stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ranta-Pukin kievarimuseo

| Ranta-Pukin kievarimuseo |
| --- | --- |
Tyyppi:  kotimuseo, paikallismuseo
Osoite:  Kymijoentie 42, 46910 ANJALANKOSKI
Sijainti:  Anjala 
Perustettu:  1986
Ylläpitäjä:  Anjala-Seuta ry
Kotisivut:  Kievarimuseo
Koordinaatit:  60°41′17″N, 26°49′48″E
 fiRanta-Pukin kievarimuseo 
    
Ranta-Pukin kievarimuseo on Anjala-Seuran omistama museo Kouvolan Anjalassa. Museo avautui yleisölle vuonna 1986. Museo perustettiin Ranta-Pukin vanhoihin kestikievari- ja maatilarakennuksiin. Museon päärakennus on vuodelta 1884. Pihapiirissä on myös navetta, talli, liiteri, aittoja, sauna, karjakeittiö ja kellari. Nämä rakennukset sijaitsevat alkuperäisillä paikoillaan.
Ranta-Pukissa toimi kestikievari vuosina 1900–1910.
Päiväntasaajan Guinean espanjankielinen kirjallisuus

Päiväntasaajan Guinea oli ainoa espanjalainen siirtomaa Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Alue oli Espanjan hallinnassa vuodesta 1778 vuoteen 1968 saakka. Pitkän espanjalaisajan myötä alueelle on syntynyt espanjankielisen kirjallisuuden kulttuuri, joka on säilynyt nykyaikaan saakka, mikä on harvinaista afrikkalaisissa maissa.
Päiväntasaajan Guinean espanjankielinen kirjallisuus on varsin vähän tunnettua.
Nykyajan kirjailijoita

Antimo Esono (1954–1996)
María Nsué Angüe (1945– )
Juan Balboa Boneke (1938– )
Juan Tomás Ávila Laurel (1966– )
Donato Ndongo-Bidyogo (1950– )
Raquel Ilonbé (1938?–1992)
Constantino Ocha'a Mve Bengobesama (19??–1991)
Justo Bolekia Boleká
Leoncio Evita Enoy (1929–1996)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Spansk litteratur från Ekvatorialguinea
Käännös suomeksi
Qin Yongmin

Qin Yongmin (11. elokuuta 1953 Hubei, Ezhou, Kiina) on kiinalainen demokratia-aktivisti. Hänet tuomittiin heinäkuussa 2018 kolmentoista vuoden vankeusrangaistukseen. Tuomion perusteena on valtionvastainen toiminta.
Qin vangittiin tammikuussa 2015 hänen johtaessaan China Human Rights Watch -nimistä ryhmää. Hän on viettänyt aiemmin vankeudessa 22 vuotta, ensimmäisen kerran 1981–1989, syynä "vastavallankumouksellinen" toiminta.
Punapäälaiskurit

| Punapäälaiskurit |
| --- | --- |
 Oranssikurkkulaiskuri (Bucco tamatia)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Laiskurit Bucconidae
Suku::  Punapäälaiskurit Bucco  Brisson, 1760
Katso myös
   Punapäälaiskurit Wikispeciesissä   Punapäälaiskurit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Punapäälaiskurit (Bucco) on laiskurien heimoon kuuluva tikkalintusuku. Punapäälaiskurien sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan neljä lajia.
Punapäälaiskureihin kuuluvia lajeja

Naamiolaiskuri (Bucco macrodactylus)
Nokilakkilaiskuri (Bucco noanamae)
Oranssikurkkulaiskuri (Bucco tamatia)
Ruskopäälaiskuri (Bucco capensis)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Bucco (englanniksi)
Ramsund

| Ramsund |
| --- | --- |
 Norjalaisia sotilaita arktisessa harjoituksessa Ramsundissa helmikuussa 2017.
 Ramsund
 Koordinaatit: 68°29′31″N, 16°31′06″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Tromssa
Kunta:  Tjeldsund
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,6 km²
Väkiluku (2022):  318
 – Väestötiheys:  530 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ramsund on taajama Tjeldsundin kunnassa Tromssan läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,6 neliökilometriä ja asukasluku 318 vuonna 2022.
Ramsundissa sijaitsee Norjan laivaston laivastotukikohta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ramsund Wikimedia Commonsissa
Qin Kai

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Qin Kai |  Qin Kai |  Qin Kai |  |
Maa:   Kiina
Miesten uimahypyt
| Olympialaiset  | Olympialaiset  | Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Peking2008 | 3 m ponnahdus-lauta, parikilpailu |  |
|  Kultaa | Lontoo2012 | 3 m ponnahdus-lauta, parikilpailu |  |
|  Hopeaa | Lontoo 2012 | 3 m ponnahduslauta |  |
|  Pronssia | Peking 2008 | 3 m ponnahduslauta |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Melbourne2007 | 3 m ponnahduslauta |  |
|  Kultaa | Melbourne 2007 | 3 m ponnahdus- lauta, parikilpailu |  |
|  Kultaa | Rooma2009 | 1 m ponnahduslauta |  |
|  Kultaa | Rooma 2009 | 3 m ponnahdus- lauta, parikilpailu |  |
|  Kultaa | Shanghai2011 | 3 m ponnahdus- lauta, parikilpailu |  |
|  Kultaa | Barcelona2013 | 3 m ponnahdus- lauta, parikilpailu |  |
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Kultaa | Guangzhou2010 | 3 m ponnahdus- lauta, parikilpailu |  |
|  Hopeaa | Doha2006 | 1 m ponnahduslauta |  |
|  Hopeaa | Guangzhou 2010 | 1 m ponnahduslauta |  |
Qin Kai (s. 31. tammikuuta 1986 Xi’an, Shaanxi) on kiinalainen uimahyppääjä.
Qin Kai voitti vuonna 2001 junioreiden maailmanmestaruuden 3 metrin ponnahduslautahypyissä ja sai hopeaa kerroshypyissä. Aikuisten kilpailuissa hän teki kansainvälisen läpimurtonsa Aasian kisoissa 2006 Dohassa saavuttamalla hopeaa 1 metrin ponnahduslautahypyissä sekä MM-kilpailuissa 2007 Melbournessa voittamalla kaksi kultamitalia. Kaikkiaan hän on voittanut kaksi olympiakultaa, molemmat parikilpailusta, ja kuusi aikuisten maailmanmestaruutta, joista kaksi henkilökohtaisesta kilpailusta. Pekingissä 2008 hänen parinaan olympiakultaa voitti Wang Feng ja Lontoossa 2012 Luo Yutong. Olympialaisten henkilökohtaisissa 3 metrin ponnahduslautahypyissä Qin Kai saavutti pronssia Pekingissä ja hopeaa Lontoossa.
Riksarkivet

Riksarkivet voi tarkoittaa seuraavia:
Riksarkivet, Ruotsin kansallisarkisto
Riksarkivet, Norjan valtionarkisto
Qin Wen

| Mitalit> Maa:   Kiina.Tyttöjen ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kiina.Tyttöjen ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kiina.Tyttöjen ammunta.MM-kilpailut  | Maa:   Kiina> Tyttöjen ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Zagreb 2006 | Trap |  |
Qin Wen (s. 6. maaliskuuta 1986 Shanghai) on kiinalainen haulikkoampuja ja nuorten maailmanmestari.
Qi Wen on saavuttanut MM-kilpailuissa tyttöjen sarjassa maailmanmestaruuden trapissa Zagrebissa 2006 tuloksella 68.
Qin Ziying

| Qin Ziying |
| --- | --- |
 
Kiinan keisari
Valtakausi:  lokakuu–joulukuu 207 eaa.
Edeltäjä:  Qin Er Shi
Seuraaja:  Han Gaozu

Syntynyt:  239 eaa. Xi’an ja Länsi-Chu
Kuollut:  206 eaa.
Suku:  Qin
Ziying (kiin. 子嬰) oli Kiinan Qin-dynastian kolmas ja viimeinen hallitsija alle kahden kuukauden ajan vuonna 207 eaa. Dynastia kaatui vuoden lopussa, ja Ziying kuoli vuoden 206 eaa. alussa. Hän sai postuumin nimen Qinin keisari Shang (kiin. 秦殤帝). Ziyingin syntymävuosi ei ole tiedossa.
Resepti (ruoanlaitto)

Esimerkkiresepti Wikikirjaston keittokirjasta.
Resepti on ruoan, juoman tai muun ainesosista sekoitettavan elintarvikkeen valmistusohje. Monissa aikakauslehdissä, erityisesti ruoanlaittoon keskittyvissä, julkaistaan reseptejä. Myös jotkin ruokakaupat ja elintarvikevalmistajat jakavat reseptejä, joissa mainostetaan erilaisia tuotteita. Resepteistä koottua kirjaa kutsutaan keittokirjaksi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pirkan ruokareseptit (Arkistoitu – Internet Archive)
Maailmankuvan ruokareseptit (Arkistoitu – Internet Archive)
Ruokaohjeet ja reseptit
Finfood Keittokirja (Arkistoitu – Internet Archive)
Kotiliesi.fi
Kotikokki.net
Kattilalaakso
Rikosuhritutkimus

Rikosuhritutkimus kerää rikosuhrikyselyn avulla tietoa väestön tai väestönosan kokemasta rikollisuudesta. Tutkimuksessa selvitetään kokonaisrikollisuuden määrää, johon kuuluu poliisille ilmoitetun ilmirikollisuuden lisäksi myös ilmoittamatta jäänyt piilorikollisuus.
Kansainvälinen rikosuhritutkimus on toteutettu 1980-luvun lopulta muutaman vuoden välein samoin kysymyksin ja menetelmin eri maissa, jotta tulokset olisivat keskenään vertailukelpoisia. Suomessa kansallisia uhritutkimuksia on tehty vuodesta 1980; niissä on kysytty rikosten lisäksi myös tapaturmista. Vuonna 2012 Oikeuspoliittisessa tutkimuslaitoksessa aloitettiin uusi Kansallinen rikosuhritutkimus, joka perustuu postikyselyyn. Suomessa on tehty lisäksi nuorisorikollisuuskyselyitä, naisuhritutkimuksia sekä lapsiuhritutkimuksia.
Päiväntasaajan Guinea olympialaisissa

Päiväntasaajan Guinea osallistui kesäolympialaisiin ensimmäistä kertaa vuonna 1984 ja on siitä alkaen osallistunut jokaisiin kesäolympialaisiin 2–7 urheilijan joukkueella. Maa ei ole koskaan osallistunut talviolympialaisiin. Maa ei ole voittanut yhtäkään mitalia kisoissa.
Valtiot olympialaisissa
Rami Shaaban

Rami Shaaban
Rami Shaaban (arab. رامي شعبان‎‎) (s. 30. kesäkuuta 1975 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Ruotsin Allsvenskanissa pelaavaa Hammarby IF:ää. Shaabanin isä on egyptiläinen ja äiti suomalainen.
Ura

193 senttimetriä pitkä Shaaban aloitti uransa aikuistasolla Järla IF:n joukkueessa kaudella 1993/1994. Tämän jälkeen hän edusti Ruotsissa myös Saltsjöbadenia ja IK Siriusta, kunnes siirtyi egyptiläiseen Zamalekiin kaudella 1995/1996. Saman kauden aikana Shaaban edusti myös toista egyptiläisseuraa, Thadosmania. Vuonna 1997 hän palasi Ruotsiin Nacka FF:n joukkueeseen, josta muutaman vuoden jälkeen pääsarjatasolle Djurgårdeniin. Mainiot esitykset Allsvenskanissa poikivat siirron Arsenaliin Englannin Valioliigaan vuonna 2002. Lontoolaisseurassa läpimurto jäi kuitenkin tekemättä ja peliaikaa tuli vain muutamissa otteluissa. Shaaban kävi myös lainalla West Hamissa vuonna 2004. Arsenalista hän siirtyi Brightoniin, josta pian nykyiseen seuraansa. Ruotsin maajoukkueessa Shaaban debytoi toukokuussa 2006 ottelussa Suomea vastaan. Hänet valittiin maajoukkueeseen Saksan MM-kisoihin 2006.
Sukujuuriensa vuoksi Shaaban olisi voinut edustaa maajoukkuetasolla myös Suomea tai Egyptiä, mutta valitsi Ruotsin, koska oli viettänyt maassa lapsuutensa ja nuoruutensa ja katsoi tuolloin Suomen maalivahtitilanteen olevan niin hyvä, ettei hän mahtuisi joukkueeseen. Hänen isoisänsä on egyptiläisen suurseuran Zamalekin puheenjohtaja.
Aiheesta muualla

Shaaban Transfermarkt-tietokannassa (saksaksi)
Shaaban Gunnermania-tietokannassa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Ruotsin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2006
1 Isaksson |
2 Nilsson |
3 Mellberg |
4 Lučić |
5 Edman |
6 Linderoth |
7 Alexandersson |
8 A. Svensson |
9 Ljungberg |
10 Ibrahimović |
11 Larsson |
12 Alvbåge |
13 Hansson |
14 Stenman |
15 K. Svensson |
16 Källström |
17 Elmander |
18 Jonson |
19 Andersson |
20 Allbäck |
21 Wilhelmsson |
22 Rosenberg |
23 Shaaban |
Valmentaja Lagerbäck
Ruotsin joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2008
1 Isaksson |
2 Nilsson |
3 Mellberg |
4 Hansson |
5 Stoor |
6 Linderoth |
7 Alexandersson |
8 Svensson |
9 Ljungberg |
10 Ibrahimović |
11 Elmander |
12 Shaaban |
13 Wiland |
14 Majstorović |
15 Granqvist |
16 Källström |
17 H. Larsson |
18 S. Larsson |
19 Andersson |
20 Allbäck |
21 Wilhelmsson |
22 Rosenberg |
23 Dorsin |
Valmentaja Lagerbäck
Ramundebodan luostari

Luostarin rauniot
Ramundebodan luostari on entinen luostari, joka sijaitsee Ruotsissa nykyisen Laxån kunnan alueella Bora-järven rannalla. Luostari kuului Antoniittojen konventille ja on peräisin 1400-luvulta. Rauniot on restauroitu vuosina 2009-2010. Paikalla on sijainnut vuosina 1686-1688 rakennettu Ramundebodan kirkko, joka siirrettiin Laxån taajamaan vuonna 1899.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Regionförbundet Örebro: Munkastigen (ruotsiksi)
Länsstyrelsen i Örebro län: Ramundeboda klosterruin (ruotsiksi)
Punapää (saari)

Punapää
| --- | --- |
Sijainti:  Sysmä Päijät-Häme Suomi
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  105 m 
Pinta-ala:  3,1 ha  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Punapää  on Päijänteen saari Päijät-Hämeessä Sysmässä. Se kuuluu Päijänteen kansallispuistoon.
Maantietoa

Saari on 290 metriä pitkä, 160 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria .
Se sijaitsee Virmailanselän keskellä Paatsalon ja Virmailansaaren välissä. Punapäätä lähimmät saaret ovat Paatsalo, joka sijaitsee lähes 600 metrin päässä, ja Punapäänluoto, jonne on matkaa yli 350 metriä. Saari on kallioinen metsäsaari, jolla on yksi huippu ja sen itäpuolella jyrkänne. Sen korkein kohta yltää noin 105 metrin korkeuteen merenpinnasta eli se kohoaa 27 metrin korkeuteen Päijänteestä. Saari on autio. Sen eri puolilta kulkee ohi kolme veneväylä.
Luontoarvoja

Koko saari muodostaa yhtenäisen luonnonsuojelualueen, joka kuuluu Päijänteen kansallispuistoon. Kansallispuiston alueet muodostavat yhden Natura 2000-alueen Päijänteen alueen (10 857 hehtaaria, FI0335003).
Pukaranjärvi

| Pukaranjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola, Sysmä
Koordinaatit:  61°31′03″N, 25°55′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Nuoramoisen alue (14.81)
Laskuoja:  oja Lauhlampeen 
Järvinumero:  14.812.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,6 m  
Pituus:  2,7 km  
Leveys:  910 m  
Rantaviiva:  11,367 km  
Pinta-ala:  87,459 ha  
Saaria:  8 
 fiPukaranjärvi 
Pukaranjärvi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa ja Sysmässä Tokeensalmen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,7 kilometriä pitkä, 910 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 87 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 8 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 11,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Joutsjärven–Tainionvirran alueeseen (14.812) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,6 metriä mpy.
Raemäen seisake

Raemäen seisake (lyh. Rae) on Jokioisten Museorautatien seisake Jokioisten kunnassa Kanta-Hämeessä. Liikennepaikka sijaitsee Kiipunmäki-nimisen kohouman päällä lähellä Raemäen tilaa, suunnilleen Jokioisten ja Minkiön asemien välisen noin kuuden kilometrin mittaisen rataosuuden puolivälissä. Se sijaitsee ratakilometrillä 11,7 Kiipunmäentien ja Klemeläntien tasoylikäytävien välissä.
Alun perin liikennepaikka oli yksi kapearaiteisen Jokioisten rautatien liikennepaikoista. Se avattiin liikenteelle ensimmäisen kerran 25. helmikuuta 1931 ja lakkautettiin 30. syyskuuta 1951. Koeliikenteen aikana vuosina 1972–1973 Raemäessä pysähdyttiin kahvitauolle; junan mukana oli toisena jarruvaununa toimivaan tavaravaunuun sisustettu kahvinmyyntipiste.
Jokioisten Museorautatie otti seisakkeen uudelleen käyttöön 25. kesäkuuta 1978.
Raemäen asemarakennuksena on pieni puhelinvartiotupa, jonka edustalla on lyhyt puurakenteinen henkilölaituri. Liikennepaikka miehitetään vain tarvittaessa peräkkäin kulkevien junien vuoksi. Ratapihaa tai sivuraiteita ei ole. Museorautatien henkilöjunat pysähtyvät liikennepaikalla tarvittaessa.
Nykymuotonsa liikennepaikka sai vuonna 1988, kun JR4 -veturi palasi kolme vuotta kestäneestä täyskorjauksestaan Kuopiosta ja sen kotiinpaluun kunniaksi ajettiin normaalien henkilöjunien lisäksi myös JR4 -vetoinen tavarajunapari. Turvallisuuden vuoksi Raemäkeen perustettiin junanlähetyspaikka, joka valvoi että kaksijunaliikenne sujui moitteetta: tavarajuna odotti paikalla, kunnes Jokioinen ilmoitti henkilöjunan olevan valmiina lähtöraiteella, sivuraiteen olevan vapaa tavarajunalle ja tulovaihteen olevan käännetty sille valmiiksi.
Sittemmin miehitystä on käytetty mm. Evakkojuna-tapahtuman yhteydessä, kun henkilöjunassa käytettiin kaksinvetoa. Koska Jänhijoen sillalle ei painorajoituksen vuoksi saa ajaa kuin yhden veturin kerrallaan, etummainen veturi ajoi Minkiön ja Raemäen välisellä rataosuudella erillään muusta junasta.
Aiheesta muualla

vaunut.org: Kuva Raemäen seisakkeelta
Ragnhild Gulbrandsen

| Mitalit> Maa:  Norja.Naisten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Norja.Naisten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Norja.Naisten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:  Norja> Naisten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Sydney 2000 | jalkapallo |  |
Ragnhild Øren Gulbrandsen (s. 22. helmikuuta 1977 Narvik) on norjalainen jalkapalloilija, joka pelasi hyökkääjänä. Hän kuului maajoukkueeseen, joka voitti kultaa vuoden 2000 kesäolympialaisista Sydneystä.
Punapyyt

| Punapyyt |
| --- | --- |
 Punapyy (Alectoris rufa)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kanalinnut Galliformes
Heimo::  Aitokanat Phasianidae
Suku::  Punapyyt Alectoris  Kaup, 1829
Katso myös
   Punapyyt Wikispeciesissä   Punapyyt Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Punapyyt (Alectoris) on aitokanojen heimoon kuuluva lintusuku.
Lajit

Jemeninpyy (Alectoris philbyi)
Kalliopyy (Alectoris barbara)
Kivikkopyy (Alectoris graeca)
Mustalakkipyy (Alectoris melanocephala)
Punapyy (Alectoris rufa)
Tiibetinpunapyy (Alectoris magna)
Vuoripyy (Alectoris chukar)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
Recess: Taking the Fifth Grade

Recess: Taking the Fifth Grade on Disneyn Välitunti -piirrossarjaan pohjautuva animaatioelokuva, jonka tuotti Walt Disney Television Animation. Se julkaistiin vuonna 2003.
Aiheesta muualla

Recess: Taking the Fifth Grade Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Recess Christmas: Miracle on Third Street

| Recess Christmas: Miracle on Third Street |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Chuck Sheetz
Tuottaja:  Stephen Swofford
Pääosat:   Andrew Lawrence  Rickey D'Shon Collins 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Walt Disney Television Animation
Levittäjä:  Walt Disney Studios Home Entertainment
Ensi-ilta:  2001
Kesto:  90 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Recess Christmas: Miracle on Third Street on Disneyn Välitunti -piirrossarjaan pohjautuva animaatioelokuva, jonka tuotti Walt Disney Television Animation. Se sai ensi-iltansa vuonna 2001.
Aiheesta muualla

Recess Christmas: Miracle on Third Street Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Roman de Renart

Roman de Renart, Ketturomaani, on muinaisranskalainen kokoelma runomuotoisia faabeleita eli eläintarinoita. Se syntyi 1100- ja 1200-luvun taitteessa. Suositun kokoelman pohjana on latinankielisiä esikuvia, joista tuli keskiajan yhteiskunnan satiiria.
Roger Abel

Roger Abel (8. huhtikuuta 1900 – 27. kesäkuuta 1982) oli monacolainen ampuja.
Abel osallistui olympialaisiin neljästi vuosina 1924–1952. Hän oli Pariisin kisoissa 1924 jaetulla 45. sijalla 50 metrin pienoiskiväärin makuuasentokilpailussa ja oli samassa lajissa 57. Berliinissä 1936. Abel osallistui vuoden 1936 olympialaisissa myös 25 metrin kaksintaisteluun. Toisen maailmansodan jälkeen Lontoon olympiakisoissa 1948 hän oli 50 metrin pienoiskiväärissä 67. eli kilpailun neljänneksi viimeinen, ja Helsingissä 1952 lajin 52. Abel sijoittui vuoden 1952 kisoissa 50 metrin pienoiskiväärin moniasentokilpailussa 42:seksi.
Ranta-apotti

| Rantakaljumesikko> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Mesikot Meliphagidae
Suku::  Apotit Philemon
Laji::  brassi
Kaksiosainen nimi
 Philemon brassi  Rand, 1940 
Katso myös
   Ranta-apotti Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ranta-apotti (Philemon brassi) eli aiemmalta nimeltään rantakaljumesikko on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Ranta-apottia tavataan pienellä alueella Indonesiassa. Lajin populaation uskotaan olevan pieni. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Sumea säätö

Sumealla säädöllä (engl. fuzzy control, fuzzy logic control) tarkoitetaan sumeaa logiikkaa hyödyntävää säätötekniikan osa-aluetta. Sumean säädön menetelmillä voidaan toteuttaa toiminnaltaan yleisesti käytettyä PID-säädintä muistuttava säädin tai mallipohjainen säätöjärjestelmä.
Sumean säätimen rakenne

Sumeassa säätimessä on kolme laskentaa suorittavaa osaa: sumeutusosa, päättelyosa ja selkeytysosa. Säädin hyödyntää tietokantaa, joka sisältää sumean sääntökannan ja laskennassa tarvittavat numeeriset tiedot.
Sumean säätimen rakenne > Sääntökanta

Sumeassa sääntökannassa esitetään säädön perusajatus päättelysääntöjen kokoelmana. Sääntö koostuu ehto-osasta, joka voi sisältää yhden tai useampia ehtoja, ja seurausosasta, joka voi sisältää joko sanallista tai funktiomuotoista tietoa. Mamdanin mallissa seurausosa on määritelty sumeana joukkona. Huomaa, että sumeassa logiikassa säännöllä tai seurausosalla voi olla diskreetin totuusarvon (tosi tai epätosi) sijasta reaalinen totuusarvo jollakin suljetulla välillä.
JOS {( A on Ai ) JA ( B on Bi )} NIIN { C on Ci }
Sanallisessa muodossa esimerkiksi:
JOS {(Vesi ei kiehu) JA (Paine on matala)} NIIN {Lämmitys on päällä}
Sugenon mallissa säännön seurausosa on sisäänmenojan parametrisoitu funktio.
JOS {( A on Ai ) JA ( B on Bi )} NIIN { C on f(A,B) }
Sanallisessa muodossa esimerkiksi:
JOS {(Vesi ei kiehu) JA (Paine on matala)} NIIN {Lämmitysteho on kääntäen verrannollinen lämpötilaan}
Ensimmäiset sumean säädön sovellutukset rakennettiin yleensä niin, että säännöt muodostettiin ihmisen päätöksentekomallin pohjalta. Esimerkiksi saunaa lämmitettäessä ihminen mittaa saunan lämpötilaa ja säätää sen mukaan kiuasta. Ajattelu, joka on muotoa "Jos saunan lämpötila on matala, lisään kiukaan lämmitystehoa" on helppo muokata sumeaksi säännöksi sääntökantaan. Käytännössä, ohjattaessa monimutkaisia ja epälineaarisia prosesseja, kukaan asiantuntija ei välttämättä kykene esittämään ristiriidattomia säätöperiaatteita sanallisesti.
Sumean säätimen rakenne > Sumeutusosa

Säätötekniikassa mittaustieto on yleensä lukuarvoista. Esimerkiksi lämpötilaa mitattaessa saadaan tietty lämpötilalukema asteina. Sumean säätimen sumeutusosa muuttaa lukuarvon mittaustiedon sumeaksi joukoksi. Usein lukuarvoinen tieto aluksi skaalataan jollekin rajatulle alueelle. Tämän jälkeen tarkastellaan sitä, kuinka hyvin lukuarvoinen tieto vastaa säätimessä käytettyjä sanallisia tasoja. Esimerkiksi voidaan sanoa, että lämpötila '20 K' on lämmin jäsenyysasteella 0,8. Kylmä se on jäsenyysasteella 0,2. Kuuma se voisi olla jäsenyysasteella 0,1. Nämä jäsenyysasteet saadaan vertaamalla lukuarvoa jäsenyysfunktioihin, jotka kuvaavat sitä, kuinka hyvin suureen eri arvot kyseistä sanallista tasoa.
Sumean säätimen rakenne > Päättelyosa

Sumean säätimen päättelyosassa suoritetaan sumea päättely. Sumeasta sääntökannasta löytyviin sääntöihin sovelletaan sumeutusosasta saatavia jäsenyysasteita. Päättely noudattaa sumean logiikan laskusääntöjä.
Sumean säätimen rakenne > Selkeytysosa

Selkeytysosassa sumean päättelyn lopputuloksista muodostetaan lukuarvoinen ulostulo. Käytössä on useita erilaisia menetelmiä. Yleisesti käytetään esimerkiksi painopistemenetelmää.
Lisäksi selkeytysosa skaalaa standardimuotoisen ulostulon todelliseksi ulostuloksi, mikäli standardialuetta on käytetty.