stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Axel Oxenstiernan palatsi

Axel Oxenstiernan palatsi Tukholmassa.
Axel Oxenstiernan palatsi on pienehkö palatsimainen rakennus Tukholman vanhassakaupungissa, Suurkirkon pohjoispuolella. Sen on suunnitellut arkkitehti Jean de la Vallée valtakunnankansleri Axel Oxenstiernalle. Rakennus valmistui vuonna 1653.
Palatsi tunnetaan Tukholman ensimmäisenä roomalaista manierismia edustavana rakennuksena, ja sitä pidetään myös yhtenä de la Valléen pääteoksista. Se on vain yksi osa suurempaa de la Valléen suunnittelemaa palatsikokonaisuutta, joka ei kuitenkaan koskaan valmistunut täydellisesti, sillä Axel Oxenstiernan kuolema vuonna 1654 ja hänen veljensä Erikin kuolema kaksi vuotta myöhemmin keskeyttivät rakennustyöt. Oxenstiernan suku ei koskaan ehtinyt asua palatsissa.
Vuosina 1668–1680 Oxenstiernan palatsissa toimi Ruotsin keskuspankki Sveriges Riksbank. Ruotsin valtio on vuodesta 1935 lähtien listannut palatsin tärkeänä historiallisena arkkitehtuurikohteena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Axel Oxenstiernan palatsi Wikimedia Commonsissa
Aurinkokellot

| Aurinkokellot |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Gesneriakasvit Gesneriaceae
Alaheimo::  Gesnerioideae
Tribus::  Gesnerieae
Alatribus::  Columneinae
Suku::  Aurinkokellot Chrysothemis  Decne.
Tyyppilaji
 aurinkokello Chrysothemis pulchella (Donn ex Sims) Decne. 
Katso myös
   Aurinkokellot Wikispeciesissä   Aurinkokellot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aurinkokellot (Chrysothemis) on kasvisuku, joka kuuluu gesneriakasvien (Gesneriaceae) heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu aurinkokello (Chrysothemis pulchella).
Aurinkokelloihin kuuluu yhdeksän lajia. Niitä esiintyy Amerikassa, Antilleilla sekä Keski- ja Etelä-Amerikan trooppisella vyöhykkeellä Etelä-Meksikosta Brasiliaan.
Alppihiihto talviparalympialaisissa 2022

Alppihiihto talviparalympialaisissa 2022 kilpailtiin 5. – 13. maaliskuuta 2022 Yanqing National Alpine Skiing Centressä, Pekingissä. Alppihiihdossa oli 30 kilpailutapahtumaa. Menestynein maa oli Itävalta, jonka urheilijat saavuttivat neljä kultamitalia ja yhteensä 11 mitalia. Eniten mitaleja saavutti Kiina, jonka urheilijat saavuttivat yhteensä 19 mitalia.
Mitaliyhteenveto

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Itävalta | 4 | 5 | 2 | 11 |
| 2 |  Norja | 4 | 0 | 1 | 5 |
| 3 |  Kiina | 3 | 9 | 7 | 19 |
| 4 |  Ranska | 3 | 1 | 2 | 6 |
| 4 |  Japani | 3 | 1 | 2 | 6 |
| 6 |  Slovakia | 3 | 0 | 3 | 6 |
| 7 |  Italia | 2 | 3 | 1 | 6 |
| 8 |  Saksa | 2 | 2 | 2 | 6 |
| 9 |  Ruotsi | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 10 |  Kanada | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 11 |  Iso-Britannia | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 12 |  Uusi-Seelanti | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 13 |  Suomi | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 14 |  Alankomaat | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 15 |  Yhdysvallat | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 16 |  Sveitsi | 0 | 0 | 1 | 1 |
Lähde:
Mitaliyhteenveto > Miehet > Syöksylasku

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Näkövammaiset   tiedot |  Johannes Aigner (AUT) |  Mac Marcoux (CAN) |  Hyacinthe Deleplace (FRA) |
| Seisten   tiedot |  Arthur Bauchet (FRA) |  Markus Salcher (AUT) |  Theo Gmur (SUI) |
| Istuen   tiedot |  Corey Peters (NZL) |  Jesper Pedersen (NOR) |  Taiki Morii (JPN) |
Mitaliyhteenveto > Miehet > Super-G

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Näkövammaiset   tiedot |  Neil Simpson (GBR) |  Giacomo Bertagnolli (ITA) |  Johannes Aigner (AUT) |
| Seisten   tiedot |  Jingyi Liang (CHN) |  Markus Salcher (AUT) |  Alexis Guimond (CAN) |
| Istuen   tiedot |  Jesper Pedersen (NOR) |  Corey Peters (NZL) |  Taiki Morii (JPN) |
Mitaliyhteenveto > Miehet > Pujottelu

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Näkövammaiset   tiedot |  Giacomo Bertagnolli (ITA) |  Johannes Aigner (AUT) |  Miroslav Haraus (SVK) |
| Seisten   tiedot |  Arthur Bauchet (FRA) |  Jingyi Liang (CHN) |  Adam Hall (NZL) |
| Istuen   tiedot |  Jesper Pedersen (NOR) |  Niels de Langen (NED) |  Rene de Silvestro (ITA) |
Mitaliyhteenveto > Miehet > Suurpujottelu

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Näkövammaiset   tiedot |  Johannes Aigner (AUT) |  Giacomo Bertagnolli (ITA) |  Miroslav Haraus (SVK) |
| Seisten   tiedot |  Santeri Kiiveri (FIN) |  Thomas Walsh (USA) |  Arthur Bauchet (FRA) |
| Istuen   tiedot |  Jesper Pedersen (NOR) |  Rene de Silvestro (ITA) |  Zilu Liang (CHN) |
Mitaliyhteenveto > Miehet > Alppiyhdistetty

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Näkövammaiset   tiedot |  Giacomo Bertagnolli (ITA) |  Johannes Aigner (AUT) |  Neil Simpson (GBR) |
| Seisten   tiedot |  Arthur Bauchet (FRA) |  Santeri Kiiveri (FIN) |  Adam Hall (NZL) |
| Istuen   tiedot |  Jesper Pedersen (NOR) |  Jeroen Kampschreur (NED) |  Niels de Langen (NED) |
Mitaliyhteenveto > Naiset > Syöksylasku

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Näkövammaiset   tiedot |  Henrieta Farkasova (SVK) |  Daqing Zhu (CHN) |  Millie Knight (GBR) |
| Seisten   tiedot |  Mollie Jepsen (CAN) |  Mengqiu Zhang (CHN) |  Ebba Aarsjoe (SWE) |
| Istuen   tiedot |  Momoka Muraoka (JPN) |  Anna-Lena Forster (GER) |  Sitong Liu (CHN) |
Mitaliyhteenveto > Naiset > Super-G

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Näkövammaiset   tiedot |  Alexandra Rexova (SVK) |  Menna Fitzpatrick (GBR) |  Daqing Zhu (CHN) |
| Seisten   tiedot |  Mengqiu Zhang (CHN) |  Marie Bochet (FRA) |  Alana Ramsay (CAN) |
| Istuen   tiedot |  Momoka Muraoka (JPN) |  Anna-Lena Forster (GER) |  Wenjing Zhang (CHN) |
Mitaliyhteenveto > Naiset > Pujottelu

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Näkövammaiset   tiedot |  Veronika Aigner (AUT) |  Barbara Aigner (AUT) |  Alexandra Rexova (SVK) |
| Seisten   tiedot |  Ebba Aarsjoe (SWE) |  Mengqiu Zhang (CHN) |  Anna-Maria Rieder (GER) |
| Istuen   tiedot |  Anna-Lena Forster (GER) |  Wenjing Zhang (CHN) |  Sitong Liu (CHN) |
Mitaliyhteenveto > Naiset > Suurpujottelu

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Näkövammaiset   tiedot |  Veronika Aigner (AUT) |  Daqing Zhu (CHN) |  Barbara Aigner (AUT) |
| Seisten   tiedot |  Mengqiu Zhang (CHN) |  Mollie Jepsen (CAN) |  Andrea Rothfuss (GER) |
| Istuen   tiedot |  Momoka Muraoka (JPN) |  Sitong Liu (CHN) |  Wenjing Zhang (CHN) |
Mitaliyhteenveto > Naiset > Alppiyhdistetty

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Näkövammaiset   tiedot |  Henrieta Farkasova (SVK) |  Daqing Zhu (CHN) |  Menna Fitzpatrick (GBR) |
| Seisten   tiedot |  Ebba Aarsjoe (SWE) |  Mengqiu Zhang (CHN) |  Alana Ramsay (CAN) |
| Istuen   tiedot |  Anna-Lena Forster (GER) |  Momoka Muraoka (JPN) |  Sitong Liu (CHN) |
Baltian ketju

Baltian ketju Liettuassa.
Baltian ketjun muodostaneet kantoivat mukanaan kannettavia radioita tietääkseen milloin ketju muodostetaan. Mukana heillä oli myös rintamerkkejä, jotka kuvasivat Baltian maiden yhtenäisyyttä itsenäisyyskamppailussa.
Yhden litin kolikko vuodelta 1999, jonka aiheena on Baltian ketju.
Baltian ketju (joskus myös Vapauden ketju, vir. Balti kett, latv. Baltijas ceļš, liett. Baltijos kelias) oli 23. elokuuta 1989 tapahtunut mielenosoitus Baltian maiden itsenäisyyden palauttamisen puolesta. Noin kaksi miljoonaa toisiaan kädestä kiinni pitävää ihmistä muodosti 600 kilometriä pitkän ihmisketjun Tallinnasta Riian kautta Vilnaan. Kyseisenä päivänä tuli kuluneeksi 50 vuotta siitä, kun natsi-Saksa ja Neuvostoliitto solmivat Molotov–Ribbentrop-sopimuksen. Kolmen maan järjestäjätahojen yhteinen sopimus solmittiin maiden kansanrintamien delegaatioiden yhteisessä kokouksessa Pärnussa 15. heinäkuuta 1989.
Latviassa ketjun osanottajat koottiin pääosin niin sanotulla viidakkorumpumenetelmällä suusta suuhun kertoen ja piirikunnittain sovittiin tieosuudesta, jonka kukin piirikunta kykenee kattamaan. Asiaa salattiin, koska pelättiin maassa yhä valtaa pitävien venäläisten reaktioita. On myös esitetty epäilyjä ketjun yhtenäisyydestä.kenen mukaan?
Virossa televisio, radio ja suurimmat päivälehdet kertoivat valmistelusta päivittäin innostaen osallistumaan, ja jo parissa viikossa kertyi ilmoittautumisia määrä, joka vakuutti että tapahtuma onnistuu.
Unesco ylläpitää tapahtumaan liittyvää valokuvakokoelmaa Internetissä. Baltian ketju lisättiin Unescon Maailman muisti -kulttuuriperintörekisteriin vuonna 2009.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Baltian ketju Wikimedia Commonsissa
Arpiaislampi

| Arpiaislampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°28′59″N, 25°06′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pengerjoen valuma-alue (14.54)
Laskujoki:  suo-oja Niittylamminpuroon 
Järvinumero:  14.543.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  227 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,749 km  
Pinta-ala:  3,241 ha  
Tilavuus:  0.000078 km³ 
Keskisyvyys:  2,42 m  
Suurin syvyys:  6 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiArpiaislampi 
Arpiaislampi  on Keski-Suomessa Multialla Sahrajärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 320 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 78 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys on 6,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Pengerjoen yläosan alueeseen (14.543) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 227 metriä mpy.
Aorttastenoosi

| Aorttastenoosi |
| --- | --- |

Luokitus
ICD-10:  I35
ICD-9:  395.0
MedlinePlus:  000178
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Aorttastenoosi eli aorttaläpän ahtauma estää veren normaalia virtausta sydämestä lähes kaikkialle elimistöön. Ahtauma syntyy, kun aorttaläppä ajan myötä paksuuntuu ja jäykistyy eikä enää avaudu yhtä hyvin kuin aikaisemmin. Ahtauma pahenee yleensä ajan myötä. Oireet alkavat pikkuhiljaa. Tyypillinen ensimmäinen merkki aorttaläpän ahtaumasta on epätavallisen voimakas hengästyminen rasituksen aikana. Aorttaläpän ahtauman oireita voivat olla myös esimerkiksi sydämen vajaatoiminta, pyörtyily tai rintakipu.
Aorttaläpän ahtauman eli aorttastenoosin taustalla on rakenteellinen läppävika, yleisimmin läpän kalkkeutuminen tai reumakuume. Tavallisin syy ahtauman synnylle on kuitenkin se, että terve, sileä ja elastinen aorttaläppä jäykistyy vuosikymmenten aikana. Jäykän ja kalkkisen läpän aiheuttaman ahtauman riskitekijät ovat samoja kuin muillakin sydän- ja verisuonisairauksilla: ikääntyminen, tupakointi, korkea verenpaine, korkea kolesteroli, diabetes ja miessukupuoli sekä sukuvika altistavat aorttastenoosille. Muutamalla prosentilla väestöstä on syntyessään kaksiliuskainen läppä normaalin kolmiliuskaisen sijaan. Kaksiliuskainen läppä ahtautuu kolmiliuskaista nopeammin, usein jo keski-iän jälkeen.
Lääkäri voi yleensä tunnistaa aorttaläpän ahtauman sen aiheuttaman sivuäänen perusteella. Ahtauman vaikeusaste määritellään sydämen ultraäänitutkimuksessa. Lievän ja keskivaikean aorttaläpän ahtauman kehittymistä seurataan niin ikään ultraäänitutkimuksin ja oirekyselyin. 
Vaikean oireisen aorttaläpän ahtauman hoitoon ei riitä lääkitys. Ainoa tehokas hoitovaihtoehto on aorttaläpän korjaus, jossa läppä vaihdetaan kirurgisesti joko avosydänleikkauksella leikkaamalla vanha läppä pois ja kiinnittämällä uusi tilalle tai TAVI-toimenpiteellä (Transcatheter Aortic Valve Implantation), jossa uusi läppä viedään vanhan läpän paikalle katetrin avulla ja aorttaa laajentamalla.
Aorttaläpän ahtauma eli aorttastenoosi on tavallisin hoitotoimenpiteitä edellyttävä läppävika länsimaissa. Se koskettaa jopa seitsemää prosenttia yli 65-vuotiaista (1). Hoitamattomana oireita aiheuttava aorttaläpän ahtauma johtaa kuolemaan viiden vuoden sisällä noin puolessa tapauksista ja kymmenen vuoden sisällä noin 90 prosentissa tapauksista (2).
Oireet

Aorttastenoosin oireet riippuvat ahtauman vaikeusasteesta. Oireita ilmenee yleensä vaikeaksi kehittynyttä aorttaläpän ahtaumaa sairastavilla.
Tavallisimpia aorttaläpän ahtauman oireita ovat pyörtyily, iskeeminen rintakipu ja hengenahdistus rasituksessa. Muita loppuvaiheen oireita voivat olla ovat esimerkiksi hengenahdistus levossa, hengitysvaikeudet yöllä, jalkojen turvotus ja kasvojen kalvakkuus.
Aorttaläpän ahtauman aiheuttama rintakipu johtuu siitä, että jatkuvan verenpaine-eron vuoksi sydämen vasen kammio joutuu työskentelemään tavallista enemmän ja kasvaa liikaa mutta sydämeen tuleva veri ei riitä täyttämään kasvaneiden kammiolihasten hapentarvetta. Tällainen iskeeminen rintakipu ilmaantuu tavallisesti ensin rasituksessa, kun sydänlihas ei saa riittävästi happea. 
Aorttaläpän ahtaumasta johtuva pyörtyminen liittyy yleensä rasitukseen.
Syyt

Kun aorttaläppä ahtautuu, se ei pääse avautumaan normaalisti. Ahtauma johtuu läppäpurjeiden kalkkiutumisesta. Läppäpurjeet ovat kudosliuskoja, jotka avautuvat ja sulkeutuvat sydämen pumppausrytmin ja veren ulosvirtauksen mukaan vaikuttaen sydämestä läpän kautta aivoihin ja muuhun elimistöön kulkevan veren määrään. Ahtauman vuoksi aorttaläpän kautta pääsee virtaamaan tavallista vähemmän keuhkoista tulevaa hapekasta verta. Tämä voi aiheuttaa esimerkiksi hengenahdistusta tai äärimmäistä väsymystä.
Diagnoosi

Lääkärille ensimmäinen vihje läppäviasta on usein stetoskoopilla kuultu sivuääni sydämestä. Tarkemmissa tutkimuksissa selvitellään sivuäänen syytä. Sydäntä voidaan tutkia esimerkiksi ultraäänellä, varjoainekuvauksella, röntgenkuvauksella ja EKG-käyrän perusteella.
•Sydämen kaikukuvauksessa sydämen kammiot ja läpät kuvannetaan ultraäänen avulla. Tutkimuksessa kiinnitetään huomoita erityisesti aorttaläpän läpi kulkevan veren virtausnopeuteen. Kiihtynyt virtaus viittaa ahtaumaan. Kaikukuvaus on tärkein tutkimus aorttaläpän ahtauman selvittelyssä. Se on myös kohtuullisen helposti saatavilla.
•Sydämen ja siihen liittyvien suurten verisuonien varjoainekuvauksessa potilaan verisuoniin ruiskutetaan ohuiden katetrien avulla varjoainetta, jonka kulkua seurataan röntgenkuvista. 
•Rintakehän röntgenkuvauksessa sydän, keuhkot ja verisuonet kuvataan niin ikään varjoainetta hyödyntäen. Edellä mainitun niin sanotun angiografian lisäksi voidaan tehdä rintakehän tai aortan alueen tietokonekerroskuvaus (CT-kuvaus). Tietokonekerroskuvauksella saadaan myös tietoa edellä mainituista rakenteista, mutta läpän virtausominaisuuksista se ei kerro. .
•EKG:ssa eli elektrokardiografiassa sydämen toimintaa seurataan sydänsähkökäyrästä.
Hoitovaihtoehdot

Lievä aorttaläpän ahtauma ei edellytä hoitoa, mutta sen kehittymistä kannattaa seurata. Vaikean aorttaläpän ahtauman ainoa tehokas hoitovaihtoehto on aorttaläpän korjaus. Mikäli ahtauma pahenee ajan kuluessa, hoitava lääkäri asiantuntijakollegoineen suosittelee erilaisia vaihtoehtoja ahtautuneen aorttaläpän vaihtamiseen.
Hoitovaihtoehdot > Kirurginen aorttaläpän vaihto

Tavallisesti vaikea aorttaläpän ahtauma hoidetaan kirurgisesti. Ahtautunut aorttaläppä vaihdetaan uuteen avosydänleikkauksessa. Menetelmä on ollut käytössä yli 55 vuotta, ja vuosittain sillä hoidetaan yli 250 000 potilasta maailmanlaajuisesti. Sydänkirurgi poistaa potilaalta ahtautuneen aorttaläpän ja korvaa sen joko mekaanisella tai biologisella läppäproteesilla.
Aorttaläppä voidaan nykyään vaihtaa joiltakin potilailta myös mini-invasiivisella eli mahdollisimman vähän kajoavalla leikkaustekniikalla pienempien viiltojen kautta.
Hoitovaihtoehdot > Proteesin asennus

Katetrin avulla voidaan tehdä aorttaläppäproteesin asennus eli TAVI (transcatheter aortic valve implantation). Proteesin asennusta voidaan harkita, jos potilas sairastaa vaikeaa aorttaläpän ahtaumaa ja on perinteiseen avosydänleikkaukseen joko kohtalaisen tai korkean riskin potilas. Menetelmän ansiosta uusi aorttaläppä voidaan asentaa avaamatta potilaan rintakehää. Myöskään sydän-keuhkokonetta ei tarvita toisin kuin avosydänleikkauksessa.
TAVI-menetelmässä stentillinen aorttaläppäproteesi viedään katetrin avulla aortan tyveen joko reisivaltimon kautta tai nykyään harvemmin rintaan tehdystä pienestä viillosta. Stentti laajennetaan pienen nesteellä täyttyvän pallon avulla, jolloin ahtautunut aorttaläppä jää puristuksiin stentin ympärille ja läppäproteesi pysyy tukevasti paikoillaan. Samalla stentin sisällä aukeneva biologinen läppä alkaa välittömästi toimimaan.
Katetrin avulla tehtävän aorttaläppäproteesin asennus on potilaalle vähemmän kivulias kuin avosydänleikkaus. Toimenpide- ja sairaalassaoloajat ovat lyhyemmät, ja toipuminen on nopeampaa.
Kumpikin leikkausmenetelmä on tutkitusti tehokas aorttaläpän ahtauman hoitomuoto. Ne lieventävät oireita, edistävät normaalin toimintakyvyn palautumista ja ennen kaikkea pidentävät onnistussaan potilaan elinaikaa. Ilman hoitoa oireista vaikeaa aorttaläpän ahtaumaa sairastavan potilaan elinaika on usein vain yhdestä kahteen vuotta. Kuten millä tahansa kajoavilla toimenpiteillä, myös näillä leikkausmenetelmillä on riskejä. Siksi vaihtoehtoja kannattaa punnita huolellisesti hoitavan lääkärin kanssa.
Aiheesta muualla

Sydän.fi: Aorttaläpän ahtauma
Mayo Clinic: Aortic valve stenosis or aortic stenosis (englanniksi)
Johns Hopkins Medicine: Aortic Stenosis (englanniksi)
Jääpallon Suomensarja 1948

| Jääpallon Suomensarja 1947-1948 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  20
Nousseet joukkueet:  Reipas, K-Pojat, VaPa ja OPP
Pudonneet joukkueet:  EKV, TPS, SaPKo ja VPV
Ylempi sarjataso:  Mestaruussarja
Alempi sarjataso:  Maakuntasarja
  ← 1947 :  1949 → 
Jääpallon Suomensarja kaudella 1947-1948 pelattiin neljässä lohkossa. Lohkovoittajat nousivat seuraavaksi kaudeksi SM-sarjaan ja viimeiset putosivat Maakuntasarjaan.
Yksikään edellisellä kaudella SM-sarjasta pudonneista joukkueista, PIF, HPK, KPT ja VPV, ei onnistunut nousemaan takaisin Mestaruussarjaan, heikoimmin meni VPV:llä joka jäi lohkonsa viimeiseksi ja putosi sarjasta. Edellisellä kaudella Maakuntasarjasta nousseet Kissalan Pojat, OPP sekä VaPa, joka edellisellä kaudella käytti vielä nimeä Vaajakosken Tehtaitten Urheilijat, onnistuivat nousemaan lohkovoittajina SM-sarjaan, sarjatulokkaista ainoastaan LaKi ei voittanut lohkoaan. Neljäs SM-sarjaan noussut joukkue oli Lahteen evakuoitunut Viipurin Reipas.
Suomensarja > Etelälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | Rei | HPK | KUV | LaPa | LaKi | EKV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viipurin Reipas, Lahti | 5 | 4 | 1 | 0 | 32-7 | 9 |  | 8-1 | 1-1 | 6-3 | 6-2 | 11-0 |
| Hämeenlinnan Pallokerho | 5 | 3 | 0 | 2 | 21-15 | 6 |  |  | 3-1 | 5-3 | 1-3 | 11-0 |
| Käpylän Urheilu-Veikot | 5 | 2 | 2 | 1 | 12-6 | 6 |  |  |  | 1-1 | 4-1 | 5-0 |
| Lappeenrannan Pallo | 5 | 2 | 1 | 2 | 27-15 | 5 |  |  |  |  | 9-2 | 11-1 |
| Lauritsalan Kisa | 5 | 2 | 0 | 3 | 14-22 | 4 |  |  |  |  |  | 6-2 |
| Eiran Kisa-Veikot | 5 | 0 | 0 | 5 | 3-44 | 0 |  |  |  |  |  |  |
Suomensarja > Länsilohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | K-P | PIF | PoPa | TPS | Haka | TPS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kissalan Pojat, Tampere | 5 | 4 | 0 | 1 | 13-12 | 8 |  | 3-2 | 2-5 | 3-2 | 2-1 | 3-2 |
| Pargas IF | 5 | 3 | 1 | 1 | 17-6 | 7 |  |  | 1-1 | 7-1 | 3-0 | 4-1 |
| Porin Palloilijat | 5 | 3 | 1 | 1 | 16-5 | 7 |  |  |  | 4-0 | 0-1 | 6-1 |
| Turun Pallokerho | 5 | 2 | 0 | 3 | 13-16 | 4 |  |  |  |  | 6-2 | 4-0 |
| Valkeakosken Haka | 5 | 2 | 0 | 3 | 8-11 | 4 |  |  |  |  |  | 4-0 |
| Turun Palloseura | 5 | 0 | 0 | 5 | 4-21 | 0 |  |  |  |  |  |  |
Suomensarja > Itälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | VaPa | JyP | KPT | SaPKo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaajakosken Pallo | 3 | 3 | 0 | 0 | 18-2 | 6 |  | 6-0 | 6-1 | 6-1 |
| Jyväskylän Palloilijat | 3 | 1 | 1 | 1 | 8-10 | 4 |  |  | 6-2 | 2-2 |
| Kuopion Pallo-Toverit | 3 | 1 | 0 | 2 | 5-13 | 2 |  |  |  | 2-1 |
| Savonlinnan Pallokerho | 3 | 0 | 1 | 2 | 4-10 | 1 |  |  |  |  |
Suomensarja > Pohjoislohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | OPP | VPS | Vastus | VPV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Pallo-Pojat | 3 | 3 | 0 | 0 | 10-6 | 6 |  | 4-2 | 3-2 | 3-2 |
| Vaasan Palloseura | 3 | 1 | 1 | 1 | 9-8 | 4 |  |  | 5-2 | 2-2 |
| Veitsiluodon Vastus | 3 | 1 | 0 | 2 | 9-10 | 2 |  |  |  | 9-10 |
| Vaasan Pallo-Veikot | 3 | 0 | 1 | 2 | 6-10 | 1 |  |  |  |  |
Reipas, K-Pojat, VaPa ja OPP nousivat seuraavaksi kaudeksi SM-sarjaan, josta putosi Suomensarjaan yhteensä kahdeksan joukkuetta.

EKV, TPS, SaPKo ja VPV putosivat Maakuntasarjaan, josta tilalle nousivat KPV, PK-37, UP-46 ja KUP.
Arto Lammento

Artur Aleksander (Arto) Lammento (sukunimi aik. Lindroos; 5. kesäkuuta 1896 Turku – 27. maaliskuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen runoilija.
Teoksia

Onnen hinta, runoja.   Helsinki 1942
Barnum & Bailey Circus

Barnum and Bailey -sirkuksen mainosjuliste
Barnum & Bailey Circus oli P. T. Barnumin ja James Anthony Baileyn vuonna 1881 perustama sirkus, joka oli aikoinaan yksi maailman tunnetuimmista sirkuksista.
Liikemies Phineas Taylor Barnum hankki vuonna 1841 omistukseensa Scudder's American Museumin, jonka kokoelmiin kuului erilaisia kummajaisia. Barnum nimesi sen Barnum's American Museumiksi, ja teki siitä suositun näyttävällä mainonnalla ja julkisuustempauksilla. Erään sirkuksen omistajat Dan Castello ja William Cameron Coup pyysivät Barnumia yhtiökumppanikseen, ja sirkus sai vuonna 1875 uuden nimen P.T. Barnum's Great Traveling Museum, Menagerie, Caravan, and Hippodrome.
Samoihin aikoihin James Anthony Bailey ja James E. Cooper pyörittivät Cooper and Bailey Circusta, jonka vetonaulana oli norsu nimeltään Columbia. Barnum halusi ostaa norsun, mutta asiasta ei päästy sopuun. Vuonna 1881 Bailey ja Cooper suostuivat lopulta yhdistämään sirkukset, ja Barnum & Bailey Circus perustettiin.
Sirkukset kiersivät 1800-luvun loppupuolella ympäri Yhdysvaltoja junilla, ja vuonna 1889 Barnum & Bailey Circus joutui rautatieonnettomuuteen, jossa kuoli kaksi eläintenhoitajaa sekä 33 hevosta, kaksi kamelia ja yksi muuli. Vuonna 1891 Barnum kuoli ja Bailey osti Barnumin osuuden hänen leskeltään. Bailey jatkoi sen jälkeen sirkuksen kiertueita Yhdysvaltain itärannikolla.
Joulukuussa 1897 Bailey vei Barnum & Bailey -sirkuksen Eurooppaan viiden vuoden kiertueelle. Sillä välin Ringlingin veljesten Ringling Brothers -sirkus käytti tilannetta hyväkseen ja siirtyi Yhdysvaltain keskilännestä itärannikolle. Ringlingien sirkuksen suosio kasvoi nopeasti, ja hekin siirtyivät tekemään laajoja kiertueita rautateiden avulla. Kun Bailey palasi Yhdysvaltoihin vuonna 1902, oli Ringling Brothers -sirkus jo vakiinnuttanut asemansa itärannikolla. Bailey siirsi Barnum & Bailey -sirkuksen länsirannikolle, jossa se menestyi hyvin. James Anthony Bailey kuoli vuonna 1906, ja seuraavan vuonna Ringlingin veljekset ostivat Barnum & Bailey -sirkuksen. Ringlingit pyörittivät sen jälkeen kumpaakin sirkusta rinnakkain usean vuoden ajan, kunnes vuonna 1919 sirkukset yhdistettiin, ja uuden sirkuksen nimeksi tuli Ringling Bros. and Barnum & Bailey Circus.