stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vesihome

Vesihometta kalassa.
Vesihome on kalojen leväsienitauti. Vesihomeet kuuluvat munasieniin ja niistä yleisin vesihomelaji on Saprolegnia parasitica. Vesihome tarttuu yleensä jo jostain muusta syystä heikentyneeseen kalaan ja johtaa kalan kuolemaan.  Vesihomeen syntymekanismit tunnetaan huonosti, mutta ilmastonmuutoksen arvellaan lisäävän tulevaisuudessa tautia, sillä pitkittyneiden keväiden ja syksyjen on huomattu olevan yhteydessä vesihomeen yleistymiseen.
Viktor Amadeus

Viktor Amadeus voi viitata seuraaviin henkilöihin:
Viktor Amadeus I (1587–1637), Savoijin herttua
Viktor Amadeus II (1666–1732), Savoijin herttua ja Sardinian kuningaskunnan kuningas
Viktor Amadeus III (1726–1796), Sardinian kuningaskunnan kuningas
Viktor I Amadeus Adolf (1693–1771), Anhalt-Bernburgin ruhtinas
Viktor Amadeus von Anhalt-Bernburg-Schaumburg-Hoym (1744–1790), venäläinen kenraali ja Anhalt-Bernburgin prinssi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Viktor Amadeus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vesterlid

| Vesterlid |
| --- | --- |
Sijainti:  Houtskari, Parainen, Varsinais-Suomi
Rakennustyyppi:  Nuorisoseurantalo
Valmistumisvuosi:  1922
Rakennuttaja:  Houtskärs Ungdomsförening r.f
Omistaja:  Houtskärs Ungdomsförening r.f
Kerrosluku:  2
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vesterlid on Houtskarin nuorisoseuran Houtskärs Ungdomsförening r.f:n nuorisoseurantalo. Vuosien 1919-1922 aikana rakennettu talo sijaitsee Turun saaristossa entisessä Houtskarin kunnassa. Etelänpuoleinen julkisivu purettiin rakennuksesta 1970-luvulla, jolloin rakennukseen saatiin muun muassa sisä WC-tilat, keittiö, sekä juhlasali 120 hengelle esiintymislavalla. Rakennusta vuokrataan muun muassa juhliin ja siellä järjestetään myös erilaisia kursseja ja tapahtumia. Kiertävä elokuvateatteri Bio Sydväst järjestää rakennuksessa myös elokuvanäytöksiä.
Historia

Houtskarin nuorisoseura osti nuorisoseurantalon tontin Näsbyn Ravalsin tilalta vuonna 1903. Tontilla oli aikaisemmin toinen rakennus, jossa sijaitsi muun muassa kauppa, leipomo ja suutari. Tämä rakennus kuitenkin purettiin myöhemmin, sillä se ei soveltunut nuorisoseuran käyttöön.
Vesterålen

| Vesterålen |
| --- | --- |
 Vesterålenin sijainti Norjassa on merkitty karttaan punaisella.
Maantiede
Sijainti:  68°41′45″N, 15°24′47″E
Suurin saari:  Langøya
Muita saaria:  Andøya, Hadseløya
Pinta-ala:  2 511 km²
Valtio
Valtio:  Norja
Lääni:  Nordland
Väestö
Väkiluku:  30 059
Vesterålen (pohjoissaameksi Viestterálas, luulajansaameksi Vester-allase) on Nordlandin läänissä, Pohjois-Norjassa sijaitseva saariryhmä. Juuri Lofoottien pohjoispuolella sijaitseva Vesterålen koostuu Andøyn, Bøn, Hadselin, Sortlandin ja Øksnesin kunnista, ja on pinta-alaltaan 2 511 km².
Vesterålen on yhdistetty mantereeseen kiinteällä tieyhteydellä, ja lauttayhteys Melbun ja Fiskebølin välillä yhdistää sen Lofootteihin.
Saariryhmällä sijaitsee Norjan rannikkovartioston tukikohta.
Maantiede

Vesterålen koostuu Langøyan, Andøyan ja Hadseløyan saarista, sekä Hinnøyan länsi- ja Austvågøyan pohjoisosista. Saariryhmään kuuluu myös joitakin pienempiä saaria. Vesterålenin suurin saari on Langøya, jonka pinta-ala on 850,2 km².
Vesterålen on maisemaltaan vuoristoista ja saariryhmällä sijaitsevat vuoret ovat melko rosoisia. Alueella on myös muutamia järviä ja vuonoja.
Saariryhmän talvet ovat leutoja ja siellä vallitseekin meri-ilmasto. Stokmarknesin tammikuun keskilämpötila on –1,8 °C ja siellä vuosittainen sademäärä on noin 1 220 mm.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Vihanninjoki

| Vihanninjoki |
| --- | --- |
Alkulähde:  Kirkkojärvi
Laskupaikka:  Piipsanjoki
Maat:  Suomi
Vihanninjoki on pieni joki Pyhäjoen vesistössä Vihannissa, Pohjois-Pohjanmaalla. Joki laskee Vihannin kirkonkylällä sijaitsevasta Kirkkojärvestä eteläkaakkoon Piipsanjokeen, jota kautta Piipsjärveen Oulaisten kaupungin pohjoispuolelle.
Vanguard 3

Vanguard 3
Vanguard 3 (kansainvälinen nimitys 1959 Eta 1) on satelliitti, joka laukaistiin Maan kiertoradalle Vanguard-raketilla syyskuussa 1959. Se oli kolmas onnistunut laukaisu yhdentoista yrityksen jälkeen.
Vesterås (Lahti)

| Vesterås |
| --- | --- |
Kaupunki:  Lahti
Koordinaatit:  60.9830°N, 25.6572°E
Kaupunginosa nro:  6
Lähialueet:  Kivimaa, Holma
Vesterås on omakotialue Lahdessa . Nimensä se on saanut Ruotsin Vesteråsin kaupungista. Ruotsista lahjoitettiin pakettitaloja vuosina 1941–1942  korvaamaan talvisodan aikaisia asuinrakennusten tuhoja.
Aiheesta muualla

Lahden karttapalvelu: Keski-Lahti (Kartan valikoista karttapohjaa vaihtaa ja valikosta voi hakea esitettäväksi erilaisia palveluja, kuten esimerkiksi kouluja) Lahden kaupunki, lahti.fi. Viitattu 15.3.2019.
Katja Karevaara: Väestönmuutokset ja ikärakenne vuonna 2017 (pdf) (sivulla 13 kaupunginosien ja suuralueiden väkiluvut 2017 ja sivulla 14 väestön ikäjakaumaa kaupunginosittain)  13.12.2018. Lahden kaupunki, lahti.fi. Viitattu 15.3.2019.[vanhentunut linkki]
Lahti. Tilastolliset kaupunginosarajat 2016 (pdf) Lahden kaupunki, lahti.fi. Viitattu 15.3.2019.[vanhentunut linkki]
Lahti
| --- | --- |
Kaupunginosat:  Ahtiala · Asemantausta · Hennala · Jalkaranta · Jokimaa · Järvenpää · Kartano · Kerinkallio · Keski-Lahti · Kilpiäinen · Kiveriö · Kivimaa · Koiskala · Kolava · Kujala · Kunnas · Kytölä · Kärpänen · Laune · Metsäkangas · Mukkula · Myllypohja · Möysä · Niemi · Nikkilä · Okeroinen · Paavola · Pesäkallio · Pirttiharju · Renkomäki · Salpausselkä · Sopenkorpi · Viuha · Ämmälä
Asuinalueet:  Anttilanmäki · Harjunalusta · Hiekkanummi · Kariniemi · Karisto · Liipola · Lotila · Metsäkangas · Petsamo · Riihelä · Saksala · Soltti · Venetsia
Järvet:  Alasenjärvi · Joutjärvi · Kymijärvi · Merrasjärvi · Pikku-Vesijärvi · Vesijärvi
Saaret:  Enonsaari
Museot:  Lahden kaupunginmuseon yksiköt: Hiihtomuseo · Historiallinen museo · Kuvakokoelma · Lahden visuaalisten taiteiden museo Malva · Radio- ja tv-museo · Sotilaslääketieteen museo  Muut: Askon museo · Ravintolamuseo · Sairaalamuseo · Suomen sotilasmusiikkimuseo
Rakennukset ja alueet:  Jokimaan ravikeskus · Lahden kaupungintalo · Lahden rautatieasema · Lahden teatteritalo · Lahden kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto · Lahden kisapuisto · Lahden stadion · Radiomäki · Ristinkirkko · Salpausselän hyppyrimäet · Sibeliustalo
Puistot:  Fellmaninpuisto · Erkonpuisto · Kariniemen puisto · Lanu-puisto · Pikku-Vesijärven puisto
Luonnonsuojelualueet:  Häränsilmä-lampi · Linnaistensuo · Pesäkallio
Patsaat, muistomerkit ja -laatat:  Hakkapeliittain kotiinpaluu · Hirvi-patsas · Lahden taistelussa kaatuneiden saksalaisten muistomerkki · Launeen neidot · Lumisota · Mannerheimin ratsastajapatsas · Mikael Agricolan muistomerkki · Punavankien muistomerkki · Vapauden Hengetär
Tapahtumat:  F1 Powerboat Racing · Lahden julistebiennale · Lahden kansainvälinen kirjailijakokous · Lahden markkinat · Lahden runomaraton · Salpausselän Kisat · Summer Up
Tarbes

| Tarbes |
| --- | --- |
 Tarbesin kaupungintalo
 vaakuna
 Tarbes
 Koordinaatit: 43°14′02″N, 00°04′31″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Occitanie
Departementti:  Hautes-Pyrénées
Arrondissementti:  Tarbes
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  15,33 km²
Väkiluku (2006):  45 433
 – Väestötiheys:  2 963,7 as./km²
 
 www.tarbes.fr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tarbes on kaupunki Etelä-Ranskassa. Se on Hautes-Pyrénéesin departementin prefektuuri, eli pääkaupunki, Occitanien alueella (région). Kaupungin väkiluku on 45 433 (2006) ja pinta-ala 15,33 neliökilometriä.
Maantiede

Tarbesista etelään on Lourdesin pyhiinvaelluskaupunki ja Espanjan raja. Pyreneiden vuoristo, joka on Ranskan ja Espanjan rajalla, näkyy Tarbesista.
Kuvia

Carmel de Tarbes
Fontaine Duvignau
Halle Marcadieu
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tarbes Wikimedia Commonsissa
Tarbesin matkailutoimisto (Arkistoitu – Internet Archive)
Vihannestatar

| Vihannestatar |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Tatarkasvit Polygonaceae
Suku::  Kosteikkotattaret Persicaria
Laji::  odorata
Kaksiosainen nimi
 Persicaria odorata  (Lour.) Soják 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vihannestatar (Persicaria odorata) on kosteikkotattarien sukuun kuuluva laji. Se on tunnettu myös nimellä vietnaminkorianteri sen lehtikorianterimaisen maun vuoksi. Se on kasvaa luonnonvaraisena trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla. Sitä käytetään mausteyrttinä. Se on nopeakasvuinen. Kasvi kasvaa 15–30 cm korkeaksi. Se tarvitsee paljon kastelua ja se viihtyy aurinkoisella kasvupaikalla. Lehtien väri on tummanvihreän ja pähkinänruskean kirjava ja niiden alapinnalla on burgundinpunaista väriä. Versot ovat nivelikkäät.
Vinttikoirarata

Sveitsin vinttikoirarata Hyvinkäällä
Vinttikoiraradan lähtökoppi Hyvinkäällä
Vinttikoiraradat ovat ovaalin muotoisia, noin 500 m pitkiä ja pintana niissä on hiekka tai nurmikko. Yhdessä kilpailulähdössä juoksee kerrallaan enintään 6 koiraa, jotka lähtevät samaan aikaan aukeavista lähtökopeista. Edellä kulkee moottorilla toimiva jänis eli viehe. Kilpailtavat matkat ovat noin 300 m (sprinttimatka), noin 500 m (keskimatka) ja noin 700 m (pitkämatka).
Vinttikoiraradat Suomessa

| Rata | Paikkakunta | Pinnoite | Liitto | Valmistunut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Virpiniemen rata | Haukipudas | Hiekka | GRL & SVKL | 2000 |
| Tuomarinkartano | Helsinki | Nurmi | SVKL | 1983 |
| Sveitsin rata | Hyvinkää | Hiekka | GRL & SVKL | Kunnostettu 2007 |
| Mikkelin rata | Mikkeli | Ruoho | SVKL | 1968 |
| Oravikosken rata | Leppävirta | Hiekka | SVKL | Suljettu |
| Mourungin rata | Kempele | Nurmi | SVKL | 1975, nykyisin suljettu |
| Luotsinmäen rata | Pori | Hiekka | GRL | Suljettu 1997 |
| Kaupin rata | Tampere | Hiekka | GRL & SVKL | 1964 |
| Metsämäen rata | Turku | Hiekka | GRL | 1996 |
| Vätin rata | Turku | Hiekka | SVKL | 1970 luvun alussa |

Suomessa ratakilpailuja järjestää kaksi liittoa. Suomen vinttikoiraliiton (SVKL) kisoissa kilpailuoikeuden saavat kaikki koejuoksut suorittaneet vinttikoirat. Greyhound Racing Liiton kilpailuissa kilpailuoikeudet saavat greyhoundit ja whippetit.
Aiheesta muualla

Greyhound Racing liitto
Suomen vinttikoiraliitto
Yhdysvaltojen vinttikoiraradat ja niiden pituudet (Arkistoitu – Internet Archive)
Kennel Maxwin - Vinttikoiraradat suomessa
Vinyl (elokuva)

| Vinyl |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Andy Warhol
Käsikirjoittaja:  Ronald Tavel
Perustuu:  Anthony Burgessin romaaniin Kellopeliappelsiini
Tuottaja:  Andy Warhol
Pääosat:  Gerard Malanga Edie Sedgwick Ondine Tosh Carillo
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  The Factory
Ensi-ilta:  1965
Kesto:  70 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vinyl on vuonna 1965 ensi-iltansa saanut Andy Warholin ohjaama ja tuottama sekä Ronald Tavelin käsikirjoittama kokeellinen elokuva, joka perustuu löyhästi Anthony Burgessin romaaniin Kellopeliappelsiini. Elokuvassa kuullaan paljon kappaleita nimekkäiltä musiikkiyhtyeiltä, kuten The Rolling Stones, Martha & the Vandellas, The Kinks ja The Isley Brothers.
Elokuva on sisällytetty osaksi 1001 elokuvaa jotka jokaisen on nähtävä edes kerran eläessään -kirjaa.
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Gerard Malanga   | … |   Victor   |
|   Edie Sedgwick   | … |   Extra   |
|   Ondine   | … |   Scum Baby   |
|   Tosh Carillo   | … |   Tohtori   |
|   J.D. McDermott   | … |   Poliisi   |
|   Jacques Potin   | … |   Extra   |
Aiheesta muualla

Leffatykki.com
Vinyl Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Vinyl

| Vinyl |
| --- | --- |
Luoja(t):   Mick Jagger  Martin Scorsese  Rich Cohen  Terence Winter 
Pääosissa:   Bobby Cannavale  Paul Ben-Victor  P. J. Byrne  Max Casella  Ato Essandoh  James Jagger  J. C. MacKenzie  Jack Quaid  Ray Romano  Birgitte Hjort Sørensen  Juno Temple  Olivia Wilde 
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  HBO
Esitetty:  14. helmikuuta 2016 –  jatkuu edelleen
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  6 (luettelo jaksoista)
Tuotanto
Tuottaja(t):  Mari Jo Winkler-Ioffreda
Vastaava(t) tuottaja(t):   Martin Scorsese  Mick Jagger  Terence Winter  Victoria Pearman  Rick Yorn  Emma Tillinger Koskoff  John Melfi  Allen Coulter  George Mastras 
Aiheesta muualla
IMDb 
Vinyl on  yhdysvaltalainen draamasarja, jonka ovat luoneet Mick Jagger, Martin Scorsese, Rich Cohen ja Terence Winter. Sarja seuraa kuvitteellista levy-yhtiön pomoa Richie Finestraa (Bobby Cannavale), joka pyörittää yhtiötään 1970-luvun rock-skenessä. Sarjan ensimmäinen jakso esitettiin HBO-kanavalla 14. helmikuuta 2016.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Bobby Cannavale   | … |  Richie Finestra   |
|  Olivia Wilde   | … |  Devon Finestra   |
|  Ray Romano   | … |  Zak Yankovich   |
|  Ato Essandoh   | … |  Lester Grimes   |
|  Max Casella   | … |  Julie Silver   |
|  P. J. Byrne   | … |  Scott Leavitt   |
|  Birgitte Hjort Sørensen   | … |  Ingrid   |
|  Juno Temple   | … |  Jamie Vine   |
|  Jack Quaid   | … |  Clark Morelle   |
|  James Jagger   | … |  Kip Stevens   |
|  Paul Ben-Victor   | … |  Maury Gold   |
Aiheesta muualla

Vinyl HBO.comissa (englanniksi)
Vinyl Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Utva (joki)

| Utva kaz>  Шыңғырлау, ven. Утва |
| --- | --- |
Alkulähde:  Venäjän valtionrajalla  50°36′46″N, 54°25′10″E 
Laskupaikka:  Uraljoki  51°23′11″N, 52°30′25″E
Maat:  Kazakstan
Pituus:  290  km
Virtaama:  3,8  m³/s
Valuma-alue:  6940  km²

Utva (kaz. Шыңғырлау eli ”Šyngyrlau” ja ven. Утва eli ”Utva”) on Uraljokeen vasemmalta puolelta yhtyvä sivujoki, jonka valuma-alue sijaitsee Uralvuoriston eteläpuolella sijaitsevalla arolla. Sen pääuoma sijaitsee kokonaan Kazakstanissa.
Utva
Maantietoa > Pääuoma

Joen lähteet sijaitsevat kukkulalla 20 kilometriä etelään Ilekin alajuoksun uomasta ja se virtaa 290 kilometriä ennen kuin se yhtyy Uraljokeen Ilekistä 50 kilometriä alavirtaan päin. Aluksi joki virtaa etelään, mutta kääntyy laajassa kaaressa kohti luodetta. Joen vettä käytetään pääasiassa maanviljelyssä kasteluun ja vettä otetaan talousvedeksi. Talousvesi kerätään sivujoissa tekoaltaisiin, joita on joen varrella. Pääuoma virtaa Lubenkan, Kaiyndin, Belogorgan, Aksun, Pugaševon ja Borilin kautta Uraljokeen. Pugaševo kuuluu suuremman kaupungin Aksain yhteyteen. Utva ja sen sivujoet muodostavat yhdessä 6 940 neliökilometrin suuruisen valuma-alueen.
Vuodenajat ja virtaamat

Joen valuma-alue sijaitsee arolla, missä vallitsee mannermainen ilmasto ja kesäisin heikot sateet. Ilman lämpötila heinäkuussa on noin 20 °C. Joki saa suurimman osan vuotuisesta vedestään, kun lumipeite sulaa ja jäät lähtevät. Silloin joen virtaama (mitattu Grigorievkassa) saavuttaa keskiylivirtaaman (MHQ) arvon 227 m³/s. Kesällä ja syksyllä joen vedenpinta kuitenkin alenee ja virtaama hiipuu keskialivirtaaman (MNQ) arvoon 0,19 m³/s. Vuotuinen virtaama (MQ) on 3,8 m³/s. Joki jäätyy marraskuussa ja jäät lähtevät huhtikuun puolivälissä.
Käännös suomeksi
10000 BC

| 10000 BC> 10,000 BC |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Roland Emmerich
Käsikirjoittaja:  Harald Kloser
Tuottaja:   Roland Emmerich  Mark Gordon  Michael Wimer 
Säveltäjä:   Harald Kloser  Thomas Wanker 
Kuvaaja:  Ueli Steiger
Leikkaaja:  Alexander Berner
Pukusuunnittelija:  Renée April
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat  Uusi-Seelanti 
Tuotantoyhtiö:   Warner Bros. Pictures  Legendary Pictures  Mark Gordon Company  Centropolis Entertainment  Mark Gordon Productions 
Levittäjä:  InterCom Netflix
Ensi-ilta:  2008
Kesto:  110 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
10000 BC (10,000 BC) on vuonna 2008 julkaistu yhdysvaltalainen esihistoriallisesta aikakaudesta kertova eeppinen seikkailuelokuva Warner Bros:lta. Sen on ohjannut Roland Emmerich ja päänäyttelijöinä nähdään Steven Strait ja Camilla Belle. Maailmanensi-ilta pidettiin 10. helmikuuta 2008 Sony Centerissä Potsdamer Platzin alueella Berliinissä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Steven Strait  | … |  D'Leh   |
|  Camilla Belle  | … |  Evolet   |
|  Cliff Curtis  | … |  Tic'Tic   |
|  Joel Virgel  | … |  Nakudu   |
|  Omar Sharif  | … |  kertoja   |
Lähde:
Tallinnan joukkoliikenne

Scania CL94UB OmniLink TLT 3025 ja MAN A23 Lion's City G TLT 3230 Tallinnan lentoasemalla.
MANin linja-auto vuonna 2018 uudessa värityksessä.
Johdinautoja on korvattu vähitellen hybridibusseilla.
Tallinnan joukkoliikenne koostuu linja-auto-, raitio-, johdinauto-, juna- ja lauttaliikenteestä. Bussi-, raitio- ja johdinautolinjoja liikennöi pääosin Tallinna Linnatranspordi AS. Lähijunaliikenteen liikennöitsijä on Elron ja Aegnan saaren lauttaliikennettä liikennöi Kihnu Veeteed.
Raitio-, johdinauto- ja bussiliikenne oli aiemmin jaettu Tallinna Autobussikoondiksen (bussiliikenne) ja TTTK:n (raitiovaunut ja johdinautot) kesken, mutta vuonna 2012 nämä yhtiöt yhdistyivät, ja uudeksi liikennöitsijäksi tuli Tallinna Linnatranspordi AS eli TLT.
Tallinna on Viron ainoa kaupunki, jossa on (missään vaiheessa historiaa) ollut raitiovaunuja tai johdinautoja. Ensimmäinen raitiolinja avautui vuonna 1888. Johdinautoliikennettä suunniteltiin ensi kertaa vuonna 1946, mutta ensimmäisen linjan kaupallinen liikenne alkoi vuonna 1965. Myöhemmin johdinautoverkosto laajeni yhdeksänlinjaiseksi mutta on sittemmin supistunut. Vuonna 2000 suljettiin yksi linja, vuonna 2012 toinen, vuonna 2015 kaksi linjaa lisää ja vuonna 2017 viides linja, joten jäljellä on neljä johdinautolinjaa.
Tallinnaan on suunniteltu pikaraitiotietä 1970-luvulta lähtien. Hanke keskeytyi Viron itsenäistyttyä Neuvostoliitosta, mutta suunnittelu jatkui 2000-luvulla. Pikaraitiotie alkaisi keskustasta, todennäköiseski Vabaduse väljakilta (Vapaudenaukiolta) tai Viru keskukselta ja päättyisi Lasnamäen itäosaan. Pysäkkejä olisi 10-12.
Kaikki junat lähtevät Balti jaamalta, Tallinnan vanhankaupungin pohjoispäästä. Elron liikennöi lähijunia sähkömoottorijunilla Keilaan, Paldiskiin ja Riisipereen lännessä ja Aegviiduun idässä sekä dieselmoottorijunilla Pärnuun, Viljandiin, Tarttoon ja Narvaan (vuoteen 2014 saakka näihin liikennöi Edelaraudtee). Nykyisin sekä Elronin sähkö- että dieselmoottorijunat ovat Stadler Flirt -junia. Sähkömoottorijunia on 18 yksikköä ja dieselmoottorijunia 20.
Järjestelmät > Bussiliikenne > Sisäinen liikenne

Bussilinjoja kulkee lähes kaikkialla Tallinnassa. Lähes kaikkialla, etenkin Piritassa, Lasnamäellä ja Nõmmessä, bussit muodostavat joukkoliikennejärjestelmän perustan, koska näillä alueilla ei ole raitio- tai johdinautoliikennettä; tosin Nõmmeen pääsee myös Elronin länteen kulkevilla junilla.
Reiteistä ja aikatauluista päättää Tallinna Transpordiamet (Tallinnan liikennevirasto). Sopimukset uusitaan viiden vuoden välein. Tallinnan linjanumerot ovat yksi- tai kaksinumeroisia, ja luvun perässä voi olla myös A- tai B-kirjain. Myös liityntäpysäköintilinja 1PR on ollut olemassa. Linja otettiin käyttöön syyskuussa 2007, ja se tarjosi yhteyden Piritan liityntäpysäköintitalon ja keskustan välillä. Linja suljettiin tammikuussa 2009.
Lähes kaikilla linjoilla on kaksi päätepysäkkiä, joista toinen toimii myös kuljettajien taukopaikkana.
Tallinnassa ei ole kovin montaa liityntälinjaa, jotka kuljettaisivat matkustajat toisen liikennemuodon vaihtoasemalle. Bussilinja 57 on lyhennetty raitiovaunun päätepysäkille, ja bussilinja 25, jolla oli vain viisi lähtöä päivässä, vei matkustajat Mustamäen johdinautolinjojen päätepysäkille, samoin myös bussilinja 37. Aiemmin myös bussilinjan 21A tarkoituksena oli kuljettaa matkustajat Väike-Õismäen johdinautolinjojen päätepysäkille.
Suurin osa linjoista liikennöi läpi päivän klo 5:20–0:20. Osa bussilinjoista, lähinnä pikalinjat, liikennöivät vain ruuhka-aikaan (eivät keskellä päivää). 1. syyskuuta 2012 lähtien pikalinjoilla on ollut sama lipunhinta kuin tavallisilla bussilinjoilla.
7. marraskuuta – 31. joulukuuta 2008 välisenä aikana liikennevirasto toteutti pilottihankkeen, jonka aikana suosittujen bussi- johdinautolinjojen liikennöintiaikaa pidennettiin kello yhteen asti, mutta kokeilua ei jatkettu. Myös yöbussilinjoista on ollut puhetta, mutta nykyisin busseilla, raitiovaunuilla ja johdinautoilla on yöliikennettä ainoastaan uutenavuonna.
Vuoden 2013 alusta alkaen kaikkien Tallinnassa kirjoilla olevien asukkaiden julkisen liikenteen käyttö on ollut maksutonta.
Seutubussiliikenteestä vastaa Harjumaa Ühistranspordikeskus eli HÜTK (Harjun maakunnan joukkoliikennekeskus). Keskus perustettiin vuoden 2005 alkupuolella. Sen perustajina olivat Harjumaan 25 kunnanhallitusta ja Harjun maakunnan hallitus, joka edusti Viron tasavaltaa. Keskuksen tavoitteena on järjestää Harjun maakunnan joukkoliikenne siten, että palvelun laatu kohenee. Reitit suunnittelee HÜTK, ja niitä liikennöivät monet eri liikennöitsijät. Harjun maakunnassa on myös 50 markkinaehtoista linjaa.
1. marraskuuta 2008 seutulinjoilla otettiin käyttöön vyöhykejärjestelmä. Harjun maakunta jaettiin neljään vyöhykkeeseen: Tallinnaan, Tallinnan ympäryskuntiin ja kahteen muuhun vyöhykkeeseen riippuen etäisyydestä Tallinnaan. Vyöhykkeen sisällä matkustaminen maksoi 12 Viron kruunua ja toiselle vyöhykkeelle matkustaminen kymmenen kruunua lisää. Vyöhykejärjestelmä korvasi vanhan lippujärjestelmän, jossa hinta määräytyi kuljetun matkan mukaan. Tällöin lippu monien kylien kautta kulkevalla linjalla maksoi enemmän kuin suoralla moottoriteitä kulkevalla linjalla.
Järjestelmät > Raitioliikenne

Pääartikkeli: Tallinnan raitiotieliikenne
Tallinnan raitiotiet ovat verrattain lyhyet ja palvelevat keskustaa ympäröivine alueineen. Kaupungissa on neljä raitiolinjaa ja Tatra KT4 ja KT6T (KTNF6) -raitiovaunuja. Vuosina 2015 ja 2016 käyttöön tuli 20 uutta CAF Urbos AXL -raitiovaunua, joista ensimmäinen tuli liikenteeseen 31. maaliskuuta 2015. Linjan 4 jatke Tallinnan lentoasemalle avattiin 1. syyskuuta 2017; uudet pysäkit olivat Ülemiste linnak ja Lennujaam (Lentoasema). Jatkeeseen sisältyi myös Ülemisten aseman kohdalta rautatien alittava tunneli.
Raitiotiejärjestelmää liikennöi TLT.
Järjestelmät > Johdinautoliikenne

Johdinautot palvelevat Tallinnan länsiosaa, etenkin Mustamäen ja aiemmin myös Haaberstin alueita. Johdinautoliikenne alkoi vuonna 1965 Viron kansallisoopperan, "Estonian", ja Hipodroomin välillä. Nykyisin kaupungissa on neljä johdinautolinjaa: 1, 3, 4 ja 5, jotka liikennöivät keskustasta Mustamäelle. Johdinautolinja 2 lakkautettiin 1. joulukuuta 2012, 6 ja 7 joulukuun 2015 lopussa ja 9 2. toukokuuta 2017. Johdinautot korvattiin dieselbusseilla.
Järjestelmät > Johdinautoliikenne > Kalusto

Alla olevassa taulukossa on Tallinnan johdinautoliikenteessä (linjaliikenteessä) tällä hetkellä käytettävät johdinautot.
| Malli | Käytössä | Olemassa |
| --- | --- | --- |
| Solaris Trollino II 12 Ganz | 15 | 16 |
Solaris Trollino III 12 AC: 14
| Solaris Trollino III 18 AC | 13 | 14 |
| Solaris Trollino II 18 Ganz | 4 | 5 |
Järjestelmät > Lähijunaliikenne

Elronin lähijunien päätarkoitus on tarjotan Harjun maakunnan asukkaille yhteyksiä Tallinnaan. Myös Tallinnan asukkaat käyttävät lähijunia varsinkin Nõmmen kaupunginosassa. Rautatiet kulkevat Kristiinen, Nõmmen ja Lasnamäen läpi, ja junien pääteasema on Balti jaam, joka sijaitsee keskustassa lähellä Pohjois-Tallinnaa. Myös rautatieliikenne on maksutonta Tallinnassa kirjoilla olevielle asukkaille kaupungin rajojen sisällä (1. vyöhykkeellä): Vessen seisakkeelle saakka idässä, Laagrin pysäkille lännessä ja Männikun pysäkille lounaassa.
Järjestelmät > Lauttaliikenne

Tallinnasta on Kihnu Veeteedin liikennöimä lauttayhteys Aegnan saarelle. Koska Aegnassa ei ole paljon asukkaita, lautta palvelee lähinnä matkailijoita, ja se liikennöi vain kesäisin. Kaupungin asukkaat voivat käyttää lauttaa maksutta.