stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1995
Miesten maastohiihto > 50 km (v)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Silvio Fauner | 1.56.36,0 |
| 2 |  | Bjørn Dæhlie | 1.57.48,5 |
| 3 |  | Vladimir Smirnov | 1.58.10,7 |
| 4 |  | Giorgio Vanzetta | 1.58.51,6 |
| 5 |  | Henrik Forsberg | 1.59.14,2 |
| 6 |  | Juan Jesús Gutiérrez | 1.59.35.9 |
Suomen Jari Isometsä oli kilpailussa 11., Jukka Hartonen 30., Sami Repo 43. ja Jari Räsänen keskeytti.
Miesten maastohiihto > 4 × 10 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Sture Sivertsen Erling Jevne Bjørn Dæhlie Thomas Alsgaard | 1.34.27,1 |
| 2 |  | Karri Hietamäki Harri Kirvesniemi Jari Räsänen Jari Isometsä | + 0.43,4 |
| 3 |  | Fulvio Valbusa Marco Albarello Fabio Maj Silvio Fauner | + 2.01,3 |
| 4 |  | Mathias Fredriksson Niklas Jonsson Torgny Mogren Anders Bergström | + 2.02,0 |
| 5 |  | Markus Gandler Alois Stadlober Gerhard Urain Alexander Marent | + 2.34,2 |
| 6 |  | Vladimir Legotin Mihail Botvinov Sergei Tšepikov Aleksei Prokurorov | + 2.58,1 |
Naisten maastohiihto > 5 km (p)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Larisa Lazutina | 15.23,7 |
| 2 |  | Nina Gavriljuk | 15.47,1 |
| 3 |  | Manuela Di Centa | 15.57,8 |
| 4 |  | Jelena Välbe | 16.03,1 |
| 5 |  | Kristina Šmigun | 16.08,2 |
| 6 |  | Inger-Helene Nybråten | 16.12,9 |
Suomen Pirkko Määttä oli kilpailussa 12., Virpi Niemi 19., Merja Lahtinen 29. ja Tuulikki Pyykkönen 34:s.
Naisten maastohiihto > 5 km (p) + 10 km (v) takaa-ajo

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Larisa Lazutina | 43.19,6 |
| 2 |  | Nina Gavriljuk | 43.45,3 |
| 3 |  | Olga Danilova | 43.56,9 |
| 4 |  | Manuela Di Centa | 44.23,5 |
| 5 |  | Stefania Belmondo | 44.31,6 |
| 6 |  | Antonina Ordina | 44.49,2 |
Suomen Pirkko Määttä oli kilpailussa 30., Virpi Niemi 31. ja Merja Lahtinen keskeytti. Tuulikki Pyykkönen ei startannut kilpailuun.
Naisten maastohiihto > 15 km (p)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Larisa Lazutina | 41:27,5 |
| 2 |  | Jelena Välbe | 42:39,1 |
| 3 |  | Inger-Helene Nybråten | 43:03,2 |
| 4 |  | Marit Mikkelsplass | 43:08,6 |
| 5 |  | Olga Danilova | 43:11,4 |
| 6 |  | Nina Gavriljuk | 43:13,1 |
Suomen Pirkko Määttä oli kilpailussa kahdeksas, Merja Lahtinen kymmenes, Tuulikki Pyykkönen 11. ja Marke Rautiala 29:s.
Naisten maastohiihto > 30 km (v)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Jelena Välbe | 1.15.27,3 |
| 2 |  | Manuela Di Centa | 1.16.40,5 |
| 3 |  | Antonina Ordina | 1.16.58,6 |
| 4 |  | Olga Danilova | 1.17.06,6 |
| 5 |  | Larisa Lazutina | 1.17.15,7 |
| 6 |  | Nina Gavriljuk | 1.18.01,2 |
Suomen Virpi Niemi oli kilpailussa 24., Johanna Ahlstrand 27. ja Marke Rautiala keskeytti.
Naisten maastohiihto > 4 × 5 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Olga Danilova Larisa Lazutina Jelena Välbe Nina Gavriljuk | 53:47,6 |
| 2 |  | Marit Mikkelsplass Inger-Helene Nybråten Elin Nilsen Anita Moen-Guidon | + 1:31,0 |
| 3 |  | Anna Frithioff Marie-Helene Westin Antonina Ordina Anette Fanqvist | + 1.31,1 |
| 4 |  | Guidina Dal Sasso Manuela Di Centa Gabriella Paruzzi Stefania Belmondo | + 2.25,2 |
| 5 |  | Manuela Henkel Ina Kümmel Sigrid Wille Anke Schulze | + 3.30,5 |
| 6 |  | Tuulikki Pyykkönen Pirkko Määttä Marke Rautiala Merja Lahtinen | + 3.32,1 |
Yhdistetty > Normaalikilpailu (normaalimäki K90 + 15 km hiihto)

| Sija | Maa | Kilpailija |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Fred Børre Lundberg |
| 2 |  | Jari Mantila |
| 3 |  | Sylvain Guillaume |
| 4 |  | Milan Kučera |
| 5 |  | Kenji Ogiwara |
| 6 |  | Knut Tore Apeland |
Suomen Hannu Manninen oli kilpailussa 24. ja Tapio Nurmela 27:s.
Yhdistetty > Joukkuekilpailu (normaalimäki K90 + 4 × 5 km hiihto)

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Masashi Abe Tsugiharu Ogiwara Kenji Ogiwara Takanori Kono | 56.20,2 |
| 2 |  | Halldor Skard Bjarte Engen Vik Knut Tore Apeland Fred Børre Lundberg | 58.14,8 |
| 3 |  | Markus Wüst Armin Krugel Stefan Wittwer Jean-Yves Cuendet | 1.01.41,8 |
| 4 |  | Todd Lodwick Ryan Hackman Tim Tetreault Dave Jarrett | 1.02.59,4 |
| 5 |  | Robert Stadelmann Mario Stecher Georg Riedelsperger Klaus Ofner | 1.03.17,6 |
| 6 |  | Thomas Dufter Sven Koch Jens Deimel Thomas Abratis | 1.03.28,0 |
Suomen joukkue (Jari Mantila, Tapio Nurmela, Topi Sarparanta ja Hannu Manninen) oli kilpailussa yhdeksäs.
Mäkihyppy > Normaalimäki K90

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Takanobu Okabe | 266,0 |
| 2 |  | Hiroya Saitō | 256,5 |
| 3 |  | Mika Laitinen | 243,5 |
| 4 |  | Sylvain Freiholz | 240,0 |
| 5 |  | Jens Weißflog | 233,0 |
| 6 |  | Andreas Goldberger | 230,0 |
Suomen Janne Ahonen oli kilpailussa yhdeksäs, Jani Soininen 18. ja Ari-Pekka Nikkola 23:s.
Mäkihyppy > Suurmäki K120

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tommy Ingebrigtsen | 272,6 |
| 2 |  | Andreas Goldberger | 269,5 |
| 3 |  | Jens Weißflog | 229,9 |
| 4 |  | Lasse Ottesen | 224,4 |
| 5 |  | Kazuyoshi Funaki | 218,3 |
| 6 |  | Nicolas Jean-Prost | 216,0 |
Suomen Janne Ahonen oli kilpailussa yhdeksäs, Mika Laitinen 13., Jani Soininen 20. ja Toni Nieminen 36:s.
Mäkihyppy > Joukkuemäki K120

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Jani Soininen Janne Ahonen Mika Laitinen Ari-Pekka Nikkola | 889,0 |
| 2 |  | Jens Weißflog Gerd Siegmund Hansjörg Jäckle Dieter Thoma | 882,5 |
| 3 |  | Takanobu Okabe Jinya Nishikata Hiroya Saitō Naoki Yasuzaki | 836,9 |
| 4 |  | Lucas Chevalier Jerome Gay Nicolas Dessum Nicolas Jean-Prost | 801,1 |
| 5 |  | Marco Steinauer Martin Trunz Bruno Reuteler Sylvain Freiholz | 761,0 |
| 6 |  | Andreas Widhölzl Christian Moser Reinhard Schwarzenberger Andreas Goldberger | 728,1 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Venäjä | 5 | 3 | 2 | 10 |
| 2. |  Norja | 3 | 5 | 1 | 9 |
| 3. |  Kazakstan | 3 | 0 | 1 | 4 |
| 4. |  Japani | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 5. |  Suomi | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 6. |  Italia | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 7. |  Saksa | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 8. |  Itävalta | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9. |  Ruotsi | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 10. |  Ranska | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 10. |  Sveitsi | 0 | 0 | 1 | 1 |
Aiheesta muualla

Thunder Bayn MM-kisat Elävässä arkistossa
| n k Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Olympialaiset:  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984 
Maailmanmestaruuskilpailut:  1925  1926  1927  1929  1930  1931  1933  1934  1935  1937  1938  1939  1941  1950  1954  1958  1962  1966  1970  1974  1978  1980  1982  1984  1985  1987  1989  1991  1993  1995  1997  1999  2001  2003  2005  2007  2009  2011  2013  2015  2017  2019  2021  2023  2025
Kaarle IX

| Kaarle IX |
| --- | --- |
 
Ruotsin valtionhoitaja
Valtakausi:  24. heinäkuuta 1599 – 22. maaliskuuta 1604
Edeltäjä:  Sigismund (kuningas)
Ruotsin kuningas
Valtakausi:  22. maaliskuuta 1604 – 30. lokakuuta 1611
Kruunajaiset:  15. maaliskuuta 1607
Seuraaja:  Kustaa II Adolf

Syntynyt:  4. lokakuuta 1550 Tukholma, Ruotsi
Kuollut:  30. lokakuuta 1611 (61 vuotta) Nyköping, Ruotsi
Puoliso:  Maria (1579–1589)   Kristiina (1592–1611)
Lapset:  Margareta Elisabet Elisabet Sabina Ludvig Katariina Kustaa Maria  Kustaa II Adolf Maria Elisabet Kristiina Kaarle Filip Carl Gyllenhielm
Suku:  Vaasa
Isä:  Kustaa Vaasa
Äiti:  Margareeta Leijonhufvud
Uskonto:  luterilainen
Nimikirjoitus:  
Kaarle IX (ruots. Karl IX, 4. lokakuuta 1550 – 30. lokakuuta 1611) oli Ruotsin hallitsija vuosina 1599–1611, kuningas virallisesti vuodesta 1604. Hän oli yksi kuningas Kustaa Vaasan pojista. Kaarlesta on käytetty myös nimitystä Kaarle-herttua viitattaessa tapahtumiin ennen hänen kuninkuuttaan.
Herttuana

Kustaa Vaasa luovutti hänelle testamentissaan oman herttuakunnan Sveanmaan alueelta. Kaarle käytännössä johti kapinaa veljeään Eerikiä vastaan, jonka seurauksena Juhana III tuli Eerikin tilalle valtaistuimelle. Kaarlen ja Juhanan välit olivat kuitenkin kireät. Juhana olisi halunnut rajoittaa Kaarlen valtaa, mutta Juhanan luovuttua tästä tavoitteesta kiistanaiheeksi nousi uskonto. Kryptokalvinismia tukenut Kaarle ei hyväksynyt sitä, että Juhana muutti Ruotsin kirkon toimintaa korkeakirkollisempaan suuntaan. Kaarle ei myöskään hyväksynyt unionia katolisen Puola-Liettuan kanssa.
Ristiriidat pahenivat, kun katolinen Sigismund tuli isänsä Juhanan kuoltua Puolan ja Ruotsin kuninkaaksi. Kaarle painosti Sigismundin allekirjoittamaan Uppsalan päätöksen, jossa hän tunnusti Ruotsin olevan protestanttinen valtio. Tämä ei riittänyt Ruotsin ylimystölle, jonka enemmistö piti Sigismundia ulkomaalaisena ja harhaoppisena. Vuonna 1595 Söderköpingin valtiopäivät valitsivat Kaarlen valtionhoitajaksi. Kaarle vaati Suomen käskynhaltijaa Klaus Flemingiä itsensä eikä Sigismundin alaiseksi, minkä seurauksena maassa syttyi sisällissota.
Sisällissota

Suomen aatelisto ja johtava porvaristo oli yleisesti Klaus Flemingin ja Sigismundin puolella: unionin Puola-Liettuan kanssa esimerkiksi uskottiin tuovan turvaa Venäjää vastaan ja auttavan kauppaa. Kovin kaukana ei ehkä ollut sekään mahdollisuus, että Suomi olisi eronnut Ruotsista ja liittynyt yksin tähän puolalais-balttilaiseen valtiomuodostelmaan. Sigismundille tämä ei kuitenkaan kelvannut, vaan hän halusi Ruotsin kruunun. Monet talonpojat sen sijaan vastustivat Klaus Flemingiä. Eräänä syynä olivat tämän Kaarle-herttuan varalta ylläpitämät linnaleirit, jotka ottivat varsin siekailematta ylläpitonsa talonpojilta. Kaarle-herttua käytti talonpoikia hyväkseen ja antoi vastauksessaan pohjalaistalonpoikien valituskirjelmään sytykkeen vuosien 1596–1597 talonpoikaiskapinalle, nuijasodalle. Klaus Fleming kukisti tämän kapinan verisesti, mutta kuoli samana vuonna.
Kaarle nousi maihin Suomeen syyskuussa 1597 kukistaakseen Sigismundia yhä kannattavan aateliston. Turun linna antautui muutamien viikkojen taisteluiden jälkeen, ja sen johto korvattiin Kaarlen kannattajilla. Kaarle joutui kuitenkin palaamaan pian Ruotsiin, jota uhkasi Puolan maihinnousu. Harvalukuiset Kaarlen puolustajat joutuivat Suomessa pian tappiolle, ja Turun linna oli jälleen Sigismundin kannattajien käsissä. Seuraavana vuonna Sigismund yritti lähettiläänsä välityksellä vaikuttaa Uppsalan valtiopäiviin, ja sai jonkin verran vastakaikua ajatuksilleen. Kaarle kuitenkin sai läpi mieleisensä päätökset.
Suomessa alettiin koota joukkoja luvattua Puolan hyökkäyksen tukemista varten, joka kuitenkin oli sotien koettelemassa maasta vaikeaa. Heinäkuussa 1598 nousi Arvid ja Yrjänä Hornin, Akseli Kurjen ja Antti Boijen komentama vajaan 3 000 miehen joukko maihin Uplannissa. Kun suomalaiset kuulivat Puolan armeijan myöhästyneen, he kuitenkin vetäytyivät ilman taisteluita. Puolalaisten 5 000 miehen armeija nousi maihin Etelä-Ruotsiin, jossa ratkaiseva Stångebron taistelu käytiin syyskuussa 1598. Kaarlen armeija voitti lopulta taistelun.
Sigismund palasi Puolaan, ja sotaretkeen pettyneenä erotti joukon Suomen johtomiehiä, joita ei pitänyt riittävän luotettavina. Syksyllä 1599 ennen kuin Sigismund ja Suomen aateliset ehtivät toteuttaa uusia suunnitelmiaan, tapahtui pelätty Kaarlen maihinnousu Suomeen. Hän löi Akseli Kurjen komentamat suomalaisjoukot Marttilan taistelussa, minkä jälkeen Suomen kaikki linnat vallattiin. Taistelujen päätyttyä Kaarle toimeenpani oikeudenkäynnit, joiden päätteeksi useita Suomen johtohenkilöitä mestattiin Viipurin ja Turun verilöylyissä. Kaikkiaan mestattuja aatelisia oli viitisenkymmentä, ja useat muut tuomittiin vankeuteen. Kaarle myös korvasi suomalaista ylimystöä ruotsalaisilla.
Kaarlen Suomeen tekemistä sotaretkistä on sittemmin Kantelettareen liitetty aikalaisrunoilijan laatima runo Kaarle-herttuan runo, joka on säilynyt kahtena 1700-luvun käsikirjoituksena.
Kuninkaana

Linköpingin valtiopäivät ilmoittivat 24. helmikuuta 1600, että Sigismund ei ollut enää Ruotsin kuningas, ja Juhana III:n kymmenvuotias poika Itä-Götanmaan herttua Juhana tunnusti Kaarlen Ruotsin hallitsijaksi. Vasta kun poika vuonna 1604 luopui perintöoikeudestaan kruunuun, alkoi Kaarle käyttää titteliä kuningas. Vallanperimys oli kuitenkin kiistanalainen, sillä Sigismundin poika Vladislav oli ollut kruununperillinen ja Kaarle oli siten vallankaappaaja. Hän ei uskaltanut pitää kruunajaisia, koska naapurivallat olivat kiistassa suuressa määrin Sigismundin puolella.
Vuonna 1604 säädettiin uusi vallanperimysjärjestys. Kaarle otti vastaan kruunun, joka määrättiin periytymään Kaarlen miespuolisille perillisille. Kaarlen kruunajaiset pidettiin vuonna 1607, ja vielä silloinkin hänen saksalaiset liittolaisensa pitivät asiaa epäviisaana. Asia ei ollutkaan tällä loppuun käsitelty, ja hovi pelkäsi jatkuvasti Vladislavin tai hänen velipuolensa Johanin kruununtavoittelua – erityisesti Puolan hyökkäykseen liitettynä.
Hallitsijana Kaarle ei ollut yhtä taitava kuin vallankaappaajana.. Kaarle IX:n lyhyt hallintokausi oli jatkuvaa sodankäyntiä. Vihollisuus Puolan kanssa ja Moskovan Venäjän sekasorto johtivat sotimiseen Liivinmaasta ja Inkeristä. Tanskan kanssa Ruotsi soti Lapin omistuksesta. Ruotsin kannalta sodat eivät juuri sujuneet.
Sisäpolitiikassa ei tapahtunut Kaarlen kaudella merkittäviä muutoksia tai uudistuksia. Kaarle pyrki edistämään etenkin kauppaa, ja hänen aikanaan perustettiin vuosina 1605 ja 1606 Oulun ja Vaasan kaupungit. Muutoin Kaarlen aika oli Suomessa raskasta katojen, ankaran verotuksen ja balttilaisen aatelin mielivallan vuoksi. Suomeen tuli balttilaista aatelia, koska Suomen oma aatelisto oli harventunut sisällissodassa. Uudet aatelismiehet eivät ymmärtäneet maan talonpoikien itsenäistä asemaa.
Kaarle IX kruunattiin vuonna 1607 näyttävin menoin. Hän otti hallitsijanimikkeeseensa ainoana Ruotsin kuninkaista myös ”suomalaisten kuninkaan” arvon. Suomeksi tuo koko titulatuura eli arvonimiluettelo kuuluu Kaarle IX:n 20. joulukuuta 1608 lähettämässä Tukholman kuninkaallisessa kirjastossa säilytettävässä suomenkielisessä kirjeessä seuraavasti:
»Me Carlei se yhdeksäs sillä nimellä, Jumalan armosta Rodzin, Göthin, Wendin, Somalaisten, Karialaisten, Lappalaisten Pohian maalla, Kainulaisten ja Wirolaisten etc. Kuningas".» 
(Grotenfelt, Kustavi: Suomenkielisiä historiallisia asiakirjoja Ruotsinvallan ajalta.  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1912. )
Kuninkaana > Puolisot ja lapset

Kaarle IX:n ensimmäinen puoliso vuodesta 1579 oli saksalainen Pfalzin ruhtinatar Maria (k. 1589) ja toinen puoliso vuodesta 1592 Holstein-Gottorpin herttuatar Kristiina (k. 1625). Jälkimmäisestä avioliitosta syntyivät pojat Kustaa II Aadolf ja Kaarle Filip (Karl Philip). Jakob De la Gardie taivutti vuonna 1611 venäläiset valitsemaan Kaarle Filipin (1601–1622) Venäjän tsaariksi, ja vuonna 1613 oli määrä sopia ehdoista Viipurissa. Sillä välin oli tsaariksi valittu kuitenkin Mikael Romanov. Kaarle IX:n tytär Katariina oli kuningas Kaarle X Kustaan äiti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaarle IX Wikimedia Commonsissa
Jussi Nuorteva: / Kaarle IX (1550–1611) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). 23.6.2000. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Louise Stjernströmin (Carl Blinkin) teokset Kaarle ja Sigismund: I: Protestanttiko vai katolinen? ja II: Lehti kääntyy vapaasti ladattavina e-kirjoina Project Gutenbergiltä.
Kaarle herttuan avoin kirje Suomen rahvaalle 2.10.1597, Turku(Agricola-Suomen historiaverkko, Kotimaisten kielten tutkimuskeskus)
Lepokorpi, Nina: Edelfelt palasi kotiin Turun linnaan Turun Sanomat. 1.9.2005. Arkistoitu 2.10.2018. Viitattu 2.10.2018.
Enkenberg, Ilkka: Kaarle-herttua valtaa Suomen Maailmanhistoria.net. 14.9.2012. Viitattu 2.10.2018.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Sigismund | Ruotsin valtionhoitaja 1599–1604 Ruotsin kuningas 1604–1611 | Seuraaja: Kustaa II Aadolf |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Taiteenala:  KulturNav 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Biografiasampo 
Muut:  IdRef 
Albert Edelfeltin maalaus Kaarle-herttua herjaa Klaus Flemingin ruumista vuodelta 1878.
Kangasvuoren sairaala

Kangasvuoren sairaalan vuonna 1958 valmistunut päärakennus on suojeltu.
Kangasvuoren sairaala oli vuosina 1958-2014 toiminut psykiatrinen sairaala Jyväskylän Huhtasuon kaupunginosassa noin neljän kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Toimiessaan sairaala oli B-mielisairaala, eli siellä hoidetiin pidempiaikaisesti sairaita ja helppohoitoisia potilaita. Toiminta käynnistyi vuonna 1958. Sairaalan omisti aluksi Jyväskylän kaupunki. Kangasvuoren sairaalan toimiessa B-mielisairaalana siellä oli yhteensä 162 sairaansijaa. B-mielisairaaloiden toiminta päättyi vuonna 1977. Sairaala-alueella sijaitsi alkuvaiheessa mm. henkilökunnan asuntoja ja myöhemmin nämä asuinkerrostalot muutettiin sairaalan avo-osastoiksi. Vastuun toiminnasta otti Keski-Suomen oma mielisairaanhoitopiiri 1980-luvulla. Vuonna 1989 sairaala siirtyi Keski-Suomen sairaanhoitopiirin kuntainliiton omistukseen.  Keski-Suomen sairaanhoitopiiriin omistamassa Kangasvuoren sairaalassa hoidettiin yli 18-vuotiaita äkillistä sairaalahoitoa tarvitsevia psykiatrisia potilaita. Alueella toimi myös Jyväskylän kaupungin terveyskeskuksen pitkäaikaishoidon vuodeosastoja.
Kangasvuoren sairaalan viimeiset psykiatriset sairaansijat siirtyivät Keski-Suomen keskussairaalaan vuonna 2014. Kangasvuoren sairaalan tiloissa toimi Suomen Punaisen Ristin Länsi-Suomen piirin ylläpitämä turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus vuosina 2015–2016. Keski-Suomen sairaanhoitopiiri myi Kangasvuoren sairaala-alueen rakennusyhtiö VRP Keski-Suomi Oy:lle joulukuussa 2017 ja alueelle on tarkoitus rakentaa asuntoja. Kangasvuoren sairaalan vuonna 1958 valmistunut päärakennus, jonka on suunnitellut Jyväskylän kaupungin rakennustoimiston Olavi Kivimaa, on suojeltu.
Aach (kaupunki)

| Aach |
| --- | --- |
 Näkymä Aachiin
 lippu:  vaakuna
 Aach
 Koordinaatit: 47°50′44″N, 08°51′06″E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baden-Württemberg
Hallintopiiri:  Freiburg
Piirikunta:  Konstanz
Hallinto:  
 – Pormestari:  Manfred Ossola
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  10,68 km²
Korkeus:  545 m
Väkiluku (30.6.2022):  2 356
 – Väestötiheys:  221 as./km²
 
 www.aach.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aach on kaupunki Etelä-Saksassa Baden-Württembergin osavaltiossa. Se sijaitsee lähellä Bodenjärveä ja Sveitsin rajaa. Kaupungin asukasluku oli kesäkuun 2022 lopussa 2 356, ja sen pinta-ala on 10,68 neliökilometriä. Asukastiheys on 221 asukasta neliökilometrillä. Kaupungissa sijaitsee Saksan tuottoisin luonnollinen vesilähde Aachtopf.
Aachtopf vuonna 2011.
Varhaisin maininta Aachista historiallisissa asiakirjoissa on vuodelta 1100. Noihin aikoihin se tunnettiin latinalaisella nimellään Oppidum Ach in Hegovia. Kaupunki Aachista tuli vuonna 1283 Saksan kuninkaan Rudolf I Habsburgilaisen myönnettyä sille kaupunginoikeudet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aach Wikimedia Commonsissa
Kaupungin viralliset sivut (saksaksi)
Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 1980

Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 1980 pelattiin Suomessa, ottelupaikkakuntina olivat Helsinki ja Vantaa. Suomen voittama hopeamitali oli ensimmäinen maan voittama MM-mitali jääkiekossa.
Alkusarja > Lohko A

| Joukkue | 0 | V | H | T | TM | PM | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Neuvostoliitto | 3 | 3 | 0 | 0 | 16 | 6 | 6 |
|  Suomi | 3 | 2 | 1 | 0 | 22 | 4 | 4 |
|  Kanada | 3 | 1 | 2 | 0 | 15 | 15 | 2 |
|  Sveitsi | 3 | 0 | 3 | 0 | 6 | 34 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.12. |  Suomi | 2-1 |  Kanada | Helsinki |  |

|  | (1-0, 0-1, 1-0)  | (1-0, 0-1, 1-0)  | (1-0, 0-1, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.12. |  Neuvostoliitto | 6-0 |  Sveitsi | Vantaa |  |

|  | (1-0, 3-0, 2-0)  | (1-0, 3-0, 2-0)  | (1-0, 3-0, 2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.12. |  Neuvostoliitto | 8-5 |  Kanada | Helsinki |  |

|  | (4-1, 1-3, 3-1)  | (4-1, 1-3, 3-1)  | (4-1, 1-3, 3-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.12. |  Suomi | 19-1 |  Sveitsi | Helsinki |  |

|  | (6-0, 6-0, 7-1)  | (6-0, 6-0, 7-1)  | (6-0, 6-0, 7-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12. |  Kanada | 9-5 |  Sveitsi | Vantaa |  |

|  | (4-1, 2-2, 3-2)  | (4-1, 2-2, 3-2)  | (4-1, 2-2, 3-2)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12. |  Suomi | 1-2 |  Neuvostoliitto | Helsinki |  |

|  | (0-1, 0-0, 1-1)  | (0-1, 0-0, 1-1)  | (0-1, 0-0, 1-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Alkusarja > Lohko B

| Joukkue | O | V | H | T | TM | PM | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 3 | 2 | 0 | 1 | 20 | 10 | 5 |
|  Tšekkoslovakia | 3 | 2 | 1 | 0 | 24 | 17 | 4 |
|  Länsi-Saksa | 3 | 1 | 2 | 0 | 10 | 20 | 2 |
|  Yhdysvallat | 3 | 0 | 2 | 1 | 10 | 17 | 1 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.12. |  Yhdysvallat | 3-7 |  Tšekkoslovakia | Vantaa |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.12. |  Ruotsi | 5-1 |  Länsi-Saksa | Vantaa |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.12. |  Ruotsi | 5-5 |  Yhdysvallat | Vantaa |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.12. |  Tšekkoslovakia | 13-4 |  Länsi-Saksa | Vantaa |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12. |  Länsi-Saksa | 5-2 |  Yhdysvallat | Helsinki |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12. |  Ruotsi | 10-4 |  Tšekkoslovakia | Helsinki |  |


|  |  |  |      |  |  |
Putoamissarja

| Joukkue | O | V | L | T | TM | PM | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada | 3 | 3 | 0 | 0 | 19 | 8 | 6 |
|  Länsi-Saksa | 3 | 2 | 1 | 0 | 10 | 10 | 4 |
|  Yhdysvallat | 3 | 1 | 2 | 0 | 13 | 14 | 2 |
|  Sveitsi | 3 | 0 | 3 | 0 | 12 | 22 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1. |  Kanada | 4-2 |  Yhdysvallat | Helsinki |  |

|  | (0–0, 3–2, 1–0)  | (0–0, 3–2, 1–0)  | (0–0, 3–2, 1–0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1. |  Länsi-Saksa | 4-2 |  Sveitsi | Vantaa |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.1. |  Kanada | 6-1 |  Länsi-Saksa | Helsinki |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.1. |  Yhdysvallat | 9-5 |  Sveitsi | Vantaa |  |


|  |  |  |      |  |  |