stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
VMware
Tuotteet > ESX Server

ESX Server on laitteistolla (bare metal) suoritettava virtualisointimonitori (hypervisor, VMM).
ESX Serverin yhteydessä toimivat kaksi muutakin työkalua, VirtualCenter ja VMotion:
VirtualCenterillä voidaan valvoa ja hallita useaa ESX ja VMware (GSX) Serveriä samanaikaisesti
VMotion sallii virtuaalikoneiden siirtelyn isäntäpalvelimelta toiselle niin, että ne ovat toiminnassa koko siirron ajan.
Tuotteet > ESXi

ESX palvelimen ydin, kernel käsittelee vain virtuaalikoneiden (host) toiminnan sekä niiden resurssien hallinnan. ESX-palvelimen hallinta sekä käyttöjärjestelmän omat tai kolmansien osapuolien palvelut tarjoaa kernelin yhteydessä toimiva Console Operating System.
Uudemmassa ESXi:ssä nämä palvelut on uskallettu tuoda suoraan kerneliin osittain ehkä siksi, että ESXi:ssä lisäpalvelut tulee olla digitaalisesti allekirjoitettu eli VMwaren hyväksymiä. ESXi:ssä tarkkaa vianselvitystä ja diagnostiikkaa voidaan tehdä komentoriviltä (ESXi Shell).
ESXi 4.1 versiosta lähtien voidaan käyttöjärjestelmä integroida AD:hen käyttöoikeuksien määrittelyä varten, lisäksi paikalliset tunnukset ovat mahdollisia. Määritykset tehdään esimerkiksi Vsphere-hallinnasta. Käyttöjärjestelmän asennus voidaan määrittää skriptien avulla jolloin jokaista ESXi palvelinta ei tarvitse asentaa ja määrittää käsin.
ESXi 5.0 virtuaalikoneiden hardware tasot voidaan päivittää versioon 8, joka mahdollistaa mm. USB 3.0 tuen sekä enemmän prosessoritehoa virtuaalikoneelle 32 virtuaaliprosessorin tuen ansiosta.
Tuotteet > vSphere

vSphere on ESXi-palvelimesta ja vCenter-hallintaohjelmistosta koostuva tuote.
Tuotteet > Fusion

Fusion on tuote Windowsin ajamiseksi macOS:ssä.
Toiminta

VMware Workstationia tai muita VMware-ohjelmistoja käyttäviä tietokoneita ja käyttöjärjestelmiä kutsutaan isänniksi (host). Ohjelman sisällä toimivia virtuaalikoneita ja niiden käyttöjärjestelmiä kutsutaan vastaavasti vieraiksi (guest).
Emulaattoreiden tapaan VMwaren sovellukset tarjoavat täysin simuloidut laitteet vieraskäyttöjärjestelmille: esimerkiksi riippumatta isäntäkoneen verkkokortin merkistä ja mallista, se näkyy vieraalle AMD PCnet -verkkosovittimena. VMware virtualisoi kaikki järjestelmän oleellisimmat laitteet, kuten näytönohjaimet, verkkosovittimet, äänilaitteet ja kiintolevyn sovittimet. Se tarjoaa myös läpiviennin USB-, sarja- ja rinnakkaisporteille.
Koska kaikki vieraskäyttöjärjestelmät käyttävät samoja laitteistoajureita riippumatta isäntäkoneen laitteistosta, ovat virtuaalikoneet siirrettävissä isäntien välillä ilman minkäänlaista riskiä laitteisto-ongelmista. Virtuaalikone voidaan esimerkiksi asettaa tauko-tilaan, kopioida toiselle isännälle ja jatkaa toimintaa siellä tismalleen siitä mihin jäätiin. VMotion-työkalun avulla konetta ei tarvitse edes pysäyttää siirron ajaksi, vaan ne voidaan pitää käynnissä koko siirron ajan.
VMwarella on kaksi pääasiallista tuotetta suuriin konesaleihin (data center) ja palvelinryppäisiin - VMware ESX Server ja VMware Server (entinen GSX). ESX Server on VMwaren lippulaiva organisaatiotason sovelluksien ajamiseen konesaleissa. ESX:llä saavutetaan jopa 60-80% tehonlisäys x86-käytössä, sillä se toimii täysin "puhtaalta raudalta".
VMware GSX Server ja sen seuraaja VMware Server ovat nekin suunnatut palvelinkäyttöön, mutta vaativat erillisen käyttöjärjestelmän alustakseen. Näin ollen näillä ohjelmilla ei päästä aivan ESX Serverin tehokkuuteen, mutta toisaalta laitteistotuki on laajempi.
Ominaisuudet

Verkkosovittimen, CD-ROM-aseman, kiintolevyjen ja USB-laitteiden siltauksen ohella VMware Workstation antaa myös mahdollisuuden simuloida ylimääräisiä laitteita. Esimerkiksi ISO-levykuvan voi liittää CD- tai DVD-asemaksi, .vmdk-tiedostoja (VMware Virtual Disk File) kovalevyiksi ja verkkoyhteyksissä voi käyttää osoitteenmuunnosta (NAT) suoran siltauksen sijaan.
VMware Workstationilla onnistuu myös LiveCD:n (Live-Linux) kokeilu ilman että sitä tarvitsee edes polttaa levykuvasta varsinaiseksi levyksi.
Virtuaalikoneista on myös mahdollista ottaa ns. snapshot, eli koneen sen hetkinen tila tallennetaan kokonaisuudessaan tiedostoon ja tähän tilaan voidaan palata takaisin milloin tahansa. Monien snapshotien ottaminen tekee VMware Workstationista kätevän työkalun esimerkiksi monimutkaisen ohjelmiston esittelyyn tai ohjelmistokehityksen testiympäristöksi.
Virtuaalikoneista voi muodostaa myös ryhmiä, joita sitten voi hallita keskitetysti.
Palvelinversiot ja niiden apuohjelmat tekevät helpoksi useiden vanhojen palvelimien muunnoksen ja siirron virtuaalipalvelimiksi yhden uuden isäntäpalvelimen päälle.
Ongelmat

Linux-ydin 2.6.x on saattanut vaatia erillisen korjauspaikkauksen mikäli halutaan käyttää kaikkia VMware Workstation 5.0 tai 5.5 toimintoja.lähde? Tämä paikkaus on vapaasti saatavilla nimellä vmware-any-any-updatexxx.
Mikäli verkkoympäristö käyttää MAC-osoitteita koneiden yksilölliseen tunnistukseen (UID), on suositeltavaa (ja ehkä jopa pakollista) käsin asettaa MAC-osoitteet virtuaalikoneille yksilöllisyyden varmistamiseksi. Esimerkki tällaisesta ympäristöstä on kytkin, joka käyttää MAC-osoitteita liikenteen rajoittamiseen ja estämiseen. MAC-osoitteen muutos tapahtuu poistamalla ensin kaikki virtuaaliset verkkosovittimet käytöstä, ja sitten muokkaamalla .vmx-tiedostoa (VMware Configuration File) seuraavasti:
ethernet0.address -kohtaan haluttu yksilöllinen MAC-osoite
ethernet0.addresstype -kohtaan static
ethernet0.generatedaddress pois kokonaan
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
VMware kotisivut
Windows XP Ubuntussa.
VMware Player
Sirkka Lauri

| Sirkka Lauri> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. maaliskuuta 1939 Ilmajoki
Kuollut: 5. tammikuuta 2023 (83 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  hoitotieteen emeritaprofessori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin sairaanhoito-oppilaitos (erik.sair.hoit. 1963), Jyväskylän yliopisto (KK 1972), Joensuun korkeakoulu (FT 1979)
Instituutti:  Kuopion yliopisto, Turun yliopisto
Tutkimusalue:  hoitotieteen teoria ja käytäntö
Palkinnot:  SVR R I
Sirkka Helena Lauri (o.s. Ihalainen; 17. maaliskuuta 1939 Ilmajoki – 5. tammikuuta 2023 Helsinki) oli suomalainen erikoissairaanhoitaja ja filosofian tohtori, joka toimi hoitotieteen tutkijana ja oli hoitotieteen professori sekä Turun yliopistollisen keskussairaalan (TYKS) aiempi ylihoitaja.
Lauri tuli ylioppilaaksi Kuopion tyttölyseosta (1958). Hän suoritti Helsingissä erikoissairaanhoitajan tutkinnon (1963), valmistui kasvatustieteen kandidaatiksi Jyväskylän yliopistosta (1972) ja filosofian tohtoriksi Joensuun korkeakoulusta (myöhempi Joensuun yliopisto; FT 1979). Hän kävi opinto- ja tutkimusmatkalla Kalifornian yliopistossa vuonna 1976. Hänen suomenkielinen väitöskirjansa (1979) oli otsikoitu Terveydenhoitaja 1–2-vuotiaan lapsen hoidon ja kasvatuksen ohjaajana. Hän oli Kuopion korkeakoulun terveyden- ja sairaanhoidon didaktiikan dosentti (1980–1983).
Työuransa alkupuolella Lauri oli HYKS:n sairaanhoitaja (1961–1962), SPR:n terveydenhoitaja (1963–1964), Pohjois-Karjalan sairaanhoitajaopiston opettaja (1964–1967) ja Honkalammen keskuslaitoksen ylihoitaja (1971–1973). Kasvatustieteen korkeakoulututkinnon suoritettuaan hän oli Joensuun korkeakoulun assistentti (1973–1977) ja yliassistentti (1978–1982). Sitten hän toimi Kuopion korkeakoulun terveyden- ja sairaanhoidon apulaisprofessorina (1983–1986), vuodesta 1984 Kuopion yliopistossa, ja oli saman yliopiston hoitotieteen professori (1986–1988) sekä johti yhteiskuntatieteen osastoa (1984–1986). Vuodesta 1988 vuoteen 2002 saakka hän oli Turun yliopiston hoitotieteen professori toimien samalla osan aikaa hoitotieteen laitoksen johtajana (1989–1995 ja 1998–2000) sekä TYKS:n ylihoitajana (1991– eläkkeelle jäämiseensä saakka). Hän oli kanadalaisen Manitoban yliopiston vieraileva professori vuonna 1992. Hän jäi Turun yliopistosta eläkkeelle 2002.
Turun yliopistossa Sirkka Lauri oli hoitotieteen ensimmäinen professori 1. heinäkuuta 1988 lukien. Hoitotieteen laitos puolestaan perustettiin Turkuun 1. tammikuuta 1989. Hoitotieteellinen tutkimus käynnistettiin Turussa erityisesti tieteellisen jatkokoulutuksen alettua syksyllä 1988. Laitoksen ensimmäinen tutkimusohjelma laadittiin vuonna 1991. Tutkimuksen lähtökohta oli terveystieteellinen, ja se kohdistui hoidollista toimintaa koskevan tiedon eri alueille.
Laurin tutkimuskohteita olivat hoitotieteen teoria ja käytäntö. Hän oli luottamustehtävänään esimerkiksi aikakauskirja Hoitotieteen päätoimittaja (1989–1991) ja Turun kesäyliopiston rehtori (1997–1998).
Laurin saamiin tunnustuksiin kuuluu Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan I luokan ritarin arvo.
Lauri on haudattu Hietaniemen hautausmaan uurnalehtoon.
Aiheesta muualla

Sirkka Laurin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Muut:  IdRef
Dorsetin kulttuuri
Synty

Alaskan paleoeskimot loivat arktisen pientyökalukulttuurin viimeistään 2000 eaa. Tämä kulttuuri levittäytyi Alaskan seuduilta itään Kanadan pohjoisimpiin osiin, Arktisille saarille ja Grönlantiin. Eri seuduille syntyi hieman erilaiset arktisen kulttuurin haarat. Kanadan pohjoisosiin syntynyttä varhaista kulttuuria sanotaan Esi-Dorsetin kulttuuriksi. Esi-Dorsetin kulttuuri lienee synnyttänyt Dorsetin kulttuurin. Varhainen Dorsetin kulttuuri saapui Grönlantiin noin 800–700 eaa.. Pohjois-Kanadan napa-alue ja Grönlanti hylättiin n. 300 jaa., ja paluu takaisin Labradoriin ja Luoteis-Grönlantiin 700 jaa. Varhais-Dorset hävisi ehkä 1200 jaa. Myöhäinen Dorsetin kulttuuri ilmestyi Grönlantiin vasta 800 jaa. hävitäkseen 1300 jaa.
Dorsetin kulttuurin tuho

Dorsetin kulttuuri tuhoutui samoihin aikoihin kuin eskimojen Thulen kulttuuri levisi sen alueelle. Toisten mukaan Dorsetin kulttuuri olisi hävinnyt jo hieman ennen Thulen ihmisten saapumista.kenen mukaan? Myöhäisin Dorsetin kulttuuri vallitsi Grönlannissa saaren pohjoisrannikon länsipuoliskossa.
Thulen eskimojen uskotaan levittäytyneen Arktisille saarille vain parissa sukupolvessa. Eskimot mainitsevat ajaneensa pois Tuniit (Tuniq) "Jättiläiset" tai Sivullirmiut, "Ensimmäiset asukkaat", jotka olivat jättimäisiä ja voimakkaita, mutta säikkyjä ja helposti perääntyviä. Dorsetin kulttuurin lopun aikainen ilmaston lämpeneminen on saanut viedä kulttuurilta riistanOn myös mahdollista, että paremmin aseistautuneet eskimot tappoivat dorsetilaiset. Ehkä eskimot kuljettivat mukanaan kulkutautia, johon dorsetilaisilla ei ollut vastustuskykyä. Osa dorsetilaisista saattoi myös sulautua eskimoihin. Dorsetilaisten kielestä ei jäänyt jäänteitä eskimojen kieleen. Viimeisiä Dorsetin ihmisiä asui Quebecin ja Labradorin seuduilla noin vuoteen 1500 asti.. Joitain Dorsetin kulttuurista jääneitä asutuksia sinnitteli eurooppalaisten tuloon asti Kanadan Arktiksessa muutamassa paikassa.
Sadlermiut-kansa

George Francis Lyonin ohjaama HMS Griper ankkuroi 1824 Hudsoninlahden luoteispuolelle Coats Islandin Cape Pembroken lähelle. Tavatut eskimot kertoivat valaanpyytäjille oudolla kielellä puhuvista paikallisista asukkaista Southamptonin saarilla. Eurooppalaisten tuomat taudit harvensivat Sadlermiut-kansaa nopeasti, ja 1896 oli jäljellä enää 70 tämän kansan edustajaa. Viimeiset kuolivat vuonna 1902 valaanpyyntialus Activen tuomaan epidemiaan. 1954–1955 paikalla käyneen tutkija Henry B. Collinsin mukaan Sadlermiutin ihmiset olivat Dorsetin kulttuurin viimeinen heimo. Jotkut geneettiset tutkimukset ovat myöhemmin tukeneet tätä.
Dorsetin kulttuurin vaiheet

Siirtymäkausi 800–500 eaa. Groswater 800–300 eaa.
Varhainen Dorset 900 eaa. – 300 eaa.. tai 500–1 n. eaa Grönlannissa 700 eaa. – 200 jaa.
Keskimmäinen Dorset 300 eaa. – 500–600 jaa., 1–500 jaa.
Myöhäinen Dorset 400-500 jaa. – 1500 jaa. tai 500–1000 jaa., Grönlannissa 800 jaa. – 1300 jaa.
Dorsetin loppuaika 1000 – 1500 jaa.
Aiheesta muualla

In the bones of the world (Arkistoitu – Internet Archive) at the Nuntsiaq News website.
Article on the Sadlermiut from the Canadian encyclopedia
Diamond, Jared: Romahdus: Miten yhteiskunnat päättävät tuhoutua tai menestyä.  ((Collapse: How societies choose to fail or succeed, 2005) Suomentanut Kimmo Pietiläinen. 2. painos 2007)  Helsinki:  Terra cognita, 2005.  ISBN 952-5202-84-4
Amerikantapiiri

| Amerikantapiiri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Kavioeläimet Perissodactyla
Heimo::  Tapiirit Tapiridae
Suku::  Tapiirit Tapirus
Laji::  terrestris
Kaksiosainen nimi
 Tapirus terrestris  (Linnaeus, 1758) 
 Entinen levinneisyysalue vihreällä, nykyinen levinneisyysalue mustalla
Alalajit
 T. t. terrestris  T. t. aenigmaticus  T. t. colombianus  T. t. spegazzinii 
Katso myös
   Amerikantapiiri Wikispeciesissä   Amerikantapiiri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Amerikantapiiri (Tapirus terrestris) on kavioeläimiin kuuluva nisäkäslaji. Amerikantapiiria esiintyy Etelä-Amerikassa Venezuelasta ja Kolumbiasta Brasiliaan, Argentiinaan ja Paraguayhin saakka.
Piirteet

Amerikantapiiri painaa 225 kiloa ja se kasvaa noin metrin korkuiseksi ja kahden metrin pituiseksi. Aikuisella eläimellä on ruskea karvapeite, kun taas nuorilla yksilöillä on tummanruskea pohjaväri ja vaaleampia pitkittäisraitoja. Aikuisilla eläimillä on myös paksu harjas, joka alkaa korvien välistä ja päättyy lapojen väliin. Tapiirien etujaloissa on kolme ja takajaloissa neljä varvasta.
Elintavat

Amerikantapiiri on arka yöeläin. Se viihtyy Etelä-Amerikan sademetsissä, etenkin tulva-alueilla, koska liikkuu mielellään vedessä ja on hyvä uimaan ja sukeltamaan. Tapiirien ruokavalioon kuuluvat puiden ja pensaiden lehdet ja hedelmät.
Naaraan kantoaika on 400 vuorokautta ja se synnyttää vain yhden jälkeläisen. Vastasyntynyt yksilö painaa noin kuusi kiloa. Vieroittaminen alkaa noin 6-8 kuukauden iässä ja ne saavuttavat sukukypsyytensä noin neljän vuoden iässä. Tapiirit voivat elää jopa 35-vuotiaiksi.
Uhat

Amerikantapiiri on uhanalainen laji, ja sen kanta pienenee jatkuvasti. Lajin häviämiseen on monia syitä. Tapiirit ovat jaguaarien ja puumien luonnollista ravintoa, minkä lisäksi uhkana ovat alligaattorit. Syinä lajin uhanalaistumiseen ovat metsästys ja luontaisten elinalueiden häviäminen etenkin puunhakkuiden takia.
Nuori amerikantapiiri
Laukkonlammi

| Laukkonlammi |
| --- | --- |
 Laukkonlammea nähtynä Kultelan suunnasta
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Somero
Koordinaatit:  60°38′09″N, 23°31′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Palmanoja
Järvinumero:  27.060.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,3 m
Rantaviiva:  0,62 km
Pinta-ala:  0,1982 km²
 fiLaukkonlammi 
Laukkonlammi on Paimionjoen vesistöön kuuluva lampi Somerolla Hämeen Härkätien varressa, Someron Joensuun ja Kultelan kylien rajalla. Lammen pinta-ala on 1,982 hehtaaria, rantaviiva 0,62 kilometriä ja korkeus merenpinnasta 85,3 metriä. Lampi laskee Palmanojaa pitkin luoteeseen Jaatilanjokeen ja kerää vesiä lammesta pohjoiseen sijaitsevan Palmankallion alueelta.
Historiaa

Aikoinaan lampea on käytetty pellavan liottamiseen, ja 1950-luvulla Someron Joensuussa toiminut Kuivamaito Oy käytti sitä vedenottoon, mikä johti lammen vedenpinnan laskuun useilla metreillä, rantojen sortumiseen ja pohjan mataloitumiseen. Nykyään lammen pinnan korkeutta ei saa muuttaa. Viime vuosina Kultelan kyläyhdistys on raivannut pensaikkoa lammen rannoilta.
Käyttö

Lampi on paikallisesti merkittävä pienvesistö ja virkistysalue, ja sen rannalla on Kultelan kyläläisten yhteinen uimalaituri. Lammen ympäristö on Someron Kultelan osayleiskaavassa kaavoitettu puistoksi.
Tarinoita

Laukkonlammiin liittyy tarina, jonka mukaan härkäpari olisi joskus mennyt Laukkonlammiin ja tullut pois niin ikään Hämeen Härkätien varrella Koskella sijaitsevasta Sulkalammista.
Telia Company

| Telia Company AB |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: TELIA1   OMXS: TELIA
Markkina-arvo:  27,82 mrd. € (14.2.2011)
ISIN:  SE0000667925
Perustettu:  2003
Toimitusjohtaja:  Patrik Hofbauer
Puheenjohtaja:  Lars-Johan Jarnheimer
Avainhenkilöt:   Ingrid Bonde  Thomas Andersson  Johannes Ametsreiter  Luisa Delgado  Sarah Eccleston  Tomas Eliasson  Rickard Gustafson  Jeanette Jäger  Martin Sääf  Rickard Wäst 
Kotipaikka:  Tukholma, Ruotsi
Toiminta-alue:  Pohjoismaat ja Baltia
Toimiala:  tietoliikenne
Liikevaihto:   73,455 mrd. SEK (2019)
Liikevoitto:   12,293 mrd. SEK (2019)
Nettotulos:   7,261 mrd. SEK (2019)
Henkilöstö:  20 800 (2019)
Tytäryhtiöt:  Telia Sverige AB Telia Finland Oyj TV4 Media AB
Kotisivu:  www.teliacompany.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
TeliaSoneran logo vuosina 2011–2016.
TeliaSoneran logo vuosina 2003–2011.
Vaaleansininen väri kuvaa Telian levinneisyyttä Euroopassa.selvennä
Telia Company AB (aiemmin TeliaSonera AB) on monikansallinen teleoperaattori, joka muodostui alun perin ruotsalaisen Telian ja suomalaisen Soneran fuusion tuloksena vuonna 2002. Telia tarjoaa sekä kiinteän verkon että mobiilin tietoliikennepalveluja yritys- ja kuluttaja-asiakkaille. Yhtiön kotipaikka on Tukholma Ruotsin valtion ollessa suurin yksittäinen osakkeenomistaja. Telian osakkeet noteerataan Helsingin ja Tukholman pörsseissä.
Molemmilla yhtiöillä on historia kansallisina puhelintoimintaa harjoittaneina monopoleina ennen yksityistämistä ja yhdistämistä. Vaikkakin yhtiöt oli nyt yhdistetty, erilliset brändinimet Telia ja Sonera säilyivät vielä 15 vuotta kummankin maan kansallisilla markkinoilla. Virallisesti kansallisten tytäryhtiöiden nimet ovat Telia Finland ja Telia Sverige. Suomessa Telia käyttää Telia-brändiä. Aiemmin käytössä oli myös palvelubrändi Tele Finland vuoteen 2017 saakka.
Telialla oli vuoden 2018 lopussa palveluksessaan yhteensä noin 20 400 työntekijää. Maantieteellisesti yhtiö on keskittynyt toimimaan Pohjoismaiden alueella (lukuun ottamatta Islantia ja Tanskaa) sekä Baltiassa.
Historiaa

Ruotsin telelaitos Televerket yksityistettiin 1990-luvun alussa. Uusi yhtiö nimettiin Teliaksi. Muinaisruotsiksi telia tarkoittaa kertomista.
Vuonna 1997 Telia osti suomalaisen Telivon ja jatkoi sen liiketoimintaa nimellä Telia Finland Oy.
Telia erotti toimitusjohtajansa Anders Igelin luottamuspulan vuoksi kesäkuussa 2007. Hän jätti yhtiön heinäkuun lopussa 2007, jolloin yhtiön johtoon nostettiin väliaikaisesti varatoimitusjohtaja Kim Ignatius. Uudeksi toimitusjohtajaksi valittiin ruotsalainen Lars Nyberg, joka aloitti tehtävässään 3. syyskuuta 2007.
Syyskuusta 2013 elokuuhun 2019 konsernin toimitusjohtaja oli Johan Dennelind, joka kuitenkin oli yhtiön käytössä jo heinäkuun 2013 alusta lukien.
Vuoden 2019 syyskuussa yhtiön talousjohtaja Christian Luiga nimitettiin väliaikaiseksi toimitusjohtajaksi.
Vuoden 2019 lokakuussa konsernin toimitusjohtajaksi nimitettiin Allison Kirkby, joka aloitti tehtävässään vuonna 2020.
Kesäkuussa 2016 Telia myi omistuksensa Yoigosta espanjalaiselle MásMóvilille.
Lokakuussa 2017 Telia ilmoitti myyvänsä osuutensa MegaFonista Venäjän kolmanneksi suurimmalle pankille Gazprombankille.
Joulukuussa 2018 Telia myi osuutensa Kcellistä kazakstanilaiselle Kazakhtelecomille.
Heinäkuussa 2018 Telia osti Bonnierilta Bonnier Broadcasting -yksikön, jolle kuuluivat Ruotsin TV4, C More ja suomalainen MTV. Kauppahinta oli 9,2 miljardia kruunua (888 miljoonaa euroa) käteisellä.
Kaupan jälkeen Ruotsin valtio tulee hallitsemaan yleisradioyhtiö SVT:n lisäksi maan suurinta yksityistä kanavaa. Maan poliitikot pitivät median keskittymistä valtion käsiin ongelmallisena.
Marraskuussa 2019 kauppa sai hyväksynnän Euroopan komissiolta, ja 2. joulukuuta 2019 Bonnier Broadcasting siirtyi Telian omistukseen. Kaupan jälkeen Bonnier Broadcastingin nimi vaihtui TV4 Mediaksi.
Huhtikuussa 2023 Telia myi Tanskan liiketoimintansa tanskalaiselle Norlys-yhtiölle.
Vuoden 2023 lokakuussa konsernin toimitusjohtajaksi nimitettiin Patrik Hofbauer, joka aloitti tehtävässään helmikuun 2024 alussa.
Telia ilmoitti helmikuussa 2025 myyvänsä TV & Media -liiketoimintayksikön norjalaiselle Schibsted Medialle. Kaupan odotetaan toteutuvan vuoden 2025 kolmannella neljänneksellä.
Omistus

Ruotsin valtio on Telian suurin omistaja 39,5 % osuudellaan. Yhtiöllä oli vuoden 2020 joulukuussa 490 000 rekisteröityä omistajaa.
Marraskuussa 2014 Suomen valtion sijoitusyhtiö Solidium myi 100 miljoonaa TeliaSoneran osaketta kansainvälisille ja pohjoismaisille instituutiosijoittajille. Myynnin jälkeen Solidiumin omistus TeliaSonerassa laski 10,1 prosentista 7,8 prosenttiin.
Helmikuussa 2015 Solidiumin omistus laski edelleen ollen 3,2 prosenttia.
Helmikuussa 2018 Solidium luopui omistuksestaan Teliassa.
Yritysvastuu

Päästäkseen operaattoriksi Uzbekistanin markkinoille TeliaSonera maksoi 800 miljoonaa dollaria lahjuksia vuosina 2004−2012 Uzbekistanin presidentin tyttären, Gulnora Karimovan, omistamalle peiteyhtiölle. Vuodesta 2009 noin kolmannes TeliaSoneran käyttökatteesta tuli Euraasian toiminnoista ja yhtiö maksoi omistajilleen suuria osinkoja. Suomen valtio hyötyi osingoista miljardin verran omistamansa Solidium-yhtiön kautta. Yhdysvaltain ja Hollannin viranomaiset alkoivat tutkia asiaa vuonna 2014. Vuoden 2015 lopussa TeliaSonera päätti, että se vetäytyy Euraasiasta, jossa se on toiminut kuudessa valtiossa, ja myy omistuksensa vastuullisesti. Syyskuussa 2016 viranomaiset määräsivät Telialle noin 1,4 miljardin dollarin (1,25 miljardin euron) sakot lahjuksien antamisesta.
TeliaSoneran 38-prosenttisesti omistama turkkilainen Turkcell tekee läheistä yhteistyötä Turkin hallituksen kanssa, vaikka Erdoğanin hallitus loukkaa ihmisoikeuksia, kuten rajoittaa sananvapautta. Vuonna 2012 Turkcell yhdistettiin hallitusta arvostelevien tahojen laajaan salakuunteluun. Maaliskuussa 2016 Turkcell vaati istanbulilaista tuomioistuinta määräämään Twitteriä poistamaan tuhansia ongelmallisina pitämiään twiittejä. Tuomioistuin määräsi viestit poistettavaksi, mutta Twitter ei vastannut vaatimukseen. Turkin hallituksen suorittaman puhdistuksen aikana Turkcell on mainostanut Turkin demokratian voimistuvan. Soneran suomalaiset tai Telian ruotsalaiset edustajat kieltäytyivät kommentoimasta Turkcelliin liittyviä kysymyksiä, vaan ohjasivat ne yhtiölle itselleen.
Telian muut operaattorit

LMT, Latvia
Ezys, Liettua
Telia, Liettua
MyCall, Norja
OneCall, Norja
Phonero, Norja
Telia, Norja
Fello, Ruotsi
Halebop, Ruotsi
Diil, Viro
Super, Viro
Telia, Viro
Telia Finance

Telia Finance AB tarjoaa rahoitusratkaisuja Telia Companylle ja sen asiakkaille. Sen historia alkaa vuodesta 1982, jolloin Ruotsin silloinen valtionyhtiö Televerket sai valtiopäiviltä luvan erillisen rahoitusyhtiön muodostamiseen ja perusti Telefinansin yhteistyössä Merkantil Leasingin kanssa, joka kuitenkin pian vetäytyi toiminnasta. Televerket muuttui Teliaksi vuonna 1993, ja seuraavana vuonna Telefinans sai luvan rahoittaa muutakin kuin Telian tuottamia ratkaisuja. Vuonna 1996 Telefinansista tuli Telian tytäryhtiö nimeltä Telia Finans.
Vuonna 2003 yhtiö jaettiin Telia Creditiksi ja Telia Finansiksi, joka myytiin rahoitusyhtiö De Lage Landenille. Telia Credit muuttui vuonna 2005 TeliaSonera Finans AB:ksi. Nykyiseltä nimeltään yhtiö on Telia Finance AB. Se on noin sadan työntekijän itsenäinen yritys, joka tarjoaa Telia Companylle rahoitusratkaisuja maailmanlaajuisesti. Toimitusjohtaja on Kenneth Boström. Vuonna 2007 perustetun Suomen sivuliikkeen nimi on Telia Finance Finland ja sen päätoimiala on tietokoneiden, niiden oheislaitteiden ja ohjelmistojen vähittäiskauppa. Yritys toimii Finanssivalvonnan alaisena.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Telia Company (ruotsiksi) (englanniksi)
Telia Sverige (ruotsiksi)
Telia Finland (suomeksi)
| n k  OMX Stockholm 30 |
| --- | --- |
 ABB  Alfa Laval  Assa Abloy  Astra Zeneca  Atlas Copco  Autoliv  Boliden  Electrolux  Ericsson  Essity  Evolution  Getinge  Hexagon  Hennes & Mauritz  Investor  Kinnevik  NIBE Industrier  Nordea Bank  Sandvik  SBB  SCA  SEB  Sinch  Sv. Handelsbanken  SKF  Swedbank  Tele2  Telia Company  Volvo 
Päivitetty: 5. tammikuuta 2024
Telia Financen logo