stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Huumeiden historia Suomessa
Opiaatit

Suomeen ja Pohjolaan oopiumi saapui todennäköisesti jo varhain keskiajalla, ja sitä käytettiin, kuten muissakin maissa, lääkkeenä.
Teologian tohtori Anders Chydeniusta voidaan pitää eurooppalaisen oopiumin valmistuksen edelläkävijänä. Hän keskittyi 1800-luvun taitteessa muun toimensa ohella tutkimaan sen valmistusta myös Suomessa kasvavasta unikosta. Chydenius onnistui valmistamaan laadultaan todennäköisesti kohtuullista oopiumia ja uutti siitä esimerkiksi laudanumia. Varhainen huumevalvonta toimi jo tuolloin, koska hänen tutkimuksensa julkaistiin vasta reilut sata vuotta myöhemmin. Tutkimukset kuitenkin lisäsivät lääkekasvien viljelyä ja lisäsivät oopiumin saatavuutta. Elias Lönnrot kehitti suomenkieleen vastineen sanalle ooppium, unileipä.
Tavallinen kansa käytti oopiumia muun muassa koleran hoitoon. Hajanaisesta ja syrjäisestä asumisesta johtuen oopiumia hankittiin harvoin apteekeista ja sen sijaan kulkukauppiailta ja joskus armeijan välskäreiltä. Tämä lisäsi väärinkäyttöjen ja myrkytysten määrää. Kaupungeissa avattiin joitakin rohdosliikkeitä 1800-luvun puolivälissä, joissa myytiin oopiumia. Väärinkäytösten ja myynnin hallitsemiseksi annettiin vuonna 1888 asetus koskien rohdos- ja myrkkykauppaa, joka määritti kuka ja missä myrkyllisiä aineita saatiin myydä. Tarkoituksena olikin keskittää myyntiä kaupunkeihin ja vähentää kulkukauppiaiden haitallista toimintaa. Asetuksissa myrkyllisiä ja luvanvaraisia aineita olivat muun muassa morfiini ja oopiumi sekä niistä tehdyt lääkkeet ja juomat. Kokaiini ei tähän listaan kuulunut. Nämä asetukset olivat käytännössä ainoa Suomen huumekauppaa koskeva lainsäädäntö 1920-luvulle asti.
Huumehistorian tutkija Mikko Ylikankaan mukaan Suomessa käytettiin 1930-luvulta lähtien 1950-luvulle saakka heroiinia enemmän kuin missään muualla asukasta kohti laskettuna. Sitä käytettiin jopa enemmän kuin muissa Pohjoismaissa yhteensä. Heroiini oli kansanlääke, jota oli muun muassa yskänlääkkeissä. Sekä morfiini- että heroiinitabletit kuuluivat kotien lääkekaappien vakiovarustukseen. Opiaattien kulutus lisääntyi erityisesti talvi- ja jatkosodan aikana, jolloin niitä käytettiin yleislääkkeenä esimerkiksi yskään, reumaan ja särkyihin. Ne kuuluivat myös varuskuntien ja korsujen yleislääkkeisiin. Ylikankaan mukaan heroiini olikin hyvä lääke etenkin hengitystievaivoihin, joita suomalaisilla oli runsaasti. Se oli myös muita vastaavia lääkkeitä edullisempi.
Suomessa morfinistien määrä ei ollut kovinkaan suuri, mutta lehdistössä kirjoitettiin jo maailmalla vellovasta ongelmasta. Kuvaukset olivat usein hyvinkin tarkkoja kuvauksia käyttökelpoisista määristä tai huumeiden käytön seurauksista, eivät aina pelkästään varoittavaan sävyyn kirjoitettuja. Suomessa huumeiden väärinkäyttökeskustelu yleistyi laajemmin vasta 1800-luvun lopussa raittiusliikkeen nousun mukana ja oopiumin päihdekäyttö olikin aiemmin keskittynyt yläluokan huviksi. Morfiini ei levinnyt laajalle kansan keskuuteen, vaan pysyi pienen yläluokan huumeena valvonnan ansiosta. Morfiinia sai reseptejä väärentämällä tai salakuljettamalla sitä esimerkiksi Venäjältä.
Kokaiini

Suomessa lääkäri Johannes Collan julkaisi kokaiinia koskevan artikkelin 1878. Vuonna 1879 Åbo Postenissa oli artikkeli, jossa kerrottiin kuinka Suomessa oli tapana käyttää kokaiinia pureskeltuna tupakasta vieroittamiseen. Lääkärit käyttivät kokaiinia muun muassa silmänalueen kirurgiassa ja sen puuduttavaa vaikutusta ylistettiin laajasti, hyvänä puolena oli siis myös sen verisuonia supistava vaikutus. Niin kuin muidenkin uusien huumeiden kohdalla, myöskään kokaiinilla ei nähty olevan suuria haittavaikutuksia. Duodecim-lehdessä oli kuitenkin kirjoitus vuonna 1885: ”vaikka kokaiinista ei ole tähän asti kuulunut mitää vaarallista seurausta, on sitä kumminkin tarkasti ja varovaisesti käytettävä, koska se ainakin eläville näyttää olevan joteskin ankara myrkkyaine”. Kokaiinia käytettiin myös morfinistien vieroittamiseen. Ongelmia alkoi syntyä melko pian ja kritiikitön suhtautuminen muuttui, lääkärikunnassa oli kokaiinista riippuvaisia ja narkomaanit olivat tulleet riippuvaiseksi uudesta aineesta.
Amfetamiinit

Toisen maailmansodan aikana Suomen armeijassa käytettiin lähinnä erikoistehtävissä olleille joukoille jaettua Pervitin- metamfetamiinijohdannaista. Sitä käytettiin muidenkin maiden armeijoissa piristeenä, laajassa mitassa ainakin Saksassa. Aine määriteltiin huumeeksi Saksassa vuonna 1941, kun sen todettiin aiheuttavan sotilaille harhoja ja unettomuutta. Myöhemmin Pervitiniä käytettiin doping-aineena.
Kannabis

1879 Åbo Posten kertoi kuinka kannabis on vaikuttimena oopiumin kaltainen, poisti kivut ja toi unen ihanan fantasian, sekä: ”pienikin annos aiheuttaa suurta eloisuutta ja iloa”. Sen mukaan pitkäaikainenkaan käyttö ei aiheuttanut sellaisia vaurioita kuin esimerkiksi oopiumi.
Huumeriippuvaisten hoidon historia

Huumeriippuvaisia eli narkomaaneja oli 1800-luvun lopulla ympäri Suomea, mutta enemmän keskittyneinä suuriin kaupunkeihin. Pääosin he olivat morfiini- ja opiaattiriippuvaisia. Hoitoon pääsy oli helpompaa suurissa kaupungeissa ja riippuvaisia hoidettiin lähinnä mielisairaaloissa, mutta myös valtion- ja kunnansairaaloissa, sekä yksityisellä puolella. Pääkaupungin alueella huumeriippuvaisia hoidettiin kunnallisissa hoitopaikoissa Kivelän sairaalassa ja Marian sairaalassa (perustettu 1886), sekä yksityisellä puolella (Diakonissalaitos (per. 1897) ja Villa Kammio, Eiran yksityissairaala (per. 1905), Mehiläinen (per. 1910)). Villa Kammion perustaminen Töölön arvostetulle huvila-alueelle nosti vastalauseiden ryöpyn ja herätti kaupungin valtuustossa vastustusta vuonna 1890. Kaupungin terveyslautakunta päätyi kuitenkin perustamisen puolelle.
Kirjallisuutta

Koskinen, Torsti: Helsingin huumeet 1966-1996 : huumepoliisi, rikollisuus, lainsäädäntö, tutkimus, hoito, tiedotus, kansainvälisyys.  1997/9  Poliisin oppikirjasarja. Helsinki:  Sisäasiainministeriö, poliisiosasto, 1997.  ISBN 951-734-287-X  ISSN 1236-8261
Oksanen, Atte: ”Kenraalit vauhdissa ja sotilaat sammuksissa – sotaa huumeissa ja humalassa”, Ruma sota – Talvi- ja jatkosodan vaiettu historia, s. 181–207.  WSOY, 2008.  Luvun verkkoversio Viitattu 30.8.2014.
Aiheesta muualla

Huume-Suomen historia Yle.
Tapio Onnela: Huumausaineet historiallisesta näkökulmasta, katsaus huumeidenkäytön ja huumepolitiikan historiaan.
Piriöverit erämaassa – Huumeet eivät olleet tuntemattomia Suomessa ennen 1960-luvun puoltaväliä – Helsingin Sanomat 26.5.2002.
Asko Jaakonaho ja Kati Leskinen: Suomen huumeiset vuodet. Utain 13.12.2004.
STT, Eeva Nikkilä-Kiipula: Heroiinia käytettiin Suomessa yskänlääkkeenä sodan jälkeen. Kaleva 8.4.2009.
Huumeet Suomessa 1800-1950 haastateltavana filosofian tohtori Mikko Ylikangas. Yle Radio 1 20.12.2010
Vaiettu salaisuus: Suomalaiset sotilaat koukuttuivat huumeisiin Studio55.fi 10.10.2011.
Kun huumeet rantautuivat Suomeen Ylen Elävä arkisto.
”Päihteitä koskevan lainsäädännön kehitys ja päihdeoloihin vaikuttaneita tapahtumia”, Päihdetilastollinen vuosikirja 2017 : Alkoholi ja huumeet, s. 95–100.  THL, 2018.  Teoksen verkkoversio.
Rakkaat lapset

| Rakkaat lapset |
| --- | --- |

Tyyli:  komedia, draama
Kestoaika:  18–25 minuuttia
Pääosissa:   Miitta Sorvali  Pirjo Heikkilä  Niina Lahtinen  Krisse Salminen  Sanna Stellan 
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:   Yle Areena  Yle TV1 
Julkaistu:  2022
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  16
Tuotanto
Tuottaja(t):  Julia Jokinen
Vastaava(t) tuottaja(t):   Olli Haikka  Marko Talli  Riku Riihilahti  Teppo Hovi (Yle) 
Ohjaaja(t):  Anna Dahlman
Käsikirjoittaja(t):  Pääkäsikirjoittaja: Anna Dahlman  Käsikirjoittajat: Niina Lahtinen  Anna Brotkin 
Säveltäjä(t):   Katja Lappi  Miikka Huttunen 
Leikkaaja(t):  Dimitri Okulov
Lavastaja(t):  Tuomas Kyrö
Kuvaaja(t):  Joonas Pulkkanen
Tuotantoyhtiö(t):  Yellow Film & TV
Palkinnot
Ehdokkuudet:  Kultainen Venla Komediasarja 2022
Aiheesta muualla
IMDb
Rakkaat lapset on marraskuussa 2022 Yle Areenassa julkaistu suomalainen komediasarja. Sarjan on ohjannut Anna Dahlman ja sen ovat käsikirjoittaneet Dahlman yhdessä Niina Lahtisen ja Anna Brotkinin kanssa. Päärooleissa näyttelevät Miitta Sorvali, Pirjo Heikkilä, Niina Lahtinen, Krisse Salminen ja Sanna Stellan. Sarjan tekijät ovat pitkälti samat kuin Ylen aiemmin esittämässä Siskonpeti-sarjassa.
Sarjan alussa Miitta Sorvalin esittämä Regina Vallas saa aivoverenkiertohäiriön. Tieto sairaudesta saa hänen lapsensa kerääntymään Vallaksen kotikartanoon. Vallakselle ei tuota ongelmia arvottaa lapsensa paremmuusjärjestykseen ja toistuvasti suosia sisarussarjan ainutta poikaa, Edviniä. Vallas lopettaa menestyneen uransa lastenkirjailijana ja alkaa kirjoittamaan autofiktiivista sukupolviromaania.
Sarjan keskeisenä kuvauspaikkana keväällä 2022 toimi Veikkolan kartano.
Rooleissa > Päärooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Miitta Sorvali  | … |  Regina   |
|  Pirjo Heikkilä  | … |  Kaisa   |
|  Niina Lahtinen  | … |  Mari   |
|  Krisse Salminen  | … |  Noora   |
|  Sanna Stellan  | … |  Elina   |
|  Joonas Nordman  | … |  Edvin   |
Jaksot

| Jakso | Nimi | Julkaisu Yle Areenassa | Ensiesitys Yle TV1:llä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sukupolviromaani | 24. marraskuuta 2022 | 24. marraskuuta 2022 |
| 2 | Aurinkopoika, valon lapsi | 24. marraskuuta 2022 | 1. joulukuuta 2022 |
| 3 | Vesimiehen rumpumeditaatio | 24. marraskuuta 2022 | 8. joulukuuta 2022 |
| 4 | Pyjama päälle, Miiko Toiviainen | 24. marraskuuta 2022 | 15. joulukuuta 2022 |
| 5 | Karaktääripuu | 24. marraskuuta 2022 | 22. joulukuuta 2022 |
| 6 | Tuhkapilvi | 24. marraskuuta 2022 | 29. joulukuuta 2022 |
| 7 | Kaverivanhemmat | 24. marraskuuta 2022 | 5. tammikuuta 2023 |
| 8 | Suodattamaton | 24. marraskuuta 2022 | 12. tammikuuta 2023 |
Aiheesta muualla

Sarjan jaksot Yle Areenassa
Siskonpeti-nelikko palaa ruutuun uudella tummanpuhuvalla perhesuhdekomedialla Rakkaat lapset | Ylen tiedote sarjasta
Anna Dahlman ja Niina Lahtinen kertomassa sarjasta Ylen aamussa
Kyyhkyt helvetistä

| Kyyhkyt helvetistä> Pigeons from Hell |
| --- | --- |
 Weird Talesissa julkaistun novellin ensiaukeama.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Robert E. Howard
Kuvittaja:  Virgil Finlay
Kieli:  englanti
Genre:  kauhu, Southern Gothic
Julkaistu:  Weird Tales, toukokuu 1938
Ulkoasu:  pulp-lehti
Sivumäärä:  20
Suomennos
Suomentaja:  Ulla Selkälä ja Ilkka Äärelä
Kustantaja:  Jalava
Julkaistu:  Outoja tarinoita 1, 1990
Ulkoasu:  nidottu (antologia)
Sivumäärä:  42

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kyyhkyt helvetistä on texasilaisen pulp-kirjailija Robert E. Howardin kauhunovelli, joka valmistui 1934 ja julkaistiin Weird Talesin toukokuun 1938 numerossa. Suomennos ilmestyi antologiassa Outoja tarinoita 1 vuonna 1990.
Novellissa on vahva regionalistinen ote, ja sen juoni palautuu kummitusjuttuihin, joita Howard oli lapsena kuullut. Southern Gothic -tyyppinen kertomus sijoittuu Louisianan rämeille, hylättyyn plantaasiin, jota vainoaa keltakasvoinen haamu. Novelli perustuu Etelä-Yhdysvaltojen kansanperinteeseen, ja sen keskeisiä teemoja ovat voodoo, Yhdysvaltain mustan väestön kaltoinkohtelu sekä orjanomistajien ja orjien väliset konfliktit. Näkökulma on kuitenkin valkoihoisten hahmojen. Todennäköisesti ”Kyyhkyt helvetistä” sai kimmokkeen Howardin ja H. P. Lovecraftin välisestä kirjeenvaihdosta, joka käsitteli Yhdysvaltain historiaa ja sen eri alueiden soveltuvuutta gotiikan näyttämöksi, mutta novelli ei kuitenkaan ehtinyt ilmestyä ennen Howardin ja Lovecraftin kuolemaa.
”Kyyhkyt helvetistä” on Howardin arvostetuimpia novelleja, ja Stephen King on kuvaillut sitä erääksi 1900-luvun hienoimmista kauhutarinoista. Se on sovitettu sekä TV-sarjan jaksoksi että sarjakuvaromaaniksi.
Juoni

Uusienglantilainen John Branner ja ystävänsä Griswell matkustavat Etelä-Yhdysvaltoihin ja yöpyvät hylätyn louisianalaisen plantaasin päärakennuksessa. Unessa Griswell näkee keltakasvoisen hahmon tuijottavan ja havahtuu. Hän näkee Brannerin kävelevän unissaan ja nousevan portaita yläkertaan. Hetkeä myöhemmin Branner palaa zombina ja pitelee käsissään veristä kirvestä, joka oli tappanut hänet.
Griswell pakenee metsään ja kohtaa piirikunnan šeriffi Bucknerin. Tämä tutkii talon ja löytää Brannerin makaamasta elottomana lattialla. Griswelliä syytetään murhasta, mutta šeriffi antaa hänelle mahdollisuuden todistaa syyttömyytensä. Hän tuntee talon maineelta ja kertoo plantaasin kuuluneen kuuluneen länsi-intialaiselle Blassenvillen perheelle, joka tunnettiin orjien huonosta kohtelusta. Sisällissodassa kaikki Blassenvillen miehet kuolivat, ja neljä sisarta jäivät elämään köyhyydessä. Heidän Celia-tätinsä saapui Länsi-Intiasta mukanaan palvelijatar Joan, jota Celia kohteli erittäin julmasti. Lopulta Joan katosi, ja hänen oletettiin paenneen, mutta pian katosi myös Celia-täti ja sen jälkeen sisaret yksi kerrallaan. Elizabeth, viimeinen Blassenville, pakeni talosta 1890 ja asettui Kaliforniaan. Nykyään talossa asuu vain kyyhkysiä, joiden väitetään olevan Blassenvillejen sieluja.
Griswell ja Buckner vierailevat Jacob-nimisen vanhuksen luona. Tämä kertoo zombeista ja niiden naispuolisista vastineista, zuvembieista. Ne elävät vain tappaakseen, eikä niillä ole ajantajua. Niillä on hypnoottisia kykyjä, ja ne elävät ikuisesti, ellei niitä surmata teräksellä tai lyijyllä. Joan harjoitti voodoota ja sai Jacobilta taikajuomaa, joka muuttaa naisen zuvembieksi. Griswell ja Buckner päättelevät Joanin juoneen taikajuoman, jotta voisi kostaa Blassenvilleille, ja suuntaavat takaisin kartanolle.
Yöllä Griswell havahtuu ja huomaa kiipeävänsä ylös portaita. Keltakasvoinen nainen lähestyy häntä veitsi kädessään, eikä Griswell kykene taistelemaan vastaan. Buckner on kuitenkin seurannut hänen perässään ja ampuu keltakasvoisen naisen. Miehet tutkivat ruumiin ja tunnistavat sen Celia Blassenvilleksi, jonka muotokuva roikkuu kartanon seinällä. Buckner päättää syyttää Brannerin kuolemasta mielipuolta naista, sillä kukaan ei kuitenkaan uskoisi totuutta.
Kirjoittaminen ja julkaisu

Howard aloitti kirjeenvaihdon H. P. Lovecraftin kanssa 1930-luvun taitteessa. Kirjeissään hän kuvaili usein Texasia ja sen kansanperinnettä. Lovecraft oli kotiseuturakas ja sijoitti monet novelleistaan Uuteen-Englantiin, jossa itse asui. Lovecraftin kannustamana Howard alkoi kirjoittaa tarinoita, jotka sijoittuivat Lounais-Yhdysvaltoihin tai Piney Woodsiin Texasin ja Arkansasin rajaseuduille.
Howard kirjoitti ”Kyyhkyt helvetistä” vuonna 1934 ja lähetti sen 10. joulukuuta agentilleen Otis Adelbert Klinelle. Novelli ilmestyi kuitenkin vasta toukokuussa 1938, jolloin pulp-lehti Weird Tales julkaisi sen. Sekä Howard että Lovecraft olivat tuolloin jo kuolleet. Ulla Selkälän ja Ilkka Äärelän suomennos ilmestyi Jalavan kustantaman Outoja tarinoita -sarjan ensimmäisessä osassa 1990.
Teemat

Howardin ja Lovecraftin kirjeenvaihto oli ajoittain kiivasta. Lovecraft katsoi, että hänen oma kotiseutunsa Uusi-Englanti oli goottilaisempi ja yliluonnollisempi kuin Etelä-Yhdysvallat, sillä eurooppalaistaustaisella asutuksella oli siellä pitempi historia. ”Kyyhkyt helvetistä” on Howardin vastine Lovecraftin väitteisiin. Sen päähenkilöt Branner ja Griswell ovat uusienglantilaisia turisteja, ja etelän goottilaisia kauhuja kohdatessaan he reagoivat samaan tapaan kuin Lovecraftin kauhutarinoiden päähenkilöt.
”Kyyhkyt helvetistä” sisältää aineksia Texasin ja sen naapuriosavaltioiden suullisesta kertomaperinteestä. Toisin kuin Howardin aiemmassa kauhutarinassa ”Musta kivi” (1930) kansanperinne ei ole pelkästään tarinan aiheena vaan juoni itsessään perustuu siihen. Howard oli lapsuudessaan kuunnellut innokkaasti entisten orjien ja näiden jälkeläisten parissa kiertäneitä kummitusjuttuja, joita oli kuullut muun muassa isoäidiltään ja perheensä kokilta Mary Bohannonilta. Rasismi ja etnisten ryhmien väliset konfliktit ovat kertomuksen keskeinen teema. Asetelma, jossa siirtomaaisännät joutuvat kohtaamaan sorrettujen alamaistensa koston, oli esiintynyt kauhukirjallisuudessa jo 1800-luvulla ja sitä oli käyttänyt muun muassa Rudyard Kipling.
Vuosina 1918–1919 New Orleansissa liikkui kirvesmieheksi kutsuttu sarjamurhaaja. Esiteini-ikäinen Howard vietti tuolloin vanhempiensa kanssa lomaa New Orleansissa. Hän näki perheitä kirveellä murhaavasta miehestä painajaisia vielä aikuisenakin, ja Howard-elämäkerturi Mark Finnin (2013) mukaan kuvaus John Brannerin kirveellä halkaistusta kallosta muistuttaa kirvesmiehen rikoksia.
Vastaanotto

”Kyyhkyt helvetistä” sai Weird Talesin lukijoilta hyvän vastaanoton. Chicagolainen lukija totesi ”kyyhkyteorian jäävän hiukan hämäräksi” mutta ennusti novellin aiheuttavan heikkohermoisille painajaisia. Myös ohiolainen lukija piti novellia hyvin pelottavana ja kiitti Virgil Finlayn tunnelmallista kuvitusta, mutta piti epäuskottavana sitä, kuinka rohkeina kertomuksen miespuoliset sankarit pysyvät yliluonnollisten kauhujen edessä. Useampi lukija nosti novellin toukokuun 1938 numeron parhaimmistoon. ”Kyyhkyt helvetistä” ei kuitenkaan voittanut suosituimman tarinan lukijaäänestystä vaan hävisi Henry Kuttnerin pienoisromaanille ”Ukkosta aamunkoitossa”.
”Kyyhkyt helvetistä” on Howardin arvostetuimpia ja useimmin antologisoituja novelleja. Stephen King (1981) on kuvaillut sitä ”yhdeksi vuosisatamme [1900-luku] hienoimmista kauhutarinoista”. Kriitikko ja bibliofiili R. S. Hadji julkaisi The Twilight Zone -lehdessä (heinä–elokuu 1983) luettelon 13 pelottavimmasta kauhutarinasta, joukossa ”Kyyhkyt helvetistä”. Markku Sadelehdon (1990) mielestä ”kaksi Howardin parasta kauhutarinaa ovat kansanperinteeseen pohjautuvat ’Musta Canaan’ (1936) ja ’Kyyhkyt helvetistä’.” E. F. Bleiler (1983) kuvailee novellia regionalistiseksi, ja pulp-kriitikko Ryan Harvey (2009) pitää sitä osoituksena Howardin kyvystä yhdistää naturalismi ja weird fiction. Mark Finnin (2013) mukaan ”Kyyhkyt helvetistä” oli Howardin viimeinen sana hänen ja Lovecraftin folklore-väittelyssä ja on sääli, ettei kumpikaan ehtinyt nähdä sitä painettuna. ”Usko tai älä, jopa kyyhkyset ovat tässä tarinassa pelottavia.”
Aikakoneen Eija Elo arvosteli suomennoksen tuoreeltaan: ”’Kyyhkyt helvetistä’ pysyy hämmästyttävän hyvin paketissaan ja Villin Lännen ympäristö on vaihtelua Conan-tarinoita lukeneille.” Helsingin Sanomien Keijo Kettunen piti novellia esimerkkinä Weird Talesille ominaisesta juonikuviosta, jossa tarinan henkilöt ”joutuvat kokemaan mystisiä menneisyyden kauhuja keskellä nykyaikaa.” Tähtivaeltajan Toni Jerrmanin mukaan Howardin ”Kyyhkyt helvetistä” on suhteellisen hyvä mutta turhan pitkitetty ja puhkiselitetty tarina, jonka tunnelmaa latistaa typerä ja toisteleva replikointi.
Sovituksia

”Kyyhkyt helvetistä” sovitettiin vuonna 1961 Boris Karloff’s Thriller -TV-sarjan jaksoksi. TV-sovitus lisäsi novellin mainetta, ja sitä pidetään yhtenä Thriller-sarjan parhaista.
Eclipse Comics julkaisi 1988 Scott Hamptonin käsikirjoittaman ja piirtämän sarjakuvaromaanin Pigeons from Hell. Esipuheen kirjoitti Ramsey Campbell. Hamptonin sarjakuva on Howard-sovitukseksi pokkeuksellisen uskollinen ja säilyttää alkutekstin miljöön ja nopeatempoisen kerronnan.
Vuonna 2008 ilmestyi Dark Horse Comicsin julkaisema neliosainen sarjakuvasovitus, jonka käsikirjoitti Joe R. Lansdale ja piirsi Nathan Fox. Lansdalen sovitus siirtää tapahtumat nykypäivään ja laajentaa tarinaa huomattavasti.
Kirjallisuutta

Howard, Robert E.: Kyyhkyt helvetistä.  (Suomentaneet Ulla Selkälä, Ilkka Äärelä, Kaisa Ranta ja Matti Rosvall)  Helsinki:  Jalava, 2023.  ISBN 978-951-887-659-8
Rockfest

| Rockfest |
| --- | --- |

Tyyppi:  musiikkifestivaali
Päivämäärä:  kesäkuu
Paikkakunta:  Vantaa (2017)   Hyvinkää (2018–2019, 2022–2023)   Turku (2025–)
Ensimmäisen kerran:  2017
Kävijöitä:  50 000 (2017)
Järjestäjä:  Nelonen Media Live
Kotisivut
Rockfest on suomalainen rock- ja metallimusiikkiin keskittyvä festivaali. Ensimmäisen kerran Rockfest järjestettiin kesäkuussa 2017 Vantaalla, jonne kertyi 50 000 ihmisen yleisö. Vuonna 2018 festivaali laajentui kahdesta nelipäiväiseksi ja se järjestettiin Hyvinkään lentokentällä. Nelonen Media Live osti Rockfestin liiketoiminnan maaliskuussa 2019. Festivaali piti juhlia Tampereella vuosina 2020 ja 2021, mutta kummatkin kerrat peruuntuivat koronaviruksen vuoksi. Vuonna 2022 Rockfest palasi takaisin Hyvinkään lentokentälle järjestettäväksi, Nelonen Media Liven tehtyä Hyvinkään kaupungin kanssa yhteinen sopimus seuraavaksi kolmeksi vuodeksi. Vuonna 2024 festivaalia ei järjestetty. Vuodeksi 2025 festivaali vaihtoi jälleen sijaintia, siirtyen Hyvinkäältä tällä kertaa Turun Artukaisten kentälle järjestettäväksi.
Esiintyjät

(päivän pääesiintyjät tummennettuna)
Esiintyjät > 2017

| --- | --- |
 Perjantai 9. kesäkuuta:  Brother Firetribe   Infected Mushroom   Kotiteollisuus   Pain   Rammstein   Royal Republic   Turmion Kätilöt   Viikate :  Lauantai 10. kesäkuuta:  Dead by April   Diablo   Evanescence   Guano Apes   Metsatöll   Michael Monroe   Peer Günt   Proteus (livekeikka)   Santa Cruz   Stam1na
Esiintyjät > 2018

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Keskiviikko 6. kesäkuuta:  Bullet For My Valentine   Kilpi   Ozzy Osbourne   Stone Sour   Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus  |  Torstai 7. kesäkuuta:  Beast In Black   CMX   Children of Bodom   Happoradio   Judas Priest   Klamydia   Lost Society   Millencolin   Shiraz Lane   Sonata Arctica   Twilight Force   Von Hertzen Brothers  |  Perjantai 8. kesäkuuta:  Adept   Amorphis   Arion   Hollywood Undead   Maj Karma   Marilyn Manson   Megadeth   Mokoma   Phil Campbell and the Bastard Sons   Reckless Love   S-TOOL   The Holy   Turmion Kätilöt  |  Lauantai 9. kesäkuuta:  Amaranthe   Avatar   Avenged Sevenfold   Blind Channel   Brother Firetribe   CKY   Huora   Kotiteollisuus   Normandie   Opeth   Pää Kii   Skindred   Stam1na  |
Esiintyjät > 2019

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Perjantai 7. kesäkuuta:  Amaranthe   Defecto   Don Huonot   Enslaved   Goresoerd   Powerwolf   Santa Cruz   Slipknot   Turmion Kätilöt  |  Lauantai 8. kesäkuuta:  Blind Channel   Chang   Diablo   Disturbed   Dream Theater   Huora   In Flames   Mokoma   One Morning Left   Rave the Reqviem   Rise of the Northstar   Turbonegro   Within Temptation  |  Sunnuntai 9. kesäkuuta:  Def Leppard   Kiss   Kotiteollisuus   Lordi   Oceanhoarse   Rytmihäiriö   Sara   Stam1na   Temple Balls   The 69 Eyes   The Ocean   Ugly Kid Joe  |
Esiintyjät > 2020

Festivaalia ei järjestetty koronaviruspandemian vuoksi.
Esiintyjät > 2021

Festivaalia ei järjestetty koronaviruspandemian vuoksi.
Esiintyjät > 2022

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Torstai 2. kesäkuuta:  Battledragon   Blind Channel   Black Label Society   Bring Me the Horizon   Cypher16   Diablo   Fever 333   Lost Society   Nightwish   Static Dress   The Raven Age  |  Perjantai 3. kesäkuuta:  Bokassa   British Lion   Foreseen   Heaven Shall Burn   Killing Joke   Lähiöbotox   Megadeth   Mokoma   Moon Shot   Sarparanta   Scorpions   Silver Bullet   Ursus Factory  |  Lauantai 4. kesäkuuta:  Amorphis   Biffy Clyro   Candlemass   Huora   Iron Maiden   Kissa   Kvelertak   Me and That Man   Nyrkkitappelu   Stoned Statues   The Hives  |
Esiintyjät > 2023

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Torstai 8. kesäkuuta:  Battle Beast   Lordi   Monster Magnet   Pantera   Rancid   Santa Cruz   Sick of It All   Steve ’n’ Seagulls   Swallow the Sun   VV  |  Perjantai 9. kesäkuuta:  Cleopatrick   Crashdïet   Def Leppard   Escape the Fate   Mötley Crüe   Nestor   Stam1na   Stratovarius   Testament   The 69 Eyes   Von Hertzen Brothers  |  Lauantai 10. kesäkuuta:  Beast In Black   Block of Flats   Danzig   Igorrr   Michael Monroe   Popeda   Rotten Sound   The Hellacopters   Turmion Kätilöt   Volbeat   Xysma  |
Esiintyjät > 2024

Festivaali piti välivuoden eikä sitä näin ollen järjestetty vuonna 2024. Syyksi perusteltiin genren isojen pääesiintyjien vaikea saatavuustilanne.