stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Diatsepaami
Historia

Hoffmann-La Roche toi diatsepaamin ensimmäisenä myyntiin tuotenimellä Valium vuonna 1963. Lääkkeen kehittäjänä toimi Leo Sternbach. Diatsepaami oli paranneltu versio klooridiatsepoksidista, jonka Hoffmann-La Roche oli tuonut Librium-nimisenä markkinoille kolme vuotta aikaisemmin. Diatsepaamia alettiin käyttää laajasti varsinkin Yhdysvalloissa, ja se korvasi vaarallisia barbituraatteja.
Valium oli eniten myyty yksittäinen lääke Yhdysvalloissa vuodesta 1969 vuoteen 1982. Suurin piikki myynnissä oli vuonna 1978, jolloin Valiumia myytiin yli 2,3 miljardia tablettia. Tästä seurasi myös se, että useat potilaat jäivät riippuvaiseksi lääkkeestä, sillä diatsepaami saattaa aiheuttaa säännöllisessä käytössä voimakastakin riippuvuutta. Tämän vuoksi diatsepaamia ja muita bentsodiatsepiineja käytetään nykyään pääsääntöisesti lyhytaikaiseen ahdistuksen, unettomuuden tai lihasjäykkyyden hoitoon.
Suomessa diatsepaami sai myyntiluvan 27. huhtikuuta 1966, ja sitä myydään nykyään Suomessa nimillä Diapam, Diazepam, Medipam ja Stesolid. Valmistemuotoja ovat tabletti, peräpuikko, peräruiske, oraaliliuos ja suonensisäiseen annosteluun tarkoitettu liuos.
Vaikutusmekanismi ja riippuvuuspotentiaali

Diatsepaamin rauhoittava vaikutus perustuu siihen, että se jarruttaa keskushermoston toimintaa. Diatsepaami lisää Gamma-aminovoihapon (GABA) affiniteettia postsynaptiseen reseptoriin, minkä seurauksena keskushermoston toiminta vaimenee. 
Diatsepaami on myös fosfodiesteraasi-4 inhibiittori, millä saattaa olla antidepressiivinen vaikutus.
Gamma-aminovoihapon vaikutukset ihmiseen ovat sedaatio, ahdistuneisuuden lieveneminen, yleinen rentoutuminen ja lihasjännityksen laukeaminen. Bentsodiatsepiinien ns. hypnoottisille, eli nukahtamista helpottaville vaikutuksille kehittyy kuitenkin nopeasti toleranssi.
Kuten kaikki bentsodiatsepiinit, myös diatsepaami aiheuttaa säännöllisessä käytössä fyysistä riippuvuutta.
Diatsepamin suuren riippuvuus- ja väärinkäyttöriskin vuoksi lääkettä pyritään käyttämään mahdollisimman lyhyen aikaa, yleensä muutaman viikon ajan. Diatsepaami kuuluu Suomessa vain reseptillä saataviin PKV-lääkkeisiin ja luokitellaan lainsäädännössä huumausaineeksi.
Haittavaikutukset ja yliannostus

Diatsepaamin yleisin haittavaikutus on uneliaisuus, johon voi myös liittyä haparointia, sekavuutta, heikotusta, huimausta, päänsärkyä, kaksoiskuvia sekä lihasheikkoutta. Diatsepaami voi myös pahentaa masennusoireita muiden bentsodiatsepiinien tavoin
Liian suuri annos diatsepaamia aiheuttaa yllä olevien haittavaikutusten voimistumista, hyvin suuri yliannostus saattaa aiheuttaa hypotermian, hypotension ja/tai pahimmillaan kuoleman. Alkoholi ja muut keskushermostoa lamaavat aineet lisäävät diatsepaamin vakavia haittavaikutuksia. Myös opioidien samanaikainen käyttö lisää vakavien haittavaikutusten riskiä. Pelkän diatsepaamin yliannostus aiheuttaa harvoin kuoleman, tosin edellä mainittujen yhdistelmä lisää kuoleman riskiä huomattavasti.
Kemia

Diatsepaami on rasvaliukoinen ja metaboloituu maksassa. Diatsepaamin aineenvaihduntatuotteita ovat nordiatsepaami ja tematsepaami sekä niistä edelleen muodostuva oksatsepaami, jotka kaikki ovat farmakologisesti aktiivisia. Sedatiivinen eli rauhoittava vaikutus kestää enimmillään noin kahdeksan tuntia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
KEGG: Diazepam (englanniksi)
ChemBlink: Diazapam (englanniksi)
Understanding the Toxicology of Diazepam - Practical Pain Management (englanniksi)
Kouristuksen estolääkkeet
| GABAergiset |
| --- | --- |
GABAAR PAM: Barbituraatit: barbeksakloni • fenobarbitaali • metarbitaali • metyylifenobarbitaali • pentobarbitaali • primidoni • Karbamaatit: felbamaatti • Bentsodiatsepiinit: diatsepaami • klobatsaami  • klonatsepaami • kloratsepaatti • loratsepaami • midatsolaami • nimetatsepaami • nitratsepaami • tematsepaami • Muut: bromidi (kaliumbromidi, natriumbromidi) • imepitoiini • paraldehydi • stiripentoli
GABA-T -inhibiittorit: Rasvahapot (ja liittyvät): valproaatti • valpromidi • valproaatti pivoksiili • vigabatriini
Muut: GABAR-reseptorinaktivoijat: progabidi • GAT-1 -inhibiittorit: tiagabiini
| Kanavamodulaattorit |
| --- | --- |
Natrium-salpaajat: Hydantoiinit: etotoiini • fenytoiini • fosfenytoiini • mefenytoiini • Karboksamidit: eslikarbatsepiiniasetaatti • karbamatsepiini • okskarbatsepiini • Muut: lakosamidi • lamotrigiini • rufinamidi • topiramaatti • tsonisamidi
Kalsium-salpaajaat: Oksatsolidiinidionit: etadioni • parametadioni • trimetadioni • Suksinimidit: etosuksimidi • fensuksimidi • mesuksimidi • Gabapentinoidit: gabapentiini • pregabaliini
Kalium-avaajat: retigabiini
| Muut |
| --- | --- |
Hiilihappoanhydraasi-inhibiittorit: Sulfonamidit: asetatsolamidi • etoksotsolamidi • sultiaami
Muut: beklamidi • brivarasetaami • etirasetaami • kannabidioli • levetirasetaami • perampaneeli
Suomalaisia diatsepaamivalmisteita.
Diapam 10 mg -tabletteja.
Storm-1516

Storm-1516 on vaikuttamisoperaatioita järjestänyt Venäjän hallintoon kytkeytyvä verkosto.
Storm-1516 linkittyy läheisesti Jevgeni Prigožinin vuonna 2021 perustamaan Epäoikeudenmukaisuuden vastaiseen järjestöön. Ennen Yhdysvaltain vuoden 2024 presidentinvaaleja Storm-1516 levitti valeuutisia Kamala Harrisin osallisuudesta väitettyyn auto-onnettomuuteen, johon joutunut auto olisi paennut yliajon jälkeen tapahtumapaikalta. Saksan hallituksen kaaduttua vuoden 2024 lopussa vaikuttamisoperaatiossa rekisteröitiin nopeasti yli sata valeuutissivustoa saksankielisillä nimillä. Sivustoilla oli muun muassa tekoälyllä manipuloituja videoita, ja niiden väitteet levisivät verkossa somevaikuttajien välityksellä. Storm-1516 levitti Saksan kristillisdemokraattista unionia ja Liittouma 90:ta/Vihreitä koskeneita perättömiä syytöksiä muun muassa seksuaalisesta väkivallasta alaikäisiä kohtaan.
21. helmikuuta 2025 Saksan sisäministeriö tiedotti Storm-1516:n avustaneen Vaihtoehto Saksalle -puolueen kampanjointia muun muassa levittämällä valeuutisia vaalivilpistä.
Digitalisaatio

Digitalisaatio tai digitalisoituminen tarkoittaa digitaalisen tietotekniikan yleistymistä arkielämän toiminnoissa. Sen voidaan katsoa alkaneen 1980-luvun kotitietokoneiden käyttöönotosta. Lisäksi yhteisöllisyyden ja kansalaisdemokratian vaikutuskanavat ovat laajentuneet. Digitalisaatio on poistanut aikaan, tilaan, tiedonsaantiin ja osallistumiseen liittyviä rajoituksia kansalaisten vuorovaikutuksesta ympäröivän yhteiskunnan kanssa.
Digitalisaatio on monimuotoistanut palvelutyötehtäviä. Kehityskulku on muuttanut liiketoimintamalleja ja luonut uusia arvonlisäys- ja ansaintamahdollisuuksia.
"Digitaalisen transformaation" käsite

Alan kehitys on synnyttänyt käsitteen "digitaalinen transformaatio", jolle ei ole selkeää määritelmää, ja ajan myötä se saa yhä monimuotoisempia tulkintoja.
Suppeammassa merkityksessä "digitaalinen transformaatio " voi tarkoittaa "paperitonta toimistoa" tai "digitaalisen liiketoiminnan kypsyyden" saavuttamista, joka vaikuttaa sekä yksittäisiin yrityksiin että kokonaisiin yhteiskunnan segmentteihin, kuten hallintoon, joukkoviestintään, taiteeseen, lääketieteeseen ja muihin tieteisiin. Digitaaliset ratkaisut edistävät uudenlaisia ​​innovaatioita ja luovuutta sen sijaan, että ne vain parantaisivat ja tukevat perinteisiä menetelmiä.
Digitaalinen transformaatio on suuri haaste ja mahdollisuus. Digitaalisia muutoksia suunniteltaessa organisaatioiden tulisi ottaa huomioon ne kulttuuriset muutokset, joita ne voivat kohdata, kun työntekijät ja organisaatioiden johtajat joutuvat sopeutumaan ennestään tuntemattomiin teknologioihin. Digitaalisessa omaksumisessa käytetään sekä perinteisiä että innovatiivisia oppimismenetelmiä, kuten digitaalisia resursseja, digitaalisia adoptioalustoja ja vertaisvalmennusta, jotta työntekijät opetetaan käyttämään uusia tekniikoita oikein. Digitaalinen muutos, jolla on alhainen markkinoille pääsyn este, on luonut markkinoille ainutlaatuisia haasteita ja mahdollisuuksia ja kiristänyt yritysten välistä kilpailua.
Digitaalisen transformaation määräävä tekijä on sen nopeus. Teknologisen kehityksen nopeuden ja sen seurauksena sosioekonomisten ja infrastruktuurimuutosten korreloiminen ihmiselämän kanssa antaa meille mahdollisuuden todeta laadullinen kehitysvauhti, joka merkitsee siirtymistä uuteen ajalliseen aikakauteen.
Digitalisaatio liiketoiminnassa

Teknologioiden lisäksi digitalisaatiossa hyödynnetään digitaalisten palveluiden myötä muuttunutta asiakaskäyttäytymistä ja markkinoiden toimintatapoja. Esimerkiksi älypuhelinten yleistyttyä ihmiset käyttävät internet-palveluita jopa kymmeniä kertoja päivässä ja uusissa käyttötilanteissa kuten julkisissa kulkuneuvoissa. Markkinoiden toimintatapoja taas muuttavat esimerkiksi jakamistalous tai lainsäädäntö.
Digitalisaatio on muuttanut kuluttajan ja yritysten valtasuhteita. Kuluttajan mahdollisuudet ovat kasvaneet ja yritykset ovat joutuneet kansainväliseen kilpailuun.
Yrityksille digitalisaatio on keino uudistaa liiketoimintaa. Esimerkkejä:
Arvoketjun virtaviivaistaminen myymällä verkkokaupassa tuotteita suoraan toimittajien varastoista ilman omia myymälöitä ja varastoja.
Kansainvälisen kasvun hakeminen verkkokaupan avulla.
Joukkoistamisen hyödyntäminen asiakaspalvelussa.
Ilmaisuuden ekonomian ja kaksisuuntaisen markkinan hyödyntäminen ansainnassa.
Uusien palvelutuotteiden luominen big datan, teollisen internetin ja pilvipalveluiden avulla.
Digitalisaatio vaikuttaa sekä palvelutoimintaan että teollisuuteen, ja aiheuttaa rakennemuutosta kun työpaikkoja katoaa joiltakin aloilta ja syntyy toisille aloille.
Digitalisaatio Suomessa

Suomessa digitalisaatio käynnistyi 1980-luvulla digitaalisten teknologioiden alkaessa yleistyä arkielämän toiminnoissa, aluksi kotitietokoneiden myötä. Matkapuhelimet ja internet yleistyivät nopeasti: vuonna 1990 joka kymmenennessä kotitaloudessa oli matkapuhelin, vuonna 2001 määrä oli 89 %. 1990-luvun lopulla internetliittymien määrä lisääntyi 60–70 %:lla vuodessa. Mediasektori on digitalisoitunut nopeasti, kun taas esimerkiksi sähköiset asiakasrekisterit ja tietokannat ovat kehittyneet hitaammin.
Suomen valtiovarainministeriö suunnittelee, että julkishallinnon digitalisaatiossa kansalaiset ja yritykset tuodaan julkisten palveluiden kehityksen keskiöön. Seniorien hyvinvointia voidaan parantaa älykkäillä terveyspalveluilla, lapset voivat oppia historiaa ja maantiedettä virtuaaliympäristöissä ja oman auton omistamisen tarve voi poistua, kun julkisen liikenteen palvelut pystytään tarjoamaan kokonaisvaltaisesti. Valtiovarainministeriön mukaan julkiset sähköiset palvelut liittyvät olennaisesti digitalisaation läpimurtoon. Niiden avulla kansalaiset, yritykset ja yhteisöt voivat käyttää julkisia palveluja ajasta ja paikasta riippumatta. Yleensä sähköinen asiointi on helpoin ja nopein tapa hoitaa viranomaisasioita. Kun niiden käyttö lisääntyy, julkinen palvelutuotanto tehostuu ja säästyy yhteisiä verovaroja. Julkisen hallinnon sähköisten palvelujen tulee olla toimivia, helppokäyttöisiä ja turvallisia.
Kirjallisuutta

Lindgren, Jaakko ym.: Digitalisaatio : murroksen koko kuva. Tammi, 2019. ISBN 9789520404765.
Oleg Deripaska

| Oleg Deripaska> Олег Владимирович Дерипаска |
| --- | --- |
 Oleg Deripaska Maailman talousfoorumin tapaamisessa 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. tammikuuta 1968 (ikä 57) Dzeržinsk, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:  Venäjä, Kypros
Ammatti:  liikemies
Aiheesta muualla
https://deripaska.com/ Kotisivu
Oleg Vladimirovitš Deripaska (ven. Олег Владимирович Дерипаска, s. 2. tammikuuta 1968 Dzeržinsk, Neuvostoliitto) on venäjänjuutalainen oligarkki. Deripaska on ostanut itselleen myös Kyproksen kansalaisuuden.
Liike-elämän aikakauslehti Forbes listasi maaliskuussa 2007 hänet maailman 40. rikkaimmaksi henkilöksi. Deripaska on naimisissa. Hänen vaimonsa kuuluu Venäjän entisen presidentin Boris Jeltsinin perheeseen. Venäjän oligarkeista hänellä uskotaan olevan parhaat yhteydet presidentti Vladimir Putiniin.
Hän omistaa holdingyhtiön Bazovyi element (ven. Базовый элемент), joka hallitsee alumiiniyhtiötä RUSAL (ven. Российский алюминий), autonvalmistajaa GAZ (ven. ГАЗ), lentokoneiden valmistajaa Aviacor (ven. Авиакор) ja vakuutusyhtiötä Ingosstrah (ven. Ингосстрах).
Deripaska on Yhdysvaltain, EU:n ja Britannian pakotelistalla, mikä tarkoittaa, että hänen varojaan on jäädytetty ja hän on liiketoiminta- ja matkustuskiellossa näissä maissa. EU:n listalle hän päätyi, koska hänen omistamansa asetehdas toimitti miehistönkuljetusajoneuvot, joilla Venäjä hyökkäsi Ukrainaan 2022.
Henkilöhistoria

Oleg Deripaska valmistui Moskovan valtiollisesta yliopistosta vuonna 1993 ja vuonna 1996 hän valmistui Plehanovin talousakatemiasta (ven. Российская экономическая академия им. Г. В. Плеханова, Rossijskaja ekonomitšeskaja akademija im. G. V. Plehanova). Vuosina 1994–1997 hän työskenteli Sajanogorsk Smelter -yhtiön toimitusjohtajana ja vuosina 1997–2001 Sibirski Aluminiumin pääjohtajana.
Vuonna 2003 Deripaska omisti puolet RusAl-alumiiniyhtiöstä. Saman vuoden aikana hän osti 25 prosenttia lisää omistusta toiselta oligarkilta Roman Abramovitšilta. Loput 25 prosenttia hän osti oligarkeilta Boris Berezovski ja Badri Patarkatsišvili vuosien 2003 ja 2004 aikana.
Deripaska osti vuonna 2006 suuren rakennusyrityksen Razvitiye. Myyjänä oli oligarkki Suleiman Kerimov. Kesällä 2007 osti viisi prosenttia General Motors -yhtiön osakkeista. Osuuden markkina-arvo oli 655 miljoonaa euroa.
Sijoituksistaan huolimatta Deripaskalle ei ole myönnetty viisumia Yhdysvaltoihin vuoden 1998 jälkeen. Syitä ei ole ilmoitettu.
Deripaskalla on asunto Lontoossa Belgrave Squaressa sekä 120 miljoonan euron huvijahti Queen K Välimerellä.
Deripaskan liiketoimet ajautuivat vaikeuksiin syksyllä 2008 kansainvälisen finanssikriisin myötä. Valtion kehityspankki Vnešekonombank myönsi RUSALille 4,5 miljardia US$ lainaa valuuttaluottojen maksuun länsimaisille pankeille.
Alumiiniteollisuus

Lokakuussa 2006 RusAl, Sual holding ja sveitsiläinen Glencore International päättivät liittää yritystensä alumiinitoiminnot RUSAL-nimen alle. Yrityksestä tuli maailman suurin alumiinin tuottaja. Oleg Deripaska sai 66 prosentin osuuden uudesta yrityksestä. Vastaavasti Sual holdingin omistanut oligarkki Viktor Vekselberg sai 22 prosenttia.
Paperiteollisuus

Deripaskan omistama Bazovyi element on yrittänyt saada haltuunsa myös Ilim Pulpin tehtaita ja samoin myös Arkangelin alueella Novodvinskissä sijaitsevan kartonkitehtaan. Samoin myös Balahnassa sijaitsevan sanomalehtipaperitehdas OAO Volgan kyseenalaistamalla sen yksityistämisen 1994. Bazovyi Element on yhteistyössä omistajana OOO LPK Kontinental Menedžementin kanssa, joka kuuluu OOO Kontinentalinvest -ryhmään.
Paperiteollisuus > Ilim Pulpin joidenkin tehtaiden haltuunottoyritys

OAO Kotlasski tselljulozno-bumašnyi kombinat
OAO Sankt-Peterburgski kartonno-poligrafitšeski kombinat
Paperiteollisuus > Balahnan sanomalehtipaperitehtaan haltuunottoyritys

OAO Volga
Kirjoja

Kainz Rognerud, Knut: Oligarkki: Kuinka Venäjä huijasi länttä (Alkuteos Sundsvallsoligarken, suomentanut Annamari Typpö) Helsinki: Gummerus, 2024. ISBN 978-951-24-3817-4
Aiheesta muualla

Peoples.ru: Олег Дерипаска – Oleg Deripaska
Kommersant: The History of the Forest Wars (Arkistoitu – Internet Archive), 5.7.2004.
Kommersant: Compromising Materials for "Volga" Were Found in Garage (Arkistoitu – Internet Archive), 20.21.2006.
Idän metsätieto/Joensuun yliopisto: Omistuskiista paperitehtaasta OAO Volga[vanhentunut linkki], 15.4.2005.
Regnum: ЦБК "Волга" просит полпреда и ФСБ определить роль нижегородских властей в корпоративной войне вокруг ЦБК, 31.3.2005. (venäjäksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Puola
Norbert Brige

Norbert Brige (s. 9. tammikuuta 1964 Angres, Pas-de-Calais, Ranska) on entinen ranskalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli pituushyppy.
Brige sijoittui Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 pituushypyssä kuudenneksi tuloksella 772 cm. Karsinnassa hän hyppäsi tuloksen 781 cm. Rooman MM-kilpailuissa 1987 hänen sijoituksensa oli viidestoista ja tuloksensa 782 cm. Hänen karsintahyppynsä pituus oli 796 cm, jolla hän ylitti karsintarajan yhdellä senttimetrillä. Soulin 1988 olympialaisissa hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 797 cm. Karsinnassa hän oli yltänyt tulokseen 805 cm.
Sisäratojen MM-kilpailuissa 184-senttinen ja 72-kiloinen Brige ylti parhaimmillaan kuudenneksi Budapestissa 1989 tuloksella 791 cm. Sisäratojen EM-kilpailuissa hän sijoittui viidenneksi Liévinissä 1987 tuloksella 805 cm ja seitsemänneksi Haagissa 1989 tuloksella 780 cm.
Brige voitti pituushypyssä Ranskan mestaruuden ulkoradoilla vuosina 1985–1989 sekä hallissa vuosina 1986, 1987 ja 1989.
Henkilökohtaiset ennätykset

Pituushyppy: 822 cm (1988)
100 metrin juoksu: 10,65 s (1983)
Digamma

Digamma, alun perin wau (isona kirjaimena Ϝ, pienenä ϝ, m.kreik. Ϝαῦ, kreik. δίγαμμα), on käytöstä pois jäänyt kirjain kreikkalaisessa kirjaimistossa. Sen äännearvo muinaiskreikassa oli [w]. Digammaa käytettiin vielä arkaaisella kaudella. Se oli aakkosissa kuudentena, epsilonin ja zeetan välissä. Kreikkalaisissa numeroissa digamman lukuarvo oli 6.
Suomen kieleen muinaiskreikan digamma translitteroidaan tarvittaessa w.
Muoto ja sen historia

Sana digamma (dis + gamma) merkitsee ”kaksoisgammaa” ja johtuu siitä, että se muodoltaan muistuttaa kahta päällekkäin asetettua versaaligammaa. Kirjaimen harvemmin käytetty, todennäköisesti alkuperäinen nimi wau viittaa paitsi kirjaimen ääntöasuun myös sen alkuperään: kirjain on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta  (vav), jota vastaa heprean ו (vav) ja arabian و (waw). Samaan esikuvaan perustui myös kreikkalainen ypsilon.
Digamma merkitsi alkujaan samaa /u/:n tapaista puolivokaalista äännettä, joka englannissa merkitään w:llä. Tämä äänne kuitenkin hävisi useimmista kreikan murteista, kuten Attikan murteesta, jo ennen klassista kautta, minkä jälkeen digammaa ei kirjoituksessakaan käytetty. Muun muassa Argoksen, Delfoin ja Kreetan murteissa äänne kuitenkin säilyi kauemmin kuin muualla, ja esimerkiksi työtä tarkoittanut kreikan sana ergon (ἔργον), josta on johdettu esimerkiksi sanat 'ergonomia' ja 'energia', oli Argoksen murteella wergon (ϝέργον), ja sana onkin samaa indoeurooppalaista alkuperää kuin esimerkiksi saksan Werk.
Digamma oli käytössä useimmissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa, mutta ei kuitenkaan esimerkiksi Aiginan, eteläisten Kykladien, Joonian siirtokuntien, Knidoksen ja Rhodoksen kirjaimistoissa. Se poistui käytöstä 400-luvulle eaa. tultaessa. Ennen kuin digamma oli hävinnyt kreikasta, se oli jo omaksuttu latinalaisiin aakkosiin, joissa siitä muodostettiin kirjain F, koska vastaavaa äännettä [f] ei esiintynyt kreikassa eikä siksi äänteelle ollut vielä omaa kirjoitusmerkkiäkään.
Kreikassa digamma sen sijaan jäi käyttöön vain luvun 6 numeromerkkinä. Tässä käytössä sen korvasi myöhemmin stigma ϛʹ ja sittemmin kirjainyhdistelmä στʹ.
Muoto ja sen historia > Variantteja

Epigrafisissa lähteissä digammasta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:
Numeromerkkinä tunnetaan myös seuraavat variaatiot:
Esimerkkejä

Esimerkkejä sanoista, joissa on alun perin ollut digamma:
ἄναξ (anaks) < ϝάναξ (wanaks), 'kuningas'
ἔργον (ergon) < ϝεργον (wergon), 'työ' (vrt. saksan Werk, englannin work)
ἑσπερα (hespera) < ϝεσπερα (wespera), 'ilta' (vrt. latinan vesper)
ἡδύς (hēdys) < σϝηδυς (swēdys), 'suloinen' (vrt. englannin sweet)
νέος (neos) < νεϝος (newos), 'uusi' (vrt. latinan novus, englannin new)
ξεῖνος, ξένος (kseinos, ksenos) < ξένϝος (ksenwos), 'vieras'
οἶνος (oinos) < ϝοῖνος (woinos), 'viini' (vrt. latinan vinum)
ὁράω (horaō) < ϝοραω (woraō), 'nähdä'
Jäänteet runokielessä

Digamma ei esiinny Homeroksen Iliaan ja Odysseian vanhimmissakaan säilyneissä käsikirjoituksissa. Kuitenkin runoissa on havaittavissa selviä jälkiä siitä, että sillä merkitty äänne on niihin alkujaan kuulunut. Muinaiskreikkalaisessa runoudessa sananloppuiset lyhyet vokaalit näet katoavat (elisio) ja pitkät vokaalit ja diftongit lyhenevät, jos seuraava sana alkaa vokaalilla. Sana, jossa on alun perin ollut digamma, ei Homeroksella yleensä noudata tätä sääntöä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Digamma Wikimedia Commonsissa
Dneprin–Bugin kanava

Dneprin–Bugin kanava Brestin ja Pinskin välillä (ylhäällä vasemmalla)
Dneprin–Bugin kanava (valkoven. Дняпроўска-Бугскі канал, Dnjaprouska-Buhski kanal, ven. Днепро́вско-Бу́гский кана́л, Dneprovsko-Bugski kanal, puol. Kanał Dniepr-Bug) on Mustanmeren ja Itämeren vesistöalueet yhdistänyt keinotekoinen vesireitti Dneprin sivujoesta Pripetistä Veikselin vesistön  Bug-haaraan  Valko-Venäjän lounaisosissa. Varsinainen luonnonuomasta poikkeava kanavaosuus eriytyy alajuoksulta Pripetin sivuhaarasta Pinasta (noin 52°01′55″N, 25°37′00″E) ja yhtyy ylempänä Bugin sivuhaaraan Muhavetsiin Kobrynin kaupungin itäosissa (52°12′52″N, 24°22′42″E). Reitin pituus Pinskin ja Brestin kaupunkien välillä on 196 km, josta 58 km vedenjakajan ylittävää kaivantoa ja loput kavavoitua Pinan ja Muhavetsin jokiuomaa.
Historiaa

Puola-Liettuan valtioliiton aikana Pina- ja Muhavets-jokien välille rakennettiin vuosina 1775–1783 kanava, jota kutsuttiin aluksi Kuninkaalliseksi kanavaksi. Tälle rakennettiin vedensyöttöjärjestelmä, jolloin nykyisen Dneprin–Bugin kanavan perusteet oli luotu.  Reitille rakennettiin vuoteen 1867 mennessä yhteensä 22 puista patosulkua laivaliikenteen käyttöön Pinskin ja Brestin välille. Vesiväylän leveys oli 14 metriä ja syväys 0,7 metriä.lähde?
1900-luvun alkupuolella kanavareittiä kehitettiin niin Puolan, Neuvostoliiton, kuin Saksankin vallan aikana. Partisaanit tuhosivat kanavaportit toisen maailmansodan aikana, mutta vuonna 1946 kanava saatiin jälleen uudelleen liikennöitävään kuntoon. Vuosien kuluessa puiset sulut vaihdettiin lujempiin ja reitille rakennettuja vesivoimaloita uudistettiin. 1970-luvulla väylää päätettiin syventää 2,4 metriin ja leveyttä lisätä 40 metriin. Vuoteen 1991 mennessä kaikkiaan 240 kilometriä vesistöreittiä oli rakennettu näihin mittoihin. Rahtiliikenne kukoisti.lähde?
Neuvostoliiton hajoaminen kuitenkin romautti vesistön liikennemääriä merkittävästi. Reitti pääsi rapistumaan. Vuonna 1996 nyt Valko-Venäjälle kuuluva Dneprin–Bugin väylä hyväksyttiin kuitenkin osaksi Euroopan keskeistä sisävesireitistöä Gdańsk–Varsova–Brest–Pinsk–Kiova–H’erson E40 päävesiväylän osana (Dnepr–Veiksel–Oder). Tämä reitti ei kuitenkaan ole liikennöintikunnossa Bug-joen osuudella Varsovan ja Brestin välillä. Vuodesta 1997 vuoteen 2010 reitin valkovenäläistä osaa on silti kunnostettu. Pyrkimyksenä on ollut nostaa se eurooppalaisen sisävesiväylästön tasoluokkaan Va. Pyrkimykseksi tuli samalla nostaa sulkujen pituutta aiemmasta 89 metristä 120 metriin ja leveyttä 11,2 metristä 12,7 metriin. Tämä sallisi isompien, yli 100 metristen proomujen liikennöinnin.lähde?
Kunnostushanke

Vuonna 2009 Valko-Venäjällä alkoi uusin vuoteen 2015 ulottuva kanavan kunnostusprojekti. Hankkeen aikana esimerkiksi Valko-Venäjän ruoppaajalaivastoa uudistetaan, ja reitin vesivoimaloita kehitetään vesiliikenteen tarpeet huomioiden. Kunnostuksen on tarkoitus lisätä vesiväylän navigoitavuutta edelleen. Reitin kapasiteetiksi on arvioitu noin 3 miljoonaa tonnia vuodessa. Bugjoen Varsovan ja Brestin välisen osuuden kunnostamisesta ei kuitenkaan vielä ole päätöksiä.lähde?
Aiheesta muualla

Dnepr–Bug-kanavan kunnostushankkeesta (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (dneprobug.by)
Wikimapia satelliittikuva: esimerkki kanavan noin 90 metriä pitkästä sulusta syyskuussa 2007
Wikimapia satelliittikuva: Jokiproomuja Brestin satamassa, navigoitavan reitistön nykyisessä länsipäässä Muhavetš-joella