stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pilapiirros
Pilapiirros Suomessa

Suomessa pilapiirrosten historia alkaa 1880-luvulla. Vaikka aikaisemmin oli julkaistu useita pilakuvia, edellytykset niiden säännölliselle julkaisemiselle syntyivät. Poliittisia suomalaisia pilapiirroksia tutkinut Marja Ylönen toteaa tämän johtuneen painotekniikan kehittymisestä, vaurauden ja lehtitilausten lisääntymisestä, vakiintuneesta valtiopäivälaitoksesta ja siksi, että darvinismi ja liberalismi alkoivat tulla auktoriteettiuskoisen maailmankatsomuksen sijalle.
Pilapiirros Suomessa > Myös Suomessa rangaistuksia

Pilapiirrokset aiheuttivat Suomen suuriruhtinaskunnassa joitakin rangaistustoimia. Matti Meikäläinen -lehdessä 14. huhtikuuta 1899 julkaistu kuva otsikolla Kyyrölän kummalliset koulurettelöt aiheutti lehden lopettamisen, sen jälkeen kun se oli saanut useita varoituksia viranomaisilta.
Toisella venäläistämiskaudella tapahtui kaksi pilapiirroksen sensurointia.
Eric Vasström, jota pidetään eräänä ensimmäisistä suomalaisista ammatillisista pilapiirtäjistä, tuomittiin vankilaan piirustuksestaan, joka julkaistiin pilalehti Fyrenissä heinäkuussa 1913. Kuva oli osa piirrossarjaa otsikolla ”Kesähuvia hoveissa”, joka käsitteli eräitä tapauksia Euroopan hoveissa. Syytteen ja tuomion aiheuttanut piirustus liittyi Venäjän hovin oleskeluun Suomenlahden saaristossa ja sen osallistumiseen Paatiossa pidettyihin ulkoilmatansseihin. Kuva esitti kookasta renkimiestä tanssimassa hovinaisen kanssa ja sen teksti kuului: ”Venäjän hovi tanssii Paatiossa.” Painoylihallitus katsoi kuvan loukkaavan keisariperheen jäseniä. Helsingin raastuvanoikeus vapautti Fyrenin syytöksistä, kuten myös Turun hovioikeus. Senaatin oikeusosasto kuitenkin kumosi hovioikeuden vapauttavan päätöksen ja tuomitsi taiteilija Eric Vasströmin ja lehden toimittaja Rafael Lindqvistin kolmeksi kuukaudeksi vankeuteen. Syyllisiksi tuomitut kärsivät vankeusrangaistuksensa Hämeenlinnan lääninvankilassa.
Majesteettirikokseen syylliseksi tuomittiin myös vasemmiston pilalehti Kurikassa julkaistu piirros ja vankilaan lähti lehden vastaava toimittaja Albin Karjalainen.
Pilapiirrokset Suomessa > Kestoaihe Suomi ja Venäjä

Tutkija Marja Ylönen toteaa, että yli satavuotiaan kotimaisen pilapiirroksen kuvastossa poliittinen historia esiintyy:
Vikojen ja puutteiden historiana
Ihanteiden historiana
Yksinkertaistuksien historiana
Yksipuolisena historiana
Kansallisena ja ulkopolitiikan historiana
Oppositiohistoriana
Omalaatuisena voimakkaiden persoonallisuuksien historiana
Vastakkaisuuksien ja ristiriitojen historiana.
Ylösen mukaan Suomen ja Venäjän/Neuvostoliiton/Venäjän välisiä suhteita käsittelevät piirrokset ovat tyypillisiä suomalaiselle pilakuvastolle, jossa monet muut teemat ovat samoja kuin muissa maissa. Itänaapurin ylivaltaan liittyvä kritiikki kulkee punaisena lankana siinä kertomuksessa, minkä piirrokset Suomesta välittävät. Tutkija toteaa, että se on perusteema, joka ei ole hävinnyt kuvastosta vielä 2000-luvullakaan.
Pilapiirrokset Suomessa > Nykyisiä kiistoja

Vuonna 2006 yksityishenkilö teki tutkintapyynnön valtakunnansyyttäjänvirastoon kristinusko-aiheisten pilakuvien julkaisemisesta Vapaa-ajattelijain liiton verkkosivuilla. Apulaisvaltakunnansyyttäjä Jorma Kalske päätti vuonna 2007 olla nostamatta syytteitä. Hänen mukaansa liiton puheenjohtaja Robert Brotherus ja pilakuvien piirtäjä Osmo Tammisalo eivät syyllistyneet sen enempää kiihottamiseen kansanryhmää vastaan kuin uskonrauhan rikkomiseenkaan. Pilapiirtäjä piti tutkintapyyntöä perustuslain turvaaman sananvapauden kannalta surullisena asiana. Helsingin Sanomissa Tammisalo totesi kertoneensa kuulusteluissa, että väitteitä arvostelevan tarkastelun kieltäminen olisi totalitarismia. ”Koska kaikki kristinuskon perusväittämät ovat ristiriidassa luonnontieteiden kanssa, kenen tahansa, joka osaa arvioida todisteita, velvollisuus on kritisoida näitä väittämiä, tarvittaessa satiirin keinoin.” Robert Brotherus näki tutkintapyynnön taustalla Muhammad-pilakuvista nousseen jupakan.
Vuonna 2009 Vihreässä Langassa julkaistussa sarjakuvassa Israelin lipun kuusisakaraista Daavidin tähteä verrattiin hakaristiin. Kristillisdemokraattien ja Suomen juutalaisten taholta lehteä syytettiin juutalaisvastaisuudesta. Lehti kiisti väitteet.
Pilapiirrokset Suomessa > Näkyvimpiä suomalaisia pilapiirtäjiä

Helsingin Sanomat: Henrik Karlsson lehdessä vuodesta 1986, pääkirjoitussivulla 2005 alkaen; Terho Ovaska 1991–2005; Mauri Kunnas 1983–1984; Kari Suomalainen 1950–1991; Oskari ”Oki” Räisänen 1932–1950.
Aamulehti: Pekka Rahkonen; Juha Sihto.
Ilta-Sanomat: Heikki Paakkanen ; Timo Mäkelä; Jarmo ”Kätsy” Koivunen.
Iltalehti: Jouko Innanen
Turun Sanomat: Jouko Innanen
Kaleva: Jari Elsilä.
Etelä-Suomen Sanomat 1993-2022, Satakunnan Kansa, Nykypäivä; Kalevi "Kerberos" Laalo
Seura: Titu.
Suomen Kuvalehti: Kuusanmäki.
Suomen Luonto, Luonnonsuojelija, Nuorten Luonto, Sieppo: Seppo Leinonen.
Aamuposti: Miki Wallenius.
Keskisuomalainen: Raimo ”RaimoR” Riihimäki.
Koillissanomat: Tapio ”Tapio” Soivio.
Kouvolan Sanomat: Jorma ”Poonah” Muurinen.
Keski-Uusimaa: Markku ”Make” Haapaniemi.
Lapin Kansa: Kai Heinonen.
Länsi-Uusimaa: Tapio ”Tapio” Soivio.
Somero: Heikki Paakkanen.
Valkeakosken Sanomat: Tapio ”Tapio” Soivio.
Vasabladet: Leif Sjöström
Muita suomalaisia pilapiirtäjiä: Antero ”Ansu” Halla; Heino; Kimmo Helistö; Olavi Hurmerinta; Tove Jansson; Stefan (Tapani Kovanen); Edwin Lydén; Matti ”Niffe” Nisula; Pasi Penkki; Ilkka U. Pesämaa; Ville Ranta; Pekka Sauri; Erkki Tanttu; Jussi ”Juba” Tuomola.
Suuri pilakuvakohu

Syyskuussa 2005 tanskalainen sanomalehti Jyllands-Posten julkaisi pilakuvia profeetta Muhammadista. Tämä suututti maailman muslimeja. Mielenosoitukset voimistuivat alkuvuodesta 2006, kun islamilaisissa maissa osoitettiin mieltä Tanskan pääministerille, poltettiin Tanskan lippuja ja boikotoitiin tanskalaisia elintarvikkeita. Pilakuvakohu aiheutti keskustelua länsimaisesta sananvapaudesta ja uskonnollisesta pyhyydestä.
Kirjallisuutta

Hänninen, Ville & Karjalainen, Jussi: Sarjatulta! Sota-ajan suomalaiset pilapiirrokset ja sarjakuvat.  Helsinki:  Jalava, 2014.  ISBN 978-951-887-504-1
Ylönen, Marja: Pilahistoria: Suomi poliittisissa pilapiirroksissa 1800-luvulta 2000-luvulle.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2001.  ISBN 951-746-299-9
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Daryl Cagle´s Professional Cartoonists Index (englanniksi)
Marja Ylönen, Suomalainen haarukassa – Mitä pilapiirros kertoo Suomen historiasta?, Tieteessä tapahtuu, 1.11.2001
James Gillray: The Plumb-pudding in danger, 1805. William Pitt ja Napoleon jakavat Maapallon.
Eric Vasström, Venäjän hovi tanssii Paatiossa julkaistiin pilalehti Fyrenissä 1913.
.er

.er on Eritrean Internet-maatunnus, jonka rekisteröinnistä ja sponsoroinnista vastaa EriTel. Tunnus otettiin käyttöön 1996. Sitä käytetään hyvin vähän, eikä rekisteröintirajoituksista tai tunnuksen kotisivusta lukuun ottamatta heikohkosti toiminnassa olevaa EriTelin sivustoa ole tarkkaa tietoa. Toisen asteen tunnuksia on jonkin verran, ja rekisteröinnit tehdään aina niiden alle.
Aiheesta muualla

IANA .er whois
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:  .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:  .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:  .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:  .su 
Poistetut:  .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös: Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
Metalliala

Metalliala on yksi käsi- ja taideteollisuusalan sekä teollisuuden ammattialoista. Metallialalla työmenetelminä voidaan käyttää esimerkiksi taontaa, hitsausta, koneistusta ja valamista.
Metalliartesaani

Tuotteen suunnittelun ja valmistuksen koulutusohjelman perustutkinnon suorittanut metalliartesaani voi toimia muun muassa myynti-, neuvonta-, valmistus- ja huoltotehtävissä sekä yrittäjänä. Nykyään metallialan artesaanit osaavat metallin käsittelyä monipuolisesti. Useimmat koulutusohjelmat sisältävät korujen ja pienesineiden valmistusta sekä erilaisten käyttö- ja koriste-esineiden tekemistä monilla erilaisilla menetelmillä, kuten takomalla ja koneistamalla. Opittuihin taitoihin kuuluvat myös erilaiset valutekniikat (Hiekka-, kipsi- ja alipainevalu) erityyppisillä metalleilla (pronssi, messinki, rauta, alumiini). Metallialan ammattilaiset osaavat tehdä hitsaus-, teräsrakenne-, kalusteputki- ja koneistustöitä sekä sisustusesineitä. Artesaanit valmistavat myös erilaisia työkaluja ja korjaavat koneita ja laitteita. Nykyään jokaisella opiskelijalla on mahdollisuus suuntautua ja erikoistua haluamansa tekniikan (esim. taonta, koneistus, hitsaus, valutyöt) opiskeluun opintojen edetessä. Osaava metalliartesaani pystyy tekemään melkein mitä vain.
Metalliartesaani > Työtilanne

Alalta työllistyy pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, alihankintatyöhön ja alan neuvontajärjestöihin. Jonkin verran työpaikkoja on tarjolla myös palvelualoilla ja teollisuudessa. Metallialan artesaani voi myös työllistää itsensä perustamalla yrityksen, mutta se vaatii paljon työtä ja pitkäjänteistä suunnittelua.
Kouluja joissa voi suorittaa metalliartesaanin tutkinnon:
Ikaalisten käsi- ja taideteollinen oppilaitos
Tampereen seudun ammattiopiston kulttuuriala, Lempäälä
Mynämäen käsi- ja taideteollisuus oppilaitos
Länsi-Uudenmaan koulutuskeskus
Koulutuskeskus Sedu, Jurva
Jyväskylän ammattiopisto
Aiheesta muualla

http://www.lukk.fi/index.asp?id=907
Metallialan artesaani, perustutkinto, Omnia
http://www.jao.fi/?deptid=16459%5Bvanhentunut+linkki%5D
Opintoluotsi: Metalliala on mainettaan monipuolisempi
The Descendants

| The Descendants |
| --- | --- |
 Elokuvateatterijuliste.
Ohjaaja:  Alexander Payne
Käsikirjoittaja:  Alexander Payne Nat Faxon Jim Rash
Perustuu:  Kaui Hart Hemmingsin romaaniin The Descendants
Tuottaja:  Jim Burke Alexander Payne Jim Taylor
Säveltäjä:  Christopher Lennertz
Kuvaaja:  Phedon Papamichael
Leikkaaja:  Kevin Tent
Pukusuunnittelija:  Wendy Chuck
Pääosat:  George Clooney Shailene Woodley Judy Greer Beau Bridges Matthew Lillard Robert Forster
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Fox Searchlight Pictures
Levittäjä:  Fox Searchlight Pictures InterCom Netflix Disney+
Ensi-ilta:   18. marraskuuta 2011  2. helmikuuta 2012
Kesto:  115 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Descendants on Alexander Paynen ohjaama yhdysvaltalainen draamakomedia vuodelta 2011. Sen pääosissa ovat George Clooney, Shailene Woodley, Judy Greer, Beau Bridges, Matthew Lillard ja Robert Forster. Elokuva perustuu Kaui Hart Hemmingsin romaaniin The Descendants.
Juoni

Työlleen omistautuneen havaijilaisen kiinteistöjuristin (Clooney) vaimo vaipuu veneonnettomuuden takia parantumattomaan koomaan ja aviomies joutuu ottamaan vastuuta kouluikäisistä tyttäristään, joilla on omia ongelmiaan. Esikoistyttäreltään mies saa tietää vaimonsa olleen uskoton ja etsii sitten tuon miehen käsiinsä kertoakseen tälle vaimonsa lähestyvästä kuolemasta. Sivujuonena on miehen havaijilaissuvun omistaman arvokkaan rantapalstan kohtalo.
Vastaanotto

The Descendants voitti Oscarin parhaasta sovitetusta käsikirjoituksesta oltuaan ehdolla myös parhaan elokuvan, ohjauksen, miespääosan  ja leikkauksen kategorioissa. Elokuva voitti myös parhaan draamaelokuvan ja miespääosan Golden Globe -palkinnon.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
The Descendants Internet Movie Databasessa (englanniksi)
The Descendants Box Office Mojossa (englanniksi)
The Descendants Rotten Tomatoesissa (englanniksi)
The Descendants Metacriticissä (englanniksi)
Alexander Paynen ohjaamat elokuvat
| --- | --- |
1990-luku:  Citizen Ruth (1996)  Vaalit (1999) 
2000-luku:  About Schmidt (2002)  Sideways (2004) 
2010-luku:  The Descendants (2011)  Nebraska (2013) 
| n k Parhaan draamaelokuvan Golden Globe -palkinnon saaneet elokuvat |
| --- | --- |
1951–1970:  Paikka auringossa (1951)  Suuri maailmansirkus (1952)  Näin hänen kuolevan (1953)  Alaston satama (1954)  Eedenistä itään (1955)  Maailman ympäri 80 päivässä (1956)  Kwai-joen silta (1957)  Kahlitut (1958)  Ben-Hur (1959)  Spartacus (1960)  Navaronen tykit (1961)  Arabian Lawrence (1962)  Kardinaali (1963)  Becket (1964)  Tohtori Živago (1965)  Kunnian mies (1966)  Yön kuumuudessa (1967)  Leijona talvella (1968)  Tuhannen päivän kuningatar (1969)  Rakkaustarina (1970) 
1971–1990:  Kovaotteiset miehet (1971)  Kummisetä (1972)  Manaaja (1973)  Chinatown (1974)  Yksi lensi yli käenpesän (1975)  Rocky (1976)  Käännekohta (1977)  Keskiyön pikajuna (1978)  Kramer vastaan Kramer (1979)  Tavallisia ihmisiä (1980  Kultalampi (1981)  E.T. (1982)  Hellyyden ehdoilla (1983  Amadeus (1984)  Minun Afrikkani (1985)  Platoon – nuoret sotilaat (1986)  Viimeinen keisari (1987)  Sademies (1988)  Syntynyt 4. heinäkuuta (1989)  Tanssii susien kanssa (1990) 
1991–2010:  Bugsy (1991)  Naisen tuoksu (1992)  Schindlerin lista (1993)  Forrest Gump (1994)   Järki ja tunteet (1995)  Englantilainen potilas (1996)  Titanic (1997)  Pelastakaa sotamies Ryan (1998)  American Beauty (1999)  Gladiator (2000)  Kaunis mieli (2001)  Tunnit (2002)  Taru sormusten herrasta: Kuninkaan paluu (2003)  Lentäjä (2004)  Brokeback Mountain (2005)  Babel (2006)  Sovitus (2007)  Slummien miljonääri (2008)  Avatar (2009)  The Social Network (2010) 
2011–:  The Descendants (2011)  Argo (2012)  12 Years a Slave (2013)  Boyhood (2014)  The Revenant (2015)  Moonlight (2016)  Three Billboards Outside Ebbing, Missouri (2017)  Bohemian Rhapsody (2018)  Taistelulähetit – 1917 (2019)  Nomadland (2020)
Pajulammi (Jämsä, Okskulma)

| Pajulammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°47′30″N, 25°04′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Pahujärveen 
Järvinumero:  14.264.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  152,1 m  
Pituus:  590 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  1,353 km  
Pinta-ala:  4,011 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPajulammi 
Pajulammi  on Keski-Suomessa Jämsässä Okskulman kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,0 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Virtalanojan valuma-alueeseen (14.264) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 152,1 metriä mpy.
Burundin lippu

Burundin lippu
Burundin lippu on Burundin kansallistunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön 28. kesäkuuta 1967. Vihreä väri symboloi toivoa, valkoinen puhtautta ja punainen itsenäisyyskamppailua. Lipun valkoinen risti jakaa sen neljäksi alueeksi - kahdeksi vihreäksi ja kahdeksi punaiseksi. Keskellä olevan ympyrän sisällä on kolme tähteä, jotka edustavat Burundin kolmea suurinta etnistä ryhmää: hutuja, tutseja ja twa-kääpiökansaa. Tähdet merkitsevät myös valtion moton kolmea osaa: yhtenäisyyttä, työtä ja edistystä.
Lipun historia

Burundin lipun värit ja ulkoasu ovat pysyneet maan itsenäistymisestä asti samana, ainoastaan ympyrässä oleva tunnus on vaihtunut. Ensimmäisessä lipussa oli kuvattuna Burundin perinteinen tunnus, karyenda-rumpu, sekä maan pääasiallinen viljelykasvi durra. Lippu vahvistettiin 30. maaliskuuta 1962 ja nostettiin ensi kertaa salkoon Burundin itsenäistyttyä 1. heinäkuuta. Monarkian päätyttyä marraskuussa 1966 karyenda poistettiin lipusta. Nykyinen lippu otettiin virallisesti käyttöön 28. kesäkuuta 1967.
1. heinäkuuta 1962 – 28. marraskuuta 1966
28. – 29. marraskuuta 1966
29. marraskuuta 1966 – 28. maaliskuuta 1967
28. maaliskuuta 1967 – 27. syyskuuta 1982
Nykyinen lippu, käytössä 27. syyskuuta 1982 alkaen. Edelliseen lippuun verrattuna mittasuhteita muutettiin hieman.
Westmont College

| Westmont College |
| --- | --- |
Motto:  Christus Primatum Tenens
Perustettu:  1937
Sijainti:  Santa Barbara, Kalifornia  Yhdysvallat
Sivusto:  https://www.westmont.edu/
Westmont College (lyh. WC) on Yhdysvaltain Kaliforniassa sijaitseva yksityinen korkeakoulu. Westmont College on perustettu vuonna 1937, ja se sijaitsee Santa Barbaran kaupungissa.
Aiheesta muualla

Yliopiston verkkosivusto (englanniksi)
F♯ A♯ ∞

| F# A# ∞ Godspeed You Black Emperor! |
| --- | --- | --- |

CD-painoksen kansikuva
Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : toukokuussa 1997
 Julkaistu: 14. elokuuta 1997 (LP) 8. kesäkuuta 1998 (CD)
 Formaatti: LP-levy, CD-levy, digitaalinen jakelu
 Tyylilaji: Post-rock
 Kesto: 38.22 / ∞(b) (LP) 63.29 (CD)
 Levy-yhtiö: Constellation, Kranky
Muut kannet
   Yksi kolmesta vinyylipainoksen kansikuvista
Godspeed You! Black Emperorin muut julkaisut
| All Lights Fucked on the Hairy Amp Drooling 1994 | F♯ A♯ ∞ 1997 | Slow Riot for New Zerø Kanada 1999 |
F# A# ∞ (lausutaan englanniksi "F-sharp, A-sharp, Infinity") on vuonna 1997 ja uudelleen vuonna 1998 julkaistu kanadalaisen post-rock-yhtyeen Godspeed You! Black Emperorin ensimmäinen studioalbumi. Levyn nimi juontuu siitä, että vinyylipainoksen ensimmäinen kappale alkaa F#-soinnulla ja vastaavasti jälkimmäinen kappale A#-soinnulla; lisäksi vinyylilevyn B-puolen lopussa on äärettömästi pyörivä ura, ellei vinyylisoittimen neulaa siirretä levyn urasta pois.
Vuonna 1997 julkaistiin albumista LP-vinyylilevypainos, joka sisältää kaksi pitkää kappalekokonaisuutta. Kumpikin kappalekokonaisuuksista täyttää vinyylilevyn puoliskon. Vuonna 1998 albumi julkaistiin uudelleen CD-levyllä ja aiemman kahden kappaleen sijaan CD-painoksella onkin kolme kappaletta ja noin 25 minuuttia pidempi kesto vinyylipainokseen verrattuna. CD-painoksessa on järjestetty vinyylipainoksen kappaleiden osioita uudelleen sekä lisätty uutta materiaalia. CD-levyn kappalejärjestystä ei ole julkaistu sittemmin vinyylillä eikä vastaavasti vinyylipainoksen omaa kappalejärjestystä CD-levyllä. Toisin sanoen versioiden kappalelistaukset ovat uniikit ja albumi on erilainen formaatista riippuen. Poikkeuksen muodostaa ainoastaan suoratoistopalveluissa ja digitaalisena latauksena julkaistu versio joka on sama kuin CD-levyllä.
Kappaleet

| LP-vinyylipainoksen kappalelista(a) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | "Nervous, Sad, Poor..." "The Dead Flag Blues (Intro)" "Slow Moving Trains" "The Cowboy..." "Drugs in Tokyo" "The Dead Flag Blues (Outro)" "Untitled" | 20:43 6:09 3:23 4:16 3:29 1:52 1:36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | "Bleak, Uncertain, Beautiful..." "...Nothing's Alrite in Our Life..." / "The Dead Flag Blues (Reprise)" "The Sad Mafioso..." "Kicking Horse on Brokenhill" "String Loop Manufactured During Downpour..." | 17:36(b) 2:03 5:33 5:37 4:26(b) |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 38:22(b) |  |  |  |  |  |  |  |
| CD-levyn ja digitaalisen julkaisun kappalelista |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | "The Dead Flag Blues" "The Dead Flag Blues (Intro)" "Slow Moving Trains" / "The Cowboy..." "The Dead Flag Blues (Outro)" | 16:27 6:37 7:50 2:00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | "East Hastings" "Nothing's Alrite in Our Life..." / "The Dead Flag Blues (Reprise)" "The Sad Mafioso..." "Drugs in Tokyo" / "Black Helicopter" | 18:00 1:35 10:44 5:41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | "Providence" "Divorce & Fever..." "Dead Metheny..." "Kicking Horse on Brokenhill" "String Loop Manufactured During Downpour..." Hiljaisuus "J.L.H. Outro" | 29:02 2:45 8:07 5:53 4:37 3:30 4:08 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 63.29 |  |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

F# A# ∞ -albumi Discogs-sivustolla
Nando’s

Nando’s on eteläafrikkalainen portugalilaisiin ruokiin erikoistunut ravintolaketju.
Nando’sin ensimmäinen ravintola perustettiin Johannesburgiin Etelä-Afrikkaan vuonna 1987. Ravintolaketjun nimi tulee yhdeltä sen perustajista, Fernando Duartelta.
Nando’silla on satoja ravintoloita useissa eri maissa. Etelä-Afrikassa niitä on 183, Yhdistyneessä kuningaskunnassa 123 ja Australiassa 113.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut (englanniksi)
Särkijärvi (Jämsä, Okskulma)

| Särkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°47′51″N, 25°04′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Pajulammiin 
Järvinumero:  14.264.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  162,6 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,602 km  
Pinta-ala:  1,728 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Okskulman kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Virtalanojan valuma-alueeseen (14.264) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 162,6 metriä mpy.
Coriolanus

Coriolanus
Coriolanus on William Shakespearen  noin vuonna 1607 kirjoittama poliittinen tragedia. Se sijoittuu tasavallan ajan Roomaan ja kuvaa konsuliksi nousevan Gaius Marcius Coriolanuksen elämää keskellä patriisien ja plebeijien välistä taistelua. Coriolanus on patriiseja edustava kopea mutta rehellinen soturi, joka pitää isänmaan menestystä kaikkea muuta tärkeämpänä. Plebeijit Shakespeare kuvaa roskajoukkona, joka seuraa sokeasti vallanhimoisia kansankiihottajia. Historialliset tietonsa Shakespeare sai ilmeisesti Plutarkhoksen ja Liviuksen teoksista.
Elokuvasovituksia ja muita versioita

Näytelmästä on tehty televisioversiot 1963, 1965, 1979  ja 1984.
Itävaltalainen Heinrich von Collin kirjoitti samasta aiheesta oman näytelmänsä, ja Ludwig van Beethoven sävelsi siihen alkusoiton (op. 62).
Vuonna 2011 Ralph Fiennes ohjasi samannimisen elokuvan samasta tarinasta näytellen itse Coriolanusta. Elokuvan muissa rooleissa ovat muun muassa Gerard Butler, Brian Cox, Ashraf Barhom, Vanessa Redgrave ja James Nesbitt.
Suomennos

Shakespeare, William: Coriolanus.  ((The tragedy of Coriolanus.) Suomentanut Lauri Sipari. Esipuhe: Markku Peltonen)  Helsinki:  WSOY, 2008.  ISBN 978-951-0-32587-2
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hannu Marttila: Coriolanus (Arkistoitu – Internet Archive). Helsingin Sanomien blogit 16.5.2010.
Coriolanus Gutenbergissä