stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Walfrid Suhonen

Ernst Wilhelm Walfrid (Valfrid) Suhonen (23. heinäkuuta 1871 Kivennapa – 5. tammikuuta 1938 Viipuri) oli suomalainen virkamies ja upseeri, joka toimi virkaatekevänä maaherrana Viipurin läänissä vuosina 1917–1918 ja 1920 sekä Turun ja Porin läänissä vuosina 1921–1922.
Suhosen vanhemmat olivat värjäri Johan Suhonen ja Johanna Magdalena Nygrén. Suhonen kävi kahdeksan luokkaa Viipurin klassillista lyseosta, mutta jätti opintonsa kesken liittyessään vapaaehtoisena Venäjän armeijaan. Hän aloitti palveluksena 30. Pultavan jalkaväkirykmentissä vuonna 1890, kävi jalkaväen junkkarikoulun Odessassa ja palveli eri osastoissa syksyyn 1899, jolloin hän erosi palveluksesta kapteenina. Suhonen kirjoitti ylioppilaaksi Viipurin reaalilyseon yksityisoppilaana vuonna 1900 ja suoritti ylemmän hallintotutkinnon vuonna 1902. Hän oli Viipurin läänin varalääninsihteerinä vuodesta 1904 kuolemaansa saakka. Suhonen pidätettiin puoleksi vuodeksi virasta toisen sortokauden aikana vuonna 1911 hänen kieltäydyttyään toimeenpanemasta Suomen kenraalikuvernööri F. A. Seynin määräämää laittomana pidettyä kotietsintää. Saman tapauksen nojalla erotettiin lääninsihteeri O. Algren, jonka virkaa Suhonen määrättiin tilapäisesti hoitamaan. Suhonen vältti pysyvän erottamisen, koska avoimeksi jääneeseen lääninsihteerin virkaan ei ollut päteviä hakijoita.
Suhonen osallistui reservinupseerina ensimmäiseen maailmansotaan. Hän palveli nostoväestä kootussa  431. Tihvinän jalkaväkirykmentissä, jonka mukana hän päätyi kesällä 1916 rintamalle Volyniaan. Kun Suomen venäläismielisinä pidetyt virkamiehet joutuivat eroamaan helmikuun vallankumouksen jälkeen, Tokoin senaatti nimitti Suhosen Viipurin läänin vt. kuvernööriksi lyhytaikaisen Vilho Sarkasen seuraajana 25. huhtikuuta 1917. Järjestysvallan vahvistamiseksi hän järjesti Venäjän armeijassa palvelleita suomalaisia upseereita nimitetyiksi poliisimestarin virkoihin useille paikkakunnille ja tuki suojeluskuntien järjestäytymistä Viipurin läänin alueella muun muassa vahvistamalla kaikki hänelle esitetyt suojeluskuntien sääntöesitykset. Hänen toimintansa kuvernöörinä päättyi Suomen sisällissotaan.
Suhonen oli uudelleen vt. maaherrana Viipurin läänissä vuonna 1920 sekä samassa tehtävässä Turun ja Porin läänissä vuosina 1921–1922.
Will Hughes

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 17. huhtikuuta 1995 (ikä 29)
Syntymäpaikka: Weybridge, Englanti
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 185 cm
Seura
Seura: Crystal Palace
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2011–2017 | Derby County | 165 | (9) |
| 2017–2021 | Watford | 107 | (7) |
| 2021– | Crystal Palace | 43 | (1) |
Maajoukkue
| 2012 | Englanti U17 | 6 | (1) |
| 2012–2017 | Englanti U21 | 23 | (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 23. kesäkuuta 2023.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 23. kesäkuuta 2023.
William James "Will" Hughes (s. 17. huhtikuuta 1995) on englantilainen jalkapalloilija, joka on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on vuodesta 2021 edustanut Valioliigassa pelaavaa Crystal Palacea.
Hughes edusti vuoteen 2017 saakka Englannin mestaruussarjassa pelaavaa Derby Countya. Tämän jälkeen hän pelasi Watfordissa kolmen kauden aikana Valioliigassa 77 ottelua, joissa hän teki viisi maalia, ja kaudella 2020–2021 mestaruussarjassa 30 ottelua, joissa hän teki kaksi maalia. Kesällä 2021 hän siirtyi Crystal Palaceen, jossa hän pelasi ensimmäisellä kaudellaan 16 ja toisella 27 valioliigaottelua. Jälkimmäisellä kaudella hän teki yhden maalin, kauden viimeisessä ottelussa Nottingham Forestia vastaan.
Hughes on pelannut Englannin alle 17-vuotiaiden maajoukkueessa kuusi ottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. Alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa hänen tilillään on 23 maaottelua ja kaksi maalia. Alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän on pelannut kahdessa ottelussa vuoden 2015 lopputurnauksessa ja samoin kahdessa ottelussa vuonna 2017.
Yusuf Bari-Bari

Yusuf Bari-Bari
Yusuf Mohamed Ismail "Bari-Bari" (somaliksi Yuusuf Maxamed Ismaaciil; 15. heinäkuuta 1958 Bologna, Italia – 27. maaliskuuta 2015 Mogadishu, Somalia) oli somalialainen diplomaatti. Hän toimi maansa suurlähettiläänä Sveitsiin ja pysyvänä YK-edustajana Genevessä. Bari-Bari kuoli, kun Al-Shabaab toteutti Mogadishun Maka-Mukarramah-hotellissa itsemurhapommituksen ja aloitti tulitaistelun. Väkivaltaisuuksissa kuoli ainakin 21 ihmistä.
Bari-Bari toimi YK:n ihmisoikeusneuvostossa vuodesta 2008. Hän eteni sieltä YK:n päämajaan New Yorkiin ja sai kansainvälistä tunnustusta työstään ihmisoikeuksien hyväksi.
X-kromosomi

X-kromosomin sisältö.
X-kromosomi on toinen ihmisen kahdesta sukupuolikromosomista. Naisella on kaksi X-kromosomia ja miehellä yksi, paitsi kromosomipoikkeavuuksien tapauksessa. Nainen perii kummaltakin vanhemmaltaan yhden X-kromosomin, mutta miehen X-kromosomi tulee aina äidiltä.
X-kromosomi on kaikilla XX-XY-sukupuolenmääräytymisjärjestelmää noudattavilla lajeilla, kuten istukkanisäkkäillä, sekä XX-X0-järjestelmää noudattavilla lajeilla.
Ihmisen X-kromosomissa on noin 155 miljoonaa DNA:n emäsparia, mikä vastaa noin viittä prosenttia solun DNA:sta. X-kromosomissa on luultavasti 800–900 geeniä.
X-kromosomin ja Y-kromosomin kärjet vaihtavat joskus perimäainesta keskenään, vaikka ne ovatkin aivan eri kokoisia. Sukusoluihin voikin joskus päätyä väärä määrä sukupuolikromosomeja, minkä seurauksena esimerkiksi miehellä voi olla kaksi X-kromosomia tai naisella vain yksi.
X-kromosomin löysi saksalainen biologi Hermann Henking vuonna 1891. Hän havaitsi, että joillakin ampiaisilla oli 12. kromosomi, joka oli myös jotenkin erilainen kuin muut kromosomit, joten hän nimesi sen ”X-elementiksi”. Hän päätteli, että tämä ylimääräinen kromosomi liittyi jotenkin hyönteisten sukupuolen määräytymiseen. Tämä teoria varmistui seuraavien vuosikymmenien aikana.
X-kromosomin inaktivaatio

Sikiön kehityksen varhaisvaiheissa toinen naisen X-kromosomeista inaktivoituu kaikissa soluissa paitsi munasoluissa. Sen seurauksena myös naisille jää vain yksi toimiva X-kromosomi kuten miehillä. Jotkin X-kromosomin geenit tosin välttävät tämän inaktivoitumisen.
Aihetunniste

Aihetunniste merkittynä ilmalaivaan.
Aihetunniste (engl. hashtag, suomeksi myös avainsana) on kokonaisuus, joka muodostetaan ristikkomerkillä (#) ja sitä seuraavalla sanalla tai merkkijonolla.  Metatietotunnisteisiin kuuluva aihetunniste helpottaa viestintää, sen avulla viestit ohjautuvat oikeaan paikkaan ja sen avulla voi hakea tiettyyn aiheeseen liittyviä viestejä. Aihetunnisteen perimmäinen tarkoitus on saattaa saman aihealueen viestit yhteen, jotta tiedonhakijan olisi helpompi tarkastella ja yhdistellä tietoja. Sosiaalisen median sovelluksissa, kuten Twitterissä, käyttäjä voi muodostaa hashtagin tagaamalla viestin sisältöä kuvailevan sanan tai fraasin, esim. “Kevään 2015 #eduskuntavaalit".
Historia

Hashtagin käyttö sai alkunsa yhteisö- ja mikroblogipalvelussa Twitterissä elokuussa 2007, kun Chris Messina ehdotti tviitissään #-symbolin käyttämistä asioiden ryhmittelyyn Twitterissä. Messina avasi ajatustaan  blogissaan FactoryCity, jossa hän esitti kanavien luomista Twitteriin IRC-pikaviestintäpalvelun ja eri verkkoyhteisöpalvelujen (muun muassa Flickr) mallia käyttäen. Kirjoituksessaan hän käytti näistä kanavista nimitystä tag channels. Messinan ajatuksena oli parantaa Twitterin käyttökokemusta mahdollistamalla sisällön kontekstointia, suodattamista ja serendipisyyttä.
Ensimmäistä kertaa nimeä hashtag käytti Stowe Boyd blogitekstissään ”Hash Tags = Twitter Groupings”, jossa hän kommentoi Messinan ehdotusta. Tammikuussa 2012 the American Dialect Society -yhdistys valitsi hashtagin vuoden sanaksi. Sana lisättiin Oxford English Dictionaryyn (OED) kesäkuussa 2014.
»how do you feel about using # (pound) for groups. As in #barcamp [msg]?» 
(Chris Messina, ("factoryjoe"), August 23, 2007)
Aihetunnisteen käyttö

Aihetunnisteet on usein linkitetty suoraan hakuun, jos palvelu tukee hashtag-hakuja. Tällöin linkitettyjä avainsanoja klikkaamalla käyttäjä pääsee näkemään muut viestit, joissa kyseinen sana esiintyy; monissa palveluissa tämä ei poikkea normaalista hakutulosnäkymästä.
Aihetunnisteen käyttö > Sosiaalinen media

Hashtageja käytetään paljon sosiaalisessa mediassa, esimerkiksi seuraavilla verkkosivustoilla:
Twitter
Facebook
Google Plus
Instagram
Diaspora
LinkedIn
Orkut
Pinterest
Tumblr
YouTube
Vine
VK
Platesmania
Aihetunnisteen käyttö > Sosiaalinen media > Twitter

Koska Twitterissä viestin pituus on rajoitettu 280 merkkiin , tulisi hashtagin olla joko yhden sanan tai muutamien kirjainten pituinen. Hashtag.org sivuston ohjeistuksen mukaan olisi käytettävä ainoastaan kirjaimia tai numeroita ilman välilyöntejä, erikoismerkit, kuten “!, $, %, ^, &, *, +, .” eivät toimi.
Twitterissä käyttäjien välinen viestintä toimii sosiaalisen median monelta-monelle tapahtuvan viestinnän mallin mukaisesti, joka mahdollistaa yksittäisen käyttäjän viestin leviämisen suurelle yleisölle. Dhiraj Murthy rinnastaa hashtagin samantyyppiseksi viestintävälineeksi kuin tviittiin vastaaminen ("retweet" tai "RT"). Useat tviittaukset tai arvostettujen henkilöiden tekemät uudelleentviittaukset saattavat johtaa suosion kasvuun tietyn aiheen osalta.
Aihetunnisteen käyttö > Sosiaalinen media > Instagram

Tietyt sanat eivät toimi Instagramissa tunnisteina eli ovat ns. rikkinäisiä hashtageja, jotka Instagram on tehnyt toimimattomaksi. Nämä voivat olla esimerkiksi liian yleisiä tunnisteita, kuten #Instagram, #iphone, ja monet laihdutukseen liittyvät hashtagit, minkä avulla Instagram yrittää suojella nuoria käyttäjiään. Toimimattoman hashtagin käyttäminen esimerkiksi kuvan yhteydessä saa kuvan näkymään ainoastaan omassa kuvagalleriassa, mutta hakemalla kyseistä viestiä ei löydy.
Aihetunnisteen käyttö > Tapahtumamarkkinointi

Hashtagit ovat varsin yleisiä televisio-ohjelmien ja tapahtumien viestinnässä ja markkinoinnissa. Televisio-ohjelman kulkua voidaan seurata ja kommentoida reaaliaikaisesti muun muassa Twitterissä aiheeseen liittyvällä tunnuksella, esimerkiksi Linnan juhlia hashtagilla #linnanjuhlat tai #slottsbalen.
Hashtagia käytetään myös erilaisten tapahtumien yhteydessä tarjonnan optimoinnissa kohdemarkkinoille, edellyttäen että hashtag on ennakkoon julkistettu tai mainostettu. Tapahtumaan liittyvä informaatio voidaan tagata ja jakaa käyttäjille normaaliin tapaan. Käyttämällä yleisölle tuttua hashtagia saadaan viesti ohjattua samaan virtaan muiden aihealueen viestien kanssa. Tapahtumien näkyvyys voidaan sosiaalisessa mediassa varmistaa "älykkäällä hashtagaamisella", esimerkiksi #pitchfestoulu, joka on suoraan johdettu tapahtuman Twitter-tilin nimestä @PitchFestOulu.
Aihetunnisteen käyttö > Hashtag-etiketti

Hashtagien käyttöä on yritetty ohjeistaa niiden alkutaipaleelta saakka. Joulukuussa 2007 Chris Messina kommentoi blogikirjoituksessaan ”Making the most of hashtags” hashtagin hyviä käyttötapoja. Kirjoituksessaan hän kehottaa käyttämään hashtageja säästäen ja kunnioittavasti, jotta niistä saa parhaan mahdollisen hyödyn ärsyttämättä muita käyttäjiä. Myös eri yhteisöpalvelut ovat julkaisseet verkkosivuillaan ohjeistuksia liittyen hashtagien käyttöön. Esimerkiksi Twitter ohjeistaa käyttämään hashtageja vain asiayhteyteen kuuluvissa keskusteluaiheissa ja vain paria hashtagia yhdessä tviitissä.
Hashtagien käytön lisääntyessä niiden ympärille muodostuneet käyttösäännöt ovat tarkentuneet. Hashtagit suositellaan pitämään lyhyinä ja selkeinä, jotta eri aihepiirien löytäminen ja osallistuminen niistä käytyyn keskusteluun olisi vaivatonta. Samalla kehotetaan välttämään hashtagien väärinkäyttöä. Yleisimpiä väärinkäytön muotoja on hashtagin käyttö jokaisessa sanassa (esim. #tänään #on #ihana #päivä #koska #aurinko #paistaa) tai kokonaisessa lauseessa (esim. #tänäänonihanapäiväkoskaaurinkopaistaa) sekä suositun hashtagin käyttö asiayhteydestä irrotettuna ja trollaaminen. Hashtageja ei voi omistaa tai varata omaan käyttöön. Käytössä olevia ja suosittuja hashtageja voi etsiä esimerkiksi hashtags.org-sivustolta.
Käsitteen vakiintuminen Suomessa

Hashtag ei ole vielä vakiintunut käsitteenä suomen kieleen. Sanan suomenkielisestä nimestä on ollut keskustelua ja monia eri vaihtoehtoja on esitetty. Kotimaisten kielten keskus (KOTUS) ohjeistaa käyttämään termiä aihetunniste. Ohjeistus perustuu Sanastokeskus TSK:n Tietotekniikan termitalkoiden suositukseen. Samaa suositusta käyttää Helsingin kaupunki, joka ohjeistaa työntekijöitään käyttämään hashtagin sijaan termejä aihetunniste tai avainsana. Muita usein käytettyjä termejä ovat risuaita, ristikkomerkki ja tunnus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aihetunniste Wikimedia Commonsissa
Waldemar Karhumäki

David Waldemar Karhumäki (20. huhtikuuta 1880 Multia – 8. huhtikuuta 1945 Helsingin maalaiskunta) oli suomalainen vakuutustarkastaja ja lastenkirjailija. Samaan sisarussarjaan kuuluivat muun muassa lentäjinä tunnetuksi tulleiden Karhumäen veljesten isä Arttu Karhumäki ja olympiavoittaja (XI olympiadin kisat 1936 Berliini), kirjailija Urho Karhumäki.
Teoksia

Nimimerkillä W. K.:
Onnen myyrä : lastenkirja ; kuv. Rafael Rindell. Henkivakuutusyhtiö Suomi, Helsinki 1916, 3. painos 1919, 4. painos 1927, 5. painos 1930, myöh. painokset 1935, 1936, 1943
Tupaantuliaiset. Henkivakuutusyhtiö Suomi, Helsinki 1926, lisäpainokset 1927, 1929, 1933, 1935, 1936
Omalla nimellä:
Salama vaiko Suomi?. Henkivakuutusyhtiö Suomi, Helsinki 1913
Tarkastajan suhtautuminen asiamiehiinsä : esitelmä Tarkastajakokouksessa v. 1916. Helsinki 1916
Piirimiehen tehtävät : alustus piirimieskokouksessa 24. 8. 1926. Henkivakuutusyhtiö Suomi, Helsinki 1926, 1937
Henkivakuutustyön arvo : esitelmä matka-asiamieskokouksessa v. 1928. Henkivakuutusyhtiö Suomi, Helsinki 1929, lisäpainokset 1931, 1938
Yhdentoista virran maa – Siirtomaa-Suomen laulut

| Yhdentoista virran maa – Siirtomaa-Suomen laulut Mikko Alatalo |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1978–1982
 Julkaistu: 21. lokakuuta 2009
 Tyylilaji: pop, iskelmä
Mikko Alatalon muut julkaisut
| Elämä olla voi valoisampaa 2009 | Yhdentoista virran maa – Siirtomaa-Suomen laulut 2009 | Juhlalevy – 60 laulua 2011 |
Yhdentoista virran maa – Siirtomaa-Suomen laulut on Mikko Alatalon kokoelma-albumi, joka julkaistiin 21. lokakuuta 2009. Kokoelma sisältää Alatalon Siirtomaa-Suomen laulut -trilogian albumit: Yhdentoista virran maa (1978), Iso joki tulvii (1981) sekä III tasavallan vieraana (1982).
Kappaleet

| --- | --- |
 CD 1 Kymmenen virran maa  Nuoruuden kultasiivet  Leuhkat eväät  Katso mua Sirkka  Anna-Liisa  Teuvo  Elämisen tahti  Isänmaa  Pohjanmaan junassa  Mädäntynyt sydän  Suomalainen Odysseia  Tunnetko rakkauden?  Kirkonkylän rabbi  Takaisin keskiluokkaan  Yhdentoista virran maa  Saarna  Ihmisen ikävä toisen luo :  CD 2 Suomenmaa  Ajolähtö  Pohjoisen laulu  Isänmaan toivot  Jolsa jätkä  Kulta etkö tulis hakemaan mua kotiin  Suomalainen reissupoika  Kun iso joki tulvii  Kiitos kunnon ihmiset  Sata kertaa  Virkasheikki  Kolmannen tasavallan vieraana  Menovesi  Jepari vain  Taistelija  Kireässä piirissä  Kiiminkijoki
Yusuf Jama

Yusuf Jama (s. 27. heinäkuuta 1993) on suomalainen jalkapallopuolustaja. Hän edustaa Ykkösen KooTeePeetä.
Jama on Järvenpään Palloseuran kasvatti. Kaudella 2011 hän pelasi Ykköstä FC Espoossa. Kaudeksi 2012 Jama teki sopimuksen Veikkausliigan Myllykosken Pallon kanssa. Esiintymisiä liigassa kertyi kuitenkin vain yksi, ja valtaosan kaudesta hän vietti lainalla Ykkösen Viikingeissä ja Kakkosen JäPS:ssä. Kaudeksi 2013 Jama siirtyi Ykkösen KooTeePeehen.
Jama on pelannut myös Suomen poikamaajoukkueissa.
Yusuf Dadoo

Yusuf Dadoon hauta Highgaten hautausmaalla
Yusuf Mohamed Dadoo ( 5. syyskuuta 1909 Krugersdorp, Witwatersrand - 19. syyskuuta 1983 Lontoo, Englanti) oli eteläafrikkalainen poliitikko, apartheidin vastustaja ja SACP:n puheenjohtaja. Dadoo liittyi SACP:n vuonna 1939 ja vuonna 1940 hänet valittiin puolueen Johannesburgin paikallisosaston ja jo vuonna 1941 koko puolueen keskuskomiteaan. Vuoden 1960 hätätilalain julistuksen jälkeen Dadoo painui maan alle ja joutui pakenemaan pian Botswanaan. Vuonna 1972 puheenjohtajan J. B. Marksin kuoleman jälkeen hänet valittiin yksimielisesti puolueen puheenjohtajaksi.
Dadoo ja M.P. Naicker olivat merkittävässä asemassa kun SAIC 1940-luvun lopulla radikalisoitui ja otti käyttöön väkivallattoman kansalaistottelemattomuuden rotuerottelun vastustuksessa.
Anatoli Lukjanov

Anatoli Lukjanov.
Anatoli Ivanovitš Lukjanov (ven. Анатолий Иванович Лукьянов; 7. toukokuuta 1930 Smolensk, Neuvostoliitto – 9. tammikuuta 2019 Moskova, Venäjä) oli neuvostoliittolainen ja venäläinen poliitikko, joka toimi Neuvostoliiton korkeimman neuvoston viimeisenä puhemiehenä vuosina 1990–1991 ja osallistui Neuvostoliiton viimeisten vuosien valtakamppailuun.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Anatoli Lukjanov Wikimedia Commonsissa
Alligator (albumi)

| Alligator The National |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 12. huhtikuuta 2005
 Tuottaja(t): The National
 Tyylilaji: indie rock
 Kesto: 48.00
 Levy-yhtiö: Brassland
The Nationalin muut julkaisut
| Cherry Tree (EP) 2004 | Alligator 2005 | Boxer 2007 |
Singlet albumilta Alligator
 ”Abel” Julkaistu: 14. maaliskuuta 2005  ”Secret Meeting” Julkaistu: 29. elokuuta 2005  ”Lit Up” Julkaistu: 14. marraskuuta 2005
Alligator on yhdysvaltalaisen indierockyhtye The Nationalin viides studioalbumi, joka julkaistiin huhtikuussa 2005. Sitä on myyty maailmanlaajuisesti yli 200 000 kappaletta.
Yhtye on esittänyt albumilla olevan "The Geese of Beverly Road" -kappaleen tuottaja Peter Katis:in häissä. Valokuva bändin esiintymisestä päätyi heidän  seuraavalle studioalbumilleen Boxerille. Kappaleet "Abel", "Secret Meeting" sekä "Lit Up" ovat albumin sinkkujulkaisuja.
Kappaleet

Secret Meeting – 3.44
Karen – 3.59
Anyone’s Ghost – 2.54
Lit Up – 2.55
Looking for Astronauts – 3.23
Daughters of the Soho Riots – 3.59
Baby, We’ll Be Fine – 3.21
Friend of Mine – 3.29
Val Jester – 3.00
All the Wine – 3.15
Abel – 3.37
The Geese of Beverly Road – 4.57
City Middle – 4.28
Mr. November – 3.57
Arvostelut

Allmusic:
Soundi:
Aiheesta muualla

Alligator discogs.com -sivustolla
Water Joe

Water Joe on kofeiinipitoinen kivennäisvesi. Se ei sisällä sokeria, kaloreita, makuaineita eikä hiilihappoa. 
Yhdysvalloissa vuonna 1996 kehitettyä juomaa on saatavana myös Euroopassa nettikaupasta.
Aiheesta muualla

WaterJoe.com
WaterJoe.eu (Arkistoitu – Internet Archive)
Yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunta

Yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunta (ruots. diskriminerings- och jämställdhetsnämnden) on Suomen oikeusministeriön yhteydessä toimiva toimielin. Se aloitti toimintansa vuonna 2015 kun tasa-arvolautakunta ja syrjintälautakunta yhdistettiin.
Lautakunta käsittelee yhdenvertaisuuslaissa ja tasa-arvolaissa sille osoitetut asiat. Lakeja koskevan asian voi saattaa lautakunnassa vireille tuomioistuin, tasa-arvovaltuutettu sekä työnantajajärjestö taikka työntekijöiden ammattijärjestö. Tasa-arvolakiin perustuvaa kannetta käsittelevä tuomioistuin voi pyytää lausuntoa lain soveltamisesta asiassa, jossa vaaditaan hyvitystä syrjinnän kiellon rikkomisen perusteella.
Lautakunta voi kieltää syrjinnän jatkamisen tai uusimisen ja asettaa uhkasakon määräyksen noudattamisen tehosteeksi sekä tuomita sen maksettavaksi.
Lautakunnan asettaa nelivuotiskaudeksi Suomen valtioneuvosto. Sen muodostavat puheenjohtaja ja 12 jäsentä.
Tasa-arvolautakunta toimi aiemmin Suomen sosiaali- ja terveysministeriön yhteydessä, mutta oli toiminnassaan ministeriöstä riippumaton. Lautakunnassa oli puheenjohtaja ja neljä varsinaista jäsentä. Jäsenet edustavat tasa-arvoasioiden asiantuntemusta sekä työmarkkinajärjestöjä. Lautakunnan puheenjohtajana toimi 2011–2016 Tuulia Riikonen.
Aiheesta muualla

Yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunnan verkkosivut
Anders Bureus

Alkuperäinen Anders Bureuksen Pohjolan kartta vuodelta 1626 (epätarkka kuva).
Nicolas Piscatorin vuonna 1630 julkaisema pienennetty versio Bureuksen kartasta (tarkka kuva).
Bureuksen kartalle perustuva kaikkien aikojen ensimmäinen erillinen Suomen kartta. Kartta sisältyi Joan Blaeun vuonna 1662 Amsterdamissa julkaisemaan kartastoon Atlas Maior. Kartta lienee kuitenkin alun perin tehty jo 1650-luvulla.
Anders Bureus, aateloituna Bure (14. elokuuta 1571 – 4. helmikuuta 1646) oli ruotsalainen kartografi, matemaatikko ja kuninkaan korkea virkamies, jonka vuonna 1626 julkaisema suuri Pohjoismaiden kartta mullisti siihenastiset käsityksen Pohjolan ja erityisesti Suomen karttakuvasta. Kartta oli ensimmäinen tieteellisille mittauksille perustunut Pohjoismaiden kartta ja muodostui alueen karttojen esikuvaksi lähes 150 vuoden ajaksi. Bureus pani alulle Ruotsin ja samalla Suomen maanmittauslaitokset. Bureusta on kutsuttu ”Ruotsin kartografian isäksi”. Vuonna 1624 hänet aateloitiin, jolloin hän sai nimen Bure. Alkuperäinen latinalainen nimimuoto Bureus säilyi tämänkin jälkeen käytössä. Vuoden 1626 kartalle tekijäksi on merkitty Bureus. Näin on tehty myös useimmille hänen kartastaan seuraavien vuosikymmenten aikoina tehdyille editioille.
Elämänvaiheet

Anders Bureus syntyi 14.8.1571 Säbråssa Ångermanlandin maakunnassa papin perheeseen. Hän opiskeli ainakin matematiikkaa ja pääsi kuninkaan kanslian palvelukseen. Vuonna 1603 Ruotsin valtakuntaa tuolloin hallinnut Kaarle herttua (myöhempi kuningas Kaarle IX) antoi Bureukselle tehtäväksi laatia Pohjoisten kuningaskuntien yleiskartan. Tehtävä oli erittäin vaativa, sillä valtakunta oli suuri ja harvaan asuttu eikä mitään aikaisempia luotettavia karttoja ollut, joihin olisi voinut nojautua. Kartan tekeminen edellytti monenlaisten mittausten ja tähtitieteellisten havaintojen tekemistä valtakunnan eri kolkissa, mikä taas edellytti runsasta matkustamista. Työn valmistuminen vei 23 vuotta. Karttatyön rinnalla Bureuksella oli kaiken aikaa monia muita kuninkaan hänelle antamia tehtäviä, diplomaattina, tuomarina, sukututkijana, kuninkaan arkiston järjestäjänä jne. Hän kuului muun muassa Stolbovan rauhan rajakomissioon, jonka tehtävänä oli käydä uusi Ruotsin ja Venäjän välinen raja. Vuonna 1623 Bureus nimitettiin yleisten rakennusten hallinnon tarkastajaksi, josta syystä hänestä käytettiin arvonimeä Ruotsin kuningaskunnan pääarkkitehti. Vuonna 1628 Bureus nimitettiin valtakunnan ”päämatemaatikon” virkaan tehtävänään muun muassa kouluttaa maanmittareita lähetettäväksi maan eri osiin. Tästä katsotaan Ruotsin ja Suomen maanmittauslaitosten saaneen alkunsa. Vuonna 1633 hänen kouluttamansa maanmittareita alettiin lähettämään alueilleen – kuusi heistä tuli Suomeen. Vuonna 1935 Bureus nimitettiin Sotakollegion asessoriksi ja vuonna 1640 sotaneuvokseksi. Anders Bureus kuoli Tukholmassa 4.2.1646.
Lapin kartta vuodelta 1611

Vuonna 1611 Bureus julkaisi Pohjoismaiden pohjoisosaa kuvaavan pienen kartan, jota on kutsuttu Lapin kartaksi vaikka se kuvaakin paljon laajempaa aluetta ja nimekkeensäkin mukaan oli Lapin, Länsipohjan ja Pohjanmaan kartta (Lapponiæ, Bothniæ, Cajaniæ) . Kartan mittakaava on 1:4 200 000. Siitä on säilynyt meidän päiviimme vain kolme kappaletta. Kartta kertoo, että Bureuksella jo vuonna 1611 oli pääpiirteissään oikea käsitys Fennoskandian muodosta ja sijainnista.
Suuri Pohjois-Euroopan kartta vuodelta 1626

Bureuksen suuri Pohjolan kartta Orbis arctoi nova et accurata delineatio valmistui vuonna 1626. Kartalle mahtuvat koko Fennoskandia Kuolan niemimaata myöten, Tanska, Pohjois-Saksa, Pohjois-Puola, Baltian maat ja Luoteis-Venäjä Moskovaan asti sekä koko Itämeri ja Vienanmeri. Useimpien näiden alueiden, erityisesti pohjoisten ja itäisten, kuvauksessa Bureuksen kartta ylitti reilusti aiempien karttojen tason. Kartta on suuri koostuen kuudesta yhteen liitettävästä osakartasta ja niitä kehystävistä tekstiliuskoista. Kartan mittakaava on noin 1:2 000 000. Kartan kaiversi kupariin Saksasta Ruotsiin kutsuttu kaivertaja Valentin Trauthman. Kartan painopaikkaa ei varmuudella tiedetä.