Kami
Merkittäviä kameja

Kameja on valtava määrä, mutta joillakin kameilla on japanilaisessa mytologiassa erityisen tärkeä asema tai niiden palvonta on laajalle levinnyttä. Seuraavassa luettelossa on joitakin erityisen merkittäviä kameja:
Amaterasu on auringon kami ja yksi Izanamin ja Izanagin lapsista. Häntä pidetään yleensä naispuolisena. Alun perin Amaterasu oli Isessä palvottu paikallinen auringon kami, joka 600-luvulla nostettiin Japanin keisarisuvun esiäidiksi.
Daikokuten on yksi ”seitsemästä hyvän onnen jumalasta” (shichifukujin). Hänellä on yleensä ”vaurautta lyövä” nuija, aarresäkki ja hän seisoo riisipaalien päällä. Hän lienee saanut alkunsa intialaisesta Mahākalā-jumalasta ja synkretismin myötä hänet on liitetty japanilaiseen Ōkuninushiin.
Dōsojin on yleisnimitys kylien rajoilla ja tienristeyksissä asuville suojelijakameille. Usein kamit esitetään mies- ja naishahmon muodossa.
Ebisu on yksi ”seitsemästä hyvän onnen jumalasta” (shichifukujin). Häntä palvotaan erityisesti rannikkokylissä hyvän kalansaaliin tuojana ja hänet esitetään ongen kanssa. Hän on myös kaupan ja maanviljelyn suojelija.
Fūjin tai kaze no kami on tuulen kami. Tuulelle omistetut kultit olivat Japanin maantieteellisestä asemasta johtuen yleisiä.
Hachiman oli alun perin Usassa Kyūshūlla palvottu kami, joka osallistui Naran Tōdai-jin suuren buddhapatsaan rakentamiseen ja oli siten kamien ja buddhien synkretismin varhainen kohde. Hachimanin kohdalla synkretismi oli erityisen vahvaa ja kami liitettiin Amida-buddhaan. Keskiajalla Hachiman nousi soturiluokan suojeluskamiksi.
Hi no kami on tulen kami, kronikoiden mukaan alun perin nimeltään Homusubi tai Kagutsuchi. Tulen tuhoavan voiman vuoksi kamin palvonta oli yleistä, mutta se liitettiin myös ruoan valmistukseen ja siten sitä alettiin pitää koko kodin suojelijana.
Inari on äärimmäisen laajalle levinnyt erityisesti riisinviljelyä mutta myös muita toimia suojeleva kami, joka liitetään usein kettuihin (kitsune). Inarille on omistettu yli 30 000 pyhäkköä ja kamille on suoritettu jako- ja uudelleenpyhitysprosessi (kanjō) useammin kuin millekään muulle kamille.
Izanami ja Izanaki, klassikoiden mukaan kaksi maailman synnystä vastuussa ollutta kamia. Heistä syntyi kolme lasta: Amaterasu, Tsukuyomi ja Susanoo.
Raijin eli ukkosen kami on toisaalta maanviljelyksen suojelija ukkoseen liitetyn sateen vuoksi, toisaalta väkivaltainen ja katastrofeja aiheuttava kami.
Suijin on maanviljelykselle tärkeä veden kami, joka asuu yleensä riisipeltojen tai kastelukanavien vieressä tai kaivoissa, lähteissä ja virroissa.
Susanoo, Izanagin nenästä syntynyt tai Izanamin ja Izanagin yhdessä tuottama kami, joka liitetään yleensä sateeseen ja myrskyyn.
Tenjin on historiallisen henkilön eli Sugawara no Michizanen kamimuoto. Fujiwarojen maanpakoon lähettämä ministeri, akateemikko ja runoilija kuoli vuonna 903, minkä jälkeen hänen uskottiin palanneen kostamaan vihollisilleen pahana henkenä (goryō). Hengelle annettiin postuumeja arvonimiä ja hänet kohotettiin lopulta kamiksi; 1100-luvulle mennessä häntä alettiin pitää Kannonin inkarnaationa. Zenin vaikutuksessa hänestä tuli runouden ja kulttuurin suojelija ja nykyään hänelle on omistettu useita tuhansia pyhäköitä.
Tsukuyomi on japanilaisissa klassikoissa esiintyvä kuun kami, Izanamin ja Izanagin poika ja Amaterasun miespuolinen vastine.