stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Amusia
Musiikin prosessoinnin perusteet

Ihminen on normaalisti jo syntyessään musikaalinen olento. Pikkulapsilla on merkittäviä musikaalisia kykyjä jo ennen puhekyvyn kehittymistä. Lapset hahmottavat jossain määrin musiikin perusasteikoita, reagoivat tasaiseen rytmiin ja erottavat konsonoivat eli soivat ja dissonoivat eli riitaiset intervallit toisistaan. Tämä osoittaa, että aivoissa on musiikin havaitsemiseen erikoistuneita aivoalueita, jotka kehittyvät erillään kielellisistä alueista. Pitkäaikainen altistuminen musiikille kehittää ja hioo musiikillisia taitoja eteenpäin. Koulutuksesta on hyötyä, mutta se ei ole välttämätöntä sointujen ja nuottien hahmottamiseksi. Käsitys melodioista, rytmistä ja soinnuista syntyy kuuntelukokemuksien kautta. Erikorkuiset sävelet ja tasainen pulssi muodostavat musiikin perusainekset. Sävelkorkeuden hahmottaminen on olennainen osa sekä melodioiden että sointujen tulkitsemisessa. Siksi se onkin pakollinen taito, jotta musiikkia voisi ymmärtää ja siitä nauttia. Asteikon sävelet organisoituvat asteikon pääsävelen, toonikan, ympärille tiettyjen sääntöjen mukaan. Tämän takia asteikkoon kuulumattomat sävelet kuulostavat ”vääriltä”. Normaali kuulija erottaa oikeat sävelet vääristä ja pystyy seuraamaan melodiaa, joka kulkee asteikon säveliä pitkin. Amusiasta kärsivällä henkilöllä on kuitenkin vaikeuksia erottaa sävelkorkeuksia toisistaan, eikä hän pysty seuraamaan melodiaa tai erota oikeita ääniä vääristä.
Aivoissa on musiikkiin erikoistuneita hermoverkkoja, joiden tehtävänä on toteuttaa musiikin havaitsemiseen liittyvät prosessit (muun muassa Brocan alue). Aivovaurio voi vaikuttaa musiikin ymmärtämiskykyyn. Tiettyjen aivoalueiden vaurioiduttua henkilö voi menettää kyvyn erottaa atonaalinen musiikki tonaalisesta. Kyky erottaa asteikon ulkopuoliset sävelet melodiasta voi myös kadota. Silti kyky havaita sävelten välinen etäisyys ja keskinäinen korkeusero voi säilyä entisellään. Toisaalta vaikutus voi olla myös päinvastainen, jolloin sävelten korkeuserojen tarkka havaitseminen menetetään mutta tonaliteetin kokeminen säilyy. Musiikin muistamiseen, tunnistamiseen ja laulamiseen liittyy myös erillisiä hermoverkkoja. Tiettyjen aivoalueiden vaurioiduttua henkilö voi tunnistaa tutut melodiat mutta menettää puheentunnistuskyvyn. Päinvastainen tilanne on tässäkin mahdollinen, jolloin puheentunnistuskyky säilyy entisellään mutta tuttuja melodioita henkilö ei tunnista ilman sanoja. Kaikki tämä osoittaa, että aivoissa on erilliset alueet musikaalisia ja kielellisiä prosesseja varten.
Äänen fysiologinen havaitseminen

Yksittäisen äänen havaitseminen perustuu kuulojärjestelmän toimintaan. Äänen havaitseminen alkaa, kun ulkokorva kerää ja suodattaa ääniaaltoja ja ohjaa ne tärykalvon kautta välikorvaan. Välikorva erottelee ja vahvistaa tärykalvon värähtelyjä. Nämä värähtelyt ohjautuvat sisäkorvaan, jossa ääniaaltojen aiheuttamat ilmanpaineenmuutokset muuntuvat simpukassa hermoimpulsseiksi. Impulssit siirtyvät kuuloradan tumakkeisiin, jossa hermoimpulsseihin koodataan äänen havaitsemiselle oleelliset asiat, kuten sävelkorkeus ja äänen tulosuunta. Nämä impulssit etenevät kuuloaivokuorelle. Monimutkaisten kuuloärsykkeiden, kuten esimerkiksi melodioiden havaitseminen ja tulkitseminen, perustuukin aivokuorella tapahtuviin toimintoihin. Äänen havaitsemisprosessista kokonaisuudessaan käytetään myös termiä psykoakustiikka.
Kuntoutus ja tutkimus

Tutkimusten mukaan amusia on yhteydessä varhaisen kuuloinformaation käsittelyn häiriöihin. Amusia liittyy myös yleisten kognitiivisten toimintojen, kuten tarkkaavaisuuden suuntaamisen, työmuistin ja toiminnanohjauksen, häiriöihin. Amusia on useimmiten pysyvä, eikä tämänhetkisten tutkimusten valossa vielä tiedetä, onko siitä mahdollista kuntoutua. Koska musiikki aktivoi samoja alueita kuin monet kognitiiviset toiminnot, musiikilla voi olla merkittävä rooli aivoinfarktipotilaiden kuntoutuksessa. Tutkimusten mukaan musiikki edesauttaa aivoinfarktipotilaiden muistin ja tarkkaavaisuuden säätelyn palautumista, sillä musiikin avulla voidaan ylläpitää aivojen plastisiteettia eli muovautuvuutta. Vielä ei kuitenkaan tiedetä, voidaanko musiikin avulla todistettavasti kuntouttaa myös aivoinfarktin myötä tullutta amusiaa.
Amusian historiaa

Ensimmäisen julkaistun artikkelin synnynnäisestä amusiasta julkaisi vuonna 1878 tietokirjailija Grant Allen. Esimerkkitapauksena oli tavallinen 30-vuotias mies, jolla ei ollut neurologisia häiriöitä tai vammoja. Hän oli saanut lapsena musiikillista koulutusta mutta ei tästä huolimatta tunnistanut tuttuja melodioita tai osannut erottaa kahta eri sävelkorkeutta toisistaan.
Vuonna 1984 Norman Geschwind raportoi samantyyppisestä tapauksesta. Esimerkkinä oli mies, joka tuli ei-musikaalisesta perheestä. Hän oli lapsena käynyt pianotunneilla, mutta ne loppuivat pian, sillä hän ei osannut erottaa kahta erikorkuista säveltä, pysyä tempossa tai laulaa. Hän kylläkin osasi puhua sujuvasti kolmea vierasta kieltä. Ensimmäinen systemaattinen amusiatutkimus suoritettiin Britanniassa vuonna 1948. Siinä 1 200 henkilölle annettiin tehtäväksi erottaa kaksi nuottia tai musiikillista fraasia sävelkorkeuden muutoksen perusteella. Näistä tuloksista saatiin keskiarvo, jonka perusteella viisi prosenttia briteistä olisi amusiaalisia. Vuonna 1980 suoritettiin toinen tutkimus, jossa 604 ihmistä pyydettiin erottamaan poikkeavia sävelkorkeuksia melodioissa. Tämän tutkimuksen tuloksena noin 4,2 prosentilla briteistä olisi amusia.
Aiheesta muualla

Tutkimus: Rytmikuurous vakava epämusikaalisuuden muoto Yle Uutiset. 9.3.2011.
Mandell, Jake: Test your musical skills in 6 minutes! (sävelkorvattomuustesti) jakemandell.com. (englanniksi)
Antero Vipunen

Antero Vipunen on itämerensuomalaisessa kansanrunoudessa maan alla makaava vainaja tai jättiläinen; tietäjä, jolla on hallussaan arvokkaita ikiaikaisia loitsuja tai tietoja.
Kun Väinämöisen loitsusta puuttui kolme sanaa eli luotetta, hän meni ne saadakseen herättämään nukkuvan Vipusen joko hakkaamalla puut hänen haudaltaan tai menemällä suun kautta Vipusen vatsaan. Vipunen saattoi myös nielaista tahallaan Väinämöisen. Vatsassa Väinämöinen takoi niin kovasti, että Vipunen luovutti ja antoi sanat vatsasärystä päästäkseen.
Viron kielessä vibu merkitsee jousipyssyä, joten Virossa Vipunen on käsitetty taitavaksi jousimieheksi.
Useissa kertomuksen versioissa Vipusen mainitaan olevan ansastaja, kuten nimestä Vipunen voi päätellä. Vipu on eräänlainen ansalaite.
Jo on viikon Vipunen kuollut

kauon Antero kaonnut

vipunsa virittämästä

ahtamasta ansatiensä

sen on kuusi kulmaluilla

paju pehko parran peällä... 
(SKVR:XII1 73 Pohjanmaa)
Antero Vipusen alkuhahmon arvellaan lainatun saamelaisista tarinoista, joissa käytiin noita Antereeuksen haudalla hakemassa tietoja. Jotkut ovat arvelleet, että Antero Vipunen perustuisi apostoli Andreakseen, jota kuvastavaa vinoristiä olisi pidetty vipuansana.
Antero Vipusesta kertovan tarinan on myös arveltu olevan lainaa muinaisesta Egyptistä, sillä egyptiläinen tarina Ramses II:n pojasta, Satni-Khamuasetista, sisältää vastaavuuksia Antero Vipuseen. Satni-Khamuaset etsii kaiken synnyn salaisuutta joutuen kysymään neuvoa Nineferkaptah-nimiseltä vainajalta.
↑  Viikko tarkoitti varsinkin runollisessa kielessä tarkemmin määrittelemätöntä pitkähköä ajanjaksoa. (SSA R-Ö 2000)
↑  Ahtaminen tarkoitti pyydysten virittämistä. (SSA A-K 1992)
Muuta

Antero Vipunen antoi nimensä myös Yrjö Karilaan toimittamalle teokselle, jossa esitellään erilaisia pelejä, leikkejä sekä yleis- ja knoppitietoa (Antero Vipunen: arvoitusten ja ongelmien, leikkien ja pelien sekä eri harrastelualojen pikkujättiläinen). WSOY, Porvoo 1950. 1. painos).
Avatar: The Way of Water

| Avatar: The Way of Water |
| --- | --- |

Ohjaaja:  James Cameron
Käsikirjoittaja:   James Cameron  Rick Jaffa  Amanda Silver 
Tarina:   James Cameron  Rick Jaffa  Amanda Silver  Josh Friedman  Shane Salerno 
Tuottaja:   James Cameron  Jon Landau 
Säveltäjä:  Simon Franglen
Kuvaaja:  Russell Carpenter
Leikkaaja:   Stephen Rivkin  David Brenner  John Refoua  James Cameron 
Pääosat:   Sam Worthington  Zoë Saldaña  Sigourney Weaver  Stephen Lang  Kate Winslet 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Lightstorm Entertainment TSG Entertainment 
Levittäjä:  20th Century Studios
Ensi-ilta:   2022-12-1414. joulukuuta 2022 (Suomi)  2022-12-1616. joulukuuta 2022 (Yhdysvallat)  
Kesto:  190 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  250 000 000 dollaria
Tuotto:  2 319 925 105 dollaria
Katsojat:  358 332 (Suomessa)
Edeltäjä:  Avatar
Seuraaja:  Avatar: Fire and Ash
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Avatar: The Way of Water on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut James Cameronin ohjaama tieteiselokuva, joka on Avatar-elokuvasarjan toinen osa. Sen tapahtumat sijoittuvat yli vuosikymmenen ensimmäisen Avatarin jälkeiseen aikaan. Avatar: The Way of Water sai ensi-iltansa Suomessa 14. joulukuuta 2022.  Elokuva sai neljä Oscar-ehdokkuutta (muun muassa parhaasta elokuvasta ja voitti parhaiden erikoistehosteiden palkinnon).
Suomessa elokuva oli vuoden 2022 viidenneksi katsotuin elokuva 158 tuhannella katsojalla ja sai Suomessa yhteensä yli 358 tuhatta katsojaa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sam Worthington  | … |  Jake Sully   |
|  Zoë Saldaña  | … |  Neytiri   |
|  Sigourney Weaver  | … |  Kiri, tohtori Grace Augustine   |
|  Stephen Lang  | … |  eversti Miles Quaritch   |
|  Kate Winslet   | … |  Ronal   |
|  Cliff Curtis  | … |  Tonowari   |
|  Joel David Moore  | … |  tohtori Norm Spellman   |
|  C. C. H. Pounder  | … |  Mo’at   |
|  Edie Falco  | … |  kenraali Frances Ardmore   |
|  Brendan Cowell  | … |  kapteeni Mick Scoresby   |
|  Jemaine Clement  | … |  tohtori Ian Garvin   |
|  Jamie Flatters  | … |  Neteyam   |
|  Britain Dalton  | … |  Lo’ak   |
|  Chloe Coleman  | … |  nuori Lo’ak   |
|  Trinity Bliss  | … |  Tuktirey ”Tuk”   |
|  Jack Champion  | … |  Miles ”Spider” Socorro   |
|  Bailey Bass  | … |  Tsireya ”Reya”   |
|  Filip Geljo  | … |  Aonung   |
|  Duane Evans Jr.  | … |  Rotxo   |
|  Giovanni Ribisi  | … |  Parker Selfridge (videokuva)   |
|  Dileep Rao  | … |  tohtori Max Patel   |
|  Matt Gerald   | … |  korpraali Lyle Wainfleet   |
|  Alicia Vela-Bailey  | … |  Zdinarsk   |
|  CJ Jones  | … |  Metkayina-heimon tulkki   |
Versiot

Avatar: The Way of Waterista on julkaistu lukuisia versioita, jotka eroavat toisistaan esimerkiksi  kuvakoon, kuvasuhteen, kuvataajuuden ja resoluution suhteen. Joissakin näytöksissä kuva on kaksiulotteinen ja joissakin kolmiulotteinen. ScreenX-versio esitettiin teatterissa kolmella vierekkäisellä valkokankaalla, jotka kattavat 270 asteen näkökentän. 4DX-näytöksiin kuuluivat värisevät istuimet ja tuoksuva sumu.
Korkean kuvataajuuden versiossa esitettiin 48 kuvaa sekunnissa, mutta jotkut kohtaukset esitettiin 48 fps virkistystaajuudella ja 24 fps kuvataajuudella.
Aiheesta muualla

Avatar: The Way of Water Internet Movie Databasessa (englanniksi)
| --- | --- |
Elokuvat:  Avatar (2009) tunnustukset  lipputuloennätykset  The Way of Water (2022) tunnustukset  Fire and Ash (2025)  Avatar 4  Avatar 5 
Hahmot:  Jake Sully  Miles Quaritch  Neytiri 
Ääniraidat:  Avatar: Music from the Motion Picture "I See You"  The Way of Water "Nothing Is Lost (You Give Me Strength)" 
Videopelit:  James Cameron’s Avatar: The Game  Avatar: Frontiers of Pandora
Salan kunta

| Salan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västmanlandin lääni
Maakunta:  Västmanland ja Uplanti
Keskustaajama:  Sala
Kuntakoodi:  1981
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 166,83 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  22 998
 – Väestötiheys:  19,7 as./km²
 
 www.sala.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ivan Aguélin aukio Salassa.
Salan kunta (ruots. Sala kommun) on Västmanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västmanlandiin ja Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Sala.
Kunnan maapinta-ala on 1 166,83 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 22 998 henkeä (31.12.2021).
Sala on Taalainmaan ja Salan–Oxelösundin rautateiden solmukohta. Sala kuuluu pääosin Västmanlandin maakuntaan, mutta Sågan-joesta itään oleva alue kuuluu Uplantiin. Sala on tunnettu ennen muuta hopeakaivoksestaan, joka oli syynä Salan kaupungin perustamiseen. Kaivoksella on ollut suuri merkitys Ruotsin taloudelle. Salan kunta on myös merkittävää maatalousaluetta.
Taiteilija Ivan Aguéli (1869–1917) syntyi Salassa.
Vuonna 2007 kunnassa oli 279,37 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 23,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Historia > Kaivoskaupunki

Sala syntyi 1500-luvulla Sahlbergetin hopeakaivoksen ympärille. Alueella oli ollut hopeakaivostoimintaa jo 1100-luvulla, mutta Kustaa Vaasan aikana siitä tuli Ruotsin merkittävin hopeakaivos. Kaivosalueelle syntyi kaupunkimainen kyläyhteisö, josta on yhä nähtävissä jäänteitä.
1600-luvulla kaivosyhteisö alkoi kasvaa siinä määrin, että Kustaa II Aadolf päätti perustaa Salan kaupungin kaivoksen koillispuolella olevalle tasangolle. Kaupungista oli määrä tulla valtakunnan "turva ja kaunistus", ja se rakennettiin modernin ruutuasemakaavan mukaan.
Kaivostoiminta jatkui vuoteen 1908 saakka, jonka jälkeen Salan hopeakaivoksesta on muodostunut matkailukohde.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Västerfärnebo (Fläckebo, Karbenning ja Västerfärnebo)
Möklinta (ei muutosta)
Tärna (Kila, Kumla, Norrby ja Tärna)
Lisäksi Salan maalaiskunta liitettiin Salan kaupunkiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon. Tuolloin muodostettiin myös nykyinen Salan kunta yhdistämällä kaupunki sekä Möklintan ja Tärnan maalaiskunnasta. Myös jaetusta Västerfärnebon maalaiskunnasta liitettiin Salan kuntaan Fläckebon ja Västerfärnebon alueet.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Salan kaupungin vaakuna. Myös Tärnan maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Tärnan maalaiskunta
Väestönkehitys

| Salan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 20 581 | 20 581 |
| 1955 | 1955 |    | 20 695 | 20 695 |
| 1960 | 1960 |    | 20 211 | 20 211 |
| 1965 | 1965 |    | 20 020 | 20 020 |
| 1970 | 1970 |    | 19 595 | 19 595 |
| 1975 | 1975 |    | 20 421 | 20 421 |
| 1980 | 1980 |    | 20 936 | 20 936 |
| 1985 | 1985 |    | 21 000 | 21 000 |
| 1990 | 1990 |    | 21 820 | 21 820 |
| 1995 | 1995 |    | 22 074 | 22 074 |
| 2000 | 2000 |    | 21 548 | 21 548 |
| 2005 | 2005 |    | 21 446 | 21 446 |
| 2010 | 2010 |    | 21 535 | 21 535 |
| 2015 | 2015 |    | 22 109 | 22 109 |
| 2020 | 2020 |    | 22 998 | 22 998 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 524 | 11,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 730 | 3,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 372 | 6,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 17 483 | 79,1 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 482 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 550 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 838 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 60 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,3 %
18–64-vuotiaat: 58,7 %
65 vuotta täyttäneet: 22,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 5,2 | 4,4 |
|   | jalostus | 23,0 | 24,3 |
|   | palvelut | 70,3 | 70,1 |
|   | tuntematon | 1,5 | 1,3 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 8 056 | 9 992 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 80,6 |  |
Taajamat

Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 68,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 6 730 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sala | 12 289 |
| 2 | Ransta | 881 |
| 3 | Västerfärnebo | 477 |
| 4 | Möklinta | 358 |
| 5 | Sätra brunn | 335 |
| 6 | Salbohed | 259 |
| 7 | Kumla kyrkby | 206 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Kumla kyrkbyn taajaman nimenä on joskus ollut myös Tärna.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Broddbo
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Broddbo
Hassmyra
Hedåker
Jugansbo
Kila
Saladamm + Åby
Sandviken
Vad
Varmsätra
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Rosshyttan
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Salan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 5 | 7 | 8 | 8 | 6 | 7 | 5 | 7 | 6 | 8 | 7 | 5 | 5 |  |
|   | Keskustapuolue | 19 | 17 | 15 | 13 | 11 | 10 | 9 | 9 | 8 | 9 | 10 | 8 | 9 | 9 |  |
|   | Liberaalit | 5 | 5 | 4 | 3 | 6 | 6 | 5 | 2 | 2 | 4 | 2 | 2 | 1 | 2 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 4 | 2 | 5 | 5 | 3 | 2 | 1 | 2 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 | 3 | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 1 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 20 | 20 | 20 | 21 | 20 | 21 | 17 | 19 | 17 | 21 | 18 | 15 | 14 | 13 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 5 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 5 | 7 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 7 | 3 | 1 | 0 | 5 | 6 | 4 |  |
|   | Yhteensä  | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 45 | 45 | 45 | 45 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Fläckebon piiri
Kilan piiri (Västmanland)
Kumlan piiri (Västmanland)
Möklintan piiri
Norrbyn piiri
Salan piiri
Tärnan piiri (Uplanti)
Västerfärnebon piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Sala
Västerfärnebo-Fläckebo
Norrby
Tärna
Kumla
Kila
Möklinta
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Fläckebo
Kila
Kumla
Möklinta
Norrby
Sala (Sala stadsförsamling)
Sala landsförsamling*
Tärna
Västerfärnebo (Färnebo)
Västmanlands trängkår*
Seurakunnat > Kirkot

Fläckebon kirkko
Kilan kirkko
Kristinan kirkko
Kumlan kirkko
Möklintan kirkko
Norrbyn kirkko
Salan pitäjänkirkko
Tärnan kirkko
Västerfärnebon kirkko
Kunnassa on lisäksi Östanbäckin Salan lähetyskirkko, Sätra Brunnin kirkko ja Östanbäckin benediktiiniluostari.
Matkailukohteita

Salan hopeakaivos
Aguélimuseo
Sätra brunnin kaivo ja kylpylä
Svartådalen-jokilaakso, luonnonkaunista vanhaa kulttuurimaaseutua
Väsbyn kuningaskartano
Urheilu

Salassa toimii maailman ensimmäinen salibandyseura Sala IBK.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Salan kunnan kotisivut
Salan hopeakaivos toimii jälleen, Karjala, 12.02.1939, nro 41, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Sala kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Västmanlandin läänin kunnat
Kartta Salan kunnan piireistä.
Keskiaikainen riimukivi Fläckebon kotiseutumuseossa.
Käännös suomeksi
Alkuräjähdys

Yleistä
Maailmankaikkeus
Kaikkeuden ikä
Kaikkeuden muoto
Kosmologian aikajana
Varhainen kaikkeus
Alkuräjähdys
Alkuräjähdyksen aikajana
Inflaatio
Ydinsynteesi
GWB
Neutriinotausta
Kosminen mikroaaltotausta
Laajeneva kaikkeus
Punasiirtymä
Hubblen laki
Kaikkeuden metrinen laajeneminen
Kaikkeuden kiihtyvä laajeneminen
Fridmanin yhtälöt
FLRW-metriikka
Rakenteen muodostuminen
Kaikkeuden muoto
Rakenteen muodostuminen
Galaksien muodostuminen
Galaksimuuri
Suuren mittakaavan rakenne
Kaikkeuden tulevaisuus
Lämpökuolema
Kaikkeuden lopullinen kohtalo
Osatekijät
Lambda-CDM-malli
Pimeä aine
Pimeä energia
Pimeä virtaus
Kosmologian kokeita
Havaitseva kosmologia
CoBE
BOOMERanG
Planck
WMAP
n
k
Alkuräjähdys on kosmologiassa maailmankaikkeuden syntymää ja kehittymistä käsittelevä vallitseva teoria. Alkuräjähdysmalli muotoutui konsensusmalliksi 1960-luvulla ja on yhä tieteen nykyinen standardimalli. Teorian mukaan maailmankaikkeus syntyi äärimmäisen tiheästä ja kuumasta tilasta noin 13,8 miljardia vuotta (13,8 Ga) sitten niin kutsutussa alkuräjähdyksessä ja on siitä lähtien jatkuvasti laajentunut.
Havaintoihin perustuva tutkimustieto tukee alkuräjähdysteoriaa. Galaksien on havaittu etääntyvän Maasta sitä nopeammin mitä kauempana ne ovat. Tätä periaatetta kutsutaan Hubblen laiksi. Kun tämä havainto yhdistetään niin sanottuun kopernikaaniseen periaatteeseen, jonka mukaan missä tahansa päin kaikkeutta sijaitsevat havainnoijat havaitsisivat samoin, voidaan päätellä itse avaruuden laajenevan. Seuraamalla laajenemista teoreettisesti ajassa taaksepäin päädytään olettamukseen, jonka mukaan alussa on ollut äärimmäisen tiheä ja kuuma tila. Tämä kuuma alkutila on koko teorian pääpremissi.
Tutkimuksissa havaittu kevyiden alkuaineiden suhteellinen runsaus vastaa alkuräjähdyksen ydinsynteesin ennusteita. Alkuräjähdysteoria ennustaa myös koko kaikkeuden täyttävän heikon mikroaaltosäteilyn eli niin sanotun kosmisen taustasäteilyn olemassaolon. Taustasäteilyn varmistuminen vuonna 1964 johti alkuräjähdyksen hyväksymiseen parhaaksi maailmankaikkeuden alkuperää ja kehitystä kuvaavaksi teoriaksi.
Kosmologian perusteoria, yleinen suhteellisuusteoria, kuvaa kaikkeutta vain joko laajenevana tai supistuvana. Friedmannin–Lemaîtren–Robertsonin–Walkerin metriikka -niminen Einsteinin kenttäyhtälöiden ratkaisu on alkuräjähdyksen teoreettinen perusta.