stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Työmarkkinatuki
Tuen määrä ja maksaminen

Vuonna 2021 täysimääräinen työmarkkinatuki bruttona oli 33,78 e/pv, vuonna 2020 täysimääräinen se oli bruttona  33,66 e/pv, vuosina 2017–2019 täysimääräisen työmarkkinatuen suuruus oli bruttona 32,40 euroa päivässä (vuonna 2016 se oli 32,68 e/pv). Tukea maksetaan viideltä päivältä viikossa ja sen suuruus ilman korotuksia oli ennen veroja keskimäärin 726 euroa kuussa. Tuesta peritään 20 prosentin ennakonpidätys. Tuki maksetaan takautuvasti neljän viikon jaksoissa. Työttömyyden alkaessa työmarkkinatukea voi saada jo viiden päivän työttömyyden jälkeen.
Huollettavat lapset nostavat tuen määrää, mutta vanhempien tulot saattavat laskea sitä. Työttömän omat yli 300 euron suuruiset ansiotulot pienentävät työmarkkinatukea. Jos työmarkkinatuen saaja osallistuu työllistymistä edistävään palveluun, hän saattaa olla oikeutettu työmarkkinatuen korotusosaan, jonka suuruus on bruttona 4,74 euroa työpäivää kohti. Korotusosaa voi saada enintään 200 päivän ajalta.
Työmarkkinatuen maksamisen ja ansiosidonnaisen työttömyyskorvauksen maksamiselle on edellytyksenä se, että työmarkkinatuen saajalla ei ole työttömyysturvalain mukaista estettä työmarkkinoiden käytettävissä olemiselle. Työttömyysturvalain mukaisen esteen toteaa TE-keinotoimisto, joka antaa asiasta ilmoituksen ansiosidonnaisen työttömyyskorvauksen kysymyksessä ollessa työttömyyskassalle ja työmarkkinatuen kyseessä ollessa sitä maksavalle kansaneläkelaitokselle.
Työmarkkinatukea maksettiin työttömyyden ajalta yhteensä noin 1 084,29 miljoonaa euroa, ja keskimääräisen päivärahan suuruus oli 34,83 euroa lapsikorotukset huomioiden. Tämän lisäksi maksettiin yhteensä 528 miljoonaa euroa niille, jotka työllistyivät työkokeilussa tai kuntouttavassa työtoiminnassa tai joille oli myönnetty oikeus opiskella työmarkkinatuen turvin. Jälkimmäiselle ryhmälle maksettiin keskimäärin 43,85 euron suuruista päivärahaa. Tukea maksettiin koronan vuoksi poikkeuksellisesti myös yrittäjille, mutta heidän osuutensa koko vuoden korvauksista oli vain 1,7 prosenttia. Vuonna 2022 maksetut työmarkkinatuet muodostivat 1,15 prosenttia julkisen talouden 140 700 miljoonan euron suuruisista kokonaismenoista. Kaksi kolmannesta maksetuista tuista maksettiin työttömyysajalta ja yksi kolmannes aktiivitoimiin osallistumisen ajalta.
Valtio rahoittaa työmarkkinatuen kokonaan sen maksukauden loppuun, jonka aikana työmarkkinatukea on maksettu työttömyyden perusteella yhteensä 300 päivää. Seuraavasta maksukaudesta lukien sen maksukauden loppuun, jonka aikana on maksettu yhteensä 1 000 päivää työmarkkinatukea työttömyyden perusteella, rahoittaa puoliksi työttömän kotikunta ja puoliksi valtio. Seuraavasta työttömyyden perusteella maksettavasta maksukaudesta lukien valtio rahoittaa 30 % ja työttömän kotikunta 70 %. Kuntien osuus työmarkkinatuesta oli 480 miljoonaa euroa vuonna 2023.
Tuen myöntämiseen ja määrään vaikuttavat tekijät > Iän vaikutus

Työmarkkinatuen myöntämisen ehdot ovat löysemmät 55 vuotta täyttäneille ja kireämmät alle 25-vuotiaille. Jos vähintään 55-vuotias henkilö on täyttänyt työssäoloehdon työttömäksi jäädessään, pääomatulot eivät vähennä hänen työmarkkinatukeaan.
Työmarkkinatukea maksetaan ammattikouluttamattomalle 17-vuotiaalle työttömälle ainoastaan siltä ajalta, kun hän osallistuu työllistämistä edistävään palveluun. 18–24-vuotiailla ammattikouluttamattomilla työttömillä on oikeus työmarkkinatukeen myös työttömyyden ajalta, mikäli henkilö ei ole kieltäytynyt TE-toimiston tarjoamasta työstä tai koulutuksesta ja hän on hakenut ammatilliseen koulutukseen, eikä ole kieltäytynyt, eronnut tai omasta syystä erotettu tällaisesta koulutuksesta. Henkilön on haettava kevään yhteishaussa vähintään kahta opiskelupaikkaa tutkintoon johtavassa, ammatillisessa koulutuksessa.
Tuen myöntämiseen ja määrään vaikuttavat tekijät > Omien ja vanhempien tulojen vaikutus

Työmarkkinatuessa oli vuosina 2014-2023 käytössä suojaosa, jonka vuoksi enintään 300 euron suuruiset omat ansiotulot eivät pienentäneet työmarkkinatuen määrää. Kaikki ansiotulot vähentävät työmarkkinatuen määrää huhtikuusta 2024 alkaen taas siten, että tuensaajan kokonaisbruttotulot kasvavat vain puolella hankittujen ansiotulojen määrästä. Satunnaiset tulot kuten perintö, lahja ja satunnainen myyntivoitto eivät kuitenkaan pienennä työmarkkinatuen määrää.
Myös eräät sosiaalietuudet, kuten omaishoidon tuki, perhehoitajan palkkiot ja osittainen varhennettu vanhuuseläke vaikuttavat työmarkkinatuen määrään.
Puolison ja lasten tulot eivät vaikuta työmarkkinatuen määrään. Jos tuen hakija ei täytä työssäoloehtoa ja asuu vanhempiensa taloudessa, vanhempien tulot saattavat kuitenkin laskea työmarkkinatukea. Tukea ei alenneta, jos vanhempien tulot ovat enintään 1 781 euroa. Jokainen samassa taloudessa asuva muu huollettava lapsi nostaa tulorajaa 106 euroa kuussa. Jos tuloraja ylittyy, työmarkkinatuesta vähennetään puolet, ellei hakija pysty luotettavasti osoittamaan, etteivät vanhemmat tue häntä taloudellisesti.
Omaisuus vähentää työmarkkinatukea vain siinä tapauksessa, että työtön saa siitä pääomatuloja, kuten vuokraa, osinkoa tai korkoa. Jos työmarkkinatuen saaja on yli 54-vuotias ja jos työssäoloehto oli täyttynyt hänen jäädessään työttömäksi, saa hänellä olla kuitenkin rajattomasti pääomatuloja ilman, että se vaikuttaa työmarkkinatukeen. Petteri Orpon hallitus aikoo kuitenkin poistaa kaikki työttömyysturvan ikäsidonnaiset poikkeukset syyskuusta 2024 alkaen.
Avio- tai avoliitossa asuva tai perheellinen työtön saa ansaita pääsääntöisesti kuukausittain 1 044 euroa pääomatuloa ilman, että hänen työmarkkinatukensa pienenee. Jos raja ylittyy, työmarkkinatuesta vähennetään 50 prosenttia tulorajan ylittävistä tuloista.  Yksin asuvaa työtöntä kohdellaan tätä huomattavasti ankarammin, sillä hän saa ansaita kuukausittain pääsääntöisesti vain 311 euroa pääomatuloja ilman, että työmarkkinatuki pienenee. Jos kyseinen raja ylittyy, työmarkkinatuesta vähennetään lisäksi 75 prosenttia tulorajan ylittävistä tuloista. Jos yksin asuvalla työttömällä on samat 1044 euroa pääomatuloja kuussa, hänen työmarkkinatukensa kutistuu vain 250 euroon.
Huoltovelvollisen työttömän tulorajaa korotetaan 130 eurolla jokaista huollettavaa lasta kohden.
Puolison tai lasten pääomatulot eivät vaikuta työmarkkinatuen määrään.
Jos pääomatulo maksetaan esimerkiksi vain kerran vuodessa, Kela jakaa sen laskennalliseksi tuloksi koko vuodelle.
Tuen myöntämiseen ja määrään vaikuttavat tekijät > Alaikäisten lasten vaikutus

Työmarkkinatuen lapsikorotukset poistettiin huhtikuussa 2024.Työmarkkinatuen määrä oli tätä aiemmin suurempi, mikäli työttömällä oli alaikäisiä huollettavia lapsia tai mikäli puolison alaikäiset lapset asuivat hakijan taloudessa. Lapsikorotus yhdestä lapsesta oli vuonna 2017 5,27 e/päivä, kahdesta lapsesta yhteensä 7,74 e/päivä ja kolmesta tai useammasta lapsesta yhteensä 9,98 e/päivä.Aktiivimalli
Työmarkkinatukea leikattiin vuosina 2018 ja 2019 niin sanotun aktiivimallin mukaisesti, jos työtön työnhakija ei täyttänyt aktiivisuusehtoa eikä saanut työkyvyttömyyden tai vamman perusteella myönnettyä sosiaalietuutta. Ehdon täyttymiseksi työttömän oli tehtävä palkkatyötä, harjoitettava yritystoimintaa tai osallistuttava TE-keskuksen työllisyyttä edistäviin palveluihin riittävässä määrin.
Tuen myöntämiseen ja määrään vaikuttavat tekijät > Tuen lakkaaminen

Työmarkkinatukea vähintään 500 päivältä saaneen oikeus tukeen lakkautetaan, jos tuen saaja kieltäytyy, eroaa tai joutuu omasta syystään erotetuksi työstä tai sellaisesta työvoimapoliittisesta toimenpiteestä, johon osallistuvalla on oikeus saada työmarkkinatukea ja ylläpitokorvausta. Tällaisia toimenpiteitä ovat työvoimakoulutus sekä työharjoittelun, työelämävalmennuksen tai kuntouttavan työtoiminnan nimellä kulkeva palkaton työ.
Työmarkkinatuen ostovoima ja kehitys

Työmarkkinatuen ostovoimaa heikentää se, että siitä perittävä vero on noin kaksi ja puoli kertaa suurempi kuin vastaavankokoisesta palkasta perittävä vero. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos on todennut lisäksi, ettei työmarkkinatuki ja sitä täydentävät asumis- ja toimeentulotuki eivät riitä kattamaan kohtuulliseksi katsottavaa minimikulutusta . Joka neljäs työmarkkinatuella elävä saa tästä huolimatta työmarkkinatuen lisäksi pelkkää asumistukea. Vain joka kolmannelle maksetaan toimeentulotukea tai toimeentulotuen ja asumistuen yhdistelmää eli 40 prosentin on tultava toimeen pelkällä työmarkkinatuella. Asumistuki kattaa keskimäärin puolet vuokrasta tai yhtiövastikkeesta.
Työmarkkinatuen taso sidottiin alun perin maan yleisen palkkatason kehitykseen. Työttömyysturvalakia muutettiin kuitenkin vuonna 1997 siten, että työmarkkinatuen määrä sidottiin elinkustannusindeksiin, joka seuraa hintojen nousua, mutta ei yleistä palkka- ja omaisuustulojen kehitystä. Työmarkkinatuen määrä jäi siksi jatkuvasti jälkeen yleisestä elintason noususta: suomalaisten reaaliansiot nousivat 38 prosenttia vuosina 1991–2011, mutta työmarkkinatuen ostovoima nousi vain viisi prosenttia. Työmarkkinatuki pienentyi myös suhteessa ansiosidonnaiseen työttömyysturvaan.
Työmarkkinatuessa aiemmin olleen puolison tuloihin perustuvan tarveharkinnan tulorajat jätettiin lisäksi tarkistamatta vuosina 2005–2009, vaikka työttömyysturvalaissa oli määräys, jonka mukaan tarveharkinnan tulorajoja pitää muuttaa vastaamaan palkkatason muutosta, jos maan yleinen palkkataso muuttuu olennaisesti..
Hallitus perusti vuonna 2007 niin sanotun Sata-komitean, jonka tarkoituksena oli nostaa alimpien työttömyysetuuksien tasoa siten, etteivät sen varaan joutuneet olisi olleet enää toimeentulotuen tarpeessa. Kyseistä reformia ei kuitenkaan koskaan toteutettu. Tätä perusteltiin sillä, että pienikin perusturvan korotus johtaa sen ja ansiosidonnaisen työttömyysturvan välillä olevan kaksinkertaisen kytköksen vuoksi siihen, että sama korotus pitäisi maksaa moninkertaisena ansiopäivärahaa saaville työttömille.
Perusmuotoisen työttömyyspäivärahan bruttomäärään tuli sadan euron kertaluonteinen korotus vuonna 2012. Työmarkkinatuen nettomäärä nousi kyseisen korotuksen avulla tasolle 550/kk. Kelan tutkimusosaston mukaan perusturva oli vuonna 2013 silti edelleen pahasti jäljessä yleisistä elinkustannuksista.
Työmarkkinatukeen tehtiin toinen tasokorotus vuonna 2020. Korotus oli tällä kertaa bruttomäärältään vain 20 euron suuruinen.
Työmarkkinatuen tasoon kohdistuvaa kritiikkiä

Kelan johtava tutkija Yrjö Mattila kertoi vuonna 2013, että osa työmarkkinatuen saajista ei selviydy laskuistaan, eikä kykene hankkimaan itselleen lääkärin määräämiä lääkkeitä. Mattila suositteli, että työmarkkinatuen määrää nostetaan vähintään kaksinkertaiseksi.
Vuonna 2014 Euroopan neuvoston sosiaalisten oikeuksien komitea huomautti Suomea siitä, että työmarkkinatuen alhainen määrä rikkoo Euroopan sosiaalisen peruskirjan määräystä, jonka mukaan vähimmäissosiaalietuuksien on oltava vähintään 50 prosenttia maan mediaanitulosta.
Aiheesta muualla

Kelan etuuslaskuri (mm. peruspäivärahalaskuri)
Työttömyysturvan muutoksenhakulautakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Työmarkkinatuki Kelan sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Työttömyysturva
| --- | --- |
Työttömyyspäiväraha:  ansiosidonnainen työttömyyspäiväraha  työmarkkinatuki  peruspäiväraha  eläkeputki 
Työttömyyseläke: työttömyyseläke
Palkkaturva:  palkkaturva  eroraha 
Työttömyysturvan maksaminen:  työttömyyskassa  Kansaneläkelaitos  karenssi
Puolisuunnikas

Puolisuunnikas ja siihen liittyviä janoja ja kulmia.
Tasogeometria
Piste
Suora
Käyrä
Taso
Pinta
Pinta-ala
Pituus
Kulma
Trigonometria
Ympyrä
Ellipsi
Monikulmio
Kolmio
Nelikulmio
Suorakulmio
Neliö
Suunnikas
Neljäkäs
Puolisuunnikas
Avaruusgeometria
Tilavuus
Avaruuskappale
Pallo
Kartio
Lieriö
Särmiö
Suuntaissärmiö
Suorakulmainen särmiö
Säännöllinen monitahokas
Platonin kappale
Tetraedri
Heksaedri eli kuutio
Oktaedri
Dodekaedri
Ikosaedri
Keplerin–Poinsot'n kappale
Euklidinen geometria
Paralleeliaksiooma
Epäeuklidinen geometria
Hyperbolinen geometria
Elliptinen geometria
Analyyttinen geometria
n
k
Osa artikkelisarjaa
Puolisuunnikas on geometriassa yksinkertainen nelikulmio, jonka kaksi vastakkaista sivua ovat keskenään yhdensuuntaiset. Toisinaan puolisuunnikkaalta vaaditaan, että täsmälleen yksi sivupari on yhdensuuntainen erotukseksi suunnikkaasta, jossa yhdensuuntaisia sivupareja on kaksi. Ellei nelikulmiolla ole yhdensuuntaisia sivupareja, on kuvio epäkäs.
Ominaisuuksia

Seuraavassa viitataan oheiseen kuvaan ja sen merkittyihin osiin.
Ominaisuuksia > Sivut, lävistäjät, bimediaanit ja korkeusjanat

Puolisuunnikkaan sivut ovat yleensä eripituiset, mutta vähintään kaksi niistä on oltava yhdensuuntaisia. Kuviossa ne ovat sivut AB = a ja CD = c. Yhdensuuntaisia sivuja kutsutaan kannoiksi ja sivuja AD = d ja BC = b kutsutaan kyljiksi.
Lävistäjät piirretään kulmasta vastakkaiseen kulmaan, joten niitä on kaksi: BD = q ja AC = r. Ne leikkaavat toisensa pisteessä E, joka jakaa kummankin lävistäjän samassa suhteessa osiin: AE : EC = BE : ED = a : c.
Bimediaanit piirretään sivun keskipisteestä vastakkaisen sivun keskipisteeseen. Niitäkin on kaksi, joista m piirretään kantojen välille ja n kylkien välille. Kylkien välistä bimediaania kutsutaan englanninkielisessä kirjallisuudessa myös nimellä "median" ja se on yhdensuuntainen kantojen kanssa (a || m || c). Bimediaanit leikkaavat toisensa pisteessä F. Lävistäjien keskipisteet R ja Q sijaitsevat aina puolisuunnikkaan kylkiä yhdistävällä bimediaanilla n ja leikkauspiste E sijaitsee aina kannat yhdistävällä bimediaanilla m. Leikkauspisteet E ja F sijaitsevat yleensä eri kohdissa.
Bimediaanien leikkauspisteen F fysikaalinen tulkinta liittyy painopisteeseen. Jos nelikulmien kärkiin sijoitetaan samansuuruiset painot, on F näiden painojen geometrinen painopiste. Tämä ominaisuus on yhteinen kaikille nelikulmioille.
Puolisuunnikkaan korkeudella tarkoitetaan kantojen AB ja CD välistä etäisyyttä. Korkeusjana on mikä tahansa kantojen tai niiden jatkeiden välinen normaalin suuntainen jana. Se merkitään h = hac.
Ominaisuuksia > Kulmat

Puolisuunnikkaan sisäkulmien summa on α + β + γ + δ = 360°. Sisäkulmat ovat yleensä eri suuruiset. Ulkokulmat ovat sisäkulmien suplementtikulmat eli esimerkiksi kärjessä B on ι = 180° − β.
Lävistäjät erottavat sisäkulmista kannan ja lävistäjän välisen kulman (neljä kappaletta), jotka ovat ristikkäin saman suuruiset:  \scriptstyle \measuredangle BDC=\measuredangle DBA=\phi  ja  \scriptstyle \measuredangle BAC=\measuredangle DCA=\omega . Usein on  \scriptstyle \phi \neq \omega . Näiden yhtäsuuruuksien vuoksi kolmiot ΔAEB ja ΔCED ovat yhdenmuotoiset.
Lävistäjät leikkaavat toisensa pisteessä E  kulmassa ε tai θ, jotka ovat toistensa vieruskulmia eli ε + θ = 180°. Molemmilla kulmilla on ristikulmat, mikä on merkitty näkyviin kulmalle ε.
Bimediaanit leikkaavat toisensa pisteessä F kulmassa ζ. Silläkin on luonnollisella tavalla risti- ja vieruskulmat.
Ominaisuuksia > Pinta-ala

Puolisuunnikkaan pinta-ala voidaan laskea esimerkiksi kylkiä yhdistävän bimediaanin avulla. Kylkien välinen bimediaani n on yhdensuuntaisten sivujen a ja c pituuksien keskiarvo. Pinta-alan laskeminen yksinkertaistuu ja palautuu n leveän ja h korkeaan suorakulmion laskemiseen:
Pinta-ala voidaan laskea, vaikka tunnetaan vain sivujen pituudet (yhdensuuntaisia ovat a || c):
Puolisuunnikas voidaan jakaa neljäksi kolmioksi lävistäjien AC = r ja BD = q avulla, jolloin nämä leikkaavat toisensa pisteessä E. Tällöin kylkien puoleiset kolmiot ovat pinta-alaltaan yhtä suuret (ΔAED = ΔBEC). Lisäksi kylkien puoleisten kolmioiden alojen tulo on yhtäsuuri kuin kantojen puoleisten kolmioiden alojen tulo (ΔAED × ΔBEC = ΔAEB × ΔCED). Kahden vierekkäisen kolmion pinta-alojen suhde on yhtä suuri kuin yhdensuuntaisten sivujen suhde: ΔAEB : ΔAED  = ΔAEB : ΔBEC  = ΔBEC : ΔCED = ΔAED : ΔCED = a : c.
Erityisiä puolisuunnikkaita > Tasakylkinen puolisuunnikas

Tasakylkisessä puolisuunnikkaassa kyljet ovat yhtä pitkät, jolloin myös kantakulmat ovat yhtä suuret. Samalla puolisuunnikas muuttuu symmetriseksi ja kannat yhdistävä bimediaani on tällöin symmetria-akselina. Se on myös syklinen monikulmio, jonka ympäröivän ympyrän keskipiste sijaitsee symmetria-akselilla.
Erityisiä puolisuunnikkaita > Suorakulmainen puolisuunnikas

Suorakulmaisella puolisuunnikkaalla on kaksi suoraa kulmaa, joita yhdistää toinen korkeusjanaksi kutsuttava kylki. Kantojen toinen kulma on siten suora.
Erityisiä puolisuunnikkaita > Suunnikas ja neljäkäs

Suunnikas ja neljäkäs ovat puolisuunnikkaiden erikoistapauksia, koska niillä on kaksi yhdensuuntaista sivuparia (jos käytetään määritelmää: vähintään yksi yhdensuuntainen sivupari). Lisäksi ne ovat tasakylkisiä puolisuunnikkaita.
Suunnikas
Neljäkäs
Erityisiä puolisuunnikkaita > Suorakulmio ja neliö

Suorakulmio ja neliö ovat suunnikkaana myös puolisuunnikkaita. Ne ovat erityisesti tasakylkisiä ja suorakulmaisia puolisuunnikkaita.
Suorakulmio
Neliö
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Geometry: Trapezoid (Arkistoitu – Internet Archive)
Math Open Reference: Median of a trapezoid
Cut the Knots: Centroids in Polygon: What is it about?
Tasakylkinen puolisuunnikas
Suorakulmainen puolisuunnikas
Hugo von Habermann

Hugo von Habermann
Hugo von Habermann: Torso.
Hugo Joseph Anton von Habermann ( 14. kesäkuuta 1849 Dilligen – 27. helmikuuta 1929 München) oli saksalainen taidemaalari ja taideopettaja.
Pienoiselämäkertaa

Von Habermann syntyi ratsuväenupseerin pojaksi. Suku oli aatelinen. Tuleva taiteilija muutti Müncheniin koulupoikana, missä kävi suomalaista lukioita vastaavan koulun. Vanhemmat toivoivat pojastaan juristia, mutta von Habermann opiskeli alaa lähinnä velvollisuudentunnosta. Vapaa-ajallaan hän omistautui todellisille mielenkiinnon kohteilleen, piirtämiselle ja maalaamiselle.
Von Habermann osallistui Saksan–Ranskan sotaan upseerina. Hän sai tehtäväkseen avustaa taiteilijaa tämän piirtäessä kuvia sotavangeista Ingolstadtissa. Tämän jälkeen hän päätti lopettaa oikeustieteen opiskelun.
Vuonna 1871, von Habermann kirjoittautui opiskelijaksi Münchenin taideakatemiaan. Siellä häntä opetti hyvän taideopettajan maineessa ollut Karl von Piloty. Opinnot kestivät vuoteen 1879 asti. Vuotta aikaisemmin hän oli jo liittynyt taiteilijaosuuskuntaan.
Yhdessä taiteilijaystäviensä Bruno Piglheinin ja Fritz von Uhden kanssa von Habermann avasi uuden taideopetusta antaneen ateljeen Müncheniin. Valitettavasti ateljee joutui lopettamaan toimintansa kannattamattomana. Hänen elämänsä seuraavat viisi vuotta ovat heikosti dokumentoidut. Viittä vuotta myöhemmin hän murtautui suuren yleisön tietoisuuteen työllään "Konsultointi (Ein Sorgenkind)", jossa huolestunut äiti on lapsensa kanssa lääkärin luona. Teos palkittiin kultamitalilla, vaikka eräiden kriitikoiden mielestä aihe oli epäkiinnostava.
Vähitellen von Habermannin tyyli alkoi muuttua. Hän alkoi liikkua impressionismista kohti jugendtyyliä. Sen lisäksi hän maalasi niin paljon kuvia alastomista naisvartaloista, että häntä ryhdyttiin kuvaamaan vähemmän mairittelevalla nimellä "lihamaalari". Vähemmän mairittelevasta lisänimestä huolimatta monet Münchenin yläluokkaiset naiset tilasivat häneltä muotokuviaan.
Sen jälkeen kun von Habermannin oma ateljee oli loppunut opiskelijoiden vähyyteen, hän toimi opettajana  Münchenin taideakatemiassa. Häntä pidettiin hyvänä opettajana. Hän antoi merkittävän panoksen Kroatian maalaustaiteeseen, sillä hänen oppilainaan olivat Miroslav Kraljević ja Josip Račić, jotka perustivat yhdessä muiden kroaattiopiskelijoiden kanssa väljän ryhmän nimeltä  Die Kroatische Schule.
Vuonna 1892 von Habermann oli perustamassa  Müncheninin Secession- yhdistystä. Se halusi irtisanoutua vanhakantaisesta taiteesta.Sen maalaukset olivat saksalaista impressionismia, symbolismia ja jugendia.  Hänet valittiin vuonna 1892 yhdistyksen vara- ja vuonna 1904 puheenjohtajaksi. Yhdistys toimi aina 1930-luvulle, jolloin kansallissosialistit kielsivät sen toiminnan.
Baijerin prinssiregentti Luitpold myönsi von Habermannille professorin arvonimen vuonna 1905. Viimeiset vuotensa von Habermann sairasteli, minkä vuoksi häntä nähtiin julkisuudessa harvoin.
Aiheesta muualla

http://www.pubhist.com/w74953
http://collection.nationalmuseum.se/sv/artists/artist/22336/
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Taiteenala:  ADK  Musée d'Orsay  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB
Kami-Takain piirikunta

Kami-Takain piirikunta (jap. 上高井郡, Kamitakai-gun) on yksi Japanin piirikunnista Naganon prefektuurissa. Vuonna 2020 piirikunnassa asui 17 287 asukasta, pinta-ala oli 117,7 neliökilometriä ja väestötiheys 146,9 asukasta neliökilometrillä. Piirikuntaan kuuluu Obuse ja Takayama.
Väestönkehitys

Lähde:
| Vuosi | Väestö | Muutos |
| --- | --- | --- |
| 1995 | 19 209 |  |
| 2000 | 19 236 | +27 |
| 2005 | 19 131 | -105 |
| 2010 | 18 635 | -496 |
| 2015 | 17 735 | -905 |
| 2020 | 17 287 | -448 |
Takayama (Nagano)

| Takayama |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

Valtio:  Japani
Prefektuuri:  Naganon prefektuuri
Piirikunta:  Kami-Takain piirikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  98,56 km²
Väkiluku (2020):  6 626
 – Väestötiheys:  67,23 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Takayama (jap. 高山村, Takayama-mura) on kyläkunta Japanin Naganon prefektuurissa. Takayamassa asuu 6 626 asukasta, ja väkiluku on ollut vuodesta 2000 laskussa. Kyläkunnan pinta-ala on 98,56 neliökilometriä ja väestötiheys 67,23 asukasta neliökilometrillä.
Väestönkehitys

Lähde:
| Vuosi | Väestö | Muutos |
| --- | --- | --- |
| 1995 | 7 773 |  |
| 2000 | 7 776 | +3 |
| 2005 | 7 654 | -122 |
| 2010 | 7 563 | -91 |
| 2015 | 7 033 | -530 |
| 2020 | 6 626 | -417 |
Obuse

| Obuse |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

Valtio:  Japani
Prefektuuri:  Naganon prefektuuri
Piirikunta:  Kami-Takain piirikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  19,12 km²
Väkiluku (2020):  10 661
 – Väestötiheys:  557,6 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Obuse (jap. 小布施町, Obuse-machi) on maaseutukaupunki Japanin Naganon prefektuurin Kami-Takain piirikunnassa. Maaseutukaupungissa asuu 10 661 asukasta, sen pinta-ala on 19,12 neliökilometriä ja väestötiheys 557,6 asukasta neliökilometrillä.
Väestönkehitys

Lähde:
| Vuosi | Väestö | Muutos |
| --- | --- | --- |
| 1995 | 11 436 |  |
| 2000 | 11 460 | +24 |
| 2005 | 11 477 | +17 |
| 2010 | 11 072 | -349 |
| 2015 | 10 702 | -370 |
| 2020 | 10 661 | -41 |
James Garner

| James Garner |
| --- | --- |
 James Garner Emmy-gaalassa syyskuussa 1987.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. huhtikuuta 1928 Norman, Oklahoma, Yhdysvallat
Kuollut: 19. heinäkuuta 2014 (86 vuotta)
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Lois Clarke (1955–2014)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1955–2014
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
James Scott Garner (7. huhtikuuta 1928 Norman, Oklahoma, Yhdysvallat – 19. heinäkuuta 2014 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.