stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen ilmatilan loukkaukset
Vuosi 2009 > 26. toukokuuta 2009 Ruotsin ilmavoimien kone Suomen ilmatilassa Torniossa

Ruotsalainen sotilaskone on havaittu 26. toukokuuta 2009 Tornion kohdalla kello 12 Suomen ilmatilassa. Suomen Rajavartiolaitos tutki asian.
Vuosi 2013 > 13. toukokuuta 2013

Venäläinen sotilaskone.
Vuosi 2013 > 11. ja 27. kesäkuuta 2013

Kaksi venäläistä sotilaskonetta.
Vuosi 2014 > 20. ja 21. toukokuuta 2014

Venäläiset kuljetuskoneet loukkasivat Suomen ilmatilaa kahdesti peräkkäisinä päivinä. Ensin tiistaina Porvoon eteläpuolella noin iltakuudelta ja keskiviikkona noin neljältä iltapäivällä Suomenlahdella. Suomen Hornet-hävittäjät eivät käyneet tunnistamassa loukkaavia venäläisiä sotilaskoneita, vaan tunnistus tehtiin etänä Rajavartiolaitoksen tutkalla. Puolustusvoimien Hornetit lähtivät matkaan vasta kun kolmas sotilaskone oli jo tulossa.
Valtioneuvoston tilannekeskus antoi tilanteesta ensin väärän kuvan, että koneet olisi käyty heti tunnistamassa. Tieto välitettiin tekstiviestinä muun muassa pääministeri Jyrki Kataiselle. Tieto korjattiin hetken kuluttua uudella viestillä, jota Katainen ei huomannut, ja asiasta nousi julkinen kohu, jota on puitu sen jälkeen viestimissä.
Vuosi 2014 > 23., 25. ja 28. elokuuta 2014

Lauantaina 23.8. kello 18.52–18.56 Venäjän valtion Antonov An-26 -ilma-alus loukkasi Suomen ilmatilaa Hankoniemen länsipuolella. Rajavartiolaitoksen mukaan Suomen aluelennonjohto oli radioyhteydessä ilma-alukseen ennen koneen saapumista Suomen ilmatilaan. Kone ei reagoinut aluelennonjohdon radioimiin ohjeisiin. Venäjä kiisti loukanneensa ilmatilaa seuraavana päivänä. Lehdistötiedotteessa Rajavartiolaitos epäili ukkosrintamaa ja välinpitämättömyyttä syiksi loukkaukselle.
Venäjän kiistettyä loukkauksen tapahtui seuraavana päivänä ja kaksi päivää edellisen loukkauksen jälkeen kuitenkin taas uusi ilmatilanloukkaus. Maanantaina 25.8 Porvoon edustalla puoli kolmen aikaan Venäjän valtion ilma-alus tunkeutui jälleen Suomen ilmatilaan lyhyesti.
Suomen puolustusministeri Haglund kertoi että Venäjältä vaaditaan selvitystä loukkauksista. Haglund tyynnytteli Venäjän provokaatioepäilyjä ja arveli, että viime aikojen vaikeat sääolosuhteet kuten ukkosrintamat saattoivat osaltaan selittää loukkauksia. Ilmatieteenlaitoksen päivystävän meteorologin mukaan maanantaina alueella ei kuitenkaan ollut ukkosta.
Iltalehden lukijakyselyn kysymykseen "Huolestuttavatko ilmatilaloukkaukset?" oli 7 066 lukijasta 73 % vastannut kyllä.
Kolmannen kerran viikon sisään torstaina 28.8 ilmatilaloukkaus tapahtui toistamiseen Porvoon edustalla noin klo 12.08.  Antonov An-72 -tyyppinen kone viipyi Suomen ilmatilassa arviolta muutamia minuutteja. Suomalaiskone kävi paikalla tunnistamassa venäläiskoneen. Alueella ei ollut ukkosta. Puolustusministeri ilmoitti kantanaan, ettei kyse ole enää sattumasta vaan tahallisesta toiminnasta, eikä tämä ole hyväksyttävää. Hän on keskustellut asiasta Venäjän ulkoministeriön kanssa sekä maininnut, että turha spekulaatio syistä ei ole tervettä naapuruussuhteelle.
Sotilaslähteen arvion mukaan syynä loukkauksille saattoi olla Turussa alkamassa ollut Suomen ja usean Nato-maan yhteinen merisotaharjoitus Northern Coasts 2014.lähde? Viimeksi vuonna 2010 järjestetyistä Northern Coasts-harjoituksista Venäjän asevoimien komentaja Nikolai Makarov kävi Suomessa pitämässä kesällä 2012 tiukkasävyisen puheen. Siinä kenraali Makarov esitti Venäjän närkästyksen Suomen ja Naton sotilaallisesta yhteistyöstä.lähde?
Vuosi 2014 > Joulukuu

Suomen itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta alkoi Venäjän vilkas sotilaslentotoiminta Suomenlahdella. Toiminta on jatkunut alkuviikkoon. Ilmatilanloukkauksia ei kuitenkaan sattunut. Liikenne muodostui kuljetuskoneista sekä esimerkiksi Tupolev Tu-95-, Tupolev Tu-22M-, Suhoi Su-34-, Suhoi Su-27-, Suhoi Su-24- ja Mig-31-koneista. Venäjän sotilaskoneiden tunnistuslennot lisääntyivät 50% myös Nato-maiden lähistöillä. Koneet aiheuttivat toistuvia vaaratilanteita Nato-maiden siviililennoille lentämällä hyvin läheltä.
Vuosi 2015

26. kesäkuuta 2015
Venäjän ilmavoimien Iljushin Il-76MD -tyyppinen kuljetuskone lensi Porvoon edustan merialueella Suomen ilmatilassa kello 14.15 yhteensä 53 sekunnin ajan. Syvimmillään kone oli 1,15 km Suomen alueella.
Koneessa oli sen sijaintia lähettävä transponderi eli toisiotutkavastaaja päällä. Konetta huomautettiin radiolla ennen sen saapumista Suomen ilmatilaan. Koneesta ei vastattu radiokutsuihin.
23. elokuuta 2015
Kaksi Yhdysvaltojen C-17-kuljetuskonetta loukkasivat Suomen ilmatilaa Ahvenanmaan eteläpuolella. Asia siirtyi Rajavartiolaitokselle tutkittavaksi, lentojen aikana koneet loukkasivat Suomen ilmatilaa kahdesti. Perättäin tapahtuneet alueloukkaukset kestivät noin kymmenen minuuttia kerrallaan. Lentokoneet olivat syvimmillään 20 kilometriä Suomen alueella. Tapauksen esitutkinta lopetettiin kustannussyistä.
10. joulukuuta 2015
Itäisellä Suomenlahdella, Haapasaaren itäpuolisella merialueella Suomen ilmatilaan tuli kello 10.11 Venäjän ilmatilasta ilma-alus, joka lensi Suomen ilmatilassa noin kuusi minuuttia ja kävi noin yhdeksän kilometrin syvyydessä.
Ilma-alusta ei tunnistettu. Selvitettyjen lentotilatietojen perusteella kyseessä uskotaan olleen helikopteri.
Vuosi 2016

6. lokakuuta 2016
Kaksi Venäjän federaation ilmavoimien Su-27-hävittäjää ylittivät Suomen aluevesirajan Porvoon edustalla kello 16.42 ja 21.33. Ne lensivät Suomen ilmatilassa noin minuutin ajan. Molemmat koneet lensivät Suomen ilmatilassa noin 13 kilometrin matkan, ollen syvimmillään 1,2 ja 1,9 kilometriä Suomen puolella. Sotilaslentotoiminta oli Suomenlahdella aktiivista tapahtumavuorokauden aikana.
Vuosi 2017

1. elokuuta 2017
Kaksi espanjalaista McDonnell Douglas (Boeing) F/A-18 Hornet -hävittäjää loukkasi Suomen ilmatilaa Upinniemen eteläpuolella. Espanjalaiskoneet olivat osana Naton Baltic Air Policing -harjoitusta tunnistamassa kansainvälisessä ilmatilassa liikkuneita venäläishävittäjiä, minkä jälkeen ne kaarsivat kohti pohjoista ja joutuivat Suomen ilmatilaan. Koneet olivat syvimmillään 3,1 km Suomen ilmatilassa.
5. joulukuuta 2017
Venäläinen valtion ilma-alus Tupolev Tu-154 loukkasi Suomen ilmatilaa lyhyesti Porvoon edustalla. Alueloukkaus tapahtui Porvoon edustalla. Lentokone lensi Suomen ilmatilassa yhteensä 7,7 kilometrin matkan ja oli syvimmillään 1,35 kilometriä Suomen puolella.
Vuosi 2019

1. huhtikuuta 2019
Portugalin ilmavoimien P-3C CUP -tyyppinen merivalvontakone loukkasi Suomen ilmatilaa ollessaan osallistumassa Naton harjoitukseen Virossa. Ilmatilaloukkaus tapahtui Upinniemen edustalla Kirkkonummen alueella. Kone lensi ilmatilarajan suuntaisesti muutaman minuutin ajan käyden noin 500 metriä Suomen alueen puolella.
17. heinäkuuta 2019
Venäläinen valtion ilma-alus saapui Suomen ilmatilaan Porvoon edustalla kello 9.23. Lennettyään Suomen ilmatilassa noin 25 kilometrin matkan se poistui Suomen ilmatilasta kaksi minuuttia myöhemmin.
Syvimmillään kone lensi yhden kilometrin syvyydessä Suomen ilmatilassa.
Vuosi 2020

28. heinäkuuta 2020
Kaksi Su-27-venäläishävittäjää viipyi 55 sekuntia Suomen ilmatilassa Porvoon edustalla. Koneet lensivät enimmillään noin 600 metrin syvyydessä Suomen alueella yhteensä 9,6 kilometriä, kunnes poistuivat takaisin kansainväliselle alueelle.
Vuosi 2022 > 4. toukokuuta 2022

Puolustusministeriö epäilee Venäläisen Mil Mi-17-kuljetushelikopterin loukanneen Suomen ilmatilaa. Epäilty loukkaus tapahtui 4-4,5 kilometrin syvyydessä kello 10.40.itärajalla Kesälahden ja Parikkalan tasalla.
Aiheesta muualla

Suomen Aluevalvontalaki (18.8.2000/755)
Valtteri Lindholm

| Valtteri Lindholm> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1982 
Ammatti:  yrittäjä
Valtteri Lindholm (s. 1982 Vantaa) on erikoisesta markkinoinnistaan kuuluisaksi tulleen Varustelekan perustaja. Lindholm perusti 21-vuotiaana armeijan ylijäämätavaraa myyvän verkkokaupan vuonna 2003 rahoittaakseen opiskeluaan äidinkielen opettajaksi.
Suomen Yrittäjät on palkinnut Lindholmin Vuoden nuori yrittäjä 2015 -pääpalkinnolla.
Aiheesta muualla

Kotisivut
Ideapark Seinäjoki

| Ideapark Seinäjoki |
| --- | --- |


Sijainti:  Seinäjoki, Suomi
Avattu:  14. marraskuuta 2019
Arkkitehti:  Mikko Juntura
Omistaja:  Kiinteistö Oy Seinäjoen Ideapark
Liikkeiden määrä:  108
Kerrospinta-ala:  63 000 m²
Kerrosten määrä:  1
Kävijämäärä:  4,2 milj. (2020)
Vuosimyynti:  160 milj. € (2020)
Pysäköintipaikkoja:  2 500
Kotisivu
Ideapark Seinäjoki on Seinäjoen Joupissa sijaitseva kauppakeskus, jonka pinta-ala on noin 70 000 neliömetriä. Kauppakeskus avattiin marraskuussa 2019 ja oli avautuessaan Suomen seitsemänneksi suurin kauppakeskus liikepinta-alaltaan. Kauppakeskuksessa on yli 100 liikettä, suurimpana päivittäistavarakauppana yli 10 000 neliömetrin K-Citymarket. Kauppakeskuksen 21 hehtaarin tontti mahdollistaa kauppakeskuksen laajentamisen nykyisestä 7 hehtaarista tarpeen tullen vielä isommaksi. Liiketilojen käytössä on 63 000 neliömetriä.
Ensimmäisenä toimintavuotenaan Ideapark ylsi 4,2 miljoonaan kävijään.
Keväällä 2026 Ideaparkiin avautuu Kärkkäisen tavaratalo, joka on 15 000 neliömetrin koollaan Ideaparkin suurin yksittäinen liike.
Historia > Tausta

Alun perin hankkeen taustalla olivat Kesko ja YIT, ja sen työnimi oli Lakeuden Ankkuri. Kauppakeskuksen pinta-ala olisi ollut noin 50 000 neliömetriä, josta 12 000 neliömetriä oli varattu hypermarketille, joka olisi ollut Keskon K-Citymarket. Liiketilat olisivat olleet kooltaan 3–3 500 neliömetriä.
Hankkeen suunnittelu alkoi vuonna 2008. Kauppakeskuksen sijainti olisi Joupissa noin kahden kilometrin päässä Seinäjoen keskustasta. Kauppakeskukseen olisi alkuperäisen suunnitelman mukaan mahtunut arviolta 80 liikettä. Ikealla oli 30 000 neliömetrin aluevaraus. Lakeuden Ankkurin piti alun perin avautua jouluksi 2016, mutta hanke viivästyi ja kariutui lopulta kokonaan.
Historia > Ideaparkin rakentuminen

YIT:n vetäydyttyä hankkeesta monivaiheisen tapahtumaketjun kautta kevätkesällä 2017 uudeksi yhteistyökumppaniksi saatiin Toivo Sukarin Ideapark, ja hankkeen nimeksi vaihtui Ideapark Seinäjoki. Hankkeen taustalla oli Sukari Invest Oy:n tytäryhtiö Koy Seinäjoen Ideapark ja rakennustyöt alkoivat 14. kesäkuuta 2018. Rakennusyhtiönä oli pörssiyhtiö Lehto Group. Rakentaminen eteni haasteista huolimatta, ja kauppakeskus avattiin suunnitellusti marraskuussa 2019.
Toivo Sukari on povannut, että Ideapark Seinäjoki vie kolmasosan Keskisen kyläkaupan myynnistä. Kauppakeskuksen asiointisäteeksi on arveltu 100–200 kilometriä ja kävijätavoite asetettu kolmeen miljoonaan ensimmäisen vuoden aikana. Kauppakeskuksessa on tuhatkunta työpaikkaa.
Historia > Toiminnan alku

Ensimmäisenä toimintavuotenaan Ideapark ylsi 4,2 miljoonaan kävijään. Toimitusjohtaja Petri Hälin mukaan ilman koronapandemiaa luku olisi ollut suurempi. Joka kymmenes asiakas oli ensimmäisenä vuotena Vaasan seudulta. Vuoden 2020 kesällä Ideaparkiin avautui karavaanarialue.
Toisena toimintavuotenaan Ideapark tavoittelee asiakkaita laajemmin Keski-Suomesta ja Keski-Pohjanmaalta sekä Ruotsista Uumajan alueelta. Toisen toimintavuoden aikana Ideaparkissa on avautumassa kolme isoa yritystä. Ideapark ottaa käyttöön myös vuokrattavat sähköpotkulaudat.
Liikkeet

Ideapark Seinäjoella on mukana yli 100 liikettä useilta toimialoilta. Kauppojen, ravintoloiden ja viihdepuolen lisäksi Ideaparkista löytyy palveluita, kuten päiväkoti, apteekki, optikoita, kuntosali, partureita ja terveyspalveluita. Ideapark Seinäjoen suurimmat kauppayritykset ovat Keskon K-Citymarket, XXL, Bayerncar, Power, Stadium Outlet, Jysk, Masku ja useat vaatekauppaketjut.
Liikkeet > Viihde

Ideaparkin 2500 neliön kokoisella Keskusareenalla järjestetään kuukausittain ilmaiskonsertteja ja elämyksellisiä tapahtumia. Areenalle mahtuu kerralla jopa 5000 katsojaa. Muita elämyksiä kaiken ikäisille tarjoavat Viihdekeskus Hollywood, sisähuvipuisto Duudsonit Activity Park, E-Sports Arena sekä aikuisille Veikkauksen Pelaamo.
Kulkuyhteydet

Seinäjoen Ideapark sijaitsee noin kahden kilometrin päässä kaupungin ydinkeskustasta ja rautatieasemalta, kantatie 67:n ja Suupohjantien välisellä alueella. Paikallisliikenteestä vastaava Komia Liikenne aloitti liikekeskuksen avautuessa kaksi uutta Ideapark-bussilinjaa jo olemassa olevan 8 linjan rinnalle.
Aiheesta muualla

Seinäjoen Ideapark julkisti pitkän listan: Nämä liikkeet aloittavat toimintansa uudessa kauppakeskuksessa – Mukana uusia kansainvälisiä yllätysnimiä. Ilkka 20.9.2018.
Ideapark Seinäjoki
Seinäjoen Ideaparkin pääaukio.
Karisaari

Karisaari
Vuonteensalmen silta yhdistää kuvassa taustalla näkyvää Karisaarta mantereeseen etelässä.
| --- | --- |
Sijainti:  Laukaa Keski-Suomi Suomi
Vesialue:  Leppävesi
Pinta-ala:  43,6 ha 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Karisaari on Leppäveden pohjoisosan saari Laukaassa. Se on yhteydessä sillalla mantereeseen sekä pohjoisessa että etelässä. Leveämpi Vuonteensalmi erottaa Karisaaren mantereesta etelässä Vuonteen suunnalla ja kapeampi Eeronsalmi pohjoisessa. Saaren pinta-ala on noin 43,6 hehtaaria.
Karisaari on asuttu ja suuri osa sen pinta-alasta on peltomaata. Se on yhteydessä sillalla mantereeseen sekä pohjoisessa että etelässä. Sillat kuuluvat Vihtavuoren ja Metsolahden väliseen seututiehen 640.
Karisaaren eteläosassa Vuonteensalmen rannalla on ollut Vuonteenmajaksi kutsuttu uittomiesten taukotupa, joka rakennettiin vuonna 1935. Rakennuksen purkamisesta uutta Vuonteensalmen siltaa varten päätettiin vuonna 2017. Uusi silta otettiin käyttöön toukokuussa 2019 ja vanha vuonna 1933 rakennettu silta purettiin kesäkuussa.
Iisakki Ratilainen

| Iisakki Ratilainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. joulukuuta 1986 (ikä 38) Liperi, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Uimari
Seurat:  Joensuun Uimaseura
Valmentaja:  Sanna Kolehmainen
Iisakki Ratilainen (s. 22. joulukuuta 1986 Liperi) on suomalainen uimari. Hän on kilpaillut kansainvälisellä tasolla muun muassa lyhyen radan EM-kilpailuissa 2007 lajinaan rintauinti.
Ratilainen edustaa Joensuun Uimaseuraa. Hän on menestynyt hyvin myös SM-tasolla. Ratilaisen henkilökohtaisena valmentajana toimii Sanna Kolehmainen, joka nimettiin vuoden 2007 valmentajaksi Pohjois-Karjalassa.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Joensuun Uimaseuran kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Ahti Hammar

| Ahti Hammar |
| --- | --- |
 Ahti Hammar
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. syyskuuta 1911
Kuollut: 26. tammikuuta 1979 (67 vuotta) Helsinki
Ammatti:  heraldikko
Hammarin itselleen suunnittelema puhuva vaakuna
Ahti Johannes Kullervo Hammar (9. syyskuuta 1911 – 26. tammikuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja 94 suomalaisen kunnan vaakunoita suunnitellut heraldikko. Hammar oli koulutukseltaan litografi ja yksi Suomen heraldisen seuran kahdestatoista perustajajäsenestä.
Hammar palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1976.
Ahti Hammarin suunnittelemat kunnanvaakunat

| --- | --- |
 Käytössä olevat  Asikkalan vaakuna   Auran vaakuna   Hankasalmen vaakuna   Harjavallan vaakuna   Iisalmen vaakuna (vanhan vaakunan pohjalta)   Iitin vaakuna   Ilmajoen vaakuna   Ilomantsin vaakuna   Inarin vaakuna   Keiteleen vaakuna   Karijoen vaakuna   Karstulan vaakuna   Kauhajoen vaakuna   Kemin maalaiskunnan vaakuna (nimeksi Keminmaa vuonna 1979)   Keravan vaakuna   Kinnulan vaakuna   Kuhmoisten vaakuna   Kuortaneen vaakuna   Kustavin vaakuna   Kärkölän vaakuna   Laihian vaakuna   Laitilan vaakuna   Lapinjärven vaakuna   Lapinlahden vaakuna   Lappajärven vaakuna   Leppävirran vaakuna   Liedon vaakuna   Limingan vaakuna   Liperin vaakuna   Loviisan vaakuna (piirtänyt uudelleen)   Marttilan vaakuna   Multian vaakuna   Muuramen vaakuna   Mäntyharjun vaakuna   Orimattilan vaakuna   Oulaisten vaakuna   Paimion vaakuna   Pelkosenniemen vaakuna   Pieksämäen maalaiskunnan vaakuna (vuosina 2004–2006 Pieksänmaan vaakuna ja vuodesta 2007 Pieksämäen vaakuna)   Pielaveden vaakuna (yhdessä Niilo Toikkasen kanssa)   Piikkiön vaakuna (vuodesta 2009 Kaarinan vaakuna)   Polvijärven vaakuna   Pyhtään vaakuna   Pyhäjärven vaakuna (nimenä Pyhäsalmi vuosina 1993–1995)   Rantasalmen vaakuna   Rautalammin vaakuna   Saarijärven vaakuna   Sauvon vaakuna   Someron vaakuna   Sonkajärven vaakuna   Sysmän vaakuna   Tervolan vaakuna   Teuvan vaakuna   Ulvilan vaakuna   Uudenkaupungin vaakuna (piirtänyt uudelleen)   Vehmaan vaakuna   Ylivieskan vaakuna   Ähtärin vaakuna :  Käytöstä poistuneet  Angelniemen vaakuna   Enon vaakuna   Honkajoen vaakuna   Jaalan vaakuna   Jalasjärven vaakuna   Kaarinan vaakuna (Kaarinan nykyinen vaakuna on entinen Piikkiön vaakuna)   Kakskerran vaakuna   Karhulan vaakuna   Karungin vaakuna   Kauhavan vaakuna (korvattiin uudella vaakunalla vuonna 2009)   Kemijärven vaakuna (Kemijärven nykyinen vaakuna on entinen Kemijärven maalaiskunnan vaakuna)   Kiihtelysvaaran vaakuna   Kiikalan vaakuna   Kiskon vaakuna   Kortesjärven vaakuna   Kurikan vaakuna (korvattiin uudella vaakunalla vuonna 2009)   Kuusjoen vaakuna   Kymin vaakuna   Lavian vaakuna   Lohjan vaakuna (Lohjan nykyinen vaakuna on entinen Lohjan kunnan vaakuna)   Lokalahden vaakuna   Längelmäen vaakuna   Maarian vaakuna   Maskun vaakuna (Maskun nykyinen vaakuna on entinen Askaisten vaakuna)   Naantalin maalaiskunnan vaakuna   Noormarkun vaakuna   Nurmon vaakuna   Paattisten vaakuna   Parikkalan vaakuna (yhdessä Aarno Karimon kanssa, korvattiin uudella vaakunalla vuonna 2005)   Perniön vaakuna   Peräseinäjoen vaakuna   Pieksämäen vaakuna (Pieksämäen nykyinen vaakuna on entinen Pieksänmaan ja sitä aiemmin Pieksämäen maalaiskunnan vaakuna)   Porin maalaiskunnan vaakuna   Ruotsinpyhtään vaakuna   Rauman maalaiskunnan vaakuna   Ruskon vaakuna (Ruskon nykyinen vaakuna on entinen Vahdon vaakuna)   Seinäjoen maalaiskunnan vaakuna   Simpeleen vaakuna   Suomenniemen vaakuna   Säynätsalon vaakuna   Tarvasjoen vaakuna   Tottijärven vaakuna   Tuuloksen vaakuna   Vampulan vaakuna   Viialan vaakuna   Vähänkyrön vaakuna   Ylistaron vaakuna   Äänekosken maalaiskunnan vaakuna
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ahti Hammar Wikimedia Commonsissa
Vendsyssel-Thy

Vendsyssel-Thy
Jyllannin pohjoisin kärki Grenen Skagenissa
| --- | --- |
Muut nimet:  Nørrejyske Ø
Sijainti:  Pohjois-Jyllannin alue Tanska
Vesialue:  Skagerrak 
Korkein kohta:  Knøsen, 136 m
Pinta-ala:  4 686 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  302 546
Suurin kaupunki:  Hjørring
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Vendsyssel-Thy eli Pohjois-Jyllanti (tansk. Nørrejyske Ø) on saari Tanskan pohjoisosassa. Vendsyssel-Thyn pinta-ala on 4 686 km², ja se on Själlannin jälkeen Tanskan toiseksi suurin saari. Vendsyssel-Thy oli aiemmin osa Jyllannin niemimaata, mutta siitä tuli saari vuosien 1825 ja 1862 tulvien seurauksena. Tätä nykyä Limvuono erottaa sen mantereesta.
Hallinnollisesti Vendsyssel-Thy käsittää osia entisistä Pohjois-Jyllannin, Viborgin ja Ringkjøpingin hallintoalueista eli amteista.
Vendsyssel-Thy on Tanskan pohjoisin osa.
Naisten F-liigan kausi 2024–2025

| Naisten F-liigan kausi 2024–2025 |
| --- | --- |
Laji:  salibandy
Järjestyksessä oleva kausi:  37.
Maa:   Suomi
Joukkueiden määrä:  12
Sarja alkoi:  13. syyskuuta 2024
Alempi sarjataso:  Inssi-Divari
Naisten F-liiga kausi 2024–2025 on järjestyksessään 37. F-liigan kausi. F-liigan runkosarja alkoi 13. syyskuuta 2024 Hallitsevana mestarina kauteen lähti TPS. Kausi 2024–2025 pelataan yhdessä 12 joukkueen lohkossa.
Joukkueet 2024–2025

| Joukkue | Kunta | Kotihalli | Perustettu | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| TPS | Turku | Kupittaan palloiluhalli | 1995 | Aki Vilander |
| FBC Loisto | Turku | Kupittaan palloiluhalli SB-Areena | 1995 | Joni Burman |
| Classic | Tampere | Ideapark Bläk Boks | 1990 | Juho Syvänen |
| SSRA | Oulu | Kastellin monitoimitalo | 2002 | Harri Naumanen |
| SaiPa | Lappeenranta | Lappeenrannan urheilutalo | 2020 | Toni Soikkeli |
| EräViikingit | Helsinki | Mosahalli | 2016 | Kim Sällström |
| PSS | Porvoo | Aurorahalli | 2003 | Katja Ulmanen |
| SB-Pro | Nurmijärvi | Arkadia-halli, Klaukkala | 1996 | Tuomas Ollikainen |
| Koovee | Tampere | Spiral-Halli | 1996 | Pekka Nieminen |
| ÅIF | Sipoo | Ingman Areena, Söderkulla | 1995 | Jussi Heikkinen |
| O2-Jyväskylä | Jyväskylä | Jyväskylän monitoimitalo | 2001 | Jere Pietarinen |
| Welhot | Kuopio | Lippumäen liikuntahalli | 1997 | Mika Ruuskanen |
Runkosarja

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  TPS  | 14 |  13 |  1  |  0  |  0  | 131 |  27 | +104 | 41 |
| 2 |  Classic  | 15 |  12 |  0  |  1  |  2  | 120 |  36 | +84 | 37 |
| 3 |  SB-Pro  | 15 |  9  |  2  |  0  |  4  |  63 |  57 | +6 | 31 |
| 4 |  EräViikingit  | 15 |  10 |  0  |  0  |  5  |  65 |  44 | +21 | 30 |
| 5 |  FBC Loisto  | 15 |  9  |  0  |  2  |  4  |  88 |  69 | +19 | 29 |
| 6 |  SaiPa  | 16 |  8  |  0  |  0  |  8  |  62 |  52 | +10 | 24 |
| 7 |  Koovee  | 15 |  7  |  0  |  1  |  7  |  69 |  73 | -4 | 22 |
| 8 |  ÅIF  | 14 |  6  |  2  |  0  |  6  |  47 |  74 | -27 | 22 |
| 9 |  SSRA  | 15 |  6  |  1  |  0  |  8  |  68 |  69 | -1 | 20 |
| 10 |  Welhot  | 14 |  1  |  1  |  1  |  11 |  30 |  84 | -54 | 6 |
| 11 |  O2-Jyväskylä  | 15 |  1  |  0  |  1  |  13 |  39 | 111 | -72 | 4 |
| 12 |  PSS  | 15 |  0  |  0  |  1  |  14 |  28 | 114 | -86 | 1 |
Japanin perustuslaillinen demokraattinen puolue

| Japanin perustuslaillinen demokraattinen puolue> 立憲民主党 Rikken-minshutō |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  3. lokakuuta 2017
Puoluesihteeri:  Junya Ogawa
Johto:   Yoshihiko Noda (pj.) 
Ideologia:   sosiaaliliberalismi  konstitutionalismi 
Poliittinen kirjo:  keskusta-vasemmisto
Japanin alahuone:  96 / 465
Japanin ylähuone:  43 / 245
Kansainväliset jäsenyydet:  CALD (tarkkailija)
Kotisivu:  cdp-japan.jp
Infobox OKNimi-testi OK: 
Japanin perustuslaillinen demokraattinen puolue (jap. 立憲民主党, Rikken-minshutō) eli JPDP on japanilainen keskusta-vasemmistolainen ja liberaali puolue. Syyskuussa 2024 puolueen puheenjohtajaksi valittiin Yoshihiko Noda.
Puolueen päämaja Tokiossa
Historia

Puolue on perustettu vuonna 2017, kun Demokraattisen puolueen eli DP keskusta-vasemmistolaiset kannattajat perustivat uuden puolueen vuoden 2017 parlamenttivaaleihin. Puolue perustettiin 2. lokakuuta kun DP:n apulaispuheenjohtaja Yukio Edano piti lehdistötilaisuuden puolueen liberaaleille ja vasemmistolaisemmille kannattajille, joita ei ollut otettu mukaan Kibō no Tō -puolueeseen.
3. lokakuuta 2017 vasta perustettu puolue ilmoitti ettei se kilpaile vaaleissa samoista paikoista Kibō no Tō -puolueen kanssa. Puolue kuitenkin perui sanansa, koska Kibō no Tō asetti ehdokkaan Edanon vaalipiiriin. Japanin kommunistinen puolue veti kuitenkin ehdokkaansa pois, koska se halusi varmistaa Edanon menestykseen. JPDP voitti 55 paikkaa ja nousi yhdeksi suurimmista oppositiopuolueista. Puolueesta tuli myös johtava pasifistisen blokin jäsen, Japanin kommunistisen puolueen ja Sosialidemokraattisen puolueen kanssa. Pasifistisesta blokista tuli suurin oppositio blokki.
Ideologia ja näkemyksiä

JPDP:n vaalilupauksiin on kuulunut ruohonjuuritason demokratian tuominen Japaniin. Puolue on myös pyrkinyt profiloitumaan ennen kaikkea liberaalidemokraattisen puolueen vastavoimana ja vastustaa mm. Aben hallituksen aikeita muuttaa Japanin perustuslakia, joka kieltää mm. sodan julistamisen ja armeijan ylläpitämisen.
Puolueohjelmansa mukaan puolue kannattaa mm. seuraavia asioita:
Sukupuolikiintiöitä tasa-arvoisemman edustuksen varmistamiseksi
Samaa sukupuolta olevien avioliittojen laillistamista
Japanin itsemurhaongelmaan puuttumista
Ydinvoimasta luopumista
Kasinojen sulkemista
Puolue on Council of Asian Liberals and Democrats -järjestön tarkkailijajäsen.