stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pablo Neruda
Kuolema

Neruda kuoli Santiagossa 23. syyskuuta 1973, kaksitoista päivää Chilen sotilasvallankaappauksen jälkeen. Neruda sairasti pitkälle edennyttä eturauhassyöpää. Neruda oli suunnitellut pakoa Meksikoon, jossa hän olisi johtanut vastarintaa Pinochetin hallinnon kaatamiselle. Lähtöä edeltäneenä päivänä Neruda joutui sairaalaan ja kuoli siellä, kuolintodistuksen mukaan eturauhassyöpään, joka oli diagnosoitu neljä vuotta aiemmin.
Myöhemmin useat henkilöt ovat väittäneet, että Neruda murhattiin. Nerudaa hoidettiin sairaalassa, jossa kuoli myös entinen presidentti Eduardo Frei, mikä osaltaan vaikutti epäilyksiin murhasta. Nerudan autonkuljettajan mukaan Nerudalle oli annettu jokin rokote vain tunteja ennen hänen kuolemaansa, ja Chilen kommunistinen puolue oli tehnyt murhaepäilystä rikosilmoituksen.
Huhtikuussa 2013 Nerudan jäänteet kaivettiin ylös haudasta kuolinsyyn selvittämistä varten. Tutkimus suoritettiin Pohjois-Carolinan yliopistossa Yhdysvalloissa, ja siinä tarkistettiin, löytyykö Nerudan jäänteistä viitteitä myrkytyksestä. Viitteitä myrkytyksestä ei löytynyt.
Kansainvälinen oikeuslääketieteilijöiden asiantuntijaryhmä ilmoitti vuonna 2017 uusista tutkimuksista, joissa ruumiista oli löydetty tuntematonta bakteeria.. Vuonna 2023 kerrottiin, että Nerudan hampaasta oli löytynyt merkkejä Clostridium botulinum -bakteerista, jonka tuottama myrkky aiheuttaa botulismia. Uusiin tuloksiin päästiin tutkimusmenetelmien kehityksen ansiosta. On mahdollista, C. botulinum on päätynyt ruumiiseen pilaantuneesta ruoasta.
Suomennetut teokset

Runoja.  (Suomentanut Pentti Saaritsa)  Helsinki:  Tammi, 1964.
Andien mainingit. Runoja.  ((Runoja vuosilta 1921–1937; runoja kokoelmasta Canto general, 1950; Runoja vuosilta 1954–1969.) Suomentanut Pentti Saaritsa)  Helsinki:  Tammi, 1972.  ISBN 951-30-2120-3
Tunnustan eläneeni. Muistelmat.  ((Confieso que he vivido. Memorias, 1974.) Käsikirjoituksen viimeistelivät Matilde Neruda ja Miguel Otero Silva. Suomentanut Matti Rossi)  Helsinki:  Tammi, 1975.  ISBN 951-30-3349-X
Meren ja yön portit. Runoja 1924–1973.  (Suomentanut Pentti Saaritsa)  Helsinki:  Tammi, 1980.  ISBN 951-30-4248-0
Valitut runot.  (Suomentanut Pentti Saaritsa)  Helsinki:  Tammi, 1983.  ISBN 951-30-5767-4
Kysymysten kirja.  ((Libro de las preguntas, 1974.) Suomentanut Katja Kallio)  Helsinki:  Loki-kirjat, 1999.  ISBN 952-9646-72-0
Kapteenin laulut.  ((Los versos del Capitán, 1952.) Suomentanut Jyrki Lappi-Seppälä)  Helsinki:  WSOY, 2008.  ISBN 978-951-0-33959-6
Maremoto.  ((Maremoto, 1970.) Suomennos ja esipuhe: Timo Malmi. Puupiirrokset: Karin Oldfelt Hjertonsson)  Siuro:  Palladium kirjat, 2013.  ISBN 978-952-9893-81-2
Isla Negran runot.  (Suomentanut Pentti Saaritsa)  Helsinki:  Sputnik, 2019.  ISBN 978-952-7313-20-6
Maan ja meren aallot.  ((Plenos poderes (Täysivaltainen), 1962; Las manos del día (Päivän kädet), 1968.) Suomentanut Pentti Saaritsa)  Helsinki:  Aviador, 2024.  ISBN 978-952-381-243-7
Kaj Chydenius on säveltänyt Nerudan runoja: ”Jos minä kuolisin”, ”La reina”, ”Vedenneito ja juopot”, ”Väli-Amerikka”, joita on levytetty.
Tunnustuksia

Leninin kansainvälinen rauhanpalkinto vuonna 1953
Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 1971
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pablo Neruda Petri Liukkonen (author) & Ari Pesonen. Kuusankosken kaupunginkirjasto 2008. (englanniksi)
Adrian Soto, Pablo Neruda. (englanniksi)
| n k Nobelin kirjallisuuspalkinnon saajat |
| --- | --- |
1901–1925:  1901: Prudhomme  1902: Mommsen  1903: Bjørnson  1904: F. Mistral / Echegaray  1905: Sienkiewicz  1906: Carducci  1907: Kipling  1908: Eucken  1909: Lagerlöf  1910: Heyse  1911: Maeterlinck  1912: Hauptmann  1913: Tagore  1914: Ei jaettu  1915: Rolland  1916: Heidenstam  1917: Gjellerup / Pontoppidan  1918: Ei jaettu  1919: Spitteler  1920: Hamsun  1921: France  1922: Benavente  1923: Yeats  1924: Reymont  1925: Shaw 
1926–1950:  1926: Deledda  1927: Bergson  1928: Undset  1929: Mann  1930: Lewis  1931: Karlfeldt  1932: Galsworthy  1933: Bunin  1934: Pirandello  1935: Ei jaettu  1936: O’Neill  1937: Martin du Gard  1938: Buck  1939: Sillanpää  1940–1943: Ei jaettu  1944: Jensen  1945: G. Mistral  1946: Hesse  1947: Gide  1948: Eliot  1949: Faulkner  1950: Russell 
1951–1975:  1951: Lagerkvist  1952: Mauriac  1953: Churchill  1954: Hemingway  1955: Laxness  1956: Jiménez  1957: Camus  1958: Pasternak  1959: Quasimodo  1960: Perse  1961: Andrić  1962: Steinbeck  1963: Seferis  1964: Sartre  1965: Šolohov  1966: Agnon / Sachs  1967: Asturias  1968: Kawabata  1969: Beckett  1970: Solženitsyn  1971: Neruda  1972: Böll  1973: White  1974: Johnson / Martinson  1975: Montale 
1976–2000:  1976: Bellow  1977: Aleixandre  1978: Singer  1979: Elytis  1980: Miłosz  1981: Canetti  1982: García Márquez  1983: Golding  1984: Seifert  1985: Simon  1986: Soyinka  1987: Brodsky  1988: Mahfouz  1989: Cela  1990: Paz  1991: Gordimer  1992: Walcott  1993: Morrison  1994: Ōe  1995: Heaney  1996: Szymborska  1997: Fo  1998: Saramago  1999: Grass  2000: Gao 
2001–:  2001: Naipaul  2002: Kertész  2003: Coetzee  2004: Jelinek  2005: Pinter  2006: Pamuk  2007: Lessing  2008: Le Clézio  2009: Müller  2010: Vargas  2011: Tranströmer  2012: Mo Yan  2013: Munro  2014: Modiano  2015: Aleksijevitš  2016: Dylan  2017: Ishiguro  2018: Tokarczuk  2019: Handke  2020: Glück  2021: Gurnah  2022: Ernaux  2023: Fosse  2024: Kang 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia 2  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  ADK  FID  MusicBrainz  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  NARA  RISM  SNAC  IdRef 
Pablo Nerudan patsas Santiago de Chilen metrossa.
Solidium

| Solidium |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2009 (1991)
Toimitusjohtaja:  Reima Rytsölä
Puheenjohtaja:  Jouko Karvinen
Avainhenkilöt:   Timo Ahopelto  Jannica Fagerholm  Suvi Haimi  Tuomas Hyyryläinen  Jukka Ohtola  Laura Raitio 
Kotipaikka:  Unioninkatu 32 B Helsinki, Suomi
Toimiala:  Muualla luokittelemattomat rahoituspalvelut
Liikevoitto:  –4,6 milj. € (2022)
Henkilöstö:  13
Omistaja:  Suomen valtio (VNK)
Kotisivu:  www.solidium.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Solidium Oy on Suomen valtion omistama sijoitusyhtiö. Sen hallinnoiman omaisuuden arvo on 7 049 miljoonaa euroa (21.1.2025).
Solidiumin hallintaan siirtyi syksyllä 2008 valtion ei-strategiset osakeomistukset Kemirassa, Metsossa, Outokummussa, Rautaruukissa, Sammossa, Spondassa, Stora Ensossa ja TeliaSonerassa. Kesäkuussa 2009 Solidiumin osakeomistukset täydentyivät, kun valtio luovutti kaikki omistamansa Elisa Oyj:n osakkeet Solidiumille. Solidium on Suomen valtion kokonaan omistama osakeyhtiö, jonka tehtävänä on vahvistaa ja vakauttaa kotimaista omistusta kansallisesti tärkeissä yrityksissä ja kasvattaa pitkäjänteisesti omistustensa taloudellista arvoa.lähde? Solidiumin sijoitusstrategian perusta ja keskeisin tavoite on nykyomistusten hyvä hoito ja niiden arvon kasvattaminen. Tarvittaessa Solidium voi hankkia yksin tai yhteistyössä muiden kotimaisten toimijoiden kanssa uutta omistusta joko osinkotuloillaan tai lainarahalla.lähde?
Toimitusjohtajana oli toukokuuhun 2022 Antti Mäkinen. Solidiumin toimitusjohtajana on toiminut elokuusta 2022 lähtien Reima Rytsölä. Hallituksen puheenjohtaja oli huhtikuuhun 2015 Pekka Ala-Pietilä. Tämän jälkeen hallituksen puheenjohtajana väliaikaisesti toimi Heikki Bergholm, kunnes Harri Sailas aloitti elokuussa 2016 hallituksen puheenjohtajana. Hallituksessa on nykyisin kahdeksan jäsentä.
Historia

Solidiumin perusti alun perin Suomen Pankki vuonna 1991 hoitamaan SKOP:ilta haltuunsa saamaansa osakesalkkua.
2000-luvulla yhtiö toimi kiinteistöalalla. Vuonna 2004 Solidium osti Kapiteeli Oyj:ltä Kruunuasunnot Oy:n. Kruunuasuntojen kiinteistöomaisuus oli peräisin puolustuslaitokselta, jonka kiinteistöjä yhtiöitettiin 1999–2003 osana valtion kiinteistöstrategiaa.
Historia > 2008

Valtioneuvosto esitti eduskunnalle yleisistunnossaan 21.10.2008, että valtion omistamat osakkeet kahdeksassa ei-strategisessa pörssiyhtiössä siirretään valtion sataprosenttisesti omistamalle erityistehtäväyhtiö Solidium Oy:lle. Ennen valtioneuvoston lokakuista päätöstä Solidium Oy toimi muun muassa kiinteistöliiketoiminnassa.
Osakeomistukset koskivat valtion hallussa olleita Kemira Oyj:n, Metso Oyj:n, Outokumpu Oyj:n, Rautaruukki Oyj:n, Sampo Oyj:n, Sponda Oyj:n, Stora Enso Oyj:n ja TeliaSonera AB:n osakkeita. Valtioneuvoston päätöksen yhteydessä valtion omistajaohjauksesta vastaava ministeri Jyri Häkämies määritti Solidiumin tehtäviksi sinivalkoisen omistajapolitiikan vahvistamisen ja vakauttamisen sekä parhaan mahdollisen kokonaistuoton ja osakeomistusten hoidon saavuttamisen.  Valtioneuvosto asetti Solidiumin toiminnalle raamit, joiden puitteissa yritys voi tarvittaessa itsenäisesti hankkia uusia osakeomistuksia joko osinkotulo- tai lainarahoituksella.
Solidiumin sijoituspäätösten perustaksi määritettiin ennen kaikkea pitkän aikavälin taloudellisesti ja kansallisesti tärkeät kriteerit.
Valtioneuvoston lokakuussa 2008 tekemän esityksen jälkeen valtion hallussa olleet ei-strategiset osakeomistukset siirrettiin apporttina omaisuutena 11.12.2008 Solidium Oy:n hallintaan. Solidiumin haltuun siirtyi kyseisenä päivänä seuraavat osakeomistukset:
20 656 500 Kemira Oyj:n osaketta
15 695 287 Metso Oyj:n osaketta
56 440 597 Outokumpu Oyj:n osaketta
55 656 699 Rautaruukki Oyj:n osaketta
79 280 080 Sampo Oyj:n A-osaketta
38 065 498 Sponda Oyj:n osaketta
55 595 937 Stora Enso Oyj:n A-osaketta
41 483 501 Stora Enso Oyj:n R-osaketta ja
616 128 221 TeliaSonera AB:n osaketta
Osakeomistusten arvo luovutushetkellä joulukuussa 2008 oli noin 5,28 miljardia euroa.
12. joulukuuta 2008 pidetyssä Solidium Oy:n yhtiökokouksessa valittiin yritykselle uusi hallitus. Hallitukseen valittiin puheenjohtajaksi Keijo Suila ja varapuheenjohtajaksi Eija Ailasmaa sekä muiksi jäseniksi Jouni Hakala, Antti Herlin, Lauri Ihalainen, Marketta Kokkonen ja Anni Vepsäläinen.
Historia > 2009

Helmikuun 5. päivänä Solidiumille nimitettiin uusi toimitusjohtaja. Toimitusjohtajaksi valittiin DI, MBA Kari Järvinen.
Sponda Oyj:n hallitus päätti 25.5.2009 ylimääräisen yhtiökokouksen antaman valtuutuksen nojalla 208 miljoonan euron merkintäetuoikeusannin toteuttamisesta. Sponda järjesti osakeannin vahvistaakseen tasettaan ja parantaakseen maksuvalmiuttaan. Solidium Oy, joka ennen osakeantia omisti 34,3 % Spondan osakkeista, oli ennen ylimääräistä yhtiökokousta ilmoittanut yhtiölle, että se tulee tukemaan suunniteltua osakeantia, äänestämään osakeannin järjestämisen puolesta yhtiökokouksessa ja merkitsemään oman osuutensa sille osakeannissa tarjottavista osakkeista.
Spondan merkintäetuoikeusannin merkintäaika päättyi 22.6.2009 ja anti ylimerkittiin. Solidium Oy osallistui täysimääräisesti osakeantiin sijoittamalla 71 miljoonaa euroa. Solidiumin omistusosuus Sponda Oyj:ssa säilyi näin ollen muuttumattomana 34,3 %:ssa.
Suomen valtio luovutti 11. kesäkuuta kaikki omistamansa 16 006 000 Elisa Oyj:n osaketta, noin 9,62 prosenttia Elisa Oyj:n osakekannasta, Solidium Oy:lle apporttina. Elisan osakkeen luovutusarvona oli julkisen kaupankäynnin päätöskurssi 11.6.2009 Helsingin pörssissä, 10,84 euroa/osake. Luovutuksen seurauksena Solidiumin omaa pääomaa korotettiin osakkeiden markkina-arvoa vastaavalla määrällä, 173 505 040 eurolla. Luovutuksen jälkeen Solidium nosti omistusosuutensa 10,0 prosenttiin Elisa Oyj:ssa hankkimalla 625 000 osaketta julkisessa kaupankäynnissä.
Historia > 2010

Kesällä 2010 Solidium myi 53 miljoonaa kiinteistösijoittaja Spondan osaketta saaden myynnistä 176 miljoonaa euroa ja syksyllä se myi maaliyhtiö Tikkurilan osakkeita 98 miljoonalla eurolla.
Historia > 2013

Alkuvuodesta Solidium osallistui Talvivaaran Kaivososakeyhtiön merkintäantiin. Solidium käytti merkintäoikeutensa täysimääräisesti, merkiten osakkeita 23 miljoonalla eurolla. Lisäksi Solidium merkitsi toissijaisesta annista osakkeita noin 24 miljoonalla eurolla. Solidium lupautui merkitsemään osakkeita oman omistusosuutensa lisäksi 30 miljoonalla eurolla.
Syyskuussa Solidium myi 68 miljoonaa TeliaSoneran osaketta saaden myynnistä noin 368 miljoonaa euroa. Solidiumin omistus pieneni 11,7 prosentista 10,1 prosenttiin.
Historia > 2014

Solidium myi 25. helmikuuta 2014 noin 12,6 miljoonaa Sampo Oyj:n A-osaketta kansainvälisille ja pohjoismaisille instituutiosijoittajille noin 450 miljoonan euron kokonaishinnalla. Osakemyynnin seurauksena Solidiumin omistus Sammossa laski 14,2 prosentista noin 11,9 prosenttiin liikkeeseen lasketuista osakkeista. Lisäksi Solidium tarjosi 350 miljoonan euron vakuudettoman joukkovelkakirjalainan, joka on vaihdettavissa Sammon A-osakkeisiin.
Solidium myi 100 miljoonaa TeliaSoneran osaketta marraskuussa 2014. Osakkeiden myyntitulot olivat 5 042 miljoonaa Ruotsin kruunua.
Historia > 2015

Pekka Ala-Pietilä sai potkut kevään 2015 eduskuntavaalien jälkeen valtataistelun tuloksena, potkujen antajana omistajaohjauksesta vastaava ministeri Sirpa Paatero, mutta taustalla oli pitkäkestoinen valtapeli, jossa toisena osapuolena oli valtion omistajaohjausyksikön osastopäällikkö Eero Heliövaara. Eija Ailasmaa erosi Solidiumin hallituksesta tämän jälkeen, samoin hallituksen sihteeri, laamanni Pekka Merilampi .
Solidium myi 200 miljoonaa TeliaSoneran osaketta 11. helmikuuta 2015. Myyntituotot olivat noin 1 069 miljoonaa euroa. Myynnin seurauksena Solidiumin omistusosuus TeliaSonerassa laski 3,2 prosenttiin. Kevään 2015 aikana Solidium alensi omistusosuuttaa myös Outokummussa myymällä 15,2 miljoonaa osaketta markkinoille 95 miljoonalla eurolla.
Historia > 2018

Tammi-helmikuun vaihteessa 2018 Solidium myi 37 miljoonaa SSAB:n B-osaketta kansainvälisille ja pohjoismaisille instituutiosijoittajille yli 150 miljoonalla eurolla. Helmikuussa 2018 Solidium myi loputkin omistamansa Telian osakkeet. Maaliskuussa 2018 Solidium myi 10,6 miljoonaa Sammon A-osaketta suomalaisille ja kansainvälisille instituutiosijoittajille 467 miljoonalla eurolla sekä kertoi ostaneensa Nokian osakkeita 840 miljoonalla eurolla alkuvuoden aikana.
Historia > 2019

Alkuvuodesta 2019 Solidium osti 5,1 prosenttia Nokian Renkaiden osakkeista noin 205 miljoonalla eurolla.
Historia > 2024

Solidium myi alkuvuonna 2024 omistuksensa Kemirassa ja Mandatumissa.
Salkku

Solidiumin hallinnassa olevat osakeomistukset (21.1.2025):
| Yritys | Osakkeiden  lukumäärä | Omistusosuus  % | Arvo  milj>  € |
| --- | --- | --- | --- |
| Anora Group Oyj | 13 097 481 | 19,4 | 37 |
| Elisa Oyj | 16 802 800 | 10,0 | 711 |
| Konecranes Oyj | 8 793 123 | 11,1 | 520 |
| Metso Oyj | 123 477 168 | 14,9 | 1 144 |
| Nokia Oyj | 325 000 000 | 5,8 | 1 446 |
| Nokian Renkaat Oyj | 14 031 000 | 10,1 | 107 |
| Outokumpu Oyj | 70 793 208 | 15,5 | 210 |
| Sampo Oyj | 33 278 580 | 6,2 | 1 311 |
| Stora Enso Oyj A-osake  R-osake | 84 447 576 62 655 036  21 792 540 | 10,7 35,7  3,6 | 852 633   220 |
| Tietoevry Oyj | 12 857 918 | 10,8 | 226 |
| Valmet Oyj | 18 640 665 | 10,1 | 484 |
|  |  | yhteensä | 7 049 |
Solidiumin salkku ei sisällä kaikkia valtion osakeomistuksia pörssiyhtiöissä, sillä salkusta puuttuvat valtion omistamat öljynjalostaja Nesteen, energiayhtiö Fortumin ja lentoyhtiö Finnairin osakkeet. Joulukuun lopussa 2024 valtioneuvoston kanslia omisti Finnairista 55,69 %, Fortumista 51,26 % ja Nesteestä 44,22 %.
Hallitus

Hallituksen kokoonpano:
Puheenjohtaja: Jouko Karvinen
Varapuheenjohtaja: Timo Ahopelto
Jannica Fagerholm
Jukka Ohtola
Laura Raitio
Suvi Haimi
Tuomas Hyyryläinen
Aiheesta muualla

Yrityksen kotisivu
| n k  Suomen valtio-omisteiset yhtiöt |
| --- | --- |
Erityistehtävät:  A-Kruunu  Alko  Business Finland  Cinia (77,5 %)  CSC – Tieteen tietotekniikan keskus (70,0 %)  DigiFinland (33,46 %)  FinnHEMS  Finnpilot Pilotage  Finnvera  FVR – Suomen rokotetutkimus (51,0 %)  Gasonia  Governia  Hansel (65,0 %)  HAUS kehittämiskeskus  Hevosopisto (25,0 %)  Ilmastorahasto  Itärata (51,0 %)  Kuntarahoitus (16,0 %)  Liikenteenohjausyhtiö Fintraffic  Länsirata (51,0 %)  Maakuntien tilakeskus  Oppiva Invest  Solidium  STUK International  Suomen Erillisverkot  Suomen Ilmailuopisto (98 %)  Suomen Malmijalostus  Suomen Teollisuussijoitus  Suomi-rata (51,0 %)  Teknologian tutkimuskeskus VTT  Teollisen yhteistyön rahasto (96,04 %)  Työkanava  Veikkaus  Yleisradio 
Strateginen intressi:  Arctia  Boreal Kasvinjalostus (65,0 %)  Finavia  Fingrid (36,9 %)  Gasgrid Finland  Gasum  Leijona Catering  Motiva  Neova (50,1 %)  Patria (50,1 %)  Posti Group  Suomen Lauttaliikenne  Suomen Siemenperunakeskus (22,0 %)  Suomen Viljava  Tapio  VR-Yhtymä 
Sijoitusintressi:  Edita Group  Finnair (55,8 %)  Fortum (51,26 %)  Kemijoki (50,1 %)  Neste (44,22 %)  SSAB (6,3 %)  Suomen Rahapaja 
Solidium:  Anora Group (19,4 %)  Elisa (10,0 %)  Konecranes (11,1 %)  Metso (14,9 %)  Nokia (5,8 %)  Nokian Renkaat (10,10 %)  Outokumpu (15,5 %)  Sampo (6,6 %)  Stora Enso (10,7 %)  Tieto-Evry (10,9 %)  Valmet (10,1 %) 
Päivitetty: 29. tammikuuta 2024
Kaksoset (täsmennyssivu)

Sana kaksonen, monikossa kaksoset, voi tarkoittaa seuraavia:
kaksoset, samasta raskaudesta syntyvät kaksi lasta tai normaalisti yhden poikasen kerrallaan synnyttävän eläimen yhtä aikaa synnyttämät kaksi poikasta
Kaksoset, tähdistö
Kaksoset, Eläinradan merkki
Kaksoset (myös yksikössä), edelliseen liittyen horoskooppimerkkinä: henkilö, joka on syntynyt 21.5.-21.6. välisenä aikana
kaksonen, kaksoskiteen osa geologiassa
Kaksonen, äänekoskelainen metalliyhtye
Kaksoset, George Cukorin ohjaama vuoden 1941 elokuva
Kaksoset, Ben Sombogaartin ohjaama vuoden 2002 elokuva
Kaksoset, Perillinen-kirjasarjan hahmot
Sukunimenä

Elmeri Kaksonen (s. 1987), suomalainen jääkiekkoilija
Heikki Kaksonen (1879–1947), suomalainen kulta- ja hopeaseppämestari
Jarno Kaksonen, suomalainen pesäpalloilija
Kasperi Kaksonen (s. 2002), pesäpalloilija
Matti Kaksonen (1914–1993), suomalainen voimistelija, akrobaatti ja varieteetaiteilija
Topias Kaksonen (s. 2005), pesäpalloilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaksoset”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Baltic Cup

Baltic Cup (vir. Balti turniir, latv. Baltijas kauss, liett. Baltijos taurė) on vuodesta 1928 lähtien järjestetty Baltian maiden välinen jalkapalloturnaus.
Vuosina 1940-1976 maiden ollessa osa Neuvostoliittoa, turnaus järjestettiin epävirallisena Viron, Latvian ja Liettuan neuvostotasavaltojen välillä. Myös Valko-Venäjän sosialistinen neuvostotasavalta oli mukana joinakin vuosina. Turnausta ei järjestetty vuosina 1977-1990. Baltian maiden itsenäistyttyä 1991 turnaus pidettiin aluksi vuosittain, mutta nykyään se pyritään järjestämään joka toinen vuosi.
Suomi oli mukana Baltic Cupissa ensimmäistä kertaa vuonna 2012 ja osallistui myös vuoden 2014 turnaukseen.
Turnauksen voittajat

| Vuosi | Voittaja | Isäntäkaupunki |
| --- | --- | --- |
| 1928 |  Latvia | Tallinna |
| 1929 |  Viro | Riika |
| 1930 |  Liettua | Kaunas |
| 1931 |  Viro | Tallinna |
| 1932 |  Latvia | Riika |
| 1933 |  Latvia | Kaunas |
| 1935 |  Liettua | Tallinna |
| 1936 |  Latvia | Riika |
| 1937 |  Latvia | Kaunas |
| 1938 |  Viro | Tallinna |
| 1991 |  Liettua | Klaipėda |
| 1992 |  Liettua | Liepāja |
| 1993 |  Latvia | Pärnu |
| 1994 |  Liettua | Vilna |
| 1995 |  Latvia | Riika |
| 1996 |  Liettua | Narva |
| 1997 |  Liettua | Vilna |
| 1998 |  Liettua | Liepāja, Valga, Viljandi |
| 2001 |  Latvia | Riika |
| 2003 |  Latvia | Tallinna, Valga |
| 2005 |  Liettua | Kaunas |
| 2008 |  Latvia | Riika, Jūrmala |
| 2010 |  Liettua | Kaunas |
| 2012 |  Latvia | Tartto, Võru |
| 2014 |  Latvia | Jūrmala, Ventspils |
| 2016 |  Latvia | Klaipėda, Liepāja, Tallinna |
| 2018 |  Latvia | Rakvere, Riika, Vilna |
BWP Borsuk

| Borsuk |
| --- | --- |
 Borsuk vuonna 2022
Valmistushistoria
Valmistajat:  Huta Stalowa Wola
Valmistusmaa:   Puola
Tekniset tiedot
Tyyppi:  rynnäkköpanssarivaunu
Pituus:  
– pelkkä runko:  7,6 m
Leveys:  3,4 m
Korkeus:  3,34 m
Taistelupaino:  28 t
Maksiminopeus:  
– tiellä:  65 km/h
Toimintasäde:  550 km
Pääase:  30 mm Mk44 Bushmaster II
Muu aseistus:  7,62 mm UKM-2000C 2 × Spike-LR 8 × 81 mm savukranaatteja
Panssarointi:  Stanag 4569 taso III/IV (oletus)
Moottori:  MTU 8V199 TE20 -turbodiesel
– hevosvoimat:  720 hv
– kilowattia:  530 kW
Miehistö:  3 + 6 kuljetettavaa
BWP Borsuk (suom. mäyrä) on puolalainen amfibiokykyinen rynnäkköpanssarivaunu, jota valmistaa Huta Stalowa Wola.
Kehitys

Borsukin kehitys alkoi Puolassa vuonna 2012. Borsukin on tarkoitus korvata Puolan asevoimien neuvostoaikaiset, vuodesta 1973 käytössä olleet BWP-1-rynnäkköpanssarivaunut. Uuden vaunun kehityskilpailu käynnistyi vuonna 2013, ja siihen osallistui useita yhtiöitä. Valmistajaksi valittiin Huta Stalowa Wola. Borsukin prototyyppi esiteltiin 2017 ja vaunu läpäisi asevoimien testit 2020. Puolan asevoimat tilasi vaunuja ensi kertaa helmikuussa 2023.
Suunnittelu

Borsuk on noin 7,6 m pitkä, 3,4 m leveä, 3,34 m korkea ja painaa noin 25–28 tonnia. Sen voimanlähteenä on 720:n hevosvoiman MTU 8V199 TE20 -turbodieselmoottori. Vaunu on amfibiokykyinen eli se pystyy ylittämään vesistöjä itsenäisesti. Huippunopeus tiellä on 65 km/h ja vedessä 8 km/h. Vaunu voidaan varustaa joko teräs- tai kumitelaketjuilla. Borsukin miehistöön kuuluu kolme jäsentä: johtaja, ajaja ja ampuja. Lisäksi vaunussa voidaan kuljettaa kuutta sotilasta.
Borsuk antaa hyvän ballistisen suojan lentäviä ammuksia sekä miinoja ja tienvarsipommeja (IED) vastaan; Naton Stanag 4569 -standardin taso 3 sivuilla ja taso 4 edessä. Panssarointi on modulaarinen, joten sitä voidaan lisätä tehtävien vaatimusten mukaan. Ajoneuvo on varustettu palonsammutusjärjestelmällä ja suodatusjärjestelmällä CBRN-uhkia vastaan.
Borsukin aseistuksena on kauko-ohjattu ZSSV-30-torni, jossa on 30 mm:n konetykki, 7,62 mm:n UKM-2000C-konekivääri, kahdeksan savukranaattien laukaisinta ja kaksi Spike-LR-panssarintorjuntaohjusten laukaisinta. Tornissa on monipuoliset tähystys-, tähtäys- ja tulenjohtolaitteet miehistölle, joka istuu suojassa vaunun sisällä.
Mallit

Borsukin alustaa aiotaan käyttää useissa sovelluksissa:
Borsuk: rynnäkköpanssarivaunu ZSSV-30-tornilla
Żuk: tiedusteluvaunu
Oset: johtovaunu
Gotem: lääkintä-/evakuointivaunu
Gekon: panssarikaluston pelastus-/hinausvaunu
Rak: kranaatinheitinvaunu 120 mm:n heittimellä
Ares: NBC-tiedusteluvaunu
Käyttäjät

Puolan asevoimat: 1 400 ajoneuvoa eri versioineen tilattu. Näistä 1 000 tavallista Borsukia ja yli 300 erikoisvaunua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta BWP Borsuk Wikimedia Commonsissa
Nowy Bojowy Pływający Wóz Piechoty BORSUK (valmistaja Huta Stalowa Wolan sivusto) (puolaksi) (hsw.pl)
Kolmitahopiirrustukset