stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Zákynthos
Maantiede

Zákynthos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Joonianmeressä Peloponnesoksen niemimaan länsirannikon edustalla. Se on Jooniansaarten eteläisin saari. Sitä lähin suurempi saari on Kefaloniá noin 8 meripeninkulmaa (noin 15 kilometriä) pohjoiseen. Etäisyys mantereeseen on noin 10 meripeninkulmaa (noin 19 kilometriä).
Kooltaan Zákynthos on Jooniansaarista kolmanneksi suurin ja kaikista Kreikan saarista 11. suurin. Suurin osa saaresta on kalkkikalliota. Saaren korkein kohta on Vrachíonas (756 metriä). Saaren etelärannikolla on puolikaarenmuotoinen Laganáksenlahti.
Maantiede > Hallinto, kaupungit ja kylät

Zákynthos kuuluu hallinnollisesti Zákynthoksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Vuoteen 2011 saakka saari jakautui kuuteen kuntaan. Kunta kuuluu ainoana Zákynthoksen alueyksikköön.
Saaren suurimmat asutukset ovat Zákynthoksen kaupunki (9 772 asukasta), joka sijaitsee saaren itärannikolla, sekä Gaïtáni (1 899 asukasta), Mouzáki (1 702), Ampelókipoi (1 606), Katastári (1 378), Lithakiá (1 307) ja Vanáto (1 045). (Katso myös: Luettelo Zákynthoksen kunnan kaupungeista ja kylistä.)
Historia > Esihistoria ja antiikki

Zákynthos on ollut asuttu neoliittiselta kaudelta lähtien. Antiikin aikana saaren poliksen eli kaupunkivaltion Zakynthoksen kaupunkikeskus sijaitsi nykyisen Zákynthoksen kaupungin paikalla. Persialaissodissa Zakynthos oli puolueeton ja peloponnesolaissodassa Ateenan puolella. Ateenan kärsittyä tappion Sisilian sotaretkellä saari päätyi Spartan valtapiiriin. Myöhemmin Zákynthos päätyi ensin Makedonian ja sitten Rooman vallan alle. Rooman valtakunnan jakauduttua siitä tuli muun Kreikan tavoin osa Itä-Roomaa eli Bysantin valtakuntaa.
Historia > Keskiajalta nykyaikaan

Bysantin kukistuttua saari päätyi venetsialaisten ja frankkien vallan alle. Venetsialaisvalta kesti vuodet 1482–1797. Tuona aikana se sai italialaisen nimensä Zante. Venetsialaisajan jälkeen saari kuului Napoleonin sotien seurauksena Ranskalle vuodesta 1797 ja Isolle-Britannialle vuosina 1815–1864. Tuolloin saari oli osa Jooniansaarten yhdysvaltoja, joka oli Britannian protektoraatti. Zákynthoksesta tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vuonna 1864.
Saari kärsi paljon tuhoja suuressa Joonianmeren maanjäristyksessä vuonna 1953. Monet rakennukset pyrittiin kuitenkin rakentamaan ennalleen.
Nähtävyydet

Zákynthoksen pohjoisrannikolla sijaitsevat Sinisiksi luoliksi kutsutut meriluolat. Laganáksenlahti tunnetaan ”Kilpikonnalahtena” sen rannalla pesivien merikilpikonnien, valekarettikilpikonnien, ansiosta. Lahti ja sen eteläpuolinen merialue pienine saarineen muodostavat Zákynthoksen merikansallispuiston. Zákynthoksen luoteisrannikolla sijaitseva Navágion ranta eli ”Salakuljettajien poukama” on suosittu ja laivanhylkyineen usein kuvattu retkikohde. Saaren tärkeimpiin luostareihin lukeutuu Anafonítrian luostari.
Liikenne

Saaren pääsatama on Zákynthoksen kaupunki. Zákynthoksen kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin neljä kilometriä kaupungista etelään.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zákynthos Wikimedia Commonsissa
Jooniansaaret
| --- | --- |
Pääsaaret:   Ithaka  Kefaloniá  Korfu  Kythera  Lefkas  Paxós  Zákynthos 
Alisaariryhmät:   Paxoí Ágios Nikólaos  Antípaxos  Daskália (Pláka)  Kaltsonísi  Mongonísi  Panagía  Paxós  Diapontiset saaret Diákopo  Diáplo  Ereikoússa  Karávi  Mathráki  Othonoí  Plateiá  Tracheiá  Ekhinadit Ápasa  Drakonéra  Fílippos  Giróvaris  Kalógiros  Karlonísi  Kounéli  Lamprinós  Mákri  Módi  Oxeía  Petalás  Pístros  Pontikós  Práso  Prováti  Sofía  Sorós  Tsakalonísi  Vromónas  Oinoússes Avgó  Bómpa  Dýo Adélfia  Sapiéntza  Schíza  Venétiko  Strofadit Árpyia  Stamfáni  Tilevoḯdes Alafonísi  Arkoúdi  Átokos  Chelóni  Formíkoula  Kálamos  Kastós  Kýthros  Madourí  Meganísi  Petaloú  Prasonísi  Prováti  Skorpídi  Skorpiós  Spárti  Thiliá  Tsokári 
Muut pienemmät saaret:   Agía Marína  Ágios Andréas  Ágios Ioánnis  Ágios Nikólaos, Áktio-Vónitsa  Ágios Nikólaos, Sývota  Ágios Nikólaos, Zákynthos  Ágios Sóstis  Antidragonéra  Antikythera  Avgó  Chelonísi  Dionísi  Dragonéra  Fortí  Kalonísi  Korakonísi  Koutsounés  Lagoúdia  Lazaréto, Ithaka  Lazaréto, Korfu  Lygía  Marathonísi  Megálo Mourteméno  Merópi  Mikró Nisí  Moúrtos  Myzíthres  Panagía  Peristerés  Pontikonísi  Poréti  Porí  Próti  Pýlos  Sésoula  Sfaktiría  Skartsoumponísi  Vagiá  Vardiánoi  Vído 
Zákynthoksen kaupunki.
Navágion ranta eli ”Salakuljettajien poukama”.
Gérakaksen niemi ja ranta saaren kaakkoispäässä.
Ragnar Nyström

Ragnar Nyström
Ragnar Nyström, kirjailijanimi Ragnar Rusko (10. syyskuuta 1898 Helsinki – 1939) oli suomalaissyntyinen Petroskoin suomalaisen teatterin johtaja ja kirjailija.
Elämä

Helsinkiläinen Nyström, jonka isä oli peltiseppä, työskenteli kansakoulun käytyään useissa eri ammateissa kuten juoksupoikana, sanomalehden myyjänä, metallisorvaajana ja laivan lämmittäjänä. Nyström aloitti kirjoittamisen jo kansakoulussa ollessaan. Vuosina 1916–1917 hän opiskeli teatteriohjaajaksi iltakursseilla ja hänen tekstejään julkaistiin myös Työmies-lehdessä.
Suomen sisällissotaan Nyström otti osaa punaisten riveissä ja hän oli sodan jälkeen Tammisaaren vankileirillä. Vuonna 1921 Nyström pakeni Venäjälle, jossa hän toimi aluksi oikolukijana Leningradissa ilmestyneessä Vapaus-lehdessä samalla kun hän opiskeli Pedagogisessa teknikumissa. Nyström toimi Venäjällä opettajana, toimittajana ja vuodesta 1928 lähtien Petroskoissa teatterinjohtajana sekä näyttelijänä. Hän myös kirjoitti useita teoksia kirjailijanimellä Ragnar Rusko.
Proosateoksia

Kahleissa
Matti Mittakaava
Runoteoksia

Nuorille tovereille 1922
Työn laulu 1926
Kaksi sonettia 1927
Kuva rintamalta 1928
Kentällä 1929
Porvoon valloitus 1929
Honkasalo 1930
Karjala 1930
Tukkimiesten marssi 1930
Näytelmiä

Voittajat 1921
Punaiset ruusut 1922
Kumouksen laki 1926
Opettaja 1931
Aiheesta muualla

Ragnar Nyströmin elämäkerta Kansallisbiografiassa.
Verenpaine

Verenpainemittari
Verenpaine tarkoittaa ihmisen suurimmissa valtimoissa olevaa painetta. Verenpaineen suhteellisen säännöllisesti jatkuva muutos pitää veren liikkeessä, ja sitä ylläpitää sydän.
Verenpaineen arvo vaihtelee sydämen pumppauksen tahdissa. Suurimmillaan se on sydämen puristaessa verta valtimoihin. Tätä kutsutaan yläpaineeksi eli systoliseksi paineeksi. Alimmillaan paine on supistusten välissä, jolloin sydän lepää. Tätä paineen pienintä arvoa kutsutaan alapaineeksi eli diastoliseksi verenpaineeksi.
Verenpaine ilmoitetaan muodossa systolinen/diastolinen elohopeamillimetriä (mmHg).
Keskimääräinen verenpaine on maailmanlaajuisesti, ikävakioituna, pysynyt vuosina 1975–2015 käytännössä samana. Miehillä noin 127/79 mmHg ja naisilla noin 122/77 mmHg, vaikkakin nämä keskiarvot peittävät niistä eriävät melko suuret alueelliset kehityssuuntaukset. Vuonna 2017 tehdyn FinTerveys-tutkimuksen mukaan kaikkien 30 vuotta täyttäneiden suomalaisten miesten verenpaineen keskiarvo oli
137/81 mmHg ja naisten 133/78 mmHg. Verenpaine oli 30–64-vuotiailla miehillä keskimäärin 133/83 mmHg ja naisilla 127/79 mmHg. Miehillä, jotka olivat täyttäneet 65 vuotta, verenpaineen keskiarvo oli 143/78 mmHg ja naisilla 146/77 mmHg.
Systolinen verenpaine kohoaa suurimmalla osalla ihmisistä 40 ikävuoden paikkeilla. Kohoaminen johtuu osittain siitä, että valtimot jäykistyvät iän myötä. Luonnonkansoilla ei ole kuitenkaan havaittu tällaista kehitystä ainakaan kovin voimakkaana.
Lievä tai kohtalainen kohonnut verenpaine ei itsessään yleensä vaikuta henkilön toimintakykyyn ja hoito on pääasiassa lääkehoitoa, mutta siihen kuuluvat myös mahdollisen ylipainon pudottaminen, kolesterolin laskeminen ja liikunta. Ellei verenpaine laske hoidon myötä, lääkitystä on täydennettävä ja on selvitettävä, mitkä vaihtoehtoiset syyt voivat kohottaa verenpainetta. Työterveyslaitoksen ohjeistuksen mukaan kohonnut verenpaine ei itsessään anna aihetta sairauslomaan.
Matala verenpaine eli hypotensio ei aiheuta välttämättä mitään oireita, mutta se voi aiheuttaa myös suurta toimintakyvyn alenemaa häiritessään aivojen ja muiden elimien verenkiertoa ja hapensaantia. Yleisimpiä matalan verenpaineen aiheuttamia oireita ovat väsymys, voimattomuus, keskittymiskyvyttömyys, unihäiriöt ja palelu.
Kohonneen ja matalan verenpaineen haitat

Riski sydän- ja verisuonitauteihin kasvaa asteittain verenpaineen ylittäessä 115/75 mmHg.
Kohonnut verenpaine vahingoittaa aivojen valkoista ainetta ja aiheuttaa aivoinfarkteja ja muita verenkiertohäiriöitä sekä heikentää aivojen toimintaa.
Noin puolella yli 30-vuotiaista suomalaisista on kohonnut verenpaine, joten jo kolmikymmenvuotiaiden pitäisi seurata verenpainettaan.
Matala verenpaine voi olla jopa hyödyllinen, koska valtimotaudin riski on tällöin alempi. Se voi kuitenkin aiheuttaa huimausta seisomaan noustaessa. Jos tätä tapahtuu häiritsevän paljon, kannattaa hakeutua lääkäriin.
Hoito

Fyysisen aktiivisuuden lisääminen vähentää systolista verenpainetta keskimäärin 11 yksikköä ja neljän kilon laihtuminen neljä yksikköä. Vähentämällä suolaa ja syömällä lisäksi runsaasti hedelmiä ja vihanneksia voi alentaa verenpainetta yhteensä noin viisi yksikköä. Yksittäiset lääkkeet alentavat verenpainetta yleensä vain muutaman yksikön.
Verenpaineen mittaaminen ja verenpainetaudin diagnosointi

Lepoverenpaine saattaa vaihdella päivän aikana 30–40 yksikköä. Aamulla verenpaine on yleensä suurempi kuin illalla. Lääkärin mittaama luku on yleensä korkeampi kuin kotona mitattu potilaan jännityksen vuoksi. Siksi diagnoosi vaatii 4–7 päivän ajan kaksoismittauksia aamuin illoin. Näiden keskiarvon perusteella diagnosoidaan kohonnut verenpaine. Jos potilaalla epäillään olevan kohonnut verenpaine, tehdään mittaukset lääkärin tai terveydenhoitajan luona useana eri päivänä lyhyehkön ajanjakson sisällä. Koska mittaustilanne saatetaan kokea niin jännittävänä, että se nostaa verenpainetta, suositellaan yhä useammin kotimittauksia. Verenpaineen voi mitata kotona yksinkertaisella verenpainemittarilla viiden minuutin paikoillaanistumisen jälkeen.
Mitattaessa käden asento voi muuttaa mittauksen tulosta. Kliinisessä kokeessa vertailtiin kolmea tapaa: käsi vapaasti sylissä, käsi tukemattomana sivulla ja käsi levossa pöydällä. Kaksi muuta tapaa antoivat korkeammat arvot kuin käsi pöydällä.
Mittaus vaatteen päältä voi nostaa mittauksen tulosta jopa 50 mmHg. Muita mittauksen tuloksia nostavia tekijöitä ovat puhuminen, täysi virtsarakko ja tupakointi ennen mittausta. Automaattisten mittauslaitteiden välillä on myös eroja. Mitattavan henkilön pitäisi olla mittauksen aikana rauhallisessa tilassa ja istua suorassa selkä selkänojaa vasten, sekä jalat tasaisesti lattiaa vasten ristimättä jalkoja.
Viitearvot

| Luokka | Systolinen/yläpaine (SVP), mmHg | Diastolinen/alapaine (DVP), mmHg |
| --- | --- | --- |
| Ihanteellinen | < 120 | < 80 |
| Normaali | 120–129 | 80–84 |
| Korkea normaali | 130–139 | 85–89 |
| Lievästi kohonnut | 140–159 | 90–99 |
| Kohtalaisesti kohonnut | 160–179 | 100–109 |
| Huomattavasti kohonnut | ≥ 180 | ≥ 110 |
| Hypertensiivinen kriisi | ≥ 200 | ≥ 130 |
Taulukossa tummennetulla alueella olevat luokitellaan kohonneeksi verenpaineeksi.

Taulukko näyttää uusimman (2018) ESC- ja ESH-järjestöjen sekä uusimman (2020) Käypä hoito -suosituksen vastaanottomittauksiin perustuvan verenpaineluokittelun. Yhdysvalloissa American Heart Association -järjestöllä oli samanlaisiin arvoihin perustuva taulukko, kunnes vuonna 2017 se muutti verenpaineluokittelun arvoja niin, että suuremmalle osalle ihmisistä luokitellaan kohonnut verenpaine.
| Luokka | Systolinen/yläpaine (SVP), mmHg | Diastolinen/alapaine (DVP), mmHg |
| --- | --- | --- |
| Normaali | < 120 | < 80 |
| Koholla | 120–129 | < 80 |
| Kohonnut verenpaine, 1 aste | 130–139 | 80–89 |
| Kohonnut verenpaine, 2 aste | ≥ 140 | ≥ 90 |
| Hypertensiivinen kriisi | > 180 | > 120 |
Taulukossa tummennetulla alueella olevat luokitellaan kohonneeksi verenpaineeksi.

1970-luvulla systolisen verenpaineen normaaliarvo laskettiin lisäämällä henkilön ikään sata.
Matalalle verenpaineelle ei ole mitään hyväksyttyä viitearvoa, kuitenkin alle 90/60 mmHg arvoja pidetään yleensä matalana verenpaineena. Käytännössä verenpainetta pidetään liian matalana vain jos siitä aiheutuu matalalle verenpaineelle tyypillisiä oireita.
Viitearvot > Kotimittauksien viitearvot

| Vastaanottopaine, mmHg | Kotipaine, mmHg |
| --- | --- |
120/80
130/80: 125/80
140/90: 135/85
150/90: 140/85
160/100: 145/90
Keskipaine

Keskipaineella (engl. Mean Arterial Pressure, MAP) tarkoitetaan veren keskimääräistä painetta yhden pulssisyklin aikana. Keskipaine on suunnilleen diastolinen paine + kolmannes systolisen ja diastolisen paineen erotuksesta.
Keskipaineeseen vaikuttaa sydämen minuuttitilavuus ja ääreisvastus. Minuuttitilavuus on riippuvainen sydämen supistustilavuudesta ja syketaajuudesta. Supistustilavuuteen ja syketaajuuteen vaikuttaa verimäärä, joka palaa sydämeen sekä autonomisten hermojen aktiivisuus. Virtausvastus on riippuvainen vastussuonten läpimitasta. Läpimitan pienikin muutos vaikuttaa virtausvastukseen, koska virtausvastus on kääntäen verrannollinen vastussuonten yhteisen läpimitan neljänteen potenssiin.
Pulssipaine

Pulssipaineella tarkoitetaan systolisen ja diastolisen verenpaineen erotusta  \!P_{\text{pulse}}=P_{\text{sys}}-P_{\text{dias}}. Pulssipaine heijastaa suurten valtimoiden elastisuutta ja pulssiaaltoa, joka palaa ääreissuonista. Pulssipaine nousee, kun suuret valtimot jäykistyvät. Pulssiaallon nopeus riippuu verisuonen seinämän jäykkyydestä. Ikääntymisen myötä suuret valtimot jäykistyvät ja pulssiaalto nopeutuu. Verisuoniston painekäyrä on sydämestä lähtevän paineaallon ja ääreisverisuonista takaisin heijastuvan paineaallon summa.
Verenpaineen säätely kehossa > Neuraalinen säätely

Lyhyellä aikavälillä (sekunteja ja minuutteja) verenpaineen säätely tapahtuu pääasiallisesti neuraalisten refleksikaarien avulla. Aortankaaressa ja kaulavaltimoissa on paineherkkiä baroreseptoreja. Nämä välittävät tiedon valtimoveren keskipaineen muutoksista ydinjatkeessa sijaitsevaan kardiovaskulaariseen säätelykeskukseen, joka säätelee verenpainetta autonomisen hermoston välityksellä. Valtimopaineen noustessa refleksikaari saa aikaan vasodilataation ja sydämen sykkeen hidastumisen, jotka laskevat verenpainetta. Valtimopaineen lasku puolestaan saa aikaan vasokonstriktion ja sydämen sykkeen nousun.
Painemuutoksiin perustuvan säätelyn lisäksi veren koostumukselle herkät kemoreseptorit osallistuvat verenpaineen neuraaliseen säätelyyn. Näistä tärkeimmät sijaitsevat aortankaaressa ja kaulavaltimoissa, sekä myös sentraalisesti ydinjatkeessa. Kemoreseptorit aistivat havaitsevat veren pH:n sekä hapen ja hiilidioksidin osapaineen muutoksia. Happiosapaineen laskiessa ne aikaansaavat hengitystiheyden ja sydämen sykkeen nousun.
Verenpaineen säätely kehossa > Humoraalinen säätely

Pidemmällä aikavälillä keho säätelee verenpainetta humoraalisten mekanismien avulla. Näihin kuuluu sekä veren kokonaisvolyymiin vaikuttavia järjestelmiä, että verisuonten tonukseen vaikuttavia aineita.
Veren kokonaisvoluumiin vaikuttavat ainakin reniini-angiotensiinijärjestelmä ja antidiureettinen hormoni (ADH) eli vasopressiini.
Verisuonten tonukseen vaikuttavia eli verisuonia laajentavia tai supistavia aineita ovat mm. adrenaliini, serotoniini, histamiini sekä  peptideihin kuuluvat angiotensiini, vasopressiini, endoteliini, natriureettiset peptidit ja bradykiniini.
Kohonneen verenpaineen syitä

Kohonneen verenpaineen syitä ovat perinnölliset tekijät, eräät sairaudet sekä seuraavat:
tupakointi
lihavuus, etenkin vyötärölihavuus
suolan runsas käyttö
lakritsin runsas käyttö
vähäinen liikunta
tulehduskipulääkkeet
hormonien käyttö, esimerkiksi ehkäisypillerien ja vaihdevuosien hormonihoidon
alkoholi
stressi
Pienikin ylipainon pudottaminen vähentää ylä- ja alapainetta. Tupakoinnin lopettaminen on tärkein hoito tupakoivilla. Suolaa, lakritsia ja alkoholia kannattaa vähentää ja syödä kuitua, vihanneksia, hedelmiä ja kasviksia sekä liikkua. 3–6 desilitran kahviannos nostaa yläpainetta keskimäärin 8 yksikköä ja sen verenpainetta nostava vaikutus kestää kolmisen tuntia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Käypä hoito – Potilasversio
Kohonnut verenpaine, Terveyskirjasto: Lääkärikirja Duodecim, Kustannus Oy Duodecim 2009
Matala verenpaine, Terveyskirjasto: Lääkärikirja Duodecim, Kustannus Oy Duodecim 2009
Solunetti: Verenpainetta säätelevät peptidit
Silja Majahalme: Verenpainelääkkeet, 16.6.2014 (Arkistoitu – Internet Archive)
Yläpaine, sydämen kammiot supistuvat.
Alapaine, sydän laajenee veren virratessa eteisten kautta kammioihin.
Vulgata

| Vulgata |
| --- | --- |
 Kansilehti paavi Klemens VIII:n Vulgatasta 1500-1600-luvulta.
Kirjailija:  Hieronymus (kääntäjä)
Kieli:  latina
Genre:  raamatunkäännös
Julkaistu:  405
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Vulgata on latinankielinen raamatunkäännös, joka valmistui vuonna 405. Nimi tulee sanoista versio vulgata eli ”yleinen versio”. Katolinen kirkko julisti Vulgatan viralliseksi raamatuntekstiksi Trenton kirkolliskokouksessa vuonna 1546.
Historia

Termiä vulgata käytetään usein myös eräistä Aleksanteri Suurta käsittelevistä antiikin teoksista.
Lännen kirkossa syntyi 100-luvulta lähtien latinankielisiä raamatunkäännöksiä. Nämä käännökset syntyivät kreikankielisen Septuagintan pohjalta. Paavi Damasus I (noin 305–384) antoi Hieronymukselle (noin 347–420) tehtäväksi vakiinnuttaa latinankielinen tekstin. Hieronymus laati psalmien käännökset Septuagintan pohjalta. Myöhemmin hän vakuuttui varhaisemmista hepreankielisistä teksteistä ja aloitti uuden käännöstyön niiden pohjalta.
Käännös valmistui vuonna 405, mutta sen käyttö vakiintui vasta vuosisatoja myöhemmin. Katolinen kirkko julisti Vulgatan viralliseksi raamatuntekstiksi Trenton kirkolliskokouksessa vuonna 1546. Vulgatan vakiinnuttaminen oli vastine Martti Lutherin aloittamalle vaiheelle, jossa protestanttiset maat tuottivat omia kansankielisiä raamatunkäännöksiä.
Tyyli

Tyyliltään Vulgata ei ole taideproosaa, vaan oppimattomalle kansalle tarkoitettua tekstiä, myöhäistä ”arkilatinaa”, erotuksena klassisesta latinasta, jonka myös Hieronymus hyvin taisi. Vulgata suunniteltiin sekä täsmällisemmäksi että helpommin ymmärrettävämmäksi kuin aiemmat latinankieliset Raamatun käännökset. Vulgatan teksti oli usein lähellä alkukielen rakenteita, eli käännös oli tehty sanavastaavuuden periaatteella.
Tyyli > Esimerkki

Esimerkki Vulgatan latinasta:
»Puer autem crescebat et confortabatur plemus sapientia, et gratia Dei erat in illo.

Et ibant parentes eius per omnes annos in Ierusalem in die sollemni Paschae. Et cum factus esset annorum duodecim, ascendentibus illis Ierosolymam secundum constuetudinem diei festi, consummatisque diebus cum redirent, remantsit puer Iesus in Ierusalem, et non cognoverunt parentes eius. Existimantes autem illum esse in comitatu venerunt iter diei et requirebant eum inter cognatos et notos; et non invenientes regressi sunt in Ierusalem requirentes eum.

Et factum est, post triduum invenerunt illum in templo sedentem in medio doctorum, audientem illos et interrogantem eos. Stupebant autem omnes, qui eum audiebant, super prudentia et responsis eius. Et videntes admirati sunt. Et dixit mater eius ad illum: "Fili, quod fecisti nobis sic? Ecce pater tuus et ego dolentes quaerebamus te". Et ait ad illos: "Quid est, quod me quaerebatis? Nesciebatis, quia in his, quae Patris mei sunt, oportet me esse?" Et ipsi non intellexerunt verbum, quod locutus est ad eos.

Et descendit cum eis et venit Nazareth et erat subditus illis. Et mater eius conservabat omnia verba haec in corde suo. Et Iesus proficiebat sapientia et aetate et gratia apud Deum et homines. (Evangelium secundum Lucam 2:40–52.)»
Ja sama suomeksi:
»Lapsi puolestaan kasvoi ja vahvistui täyttyen viisaudella, ja Jumalan armo oli hänen päällään.

Ja hänen vanhempansa menivät joka vuosi Jerusalemiin pääsiäisjuhlan aikana. Ja kun hän oli varttunut kaksitoistavuotiaaksi, he vaelsivat ylös Jerusalemiin juhlan tavan mukaan, ja kun he päivien päätyttyä lähtivät paluumatkalle, Jeesus-poika jäi Jerusalemiin, eivätkä hänen vanhempansa sitä huomanneet. Mutta arvellen hänen olevan mukana seurueessa he kulkivat päivämatkan ja etsivät häntä sukulaisten ja tuttavien joukosta; ja kun eivät löytäneet, he palasivat Jerusalemiin etsien häntä.

Ja tapahtui, että kolmen päivän kuluttua he löysivät hänet pyhäköstä, missä hän istui opettajien keskellä kuunnellen heitä ja kysellen heiltä. Mutta kaikki, jotka häntä kuulivat, ihmettelivät hänen ymmärrystään ja vastauksiaan. Ja hänet nähdessään vanhemmat hämmästyivät, ja hänen äitinsä sanoi hänelle: ”Poikani, miksi teit meille näin? Katso, sinun isäsi ja minä olemme huolestuneina etsiskelleet sinua.” Ja hän sanoi heille: "Minkä takia etsiskelitte minua? Ettekö tienneet, että minun pitää olla tässä, mikä on Isästäni lähtöisin?” Eivätkä he ymmärtäneet sanaa, jonka hän puhui heille.

Ja hän vaelsi heidän kanssaan alas ja tuli Nasaretiin ja oli heille alamainen. Ja hänen äitinsä säilytti kaikki nämä sanat sydämessään. Ja Jeesus varttui viisaudessa, iässä ja armossa Jumalan ja ihmisten edessä. (Evankeliumi Luukkaan mukaan 2:40–52, KR 1933/38)»
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vulgata Wikimedia Commonsissa
Vulgata. The Latin Library. (latinaksi)
Yksityiskohta Vulgatan painoksesta vuodelta 1922.
Helge Grans

| Helge Grans |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. toukokuuta 2002 (ikä 22) Ljungby, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  190 cm
Paino:  87 kg
Seura
Seura:  Philadelphia Flyers
Sarja:  NHL
Pelinumero:  3
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2018–
Aik. seurat:  Malmö Redhawks (SHL) Ontario Reign (AHL)
NHL-varaus:  35. varaus, 2020 Los Angeles Kings
Carl August Helge Grans (s. 10. toukokuuta 2002 Ljungby, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa NHL-joukkue Philadelphia Flyersia. Hän laukoo oikealta.
Ura > Seuraura

Grans on IF Troja-Ljungbyn kasvatti. Hän oli kaudella 2016–2017 seuran U16-junioreiden tehokkain puolustaja tehoilla 5+7=12. Kaudella 2017–2018 Grans oli pelipaikastaan huolimatta joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 15+11=26. Hän siirtyi kesken kauden kuitenkin Malmö Redhawksiin ja teki U16 Elitin runkosarjassa kaikkiaan tehot 16+13=29, joilla Grans voitti koko sarjan puolustajien maalipörssin. Hän jakoi myös puolustajien pistepörssin viidennen sijan Färjestad BK:n Christopher Lynchin kanssa.
Kaudella 2018–2019 Grans oli viidellä osumallaan Malmö Redhawksin J20-junioreiden eniten maaleja tehnyt puolustaja. Hän debytoi kauden aikana myös seuran SHL-joukkueessa, jossa Grans pelasi viisi runkosarja- ja kaksi Mestarien liigan ottelua ilman tehopisteitä. Vain 16-vuotias Grans pelasi ensimmäisen miesten pääsarjaottelunsa Mestarien liigassa 16. lokakuuta 2018 saksalaista EHC Münchenia vastaan. Hänet merkittiin Redhawksin kolmospuolustajapariin Matias Lassenin viereen. Grans sai ottelussa jääaikaa 11.05 minuuttia ja hän keräsi teholukeman +1. SHL-debyyttinsä Grans teki 18. lokakuuta 2018 Brynäs IF:ää vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 2.40 minuuttia.
Grans pelasi kaudella 2019–2020 Malmö Redhawksin SHL-joukkueessa 21 runkosarjaottelua tehopistein 1+2=3. Hän teki SHL-uransa avausmaalin 30. joulukuuta 2019 vieraissa Brynäs IF:ää vastaan. Yli puolet kaudestaan Grans pelasi kuitenkin Redhawksin J20-junioreissa, joiden tehokkain puolustaja hän oli tehtyään piste per peli -tahdilla 27 runkosarjaottelussa tehot 4+23=27, joilla Grans sijoittui koko J20 SuperElitin puolustajien pistepörssissä seitsemänneksi. Tammikuussa 2020 hän teki Malmö Redhawksin kanssa kevääseen 2021 asti ulottuvan SHL-sopimuksen.
Los Angeles Kings varasi Gransin toisella kierroksella 35. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2020. Tammikuussa 2021 hän teki Malmö Redhawksin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Kesäkuussa 2023 Kings kauppasi Gransin, Cal Petersenin ja Sean Walkerin Philadelphia Flyersiin kolmen joukkueen kaupassa, johon osallistui myös Columbus Blue Jackets.