stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yhdistyneen kuningaskunnan vallanperimyslaki

Alkuperäisen Yhdistyneen kuningaskunnan vallanperimyslain kopio.
Yhdistyneen kuningaskunnan vallanperimyslaki  (engl. Act of Settlement 1701) vuodelta 1701 on laki, joka määrittelee, miten päätetään, kuka nousee Yhdistyneen kuningaskunnan ja Kansainyhteisömaan valtionpäämieheksi. Se on osa Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden Kansainyhteisön jäsenmaiden perustuslakia.
Laki hyväksyttiin Englannin parlamentissa Vilhelm III Oranialaisen ollessa kuninkaana. Hän ja edesmennyt vaimonsa Maria II olivat lapsettomia, joten kruunun oli määrä siirtyä seuraavaksi Marian sisarelle Annalle. Annan viimeinen henkiin jäänyt lapsi kuoli vuonna 1700, ja oli epätodennäköistä, että hän saisi enempää lapsia. Tuolloisen perustuslain mukaan vallanperimys päättyi Mariaan ja Annaan, joten tarvittiin uusi laki, joka huolehtisi siitä, että seuraavakin hallitsija olisi vakaumukseltaan protestantti ja torjuisi syrjäytetyn Jaakko II:n ja hänen poikansa haaveet vallasta.
Uuden lain mukaan valta menisi Hannover-suvun prinsessalle Sofialle, joka oli Jaakko I:n lapsenlapsi, ja sellaisille hänen jälkeläisilleen, jotka eivät olleet katolisia eivätkä naimisissa katolisen kanssa. Lisäksi laki määritteli, että on parlamentin asia päättää vallanperijästä, ei hallitsevan monarkin.
Tämä laki johti Skotlannin kuningaskunnan liittämiseen Englantiin ja Walesiin. Skotlannin parlamentti ei ollut tyytyväinen siihen, vaan vahvisti oman lain, joka antoi Skotlannille oikeuden valita eri seuraaja Skotlannin kuningatar Annalle. Tästä seurasi, että Englannin parlamentti totesi, että parlamentit ja valtiot on yhdistettävä, ennen kuin kuningatar Anna kuolisi.
Vuonna 2013 perimysjärjestystä muutettiin niin, että esikoinen perii kruunun aina huolimatta sukupuolesta. Aikaisemmin käytössä oli ollut niin kutsuttu kognaattinen primogenituuri, mikä tarkoitti sitä, että kruunu periytyi ensisijaisesti hallitsijan pojille, ja tyttärille vain, jos poikia ei ollut. Lisäksi katolilaisen kanssa avioituminen ei enää poista oikeutta kruununperimykseen. Katolinen ei kuitenkaan edelleenkään voi olla Britannian monarkki.
Relativistinen dispersiorelaatio

Relativistinen dispersiorelaatio on yhtälö, joka antaa yhteyden massallisen hiukkasen relativistisen liike-energian, massan ja liikemäärän välille. Se voidaan kirjoittaa muotoon
E^{2}=(pc)^{2}+(mc^{2})^{2} (1),
missä E on hiukkasen kokonaisenergia,  m on sen massa (eli lepomassa), p on liikemäärä ja c on valonnopeus. Niiden kappaleiden osalta, joilla ei ole liikemäärää, yhtälö yksinkertaistuu massa-energiayhtälöksi  E=mc^{2}, jossa kokonaisenergia on yhtä suuri kuin lepoenergia.
Diracin merimalli, jota käytettiin ennustamaan antimaterian olemassaolo, liittyy läheisesti energian ja liikemäärän väliseen yhteyteen.
Yhteys kaavaan  E=mc^{2}

Energian ja liikemäärän yhteys liittyy läheisesti massan ja energian väliseen tunnettuun yhteyteen (E=mc²) molemmissa tulkinnoissaan:  E=mc^{2} verannollistaa kokonaisenergian E, relativistiseen massaan m, kun taas  E_{0}=m_{0}c^{2} verrannollistaa lepoenergian  E_{0} lepomassaan  m_{0}.
Toisin kuin kumpikaan näistä yhtälöistä, energia-liikemäärän yhtälö (1) verrannollistaa kokonaisenergian lepomassaan  m_{0}. Kaikki kolme yhtälöä pitävät paikkansa samanaikaisesti.
Erikoistapaukset

Jos kappale on massaton hiukkanen (  m_{0} = 0 ), niin kaava (1) pienenee arvoon E = pc. Fotoneille tämä suhde löydettiin 1800-luvun klassisessa sähkömagnetismissa, säteilyn liikemäärän (aiheuttaen säteilypaineen) ja säteilyenergian välillä .
Jos kappaleen nopeus v on paljon pienempi kuin c niin (1) supistuu  E={\frac {1}{2}}m_{0}v^{2}+m_{0}c^{2}; joten kappaleen koko  energia on yksinkertaisesti sen klassinen kineettisen energian ja sen lepoenergian summa.
Jos kappale on levossa ( v = 0 ). On  E=E_{0} ja  m=m_{0}; energian ja liikemäärän yhteys sekä molemmat (edellä mainitut) massan ja energian yhteyden muodot muuttuvat samoiksi.
Yleistetympi suhdemuoto yhtälöstä (1) pätee yleiseen suhteellisuusteoriaan .
Lepomassa on muuttumaton kaikille inertiaalikoordinaatistoille, ei vain inertiaalikehyksissä tasaisessa avaruudessa, vaan myös kiihdytetyissä kehyksissä, jotka kulkevat kaarevan aika-avaruuden läpi (katso alla). Hiukkasen E ja sen relativistinen liikemäärä p ovat kuitenkin kehyksestä riippuvaisia; kahden kehyksen välinen suhteellinen liike saa näissä kehyksissä olevat havaitsijat mittaamaan hiukkasen energian ja liikemäärän eri arvoina; yksi kehys mittaa E ja p, kun taas toinen kehys mittaa E ′ ja p ′, missä E ′ ≠ E ja p ′ ≠ p, ellei tarkkailijoiden välillä ole suhteellista liikettä, jolloin kukin tarkkailija mittaa saman energian ja momentin. Vaikka meillä on edelleen, tasaisessa avaruudessa:
Suuruudet E, p, E ', p ′ ovat kaikki yhteydessä toisiinsa Lorentz-muunnoksilla. Suhteen avulla voidaan sivuuttaa Lorentz-muunnokset, kun määritetään vain energian ja momenttien suuruudet tasaamalla eri kehysten suhteet. Jälleen tasaisella avaruudella tämä tarkoittaa:
Koska  m_{0} ei muutu kehyksestä kehykseen, energian ja liikemäärän suhdetta käytetään relativistisessa mekaniikassa ja hiukkasfysiikan laskelmissa, koska energia ja liikemäärä annetaan hiukkasen lepokehyksessä (eli E ′ ja p ′ tarkkailijana, joka liikkuu hiukkasen kanssa päätyisi olevan) ja mitattu laboratorion kehyksessä (ns. E ja p kuten hiukkasten fyysikot laboratoriossa määrittelevät, eivätkä ne liiku hiukkasten mukana).
Relativistisessa kvanttimekaniikassa se on perusta relativististen aaltoyhtälöiden rakentamiselle, koska jos hiukkasia kuvaava relativistinen aaltoyhtälö on yhdenmukainen tämän yhtälön kanssa - se on yhdenmukainen relativistisen mekaniikan kanssa ja on Lorentzin invariantti . Relativistisessa kvanttikenttäteoriassa sitä voidaan soveltaa kaikkiin hiukkasiin ja kenttiin.
Yhtälön alkuperä ja johtaminen

Energian ja liikemäärän välisen yhteyden esitti ensimmäisenä Paul Dirac vuonna 1928 muodossa  E={\sqrt {c^{2}p^{2}+(m_{0}c^{2})^{2}}}+V, jossa V on potentiaalienergian määrä.
Yhtälö voidaan johtaa monin tavoin, joista kaksi yksinkertaisinta ovat:
Massiivisen hiukkasen relativistisesta dynamiikasta
Arvioimalla järjestelmän neliliikemäärän normi. Tätä menetelmää sovelletaan sekä massiivisiin että massattomiin hiukkasiin, ja se voidaan laajentaa monihiukkasjärjestelmiin suhteellisen pienellä vaivalla.
Yhtälön alkuperä ja johtaminen > Heuristinen lähestymistapa massiivisille hiukkasille

Massiiviselle esineelle, joka liikkuu kolmella nopeudella u = ( u x, u y, u z ) suuruudella | u | = u laboratorion kehyksessä:
on laboratorion kehyksessä olevan liikkuvan kohteen kokonaisenergia,
on laboratorion kehyksessä olevan kohteen kolmiulotteinen relativistinen momentti suuruudella | p | = s . Relativistinen energia E ja liikemäärä p sisältävät Lorentz-tekijän, jonka määrittelee:
Jotkut kirjoittajat käyttävät relativistista massaa, jonka määrittelee:
vaikka lepomassalla  m_{0} on perustavanlaatuisempi merkitys, ja sitä käytetään tässä artikkelissa ensisijaisesti relativistisen massan m yli.
Kolmiliikemäärän neliö antaa:
ratkaisemalla sitten  u^{2} ja korvaamalla osaksi Lorentz tekijän saa sen vaihtoehtoisen muodon suhteen kolmiliikemäärän ja massan, pikemminkin kuin kolminopeuden:
Lisätään tämä Lorentz-tekijän muoto energiayhtälöön:
Uudelleen järjestelyn jälkeen saamme kaavan (1). Lorentz-tekijän eliminointi eliminoi myös hiukkasen implisiittisen nopeusriippuvuuden kohdassa sekä kaikki päätelmät massiivisen hiukkasen "relativistisesta massasta". Tämä lähestymistapa ei ole yleinen, koska massattomia hiukkasia ei oteta huomioon. Naiivisti asettamalla  m_{0}=0 tarkoitettaisiin, että E = 0 ja p = 0 eikä energian ja liikemäärän yhteyttä voida johtaa, mikä ei ole oikein.
Yhtälön alkuperä ja johtaminen > Nelimomentin normi > Erityinen suhteellisuusteoria

Minkowskin avaruudessa energia (jaettuna c:llä ) ja liikemäärä ovat Minkowski -nelivektorin kaksi komponenttia, nimittäin nelimomenttinen;
(nämä ovat sopivia komponentteja).
Tämän vektorin Minkowskin sisäinen ⟨, ⟩ antaa itselleen tämän vektorin normin neliön, se on verrannollinen kappaleen lepomassan m neliöön:
Lorentzin muuttumaton määrä ja siten riippumaton viitekehyksestä . Käyttämällä Minkowskin metristä η metrisellä allekirjoituksella (− + + +) sisempi tuote on
ja
niin
Yhtälön alkuperä ja johtaminen > Nelimomentin normi > Yleinen suhteellisuusteoria

Yleisessä suhteellisuusteoriassa neliliikemäärä on nelivektori, joka on määritelty paikallisessa koordinaattikehyksessä, vaikka määritelmän mukaan sisäinen tulo on samanlainen kuin erityisrelatiivisuuden,
jossa Minkowskin metriikka η korvataan metrisellä tensorikentällä g :
ratkaistu Einstein-kenttäyhtälöistä . Sitten:
Indeksien yhteenlaskujen suorittaminen, jota seuraa keräämällä "aikamaiset", "avaruusaikaiset" ja "avaruuden kaltaiset" termit, antaa:
missä kerroin 2 syntyy, koska metriikka on symmetrinen tensori, ja käytetään latinalaisen indeksin i, j käytäntöä i ottaa avaruuden kaltaiset arvot 1, 2, 3. Koska metriikan jokaisella komponentilla on tilaa ja aikaa koskeva riippuvuus yleensä; tämä on huomattavasti monimutkaisempi kuin alussa mainittu kaava, katso lisätietoja metrisestä tensorista (yleinen suhteellisuusteoria) .
Energian, massan ja vauhdin yksiköt

Luonnollisissa yksiköissä, joissa c = 1, energian ja liikemäärän yhtälö pienenee arvoon
Hiukkasfysiikassa energia annetaan tyypillisesti elektronivolttiyksiköinä (eV), liikemäärä yksikkönä eV · c −1 ja massa yksikkönä eV · c −2. Sähkömagnetismissa ja relativistisen muuttumattomuuden vuoksi on hyödyllistä, että sähkökenttä E ja magneettikenttä B ovat samassa yksikössä ( Gauss ) käyttäen yksiköiden cgs (Gauss) -järjestelmää, jossa energia annetaan erg- yksikköinä, massa grammoina (g) ja liikemäärä grammoina g · cm · s −1 .
Energia voidaan teoriassa ilmaista myös grammoina, vaikka käytännössä se vaatii suuren määrän energiaa vastaamaan tämän alueen massaa. Esimerkiksi ensimmäinen atomipommi vapautti noin yhden gramman lämpöä, ja suurimmat vetypommit ovat tuottaneet vähintään kilon lämpöä. vetypommien energiat annetaan yleensä kymmeninä kilotonneina ja megatonneina viitaten energiaan, joka vapautuu räjäyttämällä kyseinen määrä trinitrotolueenia (TNT).
Erikoistapaukset > Momentin keskikehys (yksi hiukkanen)

Rungon lepokehyksessä vauhti on nolla, joten yhtälö yksinkertaistuu
missä  m_{0} on kappaleen lepomassa.
Erikoistapaukset > Massattomat hiukkaset

Jos kohde on massaton, kuten fotonin tapauksessa, yhtälö pienenee arvoon
Tämä on hyödyllinen supistus. Se voidaan kirjoittaa toisella tavalla de Broglie -suhteiden avulla :
jos aallonpituus λ tai aallonumero k annetaan.
Erikoistapaukset > Vastaavuuden periaate

Massallisten hiukkasten suhteen kirjoittaminen uudelleen:
ja laajenee potenssisarjan jonka binomisen lause (tai Taylorin sarja ):
siinä raja-arvossa, että u ≪ c, meillä on γ ( u ) ≈ 1, joten liikemäärällä on klassinen muoto p ≈ m 0 u, sitten ensimmäiseen järjestykseen ( p / m 0 c ) 2</br> (ts. säilytä termi ( p / m 0 c ) 2 n</br> n = 1 ja laiminlyödä kaikki ehdot n ≥ 2) olemme
jossa toinen termi on klassinen kineettinen energia, ja ensimmäinen on hiukkasen lepomassa . Tämä likiarvo ei päde massattomiin hiukkasiin, koska laajentuminen vaati momentin jakamista massalla. Klassisessa mekaniikassa ei muuten ole massattomia hiukkasia.
missä  M_{0} on koko järjestelmän muuttumaton massa eikä ole yhtä suuri kuin hiukkasten lepomassojen summa, elleivät kaikki hiukkaset ole levossa (ks. massa erityissuhteellisuusteollisuudessa ). Korvaaminen ja uudelleenjärjestäminen antaa ( 1 ): n yleistämisen;
Monihiukkasjärjestelmät > Neljän momentin lisääminen

Kun on paljon hiukkasia, joilla on relativistinen momentti p n ja energia En, missä n = 1, 2, ... (hiukkasten kokonaismäärään saakka) yksinkertaisesti merkitsee hiukkaset tietyssä kehyksessä mitattuna, neljä tämän kehyksen momentti voidaan lisätä;
ja ota sitten normi; saadaan suhde monille hiukkasjärjestelmille:
missä M 0 on koko järjestelmän muuttumaton massa eikä ole yhtä suuri kuin hiukkasten lepomassojen summa, elleivät kaikki hiukkaset ole levossa (ks. massa erityissuhteellisuusteollisuudessa ). Korvaaminen ja uudelleenjärjestäminen antaa ( 1 ): n yleistämisen;Malline:NumBlk (\sum _{n}E_{n})^{2}=(\sum _{n}p_{n}c)^{2}+(M_{0}c^{2})^{2}
Yhtälön energiat ja momentit ovat kaikki kehyksestä riippuvaisia, kun taas  M_{0} M_{0} on kehyksestä riippumaton.
Monihiukkasjärjestelmät > Momentin keskikehys

Momentin keskikehyksessä (COM-kehys) meillä on määritelmän mukaan:
( 2 ): n mukaan implisiittinen massa on myös momentin (COM) massa-energian keskipiste, lukuun ottamatta  c^{2} -kerrointa:
ja tämä pätee kaikkiin kehyksiin, koska M 0 on kehyksistä riippumaton.  E_{COMn} -energiat ovat COM-kehyksessä, eivät laboratorion kehyksessä.
Monihiukkasjärjestelmät > Lepomassat ja muuttumaton massa

Joko hiukkasten energiat tai momentit, mitattuna jossakin kehyksessä, voidaan eliminoida käyttämällä kunkin hiukkasen energiamomenttisuhdetta:
sallien  M_{0} : n ilmaisemisen energioina ja lepomassaina tai momentina ja lepomassaina. Tiettyyn kehykseen summien neliöt voidaan kirjoittaa uudelleen neliöiden (ja tuotteiden) summina:
joten summat korvaamalla voimme esittää niiden lepomassat mn ( 2 ):
Energiat voidaan poistaa seuraavasti:
samoin momentti voidaan eliminoida:
missä  \theta _{nk} on momenttivektorien  p_{n} ja  p_{k} välinen kulma.
Uudelleenjärjestettynä:
Koska järjestelmän muuttumaton massa ja kunkin hiukkasen lepomassat ovat kehyksestä riippumattomia, myös oikeanpuolinen on invariantti (vaikka kaikki energiat ja momentit mitataan tietyssä kehyksessä).
Aineen aaltoja

Käyttämällä de Broglie-suhteita energiaan ja liikemäärään aineen aaltoihin ,
missä ω on kulmataajuus ja k on aallonvektori suuruudella | k | = k, yhtä suuri kuin aaltoluku, energian ja liikemäärän suhde voidaan ilmaista aaltomäärinä:
ja siistiminen jakamalla  (\hbar c^{2}) :lla koko yhtälö
Tämä voidaan johtaa myös neliaaltovektorin suuruudesta
samalla tavalla kuin yllä oleva neljän momentti.
Koska pienennetty Planckin vakio ħ ja valon nopeus c molemmat näkyvät ja sekoittavat tämän yhtälön, luonnolliset yksiköt ovat erityisen hyödyllisiä. Normalisoimalla ne siten, että ħ = c = 1, meillä on:
Takyoni ja eksoottiset aineet

Bradyonin nopeus suhteellisen energian ja liikemäärän suhteen kanssa
ei voi koskaan ylittää arvoa c . Päinvastoin, se on aina suurempi kuin c tachyonille, jonka energian ja liikemäärän yhtälö on
Sitä vastoin hypoteettisella eksoottisella aineella on negatiivinen massa ja energian ja liikemäärän yhtälö on
Kohteen energia ja liikemäärä mitattuna kahdessa inertiaalikehyksessä energia-liikemäärätilassa - keltainen kehys mittaa E ja p kun taas sininen kehys E′ ja p′ . Vihreä nuoli on kohteen nelipisteinen P, jonka pituus on verrannollinen sen lepomassaan m 0 . Vihreä kehys on kohteen keskipiste kehykselle, jonka energia on yhtä suuri kuin loput energia. Hyperbolat osoittavat, että Lorentz-muunnos kehyksestä toiseen on hyperbolinen kierto, ja ϕ ja ϕ + η ovat vastaavasti sinisten ja vihreiden kehysten nopeudet .
Tuhannen tanssin tasavalta

| Tuhannen tanssin tasavalta Niko Ahvonen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : tammi- ja heinäkuu 2000; tammikuu 2001 studioissa Finnvox, Hitsville IV, Seawolf Studios ja Music Makers
 Julkaistu: 2001
 Formaatti: CD-levy
 Tuottaja(t): Eeva Koivusalo
 Tyylilaji: soul, disko
 Kesto: 39.17
 Levy-yhtiö: BMG Finland
Listasijoitukset
  27.
Niko Ahvosen muut julkaisut
| Eläköön vapaus! 1998 | Tuhannen tanssin tasavalta 2001 | Eilen tänään huomenna 2003 |
Tuhannen tanssin tasavalta on laulaja ja lauluntekijä Niko Ahvosen vuonna 2001 julkaistu studiolevy. Se sisältää pääasiassa R&B/soul-vaikutteista rytmimusiikkia. Nimi tuo mieleen Wilson Pickettin soul-hitin Land of a Thousand Dances. Albumilla edustava esimerkki tanssimusiikista on Eeva Koivusalon ja Panu Syrjäsen säveltämä "K-18 (Mä haluun mennä)". Albumin tunnetuimpia kappaleita on iskelmällisempi, Leri Leskisen säveltämä "Penelopé", jonka sanoitus viittaa Odysseuksen tarinaan. Hitaampaa tanssi/kuuntelumusiikkia edustaa Koivusalon säveltämä "Viereisessä pöydässä". Albumin tuottaja on Eeva Koivusalo ja levy-yhtiö BMG Finland.
Kansikuvassa Ahvonen on nyrkkeilykehän ääressä ja taustalla näkyvässä julisteessa mainostetaan Mark Brelandin ja Lloyd "Honey" Ghanin välistä nyrkkeilyn välisarjan maailmanmestaruusottelua Wembley Arenalla 3. maaliskuuta 1990.
Kappaleet

Niko Ahvonen on tehnyt kaikkien laulujen sanoitukset. Kustantaja on Manus.
Tuu silloin mun luo (säv. Koivusalo) – 3:35
Tuhannen tanssin tasavalta (Ahvonen & Koivusalo) – 4:14
Penelopé (Leskinen) – 3:54
Totuus ei pala (Ahvonen & Koivusalo) – 4:01
Viereisessä pöydässä (Koivusalo) – 3:29
K-18 (Mä haluun mennä) (Koivusalo & Syrjänen) – 3:44
Varkaan laulu (Ahvonen & Koivusalo) – 4:05
Pohjalta pintaan (Syrjänen) – 3:42
Nainen & mies (Ahvonen) – 3:55
Sen ei tarvii olla niin (Ahvonen, Koivusalo & Syrjänen) – 4:38
Kokoonpano

| --- | --- |
 Yhtye Niko Ahvonen – laulu  Cortina Jets Hemu Häsänen – rummut  Eeva Koivusalo – basso  Eero Laakkonen – kitara  Panu Syrjänen – saksofonit  Timo Vesajoki – koskettimet Tuotanto Speedy Saarinen – äänittäjä (kappaleet 1–2, 4–7 ja 9–10), miksaaja (kappaleet 5–7 ja 9–10)  Teijo Tikkanen – äänittäjä (kappale 2), masteroija (kappale 2 ja 4)  Jesse Vainio – äänittäjä (kappale 3), miksaaja (kappale 3)  Eeva Koivusalo – äänittäjä (kappaleet 5–7 ja 9–10), masteroija (kappaleet 2, 5–7 ja 9–10)  Janne Haavisto – äänittäjä (kappale 8)  Hannu Leidén – miksaaja (kappale 4) (Seawolf Studios)  Risto Hemmi – miksaaja (kappaleet 2 ja 8)  Leri Leskinen – miksaaja (kappale 3), masteroija (kappale 3)  Tommi Lindell – masteroija (kappale 4)  Martiina Mäkinen – kuvat  Lemonworks – kannet :  Muut muusikot Eeva Koivusalo – sovittaja  Leri Leskinen – sovittaja (kappale 3), puhallinsovitukset (kappale 3)  Panu Syrjänen – puhallinsovitukset  Hanna-Maria Helenius – taustalaulu  Tiina Isohanni – taustalaulu  Jukka Eskola – trumpetti  Janne Haavisto – rummut (kappale 8)  Esko Heikkinen – trumpetti (kappaleet 1 ja 4)  Pete Korpela – lyömäsoittimet, marimba, vibrafoni  Pentti Lahti – huilu  Mikko Mustonen – pasuuna  Esa Niiva – baritonisaksofoni (kappaleet 4 ja 6)  Miika Paatelainen – kitara (kappaleet 5 ja 8), toinen kitara (kappaleet 2, 7 ja 10)  Addissa Assefa – bongot (kappale 3)  Peter Engberg – kitara (kappale 3)  Esko Heikkinen – trumpetti (kappale 3)  Matti Lappalainen – pasuuna (kappale 3)  Leri Leskinen – koskettimet (kappale 3)  Jesse Vainio – rummut (kappale 3)  Jorma Vuorenmaa – käyrätorvi (kappale 3)
Kiitokset

Kiitoksissa on mainittu mm. Juha Laakso, Ville Hukkinen, Tanja Savolainen, Cool Sheiks, Eternal Erection, Rocktops, Mare Ciaro Secondo, SFOR Bosnia99, Venäjän tiede- ja kulttuurikeskus, Helsingin Tarmo – Ilmo Lindqvist ja José Tuominen, Pearson / Ari Lohenoja.
Arvostelut

City:
Soundi:
Juoksuttaminen

Juoksuttaminen on juuston valmistuksessa käytettävä menetelmä. juoksute erottaa maidosta heraa ja saostaa maidon. Tämä vaihe edeltää saostuman rikkomista, jolloin rakennetta rikotaan enemmän kovissa juustoissa kuin pehmeissä juustoissa. Pehmeisiin juustoihin jää heraa enemmän kuin koviin juustoihin. Maidon juoksuttamisessa juustoksi käytetään samanlaisia entsyymejä kuin laktoosin pilkkomisessa laktoosittomia ja vähälaktoosisia maitotuotteita valmistettaessa.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1941

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut käytiin vuonna 1941 Kuopiossa. Ensimmäistä kertaa SM-hiihdoissa kilpailivat myös Työväen Urheiluliiton urheilijat.
Tulokset > Miehet 18 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eino Olkinuora | Suonenjoen Vasama | 1.08.24 |
| 2 | Matti Lähde | Kuopion Poliisi-Urheilijat | 1.10.29 |
| 3 | Teuvo Laukkanen | Pielaveden Sampo | 1.11.14 |
| 4 | Toivo Tiainen | Jyväskylän Kisatoverit | 1.11.17 |
| 5 | Veikko Ruotsalainen | Iisalmen Visa | 1.11.32 |
| 6 | V. Hämäläinen | Kotkan Poliisi-Urheilijat | 1.11.36 |
Miesten 18 km:n kilpailu pidettiin Kuopion Puijolla 14. maaliskuuta 1941. Osanottajia oli kaikkiaan peräti lähes 500. Väliaikoja otettiin 8 km:n kohdalla. Tällöin oli johdossa Suonenjoen Eino Olkinuora yli minuutilla ennen Pielaveden Teuvo Laukkasta, jota pidettiin kilpailujen yllätysnimenä. Hänen jäljessään oli 12 sekuntia Kuopion Matti Lähde ja toinen yllätysnimi Iisalmen Veikko Ruotsalainen 36 sekuntia. Seuraavina Tiainen, Karhulan Katajaisten Antero Frantsi, Hämäläinen, Lappeenrannan Urheilu-Miesten Eino Kourula. Olkinuora jatkoi nopeinta menoaan aina loppuun asti, mutta Lähde nousi kisassa toiseksi ennen Laukkasta. TUL:n paras oli 9:ksi sijoittunut Kymin Veikkojen Unto Kirjavainen.
Tulokset > Miehet 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eino Olkinuora | Suonenjoen Vasama | 3.03.27 |
| 2 | Alvar Rantalahti | Kotkan Into | 3.06.03 |
| 3 | O. Kokkonen | Kouvolan Hiihtoseura | 3.11.04 |
| 4 | Pekka Vanninen | Puijon Hiihtäjät | 3.11.05 |
| 5 | A. Soininen | Karihaaran Karu | 3.18.22 |
| 6 | S. Hietala | Hallan Visa | 3.18.34 |
Miesten 50 km hiihdettiin Kuopion Puijolla 16. maaliskuuta 1941. Pakkasta oli yli 10 astetta ja hiihtokeli oli erinomainen. Matkaan lähti 56 miestä. Suonenjoen Eino Olkinuora johti kilpaa lähes koko ajan. Puolimatkassa Olkinuora menetti hetkeksi johtonsa Pekka Vanniselle. Toisella matkan puoliskolla Vannisen ohi menivät Olkinuoran lisäksi Kotkan Rantalahti ja  lopputuloksissa sekunnilla Kouvolan Kokkonen.
Tulokset > Miehet 3 × 10 kilometriä

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Iisalmen Visa | Veikko Turunen Veikko Ruotsalainen Klaus Karppinen | 2.10.42 |  |
| 2 | Lahden Hiihtoseura | Martti Sipilä Tauno Toivonen Lauri Silvennoinen | 2.13,05 | +2,23 |
| 3 | Kuopion Poliisi-Urheilijat | S.Väätäinen Lauri Oinonen Matti Lähde | 2.14,12 | +3,30 |
| 4 | Jyväskylän Kisatoverit | V.Hintikka I.Saari Oskari Rouvinen | 2.16,06 | +5,24 |
| 5 | Kymin Veikot (TUL) | T.Kirjavainen L.Anttila Unto Kirjavainen | 2.16,08 | +5,26 |
| 6 | Kotkan Poliisi-Urheilijat | Aaro Leino S.Suppanen V.Hämäläinen | 2.16,24 | +5,42 |
Miesten 3 x 10 km:n viesti hiihdetiin Kuopion Puijolla 15.3.1941. Siihen osallistui 17 joukkuetta, joista 16 hiihti loppuun asti. Voittajaehdokaana oli Lahden Hiihtoseura, mutta Iisalmen nuoret hiihtäjät Turunen ja Ruotsalainen toivat viestin ankkurilleen Klaus Karppiselle 3 minuutin johdossa. Näin kokenut arvokisahiihtäjä Karppinen sai ensimmäisen Suomen mestaruutensa. Edelliset Iisalmen Visan viestimestaruudet olivat lähes 20 vuoden takaa eli vuosilta 1922 ja 1923. Todellista kisaa käytiin sijoista 3-6.
Tulokset > Naiset 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Aura Nopanen | Vehkalahden Veikot | 25.10 |
| 2 | Annikki Luoma | Vehkalahden Veikot | 25.11 |
| 3 | Annikki Vanhoja | Miehikkälän Vilkas | 25.24 |
| 4 | Elsa Rännänen | Miehikkälän Vilkas | 25.39 |
| 5 | Liisi Anttila | Kymin Veikot | 25.45 |
| 6 | Helvi Tuovinen | Iisalmen Visa | 25.47 |
Naisten 5 km hiihdettiin Kuopion Puijolla 15.3.1941. Siihen osallistui 26 kilpailijaa. Kisa toi Vehkalahden Veikoille Nopasen ja Luoman toimesta kaksoisvoiton. Kisassa sijoittui 10:nneksi tuleva melonnan olympiavoittaja, nyt Helsingin Tovereita edustava Sylvi Saimo.