stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nuijamaan kirkko

| Nuijamaan kirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Tassiantie 9, Nuijamaa, Lappeenranta
Koordinaatit:  60°57′34″N, 028°32′16″E
Seurakunta:  Lappeen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1947–1948
Suunnittelija:  Tarja Salmio-Toiviainen, Esko Toiviainen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  320
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kellotapuli
Nuijamaan kirkko on Lappeenrannan Nuijamaalla sijaitseva Tarja Salmio-Toiviaisen ja Esko Toiviaisen suunnittelema, vuosina 1947–1948 talkootyönä rakennettu puinen torniton pitkäkirkko. Se oli ensimmäinen sotien jälkeinen jälleenrakennuskirkko. Kirkon pinta-ala on noin 200 neliömetriä ja siinä on istumapaikkoja 320 hengelle. Rakennuksen runko muodostuu kuudesta ns. Cremona-kaaresta, jotka ilmenevät seinien tukirakenteina. Rakennuksen päistään aumattu katto on jyrkkäharjainen ja alttaripäädyssä on suorakulmainen sakasti. Kirkkosali on yksilaivainen, sisäverhoilu ja katto ovat ruskeaksi petsattua lautaa. Kirkon viereen rakennettiin vuotta myöhemmin erillinen kivijalustalla oleva kellotapuli, jonka korkea paanutettu välikatto on muodoltaan kirkon aumakaton kaltainen. Kellot ovat vuosilta 1752 ja 1752. Kirkkoa on korjattu 1967. Alttarilla on Armas Tirrosen veistos Ristiltä otto vuodelta 1948. Kirkon 12-äänikertaiset urut oli valmistanut Hans Heinrich 1970. Kirkon vanhat akustiset pilliurut korvattiin sähköisillä virtuaaliuruilla 2018.
Nuijamaan ensimmäinen kirkko oli valmistunut jo 1887, kun seurakunta kuului vielä Viipurin maaseurakuntaan. Kirkko paloi heti jatkosodan alussa kesäkuussa 1941. Uuden kirkon rakentamiselle saatiin rahallista tukea sekä Kirkkoja Karjalaan -rahastolta että Luterilaisen maailmanliiton amerikkalaiselta osastolta.
Kesäkuussa 2022 kirkko sytytettiin tuleen. Ulkoseinästä lähteneestä palonalusta levisi savua kirkon sisälle, mikä laukaisi automaattiset palohälyttimet. Nuijamaan vapaapalokunnan yksikkö saapui paikalle nopeasti ja sammutti palon, jolloin vahingot jäivät ulkoseinäkerroksen pintavaurioihin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nuijamaan kirkko Wikimedia Commonsissa
Lappeenrannan seurakunnat: Nuijamaan kirkko (Arkistoitu – Internet Archive)
Museovirasto: Nuijamaan kirkko (Viitattu 30.3.2015)
| n k Perustiedot Wikidatassa: Nuijamaan kirkko (Q15791482)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kirkko
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Lappeenranta, Lappeenranta
sijainti: Nuijamaa
katuosoite: Tassiantie 9, 54230 Nuijamaa
koordinaatit: 60°57′34″N 28°32′16″E﻿ / ﻿60.95939°N 28.53783°E﻿ / 60.95939; 28.53783
Numenia

| Numenia> Νουμηνία |
| --- | --- |

Tyyppi:  uskonnollinen uudenkuun juhla
Päivämäärä:  jokaisen attikalaisen kalenterin kuukuukauden 1. päivä
Järjestämistiheys:  kuukausittain
Paikkakunta:  Ateena, Attika, Kreikka
Numenia (m.kreik. Νουμηνία, Nūmenia tai Noumenia) oli antiikin Ateenassa vietetty uudenkuun juhla. Sitä vietettiin attikalaisen kalenterin kunkin kuukauden ensimmäisenä päivänä, sillä kuu-aurinkokalenterina sen jokainen kuukausi alkoi uudestakuusta.
Numenia sijoittui päivään, jolloin tehtiin ensimmäinen havainto uudenkuun jälkeen kasvavasta kuusta. Päivälle ei koskaan osunut mitään muita juhlia, ja siksi Plutarkhos viittaa siihen ”pyhimpänä kaikista päivistä”. Numenia-päivänä muun muassa uhrattiin suitsuketta kotijumalten alttareilla. Numenia oli myös suosittu markkina- ja kaupantekopäivä.
Numenia-päivää edelsi edeltävän kuun viimeinen päivä, joka tunnettiin nimellä ”vanha ja uusi päivä” (ἕνη καὶ νέα, henē kai nea) tai Hekaten deipnon (Ἑκάτης δεῖπνον, Hekatēs deipnon), jolloin kuu oli pimeimmillään, ja sitä seurasi kasvavan kuun toisena päivänä Agathos Daimonin (”Hyvän hengen”) päivä. Nämä muodostivat yhdessä kolmen kotijumalille omistetun päivän ryhmän.
Nukleotidi

Nukleotidi on nukleiinihappojen eli DNA:n ja RNA:n rakenneyksikkö. Nukleotidiin kuuluu kolme osaa: emäs- ja sokeriosa, jotka muodostavat nukleosidin, sekä fosfaatti. DNA:n sokeriosa on D-deoksiriboosi  ja RNA:n D-riboosi. Emäsosa voi olla joko puriini- tai pyrimidiiniemäs. DNA:n emäsosia ovat guaniini, adeniini, sytosiini ja tymiini. RNA:n emäsosat ovat muuten samat, mutta tymiinin tilalla on urasiili. Nukleotidissa fosfaattiosa liittyy fosfodiesterisidoksella pentoosin viidennen hiilen hydroksyyliryhmään, ja ensimmäiseen hiileen liittyy joko puriini- tai pyrimidiiniemäs. Nukleotidit puolestaan liittyvät toisiinsa siten, että toisen nukleotidin fosfaattiosa muodostaa sidoksen toisen nukleotidin pentoosin kolmanteen hiileen liittyneen hydroksyyliryhmän kanssa.
Nukleotidit. Punaisella fosfaatti, keltaisella sokeri ja sinisellä emäs.
DNA:n ja RNA:n rakenneosina toimimisen lisäksi nukleotideilla on muitakin tehtäviä soluissa. Adenosiinitrifosfaatti (ATP) on tärkeä molekyyli solujen energiataloudessa. Nikotiiniamidiadeniinidinukleotidi (NAD+), nikotiiniamidiadeniinidinukleotidifosfaatti (NADP+), flaviiniadeniinidinukleotidi (FAD) ja flaviinimononukleotidi (FMN) toimivat koentsyymeinä hapetus-pelkistysreaktioissa. Metaboliassa tärkeä koentsyymi A sisältää nukleotidirakenteen. Syklinen adenosiinimonofosfaatti (cAMP) ja syklinen guanosiinimonofosfaatti (cGMP) toimivat viestimolekyyleinä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nukleotidi Wikimedia Commonsissa
Nukleiinihapot ja niiden rakenneosat
Nousiaisten rautatieasema

Nousiaisten rautatieasema (lyh. Nsn,  ruots. Nousis järnvägsstation, ratakm 220+663) on Nousiaisissa, Uudenkaupungin radan varressa sijaitseva lakkautettu rautatieasema. Asema perustettiin vuonna 1923, ja sen vilkkain toiminta-aika ajoittui 1940-luvulle. Liikenteen hiljenemisen vuoksi asema muuttui miehittämättömäksi vuonna 1969 ja seisakkeeksi vuonna 1974. Lopullisesti henkilöliikenne asemalta lopetettiin vuonna 1990. Vuonna 2009 asema myytiin useiden vaiheiden jälkeen paikalliselle Aliskulman kyläyhdistykselle, joka on käyttänyt asemaa muun muassa kokous- ja juhlatilana jo 1990-luvun loppupuolelta alkaen.
Historia

Asema perustettiin Nousiaisten Haatilan kylään vuonna 1923, noin viiden kilometrin päähän kunnan kirkonkylästä. Rata ei kuitenkaan tuonut tullessaan asutusta tai työpaikkoja alueelle, vaan kunnan uusi keskusta muodostui Nummen kylään Rauman valtatien varrelle. Maatalouden kuljetuksiin asemaa kuitenkin käytettiin runsaasti, sillä Nousiaisten Osuusliike käytti rautatietä viljan rahtaamiseen. Osuusliike myös rakennutti aseman kaakkoispuolelle 1960-luvun alkupuolella viljavaraston ja sen yhteyteen suurtehokuivurin. Nykyään viljavarasto noin 1 300 neliön tontteineen on Hankkija-Maatalouden hallinnassa.
Henkilöliikenne asemalta oli 1920–1930-luvuilla noin 40–70 matkustajaa päivässä, mutta 1940-luvulla asemaa käytti jo noin 200 henkeä päivässä. Liikenne alkoi kuitenkin vähitellen hiljentyä, ja henkilöliikenteen vähäisen määrän vuoksi asema muutettiin miehittämättömäksi 1.6.1969. Seisakkeeksi asema muutettiin vuonna 1974, jonka jälkeen junat pysähtyivät asemalla vain tarvittaessa. Tavaraliikenne asemalta lakkautettiin vuonna 1976 ja henkilöliikenne vuonna 1990.
Asema ja muut rakennukset

Nousiaisten 439-neliöinen asemarakennus sijaitsee 3,4 hehtaarin tontilla. Tontilla sijaitsee aseman lisäksi tavarasuoja, ulkorakennus, talouskellari sekä sauna ja pesutupa. Kaikki rakennukset ovat vuodelta 1922. Jarl Ungernin suunnittelema taitekattoinen asema on tyyliltään klassistinen. Rakennuksen molemmat sivut ovat poikkipäätyiset ja sen julkisivut on vuorattu lomalaudoituksella. Rakennuksen katemateriaalina on tiili. Paikallinen Aliskulman kyläyhdistys on kunnostanut asemaa runsaasti, pääosin vuosina 1997–1999 ja avannut rakennuksessa kokous- ja juhlatilat. Alun perin aseman alakerrassa sijaitsi asemanhoitajan asunto, mutta remontissa sen ruokasalista ja asemahuoneesta on tehty suuri, yhteinen ruokailutila. Yläkerrassa puolestaan sijaitsivat kolmen perheen asunnot.
Asema ja muut rakennukset > Aseman myynti

Vuoden 2007 aikana Senaatti-kiinteistöt pani useat Uudenkaupungin radan asemista myyntiin. Nousiaisten asemaa ei kuitenkaan alettu kaupitella vielä tuolloin, koska asema oli vuokrattu kylätoimikunnalle vuoden 2012 alkupuolelle asti. Kyläyhdistyksen yllätykseksi Senaatti-kiinteistöt ilmoitti kaikesta huolimatta maaliskuussa 2008, että asema tulisi sittenkin myyntiin. Yhdistys ilmoitti pitävänsä asemaa käytössään vuokrasopimuksen loppuun asti ja toivoi Nousiaisten kunnan ostavan aseman. Kunta ei kuitenkaan jättänyt asemasta tarjousta. Kesäkuussa 2008 kunta kuitenkin päätti käyttää etuosto-oikeuttaan ja hankkia aseman talousrakennuksineen haltuunsa 120 000 eurolla. Korkeimman tarjouksen jättäneet A-Yhtymä Oy ja Turun Laatutuote Oy valittivat päätöksestä elokuussa 2008, mutta Turun hallinto-oikeus päätti joulukuussa kunnan ostopäätöksen olleen laillinen. Kunta myi aseman kyläyhdistykselle 112 000 euron kauppahinnalla helmikuussa 2009.
Asema ja muut rakennukset > Penttilän tila ja aseman myymälä

Aseman eteläpuolella sijaitsee 1920-luvulla rakennettu Penttilän tila, joka on lohkottu kylän kantatilasta vuonna 1929. Tilan päärakennuksessa toimi alun perin talon rakennuttaneen Albin Penttilän pitämä kauppa. Nousiaisten osuusliike vuokrasi sen sivumyymäläkseen vuonna 1927, jolloin liike piti kauppaa myös itse asemalla. Osuuskauppa Noustenmaa sulki aseman kaupan vuonna 1962.
Aiheesta muualla

Nousiaisten vanha asema - Aliskulman kyläyhdistyksen verkkosivut
Nousiaisten viljavarasto sijaitsee radan ja asemalle vievän tien välissä.
Novinka

| Novinka Новинское сельское поселение, Novinskoje selskoje poselenije |
| --- | --- |
 Novinka
 Koordinaatit: 62°9′10″N, 34°24′56″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Kontupohjan piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  464,06 km²
Väkiluku (2014):  416
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
 
 Kunnan sivusto 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Novinkan kunta Kontupohjan piirin kartalla.
Novinka (ven. Нови́нское се́льское поселе́ние, Novinskoje selskoje poselenije) on maalaiskunta Karjalan tasavallan Kontupohjan piirissä Venäjällä. Sen keskuskylä Ulitina Novinka eli Ylä-Novinka (ven. Ули́тина Нови́нка, Ulitina Novinka) sijaitsee Vašozeron lounaispuolella 13 kilometriä Kontupohjasta kaakkoon. Kylässä on 254 ja kunnassa 416 asukasta (vuonna 2014).
Maantiede ja asutus

Novinkan kunnan pinta-ala on 464,06 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kontupohjan piirin Tedjärven ja luoteessa Kontupohjan kuntiin sekä muualla Ääniseen.
Kunnan alueella virtaavat Tšapa ja Tšebinka -joet. Järviä ovat Äänisen lisäksi Vašozero, Maloje, Nurmozero ja Gangozero. Hyötykaivannaisiin kuuluvat gabrodiabaasi, doleriitti, hiekka ja sora. Luonnonsuojelualueita ovat istutetut siperianlehtikuusi-, tervaleppä- ja siperiansembrametsät. Alueelle suunnitellaan Äänisniemen luonnonpuistoa.
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu yhdeksän kylää: Golyševa Novinka, Gorka, Jerkojeva Novinka, Kulmuz eli Kulmus (ven. Kulmuksa), Lukin Navolok, Pieni Hanhijärvi (Maloje Gangozero), Podgornaja, Suuri Hanhijärvi (Bolšoje Gangozero) ja Tšobalahti eli Tsopolahti (Tšebolakša).
Historia

Lyydiläisalueen itäpuolella sijainneet pääosin venäläistyneet Novinkan kylät kuuluivat 1900-luvun alussa Kontupohjan volostiin ja kyläkuntaan. Ulitina Novinkassa oli vuonna 1905 35 taloa, koulu ja 274 asukasta. Neuvostoaikana perustettiin Kontupohjan piiriin kuulunut Novinkan kyläneuvosto. Sen neljässä asutuksessa oli vuonna 1933 800 asukasta, joista lähes kaikki olivat venäläisiä. Myöhemmin siihen liitettiin myös Gorkan ja Kulmusin kyläneuvostot.
Talous ja palvelut

Kunnassa toimii maatalousyritys Novinka. Ulitina Novinkassa on pieni sahalaitos. Keskuskylän palveluihin kuuluvat alakoulu, lääkintäasema ja kerhotalo. Siellä on myös vuonna 2006 rakennettu tsasouna.
Nähtävyydet

Paikallisia nähtävyyksiä ovat muutamat vanhat asuintalot, 1800-luvun puolivälissa rakennettu Gorkan kirkko sekä Kulmusin hautausmaan karsikkometsä.
Aiheesta muualla

Novinkan kunta Kontupohjan piirin sivustolla (venäjäksi)
| n k Kontupohjan piirin kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Kontupohja  Hirvas  Kentjärvi  Käppäselkä  Ketrajärvi  Novinka  Petrovski  Jänispelto
Numerus

Numerus oli sotilasyksiköistä käytetty nimitys Rooman valtakunnan armeijassa. Nimi numerus tarkoitti vain "yksikköä", ja niillä ei ollut legioonien tapaan standardoitua organisaatiota. Numerus-joukkoja alettiin perustaa Trajanuksen tai Hadrianuksen aikana rajavyöhykkeille.
Nimeä numerus käytettiin jo aikaisemmin. Esimerkiksi Caesar käyttää sitä kuvaamaan "joukkoa sotilaita". Toisella vuosisadalla perustettiin rajavyöhykkeille numerus-joukkoja. Esimerkiksi Germaniassa oli useita numeri Brittonum, joiden sotilaat tulivat eri heimoista Brittein saarilta. Numerus-joukkojen nimet oli usein annettu sotilaiden kotipaikan ja nykyisen sijoituspaikan mukaan. Esimerkiksi Numerus Palmyrenorum Porolissensium oli yksikkö, jonka sotilaat olivat kotoisin Palmyrasta ja joka oli sijoitettu Porolissumiin Daciaan. Joidenkin numerusten alkuperä saattoi olla tilapäisissä joukoissa, jotka olivat ottaneet osaa johonkin sotaan. Numerukset vaihtelivat kooltaan ja ne organisoitiin tehtävän mukaan. Eräs numerus oli kooltaan yli 1000 miestä.
Numerusta johti yleensä kenturio, tuolloin he saivat tilapäisen tittelin nimeltä praepositus. Joskus numeruksen johtaja sai tittelin curator. Kolmannella vuosisadalla numeruksia johti yleensä prefekti tai tribuuni.
Nukkasammalet

| Nukkasammalet |
| --- | --- |
 Törmänukkasammal (Dicranella heteromalla)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalten luokka Bryopsida
Lahko::  Dicranales
Heimo::  Dicranaceae Kynsisammalet
Suku::  Nukkasammalet Dicranella  (Mull.Hal.) Schimp.
Katso myös
   Nukkasammalet Wikispeciesissä   Nukkasammalet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nukkasammalet (Dicranella) ovat lehtisammalten suku, johon kuuluu 10 Suomessa kasvavaa lajia.
Suomessa kasvavat nukkasammallajit

Dicranella cerviculata - ojanukkasammal
Dicranella crispa - tuppinukkasammal
Dicranella grevilleana - uurrenukkasammal
Dicranella heteromalla - törmänukkasammal
Dicranella humilis - rantanukkasammal
Dicranella rufescens - ruskonukkasammal
Dicranella schreberiana - törrönukkasammal
Dicranella staphylina - peltonukkasammal
Dicranella subulata - äimänukkasammal
Dicranella varia - keltanukkasammal
Aiheesta muualla

ITIS: Dicranella (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Dicranella:  Wikidata: Q712266  Wikispecies: Dicranella (Dicranaceae)  CoL: 44SW  EoL: 53862  EPPO: 1DCRG  FNA: 109972  GBIF: 2673509  iNaturalist: 67880  IRMNG: 1362270  ITIS: 16810  NBN: NHMSYS0000309745  NCBI: 52977  NZOR: 539bafba-cc3c-4b6e-9afa-21a44d80f589  Open Tree of Life: 153408  Paleobiology Database: 23126  PLANTS: DICRA4  Tropicos: 35000375  WFO: wfo-4000011510 
Aongstroemia sect. Dicranella:  Wikidata: Q66667467  Tropicos: 35178552
Numeraali

Numeraalit eli lukusanat on sanaluokka, joka kuuluu nomineihin. Numeraali ilmaisee lukua ja määrää, ja suomessa se taipuu sijan ja luvun mukaan. Muissa kielissä se voi taipua myös esimerkiksi suvun eli genuksen mukaan.
Numeraaleja ovat suomen kielessä kaikki ne sanat, jotka voidaan myös esittää numeroilla, kuten yksi, kolmetuhatta, ensimmäinen ja nolla. Niitä on kahta tyyppiä: perus- eli kardinaalilukusanat, kuten yksi, kolmetuhatta ja nolla, sekä järjestys- eli ordinaalilukusanat kuten ensimmäinen ja kolmas. Numeraaleja eivät ole sellaiset sanat, kuten viimeinen, joita ei voi ilmaista pelkillä numeroilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Numeraali Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Nominit:  substantiivit • adjektiivit • numeraalit • pronominit
Verbit:  verbit
Vaillinaisesti taipuvat:  adverbit • adpositiot • partikkelit
Matti Nummela

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten ammunta.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten ammunta.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten ammunta.EM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Bukarest 1983 | trap, henkilökohtainen |  |
|  Hopeaa | Kööpenhamina 1978 | trap, joukkue |  |
|  Pronssia | Bukarest 1983 | trap, joukkue |  |
|  Pronssia | Budapest 1992 | trap, henkilökohtainen |  |
Ari Matti Nummela (s. 23. helmikuuta 1955 Orimattila) on kilpauransa päättänyt trap-ampuja ja ampumavalmentaja.
Nummela osallistui urallaan kolmiin olympialaisiin olympia-trapissa. Los Angelesissa 1984 hän sijoittui 33:nneksi, Soulissa 1988 kahdeksanneksi ja Barcelonassa 1992 44:nneksi.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän voitti henkilökohtaisessa kisassa kultaa vuonna 1983 Euroopan ennätyksellä (199/200) ja pronssia vuonna 1992. Joukkuekilpailussa hän oli hopealla vuonna 1978 ja pronssilla 1983.
SM-kilpailuissa Nummela on voittanut neljä kertaa vuosina 1987–1989 ja 2007.
Siviiliammatiltaan Nummela on opistoupseeri. Hän on toiminut vaimonsa Satu Mäkelä-Nummelan valmentajana sekä Suomen Ampumaurheiluliiton haulikon trap-lajien päävalmentajana ja olympiavalmentajana.
Heikki Nummi (keihäänheittäjä)

Heikki Nummi (23. tammikuuta 1898 Kerimäki – 10. tammikuuta 1987 Lahti) oli suomalainen keihäänheittäjä.
Nummi sijoittui hopealle Kalevan kisoissa 1927 tuloksella 62,85 ja Kalevan kisoissa 1930 hopealle tuloksella 64,91. Hänellä oli yksi maaotteluedustus. Nummi voitti TUL:n mestaruuden paremmalla kädellä ja yhteistuloksessa vuonna 1919.
Hän oli vuonna 1931 keihäänheiton maailmantilaston viides, vuonna 1930 kuudes ja vuonna 1927 kymmenes. Oma ennätys 66,84 syntyi vuonna 1930, jolloin Nummi voitti Helsingissä Suomen parhaimmiston. Nummi edusti Elisenvaaran Yritystä ja Viipurin Urheilijoita, jonka kunniajäsen hän on. Nummella oli vielä 1970-luvulla nimissään epävirallinen molempien käsien Suomen ennätys.
Nummi oli ammatiltaan konduktööri ja hänen kotikuntansa oli pitkään Pieksämäki, kunnes hän muutti Lahteen. Nummi muutti vanhempiensa ja sisarustensa kanssa Kerimäeltä Parikkalaan vuonna 1917. Parikkalasta Nummi muutti Kurkijoelle vuonna 1921, jossa avioitui Anna Maria Könösen kanssa. Nummi harrasti liikuntaa ja retkeilyä.
Nuh

Nooan arkki vedenpaisumuksen keskellä. Turkkilainen miniatyyri 1500-luvulta
Nuh (arab. نوح‎, suom. Nooan suura) on Koraanin 71. suura ja sisältää 28 jaetta.
Teksti

Suura alkaa Ahsen-Bören suomennoksen mukaan seuraavasti:
Totisesti Me lähetimme Nooan oman kansansa eteen sanoen: »Varoita kansaasi, ennenkuin tuskallinen rangaistus sen yllättää!»
Hän julisti: »Kansa, totisesti olen julkinen varoittajasi.
Palvelkaa Jumalaa, tarkoin täyttäen velvollisuutenne Häntä kohtaan, ja olkaa kuuliaisia minulle,
niin Hän antaa teille syntinne anteeksi ja myöntää teille armonaikaa. Mutta totisesti, kun Jumalan määräaika täyttyy, ei sitä voida pitkittää. Kunpa sen uskoisitte!
Sisältö

Suura kertoo Nooasta, jonka jumala pelasti vedenpaisumuksesta. Jumala antoi Nooalle käskyn rakentaa arkki ja ottaa mukaan perheensä ja kaikkia maailman eläimiä. Sama tarina kerrotaan myös suurassa numero 11 ja ensimmäisessä Mooseksen kirjassa.
Aiheesta muualla

The great Flood: the story from the Quran (Arkistoitu – Internet Archive)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltävä suura: al-Ma’arij | Koraanin suurat | Seuraava suura: al-Jinn |
| Edeltävä suura: al-Ma’arij | Nuh | Seuraava suura: al-Jinn |
 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114
Número 2 -luokka

| Número 2 -luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  65 t
Pituus:  36,45 m
Koneteho:  450 ihp
Nopeus:  19 solmua
Aseistus
Meritorjunta:  2 × 1 naulan revolveritykkiä 2 × 14" torpedoputkea
Número 2 -luokka oli Portugalin laivaston kolmen vuonna 1886 vesillelasketun torpedoveneen muodostama alusluokka.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Palvelukseen | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Número 2 | Yarrow |  | 1886 |  | alusluettelosta 1933 |
| Número 3 | Yarrow |  | 1886 |  | alusluettelosta 1924 |
| Número 4 | Yarrow |  | 1886 |  | alusluettelosta 1918 |
Rauli Nummi

Rauli Johannes Nummi (22. heinäkuuta 1947 Turku – 31. tammikuuta 2021 Kaarina) oli suomalainen jalkapalloilija.
Puolustajana pelannut Nummi edusti koko uransa ajan Turun Palloseuraa. Hän liittyi seuraan juniorina ja nousi edustusjoukkueeseen 1966. Nummi pelasi seurassa kaikkiaan 382 ottelua ja voitti mestaruuden kolmesti vuosina 1968, 1972 ja 1975. Pronssi hänellä oli vuodelta 1967 ja nuorten mestaruus vuosilta 1964 ja 1965. Vuonna 1970 hän toimi TPS:n SM-sarjamiehistön kapteenina.
Maajoukkueessa Nummi pelasi neljä nuorten maaottelua. Arvo-otteluissa hän oli mukana myös kerran lehdistön joukkueessa maajoukkuetta vastaan.
Ammatiltaan Nummi oli työntutkija. Hän harrasti myös lentopalloa.
Nubiankehrääjä

| Nubiankehrääjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kehrääjälinnut Caprimulgiformes
Heimo::  Kehrääjät Caprimulgidae
Suku::  Kehrääjät Caprimulgus
Laji::  nubicus
Kaksiosainen nimi
 Caprimulgus nubicus  Lichtenstein, 1823 
Katso myös
   Nubiankehrääjä Wikispeciesissä   Nubiankehrääjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Nubiankehrääjä (Caprimulgus nubicus) on kehrääjiin kuuluva lintulaji.
Tuntomerkit

Nubiankehrääjä on 22 senttimetriä pitkä ja sen siipien kärkiväli on 46–50 senttimetriä. Sillä on kehrääjään verrattuna lyhyt pyrstö ja leveämmät ja pyöreäpäisemmät siivet. Se on yleisväriltään harmaa ja sen niskan ympärillä on ruosteenokra kaulus. Sisimmissä siipisulissa sillä on punaruskeita raitoja. Siipien ja pyrstön kärjissä on valkoiset laikut, jotka koiraalla ovat hieman suuremmat kuin naaraalla.
Nubiankehrääjän ääni on ontto ja sointuva kjau kjau tai tryl tryl, jota linnut toistavat pareittain noin sekunnin välein. Äänet kantavat noin 200 metrin päähän.
Levinneisyys

Nubiankehrääjiä tavataan Arabian niemimaalla ja Itä-Afrikassa.
Elinympäristö

Nubiankehrääjä pesii avoimessa, puiden, esimerkiksi akaasioiden ja tamariskien ja matalien palmulehtojen sävyttämässä kuivassa ja karussa maastossa.
Reima Nummila

Nummila 1960-luvun keskivaiheilla.
Reima Nummila (16. marraskuuta 1942 – 7. maaliskuuta 2015) oli suomalainen jalkapalloilija.
Nummila edusti urallaan SM-sarjassa Turun Palloseuraa, jossa hän voitti Suomen mestaruuden kaudella 1968. Maajoukkueessa hän pelasi kaikkiaan 22 maaottelua vuosina 1964–1968.
Paul Norrback

| Paul Norrback |
| --- | --- |
 Paul Norrback LaGuardian lentoasemalla New Yorkissa vuonna 1952.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. elokuuta 1930
Kuollut: 1. huhtikuuta 1995 (64 vuotta)
Ammatti:  konserttimuusikko
Muusikko
Aktiivisena:  1938 – 1960-luku
Tyylilajit:  konserttimusiikki
Soittimet:  harmonikka
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Paul Leander Norrback (19. elokuuta 1930 Karijoki – 1. huhtikuuta 1995 Karijoki) oli suomalainen harmonikkataiteilija ja säveltäjä. Hän oli uraauurtava konserttimusiikille omistautunut harmonikkataiteilija, joka saavutti kansainvälistä huomiota sekä Pohjois-Amerikassa että Neuvostoliitossa 1950-luvulla. Hänen uransa jäi kuitenkin varsin lyhyeksi terveydellisistä syistä. Norrbackin tunnetuin sävellys on valssi ”Varisevat lehdet”, jonka hän sävelsi 16-vuotiaana vuonna 1946.