stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Salatut elämät
Tuotanto > Tekijät

Salattuja elämiä on vuosien aikana ohjannut kymmeniä eri henkilöitä, muun muassa pitkänlinjan ohjaajat Per-Olof Strandberg, Peppi Kajanne, Lauri Törhönen, Tapio Suominen ja Aku Lohimäki, joka toimi myös sarjan taiteellisena tuottajana vuosina 2008–2011. 2010-luvun lopulla ohjaajina ovat toimineet ainakin Teresa Mecklin, Jonni Kullas, Miika Peräkangas, Tuomo Savolainen sekä Kimmo Mäkinen, joka aloitti työt sarjan parissa jo vuonna 1998 kuvauspäällikkönä.
Pääkäsikirjoittaja Teemu Salonen on tehnyt sarjaa vuodesta 2000, ollen ensin tarinaryhmässä ja vuodesta 2005 pääkirjoittajana. Alkuperäisistä käsikirjoittajista Tarja Huhtala on edelleen mukana kirjoittamassa sarjaa. Käsikirjoittajia erilaisissa työryhmissä vuonna 2019 oli noin 20. Sarjaa ovat vuosien aikana kirjoittaneet muun muassa Aleksi Bardy, Hannamaija Matila, Tatiana Elf, Pekka Lehtosaari, Leo Viirret, Outi Ikonen, Susanna Laaksonen sekä Kati Outinen.
Mediassa sarjaa tuotannon puolelta on usein edustanut vastaava tuottaja ja showrunner Marko Äijö, jonka työ oli vastata sarjan sisällöstä. Hän työskenteli läheisesti käsikirjoittajien ja leikkaajien kanssa. Äijö jätti tehtävänsä sarjan parissa syksyllä 2023 jäätyään eläkkeelle. Uutena vastaavana tuottajana aloitti Seija-Liisa Eskola, joka on vuosia aiemmin toiminut sarjassa muun muassa roolittajana ja ohjaajana.
Tuotanto > Kausien päätös- ja erikoisjaksot

Salattujen elämien kevätkausien päätösjaksoissa on tapahtunut poikkeuksetta jotain epätavanomaista. Salattujen elämien omalle YouTube-kanavalle julkaistiin sarjan 18-vuotispäivänä lyhyt kooste kaikista videon julkaisupäivään asti nähdyistä päätösjaksoista. Vuosien 1999–2015 päätösjaksojen merkittävimpiä hetkiä koostettiin myös vuoden 2019 YouTube-joulukalenteriin.
Salatuista elämistä on tehty myös erikoisjaksoja, joissa on vierailtu kulissien takana, ollut oma (sarjan omasta juonesta irrallinen) tarinansa tai ollut johonkin tiettyyn hahmoon tai tapahtumaan keskittyvä jakso. Jouluna 2001 esitettiin jakso, jossa sarjan silloiset hahmot viettivät joulua Lapissa. Pääsarjan juoneen joulua tai muitakaan juhlapyhiä ei kirjoiteta mukaan. Tuottaja Marko Äijön mukaan niiden lavastaminen olisi työlästä, eikä huomiota haluta viedä pois varsinaisesta juonesta ja sen käänteistä. Sen sijaan sarjassa voidaan juhlia esimerkiksi hahmojen häitä ja syntymäpäiviä.
Tuotanto > Esitysaika ja uusinnat

Salattuja elämiä on esitetty MTV3-kanavalla prime time -esitysajassa, eli kello 19.30–20.00 sen alusta saakka. Kauden 2001–2002 aloitusjakso "Laura kohtaa uhkan äitiydelleen" alkoi poikkeuksellisesti jo kello 19.15, ja oli kestoltaan tunnin mittainen. Syksyllä 2003 esitettiin kauden 2003–2004 ensimmäinen ja toinen jakso eli "Elina pelkää itseään" ja "Aleksi tekee miehen teon" samana päivänä putkeen. Sarjaa on esitetty pääosin maanantaista perjantaihin, tosin kevätkauden 2006 alusta kevätkauden 2007 loppuun, syksystä 2023 huhtikuuhun 2024 ja syyskuusta 2024 alkaen jaksoja on esitetty vain neljänä päivänä viikossa maanantaista torstaihin. Vuosina 2013, 2014, 2016–2019 ja 2023 kevätkauden viimeisten jaksojen (huhti–toukokuusta kauden loppuun) esitystahti on myös supistunut maanantaista torstaihin. Vuonna 2013 muutosta perusteltiin sillä, että jaksoja riittäisi esitettäväksi pidemmälle kesään. Kauden 2021–2022 ensimmäisellä esitysviikolla MTV3:lla esitettiin kauden 15 ensimmäistä jaksoa klo 19.30–21.00. C Moressa kaikki esitettävät 15 jaksoa julkaistiin ennakkoon. Kauden 2021–2022 viimeinen jakso oli myös normaalia pidempi, kun sen kesto oli 27 minuuttia (pääsääntöisesti jaksojen kesto on noin 21 minuuttia).
Jaksojen ensimmäinen uusinta tuli alun perin seuraavana arkipäivänä aamupäivisin. Syksyllä 2001 uusinnat siirrettiin viikonloppuun siten, että viikolla esitetyt kolme ensimmäistä jaksoa esitettiin lauantaina ja kaksi seuraavaa sunnuntaina. Neljän jakson viikkotahdin aikana lauantaisin ja sunnuntaisin tuli kaksi jaksoa päivässä. Syksystä 2014 kaikki viikon jaksot uusittiin lauantaiaamupäivisin syyskuuhun 2019 saakka. Keväästä 2015 edellisen illan jakso on uusittu myös arki-iltapäivisin. Pikauusintoja on esitetty myös MTV Sub- ja MTV Ava-kanavilla.
Sarjan uusiminen alusta saakka alkoi 19. toukokuuta 2003, ja kesän 2003 aikana esitettiin jaksot 1–150. Seuraavana kesänä uusittiin jaksot 151–300. Kesällä 2005 esitettiin puolestaan jaksot 301–450. Kesäuusinnat ovat jatkuneet järjestyksessään joka vuosi ja kesällä 2024 uusinnat etenevät vuoden 2021 jaksoon 3 955.
Tuotanto > Internet

Salattujen elämien seuraavan päivän jakson maksullinen ennakkokatselumahdollisuus tuli saataville ensimmäisen kerran MTV3 netti-tv -palveluun vuonna 2007. Maksullisia ennakkojaksoja oli saatavilla myös MTV3 netti-tv:n korvanneessa MTV:n Katsomo-palvelussa. Huhtikuusta 2018 alkaen koko viikon jaksot on voinut nähdä ennakkoon C More -suoratoistopalvelusta. MTV:n lakkautettua Katsomo-palvelunsa ja brändättyään sen mtv-palveluksi siirtyi kaikki maksullinen sisältö C Moreen, ja kuluvan päivän Salatut elämät -jakson on nähnyt ennakkoon ilmaiseksi vuorokauden vaihduttua.
Syksyllä 2011 nettiin vuoti ennakkoon kahden viikon ennakkojaksot. Ulkomaalaisiin tiedostojenjakopalveluihin ladatut jaksot poistettiin pian tapahtuneen jälkeen ja MTV3 ilmoitti ryhtyvänsä raskaisiin toimenpiteisiin saadakseen krakkerit vastuuseen teoistaan. MTV3 harkitsi tekevänsä asiasta rikosilmoituksen, mutta myöhemmin selvisi, että jaksot pääsivät vuotamaan kanavan itse tekemän virheen vuoksi. Kesällä 2013 Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi ennakkojaksoja laittomasti internetissä jakaneen miehen maksamaan yli 50 000 euron korvaukset. Hän oli vuonna 2009 perustanut sivuston, jossa jaksoja oli mahdollista ladata ilmaiseksi.
Vuoden 2016 alussa tuotantoyhtiö FremantleMedia Finland perusti sarjalle oman YouTube-kanavan. Kanavalla julkaistaan muun muassa pilalle menneitä otoksia, poistettuja kohtauksia, videoita näyttelijöiden päivän kulusta, roolihahmojen tyylistä sekä erilaisia haasteita. Kanavan suosituinta sisältöä ovat pilalle menneet otokset, eli niin kutsunut bloopersit. Suosituinta niistä on katsottu yli 1 000 000 kertaa. Tilaajia kanavalla on 104 000 ja videoita katsottu yli 71 miljoonaa kertaa (elokuu 2024). Kesäkuussa 2021 lisämateriaalien julkaisu siirrettiin YouTube-kanavalta MTV:n mtv-suoratoistopalveluun.
YouTubeen on vuosien ajan ladattu myös katsojien itse leikkaamia versioita sarjan tapahtumista. Suosituksi netti-ilmiöksi 2010-luvun puolivälissä nousi niin kutsuttu Larias, jossa sarjan homohahmojen Eliaksen (es. Petteri Paavola) ja Larin (es. Ronny Roslöf) yhteisistä kohtauksista tehtiin koosteita, joita käännettiin useille eri kielille. Videoita katsottiin myös maissa, joissa homoseksuaalisuus on rikos. Videoiden sisältö on sarjaa tuottavan tuotantoyhtiön omaisuutta, mutta se ei kuitenkaan ryhtynyt toimenpiteisiin videoiden poistamiseksi, sillä vastaavan tuottajan Marko Äijön mukaan ne toivat sarjalle positiivista julkisuutta. Samantyyppinen ilmiö on 2020-luvun alussa syntynyt Miran ja Violan (es. Olga Heikkala ja Vivi Wahlström) tarinasta, josta on myös koostettu videoita YouTubeen.
2010-luvulle tultaessa suosittuja olivat myös niin kutsutut Ismo-remixit, joissa sarjan alkuperäishahmon Ismo Laitelan lausahduksista koostettiin erilaisia huumoriversioita. Suosittuja ovat olleet muun muassa Michl234-käyttäjän tekemät Lego-videot, joista suosituinta on katsottu yli 14 miljoonaa kertaa.
Vastaanotto > Sarjan katsojaluvut > 2000-luvun alku

2000-luvun alussa Salatut elämät oli todella suuressa suosiossa. Sarja nousi heti alkuaikoina katsotuimpien ohjelmien joukkoon. Sarjan kaikkien aikojen katsotuin jakso (osa 390) "Kalle tekee päätöksen armeijan suhteen" esitettiin 26. helmikuuta 2001, jolloin sarjalla oli 1 360 000 katsojaa.
Vuonna 2002 Salatut elämät ylsi vuoden katsotuimpien ohjelmien TOP10-listan sijalle yhdeksän. Kyseisenä vuonna sarjan katsotuin jakso keräsi 1 308 000 katsojaa.
Vastaanotto > Sarjan katsojaluvut > Digiaikaan siirtyminen

Digiaikaan siirryttäessä Salattujen elämien katsojaluvut laskivat hieman, sillä kanavien määrä lisääntyi ja samalla ohjelmatarjonta suureni. Sarja teki digikauden katsojaennätyksensä 18. helmikuuta 2008, jolloin sarjalla oli 1 027 001 katsojaa. Helmikuussa 2008 esitetty jakso (osa 1501) "Eeron piinaaja saa kasvot" oli koko vuoden kymmenenneksi katsotuin ohjelma. Tuotantokaudella 2008–2009 Salattujen elämien katsojaluvut olivat korkeimmillaan 1 043 000 katsojaa ja matalimmillaan 484 000 katsojaa. Syksyllä 2008 sarjalla oli keskimäärin 793 200 katsojaa ja koko kaudella 2008–2009 keskimäärin 820 000 katsojaa. Elokuussa 2009 sarja teki jälleen uuden digikauden katsojaennätyksensä, kun 24. elokuuta 2009 esitetty syyskauden avausjakso "Kaikkien elämä ei jatku" keräsi keskimäärin 1 063 000 katsojaa. Vastaavasti syksyllä 2009 katsojia oli matalimmillaan 647 000. Syyskaudella 2009 sarjalla oli keskimäärin hieman yli 870 000 katsojaa jaksoa kohden. Kevätkaudella sarjan katsojaluvut olivat 900 000 katsojan molemmin puolin. Luvut olivat korkeimmillaan tammikuussa 2010, jolloin ylitettiin miljoonan katsojan luvut. Luvut kuitenkin vähenivät kauden loppua kohden, sillä kevään päätösjaksoa seurasi enää 681 000 katsojaa.
Kauden 2010–2011 avausjakso keräsi keskimäärin 819 000 katsojaa eli huomattavasti vähemmän kuin edellisen kauden avausjakso. Esityskaudella 2014–2015 jaksojen keskikatsojamäärä oli 840 000 (180 jaksoa, sis. ensiesitys, uusinnat, 7 vrk tallennekatselu ja MTV Katsomo). Sarjaa seurasi MTV3-kanavalta vuoden 2015 aikana kaikkiaan yli 4,2 miljoonaa suomalaista (81 %). Vuonna 2015 jaksojen yhteenlasketut katsojaluvut (ensiesitys, ajassa siirretty katselu, uusinnat, MTV Katsomo) saavuttivat edelleen yli 1 000 000 katsojaa jaksoa kohden.
Vastaanotto > Sarjan katsojaluvut > Nykytilanne

Alkuvuodesta 2018 MTV kertoi sarjan katsojalukujen olevan keskimäärin yli 800 000 katsojaa, kun yhteen lasketaan televisioesitykset ja nettikatselu. Vuonna 2019 Salattujen elämien 25. helmikuuta esitetty jakso oli MTV3-kanavan 16. katsotuin lähetys 642 000 katsojallaan. 31. lokakuuta 2019 esitetty jakso "Aaron raamatussa on vihdoin asiaa" oli mtv-palvelun loppuvuoden 2019 käynnistetyin jakso 115 000 katsojallaan. Vuonna 2020 katsotuimmalla jaksolla oli 16. maaliskuuta 2020 667 000 katsojaa ja se oli MTV3:n vuoden 17. katsotuin lähetys. Vuodenvaihteessa 2020–2021 katsotuinta mtv-palvelun jaksoa "Murha ei vanhene koskaan" oltiin katsottu 85 000 kertaa. C More -palvelussa Salatut elämät on ollut vuosien 2019 ja 2020 katsotuin sarja.
Vuonna 2020 katsojia television ensilähetyksellä on ollut Helsingin Sanomien mukaan keskimäärin noin 500 000 katsojaa. Yli kahdenkymmenen vuoden esittämisen jälkeenkin Salatut elämät on yksi Suomen suosituimmista televisiosarjoista.
Vastaanotto > Palkinnot ja ehdokkuudet > Voitetut palkinnot

Telvis – Erikoiskunniakirja, 1999
Venla – Yleisövenla, 2001
Kehitysvammaisten Tukiliitto – Vuoden tulppaani -tunnustus, 2003
Vastaanotto > Palkinnot ja ehdokkuudet > Ehdokkuudet

Kultainen TV – Paras TV-ohjelma, 2008
Kultainen Venla – Paras TV-ohjelma, 2010
Kultainen Venla – Paras TV-ohjelma, 2011
Kultainen Venla – Paras TV-ohjelma, 2012
Kultainen Venla – Paras TV-ohjelma, 2013
Kultainen Venla – Draamaohjelma, 2013
Kultainen Venla – Vuoden käsikirjoittaja, 2013 (Sarjan käsikirjoitustiimi)
Kultainen Venla – Paras TV-ohjelma, 2017
Kultainen Venla – Paras TV-ohjelma, 2019
Oheismateriaalit & spin-offit

Salatuista elämistä on julkaistu vuosien aikana monia erilaisia oheismateriaaleja. Niistä kertovassa pääartikkelissa lueteltujen tuotteiden ja spin-off-sarjojen sekä elokuvien lisäksi sarjasta on julkaistu muun muassa vuosikalenteri, koru, sormus, magneettisetti, kangaskassi sekä erilaisia tekstiilinäköistuotteita.
Aiheesta muualla

Salatut elämät -sarjan virallinen sivusto
Salatut elämät Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Salatut elämät Elonet.
| --- | --- |
Jaksot: Jaksot | Erikois- ja päätösjaksot
Henkilöt: Henkilöt | Poistuneet henkilöt
Paikat: Tapahtumapaikat | Yritykset, tuotemerkit ja puolueet | Ullanlinna
Spin-off-sarjat: Romeo & Rafael Desperados | Lillukanvarsia | Tuuliranta | Young Man, Cash Man | Young Girl, Dream Girl | Satula | Bikineitä ja timantteja | Pihlajakadun tuhmat tädit | Kämppä tyhjänä | Pihlajasatu | Pahainpäivä | Soppatykkimiehet | MC Taalasbiili | Rantabaari
Elokuvat: Nightmare – painajainen merellä | Nightmare 2 – Painajainen jatkuu
Oheismateriaalit: CD-kokoelma | Oheismateriaalit
| n k Marko Äijö |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  Nightmare – painajainen merellä (2012)  Nightmare 2 – Painajainen jatkuu (2014) 
TV-sarjat (ohjaus):  Salatut elämät (2005–2008)  Kotikatu (2008–2010)  Tuuliranta (2011)  Pihlajasatu (2018)  Ullalla on asiaa (2019) 
Lyhytelokuvat (ohjaus):  Eno oli urheilumiehiä (1994) 
Salatut elämät päättyy pääsääntöisesti pysähtyneeseen cliffhangeriin. Keltainen cliffhanger vuodelta 2001, sininen vuodelta 2005.
Ismo Laitela on pisimpään sarjassa mukana ollut henkilö
Majatalo Amandaa ulkopuolelta esittävä rakennus Armfeltintiellä, Helsingin Eirassa.
Huvilakatu oli sarjan keskeinen kuvauspaikka vuoteen 2014 asti.
Salattujen elämien kansikuva, joka otettiin käyttöön syksyllä 2024.
Salatut elämät (kokoelma) CD-levy
22. kauden viimeisessä jaksossa helikopteri putoaa rajusti Pihlajakadulle.
Elias ja Lari (es. Petteri Paavola ja Ronny Roslöf) viimeisessä yhteisessä kohtauksessaan vuonna 2017.
Aaro Vaalanne ja Eero Vanala (es. Teemu Lehtilä), toukokuussa 2007
Kentaurin räjähdys keräsi hyvin paljon huomiota mediassa.
Seppo Taalasmaa
Voimistelu kesäolympialaisissa 1928

Voimistelu
Vuoden  kesäolympialaisten voimistelu järjestettiin 8. – 10. elokuuta 1928 Amsterdamissa, Alankomaissa. Tämä oli kahdeksas kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Mukana oli 148 osanottajaa 11 eri maasta. Tapahtumia oli kahdeksan, joista seitsemän oli miehille ja yksi naisille. Naiset osallistuivat olympialaisten voimisteluun ensimmäistä kertaa.
Mitalistit > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Moniottelu |  Sveitsi Georges Miez |  Sveitsi Hermann Hänggi |  Jugoslavia Leon Štukelj |
| Joukkuekilpailu |  Sveitsi Hans Grieder August Güttinger Hermann Hänggi Eugen Mack Georges Miez Otto Pfister Eduard Steinemann Melchior Wezel |  Tšekkoslovakia Josef Effenberger Jan Gajdoš Jan Koutný Emanuel Löffler Bedřich Šupčík Ladislav Tíkal Ladislav Vácha Václav Veselý |  Jugoslavia Eduard Antonijevič Dragutin Cioti Stane Derganc Boris Gregorka Anton Malej Ivan Porenta Josip Primožič Leon Štukelj |
| Rekki |  Sveitsi Georges Miez |  Italia Romeo Neri |  Sveitsi Eugen Mack |
| Nojapuut |  Tšekkoslovakia Ladislav Vácha |  Jugoslavia Josip Primožič |  Sveitsi Hermann Hänggi |
| Hevonen |  Sveitsi Hermann Hänggi |  Sveitsi Georges Miez |  Suomi Heikki Savolainen |
| Renkaat |  Jugoslavia Leon Štukelj |  Tšekkoslovakia Ladislav Vácha |  Tšekkoslovakia Emanuel Löffler |
| Hyppy |  Sveitsi Eugen Mack |  Tšekkoslovakia Emanuel Löffler |  Jugoslavia Stane Derganc |
Mitalistit > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Joukkuekilpailu |  Alankomaat Estella Agsteribbe Petronella Burgerhof Elka de Levie Helena Nordheim Ans Polak Jud Simons Jacoba Stelma Jacomina van den Berg Alida van den Bos Anna van der Vegt Petronella van Randwijk Hendrika van Rumt |  Italia Bianca Ambrosetti Lavinia Gianoni Luigina Giavotti Virginia Giorgi Germana Malabarba Carla Marangoni Luigina Perversi Diana Pizzavini Luisa Tanzini Carolina Tronconi Ines Vercesi Rita Vittadini |  Yhdistynyt kuningaskunta Annie Broadbent Lucy Desmond Margaret Hartley Amy Jagger Isobel Judd Jessie Kite Marjorie Moreman Edith Pickles Ethel Seymour Ada Smith Hilda Smith Doris Woods |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Sveitsi | 5 | 2 | 2 | 9 |
| 2. |  Tšekkoslovakia | 1 | 3 | 1 | 5 |
| 3. |  Jugoslavia | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 4. |  Alankomaat | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 5. |  Italia | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 6. |  Suomi | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 6. |  Yhdistynyt kuningaskunta | 0 | 0 | 1 | 1 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Voimistelu kesäolympialaisissa 1928 Wikimedia Commonsissa
Voimistelu olympialaisissa
1896 •
1900 •
1904 •
1908 •
1912 •
1920 •
1924 •
1928 •
1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Kesäolympialaisten 1928 lajit ja kilpailutapahtumat
Friisiläinen käsipallo (Näytöslaji) | Haavipallo (Näytöslaji) | Jalkapallo | Korfball (Näytöslaji) | Maahockey | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Ratsastus | Soutu | Taidelajit | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Espoo
Nimen alkuperä

Espoon nimi viitannee joennimeen Espoonjoki (ruots. Esboån, alkujaan Espå / Espåå), jonka puolestaan arvellaan saaneen nimensä jokea reunustaneista haavoista (ruotsin kielen haavikkoa tarkoittava sana on äspe). Nimi esiintyy ensimmäisen kerran vuonna 1431. Alun perin nykyinen Gumbölenjoki oli nimetty Espoonjoeksi joen varrella sijainneen kylän mukaan. Kun sitten Södrikin kylän liepeille rakennettiin kirkko, Espoonjoeksi nimettiin Kirkkojärvestä Kauklahteen virtaava joki.
Espoon vaakunassa esiintyvä kruunu viittaa Espoon kuninkaankartanoon ja hevosenkenkä kyyditysvelvollisuuteen, joka kuninkaantien varrella sijainneella pitäjällä oli. Monin paikoin Espoon teistä on jäljellä Kuninkaantien keskiaikaista linjausta. Tämä Suomen keskeisin historiallinen maantie, Turun ja Viipurin välinen Suuri Rantatie syntyi 1340- tai 1350-vuosikymmenellä.
Maantiede > Yleistä

Espoon kokonaispinta-ala on 528 neliökilometriä, joista maa-aluetta 312 neliökilometriä (59 %) ja vesistöjä 216 neliökilometriä. Etelä-Espoon saaristo- ja rantavyöhyke vaihtuu rehevien jokiseutujen ja Keski-Espoon pelto- ja kulttuuriaukeiden pohjoispuolella järvisyydeltään runsaaksi ja jylhäksi maastoksi. Paikoitellen Pohjois-Espoon järvialue muistuttaa Järvi-Suomea. Suurin osa Nuuksion järviselänteestä sijaitsee Espoon alueella, ja paikoin se jatkuu Vihdin puolelle. Uudenmaan suurimmat järvet, Lohjanjärvi ja Hiidenvesi, sijaitsevat selänteen länsipuolella.
Maantiede > Kallioperä

Espoon jylhän ja kallioisen topografian kivilajit ja rakenteet ovat syntyneet 1880–1650 miljoonaa vuotta sitten. Nykyiseen ympäristöön on vaikuttanut etenkin viimeisin jääkausi – mannerjäätikkö vetäytyi nykyisen Espoon alueelta noin 13 000 vuotta sitten. Ensimmäisinä merenpinnan alta paljastuivat Pohjois-Espoon korkeat mäet kuten Mustakorvenkallio. Rannikon ja saariston runsaat silokalliot ovat syntyneet mannerjään kulutuksesta; niiden pinnoilla on havaittavissa uurteita, jotka mukailevat mannerjään kulkusuuntaa. Mannerjäätiköstä irronneet jäävuoret ovat puolestaan kuljettaneet mukanaan useita siirtolohkareita, joita ovat muiden muassa Kunnarlan siirtolohkare, Soukan siirtolohkare ja Suomenojan siirtolohkare.
Espoon kallioperän pääkivilajeja ovat gneissit, migmatiitit, graniitit, gabrot, amfiboliitit ja kiilleliuskeet. Nuuksiossa tavataan harvinaista pallokiveä, esiintymä on myös kansainvälisesti arvokas. Useissa kohdin kallioperän päälle on kerrostunut paksua savikkoa ja savisiin laaksopainanteisiin on aikoinaan raivattu peltoja. Savipatjojen paksuus muodostui pääosin Baltian jääjärvi- ja Yoldiamerivaiheessa. Perinteiseen espoolaiseen luonnonmaisemaan kallioperän vaikutus on huomattava: loivasti aaltoilevilta pelloilta kohoaa jyrkästi korkeita kallioseinämiä. Pohjoisen Espoon pitkänomaiset järvet sijaitsevat kallioperän ruhjelaaksoissa. Kallioperän muotoutuminen on määrännyt rannikon suuret muodot, kuten Espoonlahden ja Laajalahden. Maankohoamisen, metsämaan soistumisen ja järvien umpeenkasvun johdosta savikerroksen päälle on paikoin muodostunut soita ja turvekerrostumia.
Maantiede > Merialue

Espoon merialue on verraten kapea kaistale Kirkkonummen ja Helsingin merialueiden välissä. Merialueen eteläisen osan eli ulkosaariston syvyys on enimmillään joitakin kymmeniä metrejä. Helsingin ja Tukholman välinen laivareitti halkoo merialueen uloimpia osia ja siellä täällä on pieniä puuttomia, meren huuhtomia kallioluotoja. Ulkosaariston isoimmilla saarilla kasvaa puustoa. Niihin kuuluu muun muassa entinen linnakesaari Kytö. Pienimmät saaret ovat matalia kallioluotoja, kuten Stenskär. Ne ovat merkittäviä lintujen pesimäpaikkoja, ja monet niistä ovat suojeltuja. Kesäisin niillä saattaa kukkia niittylaikkuja. Lähempänä Espoon rantaviivaa sijaitsevat muun muassa Stora Herrö, Pentala, Kopplorna ja Lehtisaaret. Saarilla on runsaasti loma-asutusta, ja niitä kutsutaan toisinaan välisaaristoksi.
Sisäsaariston saaret ovat suurempia ja rehevämpiä, niissä on venesatamia, rakennuksia ja lähimpänä mannerta sijaitsevilla saarilla on myös vakituista asutusta. Suvisaariston asuttuihin saariin on maayhteys ja se muodostaa oman kaupunginosansa, joka tosin on ilmeeltään varsin maaseutumainen.
Merialue työntyy sisämaahan useissa kohdin merenlahtina, joista suurimmat ovat Espoonlahti lännessä ja Laajalahti idässä. Niiden välisellä rantavyöhykkeellä sijaitsevat muun muassa Nuottalahti, Haukilahti ja Otsolahti. Lahdet ovat matalia ja saaria on runsaasti, etenkin Espoonlahdella. Laajalahden saaret sijaitsevat pääosin Helsingin hallinnollisella alueella. Espoon niemimaista suurin on Soukka, joka pirstaloituu etelässä saaristoksi. Näkymiä avomerelle ei siten juurikaan avaudu. Lähimmät laivasatamat sijaitsevat Helsingissä, Espoon rannoilla on sitä vastoin useita pienvenesatamia, suurimpana Suomenojan venesatama. Espoon edustan vesiliikenne koostuu lähinnä erikokoisista moottoriveneistä, vesiskoottereista ja saaristoliikennettä hoitavista lautoista.
Luonnonmaantieteellisesti Espoon rantavedet jakautuvat neljään merialueeseen, jotka ovat lännestä lukien Espoonlahti, Suvisaaristo-Lauttasaari ja Seurasaari. Neljäs merialue on edellisten eteläpuolinen Helsinki-Porkkala. Espoonlahden merialueen pinta-ala on 19,2 neliökilometriä. Sen pohjoisosassa sijaitsee Espoonlahden luonnonsuojelualue. Merialueen länsiosa on Kirkkonummen alueella. Suvisaaristo-Lauttasaaren merialueen pinta-ala on 48,5 neliökilometriä. Se ulottuu Stora Herrön ja Pentalan rannoilta aina Helsingin Länsisatamaan. Seurasaaren merialueen pinta-ala on 13,1 neliökilometriä. Sen luoteisosassa sijaitsee Laajalahden luonnonsuojelualue. Merialue on suurimmaksi osaksi Helsingin alueella. Helsinki-Porkkalan merialueen pinta-ala on 400,5 neliökilometriä. Se ulottuu Porkkalanniemen itärannalta aina Suomenlinnaan ja Santahaminaan. Alueella sijaitsee muun muassa Kytö, Stenskär, Knapperskär ja Gåsgrund.
Maantiede > Rantaviiva

Espoon rantaviivan pituus on noin 58 kilometriä ja sen edustalla on 165 saarta. Rantaviiva on moni-ilmeinen maaduntalahtineen, ruovikkoineen, hiekkarantoineen, rantakallioineen ja venesatamineen. Lähinnä Westendissä on mereen rajautuvia omakotitontteja, muualla Espoossa rannat ovat pääosin yleisessä käytössä. Espoon rannoille on rakennettu niin kutsuttu Rantaraitti, jonka reitti kattaa lähes koko rantaviivan. Kivenlahdessa on rantakallioita, ihmisen muokkaamaa rantaviivaa ja hiekkarantoja rinta rinnan.
Maa kohoaa Espoossa noin neljännesmetrin sadassa vuodessa ja kosteat maankohoamisrannat soistuvat vähitellen.