stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kassel Huskies
Pelaajat

(Tilanne 12. maaliskuuta 2025)
| Maalivahdit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 30 |  | Alexander Pankraz | R | Juniori | Kassel, Saksa |
| 31 |  | Brandon Maxwell | L | 2025 | Winter Park, Florida, Yhdysvallat |
| 33 |  | Philipp Maurer | R | 2025 | Landshut, Saksa |
| 37 |  | Christopher Gibson | L | 2025 | Karkkila, Suomi |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 7 |  | Joel Keussen | R | 2025 | Duisburg, Saksa |
| 22 |  | Marco Müller (A) | R | 2025 | Heilbronn, Saksa |
| 28 |  | Ben Stadler | L | Juniori | Straubing, Saksa |
| 36 |  | Yannic Seidenberg | L | 2025 | Villingen-Schwenningen, Saksa |
| 47 |  | Andrew Bodnarchuk (A) | L | 2025 | Drumheller, Alberta, Kanada |
| 55 |  | Tim Bender | L | 2025 | Mannheim, Saksa |
| 63 |  | Maximilian Faber (A) | R | 2025 | Hagen, Saksa |
| 82 |  | Marc-Olivier Duquette | L | 2025 | Chateauguay, Québec, Kanada |
| 95 |  | Markus Freis | R | 2025 | Krefeld, Saksa |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 5 |  | Christian Schiling | L | H | Juniori | Dortmund, Saksa |
| 8 |  | Oleg Tschwanow | L | H | 2025 | Berliini, Saksa |
| 10 |  | Henri Kanninen | L | H | 2025 | Jyväskylä, Suomi |
| 11 |  | Jake Weidner (C) | L | KH | 2025 | Grand Valley, Ontario, Kanada |
| 24 |  | Alec Ahlroth | L | H | 2025 | Wilhelmshaven, Saksa |
| 26 |  | Yannik Valenti | R | OLH | 2025 | Bad Tölz, Saksa |
| 29 |  | Brandon Cutler | L | KH / VLH | 2025 | Spruce Grove, Alberta, Kanada |
| 34 |  | Clemens Sager | L | H | Juniori | Augsburg, Saksa |
| 65 |  | Hunter Garlent | R | KH | 2026 | St. Catharines, Ontario, Kanada |
| 66 |  | Darren Mieszkowski | L | H | 2025 | Bietigheim-Bissingen, Saksa |
| 68 |  | David Wolf | L | LH | 2025 | Düsseldorf, Saksa |
| 71 |  | Tristan Keck | L | VLH | 2026 | Morris, Manitoba, Kanada |
| 81 |  | Ryan Olsen | R | KH | 2026 | Delta, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 84 |  | Louis Brune | R | H | 2025 | München, Saksa |
| 89 |  | Hans Detsch | L | VLH | 2025 | Landsberg am Lech, Saksa |
| 91 |  | Dominic Turgeon | L | KH | 2025 | Pointe-Claire, Québec, Kanada |
| 96 |  | Simon Thiel | L | H | 2025 | Mannheim, Saksa |
Pelaajat > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Todd Woodcroft
Apuvalmentaja: Petteri Väkiparta
Maalivahtivalmentaja: Sinisa Martinovic
Fysiikkavalmentaja: Jörn Perlwitz
Huoltopäällikkö: Brent Davis
Huoltopäällikkö: Fabian Körber
Toimitusjohtaja: Paul Sinizin
Urheilutoimenjohtaja: Daniel Kreutzer
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kassel Huskies Wikimedia Commonsissa
Viralliset kotisivut
Kiiminki

| Kiiminki Kiminge> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Oulu |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  65°07′50″N, 025°46′30″E
Maakunta:  Pohjois-Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Oulun seutukunta
Kuntanumero:  255
Hallinnollinen keskus:  Kiimingin kirkonkylä
Perustettu:  1858
– emäpitäjä:  Ii
Liitetty:  2013
– liitoskunnat:  Oulu Haukipudas Oulunsalo Yli-Ii Kiiminki
– syntynyt kunta:  Oulu
Pinta-ala:  339,02 km²  (1.1.2012)
– maa:  326,84 km²
– sisävesi:  12,18 km²
Väkiluku:  13 320   (31.12.2012)
– väestötiheys:  40,75 as./km² (31.12.2012)
Kiimingin keskustaa
Kiiminki (ruots. Kiminge) on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa, noin 20 kilometriä Oulusta koilliseen. Oulun kaupunki sekä Kiimingin, Haukiputaan, Oulunsalon ja Yli-Iin kunnat yhdistyivät vuoden 2013 alussa uudeksi Oulun kaupungiksi. 1. tammikuuta 2013 tehdyn kuntaliitoksen jälkeen Kiiminki ja Jääli (entinen Kiimingin kunnan taajama) muodostavat Kiimingin ja Jäälin suuralueet osana Oulun suuralueverkostoa.
Entisen kunnan alueella asui lakkauttamishetkellä 13 320 ihmistä ja sen pinta-ala on 339,02 km2, josta 12,18 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 40,75 asukasta/km2. Kiimingin viimeisenä kunnanjohtajana oli Jukka Weisell.
Kiimingin naapurikunnat olivat Haukipudas, Oulu ja Ylikiiminki. Vuoden 1965 alussa lakkautettu Oulujoen kunta oli myös naapurikunta.
Historia > Väkiluvun kehitys

Kiimingin väkiluvun kehitys 1870-luvulta nykypäivään:
| --- | --- |
 1870: 1 222  1880: 1 370  1890: 1 666  1900: 1 708  1910: 1 852  1920: 2 360  1930: 2 504  1940: 2 422  1950: 2 655  1960: 2 750  1970: 3 001  1980: 5 937  1990: 8 295  1998: 9 759 :  1. tammikuuta 2002: 10 791  1. tammikuuta 2003: 11 113  1. tammikuuta 2004: 11 400  1. tammikuuta 2005: 11 778  1. tammikuuta 2006: 12 108  1. tammikuuta 2007: 12 351  1. tammikuuta 2008: 12 448  1. tammikuuta 2009: 12 766  1. tammikuuta 2010: 12 966  1. tammikuuta 2011: 13 088  1. tammikuuta 2012: 13 252
Luonto

Kiimingin maisemia luonnehtivat tasaiset metsämaat ja laajat suot. Kiimingin kallioperä kuuluu Pohjois-Pohjanmaan liuskevyöhykkeeseen, jonka hallitsevia kivilajia ovat fylliitit. Kunnan halki kulkee niin sanottu Kiimigin liuskejakso, josta on tavattu muun muassa kupari- ja rautamalmia sekä volframia sisältävää scheeliittiä. Kunnan keskiosissa on ohuita kalkkikivikerrostumia.
Maalajeista yleisin on moreeni. Soraa ja hiekkaa on etenkin Kiiminkijoen eteläpuolella Jolosjoen varrella ja Kotajärven seudulla. Pienistä harjukummuista muodostuva Kiiminkijoen eteläpuolinen harjujakso alkaa Ylikiimingin itärajalta ja kaartuu Kiimingin läpi Haukiputaan puolelle. Kiiminkijoen alajuoksulla Haukiputaan, Kiimingin ja Ylikiimingin kuntien alueella kallioperässä vallitsevat fylliitti, kiilleliuske, kiillegneissi ja kvartsi-maasälpäliuske. Kotajärven harjuesiintymä on lyhyt neljän harjun muodostelma, johon liittyy Perämeren rannikolle ulottuva hiekkakenttä. Moreeni on laajoilla alueilla turpeen peitossa. Kiimingin kasvullisesta metsämaasta on 50-60% kuusimetsää, mikä on harvinaista muuten mäntyvaltaisella Pohjois-Pohjanmaalla. Kallioperän kalkin ansioista Kiimingin kasvillisuus on rehevää. Kirkonkylän pohjoispuolella on kalkkikivialuetta, missä kasvaa harvinaista tikankonttia. Tikankontti on myös Kiimingin nimikkokasvi. Kunnan maa-alasta noin puolet on suota. Suotyypeistä yleisin on räme, mutta varsinkin kalkkialueille on runsaasti lettoja.
Kiiminki on tasaista lakeutta, jossa korkeuserot ovat yleensä alle 10m. Länsiosassa maanpinta on kauttaaltaan 50m:n tason alapuolella, itäosassa maanpinta nousee 60-70m tienoille. Vaihtelevinta maaston on Kotajärven ja Kiiminkijoen eteläpuolella kulkevan harjulaakson alueella.  Kunnan korkein kohouma on Rukavaara (80 m) Hannuksen eteläpuolella.
Kiiminkiä halkoo kaakosta luoteeseen Kiiminkijoki, joka levittäytyy paikoin puolen kilometrin levyiseksi virraksi sulkien sisäänsä useita saaria. Kiiminkijoessa on monia koskia, joista huomattavin on Koitelinkoski. Kiiminkijoki kuuluu kansainväliseen Project Aqua-vesiensuojeluohjelmaan. Kansainvälisestikin harvinaisena vesistöalueena Kiiminkijoki on kokonaisuudessaan sisällytetty Natura2000 –ohjelmaan.
Kunnan alueella on useita järviä. Pohjoisrajalla olevista järvistä Kotajärvi, Tervajärvi ja Loukkojärvi laskevat Kiiminkijokeen Haukiputaan puolella. Eteläosan järvistä Nurmijärvi kuuluu Kiiminkijoen vesistöalueeseen, mutta  Saarijärvi ja Jäälinjärvi virtaavat mereen Oulun pohjoispuolitse Kalimenojaa pitkin.
Vaakuna

Kunnan vaakunan vihreä väri kuvaa maa- ja metsätalouden valta-asemaa ja vuolinraudat käsityöperinnettä. Vaakunan laatijat ovat Olof Eriksson ja Oskari Jauhiainen. Kiimingin kunnanvaltuusto on hyväksynyt vaakunan 17.6.1968 ja sisäasiainministeriö vahvistanut sen 1.10.1968.
Kylät

Kiimingin kylien asukasluvut olivat 31. joulukuuta 2004:
Kirkonkylä (4 025 asukasta)
Alakylä (925)
Hannus (322)
Huttukylä (456)
Jääli (4 880)
Tirinkylä (515)
Ylikylä (655)
Kyliä jotka kuuluvat yo. alueisiin
Haipuskylä
Välikylä
Nähtävyydet

Oskari Jauhiaisen museo
Koitelinkoski
Kiimingin kirkko
Koiteli
Siiran museo
Huttukylän museo
Koulut

Kiimingissä ja sen kylissä on lukuisia ensimmäisen ja toisen asteen oppilaitoksia. Kiimingin kirkonkylällä on Kiimingin lukio, Kiiminkijoen koulu sekä Kiiminkipuiston koulu. Jäälissä sijaitsevat Jäälin koulu (luokat 1–4) ja Laivakankaan koulu (luokat 5–9).
Liikenne

Kiiminkiä palvelevat joukkoliikennelinjat 34, 35, 35N, 38, 38A, 38AB, 38B, 38J, 38JL, 38BJ ja 38Y (ajalla 12.8.2020–6.6.2021).
Ruokakulttuuri

Kiimingin pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla lihavelli eli ohra- tai vehnäjauhoilla suurustettu lihakeitto.
Tunnettuja kiiminkiläisiä

| --- | --- |
 Arttu Alasiurua, jääkiekkoilija  Mikko Alatalo, muusikko ja poliitikko  Eetu Apila, jääkiekkoilija  Siri Eskola, pesäpalloilija  Kristiina Hanhirova, toimittaja  Ville Heikkala, jääkiekkoilija  Oskari Jauhiainen, kuvanveistäjä  Samuel Jukuri, jääkiekkomaalivahti  Veikko Juntunen, sanoittaja ja säveltäjä  Jalmari Karjalainen, jääkärikapteeni  Mika Koivisto, jääkiekkoilija  Petri Koivisto, jääkiekkomaalivahti  Matti Lamberg, jääkiekkoilija  Mikko Lehtonen, jääkiekkoilija  Eveliina Lämsä, pesäpalloilija  Eljas Lönnrot, pappi ja valtiopäivämies  Niko Mikkola, jääkiekkoilija :  Aleksi Mäkelä, jääkiekkoilija  Samuli Naamanka, sisustusarkkitehti  Eetu Paasovaara, jääkiekkoilija  Jaakko Pelkonen, kirjailija  Juuso Runtti, maanviljelijä, maallikkosaarnaaja ja poliitikko  Jarmo Saarela, raviohjastaja  Tapio Sipilä, painija  Arvi Sänkiaho, toimittaja  Miika Takkula, jalkapalloilija  Tuukka Tieksola, jääkiekkoilija  Mimmu Tihinen, kirjailija  Oskari Tuohimaa, kuvataiteilija  Janne Tuohino, ralliautoilija  Joonatan Väisänen, rap-artisti, tubettaja  Mika Väisänen, pesäpalloilija  Martti Väänänen, rakennusmestari
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiiminki Wikimedia Commonsissa
Kiiminki
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Kirkonkylä  Alakylä  Haipuskylä  Hannus  Huttukylä  Jääli  Tirinkylä  Välikylä  Ylikylä 
Muuta Kiiminkiin liittyvää:  Jäälihalli  Kirkko  Oskari Jauhiaisen museo  Oulun radio- ja televisioasema 
Joet ja kosket:  Jolosjoki  Kiiminkijoki  Koitelinkoski 
Järvet:  Jäälinjärvi  Kalimeenlampi  Lylykkäänjärvi 
| n k Pohjois-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Alavieska  Haapajärvi  Haapavesi  Hailuoto  Ii  Kalajoki  Kempele  Kuusamo  Kärsämäki  Liminka  Lumijoki  Merijärvi  Muhos  Nivala  Oulainen  Oulu  Pudasjärvi  Pyhäjoki  Pyhäjärvi  Pyhäntä  Raahe  Reisjärvi  Sievi  Siikajoki  Siikalatva  Taivalkoski  Tyrnävä  Utajärvi  Vaala  Ylivieska 
Entiset kunnat:  Haukipudas  Himanka  Kestilä  Kiiminki  Kuivaniemi  Oulujoki  Oulunsalo  Paavola  Pattijoki  Piippola  Pulkkila  Rantsila  Rautio  Revonlahti  Ruukki  Saloinen  Temmes  Vihanti  Yli-Ii  Ylikiiminki 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Yle 
Kiimingin kirkko
Kiimingin kunnanrajat vuoden 1960 tilastokartassa
Dresdner Eislöwen

| Dresdner Eislöwen |
| --- | --- |

Perustettu:  2000
Kaupunki:   Dresden, Saksa
Kotiareena:  EnergieVerbund Arena
– kapasiteetti:  4 412
Sarjataso:  DEL2
Värit:           
Toimitusjohtaja:   Matthias Roos
Päävalmentaja:   Niklas Sundblad
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Dresdner Eislöwen on saksalainen jääkiekkojoukkue Saksin osavaltiosta Dresdenistä. Joukkue on perustettu vuonna 2000 ja se pelaa Saksan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla DEL2-liigassa. Perustamisen jälkeen joukkue pelasi kauteen 2007-2008 asti maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Oberligassa, kunnes onnistui nousemaan. Joukkue on pelannut tuosta kaudesta lähtien 2. Bundesligassa vaihtelevin menestyksin. Kaudella 2012-2013 joukkueessa pelasi SM-liigastakin tuttuja miehiä kaksi, Sami Kaartinen ja saksalainen Jan Benda.
Pelaajat

| Maalivahdit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 30 |  | Danny aus den Birken | L | 2025 | Düsseldorf, Saksa |
| 51 |  | Marvin Berbner | L | Juniori | Mannheim, Saksa |
| 55 |  | Paul Stocker | L | Juniori |  |
| 62 |  | Janick Schwendener | L | 2026 | Chur, Sveitsi |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 2 |  | Jacob Friend | L | 2025 | Clarington, Ontario, Kanada |
| 23 |  | Oliver Granz | L | 2026 | Landshut, Saksa |
| 24 |  | Simon Karlsson | R | 2026 | Karlskrona, Ruotsi |
| 25 |  | Tariq Hammond | L | 2025 | Calgary, Alberta, Kanada |
| 33 |  | David Suvanto | L | 2026 | Hedemora, Ruotsi |
| 56 |  | Felix Krüger | L | 2027 | Dresden, Saksa |
| 71 |  | Samuel Schindler | R | 2025 | Plzeň, Tšekki |
| 75 |  | Bruno Riedl | L | 2025 | Halle, Saksa |
| 77 |  | Arne Uplegger | L | 2025 | Bad Muskau, Saksa |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 3 |  | Mitch Wahl | R | KH / OLH | 2025 | Seal Beach, Kalifornia, Yhdysvallat |
| 9 |  | Drew LeBlanc | L | KH | 2026 | Duluth, Minnesota, Yhdysvallat |
| 12 |  | Andrew Yogan | L | KH / VLH | 2026 | Coconut Creek, Florida, Yhdysvallat |
| 16 |  | Vincent Hessler | R | OLH / P | 2025 | Berliini, Saksa |
| 19 |  | Niklas Postel | L | H | 2025 | Schongau, Saksa |
| 20 |  | Matthias Pischoff | R | H | 2025 | Solingen, Saksa |
| 21 |  | Matej Mrazek | L | VLH | 2025 | Neratovice, Tšekki |
| 27 |  | Dane Fox | L | H | 2026 | Chatham, Ontario, Kanada |
| 32 |  | Ricardo Hendreschke | L | H | 2025 | Dresden, Saksa |
| 44 |  | Nicolas Schindler | L | H | 2025 | Plzeň, Tšekki |
| 47 |  | Sebastian Gorčík | L | VLH | 2027 | Rýmařov, Tšekki |
| 53 |  | Yannick Drews | L | KH | 2025 | Regensburg, Saksa |
| 63 |  | David Rundqvist | L | KH | 2026 | Karlstad, Ruotsi |
| 74 |  | Tomas Sykora | R | VLH | 2025 | Banská Bystrica, Slovakia, Tšekkoslovakia |
| 88 |  | Johan Porsberger | R | OLH | 2025 | Östersund, Ruotsi |
| 91 |  | Travis Turnbull (C) | R | KH | 2026 | Chesterfield, Missouri, Yhdysvallat |
| 92 |  | Tomáš Andres | R | KH | 2027 | Ústí nad Labem, Tšekki |
Pelaajat > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Niklas Sundblad
Apuvalmentaja: Petteri Kilpivaara
Huoltopäällikkö: Franz Göthel
Toimitusjohtaja: Matthias Roos
Joukkueenjohtaja: Steven Rupprich
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Saksan jääkiekko
| --- | --- |
DEL: Adler Mannheim · Augsburger Panther · DEG Metro Stars · EHC München · Eisbären Berlin · ERC Ingolstadt · Grizzly Adams Wolfsburg · Hamburg Freezers · Iserlohn Roosters · Krefeld Pinguine · Kölner Haie · Nürnberg Ice Tigers · SERC Wild Wings · Straubing Tigers
DEL2: Bietigheim Steelers · Dresdner Eislöwen · Eispiraten Crimmitschau · ESV Kaufbeuren · EV Landshut · Fischtown Pinguins · Heilbronner Falken · Lausitzer Füchse · Ravensburg Tower Stars · EC Bad Nauheim · SC Riessersee · Starbulls Rosenheim
Oberliga Nord: Hannover Scorpions · EHC Timmendorfer Strand 06 · Hannover Indians · Rostock Piranhas · Hamburger SV · EC Harzer Falken · Adendorfer EC · Hamburg Crocodiles · GEC Ritter Nordhorn
Oberliga Ost: Icefighters Leipzig · Black Dragons Erfurt · Saale Bulls Halle · EHV Schönheide 09 · Tornado Niesky · FASS Berlin · Wild Boys Chemnitz · EHC Jondorfer Falken
Oberliga Süd: Selber Wölfe · EHC Freiburg · Tölzer Löwen · EHC Bayreuth · EHC Klostersee · EC Peiting · EV Füssen · Erding Gladiators · EV Regensburg · Deggendorf Fire · Blue Devils Weiden · Mighty Dogs Schweinfurt
Oberliga West: EC Kassel Huskies · ESC Moskitos Essen · Füchse Duisburg · Grefrather EG · Hammer Eisbären · Herner EV 2007 · Königsborner JEC · Löwen Frankfurt · Neusser EV · Ratinger Ice Aliens
Maajoukkue: Saksan jääkiekkomaajoukkue · Saksan naisten jääkiekkomaajoukkue · Saksan jääkiekkoliitto
Ayobami Adebayo

Ayobami Adebayo vuonna 2018.
Ayọ̀bámi Adébáyọ̀ (s. 1988 Lagos) on nigerialainen kirjailija.
Adébáyọ̀n esikoisromaani Älä mene pois (Stay with me) ilmestyi vuonna 2017. Teos oli ehdolla muun muassa Bailey's Women's Prize for Fiction -palkinnon ja Wellcome Book Prize -palkinnon saajaksi.
Adébáyọ̀ on suorittanut maisterintutkinnon englanninkielisestä kirjallisuudesta Obafemi Awolowo -yliopistossa Ifessä ja luovan kirjoittamisen maisterintutkinnon University of East Angliassa Norwichissa.
Seututie 531

| Seututie 531> Palokankaantie, Kotalahdentie |
| --- | --- |
Maa:  Suomi
Tieluokka:  seututie
Omistaja:  Suomen valtio
Tienpitäjä:  Väylävirasto
Pituus:  20 km
Alkupiste:  Salminen, Suonenjoki
Päätepiste:  Kotalahti, Leppävirta (20 km)
Päällyste:  asfaltti
Kaistaluku:  2
Seututie 531 on Pohjois-Savossa kulkeva seututie. Tie kulkee Suonenjoen Salmisesta Leppävirran Kotalahteen. Seututie on noin 20 kilometriä pitkä ja tie on myös tärkeä tieyhteys Suonenjoen ja Leppävirran välillä.
Reitti ja tieyhteydet

Salminen (valtatie 9)
Lempyy (yhdystie 16221)
Kelttu (yhdystie 16219)
Kotalahti (valtatie 5)
Suuronen

Suuronen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Aleks Suuronen (s. 1880), katajaisten puuastioiden valmistaja
Antti Suuronen (1888–1939), jääkärivääpeli
Ilona Juutilainen-Suuronen (1897–1992), suomalainen harpunsoittaja
Kalevi Suuronen (s. 1953), surmanajaja
Kalle Suuronen (1901–1951), antiikin kirjallisuuden suomentaja
Kerttu Suuronen (1907–1992), näytelmäkirjailija
Matti Suuronen (1933–2013), arkkitehti
Minna Suuronen (s. 1968), näyttelijä
Onni Suuronen (1923–2014), surmanajaja
Philip Suuronen (1864–1909), lakimies, eduskunnan ensimmäinen sihteeri
Raimo Suuronen (s. 1954), näytelmäkirjailija ja muusikko
Seppo Suuronen, Erä-lehden ent. päätoimittaja
Seppo Suuronen (s. 1960), ravivalmentaja
Toni Suuronen (s. 1995), jääkiekkoilija
Topi Suuronen (s. 1977), toimittaja ja muusikko
Vesa Suuronen (s. 1948), jalkapalloilija
Väinö Suuronen (1887–1956), yritysjohtaja, kauppaneuvos.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Seututie 552

| Seututie 552> Keiteleentie, Vesannontie, Pielavedentie |
| --- | --- |
Maa:  Suomi
Tieluokka:  seututie
Omistaja:  Suomen valtio
Tienpitäjä:  Väylävirasto
Pituus:  26 km
Alkupiste:  Niinivedenpää, Vesanto
Päätepiste:  Keitele (26 km)
Päällyste:  asfaltti
Kaistaluku:  2
Seututie 552 on Pohjois-Savossa kulkeva seututie. Tie kulkee Vesannon Niinivedenpäästä Keiteleen keskustaajamaan. Tien nopeusrajoitus vaihtelee viidestäkymmenestä kahdeksaankymmeneen kilometriin tunnissa.
Reitti ja tieyhteydet

Niinivedenpää (seututie 551)
Hamula (yhdystie 16009)
Leppäselkä (yhdystie 16035)
Hietalahti (yhdystie 16009)
Keitele (yhdystie 19035)
Keitele (kantatie 77)
Lapuan päiväkäsky

Lapuan päiväkäsky oli oikeistoradikaali lehti, joka suhtautui lapuanliikkeeseen läheisesti. Se perustettiin 28. elokuuta 1931 lyhyen aikaa ilmestyneen Fascisti-lehden tilalle ja lakkautettiin Mäntsälän kapinan seurauksena maaliskuussa 1932. Sitä toimittivat pankinjohtaja Iivari Koivisto ja opettaja Kustaa Latvala. Lapuan päiväkäskyn journalistinen taso oli heikko, kuten muissakin oikeistoradikaaleissa lehdissä, poikkeuksena IKL:n suurimmat lehdet. Aiheet kiinnostivat harvoja.
Aiheesta muualla

Lapuan päiväkäsky, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kurier

| Kurier |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
ISSN:  ISSN 1563-5058 ja 2308-0973
Levikki:  108 000 (2019)
Perustettu:  1954
Kotimaa:  Itävalta
Ilmestymistiheys:  päivittäin
Kieli:  saksa
Aiheesta muualla
OCLC
Kotisivu
Kurier on itävaltalainen päivittäin ilmestyvä sanomalehti, joka on perustettu vuonna 1954. Toimitukselliselta linjaltaan se on liberaali. Lehden osakkeista hieman yli 50 prosenttia omistaa Raiffeisen Bank -konserni ja noin neljänneksen osuudet omistavat Funke Media Group sekä miljardööri René Benko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kurier Wikimedia Commonsissa
Lehden verkkosivut (saksaksi)
Julie Derron

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Julie Derron vuonna 2018. |  Julie Derron vuonna 2018. |  Julie Derron vuonna 2018. |  |
Naisten triathlon
Maa:   Sveitsi
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Pariisi 2024 | yksilökilpailu |  |
Julie Derron (s. 10. syyskuuta 1996) on sveitsiläinen triathlonisti. Hän saavutti Pariisin olympialaisissa 2024 henkilökohtaisessa kilpailussa hopeaa hävittyään kuusi sekuntia kilpailun voittaneelle Ranskan Cassandre Beaugrandille.
Kulju (täsmennyssivu)

Kulju tarkoittaa seuraavia asioita:
Kulju, kylä Lempäälän kunnassa Pirkanmaan maakunnassa
Kulju, kylä Rauman kaupungissa, entisessä Lapin kunnassa
Kulju, Nokian kaupunginosa
kulju, keidassoilla nähtävä pieni vesipintainen kohta.
kulju, metsälampi, suolampi
Kulju, sukunimi:
Matti Kulju (1891–1918), suomalainen punakaartin päällikkö
Mika Kulju (s. 1969), suomalainen tietokirjailija ja historioitsija
Paavo Kulju (1936–2013), suomalainen havaijinkitaran soittaja ja musiikkivaikuttaja
Ulla Kulju (s. 1986), suomalainen vammaisurheilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kulju”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Maunu Siitonen

| Maunu Siitonen |
| --- | --- |
 Maunu Siitosen omakuva RUK XIX-kurssilehdestä (1931)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Maunu Keijo Siitonen
Syntynyt: 27. maaliskuuta 1911 Helsinki
Kuollut: 16. lokakuuta 1986 (75 vuotta)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  arkkitehti
Vanhemmat:  Armas Siitonen, Olga Wilhelmiina Wenz
Puoliso:  Meri Dagmar Toivontytär Purola
Arkkitehti
Aktiivisena:  1936–1978
Koulutus:  arkkitehti (TKK 1936)
Maunu Keijo Siitonen (27. maaliskuuta 1911 Helsinki – 16. lokakuuta 1986) oli suomalainen arkkitehti.
Elämä ja ura

Siitosen vanhemmat olivat arkkitehti Armas Siitonen ja Olga Wentz. Siitonen kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta 1928 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1936. Lisäoppia hän hankki tekemällä opintomatkoja ulkomaille. Arkkitehdin uransa Siitonen aloitti Kulutusosuuskuntien Keskusliiton rakennusosastolla toimistoarkkitehtina, ja 1937 hänet nimitettiin Keskusosuusliike Valion rakennusosaston osastonhoitajaksi. Siitonen osallistui talvi- ja jatkosotaan, ja 1961 hänen sotilasarvonsa oli kapteeni. Hän jatkoi sodan jälkeen työtään Valiolla, kunnes 1950 perusti oman yrityksen Arkkitehtitoimisto Maunu Siitonen. Omaa toimistoa hän hoiti vuoteen 1978 ja jäi eläkkeelle 1979.
Rakennusten ohella Siitonen suunnitteli sankarihautoja, rakennuskaavoja ja sisustuksia sekä osallistui asiantuntijana seurakuntien rakennustoimikuntien työhön. Vuosina 1955–1969 Siitonen opetti sivutoimenaan rakennusoppia Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosastolla. Temppeliaukion kirkon suunnittelukilpailussa 1960–1961 hän toimi palkintolautakunnan jäsenenä.
Maunu Siitosen suunnittelutöitä ovat muun muassa seuraavat kohteet:
Juustomestari Oskari Kankareen muistomerkki, Halikko (nykyisin Salo) 1938
Valion juustovaraston rakennus Helsingissä, Lönnrotinkatu 47, 1940
Helsingin Hietaniemen hautausmaan sankarihauta-alueen suunnitelman viimeistely Arvo Muroman kuoltua kesken suunnittelun, 1954
Karvian sankarihauta-alueen suunnittelu (sankaripatsas on Johannes Haapasalon luomus), 1950-luvun alku
Orvokkitie 3, asuinkerrostalo Vantaan Tikkurilassa, 1962
Mikkelin Osuusmeijerin laajennus, 1962
Keskusosuusliike Hankkijan toimitalo, Lappeenranta 1963
Varkauden seudun osuusmeijeri, 1963
Keskusosuusliike Hankkijan palveluskeskus Iisalmen kauppatorin laidalla, 1966
Elämä ja ura > Kuvia suunnittelutöistä

Juustomestari Oskari Kankareen muistomerkki, 1938, Halikko, Salo.
Karvian sankarihauta-alue, sankarimuistomerkki Johannes Haapasalo, 1950-luvun alku, Karvia.
Kadonneitten muuri, 1954, Hietaniemen sankarihaudat, Helsinki.
Islamilaisen sankarihautausmaan muistomerkki, 1956, Helsinki.
Nielsen
Kuvitteellisia henkilöitä

Kelsi Nielsen, lukiolainen High School Musical -elokuvissa