stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ylä-Volgan keramiikka
Maantieteellinen elinkaari > Keskivaihe

Keskivaihe kestää noin 5700−5300 eaa. ja tänä aikana traditio leviää edelleen kaakkoon päin, Volgan haaraa Unžaa pitkin pohjoiseen ja leviää Suhonan latvoille. Samalla keramiikan tyylin yhtenäisyys hajoaa, koska sen länsipuolisen alueen keramiikan muotoa aletaan kutsua Ljalovon keramiikan esimuodoksi. Ilmeisesti Valdain keramiikkaa valmistanut väestö vaikutti tähän kehitykseen. Toisaalta Suhonan jokilaakson muoto muuttui ja sitä on alettu kutsua "toiseksi kampakeraamiseksi ryhmäksi".
Maantieteellinen elinkaari > Loppuvaihe

Loppuvaiheeksi on määritelty noin 5300−5000/4500 eaa.. Tänä aikana Ljalovon keramiikka saa muotonsa ja se leviää itään korvaten siellä Ylä-Volgan keramiikan 4500 eaa. mennessä. Suhonan levinneisyysalueella keramiikka on kehittymässä "pohjoiseksi tyypiksi". "Pohjoinen tyyppi" leviää voimakkaasti pohjoiseen lähes Vienanjoelle ja idässä Äänisen eteläpuolelle. Levitessään se saa samalla Ylä-Volgan keramiikasta poikkeavan tyylinsä. Fennoskandian ryhmät omaksuvat ilmeisesti "pohjoisen tyypin" ryhmiltä keraamisen tradition, sillä ainakin Säräisniemen keramiikassa on sen kanssa paljon samaa. Lopulta "pohjoista tyyppiä" aletaan kutsua Kargopolin keramiikaksi noin 4500 eaa. mennessä eikä Ylä-Volgan keramiikkaa valmisteta enää missään.
Tutkimushistoria

Vuonna 1929 B. S. Zhukov kuvaili paksuseinäistä keramiikkaa, jonka massaan oli sekoitettu keramiikanmuruja ja joka oli koristeltu pitkillä rinnakkaisilla leimoilla ja muillakin leimoilla. Keraamisen aineiston lisääntyessä uskottiin varhaisimman keramiikan olevan Ljalovon keramiikkaa, jota oli tunnettiin runsaasti. Kuitenkin vuonna 1972 D.A. Krainov löysi Ylä-Volgalta Ljalovon keramiikasta poikkeavaa materiaalia. Sen yhteydestä löytyi myös mesoliittisiä kivi-, luu- ja puuesineitä, mikä sijoitti keramiikan varhaisemmaksi. Löydöt ajoitettiinkin siitepölyn avulla atlanttisen ilmastokauden alku- ja keskivaiheelle. Tutkimusmateriaalia on kuitenkin vielä liian vähän, jotta todellinen kronologia olisi jo selvillä. Monet yksityiskohdat ovat vielä ratkaisematta.
Lars Arne Nilsen

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 6. huhtikuuta 1964 (ikä 60)
Syntymäpaikka: Fjell, Norja
Pelipaikka: hyökkääjä
Lempinimi: Bruttern
Seura
Seura: avoin
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
|   |  Stord |  |  |
| 1989–1990 |  Sogndal |  |  |
| 1991–1994 |  Nest-Sotra |  |  |
| 1995 |  Volda |  |  |
Valmennusura
 :  Ørsta
 :  Volda
2010–2013:  Hødd
2015–2020:  Brann
2020–2023:  Aalesund
2023:  07 Vestur

Lars Arne Nilsen (s. 6. huhtikuuta 1964 Fjell) on norjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja.
Ura

Nilsen pelasi urallaan 17 ottelua Norjan pääsarjassa Sogndalissa. Hän edusti myös muita pienempiä seuroja urallaan, jonka lopetti vuonna 1995.
Pelaajauransa jälkeen Nilsen toimi valmentajana Ørstassa ja Voldassa. Elokuussa 2008 hänestä tuli Høddin päävalmentaja. Joukkue putosi kauden päätteeksi Norjan kolmannelle sarjatasolle. Nilsen jatkoi päävalmentajana ja johdatti seuran sarjanousuun kaudella 2010. Kaudella 2012 hän luotsasi Høddin Norjan cupin finaaliin, jossa joukkue voitti sensaatiomaisesti Tromsøn rangaistuspotkukilpailun jälkeen. Nilsen jätti seuran kauden 2013 jälkeen.
Kesäkuussa 2015 Nilsenistä tuli SK Brannin päävalmentaja. Seura sijoittui kauden päätteeksi Adecco-liigassa toiseksi ja nousi takaisin pääsarjaan. Kaudella 2016 Nilsen luotsasi Brannin liigassa hopealle. Sijoitus oli seuran paras sitten mestaruuskauden 2007. Hänet valittiin kauden päätteeksi liigan parhaaksi valmentajaksi. Nilsen valmensi seuraa tulevina vuosina liigassa, mutta parhaaksi sijoitukseksi jäi toinen sija. Elokuun alussa 2020 Brann ja Nilsen purkivat sopimuksensa.
Elokuun lopussa 2020 Nilsenistä tuli liigassa viimeiseksi juuttuneen Aalesundin päävalmentaja. Nilsen ei saanut pelastettua seuraa putoamiselta, mutta jatkoi päävalmentajana. Hän luotsasi seuran 1. divisioonan hopealle kauden 2021 päätteeksi ja Aalesund palasi pääsarjatasolle. Nilsen sai potkut seurasta toukokuussa 2023, kun Aalesund oli jälleen juuttunut liigan putoamiskamppailuun.
Meriitit

Norjan cup: 2012
Norjan 1. divisioona
-hopeaa: 2015, 2021
Norjan 2. divisioona: 2010
Koskijärvi (Kouvola)

| Koskijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°12′41″N, 26°51′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskuoja:  oja Myllylampeen
Järvinumero:  14.985.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  92,8 m  
Pituus:  2,079 km  
Leveys:  1,485 km  
Rantaviiva:  9,68218 km  
Pinta-ala:  82,7003 ha   
Tilavuus:  0,00357542 km³  
Keskisyvyys:  4,32 m  
Suurin syvyys:  22,25 m  
Saaria:  6 
 fiKoskijärvi 
Koskijärvi on muodokas metsäjärvi Kouvolan pohjoisosassa Kymenlaakson maakunnassa. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 38 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Suomessa on Kouvolan Koskijärven lisäksi Kangasalan Koskijärvi ja Heinäveden Koskijärvi.
Maantietoa

Koskijärvi on 2,1 kilometriä pitkä, 1,5 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 83 hehtaaria. Järven suurin ulottuvuus etelästä pohjoiseen on kaksi kilometriä ja lännestä itään puolitoista kilometriä. Järvi koostuu suurelta osin lahdista. Etelässä sijaitsee Amalianlahti, lännessä Pilkkalahti ja idässä Matalanlahti. 
Siinä on kuusi saarta, joiden yhteispinta-ala on 5,87 hehtaaria eli noin noin 6,6 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista yksi on yli hehtaarin suuruinen, kolme ovat yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia. Kolme suurinta saarta ovat Isosaari, Pienisaari ja Kanisaari.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 3,58 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00358 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 4,3 metriä. Sen syvänteessä on 22,3 metriä syvää. Noin yhdeksäsosa Koskijärvestä on vähintään 10 metriä syvä. Syvin kohta, 22,3 metriä, sijaitsee järven keskiosassa. Järven pohjoisosassa on laaja korkeintaan puolitoista metriä syvä alue, jossa sijaitsee kolme saarta. Järven rantaviivan pituus on 9,7 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 1,8 kilometriä. Koskijärven itärannalla sijaitsee pientaloja. Pääosin rannat ovat metsämaata.
Vesistösuhteet

Koskijärvi (14.985.1.002) kuuluu Koskijärven valuma-alueeseen (14.985), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Koskijärvi on Koskijärven valuma-alueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Saarijärvi. Koskijärven valuma-alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Koskijärvi laskee länteen Myllylampeen (81,5 metriä mpy), joka laskee länteen Repoveteen (76,6 metriä mpy).
Leandro Grimi

Leandro Damian Marcelo Grimi (s. 9. helmikuuta 1985 San Lorenzo, Santa Fe, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka edustaa Portugalin Liga Sagresin Sporting Clube de Portugalia. 182 senttimetriä pitkän Grimin pelipaikka on puolustuksessa, joko keskellä tai laidalla. Hänellä on myös Italian passi.
Grimin ammattilaisura alkoi vuonna 2004 kasvattajaseura Club Atlético Hurácanin riveissä. Vuonna 2006 hän siirtyi 750 000 euron siirtosummalla toiseen argentiinalaisseuraan - Racing Club de Avellanedaan. Nykyiseen seuraansa hän siirtyi tammikuussa 2007 kahden miljoonan euron korvausta vastaan. Virallisen debyyttiottelunsa punamustien paidassa hän pelasi Italian Cupin ottelussa AC Arezzoa vastaan. Serie A:ssa hän debytoi 18. huhtikuuta Ascolia vastaan pelatussa ottelussa, jossa hän tuli kentälle vaihdosta viimeisten kymmenen minuutin ajaksi.
Lars Rejström

| Lars Alfred Rejström |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. heinäkuuta 1921 Karjaa, Uusimaa
Kuollut: 25. lokakuuta 2009 (88 vuotta) Kauniainen, Uusimaa
Kansalaisuus:  Suomi
Arkkitehti
Koulutus:  Helsingin Teknillinen korkeakoulu
Lars Alfred Rejström (18. heinäkuuta 1921 Karjaa − 25. elokuuta 2009 Kauniainen) oli suomenruotsalainen arkkitehti.
Rejström valmistui Helsingin Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1949. Hän työskenteli Hilding Ekelundille vuosina 1948−1955 ja Jorma Järvelle vuosina 1958−1959. Rejström perusti myös oman toimiston, jota hän itse piti vuosina 1955−1990 ja tämän jälkeen yhdessä kollegansa Joel Kyyrön kanssa vuosina 1990−1995.
Lars Rejström oli hyvin aktiivinen läntisellä Uudellamaalla. Hänen suunnittelemiinsa rakennuksiin kuuluu monia kunnallisia ja kirkollisia rakennuksia. Rejström on myös restauroinnut muutamia kirkkorakennuksia Länsi-Uudellamaalla.
Siuntion seurakuntakoti
Rakennuksia

Rejströmin suunnittelemia rakennuksia:
1958 - Karjaan yhteiskoulu ja Karjaan lukio Karjaalla
1968 - Kansalaisopisto Virkkalassa, Lohjalla
1976 - Siuntion seurakuntakoti, Siuntiossa
1980 - Lukio Ekenäs gymnasium Tammisaaressa
1984 - Aleksis Kiven koulu Siuntiossa
1984 - Strandnäs högstadieskola Maarianhaminassa
1988 - Ekenäs sjukvårdsläroanstalt
1989 - Casa Seniori Kauniaisissa.
Lars Ranthe

| Lars Ranthe |
| --- | --- |
 Ranthe vuonna 2012.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Lars Kristian Ranthe
Syntynyt: 26. elokuuta 1969 (ikä 55)
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Kjeld Petersen (Dirch)
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Lars Kristian Ranthe (s. 26. elokuuta 1969) on tanskalainen näyttelijä. Hänen läpimurtonsa oli Danmarks Radion draamasarjassa Sommer vuonna 2008. Roolistaan Kjeld Peterseninä elokuvassa Dirch vuonna 2011 hänet palkittiin sekä Bodilprisenillä että Robertilla parhaan miessivuosan kategoriassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lars Ranthe Wikimedia Commonsissa
IMDb (englanniksi)
Leandro Simi

| Mitalit> Maa:  Brasilia.Miesten futsal.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Brasilia.Miesten futsal.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Brasilia.Miesten futsal.MM-kilpailut  | Maa:  Brasilia> Miesten futsal. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Thaimaa 2012 |  |  |
|  Pronssia | Guatemala 2004 |  |  |
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2007 |  |  |
Leandro Simi (tunnetaan myös pelkästään nimellä Simi, s. 29. lokakuuta 1977 São Paulo) on brasilialainen futsalpelaaja, joka edustaa Brasilian futsalmaajoukkuetta ja Corinthiansia. 181 senttimetriä pitkä ja 81 kilogrammaa painava Simi on pelipaikaltaan pivot tai ala.
Simi voitti Brasilian maajoukkueen kanssa kultaa vuoden 2012 MM-kilpailuista Thaimaasta. Hänellä on myös MM-pronssia vuodelta 2004 Guatemalasta. Copa Américan Simi on voittanut kerran. Vuonna 2007 hän saavutti Brasilian kanssa kultaa Pan-Amerikan kisoista Rio de Janeirosta.
Simi on edustanut kotimaansa pääsarjan Corinthiansia vuodesta 2009. Sitä ennen hän on pelannut kotimaansa seurojen lisäksi myös Espanjassa ja Italiassa.
Leandersson

Leandersson on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Gösta Leandersson (1918–1995), ruotsalainen maratonjuoksija
Jonas Leandersson (s. 1990), ruotsalainen suunnistaja
Matthew Leanderson (1931–2006), yhdysvaltalainen soutaja ja olympiamitalisti
Tomas Leandersson (1966–2021), ruotsalainen keilaaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Ympäristö

Maa.
Ympäristöllä tarkoitetaan olemisen tilaa, joka näyttäytyy luonnonympäristön, rakennetun ympäristön, sosiaalisen ympäristön ja virtuaalisen ympäristön muodostamana kokonaisuutena.  Usein ensimmäisenä ihmiselle tulee sanasta ympäristö mieleen luonto eli ekologinen ympäristö. Ympäristö on kuitenkin laajempi kokonaisuus, johon kuuluu luonnon lisäksi kulttuurin muovaama inhimillinen ympäristö. 1800-luvun maantieteessä ympäristön määriteltiin olevan ”Kaikki, mikä on havaitsijan ympärillä”. Usein sana alue on lähellä sanaa ympäristö.
Ympäristö voidaan nähdä luonnontieteellisenä, sitä ulkoapäin tarkasteltavana kokonaisuutena, sosiaalisena ja yhteiskunnallisena rakennelmana tai koettuna ja elettynä elämänpiirinä tai elettynä tilana, jolloin ympäristö nähdään subjektiivisena yksilön näkökulmasta. Nykyään on myös ihmisen teknologisesti luoma digitaalinen ympäristö, joka kulkee mukanamme älylaitteissa ja joka muodostaa maailmanlaajuisen verkon Intenetin kautta. Ns. lisätty todellisuus vaikuttaa kokemukseemme ja käsitykseemme ympäristöstä. On myös kokonaan virtuaalisia ympäristöjä ja virtuaalitodellisuuksia.
Ympäristöä tutkivat esimerkiksi ympäristötiede, biologia, maantiede, geofysiikka, sosiologia ja ympäristöfilosofia. Ympäristönsuojelu on toimenpiteitä, jotka tähtäävät niin luonnonympäristön kuin kulttuuri- ja sosiaalisen ympäristön suojeluun.
Subjektiivinen ympäristö

Koettu ja eletty tila voidaan nähdä myös paikkana, jonka keskipiste on havainnoitsija ja akselit oikealla, vasemmalla, edessä ja takana. Filosofi ja maantieteilijä Immanuel Kantin Puhtaan järjen kritiikissä esittämässään epistemologisessa teoriassaan ihmisellä on synnynnäiseti käsitys tilasta ja ajasta, niin kutsuttuina ymmärryksen kategorioina. Koettu ja havaittu tila on psykologinen, ei siis vain pituus- ja leveyspiirien määrittämä paikka tai alue. Ympäristöfilosofiassa pohditaan esimerkiksi, mitä ovat hajut ja äänet tai mikä on maiseman olemus. Joskus näitä sanotaan filosofiassa ”puoliolioiksi” Baltiansaksalainen filosofi ja biologi Jakob von Uexküll loi käsitteen ”Umwelt” tarkoittamaan eliön käsitystä omasta ympäristöstään.
Sosiaalinen ympäristö

Sosiaalinen ympäristö tarkoittaa ihmisiä joiden kanssa olemme tekemisissä. Tähän kuuluvat kaikki tärkeät ihmissuhteemme ja sosiaaliset verkostomme, mutta myös kaikki lähellämme olevat ihmiset tai kaikki ne joiden kanssa olemme tekemisissä. Sosiaalinen ympäristö kartuttaa niin kutsuttua sosiaalista pääomaa ja on hyvin tärkeä ihmisen terveydelle ja hyvinvoinnille. Sosiaalista ympäristöä tutkii sosiaalipsykologia.
Ekologinen eli luonnonympäristö

Ekologinen eli luonnonympäristö on ihmistä ympäröivä bioottinen ja abioottinen luonto, jonka kanssa olemme vuorovaikutuksessa. Ekologiseen ympäristöön kuuluvat ilmakehä, maaperä, vesistöt ja biosfääri.
Ympäristö on ihmiselle elintärkeä, sillä siitä saadaan kaikki resurssit kuten vettä, ravintoa, happea, energiaa. Lisäksi jätteet puretaan ympäristöön. Ympäristön rajallisuuden havaitseminen johti ympäristönsuojeluun eli ympäristöongelmien ratkaisemiseen, lievittämiseen ja ennalta ehkäisemiseen. Suojelulla pyritään säilyttämään ihmisen ja koko biosfäärin elinmahdollisuudet.
Ihmiskunnan ja sen ympäristön, maapallon väliset ongelmat voidaan nähdä syntyvän kahdesta päälähteestä:
rajallista ympäristöä kohdellaan kuin se olisi rajaton (sis. populaation kasvun)
teknologinen prosessi, joka voimistaa yksittäisen ihmisen vaikutusta maapalloon ja toisaalta mahdollistaa väestönkasvua
Samat asiat, jotka ovat ongelmien pääsyinä, voivat olla myös ongelmien ratkaisun avaimia:
teknologista prosessia voidaan käyttää teknologian aiheuttamien ongelmien vähentämiseen esimerkiksi kehittämällä vähemmän energiaa kuluttavia ja yhä täydellisempään kierrätykseen perustuvia kertakäyttöisyyttä välttäviä ratkaisuja. Teknologinen prosessi on myös keskeisessä osassa ympäristön rajallisuuden havaitsemisessa.
Rakennettu ympäristö

Rakennettu ympäristö tarkoittaa kaikkea ihmisen rakentamaa, kuten rakennuksia ja infrastruktuuria. Rakennettu ympäristö vaikuttaa voimakkaasti esimerkiksi kaupunkitilan viihtyisyyteen.
Hyvällä kaupunki- ja aluesuunnittelulla ja rakentamisella pyritään osaltaan luomaan terveellinen, turvallinen, taloudellinen ja viihtyisä ympäristö. Rakentamisessa otetaan yhä enemmän huomioon ekologisuus ja luontoarvot ja useissa maissa on suurissa hankkeissa pakollista tehdä ympäristövaikutusten arviointi, jonka lopullisesti hyväksyy viranomaistaho, Suomessa ELY-keskus.
Myös rakennettua ympäristöä suojellaan historiallisten ja kulttuuristen arvojen takia niin kutsuttuna kulttuuriperintönä. Rakennetun ympäristön omaleimaisuus ja kulttuuriarvot tulee ottaa huomioon kaavoituksessa. Suomessa rakennettuun ympäristöön liittyvissä kulttuuriasioissa palvelee Museovirasto. Unescon maailmanperintökohteet, kuten Suomenlinna ja Vanha Rauma, ovat YK:n määrittelemiä erityisen arvokkaita kohteita.
Digitaalinen ympäristö

Ihminen on teknologian avulla luonut aivan uudenlaisen teknosfäärin ja tietotekniikaan perustuvan digitaalisen ympäristön, jossa voimme olla, toimia ja hoitaa asioita. Tähän kuuluu kaikki tietotekniikka, verkot, ohjelmat, pelit ja aplikaatiot, jotka luovat digitaalisen ympäristön. Digitaalinen ympäristö voi lisätä tietoamme muusta ympäristöstä, mikä voimakkaimmin toteutuu lisätyssä todellisuudessa. Ihminen voi luoda kokonaan uusia virtuaalitodellisuuksia ja -maailmoja. Nämä ovat päällekkäin ja rinnakkain todellisen maailman kanssa teknologiasta riippuvaisena ja sen mahdollistamina. Digitaalinen ympäristö tukee ihmisten arkea ja työtä  ja lisää tietoamme monin tavoin, esimerkiksi karttapalvelut, navigointipalvelu, sosiaalinen media tai verkkotietosanakirja. Digitaalinen ympäristö liittyy erityisesti kokemaamme psykologiseen subjektiiviseen ympäristöön.
Fyysisen luonnonympäristön lisäksi ympäristö voi olla subjektiivinen ja kokemuksellinen. Eero Järnefelt, Syysmaisema Kolilta.
Ympäristönsuojelua toteutetaan esimerkiksi rauhoittamalla lajeja. Kuvassa merikotka.
Arabian vanha tehdas Helsingissä on suojeltua rakennettua kulttuuriympäristöä.
Kuuban viisikko

Kuuban viisikolla viitataan viiteen Kuuban tiedustelupalvelun jäseneen, jotka vangittiin Yhdysvalloissa vakoilusta syytettynä.
Gerardo Hernández, Antonio Guerrero, Ramón Labanino, Fernando González ja Rene González lähetettiin Yhdysvaltoihin, Miamiin Fidel Castron hallituksen toimesta keräämään tietoja kuubalaisista maanpakolaisryhmistä. Castron hallinnon tiedustelu-upseerit (jotka muodostivat niin sanotun ”ampiaisverkoston”) pyrkivät soluttautumaan Miamissa sijaitseviin anticastrolaisiin ryhmiin tehtävänään kerätä tietoa ryhmistä ja välittää tieto Castron hallinnolle. Yhdysvaltain hallitusta lähellä olleet järjestöt seurasivat pitkään Castron hallinnon tiedustelu-upseerien liikkeitä. Tiedustelu-upseerit pidätettiin vuonna 1998 sen jälkeen, kun kuubalaiset hävittäjät olivat vuonna 1996 ampuneet alas kaksi pienlentokonetta, jotka kuljettivat neljää anticastrolaista Brothers to Rescue-järjestön jäsentä. Kuuban viisikkoa syytettiin muun muassa vakoilusta ja osallisuudesta vuoden 1996 pienkoneiden alasampumisiin. Heidät tuomittiin Miamissa vuonna 2001. Kolme heistä sai alun perin elinkautiset vankeusrangaistukset, kun loput kaksi saivat 15-19 –vuoden pituiset vankeustuomiot. Kuuban kommunistinen hallinto sanoi tiedustelu-upseerien ainoastaan seuranneen anticastrolaisten liikkeitä ja kiisti heidän vakoilleen Yhdysvaltoja.
Reaktiot

Kuuban hallinto ei aluksi reagoinut viiden tiedustelu-upseerin pidätyksiin, mutta suhtautuminen muuttui kriittisemmäksi aikaa myöten. Kuuban hallinto totesi, että Hernández, Guerrero, Labanino, González & González olivat isänmaansa asialla ja ehkäisivät Kuubaa vastaan suunniteltuja terrori-iskuja ollen siten poliittisia vankeja. Hallinto pyrki myös osoittamaan George W. Bushin julistaman terrorisminvastaisen sodan kaksinaismoralistiseksi, kun terrorismia vastaan sotivassa maassa vangittiin tiedustelu-upseereita, jotka puolustivat omaa maataan terrorismilta.
Amnesty International ilmaisi huolensa Miamin oikeudenkäynnin puolueellisuudesta ja siitä, ettei esimerkiksi kahden tiedustelu-upseerien vaimoja päästetty tapaamaan miehiään vankilassa.
Vapautukset

Gerardo Hernández, Ramón Labanino ja Antonio Guerrero vapautettiin joulukuussa 2014. Kuuban viisikosta kaksi, Rene ja Fernando González, oli vapautettu aiemmin, vuonna 2012. Kuuba vapautti vastineeksi vuonna 2009 pidätetyn Alan Grossin, jota syytettiin Kuuban kommunistisen hallinnon horjuttamisesta ja joka oli toimittanut saarelle ”kiellettyjä kommunikaatiovälineitä”. Kuubassa heitä oli vuosia juhlittu kansallisina sankareina. Kuuban hallinnon mukaan he olivat estäneet useita Kuubaan suunniteltuja terrori-iskuja miaminkuubalaisten tahoilta.
Kuiseb

| Kuiseb |
| --- | --- |
 Kuiseb sadekaudella
Alkulähde:  Khomasin ylänkö
Laskupaikka:  Walvis Bay, Atlantti, Erongon alue
Maat:  Namibia
Pituus:  480 km
Valuma-alue:  15 500 km²
Kuiseb on joki keskisen Namibian länsiosassa. Siinä on vettä vain sadekaudella, eikä se joka vuosi jaksa virrata mereen saakka.
Yleistä

Kuisebin virtaama on 20 miljoonaa m³ vuodessa. Se saa alkunsa Khomasin ylängöltä Windhoekin länsipuolelta. Sieltä se virtaa länteen Namib-Naukluftin kansallispuiston ja Namibin autiomaan kautta. Sen sivujokia ovat vasemmalla puolella Gomab, Ojab, Chausib ja Gaub ja oikealla puolella Koam, Nausgomab ja Goagos. Sen varrelle sijoittuu Friedenaun pato.
Useita topnaar-heimon yhdyskuntia asuttaa Kuisebin alajuoksun rantoja. Näitä asutuskeskuksia ovat mm. Homeb, Sandfontein, Rooibank, and Utuseb.
Kuisebin valuma-alueen arvioidaan olevan 15 500–16 692 km². Friedenaun pato, joka valmistui vuonna 1972, on tämän joen varrella. Joki virtaa mereen saakka vain muutamien vuosien välein. Tällainen vuosi oli esim. 2005.
Naukluftin ja Namibin välissä Kuiseb on kovertanut itselleen kanjonin alueella, joka on kuiva ja vaikeasti saavutettava. Toisen maailmansodan aikana Henno Martin ja Hermann Korn siirtyivät tälle alueelle odottamaan, että sota menisi ohi. He elivät autiomaassa kahden ja puolen vuoden ajan. Martinin ja Kornin seikkailusta julkaistiin kirja, ja kirjan pohjalta tehtiin elokuva nimeltä The Sheltering Desert. Heidän suojansa jäänteet ovat edelleen nähtävissä ja niillä voi vierailla.
Kuisebin varrella Namibin autiomaassa sijaitsevat eräät maailman korkeimmista hiekkadyyneistä. Nämä sijaitsevat joen lounaispuolella, kun taas koillispuolella on paljaita kallioita. Dyynit ovat jopa yli 150 metriä korkeita. Vallitsevat tuulet puhaltavat hiekkaa pohjoiseen, mutta niiden pääsyn sinne estää joki. Tuulet tuovat hiekan jokeen, jossa myös kulkee lietettä. Joki virtaa mereen saakka vain silloin, kun siinä on tulvia.
Vuonna 1907 Saksan siirtomaahallinto julisti Swakop-joen ja Kuisebin välisen alueen rauhoitusalueeksi. Alue on nykyään osa Namib-Naukluftin kansallispuistoa. Namibian aavikkotutkimussäätiö (Desert Research Foundation of Namibia, DRFN) sijaitsee joen rannalla.
Walvis Bayn ja Swakopmundin rannikkokaupungit, sisämaassa sijaitseva Arandiksen kaupunki sekä Rössingin uraanikaivokset Namibin autiomaassa (yhteensä n 100000 asukasta) saavat kaiken makean veden Kuiseb-joen laaksosta, missä vesi pumpataan joen hiekkapohjasta.
Galleria

Satelliittikuva Kuisebin suusta ja Walvis Baysta. Värit ovat luonnolliset.
Ilmakuva Kuisebista (2017).
Kuiseb vuonna 2018.
Ilmakuva Gobabebin koulutus- ja tutkimuskeskuksesta.
Henno Martinin ja Hermann Kornin suojan rauniot.
Silta yli Kuisebin kanjonin valtatiellä C14.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
NASA Earth Explorer page
Väitöskirja, Helmholtz Centre for Environmental Research - UFZ
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kuiseb River
Käännös suomeksi
Kuorelampi (Ähtäri)

| Kuorelampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Ähtäri
Koordinaatit:  62°39′42″N, 24°10′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ähtärinjärven alue (35.43)
Laskupuro:  Kuorespuro Ähtärinjärveen 
Järvinumero:  35.433.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  165,3 m  
Rantaviiva:  1,3 km  
Pinta-ala:  9,911 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuorelampi 
Kuorelampi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä Itä-Ähtärin kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 9,9 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Ähtärinjärven alueella (35.43), jonka Ähtärinjärven alueeseen (35.433) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 165,3 metriä mpy.