stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Näyttelykävely

Näyttelykävely on visuaalisuuteen painottava ideointi- ja keskustelumenetelmä. Menetelmässä osallistujat jaetaan ryhmiin, joista kukin tekee teemaan liittyen tietystä näkökulmasta posterin. Ryhmät jaetaan aloituksen jälkeen uusiin ryhmiin, joissa jokaisessa on yksi edustaja kustakin alkuperäisestä ryhmästä. Ryhmät kiertävät kaikki posterit läpi, alkuperäisen posterin laatineen ryhmän edustaja esittelee posterin, ja tekee ryhmän ehdotusten mukaisesti parannuksia ja korjauksia.
Menetelmän haasteena on, että ryhmien määrän on oltava sama kuin ryhmien kokokin. Esimerkiksi 5 ryhmää, jokainen kooltaa 5 henkilöä, tai 6x6, yms. Jos jako ei mene tasan, voi joissain kiertävissä ryhmissä olla ylimääräisiä henkilöitä, mutta heidän roolinsa jatkotyöstössä jää vähäisemmäksi kuin muiden.
Aiheesta muualla

Opettajan käsikirja, Teknillinen korkeakoulu
Nokia C2-03

| Nokia C2-03 Touch and Type |
| --- | --- |
 Nokia C2-03
Valmistaja:  Nokia
Julkaistu:  kesäkuussa 2011 (tuli myyntiin syyskuussa 2011)
Käyttöverkot:  GSM 900/1 800
Mitat:  103 × 51 × 17 mm
Paino:  118 g
Näyttö:  2,6" resistiivinen TFT-kosketusnäyttö
Näytön kuvatarkkuus:  240 × 320 pikseliä
Värien lukumäärä:  65 536
Muisti:  1 000 numeropaikkaa osoitekirjassa, MicroSD-muistikorttipaikka (tuki max 32 Gt korteille), sisäistä muistia 10 Mt
Kamera:  2 megapikseliä (1 600 × 1 200) JPEG-tiedostoformaatilla, 4× zoomilla ja QCIF-videokuvauksella (176 × 144, 15 kuvaa sekunnissa)
Radio:  on
Musiikkisoitin:  MP3/AAC/MIDI/AMR/WAV (video: MP4/H.263/H.264/WMV)
Valmiusaika:  400 h
Puheaika:  5 h
Käyttöjärjestelmä:  Series 40
Tiedonsiirto:  GPRS/EDGE luokka B (multislot-luokka 12, 32-48 kbps), Bluetooth 2.1
Liitännät:  2 mm latausliitäntä, 3,5 mm audioliitäntä, MicroUSB 2.0-liitäntä
Muuta:  kaksi SIM-korttipaikkaa, liukunäppäimistö
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia C2-03 Touch and Type on matkapuhelinvalmistaja Nokian liukunäppäimistöllä ja kahdella SIM-korttipaikalla varustettu kosketusnäytöllinen matkapuhelin.
Tietoja

Värivaihtoehdot: krominmusta ja kullanvalkea
Nokia Maps
Java MIDP 2.1
FlashLite
Kalenteri, tehtäväluettelo, muistio, äänitys, laskin ja kello
Sähköposti: Nokia Messenger 3.1
Nokia-selain
Hintaluokka 90-100 euroa
Nurmipiippo

| Nurmipiippo |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Vihviläkasvit Juncaceae
Suku::  Piipot Luzula
Laji::  multiflora
Kaksiosainen nimi
 Luzula multiflora  (Ehrh.) Lej. 
Katso myös
   Nurmipiippo Wikispeciesissä   Nurmipiippo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nurmipiippo (Luzula multiflora) on vaatimaton, monivuotinen vihviläkasvi. Sillä on kaksi alalajia, etelännurmipiippo (Luzula multiflora subsp. multiflora) ja pohjannurmipiippo eli pohjanpiippo (Luzula multiflora subsp. frigida).
Ulkonäkö

Nurmipiippo kasvaa löyhinä mättäinä. Sen lehtitupet ovat umpinaisia. Kukat sijaitsevat sykeröissä siirottavien haarojen päissä. Kasvi on tuulipölytteinen. Nurmipiipon hedelmä on kolmesiemeninen, kartiomainen kota. Siemenet ovat munanmuotoisia ja pari millimetriä pitkiä. Siemenissä on valkoinen ja öljypitoinen rasvalisäke.
Levinneisyys

Nurmipiippo kasvaa yleisenä koko Suomessa.
Elinympäristö

Nurmipiippo viihtyy monenlaisissa ympäristöissä, esimerkiksi niityillä, heinänurmissa, letoilla ja teiden varsilla.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Nurmipiipon (Luzula multiflora) levinneisyys Suomessa.
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Nurmipiippo (Luzula multiflora)
Valokki – nettikasvio: Nurmipiippo (Luzula multiflora)
ITIS: Luzula multiflora (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Luzula multiflora (englanniksi)
Flora of China: Luzula multiflora (englanniksi)
Neliöjuuri 2

Jos suorakulmaisen kolmion sivujen pituus on 1, sen hypotenuusan pituus on neliöjuuri 2.
Neliöjuuri 2 eli luvun 2 neliöjuuri (myös Pythagoraan vakio, merkitään  {\sqrt {2}}) on positiivinen reaaliluku, joka itsellään kerrottuna on 2. Sen numeerinen arvo on noin 1,414213562373095. Jo pythagoralaiset tunsivat, että neliöjuuri 2 on irrationaaliluku - se on siis mahdollisesti ensimmäinen tunnettu irrationaaliluku.
Geometriassa neliöjuuri 2 on Pythagoraan lauseen mukaisesti suorakulmaisen kolmion, jonka sivujen pituus on 1, hypotenuusan pituus.
Neliöjuuri 2 liittyy myös hopeiseen suhteeseen, sillä hopeisen suhteen arvo on[lähde? ]:
Ketjumurtolukuna

Neliöjuuri 2 voidaan esittää ketjumurtolukuna seuraavasti:[lähde? ]
Okasalamanteri

| Okasalamanteri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Salamanterieläimet Caudata
Heimo::  Aitosalamanterit Salamandridae
Suku::  Okasalamanterit Lyciasalamandra
Laji::  luschani
Kaksiosainen nimi
 Lyciasalamandra luschani  (Steindachner, 1891) 
Katso myös
   Okasalamanteri Wikispeciesissä   Okasalamanteri Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Okasalamanteri (Lyciasalamandra luschani, aikaisemmin myös Salamandra luschani eli Mertensiella luschani) on okasalamanterien sukuun kuuluva salamanteri. Lajia esiintyy Kreikassa ja Turkissa. Sen elinaluetta ovat lauhkeat mäntymetsät ja Välimeren-tyyppiset pensastot. Erityisesti lajia tavataan kivikkoisilta alueilta, joissa on paljasta kalkkikivikalliota. Lyciasalamandra luschani ei tule toimeen ihmisen muokkaamissa ympäristöissä. Se kuuluu uhanalaisiin lajeihin.
Lajilla on ruiskuttamaan pystyviä rauhasia. Sen oletetaan ruiskuttavan myrkkyä, mutta sitä ei ole toistaiseksi osoitettu.
Oikeusnormi

Oikeusnormi on oikeusjärjestykseen sisältyvä sääntö tai periaate, joka sääntelee inhimillistä käyttäytymistä. Oikeusnormilla voidaan tarkoitaa joko säännön ilmaisevaa oikeuslähdettä, kuten lain pykälää, tai sen tulkittua merkityssisältöä. Oikeusnormit sääntelevät ihmisten ja heidän muodostamiensa oikeushenkilöiden välisiä yhteiskunnallisia suhteita, joista tulee tällöin oikeussuhteita.
Oikeusnormit poikkeavat monessa suhteessa muista yhteiskunnan normeista. Toisin kuin muut normit, oikeusnormit velvoittavat kaikkia oikeusjärjestyksen piiriin kuuluvia henkilöitä. Oikeusnormien noudattamista valvotaan, ja niiden noudattaminen varmistetaan viime kädessä pakkovallalla. Nykyisin oikeusnormit ovat pääasiassa suvereenin lainsäätäjän antamia, eli oikeusnormien säätäminen on valtiollisen vallan käyttöä. Lisäksi oikeusnormit ovat peräisin erityisistä oikeuslähteistä.
Oikeusnormin rakenne

Oikeusnormi koostuu tietystä yhteiskunnallisesta asiantilasta eli oikeustosiseikastosta, siihen liitetystä oikeusvaikutuksesta tai -seuraamuksesta sekä nämä kaksi yhdistävästä deonttisesta operaattorista, joka ilmaisee oikeudellisen pitämissuhteen eli sen, että tuomarin pitää langettaa määrätty oikeusvaikutus, jos normissa ilmaistu yhteiskunnallinen asiantila on toteutunut. Oikeusnormi voidaan siis ilmaista muodossa "jos  p\,\!, niin  Sq\,\!" eli  p\to {}Sq\,\!, jossa  p\,\! on oikeustosiseikasto,  q\,\! oikeusvaikutus ja  S\,\! deonttinen operaattori.
Sekä oikeustosiseikasto että oikeusvaikutus voivat olla ilmaistu enemmän tai vähemmän täsmällisesti, ja ne voivat antaa oikeutetulle tai velvoitetulle oikeussubjektille enemmän tai vähemmän valinnan tai harkinnan varaa. Milloin oikeusnormi on tässä mielessä hyvin avoin tai puutteellinen, puhutaan joustavasta oikeusnormista.
Oikeusnormin voimassaolo

Oikeusnormin voimassaolo tarkoittaa, että se kuuluu vallitsevaan oikeusjärjestykseen. Oikeusnormin voimassaolon kriteereistä on kuitenkin erilaisia näkemyksiä oikeusfilosofiassa ja -teoriassa. Oikeuspositivismin mukaan oikeusnormin voimassaolon kriteerinä on sen muodollinen pätevyys, eli että se on saatettu voimaan muodollisesti oikealla tavalla. Oikeusrealismin mukaan oikeusnormin voimassaolon kriteerinä on sen tosiasiallinen tehokkuus, eli että tuomioistuimet ja muut viranomaiset antavat sille tehokasta oikeussuojaa. Luonnonoikeusteorian mukaan oikeusnormin voimassaolon kriteerinä on sen sisällöllinen hyväksyttävyys, eli että se on oikeudenmukainen.
Oikeusnormin voimassaolo on yleensä rajoitettu sekä alueellisesti että ajallisesti. Pääsääntöisesti oikeusnormi koskee vain oikeustosiseikastoja, jotka toteutuvat sen ajallisen voimassaolon aikana, ja päätöksiä, jotka oikeusnormin perusteella samana ajanjaksona noiden oikeustosiseikastojen perusteella tehdään. Tästä pääsäännöstä ovat poikkeuksena taannehtivat oikeusnormit ja kumottujen oikeusnormien jälkivaikutukset.
Oikeusnormien luokittelu

Oikeusnormit jaetaan niiden oikeudellisen sääntely- ja ratkaisulogiikan mukaan oikeussääntöihin ja oikeusperiaatteisiin. Oikeussäännöt noudattavat binääristä eli kaksiarvoista sääntely- ja ratkaisulogiikkaa, eli ne joko soveltuvat tapaukseen tai eivät sovellu. Oikeusperiaatteet noudattavat moniarvoista eli sumeaa sääntely- ja ratkaisulogiikkaa, eli ne soveltuvat tapaukseen enemmän tai vähemmän. Oikeussäännöt ja -periaatteet eroavat myös niiden oikeudellisen ratkaisuarvon eli niiden lainsoveltajan oikeudellista ratkaisuharkintaa sitovan tai ohjaavan vaikutuksen perustan suhteen. Oikeussääntöjen ratkaisuarvo perustuu niiden muodolliseen syntytapaan eli institutionaalisten toimijoiden, kuten lainsäätäjän ja tuomioistuinten, päätöksiin, kun taas oikeusperiaatteiden ratkaisuarvo perustuu niiden eri oikeuslähteistä mahdollisesti vain välillisesti saamaan institutionaaliseen tukeen ja yhteisölliseen hyväksyntään eli vakiintuneisiin ja oikeudellisesti merkityksellisiin yhteisöllisiin käytäntöihin. Oikeussäännöt ilmaisevat formaalia eli muodollista oikeuskäsitystä ja oikeusperiaatteet sisällöllistä eli aineellista oikeuskäsitystä.
Oikeusnormit jaetaan niiden sisällön mukaan useisiin eri normityyppeihin. Käyttäytymisnormit käskevät, kieltävät tai sallivat kohdettaan käyttäytymään tietyllä tavalla eli määrittävät, mitä oikeutettu osapuoli saa velvoitetulta osapuolelta vaatia. Kompetenssi- eli toimivaltanormit määrittävät, onko oikeutetulla osapuolella valta muuttaa velvoitetun osapuolen oikeusasemaa. Kvalifikaationormit esittävät määritelmiä tai muutoin täsmentävät lain kielenkäyttöä.
Oikeusnormit voidaan luokitella primaarinormeihin, jotka sääntelevät välittömästi käyttäytymistä, ja sanktionormeihin, jotka määräävät, mitä primaarinormin vastaisesta käyttäytymisestä pitää tai saa seurata. Oikeusnormit voidaan myös luokitella dispositiivisiin normeihin, joista voidaan poiketa asianosaisten sopimuksella, ja absoluuttisiin normeihin, joista ei ole lupa poiketa.
Aiheesta muualla

Oikeustiede:oikeusnormi - Tieteen termipankki
Nurmirousku

| Nurmirousku |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Luokka::  Avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Russulales
Heimo::  Haperot ja rouskut Russulaceae
Suku::  Rouskut Lactarius
Laji::  flexuosus
Kaksiosainen nimi
 Lactarius flexuosus  (Pers.) Gray 
Katso myös
   Nurmirousku Wikispeciesissä   Nurmirousku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nurmirousku (Lactarius flexuosus) on nimensä mukaisesti erityisesti nurmikoilla tiiviinä tuppaina kasvava harmahtavan vaaleanpunertava rouskulaji. Nurmirousku kelpaa ryöpättynä syötäväksi, mutta on kirpeän makuinen eikä näin mikään herkullinen ruokasieni.
Tuntomerkit

Nurmirouskun 5–15 cm leveä lakki on violetin tai ruskehtavan harmaa, ja siinä on usein selviä tummempia vyöhykkeitä tai laikkuja. Lakki on pinnaltaan kuiva, usein epäsäännöllisen muotoinen ja mutkalaitainen sekä aluksi kupera, myöhemmin laakeneva ja tyypillisesti keskeltä hieman kuopalla. Nurmirouskujen lakit ovat useinkin kasvaneet kiinni toisiinsa. Heltat ovat tasatyviset, paksut, hyvin harvassa ja kellertävän valkeat. Maitiaisneste on pysyvästi valkoista ja erittäin kirpeää. Jalka on lyhyt (3–5 cm), paksu (1–3 cm), vaalean violetinharmaa, kova, täyteinen ja tyveen suippeneva. Malto on vaaleaa ja esimerkiksi jalkaa puristamalla sen voi huomata olevan varsin kovaa. Tuoksu on heikon hapokas, maku on tuoreena polttavan kirpeä.
Tuntomerkit > Samankaltaisia lajeja

Nurmirouskun lähin sukulainen on rusonurmirousku (Lactarius roseozonatus), josta sen erottaa vain mikroskoopilla. Nurmirouskua erehdytään joskus luulemaan ruokasienenä huomattavasti arvokkaammaksi haaparouskuksi. Haaparouskun jalka on pitempi ja ontto, heltat ovat tiheämmässä, malto on pehmeämpää ja lakki on tahmea tai limainen. Nurmirousku on helppo erottaa lievästi myrkyllisestä lakritsirouskusta, sillä lakritsirouskun maitiaisneste on vesikirkasta ja sen tuoksu on lakritsimainen.
Kasvuaika ja -paikka

Nurmirousku kasvaa heinä-syyskuussa nurmikoilla, puistoissa, metsäniityillä, metsäteillä, lehdoissa ja sekametsissäkin. Nurmirousku on koivun ja mahdollisesti myös männyn mykorritsasieni. Se on yleinen Etelä-Suomessa, mutta harvinaistuu pohjoista myöten. Pohjoisin löytö on tehty Kolarin korkeudelta.
Käyttö ravintona

Nurmirousku kelpaa syötäväksi noin kymmenen minuutin ryöppäyksen jälkeen. Se on kuitenkin pitkänkin ryöppäyksen jälkeen melko kirpeä, joten se on ruokasienenä sangen vähäarvoinen. Nurmirousku sopii suolattuna sekasieneksi vaikkapa muiden rouskujen kanssa.
Aiheesta muualla

LuontoPortti: Nurmirousku (Lactarius flexuosus)
Nurmirouskun jalka ja heltat.
Olkavarsi

Naisen olkavarsi
Olkavarsi (lat. brachium) on olkanivelen ja kyynärnivelen välinen osa yläraajasta. Niveliä yhdistää yksi luu, olkaluu.
Olkavarren etuosassa on kolme lihasta (hauislihas, korppilisäke-olkaluulihas ja olkavarsilihas). Hauislihas on olkavarren alueen lihaksista suurin ja sen pääasiallinen tehtävä on kyynärnivelen koukistaminen. Sen muita tehtäviä ovat olkanivelen koukistus (käden nostaminen eteen) sekä kyynärvarren ulkokierto eli supinaatio. Olkavarsilihas koukistaa kyynärniveltä, korppilisäke-olkaluulihas ojentaa olkaniveltä.
Takaosan lihaksia eli ns. ojentajalihakset on vain kaksi (kolmipäinen olkalihas ja kyynärpäälihas). Näiden lihasten tehtävänä on ensisijaisesti kyynärnivelen ojentaminen. M. triceps brachii on myös olkanivelen ojentaja.
Olkaluun kehonpuolella kulkevat tärkeät kättä hermottavat hermot (n. medianus, n. ulnaris), sekä ravitsevat valtimot (a. brachialis). Lisäksi olkavarren läpi kulkee värttinähermo (n. radialis), joka hermottaa m. triceps brachiita. N. musculocutaneus hermottaa olkavarren etuosan koukistajalihaksia.
Lihaksia ja hermoja ympäröi fascia brachii- sidekudoskerros. Fascia brachiin päällä on iho. Ihon ja fascian välissä kulkee kaksi suurta, pinnallista laskimoa: v. basilica kehon puolella olkavartta ja v. cephalica olkavarren ulkoreunalla.
Odoardo Beccari

| Odoardo Beccari |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. marraskuuta 1843 Firenze, Italia
Kuollut: 25. lokakuuta 1920 (76 vuotta) Italia
Koulutus ja ura
Oppilaat:  Ugolino Martelli
Tutkimusalue:  kasvitiede
Odoardo Beccari (1843–1920) oli italialainen kasvitieteilijä ja tutkimusmatkailija. Hänet tunnetaan erityisesti jättipökkövehkan (Amorphophallus titanum) löytäjänä. Beccari löysi kasvin lyhyellä tutkimusmatkallaan Sumatran keskiosiin vuonna 1878.
Beccari syntyi marraskuussa 1843 Firenzessä. Hän opiskeli ensin Pisan ja Bolognan yliopistoissa, mutta lähti sitten Lontooseen, jossa hän opiskeli luonnonhistoriaa Kewin kasvitieteellisellä puutarhalla. Siellä ollessaan Beccari tapasi tunnettuja brittiläisiä luonnontieteilijöitä Hookereista Darwiniin. Erityisesti James Brookesta ja Beccarista tuli läheiset ystävät, ja Brooke järjesti Beccarin tutkimusmatkalle Malaijien saaristoon.
Vuonna 1865 Beccari lähti Sarawakin alueelle yhdessä italialaisen kollegansa Giacomo Dorian kanssa ja kaksikko matkaili alueella seuraavien kolmen vuoden ajan keräten näytteitä alueen kasveista ja eläimistä.
Beccari lähti Sarawakista 1868 ja palasi lyhyeksi ajaksi Eurooppaan, kunnes hän matkusti Etiopiaan, jossa hän avusti Italian siirtomaahallintoa hankkimaan nykyisen Eritrean alueen hallintaansa.
Vuonna 1877 Beccari palasi Malaijien saaristoon ja teki siellä uusia tutkimusmatkoja. Malaijien saariston lisäksi Beccari teki tutkimusmatkoja Intiassa, Malesiassa ja Uudessa-Seelannissa yhdessä ornitologi Luigi d’Albertisin kanssa. Vuonna 1902 Beccari julkaisi tutkimusmatkoistaan kokoomateoksen Nelle Foreste di Borneo – Viaggi e Richerche di un Naturalista. Teos sisälsi kuvauksia alueen kasveista ja eläimistä, minkä lisäksi siinä oli mustavalkokuvia alueen alkuperäisasukkaista. Kuvia on myöhemmin kritisoitu rasistisiksi, sillä alkuperäisasukkaita käsitellään teoksessa tutkimuskohteina kasvi- ja eläinlajien tapaan.
Vuonna 1878 tekemänsä tutkimusmatkan jälkeen Beccari palasi Firenzeen ja toimi vähän aikaa Firenzen kasvitieteellisen puutarhan johtajana. Lopun elämänsä Beccari vietti Italiassa ja kirjoitti useita kirjoja ja artikkeleita Kaakkois-Aasian kasveista, erityisesti palmuista. Beccari kuoli lokakuussa 1920.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Odoardo Beccari Wikimedia Commonsissa
Nordenstreng

Nordenstreng on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Aatos Tavaila, vuoteen 1926 Nordenstreng (1901–1991), suomalainen järjestöjohtaja, maanviljelysneuvos
Arvid Nordenstreng (1870–1944), suomalainen juristi, asianajaja ja Hangon pormestari, Hjalmar Sebastian Nordenstrengin poika
Ellen Nordenstreng (1859–1950), ruotsalainen opettaja ja puutarha-alan tietokirjailija
Hjalmar Sebastian Nordenstreng (1826–1890), suomalainen kenraaliluutnantti ja kuvernööri
Hulda Nordenstreng (1879–1971), suomalainen liikkeenharjoittaja ja Edistyspuolueen kansanedustaja
Kaarle Nordenstreng (s. 1941), suomalainen tiedotusopin tutkija
Markus Nordenstreng (s. 1974), suomalainen muusikko
Rolf Nordenstreng (1878–1964), ruotsinsuomalainen kirjailija ja rotuteoreetikko, Hjalmar Sebastian Nordenstrengin poika
Sigurd Nordenstreng (1857–1935), suomalainen historioitsija, Hjalmar Sebastian Nordenstrengin poika
Ture Reinhold Nordenstreng (1811–1880), suomalainen kenraalimajuri, Hjalmar Sebastian Reinholdin veli
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Niskoslampi

| Niskoslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kihniö
Koordinaatit:  62°10′18″N, 23°17′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Niskosjoki Nerkoonjärveen 
Järvinumero:  35.538.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142,7 m 
Rantaviiva:  4,27 km 
Pinta-ala:  0,35916 km² 
 fiNiskoslampi 
Niskoslampi  on Pirkanmaalla Kihniössä Niskoksessa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Niskoslampi on osa Nerkoonjärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Lammen pituus on 850 metriä, leveys 750 metriä ja sen pinta-ala on 36 hehtaaria. Se sijaitsee Niskoksen kylässä peltojen keskellä. Sen suurin tulo-oja on Launosluoma, joka laskee Launoslammesta ja tuo soiden ja turvetuotantoalueiden vettä. Eteläpäähän laskeva oja tuo Iso Kivinevan ja sen lähisoiden vettä. Länsipäähän laskeva oja on Sikokankaan soiden laskuoja. Niskoslammen oma Nerkoonjärveen laskeva laskuoja on käytännössä kanava, koska järvien vedenpinnat ovat yhtä korkealla. Niskoslampi on kaksiosainen lampi, jossa pohjoisallas on 720 metriä pitkä ja 520 metriä leveä. Eteläisen altaan mitat ovat 850 metriä ja 250 metriä ja siihen johtaa 150 metriä leveä salmi. Altaan itäistä osaa kutsutaan Haaralahdeksi. Salmen vasen ranta on Kipotosniemi ja sen edustalla on salmessa kaksi saarta. Toisen saaren nimi on Sikkasaari ja se on 40 metriä pitkä. Toinen saari on nimetön, mutta se on lähes yhtä suuri. Lampi on matala ja vain puolet sen pohjoisosan pinta-alasta on yli 1,5 metriä syvää. Syvin kohta on 2,8 metriä. Eteläosan syvin kohta on 0,8 metriä. Rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä. Sen rannan läheisyydessä sijaitsee yhdeksän maatilaa ja niiden pellot. Vain Haaralahden perukka ja Launosluoman suu ovat suota. Rannoille on rakennettu alle kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Kaikille asunnoille johtaa tiet yhdystieltä 3350 ja 3352.
Kunnostus

Vapo aikoo kunnostaa Launoslammen, Niskoslammen ja Nerkoonjärven Viinamäen lahden ruoppaamalla niistä turvetuotannossa syntyneitä sedimenttejä pois.
Historiaa

Nerkoojärvi laskettiin 1930–1940-lukujen vaiheessa ja järvenlaskussa vedenpinta aleni 70–80 senttimetriä. Koska Niskoslammen ja Nerkoojärven vedenpinnat ovat nykyäänkin yhtä korkealla, ovat ne todennäköisesto olleet sitä myös ennen pinnanlaskua. Pinnanlaskun vaikutukset erottaa vertaamalla Kihniön vanhaa 1800-luvun pitäjänkarttaa nykykarttoihin. Vähäisen pinnanlaskun vaikutuksia huomaa parhaiten vertaamalla vanhaa Haaralahden rantaviivan kulkua nykyiseen. Pitäjänkartassa lammen nimi kirjoitettiin "Niskaslampi".
Niina Kurkinen

| Niina Kurkinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. toukokuuta 1974 (ikä 50) Kajaani
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  malli, näyttelijä ja yksityisyrittäjä
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Niina Kurkinen-Nyholm (s. 20. toukokuuta 1974 Kajaani) on suomalainen malli, näyttelijä ja yksityisyrittäjä. 2020-luvulla hän on keskittynyt erovalmentajan työhön. Hän asuu Tanskan Kööpenhaminassa.
Ura > Mallin ura

Kurkinen aloitti mallin uransa 16-vuotiaana, kun hän muutti Pariisiin mallin töiden perässä. Sittemmin hän toimi pitkään kosmetiikkayhtiö Lumenen kasvona. Kurkinen on yksi Suomen menestyneimmistä malleista, ja yhteistyötä hän on tehnyt muun muassa Paparazzi-mallitoimiston kanssa.
Erityisesti Kurkinen työskenteli Ranskassa, Isossa-Britanniassa ja Australiassa. Hän palasi pysyvämmin Suomeen 2000-luvun alkupuolella.
Ura > Näyttelijän ura

Kurkinen on näytellyt sivurooleissa muun muassa elokuvissa Levottomat ja Sooloilua sekä televisiosarjoissa Kylmäverisesti sinun, Irtiottoja ja Tahdon asia.
Ura > Yrittäjän ura

Kurkinen omisti Helsingin Bulevardilla Nina's-vaateliikkeen siskonsa kanssa vuosina 2005-2017. Kurkinen oli itse runsaasti läsnä liikkeessä, ja siitä tulikin monien julkisuuden henkilöiden suosikki. Muotiliike myi muun muassa Marnin, Dries van Notenin, Miu Miun, Christian Louboutinin, Preen Linen, Ld Tuttlen ja Marc by Marc Jacobsin luomuksia. Kurkinen myi yrityksen kiinalaiselle ostajalle alkuvuodesta 2017, ja liike lopetti uuden omistajan päätöksestä kokonaan syksyllä 2018.
2020-luvulla Kurkinen aloitti erovalmentajana. Työssään hän auttaa eronneita tai parisuhteissaan toistuvaa kaavaa noudattavia ihmisiä käsittelemään kriisiä ja tunteita rakentavalla tavalla. Kurkinen inspiroitui uralle omien erokokemustensa myötä. Hän hyödyntää valmennuksissaan amerikkalaisen pari- ja perheterapeutti Katherine Woodward Thomasin kehittämää Conscious Uncoupleing -menetelmää.
Ura > Vapaaehtoistyö

Kurkinen on lähisuhdeväkivaltaa kokeneille naisille ja tytöille tukipalveluita tarjoavan Naisten Linja Suomessa ry:n hallituksen jäsen. Hän on myös toiminut järjestön vapaaehtoisena vastaamassa väkivaltaa tai sen uhkaa kokeneiden naisten puheluihin.
Yksityiselämä

Kurkinen on syntynyt Kainuussa, mutta perhe muutti pääkaupunkiseudulle hänen ollessa hyvin pieni. Kurkisen vanhemmat erosivat tämän ollessa lapsi, ja samalla suhde isään katkesi.
Kurkisen lukio jäi kesken, kun hän muutti 16-vuotiaana mallin uran perässä ulkomaille. Myöhemmin hän on suorittanut yrittäjätutkinnon ja opiskellut psykologiaa Suomessa avoimessa yliopistossa ja brittiläisessä Ardenin yliopistossa.
Kurkinen oli 1990-luvun loppupuolella avoliitossa elokuvaohjaaja Antti J. Jokisen kanssa ja heille syntyi vuonna 1997 yhteinen poika. Liitto päättyi eroon vuonna 1999 ja lapsi jäi äidille. Kurkinen oli kihloissa myös jääkiekkoilija Jarkko Ruudun kanssa. He erosivat vuonna 2007. Kurkinen on puhunut julkisuudessa hakeutuneensa useisiin, vahingollisiin parisuhteisiin ja kokeneensa myös väkivaltaa joissain suhteissaan.
Niina Kurkinen avioitui 6. elokuuta 2017 tanskalaisen Nikolaj Nyholmin kanssa, ja otti avioituessaan sukunimekseen yhdysnimen Kurkinen-Nyholm. Pariskunta asuu Tanskan Kööpenhaminassa.