stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valsäng

| Valsäng |
| --- | --- |
 Valsäng
 Koordinaatit: 58°02′20″N, 11°35′58″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Kunta:  Tjörn
Väkiluku (31.12.2023):  412
Valsäng on taajama Tjörnin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 412 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valsäng Wikimedia Commonsissa
Rönnäng

| Rönnäng |
| --- | --- |

 Rönnäng
 Koordinaatit: 57°56′31″N, 11°36′27″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Kunta:  Tjörn
Väkiluku (31.12.2023):  1 597
Rönnäng on taajama Tjörnin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 597 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rönnäng Wikimedia Commonsissa
Kristillissosiaalinen kansanpuolue

| Kristillissosiaalinen kansanpuolue> Chrëschtlech Sozial Vollekspartei |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  1944
Puheenjohtaja:  Luc Frieden
Ideologia:  kristillisdemokratia
Poliittinen kirjo:  keskusta-oikeisto
Edustajainhuone:  21 / 60
Euroopan parlamentti:  2 / 6
Kansainväliset jäsenyydet:  – Euroopan kansanpuolue
Kotisivu:  www.csv.lu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kristillissosiaalinen kansanpuolue (luxemb. Chrëschtlech Sozial Vollekspartei, ransk. Parti populaire chrétien social, saks. Christlich Soziale Volkspartei), lyh. CSV tai PCS, on Luxemburgin suurin poliittinen puolue. Puolue edustaa kristillisdemokraattista ideologiaa ja on vahvasti Euroopan unioni -myönteinen. Kristillissosiaalinen kansanpuolue kuuluu Euroopan kansanpuolueeseen.
Ideologia

Kristillissosiaalista kansanpuoluetta on pidetty Luxemburgin kolmesta pääpuolueesta arvokonservatiivisimpana ja sen on katsottu heijastavan katolisen kirkon näkemyksiä. Perinteisesti puolue on kannattanut uskonnon aseman säilyttämistä yhteiskunnassa ja koulujen uskonnonopetusta, mutta toisaalta se on myös kääntynyt samaa sukupuolta olevien avioliiton ja eutanasian kannalle. Talouspoliittisesti CSV on luettu keskustaan kuuluvaksi, ja se on ollut luomassa pohjaa luxemburgilaiselle hyvinvointivaltiolle.
Historia

Puolueen juuret ovat Oikeistopuolueessa, joka nimettiin uudelleen Kristillissosiaaliseksi kansanpuolueeksi vuonna 1944. CSV on ollut Luxemburgin suurin kaikissa käydyissä vaaleissa vuodesta 1919 lähtien. Tosin ainoastaan vuonna 1921 se on saanut enemmistön paikoista ja kyennyt muodostamaan itse hallituksen. Oppositiossa Kristillissosiaalinen kansanpuolue on istunut vain kolmesti historiansa aikana. Puolueen vahva asema Luxemburgin politiikassa on johtunut myös sen asettumisesti maan poliittisen kentän keskustaan, mikä on mahdollistanut CSV:lle hallituksen muodostamisen niin vasemmisto- kuin oikeistopuolueidenkin kanssa.
Marc Spautz toimi CSV:n puoluejohtajana 2014–2019. Lokakuun 2018 parlamenttivaaleissa kärsityn vaalitappion jälkeen Spautzin seuraajaksi valittiin Frank Engel tammikuussa 2019 pidetyssä puoluekokouksessa. CSV oli menettänyt lokakuun vaaleissa kolme paikkaa ja jäi oppositioon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristillissosiaalinen kansanpuolue Wikimedia Commonsissa
Kristillissosiaalinen kansanpuolue (luxemburgiksi, ranskaksi)
Luxemburgin puolueet
| --- | --- |
Edustajainhuone: Kristillissosiaalinen kansanpuolue (21) • Demokraattinen puolue (12) • Luxemburgin sosialistinen työväenpuolue (10) • Vihreät (9) • Vaihtoehtoinen demokraattinen reformipuolue (4) • Piraattipuolue (2) • Vasemmisto (2)
Euroopan parlamentti: Kristillissosiaalinen kansanpuolue (2) • Vihreät (1) • Demokraattinen puolue (2) • Luxemburgin sosialistinen työväenpuolue (1)
Skunkki

| Skunkki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Haisunäädät Mephitidae
Suku::  Haisunäädät Mephitis
Laji::  mephitis
Kaksiosainen nimi
 Mephitis mephitis  (Schreber, 1776) 
 Haisunäädän levinneisyys
Katso myös
   Skunkki Wikispeciesissä   Skunkki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Skunkki eli juovaskunkki eli haisunäätä (Mephitis mephitis) on kaikkiruokainen haisunäätien heimoon kuuluva nisäkäslaji. Sitä esiintyy kaikkialla Pohjois-Amerikassa Meksikosta pohjoiseen.
Tuntomerkit ja ominaisuudet

Laji on helposti tunnistettavissa valkoisista juovistaan, jotka kulkevat mustassa vartalossa kummallakin puolella ja yhdistyvät niskassa toisiinsa. Otsassa on kapea valkoinen juova. Haisunäätä on kooltaan suunnilleen kissan kokoinen, painoltaan vähän yli yhdestä kilosta yli kuuteen kiloon, ja pituudeltaan ilman häntää 33–46 senttimetriä. Hännän pituus on 18–25 senttimetriä. Jalat ovat lyhyet ja anturat pehmeät, jokaisessa tassussa on selvästi erottuen viisi pitkäkyntistä varvasta. Korvat ovat pyöreät ja pienet.
Eliniänodote luonnonvaraisella haisunäädällä on noin kolme vuotta, lemmikkinä se saattaa elää jopa kymmenen vuotta. Luonnonvaraisista haisunäädistä yli 70 prosenttia ei kuitenkaan elä edes vuottalähde?.
Nimestään huolimatta haisunäätä ei haise muulloin kuin vaaran uhatessa. Se kykenee ruiskauttamaan anaalihajurauhasillaan pahanhajuista nestettä henkeään uhkaavaa vaaraa kohden. Liikenne on haisunäädän yleinen kuolinsyy, sillä se ei näe nopeasti liikkuvia kohteita, eikä hitaana kulkijana kykene väistämään autoja.
Aistit

Näköaisti on heikko, sen sijaan hajuaisti on erinomainen ja eläin löytää tiensä ruuan luokse pitkänkin matkan päästä. Kuullessaan mahdollisen vaaran lähestyvän se ensin jähmettyy häntä pystyssä arvioimaan tilannetta ja sitten pakenee. Eläimet ja ihmiset osaavat useimmiten jättää luonnonvaraiset haisunäädät rauhaan, mutta uteliaat ja aggressiiviset koirat saattavat joutua haisunäädän ruiskauttamiksi.
Elintavat

Haisunäätä on hidas ja kömpelö hämäräeläin. Aamuisin ja iltaisin se etsii ruuakseen hedelmiä, sieniä, pähkinöitä, marjoja, kukintoja, hyönteisiä, toukkia, etanoita, munia, hiiriä ja haaskoja. Haisunäätä kaivaa etukäpäliensä kynsillä maasta muurahaisentoukkia ja muuta ruokaa. Auringon noustessa se vetäytyy suojapaikkaansa, joka on maakuoppa, rakennuksen tai kiven alus. Villinä elävät haisunäädät hakeutuvat usein asutuksen liepeille ruuanjätteiden ja puutarhojen houkuttamina. Urokset viihtyvät yksin, mutta useat naaraat saattavat jakaa yhteisen suojan.
Haisunäätä nukkuu suurimman osan talvesta. Sen karvattomat tassut ja heikon karvoituksen peittämä vatsapuoli ovat arkoja kylmälle.
Parittelu ja pesue

Paritteluaika on helmi–maaliskuussa, ja 3–6 poikasta syntyy toukokuun alkupuolella noin 66 vuorokauden tiineyden jälkeen.lähde? Poikaset syntyvät sokeina ja karvattomina, mutta jo musta-valkoraidallisina. Ne seuraavat emoaan koko kesän. Uros saattaa kohdatessaan tappaa omatkin poikasensa.
Ääntely

Haisunäätä ei varsinaisesti ääntele juuri koskaan, paitsi paritteluaikana äänekkäästikin kirkuen ja muristen. Pennut ”sirkuttavat” emolleen. Joskus aikuiset eläimet saattavat tervehtiä toisiaan ystävällisellä ja hiljaisella, tosin kimeästi pärisevällä äänellä. Tyytymättömyyttä eläin ilmaisee tuhauttamalla ilmaa nenästään ja jännitystä rohisevalla hengityksellä.
Haisunäädän edut

Haisunäätä on hyödyksi jyrsijä- ja hyönteiskantojen harventajana, eikä se yleensä syö viljelyskasveja. Vaikka haisunäätä on villieläin, niitä pidetään joissakin maissa myös lemmikkinä. Lemmikkiskunkkien hajurauhaset on yleensä poistettu, mikä on kuitenkin kielletty Suomen eläinsuojelulainsäädännössä. Skunkkien tuonti Suomeen on kielletty ilman Riistakeskuksen kirjallista lupaa ja Elintarviketurvallisuusviraston myöntämää tuontilupaa. Haisunäätien heimoon kuuluva patagonianskunkki (Conepatus humboldtii) on CITES-sopimuksella suojeltu laji. EU-lainsäädännössä patagonianskunkki on liitteen B eläin, jota ei saa tuoda EU-alueelle ilman voimassa olevaa vientilupaa tai jälleenvientitodistusta sekä voimassa olevaa tuontilupaa.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Skunkki (Mephitis mephitis)
ITIS: Mephitis mephitis (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Mephitis mephitis, the Striped skunk (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Mephitis mephitis:  Wikidata: Q368495  Wikispecies: Mephitis mephitis  ADW: Mephitis_mephitis  BOLD: 12544  CoL: 3ZT5J  EoL: 328593  EPPO: MEPHME  GBIF: 5219380  iNaturalist: 41880  IRMNG: 11019356  ISC: 75675  ITIS: 180562  IUCN: 41635  MDD: 1005808  MSW: 14001552  NatureServe: 2.104432  NBN: NHMSYS0021109712  NCBI: 30548  Observation.org: 26607  ODNR: striped-skunk  Open Tree of Life: 231602  Paleobiology Database: 48141  Paleobiology Database: 48141  Xeno-canto: Mephitis-mephitis 
Viverra mephitis:  Wikidata: Q122829770  GBIF: 9474218  ZooBank: 95FA785A-9CEF-4FB4-9E8F-B57ADBAF100B 
Käännös suomeksi
Belgian pääministeri

| Belgian pääministeri |
| --- | --- |
 Eerste Minister van België Premier ministre de Belgique Premierminister von Belgien
 
 Bart De Wever
 Nykyinen Bart De Wever 3. helmikuuta 2025 lähtien
Virka-asunto:  Wetstraat/Rue de la Loi 16
Nimittäjä:  Belgialaisten kuningas
Perustettu:  26. helmikuuta 1831
Ensimmäinen:  Etienne Constantin de Gerlache
Kotisivut:  premier.fgov.be
Belgian pääministeri on Belgian hallituksen päämies vuodesta 1831.  Belgialaisten kuningas nimittää pääministerin. Pääministeri on Belgian liittovaltion hallituksen johtaja ja sillä on keskeinen rooli Belgian politiikassa. Pääministeri on Belgian politiikan vaikutusvaltaisin henkilö.
Yleisesti ottaen pääministeri muodostaa hallituksen, jota hän johtaa ja koordinoi. Hän on ministerineuvoston puheenjohtaja, joten hänellä on todellista valtaa kollegoihinsa nähden. Hänen erottamisensa tarkoittaa yleensä myös hallituksensa erottamista.
Nykyinen pääministeri on Bart De Wever, hänet nimitettiin tehtävään 3. helmikuuta 2025.
Vuonna 2024 pääministerin vuosipalkka oli 275 678,70€.
Heidi Salminen (pikajuoksija)

Heidi Salminen (s. 4. joulukuuta 2003 Jyväskylä) on suomalainen pika- ja aitajuoksija, joka edustaa Jyväskylän Kenttäurheilijoita. Syksystä 2023 lähtien häntä on valmentanut itävaltalainen Viola Kleiser. Sitä ennen häntä valmensi Tuija Helander.
Vuonna 2021 Salminen voitti 400 metrin aitajuoksun maailmanmestaruuden Nairobissa järjestetyissä alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa tuloksella 56,94 sekuntia. Ennen Nairobin kisoja hänen ennätyksensä oli 59,07. Alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa Espoossa 2023 juoksi oman alkueränsä viidenneksi ajalla 58,20, joka riitti välieriin. Välierissä Salminen oli oman eränsä kuudes ajalla 58,58, mikä ei riittänyt finaaliin. Hän oli mukana myös Suomen pitkän viestin joukkueessa, joka sijoittui kuudenneksi.
Salminen on saavuttanut Kalevan kisoissa pronssia 400 metrin aitajuoksussa 2021. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän saavutti kultaa 4 × 400 metrin ja pronssia 4 × 100 metrin viestissä 2023 sekä kummassakin lajissa hopeaa 2024. Hän on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuissa 300 metrin aitajuoksussa pronssia 2022 sekä viestissä kultaa 2019, 2020, 2021, 2022, 2023 ja 2024.
Manchester United FC

Manchester United Football Club on englantilainen jalkapalloseura. Joukkueen kotipaikka on Old Trafford, Traffordissa. Kotiottelunsa se pelaa Old Trafford -stadionilla, jonne mahtuu 76 212 katsojaa. Seura on Englannin jalkapallon historian menestynein. Se on voittanut liigamestaruuden 20 kertaa, FA Cupin 13 kertaa, liigacupin kuudesti, Euroopan cupin (nyk. Mestarien liiga) kolmesti, Cup-voittajien cupin ja UEFA Super Cupin kerran. Manchester United oli ensimmäinen englantilaisjoukkue, joka voitti Euroopan cupin. Maailmanlaajuisesti seuralla on 330 miljoonaa kannattajaa.
Alex Ferguson voitti seurassa 38 pokaalia mukaan lukien 13 Valioliiga-mestaruutta, viisi FA Cupia ja kaksi Mestarien liigan mestaruutta vuosina 1986–2008. Ferguson jäi eläkkeelle vuonna 2013, jolloin hänen seuraajakseen palkattiin David Moyes. Moyes valmensi joukkuetta vain 10 kuukautta ennen potkujaan, minkä jälkeen seuran valmentajaksi palkattiin Louis van Gaal. Hollantilainen teki kolmen vuoden sopimuksen seuran kanssa, mutta valmensi niistä vain kaksi ennen potkujaan toukokuussa 2016. Tämän jälkeen José Mourinho aloitti seuran päävalmentajana.
Kaudella 2010–2011 United nousi mestaruudellaan Liverpoolin ohi maan menestyneimmäksi seuraksi.
Seuran omistaa Glazerin perhe. Manchester United oli vuonna 2023 Forbesin listauksessa maailman 13. arvokkain urheiluseura 6 miljardin dollarin arvolla. Seura suunnittelee uuden stadionin rakentamista. Sen on tarkoitus valmistua vuonna 2030.
Historia > Alex Fergusonin ajanjakso > Ennen triplaa (1986–1998)

Uudeksi manageriksi tuli skotlantilainen Alex Ferguson Aberdeen FC:stä. Skotlannissa Ferguson oli johdattanut Aberdeenin suureen menestykseen ja fanit uskoivatkin hänen olevan oikea mies ”punaisten paholaisten” managerin pallille. Hän valmensi joukkueen avauskaudella sijalle 11. Seuraavalla kaudella (1987–1988) United ylsi liigassa toiseksi, häviten 9 pistettä voittaneelle Liverpoolille. Brian McClairista tuli ensimmäinen ManU-pelaaja sitten George Bestin, joka onnistui tekemään 20 maalia kaudessa.
Kahden seuraavan kauden aikana United oli pienoisissa vaikeuksissa ja Ferguson ei vastannut kannattajien odotuksia. Lähellä potkuja käynyt Ferguson johdatti Unitedin hänen aikansa ensimmäiseen pokaaliin, kun seura juhli FA Cupin voittoa vuonna 1990. Kaudella 1990–1991 United voitti Cup-voittajien cupin, kaatamalla finaalissa Espanjan suurseuran Barcelonan. Seuraavalla kaudella huonon loppukauden takia Unitedin kilpailija Leeds vei mestaruuden. Kuitenkin vuonna 1991 Lontoon pörssissä ManU oli 47 miljoonan punnan arvoinen.
Eric Cantonan hankinta seuraan marraskuussa 1992 oli ratkaiseva kipinä mestaruustoiveisiin, koska hänen taitonsa sekoitettuna Gary Pallisteriin, Denis Irwiniin, Paul Inceen ja Ryan Giggsiin tuotti kaudella 1992–1993 pitkään kaivatun liigamestaruuden. Edellisestä mestaruudesta oli jo 26 vuotta. Kaudella 1993–1994 United voitti tuplamestaruuden (liiga ja FA Cup). Tärkeässä osassa mestaruudessa oli Nottingham Forestista hankittu Roy Keane. 20. tammikuuta 1994 seuran puheenjohtajana silloin toiminut Matt Busby kuoli.
Cantona kohautti jalkapallomaailmaa kaudella 1994–1995 vierasottelussa Crystal Palaceaa vastaan. Hän sai ottelussa punaisen kortin ja kävellessään pois kentältä potkaisi kung fu -tyylisellä potkulla hänelle katsomosta huudellutta kotijoukkueen kannattajaa Matthew Simmonsia rintakehään. Ranskalainen sai tempustaan seitsemän kuukauden pelikiellon ja 120 tuntia yhdyskuntapalvelua. ManU jäi liigassa toiseksi häviten pisteellä, voittaneelle Blackburn Roversille. FA Cupissakin seura jäi toiseksi, Evertonin vietyä 1–0 voitto loppuottelussa. Ferguson ilmoitti myyvänsä joitain avainpelaajiaan ja korvaavan heidät omilla junioreillaan, joihin kuului muun muassa David Beckham, Gary Neville, Phil Neville ja Paul Scholes. Uudet pelaajat pääsivät myös nopeasti pelaamaan nuorten maaotteluita Englannin paidassa. Kaudella 1995–1996 United juhli jälleen ”tuplaa”.
Kaudella 1996–1997 ManU voitti jälleen mestaruuden ja Eric Cantona ilmoitti lopettavansa pelaajauransa, ollen vasta 30-vuotias. Seuraavan kauden joukkue aloitti jälleen hyvin, mutta lopulta kauden tuplamestari Arsenal kiri ohi.
Historia > Alex Fergusonin ajanjakso > Tripla (1998–1999)

Manchester Unitedille kausi 1998–1999 on sen historian menestyksekkäin, sen voittaessa ensimmäisenä ja ainoana englantilaisjoukkueena triplamestaruuden – voittamalla Valioliigan, FA Cupin ja mestarien liigan. Todella jännittävällä liigakaudella United voitti pisteen erolla toiseksi tulleen Arsenalin. Viimeisellä kierroksella ManU voitti Tottenhamin numeroin 2–1. Alex Ferguson on sanonut liigan voittamisen vaikeimmaksi. FA Cupin loppuottelussa United voitti Newcastlen Teddy Sheringhamin ja Scholesin maaleilla 2–0. Mestarien liigan loppuottelussa taas englantilaiset olivat Bayern Munchenia vastaan lisäajalle mentäessä 1–0 tappiolla, mutta nousi dramaattisten vaiheiden jälkeen 2-1 voittoon lisäajalla Sheringhamin ja Solskjærin osumilla. Myöhemmin Ferguson lyötiin ritariksi, tekemästään työstä jalkapalloilun hyväksi.
Historia > Fergusonin jälkeen (2013–)

Alex Fergusonin jälkeen kaudelle 2013–2014 seuran manageriksi tuli David Moyes. Heikon menestyksen seurauksena hän sai huhtikuun 2014 lopulla potkut. ManU sijoittui Valioliigassa seitsemänneksi; edellisen kerran se oli jäänyt pääsarjassa kolmen parhaan ulkopuolelle kaudella 1990–1991. Kaudeksi 2014–2015 seuran manageriksi tuli hollantilainen Louis van Gaal.
Saavutukset

Englannin-mestaruus (20): 1908, 1911, 1952, 1956, 1957, 1965, 1967, 1993, 1994, 1996, 1997, 1999, 2000, 2001, 2003, 2007, 2008, 2009, 2011, 2013
FA Cupin voitto (13): 1909, 1948, 1963, 1977, 1983, 1985, 1990, 1994, 1996, 1999, 2004, 2016, 2024
Liigacupin voitto (6): 1992, 2006, 2009, 2010, 2017, 2023
FA Community Shieldin ja Charity Shieldin voitto (21): 1908, 1911, 1952, 1956, 1957, 1965, 1967, 1977, 1983, 1990, 1993, 1994, 1996, 1997, 2003, 2007, 2008, 2010, 2011, 2013, 2016
Euroopan cupin (nyk. Mestarien liiga) voitto (3): 1968, 1999, 2008
Eurooppa-liigan voitto: 2017
Cup-voittajien cupin voitto: 1991
UEFA Super Cupin voitto: 1991
Intercontinental Cupin voitto: 1999
Seurajoukkueiden maailmanmestaruus: 2008
Pelaajat > Edustusjoukkue > Lainalla olevat pelaajat

Päivitetty 22. tammikuuta 2024.
| Numero | Pelaaja | Pelipaikka | Joukkue | Päättymispäivä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 33 |  Brandon Williams | P |  Ipswich Town | 31. toukokuuta 2024 |
| 42 |  Álvaro Fernández | P |  SL Benfica | 30. kesäkuuta 2024 |
| 34 |  Donny van de Beek | KK |  Eintracht Frankfurt | 30. kesäkuuta 2024 |
| 46 |  Hannibal Mejbri | KK |  Sevilla | 30. kesäkuuta 2024 |
| 25 |  Jadon Sancho | H |  Borussia Dortmund | 30. kesäkuuta 2024 |
| – |  Mason Greenwood | H |  Getafe | 30. kesäkuuta 2024 |
Pelaajat > Entisiä pelaajia

Ennen 1930-lukua:
Harry Stafford (1896–1903)
Billy Meredith (1906–1921)
Sandy Turnbull (1906–1915)
Lal Hilditch (1916–1932)
John Silcock (1917–1934)
Joe Spence (1919–1933)
Frank Barson (1922–1928)
Jack Wilson (1928–1932)
1930-luku:
Charlie Mitten (1936–1952)
Johnny Carey (1936–1953)
Stan Pearson (1937–1954)
Jack Rowley (1937–1955)
Allenby Chilton (1938–1955)
John Aston, Sr. (1939–1954)
1940-luku:
Henry Cockburn (1943–1954)
Roger Byrne (1949–1958)
1950-luku:
Dennis Viollet (1950–1962)
Bill Foulkes (1951–1970)
Duncan Edwards (1952–1958)
Bobby Charlton (1953–1973)
Tommy Taylor (1953–1958)
Shay Brennan (1957–1970)
Nobby Stiles (1959–1971)
1960-luku:
Tony Dunne (1960–1973)
David Herd (1961–1968)
Denis Law (1962–1973)
David Sadler (1962–1973)
Pat Crerand (1963–1971)
George Best (1963–1974)
John Connelly (1964–1966)
Alex Stepney (1966–1979)
1970-luku:
Sammy McIlroy (1971–1982)
Martin Buchan (1972–1983)
Lou Macari (1973–1984)
Arthur Albiston (1974–1988)
Steve Coppell (1975–1983)
Gary Bailey (1978–1987)
Gordon McQueen (1978–1985)
Ray Wilkins (1979–1984)
1980-luku:
Mark Hughes (1980–1986, 1988–1995)
Norman Whiteside (1981–1989)
Bryan Robson (1981–1994)
Gordon Strachan (1984–1989)
Brian McClair (1987–1998)
Steve Bruce (1987–1996)
Gary Pallister (1989–1998)
Paul Ince (1989–1995)
1990-luku:
Ryan Giggs (1990–2014)
Denis Irwin (1990–2002)
Peter Schmeichel (1991–1999)
Gary Neville (1992–2011)
Nicky Butt (1993–2004)
Paul Scholes (1993–2011, 2012–2013)
David Beckham (1993–2003)
Éric Cantona (1992–1997)
Roy Keane (1993–2005)
Phil Neville (1994–2005)
Andy Cole (1995–2001)
Ole Gunnar Solskjær (1996–2007)
Wes Brown (1996–2011)
Dwight Yorke (1998–2002)
Mikael Silvestre (1999–2008)
John O’Shea (1999–2011)
2000-luku:
Fabien Barthez (2000–2004)
Ruud van Nistelrooy (2001–2006)
Rio Ferdinand (2002–2014)
Cristiano Ronaldo (2003–2009)
Wayne Rooney (2004–2017)
Edwin van der Sar (2005–2011)
Park Ji-seong (2005–2012)
Patrice Evra (2006–2014)
Nemanja Vidić (2006–2014)
Anderson (2007–2015)
Nani (2007–2015)
Dimităr Berbatov (2008–2012)
Danny Welbeck (2008–2014)
Carlos Tévez (2009–2013)
2010-luku:
Chris Smalling (2010–2020)
Ashley Young (2011–2020)
Shinji Kagawa (2012–2014)
Robin van Persie (2012–2015)
Adnan Januzaj (2013–2017)
Ángel Di María (2014–2015)
Daley Blind (2014–2018)
Ander Herrera (2014–2019)
Juan Mata (2014–2022)
Memphis Depay (2015–2017)
Henrikh Mkhitarjan (2016–2018)
Paul Pogba (2011–2012, 2016–2022)
Nemanja Matić (2017–2022)
Fred (2018–2023)
Pelaajat > Eniten otteluita

Seuraa edelleen edustavat pelaajat lihavoitu. Suluissa merkitty numero tarkoittaa, kuinka monta kertaa kyseinen pelaaja on tullut vaihdosta kentälle.
|  | Nimi | Vuodet | Liiga | FA Cup | Liigacup | Eurooppa | Muut | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ryan Giggs | 1991–2014 | 672 672 (117) | 074 074 (12) | 041 041 0(6) | 157 157 (23) | 019 019 0(3) | 963 963 (161) |
| 2 |  Bobby Charlton | 1956–1973 | 606 606 0(2) | 078 078 0(0) | 024 024 0(0) | 045 045 0(0) | 005 005 0(0) | 758 758 00(2) |
| 3 |  Paul Scholes | 1994–2011 2012–2013 | 499 499 (95) | 049 049 (17) | 021 021 0(7) | 134 134 (21) | 015 015 0(1) | 718 718 (141) |
| 4 |  Bill Foulkes | 1952–1970 | 566 566 0(3) | 061 061 0(0) | 003 003 0(0) | 052 052 0(0) | 006 006 0(0) | 688 688 00(3) |
| 5 |  Gary Neville | 1992–2011 | 400 400 (21) | 047 047 0(3) | 025 025 0(2) | 117 117 0(8) | 013 013 0(2) | 602 602 0(36) |
| 6 |  Alex Stepney | 1966–1978 | 433 433 0(0) | 044 044 0(0) | 035 035 0(0) | 023 023 0(0) | 004 004 0(0) | 539 539 00(0) |
| 7 |  Tony Dunne | 1960–1973 | 414 414 0(0) | 055 055 0(1) | 021 021 0(0) | 040 040 0(0) | 005 005 0(0) | 535 535 00(1) |
| 8 |  Denis Irwin | 1990–2002 | 368 368 (12) | 043 043 0(1) | 031 031 0(3) | 075 075 0(2) | 012 012 0(0) | 529 529 0(18) |
| 9 |  Joe Spence | 1919–1933 | 481 481 0(0) | 029 029 0(0) | 000 000 0(0) | 000 000 0(0) | 000 000 0(0) | 510 510 00(0) |
| 91 10 |  Arthur Albiston | 1974–1988 | 379 379 (15) | 036 036 0(0) | 040 040 0(2) | 027 027 0(1) | 003 003 0(0) | 485 485 0(18) |
Pelaajat > Eniten maaleja

|  | Nimi | Vuodet | Liiga | FA Cup | Liigacup | Eurooppa | Muut | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Wayne Rooney | 2004–2017 | 180 180 (385) | 022 022 0(40) | 005 005 0(20) | 039 039 0(96) | 004 004 00(8) | 250 250 (549) |
| 2 |  Bobby Charlton | 1956–1973 | 199 199 (606) | 019 019 0(78) | 007 007 0(24) | 022 022 0(45) | 002 002 00(5) | 249 249 (758) |
| 3 |  Denis Law | 1962–1973 | 171 171 (309) | 034 034 0(46) | 003 003 0(11) | 028 028 0(33) | 001 001 00(5) | 237 237 (404) |
| 4 |  Jack Rowley | 1937–1955 | 182 182 (380) | 026 026 0(42) | 000 000 00(0) | 000 000 00(0) | 003 003 00(2) | 211 211 (424) |
| 5 |  Dennis Viollet | 1952–1962 | 159 159 (259) | 005 005 0(18) | 001 001 00(2) | 013 013 0(12) | 001 001 00(2) | 179 179 (293) |
| 5 |  George Best | 1963–1974 | 137 137 (361) | 021 021 0(46) | 009 009 0(25) | 011 011 0(34) | 001 001 00(4) | 179 179 (470) |
| 7 |  Joe Spence | 1919–1933 | 158 158 (481) | 010 010 0(29) | 000 000 00(0) | 000 000 00(0) | 000 000 00(0) | 168 168 (510) |
| 7 |  Ryan Giggs | 1991–2014 | 114 114 (656) | 012 012 0(74) | 012 012 0(39) | 029 029 (150) | 001 001 0(18) | 168 168 (963) |
| 9 |  Mark Hughes | 1983–1986 1988–1995 | 120 120 (345) | 017 017 0(46) | 016 016 0(38) | 009 009 0(33) | 001 001 00(5) | 163 163 (467) |

| 10 |  Paul Scholes | 1994–2011 2012–2013 | 107 107 (497) | 013 013 0(49) | 009 009 0(21) | 026 026 (134) | 000 000 0(15) | 155 155 (716) |