stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Louhukankaan tuulivoimapuisto
Historiaa > Jatko

Tuulivoimapuisto on tarkoitus kehittää niin kutsutuksi hybridipuistoksi, jossa tuotetaan sähköenergiaa sekä tuulivoimalla että aurinkovoimalla. Ilmatar on saanut hankkeen laajennukselle EU/RRF-tukirahaa 19,5 miljoonaa euroa. Kaavailuissa on 150 MWp:n aurinkopuisto, joka jakautuu Möksyn ja tämän puiston kesken. Tuotannon tasaamista kokeillaan 25MW/50MW-akkuvarastolla. Laajennuksen pitäisi valmistua vuonna 2026.
Huomioita

1 2  Koska Louhun ja Möksyn tuulipuistoja rakennettiin yhtä aikaa, voitiin niiden tiedot yhdistää lehdistötiedotteissa ja antaa kuvan varsin suuresta hankkeesta. Tämän vuoksi mistään lähteestä ei löydy erikseen tietoa kummankaan tuulipuiston arvioiduista vuosituotannoista. Tiedossa on vain vuosituotannon yhteisarvio 587 gigawattituntia. Tämä arvo on tässä artikkelissa paremman tiedon puuttuessa jaettu tuulivoimapuistojen kapasiteettien suhteessa. Tällöin on päädytty arvioon 379,45 gigawattituntia. Tämä on perusteltua myös siksi, että kummassakin käytetään samantyyppisiä tuulivoimaloita. Tämä tulisi korvata tarkemmalla tiedolla, kunhan siihen löytyy lähteitä.
1 2  Koska tuulivoimapuistoihin Louhukangas ja Möksy oltiin alkuun ajateltu 4 MW Platform-luokan tuulivoimaloita, on viime hetken muutos EnVentus-luokan tuulivoimaloihin jäänyt vähälle huomiolle. Niistä Vestas V162-6.0MW on vuonna 2023 poistuvaa mallia ja Vestas V162-6.2MW tuotannossa olevaa mallia. Ilmoitettujen kapasiteettiarvojen valossa vaikuttaa siltä, että niitä molempia on hankittu rakenteilla olleisiin tuulipuistoihin. Suoria lähteitä asian varmistamiseksi ei vielä ole julkaistu (tammikuun 2024 tilanne), mutta kun ne julkaistaan, voidaan tämä huomio poistaa.
Korvuanjärvi

| Korvuanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Taivalkoski, Suomussalmi
Koordinaatit:  65°22′01″N, 28°37′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Särkisensuvanto
Järvinumero:  61.753.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  241,8 m
Rantaviiva:  43,75 km
Pinta-ala:  15,403 km² 
Tilavuus:  0,0929 km³
Keskisyvyys:  6,03 m
Suurin syvyys:  37 m
 fiKorvuanjärvi 
Korvuanjärvi  on keskikokoinen järvi Iijoen päävesistössä. Se sijaitsee Kainuun ja Pohjois-Pohjanmaan maakunnissa, Taivalkosken ja Suomussalmen kuntien rajalla. Sen rannalla on Korvuan kylä.
Lunitik Muzik

| Lunitik Muzik Luniz |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 4. heinäkuuta 1995
 Tyylilaji: hip hop
 Levy-yhtiö: Noo Trybe
Lunizin muut julkaisut
| Operation Stackola 1995 | Lunitik Muzik 1997 | Bootlegs & B-Sides 1997 |
Lunitik Muzik on rap-yhtye Lunizin toinen albumi, joka julkaistiin vuonna 1997.
Kappalelista

”Intro” (DJ Thump & Mengesha ”Mystro” Francis)
”Highest Niggaz in the Industry” (mukana E-40 ja B-Legit)
”Funkin Over Nuthin’” (mukana Too Short ja Harm)
”In My Nature” (mukana 8Ball & MJG)
”Jus Mee & U” (mukana Raphael Saadiq)
”Game” (Interlude) (TK Kirkland)
”My Baby Mamma”
”Is It Kool?” (mukana MoKenStef)
”$ad Millionaire” (mukana Brownstone)
”Killaz of the Payroll” (mukana Phats Bossilini, Madd Maxx & Poppa LQ)
”Phillies” (mukana Poppa LQ)
”Mobb Shit” (mukana Swoop G, 3X Krazy & Cydal)
”Y Do Thugz Die” (mukana Val Young)
”Hypnotize” (mukana Redman)
”Handcuff Your Hoes”
”20 Bluntz a Day” (mukana The 2 Live Crew ja Christión)
”Bonus Track”
Little Boots

Victoria Christina  Hesketh (s. 4. toukokuuta 1984), taiteilijanimeltään Little Boots, on brittiläinen electropopmuusikko. Hänen debyyttialbuminsa "Hands" julkaistiin 8. kesäkuuta 2009. Se nousi Britannian albumilistalla viidenneksi ja pysyi listalla 17 viikkoa. Kakkosalbumi Nocturnes ilmestyi vuonna 2013 ja menestyi edeltäjäänsä heikommin - se oli albumilistalla vain viikon sijalla 45.
Little Boots
.
Ennen soolouraansa Hesketh lauloi elektropunk-yhtye Dead Discossa.
Diskografia > Studioalbumit

Hands (2009)
Noctunes (2013)
Diskografia > EP:t

Arecibo (2008)
Little Boots (2009)
iTunes Live from London (2009)
Illuminations (2009)
Diskografia > Singlet

Stuck on Repeat (2008)
Meddle (2008)
New in Town (2009)
Remedy (2009)
Shake (2011)
Every Night I Say Prayer (2012)
Headphones (2012)
Broken Record (2013)
Jump (2019)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset internetsivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kreikan kommunistinen puolue (täsmennyssivu)

Kreikan kommunistinen puolue voi viitata seuraaviin kreikkalaisiin puolueisiin:
Kreikan kommunistinen puolue (KKE), puolue vuodesta 1918
Kreikan sisäinen kommunistinen puolue (KKE Esot.), puolue vuosina 1968–1987
Kreikan kommunistinen puolue (marxilais-leniniläinen) (KKE m-l), puolue vuodesta 1976
Marxilais-leniniläinen Kreikan kommunistinen puolue (M-L KKE), puolue vuodesta 1976
Organisaatio Kreikan kommunistisen puolueen jälleenrakentamiseksi (OAKKE), puolue vuodesta 1985
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kreikan kommunistinen puolue”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
M/S Aino

| MS Aino |
| --- | --- |
Tyyppi:  moottorialus
Lippuvaltio:  Suomi
Kotipaikka:  Ristiina
Omistaja:  Saimaan Laivaosakeyhtiö Oy
Aiemmat omistajat:  Lahden Järvimatkailu Oy Heikki Lauri Asko 1969-1979 Markopal Oy 1980-1983
Vesillelasku:  1893 (1922)
Tekniset tiedot
Pituus:  21,10 m
Leveys:  5,32 m
Syväys:  2,10 m
Bruttovetoisuus:  1969-1983: 85 brt
Koneisto:  dieselmoottori
Koneteho:  1969-1971:235 1972-1983: 150 kW
Nopeus:  10 kn
Matkustajia:  90
Lähteet:  
M/S Aino on Mikkelin ja Ristiinan satamasta liikennöivä, vuonna 1922 rekisteröity sisävesilaiva. Laiva on entinen sisävesihöyrylaiva, mutta on nykyään varustettu dieselkoneella.Laivan alkuperäinen rakennusvuosi on 1893 ja rakennuttaja Anttolalainen kauppias Juho Jalkanen. Laiva on peruskorjattu vuonna 2000. Alus risteili päijänteellä Lahdesta käsin vuoteen 2020 asti, jolloin siirrettiin takaisin Saimaan vesistöön. Aluksella on baari, aurinkokansi sekä kaksi salonkia.
Luettelo Arkadi Avertšenkon suomennetusta tuotannosta

Tämä on luettelo Arkadi Avertšenkon suomennetusta tuotannosta.
Suomennetut teokset

Iloisia juttuja: venäläistä huumoria ; alkutekstin 13. painoksesta suomentanut A. H.; Hämeenlinna: Arvi A. Karisto 1912 – suom. K. Halonen. 2. p. Karisto 1933
Elämäkertani
Kaksi venäläistä juttua
Sekava vyyhti
Kotitarkastus
Kuka sen möi
Kaksi Robinsonia
Herra Ivanovin tauti
Tepsivä lääke
Keino matkaikävää vastaan
Mosaiikkia
Naisen valheet
Laskiaisvieras
Humoreskeja ; eri kokoelmista valinnut ja suomentanut Juhani Konkka. WSOY 1953
Norsujen metsästäjä
Epäonnistunut vakuutusyritys
Murhenäytelmä Byrdinien perheessä
Ne miehet
Erään kertomuksen tarina
Kohtalokas arpajaisvoitto
Järjestelmän tuki
Apteekissa
Kaksikasvoinen poika
Kaksoisolento
Suuren talon sisäkkö
Ystävän palvelus
Verhon takana
Kaunis nainen
Naurettavaa
Kivi kaulassa
Pitkien matkojen uimari
Uusi Salomo
Modernia taidetta eli rotta tarjoittimella
Pavlik eli äidin lemmikki
Sudennahkaturkki
Kahlekoira
Aarre
Horjumaton periaate
Naissydämen tuntija
Laiskuri
Pienoisnäytelmiä ; suom. Katriina Andrianov. Helsinki: Näytelmäkulma 1994 (Näytelmät valittu kokoelmista Tšërtova djužina ja Bengalskie ogni )
Prologi
Vieraanvarainen
Henkilö sermin takana
Naisen osa
Kyljys
Alastonmalli
Rakkauden taide
Vaikea tapaus
Odessalaiset
Äidin sydän
Jäi kiinni kynsi - hukkui koko lintu
Novelleja antologioissa

Antologiassa Iloitse kanssani: valikoima huumoria luettavaksi ja lausuttavaksi, koonnut Terttu Pajunen-Kivikäs, Jyväskylä: Gummerus 1945, 3. uud. p. Gummerus 1957
Laskiaisvieras
Mies etupenkillä
Antologiassa: Iltojemme iloksi : juhlaohjelmistoa, koonnut Terttu Pajunen-Kivikäs, Jyväskylä: Gummerus 1947
Mies etupenkillä
Antologiassa Venäläinen nauru , toim. ja suom. Juhani Konkka, Turku: Tajo 196
Kelpo ystävä
Kadonnut vihkisormus
Kaunis nainen
Modernia taidetta
Robinsonit
Uudenvuoden pääsiäissuudelmat
Antologiassa Toinen "Hyvää yötä!"', toim. V. Hämeen-Anttila, Hämeenlinna: Arvi A. Karisto 1935
Totta vai totuttua?
Antologiassa Kolmas "Hyvää yötä", toim. V. Hämeen-Anttila, Hämeenlinna: Arvi A. Karisto 1936
Kuinka viheliäisiä miehet ovatkaan!
Antologiassa Neljäs Hyvää yötä, toim. V. Hämeen-Anttila, Hämeenlinna: Arvi A. Karisto 1937
Miten minusta tuli valehtelija
Muistitiedettä
Antologiassa Kuudes "Hyvää yötä!", toim. Väinö Hämeen-Anttila, Hämeenlinna: Arvi A. Karisto 1939
Neljä oivaa juttua
Suolisakset
Antologiassa Seitsemäs "Hyvää yötä"!, toim. V. Hämeen-Anttila, Hämeenlinna: Arvi A. Karisto 194
Hautaan ei voi mitään viedä mukanaan
Antologiassa Kahdeksas "Hyvää yötä"!, toim. V. Hämeen-Anttila, Hämeenlinna: Arvi A. Karisto 1941
Vanhoja tuttuja
Antologiassa Yhdeksäs "Hyvää yötä"!, toim. V. Hämeen-Anttila, Hämeenlinna: Arvi A. Karisto 1942
Kuin turkinhihasta
Antologiassa Kymmenes "Hyvää yötä"!, toim. Werner Anttila, Hämeenlinna: Arvi A. Karisto 1943
Mitä oikein tahdotaan?
Veijareillakin on huolensa
Novelli julkaisussa: Lipeäkala. 1946 Helsinki : Tammi 1946 (Aikakauslehdentoimittajain yhdistys ry)
Novelleja lehdissä

Läpimätää moraalia, julkaisussa: Apu 29 (1961): 50, s. 92–93
Yksinäinen; suom. Dmitri Guzenko ja Leena Kuoppa-Aho, julkaisussa: Carelia 2007: 7, s. 12–15
Ensiesiintyminen, julkaisussa Apu 29 (1961): 8, s. 25–27
Pöydän alla: pääsiäiskertomus, suom. Alla Ablova ja Maria van Tengbeergen, julkaisuissa: Carelia 2007: 7, s. 8–11 ja Parnasso 59 (2009): 2, s. 38–40
Korvetti

Moderni Ruotsin merivoimien Visby-luokan korvetti HMS Helsingborg.
Korvetti on uppoumaltaan noin 500–1 500 tonnia oleva sota-alus, jota käytetään pintatorjuntaan. Sitä pienempiä sota-aluksia ovat ohjus-, torpedo- ja partioveneet ja suurempia fregatit ja hävittäjät. Nimitystä käytetään sekä purjelaivojen aikakauden että nykyaikaisista aluksista.
Korvetti Dupleix (1856–1887)
Korvetti oli purjealusten aikakaudella laivatyyppi, jolla oli fregatin takila, mutta oli sitä pienempi. Korvettien uppouma on noin 1 000 tonnia. Korvetissa oli vain yksi tykkikansi eli tykit sijaitsivat aluksen yläkannella. Nimi "korvetti" tulee ranskan kielestä. Korvettia pienempi alus oli sluuppi, jossa oli yleensä kuunaritakila.
Britannian merivoimat otti termin uudelleen käyttöön luokituksena vuosina 1939–1940 tilatuille hävittäjää pienemmille yksiakselisille saattajille Flower-luokalle. Nykyään korvetit ovat tyypillinen osa laivastoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korvetti Wikimedia Commonsissa
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1942

Koripallon miesten sarjakausi 1942 oli kausi, jolloin pelattiin sotasarjoja ja cup -turnauksia, mutta virallisiin SM-tilastoihin kautta ei ole laskettu.
Ulkopelimestaruuden voitti Helsingin Palloseura. Tosin loppuottelu jäi pelaamatta, koska vastustaja Kolmen kannaksen koukkaajat ei saanut rintamalta lomia loppuottelua varten.
Tulokset > Helsingin sotasarjan sarjataulukko

Lyhenteet: # = Sijoitus runkosarjassa,  P+ = Tehdyt pisteet, P- = Päästetyt pisteet  P = Pisteet
| # |  | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Ilves | 171 | 128 | 13 |
| 2 | Kiri-Veikot | 213 | 107 | 12 |
| 3 | Maasotakoulu | 228 | 146 | 12 |
| 4 | Karhun Pojat | 115 | 96 | 11 |
| 5 | Eiran Kisa-Veikot | 177 | 167 | 10 |
| 6 | Helsingin Union | 105 | 131 | 5 |
| 7 | Helsingin Kisa-Toverit | 152 | 224 | 4 |
| 8 | Työväen Mailapojat | 129 | 188 | 3 |
| 9 | Helsingin Palloseura | 115 | 198 | 2 |
Aiheesta muualla

1942 – sota-ajalla koripalloilun läpilyönti Suomessa
Koripallon miesten SM-sarjan kaudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1930-luku |  |  |  |  |  |  |  |  | 1939 | 1940 |
| 1940-luku | 1941 | 1942 |  | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1950-luku | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1960-luku | 1961 | 1962 | 1962–63 | 1963–64 | 1964–65 | 1965–66 | 1966–67 | 1967–68 | 1968–69 | 1969–70 |
| 1970-luku | 1970–71 | 1971–72 | 1972–73 | 1973–74 | 1974–75 | 1975–76 | 1976–77 | 1977–78 | 1978–79 | 1979–80 |
| 1980-luku | 1980–81 | 1981–82 | 1982–83 | 1983–84 | 1984–85 | 1985–86 | 1986–87 | 1987–88 | 1988–89 | 1989–90 |
| 1990-luku | 1990–91 | 1991–92 | 1992–93 | 1993–94 | 1994–95 | 1995–96 | 1996–97 | 1997–98 | 1998–99 | 1999–00 |
| 2000-luku | 2000–01 | 2001–02 | 2002–03 | 2003–04 | 2004–05 | 2005–06 | 2006–07 | 2007–08 | 2008–09 | 2009–10 |
| 2010-luku | 2010–11 | 2011–12 | 2012–13 | 2013–14 | 2014–15 | 2015–16 | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 |
| 2020-luku | 2020–21 | 2021–22 | 2022–23 | 2023–24 |  |  |  |  |  |  |
Korvikekoodi

Korvikekoodi eli virallisemmin äidinmaidonkorvikkeiden kansainvälinen markkinointikoodi tarkoittaa vauvojen ravitsemukseen liittyvää säännöstöä, joka hyväksyttiin 1981 Maailman terveysjärjestön (WHO) yleiskokouksessa. Se ja muut sen jälkeen tehdyt World Health Assemblyn päätökset asettavat rajoituksia äidinmaidonkorvikkeiden markkinoinnille.
Äidinmaidonkorvikkeiden kansainvälisen markkinointikoodin tarkoituksena on suojella ja edistää imetystä ja myötävaikuttaa siihen, että korvikkeita käytetään turvallisesti, jos ne ovat tarpeen.
Suomi ei ole ratifioinut WHO:n äidinmaidonkorvikkeiden kansainvälistä markkinointikoodia sellaisenaan vaan voimassa on asetus äidinmaidonkorvikkeesta ja vieroitusvalmisteesta.
Aiheesta muualla

Evira: Äidinmaidonkorvikkeiden kansainvälinen markkinointikoodi (Arkistoitu – Internet Archive)
WHO: International Code of Marketing of Breast-Milk Substitutes (englanniksi)
Yle: Korvikekoodi kieltää äidinmaidonkorvikkeen tuputuksen (19.8.2013)
M-Magazine

| M-Magazine |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  sanomalehti
Julkaisija:  Community Building Mitrovica (CBM)
Perustettu:  2005
Lakkautettu:  Maaliskuu 2008 (paperilehti), joulukuu 2012 (verkkolehti)
Päätoimittaja:  Aferdita Syla
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Mitrovica
Kotimaa:  Kosovo
Ilmestymistiheys:  kerran viikossa
Kieli:  albania, englanti, serbia
M-Magazine (”M-Lehti”) oli Kosovossa vuosina 2005–2008 kerran viikossa ilmestynyt albanian-, englannin- ja serbiankielinen sanomalehti. Se perustettiin kesäkuussa 2005. M-Magazine oli suunnattu Mitrovican ja sen lähiseudun asukkaille, keskittyi kansalaisyhteiskuntaa koskeviin asioihin ja kannatti monikulttuurista yhteistyötä.
Paperilehti lakkautettiin maaliskuussa 2008 heti, kun Kosovo oli antanut itsenäistymisjulistuksen Serbiasta. M-Magazinen mukaan lakkauttamisen syyt olivat poliittisia ja taloudellisia. Se jatkoi ilmestymistä päivittäisenä verkkolehtenä 28. joulukuuta 2012 asti. Verkkolehdellä oli kuukausiliite M-M@G.
M-Magazine sai tukea Alankomaiden ulkoministeriöltä, Alankomaiden Kosovon suurlähetystöltä, alankomaalaiselta SPARK:ilta, joka rahoittaa sodan jälkeisten yhteiskuntien olojen parantamista, sekä Community Building Mitrovicalta.
Lehden päätoimittajana toimi Aferdita Syla.
Aiheesta muualla

Arkistoitu verkkosivu
Love Gun (kappale)

| ”Love Gun” Kiss |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Love Gun
 Julkaistu: 1977
 Formaatti: 7"-single
 Tuottaja(t): Kiss ja Eddie Kramer
 Tyylilaji: hard rock heavy metal
 Kesto: 03.16
 Levy-yhtiö: Casablanca Records
Listasijoitukset
  61. (1977)
Kissin muut singlet
| ”Christine Sixteen” 1977 | ”Love Gun” 1977 | ”Shout It Out Loud (Live)” 1977 |
Love Gun on hard rock -yhtye Kissin single ja nimikappale yhtyeen albumilla Love Gun, joka julkaistiin vuonna 1977. Kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut Kissin laulaja-komppikitaristi Paul Stanley. ”Love Gun” nousi Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listalla 61. sijalle.
Stanley sävelsi kappaleen päässään lentomatkan aikana Japaniin. Määränpäässä hän otti esiin kitaran ja tarkisti kappaleen toimivuuden. Stanley on kertonut, että Kissin kappaleista hän todennäköisesti pitää eniten juuri ”Love Gunin” soittamisesta. Hän soitti myös kappaleen bassoroidan Gene Simmonsin sijaan.
Singlen b-raitana oli rumpali Peter Crissin laulama kappale ”Hooligan”. Yhdessä Stan Penridgen kanssa kirjoitettu kappale kuului myös Love Gun -albumille.
Kappaleet

Love Gun – 3.16 (säv. san. sov. Paul Stanley)
Hooligan – 2.58 (säv. Peter Criss/Stan Penridge)
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1947

Koripallon miesten SM-sarjakausi 1947 oli 7. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Mestaruudesta ottelivat Koripalloliiton ja Työväen Urheiluliiton mestarit ja se ratkaistiin yhdessä ottelussa.
Koripalloliiton mestaruussarjassa pelasi seitsemän joukkuetta ja liiton mestariksi selviytyi Helsingin NMKY puhtaalla pelillä. TUL:n mestaruus ratkaistiin cup-kilpailulla ja loppuottelussa Työväen Maila-Pojat voitti Kotkan Reippaan 29-12.
Koripalloliiton mestaruussarja

|  | O | V | T | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin NMKY | 6 | 6 | 0 | 0 | 125 | 75 | 12 |
| Karhun Pojat | 6 | 4 | 1 | 1 | 103 | 83 | 9 |
| Turun Riento | 6 |  |  |  | 92 | 93 | 6 |
| Kotkan Pojat | 6 |  |  |  | 122 | 129 | 5 |
| Helsingin Kiri-Veikot | 6 |  |  |  | 77 | 90 | 4 |
| Helsingin Eteläiset | 6 |  |  |  | 77 | 97 | 3 |
| Eiran Kisaveikot | 6 |  |  |  | 77 | 106 | 3 |
Mestaruusottelu

| Joukkueet |  |
| --- | --- |
Helsingin NMKY: 11
Työväen Maila-Pojat: 7
HNMKY:n joukkue: Olli Arppe, Eero Castren, Martti Löf, Kalevi Mauno, Erik Nick, Reino Nick, Kauko Pälvi, Toivo Roinainen, Arvo Saari, Lars Spaak, Valmentaja Hemming Lehtinen.
Korombana

| Korombana |
| --- | --- |
 Korombana
 Koordinaatit: 15°23′39″N, 3°47′0″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Moptin alue
Piiri:  Moptin piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  981 km²
Väkiluku (2009):  29 700
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korombana on maalaiskunta Moptin alueen Moptin piirissä Malissa. Sen keskuskylä Korientzé sijaitsee Nigerjoen sivuhaaran Koli-Kolin varrella 130 kilometriä Moptista koilliseen. Kunnassa on 29 700 ja keskuskylässä 7 200 asukasta (vuonna 2009).
Maantiede, luonto ja ilmasto

Nigerin sisämaasuistossa sijaitsevan kunnan pinta-ala on 981 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Timbuktun alueen Niafunkén piirin N’Gorkoun, idässä Douentzan piirin Djaptodjin ja Dangol-Borén, etelässä ja lounaassa Moptin piirin Konnan ja Ouroubé Douddén sekä luoteessa Youwaroun piirin Déboyen ja N’Dodjigun kuntiin.
Pinnanmuodostukseltaan alue on kumpuilevaa tasankoa. Pohjoisessa ja idässä on hiekkadyynejä ja etelässä ja lännessä tulvatasankoja.  Vesistöihin kuuluvat kunnan läpi virtaavan Koli-Kolin lisäksi 85 neliökilometrin laajuinen Korientzéjärvi ja lukuisat tulva-altaat. Luonnonvarainen kasvillisuus käsittää palmuja, piikkipensaita ja heinäkasveja.
Kunta kuuluu Sahelin ilmastovyöhykkeeseen. Sadekausi kestää yleensä kesäkuusta lokakuun alkuun ja kuiva kausi lokakuun lopusta kesäkuuhun. Viileintä on joulu-helmikuussa, jolloin päivälämpötila voi laskea alle 20 asteen, kun se muuten on keskimäärin 37 astetta. Vuotuinen sademäärä on 350–400 millimetriä.
Asutus

Kuntaan kuuluu 32 kylää: Ankoye, Bagui, Boukourinté-Ouro, Boukourinté-Saré, Deguédégué, Dimango, Dofina, Doko, Fanabougou, Fansaré, Goby, Gouloumbo, Kalifaré, Kéra, Kérétogo, Korientzé, Mandié, M’Bessena, Mareciré, Moussocouraré, N’Dissoré, N’Gorodia, Noradji, Oualo, Sangui, Sareféré-Dofina, Sitty, Sounteye, Tangou, Tiécouraré, Tougouna-Sakère ja Wangala. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita, fulbeja ja bozoja sekä vähemmässä määrin songhaita ja markoja. Vallitseva uskonto on islam.
Liikenne, elinkeinot ja palvelut

Korientzésta on tieyhteys Konnaan. Kylän torin lähellä sijaitsee linja- ja kuorma-autoasema. Muita liikennevälineitä ovat moottoripyörät, hevoskärryt ja veneet.
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, keräily, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi (62 % tuotannosta), durra (23 %), riisi (15 %) ja vihannekset. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, hevoset, aasit, kamelit ja siipikarja. Noin 30 tonnin vuotuisesta kalansaalista suurin osa menee omaan kulutukseen. Korientzé on tärkeä kauppapaikka. Maanantaisin järjestettävillä markkinoilla myydään varsinkin karjaa. Teollisuutta ei ole lainkaan.
Kunnassa toimii kolme esikoulua, seitsemän alakoulua, Korientzén yläkoulu, koulutus- ja kehittämiskeskus (CED), lukutaitoluokkia ja koraanikouluja. Terveyspalveluihin kuuluu Korientzén terveyskeskus, kaksi apteekkia, sairastupa ja terveysasema. Vesihuolto käsittää kaivoja, porakaivoja ja vesiposteja, joista vain osa toimii. Muita palveluja ovat kaupat, ompelimot, viljavarasto, myllyt, karjan rokotuspaikka ja keskuskylän sähköverkko.
Kyläkuva ja matkailu

Korientzén kyläkuva on hyvin perinteinen savitiilestä rakennettuine suorakulmaisine taloineen ja muureineen. Matkailua sinne ei ole käytännössä lainkaan. Majoitusta tarjoavat leirintäalueen neljä huonetta. Yleisötapahtumat rajoittuvat urheiluun ja muutamiin perinteisiin juhliin.
Kukkahattutäti

Kukkahattuja 1800-luvulta.
Kukkahattutäti on pilkkanimi, jolla viitataan henkilöön – usein naispuoliseen – joka pilkkaajan mielestä osallistuu julkiseen keskusteluun jakelemalla muille moralistisia, yleensä naiiveja neuvoja. Nimitys kukkahattutäti juontuu moraalia tiukasti vartioivien entisajan amerikkalaisten hienostorouvien päähinetyylistä.
Toimittaja Saska Saarikosken mukaan kukkahattutädillä ”tarkoitetaan hyväntahtoisen hölmöä naista (tai joskus miestäkin), joka opettaa muille, miten tulee elää”. Esimerkkeinä kukkahattutädeiksi nimitellyistä hän mainitsee Tarja Halosen ja Astrid Thorsin. Toimittaja Ilkka Mattilan mukaan kukkahattutädeiksi kutsutaan verkkokeskusteluissa muun muassa rasististen purkausten arvostelijoita, eläinsuojelijoita, joukkoliikenteen kannattajia sekä yleisesti sosiaalialan työntekijöitä. Helmikuussa 2011 jääkiekkoseura KooKoon päävalmentaja Ismo Lehkonen sai lyhyen toimitsijakiellon nimitettyään Mestiksen vastaavia päättäjiä kukkahattutädeiksi. Paleface kutsuu itseään Luova tuho -albumillaan itseironisesti ”kukkahattudädiksi”.
Kukkahattutäti maahanmuuttokeskustelussa

Tutkijoiden Sundén ja Paasonen mukaan sukupuolittunut käsite “kukkahattutäti” ilmestyi maahanmuuttovastaisille foorumeille 2000-luvulla ilmaisemaan naiivia ja moralisoivaa asennetta maahanmuuttoon. Pääasiassa kukkahattutädit on yhdistetty kulttuurisen moninaisuuden, sukupuolten tasa-arvon ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden puolustamiseen. Kuten englanninkielisen maailman "sosiaalisen oikeudenmukaisuuden soturit" (SJW eli social justice warriors) kukkahattutädit vastustavat populistista ja nationalistista maahanmuuttovastaisuutta, toivottavat pakolaiset tervetulleeksi ja heiluttavat sateenkaarilippua.  Sundén ja Paasonen näkevät negatiivisesti leimatussa käsitteessä yhteyden kriittistä diskurssianalyysia (CDA) edustavan Teun A. van Dijkin näkemykseen,  jonka mukaan äärioikeistolaisen median todellisia vihan kohteita eivät ole mustat tai muut vähemmistöt, vaan heitä suojelevat antirasistit.
Aiheesta muualla

Anna Amnell: Seksismiä ja ikärasismia kielessä: kukkahattutäti. Blogisisko 29.5.2006.
Jukka Hämäläinen: Kukkahattutäti – ja vieläpä ylpeä siitä! (Arkistoitu – Internet Archive) Helsingin uutiset 28.10.2011.
Riina Klemettinen: Kukkahattu kukkistelee. Kielikello 4/2013.
Maaselkä

Maaselkä voi tarkoittaa seuraavia:
Maaselkä, paikallislehti Haapajärvellä ja Reisjärvellä
Maaselkä, rautatieasema Karhumäen piirissä Karjalan tasavallassa
Karjalan Maaselkä, kylä Karhumäen piirissä Karjalan tasavallassa
Meri-Maaselkä, asutus Karhumäen piirissä Karjalan tasavallassa