stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Härmäpaju

| Härmäpaju |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Pajukasvit
Suku::  Pajut Salix
Laji::  daphnoides
Kaksiosainen nimi
 Salix daphnoides  Vill. 
Katso myös
   Härmäpaju Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Härmäpaju (Salix daphnoides) on Euroopassa kasvava puu- tai pensasmainen pajulaji. Keski-Euroopassa se saattaa kasvaa 18 metriä korkeaksi. Suomessa koristepensaana viljellyt härmäpajut kasvavat kahdesta viiteen metriä korkeiksi. Härmäpajun verson haarat ovat sinertävänvalkoisia, helposti irtoavan vahan peittämiä. Lehtien lapa on nystylaitainen, päältä kiiltävä ja tummanvihreä, alta himmeä ja sinivihreä, korkosuoninen. Kukintonorkot ovat perättömiä, niiden suomut punaruskeita tai mustanruskeita. Norkot kukkivat ennen lehtien puhkeamista. Hedelmänä on kalju kota.
Härmäpajua esiintyy Euroopassa Espanjasta pohjoisessa Luoteis-Venäjälle. Laji on Pohjoismaissa luonnonvaraisena melko harvinainen. Keski-Ruotsissa ja -Norjassa kasvaa paikoin alalaji lännenhärmäpajua. Suomessa esiintyy joskus viljelyjäänteenä alalaji idänhärmäpajua eli huurrepajua.
Aiheesta muualla

Kasviatlas: Salix daphnoides – härmäpaju Suomessa.
Ihmisoikeudet Meksikossa

Ihmisoikeudet Meksikossa ovat kansainvälisten sopimusten ja Meksikon kansallisen lainsäädännön määrittelemät jokaiselle ihmiskunnan jäsenelle yhtäläisesti kuuluvat vapaudet ja oikeudet. jotka pohjautuvat käsitykseen ihmisarvon yleismaailmallisesta yhtäläisyydestä ja loukkaamattomuudesta. Ne voidaan jakaa vapausoikeuksiin, poliittisiin, taloudellisiin, sosiaalisiin ja sivistyksellisiin oikeuksiin sekä oikeuteen tasapuoliseen kohteluun oikeudenkäynnissä.
Yleistä

Meksikossa toimii julkinen ja laissa itsehallinnolliseksi eli poliittisesti riippumattomaksi määritelty Kansallinen ihmisoikeuskomissio (CNDH), jonka puheenjohtaja toimii Meksikon oikeusasiamiehenä. Sääntöjen mukaan senaatti nimittää komission puheenjohtajan ja neuvoston jäsenet neuvoteltuaan kansalaisjärjestöjen kanssa. Komission tehtävä on "suojella, tarkkailla, edistää, tutkia ja levittää tietoa Meksikon lainsäädännöllä suojelluista ihmisoikeuksista. Se ei kuitenkaan saa arvioida asioita, jotka liittyvät oikeusjärjestelmän toimintaan, vaaleihin tai työoikeuksien toteutumiseen.
Komission puheenjohtajana on marraskuusta 2014 lähtien toiminut Luis Raúl González Pérez.
Oikeus elämään

Meksikossa ei ole lainsäädännössä kuolemantuomiota. Tilastoihin päätyneiden surmien perusteella Meksikossa tapettiin vuonna 2016 kuitenkin noin 23 000 ihmistä. Sitä enemmän ihmisiä kuoli väkivallan uhreina ainoastaan Syyriassa (60 000 ihmistä). Tappojen määrä johtuu entisestä presidentti Felipe Calderonista (PAN), joka päätti joulukuussa 2006 aloittaa "sodan" huumeita vastaan murhaamalla ihmisiä. Tuhannet ihmiset ovat paenneet väkivaltaa lähtemällä kotoaan.
Lehdistönvapaus

Ranskalainen Toimittajat ilman rajoja -järjestö listaa vuosittain maailman lehdistön vapauden kirjoittaa mistä tahansa asioista. Vuonna 2020 Meksikon sija oli 143 / 45,45 pistettä, edellisen vuoden 2019 sijoitukseen 144 sija / 46,78 pistettä verrattuna oli pisteissä nousua 1,33 pistettä, kun järjestö arvioi 180 valtion lehdistönvapauden. Vuonna 2018 on surmattu kolme toimittajaa: Carlos Domínguez Rodríguez; Pamika Montenegro, joka paikallisista poliitikoista pilaa tekevän satiirisen Youtube-kanava El Sillon tuottajana; sekä Leobardo Vázquez, joka oli saanut tappouhkauksia kirjoittaessaan laittomasta maan valtaamisesta.
Pidätettyjen oikeudet ja kidutus

Vuonna 2014 jokainen Meksikossa pidätetty henkilö oli vaarassa joutua julman, epäinhimillisen tai nöyryyttävän kohtelun tai rangaistuksen kohteeksi, kuten kidutetuksi. Väärinkäytöksiä, kuten kidutusta, käytetään säännöllisesti tutkinnassa, jotta viranomaiset saisivat "tietoa" tai "tunnustuksia" epäillyiltä ihmisiltä, tai ihmisiltä, jotka otettiin kiinni, koska viranomaiset ajattelivat heidän olevan väärässä paikassa tai väärään aikaan liikkeellä. Kidutukselta suojaavat säännöt ja tavat eivät toimi. Kidutuksia ei tutkita, tai tutkinta käännetään uhria vastaan.
Härmänmäen pysäkki

Härmänmäen pysäkki (lyh. Hmm) oli rautatieliikennepaikka Paltamon kunnassa rataosalla Kontiomäki–Ämmänsaari. Liikennepaikka avattiin yleiselle liikenteelle 1. joulukuuta 1939, kun rataosuus Kontiomäen ja Hyrynsalmen asemien välillä otettiin käyttöön. Liikennepaikka sijaitsi noin viiden kilometrin päässä Härmänmäen kylältä luoteeseen ratakilometrillä 666,5.
Liikennepaikan asemarakennus oli Thure Hellströmin suunnittelema laiturirakennus, joka rakennettiin vuonna 1935. Rakennus purettiin 1970-luvulla ja siirrettiin Ristijärven Saukkovaaraan, jossa se toimii Saukon majana.
Liikennepaikka avattiin laiturivaihteena 1. joulukuuta 1939. Miehitys päättyi elokuussa 1948. Henkilöliikenne lakkautettiin 31. toukokuuta 1964 ja koko liikennepaikka lakkautettiin 30. toukokuuta 1965.
Iinijärvi

| Iinijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Kärkölä
Koordinaatit:  60°56′08″N, 25°10′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Teuronjoen valuma-alue (35.83)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.832.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130 m  tai enemmän 
Rantaviiva:  0,46 km  
Pinta-ala:  1,212  ha 
 fiIinijärvi 
Iinijärvi  on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Mylykylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. Järven vedenpinnan korkeus on yli 130 metriä mpy.
Vesistösuhteet

Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu.
Garry Shandling

Shandling huhtikuussa 2011
Garry Emmanuel Shandling (29. marraskuuta 1949 Chicago, Illinois – 24. maaliskuuta 2016 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen koomikko ja näyttelijä.
Ura

Uransa alkuaikoina hän toimi televisio-ohjelmien käsikirjoittajana, kuten Sanford and Son (1972) ja Terve taas, Kotter (1975). Tämän jälkeen hän päätti siirtyä stand up -koomikoksi ja hän esiintyi usein Johnny Carsonin televisioshowssa.  Hänet tunnetaan parhaiten tilannekomediasarjoista It's Garry Shandling's Show (1986–1990) ja kriitikoiden ylistämästä The Larry Sanders Show (1992–1998). NBC tarjosi hänelle vuonna 1992 omaa Late Night Showta David Lettermanin jätettyä shown, mutta hän kieltäytyi koska oli päättänyt jo tehdä Larry Sanders Shown. Tämän lisäksi hän on juontanut Grammy-palkintojen jaon neljästi (1990, 1991, 1993, 1994) ja Emmy-palkintojen jaon kahdesti (2000, 2004)
Yksityiselämä

Hän syntyi Chicagossa amerikanjuutalaiseen perheeseen, mutta eli lapsuutensa Tucsonissa. Shandling ei ollut koskaan naimisissa. Hän kuoli äkillisesti 66-vuotiaana maaliskuun loppupuolella 2016.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Garry Shandling Biography (Arkistoitu – Internet Archive)
George Avakian

George Avakian
George Avakian (15. maaliskuuta 1919 Armavir, Venäjä – 22. marraskuuta 2017 New York, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen tuottaja, joka tuli tunnetuksi työstään jazzmusiikin parissa. Columbia Recordsille työskennellessään hän tuotti muun muassa Miles Davisin musiikkia.
Avakianin vanhemmat olivat armenialaisia. Hän opiskeli Yalen yliopistossa ja oli jo nuorena jazzmusiikin ystävä. Uransa aikana hän kiinnitti muiden muassa Miles Davisin ja Dave Brubeckin Columbia Recordsiin; hän toimi vuodesta 1959 tuottajana Warner Bros.illa ja sitten RCA Victorilla. Hän organisoi Benny Goodmanin Neuvostoliiton-kiertueen 1962.
Avakian toimi Keith Jarrettin managerina noin vuosina 1970–1974. Hän oli mukana perustamassa National Academy of Recording Arts and Sciencesiä ja sai vuonna 2000 Down Beatin palkinnon elinikäisistä saavutuksista. Hänen vaimonsa oli armenialais-amerikkalainen viulisti Anahid Ajemian. Pari ja Ajemianin pianistisisko Maro Ajemian avustivat Alan Hovhanessia tämän kansainvälisessä läpimurrossa 1950-luvulla.
Ihmisoikeudet Intiassa

Ihmisoikeudet Intiassa ovat kansainvälisten sopimusten ja Intian kansallisen lainsäädännön määrittelemät jokaiselle ihmiskunnan jäsenelle yhtäläisesti kuuluvat vapaudet ja oikeudet, jotka pohjautuvat käsitykseen ihmisarvon yleismaailmallisesta yhtäläisyydestä ja loukkaamattomuudesta. Ne voidaan jakaa vapausoikeuksiin, poliittisiin, taloudellisiin, sosiaalisiin ja sivistyksellisiin oikeuksiin sekä oikeuteen tasapuoliseen kohteluun oikeudenkäynnissä.
Vapausoikeudet

Tärkein vapaus on oikeus elämään. Kuolemanrangaistus on edelleen voimassa Intiassa. Vuonna 2022 tuomittiin 28 ihmistä kuolemaan osallisuudesta vuonna 2008 tehtyyn terrori-iskuun.
Vapausoikeuksiin kuuluvat myös oikeus henkilökohtaiseen vapauteen ja koskemattomuuteen.
Separatistiset liikkeet käyttävät väkivaltaa ja lapsisotilaita. Hallitus ja eri eturyhmät hyökkäävät maassa usein sananvapautta ja peruskansalaisoikeuksia vastaan. On kotiväkivaltaa ja kunniamurhia. Naisten oikeuksia poljetaan perinteisesti mieskeskeisessä yhteiskunnassa  Maassa tapahtuvat raiskaukset ylittävät usein uutiskynnyksen. Huonosti palkattu poliisi toimii monesti hitaasti raiskaustapauksissa. Lisäksi poliisi saattaa itse raiskata. Raiskauksiin syyllistyneet tahot usein häiritsevät oikeuslaitosta. Poliisin mielivalta on lisääntynyt.
Poliittiset oikeudet ja tasa-arvo

Poliittisia oikeuksia ovat muun muassa äänioikeus, sananvapaus, kokoontumisvapaus sekä yhdistysvapaus.
Intiassa on maailman suurin vaaleihin perustuva toimiva monipuoluejärjestelmä, joka takaa  sen että äänestäjät pystyvät vaihtamaan maansa johtajia. Demokratia ei silti ole aivan samaa tasoa kuin länsimaissa. Kansalaisvapauksien on katsottu huonontuneen nykyisen hallituksen aikana Intia on ihmisoikeuksien suhteen kohtalaisen turvaton maa. Ongelmien syynä ovat poliittiset ja etnis-uskonnolliset jännitteet, kastilaitoksen ja perinteisen mieskeskeisen yhteiskunnan luoma epätasa-arvo. Lisäksi lainvalvonta on tehotonta osaksi maan köyhyyden takia.
Intian laki takaa teoriassa laajat kansalaisoikeudet. Oikeuslaitos on riippumaton. Intiaa sanotaan usein maailman suurimmaksi demokratiaksi.
Rikollisuus, uskonto, ja politiikka luovat Intiassakin paljon ihmisoikeusrikkomuksia. Kastilaitos luo epätasa-arvoa. Lehdistö ei ole vapaa. Enemmistönä olevan hindut ovat kohdistaneet muun muassa muslimeihin, sikheihin ja kristittyihin vainoja. Lahjonta on laajaa. Poliiseja on liian vähän ja viranomaiset saattavat itse rikkoa lakia esimerkiksi murhaamalla pidätettyjä.
Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet

Perusoikeuksiin kuuluvat myös taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet. Tällaisia ovat esimerkiksi oikeus työhön, sosiaaliturvaan ja opetukseen. Julkisella vallalla on velvoite turvata ja edistää näiden oikeuksien toteutumista.
Vuoden 2011 väestönlaskennassa 74 prosenttia intialaisista oli lukutaitoisia, 82 prosenttia miehistä mutta vain 65 prosenttia naisista. Myös osavaltioiden välilläö oli suuria eroja.
Oikeus tasapuoliseen kohteluun oikeudenkäynnissä

Poliisin toimintaa on arvosteltu hindujen ja muslimien välisissä yhteenotoissa. Amnesty International on vaatinut poliittisten vankien vapauttamista Kashmirissa.
Hämeenlinna–Anianpelto-rata

Vuonna 1859 valmistuneen suunnitelman mukainen Hämeenlinna–Anianpelto-rata olisi alkanut vuonna 1862 rakennetun Hämeenlinnan vanhan rautatieaseman edestä.
Hämeenlinna–Anianpelto-rata oli toteuttamatta jäänyt ratasuunnitelma vuodelta 1859, jonka tarkoituksena oli jatkaa rakenteilla oleva Helsinki–Hämeenlinna-rata Päijänteen etelärannalla sijainneeseen Anianpeltoon ja samalla parantaa Keski-Suomen liikennemahdollisuuksia etelään päin. Toteutuessaan se olisi ollut Suomen valtion järjestyksessä toinen rakennettu ratahanke.
Samassa yhteydessä suunniteltiin vielä pidemmälle itään jatkuvaa Anianpelto–Lappeenranta-rataa, joka sekin kariutui Valtiopäivien suosiessa Riihimäki–Lahti-ratalinjausta. Päätöksestä huolimatta rata Riihimäen ja Lahden välille jäi sekin aluksi varojen puutteessa toteuttamatta, mutta rakennettiin myöhemmin Riihimäki–Pietari-ratana poistaen viimeisenkin mahdollisuuden Anianpellon kautta kulkeviin ratalinjauksiin.
Edellytykset

1700-luvun alussa Ruotsi oli kärsinyt suuria aluemenetyksiä suuressa Pohjan sodassa ja Suomea kohtasi venäläinen ylivallan aika niin sanottu iso viha. Pinta-alaltaan kutistuneessa Ruotsissa perustettiin tutkijakuntia parantamaan Suomen elinkeinoelämää, sekä erityisesti liikenneyhteyksiä. Jälkimmäinen tarkoitti käytännössä vesiteiden kunnostusta, sekä kanavien rakentamista rahtiliikenteelle sopivaksi. Päijänteen yhdistämistä Suomenlahteen tutkittiin useaan otteeseen, mutta vuonna 1743 päättyneen hattujen sodan seurauksena Kymijoesta tuli uusi rajajoki, joka vain pahensi muun muassa Itä-Suomen liikenneyhteyksiä rannikoille päin.
Keski- ja Itä-Suomen liikenneolojen parannusta osattiin aluksi suunnitella vain maa- ja vesiteitse, mutta 1800-luvun puoleenväliin tultaessa oli yhä selvempää, että myös rautatie voisi toimia kannattavana kulkuvaihtoehtona sekä henkilö-, että tavaraliikenteessä. Päijänteen vesireitin liittämistä Etelä-Suomeen pohdittiin jo Suomen valtion ensimmäisen rautatien, Helsinki–Hämeenlinna-radan suunnittelu vaiheessa 1850-luvulla. Kaksi mielekkäintä ratalinjaus vaihtoehtoa olivat Hämeenlinnasta Anianpeltoon ja Riihimäeltä Lahteen suunnatut radat. Kolmantena vaihtoehtona olisi ollut Hollolassa sijainnut Vesijärven Lahdenpohja. Lahden ja Vesijärven vaihtoehdot edellyttivät kumpikin kanavan rakentamista Päijänteen ja Vesijärven välille.
Anianpellon kaupunkisuunnitelmat

Kauppalan tai kaupungin perustamista sisämaassa Päijänteen eteläpäässä sijaitsevaan Anianpeltoon oli ehdotettu ensimmäisen kerran jo vuonna 1739. Nykyisen Asikkalan paikalle suunnitellun Anianpellon kaupungin paikkaa oli käynyt katsomassa aikanaan myös itse Kuningas Kustaa III vuonna 17.–18. kesäkuuta 1775, jolloin valmistui myös Anianpellon kaupungin asemakaava. Myös vuonna 1856 oli annettu määräys asemakaavan laatimisesta, joka valmistuikin vielä samana vuonna. Anianpellosta oli määrä tulla keskeinen kaupunki sisäisessä Suomessa, jonne myöhemmin suunniteltu rautatie oli tarkoitettu vahvistamaan kaupungin asemaa sen kautta kulkevassa läpikulkuliikenteessä.
Rautatiesuunnitelman synty

Ajatuksen rautatien rakentamiseen Hämeenlinnasta nimenomaan Anianpeltoon esitti Suomen sen aikainen Kenraalikuvernööri Friedrich Wilhelm Rembert von Berg. Hän oli erittäin kiinnostunut Päijänteestä, jonne hän oli ollut hankkimassa sota- ja siviilikäyttöön kaavailtua höyrylaivaa, sekä Päijänteen eteläpäässä sijaitsevasta Anianpellosta, jonne oli hänen vaikutuksestaan rakennettu mm. kestikievari, sekä laivalaituri. Uuden asemakaavan valmistuttua Berg vieraili itse paikan päällä syyskuussa 1857, jolloin syntyi myös ajatus juuri rakennustyöt aloittaneen Helsinki-Hämeenlinna-radan jatkamisesta Päijänteen etelärannalla sijaitsevaan Anianpeltoon. Ratasuunnittelu käynnistyi seuraavana keväänä ja valmistui vuotta myöhemmin vuonna 1859.
Ratalinjaus

Hämeenlinna–Anianpelto-ratasuunnitelma valmistui keväällä 1859. Suunnitelman mukainen ratalinjaus alkoi Hämeenlinnasta ja päättyi Päijänteen rannalle suunnitellun Anianpellon kaupungin laidalle. Anianpellolla ratalinjaus kulki likimain nykyisten Jyväskyläntien ja Anianpellontien kohdalla, ylitti Vääksynjoen ja jatkui kaupungin laitaa myöten pistoraiteena Päijänteen rantaan nykyisen Männiköntien paikkeille.
Suunnitelman kariutuminen

Hämeenlinna–Anianpelto-radan yhteydessä alettiin suunnitella myös itään päin jatkuvaa Anianpelto–Lappeenranta-rataa. Hämeenlinna–Anianpelto-ratalinjan vaikea maasto ja Lahden kautta kulkevan radan korkeammat kustannuslaskelmat eteenpäin Viipuriin, sekä Pietariin johtivat kuitenkin samalla hetkellä suunnitelmissa olleen Riihimäki–Lahti-radan, sekä siihen liittyvän Vääksyn kanavahankkeen suosimiseen. Myös paremmat jatkoyhteydet Lahdesta Pietariin suosivat Riihimäki–Lahti-radan linjausta, joka johti Anianpellon kautta kulkevien ratasuunnitelmien hylkäämistä.
Kolmen suunnitteluvuoden päätteeksi kariutui Hämeenlinna–Anianpelto-radan lisäksi Anianpellon kaupunkisuunnitelmat, sekä sieltä Lappeenrantaan jatkuva ratasuunnitelma, joka oli sillä hetkellä vielä kesken.
Uusi tuleminen

Hämeenlinnan, Lahden ja Kouvolan kaupungit, kaksi maakuntaliittoa ja Nopeat itäradat-neuvottelukunta ovat olleet mukana suunnittelemassa uusia ratayhteyksiä. Asiasta julkaistiin esiselvitys Turengissa helmikuun alussa vuonna 2010.
Tämän selvityksen mukaan pitäisi rakentaa uusi ratayhteys Hämeenlinnan ja Lahden välille, kuten jo aikoinaan suunniteltiin ratayhteyksiä samojen seutujen välille. Esitykseen on suhtauduttu hivenen huvittuneesti, mutta sitä on myös puolustettu, koska yhteys helpottaisi tavaraliikennettä itään.
Ilmur Kristjánsdóttir

| Ilmur Kristjánsdóttir> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. maaliskuuta 1978 (ikä 46) Reykjavík, Islanti
Ammatti:  näyttelijä, käsikirjoittaja
Näyttelijä
Aktiivisena:  2004–
Aiheesta muualla
IMDb
Ilmur Kristjánsdóttir (19. maaliskuuta 1978 Reykjavík) on islantilainen näyttelijä ja käsikirjoittaja.
Ura

Ilmur valmistui näyttelijäksi islantilaisesta alan oppilaitoksesta vuonna 2003. Seuraavana vuonna hänellä oli rooli komediaelokuvassa Dís. Sittemmin hän on näytellyt muun muassa televisiosarjassa Loukussa, jossa hänellä oli Hinrikan rooli. Ilmurin käsikirjoituksia on muun muassa television komediasarja Ástríður, jota esitettiin 2009–2013.
Filmografia > Elokuvat

Dís (2004)
Áramótaskaupið (2006)
Áramótaskaupið (2007)
Brúðguminn (2008)
Stóra Planið (2008)
Algjör Sveppi og leitin að Villa (2009)
Reyndu aftur (2010)
Ófeigur gengur aftur (2013)
Fúsi (2015)
Filmografia > Televisiosarjat

Stelpurnar (2005)
Ástríður (2009)
Ófærð (2015, 2019)
Aiheesta muualla

Mbl.is: Systkinin samhentu
Get On Da Mic

| Get On Da Mic |
| --- | --- |

Kehittäjä:  A2M (Artificial Mind and Movement) / Highway 1 Productions
Julkaisija:  Eidos Interactive
Julkaistu:  5. lokakuuta 2004
Lajityyppi:  Musiikkipeli
Pelimuoto:  Yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 12+ ESBR: T
Alusta:  PlayStation 2
Jakelumuoto:  DVD
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Get On Da Mic on vuonna 2004 julkaistu videopeli PlayStation 2:lle. Pelin teki Eidos Interactive. Poiketen muista laulupeleistä, Get On Da Mic sisältää ainoastaan hip hoppia. Pelissä on samanlainen mikrofoni kuin Karaoke Revolution -pelissä. Pelissä on kaksinpeli ja sen ikäsuositus on 12+.
Kappaleet

Get on Da Micissä on yhteensä 40 laulua monilta tunnetuilta rap-artisteilta, kuten Snoop Doggilta, J-Kwonilta, Dr. Dreltä, Tupacilta, T.I.:ltä, Kanye Westiltä ja Ying Yang Twinsiltä.
George Ball

Ball vuonna 1966.
George Wildman Ball (21. joulukuuta 1909 – 26. toukokuuta 1994) toimi Yhdysvaltain apulaisulkoministerinä (Undersecretary of State) John F. Kennedyn ja Lyndon B. Johnsonin hallituksissa. Hänet tunnetaan parhaiten Vietnamin sodan vastustajana laajentumisvaiheen aikana 1960-luvulla. Ball toimi myös jonkin aikaa Yhdysvaltain YK-suurlähettiläänä vuonna 1968.
Ball työskenteli Yhdysvaltain ulkoministeriössä toisesta maailmansodasta lähtien. Aluksi hän organisoi Yhdysvaltojen jälleenrakennusapua eurooppalaisille liittolaisille ja 1960-luvulle tultaessa alivaltiosihteerinä ja Euroopan-osaston päällikkönä. Hänellä oli tässä tehtävässä merkittävä osa Yhdysvaltojen Nato- ja EEC-suhteiden hoitamisessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta George Ball Wikimedia Commonsissa
Impi Aronaho

Impi Fatima Aronaho, o.s. Mäkelin, (20. tammikuuta 1880 Ruovesi – 12. maaliskuuta 1945 Alpua, Vihanti) oli suomalainen nimimerkkiä Pauliina Mäkelä käyttänyt kirjailija ja pakinoitsija.
Aronahon isä oli suutarimestari Vilhelm (Vilho) Mäkelin (1849–1932) ja hänen veljensä oli toimittaja ja kansanedustaja Yrjö Mäkelin. Impi Mäkelin tuli 1910-luvulla Vihannin Alpuaan myymäläapulaiseksi, ja mentyään naimisiin maanviljelijä Antti Aronahon kanssa hän oli emäntänä Aronahon talossa yli 30 vuoden ajan. Impi Aronaho kirjoitti pakinoita Kotilieteen ja Suomen Kuvalehteen nimimerkillä Pauliina Mäkelä ja hän julkaisi myös kaksi pakinakokoelmaa.
Impi Aronahon kirjallista perintöä vaalii raahelainen yhdistys, Impin Ystävät ry. Yhdistys perustettiin helmikuussa 2019 ja sen keskuspaikka on Alpuan Nuorisoseura, jonka yhtenä aktiivijäsenenä Aronaho vaikutti. Yhdistys on julkaissut ensimmäisen kirjansa, Impi Aronaho - Elämää ja pakinoita, jonka toimitti Eila Jaakkola. Yhdistys järjestää vuosittain Alpuan Nuorisoseuralla Impin Iltamat ja valitsee tilaisuudessa Vuoden Impin.
Teokset

Aiheita: kertomuksia ja pakinoita. Perjantai Oy, Oulu 1934
Sata pakinaa. WSOY 1939
George Baker (näyttelijä)

George Baker (1. huhtikuuta 1931 Varna, Bulgaria – 7. lokakuuta 2011) oli brittiläinen näyttelijä. Hän syntyi Bulgarian Varnassa ja opiskeli Lancing Collegessa.
Baker esitti Tiberiusta tunnetussa sarjassa Minä, Claudius (1976). Hän näytteli myös ylikomisario Wexfordia Suomessakin esitetyssä Ruth Rendellin rikosromaaneihin perustuvassa televisiosarjassa vuosina 1987−2000. Bakerilla oli myös pienet roolit James Bond -elokuvissa Hänen majesteettinsa salaisessa palveluksessa (1969) ja 007 rakastettuni (1977).
Aiheesta muualla

George Baker Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Formula 2 Belgian Grand Prix 2017

|  Formula 2 Belgian Grand Prix 2017 |
| --- | --- |
 8. osakilpailu 11 osakilpailusta kaudella 2017. 

Päivämäärä:  26. elokuuta 2017
Sijainti:  Circuit de Spa-Francorchamps, Belgia
Rata:  Moottorirata   7,004 km

Lauantain kilpailu
Pituus:  25 kierrosta
Sää:   Pilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Charles Leclerc
Talli:  Prema Racing
Aika:  2.20,842
Nopein kierros
Kuljettaja:   Artjom Markelov
Talli:  Russian Time
Aika:  2.00,204 (kierroksella 18)
Palkintokoroke
Voittaja:   Artjom Markelov  (Russian Time)
Toinen:   Luca Ghiotto  (Russian Time)
Kolmas:   Antonio Fuoco  (Prema Racing)
Sunnuntain kilpailu
Pituus:  18 kierrosta
Sää:   Puolipilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:  {{{{{paalulta lähtijän maa genetiivissä2}}} lippu}} {{{paalulta lähtijä2}}}
Talli:  {{{paalulta lähtijän talli2}}}
Aika:  {{{paaluaika2}}}
Nopein kierros
Kuljettaja:   Nyck de Vries
Talli:  Racing Engineering
Aika:  2.01,367 (kierroksella 2)
Palkintokoroke
Voittaja:   Sérgio Sette Câmara  (MP Motorsport)
Toinen:   Nyck de Vries  (Racing Engineering)
Kolmas:   Luca Ghiotto  (Russian Time)
Formula 2 Belgian Grand Prix 2017 oli Formula 2 -kauden 2017 kahdeksas osakilpailu, joka ajettiin 26.–27. elokuuta Circuit de Spa-Francorchampsn moottoriradalla Belgiassa.
Aika-ajo

Paalupaikalle ajoi Charles Leclerc, jolle paalupaikka oli kauden seitsemäs. Toiseen ruutuun ajoi DAMS-tallin kuljettaja Nicholas Latifi, jolle eturivin lähtöruutu oli hänen uransa ensimmäinen. Kolmanneksi ajoi Latifin tallikaveri Oliver Rowland.
Sérgio Sette Câmara pyörähti aika-ajon lopulla ja sammutti autonsa radan varteen, jonka johdosta sessio keskeytettiin hetkeksi.