stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mutanen (Suojärven piiri)
Vesistösuhteita

Ala-Mielunjärvi kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jonka Juuvanjoen valuma-alueella ja Korpijärven alueella se sijaitsee. Kummatkin vesistöalueet päätyvät Jänisjokeen, joka virtaa Jänisjärven läpi laskien lopulta Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.
Mutasen joki on erämaajoki, jolla on pituutta 32 kilometriä ja valuma-aluen pinta-alaa 173 neliökilometriä. Joella on kartoissa uoman eri kohdissa ainakin kolme nimeä. Alajuoksu on nimeltään Mutanen ja yläjuoksusta käytetään nimiä Ramajoki tai Vuotsijoki . Mutanen laskee ensin Ala-Mielunjärven pohjoispäähän, mistä jatkaa joki eteenpäin Suomen puolelle Korpijärveen. Korpijärvi on bifurkaatiojärvi, jonka vuoksi se kuuluu edellä mainittuihin kahteen vesistöalueeseen.
Lähteitä > Huomioita

1 2  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Мутанен (озеро).
1 2 3 4 5  Asia katsottu ja mitattu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Google Earth, GeoMixer tai ACME.
NDrive

Ndrive Navigation Systems, SA on portugalilainen yhtiö, joka valmistaa NDrive-nimisiä autopaikantimia ja paikannusohjelmistoja PDA-tietokoneille ja matkapuhelimille. Sen pääkonttori on Oportossa.
Aiheesta muualla

NDriven sivusto
Mårten Skinnaren talo

| Mårten Skinnaren talo |
| --- | --- |
 Mårten Skinnaren talo etelästäpäin kuvattuna.
Sijainti:  Vadstena, Ruotsi
Valmistumisvuosi:  1500-luku
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mårten Skinnaren talo on 1500-luvulla rakennettu talo Vadstenan taajamassa Vadstenan kunnassa Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Talo sijaitsee Vadstenan luostarikirkosta koilliseen.
Mårten Skinnare oli Vadstenassa 1400-luvun lopulla syntynyt laivanvarustaja ja kauppaporvari. Skinnare harjoitti Tukholmasta käsin kauppaa Rostockin ja Lyypekin porvareiden kanssa. Lisäksi Skinnare harjoitti hyväntekeväisyyttä.
Mårten Skinnaren talossa on varastohuone sekä kellari. Asuinkerroksessa ovat kamari sekä asuinhuone, jossa sijaitsivat portaikko kellariin, vessa ja liesi.
Talon vessa.
Vessa sisältäpäin.
Kohokuva talon seinässä.
Mihail Tatarinov

Mihail Tatarinov (ven. Михаил Татаринов, s. 16. heinäkuuta 1966 Angarsk, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja.
Tatarinov edusti kotimaassaan Sokol Kiovaa ja Dynamo Moskovaa. NHL-seura Washington Capitals varasi hänet 11. kierroksella vuonna 1984, mutta Pohjois-Amerikkaan hän siirtyi vasta kuusi vuotta myöhemmin, kaudella 1990–1991. Capitalsin lisäksi hän pelasi NHL:ssä myös Quebec Nordiquesissa ja Boston Bruinsissa.
Tatarinov pelasi Neuvostoliiton maajoukkueessa maailmanmestaruuskilpailuissa 1990 ja valittiin tähdistökentälliseen. Hän osallistui myös Rendez-vous '87 -turnaukseen.
Aiheesta muualla

Mihail Tatarinov The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Mihail Svešnikov

| Mihail Svešnikov |
| --- | --- |
 Mihail Svešnikov jääpallon maailmancupissa 2006.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Mihail Olegovitš Svešnikov
Syntynyt: 13. marraskuuta 1973 (ikä 50) Karpinsk
Jääpallon pelaaja
Lempinimi:  Misha
Pituus:  176 cm
Paino:  75 kg
Seura:   Ljusdals BK
Pelipaikka:  keskikenttä
| Urheilijan ura> Seurat |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1989–1990 |  Sputnik Karpinsk | - | (-) |
| 1990-1991 |  Moskovan Dynamo | 26 | (7) |
|  |  Fili, Moskova (laina) | - | (-) |
| 1991–1994 |  Moskovan Dynamo | 69 | (54) |
| 1994-2002 |  Ljusdals BK |  |  |
| 2002–2005 |  Vodnik, Arkangel |  |  |
| 2005-2010 |  Moskovan Dynamo |  |  |
| 2010-2011 |  Sandvikens AIK |  |  |
| 2011-2016 |  Moskovan Dynamo |  |  |
| 2016- |  Ljusdals BK |  |  |
Maajoukkue
| 1994-2012 |  Venäjä |  | () |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 18. helmikuuta 2020.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 29. lokakuuta 2013.
Mihail Olegovitš Svešnikov (ven. Михаил Олегович Свешников, s. 13. marraskuuta 1973 Karpinsk, Neuvostoliitto) on venäläinen tukimiehenä pelaava jääpalloilija, joka on edustanut Venäjän pääsarjassa Moskovan Dynamoa ja  Arkangelin Vodnikia. Kaudesta 2016 alkaen hän on edustanut Ruotsin Allsvenskanin Ljusdahls BK:ta.
Saavutukset

Seurajoukkueissa
10 Venäjän mestaruutta vuosina 2003, 2004, 2005, 2006 Vodnikissa sekä 2007, 2008, 2009, 2010, 2012 ja 2013 Moskovan Dynamossa,
1 Ruotsin mestaruus vuonna 2011 Sandvikenin riveissä,
5 Jääpallon maailmancup voittoa: 2003 ja 2004 Vodnikin riveissä sekä 2006, 2007 ja 2013 Moskovan Dynamon riveissä,
5 Jääpallon Euroopan cup voittoa: 2003 ja 2004 Vodnikin riveissä sekä 2006, 2008 ja 2009 Moskovan Dynamon riveissä,
3 Jääpallon Champions Cup voittoa: 2006, 2008 ja 2013 Moskovan Dynamon riveissä.
Maajoukkueessa
6 maailmanmestaruutta vuosina 1993, 2001, 2006, 2007, 2008 ja 2011,
4 maailmanmestaruushopeaa vuonna 2003, 2009, 2010 MM-kisoissa ja 2012 MM-kisoissa.
Henkilökohtaisesti
MM-kisojen paras maalintekijä 2008,
MM-kisojen paras keskikenttäpelaaja 2007, 2008 ja 2012 MM-kisoissa
8 kertaa Venäjän pääsarjan paras keskikenttäpelaaja 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009 ja 2010
Muuttuvageometrinen siipi

Kuvassa näkyvät yhteiseurooppalaisen Panavia Tornado IDS:n profiilit eri kulmista katsottuna: ylhäältä, sivusta sekä edestä.
Muuttuvageometrinen siipi (engl. variable-sweep wing) on lentokoneen siiven malli, jonka nuolikulma on muutettavissa. Vaikka siiven johtoreunan ja jättöreunan siivekkeillä (etureunasolakko, laskusiiveke) voidaan myös muuttaa siiven geometriaa ja kaarevuutta jänteen (engl. chord) suuntaisesti termillä tarkoitetaan siiven sweep-kulmaa. Ratkaisuun viitataan epävirallisesti myös termillä swing wing. Vinosiipi (engl. oblique wing, engl. slewed wing) on käännettävä siipi, joka myös muuttaa siiven geometriaa.
Historia

Siipien nuolikulman tutkimukseen oli kehitetty useita X-lentokoneita kuten XF-92A, X-2 ja X-4, jotka pystyivät antamaan aerodynaamista dataa vain tietystä nuolikulmasta. Muuttuvalla nuolikulmalla varustettu siipi pystyi tarjoamaan eri kulmilla samasta koneesta. Vaikka NACA oli tehnyt tuulitunnelikokeita aiemminkin aiheesta Bell X-5 perustui kokeelliseen Messerschmitt P.1101 -koneeseen.
Käyttö

Muuttuvageometrista siipeä käyttäviä koneita otettiin kylmän sodan aikana käyttöön useita. 
Yhdysvaltalaisia koneita olivat General Dynamics F-111 Aardvark, Grumman F-14 Tomcat ja B-1 Lancer.
Neuvostoliittolaisia koneita olivat MiG-23, MiG-27 ja Su-24. Myös eurooppalaisten yhteistyönä kehitetty Panavia Tornado oli muuttuvasiipinen.
Erityisesti 1970- ja 80-lukujen aikaan muuttuvasiipisiä lentokoneita kehiteltiin ja otettiin käyttöön voimaperäisesti. Muotoilulla haettiin hyviä hitaan lennon ominaisuuksia matalalennossa "siivet levitettyinä" - ja vastaavasti nopean lentämisen parempia ominaisuuksia "siivet supistettuina" - lennettäessä korkealla sekä nopeasti.
Muotoilu oli mullistuksellinen, ja se todellakin kohensi lento-ominaisuuksia.[lähde? ] Samalla kehittely- ja ylläpitokustannukset muodostuivat suhteellisen mittaviksi.[lähde? ]
Muuttuvasiipisten koneiden häiveominaisuudet voivat mahdollisesti muodostaa oman varteenotettavan haasteensa.[lähde? ] Huoltovarmuus ei ole sekään yhtä hyvä, kuin ns. normaalisiipisissä koneissa.[lähde? ]
Bell X-5 esittelee eri siipikulmiaan
F-111 eri siipikulmilla.
NDVI

NDVI (Normalized Difference Vegetation Index; suom. normalisoitu kasvillisuusindeksi) on kasvillisuusindeksi, joka lasketaan kaukokartoituksen, kuten satelliittikuvauksen avulla saatavan materiaalin perusteella. Se ilmoittaa vihreän kasvillisuuden määrän alueella.
NDVI perustuu kasvillisuuden heijastamaan valoon. Kasvien lehtivihreä absorboi voimakkaasti näkyvän valon yhteyttämistä varten. Sen sijaan lehdet heijastavat solurakenteensa ansiosta suuren osan lähi-infrapunasäteilystä (0,7–1,1 µm). Näkyvän valon satelliittikuvissa kasvillisuuspeite näyttääkin tummalta ja infrapunakuvissa se on vaaleaa.
NDVI lasketaan kaavalla:
missä NIR on heijastuneen lähi-infrapunasäteilyn ja RED näkyvän punaisen valon määrä. Kaava antaa aina tulokseksi luvun -1 ja +1 väliltä. Lähellä nollaa olevat NDVI-arvot viittaavat vähäiseen vihreiden lehtien määrään, kun taas lähellä +1 olevat arvot maksimaaliseen lehtien määrään.
Esimerkkejä ja selityksiä

Arvot ovat lähellä 1 päiväntasaaja ja leveyspiirin länsipuolella. Arvot lähellä nollaa aavikoissa ja navoilla.
Lähialueet ja vesialueet, kuten koillisen pato, auttavat peittämään korkeita arvoja. Ponta Grossa, Etelä-Brasilia.
NDVI-arvoja Britteinsaarilla kesäkuussa 2003
Klorofylli A:n ja B:n absorptio spektrivalikoimalla
ND Stevenson

ND Stevenson vuonna 2015
Nate Diana Stevenson tai ND Stevenson (synt. Noelle Stevenson) on yhdysvaltalainen sarjakuvantekijä ja animaatiotuottaja, joka tunnetaan sarjakuvista Nimona ja Lumberjanes sekä animaatiosarjasta She-Ra: Mahdin prinsessat.
Stevenson aloitti fanitaiteesta ja sai vuonna 2011 verkossa huomiota humoristisilla kuvilla Sormusten herran hahmoista ”hipstereinä”. Seuraavana vuonna hän alkoi julkaista Nimonaa verkkosarjakuvana. Se oli saanut alkunsa kurssityöstä Maryland Institute College of Artissa, vaikka nimihahmo perustui Stevensonin jo high schoolissa kehittelemiin ideoihin. Kohta sen jälkeen häneen otti yhteyttä agentti, jonka kautta hän sai kustannussopimuksen HarperCollins-kustantamon kanssa. Nimona kelpuutettiin Stevensonin opinnäytteeksi ja hän valmistui vuonna 2013.
Stevenson oli ollut kesällä 2012 harjoittelijana losangelesilaisessa Boom! Studios -sarjakuvakustantamossa ja tutustunut siellä Shannon Wattersiin. Valmistuttuaan koulusta Stevenson muutti Los Angelesiin ja jatkoi työskentelyä Boom! Studiosille. Watters esitteli hänelle ideansa Lumberjanesista ja Stevenson lähti mukaan ensin hahmosuunnittelijaksi ja sitten yhdeksi käsikirjoittajista. Sarjakuvaa alettiin julkaista vuonna 2014. Se sai kaksi Eisner-palkintoa vuonna 2015. Samana vuonna HarperCollins julkaisi Nimonan kirjana, ja Stevenson sai siitä National Book Award -ehdokkuuden nuortenkirjallisuuden kategoriassa.
Ensikosketuksena animaatiosarjojen tekoon Stevenson sai käsikirjoittajana Disney XD:n sarjassa Wander Over Yonder. Hän päätyi DreamWorksin Netflixille tuottaman She-Ra: Mahdin prinsessat -sarjan – joka perustuu 1980-luvun animaatiosarjaan She-Ra: Mahdin prinsessa – luojaksi ja showrunneriksi Nimonasta pitäneen DreamWorks-tuottajan Beth Cannonin pyydettyä häntä esittämään oman ”pitchinsä” sarjasta. Stevenson innostui aiheesta, vaikka olikin tutustunut alkuperäiseen She-Raan sekä He-Maniin vasta aikuisena, sillä hänen perheensä oli ollut hyvin uskonnollinen eikä hän ollut lapsena katsonut juurikaan animaatioita. Sarjan tuotanto alkoi keväällä 2016 ja ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin marraskuussa 2018.
Stevenson ilmoitti kesäkuussa 2022 uudeksi nimekseen Nate ja taiteilijanimekseen ND.
Aiheesta muualla

ND Stevenson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Noelle Stevensonin kotisivut (englanniksi)
Mustamolli

| Mustamolli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Hammaskarppikalat Cyprinodontiformes
Heimo::  Hammaskarpit Poeciliidae
Alaheimo::  Poeciliinae
Suku::  Poecilia
Laji::  sphenops
Kaksiosainen nimi
 Poecilia sphenops  Valenciennes, 1846 
Katso myös
   Mustamolli Wikispeciesissä   Mustamolli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mustamolli on mollin (Poecilia sphenops) pitkälle jalostettu muoto, eikä sitä tavata tässä muodossa luonnossa ollenkaan.  Molli kuuluu synnyttäviin hammaskarppeihin. Luonnonvaraiset mollit ovat kotoisin Keski- ja Etelä-Amerikasta. Akvaariossa molleja on pidetty jo yli 100 vuotta. Sametinvärisen mustamollin käyttäytyminen ja vaatimukset akvaariossa vastaavat hyvin paljon perinteistä mollia. Mustamolli tarvitsee elääkseen melko lämmintä vettä, n. 25-28 C. Veden pH-arvon tulisi olla 6,8-8. Koko aikuisena on noin 6-8 cm. Akvaarion minimikoon suositellaan olevan vähintään 80 litraa.
Ravinto

Mustamollit syövät melko monipuolista ruokaa. Akvaariokaloille hiutaleruoka on pääsääntöinen ravintomuoto, mutta myös levät ja pakasteruoat ovat hyvää vaihtelua ravintoon. Pienet pelletit ja pienet elävät hyönteiset kuuluvat myös mustamollin ruokavalioon.
Sukupuolierot

Sukupuolierot ovat melko selkeät, kuten kaikilla synnyttävillä hammaskarpeilla. Koiraat kasvavat noin 6 cm pitkiksi ja naaraat 8 cm pitkiksi. Naarailla on myös pulleampi vatsa. Vielä varmempaa on katsoa sukupuoli eväsiittimestä, joka on koirailla.
Lisääntyminen

Mustamollien viljely on helppoa, sillä ne lisääntyvät jatkuvasti, mikäli kalat viihtyvät akvaariossa ja vesiarvot ovat oikeat. Naaras kantaa poikasia noin 3,5-4 viikkoa. Mustamolli viihtyy hyvin pareittain, parvessa tai haaremittain. Suositeltavaa on, että yhtä koirasta kohti olisi vähintään kaksi tai kolme naarasta. Akvaariossa tulee olla poikasten piilopaikoiksi paljon kasvillisuutta.
Evämuunnokset

Mustamollista on tehty myös joitain evämuunnoksia, kuten lyyrapyrstöinen mustamolli.
Sairaudet

Mustamollit ovat alttiita sairastumaan pilkkutautiin, mutta akvaariossa oikeat vesiarvot edesauttavat taudin välttämistä. Akvaarioveden onkin suotavaa olla melko kovaa ja hieman emäksistä. Raakaveden manipulointi molleille sopivaksi on mahdollista, mutta pitkällä aikavälillä ei ehkä suositeltavaa ylimääräisen vaivan ja altaan muiden asukkaiden vuoksi. Monet muut akvaariokalat elävät pehmeässä ja happamassa vedessä, ja lemmikkimustamollien vesiarvovaatimukset voikin olla helpompi ottaa huomioon, kun niille hankkii oman akvaarion.
Mårten Johansson

Mårten Johansson (s. 10. marraskuuta 1952 Porvoo) oli Raaseporin kaupunginjohtaja. Hän toimi kaupunginjohtajana Raaseporin perustamisesta vuoden 2009 alusta vuoteen 2015. Sitä ennen hän oli Tammisaaren kaupunginjohtaja vuodesta 2005. Hän oli Svensk Ungdomin pääsihteeri 1977–1979 ja puheenjohtaja vuosina 1979–1981, Pär Stenbäckin poliittinen sihteeri vuosina 1981 ja 1982–1983, Pellervon taloudellisen tutkimuslaitoksen tutkija vuonna 1985 ja Pohjoismaisen ministerineuvoston projektipäällikkö vuosina 1987–1997. Vuonna 2005 Tammisaaren kaupunginvaltuusto valitsi hänet yksimielisesti kaupunginjohtajaksi.
Johanssonia on syytetty rattijuopumuksesta. Hänen mukaan tämä on valheellista, ja syyskuussa 2013 hän teki poliisille väitteistä tutkintapyynnön.
Mutalan raitilla

| Mutalan raitilla |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Harri J. Rantala
Käsikirjoittaja:  Harri J. Rantala
Tuottaja:  Harri J. Rantala
Säveltäjä:  Salla Vasenius
Kuvaaja:  Anton Verho
Leikkaaja:  Harri J. Rantala
Pääosat:  Juha Hurme Laura Rämä
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Nurmo-Filmi
Ensi-ilta:  2005
Kesto:  9 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Seuraaja:  Daughters of Snow
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mutalan raitilla on Harri J. Rantalan ohjaama lyhytelokuva vuodelta 2005.
Sen pääosissa näyttelevät Juha Hurme ja Laura Rämä.
Synopsis

Mutalan raitilla on tarina maaseudun autioitumisesta.Tarinan päähenkilö on mies, joka on jäänyt vanhempien kuoltua elämään kotitilalleen, lähes koko muun kylän lähdettyä kaupunkiin paremman elämän toivossa. Miehen tavoitteena on saada yhteys vuosia sitten lähteneeseen morsiameensa.
Festivaalit

Mutalan raitilla kutsuttiin kaikkiaan 23 festivaalille 11 maassa.
Festivaalit > Merkittävimmät festivaalit

29. Grenzland-Filmtage Film Festival, Selb Saksa 2006 (Official Competition)
27. Cinematographer Festival Manaki Brothers, Bitola Makedonia 2006 (Official Competition)
21. Unabhangiges Film Festival, Osnabrück Saksa 2006 (Official Competition)
7. Sleepwalkers Film Festival, Tallinna Viro 2006 (Official Competition)
60. Cannes Film Festival, Cannes Ranska 2007 (Short Film Corner)
5. Molise Cinema Film Festival, Casacalenda Italia 2007 (Official Competition)
8. Seoul International Film Festival, Soul Etelä-Korea 2007 (Official Competition)
Suomen ensi-ilta

Elokuvan Suomen ensi-ilta oli 19.08.2005 Tampereella Teatteri Telakassa.
Mihail Stahovitš

| Mihail Aleksandrovitš Stahovitš |
| --- | --- |

Suomen kenraalikuvernööri
 1917  
Edeltäjä:  Adam Lipski (vt.)
Seuraaja:  Nikolai Nekrasov
Henkilötiedot
Syntynyt: 1861 Orjol, Venäjä
Kuollut: 1923 Aix-en-Provence, Ranska
Tiedot
 Nimikirjoitus
Mihail Aleksandrovitš Stahovitš (ven. Михаи́л Алекса́ндрович Стахо́вич, 1861 Orjolin kuvernementti – 1923 Aix-en-Provence, Ranska) oli venäläinen poliitikko, valtakunnanneuvoston jäsen ja runoilija. Hän toimi Venäjän väliaikaisen hallituksen nimittämänä Suomen kenraalikuvernöörinä 31. maaliskuuta – 17. syyskuuta 1917. Hän oli jo aikaisemmin puolustanut Suomen oikeuksia duumassa.
Stahovitš opiskeli aikanaan lakia, mutta keskittyi sitten Orjolin kuvernementissa olleiden tilustensa hoitoon ollen alueen aatelismarsalkka 1892–1895. Venäjän duuman jäsen hän oli 1905–1906 ja 1907, sen jälkeen valtakunnanneuvoston jäsenenä 1907–1912 ja 1915–1917.
Suomen kenraalikuvernöörinä Stahovitš ei sekaantunut Suomen sisäisten asioiden hoitoon, vaan keskittyi oleellisimpiin valtiojohtamisen asioihin. Hänen tiedetään osallistuneen senaatin istuntoihin vain kerran. Venäjän väliaikaisen hallituksen heinäkuun lopussa antaman eduskunnan hajotusmääräyksen johdosta pidetyssä senaatin kokouksessa äänestettiin hajotusmääräyksen julkaisemisesta. Senaattorien antamien äänten mentyä tasan Stahovitšin ääni ratkaisi, ja eduskunnan hajotusmääräys julkaistiin. Stahovitš piti Tokoin senaatin Venäjän väliaikaisen hallituksen kontrollissa joitakin kuukausia, mutta epäonnistui yrityksessään saada porvarit ja sosiaalidemokraatit hallitusyhteistyöhön kesällä tapahtuneen välirikon jälkeen. Hän päätti jättää tehtävänsä syyskuun alussa.
Suomen kenraalikuvernöörikauden jälkeen hänet nimitettiin lähettilääksi Madridiin, mutta hän ei ennättänyt ennen vallankumousta määräpaikkaansa.
Kirjallisuutta

Håkon Holmberg: (Keisarillisen) Suomen senaatin talousosaston puheenjohtajat, jäsenet ja virkamiehet 1909–1918 – elämäkerrallinen luettelo, Helsinki, 1964.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Adam Lipski vt. | Suomen kenraalikuvernööri 1917 | Seuraaja: Nikolai Nekrasov |
Mustjärv (Kokora)

| Mustjärv |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Tartumaa
Kunnat:  Peipsiäären kunta
Koordinaatit:  58°37′18″N, 27°03′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Alatskivi jõen valuma-alue
Järveen tulevat joet:  Alatskivi jõgi
Laskujoki:  Alatskivi jõgi 
Järvinumero:  VEE2058700
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  53,4 m  mpy. 
Pituus:  0,93 km  
Leveys:  0,35 km  
Rantaviiva:  2,511 km  
Pinta-ala:  23,8 ha  
Tilavuus:  0,0012 km³  
Keskisyvyys:  5 m  
Suurin syvyys:  8 m  
Valuma-alue:  24 km²
Saaria:  ei saaria 
 fiMustjärv 
Mustjärv (myös Kokora Mustjärv, Alatskivi Mustjärv, Savastvere Mustjärv ) on Virossa Tartumaalla Peipsiäären kunnan Savastveren, Kokoran ja Südemäen kylissä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 930 metriä pitkä, 350 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 23,8 hehtaaria. Se on luode-kaakko-suuntaisesti maaston painaumassa sijaitseva järvi, jonka itäpää kapenee luusuaa kohti. Laakson rinteet ovat järven kohdalla loivat ja sijaitsevat myös kauempana järven rannoista. Järvessä ei ole saaria. Sen syvyys on 8 metriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 5 metriä. Ympäristö on pääasiassa metsämaata, joka on länsipuolella soistunutta. Etelässä laakson yläpuolella sijaitsevat Savastveren peltomaat ja kauempana pohjoisessa, niinikään laaksoa ylempänä, Südemäen kylän peltomaat. Rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sen rannat ovat paikoin hiekkaiset mutta samalla yleensä mudan peitossa . Aivan rannan tuntumassa on yhdeksän talon asutus, joka kuuluu Savastveren kylään.
Historiaa

Järvi sijaitsee laaksossa, joka on muodostunut viime jääkauden loppuvaiheessa mannerjäätikön sulamisvesien kuluttamana. Tällaisia laaksoja kutsutaan Virossa alkulaaksoiksi (vir. ürgorg). Mustjärvellä laakso on itäpuolella kapeampi ja korkeampi ja lännessä paljon järveä leveämpi ja matalampi. Laakson poikki kulkee myös Tagajärve mägi, joka on harjujakso. Harju erottaa Mustjärven ja Kuningvere järven toisistaan.
Luontoarvoja ja luokittelu

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (vir. keskmise karedusega kihistunud veega järv). Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (vir. hüpertroofne tai liigtoiteline, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.
Järven hiekkapohjaiset rannat ovat yleensä mudan peitossa, mutta länsirannalla on myös turvetta. Koillispäässä on hiekan joukossa savimaata. Syvemmällä on järven pohja mustaa mutaa. Vedenväri on ruskehtavan vihreää ja rantavesi näyttäytyy usein kellertävän ruskeana. Vesi vaihtuu järvessä keskimäärin 5 kertaa vuodessa eli sen laskennallinen viipymä on noin 73 vuorokautta. Pääsyy vaihtuvuuteen on Alatskivi jõen (paikallinen nimitys Kuuseoja) läpivirtaus sekä pohjan ja rantojen lukuisat lähteet. Näkösyvyys on 2,3 metriä. Kesäisin ja talvisin muodostuu vesipatsaaseen osittainen lämpötilakerrostuma. Vuonna 1957 kartoitettaessa järven vesikasvillisuutta löydettiin 25 vesikasvilajia. Pohjaeläimiä todettiin niukasti. Järven rapukanta oli vuonna 1930 hyvä. Kanta tuhoutui vuonna 1948, mutta palasi uudelleen vuonna 1957. Järvessä elää ainakin särki, ahven, hauki, sorva, suutari, pasuri, made, kiiski ja mutakala.
Vesistösuhteita

Mustjärv kuuluu Alatskivi jõen valuma-alueeseen, sillä se on joen läpivirtausjärvi sen yläjuoksulla. Järven luoteisrantaan tulee kolme uomaa. Yksi on Alatskivi jõen yläjuoksu (nimeltään myös Kuuseoja), toinen on lyhyt metsäoja ja kolmas on Kivioja. Kivioja saa alkunsa lännessä sijaitsevalta Sooperan metsäalueelta ja siihen on johdettu metsäalueen muitakin kuivatusojia. Järven valuma-alueen pinta-ala on 24 neliökilometriä. Järven lasku-uoma on Alatskivi jõen Savastvere järveen johtava 300-metrinen osuus, jossa sen uoma on tavallista leveämpi. Alatskivi jõgi laskee Peipsijärven pohjoisosan länsirantaan seitsemän kilometrin päässä. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
Mána mou

|  Mána mou> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Chará ja Andréas Konstantínou
Säveltäjä(t):  Konstantína Konstantínou
Sanoittaja(t):  Konstantína Konstantínou
Euroviisutiedot
Vuosi:  1997
Maa:  Kypros
Kieli:  kreikka
Sijoitus:  5.
Pisteet:  98
Sanat:  sanoitus
Muuta:  Kapellimestarina Stávros Lántsias
Mána mou (kreik. Μάνα μου, ”Äitini”) on Chará ja Andréas Konstantínoun esittämä kappale, joka edusti Kyprosta vuoden 1997 Eurovision laulukilpailussa Irlannin Dublinissa.
Kappale sijoittui Euroviisuissa 25 maan joukosta sijalle 5. 98 pisteellä.
Málráðið

Málráðið (suom. kielilautakunta) on Färsaarilla toimiva fäärin kielen kielenhuoltoviranomainen. Se perustettiin vuonna 2013 aikaisemman, vuonna 1985 perustetun Føroyska málnevndinin tilalle.
Málráðið on Färsaarten ulkoasiain- ja kulttuuriministeriön alaisuudessa toimiva julkishallinnollinen elin, jonka toimintaa säätelee siitä annettu laki. Sen tavoitteena on huoltaa, kehittää ja suojella fäärin kieltä, opastaa, neuvoa ja tehdä päätöksiä kieleen liittyvissä asioissa sekä määrätä fäärin oikeinkirjoituksesta.