stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kasvinsuojelu
Kemiallinen tuholaistorjunta

Jos tuholaiset vioittavat kasveja laajalti, on niitä torjuttava kemiallisesti. Yksinkertaisilla torjunta-aineilla, joita ovat mäntysuopa, puuntuhka ja nokkosvesi voidaan tuhota useita tuholaishyönteislajeja. Tukes on poistanut mäntysuovan sallittujen torjunta-aineiden luettelosta vuonna 2010, koska sen käyttöä kasvinsuojelussa ei ole tutkittu riittävästi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kasvinsuojelu Wikimedia Commonsissa
Kiinanpoppeli

| Kiinanpoppeli |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Pajukasvit Salicaceae
Suku::  Poppelit Populus
Laji::  simonii
Kaksiosainen nimi
 Populus simonii  Carrière 
Katso myös
   Kiinanpoppeli Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiinanpoppeli (Populus simonii) on poppeleihin kuuluva kiinalainen puu. Lajia käytetään viljelypuuna.
Kiinanpoppelin nuoret oksat ovat notkeita, särmikkäitä, kaljuja, kellanharmaita tai punertavia. Lehden ruoti on 1–2 senttimetriä pitkä; lehtilapa on kooltaan 4–12 cm. Lapa on soikean vinoneliömäinen, kalju, päältä tummanruskea ja alta vaaleanvihreä. Alkuperäisenä kiinanpoppelia esiintyy Keski- ja Pohjois-Kiinassa ja Koreassa. Tulokaslajina sitä esiintyy muun muassa Keski-Euroopassa ja Venäjällä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kiinanpoppeli (Populus simonii)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Populus simonii (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Populus simonii (englanniksi)
Flora of China: Populus simonii (englanniksi)
Kevin Bieksa

| Kevin Bieksa |
| --- | --- |
 Bieksan Vancouver Canucksin harjoituksissa
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. kesäkuuta 1981 (ikä 43) Grimsby, Ontario
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  185 cm
Paino:  89 kg
Seura
Seura:  vapaa pelaaja
Sarja:  NHL
Aik. seurat:  Vancouver Canucks   Anaheim Ducks
NHL-varaus:  151. varaus, 2001 Vancouver Canucks
Kevin Francesco Bieksa (s. 16. kesäkuuta 1981 Grimsby, Ontario) on kanadalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan Bieksa on puolustaja ja hän laukoo oikealta. Hänellä on liettualaiset sukujuuret.
Ura

Bieksa pelasi kaudesta 2000–2001 neljä vuotta Bowling Greenin yliopistossa Central Collegiate Hockey Association-liigassa (CCHA). Ensimmäisen yliopistokauden jälkeen Vancouver Canucks varasi hänet vuoden 2001 NHL:n varaustilaisuudessa varausvuorolla 151. Kauden 2003–2004 hän siirtyi kesken kauden Canucksin farmijoukkue Manitoba Mooseen AHL:ään ja pelasi siellä kauden neljä viimeistä ottelua. Kaudella 2004-2005 hänet valittiin AHL:n tulokkaiden tähdistökentälliseen.
Bieksa aloitti seuraavan kauden hyvin Manitobassa ja sai palkinnoksi kutsun NHL:ään. Hän teki debyytin Canucksin riveissä 19.12.2005 Los Angeles Kingsia vastaan. Bieksa pelasi avauskaudellaan NHL:ssä 39 ottelua ja sai peliaikaa keskimäärin 16 minuuttia ottelussa.
Bieksa avasi maalitilinsä NHL:ssä 13.10.2006 Vesa Toskalan taakse tappio-ottelussa San Jose Sharksia vastaan. Bieksa nopeasti murtautui Canucksin kärkipuolustajien joukkoon ja runkosarjan päätyttyä oli kerännyt joukkueen puolustajista eniten syöttöjä, pisteitä ja jäähyminuutteja, samalla tehtyään myös puolustajalle kovat 12 maalia. Kun Anaheim Ducks oli tiputtanut Canucksin toisella kierroksella pudotuspeleissä, huomioi seurajohto Bieksan läpimurtokauden tekemällä hänen kanssaan kolmen vuoden jatkosopimuksen arvoltaan 11,25 miljoonaa dollaria.
1.11.2007 Nashville Predatorsin Vernon Fiddlerin luistin viilsi Bieksan pohkeen auki ja hän joutui jättämään pelikentät pitkäksi aikaa ja pelasi kaudella 2007–2008 vain 34 ottelua, tehden niissä 12 tehopistettä.
Bieksa kärsi loukkaantumisista myös seuraavalla kaudella. Hän loukkasi polvensa 11.10.2008 yritettyään taklata Calgary Flamesin Wayne Primeauta. Bieksa selvisi tilanteesta kuitenkin vain viikon sairauslomalla. 4.12.2008 Bieksa loukkaantui ottelussa Nashville Predatorsia vastaan yritettyään irrottaa kiekkoa luistimestaan. Hän pelasi vielä kaksi ottelua kunnes sai tietää että hänen vasemmassa jalassa oli murtuma. Bieksa palasi jäälle oltuaan sivussa kuusi peliä. Loukkaantumisista huolimatta hän oli kaudella Canucksin tehokkain puolustaja tehtyään tehot 11+32=43
Perhe

Bieksalla on kaksi veljeä nimeltään Marty ja Bryan sekä kaksi sisarpuolta Terri Lynn ja Jennifer. Kevinillä ja hänen vaimollaan Katiella on kaksi lasta, vuonna 2007 syntynyt poika Cole ja vuonna 2009 syntynyt tytär Reese.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Bieksa jatkoaika.comissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kevin Bieksa
Käännös suomeksi
Karvalanka

Karvalanka on tavallisesti lehmän tai vasikan karvoista kehrättyä karstalankaa. Harvemmin käytetään raaka-aineena muiden eläinten karvoja, jollaisia voidaan leikata esimerkiksi hevosesta, kamelista tai vuohesta. Karvalangan raaka-aineeseen voidaan sekoittaa lampaanvillaa, jolloin kehruu helpottuu ja langasta tulee lujempaa ja pehmeämpää. Kuitujen lyhyydestä johtuen karvalankaa käytetään lähinnä mattoteollisuudessa, eniten bukleematoissa.
Katalyytti

Katalyytti on aine, joka nopeuttaa kemiallista reaktiota tietyssä lämpötilassa, kuitenkaan itse kulumatta reaktiossa. Se osallistuu kemialliseen reaktioon, mutta ei ole reaktion alku- tai lopputuote.
Katalyytit luovat reaktiolle vaihtoehtoisen reaktioreitin, jolla on pienempi aktivoitumisenergia. Aktivoitumisenergia on energia, joka vaaditaan, jotta reaktio voisi tapahtua. Katalyytti ei kuitenkaan voi aikaansaada reaktiota, joka ei tapahdu ilman katalyyttia. On kuitenkin huomattava, että on tilanteita, joissa ilman katalyyttia tapahtuva reaktio on niin hidas, ettei sen käytännössä voida katsoa tapahtuvan.
Katalyytti madaltaa kineettistä kynnystä madaltamalla energiaeroa lähtöaineiden ja siirtymävaiheen välillä. Se ei kuitenkaan madalla termodynaamista kynnystä, eli katalyytin käyttäminen reaktiossa ei muuta systeemin energian eroa alkuaineiden ja lopputuotteiden välillä.
Inhibiittori on katalyytin vastakohta eli se hidastaa kemiallisen reaktion kulkua. Inhibiittoreita ovat esimerkiksi säilöntäaineet ja korroosionestoaineet.  Biologiassa inhibiittori on aine, joka estää entsyymin toiminnan.
Taustaa

Katalyyttien ansiosta reaktiot voivat tapahtua nopeammin ja matalammissa lämpötiloissa, koska ne aiheuttavat muutoksia reaktion kulkuun. Katalyyteillä onkin merkittävä rooli teollisuudessa, sillä niiden avulla reaktioita voidaan tehdä energiatehokkaammin. On arvioitu, että jopa 90% kemikaaleista on tuotettu jollakin katalyysiprosessilla.
Katalysoituja reaktioita suositaan ympäristöystävällisessä kemiassa, sillä katalyytin käyttäminen vähentää syntyvän hukkaosuuden määrää. Katalyytin avulla on mahdollista saavuttaa tilanne, jossa kaikesta lähtöaineesta saadaan reaktion seurauksena haluttua tuotetta tilanteissa, joissa ilman katalyyttia syntyisi myös muita yhdisteitä.
Katalyyttityypit

Katalyytit jaetaan homo- ja heterogeenisiin katalyytteihin. Näiden erona on, että homogeeninen katalyytti on samassa faasissa kuin reagoivat aineet. Heterogeeninen katalyytti puolestaan on eri faasissa kuin reagoivat aineet.  On lisäksi huomioitava, että faasit eivät tässä tapauksessa rajoitu ainoastaan aineiden jakoon kiinteisiin, nestemäisiin ja kaasumaisiin aineisiin, vaan myös esimerkiksi sekoittumattomien nesteiden katsotaan olevan eri faasissa.
Katalyyttityypit > Homogeeniset katalyytit

Homogeeniset katalyytit ovat samassa faasissa kuin reagoivat aineet. Homogeenisen katalyysin ongelmana on, että katalyytin ja reaktiotuotteiden saman faasin takia katalyyttiä on vaikea erottaa reaktiotuotteista. Homogeenisen katalyysin etuna kuitenkin on, että reaktiomekanismin säätely on hallittavissa paremmin kuin heterogeenisessa katalyysissa.
Tyypillisiä homogeenisesti katalysoituja reaktioita ovat happojen ja emästen katalysoimat reaktiot. On tyypillistä, että homogeeninen katalyysi tapahtuu nestefaasissa. On kuitenkin olemassa myös kaasufaasissa tapahtuvia katalyyseja.
Entsyymit ovat biologisia proteiinipohjaisia homogeenisiä katalyyttejä. Suurin osa biokatalyyteistä on entsyymejä, mutta on myös olemassa ei-proteiinipohjaisia biomolekyyliluokkia, joilla on katalyyttisiä ominaisuuksia.
Katalyyttityypit > Heterogeeniset katalyytit

Heterogeeninen katalyysi on teollisuudessa merkittävämpi. Suurin osa heterogeenisistä katalyyteistä on kiinteitä aineita ja reagoivat aineet kaasuja tai nesteitä. Heterogeenisten katalyyttien käytännöllisyys perustuu siihen, että ne ovat helppoja kierrättää, koska ne eivät sekoitu reagoivien aineiden kanssa.
Tyypillisesti heterogeeninen katalyysi koostuu seuraavista vaiheista:
Reagoivat aineet adsorboituvat katalyytin pintaan
Reagoivien aineiden diffuusio pinnalla
Reaktio pinnan aktiivisessa kohdassa
Tuotteiden desorptio eli poistuminen pinnalta
Hyvän katalyytin pitää adsorboida reagoivia molekyylejä niin vahvasti, että ne reagoivat, mutta ei kuitenkaan niin vahvasti, että molekyylit tarttuvat pysyvästi katalyytin pintaan. Hopea on esimerkki katalyytista, joka ei vuorovaikuta reagoivien aineiden kanssa tarpeeksi vahvasti ollakseen hyvä katalyytti, kun taas volframi adsorboi liian vahvasti. Esimerkiksi bensiinimoottoristen autojen pakokaasujen katalysaattorissa käytetään platinaa hapetusreaktioiden ja rodiumia pelkistysreaktioiden katalyyttinä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Esa Toukoniitty, Reko Leino, Juha Linnekoski, Hannu Karhu, Pia Kilpinen, Kari Keskinen, Jarmo Niemi: Katalyysisanasto, Suomen Katalyysiseura ry, Elokuu 2011 (pdf)
Chemguide: Catalysis menu (englanniksi)
Reaktioreitti ilman katalyyttiä (musta) ja katalyytin kanssa (punainen). Katalysoidun reaktion aktivoitumisenergia on alhaisempi, mutta katalyytilla ei ole vaikutusta reaktion termodynamiikkaan.
Mangaanidioksidi eli ruskokivi toimii katalyyttinä vetyperoksidin hajotessa vedeksi ja hapeksi.
Karolina Skog

| Karolina Skog |
| --- | --- |
 Skog vuonna 2014.
Ruotsin ympäristöministeri
 Löfvenin I hallitus 25. toukokuuta 2016 – 21. tammikuuta 2019  
Edeltäjä:  Åsa Romson
Seuraaja:  Isabella Lövin
Valtiopäiväedustaja
 Tukholman vaalipiiri 2018–  
Henkilötiedot
Koko nimi:  Karolina Maria Skog (o.s. Algotsson)
Syntynyt: 30. maaliskuuta 1976 (ikä 48)  Åhus, Ruotsi
Tiedot
Puolue:  ympäristöpuolue
Koulutus:  Lundin yliopisto (ympäristöekologian maisteri)
Karolina Maria Skog (o.s. Algotsson; s. 30. maaliskuuta 1976 Åhus) on ruotsalainen ympäristöpuolueen poliitikko. Hän toimi vuosina 2016–2019 Ruotsin ympäristöministerinä. Hän on istunut valtiopäivillä vuodesta 2018. Koulutukseltaan hän on ympäristöekologian maisteri.
Aiheesta muualla

Karolina Skof Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla (ruotsiksi)
Karolina Skog Ruotsin hallituksen verkkosivuilla (ruotsiksi)
Karolina Skog Ympäristöpuolueen verkkosivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Karvala (Halikko)

Karvala on kylä Halikon kunnan keskiosissa. Kylä kuuluu Purilanjoen länsirannalla olevaan Jokikaustan alueeseen.
Purilanjokilaakso on yksi Halikon vanhimmista pysyvän asutuksen alueista, ja Karvalan kyläkin on varhaiskeskiaikaista perua. Varhaisin mainita Karvalasta on jo vuodelta 1352, mikä on varhaisimpia mainintoja koko kunnasta. Kylän kantatila Vähätalo on ollut keskiajalla rälssisäteri, joka myöhemmin on jaettu Vähätalon ja Isotalon tiloiksi. Kylän molemmat tilat olivat ratsutiloja. Vuonna 1784 toteutettu isojako rikkoi yhtenäisen kylärakenteen, joskin Karvalan torpat ja mäkituvat säilyivät varsin yhtenäisessä kokonaisuudessa. 1900-luvun alussa torpat ja mäkituvat itsenäistyivät, mikä merkitsi kylän ydinalueen siirtymistä Jokikaustan tien varrelle.
Karvalan kylä on muodostunut metsäisten mäkien rinteille teiden varsille. Mäkiä ympäröivät maat on pelloitettu Lokkilan- ja Purilanjokien rannoille. Jokikaustan tie kulkee kylän läpi, ja siitä haarautuu tie, joka kulkeen Purilanjoen yli Nikkilään.
Karolina Šprem

| Karolina Šprem |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. lokakuuta 1984  Varaždin 
Tennispelaaja
Pituus:  175  cm
Paino:  61 kg
Kätisyys:  oikeakätisyys, kahden käden rysty
Ammattilaisena:  2001–
Palkintorahat:  1 298 606 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  
Voitot/tappiot:  266–171
Nelinpeli
Paras sijoitus:  182  (8. toukokuuta 2006)
Voitot/tappiot:  14–16
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Karolina Šprem (s. 25. lokakuuta 1984 Varaždin) on kroatialainen tennispelaaja, joka aloitti ammattilaisuransa vuonna 2001. Hänen korkein listasijoituksensa on ollut kaksinpelissä 17. (11. lokakuuta 2004) ja nelinpelissä 182. (8. toukokuuta 2006).
Šprem kilpaili naisten kaksin- ja nelinpelissä vuoden 2004 kesäolympialaisissa Ateenassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karolina Šprem Wikimedia Commonsissa
Karolina Šprem WTA:n sivuilla (englanniksi)
Karolina Šprem ITF:n sivuilla (englanniksi)
Karolina Tymińska

Karolina Tymińska (2008)
Karolina Tymińska (s. 4. lokakuuta 1984 Świebodzin) on puolalainen seitsenottelija.
Tyminska sijoittui seitsenottelussa 15:nneksi Osakan MM-kilpailuissa 2007, seitsemänneksi Pekingin olympialaisissa 2008, viidenneksi Barcelonan EM-kilpailuissa 2010, neljänneksi Daegun MM-kilpailuissa 2011 ja yhdeksänneksi Moskovan MM-kilpailuissa 2013. Sisäratojen MM-kilpailuissa hän on ollut viisiottelussa neljäs Istanbulissa 2012, kuudes Valenciassa 2008 ja Dohassa 2010 sekä kahdeksas Sopotissa 2014. Sisäratojen EM-kilpailuissa hän on sijoittunut kahdeksanneksi Madridissa 2005, seitsemänneksi Birminghamissa 2007, viidenneksi Torinossa 2009 ja neljänneksi Pariisissa 2011.
Tyminska on voittanut Puolan seitsenottelumestaruuden ulkoradoilla vuosina 2006, 2007 ja 2011 sekä viisiottelumestaruuden sisäradoilla vuosina 2005, 2006, 2008, 2009 ja 2016. Puolan hallimestaruuden hän on voittanut lisäksi pituushypyssä 2007, 2008 ja 2012 sekä 60 metrin aitajuoksussa 2010.
Henkilökohtaiset ennätykset

200 metrin juoksu: 23,32 (2006)
800 metrin juoksu: 2.05,21 (2011)
100 metrin aitajuoksu: 13,12 (2011)
Korkeushyppy: 178 (2011)
Pituushyppy: 663 (2008)
Kuulantyöntö: 14,82 (2008)
Keihäänheitto: 42,40 (2013)
Seitsenottelu: 6544 (2011)
800 metrin juoksu: 2.06,72 (2008)
60 metrin aitajuoksu: 8,34 (2010, 2011)
Korkeushyppy: 175 (2010, 2014)
Pituushyppy: 654 (2008, 2012)
Kuulantyöntö: 15,11 (2008)
Viisiottelu: 4769 (2008)
Karvala (Lappajärvi)

| Karvala |
| --- | --- |
 Karvalantietä kesäkuussa 2019.
 Karvala
 Koordinaatit: 63°08.359′N, 23°32.251′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaa
Kunta:  Lappajärvi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Postinumero:  62630
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karvala on kylä Lappajärven kunnassa Lappajärven länsirannalla seututien 711 varrella. Kylä ulottuu Hevosaholta Aholaan. Matkaa kunnan keskustaan on Karvalasta noin 12 kilometriä. Kylässä toimivat Karvalan nuorisoseura sekä Lappajärven länsirannan kyläyhdistys sekä useita yrityksiä.[lähde? ]
Kiinannokkavarpuset

| Kiinannokkavarpuset |
| --- | --- |
 Japaninnokkavarpunen (Eophona personata)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Kiinannokkavarpuset Eophona  Gould, 1851
Katso myös
   Kiinannokkavarpuset Wikispeciesissä   Kiinannokkavarpuset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiinannokkavarpuset (Eophona) on peippojen heimoon kuuluva varpuslintusuku.
Kiinannokkavarpuset elävät Itä-Aasiassa. Ne ovat siemensyöjiä, joilla on erittäin vahva nokka.
Kiinannokkavarpuslajit

Kiinannokkavarpunen Eophona migratoria
Japaninnokkavarpunen Eophona personata
Aiheesta muualla

Oiseaux (kuva)
Kemijoki (täsmennyssivu)

Kemijoki tarkoittaa seuraavia asioita:
Kemijoki, joki Suomen Lapissa
Kemijoki, joki Vienan Karjalassa
Kemijoki Oy, sähköyhtiö.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kemijoki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karvalampi (Ähtäri)

| Karvalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Ähtäri
Koordinaatit:  62°39′00″N, 24°00′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ähtärinjärven alue (35.43)
Laskuoja:  oja Ähtärinjärveen 
Järvinumero:  35.433.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  158,1 m  
Rantaviiva:  5,662 km  
Pinta-ala:  32,245 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKarvalampi 
Karvalampi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä Tempakan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 32 hehtaaria, se on 2,3 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Ähtärinjärven alueella (35.43), jonka Ähtärinjärven alueeseen (35.433) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 158,1 metriä mpy.
Kasvimaantieteellinen alue

Kasvimaantieteelliset alueet
Kasvimaantieteellinen alue eli kasvistoalue on kasvilajiston perusteella rajattu luonnonmaantieteellinen alue. Maapallo on jaettu kuuteen kasvimaantieteelliseen pääalueeseen: holarktinen, paleotrooppinen, neotrooppinen, australialainen, antarktinen ja Kapin alue. Kasvimaantieteellinen alue poikkeaa kasvillisuusvyöhykkeestä, joka tarkoittaa lähinnä ilmastollisten tekijöiden vuoksi kasvillisuudeltaan erilaista aluetta. Ronald Good kehitti jaon kuuteen pääalueeseen 1974, ja sen pohjalta Armen Tahtadžjan loi 1986 nykyisin laajassa käytössä olevan jaottelun, jossa pääalueet jakautuvat yhteensä 35 alueeseen ja edelleen 152 provinssiin.
Holarktinen alue

Holarktinen alue käsittää suuren osan pohjoista pallonpuoliskoa likimain Kravun kääntöpiiristä pohjoiseen: Pohjois-Amerikka Pohjois-Meksikon sisämaahan asti Floridan kärkeä ja Kalifornian niemimaata lukuun ottamatta, Euraasia Arabian niemimaan eteläkärkeä, Intiaa, Kaakkois-Aasiaa, Kaakkois-Kiinaa ja Taiwania lukuun ottamatta sekä Pohjois-Afrikka Saharan eteläosiin asti. Holarktinen alue jakautuu edelleen Euraasian käsittävään palearktiseen alueeseen ja Pohjois-Amerikan käsittävään nearktiseen alueeseen. Alueelle ovat tyypillisiä havupuut sekä koivu-, paju-, pyökki-, leinikki-, kohokki-, ristikukkais-, sarjakukkais- ja sarakasvit. Lajisto ei ole kovin runsas.
Paleotrooppinen alue

Paleotrooppinen alue käsittää Saharan eteläpuolisen Afrikan Etelä-Afrikan lounaisosia lukuun ottamatta, Arabian niemimaan eteläkärjen, Intian, Kaakkois-Aasian, Kaakkois-Kiinan ja Taiwanin, Malaijien saariston, Melanesian, Mikronesian, Polynesian ja Havaijin. Toisinaan myös Uuden-Seelannin Pohjoissaari lasketaan paleotrooppiseen alueeseen. Tyypillisiä kasviheimoja ovat palmu-, inkivääri-, mulperi-, myrtti- ja kurkkukasvit. Lajisto on hyvin runsas.
Kapin alue

Kapin alue käsittää ainoastaan Länsi-Kapmaan provinssin ja osia Itä-Kapmaasta Etelä-Afrikan tasavallassa. Kasvisto on jäänne muinaisesta antarktisesta kasvillisuudesta, joka vallitsi alueen ollessa vielä yhteydessä Etelämantereeseen. Tunnusomaisia kasviryhmiä ovat proteakasvit, narsissikasvit, liljakasvit, kanervakasvit ja pelargonit. Puusto on hyvin vähäistä.
Neotrooppinen alue

Neotrooppinen alue käsittää Meksikon sisäosien ylänköalueita lukuun ottamatta, Floridan eteläosan, Länsi-Intian, Keski-Amerikan ja Etelä-Amerikan Chilen ja Argentiinan pohjoisosiin saakka. Tyypillisiä kasviheimoja ovat kaktus-, kanna-, ananas-, kämmekkä- ja passiokasvit. Lajisto on hyvin runsas ja poikkeaa selvästi paleotrooppisen alueen kasvistosta.
Australialainen alue

Australialainen alue käsittää Australian ja Tasmanian. Alue on kasvistoltaan omaleimaisin, koska se on ollut eristyksissä noin 45 miljoonaa vuotta. Tunnusomaisia kasveja ovat akaasiat ja eukalyptukset. Pelargonioita esiintyy Australian ohella Etelä-Afrikassa, sillä siihen maayhteys säilyi pisimpään alueen irrotessa Gondwanamantereesta.
Antarktinen alue

Antarktiseen alueeseen kuuluvat Patagonia, Uusi-Seelanti (joidenkin määritelmien mukaan), Etelämanner ja sitä ympäröivät saaret. Kasvisto on pääosin harvalajista ja vaatimatonta kylmän ilmaston takia ja koostuu pääasiassa muilta kasvitieteellisiltä alueilta peräisin olevista kasviryhmistä. Tyypillisiä kasviryhmiä ovat etelänpyökit, atsorellat sekä gunnerat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kasvimaantieteellinen alue Wikimedia Commonsissa
Good, Ronald: Good's Floristic Regions The Geography of Flowering Plants.  1974. Viitattu 26.9.2020. (englanniksi)
Biodiversity Hotspots – Targeted investment in nature’s most important places conservation.org. Viitattu 26.9.2020. (englanniksi)
Forseth, Irwin N.: Terrestrial Biomes. Nature Education, 2010, 3. vsk, nro 10, s. 11.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 26.9.2020. (englanniksi)
Karvalampi (Heinola, Hirvosalo)

| Karvalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°13′48″N, 26°17′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  Myllyoja Valkjärveen 
Järvinumero:  14.179.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  92,4 m  
Pituus:  330 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,772 km  
Pinta-ala:  2,332 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKarvalampi 
Karvalampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Hirvisalon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92,4 metriä mpy.
Karvakäenrieska

| Karvakäenrieska |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Liliales
Heimo::  Liljakasvit Liliaceae
Alaheimo::  Lilioideae
Suku::  Käenrieskat Gagea
Laji::  villosa
Kaksiosainen nimi
 Gagea villosa  (M.Bieb.) Sweet 
Katso myös
   Karvakäenrieska Wikispeciesissä   Karvakäenrieska Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karvakäenrieska (Gagea villosa) on liljakasvien (Liliaceae) heimoon, käenrieskojen (Gagea) sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji. Se on ainut käenrieskalaji, jonka kukkaperät sekä kehäliuskojen ulkopinnat ovat karvaisia.
Karvakäenrieska on matala, ruohovartinen kasvi, joka kasvaa vain noin 10 cm korkeaksi. Sillä on lehtiä kaksi kappaletta kasvin tyvellä ja kahdesta neljään kappaletta kasvin varressa. Muodoltaan kaikki lehdet ovat kapeansuikeita ja tyvilehdet ovat väriltään tummanvihreitä. Karvakäenrieskan kukinto on yleensä runsaskukkainen ja sen kukkien kukkaperät sekä kehäliuskojen ulkopinnat ovat hopeakarvaisia. Kukat ovat väriltään keltaisia ja karvakäenrieska kukkii huhti–toukokuussa. Siemenissä on öljypitoinen lisäke.
Karvakäenrieskaa tavataan laajalti Euroopassa, etenkin Pyreneiltä Puolaan, Balkanin niemimaalle ja Mustallemerelle ulottuvalla alueella, sekä Aasian luoteisosissa, lähinnä Turkissa ja Välimeren itäpään rannikoilla.
Aiheesta muualla

Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Gagea villosa (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Gagea villosa (englanniksi)