stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo raviurheilutermeistä

Tämä on luettelo raviurheiluun liittyvistä erikoistermeistä.
hep: hylätty epäpuhtaan (laukan- tai peitsintapaisen) ravin vuoksi
hkä: hylätty kävelemisen vuoksi
hrp: hylätty radalta poistumisen vuoksi
huippujuoksija: suomenhevonen, jonka ennätys kilometrille laskettuna on alle 1:35,0.
kuninkuusravit: suomenhevosten vuosittainen mestaruusajo 4-vuotiaille tai vanhemmille kantakirjaoriille ja -tammoille.
kutsukilpailu: korkeatasoinen kilpailu, johon osallistujat kutsutaan erikseen.
kylmäverinen: raskas ja voimakas hevostyyppi; raviurheilussa kylmäverisille järjestetään erillisiä kilpailuita, jotka ovat Ruotsissa ja Norjassa avoimia ruotsalais-norjalaiselle kylmäveriravurirodulle, Suomessa myös suomenhevosille.
lainaohjastaja: raviohjastaja, joka ei valmenna itse, vaan ohjastaa pelkästään muiden valmentamia hevosia
laukka: hevosen kolme- tai nelitahtinen askellaji. Ravikilpailussa hevonen hylätään, jos se laukkaa liian usein (hll), liian pitkän matkan (hpl), saa etua laukkaamisesta (hel), tai saapuu maaliin laukaten (hml). Ohjastajan on pidätettävä laukkaavaa hevosta ja ohjattava sitä radan sivuun pois muiden tieltä kunnes se alkaa taas ravata. Laukkaaminen voi johtua muun muassa hevosen liiasta väsymisestä, pelästymisestä, kivusta tai tasapainon horjahtamisesta.
lämminverinen: kevyt ja nopea hevostyyppi; raviurheilussa tarkoitetaan vain erityisesti ravureiksi jalostettuja rotuja.
peitsari, peitsata: peitsi, raviurheilun ulkopuolella passi, on hevosen ravinkaltainen kaksitahtinen askellaji, jossa saman puolen jalat liikkuvat yhtä aikaa. Peitsarit ovat ravureita jonkin verran nopeampia ja erityisten peitsarinvaljaiden ansiosta laukkaavat huomattavasti harvemmin. Peitsauskilpailuita järjestetään Yhdysvalloissa ravikilpailuita huomattavasti enemmän.
suomenhevonen: suomalainen keskiraskas hevosrotu, jota käytetään nykyään useimmiten ravurina.
superjuoksija: suomenhevonen, jonka ennätys kilometrille laskettuna on alle 1:20,0.
suurjuoksija: suomenhevonen, jonka ennätys kilometrille laskettuna on alle 1:40,0.
suurkilpailu: korkeatasoinen kilpailu, jonka ensimmäinen palkinto on Suomessa vähintään 10 000 euroa.
tasoitusajo: kilpailu, jossa määrättyä tasoa menestyneemmät hevoset juoksevat pidemmän matkan. Tasoitus määräytyy yleensä voittosumman, joskus ennätyksen mukaan.
tähtijuoksija: suomenhevonen, jonka ennätys kilometrille laskettuna on alle 1:30,0.
valiojuoksija: suomenhevonen, jonka ennätys kilometrille laskettuna on alle 1:25,0 tai lämminveriravuri, jonka ennätys alle 1:20,0.
Lounais-Lappi

| Lounais-Lappi |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  Ilmaisjakelulehti
Kustantaja:  Kaleva365 Oy
Julkaisija:  Kaleva365 Oy
ISSN:  ISSN 1456-4336
Levikki:  33000
Perustettu:  2. helmikuuta 1962
Päätoimittaja:  Matti Nikkilä
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Kemi
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  tabloidi
Ilmestymistiheys:  ke
Aiheesta muualla
Kotisivu
Lounais-Lappi on kerran viikossa ilmestyvä kaupunkilehti Kemissä. Suomen vanhimpiin kaupunkilehtiin kuuluva Lounais-Lappi jaetaan keskiviikkoisin kotitalouksiin seitsemän kunnan alueella Perämereltä Tornionlaaksoon asti. Se jaetaan myös Ruotsin Haaparannalla ja Ylitorniolla kirkonkylän alueella. Lehti siirtyi Alma Medialta Kalevan omistukseen 1. huhtikuuta 2018 alkaen. Lounais-Lapin toimitus sijaitsee Kemissä.
Historia

Lounais-Lapin julkaiseminen aloitettiin Kemin Ilmoituslehtenä 2. helmikuuta 1962. Ensimmäinen päätoimittaja oli Tauno Laukkanen ja painopaikkana Kemin Painotuote. 1980-luvulla lehden nimeksi vaihdettiin Lounais-Lappi.
Syyskuussa 1988 lehden omistussuhteet muuttuivat. Uudeksi omistajaksi tuli Peräpohjolan Viestintä Oy, jonka omistivat Lapin Kansa ja Kalottitarra Oy. Vuoden 1991 lopulla Lapin Kansa myi lehden Pohjolan Sanomille, joka lakkautti lehden. Kesällä 1992 Kimmo Arstio ja Matti Koskenranta perustivat Julkaisupalvelu Lounais-Lappi Oy:n, joka ryhtyi julkaisemaan Uusi Lounais-Lappi -nimistä lehteä. Päätoimittajana aloitti Arstio ja toimitusjohtajana Koskenranta.
Syksyllä 2004 Lounais-Lappi vaihtoi jälleen omistajaa, kun Arstio ja Koskenranta myivät lehden Kaleva-konsernille.
Lounais-Lappi siirtyi Alma Median omistukseen 14.6.2013.
Aiheesta muualla

Lounais-Lapin etusivu
Lounais-Suomen Liikunta ja Urheilu

| Lounais-Suomen Liikunta ja Urheilu |
| --- | --- |

Perustettu:  1993
Tyyppi:  liikunnan aluejärjestö
Kotipaikka:  Turku
Toiminta-alue:  Varsinais-Suomi, Satakunta
Aluejohtaja:  Jukka Läärä
Puheenjohtaja:  Pasi Koski
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lounais-Suomen Liikunta ja Urheilu (lyh. LiikU) on Varsinais-Suomen ja Satakunnan alueella toimiva liikunnan aluejärjestö. Järjestön perustehtävä on edistää hyvinvointia Varsinais-Suomen ja Satakunnan alueella liikunnan ja urheilun avulla. Lisäksi järjestö tukee liikuntakulttuurin elinvoimaisuutta ja monipuolisuutta paikallisella tasolla. Järjestö edistää Varsinais-Suomen ja Satakunnan liikunta- ja urheilutoimijoiden yleistä arvostusta ja toimintaedellytyksiä. Järjestö vaikuttaa myös liikunta- ja urheilukulttuurin kehitykseen Varsinais-Suomessa ja Satakunnassa.
Lounais-Suomen Liikunta ja Urheilu on perustettu vuonna 1993. Järjestön toimisto sijaitsee Turussa.
Lounais-Suomen Liikunta ja Urheilu on liikunnan asiantuntija- ja kehittäjäjärjestö. Järjestö kouluttaa lasten kanssa työskenteliviä, seuratoimijoita ja työyhteisöjen ihmisiä. Lisäksi järjestö puhuu liikunnasta päättäjille ja medialle. Järjestö tekee yhteistyötä paikallisesti, maakunnallisesti ja valtakunnallisesti. Aluejärjestö on yksi viidestätoista aluejärjestöstä.
Talous

Lounais-Suomen Liikunta ja Urheilu on saanut vuosina 2018–2022 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta liikuntaa edistävien järjestöjen toimintaan yhteensä noin 3 474 000 euroa. Vuosittainen tuki on ollut vuodesta 2020 lähtien 580 000 euroa.
Aiheesta muualla

LiikUn kotisivu
Limbut

Limbut ovat etninen ryhmä Nepalin itäosassa ja osissa Intiaa. Heitä on yhteensä arviolta 380 000 ja he puhuvat tiibetiläis-burmalaisiin kieliin kuuluvaa limbun kieltä.
Lukumäärä ja asuinalue

Limbut asuttavat pääasiassa Arunjoelta Nepalin itäosassa Intian Sikkimin osavaltion rajalle saakka. Intiassa heitä asuu Sikkimin lisäksi Länsi-Bengalin ja Assamin osavaltioiden alueilla. Joidenkin arvioiden mukaan limbuja oli 2000-luvulla ehkä noin 380 000.
Historia

Limbujen uskotaan kuuluvan oman alueensa alkuperäisväestöön. Heidän esi-isään olivat mahdollisesti kirantit. Historiallisissa lähteissä limbut mainitaan 1700-luvulta lähtien, jolloin limbuilla oli useita eri pienehköjä valtioita, joita hallitsi Bijayapurin kuningas. 1700-luvun loppupuolella eri hindulaisten hallitsijoiden kuningaskunnat olivat levittäneet valtaansa nykyisen Nepalin seudulla ja kehitykseen kuului myös hindulaisen väestön muuttoliike Nepalin itäosiin limbujen alueelle. Limbut menettivät huomattavan osan alkuperäisistä maistaan hindulaisille siirtolaisile. Maanomistuksesta limbujen ja Nepalin muiden väestönryhmien välillä tuli kysymys, joka on vaikuttanut politiikkaan näihin päiviin saakka.
Kulttuuri

Limbujen pääelinkeino on maatalous. Limbut kasvattavat esimerkiksi vehnää, riisiä ja maissia, sekä kasviksia, hedelmiä ja yrttejä. Maataloustyöt on jaettu tarkkaan sukupuolen mukaan. Miehet kyntävät maan ja naiset istuttavat viljeltävät kasvit. Myös lapset osalluvat usein eri askareisiin. Nykyisin etenkin osa limbumiehistä on myös värväytynyt Nepalin tai Intian armeijoihin.
Limbut jakautuvat eri patrilineaarisiin ryhmiin. Samasta esi-isästä polveutuvat välttävät esimerkiksi aviopuolison ottamista saman ryhmän sisältä. Yhden ryhmän sama esi-isä jäljitetään tavallisesti neljän tai viiden sukupolven päähän. Niiden yläpuolella on vielä erikseen klaanit, jotka polveutuvat samasta yleensä myyttisestä esi-isästä.
Limbut seuraavat joitakin Nepalin valtausko hindulaisuuden piirteitä, mutta heidän tavassaan harjoittaa uskoa on myös huomattavia eroja nepalilaiseen valtavirtaan nähden. Uskonnon harjoittamiseen on sekoittunut piirteitä perinteisestä uskosta, johon kuuluu esimerkiksi uhrausten tekeminen. Eläinuhreja tehdään esimerkiksi eri paikallisille jumaluuksille tai hengille. Eri henkiä liitetään esimerkiksi esi-isiin, tai luonnollisiin kohteisiin, kuten metsiin. Perinteisen uskon harjoittamisesta huolimatta limbut seuraavat esimerkiksi muun väestön keskuudessa suosittuja hindulaisia juhlia.
Nepalin limbuja valokuvassa 1800-luvulta.
Limbu nenälävistyksen kanssa.
Limbukylän talo Sikkimissä.
Ludvig Fabritius

Ludvig Fabritius -nimisiä henkilöitä ovat olleet:
Ludvig Fabritius (1648–1729), ruotsalainen diplomaatti
Ludvig Fabritius (1854–1933), suomalainen eläinlääkäri ja raviurheiluvaikuttaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ludvig Fabritius”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo Espanjan sarjoissa pelanneista suomalaisista jalkapalloilijoista

Tämä on luettelo Espanjan sarjoissa pelanneista suomalaisista jalkapalloilijoista. Luettelossa ovat pelaajat, jotka ovat pelanneet jollain Espanjan kolmesta korkeimmasta sarjatasosta (Primera División (1ª), Segunda División (2ª) ja Segunda División B (2ªB)).
Pelaajat

| Pelaaja | Kausi | Joukkue | Sarja | Ottelut | Maalit | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bakr Abdellaoui | 2019–2020 | Real Balompédica Linense | 2ª | 11 | 0 |  |
| Janne Hietanen | 2003–2004 | UD Las Palmas | 2ª | 11 | 0 |  |
| Janne Hietanen | 2004–2005 | UD Las Palmas | 2ªB | 0 | 0 |  |
| Janne Hietanen | 2005–2006 | Córdoba CF | 2ªB | 6 | 0 |  |
| Kimmo Hovi | 2014–2015 | Real Avilés | 2ªB | 0 | 0 |  |
| Kimmo Hovi | 2015–2016 | Club Portugalete | 2ªB | 17 | 1 |  |
| Pertti Jantunen | 1977–1978 | CD Málaga | 2ª | 14 | 0 |  |
| Mika Lipponen | 1985–1986 | RCD Mallorca | 2ª | 9 | 0 |  |
| Jari Litmanen | 1999–2000 | FC Barcelona | 1ª | 21 | 3 |  |
| Jari Litmanen | 2000–2001 | FC Barcelona | 1ª | 0 | 0 |  |
| Robin Lod | 2018–2019 | Sporting de Gijón | 2ª | 23 | 4 |  |
| Eero Markkanen | 2014–2015 | Real Madrid Castilla | 2ªB | 10 | 2 |  |
| Kai Nyyssönen | 1997–1998 | Córdoba CF | 2ªB | 22 | 2 |  |
| Teemu Pukki | 2008–2009 | Sevilla Atlético | 2ª | 17 | 3 |  |
| Teemu Pukki | 2008–2009 | Sevilla FC | 1ª | 1 | 0 |  |
| Teemu Pukki | 2009–2010 | Sevilla Atlético | 2ªB | 16 | 0 |  |
| Jukka Raitala | 2011–2012 | CA Osasuna | 1ª | 17 | 0 |  |
| Berat Sadik | 2018–2019 | Gimnàstic de Tarragona | 2ª | 11 | 1 |  |
Lämsänjärven koulu

| Lämsänjärven koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Lämsänjärventie 15, 90230 Oulunsuu, Oulu
Koordinaatit:  64°59′54.3″N, 025°32′38.1″E
Tyyppi:  ala-aste
Perustettu:  1983
Rehtori:  Katriina Niinimäki
Luokat:  1–4
Verkkosivut
Lämsänjärven koulu on vuonna 1983 rakennettu ala-aste Lämsänjärven alueella Oulunsuun kaupunginosassa, Oulussa. Koulun kanssa samassa kiinteistössä toimii myös Lämsänjärven päiväkoti sekä Lämsänjärven nuorisohuoneisto, jossa Oulun 4H-yhdistys järjestää toimintaa lapsille. Koulu on ollut vuodesta 2006 hallinnollisesti sivukouluna osa Knuutilankankaan koulua. Yhteisen rehtorin lisäksi Lämsänjärven oppilaat siirtyvät 5–6 luokille Knuutilankankaalle. Koulun yhteydessä toimii Lämsänjärven päiväkoti.
Luettelo rikosoikeudellisen vastuun ikärajoista eri maissa

Tämä on luettelo rikosoikeudellisen vastuun ikärajoista eri maissa.
Alankomaat: 12
Algeria: 13
Argentiina: 16
Bangladesh: 7
Belgia: 18
Egypti: 15
Espanja: 14
Etelä-Afrikka: 10
Etelä-Korea: 12
Etiopia: 9
Filippiinit: 9
Indonesia: 8
Intia: 7
Iran: tytöillä 9, pojilla 15
Islanti: 15
Israel: 13
Italia: 14
Itävalta: 14
Japani: 12
Kanada: 12
Kenia: 8
Kiina: 14
Kreikka: 12
Luxemburg: 18
Marokko: 12
Nepal: 10
Nigeria: 7
Norja: 15
Portugali: 16
Puola: 13
Ranska: 13
Ruotsi: 15
Saksa: 14
Sudan: 7
Suomi: 15
Tansania: 7
Tanska: 14
Thaimaa: 10
Turkki: 12
Uganda: 12
Ukraina: 14
Uusi-Seelanti: 10
Valko-Venäjä: 14
Venäjä: 14
Vietnam: 14
Viro: 14
Yhdistynyt kuningaskunta: 10
Yhdysvallat: Ikäraja vaihtelee osavaltioittain. Alle 16-18-vuotiaat tuomitaan nuorisotuomioistuimessa. Useimmissa osavaltioissa vakavista rikoksista sama tuomiokäytäntö sekä lapsilla että aikuisilla (esimerkiksi murhat ja jengirikollisuus).
Lämpövyöhyke

Maapallon vuotuinen keskimääräinen lämpötila.
Lämpövyöhyke on maapallon alue, jolla vallitsee tietynlainen lämpötila. Karkeimmillaan maapallo voidaan jakaa neljään erilaiseen lämpövyöhykkeeseen: trooppiseen eli kuumaan vyöhykkeeseen, subtrooppiseen eli lämpimään vyöhykkeeseen, lauhkeaan vyöhykkeeseen ja kylmään vyöhykkeeseen. Muut lämpövyöhykkeet ympäröivät trooppista vyöhykettä sekä pohjoisella että eteläisellä pallonpuoliskolla siten, että subtrooppinen vyöhyke sijaitsee trooppisen ja lauhkean vyöhykkeen välissä ja kylmä vyöhyke lähimpänä napoja.
Merkittävin tekijä lämpövyöhykkeiden syntyyn on auringon säteilyn jakautuminen maan pinnalle eri tavoin. Kääntöpiirien välisellä alueella aurinko paistaa kohtisuoraan tai lähes suoraan ylhäältä, jolloin alueen saama säteilyn intensiteetti on suurin ja ilmasto siten lämpimin. Napaseuduilla aurinko ei koskaan nouse kovin korkealle, ja talvella koittaa kaamos, jolloin aurinko ei nouse lainkaan horisontin yläpuolelle. Auringonvalon osuessa maahan pienessä kulmassa tietty säteilymäärä jakautuu suuremmalle pinta-alalle, jolloin säteilyn intensiteetti on pieni ja ilmasto kylmä.
Lämpövyöhykkeiden sijaintiin vaikuttavat myös pinnanmuodot, sillä ilman lämpötila laskee keskimäärin 6,5 °C jokaista ylöspäin mentyä kilometriä kohden. Merellä ja suurilla järvillä on kesäisin viilentävä ja talvisin lauhduttava vaikutus. Lämpimät ja kylmät merivirrat muuttavat vyöhykkeiden rajoja etelään ja pohjoiseen: Golfvirran ansiosta Pohjois-Norjassa vallitsee lauhkea ilmasto, vaikka samoilla leveysasteilla Grönlannissa on jäätiköitä.
Trooppisella vyöhykkeellä jokaisen kuukauden keskilämpötila on yli 18 °C ja termisiä vuodenaikoja ei ole erotettavissa. Subtrooppisella vyöhykkeellä vuoden keskilämpötila on alle 18 °C ja kylmimmän kuukauden keskilämpötila yli 10 °C. Vuodenaikojen vaihtelu on vähäistä. Joillakin alueilla (talvisateiden ilmasto) sataa eniten viileänä vuodenaikana, joillakin kuumana. Lauhkealla vyöhykkeellä lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on yli 10 °C ja kylmimmän kuukauden alle 10 °C vuodenaikoja on erotettavissa neljä: kevät, kesä, syksy ja talvi. Kylmällä vyöhykkeellä lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on alle 10 °C.
Trooppinen vyöhyke käsittää likimain kääntöpiirien välisen alueen (23,5°N–23,5°S). Subtrooppinen vyöhyke sijaitsee kääntöpiireiltä noin 40. leveyspiirille, ja siihen kuuluu muun muassa Meksiko, Yhdysvaltain eteläosa, Välimeren alue, Lähi-itä, Etelä-Kiina, Japanin eteläosa, Australia pohjoisosia lukuun ottamatta, Uuden-Seelannin Pohjoissaari, Afrikan eteläosa ja Etelä-Amerikan keskiosat. Lauhkea vyöhyke käsittää suurimman osan Pohjois-Amerikkaa ja Euraasiaa niiden pohjoisia ja eteläisia osia lukuun ottamatta, Patagonian, Tasmanian ja Uuden-Seelannin Eteläsaaren. Kylmään vyöhykkeeseen kuuluvat Antarktis sekä Pohjoisen jäämeren saaret ja rannikkoseudut Pohjois-Norjaa lukuun ottamatta.
Saman lämpövyöhykkeen eri alueilla voi vallita hyvinkin erilainen ilmasto, sillä sademäärät vaihtelevat. Kylmää vyöhykettä lukuun ottamatta kussakin lämpövyöhykkeessä on useita niille ominaisia kasvillisuusvyöhykkeitä, joita erottavat toisistaan sateen määrä ja sen kausittaisuus.
Ludvig Faddejev

| Ludvig Faddejev |
| --- | --- |
 Ludvig Faddejev vuonna 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. maaliskuuta 1934 Leningrad
Kuollut: 26. helmikuuta 2017 (82 vuotta)
Kansalaisuus:  Venäjä
Ammatti:  matemaatikko, teoreettinen fyysikko
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Leningradin yliopisto
Väitöstyön ohjaaja:  Olga Ladyženskaja
Tutkimusalue:  Matemaattinen fysiikka, matematiikka ja teoreettinen fysiikka
Palkinnot:  lukuisia muun muassa Suomen Akatemian ulkomainen tieteen akateemikko (1991)
Ludvig Dmitrijevitš Faddejev (ven. Лю́двиг Дми́триевич Фадде́ев; 23. maaliskuuta 1934 Leningrad – 26. helmikuuta 2017) oli venäläinen matemaatikko ja teoreettinen fyysikko.  Hän on yksi modernin matemaattisen fysiikan kehittäjistä.
Faddejeville sai monia huomionosoituksia sekä fyysikkona että matemaatikkona. Vuosina 1983–1986 Faddejev toimi matemaatikkojen kansalaisjärjestön International Mathematical Unionin (IMU) varapuheenjohtajana ja puheenjohtajana vuosina 1987–1990. Hänelle myönnettiin Suomessa vuonna 1991 tieteen akateemikon arvo.
Linnea Piponius

Linnea Anna-Maria Piponius (16. helmikuuta 1896 Viipuri – 27. maaliskuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari.
Linnea Piponiuksen vanhemmat olivat Teknillisen korkeakoulun professori August Piponius ja Lydia Irene Malmström. Hän opiskeli Helsingin yliopiston piirustussalissa 1914–1919, Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1917 sekä Taideteollisen keskuskoulun piirustuksenopettajakurssilla 1932–1935. Hänen töitään oli esillä Berliinissä 1927 ja 1931. Piponius toimi piirustuksenopettajana oppikoulussa vuodesta 1935 alkaen.
Kirjallisuutta

Linnéa Piponius : luonnoksia seinämaalauksiin. Galerie Hörhammer, Helsinki 1941
Aiheesta muualla

Linnea Piponius. Suomalaisen kuvataiteen bibliografia.
LimeWire

| LimeWire |
| --- | --- |

 LimeWire, Mac OS X v 10.4.6, J2SE 5
Kehittäjä:  LimeWire LLC
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  Vertaisverkko-ohjelma
Alusta:  Alustariippumaton
Lisenssi:  GNU GPL
Aiheesta muualla
www.limewire.org www.limewire.com
LimeWire on tiedostonjakoon suunniteltu vertaisverkko-ohjelma,  joka toimii Java-ohjelmistoalustan tukemissa käyttöjärjestelmissä, kuten Windows, Mac OS X ja Linux. LimeWire käyttää sekä Gnutella-verkkoa että BitTorrent-protokollaa. Ohjelmasta on saatavilla sekä vapaa, ilmaiseksi ladattava versio että maksullinen versio. LimeWireä kehitti LimeWire LLC, Lime Groupin tytäryhtiö.
26. lokakuuta 2010 newyorkilainen oikeusistuin määräsi yhtiön lopettamaan ohjelman jakelun ja käytön. Tammikuussa 2011 alkoi oikeudenkäynti vahingonkorvausten maksamisesta levy-yhtiöille. Oikeuden määräyksen vuoksi LimeWiren versiot 5.5.11 ja uudemmat on tehty toimintakyvyttömiksi yhtiön ohjelmaan asentaman takaoven avulla. LimeWire 5.5.10 ja sitä vanhemmat versiot ovat täysin toimivia ja niiden käytön voi estää vain jos käyttäjä päivittää ohjelman uudempaan versioon.
10. marraskuuta 2010 salainen kehittäjäryhmä julkaisi ohjelmasta toimivan version nimellä "LimeWire Pirate Edition".
Ominaisuudet

LimeWire oli käytettävissä millä tahansa käyttöjärjestelmällä, jossa oli asennettuna Java-ajoympäristö. Ohjelman asennuspaketti on saatavana Linuxille, Applen Mac OS X:lle ja Microsoftin Windowsille, mutta se ei toimi enää. Tuki vanhemmalle Mac OS 9:lle ja muille aiemmille versioille on jätetty pois versiosta 4.0.10 alkaen.
LimeWiren mahdollistaa mediakirjastonsa jakamisen Applen Digital Audio Access Protocollan (DAAP) avulla. Näin lähiverkkoon kytketyt DAAP-laitteet ja -ohjelmat (esim. Zune ja iTunes) pystyvät lataamaan LimeWiren jakamia tiedostoja, jos DAAP on käytössä ja asetettu sallimaan tämä. LimeWiren 4.13.9-versiosta lähtien yhteydet voidaan salata TLS:n avulla. Versiosta 4.13.11 lähtien yhteydet muodostetaan TLS:llä oletuksena. LimeWire päätettiin sulkea vuonna 2007selvennä.
Versiot

Vuoden 2010 lokakuuhun asti LimeWire LLC levitti kahta versiota LimeWirestä: ilmaista perusversiota ja maksullista, paranneltua LimeWire PRO-versiota. Yhtiön mukaan ohjelman maksullinen versio latasi tiedostoja nopeammin ja antoi 66 % paremmat hakutulokset. Tämä saavutettiin yhdistämällä jopa kymmeneen käyttäjään samanaikaisesti, kun maksuton versio yhdisti vain enintään kahdeksaan käyttäjään.
Ennen vuoden 2004 huhtikuuta LimeWire-ohjelman ilmaiseen versioon oli integroitu LimeShop, joka on muunnelma ohjelmasta TopMoxie. Useat tietoturva-ammattilaiset  määrittelivät LimeShop-ohjelman vakoiluohjelmaksi.[lähde? ] LimeShop tarkkaili käyttäjän internetkaupoissa käyntiä, jotta se voisi uudelleenohjata myyntikomissiot LimeWire LLC:lle. LimeWiren poistaminen ei poistanut LimeShop-ohjelmaa tietokoneelta. Nämä epäkohdat otettiin huomioon seuraavassa LimeWire 3.9.4 -versiossa, jossa poistettiin LimeWiren kanssa integroidut sovellukset.
Ohjelma perustuu vapaaseen lähdekoodiin. LimeWirelle on syntynyt muutamia haarautuneita projekteja kuten LionShare ja Acquisition sekä Mac OS X -pohjainen Gnutella-asiakasohjelma, jonka käyttöliittymä on suljettua lähdekoodia. Cornell-yliopiston tutkijat kehittivät hallintalisäosa Credencen, joka antaa käyttäjille mahdollisuuden tunnistaa "aito" ja "epäilty" tiedosto ennen tiedostojen latausta. 12. lokakuuta 2005 kerrottiin, että osa LimeWire-ohjelman vapaan lähdekoodin kehittäjistä haaroitti projektista toisen projektin, jonka he nimesivät FrostWireksi.
LimeWire oli myös ensimmäinen tiedostonjako-ohjelma, joka tuki tiedostojen siirtoa kahden tietokoneen välillä olevien palomuurien läpi.[lähde? ] Tämä ominaisuus tuotiin versioon 4.2, joka julkaistiin marraskuussa 2004.
Ohjelman 4.16.2-versioon lisättiin verkkoselain.
10. marraskuuta 2010 salainen kehittäjäryhmä "Secret Dev Team" pyrki pitämään LimeWiren toiminnassa julkaisemalla "LimeWire Pirate Editionin". Se ilmaantui useille torrent-sivustoille. Ohjelmisto pohjautuu LimeWire 5.6 Betaan, mahdollistaa LimeWiren käytön Windowsilla ja poistaa vakoilu- ja mainosohjelmien uhan. Ohjelma myös mahdollistaa aiemmin vain LimeWire PRO:ssa olleiden ominaisuuksien käyttämisen ja poistaa LimeWire LLC:n asentamat turvaominaisuudet.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
LimeWiren virallinen sivusto
LimeWiren virallinen foorumi
LimeWiren virallinen blogi
Ludvig II (keisari)

| Ludvig II |
| --- | --- |
 Piirros 1100-luvun käsikirjoituksesta.
Italian kuningas ja Pyhä saksalais-roomalainen keisari
Valtakausi:  844–875 (kanssahallitsijana)
Edeltäjä:  Lothar I (isä)
Seuraaja:  Kaarle Kaljupää (setä)

Syntynyt:  n. 825
Kuollut:  12. elokuuta 875 Ghedi
Puoliso:  Engelberga
Lapset:  Ermengard Italialainen
Suku:  Karolingit
Isä:  Lothar I
Äiti:  Toursin Ermengarde
Uskonto:  roomalaiskatolinen
Ludvig II (n. 825 – 875) oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari vuodesta 855 kuolemaansa asti. Hän oli Lotharingian kuninkaan Lothar I:n poika, ja tämä puolestaan oli yksi frankkien kuninkaan Ludvig Hurskaan kolmesta pojasta.
Ludvig sai Italian valtaansa 839, mutta muutti maahan ja kruunattiin vasta 844. Hän pyysi tulla siunatuksi keisariksi, mutta pyyntö hylättiin aluksi. Keskiajalla kuningas sai keisarin tittelin vasta paavin kruunauksella Roomassa. Vuonna 850 paavi Pyhä Leo IV suostui siunaamaan Ludvigin keisariksi. Hän haali valtaa Italian ruhtinailta avioliiton, sotaretkien ja liittolaissopimusten kautta. Vuonna 855, isänsä kuoltua, hän julistautui koko Italian yksinvaltiaaksi.
Ludvigilla oli tärkeä osa arabien torjumisessa, kun nämä yrittivät valloittaa Italiaa.
Ludvig ei ollut tyytyväinen isänsä eikä isoisänsä perinnön jakoon, ja juonitteli ja soti velijään ja setiään vastaan. Koska hän eli pitempään kuin veljensä, hän peri lopulta näidenkin osuudet.