stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hurmio

Hurmio on tunnetta kuvaava sana, mutta se voi viitata myös seuraaviin:
”Hurmio” (Ecstasy), tango vuodelta 1952
Hurmio (Extase), tšekkoslovakialais-itävaltalainen elokuva vuodelta 1932
Hurmio, Topi Sorsakosken albumi
Hurmio, Anna Kortelaisen kirja
Hurmio, rautalanka ja beat -yhtye Ulvila/Pori
Hurmio, Jukka Viikilän kirjoittama ja Matti Ijäksen ohjaama radiokuunnelma vuodelta 2015.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hurmio”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Internet Archive

| Internet Archive |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Universal access to all knowledge
Perustettu:  1996
Tyyppi:  yleishyödyllinen yhteisö
Toimiala:  verkkokirjasto
Päämaja:  San Francisco
Viralliset kielet:  englanti
Puheenjohtaja:  Brewster Kahle
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Päämaja
Internet Archiven päämaja on vuodesta 2009 asti ollut osoitteessa 300 Funston Avenue San Franciscossa, entisessä Christian Science Church -kirkossa.
Bibliotheca Alexandrinassa on kopio Internet Archivesta
Internet Archive on yleishyödyllinen yhteisö ja verkkokirjasto, joka on omistautunut multimedian säilyttämiseen. Se sijaitsee fyysisesti San Franciscossa, lähellä Presidiota, Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Internet Archiven kokoelmasta on olemassa kopio peilipalvelimella Bibliotheca Alexandrina -kirjastossa Egyptissä vakauden ja kestävyyden takaamiseksi. Arkistossa on arkistoituja kopioita World Wide Webistä useilta eri ajan hetkiltä. Tietokanta sisältää myös ohjelmistoja, elokuvia, kirjoja sekä äänitallenteita. Arkisto on kaikkien käytettävissä ilmaiseksi. Arkiston perusti Brewster Kahle vuonna 1996.
Wayback Machine on Internet Archiven käyttöliittymä, johon syötetään jokin URL ja joka sen jälkeen näyttää kaikki tietokantaan eri ajanhetkillä kyseisestä sivusta tallennetut versiot.
Kirjajulkaisijoiden oikeuskanteen johdosta Internet Archive joutui poistamaan 500 000 kirjaa saatavilta verkkokirjastosta. Julkaisijoiden mukaan Internet Archivella ei ole oikeutta antaa lainaksi omistamiaan kirjoja.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Internet Archive
Open Content Alliance
Adobe
Biodiversity Heritage Library Project
Columbian yliopisto
Emory University
European Archive
HP Labs
Internet Archive
Johns Hopkins University Libraries
Missouri Botanical Garden
MSN Search
National Archives
National Archives
O’Reilly Media
Prelinger Archives
Research Libraries Group
Ricen yliopisto
Smithsonian Institution Libraries
University of British Columbia (virallistamatta)
Kalifornian yliopisto
University of Illinois at Urbana-Champaign
Toronton yliopisto
Yahoo
Jättimesiangervo

| Jättimesiangervo |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Suku::  Tuoksuangervot Filipendula
Laji::  kamtschatica
Kaksiosainen nimi
 Filipendula kamtschatica  (Pall.) Maxim. 
Synonyymit
 Filipendula camtschatica 
Katso myös
   Jättimesiangervo Wikispeciesissä   Jättimesiangervo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jättimesiangervo eli jättiangervo (Filipendula kamtschatica) on niittymesiangervoa muistuttava monivuotinen ruusukasvilaji, jota käytetään koristekasvina.
Ulkonäkö

Jättimesiangervo kasvaa niittymesiangervoon verrattuna korkeammaksi ja sen kukat ovat hieman suuremmat. Jättimesiangervon pysty, jäykkä varsi kasvaa 1–2(–3) metriä korkeaksi. Tyvilehdissä on hyvin suuri päätölehdykkä, usein viisiliuskainen. Lehdet ovat alapinnalta tiheästi harmaan huopakarvaiset. Latvakukinto on tyypiltään kerrannaishuiskilo. Kukat ovat viisi millimetriä leveät, valkoiset tai punaiset. Hedelmänä on kierteinen pähkylä.
Levinneisyys

Jättimesiangervo kasvaa luonnonvaraisena Koillis-Aasiassa: Venäjän Kaukoidässä (Sahalin, Kuriilit, Kamtšatkan niemimaa) ja Japanissa. Se kasvaa niityillä ja jokivarsilla.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Jättimesiangervo – Filipendula kamtschatica
Imperial Air

Imperial Airin Tupolev Tu-134.
Imperial Air oli perulainen halpalentoyhtiö, joka operoi Perussa reitillä Lima–Cusco–Arequipa. Vähentyneiden matkustajamäärien ja onnettomuuksien takia yhtiö lopetti toimintansa vuonna 2002.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Imperial Air
Jääkiekon I-divisioonan kausi 1999–2000

| Jääkiekon I-divisioonan kausi 1999–2000 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  12
Nousseet joukkueet:  Kärpät
Pudonneet joukkueet:  SaPKo
Ylempi sarjataso:  SM-liiga
Alempi sarjataso:  II-divisioona
  ← 1998–1999 :  2000–2001 → 
Jääkiekon I-divisioonan kausi 1999–2000, oli viimeinen I-divisioonan nimellä pelattu kausi ennen Mestiksen perustamista.
12 joukkueen runkosarjan jälkeen ensimmäiseksi sijoittunut selviytyi liigakarsintaan suoraan, ja sijoille 2–9 sijoittuneet joukkueet pelasivat pudotuspelit kahdesta muusta karsintapaikasta. Liigakarsinnan neljäs joukkue oli SM-liigan kahdenneksitoista sijoittunut joukkue. Runkosarjan kaksi viimeistä joutuivat karsimaan sarjapaikastaan seuraavaksi kaudeksi perustettuun Mestikseen II-divisioonan parhaiden kanssa.
Oulun Kärpät voitti runkosarjan selvällä 20 pisteen erolla toiseksi sijoittuneeseen Vaasan Sportiin. Kärpät nousi SM-liigaan voittamalla ratkaisevassa ottelusarjassa Lahden Pelicansin voitoin 3–1.
Runkosarja

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kärpät  | 48 | 42 | 3  | 3  | 285 | 91  | +194 | 87 |
| 2 | Sport  | 48 | 31 | 5  | 12 | 190 | 116 | +74 | 67 |
| 3 | Diskos  | 48 | 24 | 7  | 17 | 178 | 167 | +11 | 55 |
| 4 | TuTo  | 48 | 26 | 3  | 19 | 152 | 151 | +1 | 55 |
| 5 | Jokipojat  | 48 | 23 | 6  | 19 | 166 | 153 | +13 | 52 |
| 6 | KooKoo  | 48 | 22 | 3  | 23 | 155 | 175 | -20 | 47 |
| 7 | Hermes HT  | 48 | 19 | 4  | 25 | 155 | 190 | -35 | 42 |
| 8 | FPS  | 48 | 19 | 2  | 27 | 144 | 169 | -25 | 40 |
| 9 | Jää-Kotkat  | 48 | 19 | 1  | 28 | 144 | 192 | -48 | 39 |
| 10 | Haukat KJT  | 48 | 18 | 1  | 29 | 134 | 177 | -43 | 37 |
| 11 | Ahmat  | 48 | 17 | 2  | 29 | 154 | 185 | -31 | 36 |
| 12 | SaPKo  | 48 |  8 | 3  | 37 | 134 | 225 | -91 | 19 |
SM-liigakarsinta > 2.kierros

| Pelicans – Kärpät |
| --- | --- | --- | --- |
| Pelicans | Kärpät | 4–5 ja. |  |
| Kärpät | Pelicans | 1–5 |  |
| Pelicans | Kärpät | 0–1 |  |
| Kärpät | Pelicans | 4–1 |  |
Kärpät nousi SM-liigaan voitoin 3–1. SM-liigaa laajennettiin 13 joukkueen sarjaksi, jolloin Pelicansin liigapaikka säilyi.
Hygieia

Hygieia.
Hygieia (m.kreik. Ὑγιεία) oli kreikkalaisessa mytologiassa Asklepioksen tytär. Hän oli terveyden ja puhtauden jumalatar, ja hänellä oli tärkeä osa isänsä kultissa. Siinä missä Asklepios liitettiin parantamiseen, Hygieia oli puolestaan suorassa yhteydessä sairauksien estämiseen ja terveyden ylläpitämiseen.
Hygieia kuvattiin usein nuoreksi naiseksi, jonka käsivarren ympärille oli kietoutunut käärme. Joskus käärme puolestaan joi Hygieian kantamasta maljasta. Nämä tuntomerkit säilyivät myös roomalaiseen mytologiaan, jossa hänet tunnettiin nimellä Salus.
Sana hygienia on johdettu jumalattaren nimestä. Aiemmin lääkärien vannoma Hippokrateen vala puolestaan alkoi: »Minä vannon Apollonin, lääkärin, kautta ja Asklepioksen ja Hygieian ja Panakeian ja kaikkien jumalten ja jumalattarien kautta – –.»
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1925

| Ruotsin-mestaruus 1925 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  29
Ajankohta:  1. tammikuuta   - 22. helmikuuta
Sarjajärjestelmä:  cup-kilpailu
Mestari:  IK Göta, Tukholma
Toinen sija:  Västerås SK
  ← 1924 :  1926 → 
Vuoden 1925 jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailujen loppuottelussa kohtasivat IK Göta ja Västerås SK.
Alkuerät

1. tammikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Bollnäs GoIF/BF | 3-0 | Gävle IF |
11. tammikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IFK Rättvik | 4-2 | Bollnäs GoIF/BF |
| Brynäs IF | 2-1 | IFK Gävle |
18. tammikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Brynäs IF | 0-3 | IFK Uppsala |
22. tammikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Nässjö IF | 6-2 | Jönköpings AIK |
24. tammikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Järva IS  | 6-2 | IFK Stockholm |
| Nacka SK | 4-2 | Hammarby IF |
| IF Vesta | 3-2 | Uppsala IF |
| Södertälje SK | 6-1 | IFK Strängnäs |
| Linköpings AIK | 13-2 | Tranås IF |
| Örebro IK | 1-4 | Västerås IK |
| IF Göta, Karlstad | 11-2 | IFK Åmål |
| Nässjö IF | 4-2 | IK Derby |
25. tammikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IFK Uppsala | 1-2 | IFK Rättvik |
| Södertälje SK | 3-1 | Nacka SK |
| Linköpings AIK | 5-3 | Nässjö IF |
| Västerås IK | 3-0 | IF Göta, Karlstad |
| IK Göta | 5-2 | IK Sirius |
| Djurgårdens IF | 3-2 | IFK Stockholm |
| IF Linnéa | 1-0 | Järva IS |
| Västerås SK | 8-0 | IF Vesta |
Puolivälierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Västerås IK | 1-10 | IK Göta |
| Linköpings AIK | 1-0 | IF Linnéa |
| Södertälje SK | 0-2 | Djurgårdens IF |
| Västerås SK | 5-2 | IFK Rättvik |
Välierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Västerås SK | 4-0 | Djurgårdens IF |
| IK Göta | 8-1 | Linköpings AIK |
Loppuottelu

22. helmikuuta 1925 Tukholmassa. Yleisöä 9 060
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IK Göta | 7-5 (4-1) | Västerås SK |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: IK Göta
2.: Västerås SK
Iisalmen terveyskeskus

| Iisalmen terveyskeskus |
| --- | --- |
 Iisalmen terveyskeskuksen sisäänkäynti.
Osoite:  Meijerikatu 2 74120 Iisalmi
Sijainti:  Iisalmi
Koordinaatit:  63.56319°N, 27.18503°E
Valmistumisvuosi:  1980
Suunnittelija:  Arkkitehtitoimisto Into Pyykkö Ky
Käyttäjä:  Pohjois-Savon hyvinvointialue
Runkorakenne:  betoni, paikalla tehty 
Julkisivumateriaali:  tiili 
Kerrosluku:  2
Kerrosala:  8 792 m2 
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Iisalmen terveyskeskus (nyk. Kampus Terveys) on  Pohjois-Savon hyvinvointialueen Iisalmen kaupungissa Pohjois-Savossa ylläpitämä julkisen palvelun terveyskeskus.
Iisalmen terveyskeskus (vasemmalla) ja Iisalmen sairaalaa (oikealla) elokuussa 2020. Kuvan keskiosassa on vuonna 2021 valmistuvan Iisalmen terveyskampuksen uudisrakennuksen rakennustöiden suojarakenteita.
Perusterveydenhoidon päivystys ja kiireellinen hoito tarjotaan terveyskeskuksen lähellä sijaitsevassa Iisalmen sairaalassa (Riistakatu 23, Iisalmi). Iisalmen terveyskeskus ja sairaala muodostavat yhdessä Iisalmen terveyskampukseksi kutsutun kokonaisuuden. Terveyskampuksen päivystystoiminnoille rakennetaan uudisrakennus, jonka on suunniteltu valmistuvan vuonna 2021.
Vuonna 1980 valmistuneen, kaksikerroksisen, punatiilisen terveyskeskusrakennuksen suunnitteli arkkitehtitoimisto Into Pyykkö Ky.
Aiheesta muualla

Sairaanhoitajan/terveyskeskuslääkärin vastaanotto (Arkistoitu – Internet Archive) (ylasavonsote.fi)
Ilkka A. Jokinen

Ilkka A. Jokinen (s. 27. joulukuuta 1957 Tampere) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt Tampereen Ylioppilasteatterissa, Tampereen Työväen Teatterissa, Tampereen Teatterissa, Tampereen Komediateatterissa, Kemin kaupunginteatterissa, Eurooppa Nelosen Sappeen kesäteatterissa, Hämeenlinnan Kesäteatterissa ja KOM-teatterissa[lähde? ]. Vuonna 1995 alkaneessa Radio 957:n Tampereenkielisissä uutisissa Jokinen esittää Hönttä-nimistä uutistenlukijaa. Hän on näytellyt myös muutamissa elokuvissa ja televisiosarjoissa, kuten Kotikatu, Young Love, Taivaan tulet ja Korpelan kujanjuoksu.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2001 | Young Love | poliisi |
| 2010 | Memory of Tomorrow | lääkäri |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1995 | Metsolat | Jokinen |
| 1997 | Elämän suola | toimittaja |
| 1997 | Ota ja omista | taksikuski |
| 1997–2002 | Kotikatu | Kalevi Karppinen |
| 1998 | Nahkiaiset |  |
| 1999 | Vintti pimeenä |  |
| 1999 | Hovimäki | Välskäri |
| 2002 | Juu ei | asiakas |
| 2003 | Palvelijat | taksikuski |
| 2003–2004 | Hiljaista on | poliisi |
| 2005 | Tie Eedeniin | Nuottari |
| 2008 | Sitoutumisen alkeet | Seppo |
| 2010–2014 | Taivaan tulet | Auer |
| 2013 | Sata lasissa | Arska |
| 2013 | Tonttu Toljanteri tonttujen tonttuna | Joulupukki |
| 2015 | Pintaa syvemmältä | Salakoski |
| 2016 | Kynsin hampain | juontaja |
| 2016–2018 | Korpelan kujanjuoksu | Bruuno |
| 2021 | Herra Heinämäen Lato-orkesteri | Seppä Mylläri |
| 2022 | Hymyä! | Jaska |
Aiheesta muualla

Ilkka A. Jokinen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Humanoidi

Taiteilijan näkemys ”harmaista”, joka on yksi laajalti elokuvissa ja tieteiskirjallisuudessa esiintyvä muukalaisrotu
Humanoidi tarkoittaa mitä tahansa olentoa, joka muistuttaa ruumiinrakenteeltaan ihmistä. Humanoidi voi olla esimerkiksi ihmisapina, robotti tai mytologinen olento. Yleensä termillä kuitenkin viitataan ihmisen muotoiseen avaruusolentoon. Väitetyissä humanoidihavainnoissa esiintyy monia eri rotuja, joista Harmaat ovat yleisimmin nähty laji.
Tyypillisiä humanoidiufohavainnon piirteitä

Humanoidihavaintoon liittyy monesti tämäntyyppisiä piirteitä.
Syrjäinen paikka
Ufo saapuu hiljaa
Humanoidi ilmaantuu heti kun ufo on laskeutunut
Humanoidi leijuu ja liikkuu jäykästi
Humanoidi on pienempi kuin ihminen
Yhtenäinen suojapuku, kengät liittyvät saumatta pukuun
Ufoaluksen ikkunoista erottuu hahmoja
Ufon nopea poistuminen hiljaa suristen
Lämmön aiheuttamia jälkiä
Seurauksia havaitsijassa:
Jäsenet kankeita, liikkuminen vaikeaa, palovammoja
Pelko, joka jatkuu kauan
Julkisuuden kaihtaminen
Ted Bloecherin humanoiditapausten luokittelu

Humanoidihavaintoa kutsutaan Hynekin ufoluokittelussa lyhenteellä CE III, kolmannen asteen lähituntuma. Abduktio on CE IV. Ted Bloecherin humanoidiluokitus kuvaa humanoidihavainnon yleistä tyyppiä, ei nähtyjen olioiden lajia.
A Ufo ja olento(ja) sen sisällä
B olento tulee ufosta ja/tai menee ufoon
C olento ja ufo koko havainnon ajan erillään
D olento ufoaallon aikaan
E vain olento, ei ufoa
F ääniä kuultu, ei ufoa
G abduktio, jossa ihminen kaapataan ufoon joksikin aikaa
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Alien Taxonomy; Skeptic's Notebook (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
Jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1921

| Ruotsin-mestaruus 1921 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  >8
Ajankohta:  - 6. maaliskuuta
Sarjajärjestelmä:  cup-kilpailu
Mestari:  IK Sirius
Toinen sija:  IFK Uppsala
  ← 1920 :  1922 → 
Vuoden 1921 jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailujen loppuottelussa kohtasivat IK Sirius ja IFK Uppsala. Uusintaottelun jälkeen Sirius voitti ensimmäisen Ruotsin-mestaruutensa.
Alkuerät

23. tammikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Västerås SK | 13-1 | IFK Rättvik |
Puolivälierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IFK Uppsala | 7-6 | Västerås SK |
| Södertälje SK | 0-2 | IK Göta |
| IK Sirius | 6-5 | AIK |
| IF Linnéa | 5-2 | Uppsala IF |
Välierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IFK Uppsala | 4-0 | IK Göta |
| IK Sirius | 4-1 | IF Linnéa |
Loppuottelu

20. helmikuuta 1921 Tukholmassa.
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IK Sirius | 2-2 | IFK Uppsala |
Uusintaottelu
6. maaliskuuta 1921 Uppsalassa.
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IK Sirius | 5-2 | IFK Uppsala |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: IK Sirius
2.: IFK Uppsala
KV Oostende

Koninklijke Voetbalclub Oostende on jalkapalloseura Oostenden kaupungista, Länsi-Flanderista. Seura pelaa Belgian korkeimmalla sarjatasolla Jupiler Pro Leaguessa.
KV Oostende pelasi Belgian pääsarjassa ensimmäisen kerran 1990-luvulla, ensin kaksi kautta 1993–1995 ja sitten yhden kauden 1998–1999. Kaudella 2004–2005 se käväisi jälleen pääsarjassa. Viimeksi joukkue nousi pääsarjaan vuonna 2013 ja on pelannut siellä siitä lähtien sijoittuen parhaimmillaan neljänneksi kaudella 2016–2017.
Hygieian malja

Hygieian malja
Hygieian malja on farmasian symboli, jonka alkuperä on kreikkalaisessa mytologiassa. Terveyden ja puhtauden jumalatar Hygieia kuvattiin antiikin taiteessa käärmeen kanssa, joka oli kietoutunut hänen käsivartensa ympärille ja joi hänen toisessa kädessä pitelemästään maljasta.
Käärmeet on liitetty lääketieteeseen ja parantamiseen jo antiikin aikana, koska  niiden nahanluonti oli uudistumisen ja elpymisen vertauskuva.
Jääkiekon I-divisioonan kausi 1988–1989

| Jääkiekon I-divisioonan kausi 1988–1989 |
| --- | --- |
Nousseet joukkueet:  JoKP ja Jokerit
Pudonneet joukkueet:  Peliitat ja SaPKo
Ylempi sarjataso:  SM-liiga
Alempi sarjataso:  II-divisioona
  ← 1987-1988 :  1989-1990 → 
Jääkiekon I-divisioona 1988–1989 oli järjestyksessään 15. pelattu I-divisioonakausi. Sarjassa pelattiin 12 joukkueen nelinkertainen runkosarja, jonka jälkeen kaksi parasta joukkuetta jatkoivat SM-liigan karsintoihin. Viimeiseksi sijoittunut putosi suoraan II-divisioonaan ja toiseksi viimeinen joutui karsimaan sarjapaikastaan.
Sarjassa Joensuun Kiekko-Pojat ja Helsingin Jokerit muodostivat selkeän kärkikaksikon. Molemmat joukkueet voittivat omat karsintaottelunsa ja nousivat SM-liigaan kaudeksi 1989-1990. I-divisioonaan putosivat Oulun Kärpät ja Porin Ässät.
Sarjan viimeiseksi jäänyt Savonlinnan Pallokerho putosi suoraan II-divisioonaan ja Heinolan Peliitat karsintojen jälkeen. Tilalle nousivat Kiekko-67 ja Hokki-Salo.
Runkosarja

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | JoKP  | 44 | 32 | 4  | 8  | 250 | 137 | +113 | 68 |
| 2 | Jokerit  | 44 | 30 | 4  | 10 | 278 | 173 | +105 | 64 |
| 3 | Kiekko-Espoo  | 44 | 28 | 0  | 16 | 228 | 177 | +51 | 56 |
| 4 | Kiekkoreipas  | 44 | 25 | 2  | 17 | 215 | 175 | +40 | 52 |
| 5 | FoPS  | 44 | 26 | 0  | 18 | 277 | 241 | +36 | 52 |
| 6 | Karhu-Kissat  | 44 | 22 | 1  | 21 | 220 | 216 | +4 | 45 |
| 7 | Ketterä  | 44 | 21 | 2  | 21 | 216 | 250 | -34 | 44 |
| 8 | KooVee  | 44 | 19 | 4  | 21 | 214 | 221 | -7 | 42 |
| 9 | Sport  | 44 | 17 | 3  | 24 | 250 | 228 | +22 | 37 |
| 10 | TuTo  | 44 | 17 | 2  | 25 | 204 | 233 | -29 | 36 |
| 11 | Peliitat  | 44 |  8 | 1  | 35 | 156 | 325 | -169 | 17 |
| 12 | SaPKo  | 44 |  6 | 3  | 35 | 140 | 282 | -142 | 15 |
JoKP ja Jokerit SM-liigakarsintaan. Peliitat I-divisioonakarsintaan, SaPKo putosi II-divisioonaan.
Liigakarsinta

Liigakarsintaottelut pelattiin paras viidestä järjestelmällä. SM-liigan 11. Kärpät sai vastaansa I-divisioonassa toiseksi sijoittuneen Jokerit ja SM-liigan 12. Ässät sai vastaansa I-divisioonan voittaneen JoKP:n.
I-divisioonakarsinta

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiekko-67 | 6 | 5 | 0 | 1 | 54 | 22 | +32 | 10 |
| Hokki-Salo | 6 | 3 | 1 | 2 | 30 | 32 | -2 | 7 |
| VHT | 6 | 3 | 1 | 2 | 34 | 31 | +3 | 7 |
| Peliitat | 6 | 0 | 0 | 6 | 17 | 50 | -33 | 0 |
Kiekko-67 nousi I-divisioonaan. Tasapisteisiin päätyneiden Hokki-Salon ja VHT:n välillä pelattiin uusintaottelu, jonka Hokki-Salo voitti 8-7 nousten I-divisioonaan. Peliitat putosi II-divisioonaan.
Hurmemaitopuu

| Hurmemaitopuu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Rosales
Heimo::  Mulperikasvit Moraceae
Suku::  Maitopuut Brosimum
Laji::  rubescens
Kaksiosainen nimi
 Brosimum rubescens  Taub. 
Katso myös
   Hurmemaitopuu Wikispeciesissä   Hurmemaitopuu Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hurmemaitopuu (Brosimum rubescens) on mulperikasvien (Moraceae) heimoon, maitopuiden (Brosimum) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on ainavihanta puu, jolla on pieni latvus. Hurmemaitopuu voi kasvaa korkeimmillaan noin 40 metriä korkeaksi, mutta jää tavallisesti matalammaksi. Puun runko voi kasvaa noin 50–70 cm paksuksi.
Hurmemaitopuu kasvaa alankoalueiden kosteissa ainavihannissa metsissä. Lajia tavataan luontaisena Keski- ja Etelä-Amerikassa Costa Ricasta Peruun, Boliviaan ja Brasiliaan yltävällä alueella.
Hurmemaitopuuta kaadetaan luonnosta siitä saatavan laadukkaan puutavaran vuoksi. Sydänpuu on väriltään tummanpunaista ja siinä on yleensä hieman tummempia juovia. Sydänpuun ympärillä on selvästi erottuva 4–20 cm paksu kerros pintapuuta. Puuaines on kovaa, painavaa sekä hyvin kestävää. Hurmemaitopuun puutavarasta on valmistettu ylellisiä huonekaluja, soittimia sekä muita puutuotteita ja puuta on käytetty myös parketteihin sekä muihin asuntojen puupintoihin. Lisäksi puusta saatavaa hartsimaista nestettä on juotu lääkkeenä vilustumisiin sekä yskään.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Hurmemaitopuu (Brosimum rubescens)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Brosimum rubescens (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Brosimum rubescens (englanniksi)
Jääpallon Viron-mestaruuskilpailut 1941

| Viron-mestaruus 1941 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  3
Sarjajärjestelmä:  cup
Mestari:  Tallinna Dünamo
Toinen sija:  Tallinna Spartak
Kolmas sija:  Narva Dünamo
  ← 1935 :  1947 → 
Jääpallon Viron-mestaruus 1941 ratkaistiin kolmen joukkueen välillä. Viron jääpallomestaruus ratkaistiin kaikkiaan 15. kerran, edellisen kerran mestaruudesta pelattiin talvella 1935 ja seuraava kilpailu käytiin vasta 1947
Ottelu mestaruudesta

|  | Tulos |  |
| --- | --- | --- |
| Tallinna Dünamo | 2-1 ja. | Tallinna Spartak |
Ottelu mestaruudesta > Mestarijoukkue

Tallinna Dünamon joukkue: Martin Jensen, Erich Jõers, Edgar Jürgens, Friedrich Karm, Heinrich Koort, Antoni Koovit, Villem Raie, Aleksander Rauk, Bernhard Ruul, Heinrich Uukkivi, Ralf Veidemann, Elmar Saar.
Jouhtjärvi (Ruokolahti, eteläinen)

| Jouhtjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Ruokolahti
Koordinaatit:  61°18′19″N, 28°55′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järvinumero:  04.119.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,4 m 
Rantaviiva:  12,54 km 
Pinta-ala:  1,07 km² 
Tilavuus:  0,00518 km³ 
Keskisyvyys:  4,8 m 
Suurin syvyys:  12,1 m 
Saaria:  3
:  Lavansaari
 fiJouhtjärvi 
Jouhtjärvi on mäkisen metsämaan ympäröimä sokkeloinen järvi Ruokolahden keskustan koillispuolella Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Etäisyys Lappeenrannasta on 47 kilometriä koilliseen.