stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aatto Laitakari
Teoksia

Nimellä A. V. Laitakari:
Tutkimus Vesilahden pitäjän vaiheista varhaisimmista ajoista vuoteen 1600 asti, asutus- ja verotusoloja etupäässä silmälläpitäen. 1913
Heikkokykyiset ja tylsämieliset lapset : niiden kasvatus ja apukoulu. WSOY 1919
Alakansakoulun opetussuunnitelma : ohjeita sen laatijoille. Valistus, helsinki 1920
Ohjeita kansakoulujen oppilaskirjastojen järjestämisessä ja lainaamisessa. Koulutarpeiden keskusliike, Helsinki 1920
Monopoliinko oppikirja- ja koulutarvikealalla lopultakin päädyttävä. Maalaiskirjakauppaliitto, Helsinki 1925
Historiaa kansakouluille 1 ; kirj. O. A. Hainari ja A. V. Laitakari. Gummerus 1927
Kansakoulun historian oppikirja ; kirj. O. A. Hainari ja A. V. Laitakari. Gummerus 1927
Maalaiskansakoulujen opetussuunnitelmat : ohjeita ala-, ylä- ja supistetun kansakoulun sekä jatkokoulun opetussuunnitelman laatijoille. Valistus, Helsinki 1927
Asioimiskirjoituksen opas : kouluja ja koteja varten ; kirj. Joh. Laitinen ja J. B. Airaksinen ; uudistanut A. V. Laitakari. 5. uud. painos WSOY 1928
Alakansakoulun lukukirja 2. WSOY 1928, 7. painos 1934
Toisen kouluvuoden lukemisen opetuksesta. 1930
Lomakekokoelma : kansakoulun jatkokoulun, kirje- ja kansanopistojen asioimiskirjoituksen opetusta varten. 4. painos WSOY 1931, 11. painos 1949
Jyväskylän kaupungin kansakoulut : lukuvuoden 1935-1936 toimintakertomus ja katsaus aikaisempien työvuosien vaiheisiin. Jämsä 1936
Sisä-Suomi : Jyväskylän 100-vuotisjuhlanumero. Jyväskylä 1937
Kertomus Tikkakosken tehtaan 50-vuotisesta toiminnasta 1893-1943. Jyväskylä 1943
Kertomus Keski-Suomen osuuskauppapiirin 25-vuotisesta toiminnasta vv. 1916-1941. Jyväskylä 1943
Osuusliike Keskimaa r.l. 1915-45. Keskimaa, Jyväskylä 1945
Lisätietoja yleistä raittiustutkintoa varten. Suomen opiskelevan nuorison raittiusliitto, Helsinki 1950
Lisätietoja SONR:n yleistä raittiustutkintoa varten. Suomen opiskelevan nuorison raittiusliitto, Helsinki 1952
Lisätietoja SONR:n yleistä raittiustutkintoa varten. Vammala 1954
Viralan kartano

Viralan kartano sijaitsee Janakkalassa Viralan kylässä Viralanjärven koillisrannalla. Kartanon yhteydessä toimi vuosina 1872–1942 Nääs Spritfabriks Aktiebolagin viinanpolttimo ja hiivatehdas.
Viralan kylän 10 taloa joutuivat 1585 Hakoisten kartanon omistaneen Matti Laurinpoika Kruusin läänityksiksi. Vuonna 1626 Brita De la Gardie osti talot jotka muuttuivat perintötaloista rälssitaloiksi. Talojen aikaisemmin kruunulle maksamat verot menivät nyt rälssin haltijalle. Ensimmäiset kartanon 13 torpasta perustettiin vuonna 1700. Viralan kartano kuului vuosina 1806–1904 Hakoisten kartanoon. Kartanon rälssitilat lakkautettiin 1868 ja niiden maat liitettiin kartanon maihin. Kartanon talouskeskus perustettiin 1860-luvulla Viralan kylän vanhalle kylätontille.
Kartanon uusrenessanssityylisen puisen päärakennuksen nykyinen ulkoasu on peräisin 1890-luvulta. Kartanon alueella on useita 1800-luvulta peräisin olevia asuinrakennuksia sekä vuonna 1914 rakennettu tiilinen tehdasrakennus. Kartanon puiston istutukset on tehty 1880-luvulla.
Nykyisin Viralan kartanossa kasvatetaan fasaaneja.
Teollinen toiminta kartanossa

Vuonna 1872 Hakoisten ja Viralan kartanot omistanut parooni Hans Gustaf Boije perusti yhdessä  Kytäjän kartanon omistajan Constantin Linderin ja protokollasihteeri C. A. Ehrnroothin kanssa avoimen yhtiön joka aloitti viinan valmistuksen kartanon lähelle rakennetussa polttimossa. Raaka-aineena käytettiin lähinnä Etelä-Venäjältä tuotua maissia joka kuljetettiin rautateitse Pietarin kautta Turenkiin. Polttimon tuottama raakaviina vietiin sitten Helsinkiin jossa se jalostettiin lopputuotteeksi Itäisen Heikinkadun varrella sijainneessa paloviinatehtaassa. Vuonna 1885 Viralassa aloitettiin myös ensimmäisenä Suomessa leipomohiivan teollinen valmistaminen käyneestä viinamäskistä. Viralan tehdas toimi aluksi höyryvoimalla mutta 1907 läheiseen Viralan koskeen rakennettiin tehdasta varten sähkövoimala. Avoin yhtiö muutettiin 1881 Nääs Spritfabriks Aktiebolag nimiseksi osakeyhtiöksi jonka haltuun siirtyi koko kartano vuonna 1904 paroni Boijen kuoltua.
Kieltolain voimaantulo 1919 lopetti viinanvalmistuksen ja samalla myös hiivan tuotanto vähentyi olennaisesti. Kun kieltolaki vuonna 1932 kumottiin, alettiin Viralassa valmistaa 96 % alkoholia Oy Alkoholiliike Ab:n alihankintana noin 450 000 kiloa vuodessa. Raaka-aineena käytettiin nyt kotimaista perunaa ja ohraa. Tislauksen sivutuotteena syntynyt rankki myytiin karjanrehuksi. Viinanvalmistus päättyi jatkosodan aikana 1942, kun perunaa ei enää elintarvikepulan vuoksi voinut käyttää raaka-aineena.
Vuosina 1943–1948 entisissä viinatehtaan tiloissa toimi Oy Petko Ab joka poltti tervaa tervaskannoista ja valmisti tervaöljyä jota käytettiin maaöljypohjaisten voiteluaineiden korvikkeena. Ulkomaisen tuonnin vapautuminen 1948 lopetti tämän tuotannon. Tämän jälkeen Viralan kartanon tyhjillään olleissa kotieläinrakennuksissa kasvatettiin vuodesta 1950 alkaen herkkusieniä. Viralassa toimi myös pieni teknokemian alan tehdas, joka valmisti Ortex-tuotemerkillä pesu- ja puhdistusaineita. Vuosina 1882–1930 Viralassa toimi myös sahalaitos.
Akabira

| Akabira (赤平市) |
| --- | --- |
 Akabiravuoren laskettelukeskus
 lippu:  symboli
 Akabiran sijainti Hokkaidōn prefektuurissa
 Akabira
 Koordinaatit: 43°33′29″N, 142°02′39″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Hokkaidō
Prefektuuri:  Hokkaidōn prefektuuri
Yleiskehitystoimisto:  Sorachin yleiskehitystoimisto
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  129,88 km²
Väkiluku (10/2020):  9 689
 – Väestötiheys:  75 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Vaahtera
 – Kukka:  Chrysanthemum morifolium
 – Lintu:  Kirjotiainen
 
 https://www.city.akabira.hokkaido.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Akabira (jap. 赤平市, Akabira-shi) on Japanin kaupunki Hokkaidōn saarella Hokkaidōn prefektuurissa. Se sijaitsee Sorachin yleiskehitystoimiston alueella Hokkaidōn keskiosassa Yūbarivuorten luoteisreunalla. Kaupungin läpi virtaa Sorachijoki, ja pohjoisessa sen alue nousee Irumukeppuvuorelle. Akabirassa on 9 689 asukasta (lokakuussa 2020) ja sen pinta-ala on 129,88 neliökilometriä.
Akabiran nimi on peräisin ainun kielestä. Japanilaisten uudisasutus alueella alkoi 1890-luvulla. 1910-luvulta lähtien sinne perustettiin hiilikaivoksia, ja 1930-luvun lopulla aloitettiin suurimittakaavainen kaivostoiminta, jonka myötä Akabira kasvoi vauhdikkaasti kaivoskaupunkina. Kaupunkioikeudet Akabira sai vuonna 1954. Kaupungin väkiluku saavutti huippunsa vuonna 1960, jolloin siellä oli lähes 60 000 asukasta. Sen jälkeen kaivostoiminta ajettiin vähitellen alas, ja kaupungin viimeinen hiilikaivos suljettiin lopulta vuonna 1994. Ympäröivällä maaseutualueella tuotetaan riisiä ja vihanneksia.
Akabiraa palvelee JR Hokkaidōn Nemuro-päälinja.
Kuvia

Akabiran rautatieasema
Akabiran hiilikaivoksen rakennuksia
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Akabira Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Varastettu paratiisi

| Varastettu paratiisi> Desire |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Frank Borzage
Käsikirjoittaja:  Edwin Justus Mayer Waldemar Young Samuel Hoffenstein
Tuottaja:  Frank Borzage Ernst Lubitsch
Säveltäjä:  Frederick Hollander
Kuvaaja:  Charles Lang Victor Milner
Tuotantosuunnittelija:  Robert Usher
Pääosat:  Marlene Dietrich Gary Cooper John Halliday William Frawley
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures
Ensi-ilta:  11. huhtikuuta 1936
Kesto:  95 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varastettu paratiisi (engl. Desire) on Frank Borzagen ohjaama mustavalkoinen romanttinen rikoskomediaelokuva vuodelta 1936. Sen pääosissa ovat Marlene Dietrich ja Gary Cooper, ja se on uusintaversio saksalaisesta elokuvasta Die Schönen Tage von Aranjuez (1933). Varastettu paratiisi sai kiittäviä arvosteluja ja menestyi kaupallisesti hyvin.
Tarinassa jalokivivaras Madeleine ja autoinsinööri Tom törmäävät toisiinsa suunnatessaan kohti Espanjaa. Madeleine sujauttaa varastamansa korun Tomin taskuun. Naisen tuttavat haluavat korun takaisin, mutta Tom haluaa lopulta ainoastaan Madeleinen.
Elokuva oli Borzagen ja Ernst Lubitschin ensimmäinen yhteistyö, jonka pääkaksikoksi he halusivat Marokko-elokuvassa yleisönsuosikeiksi nousseet Dietrichin ja Cooperin. Varastettu paratiisi merkitsi onnistunutta imagonmuutosta Dietrichille, jolle alun perin oli etsitty tuttua mannermaisen femme fatalen osaa.
Eräs televisioajan kriitikko kehui elokuvan kyynistä vitsikkyyttä ja Borzagen romanttista tinkimättömyyttä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Marlene Dietrich  | … |  Madeleine de Beaupre   |
|  Gary Cooper  | … |  Tom Bradley   |
|  John Halliday  | … |  Carlos Margoli   |
|  William Frawley  | … |  Mr. Gibson   |
|  Ernest Cossart  | … |  Aristide Duvalle   |
|  Akim Tamiroff  | … |  poliisi Avilia   |
|  Alan Mowbray  | … |  tri. Maurice Pauquet   |
|  Zeffie Tilbury  | … |  Olga-täti   |
Virpi Kanto

Virpi Kanto (s. 1959 Oulu) on suomalainen kuvanveistäjä, joka asuu ja työskentelee Orimattilassa. Hän on opiskellut kuvataidetta Kankaanpään taidekoulussa vuosina 1985–1988 ja 1985. Sitä ennen hän opiskeli Oriveden Opiston kuvataidelinjalla vuosina 1984–1985.
Virpi Kannon veistosten materiaali on betoni. Hän on pitänyt vuoden 1988 jälkeen 18 yksityisnäyttelyä ja osallistunut lähes 50 yhteisnäyttelyyn Suomessa. Kanto on tuonut teoksiaan näytteille puolisonsa taiteilija Tapani Kokon kanssa Taidevankkuri Linnuntiellä, jolla he ovat kiertäneet kesäisin Suomea. Taidevankkuri on näyttelytila, joka on rakennettu peräkärryyn. Kärry kulkee asuntoauton perässä.
Virpi Kannon teoksia on suomalaisten kaupunkien, taidemuseoiden ja yksityisten toimijoiden kokoelmissa.
Julkiset teokset

Sielu ja sielun koti 2001 Hämeenkyrö
Tiedon vuoksi 2004, Oulu
Elämän tanssi 2015, Kotka
Kun lähdin he nukkuivat 2017, Lahti
Kuvia julkisista teoksista

Sielu ja sielun koti, 2001, Hämeenkyrö.
Tiedon vuoksi (osa), 2004, Oulu.
Elämän tanssi, 2015, Kotka.
Kun lähdin he nukkuivat, 2017, Lahti.
Aiheesta muualla

Virpi Kannon verkkosivut
Virpi Kanto taiteilijamatrikkelissa
Virpi Kanto Kansallisgallerian kokoelmissa
Varastettua ilmaa

| Varastettua ilmaa –  vapaita esseitä Venäjästä |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jukka Mallinen
Kieli:  suomi
Genre:  esseekokoelma
Kustantaja:  Savukeidas
Julkaistu:  2008
Sivumäärä:  254
ISBN:  978-952-5500-27-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Varastettua ilmaa – vapaita esseitä Venäjästä  on Jukka Mallisen esseekokoelma vuodelta 2008. Teoksessa Mallinen käsittelee Venäjää eri näkökulmista.
Kääntäjä Mallinen käsittelee teoksessa kulttuuriin liittyvien kysymysten lisäksi myös politiikkaa, taloutta ja kansan psykologiaa. Esseissään Mallinen paneutuu aiheisiinsa sisältä käsin, toisin kuin tutkijat ovat perinteisesti tehneet., ja kokoelma on ajatusten, tosiasioiden ja näkemysten assosiaatiovirtaa..
Vuosikymmenien ajan Venäjään perehtynyt Mallinen tuntee kohteensa. Yhtenä teemanaan hän varoittaa Venäjällä tapahtuvasta kehityksestä ja kaivaa historiasta vertauskohtia maan nykytilanteelle. Hän on huolestunut myös ortodoksisen kirkon yhteyksistä militarismiin ja Venäjän valtionjohtoon.
Kriitikot kiittävät kirjaa lähes yksimielisesti.
Aiheesta muualla

Mallinen Savukeitaan sivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
Valkeinen (Rautalampi, Häkkilä)

| Valkeinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi
Koordinaatit:  62°29′30″N, 26°40′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskupuro:  puro Hartikkaan
Järvinumero:  14.711.1.066
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,5 m  
Pituus:  470 m  
Leveys:  380 m  
Rantaviiva:  1,315 km  
Pinta-ala:  11,814 ha   
Suurin syvyys:  38,8 m  
Saaria:  ei saaria
 fiValkeinen 
Valkeinen on Pohjois-Savossa Rautalammella Häkkilän lähellä  sijaitseva järvi. Noin kuusi kilometriä itään ja Myhinpään takana sijaitsee toinen Valkeinen. Rautalammin kolmas Valkeinen sijaitsee noin 20 kilometriä pohjoiseen Liimattalan Sääksjärven kyljessä.
Maantietoa

Valkeinen on 450 metriä pitkä, 400 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12 hehtaaria. Se on muodostunut Kelpeenvuoren, Mustanlamminvuoren ja Vierunmäen väliseen notkoon. Mäkien huiput kohoavat järven ylle yli 60 metrin korkeuteen. Siinä ei ole kartan mukaan saaria.
Valkeinen on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järvessä on yksi syvänne, jossa on 38,8 metriä syvää. Syvin kohta sijaitsee keskellä järveä . Noin puolet järvestä on vähintään 20 metriä syvä. Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Sen metsäiset rannat ovat asumattomia. Järven länsipuolelta kulkee ohi maatilojen välinen metsäpolku ja Mustalamminvuorelta laskeutuu metsäautotiet rinteen puoliväliin.
Luontoarvoja

Itäpuolella sijaitseva Kelpeenvuori on karttoihin merkitty luonnonsuojelualueeksi. Suojeltu alue sijaitsee ylempänä vuorella, mutta pieni osa siitä ylettyy rantaan asti.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Konneveden lähialueeseen (14.711) järvi kuuluu. Järven valuma-alue muodostuu ympäröivien mäkien rinteistä eikä siihen tule puroja tai ojia. Järven eteläpäästä alkaa Hartikkaan johtava laskupuro, joka jatkaa Kotasen ja Pieni-Kotasen kautta Vahvaseen. Hartikan vedenpinta on 116,8 metriä mpy., joten kun Valkeisen pinta sijaitsee 125,5 metrin korkeudessa kertyy laskupurolle pudotusta 8,7 metriä. Vahvanen laskee Etelä-Konneveden etelärantaan.
Historiaa

Vuoden 1973 peruskartassa on Valkeajärven maatilalla vielä peltomaita viljelyssä. Järven pohjoispuolella sijaitsee niistä yksi pieni peltopalsta, joka on vuoden 1988 kartassa metsitetty. Samalla on maatilan peltomaasta kolmannes metsitetty. Vuoden 1997 kartoissa ovat kaikki maatilan pellot metsää.
Aatto Jurvelius

Aatto Jurvelius (4. huhtikuuta 1904 – 27. helmikuuta 1950) oli suomalainen säveltäjä, urkuri ja pianisti.
Jurveliuksen leski, Oulun Näyttämön pianistina työskennellyt Doris Jurvelius muutti Jurveliuksen kuoltua Turkuun ja talletti sävellykset pankkiholviin. Nuotit siirtyivät Oulun Lyseon lukion juhlasalissa huhtikuussa 2014 pidetyn konsertin jälkeen Oulun maakunta-arkistoon tytärten lahjoituksena.
Jurvelius valmistui 1929 Kirkkomusiikkiopistosta kanttori-urkuriksi ja sen jälkeen hän opiskeli Helsingin konservatoriossa, josta hän valmistui 1934.
Hänen omistuksessaan oli Oulussa sijaitseva Jurveliuksen talo, joka oli säästynyt Oulun palossa 1822. Hän otti sen hoitamisen elämäntyökseen eikä ujona esiintyjänä koskaan ryhtynyt muusikon uralle.
Sävellyksiä

"Marjatan laulu" (runo: Eino Leino)
Kirjallisuutta

Pasi Kovalainen: Vihreä talo meren rannalla, Pohjoinen, 2000 (kertoo Jurveliuksen talosta)
70. juhlavuoden Grand Prix

|  70>  juhlavuoden Grand Prix  |
| --- | --- |
 5. osakilpailu 17 osakilpailusta kaudella 2020. 

Päivämäärä:  9. elokuuta 2020
Rata:  Silverstone Circuit
Sijainti:  Buckinghamshire ja Northamptonshire, Yhdistynyt kuningaskunta
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  5,891 km
Kilpailun pituus:  52 kierrosta, 306,198 km
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Valtteri Bottas   (Mercedes)
Paaluaika:  1.25,154
Palkintokoroke
Voittaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing-Honda)
Toinen:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Kolmas:   Valtteri Bottas   (Mercedes)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Kierrosaika:  1.28,451 (kierroksella 43)
70. juhlavuoden Grand Prix (virallisesti Emirates Formula 1 70th Anniversary Grand Prix 2020) oli Formula 1 -kauden 2020 viides osakilpailu, joka ajettiin 9. elokuuta 2020 Silverstonen moottoriradalla Englannissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kilpailu ajettiin koronaviruspandemian vuoksi ilman yleisöä.
Samalla radalla ajettiin myös edellisenä viikonloppuna, 2. elokuuta, Britannian GP. Racing Point -kuljettaja Sergio Pérez joutui jättämään osakilpailun väliin koronavirustartunnan vuoksi, joka hänellä todettiin ennen edellistä osakilpailua. Hänen korvaajana jatkoi Nico Hülkenberg.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. elokuuta | 11:00–12:30 | 13:00–14:30 | 1. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 26–29 °C | 37–44 °C | 39–47 % |
| 7. elokuuta | 15:00–16:30 | 17:00–18:30 | 2. vapaat harjoitukset |  Pilvinen | 30 °C | 36–41 °C | 34–34 % |
| 8. elokuuta | 11:00–12:00 | 13:00–14:00 | 3. vapaat harjoitukset |  Puolipilvinen | 24–25 °C | 34–40 °C | 57–63 % |
| 8. elokuuta | 14:00–15:00 | 16:00–17:00 | Aika-ajot |  Puolipilvinen | 27 °C | 42 °C | 54 % |
| 9. elokuuta | 14:10–16:10 | 16:10–18:10 | Kilpailu |  Aurinkoinen | 24 °C | 42 °C | 62 % |
Lähteet:
Vapaat harjoitukset

Rengastoimittaja Pirelli päätti tehdä merkittäviä muutoksia renkaisiin, koska edellisessä kilpailussa kuljettajien renkaat hajosivat itsestään kesken kilpailun. Alfa Romeo Racing päätti valita pehmeämmän rengasseoksen osakilpailua varten, koska Britannian osakilpailussa tallin vauhti oli kilpailussa lupaavaa, kunnes molemmat kuljettajat vaihtoivat kovempaan seokseen ja eivät pystyneet sen jälkeen ajamaan pistesijoille. Red Bull vaihtoi uudet Hondan moottorin päivitysosat molempien kuljettajien autoihin. Lisäksi rataprofiilia muokattiin viikonloppua varten lisäämällä uusi rengasvalli ja radan reunakivetys, jotta kilpailussa muodostuva autonromu jäisi radan ulkopuolelle kuljettajien ulosajotilanteissa.
Ensimmäisissä vapaissa harjoituksissa Hülkenberg yllätti ajamalla neljänneksi. Alfa Romeo Racing ajatti harjoituksissa testikuljettajaansa Robert Kubicaa. Haasin kuljettaja Kevin Magnussenin harjoitukset menivät pieleen, kun hän meni pitkäksi mutkassa tuhoten jarrutuksellaan renkaansa. Mercedeksen Valtteri Bottas oli ensimmäisten vapaiden harjoitusten nopein ennen tallikaveriaan Lewis Hamiltonia ja Red Bullin Max Verstappenia.
Hamilton oli toisten vapaiden harjoitusten nopein. Harjoitusten jälkeen Ferrari vaihtoi voimayksikkönsä molempien kuljettajiensa autoihin, koska Sebastian Vettelin auton moottori hajosi harjoitusten aikana. Myös Alfa Romeo Racingin Antonio Giovinazzilla oli ongelmia Ferrarin moottorin kanssa, kun hänen autonsa jäi radanvarteen mutkaosuudella ja aiheutti punaiset liput radalle.
Hamilton oli kolmansien vapaiden harjoitusten nopein. Merkittävin tilanne koettiin harjoituksissa kymmenen minuuttia ennen harjoitusten päättymistä, kun pehmeällä renkaalla aikakierrosta yrittänyt Verstappen joutui Lance Strollin estelemäksi, mistä Verstappen oli vihainen.
Aika-ajot

Aika-ajojen ensimmäisessä osiossa Renault’n Esteban Ocon esteli muita kuljettajia ja sai Williamsin George Russellin estelystä lähtöruuturangaistuksen kilpailuun. Bottas ajoi paalupaikalle ennen Hamiltonia ja kolmanneksi ajanutta Hülkenbergiä. Verstappen jäi neljänneksi. AlphaTaurilla suhtautuminen aika-ajosuorituksiin oli kaksijakoinen, kun Pierre Gasly kykeni haastamaan kärkitallien autoja sijoittumalla seitsemänneksi, mutta Daniil Kvjat koki tuuliolosuhteet häiritseviksi tekijöiksi nopealla aikakierroksella ja hän karsiutui ensimmäisessä osiossa. McLarenin kuljettaja Carlos Sainz koki muutokset auton koriin auttaneen jäähdyttämisessä, mutta vaikeuttaneen suoranopeuden osalta.
Kilpailu

Kilpailun lähdössä Vettel pyörähti ensimmäisessä mutkassa ja putosi viimeiseksi. Hän ei ollut myöskään tyytyväinen Ferrarin päätökseen valita hänelle varikkopysähdyksen ulostulon ajankohta pahimpaan ruuhkaan, minkä seurauksena hän jäi kahdennelletoista sijalle. Talli päätti valita tallikaveri Leclercille yhden varikkopysähdyksen taktiikan, mikä nosti Leclercin kilpailun lopputuloksissa neljännelle sijalle. Renault’n Daniel Ricciardon kilpailu meni pieleen alusta lähtien, kun hän ajoi mutkan pitkäksi taistellessaan Hülkenbergiä vastaan lähdössä, teki ylimääräisiä varikkokäyntejä kilpailun aikana ja pyörähti taistellessaan Sainzia vastaan sijoittuen lopulta neljännelletoista sijalle.
Aika-ajoissa yhdeksänneksi ajanut ja aikaisempien kilpailusuoritustensa kritiikkiä saanut Red Bullin Alexander Albon sai kilpailussa hyvän lähdön ja pystyi ajamaan viidenneksi, mikä Albonin itsensä mukaan johtui auton paremmasta suorituskyvystä ja toimivuudesta edelliseen kilpailuun verrattuna. Myös sisartalli AlphaTaurilla Kvjat sai enemmän suorituskykyä irti autostaan ja pystyi ajamaan viimeiselle pistesijalle sekä voittamaan tallikaverinsa Gaslyn.
Paalupaikalta lähtenyt Bottas ei ollut tyytyväinen tallinsa suunnittelemaan varikkokäyntitaktiikkaan ja rengasvalintaan, kun hän tuli Verstappenin ja Hamiltonin toimesta ohitetuksi varikkokäyntien jälkeen ja putosi kolmanneksi. Hülkenberg ajoi kilpailun aikana pitkään viidennellä sijalla, kunnes joutui auton taka-akselin tärinän vuoksi tekemään kolmannen varikkopysähdyksen ja putosi seitsemänneksi. Verstappen painosti Hülkenbergin ohittamisensa jälkeen molempia Mercedeksen kuljettajia ja paremman renkaiden säästämisen ansiosta hän pystyi ohittamaan heidät molemmat sekä teki samalla lisäeroa kärkipaikallaan. Verstappen voitti osakilpailun, Hamilton oli toinen ja Bottas kolmas.
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Numero | Kuljettaja | Valmistaja | Osiot> Q1 | Osiot> Q2 | Osiot> Q3 | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 1:26.738 | 1:25.785 | 1:25.154 | 1 |
| 2 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1:26.818 | 1:26.266 | 1:25.217 | 2 |
| 3 | 27 |  Nico Hülkenberg | Racing Point | 1:27.279 | 1:26.261 | 1:26.082 | 3 |
| 4 | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda | 1:27.154 | 1:26.779 | 1:26.176 | 4 |
| 5 | 3 |  Daniel Ricciardo | Renault | 1:27.442 | 1:26.636 | 1:26.297 | 5 |
| 6 | 18 |  Lance Stroll | Racing Point | 1:27.187 | 1:26.674 | 1:26.428 | 6 |
| 7 | 10 |  Pierre Gasly | AlphaTauri-Honda | 1:27.154 | 1:26.523 | 1:26.534 | 7 |
| 8 | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 1:27.427 | 1:26.709 | 1:26.614 | 8 |
| 9 | 23 |  Alexander Albon | Red Bull Racing-Honda | 1:27.153 | 1:26.642 | 1:26.669 | 9 |
| 10 | 4 |  Lando Norris | McLaren-Renault | 1:27.217 | 1:26.885 | 1:26.778 | 10 |
| 11 | 31 |  Esteban Ocon | Renault | 1:27.278 | 1:27.011 |  | 14 |
| 12 | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 1:27.612 | 1:27.078 |  | 11 |
| 13 | 55 |  Carlos Sainz | McLaren-Renault | 1:27.450 | 1:27.083 |  | 12 |
| 14 | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 1:27.519 | 1:27.254 |  | 13 |
| 15 | 63 |  George Russell | Williams-Mercedes | 1:27.757 | 1:27.455 |  | 15 |
| 16 | 26 |  Daniil Kvjat | AlphaTauri-Honda | 1:27.882 |  |  | 16 |
| 17 | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 1:28.236 |  |  | 17 |
| 18 | 6 |  Nicholas Latifi | Williams-Mercedes | 1:28.430 |  |  | 18 |
| 19 | 99 |  Antonio Giovinazzi | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 1:28.433 |  |  | 19 |
| 20 | 7 |  Kimi Räikkönen | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 1:28.493 |  |  | 20 |
107 % aika: 1.32,809
Lähteet: