stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Africa proconsularis

| Africa proconsularis Provincia Africa proconsularis> Rooman provinssi |
| --- | --- |

 Africa proconsulariksen provinssin alue vuonna 125.
Valtio:  Rooman valtakunta Länsi-Rooman valtakunta
Prefektuuri:  Italia, Illyricum et Africa Italia et Africa
Diokeesi:  Africa (n. 293–)
Nykyinen valtio/alue:  Algeria, Libya, Tunisia
Perustettu:  27 eaa.
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Zama Regia, myöhemmin Karthago (Carthago)
Africa proconsularis (lat. Provincia Africa proconsularis) oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Pohjois-Afrikassa ja käsitti alueen nykyisessä Algeriassa, Libyassa ja Tunisiassa. Myöhäisantiikin aikana provinssista esiintyy myös nimeä Proconsularis Zeugitana.
Maantiede

Africa proconsulariksen provinssi sijaitsi Pohjois-Afrikassa Välimeren rannikolla. Sen alue sai alkunsa idästä nykyisen Algerian pohjoisrannikon itäosista, käsitti nykyisen Tunisian pohjoisosan, ja päättyi lännessä nykyisen Libyan pohjoisrannikon itäosaan. Alue muodostui suhteellisen kapeasta rannikkokaistasta, joka ei aina ulottunut kovin syvälle sisämaan aavikolle. Provinssin länsipuolella sijaitsi Mauretania Caesariensiksen provinssi ja itäpuolella Kyrenaika eli ensin Cyrenaican provinssi ja myöhemmin Creta et Cyrenen provinssi. Provinssin hallinnollinen keskus oli Zama Regia, myöhemmin Karthago (lat. Carthago).
Maantiede > Kaupunkeja

Africa proconsulariksen roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat provinssin laajimmassa vaiheessa muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):
Acholla
Althiburos
Ammaedara
Aquae Regiae
Arae Philaenorum
Assuras
Badias eli Badiae
Bagai
Belalis major
Bisica Lucana
Bulla Regia
Calama
Capsa
Carpis
Charax
Chullu
Cillium
Cirta
Civitas Nattabutum
Clupea eli Aspis
Curubis
Diana veteranorum
Digdida Selorum
Euphranta eli Macomades Selorum
Gadiaufala
Gemellae, Africa
Gemellae, Numidia
Girba
Hadrumetum
Hippo Diarrhytus
Hippo Regius
Karthago (Carthago)
Lamasba
Lambaesis
Lares
Leptis magna eli Neapolis
Macomades
Macomades minores eli Iunci
Madaurus eli Madaura
Mascula eli Mascula Tiberia
Matar eli Matera
Neapolis
Oea
Paccianis Matidiae eli Tucca
Pisida
Rusicada
Ruspina
Sabratha
Seressi
Sicca Veneria eli Cirta nova
Sigus
Sufes
Sufetula
Tacape
Thabraca
Thaenae
Thagaste eli Tagaste
Thala
Thamugadi
Thapsus
Thelepte
Themetra
Theveste
Thibilis
Thiges eli Castellum Thigensium
Thizika
Thubactis
Thuburnica
Thubursicum Numidarum
Thugga eli Tucca
Thusurus
Thysdrus
Tipasa, Africa
Tipasa, Numidia
Usilla
Uthina
Utica
Uzappa
Vaga eli Vacca
Verecunda
Zama Regia eli Zama major
Zama minor
Zarai
Zattara
Historia

Africa proconsulariksen provinssi perustettiin keisari Augustuksen aikana vuonna 27 eaa. yhdistämällä aikaisemmat provinssit Africa vetus ja Africa nova. Provinssi jaettiin Septimius Severuksen aikana vuonna 193 jaa. Africa proconsulariksen provinssiksi ja Numidian provinssiksi, jonka jälkeen Africa proconsulariksen alue oli siis aiempaa pienempi. Tämä Africa proconsulariksen provinssi jaettiin uudelleen Diocletianuksen aikana noin vuonna 293 Proconsularis Zeugitanan provinssiksi, joka voidaan nähdä Africa proconsulariksen perillisenä, sekä Valeria Byzacenan ja Tripolitanian provinsseiksi. Proconsularis Zeugitana kuului African diokeesiin ja 300-luvulla välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Italia et African prefektuuriin.
Rooman valtakunnan jaon aikoihin vuonna 395 Proconsularis Zeugitanan nimenä esiintyy jälleen Africa proconsularis. Se oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin ja African diokeesiin.
Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
| Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuosina 293–395 | Länsi-Rooma> Myöhäisroomalaiset provinssit.vuodesta 395 | Nykyinen alue tai valtio> Nykyinen alue tai valtio.Nykyinen alue tai valtio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Africa 146–46/45 eaa. | Africa vetus 46/45–27 eaa. | Africa proconsularis 27 eaa.–193 jaa. | Africa proconsularis | Proconsularis Zeugitana | Africa proconsularis | (Tunisia pohjoinen) |
| Africa 146–46/45 eaa. | Africa vetus 46/45–27 eaa. | Africa proconsularis 27 eaa.–193 jaa. | Africa proconsularis | Valeria Byzacena | Byzacena | (Tunisia eteläinen) |
| Africa 146–46/45 eaa. | Africa vetus 46/45–27 eaa. | Africa proconsularis 27 eaa.–193 jaa. | Africa proconsularis | Tripolitania | Tripolitania | (Libyan länsirannikko) |
|  | Africa nova 46/45–27 eaa. | Africa proconsularis 27 eaa.–193 jaa. | Numidia | Numidia Cirtensis | Numidia | (Algeria koillinen) |
|  | Africa nova 46/45–27 eaa. | Africa proconsularis 27 eaa.–193 jaa. | Numidia | Numidia militiana | Numidia | (Algeria koillinen) |
Selitykset: ↑  Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen.  ↑  Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan.  
Rooman Pohjois-Afrikan provinssit vuonna 117: vasemmalla Mauretania Tingitana ja Mauretania Caesariensis (reunustettu vihreällä), keskellä Africa proconsularis (violetilla) ja oikealla Creta et Cyrene (oranssilla).
Kossi Agassa

Kossi Agassa toukokuussa 2006.
Kossi Agassa (s. 2. heinäkuuta 1978 Lomé) on togolainen jalkapallomaalivahti.
Ura

Agassa aloitti uransa vuonna 1999 togolaisessa Etoile Filante de Loméssa, josta siirtyi vuonna 2001 norsunluurannikkolaiseen Africa Sportsiin. Seuraavana vuonna hän siirtyi Ranskaan FC Metziin. Peliaika Ranskassa jäi kuitenkin vähäiseksi ja 2006 hän siirtyi espanjalaisseura Herculesiin, jossa pelasi vain kahdeksassa ottelussa. Sittemmin hän pelasi pitkään ranskalaisseura Stade de Reimsissä.
Agassa palasi Ranskan kentille tammikuussa 2008 liittyen Stade de Reimsin ryhmään. Kauden 2009/10 Agassa pelasi lainalla FC Istres'ssä.
Agassa on lukeutunut pitkän aikaa myös Togon jalkapallomaajoukkuen vakiomiehistöön. Hän oli Togon pelaava maalivahti MM-kilpailuissa 2006.
Aiheesta muualla

Agassan profiili national-football-teams.comissa
Togon joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 2002
1 Tchagnirou |
2 Mamah |
3 Sènaya |
4 Abalo |
5 Tchangai |
6 Adebayor |
7 Dossevi |
8 Ouadja |
9 Noutsoudje |
10 Olufadé |
11 Dogbé |
12 Akoto |
13 Assignon |
14 Olympio |
15 Moumouni |
16 Agassa |
17 Kader |
18 Agbobli |
19 M. Salifou |
20 Oyawolé |
21 Atte-Oudeyi |
22 S. Salifou |
Valmentaja Bana
Togon joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 2006
1 Tchagnirou |
2 Nibombé |
3 Abalo |
4 Adebayor |
5 Tchangai |
6 Aziawonou |
7 Salifou |
8 Mamah |
9 Dogbé |
10 Chérif Touré |
11 Coubageat |
12 Akoto |
13 Mathias |
14 Olufadé |
15 Romao |
16 Agassa |
17 Kader |
18 Sènaya |
19 Alidu |
20 Assemoassa |
21 Atte-Oudeyi |
22 Obilale |
23 Guyazou |
Valmentaja Keshi
Togon joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2006
1 Tchagnirou |
2 Nibombé |
3 Abalo |
4 Adebayor |
5 Tchangai |
6 Aziawonou |
7 Salifou |
8 Agboh |
9 Dossevi |
10 Chérif Touré |
11 Malm |
12 Akoto |
13 Forson |
14 Olufadé |
15 Romao |
16 Agassa |
17 Kader |
18 Sènaya |
19 Assemoassa |
20 Erassa |
21 Guede |
22 Obilale |
23 Touré |
Valmentaja Pfister
Togon joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 2013
1 Atsou |
2 Nibombé |
3 Wome |
4 Adebayor |
5 Akakpo |
6 Mamah |
7 Salifou |
8 Amewou |
9 Bossou |
10 Ayité |
11 Ayité |
12 Mani |
13 Ouro-Akoriko |
14 Segbefia |
15 Romao |
16 Agassa |
17 Gakpé |
18 Fessou |
19 Amétépé |
20 Donou |
21 Djene |
22 Damessi |
23 Tchagouni |
Valmentaja Six
Agathon

| Agaton, Agathon |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  Agaton: 20. helmikuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Agatho
Nimen alkuperä:  kreikkalainen, hyvä, hyväsydäminen
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Agathon tai Agaton (kreik. Ἀγάθων) on kreikkalaisperäinen miehen etunimi.
Nimi merkitsee hyvää tai hyväsydämistä, ja se oli käytössä jo antiikin Kreikassa, josta tunnetaan sen niminen näytelmäkirjailija. Latinassa nimi esiintyy muodossa Agato. Nimen naispuolinen vastine on Agata.
Suomessa nimi Agaton tai Agathon on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä noin 60–90 henkilölle. Agatonin nimipäivä oli vuosina 1708–1928 7. joulukuuta erään varhaiskristillisen marttyyrin muistoksi. Nykyisin nimeä ei ole suomen- eikä ruotsinkielisessä kalenterissa, mutta ortodoksisessa kalenterissa se esiintyy 20. helmikuuta Agathon Roomalaisen eli paavi Agathon muistoksi, jota ortodoksinenkin kirkko kunnioittaa pyhänä.
Tunnettuja Agathoneja ja Agatoneja

Agathon (n. 448–400 eaa.), antiikin kreikkalainen tragediakirjailija
Agathon Aleksandrialainen (600-luku), Aleksandrian koptilainen paavi ja patriarkka vuosina 661–677
Pyhä Agatho (n. 577–681), paavi vuosina 678–681
Agathon Fabergé (1876–1951), venäläis-suomalainen kultaseppä
Agathon Meurman (1826–1909), suomalainen kunnallisneuvos, poliitikko, suomalaisuusmies, sanomalehti- ja tietokirjailija
Kuvitteellisia Agatoneja

Agaton Sax, kuvitteellinen yksityisetsivä Nils-Olof Franzénin kirjasarjassa ja siihen perustuvassa elokuvassa
Agathon taiteilijanimenä

Agathon on myös suomalaisen muusikko Juha Hintikan taiteilijanimi
Afrikanmarabu

| Afrikanmarabu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Haikaralinnut Ciconiiformes
Heimo::  Kattohaikarat Ciconiidae
Suku::  Marabut Leptoptilos
Laji::  crumenifer
Kaksiosainen nimi
 Leptoptilos crumenifer  Lesson, 1831 
Synonyymit
 Leptoptilos crumeniferus 
Katso myös
   Afrikanmarabu Wikispeciesissä   Afrikanmarabu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Afrikanmarabu (Leptoptilos crumenifer, syn. L. crumeniferus) on marabujen sukuun kuuluva kookas haikaralintu, jota tavataan Saharan eteläpuolisessa Afrikassa.
Koko ja ulkonäkö

Afrikanmarabun ruumiinpituus on 150–152 senttiä ja paino 7–9 kiloa. Siipiväli voi olla jopa 3 metriä. Se on ruumiinrakenteeltaan roteva ja suurinokkainen. Afrikanmarabu on kookkaimpia lentokykyisiä lintuja. Sillä on suuri, kartiomainen nokka. Naaraat ovat tavallisesti uroksia pienempiä, mutta sukupuolten värityksessä ei ole eroja.
Harvoja hiusmaisia höyheniä lukuun ottamatta afrikanmarabun pää ja kaula ovat paljaat. Nahan väri vaihtelee tummanpunaisesta vaaleanpunaiseen, ja sitä täplittävät tummat pigmenttiläiskät. Kaulan alaosassa on tosin valkoinen röyhelökaulus. Höyhenet puuttuvat muutoin myös kaulasta, jossa on punainen ja pitkä kurkkupussi. Sitä käytetään soidinmenoissa ja säädellään sierainten kautta. Jalat ovat harmaat. Yläruumis, pyrstö ja siivet ovat mustat tai tumman harmaat, vatsapuoli valkoinen. Siivissä ja pyrstössä on myös vihreää pintakiiltoa. Silmät ovat harmaanruskeat. Nuorten afrikanmarabujen höyhenys on laimeamman värinen, mutta muutoin samanlainen kuin aikuisilla. Ne saavat aikuisen värityksen neljän vuoden ikäisinä. Lisäksi nuorten afrikanmarabujen nokka on lyhyempi; kestää kaksi vuotta ennen kuin se saavuttaa täyden pituutensa.
Levinneisyys ja elinympäristö

Afrikanmarabua tavataan laajalti Afrikassa, pääosin Saharan eteläpuolella Etelä-Afrikkaan saakka. Laji on harvinainen Botswanan eteläpuolella sekä Senegalin ja Somalian pohjoispuolella. Levinneisyys kattaa 12 900 000 neliökilometriä, ja kannan kooksi arvioidaan 200 000–500 000 yksilöä. Laji ei ole uhanalainen, ja se on hyötynyt ihmisen toiminnasta. Niiden määrä saattaa jopa nousta joillakin alueilla. Marabun epämiellyttävien elintapojen ja ulkonäön takia sitä ei syödä, mutta se on hyödyksi hävittämällä raatoja ja jätteitä, jotka voisivat levittää tauteja.
Afrikanmarabujen elinympäristöä ovat avoimet savannit, suot, järven- ja joenrannat ja jopa vuoristot. Ne viihtyvät myös asutuilla alueilla, kuten kalastajakylissä ja niiden ympäristössä sekä kaupunkien kaatopaikoilla. Alueen ilmasto on trooppista ja subtrooppista.
Elintavat

Afrikanmarabu on lähinnä paikkalintu, mutta paikoin kiertolainen. Levinneisyysalueen etelä- ja pohjoisosien linnut muuttavat lähemmäksi päiväntasaajaa pesimäkauden jälkeen, ja muiden populaatioiden marabut muuttavat vesi- ja ravintotilanteen mukaan. Niitä tavataan yksittäin ja vaihtelevan kokoisina ryhminä. Suuria ryhmiä esiintyy ruokapaikoilla, muuttojen aikaan ja pesimäaikaan. Afrikanmarabu on yleensä hiljainen, mutta päästää pesällä monenlaisia kurahtelevia ääniä ja kalisuttaa nokkaansa. Ne tuottavat myös kurkkupussillaan ääntä etenkin soitimella. Afrikanmarabut viettävät paljon aikaa vain seisomalla liikkumattomana, eivätkä ne ole hyviä lyhyen matkan lentäjiä. Lentäessään ne käyttävät hyväkseen nousevia ilmavirtauksia, jotka auttavat nostamaan ne ilmaan. Muista haikaroista poiketen afrikanmarabu pitää kaulansa lennon aikana S:n muotoisena käyränä, jolloin se saa tukea hartioista kannatellakseen painavaa nokkaansa. Afrikanmarabut viilentävät itseään ulostamalla jaloilleen, mikä saa koivet näyttämään valkoisilta.
Elintavat > Ravinto

Afrikanmarabu on raadonsyöjä, mutta saalistaa myös elävää ravintoa, kuten kaloja, heinäsirkkoja, termiittejä, matelijoita, sammakkoeläimiä, pieniä nisäkkäitä, lintuja ja krokotiilin poikasia. Afrikanmarabut käyttävät hyväkseen ruohikkopaloja liikkuen etenevän tulen edellä ja napaten tulta pakenevia eläimiä. Päivittäinen ravinnontarve on yli 700 grammaa.
Elintavat > Lisääntyminen

Afrikanmarabut pesivät yleensä kuivalla kaudella, jolloin vedenpinta on matalalla ja täten kalojen ja sammakoiden pyynti poikasten ruoaksi on helpompaa. Linnut pesivät vuodesta toiseen samalla paikalla. Afrikanmarabupari pariutuu yleensä eliniäksi. Ne rakentavat risuista puun latvaan suuren kuppimaisen pesän, jonka reunat on sisustettu pienemmillä oksilla ja lehdillä. Naaras munii yleensä 2–3 munaa. Molemmat vanhemmista hautovat. Haudonta kestää keskimäärin 30 päivää. Poikaset ovat kuoriutuessaan avuttomia. Sekä koiras että naaras ruokkivat poikasia. Poikaset lähtevät pesästä 3–4 kuukauden ikäisinä. Ne saavuttavat sukukypsyyden nelivuotiaina. Afrikanmarabut voivat elää 25-vuotiaiksi.
Täysikasvuinen afrikanmarabu.
Afrikanmarabuparvi Krugerin luonnonpuistossa, Etelä-Afrikassa.
Sukiva afrikanmarabu.
Burgundy

Burgundy oli Pohjoismaiden markkinoilla toimiva arvopapereiden markkinapaikka, joka aloitti toimintansa 6. kesäkuuta 2009. Siellä voi käydä kauppaa monilla pörssilistatuilla ruotsalaisilla, tanskalaisilla, suomalaisilla ja norjalaisilla osakkeilla sekä indeksiosuusrahastoilla. Burgundy on muodoltaan niin sanottu MTF (multilateral trading facility).
Kauppapaikkaa pyöritti ruotsalainen Burgundy AB. Oslon pörssi osti yrityksen vuonna 2015.
Osakkaat

Burgundyn omistaa 14 pohjoismaista pankkia tai välittäjää yhtä suurilla osuuksilla.
Avanza
Carnegie
Danske Bank
DNB
Evli Bank
Handelsbanken
HQ Bank
Neonet
Nordea
Nordnet
SEB
Swedbank
Ålandsbanken Sverige
Öhman
Aiheesta muualla

Burgundy
Paratiisileski

| Paratiisileski |
| --- | --- |
 Koiraspuolinen paratiisileski.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Lesket Viduidae
Suku::  Lesket Vidua
Laji::  paradisaea
Kaksiosainen nimi
 Vidua paradisaea  (Linnaeus, 1758) 

Katso myös
   Paratiisileski Wikispeciesissä   Paratiisileski Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Naaraspuolinen paratiisileski.
Paratiisileski (Vidua paradisaea) on leskien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Paratiisileskeä tavataan Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Agathe

| Agathe> Ἀγάθη.Sijainti |
| --- | --- |
 Agathe
Koordinaatit:  43°18′50″N, 3°28′13″E
Valtio:  Ranska
Paikkakunta:  Agde, Hérault, Oksitania
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Gallia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Agathe (m.kreik. Ἀγάθη, Agathē, lat. Agatha, Agatha Tyche) oli antiikin aikainen kaupunki Galliassa nykyisen Ranskan alueella. Se on kehittynyt nykyiseksi Agden kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.
Agathe oli alun perin kreikkalainen siirtokunta ja kauppa-asema. Myöhemmin se kehittyi tavalliseksi roomalaiseksi kaupungiksi.
Maantiede

Agathe sijaitsi nykyisin nimellä Hérault tunnetun joen suistossa. Joen suussa sijaitsevana paikka sopi hyvin kaupankäyntiin Gallian sisäosiin päin. Kaupunki oli rakennettu kukkulalle, joka on myöhemmän keskiaikaisen ja nykyisen kaupungin korkein kohta.
Agathe oli lähistönsä ainoa kreikkalaiskaupunki. Kauempana siitä itään sijaitsi Massalia ja etelään Iberian puolella Rhode ja Emporion. Roomalaisella kaudella Agathesta länteen sijaitsivat Baeterrae ja Narbo. Muutamia kilometriä Agathesta sisämaahan sijaitsi paikkallisen heimon oppidum nimeltä Bessan.
Historia

Agathe oli Massalian perustama kauppa-asema, joka perustettiin arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. jo pian sen jälkeen, kun fokaialaiset olivat perustaneet Massalia itsensä. Kaupankäynnin lisäksi sen tehtäviin kuului rannikon suojaaminen paikallisia barbaariheimoja vastaan.
Myöhäisantiikin aikana 400-luvulla jaa. Agathesta tui piispanistuin. Kaupungissa järjestettiin kirkolliskokous vuonna 506.
Rakennukset ja löydökset

Agathen kaupunki on ollut linnoitettu, ja sen muurien ympäröimän alueen koko on ollut kreikkalaisella ajalla noin 200 × 200 metriä. Roomalaisaikainen kaupunki ei vaikuta olleen tätä suurempi.
Suurin osa kaupunkiin liittyvistä arkeologisista löydöistä on tehty varsinaisen kaupungin ulkopuolelta joen rannalta ja merestä. Niihin lukeutuu muun muassa kaupankäynnistä todistavia amforoita ja muuta keramiikkaa. Varhaiselta kristilliseltä kaudelta on löydetty kahden muurien ulkopuolelle rakennetun basilikakirkon rauniot.
Addis Abeba

| Addis Abeba አዲስ አበባ Finfinnee |
| --- | --- |

 Addis Abeba
 Koordinaatit: 9°1′48″N, 38°44′24″E 
Valtio:  Etiopia
Perustettu:  1887
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  527 km²
Korkeus:  2 355 m
Väkiluku (2015)  (arvio):  3 273 000
 – Väestötiheys:  6 211 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Addis Abeba (amharaksi አዲስ አበባ [adːiːs aβəβa] "uusi kukka", oromoksi Finfinnee "suihkulähde") on Etiopian pääkaupunki. Se sijaitsee Oromian osavaltion sisällä, mutta on siitä hallinnollisesti erillinen. Addis Abeban asukasluku on noin 3 miljoonaa. Kaupunki sijaitsee Entoto-vuoren juurella.
Historia

Addis Abeban perusti silloinen Shewan maakunnan hallitsija Menelik II vuonna 1887 ja kaupunki rakentui Menelikin noustua Etiopian keisariksi vuonna 1889 keisarin palatsin, Pyhän Yrjön katedraalin ja Arada-nimellä tunnetun torin ympärille. Paikan valitsi Menelikin vaimo Taytu Betul ja kaupunki sai nimensä Addis Ababa eli vapaasti käännettynä "uusi kukka" Taytun keisarinnalta. Menelik II voitti Italian joukot Adowan taistelussa vuonna 1896 ja siirtomaaksi päätymisen uhan väistyttyä kaupunkiin asettui eurooppalaisia ja aasialaisia sijoittajia, kauppiaita ja käsityöläisiä. Vuonna 1900 kaupungin väkiluku oli noin 40 000. Vuonna 1917 kaupunki liitettiin rautatiellä tuolloiseen Ranskan siirtomaa Djiboutin satamaan. Italia miehitti Etiopian Italian–Etiopian sodan jälkeen vuonna 1936 ja Italian miehitysaika jätti jälkensä Addis Abebaan. Italialaiset rakennuttivat kaupunkiin nykyaikaisia taloja, teitä ja muuta infrastruktuuria. Alkuperäinen torialue siirrettiin nykyiseen Mercatoon. Samaan aikaan osa kaupungista osoitettiin vain italialaisten siirtolaisten asuttaviksi.
Italia kärsi tappion Etiopiassa toisen maailmansodan aikana vuonna 1941 ja keisari Haile Selassie palasi vallan kahvaan. Vuonna 1958 Yhdistyneet kansakunnat perusti Afrikan talouskomission päämajan Addis Abebaan ja vuonna 1963 kaupungissa pidetyn kokouksen jälkeen perustettiin Afrikan yhtenäisyysjärjestö. Kaupunki jatkoi kasvuaan maaseudun asukkaiden muuttaessa kylistä kaupunkiin ja vuonna 1970 kaupungin asukasluku oli kasvanut lukemaan 683 500. Taloudelliset vaikeudet johtivat poliittiseen epävakauteen ja vuonna 1974 Haile Selassie syrjäytettiin sotilasvallankaappauksessa, joka nosti valtaan Mengistu Haile Mariamin johtamat kommunistit. Etiopian sisäinen epävakaus johti etenkin Pohjois-Etiopiasta tulleiden tuhansien pakolaisten asettumiseen Addis Abebaan. Mengistu kukistui vuonna 1991, jonka jälkeen Addis Abeba on ollut vähintään nimellisesti demokraattisen Etiopian hallinnon pääkaupunki.
Suunnitelmat Addis Abeban hallinnollisesta laajentamista Oromian osavaltion alueelle johtivat vuosina 2014-2016 maan suurimman etnisen vähemmistön oromojen mielenosoituksiin, joissa kuoli useita henkilöitä. Suunnitelmat kaupungin laajentamisesta hylättiin lopulta vuonna 2016.
Talous

Addis Abeban tärkeimpiin teollisuuden aloihin kuuluvat tekstiiliteollisuus, elintarviketeollisuus, puuteollisuus, muoviteollisuus ja kemianteollisuus. Etiopian pankki- ja vakuutusala on keskittynyt Addis Abebaan. Kaupungissa toimivat myös monet maan suurimmat sanomalehdet. Suuri osa koko Etiopian tuonnista kulkee Addis Abeban kautta. Tuontituotteet saapuvat kaupunkiin Djiboutista tai Assabista Punaisenmeren rannikolla ja Addis Abebasta ne kuljetetaan edelleen muualle maahan. Mercato Addis Abeban länsiosassa on Afrikan suurimpia ulkoilmatoreja.
Liikenne

Addis Abeban lentokenttä on nimeltään Bolen kansainvälinen lentoasema. Se sijaitsee noin 8 kilometriä keskustasta kaakkoon. Lokakuussa 2016 avattiin uusi kiinalaisten rakentama 752,7 kilometriä pitkä rautatieyhteys  Djiboutiin. Rautatien odotetaan lisäävän erityisesti rahtiliikenteen tehokkuutta. Vuonna 2015 Addis Abebassa aloitti toimintansa pikaraitiotie, joka on Saharan eteläpuolisen Afrikan ensimmäinen kokonaan sähköinen juna. Raitiotien alkuvaiheita leimaa vähäinen vaunujen määrä ja harvaan kulkevat vaunut.
Ilmasto

Addis Abebassa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan lauhkea meri-ilmasto. Vuoden ympäri on tasaisen lämmintä, kesäisin on sateista ja talvisin kuivaa. Vuoden keskilämpötila on noin 16 °C ja keskimääräinen sademäärä 1 140 millimetriä. Toukokuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 18 °C. Viilein kuukausi on marraskuu, jolloin keskilämpötila on noin 15 °C. Sateisin kuukausi on elokuu, jolloin sataa keskimäärin noin 260 millimetriä. Marraskuussa on puolestaan kuivinta. Silloin keskimääräinen sadanta on 8 millimetriä.
Väestö

Vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan Addis Abebassa asui 2 739 551 asukasta ja vuoden 2015 arvion mukaan 3 273 000. Kaupungin suurin etninen ryhmä ovat amharat ja amharan kieli on kaupungin puhutuin kieli. Vuoden 2007 väestönlaskennan Addis Abeban asukasluku oli 2 739 551 ja heistä amharoja oli 1 288 895, oromoja 534 547, gurageja 447 777, tigrejä 169 182 ja siltejä 80 660. Kaupunki on jakautunut etnisiin naapuristoihin, jotka tunnetaan paikallisesti nimellä safar.
Kulttuuri

Addis Abeban virkistysalueet ovat pienehköjä. Yliopiston lähellä on pieni eläintarha. Haile Selassien kokoelmista polveutuvia tarhan leijonia pidetään nykyisin omana alalajinaan. Suosituin paikallinen urheilulaji on jalkapallo.
Kulttuurikohteista Addis Abebassa sijaitsevat Etiopian kansallismuseo, Haile Selassien entisessä palatsissa toimiva etnologinen museo ja Dergin uhreille omistettu punaisen terrorin museo. Pyhän Giorgisin kirkko on rakennettu vuonna 1896 Adowan taistelun kunniaksi. Pyhän kolminaisuuden katedraali on puolestaan Etiopian toiseksi tärkein kirkko heti Aksumin Pyhän Siionin Marian kirkon jälkeen.
Useilla järjestöillä on päämajat Addis Abebassa. Näistä merkittävimpiä ovat Afrikan unioni ja YK:n alainen Afrikan talouskomissio.