Suomalais-ugrilaiset kansat
Venäjän suomalais-ugrilaiset

Venäjän suomalais-ugrilaisten kansojen väestökehitys 1926–2010
| Kansa>  | 1926 väestönlaskenta> Lkm | 1926 väestönlaskenta> % | 1939 väestönlaskenta> Lkm | 1939 väestönlaskenta> % | 1959 väestönlaskenta> Lkm | 1959 väestönlaskenta> % | 1970 väestönlaskenta> Lkm | 1970 väestönlaskenta> % | 1979 väestönlaskenta> Lkm | 1979 väestönlaskenta> % | 1989 väestönlaskenta> Lkm | 1989 väestönlaskenta> % | 2002 väestönlaskenta> Lkm | 2002 väestönlaskenta> % | 2010 väestönlaskenta> Lkm | 2010 väestönlaskenta> % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suomalaiset (ml. inkeriläiset) | 134 089 | 0,14% | 138 962 | 0,13% | 72 356 | 0,06% | 62 307 | 0,05% | 55 687 | 0,04% | 47 102 | 0,03% | 34 050 | 0,02% | 20 267 | 0,01% |
| Karjalaiset (ml. lyydiläiset) | 248 017 | 0,27% | 249 778 | 0,23% | 164 050 | 0,14% | 141 148 | 0,11% | 133 182 | 0,10% | 124 921 | 0,08% | 93 344 | 0,06% | 60 815 | 0,04% |
| Vepsäläiset | 32 783 | 0,04% | 31 442 | 0,03% | 16 170 | 0,01% | 8 057 | 0,01% | 7 550 | 0,01% | 12 142 | 0,01% | 8 240 | 0,01% | 5 936 | 0,00% |
| Inkerikot | 16 136 | 0,02% | 7 720 | 0,01% | 564 | 0,00% | 561 | 0,00% | 449 | 0,00% | 449 | 0,00% | 327 | 0,00% | 266 | 0,00% |
| Vatjalaiset | 705 | 0,00% |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 73 | 0,00% | 64 | 0,00% |
| Virolaiset (ml. setukaiset) | 146 051 | 0,16% | 130 494 | 0,12% | 78 556 | 0,07% | 62 980 | 0,05% | 55 539 | 0,04% | 46 390 | 0,03% | 28 113 | 0,02% | 17 875 | 0,01% |
| Liiviläiset |  |  |  |  | 2 | 0,00% |  |  |  |  | 64 | 0,00% |  |  |  |  |
| Saamelaiset | 1 715 | 0,00% | 1 828 | 0,00% | 1 760 | 0,00% | 1 836 | 0,00% | 1 775 | 0,00% | 1 835 | 0,00% | 1 991 | 0,00% | 1 771 | 0,00% |
| Mordvalaiset | 1 306 798 | 1,41% | 1 375 558 | 1,27% | 1 211 105 | 1,03% | 1 177 492 | 0,91% | 1 111 075 | 0,81% | 1 072 939 | 0,73% | 843 350 | 0,59% | 744 237 | 0,54% |
| Marit | 427 874 | 0,46% | 476 314 | 0,44% | 498 066 | 0,42% | 581 082 | 0,45% | 599 637 | 0,44% | 643 698 | 0,44% | 604 298 | 0,42% | 547 605 | 0,40% |
| Udmurtit (ml. besermanit) | 514 005 | 0,55% | 599 893 | 0,55% | 615 640 | 0,52% | 678 393 | 0,52% | 685 718 | 0,50% | 714 883 | 0,49% | 640 028 | 0,45% | 554 500 | 0,40% |
| Komit (ml. komipermjakit) | 375 287 | 0,40% | 415 009 | 0,38% | 424 810 | 0,36% | 465 591 | 0,36% | 466 071 | 0,34% | 483 578 | 0,33% | 418 641 | 0,29% | 322 691 | 0,24% |
| Hantit | 22 301 | 0,02% | 18 447 | 0,02% | 19 246 | 0,02% | 21 007 | 0,02% | 20 743 | 0,02% | 22 283 | 0,02% | 28 678 | 0,02% | 30 943 | 0,02% |
| Mansit | 5 754 | 0,01% | 6 295 | 0,01% | 6 318 | 0,01% | 7 609 | 0,01% | 7 434 | 0,01% | 8 279 | 0,01% | 11 432 | 0,01% | 12 269 | 0,01% |
| Unkarilaiset |  |  |  |  | 4 175 | 0,00% | 6 681 | 0,00% | 4 313 | 0,00% | 5 742 | 0,00% | 3 768 | 0,00% | 2 781 | 0,00% |
| Nenetsit (ml. enetsit 1926–1979 ja nganasanit 1926–1939) | 17 560 | 0,02% | 24 716 | 0,02% | 22 845 | 0,02% | 28 487 | 0,02% | 29 487 | 0,02% | 34 190 | 0,02% | 41 302 | 0,03% | 44 640 | 0,03% |
| Enetsit |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 198 | 0,00% | 237 | 0,00% | 227 | 0,00% |
| Nganasanit |  |  |  |  | 721 | 0,00% | 823 | 0,00% | 842 | 0,00% | 1 262 | 0,00% | 834 | 0,00% | 862 | 0,00% |
| Selkupit | 1 630 | 0,00% | 2 604 | 0,00% | 3 704 | 0,00% | 4 249 | 0,00% | 3 518 | 0,00% | 3 564 | 0,00% | 4 249 | 0,00% | 3 649 | 0,00% |
| Yhteensä | 3 250 705 | 3,50 % | 3 479 060 | 3,21 % | 3 140 088 | 2,66 % | 3 248 303 | 2,51 % | 3 183 020 | 2,33 % | 3 223 519 | 2,19 % | 2 762 955 | 1,92 % | 2 371 398 | 1,70 % |
Venäjän suomalais-ugrilaisten kansojen omia kieliä osaavat 2010
| Kansa | Lkm | Kieli | Kansasta osaa | % | Muista kansoista osaa | Kieltä osaa yht |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suomalaiset | 20 267 | Suomen kieli | 7 181 | 35,43 % | 31 692 | 38 873 |
| Karjalaiset | 60 815 | Karjalan kieli | 21 017 | 34,56 % | 4 588 | 25 605 |
| Vepsäläiset | 5 936 | Vepsän kieli | 2 389 | 40,25 % | 1 224 | 3 613 |
| Inkerikot | 266 | Inkeroisen kieli | 75 | 28,20 % | 48 | 123 |
| Vatjalaiset | 64 | Vatjan kieli | 15 | 23,44 % | 53 | 68 |
| Virolaiset | 17 875 | Viron kieli | 6 216 | 34,77 % | 9 367 | 15 583 |
| Liiviläiset |  | Liivin kieli |  |  |  |  |
| Saamelaiset | 1 771 | Saamelaiskielet | 309 | 17,45 % | 44 | 353 |
| Mordvalaiset | 744 237 | Ersän ja Mokšan kielet | 400 951 | 53,87 % | 30 741 | 431 692 |
| Marit | 547 605 | Marin kieli | 367 732 | 67,15 % | 20 457 | 388 189 |
| Udmurtit | 554 500 | Udmurtin kieli | 298 628 | 53,86 % | 25 710 | 324 338 |
| Komit | 322 691 | Komin kieli | 197 182 | 61,11 % | 22 023 | 219 205 |
| Hantit | 30 943 | Hantin kieli | 9 290 | 30,02 % | 294 | 9 584 |
| Mansit | 12 269 | Mansin kieli | 875 | 7,13 % | 63 | 938 |
| Unkarilaiset | 2 781 | Unkarin kieli | 1 422 | 51,13 % | 5 466 | 6 888 |
| Nenetsit | 44 640 | Nenetsin kieli | 20 591 | 46,13 % | 1 335 | 21 926 |
| Enetsit | 227 | Enetsin kieli | 43 | 18,94 % |  | 43 |
| Nganasanit | 862 | Nganasanin kieli | 98 | 11,37 % | 27 | 125 |
| Selkupit | 3 649 | Selkupin kieli | 996 | 27,30 % | 27 | 1 023 |
| Yhteensä | 2 371 398 |  | 1 335 010 | 56,30 % | 153 159 | 1 488 169 |
Väestönlaskentatietojen perusteella Venäjän suomalais-ugrilaiset kansat näyttävät joutuneen demografiseen syöksykierteeseen. 1970–2010 itsensä suomalais-ugrilaisiksi ilmoittaneiden yhteismäärä on laskenut 3,25 miljoonasta 2,37 miljoonaan eli 27 %. Kehitys on kuitenkin alkanut jo paljon aikaisemmin. Stalinin vainojen aikana suomalais-ugrilaisia kieliä käyttänyt älymystö tuhottiin, ja Hruštšovin aikana ajettiin vähemmistökielinen koulutus alas. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeiset talousvaikeudet ovat myös vaikeuttaneet Venäjän vähemmistökansojen kielen ja kulttuurin asemaa. Omakielisen kirjallisuuden julkaisemisen vähenemistä kuvaa se, että kominkielisiä kirjoja ilmestyi 1930-luvulla vuosittain 200, 2000-luvun alkuvuosina enää parikymmentä, osin ulkomaisella tuella.
Vuonna 2010 Venäjän suomalais-ugrilaisiin kansoihin kuuluviksi ilmoittautuneista keskimäärin vain vähän yli puolet ilmoitti osaavansa kansan omaa kieltä. Lisäksi ilmoitus kielen osaamisesta ei tarkoita että henkilö puhuisi sitä äidinkielenään.
Vielä 1920-luvulla läntisiin suomalais-ugrilaisiin kansoihin kuuluvia suomalaisia ja virolaisia asui Venäjällä yhteensä yli 280 000. Viimeisimmässä väestönlaskennassa 2010 näiden kansojen yhteismäärä oli pudonnut vain noin 38 000:een. Tärkeä syy tähän kehitykseen on venäläistymisen lisäksi ollut muuttoliike Suomeen ja Viroon. Hyvin merkittävä Venäjän suomalaisten lukumäärän romahdukseen vaikuttanut tekijä on myös se, että valtaosa Pietarin ympäristössä eläneistä Inkerin suomalaisista eli inkeriläisistä hajotettiin toisen maailmansodan jälkeen eri puolille Neuvostoliittoa. Suuri osa heistä hakeutui lopulta Viroon ja Karjalan tasavaltaan.
Karjalaisten perinteisiä asuma-alueita ovat Karjalan tasavalta ja Tverin alue. Tverin alueelta karjalaiset ovat väestönlaskentatietojen perusteella lähes hävinneet, vaikka heitä oli 1920-luvulla siellä vielä lähes 150 000. Karjalaiset jaetaan perinteisesti kolmeen ryhmään: varsinaiskarjalaisiin, aunuslaisiin eli livviläisiin ja lyydiläisiin. Varsinaiskarjalaiset voidaan lisäksi jakaa edelleen vienankarjalaisiin, eteläkarjalaisiin ja niin sanottuihin tytärkarjalaisiin (tihvinänkarjalaiset, tverinkarjalaiset, valdainkarjalaiset).
Mordvalaiset ovat suurin Venäjän suomalais-ugrilaisista kansoista ja aikaisemmin heitä oli jopa enemmän kuin virolaisia. Väestönlaskennassa mordvalaisiksi ilmoittautuneiden määrä on kuitenkin 40 vuodessa 1970–2010 vähentynyt 1,17 miljoonasta 744 000:een. Mordvalaisten asuma-alue Volgan seudulla on äärimmäisen hajanainen ja vain melko pieni osa kansasta asuu Mordvan tasavallassa. Mordvalaiset jakautuvat kahteen ryhmään, ersäläisiin ja mokšalaisiin. Näillä ryhmillä ei historiallisesti edes ollut omaa yhteistä nimeä.
Marien tärkeimmät perinteiset asuma-alueet ovat Marin tasavalta ja Baškortostan Volgan alueella. Kansa käsittää kolmeen ryhmää, niittymarit, itämarit ja vuorimarit.
Udmurttien perinteinen asuma-alue on Udmurtian tasavalta Volgan sivujoen Kaman varrella. Udmurteista asuu suurempi osa omassa tasavallassaan kuin muista Venäjän suomalais-ugrilaisista kansoista. Besermanit ovat turkkilais-kansoilta vahvoja vaikutteita saanut udmurttien alaryhmä.
Komien perinteisiin asuma-alueisiin kuuluvat Komin tasavalta Petšora-joen alueella sekä Permin aluepiiri. Permin aluepiirissä asuvat komipermjakit muodostavat komien alaryhmän.
Lähellä häviämistä ovat vatjalaiset, inkerikot, enetsit ja nganasanit. Myös vepsäläiset, Venäjän saamelaiset, selkupit, hantit, mansit ja nenetsit ovat vaarassa, vaikka hantien, mansien ja nenetsien lukumäärät ovatkin viime väestönlaskennoissa nousseet. Todennäköisesti syynä ovat olleet toiveet saada erilaisia tukia ilmoittautumalla alkuperäiskansan jäseneksi.
Venäjän suomalais-ugrilaiset kansat alueittain 2010