stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ekerön kunta

| Ekerön kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Uplanti
Keskustaajama:  Ekerö
Kuntakoodi:  0125
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  217,46 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  28 879
 – Väestötiheys:  132,8 as./km²
 
 www.ekero.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ekerön kunnassa sijaitsevia saaria.
Drottningholmin linna.
Rastaholmin saari Mälarenissa auringonlaskun aikaan.
Alsnö husin linnanrauniot.
Ekerön kunta (ruots. Ekerö kommun) on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Ekerö.
Kunnan maapinta-ala on 217,46 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 28 879 henkeä (31.12.2020).
Ekerön naapurikuntia ovat Tukholma, Huddinge, Botkyrka, Salem, Södertälje, Strängnäs, Enköping, Upplands Bro ja Järfälla.
Kunta koostuu noin 140 saaresta Mälaren-järvessä. Niistä suurimmat ovat Adelsö, Ekerön (Ekerön–Munsö), Färingsö ja Lovön.
Ekerössä on runsaasti nähtävyyksiä, joista tärkeimmät ovat Drottningholmin linna Lovönin saarella ja Birkan rautakautisen kaupungin jäännökset Björkön saarella. Molemmat ovat UNESCOn maailmanperintökohteita. Lisäksi kunnan alueella on useita riimukiviä ja muita viikinkiajan jäänteitä sekä kahdeksan keskiaikaista kivikirkkoa.
Vuonna 2007 kunnassa oli 61,00 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 28,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Nykyinen Ekerön kunta koostuu kahdeksasta entisestä maalaiskunnasta. Kunnan alue on identtinen historiallisen Färentunan kihlakunnan kanssa.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin kaksi suurkuntaa:
Ekerö (aiemmat Lovö, Munsö, Ekerö ja Adelsö)
Färingsö (aiemmat Skå, Sånga, Hilleshög ja Färentuna)
Molempien suurkuntien kuntamuoto oli maalaiskunta.
Vuoden 1971 kuntauudistuksessa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja muodostettiin nykyinen Ekerön kunta yhdistämällä Ekerö ja Färingsö.
Lovön kunnassa sijaitsi vuosina 1887–1944 Drottningholmin taajaväkinen yhdyskunta (ruots. municipalsamhälle).
Vaakuna

Kun kunta muodostettiin vuonna 1971, niin Färingsöllä oli ennestään vaakuna. Sitä ja muita ehdotuksia uudeksi vaakunaksi tehtiin, mutta nykyinen vaakuna rekisteröitiin kunnan käyttöön vasta vuonna 1985. Tammenlehti viittaa luonnollisesti kunnan nimeen ja valittiin kilpailun perusteella.
Färingsön maalaiskunta
(1960–1970)
Väestönkehitys

| Ekerön kunnan väestönkehitys 1950–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 6 910 | 6 910 |
| 1955 | 1955 |    | 6 913 | 6 913 |
| 1960 | 1960 |    | 7 006 | 7 006 |
| 1965 | 1965 |    | 8 441 | 8 441 |
| 1970 | 1970 |    | 12 594 | 12 594 |
| 1975 | 1975 |    | 15 081 | 15 081 |
| 1980 | 1980 |    | 15 927 | 15 927 |
| 1985 | 1985 |    | 16 534 | 16 534 |
| 1990 | 1990 |    | 18 785 | 18 785 |
| 1995 | 1995 |    | 20 866 | 20 866 |
| 2000 | 2000 |    | 22 266 | 22 266 |
| 2005 | 2005 |    | 24 010 | 24 010 |
| 2010 | 2010 |    | 25 410 | 25 410 |
| 2015 | 2015 |    | 26 984 | 26 984 |
| 2020 | 2020 |    | 28 879 | 28 879 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 956 | 11,0 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 747 | 2,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 2 569 | 9,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 20 712 | 76,8 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 482 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 7,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 439 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 240 023 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 146 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 26,3 %
18–64-vuotiaat: 58,3 %
65 vuotta täyttäneet: 15,4 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,9 | 2,5 |
|   | jalostus | 16,2 | 15,8 |
|   | palvelut | 78,0 | 80,9 |
|   | tuntematon | 0,9 | 0,7 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 7 760 | 12 686 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 61,2 |  |
Taajamat

Kunnassa on 14 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 72,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 6 879 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ekerö | 10 907 |
| 2 | Stenhamra | 3 336 |
| 3 | Älvnäs | 601 |
| 4 | Ekerö sommarstad | 544 |
| 5 | Parksidan | 494 |
| 6 | Kungsberga | 406 |
| 7 | Drottningholm | 398 |
| 8 | Solsidan | 349 |
| 9 | Sundby | 270 |
| 10 | Ölsta | 267 |
| 11 | Tureholm | 260 |
| 12 | Söderby | 250 |
| 13 | Lilla Stenby | 244 |
| 14 | Lurudden | 205 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Stenhamran taajaman nimenä on joskus ollut myös Stockby.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Tappström
Träkvista
Molemmat taajamat ovat sittemmin kasvaneet yhteen Ekerö-nimiseksi taajamaksi.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Bergdalen Edeby
Bergvik
Degerby
Ekeby tomtområde
Färjstaden
Helgö
Hilleshög
Ilända och Skönvik
Karlskär
Lunda
Lunda
Menhammar
Munsö
Mälaröarnas waldorfskola
Mörby
Plogen
Ricksättra
Slottshagen
Stav
Svartsjö
Sånga Säby
Sättra
Söderberga
Tuna Domargården
Törnby
Vifärna
Älby
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Björndal
Ekerö sommarstad (västra delen)
Färentuna
Gällstaö
Hammargården
Hovgården
Kaggeholms gård
Lilla Stenby
Lovö Prästvik
Lurudden
Simpnäs
Skå-Edeby
Solsidan
Sånga-Sundby
Söderby
Tureholm
Ölsta
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ekerön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 11 | 11 | 14 | 16 | 16 | 15 | 16 | 15 | 17 | 13 | 18 | 18 | 16 | 11 |  |
|   | Keskustapuolue | 9 | 9 | 7 | 6 | 4 | 5 | 5 | 5 | 3 | 3 | 2 | 2 | 3 | 3 |  |
|   | Liberaalit | 5 | 5 | 5 | 3 | 7 | 6 | 6 | 3 | 3 | 6 | 4 | 4 | 3 | 5 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 4 | 2 | 2 | 2 | 3 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 3 | 3 | 3 | 4 | 4 | 3 | 4 | 5 | 3 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 14 | 14 | 13 | 12 | 11 | 11 | 9 | 10 | 9 | 10 | 7 | 5 | 6 | 6 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 0 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 5 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 | 4 | 4 | 3 | 4 |  |
|   | Yhteensä  | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Adelsön piiri
Ekerön piiri
Färingsön piiri
Lovön piiri
Munsön piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Adelsö-Munsö
Ekerö
Lovö
Färingsö
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Adelsö (Birka)
Ekerö (Askanäs)
Färentuna
Hilleshög
Lovö
Munsö
Skå
Sånga
Seurakunnat > Kirkot

Adelsön kirkko
Ansgarskapellet
Ekerön kirkko
Färentunan kirkko
Hilleshögin kirkko
Lovön kirkko
Munsön kirkko
Skån kirkko
Sångan kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ekerön kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Ekerö kommun – Osa johdannosta, maininta taajaväkisestä yhdyskunnasta ja vaakuna ovat käännöstä.
Tukholman läänin kunnat
Kartta Ekerön kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Roger McGuinn

Roger McGuinn
Roger McGuinn (s. 13. heinäkuuta 1942 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä ja kitaristi. Hän on parhaiten tunnettu The Byrds -yhtyeen keulahahmona vaikuttaen myös suuresti yhtyeen ainutlaatuisen soinnin syntymiseen. The Byrdsin hajoamisen jälkeen McGuinn on julkaissut useita sooloalbumeita.
Marraskuusta 1995 lähtien McGuinn on julkaissut kuukausittain uusia kappaleita nettisivuillaan.
Diskografia

Roger McGuinn (1973)
Peace on You (1974)
Roger McGuinn and Band (1975)
Cardiff Rose (1976)
Thunderbyrd (1977)
Back from Rio (1990)
Born to Rock & Roll (1992)
Live From Mars (1996)
McGuinn's Folk Den (2000)
Treasures from the Folk Den (2001)
Back to New York (2002)
Live from Electric Lady Land (2002)
Limited Edition (2004)
The Folk Den Project (2005)
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
| n k The Byrds |
| --- | --- |
 Clarence White  Chris Hillman  Gene Clark  Gram Parsons  Gene Parsons  Skip Battin  Michael Clarke  David Crosby  Kevin Kelley  Roger McGuinn  John York 
Albumit:  Mr. Tambourine Man  Turn! Turn! Turn!  Fifth Dimension  Younger Than Yesterday  The Byrds’ Greatest Hits  The Notorious Byrd Brothers  Sweetheart of the Rodeo  Dr. Byrds & Mr. Hyde  Ballad of Easy Rider  (Untitled)  Byrdmaniax  Farther Along  The Best of The Byrds: Greatest Hits, Volume II  Byrds  The Byrds  20 Essential Tracks From The Boxed Set: 1965-1990  Live at the Fillmore – February 1969  The Byrds Play Dylan  The Essential Byrds 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Taiteenala:  Grammy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Vers l’avenir

| Vers l’avenir |
| --- | --- |
 Laulun sanat vuonna 1907 julkaistussa laulukirjassa
Valtio:   Kongon vapaavaltio
Säveltäjä:  François-Auguste Gevaert
Sanoittaja:  Gentil Theodoor Antheunis
Suomenkielinen nimi:  Kohti tulevaisuutta
  
Hymnin instrumentaalinen äänitys
Vers l’avenir (holl. Naar Wijd en Zijd, suom. ”Kohti tulevaisuutta”) on belgialainen isänmaallinen laulu, joka toimi myös Kongon vapaavaltion kansallislauluna.
Laulun on sanoittanut Gentil Theodoor Antheunis ja säveltänyt François-Auguste Gevaert. Anthenius kirjoitti alkujaan laulusta myös hollanninkielisen version.
Laulu oli myös fasistisen Rex-puolueen tunnuslaulu.
Sanat

| Ranskaksi | Hollanniksi |
| --- | --- |
 Le siècle marche et pose ses jalons, Nous marquant une étape nouvelle. Nous le suivons et nous nous rappelons Nos aïeux et leur gloire immortelle. Si ton sol est petit, dans un monde nouveau L’avenir qui t’appelle a planté ton drapeau.:  De tijd spoedt heen en bakent reeds de laan Waar ook nieuwere tijden ons wenken Wij volgen fier en zullen langs de baan Onze roemrijke vaderen gedenken Is uw bodem hier klein Ginds toch wacht u een strand Als een wereld zo groot Waar uw vlag staat geplant
Kerto:  Marche joyeux, peuple énergique, Vers des destins dignes de toi. Dieu protège la libre Belgique Et son Roi !: Kerto:  Immer vooruit dappere telgen Moedig en vrij vast hand in hand God omsluite in zijn zegen der Belgen Vorst en land
Unohtumattomat 3 (Olavi Virta)

| Unohtumattomat 3 Olavi Virta |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1952-1965
 Julkaistu: joulukuu 1977
 Formaatti: LP-levy (OTV 3)   C-kasetti (OMK 3)
 Tuottaja(t): Erkki Pälli
 Tyylilaji: iskelmä, pop, folk, maailmanmusiikki
 Kesto: 37.36
 Levy-yhtiö: Oy Finnlevy Ab
 Levymerkki: Finnlevy
Muut kannet
   Albumin takakansi.
Listasijoitukset
  Suomi: 18. (joulukuu 1977)
Olavi Virran muut kokoelmalevyt
| Unohtumattomat 2 1977 | Unohtumattomat 3 1977 | Olavi Virta muistojen teillä 1977 |
Singlet albumilta Unohtumattomat 3
 ”Sydänsuruja / Sinitaivas” Julkaistu: 1977
Unohtumattomat 3 on Olavi Virran 21. kokoelma-albumi, joka julkaistiin joulukuussa 1977. Albumi on viimeinen Unohtumattomat-sarjan levy ja jatkoa saman vuoden tammikuussa julkaistulle Unohtumattomat 2 -albumille ja sisältää Virran tuotantoa vuosilta 1952-1965.
Albumi julkaistiin Finnlevyn toimesta vinyylilevynä ja C-kasettina.
Albumi kohosi julkaisunsa yhteydessä joulukuussa 1977 Suomen levylistojen 18. sijalle ja pysyi listalla yhteensä kahden kuukauden eli kahdeksan viikon ajan.
Kappaleet > A-puoli

Kuolleet lehdet – 2.54 (alkup. Les Feuilles Mortes, säv. Joseph Kosma, suom. san. Kullervo, sov. Kaarlo Valkama)
Aamu Airistolla – 2.42 (säv. Pentti Viherluoto, san. Harry Etelä, sov. Kaarlo Valkama)
Rakkautta ei se ollut – 3.54 (alkup. Liebe war es nie, säv. Fred Markush, suom. san. Pekka Saarto, sov. Kaarlo Valkama)
Yö kerran unhoa annoit – 2.30 (säv. ja san. Olavi Virta, sov. Jaakko Salo)
Armi – 2.45 (säv. Erik Lindström, san. Saukki, sov. Erik Lindström ja Matti Viljanen)
Keinu kanssani – 2.27 (alkup. Sway, säv. Pablo Beltran Ruiz, suom. san. Ulla Sand, sov. Jaakko Salo)
Itämaista rakkautta – 3.00 (alkup. La amour Orientale, säv. trad, san. Martti Jäppilä, sov. Olavi Paku)
Kappaleet > B-puoli

Sydänsuruja – 3.24 (alkup. Heartaches, säv. Al Hoffman, suom. san. Saukki, sov. Eino Virtanen)
Sinitaivas – 3.06 (alkup. Blauer Himmel, säv. Josef Rixner, suom. san. Lauri Jauhiainen, sov. George de Godzinsky)
Odotan sinua, Nina – 2.20 (säv. trad, suom. san. Reino Helismaa, sov. Toivo Kärki)
Annabella – 2.50 (alkup. Annabella, säv. Luigi Nicolas, suom. san. Martti Maja, sov. Kullervo Linna)
Vihreät niityt – 2.57 (alkup. Green Fields, säv. Terry Gilkyson, Richard Dehr ja Frank Miller, suom. san. Reino Helismaa, sov. Jaakko Salo)
Sininen tango – 2.29 (alkup. Blue tango, säv. Leroy Anderson, suom. san. Kullervo, sov. Jaakko Borg)
Häämuistojen valssi – 2.58 (säv. Iosif Ivanovici, suom. san. Arno Ora, sov. Toivo Kärki)
Vinyylilevyn takakannessa on albumien tuottaja Erkki Pällin teksti:
»Tämä kokoelma - "Unohtumattomat 3" - merkitsee jatkoa kahdelle vastaavalla aiemmin julkaistulle. Eikä materiaalista ollut puutetta. Jättihän Olavi Virta jälkeensä kuutisensataa äänitettä, joista useammat ansaitsevat näkyvän viihteen vielä toistaiseksi kovin ylimalkaisesti kartoitetussa historiassa.
Mukaan mahtuu tälläkin kerralla monta todella huomattavaa ja arvokasta esitystä. Kenties kiintoisin niistä lienee "Sydänsuruja" (1960), jossa Virtaa avustaa nuorempi virkaveli Erkki Junkkarinen - ei kuitenkaan laulajana vaan mainiona viheltäjänä. Erittäin ansiokas on myös maineikkaan Harmony Sisters -yhtyeen panos klassisessa levytyksessä saksalaisiskelmästä "Sinitaivas" (1955).
Helmi sinänsä on Armi Kuuselan Miss Universum -voiton kunniaksi olympiavuonna 1952 syntynyt "Armi", Erik Lindströmin sävellys. Olavi Virta itse on sekä säveltänyt että sanoittanut tunnelmallisen kappaleen "Yö kerran unhoa annoit", joka edustaa tässä kokoelmassa hänen muöhäistuotantoaan levysolistina (1963). Vieläkin myöhäisempi äänite on "Häämuistojen valssi" (1965), muuan tämän ainutlaatuisen laulajapersoonallisuuden viimeisistä taltioinneista.
Yhteenvetona todettakoon, että ainakin minun käsitykseni mukaan joka ainoa tämän kokoelman neljästätoista esityksestä kattaa hyvin käsitteeseen "unohtumaton" sisältyvät velvoitteet. Ja aivan yhtä hyvin kuin Olavi Virran taiteilijahahmoa nämä äänitteet heijastavat suomalaisen musiikkiviihteen lähimenneisyyttä.» 
(Erkki Pälli)
Tuotanto

Olavi Virta - laulu
Erkki Junkkarinen - vihellys (8)
Harmony Sisters - laulu (9)
Erkki Pälli - takakannen teksti ja tuotanto
Abortti Yhdysvalloissa

Aborttioikeus eri osavaltioissa

väri
selitys

.
Kielletty (poikkeuksia)


Laillinen, mutta ei tarjolla.


Laillinen ennen sydäntoimintaa.


Laillinen 12 viikkoa kuukautisista


Lailllinen kunnes sikiö on elinkelpoinen.


Laillinen 24 viikkoa kuukautisista


Laillinen 27 viikkoa kuukautisista


Laillinen aina.
Abortti Yhdysvalloissa on ollut kiistanalainen ja poliittisesti latautunut aihe vuosikymmenten ajan. Aborttioikeus on käynyt läpi merkittäviä muutoksia, ja tilanne vaihtelee eri osavaltioiden välillä.
Lainsäädännön vaikutus > Roe vastaan Wade (1973)

Vuonna 1973 Yhdysvaltain korkein oikeus teki historiallisen päätöksen, joka laillisti abortin koko maassa. Roe vastaan Wade -tapauksessa oikeus totesi, että Yhdysvaltain perustuslaki takaa naisten oikeuden valita abortti, ja tämä oikeus perustui yksityisyyden suojan perustuslailliseen oikeuteen. Päätös teki abortista laillisen koko maassa, mutta osavaltioilla oli oikeus asettaa rajoituksia raskausajan edetessä.
Lainsäädännön vaikutus > Planned Parenthood vastaan Casey (1992)

Vuonna 1992 oikeus vahvisti Roe vastaan Wade -päätöksen, mutta antoi osavaltioille enemmän valtaa rajoittaa aborttia, erityisesti raskausajan edetessä. Tämä päätös loi kompromissin, joka salli osavaltioiden säätää rajoituksia, kuten odotusaikoja ja pakollisia neuvontakäyntejä, mutta ei estänyt itse abortin suorittamista ennen tiettyä raskausviikkoa.
Lainsäädännön vaikutus > Dobbs vastaan Jackson Women’s Health Organization (2022)

Kesäkuussa 2022 Yhdysvaltain korkein oikeus teki merkittävän päätöksen Dobbs vastaan Jackson Women’s Health Organization -tapauksessa, jossa se kumosi Roe vastaan Waden ja palautti abortin sääntelyn osavaltioiden päätettäväksi. Tämä päätös tarkoitti, että liittovaltion laajuinen oikeus aborttiin poistui, ja osavaltiot saavat itse päättää abortin laillisuudesta.
Aborttikieltojen vaikutukset

Vuoden 2025 alussa Yhdysvalloissa aborteista on tullut entistä kiistanalaisempi aihe, erityisesti Dobbs vastaan Jackson -ratkaisun jälkeen, joka rajoitti aborttioikeuksia. Uudet tutkimukset osoittavat, että aborttikieltojen myötä on nähty huomattava nousu syntymättömien lasten kuolleisuudessa ja syntyvyydessä, erityisesti mustilla ja vähemmistökohorteilla. Useissa osavaltioissa on ollut pyrkimyksiä kiristää aborttilainsäädäntöä ja estää aborttien lääkeaineiden käyttöä, kuten mifepristonia ja misoprostolia.
Tutkimuksissa on käynyt ilmi, että rajoitukset ovat vaikuttaneet erityisesti Medicaid-asiakkaisiin ja nuoriin naisiin, ja ne ovat lisänneet köyhien ja vähemmistön jäsenien raskautta ja synnytysten haitallisia vaikutuksia. Toisaalta joissain osavaltioissa on myös vahvistettu aborttioikeuksia. Tutkijat korostavat, että tiedon jakaminen on tärkeää keskustelun jatkamiseksi ja politiikan ohjaamiseksi, mutta samalla huomautetaan, että lainsäädännölliset rajoitukset voivat johtaa terveydenhuollon ammattilaisten pelkoon ja heikentää hoitotilanteita.
Nykytila ja osavaltioiden eroavaisuudet

Tammikuussa 2025 12 osavaltiota oli säätänyt täydellisen aborttikiellon, mutta useat osavaltiot, kuten Kalifornia ja New York, ovat suojanneet tai laajentaneet aborttipalveluja. Vuoden 2024 vaaleissa monet osavaltiot, kuten Arizona ja Colorado, hyväksyivät aloitteita, jotka laajensivat abortin saatavuutta. Missourissa perustuslakiin lisättiin oikeus lisääntymisvapauteen, mutta aborttipalveluja ei ollut saatavilla tiukkojen sääntöjen vuoksi. Aborttioikeudet Yhdysvalloissa ovat kiistanalaisia ja vaihtelevat osavaltioittain.
Kuitinmäki

Kuitinmäen kerrostaloja huhtikuussa 2015.
Kuitinmäki (ruots. Kvisbacka) on Espoon Olarin kaupunginosan pienalue, jonka rajat kulkevat idässä Olarinkatua, lännessä Friisinkalliontietä, etelässä Kuitinmäentietä, Piispanporttia ja Länsiväylää mukaillen ja pohjoisessa Puolarintien suuntaista metsäpolkua. Pienalueen tienimistöstä merkittävä osa on avaruusaiheista. Kuitinmäessä oli 6 169 asukasta vuodenvaihteessa 2022–2023.
Kuitinmäen rakennuskanta koostuu pääosin kerrostaloista, jotka on rakennettu 1970- ja 1980-luvuilla. Olarin ja Kuitinmäen alueen pääarkkitehteinä toimivat Eero Valjakka ja Simo Järvinen. Alueelle leimalliset värikkäin julkisivulasein koristellut punatiilitalot ovat rakennusliike Rakennus Oy Arjatsalon pilarilaattatekniikalla valmistamia; Rakennusliike Puolimatkan talot puolestaan on vuorattu betonielementeillä. Olarin – Kuitinmäen aluetta halkovat kävelytiet ja asuintalojen välissä on runsaasti leikkipuistoja.
Palvelut

Kuitinmäessä sijaitsee ostoskeskus. Ostoskeskuksen alueella on kauppa ja kioski, bussin kääntöpaikka ja taksitolppa, virolainen ruokakauppa, baareja ja pizzerioita, kuntosali, Road House -ravintola, apteekki sekä Espoon seurakuntiin kuuluva Olarin kappeli. Linja-autoilla Kuitinmäestä pääsee kauppakeskus Ison Omenan luo sekä muun muassa Tapiolaan, Latokaskeen, Leppävaaraan ja Kivenlahteen.
Friisilän puolella sijaitsevan Palvelutalo Hopeakuun yhteydessä toiminut neuvola siirsi toimintansa Matinkylässä sijaitsevaan kauppakeskus Ison Omenan palvelutorille.
Koulutus ja päivähoito

Kuitinmäessä toimii yhtenäinen peruskoulu nimeltään Kuitinmäen koulu. Espoon koulutuskuntayhtymä Omnialla on Kuitinmäessä aluekeskus. Päiväkoteja on useita, esim. Kuutamon vuorohoitopäiväkoti, joka on auki ympärivuorokautisesti. Muita päivähoitopaikkoja ovat mm. alueen rakentamisen aikoihin vuonna 1973 perustettu Kuitinmäen päiväkoti, vuonna 1976 perustettu Tarjalaxin päiväkoti englanninkielinen Carousel-päiväkoti sekä Kuperkeikka-päiväkoti.
Olarin asukaspuisto sijaitsee keskellä Kuitinmäkeä. Puistoon kuuluu ulkoleikkialueiden lisäksi kerhorakennus.
Julkinen liikenne

121 Kamppi–Niittykumpu (M)–Kuitinmäki
121A Kamppi–Niittykumpu (M)–Kuitinmäki–Latokaski
125N Kamppi–Tapiola (M)–Niittykumpu (M)–Kuitinmäki–Eestinlaakso–Latokaski
134N Kamppi–Niittykumpu (M)–Kuitinmäki–Puolarmetsä–Kiltakallio–Espoon keskus–Tuomarila
137 Matinkylä (M)–Lystinmäki–Kuitinmäki
531 Tiistilä–Matinkylä (M)–Kuitinmäki–Puolarmetsä–Saarniraivio–Espoon keskus
124 Espoonlahti (M)–Finnoo–Kuitinmäki–Niittykumpu (M)–Tapiola (M)
125 Espoonlahti(M)–Eestinlaakso–Puolarmetsä–Kuitinmäki–Niittykumpu (M)–Tapiola (M)
Aiheesta muualla

Espoon Olariin on muodostunut kolme erilaista kulmakuntaa