stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karvakuisma

| Karvakuisma |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Kuismakasvit Hypericaceae
Tribus::  Hypericeae
Suku::  Kuismat Hypericum
Laji::  hirsutum
Kaksiosainen nimi
 Hypericum hirsutum  L. 
Katso myös
   Karvakuisma Wikispeciesissä   Karvakuisma Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karvakuisma (Hypericum hirsutum) on monivuotinen, 40–80 cm korkea ruoho. Terälehdet ovat keltaiset. Nimensä mukaisesti karvakuisman varsi ja lehdet ovat karvaiset. Lajinmäärityksen varmistavat liereä varsi, suippotyviset lehdet ja nystyhampainen verhiö. Karvakuisma on keskieurooppalainen lauhkean vyöhykkeen kasvi, jonka levinneisyys Suomessa on rajoittunut maan lounaissaaristoon. Sen kasvupaikkoja ovat katajikot, metsiköt, metsänreunat ja pientareet.
Karvakuisma.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2016: Karvakuisman (Hypericum hirsutum) levinneisyys Suomessa
Suomen Lajitietokeskus: Karvakuisma (Hypericum hirsutum)
Pohjolan kasvien pauloissa: Hypericum hirsutum – karvakuisma
Pherobase: Floral volatiles of Hypericum hirsutum (englanniksi)
Kateryna Hryhorenko

Kateryna Vasylivna Hryhorenko (ukr. Катери́на Васи́лівна Григоре́нко, s. 30. lokakuuta 1985) on ukrainalainen maastohiihtäjä.
Hryhorenko kilpaili maastohiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Lago di Teserossa tammikuussa 2006 sijoittuen 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 55:nneksi. Hänen paras sijoituksnesa maailmancupin henkilökohtaisissa kilpailuissa on Tour de Skin 29:s sija vuonna 2011. Oslon MM-kilpailuissa 2011 Hryhorenko oli Ukrainan viestijoukkueen mukana 12:s. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 Hryhorenko sijoittui 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 30:nneksi. Ukrainan viestijoukkueen mukana hän oli kymmenes.
KGBeast

KGBeast on superroisto, joka esiintyy DC Comicsin julkaisemissa sarjakuvissa. Jim Starlinin ja Jim Aparon luoma hahmo on tullut tunnetuksi Batmanin vastustajana.
Muussa mediassa > Televisiossa

KGBeast esiintyi Arrow -televisiosarjassa, jossa häntä esitti David Nykl.
KGBeast esiintyi elokuvassa Batman v Superman: Dawn of Justice, jossa häntä esitti Callan Mulvey.
Muussa mediassa > Animaatio

KGBeast esiintyi animaatioelokuvassa Batman: Assault on Arkham, jossa häntä ääninäytteli Nolan North. Elokuvassa Amanda Waller pakottaa KGBeastin liittymään Suicide Squadin jäseneksi, mutta KGBeast kieltäytyy avustamasta muita ja hänen yrittäessä karata Amanda aktivoi hänen niskassaan olevan räjähteen, mikä räjäyttää KGBeastin pään tappaen hänet.
KGBeast esiintyi cameo-roolissa animaatiosarjassa Justice League Unlimited, jossa hänellä ei ollut puheroolia.
KGBeast esiintyi Harley Quinn animaatiosarjan kolmannella kaudella, jossa häntä ääninäytteli Matt Oberg. Sarjassa paljastettiin KGBeastin kuuluvan Pöllöjen neuvostoon.
Videopeleissä

KGBeast esiintyy ei-pelattavana hahmona pelin Batman: The Video Game NES-versiossa.
Kantasuomalainen

Kantasuomalainen tai kantasuomalaiset voi tarkoittaa seuraavia asioita:
kantasuomalaiset, kielitieteessä itämerensuomalainen kantakansa, joka puhui kantasuomea
kantasuomalaiset, suomalaiset maahanmuuttajien vastakohtana
kantasuomalainen, Manner-Suomen asukas suhteessa ahvenanmaalaisiin
Kateryna Samohina

| Mitalit> Maa:   Ukraina.Naisten ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ukraina.Naisten ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ukraina.Naisten ammunta.MM-kilpailut  | Maa:   Ukraina> Naisten ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Zagreb 2006 | 10 m liikkuva maali, sekajuoksut, joukkue |  |
|  Hopeaa | Lahti 2002 | 10 m olympiakivääri, joukkue |  |
|  Hopeaa | Zagreb 2006 | 10 m liikkuva maali, joukkue |  |
|  Pronssia | Lahti 2002 | 10 m olympiakivääri, sekajuoksut, joukkue |  |
|  Pronssia | Plzeň 2008 | 10 m liikkuva maali, sekajuoksut |  |
Kateryna Samohina (s. 1977, Tšernihiv) on ukrainalainen riistamaaliampuja.
Samohina on saavuttanut joukkuekullan, kaksi joukkuehopeaa, henkilökohtaisen pronssin ja joukkuepronssin MM-kilpailuista Lahdesta 2002, Zagrebista 2006 ja Plzeňistä 2008.
Kateryna Reznik

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Reznik vuonna 2021 |  Reznik vuonna 2021 |  Reznik vuonna 2021 |  |
Maa:   Ukraina
Naisten taitouinti
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Tokio 2020 | joukkuekilpailu |  |
Kateryna Oleksandrivna Reznik (ukr. Катерина Олександрівна Резнік, s. 20. marraskuuta 1995 Harkova) on ukrainalainen taitouimari, olympiamitalisti ja maailmanmestari. Hän saavutti olympiapronssia Tokion olympialaisissa 2020 joukkuekilpailussa. Lisäksi Reznikillä on yksi maailmanmestaruus vuodelta 2019 ja yhteensä 7 MM-mitalia.
Kari Saviniemi

Kari Saviniemi (s. 1946 Miehikkälä) on suomalainen Keravalla asuva filosofian maisteri, runoilija, kriitikko ja kirjoittajakouluttaja.
Saviniemen esikoisrunokokoelma Daffodil ilmestyi vuonna 1968. Saviniemi on toiminut vuonna 1991 perustamansa Leino-akatemian vetäjänä. Hän on toiminut myös kustantajana ja Kymen lääninkirjailijana 1989–1991.
Teoksia

Daffodil. Otava 1968
Sandariini : runoja. WSOY 1976
Levottomat vedet : runoja. Daimon, Kerava 1999
Pientä kokoa : runoja ; kuivaneulakaiverrukset Pentti Kaskipuro. Daimon, Kerava 2002
Romusielut : fragmentteja ihmistarhasta. Daimon, Kerava 2005
Pilkkuja ja pisaroita : kuvarunoja. Daimon, Kerava 2006
Hevosen muisti : runoja ja proosarunoja. Daimon, Kerava 2007
Ultra : runoja, runoelmia. Daimon, Kerava 2009
Kryptoideja. Daimon, Kerava 2010
Jungfrudans ; japaninkielinen käännös Junichiro Okura ; ruotsinkielinen käännös Kalevi Granqvist ; englanninkielinen käännös Joel Sammallahti ; kuvat Outi Heiskanen. Daimon, Kerava 2012
Ennen kuin ruoho kuolee : lyriikkaa. Daimon, Kerava 2014
Sanojen sisällä ratsastaa toivo: kirjailijakoulutuksesta. Daimon, Kerava 2015.
Kukaan ei ole voittaja: esseitä.  Kerava:  Daimon, 2018.  ISBN 978-952-5887-09-9.
Toimitustöitä

Puukoulun takaa : Keravan kansalaisopisto 40 vuotta ; Keravan kansalaisopiston kirjoittajapiirin 1987-88 teksteistä toim. Kari Saviniemi. Keravan kansalaisopisto, Kerava 1988
Tuhat yötä, yksi kuu : Leino-ryhmän antologia ; toimittanut Kari Saviniemi ; grafiikka Pentti Kaskipuro. Daimon, Helsinki 1995
Asko Heiskanen : Andalusian öitä : runoja ; toimittanut Kari Saviniemi. Daimon, Helsinki 1995
Mick Jaggerin näköinen muija : Leino-ryhmän antologia ; toimittanut Kari Saviniemi ; kirjoittajat Jenni Harjunpää ym. ; piirrokset Pentti Kaskipuro. Daimon, Kerava 2006
Palkinnot

J. H. Erkon kirjoituskilpailu 1966
Nuoren Voiman Liiton runokilpailu 1966
Kansainvälisen Jean Monnet -kilpailun runosarja 1998
Aiheesta muualla

Saxell, Jani: Runouden syvissä vesissä, arvio teoksesta Levottomat vedet Kiiltomato.net. 6.3.2000.
Tossavainen, Jouni: Parantunut romantikko, arvio teoksesta Romusielut Kiiltomato.net. 24.11.2005.
Karsholmin linna

Karsholmin linna.
Karsholmin linna (ruots. Karsholms slott) on linna Kristianstadin kunnassa, Ruotsissa. Karsholmin varhaisin tunnettu omistaja on Joap Nielsen, joka osti sen vuonna 1336. Nykyisin linnan omistaa Treschow-suku, jonka hallussa se on ollut vuodesta 1869 lähtien.
Linna on kaksikerroksinen ja rakennettu punaisista tiilistä. Sen vanhimmat osat ovat 1600-luvun alkupuolelta. 1860-luvulla rakennusta uusittiin arkkitehti C. F. Zwingmannin piirustusten mukaan, jolloin se sai nykyisen ulkoasunsa Kristian IV:n tyyliin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tietoa linnasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Katherine Helmond

Katherine Helmond Emmy-gaalassa vuonna 1989.
Katherine Marie Helmond (5. heinäkuuta 1929 Galveston, Texas, Yhdysvallat – 23. helmikuuta 2019 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka teki uraa niin elokuvissa, teatterissa kuin televisiossakin. Parhaiten hänet tunnetaan roolista komediasarjassa Kupla, jossa hän näytteli Jessica Tatea.
Myöhemmin Helmond näytteli sarjoissa Who's the Boss? Mona Robinsonia ja Kaikki rakastavat Raymondia Loisia. Kaikista kolmesta roolista hän on ollut ehdolla Emmy-palkinnon saajaksi.
Elokuvien puolella Helmond esiintyi muun muassa Kolmannessa maailmansodassa, Brazilissa ja Beethovenin viidennessä.
Helmond kuoli Alzheimerin taudin aiheuttamiin komplikaatioihin 89-vuotiaana kotonaan Los Angelesissa 23. helmikuuta 2019.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katherine Helmond Wikimedia Commonsissa
Katherine Helmond Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kalottihemppo

| Kalottihemppo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Afrikanhempot Crithagra
Laji::  gularis
Kaksiosainen nimi
 Crithagra gularis  (Smith, 1836) 
Synonyymit
 Serinus gularis 
Katso myös
   Kalottihemppo Wikispeciesissä   Kalottihemppo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kalottihemppo (Crithagra gularis) on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kalottihemppoa tavataan Afrikan länsi-, keski- ja eteläosissa. Lajin kanta on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kalottigibboni

| Kalottigibboni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Kädelliset Primates
Alalahko::  Haplorrhini
Osalahko::  Apinat Simiiformes
Yläheimo::  Ihmisapinat Hominoidea
Heimo::  Gibbonit Hylobatidae
Suku::  Hylobates
Laji::  pileatus
Kaksiosainen nimi
 Hylobates pileatus  (Gray, 1861) 
 Kalottigibbonin levinneisyysalue
Katso myös
   Kalottigibboni Wikispeciesissä   Kalottigibboni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kalottigibboni (Hylobates pileatus) on gibboneihin kuuluva ihmisapina, jota esiintyy Thaimaan itäosissa, Kambodžan länsiosissa ja Laosin eteläkärjessä.
Kalottigibboniurokset ja -naaraat erottaa helposti turkin värityksestä. Naaraiden turkki on vatsan ja pään alueilla musta, mutta muualla valkoharmaa. Uroksien turkki on puolestaan täysin musta, lukuun ottamatta pään ympärillä olevaa vaalean ja pörröisen karvoituksen muodostamaa rengasta, joka on yleinen molemmilla sukupuolilla.
Elintavat

Kalottigibboni on muiden gibboneiden tapaan puustossa viihtyvä päiväeläin, joka elää yksiavioisen pariskunnan ja lasten muodostamissa perhekunnissa. Perhekunnan koko on yleensä 3–4 yksilöä. Kalottigibboneiden lisääntymistavoista ei tiedetä paljon, mutta niiden oletetaan olevan samankaltaisia kuin muidenkin gibboneiden.
Kalottigibboni elää kosteissa ainavihannissa metsissä sekä kesä- ja ainavihantien puiden muodostamissa sekametsissä. Kambodžassa kalottigibboneita on tavattu aina 1 500 metrin korkeudessa saakka ja Thaimaassakin 1 200 metrin korkeudessa. Kalottigibbonien ruokavalio koostuu pääasiassa hedelmistä, versoista, lehdistä ja hyönteisistä. Elintavoiltaan kalottigibbonit muistuttavat lareja eli valkokäsigibboneita, mutta ovat niitä ujompia.
Käännös suomeksi
Kalkku

| Kalkku |
| --- | --- |
 Metsäpolkua Kalkunvuorella
Kaupunki:  Tampere
Suuralue:  Lounainen suuralue
Suunnittelualue:  Raho
Kaupunginosa nro:  30
Postinumero(t):  33330
Lähialueet:  Myllypuro, Tesomajärvi, Rahola
Kalkku on Tampereen läntisin kaupunginosa, joka rajoittuu pohjoisessa Myllypuron teollisuusalueeseen, idässä Tesomajärven ja Raholan kaupunginosiin, etelässä Pyhäjärveen ja lännessä Nokian kaupunkiin. Asuinalueena Kalkku on melko vanhaa, ja siellä on paljon rintamamiestaloja. Alue laajentuu Kalkunvuoren suuntaan, jonne on rakennettu uusia kerros- ja rivitaloja sekä omakotitaloja. Kalkku kuului vuoden 1936 loppuun saakka siihenastiseen Pohjois-Pirkkalaan.
Historiaa

Kalkku on nimetty alueella sijaitsevan Kalkunvuoren mukaan ja ensimmäinen asemakaava alueelle vahvistettiin vuonna 1945. Alueen vanha nimi on ollut Petsanmäki; erään tiedon mukaan tällä nimellä tarkoitettiin erityisesti alueella sijaitsevaa metsämaata. Kaupunginosan alue kuului Ala-Villilän ja Keski-Villilän talojen maihin. 1900-luvun alussa siellä sijaitsivat Maaveräjän ja Ratakiston torpat, jotka oli nimetty Pyhäjärven lahtien mukaan. Alueen halki virtaa Ylöjärven puolelta alkunsa saava Myllypuro, jossa oli kolme myllyä.
Palveluita ja toimijoita

Kaupunginosassa on kauppa, pubi, parturi, koulu, päiväkoti sekä Mustavuoren laskettelukeskus. Kalkku tunnetaan myös teollisuusalueena ja siellä sijaitsi Puolustusvoimien Ajoneuvovarikko (entiseltä nimeltään  Kuljetusvarikko), joka on nykyisin Millog Oy:n  toimipiste. Taajamassa, Mustavuoren luolassa on myös Suomen Punaisen Ristin Kalkun logistiikkakeskus, joka varastoi muun muassa katastrofiavun tarvikkeita.
Kalkun läpi menee rautatie, joka on osa Tampere–Pori-rataa. Radalla avattiin Pitkäniemen seisake läheisen Pitkäniemen sairaalan tarpeita varten vuonna 1896, jolloin valmistui pieni liikennepaikkarakennus. Seisakkeen nimi vaihdettiin Kalkun laiturivaihteeksi (lyhenne Kau) vuoden 1950 alussa. Toisen maailmansodan jälkeen radan pohjoispuolelle syntyi Myllypuron teollisuusalue, jonne rakennettiin sivuraide 1960-luvulla. Kalkku muutettiin miehittämättömäksi seisakevaihteeksi vuonna 1968, henkilöliikenne lopetettiin vuonna 1983 ja liikennepaikka lakkautettiin vanhalta sijaintipaikaltaan vuonna 1984. Nykyinen Kalkku-niminen rautatieliikennepaikka sijaitsee vajaan kilometrin päässä vanhasta paikasta Nokian suuntaan.
Kalkun Mustanvuoren asuinalueella sijaitsee tiheä juoksuhautojen verkosto, jonka venäläiset kaivoivat ensimmäisen maailmansodan aikana vastaanottamaan saksalaisten hyökkäystä.
Liikenneyhteydet

Tampereen Kaupunkiliikenne: linja 7
Väinö Paunu Oy lähiliikenne: linja 71KJ
Koulutus

Kalkun vuonna 1979 aloittaneessa koulussa toimivat peruskoulun vuosiluokat 1.–4. Lukuvuonna 2005–2006 koulun 106:aa oppilasta palvelivat rehtorin ja kahdeksan opettajan lisäksi kuraattori, terveydenhoitaja, hammashoitaja, vahtimestari, koulusihteeri sekä koulunkäyntiavustaja.
Kieliohjelman mukaan opiskellaan Kalkun koulussa ensimmäisenä vieraana kielenä englantia. Pienen oppilasmäärän vuoksi toisen vieraan kielen ryhmään tarvittavaa 16 oppilaan minimiä ei toistaiseksi ole saavutettu, mutta Kalkun kiihtyneen täydennysrakentamisen vuoksi alati kasvava väestöpohja on herättänyt toiveita riittävän ryhmäkoon löytymisestä lähitulevaisuudessa.
Kirjallisuutta

Vuorikoski, Matti: Länsirajan tarinoita. Petsanmäestä Kalkkuun. Kalkun ja ympäristön historiaa.  Books on Demand, 2017.  Kirjan osittainen esikatselu Google books -palvelussa (viitattu 8.8.2020).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalkku Wikimedia Commonsissa
Tampereen suuralueet, suunnittelualueet, tilastoalueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Keskustan suuralue:  Amuri: Amuri A · Amuri B · Särkänniemi Kyttälä: Jussinkylä · Kyttälä A · Kyttälä B Petsamo: Petsamo Kaleva: Kaleva · Liisankallio · Kalevanrinne · Hakametsä Kalevanharju: Kalevanharju · Järvensivu · Vuohenoja Pyynikki: Pyynikki · Pyynikinrinne · Kaakinmaa Finlayson: Finlayson · Tammerkoski Nalkala-Ratina: Nalkala · Ratina Tammela: Osmonmäki · Tammela A · Tammela B · Tulli Tampella-Lapinniemi: Lapinniemi · Lappi · Tampella Kissanmaa: Kauppi · Kissanmaa · Uusikylä Niihama: Kaupinlaakso · Niihama
Koillinen suuralue:  Messukylä : Ristinarkku · Aakkula · Messukylä Olkahinen: Kumpula · Tasanne · Olkahinen Leinola: Leinola · Holvasti Atala: Atala Pappila: Pappila Linnainmaa: Linnainmaa · Hankkio Ojala: Ojala Takahuhti: Takahuhti · Ruotula · Huikas Turtola: Turtola, Viiala Kämmenniemi: Kämmenniemi Nurmi-Sorila: Nurmi · Sorila · Aitoniemi Teisko: Polso · Terälahti · Velaatta · Viitapohja
Kaakkoinen suuralue:  Kaukajärvi: Kaukajärvi · Lukonmäki · Annala · Haihara Hervanta pohjoinen: Hervanta luode · Hervanta koillinen Hervanta etelä: Hervanta lounas · Hervanta kaakko Rusko: Rusko Hervantajärvi: Hervantajärvi Vehmainen: Vehmainen Hallila: Hallila
Eteläinen suuralue:  Härmälä: Härmälä · Rantaperkiö Koivistonkylä: Rautaharkko · Taatala · Koivistonkylä · Veisu · Korkinmäki · Nirva Peltolammi: Lakalaiva · Peltolammi · Multisilta · Sarankulma · Lahdesjärvi Hatanpää: Hatanpää Nekala: Viinikka · Nekala · Vihioja Muotiala: Jokipohja · Muotiala Vuores: Vuores
Läntinen suuralue:  Epilä: Epilä · Epilänharju · Hyhky · Kaarila Haukiluoma: Haukiluoma · Lamminpää Ikuri: Ikuri Kalkku: Kalkku Myllypuro: Myllypuro Pispala: Ylä-Pispala · Tahmela · Ala-Pispala Rahola: Villilä · Rahola Tesoma: Ristimäki · Tesomajärvi Tohloppi: Tohloppi
Luoteinen suuralue:  Lentävänniemi: Lentävänniemi Lielahti: Lielahti · Niemenranta · Hiedanranta · Santalahti Lintulampi: Niemi · Pohtola · Ryydynpohja · Lintulampi
Kaupunginosat jotka eivät ole tilastoalueita:  Taraste
Kantatie 42

Kantatie 42 oli Rauman ja Huittisten välinen tie ennen tieosuuden muuttamista valtatieksi 12.
Historiaa

Alun perin kantatie 42 oli Rauman ja Huittisten välinen tie. Kantateiden numerointia jatkettiin 40-sarjan numeroalueelle vuonna 1970 Länsi-Suomessa, kun valtatien 9 uusi linjaus Turun ja Tampereen välillä valmistui. Tässä yhteydessä Auran ja Tampereen välinen vanha valtatie 9 sai kantatienumeron 41 ja Rauman ja Huittisten välinen tie numeron 42. Vuoden 1996 tienumerointiuudistuksessa Valtatie 12 numerointia jatkettiin Tampereelta Raumalle, ja kantatienumero 42 poistui käytöstä.
Karsikkopuu (runokokoelma)

| Karsikkopuu |
| --- | --- |

Kirjailija:  Ville Ilponpoika Hytönen
Kansitaiteilija:  Laura Lyytinen
Kieli:  suomi
Genre:  runokokoelma
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2011
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  69
ISBN:  978-951-31-6287-0
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Karsikkopuu on Ville Hytösen vuonna 2011 ilmestynyt neljäs runokokoelma.
Aiheesta muualla

Eija Komu: Karsikkopuu[vanhentunut linkki]. Keskisuomalainen 2.9.2011.
Jukka Petäjä: Runot rakentavat toisen maailman. Helsingin Sanomat 19.10.2011.
Taina Ratia: Suomalaisugrilaisia myyttejä elvyttämässä. Turun Sanomat 10.11.2011.
Elina Syrjänen: Entisaikain jäljillä (Arkistoitu – Internet Archive). Kouvolan Sanomat 18.12.2011.
Kalevan kisat 2006

Kalevan kisat 2006 järjestettiin Jyväskylässä 21.–23. heinäkuuta.
Kisat järjesti Jyväskylän Kenttäurheilijat (JKU). Kisojen kokonaisbudjetti oli noin 700 000 euroa ja lopullinen tulos 20 000 euroa voitollinen. JKU maksoi kisojen järjestelyoikeudesta Suomen Urheiluliitolle 132 000 euroa. Katsojia Harjun urheilukentällä oli kolmen päivän aikana yhteensä noin 19 000.
Kisoihin otti osaa noin 700 urheilijaa ja Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Visa Hongisto | 10,54 | Nghi Tran | 10,55 | Simo Sipilä | 10,59 |
| 200 m | Nghi Tran | 21,19 | Rami Jokinen | 21,50 | Jarkko Ruostekivi | 21,68 |
| 400 m | Antti Toivonen | 47,20 | Ari Kauppinen | 47,86 | Mustapha Mabrouki | 48,04 |
| 800 m | Mikko Lahtio | 1.48,53 | Juha Kukkamo | 1.49,23 | Robert Rotkirch | 1.49,33 |
| 1 500 m | Jukka Keskisalo | 3.47,80 | Riku Marttinen | 3.49,40 | Mikael Talasjoki | 3.49,66 |
| 5 000 m | Jussi Utriainen | 14.01,06 | Tuomo Lehtinen | 14.06,77 | Tuomas Jokinen | 14.17,79 |
| 10 000 m | Jussi Utriainen | 29.41,18 | Tuomo Lehtinen | 29.54,82 | Mårten Boström | 30.17,44 |
| 110 m aidat | Marko Ritola | 13,74 | Juha Sonck | 13,75 | Olli Talsi | 14,00 |
| 400 m aidat | Ari-Pekka Lattu | 51,03 | Collins Hart | 51,80 | Janne Mäkelä | 51,86 |
| 3 000 m esteet | Jukka Keskisalo | 8.37,19 | Mikael Talasjoki | 8.41,27 | Teppo Syrjälä | 9.04,19 |
| 20 km kävely | Antti Kempas | 1.32.50 | Jarkko Kinnunen | 1.33.31 | Jani Lehtinen | 1.35.36 |
| Korkeushyppy | Heikki Taneli | 227 | Oskari Frösén | 223 | Osku Torro | 218 |
| Seiväshyppy | Matti Mononen | 555 | Mikael Westö | 540 | Jarno Kivioja | 540 |
| Pituushyppy | Tommi Evilä | 802 | Simon Sundsten | 782 | Eetu Viitala | 761 |
| Kolmiloikka | Johan Meriluoto | 16,18 | Janne Harju | 15,66 | Ville Välimäki | 15,48 |
| Kuulantyöntö | Ville Tiisanoja  Conny Karlsson | 20,08 19,45 | Mika Vasara | 19,14 | Tepa Reinikainen | 18,80 |
| Kiekonheitto | Mikko Kyyrö | 62,07 | Mika Loikkanen | 61,58 | Timo Tompuri | 57,11 |
| Moukarinheitto | Olli-Pekka Karjalainen | 78,26 | Jarkko Paljakka | 73,59 | David Söderberg | 73,27 |
| Keihäänheitto | Tero Pitkämäki | 88,17 | Tero Järvenpää | 80,92 | Ari Mannio | 78,81 |
| Kymmenottelu | Lassi Raunio | 7862 | Jari Olli | 7404 | Sami Itani | 7262 |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Heidi Hannula | 11,72 | Sari Keskitalo | 11,82 | Oona Vilén | 11,88 |
| 200 m | Sari Keskitalo | 23,85 | Anna Heiniö | 24,42 | Sanna Aaltonen | 24,47 |
| 400 m | Kirsi Mykkänen | 53,13 | Suvi Myllymäki | 54,78 | Sanna Aaltonen | 55,31 |
| 800 m | Mari Järvenpää | 2.05,71 | Suvi Myllymäki | 2.05,95 | Annika Rikberg | 2.05,98 |
| 1 500 m | Johanna Lehtinen | 4.15,09 | Mari Järvenpää | 4.22,14 | Annika Rikberg | 4.24,62 |
| 5 000 m | Ulla Tuimala | 16.39,08 | Maija Oravamäki | 16.43,08 | Laura Skyttä | 16.44,59 |
| 10 000 m | Maija Oravamäki | 34.21,64 | Ulla Tuimala | 34.21,72 | Jaana Niemelä | 34.54,43 |
| 100 m aidat | Johanna Halkoaho | 13,37 | Piia Roslund | 13,43 | Salla Käppi | 13,77 |
| 400 m aidat | Ilona Ranta | 57,70 | Jenniina Halkoaho | 1.00,36 | Kristiina Auno | 1.00,84 |
| 3 000 m esteet | Mira Tuominen | 10.35,13 | Sanna Kullberg | 10.38,96 | Marika Jänkä | 10.41,12 |
| 10 km kävely | Marja Penttinen | 51.00 | Outi Sillanpää | 51.17 | Anne Halkivaha | 54.33 |
| Korkeushyppy | Hanna Mikkonen | 188 | Alina Mattila | 186 | Niina Masalin | 178 |
| Seiväshyppy | Minna Nikkanen | 395 | Aino-Maija Karvinen | 395 | Liisa Taponen | 380 |
| Pituushyppy | Maija Kovalainen | 621 | Johanna Halkoaho | 617 | Niina Saarman-Bartholdi | 614 |
| Kolmiloikka | Natalia Kilpeläinen | 13,76 | Elina Sorsa | 13,57 | Niina Kelo | 13,24 |
| Kuulantyöntö | Suvi Helin | 15,03 | Niina Kelo | 14,93 | Hennariikka Järvinen | 14,90 |
| Kiekonheitto | Anita Hietalahti | 52,26 | Tanja Mäkinen | 51,54 | Niina Kelo | 49,61 |
| Moukarinheitto | Sini Pöyry | 65,43 | Merja Korpela | 62,59 | Annika Nurminen | 62,15 |
| Keihäänheitto | Paula Tarvainen | 59,18 | Mikaela Ingberg | 58,98 | Taina Kolkkala | 58,81 |
| Seitsenottelu | Sanna Saarman | 5528 | Elisa Kirvesniemi | 5445 | Maiju Mattila | 5387 |
Kahvimaito

| ”Kahvimaito” Arttu Wiskari |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: IV
 Julkaistu: 5. kesäkuuta 2015
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 04.11
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Arttu Wiskarin muut singlet
| ”Sirpa” 2014 | ”Kahvimaito” 2015 | ”Kuningaslohi” 2016 |
”Kahvimaito” on 5. kesäkuuta 2015 julkaistu laulaja-lauluntekijä Arttu Wiskarin pop-kappale. Kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut Janne Rintala. Se oli ensimmäinen single Wiskarin IV -albumilta.
Kahvimaito oli Suomen virallisen latauslistan kärjessä viikolla 24 vuonna 2015.
Kappaleesta nousi pienimuotoinen kohu, sillä sen kertosäkeessä lauletaan "saanko rinnoistasi tilkan kahvimaitoa". Wiskarin omien sanojensa mukaan kappaleen tarina perustuu tositapahtumiin.