stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alutagusen kansallispuisto
Kuvaus > Eläimistö

Alutagusen laajoille metsäalueille on ominaista kautta aikojen eläinten, mm. karhujen runsaus. Alutaguse on useiden Viron ja Venäjän välillä kulkevien nisäkkäiden vaellusreitti, joten täällä asuu ruskean karhun lisäksi Suomessa ja Euraasiassa levinnyt "tavallinen perussusi" (eli Canis lupus lupus) ja Euroopan ilves (eli Lynx lynx lynx). Suurille yhtenäisille populaatioille löytyy vaihteluksi pohjoisen havumetsävyöhykkeen lajia kuten liito-oravia, samoin harvinaisempia mm. ahmoja, lintulajista kuukkeleita, muuttohaukkoja ja lapinpöllöjä. Liito-oravat elävät Täriveren kukkulan kuusi- ja haapametsässä, josta ne löytävät suojaa ja pesimispaikkoja puiden onteloista. Täällä pesii suhteellisen paljon maa- ja merikotkia ja suurin osa Virossa pesivistä noin 40:stä kalakotkapariskunnasta asuvat sekä Alutagusen että Karulan alueella. Kaikki tärkeät suokahlaajalinnut pesivät Alutagusen soilla: liro, valkoviklo, kapustarinta, pikkukuovi, jänkäkurppa ja riekko. Suosaarilla ja soiden metsissä on kotkien ja metsäkanalintujen kuten teerien, metsojen ja pyiden muinaisia elinympäristöjä. Sopukkaisella Puhata-suolla asuu Viron suurin riekkopopulaatio, muita tärkeitä lintulajeja ovat maa-, meri-, käärme- ja kalakotkat.
Kansallispuisto luotiin liito-oravan, rantanuoliaisen, havuhuppukuoriaisen, lahokavon, isolampisukeltajan, aspiuksen, mutakalan, toutainin, kivisimpun ja punahärön, linnuista maa-, meri- ja pikkukiljukotkan, huuhkajan, mustahaikaran, niittysuo-, mehiläis-, sinisuo-, ruskosuo- ja ampuhaukan, viiru-, suo- ja helmipöllön, pohjan-, harmaapää- ja valkoselkätikan, iso- ja pikkulepinkäisen, kuovin ja pikkukuovin, valko- ja punajalkaviklon, sääksen, suokukon, laulujoutsenen, heinäkurpan, mustapyrstökuirin, kapustarinnan, mustakurkku-uikun, metson, pyyn, kehrääjän, ruisrääkän, palokärjen, kangaskiurun, teeren, liron, tavin , sinisorsan, tukkasotkan, telkän, kalalokin ja töyhtöhyypän, myös uhanalaisten ja harvinaisten lintulajien kuten suosirrin, riekon, kanahaukan, kuningaskalastajan ja kaulushaikaran ja niiden elinympäristön suojelemiseksi.
Kulttuuriperintöä > Kalevipojan hauta

Folkloristin Eduard Laugasten mukaan Kalevipojan hauta sijaitsee lähinnä Kuremäellä, tarkemmin Kivinõmmen Vägilaste-kukkulalla, jossa kasvaa venäläisen eeppisen sankarin Dobrynjan metsä. Legendan mukaan viholliset leikkasivat nukkuvan Kalevipojan jalat poikki polvia myöten, mutta sankari jalantyngillään ajoi vihollisia takaa aina Kivinõmme-metsään saakka, jossa hänen voimansa loppuivat. Muun kansantarinan mukaan taisteluun ja vihollisten takaa-ajoon väsyneenä, kuumuuden ja polttavan janon kiusaamana Kalevipoeg heittäytyi keskellä loputonta metsää vatsallensa maahan juomaan vettä purosta. Silloin jättiläisen jalat ylsivät lähelle metsänreunaa, jossa vihollinen piiloutui. Pitkälleen ojentautuneen Kalevipojan juodessa ryntäsivät viholliset ulos metsästä ja miekoillaan löivät hänen jalkansa poikki. Kansallissankarin onnistui kostaa vastustajilleen ja verestä tyhjänä hän heitti suuren ja pelottavan miekkansa Kääpajoen syvyyksiin, jotta se sieltä ilmoittaisi hänen tekonsa tuleville sukupolville eikä se vähenisi vihollisten käsissä. Kalevipojan miekka makaa ja heijastuu edelleen lähellä siltaa Kääpajoessa Hallikun ja Saaren kartanon välillä Mustveen kunnassa Tarton maakunnan koillisosassa, noin 38 virstan verran Tartosta ja 16–17 virstan verran Peipsijärvestä. Joissakin lähteissä kansaneepoksen mukaan Kalevipoeg käski suomalaisen sepän tehdä itselleen miekan, mutta seppä pannut loitsun hänen yllensä kostosta tapetun pojan vuoksi. Peipsijärven suolahenki varasti Kalevipojalta miekan ja pudotti sen Kääpajokeen. Kalevipoeg halusi rangaista henkeä, mutta painava miekka oli mutaistanut veden. Kiukkuinen sankari löytämättä asettaan vuorostaan kirosi sen: Ken tähän astuu, sen jalat poikki leikkaa (vir. Kes sisse läheb, lõikab jalad ära). Mutta kirous koitui hänelle itselleen kohtalokkaaksi tämän lipsahduksen vuoksi. Niin tapahtui, että kun Kalevipoeg kerran tuli Kääpajoen rantaan ja astui veteen, jossa hänen miekkansa makasi, miekka sen sijaan leikkasi hänen jalkansa polviin asti poikki ja Kalevipoeg kuoli. Mitä erilaisemmat tarinat kertovat Kalevipojan itse ylittävänsä Kääpajoen suuren mustan orin kanssa ja pudottavansa miekan siihen. Tai hukkaavansa sen Peipsijärveen, josta vääränlaisesti loitsittuna se leikkasi jättilaisen jalat pois. Mutta vaikka mistä asti Kalevipoeg ryömi Kuremäelle, suoraan Kivinõmmeen ja kuoli sinne nummelle. Paikalta kaivettiin ja löydettiin luita, väitetään, että valtavia kylkiluita vailla tietoa onko ne eläimelle vai ihmiselle.
Kansallissankarin ruumis haudattiinkin Kivinõmme-metsään ja jalat Kuremäen suuren tammen juurelle. Juhan Lilienbach esittää tosiasiallisen kuvauksen Kalevipojan haudasta vuonna 1896: ”Kalevipojan hautakumpu on kuuden virstan verran Kuremäen eteläpuolella, Kivinõmmen metsässä. Kummun korkeus on neljä jalkaa, pohjoispään kohdalla korkeampikin ja sen pituus pitkin harjannetta mitattuna on seitsemän syltä.” Nykyään paikka on merkitty muistokivellä, johon on kirjoitettu "Kalevipojan hauta".
Kulttuuriperintöä > Vasknarvan profeetta Elia Tisbeläisen skiitta

Liivinmaan koillisrajalle perustetun ritarikuntalinnoituksen luo syntynyt Peipsijärven venäläisten tienvarsikylässä Vasknarvassa profeetta Elia Tisbeläisen muistolle pyhitetty ortodoksinen kirkko kuuluu Kuremäellä sijaitsevaan Pühtitsan luostariin. Sodassa pahoin vaurioitunut kirkko on kunnostettu. Kirkon läheisyyteen on rakennettu nunnaluostarin sivuluostari ja siellä asuu noin 10 nunnaa. Vasknarvan kylä syntyi 1300-luvulla lähelle ritarikuntalinnoitusta, josta Narvanjoen yläjuoksun korkealla hiekkarannalla on jäljellä enää rauniot.
Kulttuuriperintöä > Matkalla kansallispuistossa

Kauksin kylän luontokeskuksen pysyvän näyttelyn aiheena on puistoalueen luonto ja tarjolla on erilaisia opinto-ohjelmia. Iisakun seurakuntamuseo esittelee alueen historiaa ja kulttuuriperintöä. Kansallispuistossa on Porunin opastusreitti (2,5 km), Porunin vaellusreitti (10 km), Agusalun pyörätie (38 km), Selisoo-opastusreitti (4 km), Kotkan vaellusreitti (6,7 km tai 4 km suolla), Kurtnan vaellusreitti (9 km), Kauksipuron polku (3,5 km), eri pituiset (1–10 km) ja vaikeusasteiset Kurtnan terveyspolut, Tärivere-kukkulan terveysreitti (5 km) ja vuoren takaa lähtee useita eripituisia (0,7–5 km) terveysreittejä.
Iisaku 2009
Vasknarvan venepaikka
Rüütli-suo Murakan luonnonsuojelualueella
Kurtna
Agusalun maastosuojeluala
Puhatu luonnonsuojelunalueen Liguski-rajoitusvyöhyke
Murakan räme
Selisoo
Kuradijärv
Jõuga Pesujärv
Gruotila

Gruotila on Lohjan 15. kaupunginosa. Omakotitalovaltaisella alueella on myös rivitaloja sekä leikkipuistoja.
Gruotilan Ojaniitussa toimii alakoulu, joka korvasi käytöstä poistuneen Nummentaustan viipalekoulun.
Ghostscript

Ghostscript on PostScript, PDF, HP:n PCL ja Microsoftin XPS-tiedostoja käsittelevä ohjelmistopaketti.
Perustoimintoja on näiden tiedostojen rasterisointi (renderöinti) bittikarttakuviksi, jotka voidaan esittää näytöllä tai tulostaa kirjoittimelle. Ghostscript on osana useita PDF-katseluohjelmia ja osana Unixin tai Linuxin tulostusjärjestelmiä. Lisäksi Ghostscript osaa tuottaa PDF-tiedostoja tai muuntaa esim. PS-tiedostoja PDF:ksi.
Historia

Ghostscriptin kirjoittamisen aloitti alun perin L. Peter Deutsch GNU-projektille vuonna 1986. Ohjelma julkaistiin GPL-lisenssillä. Pian Deutsch huomasi useiden yhtiöiden levittävän Ghostscriptia ja hän perusti Aladdin Enterprises -yhtiön kehittämään ohjelmistoa. Aladdin julkaisi uusimman version ohjelmistosta nimellä Aladdin Ghostscript ja kaksi versiota vanhempi ohjelma julkaistiin GNU-lisensillä nimellä GNU Ghostscript.
Ghostscript lakkasi 2004 olemasta virallisesti osa GNU-projektia.
Aladdinin versiosta käytettiin myös nimeä AFPL Ghostscript sen lisenssin mukaan.
Tämä jatkui vuoteen 2006, jolloin myös uusin versio (tuolloin Ghostscript 8.54) julkaistiin GNU-lisensillä.
Myöhemmin Aladdin Enterprises luovutti ohjelmiston ja sen oikeudet  Artifex Software Inc.:lle, joka on nykyinen kehittäjä.
Vuonna 2013 ja versiosta Ghostscript 9.07 lähtien ohjelma on lisensoitu  GNU Affero General Public Licensella.
Itse ohjelmiston lisäksi ongelman oli PostScriptin käyttämien Adoben omistamien fonttien korvaaminen. Tämä järjestyi vuonna 1996, kun URW lahjoitti kehittämänsä Times Roman (Nimbus Roman No. 9 L ), Helvetica (Nimbus Sans) ja Courier (Nimbus Mono L) -kloonit vapaalle lisenssille.
Aiheesta muualla

http://ghostscript.com
Golat

Golat on etninen ryhmä, joka elää lähinnä läntisessä Liberiassa. Vuoden 2008 väestönlaskennassa 4,4 % liberialaisista kuului goliin.
Useimmat golat harjoittavat maanviljelyä, riisi on pääasiallinen viljelyskasvi. Uskonnoltaan 75 % golista on islaminuskoisia, muutama prosentti kristittyjä ja yli 20 % harjoittaa perinteisiä heimouskontoja.
Gu Hong

| Gu Hong> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. marraskuuta 1988
Kansalaisuus:   Kiina
Nyrkkeilijä
Aktiivisena:  2016–
Painoluokka:  69 kg
| Mitalit> Amatöörinyrkkeily.MM-kilpailut  | Mitalit> Amatöörinyrkkeily.MM-kilpailut  | Mitalit> Amatöörinyrkkeily.MM-kilpailut  | Amatöörinyrkkeily>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Astana 2016 | 69 kg |  |
|  Hopeaa | New Delhi 2018 | 69 kg |  |
| AM-kilpailut  | AM-kilpailut  | AM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ulanqab 2015 | 69 kg |  |
|  Kultaa | Hồ Chí Minh 2017 | 69 kg |  |
|  Kultaa | Bangkok 2019 | 69 kg |  |
Gu Hong (kiin. 谷红, s. 6. marraskuuta 1988) on kiinalainen amatöörinyrkkeilijä.
BoxRecin mukaan Gu on kilpaillut vuodesta 2016 lähtien, joskin hän osallistui jo vuoden 2015 Aasian-mestaruuskilpailuissa 69 kg sarjaan. Gu voitti ensimmäisessä ottelussa, joka oli samalla välieräottelu, kazakstanilaisen Gaukhar Ermekbayn ja loppuottelussa uzbekistanilaisen Shakhnoza Nizamovan. Hän voitti kummatkin ottelut pistein 3–0. Astanan MM-kilpailuissa 2016 Gu aloitti suoraan ensimmäiseltä kierrokselta ilman karsintaottelua. Hän voitti kaksi ensimmäistä otteluaan pistein 3–0 voittaen ensin turkkilaisen Gülten Türkerin ja toisessa ottelussa azerbaidžanilaisen Maryam Jabrayilovan. Välieräottelussa hän voitti suomalaisen Elina Gustafssonin 2–0, mutta loppuottelussa kazakstanilainen Valentina Khalzova oli parempi pistein 2–1. Aasian-mestaruuskilpailuissa 2017 Gu kilpaili jälleen 69 kg sarjassa. Hän voitti puolivälierissä uzbekistanilaisen Gaukhar Mirzayevan. Välierissä Gu voitti vietnamilaisen Trần Thị Linhin 4–1. Loppuottelussa Gu voitti kazakstanilaisen Khalzovan 4–1 uusien Aasian-mestaruutensa.
New Delhin MM-kilpailuissa 2018 Gu otteli 69 kg sarjassa. Hän voitti ensimmäisessä ottelussaan Angela Carinin ja puolivälierissä argentiinalaisen Lucía Pérezin 5–0. Loppuotteluun hän eteni voittamalla välierissä saksalaisen Nadine Apetzin 4–1. Loppuottelussa Gu kohtasi taiwanilaisen Chen Nien-chinin, jolle Gu hävisi pistein 3–2. Bangkokin AM-kilpailuissa 2019 Gu kilpaili 69 kg sarjassa. Hän voitti karsintakierroksella eteläkorealaisen Kim Shinhyeongin. Puolivälierissä Gu voitti pohjoiskorealaisen Kim Jin Sonin 4–1 ja välierissä uzbekistanilaisen Shakhnoza Yunusovan samoin pistein. Loppuottelussa Gu voitti taiwanilaisen Chen Nien-chinin 3–2. Vuonna 2020 Gu varmisti paikan Tokion olympialaisten 69 kg sarjaan voitettuaan Aasian karsintaturnauksen.
Huhtikuuhun 2021 mennessä Gu on otellut amatööriurallaan 15 ottelua, joista on voittanut 13.
Futsalin maailmanmestaruuskilpailut 2020

| 2020 FIFA Futsal World Cup |
| --- | --- |

Joukkueet:  24
 :  101 karsijasta
Isäntämaa:  Liettua
Ajankohta:  12. syyskuuta – 3. lokakuuta 2021
Ottelut:  52
Mailmanmestaruuspokaali
Vuoden 2020 futsalin maailmanmestaruuskilpailut on historian yhdeksäs kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n järjestämä futsalin maailmanmestaruusturnaus, joka järjestetään 12.9.-3.10.2021 Liettuassa. Turnaus oli alun perin tarkoitus järjestää jo syksyllä 2020 mutta koronapandemian johdosta arvokisoja jouduttiin lykkäämään.  Puolustavana mestarina kisoihin lähtee Argentiina. Suomen maajoukkue selvitti tiensä viimeiselle karsintakierrokselle, mutta hävisi kaksiosaisen karsinnan Serbialle yhteismaalein 6-5.
Kisakaupunkeina toimivat Vilna (Siemens Arena), Kaunas (Žalgiris Arena) ja Klaipėda (Švyturys Arena). Kisäjärjestäjät hakivat FIFA:lta lupaa järjestää otteluita myös kolmessa muussa kaupungissa, mutta lopulta lisälupia ei myönnetty.
Espanja-Suomi maaottelu Pontevedrassa (ESP) 2.4.2018
Karsintavaihe > Euroopan karsinnat

Euroopan osalta lopputurnaukseen pääsevät maat ratkaistaan neljässä vaiheessa (UEFA:n Preliminary Round, Main Round ja Elite Round sekä PlayOff Round). Kokonaisuudessa Euroopassa karsintoihin osallistuu 48 maata, joista vain 6 parasta pääsevät lopputurnaukseen isäntämaa Liettuan ohella.
Karsintavaihe > Euroopan karsinnat > Preliminary round tammi-helmikuussa 2019

Alkuvuodesta 2019 pelattiin kahdeksan erillistä neljän maan turnausta (Preliminary Round). Jokaisen lohkon kaksi parasta etenivät karsintojen seuraavaan vaiheeseen,Main Roundille.
Karsintavaihe > Euroopan karsinnat > Main Round lokakuussa 2019

Lokakuussa 2019 pelatulla Main Roundille muodostettiin uudet kahdeksan erillistä neljän maan turnausta (osallistujina siis 16 Preliminary Roundilta selvinnyttä joukkuetta ja 16 UEFA rankingin perusteella sijoitettua joukkuetta). Jokaisen lohkon kaksi parasta joukkuetta etenivät kolmanteen vaiheeseen Elite Roundille.
|  | Isäntämaa (sijoitettu joukkue) | Toinen sijoitettu joukkue | Preliminary Roundin lohkovoittaja | PR lohkon kakkonen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lohko 1 |  Puola 0 pts, gd -7 |  Espanja 9 pts, gd +7 |  Georgia 3 pts, gd -3 |  Suomi 6 pts, gd +1 |
| Lohko 2 |  Ukraina 7 pts, gd +10 |  Slovenia 7 pts, gd +11 |  Makedonia 0 pts, gd -11 |  Kosovo 3 pts, gd -10 |
| Lohko 3 |  Azerbaidžan 9 pts, gd +5 |  Slovakia 6 pts, gd +6 |  Moldova 0 pts, gd -6 |  Montenegro 3 pts, gd -5 |
| Lohko 4 |  Italia 7 pts, gd +6 |  Unkari 3 pts, gd +6 |  Valko-Venäjä 7 pts, gd +5 |  Englanti 0 pts, gd -9 |
| Lohko 5 |  Romania 4 pts, gd 0 |  Kazakhstan 9 pts, gd +11 |  Hollanti 2 pts, gd -5 |  Albania 1 pts, gd -6 |
| Lohko 6 |  Ranska 6 pts, gd +3 |  Serbia 9 pts, gd +9 |  Belgia 3 pts, gd +3 |  Sveitsi 0 pts, gd -15 |
| Lohko 7 |  Kroatia 7 pts, gd +6 |  Venäjä 7 pts, gd +6 |  Bosnia ja Hertzegovina 3 pts, gd -3 |  Ruotsi 0 pts, gd -9 |
| Lohko 8 |  Portugali 9 pts, gd +12 |  Tšekki 6 pts, gd +6 |  Latvia 3 pts, gd -5 |  Saksa 0 pts, gd -13 |
Karsintavaihe > Euroopan karsinnat > Elite Round tammi-helmikuussa 2020

Elite Round toteutetaan neljänä erillisenä neljän maan turnauksena 28.1.–2.2.2020. Elite Roundin neljän lohkon voittajat pääsevät suoraan MM-lopputurnaukseen ja lohkokakkoset pelaavat vielä Play-Offs vaiheen.
|  | Isäntämaa | Muut joukkueet | Muut joukkueet | Muut joukkueet | Paikkakunta | Ajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A |  Portugali (6) 7 pts, gd +4 |  Italia (8) 4 pts, gd -1 |  Valko-Venäjä (20) 0 pts, gd -5 |  Suomi (23) 5 pts, gd +2 | Povoa de Varzim (POR) | 30.1.-2.2. |
| B |  Serbia (13) 6 pts, gd +1 |  Espanja (2) 9 pts, gd +8 |  Ukraina (9) 1 pts, gd -5 |  Ranska (18) 1 pts, gd -4 | Nis (SER) | 1.2. - 4.2. |
| C |  Kroatia (11) 6 pts, gd +2 |  Venäjä (3) 6 pts, gd +8 |  Azerbaidžan (14) 4 pts, gd -1 |  Slovakia (27) 1 pts, gd -7 | Osijek (CRO) | 29.1.-1.2. |
| D |  Tšekki (16) 6 pts, gd +3 |  Slovenia (17) 1 pts, gd -3 |  Romania (21) 4 pts, gd -2 |  Kazakhstan (7) 6 pts, gd +2 | Brno (CZE) | 2.2.-5.2. |
Suluissa joukkueen Maailman-ranking lohkojen arvontahetkellä 7.11.2019.
Karsintavaihe > Euroopan karsinnat > PlayOff round marraskuussa 2020

Play-Offs vaihe oli tarkoitus pelata 9. ja 12.4.2020 kaksiosaisina koti-vieras ottelupareina. Lohkon A kakkonen kohtaa lohkon B kakkosen C ja D kakkoset toisensa. Näiden otteluparien voittajat etenevät varsinaiseen Liettuassa pelattavaan MM-lopputurnaukseen viimeisinä Euroopan edustajina.
Koronapandemian johdosta viimeiset karsintaottelut jouduttiin siirtämään syksylle 2020. Suomen karsintaottelut Serbiaa vastaa onnistuttiin pelaamaan vasta marras-joulukuussa 2020.
| Joukkueet | Joukkueet | 1>  ottelu | 2> ottelu | Lopputulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kroatia |  Tšekki | 2-2 (1-2)  | 2-2 (2-1) r.p. (5-6)  |  Tšekki MM-kisoihin |
|  Serbia |  Suomi | 1-0 (0-0)  | 5-5 (3-2)  |  Serbia MM-kisoihin |
Suomen maajoukkueen karsinnat

| Karsintavaihe | Pvm | Ottelu | Ottelu | Lopputulos | Suomen maalintekijät | Paikkakunta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Serbia voitti Suomen karsintasarjassa ja etenee Liettuan MM-kisoihin.
| Playoff Round | 9.12.2020 19:00 |  Suomi |  Serbia | 5-5 (3-2) | Pikkarainen, Autio, Grönholm, J.Kytölä | Energia Areena, Vantaa |
| Playoff Round | 6.11.2020 18:00 |  Serbia |  Suomi | 1-0 (0-0)  | - | Hall Čair, Niš |
Suomi sijoittui Elite Roundilla lohkonsa toiseksi ja eteni viimeiseen karsintavaiheseen, PlayOff Roundille.
| Elite Round | 2.2.2020 |  Suomi |  Valko- Venäjä | 4-2 (2-1)  | Junno x2, Jyrkiäinen, Teittinen | Povoa de Varzim,  Portugal |
| Elite Round | 31.1.2020 |  Portugali |  Suomi | 2-2 (0-1)  | Hosio, Junno | Povoa de Varzim,  Portugal |
| Elite Round | 30.1.2020 |  Italia |  Suomi | 2-2 (2-2)  | Hosio, Junno (Huippuhetket) | Povoa de Varzim,  Portugal |
Suomi sijoittui Main Roundilla lohkonsa toiseksi ja eteni Elite Roundille ensimmäistä kertaa historiassa.
| Main Round | 27.10.2019 |  Suomi |  Georgia | 5-2 (2-1)  | Jyrkiäinen, Korpela, Hosio, Autio, Savolainen | Zielona Góra, Puola |
| Main Round | 25.10.2019 |  Puola |  Suomi | 1-2 (0-0)  | Hosio, J.Kytölä | Zielona Góra, Puola |
| Main Round | 24.10.2019 |  Espanja |  Suomi | 4-1 (3-1)  | Autio | Zielona Góra, Puola |
Suomi sijoittui Preliminary Roundilla lohkonsa toiseksi ja eteni Main Roundille.
| Preliminary Round | 2.2.2019 |  Suomi |  Moldova | 1-2 (0-1)  | Jyrkiäinen | Ciorescu, Moldova |
| Preliminary Round | 31.1.2019 |  Wales |  Suomi | 0-7 (0-2)  | Kylmälä, Autio, Korpela, Korsunov, Hosio, J. Kytölä, Jyrkiäinen | Ciorescu, Moldova |
| Preliminary Round | 30.1.2019 |  Suomi |  P-Irlanti | 9-1 (4-1)  | Korpela x2, Junno, Korsunov, Autio, J.Kytölä x2, Hosio | Ciorescu, Moldova |
| Suomen maalintekijät MM-karsinnoissa |
| --- | --- | --- |
| 1. | Hosio | 6 |
| 2. | Autio, Junno, J.Kytölä | 5 |
| 3 | Korpela, Jyrkiäinen | 4 |
| 8. | Korsunov | 2 |
| 9 | Grönholm, Kylmälä, Pikkarainen, Savolainen, Teittinen | 1 |
Liettuan lopputurnauksen 2020 aikataulu

| Tapahtuma | Pvm>  | Paikkakunta |
| --- | --- | --- |
| Lohkovaiheen ottelut | 12.-20.9. | Vilna, Kaunas, Klaipėda |
| Neljännesvälierät | 22.9.-24.9. | TBC |
| Puolivälierät | 27.9-28.9. | TBC |
| Välierät | 30.9 | TBC |
| Pronssiottelu | 4.10. | TBC |
| Finaali | 4.10. | Siemens Arena, Vilna |
| Vilna | Kaunas | Klaipėda |
| --- | --- | --- |
| Siemens Arena | Zalgiris Arena | Svyturus Arena |
| Kapasiteetti: 10 000 | Kapasiteetti: 13 807 | Kapasiteetti: 6 200 |

 Vilnius Kaunas Klaipėda
Aiheesta muualla

Maanosien jalkapalloliittojen futsaliin keskittyvät nettisivut:
Aasia - AFC
Afrikka - CAF
Etelä-Amerikka - CONCACAF
Pohjois- ja Väli-Amerikka sekä Karibia - CONMEBOL
Oseania - OFC
Eurooppa - UEFA
Kansainvälinen jalkapalloliitto - FIFA (Arkistoitu – Internet Archive)
Futsalin maailmanmestaruuskilpailut
Alankomaat 1989
Hongkong 1992
Espanja 1996
Guatemala 2000
Kiinan Taipei 2004
Brasilia 2008
Thaimaa 2012
Kolumbia 2016
Liettua 2020
Golan sademetsäkansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Sierra Leone, valtaosaltaan Itäinen maakunta, hiukan myös Eteläinen maakunta
Pinta-ala:  750,0 km2
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Gola Rainforest National Park
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  2007
Luokitus:  Maailmanperinnön aieluettelon kohde (d) (1. kesäkuuta 2012) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Golan sademetsäkansallispuisto (engl. Gola Rainforest National Park) on Sierra Leonen eteläosissa sijaitseva sademetsäalueen kansallispuisto. Se on perustettu vuonna 2007. Puiston pinta-ala on 750,0 neliökilometriä (vuonna 2015). Vuotuinen sademäärä on noin 2 800 millimetriä. Kansallispuisto koostuu kolmesta metsäisestä lohkosta pääosin Sierra Leonen  Itäisessä maakunnassa: Golan pohjoinen, keskinen ja eteläinen osa. Vuonna 2012 sademetsäkansallispuisto nimettiin Sierra Leonen aielistaan mahdolliseksi tulevaksi  maailmanperintökohteeksi.
Puisto jatkuu etelärajansa takana Liberian puolella laajemman Golan sadametsäalueena. Yhdessä niiden on suunniteltu muodostavat yli 2 000 neliökilometriä kattavan, rajan ylittävän rauhanpuiston.
Kansallispuiston alueella elää vuosien 2008–2011 arviointien mukaan ainakin 49 suurta (9 uhanalaista), 28 pientä nisäkäslajia (päästäiset ja jyrsijät) ja 34 lepakkolajia (2 uhanalaista). Suuriin nisäkkäisiin kuuluvat esimerkiksi leopardi, simpanssi, kääpiövirtahepo ja metsänorsu. Uhanalaisia leppakkolajeja ovat Rhinolophus hillorum (pienikokoinen hevosenkenkäyökkölaji) ja Hipposideros marisae (pienikokoinen kavioyökkölaji).
Alueelta on löydetty 43 sammakko- ja 13 matelijalajia. Näiden joukossa oli kaksi tieteelle uutta, taksonomisesti kryptista Phrynobatrachus-suvun lajia, joiden arvioitiin voivan olla pieniä (uhanalaisia) endeemisiä kantoja. Lisäksi tavattiin erittäin uhanalaista, aiemmin vain Norsunluurannikon Taïn kansallispuistosta löydettyä Amietophrynus taiensis -sammakkolajia. Seudun joista tavattiin 31 kalalajia, mutta osa näistä oli tieteellisesti huonosti tunnettuja. Siten uhanalaisuusluokitusta ei voitu tehdä. Perhoslajeja on yli 600. Näistä osa on tieteen huonosti tuntemia, joten aineistoa niiden uhanalaisuusluokitukseen ei ole riitävästi. Seudulta on tunnistettu äskettäin tieteellisesti uusia perhoslajeja. Golan sademetsäkansallispuiston alueelta on löydetty 140 sudenkorentojen lahkoon kuuluvaa eläinlajia. Osa lajeista on tieteelle uusia, eikä niiden uhanalaisuudesta osata vielä lausua. Vuonna 2011 kansallispuiston alueelta kuvattiin kuusi tieteellisesti uutta aito- tai hentosudenkorentojen lajia.
Golan sademetsäalueelta on tavattu yli 330 lintulajia, joista 14 on uhanalaisia, kuten ghanankalapöllö, tainkutoja ja keltapääkaljukas.
Kansallispuistossa kasvaa 970 kasvilajia, joista yli 230 on puulajeja. Kasvilajeista ainakin 21 on uhanalaista, myös puistoalueen vallitseva puulaji Heritiera utilis.
Gloksiniat

| Gloksiniat |
| --- | --- |
 Isogloksinia (Sinningia speciosa)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Gesneriakasvit Gesneriaceae
Suku::  Gloksiniat Sinningia  Nees
Katso myös
   Gloksiniat Wikispeciesissä   Gloksiniat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Gloksiniat eli suppilokukat (Sinningia) on gesneriakasvien heimoon kuuluva suku.
Ulkonäkö ja koko

Varret ovat lyhyet. Lehdet ovat samettimaiset ja hauraat. Nykyisin on saatavana monenlaisia lajikkeita. Näiden nykyisten lajikkeiden kukkien väri voi olla punainen, sininen, tai valkoinen ja kaksivärisiäkin kukkia voi olla. Joidenkin lajikkeiden kukat ovat kerrannaisia ja joidenkin kukat ovat kähäräreunaisia.
Käyttö

Gloksinioita käytetään huonekasveina. Kasvit viihtyvät valoisalla ja lämpimällä kasvupaikalla, jolla on kostea ilma. Lisääminen onnistuu jakamalla mukuloita sekä lehtipistokkaista.
Lajeja

Sinningia cardinalis – kardinaaligloksinia eli kardinaalinkukka
Sinningia pusilla – kääpiögloksinia
Sinningia speciosa – isogloksinia