stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maximilian Njegovan
Elämäkerta

Njegovan syntyi Agramissa (nyk. Zagreb) ja opiskeli laivastoakatemiassa Fiumessa (nyk. Rijeka), mistä valmistui vuonna 1877. Hän osallistui Länsi-Afrikkaan ja Brasiliaan suunnatuille tutkimusretkille uransa alkuvaiheessa. Ensimmäisen aluksensa hän sai komennettavakseen vuonna 1893, jolloin hänestä tuli torpedovene Condorin päällikkö. Myöhemmin vuosina 1906–1907 hän toimi rannikkotaistelulaiva SMS Budapestin päällikkönä. Hänet ylennettiin kapteeniksi vuonna 1907, jolloin hänestä tuli laivaston komentajan amiraali Rudolf Montecuccolin esikuntapäällikkö ja sotaministeriön laivaston osaston operaatiopäällikkö. Vuonna 1911 hänet ylennettiin lippueamiraaliksi ja vuonna 1913 vara-amiraaliksi.
Njegovan toimi Polaan sijoitetun 1. taistelulaivaviirikön komentajana ensimmäisen maailmansodan alkaessa elokuussa 1914. Hänen alaisuudessaan viirikkö tulitti 23.–24. toukokuuta 1915 Anconaa Italiassa. Kun laivaston komentaja Anton Haus kuoli helmikuussa 1917, Njegovan nimitettiin tämän seuraajaksi ja ylennettiin amiraaliksi. Hänestä tuli saman vuoden huhtikuussa lisäksi sotaministeriön laivaston osaston johtaja.
Komentajana Njegovan ei suostunut heltymään Saksan keisari Vilhelm II:n ja Itävalta-Unkarin keisarin Kaarle I:n vaatimuksiin käyttää koko laivastoa hyökkäykseen Venetsiaa vastaan. Hänen komentajuusaikanaan Itävalta-Unkarin laivasto jatkoi lähinnä tehtäväänsä ”fleet in being” -roolissa. Laivaston moraali oli alhainen ja siinä palvelevien etnisten ryhmien välit keskenään olivat huonot.
Njegovanin komentajuuskaudella laivaston satamatiloja Cattarossa (nyk. Kotor) laajennettiin sukellusveneitä varten, mutta kyseisessä tukikohdassa puhkesi helmikuussa 1918 kapina. Kapinan syinä olivat huono muonitus ja merimiesten huono kohtelu upseerien taholta. Njegovan erosi kapinan vuoksi laivaston komentajan tehtävästä 1. maaliskuuta 1918. Häntä seurasi komentajana nuorehko kontra-amiraali Miklós Horthy ja sotaministeriön laivaston osaston johtajana vara-amiraali Franz von Holub.
Njegovan kuoli Zagrebissa Jugoslaviassa 1. heinäkuuta 1930 71-vuotiaana.
Monika Pedersen

Monika Pedersen on tanskalainen laulaja, joka oli norjalaisen Sirenia-yhtyeen laulaja. Eroamisen syyksi kerrottiin musiikilliset erimielisyydet.
Levytykset

Nine Destinies and a Downfall (2007)
Aiheesta muualla

Encyclopaedia Metallum: The Metal Archives - Monika Pedersen (englanniksi)
Sirenia
| --- | --- |
Studioalbumit:   At Sixes and Sevens  An Elixir for Existence  Nine Destinies and a Downfall  The 13th Floor  The Enigma of Life  Perils of the Deep Blue  The Seventh Life Path  Dim Days of Dolor  Arcane Astral Aeons  Riddles, Ruins & Revelations  1977 
EP:t:   Sirenian Shores
Soili Suonoja

Soili Suonoja heinäkuussa 2012.
Soili Anitra Suonoja (o.s. Nevala, s. 3. toukokuuta 1944 Oulu) on suomalainen kauppaneuvos. Hän oli Amica-yhtiöiden toimitusjohtaja vuosina 1989–2000, minkä jälkeen hän on toiminut useiden eri yritysten hallituksissa.
Koulutukseltaan Suonoja on kotitalousopettaja ja MBA. Suonoja opiskeli vuonna 1964 emäntäkoulussa ja valmistui vuonna 1970 kotitalousopettajaksi Järvenpään kotitalousopettajakoulusta. Hänen ensimmäinen työpaikkansa oli Marttapiiriliitto. Vuonna 1973 hän aloitti Fazerilla.
Suonoja oli useiden yhtiöiden hallituksen jäsen. Hän oli Alkon, Finavian, Finnpilot Pilotagen ja Leijona Cateringin hallitusten puheenjohtaja. Lisäksi hän on ollut jäsen muun muassa Mandatumin, Outokummun (2003–2007), Lännen Tehtaiden (2003–2011), Lassila & Tikanojan (2001–2008), Eilakaislan (2006–), VR:n ja Destian hallituksissa. Suonoja on halunnut vaikuttaa omalla esimerkillään pörssiyhtiöiden ja muun yritysmaailman tasa-arvoistumiseen.
Suonoja on paneutunut myös ympäristökysymyksiin. Hän oli Reilun kaupan edistämisyhdistyksen hallituksen puheenjohtaja vuosina 2008–2012. Suonoja on ollut myös mukana Ylen Aamu-tv:n Jälkiviisaissa.
Syksyllä 2014 mediassa kritisoitiin Suonojaan liittyviä nimityksiä. Iltalehden mukaan Suonoja vaikutti tyttärensä nimittämiseen Finavian asiakkuus- ja projektipäälliköksi 31 hakijan joukosta. Suonojan väitettiin järjestäneen myös kummipojalleen työpaikan yhtiöstä vuonna 2011, vaikka tämä ei täyttänyt tehtävän vaatimuksia. Hänen on kerrottu järjestäneen myös aiemmin työpaikkoja lähipiirilleen Alkosta ja Itellasta. Kohun seurauksena valtion omistajaohjausyksikkö pyysi Suonojalta selvitystä asiasta. Suonoja kiisti väitteet jyrkästi, mutta erosi neljän valtionyhtiön hallituksesta. Suonoja kertoi Ylelle, että hän erosi, jottei vaarantaisi kyseisten yhtiöiden toimintaa.
Yksityiselämä

Suonoja asuu maatilalla Nurmijärvellä. Hänen miehensä on maanviljelijä Tarmo Suonoja. Heillä on tytär Milla.
Ruotsin turvallisuuspoliisi

| Turvallisuuspoliisi Säkerhetspolisen |
| --- | --- |

Perustettu:  1. lokakuuta 1989
Toimivalta:  Ruotsin sisäasiainministeriö
Päätoimi­paikka:  Solna, Ruotsi
Johtaja:  Charlotte von Essen
Työntekijöitä:  1 400
Aiheesta muualla
Sivusto
Turvallisuuspoliisi (ruots. Säkerhetspolisen, lyhenne Säpo) on Ruotsin poliisin tiedustelu- ja turvallisuuspalvelu, verrattavissa Suomen Suojelupoliisiin. Se toimii Ruotsin Poliisiylihallituksen (Rikspolisstyrelsen) itsenäisenä yksikkönä. Turvallisuuspoliisin nimi oli ennen Rikspolisstyrelsens säkerhetsavdelning. Turvallisuuspoliisin toimintaa johtaa pääjohtaja, lokakuusta 2021 lähtien Charlotte von Essen.
Turvallisuuspoliisin tehtäviin kuuluvat rikosten sekä terroristitoiminnan torjuminen, vartiointi sekä turvallisuustehtävät. Tavoitteena on erityisesti Ruotsin turvallisuus ja siihen liittyen muun muassa valtionjohdon suojeleminen ja valtiovierailujen sekä vastaavien tapahtumien turvaaminen ja valvonta.
Historia

Ruotsalaista turvallisuustoimea alettiin perustaa ensimmäistä kertaa vuonna 1914 rikollisuutta vastaan sekä turvallisuuden puolesta. Toimisto perustettiin silloiseen pääesikuntaan ja sitä kutsuttiin poliisijaostoksi. Jaosto oli suurimmillaan vuonna 1917 ja siihen kuului silloin kymmenen poliisia, rikoskomisario, rikosylikonstaapeli sekä kahdeksan rikoskonstaapelia.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen poliisijaosto lopetettiin ja vastuu siirtyi Tukholman poliisille. Siirtymävaiheen jälkeen jäljelle jäävät poliisit siirtyivät Eric Hallgrenin käskyvallan alle. Vuosina 1918–1938 kiinnitettiin huomiota erityisesti ulkomaalaisten, natsien sekä kommunistien valvontaan ja vakoiluun.
Toisen maailmansodan uhan alla laitettiin alulle salainen turvallisuusosasto vuonna 1937. Tämän turvallisuusosaston perustaminen kuitenkin edistyi hitaasti. Vasta vuotta myöhemmin allekirjoitettiin salainen julistus siitä, miten organisaatio ja miehitys toimivat. Rahaakaan ei myönnetty, joten uudet päälliköt alkoivat työskennellä tavallisen poliisin rinnalla. Ennen toista maailmansotaa työntekijöitä karsittiin 1 060:stä 100:aan. Vuonna 1939 kolmas ja kuudes osasto yhdistyivät ja ne saivat yhteisen apulaispoliisipäällikön, Martin Lundqvistin. Vasta Saksan miehittäessä Norjaa ja Tanskaa salainen turvallisuusosasto sai resursseja toiminnalleen. Vuonna 1939 yhdistettyjen osastojen yhteistyö päättyi kuitenkin 1946 ja sen sijaan Tukholmaan ja Ruotsin muihin suuriin kaupunkeihin laadittiin erityisosastoja, jotka tutkivat laitonta tiedustelutoimintaa sekä siihen liittyviä rikoksia.
Kylmän sodan aikaan turvallisuusosastosta tuli pysyvä. Toiminta siirtyi organisaatiollisesti valtionpoliisin kolmannelle osastolle sekä esimiehelle, Georg Thulinille. Kolmas osasto oli erikoistunut vakoiluun ja valvontaan ja sen ensimmäinen rikoskomisario oli Erik Lönn. Myös kuudes osasto perustettiin Tukholmaan ja se oli erikoistunut rikoksiin. Poliisitoimesta tuli valtiollista vuonna 1965. Siitä asti turvallisuuspoliisi vastasi poliisihallituksen turvallisuusosastosta. Poliisihallituksessa oli edustajia muun muassa eduskunnasta ja poliisihallitus tutki turvallisuusosaston toimintaa.
Turvallisuuspoliisi nykyisessä muodossaan perustettiin 1. lokakuuta 1989. Siten se sai itsenäisemmän aseman sekä oman pääjohtajansa, vaikka organisaatio oli edelleen osa poliisihallitusta. Pääjohtajia tänä aikakautena on ollut seitsemän. Ensimmäisenä virassa oli Mats Börjesson. Vuoden 2021 lokakuusta lähtien virassa on ollut Charlotte von Essen.
Organisaatio

Turvallisuuspoliisissa on noin 1 400 työntekijää. Useimmat toimivat Tukholmassa, mutta Turvallisuuspoliisilla on myös paikallisia toimistoja Uumajassa, Uppsalassa, Örebrossa, Norrköpingissä, Göteborgissa ja Malmössä. Yli puolet Turvallisuuspoliisin henkilöstöstä on poliiseja. Nämä työskentelevät esimerkiksi henkivartijoina, tutkijoina ja etsivinä. Turvallisuuspoliisissa on myös muita ammattiryhmiä edustettuina, muun muassa analyytikkoja, teknikoita, kääntäjiä, ekonomeja, juristeja, tulkkeja ja hallinnon henkilöitä.
Rikoksien ehkäisyn sekä paljastamisen ohella turvallisuuspoliisilla on myös muodollinen vastuu valvonta- ja turvallisuustyöstä esimerkiksi valtiovierailujen yhteydessä. Ruotsinkielinen lyhenne Säpo eli Säkerhetspolisen on alkujaan lähtöisin medialta. Poliisin piirissä käytettiin nimityksiä valtionpoliisin kolmas osasto sekä rikososaston kuudes osasto. Turvallisuuspoliisia johtaa pääjohtaja, joka vuodesta 2021 lähtien on ollut Charlotte von Essen. Turvallisuuspoliisin toiminnot on jaettu neljään osastoon, jotka ovat tiedusteluosasto, turvatoimien osasto, keskeisten tukitoimien osasto ja alueellinen osasto. Lisäksi johdon tukena toimii kanslia.
Organisaatio > Tiedusteluosasto (avdelningen för säkerhetsunderrättelser)

Tiedusteluosaston tehtävä on hankkia Turvallisuuspoliisille tietoa, jonka pohjalta voidaan päättää turvatoimista. Tällä hetkellä osaston päällikkönä toimii Jan Garton. Tiedusteluosaston yksiköitä on kuusi.
Esikunnan (stab) päätehtävä on johdon tukena toimiminen.
Tilannekuvayksikkö (lägesbild) vastaa siitä, että Turvallisuuspoliisilla on ajantasaista tietoa kyvystään tunnistaa ja arvioida uhkia ja haavoittuvuuksia. Yksikkö myös huolehtii, että kokonaiskuva Turvallisuuspoliisin tiedustelutoiminnasta on ajan tasalla.
Desk-yksikkö vastaanottaa, priorisoi ja jakaa operatiiviset tehtävät sekä huolehtii Turvallisuuspoliisin kansainvälisistä yhteyksistä.
Tiedusteluyksikkö (inhämtning) vastaa tietojen hankinnasta.
Työstöyksikkö (bearbetning) työstää tiedustelutietoa arvioidakseen uhkia ja turvatoimien tarpeellisuutta.
Analyysiyksikkö (analys) vastaa uhkien ja haavoittuvuuksien arvioinnista.
Organisaatio > Turvatoimien osasto (avdelningen för säkerhetsåtgärder)

Osasto vastaa käytännön turvatoimista. Turvatoimien osaston päällikkönä toimii tällä hetkellä Anders Thornberg. Osastossa on kuusi yksikköä.
Esikunta (stab) toimii johdon tukena.
Henkilösuojausyksikkö (personskydd) huolehtii valtionjohdon suojelusta ja hoitaa valtiovierailuihin liittyviä suojelutehtäviä.
Tiedusteluyksikkö (spaning) vastaa fyysisestä ja teknisestä jäljittämisestä ja tiedustelusta erityisesti arkaluontoisissa ympäristöissä.
Tietoturvayksikkö (informationssäkerhet) vastaa muun muassa tietojärjestelmien turvallisuudesta.
Tutkintayksikkö (utredning) hoitaa esitutkinnat, jotka kuuluvat Turvallisuuspoliisin vastuualueeseen.
Operatiivinen yksikkö (operativa åtgärder) vastaa käytännön suojelutoimista.
Organisaatio > Keskeisten tukitoimien osasto (avdelningen gemensamt centralt)

Tähän osastoon on koottu Turvallisuuspoliisin tukitoimet. Osastoa johtaa tällä hetkellä Doris Högne Rydheim. Osastossa on viisi yksikköä.
Talousyksikkö (ekonomi) vastaa Turvallisuuspoliisin taloudesta.
Palveluyksikkö (service) huolehtii muun muassa postin käsittelystä, puhelinvaihteesta sekä kulkuneuvoista.
Henkilöstöyksikkö (human resources) vastaa virastoa koskevista työnantajan velvollisuuksista.
Tekninen yksikkö (teknik) pitää huolta Turvallisuuspoliisin tietojärjestelmistä.
Viestintäyksikkö (kommunikation) hoitaa sisäistä ja ulkoista viestintää.
Organisaatio > Alueellinen osasto (avdelningen för gemensamt lokalt)

Osaston päätehtävänä on hankkia tietoa alueellisten yksiköiden kautta. Osaston johdossa on tällä hetkellä Anders Kassman. Alueelliset yksiköt ovat:
Eteläinen yksikkö (Blekingen, Kalmarin, Kronobergin ja Skånen läänit)
Läntinen yksikkö (Hallandin ja Länsi-Götanmaan läänit)
Eteläisen Keski-Ruotsin yksikkö (Jönköpingin, Södermanlandin, Itä-Götanmaan, Värmlannin ja Örebron läänit)
Pohjoisen Keski-Ruotsin yksikkö (Uppsalan, Gotlannin, Västmanlandin, Taalainmaan ja Gävleborgin läänit)
Pohjoinen yksikkö (Länsi-Norrlannin, Jämtlannin, Västerbottenin ja Norrbottenin läänit)
Organisaatio > Pääjohtajat

P.G. Vinge (1964–1970)
Hans Holmér (1970–1976)
Sven-Åke Hjälmroth (1976–1987)
Sune Sandström (1987−1989)
Mats Börjesson (1989–1994)
Anders Eriksson (1994–1999)
Jan Danielsson (2000–2003)
Klas Bergenstrand (2004–2007)
Anders Danielsson  (2007–2012)
Anders Thornberg (2012–2018)
Klas Friberg (2018–2021)
Charlotte von Essen (2021–)
Toiminta

Turvallisuuspoliisin toiminta on jaettu viiteen osaan:
Vastavakoilu
Terrorismin torjunta
Ruotsin perustuslakien turvaaminen
Turvallisuuden suojaaminen
Henkilöiden suojaaminen
Toiminta > Vastavakoilu

Turvallisuuspoliisin harjoittama vastavakoilu tarkoittaa sellaisen vakoilun ja muun luvattoman tiedustelutoiminnan ehkäisemistä ja paljastamista, joka kohdistuu Ruotsiin, Ruotsin intresseihin ulkomailla tai ulkomaiden intresseihin Ruotsissa. Tämä sisältää myös pakolaisvakoilun eli Ruotsissa oleskeleviin poliittisiin toisinajattelijoihin kohdistuvan valvonnan ja attentaatit.
Toiminta > Terrorismin torjunta

Turvallisuuspoliisi pyrkii torjumaan ja paljastamaan Ruotsiin ja Ruotsissa sijaitseviin ulkomaisiin intresseihin kohdistuvaa terrorismia, terroritoimintaa muissa maissa, kansainvälisten terroristijärjestöjen solujen esiintymistä Ruotsissa sekä terroristitoiminnan tukemista ja rahoitusta.
Tätä tarkoitusta varten perustettiin vuonna 2005 NCT (Nationell centrum för terrorhotbedömining, Terroriuhkien arvioinnin kansallinen keskus), joka tekee strategisia analyyseja Ruotsin ja Ruotsin intressien vastaisista terroriuhista sekä analysoi tapahtumia ja terrorismin kehitystä ulkomaailmassa. Se on pysyvä työryhmä Ruotsin terrorisminvastaisessa yhteistyöneuvostossa. NCT:ssä istuu edustajia MUST:ista (Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten, Ruotsin armeijan tiedustelu- ja turvallisuuspalvelu), FRA:sta (Försvarets radioanstalt) ja turvallisuuspoliisista.
Toiminta > Perustuslain turvaaminen

Perustuslain turvaaminen tarkoittaa sellaisen toiminnan ehkäisemistä ja paljastamista, joka pyrkii väkivallan, uhkailun tai pakon avulla muuttamaan Ruotsin valtiomuotoa. Turvallisuuspoliisi pyrkii vastustamaan luvatonta vaikuttamista poliittisiin päätöksiin ja niiden toimeenpanoon sekä vapaaseen keskusteluun.
Toiminta > Perustuslain turvaaminen > Yhteiskuntaa uhkaavan rikollisuuden vastainen osasto

Osasto keskittyy suojelemaan niitä tehtäviä ja järjestelmiä, joiden katsotaan olevan erityisen tärkeitä demokratiassa. Näitä ovat esimerkiksi poliittinen päätöksenteko, päätösten toimeenpano ja vapaa media.
Osasto perustettiin vuonna 2007. Vuonna 2008 se julkaisi vapaasti saatavilla olevan raportin luottamushenkilöihin kohdistuvista uhkauksista. Raportissa todetaan, että mielenterveysongelmaisten ja mielipiteitään väkivalloin puolustavien kansalaisten lisäksi poliitikkojen uhkana ovat myös järjestäytyneemmät tahot, kuten antifasistinen järjestö AFA (Antifascistik aktion i Sverige). Järjestö on uhannut erityisesti Ruotsidemokraattien aktiivisia jäseniä ja se pyrkii saamaan puolueen edustajat luopumaan poliittisista tehtävistään. Järjestö on myös syyllistynyt uhkauksiin ja vahingontekoon Ruotsin maahanmuuttoviraston ja maahanmuuttotuomioistuimen työntekijöitä kohtaan.
Toiminta > Turvallisuuden suojaaminen

Turvallisuuspoliisin tehtävänä on suojella Ruotsia vakoilulta, sabotaasilta ja muilta toimilta, jotka uhkaavat valtion turvallisuutta. Turvallisuuspoliisi mm. neuvoo ja valvoo tiettyjä viranomaisia ja yrityksiä suojellakseen niiden valtion turvallisuuden kannalta tärkeitä toimintoja ja ehkäistäkseen terrorismia.
Toiminta > Henkilöiden suojaaminen

Henkilöiden suojaaminen tarkoittaa yhteiskunnallisesti merkittävien henkilöiden seurantaa ja suojelua. Suojeltaviin henkilöihin kuuluvat muun muassa Ruotsin pääministeri, valtioneuvosto ja kuningasperhe sekä valtiovierailujen aikana muiden maiden valtionpäämiehet ja pääministerit.
Turvallisuuspoliisi pyrkii myös estämään joukkotuhoaseiden levittämistä, hankintaa ja valmistusta. Tavoitteena on estää aseiden valmistuksessa käytettävien tietojen, valmisteiden tai aineiden vieminen Ruotsista tai Ruotsin kautta sellaisille tahoille, jotka aikovat valmistaa tai kehittää joukkotuhoaseita.
Turvallisuuspoliisi myös avustaa muita poliisiviranomaisia ja joissakin tilanteissa muun muassa lainaa teknologiaansa telekuuntelua ja muita seurantatoimia varten.
Kiistanalainen poliittisten mielipiteiden rekisteröinti

Mielipiteiden rekisteröinti puoluejäsenyyden tai poliittiseen järjestöön kuulumisen perusteella kiellettiin 1969. Siitä lähtien ruotsalaisella turvallisuuspalvelulla ei ole ollut lupaa pitää kirjaa esimerkiksi henkilöistä, jotka kuuluivat Vasemmistopuolue kommunisteihin. Käytännössä rekisteröinti kuitenkin jatkui.  Hallituksen toimeksiannosta Turvallisuuspoliisi on tarkkaillut erityisesti erinäisiä kumouksellisia vasemman siiven järjestöjä sekä äärioikeistolaisia järjestöjä, joilla epäiltiin olevan militaristisia aikeita.
Henkilövalvontajulistuksen sovellusmääräysten mukaan Turvallisuuspoliisin tulisi rekisteröidä vasemmistolaisten ryhmittymien aktiiviset jäsenet siltä varalta, että he yrittäisivät toteuttaa vallankumoukselliset suunnitelmansa. Näin heidät olisi helpompi etsiä ja heidän aikeensa mitätöidä kriisitilanteessa, esimerkiksi valtion ajautuessa sotaan. Rekisteriin merkitylle henkilölle tämä tarkoitti käytännössä esimerkiksi sitä, että tiettyihin turvallisuusluokiteltuihin työtehtäviin ei päässyt töihin. Tällaisia työtehtäviä oli noin 400 000 eri yritysten ja viranomaisten palveluksessa. Henkilöiden löytymistä näistä rekistereistä tarkistetaan noin 160 000 kertaa vuodessa. 
Salakuuntelu, järjestöihin soluttautuminen sekä rikollisetkin toimet ovat olleet käytössä, kun Turvallisuuspoliisi on rekisteröinyt eri tavoin sosialistisiin ja kommunistisiin järjestöihin kytköksissä olevia Ruotsin kansalaisia.
Kiistanalainen poliittisten mielipiteiden rekisteröinti > Seurauksia

Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelta on tullut langettava tuomio Ruotsille ihmisoikeusrikkomuksesta, sillä tällainen rekisteröintimuoto on vaikuttanut suhteettomasti rekisteröinnin kohteena olevien yksityiselämän suojaan. Tietoa rekisteristä oli vuotanut lehdistön tietoon ja oikeuskansleri Hans Stark sai vuonna 1988 tehtäväkseen selvittää, oliko Turvallisuuspoliisi syyllistynyt laittomaan poliittisten mielipiteiden rekisteröintiin. Hänen tekemänsä raportti ei sisältänyt moitteita kyseisestä toiminnasta, mutta raportin salaisessa osassa hän toteaa Ruotsin kansalaisen päätyneen rekisteriin, koska hän oli Proletären–lehden tilaaja. Turvallisuuspoliisin entinen johtaja Mats Börjesson on jälkeenpäin todennut toiminnan olleen lainvastaista. Turvallisuuspoliisin omatkin juristit ovat sitä mieltä, että ”muistiinpanojen täytyy nähdä olevan ristiriidassa perustuslain poliittisista rekisteröintiä koskevan säädöksen sekä Turvallisuuspoliisin rekistereitä koskevien erikoismääräysten kanssa”.
Turvallisuuspalvelutoimikunta on todennut raportissaan, että ”tänäkin päivänä on huomattava riski sille, että poliittisten mielipiteiden rekisteröinnin kieltoa rikotaan poliittisissa ääriryhmittymissä toimivien henkilöiden valvonnan yhteydessä”.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruotsin turvallisuuspoliisi Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Säpo
Käännös suomeksi
Maximilian Riedmüller

Maximilian Riedmüller
Maximilian Riedmüller (s. 4. tammikuuta 1988) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Bayern Müncheniä.
Riedmüller ei ole tehnyt ensiesiintymistään Bayern Münchenin edustusjoukkueessa Bundesliigan otteluissa. Seuran kakkosjoukkueessa hän on pelannut 18 Regionalligan ja 34 3. Ligan ottelua.
Tilastot

Päivitetty 4. toukokuuta 2013.
| Kausi | Joukkue | Sarja | Ottelut | Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007–2008 | Heimstetten |  Bayernliga |  |  |
| 2008–2009 | Bayern München II |  3. Liga | 8 | 0 |
| 2009–2010 | Bayern München II |  3. Liga | 6 | 0 |
| 2010–2011 | Bayern München II |  3. Liga | 20 | 0 |
| 2011–2012 | Bayern München |  Bundesliiga | 0 | 0 |
|  | Bayern München II |  Regionalliga Süd | 18 | 0 |
| 2012–2013 | Bayern München |  Bundesliiga | 0 | 0 |
Soilu (Kuusamo)

| Soilu |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kuusamo
Koordinaatit:  65°55′11″N, 28°44′00″E
Järvinumero:  61.662.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  264,9 m 
Rantaviiva:  25,54 km 
Pinta-ala:  2,13 km² 
Tilavuus:  0,0175 km³ 
Keskisyvyys:  8,2 m 
Suurin syvyys:  28,6 m 
 fiSoilu 
Soilu on pitkänomainen ja kapea järvi Kuusamossa noin 18 kilometriä Kuusamon kuntakeskuksesta länsilounaaseen. Sen pinta-ala on 2,1 neliökilometriä.
Maantiede

Soilun pituus kaakosta luoteeseen on noin 7,7 kilometriä, leveys on 100–400 metriä. Soilun länsiosasta etelään suuntaa matala Konkelonlahti. Soilun pääaltaan länsiosassa on matalikko, mutta aivan altaan läntisimmässä kolkassa on 10-metrinen syvänne. Soilun syvin kohta, 29 metriä, sijaitsee järven länsiosassa jonkin verran Konkelonlahden suulta koilliseen. Vähintään 15 metriä syviä kohtia on melko tasaisesti, järven pinta-ala on 15 metrin kohdalla 47 hehtaaria ja vesimassasta yli kymmenesosa on 15:tä metriä syvempänä.
Soilussa on kuusitoista saarta ja luotoa, suurin osa niistä sijaitsee järven länsiosan matalikoilla.
Saunavaara Soilun etelärannalla kohoaa 325 metriä merenpinnan yläpuolelle, eli noin 60 metriä järven pinnan yläpuolelle ja noin 90 metriä Soilun syvimpien kohtien yläpuolelle. Soilun rannat ovat metsämaata ja suota, rantojen läheisyydessä sijaitsee joitakin maataloudellisia yksiköitä.
Soiluun virtaa noin 250-metrinen Välijoki kaakosta Hanhonen-nimisestä järvestä (266,3 metriä mpy). Soilun koillispuolella sijaitsee Kurkijärvi (301,4 metriä mpy), jonka valuma-alueen järvet laskevat Soilun luoteisrannalle. Soilun lounaispuolella sijaitsee Saunalampi (265,5 metriä mpy), josta virtaa lyhyt Konkelonjoki Konkelonlahteen. Soilun luusua sijaitsee altaan länsikolkassa, josta lähtee Soilunjoki länteen.
Soilun vesitilavuus on 17 500 000 kuutiometriä.
Soilu (61.662.1.001) kuuluu Soilun valuma-alueeseen (61.662), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Iijoen vesistössä (61). Toinen jakovaihe on Kurkijoen valuma-alue (61.66) ja ensimmäinen jakovaihe Kostonjoen valuma-alue (61.6). Soilu on Soilun valuma-alueen laajin järvi, sitä seuraavat Saunalampi ja Yli-Kuivanen. Valuma-alueeseen kuuluu 37 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Kuusamossa on toinenkin Soilu (74.083.1.005). Se sijaitsee kuntakeskuksen koillispuolella noin 25 kilometriä Iijoen vesistön Soilusta koilliseen.