stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mora–Brunflo-rata
Historia

Inlandsbanan-radan keskinen osa Morasta pohjoiseen muodostettiin hankkimalla valtion omistukseen alueelle aiemmin rakennettuja yksityisten rautatieyhtiöiden rataosia. Rataosuuden Moran ja Orsan välillä rakennutti alun perin yksityinen rautatieyhtiö Falun-Rättvik-Mora Järnväg (FRMJ) ja se avattiin liikenteelle 1892. Orsan ja Svegin välinen osuus kuului alun perin Orsa-Härjeådalens Järnvägille (OHJ) joka sai luvan rataosan rakentamiseen vuonna 1900, ja se valmistui 1909. Molemmat rataosuudet siirtyivät valtion hallintaan vuosina 1917–1919. Valtio rakensi Svegin ja Brunflon välisen rataosuuden vuosina 1915–1922, ja ensimmäisenä liikenteelle avattiin osuus Hackås–Brunflo vuonna 1916.
Kristinehamnin ja Jällivaaran välinen 1 288 kilometrin mittainen Inlandsbanan valmistui 1937. Kesti kuitenkin vain noin 30 vuotta ennen kuin liikenteen lakkautukset alkoivat. Sivurata Svegista Hedeen lakkautettiin 1966, ja vuonna 1969 henkilöliikenne Lesjöforsin ja Moran välillä. Liikenteen vähyyden vuoksi koko Inlandsbananin sulkemista suunniteltiin eritoten 1980-luvulla, mutta vuonna 1993 rata siirtyi Inlandsbanan AB:n omistukseen.
Montreal Underground City

Montreal Underground City, La Ville Souterraine tai RÉSO eli Montrealin maanalainen kaupunki on jalankulkutunnelien, kauppakeskusten ja Montrealin metron asemien muodostama yli 33 kilometriä pitkä maanalainen verkosto. Sen kautta on pääsy useisiin Montrealin keskustan rakennuksiin, kuten Montrealin nykytaiteen museoon (Musée d’art contemporain de Montréal). RÉSO on rakennettu ennen kaikkea talvikuukausia silmällä pitäen, jolloin ulkona on ankara pakkanen ja kova tuuli.
Montrealin maanalainen kaupunki sai alkunsa Place Ville-Marien alikulkutunneleista, jotka rakennettiin vuonna 1962. Pian rakennettiin tunnelit, jotka yhdistivät ne Montrealin päärautatieasemaan. Maanalainen verkosto on vähitellen kasvanut kokonaiseksi kaupunginosaksi, joka on nykyisin suosittu ajanviettopaikka ja turistinähtävyys. Maanalaisessa kaupungissa on kauppojen lisäksi ravintoloita, gallerioita, elokuvateattereita, hotelleja, yökerhoja ja kirjasto. Vuonna 2004 maanalainen kaupunki sai uuden nimen RÉSO. Sen sisäänkäynnit on nykyisin merkitty RÉSO-kyltein.
Kuvagalleria

RÉSOn kartta
Jalankulkukäytävä Eaton Centerissä
World Trade Centerin ja Square-Victoria –metroaseman välinen jalankulkutunneli
Place Montreal Trustin suihkulähde
RÉSOssa on useita päällekkäisiä kerroksia.
Lomakeskus Huhmari

Lomakeskus Huhmari oli vuonna 1978 perustettu, Pohjois-Karjalan Polvijärvellä sijaitseva lomakeskus lähellä Huhmarisvaaraa. Huhmari sijaitsee Höytiäisen rannalla, ja sinne on rakennettu myös pieni kylpylaitos. Ravintoloja on kaksi; päärakennuksen lisäksi alueella sijaitsee myös kallioravintola Louhi.
Huhmari on Suomen raha-automaattiyhdistyksen ja Hyvinvointilomien yhteistyökumppani, ja siellä järjestään myös niiden tukemia lomia. Huhmariin kulkee päivittäinen linja-autovuoro Joensuusta Polvijärvelle.
Mustikkamöllö

Mustikkamöllö on makea suomalainen perinnejälkiruoka, joka on lähtöisin Karjalasta. Mustikkamöllö tunnetaan erityisesti lasten herkkuna. Marjat olivat pitkään tärkeä ravinnonlisä suomalaisille, ja kun marjanpoiminta on sopinut erityisesti näppäräsormisille lapsille, poimijoiden palkitsemiseen soveltuivat makeat jälkiruoat kuten mustikkamöllö, mustikkamaito ja kiisselit.
Mustikkamöllö valmistetaan mustikoista, ruisjauhoista ja sokerista; marjat survotaan yhteen jauhojen ja sokerin kanssa. Maitoon tai jogurttiin tehtyä muunnelmaa tavataan myös.
Metsäkatkero

| Metsäkatkero |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Katkerokasvit Gentianaceae
Suku::  Kielikatkerot Gentiana
Laji::  asclepiadea
Kaksiosainen nimi
 Gentiana asclepiadea  L. 
Katso myös
   Metsäkatkero Wikispeciesissä   Metsäkatkero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Metsäkatkero (Gentiana asclepiadea) on katkerolaji, jota esiintyy Keski-Euroopasta Etu-Aasiaan ulottuvalla alueella. Se on monivuotinen ruoho joka kasvaa 30:stä 60:een senttimetriä korkeaksi. Kukat sijaitsevat tavallisesti pareittain lehtihangoissa. Teriö on torvimainen, suippoliuskainen, sininen, harvoin valkoinen, pituudeltaan 3,5–5 senttimetriä.
Metsäkatkeroa käytetään koristekasvina.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Metsäkatkero – Gentiana asclepiadea
Mucuna pruriens

| Mucuna pruriens |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Suku::  Mukunapavut Mucuna
Laji::  pruriens
Kaksiosainen nimi
 Mucuna pruriens  (L.) DC. (1825) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mucuna pruriens on hernekasveihin ja mukunapapuihin kuuluva kasvilaji. Se on usein yksivuotinen, joskus monivuotinen, köynnöstävä ja kiipeävä ruoho. Se kasvaa muutaman metrin mittaiseksi. Kukinnot ovat riippuvarankaisia huiskiloita, ne ovat hieman hopeanhohtoisia hienon karvoituksen vuoksi. Kukat ovat useimmin tummanvioletteja. Hedelmät ovat palkoja, pitkänmallisia ja usein S:n muotoisia. Siemenet ovat mustia tai myös muunvärisiä.
Mucuna pruriens kasvaa alkuperäisenä Afrikassa ja Etelä-Aasiassa, lisäksi tulokaslajina monilla muilla alueilla, varsinkin Keski- ja Etelä-Amerikassa.
Lomaivitin kieli

| Lomaiviti> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:   Fidži
Puhujia:  1 630
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet
ISO 639-3:  lmv
 Ohje 
Lomaiviti on austronesialainen kieli, jota puhutaan Fidžin saaristovaltiossa, Tyynellä valtamerellä. Kieltä puhutaan pääasiassa Koron, Makogain, Ovalaun, Batikin, Nairain ja Gaun saarilla. Kielellä on noin 1 630 äidinkielistä puhujaa (2000). Se on hyvin läheistä sukua fidžille. Pienestä puhujamäärästään huolimatta sitä ei pidetä uhanalaisena..
Morten Lange

Morten Lange (24. marraskuuta 1919 – 10. marraskuuta 2003) oli tanskalainen sienitieteilijä ja poliitikko. Hänen isänsä oli sienitieteilijä Jakob Emanuel Lange. Morten Langesta tuli jo nuorena pohjoisen sienten asiantuntija, ja hän teki ensimmäisen tutkimusmatkansa Grönlantiin jo 1946. Hän on tutkinut kantasienten lisääntymistä. Langen kirjoittamia sienikirjoja on käännetty monille kielille, myös suomeksi.
Lange oli politiikassa toimiessaan ensin kommunisti mutta riitautui puoluejohdon kanssa ja oli mukana perustamassa Sosialistista kansanpuoluetta 1959. Hän oli puolueen kansanedustajana 1960–1976. Toimiessaan valtion energianeuvoston puheenjohtajana 1976–1978 hän oli näkyvä ydinvoiman kannattaja.
Sienten ja kasvien tieteellisen nimen jälkeen käytettävä määrittäjän lyhenne M. Lange tarkoittaa Morten Langea.[lähde? ]
Suomennettu tuotanto

Morten Lange, Retkeilijän sieniopas (Illustreret svampeflora), Helsinki: Otava 1964
Lomakeskus

Lomakeskus San Diegossa
Lomakeskus on rentoutumiseen ja virkistäytymiseen tarkoitettu keskus. Lomakeskuksissa on hotelleja ja aktiviteetteja.
Misael Pastrana Borrero

| Misael Pastrana Borrero |
| --- | --- |
 1973
Kolumbian 23. presidentti
 7. elokuuta 1970 – 7. elokuuta 1974  
Edeltäjä:  Carlos Lleras Restrepo
Seuraaja:  Alfonso López Michelsen
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. maaliskuuta 1923
Kuollut: 21. elokuuta 1997 (74 vuotta)
Ammatti:  lakimies
Puoliso:  María Cristina Arango Vega
Lapset:  Juan Carlos Pastrana Arango Andrés Pastrana Arango Jaime Pastrana Arango María Cristina Pastrana Arango
Tiedot
Tutkinnot:  Javeriana University, Bogota
Misael Eduardo Pastrana Borrero (14. marraskuuta 1923 – 21. elokuuta 1997) oli Kolumbian presidentti vuosina 1970–1974. Hän oli viimeinen Kolumbian Kansallisen rintaman eli Liberaalien ja Konservatiivien koalition presidenteistä
Neljän vuoden kautensa aikana Pastrana pyrki lisäämään työllistymismahdollisuuksia ja kansallisia säästötoimenpiteitä päästäkseen eroon riippuvuudesta ulkomaisista investoinneista ja luotoista. Hänen kaudellaan monet kolumbialaiset saivat oikeuden kansaneläkkeeseen.
Yksi Pastranan iskulauseista oli "auto jokaiselle Kolumbian perheelle", ja oli tuomassa ranskalaista autonvalmistajaa Renaultia Kolumbiaan. Hän edisti myös ensimmäisen kansallisen ympäristölainsäädännön luomista latinalaisessa Amerikassa.
Hän kuoli Bogotássa 73-vuoden iässä. Pastranan puoliso on  María Cristina Arango Vega, jonka kanssa hänellä oli kolme poikaa ja yksi tytär. Hänen toinen poikansa, Andrés Pastrana Arango oli  Kolumbian presidentti vuosina 1998–2002.
Käännös suomeksi
Misael Vacca Ramírez

Misael Vacca Ramírez (s. 5. marraskuuta 1955 Somondoco) on kolumbialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Tunjan arkkihiippakuntaan 3. joulukuuta 1983 ja nimitettiin Yopalin hiippakunnan johtoon 22. kesäkuuta 2001. Piispaksi vihkiminen seurasi 8. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Beniamino Stella, jota avustivat Luis Augusto Castro Quiroga ja José Vicente Huertas Vargas.
Lotikonkellari

Lotikonkellari on Marttilan Lotikonmäellä sijaitseva kalliorotko. Rotko on muutamia kymmeniä metrejä pitkä. Alkupäästään rotko on kapea mutta levenee ja syvenee edempänä. Rotkoon kiilautuneet kalliolohkareet muodostavat rotkon loppupäähän pimeän ja ahtaan luolakäytävän jonka mukaan koko rotko on saanut nimensä.
Rotkon kallioseinämissä on nystyröitä ja ristikkokuvioita muodostavia uurteita. Seinämiin on myös kaiverrettu vuosilukuja, nimikirjaimia ja erilaisia kuvioita.
Aiheesta muualla

Lotikon kellari, Kansan kuvalehti, 22.07.1927, nro 29, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Loma Linda

| Loma Linda |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 34°2′54″N, 117°15′2″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Kalifornia
Piirikunta:  San Bernardino
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  19 km²
 – Josta vettä:  0 km² (0 %)
Korkeus:  355 m
Väkiluku (2000):  18 681
 – Väestötiheys:  983,2 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-8 (kesäaika UTC-7)
 
 http://www.ci.loma-linda.ca.us/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Loma Linda on kaupunki San Bernardinon piirikunnassa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Sen asukasluku on 18 681 (2000).
United States Census Bureaun mukaan Loma Lindan pinta-ala on 19,0 km², josta kaikki on maata. Vuoden 2000 väestönlaskennassa 54,18 % asukkaista oli valkoisia, jonka lisäksi kaupungissa on huomattava aasialaisvähemmistö (24,38 %). Espanjalais- tai latinalaisamerikkalaisperäisiä oli väestöstä 16,33 %.
Loma Lindan yliopisto on kristillinen opisto, ja seitsemännen päivän adventistikirkolla on kaupungissa vahva edustus. Erään tutkimuksen mukaan kaupungin asukkaiden keskimääräinen elinajanodote on länsimaalaiseen tasoon verrattuna huomattavan korkea.
Loma Lindassa on syntynyt mm. tunnettu näyttelijä Matthew Modine.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Michael Obiku

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Michael Edirin Obiku
Syntymäaika: 24. syyskuuta 1968 (ikä 56)
Syntymäpaikka: Warri, Nigeria
Kansalaisuus:  Nigeria
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 184 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1986-1987 1988 1988-1989 1989-1992 1992-1993 1994 1994-1996 1996-1997 1997-1998 1998-1999 1999-2000 | Flash Flamingoes Iwuanyanwu Nationale Marítimo Anorthosis Famagusta Feyenoord Helsingborg Feyenoord Mallorca Avispa Fukuoka AZ Alkmaar Anorthosis Famagusta |  |
Maajoukkue
| 1988–1993 | Nigeria | 4 (1) |
Michael Obiku (s. 24. syyskuuta 1968 Warri) on nigerialainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Obiku debytoi Nigerian maajoukkueessa 1988. Hän on pelannut neljä maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin.
Metsäkerttuset

| Metsäkerttuset |
| --- | --- |
 Ruokometsäkerttunen (Bradypterus baboecala)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Sirkkalinnut Locustellidae
Suku::  Metsäkerttuset Bradypterus  Swainson, 1837
Katso myös
   Metsäkerttuset Wikispeciesissä   Metsäkerttuset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Metsäkerttuset (Bradypterus) on sirkkalintujen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Aiemmin suku luokiteltiin kuuluvaksi kerttuihin. Metsäkerttusiin kuuluu BirdLifen mukaan kaksitoista lajia.
Lajit

Bambumetsäkerttunen Bradypterus alfredi
Bangwanmetsäkerttunen Bradypterus bangwaensis
Guineanmetsäkerttunen Bradypterus lopezi
Kameruninmetsäkerttunen Bradypterus grandis
Kongonmetsäkerttunen Bradypterus graueri
Madagaskarinmetsäkerttunen Bradypterus brunneus
Rantametsäkerttunen Bradypterus centralis
Rotkometsäkerttunen Bradypterus sylvaticus
Ruokometsäkerttunen Bradypterus baboecala
Ruostemetsäkerttunen Bradypterus cinnamomeus
Tiheikkömetsäkerttunen Bradypterus barratti
Ugandanmetsäkerttunen Bradypterus carpalis
Aiheesta muualla

ITIS: Bradypterus (englanniksi)
Little Compton (Rhode Island)

| Little Compton |
| --- | --- |


Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Rhode Island
Piirikunta:  Newport
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  74,92 km²
 – Josta vettä:  20,8 km² 
Väkiluku (2020):  3 616
 – Väestötiheys:  48 as./km²
 
 https://www.littlecomptonri.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Little Compton on kunta (town) Yhdysvalloissa Rhode Islandin osavaltiossa. Sen väkiluku oli 3 616 vuonna 2020. Kunta sijaitsee Newportin piirikunnan kaakkoisnurkassa.
Väestö

Vuonna 2020 Little Comptonin 3 616 asukkaasta valkoisia oli 94,6 %, aasialaisia 0,5 %, mustia 0,2 % ja alkuperäisasukkaita 0,1 %. 1,6 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 1,9 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Little Compton (Rhode Island) Wikimedia Commonsissa
Rhode Islandin osavaltio
| --- | --- |
Piirikunnat:   Bristol  Kent  Newport  Providence  Washington 
Kaupungit:   Central Falls  Cranston  East Providence  Newport  Pawtucket  Providence (pääkaupunki)  Warwick  Woonsocket 
Kunnat (town):   Barrington  Bristol  Burrillville  Charlestown  Bowers  Coventry  Cumberland  East Greenwich  Exeter  Foster  Glocester  Hopkinton  Jamestown  Johnston  Lincoln  Little Compton  Middletown  Rhode Island  New Shoreham  North Kingstown  North Providence  North Smithfield  Portsmouth  Richmond  Scituate  Smithfield  South Kingstown  Tiverton  Warren  Westerly  West Greenwich  West Warwick
Mustikkapiirakka

Mustikkapiirakka.
Mustikkapiirakka, jossa on runsas taikinaristikko päällä.
Mustikkapiirakka on uunissa paistettava leivonnainen, joka koostuu taikinapohjasta ja mustikoista. Taikina on yleensä muro-, sokerikakku- tai pullataikinaa. Mustikoiden sekaan sekoitetaan usein perunajauhoja ja sokeria, jotta ne muodostavat uunissa kiinteämmän massan joka ei valu. Mustikkakerroksen päälle voidaan vielä taiteilla nauhoja piirakkataikinan tähteistä. Mustikkapiirakka tarjotaan usein vaniljakastikkeen kera. Mustikkapiirakan pohja voidaan tehdä myös rahkapiirakan pohjan tavoin. Piirakan pohja on usein samanlainen kuin sokerikakkujen tai pullaleivonnaisten pohja ja usein käytetään myös murotaikinaa. Mustikkapiirakasta on tehty useita versioita, kuten vegaaninen ja maidoton versio.
Suomi 100 -juhlavuoden kunniaksi järjestetyssä kilpailussa mustikkapiirakka oli suosituin jälkiruoka kaikenikäisten keskuudessa. Äänestykseen osallistui noin 50 000 suomalaista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kotikokin mustikkapiirakkaohje
Myllyn Parhaan mustikkapiirakkaohje
Valion mustikkapiirakkaohje
Luontokuva

Luontokuva voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Luontovalokuvaus
Luontokuva (lehti)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Luontokuva”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mullikkorämeen kaivos

Mullikkorämeen sinkkikaivos toimi Pyhäjärvellä vuosina 1989–2000. Kaivoksesta louhittiin sen toiminta-aikana 1,2 miljoonaa tonnia malmia. Malmi sisälsi keskimäärin 6,08 % sinkkiä, 0,30 % kuparia ja 17,05 % rikkiä. Tonnissa malmia oli 1,01 grammaa kultaa.
Kaivoksen malmi kuljetettiin Pyhäsalmen kaivokselle rikastettavaksi. Malmia louhittiin 1990–1993 ja 1996–2000.
Luontolan parantola

| Luontolan parantola |
| --- | --- |
Perustettu:  1931
Perustaja:  Adolf Alfred Wolzenburg Lydia Wolzenburg
Lakkautettu:  1992
Kotipaikka:  Nummela, Vihti
Toimiala:  luontaiskylpylä
Omistaja:  Luonnonhoitola Oy
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Luontola eli Luonnonhoitola Oy oli Vihdissä vuosina 1931–1992 toiminut luontaiskylpylä. Sen perustivat Adolf Alfred Wolzenburg (1885–1938) ja hänen vaimonsa Lydia Wolzenburg (1878–1954), jotka olivat työskennelleet aiemmin Kirvun luonnonparantolassa. Kylpylässä käytettiinkin samantapaisia hoitomenetelmiä kuin Kirvussa. Niihin kuuluivat Kuhne-vesikylvyt, savikylvyt, erilaiset sähköhoidot sekä kasvisruokavalio. Suuri osa kasviksista tuli kylpylän omasta puutarhasta. Samoin kuin Kirvussa myös Luontolassa oli kahvin, tupakan ja alkoholin käyttö kielletty, ja niinpä kylpylän asiakkaat vierailivatkin ahkerasti läheisen Nummelan taajaman kahviloissa.
Kylpylä toimi aluksi Kopun kartanolta vuokratuissa rakennuksissa. Entisessä Kopun talvikartanossa oli kylpylän päärakennus Joutsela ja Wolzenburgien asunto. Kylpylään kuuluivat myös punaiset Puistola- ja Muistola-nimiset rakennukset sekä joukko pieniä torppamökkejä. Vuonna 1934 alettiin rakentaa uutta kylpylärakennusta, ja samoihin aikoihin Wolzenburgit ostivat 10 hehtaaria kylpylän käyttöön. Kylpylä sai uusia asiakkaita vuonna 1936, kun Kirvun kylpylän Helsingissä sijainnut toimipaikka lakkautettiin ja sen asiakkaat siirtyivät Luontolaan. Vanha Puistola-rakennus purettiin vuonna 1939 ja korvattiin uudella majoitusrakennuksella.
Sotavuosina kylpylän päärakennuksessa Joutselassa toimi sotasairaala, ja sodan jälkeen Luontolasta tuli Lääkintöhallituksen valvoma ja lääkärin johtama yksityissairaala. Vuonna 1948 valmistui kylpyläalueelle vielä pieni kappelirakennus. Sen oli kylpylän henkilökunta rakennuttanut Lydia Wolzenburgille 70-vuotissyntymäpäivälahjaksi ja Wolzenburgien jatkosodassa 1943 kaatuneen Markus-pojan muistoksi. Wolzenburgien jälkeen Luontolan omistajia olivat Lydia Wolzenburgin sisar Alma Pärnänen ja Auroora Pastinen.
Luontolan kylpylän toiminta päättyi konkurssiin vuonna 1992. Kylpylän rakennukset ovat nykyisin pääosin yksityisasuntoina. Entinen kylpylärakennus toimii vanhusten Luontola-kotina, ja Puistola-rakennuksessa on päiväkoti.
Mongolian parlamenttivaalit 2024

Vaalimainoksia Ulan Batorissa
Mongolian vuoden 2024 parlamenttivaalit järjestettiin 28. kesäkuuta. Vaaleissa valittiin kaikki parlamentin edustajat seuraavaksi neljäksi vuodeksi. Kyseessä oli ensimmäiset parlamenttivaalit sitten vuoden 2023 perustuslakimuutosten.
Tausta

Parlamentti hyväksyi 2. kesäkuuta 2023 perustuslain muutoksen, jonka nojalla kansanedustajien määrä nostettiin 126:een. Aiemmin paikkoja oli 76.
Uuden vaalijärjestelmän mukaan 78 edustajaa valitaan 13 vaalipiiristä, joista kustakin valitaan useampi henkilö. Loput 48 paikkaa jaetaan puolueiden koko maassa saaman kannatuksen perusteella suhteellisesti. Uuden järjestelmän on oletettu suosivan erityisesti pienempiä puolueita maassa, jonka politiikkaa ovat hallinneet kaksi isoa valtapuoluetta.
Vaalien ajankohtaja vahvistettiin 28. joulukuuta 2023.
Äänioikeus ja ehdokasasettelu

Äänioikeus vaaleissa on kaikilla sellaisilla Mongolian kansalaisilla, jotka ovat vähintään 18-vuotiaita ja asuvat maassa, eivätkä ole holhouksen alaisia.
Ehdokkaita vaaleissa oli ennätykselliset 1336.
Santin kuvernöörin kuolema

17. kesäkuuta uutisoitiin, että demokraatteja edustava Santin sumin kuvernööri B. Bayanmunkh on piesty kuoliaaksi. Vaalikampanjointiin liittyvä väkivalta on Mongoliassa harvinaista.
Syylliseksi osoittautui vaaleissa ehdolla olleen Mongolian puolustusministerin Gürsediin Saikhanbajarin kampanjatiimiin kuulunut henkilö. Kansanpuolue päätti poistaa Saikhanbajarin ehdokaslistoiltaan tapauksen johdosta. Mongolian keskusvaalilautakunta totesi kuitenkin, ettei ehdokkaaksi rekisteröitynyttä henkilöä voida enää poistaa ehdokaslistalta.
Tulokset

Taulukossa vain ne puolueet, jotka saivat ehdokkaitaan läpi.
| Puolue | Vaalipiirit> Ääniä | Vaalipiirit> Osuus (%) | Vaalipiirit> Paikkoja | Suhteellisesti> Ääniä | Suhteellisesti> Osuus (%) | Suhteellisesti> Paikkoja | Paikkoja yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kansanpuolue |  |  | 50 | 509 482 | 35,01 | 18 | 68 |
| Demokraatit |  |  | 26 | 438 506 | 30,13 | 16 | 42 |
| HUN |  |  | 2 | 151 111 | 10,38 | 6 | 8 |
| Koalitio |  |  | 0 | 75 196 | 5,17 | 4 | 4 |
| Kansalaistahto |  |  | 0 | 73 006 | 5,02 | 4 | 4 |
| Hyväksyttyjä ääniä |  |  |  | 1 455 188 | 1 455 188 | 1 455 188 |  |
| Hylättyjä/ tyhjiä ääniä |  |  |  | 2691 | 2691 | 2691 |  |
| Ääniä yhteensä |  |  |  | 1 457 879 | 1 457 879 | 1 457 879 |  |
| Rekisteröityneitä äänestäjiä |  |  |  | 2 103 034 | 2 103 034 | 2 103 034 |  |
Lähde:
Alustavien tulosten perusteella kansanpuolue voitti täpärästi enemmistön paikoista, ja pääministeri Oyun-Erdene julistautui voittajaksi.
Muntjakki

| Muntjakki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Hirvieläimet Cervidae
Alaheimo::  Jalohirvet Cervinae
Suku::  Muntjakit Muntiacus
Laji::  muntjak
Kaksiosainen nimi
 Muntiacus muntjak  (Zimmermann, 1780) 
 Muntjakin kokonaislevinneisyys (kolme nykyistä lajia)
Katso myös
   Muntjakki Wikispeciesissä   Muntjakki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Muntjakki (Muntiacus muntjak) on keskikokoisen koiran kokoinen hirvieläin, joka elää Aasiassa Intiasta Indonesiaan ulottuvalla alueella.
Vuoden 2005 Mammal Species of the World -teos jakoi muntjakin, jonka levinneisyysaluetta oheinen vihreaä kartta kuvaa, 11 eri alalajiin. Uudemmassa tarkemmassa systematiikassa tämä muntjakki on pilkottu kolmeksi erilliseksi lajiksi:
Muntiacus muntjak   -  Eteläinen laji: Kaakkois-Aasian saaret, Malesia, Thaimaa
Muntiacus vaginalis   -  Pohjoinen laji: Intia, Nepal, Myanmar ym.
Muntiacus malabaricus -  Sri Lanka, Intia
Kaksi ensimmäistä lajia on luokiteltu elinvoimaisiksi.
Eteläisen Muntiacus muntjak -lajin levinneisyys
Mirzə Şəfi Vazeh

Mirzə Şəfi Vazeh ja Friedrich Bodenstedt.
Mirzə Şəfi Vazeh (1796 Gəncə – 28. marraskuuta 1852 Tbilisi) oli azerbaidžanilainen runoilija, kansanvalistaja ja opettaja.
Mirzə Şəfi, kirjailijanimeltään Vazeh, syntyi kaanin hoviarkkitehdin perheeseen. Hän sai uskonnollisen koulutuksen madrasassa, opiskeli persialaista ja arabialaista kirjallisuutta sekä opetti kalligrafiaa Gəncəssä. Yksi hänen oppilaistaan oli tuleva kirjailija Mirzə Fətəli Axundov.
Vuonna 1840 Vazeh muutti Tbilisiin, jossa hän työskenteli azerin ja persian kielen opettajana. Tbilisissä hän perusti ”Viisaiden kerho” -nimisen kirjallisuussalongin ja tutustui venäläisiin, georgialaisiin ja azerbaidžanilaisiin kirjailijoihin, filosofeihin ja valistusmiehiin sekä saksalaiseen kirjailijaan ja orientalistiin Friedrich von Bodenstedtiin.
Vazeh on perinteisen azerbaidžanilaisen ja persialaisen runouden edustaja. Hänen tuotantonsa käsittää romanttista rakkauslyriikkaa sekä feodaaliyhteiskuntaa ja uskonnollista ahdasmielisyyttä arvostelevia satiirisia runoja. Hän laati myös azerirunouden antologian ja azerbaidžanilais-venäläisen sanakirjan.
Friedrich Bodenstedt julkaisi Vazehin runoja kirjassaan Tausend und ein Tag im Orient (”Tuhat ja yksi päivää itämailla”, 1849) ja kokoelmassa Lieder des Mirza Schaffy (”Mirzə Şəfin lauluja”). Teokset herättivät laajaa huomiota ja ne käännettiin useille Euroopan kielille. Myöhemmin Bodenstedt väitti kirjoittaneensa runot itse. Todellisuudessa Bodenstedtin kirjat käsittävät Vazehin sekä muiden azerbaidžanilaisten ja persialaisten runoilijoiden käännöksiä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kratkaja literaturnaja entsiklopedija (venäjäksi)