stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Täpläkuskus

| Täpläkuskus |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Pussieläimet Marsupialia
Lahko::  Harvaetuhampaiset Diprotodontia
Alalahko::  Phalangeriformes
Heimo::  Pussikiipijät Phalangeridae
Alaheimo::  Phalangerinae
Suku::  Spilocuscus
Laji::  maculatus
Kaksiosainen nimi
 Spilocuscus maculatus  (É. Geoffroy Saint-Hilaire, 1803) 
 Täpläkuskuksen levinneisyys
Alalajit
 Spilocuscus maculatus chrysorrhous  Spilocuscus maculatus goldiei  Spilocuscus maculatus maculatus  Spilocuscus maculatus nudicaudatus 
Katso myös
   Täpläkuskus Wikispeciesissä   Täpläkuskus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Täpläkuskus (Spilocuscus maculatus) on pussikiipijöiden (Phalangeridae) heimoon kuuluva pussieläinlaji.
Tuntomerkit

Täpläkuskus muistuttaa värityksensä takia Etelä-Amerikan pieniä kädellisiä. Sen ruumis on 33–65 cm pitkä ja häntä 24–61 cm pitkä, painoa on noin 6 kg. Koiraiden väritys vaihtelee valkoisesta tai ruskeasta punertavaan ja niillä on selvästi erottuvia vaaleampia täpliä, tai vastaavasti tummia täpliä vaalealla pohjalla. Naaraat ovat valkeita tai harmaita ja niillä ei ole täpliä
Levinneisyys ja elintavat

Laji elää trooppisissa sademetsissä Uudessa-Guineassa, pienillä lähisaarilla ja Cape Yorkin niemimaalla Australiassa. Täpläkuskus on hidasliikkeinen yöeläin, joka laskeutuu vain harvoin puusta maahan. Päivällä se lepää oksistossa tai puunkolossa. Kaikkiruokaisena se syö pääasiassa lehtiä ja hedelmiä, mutta sille kelpaavat myös hyönteiset, pienet matelijat, linnut ja linnunmunat. Laji lisääntyy kaikkina vuodenaikoina; kantoaika kestää noin 13 päivää ja pesueessa on kahdesta neljään poikasta, joista useimmiten vain yksi selviää hengissä aikuisikään saakka.
Aiheesta muualla

ITIS: Spilocuscus maculatus (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q209548  Wikispecies: Spilocuscus maculatus  ADW: Spilocuscus_maculatus  AFD: Spilocuscus_maculatus  ARKive: spilocuscus-maculatus  BOLD: 914814  CoL: 4Z3N8  EoL: 323851  GBIF: 2440241  iNaturalist: 42852  IRMNG: 10931590  ITIS: 552690  IUCN: 20636  MDD: 1000394  MSW: 11000068  NCBI: 175810  Observation.org: 87770  Species+: 6082
Leijonakaarti

| Leijonakaarti> The Lion Guard |
| --- | --- |

Tyyli:  piirrossarja
Kestoaika:  Noin 20 minuuttia (pilottijakso on 42 minuuttia)
Pääosissa:  Max Charles Rob Lowe Joshua Rush Dusan Brown Diamond White Atticus Shaffer
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Esitetty:  22. marraskuuta 2015 – 3. marraskuuta 2019
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  73 (+ pilottijakso)
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Walt Disney Television Animation
Aiheesta muualla
IMDb 
Leijonakaarti (engl. The Lion Guard) on The Walt Disney Companyn animaatiosarja, joka on jatkoa Leijonakuningas-trilogialle. Sarjan ensimmäinen tuotantokausi esitettiin 22. marraskuuta 2015 – 15. tammikuuta 2016, toinen tuotantokausi 7. heinäkuuta 2017 – 22. huhtikuuta 2019 ja kolmas tuotantokausi 3. elokuuta 2019 – 3. marraskuuta 2019.
Sarjan suomenkieliset dubbaukset on ohjannut Markus Bäckman ja tunnusmusiikin laulaa Antti L. J. Pääkkönen.
Juoni

Sarja kertoo Kionista, Simban ja Nalan nuoremmasta pennusta, joka valitaan johtamaan Leijonakaartia. Kaartin tehtävä on puolustaa elämäntietä (luonnon tasapainoa) ja Jylhämaata ahneilta vihollisilta, kuten hyeenoilta, korppikotkilta, sakaaleilta ja krokotiileilta.
Hahmot ja ääninäyttelijät > Leijonakaarti

Kion (engl. Max Charles, suom. Luca Elshout) on Simban ja Nalan pentu, joka johtaa Leijonakaartia. Hänellä on karjaisun lahja, jota käyttäessään kaikki menneisyyden suuret leijonat yhtyvät hänen karjaisuunsa ja vahvistavat sitä.
Bunga (engl. Joshua Rush, suom. Juhana Vaittinen ja Luca Vieri) on mesimäyrä, Timonin ja Pumban ottolapsi ja Kionin paras ystävä. Hän on Leijonakaartin urhein jäsen.
Fuli (engl. Diamond White, suom. Viivi Helisalo) on gepardi ja kaartin nopein jäsen.
Beshte (engl. Dusan Brown, suom. Lassi Hirvonen) on virtahepo ja kaartin vahvin jäsen.
Ono (engl. Atticus Shaffer, suom. Akseli Lehtinen (dialogi) ja Aksu Palmén (laulu)) on tarkkanäköinen lehmähaikara, joka toimii kaartin silminä.
Hahmot ja ääninäyttelijät > Viholliset

Janja (engl. Andrew Kishino, suom. Antti Pääkkönen) on hyeenaklaanin nuori johtaja ja Kionin arkkivihollinen.
Cheezi (engl. Vargus Mason, suom. Antti L. J. Pääkkönen) on Janjan hyeenaklaanin pienikokoisin jäsen ja ns. ”hullu”.
Chungu (engl. Kevin Schon, suom. Pasi Ruohonen) on Janjan hyeenaklaanin vahvin, mutta tyhmin jäsen.
Nne (engl. Beau Black, suom. Jukka Rasila) on Janjan hyeenaklaanin jäsen, josta tuli kerran väliaikaisesti Janjan oikea käsi.
Tano (engl. Dee Bradley Baker, suom. Sasu Moilanen) on Janjan hyeenaklaanin jäsen ja Nnen hyvä ystävä.
Mzingo (engl. Jonny Rees, suom. Jarmo Koski) on Janjan vakooja ja korppikotkien johtaja.
Mwoga (engl. Cam Clarke, suom. Sasu Moilanen) on Mzingon oikea käsi.
Reirei (engl. Ana Gasteyer, suom. Nina Tapio) on Varjonmaalla asuva nokkela sakaali.
Goigoi (engl. Phil LaMarr, Jukka Rasila) on Reirein uninen kumppani.
Dogo (engl. Jacob Guenther, suom. Waltteri Helisalo) on yksi Reirein ja Goigoin pennuista.
Kijana (engl. Amber Hood) Dogon sisko ja ilmeisesti Reirein ainoa naaraspuolinen pentu.
Zira (engl. Nika Futterman, suom. Katja Aakkula) on Varjonmaahan karkotettu ilkeä leijona, joka yrittää saada Kionin kääntymään puolelleen.
Nuka (engl. Andy Dick) on Ziran vanhin jälkeläinen. Luonteeltaan yksinkertainen, arka ja kateellinen sisaruksilleen, joita Zira suosii häntä enemmän.
Vitani (engl. Tara Strong) on Ziran keskimmäinen jälkeläinen.
Kovu (engl. Jason Marsden, suom. Valtteri Turunen) on Ziran poika ja nuorin jälkeläinen.
Ushari (engl. Christian Slater, suom. Jukka Rasila (dialogi) ja Tero Koponen (laulu) on Jylhämaassa asustava myrkkykäärme, joka toisella kaudella liittoutui Janjan kanssa.
Scar (engl. David Oyelowo, suom. Jukka-Pekka Palo) oli kerran Leijonakaartin johtaja. Kionin tavoin, Scarillakin oli karjaisun lahja, mutta hän menetti sen käytettyään sitä pahaan. Toisella kaudella Janja ja Ushari manasivat kuolleen Scarin esiin, saadakseen tältä apua Jylhämaan valloituksessa.
Hahmot ja ääninäyttelijät > Sivuhahmot

Simba (engl. Rob Lowe, suom. Paavo Kerosuo) on Kionin isä ja Jylhämaan kuningas.
Nala (engl. Gabrielle Union, suom. Katja Aakkula) on Kionin äiti ja Simban puoliso.
Kiara (engl. Eden Riegel, suom. Ella Leppälä) Simban ja Nalan vanhempi jälkeläinen, Kionin isosisko ja tuleva kuningatar.
Rafiki (engl. Khary Payton, suom. Jukka Rasila ja Abdesselam Chellaf) on mandrilli, vanha viisas tietäjä ja Simban hyvä ystävä.
Timon (engl. Kevin Schon, suom. Antti Pääkkönen) on Simban nuoruuden ystävä ja Bungan huoltaja.
Pumba (engl. Ernie Sabella, suom. Pasi Ruohonen) on Simban nuoruuden ystävä ja Bungan huoltaja.
Zazu (engl. Jeff Bennett, suom. Sasu Moilanen) on Simban neuvonantajalintu.
Jasiri (engl. Maia Mitchell, suom. Seera Alexander) on Varjonmaalla asustava tyttöhyeena ja Kionin ystävä. Hän ei kuulu Janjan klaaniin.
Madoa (engl. Maisie Klompus) on Jasirin sisko.
Basi (engl. Kevin Michael Richardson, suom. Jarmo Koski) on Beshten isä.
Makuu (engl. Blair Underwood, suom. Jukka Rasila) on krokotiilien nuori johtaja, joka oli alun perin kaartin vihollinen, mutta oppi myöhemmin toimimaan yhteistyössä näiden kanssa.
Pua (engl. Gerald C. Rivers, suom Sasu Moilanen) on krokotiilien vanha johtaja, jonka Makuu voitti valtataistelussa.
Mtoto (engl. Justin Felbinger, suom. Waltteri Helisalo) on Leijonakaartia ihaileva norsunpoikanen.
Mufasa (engl. Gary Anthony Williams, suom. Jarmo Koski) on Kionin isoisä ja Jylhämaan entinen kuningas.
Tamaa (engl. CJ Byrnes, suom. Antti Jaakola) on Jylhämaassa asustava drongo, joka osaa imitoida useiden eläinlajien ja eläinten ääniä.
DVD-julkaisut

| Nimi | Julkaisupäivä Yhdysvalloissa | Julkaisupäivä Suomessa | Jaksot |
| --- | --- | --- | --- |
| Leijonakaarti: Karjuu jälleen (engl. The Lion Guard: Return of the Roar) | 23.2.2016 | 27.5.2016 | Elokuva |
| Leijonakaarti: Valjasta voimasi (engl. The Lion Guard: Unleash the Power) | 20.9.2016 | 2.12.2016 | Fulin uusi perhe Viisas Bunga Katse kateissa Virtahevon perässä Utamua etsimässä Ei ole hyeenaa täpliin katsominen |
| Leijonakaarti: Jylhämaan elämää (engl. The Lion Guard: Life in the Pride Lands) | 10.1.2017 | 17.2.2017 | Makuu nousee Kupatana-juhlat Bunga ja kuningas Enää en karju Mielikuvitusokapi |
Ugom

Ugomjoen yläjuoksua.
Ugom tai Ögem (uzb. Ugom, kaz. Өгем, ven. Уга́м, Ugam) on Chirchiqin oikeanpuoleinen sivujoki Uzbekistanissa ja Kazakstanissa. Sen pituus on 68,5 kilometriä, valuma-alueen laajuus 870 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaus vuodesta riippuen 12–43 kuutiometriä sekunnissa.
Joen vesistöalue rajautuu pohjoisessa Talas Alatoo -vuoriin, idässä Ugomvuoriin ja lännessä Qorjontoviin. Se laskee Chirchiqiin Chorvoqin tekojärven alapuolella. Virtaus on suurimmillaan huhti-kesäkuussa.
Vuolaana virtaava joki on retkeilykohde. Uzbekistanin alueella sijaitsee Ugom-Chatqolin kansallispuisto ja Kazakstanissa Sairam-Ögemin kansallispuisto.
Täpläpussinäätä

| Täpläpussinäätä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Pussipedot Dasyuromorphia
Heimo::  Pussipedot Dasyuridae
Alaheimo::  Dasyurinae
Tribus::  Dasyurini
Suku::  Pussinäädät Dasyurus
Laji::  viverrinus
Kaksiosainen nimi
 Dasyurus viverrinus  (Shaw, 1800) 
Synonyymit
 Satanellus viverrinus (Shaw, 1800) 
 Täpläpussinäädän levinneisyys
Katso myös
   Täpläpussinäätä Wikispeciesissä   Täpläpussinäätä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Täpläpussinäätä (Dasyurus viverrinus) on pussipetojen (Dasyuridae) heimoon kuuluva pussieläinlaji. Laji sai vuonna 1777 nimekseen alkuasukkaiden antaman tieteellisen nimen ”Dasyurus guoll”. Tämä nimi ei kuitenkaan ollut nimisääntöjen mukainen, ja kansainvälinen eläinnimistökomitea hylkäsi sen. Nykyään lajista käytetään nimeä D. viverrinus vuodelta 1800.
Nisäkäsnimistötoimikunta ehdotti lajille uutta suomenkielistä nimeä ”tummakvolli”.
Tuntomerkit

Täpläpussinäädän takajaloista puuttuu isovarvas, hännässä ei ole valkoisia täpliä, mutta hännänpää saattaa olla valkoinen. Korvat ovat isot ja ne muistuttavat suuresti kissan korvia. Ruumiin pituus on 35–45 cm, häntä on 21–30 cm, täysikasvuinen uros painaa noin kilon, naaras noin 700 g.
Levinneisyys ja elintavat

Täpläpussinäätä elää kuivissa metsissä, mutta se liikkuu myös avoimilla paikoilla. Se elää Tasmaniassa ja eräillä pikkusaarilla, mutta se on kadonnut Australian mantereelta, ja syyksi on arveltu kissojen ja koirien saapumista Australiaan.
Täpläpussinäätä on edelleen suhteellisen laajalle levinnyt Tasmaniassa, mutta sen yksilömäärät ovat arvioitu pienentyneen 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenenä noin 50 prosenttia. Siksi laji arvioidaan erittäin uhanalaiseksi.
Täpläpussinaaraan kantoaika on 8–14 päivää, poikasia on 6–8. Poikaset saavuttavat sukukypsyyden ensimmäisen elinvuotensa lopussa. Täpläpussinäädän tiedetään saaneen myös erittäin suuria poikueita, joita pussieläimillä on harvoin; eräässä tapauksessa naaras on saanut jopa 18 jälkeläistä.
Aiheesta muualla

ITIS: Dasyurus viverrinus (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q194516  Wikispecies: Dasyurus viverrinus  ADW: Dasyurus_viverrinus  AFD: Dasyurus_viverrinus  ARKive: dasyurus-viverrinus  BioLib: 33318  CoL: 6CF7M  ECOS: 7961  EoL: 323728  GBIF: 2435357  iNaturalist: 40167  IRMNG: 10218946  ITIS: 552611  IUCN: 6296  MDD: 1000152  MSW: 10800025  NCBI: 9279  Observation.org: 83050  Open Tree of Life: 393372  Paleobiology Database: 235548  Paleobiology Database: 235548  SPRAT: 333
Tõnis

| Tõnis |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Vastineita eri kielissä:  Anton, Anttoni, Toni, Tony 
Nimen alkuperä:  Antonius
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tõnis on virolainen miehen etunimi, joka pohjautuu kreikkalais-latinalaiseen nimeen Antonius. Tõnis ja samaa perua oleva etunimi Tõnu tulivat laajalti käyttöön jo 1400–1700-luvuilla. Tõnisin ja Tõnun nimipäivää vietetään Virossa 17. tammikuuta.
Nimeä tavataan jonkin verran myös Suomessa. Digi- ja väestötietoviraston mukaan se on vuoteen 2020 mennessä ollut etunimenä noin 290 miehellä.
Nimen ääntäminen

Tõnis-nimessä olevaa keskivokaalia õ ei esiinny suomen kielessä. Se tuotetaan muuten samaan tapaan kuin u-äänne, mutta huulia ei pyöristetä, vaan ne ovat hymyasennossa (eli e-asennossa).
Tõnis-nimessä konsonantti n liudentuu eli sen kanssa äännetään samanaikaisesti i tai j.
Tunnettuja Tõnis-nimisiä

Tõnis Erm (s. 1982), virolainen hiihto- ja pyöräsuunnistaja
Tõnis Kasemets (s. 1974), virolainen autourheilija
Tõnis Kaumann (s. 1971), virolainen säveltäjä ja laulaja
Tõnis Kint (1896–1991), Viron pakolaishallituksen presidentti 1970–1990
Tõnis Lukas (s. 1962), virolainen poliitikko
Tõnis Mägi (s. 1948), virolainen laulaja, kitaristi, säveltäjä ja näyttelijä
Tõnis Mölder (s. 1989), virolainen poliitikko
Tõnis Palts (s. 1953), virolainen yrittäjä ja poliitikko
Tõnis Vint (1942–2019), virolainen taiteilija
Tõnis Vähi (s. 1987), virolainen salibandymaalivahti
Täpläpalmutasku

| Täpläpalmutasku |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Siepot Muscicapidae
Suku::  Palmutaskut Cichladusa
Laji::  guttata
Kaksiosainen nimi
 Cichladusa guttata  (Heuglin, 1862) 
Katso myös
   Täpläpalmutasku Wikispeciesissä   Täpläpalmutasku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Täpläpalmutasku (Cichladusa guttata) on itäisessä Afrikassa tavattava sieppoihin kuuluva varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan täpläpalmutasku on noin 16 cm. Lajin selkä ja siivet ovat väritykseltään vaalean ruosteen ruskeat. Yläperä ja pyrstö ovat väriltään punaruskeat. Mustassa päässä on silmien yläpuolella kapeat valkoiset raidat. Rinta ja vatsa ovat ruskehtavan valkoiset ja mustapilkulliset. Koiras- ja naarastäpläpalmutaskut muistuttavat ulkonäöltään toisiaan. Nuoret linnut ovat hieman vaaleampia.
Levinneisyys ja elinympäristö

Täpläpalmutaskua tavataan Itä-Afrikassa Tansaniassa, Keniassa, Ugandassa, Sudanissa, Etiopiassa ja Somaliassa. Täpläpalmutaskun elinympäristöä ovat tiheiköt kuivilla pensaikkomailla. Lajia tavataan usein joenuomien läheisyydestä. Hieman harvinaisempana täpläpalmutaskua tavataan myös rannikon pensaikoista.
Elintavat

Täpläpalmutasku on melko arka lintu ja viettää piileskelevää elämää. Lintu laulaa aamunkoitteessa ja illalla, joskus myös yöllä. Laulu on sointuvaa ja täpläpalmutasku matkii myös muiden lintujen laulua.
Kiekkomaailma

Kiekkomaailma on kirjailija Terry Pratchettin luoma fantasiamaailma, johon hänen kirjansa sijoittuvat. Se on jättimäinen kiekko, jota kannattelevat neljä elefanttia: Berilia, Tubul, Great T'Phon ja Jerakeen.  Nämä taas seisovat maailmankilpikonna Suuren Kaksosen (Great A'Tuin) kuoren päällä, joka lipuu hiljalleen halki universumin. Kiekkomaailma on halkaisijaltaan noin 10 000 mailia ja sitä kiertävät kiekkomaailman kuu ja aurinko. Magia vaikuttaa Kiekkomaailmassa voimakkaasti, ja vaikka Kiekkomaailma monilta osin muistuttaa Maata, se noudattaa omia fysiikan lakejaan. Magian suuren vaikutuksen takia Kiekkomaailmassa elää useita velhoja ja noitia. Lisäksi magia saattaa silloin tällöin aiheuttaa repeämiä Kiekkomaailman todellisuuteen, jolloin Umpiulottuvuuksien hirviöt yrittävät hyökätä vallatakseen maailman.
Kiekkomaailman väestöön kuuluu ihmisten lisäksi muun muassa ihmissusia, vampyyreita, peikkoja ja kääpiöitä. Kiekkomaailman kuuluisin kaupunki on Ankh-joen varrella sijaitseva kaupunkivaltio Ankh-Morpork.
Kiekkomaailma-sarjan kirjat > Muut kirjat

The Art of Discworld
The Pratchett Portfolio
Elokuvat & tv-sarjat

Terry Pratchett's The Color of Magic (suom. Terry Pratchettin Magian väri) (2008, perustuu Magian väriin sekä Valon tanssiin) on kaksiosainen televisioelokuva. Terry Pratchett teki pienen cameoroolin Astrozoologina.
Terry Pratchett's Hogfather/Terry Pratchettin Karjupukki (2006) on kaksiosainen televisioelokuva.
Terry Pratchett's Going Postal (2010) on kaksiosainen televisioelokuva. Pratchett teki cameon postimiehenä.
Soul Music (1997) on seitsemänosainen animaatiosarja.
Wyrd Sisters (1997) on kaksiosainen animaatiosarja.
Videopelit ja lautapelit

Kiekkomaailmaan perustuen on julkaistu useita videopelejä kuten:
The Colour of Magic (1986)
Discworld (1995)
Discworld II (1996)
Discworld Noir (1999)
Lisäksi on julkaistu lautapeli Discworld: Ankh-Morpork (2011).
Ensimmäinen videopeli The Colour of Magic oli tekstiseikkailupeli, joka julkaistiin vuonna 1986 ZX Spectrumille.
Perfect Entertainment kehitti pelit Discworld, Discworld 2 ja Discworld Noir, jotka julkaistiin vuosien 1995 ja 1999 välillä. Gregg Barnett suunnitteli Discworld-pelistä aluksi roolipelielementeillä versiota, jonka myötä hän pääsi neuvottelemaan oikeuksista peliin. Pelin toinen versio oli lähempänä lopullista versiota.
Useissa Kiekkomaailma-kirjoissa esiintyneitä hahmoja

Rincewind on velhokoulutuksen saanut ihmismies, jonka maagiset lahjat ovat ala-arvoiset tai jopa olemattomat. Hän pukeutuu velhoille ominaiseen tapaan kaapuun ja velhon hattuun, johon hän on kirjaillut tekstin "veleho". Lisäksi hän omistaa kävelevän, tietoisesta päärynäpuusta tehdyn matkalaukun nimeltä "Matkatavara". Harvoja asioita, joita Rincewind taitaa, ovat useat kielet sekä pakeneminen. Hän on vastentahtoisissa seikkailuissaan päässyt vierailemaan muun muassa Vastapainomantereella ja salaperäisellä XXXX-mantereella.
Kuolema on lähes jumalaan verrattava persoonallisuus, jonka tehtävänä on opastaa edesmenneet sielut heidän kuolemanjälkeiseen elämäänsä. Hän viettää vapaa-aikansa tutkimalla ihmisiä ja yrittämällä ymmärtää ihmisyyttä ylipäänsä. Kuoleman puhetta kuvataan Terry Pratchettin kirjoissa isoina tikkukirjaimina, jotka erottuvat helposti muusta tekstistä. Kuolemalla on ottolapsi Ysabelle ja palvelija Albert. Hänellä on ollut myös oppipoika Mort. Ysabellella ja Mortilla on yhteinen lapsi, jonka nimi on Susan. Kuolema on esiintynyt kaikissa ilmestyneissä Kiekkomaailma-kirjoissa Vapaita pikkumiehiä lukuun ottamatta.
Kirjastonhoitaja on entinen velho, joka toimi kirjastonhoitajan tehtävässä velhojen oppilaitoksessa, Näkymättömässä Yliopistossa, kunnes erään maagisen tapaturman johdosta muuttui orangiksi. Vaikka opiston velhot ovat tarjonneet hänelle mahdollisuutta muuttua takaisin ihmiseksi, on Kirjastonhoitaja kieltäytynyt ja ilmaissut olevansa tyytyväisempi tämänhetkiseen tilanteeseensa kuin ihmisenä elämiseen. Vaikkei hän pystykään sanomaan muita äänteitä kuin "Uuuk" (lausahdus, joka tilanteesta riippuen voi olla lyhyt ja ytimekäs vastaus kysymykseen tai hyvinkin pitkä ja syvällinen mielipide tai selostus) ja "Iiik" (jonka hän huudahtaa säikähtäessään), niin hänen kanssaan pitempään kommunikaatiossa olleet henkilöt pystyvät ymmärtämään näitä viestejä täydellisesti.
Porkkana on Ankh-Morporkin kaupungin vartioston kaksimetrinen korpraali, joka on saanut nimensä punaisesta tukastaan ja ruumiinrakenteestaan, joka on alaspäin kapeneva kuin porkkanalla. Kääpiöt kasvattivat hänet ja hän kuvittelee olevansa vain hiukan ylikasvanut kääpiö. Hänellä on maaginen miekka, joka uppoaa jopa kiviseinään. Porkkanalla on salaperäinen taito saada ihmiset sopimaan riitansa ja olemaan mukavia toisilleen. Tämän epäillään johtuvan siitä, että hän itse uskoo kaikkien ihmisten olevan mukavia toisilleen.
Lordi Vetinari on Ankh-Morporkin kaupungin hallitsija, patriisi, joka asuu palatsissa kaupungin keskellä. Hän on äärimmäisen ovela, mutta kuitenkin melko hyväntahtoinen hallitsija. Hänellä on pieni harmaa terrieri nimeltä Vuhveli.
Lancren Noidat
Esmerelda Säävirkku on Oinasvuorilla, Lancressa asuva noita, joka esiintyy mm. Nanny Auvomielen kanssa Kiekkomaailma useissa kirjoissa, myös nuortenkirjoissa Vapaat pikku miehet,Tähtihattu ja Talventakoja. Muori Säävirkkuna tunnettu noita harjoittaa ns. pollalogiaa, joka toisaalta tuntuu perustuvan placebo-efektiin ja toisaalta se tuntuu olevan todellista magiaa.
Nanny Auvomieli
Magrat Kynsilaukka
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Paula Jantunen: Night Watch (Arkistoitu – Internet Archive). Kalaksikukko 11.12.2002.
Vesa Sisättö: Vapaat pikkumiehet. Helsingin Sanomat 4.2.2004.
Englanninkielinen Kiekkomaailma Wikia
Töppövihersilmä

| Töppövihersilmä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Auloppikalat Aulopiformes
Heimo::  Vihersilmät Chlorophthalmidae
Suku::  Chlorophthalmus
Laji::  agassizi
Kaksiosainen nimi
 Chlorophthalmus agassizi  Bonaparte, 1840 
Katso myös
   Töppövihersilmä Wikispeciesissä   Töppövihersilmä Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Töppövihersilmä (Chlorophthalmus agassizi) on vihersilmiin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan syvistä vesistä kaikista valtameristä.
Koko ja ulkonäkö

Töppövihersilmä voi kasvaa suurimmillaan noin 40 cm pitkäksi ja tavanomainen pituus on noin 20 cm. Lajin ruumiinmuoto on sukkulamainen ja litteähkö. Pää on suhteellisen pieni ja kuono pitkähkö. Kalan suurikokoiset silmät ovat vihreät ja fluoresoivat vihreinä. Väriltään töppövihersilmä on pohjaväriltään keltainen tai vaalean ruskea ja ruumiissa on epämääräisenmuotoisia tummanruskeita laikkuja ja vatsassa on valoelin. Lajilla on rasvaevä.
Levinneisyys ja elintavat

Töppövihersilmän levinneisyysalue on hyvin laaja. Sitä tavataan lauhkeista ja lämpömistä vesistä Atlantista Välimeri mukaanluettuna, Intian valtamereistä ja Tyynestämerestä. Se elää lähellä mutapohjaa tyypillisimmin 300–600 metrin syvyydessä, mutta sitä on tavattu jopa 1 000 metrin syvyydestä. Nuoret yksilöt elävät lähempänä pintaa kuin täysikasvuiset. Töppövihersilmä liikkuu parvina ja sen ravintoa ovat selkärangattomat eläimet kuten äyriäiset. Kala on hermafrodiitti ja sen lisääntymisaika Välimerellä on keväältä elokuulle.