stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ryanair
Reitit ja lentokentät

Ryanair liikennöi alkuvuonna 2016 seuraaviin maihin: Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Yhdistynyt kuningaskunta, Italia, Itävalta, Latvia, Liettua, Norja, Portugali, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Suomi, Tšekki, Tanska, Viro ja Unkari. Tärkein solmukohta liikenteessä on Lontoon Stansted.
Suomessa Ryanair aloitti liikennöinnin Tampere-Pirkkalan lentoasemalta, josta oli laajimmillaan lentoja Stanstediin, Milanon lähelle Bergamoon, Saksaan Frankfurt–Hahniin, Riikaan, Dubliniin, Edinburghiin, Malagaan ja Bremeniin, Tukholmaan (Skavsta) sekä Liverpooliin. Vuodesta 2016 lähtien yhtiö on lentänyt Tampereelta vain Saksan Bremeniin ja Unkarin Budapestiin. Kolmella talvikaudella vuosina 2015–2018 yhtiö ei lentänyt Suomesta lainkaan.
Vuoden 2010 alkupuolella yhtiö aloitti lennot Lappeenrannasta Düsseldorf-Weezeen. Marraskuussa 2010 yhtiö avasi uuden yhteyden Lappeenrannasta Brysseliin, jossa se käytti noin 60 kilometrin päässä sijaitsevaa Bryssel Charleroi -kenttää. Lappeenranta-Milano-reitti avautui maaliskuussa 2011. Vuonna 2013 Brysselin reitin tilalle tuli eri kohde, Barcelona Girona. Yhtiö lopetti lennot Lappeenrannasta syksyllä 2015. Syksyllä 2017 yhtiö ilmoitti aloittavansa lennot jälleen Lappeenrannasta, tällä kertaa kohteina Ateena ja Milano-Bergamo. Vuotta myöhemmin lokakuussa 2018 yhtiö ilmoitti avaavansa Lappeenrannan lentoasemalta kolmannen yhteyden, Pohjois-Kreikassa sijaitsevaan Thessalonikiin. Yhtiö ilmoitti avaavansa neljännen reitin tammikuussa 2019, kohteena Schönefeldin lentoasema Berliinissä. Uusilla reiteillä lennettiin ensimmäisen kerran huhtikuussa 2019. Näin ollen Lappeenrannasta tuli siihen aikaan Ryanairin eniten Suomessa käyttämä kenttä.
Huhtikuussa 2012 yhtiö aloitti liikennöinnin Turusta Lontooseen, Brysseliin, Barcelonaan ja Málagaan, mutta jo muutaman kuukauden kuluttua kaikki Turun reitit oli lopetettu.
Marraskuussa 2021 Ryanair aloitti lennot Helsinki-Vantaan lentoasemalta. Yhtiön kohteita ovat Lontoo-Stanstedin lentoasema, Milano-Bergamo, Riika, Varsova, Bryssel (Charleroi), Kaunas, Pariisi (Beauvais) ja Poznaan.
Kritiikkiä

Ryanair on saanut julkisuutta kiistellyistä hinnankorotuksistaan sekä lisämaksusuunnitelmistaan, joihin kuuluvat muun muassa liikalihavuuslisä ja wc:n käyttömaksu − joka kuitenkin osoittautui vain julkisuustempaukseksi . Aikoinaan Ryanair peri myös lisämaksun lentokentällä tehtävästä lähtöselvityksestä; nykyään lähtöselvitys on tehtävä aina etukäteen eikä ole mahdollinen lentokentällä edes maksua vastaan. Ryanairia kohtaan on esitetty myös kritiikkiä kilpailijoita ja asiakkaita loukkaavasta ja harhaanjohtavasta markkinoinnista, huonosta asiakaspalvelusta, lentäjien tiukoista työjärjestelyistä  sekä liian vähällä varapolttoaineella lentämisestä.
Laivasto

Ryanairin sekä sen tytäryhtiöiden Buzzin, Malta Airin, Lauda Europen ja Ryanair UK:n laivastoihin kuului maaliskuussa 2023 yhteensä 533 lentokonetta. Koneiden keski-ikä oli tuolloin 9,4 vuotta. Ryanairin omaan laivastoon kuului 274 lentokonetta.
| Konetyyppi | Lukumäärä | Tilauksia | Matkustajapaikkoja | Liikennöijä | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Airbus A320-200 | 29 | — | 180 | Lauda Europe |  |
| Boeing 737-700 | 1 | — | 148 | Ryanair | Käytetään tilaus- ja koulutuslennoilla |
| Boeing 737-800 | 226 | — | 189 | Ryanair |  |
| Boeing 737-800 | 46 | — | 189 | Buzz |  |
| Boeing 737-800 | 125 | — | 189 | Malta Air |  |
| Boeing 737-800 | 13 | — | 189 | Ryanair UK |  |
| Boeing 737 MAX 200 | 47 | 117 | 197 | Ryanair |  |
| Boeing 737 MAX 200 | 13 | 117 | 197 | Buzz |  |
| Boeing 737 MAX 200 | 33 | 117 | 197 | Malta Air |  |
| Yhteensä | 533 | 199 |  |  |  |
| Konetyyppi | Esitelty | Poistettu käytöstä | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| ATR 42-300 | 1989 | 1991 |  |
| BAC One-Eleven 500 | 1986 | 1994 |  |
| Boeing 737-200 | 1994 | 2005 | Korvattu 737-800 koneella |
| Boeing 737-300 | 2002 | 2004 | Korvattu 737-800 koneella |
| Embraer EMB 110 Bandeirante | 1985 | 1989 |  |
| Hawker Siddeley HS 748 | 1986 | 1990 |  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ryanair.com
Ryanair Fanclub
Ryanair
Ryanair
Buzz •  Lauda Europe •  Malta Air •  Ryanair UK
Entiset:  Lauda •  London European Airways
| n k  Euronext 100 -indeksi |
| --- | --- |
 Anheuser-Busch InBev  Aéroports de Paris  Adyen  Ahold Delhaize  AIB Group  Air Liquide  Airbus  Aker BP  AkzoNobel  Alstom  ArcelorMittal  Argenx  ASM International  ASML Holding  AXA  Bank of Ireland  BioMérieux  BNP Paribas  Bouygues  Bureau Veritas  Campari Group  Capgemini  Carrefour  Crédit Agricole  D'Ieteren Group  Danone  Dassault Systèmes  DNB Bank  DSM  Edenred  Energias de Portugal  Eiffage  Enel  Engie  Eni  Equinor  Essilor International  Eurofins Scientific  Ferrari  Flutter Entertainment  Galp Energia  Groupe Bruxelles Lambert  Generali Group  Heineken  ING Groep  Intesa Sanpaolo  INWIT  Ipsen  Jerónimo Martins  KBC Groep  Kering  Kerry Group  Kingspan Group  KPN  Legrand  Mediobanca  Michelin  Moncler  Mowi  NN Group  Norsk Hydro  Orange  Pernod Ricard  Philips  Poste Italiane  Prosus  Prysmian Group  Publicis Groupe  Randstad Holding  Recordati  Renault  Ryanair Holding  Safran  Saint-Gobain  Sanofi  Schneider Electric  Shell  Smurfit Kappa  Snam  Société Générale  Sodexo  Solvay  Stellantis  STMicroelectronics  Syensqo  Telenor  Teleperformance  Tenaris  Terna Group  Thales  TotalEnergies  UCB Group  UMG  UniCredit  Veolia Environnement  Vinci  Vivendi  Wolters Kluwer  Worldline  Yara International 
Päivitetty: 4. tammikuuta 2024
Ryanairin kohteet
Swan 65

| Swan 65 |
| --- | --- |
 King’s Legend
Tyyppi:  kölivene
Suurin pituus (LOA):  19,8 m
Vesilinjan pituus (LWL):  13,33 m
Leveys:  4,96 m
Syväys:  2,9 m
Paino:  31 800 kg
Kölipaino:  13900 kg
Isopurje:  78 m2
Fokka / Genua:  141 m2
Spinaakkeri:  339 m2
LYS:  1,38
Miehistö:  6 (8)
Suunnittelija:  Sparkman & Stephens
Suunnitteluvuosi:  1970
Lähteet:  http://www.classicswan.org/swan_65.php
Swan 65 on pietarsaarelaisen Nautorin valmistama suurehko avomerikelpoinen sluuppi- tai ketsitakilainen purjevene. Ensimmäiset 65-jalkaiset veneet valmistuivat vuonna 1973, ja niitä valmistettiin vuoteen 1989 asti yhteensä 41 runkoa. Veneen on suunnitellut Amerikkalainen Sparkman & Stephens -suunnittelutoimisto, ja sen pituus on 19,8 m, leveys 4,98 m ja uppouma 31 800 kg, josta painokölin osuus on 13 900 kg. Veneellä ei ole varsinaista edeltäjää Nautorin omassa mallistossa koska se oli huomattavasti suurempi kun mikään veistämön aikaisemmista malleista ja valmistuessaan Swan 65 oli markkinoiden suurin lujitemuovinen purjevene. Sen vuoksi kuusviitosen edeltäjänä voidaan pitää S & S:n piirtämää amerikkalaista alumiinipursi Doraa, joka oli menestynyt hyvin Bermuda Racessa ja tarjosi siten hyvän pohjan tämän mallin suunnittelulle
Swan 65 mallista tuli tunnettu vuonna 1974, kun Ramon Carlinin kipparoima runkonumerolla 03 valmistunut ketsitakilainen Swan 65 -vene s/y Sayula II voitti Whitbread Round the World Racen. Voitto täydensi Swan 36 -mallin Nautorille hankkimaa mainetta laadukkaiden ja nopeiden veneiden valmistajana. Swan 65 -veneellä on samassa kilpailussa saavutettu muitakin hyviä tuloksia, kun vuonna 1978 Nick Ratcliffen kipparoima King’s Legend -niminen Swan 65 -sluuppi sijoittui toiseksi hävittyään niukasti Cornelis van Rietschotenin Flyer-veneelle. Samana vuonna veneelle merkittiin myös neljäs tila, ja kilpailun ensimmäinen naiskippari Clare Francis sijoittui viidenneksi Swan 65 -veneellään ADC Accutrac. Veneen seuraaja on German Frersin suunnittelema Swan 651.
Rakenne

Swan 65 on tehty kestämään sekä aikaa, että kilpailujen tuomaa rasitusta. Sen runko on umpilaminaattia ja rakenne on jäykistetty poikittaisilla ja pitkittäisillä tophat tyyppisillä jäykisteillä. Rungot on laminoitu kaksiosaisissa muoteissa, jolloin veneeseen on saatu tehtyä syvä pilssi ja rungon kanssa yhtä kappaletta oleva skegi kannattamaan peräsinlapaa. Kansi on Divinycell/lasi komposiittia. Takilaputket on anodisioitu Nautorin omissa altaissa ja useat kansihelat on tehty veistämön omalla teräsverstaalla.
Kirjallisuutta

Pirkko Koskenkylä, Swanien isä – Pekka Koskenkylän elämä aallonharjalla, Tammi, 2009 ISBN 978-951-31-4997-0
Clare Francis, Come Wind or Weather: ADC Accutrac Races Round the World, Pelham Books, London, 1978, ISBN 978-072-07-1104-2
Cornelis Van Rietschoten, Barry Pickthall, Flyer: The Quest to Win the Round the World Race, W W Norton & Co Inc, 1980, ISBN 978-039-30-3248-2
Aiheesta muualla

Classic Swan
Whitbread History, Krister.tv
http://sparkmanstephens.blogspot.fi/2011/09/design-2110-swan-65.html
Swan 65 Odile Marie Saloon
Hayes

Hayes voi tarkoittaa seuraavia:
Paikannimiä

Hayes eli Heiss, saari Frans Joosefin maalla Venäjällä
Hayes, joki Manitobassa, Kanadassa
Hayes, kunta Ranskassa
Hayes, taajama Lontoon Hillingdonissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa
Hayes, taajama Lontoon Bromleyssa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa
Hayes Pond, paikka Pohjois-Carolinassa lähellä Maxtonia, tunnetaan Hayes Pondin kahakasta
Presidente Hayes, Paraguayn departementti
Villa Hayes, kaupunki Paraguayssa, Presidente Hayesin departementin pääkaupunki
Henkilöitä > Hayes sukunimenä

Alfred Hayes (1911–1985), brittiläinen käsikirjoittaja ja kirjailija
Allison Hayes (1930–1977), yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
Alvar John Hayes (1896–1955), amerikansuomalainen vasemmistoaktivisti ja osuustoimintamies
Billy Hayes (s. 1947), yhdysvaltalainen salakuljettaja
Bob Hayes (1942–2002), yhdysvaltalainen pikajuoksija ja amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Darren Hayes (s. 1972), australialainen laulaja ja lauluntekijä
Elvin Hayes (s. 1945), yhdysvaltalainen koripalloilija
Eriah Hayes (s. 1988), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Helen Hayes (1900–1993), yhdysvaltalainen näyttelijä
Isaac Hayes (1942–2008), yhdysvaltalainen soul-laulaja
James Martin Hayes (1924–2016), kanadalainen katolinen arkkipiispa
Jimmy Hayes (1989–2021), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Joanna Hayes (s. 1976), yhdysvaltalainen aitajuoksija
John Michael Hayes (1919–2008), yhdysvaltalainen käsikirjoittaja
Johnny Hayes (1886–1965), yhdysvaltalainen kestävyysjuoksija
Kevin Hayes (s. 1992), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Lucy Webb Hayes (1831–1889), Yhdysvaltain presidentti Rutherford B. Hayesin puoliso
Margo Hayes (s. 1998), yhdysvaltalainen lead-kiipeilijä
Neville Hayes (s. 1943), australialainen uimari
Patricia Hayes (1909–1988), englantilainen näyttelijä
Rutherford B. Hayes (1822–1893), Yhdysvaltojen presidentti 1877–1881
Sean Hayes (s. 1970), yhdysvaltalainen näyttelijä
Wade Hayes (s. 1969), yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä
Webb Hayes (1856–1934), yhdysvaltalainen prikaatinkenraali ja liikemies
Zack Hayes (s. 1999), kanadalainen jääkiekkoilija
Henkilöitä > Hayes etunimenä

Hayes Alan Jenkins (s. 1933), yhdysvaltalainen taitoluistelija
Hayes Jones (s. 1938), yhdysvaltalainen aitajuoksija
Yritys

Hayes Microcomputer Products, Smartmodem-tuotteesta tunnettu yhdysvaltalainen yritys
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hayes”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Meiju Suvas

| Meiju Suvas> Merja Annele Suvas |
| --- | --- |
 Meiju Suvas vuonna 2021.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Meiju Annele Suvas-Berger
Syntynyt: 22. tammikuuta 1959 (ikä 66) Helsinki
Muusikko
Taiteilijanimi:  Meiju Suvas 
Laulukielet:  suomi, englanti, ruotsi, ranska, espanja, italia ja saksa
Aktiivisena:  1982-
Tyylilajit:  iskelmä, jazz, disco, musiikkiteatteri
Levy-yhtiöt:  Mekkala Music
Aiheesta muualla
meijusuvas.fi
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Meiju Suvas Kiuruveden Iskelmäviikko -musiikkitapahtumassa 2019
Vantaan kulttuuripalkinto 11.12.2017
Meiju Annele Suvas-Berger (s. 22. tammikuuta 1959 Helsinki) on suomalainen laulaja.
Lapsuus ja nuoruus

Lapsena Meiju Suvas kävi balettitunneilla, otti pianotunteja Pohjois-Helsingin musiikkiopistossa, opiskeli jonkin aikaa myös rumpujen soittoa Oulunkylän Pop & Jazz opistossa, lauloi kuorossa ja soitti koulun kokoonpanoissa. Lukioaikoina mukaan tuli tanssiharrastus, erityisesti disco- ja rivitanssit.
Suvas kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1978. Malmin kauppaoppilaitoksen yo-linjaa hän kävi vuosina 1979–1981, mutta merkonomin paperit jäivät yhtä tenttiä vaille, kun ura laulajana kutsui enemmän. Kauppaopistoaikoina Suvas löysi yhtyeensä soittajat omalta vuosikurssiltaan.
Ura laulajana

Suvas sävelsi veljensä kanssa joululaulun, joka nauhoitettiin kauppaopiston yhtyeen kanssa Martin Brushanen studiossa. Monen mutkan kautta äänite päätyi Kaj Westerlundin käsiin. Tämän seurauksena Suvas äänitti ensimmäisen singlensä. Joululaulu osallistui myös myöhemmin vuonna 1990 MTV3:n järjestämään joululaulukilpailuun ja sijoittui neljänneksi. Kappaleen "Joulun tunnelma" sovitti Kari Litmanen ja uudet sanat teki Turkka Mali. Silloinen levy-yhtiö PSO oli suunnitellut Suvakselle valmiin imagon ja taiteilijanimen Inka, mutta Suvas ei halunnut esiintyä sillä imagolla ja nimellä.
Alkuvuodesta vuonna 1981 Jori Sivonen pyysi Suvasta laulamaan taustoja euroviisukarsintoihin Frederikille säveltämäänsä "Titanic"-kappaleeseen. Taustoja olivat laulamassa myös Kaija Koo, Helena Lindgren ja Tuire Pentikäinen. Tämän seurauksena Frederik palkkasi Meijun kesäkiertueelleen. Suvas ehti tehdä kaksi kesäkiertuetta Frederikin kanssa.
Vuonna 1982 julkaistu Suvaksen single "Tahdon sinut" nousti listaykköseksi, ja myös B-puoli "Oot paha" saavutti menestystä listoilla. Samana vuonna ilmestyi myös Meijun ensimmäinen pitkäsoitto, joka myi kultaa ja platinaa – yhteensä sitä myyntiin yli 60 000 kappaletta.
Suvaksen tyyli muuttui 1990-luvulla aikuisemmaksi uuden tuotantoryhmän myötä. Hän etsi ja löysi useita uusia kappaleita levyilleen ulkomaanmatkoiltaan, muun muassa Espanjasta ja Kreikasta.
Suvas on tehnyt 13 pitkäsoittolevyä, joista hän on saanut yhteensä 4 kultalevyä ja 2 platinalevyä. Hänen hittejään kahden ja puolen vuosikymmenen varrelta ovat olleet "Pure mua", "Tahdon sinut", "Tää onnea on", "Muukalainen", "Kaunotar ja Kulkuri", "Ystäväsi aina", "Moliendo Café", "Andalucian yö" ja "Missä milloin vaan".
Suvas aloitti juhlavuotensa vieton lokakuussa 2017, jolloin järjestettiin Vantaan Viihdeorkesterin säestämä Meijun 35 v. Showjuhlakonsertti Kulttuuritalo Martinuksessa.
Suvas oli ehdokkaana Iskelmä-Finlandian saajaksi vuonna 2011.
Vuonna 2016 Suvas sai ensimmäisen Suomen diskotähti -palkinnon. Viisikymmenvuotisen diskohistorian kunniaksi myönnetyn palkinnon saajan valitsivat DJ:t.
Vuonna 2017 Suvakselle myönnettiin Vantaan kulttuuripalkinto.
Toukokuussa 2022 julkistettiin, että Meiju Suvas on yksi Vain elämää -televisiosarjan kolmannentoista tuotantokauden artisteista.
Syksyllä 2023 alkaa Suvaksen ensimmäinen konserttikiertue, nimeltään Meiju Suvas Tää onnea on – 40 vuotta yhtä juhlaa.
Vuonna 2024 Suvas siirtyi uuteen Mekkala Music -nimiseen levy-yhtiöön, jonka perustivat edesmenneen Maki Kolehmaisen yhtiökumppanit.
Tanssi ja teatteri

Meiju Suvas on toiminut tanssinopettajana Dance City Oy:ssä ja piti lasten tanssikursseja Aira Samulinin tanssikoulussa.
Tanssi ja teatteri > Teatterirooleja

Kuumia aaltoja, Teatteriyhdistys Fake ry 2019–
Maitolavan Madonnat - Haku päällä, Taulun kartanon Riihiteatteri 2020
Maitolavan Madonnat-kesäteatteri Ränssin kievarissa 2019
Hitti Soikoon -musiikkihupailu, Sieravuoren kesäteatteri 2017
Show Not - Matti Nykänen Revyy. MagnumLive Oy 2017–
Uuno Turhapuro-musikaali Tampereen kesäteatteri 2015
Eila, Rampe ja huonot keenit-musiikkinäytelmä Rapion Myllyn kesäteatteri, Juva 2015
Kesäillan valssi Suomen kesäteatteri (Valkeakoski) 2014
Läheltä Liippas -musiikkinäytelmä yhdessä Mikko Rasilan kanssa. Enterno Media Oy 2012–
Kuuma nakki -musiikkinäytelmä yhdessä Anne Nielsenin ja Merja Ikkelän kanssa. Teatteri Vantaa 2011–
Höyryä, höyryä Haapamäki -rillumarei-musikaali. Ukko-Pekka Areenalla, Höyryveturipuisto, Keuruu 2011.
Teatteri Vantaalla Ain´t misbehavin’ -musikaali 2010
Teatteri Vantaalla Viidenkympin villitys -musiikkinäytelmä yhdessä Anne Nielsenin ja Merja Ikkelän kanssa 2008–2011. Tilausesityksinä jatkuu edelleen.
Seurasaaren kesäteatterin Mies ja tango -musiikkinäytelmän toinen päärooli vuonna 1989.
Yksityiselämä

Meiju Suvas on naimisissa yrittäjä John Bergerin kanssa (2002), ja perheeseen kuuluu kaksi jo aikuista lasta ja koira. Hän toimii myös Vantaan mielenterveysyhdistys Hyvät Tuulet ry:n kummina.
Diskografia > Albumit

Meiju (1982)
Pidä musta kiinni (1983)
Tottakai (1984)
Rakkauden huoneet (1986)
Sydän tietää (1990)
Pure mua (1992)
Kaunotar ja kulkuri (1993)
Ystäväsi aina (1994)
Hokkuspokkus (1995)
Sukella sieluun asti (1996)
Sydänmyrsky (1998)
Taikavoima silmien (2001)
Missä milloin vaan (2012)
Diskografia > Singlejä

"Tunne" 2007 (Säv & Sov. Antti Toivola, San. Timo Jokinen
”Seksikkäin jäbä” 2013 (Teflon Brothera Feat. Stig& Meiju Suvas)
"Meidän ilta" (2018, Dynasty Music) (säv. Pauli Rantasalmi, san. Sana Mustonen)
"Suorinta tietä" (2019, Musafino) (säv. Pertti Haverinen, san. Lasse Wikman)
"Pure mua 2019" (2019,SM Suomen  Musiikki) ( säv. Palmer Hernandez, san. Kari Kuuva / Sovitus. Sampo Haapaniemi)
"Keski-Suomeen" Lord Est Feat. Meiju Suvas (2019 Kaiku Songs) (Säv. & San.: Tuomo Hiironmäki, Samuel Kovanko, Ellinoora Tuuri & Jimi Pääkallo)
"Playing With The Fire (Ay Ay Ay)" ( Helsinki Records 2020) (tekijät: Maki Kolehmainen, Mats Tarnfors,Sana Mustonen)
"Annan palaa vaan (Ay Ay Ay)" ( Helsinki Records 2020) (tekijät: Maki Kolehmainen, Mats Tarnfors,Sana Mustonen)
"Latinobängeri" Miska MH feat. Meiju Suvas (2020 Miska Haakana) (Miska Haakana)
"Aikuinen nainen" (2020 Poptori oy) (säv. Amerigo Cassella san. Gaetano Savio suom.Kaisu Liuhala)
"Levi's-kesä" (2021 MagnumMusic) (Meiju Suvas•Mikko Tamminen•Marita Rahikainen)
"Pure Mua (Movetron)" (2022 Tarhill Production Oy, Audiosavotta, Musafino OY) (Movetron•Meiju Suvas•Poju•Palmer Hernandez•Kari Kuuva•Pasi Heinonen•Jukka Tanttari)
"Pasi ja Anssi-Tyttöni Mun" (Feat. Meiju Suvas, Jaakko Laitinen) (2023 Warner Music Oy)
"Villiäinen" (2024 Magnum Music) (Meiju Suvas•Sami Hedberg•Kicke Paananen•Chrisse Johansson• Sami Aalto)
"Pelkkää kruunaa" (2024 Mekkala Music) (san. Joni Rahkonen, säv. Tapio Heinilä)
Diskografia > Kokoelmat

Tahdon sinut (1992)
Suomen parhaat (1994)
20 suosikkia – Pure mua (1995)
20 Suosikkia – Sydänmyrsky (1999)
20 Suosikkia – Viet itsekontrollin (2001)
Hitit (2004)
Tähtisarja – 30 suosikkia (2006)
Juhlalevy – Pure mua (tupla, 2010)
Kirjallisuutta

Marita Kuokkanen: Meiju Suvas – sydämellä. Tähtikustannus, 1998.
Mari Koppinen: Meiju: En tyydy vähempään. Tammi, 2023. ISBN 9789520451202
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen kotisivu
Meiju Suvaksen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Fanisivu Facebookissa
Fan Club -sivu Facebookissa
| n k Meiju Suvas |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Meiju  Pidä musta kiinni  Tottakai  Rakkauden huoneet  Sydän tietää  Pure mua  Kaunotar ja kulkuri  Ystäväsi aina  Hokkuspokkus  Sukella sieluun asti  Sydänmyrsky  Taikavoima silmien  Missä milloin vaan 
Kokoelmat:  Tahdon sinut  Suomen parhaat  20 suosikkia – Pure mua  20 Suosikkia – Sydänmyrsky  20 Suosikkia – Viet itsekontrollin  Hitit  Tähtisarja – 30 suosikkia  Juhlalevy – Pure mua 
Singlet:  ”Seksikkäin jäbä” (Teflon Brothers feat. Stig & Meiju Suvas)  ”Meidän ilta”  ”Suorinta tietä”  ”Pure mua 2019”  ”Keski-Suomeen” (Lord Est Feat. Meiju Suvas)  ”Playing With The Fire (Ay Ay Ay)”  ”Annan palaa vaan (Ay Ay Ay)”  ”Latinobängeri”  ”Aikuinen nainen” 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet  Yle 
Muut:  Europeana
Kaarlo Svärd

Kaarlo Akseli Svärd (12. huhtikuuta 1895 Kemi – 28. tammikuuta 1941) oli suomalainen jääkärivänrikki. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan valkoisen armeijan riveissä koillisrintamalla. Myöhemmin hän osallistui vielä talvisotaan muun muassa joukkueenjohtajana rintamajoukoissa.
Perhe ja opinnot

Svärdin vanhennat olivat vääpeli Karl Gustaf Svärd ja Susanna Junttila. Hän kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti seitsemännen luokan Helsingin suomalaisessa lyseossa vuonna 1927. Hän suoritti Taistelukoulun kanta-aliupseerikurssin vuonna 1935 ja Reservinupseerikoulun vuonna 1940.
Jääkärikausi

Svärd työskenteli maalarina ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 15. joulukuuta 1915, josta hänet siirrettiin 23. toukokuuta pataljoonan täydennysjoukkoon ja laskettiin siviilitöihin Saksaan 13. heinäkuuta 1916 alkaen. Hän palasi takaisin pataljoonaan 13. elokuuta 1917 ja sijoitettiin 1. komppaniaan, mutta laskettiin uudelleen siviilitöihin Saksaan 30 syyskuuta 1917 alkaen.
Suomen sisällissota

Svärd saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) 24. maaliskuuta 1918 höyrylaiva S/S Arcturuksen toisella aseidenkuljetusmatkalla. Vaasasta hänet määrättiin 11. huhtikuuta 1918 alkaen joukkueenjohtajaksi Kuolajärven ryhmän (myöhemmin Sallan rykmentin Kuolajärven pataljoona) 3. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Kilislammella.
Sisällissodan jälkeinen aika

Svärd palveli sisällissodan jälkeen edelleen Sallan rykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin ensin Lapin I rajavartiopataljoona ja sitten Lapin ryhmän II pataljoona sekä lopuksi Lapin rajavartiosto. Edellä mainituissa joukko-osastoissa hän toimi joukkueenjohtajana 3. komppaniassa ja 1. huhtikuuta 1919 alkaen 6. komppanian vääpelinä. Svärd kuului vuonna 1920 Petsamon retkikuntaan, jossa hän osallistui Salmijärven taisteluun. Hänet komennettiin 1. huhtikuuta 1920 joukkueenjohtajaksi Lapin rajavartioston Ivalon komppaniaan, josta hänet siirrettiin 22. tammikuuta 1921 Petsamon rajavartiostoon, josta hänet edelleen siirrettiin 1. helmikuuta 1922 alkaen kenttävartiostojen tarkastajaksi Lapin rajavartioston Sallan komppaniaan. Seuraavaksi hänet komennettiin 1. marraskuuta 1926 alkaen koulutusaliupseeriksi Helsingin komennuskomppaniaan. Svärd erosi armeijasta 28. helmikuuta 1929 ja työskenteli myöhemmin Tie- ja vesirakennusten ylihallituksen palveluksessa Ivalossa vuoteen 1933 saakka, jolloin hän palasi takaisin armeijan palvelukseen ja sijoitettiin koulutusaliupseeriksi 16. syyskuuta 1933 alkaen Joensuun rajavartiostoon.
Talvisota

Svärd osallistui talvisotaan esikuntavääpelinä ja joukkueenjohtajana Erillinen pataljoona ll:ssa. Hän osallistui talvisodan taisteluihin Ilomantsin rintamalla. Välirauhan aikana hän palveli Jalkaväkirykmentti 35:ssä ja 9. Prikaatissa.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Aliupseeri 11. huhtikuuta 1918  Varavääpeli 21. heinäkuuta 1918  Vääpeli 1. lokakuuta 1918  Reservin vänrikki 1940 |     |  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Talvisodan muistomitali  Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 1. lk. mitali  Jääkärimerkki  Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi |
Jääkäripataljoona 27:n 1. komppania