stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pilliluikat

| Pilliluikat |
| --- | --- |
 Rantaluikan (Eleocharis palustris) kasvustoa.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Pilliluikat Eleocharis  R.Br.
Katso myös
   Pilliluikat Wikispeciesissä   Pilliluikat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pilliluikat eli luikat (Eleocharis) on kasvisuku sarakasvien heimossa. Suvun taksonomia on aiemmin vaihdellut. Carl von Linnén aikaisessa luokittelussa luikat olivat kaislojen (Scirpus) suvussa.
Harjasluikkia (Isolepis) ja nuppiluikkia eli tupasluikkia (Trichophorum) ei nykyisin lueta pilliluikkien sukuun kuuluviksi, vaan ne ovat omia sukujaan sarakasvien heimossa.
Ulkonäkö

Pilliluikat ovat monivuotisia ja kasvavat kosteilla paikoilla tai vedessä. Kasvit ovat tyypillisesti vihreiden liereiden varsien muodostamia tuppaita. Kukintona on pieni monikukkainen latvatähkä.
Pilliluikkalajeja > Suomessa kasvavat lajit

Suomessa kasvaa kuusi pilliluikkalajia, jotka ovat osittain hankalasti toisistaan erotettavia. Rantaluikka on niistä yleisin ja mutaluikka toiseksi yleisin.
Suomessa kasvavat pilliluikkalajit, niiden alalajit ja muunnokset ovat:
hapsiluikka (Eleocharis acicularis)
jouhiluikka (Eleocharis quinqueflora)
meriluikka (Eleocharis uniglumis )
alvarimeriluikka (E. uniglumis subsp. sterneri) (alalajia ei esiinny Suomessa)
niittymeriluikka (E. uniglumis subsp. uniglumis )
isomeriluikka, isoniittymeriluikka (E. uniglumis subsp. uniglumis var. vestergrenii)
pikkumeriluikka, pikkuniittymeriluikka (E. uniglumis subsp. uniglumis var. fennica)
mutaluikka (Eleocharis mamillata)
pikkuluikka (Eleocharis parvula)
rantaluikka (Eleocharis palustris )
etelänrantaluikka (E. palustris subsp. waltersii (subsp. vulgaris))
pohjanrantaluikka (E. palustris subsp. palustris )
järvirantaluikka (E. palustris subsp. palustris var. palustris)
merirantaluikka (E. palustris subsp. palustris var. lindbergii)
Pilliluikkalajeja > Muita lajeja

ituluikka eli tupsuneulaheinä (Eleocharis vivipara)
kastanjaluikka eli "vesikastanja" (Eleocharis dulcis)
liejuluikka (Eleocharis multicaulis)
norjanluikka (Eleocharis austriaca)
soikkoluikka (Eleocharis ovata)
Käyttö

Kastanjaluikka eli vesikastanja on ravintokasvi, jonka mukuloita syödään erityisesti Aasiassa. Joitain edellä mainittuja pilliluikkalajeja voidaan viljellä akvaariokasveina.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Pilliluikat – Eleocharis
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Eleocharis
Funet: Luikat (Eleocharis)
ITIS: Eleocharis (englanniksi)
Purnuvuori

Purnuvuori on nykyisin Hiihtokeskus Purnuna tunnetun hiihtokeskuksen entinen nimi. Nimestä luovuttiin vuonna 2004, jolloin Purnunrinteet Oy siirsi toimintansa Juupajoelle, ja paikalla aloitti uusi yhtiö nimeltä Hiihtokeskus Purnu Oy. Purnunrinteet Oy jatkaa edelleenkin toimintaansa Juupajoella, hiihtokeskuksen nimi on Juupavaara.
Alun perin 1980-luvun lopulla aloittanut hiihtokeskus on kokenut kaksi konkurssia. Edellinen konkurssi tapahtui syyskuussa 2007, jolloin Matti Mustosen johdolla toiminut hissiyhtiö Hiihtokeskus Purnu Oy ajautui konkurssiin ennätyksellisen huonolumisen talven seurauksena. Loppusyksystä 2007 lähtien Hiihtokeskuksen taustalla on Vuorenkylän Purnu Oy -niminen yritys, jonka omistajat ovat joukko Hartolalaisista yksityishenkilöitä. Vuorenkylän Purnu Oy osti Hiihtokeskus Purnun konkurssipesän ja keskuksen markkinointinimenä jatkaa Hiihtokeskus Purnu. Uuden yrityksen johdossa on Toivo Vilkman, Matti Mustosen jatkaessa rinnepäällikkönä.
Hiihtokeskus Purnu on hiihto- ja laskettelukeskus Etelä-Suomen läänissä, Hartolan Vuorenkylässä. Laskettelurinteitä on 5, hissejä 1, korkeusero on 100 metriä ja pisin rinne 750 metriä. Laskettelun lisäksi on mahdollisuus hiihtoon EU-tuella rakennetulla hiihtoladulla, josta 2 km on valaistua.
Uudelleenavaus 2006 ja toiminta nykyhetkellä

Purnu avattiin jälleen 18. helmikuuta 2006. Edellisen kerran keskus oli auki "Purnuvuori" -nimellä  keväällä 2004. Paikka oli tällä välillä kiinni edellisen yrittäjän siirryttyä Juupaan, vieden mukanaan hiihtohissit ja pääosan muusta kalustosta. Nykyinen omistaja Matti Mustonen osti Purnuvuoren hiihtokeskuksen rakennukset ja vuokrasi maat vuoden 2004 syksyllä. Mustonen on hiihtokeskusyhtiön entinen toimitusjohtaja 1990-luvun vaihteesta.
Hiihtokeskus Purnun avaamista viivytti rahoitusjärjestelyjen mutkistuminen. Hartolan kunnanvaltuusto myönsi Purnu-yhtiölle kunnan omavelkaisen, enintään 105 tuhannen euron takauksen lokakuussa 2005. Kuitenkin valtuuston jo keväällä ensimmäisen kerran tekemästä takauspäätöksestä valitti Hallinto-oikeuteen Hartolan kunnanvaltuuston jäsen Heikki Leisti (vas). Kouvolan hallinto-oikeus hylkäsi kunnallisvalituksen. Rahoitusta saatiin myös Hämeen TE -keskukselta ja EU:n maaseudun kehittämisohjelmasta.
Nykyisellä hissiyhtiöllä ei ole takauksia Hartolan kunnalta.
Aiheesta muualla

Hiihtokeskus Purnun sivut
Hiihtokeskus Juupavaaran sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Z-Ro vs. the World

| Z-Ro vs>  the World Z-Ro |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2000
 Julkaistu: 13. kesäkuuta 2000
 Tuottaja(t): Crazy Sean Sir T.J. Music Den Den
 Tyylilaji: Rap
 Levy-yhtiö: Straight Profit Records
Muut kannet

Z-Ron muut julkaisut
| Look What You Did to Me 1998 | Z-Ro vs. the World 2000 | King of da Ghetto 2001 |
King of da Ghetto on Z-Ron toinen studio albumi, joka julkaistiin vuonna 2000. Slowed & Chopped versio ilmestyi 27. huhtikuuta 2004. 15. lokakuuta 2002 ilmestyi Z-Ro vs. the World ja King of Da Ghetton Screwed yhteisversio.
Kappaleluettelo

Nigga From The Hood – 4.16 (mukana Big Moe)
World Wide – 3.43
The Dirty 3rd – 3.42 (mukana Wood & Enjoli)
Hustling All I Can Do – 4.15 (mukana Mr. 3-2 & Point Blank)
Swang On 4's – 4.28 (mukana Big Moe & Cl'Che)
Looking Good – 3.47 (mukana Papa Rue)
3rd Coast – 3.35 (mukana Den Den & Dat Boy Grace)
One Thug – 4.37
Gonna Get Easier – 4.19
Screwed Up – 4.01 (mukana Dat Boy Grace)
Still My Life – 4.13
Let's Chill – 4.07 (mukana Cl'Che)
Why – 4.05
To Love A Thug – 3.49
Steady Ballin' – 4.07 (mukana Big Hawk)
Smokers Anthem – 3.51
Slowed & Chopped levyn kappaleluettelo

"Nigga From The Hood" (Slowed & Chopped)
"The Dirty 3rd" (Slowed & Chopped)
"Swang On 4's" (Slowed & Chopped)
"3rd Coast" (Slowed & Chopped)
"Smokers Anthem" (Slowed & Chopped)
"World Wide" (Slowed & Chopped)
"Let's Chill" (Slowed & Chopped)
"Screwed Up" (Slowed & Chopped)
"Steady Ballin'" (Slowed & Chopped)
"Hustling All I Can Do" (Slowed & Chopped)
"To Love A Thug" (Slowed & Chopped)
"Looking Good" (Slowed & Chopped)
"Why" (Slowed & Chopped)
"One Thug" (Slowed & Chopped)
"Still My Life" (Slowed & Chopped)
The World Vs. Da King... (Screwed) levyn kappaleluettelo

"I Found Me" (Screwed) mukana Trae
"Nigga From the Hood" (Screwed)
"In My Prime" (Screwed) mukana Trae & 9500 Woodfair
"Swang On 4's" (Screwed
"Friends" (Screwed) mukana Den Den & Slim Chance
"Still My Life" (Screwed)
"My Story" (Screwed)
"Why" (Screwed)
"Smokers Anthem" (Screwed)
"Let's Chill" (Screwed) mukana Cl'Che
"Wake Up" mukana Mussolini
"All Fall Down" mukana Den Den
The World Vs. Da King... (Screwed)
Pyöräily kesäolympialaisissa 2020 – miesten pariajo

Miesten pariajo Tokion kesäolympialaisissa 2020 kilpaillaan 7. elokuuta Izun velodromilla. Kilpailuun osallistuu 16 paria.
Karsinnat

Kilpailuun valitaan kahdeksan joukkuetta UCIn olympiakarsintarankingin perusteella sellaisista maista, jotka eivät päässeet joukkuetakaa-ajoon. Näiden lisäksi jokainen joukkuetakaa-ajoon osallistuva maa saa ilmoittaa parin kilpailuun.
Karsinnat > Kilpailuun osallistuvat maat ja urheilijat

| Karsintatapa | Maa | Pyöräilijät |
| --- | --- | --- |
| Ranking |  Alankomaat |  |
| Ranking |  Belgia |  |
| Ranking |  Espanja |  |
| Ranking |  Irlanti |  |
| Ranking |  Itävalta |  |
| Ranking |  Puola |  |
| Ranking |  Ranska |  |
| Ranking |  Yhdysvallat |  |
| Joukkuetakaa-ajo |  Australia |  |
| Joukkuetakaa-ajo |  Iso-Britannia |  |
| Joukkuetakaa-ajo |  Italia |  |
| Joukkuetakaa-ajo |  Kanada |  |
| Joukkuetakaa-ajo |  Saksa |  |
| Joukkuetakaa-ajo |  Sveitsi |  |
| Joukkuetakaa-ajo |  Tanska |  |
| Joukkuetakaa-ajo |  Uusi-Seelanti |  |
Z-Ro Tolerance

| Z-Ro Tolerance Z-Ro |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2003
 Julkaistu: 27. huhtikuuta 2003
 Tyylilaji: Rap
 Kesto: 54.45
 Levy-yhtiö: KMJ Records
Muut kannet

Z-Ron muut julkaisut
| Life 2002 | Z-Ro Tolerance 2003 | The Life of Joseph W. McVey 2004 |
Z-Ro Tolerance on Z-Ron seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2003. Slowed & Chopped -versio ilmestyi 27. huhtikuuta 2004.
Kappaleluettelo

Go to War – 3.56 (mukana Daz Dillinger & Thug Dirt)
Real Niggaz – 3.35 (mukana Phenom & Mr. Drastic)
Ceepin' – 3.57 (mukana Cl'Che)
Party – 3.37 (mukana Daz Dillinger & Cl'Che)
I'm a Gangsta – 4.35 (mukana Daz Dillinger)
Stranger in the Midst – 4.02 (mukana Klondike Kat)
Keep Runnin' – 3.25 (mukana O-N-E & Mr. Drastic)
Who Could It Be – 5.26 (mukana Trae & Dougie D)
Jus' a Hoe – 4.28 (mukana Daz Dillinger)
Ain't Havin' None of That Bullshit – 4.47 (mukana Lil' Head)
Shelter in the Storm – 3.25
Time And Time Again – 5.05 (mukana Daz Dillinger & Thug Dirt)
Move Around – 4.22 (mukana Big Mello)
Slowed & Chopped -levyn kappaleluettelo

"Go To War" (Slowed & Chopped)
"Real Niggaz"	(Slowed & Chopped)
"Creepin'" (Slowed & Chopped)
"Party" (Slowed & Chopped)
"I'm A Gangsta" (Slowed & Chopped)
"Stranger In The Midst" (Slowed & Chopped)
"Keep Running" (Slowed & Chopped)
"Who Could It Be" (Slowed & Chopped)
"Jus' A hoe" (Slowed & Chopped)
"Ain't Having None of That Bullshit" (Slowed & Chopped)
"Shelter In the Storm" (Slowed & Chopped)
"Time and Again" (Slowed & Chopped)
"Move Around" (Slowed & Chopped)
Slowed-levyn kappaleluettelo

"Y'all Niggaz" (Slowed)
"In My Life" (Slowed)
"No Bullshit" (Slowed) mukana Lil' Head
"Shelter From Tha Storm" (Slowed)
"Who Could It Be" (Slowed) mukana Trae & Dougie D
"Do Whatever" (Slowed)
"I'm A Gangsta" (Slowed) mukana Daz Dillinger
"I Know You Just A Ho" (Slowed) mukana Daz Dillinger
"Stranger In The Mist" (Slowed) mukana Klondike Kat
"Saw'd Off" (Slowed)
"Lately" (Slowed)
"Bang, Bang" (Slowed)
"I'm A Hustler" (Slowed) mukana Daz Dillinger
Z-Ro Tolerance (Slowed)
Raitatöyhtötikka

| Raitatöyhtötikka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tikat Picidae
Suku::  Töyhtötikat Celeus
Laji::  undatus
Kaksiosainen nimi
 Celeus undatus  (Linné, 1766) 

Katso myös
   Raitatöyhtötikka Wikispeciesissä   Raitatöyhtötikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Raitatöyhtötikka (Celeus undatus) on eteläamerikkalainen tikka. Sen esiintymisalue käsittää mantereen koillisosan Venezuelasta itään Brasilian koillisosaan. Lajista tunnetaan kolme alalajia. Carl von Linné kuvaili lajin holotyypin Surinamesta vuonna 1766.
Pyöräily kesäolympialaisissa 2020 – naisten joukkuetakaa-ajo

Naisten joukkuetakaa-ajo Tokion kesäolympialaisissa 2020 kilpaillaan 2.–3. elokuuta Izun velodromilla. Kilpailuun osallistuu kahdeksan joukkuetta.
Karsinnat

Kilpailuun osallistuu kahdeksan joukkuetta. Joukkueet valitaan UCIn olympiakarsintarankingin perusteella.
Karsinnat > Kilpailuun osallistuvat maat ja urheilijat

| Karsintatapa | Maa | Pyöräilijät |
| --- | --- | --- |
| Ranking |  Australia |  |
| Ranking |  Iso-Britannia |  |
| Ranking |  Italia |  |
| Ranking |  Kanada |  |
| Ranking |  Ranska |  |
| Ranking |  Saksa |  |
| Ranking |  Uusi-Seelanti |  |
| Ranking |  Yhdysvallat |  |
Pärnun lippu

Pärnun lippu
Pärnun lippu on Länsi-Virossa sijaitsevan Pärnun kaupungin lippu. Se on sinivalkoinen Suomen lippua muistuttuva ristikuvioinen lippu, jossa värit ovat kuitenkin toisin päin kuin Suomen lipussa. Lippu otettiin käyttöön vuonna 1993.
Kaupungin lippuja Pärnussa
ZNKR iaidō

ZNKR (Zen Nihon kendō renmei, jap. 全日本剣道連盟) iaidō on Japanin kendoliiton alaisuudessa harjoiteltava nykyaikainen budōlaji, jossa harjoitellaan miekan vetoa ja siihen liittyviä tekniikoita.
Historia

ZNKR (Zen Nihon Kendo Renmei) iaidōn (aikaisemmin seitei-gata, seitei iaidō) kehitti tarkoitukseen koottu valiokunta Japanin kendoliitossa (ZNKR) 60- ja 70-luvuilla. Alkuperäisenä tarkoituksena oli tuottaa normisto, jota voitaisiin käyttää sekä kansallisesti että kansainvälisesti graduointeihin. Tavoitteena oli luoda yhtenäinen pohja, joka yhdistäisi perinteisten miekkakoulujen (koryū) harrastajat ja laajentaisi Kendoliiton tarjontaa. Taustastaan huolimatta ZNKR iaidō on avoin kaikille kiinnostuneille. Se tarjoaa mahdollisuuden harjoitella miekan vedon perusteita ja tilaisuuden tavata toisten koulukuntien harrastajia.
Seitei-gata

1969 Esiteltiin järjestelmän seitsemän ensimmäistä muotoa. 1981 lisättiin kolme ja 2000 vielä kaksi uutta kataa, päätyen nykyiseen kahteentoista. Katat ovat kaikki yksin suoritettavia, osa istuma-asennosta ja osa seisaaltaan, ja ne ovat muokattuja versioita vanhojen koulukuntien tekniikoista.
Tärkeää on huomata että ZNKR-iaidō katasarja on Japanin kendoliiton omaisuutta siinä mielessä että edistyneiden ZNKR-iaidō senseiden kollegio voi kehittää ko. katasarjaa esimerkiksi lisäämällä uusia katoja tai muuttamalla jo olemassa olevien katojen muotoa. Tämä koskee luonnollisesti vain ZNKR-sarjassa tehtäviä katoja. Vastaava kata on koryū-harjoittelussa tehtävä alkuperäisessä muodossaan.
| Katan numero | Katan nimi japanin kielellä | Suomennettu nimi | Alkuperä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | jap. 前, Mae | Eteenpäin | Ōmori-ryū, Mae/Shohattō |
| 2 | jap. 後ろ, Ushiro | Taaksepäin | Ōmori-ryū, Ushiro/Ataritō |
| 3 | jap. 受け流し, Ukenagashi | Virtaava torjunta | Ōmori-ryū, Ukenagashi/Ryūtō |
| 4 | jap. 柄当て, Tsuka-ate | Lyönti miekan kahvalla | Hoki-ryū / Musō Jikiden Eishin-ryū, Towaki |
| 5 | jap. 袈裟切り, Kesagiri | Viistoleikkaus | Hoki-ryū |
| 6 | jap. 諸手突き,  Morote-zuki | Pisto molemmin käsin | Tekniikka löytyy monista tyyleistä |
| 7 | jap. 三方切り, Sanpōgiri | Leikkaus kolmeen suuntaan | Hoki-ryū / Musō Jikiden Eishin-ryū, Yuki Zure |
| 8 | jap. 顔面当て, Ganmen-ate | Lyönti kasvoihin | Musō Shinden-ryū / Musō Jikiden Eishin-ryū, Yukichigai ja Mon'iri |
| 9 | jap. 添え手突き,  Soete-zuki | Pisto tukevalla kädellä | Hoki-ryū |
| 10 | jap. 四方切り, Shihōgiri | Leikkaus neljään suuntaan | Hoki-ryū |
| 11 | jap. 総切り, Sōgiri | Kokonaiset leikkaukset | Musō Shinden-ryū, Sō makuri / Musō Jikiden Eishin-ryū, Gohogiri |
| 12 | jap. 抜き打ち, Nukiuchi | Äkillinen miekan veto | Mugai-ryū, Gyokko / Musō Jikiden Eishin-ryū, Makko |
ZNKR iaidō Suomessa

ZNKR iaidōta on harrastettu Suomessa lähinnä aikido-senseiden leireillä 70-luvulta alkaen. Toshikazu Ichimura (aikido 6.dan shihan, iaido 6.dan renshi) sensei tiettävästi esitti ensimmäisenä Suomessa iaidōa aikidoleirillä Pietarsaaressa toukokuussa 1971. Tällöin hän opetti ZNKR-iaidōa. Aikido ja iaido piireissä harjoiteltu ZNKR-iaidō vaihtui Suomessa 1986 pääasiallisesti Musō Shinden-ryūksi. Tällöin iaidon pääopettajaksi tuli Takada Gakudo-sensei.
Vuonna 1999, José Martinez-Abarca (tuolloin 4.dan, nyt 31.10.2007 ZNKR iaidō 5.dan) muutti Suomeen ja liittyi KKTI ry:hyn, jossa hän alkoi vastata iaido-harjoituksista. Vuonna 2000 Suomen kendoseurojen keskusliitto (engl. Finnish Kendo Association, (FKA)) otti iaidōn virallisesti lajivalikoimaansa ja liiton hallitukseen valittiin iaidō-vastaava. Kun kendon kyu-graduointisäännökset uudistettiin, niihin lisättiin myös iaidō-graduointisäännökset. Ensimmäiset graduoinnit pidettiin joulukuussa 2000 Helsingissä.
Ragundan vanha kirkko

Ragundan vanha kirkko
Ragundan vanhan kirkon saarnastuoli.
Ragundan vanha kirkko (ruots. Ragunda gamla kyrka) on Ruotsissa Ragundan kunnassa sijaitseva kirkkorakennus.
Kirkon tiedetään valmistuneen vuosien 1364 ja 1510 välillä. On mahdollista, että sen on rakennuttanut tanskalaissyntyinen munkki Josephus, joka toimi Indalin kirkkoherrana ja jonka sanotaan rakennuttaneen alueelle useita kirkkoja, mutta on myös mahdollista, että kirkko on rakennettu aikaisemmin ja Josephus teetti pelkän restauroinnin. On myös mahdollista, että arkkipiispa Jakob Ulvsson vieraillessaan Ragundassa vuonna 1487 vihki triumfikrusifiksin lisäksi myös koko rakennuksen.
Kirkkoon on tehty vuosien varrella useita muutoksia, esimerkiksi tehty useampia ja isompia ikkunoita sekä lisätty sakaristo. Suurin osa kirkon sisustuksesta on peräisin 1600-luvulta ja sen myöhemmältä osalta.
Urut ovat vanhimmat tunnetut Jämtlandissa ja on saatu Wilhelm Wargentinin lahjoittamat vuonna 1654. Ne ovat 6-äänikertaiset ja sundsvallilaisen Petter Quarnströmin valmistamat. Saarnastuolin on tehnyt norjalainen Per Iversen. Puinen kastemalja on noin vuodelta 1700, myös penkit ovat samalta ajalta.
1800-luvun puolivälissä päätettiin rakentaa uusi isompi kirkko, joka vihittiin käyttöön 1853 ja sen jälkeen vanha kirkko alkoi rapistua. 1900-luvun alun pelastusprojektissa kirkkoa remontoitiin vuosina 1925–1929. Vuonna 1931 kirkko vihittiin uudelleen käyttöön ja on nykyään seurakunnan käytössä kesäisin.
Kirkon yhteydessä on ollut kellotapuli ja tiedetään, että Gregorius Raaf rakennutti vuonna 1705 uuden tapulin korvaamaan käyttökelvottoman vanhan. Tämä purettiin vuonna 1872 ja siksi uudelleenvihkimisen aikaan kirkolla ei ollut ollenkaan kellotapulia. Vuonna 1946 piirsi Ragnar Hjort uuden kellotapulin, joka oli kopio Raafin tapulista. Kellot oli siirretty uuteen kirkkoon ja siksi uuteen tapuliin teetettiin uusi kello M&E Ohlssonin kellovalimossa Ystadissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ragundan vanha kirkko Wikimedia Commonsissa
Bebyggelseregistret (ruotsiksi)
Radiomiina

Radiomiina on miina, joka voidaan kaukolaukaista radioaaltojen avulla. Radiomiinat kehitettiin Neuvostoliitossa 1920-luvulla ja puna-armeija käytti niitä toisessa maailmansodassa vihollisen haltuun joutuneiden kaupunkien ansoittamiseen. Suomessa muistetaan varsinkin jatkosodan aikaiset Viipurin radiomiinat, joita neuvostojoukot alkoivat räjäytellä yksitellen suomalaisten vallattua Viipurin elokuussa 1941.
Radiomiinojen kehityshistoria Neuvostoliitossa

Ylioppilas Vladimir ”Lado” Bekauria pidetään radiomiinojen isänä. Bekauri kävi rautatiealan ammattikoulun Kaukasiassa. Hänen ensimmäinen keksintönsä epäonnistui. Se oli tykki, joka oli tehty paloöljyputkesta. Tykillä ehdittiin ampua vain kerran 1905 levottomuuksien aikana, kun se räjähti. Bekauri ideoi kuitenkin radiolla laukaistavaa pommia ja pääsi esittelemään sen Vladimir Leninille. Elokuun 9. päivänä 1921 Bekauri sai valtuudet itseltään Leniniltä ja määräyksen organisoida ja toteuttaa salaisia keksintöjä kiireellisessä aikataulussa. Päätettiin muodostaa Pietariin uusi organisaatio sotilaallisten aseiden kehittämiseksi. Toimistossa työskenteli muun muassa radiotekniikan professori Vladimir Mitkevitsh. Toimiston työtä valvoi Lev Trotski, ja Lenin oli perillä sen toimista koko ajan. Jo vuonna 1925 testattiin ensimmäisiä radio-ohjattavia miinoja. Paikalla oli muun muassa sotilasneuvoston puheenjohtaja Mihail Frunze: miina pystyttiin räjäyttämään 25 km:n päästä. Miina sai nimekseen BEMI, kehittäjiensä Bekaurin ja Mitkevitshin nimien mukaan. Tämän radiolaukaisimen toiminta perustui yhteen äänitaajuuteen, jota lähetettiin radioteitse. Vastaanotin oli varustettu samantaajuisella äänioskillaattorilla, ja kun taajuudet olivat samat, antoi laite räjäytyspulssin miinalle.
Vuonna 1929 radiolla voitiin ohjata myös erilaisia siviilikohteita, muun muassa Leningradista voitiin sytyttää Kremlissä  kattokruunujen valot. Vuonna 1932 Bekauri palkittiin keksinnöstään Punainen Tähti -kunniamerkillä. Pian Kaukasian armeijan yhteyteen muodostettiin maan ensimmäinen erikoispataljoona, joka oli varustettu radio-ohjausmiinoilla. Ryhmää johti J. V. Jatsebob, ja sodan aikana se siirrettiin eversti I. G. Starinovin alaisuuteen. 1930-luvun puolivälissä toimisto oli tieteellinen keskus, jolla oli oma laboratorio ja tehtaat sekä töissä korkeimman tason erikoisosaajia. Josif Stalin oletti, että se oli vastavallankumouksellinen organisaatio. Niinpä koko toimisto hajotettiin ja 40 tutkijaa ammuttiin. Radio-ohjattavien miinojen kehitys pysähtyi tähän, mutta jo valmistettuja miinoja käytettiin sodassa vuoden 1941 lopulla useissa kohteissa. Niiden virallinen tyyppimerkintä oli F-10.
Radiomiinojen kehityshistoria Neuvostoliitossa > Radiomiinojen historian tutkimusta Venäjällä

Neuvostoliiton aikana radiomiinoista esitetyt kertomukset perustuvat senaikaiseen sodan operatiivisen johdon muistinvaraiseen tietoon (muun muassa I. G. Starinov). Venäjän aikana radiomiinojen käyttöä on pyritty siellä tutkimaan uudelleen. Venäjän arkistoista ko. aineistoa ei ole löydetty, joten tutkimukset perustuvat pääosin Saksan ja Suomen armeijan arkistoihin. Näistä saatu tieto ei tue neuvostoaikaista historiankirjoitusta miinojen määrästä eikä niiden onnistuneista räjäytyksistä. Myöskään se tieto, etteivät saksalaiset olisi onnistuneet selvittämään venäläisten radiomiinojen toimintaperiaatetta, on nyt Venäjälläkin todettu paljolti propagandaksi. Esimerkiksi saksalaisten jo syyskuussa 1941 antamassa ohjeessa kerrotaan, miten radiomiinojen toiminta pystytään estämään.
Pyhä Silvia

Pyhän Silvian
Pyhä Silvia (n. 515- n. 592) oli paavi Gregorius Suuren äiti. Lisäksi häntä pidetään pyhimyksenä katolisessa kirkossa. Myös Silvian sukulaisista hänen poikansa ja hänen aviomiehensä kaksi sisarta on julistettu myöhemmin pyhimyksiksi.
Tiedot Silvian elämästä ovat vähäisiä ja osin ristiriitaisia. Osa lähteistä kertoo hänen kotipaikakseen Sisilian, osa Rooman. Hänen uskotaan kuolleen noin vuonna 592, eli noin kaksi vuotta sen jälkeen, kun hänen pojastaan oli tullut paavi.
Pyhimys (täsmennyssivu)

Pyhimys voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
pyhimys, katolisen kirkon pyhäksi julistama henkilö
Simon Templar alias Pyhimys, kuvitteellinen brittiläinen seikkailijahahmo
Pyhimys (The Saint), 1960-luvun tv-sarja, jossa Templaria esitti Roger Moore
Pyhimys (The Saint), vuonna 1997 valmistunut elokuva, jossa Templaria esitti Val Kilmer
Pyhimys, suomalainen rap-artisti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”The Saint”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ragundan piiri

| Ragundan piiri |
| --- | --- |
 Ragundan vanha kirkko
 fiRagundan piiri 
 63°06′29″N, 16°22′05″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Jämtland
Lääni:  Jämtlandin lääni
Kunta:  Ragundan kunta
Piirikoodi:  322029
Väestö
Väkiluku (2022):  2 558 
Ragundan piiri (ruots. Ragunda distrikt) sijaitsee Ragundan kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 2 558  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Ragundan kunnan piirit