stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lens

Artois’n yliopisto Lensissa
Lens [lɑ̃s] on 35 583 asukkaan (2006) kaupunkimainen kunta Pohjois-Ranskassa Pas-de-Calais’n departementissa. Se luetaan pikardinkielisiin paikkakuntiin. Se kuuluu 26 kunnan muodostamaan Lens-Lièvinin kaupunkikonglomeraattiin, jonka kokonaisasukasluku on noin 250 000.
Lens on kehittynyt hiilikaivoskeskuksena, ja alueella voi nähdä toiminnan tuloksena kaivannaisteollisuuden jätevuoria.
Lensissa sijaitsee Artois’n yliopisto.
Lensissa pelaa kotiottelunsa muun muassa menestynyt jalkapallojoukkue RC Lens.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lens Wikimedia Commonsissa
Lens (kappale)

| ”Lens” Alanis Morissette |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Havoc and Bright Lights
 Julkaistu: 31. heinäkuuta 2012
 Formaatti: Digital download
 Tekijä(t): Alanis Morissette Guy Sigsworth
 Tuottaja(t): Joe Chiccarelli Guy Sigsworth
 Tyylilaji: alternative rock
 Kesto: 04.08
 Levy-yhtiö: Collective Sounds
Alanis Morissetten muut singlet
| ”Guardian” 2012 | ”Lens” 2012 | ”Receive” 2012 |
Lens on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Alanis Morissetten kappale, joka julkaistiin toisena singlenä hänen kahdeksannelta studioalbumilta, Havoc and Bright Lights. Kappaleen ovat tehneet Alanis Morissette ja Guy Sigsworth ja sen ovat tuottaneet Sigsworth ja Joe Chiccarelli.
Musiikkivideo

Kappaleen musiikkivideo julkaistiin 13. toukokuuta 2013, lähes vuosi singlen julkaisun jälkeen. Musiikkivideon ohjasi Victor Indrizzo. Video on yhdistelmä kohtauksista, joissa Alanis on Israelissa backstagella edellisellä kiertueellaan.
Käännös suomeksi
Lenokit

| Lenokit |
| --- | --- |
 Lenokki (Brachymystax lenok)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Lohikalat Salmoniformes
Heimo::  Lohet Salmonidae
Alaheimo::  Salmoninae
Suku::  Lenokit Brachymystax  Günther, 1866
Katso myös
   Lenokit Wikispeciesissä   Lenokit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lenokit (Brachymystax) on lohien heimoon kuuluva kalasuku. Albert Günther kuvasi suvun ensimmäisenä vuonna 1866.
Lajit

Sukuun kuuluu FishBasen mukaan 3 lajia:
Brachymystax lenok (Pallas, 1773) – Lenokki
Brachymystax savinovi (Mitrofanov, 1959)
Brachymystax tumensis (T. Mori, 1930)
Leo IV (paavi)

| Leo IV |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 790 Rooma
Kuollut: 17. heinäkuuta 855 Rooma
Paavi
Paavius alkoi:  10. huhtikuuta 847
Paavius päättyi:  17. heinäkuuta 855
Edeltäjä:  Sergius II
Seuraaja:  Benedictus III
Leo IV (790–17. heinäkuuta 855) oli paavina tammikuusta 847 – 17. heinäkuuta 855. Hän oli syntyjään roomalainen. Ennen virkaan astumista hän oli benediktiinimunkkina San Martinon luostarissa Napolissa. Paaviksi hänet valittiin yksimielisesti Sergius II:n seuraajaksi. Leo järjesti kolme synodia, jotka eivät olleet kovin merkittäviä. Englannin kuningas Alfred Suuri vieraili Roomassa vuonna 853. Leo toimi kummina kuninkaan konfirmaatiotilaisuudessa.
Paavina ollessaan Leo joutui korjaamaan vahinkoja, joita Tunisiasta tulleiden saraseenien, aghlabidien, hyökkäykset olivat vuosina 830 ja 846 aiheuttaneet kaupungille ja sen kirkoille, etenkin Vanhalle Pietarinkirkolle ja Paavalinkirkolle. Hän antoi rakennuttaa Vatikaanin kukkulan ympärille muurin tulevia hyökkäyksiä vastaan (mura Leonine). Muureilla ympäröity kukkula sai 1500-luvulta alkaen oman hallintonsa, ja nykyinen Vatikaanivaltio käsittää jotakuinkin tämän alueen, josta käytettiin nimeä Città Leonina. Leo IV kutsui Napolin, Gaetan ja Amalfin meriliittoon saraseeneja vastaan. Yhdistynyt laivasto onnistuikin jo merellä torjumaan saraseenien seuraavan hyökkäyksen vuonna 849 ja aiheutti näille suuria tappioita.
Keskiaikaisen legendan mukaan Paavi Johanna oli Leon seuraaja. Nykyisin Johannaa pidetään kuvitteellisena hahmona ja uskotaan, että Benedictus III nousi paaviksi heti Leon jälkeen.
Latina (kaupunki)

| Latina Littoria (1932–1945) |
| --- | --- |
 Piazza del Popolon aukio
 lippu:  vaakuna
 Latina
 Koordinaatit: 41°28′03″N, 12°54′13″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Latium
Maakunta:  Latina
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Giovanni Di Giorgi
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  277,62 km²
Korkeus:  0–75 m
Väkiluku (31.12.2015):  125 985
 – Väestötiheys:  454 as./km²
 
 www.comune.latina.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Latina on Latinan maakunnan pääkaupunki Latiumin hallinnollisella alueella Keski-Italiassa. Kaupunki on asukasluvultaan Rooman jälkeen Latiumin alueen toiseksi suurin kaupunki. Se sijaitsee 60 kilometriä Roomasta kaakkoon.
Historiaa

Latina sijaitsee 1930-luvulla kuivattujen Pontisten soiden alueella. Kaupunki perustettiin vuonna 1932 nimellä Littoria. Vuonna 1934 siitä tuli Littorian maakunnan pääkaupunki. Vuodesta 1945 kaupungin nimi on ollut Latina. Kaupungin vaakunassa on latinankielinen motto Latina olim palus (suom. Latina oli muinoin suota), joka myös viittaa sen rakennuspaikkaan.
Littorian rakentamisesta tehtiin vuonna 1933 Cinesin tuottama dokumenttielokuva, jonka ohjasi Raffaello Matarazzo. Dokumentti on  löydettävissä esimerkiksi Matarazzon komedian Treno popolare DVD-version levyltä.
Talous

Latina on tärkeä maatalousalueen keskus ja siellä on elintarviketeollisuuden ohella lääke- ja kemianteollisuutta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Latina (kaupunki) Wikimedia Commonsissa
Kaupungin viralliset kotisivut
Latinan maakunta
Aprilia | Bassiano | Campodimele | Castelforte | Cisterna di Latina | Cori | Fondi | Formia | Gaeta | Itri | Latina | Lenola | Maenza | Minturno | Monte San Biagio | Norma | Pontinia | Ponza | Priverno | Prossedi | Rocca Massima | Roccagorga | Roccasecca dei Volsci | Sabaudia | San Felice Circeo | Santi Cosma e Damiano | Sermoneta | Sezze | Sonnino | Sperlonga | Spigno Saturnia | Terracina | Ventotene
Lepakko (operetti)

Lepakon esitys Düsseldorfissa vuonna 1954.
Lepakko (saks. Die Fledermaus) on Johann Strauss nuoremman operetti. Operetti on tehty saksalaisen Carl Haffnerin ja Richard Genéen librettoon. Libretto perustuu saksalaisen kirjailijan Julius Roderich Benedixin farssiin Vankila ja ranskalaiseen näytelmään Le Réveillon, jonka ovat kirjoittaneet Henri Meilhac ja Ludovic Halévy. 
Lepakon kantaesitys oli 5. huhtikuuta 1874 Wienin teatterissa, Itävallassa.
Lauhlampi

| Lauhlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°30′11″N, 25°55′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Nuoramoisen alue (14.81)
Laskuoja:  oja Lukkolampeen 
Järvinumero:  14.812.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,4 m  
Pituus:  660 m  
Leveys:  310 m  
Rantaviiva:  1,805 km  
Pinta-ala:  11,785 ha  
Saaria:  1 
 fiLauhlampi 
Lauhlampi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Tokeensalmen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 660 metriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,8 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Joutsjärven–Tainionvirran alueeseen (14.812) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,4 metriä mpy.
Leonardo Piepoli

Leonardo Piepoli vuoden 2007 Italian ympäriajon 10. etapilla
Leonardo Piepoli (s. 29. syyskuuta 1971 La Chaux-de-Fonds, Sveitsi) on italialainen uransa päättänyt maantiepyöräilijä.
172-senttinen ja vain 52-kiloinen Piepoli aloitti ammattilaisuransa Refin-tallissa vuonna 1995. Hän siirtyi Saecoon vuodeksi 1998, ajoi kaudet 1999–2003 Baneston väreissä ja edusti vuosina 2004–2008 Saunier Duvalia.
Vuonna 2008 Piepoli voitti Ranskan ympäriajon 10. etapin, joka oli Hautacamiin päättynyt vuoristoetappi. Kyseessä oli hänen pitkän uransa ensimmäinen etappivoitto Ranskan ympäriajossa. Muutamaa päivää myöhemmin hän sai kuitenkin potkut tallistaan sen jälkeen, kun hänen tallitoverinsa Riccardo Riccò oli jäänyt kiinni dopingtestissä. Tallipäällikkö Mauro Gianetti sanoi menettäneensä luottamuksensa myös Piepoliin. Lokakuussa Italian olympiakomitea CONI ilmoitti, että kaksi Piepolin ympäriajossa antamaa näytettä on paljastunut uusintatestien jälkeen positiiviseksi. Näytteet sisälsivät samaa kolmannen sukupolven EPO-hormonia, josta myös Riccò jäi kiinni. Piepoli menetti Tourin etappivoittonsa. Tammikuussa 2009 Italian olympiakomitea antoi Piepolille kahden vuoden kilpailukiellon.
Saavutukset

1. Subida a Urkiola
1. Sveitsin ympäriajon mäkikilpailussa
6. Clásica de San Sebastián
17. Ranskan ympäriajo
2. Vuelta a Burgos + 4. etapin voitto
3. Clásica de San Sebastián
4. Sveitsin ympäriajo
14. Ranskan ympäriajo
16. Italian ympäriajo
1. Volta a Galega
1. Vuelta a Castilla y León
1. Subida a Urkiola
1. Vuelta a Burgosin 4. etappi
8. Espanjan ympäriajo
1. Vuelta a Burgos + 2. etapin voitto
1. Vuelta a Aragon
10. Italian ympäriajo
1. Vuelta a Aragon
1. Vuelta Asturias
6. Katalonian ympäriajo
1. Subida a Urkiola
1. Vuelta a Aragón
1. Subida al Naranco
1. Subida a Urkiola
3. Tour de Romandie
Espanjan ympäriajo, 9. etapin voitto
2. Katalonian ympäriajo + 4. etapin voitto
11. Italian ympäriajo + 13. ja 17. etapin voitto
13. Espanjan ympäriajo
14. Italian ympäriajo + mäkikilpailun ja 10. etapin voitto
Espanjan ympäriajo, 9. etapin voitto
Ranskan ympäriajo, 10. etapin voitto
Larry Evans

Larry Evans vuonna 1964.
Larry Melvyn Evans (22. maaliskuuta 1932 New York – 15. marraskuuta 2010) oli yhdysvaltalainen shakin suurmestari, shakkikirjailija ja shakkikolumnisti.
Evans voitti Yhdysvaltain shakkimestaruuden viisi kertaa vuosien 1951 ja 1980 välillä ja pelasi Yhdysvaltain joukkueessa shakkiolympialaisissa yhdeksän kertaa. Hän kirjoitti yli 20 shakkiaiheista kirjaa ja toimitti shakkipalstaa nimeltä Evans on Chess, jota julkaistiin yli 50 yhdysvaltalaisessa sanomalehdessä.
Lentokoneen käymälä

Tyypillinen nykyaikainen, tyhjiötekniikalla toimiva matkustajakoneen vessa.
Lentokoneen käymälä on lentokoneeseen asennettu käymälä, jossa jätökset huuhdellaan tavallisesti tyhjiötekniikan avulla säiliöön. Säiliö tyhjennetään maissa.
Ensimmäinen käymälällä varustettu lentokone oli vuonna 1921 valmistunut Caproni Ca.60, joka kuitenkin ehti lentää vain kerran ennen kuin se tuhoutui. Myös vuonna 1928 valmistuneessa Handley Page H.P.42 -koneessa oli käymälä. Varhaisissa lentokoneen vessoissa jätökset laskettiin usein suoraan ilmaan, kuten esimerkiksi brittiläisessä Supermarine Stranraer -koneessa, joka lensi ensimmäistä kertaa vuonna 1934. Short Sunderland -sotilaskoneessa, joita käytettiin vuosina 1938–1967, oli jo hyvin varustettu, huuhtelulla toimiva käymälä.
Aiemmin lentokoneissa käytettiin yleensä kemiallisia käymälöitä, joiden huuhtelu toimi sinisellä, kierrätettävällä vedellä. Koska lentokoneen vessat ovat hyvin kalliita ja samalla haluttiin kehittää toimivampia, hygieenisempiä ja mukavampia käymälöitä samalla vähentäen käymälöiden tuotantokustannuksia, lentokonevalmistajat kehittivät nykyaikaisen vakuumikäymälän, joka patentoitiin vuonna 1975. Toinen vakuumikäymälän etu on pienempi syövyttävien kemikaalien vuotoriski sekä pienempi veden tarve.
Galleria

Vanhanmallinen, kierrätettävällä vedellä huuhdeltava Boeing 757 -koneen WC
Lentokoneen vessan lavuaari
Matkustajalentokoneen WC ennen asennusta koneeseen
Lentokoneen vessan tyhjennystä
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tyypillinen vakuumikäymälä
Lentomatkustaminen
| --- | --- |
Lentoyhtiöt:   Halpalentoyhtiöt  Holdingyhtiöt  Kaikki lentoyhtiöt  Kansalliset lentoyhtiöt  Lentoyhtiökoodit  Rahtilentoyhtiö  Tilauslentoyhtiöt 
Allianssit:   Oneworld  SkyTeam  Star Alliance  U-FLY Alliance  Value Alliance  Vanilla Alliance 
Historia:   Ilmailu  Lentokoneteollisuus  Lentoliikenne 
Kauppayhdistykset:   A4A  A4E  AACO  AAPA  AEA  AFRAA  ATAG  ATPCO  ELFAA  ERA  IATA  IATAN  ICAO  ISTAT  RAA  RAAA 
Miehistö:   Kapteeni  Perämies  Toinen perämies  Kolmas perämies  Lentoemäntä  Stuertti  Lentomekaanikko  Lastaaja  Lentäjä  Purseri  Deadheading 
Lentäminen:   Matkustusluokka Ykkösluokka  Business-luokka  Premium economy  Turistiluokka  Buy on board  Kymppikerho  Lentokoneen istuin  Lentokoneen istuinpaikkakartta  Lentokoneen käymälä  Lentokoneen viihdejärjestelmä  Lentosukka  Lentokoneruoka  Matkustamo  Oksennuspussi  Tarjoomo  Tupakointi lentokoneessa 
Lentoasemat:   Halpalentoterminaali  Kansainvälinen lentoasema  Kiitotie  Koneeseennousu  Lentoaseman raideyhteys  Lentokenttähotelli  Lentokoneen portaat  Lounge  Lähtöportti  Lähtöselvitys  Matkustajasilta  Paikallislentoasema  Solmukohta 
Tulli/Maahanmuutto:   Maahantulokortti  Maastapoistumiskortti  Matkustusasiakirja  Passi  Rajavalvonta  Timatic  Viisumi 
Matkatavarat:   Aulakuormaaja  Kadonnut matkatavara  Käsimatkatavara  Matkalaukkuhihna  Matkalaukkukärry  Matkalaukkulukko  Matkalaukkutunniste  Matkatavaroiden kuljetinjärjestelmä  Matkatavaroiden noutoalue  Sallittu matkatavaran määrä 
Turvallisuus:   Hätäliukumäki  Ikkunahätäuloskäynti  Kansallinen ilmailuviranomainen  Lennonjohto  Lentokoneen turvaohje  Lentoasemaviranomainen  Lentokenttäpaloauto  Lentokenttäpoliisi  Musta laatikko  Pakkolaskuasento  Sky marshal  Turvallisuus lentokentällä  Turvallisuusdemonstraatio lennolla 
Lentoliput:   Code sharing  Hinnoitteluperustetunnus  Kanta-asiakasohjelma  Koneeseennousukortti  Lennon myöhästyminen ja peruminen  Lentoaikataulu  Lentolippu  Maailman ympäri -lentolippu  Matkailusivusto  Matkatoimisto  Matkustajan nimitieto  Montrealin yleissopimus  Open jaw -lippu  Sähköinen lippu  Varasija  Varausjärjestelmä  Varsovan yleissopimus  Yksisuuntainen matkustaminen
Landsmeer

| Landsmeer |
| --- | --- |
 Landsmeerin keskustaa
 lippu:  vaakuna
 Landsmeer
 Koordinaatit: 52°26′00″N, 04°55′00″E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Pohjois-Hollanti
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  22,56 km²
Väkiluku (2016):  10 977
 – Väestötiheys:  486,6 as./km²
 
 www.landsmeer.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Landsmeer on kunta ja sen samanniminen kylä Alankomaissa, Pohjois-Hollannin maakunnassa. Kunnassa on arviolta 10 977 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 22,56 neliökilometriä.
Kylät

Kunnan alueella sijaitsevat seuraavat kylät:
Den Ilp
Landsmeer
Purmerland
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Landsmeer Wikimedia Commonsissa
Kunnan internetsivut
Kartta Landsmeerin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Lauhkea vyöhyke

Lauhkeat vyöhykkeet vihreällä ja violetilla värillä korostettuna.
Lauhkea vyöhyke on maapallon ilmastovyöhyke subtrooppisen ja kylmän vyöhykkeen välillä, suunnilleen 40. leveysasteen ja napapiirin välissä molemmilla pallonpuoliskoilla. Eurooppa kuuluu suurimmaksi osaksi lauhkeaan vyöhykkeeseen, lukuun ottamatta subtrooppista Välimeren aluetta ja kylmään vyöhykkeeseen kuuluvia alueita Jäämeren rannikolla. Molemmilla pallonpuoliskoilla lauhkea vyöhyke ulottuu nauhamaisena maapallon ympäri.
Ilmasto

Lauhkealla vyöhykkeellä yleisin tuulensuunta on länsi. Tämän vuoksi saderintamatkin tulevat melkeinpä aina lännestä. Tämän vuoksi mantereiden länsiosissa, esimerkiksi Euroopassa ja Pohjois-Amerikan länsirannikolla, on lauhkeaa ja kosteaa, kun taas mannerten itäosissa kuten Siperiassa, Itä-Aasiassa ja Pohjois-Amerikan itärannikolla on kuivempaa ja lämpötilan vaihtelut suurempia. Lauhkeaa vyöhykettä sanotaankin myös länsituulten vyöhykkeeksi. Länsituulten vyöhykkeen sijainti kuitenkin vaihtelee vuodenaikojen mukaan. Se siirtyy talvella etelämmäksi, jolloin länsituulten tuomat matalapaineet kastelevat Euroopassa runsaammin myös Välimeren seutuja, samalla kun kuivat ja kylmät arktiset ilmamassat pääsevät vapaammin pohjoisille havumetsäseuduille aiheuttaen sinne kylmiä korkeapaine-alueita talvella, mutta etenkin kevättalvella. Kesällä länsituulten reitti siirtyy pohjoisemmaksi, jolloin Euroopassa Välimeren maissa on lähes sateetonta, kun taas pohjoisilla seuduilla sateisuus vuorostaan lisääntyy.
Keskilämpötilat

Lauhkean vyöhykkeen napa-aluetta lähemmässä osassa, viileässä vyöhykkeessä vuoden keskilämpötila on -3 ja +5 asteen välillä. Lauhkean vyöhykkeen lämpimämmässä osassa +5 ja +13 asteen välillä. Viileässä vyöhykkeessä kesän pituus on 2–4 ja lämpimämmässä osassa 4–7 kuukautta. Talven pituus on viileässä vyöhykkeessä 4–7 ja lämpimässä, päiväntasaajaa lähemmässä osassa alle 4 kuukautta. Esimerkiksi Suomi sijaitsee lähes kokonaan viileällä vyöhykkeellä: Pohjoisimmassa Lapissa vuoden keskilämpötila on alle -2 °C ja etelärannikolla noin +5 °C ja lounaassa jopa hieman yli, jolloin aivan lounaisimmat osat rannikkoa ja lounaissaaristo kuuluvat jo enemmänkin lauhkeaan vyöhykkeeseen. Suomen lähiseuduilla, Ruotsissa sen sijaan Tukholman pohjoispuoliset alueet ovat viileää vyöhykettä ja eteläisemmät osat varsinaista lauhkeaa vyöhykettä. Virosta vain koillisosat lähellä Narvaa ovat viileää vyöhykettä, muu Viro on lauhkeaa vyöhykettä. Norjassa lauhkea vyöhyke sen sijaan tulee pitkälle pohjoiseen länsirannikkoa pitkin meren ja Golfvirran lämmittävän voiman ansiosta.
Köppenin ilmastoluokituksessa lauhkeiksi ilmastoiksi nimitetään luokkia C ja D. Luokkaan C kuuluu myös subtrooppisia alueita.
Kasvillisuus

Lauhkea vyöhyke sisältää kasvillisuusvyöhykkeistä lämpimämmän lehtimetsävyöhykkeen ja kylmemmän havumetsävyöhykkeen, jota voidaan kutsua myös viileäksi vyöhykkeeksi. Lauhkealla vyöhykkeellä on myös laajoja aroja ja aavikoitakin.
Laakerikasvit

| Laakerikasvit |
| --- | --- |
 Kamferipuu (Cinnamomum camphora)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Streptophyta
Luokka::  Embryopsida
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Magnolianae
Lahko::  Laurales
Heimo::  Laakerikasvit Lauraceae  Durande
Synonyymit
 Cassythaceae Lindl., nom. cons.  Perseaceae Horan. 
Katso myös
   Laakerikasvit Wikispeciesissä   Laakerikasvit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laakerikasvit (Lauraceae) on siemenkasvien Laurales-lahkon heimo, jossa on noin 55 sukua ja yli 2000 (jopa 4000) lajia maailmanlaajuisesti. Suurin osa lajeista kasvaa kuitenkin lämpimillä ja trooppisilla alueilla, etenkin Kaakkois-Aasiassa ja Brasiliassa. Pääosa laakerikasveista on ainavihantia puita ja pensaita, mutta sassafrasit (Sassafras) pudottavat lehtensä ja Cassytha-suvun lajit ovat loisivia köynnöskasveja.
Maailmassa on myös muutamia laakeripuumetsiä, joissa valtalajina on laakerikasvien puut. Tällaisia metsiä löytyy Makaronesian saaristosta, eteläisestä Japanista, Madagaskarilta ja Chilen keskiosasta.
Laakerikasveja käytetään taloudellisiin tarkoituksiin. Useista heimon lajeista löytyy runsaasti eteerisiä öljyjä, joista saadaan mausteita ja hajusteita. Avokado on merkittävä hedelmä, jota viljellään ympäri maailman lämpimiä alueita. Lisäksi monia puita käytetään puutavarana.
Tuntomerkit

Laakerikasvit ovat aromaattisen tuoksuisia, ja sekundaarinen aineenvaihdunta tuottaa flavoneja, eräitä flavonoleja, asetogeniineja ja joskus eräitä alkaloideja. Toisinaan kasveihin kerääntyy alumiinia. Puu on usein fluoresoivaa. Nivelten anatominen rakenne sisältää yhden aukon johtojännelieriössä, josta lähtee kaksi tai kolme johtojännettä lehteen. Soluissa on oksalaattikiteitä ja -hiekkaa. Silmut ovat tavallisesti suomuisia. Varren haarat ovat enemmän tai vähemmän kiehkuroina. Lehdet ovat lähes aina ehyitä, kierteisesti tai vastakkaisesti, hyvin harvoin kahteen riviin järjestyneitä, melko pitkäruotisia ja korvakkeettomia. Lehtilapa on usein melko möyheä, kuivana nahkea, alta harmahtava, ja sivusuonet nousevat kärkeä kohti vaihtelevan jyrkästi; pikkusuonet muodostavat selviä areoleita eli rajattuja alueita.
Kasvit ovat tavallisesti heterodikogaamisia: yhdet kukat ovat hedevaiheessa, toiset emivaiheessa, ja osat vaihtuvat jonkin ajan kuluttua (keino estää itsepölytys); myös sekasopuisuutta ja kaksikotisuutta esiintyy. Kukinto on sarjamainen tai monihaarainen sekakukinto. Kukat ovat melko pieniä, kolmilukuisia. Kukkapohjus muodostaa usein lyhyen maljan (hypanthium); kehälehdet ovat tavallisesti kahtena kolmen lehden kiehkurana, toisinaan kahtena kahden lehden kiehkurana tai verhiö ja teriö ovat erilaistuneet. Heteet sijaitsevat tavallisesti kolmena kolmen heteen kiehkurana, joskus neljänä kolmen heteen kiehkurana, joskus on myös joutoheteitä; pölylokerot sijaitsevat erillään leveässä lokerositeessä eli konnektiivissa; ponnet avautuvat läpillä. Kehittyviä siitepölyhiukkasia ravitsevassa tapetum-kerroksessa on tavallisesti kaksi-, joskus jopa neljätumaisia soluja. Erillisissä emilehdissä on tavallisesti vartalo, ja luotti saattaa olla pallomainen. Siemenaiheet ovat kaksikalvoisia, ja megasporin eli isoitiön emosoluja on tavallisesti yksi. Hedelmä on pieni luumarja tai marja; usein hedelmäperä ja toisinaan myös kehälehdet ovat turvonneita ja värikkäitä. Hedelmä sisältää vain yhden kookkaan siemenen, jossa on toisinaan kirjava endospermi – tavallisesti se kuitenkin puuttuu kokonaan – ja usein paksu siemenkuori.
Monet laakerikasvit muistuttavat kasvutavaltaan muskottikasveja (Myristicaceae) kiehkuroihin järjestyneine oksineen, mutta muskottikasvien lehdet ovat kahdessa rivissä, mikä on hyvin harvinaista laakerikasveilla.