stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Svetlana Školina

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Školina Daegun MM-kilpailuissa 2011. |  Školina Daegun MM-kilpailuissa 2011. |  Školina Daegun MM-kilpailuissa 2011. |  |
Maa:   Venäjä
Naisten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|       Hylätty | Lontoo 2012 | korkeushyppy |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|       Hylätty | Moskova 2013 | korkeushyppy |  |
Svetlana Vladimirovna Školina (ven. Светлана Владимировна Школина, s. 9. maaliskuuta 1986 Jartsevo, Venäjä) on venäläinen korkeushyppääjä.
Školina oli toinen sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2003 tuloksella 186 cm että alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2004 tuloksella 191 cm ja voitti kultaa sekä alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2005 tuloksella 191 cm että alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2007 tuloksella 192 cm. Vuonna 2008 hän sijoittui 14:nneksi Pekingin olympialaisissa tuloksella 193 cm. Seuraavana vuonna Školina oli neljäs Torinon EM-hallikisoissa tuloksella 196 cm ja kuudes Berliinin MM-kilpailuissa tuloksella 196 cm.
Školina sijoittui vuonna 2010 neljänneksi sekä Dohan MM-hallikisoissa tuloksella 196 cm että Barcelonan EM-kilpailuissa tuloksella 197 cm. Seuraavana vuonna hän oli neljäs Pariisin EM-hallikisoissa tuloksella 192 cm ja viides Daegun MM-kilpailuissa tuloksella 197 cm. Vuonna 2012 Školina sijoittui alun perin kolmanneksi Lontoon olympialaisissa tuloksella 203 cm. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän voitti alun perin maailmanmestaruuden tuloksella 203 cm. Hän kuitenkin menetti Lontoon ja Moskovan mitalinsa myöhemmin dopingrikkomusten takia. Vuoden 2019 helmikuussa Urheilun kansainvälinen vetoomustuomioistuin CAS määräsi hänelle neljän vuoden kilpailukiellon. Školina valitti tuomiosta ja huhtikuussa 2021 CAS lyhensi kilpailukiellon pituudeksi 2 vuotta 9 kuukautta. Kilpailukiellon katsottiin alkaneeksi 1.2.2019. Hänen tuloksensa aikavälillä 16.7.2012–31.12.2014 hylättiin jälkikäteen.
Školinan ennätys on 201 cm, jonka hän hyppäsi Tšeboksaryssä 4. heinäkuuta 2012. Sisäradoilla hän on hypännyt 200 cm Arnstadtissa 6. helmikuuta 2010 ja Banská Bystricassa 9. helmikuuta 2011.
Sveitsin porvaristo

Sveitsin Geneven Kantonin vaakunataulu, geneveläisten porvarissukujen vaakunoita vuodelta 1792.
Vaakuna on Berniläisen patriisi Von Ougspurgerin perhevaakuna (myös Augsburger, Ougsburger), perheellä oli kansalaisoikeudet Bernin kaupungissa vuoteen 1435 mennessä.
Sveitsin porvaristo (saks. Schweizer Bourgeoisie) on keskiaikainen sveitsiläinen hallintojärjestelmä, jossa porvarit toimivat kaupungeissa erityisinä virkamiehinä patriarkaalisessa valta-asemassa aristokaattisena patriisina, heidän tehtäviin kuului 26 osavaltion (kantonin) hallinnon lakien säätäminen sekä osavaltion puolustuksen järjestäminen.
Sveitsissä porvarit olivat valtaa käyttävä kaupunkiylimystö "nimetön aatelisto", jota kutsutaan kaupunkiaristokratiaksi. He toimivat raatimiehinä kaupunkiraadissa tai erityisessä raadinalaisessa luokkaneuvostossa sekä kaupunginvaltuuston jäsenenä.
Historia

Patrikaattinen alku oli sosiaalinen ja alun perin poliittinen aatelisluokka antiikin Roomassa, (antiikin rooman patriisit) historiallisena aikana patriisit olivat osa aatelistoa ja nauttivat vain harvoista, enimmäkseen uskonnollisista, etuoikeuksista.
Patrikaattiset Pyhän saksalais-roomalaiset tapulikaupunki oikeudet, luotiin aikanaan Rooman valtakauden aikana, Eurooppalaisten kuninkaiden yhteisellä suostumuksella Belgiassa, jossa laadittiin pergamenttiin  kirjoitettu sopimus koodeks kirjaksi (lat. codex), näin tunnustettiin oikeudet tapulikaupunkien ja näiden yhteisöjen valtiollisesta monopolista.
Rooman valtakauden aikana Italian kaupunkivaltiot ja jotkin vapaat Saksan keisarilliset kaupungit olivat siviili tasavaltoja, joilla oli aristokraattinen perustuslaillinen järjestelmä. Aristokratiasta ja jalosukusuudestaan huolimatta, heillä ei ollut feodaalihallintoa, vaan he ylläpitivät keskiaikaisista ja varhaismodernista kansalaisyhteiskunta järjestelmää, näitä hallinnollisia valtioita ja kaupunkeja olivat muun muassa; Italiassa. Firenze, Genova, Pisa, Venetsia, sekä Saksassa. Augsburg, Frankfurt, Hampuri, Lyypekki ja Nürnberg, ja patriarkaattihallinto toimi Saksan Nürnbergissa, sekä Sveitsin vanhassa konfederaatiossa; Bern, Luzern, Daig ja Basel, sekä Yhdistyneessä Alankomaiden tasavallassa Amsterdamissa.
Sveitsin konfederaation perustaminen on katsottu alkaneen vuosien 1291–1315 välillä, ja konfederaation laajentuminen on katsottu päättyneen Italian sodassa Marignanon taisteluun vuonna 1515. näiden (1291–1515) eläneiden patrikaatti sukujen on katsottu lukeutuneen Sveitsin perustajasukuihin.
Porvariston vaakunat

Sveitsissä, Bernin kantonin kansallisarkisto ylläpitää online-rekisteriä, Sveitsiläisten porvarissukujen suku-vaakunoista.
São Nicolau

São Nicolau
| --- | --- |
Sijainti:  Kap Verde
Saariryhmä:  Barlavento
Sijaintipaikka:  Kap Verde 
Vesialue:  Atlantin valtameri 
Korkeimmat kohdat:  Monte Gordo (en), 304  m 
Pinta-ala:  388 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  12 864
Asutuskeskukset:  Ribeira Brava
Kieli:  portugali, Kap Verden kreolit
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
São Nicolau on yksi Barlaventosaarista Kap Verdellä. Se sijaitsee São Vicenten ja Salin välissä. São Nicolaun pinta-ala on 388 km² ja väkiluku 12 864 (2000). Korkein kohta on yli 1 300 metriä merenpinnan yläpuolella.
Kirjailija Baltasar Lopes da Silva oli kotoisin São Nicolaulta.
Sæmundr fróði

Sæmundr fróði eli Saimundr Viisas (1056 – 1133) oli islantilainen kristitty pappi, joka opiskeli Pariisissa. Hän perusti Oddiin merkittävän koulun. Perimätiedon mukaan Saimundr kirjoitti tai ainakin kokosi ja toimitti Vanhemman Eddan. Nykyään tätä tietoa epäillään. Sen sijaan Saimundr kirjoitti latinaksi Norjan kuninkaiden historian. Tämä teos on kadonnut, mutta muun muassa Eddan uudempien osien kirjoittaja Snorri Sturluson käytti sitä lähteenään.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sæmundr fróði Wikimedia Commonsissa
Sveitsin salibandymaajoukkue

Sveitsin salibandymaajoukkue on Sveitsin salibandyn edustusjoukkue. Joukkue on voittanut kuusi MM-pronssia ja yhden MM-hopean. Sveitsi on Salibandyn maailmanrankingin sijalla 3.
Arvokisat > Maailmanmestaruuskilpailut

1996 – Viides
1998 – Toinen
2000 – Kolmas
2002 – Kolmas
2004 – Neljäs
2006 – Kolmas
2008 – Kolmas
2010 – Neljäs
2012 – Kolmas
2014 – Neljäs
2016 – Kolmas
2018 – Kolmas
2020 – Neljäs
Arvokisat > Euroopan-mestaruuskilpailut

1994 – Kolmas
1995 – Kolmas
Sæbøvik

| Sæbøvik |
| --- | --- |
 Sæbøvik vuonna 2007.
 Sæbøvik
 Koordinaatit: 59°47′50″N, 5°42′41″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Vestland
Kunta:  Kvinnherad
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,7 km²
Väkiluku (2023):  529
 – Väestötiheys:  755,7 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sæbøvik on taajama Kvinnheradin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,7 neliökilometriä ja asukasluku 529 vuonna 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sæbøvik Wikimedia Commonsissa
Sydäntulehdus

Sydäntulehdus eli kardiitti on sydämen tai sen osan tulehtuminen, jonka aiheuttaa mikrobi tai jokin muu tekijä. Tällaisia tulehduksia ovat sydänlihastulehdus eli myokardiitti, sydänläppien ja sydämen sisäkalvon tulehdus eli endokardiitti sekä sydänpussitulehdus eli perikardiitti.
Tammelin

Tammelin on ollut seuraavien henkilöiden sukunimi:
Bertha Tammelin (o.s. Bock, 1836–1915), ruotsalainen näyttelijä ja muusikko
Bertta Tammelin (1907–1988), suomalainen näyttelijä
Erik Johan Tammelin (1861–1930), suomalainen filosofian tohtori ja kouluneuvos
Gabriel Tammelin (1641–1698), Lohjan kirkkoherra, suomentaja ja sananlaskujen kerääjä
Henrik Tammelin, Helsingin pormestari
Lars Tammelin (1669–1733), Turun piispa 1728–1733
Lauri Pietarinpoika Tammelin (noin 1605–1671), pappi, uskonnollinen kirjailija
Matti Tammelin (1926–1998), suomalainen nyrkkeilijä
Rauli Tammelin (s. 1952), suomalainen jääkiekkoilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tammelin”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Suopotkupallo

Suopotkupalloa.
Suopotkupallo on Suomessa kehitetty muunnelma jalkapallosta. Siinä on jalkapallo siirretty uuteen elementtiin, riittävän märälle suolle. Ajatus on lähtenyt liikkeelle suomalaisten hiihtäjien voimaharjoittelusta, jossa he juoksivat suolla.
Kilpailut

Lajin ensiaskelia otettiin 1990-luvun lopulla ja vuonna 1998 järjestettiin ensimmäiset SM-kisat. Seuraavana vuonna oli vuorossa EM-kisat ja sitä seuraavasta eli vuodesta 2000 lähtien on pelattu maailmanmestaruudesta. Kisat järjestetään Hyrynsalmen Pölhövaaran Vuorisuolla.
Kainuun Paroonit Ry ilmoitti syksyllä 2006 järjestävänsä oman MM-tapahtuman kesästä 2007 alkaen Sotkamon Heinämäkeen. Hankkeesta nousi kohu ja oli jopa mahdollista, että olisi järjestetty kahdet erilliset suopotkupallon maailmanmestaruuskilpailut. Osa rahoittajista kuitenkin vetäytyi, joten kisojen järjestelyvastuu siirtyi Hiihtokeskus Ukkohalla OY:lle ja suopotkupallon MM-kisat järjestetään jatkossakin vain Hyrynsalmella.
Ensimmäiset ulkomaalaiset maailmanmestarit olivat vuonna 2004 miesten kilpasarjassa Penza-Center ja business-sarjassa LiRa/2, molemmat joukkueet ovat Venäjältä. Vuonna 2005 Penza-Center uusi voittonsa. Mestaruus palasi Suomeen vuoden 2006 turnauksessa, kun Nicky on the Butt kirkasti neljä vuotta aiemmin voittamansa pronssin maailmanmestaruudeksi. Vuoden 2017 mestaruuden voitti miehissä venäläinen Saint-Petersburg Lakes -joukkue ja naisissa suomalainen STBF-joukkue.
Sääntöjä

Jalkapallosta suopotkupallo poikkeaa muutenkin kuin kenttänsä pehmeyden puolesta. Kentän koko on 60x35 metriä ja maalit 2x5 metriä. Peliaika on 2x10 minuuttia. Kulmapotkut, rangaistuslaukaukset ja sivurajaheitot suoritetaan käsistä potkaisemalla. Paitsiosääntö ei ole voimassa. Suoraan maalivahdin käsistä lähteneestä avauksesta tullutta maalia ei hyväksytä (ellei joku muu koske palloon ennen maalin syntyä). Kaikki vapaapotkut, sivurajaheitot ja kulmapotkut ovat epäsuoria. Kentällä on yhtä aikaa 1 + 5 pelaajaa. Pelissä on lentävät vaihdot eikä vaihtopelaajien määrää ole rajoitettu (ellei järjestäjä tee niin).
Aiheesta muualla

Suopotkupallon MM-kisojen virallinen kotisivu
Riitaisa suopotkupallo pomppii Ukkohallassa. Taloussanomat.  14.11.2006. Arkistoitu 28.9.2007.
Ylen Elävä arkisto: Suopotkupallo on Suomen lahja urheilumaailmalle
Ylen Elävä arkisto: Oudot kesälajit
Sydäntuli

Sydäntuli eli moppa on höyryvetureissa käytetty tulen ylläpitotapa.
Kun kivihiili yleistyi höyryveturien polttoaineena, osoittautui pian tarpeelliseksi kehittää kevyempiä keinoja kuin jatkuva polttoaineen lisäys pitää veturin tulta yllä sen seisoessa kuumana esimerkiksi öisin.
Ratkaisuksi kehitettiin sydäntuli eli puhekielessä moppa. Hehkuvista hiilistä koottiin sopivaan kohtaan arinaa eräänlainen miilu, joka paineltiin tulipesätyökaluilla hyvin tiiviiksi ja peitettiin sopivanvahvuisella kuonalla. Oikein tehty sydäntuli hehkui koko yön ajan. Aamulla pari tuntia ennen ajoon lähtöä tallipäivystäjä tai lämmittäjä hajotti miilukasan ja levitti hehkuvat hiilet sopivasti ennakkoon levittämiensä varsinaisten hiilten päälle.
Työ vaati ammattitaitoa mutta oikein hoidettuna sydäntuli piti peruspaineet yllä seisonnan ajan ja liikkeelle lähtö oli helppoa.
Sydänyskä

Sydänyskä on sydämen vasemman kammion vajaatoiminnasta johtuva, keuhkojen verentungoksen aiheuttama kuiva yskä, joka voi olla harvinaisissa tapauksissa erittäin rajuoireinen. Suusta voi pursuta veristä vaahtoa. Sydänyskän hoitoon on apuna vain sydämen vasemman kammion hoitaminen.
Jos sydänyskäkohtaus alkaa yöllä, henkilö ponnahtaa äkisti pystyyn henkeään haukkoen.
Solange Knowles

| Solange Knowles |
| --- | --- |
 Solange Knowles vuonna 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. kesäkuuta 1986 (ikä 38) Houston, Texas, Yhdysvallat
Ammatti:  laulaja, näyttelijä, malli
Vanhemmat:  Mathew Knowles Tina Knowles
Puoliso:  Daniel Smith (2004-2007) Alan Ferguson (2014-2019)
Sukulaiset:  Beyoncé (sisar)
Muusikko
Taiteilijanimi:  Solange
Aktiivisena:  2001–
Tyylilajit:  pop, R&B, funk, soul
Soittimet:  näppäimistö, kosketinsoitin ja lyömäsoittaja 
Levy-yhtiöt:  Columbia Saint Records
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Solange Piaget Knowles (s. 24. kesäkuuta 1986 Houston, Texas) on yhdysvaltalainen Grammy-palkittu laulaja-lauluntekijä, tuottaja ja näyttelijä. Hän on julkaissut uransa aikana neljä studioalbumia ja yhden EP-levyn.
Ura

Knowles aloitti uransa 2000-luvun alussa näyttelemällä useissa elokuvissa ja televisiosarjoissa. Musiikillisen uransa hän aloitti äänittämällä Disneyn animoidun televisiosarjan The Proud Familyn tunnuskappaleen sisarensa Destiny's Child yhtyeen kanssa.
Knowlesin läpimurto tuli kuitenkin vasta vuonna 2016 tämän "A Seat at the Table" albumin myötä.
Solange on esiintynyt Suomessa vuoden 2019 Flow-festivaaleilla. Hänet palkattiin esiintymään keikkansa peruuttaneen Cardi B:n tilalle.
Muut hankkeet

Knowles omistaa Saint Records levy-yhtiön ja Saint Heron digitaalisen alustan. Saint Heron on laajentunut vuodesta 2021 alkaen ja käsittää nykyään luovan toimiston, kirjaston ja taidegallerian.
Palkinnot

Solange voitti ensimmäisen Grammy palkintonsa vuonna 2017 parhaasta R&B esityksestä kappaleestaan "Cranes in the Sky". Knowles voitti samana vuona Glamour -lehden vuoden naisen palkinnon ja sai Billboard Women in Music Impact -palkinnon. Hän on saanut myös BET Awardin, Soul Train Music Awardin ja Webby Awardin.
Yksityiselämä

Solange Knowles syntyi afroamerikkalaisen Mathew Knowlesin ja kreolitaustaisen Tina Knowlesin perheeseen Texasissa. Hän on laulaja Beyoncé Knowlesin nuorempi sisar.
Knowles oli naimisissa Daniel Smithin kanssa, mutta he erosivat vuonna 2007. Heillä on vuonna 2004 syntynyt poika. Knowles meni naimisiin ohjaaja Alan Fergusonin kanssa Marigny Opera House -teatterissa New Orleansissa 16. marraskuuta 2014. Häistä uutisoi yksinoikeudella The New York Times. Pariskunta erosi vuonna 2019.
Diskografia > Studioalbumit

Solo star (2003)
Sol-Angel and the Hadley St. Dreams (2008)
A Seat at the Table (2016)
When I Get Home (2019)
Diskografia > EP:t

True (EP) (2012)
Filmografia

Pähkähullu perheloma (2004)
Anna palaa 3 (2006)
Homecoming (2019)
When I Get Home (2019)
Kiertueet

Solo Star Tour (2003)
The Art of Love Tour (2008)
Solange Presents Sol-Angel and the Hadley St. Dreams Tour (2008)
True Promo Tour (2012)
Orion's Rise Tour (2017)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
https://saintheron.com/
https://solange.blackplanet.com/
Solange Knowles Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Sång till finska arméns ära

Sång till finska arméns ära on Per Adam Wallmarkin runo vuodelta 1809. Wallmark sai runosta Ruotsin akatemian Suuren palkinnon. Runo kuuluu niihin sankarirunoelmiin, joita julkaistiin heti tuoreeltaan Ruotsin häviämän Suomen sodan jälkeen.
Salibandyn alle 19-vuotiaiden poikien maailmanmestaruuskilpailut 2001

Salibandyn alle 19-vuotiaiden poikien maailmanmestaruuskilpailut 2001 olivat historian ensimmäiset nuorten poikien MM-kilpailut. Ne pelattiin Saksassa. Isäntinä toimivat Weissenfels, Merseburg, Hohenmölsen, Naumburg, Prittiz, Halle, Markranstädt ja Dessau. Mestaruuden voitti Ruotsi, hopeaa sai Sveitsi ja Suomi oli pronssilla.
Alkulohkojen sarjataulukot ja ottelutulokset > Lohkon A sarjataulukko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | P |
| 1 |  Ruotsi | 3 | 3 | 0 | 0 | 35 | 3 | 6 |
| 2 |  Latvia | 3 | 2 | 0 | 1 | 11 | 13 | 4 |
| 3 |  Norja | 3 | 1 | 0 | 2 | 8 | 17 | 2 |
| 4 |  Puola | 3 | 1 | 0 | 2 | 8 | 17 | 2 |
Alkulohkojen sarjataulukot ja ottelutulokset > Lohkon A ottelutulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Latvia | 5 | – | 1 |  Puola | 6.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 10 | – | 0 |  Norja | 6.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 8 | – | 1 |  Latvia | 7.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Norja | 4 | – | 2 |  Puola | 7.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Latvia | 5 | – | 4 |  Norja | 8.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Puola | 2 | – | 17 |  Ruotsi | 8.11.2001 |  |
Alkulohkojen sarjataulukot ja ottelutulokset > Lohkon B sarjataulukko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | P |
| 1 |  Sveitsi | 3 | 3 | 0 | 0 | 27 | 5 | 6 |
| 2 |  Venäjä | 3 | 1 | 1 | 1 | 13 | 9 | 3 |
| 3 |  Tanska | 3 | 1 | 1 | 1 | 14 | 15 | 3 |
| 4 |  Unkari | 3 | 0 | 0 | 3 | 4 | 29 | 0 |
Alkulohkojen sarjataulukot ja ottelutulokset > Lohkon B ottelutulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 8 | – | 0 |  Unkari | 6.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi | 10 | – | 1 |  Tanska | 6.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tanska | 11 | – | 3 |  Unkari | 7.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi | 7 | – | 3 |  Venäjä | 7.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 2 | – | 2 |  Tanska | 8.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Unkari | 1 | – | 10 |  Sveitsi | 8.11.2001 |  |
Alkulohkojen sarjataulukot ja ottelutulokset > Lohkon C sarjataulukko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | P |
| 1 |  Suomi | 3 | 3 | 0 | 0 | 34 | 3 | 6 |
| 2 |  Tšekki | 3 | 2 | 0 | 1 | 17 | 9 | 4 |
| 3 |  Viro | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 19 | 2 |
| 4 |  Saksa | 3 | 0 | 0 | 3 | 3 | 27 | 0 |
Alkulohkojen sarjataulukot ja ottelutulokset > Lohkon C ottelutulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 7 | – | 3 |  Tšekki | 6.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Saksa | 1 | – | 4 |  Viro | 6.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekki | 7 | – | 0 |  Viro | 7.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 16 | – | 0 |  Saksa | 7.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekki | 7 | – | 2 |  Saksa | 8.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Viro | 0 | – | 11 |  Suomi | 8.11.2001 |  |
Sijoitus- ja mitaliottelut

Sijat 9–12
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Viro | 1 | – | 0 |  Unkari | 9.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Puola | 7 | – | 3 |  Saksa | 9.11.2001 |  |
Sija 11
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Unkari | 2 | – | 6 |  Saksa | 11.11.2001 |  |
Sija 9
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Viro | 4 | – | 5 |  Puola | 11.11.2001 |  |
Sijat 5–8
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Norja | 2 | – | 9 |  Tšekki | 10.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 5 | – | 4 ja. |  Tanska | 10.11.2001 |  |
Sija 7
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Norja | 5 | – | 4 ja. |  Tanska | 11.11.2001 |  |
Sija 5
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 0 | – | 5 |  Tšekki | 11.11.2001 |  |
Puolivälierät
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 13 | – | 0 |  Tanska | 9.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi | 11 | – | 7 |  Norja | 9.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 7 | – | 1 |  Venäjä | 9.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Latvia | 4 | – | 3 ja. |  Tšekki | 9.11.2001 |  |
Välierät
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi | 9 | – | 3 |  Latvia | 10.11.2001 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 2 | – | 5 |  Ruotsi | 10.11.2001 |  |
Pronssiottelu
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Latvia | 1 | – | 7 |  Suomi | 11.11.2001 |  |
Loppuottelu
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi | 2 | – | 4 |  Ruotsi | 11.11.2001 |  |
Lopulliset sijoitukset

Ruotsi
Sveitsi
Suomi
Latvia
Tšekki
Venäjä
Norja
Tanska
Puola
Viro
Saksa
Unkari
Tähdistö

maalivahti            =  Jani Malmelin
puolustajat           =  Michal Kotlas  Tatu Väänänen
keskushyökkääjä       =  Christoph Hofbauer
laitahyökkääjät       =  Kimmo Eskelinen  Anders Sjöstrand
Aiheesta muualla

Kisat kansainvälisen salibandyliiton sivuilla (englanniksi)
Salibandyn maailmanmestaruuskilpailut
| --- | --- |
Miehet: 1996 • 1998 • 2000 • 2002 • 2004 • 2006 • 2008 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2020 • 2022 • 2024
Naiset: 1997 • 1999 • 2001 • 2003 • 2005 • 2007 • 2009 • 2011 • 2013 • 2015 • 2017 • 2019 • 2021 • 2023
Pojat U-19: 2001 • 2003 • 2005 • 2007 • 2009 • 2011 • 2013 • 2015 • 2017 • 2019 • 2021 • 2023
Tytöt U-19: 2004 • 2006 • 2008 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2020 • 2022 • 2024
Svetlana Ulmasova

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:   Neuvostoliitto> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Praha 1978 | 3 000 m |  |
|  Kultaa | Ateena 1982 | 3 000 m |  |
| Universiadit  | Universiadit  | Universiadit  |  |
|  Pronssia | Rooma 1975 | 3 000 m |  |
Svetlana Ulmasova (4. helmikuuta 1953 – 6. huhtikuuta 2009) oli Neuvostoliittoa edustanut yleisurheilija, joka kilpaili kestävyys-, maasto- ja keskimatkojen juoksussa. Hän voitti EM-kultaa 3 000 metrillä vuosina 1978 ja 1982. Ulmasova piti hallussaan matkan maailmanennätystä vuosina 1982–1984 ajallaan 8.26,78. Hän menestyi myös maastojuoksussa, jossa hän voitti viisi mitalia MM-kisojen joukkuekilpailuista vuosina 1978–1987.
Ulmasova voitti yhteensä 13 maansa mestaruutta, joista neljä tuli ulkoradoilta, kaksi sisäradoilta, viisi maastojuoksusta ja kaksi maan talvimestaruuskisoista.
Henkilökohtaiset ennätykset

Lähde: IAAF
3 000 m: 8.26,78 (1982)
5 000 m: 15.05,50 (1986)
1 500 m: 3.58,76 (1982)