stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Siksak

Kuvan symbolissa esiintyy siksak-viiva, jonka kulma on 90 astetta.
Siksak (myös sik-sak, siksakki) on nauhamainen viivaornamenttikuvio, joka muodostuu tietyssä kulmassa toistuvasti suuntaansa muuttavasta linjasta. Tavallisesti siksak-linja on säännöllinen: sen joka toinen viiva on keskenään samansuuntainen. Kulman asteluku vaihtelee kuviosta riippuen. Mitä pienemmässä kulmassa suunta muuttuu, sitä tiheämmin kulman muodostamat huiput tai hampaat toistuvat. Siksak-kuviota saatetaan myös nimittää sahalaitakuvioksi.
Siksak-kuvio voi olla joko symmetrinen tai epäsymmetrinen. Symmetrisessä kuviossa linja kääntyy koko ajan samassa kulmassa. Esimerkiksi isot latinalaisen aakkoston kirjaimet N ja Z tekevät siksak-käännöksiä, jotka toistuvat epäsymmetrisesti, kun taas M- ja W-kirjaimet voivat olla kirjasintyypistä riippuen symmetrisiä tai epäsymmetrisiä.
Siksak-kuvio voi olla koriste eli ornamentti, joku käytännön sovelluksissa esiintyvä ilmiö tai myös kuvaannollinen asia. Siksak voi kuvata esimerkiksi liikerataa tai puolelta toiselle hoipertelevaa tapaa kulkea: ”Hän käveli siksakkia”.
Siksak-sanan alkuperää voi jäljittää Saksasta (saks. zickzack) ja Ranskasta (ransk. zigzag). Saksan sana Zacke tarkoittaa terävää kärkeä tai sahan hammasta. Siksak-kuvion ensimmäinen käännös on zig ja toinen käännös vastaavasti zag.
Esiintyminen

Ompelukoneen tikkivalikoimiin kuuluu yleensä siksak-ommel eli siksakki. Siksakkia voidaan käyttää sekä kankaan reunan huolitteluun että koristeompeleena. Tavallisesta siksak-ompeleesta on myös toinen versio, kolmiaskelsiksak. Kolmiaskelsiksak muodostaa kolme samansuuntaista pistoa, ennen kuin suunta muuttuu. Siksak-ommelta voidaan käyttää myös vahvistavana ompeleena. Joissakin koneissa on useita erilaisia siksak-ompeleita. Tekstiileihin voidaan kiinnittää koristenauhaa, joka polveilee siksak-tyyppisesti. Harkkosakset ovat käsitöissä käytettyt erikoissakset, joilla saadaan leikattua tiivissidoksisen kankaan reunaan siksak-kuvio. Kuvio estää kankaan purkautumista ja reunan rullaantumista.
Fysiikassa esiintyy aaltoliikkeeseen liittyvä kolmioaalto. Kemian rakennekaavoissa siksak-viivalla kuvataan hiiliketjuja, jollainen esiintyy esimerkiksi heptanolin (C7H15OH) molekyylirakenteen kuvaajassa. Luonnossa siksak-kuviota esiintyy eläimillä ja kasveissa. Vaikkapa kyyn selässä oleva kaksipuolinen sahalaitakuvio tai useiden kasvien lehtien reunat ovat tästä esimerkkinä.
Timpurin taittuva mitta ja erilaiset ”teleskooppikädet” ja trussirakenteet ovat esimerkkejä siksakin esiintymisestä käytännön sovelluksissa. Trussit ovat vahvistavia rakenteita, jotka hyödyntävät siksak-tekniikkaa. Sellaisia voi nähdä konserttilavojen metallirakenteissa (trusseissa) ja erilaisissa radiomastoissa tai sähköpylväissä. Konserttilavojen metallirakenteisiin kiinnitetään lavatekniikkaa eli äänentoisto- ja valaistuslaitteita. Rakennustekniikassa näitä trussirakenteita käytetään esimerkiksi silloissa, kattoristikoissa ja muuallakin kattorakenteissa ja rakennuksissa.
Ravioli-pastassa on tyypillisesti siksak-reunat, jotka tehdään joko taikinapyörällä tai valmiilla raviolimuotilla. Muussa leivonnassa ja ruuanlaitossa käytetään myös sellaista taikina- eli leivinpyörää, joka jättää siksak-kuvion sijaan aaltomaisen jäljen.
Heraldiikassa ja lipuissa esiintyy yhtenä elementtinä erilaiset siksak-linjat ja kuviot. Suomen kunnanvaakunoista esimerkiksi Kihniön, Pomarkun, Saarijärven ja Siikajoen vaakunoissa on siksak-kuviota, josta heraldiikan kuvailuissa käytetään nimeä ”sahakoroinen”. Muun muassa Bahrainin ja Quatarin lipuissa on siksak-elementti eli sahalaitakuvio. Koristeena siksak esiintyy myös niin maalauskuvioissa kuin laatoituksessa.
Sarjakuvahahmo Jaska Jokusen paidassa on siksak-koristekuvio.
Esiintyminen > Esimerkkejä

Heptanolin molekyylikaava.
Kylpyhuoneen laatoituksesta muodostuu siksak-kuvio.
Kaiteiden varjo näkyy siksak-kuviona rappusissa.
Portaiden sivuprofiili.
Kolmivaiheinen siksak-ommel.
Siksak-ompeleita vahvistuksena.
Siksak-koristenauhaa vaatteessa.
Kangastilkkujen reunan huolitteluun käytetty laite.
Siikajoen vaakuna.
Taittuva timpurin mitta.
Ravioleiden siksak-reunaa.
Watervillen terässilta Pennsylvaniassa Yhdysvalloissa.
Sähköpylväs.
Bahrainin lippu.
Trusseihin kiinnitettyä konserttitekniikkaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Siksak-tumput syntyvät sukkelaan – (www.kodinkuvalehti.fi)
Luettelo Paraguayn kaupungeista

Paraguayn kartta
Tämä on luettelo Paraguayssa sijaitsevista kaupungeista.
A

Abaí
Acahay
Aguaray
Alberdi
Alto Verá
Areguá
Asunción
Atyrá
Ayolas
B

Bella Vista, Amambay
Benjamín Aceval
C

Caacupé
Caaguazú
Caapucú
Caazapá
Cambyreta
Capiatá
Capiíbary
Capitán Bado
Capitán Mauricio José Troche
Capitán Meza
Capitán Miranda
Caraguatay
Carayaó
Carmen del Paraná
Cerrito
Ciudad del Este
Concepción
Coronel Bogado
Coronel Martínez
Coronel Oviedo
Curuguaty
D

Desmochados
Doctor Botrell
Doctor Cecilio Báez
Doctor Eulogio Estigarribia
Doctor Juan Manuel Frutos
Doctor Moisés Bertoni
Doctor Pedro P. Peña
E

Edelira
Encarnación
F

Fernando de la Mora
Fernheim Colony
Filadelfia
Fuerte Olimpo
G

General Artigas
General Delgado
General Elizardo Aquino
General Eugenio A. Garay
General Francisco Álvarez
General Higinio Morínigo
General Isidro Resquín
General José Eduvigis Díaz
Guarambaré
Guayaibi
Guazu-Cua
H

Hernandaríaz
Hohenau
Horqueta
Humaitá
I

Independencia
Isla Pucu
Isla Umbú
Itacurubí de la Cordillera
Itacurubí del Rosario
Itanará
Itapé
Itapúa Poty
Itaquyry
Itauguá
Iturbe
J

José Falcón
José Fasardi
José Ocampos
Juan Emilio O'Leary
K

Katueté
L

La Colmena
La Pastoria
La Victoria
Lambaré
Laureles
Leandro Oviedo
Limpio
Luque
M

Mariano Roque Alonso
Mariscal Estigarribia
Mariscal Francisco Solano López
Mayor José Dejesús Martínez
Mayor Otaño
Mayor Pablo Lagerenza
Mbaracayú
Mbocayaty
Mbocayty del Yhaguy
Mbutuy
Mbuyapey
Menno Colony
Menno
Minga Guazú
N

Nanawa
Natalicio Talavera
Natalio
Neuland Colony
Nueva Alborada
Nueva Germania
Nueva Italia
Nueva Londres
Ñ

Ñacunday
Ñemby
Ñumí
O

Obligado
P

Paraguarí
Paso de Patria
Paso Yobai
Pedro Juan Caballero
Pilar
Pirayú
Pozo Colorado
Presidente Franco
Primero de Marzo
Puerto Pinasco
Q

Quiindy
Quyquyho
R

Raúl Arsenio Oviedo
Repatriación
S

Salto del Guairá
San Alberto
San Bernardino
San Cosme y Damián
San Estanislao
San Ignacio Guasú
San Joaquín
San José de los Arroyos
San Juan Bautista de Ñeembucú
San Juan Bautista, Misiones
San Juan del Paraná
San Lorenzo
San Pablo
San Pedro de Ycuamandiyú
San Pedro del Paraná
San Rafael del Paraná
Santa María de Fe
Santa Rosa de Lima
Santiago
Sapucái
T

Tacuaras
Tacuatí
Tavaí
Tebicuarymí
Tomás Romero Pereira
Tres Corrales
Trinidad
U

Unión
V

Vaquería
Veinticinco de Diciembre
Villa Elisa
Villa Franca
Villa Hayes
Villa Oliva
Villalbín
Villarrica
Villeta
Y

Yabebyry
Yaguarón
Yataity
Yataity del Norte
Yatytay
Ybycuí
Ybytimí
Yegros
Ygatimi
Yhú
Ypacaraí
Ypané
Ypehú
Yuty
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:List of cities in Paraguay
Käännös suomeksi
Viktor Gyökeres

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
 Viktor Gyökeres vuonna 2018.
Henkilötiedot
Koko nimi: Viktor Einar Gyökeres
Syntymäaika: 4. kesäkuuta 1998
Syntymäpaikka: Tukholma, Ruotsi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 187 cm
Seura
Seura: Sporting CP
Pelinumero: 9
Junioriseurat
0000–2013: IFK Aspudden-Tellus
2013–2015: Brommapojkarna
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2015–2017 | Brommapojkarna | 56 | (20) |
| 2018–2021 | Brighton & Hove Albion | 0 | (0) |
| 2019–2020 | → FC St. Pauli (laina) | 26 | (7) |
| 2020–2021 | → Swansea City (laina) | 11 | (0) |
| 2021 | → Coventry City (laina) | 19 | (3) |
| 2021–2023 | Coventry City | 91 | (38) |
| 2023– | Sporting CP | 44 | (45) |
Maajoukkue
| 2015–2018 | Ruotsi U19 | 18 | (10) |
| 2019–2020 | Ruotsi U21 | 8 | (4) |
| 2019– | Ruotsi | 26 | (15) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 20. marraskuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 20. marraskuuta 2024.
Viktor Einar Gyökeres (s. 4. kesäkuuta 1998 Tukholma) on ruotsalainen jalkapalloilija, joka edustaa Portugalin Primeira Ligassa pelaavaa Sporting Clube de Portugalia. Pelipaikaltaan Gyökeres on hyökkääjä. Hän pelaa myös Ruotsin jalkapallomaajoukkueessa.
Seurajoukkueessa

Gyökeres pelasi ensimmäiset pelinsä miesten sarjoissa kaudella 2015 Brommapojkarnan paidassa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Superettanissa. Tammikuussa 2018 hän siirtyi Englannin valioliigassa pelaavaan Brighton & Hove Albioniin, mutta ei saanut seurassa valioliigaminuutteja. Hän kävi lainalla Saksan 2. Bundesliigassa St. Paulissa ja Englannin mestaruussarjan Swansea Cityssä sekä Coventry Cityssä.
Kaudelle 2021–2022 Gyökeres siirtyi pysyvällä siirrolla Coventryn riveihin. Ensimmäisellä kaudellaan seurassa hän teki 17 maalia mestaruussarjassa ja toisella kaudella maalisaldo oli 21. Kauden 2022–2023 päätteeksi hänet valittiin myös sarjan tähdistökentälliseen. Heinäkuussa 2023 Gyökeres siirtyi Portugalin Primeira Ligan Sporting CP:hen. Hän onnistui ensimmäisellä kaudellaan maalinteossa 29 kertaa voittaen samalla sarjan maalikuninkuuden ja myös parhaan pelaajan palkinnon. Sporting voitti myös Primeira Ligan mestaruuden.
Maajoukkueessa

Gyökeres edusti Ruotsin alle 19-vuotiaiden maajoukkuetta ikäluokan EM-kilpailuissa vuonna 2017 Georgiassa. Hän teki turnauksessa kolme maalia ollen jaetulla ykkössijalla maalipörssissä.
Ruotsin jalkapallomaajoukkueessa Gyökeres teki debyyttinsä tammikuussa 2019 harjoitusottelussa Suomea vastaan. Ensimmäinen maali syntyi muutamaa päivää myöhemmin, niin ikään harjoitusottelussa Islantia vastaan.
Muuta

Gyökeresillä on unkarilaisia sukujuuria.
Saavutukset > Seurajoukkueessa

Superettan: 2017
Primeira Liga: 2023–2024
Saavutukset > Henkilökohtainen

Alle 19-vuotiaiden EM-kilpailujen paras maalintekijä: 2017
Englannin mestaruussarjan kauden tähdistöjoukkue: 2023–2024
Primeira Ligan paras maalintekijä: 2023–2024
Primeira Ligan paras pelaaja: 2023–2024
Tao

Tao tai TAO voi tarkoittaa seuraavia asioita:
tao eli dao, kiinalainen filosofinen käsite
Tao, kunta Malissa
TAO, tietokoneavusteinen opetus tai oppiminen
Tampereen ammattiopisto (TAO)
Turun Ammattiopistosäätiö (TAO)
Lapin yliopiston taideaineiden opiskelijat TAO ry
Vesa-Pekka Kangaskorpi

| Vesa-Pekka Kangaskorpi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. toukokuuta 1963 (ikä 61)
Muut tiedot
Yritys:  Keskisuomalainen
Asema:  toimitusjohtaja
Hallitusjäsenyydet:  muun muassa Medialiitto ja Elinkeinoelämän keskusliitto
Tutkinnot:  ekonomi
Lapset:  3
Vesa-Pekka Kangaskorpi (s. 6. toukokuuta 1963 Jyväskylä) on Keskisuomalainen Oyj:n toimitusjohtaja.
Ura

Vesa-Pekka Kangaskorpi valmistui ekononomiksi Vaasan kauppakorkeakoulusta vuonna 1988. Hän opiskeli kansainvälistä markkinointia. Vuosina 1989–1993 hän toimi Enson myyntijohtajana Espanjassa ja Suomessa. Hän työskenteli Enso-aikanaan myös Singaporessa ja Kiinassa. Palattuaan Suomeen 1990-luvulla hän työskenteli IPU:ssa eli Parlamenttienvälisessä liitossa.
Vuosina 1993–2009 hän toimi eduskunnassa kansainvälisten asioiden neuvoksena. Tehtävään kuului esimerkiksi kansainvälisten vierailujen järjestelyt. Osana tehtävää hän oli mukana myös Nato-valtuuskunnan toiminnassa.
Vuosina 2002–2010 Kangaskorpi toimi Keskisuomalaisen konsernihallituksen puheenjohtajana. Tammikuussa 2010 silloinen konsernin toimitusjohtaja Arto Tiitinen erotettiin ja Kangaskorvesta tehtiin vt. toimitusjohtaja. Valinnan myötä hän siirtyi hallituksen rivijäseneksi ja hallituksen puheenjohtajaksi nousi Antero Vesterinen. Konsernin vakinaiseksi toimitusjohtajaksi hänet nimitettiin maaliskuussa 2010.
Kangaskorven johdolla konserni on tehnyt useita yritysostoja ja vuoteen 2023 mennessä sillä oli noin sata lehtinimikettä, mutta myös muuta liiketoimintaa.
Luottamustoimiensa kautta hän on arvostellut muun muassa median arvonlisäverotusta, jota muissa länsimaissa ei yleensä ole sekä Yleisradion saamaa huomattavaa valtiollista rahoitusta. Ylen lukijoilleen ilmaiseksi verkkoon tuottama uutissisältö vääristää hänen mielestään kilpailua kaupallisten verkkosanomalehtien kanssa.
Luottamustehtäviä

Kangaskorpi on tai on ollut:
Keskisuomalaisen hallituksessa (1996–) ja sen puheenjohtajana vuosina 2002–2010
Savon Sanomat Oy:n hallituksen puheenjohtajana 1998–2010.
Sanomalehtien liiton hallituksen jäsen (2010–2013) ja puheenjohtajana (2014–)
Jyväskylän Messut Oy:n hallituksen jäsen (2010–)
Jyväskylän yliopiston varainhankinnan kunniatoimikunnan puheenjohtaja (2010–2011)
Liikesivistysrahasto Keski-Suomi, puheenjohtaja (2013–)
uutismedian maailmanjärjestön WAN-IFRA:n hallituksen jäsen (2014–)
Suomen Lehtiyhtymän hallituksen puheenjohtaja (2014–)
Medialiiton (entinen Viestinnän Keskusliitto VKL) hallituksen puheenjohtaja (2016–2023), varapuheenjohtaja (2024–) ja hallituksen jäsen (2014–2015, 2024–)
Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) hallituksen jäsen (2016–2023)
Keski-Suomen kauppakamarin hallituksen varapuheenjohtaja (2020–2023) ja puheenjohtaja (2024–)
Pro Markkinatalous ry hallituksen jäsen (2021–)
Työeläkeyhtiö Ilmarisen hallitukseen hänet valittiin kolmivuotiskaudelle maaliskuussa 2021.
Keskuskauppakamarin hallitus (2024–)
UKK-seuran hallituksen jäsenlähde?
Ilkka-yhtymän hallintoneuvoston jäsenlähde?
Nordean neuvottelukunnan jäsenlähde?
Laatukeskuksen neuvottelukunnan jäsenlähde?
Tietoykkönen Oy:n hallituksen puheenjohtaja (2018)
Tunnustuksia

Vuonna 2003 Kangaskorvelle myönnettiin Suomen Leijonan I luokan ritarimerkki
Kangaskorpi nimitettiin Saksan kunniakonsuliksi Keski-Suomeen toukokuussa 2014.
Valkoisen Ruusun komentaja 2019
Yksityiselämä

Kangaskorven isän suku on kotoisin Kangasniemen Läsäkoskelta, jonne Kangaskorven isoisä, venäläissyntyinen Koslov tuli kyläkauppiaaksi. Kaksi Koslovin lapsista suomensi myöhemmin sukunimensä Kangaskorveksi. Kangaskorpi asuu puolisonsa ja kolmen lapsensa kanssa Keljossa Jyväskylässä.
Kangaskorven äiti Inkeri Kangaskorpi (os. Lummelahti) omisti yhtiötä lapsuudenperheensä kautta jo 1930-luvulla. Myös hänen nyt jo edesmennyt isänsä Pekka Kangaskorpi hankki Keskisuomalaisen osakkeita. Kangaskorpi on äitinsä ja siskonsa kanssa Keskisuomalaisen suurin omistajataho ja Vesa-Pekka Kangaskorpi konsernin suurin yksittäinen osakkeenomistaja.
Aiheesta muualla

Kangaskorven X-tili
Ollila (Marttila)

| Ollila |
| --- | --- |
 Marttilan nuorisoseurantalo sijaitsee Ollilassa.
Kaupunki:  Marttila
Koordinaatit:  60°37′39″N, 22°58′23″E
Pinta-ala:  90 km² 
Väkiluku:  476 (2019)
Osa-alueet:  Siutila, Maunula, Hirvas, Simala, Ollila, Ruskolainen, Lovi, Huovaristo
Postinumero(t):  21560
Ollila on kylä, kyläkeskus ja postinumeroalue (21560) Marttilassa Varsinais-Suomen maakunnassa. Postinumeroalueen pinta-ala on noin 90 km2, joten se käsittää n. 45 % Marttilan pinta-alasta. Vuonna 2019 alueen väkiluku oli 476..
Sijainti ja liikenne

Ollilan alueen kyliä ovat Siutila, Maunula, Hirvas, Simala, Ollila, Ruskolainen, Lovi ja Huovaristo. Kylät ovat kummallakin puolella Paimionjokea ja pohjoisten kylien läpi kulkee valtatie 10, jonka kautta pääsee lännessä Turkuun ja idässä Forssaan. Myös Suomen vanhin tie Härkätie kulkee Ollilan alueen kautta 10-tien eteläpuolella seuraten Paimionjokea. Sitä pitkin pääsee Marttilan kirkonkylään. Ollilan pohjoispuolella on Pöytyä ja Mellilä, joka nykyään kuuluu Loimaaseen, Ollilan itäpuolella on Koski Tl. Ollilan keskustasta lähtee tie pohjoiseen Kyröön ja etelään Marttilan erämaa-alueelle ja sen kautta Salon suuntaan. Paimionjoen ylittäviä siltoja on Ollilan ja Simalan välissä sekä Huovariston ja Ruskolaisten välissä. Hirvaksen ja Maunulan välissä on vuonna 2000 lopetetun tielinjan sillan rauniot. Ollilan alueen itäpuolella on Kosken kunta, pohjoispuolella Loimaa ja Pöytyä ja eteläpuolella Salo. Länsipuolella Ollilan alue rajoittuu Purhalan ja Palaisten kyliin.
Palvelut ja yhdistystoiminta

Ollila on Ollilan seudun kylien kyläkeskus. Kyläkeskuksessa on toiminut kaksi kauppaa ja kaksi pankkia sekä Marttilan meijeri ja kunnalliskoti. Nykyään Ollilan taajamassa toimii rautakauppa ja Arwina Oy. Myös Hirvaksen kylässä on toiminut kyläkauppa, joka on nykyään kirpputorina.
Paikallisia yhdistyksiä ovat olleet mm. Simalan pienviljelijäyhdistys sekä Ollilan työväenyhdistys.
Tällä hetkellä toimiva yhdistys on mm. Marttilan Eräveikot, jolla on metsästysmaja Simalassa sekä kodat Ruskolaisissa ja Hirvaksella. Lisäksi alueella toimii Ollilan seudun kylätoimikunta. Ollilan urheilukentällä on kunnan urheilu- ja jalkapallokenttä ja urheilukentän vieressä matonpesupaikka mattomankeleineen. Marttilan Nuorisoseuran seurantalo sijaitsee myös Ollilassa ja siellä on mm. näytelmä-, tanssi- ja kansalaisopistotoimintaa.
Luonto ja nähtävyydet

Ollilan alueella on paksut savikerrokset, joihin Paimionjoki ja Hirvasoja sekä muut Paimionjokeen laskevat ojat ovat tehneet syvät urat. Näillä alueilla sijaitsevat useimmat pellot. Metsät ja suot sijaitsevat kallio- ja moreenialuella etelässä ja pohjoisessa.
Alueen keskellä sijaitsevassa Paimionjoessa on Markulankoski Ollilan alueella. Paimionjokeen laskevissa Hirvasojassa ja Lapinojassa on useita pieniä koskia. Paimionjoki, Markulankoski sekä Hirvasoja ovat pysyneet varsin luonnontilaisina, vaikka joki onkin rehevöitynyt. Uintia ja kalastusta voi harrastaa Paimonjoessa. Pohjoisen metsä-suoalueella Reksuo ja Kaurasten rahka on suurimmaksi osaksi ojitettu ja Kaurasten rahkalla on turpeentuotantoa. Pohjoisen suoalueelta alkavan Hirvasojan varrella on luontopolku ja myös Marttilan eteläosan erämaa-alue eräreitistöineen ulottuu Ollilan alueelle. Luontopolku alkaa Ollilan Seurantalolta ja jatkuu Kukonharjan luonnon monimuotoisuusalueen, Markulankosken ja sen saarten sekä Härkätien kautta Hirvasojan myllyn raunioiden ja Hirvasojan niittyjen ja laitumen kautta Paltanpääntien kävelysillalle Hirvaksen kylässä. Lähellä on myös entisen Maunulantien sillan rauniot ja vuonna 1827 palaneen Hirvaksen kylän entinen tontti Paimonjoen töyräällä. 10-tien toisella puolella Hirvasojan varrella on toinen suojeltu metsälaidun Siutilan kylässä.  Eräreitistön varrella on mm. Marttilan komeimpia soita Haapasuo sekä August Canthin muistokivi Simalassa ja Juomakivenrahka sekä Lotikon Kellari Ruskolaisten kylässä. Simalassa on myös Lapinoja, jossa on ollut kaksi myllyä. Haapasuon ja kunnarajan välissä on Marttilan korkein kohta Meijerinmäki, joka on 110,3 metriä korkea. Pohjoisessa Parravahan suuri rajakivi on suojeltu. Nuotiopaikkoja on Lotikon kellarin ja Eräveikkojen Ruskolaisten sekä Hirvaksen kotien luona. Ruskolaisten naapurikylässä Palaisissa on kunnan tekemä uintipaikka. Kyröntien varrella on Arto Alieskolan patsaspuisto. Myös Siutilassa on Katajapuskan nuotiopaikka ja laavu. Lähellä Kosken puolella on Hevonlinnan järvi ja harju- ja ulkoilualue sekä jäljellä oleva ojittamaton osa Linturahkan suosta. Myös Marttilan vedenottamo on tällä alueella Rahkiossa.
Simalan Haapasuo vuonna 2019 talvella.
Lotikon kellari Marttilassa Ruskolaisten kylässä vuonna 2005.
Konemetsän aluetta Simalan kylässä pellolla, johon Konemetsän osallistujat myös majoittuivat vuonna 2007.
Hirvasojan tulva nousi Hirvasojan luontopolun kävelysillalle vuonna 2021.
Paimionjoen Markulankoski vuonna 1960. Vasemmalla näkyy olkikattoinen puimalato, Matti Poutvaara, Kansalliskirjasto.
August Canthin muistokivi Kantinmäellä Simalassa Marttilan eräreitin varrella lähellä Haapasuota.
Arto Alieskolan patsaspuisto vuonna 2017 Ollilassa Kyröntien varrella.
Hirvaksentien silta Hirvasojan yli Hirvasojan luontopolun varrella Hirvaksen kylässä vuonna 2012.
Tilastoja

Vuonna 2012 alueen väkiluku olli 541 henkilöä (n. 25 % Marttilan asukkaista), joista naisia on 239 (44,18 %) ja miehiä 302 (55,82 %). Asukkaiden keski-ikä on 44 vuotta. Alueella on yhteensä 237 taloutta. Postinumeroalueella asunnon keskipinta-ala on 105 m2.
Kuuluisia ollilalaisia

Edward Sjöman, Marttilan Säästöpankin perustaja ja nimismies, 1840-1912.
Artturi Herne, Marttilan Osuuskassan ensimmäinen kassanhoitaja, Marttilan Osuusmeijerin isännöitsijä ja Marttilan soittokunnan johtaja, 1883-1931.
Arto Ali-Eskola, kansantaiteilija, 1948-.
Lauri Heikkilä, kansanedustaja 2011-2015, kotitila Ruskolaisten kylässä, 1957-2024.
Aiheesta muualla

Ollilan seudun kylätoimikunta https://www.facebook.com/profile.php?id=100041371451867&sk=photos
https://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/1590332?page=7
Ollilan keskustaa vuonna 1960. Kuvassa Maapohja-kauppa ja Marttilan Osuusmeijeri.
Ollilan urheilukenttä.
Enzo Maresca

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Vincenzo Maresca
Syntymäaika: 10. helmikuuta 1980 (ikä 45)
Syntymäpaikka: Pontecagnano Faiano, Italia
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 180 cm
Seura
Seura:  Chelsea
Tehtävä: päävalmentaja
Junioriseurat
1991–1994 1994–1998:  Milan  Cagliari
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1998–2000 2000–2004 2000–2001 2002–2003 2004–2005 2005–2009 2009–2010 2011–2012 2012–2014 2014–2016 2016–2017 |  West Bromwich Albion  Juventus →  Bologna (laina) →  Piacenza (laina)  Fiorentina  Sevilla  Olympiakos  Málaga  Sampdoria  Palermo  Hellas Verona | 47 (5) 37 (4) 23 (0) 31 (9) 25 (5) 96 (13) 24 (5) 39 (4) 17 (3) 47 (1) 8 (0) |
Valmennusura
2017 2017–2018 2018–2019 2020–2021 2021 2022–2023 2023–2024 2024–:  Ascoli (apuv.)  Sevilla (apuv.)  West Ham United (apuv.)  Manchester City EDS  Parma  Manchester City (apuv.)  Leicester City  Chelsea
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Vincenzo ”Enzo” Maresca (s. 10. helmikuuta 1980 Pontecagnano Faiano, Italia) on italialainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja. Kesäkuusta 2024 lähtien hän on toiminut Chelsean päävalmentajana.