stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Internethuijaus
Erilaisia nettihuijauksen muotoja > Rikastu helposti/nopeasti -huijaukset

Tyypillisissä petoksissa uhria pyydetään auttamaan rahansiirrossa, kun huijarin kerrotaan voittaneen merkittävän summan rahaa. Viimeisin tilasto vuodelta 2013 osoittaa huijauksien tuottaneen vuodessa 12,7 miljardia dollaria. 
Rahanpesussa auttavia ”muuleja” värvätään muun muassa roskapostiviesteillä ja internetin keskustelusivustoilla ”työskentele helposti kotona” -tyylisillä mainoksilla. Niissä tarjotaan hyvä palkkio helposti kotona työskentelemisestä. Muuliksi ryhtyville saatetaan jopa toimittaa aidon oloinen työsopimus. Monesti työtä markkinoidaan talousalan yrityksen, vaikka taustalla on järjestäytynyt rikollisuus. Muulien tehtävänä on vastaanottaa rikollista rahaa tilillensä ja sitten nostaa se tililtä pois käteisenä mahdollisimman pian ja lähettää eteenpäin ulkomaille. Teko on rikos ja muuli kantaa yksin kaiken vastuun kiinni jäädessään.
Mitä tehdä jos on tullut huijatuksi

Kuluttajaliiton mukaan huijauksen uhrin tulisi tehdä rikosilmoitus poliisille. Uhrin tulisi myös ilmoittaa asiasta pankkiin, jotta voi välttää menettämästä lisää rahaa.
Mikäli nettihuijauksen uhria on kiristetty tai uhkailtu, Kuluttajaliiton mukaan uhrin tulisi ensin vaihtaa tietokoneensa ja internettiliensä salasanat. Myöskään viestiin ei saa vastata, eikä rahaa tule lähettää. Kyberturvallisuuskeskus niin ikään kehottaa vaihtamaan salasanat, mikäli saa kiristysviestin. Myöskään sen mukaan kiristäjälle ei tule maksaa lunnasviestejä, sillä viesti on yleensä huijausta. Keskus kehottaa tarvittaessa peittämään laitteen kameran esimerkiksi teipillä.
Internethuijauksen estäminen

JAMK-korkeakoulun ja viranomaisten Oletietoinen.fi-kampanja listaa seuraavanlaisia toimia huijauksen estämiseksi:
Älä kerro julkisesti että olet lähdössä matkalle, etteivät rikolliset tiedä että kotisi on tyhjänä.
Huolehdi että laitteesi päivitykset ovat ajantasalla.
Ota varmuuskopiot tärkeistä tiedostoista.
Suojaa laitteesi vahvoilla salasanoilla.
Älä laita internetiin kuvia passistasi, tapahtuma- tai matkalipusta, tai avaimestasi.
Kuluttajaliiton Tunnista digihuijaus! -esite antaa seuraavia neuvoja:
Nettikaupan luotettavuus tulisi arvioida ennen tilausta. Luotettavissa nettikaupoissa on myyjän osoite ja puhelinnumero.
Nettikaupoissa tulisi varmistaa, että selaimessa on lukko-kuvake osoiterivillä.
Laitteet tulisi olla päivitettynä ajan tasalle.
Pankkitunnuksia tai salasanoja ei tule koskaan luovuttaa sähköpostitse tai puhelimitse kenellekään.
Nettirakkaalle, jota ei ole tavannut henkilökohtaisesti, ei tule lähettää rahaa. Ei myöskään tapaamisen jälkeen (ei tilisiirtoja, ei käteisluovutusta, ei ostoja).
Ei tule kiirehtiä asioiden kanssa. Tulee olla tarkkana ja harkita.
Jos on menettänyt rahaa, tulee olla yhteydessä pankkiin.
Internethuijaukset Suomessa > Vuoden 2020 Posti-aiheiset huijausviestit

Vuonna 2020 suomalaisiin puhelinnumeroihin lähetettiin huijausviesti, jonka sisältö oli: ”Pakkauksesi on pysäytetty jakelukeskuksessa. Lisää tietoa: (linkki)”. Viestissä saattoi myös lukea esimerkiksi: ”Lähetyksesi on laitettu sivuun, sillä siitä puuttuu postitusmaksu. Maksa täällä (linkki).” Viestissä ollut osoite johti varsin aidolta näyttävälle Postin nettisivuja kopioivalle huijaussivulle. Sivuille oli väärennetty myös Postin oma tunnus. Posti ilmoitti mediassa pian sen jälkeen, ettei se lähetä tämän tyyppisiä viestejä kuluttajille. Joissain viesteissä on myös valehdeltu uhrille hänen voittaneen palkinnon.
Huijausviestit ovat menneet samaan tekstiviestiketjuun kuin Postin lähettämät aidot viestit. Tämä on tehnyt huijausviestien tunnistamisesta vaikeampaa. Kun viestin saaja on avannut internetosoitteen, on hän mennyt aidolta näyttävälle nettisivulle, jossa on ollut ”Hae lähetys” -painike. Painikkeen klilkkaamisen jälkeen vastaanottajalle on kerrottu postimaksun jääneen pari euroa vajaaksi. Kävijä sen jälkeen ohjataan maksamaan maksu ja tunnistautumaan verkkopankkitunnuksilla.
Maksamalla pienen maksun uhri joutuu tilausansaan. Huijaussivustolla käyttäjä tietämättään rekisteröityy intialaisen Greenfitness-nimisen verkkokuntosalin asiakkaaksi, joka veloittaa jokaisen kuun lopussa 79 euroa käyttäjän tililtä. Myös muita huijauspalveluja (Esim. Toimimattomia deittipalveluita) löytyy. Ainoa tapa välttyä maksulta on kuolettaa maksukortti pankissa ja vaihtaa uusi kortti tilalle.
Väärinkäyttö-huijaus Wikipediassa

The Daily Dotin mukaan Wiki-PR-nimellä toimiva yritys oli palkannut kirjoittajia kirjoittamaan Wikipediaan artikkeleita pienistä yrityksistä ja yksityishenkilöistä maksua vastaan. Yritys tarjosi kirjoittavansa tarjoamiaan artikkeleita Wikipediaan. Tämä oli Wikipedian sääntöjen ja periaatteiden vastaista kaupallista toimintaa. Wikipedia määräsi Wiki-PR yrityksen (jolla ei ole mitään tekemistä Wikipedian kanssa) lopettamaan toimintansa.
Aiheesta muualla

huijausinfo.fi, Kuluttajaliiton teemasivu, jossa tietoa huijauksista ja mitä tehdä jos on joutunut huijauksen uhriksi
Kyberturvallisuuskeskuksen tietopaketti kiristysviesteistä
Rikosuhripäivystys (riku.fi) Tietoa eri rikoksista ja neuvoa miten toimia jos on joutunut huijauksen uhriksi.
Suomen Postin nimissä lähetettiin paljon huijausviestejä vuonna 2020.
Mauri Backman

| Mauri Backman |
| --- | --- |
 Mauri Backman (vas) vuonna 1962.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. syyskuuta 1934 Hyvinkää
Kuollut: 11. joulukuuta 2006 (72 vuotta)
Kansalaisuus:  Suomi
Nyrkkeilijä
Painoluokka:  kevyeen keskisarja (alle 71 kg)
Ammattilaistilastot
Ottelut:  30
Voitot:  19
– tyrmäysvoitot:  1
Tappiot:  9
Ratkaisemattomat:  2
Ei tuomiota/ mitätöity:  0
Mauri Kalevi Backman (10. syyskuuta 1934 Hyvinkää – 11. joulukuuta 2006) oli suomalainen nyrkkeilijä. Hän hallitsi Suomessa kevyttä keskisarjaa 1950-luvun lopulla ja nyrkkeili ammattilaisena 1960-luvun alkupuoliskon.
Backman nousi nuorten sarjassa Suomen-mestariksi vuonna 1953. Seuraavana vuonna hän voitti aikuisten Suomen-mestaruuden välisarjassa. Tämän jälkeen hän nousi kevyeen keskisarjaan (alle 71 kg), jossa hän voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1955 ja 1957–1960 sekä TUL:n mestaruuksia. Hän edusti Hyvinkään Pontevaa sekä huippuvuosinaan Hämeenlinnan Kisaa ja Hämeenlinnan Pallokerhoa.
Prahan EM-kilpailuissa 1957 Backman hävisi ainoassa ottelussaan itäsaksalaiselle Rolf Carolille. Luzernin EM-kilpailuissa 1959 hän voitti tanskalaisen Leif Hansenin pistein 5–0 mutta hävisi toisessa ottelussaan samoin pistein mestaruutensa uusineelle italialaiselle Giovanni Benvenutille. Backman voitti Pohjoismaiden-mestaruuden vuonna 1957 ja saavutti PM-pronssia vuonna 1959. Hän otteli maaotteluissa 15 kertaa ja voitti otteluistaan yhdeksän.
Backman otteli ammattilaisena ensimmäisen kerran 24. lokakuuta 1960 ranskalaista Robert Martinezia vastaan. Kaikkiaan hän otteli vuosina 1960–1965 ammattilaisena 30 kertaa ja saavutti 20 voittoa sekä hävisi kahdeksan kertaa ja päätyi kahdesti ratkaisemattomaan. Hän oli Euroopan rankinglistalla sarjassaan parhaimmillaan kuudes.
Backman pelasi jalkapalloa Suomensarjassa Hämeenlinnan Pallokerhon joukkueessa ja kilpaili myös hiihdossa.
Tuhon ranta

| Tuhon ranta> River’s Edge |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Tim Hunter
Käsikirjoittaja:  Neal Jimenez
Tuottaja:   Midge Sanford  David Streit  Sarah Pillsbury 
Säveltäjä:  Jürgen Knieper
Kuvaaja:  Frederick Elmes
Leikkaaja:   Howard E. Smith  Sonya Sones 
Lavastaja:  Anne Huntley-Ahrens
Pääosat:   Dennis Hopper  Crispin Glover  Keanu Reeves  Daniel Roebuck 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Hemdale Film Corporation
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  1986
Kesto:  96 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuhon ranta (River’s Edge) on Neal Jimenezin käsikirjoittama ja Tim Hunterin ohjaama yhdysvaltalainen independent-elokuva vuodelta 1986.
Näennäisen arkisessa, kauhuelokuvan elementtejä sisältävässä tarinassa pikkukaupungin nuorisojengin eräs jäsen surmaa tyttöystävänsä. Dennis Hopperin roolia kylähulluna arvostetaan. Elokuvaa on kutsuttu erääksi synkeimmistä teinielokuvista, ja sen sanotaan sisältävän monia samoja elementtejä, joita David Lynch toteutti paremmin samoihin aikoihin ensin Blue Velvetissä ja sitten Twin Peaksissä.
Elokuvan musiikkina kuullaan muun muassa Slayeriä.
Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano antaa elokuvalle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”. Hän kehuu Hopperin roolityötä, mutta sanoo nuorten näyttelijöiden lähinnä ”oleilevan”. The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.
Aiheesta muualla

Tuhon ranta Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:River's Edge
Käännös suomeksi
Minä

Minä on persoonapronomini, joka on yksikön ensimmäinen persoona ja viittaa puhujaan.
Muun muassa useissa analyyttisissä kielissä minä-pronominia on käytettävä. Kuitenkaan useimmissa synteettisissä kielissä, kuten espanjan, italian, suomen ja venäjän kielissä, joiden kielioppi perustuu sanojen taivutukseen, minä-pronominia ei yleensä tarvitse käyttää vaan tekijä käy ilmi suoraan verbin persoonamuodon päätteestä.
Suomen minä-sanalla on murteissa erilaisia variantteja, kuten lounaismurteiden mnää, hämäläismurteiden mä ja mää sekä kaakkoismurteiden ja peräpohjalaismurteiden mie.lähde?
Taivutuksia

| Sijamuoto | Persoonapronominin taivutus |
| --- | --- |
Nominatiivi: minä
Akkusatiivi: minut
Genetiivi: minun
Partitiivi: minua
Essiivi: minuna
Translatiivi: minuksi
Inessiivi: minussa
Elatiivi: minusta
Illatiivi: minuun
Adessiivi: minulla
Ablatiivi: minulta
Allatiivi: minulle
Abessiivi: minutta
Meksikonlahden öljyonnettomuus 2010

Hinaajat sammuttavat palavaa Deepwater Horizon -öljynporauslauttaa.
Meksikonlahden öljyonnettomuus 2010 sai alkunsa, kun Transocean-yhtiön omistama ja öljy-yhtiö BP:n vuokraama Deepwater Horizon -öljynporauslautta syttyi räjähtäen palamaan 20. huhtikuuta 2010 noin 70 kilometrin päässä Louisianan rannikosta. Lautta upposi kaksi päivää myöhemmin. Onnettomuudessa kuoli yksitoista työntekijää.
Meren pohjalle, puolentoista kilometrin syvyyteen romahtaneesta ja katkenneesta porausputkesta alkoi vuotaa mereen öljyä tuhansien kuutiometrien päivävauhtia. 86 vuorokauden jälkeen vuoto saatiin hallintaan porausreiän päälle 15. heinäkuuta 2010 asennetulla 75 tonnin painoisella kuvulla. Vuotaneen öljyn kokonaismääräksi on arvioitu 4,9 miljoonaa barrelia, eli noin 780 000 kuutiometriä. Öljy saastutti Yhdysvaltain rannikkoa satojen kilometrien matkalta ja vuodon tukintahetkellä 217 000 km² sen aluevesistä oli kalastuskiellossa. Onnettomuus aiheutti suurta vahinkoa niin meren ja rannikon eliöille kuin rannikon kalastus- ja matkailuelinkeinollekin.
Onnettomuuden syistä ilmestyi vuonna 2011 kaksi virallista selvitystä. Ensin tammikuussa 2011 presidentti Barack Obaman asettaman komission raportti ja syyskuussa 2011 Yhdysvaltain hallituksen tutkintaraportti.
Tapahtumat

Räjähdyksen jälkeen merenpohjalle noin 1 500 metrin syvyyteen romahtaneesta porausputkesta alkoi vuotaa raakaöljyä mereen. Öljyn purkautumismääräksi arvioitiin ensin 12 000–19 000 ehkä jopa 25 000 barrelia päivässä. Myöhemmin arvio kohosi 60 000 barreliin päivässä. 6. toukokuuta öljy rantautui Louisianan rannikon edustalla sijaitseville Chandeleursaarille.
Öljyvahinkoa pyrittiin torjumaan öljypuomein ja öljyä hajottavilla aineilla. 16. toukokuuta 2010 BP onnistui asentamaan vuotokohtaan öljyputken, joka keräsi vuotavaa öljyä tankkeriin. 18. toukokuuta yhtiö ilmoitti, että 40 prosenttia vuotavasta öljystä saatiin jo talteen, mutta myönsi, ettei ollut vielä kyennyt tukkimaan vuotoa. Onnettomuuden takia neljään viidestä Meksikonlahden rannalla olevaan Yhdysvaltain osavaltioon, Louisianaan, Mississippiin, Alabamaan ja Floridaan julistettiin hätätila.
Tutkijat ilmoittivat 16. toukokuuta löytäneensä merestä suuria öljykerrostumia useassa kerroksessa pinnan alla. Kerrostumat olivat paikoin 16 km pitkiä, 5 km leveitä ja jopa 90 metriä paksuja. Kerrostumat olivat 700–1 200 metrin syvyydessä. Georgian yliopiston tutkijan Samantha Joyen mukaan öljy oli vähentänyt veden happipitoisuutta vuotokohdan lähellä 30 %, minkä arveli voivan aiheuttaa merenelävien joukkokuolemia. 28. toukokuuta julkaisemassaan lehdistötiedotteessa BP kertoi öljypuomia lasketun lähes 600 km ja kustannustensa olleen siihen mennessä noin 930 miljoonaa dollaria. Yhdysvaltain presidentti Barack Obama ilmoitti hallituksen vaativan BP:tä maksamaan ”joka sentin” onnettomuuden kuluista.
2. kesäkuuta öljy oli saastuttanut Alabaman, Mississippin ja Louisianan osavaltioiden rannikoita ja oli noin kymmenen kilometrin päässä Luoteis-Floridan Pensacolasta. Siihen mennessä mereen vuotaneen öljyn määräksi hallituksen edustajat arvioivat 21–45 miljoonaa gallonaa, eli karkeasti 100 000 kuutiometriä.
Elokuussa Alabama ilmoitti aikovansa haastaa BP:n ja muita asianosaisia yhtiöitä oikeuteen öljytuhojen vuoksi.
Seurauksia > Ympäristölliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset

BP:n kiistämisestä huolimatta Etelä-Floridan yliopiston mukaan 1 000 metrin syvyydessä pinnalta oli kesäkuun alussa laaja öljyvyöhyke. Georgian yliopiston meribiologi ennusti aiemmin samaa. Tässä vyöhykkeessä elää yli 1 000 merieliölajia. Lisäksi BP oli käyttänyt 8.6. mennessä lähes 3,8 miljoonaa litraa kemikaaleja.
Seurauksia > Vapaaehtoisten sairaudet ja kuolemat

4.5.2010 mennessä öljyn torjuntaan osallistui arviolta 170 alusta, lähes 7 500 BP:n henkilöstöön kuuluvaa ja lisäksi 2 000 vapaaehtoista. Meksikonlahdella öljyä sitomaan käytettiin lähes 7 500 kuutiometriä lentokoneista pudotettua Corexit-nimistä kemikaalivalmistetta, jota pidettiin eliöille öljyäkin vaarallisempana. Tieteilijöiden mukaan altistus Corexitille aiheuttaa muun muassa geneettisiä mutaatioita ja syöpiä. Corexitin on todettu olevan 52 kertaa myrkyllisempää kuin öljyn.
Kemikaalille altistuivat paitsi merenelävät, myös torjunnassa olleet ihmiset sekä rannikkokylissä asuvat, sillä korkealta ilmasta pudotettu jauhe levisi ilman mukana. Torjunnassa mukana olleiden ihmisten keskimääräinen elinikä putosi 50 vuoteen. Monet kuolivat ennenaikaisesti. BP:n työntekijöitä nimenomaisesti kiellettiin käyttämästä suojavarusteita, sillä siitä leviävien lehdistökuvien pelättiin aiheuttavan lisää mainehaittaa yritykselle. Tämä siitäkin huolimatta, että Corexitia ei pitäisi hengittää tai olla sen kanssa kontaktissa millään muullakaan tavalla.
Torjunnassa mukana olleet ihmiset sekä rannikkokylien asukkaat, jotka olivat vielä elossa 2014 kärsivät muun muassa hengitys- ja keskushermosto-ongelmista.
Seurauksia > Seuraukset BP:lle

Heinäkuun alkuun mennessä BP:n markkina-arvo oli laskenut yli puolet huhtikuisesta, minkä arveltiin asettavan yhtiön alttiiksi valtausyrityksille. Onnettomuuden suorat kustannukset yhtiölle itselleen olivat ylittäneet 3 miljardia dollaria. Yritys olikin ryhtynyt toimiin uusien yhteistyökumppanien löytämiseksi ja aikoi kerätä varoja 10 miljardin dollarin edestä myymällä vähemmän tärkeitä toimintojaan. 10 000 ihmistä Britanniassa työllistävän ja yhteiskunnallista infrastruktuuria omistavan BP:n kohtalo kiinnosti myös maan hallitusta ja valtiovarainministeriö oli käynnistänyt oman ennakkoselvityksensä mahdollisen omistajanvaihdoksen seurauksista.
Brittiyhtiö ei aikonut yksin jäädä maksajaksi, vaan halusi kahden muun, öljylähteestä yhteensä 35 % osuuden omistavan yrityksen (Anadarko ja Mitsui & Co) osallistuvan kuluihin 400 milj. dollarilla. Yhtiöt eivät kuitenkaan heti olleet halukkaita antamaan dollariakaan, Anadarkon selvästi kiistäessä minkäänlaisen osasyyllisyytensä onnettomuuteen.
Huhtikuussa 2011 BP ilmoitti haastavansa oikeuteen öljylautan omistajan Transoceanin sekä lautan valmistajan. BP vaatii Transoceanilta 28 miljardin euron vahingonkorvauksia. Myös Transocean on puolestaan nostanut haasteen BP:ia vastaan.
Toukokuussa BP ja 10 prosenttia poraushankkeesta omistanut Mitsui & Co sopivat Mitsuin maksavan 1,06 miljardia dollaria vahingonkorvauksista; vajaat puolet BP:n vaatimasta. Tämänkin katsottiin vähentävän BP:n riskiä tulla tuomituksi karkeasta huolimattomuudesta, mikä nostaisi yhtiön maksettavaksi tulevia korvauksia merkittävästi. Sitten kesäkuussa laitteistotoimittaja Weatherford International maksoi BP:lle 75 miljoonaa dollaria. Molemmat sopimukset suojasivat maksaneita yhtiöitä yksityisen sektorin korvausvaatimuksilta ja summat menivät BP:n perustamaan 20 miljardin dollarin korvausrahastoon, josta korvataan Meksikonlahden elinkeinoelämälle koituneita vahinkoja. Lokakuussa 2011 Anadarko maksoi BP:lle 4 miljardia dollaria onnettomuuden korvauksiin.
Joulukuussa 2011 BP haastoi oikeuteen lähteen alkuperäisestä betonoinnista vastanneen Halliburtonin, syyttäen sitä todisteiden hävittämisestä. Halliburton puolestaan syytti BP:tä panettelusta ja vääristelystä. BP kävi oikeutta myös lautan omistajaa Transoceania ja venttiililaitteiston valmistajaa Cameron Internationalia vastaan.
Maaliskuussa 2012 yleisen korvausoikeudenkäynnin alla BP sopi maksavansa kuusi miljardia euroa tuhansia yksityisiä kantajia edustavalle ryhmälle, johon kuului muun muassa kalastajia ja rannikon yrityksiä. Jäljelle jääneitä vaatimuksia oli muun muassa Yhdysvaltain liittovaltiolla ja rannikon osavaltioilla.
Lainsäädäntö

Barack Obaman hallinto kielsi turvallisuussyistä uudet öljynporaukset yli 150 metrin syvyydessä puoleksi vuodeksi öljykatastrofin takia toukokuun 2010 lopussa. Päätös vaikutti kymmeniin koeporauksiin. Useat porausyhtiöt valittivat. Liittovaltion tuomari purki kiellon öljy-yhtiöiden voitoksi. Meksikonlahdella on käytössä 3 600 öljy- ja kaasulähdettä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meksikonlahden öljyonnettomuus 2010 Wikimedia Commonsissa
Sitaatteja aiheesta Meksikonlahden öljyonnettomuus 2010 Wikisitaateissa
The New York Timesin sivut aiheesta
NYT:n havainnollinen sivu käytetyistä menetelmistä ja pohjassa olevasta sulkulaitteistosta
The Guardianin sivut aiheesta[vanhentunut linkki]
BP:n oma tiedotus aiheesta
Karttoja öljyn levinneisyydestä:
The New York Times
BP
Deepwater Horizon (Arkistoitu – Internet Archive)
Vuonna 2006 Meksikonlahdella oli lähes 4 000 toiminnassa olevaa öljyn- tai kaasuntuotantolauttaa. Uutistoimisto AP:n 2010 tekemän tutkimuksen mukaan siellä oli lisäksi yli 27 000 hylättyä porausaukkoa. Tutkimus toi tietoisuuteen epävarmuuden hylättyjen aukkojen sulkujen pitävyydessä ja laiminlyönnit tätä koskevien säädösten noudattamisessa.
Augustuksen temppeli

Augustuksen temppeli latinaksi templum Divi Augusti oli ensimmäisen kuolemansa jälkeen jumalaksi korotetun keisarin, Augustuksen temppeli Roomassa. Se sijaitsi Basilica Julian takana, paikalla jossa oli ollut tulevan keisarin kotitalo hänen nuoruusvuosinaan. Temppelin tarkkaa sijaintia eikä sen kokoa tunneta.
Temppelin likimääräinen ulkonäkö tunnetaan roomalaisista rahoista. Se oli rakennettu joonilaiseen tyyliin. Rakennuttajaa ei varmuudella tiedetä, sen oletetaan olleen joko keisari Tiberius tai Augustuksen lesken Livian. Temppelin avajaisjuhlallisuudet pidettiin vuonna 37 keisari Caligulan johdolla. Temppeliä korjattiin vuosina 89 ja 90 sen kärsittyä vaurioita tulipalossa. Uudelleen sitä korjattiin vuonna 150.
Viimeinen tunnettu maininta temppelistä on asiakirjassa vuodelta 248. Sen jälkeen se lienee vähitellen raunioitunut ja sen kivet otettu materiaaliksi uusiin rakennuksiin. Paikalla, jossa temppeli on sijainnut ei ole tehty kaivauksia, joten tietoa mahdollisista jäännöksistä ei ole.
Aiheesta muualla

http://www.maquettes-historiques.net/P13.html
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Tiffany Pollard

| Tiffany "New York" Pollard |
| --- | --- |
Tiedosto:Tiffany Pollard for wiki.png
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. tammikuuta 1982 (ikä 43) Utica, New York
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  New York
Aiheesta muualla
IMDb
Tiffany Pollard (s. 6. tammikuuta 1982)  on yhdysvaltalainen näyttelijä ja tosi-tv-persoonallisuus. Hänet tunnetaan parhaiten yhdysvaltalaisen VH1-kanavan televisiosarjoista Vaimomatskua (Flavor of Love) ja I Love New York. Lempinimen "New York" hänelle antoi räppäri Flavor Flav, jota hän tapaili Vaimomatskua-sarjan ensimmäisellä ja toisella tuotantokaudella. Pollard on keksinyt itselleen myös arkikielessä lempinimen "HBIC" (Head Bitch In Charge).
Näyttelijän ura

Pollardin ensimmäinen elokuvarooli oli vuonna 2008 komediaelokuvassa  First Sunday. Elokuvassa näyttelivät myös  Ice Cube, Regina Hall ja C. J. Sanders. Pollard osallistui vuonna 2009 Vaginamonologeja-näytelmän kiertueelle.
Muita televisioesiintymisiä

Chelsea Lately (2 jaksoa, 2007–2008)
Jimmy Kimmel Live! (1 jakso, 2007)
The Tyra Banks Show (1 jakso, 2007)
Maury (1 jakso, 2007)
MTV:n Say What? Karaoke (1 jakso, 2007)
Muodon vuoksi (1 jakso, 2007)
What Perez Sez (1 jakso, 2007)
Flavor of Love Girls: Charm School (1 jakso, 2007)
VH1:n 20 suurinta julkkistappelua (2007, selostus)
Sankt Olof

| Sankt Olof |
| --- | --- |
 Sankt Olofin kirkko
 Sankt Olof
 Koordinaatit: 55°38′20″N, 14°07′36″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Simrishamn
Väkiluku (31.12.2023):  679
Sankt Olof on taajama Simrishamnin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 679 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sankt Olof Wikimedia Commonsissa
Kirjekuori

Kirjekuori
Kirjekuori on paperista tai muusta ohuesta materiaalista valmistettu pakkaus, johon kirje tai jokin muu pieni lähetettävä asia laitetaan postitusta varten. Kirjekuoressa on läppä, jolla kuori suljetaan. Läpässä on yleensä liimapinta, jossa on joko vedellä kostutettavaa liimaa tai tarrakiinnitys.
Suomen postin ohjeiden mukaan kirjekuoren osoitekenttään kirjoitetaan vastaanottajan nimi ja osoitetiedot alla olevaan muotoon (tarpeettomat rivit jätetään pois).
Vasempaan yläkulmaan on suositeltavaa kirjoittaa lähettäjän nimi ja postiosoite. Suomen sisällä kulkevassa postissa maata ei tarvitse mainita. Oikeaan yläkulmaan kiinnitetään postimerkki.
Koot

Kirjekuorten koot muodostavat paperiarkkien koot määrittelevässä standardissa oman C-sarjansa. Paperiarkkien A-sarjan tavoin myös kirjekuorten C-sarjassa jokainen koko on puolet edellisestä, esimerkiksi C5 puolet C4:stä. Kirjekuorten koot ovat sen verran suurempia kuin vastaavat A-sarjan paperikoot, että esimerkiksi A4-arkki mahtuu C4-kirjekuoreen taittamatta. Koot ovat seuraavat:
| Arkki | Koko mm | Kirjekuori | Koko mm |
| --- | --- | --- | --- |
| A0 | 841 × 1189 | C0 | 917 × 1297 |
| A1 | 594 × 841 | C1 | 648 × 917 |
| A2 | 420 × 594 | C2 | 458 × 648 |
| A3 | 297 × 420 | C3 | 324 × 458 |
| A4 | 210 × 297 | C4 | 229 × 324 |
| A5 | 148 × 210 | C5 | 162 × 229 |
| A6 | 105 × 148 | C6 | 114 × 162 |
Suomessa kotimaan lähetyksissä kirjeen vähimmäiskoko on 90 × 130 mm ja tavallisen kirjekuoren enimmäiskoko 250 × 353 × 30 mm. Mikäli koko ylittyy, kirje lähetetään maksikirjeenä. Sekä maksikirjeen että kirjeen enimmäispaino on 2 kg. Ulkomaille lähtevissä kirjeissä enimmäiskoko on sama, mutta vähimmäiskoko on 90 × 140 mm.