Jääli
Historia > 1960–1990 Jäälin kylästä ryhdytään rakentamaan asemakaavoitettua Jäälin lähiötä

Vuonna 1965 ennen alueen laajamittaista kaavoittamista Kiimingin kunnanvaltuutettu Eino J. Ervasti ehdotti Oulun yliopiston kampusalueen sijoittamista Kiiminkiin. Alun nihkeyden jälkeen kunta tarjosi Oulun yliopistolle tonttia Jäälistä. Yliopiston virkamiehet kävivät tutustumassa alueeseen, mutta Linnanmaa voitti kuitenkin sijoituspaikasta käydyn kamppailun.
Jäälin vesienhuoltosuunnitelma valmistui jo vuonna 1968, vaikka vesipiiri vastusti suunnitelmaa rakennuskaavan keskeneräisyyden takia. Kiimingin kunnan Jäälinkylän rakennuskaavan laatiminen aloitettiin vuonna 1969. Kaava tuli tarpeeseen, sillä jo vuosia sitten oli todettu kaavan kiireellisyys ja tarpeellisuus. Suunniteltu rakennuskaava-alue käsitti 280 hehtaaria ja oli mitoitettu 2 700 asukkaalle. Kaavassa alueelle suunniteltiin lähinnä omakotitaloja, mutta myös rivi- ja kerrostaloille oli varattu tilaa. Alueen olemassa oleville asukkaille rakennuskaavan myötä tullut kunnallistekniikka oli tarpeeseen, sillä kylän ainoa vesipaikka oli ollut kansakoululla sijainnut paloposti.
1970-luvun alussa valmistuneen Jäälinkylän rakennuskaavan myötä asukasmäärä kohosi lähes räjähdysmäisesti, minkä seurauksena koulun oppilasmääräkin kasvoi vuosittain yli 20 %. Kouluhallitus ei tahtonut millään uskoa kasvulukuja ja kehitysennusteita oikeiksi eikä niin muodoin suhtautunut suopeasti uusien koulutilojen laajennussuunnitelmiin. Kaikki mahdolliset tilat Jäälissä jouduttiin ottamaan koulukäyttöön ja siitä huolimatta osa oppilaista jouduttiin kuljettamaan kunnan muihin kouluihin ja turvautumaan myös vuorolukuun. Vuosikymmenen puolivälissä lupa uuden koulun rakentamiseen saatiin, mutta jo valmistuessaan vuonna 1977 se oli aivan liian pieni. Koulu oli mitoitettu 240 oppilasta varten, mutta oppilaiden määrä koulun valmistuessa oli jo yli 300. Uuden koulun valmistuttua koulun yhteydessä toiminut lainausasema muutti nimensä Jäälin kirjastoksi ja tilat siirtyivät ostoskeskuksen yhteyteen, jossa kirjasto toimi aina vuoteen 2016 saakka.
Jäälin pienkiinteistöyhdistys ry:n syyskokouksessa vuonna 1975 puututtiin muun muassa Jäälin postiasioihin. Kokous velvoitti yhdistyksen kirjelmöimään Oulun postikonttoriin ja vaatimaan huomattavaa parannusta postinkantoon. Lisäksi laajenevalta asuinalueelta puuttuivat tienviitat ja kunnollinen katuvalaistus. Postiasiat askaruttivat jääliläisiä vielä vuonna 1986, jolloin pienkiinteistöyhdistyksen kokoukseen oli kutsuttu konttoripäällikkö Lauri Kylmäaho, postimiesten esimies Lauri Tuorila ja Jäälin postinhoitaja Aune Seppälä. Postipalvelut toimivat tuolloin vielä Huonesuolla ja jääliläiset vaativat niiden siirtämistä lähemmäksi alueen asukkaita.
Koulun ja postiasioiden ohella keskeinen jääliläisiä aktivoinut asia on ollut vuosikymmenten ajan oman järven kunnostamisyritykset ja toimenpiteet. Vuonna 1982 Jäälin ala-asteella pidettiin aiheesta ensimmäinen keskustelutilaisuus, jossa hahmoteltiin kunnostuksen päälinjoja. Kysymykseen tulisivat järven veden pinnan korottaminen ja järven ruoppaus.
Kemira suunnitteli 1980-luvulla Savukosken Soklin kaivoksen malmin käsittelylaitosta Jäälin läheisyyteen. Yhdistyksen 20-vuotisjuhlista tehdyn lehtijutun perusteella kaikkien aikojen väkirikkain kyläkokous oli vuonna 1987 järjestetty kolmituntiseksi venynyt tilaisuus, jossa 250 jääliläistä oli kuulemassa Kemiran Soklin jatkojalostuslaitoksen sijoittumissuunnitelmista. Toteutuessaan tehdas olisi tuonut 250 työpaikkaa sekä merkittävät fluori- ja rikkidioksidipäästöt ja suuret kipsijätevuoret. Jääliläiset asettuivat asiassa tiukkaan vastahankaan, mikä johti asian perusteelliseen käsittelyyn ja sijoittamispäätöksen perumiseen. Vuonna 1988 jääliläiset olivat aktiivisesti liikkeellä alueen päivähoitopaikkojen lisäämisen puolesta, sillä niitä ei riittänyt kaikille. Päivähoitotilanteen jyrkän huonontumisen syynä oli asunto-ohjelman ylittymisen aiheuttamat paineet lapsiryhmissä.
Vuonna 1991 Jäälin asukkaat taistelivat Isokankaalle suunniteltua murske- ja asfalttiasemaa vastaan ja ilmaisivat huolensa Oulun seudun kaatopaikan mahdollisesta sijoittumisesta Jäälin läheisyyteen.