stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yliopistoranking
Kritiikki

Vaikka yliopistorankingeja seurataankin tarkasti, niitä on kritisoitu monista syistä.
Eri tieteenalojen erilaisista julkaisutraditiosta johtuen yliopistovertailut suosivat lääketiedettä ja luonnontieteitä, ja syrjivät humanistisia aloja ja yhteiskuntatieteitä. Yliopistorankingit painottavat luonnontieteitä, tekniikkaa ja matematiikkaa, koska ne tuottavat eniten artikkeleita ja viittauksia, sekä keräävät suurimman rahoituksen.
Vertailut suosivat helposti mitattavia asioita, minkä pelätään yksipuolistavan yliopistoja. Opetuksen tasoa ja vaikutusta on mahdoton mitata ja vertailla maiden ja yliopistojärjestelmien välillä. Tämän vuoksi vertailuissa ei opetusta ole juuri yritettykään ottaa huomioon. Ahkera opettaja, joka ei ehdi julkaista, on monessa rankingissa pelkkää painolastia. Myöskään yhteiskunnallista vuorovaikutusta ei ole helppoa mitata.
Rankingin kärkisijoille pyrkimisen on pelätty johtavan elitismiin ja epätasa-arvoon, kun voimavaroja keskitetään muutamalle huippututkijoiden yliopistolle.
Listamuotoinen yliopistoranking ei ota huomioon yliopistojen maailmanlaajuista tason nousua, vaan tasoaan nostanutkin yliopisto voi pudota listalla alaspäin. Rankingien mittausmenetelmät voivat vaihdella vuosittain, mikä tekee yliopiston sisäisen kehityksen arvioinnin vaikeaksi. Vertailut myös tarkastelevat heterogeenisia yliopistoja kokonaisuuksina.
Vertailut suosivat englanninkielisiä yliopistoja, sillä suurimmat tieteelliset aikakauslehdet ja tietokannat ovat englanninkielisiä. Ihmistieteissä on kuitenkin edelleen yleistä, että artikkeli kirjoitetaan kotimaisella kielellä, mikä on nähty oman yhteiskunnan ja kulttuurin palvelemisen kannalta relevanttina. Kriitikkojen mukaan rankinglistojen vaikutuksesta humanistisia ja yhteiskuntatieteellisiä aloja painostetaan kuitenkin omaksumaan luonnontieteelliset julkaisukäytännöt, mikä johtaa kansalliskielten syrjäytymiseen tieteen kielenä.
Julkaisutapoja manipuloimalla, kuten pilkkomalla julkaisuja pienemmiksi, voidaan parantaa ranking-sijoitusta.
Aiheesta muualla

Academic Ranking of World Universities
Times Higher Education World University Rankings
QS World University Rankings
U-Multirank
Leiden Ranking
Scimago Institutions Ranking
Yellow Sun

Anti-Flash-värillä valkeaksi maalattu, koepommin pudottanut Vickers Valiant (s/n XD818)
Yellow Sun (suom. Keltainen Aurinko) oli Britannian kehittämä lämpöydinpommi, jota kehiteltiin 1950-luvun loppupuolella ja otettiin käyttöön 1958. Ase kykeni pudottamaan muun muassa V-pommittajat, joita olivat Avro Vulcan, Handley Page Victor ja Vickers Valiant. Yellow Sunin korvasi WE-177 jo 1960-luvun lopulla.
Ydinasetyyppiä Yellow Sun Mark 1 (Orange Herald eli Oranssi Sanansaattaja, jossain kohden mainittu myös Green Grass, Vihreä Ruoho sekä Violet Club) valmistettiin vain muutamia kappaleita. Britannia testasi ydinasekehittelynsä tuotoksia Australiassa Maralingan koealueella. Tyynenmeren lisäksi aseita testattiin Maldenilla ja Joulusaarella, joka on nykyinen Kiritimati. Operaatio Grapple suoritettiin 1957-1958. Sen jokseenkin onnistuneina pidettyjen, muttei tavoitteisiin yltäneiden ydinkokeiden vaikutustehot, tässä nimenomaisessa kategoriassa: vaihtelivat 200 kT - 3 MT. Tämän sarjan ydinkokeita toteutettiin 9 kpl. Yellow Sun Mark 2 eli "Red Snow" (suom. Punainen Lumi) oli aseen seuraava versio, jota valmistettiin arviolta 150 kappaletta. Kokeiluasteella olivat Green Granite ja Green Bamboo ja mahdollisesti myös Violet Club, mutta ne eivät tulleet aktiiviin käyttöön lainkaan. Violet Clubin esiintymisestä brittien ydinasearsenaalissa ei löydy merkintöjä.
Yellow Sun-lämpöydinpommi Vickers Valiant-tyyppisen raskaan pommituskoneen edessä.
Toisin kuin Ranska, ei Britannia enää jatkanut omaa strategisen eikä taktisen luokan ydinaseiden kehittelyään WE-177:n käyttöönoton jälkeen. Sen sijasta Britannia hankki SLBM-tyypin ydinohjuksensa Yhdysvalloista omaa ydinpelotettaan varten. Nämä olivat aluksi Resolution-luokan veneiden Polaris-tyyppiä (W28), sittemmin Trident D5 -tyyppiä.
Grapple X-sarjan Grapple 1. Se laukaistiin toukokuussa 1957.
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
World Community Grid

| World Community Grid |
| --- | --- |

Tunnuslause:  technology solving problems
Perustettu:  16. marraskuuta 2004
Tyyppi:  Hajautetun laskennan projekti
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
World Community Grid (lyhyesti WCG) on projekti, jonka tavoitteena on luoda maailman suurin julkinen hajautettu laskentaverkko ihmiskuntaa hyödyttävien tieteellisten tutkimusprojektien auttamiseksi. Projekti käynnistettiin 16.11.2004 ja sitä rahoittaa IBM. Projektin käyttämä BOINC-asiakasohjelma on saatavilla Windows-, Linux-, Mac OS X- ja FreeBSD-käyttöjärjestelmille.
Käyttämällä tietokoneiden ylimääräistä laskenta-aikaa World Community Gridin tutkimusprojektit ovat tutkineet seuraavia valmistuneita projekteja:
Human Proteome Folding
Human Proteome Folding – Phase 2
Help Defeat Cancer
Genome Comparison
Help Cure Muscular Dystrophy
Discovering Dengue Drugs – Together
AfricanClimate@Home
Help Conquer Cancer
Nutritious Rice for the World
The Clean Energy Project
Help Fight Childhood Cancer
Influenza Antiviral Drug Search
Help Cure Muscular Dystrophy – Phase 2
Discovering Dengue Drugs – Together – Phase 2
The Clean Energy Project – Phase 2
Computing for Clean Water
Drug Search for Leishmaniasis
GO Fight Against Malaria
Say No to Schistosoma
Computing for Sustainable Water
Uncovering Genome Mysteries
Seuraavia projekteja tutkitaan parhaillaan:
FightAIDS@Home
Mapping Cancer Markers
Outsmart Ebola Together
FightAIDS@Home – Phase 2
Help Stop TB
OpenZika
Smash Childhood Cancer
Järjestö tekee yhteistyötä yli 400 muun yhtiön ja järjestön kanssa auttaakseen tutkimustyössä. Projektiin on rekisteröitynyt yli 550 000 käyttäjää.
Historia

IBM ja muut tutkimukseen osallistuneet sponsoroivat United Devicesin Smallpox Research Grid Projectin nopeuttaakseen isorokkolääkkeen kehitystä. Isorokkotutkimuksessa analysoitiin eri yhdisteiden tehoa isorokkoa vastaan käyttämällä suurta tietokoneiden laskentaverkkoa. Projektin avulla tutkijat kykenivät seulomaan 35 miljoonan lääkeainemolekyylin joukosta parhaat ehdokkaat isorokkolääkityksen kehitystä varten. Ensimmäisen 72 tunnin aikana saatiin 100 000 laskentatulosta. Projektin loppuun mennessä oli havaittu 44 potentiaalista yhdistettä. Isorokkotutkimuksen menestyksen johdosta IBM tiedotti 16 marraskuuta 2004 luovansa World Community Gridin, jonka tarkoituksena olisi tarjota teknien ympäristö humanitaarista tutkimustyötä varten.
World Community Grid tuki alun perin vain Windowsia käyttämällä United Devicesin omistamaa Grid MP -ohjelmistoa jota myös isorokkotutkimuksen suorittanut grid.org käytti. Linux-tuen kysynnän vuoksi otettiin marraskuussa 2005 käyttöön avoimen lähdekoodin BOINC-alusta jota käyttivät projektit kuten SETI@home ja Climateprediction.net. Mac OS X ja Linux ovat nyt virallisesti tuettuja.
Marraskuun 20. päivänä 2010 World Community Gridillä oli yli 532 000 rekisteröitynyttä käyttäjää joilla oli yli 1,6 miljoonaa laitetta. Projektille on sen olemassaolon aikana lahjoitettu yli 405 000 vuotta laskenta-aikaa ja sen aikana on laskettu yli 546 miljoonaa työyksikköä.
Toimintatapa

World Community Gridin ohjelmisto käyttää internetiin kytkettyjen tietokoneiden ylimääräistä laskenta-aikaa tutkimuslaskelmien suorittamiseen. Käyttäjät asentavat asiakasohjelman tietokoneelleen. Ohjelmisto toimii taustalla ja käyttää tietokoneen ylimääräistä laskentatehoa suorittaakseen WCG:n sille lähettämiä laskentatehtäviä. Kun ohjelma saa työyksikön lasketuksi se lähettää tulokset internetin välityksellä takaisin WCG:lle ja lataa uuden työpaketin. Tulosten paikkansapitävyyden varmistamiseksi WCG:n palvelimet lähettävät saman laskentatehtävän usealle tietokoneelle. Kun tulokset on vastaanotettu, ne vahvistetaan vertaamalla niitä toisiinsa.
Ohjelmiston tuottamaa grafiikkaa on mahdollista käyttää näytönsäästäjänä.
Toisin kuin monet muut julkiset laskentaverkot kuten SETI@home ja Folding@home, World Community Grid tarjoaa useita humanitaarisia laskentaprojekteja saman katon alla. Käyttäjät ovat oletuksena mukana kaikissa projekteissa, mutta voivat kuitenkin jättäytyä pois projekteista.
Kun World Community Grid julkistettiin, se käytti United Devicesin omistamaa Grid MP -asiakasohjelmaa. Kun tuki avoimen lähdekoodin BOINC-ohjelmalle lisättiin vuonna 2005, Grid MP poistettiin lopulta käytöstä ja koko projekti yhdistettiin käyttämään BOINC-alustaa vuonna 2008.
Vaikka WCG:n käyttämä asiakasohjelmisto on avointa lähdekoodia, itse tieteellistä laskentaa suoritettavat sovellukset eivät välttämättä ole. Useat tieteelliset sovellukset kuitenkin ovat avoimen lisenssin alaisuudessa vaikkei lähdekoodi ole saatavissa suoraan World Community Gridiltä.
Toimintatapa > Mahdolliset ongelmat

Koska World Community Gridin ohjelmisto nostaa suorittimen käyttöastetta käyttämällä ylimääräistä laskenta-aikaa, voi ohjelmisto aiheuttaa tietokoneen epätavallista käyttäytymistä. Vaikka ohjelmisto on suunniteltu huomaamattomaksi, saattaa tietokoneen suorituskyky silti heiketä. Suorittimen korkea käyttöaste voi saada tietokoneen ylikuumenemaan.
BOINC-asiakasohjelma välttää tällaisia ongelmia asettamalla rajoja joiden kohdalla laskenta lopetetaan kun vapaita resursseja ei ole jäljellä. Toisin kuin muut BOINC-projektit, World Community Grid asettaa BOINC-ohjelman asetukset siten että ylikuumenemisriski on erittäin pieni. Oletuksena WCG käyttää keskimäärin 60 % suorittimen laskentatehosta: käyttöaste on 100 % kolmen sekunnin ajan, minkä jälkeen laskenta lopetetaan kokonaan kahdeksi sekunniksi. Tällöin keskimääräinen käyttöaste on 60 %.
Aiheesta muualla

World Community Gridin kotisivu
Projektin maailmanlaajuiset tilastot
World Community Grid Wiki
Help Cure Muscular Dystrophy -projektin näytönsäästäjä.
Ympäristöpuolue vihreät (Norja)

| Ympäristöpuolue vihreät> Miljøpartiet De Grønne |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  1988
Johto:   Arild Hermstad (pj.) 
Ideologia:  vihreä liike
Poliittinen kirjo:  keskusta-vasemmisto
Värit:  vihreä
Suurkäräjät:  3 / 169
Saamelaiskäräjät:  0 / 39
Kansainväliset jäsenyydet:  – Euroopan vihreä puolue – Global Greens
Naisjärjestö:  Grönt Kvinnenettverk
Nuorisojärjestö:  Grønn Ungdom
Kotisivu:  www.mdg.no
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ympäristöpuolue vihreät (norj. Miljøpartiet De Grønne, uusnorjaksi  Miljøpartiet Dei Grøne, pohjoissaameksi Birasbellodat Ruonát) on norjalainen vihreää politiikkaa ajava puolue. Puolueen puheenjohtajana on vuodesta 2022 toiminut Arild Hermstad. Viimeisimmissä suurkäräjävaaleissa vuonna 2021 puolue sai 3,9 prosenttia äänistä ja kolme paikkaa.
Historia

Puolue perustettiin virallisesti vuonna 1988, mutta osallistui jo vuoden 1987 lääninvaaleihin ja sai yhden paikan Akershusissa. Vuonna 2013 puolue tuli ensimmäistä kertaa edustetuksi suurkäräjillä, kun Rasmus Hansson pääsi läpi Oslon vaalipiiristä. Vuoden 2021 suurkäräjävaaleissa puolueelle povattiin roimaa vaalivoittoa, mutta huolimatta 0,7 prosenttiyksikön noususta edellisiin vaaleihin se jäi niukasti 4 prosentin äänikynnyksen alle, eikä näin ollen saanut valtakunnallisia tasauspaikkoja.
Vaalimenestys

| Vuosi | Paikat | Äänimäärä | Osuus | + / – |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1989 | 0 / 165  | 10 136 | 0,4 % | +0,4 |
| 1993 | 0 / 165  |  3 054 | 0,1 % | –0,3 |
| 1997 | 0 / 165  |  5 884 | 0,2 % | +0,1 |
| 2001 | 0 / 165  |  3 785 | 0,2 % | +0,0 |
| 2005 | 0 / 169  |  3 652 | 0,1 % | –0,1 |
| 2009 | 0 / 169  |  9 286 | 0,3 % | +0,2 |
| 2013 | 1 / 169  |  79 152 | 2,8 % | +2,5 |
| 2017 | 1 / 169  |  94 788 | 3,2 % | +0,4 |
| 2021 | 3 / 169  |  117 647 | 3,9 % | +0,7 |
Puheenjohtajat

Vuosina 1995–2020 puolueella oli Ruotsin ympäristöpuolueen tapaan kaksi puheenjohtajaa tai puhehenkilöä, jotka olivat mies ja nainen.
1989–1991 Ove Braaten
1991–1992 Olav Benestad
1993–1994 Jan Bojer Vindheim
1995–1997 Ane Aadland ja Arne Gravanes
1998–1999 Birte Simonsen ja Brynmor Evans
1999–2000 Lisa Fröyland ja Gunter Scholz
2000–2001	Lisa Fröyland ja Tove Funderud Johansen
2002–2004	Birte Simonsen ja Jan Bojer Vindheim
2004–2005	Trude Malthe Thomassen ja Brynmor Evans
2005–2006	Trude Malthe Thomassen ja Gaute Busch
2006–2007	Trude Malthe Thomassen ja Mats Indrefjord Høllesli
2007–2008	Birte Simonsen ja Jan Bojer Vindheim
2008–2011	Hanna E. Marcussen ja Sondre Båtstrand
2011–2014	Hanna E. Marcussen ja Harald August Nissen
2014–2016	Hilde Opoku ja Rasmus Hansson
2016–2018	Une Aina Bastholm ja Rasmus Hansson
2018–2020	Une Aina Bastholm ja Arild Hermstad
2020–2022 Une Aina Bastholm
2022– Arild Hermstad
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Puolueen kotisivut (norjaksi)
Säynätlampi (Mäntyharju)

| Säynätlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°16′42″N, 26°43′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Vuohijärveen 
Järvinumero:  14.912.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85 m  
Pituus:  610 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  1,317 km  
Pinta-ala:  6,154 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSäynätlampi 
Säynätlampi eli Säynetlampi on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Voikosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 610 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Vuohijärven lähi-alueeseen (14.912) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85 metriä mpy.
Zdeněk Fierlinger

Fierlinger vuonna 1932.
Zdeněk Fierlinger (11. kesäkuuta 1891 Olomouc – 2. toukokuuta 1976 Praha) oli tšekkiläinen sosiaalidemokraattinen poliitikko, joka toimi Tšekkoslovakian pääministerinä toisen maailmansodan jälkeen vuosina 1945–1946. Hän edusti Tšekkoslovakian sosiaalidemokraattisen puolueen vasemmistosiipeä ja tuki puolueensa sulauttamista kommunistiseen puolueeseen vuonna 1948.
Fierlinger työskenteli 1920-luvulta alkaen diplomaattina ja toimi Tšekkoslovakian edustajana Haagissa, Bukarestissa, Washingtonissa, Genevessä ja Wienissä sekä vuosina 1937–1945 Neuvostoliitossa. Sosiaalidemokraatteihin hän oli liittynyt vuonna 1924. Hieman ennen toisen maailmansodan päättymistä Fierlinger tuli Tšekkoslovakian pakolaishallituksen pääministeriksi ja hän jatkoi sodan päätyttyä maan hallituksen johdossa vuoden 1946 vaaleihin saakka. Vuosina 1946–1948 hän toimi sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtajana ja kannatti läheisiä puoluesuhteita kommunisteihin, joista oli tullut johtava hallituspuolue.
Kommunistien kaapattua vallan helmikuussa 1948 Fierlinger tuki sosiaalidemokraattisen ja kommunistisen puolueen yhdistämistä, mikä toteutui vielä saman vuoden aikana. Hänestä tuli uuden kommunistisen puolueen keskuskomitean jäsen, missä hän jatkoi vuoteen 1966 asti. Fierlinger toimi 1948–1953 Tšekkoslovakian varapääministerinä ja 1953–1964 kansalliskokouksen puhemiehenä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zdeněk Fierlinger Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Zdeněk Fierlinger
Käännös suomeksi
Zatlersin Reformipuolue

Zatlersin Reformipuolue (latv. Zatlera Reformu partija) on latvialainen puolue. Sen perusti Latvian silloinen presidentti Valdis Zatlers 23. heinäkuuta 2011, samana päivänä, kun Latviassa järjestettiin kansanäänestys parlamentin hajottamisesta. Puolueen ensimmäiset vaalit olivat 17. syyskuuta 2011 järjestetyt ennenaikaiset parlamenttivaalit.
Aiheesta muualla

Zatlera Reformu partija (latviaksi)
Yrjö Helariutta

| Yrjö Helariutta> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1965 (ikä 58–59)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  kasvien kehitysbiologian professori, akatemiaprofessori (2013–2017)
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto, väitöskirja 1995 "Developmental expression and molecular evolution of the flavonoid biosynthetic genes in Gerbera hybrida"
Instituutti:  Helsingin yliopisto,  Cambridgen yliopisto
Tutkimusalue:  kasvien johtosolukon kehitys: mitkä geenit säätelevät puunmuodostusta puiden rungoissa
Aiheesta muualla
Kotisivu
Yrjö Helariutta (s. 1965) on kasvien kehitysbiologian professori ja tutkimusjohtaja Helsingin yliopiston bio- ja ympäristötieteellisessä tiedekunnassa (2005-) ja Cambridgen yliopistossa (2014-). Hän on työryhmineen eräs kasvien johtosolukon kehityksen huippututkijoita maailmassa.
Ura

Yrjö Helariutta kirjoitti ylioppilaaksi Länsi-Porin lukiosta vuonna 1984. Filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1990 (pääaineenaan genetiikka) ja tohtoriksi vuonna 1995.  Genetiikan alaan kuuluvan väitöskirjan aiheena oli “Developmental expression and molecular evolution of the flavonoid biosynthetic genes in Gerbera hybrida”. Dosentin arvo 2001 (Helsingin yliopisto). Apulaisprofessorin asemassa vuosina 2003-2009 (Umeå Plant Science Center, Ruotsi). Nimitys professoriksi vuonna 2004 Turun yliopistoon ja vuonna 2005 Helsingin yliopistoon.
Helariutan työryhmän tutkimustyö paneutuu erityisesti sytokiniinin rooliin puunmuodostuksen säätelijänä sekä miten sytokoniini ja muut kasvunsäätelijät liikkuvat solusta toiseen osana säätelyprosessia. Mallikasveina ovat lituruoho, koivu ja poppeli. Professori Helariutta on toiminut akatemiaprofessorina kaudella 1.1.2013–31.12.2017. Loppuvuonna 2014 Helariutta kutsuttiin professoriksi Cambridgen yliopistoon jatkamaan tutkimustyötään ryhmänsä kanssa. Osa Helariutan työryhmästä jatkaa tutkimusta Biotekniikan instituutissa Helsingissä.
Aiheesta muualla

Plant vascular development: from early specification to differentiation (18 Nov. 2015) (englanniksi) (nature.com)
Tiedeykkönen 21.11.2014 (sis. prof. Helariutan radiohaastattelun) (yle.fi)
Ådalsbruk

| Ådalsbruk |
| --- | --- |
 Rautatieasema
 Ådalsbruk
 Koordinaatit: 60°47′49″N, 11°18′32″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Innlandet
Kunta:  Løten
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,8 km²
Väkiluku (2023):  822
 – Väestötiheys:  1 027,5 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ådalsbruk on taajama Løtenin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,8 neliökilometriä ja asukasluku 822 vuonna 2023. Ådalsbrukissa toimi aikoinaan rautaruukki ja paperitehdas, ja se oli lääninsä suurimpia asutuskeskuksia 1900-luvun alussa. Paperitehtaan tiloissa toimii nykyisin Klevfosin teollisuusmuseo.
Aadalsin rautaruukki vuonna 1910.
Klevfossin paperitehdas vuonna 1922.
Åfjord (taajama)

| Åfjord |
| --- | --- |

 Åfjord
 Koordinaatit: 63°58′02″N, 10°13′07″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Trøndelag
Kunta:  Åfjord
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,4 km²
Väkiluku (2023):  1 335
 – Väestötiheys:  953,6 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Årfjord, Årnes tai Å on taajama Åfjordin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 1,4 neliökilometriä ja asukasluku 1 335 vuonna 2023.
Ådalenin laukaukset

Ådalenin mielenosoittajia marssimassa.
Ådalenin laukauksiksi kutsutaan Ruotsin Ådalenissa nykyisen Kramforsin kunnan alueella 14. toukokuuta 1931 paperityöläisten lakon yhteydessä tapahtuneita väkivaltaisuuksia, joissa poliisin paikalle virka-avuksi kutsumat Ruotsin puolustusvoimien joukot avasivat tulen rauhanomaista mielenosoituskulkuetta kohti. Tulituksessa kuoli viisi ja loukkaantui viisi ihmistä.
Tapahtuma jakoi Ruotsissa mielipiteitä voimakkaasti, paitsi oikeiston ja vasemmiston välillä myös vasemmiston sisällä, missä maltilliset sosiaalidemokraatit kuten myöhempi pääministeri Per Albin Hansson pitivät kommunistisia agitaattoreita osasyyllisinä tilanteen kärjistymiseen väkivaltaiseksi.
Ådalenin tapahtumien seurauksena Ruotsissa päätettiin rajoittaa poliisin oikeutta käyttää armeijaa virka-apuna sekä perustettiin paikallispoliisien ohelle valtiollinen poliisilaitos.
Ruotsalainen kirjailija Birger Norman on kirjoittanut tapahtumista kirjan Ådalen 31 (1968), joka liikkuu tutkielman ja proosan rajamailla. Siihen perustuu elokuva Ådalen 31,. Myös kirjailija Hannu Niklander on kertonut välikohtauksesta.
Yhtenäiskulttuuri

Yhtenäiskulttuuri tarkoittaa kulttuuria, jossa samat arvot ja ihanteet vallitsevat kaikilla osa-alueilla, niin tieteen, taiteen kuin arkielämänkin piirissä. Kaikilla on suunnilleen sama käsitys siitä, mikä on oikein ja mikä väärin.
Yhtenäiskulttuuri Suomessa

Suomen kulttuurihistoria- ja historiateoksissa sekä kansankulttuurin yleisesityksissä mainitaan usein, että Suomessa on siirrytty vanhasta yhtenäiskulttuurista 1800- ja 1900-luvun kuluessa kaupunkimaiseen yleiskulttuuriin, sekä toisen maailmansodan jälkeisinä vuosikymmeninä moniarvoiseen yhteiskuntaan. Mentaliteettien tutkimuksessa on painotettu muutosten hitautta.
Vaikka yhtenäiskulttuurin murtuminen oli alkanut Suomessa toisen maailmansodan jälkeen, vielä 1960-luvun alussa Suomi oli tiukan yhtenäinen maa, jossa tapahtui varsin vähän muutoksia. Lopullinen kuolinisku yhtenäiskulttuurille oli maaltamuutto, jonka ansiosta vanhat valtarakenteet ja instituutiot eivät enää hallinneet ihmisiä. Keskeinen ihmisiä yhtenäiskulttuurista irrottanut tekijä oli individualisoituminen eli yksilöllistyminen. Ihmiset alkoivat haluta suurempaa vapautta itseään koskevissa päätöksissä.
Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2019

Vuoden 2019 Yhdysvaltain avoin tennisturnaus pelattiin 26. elokuuta – 8. syyskuuta 2019 Queensissä, New Yorkissa. Se oli kaikkiaan 139. Yhdysvaltain avoin tennisturnaus ja vuoden neljäs Grand Slam -turnaus.
Turnauksen kaksinpelin ottelukaaviot julkaistiin 22. elokuuta.
Miesten kaksinpeliturnauksen voitti Rafael Nadal, joka voitti loppuottelussa Daniil Medvedevin viidessä erässä.  Naisten kaksinpeliturnauksen voitti kanadalainen Bianca Andreescu, joka päihitti loppuottelussa Serena Williamsin. Tämä oli Andreesculle ensimmäinen grand slam -mestaruus.