stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Viikinkien pukeutuminen

Viikinkien pukeutuminen koostui yleensä kalliista vaatteista. Kankaiden valmistaminen oli työlästä ja hidasta. Näin ollen kankaat käytettiin tarkkaan ja vaatteita käytettiin mahdollisimman pitkään eli niitä paikattiin ja korjattiin mahdollisimman paljon. Kankaiden raaka-aineita olivat villa, pellava, hamppu ja nokkonen. Varakkaimpien vaatteissa oli joskus silkkikankaasta tehtyjä koristeita. Nahkaa oli helpompi saada kuin kangasta ja se oli halvempaa. Köyhät ihmiset käyttivät usein nahka-asusteita. Nahkaa käytettiin myös kovassa kulutuksessa käytettyihin asusteisiin. Viikinkiaikana naiset tekivät perheensä vaatteet yleensä kotona. Viikingit ostivat vaatteita ja kankaita ulkomailta ja myös kankaan värjäysaineita. Köyhät ihmiset käyttivät vaatteiden värjäykseen luonnosta saatuja väriaineita.
Vihdin seurakunta

| Vihdin seurakunta Vichtis församling |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Vihdin kirkon torni.
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Espoon hiippakunta
Rovastikunta:  Lohjan rovastikunta
Pääkirkko:  Vihdin kirkko (Kustaankirkko)
Perustettu:  1507
Jäsenmäärä:  18 157 (elokuu 2024)
– Osuus asukkaista:  n. 63,2 %
– Jäsenlehti:  Vakka
Kirkollisvero:  1,45 %
Kirkkoherra:  Pekka Valkeapää
Verkkosivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vihdin seurakuntakeskus Nummelassa.
Vihdin seurakunta on Suomen evankelisluterilaisen kirkon Espoon hiippakuntaan kuuluva seurakunta. Se käsittää Vihdin kunnan alueen Uudellamaalla.
Vuoden 2024 elokuussa Vihdin seurakunnalla oli 18 157 jäsentä, mikä vastasi noin 63,2 prosenttia kunnan väestöstä. 2000-luvulla seurakunnan jäsenmäärä kasvoi vuoteen 2009 saakka, jolloin jäseniä oli 22 258, minkä jälkeen jäsenmäärä on ollut laskussa.
Työntekijöistä seurakunnalla oli elokuussa 2024 yhteensä 80. Seurakunnan kirkkoherrana toimii Pekka Valkeapää.
Seurakunta pitää jumalanpalveluksia Vihdin kirkossa, Nummelan seurakuntakeskuksessa ja Vihtijärven kappelissa. Lisäksi seurakunta omistaa Vihdin seurakuntatalon, Pyhän Birgitan kirkon rauniot ja kerhotilana toimivan Pappilan Vihdin kirkonkylällä. Tämän lisäksi kerhotoimintaa pidetään kerhohuoneistossa Ojakkalassa. Seurakunnalla on kolme hautausmaata, Kirkonmäen hautausmaa, Vihdin hautausmaa ja Vihtijärven hautausmaa. Vihtijärven hautausmaalla sijaitsee siunauskappeli. Lisäksi seurakunta omistaa leirikeskus Riuttarannan Moksissa. Vuosina 2015–2016 Riuttaranta toimi vastaanottokeskuksena.
Vihdin seurakunta järjesti valtakunnalliset lähetysjuhlat Vihdissä kesällä 2016.
Papisto > Kirkkoherrat

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Vihdin seurakunnan kirkkoherroina::
| --- | --- |
 1507: Martin 1507  1545: Bertel Hansson 1545  1554–1578: Laurentius Petri  1579–1613: Sigfridus Petri Orava  1615–1640: Gregorius Matthiæ Forsius  1641–1660: Jacobius Petri Botreus  1661–1675: Gregorius Bartholdi Agricola  1677–1679: Johan Procopaeus  1698–1715: Jonas Thauvonius  1715–1720: Johan Oxenius  1720–1736: Henrik Malm 1728-1737: vs. Georg Agricola  1737–1772: Jakob Malm  1773–1793: Georg Lagus  1794–1801: Bengt Jakob Ignatius :  1801–1818: Abraham Vilhelm Tuderus  1823–1847: Anders Johan Hipping  1851–1856: Henrik Johan Hjorth  1857–1869: Henrik Vilhelm Hellström  1872–1891: Robert Borenius  1893–1910: Hugo Waldemar Wecksell  1914–1925: Lauri Itkonen  1928–1950: Aukusti Oravala  1951–1954: Väinö Mutru  1955–1962: Toivo Immonen  1964–1976: W. J. P. Hildén  1977–1987: Leino Hassinen  1987–2006: Pertti Sistonen  2006→ Pekka Valkeapää
Papisto > Lukkarit ja kanttorit

Lista Vihdin seurakunnan lukkareista ja kanttoreista:
Grels 1679
Karl Mårtensson 1627
Sigfrid Eriksson 1680
Henrik Eriksson
Tomas Henriksson Halleen 1723-1756
Henrik Halleen 1753-1789
Karl Fredrik Ekman 1790-1832
Anders Elias Lindgren 1833-1881
August Edvard Peltonen 1882-1929
A. V. Lehmusvuori 1929-1931 (sijainen)
Eino Salomon Kanto 1931-1936 (sijainen), 1937-1963
Kaija Mononen myöh. Eerola 1963-1965
Ilmari Kotisalo 1965-1980
Erkki Koivisto 1964-1980 (Vihtijärven sivutoiminen kanttori)
Pekka Kuokkala 1973-1977 (Nummelan sivutoiminen kanttori)
Antti Hietala 1978-1981
Martti Kilpeläinen 1980-2008
Pirkko Kela 1985-2016
Ulla Eho-Saario 1990-
Pia Hemminki 1999-2000 (vs. kanttori)
Iina Katila 2002 (vs. kanttori)
Elo Jaanivald (vs. kanttori 2002-2003)
Van Helsing (televisiosarja)

| Van Helsing |
| --- | --- |

Tyyli:   draama  fantasia 
Kestoaika:  n. 43 minuuttia
Luoja(t):  Neil LaBute
Pääosissa:   Kelly Overton  Jonathan Scarfe  Christopher Heyerdahl  Paul Johansson  David Cubitt  Tim Guinee 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:    Syfy   Netflix 
Esitetty:  31. heinäkuuta 2016 –  jatkuu edelleen
Tuotantokausia:  5
Jaksoja:  65
Tuotanto
Tuottaja(t):  Chris Rudolph
Vastaava(t) tuottaja(t):   Chad Oakes  Mike Frislev  Neil LaBute  Simon Barry  Evan Tyler  Zadoc Angell  Dave Brown  Daniel March 
Leikkaaja(t):  Bridget Durnford
Tuotantoyhtiö(t):   Nomadic Pictures  Echo Lake Entertainment  Dynamic Television 
Palkinnot
Voitetut:  Leo Awards (2017)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Van Helsing on yhdysvaltalainen draamasarja, jonka on luonut Neil LaBute. Sarja perustuu Zenescope Entertainmentin sarjakuvanovelliin "Helsing".
Sarjan esittäminen aloitettiin 23. syyskuuta 2016 Syfyn kanavalla, mutta ensimmäinen jakso julkaistiin ennakkoon 31. heinäkuuta 2016. Lokakuussa 2016 Syfy tilasi sarjalle toisen tuotantokauden, jonka esittäminen alkoi 5. lokakuuta 2017. Suomessa sarjaa voi seurata Netflix-palvelun kautta.
Joulukuussa 2019 Syfy ilmoitti tilanneensa sarjalle viidennen kauden, joka koostuu 13 jaksosta. Se on samalla sarjan viimeinen kausi.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kelly Overton  | … |  Vanessa Helsing   |
|  Jonathan Scarfe  | … |  Axel   |
|  Christopher Heyerdahl  | … |  Sam   |
|  Paul Johansson  | … |  Dmitri   |
|  David Cubitt  | … |  John   |
|  Vincent Gale  | … |  Flesh   |
|  Tim Guinee  | … |  Ted   |
|  Rukiya Bernard  | … |  Doc   |
|  Trezzo Mahoro  | … |  Mohamad   |
|  Laura Mennell  | … |  Rebecca   |
|  Aleks Paunovic  | … |  Julius   |
|  Hilary Jardine  | … |  Susan   |
Juoni

Abraham Van Helsingin tytär, Vanessa "Van" Helsing herätetään eloon post-apocalyptisessä lähitulevaisuudessa, jossa suurin uhka ihmisille ovat vampyyrit.
Tuotanto

Syfy hankki Van Helsing -sarjan esitysoikeudet Nomadic Picturesilta marraskuussa 2015. 13-osaisen ensimmäisen kauden kuvaukset aloitettiin vuoden 2016 tammikuussa.
Palkinnot ja ehdokkuudet

| Vuosi | Palkinto | Kategoria | Ehdokkuus | Tulos | Viite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Leo Awards | Best Direction in a Dramatic Series | Simon Barry jaksosta "Last Time" | Ehdokkuus |  |
| 2017 | Leo Awards | Best Screenwriting in a Dramatic Series | Simon Barry jaksosta "Last Time" | Ehdokkuus |  |
| 2017 | Leo Awards | Best Visual Effects in a Dramatic Series | John Gajdecki, Ryan Epp, Steve Desroches, Brae Norwiss ja Shawn Duddridge jaksosta "Seen You" | Ehdokkuus |  |
| 2017 | Leo Awards | Best Make-Up in a Dramatic Series | Jayne Dancose jaksosta "Stay Inside" | Ehdokkuus |  |
| 2017 | Leo Awards | Best Stunt Coordination in a Dramatic Series | Kimani Ray Smith jaksosta "It Begins" | Ehdokkuus |  |
| 2017 | Leo Awards | Best Supporting Performance by a Female in a Dramatic Series | Hillary Jardine jaksosta "Last Time" | Ehdokkuus |  |
| 2017 | Leo Awards | Best Lead Performance by a Male in a Dramatic Series | Jonathan Scarfe jaksosta "Help Me" | Voitto |  |
| 2017 | Leo Awards | Best Lead Performance by a Male in a Dramatic Series | Christopher Heyerdahl jaksosta "Last Time" | Ehdokkuus |  |
| 2017 | Leo Awards | Best Lead Performance by a Female in a Dramatic Series | Rukiya Bernard jaksosta "Seen You" | Ehdokkuus |  |
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Van Helsing Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Van Helsing Netflix.comissa
Vinice Mabansag

Vinice Mabansag (s. 15. marraskuuta 2022) on filippiiniläinen tyttö, jonka Yhdistyneet kansakunnat nimesi virallisesti maailman kahdeksanneksi miljardinneksi ihmiseksi. Hän syntyi aamuyöllä kello 1.29, jolloin YK oli laskenut kahdeksannen miljardinnen ihmisen syntyvän. Edellinen miljardis ihminen syntyi 11 vuotta aiemmin.
Vinica

| Vinica |
| --- | --- |
 Vinica
Valtio:   Pohjois-Makedonia
Alue:  Itäinen alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  432,7 km²
Väkiluku (2021):  14 475
 – Väestötiheys:  33,46 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vinica (mak. Виница) on kaupunki Itäisellä alueella, Pohjois-Makedoniassa. Kaupungissa asuu 14 475 asukasta, ja väestö on selvässä 1,7 prosentin vuotuisessa laskussa. Vuonna 2002 väkiluku oli lähes 20 000. Yli 90 prosenttia on makedonialaisia ja puhuu makedoniaa. Kaupungin pinta-ala on 432,7 neliökilometriä.
Viikinkimiekat Suomessa

| Viikinkimiekat Suomessa |
| --- | --- |

Kirjailija:  Mikko Moilanen
Kieli:  suomi
Genre:  tietokirjallisuus
Kustantaja:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura
Julkaistu:  2018
Sivumäärä:  263
ISBN:  978-952-222-964-9
Sarja: Kirjokansi 171
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Viikinkimiekat Suomessa on vuonna 2018 julkaistu Suomesta löydettyjä viikinkimiekkoja käsittelevä tietokirja, jonka on kirjoittanut Mikko Moilanen ja julkaissut Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Moilanen on koulutukseltaan arkeologi ja seppä.
Teos käsittelee sitä, miksi Suomesta on löytynyt niin paljon viikinkimiekkoja. Moilasen kirja haastaakin vanhan käsityksen rautakauden Suomesta, jota on totuttu pitämään köyhänä syrjäseutuna. Viikinkimiekat Suomessa johdattaa lukijan viikinkiajan Suomeen ja Eurooppaan, ajan väkivaltaiseen kulttuuriin ja uskomuksiin. Teos kertaa, miten miekka oli viikingeille sekä yliluonnollisia ominaisuuksia sisältävä ase että statusesine ja perintökalleus, jonka valmistaminen vaati suurta taitoa.
Teos käsittelee sitä, miten tunnetut INGELRII- ja ULFBERHT-miekat olivat Ragnar Lothbrokin ja hänen aikalaistensa tavaramerkkejä. Kirja pyrkii myös vastaamaan siihen, että valmistettiinko näitä miekkoja myös viikinkiajan Suomessa, vai olivatko ne arvokasta tuontitavaraa.
Vili Järe

Vilho Allan Sigurd Jägermalm, käytti taiteilijanimiä Vili Järe ja Vili Jägermalm (10. marraskuuta 1912 Haaga – 18. kesäkuuta 1949) oli suomalainen teatteri- ja elokuvanäyttelijä.
Järe näytteli 1940-luvulla Helsingin Kansanteatterissa ja hän oli syksystä 1942 kuuntelijaoppilaana Suomen teatterikoulussa. Järe oli jo kesällä 1941 mukana Eine Laineen kiertueella esittämässä Noel Cowardin näytelmää Markiisitar. Hän oli William Shakespearen Hamlet-näytelmässä (1944) sotaherra Bernardon ja kolmannen näyttelijän rooleissa sekä tanssisolistina näytelmässä Tanssiva Savoy (1947).
Järe oli avustavissa rooleissa noin parissakymmenessä elokuvassa vuosina 1943–1948. Ensimmäisen kerran hän oli mukana elokuvassa Katariina ja Munkkiniemen kreivi (1943) esittäen lakeijaa. Merkittävin Järeen sivurooleista oli konnan rooli elokuvassa Valkoisen neilikan velho (1945). Järe kuoli kesällä 1949 36-vuotiaana.
Elokuvarooleja

Katariina ja Munkkiniemen kreivi (1943), lakeija
Synnitön lankeemus (1943), näyttelijä
Tyttö astuu elämään (1943), vartiomies
Valkoiset ruusut (1943), tanssija ravintolassa
Miesmalli (1944), mies kutsuilla
Sellaisena kuin sinä minut halusit (1944), ravintola Kultaisen ankkurin tarjoilija
Sylvi (1944), tanssiaisvieras
Nokea ja kultaa (1945), lämmittäjä Kemiläinen
Ristikon varjossa (1945), metallityömies
Valkoisen neilikan velho (1945), Korri-niminen konna
Kirkastuva sävel (1946), oopperan järjestäjä
Menneisyyden varjo (1946), peluri
Kultamitalivaimo (1947), tunnistamaton avustajarooli
Laulava sydän (1948), Yleisradion virkailija
Villityyppi

Villityyppi, myös villi tyyppi, tarkoittaa perinnöllisyystieteessä geenin alkuperäistä, ei-mutatoitunutta muotoa, tai lajissa yleisimpänä esiintyvää muotoa. Nämä määritelmät ovat joissain tapauksissa ristiriidassa keskenään. Laajemmassa merkityksessä villityyppi tarkoittaa eliön ominaisuutta, johon mutaatiot eivät vaikuta.
Esimerkiksi hevosilla villityyppivärityksenä pidetään vaaleanruskeaa mustajalkaista ruunihallakkoa, josta kaikki muut väritykset ovat syntyneet yksittäisten mutaatioiden kautta. Suurin osa kesyhevosista on kuitenkin ei-hallakkoja ja monet hallakkovärisistä muita kuin ruunihallakkoja.
Vhäldemar

| Vhäldemar> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1999–
Tyylilaji:  Power metal, Heavy metal, Speed metal
Kotipaikka:  Baracaldo, Espanja
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Carlos Escudero: laulu (+ kitara 1999-2010) Pedro J. Monge: kitara Oscar Cuadrado: basso Gonzalo "Gontzal" Garcia: rummut
Entiset jäsenet:  Eduardo Martinez: rummut Álex de Benito: rummut Aitor López: kitara
Levy-yhtiö:  Stormspell Records  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vhäldemar on espanjalainen heavy/power metalli -yhtye. Se perustettiin Baracaldosa vuonna 1999/2000.
Julkaisut

Vhäldemar (maqueta) (2001)
Fight to the End (2002)
I Made my Own Hell (2003)
Metal of the World (2010)
Shadows of Combat (2013)
Old King's Visions (EP) (2017)
Against all Kings (2017)
Straight To Hell (2020)
Aiheesta muualla

Myspace
Viipurin keskuskasarmi

Viipurin keskuskasarmi.
Kuvattu vuosien 1890-1899 välillä.
Viipurin keskuskasarmi on Viipurissa sijaitseva kasarmialue. Kasarmi sijaitsee aivan Viipurin keskustassa Leninin puiston eli entisen Torkkelin puiston vieressä. Kasarmi on ollut Venäjän vallan ajalta käytössä aina 1780-luvulta alkaen. Kasarmi oli aikoinaan Viipurin puolustuksen hermokeskus. Vuonna 1918 kasarmi toimi punavankien keskitysleirinä, jonka jälkeen se siirtyi Suomen puolustusvoimien käyttöön. Sodan jälkeen kasarmi jatkoi Neuvostoliiton laivaston käytössä. Neuvostoliiton hajottua kasarmilla jatkoi Venäjän laivasto.
Victim no. 52

| Victim no>  52 De Lirium's Order |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 5.-22. elokuuta 2003, Tico Tico Studio, Kemi
 Julkaistu: 29. maaliskuuta 2004
 Tyylilaji: tekninen death metal
 Kesto: 45.08
 Levy-yhtiö: Woodcut Records
De Lirium's Order muut julkaisut
|   | Victim no. 52 2004 | Diagnosis 2007 |
Victim n. 52 on suomalaisen teknisen death metalin yhtyeen De Lirium's Orderin esikoisalbumi. Se julkaistiin vuonna 2004 levymerkillä Woodcut Records.
Kappaleet

Sanctuary of Incineration – 4.39
Abomination – 3.03
The Art of Butchering – 4.15
Masterpiece of a Morbid Mind – 3.43
Victim No. 52 – 4.16
Through the Eyes of a Murderer – 4.59
Nightmare in Apartment 213 – 4.29
Dr. Lirium Orders: Suffering – 3.56
Pathologist's Perverse Fantasies – 4.30
The Sunrise – 7.18
Kokoonpano

Corpse – laulu
S.M. NekroC – kitara, laulu
Dr. Lirium – kitara
K.E. Pestilence – bassokitara
E.R. Insane – rummut
Kokoonpano > Muut tekijät

Ahti "Oravanpyytäjä" Kortelainen – äänittäjä, miksaaja
Genocide Creations – kansitaide
M. Varonen – valokuvat
Arvostelut

Imperiumi: 7½/10
Aiheesta muualla

Victim no. 52 Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Victim no. 52 Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Viipurin kihlakunta

Viipurin kihlakunta (ruots. Viborgs härad) on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Viipurin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
Heinjoki
Muolaa (mukaan lukien Kyyrölä)
Nuijamaa
Vahviala
Viipurin maalaiskunta
Äyräpää
Kihlakunnan ulkopuolella oli Viipurin kaupunki.
Kihlakunnan maapinta-ala oli 2 381,98 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 51 376 henkeä (31.12.1939).
Voitto kotiin, Vintiöt!

| Voitto kotiin, Vintiöt! |
| --- | --- |

Kirjailija:  Tuija Lehtinen
Kieli:  suomi
Genre:  Nuortenkirjallisuus
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2011
Sivumäärä:  160
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Voitto kotiin, Vintiöt! on vuonna 2011 ilmestynyt Tuija Lehtisen kirjoittama kartingiin liittyvä nuortenkirja. Se on neljäs ja viimeinen osa Team Karting Vintiöt -kirjasarjaa.
Kirjan päähenkilö on Vesa.
Vihdin työväentalo Puistola

| Vihdin työväentalo Puistola> Vihdin työväentalo |
| --- | --- |
 Vihdin työväentalo 1930-luvulla.
Osoite:  Raasakankuja 1
Sijainti:  Vihti
Koordinaatit:  60°25′02″N, 24°20′37″E
Valmistumisvuosi:  1925
Suunnittelija:  Egidius Salo
Rakennuttaja:  Vihdin Työväenyhdistys
Omistaja:  Vihdin Sosialidemokraattinen Työväenyhdistys
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Pituus:  33 metriä
Leveys:  17 metriä
Kerrosluku:  2
Kerrosala:  561 m²
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vihdin työväentalo Puistola on Vihdissä sijaitseva työväentalo. Työväentalo on suojeltu asemakaavalla.
Historiaa

Vihdin työväenyhdistys perustettiin marraskuussa 1902. Perustavassa kokouksessa oli paikalla 13 henkeä, mutta jäsenmäärä kasvoi nopeasti ja oli vuoden 1905 lopussa jo 499. Tämä johtui siitä, että työväenyhdistys oli ainoa laatuaan Vihdin pitäjässä. Työväenyhdistys liittyi Sosialidemokraattiseen puolueeseen vuonna 1903.
Alkuvuosina toimintansa aloittivat lauluseura, puhujaseura sekä voimistelu- ja urheiluseura. Työväenyhdistys lakkautettiin kolme kertaa. Ensimmäisen kerran nimismies lakkautti yhdistyksen vuonna 1904, mutta se perustettiin uudelleen jo seuraavana vuonna. Seuraavan kerran yhdistys lakkautettiin sisällissodan aikana ja kolmannen kerran vuonna 1932. Ensimmäinen työväentalo valmistui 1908—1909 Ojakkalan-Olkkalan kapearaiteisen rautatieradan varteen. Sisällissodan aikana talo takavarikoitiin ja sitä käytettiin punavankien vankilana. Työväentalo paloi elokuussa 1923. Tulipalo sai alkunsa viereisellä radalla kulkeneen veturin piipusta singonneesta kipinästä. Talo oli vakuutettu ja vakuutuskorvauksen turvin yhdistys aloitti uuden talon rakentamisen jo samana vuonna.
Valtio takavarikoi työväentalon 1930-luvulla yhdistyksen lakkauttamisen yhteydessä. Talo pakkohuutokaupattiin ja sen huusi Helsingin Työväen Säästöpankin perustama Kiinteistö Oy Raasakka. Säästöpankki myi talon takaisin työväenyhdistykselle vuonna 1942.
Rakennus

Uuden työväentalon suunnitelmat tilattiin Vihdin kunnan rakennusmestari Egidius Salolta. Talo rakennettiin samalle tontille, mutta tällä kertaa tontin toiselle laidalle kauemmas rautatiestä. Talon rakentamisessa ei tarvinnut turvautua talkootyöhön, vaan rakentajille maksettiin palkkaa. Hirsirunkoinen talo vuorattiin vuonna 1948 laudoilla, jotka saatiin maksuna työväentalotontin osan myynnistä. Sisäseinät vuorattiin pinkopahvilla vuonna 1954, sisäkatto oli alun perin paneloitu. Katteena oli pelti. Talo maalattiin vaaleanvihreäksi vuonna 1958. Taloon saatiin viemäri vuonna 1960 ja wc-tilat sisälle vuonna 1982. Talossa on sali näyttämöineen, ravintola, keittiö, wc-tilat, pukuhuone, eteinen ja talonmiehen asunto.
Yhdistys aloitti talon laajan peruskorjauksen 1980-luvun alussa. Sähköt, vesikatto ja lattiarakenteet uusittiin, keittiötä remontoitiin ja talo maalattiin punaiseksi. 2000-luvulla valmistuivat talonmiehen asunnon peruskorjaus, ja vuonna 2019 työväentaloon asennettiin aurinkopaneelit.
Toimintaa työväentalolla

Talvisotaan asti työväentalo oli merkittävä näytelmäkilpailujen pitopaikka. Kesällä 1940 talo toimi alokkaiden koulutus- ja majoituspaikkana. Iltamia, urheilukilpailuja, tansseja ja kesäjuhlia järjestettiin 1950-luvulle asti.  Talo oli vuokrattuna Vihdin Iskulle 1970—1980-luvuilla. Yhdistys olisi halunnut myydä talon vuokralaiselleen vuonna 1975, mutta kauppa ei toteutunut.
Oman toiminnan ohella taloa vuokrataan ulkopuolisille juhliin ja kokouksiin.
Vesileipävankeus

Vesileipävankeus oli ennen käytössä ollut vankeuden muoto, jossa vanki sai vankilassa ollessaan ravinnoksi pelkkää vettä ja leipää. Vesileipävankeus määrättiin pääasiassa vaihtoehtoisena rangaistusseuraamuksena tavalliselle vankeudelle. Vesileipävankeutta pidettiin enemmänkin häpeä- tai ruumiinrangaistuksena kuin varsinaisena vapausrangaistuksena.
Suomessa

Vuoden 1734 laki määräsi vankeuden vedellä ja leivällä rangaistukseksi useista rikoksista. Vuoden 1889 rikoslaki poisti vesileipävankeuden muutoin käytöstä, mutta se voitiin määrätä rangaistukseksi kuritushuonevankien vankilassa tekemistä rikoksista.
Vuonna 1930 säädettiin laki vapausrangaistuksen koventamisesta, jolla vesileipävankeus palautettiin käyttöön. Lain mukaan kuutta kuukautta lyhyemmät vankeusrangaistukset oli yleensä muunnettava vesileipävankeudeksi, jolloin vankeusaikaa samalla lyhennettiin niin, että yksi päivä vesileipävankeutta vastasi viittä päivää tavallista vankeutta. Vesileipävankeuteen ei kuitenkaan voitu määrätä raskaana olevaa naista tai henkilöä, jonka terveydentila ei sitä olisi kestänyt, eikä ilman lääkärin lausuntoa myöskään alle 18-vuotiasta tai yli 60-vuotiasta henkilöä. Tämä laki kumottiin vuonna 1946.  Tämän jälkeen vesileipävankeus tuli jälleen kysymykseen vain kuritushuonevankien vankilassa tekemien rikosten rangaistuksena, ja sellaisenakin se poistettiin laista, kun kuritushuonerangaistus vuonna 1975 poistettiin käytöstä.
Viktor Radev

| Viktor Radev> Виктор Радев.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Viktor Bonev Radev
Syntynyt: 19. marraskuuta 1936 Maritsa, Bulgaria
Kuollut: 31. elokuuta 2014 (77 vuotta)
Kansalaisuus:   Bulgaria
Koripalloilija
Pituus:  196 cm
Paino:  100 kg
Maajoukkueet
:   Bulgaria
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Maa:   Bulgaria.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Bulgaria.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Bulgaria.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Maa:   Bulgaria> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Bulgaria 1957 |  |  |
|  Pronssia | Jugoslavia 1961 |  |  |
Viktor Bonev Radev (bulg. Виктор Бонев Радев, 19. marraskuuta 1936 Maritsa – 31. elokuuta 2014) oli bulgarialainen koripalloilija.
Radev voitti Bulgarian miesten maajoukkueessa EM-hopeaa Bulgarian-kotikisoissa 1957 ja EM-pronssia Jugoslaviassa 1961. Hän kuului maajoukkueen kokoonpanoon myös Melbournen kesäolympialaisissa 1956 (Bulgaria viides), Rooman kesäolympialaisissa 1960 (16:s), vuoden 1959 MM-kilpailuissa (seitsemäs) ja vuosien 1955 (neljäs), 1959 (viides) ja 1963 (viides) EM-kilpailuissa. Seuratasolla hän voitti viisi Bulgarian mestaruutta. Radev kuoli 77-vuotiaana 31. elokuuta 2014.
Aiheesta muualla

Toinen profiili FIBA Archive (englanniksi)
Bulgarian joukkue – Koripallon EM-kilpailut 1957
3 Semov ·
4 Gantšev ·
5 Mirtšev ·
6 Radev ·
7 Kănev ·
8 Lazarov ·
9 G. Panov ·
10 Totev ·
11 Bartšovski ·
12 L. Panov ·
13 Tomovski ·
14 Atanasov ·
Valmentaja Katerinski
Bulgarian joukkue – Koripallon EM-kilpailut 1961
4 Dimov ·
5 Mirtšev ·
6 Radev ·
7 Stoikov ·
8 Lazarov ·
9 G. Panov ·
10 Donev ·
11 Bartšovski ·
12 L. Panov ·
13 Tsvetkov ·
14 Atanasov ·
15 Zlatev ·
Valmentaja Temkov
Viljelykasvi

Erilaisia viljelykasveja.
Ensimmäisten viljelykasvien oletetaan olleen erilaisia viljoja.
Viljelykasvi on kasvi, jota ihminen viljelee omaa tarkoitustaan varten. Erilaisia hyötykasveja ryhmittäin ovat ravintokasvit, raaka-ainekasvit ja koristekasvit.
Suomessa tärkeitä viljelykasveja ovat ruis, ohra, timotei, kaura, vehnä, puna-apila, peruna, sokerijuurikas ja rypsi.