stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hold the Line

| ”Hold the Line” Toto |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Toto
 Julkaistu: 1978
 Tuottaja(t): Toto
 Tyylilaji: poprock
 Kesto: 03.56
 Levy-yhtiö: Columbia
Muut kannet
 Saksan painoksen kansikuva
Listasijoitukset
  Billboard, Pop Singles 5. (1979)
Toton muut singlet
|   | ”Hold the Line” 1978 | ”I’ll Supply the Love” 1978 |
Hold the Line on yhdysvaltalaisen rockyhtye Toton esikoisalbumin Toto ensimmäinen single vuodelta 1978. Kappaleen on säveltänyt Toton laulaja ja kosketinsoittaja David Paich ja päälaulajana on Bobby Kimball. ”Hold the Line” on yksi Toton tunnetuimmista kappaleista, ja sitä on myyty maailmanlaajuisesti kaksi miljoona kappaletta. Singlen B-puolella on 3 minuuttia 45 sekuntia kestävä Steve Porcaron säveltämä ”Takin' It Back” -kappale.
Kappaleen synty

Kappaleen kirjoittanut David Paich kertoi aloittaneensa kappaleen tekemisen pianointrosta. Soitettuaan ainoastaan pianointroa useiden päivien ajan hän keksi lauluun sanat: "Hold the line, love isn't always on time". Hän kirjoitti koko kappaleen kahdessa tunnissa.
Coverit ja populaarikulttuuri

Genesis-yhtyeen laulaja Phil Collins on sanonut ”Hold the Line” -kappaleen antaneen hänelle musikaalista inspiraatiota kappaleeseen ”Misunderstanding” vuoden 1980 Duke-albumilla.
”Hold the Linea” on käytetty useissa elokuvissa, televisio-ohjelmissa ja peleissä, kuten Klik!-elokuvassa, 70's Show -televisio-ohjelmassa ja Grand Theft Auto: San Andreas -pelissä.
Kappaleesta on tehty useita covereita, ja kappaleen piano-osuutta on käytetty muissa kappaleissa.[lähde? ]
Suomessa kappaletta ovat samplanneet muun muassa Ideaali kappaleessaan "Fighters Anthem", sekä Mäk Gälis kappaleessaan "Siskos broidi".
Kappaleet

Hold the Line – 3.29 (säv. David Paich)
Takin’ It Back – 3.44 (säv. Steve Porcaro)
Kokoonpano

David Hungate – basso
Bobby Kimball – laulu
Steve Lukather – kitara, laulu
David Paich – koskettimet, laulu
Jeff Porcaro – rummut
Steve Porcaro – koskettimet, laulu
Hvannadalshnúkur

Hvannadalshnúkur
| --- | --- |
Tyyppi:  korkein kohta (d) 
Sijainti:  Skaftafellin kansallispuisto, Islanti
Vuoristo:  Atlantin keskiselänne 
Korkeus merenpinnasta:  2 109,6 m
Suojelualue:  Vatnajökullin kansallispuisto (en) 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Hvannadalshnúkur on Öræfajökull-tulivuoren luoteisosassa sijaitseva Islannin korkein vuori. Se sijaitsee Vatnajökull-jäätikön eteläosassa. Elokuussa 2005 suoritettujen virallisten mittausten mukaan vuoren korkeus on 2 109,6 metriä, aikaisemmin vuoren korkeudeksi ilmoitettiin 2 119 metriä.
Hvannadalshnjúkur
Hyde Hyytiäinen

Timo-Lauri ”Hyde” Hyytiäinen (4. maaliskuuta 1963 Heinola – 18. marraskuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen ”sokea kääpiö” stand up -koomikko.
Hyytiäinen oli kotoisin Heinolasta, jossa hän kävi koulunsa ja valmistui ylioppilaaksi 1982 ja pari vuotta myöhemmin merkonomiksi. Hän oli mukana paikallisessa pop-musiikkielämässä paitsi soittajana myös osakkaana äänilevykaupassa ja Funky Maruschka -diskossa. Kokoomuksen  kaupunginvaltuutettu hän oli kaksi kautta 1985–1992.
Hyytiäinen muutti Jyväskylään 1980-luvun puolivälissä. Siellä hän opiskeli muun muassa ravintolakoulussa ja myöhemmin Jyväskylän yliopistossa puheviestintää. Hän osallistui paikallisen ylioppilasteatterin toimintaan näyttelijänä ja käsikirjoittajana. Lapsuudessa todettu nivelreuma ja sen lisäsairaudet (Sjögrenin syndrooma) aiheuttivat Hyytiäisen näön heikkenemisen ja 1990-luvun lopulla sokeutumisen. Näkökyvyn menetyksen vuoksi hän joutui jättämään teatteriharrastuksen, mutta sen tilalle hän löysi stand up -komiikan, jota hän harrasti erityisesti muutettuaan Helsinkiin vuonna 2002. Esityksissään hän teki pilkkaa itsestään ja sairauksistaan sekä muun muassa opaskoirastaan.[lähde? ]
Helsingin Sanomien Kuukausiliite teki Hyytiäisestä usean sivun jutun, ja hän oli vieraana televisio-ohjelmissa. Hyytiäinen esiintyi Jari Halosen elokuvassa Back to the USSR – takaisin Ryssiin (1992) kääpiön roolissa.[lähde? ]
Hyytiäinen toimi myös vammais- ja kulttuurijärjestöissä.[lähde? ] Helsingin kaupunginvaltuustoon hän pyrki vihreiden ehdokkaana kunnallisvaaleissa 2004 muttei tullut valituksi.
Hyytiäinen kuoli sairauksiensa heikentämänä kotonaan Helsingissä marraskuussa 2004. Hänet on haudattu Heinolaan.
Aiheesta muualla

Hyde Hyytiäisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Hon'inbō Shūsaku

| Hon'inbō Shūsaku> 本因坊秀策 |
| --- | --- |
 Hon'inbō Shūsaku.
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. kesäkuuta 1829
Kuollut: 10. elokuuta 1862 (33 vuotta)
Kansalaisuus:  japani
Gopelaaja
Opettaja:  Hon'inbō Shūwa
Hon'inbō Shūsaku (jap. 本因坊秀策, 6. kesäkuuta 1829–10. elokuuta 1862) oli japanilainen gon pelaaja, jota pidetään gon kultaisen kauden parhaana pelaajana.
Elämä

Shūsaku, syntyessään nimeltään Kuwabara Torajirō (jap. 桑原虎次郎), lähti kotoaan 8-vuotiaana ja liittyi Japanin go-kulttuurin keskeisimpään instituutioon, Hon'inbō-koulukuntaan. Shūsaku sai go-ammattilaisen shodan-diplomin vuonna 1840 ja seuraavina vuosina hänen luokituksensa nousi tasaisesti.
Vuonna 1848 Shūsakusta tuli Hon'inbō-koulukunnan johtajan virallinen perillinen, jonka jälkeen hän edusti Hon'inbōta shōgunin linnapeleissä. Elämänsä aikana Shūsaku pelasi 19 linnapeliä. Hän voitti kaikki, mikä on ehdottomasti Japanin linnapelien historian (1626–1863) paras suoritus.
Edossa vuonna 1862 puhjennut kolera-epidemia tarttui joihinkin Hon'inbō-koulukunnan jäseniin. Tauti tarttui myös sairastuneita hoitaneeseen Shūsakuun. Tartunta johti hänen aikaiseen kuolemaansa jo 33 vuoden iässä.
Korvat punerruttava siirto

Yksi gon historian kuuluisimmista peleistä pelattiin vuonna 1846, kun 17-vuotias Shūsaku (4 dan) kohtasi 50-vuotiaan Gennan Insekin (8 dan), Inoue-koulukunnan johtajan. Ensimmäisessä pelissä Shūsaku sai kaksi tasoituskiveä, mutta peli keskeytettiin, koska pelaajien välinen tasoero oli yliarvioitu. Toinen peli aloitettiin ilman tasoituskiviä; Shūsaku pelasi mustilla. Pelin alkuvaiheessa Gennan alkoi pelata aiemmin tuntematonta muunnelmaa taisha-jōsekista, joka sai Shūsakun tekemään virheen. Gennan pääsi johtoon ja pelin edetessä piti asemastaan kiinni. Tarina kertoo, että peliä seuranneet Gennanin oppilaat pitivät Gennanin voittoa selvänä, mutta muuan peliä seurannut lääkäri sanoi uskovansa Gennanin häviävän. Kun lääkäriltä tivattiin perustelua, hän totesi, ettei hän tiedä pelistä paljoa, mutta hän huomasi, kun keskipelissä erään Shūsakun siirron jälkeen Gennanin korvat välähtivät punaiseksi, joka oli merkki Gennanin täydellisestä yllättämisestä. Strategisesti loistava siirto muutti pelin tasapainoa ja lopulta Shūsaku voitti pelin kahdella pisteellä. Näin ”korvat punerruttava siirto” jäi gon historian kuuluisimmaksi yksittäiseksi siirroksi.
Shūsakun korvat punerruttava siirto
Hinterrhein

| Hinterrhein Rein Posteriur |
| --- | --- |
 Hinterrhein Rhäzünsissä.
Alkulähde:  Rheinwaldhorn, Rheinwald  46°30′25″N, 9°3′2″E
Laskupaikka:  Tamins, Bonaduz ja Domat/Ems, Graubünden  → Rein  46°49′27″N, 9°24′32″E
Maat:  Sveitsi
Pituus:  62 km
Alkulähteen korkeus:  2 900 m
Virtaama:  60 m³/s
Valuma-alue:  1 698 km²
 Hinterrhein virtaa Thusisin kautta Bonaduziin, jossa se yhdistyy Vorderrheinin kanssa Reiniksi.
Hinterrhein (retoromaaniksi Rein Posteriur) on joki Kaakkois-Sveitsissä. Joen pituus on 62 kilometriä, ja se on Sveitsin 14:nneksi pisin joki. Pisin sivujoki huomioon ottaen Hinterrheinin pituus on 74 kilometriä. Hinterrhein on Vorderrheinin ohella toinen Reinin alkujoista.
Sijainti

Hinterrhein saa alkunsa Adulan Alpeilta Rheinwaldhornin itäpuolelta noin 2 900 metrin korkeudessa. Joen merkittävimmät sivujoet ovat Albula ja Averser Rhein (retoromaaniksi Ragn da Ferrera).
Joki virtaa Graubündenin kantonin alueella. Valuma-alue kattaa myös pienen alueen Italiaa. Isoimmat paikkakunnat joen varrella ovat Thusis ja Cazis.
Virtaama

Hinterrheinin virtaama vaihtelee vuosien 1974–2010 tietojen perusteella vuosittain melkoisesti: joen vuotuinen keskivirtaama alajuoksulla Fürstenaussa on ollut 39 m³/s. Suurin keskivirtaama oli vuonna 1975 (61 m³/s) ja pienin keskivirtaama vuonna 2006 (23 m³/s).
Joen luonnollinen virtaama sen laskiessa Reiniin on noin 60 m³/s. Mitattu ja luonnollinen virtaama poikkeavat toisistaan, sillä osa Vorderrheinin sivujokien vesistä siirretään tunneleissa Hinterrheinin vesistöön sähköntuotannon tarpeisiin.
Vesivoima

Hinterrheinin pääuomassa on kahdeksan vesivoimalaa. Lisäksi sivujoissa on yhteensä 12 voimalaitosta. Suurin osa Hinterrheinin vesivoiman tuotannosta tapahtuu Kraftwerke Hinterrhein -yhtiön kolmen vesivoimalaitoksen (Ferrera 180 MW, Bärenburg 220 MW, Sils 247 MW) ja kahden tekojärven (Lago di Lei, Sufnersee) muodostamassa järjestelmässä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hinterrhein Wikimedia Commonsissa
Hinterrheinin alkupurot Rheinwaldhornilta nähtynä.
Thusisissa joki on kanavoitu.
Hinterrhein ja Vorderrhein (oikealla) yhdistyvät Reiniksi.
Implerstraßen metroasema

| Implerstraße |
| --- | --- |

 Münchenin metro 
Perustiedot
Lyhenne:  IP
Metrolinjat:  U3, U6
Paikkakunta:  München
Avattu:  22. marraskuuta 1975
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Laitureita:  2
Laituriraiteita:  3
Liukuportaita:  kyllä
Hissejä:  kyllä
Implerstraße on yksi Münchenin metron asemista joka avattiin 22. marraskuuta 1975, se on U3: n ja U6: n kolmiraiteinen risteysasema.
22,5 metrin jännevälistään huolimatta Implerstraßen asema on pylväätön, mikä on ainutlaatuista Münchenin metroverkostossa. Keskimmäinen rata oli käyttämättömänä vuoteen 1989 asti, kun U3 kulki yhdessä U6: n kanssa Holzapfelkreuthiin, kunnes linja Fürstenried Westiin avattiin. Radalla 1 U6 kulkee Marienplatzin suuntaan. Radalla 2 U3 kulkee Fürstenried Westin suuntaan sekä U6 Klinikum Großhadernin suuntaan. Radalla 3, joka oli käyttämättömänä 14 vuotta, Fürstenried westistä tuleva U3 kulkee Marienplatzin suuntaan. Takaradan seinät on valmistettu kuitusementtipaneeleista. asemalla on hissiyhteys molemmilla laitureilla.
Jos U9-linja rakennetaan, metroasema laajennetaan neliraiteiseksi tai se korvataan uudella asemalla yhdessä Poccistraßen metroaseman kanssa.
Asema nimettiin sen yläpuolella kulkevan Implerstraßen mukaan.
Implikaatio

Implikaatio on kaksipaikkainen looginen konnektiivi, joka voidaan lukea ”jos…niin”.selvennä Implikaatio koostuu etujäsenestä ja takajäsenestä, joista edellinen implikoi eli ”sisältää” tai ”edellyttää” jälkimmäisen.
Logiikassa puhutaan yleensä materiaalisesta implikaatiosta, joka on totuusarvoltaan tosi, kun sen etujäsen on totuusarvoltaan epätosi tai takajäsen tosi. Sama voidaan ilmaista myös niin, että implikaatio on epätosi ainoastaan siinä tilanteessa, että sen etujäsen on tosi samalla kun sen takajäsen on epätosi – ”todesta ei seuraa epätosi”. Ekvivalenssista implikaatio eroaa siten, että ekvivalenssi (”jos ja vain jos…niin”) on tosi vain silloin, kun lauseet ovat joko molemmat tosia tai molemmat epätosia, implikaatio myös silloin, jos etujäsen (ehto) on epätosi mutta takajäsen tosi.
Tiukka implikaatio eroaa materiaalisesta siten, että siinä implikaatioon on liitetty välttämättömyys. Jos lauseiden P ja Q välillä vallitsee tiukka implikaatio, käytetään myös sanontoja, että P on riittävä ehto Q:lle ja Q taas välttämätön ehto P:lle.
Henry Lee III

| Henry Lee III |
| --- | --- |

Virginian 9. kuvernööri
 1. joulukuuta 1791 – 1. joulukuuta 1794  
Edeltäjä:  Beverley Randolph
Seuraaja:  Robert Brooke
Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen Virginian 19. vaalipiiristä
 4. maaliskuuta 1799 – 3. maaliskuuta 1801  
Edeltäjä:  Walter Jones
Seuraaja:  John Taliaferro
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. tammikuuta 1756 Dumfries, Virginian siirtokunta, Brittiläinen Amerikka
Kuollut: 25. maaliskuuta 1818 (62 vuotta) Cumberland Island, Georgia, Yhdysvallat
Tiedot
 Nimikirjoitus
Sotilaspalvelus
Palvelusmaa(t):   Yhdysvallat
Puolustushaara:   Siirtokuntien armeija  Maavoimat
Palvelusvuodet:  1776–1783 1798–1800
Sotilasarvo:   Kenraalimajuri
Taistelut ja sodat:  Yhdysvaltain vapaussota Viskikapina
Henry Lee III (s. 29. tammikuuta 1756 Dumfries, Virginian siirtokunta, Iso-Britannia – k. 25. maaliskuuta 1818 Cumberland Island, Georgia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen poliitikko ja sotilas. Hän opiskeli New Jerseyn collegessa (nykyinen Princetonin yliopisto) ja liittyi heti Amerikan vallankumouksen alkamisen jälkeen armeijaan. Yhdysvaltain vapaussodan aikaan hän toimi Siirtokuntien armeijassa ratsuväen upseerina, jossa hän sai myös lempinimensä Light-Horse Harry. Yhdysvaltain itsenäistymisen jälkeen hän toimi Virginian yhdeksäntenä kuvernöörinä (1791–94) ja Virginian edustajana Yhdysvaltain edustajainhuoneessa (1799–1801).
Henry Lee III oli Amerikan konfederaation tunnetuimman kenraalin Robert E. Leen isä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henry Lee III Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Hyllos

Hyllos (m.kreik. Ὕλλος) oli kreikkalaisessa mytologiassa Herakleen ja Deianeiran poika ja Iolen puoliso, jonka tämä nai isänsä käskystä.
Herakleen, jonka Zeus oli alun perin tarkoittanut olemaan Argoksen, Lakedaimonin ja Messenian Pyloksen hallitsija, oli Hera syrjäyttänyt juonikkuudellaan, ja kaikki valta oli valunut Eurystheuksen, Mykenen kuninkaan, käsiin. Herakleen kuoleman jälkeen hänen jälkipolvensa, herakleidit, pakenivat ensin kuningas Keyksin luo Trakhiiseen, ja sieltä edelleen Ateenaan, josta he saivat turvapaikan Eurystheukselta. Kun täällä Eurystheuksen vaatimukset jälkeläisten luovuttamisesta eivät tuottaneet tulosta, tämä hyökkäsi kaupunkiin, mutta kärsi tappion ja sai surmansa hyökkäyksessä. Tämän seurauksena Hyllos veljineen hyökkäsi Peloponnesokseen, mutta he joutuivat lopettamaan sotaretkensä vuoden kuluttua ruton iskettyä joukkoihin. Niin he vetäytyivät Thessaliaan, jossa Aigimios, doorilaisten myyttinen kantaisä, jota Herakles oli aikanaan auttanut taistelussa lapiitteja vastaan, adoptoi Hylloksen, ja antoi Herakleelle antamansa lupauksen mukaisesti tämän osuuden, kolmasosa, valtakunnastaan. Aigimioksen kuoleman jälkeen tämän kaksi poikaa, Dymas ja Pamfylos, vapaaehtoisesti alistuivat Hylloksen valtaan, ja hänestä tuli doorilaisten hallitsija. Doorilaisten heimojen nimet tulevat näistä kolmesta kantaisästä. Halukkaana saamaan takaisin isänsä perinnön, Hyllos kysyi neuvoa Delfoin oraakkelilta, joka neuvoi häntä odottamaan ”kolmatta satoa”, ja sen jälkeen mennä Peloponnesokseen ”kapeaa merikäytävää pitkin”.
Niin kolmen vuoden kuluttua Hyllos hyökkäsi Korintin kannasta pitkin lyödäkseen Atreuksen, Eurystheuksen seuraajan, mutta sai surmansa kaksinkamppailussa Ekhemoksen, Tegean kuninkaan kanssa. Tätä toista yritystä seurasi kolmas Kleodaioksen, Hylloksen pojan, komennossa ja neljäs Aristomakhoksen johtamana, mutta joka kerta retket päättyivät epäonnistumiseen. Lopulta Aristomakhoksen pojat Temenos, Kresfontes ja Aristodemos valittivat oraakkelille, että tämän neuvot olivat osoittautuneet kohtalokkaiksi kaikille, jotka olivat niitä seuranneet. He saivat vastauksen, että ”kolmas sato” tarkoitti kolmatta sukupolvea, ja ”kapea käytävä” Rhiumin salmea. Näillä ohjeilla herakleidit saivat vihdoin Peloponnesoksen vallattua.
Huronin piirikunta (Michigan)

Huronin piirikunta (engl. Huron County) on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 31 407 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Bad Axen kaupunki. Piirikunta on perustettu vuonna 1859.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Huronin piirikunta (Michigan) Wikimedia Commonsissa
Hvalvík

Hvalvík on kylä Färsaarilla Streymoyn saaren itärannalla. Sen väkiluku on 210. Kylä on kaksoiskylä samassa laaksossa olevan Streymnesin kylän kanssa, ja niiden yhteinen asukasluku ylittää 400 henkeä. Alueen väkiluku on ollut kasvussa viime vuosina.
Hvalvíkin puukirkko on rakennettu 1829 entisen 1700 rakennetun kirkon tuhouduttua myrskyssä. Se on kolmanneksi vanhin Färsaarten kirkoista ja vanhin perinteiseen mustaan puukirkkotyyliin rakennettu. Rakennukseen käytetty puu saatiin laivasta, joka haaksirikkoutui Saksunissa 1828. Kirkon saarnatuoli on rakennettu 1609, ja se on tuotu Tórshavnista.
Kirkko on kuvattuna färsaarelaisissa postimerkeissä vuonna 1997.
Stamp FR 318
Stamp FR 319
Hvalvík
Hvalvík
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hvalvík Wikimedia Commonsissa
Hvalerin kirkko

| Hvalerin kirkko Hvaler kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Hvaler, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Borgin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1100-luku
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  220
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hvalerin kirkko (norj. Hvaler kirke) on keskiaikainen kivikirkko Norjassa Østfoldin läänissä Hvalerin kunnassa. Se on rakennettu 1100-luvulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hvalerin kirkko Wikimedia Commonsissa
Hulevesi

Sadevettä
Hulevedeksi kutsutaan rakennetuilta alueilta poisjohdettavaa sade- ja sulamisvettä sekä perustusten kuivatusvettä. Näitä vesiä syntyy erityisesti kaduilta, teiltä ja rakennusten katoilta muodostuvana pintavaluntana. Perinteiset hulevesien johtamisjärjestelmät perustuvat joko seka- tai erillisviemäröintiin.
Hulevesien poisto

Sekajärjestelmässä hulevedet johdetaan samassa putkessa yhdessä muiden jätevesien, kuten talousjätevesien kanssa puhdistamolle. Suomessa vanhoilla asuinalueilla hule- ja jätevedet kulkevat samassa putkessa, kun taas uudemmissa taajamissa ne on erotettu toisistaan, jolloin hulevedet menevät puhdistamattomina suoraan vesistöihin. Perinteisesti tätä erillisverkostoa on kutsuttu sadevesiviemäriksi. Sekaviemäröinnin suurimpia ongelmia ovat verkostojen kapasiteetin riittämättömyys suurien tulvatapahtumien aikana. Puhdistamattomat jätevedet saattavat mennä suoraan vesistöihin, kun rankkasateiden aikana viemärit tulvivat ylikuormittumisen takia tai vedenpuhdistamon kapasiteetti ei riitä. Kylmät lumensulamisvedet puolestaan heikentävät jätevesien puhdistusprosesseja. Toisaalta sekaviemäröinnissä joskus varsin likaisetkin hulevedet kulkevat jätevedenpuhdistamon kautta joutumatta suoraan vesistöön.[lähde? ]
Hulevesien poisto > Vaikutus ympäristöön

Erillisviemäröinnin etuna on jätevedenpuhdistukselle hulevesistä aiheutuvien ongelmien pienentyminen. Kansainvälisesti on kuitenkin todettu,[lähde? ] että myös erillisviemäröintiin liittyy huomattavia haittoja yhteiskunnalle ja ympäristölle, kuten taajama-alueiden tulvintaa, haitta-aineiden kulkeutumista kaupunkialueilta vesistöihin ja avouomien eroosiota. Pelkkien putkiviemärijärjestelmien rinnalle onkin kehitetty uusia, vaihtoehtoisia menetelmiä hulevesien johtamiseen ja käsittelyyn. Näihin menetelmiin kuuluvat esimerkiksi hulevesien imeytysrakenteet, viivytys- ja pidätysaltaat sekä rakennetut kosteikot. Tiheän kaupunkirakentamisen ongelmia on ratkaistu viherkattojen avulla, mutta ne eivät ole ainoa ratkaisu äkillisiin ja rankkoihin sateisiin, koska sadantavesien purkautumista varten pitää rakentaa myös hulevesialtaita ja kosteikkoniittyjä.
Kun jo kymmenesosa valuma-alueesta on päällystettyä, hulevedet alkavat huonontaa veden laatua ja silloin, kun neljäsosa alueesta on päällystettyä, järvien ja jokien ongelmat ovat vakavia. Taajamien hulevesien mukana voi liikkua kymmeniätuhansia kemikaaleja. Kaduilta sadeveden mukaan tulee öljyä, tiesuoloja, raskasmetalleja, torjunta-aineita ja eläinten jätöksiä, jolloin huleveden laatu heikkenee ja kasvit ja eläinlajistot kärsivät.
Malmössä rakennuttaja saa 50 prosenttia lisää rakennusoikeutta käytettyään rakennusteknisesti hulevesiongelmaa vähentäviä ratkaisuja ja Saksassa annetaan verohelpotuksia. Myös Suomessa on alettu kiinnittää huomiota hulevesien käsittelyyn jo syntypaikallaan. Tällainen pyrkimys viivyttää ja imeyttää vesiä pieninä virtoina rakennetuilla alueilla luonnonmukaista imeytymistä ja hidasta kulkua jäljitellen saattaa olla ainoa keino estää sade- ja sulamisvesien aiheuttamia tulvia. Hulevesien luonnonmukaisen käsittelyn tutkimus- ja kehitystyötä on ollut jouduttamassa arviot ilmaston lämpenemisen myötä lisääntyvistä tulvista.
Kaupungit perivät vuonna 2014 säädetyn lainmuutoksen perusteella kiinteistöjen omistajilta hulevesimaksua, jolla rahoitetaan poistovesien puhdistamista ja poisjohtamista.
Vettä tutkivat tieteet
Hydrobiologia
Limnologia
Meritiede
Aiheeseen liittyvää
Hulevesi
Rehevöityminen
Sedimentti
Valuma-alue
Vesimuodostuma
Vesistö
Joet ja järvet
Joen uoma
Järvityyppi
Koski
Suisto
Suolajärvi
Meret
El Niño
Merivirta
Trooppinen hirmumyrsky
Aiheesta muualla

”Hulevesien hallinnan kehittäminen”, www.ymparisto.fi
Implisiittinen ja eksplisiittinen ateismi

Positiivinen eli vahva ateismi on eksplisiittisen eli julkilausutun ateismin alalaji.
Implisiittinen ja eksplisiittinen ateismi ovat ateismin käsitteellisiä erotteluja. Henkilöitä, jotka eivät usko jumalien olemassaoloon, on voinut olla kaikkina aikoina. Henkilön kannalta ateismi tarkoittaa teistisen uskon puuttumista. Voidaan puhua implisiittisestä eli julkilausumattomasta ja tiedostamattomasta ateismista. Eksplisiittinen ateismi on tietoista ateismia. Julkilausuttuun ateismiin voi sisältyä uskontokriittinen kanta.
Kirjallisuutta

Smith, George H.: Atheism. The Case Against God.  Buffalo, New York:  Prometheus Books, 1979.  ISBN 0-87975-124-X.  (englanniksi)
Hiisi (kuu)

| Hiisi |
| --- | --- |
 Lempo–Hiisi järjestelmästä otettuja kuvia
Löytäminen
Löytäjät:  S. D. Benecchi, K. S. Noll, W. M. Grundy, H. F. Levison
Löytöaika:  lokakuu 2007
Kiertoradan ominaisuudet
Planeetta:  47171 Lempo
Keskietäisyys:  867 ± 11 km
Eksentrisyys:  ?
Kiertoaika:  1,907 ± 0,0001 päivää
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  ~251 km
Pyörähdysaika:  ? tuntia
Kaasukehän ominaisuudet
Kaasunpaine:  -
Koostumus
-:  
Hiisi, numeerinen tunnus (47171) Lempo II, on Kuiperin vyöhykkeen plutinoihin kuuluvan pikkuplaneetan 47171 Lempo lähes saman kokoinen seuralaiskappale ja suurempi sen kiertolaisista. Hiiden löysi S. D. Benecchin johtama tutkijaryhmä lokakuussa vuonna 2007 C. A. Trujillon ja M. E. Brownin keräämästä Hubble-teleskoopin datasta. Hiisi sai nimensä suomalaisen kansanperinteen hiisistä. Ennen nimeämistään se tunnettiin tunnuksella S/2007 (47171) 1. Hiiden läpimitta on noin 251 kilometriä, kun Lempo on läpimitaltaan ainoastaan 272 km. Hiisi ei siis ole kovin paljon pääkappalettaan pienempi. Hiiden etäisyys Lemmosta on noin 900 km ja kiertoaika vähän alle kaksi päivää. Kaksoispikkuplaneetan lisäksi järjestelmään kuuluu myös kaukaisempi kuu nimeltä Paha.
Hyde jekyll, na

| Hyde jekyll, na> 하이드 지킬, 나 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Hyun Bim  Ha Ji-min 
Alkuperämaa:   Korean tasavalta
Alkuperäiskieli:  korea
Verkko:   SBS
Esitetty:  21. tammikuuta 2015 – 26. maaliskuuta 2015
Jaksoja:  20
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Hyde jekyll, na (kor. 하이드 지킬, 나, engl. Hyde Jekyll, Me) on televisioyhtiö SBS:n esittämä eteläkorealainen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Hyun Bim ja Ha Ji-min.
Päärooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Hyun Bin  | … |  Goo Seo Jin / Robin   |
|  Han Ji Min  | … |  Jang Ha Na   |
|  Sung Joon  | … |  Yoon Tae Joo   |
|  Lee Hye-ri  | … |  Min Woo Jung   |
Aiheesta muualla

MyDramaList (englanniksi)
Viralliset kotisivut
Implantti

Implantit eli istutteet tai siirrännäiset ovat keinotekoisia esineitä tai elektronisia laitteita, joita lisätään kirurgisesti ihmisruumiiseen korvaamaan jokin biologinen toiminto tai parantamaan sitä (kokleaimplantti, aivoimplantti, hammasimplantti) tai pelkästään esteettisistä syistä (kuten hiusistutteet sekä rinta-, sarvi- jne. implantit). Nykyaikaiset implantit tehdään usein titaanista, koska kehon nesteet eivät aiheuta siihen korroosiota eikä keho hylji sitä.
Esimerkiksi luunmurtumien paranemista avustamaan saatetaan kiinnittää itsestään hajoava istute. Erilaiset luunaulat ja ruuvit valmistettaan lujasta maitohappopolymeeristä, joka tukee luuta 3-6 kuukautta ja liukenee sitten pois. Biohajoavan istutteen kehitti akatemiaprofessori Pertti Törmälä 1980-luvulla.
Sarvi-implantti on ihmisen päähän asennettava implantti. Se voi olla vahvuuden symboli. Sarvi-implantti on yleensä titaania.[lähde? ]