stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
AC Oulu
Tilastot > Sarjasijoitukset

| Kausi | Sarja | Sija | O | V | T | H | TM–PM | P | Suomen Cup |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | Ykkönen | 8. | 26 | 9 | 8 | 9 | 37–37 | 35 | 5. kierros (32) |
| 2004 | Ykkönen | 5. | 26 | 10 | 9 | 7 | 39–33 | 39 | Ei osallistunut |
| 2005 | Ykkönen | 10. | 26 | 8 | 7 | 11 | 32–33 | 31 | Ei osallistunut |
| 2006 | Ykkönen | 2. | 26 | 15 | 7 | 4 | 53–25 | 52 | Ei osallistunut |
| 2007 | Veikkausliiga | 14. | 26 | 5 | 7 | 14 | 28–49 | 22 | Puolivälierät (8) |
| 2008 | Ykkönen | 4. | 26 | 10 | 11 | 5 | 40–26 | 41 | 5. kierros (60) |
| 2009 | Ykkönen | 1. | 26 | 16 | 5 | 5 | 57–24 | 53 | Ei osallistunut |
| 2010 | Veikkausliiga | 11. | 26 | 8 | 6 | 12 | 31–44 | 30 | 4. kierros (60) |
| 2011 | Ykkönen | 3. | 24 | 14 | 6 | 4 | 51–22 | 48 | 6. kierros (28) |
| 2012 | Ykkönen | 6. | 27 | 9 | 10 | 8 | 38–35 | 37 | 6. kierros (28) |
| 2013 | Ykkönen | 5. | 27 | 11 | 7 | 9 | 36–38 | 40 | 3. kierros (84) |
| 2014 | Ykkönen | 4. | 27 | 13 | 8 | 6 | 46–32 | 47 | 4. kierros (48) |
| 2015 | Ykkönen | 5. | 27 | 12 | 8 | 7 | 31–28 | 44 | Puolivälierät (8) |
| 2016 | Ykkönen | 4. | 27 | 12 | 7 | 8 | 50–31 | 43 | 4. kierros (58) |
| 2017 | Ykkönen | 4. | 27 | 12 | 6 | 9 | 40–40 | 42 | Lohkovaihe (30) |
| 2018 | Ykkönen | 4. | 27 | 13 | 5 | 9 | 41–30 | 44 | Puolivälieräkarsinnat (11) |
| 2019 | Ykkönen | 7. | 27 | 7 | 8 | 12 | 34–30 | 29 | Neljännesvälierät (16) |
| 2020 | Ykkönen | 1. | 22 | 15 | 5 | 2 | 38–16 | 50 | Neljännesvälierät (16) |
| 2021 | Veikkausliiga | 11. | 27 | 6 | 5 | 16 | 21–44 | 23 | Lohkovaihe (24) |
| 2022 | Veikkausliiga | 7. | 27 | 11 | 6 | 10 | 46–43 | 39 | Neljännesvälierät (16) |
| 2023 | Veikkausliiga | 7. | 27 | 11 | 5 | 11 | 41–45 | 38 | Välierät (4) |
| 2024 | Veikkausliiga | 9. | 27 | 7 | 7 | 13 | 32–40 | 28 | Puolivälierät (8) |
Suomen Cup: suluissa kierroksella mukana olleiden joukkueiden määrä.
Tilastot > Parhaat maalintekijät

| Kausi | Pelaaja | M | Sarja |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 |  Jeferson Pires | 12 | Ykkönen |
| 2004 |  Jeferson Pires | 10 | Ykkönen |
| 2005 |  Jeferson Pires | 5 | Ykkönen |
| 2005 |  Jukka Puurunen | 5 | Ykkönen |
| 2005 |  Rafinha | 5 | Ykkönen |
| 2006 |  Dragan Pejic | 15 | Ykkönen |
| 2007 |  Janne Hietanen | 5 | Veikkausliiga |
| 2008 |  Donewell Yobe | 8 | Ykkönen |
| 2009 |  Donewell Yobe | 14 | Ykkönen |
| 2010 |  Frank Jonke | 8 | Veikkausliiga |
| 2011 |  Randy Edwini-Bonsu | 16 | Ykkönen |
| 2012 |  Joonas Sohlo | 9 | Ykkönen |
| 2013 |  Joonas Sohlo | 7 | Ykkönen |
| 2014 |  Dritan Stafsula | 11 | Ykkönen |
| 2015 |  Kemo Darboe | 6 | Ykkönen |
| 2016 |  Aristote Mboma | 18 | Ykkönen |
| 2017 |  Saša Jovović | 8 | Ykkönen |
| 2017 |  Alvarado Morín | 8 | Ykkönen |
| 2018 |  Alvarado Morín | 17 | Ykkönen |
| 2019 |  Juho Mäkelä | 11 | Ykkönen |
| 2020 |  Aapo Heikkilä | 9 | Ykkönen |
| 2021 |  Dennis Salanovic | 4 | Veikkausliiga |
| 2021 |  Lucky Opara | 4 | Veikkausliiga |
| 2022 |  Michael López | 10 | Veikkausliiga |
| 2023 |  Ashley Coffey | 12 | Veikkausliiga |
Tilastot > Yleisömäärät

| Kausi | Ottelut | Yhteensä | Muutos | Keskiarvo | Suurin | Sarja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 13 | 10 011 | – | 770 | 1 483 | Ykkönen |
| 2004 | 13 | 7 948 | –20,6 % | 611 | 1 244 | Ykkönen |
| 2005 | 13 | 7 419 | –6,7 % | 571 | 1 088 | Ykkönen |
| 2006 | 13 | 16 473 | +122,0 % | 1 267 | 4 717 | Ykkönen |
| 2007 | 13 | 35 428 | +115,1 % | 2 725 | 4 036 | Veikkausliiga |
| 2008 | 13 | 18 640 | –47,4 % | 1 434 | 2 633 | Ykkönen |
| 2009 | 13 | 21 234 | +13,9 % | 1 633 | 2 767 | Ykkönen |
| 2010 | 13 | 25 893 | +21,9 % | 1 992 | 3 625 | Veikkausliiga |
| 2011 | 12 | 24 035 | –7,2 % | 2 003 | 4 118 | Ykkönen |
| 2012 | 14 | 18 898 | –21,4 % | 1 350 | 3 622 | Ykkönen |
| 2013 | 13 | 15 257 | –19,3 % | 1 174 | 4 120 | Ykkönen |
| 2014 | 14 | 12 724 | –16,6 % | 909 | 1 877 | Ykkönen |
| 2015 | 14 | 15 464 | +21,5 % | 1 105 | 2 013 | Ykkönen |
| 2016 | 14 | 19 290 | +24,7 % | 1 378 | 2 821 | Ykkönen |
| 2017 | 14 | 12 666 | –34,3 % | 905 | 1 602 | Ykkönen |
| 2018 | 14 | 16 509 | +30,3 % | 1 179 | 1 546 | Ykkönen |
| 2019 | 14 | 13 236 | –19,8 % | 945 | 1 335 | Ykkönen |
| 2020 | 11 | 14 620 | +10,5 % | 1 329 | 2 500 | Ykkönen |
↑  Huom! AC Oulu pelasi kaudella 2017 yhteensä 16 kotiottelua, koska kaksi ottelua uusittiin. Tilastoissa on vain voimaan jääneiden uusintaotteluiden yleisömäärät. Pommiuhan vuoksi keskeytyneen ottelun (OPS) yleisömäärä oli 3 611 – uusinnan 1 440, ja tuomarivirheen vuoksi hylätyn ottelun (EIF) yleisömäärä oli 851 – uusinnan 447. Alkuperäisillä yleisömäärillä AC Oulun kokonaisyleisömäärä kaudella 2017 olisi ollut 15 241 (–21,0 %), yleisökeskiarvo 1 089 ja suurin yleisömäärä 3 611.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
AC Oulun virallinen sivusto
AC Oulun Kannattajien sivusto
AC Oulun Kannattajien tilastot-sivusto
| n k Veikkausliiga |
| --- | --- |
 Hallitseva mestari: KuPS
Joukkueet (2025):  AC Oulu  FC Haka  FC Inter  FF Jaro  Gnistan  HJK  IFK Mariehamn  Ilves  KTP  KuPS  SJK  VPS 
| n k Oulun urheilu |
| --- | --- |
Urheilupaikat:  Castrenin kenttä  Heinäpään jalkapallohalli  Heinäpään urheilukeskus  Iinatin moottoriurheilukeskus  Kisakangas  Linnanmaan jäähalli  Linnanmaan liikuntahalli  Lintulan urheilukeskus  Ouluhalli  Oulun jäähalli  Oulun uimahalli  Oulun urheilutalo  Äimäraution ravirata  Raatin liikuntakeskus  Raatin stadion  Raksilan pesäpallostadion  Sankivaaran golfkenttä  Virpiniemi 
Urheiluseurat:  AC Oulu  Haukiputaan Pallo  IFK Uleåborg  Jalkapalloseura Hercules  Jalkapalloseura Iltatähti  K&C  Kellon Työväen Urheilijat  Kiekko-Oulu  Kiimingin Kiekko-Pojat  KISE  Kuivasjärven Aura  Laivakankaan Futis Klubi  Laser HT  Lentopalloseura Etta  Lintulammen Palloseura  FC NETS  Merikoski SBT  Northern Lights  Oulun Floorball Club  Oulun Harrastefutis  Oulun Hiihtoseura  Oulun Jalkapalloklubi  Oulun Jousimiehet  Oulun Judokerho  Oulun kendoseura Hokufuu  Oulun Kärpät  Oulun Lippo  Oulun Luistelukerho  Oulun Luistinseura Jalkapallo  Salibandy  Oulun Merenkävijät  Oulun Naisfutis  Oulun NMKY  FC Oulun Pallo  Oulun Palloseura Jalkapallo  Jääpallo  Oulun Purjehdusseura  Oulun Pyrintö  Oulun Rotuaarin Pallo  Oulun Tarmo  Oulun Työväen Palloilijat  Oulun Työväen Pursiseura  Oulun Uinti  Oulujoen Kiekko  Oulunsalon Pallo  Oulunsalon Vasama  Pateniemen Vesa  ProSki Oulu  RB-Oulu  SK Pohjantähti  SS Rankat Ankat  Sun Volley Oulu  Taekwon-Do Akatemia  Telemark Team  Team FC Uleåborg  Tervarit  Villan Pojat  Yli-Iin Naseva  Ylikiimingin Nuijamiehet 
Urheilutapahtumat:  Oulu Ocean Race  Oulun Tervahiihto 
AC Oulu–KuPS 10.6.2004.
AC Oulu–MyPa 27.5.2007.
AC Oulu–FC Hämeenlinna 11.10.2009.
AC Oulu–FC Viikingit 18.6.2011.
OPS–AC Oulu 31.5.2013.
AC Oulu–TPS 29.8.2015.
AC Oulu–OPS 19.7.2017.
AC Oulu–KTP 21.5.2018.
Raatin stadion 17.6.2011.
Heinäpään jalkapallohalli 4.2.2016.
Koptos

| Koptos> Κοπτός𓎤𓃀𓏏𓏭𓇾𓇾𓏏𓏰𓈇𓏤𓏥𓊖 |
| --- | --- |
 Faarao Nektanebo II:n patsaan jalusta Koptoksesta. Louvre.
Sijainti
 Koptos
Koordinaatit:  25°59′47″N, 32°48′58″E
Valtio:  Egypti
Paikkakunta:  Qifty, Qina
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  muinaisen Egyptin dynastiat Ptolemaiosten valtakunta Rooman valtakunta Bysantin valtakunta
Alue:  Koptites, Thebais, Egypti
Aiheesta muualla
  Koptos Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koptos (m.kreik. Κοπτός, myös Koptis, Κοπτίς; lat. Coptus, Coptos) eli Gebtu (egypt. 𓎤𓃀𓏏𓏭𓇾𓇾𓏏𓏰𓈇𓏤𓏥𓊖, Gbtw, kopt. Ⲕⲉⲃⲧⲱ), myöhemmin Iustinianopolis (m.kreik. Ἰουστινιανόπολις, Iūstinianopolis/Ioustinianopolis, myös Ἰουστινιανούπολις, Iūstinianūpolis/Ioustinianoupolis, lat. Justinianopolis), oli antiikin aikainen kaupunki Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa ja kuului Koptiteen nomokseen, jonka pääkaupunki se oli.
Maantiede

Koptoksen kaupunki sijaitsi Niilin itäpuolella alle kahden kilometrin päässä joesta. Nykyisin kaupungin paikalla oleva asutus tunnetaan nimellä Qift (Kouft, Keft). Koptoksen kaakkoispuolelta avautui laakso, joka johti aavikolle ja edelleen Punaisenmeren rannalla olleiden Bereniken ja Myos Hormoksen satamakaupunkien suuntaan. Koptoksen ja mainittujen kaupunkien välillä kulki merkittävät kauppatiet, joiden varrella oli karavaaniasemia.
Historia

Koptos oli olemassa jo vanhan valtakunnan ajalla noin 2686–2181 eaa., jolta lähtien se toimi oman nomoksensa keskuksena. Kaupunki kukoisti hellenistisellä kaudella sen jälkeen, kun Ptolemaios II oli perustanut Bereniken kaupungin vuonna 266 eaa. Koptos vaurastui kaupankäynnin ansiosta, sillä sen kautta kulkivat nyt kauppareitit toisaalta Arabian ja Intian ja toisaalta Libyan suuntaan. Kaupunki oli myös Niilin ja Punaisenmeren välisen aavikon kaivostoiminnan keskus.
Koptoksen kukoistus jatkui roomalaisella kaudella. Keisari Diocletianus kuitenkin lähes tuhosi kaupungin vuonna 292. Tästä huolimatta se säilyi olemassa Rooman vallan lopulle saakka. Bysanttilaisella kaudella 600-luvun alkupuolella keisari Justinianuksen aikana kaupungin nimi oli jonkin aikaa Iustinianopolis (Justinianopolis). Seudun kevyt viini mainitaan antiikin kirjallisuudessa lääkkeenä kuumetiloihin.
Koptoksessa on suoritettu arkeologisia kaivauksia vuosina 1893–1894 W. F. Petrien johdolla, vuosina 1910–1911 Adolphe Reinachin johdolla ja vuosina 1924–1925 Dows Dunhamin johdolla.
Rakennukset ja löydökset

Koptoksessa sijaitsi Min-jumalalle omistettu temppeli. Se oli peräisin viimeistään uuden valtakunnan ajalta ja sitä laajennettiin hellenistisellä kaudella Ptolemaios II:n aikana. Ainakin näinä myöhempinä aikoina se oli kaksoistemppeli, joka oli omistettu Minille yhdessä Isiksen kanssa. Koptoksessa Isistä pidettiin Minin puolisona. Temppelin jäänteet ovat Koptoksen huomattavin arkeologinen löytö. Lisäksi kaupungista on löydetty muun muassa hautoja, veistoksia, reliefeja ja piirtokirjoituksia. Paikalta on löydetty myös joidenkin roomalaisaikaisten rakennusten jäänteitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koptos Wikimedia Commonsissa
Faarao Pepi II:n aikainen Minin temppeliin liittyvä määräys piirtokirjoituksena, n. 2246–2152 eaa.
Momo (ruoka)

Momomykyjä lautasella, keskellä kahta eri kastiketta.
Momo on liha-, kasvis,- tofu- tai juustotäytteinen myky. Ruokalajin alkuperää ei tarkkaan tunneta. Reseptin arvellaan kuitenkin kehittyneen Tiibetissä ja levinneen sieltä edelleen kauppiaiden tai siirtotyöläisten mukana. Momot ovat suosittua katuruokaa esimerkiksi Nepalissa, Bhutanissa ja suurissa osissa Intiaa, kuten Himalajan alueella, Delhissä, Sikkimissä ja Darjeelingissa. Momon kaltaisia nyyttejä on myös esimerkiksi kiinalaisessa, japanilaisessa ja venäläisessä ruokakulttuurissa.
Suupalan kokoisen momon taikinakuori tehdään vedestä ja jauhoista. Joskus taikinaan saatetaan silti lisätä muita aineita, kuten hiivaa tai ruokasoodaa. Momon täytteet voivat olla melkein mitä vain. Kasvistäytteistä yleisimpiä ovat kaali ja peruna sekä erilaiset yrtit ja mausteet. Lihatäytteistä Nepalissa ja Intiassa suositaan etenkin kanaa, lammasta, jakkia tai vesipuhvelia. Momojen kanssa nautitaan perinteisesti yhtä tai useampaa kastiketta, johon nyyttejä dipataan. Yleisimpiä kastikkeita ovat erilaiset chutneyt ja tomaattipohjaiset chilikastikkeet.
Useimmiten momot tarjoillaan höyrytettyinä. Ne voidaan myös paistaa tai uppopaistaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Momo Wikimedia Commonsissa
Kali Yuga

Kali Yugan demoni
Kali Yuga on hindulaisuudessa yksi maailmankaikkeuden neljästä ikuisesti toistuvasta kehitysjaksosta eli yugasta. Kolme muuta jaksoa ovat Krita Yuga eli Satya Yuga, Treta Yuga ja Dvapara Yuga, joista jokainen on lyhyempi ja henkisesti ja moraalisesti rappeutuneempi kuin edellinen. Kali Yuga on nyt käynnissä oleva ajanjakso; sen sanotaan alkaneen vuonna 3102 eaa. ja kestävän 432 000 vuotta.
Kali Yugan lopussa maailma tuhoutuu, ja se luodaan uudelleen, kun kierto alkaa alusta.
AC HAKI

Tikkurilan urheilutalo oli AC HaKin kotihalli liiga-aikoina.
AC HAKI on vantaalainen vuonna 1989 toimintansa aloittanut salibandyseura. Seura oli alunperin vuonna 1978 perustetun Hakunilan Kisan salibandyjaosto, ja seuralla oli varhaisina vuosinaan salibandyn lisäksi myös jalkapallo-, lentopallo-, pesäpallo- ja yleisurheilutoimintaa. Seuran toiminta lopetettiin keväällä 2020 kun seuran toiminta sulautettiin yhteen helsinkiläisen SC Hawksin kanssa. Yhdistymisen ja toiminnan loppumisen syynä oli hallivuorojen puute Itä-Vantaalla. Vuonna 2024 joukko vanhan seuran toimihenkilöitä käynnisti AC HAKIn seuratoiminnan uudelleen. Seura pyrkii takaisin Salibandyliiton sarjatoimintaan kaudelle 2025–2026.
Historia

Hakunilan Kisa ry liittyi Suomen Salibandyliiton jäseneksi vain kolme vuotta liiton perustamisen jälkeen, vuonna 1989. Seuran miesten edustusjoukkue nousi Salibandyliigaan ensimmäisen kerran vuonna 2000 ja jatkoi siellä kauden 2004–2005 loppuun. Kaudella 2005–2006 miehet pelasivat I-divisioonassa, jonka päätteeksi AC HaKi nousi takaisin Salibandyliigaan vuosille 2006-2011. Keväällä 2011 joukkue putosi Salibandyliigasta eikä tulevan kauden I-divisioonan joukkuetta saatu kasaan. AC HaKi luopui sarjapaikasta ja uudeksi edustusjoukkueeksi tuli IV-divisioonan joukkue, jonka pohjalta alkoi uusi nouseminen. Kaudella 2012-2013 AC HaKin miesten edustusjoukkue nousi III-divisioonaan ja kaudella 2013–2014 toteutui nousu II-divisioonaan.
AC HaKissa on pelaajauransa aloittanut ja pelannut moni Suomen salibandyn kirkkaimmista tähdistä kuten maalivahtilegenda Henri Toivoniemi , jonka saavutuksiin kuuluu mm. 3 MM-kultaa, 3 MM-hopea ja MM-pronssi.
AC HaKin joukkueet harjoittelivat Campo Centerissä.
AC HaKin toimintaa johti seuran hallitus sekä joukkueiden edustajista koostuva johtokunta.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivu
Hakunilan Kisan pesäpallojaoston logo
Vuosnajoki

Vuosnajoki.
Vuosnajoki (ven. Вуоснайоки) on joki Louhen piirissä Karjalan tasavallassa ja Kantalahden piirissä Murmanskin alueella Venäjällä. Joen pituus on 66 km ja valuma-alueen pinta-ala 661 km².
Vesistösuhteet

Joki kuuluu Koutajoen vesistöön ja on Koutajoen sivujoen  Tuntsajoen sivujoen Kutsajoen suurin sivujoki. Joki laskee Kutsajokeen etelästä Nivajärven eteläpäässä.
Joki muodostuu pääosin joen laajentumina olevien järvien ketjusta, jonka lähdejärvenä Vuosnajärvi. Muita reitin järviä ovat muiden muassa Hosijärvi, Käsijärvi, Auhtijärvi, Niluttijärvi ja Jyrhämäjärvi. Sivujoista Noukajoen ylimmät latvapurot ulottuvat Suomen puolelle.
Historia

Koko Vuosnajoen järvireitti kuului ennen toista maailmansotaa Sallan kuntaan Suomessa.
Toisen maailmansodan jälkeen järvireitti osana Sallan ja Kuusamon itäosia eli niin sanottua Sallan–Kuusamon aluetta luovutettiin Neuvostoliitolle ja tuli sittemmin osaksi Venäjää.
Asutus

Jokireitin vareella varsilla sijaitsivat ennen toista maailmansotaa Sallan Vuosnajärven ja Tuutijärven kylät.
Käännös suomeksi
Sauvaparisto

D-, C-, AA-, AAA- ja AAAA-kokoiset sauvaparistot sekä litteä 9V (PP3) paristo.
Sauvaparisto on sauvan, lieriön muotoinen, paristo. Yleisesti saatavilla on kolmea kokoa sauvaparistoja.
Tavallisimpia sauvaparistoja ovat sormiparistoksi kutsunut sauvaparistot, joita käytetään mm. pöytäkelloissa, radionauhureissa, taskulampuissa sekä kannettavissa cd-soittimissa. Niiden nimellisjännite on 1,5 volttia, ja niiden jännite voi olla 0,9 voltista 1,6 volttiin.
Tätä pienempiä sauvaparistoja kutsutaan joko pieniksi sormiparistoiksi tai useammin kameran sormiparistoiksi. Kameranparistoksi kutsuttu AAA -paristo on näitä lyhyempi, sen pituus vastaa kahden rinnakkain asetetun 20 sentin kolikon leveyttä ilman anodin kohoutumaa.
Suurimmat  pyöreät (lieriömäiset) paristot ovat ANSI-tyyppiä D (IEC: LR20). Keskikokoiset C (IEC: LR14), ja pienet ns sauvaparistot ovat tyyppiä AA (IEC: LR6). Kameran paristoksi kutsuttu AAA-paristo (IEC: LR03) on tätäkin pienempi.
| Sauvaparistotyyppi | ANSI | IEC alkali | IEC ruskohiili | IEC litim | Uxx | JIS | GOST | MNselvennä | MXselvennä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kameran paristo, pieni sormiparisto | AAA | LR03 | R03 | FR03 | U16 | UM 4 | type 286 | MN2400 | MX2400 |
| Sormiparisto | AA | LR6 | R6 | FR6 | U11 | UM 3 | type 316 | MN1500 | MX1500 |
| Keskikokoinen pyöreä paristo | C | LR14 | R14 | R6 |  | UM 2 | type 343 | MN1400 | MX1400 |
| Suuri pyöreä paristo | D | LR20 | R20 |  | U2 | UM 1 | type 373 | MN1300 | MX1300 |
AAA

Pariston halkaisija on 10,5 ja pituus 44,5 millimetriä. Paristotyyppi esiteltiin vuonna 1911. Sen muita nykyisin käytettyjä nimityksiä ovat R03, LR03, Micro, Microlight, MN2400 ja MX2400.
AAA-alkalipariston varaus voi olla 1 100–1 200 mAh.
AA

Pariston halkaisija on 13,5–14,5 millimetriä ja pituus 50,5 millimetriä. Paristotyyppi esiteltiin vuonna 1907. Sen muita nykyisin käytettyjä nimityksiä ovat R6, LR6, MN1500, MX1500, Pencil-sized. Penlight ja Mignon.
Sama sauvaparistoa voi olla kaupan useilla nimillä. Esimerkiksi Energizer MAX AA voi olla myös Duracell MN1500, Varta 4106, Kodak KAA K6A, Toshiba LR6N, Varta 4006, Rayovac 815, Panasonic AM3 tai Energizer Ever Ready E91.
AA-alkalipariston varaus voi olla 2 600 mAh.
C

C
D
Pariston halkaisija on 26,2 ja pituus 50,0 millimetriä. Nimityksiä ovat MN1400, MX1400 ja Baby.
D

Pariston halkaisija on 34,2 ja pituus 61,5 millimtetriä. Paristotyyppi esiteltiin vuonna 1898 ensimmäisenä taskulamppuihin sopivana paristona. Muita siitä käytettyjä nimityksiä ovat MN1300, MX1300, Mono ja BA-30.
AA-, AAA- ja AAAA-kokoiset paristot.
Luettelo Äänekosken julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Äänekosken julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Äänekosken kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Äänekoskeen on liitetty Äänekosken mlk, Konginkankaan ja Sumiaisten kunnat sekä Suolahden kaupunki.
Valkeakosken Haka

Valkeakosken Haka on valkeakoskelainen urheiluseura. Seura on perustettu vuonna 1932. Seura harjoittaa toimintaa lukuisissa urheilulajeissa.
Menestyneitä hakalaisia ovat muun muassa hiihtäjät Veikko Hakulinen ja Sami Pietilä, seiväshyppääjät Taisto Laitinen ja Asko Peltoniemi, luistelijat Iiris Sihvonen ja Toivo Salonen, nyrkkeilijä Jouko Lindberg sekä yleisurheilijat Pirkko Länsivuori ja Sylvi Keskinen sekä Suomen toiseksi menestynein jalkapalloseura FC Haka.
Lajijaostot

Hiihtojaosto
Koripallojaosto
Luistelujaosto
Nyrkkeilyjaosto
Suunnistusjaosto
Yleisurheilujaosto
Mäkihyppy ja yhdistetty
Lisäksi Haka-perheeseen kuuluvat itsenäiset seurat:
FC Haka ry, jalkapallo
FC Haka-juniorit, jalkapallo
Haka Gym, aerobic ja voimistelu
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Börte

| Börte |
| --- | --- |
 
Syntynyt:  1161 Hentii, Mongolia
Kuollut:  1230 Hentii, Mongolia
Puoliso:  Tšingis-kaani
Lapset:  9
Uskonto:  tengrismi
Börte (kyrillisin kirjaimin Бөртэ, 1161–1230) oli mongolien kuningatar (khatun) ja Tšingis-kaanin (nuoruudessaan nimellä Temüžin) ensimmäinen vaimo.
Temüžinin ja Börten vanhemmat järjestivät avioliiton lastensa välille Börten ollessa 10-vuotias. Börten perhe antoi myöntäjäislahjana Temüžinille erityisen arvokasta mustaa turkista, joka tapojen mukaan menisi aviomiehen isälle. Mutta koska Temüžinin isä oli kuollut vuosia aikaisemmin, myötäjäislahja meni suoraan pojalle, joka käytti sitä ostaakseen isänsä veriveljen, Ong-kaanin, suojeluksen, jotta Temüžin perheineen saisi elää turvassa ja mennä naimisiin Börten kanssa..
Temüžinin viholliset, merkiitit, kidnappasivat Börten pian häiden jälkeen. On epäselvää, jäikö Börte leiriin vapaaehtoisesti antaakseen muille aikaa paeta, vaiko hylkäsikö Temüžin tämän tahallaan. Börten kidnappauksen jälkeen Tšingis lainasi sotilaita Toghrililta pelastaakseen tämän.
Kertoman mukaan Börte sai Temüžinin katkaisemaan suhteensa tämän veriveljeen Žamukhaan, joka alkoi nähdä Temüžinin yhä enemmän alaisenaan kuin veriveljenään. Temüžinin kerrotaan myös aktiivisesti kysyneen neuvoja Börtelta.
Tšingis-kaanin noustua mongolien suurkaaniksi ja ollessa sotimassa, huolehti Börte kotirintamasta ja sai hallita miehensä sijaan.
Börtelle ja Tšingis-kaanille syntyi yhteensä yhdeksän lasta: neljä poikaa ja viisi tytärtä. Ollessaan merkiittien vankina Börte myös todennäköisesti raiskattiin ja hän synnytti pojan (Jotšin) pian vapautumisensa jälkeen. Tšingis vakuutteli epäilyistä huolimatta, että hän oli pojan isä..
Murronkulma

| Murronkulma |
| --- | --- |
 Murronkulma
 Koordinaatit: 60°45.89′N, 23°29.913′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Kanta-Häme
Kunta:  Jokioinen
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kulmakunta
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Murronkulma (koulupiirinä aiemmin Luodesuo) on kyläkunta ja entinen koulupiiri Jokioisilla Kanta-Hämen maakunnassa.
Kulmakunnalla on 175 asukasta, ja siellä toimii Jokioisten Murron kyläyhdistys. Toiminnan keskuksena on kyläyhdistyksen omistama talkootupa. Kulmakunnalla on aiemmin toiminut Luodesuon kansakoulu.  Koulu lopetettiin vuonna 1968.
Kulmakunnan osa-alueita ovat Kyyhkysmäki, Peltosuo, Murronkulma ja Luodesuo. Tärkein liikenneväylä kulmakunnan sisällä on Murronkulmantie. Kulmakunta sijaitsee Jokioisten keskustan välittömässä läheisyydessä valtatien 10 molemmin puolin, ja se muodostuu pääosin Jokioisten Vaulammin, Haapaniemen ja Niemen kylien takamaista. Kulmakunta rajoittuu etelässä Someron Sylvänän, Ollilan ja Paltan kylien takamailla sijaitsevaan Koisthuhdan kulmakuntaan Somerolla ja idässä Tammelan Torron kylään.
Luonnonympäristöä kulmakunnalla hallitsevat Loimijoen sivujoki Haapajoki ja kulmakunnan halki kulkeva Syrjänharju. Myös Suomen suurin luonnontilainen keidassuo Torronsuo Tammelassa ulottuu kulmakunnan alueella hiukan Jokioisten puolelle. Asutus keskittyy laajojen peltoaukeittein reunoille.
Paikallisia nähtävyyksiä ovat siirtoväen asuttamisen muistoksi pystytetty Karjalaisten muistokivi sekä luonnonmuistomerkiksi vuonna 1963 rauhoitettu siirtolohkare Satulinkivi eli Vahankivi, joka on kolmen kunnan, Jokioisten, Tammelan ja Someron ja nyttemmin myös kahden maakunnan, Kanta-Hämeen ja Varsinais-Suomen rajakivi.
Vuonna 2013 Murronkulma valittiin Kanta-Hämeen vuoden kyläksi. Perusteina valinnalle mainittiin Murronkulman kylätoiminnan kylän ja kunnan kokoon nähden vahva innovatiivisuus ja yhteisöllisyys, mistä osoituksena on ollut muun muassa osallistuminen ja aloittellisuus Jokioisten pitäjänsuunnitelman laadinnassa vuonna 2012.
Aiheesta muualla

Jokioisten Murron kyläyhdistys Jokioisten Murron kyläyhdistys. Viitattu 12.8.2013.
Seututie 816

Seututie 816 on Kempeleen keskustasta Oulun Oulunsalon kaupunginosan kautta Hailuodon Marjaniemeen kulkeva seututie. Tien pituus on 56 kilometriä, johon sisältyy 6,9 kilometrin pituinen lauttamatka.
Tie alkaa seututieltä 847 Kempeleen keskustan kiertoliittymästä ja kulkee Oulun Oulunsalon kaupunginosan ohi Perämeren rannalle Riutunkarin lauttasatamaan, josta Merisilta- ja Meriluoto-lautat liikennöivät Hailuotoon Huikun lauttasatamaan. Huikusta tie jatkuu Ojakylän ja Hailuodon kirkonkylän läpi Marjaniemeen, saaren läntisimpään niemeen. Talvisin Riutunkarin ja Huikun välillä on käytössä myös Hailuodon jäätie. Tie on Hailuodon kunnan pääliikenneväylä.
Kempeleen ja Oulun kunnanrajalle tien nimi on Kempeleentie, kunnanrajalta seututien 815 kiertoliittymään Oulunsalontie, kiertoliittymästä Riutunkarin lauttasatamaan Hailuodontie sekä Hailuodossa välillä Huikku–Kirkonkylä Luovontie ja välillä Kirkonkylä–Marjaniemi Marjaniementie.
Tieosuus Kempeleen kiertoliittymästä Sarkkirannan kiertoliittymään saakka on osa Vehmaan ja Tornion välistä Pohjanlahden rantatie -matkailutietä. Matkailutie jatkuu kiertoliittymästä Piriläntielle.
Vuonna 2023 Kempeleen keskustassa Ollilantien ja Partiotien risteys muutettiin kiertoliittymäksi. Hankkeen päätavoitteena oli Kempeleen keskustaajaman ajoneuvoliikenteen sujuvoittaminen.
Historia

Alkujaan maantie 816 alkoi Oulunsalosta maantien 815 risteyksestä, nykyisten seututeiden 815 ja 816 kiertoliittymän kohdalla. Kempeleen ja Oulunsalon välinen tieosuus oli aiemmin merkitty maantieksi numero 8152. Maantien 8152 lakkauttamisen jälkeen seututien 816 lähtöpiste siirtyi Kempeleeseen.