Pylos (Messenia)
Historia > Esihistoria ja mytologia

Messenian Pylos yhdistetään pronssikautiseen, kreikkalaisessa mytologiassa esiintyvään Pylokseen. Kreikkalaisen perinteisen käsityksen mukaan Neleus, Poseidonin poika, lähti Iolkoksesta Thessaliasta riitauduttuaan veljensä Peliaan kanssa, ja perusti Peloponnesoksen länsirannikolle valtakunnan, joka rajautui idässä Atreuksen suvun (Atridai) valtakuntaan ja ulottui pohjoisessa aina Alfeios-joelle saakka ja sen ylikin. Pausanias kertoo toisen myyttiversion, jossa kaupungin alkuperäinen perustaja olisi ollut Pylas (myös Pylos, Pylon), Kteson Megaralaisen poika, jonka Iolkoksesta tullut Neleus olisi sitten karkottanut. Tämän jälkeen Pylas perusti Eliin Pyloksen.
Neleus suututti Herakleen kieltäytymällä puhdistamasta häntä hänen surmattuaan poikansa Ifitoksen. Niin Herakles valtasi Pyloksen ja surmasi Neleuksen, mukaan lukien yksitoista hänen kahdestatoista pojastaan. Neleuksen henkiin jäänyt poika Nestor nousi myöhemmin Pyloksen kuninkaaksi, ja oli vanhalla iällään mukana Troijan sodassa. Kolme sukupolvea Nestorin jälkeen tapahtuneen Peloponnesoksen doorilaisvalloituksen jälkeen neleidit jättivät Pyloksen ja siirtyivät Ateenaan, jossa nousivat kuninkaiksi.
Tämän Nestorin Pyloksen tai Neleuksen Pyloksen (Πύλος Νηλήϊος, Pylos Nēlēïos), kuten sitä usein kutsuttiin, tarkasta sijainnista käytiin paljon väittelyä kreikkalaisten maantieteilijöiden ja grammaatikkojen keskuudessa. Strabon lainaa sananlaskuksi tullutta lausumaa ”on Pylos Pyloksen edessä, ja vielä yksi Pylos” (ἔστι Πύλος πρὸ Πύλοιο· Πύλος γε μέν ἐστι καὶ ἄλλος, esti Pylos pro Pyloio: Pylos ge men esti kai allos), jossa mainitaan kolme Pylosta, ja tarkoitetaan Messenian Pyloksen lisäksi jo mainittuja Eliin Pylosta ja Trifylian Pylosta. Sananlaskun ensimmäinen puolisko palautuu viimeistään Aristofaneen aikoihin, jolloin Messenian Pylos tuli Ateenassa kuuluisaksi vuoden 425 eaa. Sfakterian taistelun vuoksi.
Eliin Pyloksen asukkaat väittivät kaupunkiaan samaksi kuin Nestorin Pylos, mutta tämän mahdottomuus osoitettiin jo antiikin aikana. Yleinen näkemys oli jo tuolloin, että Nestorin Pylos oli sama paikka kuin Messenian Pylos. Tämä oli Pausaniaan mielipide hänen sijoittaessaan Nestorin kaupungin Koryfasionin niemelle. Pindaros kutsui Nestoria ”vanhaksi messenialaiseksi mieheksi”. Myös Isokrates mainitsee Messenian Nestorin syntymäpaikaksi. Ferekydes ja Eustathios kuvaavat Messenian Pyloksen olleen kaupunki, jonka Neleus perusti. Saman näkemyksen jakoivat Diodoros Sisilialainen ja monet muut.
Strabon sen sijaan piti Trifylian Pylosta Nestorin kaupunkina ja argumentoi laajalti tämän näkemyksen puolesta. Tässä hän seurasi niitä, jotka olivat Homērikōteroi (Ὁμηρικώτεροι), ”homeroslaisempia”, ja seurasivat aina Homerosta oppaanaan myös maantieteessä. Perusteluna on Homeroksen kertomus siitä, kuinka Nestor ryösteli epeijien alueita. Kertomuksen yksityiskohtien kannalta Messenian Pylos olisi liian kaukana ja Trifylian Pylos sopivammalla etäisyydellä. Toisena perusteluna oli Homeroksen kertomus Telemakhoksen käynnistä Pyloksessa. Sen mukaan Nestorin Pylos ei voinut olla Messenian Pyloksen tavoin aivan rannikolla, sillä saavuttuaan ensimmäisen kerran Pylokseen Telemakhos lähetti viestinviejät laivalleen hakemaan ystävänsä, ja paluumatkallaan hän meni suoraan rannikolle ilman, että olisi halunnut viipynyt kaupungissa.
Vaikka Homeroksen eepokset otettaisiinkin vakavasti maantieteellisinä ohjenuorina, miksi niitä ei ole tarkoitettu, Strabonin vastaväitteet on silti helppo kumota. Ensiksi, Homeros käyttää selvästi nimeä ”Pylos” koko Neleuksen valtakunnan alueesta, ei pelkästään kaupungista. Toiseksi, kertomus Telemakhoksen matkoista sopii paremmin Messenian Pylokseen kuin Trifylian Pylokseen, varsinkin kun otetaan huomioon se seikka, etteivät mykeneläisaikaiset kaupungit yleensä sijainneet aivan rannikolla vaan kukkulalla hieman sisämaassa. Strabon itsekin sanoo, että vanha Pylos sijaitsi sisämaassa Aigaleos-vuoren juurella. Kertomus Telemakhoksen matkoista sopii hyvin yhteen maantieteen kanssa, jos oletetaan, että Nestorin kaupunki sijaitsi jonkin verran sisämassa, ja Koryfasion oli sen satama.
Erimielisyys Nestorin Pyloksen sijainnista jatkui tutkijoiden parissa aina 1900-luvulle saakka. Aina vuoteen 1907 saakka suurin osa tutkijoista jakoi näkemyksen Messenian Pyloksesta Nestorin Pyloksena. Kyseisenä vuonna Wilhelm Dörpfeld, joka suoritti kaivauksia Zacháron Kakóvatoksessa antiikin ajan Trifylian alueella, löysi sieltä pienen mykeneläisen palatsin ja saman ajan hautoja. Tämän jälkeen monet pitivät asiaa jo ratkaistuna Trifylian Pyloksen eduksi. Lopulta asia ratkesi kuitenkin Messenian Pyloksen eduksi, kun Carl Blegen löysi niin kutsutun Nestorin palatsin vuonna 1939. Se oletetaan nykyisin muinaisen Pyloksen paikaksi. Tätä tukee erityisesti se, että palatsista löydetyissä mykeneläisaikaisissa lineaari-B-kirjoituksissa esiintyy paikan nimi pu-ro, ”Pylos".