stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ilona Korstin

Ilona Korstin
| Mitalit> Maa:   Venäjä.Naisten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Naisten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Naisten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Venäjä> Naisten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Ateena 2004 | Koripallo |  |
|  Pronssia | Peking 2008 | Koripallo |  |
Ilona Kaljuvna Korstin (ven. Илона Кальювна Корстин, s. 30. toukokuuta 1980 Leningrad, Venäjän SFNT) on venäläinen koripalloilija ja olympiamitalisti. Hän on voittanut urallaan kaksi olympiapronssimitalia, Ateenassa 2004 ja Pekingissä 2008.
Irreversiibeli

Irreversiibeli voi tarkoittaa
Termodynamiikassa prosessia, joka ei voi tapahtua päinvastaiseen suuntaan,
Inhibiittoria, joka sitoutuu entsyymiin tiukasti ja pitkäksi ajaksi.
Vastakohta kummassakin merkityksessä: Reversiibeli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Irreversiibeli”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Iberia (musiikkiteos)

Iberia on Isaac Albénizin säveltämä sarja kappaleita pianolle. Kappaleita on yhteensä kaksitoista ja ne julkaistiin neljässä kirjassa vuosina 1908–1909.
Kirja 1
Evocación
El Puerto
El Corpus en Sevilla
Kirja 2
Rondeña
Almería
Triana
Kirja 3
Al Albaicín
El polo
Lavapiés
Kirja 4
Málaga
Jerez
Eritaña
Algetin kansallispuisto

Maisemaa Algetin tekojärven ympärillä.
| --- | --- |
Sijainti:  Tetri tsqaron piirikunta Georgia
Pinta-ala:  6 822 ha
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  ალგეთის ეროვნული პარკი, Algetis erovnuli parki
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  2007
Hallinto:  Georgian ympäristö- ja luonnonvaraministeriö
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Algetin kansallispuisto (georg. ალგეთის ეროვნული პარკი, Algetis erovnuli parki) on luonnonsuojelualue Georgian kaakkoisosassa. Se sijaitsee Kvemo Kartlin hallintoalueella Tetritsqaron piirikunnassa noin 60 kilometriä maan pääkaupungista Tbilisistä lounaaseen.
Algetin kansallispuisto ulottuu Algeti-joen laakson yläosista itäisen Trialeti-vuorijonon metsäisille etelärinteille. Puiston korkein kohta on Kldekari, joka kohoaa 2 000 metrin korkeuteen. Neuvostohallinto perusti Algetin luonnonpuiston vuonna 1965 suojellakseen idänkuusen ja kaukasianpihdan esiintymisalueiden kaakkoisreunoja. Vuonna 2007 alueesta tehtiin kansallispuisto.
Kansallispuiston alue on 6 822 hehtaarin laajuinen. Siitä 6 044 hehtaaria on metsää, valtaosa havupuita, pyökkiä ja tammea. Puistossa on yhteensä 1 664 kasvilajia ja yli 80 lintulajia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Algetin kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Akeem Bloomfield

| Akeem Bloomfield |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. lokakuuta 1997 (ikä 27) Kingston, Jamaika
Yleisurheilija
Lempinimi:  Oz
Laji:  pikajuoksu
Ennätykset:  100 m: 10,42 (Kingston 2014) 200 m: 19,81 (Lontoo 2018) 400 m: 43,94 (Eugene 2018)
Uran alku:  2014
 Tietolaatikko päivitetty 12. heinäkuuta 2018 
| Mitalit> Maa:  Jamaika.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Jamaika.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Jamaika.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Maa:  Jamaika> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Doha 2019 | 4 × 400 metriä |  |
|  Hopeaa | Eugene 2022 | 4 × 400 metriä |  |
Akeem Bloomfield (s. 11. lokakuuta 1997 Kingston) on jamaikalainen pikajuoksija. Hän kilpailee 100, 200 ja 400 metrillä.
Bloomfield saavutti IAAF World Relays -kilpailuissa 2019 hopeaa 4 × 400 metrin viestissä. Saman vuoden Dohan MM-kilpailuissa hän juoksi avausosuuden Jamaikan hopeajoukkueessa pitkässä viestissä. Lisäksi hän oli 400 metrillä kahdeksas. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hän juoksi jälleen avausosuuden Jamaikan hopeajoukkueessa 4 × 400 metrin viestissä sekä karsiutui 200 metrin alkuerissä.
Bloomfieldin ennätys 100 metrillä on hänen kotikaupungissaan Kingstonissa maaliskuussa 2014 juostu 10,42. 200 metriä Bloomfield on juossut parhaimmillaan aikaan 19,81 heinäkuussa 2018 Lontoossa. 400 metrillä Bloomfieldin ennätys on Eugenessa kesäkuussa 2018 juostu 43,94. Hän juoksi saman natkan sisäratojen Jamaikan ennätyksen 44,86 College Stationissa maaliskuussa 2018..
Hämäläinen (Viipurin mlk)

Hämäläinen oli kylä entisessä Viipurin maalaiskunnassa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella Venäjällä. Hämäläisen kylä sijaitsi maalaiskunnan itäosassa Viipurin kaupungin kaakkoispuolella. Hämäläisen naapurikyliä olivat Yläsäiniö, Alasäiniö, Uskila, Tirhilä ja Korpela–Autio. Viipurin maalaiskunnan suurin taajama, Säiniö, sijaitsi osittain Hämäläisen kylän alueella.
Asutus ja elinkeinot

Hämäläisen kylän läpi kulki valtatie 15 Viipurista Rajajoelle. Vuonna 1937 kylässä oli 937 asukasta. Asutuksen ja palveluiden puolesta Hämäläinen liittyi läheisesti pääasiassa Yläsäiniön kylän alueella sijainneeseen Säiniön taajamaan, jonka eteläosa sijaitsi Hämäläisen alueella. Taajamamaisen asutuksen syntyyn kylän pohjoisosaan ja edelleen valtatie 15 varteen vaikutti Viipurin maalaiskunnan harjoittama asuntotonttien myynti alueella. Kylän eteläosat olivat kuitenkin puhdasta maaseutualuetta. Vuonna 1937 kylässä oli 450 ha metsää ja 186 ha peltoa. Suurin osa kylästä kuului Säiniön koulupiiriin. Aivan eteläisin osa kuului Aution koulupiiriin.
Historia

Talvisodan loppuvaiheessa neuvostojoukot etenivät Hämäläisen alueelle. Asukkaat oli evakuoitu jo sodan alussa muualle Suomeen. Moskovan rauhassa Viipurin maalaiskunta Hämäläinen mukaan lukien siirtyi Neuvostoliitolle. Jatkosodassa luovutetut alueet valloitettiin takaisin vuonna 1941 ja kyläläiset pääsivät palaamaan koteihinsa. Uusi evakuointi oli kuitenkin edessä kesällä 1944.
Algimantas Liubinskas

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Algimantas Liubinskas
Syntymäaika: 4. marraskuuta 1951 (ikä 72)
Syntymäpaikka: Kybartai, Liettuan SNT, Neuvostoliitto
Pituus: 183 cm
Seura
Seura: –
Tehtävä: Päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1973–1984 |  FK Žalgiris Vilnius |  |
Valmennusura
1983–1985 1988 1991–1995 1995–1997 1997–1998 1998 2002–2003 2003–2008 2010 2011:  FK Žalgiris Vilnius  Abahani Limited  Liettuan maajoukkue  FK Kareda Kaunas  FK Panerys Vilnius  Jagiellonia Białystok  Liettuan U21-maajoukkue  Liettuan maajoukkue  FK Lviv  FK Kaisar
Algimantas Liubinskas (s. 4. marraskuuta 1951 Kybartai, Liettuan SNTL, Neuvostoliitto) on liettualainen poliitikko, jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja.
Ura

Liubinskas edusti peliurallaan FK Žalgirista vuosina 1973–1984 pelaten seuran paidassa kaikkiaan 62 ottelua. Huhtikuussa 1983 hänestä tuli nuorin päävalmentaja Neuvostoliiton pääsarjassa, kun Žalgiris palkkasi 31-vuotiaan Liubinskasin päävalmentajakseen. Hän valmensi seuraa huhtikuuhun 1985 saakka.
Liettuan itsenäistyttyä 1992 Liubinskasista tuli Liettuan jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja. Liubinskasin johdolla Liettua voitti MM1994-karsinnoissa Latvian, Slovenian ja Ukrainan ollen lopulta karsintalohkon 5:s ja jättäen taakseen naapurimaa-Latvian. Liubinskas sai potkut tehtävistään karsintojen jälkeen 1995 riitauduttuaan maansa palloliiton kanssa.
Maajoukkuepestinsä jälkeen Liubinskas jatkoi uraansa Kareda Šiaulian päävalmentajana ja johdatti seuran Liettuan mestariksi kaudella 1996–1997. Sittemmin Liubinskas on valmentanut liettualaisseuroja FK Panerysta ja FK Ekranasta sekä puolalaista Jagiellonia Białystokia vailla suurempaa menestystä.
Vuonna 2002 Liubinskas nimettiin Liettuan alle 21-vuotiaiden maajoukkueen peräsimeen. Seuraavana vuonna hän palasi Liettuan A-maajoukkueen peräsimeen. EM2004-karsinnoissa Liubinskas luotsasi Liettuan lopulta karsintalohkon neljänneksi. Kisapaikka jäi kahdeksan ja jatkokarsintapaikka neljän pisteen päähän. Liettua ei ole onnistunut selviytymään arvokisoihin myöskään MM2006- eikä EM2008-karsinnoissa. Liubinskas jätti tehtävänsä elokuussa 2008 keskittyäkseen parlamenttivaalikampanjaansa.
Joulukuussa 2009 Liubinskas palasi valmennustehtäviin Ukrainan ykkösdivisioonassa pelaavan FK Lvivin päävalmentajana. Hän sai kuitenkin potkut jo huhtikuussa 2010.
Tammikuussa 2011 Liubinskas siirtyi kazakstanilaisen FK Kaisarin päävalmentajaksi. Joukkueen jäätyä kaudella 2011 liigassa kahdeksanneksi Liubinskas jätti tehtävänsä tammikuussa 2012.
Hortensiat

| Hortensiat |
| --- | --- |
 Jalohortensia (Hydrangea macrophylla)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Cornales
Heimo::  Hortensiakasvit Hydrangeaceae
Suku::  Hortensiat Hydrangea  L.
Katso myös
   Hortensiat Wikispeciesissä   Hortensiat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hortensiat (Hydrangea) on Itä-Aasiassa ja Amerikassa luonnonvaraisena kasvava kukkakasvisuku, jossa on 70–75 lajia, joihin kuuluu köynnöksiä ja pieniä pensaita. Niitä kasvatetaan koristekasveina suurten kukintojensa takia. Suurin osa lajeista kasvaa luonnonvaraisina Kiinassa ja Japanissa.
Hortensian kukat ovat yleensä valkoisia, punaisia tai sinertäviä. Joidenkin lajien kukkien väri riippuu maaperän happamuudesta tai alumiinipitoisuudesta.
Hortensiat ovat suosittuja kasveja muun muassa kuvioistutuksissa.
Lajeja ja lajikkeita

Hydrangea anomala – huntuhortensia
Hydrangea anomala subsp. petiolaris – köynnöshortensia
Hydrangea arborescens – pallohortensia
Hydrangea aspera
Hydrangea bretschneideri
Hydrangea candida
Hydrangea caudatifolia
Hydrangea chinensis
Hydrangea chungii
Hydrangea cinerea
Hydrangea coacta
Hydrangea coenobialis
Hydrangea davidii
Hydrangea dumicola
Hydrangea gracilis
Hydrangea heteromalla – kiinanhortensia
Hydrangea heteromalla 'Bretschneideri' – kesähortensia
Hydrangea hirta – nokkoshortensia
Hydrangea hydrangeoides (aiemmin Schizophragma hydrangeoides) – herttahortensia
Hydrangea hypoglauca
Hydrangea integrifolia
Hydrangea involucrata – kehtohortensia
Hydrangea kawakamii
Hydrangea kwangsiensis
Hydrangea kwangtungensis
Hydrangea lingii
Hydrangea linkweiensis
Hydrangea longifolia
Hydrangea longipes
Hydrangea macrocarpa
Hydrangea macrophylla – jalohortensia
Hydrangea Macrophylla-ryhmä – jalohortensia
Hydrangea mangshanensis
Hydrangea paniculata – japaninhortensia
Hydrangea paniculata 'Grandiflora' – syyshortensia
Hydrangea paniculata 'Mustila' – mustilanhortensia
Hydrangea paniculata 'Praecox' – kuutamohortensia
Hydrangea petiolaris
Hydrangea quercifolia – tammihortensia
Hydrangea radiata – lumihortensia
Hydrangea robusta – purppurahortensia
Hydrangea sargentiana
Hydrangea scandens
Hydrangea serrata – safiirihortensia
Hydrangea serratifolia
Hydrangea stenophylla
Hydrangea strigosa
Hydrangea stylosa
Hydrangea sungpanensis
Hydrangea xanthoneura
Hydrangea zhewanensis
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Hortensiat – Hydrangea
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Hydrangea
ITIS: Hydrangea (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Hydrangea (englanniksi)
Flora of China: Hydrangea (englanniksi)
Ah ahtaita aikoja

| ”Ah, ahtaita aikoja” Viikate |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Marraskuun lauluja I
 Julkaistu: 8. marraskuuta 2006
 Kesto: 08.02
 Levy-yhtiö: Ranka Recordings
Viikatteen muut singlet
| ”Maria Magdalena” 2005 | ”Ah, ahtaita aikoja” 2006 | ”Ei enkeleitä” 2007 |
Ah, ahtaita aikoja on Viikatteen ensimmäinen single albumilta Marraskuun lauluja I.
Kappaleet

Ah, ahtaita aikoja – 3.59
Sarkajako-twist – 4.01
Geriatria

Isoäiti viettää 78-vuotispäiväänsä.
Geriatria tai kliininen gerontologia (kreik. gēras, vanhuus tai pitkä ikä) on iäkkäiden ihmisten hoitoon erikoistunutta lääketiedettä. Geriatria keskittyy vanhusten sairauksien ehkäisyyn, diagnostiikkaan ja hoitoon ja vanhusten terveyden, toimintakyvyn, elämänlaadun ja itsenäisyyden parantamiseen.
Geriatrisessa työssä lääkäriltä vaaditaan hyvää yhteistyökykyä vanhusten kanssa. Väestön ikärakenteen vanhenemisen vuoksi geriatrien ja geriatrisen tiedon ja taidon tarve lisääntyy ja myös geriatriaan erikoistumattomat terveydenhuollon ammattilaiset kohtaavat yhä enemmän iäkkäitä potilaita.
Ongelmat > Väestön ikääntyminen

Suomen väestö on yksi Euroopan nopeimmin vanhenevista. Yli 65-vuotiaiden määrän on ennustettu olevan vuonna 2035 noin 1,5 miljoonaa.
Ongelmat > Vanhenemismuutokset

Vanhenemismuutoksella tarkoitetaan tavallisesti mahdollisimman terveillä esiintyviä ikään liittyviä muutoksia tai mahdollisimman terveiden vanhojen ja nuorten ihmisten välisiä eroja. Näiden ns. primaaristen vanhenemismuutosten erottaminen ympäristötekijöiden, sairauksien ja toiminnanvajauksien vaikutuksista on kuitenkin usein epätäsmällistä. Rajanveto vanhenemismuutoksen ja sairauden välillä on kuitenkin ollut hyödyllistä geriatrisessa kliinisessä työssä, missä vanhenemismuutosten ylidiagnostiikkaa ja ylihoitoa tulee välttää aktiivisesti. Toisaalta luonnollisesti tulee myös välttää sairauden alihoitoa, joka voi seurata siitä, että terveysongelmaa selitetään virheellisesti hoitoon reagoimattomien primaaristen vanhenemismuutosten aiheuttamiksi, vaikka ongelmaan olisikin ratkaisukeinoja.
Vanhenemismuutokset ovat tyypillisesti esiintyvyydeltään universaaleja, kulultaan hitaasti eteneviä ja palautumattomia, syiltään sisäsyntyisiä ja vaikutuksiltaan haavoittuvuutta ja toiminnanvajautta lisääviä. Mitä enemmän muutos siis on tämänkaltainen, sitä enemmän kyse on primaarista vanhenemismuutoksesta, ja päinvastoin.
Ongelmat > Oireet ja sairaudet

Vanhuksille tyypillisiin päivystyksellisiin ongelmiin kuuluvat muun muassa seuraavat:
Pärjäämättömyys, sekavuus, pyörtyminen, kaatuminen tai lattialta makaamasta löytyminen.
Äkillinen hengenahdistus.
Verisuonitukosten aiheuttamat taudit, kuten sydäninfarktit, aivoverenkiertohäiriöt ja keuhkoembolia.
Infektiot, kuten keuhkokuume, pyelonefriitti ja ruusu.
Murtumat, kuten lonkkamurtuma.
Dementoivat sairaudet
Syövät
Gerastenia
Geriatrisiin oireyhtymiin lasketaan muun muassa kaatuilu, unettomuus, virheravitsemus, delirium, dementia, depressio, virtsainkontinenssi ja gerastenia. Toimintakyvyn heikennettyä ajankohtaiseksi tulevat muun muassa oikeudellisen toimintakyvyn ja ajokyvyn arviointi. Myös kaltoinkohtelun, yksinäisyyden, monilääkityksen ja hoitohaittojen (iatrogeneesi) riskit kasvavat.
Kuolevilla vanhuspotilailla esiintyy usein kipua, ummetusta, pahoinvointia, suun kuivuutta ja tulehduksia, kuihtumista, hengenahdistusta ja hengitysteiden limaisuutta.
Menetelmät > Vanhuspalvelut

Vanhuspalvelujärjestelmää ohjaavat Suomessa monet lait ja suositukset, kuten vanhuspalvelulaki (28.12.2012/980). Vanhuspalvelujen rahoittamiseen, tuottamiseen ja valvontaan osallistuvat Suomessa valtio, kuntayhtymät, kunnat, terveydenhuolto, sosiaalitoimi, Kansaneläkelaitos, Terveyden ja hyvinnoinnin laitos, vakuutusyhtiöt, yritykset, järjestöt, yhdistykset, vapaaehtoiset ja omaiset.
Vanhuspalvelujen muotoihin kuuluvat muun muassa seuraavat:
Taloudellinen tuki, kuten omaishoidon tuki, asumistuki, eläke ja veteraanietuudet.
Vastaanottopalvelut (sosiaalitoimet ja terveyskeskukset)
Kotipalvelut, kuten kotisairaanhoito, kotihoito ja erilaiset tukipalvelut (ateria, siivous, ym.).
Välimuotoiset palvelut, kuten palveluasuminen, tehostettu palveluasuminen, pienkodit, ryhmäkodit, päiväpalvelut, osavuorokautiset palvelut, lyhytaikaishoito ja jaksottaishoito.
Pitkäaikaishoito, kuten vanhainkodit, laitoshoito ja potilasryhmäkohtaiset pitkäaikaisosastot.
Vaativat terveydenhuoltopalvelut, kuten terveyskeskussairaalan pitkäaikais-, tutkimus- ja akuuttiosastot sekä alue-, keskus- ja yliopistosairaalapalvelut.
Vanhuksen palvelutarpeen arvioinnissa ja kuntoutumissuunnitelman luomisessa käytetään kokonaisvaltaisen, moniammattillisen ja potilaskeskeisen geriatrisen arvioinnin menetelmiä. Lääkärin tehtäviin osana moniammatillista vanhuspalvelua kuuluvat muun muassa diagnostiikasta, lääkehoidosta, hoidonrajauksista (esim. paineluelvytyskielto ja palliatiivinen hoito), hoidon jatkuvuudesta ja hoitotiimin yhteistyöstä huolehtiminen.
Menetelmät > Geriatrinen ennaltaehkäisy

Ennaltaehkäisyn tavoitteet on perinteisesti jaettu primordiaalipreventioon (tila ei kehity), primaaripreventioon (tila kehittyy myöhemmin), sekundaaripreventioon (lievä tila ei kehity vaikeaan tilaan) ja tertiaaripreventioon (vaikea tila kehittyy lievään tilaan aikaisemmin tai tila ei palaudu). Käsitteiden käytössä on paljon vaihtelua, mutta oleellista on ottaa lähestymistapa, jossa ehkäistään proaktiivisesti taudin seuraavaa vaihetta, eikä vain reaktiivisesti hoideta ilmaantuvia ongelmia. Kun puhutaan ennaltaehkäisystä, tarkoitetaan usein alkuvaiheen primordiaali- ja primaaripreventiota, mutta käsitettä on yleistetty kaikkiin taudinkulun vaiheisiin.
Vanhusten toimintakyvyn lievät häiriöt vaikeutuvat nopeasti, joten monet ennaltaehkäisevät toimenpiteet ovat vaikuttavampia tässä ryhmässä. Tehokkaimmat ennaltaehkäisevät ohjelmat ovat olleet yleensä tarkemmin kohdennettuja, intensiivisempiä ja tiiviimpää seurantaa käyttäviä. Lisäksi sairaalassa ja ryhmätyöllä toteutetut ohjelmat ovat olleet tehokkaampia.
Seulonta on yksi varhaisen vaiheen menetelmä, jossa taudin kulkuun pyritään vaikuttamaan tunnistamalla se ja vaikuttamalla siihen optimaalisen lievässä vaiheessa ennen muita menetelmiä. Muun muassa ennaltaehkäiseviä kliinisiä terveystarkastuksia on suositeltu tehtäväksi yli 65-vuotiaille vuoden välein. Tarkastuksen sisältö olisi parasta olla yksilöllinen, mutta yli 75-vuotiaille on suositeltu esimerkiksi kuulon mittausta kuiskaustestillä, näön mittausta lukutestillä, jalkojen suonikohjujen, säärihaavojen ja muun tilan tutkimista tarkastelemalla (inspektio), painon ja pituuden mittausta vaa'alla ja mittanauhalla, ravitsemuksen mittaamista MNA-testillä (engl. mini nutritional assessment), verenpaineen mittaamista mansetilla, veren hemoglobiinin, glukoosin, tyroksiinin ja TSH:n kliinis-kemiallista mittaamista sekä ennakoivaa tarvekartoitusta kotikäynnillä. Rintasyövän seulontaa mammografian avulla on suositeltu käytettävän noin 85. ikävuoteen asti tai kun odotettavissa oleva elinikä on yli 5 vuotta. Paksusuolen syövän seulontaa on suositeltu myös korkeintaan 85-vuotiaille. Kohdunkaulan syövän Papa-seulonta on taas lopetettu noin 65-69 vuoden iässä.
Elintapamuutoksiin perustuva ennaltaehkäisy noudattaa pääasiassa nuoremmillekin soveltuvia toimenpiteitä, mutta joitakin erityispiirteitä on. Vanhuksilla tulee ensisijaisesti välttää ali- ja virheravitsemusta, sillä lievä ylipaino (BMI 25-30) näyttää olevan ennemminkin yhteydessä matalampaan kuoleman riskiin. Verenpaineen tavoitetasona on pidetty alle 150 mmHg systolista painetta kohtuullisen hyväkuntoisilla vanhuksilla, mutta tähän ei yleensä päästä lääkkeettömillä menetelmillä. Gerasteniaa, lihaskatoa ja luukatoa ehkäistään riittävällä proteiininsaannilla ravitsemuksessa sekä liikunnalla.
Pneumokokkirokotetta on suositeltu yli 65-vuotiaille ja vanhusten influenssarokottamiseen suhtaudutaan positiivisesti, vaikka varsinainen suositus koskeekin vain ns. riskiryhmiä.
Menetelmät > Geriatrinen kuntoutus

Kuntoutuksen tavoitteena on edistää vanhuksen toimintakykyä eli jokapäiväisestä elämästä selviytymistä. Vaikuttava kuntoutus on riittävän varhain aloitettua, oikein ajoitettua ja pitkäjänteistä, tavoitteellista ja suunnitelmallista, moniammatillista, potilas- ja voimavaralähtöistä, sekä kokonaisvaltaista.
Geriatrisen kuntoutuksen menetelmiä voidaan käyttää kaikessa vanhusten terveydenhuollossa. Esimerkiksi kuntouttavassa vanhuksen sairaalahoidossa ei keskitytä vain akuutin sairauden hoitoon vaan toimintakyvyn edistämiseksi esimerkiksi vältetään tarpeetonta hoitojakson pitkittämistä, arvioidaan lääkelistoja kriittisesti, vältetään tarpeetonta itsenäisen toiminnan, liikkumisen, ravinnonsaannin ja nesteensaannin rajoittamista, sekä pidetään huolta tehokkaasta jatkokuntoutuksesta. Sairaalan kuntouttavassa hoitotyössä ollaan esimerkiksi itsenäiseen toimintaan kannustavia eikä käytetä sitomista.
Geriatrisen kuntoutuksen käyttöaiheisiin kuuluvat muun muassa akuutti sairaus monisairaalla ja hauraalla potilaalla, lonkkamurtuma, aivohalvaus, tuki- ja liikuntaelinsairaus, sydänsairaus, keuhkosairaus, Parkinsonin tauti ja alaraaja-amputaatio.
Kuntoutustoimenpiteisiin kuuluvat muun muassa seuraavat:
Geriatrinen kokonaisvaltainen arviointi
Kuntoutuskokous
Kohtaaminen, kuuntelu ja rohkaiseminen
Elämänhallinnan ja aktiivisen toimijuuden tukeminen
Neuvonta ja ohjaus
Sopeutumisvalmennus
Omaehtoinen harjoittelu
Lääkehoito
Kirurgia
Fysioterapia
Toimintaterapia
Ravitsemusterapia
Psykoterapia
Neuropsykologinen kuntoutus
Kuntouttava hoitotyö
Ryhmäkuntoutus
Apuvälinepalvelut
Asunnon muutostyöt
Kotihoito
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Terveys-EU-portaali - Ikääntyneet
Formula 1 -kausi 1987

Formula 1 -kausi 1987 oli 38. Formula 1 -kausi. Se alkoi 12. huhtikuuta Brasiliassa ja päättyi Australiassa 15. marraskuuta 1987 16. osakilpailun jälkeen. Kuljettajien mestaruuden voitti kolmatta ja viimeistä kertaa urallaan brasilialainen Nelson Piquet. Valmistajien mestaruuden voitti Williams.
Kilpailukalenteri

| Nro | Kilpailu | Päivämäärä | Rata | Voittaja | Talli | Raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Brasilian Grand Prix | 12. huhtikuuta | Jacarepaguá |  Alain Prost | McLaren-TAG | Raportti |
| 2 |  San Marinon Grand Prix | 3. toukokuuta | Imola |  Nigel Mansell | Williams-Honda | Raportti |
| 3 |  Belgian Grand Prix | 17. toukokuuta | Spa-Francorchamps |  Alain Prost | McLaren-TAG | Raportti |
| 4 |  Monacon Grand Prix | 31. toukokuuta | Monaco |  Ayrton Senna | Lotus-Honda | Raportti |
| 5 |  Yhdysvaltain Grand Prix | 21. kesäkuuta | Detroit |  Ayrton Senna | Lotus-Honda | Raportti |
| 6 |  Ranskan Grand Prix | 5. heinäkuuta | Paul Ricard |  Nigel Mansell | Williams-Honda | Raportti |
| 7 |  Britannian Grand Prix | 12. heinäkuuta | Silverstone |  Nigel Mansell | Williams-Honda | Raportti |
| 8 |  Saksan Grand Prix | 26. heinäkuuta | Hockenheimring |  Nelson Piquet | Williams-Honda | Raportti |
| 9 |  Unkarin Grand Prix | 9. elokuuta | Hungaroring |  Nelson Piquet | Williams-Honda | Raportti |
| 10 |  Itävallan Grand Prix | 16. elokuuta | Österreichring |  Nigel Mansell | Williams-Honda | Raportti |
| 11 |  Italian Grand Prix | 31. elokuuta | Monza |  Nelson Piquet | Williams-Honda | Raportti |
| 12 |  Portugalin Grand Prix | 20. syyskuuta | Estoril |  Alain Prost | McLaren-TAG | Raportti |
| 13 |  Espanjan Grand Prix | 27. syyskuuta | Jerez |  Nigel Mansell | Williams-Honda | Raportti |
| 14 |  Meksikon Grand Prix | 18. lokakuuta | Hermanos Rodríguez |  Nigel Mansell | Williams-Honda | Raportti |
| 15 |  Japanin Grand Prix | 1. marraskuuta | Suzuka |  Gerhard Berger | Ferrari | Raportti |
| 16 |  Australian Grand Prix | 15. marraskuuta | Adelaide |  Gerhard Berger | Ferrari | Raportti |
MM-pisteet > Valmistajat

| Sija | Valmistaja | Runko | Moottori | Renkaat | Pisteet | Voitot | Palkintosijat | Paalupaikat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Williams-Honda | FW11B | Honda RA167E | G | 137 | 9 | 18 | 12 |
| 2 |  McLaren-TAG | MP4/3 | TAG Porsche P01 | G | 76 | 3 | 12 |  |
| 3 |  Lotus-Honda | 99T | Honda RA166E | G | 64 | 2 | 8 | 1 |
| 4 |  Ferrari | F1-87 | Ferrari 033D | G | 53 | 2 | 6 | 3 |
| 5 |  Benetton-Ford | B187 | Ford GBA | G | 28 |  | 2 |  |
| 6 |  Tyrrell-Ford | DG016 | Ford Cosworth DFZ | G | 11 |  |  |  |
| 7 |  Arrows-Megatron | A10 | (BMW) Megatron M12/13 | G | 11 |  |  |  |
| 8 |  Brabham-BMW | BT56 | BMW M12/13 | G | 10 |  | 2 |  |
| 9 |  Lola-Ford | LC87 | Ford Cosworth DFZ | G | 3 (5)* |  |  |  |
| 10 |  Zakspeed | 861B 871 | Zakspeed 1500/4 | G | 2 |  |  |  |
| 11 |  AGS-Ford | JH22 | Ford Cosworth DFZ | G | 1 |  |  |  |
| 12 |  Ligier-Alfa Romeo   Ligier-Megatron | JS29B JS29C | Alfa Romeo 415T (BMW) Megatron M12/13 | G | 1 |  |  |  |
| 13 |  March-Ford | 87P 871 | Ford Cosworth DFZ | G | 1 |  |  |  |
| 14 |  Osella-Alfa Romeo | FA1I FA1G | Alfa Romeo 890T | G |  |  |  |  |
| 15 |  Minardi-Motori Moderni | M187 | Motori Moderni Tipo 615-90 | G |  |  |  |  |
| 16 |  Coloni-Ford | FC187 | Ford Cosworth DFZ | G |  |  |  |  |