Perustulokeskustelu Suomessa
Yhteiskunnallisten tahojen mielipiteitä

Ammattiliitot ovat perinteisesti vastustaneet perustuloa, koska se heikentäisi ammattiliittojen neuvotteluvoimaa ja voisi myöhemmin johtaa vähimmäispalkoista luopumiseen. SAK:n
Ilkka Kaukoranta on kutsunut Suomen perustulokokeilua hyödyttömäksi.
Iltalehti haastatteli eri puolueiden puheenjohtajia perustulosta vuonna 2009. Vihreiden eduskuntaryhmän tuolloinen puheenjohtaja Ville Niinistö sanoi, että työn muodot ovat muuttuneet ja jo puolet työvoimasta on perinteisten vakituisten työsuhteiden ulkopuolella. Nykyinen sosiaaliturva ei hänen mielestään kannusta uusien ratkaisujen tekemiseen, jolloin yrittäjyys, kulttuuriala ja uudenlaiset pienpalvelut eivät kehity. Vasemmiston Paavo Arhinmäki piti yhtenä tavoitteena puolueen omaa perustulomallia, jossa olisi mahdollisuus syyperustaiseen lisään. RKP:n entisen puheenjohtajan Stefan Wallinin mukaan puolue on ollut varauksellinen perustuloa kohtaan. Sosiaaliturvan täytyy olla kannustavaa eikä ”turvaverkosta saa tulla riippumattoa”. Perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soinilla ei hänellä ole yksiselitteisen torjuvaa kantaa asiaan, mutta työn ja hyvinvoinnin välisen kytköksen irrottaminen olisi ”iso juttu”. Kristillisdemokraattien puheenjohtaja Päivi Räsänen sanoi olevansa huolissaan siitä, että vastikkeeton kansalaispalkka saattaisi syrjäyttää ja kannustaa elämään tällaisen tulon varassa.
Taloustieteen tohtori ja pankkiiri Björn Wahlroos kannatti 850–1 000 euron perustuloa Uutispäivä Demarin haastattelussa 30. huhtikuuta 2001. Seuraavana päivänä sosialidemokraattien (SDP) tuolloinen ministeri Sinikka Mönkäre tuomitsi ehdotuksen ”epärealistiseksi” ja SDP:n kansanedustaja Tuula Haatainen tuomitsi Wahlroosin ”tavallisen ihmisen arkea ymmärtämättömäksi”. Sinikka Mönkäre vastusti perustuloa myös TV1:n väittelyssä, jossa Osmo Soininvaara puhui perustulon puolesta. Vihreiden ja erityisesti Soinivaaran mallia on kannattanut myös Suomen Yrittäjien entinen puheenjohtaja Eero Lehti, jonka mukaan heikko-osaisten suhteen pitäisi toimia joustavasti niin, että ihminen saa tuottavuutensa mukaisen palkan, mutta sosiaaliset järjestelmät antavat hänelle yhteiskunnassa sovitun lopun elintason.
Seppo Lindblomin vuoden 2003 väitöskirja pitää perustuloa postmodernina ratkaisuna, joka auttaisi työmarkkinoilta syrjäytyneitä.
Vuoden 2003 syksyllä Elinkeinoelämän tutkimuslaitos julkaisi laajan teoksen ”Kansantalous 2028”, jossa pidettiin perustuloa ja tasaveroa hyvänä vaihtoehtona.
Sosialidemokraattinen puolue on vastustanut perustuloa, sillä puolueen mukaan se on kallis ja aiheuttaa syrjäytymistä. SDP:n Kalevi Sorsa -säätiön vuoden 2007 raportti tyrmää perustulon ja haluaa sen sijaan vastikkeellistaa sosiaaliturvaa sekä vahvistaa vastaanottovelvollisuutta. Iltalehden haastattelussa 2009 eduskuntaryhmän puheenjohtaja Tarja Filatov puhui syyperustaisuuden puolesta. Hänen mielestään sosiaaliturvassa on ongelmallista, että se on kovin erisuuruinen opiskelijalle, sairaalle ja työttömälle. Perustason pitäisi kuitenkin olla riittävä, jotta toimeentulotukea tarvittaisiin vain ääritapauksissa.
Suomen kommunistinen puolue on puhunut yli 800 euron perustulosta. Myös Itsenäisyyspuolue on eduskuntavaaliohjelmassaan ilmoittanut kannattavansa valikoivaa perustuloa, joka rohkaisee toimeliaisuuteen ja turvaa riittävän toimeentulon. Perustulon piiriin kuuluisivat Itsenäisyyspuolueen mukaan esimerkiksi pienituloiset eläkeläiset, työttömyystuen ja sosiaalitukien varassa elävät, opiskelijat ja prekaarit.
Vuoden 1987 eduskuntavaaleissa Keskusta, Kokoomus ja SKDL ilmoittivat kannattavansa perustuloa. Suomen ylioppilaskuntien liitto kritisoi vuonna 1999 tehtyä selvitystä perustulon unohtamisesta. Ylioppilaslehden kyselyssä 2007 Keskustanuoret, kokoomusnuoret ja vasemmistonuoret suhtautuivat perustuloon myönteisesti.
Suomen Keskustanuoret ajaa negatiivista tuloveroa. Se loisi liukuvasti muuttuvan sosiaaliturvan, jolloin lisätyöstä saatavasta palkasta jäisi aina kannustava osuus yksilölle. Tuet voitaisiin tarvittaessa väärinkäytösten ilmetessä periä takaisin korotuksen kera.
Vasemmistoliitto on puhunut 530 euron perustulosta, mutta heidän ehdotuksensa ei olisi aito perustulo vaan nykyisten tukien yhtenäistys.
Matti Vanhanen on kertonut pääministerinä ollessaan 2007, että hän kannattaa ”valikoivaa perustuloa” ja haluaisi saada sen voimaan vuonna 2011. Vanhasen mukaan perustuloa saisivat ne, jotka muutenkin elävät minimipäivärahojen ja kansaneläkkeen varassa ja joutuvat hakemaan toimeentulotukea ja asumistukea. Iltalehden haastattelussa vuonna 2009 hän sanoi, että Keskustalla on pitkään ollut ”perussympaattinen” asenne perustuloon, kunhan se on aina työntekoon kannustava.
Kokoomuksen puheenjohtaja Jyrki Katainen sanoi Iltalehden haastattelussa 2009, että pitää hyvänä perustuloon sisältyvää ajatusta, että kaikkea työtä kannattaisi ottaa vastaan. Hän kuitenkin epäilee, että perustulon toteuttaminen olisi hankalaa ja positiiviset vaikutukset tulisivat viiveellä. Hän pani enemmän toivoa Sata-komitean mahdollisuuksiin.
Sata-komiteassa kuitenkin ”omien kannattajajoukkojensa etujensa ajamiseen keskittyneet” työmarkkinajärjestöt torjuivat ehdotuksen tulojen ja sosiaaliturvan yhteensovittamisesta. Tämä halu pitää perusturvan ja ansiosidonnaisen turvan ero suurena liitetään usein mm. SAK:n haluun houkutella työntekijöitä työttömyyskassojensa jäseniksi.
Osmo Soininvaaran mukaan perustuloon voi yhdistää samat huolenpidon muodot kuin tähänkin asti: kun joku on elänyt perustulon varassa vaikka kolmen kuukauden ajan, sosiaalityöntekijä voisi tulla katsomaan kuinka tuensaaja voi.
Heikki Hiilamo kirjoittaa, että perustulo on joillekin ideologinen kysymys: perustulomilitanttien ajatuksen mukaan sillä rangaistaan omaisuutta haalinutta kapitalistia ja jaetaan omaisuus köyhille. Militanttien joukko koostuu ennen kaikkea filosofeista, eikä mukana juuri ole sosiaalipolitiikan tai taloustieteen asiantuntijoita. Hän esittää perustulon vaikutukselle kaksi vaihtoehtoa: se joko nostaa palkkoja tai alentaa niitä. Perustulo voi johtaa myös siihen että työpaikat yhä enenevässä määrin korvataan koneilla.
”Prekariaatin” vaatimuksia noin tuhannen euron kansalaispalkasta on pidetty mahdollisimman huonona mainoksena senkaltaisille perustulomalleille, jonka esimerkiksi Vihreät esittivät 2009.
Vasemmistonuoret lanseerasi Massit massoille! -perustulokampanjan marraskuussa 2011. Kampanjan avulla halutaan lisätä ihmisten tietoa perustulosta ja osoittaa, kuinka perustulo parantaisi ihmisten epävarmemmaksi muuttunutta arkea. lähde?
Keskusta-puolueen puheenjohtaja Juha Sipilä sanoi joulukuussa 2018 ettei kannata perustuloa. Sipilän mielestä sosiaaliturvan uudistamisen ydin on aktiivisuudessa. Sipilän mukaan Suomella ei ole varaa passivoiviin perustulomalleihin.