stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aavikkokiuru
Elinympäristö

Aavikkokiuru elää, nimestään huolimatta, pääasiassa kuivilla kallioisilla ja kivikkoisilla rinteillä ja louhikoissa. Paikoin se elää 2 tai 3 kilometrin korkeudella vuorilla. Pesimäajan ulkopuolella laji voi muodostaa pieniä, alle 10 yksilön parvia, mutta pääasiassa se elää yksin, pareittain tai perhekunnittain.
Lisääntyminen

Aavikkokiurun pesintä tunnetaan puutteellisesti. Pesä on maassa mättään tai kiven suojassa. Pesyeitä on joskus 2. Munamäärä on 1–5, tavallisesti 3 tai 4, autiomaassa munaluku on pienempi kuin ravinteikkaammilla paikoilla. Ilmeisesti vain naaras hautoo.
Ravinto

Aavikkokiuru syö sekä siemeniä että hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia. Usein se etsii siemeniä vuohien ja muun karjan lantakasoista.
Ammomanes deserti algeriensis
Aghireșu

| Aghireșu Egeres, Erldorf |
| --- | --- |
 Aghireșun linnan rauniot
 Aghireșu
 Koordinaatit: 46°52′21″N, 23°14′30″E 
Valtio:  Romania
Piirikunta:  Cluj
Hallinto:  
 – Kunnanjohtaja:  Lehene Sorin Gelu
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  105,79 km²
Väkiluku (2011):  7 116
 – Väestötiheys:  67,3 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.cjcluj.ro/aghiresu/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aghireșu (unk. Egeres, saks. Erldorf) on kunta Romanian Clujin piirikunnassa maan luoteisosassa. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 7 116 asukasta. Sen pinta-ala on 105,79 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aghireșu Wikimedia Commonsissa
Aki Nurminen

| Aki Nurminen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. huhtikuuta 1980 (ikä 44) Heinola, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  182 cm
Paino:  82 kg
Seura
Seura:  Peliitat
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  4
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2009–
Aik. seurat:  CPH Dijon (Ranska)
Aki Nurminen (s. 24. huhtikuuta 1980 Heinola) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa. Hänen vahvuuksiin kuuluu monipuolisuus, kiekollinen ja fyysinen peli, pelinlukutaito, laukaus, oman pään pelaaminen, joukkuepelaaminen sekä johtajuus. Nurmisen heikkouksiin kuuluu laukauksen säästely, ailahtelevuus, liike. Myös loukkaantumiset ovat haitanneet hänen uraansa. Nurminen laukoo oikealta. Hän toimi joukkueensa kapteenina vuosina 2010–2012. Nurminen on pelannut Heinolassa koko uransa ajan lukuun ottamatta yhtä Ranskassa vietettyä kautta sekä neljän ottelun visiittiä Kiekko-Vantaassa.
Ura

Nurminen on heinolalaisten oma kasvatti. Hän pelasi Heinolan Kiekossa ensimmäiset miesten pelinsä kaudella 1998–1999 II-divisioonassa. Kaudeksi 1999–2000 joukkue siirtyi pelaamaan II-divisioonan ja I-divisioonan välille perustettuun Suomi-sarjaan. Kaudella 2003–2004 Nurminen oli HeKin tehokkain puolustaja tehoilla 13+10=23. Hän voitti Suomi-sarjan hopeaa keväällä 2005. Keväällä 2006 Nurminen ratkaisi joukkueelle Suomi-sarjan mestaruuden tehtyään Mestis-karsinnoissa 30. maaliskuuta kaksi maalia vieraissa Kotkan Titaaneita vastaan. HeKi nousi kauden päätteeksi Mestikseen. Nurminen kuitenkin teki kauden 2005–2006 aikana Mestis-debyyttinsä paikattuaan neljän ottelun verran loukkaantumisia Kiekko-Vantaassa.
Vuosina 2005–2008 Nurminen toimi HeKin varakapteenina. Kaudella 2007–2008 hän teki Mestiksen yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 4+13=17, joilla Nurminen oli joukkueen tehokkain puolustaja. Kaudeksi 2009–2010 hän siirtyi Ranskan Ligue Magnusissa pelaavaan Ducs de Dijoniin. Yhden siellä vietetyn vuoden jälkeen Nurminen palasi HeKiin kaudeksi 2010–2011, jolloin hän nousi myös joukkueen kapteeniksi. Nurminen uusi tehoilla 5+12=17 Mestiksen yhden kauden piste-ennätyksensä. Kaudeksi 2011–2012 HeKin nimeksi palasi Heinolan Peliitat. Tammikuussa 2012 Nurminen koki uransa pahimman loukkaantumisen jouduttuaan polvivamman takia puoleksi vuodeksi sivuun. Hänen toipumisensa kesti lopulta alkukauteen 2012–2013 saakka. Kausi 2013–2014 Nurmisella jäi vain 22 runkosarjaottelun mittaiseksi ylävartalovamman takia.
Ahokissankäpälä

| Ahokissankäpälä |
| --- | --- |
 Ahokissankäpälän kukintoja.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Kissankäpälät Antennaria
Laji::  dioica
Kaksiosainen nimi
 Antennaria dioica  (L.) Gaertn. 
Katso myös
   Ahokissankäpälä Wikispeciesissä   Ahokissankäpälä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ahokissankäpälä eli kissankäpälä (Antennaria dioica) on monivuotinen asterikasvi.
Ulkonäkö ja koko

Ahokissankäpälä on monivuotinen ruoho, joka kasvaa 5–30 cm korkuiseksi ja kasvattaa pienen lehtiruusukkeen. Varsi on harmahtavanvihreä, pysty ja tiheäkarvainen. Varsi ei haaraudu. Ruusukkeen lehtien lapa on vastapuikea, kärki pyöreä ja yleensä otakärkinen. Lehdet muistuttavat muodoltaan lusikkaa. Lehtien alapinta on tiheäkarvainen ja yläpinta melko kalju. Varsilehtiä on 6–10 kappaletta, ja näiden lavan pituus on 10–15 mm, ja ne ovat paljon kapeampia ja teräväkärkisiä. Ahokissankäpälä rönsyilee ja muodostaa mattoja.
Ahokissankäpälä on kaksikotinen kasvi eli sen hede- ja emikukat ovat eri yksilöissä. Emikukkien kehtosuomut ovat vaaleanpunaisia ja antavat mykeröille punertavan yleisvärin. Emiö on yhdislehtinen, yksivartaloinen ja kaksiluottinen. Hedekukat ovat yleensä vastaavasti valkeita ja heteitä on viisi. Kukinto on suppea, 2–8 mykerön muodostama tiiviin sykerömäinen tai huiskilomainen ryhmä. Mykeröitten perät ovat tiheäkarvaisia ja tavallisesti lyhyitä, laitakukat puuttuvat ja kehräkukat torvimaisia. Hedelmä on soikea harmaanruskea pähkylä, jonka päässä on haituvia. Kasvi kukkii kesä-heinäkuussa.
Levinneisyys

Ahokissankäpälää tavataan koko Euroopassa Espanjaa ja Portugalia lukuun ottamatta. Ahokissankäpälä on yleinen koko Suomessa, tiheimmin se kasvaa maan kaakkois-, itä- ja pohjoisosassa. Kasvi on arvioitu Suomessa silmälläpidettäväksi lajiksi.
Elinympäristö

Ahokissankäpälä kasvaa kuivilla, aurinkoisilla kankailla, niityillä, kedoilla, kallioilla ja tunturikankailla. Yleensä yhteistä on avoimuus ja maaperän kuivuus. Tällaisten paikkojen määrä on pienentynyt selvästi Suomessa verrattuna 50 vuoden takaisen aikaan, jolloin perinteinen maatalous loi monille muillekin kasvilajeille sopivia kasvupaikkoja.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2016: Ahokissankäpälän (Antennaria dioica) levinneisyys Suomessa
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Ahokissankäpälä (Antennaria dioica)
United States Department of Agriculture (USDA): Antennaria dioica (englanniksi)
Alarik Uggla

Alarik Uggla vuonna 1877
Knut Alarik Uggla (18. huhtikuuta 1860 Helsinki – 31. elokuuta 1908 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja (baritoni) ja kuoronjohtaja.
Alarik Uggla  aloitti lauluopinnot Italiassa vuoden 1880 tienoilla ja esiintyi oopperalaulajana Tukholmassa vuonna 1882. Myöhemmin, vuodesta 1887 alkaen, hän esiintyi Helsingin Ruotsalaisessa teatterissa esitetyissä oopperoissa.
Alarik Uggla teki 1904–1906 ja 1908 29 levytystä, esittäen suomen- ja ruotsinkielisiä lauluja, osan näistä yhdessä oopperalaulaja Agnes Poschnerin kanssa. Oskar Merikanto oli pianistina joissakin levytyksissä. Uggla toimi muutamia vuosia laulunopettajana Ruotsalaisessa normaalilyseossa ja Ruotsalaisessa reaalilyseossa. Hän oli kuitenkin paremmin tunnettu useiden amatöörikuorojen johtajana ja hän kantoi päävastuun Svenska folkskolans vänner-yhdistyksen musiikkijuhlan järjestämisestä Helsingissä vuonna 1907. Hän toimi myös musiikkiarvostelijana ja kirjoitti arvosteluja muun muassa Nya Pressen-lehteen.
Uggla oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1905–1906.
Aiheesta muualla

Helsingin ensilevytyksissä 1904 laulettiin myös viinasta, Yle Elävä arkisto 17.11.2014
Alarik Uggla esittää Jean Sibeliuksen säveltämän laulun Sången om Korsspindeln, äänitetty Helsingissä 1904 (Youtube)
Alarik Uggla laulaa Oskar Merikannon säestyksellä marssin Wasa Marsch (Vaasan marssi). Levytys tehtiin Helsingissä 1906-1907. (Youtube)
Agnes Poschner ja Alarik Uggla esittävät dueton Molnets broder, säveltäjä Adolf Fredrik Lindberg, sanoitus Johan Ludvig Runeberg. Äänitetty syyskuussa 1905 Helsingissä (Doria)
Alarik Uggla esittää laulun Soldatgossen, säveltäjä Fredrik Pacius, sanoitus Johan Ludvig Runeberg. Äänitetty marraskuussa 1904 Helsingissä (Doria)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Alarik Uggla
Käännös suomeksi
Ablaze in Hatred

| Ablaze in Hatred |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  2004–
Tyylilaji:  melodinen death metal, doom metal
Kotipaikka:   Turku
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Mika Ikonen, laulu, kitara   Juhani Sanna, kitara   Miska Lehtivuori, bassokitara   Antti Hakkala, rummut  
Levy-yhtiö:  Firebox Records, 2006–  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ablaze In Hatred on suomalainen yhtye, joka soittaa melankolisen melodista doom metalia. Yhtye on julkaissut kaksi levyä (Deceptive Awareness 2006 ja The Quietude Plains 2009) Firebox Recordsin kautta. Kolme yhtyeen jäsenistä soittaa myös turkulaisessa death metal -yhtyeessä Searing Meadow.
Kokoonpano

Mika Ikonen – laulu, kitara
Juhani Sanna – kitara
Miska Lehtivuori – bassokitara
Antti Hakkala – rummut
Diskografia

Closure of Life (2005,  demo)
Deceptive Awareness (2006)
The Quietude Plains (2009)
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Ablaze in Hatred Myspacessa (englanniksi)
Albrektsböle

Albrektsböle on maarekisterikylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee Kemiön pohjoisosassa meren rannalla.
Albrektsbölen naapurikylät ovat Mattböle ja Lappdal. Merenlahti Hönsvik avautuu Halslahdenseläksi kylän alueella ja sen edustalla sijaitsee Långholmen. Kyläalue on lähinnä mäkistä metsämaata ja sen rannat ovat kallioiset ja jyrkät. Kylän eteläosassa on pieni laakso, joka on peltoa. Kylässä sijaitsee ainoastaan Albrektsbölen maatila ja Salon seurakunnan leirikeskus.
Albrektsböle on keskiaikainen uudisasutuskylä, joka on jäänyt yksinäistilaksi. Vanhojen karttojen perusteella Albrektsbölen tila on sijainnut paikallaan ainakin 1700-luvulta saakka. Tilan ainoa torppa itsenäistyi vuonna 1920, mutta on sittemmin jäänyt asumattomaksi ja liitetty takaisin tilaan.
Aiheita

| Aiheita |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jouko Turkka
Kansitaiteilija:  Marjatta Saastamoinen
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1982
Sivumäärä:  170 s.
ISBN:  951-1-07139-4
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Aiheita on Jouko Turkan ensimmäinen julkaistu kirja vuodelta 1982. Sen on kustantanut Otava.
Kirja on kokoelma lyhyitä tarinanalkuja, aiheita, joista voisi tulla esimerkiksi romaani, näytelmä tai elokuva. Turkka itse kuvailee kirjassa:
Olen vuosikausia kerännyt aiheita. Jokaisesta niistä piti tulla uusi käänne elokuvan historiaan tai uusi luku näytelmäkirjallisuuteen. Se että niin ei ole tapahtunut ei johdu laiskuudesta. Se johtuu siitä etten ole kirjailija. Minun on ollut pakko tehdä tolkuton määrä työtä tajutakseni että minä voin saada aikaan jotakin vain ihmisten välityksellä, ihmisten kautta.
J.H. Erkon palkinto

Aiheita voitti J.H. Erkon kirjallisuuspalkinnon ilmestymisvuonnaan 1982. Palkintolautakunta perusteli valintaansa seuraavasti:
Jouko Turkan Aiheita on häikäisevä teos. Suomalaisen näyttämöilmaisun uudistaja osoittautuu jutun kertojana, tarinaniskijänä verbaaliksi Chapliniksi tai Buster Keatoniksi tai kirjallista vertauskohtaa etsittäessä Gogoliksi. Lyhyillä lauseilla, joista jokainen tuntuu olevan täysi teko, Turkka sepittää kohtalot, luo draamat ja ajattelee ajatukset niin pidäkkeettömän varmasti, että tuntuu kuin nykykirjallisuutemme olisi saanut omat kansansatunsa.
Ajatuspoliisi

Ajatuspoliisi (engl. Thought Police) tarkoittaa vertauskuvallisesti mielipiteenvapautta vastustavaa toimijaa, totalitaarisessa valtiossa väkivaltakoneistoa, jonka tehtävänä on estää ajatuksenvapauden toteutuminen.
Termin tausta

Ajatuspoliisi viittaa hallituksen luomaan ammattiryhmään, joka on luotu valvomaan ajatusrikoksia George Orwellin teoksessa Vuonna 1984. Teoksessa maan hallitus pyrkii kontrolloimaan sekä kansalaisten toimia että ajatuksia. Ajatuspoliisit valvovat, etteivät Puolueen jäsenet tee ajatusrikosta, eli ajattele Big Brotheria, Puoluetta tai sen oppeja vastaan. Ajatusrikos oli tuon yhteiskunnan vakavin rikos.
Nykykielenkäyttö

Nykykielenkäytössä ajatuspoliisi voi kuvata jonkin tahon halua toimia ennaltaehkäisevästi tilanteessa, jossa syytetty on vasta aikeissa toimia. Ajatuspoliisiksi nimitetään tahoa, joka kokee voivansa lokeroida yksilön, olettaa tämän toimivan ennalta-arvattavasti ja lopulta tuomita hänet ennen itse tekoa.
Albert Heijn

Albert Heijn (lyhenne AH) on Oostzaanissa vuonna 1887 perustettu alankomaalainen supermarketketju. Se on nimetty Albert Heijn, Sr.:n mukaan.
Albert Heijn on alankomaalaisen supermarketoperaattorin Aholdin omistamista organisaatioista vanhin. Ketjun myymälät ovat täyden palvelun marketteja (toisin kuin alennusmyymälät). Vuoden 2003 lopulta aina vuoteen 2006 asti kestäneen hintasodan jälkeen hinnat ovat kuitenkin laskeneet.  Hintasodan oli aloittanut Albert Heijn itse, ja siinä olivat osallisina lähes kaikki alankomaalaiset supermarketketjut.
Albert Heijn käyttää tällä hetkellä kolmea erillistä hintatasoa: "A-brändi", myymäläbrändi ja halpamerkki AH Basic. Myymäläbrändillä myydään lähes samanlaatuisia mutta halvempia tuotteita kuin A-brändillä. Hinnoista voi saada lisäalennusta "Bonuskaart"-nimisellä alennuskortilla.
Albert Heijnin markkinaosuus on tällä hetkellämilloin? noin 30 prosenttia. Ketjun logossa on tyylitellyt kirjaimet "ah" valkoisella pohjalla.
Albert Heijn-myymälä Amsterdamissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Albert Heijn Wikimedia Commonsissa
Albemarlen piirikunta

Albemarlen piirikunta (engl. Albemarle County) on Yhdysvaltojen Virginian osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 109 330 vuonna 2019. Piirikunnan väkiluvultaan suurin kunta on Charlottesvillen itsenäinen kaupunki. Piirikunta perustettiin vuonna 1744.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Albemarlen piirikunta Wikimedia Commonsissa
10. joulukuuta

10. joulukuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 344. päivä (345. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 21 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Jutta
suomenruotsalainen kalenteri: Judit, Jutta
ortodoksinen kalenteri: Minkka, Kirmo
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Juđet
vanhemmissa kalentereissa: Adolphus, Anna, Esther, Hildebrand, Ihanelma, Ismo, Juudit, Malin, Ulrica
Kuolleita

1041 – Mikael IV, Bysantin keisari (s. 1010)
1198 – Averroës, andalusialais-arabialainen filosofi ja lääkäri (s. 1126)
1603 – William Gilbert, englantilainen fyysikko (s. 1544)
1618 – Giulio Caccini, italialainen säveltäjä (s. n. 1545)
1718 – Stede Bonnet, englantilainen merirosvo (s. 1688)
1792 – August Nordenskiöld, suomalainen kirjailija, alkemisti ja Suomen vuoritoimen johtaja (s. 1754)
1810 – Johann Christian Daniel von Schreber, saksalainen luonnontieteilijä (s. 1739)
1865 – Leopold I, ensimmäinen Belgian eli belgialaisten kuningas (s. 1790)
1867 – Sakamoto Ryōma, japanilainen samurai (s. 1835)
1886 – Marco Minghetti, italialainen poliitikko ja pääministeri (s. 1818)
1889 – Ludwig Anzengruber, itävaltalainen kirjailija (s. 1839)
1896 – Alfred Nobel, ruotsalainen kemisti (Nobel-palkinnon perustaja) (s. 1833)
1917 – Mackenzie Bowell, Kanadan pääministeri 1894–1897 (s. 1824)
1920 – Olive Schreiner, eteläafrikkalainen kirjailija, feministi ja sosialisti (s. 1855)
1928 – Charles Rennie Mackintosh, brittiläinen arkkitehti ja muotoilija (s. 1868)
1936 – Luigi Pirandello, vuoden 1934 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut italialainen näytelmäkirjailija (s. 1867)
1950 – Juho Rissanen, suomalainen taidemaalari (s. 1873)
1958 – Lilli Tulenheimo, suomalainen näyttelijä (s. 1880)
1967 – Otis Redding, yhdysvaltalainen soul-laulaja (s. 1941)
1978 – Ed Wood, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (s. 1924)
1987 – Jascha Heifetz, venäläinen viulisti (s. 1901)
1999 – Franjo Tuđman, Kroatian presidentti (s. 1922)
2002 – Andres Küng, ruotsalainen lehtimies, tietokirjailija ja poliitikko (s. 1945)
2005 – Richard Pryor, yhdysvaltalainen koomikko ja näyttelijä (s. 1940)
2005 – Eugene McCarthy, yhdysvaltalainen poliitikko (s. 1916)
2006 – Augusto Pinochet, Chilen presidentti (s. 1915)
2010 – John Bennett Fenn, vuoden 2002 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kemisti (s. 1917)
2019 – Gershon Kingsley, amerikansaksalainen lauluntekijä (s. 1922)
Juhlapäiviä

YK: Ihmisoikeuksien päivä ("Human Rights Day"). YK:n yleiskokouksen päivää koskeva päätöslauselma on vuodelta 1950. YK:n yleiskokous hyväksyi 10. joulukuuta 1948 YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen.
Nobelin palkinnot jaetaan vuosittain 10. joulukuuta pidettävässä juhlatilaisuudessa. Alfred Nobelin muistoksi päivä on Ruotsissa myös liputuspäivä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 10. joulukuuta Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Afrikkalaisamerikkalainen englanti

| Afrikkalaisamerikkalainen englanti |
| --- | --- |
Oma nimi:  African-American Vernacular English (AAVE), African-American English, Afro-American English, Black English Vernacular (BEV), American Black English, Black English, Ebonics
Tiedot
Alue:  Yhdysvallat
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  germaaniset kielet – länsigermaaniset kielet – englannin kieli
 Ohje 
Afrikkalaisamerikkalainen englanti on Yhdysvaltain mustan väestönosan käyttämä amerikanenglannin muoto. Se syntyi Etelävaltioihin tuotujen orjien kielenä, ja siinä on yhä joitain afrikkalaisia piirteitä. Kielimuoto eroaa yleisamerikanenglannista niin ääntämisen, kieliopin kuin sanastonkin suhteen.
Historia

Afrikkalaisamerikkalainen englanti perustuu valkoiseen amerikanenglantiin, Karibian kreoleihin ja afrikkalaisiin kieliin, jotka tulivat orjien mukana Yhdysvaltoihin 1600–1800-luvuilla. Se syntyi Etelävaltioissa sinne tuotujen orjien kielenä. Kielessä säilyneitä afrikkalaisia piirteitä ovat esimerkiksi sananalkuinen [d] < th, olla-verbin poisjättäminen ja tietyt verbaalisen kaksintaistelun muodot puhekulttuurissa. Alun perin kieli toimi myös amerikanafrikkalaisten välisenä salakielenä. Kieli levisi mustan väestön muuttoliikkeen kautta myös pohjoisen suuriin kaupunkeihin.
Jotkut Etelä-Carolinan, Georgian ja pohjoisen Floridan rannikolla sekä Sea Islands -saarilla asuvat afroamerikkalaiset puhuvat 1700-luvulla syntynyttä gullah-kreolikieltä, jossa on erityisen paljon afrikkalaisia ja karibialaisia vaikutteita.
Asema

Useat kielitieteilijät pitävät afrikkalaisamerikkalaista englantia amerikanenglannin murteena, mutta osa pitää sitä kokonaan omana kielenään.
Selkeimmin amerikanenglannin yleiskielestä eroavaa afrikkalaisamerikkalaisen englannin muotoa käyttää mustan väestön vähiten koulutettu osa. Korkeammin koulutettujen mustien kieli muistuttaa enemmän yleiskieltä. Yhdysvalloissa on viime aikoina usein keskusteltu siitä, tulisiko afrikkalaisamerikkalaista englantia käyttää kouluopetuksessa yhdessä amerikanenglannin yleiskielen kanssa, vai tulisiko sitä pitää pelkkänä slangina, joka ei kuulu kouluun. Käyttöönoton vastustajien mukaan afrikkalaisamerikkalaisen englannin käyttö estää yksilön sosioekonomisen nousun.
Ominaispiirteet > Ääntäminen

R ei äänny vokaalin jälkeen (esimerkiksi car [ka:]). L jää joskus ääntymättä sanan lopussa (esimerkiksi hep < help, sef < self). Jotkin sananloppuiset konsonanttiyhtymät lyhenevät (esimerkiksi des < desk, col < cold, talk < talked). -in korvaa -ing:n (esimerkiksi comin < coming). Sananalkuinen th äännetään [d] (esimerkiksi dat < that). Sananloppuinen th äännetään [f] (esimerkiksi souf < south). Sanan ensimmäisen tavun paino voi korostua (esimerkiksi pólice < police).
Ominaispiirteet > Kielioppi

Kieltoa voidaan ilmaista moninkertaisella negaatiolla (esimerkiksi No girl can’t wear no platform shoes). It korvaa sanan there ilmaisussa It ain’t no < There is no. Sanat are ja will jätetään joskus pois (esimerkiksi We comin ja We be here). Monikon tunnus, omistusliite ja menneen ajan tunnus jätetään usein pois (esimerkiksi He got < He’s got, Dey talk all night < They talked all night). Apuverbiä do voidaan käyttää kieltoilmaisussa (esimerkiksi It don’t all be her fault). Apuverbiä be voidaan käyttää ilmaisemaan toistuvaa tekemistä (esimerkiksi Dey be fightin < They are always fighting). Painotettu been ilmaisee kaukaista menneisyyttä (esimerkiksi Ah been see dat movie < I saw that movie long ago). Aikomusta ilmaisee partikkeli a (esimerkiksi Ah’m a hep you < I’m going to help you). Steady kuvaa jatkuvaa tekemistä (esimerkiksi Dey steady be good < They are always good). Come toimii joskus puolittain apuverbinä (esimerkiksi He come tellin me some story < He told me a lie). Like tarkoittaa joskus ’melkein’ (esimerkiksi Ah like to die when she tol me dat < I almost died when she told me that).
Ominaispiirteet > Sanasto

Afrikkalaisamerikkalaisessa englannissa on joitain afrikkalaisia lainasanoja, kuten yam (’bataatti’) ja tote (’kantaa’). Jotkin kieliopilliset muodot ovat myös peräisin Afrikasta, kuten toistuvaa tekemistä kuvaava be. Yleisiä etnistä yhteenkuuluvuutta kuvaavia tai pejoratiivisia sanoja ovat homeboy, brother, bloods, nigga ja honkie. Sanaa bad (’paha/huono’) käytetään merkityksessä ’hyvä’. Crib, hip ja dude tulevat myös afrikkalaisamerikkalaisesta englannista ja ovat levinneet yleiseen käyttöön.
Ominaispiirteet > Puhekulttuuri

Afrikkalaisamerikkalaiseen kielenkäyttöön kuuluu myös monia tyypillisiä puhetyylejä. Yksi näistä on räppäys, joka tarkoittaa riimien rytmikästä artikulointia, ja se on myös antanut nimensä rap-musiikkityylille. Toinen on jivin, sanoilla leikittely, jonka tarkoitus on usein hämätä ulkopuolista. Kolmas on soundin, sanallinen kaksintaistelu. Esimerkiksi Dozens ja Signifying ovat olleet nimiä nuorten välisille sanailukilpailuille.