stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Helge Larsen

| Helge Larsen> Tanskan opetusministeri |
| --- | --- |
 Hilmar Baunsgaardin hallitus 2. helmikuuta 1968 – 11. lokakuuta 1971  
Edeltäjä:  K. B. Andersen
Seuraaja:  Knud Heinesen
Kansankäräjäedustaja
 1956–1964  
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. huhtikuuta 1915 Vester Åby, Tanska
Kuollut: 24. tammikuuta 2000 (84 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Radikaali Venstre
Helge Larsen (25. huhtikuuta 1915 Vester Åby – 24. tammikuuta 2000) oli tanskalainen Radikaalin Venstren poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1956–1964 ja toimi Tanskan opetusministerinä 1968–1971.
Aiheesta muualla

Helge Larsen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
Guitar Heroes

| Guitar Heroes Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : Sonic Pump -studiolla Helsingissä
 Julkaistu: 7. marraskuuta 2007
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Nino Laurenne
 Tyylilaji: instrumentaalirock, heavy metal
 Kesto: 51.31
 Levy-yhtiö: Sony BMG
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 28.
Guitar Heroes on 7. marraskuuta 2007 ilmestynyt kokoelma-albumi, joka sisältää lähinnä metallimusiikin parista tunnettujen suomalaisten kitaristien musiikkia. Jokainen 11 soittajasta sävelsi albumia varten uuden instrumentaalikappaleen.
Albumin myös tuottaneen Nino Laurennen säveltämällä avausraidalla ”12 Donkeys” esiintyvät kaikki albumille musiikkia säveltäneet 11 kitaristia sekä yleisökilpailun voittaja Matias Kupiainen. Kappale julkaistiin myös singlenä 31. lokakuuta 2007.
Albumin julkaisukonsertti järjestettiin Helsingin Tavastia-klubilla 6. marraskuuta 2007. Albumi oli julkaisuviikollaan 45/2007 YleX:n viikon albumi ja Suomen albumilistalla se ylsi sijalle 28.
Kappaleet

Nino Laurenne: 12 Donkeys – 5:01
kitaristit esiintymisjärjestyksessä: Timo Tolkki, Euge Valovirta, Nino Laurenne, Tuomio Louhio, Zachary Hietala, Mikko Salovaara, Matias Kupiainen (kilpailuvoittaja), Alexi Laiho, Emppu Vuorinen, Esa Holopainen, Roope Latvala ja Mr. Crab
rummut: Mirka Rantanen
basso: Pasi Heikkilä
kosketinsoittimet: Jari Pailamo
Alexi Laiho: Sioux City Sarsaparilla – 3:33
rummut: Tonmi Lillman
basso: Alexi Laiho
Mr. Crab: Fat Batman – 6:26
rummut: Kai Hahto
basso: Lauri Porra
Roope Latvala: Soap on the Rope – 5:25
rummut: Janne Parviainen
basso: Lauri Porra
Emppu Vuorinen: Ulterior Motive – 3:15
lyömäsoittimet: Kalle Torniainen
Euge Valovirta: Hellbilly – 3:23
rummut: Kai Hahto
basso: Pasi Heikkilä
slide-kitara: Mr. Crab
cowboyt: Erä-Pentti, Euge Valovirta ja Madu
Esa Holopainen: Sauna Blast – 4:41
rummut: Mirka Rantanen
basso: Pasi Heikkilä
kosketinsoittimet: Jari Pailamo
Zachary Hietala: Antz – 4:03
rummut: Mirka Rantanen
basso: Pasi Heikkilä
kosketinsoittimet: Janne Tolsa
Mikko Salovaara: The Mystic Castle of Dr. Shred – 5:42
rummut: Kai Hahto
basso: Pasi Heikkilä
kosketinsoittimet: Jari Pailamo
Tuomio Louhio: Imolan musta viikonloppu – 4:27
rummut: Mirka Rantanen
basso: Pasi Heikkilä
Timo Tolkki: If God Will Send Her Angels – 5:20
ohjelmointi: Timo Tolkki
Arvostelut

Soundi:
V2.fi:
Singlet

12 Donkeys
12 Donkeys (Album Version)
12 Donkeys (Radio Edit)
12 Donkeys (Karaoke Version)
Aiheesta muualla

Guitar Heroesin sivusto (englanniksi)[vanhentunut linkki]
Guitar Heroes Myspacessa (englanniksi)
YLE Elävä arkisto: Matias Kupiainen ja Mr. Crab Guitar Heroesissa
HTC One X

HTC One X
HTC One X on HTC Corporationin helmikuussa 2012 julkaisema One-sarjan senhetkinen lippulaivapuhelin. Myyntiin puhelin tuli saman vuoden toukokuussa.
Tekniset tiedot

HTC One X:ssä on 4,7 tuuman Super LCD 2 -näyttö, 1,5 gigahertsin NVIDIA Tegra 3 -suoritin, polykarbonaattikotelointi, 8 megapikselin kamera salamalla ja ImageSense -piirillä, sekä edessä on etukamera. Käyttöjärjestelmänä toimii Android 4.0.3 (Sense 4.0) (päivitettävissä Android 4.2.2 (Sense 5.0).
Ongelmat

HTC One X:ssä on huomattu olevan hieman aggressiivinen taustaohjelmien sammuttaminen.
Aiheesta muualla

HTC One X -sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
HTC One X – Ominaisuudet (suomeksi)
Gerard Deulofeu

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Gerard Deulofeu Lázaro
Syntymäaika: 13. maaliskuuta 1994 (ikä 30)
Syntymäpaikka: Riudarenes, Espanja
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 180 cm
Seura
Seura: Udinese
Pelinumero: 10
Junioriseurat
2003–2011: Barcelona
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2011–2013 | Barcelona B | 68 | (27) |
| 2011–2015 | Barcelona | 2 | (0) |
| 2013–2014 | → Everton (laina) | 25 | (3) |
| 2014–2015 | → Sevilla (laina) | 17 | (1) |
| 2015–2017 | Everton | 37 | (2) |
| 2017 | → Milan (laina) | 17 | (4) |
| 2017–2018 | Barcelona | 10 | (1) |
| 2018 | → Watford (laina) | 7 | (1) |
| 2018–2021 | Watford | 51 | (14) |
| 2020–2021 | → Udinese (laina) |  |  |
| 2021– | Udinese |  |  |
Maajoukkue
| 2014– | Espanja | 4 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 2. tammikuuta 2020.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 2. tammikuuta 2020.
Gerard Deulofeu Lázaro (s. 13. maaliskuuta 1994 Riudarenes, Katalonia, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Udinesea. Deulofeu on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Seurajoukkueura

Deulofeu liittyi FC Barcelonan junioriakatemiaan yhdeksänvuotiaana. Hän pelasi seuran ikäkausijoukkueissa kahdeksan vuotta. Ensiesiintymisensä aikuisten tasolla Deulofeu teki 2. maaliskuuta 2011 Barcelona B:n paidassa ottelussa Córdobaa vastaan. Deulofeu otettiin kentälle Edu Oriolin tilalle 75. minuutilla 4–1 voittoon päättyneessä ottelussa.
Kaudella 2011–2012 Deulofeu pelasi vakituisesti Barcelona B:ssä. Ensimmäisen maalinsa ammattilaisottelussa hän teki 16. syyskuuta 2011 tappiollisessa ottelussa Hérculesia vastaan.
29. lokakuuta 2011 Deulofeu pelasi ensimmäisen ottelunsa FC Barcelonan ykkösjoukkueessa tullessaan kentälle David Villan tilalle ottelussa Mallorcaa vastaan.
Deulofeu on sittemmin pelannut Englannissa Evertonin joukkueessa, Espanjassa Sevillan joukkueessa, Italiassa AC Milanin joukkueessa sekä Englannissa Watfordin joukkueessa, jonne hän siirtyi aluksi lainasopimuksella Barcelonasta. Kesällä 2018 Watford osti hänet omaksi pelaajakseen.
Maajoukkueura

Deulofeu on pelannut kymmeniä otteluita Espanjan nuorisomaajoukkueissa. Hän kuului vuoden 2011 alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden voittaneeseen Espanjan joukkueeseen. Espanjan A-maajoukkueessa hän on pelannut neljä ottelua, joista yhden toukokuussa 2014 ja kolme vuonna 2017. Hän teki maalin toisessa maaottelussaan Ranskaa vastaan maaliskuussa 2017.
Seurajoukkuetilastot

Päivitetty kauden 2018–2019 jälkeen.
| Seura | Kausi | Liiga> Ottelut | Liiga> Maalit | Cup> Ottelut | Cup> Maalit | Eurooppa> Ottelut | Eurooppa> Maalit | Muut> Ottelut | Muut> Maalit | Yhteensä> Ottelut | Yhteensä> Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Barcelona B | 2010–11 | 1 | 0 | - | - | - | - | - | - | 1 | 0 |
| Barcelona B | 2011–12 | 34 | 9 | - | - | - | - | - | - | 34 | 9 |
| Barcelona B | 2012–13 | 33 | 18 | - | - | - | - | - | - | 33 | 18 |
| Barcelona B | Yhteensä | 68 | 27 | - | - | - | - | - | - | 68 | 27 |
| Barcelona | 2011–12 | 1 | 0 | - | - | 1 | 0 | - | - | 2 | 0 |
| Barcelona | 2012–13 | 1 | 0 | 1 | 0 | 2 | 0 | - | - | 4 | 0 |
| Barcelona | 2017–18 | 10 | 1 | 4 | 1 | 3 | 0 | - | - | 17 | 2 |
| Barcelona | Yhteensä | 12 | 1 | 5 | 1 | 6 | 0 | - | - | 23 | 2 |
| Everton | 2013–14 | 25 | 3 | 4 | 1 | - | - | - | - | 29 | 4 |
| Everton | 2015–16 | 26 | 2 | 7 | 2 | - | - | - | - | 33 | 4 |
| Everton | 2016–17 | 11 | 0 | 2 | 0 | - | - | - | - | 13 | 0 |
| Everton | Yhteensä | 62 | 5 | 13 | 3 | - | - | - | - | 75 | 8 |
| Sevilla | 2014–15 | 17 | 1 | 6 | 2 | 5 | 0 | - | - | 28 | 3 |
| Sevilla | Yhteensä | 17 | 1 | 6 | 2 | 5 | 0 | - | - | 28 | 3 |
| Milan | 2014–15 | 17 | 4 | 1 | 0 | - | - | - | - | 18 | 4 |
| Milan | Yhteensä | 17 | 4 | 1 | 0 | - | - | - | - | 18 | 4 |
| Watford | 2017–18 | 7 | 1 | - | - | - | - | - | - | 7 | 1 |
| Watford | 2018–19 | 30 | 10 | 3 | 2 | - | - | - | - | 33 | 12 |
| Watford | Yhteensä | 37 | 11 | 3 | 2 | - | - | - | - | 40 | 13 |
| Uralla yhteensä | Uralla yhteensä | 213 | 49 | 28 | 8 | 11 | 0 | - | - | 252 | 57 |
Saavutukset

Espanjan alle 19-vuotiaat
Euroopan mestaruus: 2011
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gerard Deulofeu Wikimedia Commonsissa
Udinese – Serie A
1 Silvestri |
2 Ebosele |
3 Masina |
4 Lovrić |
5 Guessand |
6 Zarraga |
7 Success |
8 Quina |
9 Davis |
10 Deulofeu |
11 Walace |
12 Kamara |
13 Ferreira |
15 Aké |
16 Tikvić |
17 Lucca |
18 Pérez |
19 Ehizibue |
20 Semedo |
21 Camara |
22 Brenner |
23 Ebosse |
24 Samardžić |
25 Ballarini |
26 Thauvin |
27 Kabasele |
29 Bijol |
31 Kristensen |
32 Payero |
33 Zemura |
34 Diawara |
37 Pereyra |
40 Okoye |
79 Pejičić |
80 Pafundi |
93 Padelli |
Valmentaja: Cioffi
Hakasalmen huvila

Hakasalmen huvila Töölönlahden rannalla Etu-Töölössä. (1846)
Hakasalmen huvila on Helsingissä Etu-Töölössä sijaitseva rakennushistoriallisesti arvokas rakennus. Se rakennettiin vuosina 1843–1846 prokuraattori, maaherra ja salaneuvos Carl Johan Walleenin perheelle kesäpaikaksi. Suunnittelijana toimi saksalaissyntyinen arkkitehti Ernst Lohrmann, joka suunnitteli rakennukselle sen uusklassisen tyylin. Englantilaisen puutarhan ympäröimän päärakennuksen vierustoille valmistui vuonna 1847 myös siipirakennukset.
Huvila sijaitsee Mannerheimintien varrella Kansallismuseota vastapäätä, Finlandia-talon vieressä. Alkujaan se sijaitsi jonkin matkaa kaupungin ulkopuolella, Töölönlahden rannalla, mutta 1800-luvun lopulla sen kohdalla ollut Töölönlahden eteläosa eli Kluuvinlahti vähitellen täytettiin, kun Töölön ratapihaa laajennettiin.
Vuonna 1896 Helsingin kaupunki osti huvilan Aurora Karamzinilta, Walleenin tytärpuolelta. Kaupunki kuitenkin salli Karamzinin asua huvilassa hänen kuolemaansa vuoteen 1902 asti. Vuosina 1906–1911 huvilan alakertaa asutti Valtion historiallinen museo, joka piti sitä näyttelytilana. Vuonna 1911 huvilaan muutti Helsingin kaupunginmuseo, joka toimii siellä edelleenkin, joskin sillä on nykyisin myös muita toimipaikkoja. Museo järjestää huvilassa vaihtuvia näyttelyitä. Vuoteen 1929 saakka huvilan ylimmässä kerroksessa oli myös Taideteollisuusyhdistyksen museon tiloja.
Rakennuksen edustamaa empire-ajan huvila-arkkitehtuuria on säilynyt Helsingissä vain muutamia harvoja esimerkkejä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hakasalmen huvila Wikimedia Commonsissa
Hakasalmen huvila
HMS Seal (1897)

| HMS Seal |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Laird, Son and Company, Birkenhead
Kölinlasku:  17. kesäkuuta 1896
Laskettu vesille:  6. maaliskuuta 1897
Palveluskäyttöön:  toukokuu 1898
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 1921
Tekniset tiedot
Uppouma:  355 t (standardi) 415 t (max)
Pituus:  66,45 m (kokonaispituus)
Leveys:  6,55 m
Syväys:  2,97 m
Koneteho:  6300 ihp
Nopeus:  30 solmua (suunniteltu)
Miehistöä:  63
Aseistus
Aseistus:  1 × QF 12 naulan 12 cwt laivatykki 3 × QF 6 naulan Hotchkiss -tykkiä 2 × 18" torpedoputkea
HMS Seal oli Britannian kuninkaallisen laivaston Earnest-luokan torpedovenehävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin 9. tammikuuta 1896 Laird, Son and Companyltä Birkenheadistä, missä köli laskettiin 17. kesäkuuta 1896 telakkanumerolla 625. Alus laskettiin vesille 6. maaliskuuta 1897 ja otettiin palvelukseen toukokuussa 1898.
Palvelus

Vuonna 1902 alus siirrettiin Välimerelle, mistä se palasi 1906 Britteinsaarille. Se osallistui ensimmäiseen maailmansotaa. Alus myytiin 17. maaliskuuta 1921 romutettavaksi Wardille Rainhamiin.
HMS Sentinel (1904)

| HMS Sentinel |
| --- | --- |
 HMS Sentinel

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Vickers, Barrow-in-Furness
Kölinlasku:  8. kesäkuuta 1903
Laskettu vesille:  19. huhtikuuta 1904
Palveluskäyttöön:  huhtikuu 1905
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 1923
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 880 t
Pituus:  116,13 m
Leveys:  12,19 m
Syväys:  4,27 m
Koneteho:  17 000 ihp
Nopeus:  25 solmua (46 km/h)
Miehistöä:  268
Aseistus
Aseistus:  10 × 12 naulan tykkiä 8 × 3 naulan tykkiä 2 × 18" (460 mm) torpedoputkea
HMS Sentinel oli Britannian kuninkaallisen laivaston Sentinel-luokan tiedusteluristeilijä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa.
Luokan alukset poistettiin 1912 hävittäjälaivueiden johtoalusten paikalta, kun Acorn-luokan hävittäjät osoittautuivat nopeammiksi.
Valmistus

Alus tilattiin Vickersiltä Barrow-in-Furnessista, missä köli laskettiin 8. kesäkuuta 1903. Alus laskettiin vesille 19. huhtikuuta 1904 ja otettiin palvelukseen huhtikuussa 1905.
Palvelus

Vuonna 1906 alus oli Välimeren laivaston 3. risteilijälaivueessa, kun se määrättiin palaamaan Devonportiin Kanaalinlaivastoon. Alus oli 1907 Kotilaivastossa. Alus oli telakalla vuoden 1909, mistä se palasi palvelukseen toukokuussa. Se aloitti palveluksensa helmikuussa 1910 Devonportissa Kotilaivaston 5. hävittäjälaivueen johtoaluksena.
Kesäkuussa 1910 alus oli huollossa 1910 Chathamin telakalla, josta huhtikuussa seuraavana vuonna se liitettiin Devonportiin. Se oli 1912 huollettavana Portsmouthissa, mistä palatessa alus liitettiin 3. risteilijälaivueeseen vuoden 1913 sotaharjoitusten ajaksi. Harjoitusten päätyttyä alus liitettiin Portsmouthissa 9. hävittäjälaivueen johtoalukseksi, mistä se siirrettiin vielä samana vuonna Doveriin 6. hävittäjälaivueeseen.
Ensimmäisen maailmansodan syttyessä Sentinel siirrettiin Forthiin 8. hävittäjälaivueeseen, josta se siirtyi hetkeksi Humberiin 6. risteilijälaivueeseen ennen siirtoaan Välimeren laivastoon. Alus liitettiin 1918 Egeanmerenlaivueeseen ja edelleen samana vuonna 12. marraskuuta Dardanelleille ja sieltä Mustallemerelle.
Huhtikuussa 1919 alus  palasi Sheernessiin, jossa se poistettiin palveluksesta. Aluksen palvelus jatkui heinäkuusta 1920 vuoden 1922 loppuun mekaanikkojen koululaivana Chathamissa.
Heikki Haario

Heikki Eino Tapani Haario (s. 31. elokuuta 1953 Vaasa) on sovelletun matematiikan professori. Hän on toiminut matematiikan ja fysiikan laitoksen johtajana Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa. Haario väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1979. Haario toimi assistenttina Helsingin yliopistossa vuosina 1978–1991 ja Suomen Akatemian tutkijana 1984–1986. Haario perusti vuonna 1992 matemaattisen konsultoinnin yrityksen, ProfMath Oy:n, jota hoiti päätoimisesti kymmenisen vuotta. Haario on erikoistunut teollisten prosessien mallintamiseen ja inversio-ongelmiin sekä mallien luotettavuuden analysointiin.
Haario palkittiin Lappeenrannan teknillisen yliopiston tukisäätiön 10 000 euron tiedepalkinnolla marraskuussa 2010.
Hakaristin ritarit

| Hakaristin ritarit Suomalaiset SS-miehet, politiikka, uskonto ja sotarikokset |
| --- | --- |

Kirjailija:  André Swanström
Kuvittaja:  arkistokuvitus
Kansitaiteilija:  Jussi Karjalainen
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Atena
Julkaistu:  2018
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  473
ISBN:  978-952-300-449-8
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Hakaristin ritarit – suomalaiset SS-miehet, politiikka, uskonto ja sotarikokset on kirkkohistorian dosentti André Swanströmin kirjoittama sotahistoriallinen teos. Sen on julkaissut vuonna 2018 Atena. Teoksen aiheena on suomalainen SS-pataljoona toisen maailmansodan aikana Saksan itärintamalla.
Teos valittiin Vuoden tiedekirja 2018 -palkinnon finaaliin.
Swanström tuo kirjassaan uuden näkökulman aiemmin suhteellisen puhtoiseen kuvaan suomalaisen SS-pataljoonan vaiheista Saksassa. Hänellä on ollut aineistona SS-miesten päiväkirjoja ja kirjeitä.
Swanström kiinnostui aiheesta, kun hän luki SS-sotilaspastorien Ensio Pihkalan ja Kalervo Kurkialan päiväkirjoja, joista ilmeni, että ihmisiä kidutettiin, sotavankeja teloitettiin ja juutalaisia tapettiin. Esimerkkinä hän mainitsee Pihkalan Unterscharführer Olavi Karpalolta saaman kirjeen, jossa tämä harmitteli tositoimien puutetta: "Juutalaisten teloittamiseen riittää kehnompikin ampumataito kuin omaamamme." Kurkiala oli Heinrich Himmlerin henkilökohtainen tuttu ja toimi myöhemmin kotimaassa SS-Aseveljet-yhdistyksen puheenjohtajana.
Arviot

Swanström sanoo saaneensa suorastaan vihaista ja ärtynyttä palautetta, kun hän on kyseenalaistanut asioita.
Teos herätti keskustelua, jossa sekä kritisoitiin että myötäiltiin Swanströmin näkemyksiä. Tärkeänä sitä kuitenkin pidettiin. Esimerkiksi Oula Silvennoinen arvioi Helsingin Sanomiin kirjoittamassaan artikkelissa teoksen kirjavuoden tärkeimmäksi ja ansiokkaimmaksi sotahistorian tietoteokseksi.
Silvennoinen kirjoittaa, että tutkijoiden piirissä on kiinnitetty jo pitkään huomiota suomalaisten SS-miesten kuvan säröttömyyteen. Saksan itärintama oli kuitenkin erityisen raaka kansanmurhien, joukkomurhien ja terrorin tapahtumapaikka. Siviilien murhat olivat harkittu osa Saksan sotatoimia, Silvennoinen sanoo ja kysyy, kuinka suomalaiset olisivatkaan voineet pysyä tietämättöminä tapahtumista. Hän viittaa Swanströmiin, jonka vastaus on hänen mukaansa punnittu ja vastaansanomaton. Syyksi siloiseen kuvaan Silvennoinen näkee Mauno Jokipiin teoksen Panttipataljoona (1968), joka hänen mukaansa on näennäisen tyhjentävä SS-pataljoonan historia.
Juha Muurinen puolestaan sanoo Iltalehdessä, että Swanström oikoo mutkia eikä tämän tutkimus tuo esille mitään uutta, vaan kaikki on jo käsitelty aiemmin ja Swanströmin löytämiä tapauksia on puitu lehdistössäkin.
Honlei

Honlei on kiinalainen mopovalmistaja. Honlein suosituin mopo on Honlei monkey, jonka valmistus on lopetettu muutama vuosi sitten. (Honlei monkey on Japanilaisen Honda monkeyn kopio)[lähde? ]
Henrik Cronström

Henrik Esaias Cronström (17. maaliskuuta 1879 Petolahti – 16. helmikuuta 1958 Lauritsala) oli suomalainen diplomi-insinööri ja Oy Kaukaan Tehtaan teknillinen johtaja ja isännöitsijä.
Henrik Cronströmin vanhemmat olivat Ylimarkun kirkkoherra, rovasti Esaias Severin Cronström (1842–1924) ja Sofia Matilda Lund (k. 1923). Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan ruotsalaisesta lyseosta 1899 ja valmistui diplomi-insinööriksi Polyteknillisestä opistosta 1905.
Cronström oli työssä Kaukaalla 1905–1912. Hän oli sitten ulkomailla ja palattuaan Suomeen 1912 hänestä tuli Kaukaan apulaisisännöitsijä ja vuosina 1918–1946 hän oli Kaukaan teknillinen johtaja ja isännöitsijä. Hän otti Kaukaalla käyttöön myös omia konstruktioitaan, muun muassa Kaukaan täysiautomaattiset lankarullasorvit ja hän johti Kaukaan tehtaiden rakennustoimintaa luoden Kaukaan alueelle yhtenäisen ilmeen yhdessä arkkitehti W. G. Palmqvistin kanssa. Cronström teki 1913–1914 pitkän opintomatkan, tutustuen myös Yhdysvaltojen ja Kanadan rullatehtaisiin. Hänellä oli nimissään useita puunjalostus- ja voimateollisuuden alan patentteja.
Cronström toimi Voima- ja Polttoainetaloudellisen Yhdistyksen teknillisenä tarkastajana ja hallituksen jäsenenä. Hän oli myös Puutekniikan Tutkimuksen Kannatusyhdistyksen hallituksen, taloudellisen puolustusneuvoston ja Suomen standardisoimislautakunnan jäsen. Vuodesta 1924 alkaen Cronström oli Maailman Voimakonferenssin Suomen komitean jäsen. Cronström oli mukana Lappeen kunnan ja Lauritsalan kauppalan hallinnossa.
Cronström oli naimisissa 1906–1950 Hanna Maria Charlotta Roosin (k. 1950) kanssa.
Honne ja tatemae

Honne ja tatemae (jap. 本音と建て前) ovat japaninkieliset termit henkilön aidoille, sisäisille ajatuksille ja mielipiteille (honne) ja toisaalta miellyttävän sosiaalisen kanssakäymisen vuoksi ilmaistuille ajatuksille ja mielipiteille (tatemae). Japanilainen yhteiskunta arvostaa sopusointuista ja mahdollisuuksien mukaan konfliktitonta kanssakäymistä muiden kanssa. Tästä johtunee, että yleisen sovun säilyttämiseksi, kasvojen menetyksen ehkäisemiseksi ja toisten nolostuttamisen välttämiseksi harmoniaa edistävälle käytökselle on kehittynyt oma termi, tatemae (kirj. eteen rakennettu).
Japani ei suinkaan ole ainoa kulttuuri, jossa vastaavaa esiintyy, mutta harmonisen kanssakäynnin edesauttaminen lienee siellä luontevampaa ja mahdollisesti hienovaraisempaa kuin monissa läntisissä maissa, koska Japanissa omien tunteiden ja aikomusten vähäistä ilmaisua pidetään hyveenä. Toisinaan kulttuuriin tutustumattomat pitävät honnen ja tatemaen käsitteitä hämmentävinä tai kaksinaamaisina, vaikka tarkoitus on lähinnä suojella kaikkien osapuolten arvokkuutta ja tunteita. Esimerkiksi jos ruoka-aika koittaa vierailun kestäessä, emäntä saattaa pyytää vierailijaa syömään yhdessä perheen kanssa. Todennäköisesti tarkoitus on kuitenkin hienovaraisesti ilmaista vieraalle, että emännän puolesta nyt olisi sopiva hetki vieraan lähteä. Sosiaalisesti hyväksyttävä vastaus olisikin siis kieltäytyä kohteliaasti, lähteä kotiin ja antaa perheen aterioida keskenään.
Oman lähipiirin kanssa kommunikoidessa saa ja pitääkin ilmaista honnen mukaisia aitoja ajatuksia ja aikeita, kun taas vieraampien kanssa keskustellessa ja julkisissa tilanteissa, kuten liikeneuvotteluissa, pitäydytään tatemaen säätelemässä käytöksessä.
Heikki Kytölä (kirjailija)

Heikki Kytölä (s. 5. maaliskuuta 1938 Merikarvia) on suomalainen eräkirjailija.
Teoksia

Turistimetsästäjiä ja lintumiehiä.  Otava 1980
Neromanski ja muita jahtikavereita.  Otava 1983
Maa jänkien takana : erätarinoita.  Otava 1988
Hallitusneuvottelut

Hallitusneuvottelut ovat puolueiden väliset neuvottelut, jossa sovitaan uuden hallituksen (oikeastaan valtioneuvoston) linjoista ennen sen aloittamista.  Yleensä hallitusneuvotteluissa sovitaan hallitusohjelman sisällöstä sekä ministerinsalkkujen jaosta hallituspuolueiden kesken. Jos pääministeri vaihtuu kesken eduskunnan valtakauden, uusi pääministeri voi pitää myös minihallitusneuvottelut, joissa asioista päätetään edellisen hallituksen suunnitelman pohjalta.[lähde? ]
Hallitusneuvotteluiden kulku Suomessa

Hallitusneuvottelut aloitetaan edellisen hallituksen jätettyä eronpyyntönsä. Hallitus eroaa eduskuntavaalien jälkeen tai saadessaan luottamusäänestyksessä eduskunnalta epäluottamuslauseen tai pääministerin tehdessä päätöksen hallituksen erosta. Yksittäisen ministerin ero ei pääministeriä lukuun ottamatta edellytä hallituksen eroamista. Eroavan hallituksen pääministeri käy esittämässä tasavallan presidentille eronpyyntönsä, joka pyytää pääministeriä jatkamaan toimitusministeristön johdossa, kunnes uusi hallitus saadaan hallitusneuvottelujen kautta muodostettua.
Eduskuntavaalien jälkeen eduskuntaryhmät nimittävät hallitusneuvottelijan, joka on yleensä eduskunnan suurimman puolueen puheenjohtaja. Hän aloittaa neuvottelut muiden puolueiden kanssa tavoitteenaan koota riittävän yhteistyökykyinen hallitus, jolla on edustajapaikkoja määräenemmistön saavuttamiseksi (vähintään 101 edustajaa, kun 200-paikkaisessa eduskunnassa puhemies ei osallistu äänestyksiin tämä antaa hallitukselle yhden äänen enemmistön eli 100 ääntä opposition 99 ääntä vastaan). Suomessa hallitukset ovat 1970-luvun lopulta lähtien käytännössä aina olleet tällaisia enemmistöhallituksia, jotta oppositio ei voisi kaataa niitä luottamusäänestyksissä. Kun alustava hallituskokoonpano on muodostettu, tuleva hallitus alkaa suunnitella hallitusohjelmaa, joka on tavoiteohjelma hallituksen toimikaudelle. Tämän jälkeen sovitaan ministerien lukumäärästä, tehtävistä ja jaosta hallituspuolueiden kesken.
Hallitusneuvottelujen päätteeksi tasavallan presidentti ilmoittaa eduskunnalle ehdokkaan tasavallan uudeksi pääministeriksi keskusteltuaan ensin asiasta eduskunnan puhemiehen kanssa. Eduskunta äänestää pääministerin valinnasta; enemmistöhallituksen kohdalla valinta on lähes varma. Puoltavan äänestystuloksen jälkeen tasavallan presidentti nimittää eduskunnan hyväksymän pääministerin ja tämän esittämät muut ministerit.
Hallitus pitää tiedonannon hallitusohjelmasta, johon eduskunta vastaa luottamusäänestyksessä. Myös tämä äänestystulos on enemmistöhallituksen kohdalla lähes varmasti myönteinen, minkä jälkeen uusi hallitus voi aloittaa työskentelyn.
Haramin kirkko

| Haramin kirkko Haram kyrkje |
| --- | --- |

Sijainti:  Ålesund, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Møren hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1838
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  240
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haramin kirkko (norj. Haram kyrkje) on Ålesundin kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa sijaitseva kahdeksankulmainen puukirkko vuodelta 1838.