stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaj Palmroth

| Kaj Palmroth> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. syyskuuta 1980 (ikä 44) Suomi
Salibandyn pelaaja
Lempinimi:  Kaitsu
Pelipaikka:  Keskushyökkääjä
Seura:  Steelers
Pelinumero:  57
Pituus:  188 cm
Paino:  88 kg
| Urheilijan ura> Seurat |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuodet | Seura | Ottelut (M+S=P) | Ottelut (M+S=P) |
|   ?–2007 2007–2011 2011– | Härmä HaU RSS Laaka Trackers Steelers |    85 (6+5=11) 9 (0+3=3) |    85 (6+5=11) 9 (0+3=3) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kaj Palmroth (s. 8. syyskuuta 1980) on suomalainen salibandyn pelaaja. Keskushyökkääjä pelaava Palmroth edustaa Divarissa pelaavaa Steelersia.
Ura

Palmroth aloitti uransa Hämeenlinnan Härmässä, josta matka jatkui toiseen paikallisseura HaU:n riveihin. Hän pelasi myös hetken aikaa riihimäkeläisessä RSS Laakassa I-divisioonaa.
Vuosina 2007–2011 Palmroth pelasi Salibandyliigassa, edustaen Trackersia. Sittemmin hän jatkoi uraansa Divarissa Steelersin riveissä.
Kaakkosaari (Jyväskylä)

Kaakkosaari
Kaakkosaari kuvattuna Muuratsalosta
| --- | --- |
Sijainti:  Jyväskylä Keski-Suomi Suomi
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  90 m 
Pinta-ala:  4,2 ha  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kaakkosaari  on Päijänteen saari Keski-Suomessa Jyväskylän Säynätsalossa Pohjois-Päijänteen Hauhonselällä.
Maantietoa

Saari on 400 metriä pitkä, 230 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria . Se sijaitsee kaakkoon päin Säynätsalon saaresta Hauhonselällä. Saarilla on välimatkaa 450 metriä ja matkaa Muuratsalon Haikkaan on 500 metriä. Saaren lounaispuolella on matalikko, missä on kiviä ja kaksi luotoa. Vuoden 1983 peruskartassa piirretyt kolmen metrin syvyyskäyrät kiertävät varsin läheltä saaren rantoja . Saaren korkein huippu sijaitsee keskellä saarta. Huippu yltää noin 90 metrin korkeuteen merenpinnasta. Silloin se  kohoaa 12 metrin korkeuteen Päijänteen vedenpinnasta, joka on 78,3 metriä mpy. Saaren maaperä on pääasiassa kalliota, jonka sisäosia puut ovat vallanneet, mutta jonka rannat ovat paikoin puhtaaksi huuhtoutunutta silokalliota . Saari on autio eikä siellä ole koskaan asuttu . Siellä ei ole myöskään lomakiinteistöjä. Saaren länsipuolelta kulkee merkitty veneväylä.
Monet veneilijät ja melojat käyttävät saarta päiväretkeilyyn ja taukopaikkana. Hanna Parviainen lahjoitti saaren Säynätsalon kunnalle virkistysalueeksi.
Luontoarvoja

Saari on saanut runsaasti pisteitä lintujen elin- ja pesimisympäristönä. Saaressa on todella paljon jääkaudesta muistuttavaa luontoa, kuten jään valtavalla voimalla kuljettamia siirtolohkareita.[lähde? ]
Singaporen Grand Prix 2008

|  Singaporen Grand Prix 2008  |
| --- | --- |
 15. osakilpailu 18 osakilpailusta kaudella 2008. 

Päivämäärä:  28. syyskuuta 2008
Sijainti:  Marina Bay Street Circuit, Marina Bay, Singapore
Ratatyyppi:  Katurata
Radan pituus:  5,067 km
Kilpailun pituus:  61 kierrosta, 309,087 km
Sää:   Selkeä
Paalupaikka
Kuljettaja:   Felipe Massa   (Ferrari)
Paaluaika:  1.44,801
Palkintokoroke
Voittaja:   Fernando Alonso   (Renault)
Toinen:   Nico Rosberg   (Williams)
Kolmas:   Lewis Hamilton   (McLaren)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Kimi Räikkönen   (Ferrari)
Kierrosaika:  1.45,599 (kierroksella 14)
Singaporen Grand Prix 2008 (virallisesti 2008 Formula 1 SingTel Singapore Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2008 15. osakilpailu, joka ajettiin 28. syyskuuta 2008 Singaporen katuradalla Singaporessa. Kilpailu oli F1-historian ensimmäinen iltakilpailu ja MM-sarjan historiassa järjestyksessään 800:s virallinen F1-osakilpailu. Joulukuussa Singaporen GP valittiin F1-kauden parhaiten järjestetyksi GP:ksi.
Kilpailun voitti yllättäen Fernando Alonso, joka nousi kauden ensimmäiseen voittoonsa tallikaverinsa Nelson Piquet Jr.n törmättyä radan seinään ja turva-auton tultua radalle. Vuotta myöhemmin Piquet tunnusti kolarin olleen tahallinen, mistä seurasi Renault-skandaali.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 26. syyskuuta | 19:00–20:30 | 14:00–15:30 | 1. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 28 °C | 28–30 °C | 69 % |
| 26. syyskuuta | 21:30–23:00 | 16:30–18:00 | 2. vapaat harjoitukset |  Selkeä | 28 °C | 27–28 °C | 68–73 % |
| 27. syyskuuta | 19:00–20:00 | 14:00–15:00 | 3. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 30 °C | 31–32 °C | 59–65 % |
| 27. syyskuuta | 22:00–23:00 | 17:00–18:00 | Aika-ajot |  Selkeä | 29–30 °C | 30–31 °C | 70–72 % |
| 28. syyskuuta | 20:00–22:00 | 15:00–17:00 | Kilpailu |  Selkeä | 28–30 °C | 31–32 °C | 66–78 % |
Lähde:
Lähtötilanne

Osakilpailu käytiin 28. syyskuuta 2008 Singaporen katuradalla, jossa ajettiin Formula 1 -kilpailu ensimmäistä kertaa. Osakilpailu oli kauden 15. ja neljänneksi viimeinen. Samalla se oli 800. virallinen F1-osakilpailu ja ensimmäinen iltakisa. Kuljettajien maailmanmestaruuspistetilaston kärjessä olivat Italian GP:n jälkeen McLarenin Lewis Hamilton ja Ferrarin Felipe Massa, joiden välinen piste-ero  oli ennen Singaporea yksi piste Hamiltonin eduksi. Kolmantena ollut BMW:n Robert Kubica oli jäänyt Hamiltonista 14 pisteen päähän.
Tulokset > Aika-ajo

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika (1>  erä) | Aika (2>  erä) | Aika (3>  erä) | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2 |  Felipe Massa | Ferrari | 1.44,519 | 1.44,014 | 1.44,801 | 1 |
| 2. | 22 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 1.44,501 | 1.44,932 | 1.45,465 | 2 |
| 3. | 1 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 1.44,282 | 1.44,232 | 1.45,617 | 3 |
| 4. | 4 |  Robert Kubica | BMW Sauber | 1.44,740 | 1.44,159 | 1.45,779 | 4 |
| 5. | 23 |  Heikki Kovalainen | McLaren-Mercedes | 1.44,311 | 1.44,207 | 1.45,873 | 5 |
| 6. | 3 |  Nick Heidfeld | BMW Sauber | 1.45,548 | 1.44,520 | 1.45,964 | 9 |
| 7. | 15 |  Sebastian Vettel | Toro Rosso-Ferrari | 1.45,042 | 1.44,261 | 1.46,244 | 6 |
| 8. | 12 |  Timo Glock | Toyota | 1.45,184 | 1.44,441 | 1.46,328 | 7 |
| 9. | 7 |  Nico Rosberg | Williams-Toyota | 1.45,103 | 1.44,429 | 1.46,611 | 8 |
| 10. | 8 |  Kazuki Nakajima | Williams-Toyota | 1.45,127 | 1.44,826 | 1.47,547 | 10 |
| 11. | 11 |  Jarno Trulli | Toyota | 1.45,642 | 1.45,038 |  | 11 |
| 12. | 16 |  Jenson Button | Honda | 1.45,660 | 1.45,133 |  | 12 |
| 13. | 10 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 1.45,493 | 1.45,212 |  | 13 |
| 14. | 9 |  David Coulthard | Red Bull-Renault | 1.46,028 | 1.45,298 |  | 14 |
| 15. | 5 |  Fernando Alonso | Renault | 1.44,971 | Ei aikaa |  | 15 |
| 16. | 6 |  Nelson Piquet Jr. | Renault | 1.46,037 |  |  | 16 |
| 17. | 14 |  Sébastien Bourdais | Toro Rosso-Ferrari | 1.46,389 |  |  | 17 |
| 18. | 17 |  Rubens Barrichello | Honda | 1.46,583 |  |  | 18 |
| 19. | 20 |  Adrian Sutil | Force India-Ferrari | 1.47,940 |  |  | 19 |
| 20. | 21 |  Giancarlo Fisichella | Force India-Ferrari | Ei aikaa |  |  | 20 |
Lähde:
Nick Heidfeldin sijoitusta pudotettiin kolmella lähtöruudulla hänen estettyään aika-ajojen ensimmäisessä osiossa Rubens Barrichelloa.
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 5 |  Fernando Alonso | Renault | 61 | 1.57.16,304 | 15 | 10 |
| 2. | 7 |  Nico Rosberg | Williams-Toyota | 61 | +2,957 | 8 | 8 |
| 3. | 22 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 61 | +5,917 | 2 | 6 |
| 4. | 12 |  Timo Glock | Toyota | 61 | +8,155 | 7 | 5 |
| 5. | 15 |  Sebastian Vettel | Toro Rosso-Ferrari | 61 | +10,268 | 6 | 4 |
| 6. | 3 |  Nick Heidfeld | BMW Sauber | 61 | +11,101 | 9 | 3 |
| 7. | 9 |  David Coulthard | Red Bull-Renault | 61 | +16,387 | 14 | 2 |
| 8. | 8 |  Kazuki Nakajima | Williams-Toyota | 61 | +18,489 | 10 | 1 |
| 9. | 16 |  Jenson Button | Honda | 61 | +19,885 | 12 |  |
| 10. | 23 |  Heikki Kovalainen | McLaren-Mercedes | 61 | +26,902 | 5 |  |
| 11. | 4 |  Robert Kubica | BMW Sauber | 61 | +27,975 | 4 |  |
| 12. | 14 |  Sébastien Bourdais | Toro Rosso-Ferrari | 61 | +29,432 | 17 |  |
| 13. | 2 |  Felipe Massa | Scuderia Ferrari | 61 | +35,170 | 1 |  |
| 14. | 21 |  Giancarlo Fisichella | Force India-Ferrari | 61 | +43,571 | Varikko |  |
| 15. | 1 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 57 | Ulosajo | 3 |  |
| Kesk. | 11 |  Jarno Trulli | Toyota | 50 | Vaihdelaatikko | 11 |  |
| Kesk. | 20 |  Adrian Sutil | Force India-Ferrari | 49 | Ulosajo | 19 |  |
| Kesk. | 10 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 27 | Elektroniikka | 13 |  |
| Kesk. | 17 |  Rubens Barrichello | Honda | 15 | Bensa | 18 |  |
| Kesk. | 6 |  Nelson Piquet Jr. | Renault | 13 | Ulosajo | 16 |  |
Lähde:
Giancarlo Fisichella lähti kilpailuun varikolta.
Tulokset > Johtokierrokset

| Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 |  Felipe Massa | Ferrari | 1–17 |
| 7 |  Nico Rosberg | Williams-Toyota | 18–28 |
| 11 |  Jarno Trulli | Toyota | 29–33 |
| 5 |  Fernando Alonso | Renault | 34–61 |
Muuta

Fernando Alonson 20. voitto.
Nico Rosbergin 50. kilpailu ja ensimmäinen kilpailun johtokierros.
Toro Rosson 50. kilpailu.
Ferrarilla oli ainoana tallina käytössä varikolla liikennevalojärjestelmä.
Renaultin ensimmäinen voitto sitten Japanin GP:n 2006.
David Coulthardin ja Kazuki Nakajiman viimeiset MM-pisteet.
Viimeinen palkintosija Toyotan asiakasmoottorille.
Renault-skandaali

Piquet'n törmäys radan reunaan herätti heti kilpailun jälkeen spekulaatioita tahallisesta kolarista ja esimerkiksi paalupaikalta lähtenyt Felipe Massa, joka johti kilpailua ennen kolaria, syytti Briatorea tapauksesta. Seuraavalla kaudella 2009, juuri ennen toista Singaporen GP:tä FIA ilmoitti yllättäen alkavansa tutkia Piquet'n kolaria tahallisena. Tapahtumat huipentuivat, kun Renault ilmoitti 16. syyskuuta 2009, ettei se aio kiistää syytöksiä. Talli tuomittiin FIA:n istunnossa kahden vuoden ehdolliseen kilpailukieltoon. Kuljettajia ei rangaistu, eikä kilpailun tuloksia muutettu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Singaporen Grand Prix 2008 Wikimedia Commonsissa
MTV3.fi: Singapore 2008
The Singapore Grand Prix - Kuvia Singaporen Grand Prix 2008:sta
Kuvia Singaporen katuradasta
Formula 1 -luokan Singaporen Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Marina Bay Street Circuit (2008–2019, 2022–)
Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2008
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia |  Malesia |  Bahrain |  Espanja |  Turkki |  Monaco |
|  Kanada |  Ranska |  Britannia |  Saksa |  Unkari |  Eurooppa |
|  Belgia |  Italia |  Singapore |  Japani |  Kiina |  Brasilia |
Alonso, Rosberg, Hamilton ja Briatore palkintokorokkeella.
Jyväskylän yliopiston matematiikan ja tilastotieteen laitos

| Jyväskylän yliopiston matematiikan ja tilastotieteen laitos |
| --- | --- |
Rahoitus:  5,3 miljoonaa euroa (2014)
Henkilökunta:  89
Opiskelijoita:  355
Jatko-opiskelijoita:  49
Sijainti:  Jyväskylä,  Suomi (62.231149°N, 025.734349°E)
Osoite:  Mattilanniemi, rakennus MaD
Kampus:  Mattilanniemi
Sivusto:  www.jyu.fi/maths
Jyväskylän yliopiston matematiikan ja tilastotieteen laitos on yksi Jyväskylän yliopiston matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan neljästä laitoksesta. Matematiikan ja tilastotieteen laitoksen tutkimuksen ja koulutuksen pääalueet ovat matemaattinen analyysi, stokastiikka, tilastotiede ja matematiikan opettajien koulutus. Laitoksen johtajana toimii professori Tero Kilpeläinen.
Opiskelijoita laitoksella on noin 400 ja laitokselta valmistuu vuodessa noin 35 maisteria ja 10 tohtoria.
Opiskelu

Matematiikan alalla voi Jyväskylän yliopistossa suorittaa luonnontieteiden kandidaatin (alempi korkeakoulututkinto) ja filosofian maisterin (ylempi korkeakoulututkinto) tutkinnot sekä filosofian lisensiaatin ja filosofian tohtorin jatkotutkinnot. Luonnontieteiden kandidaatin tutkintoon kuuluvat opinnot voidaan suorittaa kolmessa vuodessa, ja ne muodostavat pohjan maisteriopinnoille, jotka voidaan suorittaa kahdessa vuodessa.
Kandidaatin tutkinnon pääaine on matematiikka tai tilastotiede. Opetuksen painopisteet ovat matemaattinen analyysi, tilastotiede sekä stokastiikka. Matematiikan pääaineopiskelija voi opintojen alkuvaiheessa opiskelija hakea matematiikan aineenopettajakoulutukseen, jossa pääaine on matematiikka. 
Maisterin tutkinnossa pääaineeksi voi valita matematiikan, stokastiikan, tilastotieteen tai soveltavan matematiikan. Matematiikan opettajan maisterin tutkinnon pääaine on matematiikka.
Tutkimus

Jyväskylän yliopiston matematiikan ja tilastotieteen laitos harjoittaa matematiikan ja tilastotieteen tutkimusta. Laitos on eräs merkittäviä matemaattisen analyysin tutkimuksen keskittymiä Suomessa. Matematiikan ja tilastotieteen laitoksella toimii yhteistyössä Helsingin yliopiston kanssa vuosina 2012-2017 Suomen Akatemian nimeämä Inversio-ongelmien huippuyksikkö ja vuosina 2014-2019 Analyysin ja dynamiikan tutkimuksen huippuyksikkö.
Matematiikan ja tilastotieteen laitoksen toiminnan pääalat ovat:
Matemaattinen analyysi
Stokastiikka
Tilastotieteen tutkimus
Inversio-ongelmat
Näiden ohella tärkeitä tutkimusteemoja laitoksella ovat myös geometria ja epälineaariset osittaisdifferentiaaliyhtälöt.
Vuosittain kullakin pääalalla järjestetään tutkimusseminaari.
Tutkimus > Matemaattinen analyysi

Matemaattisen analyysin (Arkistoitu – Internet Archive) alalla laitoksella toimii kolme tutkimusryhmää. Ryhmät tutkivat epälineaarisia osittaisdifferentiaaliyhtälöitä, geometrista analyysiä sekä geometrista mittateoriaa.
Tutkimus > Stokastiikka

Stokastiikka[vanhentunut linkki] tutkii satunnaisilmiöitä todennäköisyysteorian ja analyysin menetelmiä käyttäen. Alan keskeiset tutkimuskohteet ovat stokastiset dynaamiset systeemit ja stokastinen analyysi. Stokastiikan tutkimusryhmä tutkii esimerkiksi todennäköisyyksiä erilaisissa systeemeissä.
Tutkimus > Tilastotiede

Tilastotieteen tutkimus (Arkistoitu – Internet Archive) sisältää sekä teoreettista tutkimusta että sovelluslähtöistä tutkimusta. Tutkimuksen aihealueita ovat mm. spatiaalinen tilastotiede, aikasarja-analyysi sekä parametrittomat ja robustit monimuuttujamenetelmät, rakenneyhtälömallit sekä biometria ja ympäristötilastotiede. Laitos tekee alalla yhteistyötä bio- ja ympäristötieteiden sekä ihmis- ja terveystieteiden kanssa. Tilastollisen tutkimuksen apuna käytetään erilaisia tilastotieteellisiä ohjelmistoja.
Tutkimus > Soveltava matematiikka

Soveltavan matematiikan tutkimus laitoksella on erikoistunut inversio-ongelmiin. Inversio-ongelmien tutkimus[vanhentunut linkki] on monitieteinen tutkimusala, joka keskittyy epäsuorien mittausten matemaattiseen teoriaan ja käytännön tulkintaan. Sillä on käytännön sovelluksia esimerkiksi lääketieteellisissä ja teollisissa kuvantamismenetelmissä (mm. röntgenkuvaus ja ultraäänitutkimus). Tutkimuksen kohteita ovat osittaisdifferentiaaliyhtälöiden ja geometrian inversio-ongelmat. Inversio-ongelmia laitoksella tutkii yksi tutkimusryhmä.
Kari Vuola

Kari Vuola (s. 10. joulukuuta 1963 Pori) on suomalainen kanttori ja urkutaiteilija. Uudenkaupungin seurakunnan kanttorin virkaan Kari Vuola valittiin 1.4.2017 lähtien. Aiemmin hän on työskennellyt Naantalin seurakunnassa kanttorina. Vuola on valmistunut Sibelius-akatemiasta vuonna 1990 ja väitellyt 2001 musiikin tohtoriksi Max Regerin urkumusiikista. Hän toimii myös Paraisten urkupäivien taiteellisena johtajana.
Vuola on konsertoinut Suomen lisäksi eri puolilla Eurooppaa sekä Yhdysvalloissa. Hän on julkaissut kuusi albumia ja tehnyt nauhoituksia Yleisradiolle. Vuolan viimeisin levytys on alkuvuonna 2014 ilmestynyt Hymns of Joy and Sorrow, jolla hän soittaa Keski-Porin kirkon urkuja.
Vuola valittiin vuoden 2014 Unikeoksi Naantalissa.
Diskografia

Toccata & Choral (1996)
Max Reger: Organ Works – Drei Phantasien Für Orgel Op.52 (2004)
Johan Sebastian Bach: Organ Works (2006)
Johannes Brahms: Complete Organ Works (2011)
Contrasts: Works For Organ (2012)
Hymns of Joy and Sorrow (2014)
Kaakkurilampi (Pello)

| Kaakkurilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°46′43″N, 24°53′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Kaakkurilamminoja 
Järvinumero:  67.967.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  149,9 m  
Rantaviiva:  0,494 km  
Pinta-ala:  1,51 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkurilampi 
Kaakkurilampi  on Lapissa Pellossa Rattosjärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Iso-Vietosen–Raanujärven alueella (67.96), jonka Nuasjärven valuma-alueeseen (67.967) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 149,9 metriä mpy.
Kilsberget

Kilsberget on kukkula ja luonnonsuojelualue Siuntiossa, Uudellamaalla. Siuntion seurakuntayhtymä suojeli Kilsbergetin Metso-ohjelman mukaisesti toukokuussa 2024. Luonnonsuojelualue käsittää 3,7 hehtaaria. Kilsbergetillä on ennestään jo suojeltua jalopuumetsikköä, joka liitetään uuteen luonnonsuojelualueeseen. Alueen luonto on monipuolista ja tarjoaa asuinpaikan muun muassa liito-oraville.
Kaakkolammi (Tampere, Viitapohja)

| Kaakkolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°38′13″N, 24°01′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Näsijärveen 
Järvinumero:  35.311.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,1 m  
Rantaviiva:  0,997 km  
Pinta-ala:  6,719 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolammi 
Kaakkolammi  on Pirkanmaalla Tampereella Viitapohjan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 6,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,1 metriä mpy.
Kari Väisänen

Kari Pekka Juhani Väisänen (s. 14. toukokuuta 1958 Joensuu) on suomalainen viestintä- ja tiedotusalan yritysjohtaja, joka toimi pitkään journalistina.
Väisänen syntyi metsänhoitaja Martti Väisäsen ja opettaja Maila Nikkasen perheeseen. Hän tuli ylioppilaaksi 1978 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1987. Väisänen oli Karjalan Maan uutistoimittaja 1982–1984, Karjalaisen maa- ja metsätaloustoimittaja 1984–1987 sekä Etelä-Saimaan taloustoimittaja 1987–1988 ja päätoimittaja 1992–1995. Keskuskauppakamarin tiedotuspäällikkönä ja Kauppakamarilehden päätoimittajana hän työskenteli 1988–1991, ulkomaankauppaministeriön erityisavustajana 1991–1992 ja STT:n toimitusjohtajana ja päätoimittajana 1996–1999. Väisänen oli Suomen Business Viestintä -yhtiön toimitusjohtaja ja päätoimittaja 1999–2001, Alma Median Business Information Groupin kehitysjohtaja 2001–2003, Baltic News Servicen toimitusjohtaja 2003–2006 ja Hämeen Sanomien päätoimittaja 2006–2007. Vuonna 2007 hänet nimitettiin Taloudellisen tiedotustoimiston toimitusjohtajaksi.
Aiheesta muualla

Kari Väisänen siirtyy TAT:n johtajaksi. HS 26.5.2007
Mediamies selvisi dopingskandaalista. Turun Sanomat, 13.5.2008 (Arkistoitu – Internet Archive)
Doping-herjauksesta tuomittu päätoimittaja ei halua enää oikeussaliin. Yle, 11.11.2013
Kiribatin lippu

Kiribatin lippu
Kiribatin lippu otettiin virallisesti käyttöön 12. heinäkuuta 1979. Lipun ylemmän puoliskon punaisella pohjalla kullanvärinen fregattilintu (kiribatin kielellä te eitei) lentää samanvärisen nousevan auringon (otiintai) yläpuolella, minkä sanotaan kuvastavan vahvuutta ja voimaa merellä. Alemman puoliskon sinisellä pohjalla on kolme valkoista, aaltomaista raitaa, jotka kuvaavat valtamerta ja symboloivat valtion kolmea saariryhmää: Gilbert-, Phoenix- ja Linesaaria. Auringon 17 sädettä edustavat kuuttatoista Gilbert-saarta ja Banabaa.
Kenttäpiikkiputki

| Kenttäpiikkiputki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Apiales
Heimo::  Sarjakukkaiskasvit Apiaceae
Alaheimo::  Saniculoideae
Suku::  Piikkiputket Eryngium
Laji::  campestre
Kaksiosainen nimi
 Eryngium campestre  L. 
Katso myös
   Kenttäpiikkiputki Wikispeciesissä   Kenttäpiikkiputki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kenttäpiikkiputki (Eryngium campestre) on sarjakukkaiskasveihin kuuluva monivuotinen kasvi. Se kasvaa noin puoli metriä korkeaksi ja leveäksi ja muodostaa kalvaan sinivihreän värisen, piikikkään puskan. Kukinto on tiheän mykerömäinen sarja, joka on 4–7 suojuslehden ympäröimä.
Kenttäpiikkiputki kasvaa kuivilla niukkaravinteisilla alueilla, usein rannikoilla.
Kenttäpiikkiputken juurta on käytetty rohdoskasvina. Sen kukinnot säilyttävät värinsä kuivattaessa, ja siksi kasvia käytetään kuivakukka-asetelmissa.
Kalevi Ruuttu

Kalevi Ferdinand Ruuttu (21. toukokuuta 1934 Viipuri – 2. huhtikuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen jääpalloilija, jääpalloerotuomari ja maahockeypelaaja.
Kalevi Ruuttu pelasi jääpalloa urallaan HIFK:ssa SM-sarjassa. Alemmilla sarjatasoilla hän edusti HIFK-vuosiensa jälkeen Porin Palloseuraa ja Porin Narukerää. Aktiiviuransa jälkeen hän loi yli 20 vuotta kestäneen menestyksekkään jääpalloerotuomariuran. Hän tuomaroi useita kansallisia ja kansainvälisen tason otteluita ja MM-kilpailuissa kolmesti. Hänet nimettiin myös Suomen jääpalloliiton kunniagalleriaan. Hänen veljensä Teuvo Ruuttu loi myös pitkän uran jääpalloerotuomarina. Hän pelasi myös maahockeyta voittaen Suomen mestaruuksia ja edustaen Suomea maajoukueessa. Ruuttu kuoli aivoverenvuotoon.
Sukulaisuussuhteet

Kalevi, Teuvo ja kolmas veljes Olavi, voittivat myös useita Suomen-mestaruuksia maahockeyssä, ja he pelasivat myös Suomen maahockeymaajoukkueessa. [lähde? ] Veljesten isä Lauri Ruuttu pelasi jääpalloa edustaen urallaan Viipurin Susia ja Helsingin Jalkapalloklubia. Kalevi Ruutun poika Christian Ruuttu loi pitkän jääkiekkouran Porin Ässissä, HIFK:ssa ja NHL:ssä. Pojanpoika Alexander Ruuttu on myös jääkiekkoilija.
Kiribatin dollari

Kiribatilaisia kolikoita
Kiribatin dollari on Kiribatin rahayksikkö. Se jakaantuu 100 senttiin. Kiribatin dollarin arvo on sidoksissa Australian dollariin. Se on ollut käytössä vuodesta 1979.
Oseanian rahayksiköt
Australian dollari
Kiribati
Nauru
Norfolkinsaari
Tuvalu
CFP-frangi
Ranskan Polynesia
Uusi-Kaledonia
Wallis ja Futuna
Cookinsaarten dollari
Fidžin dollari
Uuden-Seelannin dollari
Cookinsaaret
Niue
Tokelau
Pitcairnsaaret
Papua-Uuden-Guinean kina
Samoan tala
Salomonsaarten dollari
Tongan paʻanga
Yhdysvaltain dollari
Amerikan Samoa
Guam
Pohjois-Mariaanit
Marshallinsaaret
Mikronesian liittovaltio
Palau
Vanuatun vatu