stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hormonitoimintaa häiritsevät kemikaalit

Hormonitoimintaa häiritsevät kemikaalit eli hormonihäiriköt ovat aineita, jotka vaikuttavat eliöön aiheuttamalla muutoksia hormonitoimintaan. Ihminen voi altistua kemikaaleille muun muassa työpaikalla tai kulutustuotteiden kuten elintarvikkeiden, muovimateriaalien, maalien, pesuaineiden ja kosmeettisten valmisteiden välityksellä sekä epäsuorasti ympäristön kautta (ilma, vesi, maaperä). Ympäristön eläinten kemikaalialtistumisen tapahtuu pääasiassa ravinnon ja veden kautta.
Euroopan  komissio on julkaissut  vuonna  2001  tutkimuksen, jossa käytiin  läpi yli 500 epäiltyä hormonitoimintaa  häiritsevää kemikaalia. Aineet luokiteltiin kolmeen luokkaan tieteelliseen näyttöön perustuvien ehtojen perusteella:
Kategoria 1: näyttöä hormonitoiminnan häiriytymisestä vähintään yhdessä tutkittavassa terveessä eläimessä
Kategoria 2: in vitro -tasoista näyttöä biologisesta hormonitoiminnan häiriöstä
Kategoria 3: ei näyttöä hormonitoiminnan häiriöstä tai ei saatavilla tietoa
Noin 150 000 teollisesta kemikaalista vajaata prosenttia epäillään hormonihäiriköiksi, elimistön hormonitoimintaa sekoittaviksi aineiksi. Tällaisia ovat muun muassa ksenoestrogeenit eli yhdisteet, jotka jäljittelevät estrogeeniä.
73 tunnettua tieteilijää allekirjoitti vetoomuksen, jonka mukaan kemikaalien käytön rajoittamisen pitäisi perustua painavaan tutkimustietoon. Toiset tutkijat haluaisivat kieltää hormonihäiriköiksi epäiltyjä kemikaaleja kevyemminkin perustein. Toisaalta kielto voi johtaa kemikaalin korvautumiseen vaarallisemmilla.
Professori Jouko Tuomisto varoittaa huomion kiinnittämisestä vääriin asioihin. Vaikka teoria hormonihäiriköistä olisi oikeakin, elintapojen vaikutus terveyteen on helposti kymmenkertainen.
Luonnolliset hormonihäiriköt

Monet ihmisravinnon luontaiset aineet vaikuttavat hormonien pitoisuuksiin tai toimintaan. Niistä tiedetään kovin vähän, vaikka luonnon hormonihäiriköitä on ihmisen elinympäristössä paljon enemmän kuin keinotekoisia kemikaaleja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hormonitoimintaa häiritsevät kemikaalit Wikimedia Commonsissa
Inderjeet Singh

| Mitalit> Maa:   Intia.Miesten yleisurheilu.Aasian kisat  | Mitalit> Maa:   Intia.Miesten yleisurheilu.Aasian kisat  | Mitalit> Maa:   Intia.Miesten yleisurheilu.Aasian kisat  | Maa:   Intia> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Incheon 2014 | kuulantyöntö |  |
| Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Wuhan 2015 | kuulantyöntö |  |
| Kesäuniversiadit  | Kesäuniversiadit  | Kesäuniversiadit  |  |
|  Kultaa |  Gwangju 2015 | kuulantyöntö |  |
|  Hopeaa |  Kazan 2013 | kuulantyöntö |  |
Inderjeet Singh (s. 19. huhtikuuta 1988) on intialainen kuulantyöntäjä. Hänen ennätyksensä on maaliskuussa 2015 Mangalurussa työnnetty 20,65 m.
Singh oli toinen vuoden 2013 kesäuniversiadeissa tuloksella 19,70 m. Vuonna 2014 hän työnsi pronssille Aasian kisoissa tuloksella 19,63 m.
Vuosi 2015 on Singhille menestyksekäs. Hän voitti sekä Aasian mestaruuden Wuhanissa työntämällä kisaennätyksen 20,41 m että kesäuniversiadit Gwangjussa työntämällä sielläkin kisaennätyksen 20,27 m. Hän pääsi myös Pekingin MM-kilpailujen finaaliin työntämällä karsinnan neljänneksi tuloksella 20,47 m. Finaalissa hän oli 11. työnnettyään tuloksen 19,52 m.
Hintsanen Party Project Vol. 1

| Hintsanen Party Project Vol>  1 Sami Hintsanen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 11. maaliskuuta 2009
 Tyylilaji: pop, eurodance, iskelmä
 Kesto: 42.41
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Hintsanen Party Project Vol. 1 on suomalaislaulaja Sami Hintsasen esikoisalbumi. Se julkaistiin 11. maaliskuuta 2009.
Kappaleet

Huone 105 – 3.46
Do Wah Diddy – 2.45
Tahdon rakastella sinua – 3.42
Oon voimissain – 4.19
Mä äijä oon – 3.23
Hjallis – 3.42
Anna kulta anna – 3.24
Sata salamaa – 3.01
Eviva Espanja – 3.37
R.A.K.A.S. – 3.03
Kenpä tietäis sen – 3.56
Korsoon – 3.58 (alkup. Oasis)
Arvostelut

Rumba: negatiivinen
Hindunationalismi

Norsunpäinen Ganesha-jumala (Da Nang, Vietnam)
Hindunationalismi on pääasiassa Intiassa vaikuttava yhteiskunnallinen ja poliittinen ajattelutapa, joka perustuu hindulaisuuden henkisiin ja kulttuurisiin perinteisiin. Ajatussuunta tuli ajankohtaiseksi, kun Intiassa heräsi pyrkimys itsenäiseen valtioon ja siirtomaavallan kyseenalaistamiseen.
Hindunationalismi Intiassa

Hindunationalismin päävihollinen on itsenäistymisen jälkeen ollut islam. Hindujen ja muslimien ristiriidat johtivat muslimivaltio Pakistanin perustamiseen vuonna 1947. Ristiriidat kärjistyivät uudelleen vuonna 1992 kun hindumellakoijat hävittivät 1500-luvulla rakennetun Babri -moskeijan. Mellakoissa kuoli 2000 ihmistä. Moskeijan paikalla avattiin valtava hindutemppeli vuonna 2024.
Intian politiikassa hindunationalismia edustaa keskustaoikeistolainen valtapuolue Intian kansanpuolue (BJP), ja maan pääministeri on kesäkuusta 2014 ollut BJP:n autoritaarinen äärihindu Narendra Modi. Intian vähemmistöryhmät, kuten muslimit ja kristityt suhtautuvat puolueeseen epäluuloisesti, sillä sen taustavoimissa on ääriajattelua edustavia ryhmiä. Hindunationalistien pyrkimyksenä on islamin aseman heikentäminen. Taustalla on Intian historian vaiheet, jolloin aluetta hallitsivat muslimidynastiat. Nykyisin väestöstä on muslimeja 14 prosenttia, 180 miljoonaa.
Hindunationalismi muualla

Myös Nepalissa esiintyy hindunationalistista liikehdintää vaikkakin vähemmän kuin Intiassa. Nepal oli pitkään maailman ainoa valtio, jossa hindulaisuus oli virallinen valtionuskonto, kunnes tämä asema lakkautettiin 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Paikallisten hindunationalististen puolueiden vaikutusvalta maan parlamentissa on erittäin vähäistä vuonna 2019.
Yhdysvalloissa hindunationalismin juuret ylettävät 1970-luvulle jolloin Vishva Hindu Parishad -järjestö aloitti toiminnan maassa. Amerikanintialaisten yhteisöjen keskuudessa vaikuttaa Rashtriya Swayamsevak Sangh -järjestön ulkomaanosasto, joka on maailman kolmanneksi suurin Intian ja Nepalin vastaavien jälkeen.
Sisältöjä

Hindunationalismin eräänä piirteenä on ollut modernien tieteellisten keksintöjen lukeminen muinaisten intialaisten ansioksi. Pääministerinä Modi on ylistänyt muinaisen lääketieteen saavutuksia: Intiassa tunnettiin jo tuhansia vuosia sitten plastiikkakirurgia, sillä Ganesha-jumalalla on elefantin pää ja ihmisen ruumis. Lopputulos ei voinut syntyä ilman kehittynyttä plastiikkakirurgiaa. Modi myös katsoo, että Rama-jumala oli ensimmäinen, joka lensi lentokoneella. Hindunationalistien näkemykset muistuttavat islamilaista ijaz-kirjallisuutta, jossa moderneja keksintöjä löydetään Koraanista.
Hämeenlinnan palo 1831

Hämeenlinnan palo 1831 tuhosi suurimman osan Hämeenlinnan kaupungista kaupungin laitaosia lukuun ottamatta. Palo syttyi iltapäivällä 14. syyskuuta 1831 ja 12 tuntia kestäneen palon jälkeen kaupungin 165:stä rakennetusta tontista oli palo tuhonnut 105. Kaupungin rakennuskannasta tuhoutui kolme neljäsosaa.
Palo sai alkunsa Hämeenlinnan torin luoteiskulmasta kauppias Juseliuksen talon tallinparvelta. Kauppiaan renki Mikko oli mennyt humalaisena nukkumaan tallin parvelle ja siellä sytyttänyt piippunsa. Hän nukahti kesken tupakoinnin jolloin tuli pääsi leviämään piipusta tallinparven heiniin. Palo levisi sitten tallin yhteydessä olleeseen rehulatoon, joka oli täynnä rehua ja olkia. Rehuladosta palo levisi sitten kaupungin muille tonteille. Tallin parvelle nukahtunut renki Mikko menehtyi tulipalossa. Palon sammuttajilla oli käytössä vain neljä pientä paloruiskua ja sama määrä palopurjeita eivätkä ne riittäneet palon pysäyttämiseen. Palon levitessä suurin osa sammutusväestä riensi koteihinsa pelastamaan omaisuuttaan havaittuaan sammutustyön toivottomaksi. Kaupunkilaisten ohella paloa oli sammuttamassa osasto Petrovskin jalkaväkirykmentin sotilaita ja joukko kasakoita.
Palo tuhosi muun muassa vanhan lääninhallituksen talon ja triviaalikoulun talon sekä vaurioitti Hämeenlinnan kirkkoa. Palon jälkeen kaupungin 2 300:sta asukkaasta 1 107 oli menettänyt kotinsa. Palaneista rakennuksista vain 9 oli vakuutettu. Palon jälkeen perustettiin hätäapukomitea vastaanottamaan ja jakamaan avustuksia. Hämeenlinnaan tuotiin Turusta jauhoja ja kaikissa Suomen kirkoissa kerättiin kolehti palon uhrien hyväksi. Keisari Nikolai I myönsi kaupungin asukkaille 10 vuoden verovapauden ja myös Venäjällä järjestettiin rahankeräys kaupungin hyväksi keisarin lahjoittaessa keräykseen 15 000 ruplaa.
Palon jälkeen Hämeenlinna sai 1832 uuden arkkitehti Carl Ludvig Engelin suunnitteleman asemakaavan. Hallituskadulla sijainnut vuoden 1831 palon muistomerkki hävisi ilmeisesti tietöiden aikana.
Aiheesta muualla

Hämeenlinnan Lydia : Hämeenlinnan kaupungin palo 1831 (Arkistoitu – Internet Archive)
Hämeenlinnan ortodoksinen seurakunta

| Hämeenlinnan ortodoksinen seurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  ortodoksisuus
Kirkkokunta:  Suomen ortodoksinen kirkko
Hiippakunta:  Helsingin ortodoksinen hiippakunta
Perustettu:  1906
Lakkautettu:  2020
Liitettiin:  Helsingin ortodoksiseen seurakuntaan
Pääkirkko:  Pyhien Aleksanteri Nevskin ja Johannes Krysostomoksen kirkko
Jäseniä:  906 (31.12.2019)
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hämeenlinnan ortodoksinen seurakunta oli  vuosina 1906–2020 toiminut entinen ortodoksinen seurakunta Kanta-Hämeessä.  Vuonna 2019 seurakunta toimi 11 kunnan alueella ja sen jäsenmäärä oli noin 900 henkilöä.  Seurakunnan pääkirkko sijaitsi Hämeenlinnassa Kaurialan kaupunginosassa, minkä lisäksi sillä oli kesäkirkko Ahvenistolla (ks. Ahveniston ortodoksinen kirkko).
Vuoden 2021 alusta lähtien Hämeenlinnan ortodoksisen seurakunnan toiminta liitettiin osaksi Helsingin ortodoksista seurakuntaa.
Aiheesta muualla

Hämeenlinnan ortodoksinen seurakunta Suomen ortodoksisen kirkon sivuilla
Homo homini lupus

"De Cive" (Thomas Hobbes, 1642)
Homō hominī lupus on latinankielinen sanonta, joka merkitsee "Ihminen on ihmiselle susi". Mietelmä esiintyy roomalaisen näytelmäkirjailija Plautuksen  (254–184 eaa.) näytelmässä Asinaria (II, 4, 88). Siinä kauppias kieltäytyy antamasta rahaa tuntemattomalle henkilölle vedoten siihen, että lupus est homo homini, non homo.
Englantilainen filosofi Thomas Hobbes (1588–1679) käytti ilmaisua teoksessaan De Cive kuvaamaan ihmiskunnan luonnontilaa ennen yhteiskunnallisen järjestyksen syntymistä. Hobbesin mukaan ihminen oli ihmiselle sekä jumala että susi.
Plautus käytti sanontaa kuvaamaan ihmisen itsekkyyttä. Hobbes tarkoitti myös sitä, että itsekkyys johtaa ihmiset sotimaan toisiaan vastaan elämäntaistelussa.
Hämeenlinnan normaalikoulu

| Hämeenlinnan normaalikoulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Seminaarinkatu 2, 13130 Hämeenlinna
Koordinaatit:  60.9972°N, 24.4498°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu, harjoittelukoulu
Lakkautettu:  2012
Rehtori:  Vesa Toivonen (lv 2011-2012)
Luokat:  1–6
Oppilaita:  noin 400 (2011)
Hämeenlinnan normaalikoulu oli lukuvuoteen 2011–2012 saakka toiminut Tampereen yliopistoon (TaY) kuuluva 1.–6. luokkien alakoulu esiopetuksineen Hämeenlinnan Kaurialan kaupunginosassa. Hämeenlinnan normaalikoulu oli harjoittelukoulu luokanopettajakoulutusta antaneen TaY:n Hämeenlinnan opettajankoulutuslaitoksen (OKL) yhteydessä. Tampereen yliopisto siirsi sekä luokanopettajakoulutuksen että normaalikoulun Tampereelle lukuvuoden 2012–2013 alusta.
Hämeenlinnan normaalikoulussa toimi 18 perusopetusryhmää ja oppilaita oli noin 400. Koulun erityistehtävänä perusopetuksen antamisen lisäksi oli opetusharjoittelun järjestäminen, kokeilu- ja tutkimustoiminta sekä täydennyskoulutus. Kokeilun ja kehittämisen painopistealueita olivat viestintäkasvatus ja opetuksen yksilöinti. Opetushenkilökuntaan kuului ennen vuotta 2012 vajaat 30 päätoimista lehtoria sekä muutamia sivutoimisia tuntiopettajia. Viimeisenä rehtorina Hämeenlinnan normaalikoulussa toimi Vesa Toivonen.
Tampereen yliopisto siirsi Hämeenlinnan normaalikoulun (harjoittelukoulun organisaation ilman oppilaita) Tampereelle vuonna 2012, jossa Nekalan koulu tyhjennettiin Tampereen normaalikoulun alakouluksi muuttunutta harjoittelukoulua varten. Tampereelle siirtyi myös valtaosa Hämeenlinnan normaalikoulun opettajista. Muuton seurauksena vastuu normaalikoulun oppilaiden koulutyön jatkumisesta siirtyi vuonna 2012 Hämeenlinnan kaupungille. Normaalikoulun oppilaat kirjattiin Ojoisten koulun koulun oppilaiksi. Kaupunki vuokrasi Normaalikoulun ja OKL:n aiemmat rakennukset ja perusti tiloihin elokuusta 2012 lähtien toimineen Seminaarin koulun, jonka oppilaiksi aiemmat normaalikoulun ja Ojoisten koulun oppilaat tulivat.
Aiheesta muualla

Koulun kotisivut
Seija Aunila (4.5.2010) Lapset laulavat opettavaisia lauluja (Elävä Arkisto) (yle.fi)
Hämeenlinnan normaalikoulu (yle.fi)
Hormoonihiiret

| Hormoonihiiret Mika Sundqvist |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syksy 1982 MSL-studio, Lempäälä
 Julkaistu: 1982
 Tuottaja(t): Mika Sundqvist
 Tyylilaji: iskelmä, pop, huumorimusiikki
 Kesto: 37.04
 Levy-yhtiö: M & T-Tuotanto
Mika Sundqvistin muut julkaisut
| Moottoripyörä on moottoripyörä 1980 | Hormoonihiiret 1982 | Sade 1984 |
Hormoonihiiret on Mika Sundqvistin vuonna 1982 julkaistu studioalbumi. Albumin nimikappale voitti samana vuonna Syksyn sävel -kilpailun ja itse albumi on myynyt kultalevyyn oikeuttavan määrän.
Kappaleet

Kaikki kappaleet on kirjoittanut Mika Sundqvist, ellei toisin mainita.
A-Puoli
Hormoonihiiret – 2.42
Anjuska – 3.51
Kotikylään – 3.22
Minä ja baarityttö – 1.50 (säv. ja san. Jyrki Paavola)
Rekkamiehen laulu – 3.04
Nukuta mua, äiti – 3.43 (sov. Vesa Tuomi ja Sundqvist)
B-puoli
Mitä sitä rahhaa säilömään – 3.06
Ootko sä hä mitä? – 4.12
Kiilanokka vm. -57 – 3.13
Huonosti menee mutta menköön – 2.05
Voe voe ku haetari vuotaa – 2.37
Vielä palaa tuli – 3.19
Muusikot

Seppo Tammilehto – rummut, perkussiot ja pillit
Heikki Silvennoinen – kitara
Petteri Salminen – syntetisoija
Eero Pekkonen – haitari
Vesa Tuomi – piano ja haitari
Yrjö Punkari – saksofoni, klarinetti ja tuuba
Tarja Kuisma – laulu, bassorumpu ja lautaset
Outi Höylä – sello
Petri Salonen – viulu
Mika Sundqvist – laulu, basso, kitara, mandoliini ja perkussiot
Muut tekijät
Kari Laiho – kannen suunnittelu
Kurki & Kangas – valokuvat
Mika Sundqvist – tuottaja, äänittäjä
Aiheesta muualla

Hormoonihiiret discogs.com -sivustolla
Horkkajärvi

| Horkkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°12′52″N, 25°09′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja Isoon Keltajärveen 
Järvinumero:  35.787.1.049
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142,7 m  
Rantaviiva:  0,439 km  
Pinta-ala:  0,936 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHorkkajärvi 
Horkkajärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,7 metriä mpy.
Homo luzonensis

| Homo luzonensis |
| --- | --- |

 Pleistoseeni 0,5 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N  ↓   
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Kädelliset Primates
Yläheimo::  Ihmisapinat Hominoidea
Heimo::  Isot ihmisapinat Hominidae
Suku::  Ihmiset Homo
Laji::  luzonensis
Kaksiosainen nimi
 Homo luzonensis  Détroit et al., 2019 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Homo luzonensis on sukupuuttoon kuollut ihmislaji, jonka luita on löytynyt luolasta Luzonin saarelta Filippiineiltä. Laji asui saarella vielä noin 50 000–67 000 vuotta sitten.
Laji nimettiin huhtikuussa 2019 edellisten runsaan kymmenen vuoden aikana löytyneiden luiden perusteella. Luita löytyi 13 kappaletta: seitsemän hammasta ja kuusi muuta pientä luuta. DNA:ta luista ei saatu eristettyä, sillä trooppinen ilmasto on tuhonnut sen.
Koska lajin esi-isät saapuivat Luzoniin arviolta viimeistään 700 000 vuotta sitten, laji on liian vanha edustaakseen denisovanihmisen eteläistä haaraa. Kivityökalujensa perusteella H. luzonensis polveutuu ehkä Homo erectuksesta. Näin ollen sen kehityslinja erkaantui nykyihmisen kehityslinjasta kaksi miljoonaa vuotta sitten. On mahdollista, että H. luzonensis eli saarellaan samaan aikaan kuin nykyihminen, joka oli noihin aikoihin levittäytymässä maapallolle. Geenitesteissä ei kuitenkaan ole löydetty todisteita siitä, että se olisi risteytynyt nykyihmisen kanssa.
Lajin pituus oli alle 120 senttiä, ja sillä oli kaareutuvat sormi- ja varvasluut. Kaarevuus on arkaainen piirre ihmisissä. Lajilla oli kuitenkin nykyihmisen tapaan pienet ja muodoltaan yksinkertaiset hampaat. Sen yhdessä ylävälihampaassa oli kuitenkin kolme juurta, mikä on nykyihmisissä harvinaista.
Päästäkseen Luzonille lajin täytyi kulkea jollakin tavalla avomeren yli, sillä Luzon ei ole koskaan ollut yhteydessä mantereeseen.
Impilinna

Impilinna, yksi monista, huvila Brogård Helsingin Siltasaaressa.
Impilinna on kalevalaisessa tarustossa impien eli naimattomien naisten tai neitsyiden asuttama linna. Kokko eli vaakalintu on aikeissa kaapata jonkun, ja hyökkää miesten linnaa kohti. Linnan rautakatto kuitenkin torjuu Kokon. Kokko hyökkää vuorostaan naisten linnan kimppuun, mutta sen lautakatto torjuu hyökkäyksen. 
Lopulta Kokko hyökkää impilinnaan. Sen suojana on pelkkä liinakatto, jonka kokko repii, saaden saaliikseen immen. Kokko valitsee parhaan ja pisimmän tyttöjoukosta.
Impilinnoiksi on kutsuttu yksin elävien naimattomien naisten asuttamia taloja. Impilinna-nimen ovat saaneet vielä 1900-luvulla myös useat rakennukset kuten oppilas- tai henkilökunta-asuntolat, joissa asuu tai on asunut pääosin naisia.
Idoli

Idoli tai idol voi tarkoittaa seuraavia:
jumalankuva, kuva tai patsas
idoli, Francis Baconin kehittämä filosofian käsite, aavekuva
Idoli, Serbialainen yhtye
Japanilainen idoli, japanilainen viihdyttäjä, aidoru
Korealainen idoli, korealainen viihdyttäjä, aidol
Pop Idol, brittiläinen televisio-ohjelma
Idols, televisioformaatti
Idols, televisio-ohjelma
Billy Idol, muusikko
Idol, vuoden 2019 elokuva
1DOL, filippiiniläinen TV-musikaali
The iDol, vuoden 2006 japanilainen elokuva
"Idol", Amanda Ghostin kappale
"Idol", BTS:n kappale
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Idoli”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Inderøyningen

| Inderøyningen |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Trønder-Avisa
Levikki:  2 010 (2022)
Perustettu:  1993
Päätoimittaja:  Pia Lerseth
Kotikunta:  Inderøy
Kotimaa:  Norja
Ilmestymistiheys:  kerran viikossa
Kieli:  norja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Inderøyningen on norjalainen vuonna 1993 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Inderøy. Lehden omistaa Trønder-Avisa. Se ilmestyy paperisena kerran viikossa.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (norjaksi)
Horizonte të hapura

| Horizonte të hapura |
| --- | --- |
 Yksi elokuvan runollisista kuvakulmista.
Ohjaaja:  Viktor Gjika
Käsikirjoittaja:  Dritëro Agolli
Säveltäjä:  Limos Dizdari
Kuvaaja:  Viktor Gjika
Lavastaja:  Shyqyri Sako
Pääosat:  Dhimitër Orgocka, Sandër Prosi, Robert Ndrenika
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Albania
Tuotantoyhtiö:  Shqipëria e Re
Ensi-ilta:  1968
Kesto:  91 min.
Alkuperäiskieli:  albania
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Horizonte të hapura (”Avoimet näköalat”) on vuonna 1968 valmistunut albanialainen draamaelokuva. Dritëro Agollin käsikirjoitukseen perustuvan elokuvan on ohjannut ja kuvannut Viktor Gjika.
Juoni

Albanialaisesta satamasta kertova elokuva perustuu tapahtumaan, jossa työn sankari Adem Reka sai surmansa. Nosturinkäyttäjä Uran Korabi on rohkea ja aloitteellinen mallityöläinen, joka arvostelee puutteita, valvoo työtehtävien toteuttamista ja taistelee byrokratiaa vastaan. Myrskyn aikana Uran uhraa henkensä puolustaessaan nosturiaan luonnonvoimilta. Sivujuonena toimii Uranin pelastaman merimies Azemin ja lähettäjätyttö Artan rakkaustarina.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Dhimitër Orgocka  | … |  Urani   |
|  Sandër Prosi  | … |     |
|  Robert Ndrenika  | … |  Azemi   |
|  Gaqo Spiro  | … |  Sekretari i partisë   |
|  Pandi Raidhi  | … |  Xha Ymeri   |
|  Mirketa Çobani  | … |  Arta   |
|  Nikolin Xhoja  | … |  Kuzhinieri   |
Tuotanto

Horizonte të hapura on malliesimerkki sosialistisen realismin mukaisesta albanialaisesta tuotantoelokuvasta. Durrësin satamassa kuvattu juoneltaan yksinkertainen elokuva kertoo esimerkillisestä työläisestä, joka on aktiivinen työyhteisön jäsen, poliittisesti valveutunut ja isänmaallinen kansalainen sekä hyvä perheenisä. Elokuvan esille nostamia kielteisiä ilmiöitä ovat oman edun tavoittelu, byrokratia ja piittaamattomuus työturvallisuudesta. Miehiseen ympäristöön tuo naisnäkökulmaa sosialismin vapauttama lähettäjätyttö. Moskovassa opiskelleen Viktor Gjikan runolliset kuvakulmat ja koneromantiikka luovat vastapainon ideologisesti oikeaoppiselle tarinalle.
Horizonte të hapura on edelleen yksi kommunistisen Albanian arvostetuimmista elokuvista. Se sai aikanaan laajan yleisön Kiinassa.
Aiheesta muualla

Horizonte të hapura Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Inder Kumar Gujral

| Inder Kumar Gujral |
| --- | --- |
 Gujral vuonna 1997.
Intian pääministeri
 21. huhtikuuta 1997 – 19. maaliskuuta 1998  
Edeltäjä:  H. D. Deve Gowda
Seuraaja:  Atal Bihari Vajpayee
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. joulukuuta 1919 Jhelum, Punjab, Brittiläinen Intia
Kuollut: 30. marraskuuta 2012 (92 vuotta) Gurgaon, Haryana
Tiedot
Uskonto:  hindulaisuus
Inder Kumar Gujral (pandžabiksi ਇੰਦਰ ਕੁਮਾਰ ਗੁਜਰਾਲ, Iṃdar Kumār Gujrāl; 4. joulukuuta 1919 – 30. marraskuuta 2012) oli intialainen poliitikko, joka toimi maan 12. pääministerinä huhtikuusta 1997 maaliskuuhun 1998.
11 kuukautta kestäneen pääministerikautensa aikana Gujral panosti Intian ja Pakistanin suhteiden parantamiseen. Gujralin pääministeriyttä pidetään usein sattumana, sillä hänet valittiin virkaan kongressipuolueen vedettyä tukensa pääministeri H. D. Deve Gowdan johtamalta United Front -koalitiolta.
Marraskuussa 2012 Gujral hakeutui sairaalaan, jossa hänellä todettiin keuhkotulehdus. Gujral kuoli 92-vuotiaana sairaalassa lähellä Delhiä sairastettuaan pitkään.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Inder Kumar Gujral Wikimedia Commonsissa
Intian pääministerit
Nehru
Nanda
Shastri
I. Gandhi
Desai
C. C. Singh
R. Gandhi
V. P. Singh
Shekhar
Rao
Vajpayee
Gowda
Gujral
M. Singh
Modi
Hämeenkosken kotiseutumuseo

| Hämeenkosken kotiseutumuseo |
| --- | --- |
Tyyppi:  kotiseutumuseo
Sijainti:  Keskustie 36, Hollolan Hämeenkoski
Perustettu:  1958  
Ylläpitäjä:  Hollolan kunta
Kotisivut:  https://www.hollola.fi/museopalvelut
Koordinaatit:  60.78386°N, 26.04175°E
 fiHämeenkosken kotiseutumuseo 
    
Hämeenkosken kotiseutumuseo avattiin yleisölle 1958 Hämeen Kosken nuorisoseuran ja Koski-Seuran yhteisenä kotiseutumuseona. Museo siirtyi Hämeen läänin Kosken kunnan omistukseen 1972. Koski Hl (Hämeen läänin) kunta on liittynyt Hollolan kuntaan. Perustajajäsen, tehtailija Hugo Silvonen oli kerännyt ja koonnut lahjoitusesineet erillisiksi osastoiksi yhdessä muiden Koski-Seuran jäsenten, Pauli Paasivirran, Niilo Nikkarin ja Kalevi Koskisen kanssa.
Museokokonaisuuteen kuuluu kolme rakennusta:
Hämäläistalo

Hämäläistalo on Ester ja Toivo lahjoittama Mustiston maatilan entinen päärakennus Etolasta. Siinä on eteinen, isännänhuone ja vierashuone, mikä on kalustettu 1800-luvun tyyliin.