Tralleis
Historia

Tralleis oli kreikkalaisen perinteen mukaan Argoksesta tulleiden kreikkalaisten yhdessä traakialaisten Tralleis-heimolaisten kanssa perustama siirtokunta. Tällä selitettiin kaupungin nimi. Kaupungin muiksi nimiksi mainitaan muun muassa Antheia, Euantheia, Polyantheia, Erymna ja Kharaks. Toisten antiikin aikaisten tietojen mukaan Tralleis olisi kuitenkin ollut pelasgilainen asutus, jonka alkuperäinen nimi oli Larissa. Myöhemminkin kaupungin asujaimisto koostui osaksi kreikkalaisesta ja osaksi ei-kreikkalaisesta väestöstä. Sen kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Traldeus (Τραλδεύς) ja Trallianos (Τραλλιανός).
400-luvulla eaa. Tralleis oli Persian vallan alla. Spartalaiset yrittivät vallata sen persialaisilta Thibronin johdolla vuonna 400 eaa., mutta epäonnistuivat sen linnoitteiden vahvuuden vuoksi. Antigonos valtasi kaupungin vuonna 313 eaa. Myöhemmin se tuli seleukidien valtaan, ja sen nimeksi tuli Seleukeia (myös Seleukeia Maiandros-joella, lat. Seleuceia ad Maeandrum). Plinius vanhemman mukaan kaupunki olisi tunnettu jossakin välissä myös nimellä Antiokheia, mutta tätä pidetään virheenä.
Magnesian taistelun jälkeen Tralleis tuli Pergamonin eli attalidien valtaan. Kaupunkia hallitsi tuolloin Eumenes II. Pliniuksen mukaan Attaloksella (Attalos II?) olisi ollut kaupungissa palatsi. Kaupunki säilyi Pergamonin hallussa vuoteen 133 eaa. saakka, vaikka tukikin usurpaattori Aristonikosta Roomaa vastaan.
Tralleis kukoisti edullisen sijaintinsa ja kaupankäynnin ansiosta. Sen asukkaat tunnettiin vauraudestaan, ja heillä oli kunnia toimia usein asiarkkeina eli seudun kisojen johtajina. Antiikin kirjailijat mainitsevat kaupungin usein.
Ensimmäisen Mithridateen sodan aikaan Tralleis oli Kratippoksen poikien johtama tyrannia. Nämä suorittivat kaupungissa sen roomalaisten asukkaiden joukkomurhan. Myöhemmin Tralleisin Nikelle (Victorialle) omistettuun temppeliin pystytettiin Julius Caesarin patsas. Caesarin ollessa Vähässä-Aasiassa temppelissä sanottiin tapahtuneen ihme. Kaupungin alue oli maanjäristysherkkää. Se kärsi suuria tuhoja maanjäristyksessä keisari Augustuksen aikana vuonna 26 eaa., ja keisari lahjoitti sen tuhojen korjaamiseksi suuren summan rahaa. Kiitokseksi avusta kaupunki otti nimen Kaisareia, joskaan nimi ei vaikuta vakiintuneen käyttöön. Tralleislaiset pyysivät saada luvan rakentaa kiitokseksi temppelin Tiberiukselle, mutta keisari kieltäytyi, koska ei pitänyt kaupungin resursseja riittävinä.
Tralleis löi roomalaisella kaudella omaa rahaa aina Gallienuksen aikaan vuosiin 253–268 saakka. Olympian kisojen voittoja kaupungilla tiedetään olleen koko antiikin ajalla ainakin kolme. Kaupungista olivat kotoisin muun muassa kuvanveistäjät Apollonios ja Tauriskos (1. vuosisata eaa.), kirjailija Flegon (100-luku jaa.), Hagia Sofian suunnittelija Anthemios (400/500-luku jaa.) sekä filosofi Asklepios (500-luku jaa.)
Varhaisella kristillisellä kaudella kaupunki oli piispanistuin Efesoksen metropoliitan alaisuudessa. Kaupunki taantui varhaiskeskiajalla. Se säilyi kuitenkin olemassa, ja Andronikos Palaiologos kunnostutti sitä. Kaupungin arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1888 Pergamoniakin kaivaneen Carl Humannin johdolla, ja niitä jatkettiin vuosina 1901–1903 Etem Hamdl Beyn johdolla.