stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Silbervogel
Rakettimoottorinen kaukoliitokone

Suunniteltu liitokone, Silbervogel, tai RaBo (Raketen-Bomber), myös Antipodenferngleiter (suom. antipodipisteen kaukoliitokone), oli 34 metriä pitkä yksipaikkainen pommittaja. Rungon läpimitta oli 2,32 metriä, ja se oli suunniteltu pohjaltaan tasaiseksi nostovoiman parantamiseksi. Koneen omapaino oli kymmenen tonnia ja polttoainemäärä 90 tonnia, maksimi lentoonlähtöpaino 133 773 kiloa. Sängerin suunnittelemat nestemäistä happea ja kerosiinia käyttävät moottorit antaisivat 6 000 MN:n työntövoiman. Pommikuorma riippuisi halutusta polttoainemäärästä: pommikuiluun mahtui 30 tonnia pommeja.
Kone oli tarkoitus laukaista maasta kiskoilla. Raketti oli kaksivaiheinen; alkuvauhdin kiskoilla antaisi erillinen koneen perässä kulkeva työntöraketti. 14 metriä pitkän kiskoraketin massa oli 34 tonnia, työntövoima 6 860 MN ja paloaika kymmenen sekuntia. Polttoaineena oli nestemäisen hapen ja alkoholin seos. Kiskojen pituus oli kolme kilometriä. Pienoismallitestit osoittivat, että kiskoraketilla olisi alukselle saatu lähtönopeus 500 metriä sekunnissa (1 800 km/h). Tämän jälkeen liitokone olisi noussut siivilleen.
Nousun jälkeen alus käynnistäisi omat moottorinsa ja lentäjä kääntäisi koneen nokan ylös sopivaan kulmaan. Nousu 12 kilometriin veisi 25 sekuntia, ja koneen omat rakettimoottorit käynnistyisivät 285 m/s nopeudessa. Ballistisella radallaan kone saavuttaisi kymmenkertaisen äänennopeuden ja sen avulla 160 kilometrin korkeuden. Tässä vaiheessa koneella olisi runsas liike-energia, jolloin se kääntyisi ja syöksyisi ilmakehään alas 40 kilometriin, josta se ilmakehän suuremman tiheyden ja siitä aiheutuvan nostovoiman vuoksi kimpoaisi takaisin noin 125 kilometrin korkeuteen. Kone syöksyisi toistuvasti alas ja kimpoaisi eteenpäin hieman matalammalle 120 kilometriin, ja jälleen 90 ja 82 kilometriin, kaikkiaan yhdeksän kertaa. Viimein 40 kilometrin korkeudesta kone kääntyisi loppuliitoon laskeutuen 23 500 kilometrin päässä laukaisupisteestä.
Kohteet

Kone oli suunniteltu pommittamaan Yhdysvaltoja. Tarkoitus ei ollut tuottaa sotilaallisesti merkittäviä tuhoja, vaan saavuttaa propagandavaikutus pommittamalla New Yorkia. Tämän vuoksi pienikin pommikuorma olisi riittävä. Kone oli määrä laukaista Euroopasta, josta se olisi syöksynyt New Yorkin päälle, liitänyt mantereen yli ja laskeutunut japanilaisten hallitsemalle Tyynenmeren alueelle. New Yorkin lisäksi saksalaiset kaavailivat maaleiksi pääkaupunki Washingtonia ja Pittsburghia, Yhdysvaltain terästuotannon keskusta.
Raportissa laskettiin esimerkkejä mahdollisista lentomatkoista ja pommikuormista eri rakettityypeillä työntövoimiltaan 3 000, 4 000 tai 5 000 Ns/kg. Sänger ja Bredt ehdottivat 4 000 Ns/kg moottoria. He olivat kokeissaan käyttäneet jo 3 000 Ns/kg moottoreita, ja Trauenissa oli rakennettu jopa 10 000 Ns/kg koemoottori. Suurimmalla mahdollisella pommikuormalla, 30 tonnia, toimintamatka oli moottorista riippuen 850, 2 200 ja 3 500 kilometriä. Pienentämällä pommikuorma 5 000 kiloon toimintamatka olisi kasvanut 2 700, 5 500 ja 10 100 kilometriin. Esimerkiksi Panaman kanava olisi saavutettu kahden tonnin pommikuormalla 69 minuutin lennon jälkeen. Pommitettuaan kone olisi sytyttänyt moottorinsa uudelleen lentääkseen vielä 3 200 km ja laskeutuakseen ystävällismieliseen maahan Etelä-Amerikkaan. Panaman kanavan pommituslennon kokonaismatka olisi ollut 12 650 km ja lentoaika vajaat kaksi tuntia. Sydney olisi saavutettu kolmen tonnin pommikuormalla, ja sytytettyään moottorit uudelleen paluumatkaa varten koneet olisivat laskeutuneet lähtöpisteeseensä 3 tunnin 38 minuutin lennon jälkeen.
Sodan jälkeen

Saksalaiset eivät toteuttaneet Silbervogel-suunnitelmaa. Raportti koneen suunnitelmasta kulkeutui sekä Neuvostoliittoon että Yhdysvaltoihin, joissa se vaikutti molempien maiden avaruustutkimukseen. Usemman kimmokkeen paluuta ilmakehään ei ole koskaan tehty, mutta esimerkiksi Apollon komentomoduli ja NASA:n avaruussukkula käyttivät ilmakehää hyväkseen palatessaan maahan.
Kirjallisuutta

Sänger, Eugen & Bredt, Irene: Über einen Raketenantrieb für Fernbomber.  (376 s.,  julkaisuaikanaan salainen)  Aindring:  Deutsche Luftfahrtsforschung, 1944.  UM 3536  (saksaksi), (ranskaksi)
Sänger, Eugen & Bredt, Irene: A rocket drive for long range bombers.  (175 s.)  Technical Information Branch, BuAer, Navy Department, 1952.  (englanniksi) (pdf). (englanniksi)
Rosarion kaasuräjähdys 2013

Presidentti Cristina Fernández de Kirchner onnettomuuspaikalla.
Rosarion kaasuräjähdys 2013 tapahtui Argentiinan kolmanneksi suurimmassa kaupungissa, Rosariossa, 6. elokuuta 2013. Sen syynä oli suuri kaasuvuoto. Lähellä oleva talo romahti, ja muihin oli vaarana tulla rakenteellisia vaurioita. 22 ihmistä kuoli ja 60 loukkaantui. Alueelle tuli eri järjestöjä etsimään kadonneita ja auttamaan kotinsa menettäneitä ihmisiä. Pian räjähdyksen jälkeen korjaustöiden kestoksi arvioitiin puoli vuotta.
Maakunnan oikeuslaitos aloitti räjähdyksen syyn tutkinnan. Alustavat epäilyt kohdistuivat Litoral Gasiin, joka tuottaa Rosariolle luonnonkaasua, ja erääseen työntekijään, joka teki sinä päivänä rakennuksessa huoltotöitä.
Naim Frashëri

Naim Frashëri.
Naim Frashëri oli albanialainen näyttelijä. Hän syntyi 15. elokuuta 1923 Leskovikissa, Albaniassa ja kuoli 1975 Tiranassa.lähde?
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Joulu Kiinassa

Joulukoristeita kiinalaisessa kauppakeskuksessa.
Joulu Kiinassa on uskonnollinen juhla vain Kiinan kristityille, joita on pari prosenttia maan väestöstä. 2000-luvulla muutkin kiinalaiset ovat alkaneet juhlia joulua kaupallisena juhlana. Joulu ei ole manner-Kiinassa juhlapyhä.
Historia

Kiinaa hallitseva kommunistinen puolue kielsi joulun näkymisen Kiinassa 1990-luvulle asti. Sitä ennenkin joulu oli tärkeä uskonnollinen juhla Kiinan kristityille. Joulun sallimisen jälkeen joulunvietto on yleistynyt myös ei-kristillisissä piireissä. Joulu on yleistynyt nopeimmin nuorten keskuudessa ja Kiinan suurkaupungeissa, joissa joulusta on muodostunut yksi vuoden merkittävimmistä juhlista. Joulu on kuitenkin virallinen juhlapyhä vain Hongkongissa ja Macaossa, jotka ovat entisiä länsimaiden siirtomaita. Joulun yleistyminen on kuitenkin aiheuttanut vastustusta kommunistisessa puolueessa. Vuonna 2014 itäisessä Kiinassa sijaitseva Wenzhoun kaupunki kielsi kaupungin kouluja järjestämästä jouluun liittyviä tapahtumia.
Juhliminen

Joulu ei ole Kiinassa samanlainen perhejuhla kuin Suomessa. Jouluna kiinalaiset käyvät ostoksilla, tapaavat kavereitaan ja antavat toisilleen pieniä lahjoja. Koristeltu omena on Kiinassa yleinen joululahja, sillä kiinan kielen sana omena (kiin. 苹果, pinyin: píngguǒ) kuulostaa samalta kuin kiinan kielen jouluaattoa tarkoittava ilmaus "rauhaisaa yötä" (kiin. 聖誕夜, pinyin: ping’an ye). Myös rahan antaminen punaisessa kirjekuoressa on yleistä jouluna. Kiinassa kauppakeskuksia koristellaan runsaasti länsimaiseen tapaan. Kodeissa suosituimpia joulukoristeita ovat joulupuut, paperilyhdyt ja paperikukat. Joulukuusia on lähinnä julkisissa tiloissa. Suosituin joululaulu Kiinassa on Kulkuset-kappale.
Tallium(I)

| Tallium(I)nitraatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  10102-45-1
PubChem CID:  24937 ja 16693918
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  TlNO3
Moolimassa:  266,39
Ulkomuoto:  Väritön kiteinen aine
Sulamispiste:  206 °C
Kiehumispiste:  430 °C
Tiheys:  5,56 g/cm3
Liukoisuus veteen:  95,5 g/l (20 °C)
Tallium(I)nitraatti (TlNO3) on tallium- ja nitraatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Sitä voidaan käyttää muiden talliumyhdisteiden valmistukseen.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa tallium(I)nitraatti on väritöntä kiteistä ainetta. Se liukenee hyvin veteen ja liukoisuus kasvaa lämpötilan kasvaessa. Yhdiste on nitraateille tyypillisesti voimakas hapetin. Kuumennettaessa tallium(I)nitraattia yli 800 °C:n lämpötilaan hajoaa se tallium(I)oksidiksi ja typen oksideiksi. Aine on muiden talliumyhdisteiden tavoin erittäin myrkyllistä. Tallium(I)nitraatti voidaan hapettaa tallium(III)nitraatiksi.
Tallium(I)nitraattia valmistetaan liuottamalla talliumia laimeaan typpihappoon.
Yhdistettä käytetään tallium(III)nitraatin ja tallium(III)oksidin valmistukseen sekä analyyttisen kemian reagenssina.
Dallas Long

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Dallas Long |  Dallas Long |  Dallas Long |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Tokio 1964 | kuula |  |
|  Pronssia | Rooma 1960 | kuula |  |
Dallas Long (13. kesäkuuta 1940 Pine Bluff, Arkansas – 10. marraskuuta 2024) oli  yhdysvaltalainen kuulantyöntäjä ja olympiavoittaja.
Dallas Long tuli kuulantyöntäjänä kansainvälisestikin tunnetuksi jo ennen 18-vuotissyntymäpäiväänsä, kun hän toukokuussa 1958 työnsi 5,44 kg:n juniorikuulalla tuloksen 21,10 ja miesten kuulalla tuloksen 18,60, joka jäi vain 65 cm maailmanennätyksestä. Vuosina 1959–64 hän paransi maailmanennätystä seitsemän kertaa menettäen sen välillä Parry O'Brienille ja Bill Niederille. Vuonna 1962 hänestä tuli kaikkien aikojen toinen 20 metrin ylittäjä. Viimeisen maailmanennätyksensä 20,68 hän työnsi Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton maaottelussa Los Angelesissa 25. heinäkuuta 1964.
Rooman 1960 olympiakisoissa 193-senttinen Long sai pronssia ja varmisti Yhdysvalloille ylivoimaisen kolmoisvoiton: paras eurooppalainen hävisi Longille toista metriä. Uransa päätöskilpailussa Tokion 1964 olympialaisissa Long voitti kultaa tuloksella 20,33.
Ammatiltaan Long oli hammaslääkäri. Hän esiintyi oikeudessa todistajana Los Angelesissa 1991 tapahtuneessa Rodney Kingin pahoinpitelytapauksessa.
Saavutuksia

Olympiakultaa Tokiossa 1964 (tulos 20,33)
Olympiapronssia Roomassa 1960 (tulos 19,01)
Ennätykset > Maailmanennätykset

19,25 Santa Barbarassa 28. maaliskuuta 1959
19,38 Los Angelesissa 5. maaliskuuta 1960
19,67 Los Angelesissa 26. maaliskuuta 1960
20,08 Los Angelesissa 18. toukokuuta 1962
20,10 Los Angelesissa 4. huhtikuuta 1964
20,20 Los Angelesissa 29. toukokuuta 1964
20,68 Los Angelesissa 25. heinäkuuta 1964
Ennätykset > Henkilökohtaiset ennätykset

Kuulantyöntö 20,68
Kiekonheitto 52,51
Talliumkarbonaatti

| Talliumkarbonaatti> Tunnisteet |
| --- | --- |
CAS-numero:  6533-73-9
PubChem CID:  23031 ja 16694859
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  Tl2CO3
Moolimassa:  468,77 g/mol
Ulkomuoto:  Väritön kiteinen aine
Sulamispiste:  273 °C 
Tiheys:  7,11 g/cm3
Liukoisuus veteen:  40,3 g/l (15,5 °C)
Talliumkarbonaatti (Tl2CO3) on tallium- ja karbonaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Sitä voidaan käyttää muun muassa muiden talliumyhdisteiden valmistukseen, orgaanisen kemian synteeseissä ja analyyttisen kemian reagenssina.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa talliumkarbonaatti on väritöntä tai valkoista kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on monokliininen. Moniin muihin raskasmetallikarbonaatteihin verrattuna yhdiste liukenee poikkeuksellisen runsaasti veteen. Se liukenee myös eräisiin orgaanisiin liuottimiin. Talliumkarbonaatin vesiliuokset ovat heikosti emäksisiä. Voimakkaasti kuumennettaessa yhdiste hajoaa tallium(I)oksidiksi ja hiilidioksidiksi. Aine on muiden talliumsuolojen tavoin hyvin myrkyllistä. Altistumisen oireita voivat olla esimerkiksi huonovointisuus, pääkipu ja lihaskouristukset.
Talliumkarbonaattia valmistetaan johtamalla hiilidioksidia talliumhydroksidiliuokseen. Liuos väkevöidään haihduttamalla, jolloin talliumkarbonaatti saostuu.
Talliumkarbonaattia voidaan käyttää muiden talliumyhdisteiden ja keinotekoisten timanttien valmistukseen, analyyttisessä kemiassa sulfidi-ionien läsnäolon osoittamiseen ja emäksenä ja kytkentäreaktioissa.
Kay Adams

Kay Adams on kuvitteellinen hahmo Mario Puzon menestysromaanissa Kummisetä ja Francis Ford Coppolan ohjaamassa elokuvatrilogiassa, joka kertoo italialaisamerikkalaisen rikollisperheen tarinan. Kay on Michael Corleonen vaimo. Elokuvissa Adamsin osan näyttelee Diane Keaton.
Kay Adams alkaa seurustella sodasta palanneen Michaelin kanssa vuonna 1945. Hän pääsee tutustumaan Corleonen perheeseen ja italialaiseen perinteeseen Connie Corleonen häissä. Michael ei suoraan kerro perheen oikeata taustaa, ja suurimman vaikutuksen tekee kuuluisan laulajan Johnny Fontanen esiintyminen morsiusparille. Vaikutusta lisää tieto, että Johnny on Michaelin isän, Vito Corleonen kummipoika.
Muutaman kuukauden kuluttua nuoret päättävät menevänsä naimisiin, kun Kummisetä-määritelmän ero kulttuurien välillä alkaa selvitä Kaylle. Vito Corleonea ammutaan, ja lehdissä kerrotaan seikkaperäisesti Corleonen perheen historiaa. Michael lähtee katsomaan isäänsä ja päättää pitää Kayn tiedotusvälineiden ulottumattomissa. Kay saa vieraakseen kaksi poliisietsivää, jotka haluavat kuulustella häntä suhteestaan Michaeliin, jota epäillään New Yorkin poliisikapteenin murhasta. Kay ei usko sanaakaan, mutta kuulee kauhukseen poliisin tietävän kaiken heidän seurustelustaan.
Kay lähtee Corleonen perheen luo selvittämään asiaa, mutta perheen lakimies Tom Hagen kertoo, ettei perhe tiedä mitään Michaelista. Sattumalta paikalle saapunut Michaelin äiti Carmella kertoo Michaelin matkustaneen useammaksi vuodeksi ulkomaille. Pois lähtiessään Carmella vielä kehottaa Kayn etsimään mukavan nuoren miehen, jonka kanssa menisi naimisiin. Kay tajuaa sulhasensa äidin myöntäneen kaikki syytteet todeksi.
Kay unohtaa hiljalleen Michaelin, vaikkakin aluksi soittelee säännöllisesti tämän äidille. Hän valmistuu muutaman vuoden kuluttua opettajaksi, mutta ei pysty aloittamaan vakavaa seurustelua. Michael ei pidä minkäänlaista yhteyttä, vaikka poliisi pidättää poliisikapteenin murhasta toisen miehen. Käydessään New Yorkissa hän soittaa hetken mielijohteesta Carmellalle, joka kertoo Michaelin palanneen jo puoli vuotta aikaisemmin. Aluksi Kay on loukkaantunut, mutta Carmellan kutsusta suostuu vierailemaan perheen kodissa. Nuoripari palaa yhteen ja Michael vakuuttaa Kaylle syyttömyyttään rikoksiin.
Perhe saa kaksi poikaa (toinen lapsi on elokuvaversiossa tytär, Mary), kun Corleonen perhe Vito Corleonen hautajaisten vuonna 1955 jälkeen tekee tilinsä selviksi muiden mafiaperheiden kanssa. Samassa yhteydessä Michaelin sisaren Connie Corleonen mies Carlo Rizzi tapetaan tämän autettua vihollisperheitä surmaamaan Michaelin veljen Sonnyn. Connie syyttää Kayn kuullen Michaelia murhasta, mutta Michael vannoo olevansa syytön. Nähdessään Michaelin alaisten kunnioittavan asenteen miestään kohtaan, Kay ymmärtää miehensä valehdelleen.
Kay muuttaa lapsineen pois, mutta Tom Hagen vierailee hänen luonaan ja kertoo oma-aloitteisesti Michaelin todelliset taustat perheen toimien takaa. Kay palaa takaisin, antaa miehelleen anteeksi ja kääntyy katoliseen uskoon. Romaani päättyy Kayn rukoukseen Michael Corleonen sielun puolesta.
Tarinan jatko elokuvatrilogiassa

Kay on iloinen Michaelin suunnitelmista siirtyä lailliseksi liikemieheksi viihde- ja hotellialalle. Kuitenkin muutaman vuoden jälkeen tapahtunut murhayritys, jossa koko perhe on vaarassa, saa Kayn uudestaan epäilemään liiton jatkuvuutta. Hän on jälleen raskaana, mutta turvautuu aborttiin ja pyytää eroa. Michael, joka luulee Kayn saaneen keskenmenon, epäilee tämän vain kärsivän surusta ja yrittää puhua asiaa paremmaksi. Tällöin Kay kertoo suoraan abortista, joka on liikaa Michaelin itsetunnolle ja hän käskee Kayn pysymään poissa Corleonen perhepiiristä. Kay saa kuitenkin säännöllisesti tavata lapsiaan. Myöhemmin Kay ja Michael eroavat ja Kay menee uudelleen naimisiin elokuvassa Kummisetä osa III.
Kun Michael vihdoin pääsee lailliseksi liikemieheksi ja vielä saa paavillisen tunnustuksen hyväntekeväisyystyöstään 1970, heidän välinsä alkavat taas hieman lähentyä. Heidän poikansa Anthony Corleone on kouluttautunut oopperalaulajaksi ja koko perhe lähtee seuraamaan ensi-iltaa Sisiliaan. Onnellinen perhetapahtuma saa tragediset puitteet Palermon oopperan ulkoportailla, missä Michaelia vastaan kohdistetetussa murhayrityksessä luoti osuu Maryyn, joka saa surmansa.
Perheenjäsenet

Vito Corleone – Isä; näyttelijänä Marlon Brando elokuvassa Kummisetä ja Robert De Niro elokuvassa Kummisetä osa II
Santino ”Sonny” Corleone – Esikoinen; näyttelijänä James Caan elokuvassa Kummisetä
Constanzia ”Connie” Corleone-Rizzi – Tytär; näyttelijänä Talia Shire kaikissa elokuvissa
Fredo Corleone – Keskimmäinen poika; näyttelijänä John Cazale elokuvissa Kummisetä ja Kummisetä osa II
Michael Corleone – Nuorin poika; näyttelijänä Al Pacino kaikissa elokuvissa
Kay Adams – Michaelin vaimo; näyttelijänä Diane Keaton kaikissa elokuvissa
Mary Corleone – Michaelin tytär; näyttelijänä Sofia Coppola  elokuvassa Kummisetä osa III
Anthony Corleone – Michaelin poika; näyttelijänä Franc D’Ambrosio elokuvassa Kummisetä osa III
Carmella Corleone – Viton vaimo; näyttelijänä Morgana King elokuvissa Kummisetä ja Kummisetä osa II
Tom Hagen – Ottopoika; näyttelijänä Robert Duvall  elokuvissa Kummisetä ja Kummisetä osa II
Vincent ”Vinnie” Mancini-Corleone – Sonnyn avioton poika; näyttelijänä Andy Garcia elokuvassa Kummisetä osa III
Tallium(III)

| Tallium(III)oksidi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  1314-32-5
PubChem CID:  3579754
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  Tl2O3
Moolimassa:  456,76
Ulkomuoto:  Ruskea kiteinen aine
Sulamispiste:  720 °C 
Kiehumispiste:  875 °C (hajoaa)
Tiheys:  10,19 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Tallium(III)oksidi (Tl2O3) on tallium- ja oksidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Sitä voidaan käyttää muiden talliumyhdisteiden ja erikoislasien valmistukseen.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa tallium(III)oksidi on tummanruskeaa kiteistä ainetta. Sen alkeiskoppi on heksagonaalinen. Yhdiste on veteen liukenematonta, mutta liukenee happoihin. Voimakkaasti kuumennettaessa tallium(III)oksidi hajoaa tallium(I)oksidiksi. Kuumentamalla vedyn tai hiilen kanssa syntyy metallista talliumia.
Tallium(III)oksidia muodostuu hapettamalla talliumia. Tavallisemmin sitä kuitenkin valmistetaan hapettamalla tallium(I)suolojen liuoksia tai saostamalla tallium(III)kloridin tai -nitraatin liuoksista emäksellä. Yhdistettä käytetään muiden tallium(III)yhdisteiden ja erikoislasien ja keinotekoisten jalokivien valmistukseen.
Tallium(I)

| Tallium(I)oksidi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  1314-12-1
PubChem CID:  16684203
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  Tl2O
Moolimassa:  424,76
Ulkomuoto:  Musta kiteinen aine
Sulamispiste:  300 °C 
Kiehumispiste:  1 080 °C
Tiheys:  9,52 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Reagoi veden kanssa
Tallium(I)oksidi (Tl2O) on tallium- ja oksidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Sitä voidaan käyttää erikoislasien valmistukseen.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa tallium(I)oksidi on mustaa tai hieman punertavaa kiteistä ainetta. Se reagoi veden kanssa talliumhydroksidiksi. Alkoholit reagoivat yhdisteen kanssa muodostaen talliumalkoksideja. Kuumennettaessa se hapettuu tallium(III)oksidiksi.
Tallium(I)oksidia muodostuu metallisen talliumin hapettuessa, mutta pääasiassa sitä valmistetaan kuumentamalla talliumhydroksidia tai -karbonaattia. Yhdisteellä ei ole monia käyttökohteita, mutta siitä voidaan tehdä erityisiä optisia laseja.
Raunistula

| Raunistula |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Raunistula korostettuna.  Turun kaupunginosat
Kaupunki:  Turku
Suuralue:  Runosmäki-Raunistula ja Länsikeskus
Pinta-ala:  ? km² 
Väkiluku:  ?? (?)
Väestötiheys:  ? as./km²
Työpaikkoja:  ? kpl ?  (?)
Osa-alueet:  ?
Raunistula on kaupunginosa Turussa. Se sijaitsee kaupungin keskustasta pohjoiseen ja kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulan ja osittain Länsikeskuksen suuralueeseen. Raunistulasta suurin osa on omakoti- ja rivitaloaluetta, ja jäljellä olevaa teollisuusaluetta on kehitetty asuinalueeksi. Alueen suurin maamerkki oli pitkään Hankkijan 1910 rakennuttama Raunistulan rehutehdas. Rakennus purettiin vuonna 2010.
Historia > Raunistulan kylä

Raunistulan kaupunginosa on saanut nimensä entisen Maarian kunnan alueella sijainneelta Raunistulan kylältä. Raunistulan alue on ollut asuttu jo varhain: kylään kiinteästi liittyneestä Virusmäen kylästä on löydetty 1000–1100-luvulta oleva kalmisto. Varhaisimmat asiakirjamerkinnät Virusmäestä tunnetaan vuosilta 1359 ja 1363.
Keskiajalla Raunistulassa sijaitsi kolme taloa: Lonttinen, Konsa ja Väitti. Näistä Lonttinen ja Konsa jaettiin Isojaon yhteydessä kumpikin kahteen tilaan. Kruunun omaisuutena ollut Väitti mainitaan 1600-luvulla Turun akatemian professorin virkatilana.
Raunistula säilyi pitkään maaseutumaisena alueena, ja vielä 1800-luvun alussa alueella asui henkikirjojen mukaan 49 henkeä. Vuoden 1827 Turun palon jälkeen joukko Turun kaupungissa asuneita käsityöläisiä rakensi uudet kotinsa Raunistulaan, ja vuosisadan puolivälin jälkeen kylän asukasluku oli kohonnut 254:ään.
Historia > Esikaupunki

Raunistula alkoi kasvaa nopeasti, kun 1800-luvun loppupuolella teollistumisen aikaansaama muuttoliike toi uusia asukkaita Turun kaupunkiin. Tällöin muun muassa tonttimaan puute sekä ankarat rakennusmääräykset aiheuttivat useiden muuttajien asettumisen kaupungin rajojen ulkopuolelle, mikä synnytti Raunistulan kaltaisia esikaupunkialueita kaupungin ympärille.
Turku–Toijala-radan valmistuminen vuonna 1876 synnytti radan varrelle pieniä teollisuusyrityksiä. Samana vuonna alueelle perustettiin Turun Asfalttitehdas ja kemiallinen tehdas sekä vuonna 1878 toinen kemiallinen tehdas.
Raunistula oli 1880-luvulla kehittynyt Turun suurimmaksi esikaupunkialueeksi. Kuten Turun muissakin tuolloisissa esikaupungeissa, aiheutti köyhän väestön suuri suhteellinen osuus sosiaalisia ongelmia myös Raunistulassa, ja sekä rakentaminen että arkinen elämä alueella olivat suurelta osin yhteiskunnallisen kontrollin ulkopuolella. Koska rakentamiseen ei tarvittu lupia ja rakentajat itse määräsivät talojen ulkomuodon, muodostui alueesta kylämäinen ja epäyhtenäinen, jollaisena se suurelta osin on myös säilynyt. Vuonna 1905 Raunistula muodostettiin taajaväkiseksi yhdyskunnaksi.
Historia > Kaupunginosa

Raunistula siirrettiin Maarian kunnasta osaksi Turun kaupunkia vuonna 1944. Kaupunginosan maine rikollisuuspesäkkeenä ja alueena, "jossa väkivalta ja alkoholi kytkeytyivät kohtalokkaalla tavalla toisiinsa" säilyi kuitenkin pitkään.
Raunistula on 1900-luvulla muuttunut kaupungin laajentuessa sen laidalla sijainneesta esikaupungista keskustan vieressä sijaitsevaksi pientaloalueeksi.
Väestö

Raunistulan väkiluku on 1 621 (2004). Asukkaista 13,87 % on alle 15-vuotiaita, ja 13,38 % on yli 65. Äidinkielenään suomea puhuu 92,02 % asukkaista, ruotsia 4,92 % ja muita kieliä 3,05 %.
Näkymä Lokinkadulta (kuuluu nykyisin VI kaupunginosaan)
Näkymä Konsantieltä
Wilma Ruohisto

Wilma Ruohisto (s. 1995) on suomalainen toimittaja ja kirjailija.
Ruohisto julkaisi Otavan kautta teoksen Selvin päin: erään bilettäjän tarina (2022). Vuonna 2024 häneltä ilmestyi Sara Siepin elämäkertateos Sara Sieppi: Oliks sulla vielä jotain? (2024). Ruohisto on työskennellyt Me Naisten toimittajana. Hän on toipunut syömishäiriöstä ja käsitellyt myös kirjoittajana syömishäiriöitä, kehonkuvaa sekä mielenterveyttä.
Talliumkloridi

| Talliumkloridi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  7791-12-0
PubChem CID:  24642
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  TlCl
Moolimassa:  239,83
Ulkomuoto:  Valkoinen kiteinen aine
Sulamispiste:  430 °C 
Kiehumispiste:  720 °C
Tiheys:  7 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,33 g/l (20 °C)
Talliumkloridi (TlCl) on tallium- ja kloridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää katalyyttinä ja muiden talliumyhdisteiden valmistukseen.