stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaakkois-Ukrainan itsehallintoalue

Kaakkois-Ukrainan itsehallintoalue (ukr. Південно-Східна Українська Автономна Республіка) on hanke, jonka avulla Alueiden puolueen kannattajat pyrkivät osoittamaan 2004, että Ukrainan itäiset ja eteläiset alueet voisivat yhdistyä yhdeksi autonomiseksi alueeksi ja muodostaa yhtenäisen painostusryhmän, mihin tähtäävät hankkeet katsottiin perustuslain vastaisiksi.[lähde? ]
Yksi Ukrainan presidentin Viktor Juštšenkon vuonna 2004 vaalikampanjan kolmannella kierroksella käyttämä iskulause oli Ukrainan alueellisen yhtenäisyyden säilyttäminen.[lähde? ]
Poliittisena käsitteenä Kaakkois-Ukraina tarkoittaa aluetta, joka käsittää Itä-Ukrainan ja Etelä-Ukrainan, pääasiassa Dneprin koillisesta Moskovasta päin katsoen vasemman rannan. Siellä on runsaasti Venäjän Gazpromin pyytämästä maakaasun hinnoista riippuvaista raskasta teollisuutta.[lähde? ]
Joukkue

Sotilasyksiköt
Armeijaryhmä / Rintama
Armeija
Armeijakunta
Divisioona
Prikaati
Rykmentti
Pataljoona/Patteristo
Komppania/Patteri
Joukkue/Jaos
Ryhmä
Partio
Taistelijapari
Joukkue on ryhmistä koostuva sotilasjoukko. Joukkueen vanhanaikainen nimitys oli plutoona. Joukkueen miesvahvuus on yleensä noin 20–40 henkeä aselajeista riippuen ja se koostuu yleensä 3–6 ryhmästä. Joukkuetta suurempi yksikkö, komppania koostuu puolestaan tavallisesti 3–4 joukkueesta. Rannikko-, kenttä- tai ilmatorjuntatykistössä saman suuruista joukkoa kutsutaan jaokseksi. Laivastossa taas ruoduksi. Joukkueen vahvuista tulenjohtoyksikköä kutsutaan tulenjohtueeksi. Suomessa joukkuetta johtaa yleensä nuori upseeri (vänrikki – luutnantti) tai kokenut aliupseeri (ylikersantti – sotilasmestari). Joukkueen varajohtaja on joukosta riippuen upseeri tai aliupseeri. Joukkueen lyhenne Suomen puolustusvoimissa on iso J, jolloin esimerkiksi viestijoukkue lyhennetään VIESTIJ.
Jalkaväkijoukkueet > Komppania 2005

Suomalaisen jääkärijoukkueen M05 kokoonpano on 3 upseeria, 5 aliupseeria ja 27 miestä, yhteensä 35 sotilasta. Joukkueeseen kuuluu:
joukkueenjohtaja (upseeri)
joukkueen varajohtaja (upseeri)
lääkintämies
taistelulähetti
tulenjohtopartio, jossa tulenjohtaja (upseeri), tulenjohtoaliupseeri, tulenjohtomies (etäisyydenmittaaja) ja kaksi viestimiestä
kolme jääkäriryhmää, joissa kussakin ryhmänjohtaja (aliupseeri) ja seitsemän taistelijaa, joista yksi on usein korpraali ja ryhmän varajohtaja ja yksi on ajoneuvon kuljettaja
panssarintorjuntapartio, jossa partionjohtaja (aliupseeri) ja kaksi taistelijaa
Suomalaisen kranaatinheitinjoukkueen kokoonpano on 1 upseeri, 4 aliupseeria ja 23 miestä, yhteensä 28 sotilasta. Joukkueeseen kuuluu:
joukkueenjohtaja (upseeri)
ilmatorjuntakonekivääriampuja (jääkäri)
tasoryhmä, jossa laskija-aliupseeri (myös joukkueen varajohtaja), kolme viestimiestä
kolme heitinryhmää, joissa kussakin ryhmänjohtaja (aliupseeri) ja kuusi heitinmiestä (suuntaaja, apusuuntaaja, lataaja, panostaja ja kaksi ammusmiestä, joista toinen on ryhmän ajoneuvon kuljettaja)
Jalkaväkijoukkueet > Alueelliset joukot

Maavoimien uuden taistelutavan 2015 mukaisten alueellisten joukkojen jääkärijoukkueeseen kuuluu kolme jääkäriryhmää, tulenjohtoryhmä ja johto-osa. Jääkärijoukkueen aseistukseen kuuluvat rynnäkkökiväärit, kevyet konekiväärit, kertasingot ja viuhkapanokset. Ajoneuvoina voi olla kokoonpanosta riippuen peräkärryllä varustettuja traktoreita, telakuorma-autoja tai miehistönkuljetusajoneuvoja.
Joukkueenjohtaja (upseeri)
Varajohtaja (upseeri)
Viestimies, 2 lähettiä, lääkintämies, kuljettaja(t)
Tulenjohtaja (upseeri)
Tulenjohtoaliupseeri
Viestimies, 2 tulenjohtomiestä
3 ryhmänjohtajaa
24 taistelijaa
Jalkaväkijoukkueet > Jalkaväkiprikaati-80

Vuoden 1980 jalkaväkiprikaatin kiväärijoukkueessa oli 37 sotilasta. Joukkueenjohtajana oli upseeri, joukkueen varajohtajana vanhempi aliupseeri, kersantti, taistelulähetti, lääkintämies sekä traktorinkuljettaja. Joukkue liikkui jalan, polkupyörillä tai maataloustraktorin peräkärryn lavalla. Tavoitteena oli kyetä liikkumaan noin 22 kg:n kenttävarustuksessa jalkamarssein noin 25 km ja polkupyörillä 120 km vuorokaudessa taistelukykyisenä.
Tämän lisäksi joukkueessa oli neljä kivääriryhmää, joiden vahvuus oli 1+7. Ryhmän viidennellä miehellä oli kevyt 7,62 mm:n konekivääri. Yleensä yhtä jalkaväkiryhmää voitiin vahvistaa sinkopartiolla, jolla oli 55 S 55 -kevytsinko. Joukkueelle voitiin osoittaa myös tulenjohtue.
Taktinen jako perustui nelijakoisuuteen, jossa neljä ryhmää olivat joukkue, neljä komppaniaa pataljoona ja neljä pataljoonaa prikaati kaikkine esikunta- ja huolto-osineen sekä tukevine osineen.
Jalkaväkijoukkueet > Jalkaväkirykmentti

Suomalaisen jalkaväkirykmentin jalkaväkijoukkueen kokoonpano vuonna 1939 oli 1 upseeri, 5 aliupseeria ja 32 miestä, yhteensä 38 sotilasta. Joukkueeseen kuului:
joukkueenjohtaja (yleensä vänrikki)
joukkueen varajohtaja (yleensä kersantti)
kaksi taistelulähettiä
2 pikakivääriryhmää, joissa molemmissa ryhmänjohtaja (yleensä alikersantti) ja kuusi taistelijaa
2 kivääriryhmää, joissa molemmissa ryhmänjohtaja (yleensä alikersantti) ja yhdeksän taistelijaa
Joukkueen puolustusasemaa kutsutaan tukikohdaksi. Tukikohta on osa komppanian puolustuskeskusta ja muodostuu ryhmien pesäkkeistä.
Tykistön jaokset

Tykistöllä on joukkueelle oma nimityksensä, jaos. Jaoksen perusratkaisussaan tulijaoksen muodostavat tykkiryhmät. Tykistön orgaaniset viestiosat käyttävät myös nimitystä jaos; esimerkiksi elektroniikka- tai voimakonejaos.
Viestijoukkojen joukkueet

Viestijoukoissa yleensä ryhmän muodostaa yhden viestiaseman perustama ja ylläpitämä ryhmä. Joukkueet voivat muodostua yhdestä tai jopa kuudesta ryhmästä riippuen käytettävästä tekniikasta ja organisatorisesta ratkaisusta. Suunnittelua ja valvontaa toimeenpanevat joukkueet voivat muodostua vain kahdesta ryhmästä, kun taas viestiverkon rakentamista ja suojaamista totuettavat joukkueet voivat olla suuria, jopa kuuden ryhmän kokoisia. Prikaati 2005:n viestiyksijöiden yhtymän viestijärjestelmä 2:n joukkueita ovat mm. komentopaikkajoukkue, viestiasemajoukkue ja valvomojoukkue.
Joukkueen tukikohta

Joukkueen tukikohta on paikka, johon asevoimiin tai puolustusvoimiin kuuluva joukkueen kokoinen joukko on sijoittunut. Koska joukkue on noin 40 hengen kokoinen osasto, se voi koostua useista toiminnallisista ryhmistä, joilla voi olla esimerkiksi yhteinen majoitus, majoituskorsu tai puolijoukkuetelttoja. Näin ollen se ei ole yhtä täsmällisesti määritelty yhtenä paikkana kuin esimerkiksi ryhmän pesäke.
Jun’ichi Masuda

| Jun’ichi Masuda |
| --- | --- |
 Masuda vuonna 2007
Henkilötiedot
Syntynyt: Jokohama, Japani
Ammatti:   videopelisäveltäjä  videopeliohjaaja  tuottaja  ohjelmoija 
Muusikko
Aktiivisena:  1989–
Soittimet:  trumpetti, pasuuna ja piano 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Jun’ichi Masuda (jap. 増田 順一, Masuda Jun’ichi) on japanilainen ohjelmoija ja säveltäjä. Hän on kuulunut Pokémon-pelisarjan pääsäveltäjiin ja tuottajiin. Hän on työskennellyt Pokémon-pelien kehittämisestä vastaavassa Game Freak -yhtiössä vuoteen 2022, jolloin hän siirtyi The Pokémon Companyyn luovaksi johtajaksi tittelillä  "chief creative fellow".
Elämä > Lapsuus

Masuda syntyi 12. tammikuuta 1968 Jokohaman kaupungissa. Lapsena hänen perheensä vieraili usein Kyūshūn alueella, jossa monet hänen sukulaisistaan yhä asuvat. Masuda vietti aikansa Kyūshūssa kalastaen ja ötököitä napaten. Molemmat näistä harrastuksista vaikuttivat hänen pelisuunnitteluunsa myöhemmin. Masuda mallinsi Pokémon-pelisarjan Hoenn-alueen Kyūshūn mukaan vangitakseen ja esittääkseen muistonsa lapsuutensa kesistä siellä muille videopelin välityksellä.
Elämä > Nuoruus

Lukioiässä Masuda soitti trumpettia ja pian pian tämän jälkeen hän löysi klassisen musiikin. Hän viehättyi erityisesti Igor Stravinskyn ja Dmitri Shostakovichin teoksista.
Masuda opiskeli yliopistossa tietokonegrafiikkaa ja C-ohjelmointikieltä.
Elämä > Myöhempi elämä

Masudan tytär Kiri syntyi syyskuussa 2002. Kirin syntymän jälkeen Masuda lisäsi tyttärensä NPC-hahmoksi Pokémon Ruby ja Sapphire-peleihin.
Ura

Masuda työskenteli GameFreakilla yhtiön perustamisesta lähtien vuodesta 1989, ja on ollut tekemisissä lähes jokaisen GameFreakin tuottaman pelin kanssa. Masuda oli yksi Pokémon-pelisarjan alkuperäisistä kehittäjistä, aloittaen uransa pelisarjan ensimmäisestä pelistä Pokémon Red ja Green. Hänet palkattiin alun perin säveltämään videopelimusiikkia Mendel Palace-pelin parissa. Mendel Palacen jälkeen Masuda työskenteli yhteistyössä ensi kertaa Nintendon kanssa Yoshi-nimisen pelin kanssa.
Kun GameFreak aloitti julkaisemaan Pokémon-pelisarjaa, Masuda työskenteli lähinnä pelien säveltäjänä, mutta osallistui myös pelien ohjelmointiin. Myöhemmässä vaiheessa Masudalle suotiin tuottajan rooli.  Hänen työnsä ensimmäisten pelien sisälsi pelin ääntä toistanavan ohjelman ohjelmointi, sekä pelin musiikin ja äänitehosteiden luominen. Masuda on ollut suoraan vastuussa useiden Pokémon-hahmojen suunnittelusta. Hänen mukaansa yksi haastavimmista asioista hahmojen suunnittelussa on varmistaa, että hahmon nimi sekä ulkonäölliset tekijät otetaan hyvin vastaan ympäri maailman. Pokémon Ruby ja Sapphire-pelien jälkeen Masudan vastuualueeksi tuli hyväksyä ja kumota uusien Pokémon-hahmojen designeja. Hän työskenteli GameFreakilla ollessaan yhtiön hallituksessa.
Masuda paljasti syyskuussa 2018 "melkein kaiken datan lähes kadonneen tietokoneen kaatumisen seurauksena" alkuperäisten pelien kehityksen aikana. Hän kuvaili sitä "kaikista hermoja raastavimmaksi hetkeksi [Redin ja Bluen] kehityksessä". He kehittivät peliä Unix-pohjaisella tietokoneella nimeltä Sun SPARCstation1, joka kaatuilivat hyvin usein.
Marraskuun 2018 alussa Masuda kertoi, että Pokémon Let’s Go Pikachu ja Let’s Go Eevee-pelit olisivat todennäköisesti viimeinen kerta kun hänet nähdään Pokémon-pelisarjan pääpelien ohjaajan paikalla. Aihetta käsittelevässä haastattelussa Masuda kuvaili antavansa ohjaajan pestinsä Shigeru Omorille.
Marraskuussa 2019 Masuda ilmoitti aloittavansa laulajan uran ja tuottavansa tunnusmusiikit Pokémonin animesarjalle. Hän julkaisi samana päivänä ensimmäisen osan japanilaisesta päätöskappaleesta sarjan uudelle kaudelle.[lähde? ]
Pelit

| Vuosi | Peli | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1989 | Mendel Palace | säveltäjä |
| 1991 | Yoshi | kehittäjä |
| 1992 | Magical Tarurūto-kun | säveltäjä |
| 1993 | Mario & Wario | säveltäjä, ohjelmoija |
| 1994 | Pulseman | säveltäjä, ohjelmoija |
| 1996 | Pokémon Red, Green ja Blue | säveltäjä, ohjelmoija |
| 1997 | Bushi Seiryūden: Futari no Yūsha | säveltäjä |
| 1998 | Pokémon Yellow | säveltäjä, ohjelmoija |
| 1999 | Pokémon Gold ja Silver | apulaisohjaaja, pelisuunnittelija, peliskenaarioiden suunnittelu, säveltäjä, yhdysvaltojen toiminnan koordinaatio |
| 1999 | Pokémon Stadium | apulainen |
| 2000 | Pokémon Crystal | apulaisohjaaja, pelisuunnittelija, peliskenaarioiden suunnittelu, säveltäjä, yhdysvaltojen toiminnan koordinaatio |
| 2002 | Pokémon Ruby ja Sapphire | ohjaaja, tuottaja, pelisuunnittelija, juoniskenaarioiden suunnittelu |
| 2004 | Pokémon FireRed ja LeafGreen | ohjaaja, säveltäjä, pelisuunnittelija |
| 2004 | Pokémon Emerald | pelimaailman ohjaaja, säveltäjä, pelisuunnittelija |
| 2005 | Drill Dozer | tuottaja, äänituotanto |
| 2006 | Pokémon Diamond ja Pearl | tuottaja, säveltäjä, juoniskenaarioiden suunnittelu |
| 2006 | Pokémon Ranger | pelisuunnittelun apulainen |
| 2008 | Pokémon Platinum | tuottaja, säveltäjä, juoniskenaarioiden suunnittelu |
| 2008 | Pokémon Ranger: Shadows of Almia | pelisuunnittelun apulainen |
| 2009 | Pokémon HeartGold ja SoulSilver | tuottaja, säveltäjä |
| 2009 | Pokémon Rumble | pelisuunnittelun apulainen |
| 2010 | Pokémon Black ja White | tuottaja, säveltäjä, pelimaailman ja tarinan suunnittelu |
| 2010 | Pokémon Ranger: Guardian Signs | pelisuunnittelun apulainen |
| 2011 | Pokémon Rumble Blast | pelisuunnittelun apulainen |
| 2011 | Learn with Pokémon: Typing Adventure | pelisuunnittelun apulainen |
| 2012 | Pokémon Black 2 ja White 2 | tuottaja, säveltäjä, pelimaailman ja tarinan suunnittelu |
| 2012 | HarmoKnight | tuottaja |
| 2013 | Pokémon X ja Y | ohjaaja, tuottaja, pelimaailman ja tarinan suunnittelu |
| 2013 | Pokémon Rumble U | pelisuunnittelun apulainen |
| 2014 | Pokémon Omega Ruby ja Alpha Sapphire | tuottaja |
| 2014 | Pokémon Battle Trozei | pelisuunnittelun apulainen |
| 2015 | Tembo the Badass Elephant | tuottaja |
| 2015 | Pokémon Picross | pelisuunnittelun apulainen |
| 2015 | Pokémon Rumble World | pelisuunnittelun apulainen |
| 2016 | Pokémon Sun ja Moon | tuottaja, säveltäjä |
| 2016 | Detective Pikachu | pelisuunnittelija |
| 2016 | Pokémon Go | säveltäjä, pelisuunnittelun apulainen |
| 2017 | Giga Wrecker | tuottaja |
| 2017 | Pokémon Ultra Sun ja Ultra Moon | tuottaja, ääni |
| 2018 | Pokémon: Let's Go, Pikachu! ja Let's Go, Eevee! | ohjaaja, säveltäjä, kosneptointi ja tuottaja |
| 2018 | Pokémon Quest | tuottaja |
| 2019 | Pokémon Sword ja Shield | tuottaja |
| 2019 | Little Town Hero | tuottaja |
| 2020 | Pokémon Sword ja Shield: The Crown Tundra DLC | tuottaja, säveltäjä |
| 2021 | Pokémon Brilliant Diamond ja Shining Pearl | ohjaaja, säveltäjä, konseptointi ja tarina |
| 2022 | Pokémon Legends: Arceus | päällikkö |

Käännös suomeksi
Kaakkoislähde

| Kaakkoislähde |
| --- | --- |
 Kaakkoislähteen rauniot.
Sijainti:  Agora, Ateena, Attika  Kreikka
Koordinaatit:  37°58′26″N, 23°43′26″E
Rakennustyyppi:  lähdekaivo
Valmistumisvuosi:  noin 530–520 eaa.
Julkisivumateriaali:  kalkkikivi
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaakkoislähde on nimitys, jota käytetään eräästä antiikin aikaisesta lähdekaivorakennuksesta Ateenan Agoralla Kreikassa. Se sijaitsi Agoran kaakkoiskulmassa. Rakennuksesta käytetty nimi on nykyaikainen ja perustuu sen sijaintiin. Lähdekaivoon viitataan usein myös nimellä Enneakrunos (m.kreik. Εννεάκρουνος, myös Enneakrounos).
Kaakkoislähde rakennettiin arkaaisella kaudella Peisistratoksen suvun tyrannian aikana noin vuonna 530–520 eaa. Rakennus on yksi koko Agoran ensimmäisiä ja ilmeisesti rakennettiin Agoran varhaisvaiheissa, kun alue muokattiin sopivaksi suurten ihmisjoukkojen käyttöön. Pausanias käytti 100-luvulla jaa. lähdekaivosta nimitystä Enneakrunos. Klassisen kauden tunnetumpi Enneakrunos sijaitsi kuitenkin eri paikassa Akropoliin eteläpuolella, mikä on aiheuttanut usein sekaannusta. On mahdollista, että nimi oli myöhemmin otettu käyttöön niin kutsutusta Kaakkoislähteestä puhuttaessa. Sekaannusten välttämiseksi rakennuksesta käytetään tutkimuksessa nykyisin yleensä vain nimitystä Kaakkoislähde.
Lähdekaivorakennuksen koko oli noin 6,8 × 18,2 metriä. Rakennus oli tehty kalkkikivestä ja katettu. Se avautui pohjoiseen ja sen julkisivussa oli kolme pylvästä. Rakennuksen keskellä oli huone, jonka toisessa päässä oli vesiallas ja toisessa päässä tila, jossa vettä saattoi ottaa hydriaan eli vesiruukkuun suoraan vesisuihkusta.
Klassisella kaudella lähdekaivon viereen rakennettiin Rahapaja ja roomalaisella kaudella suurempi Nymfaion-lähdekaivo. Kaakkoislähteestä on säilynyt nykyaikaan ainoastaan osa sen perustuksista. Nykyisin lähdekaivon paikka on aivan bysanttilaisella ajalla rakennetun Pyhien apostolien kirkon vieressä.
Jaku Havukainen

Jarmo-Pekka ”Jaku” Havukainen on suomalainen kitaristi ja lauluntekijä. Hän aloitti soittamisen 1970-luvun alkupuolella, ja on myöhemmin säestänyt muun muassa Tapani Kansaa, Paula Koivuniemeä ja Topi Sorsakoskea, keikkaillut kahdestaan Pepe Willbergin kanssa sekä kuulunut uuteen Jormas-kokoonpanoon. Lapinlahden Lintuihin hän kuului noin vuoden verran (2005–2006). Nykyään Havukainen keikkailee oman yhtyeensä sekä Aboriginal Pig Band -yhtyeen kanssa. Havukainen julkaisi vuonna 2003 ensimmäisen oman levynsä Rocks With The Stars.
Jaku Havukainen on myös lauluntekijä. Hänen omalla nimellään tai salanimillä tekemiään kappaleita ovat levyttäneet ainakin Samuli Edelmann, Anna Hanski ja Sakari Kuosmanen.[lähde? ]
Soittohistoriaa > Jaku Havukainen Band

Jaku Havukainen: kitara
Pekka Helin: basso
Jari Kettunen (joskus Topi Kurki): rummut
Soittohistoriaa > Yhtyeitä

Jammers
Magyar
Jakuza
Havana Pistoleros
Jormas (uudempi kokoonpano)
Lapinlahden Linnut (2005-2006)
Aboriginal Pig Band (2007-)
Duke C
Pekka Tegelman Band
Soittohistoriaa > Artisteja, joita säestänyt

Kepa Kettunen
Markku Aro
Berit
Danny
Anna Hanski
Viktor Kalborrek
Tapani Kansa
Paula Koivuniemi
Kaija Koo
Sakari Kuosmanen
Leena Nilsson
Topi Sorsakoski
Robin Wikman alias Robinson
Timo Turpeinen
Pepe Willberg
Kirka
Jukka Itkonen
Harri Saksala
Meiju Suvas
Kari Vepsä
Kari Salmelainen
Marjorie
Anneli Sari
Kojo
Jim Pembroke
Lexa Mikkola
Eini
Frederik
Diskografia > Omat albumit

Rocks With The Stars (2003)
Diskografia > Muut albumit

Jaku Havukainen & Jukka Itkonen: Lehtevä mies (1993) (lastenlevy)
Kaija Koon 4 ensimmäistä albumia
Timo Turpeinen
Jukka Itkonen: Joko teitä on rakastettu? (2007)
Danny
Esa Kaartamo
Eeki Mantere
Frederik
Kai Tapani
Kaija Kokkola
Matti ja Teppo
Ulla Tapaninen
Marjorie
Pale Saarinen
Blake
Kojo, Murrit 2 lastenlevyä
Markku Aro
Tapani Kansa
[(Kepa Kettunen)], Prairie River
[(Kai Tapani)]
Aiheesta muualla

Poptori: Jaku Havukainen & Jakuza
Rocks With The Stars Pepe Willbergin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (myös Jaku Havukaisen historiaa)
Aboriginal Pig Bandin sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Lapinlahden Linnut
| --- | --- |
Studioalbumit:   Lapinlahden Linnut  Jep (1986)  Vihreä gorilla (1987)  Lauluja Nuppilasta (1988)  Elämä janottaa (1989)  Tähdet kertovat (1990)  Grrr! (1992)  Köyhän taivas (1994)  Tyttö huutaa hii! (1995)  Kansandances (1997)  Iso muna (1999)  Kolmas jalka haudassa (2003)  Pienvikaisten paratiisi (2005)  Etiäppäin (2007) 
Kokoelmat:   Parhaat (1988)  Ei oikotietä sankaruuteen 1983–1989 (1990)  Sulkasatoa osa I (1994)  Sulkasatoa osa II (1995)  Höyhenet pöllyää! 90-luvun parhaat (2000)  Sedät jaksaa heilua (2001)  Kaikkien aikojen parhaat (2002)  Loputon lento (2002)  Suomihuiput (2003)  Lintuinfluenssa Vol.1 (2006)  Lintuinfluenssa Vol.2 (2006)  Parhaat bongaukset 1 1985–1988 (2013)  Parhaat bongaukset 2 1989–2007 (2013)  Sketsejä radiossa (2013) 
DVD:t:   Seitsemän kuolemansyntiä (2006)  Maailman kahdeksan ihmettä (2006)  Kuudesti laukeava / Muuttuuko ihminen (2006)  Lapinlahden Linnut: Ehkä kaikki (2006)  25 v. Lennossa 1983-2008 (2008)
Jaska Mäkinen

Jaska Mäkinen Poets of the Fallin keikalla Lahden Sibeliustalolla 5.4.2019
Jaakko "Jaska" Mäkinen (s. 13. maaliskuuta) on suomalainen freelancer-muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten Poets of the Fallin rytmikitaristina vuodesta 2005 (toimi myös yhtyeen taustalaulajana vuoteen 2008), sekä Kaija Koon taustayhtyeen kitaristina ja taustalaulajana vuodesta 2009.
Mäkinen on työskennellyt freelancer-muusikkona vuodesta 1999. Hänen ensimmäinen soittamansa instrumentti oli piano, ja ensimmäinen palkallinen soittokokemus banjo. Hänellä on kokemusta myös klarinetista. Kiinnostus kitaransoittoon kuitenkin kasvoi uraksi. Hänelle yksi tärkeimmistä vaikuttajista on Porin Palmgren-opiston (nyk. Palmgren-konservatorio) entinen musiikin opettaja Seppo Tyni.
Mäkinen on soittanut lukuisissa kokoonpanoissa kuten Poets of the Fall, Kaija Koon taustayhtye, Jaakko Pesola Band, Hit Wheel, Cancercult  ja Rosenlew Brass Band.
Mäkinen tutustui yhteen Poets of the Fallin perustajajäsenistä, Olli Tukiaiseen, Pop & Jazz Konservatoriossa, ja tätä kautta oman uudelleenharkinnan jälkeen liittyi yhtyeen rytmikitaristiksi vuonna 2005. Hän valmistui Metropolia-ammattikorkeakoulusta pop/ jazzmusiikkipedagogiksi vuonna 2006 ja on opettanut pääkaupunkiseudulla eri musiikkiopistoissa ja -kouluissa.
Sähkökitarat

Ibanez RG 7 String
Danelectro Baritone
Gibson SG
Ibanez JEM77FP
Fender Stratocaster
Fender Telecaster
Tokai Les Paul
Akustiset kitarat

Martin D-28
Ibanez AC240OPN
Joruba

Joruba voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
jorubat, länsiafrikkalainen kansa
joruba, nigeriläis-kongolainen kieli.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Joruba”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Juho Nurhonen

Johan (Juho) Nurhonen (13. joulukuuta 1867 Viipuri – 20. heinäkuuta 1922 Helsinki) oli suomalainen humoristinen kirjailija, joka tunnetaan erityisesti Lapatossu-kirjoistaan.
Juho Nurhonen julkaisi kirjojaan yhdessä veljensä Heikki Nurhosen kanssa. He olivat molemmat ammatiltaan latojia. Nurhosen vanhemmat olivat palovartija Henrik Nurhonen ja Eva (o.s. Kulha).
Teoksia

Nimellä Juho Nurho:
Lapatossun albumi 1 ; kokoillut ja kirjoittanut Juho Nurho. Toimittaja, Helsinki 1908
Lapatossun albumi 2 ; toimittanut Juho Nurho. Toimittaja, Helsinki 1910
Lapatossun albumi 3. Tekijä, Helsinki 1911
Kirjaltaja-huumoria 1. Tekijä, Helsinki 1912
Räätäli Wenskin velmutuksia. Tekijä, Helsinki 1912
Lapatossun alpumi : höystetty kotimaisten taiteilijain piirtämillä kuvilla 4:jäs ; kokoillut ja kirjoittanut Juho Nurho. Tekijä, Helsinki 1914
Woima-miehiä ; kirjoittanut Juho Nurho. ei julk.vuotta
Nimimerkillä J.-nen:
Matti Haapojan elämänvaiheista ; kokoillut J.-nen. Päivälehden kirjapaino, Helsinki 1897
Lapatossun juttuja maalta ja mereltä. Ensimmäinen kokoelma ; kokoillut J-nen. H. Nurhonen, Helsinki 1904, 3. korjattu ja lisätty painos 1905
Lapatossun juttuja maalta ja mereltä. Toinen kokoelma ; kokoillut J-nen. H. Nurhonen, Helsinki 1905
Lapatossun juttuja maalta ja mereltä. Kolmas kokoelma ; kokoillut J-nen. H. Nurhonen, Helsinki 1905
Juttuja Kuikka-Koposesta eli merkillisestä savolaisesta "silmänkääntäjästä" ; kirjoittanut J.-nen. Juho Nurhonen, Helsinki 1906, 2. kuv. ja lis. painos 1908, 3. kuv. ja lis. painos 1915
Lapatossun juttuja maalta ja mereltä. 1 kokoelma ; kokoillut J.-nen. H. Nurhonen, Helsinki 1906, 4. korj. ja lis. painos 1906, 5. korj. ja lis. painos 1908
Lapatossun juttuja maalta ja mereltä. 2 kokoelma ; kokoillut J.-nen. H. Nurhonen, Helsinki 1906
Lapatossun juttuja maalta ja mereltä. 3 kokoelma ; kokoillut J.-nen. H. Nurhonen, Helsinki 1906-1907
Lapatossun juttuja maalta ja mereltä. 4 kokoelma ; kokoillut J.-nen. H. Nurhonen, Helsinki 1906, uusi painos 1908
Mitä naiset puhuvat kahvikupin ääressä? : akkain manifesti : sananlaskuja ; kokoillut J.-nen. H. Nurhonen, Helsinki 1907
Punakaartilainen, eli hauskoja juttuja kaartin ajoilta 1 ; kirjoittanut ja kokoillut J.-nen. H. Nurhonen, Helsinki 1907
Lapatossun juttuja maalta ja mereltä. 1-4 kokoelma ; kokoillut J-nen. 6. korj. painos Arkki, Helsinki 1914
Nimimerkillä Lapatossunjuttujen laatija:
Suomalaisia hassutuksia sotavuosina 1914-16 ; kokoillut Lapatossun juttujen laatija. Tekijä, Helsinki 1916
Naurettavia pikkujuttuja lapiorintamalta ; kokoillut Lapatossun juttujen laatija. Tekijä, Helsinki 1917
Korpiroju ja tinatuuri hassutuksia y. m. kieltolain johdosta ; kokoillut Lapatossun juttujen laatija. Tekijä, Helsinki 1919
"Aika Vekkulia" : kokoelma lyhyitä ja naurettavia pulajuttuja ja keinottelukertomuksia ; kokoillut Lapatossunjuttujen laatija. Kokoilija, Helsinki 1920
Iloiset messut : sanoin ja kuvin antaa kaikille huvin ; Suomen Messuja varten julkaissut Lapatossun juttujen laatija. Helsinki 1920
Pikkujuttuja sotilaselämästä ; kokoillut Lapatossun-juttujen laatija. Juho Nurhonen, Helsinki 1921
Juho Ristimäki

Juho Ristimäki (s. 15. syyskuuta 1985) on jyväskyläläinen jääkiekkotuomari. Hän tuomitsee pääsääntöisesti jääkiekon SM-liigaa ja Mestistä linjatuomarina. Hän aloitti SM-liigassa kaudella 2009-2010.
Kaakkoisalue

| Kaakkoisalue |
| --- | --- |

 Sijainti
Valtio:  Pohjois-Makedonia
Hallinto:  
 – suurin kaupunki:  Strumica
Pinta-ala:  2 739 km²
Väkiluku (2021):  148 387
HDI (2019):  0,726
Kaakkoisalue (mak. Југоисточен, Jugoistočen) on tilastollinen alue Pohjois-Makedonian kaakkoisosassa. Alueella on maarajaa Kreikan ja Bulgarian kanssa. Alueella asuu 148 387 asukasta, ja alueen pinta-ala on 2 739 neliökilometriä. Alueen väkiluku on laskussa. Alueella asuvista 87,9 prosenttia on makedonialaisia ja 88,5 prosenttia asukkaista puhuu makedoniaa. Alueen HDI on maan huonoin, 0,726.
Kunnat

Bogdanci
Bosilovo
Dojran
Gevgelija
Konče
Novo Selo
Radoviš
Strumica
Valandovo
Vasilevo