stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pummien miljonääri
Arvostelut

Redrum-187:
Rumba:
Soundi:
Tuoreet Platat:
Aiheesta muualla

Albumin tiedot Levykauppa Äx -sivustolla
Albumin tiedot Monsp Recordsin (Arkistoitu – Internet Archive) -sivustolla
Punahiirot

| Punahiirot |
| --- | --- |
 Sininiskahiiro (Urocolius macrourus)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Hiirolinnut Coliiformes
Heimo::  Hiirot Coliidae
Suku::  Punahiirot Urocolius  Bonaparte, 1854
Katso myös
   Punahiirot Wikispeciesissä   Punahiirot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Punahiirot (Urocolius) on hiirojen heimoon kuuluva lintusuku.
Punahiirojen (Urocolius) sukuun kuuluvia lajeja

Punanaamiohiiro (Urocolius indicus)
Sininiskahiiro (Urocolius macrourus)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 3., uudistettu painos (2018)
ITIS: Urocolius (englanniksi)
Pumpkin Tracks

| Pumpkin Tracks Helloween |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1989
 Tyylilaji: power metal
 Levy-yhtiö: Noise International
Helloweenin muut julkaisut
|   | Pumpkin Tracks 1989 |   |
Pumpkin Tracks on saksalaisen power metal -yhtye Helloweenin ensimmäinen kokoelma-albumi, ja se on vuodelta 1989.
Kappaleet 3, 6, 7, 8 ja 9 on julkaistu aiemmin albumilla Walls of Jericho.
Kappale 10 on julkaistu aiemmin albumilla Keeper of the Seven Keys Part 1.
Kappaleet 2, 11 ja 12 on julkaistu aiemmin albumilla Keeper of the Seven Keys Part 2.
Kappaleet 1, 4 ja 5 on julkaistu aiemmin b-puolina.
Kappaleet

"Savage" (Kiske)
"Save Us" (Hansen)
"Victim Of fate" (Hansen)
"Livin Ain't No Crime" (Weikath)
"Don't Run For Cover" (Kiske)
"Judas" (Hansen)
"Murderer" (Hansen)
"Starlight" (Weikath, Hansen)
"Phantoms Of Death" (Hansen)
"A Tale Wasn't Right" (Weikath)
"I Want Out" (Hansen)
"March Of Time" (Hansen)
Aiheesta muualla

Pumpkin Tracks Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Pumpkin Tracks Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Rakastunut

Rakastunut tarkoittaa seuraavia:
rakastunut, rakkauden tunteen vallassa oleva
Rakastunut, englanniksi In Love, Alfred Hayesin kirja
Rakastunut, Paula Koivuniemen albumi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rakastunut”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Päärynäsiideri

Pullo perinteistä ranskalaista perrya.
Päärynäsiideri eli perry on päärynöistä valmistettu alkoholijuoma. Perry oli pitkään suosittua Britanniassa ja Ranskassa.selvennä
1960- ja 1970-luvulla suosionsa huipulla oli esimerkiksi Babychamin nimellä markkinoitu perry, jota myytiin naisille suunnattuna halpana juomana. Kun Brothersin perrya alettiin myydä Glastonburyn festivaalilla vuonna 1995, ihmiset eivät tienneet, minkälaista juomaa heille oikeastaan oltiin myymässä. Se esiteltiin ”kuin siideriksi, mutta päärynöistä tehdyksi”, ja nimi lyhennettiin sitten päärynäsiideriksi. Päärynäsiideri esiteltiin laajemmalle yleisölle vuonna 2005, ja juoma palasi muotiin kuluttajien keskuudessa.
Perinteisesti perry on tehty tavallista pienemmistä ja hapokkaammista päärynöistä. Nykyinen päärynäsiideri tehdään yleensä hieman makeammista päärynöistä, mutta nimityksiä perry ja päärynäsiideri käytetään laajalti samaa tarkoittavina.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Päärynäsiideri Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Perry
Käännös suomeksi
Ragnar Hakola

Ragnar Alfons Hakola (vuoteen 1908 asti Hagman) (11. lokakuuta 1896 Himanka – 20. marraskuuta 1975) oli Suomen merivoimien kommodori, joka palveli monissa laivaston johtotehtävissä.
Hakola kävi Ranskan merisotakoulun 1919–1923 sekä Englannin kuninkaallisen laivaston tykistö- ja viestikoulun 1930. Hakola toimi jo vuodesta 1918 alkaen laivaston tehtävissä ja toimi Merisotakoulun johtajana 1930–1933. Panssarilaiva Väinämöisen päällikkönä hän oli 1933–1938. Vuosina 1938–1940 Hakola toimi merivoimien esikuntapäällikkönä myös talvisodan ajan. Jatkosodan aikana vuodesta 1941 alkaen hän komensi Turun laivastoasemaa. Hakola erosi vakinaisesta palveluksesta 1944. Myöhemmin hän toimi Kaukaan tehdas Oy:n liikennepäällikkönä.
Ylennykset: aliluutnantti 1922, luutnantti 1924, kapteeniluutnantti 1926, komentajakapteeni 1929, komentaja 1934, kommodori 1940.
Rajapinta

Rajapinta tarkoittaa yleisesti kahden olomuodon yhtymäkohtaa. Usein sanaa käytetään kuvaannollisesti kahden tilan, ilmiön tai muun sellaisen välisestä yhtymäkohdasta.
Erikoismerkityksiä

Rajapinta ry, tieteellinen yhdistys
ohjelmointirajapinta, komponenttien ja moduulien välinen raja ohjelmoitavassa järjestelmässä.
Päärynärisakas

| Päärynärisakas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Inocybaceae
Suku::  Risakkaat Inocybe
Laji::  fraudans
Kaksiosainen nimi
 Inocybe fraudans  (Britzelm.) Sacc. 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Päärynärisakas (Inocybe fraudans) on okransävyinen ja kellomainen risakaslaji. Sen tunnistaa risaisesta punertavasta lakista. Lakin leveys on 2–9 senttimetriä. Jalka on 2–10 senttimetriä pitkä ja vaalea. Se muuttuu sienen vanhetessa ruskeaksi. Heltat ovat melko tiheät, vaaleat ja ne muuttuvat vanhemmiten punaisiksi tai keltaisiksi. Malto on valkoista, mutta vahingoittuneista kohdista punaista. Päärynärisakas ei ole ruokasieni. Se kasvaa melko harvinaisena koko Suomessa lehti- ja havumetsissä heinäkuusta syyskuuhun. Päärynärisakas on kalkinvaatija.
Päärynärisakas on Suomessa silmälläpidettävä laji.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Päärynärisakas
Pyöreä suppea takavokaali

| --- | --- |
IPA:  [u]
X-SAMPA:  u
IPA – Unicode:  U+0075
  
Pyöreä suppea takavokaali on vokaaliäänne, joka esiintyy valtaosassa maailman kieliä, muun muassa suomessa. Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa eli IPA:ssa sen merkki on [u]. Suomessa sitä kirjoitetaan u-kirjaimella, ja se esiintyy sekä lyhyenä että pitkänä ja myös au-, eu-, ou-, iu-, ui- ja uo-diftongeissa. Suomen äännerakenteessa [u] kuuluu a:n [ɑ] ja o:n [o̞] kanssa takavokaalien ryhmään, ja sen etuvokaalivastine on pyöreä suppea etuvokaali [y]. Pyöreä suppea takavokaali on yksi 16 kardinaalivokaalista.
Ääntäminen

Vokaalia [u] määrittävät seuraavat foneettiset piirteet:
Vokaali on takainen, koska kielen massa suuontelossa on suhteellisen takana.
Vokaali on suppea, koska kielen korkein kohta on lähes kitalaessa, muttei kuitenkaan niin lähellä, että syntyisi konsonantti.
Vokaali on pyöreä, koska huulten asento on pyöreä, ei soikea. Huulet laventamalla saadaan [ɯ]-vokaali.
Samoin kuin [j]-puolivokaali [i]-vokaalille, niin [u]-vokaalilla on puolivokaalivastine: labiovelaarinen approksimantti [w], joka esiintyy esimerkiksi allofonisesti sanassa vauva [ˈʋɑu̯w(ː)ɑ].
Rafael Helling

Verner Rafael Helling (8. heinäkuuta 1907 Turku – 6. heinäkuuta 1988 Kauniainen) oli suomalainen filosofian tohtori, opettaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Rafael Hellingin vanhemmat olivat maanviljelijä Otto Edvard Helling ja Mathilda Sofia Lindman. Hän oli naimisissa vuodesta 1939 Birgit Helena Helling Strömbergin adoptoituna von Bonsdorff (s. 1913) kanssa.
Helling valmistui filosofian kandidaatiksi 1937, maisteriksi 1939 ja filosofian tohtoriksi 1956. Hän toimi 1927-1932 liikekirjeenvaihtajana ja vuodet 1941–1968 Porvoon ruotsinkielisen kuuromykkäinkoulun johtajana. Helling opetti myös englannin kieltä Porvoon lyseossa 1946–1952 ja 1957–1966. Helling toimi myös kuurojen ammattikoulun johtajana Porvoossa 1951–1954.
Helling haavoittui vakavasti jatkosodassa vuonna 1941 Seesjärvellä tullen 100 % invalidiksi. Helling oli innokas amatööritaidemaalari ja ilahdutti sotaveteraaniveljiään Kaunialan sotavammasairaalassa useilla taidenäyttelyillä. Helling kuoli 1988 Kaunialan sotavammasairaalassa.
Teoksia

Liv väger lätt : detektivroman. Söderström, Helsingfors 1945
Dövstumskolan i Borgå 1846-1946. Åbo 1946
Katedralmysteriet : detektivroman. Söderström, Helsingfors 1947
A century of Trollope criticism, Helsingin yliopiston väitöskirja. Societas scientiarum Fennica, Helsinki 1956, julkaistu uudelleen Kennikat press inc, Port Washington, New York 1967
Rafael Hertzberg

Rafael Hertzberg.
Rafael Hertzberg (18. syyskuuta 1845 Turku – 5. joulukuuta 1896 Helsinki) oli suomalainen ruotsinkielinen kirjailija. Hänen isänsä oli Loimaan kirkkoherra Fredrik Hertzberg ja äiti Johanna Matilda Hummelin. Koulutukseltaan hän oli filosofian tohtori.
Henkisesti Rafael Hertzberg liittyy Runebergin ja Topeliuksen aikaan, vaikka olikin myöhemmän polven kirjailijoita. Hän oli Helsingfors Dagbladetin toimittajana 1875–1889 ja toimi myös kirjallisuuskriitikkona. Hertzberg julkaisi Kalevalan ruotsinnoksen, runoja ja kertomuksia sekä teokset Kulturbilder ur Finlands historia, Helsingfors för 300 år sedan och i vara dagar vuonna 1888, josta ilmestyi Rolf Martinsenin suomennos vuonna 2004 nimellä Helsinki herra Hertzbergin silmin, ja Vidskepelsen i Finland på 1600-talet. Lisäksi hänen tuotantoonsa kuuluu libretto Jean Sibeliuksen oopperaan Neito tornissa (1896) ja Kalevala-mukaelma Kalevala: berättad för ungdom (1875).
Aiheesta muualla

Vapaasti ladattavia Rafael Hertzbergin e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
Landgrén, Lars-Folke: / Hertzberg, Rafael (1845–1896). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu.  8.6.2004. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Ramanathapuramin piirikunta

Ramanathapuramin piirikunta (tamiliksi இராமநாதபுரம் மாவட்டம், Irāmanātapuram māvaṭṭam) on yksi Intian Tamil Nadun osavaltion 32 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu etelästä ja idästä Bengalinlahteen, pohjoisesta Pudukkottain ja Sivagangan piirikuntiin ja lännestä Virudhunagarin ja Thoothukkudin piirikuntiin. Ramanathapuramin piirikunnan edustalla oleva Palkinsalmi erottaa Intian Sri Lankasta.
Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 1 353 445 asukasta.
Raunemaa

Raunemaa on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Pirkko Raunemaa (o.s. Pelkonen, s. 1937), elintarvikealan asiantuntija, virkamies
Taisto Raunemaa (1939–2006), aerosolitutkija ja professori, Pirkko Raunemaan puoliso
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
QinetiQ

QinetiQ on englantilainen yksityistetty puolustusalan tutkimuskeskusten verkosto, entinen Defence Evaluation and Research Agency (DERA), joka on entinen Royal Aeronautical Establishment. Yksityisenä yrityksenä se aloitti kesäkuussa 2001.
Yritysksen johtokuntaan kuului vuosina 2006–2008 muun muassa entinen CIA:n johtaja George Tenet.selvennä Englannin puolustusministeriö omistaa yhtiöstä suurimman osan. Yhdysvaltalainen Carlyle Group omistaa siitä 34 % – tämä sijoitusyhtiö on tunnettu siitä, että sen omistajiin kuuluu Reaganin ja Bushien hallintojen entisiä ministereitä ja siitä, että sen omistukset kohdistuvat sotateollisuuteen.
QinetiQ osti alkuvuosinaan yhdysvaltalaisen Westar Corporationin ja Foster-Millerin. Syyskuussa se osti 90 % belgialaisesta Verhaert Design and Development NV -yhtiöstä, joka on Belgian suurin avaruustekniikkayhtiö.
QinetiQ on Englannin 10 suurimman korkeakoulututkinnon suorittaneiden insinöörien työnantajien joukossa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset verkkosivut
Kuvio yrityksen kurssin kehittymisestä (Arkistoitu – Internet Archive)
Reaktioaika

Reaktioaika on se aika, joka kuluu ärsykkeen alkamisesta siihen, kun reaktiona ilmenevä toiminta alkaa.
Yhdysvaltalaisilla lääketieteen opiskelijoilla tehdyssä kokeessa visuaaliseen ärsykkeeseen reagoinnin keskimääräiseksi ajaksi saatiin 0,247 sekuntia (247 ms) ja kuuloärsykkeeseen reagoinnin ajaksi 0,228 sekuntia (228 ms). Miesten reaktioajat olivat keskimäärin noin 0,015 sekuntia (15 ms) lyhyemmät kuin naisten. Kuuloärsykkeeseen reagoidaan näköärsykettä nopeammin, koska kuuloärsyke tavoittaa aivot 8–10 millisekunnissa mutta näköärsykkeeltä siihen kuluu 20–40 millisekuntia.
Pikajuoksun arvokisafinalisteilla reaktioaika eli lähtölaukauksen ja ensimmäisen liikahduksen välinen aika on miehillä parhaimmillaan keskimäärin noin 0,142 sekuntia ja naisilla 0,153 sekuntia.
Liikenteessä reaktioajalla viitataan aikaan, joka kuljettajalta kuluu vaaran havaitsemisesta jarrupolkimen painamiseen. Tämä aika on yleensä vähintään yksi sekunti.
Ihmisen reaktioajan on todettu ennustavan kuolleisuutta suhteellisen hyvin. Hidas reaktioaika liittyy kokonaiskuolleisuuteen kaikissa ikäryhmissä sekä yli 45-vuotiaiden sydän- ja verisuonitautikuolemissa. Tutkijat arvelivat tämän johtuvan siitä, että reaktioaika kuvastaa laajasti yksilön neuropsykologista toimintakykyä ja muuta terveyttä.
Alkoholin nauttiminen heikentää reaktioaikaa kun alkoholin määrä veressä nousee 0,5 promilleen.
Viesti etenee hermostossa nopeimmillaan noin 55 metriä sekunnissa. Suurikokoisten eläinten reaktioajat ovat pitempiä kuin pienikokoisten eläinten, koska suuren eläimen hermostossa edestakainen matka ihosta aivoihin ja takaisin lihaksiin on pitempi kuin lyhyen eläimen hermostossa. Esimerkiksi norsun ja päästäisen välillä tämä ero on satakertainen.
Ragnar Frisch

| Ragnar Frisch |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. maaliskuuta 1895 Oslo
Kuollut: 31. tammikuuta 1973 (77 vuotta) Oslo
Koulutus ja ura
Instituutti:  Oslon yliopisto
Tutkimusalue:  ekonometria
Palkinnot:   Nobelin taloustieteen palkinto
Ragnar Anton Kittil Frisch (3. maaliskuuta 1895 Oslo – 31. tammikuuta 1973) oli norjalainen ekonomisti, joka sai ensimmäisen Nobelin taloustieteen palkinnon vuonna 1969 taloudellisten prosessien analysoinnista ja dynaamisten taloustieteellisten mallien kehittämisestä.
Frisch suoritti taloustieteen perustutkinnon Oslon yliopistossa vuonna 1919 ja opiskeli Ranskassa kolme vuotta ennen tohtoriksi väittelemistään vuonna 1925. Vuonna 1931 hän sai henkilökohtaisen professuurin Oslon yliopistossa ja pysyi virassa vuoteen 1965 asti.
Frischin tutkimustyö keskittyi lähinnä makrotaloustieteeseen ja ekonometriaan.
Radalla (elokuva)

| Radalla> The Sweetest Thing |
| --- | --- |
 Teatterijuliste
Ohjaaja:  Roger Kumble
Käsikirjoittaja:  Nancy Pimental
Tuottaja:  Cathy Konrad
Säveltäjä:  Edward Shearmur
Kuvaaja:  Anthony B. Richmond
Leikkaaja:  David Rennie
Pääosat:  Cameron Diaz   Selma Blair   Christina Applegate
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures
Levittäjä:  Columbia Pictures Netflix
Ensi-ilta:  26. huhtikuuta 2002
Kesto:  88 minuuttia
Alkuperäiskieli:  Englanti
Budjetti:  43 miljoonaa dollaria
Tuotto:  68,696,770 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Radalla on Roger Kumblen ohjaama ja Nancy Pimentalin käsikirjoittama romanttinen komediaelokuva vuodelta 2002. Sen pääosia esittävät Cameron Diaz, Selma Blair, Christina Applegate, Thomas Jane, Frank Grillo ja Jason Bateman. Elokuva menestyi huonosti Yhdysvalloissa, missä se tuotti 23 miljoonaa dollaria, kun tuotantoon käytettiin 43 miljoonaa. Paremmin se menestyi Yhdysvaltojen ulkopuolella.
Juoni

Sitoutumista kammoava ja klubeilla viihtyvä Christina tapaa yökerhossa mukavan ja komean uroksen, eikä saa tätä mielestään. Aamulla mies on kadonnut, mutta Christina muistaa tämän puhuneen jotakin häistä. Niinpä hän tekee ystävättärineen spontaanin ratkaisun lähteä kyseisiin häihin naapurikaupunkiin nähdäkseen, oliko tanssilattialla koettu vastakaiku todellista.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Cameron Diaz  | … |  Christina Walters   |
|  Christina Applegate  | … |  Courtney Rockcliffe   |
|  Selma Blair  | … |  Jane Burns   |
|  Thomas Jane  | … |  Peter Donahue   |
|  Frank Grillo  | … |  Andy   |
|  Jason Bateman  | … |  Roger Donahue   |
|  Eddie McClintock  | … |  Michael   |
|  Lillian Adams  | … |  Frida   |
|  James Mangold  | … |  tohtori Greg   |
|  Johnny Messner  | … |  Todd   |
|  Parker Posey  | … |  Judy Webb   |
Aiheesta muualla

Radalla (elokuva) Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Pylvästyräkki

| Pylvästyräkki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Tyräkkikasvit Euphorbiaceae
Suku::  Tyräkit Euphorbia
Laji::  trigona
Kaksiosainen nimi
 Euphorbia trigona  Roxb. 
Katso myös
   Pylvästyräkki Wikispeciesissä   Pylvästyräkki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pylvästyräkki (Euphorbia trigona) on nopeakasvuinen suuri mehikasvi, jota pidetään myös huonekasvina. Se muistuttaa kasvutavaltaan kynttelikköä.
Ulkonäkö ja koko

Pylvästyräkki voi kasvaa 2–3 metrin korkuiseksi, koko vaihtelee pensaasta pieneen puuhun. Haarovat versot ovat kolmi- tai nelisärmäisiä, vihreitä tai harmaankirjavia, 4–5 cm paksuja ja niissä on harmaanvihreitä juovia. Haaroissa kasvaa pieniä kesävihantoja lusikkamaisia lehtiä, noin 3–5 cm, ja lehtihangoissa on kaksi ruskeaa piikkiä, joiden pituus on noin 5 mm. Jos verso vahingoittuu, se erittää vaurion kohdalta maitiaisnestettä. Maitiaisneste saattaa aiheuttaa ärsytystä iholle tai silmiin joutuessaan.
Pylvästyräkistä on olemassa myös muotoja, jotka ovat versoista ja lehdistä punertavia.
Levinneisyys

Pylvästyräkki on kotoisin Etelä-Afrikasta, Malawista ja Tansaniasta.
Aiheesta muualla

ITIS: Euphorbia trigona
Kotipuutarha: Pylvästyräkin latvominen ja pistokkaat (Arkistoitu – Internet Archive)
Redaktiokritiikki

Redaktiokritiikki on kriittinen raamatuntutkimuksen metodi. Redaktiokriittinen metodi arvioi Raamatun kirjoittajia lähdeaineiston muokkaajina. Redaktiokritiikki eroaa muotokritiikistä siten, että se ei tarkastele erilaisia kerronnallisia osia löytääkseen alkuperäisen muodon, vaan keskittyy siihen, kuinka redaktori on hahmottanut ja muovannut kerrontaa tuodakseen esiin teologisia päämääriään.
Redaktiokritiikissä tutkitaan niitä tapoja, joilla Raamatun kirjan kirjoittaja on toimittanut teoksensa. Siinä kiinnitetään huomiota siihen, miten lyhyet kertomukset on koottu yhteen. Useimmiten redaktiokriittisen tutkimuksen tavoitteena on antaa selitys, miten evankelista on hyödyntänyt traditiota tuodakseen esille oman teologisen painotuksensa. Redaktiokritiikki on nuorin raamatuntutkimuksen perusmenetelmistä. Reflektoitu redaktiokriittinen metodi syntyi 1950-luvun keskivaiheilla.
Käännös suomeksi
Rautasulfidi

Rautasulfidit ovat raudan ja rikin muodostamia yhdisteitä. Sellaisia ovat ainakin:
rautadisulfidi (FeS2), mineraalina rikkikiisu eli pyriitti
rauta(II)sulfidi, ferrosulfidi eli rikkirauta (FeS), mineraalina troiliitti
magneettikiisu eli pyrrotiitti (Fe0,83-1S)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rautasulfidi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pyöreä suppea etuvokaali

| --- | --- |
IPA:  [y]
X-SAMPA:  y
IPA – Unicode:  U+0079
  
Pyöreä suppea etuvokaali on vokaaliäänne, joka esiintyy joissakin kielissä, muun muassa suomessa. Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa eli IPA:ssa sen merkki on [y].
Suomessa sitä kirjoitetaan y-kirjaimella, ja se esiintyy sekä lyhyenä että pitkänä ja myös äy-, ey-, öy-, iy-, yi- ja yö-diftongeissa. Joissain muissa kielissä, esimerkiksi saksassa ja virossa, vokaali kirjoitetaan ü-kirjaimella.
Suomen äännerakenteessa [y] kuuluu ä:n [æ] ja ö:n [ø] kanssa etuvokaalien ryhmään, ja sen takavokaalivastine on pyöreä suppea takavokaali [u].
Pyöreä suppea etuvokaali on yksi 16 kardinaalivokaalista.
Ääntäminen

Vokaalia [y] määrittävät seuraavat foneettiset piirteet:
Vokaali on etinen, koska kielen massa suuontelossa on suhteellisen edessä.
Vokaali on suppea, koska kielen korkein kohta on lähes kitalaessa, muttei kuitenkaan niin lähellä, että syntyisi konsonantti.
Vokaali on pyöreä, koska huulten asento on pyöreä, ei soikea. Huulet laventamalla saadaan [i]-vokaali.
Samoin kuin [j]-puolivokaali [i]-vokaalille ja [w]-puolivokaali [u]-vokaalille, niin [y]-vokaalilla on puolivokaalivastine: labiopalataalinen approksimantti [ɥ], joka esiintyy esimerkiksi ranskan sanassa huit /ɥit/ ja nuire /nɥiʁ/.
Esiintyminen

Toisin kuin [i] ja [u], jotka esiintyvät lähes kaikissa kielissä, [y] on harvinaisempi – mutta se silti löytyy maailman puhutuimpien kielien äännevarastoista. Kielikuntia, joissa [y] esiintyy useammin, ovat uralilaiset kielet (esim. suomi, viro, unkari, mari), turkkilaiset kielet, ja jotkut sinotiibetiläiset kielet.
Nykypäivän indoeurooppalaisissa kielissä [y]:tä ei liiemmin ole, paitsi germaanisissa kielissä (skandinavian kielet, saksa, muinaisenglanti – muinaisenglannin [y] muuttui myöhemmin [i]:ksi) ja ranskassa. Vokaalin esiintyminen ranskassa, jossa sitä pääasiassa kirjoitetaan yksin olevalla u-kirjaimella, on pitkäkestoisen äänisiirtymien ketjun lopputulos, sillä latinassa [y]:tä ei esiintynyt paitsi kreikasta lainatuissa sanoissa (esim. kreik. κρυπτή > lat. crypta /ˈkryp.ta/, myöhemmin /ˈkrip.ta/), ja silloinkin vain koulutettujen puheessa. Muinaiskreikassa [y] kirjoitettiin ypsilon-kirjaimella Υυ, sekä myöhemmässä kielen vaiheessa (koineessa) οι-diftongi, alkujaan [oi], muuttui myös [y]:ksi (jolloin itse sana κοινὴ koinē lausuttiin [cyˈni]) ja lopulta nykykreikan [i]:ksi.
Nykyenglannissa [y]-vokaalia ei ole itsenäisenä foneemina, mutta se esiintyy joissakin aksenteissa pitkän /uː/-vokaalin ääntämisasuna etenkin [j]:n jälkeen: few, foneemisesti /fjuː/, mutta esimerkiksi Lontoossa tai Liverpoolissa se voidaan ääntää [fjyː]. Huomattavasti useammassa aksentissa /uː/-vokaali (esim. goose /ɡuːs/) äännetään pyöreänä suppeana keskivokaalina [ʉː], joka suomalaisen korvaan saattaa kuulostaa [y]:ltä.
Kiinan useimmissa murteissa esiintyy myös [y]. Mandariinikiinan latinisoinnissa eli pinyinissä äännettä merkitään ü-kirjaimella (jonka päälle lisätään vielä toonimerkki, esim. 女 nǚ /ny²¹⁴/), tai tavun alussa olevan y-, j-, q- tai x-kirjaimen jälkeen pelkällä u-kirjaimella, esim. 於 yú /y³⁵/, 尋 xún /ɕyn⁵⁵/. Kantoninkiinan käytetyimmässä latinisoinnissa eli jyutpingissä [y] merkitään yu-kirjainyhdistelmällä, esimerkiksi itse kielen nimessä 粵語/粤语 jyut6 jyu5 /jyːt̚² jyː¹³/.
Rakkauden kiertokulku

| Rakkauden kiertokulku Rauli Badding Somerjoki |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1974–1984
 Julkaistu: 1984
 Tuottaja(t): A.A.B. Tuotanto
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 38.00
 Levy-yhtiö: Johanna
Rauli Somerjoen kokoelmat – muut julkaisut
| Paratiisi – Baddingin parhaat 1983 | Rakkauden kiertokulku 1984 | Masters 1986 |
Rakkauden kiertokulku (JHN 3039 LP / JHNK 3039 CAS) on Rauli Somerjoen kokoelma-albumi vuodelta 1984. Levyllä kappaleet ”Rakkauden kiertokulku”, ”Melkein halvaannuin”, ”Tynnörilintu” ja ”Eikö juu” ilmestyvät ensimmäisen kerran.
Kappaleet

Tähdet, tähdet – 3.07
Yön hiljaisuudessa – 2.34
Melkein halvaannuin – 2.19
Nukkuja kaunein – 2.50
Rakkauden kiertokulku – 2.48
Kumppani armain – 3.12
Tynnörilintu – 2.27
Teinienkeli – 2.33
Surrender: Antaudu rakkain! – 2.07
Eikö juu – 2.22
Omista minut – 2.45
Mä haluan sun – 2.57
Paras haihtua vaan – 2.39
Ikkunaprinsessa – 2.37