stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Simo Ojanen
Teokset

Käymään eikä olemaan (1970)
Kukkia rouva Koivistolle (1972)
Käppärän rautajengi (1975)
Joka paikassa syksy (1976)
Takuulla taivaaseen (1978)
Varastettu vaihdepyörä (1980, kuvitus Mirja Sarasjoki)
Heli ryhtyy ystäväksi (1981)
Meeri järjestää (1982)
Sirkuspelle Hermanni (1982, kuvitus Satu-Sisko Sintonen)
Ikioma kesäloma (1983)
Pelle Hermannin uudet seikkailut (1983, kuvitus Satu-Sisko Sintonen)
Kunta konkurssissa (1984)
Pelle Hermannin viikonpäivät (1984, kuvitus Satu-Sisko Sintonen)
Pelle Hermanni ja äitiliini (1985, kuvitus Satu-Sisko Sintonen)
Hälytys, Harakat Suomessa (1986, kuvitus Raimo Huittinen)
Pelle Hermanni isänsä jäljillä (1986, kuvitus Satu-Sisko Sintonen)
Pelle Hermannin mansikkaloma (1987, kuvitus Satu-Sisko Sintonen)
Harakat aikakeikalla (1987, kuvitus Raimo Huittinen)
Neljä ällää kuusipuussa (1987)
Pakkaskurssi eli Halla Finlandiassa (1987)
Hanna ja Mozart (1991)
Kuningasmatka (1991)
Päivä autonäyttelyssä (2000, kuvitus Mikko Kunnas)
Lelutehtaassa kummittelee (2000, kuvitus Mikko Kunnas)
3 Ässää ja karkulainen (2001, kuvitus Mikko Kunnas)
Tekninen velka

Tekninen velka tai suunnitteluvelka tarkoittaa ohjelmistotuotannossa ylimääräistä työtä, joka vaaditaan kun käytetään nopeasti toteutettavaa ratkaisua parhaiten soveltuvan ratkaisun sijaan. Teknisellä velalla kuvataan kehitystyössä tehtyjä oikoteitä, jotka aiheuttavat ohjelmiston sisäisen laadun heikentymistä ja sitä käytetään kun puhutaan miten resursseja jaetaan ylläpitoon uusien ominaisuuksien ja ohjelmointivirheiden korjauksien rinnalla.
Analogiana rahalliseen velkaan vertailu ei ole toimiva, koska rahalliselle velalle voi olla perusteltu tarve kun taas tekninen velka ei ole hyvä asia vaikka se joskus on väistämätöntä. Tekninen velka aiheuttaa pitkällä tähtäimellä merkittävää kustannusnousua ja hidastaa kehitystä. Esimerkkinä ovat pankit, joilla on vuosikymmenien aikana kertyneiden järjestelmien myötä ollut vaikeuksia modernisoida toimintaansa.
Arvion mukaan vuonna 2021 yritykset käyttivät informaatiotekniikan budjeteistaan 24,8 prosenttia teknisen velan käsittelyyn. Keskivertotapauksessa organisaatio haaskaa 23–42 kehitysajasta teknisen velan vuoksi. Lisäkehittäjien palkkaaminen lisää koordinoimisen kustannuksia, joka tekee kehityksestä vähemmän tehokasta.
Koronapandemian myötä seuranneessa tilassa IT-osastoilla oli kiire pitää yrityksen liiketoiminta käynnissä, jonka seurauksena yritykset arvioivat teknisen velkansa kasvaneen.
Tekninen velka ei tarkoita huonoa koodia yleiskäsitteenä, vaan sitä arvioidaan ylimääräisenä suunnittelemattomana työnä. Velan maksavat usein myöhemmät kehittäjät.
Aiheesta muualla

Tekninen velka - yrityksesi suurin digitalisaation jarru?
Tekninen velka hallinnoinnin näkökulmasta : tunnusta, tunnista ja rajoita
Tekninen seuranta

Tekninen seuranta tarkoittaa Suomessa erästä salaista pakkokeinoa, jota voidaan käyttää esitutkinnassa salassa sen kohteelta ja josta säädetään vuoden 2011 pakkokeinolain 10 luvussa.
Pakkokeinolaissa teknisellä seurannalla tarkoitetaan esineen, aineen tai omaisuuden liikkumisen seurantaa siihen erikseen sijoitettavalla tai siinä jo olevalla radiolähettimellä tai muulla sellaisella teknisellä laitteella taikka menetelmällä tai ohjelmistolla. Teknisen seurannan tarkoituksena voi olla myös seurata rikoksesta epäillyn liikkumista.
Teknisen seurannan edellytykset

Esitutkintaviranomainen saa kohdistaa rikoksen kohteena olevaan tai rikoksesta epäillyn oletettavasti hallussa olevaan tai käyttämään esineeseen, aineeseen tai omaisuuteen teknistä seurantaa, kun epäiltyä on syytä epäillä rikoksesta, josta säädetty ankarin rangaistus on vähintään vuosi vankeutta.
Jos teknisen seurannan tarkoituksena on seurata rikoksesta epäillyn liikkumista sijoittamalla seurantalaite hänen yllään oleviin vaatteisiin tai mukanaan olevaan esineeseen (henkilön tekninen seuranta), saadaan toimenpide suorittaa vain, jos häntä on syytä epäillä seuraavista rikoksista:
rikoksesta, josta säädetty ankarin rangaistus on vähintään neljä vuotta vankeutta;
huumausainerikoksesta;
terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelusta; tai
törkeästä tulliselvitysrikoksesta.
Edellytykset ovat siis epäillyn liikkumista seurattaessa samat kuin teknisen kuuntelun edellytykset.[lähde? ]
Tarjoilija

Tarjoilija ottaa vastaan tilauksen ravintolassa
Tarjoilija on hotelli- ja ravintola-alan perustutkinnon ravintolapalvelun koulutusohjelman suorittaneen henkilön ammattinimike. Tarjoilijoina toimii myös oppilaitoksissa kouluttamattomia henkilöitä.
Koulutuksen suorittanut tarjoilija erikoistuu anniskeluravintolan tarjoilu-, myynti-, kassa- ja asiakaspalvelutehtäviin. Ammattitaitoinen tarjoilija noudattaa anniskelumääräyksiä ja osaa neuvoa asiakasta ruoka- ja juomavalinnoissa. Hän kattaa pöydät, esittelee ja suosittelee asiakkaille ruokia ja juomia, vastaanottaa tilauksen ja välittää sen keittiöön, tarjoilee ruoan ja kaataa juomat laseihin sekä kirjoittaa laskun ja perii maksun.
Työpaikkana voivat olla hotellit, ravintolat, henkilöstöravintolat, kahvilat, pikaruokapaikat sekä juhla- ja pitopalveluyritykset. Tarjoilijan ammatti vaatii ulospäin suuntautuneisuutta, ystävällisyyttä, palvelualttiutta ja joustavuutta, tilanneherkkyyttä, myyntihenkisyyttä ja mahdollisesti kielitaitoa. Hyvä muisti ja järjestelykyky auttaa työn sujumisessa.
Työ on yleensä vuorotyötä ja työrytmi saattaa vaihdella paikan mukaan. Vastuun määrä vaihtelee työpaikan mukaan.
Monissa maissa tarjoilijalle on tapana antaa tippiä eli palvelurahaa laskun maksun yhteydessä. Tarjoilijan palkka voi perustua kokonaan tai osittain asiakkaiden antamiin palvelurahoihin.
Vatitarjoilu

Vatitarjoilu on ruoan tarjollepanotapa, jossa tarjoilija jakaa kannattelemaltaan vadilta ruoan annoksiksi salin puolella asiakkaiden eteen katetuille lautasille.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hotelli- ja ravintola-alan perustutkinto, tarjoilija (Opintoluotsi)[vanhentunut linkki]
Majoitus- ja ravitsemisala, ammattitutkinnot (Koulutusnetti)
Ravintolan tarjoilijan ammatinkuvaus (Ammattinetti)
Tietokoneavusteinen kielen oppiminen

Tietokoneavusteinen kielen oppiminen koostuu joukosta kielenoppimiseen suunnattua tietokoneen avustamia oppimisen tai opetuksen menetelmiä. Näitä menetelmiä ovat muun muassa interaktiiviset esitystaulut, kieliopin tarkistusohjelmat ja kielenoppimispelit. Ala on monitieteinen, ensisijaisesti kielten opetukseen ja sen menetelmiin liittyvä, mutta se hyödyntää usein myös kieliteknologian menetelmiä.  Erityisen suuri hyöty tietokoneavusteisesta kielen oppimisesta on todettu ääntämisharjoittelussa.
Tissø

| Tissø |
| --- | --- |
 Tissø
Valtiot:  Tanska
Alue:  Sjælland
Paikkakunta:  Kalundborgin kunta 
Koordinaatit:  55°34′33″N, 11°17′31″E
Mittaustietoja
Pinta-ala:  12,4 km2 
Keskisyvyys:  8,2  m 
Suurin syvyys:  13,5  m tai 8,2  m 
 fiTissø 
Tissø on Tanskan Själlannissa sijaisteva järvi. Järvi sijaitsee Länsi-Själlannissa ja on Tanskan viidenneksi suurin järvi. Tissøn pinta-ala on 12,5 neliökilometriä.
The Lockdown Sessions

| The Lockdown Sessions Elton John |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 22. lokakuuta 2021
 Kesto: 65.15
 Levy-yhtiö: EMI, Mercury
Elton Johnin muut julkaisut
| Regimental Sgt. Zippo 2021 | The Lockdown Sessions 2021 |   |
The Lockdown Sessions on Elton Johnin studioalbumi, joka julkaistiin 22. lokakuuta 2021.
Kappaleet

Cold Heart (Pnau remix) – 3.22 (mukana Dua Lipa)
Always Love You – 4.17 (mukana Thug & Nicki Minaj)
Learn to Fly – 3.31 (mukana Surfaces)
After All – 3.28 (mukana Charlie Puth)
Chosen Family – 4.40 (mukana Rina Sawayama)
The Pink Phantom – 4.13 (Gorillaz feat. Elton John & 6lack)
It’s a Sin (Global Reach Mix) – 4.44 (mukana Years & Years)
Nothing Else Matters – 6.35 (Miley Cyrus feat. Watt, Elton John, Yo-Yo Ma, Robert Trujillo & Chad Smith)
Orbit – 3.28 (mukana SG Lewis)
Simple Things – 4.11 (mukana Brandi Carlile)
Beauty in the Bones – 3.50 (mukana Jimmie Allen)
One of Me – 2.41 (Lil Nas X feat. Elton John)
E-Ticket – 3.18 (mukana Eddie Vedder)
Finish Line – 4.24 (mukana Stevie Wonder)
Stolen Car – 5.37 (mukana Stevie Nicks)
I’m Not Gonna Miss You – 2.56 (mukana Glen Campbell)
Arvostelut

Helsingin Sanomat:
Teknis-luonnontieteellinen osasto (TTY)

Teknis-luonnontieteellinen osasto oli Tampereen teknillisen yliopiston osasto, joka toteutti samannimistä diplomi-insinöörikoulutusohjelmaa. Osasto perustettiin Tampereen teknilliseen yliopistoon vuonna 2002 keskittämään diplomi-insinöörien ja sittemmin tekniikan kandidaattien perusopetus, joka aikaisemmin oli hajotettuna useammalle osastolle. Samalla perustettiin teknis-luonnontieteellinen koulutusohjelma, jonka tavoitteena oli tuottaa syvällisesti perusluonnontieteet hallitsevia tekniikan asiantuntijoita ja tutkijoita. Lisäksi osasto vastasi matemaattisten aineiden opettajien koulutuksesta. Vuoden 2008 alussa TTY:n hallintorakennetta muutettiin. Aiemmat 12 osastoa lakkautettiin ja korvattiin viidellä tiedekunnalla. Tällöin myös teknisluonnontieteellinen osasto lakkautettiin ja sen laitokset siirtyivät osaksi Luonnontieteiden ja ympäristötekniikan tiedekuntaa. Teknisluonnontieteellinen koulutusohjelma siirtyi uuden tiedekunnan alaiseksi.
Osastoon kuuluivat
Fysiikan laitos
Matematiikan laitos
Kemian laitos
Sähkömagnetiikan laitos
Osaston johtajana toimi osaston koko olemassaoloajan fysiikan laitoksen esimies, professori Rolf Hernberg.
Pääsyvaatimukset

Osaston hallinnoimassa teknis-luonnontieteellisessä koulutusohjelmassa voi suorittaa tekniikan kandidaatin ja diplomi-insinöörin tutkinnot. Opiskelijat valittiin suorittamaan joko molempia tutkintoja tai, mikäli heillä oli jo soveltuva alempi korkeakoulututkinto tai ammattikorkeakoulututkinto, vain DI-tutkintoa. Lisäksi osastolla voi suorittaa jatko-opintoina tekniikan lisensiaatin ja tohtorin tutkinnot.
Diplomi-insinöörin tutkintoon johtavaan ylioppilaspohjaiseen koulutukseen haettiin teknisten tieteiden yhteisvalinnassa.  Suoraan ylempään korkeakoulututkintoon voitiin hyväksyä opiskelija, jonka aiempi tutkinto täytti tietyt ehdot.
Matemaattisten aineiden opettajan opintosuunnalle voitiin valita alemman korkeakoulututkinnon tai AMK-tutkinnon suorittaneiden lisäksi opiskelijoita, joilla on jo tekniikan alan ylempi korkeakoulututkinto opintosuunnan pääaineen alalta. Opettajankoulutuksen pedagogiset opinnot suoritettiin muissa yliopistoissa tai yksiköissä ja niihin opiskelijan tuli hakeutua erikseen.
Aiheesta muualla

Koulutusohjelman sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Stafettkarnevalen

Stafettkarnevalen 2006
Stafettkarnevalen on Suomessa järjestettävä ruotsinkielisten koulujen välinen suuri viestijuoksukilpailu. Kilpailu järjestetään vuosittain toukokuun puolessavälissä, useimmiten Helsingin olympiastadionilla. Kilpailu on kaksipäiväinen, perjantaina ala-asteet kilpailevat ja lauantaina ala-asteet, yläasteet sekä lukiot ja ammattikoulut. Osa kilpailuista juostaan nurmikentällä ilman kenkiä. Stafettkarnevalen on Euroopan suurimpia koulu-urheilukilpailuja. Vuonna 2016 Vaasassa osallistujia oli noin 8000.
Historia

Stafettkarnevalenin esikuva on maailman vanhin ja suurin viestijuoksutapahtuma, Philadelphian Penn Relays, johon Stafettkarnevalenin idean isä Carl-Olaf Homén osallistui vuonna 1960 Delawaren yliopiston joukkueessa. Pian hänet valittiin Svenska Finlands Skolidrottsförbundin puheenjohtajaksi ja ensimmäinen Stafettkarnevalen järjestettiin vuonna 1961 Eläintarhan kentällä Helsingissä. Tuolloin kilpailuihin osallistui 606 koululaista. Vuonna 1964 kilpailua pidettiin ensimmäistä kertaa Olympiastadionilla. Sen jälkeen Stafettkarnevalen on pidetty Olympiastadionilla, muutamaa kertaa lukuun ottamatta. Vuonna 1971 Olympiastadionia parannettiin yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuja varten, ja silloin Stafettkarnevalen järjestettiin Kokkolassa. Vuodet 1993 ja 1994 stadionia parannettiin vuoden 1994 EM-kisoja varten ja silloin kilpailupaikkana oli Vaasa. Stafettkarnevalen pidettiin Vaasassa myös vuonna 2005, vuoden 2005 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailujen parannustöiden takia.
Vuonna 1961 lähtöjä oli noin 700. (Lähtömäärä on kilpailijamäärä jos kilpailijat jotka osallistuvat useampaan lajiin lasketaan eri kilpailijoina.) Seuraavana vuonna lähtömäärä oli 1 164 ja jo vuonna 1969 lähtöjä oli 2 002. Vuonna 1987 lähtöjä oli 5 004. Ensimmäisenä vuonna kilpailulajeja oli 11, ja nykyään määrä on yli kaksinkertainen. Stafettkarnevalissa on myös huutosakkikisa (hejarklack).
Stafettkarnevalen palkittiin vuoden 2008 Urheilugaalassa parhaana urheilutapahtumana.
Olympiastadionin remontin aikana (2016–2019) kisat järjestettiin vuonna 2016 Vaasassa, vuonna 2018 Turussa, sekä vuosina 2017 ja 2019 Espoossa.
Tilastot

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Kilpailupaikka | Lähtöjä | Lajeja |
| 1961 | Eläintarha | 700 | 11 |
| 1962 | Eläintarha | 1164 | 14 |
| 1963 | Eläintarha | 1552 | 18 |
| 1964 | Olympiastadion | 1584 | 18 |
| 1965 | Olympiastadion | 1705 | 14 |
| 1966 | Olympiastadion | 1350 | 15 |
| 1967 | Olympiastadion | 1713 | 15 |
| 1968 | Olympiastadion | 1971 | 15 |
| 1969 | Olympiastadion | 2002 | 15 |
| 1970 | Olympiastadion | 2240 | 15 |
| 1971 | Kokkola | 1700 | 14 |
| 1972 | Olympiastadion | 2200 | 14 |
| 1973 | Olympiastadion | 2303 | 15 |
| 1974 | Olympiastadion | 2574 | 14 |
| 1975 | Olympiastadion | 2838 | 15 |
| 1976 | Olympiastadion | 2890 | 16 |
| 1977 | Olympiastadion | 3028 | 16 |
| 1978 | Olympiastadion | 3069 | 16 |
| 1979 | Olympiastadion | 3250 | 17 |
| 1980 | Olympiastadion | 3403 | 18 |
| 1981 | Olympiastadion | 3692 | 18 |
| 1982 | Olympiastadion | 4071 | 18 |
| 1983 | Olympiastadion | 4059 | 18 |
| 1984 | Olympiastadion | 4244 | 18 |
| 1985 | Olympiastadion | 4533 | 18 |
| 1986 | Olympiastadion | 4806 | 18 |
| 1987 | Olympiastadion | 5004 | 18 |
| 1988 | Olympiastadion | 5116 | 20 |
| 1989 | Olympiastadion | 5458 | 20 |
| 1990 | Olympiastadion | 5421 | 20 |
| 1991 | Olympiastadion | 5350 | 20 |
| 1992 | Olympiastadion | 6559 | 21 |
| 1993 | Vaasa | 5732 | 22 |
| 1994 | Vaasa | 6134 | 22 |
| 1995 | Olympiastadion | 7437 | 23 |
| 1996 | Olympiastadion | 7890 | 23 |
| 1997 | Olympiastadion | 8012 | 23 |
| 1998 | Olympiastadion | 7807 | 23 |
| 1999 | Olympiastadion | 8298 | 23 |
| 2000 | Olympiastadion | 8854 | 23 |
| 2001 | Olympiastadion | 8991 | 23 |
| 2002 | Olympiastadion | 9521 | 23 |
| 2003 | Olympiastadion | 10305 | 23 |
| 2004 | Olympiastadion | 10336 | 23 |
| 2005 | Vaasa | 9300 | 23 |
| 2006 | Olympiastadion | 10094 | 23 |
| 2007 | Olympiastadion | 10231 | 23 |
| 2008 | Olympiastadion | 10425 | 23 |
| 2009 | Olympiastadion | 10761 | 23 |
| 2010 | Leppävaara | 9872 | 23 |
| 2011 | Olympiastadion | 10880 | 24 |
| 2012 | Olympiastadion | 11771 | 24 |
| 2013 | Olympiastadion | 11920 | 24 |
| 2014 | Olympiastadion | 12449 | 24 |
| 2015 | Olympiastadion | 12838 | 24 |
| 2016 | Vaasa | 10650 | 24 |
| 2017 | Leppävaara | ... | ... |
| 2018 | Turku | ... | ... |
| 2019 | Leppävaara | ... | ... |
Aiheesta muualla

Stafettkarnevalen (ruotsiksi)
Yle Arkivet: Stafettkarnevalen (ruotsiksi)
YLE Sporten: Stafettkarnevalen 2006 (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Vuoden 2018 kilpailut käytiin Paavo Nurmen stadionilla Turussa.
Tiberius III

Tiberius III soliduksessa
Tiberius III Apsimar oli Bysantin keisari vuosina 698–705.
Tiberius tuli keisariksi kaapattuaan vallan Leontius II:lta. Vuonna 705 Leonitiuksen syrjäyttämä keisari Justinianus II palasi Konstantinopoliin bulgarialaisen armeijan kanssa ja anasti keisarinvallan takaisin itselleen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tiberius III Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Leontius II | Bysantin keisari | Seuraaja: Justinianus II |
Teoria miehistä (televisiosarja)

| Teoria miehistä> Men in Trees |
| --- | --- |
Tyyli:  Komedia / Draama
Kestoaika:  60 min / jakso
Luoja(t):  Jenny Bicks
Pääosissa:  Anne Heche Abraham Benrubi Emily Bergl Seana Kofoed Suleka Mathew Derek Richardson Sarah Strange Cynthia Stevenson Lauren Tom James Tupper John Amos
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  American Broadcasting Company
Esitetty:  12. syyskuuta 2006 (Yhdysvalloissa) – 11. kesäkuuta 2008 (Yhdysvalloissa)
Jaksoja:  36
Aiheesta muualla
IMDb 
Teoria miehistä (Men in Trees) on yhdysvaltalainen draamakomediasarja, joka alkoi vuonna 2006. Teoria miehistä -sarjan pääosassa näyttelee Anne Heche. Hän esittää newyorkilaista parisuhdeneuvojaa Marin Fristia, joka sarjan alussa muuttaa pieneen alaskalaiseen kylään kirjoittamaan kirjaa.
Suomessa sarja alkoi 26. huhtikuuta vuonna 2007, ja sitä esittää televisiokanava MTV3. Kanava esittää sarjan toisen tuotantokauden 5. kesäkuuta vuonna 2008 alkaen. Yhdysvalloissa Teoria miehistä päättyi kesäkuussa vuonna 2008 kahden tuotantokauden jälkeen. Suomessa toinen tuotantokausi päättyi 5 lokakuuta 2008.
Juoni

Sarja kertoo parisuhdeneuvojasta Marin Frististä, joka kirjansa mainosmatkalla Alaskassa jää Elmo-nimiseen kaupunkiin kirjoittamaan uutta kirjaa miehistä, saatuaan tietää sulhasensa pettävän häntä. Marin neuvoo kirjansa naislukijoita parisuhdeasioissa, mutta huomaa ettei itse ole toiminut niin kuin on muille opettanut.
Henkilöt

Marin Frist
Jack Slattery
Patrick Bachelor
Sara Johnson
Mai Washington
Celia Bachelor
Jane (Kustantaja)
Annie O´Donnel
Ben Jackson
Buzz Washington
Theresa Jackson
Aiheesta muualla

Suomenkielinen Teoria miehistä-sarjan nettisivut (MTV3.fi)
Teemu Palosaari

Teemu Palosaari (s. 16. helmikuuta 1978 Kittilä) on suomalainen näyttelijä.
Palosaari kävi Lahden kansanopiston teatterilinjan, minkä jälkeen hän opiskeli Teatterikorkeakoulussa 1999–2003. Valmistumisensa jälkeen hän oli kiinnitettynä Seinäjoen kaupunginteatteriin. Vuonna 2005 Palosaari jättäytyi freelanceriksi ja teki erilaisia töitä teatterin lisäksi elokuvissa ja televisiosarjoissa. Sittemmin hän on ollut kiinnitettynä Lahden kaupunginteatteriin.
Palosaari on nähty muun muassa Pete Niirasen roolissa televisiosarjassa Salatut elämät. Syksystä 2012 alkaen Palosaari nähtiin Yle TV2:n draamasarjassa Uusi päivä Hannupekka Latvalan roolissa, joka vieraili yhden jakson ajan myös Kotikadussa. Palosaaren esittämä hahmo poistui Uudesta päivästä helmikuussa 2013. Palosaari on naimisissa näyttelijä Saana Hyvärisen kanssa ja heillä on kolme lasta. Palosaari on innokas jalkapallofani ja hän kannattaa Liverpoolia.
Filmografia

Lapin kullan kimallus – Peura, kullankaivaja (1999)
Hyvät neuvot kalliit (2000)
Siamin tytöt (2001)
Tunneli (2002)
Lupaus – sotilas asemalla (2005)
I Thought We Were Lovers (Agnes Pihlavan musiikkivideo, 2006)
Salatut elämät – Pete Niiranen (2006–2007)
Tali-Ihantala 1944 – ylikersantti Risto Miikki (2007)
Tukka auki – Jani (2008)
Levoton rauha – Jaakko (2009)
Pihalla – Arto Laitinen (2009)
Vastaparit – Kalle (2010)
Kotikatu – Hannupekka Latvala (2012)
Uusi päivä – Hannupekka Latvala (2012–2013)
Syke – Jimin isä (2014)
Haamukirjoittaja – Erkko (2015)
Sorjonen – perheenisä (2018)
Kämppikset – Aaro (2022)
Teatterirooleja

Pesärikko (2003), Seinäjoen Kaupunginteatteri – Masa
Liian paksu perhoseksi (2003), Seinäjoen Kaupunginteatteri – Erni
Reviisori (2004), Seinäjoen Kaupunginteatteri – Ivan Kuzjmits Spekin
Viulunsoittaja katolla (2004), Seinäjoen Kaupunginteatteri – Motel Kamzoil
Saituri (2004), Seinäjoen Kaupunginteatteri – Valere
Velho ja leijona (2004), Seinäjoen Kaupunginteatteri – Aslan
Meno Mäntsälään (2005), Seinäjoen Kaupunginteatteri – Lauri Halme
Hui kauhistus! (2006), Tanssiteatteri Raatikko – Mäkisen Pappa
Kansallisnäytelmä Kivi (2007), Teatteri Takomo – useita rooleja
Ähtäriin eli Kaunein poika heti Morrisonin jälkeen (2008), KOM-teatteri
Tiitiäisen pippurimylly (2009), Tanssiteatteri Raatikko – Tiitiäiset
Tööt ja Pum - klovnit keksijöinä (2010), Tanssiteatteri Raatikko – Pum
Ihmisen osa (2011), Helsingin Kaupunginteatteri – Kirjailija / Kallio / Kalervo / Kullervo / Poliisi / Ensihoitaja
Pikku vampyyri (2011), Lahden kaupunginteatteri – Anton Bohnsack, 3-luokkalainen
Salainen puutarha (2012), Lahden kaupunginteatteri
Sakespearen kootut theokset (2013), Tampereen Työväen Teatteri
West Side Story (2013), Lahden kaupunginteatteri – Diesel
Kolmas (2013), Lahden kaupunginteatteri – Lauri
Kun tyttö on hyvä (2014), Lahden kaupunginteatteri
Aina joku eksyy (2014), Lahden kaupunginteatteri
Katsastus (2014), Lahden kaupunginteatteri – Marutsella pastori / Ruotsalainen katsastusvirkamies 1 / Taksimies 1
Särkelä itte (2015), Lahden kaupunginteatteri – Antti Kosonen
Kolme muskettisoturia (2015), Lahden kaupunginteatteri
Vertigo (2016), Lahden kaupunginteatteri – etsivä Flaviéres
Lähde
Aiheesta muualla

Teemu Palosaari Elonetissä.
Teemu Palosaari Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
The News Boys – lehtipojat

| The News Boys – lehtipojat> Newsies |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Kenny Ortega
Käsikirjoittaja:   Bob Tzudiker  Noni White  sanoitukset: Jack Feldman 
Tuottaja:  Michael Finnell
Säveltäjä:  Alan Menken
Kuvaaja:  Andrew Laszlo
Leikkaaja:  William H. Reynolds
Tuotantosuunnittelija:  William Sandell
Pääosat:   Christian Bale  Bill Pullman  Ann-Margret  Robert Duvall 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Walt Disney Productions
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures Netflix Disney+
Ensi-ilta:  1992
Kesto:  121 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The News Boys – lehtipojat (Newsies tai The News Boys) on Kenny Ortegan ohjaama ja Alan Menkenin säveltämä yhdysvaltalainen musikaalielokuva vuodelta 1992. Väljästi tositapahtumiin perustuvassa Disneyn perhe-elokuvassa 1900-luvun taitteen New Yorkin kaduilla sanomalehtiä myyvät teinipojat ryhtyvät lakkoon lehtimoguli Joseph Pulitzerin pienentäessä heidän myyntipalkkiotaan. Pulitzeria näyttelee Robert Duvall ja lehtipoikien johtajaa Christian Bale. Elokuva on koreografina toimineen Kenny Ortegan esikoisohjaus.
Elokuva menestyi huonosti teatteriohjelmistossa, mutta paremmin videojulkaisuna. Se sai pääosin kielteisiä arvioita ja Golden Raspberry -palkinnon vuoden huonoimmasta alkuperäislaulusta (”High Times, Hard Times”). Huonoimmuusehdokkuuksia tuli kolme muutakin, mutta nuorten näyttelijöiden ensemble oli ehdolla Young Artist -palkintoon[lähde? ]. Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano antaa elokuvalle kaksi tähteä viidestä ja kirjoittaa: ”Tosipohjainen teinisatu on auttamattomasti vanhentunut sekä tyyliltään että roolihahmoiltaan. Oscareita kahmineen siirappimies Alan Menkenin musiikki ei taaskaan sytytä.”
2010-luvun alussa Disney tuotti elokuvan pohjalta teatterimusikaalin Newsies, joka oli paljon suurempi menestys ja sai kaksi Tony-palkintoa kahdeksasta ehdokkuudestaan. Uuden libreton kirjoitti Harvey Fierstein, mutta musiikkinumeroina käytettiin Alan  Menkenin ja Jack Feldmanin elokuvaan kirjoittamia lauluja.
Toinen kieli

Toisella kielellä (lyhennetään usein L2) tarkoitetaan kieltä, jonka henkilö joutuu opettelemaan. Usein tämä oppiminen tapahtuu nimenomaan kodin ulkopuolella esim. koulussa tai töissä.
Toinen kieli voidaan oppia myös kielikylvyn kautta, jolloin voidaan puhua ns. toisen kielen omaksumisesta (engl. second-language acquisition).
Pääsääntöisesti toinen kieli omaksutaan viidennen ikävuoden jälkeen, kun äidinkielen oppimisen herkkyyskausi on ohi.