stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Operaatio Grouse

Operaatio Grouse (pyy) oli liittoutuneiden sabotaasioperaatio natsi-Saksan ydinohjelman tuhoamiseksi Norjan Telemarkissa sijaitsevan Møsvatnjärven lähellä.
Ensimmäisessä operaatiossa 19. lokakuuta 1942 neljä brittiläistä Special Operations Executive -erikoisjoukkojen laskuvarjomiestä hyppäsi lentokoneesta Norjan yläpuolella ja hiihti koko yön raskasvesitehtaalle. He olivat opetelleet salaisen kysymyksen, jota käyttämällä he saisivat yhteyden oikeisiin ihmisiin Norjan vastarintaliikkeessä. Kysymys kuului: ”Mitä näit tänä aamuna?” Oikea vastaus oli: ”Kolme vaaleanpunaista elefanttia.”
Toinen vaihe oli nimeltään operaatio Gunnerside.
O 21 -luokka

| O 21 -luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  990 t (pinnalla) 1 205 t (sukellus)
Pituus:  77,7 m
Leveys:  6,8 m
Syväys:  3,95 m
Koneteho:  2 × Sulzer 7QD42 7-sylinteristä dieselmoottoria á 2 500 bhp 2 × sähkömoottoria 500 bhp
Nopeus:  19,5 solmua (diesel) 9 solmua (sähkö)
Miehistöä:  39
Aseistus
Meritorjunta:  8 × 21" torpedoputkea 2 × 10 miinan putkea
O 21 -luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston seitsemän aluksen muodostama sukellusveneluokka. Alukset olivat edelleen keskeneräisiä Saksan aloittaessa hyökkäyksensä 10. toukokuuta 1940, jolloin neljä ensimmäistä laskettiin vesille ja siirrettiin Britteinsaarille. Kolme viimeistä jäivät saksalaisten käsiin ja ne liitettiin Saksan laivastoon.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hr. Ms. O 21 | Koninklijke Maatschappij De Schelde, Amsterdam | 20. marraskuuta 1937 | 21. lokakuuta 1939 | 10. toukokuuta 1940 | 2. marraskuuta 1957 |
| Hr. Ms. O 22 | Koninklijke Maatschappij De Schelde, Amsterdam | 20. marraskuuta 1937 | 20. tammikuuta 1940 | 10. toukokuuta 1940 | 8. marraskuuta 1940 |
| Hr. Ms. O 23 | Rotterdamsche Droogdok Maatschappij, Rotterdam | 12. lokakuuta 1937 | 5. joulukuuta 1939 | 13. toukokuuta 1940 | 1. joulukuuta 1948 |
| Hr. Ms. O 24 | Rotterdamsche Droogdok Maatschappij, Rotterdam | 12. marraskuuta 1937 | 18. maaliskuuta 1940 | 13. toukokuuta 1940 | 22. helmikuuta 1954 |
| U-D3 ex- Hr. Ms. O 25 | Wilton-Fijenoord, Rotterdam | 10. huhtikuuta 1939 | 1. toukokuuta 1940 | 8. kesäkuuta 1941 | 13. lokakuuta 1944 miehistönsä upottama 3. toukokuuta 1945 |
| U-D4 ex- Hr. Ms. O 26 | Rotterdamsche Droogdok Maatschappij, Rotterdam | 20. huhtikuuta 1939 | 23. marraskuuta 1940 | 28. tammikuuta 1941 | miehistönsä upottama 3. toukokuuta 1945 |
| U-D5 ex- Hr. Ms. O 27 | Rotterdamsche Droogdok Maatschappij, Rotterdam | 3. elokuuta 1939 | 1941 | 30. tammikuuta 1942 | Alankomaiden laivastoon 13. heinäkuuta 1945 poistettu palveluksesta 14. marraskuuta 1959 |
Nuno Reis

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Nuno Miguel Pereira Reis
Syntymäaika: 31. tammikuuta 1991 (ikä 33)
Syntymäpaikka: Murten, Sveitsi
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 181 cm
Paino: 76 kg
Seura
Seura: Panathinaikos
Pelinumero: 5
Junioriseurat
2000–2003: ADRC Vasco da Gama
2003–2010: Sporting CP
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2010–2015 | Sporting CP | 0 | (0) |
| 2010–2012 | → Cercle Brugge (laina) | 56 | (1) |
| 2012–2015 | → Sporting CP B | 54 | (1) |
| 2012–2013 | → Olhanense (laina) | 21 | (0) |
| 2014 | → Cercle Brugge (laina) | 12 | (0) |
| 2015–2016 | Metz | 27 | (0) |
| 2016– | Panathinaikos | 0 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 170 | (2) |
Maajoukkue
|  | Portugali U17 | 11 | (1) |
|  | Portugali U18 | 2 | (0) |
|  | Portugali U19 | 27 | (6) |
| 2010–2011 | Portugali U20 | 19 | (0) |
| 2011 | Portugali U21 | 2 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 13. syyskuuta 2016.
Nuno Miguel Pereira Reis (s. 31. tammikuuta 1991 Murten, Sveitsi) on portugalilainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on keskuspuolustaja. Reis edustaa Kreikan Superliigassa pelaavaa Panathinaikosia.
Seurajoukkueura

Reis kuului portugalilaisen Sporting CP:n organisaatioon vuosina 2003–2015. Hän ei kuitenkaan pelannut seuran edustusjoukkueessa virallisia otteluita. Kausina 2010–2011 ja 2011–2012 Reis pelasi yhteensä 56 Belgian pääsarjan ottelua lainalla Cercle Bruggessä ja kaudella 2012–2013 lainalla Olhanensessa 21 Portugalin Primeira Ligan ottelua. Kaudella 2013–2014 Reis edusti Sporting CP:n kakkosjoukkuetta 23:ssa Segunda Ligan ottelussa. Tammikuussa hän lähti jälleen lainalle Cercle Bruggeen, jossa pelasi kevätkauden aikana 12 Belgian pääsarjan ottelua. Kauden 2014–2015 Reis edusti kokonaisuudessaan Sporting CP B:tä pelaten 31 ottelua Portugalin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla.
Heinäkuussa 2015 Reis siirtyi Sporting CP:stä Ranskan Ligue 2:ssa pelaavaan Metziin. Hän pelasi kauden 2015–2016 aikana 27 sarjaottelua. Heinäkuussa 2016 Reis siirtyi ilmaisella siirrolla Kreikan Superliigassa pelaavaan Panathinaikosiin.
Maajoukkueura

Reis pelasi Portugalin ikäkausimaajoukkueissa 61 ottelua. Hän oli saavuttamassa alle 20-vuotiaiden MM-hopeaa 2011.
Onkilampi (Mikkeli, Kuomiokoski)

| Onkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°25′47″N, 27°08′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Kieluvaiseen 
Järvinumero:  14.972.1.071
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,8 m  
Pituus:  150 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,41 km  
Pinta-ala:  1,172 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiOnkilampi 
Onkilampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Kuomiokosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 150 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Kallaveden alueeseen (14.972) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,8 metriä mpy.
Luettelo YK:n pakkausnumeroista 2301–2400

Alla on esitetty YK:n asettamat kemikaalien sekä teollisten valmisteiden pakkaus- ja kuljetusmerkinnät aineille, joiden YK-numerot ovat 2301–2400.
Aiheesta muualla

ADR:n vaarallisten aineiden lista, viitattu 7.5.2015.
YK:n vaarallisten aineiden lista vuodelta 2015, viitattu 7.5.2015.
YK:n vaarallisten aineiden lista vuodelta 2013, viitattu 7.5.2015.
Käännös suomeksi
Onkilammi (Ylöjärvi)

| Onkilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°56′18″N, 23°25′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Sipsiönjärven valuma-alue (35.58)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.582.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  171 m 
Rantaviiva:  0,92 km 
Pinta-ala:  0,03664 km² 
Suurin syvyys:  8,7 m 
Valuma-alue:  0,8 km² 
 fiOnkilammi 
Onkilammi  on Pirkanmaalla Ylöjärven Länsi-Aureella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Onkilammi on osa Liesijoen aluetta ja se kuuluu Seitsemisen kansallispuistoon.
Maantietoa

Lammen pituus on 400 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Se sijaitsee keskellä kansallispuistoa Pitkäjärven koillispuolella. Siihen tulee vain kaksi suo-ojaa. Lammella ei ole laskuojaa. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 182 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 900 metriä. Kaikki rannat ovat suota. lampi on autio eikä sinne johda tietä. Lähin tie ohittaa lammen 200 metriä koillisesta. Tie tulee seututieltä 332.
Vedenlaatu

Onkilammen sijainti kunnostetun suon keskellä on kiinnostanut tutkijoita. Sitä onkin tutkittu vuosina 1980, 1987 ja 2000. Vedessä on runsaasti humusta ja vesi on hapanta. Kesälläkin veden happamuudentaso eli sen pH-arvo voi olla 5,0, mutta talvella tätäkin tasoa alempi. Vuonna 2000 tehdyssä fosforin pitoisuuden mittauksessa saatiin pitoisuudeksi 75 µg/l (mikrogrammaa litrassa). Se on varsin korkea arvo, jolle ei ole löytynyt seiltystä. Koska lampi on noin yhdeksän metriä syvä ja sen pinta-ala on pieni, syntyy veteen kesällä ja talvella lämpötilakerrostumista. Silloin vesikerrosten välinen veden vaihtuvuus on olematonta ja veden happi kuluu etenkin järven pohjalla vähiin. Pohjalla on todettu happikatoa ja toisinaan täydellistä hapettomuutta. Hapettomassa tilassa pohjasedimenttien ravinteita alkaa liueta takaisin veteen ja järvi alkaa rehevöityä. Edellä kerrottujen ominaisuuksiensa vuoksi järven virkistyskäytölle on annettu arvosana huono. Järveä ei tosin kukaan käytäkään.
Seitsemisen kansallispuisto

Kansallispuistosta ei ole lammelle polkuja, mutta puiston perustamisen jälkeen kaikki ympäröivän suon suo-ojat luotiin umpeen. Samalla lampi menetti laskuojansa, joka laski viereiseen Pitkäjärveen.
Onnellinen laakso

Sarjan englanninkielisen julkaisun ensimmäinen sivu.
Onnellinen laakso (engl. Tralla La) on Carl Barksin käsikirjoittama ja piirtämä sarjakuvatarina vuodelta 1953. Se julkaistiin alun perin Uncle Scrooge -lehden numerossa 6 vuonna 1954. Suomessa tarina nähtiin ensimmäistä kertaa Aku Ankka -lehden numeroissa 3-5/1978.
Don Rosa on tehnyt Onnelliselle laaksolle jatko-osan nimeltä Takaisin Xanaduun (Return to Xanadu, 1991).
Juoni

Roope Ankka saa hermoromahduksen raha-asioidensa vuoksi. Hän matkustaa yhdessä Akun sekä Tupun, Hupun ja Lupun kanssa Himalajalla sijaitsevaan ulkomaailmalta eristäytyneeseen kaupunkiin nimeltä Tralla La, jossa ei tunneta rahaa. Tralla Lan elämä kuitenkin häiriintyy, kun kaupunkilaiset ryhtyvät kilvan keräilemään ankkojen mukanaan tuomia pullonkorkkeja. Lopettaakseen kaupunkilaisten keskinäisen kilpailun Roope tilaa kaupunkiin miljardi pullonkorkkia lentokoneesta pudotettuna, mutta tällöin koko Tralla La on lähellä hautautua korkkeihin.
Arvioita

Katja Kontturi arvioi väitöskirjassaan, että Barks halusi tarinallaan kritisoida modernia yhteiskuntaa. Utopistisessa Tralla Lassa eletään onnellisina vaihtotaloudessa, kunnes laaksoon tunkeutuvat ankat sekoittavat laakson elämän tuomalla sinne rahaan vertautuvia pullonkorkkeja.
Luettelo YK:n pakkausnumeroista 2501–2600

Alla on esitetty YK:n asettamat kemikaalien sekä teollisten valmisteiden pakkaus- ja kuljetusmerkinnät aineille, joiden YK-numerot ovat 2501–2600.
Aiheesta muualla

ADR:n vaarallisten aineiden lista, viitattu 7.5.2015.
YK:n vaarallisten aineiden lista vuodelta 2015, viitattu 7.5.2015.
YK:n vaarallisten aineiden lista vuodelta 2013, viitattu 7.5.2015.
Käännös suomeksi
Osmanien vaakuna

Osmanien vaakuna
Osmanien vaakuna oli Osmanivaltakunnan virallinen vaakuna, joka otettiin käyttöön vuonna 1882. Se oli käytössä valtakunnan lakkauttamiseen saakka 1922. Hampton Courtin palatsin kerrotaan pyytäneen Osmanivaltakunnan edustajilta maan vaakunaa lisättäväksi kokoelmiinsa. Kun tällaista ei vielä ollut, sulttaani Abd-ul-Hamid II määräsi vaakunan suunniteltavaksi ja hyväksyi sen 17. huhtikuuta 1882.
Vaakunan eri osat symboloivat seuraavia asioita:
Punainen lippu: valtio
Vihreä lippu: kalifaatti
Ovaalinmuotoinen kilpi, jonka päällä turbaani: Osmanien dynastia
Kukkakimppu: osmanien suvaitsevaisuus muita kohtaan
Vaaka: oikeus
Kaksi kirjaa (Koraani ja lakikirja) vaa'an alla: islamistinen valtio
Aseet: osmanien armeija
Aurinko: valtakunnan suuruus
Vihreä ympyrä, jossa tughra: Osmanien dynastia
Vihreä puolikuu: osmaanien vastuu kaikkien muslimien johtamisesta
Kultainen kiemurteleva taso, jonka yläpuolella kaikki edellä mainitut lepäävät: turkkilaisen kulttuurin juuret
Tasosta roikkuvat mitalit: valtakunnan jakamat ritarikunnat keskimmäistä lukuun ottamatta (vasemmalta oikealle: Hyväntekeväisyyden ritarikunta, Medjidie-ritarikunta, Osmanin ritarikunta, Kunnianosoituksen ritarikunta)
Onkilampi (Jyväskylä)

| Onkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°10′31″N, 25°53′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ristiselän alue (14.23)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.231.1.031
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,6 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,554 km  
Pinta-ala:  1,38 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiOnkilampi 
Onkilampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Oravasaaren kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,6 metriä mpy.
Osmanien–Persian sota

Osmanien–Persian sota voi tarkoittaa useata sotaa Osmanien valtakunnan ja Persiaa hallinneiden safavidien, afšaridien, zandien tai qajarien välillä:
Osmanien–Persian sota (1532–1555)
Osmanien–Persian sota (1578–1590)
Osmanien–Persian sota (1603–1618)
Osmanien–Persian sota (1623–1639)
Osmanien–Persian sota (1730–1735)
Osmanien–Persian sota (1743–1746)
Osmanien–Persian sota (1775–1776)
Osmanien–Persian sota (1821–1823)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Osmanien–Persian sota”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Nuha

Nuhainen lapsi
Nuha tarkoittaa eritteen valumista nenästä, johon liittyy yleensä myös nenän tukkoisuutta. Nuha johtuu yleensä riniitistä eli nenän limakalvon tulehduksesta, jonka aiheuttaa jokin sairaus tai allergia. Myös ruumiillinen rasitus tai nenän rakennevika voi aiheuttaa nuhaa. Puhekielessä flunssaa kutsutaan usein nuhaksi, vaikka oikeampi nimitys olisi nuhakuume.
Allerginen nuha

Allerginen nuha voi aiheutua herkistymisestä siitepölylle, eläinten hilseelle, huonepölylle, homeille, hiivoille tai muille allergeeneille. Allergisen nuhan oireita voivat olla nenän vetistävä vuoto, aivastelu, nenän kutina ja tukkoisuus. Nenäoireiden lisäksi voi esiintyä silmien kutinaa ja vuotamista, yskää ja astman oireita.
Hoito

Oireita voi helpottaa varovaisella niistämisellä, keittosuolaliuoksella, höyryhengittämisellä tai lääkkeillä. Pienillä lapsilla oloa voi helpottaa apteekista saatavilla keittosuolatipoilla ja -sumutteilla. Apteekeista saa myös nenähuuhteluun tarkoitettuja ”sarvikuonoja” eli nenäkannuja. Sen käyttäminen helpottaa oloa. Pidempään käytettynä nuhatipat ja -sumutteet saattavat aiheuttaa nenän limakalvon ärsytystä. Kouluikäisillä lapsilla saattaa pitkittyneeseen nuhaan liittyä myös poskiontelon tulehdus, joka vaatii hoitoa.
Alle kaksi viikkoa kestäneen nuhan takia ei tarvitse mennä lääkärin vastaanotolle, mikäli potilas voi muuten hyvin. Jos nuha pitkittyy tai se on kausiluonteista, voi olla kyse allergiasta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Allerginen nuha -opas, Allergia- ja Astmaliitto,
Nuhakuume, flunssa, Terveyskirjasto.fi
Nuha lapsella, Terveyskirjasto.fi
Allerginen nuha, Terveyskirjasto.fi
Onkilammi (Juupajoki)

| Onkilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Juupajoki
Koordinaatit:  61°55′10″N, 24°28′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  oja Kalliojärvreen 
Järvinumero:  35.756.1.049
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  136,9 m  
Rantaviiva:  0,96 km  
Pinta-ala:  3,644 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiOnkilammi 
Onkilammi  on Pirkanmaalla Juupajoella  sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Pihlajavuoren juurella olevassa soistuvassa painanteessa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järven kuivalla kaakkoisrannassa on vapaa-ajan asunto. Sinne tuleva metsäautotie kiertää järven itäpuolelta ja siihen yhtyy pohjoispuolella muita metsäteitä. Lammen itäpuolelta kulkee Tampere–Haapamäki-rautatie, jonka jyly kuuluu lammelle.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,9 metriä mpy. Järveen on johdettu kaksi metsäojaa, joista läntinen tuo myös Tupakka-suon kuivatusvesiä järveen. Järven laskuoja laskee rautatien ali Kalliojärvreen. Vesireitti jatkaa alemmaksi päätyen lopulta Ali-Lylyjärveen.
Historiaa

Vuoden 1957 peruskartassa sen pohjois- ja länsirannoilla näkyy pieniä peltopalstoja, joita viljeli pohjoisrannalla oleva maatila. Tilalle ei tullut tietä, mutta sen pellot ehdittiin metsittää vuoden 1979 kartaan mennessä.
Luettelo Irlannin saarista

Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Listaan kuuluvat sekä Irlannin tasavallan että Pohjois-Irlannin saaret.
Rannikolla sijaitsevat saaret > Irlanninmeri

Copelandinsaaret
Lighthouse Island (Old Island)
Copelandinsaari (Oileán Chóplainn, Copeland Island eli Big Island)
Mew Island
Skerries, Dublin
Shenick Island
St Patrick's
Colt
Rockabill, joka muodostuu kahdesta pikku saaresta
Lambay Island
Ireland's Eye
Bull Island
Dalkey Island
Tuskar Rock
Rannikolla sijaitsevat saaret > Kelttimeri

Saltee Islands
Great Saltee
Small Saltee
Corkin luonnonsatamassa:
Great Island
Fota Island
Haulbowline
Spike Island
Sherkin Island
Ringaroga
Cape Clear Island
Fastnet Rock – Irlannin eteläisin kolkka
Rannikolla sijaitsevat saaret > Lounaisrannikko

Beren Island
Garinish Island
Dursey Island
Bull Rock
Scariff Island
Deenish Island
Skellig Island
Skellig Michael
Little Skellig
Puffin Island
Valentia Islandi
Blasket Island
Great Blasket Island
Beginish
Inishnabro
Inishvickillane
Inishtooskert
Tearaght Island – Irlannin läntisin kolkka
Magharee Island
Fenit Island
Great Samphire Island
Small Samphire Island
Rannikolla sijaitsevat saaret > Länsirannikko

Claren kreivikunta:
Inishmore Island
Galwayn kreivikunta:
Aransaari
Inisheer (Inis Oírr)
Inishmaan
Inishmore (Inis Mór)
Aughinish
Omey Island
Inishark
Inishbofin
Mayon kreivikunta
Inishturk
Clare Island
Clew Bay Islands
Collanmore Island
Achill Island – Irlannin suurin saari
Achillbeg
Inishbiggle
Inishkea Islands
Inishkea South
Inishkea North
Stags of Broadhaven
Pig Island
Illanmaster
Kerryn kreivikunta:
Seven Hogs tai Maharee Islands
Fenit Island
Great Samphire Island
Small Samphire Island
Luoteisrannikko

Inishmurray, Sligon kreivikunta
Rathlin O'Birne, Donegalin kreivikunta
Roaninish, Donegalin kreivikunta
Arranmore, Donegalin kreivikunta
Tory Island
Inishbofin, Donegalin kreivikunta
Rutland Island, Donegalin kreivikunta
Luoteisrannikko > Pohjoinen kanaali

Rathlin Island – Pohjois-Irlannin suurinsaari
Canon Rock – Irlannin itäisin kolkka
Luoteisrannikko > Saaret järvissä

Lough Leane:
Innisfalle Island
Lough Gill:
The Lake Isle of Inisfree
21 muuta
Alempi Lough Erne:
Ardy More
Buck Island
Carin Island
Cleenishmeen Island
Coughraninsaari
Crevinishaughynsaari
Cruninish Island
Derryinch
Devenish Island
Ferny Island
Gall Island
Goat Island
Gravellyn Islandi
Horse Island
Inish Beg
Inish Conra
Inish Davar
Inish Divann
Inish Doney
Inish Fovar
Inish Free
Inish Lougher
Inishmacsaint
Inish More
Inishmakill
Kinnausy Island
Leftus Island
Long Island
Lustybeg Island
Lustymore Island
Owl Island
Great Paris Island
Rabbit Island
Rosscor Island
Rough Island
Trasna Island
White Island
Ylempi Lough Erne:
Bleanish Island
Corratistune
Dernish Island
Inishcorkish
Inishleague
Inishlirroo
Inishlught
Killygowa Island
Naart Island
Shanaghy
Tonregee Island
Traanish
Luoteisrannikko > Saaret joissa

Shannon:
King's Island Limerick
Nombre de Dios (Panama)

| Nombre de Dios |
| --- | --- |
 Nombre de Dios
 Koordinaatit: 9°34′58″N, 79°28′13″W 
Valtio:   Panama
Maakunta:  Colón
Piirikunta:  Santa Isabel
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  143,5 km²
Väkiluku (2010):  1 130
 – Väestötiheys:  7,9 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nombre de Dios on kunta (corregimiento) ja kalastajakylä Panamassa Colónin maakunnassa Karibianmeren rannikolla. 1500-luvulla se oli huomattava espanjalainen hopea- ja kultakaupan keskus. Se kuitenkin hylättiin käytännössä kokonaan Francis Draken merirosvojen hyökkäyksen jälkeen vuonna 1571. Vuonna 2010 kunnan asukasluku oli 1 130.
Maantiede

Nombre de Dios sijaitsee Panaman Colónin maakunnassa Karibianmeren rannikolla Santa Isabelin piirikunnassa. Nombre de Diosin kunnan (corregimiento) pinta-ala on 143,5 km².
Historia

Espanjalainen konkistadori Diego de Nicuesa perusti Nombre de Diosin vuonna 1510. Sen nimi tarkoittaa suomeksi vapaasti kääntäen "Jumalan nimeä". Espanjalainen siirtokunta paikalla ei kasvanut vielä ensimmäisinä vuosinaan.
Nicuesan hävittyä kilpailijalleen Vasco Nuñez de Balboalle Martín Fernández de Enciso perusti sen viereen Santa Maria la Antigua del Dariénin siirtokunnan. Kun vuonna 1519 valmistui päällystetty tie Panama Viejoon Nombre de Diosista ja Santa Maria la Antigua del Dariénista tuli merkittäviä hopea- ja kultakaupan keskuksia. Hopeaa ja kultaa tuotiin Tyyneltämereltä Panama Viejoon Perusta ja niitä vietiin kahdesta Karibianmeren rannikon kaupungista Espanjaan. Tuottoisa kaupankäynti päättyi kuitenkin englantilaisen merirosvo Francis Draken hyökkäykseen vuonna 1571. Espanjalaiset päättivät hyökkäyksen jälkeen hylätä Nombre de Diosin käytännössä kokonaan. Sen sijaan he perustivat Portobelon sataman noin 15 kilometriä Nombre de Diosista pohjoiseen. Nombre de Dios on nykyisin lähinnä pieni kalastajakylä.
Väestö

Nombre de Diosin kunnan asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 1 130. Vuonna 2000 vastaava lukema oli 1 053 ja vuonna 1990 1 028. Asukastiheys oli vuonna 2010 7,9 as./km².
Nombre de Dios kuvattuna teoksessa vuodelta 1672.
Paikallisia valokuvassa vuoden 1916 paikkeilta.
Paikallisia koululaisia ja yhdysvaltalaiskenraali Colin Powell.
Oksava

Oksava on Haapajärven kylä ja taajama. Taajaman väkiluku vuonna 2005 oli 1 093 ja pinta-ala 13,6 km², josta vettä 0,4 km². Asukasluvultaan Oksava on Haapajärven keskustaajaman jälkeen toiseksi suurin taajama.
Oksava sijaitsee noin 9 km:n päässä Haapajärven keskustasta ja 20 km:n päässä Nivalasta valtatie 27:n ja Aholantien risteyksessä. Kylän halki virtaa Kalajoki, jossa on Oksavan voimalaitos. Oksavalta on löydetty uhrikivi.
Oksavalla on ala-asteen koulu, jossa on noin 60 oppilasta.
Oksavan voimalaitos

Oksavan voimalaitos on Revon Sähkön vuonna 1975 rakennuttama vesivoimala Haapajärvellä Kalajoessa. Sen nykyinen omistaja on Vattenfall Sen putouskorkeus on 10,5 metriä ja teho 3 MW.
Zürich

| Zürich |
| --- | --- |

 vaakuna
 Zürich
 Koordinaatit: 47°22′N, 8°33′E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Zürich
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  87,92 km²
Korkeus:  394–869 m
Väkiluku (31.12.2017)  (vakituiset asukkaat):  409 241
 – Väestötiheys:  4 655 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  8000–8099
Suuntanumero(t):  0261
 
 www.stadt-zuerich.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zürich ([ˈʦyːʀɪç] saks. Zürich  kuuntele ääntämys (ohje), ransk. Zurich, ital. Zurigo, sveitsinsaksaksi Züri) on kaupunki Pohjois-Sveitsissä. Se on väkiluvultaan maan suurin kaupunki ja Zürichin kantonin pääkaupunki.
Maantiede

Zürich sijaitsee Zürichinjärven pohjoispäässä, Limmatin joenniskassa ja laaksossa, kumpuilevassa Mittellandissa. Kaupungin länsipuolella kohoaa metsäinen Albisharjanne korkeimpana huippuna Uetliberg (869 m mpy.) ja itäpuolella Zürichberg (676 m mpy.).