Näsijärven–Jyväskylän virtauskieleke
Geologisia muodostumia

Jäätikkökielekkeen selkein ilmentäjä on sen kerrostama Sisä-Suomen reunamuodostuma, joka syntyi noin 11 000–10 900 vuotta sitten. Siinä erottuu kaksi kaarta, jotka kohtaavat toisensa Siikakankaalla. Jyväskylän kautta kulkeva kaari on helpoin löytää maastosta, sillä siinä on eniten kerrostunutta maa-ainesta. Sen jatke Jyväskylän pohjoispuolella on kuitenkin katkeileva. Muodostuman läntinen kaari on heikompi ja katkeileva. Osa muodostumasta on pelkkää reunamoreenia, mutta esimerkiksi Hämeenkyrön ja Kankaanpään välinen Hämeenkangas erottuu maastossa selkeästi.
Kummallekin sivustalle on kerrostunut saumamuodostumat. Järvi-Suomen jäätikkövirran väliin on kerrostunut Kokkola–Saarijärvi–Laukaa-saumamuodostuma ja länsisivulle Pohjankangas–Nummikangas-saumamuodostuma. Muodostuman takana sijaitsee Etelä-Pohjanmaan kolmio (engl. South Bothnian triangle), jossa jäätikkö on virrannut hitaasti tai ei lainkaan. Sen eteläpuolella on toiminut aktiivinen Itämeren virtauskieleke, jonka väliin on jäänyt Hämeenkangas. Hämeenkangas on mainittu edellä myös reunamuodostuman osana, mutta se toimii samalla kielekkeiden välisenä saumamuodostumana . Samalla kun jäätikkö on ollut kerrostamassa Sisä-Suomen reunamuodostumaa, on myös kielekkeen keskiosassa ollut sauma-alue. Siellä sijaitsee Kortesjärvi–Alavus–Virrat–Ruovesi-saumamuodostuma, joka kohtaa reunamuodostuman Siikakankaalla.
Kielekkeen alueella sijaitsee kolme suurta drumliinikenttää. Kokkolan–Alajärven drumliinikenttä sijaitsee Etelä-Pohjanmaan, Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan maakuntien rajalla. Kenttä alkaa Pohjanmeren rannikolta Kokkolan seudulta ja se jatkuu kaakkoon päin Alajärvelle ja Vimpeliin asti. Sen alueella on tiiviinä parvina hyvin muotoutuneita drumliineja, jotka suuntautuvat luode-kaakko-suuntaan. Ne ovat syntyneet, kun Sisä-Suomen reunamuodostuma on kerrostunut. Alavuden–Seinäjoen drumliinikenttä sijaitsee Etelä-Pohjanmaalla Nurmon, Kuortaneen, Alavuden, Peräseinäjoen, Jalasjärven, Ilmajoen ja Seinäjoen kunnissa. Sen drumliinit ovat pieniä, matalia ja muutenkin vaatimattomia. Myös nämä ovat syntyneet, kun jäätikön reuna on sijainnut Sisä-Suomen muodostuman kohdalla. Karstulan–Keuruun drumliinikenttä on varsin pieni kenttä. Se sijaitsee Etelä-Pohjanmaan ja Keski-Suomen maakuntarajalla. Sen drumliinit ovat suuntautuneet joko luode-kaakko-suuntaan tai länsiluode-itäkaakko-suuntaan, joskin jäätikön luode-kaakko-suuntainen virtaus on ollut nuorempi tapahtuma. Myös tämä kenttä muodostui jäätikön reunan viipyessä Sisä-Suomen muodostumalla.
Jäätikön alla on muodostunut myös kumpumoreeneja, jotka ovat yleensä juomumoreeneja, Rogen-moreeneja tai suuntaamatonta kumpumoreenia. Vaasan–Maksamaan kumpumoreenikenttä sijaitsee Pohjanlahden rannikolla Vaasan, Maksamaan ja Mustasaaren saaristoissa sekä sisämaassa Pohjanmaan Jurvassa, Ilmajoella ja Ylistarolla. Suurin osa moreenikentästä sijaitsee vielä merenpohjassa, josta se kohoaa tulevaisuudessa maankohoamisen johdosta pinnalle. Lammin–Padasjoen kumpumoreenikenttä sijaitsee Kanta-Hämeessä, Päijät-Hämeessä ja Pirkanmaan eteläosissa pääasiassa Lammin ja Padasjoen kuntien alueella. Monet moreenikummut muodostuivat matalaan veteen ja niiden huiput pilkistivät esiin saarina. Ne ovat muodostuneet, kun Päijänteen kolmion pysähtynyt jäätikkö on sulanut paikoilleen.
Kielekkeen alueella Merenkurkussa Vaasan, Mustasaaren ja Maksamaan saaristossa, sijaitsee kuuluisa Raippaluodon reunamoreenikenttä. Erityisesti Raippaluodon alueella esiintyy runsaasti De Geer-moreeneja, jotka raidoittavat rannikon rantaviivaa kapeilla niemillä, saarilla ja riutoilla. Kapeat selänteet ovat yleensä 300–400 metriä pitkiä, mutta vain 0,5–2,5 metriä korkeita. Osa selänteistä ovat merenpohjissa tai maalla savikoiden alla, mutta tästä huolimatta on Raippaluodossa ja Björkössä laskettu lähes 200 peräkkäistä selännettä. De-Geer-moreenikenttä luettiin vuonna 2006 mukaan Unescon maailmanperintöluetteloon.