stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
8. toukokuuta
Juhlapäiviä

Rooman valtakunta: juhla Mensin (”järjen”) kunniaksi.
Äitienpäivä vuosina 1994, 2005, 2011 ja 2022.
Voitonpäivä toisen maailmansodan päättymisen muistoksi muun muassa Ranskassa.
Etelä-Korea: Vanhempien päivä
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 8. toukokuuta: |  |
:   William Walker 1521 – Keisari Kaarle V julisti Wormsin ediktillä Lutherin kannattajineen valtakunnankiroukseen.  1794 – Ranskalainen kemisti ja veronkerääjä Antoine Lavoisier teloitettiin giljotiinilla.  1824 – Nicaraguan presidenttinä toiminhut yhdysvaltalainen seikkailija ja palkkasoturi William Walker syntyi.  1945 – Toinen maailmansota: Voitonpäivä (VE-Day, Victory in Europe Day), Saksan joukot antautuivat ehdoitta.  1954 – Brittiläis-ghanalainen filosofi Kwame Anthony Appiah syntyi.  1980 – Maailman terveysjärjestö julisti isorokon hävitetyksi.  
Katso myös: kalenteri ~ 7. toukokuuta, 9. toukokuuta
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Yhdystie 9262

Yhdystie 9262 eli Kivalontie on yhdystie Keminmaassa, joka alkaa Lautiosaaresta seututien 926 risteyksestä ja päättyy Sompujärvellä seututien 923 risteykseen. Tie on kaksikaistainen ja päällystetty. Tien pituus on 38 kilometriä. Tien nopeusrajoitus on pääosin 80 km/h, kyläalueilla 60, kuten Hyypiössä.
Yksipuolinen tuomio

Yksipuolinen tuomio on riita-asiassa käräjäoikeudessa annettava ratkaisu, joka perustuu jommankumman osapuolen passiivisuuteen. Yleensä yksipuolinen tuomio annetaan velkojan eduksi, kun velkoja vaatii velallisen velvoittamista maksamaan velkansa. Jos velallinen ei vastaa saamaansa haasteeseen, käräjäoikeus voi antaa haasteessa ilmoitetun määräajan kuluttua yksipuolisen tuomion. Yksipuolinen tuomio annetaan myös vastapuolen vaatimuksesta, jos toinen osapuoli ei saavu oikeuden istuntoon saamastaan kutsusta huolimatta.
Jos yksipuolinen tuomio on annettava kantajaa vastaan, kanne on hylättävä. Yksipuolista tuomiota ei kuitenkaan saada antaa niiltä osin kuin kanne on selvästi perusteltu tai vastaaja on myöntänyt kanteen. Kanne on näiltä osin tuomiolla hyväksyttävä.
Jos yksipuolinen tuomio on annettava vastaajaa vastaan, kanne on hyväksyttävä. Yksipuolista tuomiota ei kuitenkaan saada antaa niiltä osin kuin kantaja on luopunut kanteesta tai se on selvästi perusteeton. Kanne on näiltä osin hylättävä tuomiolla.
Jos passiivinen osapuoli katsoo kuitenkin ratkaisun olleen väärä, hän voi hakea takaisinsaantia. Ts. hänen vaatimuksestaan, joka tulee esittää lyhyessä määräajassa yksipuolisen tuomion tiedoksiannon jälkeen, asia otetaan uudelleen käsiteltäväksi käräjäoikeudessa. Yksipuolisen tuomion jälkeen ei siis valiteta hovioikeuteen, vaan asia otetaan uudelleen ratkaistavaksi käräjäoikeudessa. Uudesta ratkaisusta voidaan valittaa hovioikeuteen.
Älä mene pois (Anssi Kelan kappale)

| ”Älä mene pois” Anssi Kela |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Rakkaus on murhaa
 Julkaistu: joulukuu 2005
 Tekijä(t): Anssi Kela
 Tuottaja(t): Anssi Kela Jukka Immonen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.23
 Levy-yhtiö: Sony BMG
Anssi Kelan muut singlet
| ”Jennifer Aniston” 2005 | ”Älä mene pois” 2005 | ”Rakkaus on murhaa” 2006 |
”Älä mene pois” on suomalaisen laulaja-lauluntekijän Anssi Kelan kappale, joka julkaistiin singlenä joulukuussa 2005. Kappale on kolmas singlejulkaisu Kelan kolmannelta sooloalbumilta Rakkaus on murhaa.
Kela kirjoitti kappaleen vuoden 2005 alussa Burt Bacharachin ja The Carpentersin innoittamana. Kela halusi tehdä ”mahdollisimman imelän 60-lukulaisen schlaagerin”. Hän pyysi viulisti Pekka Kuusistoa tekemään kappaleelle jousisovitukset, ja Mikko Pettistä soittamaan flyygelitorvea. Kela totesi lopputuloksesta: ”Biisi on todennäköisesti perversseintä mitä olen ikinä tehnyt”.
”Älä mene pois” nousi parhaimmillaan Suomen radiosoittolistan toiseksi, ja Rumban 50 hittiä -listan sijalle kymmenen. Spotify-suoratoistopalvelussa se on Rakkaus on murhaa -albumin kuunnelluin kappale, joka yllätti Kelan, koska kappaleen ”oli tarkoitus olla vain tyylikokeilu ja pieni välikevennys.”
Kappaleet

Älä mene pois – 3.23
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Radiosoittolista: 2 
50 hittiä: 10
Aleksandr Koroljuk

| Aleksandr Koroljuk |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. tammikuuta 1976 (ikä 48) Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Alex, Korky
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  175 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  Jugra Hanty-Mansijsk
Sarja:  KHL
Pelinumero:  90
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1993–
Aik. seurat:  Krylja Sovetov (MHL/RSL) Soviet Wings (MHL) Manitoba Moose (IHL) San Jose Sharks (NHL) Kentucky Thoroughblades (AHL) Ak Bars Kazan (RSL) Vitjaz Podolsk (RUS-2/RSL/KHL) Himik Voskresensk/Atlant (RSL/KHL) SKA Pietari (KHL) Lokomotiv Jaroslavl (KHL) Neftehimik Nižnekamsk (KHL) Metallurg Magnitogorsk (KHL)
NHL-varaus:  141. varaus, 1994 San Jose Sharks
Aleksandr Ivanovitš Koroljuk (ven. Александр Иванович Королюк; s. 15. tammikuuta 1976 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän edustaa KHL-joukkue Jugra Hanty-Mansijskia. Koroljuk on pelannut suurimman osan urastaan kotimaassaan, mutta hän on pelannut myös NHL:ssä yhteensä 296 runkosarjaottelua tehopistein 62+80=142 ja keräten 140 jäähyminuuttia sekä 34 playoff-ottelua tehopistein 6+8=14 ja keräten 18 jäähyminuuttia. Varsin pieni koko on rajoittanut Koroljukin peliä, mutta hän on tästä huolimatta pelannut varsin röyhkeästi ja on korjannut puutteitaan varsin hyvällä sijoittumisella.
Ura > Seuraura > Ammattilaisuran alku ja ensimmäiset NHL-kaudet

Koroljuk on Krylja Sovetovin kasvatti. Hän debytoi seuran miesten joukkueessa 17-vuotiaana Kansainvälisessä liigassa kaudella 1993–1994, jolloin Koroljuk teki 22 runkosarjaottelussa tehot 4+4=8 sekä kolmessa playoff-ottelussa yhden maalin. San Jose Sharks varasi hänet kuudennella kierroksella 141. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 1994. Kaudella 1994–1995 Koroljuk oli Krylja Sovetovin toiseksi paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies. Kaudella 1995–1996 hän voitti koko Kansainvälisen liigan pistepörssin ja jakoi maalipörssin voiton TsSKA Moskovan Valentin Morozovin kanssa tehoilla 30+19=49.
Kesken kauden 1996–1997 Koroljuk siirtyi Krylja Sovetovista Pohjois-Amerikkaan IHL-joukkue Manitoba Mooseen. Heinäkuussa 1997 hän teki tulokassopimuksen San Jose Sharksin kanssa. Koroljuk pelasi kauden 1997–1998 suurimmaksi osaksi farmijoukkue Kentucky Thoroughbladesissa, AHL:ssä, mutta hän sai myös NHL:ssä tililleen 19 runkosarjaottelua tehopistein 2+3=5.
Varsinaisella NHL-tulokaskaudellaan 1998–1999 Koroljuk teki 55 runkosarjaottelussa tehot 12+18=30 sekä kuudessa playoff-ottelussa tehot 1+3=4. Kausina 2000–2001 ja 2001–2002 hänellä oli erimielisyyksiä Sharksin päävalmentaja Darryl Sutterin kanssa, joka mm. kritisoi Koroljukin puolustusasennetta ja sitoutumista joukkueen pelitapaan. Hän piipahti ensimmäisellä kaudella myös kotimaassaan Ak Bars Kazanin joukkueessa ja jälkimmäisellä kaudella hän pelasi NHL:ssä vain 32 runkosarjaottelua.
Ura > Seuraura > Paluu Venäjälle ja siirtoepäselvyyksiä NHL:ssä

Kaudeksi 2002–2003 Koroljuk palasi kotimaahansa ja Kazaniin, jonka toiseksi paras pistemies hän oli Sergei Zinovjevin kanssa Jan Bendan jälkeen tehoilla 14+17=31. Kaudeksi 2003–2004 Koroljuk palasi Sharksiin, jonka päävalmentajana aloitti Ron Wilson. Hän teki NHL:n yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 19+18=37. Kevään 2004 pudotuspeleissä syntyi tehot 5+2=7. Saman vuoden syyskuussa Koroljuk palasi taas kotimaahansa ja siirtyi Venäjän toiseksi korkeimmalle sarjatasolle Vysšaja Ligan Vitjaz Podolskiin NHL:n työsulun vuoksi. Hän voitti kaudella 2004–2005 joukkueen sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 24+28=52, joilla Koroljuk jakoi koko liigan maalipörssin voiton Metšel Tšeljabinskin Sergei Gomoljakon kanssa. Pistepörssissä hänen edellään oli vain Kazahmys Karagandan Andrei Tarasenko. Helmikuussa 2005 Koroljuk siirtyi kuitenkin sarjatasoa ylemmäs Superliigan Himik Voskresenskiin.
Työsulun jälkeen Koroljukin sopimus Sharksin kanssa eteni välimieskäsittelyyn, mutta hän jatkoi kaudella 2005–2006 sopimuserimielisyyksien vuoksi uraansa kuitenkin edellisenä keväänä Superliigaan nousseessa Vitjaz Podolskissa. Koroljuk voitti joukkueen sisäisen piste- ja maalipörssin tehoilla 19+15=34.
Lokakuussa 2006 Sharks kauppasi Koroljukin ja Jim Faheyn New Jersey Devilsiin vaihdossa Vladimir Malahoviin ja kesän 2007 ensimmäisen kierroksen varausvuoroon. Hän jatkoi kaudella 2006–2007 pelejään vielä Vitjaz Podolskissa, kunnes Sharks hankki Koroljukin oikeudet takaisin helmikuussa 2007 ja kauppasi Devilsille saman kesän kolmannen kierroksen varausvuoron. Hän ei kuitenkaan saapunut ajoissa seuran lääkärintarkastukseen, eikä Koroljuk palannut enää NHL:ään. Hän oli Vitjazin paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 16+35=51, joilla Koroljuk voitti koko Superliigan syöttöpörssin ja jakoi pistepörssin kuudennen sijan SKA Pietarin Maksim Sušinskin kanssa.
Ura > Seuraura > Ura KHL:ssä

Kaudella 2008–2009 Koroljuk jatkoi uraansa Superliigan tilalle perustetussa KHL:ssä ja Atlantin (ent. Himik Voskresensk) joukkueessa. Hän oli tehoilla 21+32=53 joukkueen toiseksi paras pistemies Sergei Mozjakinin jälkeen ja jakoi KHL:n pistepörssin seitsemännen sijan Avangard Omskin Jaromír Jágrin kanssa. Koroljuk valittiin KHL:n tammikuun 2009 kuukauden hyökkääjäksi. Kaudeksi 2009–2010 hän siirtyi SKA Pietariin. Kaudella 2010–2011 Koroljuk jatkoi uraansa Lokomotiv Jaroslavlissa ja kaudella 2011–2012 Neftehimik Nižnekamskissa, jonka varakapteeniksi hän nousi.
Kaudeksi 2012–2013 Koroljuk palasi Vitjaz Podolskiin, jonka sisäisen piste- ja maalipörssin hän voitti tehoilla 15+14=29. Koroljuk jakoi myös joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Georgi Belousovin kanssa lukemalla +7. Tammikuussa 2013 hän siirtyi kuitenkin loppukaudeksi Metallurg Magnitogorskiin. Kaudeksi 2013–2014 Koroljuk palasi taas Vitjaziin, jonka varakapteeniksi hän nousi. Koroljuk oli tehoilla 7+12=19 joukkueen toiseksi paras pistemies Maksim Afinogenovin jälkeen ja voitti Vitjazin sisäisen tehotilaston lukemalla +7. Hän pelasi kauden aikana myös KHL:n tähdistöottelussa.
Koroljuk palasi lokakuussa 2014 loppukauden 2014–2015 kattavalla sopimuksella Neftehimik Nižnekamskiin, mutta marraskuussa hän siirtyi sieltä Jugra Hanty-Mansijskiin.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Venäjä> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Alberta 1995 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Boston 1996 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. EM-kilpailut  | Alle 18-v. EM-kilpailut  | Alle 18-v. EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Jyväskylä 1994 | jääkiekko |  |
Koroljuk edusti Venäjää Torinon olympiakisoissa 2006 sekä MM-kilpailuissa vuosina 1997 ja 2001. Hän pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 1995 ja 1996, joista ensimmäinen turnaus päättyi hopeaan ja jälkimmäinen pronssiin. Koroljuk jakoi vuoden 1995 turnauksen maalipörssin voiton Kanadan Éric Dazén kanssa ja Venäjän sisäisen pistepörssin voiton Vadim Šarifjanovin kanssa tehoilla 8+2=10. Hän voitti myös turnauksen jäähypörssin 47 minuutillaan. Koroljuk jakoi myös vuoden 1996 turnauksen maalipörssin voiton viiden muun pelaajan kanssa viidellä osumallaan.
Koroljuk pelasi myös alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1994, jolloin hän voitti Euroopan-mestaruuden.
Aittolampi (Kouvola, Paljakka)

| Aittolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°15′31″N, 26°35′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Vuohijärveen 
Järvinumero:  14.912.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,4 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,562 km  
Pinta-ala:  2,067 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAittolampi 
Aittolampi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Paljakan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 220 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Vuohijärven lähi-alueeseen (14.912) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,4 metriä mpy.
Ajomies (Seppo Jokisen romaani)

| Ajomies |
| --- | --- |

Kirjailija:  Seppo Jokinen
Kieli:  suomi
Genre:  jännitys
Kustantaja:  Crime Time
Julkaistu:  2011
Ulkoasu:  kovakantinen
Sivumäärä:  345
ISBN:  978-952-59-1825-0
Sarja: Komisario Koskinen
Edeltävä:  Räätälöity ratkaisu 2010
Seuraava:  Hervantalainen 2012
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ajomies on Seppo Jokisen kirjoittama jännitysromaani, joka ilmestyi Crime Timen kustantamana vuonna 2011.
Juoni

Koskinen ryhmineen saa selvitettäväkseen niskaan ammutun toimittajan murhan. Ruumiin löytää Koskisen selvittelemään onnettomuuteen yhdeksän vuotta sitten joutunut linja-autonkuljettaja. Murhan lisäksi myös onnettomuus selviää romaanin tapahtumien aikana.
Alkoholihepatiitti

Alkoholihepatiitti (ICD-10: K70.1) on alkoholin liikakäytön aiheuttama hepatiitti eli maksatulehdus. Vaikka alkoholihepatiitti ei olekaan vielä kirroosiin asti edennyt peruuttamaton maksavaurio, on kyseessä alkoholimaksasairauden toinen aste rasvamaksan jälkeen. Oireita ovat mm. kipu oikeassa kylkikaaressa, ihon ja/tai silmien valkuaisen keltaisuus, askiitti (nesteen kertyminen vatsakalvon onteloon), väsymys ja hepaattinen enkefalopatia (maksan vajaatoiminnasta johtuva aivojen toimintahäiriö). Lievät tapaukset parantuvat itsestään alkoholin käytön lopettamisella, mutta vakavat tapaukset saattavat johtaa kuolemaan. Vakavia tapauksia voidaan hoitaa glukokortikoideilla.
Kuolleisuus alkoholihepatiittiin sairastuneilla on 30 päivän aikana 15 %.
Suurkuluttajista arvioidusti 10–35 %:lle kehittyy alkoholihepatiitti.
Alfa (lehti)

| Alfa |
| --- | --- |
Aihealue:  skeptismi
Julkaisija:  Kriittinen tutkimusryhmä
ISSN:  ISSN 0355-9661
Perustettu:  1976
Kotikunta:  Helsinki
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  25 cm
Kieli:  suomi
Alfa oli 1970-luvun lopulla ilmestynyt skeptinen tiedotuslehti. Lehdessä oltiin huolissaan Suomeen vyöryneestä ”kvasitieteellisyyden hyökyaallosta”, johon kuului monia nykyäänkin tuttuja teemoja, kuten uskomuslääkintä ja horoskoopit. Lehti ei ollut pitkäikäinen, sitä ilmestyi viisi numeroa vuosien 1976–1978 aikana. Pienen levikin ja painoksen vuoksi Alfa ei kannattanut itse itseään. Tieteellinen skepsismi ei saanut vielä 1970-luvun lopulla riittävästi ilmaa siipiensä alle, joten Alfa joutui lopettamaan toimintansa vuonna 1978.
Yhdistetyn maailmancup 2016–2017

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Yhdistetyn maailmancup 2016–2017 | Yhdistetyn maailmancup 2016–2017 |  |
Voittaja
| Kokonaiscup |  Eric Frenzel |  |
| Maiden välinen cup |  Saksa |  |
Kilpailut
| Kilpailupaikat | 12 |  |
| Henkilökohtaiset kilpailut | 23 |  |
| Joukkuekilpailut | 2 |  |
| ← 2015–2016 | 2017–2018 → |  |
Yhdistetyn maailmancup 2016–2017 alkoi 26. marraskuuta 2016 Kuusamon Rukalla ja päättyi 19. maaliskuuta 2017 Saksan Schonachissa. Kauden aikana järjestettiin 23 henkilökohtaista kilpailua sekä kaksi joukkuekilpailua, joista toinen oli parikilpailu.
Kilpailukalenteri

| Pvm | Paikkakunta | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 26.11.2016 |  Ruka | HS142 / 10 km |  Johannes Rydzek |  Eric Frenzel |  Jørgen Graabak |
| 27.11.2016 |  Ruka | HS142 / 10 km |  Johannes Rydzek |  Wilhelm Denifl |  Akito Watabe |
| 2.12.2016 |  Lillehammer | HS100 / 4 × 5 km |  Saksa Björn Kircheisen Eric Frenzel Fabian Rießle Johannes Rydzek |  Norja Mikko Kokslien Espen Andersen Håvard Klemetsen Jørgen Graabak |  Itävalta David Pommer Mario Seidl Wilhelm Denifl Philipp Orter |
| 3.12.2016 |  Lillehammer | HS100 / 10 km |  Eric Frenzel |  Johannes Rydzek |  Fabian Rießle |
| 4.12.2016 |  Lillehammer | HS138 / 10 km |  Eric Frenzel |  Björn Kircheisen |  Jørgen Graabak |
| 17.12.2016 |  Ramsau | HS98 / 10 km |  Johannes Rydzek |  Fabian Rießle |  Eric Frenzel |
| 18.12.2016 |  Ramsau | HS98 / 10 km |  Eric Frenzel |  Fabian Rießle |  Vinzenz Geiger |
| 7.1.2017 |  Lahti | HS130 / 10 km |  Eric Frenzel |  Eero Hirvonen |  Johannes Rydzek |
| 8.1.2017 |  Lahti | HS130 / 10 km |  Fabian Rießle |  Eric Frenzel |  Johannes Rydzek |
| 13.1.2017 |  Val di Fiemme | HS134 / 10 km |  Eric Frenzel |  Johannes Rydzek |  Magnus Moan |
| 14.1.2017 |  Val di Fiemme | HS134 / 2 × 7,5 km |  Norja I Espen Andersen Jørgen Graabak |  Tšekki I Tomáš Portyk Miroslav Dvořák |  Italia I Samuel Costa Alessandro Pittin |
| 15.1.2017 |  Val di Fiemme | HS134 / 10 km |  Eric Frenzel |  Johannes Rydzek |  Akito Watabe |
| 21.1.2017 |  Chaux-Neuve | HS118 / 10 km |  Johannes Rydzek |  Fabian Rießle |  Akito Watabe |
| 22.1.2017 |  Chaux-Neuve | HS118 / 10 km |  Fabian Rießle |  Johannes Rydzek |  Eric Frenzel |
Nordic Combined Triple: 27.–29. tammikuuta 2017
| 27.1.2017 |  Seefeld | HS109 / 5 km |  Johannes Rydzek |  Eric Frenzel |  Samuel Costa |
| 28.1.2017 |  Seefeld | HS109 / 10 km |  Johannes Rydzek |  Eric Frenzel |  Samuel Costa |
| 29.1.2017 |  Seefeld | HS109 / 15 km |  Eric Frenzel |  Johannes Rydzek |  Bernhard Gruber |
| 4.2.2017 |  Pyeongchang | HS140 / 10 km |  Johannes Rydzek |  Mario Seidl |  Fabian Rießle |
| 5.2.2017 |  Pyeongchang | HS140 / 10 km |  Johannes Rydzek |  Eric Frenzel |  Mario Seidl |
| 10.2.2017 |  Sapporo | HS134 / 10 km |  Björn Kircheisen |  Akito Watabe |  Mikko Kokslien |
| 11.2.2017 |  Sapporo | HS134 / 10 km |  Akito Watabe |  Tim Hug |  Manuel Faißt |
| 11.3.2017 |  Oslo | HS134 / 10 km |  Akito Watabe |  Eric Frenzel |  Björn Kircheisen |
| 15.3.2017 |  Trondheim | HS140 / 10 km |  Eric Frenzel |  Johannes Rydzek |  Fabian Rießle |
| 18.3.2017 |  Schonach | HS106 / 10 km |  Eric Frenzel |  Wilhelm Denifl |  Johannes Rydzek |
| 19.3.2017 |  Schonach | HS106 / 10 km |  Eric Frenzel |  François Braud |  Akito Watabe |
Maailmancupin loppupisteet

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Eric Frenzel | 1734 |
| 2. |  Johannes Rydzek | 1609 |
| 3. |  Akito Watabe | 1086 |
| 4. |  Fabian Rießle | 1069 |
| 5. |  Björn Kircheisen | 748 |
| 6. |  Mario Seidl | 719 |
| 7. |  Ilkka Herola | 475 |
| 8. |  Eero Hirvonen | 464 |
| 9. |  Wilhelm Denifl | 442 |
| 10. |  Bernhard Gruber | 436 |
Yhdistetyn maailmancup 2015–2016

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Yhdistetyn maailmancup 2015–2016 | Yhdistetyn maailmancup 2015–2016 |  |
Voittaja
| Kokonaiscup |  Eric Frenzel |  |
| Maiden välinen cup |  Saksa |  |
Kilpailut
| Kilpailupaikat | 10 |  |
| Henkilökohtaiset kilpailut | 19 |  |
| Joukkuekilpailut | 3 |  |
| Perutut kilpailut | 7 (joista 6 siirrettiin) |  |
| ← 2014–2015 | 2016–2017 → |  |
Yhdistetyn maailmancup 2015–2016 alkoi 5. joulukuuta 2015 Norjan Lillehammerissa ja päättyi 6. maaliskuuta 2016 Saksan Schonachissa. Kauden aikana järjestettiin 19 henkilökohtaista kilpailua sekä kolme joukkuekilpailua, joista kaksi oli parikilpailuja.
Maailmancupin loppupisteet

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Eric Frenzel | 1389 |
| 2. |  Akito Watabe | 1070 |
| 3. |  Fabian Rießle | 1064 |
| 4. |  Jørgen Graabak | 908 |
| 5. |  Johannes Rydzek | 685 |
| 6. |  Magnus Krog | 666 |
| 7. |  Bernhard Gruber | 618 |
| 8. |  Jan Schmid | 595 |
| 9. |  Lukas Klapfer | 577 |
| 10. |  Ilkka Herola | 473 |
Ajolähtö

Ajolähdöllä tai ajotilanteella tarkoitetaan pesäpallossa tilannetta, jossa sisävuorossa olevalla joukkueella on etenijä jokaisella pesällä pallon irrotessa ensimmäiseen lyöntivuorossa olevalle lyöjälle tarkoitettuun syöttöön syötön laadusta riippumatta. Ajotilanteessa jokainen alkuperäisellä pesällään oleva etenijä on vaihtopakon alainen lyöjän muuttuessa lopullisesti juoksijaksi eli viimeistään tämän saadessa kolmannen oikean syötön. Vaihtopakon alainen pelaaja on turvassa pesällään, kunnes toinen juoksija tai pallo saapuu kyseiselle pesälle. Jos viimeinen lyönti on laiton ajolähtö raukeaa.
Määritelmiä

Pesällä olevaksi etenijäksi katsotaan juoksija, joka on pesässä, sen vara-alueella tai kärkkymässä/etenemässä pesältä. Myös edelliseltä laittomalta lyönniltä palaamassa olevan juoksijan katsotaan tässä olevan pesällä.
Ajolähdön syntyhetki on pallon irtoaminen syöttöön, jos lukkari vain nykäisee ei ajolähtöä vielä synny. Jos joku pesistä tyhjenee ennen ensimmäistä syöttöä, ajolähtöä ei kyseisessä tilanteessa synny. Esim. Lukkari nykäisee, juoksija 3-pesältä irtoaa ja palaa.
Ajolähdön synnyttyä se on voimassa, kunnes jokainen juoksija on päässyt turvaan seuraavalle pesälle, palanut tai haavoittunut tai tämän eteneminen on mitätöity. Myös tuplahaava on mahdollinen. Jos joku pesistä tyhjenee ajolähdön synnyttyä, on alkuperäisillä pesillä olevilla juoksijoilla vaihtopakko edelleen voimassa. Ajolähtö raukeaa kuitenkin lyöjän palaessa laittomaan lyöntiinsä (viimeinen lyönti tai lyöjän rikkomus, joka tekee lyönnistä laittoman, tällöin tuomitaan estäminen) tai lukkarin syöttäessä seuraavalle lyöjälle.
Lyöjä muuttuu lopullisesti juoksijaksi, kun hän palaa, saa turvan ykköspesällä tai hänen paluutiensä kotipesään katkeaa. Paluutie katkeaa, jos lyöjä on irti kotipesästä hetkellä, jolloin lyödystä pallosta otetaan koppi, tai lyöjä on irti kotipesästä pallon ollessa kotipesässä olevan ulkopelaajan hallussa, pois lukien tilanne, jossa lyöjä on edennyt laittomalla lyönnillä tai edennyt ennen etenemisoikeutta kopin tai laittoman lyönnin jälkeen. Kopin tai laittoman jälkeen kärkkyvä pelaaja on poltettavissa.