stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Skull of Golgotha

| The Skull of Golgotha Calvarium |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2002, Studio Lutakko & Studio Perkele
 Julkaistu: 24. tammikuuta 2003
 Tuottaja(t): Sami Jämsén & Veilroth
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 40.19
 Levy-yhtiö: Dynamic Arts Records
Calvariumin muut julkaisut
|   | The Skull of Golgotha 2003 | Assaulting the Divine (EP) 2004 |
The Skull of Golgotha on suomalaisen black metal -yhtyeen Calvariumin esikoisalbumi. Se julkaistiin vuonna 2003 levymerkillä Dynamic Arts Records.
Kappaleet

Three Nails and the Hammer of Satan – 1.54 (instrumentaali)
Horns of Hate – 4.27
Jumalviha – 5.59
Death Worship – 6.02
Siunatun surma – 4.53
Morbid Hordes Revenge – 4.07
Herramme on saapuva – 4.10
Dedication in Misantrophy – 3.26
Suicide Manifesto – 5.21
Kokoonpano

Molestor Kadotus – laulu
Lord Sargofagian – rummut
Veilroth – kitara, bassokitara, tuottaja
Kokoonpano > Muut tekijät

Sami Jämsén – tuottaja, äänittäjä, miksaaja, masteroija
Sami Kokko – äänittäjä
Jani "Belmar" Mikkonen – kansikuva, layout & design
M. Povelainen – valokuvat
Arvostelut

Imperiumi: 8/10
Aiheesta muualla

Albumi The Skull of Golgotha Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
The Skull of Golgotha discogs.com -sivustolla
Temple (Pariisi)

Templen alue vuonna 1734.
Temple oli ristiretkien jälkeen noin vuonna 1240 Pariisiin rakennettu linnoitus. Sen rakennutti Temppeliherrain ritarikunta.
Keskeinen osa tätä linnoitettua luostaria oli tornimainen päälinna. Päälinnan muurit olivat metrin paksuiset ja kaikki ikkunat kalterein vahvistetut, koska linna rakennettiin ritariston harjoittaman pankkiiriliikkeen rahaston säilytyspaikaksi.
Temppeliherrojen tuhon jälkeen linna oli Ranskan suureen vallankumoukseen asti Johanniittain ritarikunnan käytössä.
Vanha tornimainen linna, erittäin kolkko ja epämukava asunto, määrättiin Tuileries’n valtauksen jälkeen kuningasperheen sijoituspaikaksi. Ludvig XVI lähti sieltä viimeiselle matkalleen. Kuningatar Marie-Antoinette siirrettiin myöhemmin Pariisin oikeuspalatsin yhteydessä olevaan Conciergerien vankilaan.
Templen linnoitus hävitettiin purkamalla vuonna 1811.
Tatjana Lysenko

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Tatjana Lysenko Daegun MM-kilpailuissa 2011. |  Tatjana Lysenko Daegun MM-kilpailuissa 2011. |  Tatjana Lysenko Daegun MM-kilpailuissa 2011. |  |
Maa:   Venäjä
Naisten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|       Hylätty | Lontoo 2012 | moukarinheitto |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Daegu 2011 | moukarinheitto |  |
|  Kultaa | Moskova 2013 | moukarinheitto |  |
|  Hopeaa | Helsinki 2005 | moukarinheitto |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Göteborg 2006 | moukarinheitto |  |
|  Hopeaa | Barcelona 2010 | moukarinheitto |  |
Tatjana Viktorovna Beloborodova (ven. Татьяна Викторовна Белобородова, o.s. Lysenko (Лысенко), s. 9. lokakuuta 1983 Bataisk, Neuvostoliitto) on venäläinen moukarinheittäjä. Hän on maailmanmestari vuosilta 2011 ja 2013.
Lontoon olympialaisissa 2012 Lysenko voitti alun perin moukarinheiton olympiaennätyksellä 78,18 m. Hän kuitenkin menetti voittonsa vuonna 2016, kun hänen Lontoossa antamansa dopingnäyte osoittautui uusintatutkimuksissa positiiviseksi. Lysenko jäi ensimmäisen kerran kiinni dopingin käytöstä vuonna 2007. Tuolloin löydetty aine kuului niin sanottuun S4-luokkaan, tarkoituksena naishormonin aktiivisuuden estäminen. Hän sai kahden vuoden kilpailukiellon ajalle 15.7.2007–14.7.2009. Samalla Lysenkon 9. toukokuuta 2007 jälkeen tehdyt tulokset hylättiin.
Daegun MM-kilpailuissa 2011 Lysenko voitti maailmanmestaruuden tuloksella 77,13. Moskovan maailmanmestaruuskilpailuissa 2013 hän voitti maailmanmestaruuden tuloksella 78,80. Tulos oli maailmanmestaruuskilpailujen kilpailuennätys ja tuolloin kaikkien aikojen toiseksi pisin heitto jääden Betty Heidlerin maailmanennätyksestä 62 senttimetriä.
Lysenko on heittänyt kolmesti moukarinheiton virallisen maailmanennätyksen. Ensimmäisen kerran hän teki maailmanennätyksen 15. heinäkuuta 2005 Moskovassa heittäessään 77,06, jolla rikkoi Mihaela Melinten (76,07) lähes kuusi vuotta vanhan ME:n lähes metrillä. Kesäkuussa 2006 Gulfija Hanafejeva heitti 77,26, mutta kaksi viikkoa myöhemmin Lysenko heitti 77,41. Hän paransi ennätystä 15. elokuuta Tallinnassa lukemiin 77,80. Tämän ennätyksen rikkoi Anita Włodarczyk 2009 tuloksella 77,96. Lysenko tosin oli heittänyt vuonna 2007 Sotšissa 78,61, mutta dopingkärynsä vuoksi tämä tulos hylättiin myöhemmin.
Ennen yleisurheilu-uraansa Lysenko oli lentopalloilija. Hän on naimisissa Nikolai Beloborodovin kanssa ja heillä on poika.
Saavutuksia

Lähde: Tilastopaja
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alle 23-v. EM-kisat 2003 | 5. sija | 64,48 | Bydgoszcz | 20. heinäkuuta | 2003 |
| Kesäuniversiadit 2003 | 5. sija | 62,04 | Daegu | 26. elokuuta | 2003 |
| Kesäolympialaiset 2004 | 19. karsinnassa,   oman ryhmänsä 10. | 66,82 | Ateena | 23. elokuuta | 2004 |
| MM-kisat 2005 | hopeaa | 72,46 | Helsinki | 12. elokuuta | 2005 |
| IAAF:n yleisurheilufinaali 2005 | 3. sija | 72,34 | Szombathely | 3. syyskuuta | 2005 |
| Euroopan cup 2006 | 1. sija | 76,50 | Malaga | 29. kesäkuuta | 2006 |
| EM-kisat 2006 | kultaa | 76,67 | Göteborg | 8. elokuuta | 2006 |
| Maailmancup 2006 | 2. sija | 74,44 | Ateena | 17. syyskuuta | 2006 |
| Euroopan talviheittocup 2007 | 2. sija | 72,05 | Jalta | 18. maaliskuuta | 2007 |
| MM-kisat 2009 | 6. sija | 72,22 | Berliini | 22. elokuuta | 2009 |
| Euroopan talviheittocup 2010 | 3. sija | 69,11 | Arles | 20. maaliskuuta | 2010 |
| Euroopan joukkuemestaruuskilpailut 2010 | 2. sija | 70,21 | Bergen | 20. kesäkuuta | 2010 |
| EM-kisat 2010 | hopeaa | 75,65 | Barcelona | 30. heinäkuuta | 2010 |
| Maanosien cup 2010 | 1. sija | 73,88 | Split | 5. syyskuuta | 2010 |
| Euroopan talviheittocup 2011 | 1. sija | 73,70 | Sofia | 20. maaliskuuta | 2011 |
| Euroopan joukkuemestaruuskilpailut 2011 | 2. sija | 71,44 | Tukholma | 18. kesäkuuta | 2011 |
| MM-kisat 2011 | kultaa | 77,13 | Daegu | 4. syyskuuta | 2011 |
| Euroopan talviheittocup 2012 | 2. sija | 72,87 | Bar | 18. maaliskuuta | 2012 |
| Kesäolympialaiset 2012 | kultaa | 78,18 | Lontoo | 10. elokuuta | 2012 |
| Euroopan talviheittocup 2013 | 2. sija | 71,54 | Castellón | 17. maaliskuuta | 2013 |
| MM-kisat 2013 | kultaa | 78,80 | Moskova | 16. elokuuta | 2013 |
Tuloskehitys

2002: 58,33, Tula, 9. kesäkuuta
2003: 67,19, Moskova, 16. toukokuuta
2004: 71,54, Kazan, 9. heinäkuuta
2005: 77,06, Moskova, 15. heinäkuuta
2006: 77,80, Tallinna, 15. elokuuta
2007: 77,30, Adler, 22. huhtikuuta
2009: 76,41 Tšeboksary, 26. heinäkuuta
2010: 76,03 Žukovski, 26. kesäkuuta
2011: 77,13 Daegu, 4. syyskuuta
2012: 78,51 Tšeboksary, 5. heinäkuuta
2013: 78,80 Moskova, 16. elokuuta
Aiheesta muualla

Tatjana Lysenko Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
Naisten moukarinheiton maailmanmestarit
Storumanin kunta

| Storumanin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Lappi
Keskustaajama:  Storuman
Kuntakoodi:  2421
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  7 299,64 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  5 808
 – Väestötiheys:  0,8 as./km²
 
 www.storuman.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ruotsin ja Norjan välinen rajakivi E12-tien varrella.
Södra ja Norra Sytertoppen.
Näköala Stenselebergetiltä Storumanin taajamassa.
Storumanin kunta (ruots. Storumans kommun) on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin. Kunnan keskustaajama on Storuman.
Kunnan maapinta-ala on 7 299,64 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 5 808 henkeä (31.12.2021).
Storumanin rajanaapureita ovat Sorselen, Vilhelminan ja Lyckselen kunnat. Lännessä rajana on Norja. Kunnan alueella sijaitsee Tärnabyn kylä, joka on kuuluisa ruotsalaisista alpinisteistaan Ingemar Stenmarkista, Stig Strandista ja Anja Pärsonista. Tärnabyssä sijaitsee myös saamelaisten pyhä vuori Atoklinten. Storumanissa sijaitsee Ruotsin suurin puukirkko, vuodelta 1886 peräisin oleva Stenselen kirkko.
Vuonna 2007 kunnassa oli 8,04 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Storumanin halki kulkee Sininen tie, joka on matkailutie Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta Venäjän Karjalaan.
Kuntajaon kehitys

Stenselen pitäjä erotettiin Lyckselen pitäjästä vuonna 1822. Tärnan seurakunta oli erotettu kappeliseurakunnaksi samaisesta Lyckselen seurakunnasta jo vuonna 1780. Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan Stensele ja Tärna muodostivat yhdessä Stenselen maalaiskunnan. Tärnan maalaiskunta erotettiin omaksi maalaiskunnaksi vuonna 1903. Stenselen maalaiskuntaan perustettiin kaksi taajaväkistä yhdyskuntaa: Storuman vuonna 1936 ja Stensele vuonna 1937. Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut aluejakoon. Taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin vuosina 1963 ja 1964. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Stenselen ja Tärnan maalaiskunnat yhdistettiin Storumanin kunnaksi, joka sai nimensä keskustaajamansa mukaan.
Vaakuna

Stenselen maalaiskunnalla oli oma vaakuna, mutta se ei ole käytössä Storumanin kuntavaakunana.
Stenselen maalaiskunta
Väestönkehitys

| Storumanin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 9 167 | 9 167 |
| 1955 | 1955 |    | 10 839 | 10 839 |
| 1960 | 1960 |    | 10 438 | 10 438 |
| 1965 | 1965 |    | 9 684 | 9 684 |
| 1970 | 1970 |    | 8 761 | 8 761 |
| 1975 | 1975 |    | 8 439 | 8 439 |
| 1980 | 1980 |    | 8 330 | 8 330 |
| 1985 | 1985 |    | 8 201 | 8 201 |
| 1990 | 1990 |    | 7 735 | 7 735 |
| 1995 | 1995 |    | 7 438 | 7 438 |
| 2000 | 2000 |    | 6 934 | 6 934 |
| 2005 | 2005 |    | 6 507 | 6 507 |
| 2010 | 2010 |    | 6 120 | 6 120 |
| 2015 | 2015 |    | 5 943 | 5 943 |
| 2020 | 2020 |    | 5 826 | 5 826 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 414 | 7,0 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 36 | 0,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 260 | 4,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 5 233 | 88,1 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 36 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 38 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 165 795 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 91 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 17,4 %
18–64-vuotiaat: 55,3 %
65 vuotta täyttäneet: 27,3 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,7 | 5,5 |
|   | jalostus | 24,4 | 23,0 |
|   | palvelut | 69,7 | 70,2 |
|   | tuntematon | 1,2 | 1,2 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 2 602 | 2 692 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 96,7 |  |
Taajamat

Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 56,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 663 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Storuman | 2 207 |
| 2 | Stensele | 546 |
| 3 | Tärnaby | 482 |
| 4 | Hemavan/Bierke | 222 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Ajaureforsen
Barsele
Gunnarn
Pauträsk
Skarvsjö
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Barsele
Gunnarn
Långsjöby (läntinen osa)
Långsjöby (itäinen osa)
Skarvsjöby
Slussfors
Åskilje
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Forsmark
Hemavan
Pauträsk
Strömsund
Muita paikkakuntia

Abborrberg, Ankarsund, Bastansjö, Grundfors, Harrsjö, Kaskeluokt, Klippen, Laisaliden, Umnäs
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Storumanin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 5 | 5 | 5 | 6 | 6 | 5 | 6 | 5 | 6 | 5 | 6 | 5 | 3 | 2 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 8 | 9 | 7 | 6 | 4 | 4 | 5 | 7 | 6 | 7 | 5 | 8 | 13 | 10 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 7 | 7 | 7 | 5 | 6 | 6 | 5 | 3 | 3 | 4 | 4 | 4 | 2 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 4 | 6 | 3 | 4 | 4 | 5 | 3 | 2 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 2 | 4 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 17 | 17 | 19 | 20 | 20 | 20 | 16 | 19 | 16 | 17 | 15 | 16 | 13 | 7 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 4 | 6 | 3 | 6 | 4 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 1 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Stenselen piiri
Tärnan piiri (Lappi)
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Stensele
Tärna
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Stensele
Stensele kbfd*
Tärna
Umnäs kbfd*
Seurakunnat > Kirkot

Storumanin kotakirkko
Tärnan kirkko
Umnäsin kirkko
Vilan kappeli
Åskiljen kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Storumanin kunnan kotisivut
Sähkölaitos
Lentokenttä
Kansanopisto
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Storumans kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Västerbottenin läänin kunnat
Kartta Storumanin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Thorstein Treholt

| Thorstein Treholt> Norjan maatalousministeri |
| --- | --- |
 Brattelin II hallitus 16. lokakuuta 1973 – 15. tammikuuta 1976  
Edeltäjä:  Einar Moxnes
Seuraaja:  Oskar Øksnes
 Brattelin I hallitus 17. maaliskuuta 1971 – 18. lokakuuta 1972  
Edeltäjä:  Hallvard Eika
Seuraaja:  Einar Moxnes
Suurkäräjäedustaja
 Opplandin vaalipiiri 1958–1977  
Opplandin maaherra
 1976–1982  
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1911 Skoger, Norja
Kuollut: 17. maaliskuuta 1993 (81 vuotta)
Lapset:  Arne Treholt
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Kunnianosoitukset:  Pyhän Olavin ritarikunta (1981)
Thorstein Treholt (13. huhtikuuta 1911 Skoger – 17. maaliskuuta 1993) oli norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1958–1977 ja toimi Norjan maatalousministerinä 1971–1972 sekä 1973–1976. Vuosina 1976–1982 hän oli Opplandin maaherra.
Treholtin poika, virkamies Arne Treholt, tuomittiin vuonna 1985 vakoilusta Neuvostoliiton ja Irakin hyväksi.
Aiheesta muualla

Thorstein Treholt Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Thala

| Thala |
| --- | --- |

 Thala
 Koordinaatit: 35°34′28″N, 8°40′20″E 
Valtio:  Tunisia
Kuvernoraatti:  Kasserine
Korkeus:  1017 m
Väkiluku (2022 (arvio)):  16 068
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Thala on pieni kaupunki tai kylä Tunisiassa. Thala sijaitsee kukkulan rinteellä noin 1 000 metrin korkeudessa. Kylässä on säilynyt monia vanhoja siirtomaa-ajan taloja. Haïdran raunioalueelle matkaa on noin 30 km.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thala Wikimedia Commonsissa
Temple

Temple merkitsee englannin ja ranskan kielissä temppeliä.
Temple voi tarkoittaa myös seuraavia:
Temple, 1200-luvulla rakennettu, vuonna 1811 purettu linnoitus Pariisissa
Temple, alue Lontoon Cityn lounaiskolkassa
Templen metroasema, metroasema Lontoossa
The Temple, synagoga Clevelandissa, Yhdysvalloissa
Temple-luokka, Britannian kuninkaallisen laivaston linjalaivaluokka 1700-luvulla
HMS Temple, Britannian Kuninkaallisen laivaston Temple-luokan linjalaiva
Temple, sukunimenä:
Garrett Temple (s. 1986), yhdysvaltalainen koripalloilija
Henry Temple (1784–1865), englantilainen valtiomies ja varakreivi
Johnny Temple (1906–1968), yhdysvaltalainen bluesmuusikko, basisti, kitaristi ja laulaja
Juno Temple (s. 1989), englantilainen näyttelijä.
Nina Temple (s. 1956), brittiläinen kommunistipoliitikko
Paul Temple, salapoliisihahmo Francis Durbridgen teoksissa
Shirley Temple (1928–2014), yhdysvaltalainen näyttelijä ja diplomaatti
William Temple (1628–1699), englantilainen diplomaatti, poliitikko ja kirjailija
William Temple (1881–1944), Canterburyn arkkipiispa
William Frederick Temple (1914–1989), brittiläinen tieteiskirjailija
Temple, etunimenä:
Temple Grandin (s. 1947), yhdysvaltalainen etologi ja kirjailija.
Tenryū-luokka

| Tenryū-luokka / 天龍型軽巡洋艦 |
| --- | --- |
 Tenryū-luokan tunnistuskuva

Tekniset tiedot
Uppouma:  4 011 t (standardi) 4 350 t (max)
Pituus:  142,9 m (kokonaispituus)
Leveys:  12,3 m
Syväys:  4 m
Koneteho:  51 000 shp
Nopeus:  33 solmua
Miehistöä:  327
Aseistus
Meritorjunta:  4 × 140 mm/50 type 3 -tykkiä 6 × 533 mm torpedoputkea
Ilmatorjunta:  1 × 80 mm/40 type 3 -ilmatorjuntatykki 2 × 13 mm type 93 -ilmatorjuntakonekivääriä
Tenryū-luokka (jap. 天龍 型軽巡洋艦, Tenryū gata keijunjōkan) oli keisarillisen Japanin laivaston kahden vuosina 1917-1919 valmistetun kevyen risteilijän muodostama alusluokka. Luokkaan piti kuulua kahdeksan alusta, mutta kuuden tilaus peruutettiin ensimmäisen maailmansodan päättyessä. Luokan molemmat alukset tuhoutuivat toisessa maailmansodassa.
Suunnittelu

Luokan alukset olivat keisarillisen Japanin laivaston ensimmäisiä nykyaikaisia keveitä risteilijöitä ja niiden suunnittelu perustui Britannian kuninkaallisen laivaston Arethusa- ja C-luokkien aluksiin. Alusten hankinta oli osa vuoden 1916 laivasto-ohjelmaa ja ne oli suunniteltu hävittäjälaivueiden lippulaivoiksi.
Alusten kahden ja puolen tuuman  panssarivyö suojasi ainoastaan konehuoneita ja ylsivät hieman vesirajan alapuolelta yläkannelle. Panssarointi koostui tuuman HT-panssarista ja 1,5 tuuman valetusta teräksestä. Kansi oli tuuman paksuinen. Aseistuksena oli neljä yksiputkista 140 millimetrin 50 pituuskaliiperin tyypin 3 tykistä, joista eteen ja taakse pystyttiin ampumaan vain yhdellä tykillä. Keskimmäisten tykkien ampuma-alat rajoittuivat kummallekin kyljelle, koska niitä ei oltu korotettu yliampumisasemiin. Ilmatorjunnan muodosti puolikannelle asennettu 80 millimetrin tyypin 3 tykki. Lisäksi aluksilla oli kaksi kolmen putken patteria torpedoputkia. Kolmiputkiset patterit olivat laivaston ensimmäisiä. Alusten aseistusta täydennettiin 1939 kahdella 13 millimetrin ilmatorjuntakonekiväärillä.
Propulsiojärjestelmänä oli kolmiakselinen Brown-Curtis-turbiinimoottorit, joihin oli kytketty kymmenen Kampon-kattilaa. Järjestelmä tuotti akseleihin 51 000 hevosvoimaa, mikä mahdollisti suunnitelmien mukaan 31 solmun nopeuden. Koeajoissa aluksilla saavutettiin 33 solmun huippunopeus. Kattilat oli sijoitettu yhteen pieneen ja kahteen suureen tilaan, joista etummaisessa oli kaksi öljykäyttöistä pientä kattilaa, keskimmäisessä neljä suurta öljykäyttöistä kattilaa ja takimmaisessa kaksi suurta öljykäyttöistä ja kaksi pientä monipolttoainekattilaa. Etummainen konehuone pyöritti laitimmaisia akseleita ja takimmainen keskiakselia. Mitsubishi valmisti propulsiojärjestelmän Tenryūlle ja Kawasaki Tatsutalle. Aluksen tankeissa oli mahdollista kuljettaa 920 tonnia öljyä ja varastoissa 150 tonnia hiiltä. Alus kykeni 10 solmun nopeudella matkaamaan 6 000 merimailia.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenryū | Yokosukan laivastoarsenaali | 17. toukokuuta 1917 | 11. maaliskuuta 1918 | 20. marraskuuta 1919 | upotettu 18. joulukuuta 1942 |
| Tatsuta | Sasebon laivastoarsenaali | 24. heinäkuuta 1917 | 29. toukokuuta 1918 | 13. maaliskuuta 1919 | upotettu 13. maaliskuuta 1944 |
Toivepoppia

Toivepoppia oli Yleisradion rinnakkaisohjelmassa lauantaiaamupäivisin lähetetty rock-ohjelma 1970–1980-luvuilla. Ohjelmassa soitettiin kuuntelijoiden toivelevyjä. Ohjelma oli joskus juonnettu, välillä taas ei. Juontajina toimivat ainakin Jake Nyman, Tero Liete, Outi Popp ja Aki Sirkesalo. Ohjelma kesti 40–60 minuuttia, ellei urheilulähetys vienyt ohjelma-aikaa kokonaan tai osittain.