stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mathilda Fogman

Mathilda Fogman (1835–1921) oli suomalainen lestadiolainen kätilö. Hän otti sukupuolelleen epätavallisen johtavan aseman lestadiolaisliikkeessä Ylitorniolla.
Mathilda Fogman ansaitsi nuorena elantonsa karjapiikana Ruskolan kylässä. Hänet lähetettiin opiskelemaan kätilöksi Tukholmaan, josta hän palasi harjoittamaan ammattiaan kotipitäjäänsä. Jatkuvan opiskelun ansiosta hän sai ammattitaidolleen arvostusta. Sanonnan mukaan Ylitorniota hallitsivat rovasti Grape, maaviskaali Ström ja paarmuska Fogman.
Fogman vaikutti lestadiolaisessa herätysliikkeessä. Herätysliike saapui Ylitorniolle vuoden 1850 tietämillä. Mathilda Fogmanilla oli myös kiinteät siteet Lars Levi Laestadiuksen perheeseen. Pajalan pappilasta Ruotsissa tuli Leastadiuksen elinaikana lestadiolaisen kristillisyyden keskuspaikka.
Laestadiuksen kuoltua vuonna 1861 Mathilda Fogman teki tiivistä yhteistyötä hänen oppilaansa ja seuraajansa Juhani Raattamaan kanssa. Tästä yhteydenpidosta on säilynyt runsaasti kirjeenvaihtoa. Raattamaan näkökyky oli heikentynyt, joten Fogman hoiti 1870- ja 1880-luvulla paitsi Raattamaan myös muiden Lapin vanhinten kirjeenvaihtoa lähes koko herätysliikkeen levinneisyysalueella. Fogman tulkitsi Raattamaalle ruotsinkielisten lehtien kirjoittelua lestadiolaisuudesta ja huolehti ruotsinkielisen herätysalueen yhteydenpidosta.
Mathilda Fogman toimi Tornionjoen lestadiolaisseurakunnan vanhimpana. Kirjeenvaihtonsa ansiosta hän tunsi herätysliikkeen tilan Pohjoismaiden lisäksi myös Yhdysvalloissa. Yhteistyötä Raattamaan kanssa ei aina hyväksytty. Monen mielestä naisen tuli vaieta seurakunnassa. Raattamaa läheisineen piti Fogmanin sukupuoleen perustuvaa arvostelua kuitenkin turhana eikä löytänyt sille tukea Raamatusta. Hänen mielestään valistuneet vaimot olivat päinvastoin arvokkaita Jumalan valtakunnan työntekijöitä.
Fogman tunnetaan myös ristiriitojen sovittelijana. Kainuussa oli alkanut viritä valtionkirkkoa vastaan kapinoivaa kristillisyyttä. Mathilda Fogman sai yhdessä Ruotsin Ylitornion kappalaisen P. O. Grapen kanssa rauhoitettua tilanteen pitkällisen kirjeenvaihdon avulla. Fogmanin aikana lestadiolainen liike alkoi hajaantua vanhoillislestadiolaisuuteen, esikoisuuteen ja uuteenheräykseen. Eriseuraisuutta ilmeni sekä Pohjoismaissa että Yhdysvalloissa. Raattamaa keskittyi mieluummin saarnatoimintaan eikä kyennyt näkemään ristiriitojen varsinaisia syitä, joten niiden selvittäminen jäi pitkälti Fogmanin vastuulle. Lestadiolaisuuden pysymistä yhtenäisenä liikkeenä Raattamaan aikana pidetään huomattavalta osin juuri Fogmanin ansiona.
Fogman siirtyi viettämään eläkepäiviään Suomen puolelle Ylitorniolle ystävänsä ja apulaisensa Johanna Pietarin kanssa ja eli siellä kuolemaansa saakka.
Kirjallisuutta

Huhtanen, M.: ”Mathilda Fogman, "Fogmanin musteri"”, Ylitornion joulu, s. 6–8. Määritä julkaisija!
Kaivola, E.: ”Mathilda Fogmanin asema ja merkitys lestadiolaisessa herätysliikkeessä.”, Suomen kirkkohistoriallisen seuran vuosikirja, s. 73–111.  Suomen kirkkohistoriallinen seura, 1959.
Kaivola, E.: ”Mathilda Fogman ja naisen asema lestadiolaisessa herätysliikkeessä”, Maitojyvä, s. 7–10. Määritä julkaisija!
Palo, Maj-Lis, 1939–: Mathilda Fogman : andlig moder i den tidiga laestadianismen.  Biblioteca Laestadiana, 1.1.2007.  500303379  ISBN 9789197330794  OCLC:500303379  (ruotsiksi)
Kinnunen, Mauri: Kadonneen jäljillä – lestadiolaisia naissaarnaajia etsimässä maurikin.blogspot.fi. Viitattu 19.1.2017.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat  Ruotsi 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo
7400 (piirisarja)

74xx-sarjan piirejä DIL-paketoinnilla.
7400-piirit on sarja TTL-logiikkapiiriperheen integroituja piirejä ja historiallisesti ensimmäisiä laajalle levinneitä TTL-perheen piirisarjoja. Nykyisin niiden pinnijärjestykseltään yhtenevien varianttien valmistuksen laajamittaisuus on tehnyt niistä de-facto standardin digitaalielektroniikkassa.
7400-piirejä on satoja aina kiikuista, BCD-dekoodereihin, laskuripiireihin, loogisiin portteihin ja rekistereihin. Niiden käyttöjännitealue on yleensä 4,5-5,5 V.
Johdannaiset

Nykyisin suuri osa 7400-sarjan piireistä on CMOS-tekniikalla valmistettuja johdannaisia, joilla on yhteensopiva pinnijärjestys. Alun perin piirien ominaisuudet toteutettiin bipolaaritransistoreilla, mutta nykyään käytetään usein kanavatransistoritekniikkaa, jonka ansiosta valmistuskustannukset ja tehonhäviöt ovat pienemmät. CMOS-tekniikalla saadaan myös laajempi käyttöjännitealue, esimerkiksi 2,0-6,0 V.
Piirejä valmistetaan useaan eri pakkaustyyppiin, esimerkiksi tavallinen PDIP reikäpiirilevyille ja pintaliitosversiot SO, SSOP ja TSSOP. Suurin osa 7400-piireistä on 14-nastaisia.
Nimeämiskäytännöt

Piirien nimeäminen riippuu valmistus- ja pakkaustekniikasta. Valmistustekniikalla on vaikutusta piirin ominaisuuksiin, esimerkiksi nopeuteen, tehonkulutukseen ja käyttöjännitteeseen.
Bipolaaritekniikalla tuotetut piirit:
74 - ilman kirjainyhdistelmää perässä tarkoittaa perinteistä TTL-sarjan piiriä.
74L - Low power, eli ylempään verrattuna alhaisempi teho
H - High speed, vanhempi suurempinopeuksinen malli
S - Schottky, (vanhentunut)
LS - Low power Schottky, matalampitehoinen versio ylemmästä
AS - Advanced Schottky,
CMOS-tekniikalla tuotetut piirit:
C - CMOS 4-15 V jännitealueelle, verrattavissa 4000-piirisarjan CMOS-piireihin
HC - High speed CMOS, suurempinopeuksinen CMOS
HCT - High speed, jännitealue yhteensopiva bipolaaripiirien kanssa
AC - Advanced CMOS
Piirin nimen perässä olevat viimeiset kirjaimet ilmoittavat pakkaustyypin:
N - PDIP (dual in-line package)
D - SO14 (small outline package), leveys 3,9 mm
DB - SSOP14 (shrink small outline package), leveys 5,3 mm
PW -TSSOP14 (thin shrink small outline package), leveys 4,4 mm
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 7400 (piirisarja) Wikimedia Commonsissa
Bengtskär

Bengtskär
Bengtskär pohjoisesta.
| --- | --- |
Sijainti:  59°43′23″N, 22°29′56″E, Kemiönsaari Varsinais-Suomen maakunta  Suomi
Saariryhmä:  Turun saaristo
Vesialue:  Saaristomeri
Merialue:  Suomenlahti
Pinta-ala:  noin 0,02 km² 
| --- | --- |
Asukasluku:  1
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Bengtskär on Turun saaristossa, noin 25 kilometriä Hangosta lounaaseen sijaitseva luoto. Se on myös Suomen eteläisin asuttu paikka. Luoto on pinta-alaltaan noin kaksi hehtaaria ja ainoastaan pieni osa siitä on kasvillisuuden peittämää ja loppuosa on paljasta graniittia. Luodolla sijaitseva Bengtskärin majakka rakennettiin 1906 valaisemaan luotoa ympäröivää karikkoista merialuetta. Jatkosodan aikana käydyssä Bengtskärin taistelussa se yritettiin räjäyttää. Majakka on ympäristöineen määritelty valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi, ja se on kesäisin suosittu matkailukohde. Bengtskärissä on myös hyvät mahdollisuudet tarkkailla lintuja varsinkin kevät- ja syysmuuton aikaan. Majakkarakennuksen korkeus on kokonaisuudessaan 49 m maanpinnasta (pois lukien tuuliviiri ja antennit) ja siten pohjoismaiden korkein majakkarakennus.lähde tarkemmin? Valon korkeus on 45,8 m maanpinnasta ja 51 m merenpinnasta.
Maantiede > Fyysinen maantiede

Bengtskärin sijainti Saaristomerellä.
Bengtskär sijaitsee Turun saaristossa ja kuuluu Kemiönsaaren kuntaan. Luoto on pinta-alaltaan noin 2 hehtaaria ja sijaitsee Saaristomerellä noin 25 kilometriä Hangosta lounaaseen. Bengtskär on Saaristomeren uloin luoto ja Suomen eteläisin asuttu paikka. Lähin saaristokylä Rosala sijaitsee noin 18 kilometriä Bengtskäriltä pohjoiseen, ja lyhin ja suojaisin reitti majakalle kulkee Hiittisten saariston halki.
Bengtskärin kallioperä on vuosien saatossa joutunut ihmisen muokkauksen kohteeksi: luodolle rakennettua majakkaa varten kalliota madallettiin räjäyttämällä, ja majakkaan tarvittavat kivet louhittiin paikan päältä. Myös jatkosodan aikana käyty Bengtskärin taistelu on jättänyt kallioon jälkiä. Sodan jälkeen kalliota räjäytettiin ja louhittiin lisää konekivääripesäkkeitä, juoksuhautoja ja bunkkereita varten. Lisäksi kalliossa on myös satoja ihmisten, kuten majakan entisten asukkaiden, sotilaiden ja matkailijoiden, tekemiä kaiverruksia, joista vanhimmat ovat vuodelta 1896.
Maantiede > Ilmasto

Bengtskärin luoto sijaitsee ulkomerellä ja aallot pääsevät vyörymään suoraan rantaan, minkä vuoksi luodolla on historian aikana koettu voimakkaita myrskyjä. 1906 myrskyssä luodon dynamiittivarasto huuhtoutui mereen ja makeavesivarannot täyttyivät suolavedellä, mutta majakan rakennustyöntekijöiden asuinparakit säästyivät. Joulukuussa 1913 koetussa myrskyssä osa majakan kasvimaasta huuhtoutui mereen, ja joulukuun 17. ja 18. päivän välisenä yönä 1999 koettu myrsky tuhosi muun muassa ulkorakennuksia ja tukki sataman suurella kivenlohkareella. Merentutkimuslaitokselta mukaan Bengtskärin eteläpuolella oleva aaltopoiju oli mitannut korkeimmat Suomessa koskaan mitatut aallot; merkitsevä aallonkorkeus oli ollut 7,4 metriä ja korkeimmat yksittäiset aallot 13-metrisiä.
Bengtskärissä on harvoin jäätä jäärajan kulkiessa yleensä Bengtskärin ja saariston välillä. Toisinaan meri kuitenkin jäätyy avomerelle asti, ja erittäin harvoin jääolosuhteet mahdollistavat saarelle kulkemisen esimerkiksi autolla tasaisen ja paksun jääpeitteen yli.
Maantiede > Luonto > Kasvillisuus

Ainoastaan pieni osa luodosta on kasvillisuuden peittämää, sillä pääosa siitä on paljasta graniittia. Kasvisto on vahvasti ihmisen muokkaama, ja suurin osa luodon maa-aineksesta on ihmisen tuomaa. Myrskyt ovat kuitenkin ajan mittaan huuhtoneet mullan suurimmaksi osaksi veteen. Bengtskärillä ei esiinny luonnostaan puuvartisia kasveja, tosin sille on ajan saatossa yritetty istuttaa erilaisia pensaita ja puita vaihtelevalla menestyksellä. Kasvisto on ulkoluodoille tyypillistä. Merikaalia löytyy yksi kasvusto, meriputkea ja varsinkin merisauniota esiintyy runsaammin. Ruohosipuli, rantavehnä ja rantakukka ovat yleisiä. Majakan etu- ja takapihalla kasvaa jänöapilaa.
Majakan pihoille on kylvetty nurmiseosta, jotta nurmikko kestäisi paremmin suuren turistimäärän. Rikkaruohoista juolavehnää esiintyy paljon ja juolavehnän juurikot sitovat maaperää kovien myrskyjen huuhtoessa saarta. Nokkosta esiintyy jonkin verran. Majakkatornin ulkokuoressa kasvaa vuosittain voi- ja rantakukkaa. Kallioilla kasvaa erilaisia saaristolle tyypillisiä jäkäliä kuten karttajäkäliä sekä erilaisia karpeita.
Maantiede > Luonto > Eläimistö

Paikallinen eläimistö on myös hyvin niukkaa. Saarella esiintyy muun muassa sammakkoeläimiä ja hyönteisiä sekä muutama nisäkäslaji. Luodolla on runsaasti erikokoisia meri- ja sadevesitäytteisiä kallioaltaita. Niissä elää erilaisia äyriäisiä sekä myrskyn tuomia pikkukaloja kuten kolmipiikkejä. Ne ovat tärkeitä myös sammakoille ja rupikonnille. Lintujen lajikirjo on runsaampi varsinkin muuttoaikaan.
Saarelle ei esiinny käärmeitä, joskin yksittäisiä kyyhavaintoja on tehty. Kyiden arvellaan kulkeutuneen naapurisaarelta Dömmärskäriltä, jossa on pysyvä kyykanta. Ainoat pysyvät nisäkkäät ovat peltomyyrä ja lepakko. Koska peltomyyrillä ei ole vihollista lukuun ottamatta satunnaisia pöllöjä ja matkailijoiden tuomia koiria, kasvaa kanta toisinaan räjähdysmäisesti. Hylkeitä nähdään Bengtskärillä säännöllisesti ja toisinaan nuoria yksilöitä tavataan luodon rantakallioilla. Harmaahylje on yleisin ja norppa huomattavasti harvinaisempi. Halleja eli harmaahylkeitä näkee myös kaukoputkella kauempana sijaitsevalla Ytterlandilla.
Bengtskärissä on 1970-luvulta lähtien havaittu vajaat 200 muuttolintulajia. Pesimälinnusto on vähäinen, ainoastaan neljä lajia. Yleisimmät pesimälinnut ovat haahka ja räystäspääsky. Bengtskärissä on hyvät mahdollisuudet tarkkailla lintuja varsinkin kevät- ja syysmuuton aikaan. Suomessa esiintyvistä pöllölajeista ainoastaan suopöllö ja sarvipöllö on havaittu Bengtskärissä.
Vertaimeviä hyttysiä ei luodolla esiinny, mutta kesäisin majakkatornin ympärillä parveilee sulkasääskiä. Lisäksi luodolla tavataan kesäisin esimerkiksi erilaisia perhosia, ampiaisia, leppäkerttuja ja korentoja. Hämähäkkejä, kuten ristihämähäkkejä, esiintyy runsaasti.
Historia

Bengtskärin luotoa ympäröivälle karikkoiselle merialueelle ehti ennen majakan rakentamista haaksirikkoutua lukuisia aluksia, tunnetuimpana niistä höyrylaiva S/S Helsingfors, jonka uppoaminen antoi loppusysäyksen majakan rakentamiselle. Ennen vuotta 1906 rakennettua Bengtskärin majakkaa luodolla sijaitsi ”Bengtskärin saarnatuolina” tunnettu pooki eli tunnusmajakka, joka purettiin suuremman majakan tieltä. Jatkosodan aikana 1941 saarella käytiin Bengtskärin taistelu. Bengtskärin majakka oli tärkeä maamerkki toisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen Virosta lähteneille kymmenille tuhansille venepakolaisille. Luodolla sijaitseva majakka kunnostettiin perusteellisesti 1990-luvulla, minkä jälkeen siitä on tullut merkittävä matkailukohde ja nähtävyys.
Matkailu

Bengtskär on Suomen eteläisin matkailukohde, ja luodolla käy vuosittain noin 13 000–15 000 matkailijaa. Majakassa on muun muassa museo, majakkaposti, kahvila ja majakkahotelli.
Bengtskärille kulkee kesäkaudella maksullisia laivavuoroja Kasnäsistä ja Rosalasta sekä Hangosta. Lisäksi majakalle ajetaan myös maksullisia tilausristeilyjä. Kesäkauden ulkopuolella majakalle voi päästä maksullisilla tilausveneillä sekä tarvittaessa helikopterilla. Venematka Kasnäsistä Bengtskäriin kestää taksiveneellä noin tunnin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Bengtskär
Bengtskär – kaikkien majakoiden äiti. Retkipaikka.fi
Yle Areena: Luontoillan videot: Bengtskär helikopterista kuvattuna.
Bengtskär hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Uppslagsverket Finland 
Bengtskärin majakka
Kuva etualalla kallioallas ja sen takana pieni lahti. Taempana majakan edessä matkailijoita.
Lintuja Bengtskärin edustalla sijaitsevalla pienemmällä luodolla.
Bengtskärin majakka rakennusvaiheessa 1906.
1700

| --- | --- |
Vuosisadat: 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku
Vuosikymmenet: 1690-luku · 1700-luku · 1710-luku · 1720-luku · 1730-luku · 1740-luku 1750-luku · 1760-luku · 1770-luku · 1780-luku · 1790-luku · 1800-luku
Vuodet: 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709 1710 · 1711 · 1712 · 1713 · 1714 · 1715 · 1716 · 1717 · 1718 · 1719 1720 · 1721 · 1722 · 1723 · 1724 · 1725 · 1726 · 1727 · 1728 · 1729 1730 · 1731 · 1732 · 1733 · 1734 · 1735 · 1736 · 1737 · 1738 · 1739 1740 · 1741 · 1742 · 1743 · 1744 · 1745 · 1746 · 1747 · 1748 · 1749 1750 · 1751 · 1752 · 1753 · 1754 · 1755 · 1756 · 1757 · 1758 · 1759 1760 · 1761 · 1762 · 1763 · 1764 · 1765 · 1766 · 1767 · 1768 · 1769 1770 · 1771 · 1772 · 1773 · 1774 · 1775 · 1776 · 1777 · 1778 · 1779 1780 · 1781 · 1782 · 1783 · 1784 · 1785 · 1786 · 1787 · 1788 · 1789 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809
Tapahtumia

1. tammikuuta – Venäjällä otettiin käyttöön juliaaninen kalenteri.
12. helmikuuta – Suuri Pohjan sota (1700–1721) alkoi.
20. marraskuuta – Suuri Pohjan sota: Narvan taistelu
Preussin tiedeakatemia (Akademie der Wissenschaften) perustettiin.
Syntyneitä

14. tammikuuta – Christian Friedrich Henrici, saksalainen runoilija, Johann Sebastian Bachin teosten sanoittaja (k. 1764)
8. helmikuuta – Daniel Bernoulli, alankomaalais-sveitsiläinen matemaatikko, fyysikko ja tilastotieteilijä (k. 1782)
13. maaliskuuta – Michel Blavet, ranskalainen säveltäjä ja huilisti (k. 1768)
27. maaliskuuta – Isak Ervast, suomalainen pappi ja hartauskirjailija (k. 1757
30. huhtikuuta – Kaarle Fredrik, Ruotsin kuninkaaksi kaavailtu Holstein-Gottorpin herttua (k. 1739)
26. toukokuuta – Nikolaus Ludwig von Zinzendorf, saksalainen kreivi ja uskonnollinen julistaja, herrnhutilaisuuden perustaja (k. 1760)
10. kesäkuuta – Ewald Jürgen Georg von Kleist, preussilainen kirkonmies ja fyysikko (k. 1748)
11. elokuuta – Gabriel Fortelius, Porvoon piispa (k. 1788)
27. elokuuta – Carl Hårleman, ruotsalainen arkkitehti (k. 1753)
11. syyskuuta – James Thomson, skotlantilainen runoilija ja näytelmäkirjailija (k. 1748)
12. marraskuuta – Henrik Hassel, ahvenanmaalainen kaunopuheisuuden professori, kanslianeuvos ja lintutieteilijä (k. 1776)
28. marraskuuta – Nathaniel Bliss, englantilainen tähtitieteilijä ja Astronomer Royal (k. 1764)
Zacharias Cygnaeus vanhin, suomalainen pappi (k. 1774)
Domenico Dall’Oglio, italialainen säveltäjä ja viulisti (k. 1764)
Henrik Ganander, suomalainen kirkkoherra ja saamen kielen tutkija (k. 1752)
Johann Christoph Gottsched, saksalainen kirjailija (k. 1766)
Kustaa Lillbäck, suomalainen isonvihan aikainen sotarosvo (k. 1721)
Luigi Madonis, italialainen säveltäjä (k. 1770)
Bartolomeo Rastrelli, italialais-venäläinen arkkitehti
Kuolleita

16. tammikuuta – Antonio Draghi, italialainen säveltäjä (s. 1634)
14. maaliskuuta – Christoph Haizmann, itävaltalainen taidemaalari (s. 1651 tai 1652)
16. maaliskuuta – Anders Wanochius, suomalainen fysiikan, käytännöllisen filosofian ja teologian professori (s. 1651)
12. toukokuuta – John Dryden, englantilainen näytelmäkirjailija, runoilija, kielenkääntäjä ja kirjallisuuskriitikko (s. 1631)
29. heinäkuuta – Olof Svebilius, ruotsalainen arkkipiispa (s. 1624)
15. syyskuuta – André Le Nôtre, ranskalainen puutarha-arkkitehti (s. 1613)
27. syyskuuta – Innocentius XII, paavi (s. 1615)
1. marraskuuta – Kaarle II, Espanjan viimeinen Habsburg-sukuinen kuningas (s. 1661)
Brita Klemetintytär, suomalainen postimestari (s. 1621)
Louis Jolliet, kanadanranskalainen tutkimusmatkailija (s. 1645)
Vuosi 1700 eri kalentereissa

Gregoriaanisessa kalenterissa vuosi 1700 ei ollut karkausvuosi, koska tasavuosisadat ovat karkausvuosia vain, jos itse vuosisataa osoittava luku (tässä 17) on 4:llä jaollinen. Sitä vastoin juliaanisessa kalenterissa, jota monissa Euroopan maissa tuolloin vielä noudatettiin, vuosi 1700 oli karkausvuosi.
Ruotsissa ja siihen kuuluneessa Suomessa vuosi 1700 ei ollut karkausvuosi, koska maassa oli päätetty siirtyä vähitellen gregoriaaniseen kalenteriin jättämällä kaikki karkauspäivät pois aina vuoteen 1740 asti. Alkuperäisestä päätöksestä poiketen karkauspäivä kuitenkin jätettiin pois vain vuonna 1700. Täten tuli käyttöön niin sanottu ruotsalainen kalenteri, joka oli päivän edellä juliaanisesta ja 10 päivää jäljessä gregoriaanisesta kalenterista. Siitä luovuttiin vuonna 1712, jolloin maaliskuun alusta lähtien palattiin juliaaniseen kalenteriin lisäämällä helmikuuhun poikkeuksellisesti myös 30. päivä.
Gustaf Borgström

Gustaf Borgström (22. kesäkuuta 1730 – 4. tammikuuta 1795) oli porvoolainen kauppias, tehtailija, laivanvarustaja ja raatimies. Hänen vaimonsa (1755) oli Maria Fransman (13. syyskuuta 1729 – 2. helmikuuta 1808). Heidän tyttärensä Catarina Elisabethin (1775–1836) mies oli Johan Solitander. Gustaf Borgströmin veljen pojan poika oli helsinkiläinen liikemies ja mesenaatti Henrik Borgström (1799–1883).
Gustaf Borgström oli kolmannen polven kauppias Porvoossa. Gustafin isä, raatimies Henrik Jöransson Borgström (noin 1680–1772) omisti 1750-luvulta lähtien korttelista IV tontin 8, Jokikatu 10. Hänen kuolemansa jälkeen tontti periytyi Gustafin veljelle Jacob Borgströmille (1742–1789), joka oli naimisissa Johan Solitanderin sisaren Catarina Solitanderin (1753–1808) kanssa.  Nykyinen päärakennus on vuodelta 1789.
Gustaf Borgströmin vaimo Maria Fransman oli myös kauppiassukua. Hänen vanhempiensa Johan Fransmanin ja Margareta Ekebarckin kauppatontti oli korttelissa II tontti 38, Kirkkokatu 16.
Kauppias Gustaf Borgström hankki huutokaupassa vuonna 1757 talon korttelista IV tontti 1, Jokikatu 24. Nykyiset asuinrakennukset ovat peräisin tulipalon jälkeen 1760-luvulta. Myöhemmin vuoden 1772 jälkeen Borgström yhdisti omistukseensa noin puolet viereisestä korttelin IV tontista 2, Jokikatu 22, jonka aikaisemmin oli omistanut kauppias Petter Schröder.
Gustaf Borgström omisti suuria osuuksia tupakka- ja purjetehtaista. Porvariston puhemiehenä ja raatimiehenä hän vaikutti kaupungin julkisessa elämässä 1700-luvun lopulla.
Gustaf Borgström oli Porvoon sokeritehtaan perustaja. Vuonna 1784 perustettiin Porvooseen sokeritehdas aiempaan pormestari Gabriel Hagertin rakennukseen raatihuoneentorilla. Perustajina olivat Gustaf Borgström, R.W. De Geer, molemmilla 5/24 sekä Petter Näslind, Jakob Borgström, Jonas Holm, Johan Fredrik Lang ja Petter Arelius, kaikilla 2/24 sekä Johan Solitander, Henrik Kniper, Henrik Sjöberg ja Henrik Palmsten, kullakin 1/24.
Gustaf Borgström oli kokonaan tai osittain omistajana useassa, vuosisatojen 1700 ja 1800 vaihteessa hankitussa,  rahtia kuljettavassa purjelaivassa:
1783 kreijari Gedda, omistajat G.Borgström, J.Borgström ja H.Jerpenius, 54 lästiä, haaksirikkoutui Rysskärissä 1789
1783 priki Wälgång, omistajat G.Borgström, J.Borgström,  H.Jerpenius ja A.Bergman Porvoosta, 76 1/4 lästiä, rakennettu Orrbyssä, myyty 1788
1783 fregatti Borgå, omistajat G.Borgström, P.Näslind, H.J.Kniper, H.Jerpenius, G.Nymalm, P.Arelius, J.Solitander ja E.Solitander, 216 11/28 lästiä,  pituus 109 jalkaa, leveys 29 1/2 jalkaa, syvyys 7 2/3 jalkaa, rakennettu Porvoossa, purjehtinut Cadizin kautta Välimerelle 1791, tehnyt muita Välimerenmatkoja 1796 ja 1798.
Rottaralli

| Rottaralli> Rat Race |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jerry Zucker
Käsikirjoittaja:  Andy Breckman
Tuottaja:   Jerry Zucker  Jay Firestone 
Säveltäjä:  John Powell
Kuvaaja:  Thomas E. Ackerman
Leikkaaja:  Tom Lewis
Pukusuunnittelija:  Ellen Mirojnick
Pääosat:   Rowan Atkinson  John Cleese  Whoopi Goldberg  Cuba Gooding Jr.  Seth Green  Jon Lovitz  Breckin Meyer  Amy Smart  Lanei Chapman 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix
Ensi-ilta:  17. elokuuta 2001 (Yhdysvallat)
Kesto:  112 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rottaralli (Rat Race) on Jerry Zuckerin ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 2001.
Juoni

Pohatta Donald Sinclair (John Cleese) omistaa suuren ja upean kasinon Las Vegasissa. Hakeakseen jännitystä itselleen ja miljardööriystävilleen hän järjestää omalaatuisen kilpailun. Kuusi sattumanvaraista kävijää voittaa kultakolikon, jossa lukee: "Sinä voitit, mene infoon." Infossa heitä kehotetaan menemään kello 10 kattohuoneistoon. Kattohuoneistossa Sinclair kertoo jättäneensä kaksi miljoonaa dollaria rautatieaseman säilytyslokeroon New Mexicoon, ja ensimmäinen sinne ehtinyt saa pitää rahat. Matkasta Silver Cityyn syntyy hulvaton seikkailu. Kilpailijoiden tietämättä kilpailun tarkoituksena on saada miljardöörit nauramaan ja lyömään vetoa.
Päänäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rowan Atkinson  | … |  Enrico Pollini   |
|  Lanei Chapman  | … |  Merrill Jennings   |
|  John Cleese  | … |  Donald P. Sinclair   |
|  Whoopi Goldberg  | … |  Vera Baker   |
|  Cuba Gooding Jr.  | … |  Owen Templeton   |
|  Seth Green  | … |  Duane Cody   |
|  Wayne Knight  | … |  Zack Mallozzi   |
|  Jon Lovitz  | … |  Randall Pear   |
|  Breckin Meyer  | … |  Nick Schaffer   |
|  Kathy Najimy  | … |  Bev Pear   |
|  Amy Smart  | … |  Tracy Faucet   |
|  Dave Thomas  | … |  herra Grisham   |
|  Vince Vieluf  | … |  Blaine Cody   |
|  Kathy Bates  | … |  oravakauppias   |
|  Silas Weir Mitchell  | … |  lukkoseppä Lloyd   |
|  Paul Rodriguez  | … |  taksikuski Gus   |
|  Gloria Allred  | … |  oma itsensä   |