stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen europarlamenttivaalit 2009
Aiheesta muualla

Oikeusministeriö: Europarlamenttivaalit 2009 (Arkistoitu – Internet Archive)
Oikeusministeriö: Tulokset
Tulos, kaikki ehdokkaat
Valtiontalouden tarkastusvirasto: Ennakkoilmoitukset vaalirahoituksesta  europarlamenttivaaleissa 2009 (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k  Europarlamenttivaalit |
| --- | --- |
1979:  Alankomaat  Belgia  Irlanti  Italia  Luxemburg  Länsi-Saksa  Ranska  Tanska (mukaan lukien Grönlanti)  Yhdistynyt kuningaskunta 
1984:  Alankomaat  Belgia  Irlanti  Italia  Kreikka  Luxemburg  Länsi-Saksa  Ranska  Tanska (mukaan lukien Grönlanti)  Yhdistynyt kuningaskunta 
1989:  Alankomaat  Belgia  Espanja  Irlanti  Italia  Kreikka  Luxemburg  Länsi-Saksa  Portugali  Ranska  Tanska  Yhdistynyt kuningaskunta 
1994:  Alankomaat  Belgia  Espanja  Irlanti  Italia  Kreikka  Luxemburg  Portugali  Ranska  Saksa  Tanska  Yhdistynyt kuningaskunta 
1999:  Alankomaat  Belgia  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Luxemburg  Portugali  Ranska  Ruotsi  Saksa  Suomi  Tanska  Yhdistynyt kuningaskunta 
2004:  Alankomaat  Belgia  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Kypros  Latvia   Liettua  Luxemburg  Malta  Portugali  Puola  Ranska  Ruotsi  Saksa  Slovakia  Slovenia  Suomi  Tanska  Tšekki  Unkari  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta (mukaan lukien Gibraltar) 
2009:  Alankomaat  Belgia  Bulgaria  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Kypros  Latvia  Liettua  Luxemburg  Malta  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi   Saksa  Slovakia  Slovenia  Suomi  Tanska  Tšekki  Unkari  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta (mukaan lukien Gibraltar) 
2014:  Alankomaat  Belgia  Bulgaria  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liettua  Luxemburg  Malta  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi   Saksa  Slovakia  Slovenia  Suomi  Tanska  Tšekki  Unkari  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta (mukaan lukien Gibraltar) 
2019:  Alankomaat  Belgia  Bulgaria  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liettua  Luxemburg  Malta  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi   Saksa  Slovakia  Slovenia  Suomi  Tanska  Tšekki  Unkari  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta (mukaan lukien Gibraltar) 
2024:  Alankomaat  Belgia  Bulgaria  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liettua  Luxemburg  Malta  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi   Saksa  Slovakia  Slovenia  Suomi  Tanska  Tšekki  Unkari  Viro 
Vaalivuosien ulkopuolella:  Kreikka (1981)  Espanja (1987)  Portugali (1987)  Itävalta (1995)  Ruotsi (1995)  Suomi (1996)  Bulgaria (2007)  Romania (2007)  Kroatia (2013)
Suur-Kööpenhaminan pikaraitiotie

| Suur-kööpenhaminan pikaraitiotie |
| --- | --- |



Tyyppi:  pikaraitiotie
Sijainti:  Kööpenhamina, Lyngby-Taarbæk, Gladsaxe, Herlev, Rødovre, Glostrup, Vallensbæk, Brøndby, ja Ishøj, Tanska
Avattu:  syksy 2025 (suunniteltu)
Alkupiste:  Ishøj
Päätepiste:  Lundtofte
Pituus:  27 km
Pysäkit:  29
Linjoja:  2
Huippunopeus:  70 km/h
Raideleveys:  1 435 mm
Sähköistys:  ajolanka, 750 V DC
 Malline:Suur-Kööpenhaminan pikaraitiotie 
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
Suur-Kööpenhaminan pikaraitiotie (tansk. Hovedstadens Letbane) on Kööpenhaminan alueelle rakenteilla oleva pikaraitiotie, joka kulkee pohjoisen Lundtoften asemalta etelän Ishøj’n S-tog asemalle. Sen odotetaan kuljettavan vuosittain 13–14 miljoonaa matkustajaa. Pikaraitiotieverkon ensimmäinen vaihe on nimeltään Ring 3 Letbanen. Pääkaupunkiseudun pikaraitiotie on 11 kunnan ja Tanskan pääkaupunkiseudun omistama yhtiö. Aiemmin valtio oli osaomistaja, mutta vetäytyi vuonna 2018; aivan kuten se oli aiemmin tehnyt Aarhusin ja Odensen kevytraideyhtiöille. Operatiivisesti Suur-Kööpenhaminan pikaraitiotie on kuitenkin Metroselskabetin tytäryhtiö, joka vastaa siten radan suunnittelusta ja rakentamisesta. Raitiovaunut ovat vihreitä ja esteettömiä, ja niissä on automaattiset ovet ja paljon istumapaikkoja. Linja rakennetaan korvaamaan ruuhkautunut bussilinja 300S.
Pikaraitiotien taustalla on 19.6.2013 solmittujen "vihreää liikennepolitiikkaa" koskevien sopimusten osapuolten (kaikkien Tanskan kansankäräjien puolueiden) laaja poliittinen yhteisymmärrys. Tanskan kansankäräjät hyväksyi rakentamislain 31. toukokuuta 2016. Omistajat hyväksyivät rakentamisen 12. maaliskuuta 2018, minkä jälkeen rakennustyöt alkoivat. Ishøj’n ja Rødovre Nordin välisen pikaraitiotien ensimmäisen osan odotetaan avautuvan syksyllä 2025. Lundtofteen johtavan osuuden odotetaan valmistuvan kesällä 2026.
Omistajuus

Valmistuttuaan pikaraitiotie on Ringby-Letbane-yhtiön omistuksessa, johon kuuluvat Tanskan pääkaupunkiseutu ja 11 kuntaa: Lyngby-Taarbæk, Gladsaxe, Herlev, Rødovre, Glostrup, Vallensbæk, Albertslund, Brøndby, Hvidovre, Høje-Taastrup ja Ishøj. Pikaraitiotie kulkee kahdeksan kunnan läpi, mutta ei Hvidovren, Albertslundin ja Høje-Taastrupin kuntien läpi, jotka ovat joka tapauksessa halunneet osallistua  hankkeeseen, koska ne odottavat sen vaikuttavan liiketoiminta-alueisiinsa.
Kuntien osuus raitiotien rakennuskustannuksista on seuraava:
| Kunta | Prosenttiosuus | Vuotuinen maksu miljoonina Tanskan kruunuina kesäkuusta 2023 alkaen |
| --- | --- | --- |
| Lyngby-Taarbæk | 12,52 % | 32,2 |
| Gladsaxe | 12,54 % | 32,4 |
| Herlev | 6,71 % | 17,2 |
| Rødovre | 2,01 % | 5,2 |
| Glostrup | 7,18 % | 18,5 |
| Albertslund | 3,23 % | 8,3 |
| Brøndby | 4,18 % | 10,7 |
| Høje-Taastrup | 0,88 % | 2,3 |
| Hvidovre | 0,92 % | 2,4 |
| Ishøj | 3,62 % | 9,3 |
Reitti

Suur-Kööpenhaminan pikaraitiotie kulkee Lundtoftesta Ishøjiin, pääasiassa kehää 3 pitkin.
Lundtoftesta Kongens Lyngbyn Klampenborgvejille, rata rakennetaan DTU:n kampuksen läpi, mikä odotetusti nostaa rakennuskustannuksia noin 100 miljoonalla Tanskan kruunulla. Sen jälkeen rata jatkuu länteen Lundtoftegårdsvejiltä, joka siirtyy itään entisen S-tog radan suuntaisesti Lundtoften radalta. Tästä se kulkee Klampenborgvejin kautta Lyngbyn asemalle. Vuonna 2015 Lyngbyn kunta päätti sulkea Ndr. Torvevejin, joka yhdistää Buddingevejin ja Klampenborgvejin; pikaraitiotie ja bussit ovat nyt ainoat liikennevälineet Magasinin ja Lyngby Storcenterin välillä. Liikenne-ennusteet osoittavat autoliikenteen merkittävää vähenemistä tulevaisuudessa. 1990-luvulla Lyngbyn keskustan liikennejärjestelyt uudistettiin, mikä vähensi autoliikennettä ja samanaikaisesti kaupankäynti kasvoi.
Reitti seuraa Lyngbyn asemalta Kehä 3 -tietä Buddingen ja Herlevin asemien kautta aina Glostrupin asemalle asti. Pikaraitiotie kulkee länsilinjan pohjoispuolella Glostrupin asemalle ja palaa Kehä 3:lle samaa reittiä. Se jatkuu Vallensbækin aseman kautta Ishøj Strandvejille, ja sieltä Vejledalenin kautta Vejlebrovejille, josta reitti jatkuu Ishøjin asemalle. linjan kokonaispituus on 27 kilometriä ja se kestää noin 55 minuuttia, mikä vastaa noin 30 km/h keskinopeutta. Liikennetiheys on kaksinkertaistunut bussilinjaan verrattuna.
Pysäkit

Radalle tulee yhteensä 29 pysäkkiä, joista kuudella on yhteys S-tog verkkoon.
| Kunta | Pysäkki | Matka-aika | Matka-aika |
| --- | --- | --- | --- |
| Lyngby-Taarbæk | Lundtofte | 0 | 9 min |
| Lyngby-Taarbæk | Rævehøjvej | 1 | 9 min |
| Lyngby-Taarbæk | Anker Engelunds Vej DTU | 3 | 9 min |
| Lyngby-Taarbæk | Akademivej DTU | 5 | 9 min |
| Lyngby-Taarbæk | Fortunbyen | 7 | 9 min |
| Lyngby-Taarbæk | Lyngby Centrum | 10 | 9 min |
| Lyngby-Taarbæk | Lyngby Station  | 11 | 9 min |
| Lyngby-Taarbæk | Lyngby Station  | 11 | 7 min |
| Gladsaxe | Gammelmosevej | 15 | 7 min |
| Gladsaxe | Buddinge Station  | 17 | 7 min |
| Gladsaxe | Buddinge Station  | 17 | 11 min |
| Gladsaxe | Gladaxe Rådhus | 18 | 11 min |
| Gladsaxe | Gladsaxevej | 20 | 11 min |
| Gladsaxe | Gladsaxe Trafikplads | 21 | 11 min |
| Gladsaxe | Dynamovej | 23 | 11 min |
| Herlev | Herlev Hospital | 25 | 11 min |
| Herlev | Herlev Centrum | 27 | 11 min |
| Herlev | Herlev Station  | 28 | 11 min |
| Herlev | Herlev Station  | 28 | 13 min |
| Herlev | Herlev Syd | 30 | 13 min |
| Rødovre | Rødovre Nord | 31 | 13 min |
| Glostrup | Glostrup Ejby | 33 | 13 min |
| Glostrup | Glostrup Nord | 36 | 13 min |
| Glostrup | Glostrup Hospital | 38 | 13 min |
| Glostrup | Glostrup Station  | 43 | 2 min |
| Brøndby | Kirkebjerg | 46 | 9 min |
| Brøndby | Brøndbyvester | 48 | 9 min |
| Vallensbæk | Delta Park | 51 | 9 min |
| Vallensbæk | Vallensbæk Station  | 52 | 9 min |
| Vallensbæk | Vallensbæk Station  | 52 | 5 min |
| Vallensbæk | Strandhaven | 54 | 5 min |
| Ishøj | Ishøj Strand ARKEN | 55 | 5 min |
| Ishøj | Ishøj Station  | 58 | 5 min |
Kalusto

Suur-Kööpenhaminan pikaraitiotielle tilatut raitiovaunut ovat 30-35 metriä pitkiä. Siirtymä laiturin ja vaunun välillä on tasoeroton ja esteetön. Suurin liikennöintinopeus on 70 kilometriä tunnissa, ja keskinopeus on 30 kilometriä tunnissa. Alkuvuodesta 2018 linjalle valittiin samantyyppiset Siemens Avenio -pikaraitiovaunut, jotka kulkevat muun muassa Münchenissä.
Raitiovaunu sisältä.
Panamanpillimuura

| Panamanpillimuura |
| --- | --- |
 Panamanpillimuurakoiras.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Nokimuurat Hafferia
Laji::  zeledoni
Kaksiosainen nimi
 Hafferia zeledoni  (Ridgway, 1909) 

Alalajit
 H. z. berlepschi  H. z. zeledoni 
Katso myös
   Panamanpillimuura Wikispeciesissä   Panamanpillimuura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Panamanpillimuura (Hafferia zeledoni) on puumuuriin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Keski- ja Etelä-Amerikasta.
Taksonomia

Aikaisemmin panamanpillimuuran katsottiin olevan pillimuuran (Hafferia immaculata) kanssa samaa lajia. Ne myös kuuluivat sukuun Myrmeciza, mutta tämä suku on todettu parafyleettiseksi ja panamanpillimuura on siirretty nokimuurien sukuun.
Koko ja ulkonäkö

Panamanpillimuura voi kasvaa 18–19 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Panamanpillimuurakoiras on kauttaaltaan kiiltävän musta lukuun ottamatta valkoista laikkua siipien taipeessa. Naaras on väriltään ruosteenruskea ja naama on harmaa. Lajin silmien ympärillä on paljas sininen alue. Linnun pyrstö on pitkä ja pyöreäpäinen.
Levinneisyys ja elinympäristö

Panamanpillimuuran levinneisyysalue ulottuu Nicaraguan eteläosista Panamaan ja Etelä-Amerikassa Kolumbiasta ja Ecuadorista Andien länsipuolelta. Lajin elinympäristöä ovat kosteat metsät ja niiden reunamaat. Se liikkuu yksin tai pareittain metsien pohjakerroksissa. Panamanpillimuuran ravintoa ovat hyönteiset ja se voi seurata muurahaisia.
Panamanpillimuuranaaras
Bornholm

Bornholm
Bornholmin sijainti
| --- | --- |
Sijainti:  3700 Bornholmin kunta Tanska
Korkein kohta:  Rytterknægten (en) 
Pinta-ala:  587 km²
| --- | --- |
Suurin kaupunki:  Rønne
Kieli:  tanska
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Bornholm on Tanskalle kuuluva saari Itämeressä, Ruotsin Skånen ja Puolan Pommerin rannikon välillä sekä saarella sijaitseva samanniminen kunta. Saari on syntynyt lohkoliikunnan tuloksena horstimuodostumaksi. Saaren pinta-ala on 587 neliökilometriä ja suurin pituus 40 kilometriä. Saaren pohjois- ja keskiosat ovat pääosin gneissigraniittia, etelästä löytyy kerrostuneita kivilajeja. Bornholmin pääelinkeinoja ovat maanviljely, sikojen ja lampaiden hoito, kalastus, saviteollisuus ja turismi. Saarella on 39 922 asukasta (2014). Suurin taajama on Rønne. Hallinnollisesti saari muodostaa Bornholmin kunnan (tansk. Bornholms Regionskommune), joka kuuluu Pääkaupunkialueen hallintoalueeseen.
Historia

Rautakaudella saarelle pystytettiin bautakiviä, joita on luetteloitu yli 1 000.
Historiansa aikana Bornholm on kuulunut Tanskalle, paitsi vuosina 1525–1575, jolloin se oli läänitettynä Lyypekille ja 1658–1660, jolloin Bornholm oli Ruotsin hallussa.
Toisen maailmansodan alkupuolella Natsi-Saksa valtasi Tanskan ja 10. huhtikuuta 1940 myös Bornholmin ja rakensi saarelle massiivisia linnoitteita ja tykistöpattereita, torjuakseen Liittoutuneiden sukellusveneitä ja merisota-aluksia Itämerellä. Toisen maailmansodan lopussa Neuvostoliitto pommitti saarta. Sen saksalainen varuskunta halusi antautua länsiliittoutuneille Neuvostoliiton sijaan ja lähetti viestejä Kööpenhaminaan, mutta sieltä ei vastattu. 9. toukokuuta 1945 Neuvostoliitto teki saarelle maihinnousun. vallaten saaren Saksan 12 000 sotilaan antauduttua ja miehitti saarta 5. huhtikuuta 1946 saakka. Nykyisin saarella on Naton tutka-asema.
Bornholmin kunta luotiin 1. tammikuuta 2003 yhdistämällä viidestä entisestä kunnasta (Allinge-Gudhjem, Hasle, Nexø, Rønne ja Aakirkeby) ja silloisesta maakuntahallituksesta. Samalla Bornholm sai amtin (tansk. amt) aseman. 1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä Bornholmin erityisasema omana amtinaan lakkasi ja se liitettiin Pääkaupunkialueen hallintoalueeseen.
Bornholmin lippu
Satelliittikuva Bornholmista
Tunnettuja asukkaita

Bengt Anderberg, kirjailija, kääntäjä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bornholm Wikimedia Commonsissa
Bornholmin kunnan kotisivut (tanskaksi)
Bornholmin kuvia (Arkistoitu – Internet Archive)
Ilmari Hildén : Saarella selällisellä. Matkamuistelmia Bornholmista, Suomen Kuvalehti, 10.03.1928, nro 11, s. 29, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Bornholm historiallisten muistojen saari, Kuva, 08.06.1938, nro 12, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Ryhmä bautakiviä, korkein on ”Hellig Kvinde”.
Pitsipuumuura

| Pitsipuumuura |
| --- | --- |
 Pitsipuumuurakoiras.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Puumuurat Thamnophilus
Laji::  palliatus
Kaksiosainen nimi
 Thamnophilus palliatus  (Lichtenstein, 1823) 

Katso myös
   Pitsipuumuura Wikispeciesissä   Pitsipuumuura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pitsipuumuura (Thamnophilus palliatus) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Pitsipuumuuraa tavataan kahdella erillisellä alueella. Toinen esiintymä on keskisessä Brasiliassa, Boliviassa ja Perussa, ja toinen Brasilian itärannikolla. Levinneisyysalueen pinta-ala on yhteensä noin 7 260 000 km2. Lajin kanta on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Pitsipuumuura (Thamnophilus palliatus)
iNaturalist: Pitsipuumuura (Thamnophilus palliatus)
ITIS: Thamnophilus palliatus (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Thamnophilus palliatus, chestnut-backed antshrike (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Thamnophilus palliatus (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q840174  Wikispecies: Thamnophilus palliatus  BirdLife: 22733844  BOW: chbant2  CoL: 563J2  eBird: chbant2  GBIF: 5959210  iNaturalist: 15759  IRMNG: 10218878  ITIS: 563402  IUCN: 22733844  NCBI: 419670  Neotropical: chbant2  Xeno-canto: Thamnophilus-palliatus  Laji.fi: MX.30941
Suvereniteettisaaret

Suvereniteettisaaret ovat Tornion- tai Muonionjoessa ja Könkämäenossa sijaitsevia saaria, jotka ovat eri puolella Suomen ja Ruotsin välistä valtakunnanrajaa kuin niiden maanomistajat. Sekä Suomella että Ruotsilla on suvereniteettisaaria. Tornionjoen vesistössä valtakunnanraja kulkee joen syväväylää. Valtiosopimuksen mukaan ”Ruotsissa sijaitsevia suvereniteettisaaria hallitaan omistusoikeudella Suomen oikeuden mukaisesti ja Suomessa sijaitsevia suvereniteettisaaria Ruotsin oikeuden mukaisesti.”
Suvereniteettisaarten synty

Saaret saivat nykyisen asemansa Suomen sodan jälkimainingeissa, kun Venäjä ja Ruotsi tekivän rauhansopimuksen vuonna 1809 (Haminan rauha) ja maiden välinen raja sovittiin Tornion- ja Muonionjokiin. Saarten omistus- ja nautintaolosuhteet olivat sekavat ja vaikeat selvittää. Sen vuoksi Ruotsi ja Venäjä suostuivat säilyttämään saariniittyjen ikivanhat nautintaoikeudet. Ruotsalaisilla oli 1800-luvulla silloisen Venäjän puolella yhteensä 15 suvereniteettisaarta Tornionjoessa ja suomalaisilla puolestaan oli Ruotsin puolella 36 suvereniteettisaarta Muonionjoessa. Isojaossa saaria ei otettu huomioon Venäjän keisarin vuonna 1835 antaman päätöksen perusteella.
Järjestelmän purkamisen vaikeudet

Suvereniteettisaarijärjestelmää on yritetty purkaa monta kertaa. Ensimmäisen kerran sitä ehdotettiin Suomen puolelta vuonna 1926. Toisen kerran sitä yritettiin 1957, ja kolmannella kerralla vuonna 1975 aloite järjestelmän lakkauttamiseksi tuli Ruotsin puolelta. Lakkauttamisen vaikeudesta kertoo se, että suvereniteettisaarten maanomistus on jakaantunut yhä pienempiin osiin: vuonna 1810 saarten omistus oli jakaantunut 48 talon kesken, vuonna 1927 osakkaiden määrä oli kasvanut 221:een ja vuonna 1975 osakkaita oli jo 430. Saarten haltijat ilmoittivat vuonna 1976 vastustavansa lakkauttamista, ja tämän jälkeen aloitteita suvereniteettisaarijärjestelmän lakkauttamiseksi ei ole toistaiseksi (vuoteen 2010 mennessä) enää esitetty.
Kirjallisuutta

LAPIN YMPÄRISTÖKESKUKSEN RAPORTTEJA 7 | 2008: (Arkistoitu – Internet Archive) Kainuunkylän saarten puustoisten perinnebiotooppien hoitosuunnitelma #4 Historiaa pdf
Tornion-ja Muonionjokien sekä Könkämäenon suvereniteettisaaret.  Nordisk Råd, 1975.  ISBN 9788750319481  Googlebooks.
Aiheesta muualla

Asetus Ruotsin kanssa tehdyn suvereniteettisaaria koskevan sopimuksen voimaansaattamisesta. Finlex. 1.1.1987
Överenskommelse med Finland om suveränitetsholmar. Stockholm den 19 juni 1986 (ruotsiksi)(suomeksi)
Laki suvereniteettisaariin ja valtakunnanrajan tarkistamiseen liittyvistä kiinteistöjaotuksellisista toimenpiteistä. Finlex. 20.11.1987
Lampaan syövät Tanskinsaaren uuteen uskoon Yle.fi 9.9.2010
Kainuunkylä ja suvereniteettisaaret, Ylitornio
Suvereniteettisaaria Torniojoessa Kanuunkylän kohdalla. Kansalaisen karttapaikka
Beastie Boys

| Beastie Boys |
| --- | --- |
 Beastie Boys Virgin Festivaaleilla 2007. Vasemmalta oikealle: MCA, Mike D ja Adrock.
Tiedot
Toiminnassa:  1981–2012
Tyylilaji:  hip hop   hardcore punk
Kotipaikka:  New York, New York, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Mike D   Adrock  
Entiset jäsenet:  MCA   John Berry   Kate Schellenbach  
Levy-yhtiö:  Def Jam Recordings   Capitol Records   Grand Royal  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Beastie Boys oli yhdysvaltalainen New Yorkin Brooklynista ja Manhattanilta kotoisin oleva hip hop -yhtye. Se oli ensimmäinen tärkeä rap-yhtye, joka ei koostunut mustista jäsenistä ja yksi niistä hiphopin varhaisvuosien ryhmistä, jotka ovat edelleen suosittuja. Beastie Boysin rock- ja punk-vaikutteinen rap on vaikuttanut moniin artisteihin sekä hip hop -musiikissa että sen ulkopuolella. Yhtyettä pidetään New Yorkin ensimmäisenä levyttäneenä hardcore punk-yhtyeenä.
Historia

Beastie Boys sai alkunsa, kun vuonna 1979 kaksi amerikanjuutalaista nuorta miestä perusti The Young Aborigines -punk-yhtyeen. Vuonna 1981 Adam ”MCA” Yauch liittyi ryhmään ja nimeksi muutettiin Beastie Boys. Nimi ”Beastie” tuli alun perin lyhenteenä sanoista ”Boys Entering Anarchistic States Towards Internal Excellence” ja etukirjaimet B.B. matkivat Washington (DC):stä kotoisin ollutta Bad Brains hardcore punk-yhtyettä.
Beastie Boysin alkuperäiskokoonpanon muodostivat Adam Yauch (basso), Kate Schellenbach (rummut), John Berry (kitara) ja Michael ”Mike D” Diamond (laulu). Yhtyeen ensiesiintyminen tapahtui Berryn kotona Yauchin 17-vuotissyntymäpäivänä. Yhtye pääsi pian lämmittelemään Bad Brainsia ja Reagan Youthia muun muassa CBGB:llä ja Max's Kansas Cityssä. Jälkimmäisessä Beastie Boys soitti keikkapaikan viimeisenä iltana.
Vuonna 1982 ilmestyi 171A-studioilla äänitetty New Yorkin ensimmäinen hardcore punk-7" EP Pollywog Stew omalla Ratcage -levymerkillä. John Berry jätti yhtyeen (myöhemmin perustaen Thwig-yhtyeen) ja tilalle tuli Adam ”Adrock” Horovitz.
Yhtyeen jäsen Adam Yauch eli MCA kuoli imusolmukesyöpään 4. toukokuuta 2012.
Kokoonpano

Michael Diamond eli Mike D (s. 20. marraskuuta 1965)
Adam Yauch eli MCA (s. 5. elokuuta 1964 - k. 4. toukokuuta 2012)
Adam Horovitz eli (King-)Adrock (s. 31. lokakuuta 1966)
Diskografia > Albumit

| Vuosi | Nimi | Levy-yhtiö |
| --- | --- | --- |
| 1986 | Licensed to Ill | Def Jam Recordings |
| 1989 | Paul's Boutique | Capitol Records |
| 1992 | Check Your Head | Capitol Records |
| 1994 | Ill Communication | Capitol Records |
| 1998 | Hello Nasty | Capitol Records |
| 2004 | To the 5 Boroughs | Capitol Records |
| 2007 | The Mix-Up | Capitol Records |
| 2011 | Hot Sauce Committee Part Two | Capitol Records |
Diskografia > EP:t

| Vuosi | Nimi | Levy-yhtiö |
| --- | --- | --- |
| 1982 | Pollywog Stew | Ratcage Records |
| 1983 | Cooky Puss | Ratcage Records |
| 1984 | Rock Hard | Def Jam Recordings |
| 1995 | Aglio e Olio | Grand Royal |
| 1995 | Root Down | Capitol Records |
| 1998 | Love American Style | Grand Royal |
| 2003 | In a World Gone Mad | Capitol Records |
Diskografia > Kokoelmat

| Vuosi | Nimi | Levy-yhtiö |
| --- | --- | --- |
| 1994 | Some Old Bullshit | Capitol Records |
| 1996 | The In Sound from Way Out! | Capitol Records |
| 1999 | The Sounds of Science | Capitol Records |
| 2005 | Solid Gold Hits | Capitol Records |
Diskografia > Julkaisemattomat albumit

Don't Mosh In The Ramen Shop (ECD) - 1996
Country Mike's Greatest Hits - 1999
Diskografia > Singlet

The New Style - 1986
Hold It, Now Hit It - 1986
Paul Revere - 1987
The New Style/Paul Revere - 1987
Brass Monkey - 1987
Fight For Your Right - 1987
No Sleep Till Brooklyn - 1987
She's On It - 1987
Girls / She's Crafty - 1987
Hey Ladies / Shake Your Rump - 1989
Hey Ladies - 1989
So What'cha Want - 1992
Sabotage - 1994
Get It Together - 1994
Get It Together / Sabotage - 1994
Sure Shot - 1994
Intergalactic - 1998
Body Movin ' - 1998
The Negotiation Limerick File - 1999
Remote Control / 3 MCs And 1 DJ - 1999
Alive - 1999
Ch-Check It Out - 2004
Triple Trouble - 2004
Right Right Now Now - 2004
An Open Letter To NYC - 2005
The Electric Worm - 2007
Too Many Rappers (mukana Nas) - 2009
Make Some Noise - 2011
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Beastie Boysin viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Beastie Boys Last.fm:ssä (englanniksi)
| n k Beastie Boys |
| --- | --- |
 Michael Diamond eli Mike D  Adam Yauch eli MCA  Adam Horovitz eli (King-)Adrock 
Albumit:  Licensed to Ill  Paul's Boutique  Check Your Head  Ill Communication  Hello Nasty  To the 5 Boroughs  The Mix-Up  Hot Sauce Committee Part Two 
EP:t:  Pollywog Stew  Cooky Puss  Rock Hard  Aglio e Olio  Root Down  Love American Style  In a World Gone Mad 
Kokoelmat:  Some Old Bullshit  The In Sound from Way Out!  The Sounds of Science  Solid Gold Hits 
Julkaisemattomat albumit:  Don't Mosh In The Ramen Shop (ECD)  Country Mike's Greatest Hits 
Singlet:  ”The New Style”  ”Hold It, Now Hit It”  ”Paul Revere”  ”The New Style/Paul Revere”  ”Brass Monkey”  ”Fight For Your Right”  ”No Sleep Till Brooklyn”  ”She's On It”  ”Girls” / ”She's Crafty”  ”Hey Ladies” / ”Shake Your Rump”  ”Hey Ladies”  ”So What'cha Want”  ”Sabotage”  ”Get It Together”  ”Get It Together” / ”Sabotage”  ”Sure Shot”  ”Intergalactic”  ”Body Movin”  ”The Negotiation Limerick File”  ”Remote Control” / ”3 MCs And 1 DJ”  ”Alive”  ”Ch-Check It Out”  ”Triple Trouble”  ”Right Right Now Now”  ”An Open Letter To NYC”  ”The Electric Worm”  ”Too Many Rappers” (mukana Nas)  ”Make Some Noise”