William Dampier
Matkat > Ensimmäinen maailmanympärysmatka

Dampierin ensimmäinen maailmanympärysmatka alkoi Virginiasta keväällä 1683, kun hän pestautui merirosvopäällikkö John Cookin Revenge-alukselle. Cookin suunnitelma oli etsiä uusia ryöstelyvesiä Chilen ja Perun rannikolta. Pasaatituulia hyödyntääkseen Cook purjehti ensin Afrikan länsirannikolle, josta oli tarkoitus purjehtia myötätuuleen kohti Etelä-Amerikan kärkeä.
Marraskuussa 1683 Afrikan rannikolla merirosvot yhyttivät tanskalaisen Charlotte Amalia-nimisen orjalaivan, jonka he valtasivat. Aluksella oli monenlaisten kauppatavaroiden lisäksi 60 naisorjaa, jotka vapautettiin Sierra Leonessa, jonne myös miehistö laskettiin maihin. Merirosvot antoivat kaapatun laivan uudeksi nimeksi Bachelor's Delicht (poikamiehen ilo) ja suuntasivat sillä kohti Kap Hornia.
Maaliskuussa 1684 alus saapui Juan Fernándezin saarille Tyynellä Merellä. Sieltä käsin merirosvot ryöstelivät alueella liikkuvia aluksia ja espanjalaisten satamakaupunkeja, mutta saaliit jäivät vähäisiksi. Dampier oli innoissaan alueella (muun muassa Galápagossaarilla) kuhisevista eksoottisista eläimistä ja teki ahkerasti muistiinpanoja ja piirroksia niistä.
Kapteeni Cook kuoli kuumeeseen heinäkuussa 1684. Alueella toimi myös useita muita merirosvojoukkioita. Dampier pestautui kapteeni Charles Swanin Cygnet-alukseen, joka maaliskuussa 1686 suuntasi Tyynen Meren yli kohti Aasiaa. 52 päivän merimatkan jälkeen alus saapui Guamiin, josta kesäkuussa 1686 jatkettiin Mindanaoon. Rankkojen sateiden vuoksi merirosvot joutuivat viipymään Mindanaossa tammikuuhun 1687 asti. Kapteeni Swan ja 36 muuta miestä jäivät Mindanaoon, ja aluksella oli enää 90 miestä kun se suuntasi kohti länttä.
Rosvot ryöstivät joitakin pienempiä aluksia, mutta lähtivät sitten parempien saaliiden toivossa kohti Punaistamerta, jonka piti olla merirosvojen paratiisi. Pitkän merimatkan jälkeen alus kuitenkin päätyi 4. tammikuuta 1688 Uuteen Hollantiin eli nykyiseen Australiaan. Sillä aikaa kun alusta korjattiin, Dampier teki muistiinpanoja ja piirroksia Australian eläimistä, kasveista ja alkuasukkaista.
Cygnet viipyi Australian vesillä kolme kuukautta ja purjehti sitten luoteeseen. Nikobaarien saarilla Dampier jäi maihin. Sieltä hän meloi kanootilla Sumatralle, josta hän heinäkuussa 1688 sai pestin brittilaivaan, jonka päämääränä oli Tonkininlahti.
Seuraavina vuosina Dampier tutustui muun muassa Vietnamiin, Malesiaan ja Intiaan. Kotiin Englantiin hän saapui syyskuussa 1691, pennittömänä mutta mukanaan päiväkirjansa. Dampierin matkakertomukset julkaistiin vuonna 1697 nimellä A New Voyage Round the World. Teoksesta tuli menestys ja siitä otettiin neljä painosta.
Dampier osallistui sotaan Hollantia vastaan 1673 ja oli sen jälkeen plantaasinpäällysmiehenä Jamaikan saarella. Vuonna 1679 Dampier liittyi merirosvoihin, jotka kävivät sissisotaa espanjalaisia vastaan. Dampier aloitti maailmanympäripurjehduksen 1686. Hän joutui sen kuluessa moniin seikkailuihin, tuli muun muassa Itä-Intiaan, jossa hän oli hollantilaisten palveluksessa, mutta karkasi sieltä ja tuli 1691 Englantiin. Vuonna 1699 Englannin hallitus uskoi hänelle retkikunnan, jonka tuli tutkia osia Tyynestämerestä. Tällöin hän varsinaisesti tutki Australian pohjois- ja luoteisrannikkoa, Uuden-Guinean rannikoita sekä monta pienempää saarta ja saariryhmää, muun muassa Dampierin nimeä kantavan saariston. Vielä 1708−1711 Dampier osallistui maailmanympäripurjehdukseen.
Dampier oli aikanaan erinomainen havaintojen tekijä sekä ilmatieteellisten ja hydrografisten seikkojen tuntija ja selittäjä. Hänen karttansa ovat mainiot; hän kirjoitti jatkuvasti muistiin havaintojaan, joita oli tehnyt vaiheikkaan elämänsä aikana. Hänen pääteoksensa A Discourse of Winds (1707) on pysyvästi arvonsa säilyttävä mestariteos. Dampier on julkaissut laajoja selontekoja matkoistaan.