stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Merihaansilta
Rakennustyöt

Merihaansillan paalutuksia alettiin rakentaa lokakuussa 2022, ja seuraavana talvena aloitettiin työsillan rakentaminen molemmilta rannoilta. Keväästä kesään 2023 työmaalla tehtiin kansirakenteen ja välitukien raudoitus-, muotti ja betonointitöitä.
Keskimmäisen kansilohkon betonivalu tehtiin heinäkuun alussa 2024.
Tavoitteena on päästä tekemään kiskoasennuksia vuoden 2024 lopulla.
Rakennustöiden aikana useat asukasjärjestöt ovat laatineet kaupungille aloitteen Merihaansillan käyttöönotosta jalankulkijoille ja pyöräilijöille jo ennen vuotta 2027, jolloin raitioliikenteen odotetaan alkavan. Siltaurakka itsessään valmistunee vuonna 2025. Merihaansillan avaaminen lyhentäisi esimerkiksi sompasaarelaisten ja nihtiläisten matkaa Hakaniemeen ja siitä edelleen keskustaan huomattavasti. Kruunusiltojen hankejohtajan mukaan tavoitteena on avata silta jalankululle ja pyöräilylle heti kun sen on mahdollista tehdä työmaan turvallisuutta ja sujuvuutta vaarantamatta. Syksyllä 2024 Kruunusillat-allianssi vahvisti sillan avattavan jalankululle ja pyöräilylle kesällä 2025.
Hiilisatamansilta

Merihaansillan suunnittelussa ja rakentamisessa on varauduttu ylimääräiseen haaraan, Hanasaareen ulottuvaan Hiilisatamansiltaan, joka lähtisi Merihaansillan kupeesta läheltä Hakaniemenrantaa. Liitoskohdassa on varaus liikennevaloille ja suojatielle. Hiilisatamansilta ei kuitenkaan kuulu Kruunusillat-hankkeeseen eikä sen rakentamisesta ole tehty päätöstä. Silta olisi tarkoitettu vain pyöräliikenteelle ja jalankulkijoille.
Kuvia

Rakennustöitä helmikuussa 2023.
Työsillan rakennustöitä syyskuussa 2023.
Rakennustöitä keskimmäisen kansilohkon betonivalun aikaan heinäkuussa 2024.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Merihaansilta Wikimedia Commonsissa
Huuliharppukostaja
Juoni

Päähenkilön (Charles Bronson) nimeä ei kerrota koko elokuvan aikana, vaan hänestä käytetään yksinkertaisesti nimitystä Harmonica (Huuliharppu), joka viittaa hänen mukanaan kantamaansa huuliharppuun.
Harmonica saapuu junalla pieneen kaupunkiin tapaamaan Frank-nimistä miestä (Henry Fonda). Frank on palkannut rosvojoukon järjestämään huuliharppumiehelle ansan. Huuliharppumies kuitenkin surmaa Frankin kätyrit. Samaan aikaan Frank ja hänen kumppaninsa surmaavat Sweetwater Ranch -nimisellä tilalla rauhallista elämää viettävän McBainin perheen. Kaupunkiin saapuu nuori Jill McBain (Claudia Cardinale), joka oli tulossa miehensä luokse. Päästyään Sweetwater Ranchille hän huomaa, mitä on tapahtunut. Sheriffi ilmoittaa epäilevänsä murhista Cheyenne-jengiläisiä, jotka pukeutuvat pitkiin ruskeisiin takkeihin. Motiivi on kuitenkin epäselvä. Jill päättää jäädä asumaan tilalle yksin.
Cheyenne-jengiläisten johtaja (Jason Robards) ei ilahdu saamastaan julkisuudesta. Häntä kiinnostaa, kuka on lavastanut hänet ja hänen kaverinsa syyllisiksi. Häntä myös arveluttaa huuliharppumiehen salaperäisyys, joten hän alkaa selvitellä miehen taustoja.
Roolitus

Henry Fonda ei ensin ollut halukas ottamaan Frankin roolia, joten Leone lensi New Yorkiin taivuttelemaan häntä: "Kuvittele tämä: kamera kuvaa asemiestä vyötäisistä alaspäin, kun hän vetää aseensa ja ampuu juoksevan lapsen. Kamera kuvaa ylöspäin ampujan kasvoihin ja ... se on Henry Fonda." Tapaamisen jälkeen Fonda soitti ystävälleen Eli Wallachille, joka neuvoi hyväksymään "elämäsi tarjouksen".
Fonda tuli kuvauspaikalle parrakkaana ja ruskeissa piilolinsseissä. Näiden hän oli arvellut sopivan hyvin roolihahmon pahuuteen ja auttavan yleisöä hyväksymään hänet "uutena Fondana" näyttelemässä pahaa henkilöä. Leone käski poistamaan piilolasit ja ajamaan parran. Leonen mielestä juuri Fondan siniset silmät kuvastavat parhaiten tappajan jäänkylmää luonnetta. Rooli oli ensimmäisiä, joissa yksi tärkeimmistä näyttelijöistä esittää elokuvan antagonistiaselvennä.
Huuliharppukostajan roolia tarjottiin aluksi Clint Eastwoodille; hänen kieltäydyttyään Leone palkkasi Charles Bronsonin, joka taas oli aikaisemmin kieltäytynyt Nimettömän (Nobody) miehen roolista Kourallinen dollareita -elokuvassa. James Coburn oli ehdolla rooliin, mutta palkkiopyyntö oli liian suuri.
Robert Ryan hyväksyi aluksi sheriffin roolin, mutta vetäytyi pois saatuaan suuremman roolin Sam Peckinpahin Hurjaan joukkoon.
Mortonin rooliin pyydettiin Enrico Maria Salernoa ja Robert Hosseinta. Hossein otti tarjouksen vastaan mutta joutui vetäytymään teatteriproduktioiden takia. Rooliin valittu Gabriele Ferzetti sanoo DVD-haastattelussa sitä yhtenä parhaimmistaan, "kohtalokseen ('Fate, Destiny')".
Näyttelijä Al Mulock (joka esiintyy myös Leonen elokuvassa Hyvät, pahat ja rumat), teki itsemurhan kuvausten aikana. Hän hyppäsi rooliasussa hotellin ikkunasta. McBainiä näytellyt Frank Wolff teki itsemurhan Roomassa 1971.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Claudia Cardinale  | … |  Jill McBain   |
|  Charles Bronson  | … |  "Harmonica"   |
|  Jason Robards  | … |  Manuel "Cheyenne" Gutiérrez   |
|  Henry Fonda  | … |  Frank   |
|  Gabriele Ferzetti  | … |  Morton   |
|  Paolo Stoppa  | … |  Sam   |
|  Woody Strode  | … |  Stony   |
|  Jack Elam  | … |  Snaky   |
|  Keenan Wynn  | … |  sheriffi   |
|  Frank Wolff  | … |  Brett McBain   |
|  Lionel Stander  | … |  baarimikko   |
|  Al Mulock  | … |  Knuckles   |
Aiheesta muualla

Huuliharppukostaja Internet Movie Databasessa (englanniksi)
FilmGoerin arvostelu
Hannu Salmi: Huuliharppukostaja
Sergio Leonen ohjaamat elokuvat
Hanno rubato un tram (1954) (nimeä ei mainittu)
Pompeijin viimeiset päivät (1959) (nimeä ei mainittu)
Taistelu Rhodoksesta (1961)
Kourallinen dollareita (1964)
Vain muutaman dollarin tähden (1965)
Hyvät, pahat ja rumat (1966)
Huuliharppukostaja (1968)
Maahan, senkin hölmö! (1971)
Un genio, due compari, un pollo (1975) (nimeä ei mainittu)
Suuri gangsterisota (1984)
Anni-Kristiina Juuso

Anni-Kristiina Juuso (pohjoissaameksi Ánne Risten Juuso, s. 4. toukokuuta 1979 Ivalo, Inari) on varatuomari ja saamelainen näyttelijä, joka on esittänyt naispääosaa elokuvissa Käki (2002) ja Kautokeinon kapina (2008).
Tausta ja opinnot

Juuso kasvoi Ivalossa, mutta hänen sukunsa on Käsivarren Lapista, missä hän osallistui joka vuosi vasojen merkitsemiseen. Hän opiskeli lukioaikoinaan Kallion ilmaisutaidon lukiossa Helsingissä. Vuosina 1998–1999 hän opiskeli Lahden kansanopistossa teatterilinjalla.
Juuso valmistui oikeustieteen maisteriksi Lapin yliopiston oikeustieteiden tiedekunnasta vuonna 2014. Hän teki maisteritutkielmansa aiheesta: Gii jáhkát don leat? Gii lea sápmelaš? : oikeudellisen saamelaismääritelmän vaikeudesta alkuperäiskansan olemassaoloon. Juuso on auskultoinut Lapin käräjäoikeudessa ja saanut varatuomarin arvonimen vuonna 2016.
Ura ja palkinnot

Sekä Venäjän elokuva-akatemia että lehdistö valitsivat Juuson Venäjän parhaaksi naisnäyttelijäksi vuonna 2002. Venäjän elokuva-akatemialta hän sai arvostetun Nika-palkinnon vuonna 2003. Juuso on saanut myös Venäjällä elokuvataiteen valtionpalkinnon, jonka luovutti presidentti Vladimir Putin. Elokuussa 2008 Anni-Kristiina Juuso palkittiin norjalaisella Amanda-palkinnolla roolistaan Kautokeinon kapinassa.
Kahden elokuvaroolinsa ja palkintojen jälkeen Juuso ei ole onnistunut saamaan elokuvarooleja Suomessa. Hän on sen sijaan työskennellyt yhteispohjoismaisen saamenkielisen uutislähetyksen Ođđasatin uutisankkurina 2010–2012. Kun Suomen hallitus käynnisti loppuvuodesta 2017 saamelaisasioiden sovintoprosessin valmistelun, Juuso työskenteli erityisasiantuntijana valtioneuvoston kanslian palveluksessa. Kokemuksensa perusteella hän näkee saamelaisten aseman Suomessa synkkänä: saamelaisten pitäisi yrittää oikeuttaa olemassaolonsa valtion silmissä, mutta heidän oikeutensa alkuperäiskansana, erityisesti itsemääräämisoikeus, eivät toteudu. Hän totesi Helsingin Sanomille:
»Saamelaisuus ja oikeutemme ovat täällä pelkkää valtaväestön harjoittamaa politiikkaa, ja asenne tuntuu olevan se, ettei saamelaisilla saisi olla omassa asiassaan mitään sanottavaa.»
Aiheesta muualla

Anni-Kristiina Juuso Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Anni-Kristiina Juuso Elonetissä.
Juuso pro gradu -bargu kritisere garrasit dálá sápmelašmeroštallama  23.7.2014. Yle Sápmi. Arkistoitu 21.8.2014. Viitattu 21.8.2014.(pohjoissaameksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki 
Henkilöt:  Ritva  Elonet 
Anni Juuso Nuorison taidetapahtumassa Oulussa vuonna 1996.
Suomen toimenpiteet koronaviruspandemiaa vastaan

Koronaviruspandemian eteneminen Suomessa ja sen rajoittamiseen kuuluvia toimia ja näiden purkamisia.
Suomen toimenpiteet koronaviruspandemiaa vastaan olivat Suomen valitsemia toimintatapoja koronaviruspandemian hoitamisessa. Toimenpiteet ovat olleet pääosin epidemiologisia ja taloudellisia. Epidemiologiset toimenpiteet olivat olleet erilaisia rajoituksia. Niiden tarkoitus oli hillitä koronaviruksen leviämistä, jotta tehohoitopaikat ja varusteet eivät loppuisi. Rajoitusten taloudelle aiheuttamien haittojen vuoksi Marinin hallitus ryhtyi erilaisiin tukitoimiin ja otti lisää velkaa. Rajoituksia lievennettiin touko–kesäkuussa 2020 epidemian ensimmäisen aallon vaimennuttua huomattavasti.
Vastaisen varalle hallitus muutti tartuntatautilakia niin, että monia, joskaan ei kaikkia rajoituksia voi asettaa alueittain ilman valmiuslakia. Syksyllä määrättiin alueellisia rajoituksia tautitilanteiden mukaan niille alueille, joissa epidemia oli kiihtymässä tai tauti leviämässä. Syksyllä ja talvella 2020–2021 lisättiin taas rajoituksia. Suurin osa suomalaisista oli tarkoitus rokottaa koronavirusta vastaan vuonna 2021.
Britanniassa kehittyneen virusmuunnoksen leviämisvaaran takia rajoituksia kiristettiin tammi–helmikuussa 2021. Hallitus määräsi maaliskuulle kolmen viikon sulkutilan.
Koronarajoituksista luovuttiin kokonaan 1. maaliskuuta 2022. Tartuntatautilain mukaiset, esimerkiksi tapahtumia, asiakastiloja ja ravintoloita koskeneet väliaikaiset velvoitteet päättyivät 30. kesäkuuta 2022.
Resurssien riittävyys > Suojavarusteet

Suuri ongelma Suomessa oli terveydenhoidossa käytettävien suojavarusteiden saamisessa maahan. Suomi oli infektioylilääkäri Juha Salosen mukaan paremmin varautunut vuoden 2009 sikainfluenssaan kuin koronavirukseen. Sikainfluenssan jälkeen Suomessa säästettiin terveydenhuollossa, joten muun muassa potilaspaikkoja sairaaloissa ja terveyskeskuksissa on paljon vähemmän. Varusteet uhkasivat loppua sairaaloilta jo epidemian alkuvaiheessa. Ajoittain pulaa oli visiireistä, suojalaseista ja korkeimman tasoisista hengityssuojaimista sekä suojatakeista.
Suojavarusteiden vähyys johti siihen, että joitakin kertakäyttöisiksi tarkoitettuja varusteita käytettiin useaan kertaan. Muun muassa HUSissa alettiin keräämään kertakäyttöisiä suojavarusteita talteen. Tuotteet, jotka normaalisti menevät roskiin, vietiin puhdistettavaksi uusiokäyttöä varten. Toukokuussa oli yhä pulaa suojatakeista ja kesäkuussa hengityssuojaimista. Tarkoitus oli kasvattaa hengityssuojainvarastoja.
Suojavarusteiden loppumisen takia Huoltovarmuuskeskuksen varastot avattiin sosiaali- ja terveysministeriön päätöksellä 23. maaliskuuta 2020. Varaston riittävyyttä ei kerrottu julkisuuteen, mutta varustemääriä on kuvattiin ”aikamoisen isoiksi”. Kävi kuitenkin ilmi, että pandemian aikaan suojavarusteiden kulutus oli niin suurta, ettei Huoltovarmuuskeskuksen varastoihin talletettu määrä kasvosuojaimia riittänyt täyttämään koko maan tarvetta kuin parin päivän ajaksi. Sosiaali- ja terveysministeriö arvioi toukokuussa, että Suomen sairaaloissa käytettiin enimmillään puoli miljoonaa kirurginmaskia ja noin 50 000 hengityssuojainta päivässä.
Huoltovarmuuskeskus joutui maaliskuussa hankkimaan kiireellisesti lisää hengityssuojaimia. Yhteistyökumppaneiksi valikoituivat Tiina Jylhä ja Onni Sarmaste, joiden piti järjestää kaupat kiinalaisten yritysten kanssa. Sarmasteelle oli jo maksettu viisi miljoonaa euroa suojaimista. Ensimmäisen suojainerän saavuttua todettiin, ettei se soveltunut sairaalakäyttöön. Tästä nousseen kohun seurauksena pääministeri Sanna Marin ilmoitti menettäneensä luottamuksensa Huoltovarmuuskeskuksen päällikköön, joka erosi tehtävästään. Sarmaste puolestaan syytti sotkusta hallitusta. Maskien osalta suojavarustepula helpotti touko–kesäkuussa, jolloin alkoi hengityssuojainten puhdistus ja kotimainen tuotanto.
Ennen pandemiaa Suomessa ei valmistettu hengityssuojaimia. Pandemian alettua useat yritykset pyrkivät aloittamaan hengityssuojainten tuotannon Suomessa rakentamalla uusia tuotantolinjoja ja muuttamalla olemassaolevia linjojaan uuteen käyttöön sopiviksi. Hengityssuojaimissa tarvittavan suodatinkankaan saatavuus oli kuitenkin ongelma, ja ratkaisuksi esitettiin, että myös suodatinkankaita ryhdyttäisiin valmistamaan Suomessa.
Resurssien riittävyys > Hengityskoneet ja henkilökunta

Teknologiayhtiöt Mariach ja Innocal Medical ilmoittivat, hengityskoneiden ja muiden lääkinnällisten laitteiden valmistusta voidaan lisätä Suomessa, jos koronaviruksen leviäminen sitä edellyttää. Innocal Medicalin toimitusjohtaja ilmoitti, että tuotantoketjun mutkikkuuden takia valtiovallan tai muiden isojen toimijoiden olisi syytä tehdä päätökset nopeasti.
Resurssien riittävyys > Hoito- ja tehohoitopaikat ja henkilökunta

Maaliskuussa 2020 Suomessa oli 11 000 potilaspaikkaa, 300 täysivarusteista tehohoitopaikkaa ja 200 hengitysavusteista paikkaa. Määrät voitaisiin ripeällä aikataululla puolitoistakertaistaa ja jopa kaksinkertaistaa tilanteen niin vaatiessa. Arvioitiin, että paikkojen pitäisi riittää riippuen siitä, kuinka hyvin tautipiikin madaltaminen Suomen rajoitetoimilla onnistuu.
Hengityskoneiden käyttämiseen koulutetun henkilökunnan määrä rajoitti hoitoa aikaisemmin kuin tehohoitopaikkojen määrä. Sairaanhoitajaliiton puheenjohtaja Nina Hahtelan mukaan henkilökuntaa saadaan lisää, kun kiireetöntä hoitoa lakkautetaan, jolloin vapautuu henkilöstökapasiteettia vaativampaan hoitoon, mutta se vaatii myös koulutusta ja perehdytystä. Valmiuslain perusteella voidaan ottaa käyttöön kapasiteettia yksityiseltä terveydenhuollon sektorilta, mutta sielläkin pitää kouluttaa ja perehdyttää siirrettävää henkilöstöä. Valmiuslain perusteella voidaan myös kutsua lomalla tai eläkkeellä olevaa sairaanhoitohenkilökuntaa takaisin töihin. Lähtötilanne oli niukka, sillä Suomessa on sairaanhoitajapula ja sairaanhoitajien jaksamisessa liikutaan äärirajoilla. HUS varautui touko-kesäkuussa koronaviruksen mahdolliseen uuteen aaltoon kokeilemalla kenttäsairaalaa.
Toimenpiteitä Suomessa vuonna 2020 > Varautuminen

Tammikuussa 2020 terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) päivitti terveydenhuollon toimijoille ja matkailijoille tarkoitettuja ohjeita käytännössä päivittäin ja sairaanhoitopiirit kävivät läpi omia prosessejaan. 29. tammikuuta THL:n ylilääkäri kehotti suomalaisia huolehtimaan käsi- ja hengityshygieniasta, muttei suositellut hengityssuojaimia.
Valtioneuvosto piti helmikuun lopussa ja vielä maaliskuun alussa Suomen varautumista koronavirusepidemiaan hyvänä, ja pyrki välttämään yhteiskunnan sulkemista. 14. helmikuuta epidemia-alueilta palanneita hengitystieoireisia kehotettiin karanteeniin ja ottamaan yhteyttä terveydenhuoltoon.
Koronavirus levisi helmikuun lopussa Italiassa, mutta sieltä palaaville ei asetettu lentoasemalla erikoistoimenpiteitä. Helsinki-Vantaan lentoasemalla kiinnitettiin huomiota tehokkaampaan siivoukseen ja käsihygieniaan THL:n ohjeistuksen mukaisesti. Myös laivoilla ja VR:n junissa kiinnitettiin huomiota huolelliseen siivoukseen. Viking Linellä siivottiin tiheämmin ja valittiin oikeita siivouskemikaaleja, sekä käsidesin tarjoamista. Henkilökuntaa kehotettiin pesemään käsiään mahdollisimman usein. Asiakkaita muistutettiin ja ohjeistettiin hygieniasta kuulutuksin ja kyltein.
Sosiaali- ja terveysministeriö asetti 25. helmikuuta työryhmän tukemaan koronavirukseen varautumista muun muassa tehostamalla johtamista ja koordinoimalla toimenpiteitä. Lisäksi työryhmän on tarkoitus tukea Terveyden ja hyvinvoinnin laitosta, Fimeaa, Valviraa, aluehallintovirastoja sekä kuntien ja kuntayhtymien viranomaisia uhan torjumisessa. Helmikuun lopussa sosiaali- ja terveysministeriön osastopäällikkö Päivi Sillanaukee piti todennäköisimpänä skenaariona, että koronavirustartuntoja tulee Suomessa ”muutama lisää”.
Toimenpiteitä Suomessa vuonna 2020 > Kokoontumisrajoitukset ja etätyöt

Kovien torjuntatoimien tarve tuli ilmeiseksi 11. maaliskuuta, kun tartuntojen määrä lisääntyi jyrkästi. Tehohoitopaikkojen pelättiin loppuvan. Ulkoministeriön 12. maaliskuuta antamien ohjeiden mukaan koronaviruksen saamisen riski oli kohonnut koko maailmassa, eikä matkustamista suositeltu mihinkään. THL kehotti 12. maaliskuuta ihmisiä pysymään poissa väkijoukoista ja matkustamaan kotimaassa vain tarpeellisista syistä. THL myös kehotti pitämään yli metrin turvaväliä, pesemään käsiä, sairastamaan kotona, pitämään kokoukset etänä ja välttämään julkista liikennettä.
Marinin hallitus suositteli yli 500 hengen yleisötilaisuuksien perumista.  Tämä ei ollut täysin yksiselitteinen raja. Myös muita kokoontumisia tuli harkinnan mukaan välttää. Viruksen aiheuttamiin kustannuksiin ilmoitettiin varauduttavan lisätalousarviossa, joka voidaan antaa nopeallakin aikataululla.
Lähikontakteja kehotettiin välttämään. Isot urheilutapahtumat peruttiin tai niitä pelattiin tyhjille katsomoille. Tappara perui lisäksi fanitapaamisensa. Etätyötä tuli tehdä, jos työtehtävät sen mahdollistivat. Muista kuin välttämättömistä työmatkoista oli syytä luopua ja lomamatkoja siirtää. Päätösvallan yleisötapahtumien rajoittamisesta tai koulujen ja päiväkotien sulkemisesta ilmoitettiin olevan toistaiseksi aluehallintovirastoilla ja kunnilla tartuntatautilain mukaisesti.
Toimenpiteitä Suomessa vuonna 2020 > Kokoontumisrajoitukset ja etätyöt > THL:n ohjeet kansalaisille

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos suositti koronaviruspandemian takia 12. maaliskuuta 2020 suomalaisille seuraavaa:
Pidetään vähintään yhden metrin turvaväli jokaiseen kanssaihmiseen, jolla on flunssaoireita. Ohjetta on kritisoitu vedoten julkistamattomaan vertaisarvioimattomaan belgialais-hollantilaiseen tutkimukseen, että turvavälin tulisi olla vähintään 4, jopa 10 metriä.
Pysytään poissa väenpaljoudesta ja tungoksesta.
Ei osallistuta tapahtumiin, yleisötilaisuuksiin tai isoihin kokouksiin (pidetään ne etänä).
Sairastetaan kotona.
Lievistä hengitystieinfektio-oireista kärsivien oli THL:n mukaan tärkeää sairastaa kotona ja välttää sosiaalisia kontakteja. Myös terveiden ihmisten oli tärkeää vähentää kontakteja, koska siten hidastettiin epidemian leviämistä. Pääjohtaja Markku Tervahaudan mukaan matkustamista oli tarpeen rajoittaa kotimaassakin vain välttämättömään. Lähimatkoille suositeltiin kävelyä ja pyöräilyä.
15. maaliskuuta annettujen ohjeiden mukaan muun muassa harrastuksiin menoa ei suositeltu, ja isoja kauppakeskuksia suositeltiin välttämään. Myös armeijan kertausharjoitukset peruttiin.
Toimenpiteitä Suomessa vuonna 2020 > Kieltoja ja toimia maaliskuussa

Tampereella oli määrä järjestää 18. maaliskuuta 2020 Lääkäripäivät, joihin oli osallistumassa jopa 3 000 terveydenhuollon ammattilaista, mutta tapahtuma päätettiin peruuttaa. Riskinä nähtiin, että kaikki Lääkäripäivien osallistujat joutuisivat koronavirustartuntaepäilyn vuoksi karanteeniin, joka heikentäisi terveydenhuoltojärjestelmää merkittävästi keskellä pandemiaa.
19 maaliskuuta STM ohjeisti ulkomailta palaavia karanteenia vastaaviin olosuhteisiin. Ulkomailta palasi Suomeen ohjausten ohi ihmisiä tämän jälkeenkin.
Eduskunnassa peruttiin viisi henkeä suuremmat vierailuryhmät, kiellettiin kättely ja suositeltiin omaehtoisia karanteeneja altistuneille.
Toimenpiteitä Suomessa vuonna 2020 > Uudenmaan sulku

Hallitus ilmoitti 24. maaliskuuta sulkevansa Suomen ravintolat ja aikovansa eristää Suomen pahimman epidemia-alueen Uudenmaan muusta Suomesta. 27. maaliskuuta Helsinki-Vantaan lentoaseman valvontatoimia tiukennettiin.
Uudenmaan sulkeminen astui voimaan 28. maaliskuuta 2020 klo 0.00. Poliisi ja puolustusvoimat valvoivat maakunnan rajoja tarkastuspisteillä. Vain välttämättömäksi katsottu liikenne pääsi läpi.
Toimenpiteitä Suomessa vuonna 2020 > 4. huhtikuuta ravintoloiden sulku

Ravintolat päätettiin sulkea 4. huhtikuuta alkaen. Vain annosten nouto- ja kotiinkuljetus oli sallittua. Tosin suurin osa ravintoloista sulki ovensa oma-aloitteisesti jo maaliskuun aikana.
Toimenpiteitä Suomessa vuonna 2020 > 15. huhtikuuta Uudenmaan avaaminen

Huhtikuussa ensimmäinen tautihuippu tasaantui, jonka takia rajoituksia voitiin alkaa purkaa vaiheittain.
Hallitus päätti avata Uudenmaan 15. huhtikuuta. Ei ollut riittäviä lakiperusteita jatkaa Uudenmaan sulkua. Tätä perusteltiin myös tehohoitopaikkojen lisäämisellä ja epidemian todennäköisellä hidastumisella. Rajoitukset olivat hillinneet kohtalaisesti epidemiaa, joka ei ollut vielä päättynyt. Hallitus kuitenkin varoitti tulevasta tautihuipusta ja kehotti välttämään tarpeetonta liikkumista mökeille.