stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Assesos

| Assesos> Ἀσσησός.Sijainti |
| --- | --- |
 Assesos
Koordinaatit:  37°29′19″N, 27°20′14″E
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  Mengerevtepe, Ak-Yeniköy, Didim, Aydın
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Joonia
Kaupunki:  Miletos
Infobox OKNimi-testi OK: 
Assesos (m.kreik. Ἀσσησός, Assēsos, myös Ἀσσησσός, Assēssos, lat. Assesus/Assessus) oli antiikin aikainen kaupunki Jooniassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi Miletoksen poliksen alueella eli Milesiassa noin viisi kilometriä Miletoksen kaupunkikeskuksesta kaakkoon, nykyisellä Mengerevtepen kukkulalla lähellä nykyistä Aydınin maakunnan Ak-Yeniköytä.
Assessoksen vaiheista ei tiedetä antiikin lähteistä juuri mitään. Se kuului Miletoksen alaisuuteen, ja on ollut klassisella kaudella 400-luvulla eaa. linnoitettu noin kaksi metriä paksulla muurilla, jossa oli kolme tornia. Linnoituspaikkana se suojasi Miletoksen rannikkoaluetta. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Assēsios (Ἀσσήσιος). Kirjallisissa lähteissä Assesoksen mainitsevat lähinnä Herodotos ja Stefanos Byzantionlainen.
Assessoksessa sijaitsi Athene Assessialle omistettu temppeli, joka paloi vahingossa Miletoksen ja Lyydian kuninkaan Alyattes II:n välisessä sodassa vuonna 608, 598 tai 594 eaa., lyydialaisten polttaessa miletoslaisten viljelyksiä. Myöhemmin Alyattes sairastui, ja piti tätä rangaistuksena temppelin palosta. Delfoin oraakkeli neuvoi häntä rakentamaan palaneen temppelin tilalle uuden, mutta hän rakennuttikin paikalle kaksi temppeliä. Temppelin paikka on löydetty, ja rakennus vaikuttaa tuhoutuneen uudestaan persialaisten hyökkäyksessä vuonna 494 eaa.
Kirjallisuutta

Kalaitzoglou, Georg: Assesos: ein geschlossener Befund südionischer Keramik aus dem Heiligtum der Athena Assesia.  (Milesische Forschungen, nide 6)  Von Zabern, 2008.  ISBN 3805335008
Association des élèves et étudiants du Mali

Association des élèves et étudiants du Mali eli AEEM on malilainen opiskelijajärjestö.
AEEM on perustettu lokakuussa 1990. Sen tavoitteita ovat opiskelijoiden etujen puolustaminen sekä heidän opiskelu- ja elinolojensa parantaminen. Niiden saavuttamiseksi järjestö harjoittaa tiedotustoimintaa sekä järjestää tapahtumia, mielenosoituksia ja lakkoja.
AEEM osallistui Malin demokratialiikkeen toimintaan. Sen väkivaltaisiksi muuttuneilla mielenilmauksilla oli tärkeä rooli presidentti Moussa Traorén hallinnon kaatumisessa maaliskuussa 1991. Järjestö oli edustettuna maan siirtymävaihetta ohjanneessa komiteassa. Sen johtajana toimi Oumar Mariko, josta on sittemmin tullut merkittävä poliitikko.
Parempaa opintotukea ja työllistymismahdollisuuksia vaatinut järjestö jatkoi väkivaltaisia protestejaan presidentti Alpha Oumar Konarén astuttua virkaan vuonna 1992. Ne vaikuttivat osaltaan Younoussi Tourén ja Abdoulaye Sékou Sown hallitusten kaatumiseen vuosina 1993 ja 1994. AEEM:in suhteettoman suuri vaikutusvalta ja jyrkät vaatimukset muodostivat yhä suuremman ristiriidan demokraattisesti valitun kansanedustuslaitoksen kanssa. Järjestöä on arvosteltu politisoitumisesta, korruptiosta ja aseellisen väkivallan tuomisesta kouluihin ja yliopistoihin. Myös sen lakkauttamista on vaadittu.
Aiheesta muualla

AEEM:in sivusto (ranskaksi)
Astraiusioi

| Astraiusioi> Ἀστραιούσιοι |
| --- | --- |
Valtio:  ?
Paikkakunta:  ?
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  ?
Infobox OKNimi-testi OK: 
Astraiusioi (m.kreik. Ἀστραιούσιοι, Astraiūsioi tai Astraiousioi) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis), jonka sijaintipaikkaa ei tunneta.
Kaupungin olemassaolo tunnetaan vain yhdestä piirtokirjoituksesta. Sen mukaan Astraiusioi oli jäsenenä toisessa Ateenan liitossa 300-luvulla eaa., ainakin sen perustamisen aikaan vuonna 378/377 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Astraiūsios (Ἀστραιούσιος).
Martinpäivä

Martinpäivänkulkue Kölnissä vuonna 2017.
Martinpäivää vietetään 10. tai 11. marraskuuta pyhimys Pyhän Martin kunniaksi. Protestanttisessa ja erityisesti luterilaisessa maailmassa martinpäivän vietto yhdistyy uskonpuhdistaja Martti Lutherin kunnioittamiseen. Martinpäivän, kuten monen muunkin juhlapäivän vietolla on juurensa esikristillisessä ajassa.
Martti Luther syntyi 10. marraskuuta ja seuraavana päivänä 11. marraskuuta hänet kastettiin Pyhän Martin mukaan. Tämän vuoksi myös suomalaisessa kalenterissa Martin nimipäivä on nykyisin 10. marraskuuta eli päivää aikaisemmin kuin katolisessa kirkossa vietetään Pyhän Martin muistopäivää.
Martinpäivä on vuosisatoja vanha eurooppalainen kristillinen juhla, jota eri maissa on vietetty eri tavoin. Suomessa juhla on jäänyt vuosien varrella unohduksiin, mutta perinteisesti suomalaisten kansallisessa kulttuurissa se on yhdistynyt kekrin viettoon. Pyhän Martin sanotaan tuovan talven ja roudan. Suomessa juhlaa viettävät erityisesti seurakunnat paikallistasolla sekä Teologian Ylioppilaiden Tiedekuntayhdistys, jolle martinpäivä on yksi sen suurimmista juhlista, erityisesti Lutherin takia.
Pyhä Martti eli Martinus Toursilainen (316–397) oli erittäin tärkeä pyhimys keskiajan Euroopassa. Kerrotaan, että hän oli Unkarissa syntynyt roomalaisen armeijan sotilas, joka tapasi Amiensin kaupungin edustalla kovaonnisen kerjäläisen. Hänellä ei ollut rahaa tai ruokaa, joten hän halkaisi miekallaan viittansa kahtia ja antoi toisen puoliskon palelevan kerjäläisen lämmikkeeksi. Seuraavana yönä Pyhä Martti näki näyn, joka paljasti kerjäläisen olleen Jeesus Kristus. Tämän jälkeen hän otti kasteen, erosi armeijasta ja alkoi lähetystyöntekijänä evankelioida. Hänestä tuli Toursin piispa vuonna 371, ja hän kuoli tässä kaupungissa 8. marraskuuta 397. Pyhä Martti haudattiin 11. marraskuuta, jota alettiin viettää hänen muistopäivänään.
Martinpäivään kuuluvat lyhtykulkue tai Martinpäivän tulet eli esimerkiksi kokot, hanhen syönti ja eri leivonnaiset kuten Martinpäivän sarvet, piippusuiset pullaukot ja rinkilät. Lisäksi on esitetty myös näytelmiä, jotka kuvaavat Pyhän Martin hyvää tekoa kerjäläiselle. Lyhtykulkueessa taas ratsastavan Pyhän Martin perässä kulkevat kerjäläinen ja Martti Luther sekä näiden jälkeen lapset. 1800-luvulta alkaen Martinpäivä on ollut erityisesti lasten juhla. Näitä eri leivonnaisia ja leipää taas jaetaan lähimmäisilleen.
Martinpäivällä on monien muiden pyhimysjuhlien tapaan pakanallinen pohja. Martinpäivän taustalla on alun perin germaaninen sadonkorjuujuhla, johon liittyi runsas syöminen oluineen, makkaroineen, juureksineen, hedelmineen, hanhineen ja leivoksineen. Hanhi oli keskiajalla yksi suosituimpia kotieläimiä ja erityisesti juuri germaanialueilla sekä koko Keski-Euroopassa. Martinpäivänä teurastettiin kotieläimet, jotka eivät muuten olisi selvinneet yli talven, ja näihin eläimiin kuului hanhi, joten näistä syistä johtuen hanhi muodostui juhlan pääruoaksi.
Martinpäivän teemoihin kuuluvat lähimmäisenrakkaus ja lähimmäistensä auttaminen. Saksassa ja Pohjoismaissa kyseessä on myös valon juhla keskellä alkavaa talven pimeyttä.
Itämerensuomalaisilla kansoilla

Martinpäivänä alkoi talonpojilla uusi tilivuosi, ja silloin solmittiin maista uudet vuokrasopimukset sekä maksettiin palvelusväen palkat. Tästä syystä Suomessa se yhdistyi kekriin eli sadonkorjuun juhlaan, joka myös liittyi palkollisten palkkojen järjestelyyn. Suomessa kekristä alkava jakoaika päättyi martinpäivään. Jakoajan aikana ei saanut teurastaa eläimiä, kehrätä tai pestä vaatteita.
Virossa martinpäivää vietetään marraskuun 10. päivä, jonka nimi on viroksi mardipäev. Päivä on yksi näkyvimmistä virolaisen kansanperinteen juhlista. Suomalaista virpomisperinnettä muistuttava mardijooksmine (suom. 'martinjuokseminen') eli ovelta ovelle kiertäminen kuuluu martinpäivän ajan ohjelmaan jo martinpäivän aattoiltana. Aikanaan talosta taloon kiersivät tummiin vaatteisiin, nurinpäin käännettyihin turkkeihin ja hieman pelottavan näköisiin naamareihin sonnustautuneet miehet. Pahojen henkien pelottelemiseksi matkalla laulettiin, soitettiin ja metelöitiin. Perillä talossa laulettiin, tanssittiin sekä esitettiin tietyt vuorosanat ja rituaalit, joiden oli tarkoitus tuoda talon väelle vilja- ja karjaonnea sekä onnea lasten saamiseksi. Rituaaleihin kuului muun muassa viljanterien heittäminen lattialle sekä eräänlaista vitsalla virpomista. Lisäksi vitsalla saatettiin nuhdella niitä, jotka laiskottelun vuoksi olivat nuhtelun tarpeessa. Palkkioksi marteille annettiin yleensä ruokaa, omenoita ja muita herkkuja. Sittemmin martinjuoksemiseen otettiin mukaan myös samaan tapaan pukeutuneet naiset ja lapset. Nykyisin martinpäivä onkin erityisesti lasten juhla. Lapsetkin pukeutuvat usein hieman pelottavankin näköisiksi marteiksi (vir. mardisandid) ja lähtevät kiertämään talosta taloon viljaonnea toivottaen. Virossa martinpäivän vietto on halloweenia suositumpaa.
Lapset liikkuvat ryhmissä ja laulavat oven takana laulua, jolla pyydetään päästämään martit sisään. Tämän jälkeen pienet martit esittävät usein arvoituksia tai lisää lauluja, joista talon väki palkitsee heidät vaikkapa karamellein.
Askim

| Askim |
| --- | --- |
 vaakuna
 Askimin sijainti Østfoldin läänissä
 Askim
 Koordinaatit: 59°35′05″N, 11°10′01″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Viken
Kunta:  Indre Østfold
Kaupungiksi:  1996
Kuntaliitos:  Indre Østfold (2020)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  69 km²
Väkiluku (2013):  15 315
 – Väestötiheys:  201,1 as./km²
 
 www.askim.kommune.no 
 Norjan tilastokeskus – Askim 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Askimin väkiluvun kehitys vuodesta 1951.
Askim on entinen kunta ja nykyinen Indre Østfoldin hallinnollinen keskus Norjassa Vikenin fylkessä noin 50 kilometriä Oslosta etelään. Askimin läpi virtaa Norjan pisin joki Glomma. Nimi Askim on yhdistelmä sanoista saarni (norj. ask) ja koti (norj. heim).
Historia

Askim kehittyi 1900-luvulla maanviljelysalueesta teollisuuspaikkakunnaksi, jossa on kaivostoimintaa, voimalaitoksia Glomma-joessa, sekä kumi- ja lasiteollisuutta. Askimin taajama otti käyttöön kaupunkinimityksen vuonna 1996.
Askim on tunnettu siitä, että siellä käytiin Langnes skansen -niminen taistelu 9. elokuuta 1814. Langnesin vallituksen taistelu oli osa Ruotsin ja Norjan välillä käytyä sotaa. Sodan seurauksena Norja ja Ruotsi muodostivat personaaliunionin vuosiksi 1814–1905, ja mailla oli yhteinen kuningas.
Askim tänään

Askim on alueensa palvelutoiminnan ja kaupan keskus. Kaupungissa on muun muassa kylpylä, kulttuuritalo, lukio, kirjasto, elokuvateatteri, rautatieasema ja museo. Eurooppatie E18 vie kaupungin läpi. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Askimin kunnassa oli 15 315 asukasta.
Askim on Vantaan ystävyyskaupunki.
Media

Paikallislehti Smaalenenes Avis ilmestyy kolmesti viikossa.
Kuvia

Askimin kirkko
Vamman voimalaitos
Langnes skansen
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Askim Wikimedia Commonsissa
http://www.askim.kommune.no (Arkistoitu – Internet Archive) (norjaksi)
Østfoldin läänin kunnat
Aremark
Fredrikstad
Halden
Hvaler
Indre Østfold
Marker
Moss
Rakkestad
Råde
Rømskog
Sarpsborg
Skiptvet
Våler
Norjan läänit | Norja
Summeri (televisio-ohjelma)

| Summeri |
| --- | --- |
 Summerin logo
Tyyli:  nuorten sisältökokonaisuus
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:   Yle TV2 (1999–2016)  Yle Areena  YouTube  Tiktok  Instagram 
Esitetty:  7. kesäkuuta 1999 –
Tuotanto
Vastaava(t) tuottaja(t):  Markku Mastomäki
Tuotantoyhtiö(t):  Yleisradio
Palkinnot
Voitetut:  Kultainen Venla Paras lastenohjelma (2011)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Summeri on Yleisradion tuottama nuorten sisältökokonaisuus, jota tehdään ympäri vuoden Yle Areenaan ja YouTubeen.
Vuosina 1999–2011 Summeria juonsi kaksi televisiojuontajaa. Ohjelma sisälsi lyhyitä raportteja, kilpailuja, sketsejä sekä erilaisia nuorten draamasarjoja. Summerissa vieraili myös kuuluisia henkilöitä, kuten muusikoita ja näyttelijöitä. Kesällä 2017 Summeria ei enää esitetty televisiossa, vaan ensi kertaa pelkästään verkossa live-lähetyksinä Yle Areenassa ja YouTubessa. Lähetykset esitettiin maanantaisin ja perjantaisin Helsingin uimastadionilta.
Summeri uudistui jälleen vuonna 2018 painottaen ohjelmatuotantonsa yhä vahvemmin sinne, missä nuoretkin ovat: YouTubeen ja Instagramiin. Viikoittain julkaistavat videot käsittelevät kaikkea nuorten elämässä pohdituttavaa – niin koulunkäyntiä, seurustelua, meikkaamista, pelejä, sketsejä kuin työelämääkin. Kaikki Summerin ohjelmasarjat löytyvät Yle Areenasta ja YouTubesta. Lisäksi Summeri on vahvasti näkyvillä Instagramissa ja Tiktokissa.
Summerin kasvot

Vuosina 1999–2011 Summerissa oli kaksi juontajaa. Vuodesta 2012 alkaen Summerissa on ollut 5–10 juontajaa, jotka ovat olleet mukana Summerin omissa sarjoissa Yle Areenassa ja YouTubessa. Lisäksi Summeri on aktiivinen sosiaalisen median kanavissa Tiktok ja Instagram.
1999: Silvia Modig ja Mikko "Peltsi" Peltola
2000: Outi Kaartamo ja Mikko "Peltsi" Peltola
2001: Outi Kaartamo ja Mikko "Peltsi" Peltola, loppukesästä Jenni Hoikkala ja Alex Leander
2002: Nuppu Stenros ja Heikki Paasonen
2003: Nuppu Stenros ja Heikki Paasonen, sekä myös Ville Kivelä
2004: Nuppu Stenros ja Nuutti Takkinen
2005–2007: Titte Neuvonen ja Nuutti Takkinen
2008: Mirella Pekkonen ja Kalle Lindroth
2008–2009 (talvi): Mirella Pekkonen, Tuomas Rajala ja Matti Leino
2009: Mirella Pekkonen ja Kalle Lindroth
2010–2011: Kalle Lindroth ja Minttu Penttinen: (sunnuntaisin talvella, keväällä, ja syksyllä) (kesällä arkisin)
2012: Rami Kiiskinen, Maiju Pellikka, Julianna Hoti (o.s. Paalanen), Joes Teka, Henri Piispanen, Liisa Gonzalez ja Johannes Mollberg.
2013: Rami Kiiskinen, Maiju Pellikka, Julianna Hoti (o.s. Paalanen), Joes Teka, Liisa Gonzalez ja Johannes Mollberg.
2014: Tuomas "Tume" Kukkonen, Rami Kiiskinen, Julianna Hoti (o.s. Paalanen), Johannes Mollberg, Joes Teka, Nea Jyrkäs ja Maiju Pellikka.
2015: Tuomas "Tume" Kukkonen, Maiju Pellikka, Johannes Mollberg, Jooseppi Räikkönen, Nea Jyrkäs, Daniel Kalejaiye ja Meri Luukkanen.
2016: Meri Luukkanen ja Ani Nnebedum, Tuomas "Tume" Kukkonen, Nea Jyrkäs, Jooseppi Räikkönen, Tuure Boelius ja Aino Kurkinen.
2017: Ani Nnebedum, Väinö Mehtola, Aino "Aikku" Kurkinen, Meri Luukkanen, Tuomas "Tume" Kukkonen, Milla Solaranta, Emma Kakkonen ja Hilja Penttinen.
2018: Ani Nnebedum, Henkka Remes, Madeleine "Madde" Sabure, Väinö Mehtola, Aino "Aikku" Kurkinen, Hilja Penttinen, Emma Kakkonen, Milla Solaranta, Alma Uimonen, Veeti Vekola ja Daniel Hakkarainen.
2019: Madeleine "Madde" Sabure, Henkka Remes, Hilja Penttinen, Emma Kakkonen, Milla Solaranta, Alma Uimonen, Veeti Vekola ja Daniel Hakkarainen.
2020: Emma Kakkonen, Milla Solaranta, Ibrahim "Iba" Manza, Alma Uimonen, Väinö Mehtola, Veeti Vekola, Daniel Hakkarainen ja Aron Syrjä. Loppuvuodesta mukaan liittyi neljä uutta juontajaa, jotka ovat Anni Iikkanen, Elo Umukoro, Miika Pehkonen ja Ellen Silvius.
Summerin kuvauspaikat

1999: Helsingin makasiinit
2000: Uunisaari, Helsinki
2001: Kumpulan maauimala, Helsinki
2002: Helsingin Nuorisoasiankeskuksen Hattutehdas ja makasiinit
2003–2009: Helsingin uimastadion
2010: Nuorten toimintakeskus Happi (kevät ja talvi), Pihlajamäen nuorisopuisto ja Linnanmäki (kesä)
2011: Kumpulan maauimala, Pihlajamäen nuorisopuisto ja Helsingin uimastadion
2012–2016: Ohjelmaan nauhoitettiin juttuja ympäri Suomen (ja vähän Ruotsin ja Vironkin): pääpaikkakuntina Helsinki, Tampere, Joensuu ja Oulu.
2017: Ohjelmaa esitettiin live-lähetyksinä Yle Areenassa ja YouTubessa Helsingin uimastadionilta.
2018: Summerin Sketsirundi kiersi Suomea viisi viikkoa kuvaten sketsejä paikallisten nuorten kanssa (Vaasa, Kittilä, Imatra, Virrat, Pori, Naantali
2019-: Ohjelmaa kuvasivat juontajat itse omassa elinympäristössään, Helsingin Pasilassa ja ympäri Suomen vaihtuvissa lokaatioissa.
Summerin sarjat > Kesän 1999 sarja

Klaani (The Tribe, nuorten draamasarja)
Summerin sarjat > Kesän 2000 sarjat

Mitä jos? (tiedesarja)
Majakan väki (Round the Twist, nuorten draamasarja)
Summerin sarjat > Kesän 2001 sarjat

Sporster (Heikki Paasosen sketsihahmo)
Majakan väki
Summerin sarjat > Kesän 2002 sarjat

Sporster
Klaani
Summerin sarjat > Kesän 2003 sarjat

Sartsan ja Timpan ehdot & extreme (sketsisarja)
Klaani
Summerin sarjat > Kesän 2004 sarjat

Sartsan ja Timpan ehdot & extreme
Radioaalloilla roiskuu (Radio Free Roscoe, nuorten draamasarja)
Kadoksissa (Jeopardy)
Summerin sarjat > Kesän 2005 sarjat

Sartsa ja Timppa (sketsejä)
Lento 29 (Flight 29 Down)
Delta State
Summerin sarjat > Kesän 2006 sarjat

Sartsa & Timppa (sketsisarja)
Kenguruklinikka (nuorten draamasarja)
6teen (1. tuotantokausi, nuorten komediasarja anim.)
Summerin sarjat > Kesän 2007 sarjat

Kurikoulu (sketsisarja)
H2O (H2O - Just Add Water, nuorten draamasarja, 1. tuotantokausi)
6teen
Desperados
Summerin sarjat > Kesän 2008 sarjat

H2O: Just Add Water (2. tuotantokausi, 26 jaksoa)
6teen (3. tuotantokausi, 26 jaksoa)
Teinidracula (13 jaksoa)
Kaksossalaisuus (13 jaksoa)
Summerin historiikki
Suomen Kyky 2008
Sartsa MacGyver
Kätketyt elämät
Angry Kid
Summerin sarjat > Kesän 2009 sarjat

Kesärakkaus (1. ja 2. tuotantokausi, 52 jaksoa)
Farmi
Suomen Peltokerroin
Summeri D -dokumentit
Summeri-gaala 2009
Asialla Pascal & Wekman
Kokeellisen elektroniikan seura KOELSE
Angry Kid
Crime Time
Uskallus
Summerin sarjat > Vuoden 2010 sarjat

Kesärakkaus (3. tuotantokausi, 26 jaksoa)
Crime Time
Kesärakkaus
H2O: Just Add Water (3. tuotantokausi)
Loma!
13 tuntia
Yhteiseloa
Nuorisopoliisit
Sarjamurhaajalle morsian
Seksuaalivalistusohjelma
Crime Time
Halkojamit
Yhteiseloa
Summerin sarjat > Vuoden 2011 sarjat

13 tuntia
Tanssiakatemia (1. ja 2. tuotantokausi)
Lockie Leonard
Zeke's Pad
2012- vuonna nolla
Koodinimi Connor (Connor Undercover)
Nuorisopoliisit
Teatteri Pallosalama
Figaro Pho
Crime Time
Summerin sarjat > Vuoden 2012 sarjat

Tanssiakatemia (2. tuotantokausi)
Teinidracula (2. ja 3. tuotantokausi)
Pikkupaholainen
Sincopats
Summerin sarjat > Vuoden 2013 sarjat

Kosmiset surffitytöt
Sudenverinen
Leonardo
#lovemilla
First Day
Alaston Matka
Summerin sarjat > Vuoden 2014 sarjat

Tanssiakatemia (3. tuotantokausi)
Sudenverinen
Kadonneet pojat (1. tuotantokausi)
Elämäni huonoin vuosi - uudelleen!
Leonardo
Luolateoreetikot
Summerin sarjat > Vuoden 2015 sarjat

Kadonneet pojat (1. ja 2. tuotantokausi)
Sudenverinen (2. ja 3. tuotantokausi)
Girl v.s Boy
Elämäni huonoin vuosi - uudelleen!
Open Heart (1. tuotantokausi)
Yön sankarit
Hullu - hullumpi - yläaste
Summerin sarjat > Vuoden 2016 sarjat

Mako Mermaids
World's Endin salaisuus
Sudenverinen (4. tuotantokausi)
Make It Pop (1. tuotantokausi)
Open Heart (1. tuotantokausi)
Hullu - hullumpi - yläaste
Summerin sarjat > Vuoden 2017 sarjat

Tume oikeissa töissä 1
Onks noloo?
Emma ja Milla testaa
Summerin sketsit
Säpinää aikuisena
Safkasetti
Kroppahommat
Hullu - hullumpi - yläaste
Metsähaaste
Summerin sarjat > Vuoden 2018 sarjat

Tume oikeissa töissä 2
Onks noloo?
Emma ja Milla testaa
Talvitestit
TheManninen ja vaihtarit
Mikä v*tun trans
Summerin sketsit
Summerin SKETSIRUNDI (KESÄ 2018)
Kesä ilman pomoa
Hullu - hullumpi - yläaste
Metsähaaste (Kultainen Venla -palkinto)
Emma ja Milla Islannissa
Summerin sarjat > Vuoden 2019 sarjat

Hullu - hullumpi - yläaste
Keijon kanava (KOURA-palkittu)
Metsähaaste
Luuserit
Kokkaa kuvasta
Onks noloo?
Pa*kaa kesää vastaan -kesäsarja
Väinön vehkeet
Summerin sarjat > Vuoden 2020 sarjat

Metsähaaste
Luuserit
Kokkaa kuvasta
Onks noloo?
Summerin sketsit
Luuserit
Poikkeustilassa -dokumenttisarja
Emma reagoi
Molybros metsässä
Jengi kertoo
Arvaa mitä? -podcast
Hiekkis
Historia

Summeria on esitetty kesäisin vuodesta 1999. Vuonna 2007 Summerin loputtua elokuussa esitettiin Summeri Plus -ohjelmaa, jossa kurkistettiin Summerin kulissien taakse. Talvisin TV2:ssa lähetettiin Summerin sisarohjelmaa Wintteriä. Vuoden 2008 lopussa Wintteri muutettiin Summerin talvijaksoiksi. Vuodesta 2010 keväällä Summeria lähetettiin 2011 loppuvuoteen sunnuntaisin, lukuun ottamatta kesää, jolloin ohjelmaa lähetettiin arkiaamuisin. Vuonna 2012 Summeri palasi takaisin kesäohjelmaksi ja ohjelma uudistui täysin. Ohjelmaa esitettiin ensin Yle TV1:llä ja kesästä 2004 alkaen Yle TV2:lla. Aikaisempina vuosina Summerissa oli myös oma housebändi Trio Mäihä, joka muutti nimeään vuonna 2008 Mäihä Show’ksi. Kesällä 2009 housebändi vaihtui house-dj:ksi, jona toimi DJ Repe Sorsa. Vuodesta 2018 lähtien Summeri uudistui jättäen suorat lähetykset taakseen, keskittyen täysillä Youtubeen ja Areenaan tehtäviin sisältöihin. Summerin kanavia ovat (2021) Yle Areena, YouTube, Instagram ja Tiktok.
Vuosina 2008–2011 Summeri järjesti kesäisin Summeri-kiertueen, joka kiersi Suomen maauimaloita sekä uimarantoja. Haastateltavina oli usein vierailtavalta paikkakunnalta kotoisin olevia artisteja sekä nuoria. Kiertueilla kuvatuista videopätkistä on tehty koosteet, jotka myöhemmin näytettiin lähetyksissä.
Vuoden 2018 kesä kierrettiin jälleen Suomea SKETSIRUNDI-kokonaisuudellaan. Rundilla kuvattiin sketsejä viitenä kesäviikkona, kuudella eri paikkakunnalla: Vaasa, Kittilä, Imatra, Virrat, Pori, Naantali.
Edeltäjät

Yleisradio esitti nuorille suunnattuja kesäohjelmia jo ennen Summeria. Kesinä 1995 ja 1996 lähetettiin Oulusta ohjelmaa nimeltä KesäQ. Ohjelmaan kuului muun muassa ruudukkopeli, johon yksi katsojista pääsi osallistumaan puhelimella. Muu ohjelmisto saattoi käsittää esimerkiksi lemmikin omistajan haastattelun ja ajan hittimusiikkivideoita, esimerkiksi XL5:n "Muistan". Sarjan ikimuistoisin hahmo oli "riehuva reportteri" Kärkkäri, jota esitti Jari Vesa.
Vuosina 1997 ja 1998 kesäohjelma tuotettiin yhdessä FST:n kanssa, minkä vuoksi toinen juontaja puhui suomea ja toinen ruotsia. Molemmat käyttivät kuitenkin välillä myös toista kotimaista kieltä. Ensimmäisenä vuotena ohjelma kantoi nimeä OH KesäSommar. Nimessä oleva OH tuli ohjelmassa usein nähtyjen suomalaisten lentokoneiden kyljessä olevasta tunnuksesta. Toisena kesänä ohjelman nimi muuttui H2O KesäSommariksi lentokoneteeman jäätyä pois. Ohjelmaan kuului puhelinkilpailu, jossa palkintona oli cd-levyjä ja -singlejä juontajien heittämän ison nopan osoittavan lukumäärän verran. Ohjelman juontajina toimivat Silvia Modig ja Sampo Sarkola.
Aiheesta muualla

Summerin kotisivut
Yle Elävä arkisto: Summeri 10 vuotta
Yo! Frozen Yogurt Cafe

| Yo! Frozen Yogurt Cafe |
| --- | --- |

Perustettu:  Heinäkuu 2012
Lakkautettu:  2015
Toimitusjohtaja:  Ilari Oidekivi
Kotipaikka:  Suomi
Toimiala:  Jääjogurtit
Kotisivu:  frozenyo.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yo! Frozen Yogurt Cafe oli lyhytikäinen suomalainen jääjogurttien markkinoimiseen pohjautunut yritys. Sen toimitusjohtajana toimi Ilari Oidekivi, ja se avasi ensimmäiset myymälänsä Kauppakeskus Columbuksessa ja Isossa Omenassa heinäkuussa 2012. Lokakuussa 2013 Yo! Frozen Yogurt Cafe laajensi liiketoimintaansa myös Turun Hansakortteliin. Vuosien 2014 ja 2015 vaihteessa Suomen Yo! Frozen Yoghurt ajautui konkurssiin, ja kaikki kolme kahvilaa suljettiin.
Myymälät

Ketjulla oli seuraavilla paikkakunnilla myymälöitä.
Helsinki
Turku
Vantaa
Yo! Frozen Yogurt Cafe Turun Hansakorttelissa.
Risto Ahti (kirkkoherra)

Risto Voitto Ahti (24. maaliskuuta 1942 Somero – 20. heinäkuuta 2013) oli Ypäjän seurakunnan pitkäaikainen kirkkoherra. Ahti suoritti ylioppilastutkinnon vuonna 1962 Someron yhteiskoulussa, teologian kandidaatin tutkinnon vuonna 1967 Helsingin yliopistossa ja sai pappisvihkimyksen Turussa samana vuonna. Ahti toimi pappina ensin Salossa. Vuonna 1972 hän siirtyi Ypäjän seurakunnan kirkkoherraksi, missä tehtävässä toimi eläkkeelle jäämiseensä asti vuoteen 2012. Vuosina 2002–2010 hän oli Tammelan rovastikunnan lääninrovastina.
Ahti julkaisi seitsemän aihepiiriltään hengellistä kirjoitus- ja pakina- ja kaskukokoelmaa.