stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pułaczów

| Pułaczów |
| --- | --- |
 Katukuvaa, tien vierellä tienvarsiristi.
 Pułaczów
 Koordinaatit: 50°40′52″N, 21°8′0″E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Świętokrzyskie
Piirikunta:  Kielce
Kunta:  Raków
Väkiluku (2011):  71
SIMC:  0265780
Suuntanumero(t):  41
Rekisterikilpi:  TKI
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pułaczów on kylä Etelä-Puolassa Rakówin kunnassa Świętokrzyskien voivodikunnassa. Kylässä asui 71 asukasta vuoden 2011 väestönlaskennassa. Asukkaista 53,5 prosenttia oli naispuolisia ja 46,5 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 19,7 prosenttia kylän väestöstä, työikäiset 49,3 prosenttia ja eläkeläiset 31 prosenttia. Rakówin kunnan asukkaista 1,2 prosenttia asuu Pułaczówissa.
Papiernia (Kielcen piirikunta)

| Papiernia |
| --- | --- |
 Czarna Staszowska- joki
 Papiernia
 Koordinaatit: 50°41′48″N, 20°52′44″E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Świętokrzyskie
Piirikunta:  Kielce
Kunta:  Raków
Väkiluku (2011):  23
SIMC:  0265750
Suuntanumero(t):  41
Rekisterikilpi:  TKI
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Papiernia on kylä Rakówin kunnassa Puolassa. Papiernian väkiluku oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 23. Asukkaista 47,8 prosenttia oli naispuolisia ja 52,2 miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 13 prosenttia kylän väestöstä, työikäiset 60,9 prosenttia ja eläkeläiset 26,1 prosenttia. Rakówin kunnan asukkaista 0,4 prosenttia asuu Papierniassa.
Pągowiec

Pągowiec voi tarkoittaa ainakin seuraavia paikkoja:
Pągowiec, Puolan kylä Masovian voivodikunnassa
Pągowiec, Puolan kylä Świętokrzyskien voivodikunnassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pągowiec”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Malmön pääpostitalo

| Malmön pääpostitalo> Centralposthuset |
| --- | --- |
 Postitalo vuonna 2009.
Osoite:  Kungsgatan 32
Sijainti:  Malmö, Ruotsi
Rakennustyyppi:  postitalo
Valmistumisvuosi:  1906
Suunnittelija:  Ferdinand Boberg
Tyylisuunta:  jugend
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Malmön pääpostitalo (ruots. Centralposthuset) on Malmössä sijaitseva vuonna 1906 valmistunut jugendtyylinen postitalo. Sen suunnitteli arkkitehti Ferdinand Boberg, jonka kädenjälkeä on myös Tukholman pääpostitalo. Erityisen voimakkaan vaikutelman rakennuksessa saavat aikaan kupolein katetut kattotornit.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malmön pääpostitalo Wikimedia Commonsissa
Avaruuspuku

Astronautti Bruce McCandless II avaruuspuvussa käyttää rakettireppua. Huomaa heijastus puvun silmikossa, jota peittää erittäin ohut, läpinäkyvä kultakalvo.
Avaruuspuku on ihmistä avaruuden olosuhteilta suojaamaan suunniteltu puku, käytännössä yhden hengen avaruusalus, jota käytetään avaruuskävelyillä.
Yleispiirteitä

Avaruus on monella tapaa ihmiselle vihamielinen ympäristö, merkittävimpänä uhkanaan hyvin alhainen, miltei tyhjiön saavuttava paine. Sen lisäksi ihmistä täytyy suojella äärimmäiseltä kylmyydeltä varjossa ja kuumuudelta auringonvalossa. Silmiä ja ihoa täytyy suojella auringon ultraviolettisäteilyltä. Toisaalta täytyy huolehtia hengitysilman saannista sekä siitä, että kosteus ja hengityksen hiilidioksidi johdetaan pois.
Puvun suunnitteluun vaikuttaa käyttötarkoitus. Avaruuslentäjän täytyy kyetä toteuttamaan hänelle annetut tehtävät sekä käyttämään tarpeellisia työkaluja. Nivelten sekä puvun käsiosan suunnittelu on erityisen tärkeää. Toisaalta puvun massa ei saa kasvaa liikaa. Planeetoilla avaruuslentäjä tuntee puvun painon ja myös painottomuudessa puvun massan liikemäärä saattaa vaikeuttaa toimimista.
Avaruuspukujen päällysmateriaali on valkoinen auringon säteilyn heijastamiseksi. Astronautti kantaa selkäpakkausta, jossa on hengitysilmaa, ilmansuodatin, sähköparistot, radio ja muita varusteita. Puku on paineistettu ja joskus siinä on irrotettava kypärä. Puvun kypärän silmikkoa peittää hyvin ohut kultainen kalvo, jonka läpi voi nähdä ja joka suojaa astronautin silmiä auringon säteilyltä.
Amerikkalaiset puvut koostuvat nykyisin puvun ylä- ja alaosasta, kypärästä ja hansikkaista, kun taas venäläisiin yksiosaisiin pukuihin astutaan sisään puvun selässä olevasta aukosta, jonka ovena toimii puvun hengissäpitojärjestelmäpakkaus.
Nasan puvut

Avaruuspuvun lisäksi astronautilla voi olla erilaisia varusteita, kuten rakettipakkaus painottomuudessa liikkumista varten.
Nasan nykyiset astronautin puvut koostuvat 17 kerroksesta erilaisia materiaaleja ja yhden puvun hinta on noin 20 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Puvun sisällä on vesikiertoinen jäähdytysjärjestelmä puvun lämpötilan pitämiseksi sopivana. Astronauteille syötettävä puhdas happi on paineeltaan kolmasosa maan paineesta, koska muuten astronautit hengästyisivät tehdessään töitä avaruudessa. Itse puvut ovat hyllytavaraa mutta erikokoisia osia on olemassa. Käsineet sen sijaan tehdään yksilöllisiksi ja niidenkin hinta nousee 40 tuhanteen Yhdysvaltain dollariin. Lisäksi käsineiden käyttöikä on vain 25 kertaa.[lähde? ]
Nasan Extravehicular Mobility Unit (EMU) -puvusta on ollut eri muunnelmia ja seuraaja xEMU kehitetään Artemis-ohjelmassa.
Kiinan avaruuskävelypuku

Kiinalaisvalmisteinen avaruuskävelyyn tarkoitettu Feitian ("lennä taivaalla") -avaruuspuku maksaa noin kolme miljoonaa euroa. Puku painaa 120 kg ja sen kokoaminen ja pukeminen kestää 15 tuntia. Ensimmäisen kerran pukua käytti avaruudessa Zhai Zhigang tehdessään ensimmäisen kiinalaisen suorittaman avaruuskävelyn 27. syyskuuta 2008.
Galleria

Neuvostoliittolainen Orlan-avaruuspuku
Apollo 15:n astronautin David Scottin avaruuspuku, jota hän käytti kuukävelyllä.
Taikonautti Yang Liwein (Shenzhou 5) avaruuspuku, joka on venäläisen Sokol-painepuvun kiinalainen kopio.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Facts About Spacesuits and Spacewalking NASA. Arkistoitu 7.9.2018. Viitattu 19.11.2018 (englanniksi).
Ajan hammas syö alkuperäisiä kuupukuja Yle Uutiset.  16.7.2009. Viitattu 19.11.2018.
Salomaa, Janne: 2030-luvun avaruuspuku myötäilee ihoa Helsingin Sanomat.  25.8.2009. Arkistoitu 28.8.2009. Viitattu 19.11.2018.
Wade, Mark: Space Suits Astronautix.com. Viitattu 19.11.2018 (englanniksi).
Suited for Spacewalking – A Teacher’s Guide with Activities for Technology Education, Mathematics, and Science (pdf)  1998. NASA. Viitattu 19.11.2018 (englanniksi).
Space Suit Evolution – From Custom Tailored To Off-The-Rack (pdf)  1994. NASA. Arkistoitu 31.1.2017. Viitattu 19.11.2018 (englanniksi).
Freudenrich, Craig: How Space Suits Work How Spacesuits Work. Viitattu 19.11.2018 (englanniksi).
Skortsinós

| Skortsinós Σκορτσινός |
| --- | --- |
 Skortsinós
 Koordinaatit: 37°17′59″N, 22°15′0″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Arkadia
Kunta:  Megalópoli
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  4004031701
Väkiluku (2021):  128
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Skortsinós (kreik. Σκορτσινός) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Megalópolin kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 128 (2021).
Skortsinóksen kylä sijaitsee noin 26 kilometriä eteläkaakkoon Megalópolin kaupungista ja noin 38 kilometriä pohjoisluoteeseen Spártin kaupungista. Sen lähellä sijaitsevat Evrótas-joen alkulähteet. Skortsinós muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Σκορτσινού, Dimotikí Koinótita Skortsinoú), johon ei kuulu muita asutuksia.
Kylän lähellä Chelmós-vuorella sijaitsevat keskiaikaisen Chelmóksen linnan rauniot. Sen paikalla sijaitsi antiikin aikana spartalainen rajalinnoitus Athenaion.
Intianjuutti

| Intianjuutti |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Malvales
Heimo::  Malvakasvit
Suku::  Juutit Corchorus
Laji::  olitorius
Kaksiosainen nimi
 Corchorus olitorius  L. (1753) 
Katso myös
   Intianjuutti Wikispeciesissä   Intianjuutti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Intianjuutti (Corchorus olitorius) on juutteihin kuuluva malvakasvilaji, joka on tunnettu kuitukasvina. Se on yksivuotinen karvainen ruoho, joka kasvaa 2–2,5 metriä korkeaksi. Kukat ovat kirkkaan keltaiset. Intianjuutti esiintyy alkuperäisenä tropiikissa ja subtropiikissa, Etelä-Aasiassa ja Afrikassa. Sitä viljellään kuitukasvina varsinkin Intiassa.
Kasvin varsikuidusta saatava juutti on yleisimpiä säkkikankaan raaka-aineita.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Intianjuutti (Corchorus olitorius)
iNaturalist: Intianjuutti (Corchorus olitorius)
ITIS: Corchorus olitorius (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Corchorus olitorius (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Corchorus olitorius, (jute) (englanniksi)
Néa Plágia

| Néa Plágia Νέα Πλάγια |
| --- | --- |
 Néa Plágia
 Koordinaatit: 40°15′45″N, 23°12′10″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Chalkidikí
Kunta:  Néa Propontída
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  1304030501
Korkeus:  20 m
Väkiluku (2021):  1 017
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Néa Plágia (kreik. Νέα Πλάγια) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Néa Propontídan kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Kylän väkiluku on 1 017 (2021).
Silta Néa Plágian kylässä.
Néa Plágian kylä, suomeksi ”Uusi Plágia”, sijaitsee Chalkidikín niemimaan lounaisrannikolla Thermaïkóslahden rannalla noin 33 kilometriä lounaaseen Polýgyroksesta ja noin 54 kilometriä eteläkaakkoon Thessalonikista. Kylä on syntynyt 1920-luvulla Traakiasta Kreikan ja Turkin väestönvaihdon myötä tulleiden evakkojen asutuksena. Kylässä on pitkä ranta, joka jatkuu kaakkoon Flogitán rannaksi.
Néa Plágia muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Νέων Πλαγίων, Dimotikí Koinótita Néon Plagíon), johon kuuluu varsinaisen Néa Plágian kylän lisäksi Metóchin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 127 (2021).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Néa Plágia Wikimedia Commonsissa
Slöinge

| Slöinge |
| --- | --- |
 Slöingen kirkko
 Slöinge
 Koordinaatit: 56°51′13″N, 12°41′39″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Hallandin lääni
Maakunta:  Halland
Kunta:  Falkenberg
Väkiluku (2021):  1 095
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Slöinge on taajama Falkenbergin kunnassa Hallandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 095 asukasta vuonna 2021.
Tunnettuja henkilöitä

Stellan Bengtsson (s. 1952), pöytätennispelaaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Slöinge Wikimedia Commonsissa
Tukholman pääpostitalo

Pääpostitalo Tukholmassa.
Tukholman pääpostitalo (ruots. Stockholms centralposthus) on entinen Tukholman pääpostikonttori Norrmalmin kaupunginosassa Vasagatanin varrella.
Talo rakennettiin vuosina 1898–1904 ja sen on suunnitellut arkkitehti Ferdinand Boberg. Pohjapiirroksen laati Gustaf Dahl. Rakennuksen julkisivussa keskustorneineen ja pyöristettyine kulmineen on vaikutteita Vadstenan linnasta. Samanaikaisesti siinä näkyy kuitenkin myös Bobergin pyrkimys moderniin tyyliin. Rakennus vihittiin juhlallisesti käyttöön 27. lokakuuta 1903 kuningas Oskar II:n läsnä ollessa.
1990-luvun puolivälistä lähtien rakennuksessa ei ole enää sijainnut postikonttoria, ja Ruotsin postin pääkonttori muutti siitä pois vuoden 2003 syksyllä. Muutostöiden jälkeen taloon muuttivat vuonna 2008 Ruotsin elinkeinoministeriö, työmarkkinaministeriö sekä osia hallituskanslian hallinto-osastosta. Rakennuksen omistaa Ruotsin valtio, ja sitä ylläpitää valtion kiinteistölaitos.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tukholman pääpostitalo Wikimedia Commonsissa
Främmestad

| Främmestad |
| --- | --- |
 Främmestadin kirkko
 Främmestad
 Koordinaatit: 58°14′06″N, 12°40′09″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Essunga
Väkiluku (2021):  371
Främmestad on taajama Essungan kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 371 asukasta vuonna 2021.
Kuvia

Främmestadin tuulimylly Tukholman Skansenissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Främmestad Wikimedia Commonsissa
Korzenno

| Korzenno |
| --- | --- |

 Korzenno
 Koordinaatit: 50°42′35″N, 20°55′54″E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Świętokrzyskie
Piirikunta:  Kielce
Kunta:  Raków
Väkiluku (2011):  108
SIMC:  0265483
Suuntanumero(t):  41
Rekisterikilpi:  TKI
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korzenno on kylä Rakówin kunnassa Puolassa. Se sijaitsee 27,4 kilometrin päässä Kielcen piirikunnan hallintokeskuksesta, Kielcen kaupungista.
Korzennon väkiluku oli 108 vuoden 2011 väestönlaskennassa. Asukkaista 43,5 prosenttia oli naispuolisia ja 56,5 miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 25 prosenttia kylän väestöstä, työikäiset 61,1 prosenttia ja eläkeläiset 13,9 prosenttia. Rakówin kunnan asukkaista 1,9 prosenttia asuu Korzennossa.
Vathý

Vathý (kreik. Βαθύ, ”Syvä”; transl. myös Vathí) on yleinen satamapaikan nimi Kreikassa. Se voi viitata muun muassa seuraaviin paikkoihin:
Vathý, kaupunki Chalkídan kunnassa Euboian alueyksikössä Keski-Kreikan alueella
Vathý, kaupunki Sámoksen saarella Pohjois-Egean saarten alueella
Vathý, kylä Aíginan saarella Attikan alueella
Vathý, kylä Anatolikí Mánin kunnassa Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella
Vathý, kylä Ithakan saarella Jooniansaarten alueella
Vathý, kylä Meganísin saarella Jooniansaarten alueella
Vathý, kylä Méthanan niemellä Attikan alueella
Vathýs eli Vathý, kylä Kálymnoksen saarella Etelä-Egean saarten alueella
Portugali olympialaisissa

Portugali osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Tukholman 1912 kesäolympialaisissa. Siitä lähtien maa on osallistunut kaikkiin kesäolympialaisiin. Maa voitti ensimmäisen kultamitalinsa Los Angelesin 1984 kesäolympialaisissa. Talviolympialaisiin Portugali osallistui ensimmäistä kertaa Calgaryssä 1988. Se on talvikisoihin pienellä joukkueella, eikä ole niissä menestynyt.
Portugali on saanut olympiamitaleja yhdeksässä eri urheilumuodossa. Maan kaikki olympiavoitot ovat tulleet yleisurheilusta. Maan ensimmäinen olympiavoittaja oli Los Angelesissa 1984 maratonjuoksun voittanut Carlos Lopes. Maan muut olympiavoittajat ovat Soulissa 1988 naisten maratonjuoksun voittanut Rosa Mota, Atlantassa 1996 naisten 10 000 metrin juoksun voittanut Fernanda Ribeiro ja Pekingissä 2008 miesten kolmiloikan voittanut Nelson Évora. Lopes, Mota ja Ribeiro ovat maan ainoat henkilökohtaisten lajien kaksinkertaiset olympiamitalistit. Joukkuekilpailuissa kaksi mitalia on saavuttanut ratsastaja Luiz Mena e Silva.
Mitalit lajeittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä | Sija |
|  Ammunta | 0 | 1 | 0 | 1 | 59 |
|  Judo | 0 | 0 | 3 | 3 | 47 |
|  Melonta | 0 | 1 | 0 | 1 | 40 |
|  Miekkailu | 0 | 0 | 1 | 1 | 36 |
|  Purjehdus | 0 | 2 | 2 | 4 | 33 |
|  Pyöräily | 0 | 1 | 0 | 1 | 36 |
|  Ratsastus | 0 | 0 | 3 | 3 | 29 |
|  Triathlon | 0 | 1 | 0 | 1 | 11 |
|  Yleisurheilu | 5 | 3 | 4 | 12 | 36 |
| Yhteensä | 5 | 9 | 14 | 28 | 69 |
Lähteet:
Mitalit olympialaisittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Olympialaiset | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä | Sija |
1912  1912 Tukholma: 0
1920  1920 Antwerpen: 0
| 1924  1924 Pariisi | 0 | 0 | 1 | 1 | 23 |
| 1928  1928 Amsterdam | 0 | 0 | 1 | 1 | 32 |
1932  1932 Los Angeles: 0
| 1936  1936 Berliini | 0 | 0 | 1 | 1 | 30 |
| 1948  1948 Lontoo | 0 | 1 | 1 | 2 | 27 |
| 1952  1952 Helsinki | 0 | 0 | 1 | 1 | 40 |
1956  1956 Melbourne: 0
| 1960  1960 Rooma | 0 | 1 | 0 | 1 | 31 |
1964  1964 Tokio: 0
1968  1968 Mexico City: 0
1972  1972 München: 0
| 1976  1976 Montreal | 0 | 2 | 0 | 2 | 30 |
1980  1980 Moskova: 0
| 1984  1984 Los Angeles | 1 | 0 | 2 | 3 | 23 |
| 1988  1988 Soul | 1 | 0 | 0 | 1 | 29 |
1992  1992 Barcelona: 0
| 1996  1996 Atlanta | 1 | 0 | 1 | 2 | 47 |
| 2000  2000 Sydney | 0 | 0 | 2 | 2 | 69 |
| 2004  2004 Ateena | 0 | 2 | 1 | 3 | 60 |
| 2008  2008 Peking | 1 | 1 | 0 | 2 | 47 |
| 2012  2012 Lontoo | 0 | 1 | 0 | 1 | 70 |
| 2016  2016 Rio de Janeiro | 0 | 0 | 1 | 1 | 78 |
| 2020  2020 Tokio | 1 | 1 | 2 | 4 | 56 |
| Yhteensä | 5 | 9 | 14 | 28 | 69 |
Lähteet:
Olympiamitalistit

| Mitali | Nimi | Vuosi | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 Kultaa | Carlos Lopes | 1984  1984 Los Angeles |  Yleisurheilu | Miesten maraton |
| 1 Kultaa | Rosa Mota | 1988  1988 Soul |  Yleisurheilu | Naisten maraton |
| 1 Kultaa | Fernanda Ribeiro | 1996  1996 Atlanta |  Yleisurheilu | Naisten 10 000 m juoksu |
| 1 Kultaa | Nelson Évora | 2008  2008 Peking |  Yleisurheilu | Miesten kolmiloikka |
| 2 Hopeaa | Duarte Bello Fernando Bello | 1948  1948 Lontoo |  Purjehdus | Swallow |
| 2 Hopeaa | Mário Quina José Quina | 1960  1960 Rooma |  Purjehdus | Star |
| 2 Hopeaa | Carlos Lopes | 1976  1976 Montreal |  Yleisurheilu | Miesten 10 000 m juoksu |
| 2 Hopeaa | Armando Marques | 1976  1976 Montreal |  Ammunta | Trap |
| 2 Hopeaa | Francis Obikwelu | 2004  2004 Ateena |  Yleisurheilu | Miesten 100 m juoksu |
| 2 Hopeaa | Sérgio Paulinho | 2004  2004 Ateena |  Pyöräily | Miesten maantieajo |
| 2 Hopeaa | Vanessa Fernandes | 2008  2008 Peking |  Triathlon | Naisten kilpailu |
| 2 Hopeaa | Fernando Pimenta Emanuel Silva | 2012  2012 Lontoo |  Melonta | Miesten 1000 metrin kajakkikaksikko |
| 3 Pronssia | António Borges Hélder de Souza  José Mouzinho | 1924  1924 Pariisi |  Ratsastus | Esteratsastuksen joukkuekilpailu |
| 3 Pronssia | Frederico Paredes Henrique da Silveira  João Sassetti  Jorge de Paiva  Mário de Noronha  Paulo d'Eça Leal | 1928  1928 Amsterdam |  Miekkailu | Miesten kalvan joukkuekilpailu |
| 3 Pronssia | Domingos de Sousa José Beltrão  Luís Mena e Silva | 1936  1936 Berliini |  Ratsastus | Esteratsastuksen joukkuekilpailu |
| 3 Pronssia | Fernando Paes Francisco Valadas  Luís Mena e Silva | 1948  1948 Lontoo |  Ratsastus | Kouluratsastuksen joukkuekilpailu |
| 3 Pronssia | Joaquim Fiúza Francisco de Andrade | 1952  1952 Helsinki |  Purjehdus | Star |
| 3 Pronssia | António Leitão | 1984  1984 Los Angeles |  Yleisurheilu | Miesten 5 000 m juoksu |
| 3 Pronssia | Rosa Mota | 1984  1984 Los Angeles |  Yleisurheilu | Naisten maraton |
| 3 Pronssia | Hugo Rocha Nuno Barreto | 1996  1996 Atlanta |  Purjehdus | Miesten 470 |
| 3 Pronssia | Fernanda Ribeiro | 2000  2000 Sydney |  Yleisurheilu | Naisten 10 000 m juoksu |
| 3 Pronssia | Nuno Delgado | 2000  2000 Sydney |  Judo | Miesten 81kg |
| 3 Pronssia | Rui Silva | 2004  2004 Ateena |  Yleisurheilu | Miesten 1 500 m juoksu |
| 3 Pronssia | Telma Monteiro | 2016  2016 Rio de Janeiro |  Judo | Naisten 57kg |
Lähteet:
Leonid Lesch

Leonid Lesch - Keisarillisen Venäjän armeijan kenraaliluutnantti.
Leonid Lesch (1862 – 28. maaliskuuta 1934 Kotor, Jugoslavia) oli Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut suomalainen jalkaväenkenraali.
Leonid Leschin isä oli Vilhelm Lesch. Lenonid Lesch valmistui Nikolain ratsuväkiopistosta ja määrättiin kornettina palvelukseen Venäjän armeijan ratsuväkeen 1882. Aliluutnantiksi hänet ylennettiin 1885, luutnantiksi 1888 ja aliratsumestariksi 1892. Lesch siirrettiin kuitenkin ratsuväestä jalkaväkeen, ylennettiin kapteeniksi ja määrättiin komppanianpäälliköksi 8. Transkaspian tarkk’ampujapataljoonaan 1898. Vuonna 1901 hänestä tuli pataljoonankomentaja 14. erilliseen tarkk’ampujarykmenttiin, vuonna 1903 hänet ylennettiin everstiksi. Venäjän–Japanin sotaan osallistunut Lesch oli kesästä 1904 määrätty 1. Itä-Siperian tarkk’ampujarykmentin komentajaksi, sodan jälkeen syksyllä 1905 hänet ylennettiin kenraalimajuriksi ja määrättiin 1. Itä-Siperian tarkk’ampujadivisioonaan prikaatinkomentajaksi. Seuraavana vuonna hänet siirrettiin 9. Itä-Siperian tarkk’ampujadivisioonaan prikaatinkomentajaksi ja edelleen 23. jalkaväkidivisioonaan prikaatinkomentajaksi. Lesch toimi 1907–1908 2. suomenmaalaisen tarkk’ampujaprikaatin komentajana, mutta kesällä 1908 hänet siirrettiin Henkivartioväen tarkk’ampujaprikaatin komentajaksi Pietariin. Hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi 1910 ja määrättiin Henkivartioväen 2. jalkaväkidivisioonan komentajaksi.
Vuonna 1912 Lesch siirrettiin 1. Turkestanin armeijakunnan komentajaksi ja vuoden 1913 tammikuussa hänestä tuli myös Transkaspian alueen sotilaskäskynhaltija. Ensimmäisen maailmansodan alussa Lesch määrättiin 12. armeijakunnan komentajaksi. Hänet ylennettiin jalkaväenkenraaliksi helmikuussa 1915 ja määrättiin vuoden lopulla 3. armeijan komentajaksi. Tässä tehtävässä hän toimi ainakin helmikuun vallankumoukseen saakka vuonna 1917.  Armeijan komentajana Lesch oli ensimmäisen maailmansodan aikana jalkaväenkenraali Otto Leonidas Sireliuksen ohella korkeimpaan asemaan kohonnut suomalaissyntyinen rintamakomentaja.
Venäjän sisällissodassa Lesch liittyi Etelä-Venäjän valkoisten armeijaan Venäjän sisällissodan aikana keväällä 1918. Hän oli mukana joukoissa, jotka evakuoitiin Odessasta 25. tammikuuta 1920. Viimeiset elinvuotensa hän eli Jugoslaviassa ja kuoli vuonna 1934 Kotorissa Montenegron alueella.
Slavica Ecclestone

| Slavica Ecclestone |
| --- | --- |
 Slavica Ecclestone vuonna 1981.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. kesäkuuta 1958 (ikä 66)
Kansalaisuus:   Kroatia
Slavica Ecclestone (o.s. Radić, s. 2. kesäkuuta 1958) on kroatialainen malli. Hän teki kansainvälisen uran mallina merkittäville maailmanlaajuisille muotitoimistoille, mukaan lukien Armanille.
Yksityiselämä

Hän oli naimisissa Formula 1 -toimitusjohtajan Bernie Ecclestonen kanssa vuosina 1985–2009. Heillä on kaksi tytärtä Tamara ja Petra.
Käännös suomeksi
122 (luku)

| --- | --- |
Luonnolliset luvut
122 ← 120 121 122 123 124 125 126 127 128 129 →
Kardinaaliluku: satakaksikymmentäkaksi
Järjestysluku: sadaskahdeskymmenes­toinen
Tekijät: 1, 2, 61, 122
Alkutekijät:  2\cdot 61

Roomalainen numero: CXXII
Binääriluku: 1111010
Oktaaliluku: 172
Duodesimaaliluku: A2
Heksadesimaaliluku: 7A
Vigesimaaliluku: 62
122 (satakaksikymmentäkaksi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 121 ja seuraa luku 123.
Matematiikassa

122 on puolialkuluku ja siten myös yhdistetty luku.
122 on vajaa luku.
122 on palindromi 11-järjestelmässä (10111).
122 ensimmäisen alkuluvun summa (37 561) on myös alkuluku.
122 esiintyy lukujonossa, joka saadaan, kun aloitetaan ykkösestä ja lasketaan aina yhteen lukujonon kaikkien edellisten jäsenten numerot.
122 on suurin kokonaisluku, jonka kuutiossa ei ole oktaalijärjestelmässä samaa numeroa kahdesti:  122^{3}=1\ 815\ 848=6732450_{8}.
Luonnontieteissä

Tina-122 on tinan vakaa isotooppi.
Telluuri-122 on telluurin vakaa isotooppi.
Elohopea-202 on elohopean vakaa ja luonnossa yleisin isotooppi. Sen neutroniluku on 122.
Tallium-203 on talliumin vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 122.
122 Gerda on pikkuplaneetta.
Muissa yhteyksissä

Lakkautettu seututie 122 on nykyään yhdystie 1224.
Maailman vanhin ihminen, Jeanne Calment, eli 122-vuotiaaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 122 (luku) Wikimedia Commonsissa
Kennedyn avaruuskeskus

Kennedy Space Center – Laukaisukompleksi 39.
Kennedyn Space Center – Keskellä kuvassa avaruusaluksen kokoamisrakennus (VAB) ja etuoikealla laukaisunvalvontakeskus. Taustalla Laukaisutorni 39A ja VAB:n takana 39B
Kennedyn avaruuskeskus (engl. John F. Kennedy Space Center, lyh. KSC) on Yhdysvaltain liittovaltion Ilmailu- ja avaruushallinnon Nasan Floridassa sijaitseva avaruuskeskus, joka on nimetty presidentti John F. Kennedyn mukaan.
Sijainti

Avaruuskeskus sijaitsee Cape Canaveralissa Merrittin saarella, joka on Miamin ja Jacksonvillen kaupunkien puolivälissä, Orlandosta sinne on matkaa noin 50 km suoraan itään. Saari on 55 km pitkä ja 10 km leveä. Se on pinta-alaltaan 567 km². Noin 17 000 ihmistä työskentelee alueella pääosin Nasan tai avaruusteollisuuden viroissa ja toimissa. Kennedy Space Center on suosittu matkailukohde museoineen, kiertoajeluineen ja matkamuistomyymälöineen.