stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1936
Tulokset > Naiset 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vilma Harju | Virolahden Sampo | 24.26 |
| 2 | Anni Onnia | Tampereen Hiihtoseura | 25.18 |
| 3 | Sylvi Kuronen | Pohjois-Karjalan Hiihtoseura | 25.41 |
| 4 | Annikki Huovila | Vehkalahden Veikot | 25.48 |
| 5 | Alli Simovaara | Mäntsälän Jyske | 25.56 |
| 6 | Hilma Lavonen | Säkkijärven Ahjo | 26.05 |
Naisten 5 km hiihdettiin Hyvinkäällä 16. helmikuuta 1936. Osanottajia oli 19 ja vain kolme ilmoittautuneista oli jäänyt tulematta lähtöviivalle. Alunperin kisan kärjessä oletettiin olevan Koskimiehen, Simovaaran, Harjun ja Onnian, jotka osoittautuivatkin vahvoiksi lopputuloksissa. Yllättäjänä saattoi pitää Vehkalahden Annikki Huovilaa, joka otti puoli minuuttia edellään lähteneen Helga Koskimiehen lähes kiinni. Voitto meni yli puolen minuutin erolla Vehkalahden Harjulle.
Tulokset > Mäkihyppy

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Seura | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Paavo Vierto | Jyväskylän Kisa-Toverit | 217,8 | 37 - 37 m |
| 2 | Niilo Toppila | Jyväskylän Kisa-Toverit | 217,5 | 35,5 - 36,5 m |
| 3 | Oiva Valonen | Hyvinkään Tahko | 217,4 | 37,5 - 37 m |
| 4 | Leo Järvinen | Lahden Hiihtoseura | 214,5 | 37,5 - 37,5 m |
| 5 | Paavo Nuotio | Lahden Hiihtoseura | 211,0 | 36,5 - 36,5 m |
| 6 | S.Leino | Utin Hiihtoseura | 210,5 | 36,5 - 36,5 m |
Kilpailu käytiin Hyvinkäällä 16. helmikuuta 1936. Osanottajia oli 66. Voiton odotettiin menevän edellisen vuoden kaltaisesti Lahden Valoselle, mutta toisin  kävi. Jyväskylän Vierto ja Toppila ottivat Jyväskylään kaksi ensimmäistä sijaa ennen Valosta.
Tulokset > Yhdistetty

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Oiva Valonen | Hyvinkään Tahko | 431,0 (214,5 + 216,5) |
| 2 | Aarne Valkama | Ounasvaaran Hiihtoseura | 428,9 (240,0 + 188,9) |
| 3 | Erkki Mäkinen | Lahden Hiihtoseura | 424,4 (223,5 + 200,9) |
| 4 | Pentti Vesalainen | Kouvolan Hiihtoseura | 412,0 (219,0 + 193,0) |
| 5 | V.Arola | Valkeakosken Haka | 397,7 (208,5 + 189,2) |
| 6 | O.Martikka | Uuraan Urheilijat | 395,6 (222,0 + 173,6) |
Yhdistetyn SM-kisat pidettiin Hyvinkäällä 14. ja 15. helmikuuta 1936. Ounasvaaran Aarne Valkama otti hiihto-osuudella ylivoimaisen 16,5 pisteen johdon ennen Lahden Erkki Mäkistä, edelleen 1,5 pistettä Uuraan O.Martikkaan ja kolme pistettä Kouvolan Pentti Vesalaiseen. Seuraavat kolme olivat Valkjärven Urheilijoiden P.Lehto, Kouvolan Hiihtoseuran V.Heikkinen ja Hyvinkään Oiva Valonen. Mäessä Valonen erottautui muista ottaen lopputuloksissa 2,1 pisteen voiton hiihto-osuudella johtaneesta Valkamasta. Muita hyviä yhdistetyn mäkihyppääjiä olivat Lahden Paavo Nuotio loppusijoituksen ollessa 19. ja Erkki Mäkinen.
Pyöräilyn Suomen-mestaruuskilpailut 1915

Pyöräilyn Suomen-mestaruuskilpailut 1915 kilpailtiin Turussa 31. heinäkuuta–1. elokuuta 1915. Vain miehet kilpailivat. Kälviän Tarmon Juho Jaakonaho ja Helsingin IFK:n Otto Brandt voittivat kumpikin kaksi mestaruutta.
1 000 metrin aika-ajo

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Juho Jaakonaho | Kälviän Tarmo | 1.26,8 |
| 2 | Otto Brandt | Helsingin IFK | 1.27,0 |
| 3 | Kosti Tanner | Kaarinan Kaiku | 1.30,2 |
10 km maantiepyöräily

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Otto Brandt | Helsingin IFK | 15.38,2 |
| 2 | Juho Jaakonaho | Kälviän Tarmo | 15.38,2 |
| 3 | E. Vesa | Turun Urheiluliitto | 15.39,5 |
30 km maantiepyöräily

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Otto Brandt | Helsingin IFK | 51.02,8 |
| 2 | Hjalmar Tuomi | Tampereen Pyrintö | 51.02,9 |
| 3 | F. Hietamäki | Nousiaisten Alku | 51.02,9 |
60 km maantiepyöräily

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Juho Jaakonaho | Kälviän Tarmo | 1.47.23 |
| 2 | Hjalmar Tuomi | Tampereen Pyrintö | 1.56.45 |
| 3 | E. Vesa | Turun Urheiluliitto | 1.57.32 |
Johannislundin lasitehdas

Johannislundin lasitehdas Kiikalassa 1950.
Tehtaan työntekijöitä mahdollisesti 1940- tai 1950-luvulla.
Johannislundin lasitehtalla tehty vaarinkaljapullo.
Johannislundin lasitehdas toimi Johannislundissa Kiikalassa Varsinais-Suomessa nykyisen Salon kaupungin alueella vuosina 1813–1960. Tehdas oli Nuutajärven ohella Suomen lasitehtaista pitkäikäisin.
Tehdas Hidoisenpyölin takamaalle

Tehdas perustettiin Kiikalan, Someron, ja Nummen pitäjien yhtymäkohdalla sijainneelle Hidoisenpyölin ulkoveromaalle, johon perniöläisellä Viipurin eli Frillan säterillä oli vanhastaan osuus, jonka Perniössä maata omistanut vänrikki Johan Berndt von Torcken hankki omistukseensa.
Lasitehtaalle sopivaksi paikan teki sijainti laajalla Kaskistonnummen harjualueella, jossa oli sopivaa kvartsihiekkaa ja runsaasti ennestään hyötykäyttämätöntä metsää. Matkaa Kiikalan kirkolle oli kuitenkin 10 kilometriä, ja ensiksi piti rakentaa tie. Työntekijöitä perustetussa tehtaassa oli alaikäiset mukaan lukien noin 50. Tuotteina olivat aluksi pullot, apteekkilasi ja yksinkertainen talouslasi.
von Torckenilta tehtaan osti sen isännöitsijänä aiemmin toiminut Jean Lignell, joka oli tehtaan omistaja vuosina 1819–1830. Lignellin aikana tehtaan tuotannossa ei tapahtunut suuria muutoksia.
Inkereen lasitehtaan yhteydessä 1833–1865

Lignellin jouduttua konkurssiin omistajana oli esittelijäsihteeri, teologian tohtori Henrik Reinhold Bäck vuosina 1830–1833 kunnes tehtaan osti Perttelin Inkereen lasitehtaan ja kartanon omistajaksi vain kaksi vuotta aiemmin tullut Magnus Leonard Alftan. Alftanin aikana tehtaan tuotanto jatkui hyvin entisenlaisena ja pääatuotteena olivat pullot Alftanin keskittyessä pääasiassa Inkereen kartanon hoitoon. Vuosina 1851-1859 Alftan vuokrasi tehtaan ensin lasinpuhaltajamestari Lars Viktor Sundvallille ja tämän liikekumppanille Alex Grönvallille ja sitten lasinpuhaltajamestari Alexander Fallerille. Vuokraajien aikana tuotanto enemmän kuin kaksinkertaistui.
Magnus Leonard Alftanin kuoltua vuonna 1859 tehtaan peri hänen leskensä Sophie Alftan, joka aloitti välittömästi laajat uudistyöt ostamalla maanviljelystilan ja lisää metsää tehtaan läheisyydestä, rakentamalla uudelleen suuren osan tehtaasta ja hankkimalla ammattimiehiä ulkomailta. Päätuotteeksi Johannislundissa tuli nyt ikkunalasi. Väritön ikkunalasi vaati kuitenkin kalliita tuontiraaka-aineita, ja vuonna 1865 tehdasrakennus paloi. Se rakennettiin uudelleen, mutta taloudelliset vaikeudet olivat liian suuret ja Sofie Alftan anoi konkurssia.
Uudelleen ensimmäisellä omistajasuvulla 1870–1892

Vuonna 1869 tehtaan osti sen päävelkoja varatuomari Henrik Gustav Snellman, jonka kuoltua omistajaksi tuli vuonna 1870 ensimmäisen omistajan pojanpoika Karl Wilhelm von Torcken. Vuonna 1875 von Torcken myi puolet tehtaasta von Alftanien pojalle Alfons Alftanille, joka vuonna 1866 oli hankkinut omistukseensa Ariman lasitehtaan Pusulassa. Tämä yhtiökumppanuus kesti vain vuoteen 1879, minkä jälkeen von Torcken lunasti koko tehtaan itselleen. Päätuotteiksi tulivat von Torckenin aikana jälleen pullot, mutta vuonna 1892 myös von Torcken päätyi konkurssiin. Vuonna 1893 omistajana oli hetken Axel E. Boijer ja hänen jälkeensä 1893–1895 maakauppias Fritj. Leopold Strömberg von Torckenin toimiessa isännöitsijänä. Strömbergiltä tehtaan osti kokenut lasiteollisuusmies Anders Nordstedt.
Silvénien aika 1898–1960

Vuonna 1897 tehtaan kirjanpitäjäksi palkattiin Herman Silvén, joka sai tehtaan tuotannon kaksinkertaistettua heti ensimmäisenä toimintavuonnaan. Silvén osti Johannislundin vuonna 1898 yhdessä porilaisen kauppiaan Aksel Karlssonin kanssa, joka myi osuutensa Silvénille 1901. Herman Silvénin kuoltua 1913 tehtaan johdossa jatkoi hänen  leskensä Anna Silvén. Konekantaa uudistettiin 1930-luvulla hankkimalla pullojen tuotantoon puoliautomaattikoneita ja rakentamalla uusi hytti. Vuonna 1943 toimitusjohtajaksi tuli Anna ja Herman Silvénin poika Bjarne Silvén, ja tehdas jatkoi toimintaansa valmistaen lähes pelkästään olut- ja virvoitusjuomapulloja. Kokoautomaattipullokoneita ei kuitenkaan enää hankittu, ja Anna Silvénin kuoltua vuonna 1958 Karhulan ja Iittalan lasitehtaat omistanut A. Ahlström Oy ja Riihimäen Lasi Oy ostivat vanhanaikaiseksi käyneen tehtaan vuonna 1959 ja lopettivat sen vuonna 1960.
Yhdyskunta lasitehtaan jälkeen

Tehtaan lopettamisen jälkeen kartanon maat vuokrattiin pois. Nykyään tehtaan entiset työntekijöiden asunnot ovat vuokralla entisten työntekijöiden ja heidän jälkeläistensä kesäasuntoina ja kartanossa asuu Anna Silvénin tyttärentytär Ritva Liisa Lakkonen perheineen.
Tehtaan yhteydessä toimi Johannislundin kansakoulu vuosina 1910–1960 ja tehtaan ollessa toiminnassa myös oma kauppa. Johannislundin koulupiiri käsitti Hidoisenpyölin ulkoveromaalla sijainneen vireisen tehdasalueen ohella viereisen Säräjärven kylän sekä Kiikalan puoleisten lähikylien Saaren ja Yltäkylän takamaita Varesjärven ja Varesjoen suunnassa Johannislundista etelään, missä toisena pitkän historian omanneena teollisuuslaitoksena toimi Varesjoen saha vuodesta 1751 aina 1900-luvun loppuvuosikymmenille asti.
Vuonna 2009 Johannislundin lasitehtaan alue nimettiin yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Alueen vanhimpia rakennuksia ovat hirsiset asuinrakennukset Yli- ja Alipykninki 1860-luvulta sekä kartanon päärakennus 1870-luvulta. Lisäksi alueella on useita arkkitehti Toivo Paatelan suunnittelemia rakennuksia 1930-luvulta, ennen vuotta 1911 rakennettu koulu ja työväenrakennus noin vuodelta 1890.
Kulttuuriset viittaukset

Johannislundin teollisuusmiljöötä on kuvannut maalauksissaan kuvataiteilija Oskari Paatela, jonka veli, arkkitehti Toivo Paatela suunnitteli lasitehtaan rakennuksia. Lisäksi Paatela maalasi muotokuvia myös tehtaan omistajaperheen jäsenistä.
Kirjailija Kaari Utrio kertoo käyttäneensä Johasnnislundin lasitehtaan miljöötä esikuvana romaanissaan Vaitelias perillinen (2009) kuvaamalleen kuvitteelliselle lasiruukille, joka sijaitsee niin ikään kuvitteellisessa "Nummijärven" pitäjässä "Pusulan ja Kiikalan välissä" lounaisessa Suomessa.
Kiikalan kotiseutumuseossa Kiikalassa on esillä Johannislundin lasitehtaan tuotteita. Kesällä 2013 siellä järjestettiin tehtaan perustamisen 200-vuotismuiston johdosta tehtaan historiaa esittelevä näyttely. Vuonna 2009 ilmestyi Kiikala-seuran julkaisemana tehtaan historiasta kertova Matti Sjöbergin kirja Pruuki.
Aiheesta muualla

Annala, Vilho: Suomen lasiteollisuus vuodesta 1681 nykyaikaan. II osa. Kehitys vuoden 1809 jälkeen. Toinen nide, s. 521-548.  Helsinki:  Suomen lasiteollisuusliitto, 1948.
Annala, Vilho: Johannislundin lasitehtaan historia. Salo 1950.
Sjöberg, Matti: Pruuki.  Kiikala:  Kiikala-seura, 2009.  ISBN 978-952-92-5727-0
Kartta: Johannislundin lasitehtaan alue Museovirasto. Viitattu 31.1.2010.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1937

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut pidettiin vuonna 1937 Kajaanissa samaan aikaan Chamonix’n maailmanmestaruushiihtojen kanssa. Kisapaikka oli Sotkamontien varressa neljä km kaupungin ulkopuolella sijainnut paikallisen suojeluskunnan keskuspaikka "Suojala".
Tulokset > Miehet 17 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lauri Oinonen | Kuopion Polisiurheilijat | 1.01.07 |
| 2 | Martti Lauronen | Pohjois-Karjalan Hiihtoseura | 1.01.21 |
| 3 | Valter Forsell | Vehkalahden Veikot | 1.01.22 |
| 4 | Pauli Pitkänen | Puijon Hiihtäjät | 1.01.28 |
| 5 | Matti Lähde | Enson Kisailijat | 1.01.58 |
| 6 | Vilho Koskelainen | Karjalan Urheilijat | 1.02,01 |
Miesten 17 km hiihdettiin Kajaanissa 12. helmikuuta 1937 erinomaisessa tyynessä talvisäässä. Ilmoittautuneita oli 122, ja ladulle lähti 94 miestä. Aamun pakkanen oli kisapaikalla noin 15 pakkasastetta, mutta lauhtui päivän kestäessä muutaman asteen. Väliaika-asema oli 7,5 km:n kohdalla. Siellä järjestys oli Oinonen jäljessä 12 sekuntia Lauronen, 20 sekuntia Pitkänen, 24 sekuntia Ounasvaaran Hiihtoseuran Olavi Alakulppi, Iisveden Kirin A.Miettinen ja Viipurin Urheilijoiden Eino Olkinuora. Maalin tultaessa vajaata 10 kilomteriä myöhemmin Kuopion Oinonen piti johtonsa ottaen 14 sekunnin voiton Joensuun Laurosesta. Vehkalahden Forsell tuli lopun vauhdikkaimmin ja otti SM-pronssia ennen Pitkästä, Lahden Lähdettä ja Viipurin Koskelaista.
Tulokset > Miehet 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pekka Vanninen | Veitsiluodon Vastus | 3.19.15 |
| 2 | Sulo Nurmela | Vehkalahden Veikot | 3.25.47 |
| 3 | Alvar Rantalahti | Kotkan Into | 3.26.37 |
| 4 | Toivo Tiainen | Vuoksenniskan Urheilijat | 3.26.41 |
| 5 | Martti Lappalainen | Pohjois-Karjalan Hiihtoseura | 3.28.19 |
| 6 | Arvi Riivari | Metsäkylän Kurssi | 3.30,11 |
Miesten 50 km hiihdettiin Kajaanissa 14. helmikuuta 1937. Pakkasta oli kisapaikalla alkuvaiheessa hieman yli -20 astetta, mutta lauhtui hieman päivän kestäessä. Keli oli luistava. Rata oli kahdesti kierrettävä 25 km. Ilmoittautuneita oli 91 miestä, mutta lähtijöitä oli kisaan 62. Maalin tuli 49 miestä. Ensimmäiset väliajat tuli 14 km:n kohdalla, ja siellä johdossa oli Vuoksenniskan Taisto Tiainen ennen 14 sekuntia jäljessä hiihtänyttä Veitsiluodon Pekka Vannista ja Vannisesta kolme sekuntia jäänyttä Warkauden Urheilijoiden Erkki Jalkasta, olympiamestari Kalle Jalkasen velipoikaa. Puolimatkassa Vanninen oli noussut kärkeen ennen Jalkasta, Karhulan Katajaisten V.Frantsia, Metsäkylän Riivaria, Ounasvaaran Hiihtoseuran Olli Remestä ja Tiaista. Matkan toisella puoliskolla Vanninen lisäsi kärjessä koko ajan eroa toisiin eli 39 km:n kohdalla eli Vanninen johti toisena olleeseen Frantsiin nähden reilu kolme minuuttia, josta Tiainen oli jäljessä vajaa kaksi minuuttia ja Jalkanen oli jäänyt Tiaisesta 10 sekuntia. Jalkasen takana vain 10 sekunnin päässä olivat Pohjois-Karjalan Martti Lappalainen, Remes ja Riivari. Vehkalahden kokenut Sulo Nurmela oli heistä puoli minuuttia jäljessä. Maalin tultaessa Vannisen ero toiseksi tulleseen Nurmelaan oli 6,5 minuuttia.Näin Nurmela oli ohittanut viimeisellä 10 kilometrillä peräti viisi edellään ollutta. Kotkan Alvar Rantalahti tuli lopun myös kovaa muihin nähden sijoittuen lopulta kolmanneksi. Hän oli 39 km:n kohdalla Nurmelastakin jäljessä puoli minuuttia. Lopussa eniten menettivät asemiaan Frantsi, Remes ja Jalkanen.
Tulokset > Miehet, joukkue

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kuopion Poliisi-Urheilijat | L.Oinonen   V.Hämäläinen   K.Tuppurainen | 3.10,21 |  |  |
| 2 | Puijon Hiihtäjät | P.Pitkänen   E.Kohonen   L.Pitkänen | 3.11,29 |  |  |
| 3 | Ounasvaaran Hiihtoseura | O.Alakulppi   O.Remes   A.Luiro | 3.13,22 |  |  |
Kilpailu perustui Kajaanissa 12.2. hiihdetyn 17 kilometrin kisan yhteistuloksiin - kolmen hiihtäjän yhteisaika.
Tulokset > Naiset 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vilma Harju | Virolahden Sampo | 24.03 |
| 2 | Annikki Huovila | Vehkalahden Veikot | 24.58 |
| 3 | Helga Koskimies | Vehkalahden Veikot | 25.03 |
| 4 | Kerttu Härkönen | Sotkamon Jymy | 25.18 |
| 5 | Vieno Hiljanen | Sotkamon Jymy | 25.19 |
| 6 | Olga Penttinen | Montolan Kiveliö | 25.39 |
Naisten 5 km hiihdettiin Kajaanissa 14. helmikuuta 1937. Virolahden Sammon Vilma Harju uusi edellisen vuoden voittonsa ylivoimaiseen tyyliin voittaen toiseksi tullutta Vehkalahden Veikkojen Annikki Huovilaa lähes minuutin. Kolmas oli myös Vehkalahden Helga Koskimies. MItalit menivät siis kaikki Kymenlaaksoon.
Tulokset > Mäkihyppy

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Seura | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Veikko Iivanainen | Puijon Hiihtäjät | 224,5 | 40 - 41 m |
| 2 | Niilo Toppila | Jyväskylän Kisa-Toverit | 223,75 | 39 - 40,5 m |
| 3 | Leo Laakso | Lahden Hiihtoseura | 220,8 | 39 - 41 m |
| 4 | Tauno Pälli | Lahden Hiihtoseura | 220,0 | 40 - 41 m |
| 5 | Paavo Vierto | Jyväskylän Kisa-Toverit | 215,5 | 39 - 38,5 m |
| 6 | Oiva Valonen | Hyvinkään Tahko | 214,9 | 38,5 - 38,5 m |
Kilpailu käytiin Kajaanissa 15. helmikuuta 1937. Lahden Iivanainen teki molemmilla kierroksilla pisimpåiä hyppyjä. Saman seuran Tauno Pälli pääsi myös samoihin mittoihin, mutta tyylipisteet pudottivat hänet lopulta 4:ksi.
Tulokset > Yhdistetty

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hiihto ja mäenlasku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Niilo Nikunen | Evon Metsäpojat | 440,51 | (232,41 + 208,1) |
| 2 | Timo Murama | Ounasvaaran Hiihtoseura | 439,88 | (223,8 + 216,8) |
| 3 | Pentti Vesalainen | Kotkan Hiihtoseura | 436,4 | (235,5 + 200,9) |
| 4 | Eero Hyyryläinen | Kainuun Hiihtoseura | 426,7 | (240,0 + 186,7) |
| 5 | Oiva Valonen | Hyvinkään Tahko | 417,8 | (199,5 + 218,3) |
| 6 | Hugo Ilvonen | Lahden Hiihtoseura | 416,6 | (211,5 + 205,1) |
Yhdistetyn SM-kisat pidettiin Kajaanissa 12. ja 13. helmikuuta 1937. Kotimaisemissaan Kainuun Eero Hyyryläinen otti hiihto-osuudella lähes minuutin voitolla 4,5 pisteen johdon ennen Kotkan Pentti Vesalaista ja edelleen kolme pistettä Evon Niilo Nikuseen. Seuraavina hiihto-osuudella olivat Virolahden Sammon olympiavoittaja Lake Placidistä Veli Saarinen, Ounasvaaran Timo Murama ja Mikkelin Hiihtäjien M.Heikura. Mäessä kilpailu oli tasainen. Tosin mäkikilpailun selvä ykkönen Puijon Hiihtäjien V.Tiihonen jäi lopputuloksissa 9:ksi. Mestarudesta kävivät tiukan kisan Evon Niilo Nikunen, joka oli mäessä 5., Ounasvaaran Timo Murama, mäen 3., ja Hyvinkään Oiva Valonen, mäen 2. Näin Nikunen otti vajaan pisteen voiton ennen Muramaa. Vesalainen, Hyyryläinen ja Valonen olivat seuraavat. Veli Saarisen loppusijoitus oli 12.
Hammar

Hammar on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Ahti Hammar (1911–1979), suomalainen taidemaalari ja heraldikko
Arto Hammar (s. 1960), suomalainen raviohjastaja ja -valmentaja
August Hammar (1883–1918), suomalainen jääkärialiupseeri
Clarence Hammar (1899–1989), ruotsalainen purjehtija
Edith Hammar (s. 1992), suomenruotsalainen kuvataiteilija
Hj. Hammar (1859–1909), suomalainen seppä ja ammattiyhdistysmies
Hugo Hammar (1864–1947), ruotsalainen teollisuusmies
Kaarlo Terhi (sukunimi aik. Hammar) (1872–1921), suomalainen raittiusmies, kuoronjohtaja, laulunopettaja, toimittaja ja kirjailija
Karl Gustav Hammar (s. 1943), ruotsalainen arkkipiispa
Karl Jakob Hammar (1845–1892), suomalainen asianajaja ja Tammisaaren pormestari
Rami Hammar (s. 1943), suomalainen kitaristi
Rauha Hammar (1878–1965), suomalainen lääkäri
Reijo Hammar (nykyisin Andreas Hammar) (s. 1953), suomalainen rikollinen
William Hammar (1875–1951), suomalainen oopperalaulaja.
Muuta:
Hammarin Sähkö, Gunnar Hammarin vuonna 1909 Oulussa perustama sähköliike
Hammar, taajama Askersundin kunnassa Ruotsissa
Hammar, taajama Kristianstadin kunnassa Norjassa.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Paskolampi (Pertunmaa, Koirakivi)

| Paskolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°25′10″N, 26°29′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Enonveteen 
Järvinumero:  14.172.1.051
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,2 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,725 km  
Pinta-ala:  2,644 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPaskolampi 
Paskolampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla Koirakiven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Ylä-Rievelin–Enonveden alueeseen (14.172) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,2 metriä mpy.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1933

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut pidettiin vuonna 1933 Kuopiossa Innsbruckin MM-hiihtojen jälkeen. Miehet hiihtivät lyhyempänä kilpailunaan 17 kilometriä aiemman 10 kilometrin sijaan.
Tulokset > Miehet, 17 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nestor Huupponen | Lahden Hiihtoseura | 1.08.01 |
| 2 | Klaes Karppinen | Iisalmen Visa | 1.08.03 |
| 3 | Kalle Heikkinen | Kainuun Hiihtoseura | 1.08.16 |
| 4 | Frans Heikkinen | Kainuun Hiihtoseura | 1.08.42 |
| 5 | Valmari Toikka | Kotkan Into | 1.09.08 |
| 6 | J.Juntunen | Kainuun Hiihtoseura | 1.09.21 |
Miesten 17 km hiihdettiin Kuopion Puijolla 25. helmikuuta 1933. Matka oli ensimmäistä kertaa ohjelmassa, sillä aiemmin pikamatka oli ollut 10 km. Aamulla pakkasta oli kisapaikalla -15 astetta. Kilpailua johti puolella minuutilla Lahden Nestor Huupponen ennen Iisalmen Karppista, Sänkimäen Pauli Pitkästä, Kotkan Toikkaa ja Kainun Frans Heikkistä. Kisa oli loppuun asti tiukka niin, että Huupponen voitti kahdella sekunnilla Karppisen, joka puolestaan voiti 13 sekunnilla Kalle Heikkisen. Saman päivän aikana Puijolla hiihdetin myös nuorten ja ikämiesten SM-kisat. Niissä ikämiesten sarjan Virolahden Sammon Einari Mässeli hiihti 16 sekuntia paremman ajan kuin yleisen sarjan voittaja Huupponen.
Tulokset > Miehet, 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Väinö Liikkanen | Kymintehtaan Urheiluseura | 3.32.37 |
| 2 | Adiel Paananen | Saarijärven Pullistus | 3.40.26 |
| 3 | Nestor Huupponen | Lahden Hiihtoseura | 3.44.39 |
| 4 | T. Lanu | Lahden Hiihtoseura | 3.44.46 |
| 5 | Urho Mathlein | Ounasvaaran Hiihtoseura | 3.46.07 |
| 6 | Martti Lappalainen | Liperin Kivekkäät | 3.46.38 |
Miesten 50 km hiihdettiin Kuopion Puijolla 26. helmikuuta 1933. Aamulla pakkasta oli kisapaikalla lähes 20 astetta pakkasta, joka kilpailuhetkeen lauhtui reiluun 10 asteeseen. Katselijoita oli muutama sata. Matkalle lähti 40 hiihtäjää, ja maalin hiihti kaikkiaan 36 miestä. 17 km:n kohdalla kisaa johti Saarijärven Adiel Paananen noin minuutilla ennen Kymintehtaan Väinö Liikkasta ja Liikkasesta kaksi minuuttia jääneenä Liperin Martti Lappalainen, Ounasvaaran Mathlein ja Kotkan Innon Valmari Toikka. Puolessa matkassa lähdettäessä uudelleen samalle 25 km:n kierrokselle kärjessä oli reilun minuutin johdossa Liikkanen ennen Paanasta, josta kolme minuutia jääneenä kolmikko Lappalainen,-Mathlein-Toikka. 41 km:n kohdalla Liikkanen jatkoi kärjessä 5,5 minuutin erolla ennen Paanasta. Seuraavina neljä minuuttia Paanasesta Mathlein ja nousua tehneet Lahden Lanu ja Vehkalahden Veikkojen V.Sipilä. Lopussa Väinö Liikkanen lisäsi johtoaan voittaenlähes kahdeksalla minuutilla Adiel Paanasen, joka oli SM-pronssimitalistia Lahden Nestor Huupposta edellä yli neljä minuuttia. Ounasvaaran Mathlein joutui antamaan lopussa periksi Lahden Lanulle, joka sijoittui 4:ksi. Liperin Tauno Lappalainen hiihti tasaisesti 7:ksi.  Välillä nousua tehnyt Vehkalahden Sipilä joutui taipumaan lopussa sijoittuen 10:ksi. Edellisen vuoden mestari Vilppulan Vedon Heikki Norojärvi oli 13. ja tuleva mestarihiihtäjät Puijon Hiihtäjien Olli Remes 18. ja Helsingin Hiihtäjien Kalle Jalkanen 21.
Tulokset > Miehet, joukkue

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kainuun Hiihtoseura | K.Heikkinen   F.Heikkinen   J.Juntunen | 3.26,20 |  |
| 2 | Virolahden Sampo | E.Mässeli   Värri   Hyypiä | 3.26,56 |  |
| 3 | Kontiolahden Karhut | E.Kinnunen   H.Kinnunen   A.Kukkonen | 4.01,30 |  |
Kilpailu perustui Kuopion Puijolla 25.2. hiihdetyn 17 kilometrin kisan yhteistuloksiin - kolmen hiihtäjän yhteisaika.