stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuolaimet
Kuolaintyyppejä > Nivelkuolaimet

Nivelkuolain on hevosihmisten puhekielessä usein pelkästään "nivel". Perusnivelkuolaimessa on yksi keskelle sijoittuva nivel ja pyöreät, irtonaiset renkaat. Vaikutus kohdistuu hevosen suupieliin, ikeniin ja kieleen. Kuolaimen voimakkuuteen vaikuttaa sen paksuus ja paino. Yleisin nivelkuolainten valmistusmateriaali on ruostumaton teräs. Kankisuitsitukseen kuuluvasta nivelkuolaimesta käytetään nimitystä bridongi. Bridongi on yleensä yksinään käytettävää nivelkuolainta ohuempi, jotta se mahtuu hyvin suuhun yhtä aikaa kankikuolaimen kanssa, ja siinä on pienemmät kuolainrenkaat.
Oliivikuolain poikkeaa tavallisesta nivelkuolaimesta siten, että kuolainrenkaat ovat kiinteästi kiinni kuolaimessa (eli eivät pääse pyörimään) ja soikeat. Isot kiinteät renkaat saavat aikaan lievän vipuvaikutuksen.
D-kuolaimen kuolainrenkaat ovat kiinteästi kiinni kuolaimessa ja D-kirjaimen muotoiset. Suukappale kiinnittyy keskelle D:n suoraan sivua. D-kuolaimella on lievä vipuvaikutus.
Fullcheek- ja fulmerkuolaimissa on kuolainrenkaassa tai kuolainrenkaan ja hevosen suupielen välissä pystytanko, jonka tarkoitus on estää kuolainta liikkumasta sivuttain hevosen suussa sekä tehostaa kuolaimen vaikutusta ohjattaessa hevosta sivusuunnassa. Lievempää samansuuntaista vaikutusta voi saada myös käyttämällä tavallisen nivelkuolaimen kanssa kuolainkumeja (myös kumitutti) eli reiällisiä kumikiekkoja, jotka sijoittuvat kuolainrenkaan ja suupielen väliin ja estävät samalla irtonaisia kuolainrenkaita nipistelemästä hevosen suupieliä.
Kolmipalakuolain on kaksinivelinen. Sen paine jakautuu laajemmalle alueelle kielen päällä ja kuolain vaikuttaa siten kieleen enemmän kuin yksinivelinen. Toisaalta kuolaimen keskikohta ei pääse ohjista vedettäessä painumaan hevosen kitalakeen kuten yksinivelisen kuolaimen keskinivel, ja kolmipalakuolain on siten hevoselle tavallista nivelkuolainta mukavampi. Kolmipalakuolaimen keskipala voi olla pyöreä, litteä tai kaareva. Kuolainrenkaat voivat olla irtonaiset tai kiinteät.
Bristolkuolain (myös Dr. Bristol) on kolmipalakuolain, jonka levymäinen keskipala tulee suoraan kulmaan (lappeelleen) hevosen kielen päälle. Se on vaikutukseltaan varsin voimakas, varsinkin verrattuna kielen päälle litteästi asettuvaan levymäiseen keskipalaan.
Waterford-kuolain on "monipalakuolain", jossa useat nivelet (esim. neljä niveltä) yhdistävät kolmipalakuolaimen pyöreää keskipalaa muistuttavia osia ja kokonaisuus on ketjumainen. Kuolainrenkaat voivat olla irtonaiset tai kiinteät. Kuolain on vaikutukseltaan varsin voimakas mutta voi herkkäkätisen ratsastajan käyttämänä olla toimiva ja hevoselle miellyttävä vaihtoehto.
Kuparirolleri on D-renkaallinen nivelkuolainmalli, jonka suukappaleessa on kuparisia renkaita. Kuparirullat saavat hevosen erittämään voimakkaasti sylkeä. Tämä malli soveltuu erityisesti kuivasuisille hevosille.
Suora kuolain (myös niveletön kuolain) luetaan samankaltaisten perusominaisuuksiensa vuoksi yleensä nivelkuolaimiin, vaikka siinä ei olekaan niveliä. Suukappale kaareutuu usein lievästi ja voi olla metallinen tai synteettisistä materiaaleista tehty, esimerkiksi muovinen tai päällystetty kumilla tai nahalla.
Kuolaintyyppejä > Kankikuolaimet

Kankikuolaimeen (puhekielessä "kanki") kuuluvat suuosa, varret ja leukaketju. Sen vaikutus kohdistuu hevosen niskaan, leukaan ja kieleen. Kouluratsastuksessa kankikuolainta käytetään yhdessä bridongin kanssa kaksin eli kanki- ja nivelohjin. Kankiohjat kiinnittyvät kankikuolaimen varsien alaosassa oleviin renkaisiin ja poskihihnat puolestaan varren yläpäähän suukappaleen yläpuolelle; mitä pidemmät varret ovat, sitä voimakkaamman vipuvaikutuksen kuolain saa. Varsiin kiinnittyy myös hevosen alaleuan ali sovitettava leukaketju, jonka kireysasteella kuolaimen toimintaa säädellään. Kouluratsastuskilpailuissa alavarsi saa olla enintään 10 cm pitkä. Suukappaleeseen on muotoiltu kielentila, joka on leveänä pehmeämpi kuin kapeana. Kankikuolaimen sivuosat voivat olla kiinteät tai liikkuvat.
Lännenratsastuksessa käytetään usein kankikuolainta. Lännenkankikuolaimet poikkeavat rakenteeltaan jonkin verran eurooppalaistyyppisistä kankikuolaimista, eikä niiden kanssa käytetä nivelkuolainta.
Keskellä oliivikuolain, molemmin puolin tavallinen nivelkuolain vapaasti pyörivin kuolainrenkain
D-kuolain
Fulmerkuolain
Kolmipalakuolain, jonka keskipala on pyöreä
Suora muovikuolain
Kankikuolain (alempi) ja bridongi (ylempi)
Kuolaintyyppejä > Erikoiskuolaimia

Erikoiskuolaimia näkee kilpailukäytössä yleensä este- ja kenttäratsastuksessa. Kotioloissa niitä saatetaan käyttää, kun helposti liikaa innostuvalla hevosella hypätään esteitä tai ratsastetaan maastossa.
Gägi (myös gag-kuolain) on vaikutukseltaan hyvin voimakas. Sen suukappale on yksinivelinen, mutta tavallisesta nivelkuolaimesta poiketen kummankin kuolainrenkaan ylä- ja alareunassa on reiät, joiden läpi pujotetaan ohut hihna. Hihnan toiseen päähän kiinnitetään poskihihna ja toiseen päähän ohja. Gägin vaikutus perustuu kitalakeen ja niskaan kohdistuvaan paineeseen.
Olympiakuolain (myös pessoakuolain) koostuu suukappaleesta, joka on yleensä nivelkuolaintyyppinen (yksinivelinen tai kolmipalakuolainmalli), sekä monirenkaisista sivukappaleista. Suukappale voi olla myös suora tai synteettisestä materiaalista valmistettu. Suukappale kiinnittyy isoon renkaaseen, jonka yläpuolella on yksi ja alapuolella yksi tai kaksi pienempää rengasta. Poskihihna kiinnitetään ylimpään renkaaseen. Vipuvaikutus määräytyy sen mukaan, mihin renkaaseen ohjat kiinnitetään; alimmissa renkaissa vaikutus on voimakkain. Olympiakuolaimn kanssa voidaan käyttää deltaohjaa tai kaksia ohjia. Olympiakuolaimen kanssa tulisi yleensä käyttää leuan ali kulkevaa tukiremmiä, joka estää kuolaimen vääntymisen.
Hissikuolain on voimakas, vaikutukseltaan olympiakuolaimen sukuinen kuolainmalli. Hissikuolaimen vaikutus perustuu pitkiin kaareviin varsiin, joiden keskiosassa suukappale voi liukua edestakaisin rajatulla alueella. Poskihihna kiinnitetään varren yläosaan, yhdet ohjat varren alaosaan ja toiset keskelle suukappaleen luo. Hissikuolaimen kanssa voi käyttää kaksia ohjia tai deltaohjaa.
Pelhamkuolain on eräänlainen kanki- ja nivelkuolaimen välimuoto. Suukappale voi olla suora (yleensä kankikuolaintyyppisellä kielentilalla) tai nivelletty, ja ohjat kiinnittyvät normaaleihin kuolainrenkaisiin, mutta kuolaimessa on myös varret ja leukaketju. Varsien ja leukaketjun avulla pelhamkuolain saa kankikuolainmaisen vipuvaikutuksen. Pelhamkuolaimen kanssa voi käyttää kankisuitsituksen tapaan kaksia ohjia (joista toiset kiinnittyvät kuolainrenkaisiin ja toiset varsiin) tai liittää yhdet ohjat molempiin kiinnityskohtiin lyhyellä nahkalenkillä, joka tunnetaan nimellä deltaohja tai pelhamdelta.
Kimblewick-kuolain (myös kimblewicke tai kimberwicke) voi pelhamkuolaimen tapaan olla suukappaleeltaan hyvin monentyyppinen. Se on tavallaan D-renkainen suora, yksinivelinen tai kolmipalakuolainmalli, jossa on D-renkaan ylälaitaan kiinnittyvä leukaketju ja joka saa vaihtelevasti melko lievää vipuvaikutusta sen mukaan, kiinnitetäänkö ohjat D-renkaaseen normaalisti vai renkaassa eri kohdissa oleviin aukkoihin.
Orikuolain on rengasmainen turvaväline, jota käytetään ainoastaan hevosen taluttamiseen.
Gägi, johon on kiinnitetty lisäksi toinen ohja suoraan kuolainrenkaaseen.
Kolmirenkainen olympiakuolainmalli, jossa ainoa ohja on kiinnitetty keskimmäiseen renkaaseen.
Hissikuolain käytössä kaksin ohjin.
Pelhamkuolain poolohevosella käytössä kaksin ohjin.
Kimblewickkuolain
Kuolaimen valinta ja sovittaminen

Eurooppalaistyyppisessä ratsastuksessa peruskuolaintyyppi on tavallinen nivelkuolain, jolla jokaista hevosta tulisi pystyä ratsastamaan. Kuolaimen koon on oltava oikeassa suhteessa hevosen suun leveyteen: se ei saa olla liian leveä eikä kapea, vaan sen on tultava juuri sopivasti hiukan esiin hevosen molemmista suupielistä. (Liian leveitä nivelkuolaimia voi tarvittaessa hiukan kaventaa molemmista päistä kuolainkumeja käyttämällä.) Lähtökohtana on myös varsin paksu malli, jonka paine jakautuu hevosen kielen ja ienten päällä laajemmalle alalle kuin ohuen ja joka siten on hevoselle mukavampi kuin ohut kuolain. Jos hevosen suu on kuitenkin luonnostaan kovin pieni ja ahdas, melko ohut kuolain on sille paksua mukavampi.
On melko yleistä, että hevosen kuolainta vaihdellaan sen mukaan, millainen ratsastus kulloinkin on kyseessä (maastoratsastus, hyppääminen, kouluratsastus). Kouluratsastuksessa perusratsastusta pidemmälle edettäessä otetaan käyttöön kankisuitsitus, koska se mahdollistaa hienovaraisemman hevosta kokoavan työskentelyn. Kankikuolaimen vaikutus on melko voimakas ja vaatii ratsastajalta tasaista kättä ja hyvää ratsastustaitoa. Kankisuitsituksessakin hevosta ratsastetaan lähinnä nivelkuolainta eli bridongia käyttäen.
Kun hevosen hallitsemisessa ilmenee ongelmia, vika on yleensä hevosen koulutuksen tai ratsastajan taitojen puutteissa tai hevosta jostakin syystä vaivaavassa kivussa (epäsopivat varusteet, jalka-, selkä- tai hammasvaivat), mutta on hyvin yleistä turvautua voimakkaammin vaikuttavaan kuolaimeen "jarrujen" uudelleen löytymiseksi. Hevonen kuitenkin turtuu nopeasti uuteen kuolaimeen, eikä sitä pohjimmiltaan hallita kuolaimella, joten aina uuden vahvemman mallin etsimisestä syntyy helposti kierre eikä pohjimmainen ongelma lainkaan ratkea. Taitavan ratsastajan käsissä oikein ja varovasti käytettynä vahva kuolain voi kuitenkin olla toimiva ratkaisu. Joskus tietyn erikoisen kuolainmallin käyttö voi perustua siihen, että hevosella on parhaat kokemukset tästä kuolaintyypistä ja se pysyy siksi rauhallisimpana sen kanssa ratsastettuna.
Kuolaimettomien suitsitusten käyttö voi perustua siihen, että hevosella on pieni tai hankalan muotoinen suu johon on vaikea löytää toimivaa kuolainta, tai hevosen suuvammoihin tai huonoihin kokemuksiin kuolaimista. Lännenratsastuksessa erityisesti koulutuksen alkuvaiheessa olevilla hevosilla käytetään usein kuolaimettomia sidepull-suitsia sekä hackamorea (myös bosal hackamore), joka on erilainen kuin esimerkiksi estehevosilla käytetty hackamore eikä sisällä vipuvarsia.
Jotkut uskovat kuolainten lähtökohtaisesti satuttavan hevosta ja olevan sille haitaksi monin tavoin. Luultavasti tunnetuin tämän ajattelun edustaja on eläinlääkäri Robert Cook, joka on kirjoittanut aiheesta kirjan Metal in the Mouth ja kehittänyt tietynlaisen Bitless Bridle -tavaramerkillä tunnetun kuolaimettoman suitsityypin.
Kuolainten käyttö ja hoito

Nykyiset kuolaimet eivät oikein sovitettuna sinänsä tunnu hevosen suussa epämiellyttäviltä. Ratsastaja voi ohjien varomattomalla käytöllä kuitenkin tuottaa hevoselle kipua tai jopa suuvammoja. Mitä kovempi kuolain on käytössä, sitä taitavampi ja helläkätisempi ratsastajan on oltava. Äkillisiä teräviä riuhtaisuja tulee aina välttää, mutta hevonen pitää epämiellyttävänä myös epätasaista ohjastuntumaa, jossa ohjat välillä heiluvat löysänä ja välillä taas nykäisevät sitä suusta. Kun ohjat otetaan tuntumalle, ratsastajan tulisikin pitää käsillään hevosen suuhun tasainen, pehmeä ja hevosen pään liikkeitä myötäilevä yhteys. Tasapainon horjuessa ratsastaja ei myöskään saa hakea tukea ohjista, vaan tarvittaessa voi tarttua satulan etukaareen tai hevosen harjajouhiin (hevosen harjamarto ei ole likellekään niin herkkätuntoinen kuin ihmisen päänahka). Edistyneet ratsastajat eivät varsinaisesti vedä ohjista muuten kuin ehkä hätätilanteissa, vaan vauhdin hiljentäminen tai hevosen pysäyttäminen perustuvat ohjilla ja istunnalla myötäämisen lopettamiseen.
Varsinkin metalliset kuolaimet on kylmillä ilmoilla syytä lämmittää mukavan lämpimäksi ennen hevosen suitsimista. Tämän voi tehdä lämmittämällä kuolainta käsissään tai lämpimässä vedessä tai ripustamalla suitset esimerkiksi hevosen puhdistamisen ajaksi omaan kaulaansa takin alle. Käytön jälkeen kuolain on aina pestävä puhtaaksi hevosen syljestä, rehuntähteistä ja muusta liasta. Tähän voi käyttää sankossa seisovaa tai juoksevaa vettä, eikä kuolainta yleensä pesua varten irroteta suitsista, mutta nahkahihnojen kastelemista tulee välttää. Kuolaimeen jäävä lika kovettuu helposti sen pintoihin rosoisuudeksi, joka voi hangata haavoja hevosen kieleen, ikeniin tai suupieliin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.hevosfakta.fi/Kuolaimet/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaarina Puustinen

| Kaarina Puustinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Helvi Kaarina Puustinen
Syntynyt: 12. kesäkuuta 1908 Eno
Kuollut: 9. marraskuuta 2001 (93 vuotta)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  kirjastonhoitaja ja lastenkirjailija
Kirjailija
Tyylilajit:  lastenkirjallisuus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Helvi Kaarina Puustinen (12. kesäkuuta 1908 Eno – 9. marraskuuta 2001 Turku) oli suomalainen kirjastonhoitaja ja lastenkirjailija.
Puustinen suoritti kirjastonhoitajan tutkinnon Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa. Hän toimi Forssan kirjaston ensimmäisenä vakituisena kirjastonhoitajana 1948–1962 ja sen kirjastonhoitajana Lieksassa aina eläkkeelle jäämiseensä saakka 1971.
Puustinen kirjoitti myös pakinoita Kirjastolehteen sekä laati teatteri- ja kirja-arvosteluja paikallislehtin.
Teoksia

Piparkakkukuningas : satuja ; kuv. Helga Sjöstedt. Satumaan sarja 9. Valistus, Helsinki 1956
Kaarina Määttä

| Kaarina Määttä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 14. lokakuuta 1951 (ikä 72)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  kasvatuspsykologian professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Jyväskylän yliopisto, Lapin yliopisto
Instituutti:  Lapin yliopisto
Oppilaat:  ohjannut 70 väitöskirjatyötä (2002–2017)
Tutkimusalue:  rakkaus- ja ihmissuhdekysymykset, tunteiden, luovuuden ja ihmisen vahvuuksien psykologia
Aiheesta muualla
Kotisivu
Irja Kaarina Määttä (o.s. Anttila; s. 14. lokakuuta 1951) on suomalainen kasvatustieteilijä ja Lapin yliopiston kasvatuspsykologian professori (1998–) ja vuosina 2002–2008 kasvatustieteellisen tiedekunnan dekaani sekä vuosina 2010–2017 Lapin yliopiston vararehtori.
Määttä kirjoitti ylioppilaaksi Heinolan lyseosta vuonna 1970 ja valmistui 1974 kasvatustieteen maisteriksi Jyväskylän yliopistosta ja 1974 edelleen luokanopettajaksi. Hän jatkoi opintojaan ja valmistui Lapin korkeakoulusta 1985 kasvatustieteen lisensiaatiksi ja 1988 erityisopettajaksi sekä Lapin yliopistosta 1989 kasvatustieteen tohtoriksi. Vuonna 1991 hän sai kasvatustieteen, erityisesti opettajankoulutuksen dosentin pätevyyden (Lapin yliopisto).
Kaarina Määttä toimi vuosina 1982–1987 Lapin yliopiston didaktiikan vs. lehtorina, vuosina 1988–1996 erityispedagogiikan lehtorina, 1987–1997 kasvatustieteen apulaisprofessorina ja vuosina 1997–1998 virkaatekevänä taidekasvatuksen professorina.
Hänen tieteellinen tuotantonsa käsittää yli 200 julkaisua. Vuosina 2002–2017 professori Määttä on ohjannut 70 väitöskirjatyötä. Lapin yliopiston mukaan määrä on Suomen ennätys ihmistieteiden alalla. Vuoteen 2023 mennessä Määtän ohjaamien väitöskirjojen määrä oli noussut 97:ään.
Aiheesta muualla

Professorit nyt! – Kaarina Määttä (video) (suomeksi) (youtube.com)
Sieppi, Julia: "Rakkauteen kuuluu koko tunteiden skaala" – Parisuhde vaatii ongelmanratkaisutaitoja. Yleisradio 11.9.2015.
Tuukkanen, Pia: Saamelaisuuden identiteetistä uusi teos. Yleisradio 18.6.2013.
KDB (täsmennyssivu)

KDB voi viitata seuraaviin:
Valko-Venäjän valtion turvallisuuskomitea, lyhenteeltään KGB tai KDB, Valko-Venäjän virallinen turvallisuuspalvelu
Kevin De Bruyne (s. 1991), belgialainen jalkapalloilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”KDB”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Justin Lin

| Justin Lin |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1973 Taipei, Taiwan
Ammatti:  tuottaja, ohjaaja, käsikirjoittaja
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Justin Lin (s. 1973) on taiwanilainen elokuvaohjaaja, tuottaja ja käsikirjoittaja. Hän on ohjannut Fast & Furious -elokuvasarjaa ja tuottanut sen yhden jakson Fast & Furious 5. Hän ohjasi vuonna 2016 julkaistun Star Trek Beyond -elokuvan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Justin Lin Wikimedia Commonsissa
Kaia Wøien Nicolaisen

| Kaia Wøien Nicolaisen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Kaia Wøien Nicolaisen
Syntynyt: 23. marraskuuta 1990 (ikä 33) Trondheim, Norja
Uran tiedot
Pituus:  170 cm
Laji:  ampumahiihto 
Maailmancup
Kaudet:  2014–2018
Paras sijoitus:  8
Voitot:  0
Palkintokorokkeella:  0
 Tietolaatikko päivitetty 16. toukokuuta 2018 
Kaia Wøien Nicolaisen (s. 23. marraskuuta 1990 Trondheim) on norjalainen uransa lopettanut ampumahiihtäjä. 170 senttimetriä pitkän ja 63 kilogrammaa painavan Nicolaisenin valmentajana toimi Arild Askestad ja hän edusti Asker-seuraa.
Nicolaisen debytoi maailmancupissa kaudella 2013–2014 Holmenkollenilla. Avauspisteensä hän saavutti joulukuussa 2014 Pokljukan pikakilpailusta ollen 29:s. Marraskuussa 2015 Nicolaisen voitti Lars Helge Birkelandin kanssa pariviestin Östersundissa. Ensimmäistä kertaa Nicolaisen sijoittui kymmenen parhaan joukkoon helmikuussa 2016 Presque Islen pikamatkalla ollen yhdeksäs. Seuraavan päivän takaa-ajossa hän saavutti toistaiseksi parhaan maailmancupsijansa oltuaan kahdeksas.
Nicolaisen on saavuttanut EM-kilpailuista pronssia sekaviestistä 2018. MM-kilpailuissa hän on ollut parhaimmillaan 21:s takaa-ajokilpailussa Hochfilzenissä 2017. Nuorten MM-kilpailuista hän sai yhden viestihopean ja nuorten EM-kilpailuista yhden henkilökohtaisen hopean.
Nicolaisen lopetti uransa ampumahiihtäjänä keväällä 2018.
KF Trepça

| Klubi Futbollistik Trepca Mitrovica |
| --- | --- |

Perustettu:  1932
Kotiareena:  Stadiumi Olimpik Adem Jashari
Kapasiteetti:  28 500
Paikkakunta:  Mitrovica, Kosovo
Puheenjohtaja:   Naim Aliu
Omistajat:   	Rafet Kadriu
Klubi Futbollistik Trepça (jalkapalloseura Trepcan) on monilajinen kosovolainen urheiluseura, joka on kotoisin Mitrovicasta. Seura perustettiin vuonna 1932.
Lionel Scaloni

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Lionel Sebastián Scaloni
Syntymäaika: 16. toukokuuta 1978 (ikä 46)
Syntymäpaikka: Rosario, Argentiina
Pelipaikka: laitapuolustaja
Pituus: 182 senttimetriä
Lempinimi: El Toro (suom. härkä)
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1995–1996 1996–1998 1998–2005 2006 2006–2007 2007–2013 2008–2009 2013–2015 | Newell’s Old Boys Estudiantes Deportivo La Coruña → West Ham (laina) Racing Santander Lazio → Mallorca (laina) Atalanta | 16 (0) 37 (7) 262 (15) 13 (0) 30 (1) 52 (1) 28 (0) 15 (0) |
Maajoukkue
| 2003–2006 | Argentiina | 7 (1) |
Valmennusura
2016–2017 2017–2018 2018–: Sevilla (apuv.) Argentiina (apuv.) Argentiina
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 14. toukokuuta 2009.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 14. toukokuuta 2009.
| Mitalit> Miesten jalkapallo.Maa:   Argentiina (pelaajana).U-20 MM-kilpailut  | Mitalit> Miesten jalkapallo.Maa:   Argentiina (pelaajana).U-20 MM-kilpailut  | Mitalit> Miesten jalkapallo.Maa:   Argentiina (pelaajana).U-20 MM-kilpailut  | Miesten jalkapallo> Maa:   Argentiina (pelaajana). |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Malesia 1997 | Jalkapallo |  |
Maa:   Argentiina (valmentajana)
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Qatar 2022 | Jalkapallo |  |
| Copa América  | Copa América  | Copa América  |  |
|  Kultaa | Brasilia 2021 | Jalkapallo |  |
|  Pronssia | Brasilia 2019 | Jalkapallo |  |
| CONMEBOL–UEFA Mestareiden Cup  | CONMEBOL–UEFA Mestareiden Cup  | CONMEBOL–UEFA Mestareiden Cup  |  |
|  Kultaa | Englanti 2022 | Jalkapallo |  |
Lionel Sebastián Scaloni (s. 16. toukokuuta 1978 Rosario, Argentiina) on argentiinalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Hänellä on myös Italian sekä Espanjan passit. Scaloni on pelannut Argentiinan jalkapallomaajoukkueessa oikeana puolustajana. Hän on toiminut vuodesta 2018 lähtien Argentiinan jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana.
Scaloni on pelannut aikaisemmin muun muassa Espanjassa Deportivo La Coruñassa sekä Racing Santanderissa. Hän on pelannut myös Englannin Valioliigassa West Hamissa lainasopimuksella. Tammikuussa 2008 hän siirtyi Mallorcan joukkueeseen Laziosta 18 kuukauden mittaisella lainasopimuksella. Kesällä 2009 hän palasi Lazioon.
Saavutukset > Pelaajana

Deportivo La Coruña
La Liga (1): 1999–2000
Copa del Rey (1): 2001–02
Espanjan supercup (2): 2000, 2002
West Ham United
FA Cup kakkonen: 2005–06
Argentiina U20
Nuorten maailmanmestaruus: 1997
Saavutukset > Valmentajana

Argentiina
Maailmanmestaruus: 2022
Copa América: 2021
pronssia: 2019
CONMEBOL–UEFA Mestareiden Cup: 2022
Henkilökohtaiset
IFFHS'n maailman paras miesten maajoukkue valmentaja: 2022, 2023
FIFA:n vuoden valmentaja: 2022
Etelä-Amerikan vuoden valmentaja: 2022
KF Kosova

| KF Kosova |
| --- | --- |
Koko nimi:  Klubi Futbollistik Kosova
Perustettu:  2005
Kaupunki:  Turku
Kotiareena:  Samppalinnan palloiluhalli
Sarja:  Futsal-Ykkönen (2024–2025)
Värit:  kotipaita: punainen vieraspaita: musta
Päävalmentaja:  Esat Kurti
Infobox OKNimi-testi OK: 
KF Kosova on turkulainen urheiluseura, joka on erikoistunut futsaliin. Seuran edustusjoukkue pelaa kaudella 2024–2025 Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Futsal-Ykkösessä, jonne se nousi takaisin kaudeksi 2020–2021 pelattuaan sarjassa aikaisemmin jo kaudella 2015–2016. Seuran päävalmentajana toimii kaudella 2023–2024 Esat Kurti ja kapteenina maalivahti Valon Gerxhalija.
KF Kosova on perustettu vuonna 2005 osana albaaniyhdistys Burkhamin kotouttamistoimintaa. Kaikki seuran jäsenet ovatkin kosovolaisia, jotka puhuvat äidinkielenään albaniaa.
Kaudella 2024–2025 KF Kosovan kakkosjoukkue pelaa Läntisen alueen Futsal-Kakkosessa.
Juuso Majava

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 7. huhtikuuta 1989 (ikä 35)
Syntymäpaikka: Rovaniemi, Suomi
Pelipaikka: laitahyökkääjä
Pituus: 179 cm
Seura
Seura: RoPS
Pelinumero: 19
Junioriseurat
2000–2006: RoPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2006–2009 | RoPS | 34 | (3) |
| 2007 | → FC Lynx (laina) | 5 | (2) |
| 2008 | → RoPS Farmi | 5 | (1) |
| 2010–2012 | AC Oulu | 50 | (5) |
| 2013 | OLS | 16 | (9) |
| 2014– | RoPS | 19 | (1) |
| 2015 | → Santa Claus | 1 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 130 | (21) |
Maajoukkue
| 2007 | Suomi U18 | 2 | (0) |
| 2008 | Suomi U19 | 7 | (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 6. marraskuuta 2015.
Juuso Majava (s. 7. huhtikuuta 1989 Rovaniemi) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Rovaniemen Palloseuraa. Hän on pelipaikaltaan laitahyökkääjä.
Majavan pelaajaura ylimmillä sarjatasoilla alkoi kaudella 2006, kun hän nousi RoPS:in Ykkösen joukkueeseen. Veikkausliiga-debyyttinsä hän teki 15. toukokuuta 2008 vierasottelussa FF Jaroa vastaan. Majava edusti RoPS:ia kaudet 2006–2009, mutta kärsittyään loukkaantumisista koko kauden 2009 hänen sopimustaan ei uusittu. Kaudeksi 2010 Majava siirtyi AC Ouluun. Hän solmi yksivuotisen jatkosopimuksen AC Oulun kanssa vuoden jatko-optiolla joulukuussa 2011.
Majavan vanhempi veli Juha Majava on entinen jalkapalloilija.
Majava on pelannut yhteensä yhdeksän poikien maaottelua. Hän debytoi maajoukkueessa 4. syyskuuta 2007 alle 18-vuotiaiden maajoukkueen ottelussa Tšekkiä vastaan.
Aiheesta muualla

Juuso Majava AC Oulun sivuilla[vanhentunut linkki]
Juuso Majava Sinitähtien sivuilla