseen oli muun muassa lisätty viides kerros. Sortumista edeltävinä kuukausina rakennuksen kattoon oli ilmestynyt halkeamia, joita alkoi romahduspäivän aamuna ilmestymään enenevissä määrin. Tavaratalon johtajat eivät kuitenkaan suostuneet sulkemaan tavarataloa tai evakuoimaan asiakkaita. Vaikka myöhemmin tavaratalon romahdus todettiin vääjäämättömäksi, tavaratalon omistaja ei suostunut aloittamaan evakuointia. Tavaratalon työntekijät tekivät hälytyksen vain hetkiä ennen romahdusta. Yli 1 500 ihmistä jäi loukkuun tavaratalon romahdettua.
Romahdus ja siihen johtaneet syyt aiheuttivat laajaa tyrmistystä Etelä-Koreassa. Tavaratalon omistaja sekä tämän poika, joka toimi tavaratalon toimitusjohtajana, tuomittiin vankeusrangaistuksiin, kuten myös lahjuksia vastaanottaneet kaupungin virkamiehet. Maan rakentamismääräyksiä tiukennettiin romahduksen seurauksena.
Romahduksen eteneminen

Tavaratalon rakentaminen aloitettiin vuonna 1987, ja se valmistui kaksi vuotta myöhemmin. Avajaiset pidettiin heinäkuussa 1990. Rakentaminen ei kuitenkaan sujunut mutkitta. Alun perin rakennuksen piti olla nelikerroksinen asuinrakennus, mutta rakennuksen omistaja Lee Joon päätti muuttaa rakennuksen tavarataloksi. Rakennukseen tehtiin muutoksia lisäämällä viides kerros. Alkuperäinen urakoitsija ei tähän suostunut, joten Joon erotti sen ja käytti omaa rakennusyhtiötään suorittamaan muutokset ja rakennuksen valmistumisen.
Rakennus rakennettiin betonilaattatekniikalla, jossa yksi iso mutta suhteellisen ohut betonilaatta jakaa sille kerääntyneen painon tukipilareihin. Määräysten mukaan pilareiden tuli olla halkaisijaltaan vähintään 80 senttimetriä, ja niissä tuli olla 16 terästankoa vahvistamassa. Jotta rakennukseen saatiin liukuportaat mahtumaan ilman, että myyntitilaa vähennetään, pilareita pienennettiin 60 senttimetriin ja niissä oli vain 8 terästankoa. Tämä itsessään heikensi rakennuksen kantokykyä merkittävästi. Lisätty viides kerros pahensi asiaa vielä enemmän.
Alun perin viidenteen kerrokseen suunniteltiin rullaluistinrata, mutta kesken rakentamisen Lee Joon muutti mieltänsä, ja viides kerros muutettiin ravintolasiiveksi. Ravintolatarvikkeiden paino jo itsessään aiheutti lisärasitusta rakenteille, jotka olivat jo valmiiksi yli kestävyysrajoitusten. Koska Etelä-Koreassa on tapana syödä lattialla, lattiaan asennettiin lattialämmitys, joka toi vielä lisää rasitusta rakenteille.
Lopullinen niitti rakennuksen sortumiselle olivat sen kolme 15 tonnia painavaa ilmastointikoneyya katolla. Jo niiden aiheuttama värähtely aiheutti rakenteille lisärasitusta. Katto hädin tuskin kesti niiden painoa jo valmiiksi. Vuonna 1993 tavaratalon naapurissa olevien asunrakennusten asukkaat valittivat ilmastontilaitteiden äänistä, jolloin ne siirrettiin toiselle puolelle kattoa. Sen sijaan, että ne olisi siirretty nosturilla, koneet siirrettin rullalaudoilla. Siirron aikana pilari 5E otti suoran osuman, mikä heikensi sitä niin paljon, että pilari murtui. Katto myös sai pahoja halkeamia siirrosta. Seuraavan kahden vuoden aikana joka kerta, kun ilmastointikoneet laitettiin käyntiin, niiden aiheuttama värähtely johti katon halkeamien kautta suoraan pilariin 5E heikentäen sitä, kunnes pilari ei enää kyennyt kestämään rasitusta.
29. kesäkuuta 1995 pilarin 5E ympärille oli muodostunut laaja halkeama, joka vain jatkoi suurenemistaan. Tavaratalossa kuului värähtelyjä, mutta evakuiontia ei suoritettu. Ilmastointikoneet myös sammutettiin, mutta tällöin oli jo myöhäistä. Kun halkeama pilarin 5E ympärllä suureni yli 10 senttimiterin mittaiseksi, rakennuksen romahtaminen oli väistämätöntä. Noin kello 17 viidennestä kerroksesta kuului suuri pamaus, mutta rakennusta ei vieläkään evakuoitu. Vasta kello 17.52, kun kaikkein isoin pamaus kuului, hälytys annettiin, mutta silloin oli jo myöhäistä: laatta pilarin 5E ympärillä lopulta petti kokonaan, ja rakennus romahti ylhäältä suoraan alaspäin.
Sanctuary

Sanctuary voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Sanctuary Records, brittiläinen levy-yhtiö
”Sanctuary”, Iron Maidenin singlekappale vuoden 1980 albumilta Iron Maiden
Sanctuary, vuonna 1985 perustettu yhdysvaltalainen metalliyhtye
Sanctuary, vuonna 2008 alkanut webisode ja televisiosarja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sanctuary”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
S/S Bore II

S/S Bore II oli suomalainen matkustajahöyrylaiva, joka tuhoutui tulipalossa ja upposi toukokuussa 1915 Helsingin Eteläsatamassa.
S/S Bore II oli rakennettu vuonna 1900 AS Helsingörs Jernskibs & Maskinbyggerin telakalla Tanskan Helsingörissä. Laivan pituus oli 58,1 metriä, leveys 8,9 metriä ja syväys 4,7 metriä sekä suurin nopeus 12 solmua. Laivan vetoisuus oli 820 bruttorekisteritonnia. Laivan höyrykoneen teho oli 950 hevosvoimaa. Laivalla oli paikat 123 hyttimatkustajalle.
Laivan vaiheet

Laivan tilannut turkulainen Bore-varustamo asetti sen Turku–Maarianhamina–Tukholma linjalle. Talvella 1906-1907 laivaa uudistettiin muun muassa lisäämällä 16 uutta matkustajahyttiä.
Aluksen omisti vuosina 1915-1916 FÅA. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua elokuun alussa 1914 Venäjän laivasto pakkovuokrasi laivan, ja se asetettiin Helsinki–Tallinna–Pietari-linjalle.
Laiva oli illalla 25. toukokuuta 1915 lähtövalmiina Helsingin Eteläsataman laiturissa, kun vieressä ollut tavaramakasiini syttyi tuleen ja palo levisi myös laivaan sen kansilastin sytyttyä tuleen. Laiva tuhoutui kokonaan upoten satama-altaaseen. Onnettomuudessa kuoli 10 ihmistä.
Laivan hylky nostettiin kesäkuussa 1915 ja siirrettiin Hietalahden telakalle. Helmikuussa 1916 hylky pakkomyytiin Venäjän valtiolle joka korjautti sen Jastreb-nimiseksi kuljetusalukseksi. Tämä alus oli sitten Pietarissa kunnes se siirrettiin 1923 Mustalle merelle Mustan- ja Asovanmeren laivayhtiölle, ja laivan uudeksi nimeksi tuli 16. Oktjabrja. Vuonna 1930 laiva siirrettiin Pohjoiselle Jäämerelle, jossa se pian upposi mutta nostettiin ylös ja kunnostettiin 1931. Vuodesta 1939 alkaen laiva kuului miinanlaskijana Neuvostoliiton pohjoisen laivaston Vienanmeren sotalaivastoon ja sen nimenä oli N:o 49. Laiva upposi 1941 saksalaisten pommituksessa mutta se nostettiin taas ylös ja kunnostettiin. Laiva toimi vuodesta 1944 alkaen pelastuspalvelun esikuntalaivana entisellä Jastreb-nimellä. Viimeksi se toimi atomijäänmurtaja Leninin apualuksena vuodesta 1960. Laiva romutettiin Murmanskissa 1963.
Samannimisiä laivoja

Bore-varustamolla oli myöhemmin vielä neljä Bore II -nimistä laivaa.
Toinen Bore II otettiin käyttöön 1928. Vuonna 1884 valmistunut laiva oli entiseltä nimeltään Halland ja myöhemmin sen nimenä oli Aura II. Se ehti palvella myös Hans von Rettigin yksityisenä Seagull-nimisenä huvipurtena vuosina 1930–1936. Laiva upposi tammikuussa 1940 Ahvenanmaan ja Ruotsin välillä peräkannella tapahtuneen räjähdyksen jälkeen.
Kolmas Bore II rakennettiin Crichton-Vulcanin telakalla Turussa 1938, ja se oli tarkoitettu pitämättä jääneiden vuoden 1940 Helsingin olympialaisten matkustajaliikenteeseen. Laivan pituus oli 77 metriä ja leveys 12 metriä. Laivassa oli matkustajapaikat 96 matkustajalle I luokassa, 40 matkustajalle II luokassa ja 48 matkustajalle III luokassa. Tässä laivassa oli myös ensimmäisenä Suomessa henkilöhissi, ja laiva käytti polttoaineena hiilen asemesta öljyä. Laiva päätyi 1944 sotakorvauksena Neuvostoliittoon, ja sen nimeksi tuli Petrodvoretz. Laiva romutettiin Murmanskissa 1973.
Neljäs Bore II oli käytössä 1947–1965. Se oli entinen tanskalainen vuonna 1906 valmistunut Dronning Maud. Laiva romutettiin Helsingissä 1967.
Viides Bore II oli entinen S/S Aallotar ja se oli liikenteessä 1971–1973. Tämä laiva paloi marraskuussa 1973 ollessaan laiturissa Aurajoen varrella.
NB-751:n vesillelasku (myöhemmin kolmas S/S Bore II) vuonna 1938
NB-751:n moottori Wärtsilä Crichton-Vulcan
Galleria

Eteläsatamassa tulipalossa vahingoittunut S/S Bore II vuonna 1915
Venäjän armeijan sukeltaja lähdössä tutkimaan vahingoittunutta S/S Bore II:ta, 1915
Venäjän armeijan sukeltaja nousemassa vedestä tutkittuaan vahingoittunutta S/S Bore II:ta, 1915
Eteläsatamassa tulipalossa vahingoittunut S/S Bore II vuonna 1915
Sammakkolampi (Mäntyharju, Valtola)

| Sammakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°16′17″N, 27°03′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Korpijärveen 
Järvinumero:  14.978.1.042
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,8 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  60 m  
Rantaviiva:  0,624 km  
Pinta-ala:  1,245 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSammakkolampi 
Sammakkolampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Valtolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 290 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Tainaveden valuma-alueeseen (14.978) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,8 metriä mpy.
Ritalampi (Kyyjärvi)

| Ritalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kyyjärvi
Koordinaatit:  63°04′23″N, 24°29′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyjärven valuma-alue (14.64)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.645.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  155,5 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,811 km  
Pinta-ala:  3,999 ha  
Tilavuus:  0.000054 km³ 
Keskisyvyys:  1,36 m  
Suurin syvyys:  2,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiRitalampi 
Ritalampi  on Keski-Suomessa Kyyjärvellä  Mäntyperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 340 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 54 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,4 metriä ja suurin syvyys on 2,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Kyyjärven valuma-alueella (14.64), jonka Napolanjoen valuma-alueeseen (14.645) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 155,5 metriä mpy.
Salvatore Sirigu

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Salvatore Sirigu
Syntymäaika: 12. tammikuuta 1987 (ikä 37)
Syntymäpaikka: Nuoro, Italia
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 192 cm
Seura
Seura: SSC Napoli
Pelinumero: 39
Junioriseurat
: Venezia
: Palermo
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2006–2011 | Palermo | 69 | (0) |
| 2007–2008 | → Cremonese | 19 | (0) |
| 2008–2009 | → Ancona | 15 | (0) |
| 2011–2017 | Paris Saint-Germain | 145 | (0) |
| 2016–2017 | → Sevilla | 2 | (0) |
| 2017 | → Osasuna | 18 | (0) |
| 2017–2021 | Torino | 141 | (0) |
| 2021–2022 | Genoa | 37 | (0) |
| 2022–2023 | Napoli | 0 | (0) |
| 2023 | Fiorentina | 1 | (0) |
| 2023– | Nice | 0 | (0) |
Maajoukkue
| 2005 | Italia U18 | 3 | (0) |
| 2005 | Italia U19 | 2 | (0) |
| 2007–2009 | Italia U21 | 3 | (0) |
| 2010– | Italia | 28 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 27. marraskuuta 2023.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 27. marraskuuta 2023.
Salvatore Sirigu (s. 12. tammikuuta 1987 Nuoro, Sardinia, Italia) on italialainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Ranskan Ligue 1:ssä Niceä pelinumerolla 31. Hän on pelannut Italian maajoukkueessa vuodesta 2010 ja on kuulunut joukkueeseen sekä MM- että EM-kisoissa. EM-kilpailuissa 2012 hän ei pelannut yhtään ottelua. MM-kilpailuissa 2014 hän pelasi yhden ottelun Englantia vastaan ja EM-kilpailuissa 2016 yhden ottelun Irlantia vastaan. Kesän 2021 EM-kilpailuissa hän pääsi vaihdosta viime hetkiksi kentälle Italian viimeisessä alkulohko-ottelussa Walesia vastaan. Italia voitti lopulta Euroopan-mestaruuden.
Sirigu valittiin kausina 2012–2013 ja 2013–2014 Ligue 1:n parhaaksi maalivahdiksi. Hänen joukkueensa Paris Saint-Germain voitti molempina kausina liigan mestaruuden, kuten myös kahtena seuraavana kautena. Kaudella 2016–2017 Sirigu pelasi lainasopimuksilla Espanjassa Sevillan ja Osasunan joukkueissa ja palasi vuonna 2017 Italiaan, jossa pelasi Torinossa kausilla 2017–2021. Tämän jälkeen hän on edustanut Genoaa, Napolia, Fiorentinaa ja Ranskassa Niceä
Salon Vilpas

Salon Vilpas ry on salolainen vuonna 1908 perustettu urheilun yleisseura. Sillä on toimintaa koripallossa, jalkapallossa, yleisurheilussa, suunnistuksessa, salibandyssä, hiihdossa, sulkapallossa sekä kamppailu- ja voimailulajeissa.