Pohjoissaame
Kielioppi > Verbit

Suomeen verrattuna pohjoissaame on huomattavasti verbikeskeisempi, ja lauseiden verbivalinnoilla välitetään varsin usein sanan perusmerkityksen ohella lisämerkityksiä. Esimerkiksi juoksemisesta puhuttaessa on tarpeen tietää, tapahtuuko se kahdella jalalla viehkat vai sitä useammalla jalalla ruohttat. Myös erilaiset verbijohdokset ja infiniittimuodot ovat yleisiä. Esimerkkeinä vaikkapa tekemisen aloittamista ilmaiseva inkoatiivi (esim. viehkalit, 'alkaa juoksemaan'), eräänlaista tekemättömyyttä ilmaiseva verbiabessiivi (esim. barggakeáhtta, 'työskentelemättä') tai parhaillaan tapahtuvaa tekemistä ilmaiseva aktion essiivi (esim. boahtime, 'tulossa [juuri nyt]').
Pohjoissaamen verbit taipuvat yksikössä, kaksikossa ja monikossa. Niillä on kaksi yksinkertaista aikamuotoa, preesens ja preteriti, joiden lisäksi liittomuodot perfekti ja pluskvamperfekti muodostetaan leat-apuverbin avulla. Moduksia ovat indikatiivi, imperatiivi, konditionaali sekä potentiaali, joista viimeksi mainittua käytetään arkikielessä huomattavasti yleisemmin kuin suomessa. Luvuista kaksikkoa käytetään silloin, kun lauseen subjektina on kaksi keskustelijoille tunnettua henkilöä. Kahden asian, esineen tai kahden tuntemattoman henkilön tapauksessa käytetään monikkoa.
Verbit jaetaan kolmeen ryhmään: parillistavuisiin verbeihin, joilla perusmuodon pääte on -at, -it tai -ut, paritontavuisiin verbeihin, joilla perusmuodon pääte on -it sekä supistumaverbeihin, joilla perusmuodon pääte on -át, -ot tai -et.
Parillistavuiset verbit eli astevaihteluverbit ovat yleensä kaksitavuisia. Niiden keskuskonsonantistossa tapahtuu astevaihtelua ja eräissä tilanteissa diftongi oikenee. Esimerkki parillistavuisen -it-loppuisen verbin 'tulla', boahtit, taivutuksesta indikatiivissa.
|   | preesens | preteriti | perfekti | pluskvamperfekti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yks. 1. pers. | boađán | bohten | lean boahtán | ledjen boahtán |
| yks. 2. pers. | boađát | bohtet | leat boahtán | ledjet boahtán |
| yks. 3. pers. | boahtá | bođii | lea boahtán | lei boahtán |
| kaks. 1. pers. | bohte | bođiime | letne boahtán | leimme boahtán |
| kaks. 2. pers. | boahtibeahtti | bođiide | leahppi boahtán | leidde boahtán |
| kaks. 3. pers. | boahtiba | bođiiga | leaba boahtán | leigga boahtán |
| mon. 1. pers. | boahtit | bođiimet | leat boahtán | leimmet boahtán |
| mon. 2. pers. | boahtibehtet | bođiidet | lehpet boahtán | leiddet boahtán |
| mon. 3. pers. | bohtet | bohte | leat boahtán | ledje boahtán |
Paritontavuiset verbit ovat usein johdoksia muista sanoista. Ne ovat yleensä kolmitavuisia ja keskuskonsonantisto voi olla missä tahansa asteessa. Astevaihtelua tai diftongin oikenemista ei kuitenkaan tapahdu. Esimerkki paritontavuisen -it-loppuisen verbin 'hakea', viežžalit, taivutuksesta indikatiivissa.
|   | preesens | preteriti | perfekti | pluskvamperfekti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yks. 1. pers. | viežžalan | viežžalin | lean viežžalan | ledjen viežžalan |
| yks. 2. pers. | viezzalat | viežžalit | leat viežžalan | ledjet viežžalan |
| yks. 3. pers. | viežžala | viežžalii | lea viežžalan | lei viežžalan |
| kaks. 1. pers. | viežžaletne | viežžaleimme | letne viežžalan | leimme viežžalan |
| kaks. 2. pers. | viežžabeahtti | viežžaleidde | leahppi viežžalan | leidde viežžalan |
| kaks. 3. pers. | viežžaba | viežžaleigga | leaba viežžalan | leigga viežžalan |
| mon. 1. pers. | viežžalit | viežžaleimmet | leat viežžalan | leimmet viežžalan |
| mon. 2. pers. | viežžalehpet | viežžaleiddet | lehpet viežžalan | leiddet viežžalan |
| mon. 3. pers. | viežžalit | viežžaledje | leat viežžalan | ledje viežžalan |
Supistumaverbeillä keskuskonsonantisto on joitakin uusia lainasanoja lukuun ottamatta aina III asteessa, eikä niillä tapahdu lainkaan astevaihtelua. Esimerkki supistumavartaloisen -et-loppuisen verbin 'selittää', čilget, taivutuksesta indikatiivissa.
|   | preesens | preteriti | perfekti | pluskvamperfekti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yks. 1. pers. | čilgen | čilgejin | lean čilgen | ledjen čilgen |
| yks. 2. pers. | čilget | čilgejit | leat čilgen | ledjet čilgen |
| yks. 3. pers. | čilge | čilgii | lea čilgen | lei čilgen |
| kaks. 1. pers. | čilgejetne | čilgiime | letne čilgen | leimme čilgen |
| kaks. 2. pers. | čilgebeahtti | čilgiide | leahppi čilgen | leidde čilgen |
| kaks. 3. pers. | čilgeba | čilgiiga | leaba čilgen | leigga čilgen |
| mon. 1. pers. | čilget | čilgiimet | leat čilgen | lemmet čilgen |
| mon. 2. pers. | čilgebehtet | čilgiidet | lehpet čilgen | leiddet čilgen |
| mon. 3. pers. | čilgejit | čilgejedje | leat čilgen | ledje čilgen |