stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Haugjeglan majakka

| --- | --- |
Sijainti:  Smøla Norja
Vesistö:  Norjanmeri 
| --- | --- |
Korkeus:  28  m 
Materiaali:  valurauta 
Luokitus:  kulttuuriperintökohde Norjassa (d) 
| --- | --- |
Valmistunut:  1905 
Otettu käyttöön:  1922 
Automatisoitu:  1988 
| --- | --- |
Valon korkeus:  26,5  m 
Valonkanto:  28,3  km 
Valon ominaisuudet:  Oc(2) WRG 8s 
Tutka:  B 
| --- | --- |
ARLHS:  NOR109 
Admiralty:  L1362 
NGA:  115-7488 
Norsk fyrliste:  435000 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Haugjeglan majakka (norj. Haugjegla fyr) on Smølan kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa sijaitseva majakka. Se perustettiin vuonna 1922 ja automatisoitiin sekä jätettiin miehittämättömäksi 1988.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haugjeglan majakka Wikimedia Commonsissa
Hartford Courant

| Hartford Courant |
| --- | --- |


Lehtityyppi:  sanomalehti
ISSN:  ISSN 1047-4153
Perustettu:  1764
Sitoutuneisuus:  keskusta-vasemmisto
Kotikunta:   Hartford, Connecticut, USA
Kotimaa:  Yhdysvallat
Ilmestymistiheys:  päivittäin (paitsi sunnuntaisin)
Kieli:  englanti
Aiheesta muualla
OCLC
Kotisivu
Hartford Courant on englanninkielinen sanomalehti, joka ilmestyy Hartfordissa Connecticutissa. Sen ensimmäinen numero ilmestyi vuonna 1764 ja se on vanhin edelleen ilmestyvä yhdysvaltalainen sanomalehti.
Lehti toimi alkujaan nimellä Connecticut Courant ja sen ensimmäinen numero ilmestyi 29. lokakuuta 1764. Sitä toimitti alun perin Thomas Green, joka operoi käsikäyttöistä painokonetta parturin yläkerrasta. Ilmestymistiheys oli aluksi kerran viikossa. Kuusipäiväiseksi lehti muuttui vuonna 1837 ja nettisivut avattiin vuonna 1994.
Vuonna 2016 lehden levikki oli 132 000. Lehden katsotaan olevan kallellaan keskusta-vasemmistoon.
Hallikirkko

Hallikirkko on useampilaivainen pitkäkirkko, jonka sivulaivat ovat yhtä korkeat tai lähes yhtä korkeat kuin keskilaiva. Sivulaivojen korkeus erottaa hallikirkon basilikasta, jossa keskimmäinen laiva on aina selvästi sivulaivoja korkeampi. Hallikirkossa keskilaiva saa valonsa sivulaivojen ikkunoista. Hallikirkkoja rakennettiin jo romaanisella ajalla, mutta ne yleistyivät etenkin gotiikan aikana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hallikirkko Wikimedia Commonsissa
Haamu (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Haamu voi viitata ainakin seuraaviin:
haamu eli kummitus, yliluonnollinen ilmiö
Haamu, suomalainen rap-artisti
Hiipivä Haamu, suomalainen partiokilpailu
Haamut (Blinky, Pinky, Inky ja Clyde), Pac-Man -pelisarjan hahmoja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Haamu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Haahkalanlampi

| Haahkalanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°04′57″N, 26°24′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Siikajokeen 
Järvinumero:  14.926.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,8 m  
Pituus:  630 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  1,389 km  
Pinta-ala:  9,036 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaahkalanlampi 
Haahkalanlampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Ikolanmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 630 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,8 metriä mpy.
Gross-Titlis-Schanze

| Gross-Titlis-Schanze |
| --- | --- |

Sijainti
Paikkakunta:   Engelberg, Sveitsi
Katsomopaikat:  20 000
Koordinaatit:  46°48′55″N, 8°24′14.5″E
Avattu:  1920
Remontoitu:  1964, 1967, 1970, 1983, 2001, 2006, 2016
Purettu:  Bubenschanze K36
Seura:  SC Engelberg, Nordic Engelberg
Rakenne

K-piste:  125 metriä
Mäkikoko:  140 metriä
Mäkiennätys:  144,0 metriä  Domen Prevc  Ryōyū Kobayashi (18.12.2016, 16.12.2018)
Naisten mäkiennätys:  139,0 metriä  Alexandria Loutitt (15.12.2023)
Avattu:  1971
Remontoitu:  1983, 2001, 2006, 2016
Muovitus:  Ei
Tornin korkeus:  Luonnonmäki
Vauhtimäen pituus:  99 m
Vauhtimäen kulma:  36°
Keulan pituus:  7 m
Keulan korkeus:  3,15 m
Keulan kulma:  11°
Alastulorinteen kulma:  34,8°
Klein-Titlis-Schanze
K-piste:  62 metriä
Mäkiennätys:  65,0 metriä  Sepp Zehnder  Dalibor Motejlek  Ladislav Divila  Jozef Metelka (27.12.1966)
Avattu:  1964
Purettu:  Kyllä
Muovitus:  Ei
Tornin korkeus:  Luonnonmäki
Alte Titlis-Schanze
K-piste:  55 metriä
Mäkiennätys:  65,5 metriä  Andreas Däscher (4.1.1953)
Avattu:  1925
Suljettu:  1955
Purettu:  Kyllä
Muovitus:  Ei
Tornin korkeus:  Luonnonmäki
Gross-Titlis-Schanze on hyppyrimäki Titlis-vuoren rinteessä Engelbergissä Obwaldenin kantonissa Sveitsissä.
Historia

Ensimmäinen mäkihyppykilpailu käytiin Engelbergissä vuonna 1905. Engelbergin ensimmäinen hyppyrimäki, Sandrain-Schanze, avattiin vuonna 1908. Ensimmäinen Titlis-Schanze rakennettiin vuonna 1924, mutta kuolinonnettomuuden takia palattiin hyppäämään Sandrain-Schanzeen. Sandrain-Schanze oli käytössä aina vuoteen 1964 asti, jolloin Engelbergiin rakennettiin valaistu Klein-Titlis-Schanze. Sen vierelle rakennettiin vuonna 1967 Bubenschanze. Klein-Titlis-Schanzessa käytiin jopa muutama kansainvälinen kilpailu.
Vuonna 1970 rakennettiin uusi suurmäki Gross-Titlis-Schanze. Avajaisissa, joka oli osa Swiss Ski Jumpers Tournamentia, Sepp Zehnder hyppäsi 102 metriä, joka oli ensimmäinen yli 100 metrin hyppy Sveitsissä.
Engelbergille luvattiin vuoden 1984 hiihdon MM-kilpailut ja niitä varten Gross-Titlis-Schanze remontoitiin. Myöhemmin Kansainvälinen hiihtoliitto päätti, ettei olympiavuosina enää järjestetä MM-kilpailuja, eikä Engelbergissä näin ollen pidettykään MM-kilpailuja. Kuitenkin kautta aikain ensimmäinen mäkihypyn MM-joukkuekilpailu järjestettiin remontoidusta K120 Gross-Titlis-Schanzesta. Kilpailun voitti Suomi joukkueella Markku Pusenius, Pentti Kokkonen, Jari Puikkonen ja Matti Nykänen.
Vuodesta 1980 alkaen Gross-Titlis-Schanzessa on järjestetty vuosittain mäkihypyn maailmancupin kilpailuja. Maailmancupin kilpailujen turvaamiseksi Gross-Titlis-Schanzea remontoitiin elokuusta 2000 syksyyn 2001. Remontissa K-piste siirrettiin 120 metristä 125 metriin ja HS-pisteeksi vakiintui myöhemmin 137 metriä. Vuonna 2006 vauhtimäki muotoiltiin uudelleen. Kesällä 2016 rakennettiin kokonaan uusi vauhtimäki teräsbetonista ja valaistus sekä alastulorinnettä muotoiltiin hieman uuteen vauhtimäkeen sopivaksi. Remontissa HS-piste siirrettiin 137 metristä 140 metriin. Uusittu Gross-Titlis-Schanze avattiin 10. joulukuuta 2016.
Gross-Titlis-Schanze on Sveitsin suurin hyppyrimäki. Nykyisin Klein-Titlis-Schanze ja Bubenschanze eivät ole enää käytössä, niiden remontoimista ja muovittamista on kuitenkin suunniteltu. Nuoret harjoittelevat lumesta tehdystä hyppyrimäestä, joka sijaitsee Engelbergin laaksossa.
Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Mäkiennätyksen 144,0 metriä ovat hypänneet Domen Prevc ja Ryōyū Kobayashi.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1971 |  Sepp Zehnder | 102,0 m | Swiss Ski Jumpers Tournament | Avajaiset |
| 24.1.1971 |  Jo Inge Bjørnebye | 105,5 m | Kansainväliset kilpailut |  |
| 21.1.1973 |  Tauno Käyhkö | 116,5 m | Kansainväliset kilpailut |  |
| 29.1.1978 |  Axel Zitzmann | 118,0 m | Kansainväliset kilpailut |  |
| 2.3.1980 |  Anton Innauer | 115,0 m | Maailmancup |  |
| 25.1.1981 |  Per Bergerud | 119,5 m | Maailmancup | K115-mäen mäkiennätys |
| 26.2.1984 |  Matti Nykänen | 120,5 m | MM-kilpailut 1984 |  |
| 17.2.1985 |  Jens Weißflog | 121,0 m | Maailmancup |  |
| 17.2.1985 |  Ladislav Dluhoš | 123,0 m | Maailmancup |  |
| 17.2.1985 |  Jens Weißflog | 124,0 m | Maailmancup |  |
| 11.2.1990 |  Andreas Rauschmeier | 124,0 m | Maailmancup |  |
| 15.1.1995 |  Roberto Cecon | 125,5 m | Maailmancup |  |
| 15.1.1995 |  Christian Moser | 125,5 m | Maailmancup |  |
| 15.1.1995 |  Espen Bredesen | 125,5 m | Maailmancup |  |
| 15.1.1995 |  Andreas Goldberger | 125,5 m | Maailmancup |  |
| 15.1.1995 |  Dieter Thoma | 126,5 m | Maailmancup |  |
| 15.1.1995 |  Andreas Goldberger | 127,0 m | Maailmancup |  |
| 14.1.1996 |  Christof Duffner | 127,5 m | Maailmancup | K120-mäen mäkiennätys |
| 14.1.1996 |  Andreas Goldberger | 127,5 m | Maailmancup | K120-mäen mäkiennätys |
| 14.1.1996 |  Reinhard Schwarzenberger | 127,5 m | Maailmancup | K120-mäen mäkiennätys |
| 3.1.1999 |  Bjørn Einar Romøren | 132,5 m | Continental Cup | K120-mäen pisin hyppy |
| 15.12.2001 |  Simon Ammann | 131,0 m | Maailmancup |  |
| 15.12.2001 |  Veli-Matti Lindström | 134,0 m | Maailmancup |  |
| 15.12.2001 |  Stephan Hocke | 134,0 m | Maailmancup |  |
| 15.12.2001 |  Alan Alborn | 137,0 m | Maailmancup |  |
| 15.12.2001 |  Simon Ammann | 137,0 m | Maailmancup |  |
| 20.12.2003 |  Sigurd Pettersen | 137,5 m | Maailmancup |  |
| 18.12.2004 |  Sigurd Pettersen | 138,0 m | Maailmancup |  |
| 18.12.2004 |  Jakub Janda | 139,0 m | Maailmancup |  |
| 18.12.2004 |  Janne Ahonen | 141,0 m | Maailmancup |  |
| 28.12.2008 |  Sigurd Pettersen | 142,0 m | Continental Cup |  |
| 20.12.2009 |  Simon Ammann | 141,0 m | Maailmancup |  |
| 27.12.2011 |  Jaka Hvala | 142,5 m | Continental Cup | HS137-mäen pisin hyppy |
| 21.12.2013 |  Jan Ziobro | 141,0 m | Maailmancup |  |
| 19.12.2014 |  Anders Bardal | 141,0 m | Maailmancup |  |
| 20.12.2015 |  Peter Prevc | 142,0 m | Maailmancup | HS137-mäen mäkiennätys |
| 18.12.2016 |  Kamil Stoch | 143,5 m | Maailmancup |  |
| 18.12.2016 |  Domen Prevc | 144,0 m | Maailmancup |  |
| 18.12.2016 |  Daniel-André Tande | 144,5 m | Maailmancup | Kaatunut |
| 16.12.2018 |  Ryōyū Kobayashi | 144,0 m | Maailmancup |  |
| 18.12.2020 |  Kamil Stoch | 146,0 m | Maailmancup |  |
Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 139,0 metriä on hypännyt Alexandria Loutitt.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14.12.2023 |  Ringo Miyajima | 88,0 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Natalie Eilers | 93,0 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Pola Bełtowska | 94,0 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Emely Torazza | 96,5 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Nicole Maurer | 98,5 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Yūka Setō | 105,5 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Lara Malsiner | 106,5 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Annika Sieff | 112,5 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Lisa Eder | 112,5 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Julia Mühlbacher | 118,5 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Nika Prevc | 123,0 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Jenny Rautionaho | 123,0 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Eirin Maria Kvandal | 127,0 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Nika Prevc | 127,0 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Ema Klinec | 133,5 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Ringo Miyajima | 85,0 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Natalie Eilers | 87,5 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Emely Torazza | 91,0 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Taja Bodlaj | 93,5 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Nicole Maurer | 95,5 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Hannah Wiegele | 98,0 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Yūka Setō | 100,0 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Lara Malsiner | 109,5 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Annika Sieff | 115,5 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Lisa Eder | 118,0 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Nika Prevc | 124,0 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Ema Klinec | 127,0 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Marita Kramer | 129,0 m | Maailmancup |  |
| 14.12.2023 |  Joséphine Pagnier | 129,5 m | Maailmancup |  |
| 15.12.2023 |  Ema Klinec | 134,0 m | Maailmancup |  |
| 15.12.2023 |  Alexandria Loutitt | 139,0 m | Maailmancup |  |
Klein-Titlis-Schanze > Mäkiennätyksen kehittyminen

Mäkiennätyksen 65,0 metriä ovat hypänneet Sepp Zehnder, Dalibor Motejlek, Ladislav Divila ja Jozef Metelka.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.12.1965 |  Sepp Zehnder | 64,0 m | Kansainväliset kilpailut |  |
| 27.12.1966 |  Sepp Zehnder | 65,0 m | Kansainväliset kilpailut |   |
| 27.12.1966 |  Dalibor Motejlek | 65,0 m | Kansainväliset kilpailut |  |
| 27.12.1966 |  Ladislav Divila | 65,0 m | Kansainväliset kilpailut |  |
| 27.12.1966 |  Jozef Metelka | 65,0 m | Kansainväliset kilpailut |  |
Alte Titlis-Schanze > Mäkiennätyksen kehittyminen

Mäkiennätyksen 65,5 metriä on hypännyt Andreas Däscher.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.2.1925 |  H. Eidenbenz | 53,0 m | Sveitsin-mestaruuskilpailut 1925 |  |
| 15.2.1925 |  Stefan Lauener | 55,0 m | Sveitsin-mestaruuskilpailut 1925 |  |
| 7.3.1938 |  Jaroslav Lukeš | 63,0 m |  |  |
| 4.1.1953 |  Andreas Däscher | 63,0 m |  |   |
| 4.1.1953 |  Andreas Däscher | 65,5 m |  |  |
Hallinnon tietotekniikkakeskus

| Hallinnon tietotekniikkakeskus  |
| --- | --- |
Perustettu:  1. maaliskuuta 2008
Lopetettu:  31. toukokuuta 2016
Tehtävä:  Tietojärjestelmien ylläpito- ja asiantuntijapalvelut sisäministeriölle ja muulle valtionhallinnolle
Ministeriö:  Sisäministeriö
Päätoimi­paikka:  Rovaniemi
Pääjohtaja:  Ilkka Haataja
Työntekijöitä:  447 (2013)
Vuosibudjetti:  56,6 miljoonaa € (2013)
Hallinnon tietotekniikkakeskus (HALTIK tai Haltik) oli vuosina 2008–2016 toiminut valtion virasto, jonka tehtävät oli määrätty valtioneuvoston asetuksella. HALTIKin tehtävänä oli tuottaa sisäministeriön hallinnonalalla tietoteknisiä peruspalveluita, tietotekniikkaan liittyviä asiantuntijapalveluita sekä turvaklusteripalveluja tilaaja-tuottajaperiaatteella. Keskus tuotti palveluita myös muille valtion virastoille ja laitoksille palvelusopimusten perusteella. Tietotekniikkakeskuksella ei ollut valtion budjettitalouden ulkopuolisia asiakkaita.[lähde? ]
Historia > Perustaminen

HALTIK perustettiin Poliisin tietohallintokeskuksen tilalle 1. maaliskuuta 2008. Sen pääsijaintipaikka oli Rovaniemi. HALTIKin ensimmäisenä johtajana toimi TkT Tuija Kuusisto vuosina 2008–2012. Vuosina 2012–2016 HALTIKin johtajana toimi DI Ilkka Haataja. HALTIKin henkilöstömäärä oli noin 450, joista viraston päätoimipaikassa Rovaniemellä noin 200.[lähde? ]
Historia > Toimitilat

HALTIK toimi yli neljä vuotta tilapäisissä toimitiloissa.[lähde? ] Keskukselle päätettiin rakentaa uudet toimitilat Rovaniemen 14. kaupunginosan Pöyliönvaaran Ojanperälle. Suunnitelmien mukaan Haltikin toimitilat olivat suuruudeltaan noin 6 800 neliötä, ja niiden oli tarkoitus valmistua 1.11.2011 mennessä rakennustöiden alettua keväällä 2009. Peruskivi muurattiin lokakuussa 2010. Lopulta uudet toimitilat saivat nimen Isomus (tarkoittaa isoa kultahippua), ja sen vihkiäisiä vietettiin 13.3.2012. Henkilöstö muutti uusiin toimitiloihin joulukuussa 2011.[lähde? ]
Historia > Lakkauttaminen

Osa HALTIKin tehtävistä siirtyi Poliisihallituksen, Hätäkeskuslaitoksen ja Rajavartiolaitoksen hoidettaviksi 1. tammikuuta 2016 ja 1. huhtikuuta 2016. Siirtyneet tehtävät olivat niin sanottuja toimialasidonnaisia tehtäviä eli ne liittyivät kiinteästi esimerkiksi poliisin tietojärjestelmien toimintaan. Poliisitoimintaan liittyviä tietoteknisiä palveluita on hoitanut huhtikuun 2016 alusta alkaen Poliisin informaatioteknologiakeskus.
Valtion perustietotekniikkapalvelut eli niin kutsutut toimialariippumattomat palvelut on keskitetty vuoden 2015 loppuun mennessä Valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus Valtorille. Valtorille siirtyvät myös julkisen hallinnon turvallisuusverkon palvelut vuoden 2016 aikana.  Hallinnon turvallisuusverkkotoiminnan tehtävät ja niitä tekevä henkilöstö siirrettiin Haltikista 1.6.2016 Valtoriin, jolloin HALTIK:in toiminta itsenäisenä virastona päättyi. Palvelujen keskittäminen Valtoriin perustuu 1.1.2014 voimaan tulleeseen lakiin valtion yhteisten tieto- ja viestintäteknisten palvelujen järjestämisestä ja 15.1.2015 voimaan tulleeseen lakiin julkisen hallinnon turvallisuusverkkotoiminnasta.
Aiheesta muualla

Haltikin www-sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Sisäasiainministeriön kotisivut[vanhentunut linkki]
Harjulan Setlementti

Harjulan Setlementti ry on vuonna 1941 Lahteen perustettu järjestö ja Suomen setlementtiliiton jäsen. Setlementti on poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton sivistys- ja sosiaalista työtä tekevä monialatoimija, jonka palveluita on lasten päivähoito, kuntoutus- ja kotihoitopalvelut, avoin kansalaistoiminta, kansalaisopistotoiminta, ravitsemuspalvelut sekä Harjula-Mainos ulkomainospaikkojen vuokraus. Harjulan Setlementti toimii paikallisesti Lahdessa ja Setlementin perusajatuksena on olla ihmistä palveleva ja yhteisöllisyyttä rakentava järjestö. Tavoitteena on tuottaa terveyttä, tukea ja toimintaa.
Setlementti työssä, kuten Harjulassakin, on tavoitteena palvella yhteisöllisesti heikommassa asemassa olevia henkilöitä.
Harjula tuottaa liikunta ja kuntoutuspalveluita yksityisille ja yrityksille. Harjula järjestää muun muassa Kelan kuntoutuksia ja veteraanikuntoutuksia. Harjulassa on omat liikuntatilat, joissa voi ryhmäliikunnan ja kuntosalin lisäksi harjoitella esimerkiksi tuettua kävelyä. Harjulassa annetaan myös allasterapiaa, sillä tiloista löytyy terapia-allas.
Harjulan Setlementti ry on paikallisesti suuri järjestö ja se työllistää vakituisesti noin 50 henkilöä ja määräaikaisten työsuhteiden kanssa henkilömäärä nousee lähemmäs 200 henkilöä.
Www.harjulan.fi
Aiheesta muualla

Järjestön sivusto
Haamukilpailut

| Haamukilpailut |
| --- | --- |

Kirjailija:  Merja Jalo
Kieli:  suomi
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2009
ISBN:  9789510350591
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Haamukilpailut on Merja Jalon kirjoittama lasten hevosaiheinen kirja vuodelta 2008. Kirja kertoo Nummelan ponitallilla järjestetyistä ratsastuskilpailuista. Pojat haluaisivat osallistua kisoihin tallin hevosilla, mutta tallin omistaja ei suostu, joten pojat järjestävät omat haamukilpailut.
Haamukilpailut on 1970-luvulla alkaneen Nummelan ponitalli -sarjan 63. osa. Turkulainen Merja Jalo on ilmoittanut kirjoittavansa niin kauan kuin hänen kirjojaan lukevat tytöt haluavat.
HMS Gripen (Gri)

| HMS Gripen |
| --- | --- |
 HMS Gripen

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Karlskronan laivastontelakka
Kölinlasku:  1958
Laskettu vesille:  31. toukokuuta 1960
Palveluskäyttöön:  28. huhtikuuta 1962
Poistui palveluskäytöstä:  1. heinäkuuta 1981
Tekniset tiedot
Uppouma:  770 t (standardi) 950 t (sukelluksissa)
Pituus:  67,5 m (vesiraja) 69,3 m (kokonaispituus)
Leveys:  5,1 m
Syväys:  5,3 m
Koneteho:  1-akselinen, 2 x Pielstick-dieselmoottoria 1 600 bhp 2 x ASEA-sähkömoottoria 1 680 kW
Nopeus:  17 solmua (pinnalla) 22 solmua (sukelluksissa)
Miehistöä:  36
Aseistus
Aseistus:  4 x 53 cm torpedoputkea
HMS Gripen (runkonumero Gr ja Gri) oli Ruotsin laivaston Draken-luokan sukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin Karlskronan laivastontelakalta, missä köli laskettiin 1958. Alus laskettiin vesille 31. toukokuuta 1960 ja liitettiin laivastoon 28. huhtikuuta 1962.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 1. heinäkuuta 1982 ja romutettiin 1989 Karlskronassa.
HMS Gripen (1928)

| HMS Gripen |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Karlskronavarvet
Kölinlasku:  1926
Laskettu vesille:  21. elokuuta 1928
Palveluskäyttöön:  11. maaliskuuta 1929
Poistui palveluskäytöstä:  13. kesäkuuta 1947
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 1957
Tekniset tiedot
Uppouma:  667 t (standardi) 850 t (sukelluksissa)
Pituus:  66,10 m (kokonaispituus)
Leveys:  6,40 m
Syväys:  3,30 m
Koneteho:  2-akselinen, 2 x 6-sylinteristä Burmeister & Wain 420/440 UB -dieselmoottoria 1 800 hv 2 x sähkömoottoria 1 000 shp
Nopeus:  13,8 solmua (pinnalla) 8,3 solmua (sukelluksissa)
Miehistöä:  35
Aseistus
Aseistus:  4 x 53,3 cm M/26 -torpedoputkea 1 x 10,5 cm kan M/25 1 x 25 mm ksp M/22
HMS Gripen (runkonumero Gr ja Gri) oli Ruotsin laivaston Draken-luokan sukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin Karlskronan laivastontelakalta, missä köli laskettiin vuonna 1926. Se laskettiin vesille 21. elokuuta 1928 ja liitettiin laivastoon 11. maaliskuuta 1929.
Palvelus

Alus muutettiin 1947 pelastusalukseksi ja poistettiin palveluksesta 13. kesäkuuta 1947. Se myytiin 1957 romutettavaksi Göteborgiin.
Haugin kirkko (Øvre Eiker)

| Haugin kirkko Haug kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2011.
Sijainti:  Øvre Eiker, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Tunsbergin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1100-luku
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Haugin kirkko (norj. Haug kirke) on Øvre Eikerin kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1100-luvulta.
Kuvia

Kirkko sisältä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haugin kirkko (Øvre Eiker) Wikimedia Commonsissa
Harjujärvi (Ylitornio, Pessalompolo)

| Harjujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylitornio
Koordinaatit:  66°27′49″N, 24°29′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Harjunoja 
Järvinumero:  67.938.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,4 m  
Rantaviiva:  2,231 km  
Pinta-ala:  13,829 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHarjujärvi 
Harjujärvi  on Lapissa Ylitorniolla Pessalompolon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 13,8 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Miekojärven alueella (67.93), jonka Pessajoen valuma-alueeseen (67.938) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,4 metriä mpy.
Hanna Kekäläinen

Hanna Kekäläinen vuonna 1925.
Hanna Kekäläinen (1903 Kuopion maalaiskunta – 1964) oli suomalainen yleisurheilija, joka edusti Kuopion Rientoa. Kekäläisen päälaji oli keihäänheitto, mutta hän kilpaili myös muun muassa pikajuoksussa. Kekäläinen oli aikansa parhaita TUL:n naisyleisurheilijoita.
Vuoden 1925 Frankfurtin työläisolympialaisissa Kekäläinen osallistui keihäänheiton ohella 3-otteluun ja 4×100 metrin viestiin. Keihäässä ja 3-ottelussa Kekäläinen ei menestynyt, mutta viestissä TUL:n joukkue sijoittui Saksan työläisurheiluliiton jälkeen toiseksi. Vuonna 1928 Kekäläinen voitti keihäänheiton Moskovan spartakiadeissa tuloksella 30,52. Hän voitti keihäänheiton myös TUL:n liittojuhlien kansainvälisessä kilpailussa Helsingissä 1927 sekä TUL:n mestaruuskilpailuissa 1928.
Kekäläisen ennätys keihäänheitossa oli 33,37, jonka hän heitti vuonna 1925 Helsingissä Eläintarhan kentällä järjestetyissä työläisolympialaisten valintakilpailuissa. Naisten Suomen ennätys oli tuolloin 30,45, mutta Kekäläisen lukemia ei hyväksytty SE-tulokseksi, koska hän oli TUL:n urheilija. Virallinen maailmanennätys oli tuolloin 27,24.
Kekäläisen kilpaura loppui vuonna 1928, jolloin hänet erotettiin TUL:stä, kun Kekäläinen osallistui Moskovan spartakiadeihin vastoin liiton johdon määräystä. Ammatiltaan hän oli kirjaltaja.