stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ruptuurisota
Sodan kulku > Toinen sotakesä 1657

Lewenhauptin kuoleman jälkeen Suomen ja Inkerin uudeksi ylipäälliköksi nimettiin Kustaa Evertinpoika Horn. Horn piti itsepäisesti Suomen puolta Tukholmasta esitettyjä vaatimuksia vastaan, joiden mukaan Suomessa olleet joukot olisi pitänyt siirtää Liivinmaalle. Kun ruotsalaiset analysoivat sodan ensimmäistä vaihetta, kaksi johtopäätöstä toistuivat. Ruotsalaisten oli kyettävä hallitsemaan Laatokan vesistöä, ja ratsuväellä oli vain rajoitetusti käyttöä itäisen raja-alueen maastossa. Horn teki suunnitelman, jonka mukaan Wrangelin laivaston pienet alukset nousisivat Nevaa Laatokalle. Nevanlinnaan rakennettaisiin kunnollinen puolustuskelpoinen linnoitus. Puolustajien joukkojen päävoimat pysyisivät Nevan ympäristössä. Samaan aikaan Venäjä toteutti keväällä Novgorodin ja Staraja Russan alueilla väenoton, joka ei kuitenkaan tuonut toivottua määrää lisämiehistöä.
Kesän sotatoimet alkoivat, kun amiraali Wrangelin laivasto-osasto saapui vahvistettuna Suomen rannikolle toukokuun lopulla 1657 ja purjehti Nevanlinnan edustalle. Wrangel nousi erittäin vaikea reitin Nevaa pitkin Laatokalle. Alkukesän pienet kahakat eivät ratkaisseet sodan kulkua puoleen eikä toiseen. Ruotsalaiset etsivät ratkaisutaistelua, ja Kustaa Horn marssitti 1 700 miehen armeijan kohti Lavan venäläislinnoitusta. Linnoituksen edustalla käytiin 1. elokuuta tasavahvojen joukkojen kesken sodan ainoa suurempi kenttätaistelu, jonka tulos oli arvioijasta riippuen ratkaisematon tai venäläisten niukka voitto.
Elokuussa Horn lähetti jo osan joukoista Viron ja Liivinmaan avuksi. Osa eteläisistä joukoista siirrettiin pohjoiseen Kurkijoen seudulle, jossa venäläiset olivat Aunuksesta käsin tehneet useita pienempiä maihinnousuja. Horn oli kuitenkin aiemmin komentanut linnoittamaan ilmeisimmät maihinnousupaikat ja hyökkäykset onnistuttiin torjumaan. Komentaja Tšeglokov (ven. Чеглоков) eteni Aunuksesta Laatokan pohjoispuolitse maitse Käkisalmen edustalle, mutta Hornin Nevalta siirtämät ruotsalaisjoukot torjuivat venäläiset Kurkijoella ja Sortavalassa 28. ja 29. elokuuta. Syyskuun puoleenväliin mennessä venäläiset vetäytyivät takaisin Aunukseen.
Ruotsin joukot vetäytyivät talvileirille Rautuun. Syksyllä erityisesti Turkuun, Viipuriin ja Käkisalmeen iskenyt ruttoepidemia hiljensi osapuolten intoa taisteluihin. Kun tautiin ei ollut mitään hoitokeinoja ja kuolleisuus tiedettiin suureksi, oli joukoille määrätty liikkumiskielto ainoa keino torjua ruton leviämistä. Pelkästään Käkisalmen puolustajien ratsuskvadroona menetti muutamassa kuukaudessa ruttoon kolmanneksen vahvuudestaan, toistasataa miestä.[lähde? ]
Sodan kulku > Sodan loppuvaihe Vallisaaren välirauhaan 1658

Talvella 1658 Suomen maavoimien painopiste oli Kannaksella, ja Nevan puolustuksen kulmakivinä olivat Pähkinälinna ja Nevanlinna. Venäläisjoukoilla oli paikallinen ylivoima sekä Aunuksen ja Lavan linnoitukset, mutta venäläisarmeijan oli selvästi turha yrittää etenemistä sisä-Suomeen. Kahakointi oli pienimuotoista, lukuun ottamatta venäläisten maaliskuun lopussa yllättäen tekemää hyökkäystä Nevanlinnaan. Puolustus kuitenkin onnistui torjumaan joukot linnaan rientäneiden talonpoikien avustuksella.
Molemmat osapuolet olivat samaan aikaan sodassa myös muita naapureitaan vastaan; Ruotsi Tanskaa ja Venäjä Puolaa (vaikka aselepo olikin voimassa elokuusta 1656 vuoteen 1659). Ruotsin pakotettua Tanskan Roskilden rauhaan helmikuussa 1658 venäläiset olivat valmiita lopettamaan vihollisuudet. Molemmin puolin suoritettiin kosketuksia, joilla pyrittiin neuvotteluihin, ja aselepo saatiin voimaan toukokuussa. Aselevon aikana kenraalikuvernööri Horn piti yllä täyttä puolustusvalmiutta. Välirauha solmittiin 20. joulukuuta 1658 Vallisaaressa Narvan eteläpuolella. Sopimuksessa Ruotsi luovutti toistaiseksi Venäjälle Liivinmaalla sijaitsevat Kokenhusenin, Adselnin, Tarton, Marienburgin ja Wasch-Narvan. Lopullinen rauhansopimus saatiin kolmen vuoden kuluttua Kardisissa 21. kesäkuuta 1661. Tällöin Ruotsin ja Venäjän välinen raja palautettiin sotaa edeltäneen tilanteen mukaiseksi.
Sodan seuraukset

Suomi selvisi yllättävän vähällä suoranaisista sotatoimista. Hyökkäyksen alkaessa maassa ei ollut sotaväkeä, mutta hyökkäys saatiin ajan myötä torjuttua hätäisesti kootuilla talonpoikaisjoukoillakin. Toisaalta venäläiset eivät koskaan ryhmittäneet sivunäyttämöksi mielletylle alueelle 5 000 miestä enempää. Taktisesti sota näytti, että Laatokka voi olla paitsi puolustuseste, myös hyökkäystie. Samaten Wrangelin laivaston purjehdus Suomenlahdella antoi esimerkin paikallisesti voimakkaan laivasto-osaston vaikutuksesta jo pelotteenakin.[lähde? ]
Sota runteli raskaasti keskeisenä sotanäyttömänä ollutta Laatokan aluetta. Erityisesti Pohjois-Laatokalla – Sortavalassa, Pälkjärvellä ja Salmissa – sodankäynti ja erityisesti siviiliväestöön kohdistettu terrori aiheuttivat runsaasti tuhoja. Vuonna 1660 koko läänin verotulot olivat vain 40 % sotaa edeltävän ajan tuloista. Kun eteläisissä pitäjissä, esimerkiksi Pyhäjärvellä, sota ei liiemmin aiheuttanut tuhoja eikä muutoksia verotuotossa, niin pohjoisissa pitäjissä romahduksen on täytynyt olla täydellinen.
Sodan seuraukset > Ortodoksien pako ja alueen uudet asukkaat

Sodan merkittävin seuraus oli  Käkisalmen läänin ja Inkerin alueen väestömuutos. Suuressa muuttoliikkeessä Venäjälle 1651–1660 Käkisalmesta lähti arvioiden mukaan noin 14 000 ja Inkeristä 6 500–7 500 ortodoksia. Lopputulos osoitti, että Ruotsin integraatiopolitiikka oli epäonnistunut ortodoksien kohdalla täydellisesti. Osa alueesta oli tyhjentynyt perääntyvien venäläisjoukkojen vanavedessä lähes kokonaan aiemmasta ortodoksisesta kantaväestöstä. Ortodoksit myös pettyivät Kardisin rauhansopimukseen.
Käkisalmella lähtijöitä oli eniten pohjoisessa, vain itäiset Salmin ja Suojärven pitäjät säilyivät ortodoksienemmistöisinä.[lähde? ] Inkerin alueella lähtijöitä oli eniten läänin itärajan alueilta, läntisessä Inkerissä Itämeren rannikon lähistöllä asuneet suomensukuiset ortodoksiset inkerikot ja vatjalaiset jäivät paikoilleen. Käkisalmen läänissä lähtijöiden tilalle muutti luterilaista väestöä pääosin Savosta, osin myös Viipurin Karjalasta ja Kainuusta. Käkisalmen läänin väestön enemmistö muuttui karjalaa puhuvista ortodokseista suomenkieliseksi luterilaisväestöksi, joka oli osin länsikarjalaista, osin savolaista alkuperää ja vaihtelevassa määrin luterilaiseen kirkkoon siirtynyttä kantaväestöä.[lähde? ] Inkerin alueelle muutettiin pääasiassa Karjalankannaksen ja Savon alueilta, ja tulijoita kutsuttiin myöhemmin äyrämöiksi ja savakoiksi. Vuoden 1675 väestönlaskennan mukaan Inkerin alueelle oli muuttanut noin 5 000 luterilaista.
Sodan väkivaltaisuuksien seurauksena raja-alueen ilmapiiri luterilaisten ja ortodoksien välillä oli kireä. Ortodoksien muuttoliike Venäjälle jatkui vähäisempänä sodan jälkeenkin. Tulijoita myös houkuteltiin rajan toiselle puolella lupaamalla useiden vuosien verovapaus.[lähde? ] Sodan jälkeen Ruotsin vallanpitäjien suhde alueen ortodokseihin jyrkkeni entisestään.
Kirjallisuutta

Fihlman Ensio 1995, Tverin Karjalaan 1600-luvulla paenneet uukuniemeläiset
Kadonnut kirkko ja Alttaripetäjän arvoitus
Kirkinen Heikki 1979, Karjala idän ja lännen välissä
Kuujo – Immonen – Puranen 1958, Kurkijoen kihlakunnan historia
Laasonen Pentti 1976, Pohjois-Karjalan luterilainen kirkollinen kansankulttuuri Ruotsin vallan aikana
Lehtinen Erkki 1961, Hallituksen yhtenäistämispolitiikkaa Suomessa 1600-luvulla
Matikainen Olli 1995, Kurkijoen manaajapappi, Tietolipas 140, SKS
Nenonen Marko 1992, Noituus, taikuus ja noitavainot Ala-satakunnan, Pohjois-Pohjanmaan ja Viipurin Karjalan maaseudulla 1620–1700
Tigerstedt K.K, 1880, Bref från Generalguvernörer och landshöfningar i Finland, förnämst under Drottning Kristinas tid
Tigerstedt K.K. 1880, Ur Per Brahes brefvekxlning, bref från och till Per Brahe
Virtaranta Pertti ja Helmi 1989, Kauas läksit karjalainen
Ruptuurisodan taistelupaikkoja ja tuhoalueita 1656–1658. Venäläisten hyökkäyssuunnat vuonna 1656 merkitty nuolilla.
Suomen puolustusjärjestelyt 1656–1658.
Siirtomaatavarat

Purjealus siirtomaatavarakauppaa harjoittaneen kauppahuoneen tunnuksena Gothassa.
Siirtomaatavarat on vanhentunut yhteis­nimitys eräille tropiikin ja osittain myös subtrooppisen vyöhykkeen kasvi­kunnan tuotteille, joita käytetään varsinkin ravinto- ja nautinto­aineina sekä jonkin verran myös teknisiin tarkoituksiin. Siirto­maa­tavaroiksi on luettu muun muassa kahvi, tee, kaakao, riisi ja mausteet sekä monet hedelmät, lääke- ja väriaineet. Kansainväliseen kauppaan näitä on vanhastaan tuotettu etenkin Kaakkois-Aasiassa, Lähi-idässä, Länsi-Intian saarilla ja Etelä-Amerikassa. Nimitys johtuu siitä, että suurin osa näitä tavaroita tuottavista maista oli aikoinaan siirto­maita.
Wimbledonin tennisturnaus 2015

Vuoden 2015 Wimbledonin tennisturnaus pelattiin 29. kesäkuuta – 12. heinäkuuta 2015 Wimbledonissa, Lontoossa. Se oli kaikkiaan 129. Wimbledonin tennisturnaus ja vuoden kolmas Grand Slam -turnaus. Naisten kaksinpelin puolustava mestari oli Petra Kvitová ja miesten Novak Đoković.
Turnauksen ottelukaavio julkaistiin 26. kesäkuuta 2014.
Naisten kaksinpeliturnauksen voitti Serena Williams ja miesten kaksinpeliturnauksen Novak Đoković.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wimbledonin tennisturnaus 2015 Wikimedia Commonsissa
Vuoden 2016 nuorten talviolympialaisten mitalitaulukko

Vuoden 2016 nuorten talviolympialaisten mitalitaulukko sisältää osan mitaleista ja mitalisteista vuoden 2016 nuorten talviolympialaisista.
Mitalitaulukko

Tilanne 42/70 kilpailun jälkeen. Päivitetty 2024-10-1212. lokakuuta 2024 kello 19.30 (UTC).
Isäntämaa
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sija | Maa |  |  |  | Yht |
| 1. |  Etelä-Korea | 7 | 2 | 2 | 11 |
| 2. |  Yhdysvallat | 6 | 4 | 0 | 10 |
| 3. |  Saksa | 4 | 4 | 4 | 12 |
| 4. |  Venäjä | 3 | 5 | 6 | 14 |
| 5. |  Sveitsi | 3 | 3 | 2 | 8 |
| 6. |  Norja | 2 | 5 | 3 | 10 |
| 7. |  Kiina | 2 | 3 | 2 | 7 |
| 8. |  Japani | 2 | 3 | 0 | 5 |
| 9. |  Ruotsi | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 10. |  Ranska | 2 | 0 | 2 | 4 |
| 11. |  Kanada | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 11. |  Slovenia | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 13. |  Italia | 1 | 2 | 5 | 8 |
| 14. |  Itävalta | 1 | 2 | 4 | 7 |
| 15. |  Latvia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 16. |  Iso-Britannia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 16. |  Ukraina | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 18. |  Australia | 0 | 3 | 1 | 4 |
| 19. |  Tšekki | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 20. |  Unkari | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 21. |  Belgia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 21. |  Uusi-Seelanti | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 23. |  Kazakstan | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 24. |  Alankomaat | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 24. |  Bulgaria | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 24. |  Sekajoukkue | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 24. |  Suomi | 0 | 0 | 1 | 1 |
Eniten henkilökohtaisia mitaleita

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sija | Nimi | Laji |  |  |  | Yht |
| 1. |  River Radamus | Alppihiihto | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 2. |  Aline Danioth | Alppihiihto | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 3. |  Pietro Canzio | Alppihiihto | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 3. |  Manuel Traninger | Alppihiihto | 0 | 1 | 1 | 2 |
Lajeittain > Alppihiihto

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sija | Maa |  |  |  | Yht |
| 1. |  Yhdysvallat | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 2. |  Itävalta | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 3. |  Sveitsi | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 4. |  Italia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 5. |  Saksa | 0 | 0 | 1 | 1 |
| − |  Norja | 0 | 0 | 0 | 0 |
Lajeittain > Tapahtumat

| Tapahtuma | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poikien super-G tulokset |  River Radamus Yhdysvallat (USA) | 1:10,62 |  Pietro Canzio Italia (ITA) | +0,03 |  Manuel Traninger Itävalta (AUT) | +0,41 |
Poikien suurpujottelu tulokset: 
Poikien pujottelu tulokset: 
| Poikien alppiyhdistetty tulokset |  River Radamus Yhdysvallat (USA) | 1:52,87 |  Manuel Traninger Itävalta (AUT) | +0,07 |  Pietro Canzio Italia (ITA) | +0,78 |
| Tyttöjen super-G tulokset |  Nadine Fest Itävalta (AUT) | 1:11,93 |  Julia Scheib Itävalta (AUT) | +0,63 |  Aline Danioth Sveitsi (SUI) | +0,76 |
Tyttöjen suurpujottelu tulokset: 
Tyttöjen pujottelu tulokset: 
| Tyttöjen alppiyhdistetty tulokset |  Aline Danioth Sveitsi (SUI) | 1:55,74 |  Mélanie Meillard Sveitsi (SUI) | +0,38 |  Katrin Hirtl-Stanggassinger Saksa (GER) | +1,51 |
Sekajoukkue  tulokset:
Räsäsen ja Pohjolan oikeudenkäynti

Räsäsen ja Pohjolan oikeudenkäynti koskee tapausta, jossa suomalainen poliitikko Päivi Räsänen on kahdessa erillisessä tapauksessa epäiltynä yhdestä kiihotuksesta kansanryhmää vastaan homoseksuaaleja koskevien kirjoitustensa ja lausuntojensa vuoksi. Oikeudenkäynnin ensimmäinen käsittelypäivä oli 24. tammikuuta 2022. Räsäsen Mieheksi ja naiseksi hän heidät loi – Homosuhteet haastavat kristillisen ihmiskäsityksen -pamfletin julkaisseen Luther-säätiön asiamiehenä toiminutta Juhana Pohjolaa epäiltiin myös kiihotuksesta kansanryhmää vastaan.
Oikeudenkäynnissä on tulkittu olevan kyse sananvapaudesta ja siitä, kuinka sitä voidaan harjoittaa uskonnollisissa julkaisuissa ja mielipiteissä. Toimittaja Jesse Mäntysalon mukaan oikeudenkäynnissä tuomioistuin joutuu tiettävästi ottamaan ensimmäistä kertaa kantaa siihen, voiko Raamatun siteeraaminen olla rikos.
Helsingin käräjäoikeus hylkäsi yksimielisesti kaikki kolme Päivi Räsästä ja Juhana Pohjolaa vastaan nostetut syytteet. Osaa Räsäsen lausumista käräjäoikeus piti homoseksuaaleja loukkaavina mutta ei sananvapauden ulkopuolelle jäävänä vihapuheena. Käräjäoikeus katsoi myös, että syyttäjä oli syytteessään esittänyt Räsäsen sanomaksi useita väitteitä, joita Räsänen ei kuitenkaan ollut sanonut. Räsänen itse arvosteli käräjäoikeuden päätöksen jälkeen syyttäjän ja järjestöjen esittämiä väittämiä, joita hän piti virheellisenä. Hänen mukaansa syyttäjä yritti panna oikeuskäsittelyssä sanoja hänen suuhunsa.
Valtionsyyttäjä Mantila ilmaisi tyytymättömyytensä käräjäoikeuden tuomioon. Hän arvosteli Helsingin käräjäoikeuden tuomion sanamuotoja. Hän piti syyttäjän näkemystä tapauksessa objektiivisena ja arvosteli käräjäoikeuden tulkintaa vääräksi.
Asia oli hovioikeudessa  31. elokuuta ja 1. syyskuuta 2023. Hovioikeus ei muuttanut käräjäoikeuden tuomiota. Hovioikeuden mukaan Räsäsen kirjoitusten tarkoitus ei ollut homojen solvaaminen tai loukkaaminen. Syyttäjä harkitsi "vakavasti" valitusluvan hakemista korkeimmasta oikeudesta, joka myönsikin valitusluvan keväällä 2024.
Tapahtumat

Oikeudenkäynnissä on kyse kesällä 2019 alkaneesta tapahtumasarjasta, jolloin Suomen evankelis-luterilainen kirkko tiedotti olevansa Helsinki Pride -tapahtuman virallinen yhteistyökumppani. Kirkkohallituksen johtoryhmän päätös jakoi piispakuntaa, mutta arkkipiispa Tapio Luoman kerrottiin tukevan päätöstä. Kesäkuussa 2019 Räsänen osoitti Twitterissä kysymyksen arkkipiispalle: ”Miten kirkon oppiperusta, Raamattu, sopii yhteen aatteen kanssa, jossa häpeä ja synti nostetaan ylpeyden aiheeksi?”.
Twiitin tarkoituksena oli kritisoida luterilaisen kirkon osallistumista Pride-tapahtumaan. Räsänen liitti twiittiin valokuvan neljästä Roomalaiskirjeen jakeesta, jossa homoseksuaalinen toiminta yhdistetään häpeään. Räsänen kertoo olleensa ennen twiitin kirjoittamista ahdistunut luterilaisen kirkon tilasta. Hänen mielestään kirkon toiminnan ja Raamatun opetuksen välillä oli selvä ristiriita.
Räsänen ei omien sanojensa mukaan ole halunnut loukata ihmisarvoa tai oikeuksia. Räsänen on korostanut, että homoseksuaaleilla on yhtälailla samat ihmisoikeudet kuin kaikilla muillakin. Räsänen on perustellut kantaansa kristillisellä vakaumuksellaan.
Tapahtumat > Twiitin tutkinta

Twiitistä tehtiin rikosilmoitus ja poliisin vihapuhetutkintaryhmä aloitti elokuussa 2019 Räsäsen Twitter-viesteistä esitutkinnan.  Ilmoittajan mukaan viesti on vähemmistöihin kohdistuva suvaitsemattomuuden ilmaus. Tapauksesta käytiin runsaasti keskustelua ja Räsästä kuulusteltiin 1. marraskuuta 2019 viestin takia Pasilan poliisitalolla neljä tuntia. Räsäsen mukaan kuulustelut olivat perusteelliset ja kuulustelupöydällä oli myös Raamattu. Räsäsen mukaan kuulusteluissa kysyttiin, olisiko hän valmis poistamaan twiitit sosiaalisesta mediasta. Kertomansa mukaan Räsänen ei suostunut pyyntöön vaan vetosi Raamattuun uskonsa ja elämänsä perustana.
Räsäsen mukaan poliisikuulusteluissa käytiin läpi twiitin sanavalinnat, ajoitus ja motivaatio. Kuulusteluissa käytiin läpi Roomalaiskirjeen ensimmäistä lukua ja sen kontekstia. Kuulusteluissa tiedusteltiin myös Roomalaiskirjeen pääsanomaa.
Tapahtumat > Uudet rikosilmoitukset

Helsinkiläinen pastori Harri Meronen teki twiitti-tutkinnan uutisoinnin jälkeen Räsäsestä uusia rikosilmoituksia. Ensimmäisen rikosilmoituksen hän teki elokuussa 2019 ja seuraavat kaksi maaliskuussa 2020. Puheet solvasivat Merosen mukaan ihmisyyttä ja ihmisarvoa.
1: Räsäsen vuonna 2004 kirjoittama pamfletti Mieheksi ja naiseksi hän heidät loi – Homosuhteet haastavat kristillisen ihmiskäsityksen. Pamfletti on Raamattuun ja sen tulkintaan liittyvä, seksuaalisuutta ja avioliittoa koskeva kannanotto. Merosen mukaan pamfletti oli disinformaatiota ja vihapuhetta, joka ylläpitää homovihaa yhteiskunnassa.
2: Rikosilmoitus koskee Räsäsen esiintymistä Ruben Stillerin Mitä Jeesus ajatteli homoista? -radio-ohjelmassa Yleisradion Puhe-kanavalla. Radiohaastattelussa toimittaja Stiller heitti Räsäsen kommentoitavaksi kärjekkään hypoteettisen väitteen: Jos homoseksuaalisuuden voitaisiin osoittaa olevan geeniperinnäistä, millä tavalla se vaikuttaisi Räsäsen näkemykseen homoseksuaaleista. Rikosilmoituksen mukaan Räsäsen puheissa oli liitännäisyyksiä natsien käyttämään homofobismi-propagandaan.
3: Rikosilmoitus koskee Räsäsen esiintymistä Yökylässä Maria Veitola -ohjelmassa. Rikosilmoituksessa vedottiin muistikuviin, joiden mukaan Räsänen olisi ohjelmassa sanonut homoseksuaalisuutta perversioksi.
Tapahtumat > Tutkimattajättämispäätökset

Twiitin osalta poliisi teki tutkimattajättämispäätöksen, sillä poliisin mukaan asiassa ei ollut syytä epäillä rikosta. Tutkinta lopetettiin, koska Räsäsen puheet olivat arvoasetelmia eikä niiden tarkoitus ollut loukata tai panetella homoseksuaaleja. Tutkinnanjohtajan mukaan Räsänen ei puhunut homoseksuaalisuuden biologiasta vaan siitä, millaisia ilmenemismuotoja syntiinlankeemus on luomakunnassa saanut aikaan. Räsästä ei siksi ollut syytä epäillä homoseksuaalien solvaamisesta.
Pamfletin osalta poliisi päätti, ettei asiassa käynnistetä esitutkintaa. Poliisin mukaan asiassa ei ollut syytä epäillä rikosta, koska pamflettia ei voitu tulkita kiihottamiseksi kansanryhmää vastaan. Tutkinnanjohtajan mielestä kyse oli Räsäsen uskonnollisiin arvoihin ja uskonnollisiin käsityksiin perustuvista mielipiteistä.
Radio-ohjelman osalta poliisi päätti niin ikään, ettei asiassa käynnistetä esitutkintaa. Tutkinnan lopettamispäätöksessä vedottiin haastattelutilanteeseen. Tutkinnanjohtajan mukaan on ymmärrettävää, että Räsäsen lausumat voivat kontekstistaan irrotettuna näyttäytyä häiritsevinä, epäasiallisina ja huolestuttavina. Tutkinnanjohtajan mukaan lausumien tarkastelu kontekstissa ei tue rikosepäilyä. Tutkinnanjohtajan mukaan EIT:n vakiintuneen tulkintalinjan mukaan yksittäisten lausumien tarkasteleminen kontekstistaan irrallaan on kiellettyä.
Tapahtumat > Valtakunnansyyttäjän tutkintamääräykset

Valtakunnansyyttäjä Raija Toiviainen määräsi 4. marraskuuta 2019 Helsingin poliisilaitoksen suorittamaan esitutkinnan koskien Räsäsen ja Pohjolan vuonna 2004 julkaisemaa pamflettia. Poliisin päätöksen jälkeen valtakunnansyyttäjä oli saanut yhteydenoton, jossa asiaa pyydettiin arvioimaan uudelleen. Valtakunnansyyttäjän mukaan oli syytä epäillä, että asiassa on syyllistytty kiihottamiseen kansanryhmää vastaan. Syyttäjälaitoksen mukaan valtakunnansyyttäjä punnitsi keskenään sananvapautta, uskonnonvapautta ja syrjimättömyyttä koskevia perus- ja ihmisoikeuksia toisin kuin poliisi. Toiviaisen mukaan epäilty rikos ei myöskään ollut vanhentunut, vaikka alkuperäinen julkaisu oli tehty jo 15 vuotta aiemmin, sillä julkaisu oli yhä saatavilla ja levitettävissä.
Maaliskuussa 2020 valtakunnansyyttäjä määräsi oikeudellaan kaksi uutta esitutkintaa koskien Räsäsen puheita Stillerin tv-ohjelmassa ja vierailusta Maria Veitolan tv-ohjelmassa.
Tapahtumat > Toinen tutkintakierros > Radio-ohjelma

Stillerin radio-ohjelmaa koskeva tutkinta käynnistettiin elokuussa 2020. Räsänen kiisti syyllistyneensä rikokseen saati solvanneensa vähemmistöjä. Räsänen koki osallistuneensa toimittajan persoonan vahvasti sävyttämään puheohjelmaan, jossa oli runsaasti huumoria ja tilannekomiikkaa. Räsäsen mukaan Stiller esitti ohjelmassa kaikenlaista spekulointia ja heitti kuvitteellisia väitteitä, joita Räsänen oli kommentoinut. Räsäsen mukaan tuoreimmat tutkimukset olivat osoittaneet, että mahdollinen geneettinen perimä homoseksuaalisuudessa ”on aika pieni”.
Tapahtumat > Toinen tutkintakierros > Pamfletti

Poliisi pyysi Räsäseltä myös näkemystä THL:n lausuntoon, jonka mukaan homoseksuaalisuutta pidetään osana normaalia seksuaalisuuden kirjoa, ei fyysisenä tai psyykkisenä sairautena tai niihin verrattavana häiriönä. Räsänen painotti kannanottonsa ja synti-käsityksen teologisuutta ja sanoi suhtautuvansa avoimesti siihen, minkälaisia selityksiä tiede löytää homoseksuaalisuudelle.
Kysymykseen homoseksuaalin mahdollisuudesta muuttua halutessaan heteroksi, Räsänen kertoi pitävänsä tätä mahdollisena. Räsänen ei kuitenkaan ole uskonut siihen, että mikään vaatimus auttaisi siinä tai että olisi oleellista pyrkiä muuttamaan homoseksuaaleja tai vaatia heitä tekemään heteroseksuaalisia tekoja.
Tapahtumat > Syytteiden nosto

Valtakunnansyyttäjä nosti 29. huhtikuuta 2021 syytteen Räsästä vastaan kolmesta kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ja Pohjolaa vastaan kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Valtakunnansyyttäjä jätti nostamatta syytteen epäilystä Veitolan ohjelmassa. Valtakunnansyyttäjän arvion mukaan teko olisi kokonaisuutena arvioiden vähäinen ja siksi esitutkinnan loppuunsaattaminen oli tarpeetonta.
Oikeudenkäynti

Räsäsen ja Pohjolan oikeudenkäynnin pääkäsittely alkoi Helsingin käräjäoikeudessa maanantaina 24. tammikuuta 2022. Oikeudenkäynnissä on tulkittu olevan kyse sananvapaudesta ja siitä, kuinka sitä voidaan harjoittaa uskonnollisissa julkaisuissa ja mielipiteissä. Räsänen on kiistänyt syytteet ja nähnyt tehtävänään olevan sanan- ja uskonnonvapauden puolustaminen. Räsänen on mielestään puolustanut Raamattuun perustuvaa ajattelua ja kristillistä opetusta.
Oikeudenkäynti > Syytteet

Räsäsen syytteet koskevat hänen kirjoittamaansa perhepoliittista kirjoitusta, twiittiä ja radiohaastattelua. Pamfletin osalta Juhana Pohjola on syytteessä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Valtionsyyttäjä Anu Mantila sanoo, että Räsäsen lausunnoilla on haluttu muokata mielipiteitä homoseksuaaleja syrjiviksi.
Pamfletti: Syyttäjän mukaan Räsänen on väittänyt, että homoseksuaalisuus on tieteellisesti todistettu psykoseksuaalisen kehityksen häiriö. Syyttäjän mukaan puheet loukkaavat ihmisarvoa, ovat omiaan aiheuttamaan suvaitsemattomuutta ja jopa vihaa homoseksuaaleja kohtaan. Syyttäjän mukaan ilmaisu "geneettinen rappeuma, sairautta aiheuttava geeni" antaa ymmärtää, että homoseksuaali ei ole alun perin Jumalan luoma kuten heteroseksuaali.
Twiitti: Räsästä syytettiin vuonna 2019 julkaistusta Pride-kulkueeseen liittyvästä twiitistä. Räsänen julkaisi twiitin yhteyteen jakeita Raamatun vanhasta käännöksestä.
Radiohaastattelu: Syyttäjän mukaan Räsäsen ohjelmassa antamaa vastaus solvaa homoja. Syyttäjän mukaan Räsänen on antanut ymmärtää, että jos homoseksuaalisuus olisi geneettinen ominaisuus, se olisi sairautta aiheuttava geneettinen rappeuma. Syyttäjän mukaan Räsäsen lausumat täyttävät rikoksen tunnusmerkistön, ja niissä solvataan homoseksuaaleja.