stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
NGC

Kierregalaksi NGC 3982
NGC eli New General Catalogue on luettelo syvän taivaan kohteista. Se sisältää miltei 8 000 kohdetta ja on yksi suurimpia ja kattavimpia luetteloista, jotka eivät ole erikoistuneet esimerkiksi vain galakseihin vaan kaikentyyppisiin syvän taivaan kohteisiin.
J.L.E. Dreyer kokosi NGC-luettelon (The New General Catalogue of Nebulae and Clusters of Stars) 1880-luvulla käyttäen hyväkseen useimmiten Herschelin havainnointeja ja myöhemmin laajensi sitä kahdella IC (Index Catalogue) lisäluettelolla, joissa oli lisää noin 5 000 kohdetta. Ensimmäinen lisäluettelo IC I julkaistiin vuonna 1895, ja toinen IC II vuonna 1908.
Eteläisen taivaan kohteet oli jossain määrin huonommin luetteloitu. Alkuperäinen NGC (1888) sisälsi monia virheitä, joista useimmat on saatu korjatuksi uudistetussa NGC:n laitoksessa (1973).
Nykyään molemmat luettelot ovat verkosta ladattavissa.
Esimerkkejä

NGC 224 - M31, Andromedan galaksi
NGC 1976 - M42, Orionin suuri kaasusumu
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Steinicke, Wolfgang: Where to get reliable NGC/IC data? The Webb Deep-Sky Society. Viitattu 26.10.2018 (englanniksi).
Nate Archibald

Archibald vuonna 1974
Nathaniel eli Nate "Tiny" Archibald (s. 2. syyskuuta 1948 New York) on entinen yhdysvaltalainen koripalloilija. Hänet valittiin NBA:han vuonna 1970, ja hän jatkoi uraansa vuoteen 1984.
Pisimpään Archibald pelasi Kansas City Kingsissa (1972–1976) ja Boston Celticsissa (1978–1983). Hän voitti NBA:n korikuninkuuden kaudella 1972/1973 keskiarvolla 34,0 pistettä ottelua kohden. Hänet kelpuutettiin vuonna 1991 Basketball Hall of Fameen.
Lomman kunta

| Lomman kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Keskustaajama:  Lomma
Kuntakoodi:  1262
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  55,51 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  24 638
 – Väestötiheys:  443,8 as./km²
 
 www.lomma.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Entiset pitäjät Lomman, Kävlingen ja Landskronan kuntien alueella sekä aiemmat maalaiskunnat. Pitäjien nimet lukevat pienimmällä, vuoden 1952 uudistuksen jälkeiset kunnat suuremmalla ja nykyisten kuntien nimet on kehystetty. Pitäjien rajat ovat mustalla, vuoden 1952 kunnat rosalla ja nykyiset rajat punaisella.
Lomman kunnantalo.
Lomman kunta (ruots. Lomma kommun) on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Lomma.
Kunnan maapinta-ala on 55,51 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 24 638 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 34,91 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 62,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1900 Lomman maalaiskuntaan muodostettiin Lomman taajaväkinen yhdyskunta. Koko kunta muutettiin vuonna 1951 kauppalaksi, jolloin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin Flädien "suurkunta" yhdistämällä aiemmat Borgebyn, Fjelien ja Flädien kunnat. Vuonna 1963 Flädie liitettiin Lomman kauppalaan. Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon ja Lomman kauppalasta tuli nykyinen Lomman kunta.
Väestönkehitys

| Lomman kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 6 351 | 6 351 |
| 1955 | 1955 |    | 6 685 | 6 685 |
| 1960 | 1960 |    | 7 417 | 7 417 |
| 1965 | 1965 |    | 8 725 | 8 725 |
| 1970 | 1970 |    | 12 308 | 12 308 |
| 1975 | 1975 |    | 15 404 | 15 404 |
| 1980 | 1980 |    | 16 607 | 16 607 |
| 1985 | 1985 |    | 16 835 | 16 835 |
| 1990 | 1990 |    | 17 220 | 17 220 |
| 1995 | 1995 |    | 17 576 | 17 576 |
| 2000 | 2000 |    | 18 044 | 18 044 |
| 2005 | 2005 |    | 18 854 | 18 854 |
| 2010 | 2010 |    | 21 559 | 21 559 |
| 2015 | 2015 |    | 23 324 | 23 324 |
| 2020 | 2020 |    | 24 876 | 24 876 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 878 | 8,1 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 453 | 1,9 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 586 | 6,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 19 407 | 83,2 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 97 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 72 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 241 695 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 525 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 25,4 %
18–64-vuotiaat: 54,6 %
65 vuotta täyttäneet: 20,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,0 | 0,8 |
|   | jalostus | 13,5 | 17,0 |
|   | palvelut | 83,1 | 81,3 |
|   | tuntematon | 1,5 | 0,9 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 5 148 | 10 062 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 51,2 |  |
Taajamat

Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 95,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 929 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Lomma | 10 837 |
| 2 | Bjärred | 9 542 |
| 3 | Flädie | 251 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Alnarp
Borgeby
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Alnarp
Fjelie
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Flädie
Lilla Lomma
Lilla Lomma (norra delen)
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Lomman kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 10 | 11 | 14 | 16 | 16 | 15 | 18 | 17 | 18 | 17 | 22 | 24 | 21 | 18 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 11 | 13 | 10 | 9 | 6 | 4 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 4 | 4 | 5 | 3 | 6 | 6 | 5 | 4 | 3 | 6 | 5 | 5 | 5 | 4 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | 3 | 2 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 20 | 17 | 16 | 17 | 16 | 15 | 13 | 16 | 13 | 13 | 11 | 8 | 10 | 8 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 3 | 4 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 | 1 | 1 | 0 | 5 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Vuoden 2010 kunnallisvaaleissa Maltillinen kokoomus sai Lommassa suhteellisesti enemmän ääniä kuin missään muussa Ruotsin kunnassa.
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Borgebyn piiri
Fjelien piiri
Flädien piiri
Lomman piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Lomma
Bjärred
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Borgeby
Fjelie
Flädie
Lomma
Seurakunnat > Kirkot

Bergakyrkan
Borgebyn kirkko
Fjelien kirkko
Flädien kirkko
Lomman kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lomman kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Lomma kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Skånen läänin kunnat
Kartta Lomman kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Luettelo Minecraft-pelisarjan olennoista

Tämä on Luettelo Minecraft-pelisarjan olennoista.
Minecraftin olennot

Minecraftin olennot.
Minecraftin olennot > Neutraalit olennot

Neutraalit olennot ovat toisinaan passiivisia ja toisinaan vihamielisiä pelaajaa kohtaan. Kaikki nämä olennot (paitsi vuohet) provosoituvat, kun pelaaja hyökkää sen kimppuun. Jotkut olennot voivat myös olla luonnostaan ​​vihamielisiä provokaation suhteen, ja joillakin väkijoukoilla on myös muita keinoja provosoitua.
Delfiini on merinisäkäs. Se nopeuttaa uimista luomalla virtauksen. Se provosoituu, jos sitä lyö.
Hämähäkki on olento, joka on vihamielinen yöllä ja pimeissä paikoissa. Päivällä siitä tulee vihamielinen, jos pelaaja hyökkää sen kimppuun.
Jääkarhu on olento, joka provosoituu, jos vauvajääkarhu on lähistöllä tai pelaaja lyö sitä.
Kauppiaan laamat (myös Kauppalaamat) (engl. Trader llama) ovat laamoja, jotka hyökkäävät sylkemällä pelaajan kimppuun, jos tämä lyö kauppiasta tai toista kulkukauppiaan kahdesta laamasta.
Laama on eläin. Se provosoituu, jos sitä lyö.
Luolahämähäkki (engl. Cave spider) on normaalia hämähäkkiä pienempi ja osuessaan se myrkyttää.
Mehiläinen on eläin, joka provosoituu, jos sitä lyö tai jos sen pesän tuhoaa.
Panda
Piglin ihmismäinen possu, joka provosoituu, jos pelaajalla ei ole kultavarustetta tai pelaaja hyökkää hänen kimppuunsa.
Rautagolemi on olento, joka suojelee kyläläisiä hirviöiltä. Se hyökkää myös pelaajan kimppuun, mikäli tämä lyö sitä tai kyläläistä. Rautagolemin voi tehdä neljästä rautakuutiosta ja kaiverretusta kurpitsasta. Rautagolemi on neutraali olento, jos se on syntynyt luonnollisesti kylissä tai rautafarmeilla. Muuten se ei hyökkää pelaajan kimppuun.
Susi on eläin, joka hyökkää pelaajan kimppuun lähistöllä olevien susien kanssa, jos tämä lyö sitä. Suden voi kesyttää, jolloin se puolustaa pelaajaa hirviöiltä.
Vuohi
Zombipiglin (aiemmin Sikamieszombi) on zombiversio piglinistä. Se hyökkää lähistöllä olevien zombipiglinien kanssa pelaajan kimppuun, jos tämä lyö sitä.
Ääreläinen (engl. Enderman) on pitkä musta olento, joka hyökkää pelaajan kimppuun, jos tämä katsoo sitä silmiin, lyö sitä tai osoittaa sitä viritetyllä jousella. Ääreläinen pudottaa äären helmiä, jotka yhdistäessä roihujauheeseen, saa ääreläisen silmiä, joiden avulla pääsee haastamaan pelin toisen päävihollisen, Ääriliskon.
(engl. Strider jockey)
Minecraftin olennot > Pääviholliset

Äärilisko (engl. Ender dragon) on pelin toinen päävihollisista, ja se asuu Ääressä. Äärilisko saa elinvoimaa Äären laavakivipilarien päällä olevista äärikristalleista, jotka tuhoamalla saa ääriliskon päihitettyä helpommin. Ääriliskon tappamisesta saa paljon XP:tä. Kun äärilisko kuolee, avautuu kaksi portaalia: toinen takaisin päämaailmaan ja toinen Äärikaupunkiin. Myös portaalille päämaailmaan ilmestyy ääriliskon muna, jolla saa äärikristallien kanssa ääriliskon herätettyä uudestaan.
Näivettäjä (engl. Wither) on pelin toinen päävihollisista. Sen voi rakentaa Hornasta löytyvillä resursseilla. Sen voi synnyttää mihin tahansa ulottuvuuteen. Näivettäjä tekee paljon tuhoa. Kun näivettäjä osuu pelaajaan, se nimensä mukaisesti näivettää. Jos näivettäjä tappaa olennon, on mahdollista, että paikalle ilmestyy näiveruusu. Kun näivettäjä saa tarpeeksi vahinkoa, se alkaa parantamaan itseään. Kuollessaan näivettäjä pudottaa XP:n lisäksi hornatähden.
Minecraftin olennot > Käyttämättömät olennot

Käyttämättömät olennot ovat olentoja, jotka eivät koskaan synny luonnollisesti pelissä. Ne voidaan luoda /summon-komennolla ja jotkut myös munalla.
Zombihevonen on zombiversio hevosesta. Sellaisen voi synnyttää komennolla tai munalla.
Jättiläinen on suuri versio zombista. Sellaisen voi synnyttää vain komennolla, eikä sillä ole tekoälyä.
Minecraft: Tarinatila

Minecraft: Tarinatilan olennot.
Näivettäjämyrsky (engl. Wither Storm) on Minecraft: Tarinatilan ensimmäisen kauden päävihollinen. Se on näivettäjä, josta on komentokuutiolla tehty ympärillä olevia asioita itseensä imevä ja kasvava.
NHL-kausi 1991–1992

| NHL-kausi 1991–1992 |
| --- | --- |
Järjestyksessä oleva kausi:  75.
Joukkueiden määrä:  22
Mestari:  Pittsburgh Penguins
Pistepörssin voittaja:  Mario Lemieux
Runkosarjan arvokkain pelaaja:  Mark Messier
Pudotuspelien arvokkain pelaaja:  Mario Lemieux
  ← 1990–1991 :  1992–1993 → 
Kausi 1991-1992 oli National Hockey Leaguen historian 75. kausi. Sarjaan kuului 22 joukkuetta, joista jokainen pelasi runkosarjassa 80 ottelua. Stanley Cupin voitti Pittsburgh Penguins, joka saavutti historian toisen mestaruutensa. Loppuottelussa Penguins voitti Chicago Blackhawksin otteluvoitoin 4-0.
Pistepörssi

| Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mario Lemieux | Pittsburgh Penguins | 64 | 44 | 87 | 131 |
| Kevin Stevens | Pittsburgh Penguins | 80 | 54 | 69 | 123 |
| Wayne Gretzky | Los Angeles Kings | 74 | 31 | 90 | 121 |
| Brett Hull | St. Louis Blues | 73 | 70 | 39 | 109 |
| Luc Robitaille | Los Angeles Kings | 80 | 44 | 63 | 107 |
| Mark Messier | New York Rangers | 79 | 35 | 72 | 107 |
| Jeremy Roenick | Chicago Blackhawks | 80 | 53 | 50 | 103 |
| Steve Yzerman | Detroit Red Wings | 79 | 45 | 58 | 103 |
| Brian Leetch | New York Rangers | 80 | 22 | 80 | 102 |
| Adam Oates | St. Louis Blues/ Boston Bruins | 80 | 20 | 79 | 99 |
Palkinnot

| --- | --- |
Presidents' Trophy:: New York Rangers
Prince of Wales Trophy:: Pittsburgh Penguins
Clarence S. Campbell Bowl:: Chicago Blackhawks
Art Ross Trophy:: Mario Lemieux, Pittsburgh Penguins
Bill Masterton Memorial Trophy:: Mark Fitzpatrick, New York Islanders
Calder Memorial Trophy:: Pavel Bure, Vancouver Canucks
Conn Smythe Trophy:: Mario Lemieux, Pittsburgh Penguins
Frank J. Selke Trophy:: Guy Carbonneau, Montreal Canadiens
Hart Memorial Trophy:: Mark Messier, New York Rangers
Jack Adams Award:: Pat Quinn, Vancouver Canucks
James Norris Memorial Trophy:: Brian Leetch, New York Rangers
King Clancy Memorial Trophy:: Ray Bourque, Boston Bruins
Lady Byng Memorial Trophy:: Wayne Gretzky, Los Angeles Kings
Lester B. Pearson Award:: Mark Messier, New York Rangers
NHL Plus/Minus Award:: Paul Ysebaert, Detroit Red Wings
Vezina Trophy:: Patrick Roy, Montreal Canadiens
William M. Jennings Trophy:: Patrick Roy, Montreal Canadiens
Lester Patrick Trophy:: Al Arbour, Art Berglund, Lou Lamoriello
Palkinnot > All-Star joukkue

| Ensimmäinen joukkue |   Pelipaikka   | Toinen joukkue |
| --- | --- | --- |
| Patrick Roy, Montreal Canadiens | M | Kirk McLean, Vancouver Canucks |
| Brian Leetch, New York Rangers | P | Phil Housley, Winnipeg Jets |
| Ray Bourque, Boston Bruins | P | Scott Stevens, New Jersey Devils |
| Mark Messier, New York Rangers | KH | Mario Lemieux, Pittsburgh Penguins |
| Brett Hull, St. Louis Blues | OL | Mark Recchi, PIT/PHI |
| Kevin Stevens, Pittsburgh Penguins | VL | Luc Robitaille, Los Angeles Kings |
Natthanan Junkrajang

Natthanan Junkrajang (thaiksi ณัชฐานันท์ จันทร์กระจ่าง; s. 13. huhtikuuta 1986) on thaimaalainen uimari. Hän osallistui vuoden 2008 kesäolympialaisiin Pekingissä. Hän sijoittui naisten 100 metrin vapaauinnissa 39. ja 200 metrin vapaauinnissa 38. sijalle.
Buenos Airesin filharmoninen orkesteri

Buenos Airesin filharmoninen orkesteri vuonna 2014.
Buenos Airesin filharmoninen orkesteri (esp. Orquesta Filarmónica de Buenos Aires) on Argentiinan pääkaupungissa Buenos Airesissa toimiva sinfoniaorkesteri. Se perustettiin vuonna 1946. Sen nimenä oli alun perin "Orquesta Sinfónica del Teatro Municipal", ja nykyinen nimi on vuodelta 1958.
Buenos Airesin filharmoninen orkesteri piti ensimmäisen konserttinsa kotikaupungissaan 21. toukokuuta 1947. Sen nykyinen musiikillinen johtaja on Arturo Diemecke.
Aiheesta muualla

Orquesta Filarmónica de Buenos Aires (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
Buell

Buell Lightning CityX XB9SX
Buell on Erik Buellin tunnetuksi tekemä moottoripyörämerkki, jonka moottori perustuu Harley-Davidsonin V2 Sportster -moottoriin.
Mallisto

Tuotannossa olevat mallisarjat
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Allround Buell Ulysses XB12X  Buell Ulysses XB12XT  |  Street Buell Lightning XB9S  Buell Lightning CityX XB9SX  Buell Lightning XB12S  Buell Lightning XB12SX  Buell Lightning Low XB12Scg  Buell Lightning Long XB12Ss  Buell Lightning Super TT XB12STT  Buell 1125CR  |  Sport Buell Firebolt XB9R  Buell Firebolt XB12R  Buell 1125R  |  Racing Buell XBRR  Buell 1125RR  EBR-Buell 1190RR, Erik Buell Racing  |
Mallisto > Mallit ja tuotantomäärät 1983-1999

Esittelyvuosi, Malli, Valmistusvuodet, Valmistusmäärä
1983 RW750  1984 1
1985 RR1000 Battlewin  1987-1988 50
1988 RR1200 Battletwin  1988-1990 65
1989 RS1200 Westwind  1989-1990 102
1990 RS1200/5 Westwind  1990-1992 125
1991 RSS1200 Westwind  1991 40
1994 Thunderbolt S2  1994-1996 1,500
1995 Thunderbolt S2T  1995-1996 500
1996 S1 Lightning  1996-1998 4292
1996 Thunderbolt S3  1996 1974
1996 Thunderbolt S3T  1996-1998, 2000 1131
1997 M2 Cyclone  1997-2001 11894
1998 S1 White Lightning  1998 2184
1999 X1 Lightning  1999-2001
Historia > Vuodet 1983-1993

Erik Buell aloitti vuonna 1979 insinöörinä Harley-Davidson Inc:in tehtaalla vastuualueenaan muun muassa rungot. Samaan aikaan hän ajoi kilpaa moottoripyörällä. Ensimmäisen Buell-moottoripyörän Erik Buell suunnitteli ja rakensi itse kilparadalle vuonna 1983. Malli RW750 osallistui AMA (American Motorcycle Association) Formula One Roadracing sarjaan. Moottorina oli Barton Motors Ltd:n valmistama kaksitahtinen nelisylinterinen (neliössä - "square four"). Pyörä saavutti 178 Mph nopeuden. Vuonna 1984 valmistui myyntiin yksi prototyyppi, jonka American Machinist Racing osti. Näihin aikoihin hän lopetti työskentelyn Harley-Davidsonilla ja perusti Buell Motorcompanyn. Vuonna 1985 AMA päätti lopettaa 750 Formula -sarjan.
Erik Buell aikoi mennä takaisin Harley-Davidsonille töihin ja alkoi rakentaa kilpapyörää perustuen XR-1000 Sportster -moottoriin. Silloin myös Harley-Davidsonilta otettiin häneen yhteyttä ja pyydettiin rakentamaan "90-luvun sporttipyörä" näyttelyihin. Pyörä esiteltiin 1985 ja oli prototyyppinä Buell RR1000 Battletwin -mallille. Pyörä kiersi Amerikkaa ja sai hyvät arvostelut lehdistöltä.
Sitten Erik Buell puolestaan kääntyi Harley-Davidson tehtaan puoleen. Tarkoituksena oli suunnitella ja rakentaa kilpamoottoripyörä joka täytti sen ajan katuvaatimukset. Hän sai vuonna 1988 ostettua velaksi viimeiset 48 kpl Sportster XR-1000 moottoria tehtaalta ja kaksi jälleenmyyjiltä. Buell RR1000 Battletwin esiteltiin siis 1985 ja tuotanto tapahtui vuosina 1987-88. Kaikkiaan 50 kappaletta valmistui, joista suurin osa on lähes ajamattomina keräilijöiden hallussa ja vain muutamalla on kilpailtu radoilla Euroopassa, Aasiassa ja Amerikassa. Tässä pyörässä oli kevyt, mutta hyvin jäykkä runko moottorin ollessa osa runkokonstruktiota vaikkakin kumiripustuksilla varustettuna. Muuta erikoista rungossa oli, että takasvingin iskunvaimennin oli pitkittäin moottorin alla (toimii vetosuuntaan), myös pakoputki sijoitettu keskelle pyörää moottorin alle.
Kun viimeisetkin XR-1000-moottorit oli käytetty, näki Buell Sportster 1200 Evolution moottorin mahdollisuudet. Tällä koneella rakennettiin malli Battlewin RR1200, joita valmistettiin vuosina 1988-1990 kaikkiaan 65 kappaletta. Näissä malleissa oli "streamliner"-kokokate.
Vuonna 1989 esiteltiin kaksipaikkainen Westwind RS1200 Westwind hieman riisutummalla katteella ja vuonna 1990 RS1200/5 5-lovisella vaihdelaatikolla varustettu malli jolloin runkoon tehtiin muutoksia. Erik Buell teki myös yhteistyötä HOG (Harley Owners Group) kanssa. Tuloksena oli "Lucifer's Hammer II" -kilpapyörä, joka on Erik Buellin uudelleen konstruoima ja rakentama.
Seuraavana vuorossa oli vuonna 1991 yksipaikkainen RSS1200 Westwind, näitä tehtiin vain 40 kappaletta maalis-elokuun aikana. Eri RS mallien valmistus jatkui aina vuoteen 1993 asti. Nämä pyörät ovat ensimmäisiä sarjavalmisteisia katumoottoripyöriä joissa on "Upside down"-keula, teräspunosjarruletkut ja 6-mäntäiset jarrupuristimet.
Historia > Vuodet 1994-2001

Helmikuussa 1994 tapahtui suuria muutoksia, kun Harley-Davidson Motorcompany osti 49 prosenttia Buellin osakekannasta. Thunderbolt S2 -malli esiteltiin vuonna 1994 ja vuotta myöhemmin ST2 Sport Touring -versio.  Ensimmäinen "Street Fighter" näki päivänvalon 1996 S1 Lightning -nimisenä. Alan lehdistössä kyseistä mallia kutsuttiin nimellä "Hooligan Motorcycle". Ensimmäiset ruiskumallit X1 Lightning otettiin valikoimaan vuodesta 1999 alkaen.
Vuonna 1998 Harley-Davidson Motorcompany osti lisää 49% Buellin osakekannasta, omistaen nyt 98% yhtiöstä. Erik Buell jää yhtiön suunnittelupuolen johtoon omistaen edelleen 2% luomastaan moottoripyörämerkistä. Uutuutena vuonna 2000 markkinoille tuli Blast 500cc yksisylinterinen malli. Siinä on yksinkertaistetusti Sportster-koneesta otettu takimmainen sylinteri pois. Blastia käytettiin koealustana uudelle Buell-moottorille.
Historia > Vuosimallista 2002 eteenpäin

Seuraava radikaali ja edistyksellinen muutos tuli vuonna 2001. Erikoista vuosimallista 2002 eteenpäin Buelleissa on polttoainetankki joka on rakennettu rungon sisään, takasvingissä sijaitseva öljysäiliö. Pyörässä on myös kilpapyöristä poikkeavasti hihnaveto ja putkisto on sijoitettu suoraan kuljettajan alapuolelle. Jarrulevy on sijoitettu poikkeavasti vanteen ulkokehälle. 2003 Buell esitteli täysin uudistetun moottorin.
Lokakuussa 2009 Harley-Davidson ilmoitti että se lopettaa Buellin valmistuksen ja yhtiö lakkautetaan. Harley-Davidson keskittyy tästä edes vain Harley-Davidsonien valmistukseen ja kehittämiseen. Harley-Davidson kuitenkin lupasi että Buellien huolto ja varaosien saanti säilyy normaalina.