stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pohjanpystykorva
Ulkonäkö

Pohjanpystykorvan rotumääritelmän mukaan koiran kuuluu olla luonnollisella tavalla korkeuttaan pitempi. Ihannesäkäkorkeus on uroksilla 45 ja nartuilla 42 cm. Rodulla on muiden pohjoismaisten pystykorvien tapaan pystyt korvat ja selän päälle kaartuva häntä.
Pohjanpystykorvalla on lyhyt ja makaava likaa ja vettä hyvin hylkivä kaksinkertainen turkki, joka ei vaadi paljoa hoitoa. Vesipesu ja harjaus tarvittaessa riittävät. Karva on lyhyintä kuononselässä, päälaella, korvissa ja raajojen etupuolella, pisintä kaulassa, reisien takaosassa ja hännän alapuolella.
Väri on puhtaanvalkoinen, jossa aina selvästi erottuneet ja hyvin jakautuneet laikut. Laikkujen ihannevärit ovat kaikki punaisen ja keltaisen sävyt. Rungon laikkujen tulee olla melko suuria. Väriä tulee olla pään molemmilla puolilla sekä korvissa. Mustan, beigen (fawn) tai sudenvärin erisävyiset laikut sallitaan, joskin ne eivät ole ihannevärejä. Kaikki värit hyväksytään.
Rotumääritelmässä virheiksi luetaan kaikki poikkeamat koon, mittasuhteiden, rakenteen, turkin laadun ja värityksen suhteen siten, että suuremmat poikkeamat luetaan vakavammiksi virheiksi. Painotus on virheillä, jotka vaikuttavat koiran terveyteen ja hyvinvointiin ja sen edellytyksiin toimia rodun perinteisessä käyttötarkoituksessa.
Vakaviksi virheiksi lasketaan lihanvärinen (vaalea) tai maksanruskea kirsu, muiden kuin P1-hampaiden selvennä puuttuminen, punaruskeat merkit (tan-merkit silmäkulmilla) sekä täplikkyys.
Hylkääviksi virheiksi lasketaan vihaisuus tai liiallinen arkuus, töpöhäntäisyys, sekä selvästi epänormaali rakenne tai käyttäytyminen. Uroksilla tulee olla kaksi normaalisti kehittynyttä ja laskeutunutta kivestä.
Luonne ja käyttäytyminen

Pohjanpystykorva on olemukseltaan pirteä, valpas, tarkkaileva, ystävällinen ja uskollinen. Metsästysvaistonsa takia se saattaa olla yksilönä myös omapäinen.
Perinteisesti rotu on pihakoira, mutta sopeutuu myös mukautuvan luonteensa ansiosta erityisolosuhteisiin. Vieraisiin koira suhtautuu uteliaan avoimesti, mutta luottaa vain isäntäänsä. Se ohjautuu uskollisesti ohjaajansa mielekkäiden käskyjen mukaan.
Pystykorvan tärkein työväline on ilmaisultaan, kerronnaltaan merkitsevä ja pysäyttävä haukku. Se ei ole kuitenkaan erityisen herkkähaukkuinen ja on oivallinen valinta metsästävälle perheelle.
Alkuperä > Rodun historia Suomessa

Suomen Kennelliitto hyväksyi rotumääritelmän vuonna 1973. Rotujärjestö otti sen hoitaakseen(?), mutta vasta viidentoista vuoden päästä siitä se sai oman jaoston vuonna 1989. Samana vuonna pidettiin myös epäviralliset SM-haukkukokeet, jotka Kennelliitto virallisti vuonna 1991.lähde?
Suomesta löytyy Koiranet 2011 -tilaston mukaan ainutlaatuisia Xy-genomin koirassukuja, eli yleneviä uroslinjoja, yhteensä 26 kappaletta. Samaisen tilaston mukaan genomin Xx -emälinjoja on yhteensä n. 50 kappaletta. Pitkänajan sukukatokerroin SKK laskennan mukaan kannan perimä on jalostamisen takia huolestuttavasti puolittunut. Usea koiras- ja naarassuvun sukulinja uhkaa kadota seuraavan 5 vuoden aikana ellei pian ryhdytä toimeen tilanteen korjaamiseksi.
Harrasteet

Pohjanpystykorva on monipuolinen kaikenriistan metsästyskoira, joka ilmaisee haukkumalla ja samalla pysyttämällä missä riista on. Vesilinnustuksessa se on myös apuna, koska saaliin noutaminen luonnistuu itsenäisesti. Se soveltuu parhaiten yhden ihmisen kanssa metsästäväksi koiraksi. Pohjanpystykorva on myös vahtiva metsästyskoira. Pystykorvat kilpailevat linnunhaukku- (LINT) ja hirvenhaukkukokeissa (HIRV) sekä metsästysjäljestyksessä (MEJÄ).
Terveys

Pohjanpystykorvaa voidaan pitää terveenä koirana. Suomessa siltä on löydetty vain muutamia tapauksia erilaisia löydöksiä silmistä. Elinikä on noin 14 vuotta ja se kuuluu Suomen Kennelliiton ylläpitämään PEVISAan polviensa ja silmiensä osalta.
Pohjanpystykorva kuuluu Suomen Kennelliiton Perinnöllisten vikojen ja sairauksien vastustamisohjelmaan PEVISAan polvi- ja silmäsairauksien osalta. Jalostukseen käytettävillä koirilla tulee olla silmä- ja polvitarkastuslausunto ennen ensimmäistä astutusta. HC:ta (harmaakaihi), PRA:ta (verkkokalvon etenevä surkastuminen) tai PHTVL/PHPV-sairauden (sikiöaikaisen verisuonijäänteen aiheuttama silmän kehityshäiriö) asteita 2–6 sairastavan koiran jälkeläisiä ei rekisteröidä. Polvilumpioiden osalta rekisteröinnin raja-arvo on polvilumpioluksaation aste 1.lähde?
Monimuotoisen rekisteröidyn kannan alin mitattu säkäkorkeus on nartulla 38 cm, ja uroksella 39 cm. Vastaavasti kookkain mitattu korkeus nartulla on 47 cm ja uroksella 50,5 cm. Rodussa ei ole havaittu sen yleiseen terveyteen ja hyvinvointiin merkittävästi haittaavia rakenteellisia heikkouksia, kuten purennan virheitä ja vakavia hammaspuutoksia, yleistä polvilumpion sijoiltaan menoa ja lyhyttä selkää sekä rungon neliön rakenteellista mittasuhdetta.
Poliittinen keskusta

Poliittinen keskusta tarkoittaa poliittisia ryhmiä tai aatteita, jotka sijoittuvat poliittisella oikeisto–vasemmisto-akselilla oikeiston ja vasemmiston välille. Tarkkaa määritelmää siitä, mitkä poliittiset aatteet tarkalleen lukeutuvat keskustaan, ei voida antaa. Keskustan käsite onkin riippuvainen siitä kontekstista jossa sitä käytetään. Yleensä keskustalaisuuteen liitetään kuitenkin pyrkimys tasapainoon yhteiskunnallisen reformismin ja säilyttävän otteen välillä.
Ideologia ja määritelmä

Poliittisen keskustan käsite voidaan ymmärtää joko absoluuttisesti tai suhteellisesti määriteltynä. Suhteellisesti määriteltynä keskusta tarkoittaa mitä tahansa mielipiteitä, jotka sijoittuvat kussakin poliittisessa yhteisössä ääripäiden väliin. Tällöin keskusta voi tarkoittaa sisällöllisesti hyvinkin erilaisia näkökulmia kontekstista riippuen, eikä yleispätevää kuvausta tällä tavoin määritellystä keskustalaisesta aatteesta voida antaa. Esimerkiksi sosiaaliliberalismia saatetaan vasemmistossa pitää oikeistolaisena aatteena, kun taas oikeistossa sitä voidaan pitää vasemmistoon kuuluvana.
Toisaalta absoluuttisesti määriteltynä keskustan voidaan ajatella olevan tietynlainen aate tai ideologia, jonka määritelmä on jokseenkin sama kontekstista riippumatta. Tällöin poliittisella keskustalla tarkoitetaan sellaista ajatussuuntaa, jolle tärkeää on esimerkiksi sosiaalisen markkinatalouden ja parlamentaarisen demokratian kannattaminen.
Keskusta voidaan nähdä myös suhteessa vallitsevaan poliittiseen tilaan. Tällöin vasemmistolla tarkoitettaisiin aatteita, jotka kannattavat vallitsevan yhteiskuntajärjestyksen aktiivista ja määrätietoista uudistamista. Oikeistolla taas tarkoitettaisiin aatteita, jotka kannattavat vallitsevien olojen säilyttämistä tai osittaista palauttamista aiemmin vallinneeseen tilaan. Poliittinen keskusta taas tarkoittaisi maltillisten uudistusten ja säilyttävän otteen yhdistelemistä.
Poliittinen keskusta Suomessa

Suomessa eduskuntapuolueista vahvimmin poliittiseen keskustaan liitetään Suomen Keskusta. Kansalaiskyselyssä keskustan ajatellaan yleisimmin olevan joko keskustalainen tai oikeistolainen puolue. Keskusta on myös ainoa eduskuntapuolueista, joka mielletään äänestäjien keskuudessa yleisemmin keskustaan kuin oikeistoon tai vasemmistoon kuuluvaksi.
Myös Suomen kristillisdemokraatit ja Vihreä liitto nähdään aika ajoin poliittiseen keskustaan kuuluvina. Näistä tosin kristillisdemokraattien koetaan olevan enemmän oikeistolainen kuin keskustalainen. Vihreät taas mielletään useimmiten vasemmistolaiseksi puolueeksi. Vihreiden määrittelyä hankaloittaa puolueen moniaineksisuus, joka kattaa näkemyksiä vasemmistosta keskustaan päin. Joskus keskustaan saatetaan lukea myös RKP, vaikkakin se yleisesti mielletään oikeistopuolueeksi.
Historiallisesti poliittista keskustaa ovat Suomessa edustaneet myös erilaiset liberaalipuolueet. Kansallinen Edistyspuolue (1918–1951) lukeutui poliittiseen keskustaan. Puolueen lopetettua toimintansa, sen kannattajat siirtyivät Suomen Kansanpuolueeseen ja Vapaamielisten Liittoon. Suomen Kansanpuolue (1951–1965) ja Vapaamielisten Liitto (1951–1965) yhdistyivät jälleen vuonna 1965 Liberaaliseksi Kansanpuolueeksi, (LKP). Kannatuksen hiipuessa LKP liittyi 1982 Keskustapuolueen jäsenjärjestöksi, mutta erosi siitä 1986. Puolueliitokseen pettyneitä kannattajia oli jo siirtynyt muihin puolueisiin, kuten Vihreisiin. Liberaalit palasi eduskuntaan 1991 yhdellä kansanedustajalla, jonka kuitenkin menetti 1995. Liberaalit yhdistyi kahden edustajan voimin eduskuntaan päässeen NSP:n kanssa 1999, mutta ei menestynyt eduskuntavaaleissa, jolloin putosi puoluerekisteristä.
Suomen Keskusta yhdistetään suomalaisista puolueista useimmin keskustalaisuuteen.
Planeettojen kaasukehät

Maan kaasukehä avaruudesta nähtynä.
Planeettojen kaasukehät ovat planeettojen ympärillä olevia kaasuvaippoja. Niiden koostumus riippuu saatavien aineiden lisäksi siitä, mitä aineita planeetta pystyy kaasukehässään pidättelemään. Hyvin suurilla planeetoilla raskas kaasukehä nesteytyy suurissa paineissa. Näin on muun muassa Jupiterilla.
Kaasukehää tuottavat tulivuoren purkaukset, pinnalta tapahtuva haihtuminen tai sublimaatio ja kosmisen hiukkassäteilyn sekä Auringon säteilyn ja mikrometeorien kaasuosasia pinnasta irrottava vaikutus. Kaasua tuottaa myös kivien rapautuminen ja komeettatörmäykset.
Kaasukehä karkaa avaruuteen muun muassa molekyylien lämpöliikkeen takia mihin monesti liittyy kosmisen säteilyn tai Auringon säteilyn molekyylejä hajottava vaikutus. Hajonneen molekyylin atomit ovat kevyempiä kuin alkuperäinen molekyyli ja karkaavat siksi helpommin avaruuteen. Esimerkiksi vesihöyry haihtuu avaruuteen, jos se nousee kyllin korkealla. Noin 20 kilometrin korkeudessa, otsonikerroksen yläpuolella Auringon ultraviolettisäteily alkaa hajottaa vesimolekyylejä vedyksi ja hapeksi. Yli 150 kilometrin korkeudessa vesihöyryn molekyylit ovat täysin ja varmasti hajonneet. Jos planeetta on kevyt, se ei kykene pidättelemään kuin raskaita kaasuja, tai ei kaasuja ollenkaan. Esimerkiksi Maan Kuulla ei ole kaasukehää, koska sen painovoima ja pakonopeus ovat pieniä. Lähempänä Aurinkoa on kuumempaa ja kaasujen lämpöliike on nopeampaa joten kaasut karkaavat helpommin. Marsista happi ja typpi karkaavat melko nopeasti pois, koska planeetan painovoima ja pakonopeus ovat pienet. Maasta karkaavat vety ja helium. Lisäksi aurinkotuuli puhaltaa kaasukehää ja edistää sen karkaamista avaruuteen. Maalla sen magneettikenttä suojaa aurinkotuulelta mutta esimerkiksi Marsilla tätä ei ole.
Kaasukehää tai sen osia voi tiivistyä tilapäisesti tai pysyvästi planeetan pinnalle lämpötilan laskiessa. Jotkin kivet voivat reagoida joidenkin kaasukehän kaasujen kanssa ja niin sitoa kaasua itseensä.
Planeettojen ja kuiden kaasukehiä

| Planeetta tai kuu | Lämpötila | Pakonopeus pinnalla m/s | 1/6 pakonopeudesta | Kaasun paine  Maan ilmakehää | Kaasun  tiheys pinnalla kg/m3 | Kaasukoostumus  pääosin | Keskimääräinen kaasun  atomimassa (amu) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venus | 737 K (464 °C) | 10 361 | 1 727 | 90 | 67 | Hiilidioksidi CO2 96,5 %,  Typpi N2 3,5 % | noin 43,2 |
| Maa | 288 K (n. 15 °C) | 11 181 | 1 863 | 1 | 1,293 | Happi O2 20,9 %, Typpi N2 78,1 % | 28,6 |
| Mars | 210 K (-63 °C) | 5 026 | 838 | 0,007 (6,3 mbar) | 0,018 | 95,3 % CO2, N2 2,7 % | 42,5 |
| Titan | 95 K (-178 °C) | 2 650 |  | noin 1,5 |  | 90 % Typpi N2, 7 % Metaani CH4 |  |
Käytännössä kaasukehättömän Merkuriuksen pakonopeus on 4 400 m/s ja lämpötila 130–770 K. Sieltä niin kuin Kuustakin karkaa myös hiilidioksidi.
Hyvin kuuma, mutta suunnilleen Maan kokoinen Venus ei kykene pidättelemään vesihöyryä kaasukehässään, mutta viileämpi, suunnilleen samankokoinen Maa pystyy.. Maassa ja Venuksessakin pysyvät happi ja typpi, mutteivät vety ja helium. Titan ei kykene pidättelemään kaasukehässä vesihöyryä, joka tosin jäätyy sen oloissa. Maan kaasukehälle on ominaista lämpötilan kasvu stratosfäärissä 7/18–50 km:n korkeudessa. Venuksella ja Marsilla ei ole Maan tyyppistä tropopaussia ja stratosfääriä, mesosfääri alkaa suoraan 45–55 km:n korkeudessa ja lämpötila putoaa jatkuvasti. Maassahan stratosfääriä lämmittää otsoni.
Planeettojen ja kuiden kaasukehiä > Lisätietoja planeettojen/kuiden kaasukehistä

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Venus | Maa | Mars | Titan |
| Pintapaine (bar) | 92 | 1 | 0,006 | 1,5 |
| Skaalakorkeus (km) | 16 | 8 | 11 |  |
| Kaasupylvään massa (kg) | 1,0E+06 | 1,0E+04 | 1,6E+02 |  |
| Kokonaismassa (kg) | 4,8E+20 | 5,2E+18 | 2,3E+16 |  |
| Kaasupylvään molekyylitiheys (/m2) | 1,5E+31 | 2,2E+29 | 2,3E+27 |  |
| Molekyylitiheys pinnalla (/m3) | 9,01E+26 | 2,52E+25 | 1,95E+23 |  |
| Tiheys pinnalla (kg/m3) | 6,58E+01 | 1,21E+00 | 1,42E-02 |  |
| Kaasun molekyylimassa | 44,01 | 28,97 | 44,01 | 28,67 |
Kaasukehän kaasupylväs on neliömetrin alainen kaasupylväs, joka ulottuu koko kaasukehän korkeudelle.
Kun tämän massa kerrotaan koko planeetan alalla, saadaan kaasukehän massa. Todellisissa kaasukehissä kaasun tiheys vaihtelee eri puolilla planeettaa.
Vertailutieto: tulivuoren purkauskaasujen koostumus
80 % H2O vesihöyryä
12 % CO2
6.5 % SO2
1.3 % N2
0.6 % H2
0.4 % CO
Kaasun paine planeetan pinnalla

Kaasun painetta planeetan pinnalla ei kyetä laskemaan, jos ei tunneta kaasuosasten määrää. Silti voidaan laskea skaalakorkeus H, jonka pohjalta voidaan päätellä, että esimerkiksi planeetan, jonka painovoima pinnalla on 0,5 g ja joka omaa samankaltaisen ilmamäärän kuin Maa, ilmanpaine pinnalla on 0,5 ilmakehää, eli juuri ja juuri hengityskelpoinen. Joissain yhteyksissä on käytetty Maan ja Marsin ilmanpaineista johdettua arviota, jonka mukaan ilmanpaine olisi suunnilleen planeetan massa potenssiin kaksi. 
. Toisaalta jos samantyyppisen ilmakehän omaavia Marsia ja Venusta verraten tullaan siihen tulokseen, että potenssi onkin suunnilleen 4.
Aiheesta muualla

Prof. Bagenal, Fran: "Planetary Atmospheres ASTR3720" (kurssimateriaali), Spring 2005.
Sanchez-Lavega, Agustin, Perez-Hoyos, Santiago, Hueso, Ricardo: "Clouds in planetary atmospheres: A useful application of the Clausios-Clapeyron equation", 23.6.2003. (Arkistoitu – Internet Archive)
Poliisin poika

| Poliisin poika |
| --- | --- |
Kirjailija:  Jari Tervo
Kansitaiteilija:  Martti Ruokonen
Kieli:  suomi
Genre:  jännityskirjallisuus
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1993
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  238
ISBN:  951-0-18834-4
Sarja: Rovaniemi-trilogia
Edeltävä:  Pohjan hovi
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Poliisin poika on vuonna 1993 ilmestynyt Jari Tervon kirjoittama humoristinen jännityskirja, joka kertoo pankkiryöstöstä. Kirjan tapahtumat sijoittuvat Rovaniemelle. Pankkikonttori on Rovaniemen keskustan Valtakadun Kansallis-Osake-Pankin konttori. Kirjan takakannessa lukee muun muassa, että ”Tervo kirjoittaa enemmän tai vähemmän särkyneitten ihmisten suihin karmean hauskaa ja julmaa tekstiä, joka farssimaisen liioittelun jälkeen tummenee.”
Kertojat ovat eri luvuissa Trampas, tämän avopuoliso Marjaana, Marjaanan velipuoli Lepsu, poliisi Voitto Kiimalainen, Kiimalaisen anoppi Lyyti Porstua, Marjaanan sisko ja Lepsun siskopuoli Paula, Tukholmasta kuljettajaksi tullut somali Jusse ja sivullinen pikkulapsi Pirkka.
Teos muodostaa yhdessä edellisenä vuonna 1992 julkaistun Pohjan hovi -kirjan kanssa Rovaniemi-sarjan, joka on julkaistu tuplapokkarina Rokuli (ISBN 951-0-30793-9).
Hahmot

Trampas, oikealta nimeltään Tuomas on Marjaanan avomies, joka on juuri vapautunut vankilasta.
Marjaana on Trampaksen avovaimo, Paulan sisko ja Lepsun siskopuoli. Joku raiskasi hänet ja hän on viimeisimmillään raskaana. Hän päättää tulla mukaan pankkiryöstöön.
Lepsu on Marjaanan ja Paulan pikkuvelipuoli; hän on heitä nuorempi (19-vuotias), ja hänellä on yhteinen äiti näiden kanssa. Hän tulee avustamaan pankkiryöstössä, mutta Trampas ei anna hänen ottaa asetta mukaansa. Hänellä tapahtuu usein epäonnistumisia.
Voitto Kiimalainen on tavallisesti hyvin nuhteettomana tunnettu poliisi, joka elää onnettomassa avioliitossa. Hän ei tule toimeen myöskään anoppinsa kanssa. Tänä päivänä hän päättää lähteä baari Ylityöhön juomaan, vaikka tietää saavansa vaimoltaan nuhteluita.
Lyyti Porstua on Voitto Kiimalaisen anoppi. Hän uskoo, että Jumala osoittaa hänelle merkkejä koko päivän, ja että monet muut, muiden muassa hänen edesmennyt aviomiehensä, ovat huonompia ihmisiä. Hän rankaisee itseään synneistään ja pitää kolmea kissaa.
Paula on Marjaanan sisko ja Lepsun siskopuoli.
Jusse on somali, joka on tullut Tukholmasta pankkiryöstäjien kuljettajaksi. Hän osaa enemmän suomea, kuin pankkiryöstäjät tietävät.
Elokuva

Kirjan pohjalta on vuonna 1998 tehty Yleisradion tilaama televisioelokuva ”Poliisin poika” eli ”Jari Tervon Poliisin poika”, jonka on ohjannut ja leikannut Tapio Piirainen.
Aiheesta muualla

WSOY:n esittely kirjasta Rokuli (Arkistoitu – Internet Archive).
Pohjoinen napapiiri

Pohjoinen napapiiri sinisellä ympyrällä.
Daltonin valtatie ylittää napapiirin Alaskassa
Pohjoinen napapiiri on maapallon napapiiri, jonka kulmaetäisyys maapallon pohjoisnavasta on sama kuin maan akselin kaltevuus. Se on kauimpana pohjoisnavasta sijaitseva leveyspiiri, jolta katsottuna auringon keskipiste on kerran vuodessa, kesäpäivänseisauksena, horisontin yläpuolella ympäri vuorokauden, mutta talvipäivänseisauksena ei lainkaan.
Pohjoisen napapiirin sijainti vuonna 2000 oli 66° 33′ 39″ (tai desimaalilukuna 66,56083°) pohjoista leveyttä. Napapiirin sijainti vaihtelee hitaasti.
Valaistusvyöhykkeet

Pohjoinen napapiiri määrittää yöttömän yön tai keskiyön auringon esiintymisen etelärajan ja vastaavasti kaamoksen, sydäntalven auringottoman alueen etelärajan. Napapiirin pohjoispuolella auringon keskipiste on horisontin yläpuolella ainakin yhden kokonaisen vuorokauden vuodessa ja vastaavasti vähintään yhden kokonaisen vuorokauden sen alapuolella. Napapiirillä nämä tapahtuvat täsmälleen kerran vuodessa, kesä- ja talvipäivänseisauksen aikana. Teorian mukaiset auringon näkymisen havainnot eivät täsmällisesti toteudu maapallolla, koska maanpinta ei ole täydellinen pallo ja maan ilmakehässä valo taipuu.
Valaistusvyöhykkeet > Ilmakehän merkittävä vaikutus

Ilmakehä taittaa voimakkaasti horisontista paistavan auringon valoa ja sen vuoksi aurinko näkyy napapiirillä myös talvipäivänseisauksen aikana kokonaisena horisontin yläpuolella. Lisäksi sydäntalvella aurinko voidaan havaita tuntureilla ja vaaroilla merkittävästi napapiirin pohjoispuolella, muuan muassa Luosto- ja Pyhätuntureilla, jotka ovat noin 60 kilometriä (vastaa noin 0,5° leveysastetta) pohjoisempana.
Vastaavasti kesäyön aurinko nähdään napapiirillä horisontin yläpuolella ja esimerkiksi Rovaniemellä napapiirin välittömässä läheisyydessä aurinko ei laskenut 6. kesäkuuta ja 6. heinäkuuta välisenä aikana vuonna 2008. Juhannuksena keskiyön aurinko voidaan havaita useilla korkeilla paikoilla napapiirin eteläpuolella, muun muassa Aavasaksalla ja Rukatunturilla.
Napapiiri ilmasto- ja kasvillisuusrajana

Pohjoista napapiiriä pidetään usein myös Arktiksen eli Arktisen alueen ja pohjoisen lauhkean vyöhykkeen rajana. Selvää ilmastorajaa se ei kuitenkaan muodosta, sillä varsinkin merivirrat vaikuttavat pohjoisten seutujen ilmastoon varsin paljon; niinpä esimerkiksi Lapissa napapiirin pohjoispuolella on keskimäärin lämpimämpää kuin monin paikoin Grönlannissa tai Siperiassa sen eteläpuolella.
Myöskään kasvikunnassa napapiiri ei määritä mitään äkillisiä muutoksia. Napapiiriä voisi yrittää pitää metsärajan määritteenä, mutta käytännössä metsäraja on monin paikoin vaikeasti hahmotettavissa. Esimerkiksi Pohjois-Venäjällä muutos havumetsästä puuttomaksi tundraksi tapahtuu vähitellen 300 kilometriä leveällä alueella. Toisaalta vuoristoalueilla ja tuntureilla korkeus määrittelee puiden kasvuedellytykset. Puuraja sijaitsee suunnilleen siellä, missä kesän lämpimimmän kuukauden +10 °C:en isotermi sijaitsee. Sekä puuraja että tämä 10 °C isotermi poikkeavat napapiiristä. Arktinen neuvosto päätyi kasvi- ja eläintutkimuksissaan käyttää napa-alueilleen napapiiristä molempiin suuntiin poikkeavaa CAFF-rajaa (Conservation of Arctic Flora and Fauna).
Napapiirin monimutkainen liike > Akselikaltevuuden vaihtelu ja nutaatio

Lyhyellä aikavälillä napapiirin sijaintia voidaan pitää suunnilleen vakiona, vaikka vuosittainen liike on keskimäärin 14 metriä. Tämä liike, joka tarkoittaa maan akselin kaltevuuden muutosta, on monimutkaisten sekä lyhyt- että pitkäaikaisten tähtitieteeseen ja maan rakenteeseen liittyvien vetovoimien yhteisvaikutusta. Maapallon akselikallistuman vaihdellessa siirtyvät myös napapiirit ja kääntöpiirit sen mukaisesti.
Vaihtelun pitkäaikainen pääsykli aiheuttaa napapiirin vaihtelun leveyspiirien 65,5° ja 67,9° välillä 41 000 vuoden aikana. Tämän syklin vaikutuksesta napapiiri liikkuu nykyisin kohti pohjoista. Maan pyörimisakseliin vaikuttaa myös lyhytaikaisempia vaihteluita, kuten auringon ja kuun vetovoimista johtuva nutaatio, jonka pääsykli on 18,7 vuoden pituinen ja amplitudi 9 kaarisekunnin luokkaa, joka vastaa vajaata 300 metriä etelä–pohjoissuunnassa. Lisäksi on muita muun muassa planeettojen prekessioliikkeistä kumpuavia häiriöitä, joiden aikaskaala vaihtelee ja päiväsiirtymissä vaikutus on metrin suuruusluokassa suuntaan tai toiseen. Maapallon oma prekessio, pyörimisakselin 25 725 vuoden jaksossa tapahtuva huojunta ei vaikuta napapiirin sijaintiin.
Napapiirin monimutkainen liike > Napavariaatio

Edes maan akseli ei ole kiinteä käsite. Napojen sijainti vaeltaa ympyrän kaltaista rataa. Syynä liikkeeseen ovat maan sisäisen sulan aineen liikkeet ja maan pinnalla tapahtuvat massojen siirrot, kuten merivirrat ja ilmavirtaukset. Earth orientation center rekisteröi muun muassa pohjoisnavan liikkeitä. Napa piirtää ympyrää, jonka halkaisija on 10–15 metrin luokkaa.
Napapiirillä sijaitsevat valtiot ja meret

Beringinsalmen kapein kohta sijaitsee melko tarkoin pohjoisella napapiirillä.
Suomessa napapiiri kulkee Lapin halki, Pellon, Ylitornion, ja Sallan kuntien sekä Rovaniemen ja Kemijärven kaupunkien läpi,
Rovaniemellä lentoaseman kiitotien poikki.
Pohjoinen napapiiri kulkee kahdeksan valtion alueella. Ne sekä meret, joiden kautta se kulkee, ovat seuraavat, lueteltuina Beringinsalmelta itään päin:
| Koordinaatit | Valtio, alue tai meri | Huomautus |
| --- | --- | --- |
| 66°34′N, 171°1′W | Pohjoinen jäämeri | Tšuktšienmeri, Beringinsalmi |
| 66°34′N, 164°38′W |  Yhdysvallat |  Alaska (Sewardin niemimaa) |
| 66°34′N, 163°44′W | Pohjoinen jäämeri | Kotzebue Sound |
| 66°34′N, 161°56′W |  Yhdysvallat |  Alaska |
| 66°34′N, 141°0′W |  Kanada | Yukon Luoteisterritoriot Nunavut |
| 66°34′N, 82°59′W | Hudsoninlahti |  |
| 66°34′N, 73°25′W |  Kanada | Baffininsaari, kuuluu Nunavutiin |
| 66°34′N, 61°24′W | Davisinsalmi |  |
| 66°34′N, 53°16′W |  Grönlanti | Kuuluu  Tanskaan |
| 66°34′N, 34°9′W | Atlantin valtameri | Tanskansalmi |
| 66°34′N, 18°1′W |  Islanti | Grímseyn saari |
| 66°34′N, 17°59′W | Atlantin valtameri | Grönlanninmeri Norjanmeri |
| 66°34′N, 12°48′E |  Norja | Nordlandin lääni |
| 66°34′N, 15°31′E |  Ruotsi | Norrbottenin lääni |
| 66°34′N, 23°51′E |  Suomi | Lapin maakunta |
| 66°34′N, 29°28′E |  Venäjä | Karjalan tasavalta Murmanskin alue |
| 66°34′N, 33°25′E | Vienanmeri | Kantalahti |
| 66°34′N, 34°28′E |  Venäjä | Murmanskin alue Kuolan niemimaalla |
| 66°34′N, 34°38′E | Vienanmeri | Kantalahti |
| 66°34′N, 35°0′E |  Venäjä | Murmanskin alue Kuolan niemimaalla |
| 66°34′N, 40°42′E | Vienanmeri |  |
| 66°34′N, 44°23′E |  Venäjä | Nenetsien autonominen piirikunta Komin tasavalta |
| 66°34′N, 71°5′E | Obinlahti |  |
| 66°34′N, 72°27′E |  Venäjä | Jamalin Nenetsia Krasnojarskin aluepiiri Sahan tasavalta Tšuktšien autonominen piirikunta |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pohjoinen napapiiri Wikimedia Commonsissa
Talvipäivänseisaus 2004 napapiirillä Rovaniemen lentoasemalla. Aurinko paistaa.
Napapiirin kyltti Rovaniemellä 1975.
Pomona

Pomonaa esittävä roomalainen veistos 100-luvulta
Pomona oli roomalainen kypsyvien hedelmien ja hedelmällisyyden jumalatar sekä kasvillisuuden jumala Vertumnuksen puoliso. Pomonan nimi tulee latinan sanasta pomum eli puun hedelmä. Pomonalla oli kulttipaikka Pomonal Ostian tien varrella. Vertumnuksen lisäksi Pomona yhdistettiin myös Picus-jumalaan.