stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hudson Bay Railway
Rataosat

Hudson Bay Railwayn rataverkko muodostuu viidestä erillisestä rataosasta. The Pas'sta Wabowdenin ja Gillamin kautta Churchilliin johtavaa neljän peräkkäisen rataosuuden muodostamaa osuutta kutsutaan myös nimellä The Bayline.
| Nimi | Pituus | Reitti |
| --- | --- | --- |
| Flin Flon Subdivision | 140,5 km | The Pas – Sherritt Junction – Flin Flon |
| Wekusko Subdivision | 219,5 km | The Pas – Wabowden |
| Thicket Subdivision | 305,2 km | Wabowden – Thompson Junction – Gillam |
| Thompson Subdivision | 49,1 km | Thompson Junction – Thompson |
| Herchmer Subdivision | 295,6 km | Gillam – Churchill |
Keewatin Railway Companylle vuonna 2005 myyty rataosa:
| Sherridon Subdivision | 297,3 km | Sherritt Junction – Lynn Lake |
Yhtiön historia

Hudson Bay Railway perustettiin heinäkuussa 1997, jolloin yhtiö hankki Canadian National Railwayn (CN) omistaman, alun perin vuonna 1929 rakennetun The Pas'n ja Churchillin välisen rataosuuden, sekä lyhyemmän The Pas'n ja Lynn Laken välisen rataosan. HBRY aloitti liikennöinnin syyskuussa 1997. Yhtiö kuuluu osana OmniTrax-rautatieyhtiöön. Samaan aikaan OmniTrax hankki Kanadan liikenneministeriöltä Churchillin sataman operaatiot ja markkinoinnin.
Edellinen omistaja, Canadian National Railway, oli asettanut radoille painorajoitukset johtuen kevyestä kiskotuksesta ja huonosta ratapenkereestä. Tästä huolimatta OmniTrax on liikennöinyt radalla raskaammilla ja pidemmillä junilla menestyksekkäästi ja ilman ongelmia. Tämä on viime vuosina lisännyt Churchillin sataman sekä useiden kaivosten ja sellutehtaiden raideliikennettä.
Hudson Bay Railway on tärkeä linkki pohjoisessa Manitobassa. Rautatiellä kuljetetaan malmia ja rikasteita, kuparia, sinkkiä, tukkipuuta, paperia ja öljyteollisuuden tuotteita. Kanadan valtiollinen matkustajajunayhtiö VIA Rail liikennöi Hudson Bay -matkustajajunaa Winnipegin ja Churchillin välillä, tarjoten alueen tärkeimmän maaliikenneyhteyden.
Tärkeimmät asiakkaat

Hudson Bay Mining and Smelting
Tolko Manitoba
Inco
Gardwine North
Stitcco Energy
Canadian Wheat Board
Rautatien historiaa

Nykyinen Hudson Bay Railway -yhtiön liikennöimä rataosuus rakennettiin useissa osissa. Canadian Northern Railway (CNoR) aloitti rakennustyöt The Pas'n kaupungista, kun silta Saskatchewanjoen yli rakennettiin vuosina 1910–1911. Canadian Northern Railway meni vararikkoon vuonna 1918, jolloin siitä muodostettiin valtiollinen Canadian National Railway. Kanadan hallitus päätti jatkaa Hudsoninlahden rannalle suuntautuvan radan rakentamista.
Poliittiset vaikeudet, rahoitusongelmat ja rakennustyön hankaluudet johtivat väistämättä viivytyksiin. Suuri osa ratalinjasta oli rakennettava suo- ja ikirouta-alueille, ja useita kallioleikkauksia oli tehtävä kovaan graniittikallioon. Suunnitelmat rautatien jatkamisesta Gillamin kaupungista sekä Port Nelsoniin että Churchilliin olivat valmiina, mutta vasta vuonna 1926 rautatien pääteasemaksi määrättiin Churchill. Ratalinja valmistui viimein 29. toukokuuta 1929.
Canadian National rakensi myös tavaraliikenteelle tarkoitetun rataosan The Pas — Flin Flon, joka valmistui 1928, ja jatkoi rataa pohjoiseen Lynn Lakeen. Viimeinen osuus valmistui 9. marraskuuta 1953.
27. heinäkuuta 2005 rankkasateet aiheuttivat laajan ratapenkereen sortuman Churchillin radalla The Pas'n ja Pukatawaganin välillä, ja kaikki junaliikenne keskeytyi. VIA Railin matkustajajunat pääsivät jatkamaan liikennettä kaksi päivää etuajassa 2. syyskuuta 2005.
Aiheesta muualla

Hudson Bay Railway: yhtiön kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Hudson Bay Railway – May, 1929 (englanniksi)
Ivan Laptev

Ivan Laptev (2020)
Ivan Laptev (s. 1. huhtikuuta 1979 Sannikko, Leningradin alue, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on Inkerin kirkon piispa. Hän on koulutukseltaan teologian maisteri.
Laptev toimi vuodesta 2000 alkaen katekeettana Kelton seurakunnassa. Hänet vihittiin diakoniksi vuonna 2004 ja papiksi 2011. Laptev valmistui teologian maisteriksi Inkerin kirkon teologisesta instituutista vuonna 2013. Laptev toimi Inkerin kirkon lähetysjohtajana vuosina 2012–2016 ja sen ohessa Kupanitsan seurakunnan kirkkoherrana vuosina 2013–2015. Vuonna 2015 hänet valittiin Inkerin kirkon teologisen instituutin johtajaksi.
Laptev tuli valituksi Inkarin kirkon piispaksi 19.10.2019 suoritetussa piispanvaalissa ja hänet vihittiin virkaansa Pietarin Pyhän Marian kirkossa 9.2.2020
Laptev on ollut naimisissa Irina Laptevan kanssa vuodesta 1998 ja heillä on neljä lasta.
| --- | --- |
Edeltäjä: Aarre Kuukauppi: Inkerin kirkon piispa
Into (tuotemerkki)

INTO on Arlan tuotemerkki, joka kertoo maitoperäisen tuotteen soveltuvuudesta laktoosi-intoleranssista kärsiville henkilöille. INTO-tuotteiden laktoosipitoisuus on alle 1g/100g . Yhtiöllä on käytössään myös täydestä laktoosittomuudesta kertova laktoositon-tunnus.
On huomionarvoista, että HYLA-termi, jolla usein arkisessa kielenkäytössä tarkoitetaan virheellisesti kaikkia vähälaktoosisia tuotteita , on itse asiassa  Valio Oy:n rekisteröimä tuotemerkki. Näin ollen muut toimijat eivät voi käyttää HYLA-tuotemerkkiä omissa tuotteissaan.
István Ujhelyi

| István Ujhelyi |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 1.7.2014–  
Ryhmä:  S&D-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. helmikuuta 1975 (ikä 49) Berettyóújfalu, Unkari
Kansalaisuus:  unkarilainen
Tiedot
Puolue:  Esély Közösség
Aiheesta muualla
ujhelyi.eu/hu/koszonto
István Ujhelyi (s. 28. helmikuuta 1975 Berettyóújfalu, Unkari) on unkarilainen poliitikko. Ujhelyi edustaa Esély Közösség-puoluetta. Ujhelyi on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2014 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa sosialistien ja demokraattien ryhmää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta István Ujhelyi Wikimedia Commonsissa
István Ujhelyi Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Hypnomen

| The Hypnomen> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1994–
Tyylilaji:  psykedelia, acid rock, funk, jazz-rock
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenet:  Pekka Laine, kitara   Sami Nieminen, koskettimet   Juha Litmanen, rummut   Jan Grön, basso   Jan Pethman, perkussiot  
Entiset jäsenet:  Esa Kuloniemi, kitara (1994–1998) 
Levy-yhtiö:  Stupido Records, 1997–  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hypnomen on alkuvuodesta 1994 perustettu helsinkiläinen yhtye, joka soittaa pääasiassa instrumentaalimusiikkia.
Jäsenet

Hypnomenissä oli alun perin vain kaksi kitaristia, Pekka Laine ja Esa Kuloniemi sekä rumpukone. Vuoden 1994 lopulla rumpukoneen korvasi oikea rumpali, Juha Litmanen. Kuloniemi erosi yhtyeestä 1998 ja tilalle tuli basisti Jan Grön.
Yhtye on ollut vuodesta 2000 viisihenkinen:
Pekka Laine – kitara
Sami Nieminen – urut
Jan Grön – basso
Juha Litmanen – rummut
Jan Pethman – lyömäsoittimet
Yhtyeen urkurilla ja rumpalilla on myös oma sivuprojekti Nieminen & Litmanen. Lisäksi Esa Kuloniemi ja Juha Litmanen soittavat myös Honey B and the T-Bones yhtyeessä.
Julkaisut > Albumit

Supersonico (Stupido Records,  1997)
Watusi 99 (Stupido Records,  1999)
Andromeda Airport (Stupido Records,  2002)
Crystal Skies (Stupido Records,  2004)
Dreaming Of The New Dawn (Stupido Records,  2007)
Julkaisut > Minialbumit

We Three Hypnomen (Suave Records,  1997)
Trip With Satan (Gearhead Records,  2000)
Seasons of The Mind (Stupido Records,  2005)
Aiheesta muualla

The Hypnomen.
Hypnomen Myspacessa (englanniksi)
Innervisions

| Innervisions Stevie Wonder |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : The Record Plant (Hollywood) ja Media Sound Studios (New York)
 Julkaistu: elokuu 1973
 Tuottaja(t): Stevie Wonder
 Tyylilaji: Soul Funk R&B
 Kesto: 44.12
 Levy-yhtiö: Motown
Stevie Wonderin muut julkaisut
| Talking Book 1972 | Innervisions 1973 | Fulfillingness' First Finale 1974 |
Innervisions on Stevie Wonderin vuonna 1973 julkaisema albumi. Se on kolmas Wonderin klassisen kauden albumeista, joihin lasketaan myös Music of My Mind, Talking Book, Fulfillingness' First Finale ja Songs in the Key of Life. Levyn yhdeksän kappaletta käsittelevät monia teemoja: huumeet kappaleissa "Too High" ja "Don't You Worry 'Bout a Thing", sosiaalinen viha raidoilla "Higher Ground" ja "Living for the City" sekä rakkaus balladeissa "All in Love is Fair" ja "Golden Lady." Albumin päättävä "He's Misstra Know It All" on ankara hyökkäys silloista Yhdysvaltain presidenttiä Richard Nixonia kohtaan (samoin kuin Fulfillingness' First Finalen "You Haven't Done Nothin'").
Albumin julkaisi alun perin Motown-levy-yhtiö 3. elokuuta 1973. Kuten monien Wonderin levyjen kohdalla, tämänkin levyn sanoitukset, sävellykset ja tuottaminen on lähes yksinomaan hänen käsialaansa. Innervisions voitti muun muassa parhaan levyn Grammy-palkinnon vuonna 1974, ja "Living for the City" sai parhaan R&B-kappaleen Grammyn.
Innervisions on yksi neljästä Stevie Wonder -albumista, joka valittiin vuonna 2005 julkaistuun hakuteokseen 1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään.
Kappalelista

Sanoitukset, sävellykset ja sovitukset Stevie Wonderin.
"Too High" – 4:36
"Visions" – 5:23
"Living for the City" – 7:22
"Golden Lady" – 4:58
"Higher Ground" – 3:42
"Jesus Children of America" – 4:10
"All in Love Is Fair" – 3:41
"Don't You Worry 'bout a Thing" – 4:44
"He's Misstra Know It All" – 5:35
Itä–Länsi-ottelu 1993

Vuoden 1993 Itä-Länsi-ottelu pelattiin Sotkamossa Hiukan pesäpallostadionilla 25. heinäkuuta 1993. Miesten ottelun voitti Lännen joukkue juoksuin 4-5. Miesten Idän joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä kolmospolttaja Janne Vuorinen, kolmosvahti Riku Kytösalmi, kakkosvahti Kari Hakkarainen, ykkösvahti Vesa Mikkola, lukkari Olli Hartikainen, kakkoskoppari Markku Lintunen, kakkospolttaja Pasi Pirinen, sieppari Juha Nieminen, kolmoskoppari Sami Sirviö, jokeripelaaja Jukka Holttinen, jokeripelaaja Jorma Parviainen, jokeripelaaja Kari Tapanen ja jokeripelaaja Eero Okkonen. Lännen joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä kolmoskoppari Mika Laatikainen, kolmospolttaja Veijo Turpela, kakkospolttaja Kari Myllyniemi, ykkösvahti Jan Hautala, kolmosvahti Vesa Liikala, kakkoskoppari Asko Laine, kakkosvahti Tuomo Tallbacka, sieppari Heikki Reunanen, lukkari Matti Iivarinen, jokeripelaaja Simo Eerikäinen, jokeripelaaja Kari Kallio, jokeripelaaja Mika Sivunen ja jokeripelaaja Arto Puumalainen. Kentän parhaana palkittiin Idän Janne Vuorinen.
Innherred

| Innherred |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Polaris Media
Levikki:  8 501 (2020)
Perustettu:  2015
Päätoimittaja:  Espen Leirset
Kotikunta:  Verdal
Kotimaa:  Norja
Ilmestymistiheys:  ti, to ja la
Kieli:  norja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Innherred on vuonna 2015 perustettu norjalainen paikallislehti, jonka kotikunta on Verdal.  Se korvasi aiemmat kaksi paikallislehteä Levanger-Avisan ja Innherreds Folkeblad Verdalingenin. Lehti ilmestyy kolmesti viikossa ja kuuluu Polaris Media -konserniin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (norjaksi)
Israel Nesselius

| Israel Nesselius> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. toukokuuta 1667 Enköping
Kuollut: 21. toukokuuta 1739 (72 vuotta) Uppsala
Kansalaisuus:  Ruotsi
Ammatti:  yliopiston rehtori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Uppsalan yliopisto, Leidenin yliopisto
Instituutti:  Kuninkaallinen Turun Akatemia, Uppsalan yliopisto
Tutkimusalue:  heprean ja kreikan kielet, kaunopuheisuus
Israel Nesselius (8. toukokuuta 1667 Enköping − 21. toukokuuta 1739 Uppsala) oli ruotsalainen kielitieteilijä. Hän oli 1700-luvun alussa Turun akatemiassa kaunopuheisuuden ja pyhien kielten professorina sekä yliopiston rehtorina.
Elämä

Israel Nesselius syntyi vuonna 1667 Enköpingissä, Ruotsissa. Hän valmistui ylioppilaaksi Uppsalasta vuonna 1687, ja opiskeli vuosina 1701–1702 Leidenin yliopistossa. Nesselius nimitettiin vuonna 1706 Pyhien kielten eli heprean ja kreikan professoriksi Turun akatemiaan. Kaksi vuotta myöhemmin hänet nimitettiin yliopistossa vapautuneeseen kaunopuheisuuden professorin virkaan. Professorin virkojensa lisäksi hän toimi vuosina 1707 ja 1708 Turun akatemian rahastonhoitajana ja vuosina 1711–1712 yliopiston rehtorina.
Vuosina 1708–1711 Nesselius ehdotti Suomen sitomista tiukemmin emämaahan, ja tämän vuoksi muun muassa suomen kielen hävittämistä kaikkialta muualta paitsi Lapista. Tämä olisi voitu toteuttaa esimerkiksi väestönsiirroin.
Vaikka Nesselius tunnettiin saitana erakkona, lahjoitti hän professorin virastaan erotessaan 100 000 talaria opiskelevan nuorison hyväksi. Summa vastasi neljääkymmentä professorin vuosipalkkaa. Nesselius siirtyi Turusta Uppsalaan vuonna 1713 ja toimi Uppsalan yliopiston kreikan kielen professorina vuodesta 1716 vuoteen 1737.
Irizar InterCentury

Irizar Inter Century
Irizar InterCentury on espanjalaisen Irizarin valmistama linja-automalli. Sitä valmistettiin vuosien 1995 ja 2007 välillä. Suomeen mallia on tuotu suhteellisen vähän, mutta Espanjassa se on erittäin suosittu auto keskipitkille matkoille.
Hiomapaperi

Hiomapaperiarkkeja
Hiomapaperi eli hiekkapaperi eli santapaperi on hionnassa käytetty lastuava työkalu. Kaikissa hiomapapereissa ei ole paperia pohja-aineena, eikä hiekkaakaan enää käytetä sen valmistukseen, joten hioma- tai hiekkapaperi on joskus harhaanjohtava nimitys. Hiomapaperissa on pohjamateriaali, johon hiovat terävät hiukkaset on liimattu. Karkeus tulee yleensä paperin pintaan liimatuista piikarbidihiukkasista, aikaisemmin käytettiin myös hiekanjyviä ja lasia. Vesihiomapaperi on tarkoitettu käytettäväksi veden kanssa, mutta sitä voi käyttää myös erittäin hienona hiomapaperina kuivana. Vesihiomapaperin pohjamateriaalina käytetään kuitumaista materiaalia, joka ei hajoa veden vaikutuksesta.
Hiomapapereita myydään arkkeina tai rullina ja myös hiomakoneisiin sopiviksi muotoiltuina.
Kuparin, messingin ja jalometallien hiomiseen voidaan käyttää nailonista tehtyä hiomakangasta.
Historia

Ensimmäisiä tunnettuja hiomapapereita käytettiin 2500-luvun eaa. muinaisessa Egyptissä pyramidien kivien siloittamiseen. Hiomapaperia käytettiin 1200-luvulla Kiinassa, missä se tunnettiin aluksi nimellä lasipaperi, sillä niiden hiontapinta oli lasipölyä. Nykyaikaisen hiomapaperin patentoi yhdysvaltalainen Isaac Fisher vuonna 1834.
Karkeusluokitus

Hiomapaperit jaotellaan karkeuden mukaan niin sanottuna MESH-lukuna, joka liittyy rakeiden sirotteluun liittyvään verkkoon, ja sen silmien kokoon. Karkeus on lukuarvo, kuten 60, 120, 220, jne. Mitä suurempi lukema on, sitä hienojakoisempi ja sileämpää jälkeä jättävä paperi on. Seuraavassa taulukossa vertaillaan CAMI- ja ”P”-luokituksia hiomapaperin keskimääräiselle raekoolle mikrometreinä (µm).
|  | ISO/FEPA | CAMI | Keskim>  raekoko (µm) |
| --- | --- | --- | --- |
Makrorakeet
| Erittäin karkea (hioo materiaalia erittäin nopeasti) | P12 |   | 1815 |
| Erittäin karkea (hioo materiaalia erittäin nopeasti) | P16 |   | 1324 |
| Erittäin karkea (hioo materiaalia erittäin nopeasti) | P20 |   | 1000 |
| Erittäin karkea (hioo materiaalia erittäin nopeasti) | P24 |   | 764 |
| Erittäin karkea (hioo materiaalia erittäin nopeasti) |   | 24 | 708 |
| Erittäin karkea (hioo materiaalia erittäin nopeasti) | P30 |   | 642 |
| Erittäin karkea (hioo materiaalia erittäin nopeasti) |   | 30 | 632 |
| Erittäin karkea (hioo materiaalia erittäin nopeasti) |   | 36 | 530 |
| Erittäin karkea (hioo materiaalia erittäin nopeasti) | P36 |   | 538 |
| Karkea (hioo nopeasti materiaalia) | P40 | 40 | 425 |
| Karkea (hioo nopeasti materiaalia) |   | 50 | 348 |
| Karkea (hioo nopeasti materiaalia) | P50 |   | 336 |
| Keskinkertainen (puun pinnan viimeistelyn valmistelu) |   | 60 | 265 |
| Keskinkertainen (puun pinnan viimeistelyn valmistelu) | P60 |   | 269 |
| Keskinkertainen (puun pinnan viimeistelyn valmistelu) | P80 |   | 201 |
| Keskinkertainen (puun pinnan viimeistelyn valmistelu) |   | 80 | 190 |
| Hieno (puun pinnan viimeistely) | P100 |   | 162 |
| Hieno (puun pinnan viimeistely) |   | 100 | 140 |
| Hieno (puun pinnan viimeistely) | P120 |   | 125 |
| Hieno (puun pinnan viimeistely) |   | 120 | 115 |
| Erittäin hieno (loppusilaus puulle) | P150 |   | 100 |
| Erittäin hieno (loppusilaus puulle) |   | 150 | 92 |
| Erittäin hieno (loppusilaus puulle) | P180 | 180 | 82 |
| Erittäin hieno (loppusilaus puulle) | P220 | 220 | 68 |
Mikrorakeet
| Erittäin hieno (pinnoituksien välillä) | P240 |   | 58.5 |
| Erittäin hieno (pinnoituksien välillä) |   | 240 | 53.0 |
| Erittäin hieno (pinnoituksien välillä) | P280 |   | 52.2 |
| Erittäin hieno (pinnoituksien välillä) | P320 |   | 46.2 |
| Erittäin hieno (pinnoituksien välillä) | P360 |   | 40.5 |
| Erittäin hieno |   | 320 | 36.0 |
| Erittäin hieno | P400 |   | 35.0 |
| Erittäin hieno | P500 |   | 30.2 |
| Erittäin hieno |   | 360 | 28.0 |
| Erittäin hieno | P600 |   | 25.8 |
| Superhieno (viimeinen hionta) |   | 400 | 23.0 |
| Superhieno (viimeinen hionta) | P800 |   | 21.8 |
| Superhieno (viimeinen hionta) |   | 500 | 20.0 |
| Superhieno (viimeinen hionta) | P1000 |   | 18.3 |
| Superhieno (viimeinen hionta) |   | 600 | 16.0 |
| Superhieno (viimeinen hionta) | P1200 |   | 15.3 |
| Ultrahieno (viimeinen hionta) | P1500 | 800 | 12.6 |
| Ultrahieno (viimeinen hionta) | P2000 | 1000 | 10.3 |
| Ultrahieno (viimeinen hionta) | P2500 |   | 8.4 |
Karkeuden valinta

Karkeuden valinta riippuu paljolti materiaalista jota halutaan hioa, pinnan epätasaisuudesta ja halutusta pinnanlaadusta.
Aloituskarkeus valitaan sillä perusteella kuinka paljon halutaan hioa. Useamman millimetrin hiontaan kannattaa valita noin 80-karkeuksinen hiomapaperi, mutta jos halutaan vain siloittaa valmiiksi suhteellisen tasaista pintaa, hionta voidaan aloittaa 240–500:n karkeudella. Karkeuden hienontamista ei kannata tehdä liian suurin hypyin, koska silloin karkeamman hionnan naarmuja ei saada helposti pois. Siirtymällä maltillisesti hienompaan minimoidaan työ, joka menee karkeamman paperin naarmujen poistoon. Perussääntönä yhden karkeuden yli voi hypätä, mutta kahden yli hyppääminen lisää työtä.
Karkeuden valinta > Puun hionta

Puun hiontaan käytetään hiomapaperia karkeuksiltaan 40–500. Muotoiluhionta suoritetaan yleensä 80:n tai 120:n karkeudella ja viimeistely yleensä 240:n karkeudella. Pintakäsittelyn hiontaan voidaan käyttää 320- tai jopa 500-karkeuksista hiomapaperia.
Karkeuden valinta > Maalin hionta

Jos halutaan silittää maalipintaa ilman, että pinta kuluu puhki, aloitetaan maalipinnan hionta 240–500:n karkeudella riippuen maalikerroksen paksuudesta ja tasaisuudesta. Automaalauksessa voidaan aloittaa 320–800:n karkeudella ja lopettaa 2000:n karkeuteen, jolla saadaan suhteellisen kiiltävä pinta. Loppuhiontaan voidaan käyttää hiomatahnaa, jonka hiovat ainesosat ovat hienompia.
Karkeuden valinta > Metallin hionta

Metallipintojen viimeistelyhiontaan voidaan soveltaa maalin hiontaan liittyviä karkeuksia. Karkeampaan työstöön käytetään esimerkiksi kulmahiomakoneeseen laitettavaa lamellilaikkaa, jolla pyöristetään särmiä ja hitsauksia, jolloin käytetään jopa 40:n karkeutta tehon saavuttamiseksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hiomapaperi Wikimedia Commonsissa
Inkoinen

Yleiskuva Krookilan kotiseutukeskuksesta. Kuvassa tuulimylly ja rakennuksia.
Krookilan kesäteatteri
Inkoinen on Raision kaupunginosa, joka rajoittuu Turun Pernoa vasten. Siellä toimii kaupungin jätevedenpuhdistamo, ja Naantalin pikatie sekä Turun ohikulkutie menevät sen läpi. Inkoisissa on pienteollisuutta ja pientaloasutusta. Museokohde Krookilan kotiseutukeskus sijaitsee Inkoisissa. Se on Turun rajan vieressä.
Yleistietoa

Inkoisen kaupunginosaan kuuluvat asuinalueet ovat Metsäaron asuinalue, Inkoisen pientaloalue ja Krookila.
Vuonna 2015 Inkoisessa asui 2132 asukasta, eli 8,7 prosenttia Raision väestöstä.
Inkoisen kaupunginosan läpi kulkee Pernontie etelä–pohjoissuunnassa, ja länsi–itäsuunnassa Upalingontie.
Inkoisen korkein kohta sijaitsee Pernontien varella Inkoisen kaupunginosan pohjoisissa osissa. Kohta on 39,4 metriä merenpinnan yläpuolella.
Palvelut

Alueella on sesonkiaikana toimiva puutarhaliike ja grillikioski.
Inkoisissa toimii yksi ala-aste Krookilan koulu, jossa toimii vuosiluokat 1–2, lisäksi Metsäaron päiväkoti.
Aivan alueen pohjoisosassa, Pernontien varrella sijaitsee leipomo-kahvila.
Asuinalueet

Metsäaron asuinalue on pientaloasutusta, mutta alueella on 10 kerrostaloa sekä pari rivitaloa. Päiväkodin vierustassa on leikkikenttä sekä pieni hiekkakenttä.
Krookila on yksi Inkoisen asuinalueista. Alue on pääosin rivitalovoittoista, mutta rivitaloalueen itäpuolella ja pienteollisuusalueen kaakkoispuolella on myös omakotitaloja.
Alueella on iso leikkikenttä ja sen vierustassa hiekkakenttä, joka on talvisin jäädytetty ja kentällä voi pelata esimerkiksi jääkiekkoa.
Inkoisen pientaloalue on yksi Inkoisen asuinalueista. Alue sijaitsee Metsäaron asuinalueen ja Krookilan välissä. Alue on pääasiassa omakotitalovoittoista, mutta alueella on myös jokunen rivitalo.
Upalinko on asumaton alue Raision että Turun rajamailla.
Henri Kontinen

| Henri Kontinen |
| --- | --- |
 Henri Kontinen Yhdysvaltain avoimissa 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. kesäkuuta 1990 (ikä 34)
Kansalaisuus:   Suomi
Tennispelaaja
Pituus:  191 cm
Paino:  82 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  2008–
Palkintorahat:  3 584 065 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  220. (18.10.2010)
Voitot/tappiot:  7–6
Nelinpeli
Paras sijoitus:  1. (3.4.2017)
Turnausvoittoja:  22
Voitot/tappiot:  231–139
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  voitto (2017)
Ranskan avoimet:  puolivälierät (2018)
Wimbledon:  välierät (2017)
Yhdysvaltain avoimet:  välierät (2017)
Aiheesta muualla
www.henrikontinen.com
ITF
ATP
Henri Kontinen (s. 19. kesäkuuta 1990 Helsinki) on suomalainen tennispelaaja. Hän nousi ATP-maailmanlistan ykkössijalle nelinpelissä 3. huhtikuuta 2017 julkaistulla listalla. Kaksinpelissä hän oli parhaimmillaan sijalla 220 lokakuussa 2010. Hän on 2010-luvun alun jälkeen pelannut vain nelinpeliä, jossa hän on saavuttanut 24 ATP-turnausvoittoa.
Viimeisenä juniorivuotenaan 2008 Kontinen voitti Ranskan avointen poikien nelinpelin ja pelasi Wimbledonissa poikien kaksinpelin loppuottelussa. Vuonna 2016 Kontinen voitti Heather Watsonin kanssa Wimbledonin sekanelinpeliturnauksen ja teki suomalaishistoriaa saavuttaen ensimmäisenä suomalaisena ammattilaisena grand slam -mestaruuden. Samana vuonna hän voitti myös ATP-finaaliturnauksen yhdessä John Peersin kanssa. Tammikuussa 2017 Kontinen voitti Australian avointen nelinpelin Peersin kanssa ja saavutti ensimmäisen  grand slam -mestaruutensa nelinpelissä.
Vuosina 2009–2012 Kontista valmensi ruotsalainen Peter Carlsson, ja hänen fysiikkavalmennuksestaan on vastannut Jarmo Ahonen. Kontisen ja Peersin yhteisenä valmentaja toimi brittiläinen entinen tennispelaaja Chris Eaton noin vuoden ajan syyskuuhun 2016 saakka. Loppuvuodesta 2017 valmentajana on toiminut entinen tennispelaaja Jonathan Marray.