stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kanadan Davis Cup -joukkue

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Kanadan Davis Cup -joukkue
ITF-ranking: 1.
Korkein ITF-ranking: 1. (18.9.2023)
Ensimmäinen vuosi: 1913
Vuodet: 93
Maaottelut (V–T): 173 (79–94)
Vuodet maailmanlohkossa: 14
Mestaruudet: 1. (2022)
Päivitetty: 27.11.2023
Kanadan Davis Cup -joukkue edustaa Kanadaa tenniksen Davis Cupissa. Kanada osallistui ensimmäisen kerran Davis Cupiin vuonna 1913. Kanada on selviytynyt loppuotteluun kaksi kertaa, ja voitti vuonna 2022.
Maa on osallistunut Davis Cupiin 93 vuonna. Sinä aikana se on pelannut 173 maaottelua, voittanut 79 ja hävinnyt 94.
Vuoden 2022 loppuottelussa Kanada päihitti Australian.
Jääpallon SM-kilpailu 1919

| SM-kilpailu 1919 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  9
Sarjajärjestelmä:  cup-kilpailu
Mestari:  Viipurin Bandy & Jalkapalloseura
Toinen sija:  Helsingin IFK
  ← 1918 :  1920 → 
Vuonna 1919 jääpallon SM-kilpailu oli taas mahdollista järjestää edelliskauden jäädessä väliin sisällissodan takia. Mukana oli joukkue ensimmäistä kertaa Helsingin, Viipurin ja Turun ulkopuolelta, kun Tampereen Pyrintö osallistui kilpailuun.
Loppuottelussa pelasivat VBJS, eli Viipurin Sudet, sekä Helsingin IFK. Loppuottelu pelattiin Viipurissa, missä Sudet voitti ottelun maalein 11-2. Tulos oli sama kuin edellisissä kilpailuissa vuonna 1917. Tulos on edelleen Suomen jääpallohistorian suurinumeroisin finaalivoitto.
Alkuerät

1.kierros
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Helsingin Jalkapalloklubi | 2-5 | Kronohagens IF |
| Turun IFK | 12-1 | Tampereen Pyrintö |
2.kierros
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Viipurin IFK | 8-6 | Viipurin Reipas |
| Turun IFK | 7-8 | Helsingin Palloseura |
| Helsingin IFK | 5-3 | Kronohagens IF |
Välierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Viipurin Bandy & Jalkapalloseura | 14-8 | Viipurin IFK |
| Helsingin IFK | 10-1 | Helsingin Palloseura |
Loppuottelu

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Viipurin Bandy & Jalkapalloseura | 11-2 (4-1) | Helsingin IFK |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Viipurin Bandy & Jalkapalloseura
2.: Helsingin IFK
3.-4.: Viipurin IFK
3.-4.: Helsingin Palloseura
5.-9.: Kronohagens IF
5.-9.: Turun IFK
5.-9.: Helsingin Jalkapalloklubi
5.-9.: Viipurin Reipas
5.-9.: Tampereen Pyrintö
Mestarijoukkue

Susien mestarijoukkue: Aarne Karvinen, Jussi Pelli, Niilo Joutsenlahti, Mikko Mäkinen, Edvard Kostamo, Aarne Nissinen, Toivo Pirhonen, Armas Ahnger, Lauri Mäkinen, Yrjö Penttilä, Kristian Poutiainen.
Viipurien Susien (vielä 1919 nimellä VBJS) jääpallon mestarijoukkue 1919. Takana vasemmalla Toivo Pirhonen, Armas Ahnger, Lauri Mäkinen, Yrjö Penttilä ja Kristian Poutiainen, keskellä vasemmalta Mikko Mäkinen, Edvard Kostamo ja Aarne Nissinen sekä edessä vasemmalta Jussi Pelli, Aarne Karvinen ja Niilo Joutsenlahti.
Jääpallon Suomensarja 1964

| Jääpallon Suomensarja 1963–1964 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  27
Nousseet joukkueet:  MP ja SePS
Pudonneet joukkueet:  Ponnistus, VaPa, SaPKo ja KePS
Ylempi sarjataso:  Mestaruussarja
Alempi sarjataso:  Maakuntasarja
  ← 1963 :  1965 → 
Jääpallon Suomensarja pelattiin vuonna 1964 nelilohkoisena. Lohkovoittajat etenivät SM-sarjakarsintaan ja viimeiset putosivat maakuntasarjaan.
Sarjataulukko > Etelälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lahden Reipas | 6 | 5 | 1 | 0 | 41–8 | 11 |
| Porvoon Akilles | 6 | 5 | 1 | 0 | 25–6 | 11 |
| Peli-Peikot, Helsinki | 6 | 3 | 1 | 2 | 21–22 | 7 |
| Pallokerho-35, Helsinki | 6 | 2 | 1 | 3 | 15–20 | 5 |
| Helsingin Palloseura | 6 | 1 | 2 | 3 | 10–16 | 4 |
| Tolkis BK, Porvoon mlk | 6 | 1 | 0 | 5 | 14–33 | 2 |
| Dicken, Helsinki | 6 | 1 | 0 | 5 | 10–31 | 2 |
Helsingin Ponnistus: Luopui sarjasta
Uusintaottelu: Akilles-Reipas 4-3
Sarjataulukko > Länsilohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Seinäjoen Palloseura | 4 | 4 | 0 | 0 | 23–68 | 8 |
| Ilves-Kissat, Tampere | 4 | 2 | 0 | 2 | 14–15 | 4 |
| Pargas IF | 4 | 2 | 0 | 2 | 20–16 | 4 |
| Tampereen Palloilijat | 4 | 1 | 0 | 3 | 12–18 | 2 |
| Vaajakosken Pallo | 4 | 1 | 0 | 3 | 12–26 | 2 |
Uusintaottelu: TaPa-VaPa 5-2
Sarjataulukko > Itälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mikkelin Palloilijat | 8 | 7 | 1 | 0 | 46–8 | 15 |
| Joensuun Maila-Pojat | 8 | 5 | 1 | 2 | 35–26 | 11 |
| Lappeenrannan Pallo-Toverit | 8 | 5 | 0 | 3 | 35–21 | 11 |
| Imatran Pallo-Salamat | 8 | 4 | 2 | 2 | 30–21 | 10 |
| Sudet, Kouvola | 8 | 4 | 2 | 2 | 27–22 | 10 |
| Varkauden Työväen Palloilijat | 8 | 3 | 1 | 4 | 24–22 | 7 |
| Varkauden Pallo-Pojat | 8 | 2 | 1 | 5 | 18–38 | 5 |
| Savonlinnan Työväen Palloseura | 8 | 2 | 0 | 6 | 27–43 | 4 |
| Savonlinnan Pallokerho | 8 | 0 | 0 | 8 | 6–47 | 0 |
Sarjataulukko > Pohjoislohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Tarmo | 5 | 5 | 0 | 0 | 30–4 | 10 |
| Tornion Palloveikot | 5 | 3 | 1 | 1 | 19–11 | 7 |
| Pateniemen Vesa | 5 | 3 | 1 | 1 | 16–9 | 7 |
| Rovaniemen Palloseura | 5 | 2 | 0 | 3 | 11–9 | 4 |
| Veitsiluodon Kisaveikot | 5 | 1 | 0 | 4 | 7–31 | 2 |
| Kemin Palloseura | 5 | 0 | 0 | 5 | 4–23 | 0 |
Sarjataulukko > SM-sarjakarsinta

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | MP | SePS | Akil | Tarm |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mikkelin Palloilijat | 3 | 3 | 0 | 0 | 9-4 | 6 |  | - | - | luov. |
| Seinäjoen Palloseura | 3 | 2 | 0 | 1 | 11-8 | 4 | 2-5 |  | - | 6-3 |
| Porvoon Akilles | 3 | 1 | 0 | 2 | 4-8 | 2 | 2-4 | 0-3 |  | - |
| Oulun Tarmo | 3 | 0 | 0 | 3 | 4-8 | 0 | - | - | 1-2 |  |
Mikkelin Palloilijat ja Seinäjoen Palloseura nousivat mestaruussarjaan kaudeksi 1965.

Seuraavana syksynä mestaruussarjaa päätettiin laajentaa kahdella joukkueella, jolloin Porvoon Akilles ja Oulun Tarmo pelasivat karsinnat mestaruussarjasta pudonneiden HIFK:n ja OTP:n kanssa. Karsinnoissa Tarmo selviytyi mestaruussarjaan voitettuaan OTP:n, HIFK voitti Akilleksen ja näin ollen HIFK:n paikka säilyi.
Jäämeri (maalaus)

| Jäämeri |
| --- | --- |

Nimi:  Jäämeri
Tekijä:  Caspar David Friedrich
Valmistumisvuosi:  1823
Taiteenlaji:  Maisemamaalaus
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  96,7  cm
Leveys:  126,9  cm
Kokoelma:  Hampurin taidehalli
Sijainti:  Hampurin taidehalli
Jäämeri (saks. Das Eismeer; tunnetaan myös nimellä Toivon haaksirikko, Die gescheiterte Hoffnung) on saksalaisen Caspar David Friedrichin maalaus, joka on valmistunut vuosina 1823–1824. Se kuuluu Friedrichin tunnetuimpiin teoksiin. Maalaus esittää jäätyneellä merellä dramaattisesti kasaantuneita jäälauttoja. Taustalla oikealla näkyy uppoamassa olevan laivan perä.
Jäämeri ilmentää Friedrichin fatalistista suhtautumista luontoon. Sen innoittajana oli Sir William Edward Parryn muutamaa vuotta aiemmin johtama naparetki. Maalauksen on sanottu kuvaavan ihmisen tappiota luonnonvoimien edessä. Eräiden muiden Friedrichin maalausten tavoin maisema saa tässä uuden merkityksen ihmisen kohtalon vertauskuvallisena kuvastajana.
Maalauksen mitat ovat 96,7 x 126,9 senttimetriä. Se on kuulunut vuodesta 1905 Hampurin taidehallin kokoelmiin, ja sen osti Friedrichin ”löytäjänä” tunnettu museonjohtaja Alfred Lichtwark henkilökohtaisesti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jäämeri (maalaus) Wikimedia Commonsissa
Jäämerenturska

| Jäämerenturska |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Turskakalat Gadiformes
Heimo::  Turskat Gadidae
Suku::  Arctogadus  Dryagin, 1932
Laji::  glacialis
Kaksiosainen nimi
 Arctogadus glacialis  (Peters, 1872) 
Synonyymit
 Arctogadus borisovi Dryagin, 1932 
Katso myös
   Jäämerenturska Wikispeciesissä   Jäämerenturska Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jäämerenturska (Arctogadus glacialis) on arktisten merten suhteellisen pienikokoinen turskakalalaji. Sen biologiasta ei tiedetä paljoakaan.
Jäämerenturska on solakka ja hopeakylkinen, varsin suurisilmäinen. Lajilta usein puuttuu muille turskille tyypillinen alaleuan partasäie, tai tämä säie on hyvin pieni. Kala voi kasvaa 30-senttiseksi.
Saman turskakalasuvun erillisenä lajina ennen pidetyn siperianturskan (Arctogadus borisovi) on sittemmin esitetty olevan samaa lajia jäämerenturskan kanssa. Siperianturska erotettiin lähinnä sillä olevan partasäikeen perusteella.
Pohjoisen jäämeren Atlantin-puoleisella sektorilla laji esiintyy laajasti kylmissä vesissä 85° leveyspiiriin asti, myös jään alla ja aina tuhannen metrin syvyyteen. Siperian ja läntisen Pohjois-Amerikan rannikolla tunnetut populaatiot (”siperianturska”) elävät pohjan tuntumassa matalahkoissa vesissä (15–40 m) ja nousevat joskus jokisuihin.
Jäämerenturskaa on Grönlannin vesillä pyydetty syvänveden troolilla, samoin Itä-Siperian merellä, ja käytetty kalajauhon ja -öljyn tuotantoon; ruokakalana sillä ei juuri ole merkitystä.
Aiheesta muualla

Arctogadus glacialis (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). Viitattu 10.10.2011. (englanniksi)
Kansai denryoku

| Kansai denryoku Kansai Electric Power Co>  |
| --- | --- |

Osake:  TYO: 9503
ISIN:  JP3228600007
Perustettu:  1951
Toimitusjohtaja:  Takashi Morimoto
Puheenjohtaja:  Sadayuki Sakakibara
Kotipaikka:  Osaka, Japani
Toimiala:  sähkön tuotanto ja jakelu
Tuotteet:  sähkö
Henkilöstö:  32 961
Omistaja:  Osakan ja Kōben kaupungit Nippon seimeihoken JTSB-pankki
Kotisivu:  http://www.kepco.co.jp/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kansai denryoku (jap. 関西電力株式会社, Kansai denryoku kabushikigaisha) eli Kepco (engl. Kansai Electric Power Co.) on vuonna 1951 perustettu japanilainen voimayhtiö, joka toimii Kansain alueella. Se tuottaa, siirtää ja jakelee sähköä eri puolilla Japania noin 13 miljoonalle asiakkaalle. Yhtiöllä on 165 voimalaa, joiden voimanlähteenä ovat vesivoima, ydinvoima, lämpövoima ja uudistuvat energianlähteet.
Yhtiön pääkonttori Osakassa.
Kepcon pääkonttori sijaitsee Osakassa ja sillä on kolme ydinvoimalaa Fukuin prefektuurissa:
Takahaman ydinvoimalaitos, Takahamassa
Mihaman ydinvoimalaitos, Mihamassa
Ōin ydinvoimalaitos, Ōissa
Kepco sai vuonna 2021 ensimmäisenä ydinvoimayhtiönä Japanissa luvan käyttää Mihaman ydinvoimalaitoksen kolmosreaktoria yli 40 vuoden käyttöiän. Fukushiman ydinvoimalaonnettomuuden jälkeen pitkä käyttöikä on ollut mahdollista vain kiristyneiden turvallisuusvaatimusten täyttämisen jälkeen.
Kepcolla on sijoituksia myös Suomeen rakenteilla oleviin Ilmattaren tuulivoimapuistoihin. Yhtiö omistaa 15 % Piiparinmäen sekä 49 % Alajärven (Louhukangas ja Möksy) tuulivoimapuistosta.
Skandaalit

Yhtiö on ollut osallisena korruptioskandaalissa Japanissa. Yhtiö otti vastaan lahjuksia Takahaman varapormestarilta vuosikymmenien ajan yli kolmen miljoonan euron edestä. Skandaali aiheutti lopulta sekä hallituksen puheenjohtajan vaihdon (2019) että toimitusjohtajan vaihdon (2020).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kansai denryoku Wikimedia Commonsissa
Yrityksen internetsivut
Jääpallon Suomensarja 1965

| Jääpallon Suomensarja 1964–1965 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  22
Nousseet joukkueet:  OTP ja VarTP
Ylempi sarjataso:  Mestaruussarja
  ← 1964 :  1966 → 
Jääpallon Suomensarja pelattiin kaudella 1964-1965 nelilohkoisena. Lohkovoittajat etenivät SM-sarjakarsintaan.
Sarjataulukko > Etelälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pallokerho-35 | 8 | 7 | 1 | 0 | 28-13 | 15 |
| Porvoon Akilles | 8 | 7 | 0 | 1 | 48-14 | 14 |
| Turun Pyrkivä | 8 | 5 | 0 | 3 | 35-24 | 10 |
| Kulosaaren Vesta | 8 | 4 | 2 | 2 | 28-24 | 10 |
| Peli-Peikot, Helsinki | 8 | 4 | 1 | 3 | 31-25 | 9 |
| Tolkis BK, Porvoon mlk | 8 | 2 | 0 | 6 | 22-31 | 4 |
| Helsingin Palloseura | 8 | 2 | 0 | 6 | 18-30 | 4 |
| Dicken | 8 | 2 | 0 | 6 | 15-38 | 4 |
| Lohjan Kisa-Veikot | 8 | 1 | 0 | 7 | 13-39 | 4 |
Sarjataulukko > Länsilohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jääpallo-64, Tampere | 4 | 3 | 0 | 1 | 18-13 | 6 |
| Vaajakosken Pallo | 4 | 2 | 0 | 2 | 12-14 | 4 |
| Suolahden Urho | 4 | 1 | 0 | 3 | 13-16 | 2 |
Sarjataulukko > Itälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varkauden Työväen Palloilijat | 8 | 6 | 1 | 1 | 51-22 | 13 |
| Joensuun Maila-Pojat | 8 | 5 | 2 | 1 | 39-19 | 12 |
| Imatran Pallo-Salamat | 8 | 3 | 4 | 1 | 37-25 | 10 |
| Varkauden Pallo-Pojat | 8 | 2 | 1 | 5 | 24-33 | 5 |
| Savonlinnan Työväen Palloseura | 8 | 0 | 0 | 8 | 19-71 | 0 |
Sarjataulukko > Pohjoislohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Työväen Palloilijat | 8 | 7 | 0 | 1 | 48-13 | 14 |
| Pateniemen Vesa | 8 | 6 | 1 | 1 | 37-12 | 13 |
| Rovaniemen Palloseura | 8 | 1 | 4 | 3 | 14-25 | 6 |
| Tornion Palloveikot | 8 | 1 | 2 | 5 | 12-30 | 4 |
| Veitsiluodon Kisaveikot | 8 | 1 | 1 | 6 | 11-42 | 3 |
Sarjataulukko > SM-sarjakarsinta

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | VarTP | OTP | JP-64 | PK-35 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varkauden Työväen Palloilijat | 3 | 3 | 0 | 0 | 25-5 | 6 |  | 9-2 | 11-0 | - |
| Oulun Työväen Palloilijat | 3 | 2 | 0 | 1 | 13-13 | 4 | - |  | - | 7-2 |
| Jääpallo-64 | 3 | 1 | 0 | 2 | 6-17 | 2 | - | 2-4 |  | 4-2 |
| Pallokerho-35 | 3 | 0 | 0 | 3 | 7-16 | 0 | 3-5 | - | - |  |
VarTP ja OTP nousivat mestaruussarjaan, josta putosivat Veiterä ja Oulun TArmo
Jyvässolu

Jyvässolu.
Jyvässolut eli granulosyytit ovat polymorfonukleaarisia leukosyyttejä (valkosoluja), joiden päätehtävä on fagosytoosi eli solusyöminen, mutta jotka kykenevät myös ekstrasellulaarisiin puolustusreaktioihin. Granulosyytit kuuluvat myeloidiseen solulinjaan ja ne voi tunnistaa solussa värjättäessä näkyvistä hiukkasista eli granuloista.
Granulosyytit jaetaan värjäytyvyytensä mukaan neutrofiileihin, basofiileihin ja eosinofiileihin.
Neutrofiilinen granulosyytti

Neutrofiilisten granulosyyttien tuma on 2–5-liuskainen. Neutrofiilit ovat ihmisen ja koiran yleisimpiä leukosyyttejä. Niiden määrä lisääntyy akuuteissa bakteeritulehduksissa, joissa ne osallistuvat kudokseen muodostuvan märkäeritteen muodostamiseen. Märkäerite muodostuu bakteereista, kuolleesta kudoksesta ja neutrofiilisista granulosyyteistä. Neutrofiilisten granulosyyttien määrää nostavat myös syöminen ja stressi. Linnuilla ei ole lainkaan neutrofiilisia granulosyyttejä, mutta niiden tilalla on heterofiilisiä granulosyyttejä.
Eosinofiilinen granulosyytti

Eosinofiilisten granulosyyttien tumat ovat kaksiliuskaisia. Eosinofiiliset granulosyytit hillitsevät tulehdusrektioita, vaimentavat allergisia oireita ja tuhoavat parasiitteja. Niiden määrä verenkierrossa lisääntyy loistartuntojen, leukemian ja allergioiden yhteydessä. Eosinofiilien granuloissa on muun muassa histaminaasia, joka tuhoaa vapaata histamiinia. Ihmisellä eosinofiilien määrä on korkeimmillaan keskiyöllä ja matalimmillaan puolenpäivän aikoihin.
Basofiilinen granulosyytti

Basofiilisten granulosyyttien tuma on suuri ja epäsäännöllisen muotoinen. Basofiilien granuloissa on hepariinia ja histamiinia, joillakin kotieläimillä lisäksi serotoniinia. Allergisen reaktion yhteydessä tiettyjen immunoglobuliinien liittyminen basofiilien solukalvoon aiheuttaa granuloiden sisällön vapautumisen verenkiertoon. Nämä vapautuneet aineet puolestaan osallistuvat allergiaoireiden syntyyn: esimerkiksi histamiini aiheuttaa verisuonten seinämien läpäisevyyden kasvamista, jolloin veriplasmaa siirtyy kudoksiin. Pahimmassa tapauksessa tämä voi aiheuttaa šokin, kun veren tilavuus verisuonistossa pienenee.
Kansainliiton neuvoston 107. kokous

Kansainliiton neuvoston 107. kokous oli 14. joulukuuta 1939 Genevessä pidetty Kansainliiton neuvoston viimeinen kokous. Kokous kutsuttiin koolle siksi, että Risto Rydin ensimmäinen hallitus oli valtuuttanut Rudolf Holstin ottamaan Neuvostoliiton 30. marraskuuta alkaneen hyökkäyksen käsittelemisen Kansainliiton yleiskokouksessa ja Kansainliiton neuvostossa 2. joulukuuta 1939. Saamansa valtuutuksen mukaisesti Holsti oli lähettänyt seuraavana päivänä Kansainliiton pääsihteeri Joseph Avenolille kirjeen, jossa hän toivoi kummankin kokouksen viipymätöntä koolle kutsumista. 4. joulukuuta Neuvostoliitto totesi, että se ei ole Suomen kanssa sotatilassa, vaan että se on ratkaissut ongelmat Suomen Kansanvaltaisen Tasavallan kanssa avunanto- ja ystävyyssopimuksella.
5. joulukuuta 1939 olivat Bolivia, Chile, Paraguay ja Peru esittäneet vastalauseen Neuvostoliiton Suomeen hyökkäämisen johdosta. 11. joulukuuta 1939 Rudolf Holsti oli esittänyt Suomen ja Neuvostoliiton käymiä keskusteluja sisältävän aineiston Kansainliiton yleiskokoukselle, joka asetti toimikunnan asiaa seuraamaan. Toimikunta lähetti 11. joulukuuta sähkeet Neuvostoliiton ja Suomen hallituksille vihollisuuksien keskeyttämisestä ja aloittamaan Kansainliiton yleiskokouksen välityksellä rauhanneuvottelut.
Neuvostoliitto vastasi Kansainliitolle sähkeellä viitaten 4. joulukuuta 1939 tekemäänsä ilmoitukseen, jonka mukaan Neuvostoliitto ei ole sodassa Suomen kanssa eikä uhkaa Suomen kansaa sodalla., minkä vuoksi Suomen vetoaminen Kansainliiton peruskirjan 11. artiklan 1. pykälään on tehoton. Neuvostoliitto ilmoitti olevansa rauhallisissa suhteissa Suomen Kansanvaltaisen Tasavallan kanssa, jonka kanssa se oli solminut avunanto- ja ystävyyssopimuksen 2. joulukuuta 1939. Sopimuksella Neuvostoliiton hallitus ilmoitti ratkaisseensa kaikki ne kysymykset, joista oli neuvoteltu vallasta poistetun hallituksen valtuutettujen kesken (A. K. Cajanderin hallitus). Kansainliiton jäsenvaltiot kuitenkin pitivät Risto Rydin johtamaa hallitusta Suomen tasavallan laillisena hallituksena, minkä vuoksi asian käsittely Neuvostoliiton vastaväitteistä huolimatta Kansainliitossa jatkui.
Kansainliiton neuvostoon kuuluneista viidestätoista jäsenvaltioista, joista yksitoista läsnä kokouksessa, seitsemän äänesti Neuvostoliiton erottamisen puolesta, mikä jäi Kansainliiton yleiskokouksenkin päätökseksi, minkä Kansainliiton neuvosto totesi voimassa olevaksi.
Päätöksen suomennos

Neuvosto,
tutustuttuaan yleiskokouksen 14 päivänä joulukuuta 1939 Suomen hallituksen vetoomuksen johdosta hyväksymään päätöslauselmaan,
1. yhtyy yleiskokouksen päättämään Sosialististen Neuvostotasavaltaa Liiton harjoittamaan Suomen valtiota vastaan kohdistuneen toiminnan tuomitsemiseen,
2. yleiskokouksen päätöslauselmassa esitetyistä syistä,
ottaen huomioon peruskirjan 16 artiklan 4 kohdan,
toteaa, että Sosialististen Neuvostotasavaltain Liitto on toimintansa johdosta saattanut itsensä Kansainliiton ulkopuolelle. Tästä seuraa, että se ei enää ole Liiton jäsen.
- Suomen sinivalkoinen kirja. Ulkoasiainministeriö, Helsinki 1940. -
Kokoonpano

| Jäsenet ja toimihenkilöt | Valtio | Aika |
| --- | --- | --- |
| Vaihtuva jäsen ja puheenjohtaja Adolfo Costa du Rels |   Bolivia | 13. joulukuuta 1939-18. huhtikuuta 1946 |
| Vaihtuva jäsen Henri Victor Marie Carton de Wiart |   Belgia |  |
| Pysyvä jäsen Richard Austen Butler |   Britannia | 16. tammikuuta 1920--18. huhtikuuta 1946 |
| Vaihtuva jäsen Vi Kyuin Wellington Koo |   Kiinan tasavalta |  |
| Vaihtuva jäsen Viriato Figueredo Lora |   Dominikaaninen tasavalta |  |
| Vaihtuva jäsen Mahmoud Pacha Fakhry |   Egypti |  |
| Vaihtuva jäsen Rudolf Holsti |   Suomi | 13. joulukuuta 1939--18. huhtikuuta 1946 |
| Pysyvä jäsen Joseph Paul Boncour |   Ranska | 16. tammikuuta 1920--18. huhtikuuta 1946 |
| Vaihtuva jäsen Spiro Polychroniadis |   Kreikka |  |
| Vaihtuva jäsen Sidney Frank Waterson |   Etelä-Afrikan unioni | 13. joulukuuta 1939--18. huhtikuuta 1946 |
| Vaihtuva jäsen  Stoyan Gavrilovitch |   Jugoslavia |  |
| Kansainliiton pääsihteeri Joseph Louis Anne Avenol |    Ranska |  |

Kokouksessa olivat läsnä yksitoista Kansainliiton neuvoston viidestätoista jäsenvaltiosta.  Kokouksesta puuttuivat mm. Neuvostoliiton Ivan Maiski ja Latvian Jules Feldmans. Ennen kokousta Viron, Latvian ja Liettuan ulkoasiainministerit Karl Selter, Vilhelms Munters ja Juozas Urbšys muuta olivat kokoontuneet 6. joulukuuta - 8. joulukuuta 1939 Tallinnassa, jossa he olivat päättäneet, että valtio pidättäytyvät äänestämästä Neuvostoliiton erottamisesta Kansainliitosta, mikäli tällainen asia tulee käsiteltäväksi.
Karisto (sukunimi)

Karisto on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Antti Karisto (s. 1951), sosiaaligerontologian professori ja sosiaalipoliitikko
Arvi A. Karisto (vuoteen 1905 Karlsson, 1879–1958), kustannusosakeyhtiön perustaja
Mirja Karisto (1929–2020), näyttelijä, televisio-ohjaaja ja -käsikirjoittaja
Roope Karisto (s. 1990), näyttelijä.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Karisuo

| Karisuo |
| --- | --- |
Kaupunki:  Kouvola
Osa-alueet:  Oli itse Korian kaupunginosan osa-alue
Postinumero(t):  45610
Karisuo on entinen Korian kaupunginosan osa-alue ja nykyinen asuinalue Kouvolan kaupungissa. Karisuolla asuu noin 1700 henkilöä. Karisuolla asutaan rivi- ja omakotitaloissa. Karisuolta on Korian keskustaan matkaa noin 2 kilometriä, ja Kouvolan keskustaan noin 8 kilometriä.
Karisuo lakkasi olemasta Kouvolan tilastollinen pienalue vuonna 2015, kun Kouvolan aluejaot uusittiin.
Jalkapallon Maakuntasarjan kausi 1954

| Jalkapallon Maakuntasarjan kausi 1954 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  103
Nousseet joukkueet:  WP-35, HPK, Hangö IK ja OTP
Pudonneet joukkueet:  39
Ylempi sarjataso:  Suomensarja
Alempi sarjataso:  Piirinsarjat
  ← 1953 :  1955 → 
Jalkapallon Maakuntasarjan kausi 1954 oli Suomen kolmanneksi korkeimman sarjatason kausi jalkapallossa kaudella 1954. Ensimmäisen kerran myös TUL:n jukkueet osallistuivat tähän aiemmin vain SPL:n seuroille tarkoitettuun kilpailuun. Näin ollen osanotto-oikeus oli 104 joukkueella, joista 103 myös osallistui (Toukolan Teräs luopui). Sarjapaikka maakuntasarjaan kaudelle 1955 myönnettiin 64 joukkueelle, joten sarjasta putosi 39 joukkuetta eikä yhtään uutta nostettu tilalle. Suomensarjaan nousi neljä joukkuetta, ja sieltä vastaavasti maakuntasarjaan putosi neljä.
Maakuntasarja

Maakuntasarja pelattiin kaikkiaan 16 lohkossa, joiden voittajat jatkoivat kilpailua noususta Suomensarjaan kaudelle 1955.
Maakuntasarja > Pohjoislohko I

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pist>  | Tenho | KePS | KInto | RLappi | KVisa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Karihaaran Tenho | 8 | 5 | 3 | 0 | 28-11 | 13 |  | 2–1 | 4–4 | 4–0 | 7–3 |
| Kemin Palloseura | 8 | 5 | 2 | 1 | 40-12 | 12 | 1–1 |  | 4–2 | 7–2 | 13–0 |
| Kemin Into | 8 | 4 | 3 | 1 | 39-17 | 11 | 2–2 | 2–2 |  | 11–1 | 8–1 |
| Rovaniemen Lappi | 8 | 0 | 2 | 6 | 11-41 | 2 | 0–2 | 1–6 | 2–6 |  | 2–2 |
| Karihaaran Visa | 8 | 0 | 2 | 6 | 12-49 | 2 | 0–6 | 2–6 | 1–4 | 3–3 |  |
Maakuntasarja > Pohjoislohko II

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pist>  | OTP | OPS | OPP | OPV | Kärpät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Työväen Palloilijat | 8 | 6 | 1 | 1 | 37-8 | 13 |  | 4–0 | 0–3 | 5–1 | 6–0 |
| Oulun Palloseura | 8 | 5 | 1 | 2 | 27-18 | 11 | 5–1 |  | 2–2 | 10–1 | 4–1 |
| Oulun Pallo-Pojat | 8 | 4 | 3 | 1 | 26-17 | 11 | 3–3 | 2–4 |  | 2–2 | 6–2 |
| Oulun Pallo-Veikot | 8 | 2 | 1 | 5 | 14-37 | 5 | 0–11 | 1–2 | 1–4 |  | 3–1 |
| Oulun Kärpät | 8 | 0 | 0 | 8 | 11-35 | 0 | 0–3 | 2–4 | 3–4 | 2–5 |  |