stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuolan saamelaisten historia
Neuvostoliiton luhistuminen > Neuvostoliiton politiikka kansoja kohtaan

Neuvostoliiton pohjoisia kansoja kohtaan harjoittama politiikka voidaan jakaa kolmeen päävaiheeseen, joista ensimmäinen on edellä mainittu alkukausi (1930-luvun alkupuolelle asti), jolloin huomio kiinnitettiin koulutukseen ja itsehallintoon ja jolloin aloitettiin kollektiivien perustaminen. Tarkoituksena oli saada perinteiset elinkeinot ja yhteistyömuodot osaksi neuvostojärjestelmää. Toinen vaihe kesti 1930-luvulta 1950-luvun puoliväliin. Totalitaarista hallintokomentojärjestelmää vahvistettiin, ja valtio hyödynsi tehokkaasti kansallisia vähemmistöjä työvoimanaan, jotta valtiontalouden tuotantosuunnitelmat pystyttiin täyttämään: tuottamaan tarpeeksi lihaa, kalaa ja turkiksia. Kolmas vaihe, "valtion byrokratian holhous" kesti 1950-luvun puolivälistä 1980-luvulle. Tällöin luotiin luontaisetujen, etuoikeuksien ja tehottomien toimenpiteiden järjestelmä, jossa pääpaino oli pohjoisten kansojen asuinalueiden teollisessa kehityksessä.
Harjoitetun politiikan tarkoituksena oli parantaa ja edistää pohjoisen taloutta ja tuotantoa koko Neuvostoliiton eduksi teollistamalla pohjoisia reuna-alueita. Teollistamisen ohella oli tarkoitus kehittää myös perinteisiä elinkeinoja kuten poronhoitoa, metsästystä ja kalastusta, sillä niillä oli paikallisen merkityksen lisäksi myös kansantaloudellista merkitystä. Tuotannon kasvattaminen oli poronhoidon kehittämisen tärkein tavoite. Poronhoidon kollektivisointi vapautti työvoimaa teollisuuden tarpeisiin. Aluksi teollisuuden ei nähty muodostavan uhkaa poronhoidolle, koska teollisuus keskittyi eri alueille kuin poronhoito, mutta jo 1960-luvun lopussa porolaitumet olivat muuttuneet fosfaatti-, nikkeli-, kulta- ja tina- sekä puutavaravarannoiksi. Vuonna 1976 poronhoidon uskotaan menestyvän. 1980-1990 -luvuille tultaessa toiveikkaat näkymät poronhoidon tulevaisuudesta ovat muuttuneet täydellisesti. Porolaitumia uhkaavat Kuolan niemimaan metallituotantolaitokset, Krasnošeljen porolaidunten keskellä olevan Keivin kyaniittiesiintymän hyödyntämistoiveet sekä Siperian öljy- ja kaasukenttien hyödyntämisen.
Kansallisuuspolitiikalla oli myös muita tavoitteita, sillä neuvostovallan tavoitteeksi otettiin kansallisten vähemmistöjen aktivoiminen uuden politiikan tehokkaiksi edistäjiksi. Myönteistä kehityksessä oli se, että pohjoisten alueiden asukkaat pääsivät modernin terveydenhuollon piiriin, lapsikuolleisuus väheni, koulutusmahdollisuudet avautuivat ja lukutaidottomuus pyrittiin hävittämään.
Erityisesti naiset olivat kärsineet huonosta terveystilanteesta. Tundralla synnyttäminen oli yleistä ja se sisälsi riskejä. Sairauksien lisäksi kuoleman syinä olivat onnettomuudet, kuten hukkumiset tai lasten aseleikit. Onnettomuuden sattuessa tundralle oli mahdotonta saada apua ajoissa.
Neuvostoliiton luhistuminen > Kollektivisointi ja asukkaiden poliittinen aktivoiminen

Kollektivisoinnin tavoitteina oli ollut taloudellisen epätasa-arvon poistaminen, taloudellisten ja tuotannollisten seikkojen korostaminen sekä kannattamattomaksi ja vanhanaikaiseksi tuomitun poronhoidon uudenaikaistaminen. Yksi tapa uudistaa poronhoitoa oli asuttaa ihmiset kyliin.
Kollektivisointi aloitettiin pohjoisilla, harvaan asutuilla nomadien alueilla varovaisemmin ja hitaammin kuin muualla, sillä näitä alueita pidettiin taloudellisesti, poliittisesti ja kulttuurisesti jälkeenjääneimpinä. Käytännön olosuhteet, kuten huonot liikenneyhteydet ja vaikeudet saada esimerkiksi rakennustarvikkeita, vaikuttivat myös siihen, että väestön paikalleen asuttaminen lähti hitaasti liikkeelle pohjoisessa. Neuvostovallan edustajat ymmärsivät, että pohjoisille alueille ei 1920-luvulla ollut myöskään helppo houkutella väkeä.
Asukkaat pyrittiin aktivoimaan poliittisesti perustamalla kansallisia neuvostoja. Paikallishallinto järjestettiin neuvostojen avulla. Aluksi neuvostoja perustettiin perinteisen sukujärjestelmän pohjalta, mutta jonkin ajan kuluttua neuvostot muutettiin alueellisiksi kyläneuvostoiksi. Vuonna 1928 muutamat saamelaissiidat saivat oman neuvoston. Samaan aikaan perustettiin kansallisia alueita, kuten Hanti-Mansian (1930) ja Nenetsian kansalliset alueet (1929). Tehdyistä aloitteista huolimatta ei saamelaisten kansallista aluetta perustettu. Syyksi ilmoitettiin, ettei alueesta eikä sentaloudellisesta toiminnasta ollut tarpeeksi tietoa. Vuonna 1939 lopetettiin aikaisemmin perustetut neljä saamelaisten kansallista neuvostoa keinotekoisina ja ne muutettiin kyläneuvostoiksi, joissa kansallisuus tai paikalliset piirteet olivat sivuseikka. 1930-luvulla perustettiin myös paikallisia puolueorganisaatioita. Alkuperäisväestön edustajia liittyi puolueen jäseniksi, ja puolueaktivisteiksi tuli sen omia edustajia, joiden avulla pohjoisten alueiden kollektivisointi pääsi vauhtiin.
1930-luvulla kiinnitettiin huomiota myös pienten pohjoisten kansojen oman kielen kehittämiseen ja opettamiseen. Saamen kieli nautti lyhytaikaisesta suojakaudesta vuosina 1933-1937. Kildininsaamen pohjalta luotiin kirjakieli ensin latinalaisin kirjaimin, jotka kuitenkin jo vuonna 1934 vaihdettiin kyrillisiin kirjaimiin. Saamenkielinen aapinen julkaistiin vuonna 1933. Murmanskin pedagogisessa instituutissa aloitettiin saamelaisten opettajien koulutus, ja myös Leningradin pohjoisten kansojen edustajilletarkoitetussa pedagogisessa Herzen-instituutissa oli saamelaisopiskelijoita.
1960-luvulta nykyhetkeen

1960-luvulle tultaessa hallinto piti pohjoisten alueiden ihmisiä tiukasti kontrollissaan. Tämä rajavartioston hallinnoksi kutsuttu systeemi päätti erityisesti raja-alueilla, kuten Kuolan niemimaalla, ihmisten liikkumisesta. Rajavartiosto kontrolloi kalastus- ja metsästysretkiä, eikä esimerkiksi muiden perheenjäsenten sallittu lähteä mukaan tundralle.
Vuonna 1957 ruvettiin säädöksiä olojen parantamisesta toteuttamaan. Pieniä ja kannattamattomina pidettyjä kolhooseja yhdistettiin 1960-luvulla suuremmiksi valtiontiloiksi eli sovhooseiksi, joissa omaisuus kuului valtiolle ja työstä saatiin palkka. Entisiltä asuinpaikoilta oli muutettava pois, sillä elämä pikku kylissä tehtiin mahdottomaksi lopettamalla palvelut. Valtiovallan intressinä oli tuhota näköalattomina pienet kylät ja koota väki helpommin hallittavissa olevaan muutamaan suureen kylään. Isot kylät oli helpompi varustaa kulkuyhteyksillä, kaupoilla, kouluilla, terveydenhoidolla ja muilla palveluilla. Asutuksen keskittämisessä ei ajateltu luontaiselinkeinojen, poronhoidon, metsästyksen ja kalastuksen, tarpeita. Väestön keskittämistä lisäsivät myös armeijan vaatimat lisäalueet sekä laajat vesistörakentamistoimet, jotka hukuttivat alleen saamelaiskyliä, mm. Voronjen ja Tšalmny-Varren eli Ivanovkan. Perspektiivittömiksi tuomittujen kylien, Tšudžjärvi, Jokanga, Varzino, Lumbovka ja Ponoi, väestöä keskitettiin erityisesti Luujärvelle. Asuttamista ei suunniteltu, vaan esimerkiksi Luujärvelle muuttaneet joutuivat vuosikausia asumaan sukulaisten luona, ennen kuin saivat oman asunnon. Saamelaisten asumistaso pysyi huonona verrattuna muihin väestöryhmiin. 1970-luvulla Luujärvelle alettiin rakentaa kerrostaloja, sillä suunnitelmien mukaan 70 prosenttia väestöstä olisi pitänyt asua kerrostaloissa jo vuonna 1980.
1970-luvulle tultaessa maaseudulla asuva saamelaisväestö oli keskittynyt neljään kylään, Luujärven ja Krasnošeljen lisäksi Joonaan ja Tulomaan, joiden kolhoosit harjoittivat karjanhoitoa ja vihannesviljelyä. Kun väestöä keskitettiin, oli muuttajilla, joista suuri osa oli saamelaisia, vaikeuksia löytää työtä. Tuttujen elinkeinojen, poronhoidon ja kalastuksen parista ei kaikille työtä riittänyt. Perinteisen luontosidonnaisen elämäntavan katkeaminen on johtanut moniin vakaviin ongelmiin. Perheen perustaminen on osoittautunut saamelaismiehille vaikeaksi: 60 % avioliittoikäisistä saamelaismiehistä elää naimattomana. Lisääntyneet taloudelliset ja sosiaaliset ongelmat, kuten työttömyys, asunnottomuus ja alkoholismi ovat yleistyneet pienten pohjoisten kansojen keskuudessa. Syntyvyys on laskenut, väestönkasvu pysähtynyt ja odotettu elinikä laskenut. Ulkoiset tekijät ovat muuttaneet saamelaistenkin ympäristöä, yhteisöä ja kulttuuriperintöä erittäin paljon.
Liam McIntyre

| Liam McIntyre |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. helmikuuta 1982 (ikä 42) Adelaide, Australia
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Erin Hasan
Näyttelijä
Aktiivisena:  2007–
Aiheesta muualla
IMDb 
Liam James McIntyre (s. 8. helmikuuta 1982 Adelaide, Australia) on australialainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan televisiosarja Spartacuksessa, jossa hän näytteli päähenkilö Spartacusta kahden tuotantokauden ajan.
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli | Elokuvat> Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | Shotgun! [An Opening Sequece] | Shotgun! [An Opening Sequence] | Antonio | lyhytelokuva |
| 2007 | Fancy | Fancy | Nigel | lyhytelokuva |
| 2009 | Anniversary | Anniversary |  | lyhytelokuva |
| 2009 | Niflheim: Blood & Bullets | Niflheim: Blood & Bullets | Lance Corporal Christopher Bragi |  |
| 2010 | Bottled Up | Bottled Up | Bruce | lyhytelokuva |
| 2010 | Radev | Radev | Nik Radev | lyhytelokuva |
| 2010 | A Bitter Sip of Life | A Bitter Sip of Life | Manu | lyhytelokuva |
| 2011 | Ektopos | Ektopos | Simon |  |
| 2014 | The Legend of Hercules | The Legend of Hercules | Sotiris |  |
| 2015 | The Dream Children | The Dream Children | Luke Delaney |  |
| Televisiosarjat> Vuosi | Televisiosarjat> Suomenkielinen nimi | Televisiosarjat> Alkuperäinen nimi | Televisiosarjat> Rooli | Televisiosarjat> Huomautus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | The Pacific: Tyynenmeren taistelutoverit | The Pasific | Lew | Jakso ”Iwo Jima” |
| 2010 | Neighbours | Neighbours | Bradley Hewson | Jakso #1.5917 |
| 2010 | Rush | Rush | Matt Connor | 2 jaksoa |
| 2012–2013 | Spartacus | Spartacus | Spartacus | Päärooli, 20 jaksoa |
| 2014 | Auckland Daze | Auckland Daze | Liam | 2 jaksoa |
| 2014 | The Killing Field | The Killing Field | Dan Wild | televisioelokuva |
| 2014–2016 | The Flash | The Flash | Mark Mardon / Säävelho | 4 jaksoa |
| 2018–2020 | Star Wars Resistance | Star Wars Resistance | komentaja Pyre | 23 jaksoa |

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Liam McIntyre
Käännös suomeksi
Kenyah

| Kenyah> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:   Malesia  Indonesia
Puhujia:  52,000
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet pohjoisborneolaiset kielet
ISO 639-3:  xkl
 Ohje 
Kenyah on Borneon saarella puhuttu austronesialainen kieli. Sitä puhuu äidinkielenä 40,000 ihmistä Malesian Sarawakin osavaltiossa, minkä lisäksi Indonesian Itä-Kalimantanin provinssissa asuu 12,000 kenyahin puhujaa. Kenyahin lähimpiin sukukieliin kuuluvat kayan ja penan.
Kenya

Kenya tarkoittaa muun muassa:
HMS Kenya, Britannian kuninkaallisen laivaston risteilijä
Mount Kenya,  Kenian korkein vuori
Kenya Airways, Kenian kansallinen lentoyhtiö
Linn Ullmann

Linn Ullmann vuonna 2011.
Linn Ullmann (alk. Karin Beate Ullmann, s. 9. elokuuta 1966 Oslo) on norjalainen kirjailija, kirjallisuusarvostelija ja toimittaja.
Ullmann on opiskellut englantilaista kirjallisuutta New Yorkin yliopistossa, josta suoritti loppututkinnon. Ullmann on toiminut Norjan suurimman sanomalehden Aftenpostenin toimittajana ja kolumnistina.
Ullmann on ollut kahdesti ehdolla Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon saajaksi: vuonna 2016 teoksellaan Rauhattomat (De urolige, 2015) ja vuonna 2022 teoksella Jente, 1983.
Yksityiselämä

Ullmann on ohjaaja Ingmar Bergmanin ja näyttelijä Liv Ullmannin tytär. Hän on naimisissa Niels Frederick Dahlin kanssa, ja heillä on yhteinen lapsi. Ullmannilla on myös lapsi aiemmasta liitostaan ja kaksi adoptiolasta. Perhe asuu Oslossa.
Suomennettu tuotanto

Ennen unta.  (Før du sovner, 1998)  Suomentanut Tarja Teva. WSOY, 1999.  ISBN 951-0-23809-0.
Kun olen luonasi.  (Når jeg er hos deg, 2000)  Suomentanut Tarja Teva. WSOY, 2002.  ISBN 951-0-27237-X.
Armo.  (Nåde, 2002)  Suomentanut Tarja Teva. WSOY, 2004.  ISBN 951-0-29477-2.
Siunattu lapsi.  (Et velsignet barn, 2005)  Suomentanut Tarja Teva. WSOY, 2006.  ISBN 951-0-32013-7.
Aarteemme kallis.  (Det dyrebare, 2011)  Suomentanut Tarja Teva. WSOY, 2012.  ISBN 978-951-0-39282-9.
Rauhattomat.  (De urolige, 2015)  Suomentanut Katriina Huttunen. Like, 2016.  ISBN 978-952-01-1532-6.
Tyttö, 1983.  (Jente, 1983, 2021)  Suomentanut Jonna Joskitt-Pöyry. Like, 2023.  ISBN 978-951-1-42509-0.
Aiheesta muualla

Linn Ullmannin kotisivut (norjaksi, englanniksi)
Kenya Kobayashi

| Mitalit> Maa:   Japani.Miesten telinevoimistelu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Japani.Miesten telinevoimistelu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Japani.Miesten telinevoimistelu.MM-kilpailut  | Maa:   Japani> Miesten telinevoimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Rotterdam 2010 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Tokio 2011 | joukkuekilpailu |  |
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Hopeaa | Doha 2006 | joukkuekilpailu |  |
Kenya Kobayashi (jap. 小林研也, Kobayashi Kenya, s. 21. elokuuta 1983 Osaka) on japanilainen telinevoimistelija.
Kobayashi on saavuttanut MM-kilpailuista joukkuekilpailun hopeaa Rotterdamista 2010 ja Tokiosta 2011. Lisäksi hän saavutti joukkuekilpailun hopeaa Aasian kisoista Dohassa 2006.
Katuna

| Katuna |
| --- | --- |
 Katuna
 Koordinaatit: 1.386°S, 30.002°E 
Valtio:   Uganda
Hallintoalue:  Läntinen
Piirikunta:  Kabale
Korkeus:  1 825 m
Väkiluku (2014)  ():  10 049
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Katuna on kaupunki  Ugandan läntisen hallintoalueen Kabalen piirikunnassa. Kaupunki sijaitsee Ugandan lounaisosassa, Ruandan rajalla, noin 28 kilometriä noin 50 000 asukkaan Kabalesta etelään.
Katuna on Ugandan tärkein rajakaupunki Ruandan kanssa ja sen läpi kulkee suuri osa maiden välisestä tuonnista ja viennistä. Ruanda on Ugandan tärkein vientimaa Kenian jälkeen. Kasvavan talouden ja turismin ansiosta asutukseltaan hajanainen Katuna on kasvanut nopeasti. Vuonna 2014 kaupungin väkiluku oli 10 049. EU on tukenut esimerkiksi elokuussa 2015 avatun rajakauppapaikan perustamista kaupungin alueelle.
Ruandan puoleisen rajakaupungin nimi on Gatuna (tai Katuna). Myös Katunan nimi paikalliskielellä on Gatuna.
Aiheesta muualla

Robert Muhereza: Katuna: The town that flourished from smuggling (Daily Monitor, 1.6.2012) (englanniksi) (monitor.co.ug)
Katuna (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (digplanet.com)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Katuna
Käännös suomeksi
Kettujoki

| Kettujoki |
| --- | --- |

Alkulähde:  Muddusjärvi
Laskupaikka:  Matkatjoki
Maat:  Suomi
Pituus:  14 km
Kettujoki (inarinsaameksi Kiäptuvei) on joki Inarin kunnassa Lapin maakunnassa. Sen alkulähde on Muddusjärvi, ja joki laskee Matkajokeen lähelle Paatarin laskukohtaa.
Nimi Kettujoki on väännös saamenkielisestä nimestä Kiäptuvei, joka viittaa mahdollisesti joko joen mutkaisuuteen tai tummaan pohjaan.
Katumuksen sakramentti

| Katumuksen sakramentti Juno |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 15. marraskuuta 2019
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 40.08
 Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment
Listasijoitukset
  11.
Junon muut julkaisut
| Trapetsitaiteiluu 2014 | Katumuksen sakramentti 2019 | Eden 2023 |
Katumuksen sakramentti on rap-artisti Junon studioalbumi, joka julkaistiin Sonyn kautta 15. marraskuuta 2019.
Kappaleet

Liian rikki hajoomaan – 3.06 (feat. Pyhimys & Pihla Heikintytär)
Sulle ja sulle – 3.27 (feat. Tono Slono)
Vaikutuksen alainen – 3.26
Katumuksen sakramentti – 3.34 (feat. LEO)
Älä muuta mitään – 2.57 (la haka)
Niitä mimmei – 3.16 (feat. MukaVeli)
Mee töihin – 3.47
Riviera – 3.20 (feat. Pikkis)
Tyhjää – 3.14 (feat. Jenna Alexa)
Hätäraketteja – 3.18 (feat. Rosi)
UFO – 2.51 (feat. Kekkonen)
Onnellinen – 3.47
Kelly Sildaru

| Kelly Sildaru |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 17. helmikuuta 2002 (ikä 22) Tallinna, Viro
Kansalaisuus:   Viro
Uran tiedot
Laji:  freestylehiihto
Saavutukset
Voitot:  X Games Slopestyle 2017, X Games Slopestyle 2016, Dew Tour 2015 slopestyle, NZ The North Face freeski open 2014 slopestyle, Ladies first challenge 2012, Master of Ylläs 2012
Palkintokorokkeella:  X Games Big Air 2017 2., NZ The North Face freeski open 2014 halfpipe 2., Austrian Open 2013 slopestyle 3.
| Mitalit> Maa:   Viro.Naisten freestylehiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Viro.Naisten freestylehiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Viro.Naisten freestylehiihto. Olympialaiset  | Maa:   Viro> Naisten freestylehiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Peking 2022 | slopestyle |  |
Kelly Sildaru (s. 17. helmikuuta 2002) on virolainen freestylehiihtäjä. Hän kilpailee slopestylessä sekä half-pipessä. Nuoresta iästään huolimatta Sildaru on voittanut lukuisia kilpailuja naisten sarjassa ja täten saavuttanut arvostusta freestylelaskijoiden keskuudessa. Sildarun videoita YouTubessa on katsottu yli 200 000 kertaa.
Kelly Sildaru sai vuonna 2014 kutsun Breckenridgessä, Yhdysvalloissa järjestettyihin Dew Tour -freestylehiihtokilpailuihin. Kyseiset kilpailut ovat erittäin arvostetut ympäri maailmaa ja kilpailuihin osallistuvat maailman kärkilaskijat. Sildaru ei kuitenkaan voinut osallistua kilpailuun, koska hän oli liian pienikokoinen saadakseen vauhtia radalla oleviin hyppyreihin.
Joulukuussa 2015 vasta 13-vuotias Sildaru osallistui Dew Tourille naisten ski slopestyleen. Hän voitti kilpailun selvästi saaden 90,80 pistettä, kun toiseksi tullut Tiril Sjåstad Christiansen sai 86 pistettä ja kolmanneksi sijoittunut Emma Dahlström 83,40 pistettä.
Sildaru sai kutsun Aspenissa 28.–31. tammikuuta 2016 järjestettyihin X-Games-kilpailuihin, joissa hän voitti naisten slopestylen. Tämä oli myös ensimmäinen virolaisen urheilijan voitto X-Gameseissä. Hän on myös kaikkien aikojen nuorin talvi-X-Gamesin kultamitalisti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kelly Sildaru Wikimedia Commonsissa
Kesäterassi

| Kesäterassi |
| --- | --- |

Tyyli:  keskusteluohjelma
Kestoaika:  21 minuuttia
Pääosissa:   Tuija Pehkonen  Lorenz Backman  Antero Mertaranta  Susani Mahadura 
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  24. heinäkuuta 2017 – 4. elokuuta 2023
Tuotantokausia:  7
Jaksoja:  158 (Luettelo jaksoista)
Tuotanto
Tuottaja(t):  Lotta Stenroos
Vastaava(t) tuottaja(t):   Tomi Einonen (Mediahub)  Jyrki Huotari (MTV)  Ellinoora Uusi-Kartano (MTV) 
Ohjaaja(t):   Jesse Ristilä  Henrik Lobbas 
Tuotantoyhtiö(t):  Mediahub (2017–2019) MTV Oy (2020–2023)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Kesäterassi on vuosina 2017–2023 kesäisin MTV3-kanavalla esitetty keskusteluohjelma.
Ohjelman ensimmäinen tuotantokausi esitettiin heinä–elokuussa 2017 arkipäivisin neljän viikon ajan. Toinen tuotantokausi esitettiin kesällä 2018, kolmas tuotantokausi kesällä 2019, neljäs tuotantokausi kesällä 2020, viides tuotantokausi kesällä 2021, kuudes tuotantokausi kesällä 2022 ja seitsemäs tuotantokausi alkaa heinäkuussa 2023.
Ohjelmaa kuvattiin kuuden ensimmäisen kauden ajan Helsingin keskustassa Allas Sea Poolilla. Seitsemännellä kaudella ohjelman kuvauspaikaksi vaihtui Haukilahden Helmen terassi.
Ohjelmaa juonsivat kuuden ensimmäisen tuotantokauden ajan Tuija Pehkonen ja Lorenz Backman. Kesällä 2023 esitettävällä seitsemännellä kaudella Backmanin tilalla juontajana aloitti Susani Mahadura. Viidennellä kaudella Antero Mertaranta juonsi ohjelmaa yhden viikon ajan. Seuraavilla kausilla Mertaranta vuorotteli juontajana Pehkosen, Backmanin ja Mahaduran kanssa.
Kelly Smith

Kelly Smith, 2017
Kelly Smith (s. 29. lokakuuta 1978 Watford) on englantilainen jalkapalloilija. Hän pelasi keskikentällä tai hyökkääjänä. Hän pelasi Englannin maajoukkueessa 117 maaottelua ja teki niissä 46 maalia. Maaliskuussa 2011 hänestä tuli kolmas englantilainen sata maaottelua pelannut naisjalkapalloilija. Hän on maajoukkueen kaikkien aikojen paras maalintekijä.
Smith esiintyi ensimmäisen kerran Englannin maajoukkueessa 17-vuotiaana marraskuussa 1995. Hän on maansa naisten jalkapallohistorian tunnetuimpia ja taitavimpia pelaajia. Hän on pelannut neljissä EM-kilpailuissa ja kaksissa MM-kilpailuissa sekä Lontoon olympialaisissa 2012 Ison-Britannian joukkueessa. Vuoden 2007 MM-kilpailuissa, joissa Englanti selviytyi puolivälieriin, hän teki neljä maalia ja hänet valittiin kahdesti ottelun pelaajaksi sekä turnauksen tähdistöön. Hän kuului vuoden 2009 EM-kilpailuissa hopeaa voittaneeseen joukkueeseen ja teki alkulohkossa 3–2-voittomaalin ottelussa Venäjää vastaan. Vuoden 2011 MM-kilpailuissa hän pelasi jokaisessa Englannin neljässä ottelussa, kolme niistä alusta loppuun.
Seuratasolla Smith edusti kotimaassaan Arsenalia. Hän pelasi myös muutaman vuoden Yhdysvalloissa ja edusti siellä muun muassa Boston Breakersia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kelly Smith Wikimedia Commonsissa
Englannin joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2009
1 Brown |
2 A. Scott |
3 Stoney |
4 Williams |
5 Johnson |
6 Asante |
7 Carney |
8 Chapman |
9 Aluko |
10 K. Smith |
11 S. Smith |
12 J. Scott |
13 Chamberlain |
14 White |
15 Unitt |
16 Handley |
17 Sanderson |
18 Westwood |
19 Bassett |
20 Buet |
21 Clarke |
22 Bardsley |
Valmentaja Powell
Englannin joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2011
1 Bardsley |
2 A. Scott |
3 Unitt |
4 J. Scott |
5 F. White |
6 Stoney |
7 Clarke |
8 Williams |
9 E. White |
10 Smith |
11 Yankey |
12 Carney |
13 Brown |
14 Aluko |
15 Bradley |
16 Houghton |
17 Bassett |
18 Asante |
19 Susi |
20 Rafferty |
21 Chamberlain |
Valmentaja Powell
Englannin joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2013
1 Bardsley |
2 A. Scott |
3 Houghton |
4 J. Scott |
5 Bradley |
6 Stoney |
7 Aluko |
8 Asante |
9 White |
10 Williams |
11 Yankey |
12 Clarke |
13 Brown |
14 Carney |
15 Bassett |
16 Nobbs |
17 Duggan |
18 Susi |
19 Bonner |
20 Moore |
21 Bronze |
22 Smith |
23 Chamberlain |
Valmentaja Powell
Keskuskomitea (kommunistiset puolueet)

Keskuskomitea on korkein päätöksentekoelin kommunistisissa puolueissa puoluekokousten istuntojen välillä. Se on osa byrokratiaa, joka päättää puolueen politiikasta. Keskuskomitean toimeenpanevaa johtoelintä kutsutaan politbyrooksi. Politbyroo tunnettiin Neuvostoliitossa nimityksellä puhemiehistö vuosina 1952–1966. Keskuskomiteat hyväksyvät politbyroon jäsenten ja sihteerien vaalit.
Venäjän sosialistisen työväenpuolueen keskuskomitea

NKP:tä edeltäneen Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen keskuskomitean koostumus 1900-luvun alussa:
Vuonna 1903 (II. puoluekokous):
Vuosi 1906 (IV. puoluekokous): 7 menševikkiä, 3 bolševikkia, Iskra-lehden toimituksen edustus, edustajia juutalaisesta ammattiyhdistysliikkeestä, puolalaisia ja lättiläisiä sosiaalidemokraatteja
Vuosi 1907 (V. puoluekokous): 14 jäsentä - 5 bolševikkia, 4 menševikkiä, 2 ”bundistia”, 2 puolalaista ja yksi liettualainen sosiaalidemokraatti.
Vuosi 1917 (huhtikuun kokous) 9 bolsevikkijäsentä: Lenin, Zinovjev, Kamenev, Miljutin, Nogin, Sverdlov, Smilga, Stalin, Fedorov.
Vuosi 1917 (VI. puoluekokous): 21 jäsentä, mm. Lenin, Zinovjev, Kamenev, Trotski, Nogin, Kollontai, Stalin, Sverdlov, Rykov, Buharin). Nämä henkilöt valitsivat ensimmäisen politbyroon. Keskuskomitealle luotiin sihteeristö.