stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lynchin syndrooma
Geneettinen tausta

DNA:n replikointia eli kahdentumista tapahtuu soluissa jatkuvasti niiden jakautuessa. Replikoinnissa syntyneiden virheiden korjaamisesta vastaavat tiettyjen geenien ohjaamina syntyvät proteiinit. Näitä geenejä kutsutaan mismatch repair (MMR) geeneiksi ja ne muodostavat solujen MMR-systeemin.
Kun MMR- systeemi toimii oikein, se tunnistaa ja korjaa DNA:n replikaatiossa syntyviä virheitä ja estää näin haitallisia mutaatioita kantavia soluja jakautumasta . Jos MMR-geenit eivät toimi oikein esimerkiksi mutaatioiden vuoksi, syntyy mutatoituneen DNA:n omaavia soluja. Kun nämä epänormaalit solut jakautuvat yhä uudelleen, kasaantuneet virheet voivat johtaa hallitsemattomaan solujen jakaantumiseen ja sitä kautta syöpään.
Lynchin oireyhtymälle altistavia geenivirheitä eli mutaatioita tunnetaan viidessä geenissä: MLH1, MSH2, MSH6, PMS2 ja EPCAM. Kaikki näistä kuuluvat MMR-systeemiin. Henkilöt, joilla on virheellinen MLH1- tai MSH2-geeni, omaavat suuremman riskin (70–80 %) sairastua syöpään elämänsä aikana kuin henkilöt, joilla nämä kyseinen geeni toimii normaalisti. Virheellisen MSH6- tai PMS2-geenin omaavilla henkilöillä on pienempi (25–60 %) mahdollisuus syövän kehittymiselle. EPCAM-geeni ei suoraan vaikuta virheellisen DNA:n korjaamiseen, mutta se sijaitsee MSH2-geenin vieressä. Tietyt EPCAM-geenin variantit voivat aiheuttaa MSH2-geenin inaktivoitumisen, mikä johtaa MMR-systeemin virheisiin.
Geneettinen tausta > Periytyminen

Lynchin oireyhtymä periytyy vanhemmilta lapsille dominantisti autosomaalisesti. Yksilöt perivät vanhemmiltaan kaksi kopiota jokaisesta geenistä kromosomien mukana, yhden kopion isältä ja toisen äidiltä. Autosomit ovat kromosomeja, jotka eivät ole sukupuolikromosomeja. Dominantin periytymisen ollessa kyseessä, yksi virheellistä mutaatiota kantava geeni riittää aiheuttamaan sairauden, vaikka toinen geenikopio olisi normaali. Jos siis toisella vanhemmalla on Lynchin oireyhtymä, lapsella on 50 % mahdollisuus sairastua myös.
Yksilön periessä vanhemmaltaan patogeenisen mutaation yhdessä MMR-geeneistä, hänellä diagnosoidaan Lynchin oireyhtymä ja syöpäriski on merkittävästi kohonnut. Koska toiselta vanhemmalta on periytynyt normaali geenikopio, toimii MMR-systeemi yleensä aluksi normaalisti . Mutatoitunut geeni kuitenkin altistaa toisenkin geenikopion mutaatioille, jotka voivat johtaa MMR-systeemin toimintahäiriöihin. Jossain vaiheessa yksilön elämää jokin normaalisti toimivista MMR-geeneistä voi mutatoitua tai lakata toimimasta oikein, jolloin MMR-systeemi lakkaa toimimasta normaalisti, sillä toista normaalisti toimivaa geenikopiota ei ole. Tämä johtaa DNA-vaurioiden kertymiseen ja syövän kehittymisen todennäköisyys kasvaa huomattavasti.
On myös mahdollista saada Lynchin oireyhtymä ilman sen perimistä vanhemmalta. Tässä tapauksessa mutaatiot MMR-geeneihin tapahtuvat vasta hedelmöityksen jälkeen, esimerkiksi varhaisen alkionkehityksen aikana. Tämä on kuitenkin hyvin harvinaista, koska spontaanit, virheelliset mutaatiot näissä tietyissä MMR-geeneissä ovat jo itsessään harvinaisia ja geneettisen valvonnan mekanismit pyrkivät korjaamaan tai poistamaan nämä virheet varhaisessa kehitysvaiheessa. Jos Lynchin oireyhtymän kuitenkin saa spontaanin mutaation kautta, on epätodennäköistä, että kenelläkään muulla perheessä tai suvussa olisi kyseinen oireyhtymä, mutta jälkeläisillä on 50 % mahdollisuus periä kyseinen geenimutaatio.
Diagnostiikka

Lynchin oireyhtymän aikainen diagnosointi on tärkeää. Näin pystytään tarkkailemaan mahdollisten syöpien kehittymistä. Niiden havaitseminen ja hoidon aloittaminen varhaisessa vaiheessa edistävät huomattavasti ennustetta.
Lynchin oireyhtymän geneettiseen testaukseen kannattaa hakeutua, jos suvussa on todettu yksi tai useampia seuraavista:
Yhdellä tai useammalla on todettu jokin Lynchin oireyhtymään yhdistetty syöpä
Yhdellä tai useammalla on ollut syöpä ennen 50 vuoden ikää
Yhdellä tai useammalla on ollut enemmän kuin yksi ja eri laatua oleva syöpä
Ainakin kahdessa sukupolvessa ilmennyt samaa laatua oleva syöpä
Geneettistä testiä varten tarvitaan pieni verinäyte. Testillä etsitään muutoksia geeneissä, jotka aiheuttavat Lynchin oireyhtymän. Jos testi on positiivinen, kyseessä on Lynchin oireyhtymä. Tämä tarkoittaa, että syöpään sairastumisen todennäköisyys on noussut.[9] Henkilökohtainen riski sairastua syöpään riippuu suvussa kulkevista geeneistä. Positiivisen testituloksen jälkeen jokavuotiset tutkimukset, kuten kolonoskopia, ovat tärkeitä. On olemassa myös hoitoja, jotka pienentävät riskiä sairastua tiettyihin syöpiin.
Myös suoraan syöpäsoluista voidaan ottaa näyte ja testata liittyykö syöpään sairastuminen Lynchin oireyhtymään. Immunohistokemiallisessa värjäyksessä (IHC) käytetään tiettyjä väriaineita, jotka värjäävät tiettyjä molekyylejä, kuten proteiineja, syöpäkudoksessa. Värjäytymisen esiintyminen tai puuttuminen osoittaa, onko kudoksessa proteiineja, joita MLH1, MSH2, MSH6, PMS2 ja EPCAM geenit tuottavat. Puuttuvat proteiinit auttavat selvittämään, aiheuttivatko Lynchin oireyhtymään liittyvät geenit syövän.
Mikrosatelliitti-instabiliteettitutkimus (MSI) tehdään myös syöpäkudosnäytteestä. Mikrosatelliitit ovat DNA:ssa olevia lyhyitä, toistuvia ja mikrosatelliitista riippuen tietyn pituisia DNA-sekvenssejä. MSI-testauksessa tarkastellaan tiettyjen mikrosatelliittien pituuksia syöpäkudoksessa ja selvitetään, ovatko ne pidentyneet tai lyhentyneet, mikä toimii epävakauden mittarina ja merkkinä siitä, että MMR-systeemi ei Lynchin oireyhtymälle tyypillisesti toimi oikein.
Epänormaali tulos syöpäkudoksen IHC tai MSI tutkimuksesta ei välttämättä tarkoita, että henkilöllä on Lynchin oireyhtymä. Näiden lisäksi tarvitaan aina geneettinen testi, sillä IHC ja MSI mittaavat ainoastaan kasvaimen DNA:n epävakautta eivätkä yksin riitä diagnosoimaan syövän perinnöllistä taustaa tai tunnistamaan tarkasti geenivirhettä.
Geneettinen testi tarvitaan, jotta voidaan suoraan tunnistaa tarkasti perinnölliset geenimutaatiot, jotka aiheuttavat Lynchin oireyhtymän ja mahdolliset syövät. Näin saadaan tarkka tieto henkilön geneettisistä riskeistä, mikä auttaa hoitopäätöksissä.
Epidemiologia ja syöpäriski

Aikuisten syövistä arviolta 5–10 prosentin taustalla vaikuttaa perinnöllinen syöpäalttius. Lynchin oireyhtymä on kuitenkin vain yksi perinnöllisen syöpäalttiuden aiheuttajista, ja sen ilmaantuvuus väestöissä sekä osuus kaikkien syöpien taustalla on pienempi. Esimerkiksi paksusuolen syöpään sairastuneista arviolta 2–5 prosentilla alttius sairastumiseen on peritty.
Lynchin oireyhtymän aiheuttavien geenivirheiden kantajia on arvioitu olevan noin 1:300 kaikista ihmisistä. Lukema on kuitenkin todennäköisesti aliarvioitu, sillä oireyhtymä on harvinainen, eikä kaikkialla maailmassa ole mahdollisuuksia geenitesteihin tai seulontaan. Myös suurten geenitestattujen kohorttien tutkimus on vahvistanut, että Lynchin oireyhtymää aiheuttavien geenivirheiden esiintyvyys väestöissä on suurempi. WHO arvioi, että todellinen esiintyvyys voi olla jopa 1:125. Näin ollen Suomessa saattaa siis olla yli 10 000 Lynchin oireyhtymän geenivirheen kantajaa, vaikka lukeman arvioitiin aiemmin olevan paljon vähemmän. Suomessa tapausten löytämistä edistää hyvät mahdollisuudet geenitestaukseen sekä kattava syöpärekisteri.
Lynchin oireyhtymää aiheuttavia geenivirheitä kantavilla elinikäinen riski sairastua kolorektaalisyöpään on noin 40–80 prosenttia, ja riski on miehillä suurempi kuin naisilla. Naisilla Lynchin oireyhtymään liittyy myös noin 40–60 prosenttinen riski sairastua kohdunrungonsyöpään. Muiden syöpien, kuten ohutsuolisyövän, virtsateiden syövän ja munasarjasyövän riskit vaihtelevat noin viidestä kymmeneen prosenttia.
Suomessa Lyncin oireyhtymää sairastavien tutkimusta ja rekisteriä ylläpitää tutkimusryhmä, jonka rekisterissä on tällä hetkellä 380 tunnistettua sukua ympäri Suomea.
Oireet

Lynchin oireyhtymä on itsessään oireeton, mutta jos sitä kantava henkilö sairastuu syöpään, voi ilmetä syövästä johtuvia oireita. Paksusuolensyöpä saattaa esimerkiksi aiheuttaa muutoksia ulostamisessa, kuten kipua tai verta ulosteessa ja kohdunrungon syöpä epänormaalia vuotoa tai kipua ja painetta lantion alueella. Molemmat syövät saattavat myös aiheuttaa painon laskua.
Lynchin oireyhtymää on syytä epäillä, jos suvussa on esiintynyt siihen liitettyä syöpää, kuten paksusuolensyöpää, kohdunrungon syöpää tai munasarjasyöpää useilla eri ihmisillä. Myös sukulainen, jolla on ollut sekä paksusuolensyöpä että kohdunrungon syöpä tai sukulainen, joka on sairastunut Lynchin oireyhtymään liitettävään syöpään alle 50-vuotiaana, on syy epäillä oireyhtymää. Monissa suvuissa esiintyy syöpää, sillä se on yleinen sairaus, mutta jos syövät ovat erityyppisiä eivätkä esiinny epätavallisen nuorilla henkilöillä, ei ole syytä epäillä periytyvää syöpäalttiutta, kuten Lynchin oireyhtymää.
Aiheesta muualla

Lynch Syndrooma-tutkimusryhmän (LSFi) kotisivut
Colon Cancer Alliance for Research and Education for Lynch Syndrome
Syöpäsäätiö: Lynchin oireyhtymä
Palworld

| Palworld |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Pocket Pair
Julkaisija:  Pocket Pair
Jakelija:  Steam, Microsoft Store ja PlayStation Store
Pelimoottori:  Unreal Engine 5
Julkaistu:  19. tammikuuta 2024
Lajityyppi:  toimintaseikkailupeli
Pelimuoto:  yksinpeli, yhteistyömoodi ja moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Teini-ikäisille  PEGI 12  USK 12 
Alusta:  Microsoft Windows, Xbox Series X ja Series S, Xbox One, macOS ja PlayStation 5
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Palworld (jap. パルワールド) on japanilaisen Pocket Pairin kehittämä toiminta-selviytymispeli, joka julkaistiin 19. tammikuuta 2024 Windowsille, Xbox One- ja Xbox Series X/S -alustoille. PlayStation 5:lle se julkaistiin 25.9.2024.
Pelaaminen

Peliä voi pelata yksin tai korkeintaan 32 pelaajaa yhdellä palvelimella.
Peli sijoittuu avoimeen pelimaailmaan Palpagossaarille, joita asuttavat erilaiset söpöt pal-nimiset olennot. Pelaajat keräävät paleja rakentaakseen tukikohtia, ratsuiksi ja taistelua varten. Peliä on kuvattu termeillä pokémonit+aseet. Pelissä on elementtejä Pokémon-sarjasta ja Minecraft-tyyppisistä rakentelupeleistä, ja mustaa huumoria kun palit laitetaan töihin kaivoksiin tai viljelemään maata tai niitä käytetään ammuksina tai ruokana.
PC Gamer moralisoikin peliä eläinrääkkäyksestä ja huonoista työoloista.
Julkaisu

Peli myi kolmessa päivässä ennakkojulkaisunsa jälkeen viisi miljoonaa kappaletta ja se oli Steamin pelatuin peli. Pelillä on kolmanneksi suurin yhtäaikainen pelaajamäärä 1,5 miljoonalla pelaajalla Steamin historiassa. Hieman myöhemmin peli saavutti seitsemän miljoonaa myytyä kappaletta ja nousi Steamissä Counter-Strike 2:n ohi kaikkien aikojen toiseksi suurimmalla yhtäaikaisella pelaajien määrällä. Kuudessa päivässä peli on myynyt yli kahdeksan miljoonaa kappaletta Steam-palvelussa ja yli kaksi miljoonaa yhtäaikaista pelaajaa. Peli on myynyt kuukaudessa 15 miljoonaa kappaletta Steam-palvelussa ja 10 miljoonaa kappaletta Xbox-alustalla.
Pokémon Company on julkaissut lausunnon, että he aikovat tutkia väitettyjä immateriaalioikeuksien loukkaamista. Peliä on kritisoitu samankaltaisuudesta Pokemonien kanssa ja syytetty plagiarisoinnista. Pocketpairin toimitusjohtaja Takuro Mizobe on kertonut hyökkäyksistä ja uhkauksista yhtiön työntekijöitä kohtaan sosiaalisessa mediassa. Takuro Mizobe on myöhemmin kertonut, että Nintento ja Pokémon Company eivät ole sanoneet heille mitään. Syyskuussa 2024 Nintendo ilmoitti haastavansa Pocketpairin oikeuteen patenttirikkomuksesta.
Heinäkuussa 2024 Pocketpair ja Aniplex ilmoittivat Palworld Entertainmentin perustamisesta, jonka tavoitteena on käyttää pelin immateriaalioikeuksia muissakin kohteissa.
Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1999

| Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1999 |
| --- | --- |
Sijainti:  Kontiolahti/Holmenkollen  Suomi/ Norja
Kilpailupaikka:  Kontiolahden ampumahiihtokeskus/Holmenkollenin kansallisareena
Kilpailutapahtumia:  10
Avajaiset:  12. helmikuuta 1999
Päättäjäiset:  13. maaliskuuta 1999
 ← 19982000 →
Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1999 järjestettiin 12.–14. helmikuuta Kontiolahdella, Suomessa sekä 11.–13. maaliskuuta Holmenkollenilla, Norjassa. Kisojen menestynein maa oli Saksa 10 mitalilla (kuusi kultaa, kaksi hopeaa ja kaksi pronssia).
Kilpailujen siirtäminen

Kontiolahti valittiin alun perin kilpailujen järjestäjäksi. Helmikuun puolivälissä käytäviä kilpailuita häiritsi kuitenkin kova pakkanen. Kilpailujen pakkasraja oli –20 °C, mutta lämpötila pysytteli pakkasrajan alapuolella. Kilpailujen alkua jouduttiin lykkäämään kuusi kertaa, mutta 12. helmikuuta kilpailut saatiin avattua pikakilpailuilla. Kontiolahdella kilpailtiin lopulta vain kolmena kilpailupäivänä. Niiden aikana saatiin käytyä miesten ja naisten pikakilpailut, takaa-ajot ja viestit. Normaalimatkat ja yhteislähdöt siirrettiin käytäviksi Holmenkollenin maailmancup-viikonlopun yhteydessä.
Pakkasta yritettiin torjua laduilla esimerkiksi ladun varrelle rakennetuin nuotioin, foliopeittein, lämpöpuhaltimin ja helikopterein. Lämmittämisyritykset herättivät maailmanlaajuista huomiota. Jälkikäteen on kuitenkin myönnetty lämmittämisyritysten olleen osittain mediatemppu. Lisäksi kilpailujärjestelyitä sotki lennonjohtajien lakko, jonka vuoksi kilpailijoita ei voitu lennättää suoraan Joensuun lentoasemalle.
Seuraavan kerran Kontiolahti pääsi isännöimään MM-kilpailuja vuonna 2015.
Miehet > 10 km pikakilpailu

12. helmikuuta - Kontiolahti
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / sakot |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Frank Luck | 28.05,6 / 0 |
| 2 |  | Patrick Favre | + 22,0 / 0 |
| 3 |  | Frode Andresen | + 40,8 / 2 |
Miehet > 12,5 km takaa-ajo

13. helmikuuta - Kontiolahti
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / sakot |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ricco Groß | 35.37,8 / 0 |
| 2 |  | Frank Luck | + 27,2 / 3 |
| 3 |  | Sven Fischer | + 40,9 / 3 |
Miehet > 20 km normaalimatka

11. maaliskuuta - Holmenkollen
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / sakot |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Sven Fischer | 53.53,2 / 1 |
| 2 |  | Ricco Groß | + 8,7 / 0 |
| 3 |  | Vadim Sašurin | + 37,3 / 0 |
Miehet > 15 km yhteislähtö

13. maaliskuuta - Holmenkollen
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / sakot |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Sven Fischer | 39.39,9 / 2 |
| 2 |  | Vladimir Dratšov | + 9,9 / 2 |
| 3 |  | Ole Einar Bjørndalen | + 17,4 / 0 |
Miehet > 4 × 7,5 km viesti

14. helmikuuta - Kontiolahti
| Sija | Maa | Joukkue | Aika / sakot |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Aleksei Aidarov, Petr Ivaško, Vadim Sašurin, Oleg Ryženkov | 1.23.19,3 / 1 |
| 2 |  | Viktor Maigurov, Vladimir Dratšov, Sergei Rotškov, Pavel Rostovtsev | + 23,1 / 2 |
| 3 |  | Halvard Hanevold, Dag Bjørndalen, Frode Andresen, Ole Einar Bjørndalen | + 37,0 / 4 |
Naiset > 7,5 km pikakilpailu

12. helmikuuta - Kontiolahti
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / sakot |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Martina Zellner | 26.59,9 / 2 |
| 2 |  | Magdalena Forsberg | + 4,5 / 1 |
| 3 |  | Olena Zubrylova | + 8,3 / 3 |
Naiset > 10 km takaa-ajo

13. helmikuuta - Kontiolahti
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / sakot |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Olena Zubrylova | 32.17,5 / 2 |
| 2 |  | Martina Halinárová | + 1.02,0 / 1 |
| 3 |  | Martina Zellner | + 1.07,6 / 2 |
Naiset > 15 km normaalimatka

11. maaliskuuta - Holmenkollen
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / sakot |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Olena Zubrylova | 43,28,1 / 0 |
| 2 |  | Corinne Niogret | + 2.03,9 / 0 |
| 3 |  | Albina Ahatova | + 3.13,6 / 1 |
Naiset > 12,5 km yhteislähtö

13. maaliskuuta - Holmenkollen
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / sakot |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Olena Zubrylova | 40,08,2 / 4 |
| 2 |  | Olena Petrova | + 3,1 / 2 |
| 3 |  | Magdalena Forsberg | + 8,7 / 3 |
Naiset > 4 × 7,5 km viesti

14. helmikuuta - Kontiolahti
| Sija | Maa | Joukkue | Aika /sakot |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Uschi Disl, Simone Greiner-Petter-Memm, Katrin Apel, Martina Zellner | 1.36.56,0 / 1 |
| 2 |  | Nadežda Talanova, Galina Kukleva, Olga Romaško, Albina Ahatova | + 38,3 / 3 |
| 3 |  | Delphyne Burlet, Florence Baverel, Christelle Gros, Corinne Niogret | + 46,9 / 0 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Saksa | 6 | 2 | 2 |
| 2. |  Ukraina | 3 | 1 | 1 |
| 3. |  Valko-Venäjä | 1 | 0 | 1 |
| 4. |  Venäjä | 0 | 3 | 1 |
| 5. |  Ranska | 0 | 1 | 1 |
| 5. |  Ruotsi | 0 | 1 | 1 |
| 7. |  Italia | 0 | 1 | 0 |
| 7. |  Slovakia | 0 | 1 | 0 |
| 9. |  Norja | 0 | 0 | 3 |
Käännös suomeksi
Juho Kujola

| Juho Kujola |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. tammikuuta 1884 Salmin pitäjän Miinalan kylä
Kuollut: 4. kesäkuuta 1963 (79 vuotta) Tampere
Kansalaisuus:  suomalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Tutkimusalue:  fennougristiikka
Juho (Johannes, Ivan) Kujola (alkuperäinen sukunimi Lasarev, 18. tammikuuta 1884 Salmin pitäjän Miinalan kylä – 4. kesäkuuta 1963 Tampere) oli lyydin ja karjalan kielen tutkija.
Koulu- ja opiskeluvuodet

Juho Kujola syntyi rajakarjalaisen kauppiaan ja maanviljelijän Ivan Lasarevin perheeseen. Hän kävi kansakoulun ja jatkoi opintojaan Sortavalan lyseossa. Sortavalassa historian lehtorina toiminut O. A. Forsström sai karjalaa äidinkielenään puhuneen Kujolan kiinnostumaan salmilaisen murreaineiston keräämisestä.
Päästyään ylioppilaaksi Kujola aloitti suomen kielen ja slaavilaisen filologian opinnot Helsingin yliopistossa syksyllä 1904. Seuraavana kesänä hän keräsi Salmin murteen sanastoa Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimeksiannosta. Keruutyön tuloksena syntyi noin viisi tuhatta sanalippua. Ennen valmistumistaan kandidaatiksi hän vaihtoi sukunimensä Kujolaksi.
Kujola valmistui filosofian kandidaatiksi kahdella laudaturilla vuonna 1909. Hänen kielennäytteillä täydennetty laudaturtutkimuksensa Äänneopillinen tutkimus Salmin murteesta ilmestyi Suomi-sarjassa vuonna 1910. Opiskeluaikanaan Kujola toimi myös fonetiikan koehenkilönä. Hänen kymografin avulla mitattuun ääntämykseensä perustuu Kai Donnerin vuonna 1912 julkaisema tutkimus Salmin murteen kvantiteettisuhteista.
Lyydin ja karjalaismurteiden keruumatkat

Kandidaatiksi valmistuttuaan Kujola ryhtyi auskultoimaan Helsingin suomalaisessa normaalilyseossa. Samalla hän halusi jatkaa myös tieteellistä työtään. E. N. Setälän aloitteesta hän päätti omistautua tuolloin varsin heikosti tunnettujen lyydiläismurteiden tutkimukseen. Kesällä 1909 Kujola matkusti Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran myöntämän stipendin turvin Itä-Karjalaan Sununsuun lyydiläiskylään, josta hän teki matkoja alueen pohjoisosaan ja etelässä aina Kuujärvelle saakka. Lähes kolmen tuhannen sanalipun lisäksi Kujola kirjoitti muistiin äänne- ja muoto-opillisia havaintoja. Tällä ja myöhemmillä matkoillaan hän otti myös valokuvia.
Seuraavana vuonna Kujola matkusti jälleen Itä-Karjalaan aikoen kerätä lisäaineistoa suunnittelemaansa lyydiläismurteiden äännehistoriaa käsittelevää väitöskirjaa varten. Matka päättyi kuitenkin Petroskoihin, josta Aunuksen läänin kuvernööri karkotti hänet suomalaiskansallisen propagandan levittämisestä syytettynä. Kujola joutui palamaan Helsinkiin, jossa hänet vihittiin maisteriksi. Pietarissa hän yritti turhaan saada muutosta kuvernöörin päätökseen. Niinpä hän päätti matkustaa Novgorodin lääniin tutkimaan valdainkarjalaisten kielimuotoa. Valdain, Demjanskin ja Kresttsyn kihlakunnissa hän keräsi 1150 sanalippua ja laati luettelon kylistä, joissa tuolloin vielä puhuttiin karjalaa. Kujola lienee viimeinen valdainkarjalaisten luona käynyt suomalainen kielentutkija.
Lukuvuonna 1910–1911 Kujola työskenteli Joensuun lyseon suomen ja venäjän kielen opettajana. Koska pääsy lyydiläisalueelle näytti mahdottomalta, hän päätti keskittyä Novgorodin ja Tverin läänien karjalaismurteiden tutkimukseen. Kesällä 1911 hän matkusti tihvinänkarjalaisten luokse, missä hän keräsi lähes kaksituhatta sanalippua ja kirjoitti muistiin Karjalan kielen näytteiden ensimmäisessä osassa julkaistuja satuja. Lukuvuonna 1911–1912 Kujola opiskeli venäjän kieltä Pietarissa, ja seuraavana kesänä hän matkusti Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran tuella tverinkarjalaisten pariin. Toržokin, Zubtsovin, Vyšni Volotšokin ja Ostaškovin kihlakuntien kahdeksaan kylään tehdyn matkan tuloksena syntyi yli kuusi tuhatta sanamuistiinpanoa. Lukuvuoden 1912–1913 Kujola vietti Moskovan yliopiston stipendiaattina ja seuraavana kesänä hän matkusti jälleen Tverin lääniin. Vesjegonskin, Vyšni Volotšokin, Kašinin ja Bežetskin kihlakunnissa suoritettu sanastus tuotti yli 8500 sanalippua. Vesjegonskin kylissä muistiin merkityt sadut ilmestyivät myöhemmin Eino Leskisen toimittamissa Karjalan kielen näytteissä.
Muu tieteellinen toiminta

Ensimmäinen maailmansota ja opettajantyö Joensuussa keskeyttivät Kujolan tutkimustyön usean vuoden ajaksi. Vuonna 1918 hänet nimitettiin sotakomissaarin apulaiseksi Sortavalaan, jossa hän johti muun muassa Aunuksen pakolaisten huoltotoimistoa. Lukuvuonna 1923–1924 Kujola hoiti Viipurin lyseon venäjän ja suomen kielen lehtoraattia. Sen jälkeen hän työskenteli Tampereen tyttölyseon suomen kielen lehtorina aina vuoteen 1953 saakka. Vielä tämän jälkeenkin hän toimi tuntiopettajana samassa koulussa, josta hän erosi lopullisesti vuonna 1958.
Opettajan työnsä ohella Kujola palveli lyydin ja karjalan kielen tutkimusta aina 1940-luvun puoliväliin saakka. Hänen ensimmäinen esityksensä lyydistä sisältyy Karjalan kirjaan (1910), jonka vuonna 1932 ilmestynyttä toista laitosta hän oli myös toimittamassa. Vuonna 1922 Kujola valmisti uuden laitoksen Heikki Ojansuun Karjalan kielen oppaasta. A. R. Niemi hyödynsi hänen asiantuntemustaan Suomen kansan vanhojen runojen toimitustyössä.
Suomalais-Ugrilainen Seura julkaisi vuonna 1934 Kujolan toimittaman kokoelman Lyydiläisiä kielennäytteitä. Tämän jälkeen seura antoi Kujolan toimitettavaksi Lyydiläismurteiden sanakirjan (1944), joka perustuu etupäässä hänen omiin muistiinpanoihinsa. Sisä-Venäjällä tehtyjä sanastomuistiinpanoja on myöhemmin käytetty Karjalan kielen sanakirjaa laadittaessa. Kujolan matkakertomukset ja joukko kielennäytteitä sisältyy Pertti Virtarannan vuonna 1960 julkaisemaan teokseen Juho Kujola: karjalan ja lyydin tutkija. Samana vuonna Kujola nimitettiin Helsingin yliopiston kunniatohtoriksi.
Teoksia

(Joh. Kujola). Äänneopillinen tutkimus Salmin murteesta. Suomi, 4. jakso, 10. osa. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1910.
(Joh. Kujola). Karjalan kielen opas: kielennäytteitä ja sanasto. Helsinki: Suomalais-ugrilainen seura, 1922.
(Joh. Kujola). Tverin- ja Novgorodinkarjalaisia satuja. Eripainos julkaisusta Karjalan kielen näytteitä I. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1932.
Lyydiläisiä kielennäytteitä. Helsinki: Suomalais-ugrilainen seura, 1934.
Lyydiläismurteiden sanakirja. Helsinki: Suomalais-ugrilainen seura, 1944.
Aiheesta muualla

Juho Kujola Karjalan kielen sanakirjan johdannossa (Arkistoitu – Internet Archive).
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa 
Muut:  IdRef
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1970

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1970 pidettiin Kajaanissa 30. tammikuuta–1. helmikuuta ja Rovaniemen Ounasvaaralla 21.–22. maaliskuuta 1970.
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > 15 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kalevi Laurila | 45.51 |
| 2 | Osmo Karjalainen | 46.11 |
| 3 | Heikki Ripatti | 46.48 |
Kilpailu käytiin Kajaanissa.