stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laodike III
Sukulaissuhteet

Laodike III:n vanhemmat olivat Pontoksen kuningas Mithridates II sekä tämän puoliso Laodike, joka oli Seleukidikuningas Antiokhos II:n tytär.
Laodike III oli naimisissa kuningas Antiokhos III:n kanssa vuosina 222 eaa. - 192 eaa. Heidän pojistaan tunnetaan Seleukos IV Filopator ja Antiokhos IV Epifanes, jotka nousivat vuoroillaan Seleukidivaltakunnan hallitsijoiksi. Tyttäristä puolestaan tunnetaan Laodike, josta tuli myöhemmin Seleukidivaltakunnan kuningatarpuoliso sekä Kleopatra, josta tuli Ptolemaios V:n puoliso.
Leif Fast

Leif Wolmar Fast (s. 17. helmikuuta 1933 Helsinki) on viestinnän ammattilainen, joka toimi Taloudellisen tiedotustoimiston pitkäaikaisena toimitusjohtajana.
Leif Fast syntyi työnjohtaja Wolmar Rafael Fastin ja Inez Dahline Österlundin perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1960 on päätoimittaja Irma Maria Ruotsala. Fast tuli ylioppilaaksi 1952 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1963. Hän toimi tiedotuspäällikkönä Nokian kaapelitehtaalla  1964–1968 ja Suomen Teollisuusliitossa 1968–1971. Taloudellisen tiedotustoimiston toimitusjohtaja hänestä tuli vuonna 1971. Hän hoiti tehtävää yli 20 vuotta, aina vuoteen 1995 asti.
Lauri Hanhivaara

Lauri Hanhivaara on kuvitteellinen poliisi, joka ratkoo rikoksia Pentti Kirstilän dekkareissa. Hanhivaara on tamperelainen, nasevapuheinen ylikonstaapeli. Hän esiintyy jo Kirstilän esikoisromaanissa Jäähyväiset rakkaimmalle (1977).
Kirstilän Hanhivaara-romaaneja on filmatisoitu runsaasti. Matti Kassila ohjasi Jäähyväiset presidentille (1987) elokuvateatterilevitykseen. Elokuvassa Tarmo Manni esittää Kekkosen näköistä presidenttiä, joka joutuu attentaattiyrityksen kohteeksi.
Televisioelokuvia ja -sarjoja on useita. Ohjaajina ovat toimineet Seppo Wallin, Anssi Mänttäri ja Taisto-Bertil Orsmaa. Hanhivaaraa näissä sovituksissa ovat esittäneet Tapani Perttu, Raimo Grönberg kahdesti ja muistetuimpana Antti Litja kaikkiaan viisi kertaa.
Hanhivaara-filmografia

| Vuosi | Elokuvan nimi | Ohjaaja | Hanhivaaran esittäjä | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1985 | Jäähyväiset lasihevoselle | Seppo Wallin | Tapani Perttu | Kolmiosainen televisiosarja (TV2); pohjana samanniminen romaani (1981) |
| 1987 | Jäähyväiset presidentille | Matti Kassila | Antti Litja | Elokuvateatterilevitys; pohjana samanniminen romaani (1979) |
| 1987 | Isku suoneen | Anssi Mänttäri | Antti Litja | Kolmiosainen televisiosarja (MTV); pohjana samanniminen romaani (1982) |
| 1988 | Jumalia ei uhmata | Anssi Mänttäri | Antti Litja | Televisioelokuva; pohjana samanniminen romaani (1982) |
| 1988 | Isku vasten kasvoja | Anssi Mänttäri | Antti Litja | Televisioelokuva; pohjana samanniminen romaani (1983) |
| 1993 | Jäähyväiset rakkaimmalle | Taisto-Bertil Orsmaa | Raimo Grönberg | Kolmiosainen televisiosarja; pohjana samanniminen romaani (1977) |
| 1995 | Jäähyväiset  ilman suudelmia | Anssi Mänttäri | Antti Litja | Neliosainen televisiosarja (MTV3); pohjana romaani Munthe (1984) |
| 1999 | Jäähyväiset ilman kyyneleitä | Anssi Mänttäri | Raimo Grönberg | Kolmiosainen televisiosarja (TV2); pohjana samanniminen romaani (1978) |
Lauri Hyvönen

| Lauri Hyvönen |
| --- | --- |
 Lauri Hyvönen vuonna 2018
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. tammikuuta 1984 (ikä 40)
Ammatti:  raviselostaja ja -toimittaja
Muut tiedot
Lempinimet:  Late
Lauri Hyvönen (s. 13. tammikuuta 1984) on suomalainen raviselostaja ja -toimittaja. Liperin Ylämyllyltä kotoisin oleva Hyvönen on toiminut lukuisissa useissa ravialan tehtävissä eri paikkakunnilla selostajana, haastattelijana, vihjaajana, kommentaattorina, juontajana, huutokauppameklarina ja isännöinyt tapahtumia. Hyvönen on selostanut myös Jokipoikien jääkiekko-otteluita.
Hyvönen palkittiin Vuoden raviteko -palkinnolla vuoden 2015 Joensuun Kuninkuusravien eteen tehdystä työstä. Hän selosti myös vuoden 2000 Joensuun Kuninkuusraveissa 16-vuotiaana. Hyvösen ensimmäinen varsinainen työtehtävä ravien äänityöläisenä oli selostajana toimiminen Liperin jääraveissa vuonna 1999 15-vuotiaana. Hyvönen palkattiin Jyväskylän raveihin vakiotehtävään 17-vuotiaana. Hän omistaa ja on omistanut osuuksia lukuisista ravihevosista.
Vuonna 2023 Liperin kunta palkitsi Hyvösen vuoden PR-teosta, koska Hyvönen toi liperiläisyyden esiin osallistuessaan Haluatko Miljonääriksi? -ohjelmaan.
Hyvösen vanhemmat veljet Asko ja Eljas Hyvönen ovat toimineet ravivalmentajina. Lauri Hyvönen ei itse voinut aiemmin toimia hevosten kanssa käytännössä allergian vuoksi, mutta aikuisiällä allergia on helpottanut ja hän suoritti ravikilpailuissa ohjastamiseen oikeuttavan luvan keväällä 2021. Hyvönen kilpaili ensimmäisen kerran Kajaanissa 21. toukokuuta 2021 lämminverisellä Alladin Brolla ja oli kolmas. Hän voitti ensimmäistä kertaa 1. lokakuuta 2021 Kaustisella lämminveristen lähdön ennakkosuosikki Tim Jerryllä.
Hyvönen laulaa Dirty Gentlemen -yhtyeessä, joka on esiintynyt muun muassa Kuninkuusravien iltajuhlissa. Hän harrastaa myös pianonsoittoa.
Lauri Iisakkila

Lauri Veikko Iisakkila (10. joulukuuta 1925 Hollola – 13. marraskuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Iisakkilan vanhemmat olivat maanviljelijä Jalmari Iisakkila ja emäntä Helmi Kaarela ja puoliso vuodesta 1953 maisema-arkkitehti, puutarhaneuvos Sirkka-Leena Kokkonen. Iisakkila tuli ylioppilaaksi Lahden yhteiskoulusta 1946 ja valmistui agronomiksi 1951. Hän oli Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan neuvontaosaston palveluksessa 1952, Keskon Lahden konttorin maatalousosaston palveluksessa 1952–1953 ja Turun konttorin maatalousosaston hoitaja 1953–1958 ja Valtion Rikkihappo- ja Superfosfaattitehtaat Oy:n, vuodesta 1961 Rikkihappo Oy ja vuodesta 1972 Kemira Oy, lannoiteosaston myyntipäällikkö 1958–1966, lannoite- ja kasvinsuojeluosaston sekä kaupallisen osaston myyntipäällikkö 1967–1969, markkinointiosaston apulaisjohtaja 1969–1972, markkinointiosaston markkinointipäällikkö 1972–1975, myyntijohtaja 1975–1977, lannoiteryhmän markkinointijohtaja 1978–1989 ja ryhmän johtajan varamies 1980–1989. Suomen lähialueyhteistyön Adavere-projektin vastaavana konsulttina hän toimi  1990–1997, Kemirasta eläköidyttyään. Hänellä oli myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä, kuten Suomen ja SEV:in yhteistyökomission kemian työryhmän puheenjohtajuus 1974–1989. Sotilasarvoltaan Iisakkila oli reservin kersantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1981.
Larissa Wilson

Larissa Wilson vuonna 2007.
Larissa Wilson (s. 5. toukokuuta 1989) on englantilainen näyttelijä. Larissa on tullut tutuksi Skins – liekeissä -televisiosarjan mukana roolista Jal Fazerina. Hänet nähtiin myös vuonna 2009 kauhuelokuvassa Tormented, joka kertoo koulukiusatusta pojasta joka kuolee ja palaa kummittelemaan kiusaajilleen, elokuvassa oli mukana myös Skins – liekeissä -sarjasta tuttu April Pearson. Larissa on myös vieraillut Holby Cityn sairaala -sarjan yhdessä jaksossa, jossa hän esitti Rebecca Webster -nimistä henkilöä.
Hän kävi koulua nimeltä John Cabot Academy, jossa Skinsin päähenkilöiden koulun Roundview-collegen sisäkuvaukset tehtiin.
Aiheesta muualla

Larissa Wilson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Louis Pelâtre

Louis Pelâtre AA (s. 12. toukokuuta 1940 Pancé) on Turkissa toimiva ranskalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 24. toukokuuta 1969 ja nimitettiin Istanbulin apostoliseksi vikaariksi sekä Sasiman titulaaripiispaksi 9. heinäkuuta 1992. Piispaksi vihkiminen seurasi 13. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Sergio Sebastiani, jota avustivat Hovhannes Tcholakian ja Antónios Varthalítis.
Kurkilammi

| Kurkilammi |
| --- | --- |
 Maanmittauslaitoksen ortoilmakuva Kurkilammista.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°41′59″N, 24°58′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  oja Kurkijärveen 
Järvinumero:  35.765.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,5 m  
Rantaviiva:  2,324 km  
Pinta-ala:  13,061 ha  
Saaria:  1 
 fiKurkilammi 
Kurkilammi  on Pirkanmaalla Kuhmoisten Kylämässä sijaitseva lampi. Järvi sisältyy Isojärven kansallispuistoon.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 13,1 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se jää Kurkilamminvuoren länsipuolelle sen juurelle. Järvelle näkyy vuoren jyrkänteet, jotka ovat yli 350 metriä pitkät. Lammella on kartan mukaan yksi luotomainen saari, joka jää länsirannan lahden suojaan. Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja se on metsämaata. Erämaajärvi on autio, mutta puoli kilometriä itään päin Yläisen-Lortikan rannalla sijaitsee Lortikan vuokrakämppä. Kämpälle tuleva metsäautotie ohittaa Kurkilammin sen eteläpuolelta.
Luontoarvoja

Järvi ja sen rannat ympäristöineen kuuluvat Isojärven kansallispuistoon. Lortikan kämpältä alkava kävelypolku kuuluu kansallispuiston reitistöön. Se laskeutuu kämpältä järven pohjoisrannan lähelle ja seuraa pohjoista ojaa ylöspäin.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pitkäjärven valuma-alueeseen (35.765) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,5 metriä mpy. Siihen on johdettu yksi oja pohjoisesta. Järven laskuoja laskee etelään 200 metrin ojaa myöten Kurkijärveen. Laskuojalle tulee siinä pudotusta 6,9 metriä.
Louis Persinger

Louis Persinger's
Louis Persinger (11. helmikuuta 1887 – 31. joulukuuta 1966) oli yhdysvaltalainen viulisti. Hän oli Eugène Ysaÿen oppilas. Persinger tunnetaan parhaiten loistavista oppilaistaan, joihin kuuluvat Yehudi Menuhin, Ruggiero Ricci ja Isaac Stern.
Laavaleguaani

| Laavaleguaani |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Liskot Sauria
Heimo::  Leguaanit Iguanidae
Suku::  Conolophus
Laji::  subcristatus
Kaksiosainen nimi
 Conolophus subcristatus  (Gray, 1831) 
Katso myös
   Laavaleguaani Wikispeciesissä   Laavaleguaani Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Laavaleguaani (myös laavalisko, Conolophus subcristatus) on Galápagossaarilla elävä leguaani. Laji oli ennen yleinen, mutta nykyään uhanalainen. Leguaanien elinalueet ovat kuivia minkä vuoksi ne elävät maalla pesissä, jotka suojaavat kuumalta auringonpaisteelta.
Koko ja ulkonäkö

Laavaleguaanit ovat melko suurikokoisia ja raskasrakenteisia; aikuinen leguaani voi olla jopa yli metrin pituinen. Häntä on hieman vartaloa pidempi. Takajalat ovat paksut ja voimakkaat etujalkojen ollessa hieman pienemmät. Jaloissa on pitkät ja voimakkaat kynnet. Väritykseltään leguaanit ovat keltaisia tai ruskeita. Selän puolella juoksee piikikäs harja niskalta alaselkään asti.
Ravinto

Laavaleguaani on kasvinsyöjä. Tärkein ravinnonlähde ovat opuntiakaktukset.
Lisääntyminen

Naaras munii noin 25 pehmeäkuorista munaa pesään kostean hiekan tai lehtikasan alle. Munat kuoriutuvat kolmen tai neljän kuukauden kuluttua.
Luolahyeena

| Luolahyeena |
| --- | --- |
 Luolahyeenan luuranko
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Alalahko::  Feliformia
Heimo::  Hyeenat Hyaenidae
Suku::  Crocuta
Laji::  Täplähyeena crocuta
Alalaji::  spelaea
Kolmiosainen nimi
 † Crocuta crocuta spelaea  (Erxleben, 1777) 
Katso myös
   Luolahyeena Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Luolahyeena (Crocuta crocuta spelaea) on sukupuuttoon kuollut täplähyeenan alalaji, joka eli vielä viime jääkaudella. Luolahyena söi lihaa. Enimmäkseen luolahyeena käytti ehkä raatoja ravintonaan. Luolahyenasta otettujen DNA-näytteiden perusteella luolahyena olisi sama laji kuin täplähyeena, mutta isompi.
Rekonstruraatio luolahyeenasta
Lappeenrannan Uimarit

Lappeenrannan Uimarit (LrU) on lappeenrantalainen uintiurheilun erikoisseura, jonka valikoimiin kuuluvat kilpauinti, vauvauinti ja uimaopetus. Seura on perustettu vuonna 1926. Seuran kymmenessä valmennusryhmässä harjoittelee yhteensä n. 120 uimaria.
Seuran mitalistit SM-uinneissa > 2007

Hannele Kokkonen
Seuran mitalistit SM-uinneissa > 2006

Hannele Kokkonen
Ville-Petteri Koivumäki
Seuran mitalistit SM-uinneissa > 2005

Ville-Petteri Koivumäki
Elina Maijanen
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Lou Handman

Lou Handman (10. syyskuuta 1894 New York – 9. joulukuuta 1956 Flushing) oli yhdysvaltalainen lauluntekijä. Hän työskenteli varhaisella urallaan vaudevillessa pääasiassa Australiassa ja New Yorkissa. Hän palveli ensimmäisessä maailmansodassa ja jatkoi sen jälkeen työtään pianistina ja vaudevillelaulajien säestäjänä.
Handman teki yhteistyötä useiden suurten Tin Pan Alley -sanoittajien kanssa. Hänen hitteihinsä lukeutuu "Are You Lonesome Tonight?", jonka hän teki yhteistyössä Roy Turkin kanssa. Hän teki Turkin kanssa myös muita lauluja. Muita sanoittajia, joiden kanssa Handman teki yhteistyötä, olivat Archie Gottler ja Harry Harris.
Handman otettiin Songwriters Hall of Fameen vuonna 1975.
Lílas

| Lílas Λήλας |
| --- | --- |
 Lílas-joki ja Lilántion tasankoa.
Alkulähde:  Dírfi-vuori  38°33′59″N, 23°53′01″E
Laskupaikka:  Eteläinen Euboianlahti  38°23′58″N, 23°38′49″E
Maat:  Kreikka
Valuma-alue:  300 km²
Lílas (kreik. Λήλας), antiikin Lelantos (m.kreik. Λήλαντος, Lēlantos, lat. Lelantus), on joki Euboian saarella Kreikassa. Se saa alkunsa Dírfi-vuorelta, virtaa Lilántion tasangon läpi ja laskee Eteläiseen Euboianlahteen Chalkídan kaupungin kaakkoispuolella lähellä Lefkantía.
Lílas on Euboian suurin ja pisin joki. Siinä on runsaasti vettä talvella ja keväällä, mutta kesällä se kuivaa puroksi. Joki tekee Lilántion tasangosta hedelmällisen, ja sen vettä käytetään seudun kasteluun. Joen valuma-alue on noin 300 neliökilometriä.
Laavalamppuja

| Laavalamppuja Arppa |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 28. elokuuta 2020
 Formaatti: LP digitaalinen
 Tuottaja(t): Väinö Karjalainen
 Tyylilaji: pop, rock
 Kesto: 34.17
 Levy-yhtiö: omakustanne
Arpan muut julkaisut
|   | Laavalamppuja 2020 | Kinovalon alla 2021 |
Singlet albumilta Laavalamppuja
 ”Helsingin hulina” Julkaistu: 6. syyskuuta 2019  ”Vartiovuori” Julkaistu: 1. marraskuuta 2019  ”Silmät” Julkaistu: 24. tammikuuta 2020  ”Juhani” Julkaistu: 27. maaliskuuta 2020  ”Kiertoradat” Julkaistu: 19. kesäkuuta 2020
Laavalamppuja on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Arpan 28. elokuuta 2020 julkaistu esikoisalbumi.
Albumilta julkaistiin syyskuun 2019 ja kesäkuun 2020 välillä viisi singleä. Tommi Pasasen ohjaamat musiikkivideot tehtiin kappaleista ”Juhani” ja ”Kiertoradat”.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Yöt | Aaro Airola, Antti Ahoniemi, Ilkka Tolonen, Ville-Veikko Airaniemi | 3.33 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Huhut | Airola, Ahoniemi, Tolonen, Airaniemi | 3.28 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Silmät | Airola, Ahoniemi, Okko Saastamoinen, Tuulia Ryhänen, Airaniemi | 3.23 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Juhani | Airola, Ahoniemi, Tolonen, Airaniemi | 3.29 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Kiertoradat | Airola, Ahoniemi, Tolonen, Airaniemi | 3.30 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Laavalamppuja | Airola, Saastamoinen, Airaniemi, Väinö Karjalainen | 3.05 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Vartiovuori | Airola, Ahoniemi, Saastamoinen | 3.15 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Helsingin hulina | Airola, Ahoniemi, Saastamoinen | 2.45 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Paperi hukassa | Airola, Ahoniemi, Tolonen, Airaniemi | 3.28 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Kesä | Airola, Deniz Kemppainen, Miia Reko | 4.16 |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Kokkola: 4/5
Kulttuuritoimitus:
Soundi:
Aiheesta muualla

Laavalamppuja Discogs-sivustolla
Ludwig Berger

Ludwig Berger voi viitata seuraaviin henkilöihin:
Ludwig Berger (1777–1839), saksalainen säveltäjä
Ludwig Berger (1892–1969), saksalainen elokuvaohjaaja
Peter Ludwig Berger (1929–2017), itävaltalaisyhdysvaltalainen sosiologi ja teologi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ludwig Berger”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lou Jiahui

Lou Jiahui vuonna 2018
Lou Jiahui (s. 26. toukokuuta 1991) on kiinalainen jalkapalloilija. Hän on pelannut niin puolustajana kuin hyökkääjänäkin. Hän on pelannut Kiinan naisten maajoukkueessa MM-kilpailujen 2019 päättyessä 113 maaottelua ja tehnyt niissä neljä maalia. Hän on kuulunut Kiinan joukkueeseen vuosien 2015 ja 2019 maailmanmestaruuskilpailuissa. Jälkimmäisissä kisoissa hän pelasi kahdessa alkulohko-oottelussa.
Kuolleisuus

Maailman kuolleisuus vuonna 2006. Kuolemien määrä tuhatta henkeä kohden vuoden aikana.
Kuolleisuus on väestön mittaluku, joka ilmoittaa vuoden aikana kuolleiden lukumäärän tuhatta asukasta kohden. Kun kuolleisuus ja syntyvyys vähennetään keskenään, jää jäljelle väestönkasvua osoittava luku (ilman nettomaahanmuuttoa). Kuolleisuus voidaan ilmoittaa numeromääräisenä tai promilleina. Jos kuolleisuus on 9,5 tuhatta asukasta kohden eli 9,5/1 000 as. (9,5 ‰), 100 000 ihmisen väestössä se tarkoittaisi 950 kuollutta.
Usein ollaan kiinnostuneita rajatummista populaatioista, jolloin puhutaan esimerkiksi äitiyskuolleisuudesta, perinataalisesta kuolleisuudesta, imeväiskuolleisuudesta, lapsikuolleisuudesta tai vakioidusta kuolleisuusluvusta.
Kuolleisuuteen vaikuttavia tekijöitä

Vuonna 2017 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin, että pienituloisuuteen liittyy keskimäärin kaksi vuotta muuta väestöä varhaisempi kuolema, joka ei selity eroina diabeteksen ja verenpainetaudin esiintyvyydessä eikä myöskään tupakointiin, ylipainoisuuteen tai alkoholinkulutukseen liittyvillä eroilla. Tutkimukseen osallistui yhteensä 1,7 miljoonaa henkeä seitsemästä korkean elintason maasta. Havaittu ylikuolleisuus näyttäisi selittyvän suureksi osaksi sillä, että suurempituloiset nukkuvat pidempään ja sikeämmin.
Kansainvälinen tutkimusryhmä havaitsi vuonna 2022 julkaistussa tutkimuksessaan, että runsaasti negatiivisia tunteita kuten surullisuutta tai yksinäisyyttä kokeneet elivät keskimäärin 1,65 vuotta muita lyhyemmän elämän. Maksa- tai keuhkosairaus lyhensi elinikää vain 1,5 vuodella.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
EuroMOMO – European monitoring of excess mortality for public health action
Leif Granli

| Leif Granli> Suurkäräjien puhemies |
| --- | --- |
 1972–1973  
Edeltäjä:  Bernt Ingvaldsen
Seuraaja:  Guttorm Hansen
Norjan maatalousministeri
 Gerhardsenin IV hallitus 25. syyskuuta 1963 – 12. lokakuuta 1965  
Edeltäjä:  Hans Borgen
Seuraaja:  Bjarne Lyngstad
Suurkäräjäedustaja
 Pohjois-Trøndelagin vaalipiiri 1945–1973  
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. syyskuuta 1909
Kuollut: 17. maaliskuuta 1988 (78 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Leif Granli (25. syyskuuta 1909 – 17. maaliskuuta 1988) oli norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä 1945–1973 ja oli niiden puhemies 1972–1973. Vuosina 1963–1965 hän oli Norjan maatalousministeri ja 1972–1979 Pohjois-Trøndelagin maaherra.
Aiheesta muualla

Leif Granli Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Löyttyniemi

Löyttyniemi voi tarkoittaa seuraavia suomalaisia henkilöitä:
Eija-Liisa Löyttyniemi (s. 1939), taidemaalari
Heikki Löyttyniemi (1928–2014), kaupunkineuvos
Leena Löyttyniemi (s. 1938), kotitalousopettaja, päätoimittaja ja Suomen Naisyhdistyksen ent. puheenjohtaja
Pekka Löyttyniemi (s. 1932), kansanedustaja (Kokoomus), Espoon kaupunginjohtaja
Veikko Löyttyniemi (s. 1938), Sanomalehtien liiton toimitusjohtaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Lapinnätä

| Lapinnätä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Kohokkikasvit Caryophyllaceae
Suku::  Nädät Minuartia
Laji::  biflora
Kaksiosainen nimi
 Minuartia biflora  (L.) Schinz & Thell. 
Katso myös
   Lapinnätä Wikispeciesissä   Lapinnätä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lapinnätä (Minuartia biflora, syn. Cherleria biflora) on kohokkikasveihin kuuluva monivuotinen, pienikokoinen pohjoisten alueiden kasvi. Suomessa lapinnätää tavataan pohjoisessa Lapissa.
Ulkonäkö ja koko

Mätästävä ja matalakasvuinen lapinnätä kasvaa 3–8 cm korkeaksi. Varret ovat kohenevia tai pystyhköjä ja tavallisesti karvaisia. Vastakkain olevat lehdet ovat ruodittomia, lähes rihmamaisia ja epäselvästi yksisuonisia. Valkoiset tai harvoin punertavat kukat ovat usein pareittain. Kukkien nuput ovat pitkulaisia. Teriötä ja kotaa selvästi lyhyemmät verholehdet ovat tylppiä ja kolmesuonisia. Terälehdet ovat ehyt- tai lanttokärkisiä ja kapean pitkulaisia. Heteitä on 8–10 kappaletta, emiö on kolmilehtinen. Lapinnätä kukkii Suomessa heinä-elokuussa. Hedelmä on kolmiliuskaisesti aukeava kota.
Muista Suomessa esiintyvistä nätälajeista lapinnätä muistuttaa läheisesti rusonätää (M. rubella).
Levinneisyys

Lapinnätää tavataan laajalla alueella pohjoisella pallonpuolikolla. Euroopassa lajia tavataan Alpeilla, Skandeilla, Islannissa sekä Pohjois-Venäjän tundra-alueella ja Uralilla. Levinneisyysalue jatkuu läpi Pohjois-Siperian Alaskaan, Kalliovuorille, Pohjois-Kanadaan, Grönlantiin ja Huippuvuorille. Lisäksi lapinnätää tavataan laajalla alueella Keski-Aasian vuoristoseuduilla. Suomessa lapinnätää kasvaa Pohjois-Lapissa tunturialueilla sekä Kuusamossa. Runsaimmillaan laji on Enontekiöllä Kilpisjärven suurtuntureilla.
Elinympäristö

Lapinnätä kasvaa tuntureiden lumenviipymäpaikoilla, vuotomailla, puronvarsisoraikoilla ja -niityillä, sorajyrkänteillä, jokien sorarannoilla sekä metsäalueilla ultraemäksisillä kallioilla. Laji on kalkinsuosija.
Metsävyöhykkeen ultraemäksisillä kasvupaikoilla esiintyvät lapinnädät muodostavat ilmeisesti oman rotunsa.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Lapinnädän levinneisyys Suomessa.
Pohjolan kasvien pauloissa: Cherleria biflora - lapinnätä
ITIS: Minuartia biflora (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Minuartia biflora (englanniksi)
Flora of China: Minuartia biflora (englanniksi)
Leif Hamre

Leif Hamre (9. elokuuta 1914 Molde, Møre ja Romsdal – 20. elokuuta 2007 Lier, Buskerud) oli norjalainen upseeri ja kirjailija.
Hamre opiskeli valtion taideakatemiassa Oslossa, mutta pakeni toisen maailmansodan natsimiehitystä ja liittyi ulkomailla toimineisiin norjalaisjoukkoihin. Hän sai lentäjänkoulutuksen Kanadan Little Norwayssa ja menestyi sotatehtävissä niin, että sodan jälkeen hankki lisäkoulutusta Yhdysvalloissa ja jatkoi upseerin uraa Norjan kuninkaallisten ilmavoimien helikopterijoukoissa. Hän pääsi eläkkeelle everstiluutnanttina vuonna 1974.
Vuosien 1957 ja 1978 välillä Leif Hamre kirjoitti kuusi nuortenkirjaa, jotka kaikki sijoittuvat lentäjien maailmaan. Hänen kirjojaan on käännetty 19 kielelle, myös suomeksi, ja lähes kaikki niistä saivat myös Norjan valtion lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnon. Vuonna 1983 hän julkaisi vielä aikuisille tarkoitetun romaanin Til borgen! Til borgen!.
Teokset

Otter tre to kaller (1957, Lentokone kadoksissa, suom. Pentti Huovinen, Nuorten toivekirjasto, WSOY, 1958)
Blå 2 – hopp ut (1958, Hyppää, Petter!, suom. Pentti Huovinen, Nuorten toivekirjasto, WSOY, 1960)
Klart fly (1959, Valmis lentoon, suom. Pentti Huovinen, Nuorten toivekirjasto, WSOY, 1961)
Brutt kontakt (1965, Pakkolasku länsijäätikölle, suom. Karl von Schoultz, Nuorten toivekirjasto, WSOY, 1969)
Operasjon Arktis (1971, Operaatio Arktis, suom. Erkki Hämäläinen, Nuorten toivekirjasto, WSOY, 1973)
Fly uten fører (1978)
Pilot saknas (1980)
Til borgen! Til borgen! (romaani, 1983)
Käännös suomeksi