stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Skandinaavinen mytologia
Skandinaavien kaikkeus > Ensimmäiset olennot

Maailman alkuperä on myyttien mukaan valtavassa rotkossa, Ginnungagapissa. Rotko rajoittui etelässä Muspelheimiin, tulen sijoille, jota vartioi tulijättiläinen Surt liekehtivällä miekallaan. Pohjoisessa oli kylmä Niflheim. Sen Hvergelmir-kaivosta virtasi 11 virtaa, joiden nimi oli Élivágar. Vedet valuivat Ginnungagapiin, jonka ne täyttivät jäätyessään. Kun jäävuori kasvoi, sen sulatti Muspellin kuumuus. Tästä syntyneessä vedessä alkoi syntyä Ymir-jättiläinen. Sumussa muodostui myös toinen olento, valtava lehmä nimeltä Auðhumla, jonka nisistä valui maitoa neljänä jokena, joista Ymir sai ravintonsa. Kun Ymir ateriansa jälkeen nukahti, se alkoi hikoilla, ja sen kosteista kainaloista kasvoivat esiin mies ja nainen. Samalla Ymirin jalat siittivät keskenään hirviömäisen kuusipäisen pojan, josta tuli jättiläisten esi-isä. Audhumla-lehmä sai ravintonsa nuolemalla jäässä kiinni olevia suolaisia kiviä. Kivestä syntyi vähitellen kolmessa päivässä mieshahmo Búri, josta tuli Odinin isoisä. Odin ja hänen kaksi veljeään Vile ja Ve olivat ensimmäiset jumalat.
Jumalat ja jättiläiset vihasivat toisiaan. Odin päätti veljineen surmata Ymirin, tehdä lopun jättiläisten hirmuvallasta ja luoda järjestys kosmokseen. Veljekset surmasivatkin Ymirin suuressa taistelussa, ja Ymirin veri hukutti alleen kaikki jättiläiset, Bergelmiriä lukuun ottamatta. Bergelmir pakeni perheineen arkussa, ja hänestä tuli huurretursaiden kantaisä.
Skandinaavien kaikkeus > Maailman synty

Kun Ymir oli tuhottu, Odin ja hänen veljensä alkoivat luomistyön Ymirin ruumiista. Hänen verestään muodostuivat joet ja meret, hänen lihastaan maa, hänen luistaan vuoret, hänen hiuksistaan puut ja parrastaan ruoho, hänen hampaistaan sora ja kivi, ja hänen kallostaan taivaankansi, jossa hänen aivonpalasensa ajelehtivat pilvinä. Neljä vahvaa kääpiötä, Pohjoinen, Etelä, Itä ja Länsi, asetettiin kannattelemaan taivaanpieliä.
Kun maailma oli luotu, Odin veljineen loi elävät olennot sitä asuttamaan. Ensimmäisenä ilmestyivät kääpiöt ja valohaltiat, jotka kasvoivat Ymirin ruumista hajottavista toukista. Valkoisista toukista syntyi hyviä haltioita ja mustista toukista pahoja kääpiöitä.
Jumalat lennättivät Muspellistä kipinöitä taivaan poikki tähdiksi, auringoksi ja kuuksi. Eräs mies nimesi poikansa ja tyttärensä Auringoksi ja Kuuksi, mistä vihastuneena jumalat asettivat heidät vaunuihin vetämään taivaankappaleita taivaankannen poikki. Näitä vaunuja seuraa kaksi sutta, Sköll ja Hati, joiden kohtalona on aikojen lopussa syödä taivaalliset valot. Taivaankannen reunalle jumalat asettivat jättiläiskotka Hräsvelgin, joka synnyttää siivillään tuulet. Vuodenaikojen vaihtelusta huolehtivat jääjättiläisten ilkeä sukulainen Talvi ja lempeä jumalolento Kesä.
Jumalat loivat ensimmäiset ihmiset merenrantaan ajelehtineista ajopuista. Odin teki saarnesta miehen nimeltään Ask, ja jalavasta naisen nimeltään Embla. Heidän asuinsijakseen jumalat osoittivat maailman keskustan, Midgårdin, jonka ympärille he rakensivat Ymirin kulmakarvoista muurin suojelukseksi. Muurin ulkopuolelle jäänyt alue oli Jotunheim, jättiläisten maa.
Skandinaavien kaikkeus > Maailman rakenne

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Asgård, aasojen maailma, jossa sijaitsi myös Odinin Valhalla. Sijaitsi ylimpänä kaikkeudessa.
Alfheim, valohaltioiden maailma
Midgård, ihmisten maailma, keskimmäinen maailmoista.
| Niflheim, jääjättiläisten maailma |  | Jotunheim, jääjättiläisten maailma. |
| Vanaheim, vaanojen maailma |  | Muspelheim, tulijättiläisten maailma. |
Nidavellir (Svartalfheim), maanalainen kääpiöiden valtakunta.
Helheim, kuolleiden valtakunta. Sijaitsi alimmaisena.
Maailmankaikkeus on jaettu yhdeksään maailmaan eli valtakuntaan. Asgård on aasojen jumalsuvun koti, jossa ovat jumalten talot ja hallit sekä Urdin pyhä kaivo. Vanaheim on toisen jumalsuvun, vaanien koti. Alfheimissa asuvat valohaltiat, joita vaani Frej hallitsee. Midgård on ihmisten maailma ja sijaitsee luomakunnan keskellä. Muspelheim on tulen ja kaaoksen valtakunta, joka oli olemassa jo aikojen alussa. Sitä hallitsee demoninen Surt ja hänen tulijättiläisensä. Jotunheim on huurrejättiläisten, jumalten ja ihmisten vihollisten koti. Jotunheimissa ovat Mimerin kaivo, Järnveden-metsä ja Utgårdin linnoitus. Svartalfheim on osa maanalaista maailmaa, ja siellä asuvat kääpiöt. Helheim on pimeä, haudan kaltainen kuolleitten maa, jota hallitsee Hel. Nifelheim on kaikkein alin maailma: ikuisen kylmyyden ja pimeyden paikka, jossa lohikäärme Nidhögg ja muut lohikäärmeet piinaavat kaikkein pahimpia syntisiä.
Kaiken yläpuolelle levittäytyy mahtava saarni Yggdrasil, joka ulottuu myös kaikkien maailmojen läpi. Puun alkuperää ei tiedä kukaan. Sillä on kolme pääjuurta, joista jokaisen alla on lähde. Yksi juurista ulottuu Niflheimiin ja Hvergelmiriin, toinen kasvaa Jotunheimin ohi Ginnungagapiin, ja kolmas Asgårdiin. Jumalat kokoontuvat joka päivä puun ympärillä. Puun latvassa istuu valtava kotka. Yggdrasil on jatkuvasti uhattuna: neljä kaurista syö jatkuvasti puun lehtiä, ja lohikäärme Nidhöggr järsii loputtomasti sen alimpia juuria. Siitä huolimatta Yggdrasil pysyy vihreänä.
Maailman asujaimisto > Jumalat

Jumalat ovat jakautuneet kahteen eri sukuun, aasoihin, jotka asuvat Asgårdissa, ja vaaneihin, jotka asuvat Vanaheimissa.
Odin on hallitsijajumala, sodanjumala, kuolemanjumala ja runoilijoiden jumala. Thor on Odinin poika ja aasoista vahvin ja mahtavin. Hän on ukkosen herra sekä ihmisten ja jumalten suojelija. Frigg on Odinin puoliso ja jumalien kuningatar, korkein jumalatar. Hän on äitijumalatar sekä rakkauden ja avioliiton jumalatar. Freyr on vaaneista ensimmäinen. Hän on sateen, auringon, viljan kypsymisen ja hedelmällisuuden jumala, joka hallitsee myös rikkauksia ja rauhaa. Freija on Frejn viettelevä sisko, joka osaa taikoa, ja jolla on valta rakkauteen ja kuolemaan. Njord on Freyrin ja Freijan isä, jolla on valta tuuliin ja meren aaltoihin. Skadi on Njordin vaimo. Tyr on sodan, oikeudenmukaisuuden ja oikeudenkäytön jumala ja aasoista rohkein. Balderia pidetään jumalista parhaana ja viattomimpana. Heimdall on Asgårdin vartija. Loki on kepposten tekijä, sukkelaälyinen ja hauska mutta myös pahantahtoinen. Hän on myös taitava muodonmuuttaja. Mimer vartioi kaivoa Jotunheimissa. Hönir on Odinin uskottu. Gefjon on neitsyiden suojelija, jonka saliin kaikki viattomina kuolevat naiset tulevat kuolemanjälkeisessä elämässä. Iðunn vartioi pyhiä omenoita, jotka antavat jumalille ikuisen nuoruuden. Bragi on runouden, musiikin ja puhetaidon jumala ja naimisissa Iðunnin kanssa. Höder on vahva mutta sokea jumala. Ull on talven, kirousten ja kaksintaistelun jumala, joka viihtyy sukset jalassa ja jousi kädessä. Vidar on Odinin ja jättiläisnainen Gridin vahva poika. Vale on Odinin ja Rindin poika, urhea soturi. Forseti on Balderin ja Nannan poika ja jumalien paras sovittelija. Saga on näkijäjumalatar. Eir on lääkintätaidon jumalatar. Fulla on Friggin palvelija. Sjafn on jumalatar, joka synnyttää himon ihmisten välille. Lofn on jumalatar, jolta rakastavaiset voivat pyytää lupaa mennä naimisiin kun heitä on estetty sitä tekemästä. Var on lupausten ja valojen jumalatar. Vör havaitsee kaiken. Syn vartioi hallin portteja ja auttaa aiheettomasti rikoksesta syytettyjä. Hlin vartioi kuolevaisia, joita Frigg tahtoo suojella. Snotra on hyvätapaisten jumalatar. Gnå on Friggin sanansaattaja, joka liikkuu Hovvarpner-hevosellaan.
Maailman asujaimisto > Ihmiset

Skandinaavisessa mytologiassa esiintyy myös joitakin ihmissankareita, mutta yleensä tarinat kertovat jumalista. Yksi merkittävimmistä ihmisistä on Sigurd, joka surmasi lohikäärme Fafnirin seppä Reginin pyynnöstä. Sigurd tappoi myöhemmin myös Reginin, sillä Regin yritti murhata Sigurdin ja hankkia lohikäärmeen aarteen itselleen.
Skandinaavisen mytologian mukaan taistelussa kuolleet soturit pääsevät Valhallaan Odinin luokse. Näitä sotureita kutsutaan nimellä einherjar. Einherjar harjoittavat päivisin taistelutaitojaan ja juhlivat öisin syöden villisika Särimnerin lihaa. Sairauksiin tai vanhuuteen kuolleet taas pääsevät Helheimiin.
Maailman asujaimisto > Muut olennot

Skandinaavisessa mytologiassa esiintyy jumalten lisäksi monenlaisia muitakin olentoja.
Disat ovat naispuolisia olentoja, joita entisaikoihin kunnioitettiin. Disoja ovat nornat, valkyriat ja suojelushenget. Nornat elävät Yggdrasilin juuren alla ja määräävät kaikkien elollisten kohtalot kehräämällä elämänlankaa. Valkyriat ovat henkiolentoja, jotka palvelevat Odinia ja Freijaa, ja noutavat kuolinhetkellä ne, jotka on valittu kuolemaan taistelussa. Suojelushenget vartioivat yksilöitä tai sukuja.
Jättiläiset ovat alkuolentoja, jotka liittyvät tiiviisti aikojen alun kaaokseen. Jättiläiset ovat jumalien ikuisia vihollisia, mutta jotkin jumalista ovat jättiläisten sukua. Useimmat jättiläiset elävät Jotunheimissa. Jättiläisiä ovat esimerkiksi huurretursaat, merenjättiläiset ja tulijättiläiset. Surtur on tulijättiläisten demoninen hallitsija, joka asuu Muspelheimissa. Ægir ja Rán ovat meren kuningas ja kuningatar, jättiläisiä, joilla on hyvät suhteet jumaliin.
Kääpiöt ovat syntyneet alkujättiläisen lihassa olevista toukista. Kääpiöt asuvat Svartalfheimissa, missä on lämmintä ja pimeää. Kääpiöt tunnetaan taitavina käsityöläisinä ja seppinä, joiden luomuksilla on usein taikavoimia.
Hyväntahtoisia valohaltioita asui Alfheimissa. He toimivat välittäjinä ihmisten ja jumalten välillä, ja heitä hallitsi Freyr.
Rautavitsat ovat pahantahtoisia noita-akkoja. Järnveden-metsässä hallitsee jättiläisnoita Angrboda. Hänen lapsiaan ovat Fenrir-susi, Midgårdin lohikäärme Jörmundgand ja kuoleman jumalatar Hel.
Nidhöggr on ruumiiden syöjä, alkulohikäärme, joka asuu kaikkein alimpana Niflheimissa.
Utgårdin linnoitusta jättiläisineen ja hirviöineen hallitsee Útgarða-Loki, vahva ja älykäs jättiläinen ja taitava noita, joka voi muuttaa itsensä miksi tahansa.
Maailmanloppu

Skandinaavisen mytologian maailmanloppu on Ragnarök eli ”jumalten tuho”. Ragnarökiä edeltää kolme ankaraa talvea, jotka johtavat ihmisten välisiin sotiin. Niitä seuraa kolme vuotta kestävä Fimbul-talvi, jonka aikana maa peittyy lumeen ja jäähän. Lopulta aurinko pimenee ja maailma alkaa tuhoutua. Ragnarökin aikana hyvyyden voimat taistelevat pahuuden voimia vastaan. Taistelun jälkeen maa peittyy liekkeihin, repeää ja vajoaa mereen, ja kaikki on kaaosta, tulta ja jäätä. Ragnarökin jälkeen maailma syntyy uudelleen, ja hengissä selvinneet jumalat sekä ihmispariskunta Liv ja Livtrasir aloittavat kaiken alusta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skandinaavinen mytologia Wikimedia Commonsissa
Kirjallisuutta

Byatt, A. S.: Ragnarök: Jumalten tuho.  ((Ragnarok: The end of the gods, 2011.) Suomentanut Titia Schuurman)  Helsinki:  Tammi, 2013.  ISBN 978-951-31-3894-3
Eddan jumalrunot.  (Suomentanut sekä johdannolla ja selityksillä varustanut Aale Tynni)  Helsinki:  WSOY, 1982 (2. painos 1998).  ISBN 951-0-11503-7
Proosa-Eddan islantilaisen käsikirjoituksen kansilehti 1700-luvulta. Islannin kansalliskirjasto.
Pašain kieli

Pašain kieli on Afganistanin Kapisan, Laghmanin ja Kunarin maakunnissa Kabuljoen pohjoispuolella asuvien pašaiden puhuma dardilainen kieli. Vuonna 1982 sen puhujia arvioitiin olevan noin 108 000 henkeä.
Pašai kuuluu dardilaisten kielten keskiseen ryhmään. Se jakautuu toisistaan voimakkaasti poikkeaviin murteisiin, joiden puhujat eivät usein lainkaan ymmärrä toisiaan. Kieli toimii yhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Viime aikoina sitä on yritetty käyttää myös kirjallisesti arabialaisen kirjaimiston pohjalta. Miehistä huomattava osa puhuu myös paštua tai daria, jotka ovat syrjäyttämässä pašain. Historiallisten tietojen ja paikannimistön perusteella sen alue on aikaisemmin ollut huomattavasti laajempi.
Tuomo Pasanen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 3. elokuuta 1964 (ikä 60)
Syntymäpaikka: Oulu, Suomi
Pelipaikka: oikea laitapuolustaja
Pituus: 177 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1981–1983 | OTP | 62 | (1) |
| 1984–1988 | KePS | 98 | (0) |
| 1989–1991 | OTP | 70 | (0) |
| 1992 | FC Oulu | 12 | (0) |
| 1993 | FC 1991 | 13 | (1) |
| 1994 | OPS | 13 | (0) |
| 1995 | OuJK | 18 | (0) |
| 1996 | OTP | 18 | (1) |
| 1997–1998 | Tervarit | 8 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 312 | (3) |
Maajoukkue
| 1980 | Suomi U15 | 1 | (0) |
| 1981 | Suomi U16 | 7 | (0) |
| 1981–1982 | Suomi U17 | 19 | (0) |
| 1982–1983 | Suomi U18 | 8 | (0) |
| 1984–1985 | Suomi U21 | 4 | (0) |
| 1986 | Suomi | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Tuomo Pasanen (s. 3. elokuuta 1964 Oulu) on entinen suomalainen jalkapalloilija.
Laitapuolustajana pelannut Pasanen edusti urallaan Oulun Työväen Palloilijoita 1981–1983 ja 1989–1991, Kemin Palloseuraa 1985–1998, FC Oulua 1992 ja FC 1991:tä 1993. Lisäksi hän pelasi OTP:ssa vielä yhden kauden 1996 ja Tervareissa 1997–1998. Kaikkiaan Pasanen pelasi yhdeksän kauden aikana 180 mestaruussarjan ottelua.
Pasanen pelasi Suomen maajoukkueessa yhden A-maaottelun 1986.
Paroni puussa

| Paroni puussa> ll barone rampante |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Italo Calvino
Genre:  satiiri
Julkaistu:  1957
Suomennos
Suomentaja:  Pentti Saarikoski
Kansitaiteilija:  Martti Mykkänen
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  1960
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  247
ISBN:  951-30-0517-8
Sarja: Keltainen kirjasto 29
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Paroni puussa (ll barone rampante) on Italo Calvinon satiirinen romaani vuodelta 1957. Suomeksi teos julkaistiin Pentti Saarikosken suomentamana 1960. Sen kustansi Tammi. Teos kertoo aatelispojasta, Cosimosta, joka perheeseensä suuttuneena päättää muuttaa asumaan puuhun ja olla koskaan enää astumatta maan kamaralle.
Teoksen suomentajan Pentti Saarikosken mukaan "Cosimo on puussa siksi, että me kaikki olemme; hänet on vain otettu päähenkilöksi, selitetty, käännetty nurinkurin ja pantu sitten elämään "normaaliin" maailmaan. Tässä Paroni puussa muistuttaa Kafkan eräitä novelleja."
Juoni > Tarina

Vuonna 1767 kaksitoistavuotias Cosimo Piovasco di Rondó karkaa kotoaan, koska ei halua syödä etanoita ruokapöydässä. Cosimo kiipeää puuhun ja päättää, ettei tule enää ikinä alas. Cosimon päätös ei kuitenkaan estä häntä liikkumasta puutarhan muissa puissa ja puutarhan viereisissä metsissä. Cosimo ei asumistyylistään huolimatta erakoidu vaan tutustuu yhä useampaan ihmiseen. Puussa eläminen on kuitenkin vaarallista, sillä Cosimon rauhaa uhkaavat muun muassa metsäpalot, rosvojoukot ja sodat.
Juoni > Henkilöitä

Cosimo Piovasco di Rondó: Paroni, joka kiipeää 12-vuotiaana rautatammeen ja päättää olla palaamatta maan pinnalle.
Biagio Piovasco di Rondó: Cosimon nuorempi veli, joka on kirjan kertoja.
Coradina di Rondó: Cosimon saksalaistaustainen kenraaliäiti.
Arminio Piovasco di Rondó: Cosimon isä
Battista Piovasco di Rondó: Cosimon sisar.
Apotti Fauchelefleur: Perheen kotiopettaja.
Enea Silvio Carrega: Arminion veli.
Gian dei Brughi:Rosvopäällikkö
Ottimo Massimo: Mäyräkoira, josta tulee puussa asuvan Cosimon lemmikki.
Ursula & Viola: Cosimon rakastettuja.
Slade in Flame

| Slade in Flame Slade |
| --- | --- | --- |

Soundtrack-albumin tiedot
 Äänitetty : Olympic Studios, Lontoo
 Julkaistu:  29. marraskuuta 1974    heinäkuu 1975
 Formaatti: LP, CD
 Tuottaja(t): Chas Chandler
 Tyylilaji: glam rock, hard rock, poprock, rock and roll
 Kesto: 41.20
 Levy-yhtiö:  Polydor Records    Warner Bros. Records
Muut kannet
   Albumin takakansi.
Listasijoitukset
  Britannia: 6.   Yhdysvallat: 93. Ks. lisää listasijoituksia
Sladen muut julkaisut
| Old, New, Borrowed and Blue 1974 | Slade in Flame 1974 | Nobody’s Fools 1976 |
Singlet albumilta Slade in Flame
 ”Far Far Away” Julkaistu: 11. lokakuuta 1974  ”How Does It Feel?” Julkaistu: 7. helmikuuta 1975
Slade in Flame on brittiläisen Slade-yhtyeen 29. marraskuuta 1974 julkaistu viides studioalbumi. Se on samalla soundtrack yhtyeen samannimiseen elokuvaan, joka kertoo tarinan kuvitteellisesta Flame-nimisestä yhtyeestä 1960-luvulla. Sladen musiikillinen tyyli muuttui albumilla hieman; sillä kuullaan puhallinsoittimia. Slade in Flame on samalla yhtyeen ensimmäinen albumi, jolla ei ole lainakappaleita.
Levy oli odotuksiin nähden pienoinen kaupallinen pettymys, sillä se ei yltänyt Britanniassa listan kuudetta sijaa korkeammalle, kun kolme edellistä albumia olivat olleet listaykkösiä. Slade in Flame päättikin yhtyeen valta-aseman Britannian suosikkiyhtyeenä. Albumi sisältää kuitenkin erään Sladen kaikkien aikojen tunnetuimmista hiteistä, ”Far Far Awayn”. Toinen single oli ”How Does It Feel?”.
Slade in Flame julkaistiin Yhdysvalloissa vasta heinäkuussa 1975. Kyseinen painos eroaa kappaleiltaan hieman Euroopan-versiosta – siltä puuttuvat kappaleet ”Summer Song (Wishing You Were Here)” ja ”Heaven Knows”, joiden tilalla ovat singleinäkin ilmestyneet ”The Bangin’ Man” ja ”Thanks for the Memory (Wham Bam Thank You Mam)”. Toisin kuin Britanniassa, Yhdysvalloissa Slade in Flame menestyi edellistä albumia paremmin.
Äänitys

Slade in Flamen äänityspaikkana toimi Lontoon Olympic-studio ja äänittäjänä Alan O’Duffy. Aiemmin yhtye ja tuottaja Chas Chandler olivat pyrkineet albumeilla mahdollisen livetunnelmaiseen soundiin, mutta Slade in Flamella käytettiin studion mahdollisuuksia huomattavasti enemmän hyväksi sekä kiinnitettiin huomiota pieniinkin yksityiskohtiin.
Musiikki

Jo Sladen edellinen albumi Old, New, Borrowed and Blue (1974) oli antanut osviittaa yhtyeen tulevasta tyylinmuutoksesta. Sitä edeltäneet Slade-albumit olivat olleet raskasta ja kovaäänistä rockia, kun taas kyseiselle levylle sisältyi myös muutamia kevyempiä kappaleita. Lisää ennakointia tulevasta saatiin lokakuussa 1974, kun akustisvoittoinen single ”Far Far Away” ilmestyi. Slade oli myös ilmoittanut siirtävänsä musiikkiaan kevyempään suuntaan.
Uusi tyyli kuuluu Slade in Flamella, jolla on totuttua enemmän hitaita ja keskiraskaita kappaleita. Myös puhallinsoitinten käyttö on albumilla runsasta. Yhtyeen fiktiivinen rooli elokuvassa antoi mahdollisuuden siirtyä sille perinteisestä musiikillisesta kaavasta hieman poispäin. Sladen lauluntekijöiden, solisti-kitaristi Noddy Holderin ja basisti Jim Lean luovuuden on sanottu olleen näihin aikoihin suurimmillaan, ja kaikki levyn kappaleet onkin merkitty heidän tekemikseen.
Musiikki > Tietoa kappaleista

Albumin aloittava ”How Does It Feel?” on rauhallisen melodian omaava pianovoittoinen kappale, jonka väliosassa puhaltimet soivat voimakkaasti luoden vastapainoa ja moniulotteisuutta. Se on samalla itse elokuvan tunnuskappale. Soitinnukseltaan ”How Does It Feel?” oli yhtyeelle ennenkuulumaton. Myös sanoitukset olivat poikkeuksellisen filosofiset. ”Them Kinda Monkeys Can't Swing” edustaa Sladelle perinteistä raskasta rockia – mukana on tosin puhallinsoittimia. Dave Hill käyttää slide-kitarassaan huomattavan paljon säröä. Teemaltaan optimistinen ”So Far So Good” on keskiraskas kappale, joka edustaa samalla koko albumin yleistä linjaa. Kappaleen sanomana on oikea asenne elämään. Sitä seuraavassa kappaleessa ”Summer Song (Wishing You Were Here)” on tavoiteltu Slade in Flame -elokuvan mukaisesti 1960-luvun tunnelmaa ja The Beatlesille ominaista taustalaulutekniikkaa. Tätä lomaromanssista kertovaa kappaletta on musiikiltaan ja teemaltaan verrattu yhtyeen vuoden 1973 hittiin ”Merry Xmas Everybodyyn”. A-puolen päättävä ”O.K. Yesterday Was Yesterday” on jälleen Sladelle tyypillinen raskas rock, jossa slide-kitara on esillä. Kappale käsittelee kasvamista ja teinien tapoja.
B-puolen aloittaa jo ennen itse albumia julkaistu akustisvoittoinen singlehitti ”Far Far Away”, joka on samalla yksi kuuluisimmista Slade-klassikoista. Tämä koti-ikävästä kertova kappale oli ensimmäinen elokuvaan kirjoitettu kappale. ”Far Far Awayta” seuraavaa ”This Girlia” on sanottu Slade in Flamen mystisimmäksi kappaleeksi. Solisti Noddy Holderin ääntä on muokattu efekteillä, mikä luo psykedeelisen tunnelman. Kappaletta hallitsee klavinetti ja myös puhallinsoittimien osuus on suuri. Soundtrackilla ”This Girlin” sanoitukset ovat täysin erilaiset kuin elokuvassa. ”Lay It Down” on jälleen tyylillisesti perinteisempää Sladea, ja sen sanoitus kertoo soittamisen iloista ja suruista. Kappaleeseen saatiin vahvoja vaikutteita Rolling Stonesilta, erityisesti levytyksestä ”Brown Sugar”. Optimistinen ja kevytmielinen ”Heaven Knows” jatkaa levyn keskiraskasta tyyliä. Albumin päättää rock-tyylinen ”Standin' on the Corner”, jossa albumin linjan mukaisesti on runsaasti puhaltimia ja myös saksofonisoolo. Sanoitukset, joita on verrattu Sweet-yhtyeen vastaaviin, kertovat naisen iskemisestä.
Kansitaide

Albumin kansikuvassa yhtye poseeraa kiiltoasuissa, jotka näyttävät valon ja mustan taustan vuoksi valkoisilta. Takakannessa on kuva yhtyeestä samoissa vaatteissa taustan ollessa liekinoranssi. Takakannen kappalelistassa kappaleet on lueteltu sattumanvaraisessa, väärässä järjestyksessä, mikä on kuitenkin korjattu levyn CD-versioissa. Sisäkannessa on lukuisia kuvia elokuvasta, yhtyeen jäsenten kuvat sekä tekijätiedot.
Julkaisu ja vastaanotto > Myynti ja julkaisut

Slade in Flame ilmestyi Britanniassa 29. marraskuuta 1974. Julkaisija oli Polydor Records tunnuksella 2442-126. Se debytoi Britannian listalla 14. joulukuuta 1974 ollen sijalla kuusi, mikä myös jäi sen korkeimmaksi sijoitukseksi. Albumi pysyi listalla kaikkiaan kahdeksantoista viikkoa, pudoten siltä huhtikuussa 1975. New Musical Expressin listalla Slade in Flame oli parhaimmillaan yhdeksäntenä. Albumi ei menestynyt yhtä hyvin kuin edelliset Slade-albumit, sillä levyt Slayed?, Sladest ja Old, New, Borrowed and Blue olivat kaikki olleet listaykkösiä. Tämän vuoksi levyä on jopa pidetty pienenä floppina. Syyksi odotettua heikompaan menestykseen on epäilty esimerkiksi pientä tyylinmuutosta. Onkin sanottu, että vaikka Slade in Flame oli Sladelle musiikillinen harppaus, merkitsi se myös yhtyeen valtakauden loppua Britannian suosikkiyhtyeenä. Levy esitteli aikuistuneen Sladen, mutta sen fanikunta ei ollut valmistautunut kasvamaan mukana.
Yhdysvalloissa albumin julkaisi Warner Bros heinäkuussa 1975, ja se eroaa hieman Euroopan-painoksesta kappalesisällön ja ulkoasunkin osalta. Levyltä puuttuvat kappaleet ”Summer Song (Wishing You Were Here)” ja ”Heaven Knows”, jotka on korvattu singlekappaleilla ”The Bangin’ Man” ja ”Thanks for the Memory (Wham Bam Thank You Mam)”, minkä lisäksi albumi on masteroitu Warnerin studioilla Hollywoodissa. Lisäksi Yhdysvaltain-versio ei ole Euroopan-painoksen vastaisesti avattavakantista mallia. Lisäksi takakannen tekstit ovat valkoisen sijaan mustat. Yhdysvalloissa albumi menestyi edellislevyä paremmin, vaikkakin totutusti selvästi heikommin kuin Euroopassa. Slade in Flame nousi Billboard 200 -listan sijalle 93, kun edellinen albumi oli ollut korkeimmillaan sijalla 168.
Julkaisu ja vastaanotto > Listasijoitukset

| Valtio | Korkein sijoitus | Listaviikot | Nousu listalle | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Norja | 2. | 20 | viikko 50/1974 |  |
|  Tanska | 2. | 11 | viikko 49/1974 |  |
|  Britannia | 6. | 18 | 14.12.1974 |  |
|  Suomi | 10. | 14 | tammikuu 1975 |  |
|  Australia | 25. |  |  |  |
|  Länsi-Saksa | 41. |  |  |  |
|  Yhdysvallat | 93. |  | 1975 |  |
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittaneet Noddy Holder ja Jim Lea.
| --- | --- |
 Euroopan-painos A-puoli How Does It Feel? – 5.55  Them Kinda Monkeys Can’t Swing – 3.28  So Far So Good – 3.02  Summer Song (Wishing You Were Here) – 3.36  O.K. Yesterday Was Yesterday – 3.59 B-puoli Far Far Away – 3.37    This Girl – 3.32  Lay It Down – 4.09  Heaven Knows – 3.56  Standin’ on the Corner – 4.54  :  Amerikan-painos A-puoli How Does It Feel? – 5.57  Them Kinda Monkeys Can’t Swing – 3.25  So Far So Good – 3.00  Bangin’ Man – 4.12  O.K. Yesterday Was Yesterday – 3.58 B-puoli Far Far Away – 3.37   This Girl – 3.32  Lay It Down – 4.10  Thanks for the Memories – 4.36  Standin’ on the Corner – 4.54
Singlet

”Far Far Away” UK #2, FIN #12
”How Does It Feel?” UK #15