1939
Tapahtumia > heinäkuu–elokuu

1. heinäkuuta – Suomessa järjestettyjen eduskuntavaalien ensimmäinen päivä. Sosiaalidemokraatit saavuttivat Suomen itsenäisyyden ajan suurimman paikkamääränsä, 85. Myös maalaisliitto ja kokoomus lisäsivät paikkalukujaan, suurimman tappion kärsi Isänmaallinen kansanliike.
1. heinäkuuta – Suora lentoyhteys Helsinki—Amsterdam avattiin.
6. heinäkuuta – Viimeiset juutalaisten yritykset suljettiin Saksassa.
7. heinäkuuta – Jean Renoirin ohjaama elokuva Pelin säännöt sai ensiesityksensä Pariisissa.
7. heinäkuuta – Yalen yliopistokuoro saapui vierailulle Suomeen osana kuoron kolmen viikon pituista Euroopan kiertuetta. Suomessa kuoro kävi esittämässä serenadin säveltäjä Jean Sibeliukselle.
10. heinäkuuta – Ensimmäinen säännöllinen vuorolento Pohjois-Atlantin yli suoritettiin kun Pan American Airwaysin Boeing 314 Yankee Clipper matkustajakone kuljetti 27 1/2 tunnissa 30 ihmistä, postia ja rahtitavaroita New Yorkista Southamptoniin Englantiin.
13. heinäkuuta – Presidentti Kyösti Kallion terveydentilasta annettiin tiedote, jonka mukaan hän ei ollut vielä täysin toipunut tammikuussa saamastaan sydäninfarktista.
23. heinäkuuta – Neuvostoliitto ehdotti sotilaallisia neuvotteluja Ranskalle ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle. Ranskalaiset ja brittiläiset neuvottelijat saapuivat Moskovaan 11. elokuuta.
28. heinäkuuta – Yhdistyneessä kuningaskunnassa säädettiin laki terroritoimintaa vastaan. Laki oli suunnattu etenkin Irlannin tasavaltalaisia ääriryhmiä vastaan.
30. heinäkuuta – Näyttelijä Sirkka Sari sai surmansa pudottuaan Aulangon hotellin savupiippuun Hämeenlinnassa.
31. heinäkuuta – Konneveden Kärkkäälän kylässä Konneveden ja Sumiaisten pitäjien rajamailla riehui pyörremyrsky, joka kaatoi metsää ja vaurioitti rakennuksia.
2. elokuuta – Albert Einstein kirjoitti kirjeen presidentti Rooseveltille, jossa hän kertoi olevan mahdollista kehittää uraania käyttävä ydinase. Kirje toimi alkusysäyksenä Manhattan-projektille.
7. elokuuta – Karjalankannaksella alkoivat viikon kestäneet, Suomen siihen saakka suurimmat sotaharjoitukset. Harjoitukset päättyivät 12. elokuuta.
12. elokuuta – Pääministeri A. K. Cajander kiitti Viipurissa pitämässään puheessa puolustusvoimia siitä, ettei määrärahoja ollut tuhlattu nopeasti vanhenevaan kalustoon. Valtiovarainministeri Väinö Tanner ilmaisi tyytyväisyytensä Cajanderin lausuntoon, joka myöhemmin sai osakseen kovaa arvostelua.
13. elokuuta – Viipurissa pidettiin Kannaksen sotaharjoituksiin osallistuneiden joukkojen suurkatselmus, joka ohimarsseineen kesti 4 tuntia.
20. elokuuta – Teuvo Tulion ohjaama elokuva Vihtori ja Klaara sai ensiesityksensä Helsingissä. Elokuva pohjautui yhdysvaltalaisen George McManusin sarjakuvaan.
20. elokuuta – Yhdysvaltain valtiovarainministeri Henry Morgenthau saapui lyhyellä vierailulle Suomeen ja tapasi muun muassa valtiovarainministeri Väinö Tannerin, pääministeri Aimo Cajanderin, ulkoministeri Eljas Erkon ja Suomen Pankin pääjohtajan Risto Rytin.
21. elokuuta – Saksalainen taistelulaiva Admiral Graf Spee lähti Wilhelmshavenista Etelä-Atlantille.
21. elokuuta – Neuvostoliitto päätti siirtää neuvottelut Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa myöhempään ajankohtaan.
Molotov ja Ribbentrop.23. elokuuta – Molotov–Ribbentrop-sopimus jakoi Itä-Euroopan etupiireihin. Suomi, Viro, Latvia, Bessarabia ja itäinen Puola annettiin sopimukseen liittyneen salaisen lisäpöytäkirjan nojalla Neuvostoliitolle.
25. elokuuta – Yhdistynyt kuningaskunta ja Puola solmivat keskinäisen avunantosopimuksen.
29. elokuuta – Saksa miehitti Slovakian.
29. elokuuta – Kaksi suomalaista alusta moottorilaiva Aallotar ja höyrylaiva Dagny törmäsivät yhteen Juutinraumassa Sandhammarenin luona. Aallotar upposi heti törmäyksen jälkeen ja kolme sen miehistön jäsentä hukkui.
30. elokuuta – Puola aloitti mobilisaation.
31. elokuuta – Puolalaisiin univormuihin pukeutunut saksalainen kommando-osasto jota johti SS-upseeri Alfred Naujocks valtasi Saksan puolella lähellä Puolan rajaa sijainneen Gleiwitzin radioaseman Ylä-Sleesiassa ja lähetti asemalta saksalaisvastaista propagandaa. Lavastetun hyökkäyksen tarkoituksena oli antaa syy aloittaa sota Puolaa vastaan.