Istuminen
Istumisen terveysvaikutukset

Polvet ristissä istuminen saattaa aiheuttaa tuki- ja liikuntaelinsairauksia. Miehille kyseinen asento saattaa olla jopa kivulias, koska heillä on kapeampi lantio.
Vuonna 2012 julkaistussa australialaistutkimuksessa havaittiin, että 4 - 8,7 tuntia päivässä istuvien kuolleisuus oli 2 prosenttia korkeampi kuin alle 4 tuntia päivässä istuvien kuolleisuus. 8.8 - 11 tuntia päivässä istuvien kuolleisuus oli 15 prosenttia korkeampi. Niillä osanottajilla, jotka istuivat tätä enemmän oli keskmäärin 40 prosenttia korkeampi kuolleisuus kuin alle 4 tuntia istuvilla. Tulos oli samansuuntainen riippumatta tutkittavien painoindeksistä ja siitä, kuinka paljon he harrastivat liikuntaa.
Istumatyön tekemisen on havaittu kuitenkin olevan yhteydessä pidempään elinikään miehillä. Vuonna 2019 julkaistussa suomalaistutkimuksessa havaittiin, että sillä neljänneksellä, joka teki eniten istumatyötä, oli 29 prosenttia pienempi kuolleisuus kuin niillä, jotka tekivät vähiten istumatyötä. Naisilla ei kuitenkaan havaittu mitään korrelaatiota istumatyön ja kuolleisuuden välillä.
Lannerangan luonnollinen lordoosimutka suoristuu tavallisessa tuolissa, jossa istutaan noin 90 asteen kulmassa. Ihmisen lonkkanivel taipuu normaalisti vain noin 60 astetta, jolloin puuttuvat 30 astetta saadaan siitä, että lantion yläosa kallistuu taaksepäin. Selkänoja pakottaa selän samalla pystysuoraan asentoon, jolloin lanneranka suoristuu. Lannerangan oikeneminen johtaa välilevyjen terveydelle haitalliseen kuormittumiseen.
Monet fysioterapeutit ja lääkärit suosittelevat ratsastuksenomainen istunta tai välttämään 90 asteen istumakulmaa, vaikka se on ristiriidassa toimistotuolien standardin EN 1335 osien 1-3 kanssa. Tanskalainen lääkäri A.C. Mandal on julkaissut ratsastuksenomaisen istumisen eduista monta kirjoitusta ja kirjan.. Myös saksalainen ortopedi Hannes Schoberth kirjoitti 90 asteen istumakulman haitallisuudesta jo 1960-luvulla.
Uusien tutkimuksien mukaan liikkumattomuus on erittäin haitallista kehon toiminnalle. Suurimmat yksittäiset tekijät ovat aineenvaihdunnan hidastuminen eri kudoksissa ja lihaksissa liikunnan aikana syntyvien aineiden tuotannon tyrehtyminen. Heikentynyt aineenvaihdunta voi johtaa välilevyjen ja nivelien rappeutumiseen. Ruotsalaisen tutkijan Elin Ekblom-Bak:in mukaan istuminen on vaarallista aineenvaihdunnassa tapahtuvien välillisten muutoksien takia, jotka liikkumattomuus aiheuttaa. Koko kehon kattavan lihasliikunnan puutteellisuudella on nähtävästi suoria yhteyksiä ylipainoon, epätavalliseen glukoosi-ainenvaihduntaan, diabeetekseen, Metaboliseen oireyhtymään, sydän- ja verenkiertosairaudem riskiin, syöpään ja kuolleisuuteen riippumatta keski- tai korkeatehoisen liikunnan määrästä.
Tutkimustulokset viittaavat kaikki siihen, että pitkää yhtäjaksoista istumista pitäisi välttää. Kalustevalmistajat ovat vastanneet tähän tarpeeseen luomalla aktiivista istumista mahdollistavia tuotteita.
Monimutkainen ongelmakimppu nimeltä istumaperäiset vaivat (SD, Sitting Disorders) ovat huonosti tiedostettuja, mutta tärkeitä terveys- ja tuottavuusvaikuttajia. Istumaperäiset vaivat aiheuttavat TULES-, verenkierto- ja sisäelinvaivoja. Istuja väsyy ja kokee epämukavuutta. Istumista ja sen vaikutuksia ei ollut juuri tutkittu 200-luvun alkuun mennessä siitä huolimatta, että monet suomalaiset istuivat yli 13 tuntia päivässä. Työterveyslaitoksen professorina työskentelevän Hilkka Riihimäen mukaan selkävaivat ovat tiedostetuimpia ja seurauksiltaan kalleimpia istumaperäisiä vaivoja, vaikka ne muodostavat vain pienen osan noin 30 istumisperäisestä vaivasta.
Perinteinen istuminen aiheuttaa voimakasta lantion istuma-alueen litistymistä. Tämän tyyppinen tila korostuu pitkissä istumatyöjaksoissa, autoillessa tai lentomatkoilla. Puristuspaineen alainen lihas väsyy pian ja aiheuttaa puutumisen sekä verenkierron häiriöiden oireita. Istumaperäisiä vaivoja voidaan helpottaa oikeanlaisella ergonomialla, aktiivisella istumisella sekä staattisen istumisen vähentämisellä. Markkinoilta löytyy monenlaisia erikoisistuimia, joiden avulla istumatyötä tekevät saavat vähennettyä pitkäaikaisen istumisen haittavaikutuksia. Näitä ovat muun muassa Satulatuolit sekä erilaiset aktiivisuutta lisäävät keinuvat istuimet. Tutkimusnäyttö työpaikalla tehtävien toimenpiteiden vaikuttavuudesta istumisen vähentämiseksi on erittäin heikkolaatuista. Korkeussäädettävillä työpöydillä voitaneen vähentää istumista puolesta tunnista kahteen tuntiin per työpäivä, mutta tulos on erittäin epävarma koska se perustuu pieniin ja huonolaatuisiin tutkimuksiin.
Istumisen haitoilta ei pelasta edes liikunnan harrastus vapaa-ajalla.