stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Suomen maavoimien kalustosta
Jalkaväen aseet > Kranaatinheittimet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 81 kranaatinheitin 71 Y / 96 | Kevyt kranaatinheitin | 550 |  | Ampumaetäisyys 0,1–5,8 km. Tulinopeus 18–20 ls/min. |
| 120 kranaatinheitin 92 | Raskas kranaatinheitin | 822 |  | Suurin tehokas kantama 7,5 km. Tulinopeus 12–15 ls/min. |
| AMOS | Kranaatinheitinpanssariajoneuvo | 18 |  | Kantama noin 10 km.  Jatkuva tulinopeus n. 12 ls/min, maksimi 16 ls/min. Tulenavaus 4 laukausta 5 sekunnissa. |
| 120 mm AMOS-kranaatinheittimen ammus | Kranaatinheittimen ammus |  |  |  |
| 120 KRH TEKA | Kranaatinheitintelakuorma-auto | 27 |  | 120 KRH 92 asennettuna telakuorma-auton takavaunuun. |
| 120 KRH M3 | Kranaatinheitinjärjestelmä |  |  | Ajoneuvon kyytiin asennettava modulaarinen 120 mm:n kranaatinheitinjärjestelmä. |
Jalkaväen varusteet

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| M05 kesämaastokuvio | Maastokuvio |  |  |
| M05 lomapuku | Maastopuku |  |  |
| M05 upseerin paraatipuku | Maastopuku |  |  |
| M05 maastopuvun vaihtoehdot | Maastopuku |  |  |
| M04 aavikkokuvio | Maastokuvio |  |  |
| Aavikkomaastopuku | Maastopuku |  |  |
| M05 talvimaastokuvio | Maastokuvio |  |  |
| M05 lumipuku | Lumipuku |  |  |
| Miehistövyö | Vyö |  |  |
M23 taisteluasujärjestelmä: 
| M05 sirpaleliivi | Sirpaleliivi |  |  |
| M17 luotisuojaliivi | Luotisuojaliivi |  |  |
| M20 taistelijan reppu | Reppu |  |  |
| M05 taisteluliivi | Taisteluliivi |  |  |
| M05 maihinnnousukenkä | Maihinnousukenkä |  |  |
| M20 taistelijan kypärä | Kypärä |  |  |
| M2000 kypärä | Kypärä |  |  |
| Kunniakomppanian edustuspuku m/10 | Uniformu |  |  |
| Rakuunasoittokunnan edustuspuku m/17 | Uniformu |  |  |
| Varusmiessoittokunnan esiintymispuku m/91 | Uniformu |  |  |
| Kaartin Soittokunnan edustuspuku m/95 | Uniformu |  |  |
| Kadetin juhlapuku m/22 | Uniformu |  |  |
Makuupussi: 
Makuualusta: 
| Elcan Phantom IR XR | Lämpötähystin |  |  |
| AFOTAS INF | Lämpötähystin |  |  |
| VV Lite (vasemmalla) ja VV 2000 | Pimeänäkölaite |  |  |
| M20 pimeätaisteluvälineet | Pimeänäkölaite |  |  |
Ajoneuvot > Henkilö- ja pakettiautot

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| Mercedes-Benz Sprinter 515CDI | Johtamisajoneuvo B |  |  |
| Škoda Octavia | Sotilaspoliisiauto |  |  |
| Volkswagen T5 | Sotilaspoliisiauto |  |  |
Ajoneuvot > Maastoautot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Daimler Mercedes-Benz 6×6 Double Cab | Maastoauto |  |  |  |
| Mercedes-Benz G-sarja | Maastoauto |  |  |  |
| BAE Systems RG32M | Panssaroitu maastoauto | 74 |  |  |
| Toyota Hilux | Maastoauto |  |  |  |
Ajoneuvot > Kuorma-autot

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| DAF Drops 8×6 | Raskas kuorma-auto |  |  |
| Mercedes-Benz Actros 4160 | Raskas kuorma-auto |  |  |
| Mercedes-Benz Atego | Kuorma-auto |  |  |
| Scania G490 | Kuorma-auto |  |  |
| Scania R500 | Kuorma-auto |  |  |
| Tatra T815 | Raketinheitinkuorma-auto |  |  |
Ajoneuvot > Maastokuorma-autot

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| Mercedes-Benz Unimog | Keskiraskas maastokuorma-auto |  |  |
| Mercedes-Benz Zetros | Raskas maastokuorma-auto |  |  |
| Sisu E11/E14T 8×8 | Raskas maastokuorma-auto |  |  |
| Sisu E11T 6×6 | Raskas maastokuorma-auto |  |  |
| Sisu E13TP 8×8 | Suojattu maastokuorma-auto |  |  |
| Sisu A2045 | Maastokuorma-auto |  |  |
Ajoneuvot > Maastoskootterit ja moottoripyörät

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| Polaris Sportsman | Maastoskootteri |  |  |
| KTM | Moottoripyörä |  |  |
| Yamaha WR250 R | Moottoripyörä |  |  |
Ajoneuvot > Moottorikelkat

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| Lynx 59 Yeti | Moottorikelkka |  |  |
| Ski-Doo ACE 600 Tundra | Moottorikelkka |  |  |
Ajoneuvot > Telakuorma-autot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bandvagn 206, BV 206 | Telakuorma-auto |  |  |  |
| Bandvagn 308, BV 308 | Suojattu telakuorma-auto |  |  |  |
Ajoneuvot > Kontit

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| Johtamismoduli A | Kontti |  |  |
| Morehouse Johtamistila B | Levitettävä kontti |  |  |
Panssarivaunut > Taistelupanssarivaunut

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Leopard 2A6 | Taistelupanssarivaunu | 100 |  | Suomi osti sata käytettyä 2A6-vaunua Alankomaista vuonna 2014. Vaunut toimitettiin Suomeen aikavälillä 2015–2019. Ensimmäiset kaksikymmentä saapuivat Suomeen toukokuussa 2015 ja viimeiset lokakuussa 2019. |
| Leopard 2A4 | Taistelupanssarivaunu | 139 |  | Alkuperäinen hankinta 124 kpl Saksasta: 15 varaosiksi hankittua, 12 varaosiksi purettua, sekä 20 muutettu silta- ja raivauspanssarivaunuiksi. Myöhemmin vaunuja ostettiin vielä lisää ja vaunujen kokonaismääräksi nousi 139:ään. |
Panssarivaunut > Rynnäkköpanssarivaunut

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CV9030 | Rynnäkköpanssarivaunu | 102 |  |  |
| BMP-2 | Rynnäkköpanssarivaunu | 110 |  | Noin sata vaunua modernisoitu aikavälillä 2015–2019. |
Panssarivaunut > Muut panssarivaunut

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MT-LBu | Kuljetuspanssarivaunu | 40 |  |  |
| MT-LBV | Kuljetuspanssarivaunu | 320 |  | Sisältää vuonna 2011 Ruotsista ostetut 147 kpl.  Ukrainaan aseapuna n. 69 vaunua. |
| BMP-1TJ 10 kpl / TJJ 10 kpl | Tulenjohtopanssarivaunu | 20 |  | BMP-1TJJ:ssä on alkuperäinen tykkitorni ja tykki. |
| Leopard 1 | Evakuointipanssarivaunu | 8 |  |  |
Panssarivaunut > Panssariajoneuvot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Patria 6x6 | Kuljetuspanssariajoneuvo | 91  (+40) (+20) (+29) |  | Patria allekirjoitti sopimuksen 91 ajoneuvosta  Ajoneuvojen lisäksi hankintaan sisältyy varaosia, työkaluja sekä käyttö- ja huoltokoulutusta sekä 70 ajoneuvon osto-optio. Ajoneuvojen toimitukset alkavat vuoden 2023 aikana. Tammikuussa 2024 tilattiin 40 ajoneuvoa lisää. Huhtikuussa 2024 tiedotettiin 20 uuden ajoneuvon hankinnasta. Syyskuussa 2024 julkaistiin 29:n ajoneuvon lisätilaus. |
| Sisu GTP 4x4 | Panssariauto | 44 |  |  |
| Patria AMV | Kuljetuspanssariajoneuvo | 62 |  |  |
| XA-203 (Pasi) | Kuljetuspanssariajoneuvo | 48 |  |  |
| XA-202 (Pasi) | Kuljetuspanssariajoneuvo | 101 |  |  |
| XA-180/185 (Pasi) | Kuljetuspanssariajoneuvo | 260 |  | Ajoneuvoja luovutettu aseapuna Ukrainaan. |
Ilmatorjunta

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NASAMS | Ilmatorjuntaohjus | 112 |  |  |
| ASRAD-R | Ilmatorjuntaohjus | 132 |  |  |
| Crotale | Ilmatorjuntaohjus | 40 |  |  |
| ITPSV Leopard 2 Marksman | Ilmatorjuntapanssarivaunu | 7 |  |  |
| Maalinosoitustutka 87M | Tutka |  |  |  |
| 35 ilmatorjuntakanuuna 88 Oerlikon Contraves (35 Itk 88) | Ilmatorjuntakanuuna | 16 |  |  |
| 23 ITK 61 | Ilmatorjuntakanuuna |  |  |  |
| 23 ITK 95 | Ilmatorjuntakanuuna |  |  |  |
| FIM-92 Stinger | Olalta laukaistava ilmatorjuntaohjus | 371 |  | Stinger-ohjusten ostamisesta tehtiin päätös vuonna 2013 ja varusmiesten koulutus niiden käyttöön aloitettiin vuonna 2015. |
| David’s Sling | Korkeatorjuntaohjusjärjestelmä |  |  | David’s Sling -järjestelmän hankintapäätös tehtiin vuonna 2023. Käyttöönotto tapahtuu 2020-luvun lopulla. |
Kenttätykistö > Haupitsit

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 155 panssarihaupitsi 17 | Panssarihaupitsi | 96 |  | Kantama noin 40 km. Tilattu marraskuussa 2022 38 vaunua lisää, jolloin kokonaismäärä nousee 96 vaunuun. |
| 122 panssarihaupitsi 74 | Panssarihaupitsi | 34 |  | Suomi on luovuttanut 122 PSH 74 -panssarihaupitseja Ukarainaan. Maksimikantama 14 km. |
| 122 haupitsi 63A | Haupitsi | 471 |  | Kantama 14 km. |
Kenttätykistö > Kanuunat

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 152 kanuuna 89 | Kanuuna | 24 |   | Kantama noin 40 km. |
| 155 kanuuna 83-97 | Kanuuna | 107 |  | Kantama noin 40 km. |
| 155 kanuuna 98 | Kanuuna | 54 |  | Kantama noin 40 km. |
Kenttätykistö > Raketinheittimistö

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MLRS M270 Raskas raketinheitin 298 RSRAKH 06 | Raketinheitin | 41 |  |  |
| GMLRS-raketti Unitary- ja AW -mallit | Raketti |  |  |  |
| RM-70 Kevyt raketinheitin 122 RAKH 89 M1 | Raketinheitin | 35 |  |  |
Kenttätykistö > Maalinpaikannus

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| Maalinpaikannuslaite MPL15 | Maalinpaikannuslaite |  |  |
Kenttätykistö > Tykistötutkat

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| TYTKA21 | Vastatykistötutka |  |  |
Viesti

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| Kenttäpuhelin P 90 | Puhelin |  |  |
| LV 241 | Kenttäradiopuhelin |  |  |
| XA-202 | VIPA, Viestipasi |  |  |
Miehittämättömät ilma-alukset

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DJI Mavic Pro Platinum | Tiedustelulennokki |  |  |  |
| RUAG Ranger | Tiedustelulennokki | 12 |  |  |
| Orbiter 2b | Tiedustelulennokki |  |  |  |
| Parrot ANAFI USA | Tiedustelulennokki |  |  |  |
Helikopterit

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hughes McDonnell Douglas MD500 | Koulutushelikopteri | 7 |  |  |
| NH90 | Kuljetushelikopteri | 20 |  |  |
Laskuvarjot

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| Airborne Systems T-11 | Laskuvarjo |  |  |
Pioneeritoiminta

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Balpro-linnoite | Linnoite |  |  |  |
| CBRN-kenttälaboratorio | Laboratorio |  |  |  |
| Faster 670 Cat -työntövene Ponttoonikalusto | Työvene |  |  |  |
| EOD-robotti TEODOR | Raivausrobotti |  |  |  |
| Kenttälapio | Lapio |  |  |  |
| Leopard 1 | Pioneeripanssarivaunu | 8 |  |  |
| Leopard 2L | Siltapanssarivaunu | 10 (+6) |   | Puolustusministeriö on myöntänyt joulukuussa 2023 rahoituksen kuuden Leopard 2L –siltapanssarivaunun hankintaan. Hankinnan arvo on noin 23,6 miljoonaa euroa. Vaunut  toimitetaan Puolustusvoimille vuosina 2026-2028. |
| PEKKA Mercedes-Benz Unimog U 5000 | Pioneerierikoiskalustoajoneuvo |  |  |  |
| Leopard 2R | Raivauspanssarivaunu | 6 |  | 6 kpl Luovutettu Ukrainaan aseapuna. Tilalle on hankittu uudet vaunut Saksasta. |
Naamioverkko: 
| PUJO Saurus FDS 43 | Puhdistusajoneuvo |  |  |  |
| PS 940 | Pyöräkuormainkaivuri |  |  |  |
| RAISU RA-140 DS | Miinanraivausajoneuvo |  |  |  |
| Scania | Keskiraskas sammutusajoneuvo |  |  |  |
| SISU E15 TP-L | Silta-auto | 9 |  |  |
| Suojanaamari M95 | Suojanaamari |  |  |  |
| Suojanaamari M20 | Suojanaamari |  |  |  |
| XA-185ST | Suojelutiedusteluajoneuvo |  |  |  |
Pioneeritoiminta > Miinat

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| Kylkimiina 87 | Kylkimiina |  |  |
| Telamiina 65 77 | Panssarimiina |  |  |
| Pohjamiina 87 94 | Pohjamiina |  |  |
| Viuhkapanos 84 | Viuhkapanos |  |  |
| Viuhkapanos 2010 | Viuhkapanos |  |  |
Huolto

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| CAT-kiristysside | Kiristysside |  |  |
| FirstCare Emergency Bandage | Paineside |  |  |
| Mercedes-Benz Sprinter 316CDI | Ambulanssi |  |  |
| Mercedes-Benz G-sarja | Ambulanssi |  |  |
| XA-185AS | Ambulanssi-Pasi |  |  |
Ensihoitoasema M2005: 
Ensihoitopaikka: 
| Kenttäkeitin FC 75 | Kenttäkeitin |  |  |
| Kenttäkeitin M13 | Kenttäkeitin |  |  |
| Kenttäkeitin M96 | Kenttäkeitin |  |  |
| Pakki | Kenttäkeittoastia |  |  |
| Lusikkahaarukka | Ruokailuväline |  |  |
| Trangia | Spriikeitin |  |  |
| Puolijoukkueteltta | Teltta |  |  |
| Raskas kunnossapitoajoneuvo | Kontti |  |  |
| Scania G490 säiliöauto | Säiliöauto |  |  |
| Sissiteltta | Teltta |  |  |
| Valtra N163 | Traktori |  |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomen puolustusvoimien kalusto Wikimedia Commonsissa
Puolustusvoimien kalusto (verkkosivu)
Gustaf Adolf Sass

Gustaf Adolf Sass (7. heinäkuuta 1793 Tuulos – 7. huhtikuuta 1826 Missolonghi, Kreikka) oli suomalainen luutnantti, joka osallistui Kreikan vapaussotaan ja kaatui Missolonghin piirityksen aikana. Hänen kerrottiin Kreikassa ystävystyneen runoilija lordi Byronin kanssa.
Gustaf Adolf Sassin vanhemmat olivat luutnantti Otto Fredrik Sass (1749–1822) ja Ebba Maria Borgenström (1764–1829). Otto Fredrik Sass oli palvellut Porin ja Hämeenlinnan rykmenteissä ja osallistunut Kustaa III:n sotaan 1789–1790.
Tuuloksessa Kommilan talossa syntynyt Gustaf Adolf Sass kuului Ruotsin armeijassa palvelleeseen Sassin aatelissukuun. Hän meni itsekin sotilasuralle ja tuli kersantiksi 3. skånelaiseen jalkaväkirykmenttiin 1812, kenttävääpeliksi 1814 ja lippujunkkariksi 1817. Sass erosi Ruotsin armeijan palveluksesta 1819 ja vuonna 1824 hän liittyi luutnantin arvoisena Kreikan vapausarmeijaan. Hän osallistui Kreikan vapaussodan taisteluihin ja joutui kerran turkkilaisten vangiksi päästen kuitenkin vapaaksi. Sass kaatui tiettävästi 7. huhtikuuta 1824 Missolonghin puolustajien tehdessä ensimmäistä läpimurtoyritystään turkkilaisten piirityksestä. Sass oli julkaissut sotakokemuksiaan Göteborgissa ilmestyneessä Aftonbladet-lehdessä.
Gustaf Adolf Sassin muistopatsas paljastettiin 17. huhtikuuta 1938 Missolonghin kaupungissa, jossa hän oli kaatunut. Patsaan paljasti Suomen Piraeuksen pääkonsuli Eugenides. Samana päivänä Missolonghissa avattiin myös Byron-museo, jossa Sassille oli varattu oma osasto.
Aiheesta muualla

Gustaf Adolf Sassin muistopatsas Missolonghissa, kreikankielinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Berndt Johan Hastfer

Berndt Johan Hastfer.
Berndt Johan Hastfer (2. toukokuuta 1737 Taivassalo – 1809 Valko-Venäjä) oli suomalainen eversti, ruukinpatruuna ja tilanomistaja. Hän järjesti kuningas Kustaa III:n toimeksiannosta Kustaa III:n sodan alkusyynä olleen valehyökkäyksen Puumalassa, mutta hakeutui sitten yhteistyöhön Anjalan liiton miesten kanssa ja joutui tuomituksi maankavalluksesta.
Elämä

Hastfehrin vanhemmat olivat vapaaherra ja Porin läänin jalkaväkirykmentin eversti Johan Hastfer (k. 1769) sekä Margareta Elisabeth Stackelberg, jonka isä oli sotamarsalkka B. O. Stackelberg. Hastferin suku oli baltiansaksalaista alkuperää. Hastfer pääsi ylioppilaaksi Turussa 1748, ja jonkin aikaa yliopistossa opiskeltuaan hän siirtyi sotilasuralle. Hänestä tuli Jämtlandin rakuunarykmentin kersantti ja vänrikki 1753 sekä luutnantti 1754. Hastferista tuli Deux Ponts -rykmentin kapteeni Ranskassa 1757 sekä Porin läänin jalkaväkirykmentin luutnantti 1760 ja kapteeni 1762. Hän oli Jämtlandin rakuunarykmentissä majurina vuodesta 1763 ja everstiluutnanttina vuodesta 1774. Hastfer siirtyi sitten 1774 Turun läänin jalkaväkirykmenttiin, jossa hänestä tuli eversti 1777. Hänet nimitettiin vuonna 1781 Savon prikaatin komentajaksi.
Hastfehr perusti vuonna 1771 Leineperin (Fredriksforsin) ruukin Kullaalle rakennettuaan sinne kaksi vasarapajaa. Vuonna 1781 hän perusti parin kilometrin päähän Fredriksbergin ruukin. Hastfer oli valtiopäivämiehenä kahteen otteeseen, 1765–1766 ja 1769–1770.
Hastfer oli Kustaa III:n uskottu ja hän järjesti vuosien 1788–1790 sodan aiheuttaneen provokaation, kun muutamat Hastfehrin venäläisiksi sotilaiksi pukemat savolaiset talonpojat tekivät hyökkäyksen rajan yli Suomen puolelle Puumalan Vuolteensalmella. Hastfehr ilmoitti tästä raportissaan, ja kuningas Kustaa III sai hyökkäyksestä aiheen sodan julistamiseen Venäjälle. Sodan alettua Hastfer ryhtyi 2. heinäkuuta 1788 piirittämään Venäjälle kuulunutta Olavinlinnaa, mutta oli sitten yhteydessä Anjalan liittoon kuuluneiden Ladaun, Ramsayn ja Glasenstjernan kanssa ja perääntyi 20. elokuuta Savonlinnan edustalta. Sitten Hastfer aloitti neuvottelut venäläisten ja venäläisten puolelle siirtyneen Georg Magnus Sprengtportenin kanssa ja ilmoitti haluavansa edistää Suomen itsenäistymistä Ruotsin vallasta. Hän menetti komentajanvirkansa, ja hänet tuomittiin 19. huhtikuuta 1790 kuolemaan maankavaltajana. Kuningas Kustaa III armahti kuitenkin Hastfehrin. Armahduksen syynä lienee ollut se, että Hastfehr oli järjestänyt sodan aloittaneen valehyökkäyksen kuninkaan antamien salaisten ohjeiden perusteella.
Armahduksen jälkeen Hastfehr oleskeli ensin sukulaistensa luona Skånessa, kunnes siirtyi vuonna 1791 ulkomaille. Hän asui Kööpenhaminassa, Lontoossa, Hampurissa ja viimeksi Venäjällä. Venäjällä Hastfehr nimitettiin prikaatinkenraaliksi. Hän kuoli 1809 Valko-Venäjällä.
Puoliso

Hastfer oli naimisissa vuodesta 1765 Fredrika Brigitta Bonden (k. 1814) kanssa, jonka isä oli Uppsalan yliopiston kansleri, valtaneuvos, kreivi Gustaf Bonde.
Kreivi Robert Wilhelm de Geer oli Hastferin vävy.
Hans Wachtmeister

Hans Wachtmeister (1641–1714)
Hans Wachtmeister (1641–1714) oli ruotsalainen sotilas ja valtaneuvos. Hän organisoi Ruotsin merisotalaitoksen. Hänet ylennettiin 1681 amiraalikenraaliksi. Vuodesta 1681 hän oli kuninkaan neuvos, vuodesta 1682 amiraliteettikollegion presidentti, vuodesta 1683 Kalmarin läänin, Öölannin ja Blekingen kenraalikuvernööri. Hän toimi  vuoden 1680 valtiopäivillä itsevaltiuden ja reduktion hyväksi. Hän perusti Karlskronan kaupungin, sataman ja linnoitukset.
Hän oli Koiviston vapaaherran Hans Wachtmeisterin (Hans Wachtmeister av Björkö) poika.
Georg Gustaf Wrangel af Adinal

Georg Gustaf Wrangel af Adinal
Georg Gustaf Wrangel (1728–1795) oli Adinalin vapaaherra, sotilas ja virkamies. Hänen isänsä oli Carl Henrik Wrangel. Hän toimi sotilaana, muun muassa jonkin aikaa Ranskan palveluksessa. Hän oli vuodesta 1775 Västerbottenin maaherra ja niin sanotun paloviinajohtokunnan jäsen. Hänet tunnettiin nimellä viina-Wrangel, ja hän opasti kuningas Kustaa III:ta paloviinan valmistuksen järjestämisessä. Hän ehdotti kuninkaalle, että perustettaisiin isoja kruununpolttimolta, jotka kuitenkaan eivät osoittautuneet hyväksi ratkaisuksi. Johan Liljencrantz oli esittänyt pieniä vuokralle annettavia polttimoita. Wrangelista tuli 1781 Halmstadin läänin maaherra, ja 1789–1792 hän oli Ruotsin lähettiläänä Italian hoveissa.
J. K. Rowling

| J>  K. Rowling |
| --- | --- |
 J. K. Rowling vuonna 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. heinäkuuta 1965 (ikä 59) Yate, Etelä-Gloucestershire, Englanti
Kansalaisuus:  Yhdistynyt kuningaskunta
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Salanimi: Robert Galbraith
Tuotannon kieli: englanti
Aikakausi:  1997–
Tyylilajit:  fantasia, tragikomedia, rikoskirjallisuus
Esikoisteos:  Harry Potter ja viisasten kivi (1997)
Pääteokset:  Harry Potter Cormoran Strike
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
jkrowling.com/
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Joanne  Rowling (s. 31. heinäkuuta 1965), kirjailijanimet J. K. Rowling ja Robert Galbraith, on brittiläinen kirjailija. Hänet tunnetaan parhaiten Harry Potter -fantasiakirjasarjan kirjoittajana. Kirjat ovat saavuttaneet maailmanlaajuista huomiota, voittaneet lukuisia palkintoja ja myyneet yli 500 miljoonaa kappaletta. Potter-sarjasta on tullut kaikkien aikojen myydyin kirjasarja, ja se on ollut pohjana elokuvasarjalle, josta on tullut kolmanneksi eniten tuottanut elokuvasarja kautta aikojen. Rowling antoi suostumuksensa elokuvien käsikirjoituksille ja toimi tuottajana sarjan viimeisessä osassa. Rowling on yksi harvoista kirjailijoista, joiden kaikista romaaneista on sovitettu televisio- tai elokuvaversio.
Rowling julkaisi esikoisromaaninsa Harry Potter ja viisasten kivi vuonna 1997. Hän kirjoitti sarjaan kuusi jatko-osaa, joista viimeinen Harry Potter ja kuoleman varjelukset ilmestyi vuonna 2007. Sen jälkeen Rowling on kirjoittanut kuusi aikuisille tarkoitettua romaania, Paikka vapaana (2012) ja – salanimellä Robert Galbraith – seitsemän rikosromaania. Cormoran Strike -rikossarjan ensimmäinen osa Käen kutsu ilmestyi vuonna 2013. Hän on myös julkaissut lastenromaanin Ikkabog (2020).
Elämä > Lapsuus

Joanne Rowling syntyi Yaten kaupungissa Etelä-Gloucestershiressa vuonna 1965. Yaten sijasta hänen syntymäpaikakseen mainitaan usein virheellisesti lähellä sijaitseva Chipping Sodbury. Hänen isänsä Peter John Rowling työskenteli harjoittelijana lentokoneenmoottoritehtaan kokoonpanolinjalla. Äiti Anne Rowling (o.s. Volant) jäi kotiäidiksi Joannen synnyttyä. Vuonna 1967 perheeseen syntyi vielä toinen tytär, Dianne.
Kirjat olivat Rowlingin elämässä läsnä lapsesta saakka. Hänen äitinsä luki tyttärelleen satuja ja isäkin ehtiessään. Kenneth Grahamen teos Kaislikossa suhisee tuli Rowlingille tutuksi ja rakkaaksi jo varhain. Kirjoittamisen Rowling aloitti jo lapsena. Viisivuotiaana Rowling aloitti St. Michael’s Church of England -koulun. Kahden vuoden kuluttua hän aloitti ala-asteen ja varsinaisen opiskelun.
Rowlingit muuttivat vuonna 1974 Tutshillin kylään. Heidän tyttärensä siirtyi käymään Tutshill Church of England -koulua. Hänen kohdalleen osui opettaja, joka jakoi luokan osiin sillä perusteella, kuinka hyvin oppilaat menestyivät laskentokokeessa. Rowling menestyi aluksi kehnosti, mutta paransi suoritustaan aikaa myöten ja siirtyi luokassa paremmille paikoille. Opettajan menetelmät olivat vanhanaikaisia, ja Rowling inhosi häntä.
Tutshillissä asuessaan Rowling harrasti lukemisen lisäksi partiota, jossa hänen äitinsä oli myös mukana tekemässä vapaaehtoistyötä. Äiti vietti muutenkin paljon aikaa lastensa kanssa. Yhdeksänvuotiaana Rowling luki Elizabeth Goudgen kirjan The Little White Horse, joka teki häneen suuren vaikutuksen ja joka vaikutti myös myöhemmin Harry Potter -kirjoihin.
Elämä > Opiskeluaika

Wyedeanin yläasteelle siirtyessään Rowling pääsi eroon inhoamistaan opettajista. Hän muuttui myös aikaisempaa sosiaalisemmaksi, ja hänet valittiin viimeisenä vuonna koulun johtajatytöksi. Rowlingin äiti sai pian työpaikan koulun yhteydessä toimivasta laboratoriosta. Rowling itse menestyi koulussa hyvin, vaikka jotkut oppilaat ja opettajatkin kiusasivat häntä. Rowling oli jopa ainekirjoituksessa kärkitasoa. Hänen opettajansa rohkaisi myös oppilaita aivan eri tavalla kuin aikaisemman koulun luokitteleva opettaja. Teini-iässä Rowling luki kirjoja suurella innolla, ja hänen lempikirjailijakseen nousi Jane Austen.
1980-luvun alussa paljastui, että äiti Anne sairasti MS-tautia, joka hankaloitti vähitellen hänen päivittäistä elämäänsä. Siitä huolimatta Joanne jatkoi menestyksekkäästi koulunkäyntiään. Hän ystävystyi Séan Harris -nimisen kouluun tulleen uuden pojan kanssa; tästä tulikin Rowlingin pitkäaikainen ja hyvä ystävä vielä senkin jälkeen, kun Rowling valmistui koulusta. Hän pyrki yläasteen jälkeen Oxfordin yliopistoon mutta jäi niukasti valittujen ulkopuolelle.
Rowling aloitti opinnot Exeterin yliopistossa heti Wyedeanin koulusta valmistuttuaan. Rowling valitsi pääaineekseen ranskan, mutta ei menestynyt siinä erityisen hyvin. Hänen huolellisuudessaan oli toivomisen varaa, ja aikaa kului paljon muuhun kuin opiskeluun, muun muassa kahvilassa ja baareissa oleiluun. Opintoihin kuuluvan Ranskassa vietettävän vuoden Rowling kulutti opettamalla englantia Pariisissa.
Yliopistoaikanaan Rowling tutustui J. R. R. Tolkienin teokseen Taru sormusten herrasta, joka Sean Smithin mukaan vaikutti häneen suuresti. Rowling valmistui vuonna 1987 keskinkertaisilla arvosanoilla.