stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
J. H. Vennola
Pääministerikausien jälkeen

Ulkopolitiikasta kiinnostunut Vennola oli vuosina 1922–1924 ulkoministerinä Kallion I hallituksessa, mutta työtä haittasi ulkomaisten diplomaattien penseä suhtautuminen. Kun Ståhlberg ei halunnut pyrkiä toiselle kaudelle, Vennolaa pidettiin yhtenä vaihtoehtona edistyspuolueen ehdokkaaksi vuoden 1925 presidentinvaaleihin. Marraskuun 1924 puoluekokouksessa hän kuitenkin hävisi äänestyksen ehdokkuudesta Risto Rytille äänin 97–12. Maalaisliitossa ja SDP:ssä Vennola oli Rytiä suositumpi vaihtoehto presidentiksi, mutta omassa puolueessaan häntä kannattivat lähinnä eräät eteläsavolaiset ja karjalalaiset piirit, erityisesti Länsi-Savo-lehti. Jälkeenpäin on arvioitu, että jos edistyspuolue olisi valinnut ehdokkaakseen Vennolan, Maalaisliitto ei luultavasti olisi asettanut omaa ehdokasta lainkaan vaan tukenut häntä presidentiksi.
Pitäessään yllä suhteita oikeistoon ja esiintyessään maanpuolustusmyönteisenä Vennola kallistui ehkä lopulta edistyspuolueen oikean siiven puolelle. Hän johti myös Itsenäisyyden Liiton valtuuskuntaa 1925–1930. Viimeistä kertaa Vennola oli tärkeässä asemassa toimiessaan valtiovarainministerinä lapuanliikkeen aikaisessa Svinhufvudin II hallituksessa vuosina 1930–1931. Helmi–maaliskuussa 1931 hän oli kuukauden ajan myös vt. pääministerinä P. E. Svinhufvudin tultua valituksi presidentiksi.
Vennola oli Suomen vientiyhdistyksen puheenjohtaja vuosina 1928–1938. Hän kuului Lahden Saha Oy:n hallitukseen ja Kansallis-Osake-Pankin hallintoneuvostoon ja oli Suomalaisen kirjallisuuden edistämisrahaston toimikunnan puheenjohtaja.
Perhe

Vennolan puolisona oli vuodesta 1905 Signe Maria Wallin. Heillä oli viisi lasta. Vuonna 1938 kuollut Vennola on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.
Teoksia

Äänneopillisia havannoita Pohjois-Pohjanmaan rantamurteesta. Vähäisiä kirjelmiä 25. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1896
Pohjois-Suomen maalaisvarallisuus 16:lla ja 17:llä vuosisadalla. 1, väitöskirja. Tutkimuksia Suomen taloudellisesta historiasta 2. Suomen historiallinen seura, Helsinki 1901
Viljan ja leivän hintasuhteista Suomen kaupungeissa : silmällä pitäen hintatilaa 1890-luvun alkupuolella. Taloustieteellisiä tutkimuksia 1. Otava 1904
Työväen-suojelus-kysymys agraaripolitiikassamme. Yhteiskuntataloudellisia kirjoituksia 1. Yhteiskuntataloudellinen aikakauskirja, Helsinki 1906
Luontais- ja rahataloudellinen astetaistelu kansantaloudessa ja valtionfinanssit : tutkimuksia talousastekehityksen esiintymisestä Ruotsi-Suomessa 16. vuosisadan jälkipuoliskolla. Taloustieteellisiä tutkimuksia 8. Otava 1908
Pääoman konsentratsioonista Suomen pankkitaloudessa : Suomen suurpankkien kehitystä silmälläpitäen. 1 vihko. Tekijä, Helsinki 1908
Osuusliike Elanto : muutamia alkuvaiheita ja kokemuksia. Elannon kirjoja n:o 1. Elanto, Helsinki 1910
Venäjän asema Suomen viljantuonnissa. Yhteiskuntataloudellisia kirjoituksia 7. Helsinki 1913
Kansantalouspoliittisia tehtäviä nykyhetkellä. Ajankysymyksiä 15. WSOY 1916
Maanomistus ja torpparien itsenäistyttäminen meillä. Otava 1917
Maanomistus Suomen maalaiskunnissa 2. Tilastollinen tutkimus yhteiskunta-taloudellisista oloista Suomen maalaiskunnissa v. 1901 / Tilattoman väestön alakomitea 6. Helsinki 1917
Maakysymys talouspolitiikassamme : huomiontekoja ja näkökohtia maaseudun maanomistuksesta. Taloustieteellisiä tutkimuksia 23. Otava 1918
Yhteiskunta ja tieteellinen kasvatuksemme : näkökohtia sosialisen sivistyksemme ja korkeakoulukysymyksemme kannalta. Taloustieteellisiä tutkimuksia 26. Otava 1918
Kansanvaltainen valtioelämämme : vapaita huomioita ja arvostelua. Itsenäisyyden liiton poliittinen kirjasto n:o 2. Otava 1924
Valoa ja varjoa politiikassamme. Kansallisen edistyspuolueen kirjasia v. 1928, n:o 4. Helsinki 1928
Politiikkamme kansakuntana : vapaita huomioita ja arvostelua. Itsenäisyyden liiton poliittinen kirjasto n:o 5. Helsinki 1929
Toimituksia

Asiakirjoja, jotka valaisevat Suomen kameralisia oloja 1500–1600 luvulla – Handlingar till belysande af Finlands kamerala förhållanden på 1500– och 1600 talen. 4 vihko, Suomen vuotuiset tulot 1500-luvun jälkipuoliskolla ; johdannon kirj. ja painoon toim. J. H. Wennola. Todistuskappaleita Suomen historiaan 3. Suomen Historiallinen seura, Helsinki 1899
Asiakirjoja, jotka valaisevat Suomen kameralisia oloja – Handlingar till belysande af Finlands kamerala förhållanden på 1500-talet. 7, Ruotsi-Suomen finanssiasema vuonna 1582 – Sveriges och Finlands finansställning år 1582 ; painoon toim. J. H. Vennola. Otava 1908
Hannu Hoskonen

| Hannu Hoskonen |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 19.03.2003–19.04.2011, 22.04.2015–  
Ryhmä/puolue:  Keskustan eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Savo-Karjala
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. elokuuta 1957 (ikä 67) Ilomantsi
Asuinpaikka:  Ilomantsi
Tiedot
Puolue:  Keskusta
Koulutus:  Metsätalousinsinööri
Uskonto:  ortodoksi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Hannu Tapio Hoskonen (s. 23. elokuuta 1957 Ilomantsi) on suomalainen metsätalousinsinööri ja keskustaa edustava poliitikko. Hän on toiminut kansanedustajana kausilla 2003–2011 Pohjois-Karjalan vaalipiiristä ja vuodesta 2015 Savo-Karjalan vaalipiiristä.
Elämä

Hoskonen valmistui ylioppilaaksi Ilomantsin lukiosta vuonna 1976, metsäteknikoksi Nikkarilan metsäopistosta vuonna 1980 ja metsätalousinsinööriksi Joensuun metsä- ja puutalousopistosta. Vuosina 1981–2003 hän työskenteli Ilomantsin metsänhoitoyhdistyksen metsänhoidonneuvojana.
Poliittinen ura

Eduskunnassa Hoskonen toimii kaudella 2023-2027 perustuslakivaliokunnan jäsenenä ja valtiovarainvaliokunnan varajäsenenä.
Hän on myös Ilomantsin kunnanvaltuuston puheenjohtaja vuodesta 2000 ja Ilomantsin ortodoksisen seurakunnan valtuutettu.
Vuodesta 2019 alkaen Hoskonen on ollut talousvaliokunnan jäsen. Hän toimi Ympäristövaliokunnan puheenjohtajana 2019–2021.
Hoskonen oli 2020 ainoa hallituspuolueen edustaja, joka äänesti ulkoministeri Pekka Haaviston luottamusta vastaan perustuslakivaliokunnan katsottua ministerin toimineen lainvastaisesti al-Holin leiriä koskevassa asiassa.
Hoskonen on myös vastustanut hallituksen ja oman puolueensa syksyllä 2020 hyväksymiä turpeen verokohtelun muutoksia, joiden hän katsoo lopettavan Suomen turvetuotannon.
Myös 2021 keväällä Hoskonen äänesti EU:n elpymispakettia ja samalla oman puolueensa kantaa vastaan. Tästä syystä Hoskoselle ennustettiin keskustan eduskuntaryhmästä erottamista, mutta eduskuntaryhmä päätyi lievempään rangaistukseen. Hoskonen sai varoituksen ja menetti ympäristövaliokunnan puheenjohtajuuden.
Yksityiselämä

Hoskonen on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Sotilasarvoltaan Hoskonen on alikersantti (ylennetty 2004).
Suomen urheilu 2015

Suomen urheilu 2015 käsittelee vuoden 2015 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.
Vuoden urheilija

Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon sijoittuivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Tero Pitkämäki | Yleisurheilu |
| 2. | Kaisa Mäkäräinen | Ampumahiihto |
| 3. | Jenna Laukkanen | Uinti |
| 4. | Petra Olli | Paini |
| 5. | Roope Tonteri | Lumilautailu |
| 6. | Roman Eremenko | Jalkapallo |
| 7. | Amanda Kotaja | Yleisurheilu |
| 8. | Teuvo Teräväinen | Jääkiekko |
| 9. | Kaisa Lehtonen | Triathlon |
| 10. | Petteri Koponen | Koripallo |
Lähde: 
Vuoden valmentajaksi valittiin keihäänheittovalmentaja Petteri Piironen.
Yleiskilpailut

Euroopan kisoissa 12.–28.6. Bakussa, Azerbaidžanissa Suomi saavutti yhden pronssimitalin, joka tuli ammunnasta.
Aerobic

FISAF-liiton maailmanmestaruuskilpailuissa 1.–5.12. Le Lamentinissa, Martiniquella Juuso Väisänen saavutti miesten kilpailussa hopeaa.
FISAF-liiton Euroopan-mestaruuskilpailuissa 12.–16.5. Dordrechtissa, Alankomaissa Juuso Väisänen saavutti miesten sarjassa hopeaa.
Alppihiihto

Maailmanmestaruuskilpailuissa 2.–15.2. Beaver Creekissä ja Vailissa, Yhdysvalloissa Andreas Romar sijoittui superalppiyhdistetyssä seitsemänneksi ja Marcus Sandell suurpujottelussa 14:nneksi.
Amerikkalainen jalkapallo

Naisten ensimmäisissä Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2.–8.8. Espanjassa Suomi voitti kultaa voitettuaan loppuottelussa Ison-Britannian 50–12.
Ammunta

Haulikkolajien maailmanmestaruuskilpailuissa 9.–18.9. Lonatossa, Italiassa Marika Salmi, Noora Antikainen ja Satu Mäkelä-Nummela saavuttivat trapin joukkuekilpailussa hopeaa.
Ilma-aseiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2.–8.3. Arnhemissa, Alankomaissa Tomi-Pekka Heikkilä, Heikki Lähdekorpi ja Krister Holmberg voittivat kultaa liikkuvan maalin sekajuoksujen joukkuekilpailussa. Heikkilä saavutti henkilökohtaisessa kilpailussa pronssia.
Kivääri-, pistooli- ja haulikkolajien Euroopan-mestaruuskilpailuissa 18.7.–1.8. Mariborissa, Sloveniassa Tomi-Pekka Heikkilä, Krister Holmberg ja Heikki Lähdekorpi saavuttivat hopeaa liikkuvan maalin sekajuoksujen joukkuekilpailussa.
Euroopan kisoissa 12.–28.6. Bakussa, Azerbaidžanissa Marko Kemppainen saavutti skeetissä pronssia.
Ampumahiihto

Maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 5.–15.3. Kontiolahdella. Kaisa Mäkäräinen saavutti pronssia 15 kilometrin normaalimatkalla. Sekaviestissä Suomen joukkue sijoittui yhdeksänneksi
Maailmancupin 2014–2015 kokonaiskilpailussa Kaisa Mäkäräinen sijoittui toiseksi.
Autourheilu

Rallin maailmanmestaruussarjassa Volkswagenilla ajanut Jari-Matti Latvala sijoittui toiseksi. Kauden aikana ajetuista 13 osakilpailusta Latvala voitti toukokuussa Portugalin rallin, heinä-elokuussa Suomen rallin ja lokakuussa Korsikan rallin.
Formula 1:n maailmanmestaruussarjassa Ferrarilla ajanut Kimi Räikkönen sijoittui neljänneksi ja Williams-kuljettaja Valtteri Bottas viidenneksi. Räikkönen saavutti kauden aikana kolme palkintokorokesijoitusta ja Bottas kaksi.
Biljardi

Poolin Euroopan-mestaruuskilpailuissa 12.–22.4. Vale do Lobossa, Portugalissa Jani Uski saavutti pronssia kasipallossa ja Marika Poikkijoki samanlaisen mitalin 10-pallossa. Pyörätuolisarjassa Jouni Tähti voitti kultaa ysipallossa ja 10-pallossa.
Curling

Naisten maailmanmestaruuskilpailuissa 14.–22.3. Sapporossa, Japanissa Sanna Puustisen kipparoima Suomen joukkue sijoittui 12 joukkueen turnauksessa 11:nneksi voitettuaan vain kaksi ottelua.
Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 28.3.–5.4. Halifaxissa, Kanadassa Aku Kausteen kipparoima Suomen joukkue sijoittui neljänneksi. Se selviytyi mitaliotteluihin voitettuaan uusintaottelussa Yhdysvallat 6–5 mutta hävisi sitten välierässä Ruotsille 4–7 ja pronssiottelussa Kanadalle 4–8.
Freestylehiihto

Maailmanmestaruuskilpailuissa 14.–25.1. Kreischbergissä, Itävallassa Jussi Penttala sijoittui kumparelaskussa yhdeksänneksi ja Antti-Jussi Kemppainen lumikourussa kymmenenneksi.
Hiihtosuunnistus

Maailmanmestaruuskilpailuissa 9.–15.2. Hamarissa, Norjassa Suomi sai kahdeksan mitalia. Naisten keskimatkalla Milka Reponen, Marjut Turunen, Mervi Pesu ja Mira Kaskinen ottivat neloisvoiton. Pitkällä matkalla Kaskinen sijoittui hopealle. Staffan Tunis voitti kultaa miesten keskimatkalla ja saavutti pronssia pitkällä matkalla. Sekaparien sprinttiviestissä Kaskinen ja Tunis saavuttivat hopeaa. Naisten viestissä Reponen, Kaskinen ja Pesu ottivat hopeaa.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 19.–25.1. Lenzerheidessä, Sveitsissä Mervi Pesu voitti kultaa keskimatkalla ja saavutti hopeaa sprintissä. Viestissä Milka Reponen, Mira Kaskinen ja Pesu saavuttivat hopeaa. Miesten puolella Staffan Tunis sijoittui kolmessa henkilökohtaisessa lajissa ja myös viestissä neljänneksi.
Jalkapallo

Neljä vuotta Suomen A-maajoukkueen päävalmentajana toiminut Mixu Paatelainen erotettiin tehtävästään 14.6. ja loppuvuoden tehtävää hoiti Markku Kanerva. Seuraavaksi päävalmentajaksi nimitettiin 12.8. ruotsalainen Hans Backe, joka aloitti tehtävässä vuoden 2016 alussa.
Suomen A-maajoukkue hävisi Euroopan-mestaruuskarsinnoissa maaliskuussa vieraskentällä Pohjois-Irlannille 2–1 ja kesäkuussa kotikentällä Unkarille 0–1. Markku Kanervan alaisuudessa joukkue pelasi syys-lokakuussa loput karsintaottelut tappioitta: vieraissa voitto Kreikasta 0–1, kotona voitto Färsaarista 1–0 sekä tasapelit Romanian kanssa vieraissa ja Pohjois-Irlannin kanssa kotona lukemin 1–1.
Venäjän jalkapalloliigan kauden 2014–2015 parhaaksi pelaajaksi valittiin Moskovan TsSKA:ta edustanut Roman Eremenko.
Jääkiekko

Naisten maailmanmestaruuskilpailuissa 28.3.–4.4. Malmössä, Ruotsissa Pasi Mustosen valmentama Suomi saavutti pronssia hävittyään välierissä Kanadalle 0–3 ja voitettuaan pronssiottelussa Venäjän 4–1. Jenni Hiirikoski valittiin kisojen parhaaksi puolustajaksi ja hänen lisäkseen suomalaisista tähdistökentälliseen valittiin maalivahti Meeri Räisänen.
Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 1.–17.5. Prahassa ja Ostravassa, Tšekissä Kari Jalosen valmentama Suomi sijoittui kuudenneksi sijoituttuaan alkulohkossaan toiseksi mutta hävittyään puolivälierissä Tšekille 3–5. Pekka Rinne valittiin kisojen parhaaksi maalivahdiksi.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Oulun Kärpät, joka voitti loppuottelusarjassa tamperelaisen Tapparan otteluvoitoin 4–3. Loppuotteluista viisi ratkesi jatkoajalla, ja seitsemännen loppuottelun jatkoaikamaalin teki Sebastian Aho peliajassa 81.00. Pronssille sijoittui jyväskyläläinen JYP. Ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Tampereen Ilveksen ja Helsingin IFK:n välinen ottelu kesti ennätykselliset 134.14 minuuttia.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti kolmannen peräkkäisen kerran Espoo Blues, hopeaa sai runkosarjan voittanut JYP ja pronssille sijoittui Tampereen Ilves.
Teuvo Teräväinen ja uransa tähän kauteen lopettanut Kimmo Timonen voittivat Stanley Cupin, kun Chicago Blackhawks voitti 15.6. ratkaisevaksi jääneessä kuudennessa loppuottelussa Tampa Bay Lightningin. Voittajajoukkueeseen kuului myös maalivahti Antti Raanta, joka ei kuitenkaan esiintynyt pudotuspeleissä.
Jääpallo

Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 29.3.–4.4. Habarovskissa, Venäjällä Suomi sijoittui neljänneksi voitettuaan puolivälierässä Norjan 13–5 sekä hävittyään välierässä Ruotsille 1–10 ja pronssiottelussa Kazakstanille 6–8. Alkulohkossa Suomi pelasi Kazakstanin kanssa tasapelin.
Miesten Suomen-mestaruuden vei Mikkelin Kampparit, joka voitti 14.3. Helsingin Brahenkentällä pelatussa loppuottelussa Helsingin IFK:n 6–3. Pronssille sijoittui runkosarjan voittanut Lappeenrannan Veiterä.
Koripallo

Pekka Salminen valittiin Suomen naisten maajoukkueen uudeksi päävalmentajaksi kesäkuun alusta lukien.
Miesten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 5.–20.9. Henrik Dettmannin valmentama Suomi, joka pelasi Ranskassa, voitti viidestä alkulohko-ottelustaan kaksi ja selviytyi jatkoon. Neljännesvälierissä Suomi hävisi Serbialle 81–94 ja sijoittui turnauksessa 16:nneksi.
Naisten maajoukkueen päävalmentajaksi valittiin kesäkuun alusta alkaen Pekka Salminen.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Pekka Salmisen valmentama Joensuun Kataja, joka voitti ratkaisevassa viidennessä loppuottelussa loimaalaisen Bisonsin pistein 88–85. Mestaruus oli Katajalle ensimmäinen. Pronssia sai kotkalainen KTP-Basket.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti neljännen peräkkäisen kerran lappeenrantalainen Catz, hopeaa sai kaikki kolme loppuottelua hävinnyt Äänekosken Huima ja pronssille sijoittui helsinkiläinen Torpan Pojat.
Petteri Koponen oli venäläisjoukkueensa BK Himkin mukana voittamassa Eurocupia eli Euroopan toiseksi korkeinta sarjakilpailua ja hänet valittiin cupin tähdistöviisikkoon.
Käsipallo

Kaj Kekki valittiin toukokuussa Suomen miesten maajoukkueen uudeksi päävalmentajaksi. Hän oli tehtävässä aiemmin vuosina 1993–1998.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Riihimäen Cocks, hopeaa sai helsinkiläinen Dicken ja pronssille sijoittui kauniaislainen HC West.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti helsinkiläinen Dicken, hopeaa sai Helsingin IFK ja pronssille sijoittui siuntiolainen Sjundeå IF.
Lentopallo

Miesten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 9.–18.10. Bulgariassa ja Italiassa Tuomas Sammelvuon valmentama Suomi voitti kolmesta alkulohko-ottelustaan yhden ja selviytyi jatkoon. Ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Suomi hävisi Italialle 0–3 ja sijoittui turnauksessa 12:nneksi.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Kokkolan Tiikerit, joka voitti kaikki 11 pudotuspeliään, neljä loppuottelua mukaan lukien. Hopeaa sai Hurrikaani-Loimaa ja pronssille sijoittui Vammalan Lentopallo.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti seitsemännen peräkkäisen kerran salolainen LP Viesti, joka hävisi koko kauden aikana vain yhden ottelun, runkosarjassa Oriveden Ponnistukselle. Hopeaa sai LP Kangasala ja pronssille sijoittui hämeenlinnalainen HPK.
Lumilautailu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 15.–24.1. Kreischbergissä, Itävallassa Roope Tonteri voitti kultaa big airissa ja saavutti hopeaa slopestylessa. Merika Enne saavutti big airissa hopeaa.
Maailmancupissa 2014–2015 Janne Korpi voitti freestylelajien kokonaiscupin ja slopestyle-cupin. Petja Piiroinen sijoittui molemmissa toiseksi. Ella Suitiala oli slopestyle-cupissa kolmas ja freestylelajien kokonaiskilpailussa neljäs.
Moottoripyöräily

Ratamoottoripyöräilyn maailmanmestaruussarjan sivuvaunuluokassa Pekka Päivärinta ja Kirsi Kainulainen saavuttivat pronssia. Kainulaisesta tuli lajin ensimmäinen naispuolinen MM-mitalisti. Mika Kallio sijoittui Moto2-luokassa 15:nneksi ja Niklas Ajo Moto3-luokassa 22:nneksi. Niklaksen isän Aki Ajon johtaman Ajo Motorsport -tallin ranskalaiskuljettaja Johann Zarco voitti Moto2-luokan maailmanmestaruuden.
Enduron maailmanmestaruussarjassa Eero Remes voitti Enduro 1 -luokan maailmanmestaruuden ja Matti Seistola saavutti Enduro 3 -luokassa pronssia. MM-joukkuekilpailussa Suomi saavutti pronssia.
Nyrkkeily

Ammattinyrkkeilijä Eva Wahlström voitti WBC-liiton ylemmän höyhensarjan maailmanmestaruuden ottamalla 25.4. Helsingin Hartwall Arenassa voiton argentiinalaisesta Natalia del Valle Aguirresta tuomariäänin 3–0. Samassa tapahtumassa Edis Tatli nousi kevyensarjan Euroopan-mestariksi voittamalla ranskalaisen Yvan Mendyn tuomariäänin 3–0. Robert Helenius voitti 19.12. Helsingissä toistamiseen raskaansarjan Euroopan-mestaruuden voittamalla saksalaisen Franz Rillin kaikin tuomariäänin.
Paini

Maailmanmestaruuskilpailuissa 7.–12.9. Las Vegasissa, Yhdysvalloissa Petra Olli saavutti hopeaa vapaapainin alle 58-kiloisten sarjassa. Rami Hietaniemi hävisi pronssiottelunsa ja päätyi sijoille 5–6 mutta saavutti kuitenkin olympiapaikan kreikkalais-roomalaisen painin alle 85-kiloisten sarjassa.
Euroopan kisojen yhteydessä käydyissä Euroopan-mestaruuskilpailuissa 13.–16.6. Bakussa, Azerbaidžanissa kymmenenneksi sijoittuivat Tuomas Lahti kreikkalais-roomalaisen painin alle 98-kiloisten sarjassa ja Tiina Ylinen vapaapainin alle 53-kiloisten sarjassa.
Pesäpallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Sotkamon Jymy, hopeaa sai runkosarjan voittanut mutta viidestä loppuottelusta kolme hävinnyt Vimpelin Veto ja pronssille sijoittui Joensuun Maila.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Lapuan Virkiä, hopeaa sai jyväskyläläinen Kirittäret ja pronssille sijoittui Rauman Lukko.
Naisten Itä–Länsi-ottelun 27.6. Hyvinkäällä voitti Länsi jaksoin 2–1 (4–1, 2–4, 1–0).
Miesten Itä–Länsi-ottelun 28.6. Hyvinkäällä voitti viidennen peräkkäisen kerran Länsi jaksoin 2–1 (2–1, 0–1, 1–0).
Pikaluistelu

Matkakohtaisissa maailmanmestaruuskilpailuissa 12.–15.2. Heerenveenissä, Alankomaissa Pekka Koskela sijoittui 1 000 metrillä ja Mika Poutala 500 metrillä 17:nneksi.
Sprinttimaailmanmestaruuskilpailuissa 28.2.–1.3. Astanassa, Kazakstanissa Mika Poutala sijoittui seitsemänneksi mutta Pekka Koskela joutui keskeyttämään flunssan vuoksi.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Maailmanmestaruuskilpailuissa 18.2.–1.3. Falunissa, Ruotsissa Suomen ainoan mitalin toi naisten viestijoukkue, jossa hiihtivät Aino-Kaisa Saarinen, Kerttu Niskanen, Riitta-Liisa Roponen ja Krista Pärmäkoski. Niskanen sijoittui neljänneksi yhdistelmäkilpailussa ja perinteisen hiihtotavan 30 kilometrin yhteislähtökilpailussa. Ville Nousiainen ja Martti Jylhä sijoittuivat viidenneksi vapaan hiihtotavan sprinttiviestissä. Yhdistetyn parisprintissä Ilkka Herola ja Jim Härtull sijoittuivat neljänneksi.
Salibandy

Naisten maailmanmestaruuskilpailut pelattiin 4.–12.12. Tampereella. Marko Pajun valmentama Suomi saavutti hopeaa voitettuaan välierissä Tšekin 4–3 ja hävittyään loppuottelussa Ruotsille rangaistuslaukauskilpailun jälkeen 4–5. My Kippilän rangaistuslaukauskilpailussa tekemän ilmaveivimaalin hylkääminen aiheutti jälkipuheita. Suomalaisista maalivahti Jonna Mäkelä, puolustaja My Kippilä ja hyökkääjä Alisa Pöllänen valittiin tähdistökentälliseen.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Seinäjoen Peliveljet, hopeaa sai jyväskyläläinen Happee ja pronssille sijoittui helsinkiläinen SSV. Kausi päättyi Mikko Kohosen jatkoaikamaaliin neljännessä loppuottelussa.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti seitsemännen kerran kahdeksan vuoden aikana tamperelainen Classic, hopeaa sai hallitsevana mestarina kauteen lähtenyt nurmijärveläinen SB-Pro ja pronssille sijoittui lappeenrantalainen NST.
Suunnistus

Maailmanmestaruuskilpailuissa 31.7.–7.8. Skotlannissa Merja Rantanen saavutti keskimatkalla hopeaa. Suomi oli naisten viestissä neljäs, kuten myös Mårten Boström miesten sprintissä. Minna Kauppi sijoittui naisten sprintissä kuudenneksi, ja samalle sijalle ylsi Suomen sekajoukkue sprinttiviestissä.
Taitoluistelu

Taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailuissa 23.–29.3. Shanghaissa, Kiinassa Kiira Korpi ja jäätanssipari Cecilia Törn / Jussiville Partanen eivät selviytyneet karsinnasta vapaaohjelmaan.
Taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 26.1.–1.2. Tukholmassa, Ruotsissa Kiira Korpi sijoittui lyhytohjelmassa neljänneksi mutta ei vatsataudin vuoksi voinut osallistua vapaaohjelmaan. Valtter Virtanen sijoittui miesten kilpailussa 18:nneksi ja jäätanssipari Olesia Karmi / Max Lindholm 19:nneksi.
Muodostelmaluistelun maailmanmestaruuskilpailuissa 8.–11.4. Hamiltonissa, Kanadassa Marigold IceUnity saavutti hopeaa ja Rockettes sijoittui neljänneksi.
Tennis

Henri Kontinen voitti vuoden aikana viisi ATP-nelinpeliturnausta: 8.2. Zagrebissa, 22.2. Marseillessa ja 26.4. Barcelonassa kroatialaisen Marin Draganjan kanssa sekä 27.9. Pietarissa ja 4.10. Kuala Lumpurissa filippiiniläisen Treat Hueyn kanssa.
Jarkko Nieminen lopetti ammattilaisuransa. Viimeisen ATP-turnausottelunsa hän pelasi lokakuussa Tukholmassa ja esiintyi 9.11. jäähyväisjuhlassa Helsingin Hartwall Arenassa pelaten näytösottelun Roger Federeriä vastaan.
Triathlon

Pitkän matkan maailmanmestaruuskilpailuissa 27.6. Motalassa, Ruotsissa Kaisa Lehtonen saavutti pronssia.
Puolimatkan Euroopan-mestaruuskilpailuissa 24.5. Riminissä, Italiassa Kaisa Lehtonen voitti kultaa.
Uinti

Pitkän radan maailmanmestaruuskilpailuissa 24.7.–9.8. Kazanissa, Venäjällä Matti Mattsson sijoittui 200 metrin rintauinnissa 12:nneksi ja Jenna Laukkanen oli 100 metrin rintauinnissa neljästoista sekä 50 metrin ja 200 metrin rintauinnissa viidestoista.
Lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2.–6.12. Netanyassa, Israelissa Jenna Laukkanen voitti kultaa 50 metrin ja 100 metrin rintauinnissa.
Voimistelu

Telinevoimistelun maailmanmestaruuskilpailuissa 23.10.–1.11. Glasgow'ssa, Isossa-Britanniassa Oskar Kirmes sijoittui kuusiottelussa 61:nneksi. Telinekohtaisissa kilpailuissa Annika Urvikko sijoittui hypyn karsinnassa 23:nneksi. Tomi Tuuha jäi sairastumisen vuoksi pois hypyn karsinnasta, mikä tiesi hänelle olympiapaikkamahdollisuuksien menettämistä.
Telinevoimistelun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 15.–19.4. Montpellierissä, Ranskassa Oskar Kirmes sijoittui moniottelussa 17:nneksi ja permannon karsinnassa yhdeksänneksi.
Joukkuevoimistelun maailmanmestaruuskilpailuissa 6.–7.6. Tórshavnissa, Färsaarilla Tampereen Voimistelijoiden Minetit voitti kultaa ja Olarin Voimistelijoiden OVO Team sijoittui neljänneksi.