stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ravansaaren rukoushuone
Sisätilat

Rukoushuoneessa oli varsinaisen kirkkosalin lisäksi sakaristo ja eteinen. Alttarin yläpuolella oli aluksi vain risti, mutta vuonna 1926 rukoushuoneeseen saatiin taiteilija Väinö Kamppurin maalaama alttaritaulu. Alttaria vastapäätä pääsisäänkäynnin yläpuolella oli pieni lehteri, jossa ei kuitenkaan ollut urkuja.
Korjaustyöt

Ravansaaren rukoushuoneella sattui tulipalo vuonna 1931, ja varsinkin sisätilat kärsivät vaurioita. Tämän jälkeen rukoushuonetta korjattiin vähän laajemminkin. Uuden sisustuksen suunnitteli arkkitehti Jalmari Lankinen. Tuolloin hankittiin uudet penkit ja saarnastuoli. Lisäksi kamiinat korvattiin uuneilla ja sisämaalaus uusittiin.
Muuta

Ravansaaren alue liitettiin Viipurin maalaiskunnasta Viipurin kaupunkiin 1932, mutta siitä ei aiheutunut muutoksia Ravansaaren rukoushuoneen omistusoloissa, sillä rukoushuoneen omisti rukoushuoneyhdistys. Korjaustöitä varten otettiin pankkilaina, joka maksettiin takaisin jatkosodan aikana, jolloin Ravansaarelle ei päästy palaamaan. Ravansaaren rukoushuoneyhdistyksen saamat korvausrahat lahjoitettiin Karjalatalon kappelin rakentamiseen.
Edgar Reitz

Edgar Reitz, 2015
Edgar Reitz (s. 1. marraskuuta 1932) on saksalainen elokuvaohjaaja. Hän syntyi Morbachissa ja opiskeli ylioppilaskirjoitustensa jälkeen Münchenissä.
Reitz on tullut tunnetuksi varsinkin Kotiseutu (Heimat)-trilogiallaan, jonka osat ilmestyivät vuosina 1984, 1992 ja 2004. Hän oli vuosina 1968 ja 2005 tuomariston jäsenenä Venetsian elokuvajuhlilla Italiassa.
Rheinland-Pfalzin osavaltio myönsi Reitzille vuoden 2004 Carl Zuckmayer -mitalin. Hän on naimisissa näyttelijä Salome Kammerin kanssa.
Aiheesta muualla

Edgar Reitz Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kirjallisuutta

Koebner, Thomas: Edgar Reitz : Chronist deutscher Sehnsucht : eine Biographie. Ditzingen : Reclam, 2015. ISBN 9783150110164.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Alankomaat 
Taiteenala:  ADK  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Elonet 
Muut:  IdRef
Reaktio-osamäärä

Reaktio-osamäärä (engl. reaction quotient), merkitään symbolilla Q, on termodynamiikassa käytettävä suure, joka kuvaa kemiallisen reaktion etenemistä kohti tasapainotilaa . Termodynamiikassa reaktio-osamäärä määritellään aktiivisuuksien avulla, jolloin sillä ei ole yksikköä. Jos halutaan määrittää Q-arvoja tarkasti, erityisesti kun konsentraatiot ovat suuria, tulisi käyttää nimenomaan aineen aktiivisuuksia. Tällöin huomioiduksi tulevat muun muassa vuorovaikutukset liuottimien kanssa, jotka voivat vaikuttaa reaktion etenemiseen. Reaktio-osamäärä määritellään aktiivisuuksien avulla seuraavasti:lähde?
missä  a_{i} ovat reaktiossa mukana olevien aineiden aktiivisuudet ja  v_{i} ovat näiden aineiden stokiometriset kertoimet reaktioyhtälössä. Jos pitoisuudet ovat pieniä ja vuorovaikutukset vähäisiä, aktiivisuudet voivat olla samat kuin konsentraatiot. Tällöin reaktio-osamäärä voidaan ilmaista konsentraatioiden avulla ilman merkittävää virhettä.lähde?
Jos reaktiossa on läsnä kaasuja, aktiivisuus voidaan korvata myös osapaineella, jolloin reaktio-osamäärä lasketaan osapaineiden avulla. Reaktio-osamäärä voidaan siis myös määrittää konsentraatioiden tai osapaineiden avulla, jolloin sen yksikkö riippuu tarkasteltavasta reaktiosta. Lasketun Q:n lukuarvon perusteella voidaan ennustaa reaktion etenemistä kohti tasapainotilaa.lähde?
Matemaattinen määrittely

Reaktio-osamäärä vertaa tuotteiden ja lähtöaineiden pitoisuuksia, osapaineita tai aktiivisuuksia reaktion eri vaiheissa.  Tässä reaktion tasapainotila tarkoittaa sellaista kemiallisen reaktion tilaa, jossa reaktion eteneminen ja reaktion käänteisreaktion tapahtuvat samalla nopeudella.  Tällöin tasapainotilassa tuotteiden ja lähtöaineiden pitoisuudet pysyvät vakioina. Tämä tila saavutetaan, kun reaktio-osamäärä saavuttaa saman arvon kuin Tasapainovakio  K . Pääasiallinen ero Q:n arvon ja K:n arvon välillä on se, että K kuvaa reaktion tasapainotilassa vallitsevaa tilannetta, kun taas Q kuvaa reaktion tilaa missä tahansa vaiheessa ennen tasapainon saavuttamista . Tasapainotilassa tuotteiden ja lähtöaineiden Q:n arvon määrittämiseksi on tunnettava lähtöaineiden ja tuotteiden pitoisuudet, osapaineet tai aktiivisuudet tietyllä hetkellä reaktion aikana. Tätä voidaan havainnollistaa kemiallisen yhtälön avulla:lähde?
missä A, B, C ja D ovat kemiallisia aineita ja a, b, c ja d näiden aineiden tasapainoreaktioyhtälön kertoimia. Reaktio-osamäärä lasketaan jakamalla tuotteiden konsentraatioiden, osapaineiden tai aktiivisuuksien tulo lähtöaineiden vastaavien suureiden tulolla, huomioiden myös reaktioyhtälön kertoimet. Se voidaan ilmaista kaavalla :
missä Q on reaktio-osamäärä ja yhtälön hakasulkeissa olevat konsentraatiot ovat  tuotteiden ja lähtöaineiden tarkasteltavalla hetkellä. A, B, C ja D ovat tasapainoreaktioyhtälön kemiallisia aineita ja a, b, c sekä d ovat näiden aineiden reaktioyhtälön kertoimia.
Esimerkiksi reaktiolle
voidaan kirjoittaa reaktio-osamäärän lauseke aktiivisuuksien avulla seuraavasti:
Lasketun Q:n lukuarvon perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät :
Jos Q < K: Tässä tapauksessa reaktio etenee vasemmalta oikealle tasapainotilaa kohti, mikä tarkoittaa, että reaktiotuotteita syntyy lisää. Q kasvaa ajan myötä, kunnes se saavuttaa tasapainovakion K.
Jos Q = K: Tässä vaiheessa systeemi on tasapainossa. Systeemissä etenevä ja palautuva reaktio tapahtuvat samalla nopeudella. Reaktio ei etene mihinkään suuntaan, mutta itse reaktio tapahtuu koko ajan.
Jos Q > K: Tässä tapauksessa reaktio etenee oikealta vasemmalle, mikä osoittaa, että tuotteiden määrä on suurempi kuin lähtöaineiden, mikä aiheuttaa reaktion siirtymisen kohti lähtöaineita.
Katalyytit eivät vaikuta Q:n arvoon, mutta ne voivat kiihdyttää reaktioita vaikuttamatta reaktion tasapainotilaan.  Jos Q muuttuu esimerkiksi pitoisuuksien, paineen tai lämpötilan muutosten seurauksena, systeemi reagoi saavuttaakseen uuden tasapainotilan, muuttaen lähtöaineiden ja tuotteiden pitoisuuksia.
Suhde Gibbsin vapaaseen energiaan

Reaktio-osamäärällä ja Gibbsin vapaan energian ( \Delta G)  muutoksella  on seuraava yhteys :
Yhtälössä  \Delta G^{\circ } on reaktion standardinen Gibbsin vapaan energian muutos,  R on ideaalikaasuvakio (J/(mol⋅K)), T on lämpötila (Kelvin-asteina) ja ln(Q), on luonnollinen logaritmi reaktio-osamäärän arvosta. Gibbsin vapaan energian muutoksen yksikkö on joule (J) per mooli (mol). Tasapainotilassa oleville systeemeille  \Delta G=0 ja  Q=K , jolloin Gibbsin energian muutoksia voidaan käyttää kemiallisen reaktion tasapainotilan arviointiin.
Reaktio-osamäärän käytännön sovellukset

Reaktio-osamäärää hyödynnetään kemiallisten prosessien optimoinnissa monin tavoin. Sen avulla voidaan tarkastella kemiallisen reaktion etenemistä sekä arvioida sen vaihetta suhteessa tasapainotilaan. Esimerkiksi ruostumisprosessissa suolan läsnäolo lisää veden johtavuutta, mikä suosii ruosteen muodostumista. Reaktio-osamäärä auttaa siis arvioimaan systeemin alkutilaa ja ennustamaan, miten olosuhteiden muutokset, kuten suolan lisääminen, vaikuttavat tasapainotilan sijaintiin. Tämä tieto on olennaista kemiallisten prosessien optimoinnissa, kuten raaka-aineiden tehokkaassa hyödyntämisessä ja haluttujen tuotteiden valmistuksessa.  Monissa teollisissa prosesseissa, kuten ammoniakin valmistuksessa, reaktio-osamäärän avulla voidaan ennustaa kuinka pitoisuuksia ja lämpötilaa muokkaamalla voidaan optimoida teollista prosessia.  Reaktio-osamäärää hyödyntämällä voidaan siis saavuttaa mahdollisimman kustannustehokkaita ja aikaa säästäviä teollisen mittaluokan prosesseja.lähde?
Konrad ReijoWaara

Karl Konrad ReijoWaara (vuoteen 1906 Relander, 25. maaliskuuta 1853 Kokkola – 19. joulukuuta 1936 Helsinki) oli terveysvalistaja, lääkintöneuvos ja valtiopäivämies.
Henkilöhistoria

ReijoWaaran vanhemmat olivat apteekkari Carl Ulrik Relander ja Rosina Charlotta Borg ja puoliso vuodesta 1880 Ida Sofia Åhlberg (k. 1949). Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1874, lääketieteen lisensiaatiksi 1880 ja lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1892 (väitöskirjan aihe oli Terveyshoidollisia tutkimuksia Haapajärven piirilääkäripiiristä). Vuodesta 1880 vuoteen 1887 hän toimi tehtaanlääkärinä Kymissä ja sitten piirilääkärinä 1887–1892 Haapajärvellä, 1892–1904 Oulussa ja 1904–1926 Helsingissä. Katovuosien aikaan 1902–1903 hän oli koko Oulun läänin lääkäri.
Hän laati lukuisia kirjoituksia ja kirjasia ja piti esitelmiä terveydenhoidosta sekä julkaisi 1895 kirjan Lyhyt sairaanhoitajan opas I–II. Suuri osa hänen kirjoituksistaan ilmestyi Terveydenhoitolehdessä, jonka toimittaja hän oli 1889–1895 ja 1905–1918. Hän teki myös aloitteen Duodecim-seuralle samannimisen aikakauskirjan perustamisesta, jota hän toimitti 1885–1891. ReijoWaara oli kirkolliskokousedustaja 1903. Hän oli myös innokas raittiusmies, 1889–1899 hän oli ns. juomalakkoliikkeen aloitteentekijä ja johtaja. Lääkintöneuvoksen arvo hänelle myönnettiin 1905.
ReijoWaara oli porvarissäädyn Oulun edustaja valtiopäivillä 1897 ja 1899. Hän teki aloitteen muun muassa tuberkuloosiparantoloiden perustamiseksi.
Lääkäriseura Duodecim on jakanut vuodesta 1978 alkaen vuosittain Konrad ReijoWaaran nimeä kantavan palkinnon ensisijaisesti käytännön lääkärintyöstä. Hänen kunniakseen nimetty silta yhdistää Biomedicum Helsinki -keskuksen kahta eri rakennusta Helsingin Meilahdessa.
Aiheesta muualla

Konrad ReijoWaara 70 vuotta, Aikakauskirja Duodecim, no. 2–3, 1923.
Terveydenhoitolehden vuosikerta 1910
Relander, Konrad. Terveyshoidollisia tutkimuksia Haapajärven piirilääkäripiiristä: terveyteen vaikuttavien olosuhteiden ja tapojen ynnä yleisen terveyskannan valaisemiseksi Haapaveden kunnassa.  Helsinki: Duodecim, 1992. 214 s. + liitt. ISBN 951-8917-28-0 (näköispainos, alkuteos julkaistu Kuopiossa 1892)
Konrad ReijoWaara -palkinto (Arkistoitu – Internet Archive)
Terveetkin tarvitsevat lääkäriä, Suomen Kuvalehti, 17.12.1938, nro 50, s. 38, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 2 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
Reggiane Re.2005

| Reggiane Re> 2005 |
| --- | --- |

Tyyppi:  Hävittäjä
Alkuperämaa:   Italia
Valmistaja:  Reggiane
Ensilento:  9. toukokuuta 1942
Poistettu käytöstä:  1945
Pääkäyttäjät:  Aeronautica Nazionale Repubblicana Regia Aeronautica Luftwaffe
Valmistusmäärä:  48 
Valmistusvuodet:  Syyskuu 1942 - toukokuu 1944
Kehitetty mallista:  Reggiane Re.2001
Muunnelmat:  Reggiane Re.2004
Reggiane Re.2005 Sagittario (it. suom. Jousimies) oli Italiassa suunniteltu sekä valmistettu hävittäjäpommittaja. Sen moottorina oli Daimler-Benziltä lisensoitu tyypin DB605A-1 käännetty V-moottori, jonka teho oli 1 475 hevosvoimaa (1 100 kW). Moottorin valmistaja oli Fiat, ja sen uusi tyyppinimi RA.1050 Tifone RC.58 (suom. Taifuuni).
Konetyyppi oli nopea ja liikehtimiskykyinen, mahdollisesti Bf 109:ää parempi. Huippunopeus oli 630 km/h. Kone kykeni toimimaan korkeammalla kuin Bf 109, yli 12 000 metrissä. Italia antautui liittoutuneille vuonna 1943, ja konetta valmistettiin vain 48 kappaletta. Osa koneista päätyi natsi-Saksan ilmavoimille.
Aseistukseltaan kone poikkesi edeltäjiinsä nähden suuresti. Siinä oli näistä poiketen käytössä Me 109:ään verrattava tykkiaseistus. Pommeja tyyppi kykeni kuljettamaan enintään 630 kilon verran.
Sodasta selviytyneitä koneyksilöitä palveli ennen suihkuhävittäjäkauden alkua sodanjälkeisen Italian ilmavoimissa, Regia Aeronauticassa.
Tekniset tiedot > Yleiset ominaisuudet

Miehistö: 1
Pituus: 8,73 m
Kärkiväli: 11,00 m
Korkeus: 3,15 m
Siipipinta-ala: 20,4 m2
Tyhjäpaino: 2 600 kg
Lentopaino: 3 610 kg
Voimalaite: 1 × Fiat R.A. 1050 RC 58 Tifone, (lisensivalmistettu DB 605A-1, 1 085 kW / 1 455 hv)
Tekniset tiedot > Suoritusarvot

Suurin nopeus: 628 km/h 6 950 metrissä
Lentonopeus: 515 km/h
Sakkausnopeus: 155 km/h
Lentomatka: 980 km sisäisillä polttoainesäiliöillä, 1 130 km 300 litran pudotettavalla säiliöllä, 1 270 km 300 litran ja 2 × 150 litran pudotettavilla säiliöillä
Lakikorkeus: 11 500 m
Nousunopeus: 20 m/s (6 000 m in 6,5 min)
Siipikuormitus: 177 kg/m2
Tekniset tiedot > Aseistus

2 × 12.7 mm Breda-SAFAT konekivääriä koulingin (moottorisuojuksen) yläpuolella (350rpm);
1 × 20 mm MG 151 tykki potkurinavan lävitse (150rpm);
2 × 20 mm MG 151 tykkiä siivissä (200rpm)
Rungon alla 1 000 kg pommi tai 1 × 300 litran pudotettava polttoainesäiliö
Siivissä 160 kg pommit tai 2 × 150 litran pudotettavaa polttoainesäiliötä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Reggiane Re.2005 Wikimedia Commonsissa
Resusammalet

| Resusammalet |
| --- | --- |
 Fossombronia sp.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Ryhmä::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Maksasammalet Marchantiophyta
Luokka::  Aitomaksasammalet Jungermanniopsida
Alaluokka::  Pelliidae
Lahko::  Resusammalet Fossombroniales
Heimo::  Resusammalet Fossombroniaceae
Suku::  Fossombronia  Raddi
Katso myös
   Resusammalet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Resusammalet (Fossombronia) on maksasammaliin kuuluva kasvisuku, joka sijoittuu resusammalten heimoon (Fossombroniaceae). Se sisältää seitsemän tai useampia lajeja. Suomessa tavataan kaksi resusammalta, joista rantaresusammal kasvaa etelä- ja keskiosassa rannoilla kostealla turpeella ja etelänresusammal eteläosassa paljailla savikoilla. Pikkuresusammal on löydetty 1870-luvulla, mutta kasvupaikka on hävinnyt ja laji arvioidaan hävinneeksi.
Lajeja:
Fossombronia foveolata Lindb.  – rantaresusammal
Fossombronia incurva Lindb.  – pikkuresusammal
Fossombronia wondraczekii (Corda) Dumort.  – etelänresusammal
Uuno Renvall

Uuno Mikael Renvall (17. syyskuuta 1877 Turku – 20. huhtikuuta 1918 Kouvola) oli suomalainen kirkkoherra ja kirjailija.
Renvallin vanhemmat olivat arkkipiispa Torsten Thure Renvall ja Amanda Sofia Limnell. Hän pääsi ylioppilaaksi 1895 Turun ruotsalaisesta klassillisesta lyseosta ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1898. Renvall suoritti sitten 1901 teologian erotutkinnon, ja hänet vihittiin papiksi samana vuonna. Renvall oli kirkkoherrana Ruskolla 1906–1913 ja Haminassa 1913–1918.
Suomen sisällissodan aikana Renvall järjesti Haminassa hartauskokouksia, joissa arvosteltiin punaisten toimintaa. Punaisten johtajana Haminassa toiminut Jaakko Uski oli ennen sotaa ollut mukana Jehovan todistajien toiminnassa ja saattoi sen vuoksi suhtautua vihamielisesti valtionkirkkoon ja sen edustajana Haminassa toimineeseen Renvalliin. Punaisten epäluuloja lisäsi myös se, että Uuno Renvallin veli Heikki Renvall oli valkoisten Vaasan senaatin jäsen, ja maaliskuussa 1918 lehdissä julkaistiin Heikki Renvallin lausunto, jossa tämä vaati kaikkien punaisten johtajien hirttämistä ja punaisten alistamista kansalaisoikeuksia vailla olevaksi paarias-luokaksi sodan jälkeen. Uuno Renvall pidätettiin 3. maaliskuuta yhdessä Vehkalahden kirkkoherran Gustaf Adolf Tauben ja kappalaisen Adolf Mannisen kanssa syytettynä valkoisten avustamisesta. Papit lähetettiin huhtikuussa 1918 Kouvolan miliisivankilaan ja Kouvolan salaisen tutkijakomitean kuulusteltaviksi. Heidät teloitettiin 20. huhtikuuta ns. Tommolan veripellolla lähellä Kouvolaa.
Renvall oli naimisissa vuodesta 1906 Sigrid Maria Weissmanin kanssa. Heidän poikansa oli historiantutkija ja Helsingin yliopiston kansleri Pentti Renvall.
Teoksia

Omalla nimellä:
Siirtolaisen opas : Suomen Merimieslähetysseuran ja Suomi-synodin toimittama ; toimitustyön tehnyt Uuno Renvall. Suomen Merimieslähetysseura, Helsinki 1910
Själfbiografiska anteckningar af Torsten T. Renvall ; utg. af Uuno Renvall. S. Renvall, Åbo 1917
Torsten T. Renvalls bref till sin son ; med anledning af hans hundraårsdag 19 23/10 17 utg. af Uuno Renvall. S. Renvall, Åbo 1917
Äidin rukous y.m. kertomuksia pienille lapsille. Suomen Merimieslähetysseura, Helsinki 1917
Nimimerkillä Mikael:
Nuorison elämästä : ”Tähdelle” kirjoittanut Mikael. Tähden novellikirjasto 1. Tähti, Turku 1906
Heikki Reivilä

Heikki Reivilä (s. 1955) on suomalainen prosaisti, runoilija, näytelmäkirjailija ja käsikirjoittaja.
Reivilän painettu tuotanto koostuu proosasta ja lyriikasta, jota hän vuodesta 1981 lähtien on julkaissut kaikkiaan neljän kirjan verran. Reivilä voitti 1981 J. H. Erkon kirjoituskilpailun,. Hän oli tuolloin 26-vuotias. Reivilän muita runokirjoja ovat Kadonneet muistiinpanot (1983), Itseään suurempi kivi (1985) ja Maa on tähtien taivas (1989). Runoilijana Reivilää pidetään modernistina. Runojen lisäksi Reivilä on kirjoittanut myös novellikokoelmat Yksinäinen ja alaston (1996) ja Minän paino (2010). Hänen ensimmäinen romaaninsa Toinen Runeberg ilmestyi vuonna 2004 ja toinen romaani Ryöstö vuonna 2014.
Reivilä on toiminut Matti Ijäksen käsikirjoittajakumppanina tämän ohjaamissa elokuvissa Pilkkuja ja pikkuhousuja (1993), Pieniä valheita (1994), Haaveiden kehä (2002) ja "Puolin ja toisin" (2013). Lyriikan ja proosan lisäksi Reivilältä on ilmestynyt myös näytelmiä ja kuunnelmia.
Reivilä on opettanut luovaa kirjoittamista Pekkas-akatemiassa ja Kriittisessä korkeakoulussa.
Reivilä voitti runokirjasta Rienaaja (1981) J. H. Erkon kirjoituskilpailun vuonna 1981.
Teokset

Rienaaja, runoja (Kirjayhtymä, 1981)
Kadonneet muistiinpanot, runoja (Kirjayhtymä, 1983)
Itseään suurempi kivi, runoja (Kirjayhtymä, 1985)
Maa on tähtien taivas, runoja (Kirjayhtymä, 1989)
Yksinäinen ja alaston, novellikokoelma (Kirjayhtymä, 1996)
Toinen Runeberg, romaani (Teos, 2004)
Minän paino, novellikokoelma (Teos, 2010)
Ryöstö, romaani (Teos, 2014)
Onnettomat Roomassa, romaani (Teos, 2017)
Kirjailija eli siitä harhasta josta elää, romaani (Teos, 2021)
Alamäki on taattu
Ruuhi
Yksinäinen kesä
Pihapuussa haikeasti, Pekkas-akatemia 2003 ISBN 951-98118-2-6
Suomen runotar 2, 6. uud. p., Kirjayhtymä 1990 ISBN 978-951-26-3443-9 Sisällys Vaski.finna.fi
Olen kirjastossa työssä: olen kirjastossa työssä vaikka opettajani sanoi
Ovat salaperäiset: ovat salaperäiset mustalaisnaisten hamevaltamerien taskut
Postimies taluttaa: postimies taluttaa kadun yli humalaista polkupyörää
Joskus vielä pöydälläni : joskus vielä pöydälläni on sekava pino suomalaista proosaa
Makasin kylvyssä: makasn kylvyssä, selasin kirjaa kun lainauskortti putosi ammeeseen
Vuosirengas 75 , WSOY, 1976 ISBN 951-0-07454-3 Sisällys[vanhentunut linkki ] Eepos.finna.fi
Jokainen lehti
Hellahuoneesta maailman merille: kotkalaisen kirjallisuuden antologia , toim. Leena Griinari, Kotka-seura, Leena Griinari, 20017 Isbn 978-952-92-1476-1 Sisällys Helka.finna.fi
Pariskunta
Huhupuhetta
Koivuntuohirunoja: tunnustuksellisia runoja metsistä ja puista , toim. Anelma Järvenpää-Summanen, ArtHouse 1997 ISBN 951-884-209-4 Sisällys Satakirjastot.finna.fi
Ajatella, muistaisimme kuinka synnyimme..
Tässä taivas, tässä maa: rakkauslauluja , toim. Anna-Leena Härkönen, Helsinki: Otava 1987 ISBN 951-1-09317-7 Sisällys Vaara.finna.fi
Ovat salaperäiset mustalaisnaisten
Malja nuoruudelle: runoja ja aforismeja nuorille , toimittanut Ismo Loivamaa WSOY 1991 ISBN 951-0-16975-7 Sisällys Helle.finna.fi
Kauppias myy
Suomalainen omakuva: Jaakko Ilkasta City-Merviin: valikoima runoja , toimittaneet Salme Saure ja Kaarina Sala, Otava, 1991 ISBN 951-1-11765-3 Sisällys Satakirjastot.finna.fi
Minut ymmärretään väärin...
Kirjallisuutta

Helena Saaristo, "Heikki Reivilä", teoksessa Suomalaisia nykylyyrikoita, Kirjastopalvelu 1986 ISBN 951-692-145-0
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Muut:  IdRef
Rentopäivänkilo

| Rentopäivänkilo |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malvales
Heimo::  Päivännoutokasvit Cistaceae
Suku::  Päivänkilot Fumana
Laji::  procumbens
Kaksiosainen nimi
 Fumana procumbens  (Dunal) Gren. & Godr. 
Katso myös
   Rentopäivänkilo Wikispeciesissä   Rentopäivänkilo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rentopäivänkilo eli gotlanninpäivänkilo (Fumana procumbens) on päivännoutokasveihin kuuluva kasvilaji. Se on rento, haaroittuva varpu, joka kasvaa yleensä 3–15 cm korkeaksi. Sen kasvupaikkoja ovat kalkkipitoiset kalliot. Kasvin lehdet ovat harmaanvihreitä ja neulasmaisia ja ne ovat asettuneet kierteisesti. Rentopäivänkilon kukat ovat noin 1½–2 cm leveitä ja kirkkaankeltaisia. Rentopäivänkilo kukkii tavallisesti kesä-syyskuussa. Sen kukat aukeavat aamulla ja terälehdet tippuvat muutaman tunnin kuluessa. Rentopäivänkilon hedelmä on kolmilokeroinen alaspäinen kota. Rentopäivänkiloa tavataan Pohjoismaista ainoastaan Ruotsissa, Gotlannissa sekä pienillä alueilla Etelä-Ruotsissa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Rentopäivänkilo – Fumana procumbens
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q848396  Wikispecies: Fumana procumbens  APDB: 135068  BioLib: 38887  BOLD: 420998  CoL: 6K3LN  EoL: 5733294  EPPO: FUNPR  EUNIS: 168723  GBIF: 7331288  GRIN: 450944  iNaturalist: 448090  IPNI: 168610-1  NCBI: 1033236  Observation.org: 139560  Open Tree of Life: 1033053  PalDat: Fumana_procumbens  PFI: 3278  Plant List: kew-2815215  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:168610-1  WFO: wfo-0000693052
Reposaaren kalasatama

Kalastusaluksia laiturissa.
Reposaaren kalasatama on Porin Reposaaressa sijaitseva kalastussatama. Se on Suomen suurin kalasatama ja koko Pohjanlahden suurin silakanpurkusatama, joka Maa- ja metsätalousministeriön luokituksessa on yksi maan kuudesta keskuskalasatamasta. Kalasatama perustettiin vuonna 1967 kymmenisen vuotta aikaisemmin toimintansa lopettaneen Reposaaren sataman alueelle.
Reposaaren kalasatamaan johtaa 3,9 metrin syvyinen väylä ja se on avoinna ympäri vuoden. Kesäaikaan Reposaarta pitää kotisatamanaan noin 20 kalastusalusta. Talvisin niiden määrä lähes kaksinkertaistuu, kun Perämeren aikaisen jäätymisen vuoksi osa siellä toimivista aluksista siirtyy Reposaareen. Leudoimpina jäätalvina Reposaaren kalasatama saattaa pysyä sulana koko talven. Laituritilaa aallonmurtajien suojaamassa satamassa on yhteensä 220 metriä. Lisäksi Reposaaren kalastamasta löytyy muun muassa jääasema, silakan imupurkain, varastoja kalan säilytystä varten sekä troolareille tarkoitettu telakka.
Vuonna 2001 Reposaaren kalasatamaan valmistui osittain EU:n rahoittama kalaravintola Merimesta. Ympärivuotisesti avoinna olevan ravintolan yhteydessä on lisäksi kalan käsittely- ja myyntitiloja. Kalaravintolan myötä Reposaaren kalasatamasta on kehittynyt myös matkailukohde.
Aiheesta muualla

Kalaravintola Merimestan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Republic P-43 Lancer

Republic P-43 Lancer vuonna 1942.
Republic P-43 Lancer on Yhdysvalloissa suunniteltu ja valmistettu potkurihävittäjä.
Konetyypin edeltäjä oli Seversky P-35 ja seuraaja Republic P-47 Thunderbolt. Kaikkia näitä yhdisti tähtimoottori. P-43:ssa oli Pratt & Whitneyn R-1830 Twin Wasp -moottori, samaa tyyppiä kuin esim. F4F Wildcatissa. Turboahdetun moottorin teho oli 1 200 hevosvoimaa (895 kW). P-43 Lancer ylsi 573 km/h huippunopeuteen ja 10 975 metrin lakikorkeuteen. Toimintamatka oli 1 046 kilometriä.
P-43:ssa oli jo paljon seuraajansa piirteitä, mutta konetyyppi oli P-47:ää pienempi, kevyempi sekä kevyemmin aseistettu. Ampuma-aseistus käsitti kaksi 12,7 mm konekivääriä rungon yläosassa edessä ja toiset kaksi siivissä. Pommeja tyyppi saattoi kuljettaa enintään 6 × 9 kg:n (20 paunan) verran. Yhdysvaltain lentojoukot USAAC ei hyväksynyt tyyppiä taistelukäyttöön.
Konetyyppiä ei valmistettu paljoakaan. Yhdysvallat lähetti sitä sen sijaan kahdelle liittolaismaalleen Lend-Lease-sopimuksen nojalla. Yhdysvaltojen jälkeen suurimmat käyttäjämaat olivat Kiina (arviolta 250 lentokonetta)  sekä Australian RAAF.
Aiheesta muualla

http://www.aviastar.org/air/usa/republic_p-43.php
http://www.airwar.ru/enc/fww2/p43.html (venäjäksi)
http://www.wwiivehicles.com/usa/aircraft/fighter/republic-p-43-lancer.asp