stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Painovapaus
Painovapauden historia Suomessa > Nykyinen painovapaus

Painovapaudesta oli säännös jo vuoden 1919 hallitusmuodossa. Nykyisessä perustuslaissa ei käytetä termiä painovapaus, mutta sanan ja julkaisun vapaudesta on säädetty sen 12 §:ssä.
4. tammikuuta 1919 annettu painovapauslaki viimeisteli painovapauden yksityiskohdat. Painovapauslain säännösten noudattamisen valvominen kuului sen mukaan Oikeusministeriölle, jossa se oli uskottu painovapausasiain toimistolle. Lain on nyttemmin korvannut vuonna 2003 annettu laki sananvapauden käyttämisestä joukkoviestinnässä
Itsenäisyyden aikana on periaatteessa vallinnut painovapaus. Ennakkosensuuria ei ole ollut lukuun ottamatta sotasensuuria vuosina 1939–1947. Käytännössäkin rajoituksia on pääosin lievennetty, esimerkiksi epäsiveellisen materiaalin osalta. Etenkin 1930-luvulla toisinaan kiellettiin yhteiskuntajärjestystä tai kristinuskoa pilkkaavia tekstejä (etenkin vasemmistolaisia). Vastaavasti suomettumisen aikana vallitsi ”itsesensuuri”, jolloin lehdet ja kustantamot välttivät julkaisemasta sosialismia tai kommunismia arvostelevia tai Neuvostoliiton todellisuudesta kertovia tekstejä, sillä muussa tapauksessa vasemmistopuolueet tai presidentti Urho Kekkonen saattoivat nostaa metelin. Esimerkiksi pääministeri Kalevi Sorsan toivomuksesta SDP:tä lähellä oleva kustannusosakeyhtiö Tammi jätti Aleksandr Solženitsynin Vankileirien saariston julkaisematta. Tammi tosin oli julkaissut muita Neuvostoliittoa arvostelevia tekstejä.
Nykyäänkin painovapautta rajoittavat rikoslain säännökset muun muassa  kunnianloukkauksesta, yksityisyyden suojasta, kiihottamisesta kansanryhmää vastaan, eräistä pornografian muodoista sekä uskonrauhan rikkomisesta. Myöskään tekijänoikeuksien suojaa ei saa rikkoa.
Julkisesti esitettävät tai myytävät elokuvat on lain mukaan kuitenkin ennakolta tarkastettava, minkä suorittaa Valtion elokuvatarkastamo. Jos elokuva katsotaan väkivaltaisuutensa, seksuaalisen sisältönsä, mahdollisesti herättämänsä kauhun tai muun siihen verrattavan syyn vuoksi lasten kehitykselle haitalliseksi, sille määrätään ikäraja, joka voi olla 7, 11, 13, 15 tai 18 vuotta. Aikaisemmin on ollut voimassa huomattavasti ankarampiakin rajoituksia sille, minkälaisia elokuvia Suomessa sai esittää. Vuonna 1965 säädetyn lain mukaan esitettäväksi ei hyväksytty ”hyvien tapojen vastaisia”, ”epäsiveellisiä, raaistavia tai mielenterveyttä vahingoittavia” elokuvia eikä elokuvia, joiden esittäminen saattoi ”vaarantaa yleistä järjestystä tai turvallisuutta tahi maanpuolustusta taikka huonontaa valtakunnan suhteita ulkovaltoihin”.
Takanami-luokka

| Takanami-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  4 725 t (standardi) 6 401 t (kuormattu)
Pituus:  151 m
Leveys:  17,4 m
Syväys:  5,3 m
Nopeus:  30 solmua
Miehistöä:  175
Aseistus
Meritorjunta:  1 × Otobreda 127 mm/54 -tykki 8 × tyypin 90 -merimaaliohjusta (SSM-1B) 2 × kolmiputkista tyypin 68 torpedoputkea 1 × SH-60K-helikopteri
RWS:  2 × 20 mm Phalanx Block 1B CIWS
Ilmatorjunta:  1 × 32 ohjuksen Mk 41 VLS
Takanami-luokka (jap. たかなみ型護衛艦, Takanami-gata goeikan) on Japanin meri-itsepuolustusvoimain viiden vuodesta 2003 palvelukseenotetun ohjushävittäjän muodostama alusluokka.
Suunnittelu

Luokka on Japanin itsepuolustusvoimien laivaston neljännen sukupolven ohjushävittäjäluokka, jonka alukset on kehitetty Murasame-luokasta. Muutoksia aiempaan ovat kehittyneempi tulenjohtojärjestelmä OPS-24B sekä kaikuluotain. Murasame-luokan kolmen tuuman tykki on vaihdettu 127 millimetrin tykkiin ja Sea Sparrow -merimaaliohjukset on korvattu RIM-162 Evolved Sea Sparrow Missilellä.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Status |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| JDS Takanami | IHI Marine United, Uraga | 25. huhtikuuta 2000 | 26. heinäkuuta 2001 | 12. maaliskuuta 2003 |  |
| JDS Ōnami | Mitsubishi Heavy Industries, Nagasaki | 17. toukokuuta 2000 | 20. syyskuuta 2001 | 13. maaliskuuta 2003 |  |
| JDS Makinami | IHI Marine United, Yokohama | 17. heinäkuuta 2001 | 8. elokuuta 2002 | 18. maaliskuuta 2004 |  |
| JDS Sazanami | Mitsubishi, Nagasaki | 4. huhtikuuta 2002 | 29. elokuuta 2003 | 16. helmikuuta 2005 |  |
| JDS Suzunami | IHI Marine United, Yokohama | 24. syyskuuta 2003 | 26. elokuuta 2004 | 16. helmikuuta 2006 |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Takanami-luokka Wikimedia Commonsissa
Malline:Takanami-luokan hävittäjät
Brian Levant

Brian Levant (s. 6. elokuuta 1952 Highland Park, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja.
Filmografia

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Tehtävät |
| --- | --- | --- | --- |
| 1991 | Kauhukakara 2 | Problem Child 2 | ohjaaja |
| 1992 | Beethoven | Beethoven | ohjaaja |
| 1994 | The Flintstones – Kiviset ja Soraset | The Flintstones | ohjaaja |
| 1996 | Isäni on turbomies | Jingle all the Way | ohjaaja |
| 1997 | Homma hanskassa, Beaver! | Leave It to Beaver | käsikirjoittaja |
| 2000 | Flintstones – Viva Rock Vegas | The Flintstones in Viva Rock Vegas | ohjaaja |
| 2002 | Lumihauvat | Snow Dogs | ohjaaja |
| 2005 | Ollaanko jo perillä? | Are We There Yet? | ohjaaja |
| 2010 | The Spy Next Door | The Spy Next Door | ohjaaja |
| 2017 | Max 2: The White House Hero | Max 2: The White House Hero | ohjaaja |
Heikki Hasu

| Heikki Hasu |
| --- | --- |
 Heikki Hasu vuonna 1950
Henkilötiedot
Koko nimi:  Heikki Vihtori Hasu
Syntynyt: 21. maaliskuuta 1926 (ikä 98) Sippola, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Seura:  Myllykosken Kilpa-Veikot
Laji:  yhdistetty ja maastohiihto 
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten yhdistetty. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | St. Moritz 1948 | yhdistetty |  |
|  Hopeaa | Oslo 1952 | yhdistetty |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lake Placid 1950 | yhdistetty |  |
Miesten maastohiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Oslo 1952 | 4×10 km viesti |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Lake Placid 1950 | 4×10 km vesti |  |
Hasu kilpailemassa vuonna 1950.
Heikki Vihtori Hasu (s. 21. maaliskuuta 1926 Sippola) on suomalainen yhdistetyn hiihdon urheilija, olympiavoittaja ja kansanedustaja. Hasu hiihti arvokisoissa usein myös Suomen maastohiihdon viestijoukkueessa. Hasu on vanhin elossa oleva suomalainen olympiavoittaja.
Ura

Hasu voitti St. Moritzin olympialaisissa 1948 yhdistetyn kullan ylivoimaisesti noin 15 pisteen erolla toiseksi tulleeseen Martti Huhtalaan. Hasun voitto oli lähes varma jo toisen hyppykierroksen jälkeen. Hänen kilpailuhyppynsä kantoivat 57, 61,5 ja 64 metriä. Tyylipisteet olivat keskimäärin noin 16 pistettä. Kisojen 18 kilometrin hiihdossa, joka oli samalla yhdistetyn hiihto-osuus, Hasu sijoittui neljänneksi. Yhdistetyn hiihtäjistä hän oli ylivoimaisesti nopein. Toiseksi nopein yhdistetyn kilpailija Martti Huhtala, joka sijoittui 18 kilometrin kilpailussa kymmenenneksi, jäi kahden minuutin ja 45 sekunnin päähän.
Hasu voitti Rumfordin MM-kisoissa 1950 3. helmikuuta yhdistetyssä Suomen kisojen ainoan MM-kullan. Hän oli mukana myös hiihdon viestissä, jossa Suomi voitti MM-hopeaa. Hasu hiihti samana vuonna Holmenkollenin 18 kilometrin hiihdossa toiseksi. Hasu sijoittui seuraavana vuonna Holmenkollenin 18 kilometrillä viidenneksi, mutta kaatui yhdistetyn mäkikilpailussa. Hän voitti samana talvena 18 kilometrin hiihdon Suomen-mestaruuden. Ounasvaaran kisoissa hän voitti 1951 18 kilometrin hiihdon sekä yhdistetyn.
Oslon talviolympialaisissa 1952 Hasu hiihti Suomen joukkueessa avausosuuden 4 × 10 km viestissä. Jo lähtösuoralla Hasu teki eroa muihin ollen pitkälti toistakymmentä metriä muita joukkueita edellä hiihtäjien hävitessä maastoon. Suomi säilytti johtonsa loppuun saakka ja voitti kultaa joukkueella Heikki Hasu, Paavo Lonkila, Urpo Korhonen ja Tapio Mäkelä. Yhdistetyssä Hasu sai hopeaa voiton mennessä Norjan Simon Slåttvikille.
Seuratasolla Hasu edusti Myllykosken Kilpa-Veikkoja.
Hasu osallistui jatkosotaan Helsingin ilmatorjuntajoukoissa vuonna 1944 ja joutui sen jälkeen vuonna 1945 vielä normaaliin asepalvelukseen.
Hasu oli Maalaisliiton/Keskustan kansanedustajana vuosina 1962–1966 ja 1967–1970 (tuli Marja Lahden tilalle huhtikuussa 1967). Varsinaiselta ammatiltaan Hasu oli maanviljelijä Sippolassa.
Kunnianosoituksia

Hasu valittiin Vuoden urheilijaksi vuosina 1948 ja 1950. Hänelle myönnettiin vuonna 2001 Pro Urheilu-tunnustuspalkinto menestyksellisestä urheilu-urasta. Hän on voittohetkeltään maailman vanhin elossa oleva olympiavoittaja.
Vuonna 2003 paljastettu Heikki Hasun patsas sijaitsee Kouvolan Keltakankaalla, entisen Anjalankosken kaupungintalon edustalla. Patsas on pronssia ja Kurun harmaata graniittia, sen suunnitteli kuvanveistäjä Juhani Honkanen. Patsaan pronssifiguurit ovat luonnollista kokoa ja valettu osittain graniitin sisään.
Saavutuksia

Olympiakultaa St. Moritz 1948 (yhdistetty) ja Oslo 1952 (maastohiihto, 4×10 km:n viesti)
Olympiahopeaa Oslo 1952 (yhdistetty)
Maailmanmestari Lake Placid 1950 (yhdistetty)
MM-hopeaa 1950 (maastohiihto, 4×10 km:n viesti)
Viisi voittoa Salpausselän kisoissa (1948, 1949, 1951–1953)
Holmenkollen-mitali vuonna 1952
Hammassirkku

| Hammassirkku Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1999
Perustaja:  Sirkku Meriläinen
Toimitusjohtaja:  Sirkku Meriläinen
Kotipaikka:  Jyväskylä
Toiminta-alue:  Keski-Suomi
Toimiala:  terveydenhuoltopalvelut
Emoyhtiö:  PlusTerveys Oy
Kotisivu:  https://hammassirkku.fi/
Hammassirkku on Keski-Suomessa toimiva yksityinen, suun terveydenhuoltopalveluita tuottava yritys. Hammassirkku on PlusTerveys-konsernin tytäryhtiö ja toimii kuudessa toimipisteessä Jyväskylässä, Palokassa, Saarijärvellä, Äänekoskella, Jämsässä ja Jämsänkoskella.
Hammassirkku tarjoaa kaikkien yleishammaslääkäri- ja suuhygienistipalveluiden lisäksi maakunnan mittakaavassa laajat erikoishammaslääkäripalvelut. Hammassirkussa toimivat protetiikan- ja purentafysiologian, juurihoidon ja paikkaushoidon eli kariologian ja endodontian ja suu- ja leukakirurgian erikoishammaslääkärit.
Historia

Hammassirkku on perustettu Jyväskylässä vuonna 1999. Yritys on saanut alkunsa erikoishammaslääkäri Sirkku Meriläisen soolovastaanotosta Jyväskylän Hannikaisenkadulla.
↑  Erikoishammashoito Hammassirkku. Viitattu 28.1.2025.
↑  Tietoa meistä Hammassirkku. Viitattu 28.1.2025.
Maustetytöt

| Maustetytöt |
| --- | --- |
 Maustetytöt Kampin kauppakeskuksessa kesäkuussa 2019.
Tiedot
Toiminnassa:  2017–
Tyylilaji:  pop, iskelmä
Kotipaikka:  Helsinki
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Kaisa Karjalainen Anna Karjalainen
Levy-yhtiö:  Is This Art!
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maustetytöt on suomalainen yhtye, jonka jäsenet ovat siskokset kitaristi Anna Karjalainen ja kosketinsoittaja Kaisa Karjalainen. Yhtyeen esikoissingle ”Tein kai lottorivini väärin” ilmestyi helmikuussa 2019 ja esikoisalbumi Kaikki tiet vievät Peltolaan saman vuoden lokakuussa.
Karjalaiset ovat kotoisin Vaalasta ja asuvat Helsingin Kalliossa. He kuuntelevat perinteistä suomalaista iskelmää, ja heidän esikuvansa on Leevi and the Leavings. Oskari Onninen sanoo Helsingin Sanomissa, että yhtye on ”suorastaan epäilyttävän ’aito’ ja epäkaupallinen”. Kappaleet sisältävät Soundin Antti Luukkasen mukaan ”arkirealismia ja suorastaan kurjuuden glamouria”. Yhtyeen levy-yhtiö Is This Art! kuvaa Maustetyttöjä indie pop -duoksi.
Historia

Ennen Maustetytöt-yhtyettä Karjalaiset olivat olleet mukana Kaneli-yhtyeessä. Yhtyeessä oli heidän lisäkseen kolmas sisarus Maija, joka soitti yhtyeessä rumpuja. Kaneli julkaisi EP:n Tommy's Broken Guitar (2012) ja LP:n Hazy Days (2016). Kaisa Karjalaisella ja Janne Aslak Räsäsellä oli Ehkä-niminen yhtye, joka julkaisi muun muassa EP:t Työttömän yövuoro (2015) ja Sää, sääsket ja sä / Jätä mut, joulu, rauhaan (2016).
Maustetyttöjen ensimmäinen single, helmikuun 2019 alussa julkaistu ”Tein kai lottorivini väärin”, keräsi kuukaudessa 219 000 näyttökertaa YouTubessa ja 245 000 kuuntelua Spotifyssa. Yhtyeen coverversio Pelle Miljoona Oy:n ”Juokse villi lapsi” -kappaleesta soi hypermarketketju Prisman mainoksessa toukokuusta 2019 alkaen. Kappale julkaistiin myös YouTubessa, mutta virallista singleä siitä ei tehty. Maustetytöt julkaisi 31. toukokuuta 2019 toisen singlensä ”Se oli SOS”, joka ilmestyi myös 7-tuumaisena vinyylilevynä.
Musiikkilehti Rumba nimitti Maustetyttöjä vuoden 2019 hypetetyimmäksi ja kohutuimmaksi suomalaisyhtyeeksi. Kesällä 2019 yhtye teki lähes neljäkymmentä keikkaa ja esiintyi suurimmilla festivaaleilla kuten Flow, Provinssi, Ruisrock ja Ilosaarirock. Yhtyeen kolmas single ”Viidestoista päivä” ilmestyi syyskuussa 2019. Kappale oli tribuutti Juice Leskiselle. Niin ikään syyskuussa 2019 Maustetytöt esitti Yleisradion Livenä-sarjassa kappaleen ”Jos mulla ei ois sua, mulla ei ois mitään”.
Maustetyttöjen esikoisalbumi Kaikki tiet vievät Peltolaan julkaistiin 25. lokakuuta 2019. Se nousi avausviikollaan Suomen virallisella listalla sekä albumilistan että fyysisen albumilistan listaykköseksi. Albumilta pois jäänyt ”Jos mulla ei ois sua, mulla ei ois mitään” julkaistiin singlenä joulukuussa 2019. Single julkaistiin digitaalisesti sekä rajoitettuna tuhannen kappaleen 7″ vinyylilevynä, joka myytiin loppuun viidessä minuutissa. Vuonna 2019 Maustetytöt palkittiin Soundi-lehden Master of Pulpets -tulokaspalkinnolla.
Maustetyttöjen toinen studioalbumi Eivät enkelitkään ilman siipiä lennä julkaistiin 13. marraskuuta 2020. Albumi nousi Suomen virallisella listalla sekä albumilistalla että fyysisellä albumilistalla toiselle sijalle.
Emma-gaalassa 2020 Maustetytöt voitti Vuoden rock- ja Vuoden yhtye -palkinnot.
Maustetytöt ja Agents aloittivat musiikillisen yhteistyön syksyllä 2021. Yhteistyöprojekti kulki nimellä Maustetytöt X Agents. Kokoonpano julkaisi keväällä 2022 neljä kappaletta sisältävän EP:n ja esiintyi samana vuonna muun muassa Ruisrockissa. Maustetytöt esittivät kappaleensa "Syntynyt suruun ja puettu pettymyksin" Aki Kaurismäen elokuvassa Kuolleet lehdet (2023). Elokuvan ensi-illan jälkeen Maustetytöt on esiintynyt viidessä loppuunmyydyssä konsertissa Saksassa, kahdessa konsertissa Ruotsissa ja yhdessä konsertissa Tšekin tasavallassa. Joulukuuksi 2023 on neljän keikan kiertue Italiassa ja vuonna 2024 on ainakin festariesiintyminen helmikuussa Sveitsissä, pitempi Keski-Euroopan kiertue Ranskassa ja Saksassa touko–kesäkuussa ja muutaman keikan kiertue syyskuussa Ruotsissa.
Emma-äänestyksestä 2019 sulkeminen

”Tein kai lottorivini väärin” -kappale aiheutti keskustelua sosiaalisessa mediassa, koska kappaleen varhaisessa versiossa laulettiin ”Sudanin neekeripojista”. YouTubessa julkaistulla videolla yhtye esittää kyseistä versiota livenä keväällä 2018. Lopullisessa, levytetyssä versiossa lauletaan "Sudanin pienistä pojista". Maustetyttöjen levy-yhtiön Is This Art!:n Aki Roukalan mukaan kyseessä oli ”pienellä paikkakunnalla kasvaneiden nuorten ihmisten tietämättömyys ja huolimattomuus”.
Yhtye pahoitteli moneen otteeseen neekeri-sanan käyttöä, ja sanoittaja Kaisa Karjalaisen mukaan käytön syynä ei ollut tarkoituksellinen provokaatio vaan ajattelemattomuus. Yhtyettä ei raadin äänestyksen jälkeen otettu ehdokkaaksi Emma-gaalaan, jossa se alun perin oli ollut ehdolla neljässä kategoriassa.
YleX:n toimittaja Renaz Ebrahimin mukaan kappale oli muutenkin ongelmallinen, yhtye ei ollut pyytänyt kunnolla anteeksi, eikä se tullut YleX:n Yeboyah, Renaz & Wekesa -ohjelmaan keskustelemaan. Aihetta käsittelivät myös niin Yle, Helsingin Sanomat kuin Suomen Kuvalehtikin, jossa kirjoitettiin, että yhtye pudotettiin pois myös yleisöäänestyksestä, jossa se oli alun perin ollut, koska äänestyksen pelättiin muuttuvan ”poliittisten protestiäänien myötä luonteeltaan täysin muuksi kuin musiikkiperusteiseksi”.
Albumi Kaikki tiet vievät Peltolaan pääsi lopulta Kriitikoiden valinta -ehdokkaaksi. Sen voitti Jesse Markin albumillaan Folk.
Tunnustukset

| Palkintogaala | Kategoria | Vuosi | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Soundi | Vuoden tulokas | 2019 | Voitto |  |
| Emma-gaala | Kriitikoiden valinta | 2019 | Ehdokkuus |  |
| Emma-gaala | Vuoden albumi | 2020 | Ehdokkuus |  |
| Emma-gaala | Kriitikoiden valinta | 2020 | Ehdokkuus |  |
| Emma-gaala | Vuoden rock | 2020 | Voitto |  |
| Emma-gaala | Vuoden yhtye | 2020 | Voitto |  |
| Emma-gaala | Vuoden yleisöäänestys | 2020 | Ehdokkuus |  |
| Emma-gaala | Vuoden alternative | 2023 | Voitto |  |
| Emma-gaala | Vuoden yleisöäänestys | 2023 | Ehdokkuus |  |
Diskografia > Studioalbumit

Kaikki tiet vievät Peltolaan (Is This Art!,  2019)
Eivät enkelitkään ilman siipiä lennä (Is This Art!,  2020)
Maailman onnellisin kansa (Is This Art!,  2023)
Aiheesta muualla

Maustetytöt vuoden 2019 Flow Festivalilla Yle Areena.
Tatiana Järvenpää: ”Pelkkiä hittejä!” – Maustetytöt Heiniksessä Rumba 21.12.2018
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Yle
X (sosiaalinen media)

| X |
| --- | --- |


Verkkosivusto:  x.com
Slogan:  What’s happening?
Tyyppi:  virtuaaliyhteisö
Rekisteröinti:  pakollinen (pelkän sisällön lukemiseen ei)
Kielet:  useita (myös suomi)
Omistaja:  X Corporation
Kehittäjä:  Twitter
Luonut:  Noah Glass, Jack Dorsey
Avattu:  2006
Asiakassovellukset:  Android, iOS, Windows, verkkoselain
Nykyinen tila:  aktiivinen
X (entinen Twitter) on yhdysvaltalainen yhteisö- ja mikroblogipalvelu, jonka käyttäjät pystyvät lähettämään ja lukemaan toistensa päivityksiä internetissä. Tekstipohjaiset viestit eli tviitit (tai twiitit), voivat sisältää ilmaisversiossa korkeintaan 280 merkkiä, paitsi japanin-, korean- ja kiinankielisillä käyttäjillä, joilla on käytössään 140 merkkiä. Maksullisessa versiossa merkkirajoitus on 25 000 merkkiä. Käyttäjien on mahdollista lähettää ja vastaanottaa päivityksiä Twitter-verkkosivuston kautta, tekstiviesteinä, RSS-syötteenä tai erilaisten sovellusten kautta. Palvelun käyttö internetissä on maksutonta.
Twitter julkistettiin vuonna 2006. Sillä oli arviolta 550 miljoonaa aktiivista käyttäjää kuukausittain vuonna 2024. Palvelun omisti ja sitä ylläpiti saman niminen yhtiö, jonka pääkonttori oli San Franciscossa, Kaliforniassa. Vuoden 2022 huhtikuussa Elon Musk teki palvelun omistavasta Twitter-yhtiöstä 44 miljardin dollarin ostotarjouksen, ja kauppa toteutui syksyllä 2022.
Huhtikuussa 2023 Twitter yhdistyi osaksi X Corporation -yhtiötä ja jatkaa sen alaisena palveluna. Elon Musk vaihtoi kesällä 2023 palvelun nimeksi X.
Historia > Twitter Elon Muskin omistuksessa

Miljardööri Elon Musk osti vuoden 2022 alussa Twitterin osakkeista 9,2 prosenttia. Huhtikuussa 2022 hän teki 43 miljardin dollarin tarjouksen yhtiön kaikista osakkeista, haluten muuttaa Twitterin pörssiyrityksestä kokonaan yksityisomisteiseksi. Musk perusteli ostotarjoustaan sillä, että Twitterin pitäisi olla maailmanlaajuinen ja yleinen sananvapauden alusta, mutta koska se ei pysty moderaatiolinjansa vuoksi sitä olemaan, se vaarantaa demokratian. Twitterin hallitus hyväksyi Muskin ostotarjouksen 25.4.2022. Lopullinen kauppahinta olisi noin 44 miljardia dollaria eli noin 41,1 miljardia euroa. Kaupan vahvistuminen vaati sekä Twitterin osakkeenomistajien että kilpailuviranomaisten hyväksynnän. Twitter-kauppa toteutui lopullisesti vuoden 2022 syksyllä. Heinäkuussa 2022 Musk ilmoitti peruvansa kaupan, mutta hyväksyi sen kuitenkin lokakuun alussa 2022.
Musk irtisanoi heti useita Twitterin johtajia, muun muassa toimitusjohtaja Parag Agrawalin, sekä irtisanoi suuren osan Twitterin 7 500 työntekijästä. Hän kertoi tarjoavansa käyttäjille maksullista tilausmallia, joka takaa pääsyn suosittujen vaikuttajien sisältöön. Musk kertoi myös suunnittelevansa Twitteriin PayPalin kaltaista maksujenvälitysjärjestelmää ja muutenkin laajentavansa palvelun toimintoja.
Joulukuussa 2022 Musk alkoi julkaista Twitter Files -paljastuksia yhtiön sisäisistä käytännöistä ennen ostoa. Paljastukset koskivat moderointia Hunter Bidenin tietokonetta koskevasta uutisesta, tiettyjen konservatiivien tunnusten asettamista mustalle listalle, Donald Trumpin estämistä Twitteristä ja sitä miten Twitterissä reagoitiin 6. tammikuuta 2021 tapahtuneeseen Yhdysvaltain kongressitalon valtaukseen.
13. tammikuuta 2023 Twitter esti kaikki kolmannen osapuolen ohjelmat Twitteristä ja kielsi ne virallisesti viikkoa myöhemmin.
Huhtikuussa 2023 Twitter yhdistyi osaksi X Corporation -yhtiötä ja jatkaa sen alaisena palveluna. Musk vaihtoi kesällä 2023 palvelun nimen X:ksi.
Syyskuussa 2023 Euroopan unioni varoitti Elon Muskia noudattamaan uusia lakeja, joiden tarkoituksena on taistella disinformaatiota ja propagandaa vastaan. Vuoden 2023 joulukuussa Euroopan unioni ilmoitti alkavansa tutkia Twitterin mahdollisia rikkomuksia EU:n digitaalisten palveluiden (DSA) säädöksiä kohtaan. Epäillyt rikkomukset liittyvät ainakin osittain Hamasin hyökkäykseen Israelia vastaan. DSA tuli voimaan vuoden 2022 marraskuussa ja se vaatii suuria verkkoalustoja ja hakukoneita tekemään enemmän laittoman sisällön sekä yleiseen turvallisuuteen kohdistuvien riskien torjumiseksi.
Marraskuussa 2023 useat suuret yhtiöt lopettivat mainostamisen X:ssä johtuen Muskin toiminnasta. Vuonna 2023 palvelusta poistui yhdysvaltalainen NPR ja vuonna 2024 brittiläinen The Guardian.
X julkaisee vuoden 2024 aikana käyttäjienvälisen maksupalvelun.
Viestintä

Twitter on avoin yhteisöpalvelu. Kuka tahansa Twitterin käyttäjä voi seurata ketä tahansa käyttäjää ilman erillistä hyväksymiskäytäntöä. Kaikki Twitterissä lähetetyt viestit näkyvät kaikille käyttäjille, jotka vierailevat lähettäjän profiilissa, seuraavat häntä tai jotka on mainittu viestissä.
Twitterissä lähetettyjä viestejä kutsutaan tviiteiksi. Yhden tviitin merkkimäärä saa olla enintään 280 merkkiä (maksullisessa X Premiumissa 25 000 merkkiä). Viestin lyhyyden johdosta tviittien täytyy olla ytimekkäitä. Tilanpuutteen johdosta Twitteriin on kehitetty omat kielioppisäännöt, joiden avulla viestintää voidaan organisoida. Nämä kielioppisäännöt perustuvat yhtäältä Twitterin teknisiin ominaisuuksiin ja toisaalta vakiintuneisiin käytäntöihin.
Kielioppisääntöjen keskeisimpiä elementtejä ovat:
Aihetunnisteet eli hashtagit, jotka saadaan lisäämällä minkä tahansa sanan eteen symboli #. Aihetunnisteiden avulla Twitteristä voi etsiä tietoa sekä nähdä tviittivirta kyseisellä asiasanalla.
Twitter-tilit, jotka merkitään symbolilla @. Kun tviitissä viitataan tämän symbolin avulla johonkin Twitter-tiliin, tilin omistaja saa tiedon viestistä. Eri tileille osoitetut viestit kerätään myös omille välilehdilleen.
Uudelleentviittauksella voidaan lähettää viesti uudelleen omalle seuraajajoukolle.
Tykkäämisellä (♥) lukija voi osoittaa pitävänsä viestin sisällöstä.
Yksityisviestit näkyvät vain valituille vastaanottajille, eikä niissä ole 280 merkin rajoitusta.
Muita Twitterin toimintoja ovat muun muassa listat ja hetket. Listoille käyttäjä voi lisätä haluamiaan tilejä. Listat voivat olla yksityisiä tai julkisia. Hetket ovat korostettuja merkittäviä tapahtumia, joiden luomisessa voidaan hyödyntää olemassa olevia tviittejä ja valokuvia.
Tviittien virtaa voi seurata hallitusti jonkin Twitterin kehittämän työkalun tai markkinoilla olevan sosiaalisen median hallintatyökalun kautta.