stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kreikan sisäinen kommunistinen puolue

| Kreikan sisäinen kommunistinen puolue> Κομμουνιστικό Κόμμα Ελλάδας Εσωτερικού |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  1968
Lopetti:  1987
Ideologia:  kommunismi eurokommunismi
Poliittinen kirjo:  äärivasemmisto
Värit:      
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kreikan sisäinen kommunistinen puolue (kreik. Κομμουνιστικό Κόμμα Ελλάδας Εσωτερικού, Kommounistikó Kómma Elládas Esoterikoú) (lyh. ΚΚΕ Εσωτ., KKE Εsot.) oli kreikkalainen kommunistinen puolue, joka erkani Kreikan kommunistisesta puolueesta (KKE) vuonna 1968. Se lakkautettiin vuonna 1987.
Historia

Kreikan sisäinen kommunistinen puolue syntyi vuonna 1968 hajaantumana Kreikan kommunistisesta puolueesta Tšekkoslovakian miehityksen jälkeen. Tuolloin KKE pysyi uskollisena Neuvostoliitolle, kun taas Kreikan sisäinen kommunistinen puolue seurasi eurokommunistista linjaa ja pyrki ottamaan etäisyyttä marxilais-leninistiseen neuvostokommunismiin. Kreikan sisäisen kommunistisen puolueen kannattajat kutsuivat jäljelle jäänyttä KKE:tä ”Ulkoiseksi KKE:ksi” (ΚΚΕ Εξωτερικού, KKE Εxoterikoú), mikä viittasi siihen, että Neuvostoliiton uskottiin sanelevan sen päätökset.
Puolue vastusti aktiivisesti Kreikan sotilasjunttaa. Ensimmäisiin juntan jälkeisiin vaaleihin eli vuoden 1974 parlamenttivaaleihin Kreikan sisäinen kommunistinen puolue osallistui Yhdistynyt vasemmisto -nimisenä vaaliliittona KKE:n ja Yhdistyneen demokraattisen vasemmiston kanssa. Tuolloin se sai kaksi paikkaa parlamenttiin, mikä jäi puolueen parhaaksi tulokseksi. Puolueen viimeiset parlamenttivaalit olivat vuoden 1985 vaalit. Puolueella oli myös yksi paikka Euroopan parlamentissa vuosina 1981–1989.
Kreikan sisäinen kommunistinen puolue hajosi vuonna 1987, ja siitä syntyivät puolueet Uudistuva kommunistinen ekologinen vasemmisto (AKOA) ja Kreikkalainen vasemmisto. Kreikkalainen vasemmisto liittyi myöhemmin Vasemmiston ja edistyksen liittoon (Synaspismós, SYN, joka puolestaan toimi Syrizan juurena.
Vaalitulokset

Puolueen tulokset vaaleissa olivat:
| Vuosi | Vaalit | Johtaja | Äänet> Määrä | Äänet>  % | Paikkamäärä | Asema / Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1974 | Parlamenttivaalit 1974 | Bámpis Drakópoulos | 464 787 | 9,47 | 2 / 300 | osa Yhdistynyt vasemmisto -vaaliliittoa oppositiossa |
| 1977 | Parlamenttivaalit 1977 | Bámpis Drakópoulos | 139 356 | 2,72 | 1 / 300 | osa Edistyksellisten ja vasemmistolaisten voimien liitto -vaaliliittoa oppositiossa |
| 1981 | Parlamenttivaalit 1981 | Leonídas Kýrkos | 76 404 | 1,35 | 0 / 300 | ei parlamentissa |
| 1981 | Europarlamenttivaalit 1981 | Leonídas Kýrkos | 300 841 | 5,30 | 1 / 24 |  |
| 1984 | Europarlamenttivaalit 1984 | Leonídas Kýrkos | 203 813 | 3,42 | 1 / 24 |  |
| 1985 | Parlamenttivaalit 1985 | Leonídas Kýrkos | 117 050 | 1,84 | 1 / 300 | oppositiossa |
Käännös suomeksi
Korsulukemisto

Korsulukemisto oli suomalainen rintamamiehille tarkoitettu viihteellinen lukemistolehti, joka ilmestyi jatkosodan aikana vuosina 1942–1945. Lehti ilmestyi myös ruotsinkielisenä rinnakkaispainoksena nimellä Korsu-Lektyr.
Korsulukemiston kustantaja oli Fennia ja lehden päätoimittajana oli Yrjö Eklund. Muita toimittajia olivat Paavo Novela ja E. Gardberg.
Lehden kuvituksesta vastasivat muun muassa Alexander Lindeberg ja Henrik Tikkanen. Lehden kannet olivat värilliset ja siinä oli muun muassa runsaasti pin-up-kuvia. Lehteen kirjoittivat novelleja ja juttuja muun muassa Lea Leksi, Väinö Pelkonen, Joni Rautio, Veli Martino (salanimi), Henrik Tikkanen, A. O. Korteneva ja T. A. Engström (kirjoitti myös salanimellä Armas Virta).
Korsulukemisto jatkoi sodan jälkeen ilmestymistä vuoteen 1958 saakka nimellä Ystäväni. T. A. Engström julkaisi Korsulukemiston sisältöä uudelleen kirjassan Korsupakinoita (Taikajousi 1969).
Aiheesta muualla

Pin-up kalleria : Korsulukemisto- ja Ystäväni-lehdissä julkaistuja pin-up kuvia (Arkistoitu – Internet Archive)
Korsteeni

Korsteeni vuodelta 2008.
Korsteeni on Suomen Höyrypursiseura ry:n vuosijulkaisu. Lehti oli alun perin mustavalkoinen, mutta vuosien mittaan se on saanut värilliset kannet ja värisivuja. Lehti toimitetaan kaikille Suomen Höyrypursiseura ry:n jäsenille ja lehden tilaajille. Tämän lisäksi lehteä voi ostaa Suomen Höyrypursiseuran verkkokaupasta, suurista kirjakaupoista sekä antikvariaateista, esimerkiksi Antikvariaatti Helmestä Lappeenrannasta. Lehden päätoimittaja on metsänhoitaja Esko Pakkanen.
Lehti sisältää höyrylaivoihin liittyviä uutisia, historiallisia artikkeleita, sanomalehtikatsauksia vanhoihin höyrylaiva-aiheisiin uutisiin, henkilökuvia, höyrylaivakirjallisuuden esittelyjä sekä tietenkin Suomen Höyrypursiseuran toimintaa kuluneen vuoden aikana.
Vuonna 2005 ilmestyi 20. numero, jonka painos oli 1 550 kappaletta. Tässä numerossa uutisoitiin muun muassa paljon huomiota herättänyt höyrylaiva Heikki Peurasen uppoaminen ja laivan hyvin nopea kunnostaminen huippukuntoon tämän jälkeen.
Vuoden 2008 numero juhlisti 40 vuotta täyttänyttä Suomen Höyrypursiseuraa ja vajaa puolet lehden sisällöstä kertoi Höyrypursiseuran vaiheista näiden vuosien varrelta.
Aiheesta muualla

Suomen Höyrypursiseura ry
Suomen Höyrypursiseura ry:n verkkokauppa (Arkistoitu – Internet Archive)
Kittilän kriisi

Tämä artikkeli käsittelee Kittilän kunnan hallinnossa vuonna 2013 alkanutta tapahtumasarjaa, johon kuuluu kunnanjohtajan erottaminen ja lukuisat Kittilän kuntapäättäjiin kohdistuvat rikosepäilyt.
Yhteensä 27 nykyistä ja entistä kuntapoliitikkoa sai rikossyytteen kokonaisuudessa, joka on Suomen laajin poliisin tutkima kuntapäättäjien päätöksentekoon liittyvä asiakokonaisuus. Rikos- ja prosessioikeuden emeritusprofessori Pekka Viljanen arvioi, että Kittilän päätöksenteko ei toiminut terveesti.
Levin hissijupakka

Vuoden 2013 joulukuussa Kittilän kunnanjohtaja Anna Mäkelä ja Levin Matkailukeskus Oy:n toimitusjohtaja Ari Aspia tekivät tutkintapyynnön Levi Ski Resort Oy -hiihtokeskusyhtiön toimitusjohtajasta Jouni Palosaaresta. Tutkintapyynnön mukaan Levin hiihtokeskuksen hissihankinnoissa saattoi tapahtua lahjontaa. Kittilän kunnanhallitus veti tutkintapyynnön pois sillä perusteella, että poliisin mielestä Mäkelä ja Aspia eivät olleet asianosaisia. Poliisi ei myöskään löytänyt näyttöä lahjonnasta. Levin Matkailukeskus Oy:n hallitus teki uuden tutkintapyynnön koskien luottamusaseman väärinkäyttöä, mutta Kittilän kunta vaihtoi yhtiön hallituksen ja uusi hallitus veti tutkintapyynnön pois vuoden 2014 alkupuolella. Tutkinta keskeytettiin, mutta elokuussa 2014 apulaisvaltakunnansyyttäjä määräsi aloittamaan tutkinnan uudelleen.
Palosaari oli hetken erotettuna toimitusjohtajan tehtävästä talvella 2014, kunnes uusi hallitus palautti hänet takaisin toimitusjohtajaksi. Myöhemmin oikeudenkäynneissä käräjäoikeudessa ja hovioikeudessa Palosaareen kohdistuneet syytteet kumoutuivat.
Kunnanjohtaja Mäkelän erottaminen

Kittilän kunnanjohtajaksi valittiin helmikuussa 2010 valtiotieteen lisensiaatti Anna Mäkelä. Monipolvisen Levin hissijupakan lopuksi Kittilän kunnanvaltuusto irtisanoi Anna Mäkelän kunnanjohtajan virasta luottamuspulaan vedoten marraskuussa 2014.
Erottaminen osoittautui laittomaksi. Päätöksestä tehtiin useita valituksia hallinto-oikeuteen. Pohjois-Suomen hallinto-oikeus antoi 4. helmikuuta 2016 erottamisasiassa päätöksen, jossa Kittilän kunnanvaltuuston päätös erottamisesta kumottiin asian valmistelun virheiden ja puutteiden takia. Kunta valitti hallinto-oikeuden päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen, joka päätöksessään 3. kesäkuuta 2016 hylkäsi valituksen eikä muuttanut hallinto-oikeuden päätöstä.
Kittilän kunta ja Anna Mäkelä laativat vuonna 2016 sopimuksen, jonka mukaan Mäkelä saisi lainvastaisesta irtisanomisestaan rahallisen korvauksen. Päätös on lainvoimainen.
Rikossyytteet

Kittilän hissihankintakiista ja kunnanjohtajan erottaminen johtivat siihen, että valtaosa Kittilän kuntapäättäjistä on joutui epäillyksi rikoksista kevääseen 2017 mennessä. Lokakuussa 2017 nostettiin 28 Kittilän luottamushenkilöä vastaan rikossyytteet. Kunnanjohtajan irtisanomiseen liittyneet syytteet hylättiin oikeustuomistuimissa.
Maaliskuussa 2023 Korkein oikeus tuomitsi kahdeksan kuntapäättäjää rangaistukseen virka-aseman väärinkäyttämisestä.
Lex Kittilä

Kittilän tapauksen vuoksi säädettiin vuonna 2017 niin kutsuttu Lex Kittilä eli kuntalain luku 12a.  Laki sallii valtiovarainministeriön puuttua kunnan tilanteeseen.
Valtiovarainministeriö vaati lokakuussa 2017, että Kittilän kunnanvaltuusto käsittelee luottamushenkilöiden pidättämisen toimestaan oikeudenkäynnin ajaksi. Valtuusto kuitenkin päätti salaisessa kokouksessa, että luottamushenkilöt saavat jatkaa toimessaan.  Tällöin valtiovarainministeriö ilmoitti, että Lex Kittilä otetaan käyttöön ja epäillyt pidätetään luottamustoimestaan. Kyseinen valtuutettujen virantoimesta pidättäminen on kuitenkin päättynyt. Luottamushenkilöiden virantoimituksesta pidättämisestä valitettiin hallinto-oikeuksiin, jotka totesivat että valtuutettujen hyllytykselle ei ollut perusteita.
Keisarin uusi koulu

| Keisarin uusi koulu> The Emperor's New School |
| --- | --- |
 Sarjan logo.
Tyyli:  piirrossarja
Kestoaika:  22 min.
Luoja(t):  Robert Gannaway
Pääosissa:  J. P. Manoux Eartha Kitt Patrick Warburton Jessica Di Cicco John Goodman Fred Tatasciore
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Disney Channel  Nelonen  Toon Disney
Esitetty:  27. tammikuuta 2006 – 20. marraskuuta 2008
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  52 Luettelo jaksoista Luettelo jaksoista
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Walt Disney Television Animation
Palkinnot
Voitetut:  Annie (2007, 2008) Daytime Emmy (2007, 2008)
Ehdokkuudet:  Annie (2007, 2008) Daytime Emmy (2008)
Aiheesta muualla
IMDb 
Keisarin uusi koulu (engl. The Emperor's New School) on Daytime Emmyllä -palkittu yhdysvaltalainen piirrosanimaatiosarja, joka on jatkoa elokuvalle Keisarin uudet kuviot (2000). Sarja on Disneyn tuotantoa.
Sarjaa esitettiin Disney Channelilla ja yhden jakson kesto on noin 22 minuuttia. Sarjan juoni perustuu lähinnä Keisari Kuzcon elämään ja hänen valtakuntaansa, ja sarjassa esiintyvät myös muut elokuvasta tutut hahmot kuten Yzma, Kronk, Pacha ja Malina. Keisari Kuzco on rakastunut Malinaan ja joutuu yhä oudoimpiin seikkailuihin.
Suomessa sarjaa esitettiin ensi kerran maksullisella Disney Channelilla vuonna 2006 ja myöhemmin myös Nelosella tammikuusta 2008 lähtien. Lisäksi sitä on esitetty myös Toon Disneyllä. Sarjan suomenkielisissä äänirooleissa näyttelivät muun muassa Jarkko Tamminen, Santeri Kinnunen ja Seela Sella.
Sarjan keskeisempiä hahmoja > Keisari Kuzco

Kuzco on itserakas ja hyväuskoinen hahmo, joka ajattelee aina vain itseään ja sitä mitä muut hänestä ajattelevat. Kuzco on kylän keisari, mutta hänet pakotetaan käymään koulua koska sitä hän ei ollut koskaan sitä käynyt. Kuzco maksaa koulun rakennuttamisen ja koulu nimetään Kuzco-opistoksi. Koulun suoritettuaan Kuzcosta tulee jälleen keisari ja hän pääsee takaisin linnaansa. Siihen asti Kuzco asuu Zizan perheen luona. Vaikka hän yrittää olla hirveän ”siisti” hän on sisimmässään melko säälittävä. Lähes kaikki on nimetty Kuzcon mukaan – rahayksikkö on kuzcoro ja Halloweenin nimi on Kuzcoween.
Sarjan keskeisempiä hahmoja > Kronk

Kronk on Kuzcon ja Malinan ystävä. Luonteeltaan hän on vaatimaton, auttavainen, hassu ja ystävällinen, mutta hieman tyhmä. Hänen koulumenestyksensä on hyvin tasaista ja hän saa yleensä kaseja. Kronk on Yzman assistentti ja auttaa Yzmaa tämän pyrkimyksissä anastaa Kuzcolta valta. Yzman juonet yleensä epäonnistuvat. Kronkin ideat ja päähänpistot ovat yleensä surkeita, mutta jotkut ideat ovat ihan kunnollisia. Hän on kooltaan todella iso, ja hän rakastaa ruoanlaittoa. Kronkista tekee mielenkientoisen hahmon muun muassa se, että hän on Kuzcon yksi parhaista ystävistä, mutta auttaa silti Yzmaa anastamaan tältä vallan. Kronk esiintyy myös elokuvassa Kronkin uudet kuviot (2005).
Sarjan keskeisempiä hahmoja > Malina

Malina on Kuzcon ja Kronkin ystävä ja he käyvät samaa koulua. Kuzco pitää Malinasta, mutta Malina ei niinkään Kuzcosta. Malina on viisas verrattuna Kuzcoon ja Kronkiin ja keksii aina ensimmäisenä miten toimia parhaiten. Malina on kaunis ja koulussa suosittu cheerleader, itsevarma kympin oppilas. Hänellä on pakkomielle olla paras. Lisäksi hän on uutiskääröjen päätoimittaja. Malina yrittää opettaa Kuzcoa tekemään asiat oikein huolimatta siitä, ettei Malina kestä Kuzcon itsekeskeistä luonnetta. Useimmiten Malina on hyvin järkevä ja älykäs, mutta sortuu satunnaisesti ahneuteen ja itsekeskeisyyteen, sekä pakkomielteeseen voittaa kilpailusta ja asiasta riippumatta.
Sarjan keskeisempiä hahmoja > Yzma

Yzma (äännetään Isma) on Kuzcon pahin vihollinen. Yzma inhoaa Kuzcoa ja haluaa syrjäyttää Kuzcon vallasta. Hänellä on apunaan Kronk, joka yleensä vain pilaa Yzman juonet. Hän on kokeillut vallan anastamisessa lukuisia keinoja, mutta yksikään niistä ei ole onnistunut. Luonteeltaan Yzma on ilkeä määräilijä, jonka sydän on silkkaa jäätä. Hänen juonensa eivät yleensä ole kestäviä, ja usein hän muuttaa keisarin joksikin eläimeksi taikajuomiensa avulla. Elokuvassa Yzma muuttaa itsensä vahingossa kissaksi, mutta sarjassa hänellä ei ole enää edes häntää. Yzma omistaa myös oman salaisen laboratorion, josta melkein kaikki tietävät. Salaiseen laboratorioon pääsee vuoristoradan kautta. Siellä Yzma keittää taikajuomansa ja muut keitoksensa.
Rehtori Amzy on valepukuun pukeutunut Yzma, joka pyrkii Kuzcon jäljille. Hänen eleensä ja käytöksensä ovat usein kuin Yzmalla, joten hänen on vaikea huijata ketään. Kronk ei kuitenkaan koskaan muista, ettei Rehtori Amzya ole oikeasti olemassakaan.
Äänirooleissa > Alkuperäiset äänet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  J. P. Manoux  | … |  Kuzco   |
|  Jessica Di Cicco  | … |  Malina   |
|  Eartha Kitt  | … |  Yzma   |
|  Patrick Warburton  | … |  Kronk   |
|  John Goodman  | … |  Pacha (kaudet 2–)   |
|  Fred Tatasciore  | … |  Pacha (1. kaudella)   |
|  Wendie Malick  | … |  Chicha   |
|  Jessie Flower  | … |  Chaca   |
|  Curtis Armstrong  | … |  Flaco Moleguaco (opettaja)   |
|  Jason Earles  | … |  Guaca   |
|  Shane Baumel  | … |  Tipo   |
|  Bob Bergen  | … |  Bucky   |
|  Courtney Peldon  | … |  Cuxi, Cuca, & Curi   |
|  Frank Welker  | … |  sivuäänet   |
|  Miley Cyrus  | … |  Yatta   |
|  Cole Sprouse  | … |  Zim   |
|  Dylan Sprouse  | … |  Zam   |
Äänirooleissa > Suomenkieliset äänet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jarkko Tamminen  | … |  Kuzco   |
|  Santeri Kinnunen  | … |  Kronk   |
|  Seela Sella  | … |  Yzma   |
|  Taru Tikkanen  | … |  Malina   |
|  Seppo Kolehmainen  | … |  Opettaja   |
|  Eero Saarinen  | … |  Pacha   |
|  Max Ovaska  | … |  Guaca   |
|  Markus Bäckman  | … |  Kavo (1. kaudella), sivuäänet   |
|  Rauno Ahonen  | … |  Kavo (2. kaudella)   |
|  Ella Pyhältö  | … |  Yatta   |
|  Mirjami Heikkinen  | … |  Curi, Sivuäänet   |
|  Aarre Karén  | … |  Rudy   |
|  Henni-Liisa Stam  | … |  Moxi   |
Aiheesta muualla

Sarjan suomenkielinen kotisivu
Keisarin uusi koulu
| --- | --- |
Hahmot::  Keisari Kuzco | Kronk | Malina | Yzma | Pacha |
Tuotantokaudet::  1. tuotantokausi | 2. tuotantokausi
Elokuvat::  Keisarin uudet kuviot | Keisarin uudet kuviot 2. Kronkin uudet kuviot
Disney Channelilla esitettäviä ja esitettyjä sarjoja
A.N.T. – Aikaistetut nuoret taiturit • Austin ja Ally • Brandy ja Herra Whiskers • Brian O’Brian • Coryn koukerot • Dave the Barbarian • Disney Channel Games • Dog with a Blog • Even Stevens • Finias ja Ferb • Fillmore • Gravity Falls • H2O • Hannah Montana • Hopon poppoo • Isojen tyttöjen leikit • Jake Long – amerikkalainen lohikäärme • Jessie • Jonas Brothers: Living the Dream • Kaksi kunkkua • Keisarin uusi koulu • Kickin’ It • Kim Possible • Klassiset piirretyt • Lab Rats • Lilo & Stitch • Liv ja Maddie • Lizzie McGuire • Mikin klubi • Mikki Hiiren kerhotalo • Nokkapokka • Olli avaruudessa • Onnea matkaan, Charlie! • Paljon melua Maggiesta • Poika tulevaisuudesta • The Proud Family • Se en ollut minä • Shake It Up • Sonny with a Chance • So Random! • Supersairaala • Disneyn Tarzanin legenda • Tavataan välkkärillä • That’s So Raven • Timmy ja haltijakummit • Vaihdokit • Viiden tähden merielämää • Viisikko jutun jäljillä • Violetta • Disneyn Välitunti • Waverly Placen velhot • Zackin ja Codyn viiden tähden elämää
Kreikan pääministeri

| Kreikan pääministeri |
| --- | --- |
 Πρωθυπουργός της Ελληνικής Δημοκρατίας
 
 Kreikan nykyinen pääministeri Kyriákos Mitsotákis.
 Nykyinen Kyriákos Mitsotákis 26. kesäkuuta 2023 lähtien
Virka-asunto:  Máximoksen palatsi
Nimittäjä:  Kreikan presidentti
Perustettu:  13. tammikuuta 1833
Ensimmäinen:  Spyrídon Trikoúpis
Kotisivut:  www.primeminister.gov.gr
Kreikan pääministeri (kreik. Πρωθυπουργός της Ελληνικής Δημοκρατίας, Prothypourgós tis Ellinikís Dimokratías) on Kreikan hallituksen johtaja. Pääministerin nimittää presidentti. Nykyinen pääministeri on Kyriákos Mitsotákis (Uusi demokratia) 26. kesäkuuta 2023 lähtien. Pääministeriä saatetaan toisaalta kutsua hallituksen puheenjohtajaksi.
Pääministerin virka-asunto on Ateenan keskustassa sijaitseva Máximoksen palatsi.
Luettelo Kreikan pääministereistä > Kreikan kolmannen tasavallan pääministerit (1974–)

|  | Pääministeri | Pääministeri | Virkakausi | Puoluekanta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  | Konstantínos Karamanlís | 24. heinäkuuta 1974 – 10. toukokuuta 1980 | Uusi demokratia |
| 2. |  | Geórgios Rállis | 10. toukokuuta 1980 – 21. lokakuuta 1981 | Uusi demokratia |
| 3. |  | Andréas Papandréou | 21. lokakuuta 1992 – 2. heinäkuuta 1989 | PASOK |
| 4. |  | Tzannís Tzannetákis | 2. heinäkuuta 1989 – 12. lokakuuta 1989 | Uusi demokratia |
| 5. |  | Ioánnis Grívas | 12. lokakuuta 1989 – 23. marraskuuta 1989 | sitoutumaton |
| 6. |  | Xenofón Zolótas | 23. marraskuuta 1989 – 11. huhtikuuta 1990 | sitoutumaton |
| 7. |  | Konstantínos Mitsotákis | 11. huhtikuuta 1990 – 13. lokakuuta 1993 | Uusi demokratia |
| 8. |  | Andréas Papandréou | 13. lokakuuta 1993 – 22. tammikuuta 1996 | PASOK |
| 9. |  | Konstantínos Simítis | 22. tammikuuta 1996 – 10. maaliskuuta 2004 | PASOK |
| 10. |  | Kóstas Karamanlís | 10. maaliskuuta 2004 – 6. lokakuuta 2009 | Uusi demokratia |
| 11. |  | Geórgios Andréas Papandréou | 6. lokakuuta 2009 – 11. marraskuuta 2011 | PASOK |
| 12. |  | Loukás Papadímos | 11. marraskuuta 2011 – 16. toukokuuta 2012 | sitoutumaton |
| 13. |  | Panagiótis Pikramménos | 16. toukokuuta 2012 – 20. kesäkuuta 2012 | sitoutumaton |
| 14. |  | Antónis Samarás | 20. kesäkuuta 2012 – 26. tammikuuta 2015 | Uusi demokratia |
| 15. |  | Aléxis Tsípras | 26. tammikuuta 2015 – 27. elokuuta 2015 | Syriza |
| 16. |  | Vasilikí Thánou | 27. elokuuta 2015 – 21. syyskuuta 2015 | sitoutumaton |
| 17. |  | Aléxis Tsípras | 21. syyskuuta 2015 – 8. heinäkuuta 2019 | Syriza |
| 18. |  | Kyriákos Mitsotákis | 8. heinäkuuta 2019 – 25. toukokuuta 2023 | Uusi demokratia |
| 19. |  | Ioánnis Sarmás | 25. toukokuuta 2023 – 26. kesäkuuta 2023 | sitoutumaton |
| 20. |  | Kyriákos Mitsotákis | 26. kesäkuuta 2023 – | Uusi demokratia |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan pääministeri Wikimedia Commonsissa
Πρωθυπουργός της Ελλάδας (Arkistoitu – Internet Archive) – Kreikan pääministerin verkkosivut. (kreikaksi) (englanniksi)
Kotisairaala

Kotisairaala on potilaan kotona, hoivakodissa tai palvelutalossa tapahtuvaa terveydenhoitoa, jonka tavoite on tuottaa sairaalatasoista hoitoa. Se toimii ympärivuorokautisesti. Kotisairaalan antamaa hoitoa varten tarvitaan lääkärin lähete. Sen tavoittena on lyhentää sairaalahoidon kestoa. Potilaan tule itse haluta kotiin ja hänen tulee selviytyä päivittäisistä toiminnoista sekä tarvittaessa lisäavun hälyttämisestä itse, läheisten tai tukipalveluiden avulla. Sen hoidon piiriin eivät sovellu muistamattomat, sekavat potilaat tai potilaat, joilla on päihdeongelma. Potilaille turvataan tarvittaessa pääsy vuodeosastohoitoon, jos kotona ei pärjää.
Potilasryhminä voivat olla esimerkiksi infektiopotilaat, haavapotilaat, vaikeasti sairaat lapsipotilaat sekä saattohoitopotilaat. Kotisairaalassa työskentelee lääkäreitä ja sairaanhoitajia sekä alan opiskelijoita.
Itä-Suomen yliopiston professori Raimo Pöyhiä hieman liioitellen arvioi, että sairaaloissa annetaan jatkossa vain tehohoitoa, tehdään leikkauksia ja hoidetaan synnytyksiä. Hänen mukaansa kaikki muu voidaan tuoda kotiin arvioi Pöyhiä Helsingin Sanomissa 5. helmikuuta 2023 julkaistussa artikkelissa.  Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueella sairaala- sekä hoivapaikkoja karsitaan ja viedään hoitoa potilaiden koteihin. Vastaavia hankkeita on käynnissä noin puolessa hyvinvointialueita. Tämän toivotaan vähentävän menoja sekä hoitajien tarvetta. Kotisairaala tuo säästöjä perinteiseen sairaalaan verrattuna. Kotisairaalassa toimitaan usein hoitajien osaamisen varassa eikä potilas aina tapaa lääkäriä kertaakaan. Lääkärin tulee kuitenkin olla hoitajien tavoitettavissa aina. Suurimmat kulut kotisairaalassakin muodostuu henkilöstöstä. Jos hoitaja tapaa potilaan kotisairaalassa kolme kertaa vuorokaudessa, ovat kulut yhtä suuret kuin sairaalassa annetussa hoidossa. Jos käyntejä on taas vähemmän, on hoito halvempaa kuin sairaalassa. Tärkein potilasryhmä kotisairaalassa ovat potilaat, joilla käydään antamassa suonensisäistä antibioottihoitoa esimerkiksi keuhkokuumeen tai ruusuinfektion vuoksi. Australiassa ollaan eniten löydetty uusia potilasryhmiä kotisairaalahoidon piiriin. Yksi potilasryhmä siellä ovat syöpäpotilaat, joilla on verenmyrkytys. Näitä potilaita hoidetaan Australiassa kotona, koska sairaalassa he voisivat altistua uusille infektioille. Myös saattohoidon määrää kotisairaaloissa on lisätty. Tätä hoitoa potilaat ovat arvostaneet. Kansainvälisissä tutkimuksissa potilaiden näkökulmasta kotia on pidetty vapaana ja terapeutisena ympäristönä verrattuna sairaalaan.  Viranomaiset eivät ole juuri saaneet kotisairaaloita koskevia valituksia. Kodit ovat ammattilaisille haasteellisia toimintaympäristöjä. Siellä hoitaja joutuu laittamaan oman persoonansa likoon ja hän joutuu itse hallitsemaan ajan käyttöään. Hoitajat ovat kotisairaaloissa motivoituneita työn itsenäisyyden ja haasteellisuuden johdosta. Pöyhiän mukaan sairaaloita on aiemminkin kadonnut. Tästä esimerkkinä Pöyhiä nostaa psykiatristen sairaaloiden sekä tuberkuloosisairaaloiden verkoston purun.
Kuningas Herodes ja perunapula

Kuningas Herodes ja perunapula on suomalainen television musikaalinen viihdeohjelma. Se kertoo kuvitteellisen tarinan neljästä veljeksestä. Veljekset asuivat kaukana pohjoisessa hallaisella tilallaan ja yrittivät saada elantonsa karusta maaperästä. Joulu oli tulossa, mutta perunat olivat jo lopussa. Oli lähdettävä kaupunkiin katsomaan, löytyisikö sieltä apua. Kaupungissa veljekset yrittävät tienata esittämällä Tiernapoikia erilaisille piireille, mutta epäonnistuvat surkeasti. Ohjelman käsikirjoitus on Jouni Lompolon ja musiikki Jaakko Salon. Laulujen tekstit ovat Saukin. Tanssit oli suunnitellut Hannele Keinänen. TV1:n Viihdetoimituksen tuottaman ohjelman ohjasi Erkki Pohjanheimo.
Kuningas Herodes ja perunapula esitettiin ensi kerran Yle TV1:ssä 21.12.1967
Esiintyjät

Jarkko Rantanen
Erkki Liikanen (muusikko)
Fredi
Kai Lind
Viktor Klimenko
Kalle Juurela
Maija Vikman
Pirjo Latvala
Irma Tapio
Pirkko Liisa Lampela
Pirkan Neidot
Ann-Christine
Helsingin poliisisoittokunta