stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maria Åkerblom
Aiheesta muualla

Åkerblom, Maria hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Maria Åkerblom och Åkerblomrörelsen. Yle Arkivet.
Rikostarinoita historiasta: Unisaarnaaja. Ylen Elävä arkisto.
Maria Åkerblomin valtakunta. Loffe.net.
Lauerma, Hannu: Riistoa uskon nimissä. (Arkistoitu – Internet Archive) Kolumni. Turun Sanomat 21.4.2017.
Maria Åkerblomin palatsi Kokkolassa, Suomen Kuvalehti, 14.06.1924, nro 24, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Huomiota herättänyt uskonnollinen liike, Suomen Kuvalehti, 21.03.1925, nro 12, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Wiirilinna, Annikki: Åkerblomilaisuus – 1920-luvun lahkoliike Kokkolan seudulla. Artikkelit ilmestyneet Keskipohjanmaa -lehdessä 17.3.–19.5.1968
osa 1 (Internet Archive -linkki)
osa 2 (Internet Archive -linkki)
osa 3 (Internet Archive -linkki)
osa 4 (Internet Archive -linkki)
osa 5 (Internet Archive -linkki)
osa 6 (Internet Archive -linkki)
osa 7 (Internet Archive -linkki)
Vuorinen, Piia: Maria Åkerblom – ajankohtainen ja arvoituksellinen Lastuja Suomen historiasta. 8.10.2019. Turku:  Turun yliopisto, Suomen historia. Viitattu 8.10.2019.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Alankomaat 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Yle  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Åkerblomilla oli Villa Toivolassa suuria lemmikkieläimiä, 1940-luvulla jopa kaksi leijonanpentua Korkeasaaren eläintarhasta.
Maria Åkerblomin hauta Honkanummen hautausmaalla, Vantaalla
Voskresensk

| Voskresensk (Воскресе́нск) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Voskresensk
 Koordinaatit: 55°19′24.5″N, 38°40′23.9″E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Moskovan alue
Piiri:  Voskresenskin piiri
1938:  
Kaupunkioideudet:  1938
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  44 km²
Väkiluku (2010):  91 301
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  140200–140209 
Suuntanumero(t):  +7 49644 
 
 www.vosgoradmin.ru/ 
 Kaupungin kotisivut (venäjäksi) 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Voskresensk (ven. Воскресе́нск) on kaupunki Moskovan alueella noin 90 kilometriä Moskovasta kaakkoon Moskvajoen varrella. Kaupungin asukasluku on 91 301 (väestönlaskenta 2010). Se on Voskresenskin piirin keskus.
Moskovasta saapuva Moskvajoki Voskresenskissä.
Voskresenskin rautatieasema.
Taajama syntyi vuonna 1862 rautatien varteen jo vuonna 1577 mainitun kylän paikalle, ja siitä tuli kaupunki 1938.lähde?
Kaupungissa ovat syntyneet jääkiekkokuuluisuudet Igor Larionov, Valeri Kamenski, Andrei Lomakin, Vjatšeslav Kozlov, Andrei Markov ja Valeri Zelepukin.lähde?
Kondrovo

| Kondrovo |
| --- | --- |
 Kalugan alue Venäjällä, alla sijainti Kalugan alueella
 Kondrovo
 Koordinaatit: 54°48′N, 35°56′E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Kalugan alue
Väkiluku (2010):   
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  249831–249834
Suuntanumero(t):  +7 48434
 
 www.admkondrovo.ru/ - Dzeržinskin piirin sivut (venäjäksi) 
 OKATO-tilastotunnus: 29208501, Kalugan alueen rekisterikilvet: 40 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kondrovo (ven. Кондрово) on kaupunki Venäjällä Kalugan alueella, linnuntietä 40 kilometriä alueen pääkaupungista Kalugasta luoteeseen. Se on 60 375 asukkaan Dzeržinskin piirin suurin taajama, hallintokeskus ja piirinsä ainoa kaupunki. Kondrovon kaupungissa asui 16 672 henkeä (2010 väestönlaskenta).
Govardon seisake (runsas 3 km Kondrovon keskustasta etelälounaaseen)
Paperitehdas Kondrovossa
Kalugasta luoteeseen kohti Vjazmaa vievä ratayhteys sivuaa Kondrovon kaupungin lounaisreunaa (Govardon seisake tai pikkuasema).
Väestö

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väkiluku | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2003 | 2005 | 2010 |
| Kondrovo | 13 100 | 15 700 | 15 100 | 17 200 | 17 200 | 16 900 | 16 672 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Piirin sivusto (venäjäksi)
Piirin johto Kalugan alueen sivulla (venäjäksi)
Nettiversio kirjan Goroda Rossii (1994) artikkeleista (venäjäksi)
Sijainti Jandex-karttapalvelussa
Fujian

| Fujian 福建省 Fújiàn Shěng |
| --- | --- |

 Fujianin (punaisella) sijainti Kiinan kartalla.
Valtio:   Kiina
Prefektuuritaso:  9 yksikköä
Piirikuntataso:  85 yksikköä
Hallinto:  
 – hallinnon tyyppi:  maakunta
 – hallinnollinen keskus:  Fuzhou
Pinta-ala  ():  123 100 km² (23.)
Väkiluku (2013)  ():  37 740 000 (17.)
 – väestötiheys:  306,6 as./km²
BKT (2013):  2 176,0 mrd. CNY (eli 3,5 % Kiinan BKT:stä)
 – asukasta kohti:  57 856 CNY, noin 6 931 EUR (noin 138 % Kiinan keskiarvosta)
HDI (2010):  0,714
Symbolit:  
 – Kansallinen kirjaintunnus:  FJ
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  CN-35
 
www.fujian.gov.cn
Fujian (kiin.: 福建; pinyin: Fújiàn; Pe̍h-ōe-jī: Hok-kiàn; [fǔ.tɕjɛ̂n], suomalaisittain [fudzien]) on yksi Kiinan maakunnista. Nimestä käytetään joskus muotoja Fukien tai Foukien. Vanha suomalainen latinalaistus Fukien. Maakunta sijaitsee Kiinan kaakkoisrannikolla.
Naapurimaakuntina ovat Zhejiang luoteessa, Jiangxi koillisessa ja Guangdong lounaassa. Maasto on pääosin vuoristoista.lähde? Maakunnan lähisaaret Kinmen ja Matsu ovat Kiinan tasavallan (Taiwan) hallussa, ja ne kuuluvat teoriassa Fujian-maakuntaan, joten nimellä on olemassa kaksi maakuntaa eri valtioissa.
Maantiede

Fujian sijaitsee Kiinan kaakkoisrannikolla ja sen naapurimaakuntia ovat Guangdong lounaassa, Jiangxi idässä ja Zhejiang pohjoisessa. Fujiania vastapäätä Taiwaninsalmen toisella puolella on Taiwanin saari. Fujianista koilliseen sijaitseva merialue tunnetaan nimellä Itä-Kiinan meri. Pinta-alaltaan Fujian on Kiinan maakunnista yksi pienimmistä. Fujianissa vallitsee subtrooppinen ilmasto. Vuonna 2004 alueen keskimääräinen lämpötila vaihteli 15,3 ja 21,9 °C välillä. Sadetta alueella tuli samaan aikaan 930–1 843 mm, tehden Fujianista yhden Kiinan sateisimmista maakunnista. Alueen talvi on lyhyt ja kesät pitkiä. Säähän ja vuodenaikoihin vaikuttaa monsuunikausi. Luonnononnettomuudet kuten tulvat, kuivuudet ja myrskyt ovat suhteellisen yleisiä.
Historia

Nimi Fujian tunnetaan prefektuurinimenä jo vuodelta 733. Se saatiin yhdistämällä ensimmäiset ideogrammit Fuzhoun ja Jianzhoun kaupunkinimistä. Koska fú on ’onni’ ja jiàn tarkoittaa ’perustaa, rakentaa’, voisi maakuntanimen merkitykseksi ajatella ’onnellinen perustus’. Nimitystä alettiin käyttää alueesta Tang-dynastian ajalla. Tätä aikaisemmin alue tunnettiin nimellä Minyue.
Maataloudelle kelpaavan maan vähyys on historiallisesti ajanut muuttoliikkeitä Fujianista ulospäin. Alueella asuvat hakka- ja minnan-kiinalaiset ovat muuttaneet historian kuluessa sankoin joukoin muun muassa Taiwanille ja Kaakkois-Aasiaan. Alue on ollut aikanaan myös kaupan keskus. Tang-dynastian aikana Fujianin satamakaupunki Quanzhoussa kävi kauppalaivoja Lähi-idästä saakka. Sen merkitys kaupan keskuksena väheni Ming-dynastian aikana. Ming-dynastia kielisi ulkomaankaupan ja kauppa saattoi jatkua vain merirosvojen ja salakuljettajien kautta. Kauppa väheni entisestään Koxingan valloitettua Taiwanin saaren 1600-luvulla. Lopullisesti Fujian menetti asemansa kärsittyään huomattavasti 1800-luvun lukuisissa sodissa.
Kommunistien voitto Kiinan sisällissodassa syrjäytti Fujiania entisestään. Sen vanhojen Taiwanin yhteyksien takia aluetta pidettiin poliittisesti epäluotettavana, jonka lisäksi kommunistit pelkäsivät kansallismielisten maihinnousua alueella. Näiden tekijöiden takia alueelle ei tehty juuri investointeja, mutta se joutui silti elättämään suuria armeijan joukkoja. Talouden alettua vapautua Maon valtakauden jälkeen Fujian on kuitenkin pystynyt elpymään.
Talous

Fujianin maakunnan bruttokansantuote oli 2 176,0 miljardia renminbia (Kiinan juan, CNY). Tämä vastasi 3,5 prosentin osuutta koko Kiinan BKT:stä. Henkeä kohti laskettuna se teki 57 856 CNY, eli noin 6 931 EUR. Tämä oli 138 % Kiinan tilastokeskuksen ilmoittamasta keskiarvotasosta 41 908 CNY (noin 5 021 EUR).
Xiamen oli ensimmäisiä kaupunkeja Kiinassa, jotka saivat erityistalousalueen aseman. Koska alue on sekä maantieteellisesti että kulttuurisesti lähellä Taiwania, Fujian saa suuria sijoituksia Taiwanilta.lähde?
Väestö

| Fujianin etniset ryhmät vuosien 2000 ja 2010 väestönlaskennoissa> .Etninen ryhmä | Fujianin etniset ryhmät vuosien 2000 ja 2010 väestönlaskennoissa> .2000 | Fujianin etniset ryhmät vuosien 2000 ja 2010 väestönlaskennoissa> .2010 |
| --- | --- | --- |
| Han-kiinalaiset | 33 514 147 | 36 097 362 |
| Shet | 375 193 | 365 514 |
| Hui-kiinalaiset | 109 880 | 115 978 |
| Tujiat | 29 046 | 89 824 |
| Miaot | 22 065 | 88 017 |
Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Fujianissa oli yhteensä 34 097 947 asukasta. Suurin osa Fujianin väestöstä on etniseltä taustaltaan han-kiinalaisia. Paikallisen kansanperinteeseen liitetään usein kertomukset muuttoaalloista Keski-Kiinasta. Nykyiset asukkaat lienevätkin han-kiinalaisten ja näihin sekoittuneiden alueen alkuperäisasukkaiden jälkeläisiä. Fujianin suurin etninen vähemmistö ovat shet, joiden noin 700 000:n kokonaismäärästä noin puolet asuu Fujianissa. Toinen selvästi erillinen ryhmänsä ovat hakka-kiinalaiset, joita ei kuitenkaan tunnusteta valtion taholta omaksi etniseksi ryhmäkseen. Quanzhoussa on myös pieni hui-kiinalainen vähemmistö.
Kulttuuri

Fujianilla on erityinen gongfu-teeseremonia, eli tapa juoda teetä, erityisesti oolong-teetä. Lisäksi Fujian tuottaa mm. Lapsang souchong -teetä sekä jasmiiniteetä.
Hallinnollinen jako

Fujian on jaettu kahdeksaan prefektuuritason kaupunkiin sekä Xiamenin kaupunkiin, joka on suoraan maakunnan hallinnon alaisena.
Fuzhou
Xiamen
Longyan
Nanping
Ningde
Putian
Quanzhou
Sanming
Zhangzhou
Kaupungit jakautuvat edelleen piirikuntiin sekä piirikuntatasoisiin kaupunkeihin.
Matkailu

Mielenkiintoisia paikkoja:
Wuyi-vuoret, Unescon maailman kulttuuriperintökohde (1999)
Kaiyuan-temppeli, Quanzhou ja Quanzhou-laiva
Yongquan-temppeli, Fuzhou
Nanshan-temppeli, Zhangzhou
Guanghua-temppeli, Putian
Matsu-jumalattaren pyhiinvaellus keskittyy Meizhou-saarelle (Putianin kuntaan), sillä jumalatar syntyi siellä. Hän kuoli Matsu-saarilla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto Fujianin maakunta. (kiinaksi)
| n k  Kiinan alueellinen hallinto |
| --- | --- |
Maakunnat:  Anhui  Fujian  Gansu  Guangdong  Guizhou  Hainan  Hebei  Heilongjiang  Henan  Hubei  Hunan  Jiangsu  Jiangxi  Jilin  Liaoning  Qinghai  Shaanxi  Shandong  Shanxi  Sichuan  Yunnan  Zhejiang 
Itsehallinnolliset alueet:  Guangxi  Ningxia  Sisä-Mongolia  Tiibet  Xinjiang 
Itsehallinnolliset kunnat:  Chongqing  Peking  Shanghai  Tianjin 
Erityishallintoalueet:  Hongkong  Macao 
Fujianin hallinnolliset alueet
Luettelo Aku Ankan taskukirjoista (351–375)

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Aku Ankan taskukirja -luettelot
|  1–25 |  26–50 |  51–75 |  76–100 |
|  101–125 |  126–150 |  151–175 |  176–200 |
|  201–225 |  226–250 |  251–275 |  276–300 |
|  301–325 |  326–350 |  351–375 |  376–400 |
|  401–425 |  426–450 |  451–475 |  476–500 |
|  501–525 |  526–550 |  |  |
|  Teemanumerot 1–25 |  Teemanumerot 1–25 |  Teemanumerot 26–54 |  Teemanumerot 26–54 |
|  Erikoisnumerot |  Erikoisnumerot | Taskarin parhaat | Taskarin parhaat |
| Taskarin sankarit | Taskarin sankarit | Taskarin tähtihetket | Taskarin tähtihetket |
|  Mini-taskarit |  Mini-taskarit |  In English |  In English |
Tämä on luettelo Aku Ankan taskukirjojen numeroista 351-375. Ne ilmestyivät alun perin vuosina 2009-2011.
Elektrostal

| Elektrostal Электросталь |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Moskovan alue Venäjällä, alla kaupungin sijainti alueella
 Elektrostal
 Koordinaatit: 55°46′49.7″N, 38°26′39.9″E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Moskovan alue
Perustettu:  1916
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  49,51 km²
Korkeus:  150 m
Väkiluku (2010):  155 324
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  144000-144012
Suuntanumero(t):  +7  49657
 
 www.electrostal.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Elektrostal (ven. Электроста́ль, vuoteen 1938 Zatišje, Зати́шье) on kaupunki Venäjällä Moskovan alueella 58 km itään Moskovasta. Vuonna 2010 Elektrostalin asukasluku oli 155 324.
Kaupunki syntyi 1916 perustetun tehtaan ympärille ja on edelleen metalli- ja raskaan teollisuuden keskus.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Elektrostal Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivut (venäjäksi)
Moskovan alueen kaupungit
Qinghai

| Qinghai 青海省 Qīnghǎi shěng |
| --- | --- |

 Qinghain (punaisella) sijainti Kiinan kartalla.
Valtio:   Kiina
Prefektuuritaso:  8 yksikköä
Piirikuntataso:  43 yksikköä
Hallinto:  
 – hallinnon tyyppi:  maakunta
 – hallinnollinen keskus:  Xining
Pinta-ala  ():  721 000 km² (4.)
Väkiluku (2013)  ():  5 777 900 (31.)
 – väestötiheys:  8 as./km²
BKT (2013):  210,1 mrd. CNY (eli 0,3 % Kiinan BKT:stä)
 – asukasta kohti:  36 510 CNY, noin 4 374 EUR (87 % Kiinan keskiarvosta)
HDI (2010):  0,638
Symbolit:  
 – Kansallinen kirjaintunnus:  QH
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  CN-63
 
www.qh.gov.cn
Qinghai (kiin.: 青海; pinyin: Qīnghǎi) on Kiinan maakunta.
Maantiede

Maakunnan naapurina ovat Gansun maakunta pohjoisessa ja idässä, Sichuan kaakossa, sekä lounaassa Tiibetin ja luoteessa Sinkiangin autonominen alue.
Suurin osa Qinghaista kuuluu Tiibetin ylänköön, joka on maailman korkein ylänkö. Monet Kiinan suurista joista lähtevät Qinghaista, mm. Jangtse ja Keltainenjoki, sekä Vietnamiin virtaava Mekong. Pääkaupunki Xining sijaitsee idän jokilaaksoissa ja on perinteisesti kuulunut Gansun maakuntaan.
Keskellä Qinghaita sijaitsee suola-aavikko nimeltä Qaidam (nimi mongolia, tarkoittaa suola-aavikkoa), jolla asustaa jonkin verran mongolialkuperää olevia paimentolaisia. Maakunnassa sijaitsee myös laaja Qinghain suolajärvi.
Historia

Qinghain maakuntarajat ovat varsin uutta alkuperää, sillä se määritettiin maakunnaksi vasta 1928.lähde? Suurin osa on aikoinaan kuulunut tiibetiläiseen Amdo-maakuntaan, tosin kaakkoisosat ovat olleet tiibetiläistä Kham-maakuntaa ja koillisosat kiinalaista Gansua. Tiibetiläiset pakolaisjärjestöt laskevatkin Qinghain kuuluvaksi etniseen Suur-Tiibetiin. Qinghai ei kuitenkaan ole kuulunut suoraan dalai-laman hallinnon alla olleeseen alueeseen.lähde? Nykyinen, 14. dalai-lama Tenzin Gyatso on syntynyt Qinghaissa, samoin vuonna 1989 kuollut 10. panchen-lama Choekyi Gyaltse.
Huhtikuussa 2010 maakunnassa sattui maanjäristys, joka surmasi satoja ihmisiä.
Väestö

| Qinghain etniset ryhmät vuosien 2000 ja 2010 väestönlaskennoissa> .Etninen ryhmä | Qinghain etniset ryhmät vuosien 2000 ja 2010 väestönlaskennoissa> .2000 | Qinghain etniset ryhmät vuosien 2000 ja 2010 väestönlaskennoissa> .2010 |
| --- | --- | --- |
| Han-kiinalaiset | 2 606 050 | 2 983 521 |
| Tiibetiläiset | 1 086 592 | 1 375 059 |
| Hui-kiinalaiset | 753 378 | 834 298 |
| Monguorit | 187 562 | 204 412 |
| Salaarit | 87 043 | 107 089 |
| Mongolit | 86 301 | 99 815 |
Qinghain asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 5,627 miljoonaa eli 0,41 prosenttia Kiinan väestöstä (ilman Hongkongia ja Macaota). Maakunta oli Kiinan 31. väkirikkain eli kolmanneksi vähäväkisin maakuntatason hallintoalue. Vuoden 2013 lopun väestöarvio oli 5,778 miljoonaa ja arvio väestötiheydestä 8 henkeä neliökilometrillä.
Qinghai on yksi Kiinan etnisesti kirjavimmista maakunnista; han-kiinalaisia väestöstä on vain hiukan yli puolet. Han-asutus on keskittynyt maakunnan itäosien jokilaaksoihin. Alueen han-kiinalaiset jakautuvat kahteen ryhmään: seudulla jo vuosisatoja asuneeseen, Kiinan luoteismurretta puhuvaan ryhmään ja viime vuosikymmenten aikana alueelle siirrettyihin uusiin muuttajiin (pääosin pekingin murteen puhujia). Alueella jo pitkään asuneet, omaksi vähemmistökansakseen katsottavat hui-kiinalaiset puhuvat myös luoteismurretta, mutta heidät erottaa han-kiinalaisista uskonto: huit ovat muslimeita.
Muita kansoja Qinghaissa ovat mm. mongolit, tiibetiläiset, kazakit (Sinkiangista), salaarit, monguorit ja baoanit. Suurin etninen kirjo löytyy itäosista: Xiningin kaupungin ympärillä puhutaan noin 40 kieltä, jotka kuuluvat neljään eri kieliryhmään.lähde?
Qinghai on myös uskonnollisesti varsin kirjava. Merkittävimmät uskonnot ovat lamalaisuus, islam ja kiinalainen kansanusko (sisältää aineksia taolaisuudesta).
Kulttuuri

Qinghai on neljän suuren kulttuurin risteyspaikka: siellä sekoittuvat kiinalainen, tiibetiläinen, mongolialainen ja turkmenistanilainen kulttuuri.lähde?
Nykyisistä kieliryhmistä kiinalaiset ovat Qinghain varhaisimpia. Kiinalaista asutusta alueella on ollut yli 2 000 vuotta.lähde? Tätä aiemmat kielet ovat nykyisin tuntemattomia. Ikivanhaa kiinalaista murretta Qinghaissa ei kuitenkaan ole, vaan puhuttava kieli on luoteismandariinia.
Qinghaissa vallitsee harvinainen kieliliitto, jossa täysin erilaiset kielet lainaavat piirteitä toisistaan pitkän rinnakkaiselon vaikutuksesta.lähde?
Qinghaissa on lukuisia merkittäviä buddhalaisia temppeleitä ja luostareita, joista tunnetuin on Xiningin lähistöllä sijaitseva Kumbumin luostari.
Hallinnollinen jako

Qinghai on jaettu kahteen prefektuuritason kaupunkiin ja kuuteen autonomiseen prefektuuriin, jotka jakautuvat edelleen 43 piirikuntatason yksikköön. Haidong muutettiin helmikuussa 2013 prefektuurista prefektuuritason kaupungiksi.
| --- | --- |
 Prefektuuritason kaupungit (2): 3. Xining  4. Haidong :  Autonomiset prefektuurit (6, suluissa päähallintopaikka): 1. Haixin mongolien ja tiibetiläisten autonominen prefektuuri (Delingha)  2. Haibein tiibetiläisten autonominen prefektuuri (Haiyan)  5. Hainanin tiibetiläisten autonominen prefektuuri (Gonghe)  6. Huangnanin tiibetiläisten autonominen prefektuuri (Tongren)  7. Yushun tiibetiläisten autonominen prefektuuri (Yushu)  8. Gologin tiibetiläisten autonominen prefektuuri (Maqên)
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto Qinghain maakunta. Arkistoitu 1.10.2012. Viitattu 13.3.2013. (kiinaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Qinghai Wikimedia Commonsissa
| n k  Kiinan alueellinen hallinto |
| --- | --- |
Maakunnat:  Anhui  Fujian  Gansu  Guangdong  Guizhou  Hainan  Hebei  Heilongjiang  Henan  Hubei  Hunan  Jiangsu  Jiangxi  Jilin  Liaoning  Qinghai  Shaanxi  Shandong  Shanxi  Sichuan  Yunnan  Zhejiang 
Itsehallinnolliset alueet:  Guangxi  Ningxia  Sisä-Mongolia  Tiibet  Xinjiang 
Itsehallinnolliset kunnat:  Chongqing  Peking  Shanghai  Tianjin 
Erityishallintoalueet:  Hongkong  Macao 
Qinghain prefektuuritason hallinnollinen jako.
Zhejiang

| Zhejiang 浙江省 Zhèjiāng shěng |
| --- | --- |

 Zhejiangin (punaisella) sijainti Kiinan kartalla.
Valtio:   Kiina
Prefektuuritaso:  11 yksikköä
Piirikuntataso:  90 yksikköä
Hallinto:  
 – hallinnon tyyppi:  maakunta
 – hallinnollinen keskus:  Hangzhou
Pinta-ala:  101 800 km² (25.)
Väkiluku (2013):  54 980 000 (10.)
BKT (2013):  3 756,8 mrd. CNY (eli 6,0 % Kiinan BKT:stä)
 – asukasta kohti:  68 462 CNY, noin 8 202 EUR (163 % Kiinan keskiarvosta)
HDI (2010):  0,744
Symbolit:  
 – Kansallinen kirjaintunnus:  ZJ
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  CN-33
 
www.zj.gov.cn
Zhejiang (kiin.: 浙江; pinyin: zhèjiāng) on Kiinan maakunta. Maakunnan kiinalainen lyhennenimi on Zhe ja vanha suomalainen latinalaistus Tšekiang. Maakunta on saanut nimen suurimman jokensa suulahden Zhe Jiangin (nykyisin Qiantang Jiang) mukaan. Nimessä yhdistyy kaksi ideogrammia: zhè ’mutkitteleva’ ja jiāng ’joki’.
Maantiede

Zhejiang sijaitsee Jangtse-joen eteläpuolella lähellä Shanghaita. Keisarinkanavan eteläpää on Zhejiangin pääkaupungissa Hangzhoussa.
Maakunta sijaitsee Itä-Kiinan meren länsirannalla. Maakunnan naapurimaakuntia ovat Fujian etelässä, Jiangxi lännessä, Anhui luoteessa ja Jiangsu pohjoisessa sekä Shanghai Jangtsen suulla koillisessa.
Talous

Hangzhou (2010).
Ningboa.
Osa maailman suurimman rahtisataman, Ningbon ja Zhoushanin sataman hiiliterminaalia.
Zhejiangin alueellinen bruttokansantuote oli maan neljänneksi suurin: 3 756,8 miljardia renminbia (yuan, CNY) eli 450,1 miljoonaa euroa. Tämä oli 6,0 prosenttia koko Kiinan BKT:stä. Henkeä kohti laskettuna se teki 68 462 CNY, eli 8 202 EUR. Tämä oli 163 % Kiinan keskiarvotasosta ja Kiinan viidenneksi korkein henkeä kohti laskettu alueellinen BKT-arvo.
Ningbon ja Zhoushanin satama on maailman suurin rahtisatama; vuonna 2013 se käsitteli 809,8 miljoonaa tonnia rahtia.
Zhejiang on ”kalan ja riisin maa”.selvennä Maakunnassa tuotetaan myös silkkiä ja teetä.
Hallinnollinen jako

Zhejiang on jaettu yhdeksään prefektuuritason kaupunkiin sekä Hangzhoun ja Ningbon kaupunkeihin jotka ovat suoraan maakunnan hallinnon alaisia. Suluissa esitetään väestönlaskennan 1.11.2010 mukainen väkiluku.
1. Hangzhou (8 700 373)
2. Ningbo (7 605 689)
3. Huzhou (2 893 542)
4. Jiaxing (4 501 657)
5. Jinhua (5 361 572)
6. Lishui (2 116 957)
7. Quzhou (2 122 661)
8. Shaoxing (4 912 239)
9. Taizhou (5 968 838)
10. Wenzhou (9 122 102)
11. Zhoushan (1 121 261)
Koulutus

Maakunnassa sijaitsee Zhejiangin yliopisto.
Kulttuuri

Vanha kiinalainen sanonta: ”Taivaassa on paratiisi, maan päällä on Suzhou ja Hangzhou”. Kiinalaisen oopperan muoto yue-ooppera sai alkunsa Zhejiangissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zhejiang Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivusto Zhejiangin maakunta. (kiinaksi) (englanniksi) (saksaksi) (japaniksi) (ranskaksi)
Zhejiang Province: A Free-Market Success Story (englanniksi)
Zhejiang (englanniksi)
China Regional Focus: Hangzhou, Zhejiang Province (englanniksi)
Guide to Moganshan National Park (Arkistoitu – Internet Archive)
National Tea Museum
| n k  Kiinan alueellinen hallinto |
| --- | --- |
Maakunnat:  Anhui  Fujian  Gansu  Guangdong  Guizhou  Hainan  Hebei  Heilongjiang  Henan  Hubei  Hunan  Jiangsu  Jiangxi  Jilin  Liaoning  Qinghai  Shaanxi  Shandong  Shanxi  Sichuan  Yunnan  Zhejiang 
Itsehallinnolliset alueet:  Guangxi  Ningxia  Sisä-Mongolia  Tiibet  Xinjiang 
Itsehallinnolliset kunnat:  Chongqing  Peking  Shanghai  Tianjin 
Erityishallintoalueet:  Hongkong  Macao 
Zhejiangin prefektuurit
Novosokolniki

| Novosokolniki Новосоко́льники |
| --- | --- |
 vaakuna
 Novosokolniki
 Koordinaatit: 56°20′50.4″N, 30°09′12.5″E 
Valtio:  Venäjä
Federaatiosubjekti:  Pihkovan alue
Piiri:  Novosokolnikin piiri
Kaupunkioikeudet:  1925
Väkiluku (2010):  8 119
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  182200
Suuntanumero(t):  +7 81144
 
 novosokolniki.reg60.ru/ (venäjäksi) 
 Novosokolnikin piirin kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Novosokolniki (ven. Новосоко́льники) on kaupunki Pihkovan alueella Venäjällä. Se sijaitsee Moskovan ja Riian sekä Pietarin ja Kiovan välisten rautateiden risteyksessä 287 kilometriä Pihkovasta kaakkoon. Kaupunki on Novosokolnikin piirin keskus. Vuonna 2010 kaupungissa asui 8 119 henkeä.
Novosokolnikin rautatieasema.
Kaupunki on saanut alkunsa vuonna 1901 perustetun Novosokolnikin rautatieaseman yhteyteen syntyneestä taajamasta. Kaupunginoikeudet se sai vuonna 1925. Toisen maailmansodan aikana se oli saksalaisten miehittämä. Nykyään Novosokolnikissa on rautatieliikennettä palvelevien yritysten lisäksi mm. rakennustarvike- ja elintarviketeollisuutta. Kaupungissa toimii kotiseutumuseo.lähde?
Maantieyhteyksistä merkittävin on kaupungin ohi kulkeva itä-länsi-suuntainen Venäjän valtatie M9, joka on osa merkittävää eurooppatietä Ventspils–Riika–Novosokolniki–Velikije Luki–Moskova–Kazan–Jekaterinburg (E 22). Kaupungin rautatieaseman sijainti Pietarista etelään ja Moskovasta länteen johtavien rautateiden risteyksessä luo hyvät yhteydet niin Pihkovan alueen sisälle, kuin laajemmin Venäjälle ja ulkomaille.
Pihkovan alue
Štšolkovo

| Štšolkovo (Щёлково) |
| --- | --- |
 vaakuna
 Štšolkovo
 Koordinaatit: 55°54′41″N, 38°00′07″E 
Valtio:  Venäjä
Liittovaltion subjekti:  Moskovan alue
Väkiluku (2010):  110 380
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  141100-141109
Suuntanumero(t):  +7 49656
 
 www.schelkovo-gorod.ru/ 
 Kaupungin sivusto (venäjäksi) 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Štšolkovo (ven. Щёлково) on kaupunki Moskovan alueella, Venäjällä, linnuntietä 30 kilometriä Moskovan keskustan koillispuolella Kljazmajoen varrella.  Kaupunki on Štšolkovon piirin hallinnollinen keskus. Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli 110 380 henkeä.
Štšolkovon lähistöllä sijaitsee Tškalovskin lentotukikohta.
Aiheesta muualla

Piirin viralliset sivut (venäjäksi)
Piirin aluejako - kartta (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Kaupunkiin keskittynyt portaali
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Maantieteelliset :  MusicBrainz area