stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uwajima

| Uwajima (宇和島市) |
| --- | --- |
 Näkymä Uwajiman keskustaan
 lippu:  Symboli
 Uwajiman sijainti Ehimen prefektuurissa
 Uwajima
 Koordinaatit: 33°13′24″N, 132°33′38″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Shikoku
Prefektuuri:  Ehimen prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  469,58 km²
Väkiluku (11/2019):  74 688
 – Väestötiheys:  159,1 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Quercus phillyraeoides
 – Kukka:  Citrus unshiu (mikan-mandariini)
 
 https://www.city.uwajima.ehime.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Uwajima (jap. 宇和島市, Uwajima-shi) on Japanin kaupunki Shikokun saarella Ehimen prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin lounaisosassa Tyynenmeren Uwanmeren rannikolla ja rajautuu kaakossa Kōchin prefektuuriin. Kaupungin rannikko on hyvin rikkonainen, ja siihen kuuluu lukuisia niemiä ja saaria. Saarista viisi on asuttuja. Kaupungin keskusta on rakentunut Uwajimanlahden pohjukan pienelle, vuorten ympäröimälle tasankoalueelle. Uwajimassa on 74 688 asukasta (marraskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 469,58 neliökilometriä.
Edo-kaudella vuodesta 1615 lähtien Uwajima kehittyi Uwajiman daimiokunnan linnanaluskaupunkina Date-klaanin hallinnassa. Tätä aiemmin paikkakunnan nimi oli Itajima (jap. 板島). Kaupunkioikeudet Japanin nykyisen kunnallishallinnon puitteissa Uwajima sai vuonna 1921. Sen jälkeen se on laajentunut useiden kuntaliitosten myötä. Vuonna 2005 siihen liitettiin Miman, Tsushiman ja Yoshidan maaseutukaupungit. Uwajimaan kehittyi Meiji-restauraation jälkeen tekstiiliteollisuutta, joka kuitenkin väistyi toisen maailmansodan jälkeen elintarvike-, huonekalu- ja laivanrakennusteollisuuden tieltä. Kaupunki on Lounais-Shikokun kaupallinen keskus. Rannikolla on kalastusvälineiden ja -verkkojen valmistusta, Uwanmerellä harjoitetaan vesiviljelyä ja helmien viljelyä. Maatalous tuottaa muun muassa mikan-mandariineja.
Uwajiman nähtävyyksiin kuuluvat Uwajiman linna, Date-klaanin historiaa esittelevä Date-museo, kaupungin historiallinen museo ja Tensha-enin japanilainen puutarha. Kaupungin alueella sijaitsee kaksi Shikokun pyhiinvaellusreitin temppeliä: Ryūkō-ji (temppeli nro. 41) ja Butsumoku-ji (temppeli nro. 42). Hiburijiman saari houkuttelee matkailijoita kesäisin. Kaupunki tunnetaan myös härkätaisteluperinteestään (tōgyū) ja Warei-taisai-festivaalista (Uwajiman ushi-oni-festivaali). Osa Uwajimasta kuuluu Ashizuri-Uwakain kansallispuistoon. Kaupunkia palvelevat JR Shikokun Yosan-linja ja Yodo-linja.
Kuvia

Uwajimanlahti Uwajiman linnalta
Uwajiman linnan torni
Warei-jinjan pyhäkkö
Hiburijima ilmakuvassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uwajima Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Uo

Uo tarkoittaa seuraavia:
Hong Kong Express Airways, IATA-koodi UO, lentoyhtiö
ortodoksinen uskonto, Suomen koululaitoksen oppiainelyhenne UO, koulujen oppiaine
Ultima Online, UO, tietokonepeli
upseerioppilas, uo, reserviupseerikurssia käyvän varusmiehen palvelusarvo.
Vapaudenkatu

Vapaudenkatu voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Vapaudenkatu, katu Lahdessa
Vapaudenkatu, katu Jyväskylässä
Vapaudenkatu, katu Porissa
Vapaudenkatu, Helsinkiin aikoinaan suunniteltu, keskustasta pohjoiseen johtava liikenneväylä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vapaudenkatu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ukrainan kreikkalaiset

Ukrainan kreikkalaiset ovat kreikkalainen vähemmistö Ukrainassa. Kreikkalaisten historia alueella ulottuu antiikin aikoihin, mutta suurempi määrä heitä saapui alueelle 1700-luvulta lähtien. Ukrainan vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan kreikkalaisia oli 91 500. Kreikkalaisia asuu etenkin Donetskin alueella ja he muodostavat huomattavan osan esimerkiksi Mariupolin kaupungin väestöstä. Venäjän ja ukrainan lisäksi kreikkalaiset puhuvat omaa kreikan kieltänsä, Mariupolin kreikkaa sekä Krimiltä lähtöisin olevaa turkkilaista urumin kieltä.
Asuinalue ja lukumäärä

Ukrainan vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan Ukrainassa asui kaikkiaan 91 500 kreikkalaista. He muodostivat noin 0,2 prosenttia maan koko väestöstä. Kreikkalaiset valtaosa asui Donetskin alueella, jossa heitä oli 77 500.
Vain hiekkaan kyynel jää

| Vain hiekkaan kyynel jää Kari Lehtonen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1977
 Formaatti: LP, C-kasetti
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 32.06
 Levy-yhtiö: Polarvox
 Levymerkki: Kiss
Vain hiekkaan kyynel jää on Kari Lehtosen albumi vuodelta 1977.
Aiheesta muualla

Vain hiekkaan kyynel jää discogs.com -sivustolla
Urkumusiikki

Turun tuomiokirkon pääurut
Urkumusiikki on uruille sävellettyä tai sovitettua kirkko- tai taidemusiikkia. Tunnetuin lajityyppi on barokin ajan pohjoissaksalainen koulukunta, jota edustavat säveltäjät Dietrich Buxtehude ja Johann Sebastian Bach. Uuden musiikin parissa uruille on säveltänyt paljon muun muassa Olivier Messiaen.
Urkumusiikin tapahtumat Suomessa

Organum-seuran järjestämä kansainvälinen Helsingin urkufestivaali
Lahden Kansainvälinen Urkuviikko
Helsingin Urkukesä
Pori Organ
Urkuperinnepäivät
Urkuyö ja aaria
Aiheesta muualla

Urkumusiikki
Helsingin urkufestivaali
Organum-seura
Vain elämää – kausi 8, ensimmäinen kattaus

| Vain elämää – kausi 8, ensimmäinen kattaus Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 2018
 Julkaistu: 18. toukokuuta 2018
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Vain elämää -sarjan muut julkaisut
| Vain elämää – kausi 7, toinen kattaus 2017 | Vain elämää – kausi 8, ensimmäinen kattaus 2018 | Vain elämää – kausi 8, toinen kattaus 2018 |
Vain elämää – kausi 8, ensimmäinen kattaus on Vain elämää -televisiosarjan kahdeksannen tuotantokauden ensimmäinen kokoelmalevy, joka julkaistiin 18. toukokuuta 2018.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Esittäjä | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Kauan | Aki Tykki | 3.17 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Vähän ennen kyyneleitä | Sani | 2.48 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Kesäkatu | Mira Luoti | 2.28 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Tahdon olla sulle hellä | Arttu Wiskari | 2.52 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Me vain | Terhi Kokkonen | 3.48 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Nelkytviis (Seitsemän kertaa seitsemän) | Kasmir | 2.42 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Vadelmavene | Danny | 2.52 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Amen | Terhi Kokkonen | 3.19 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Wowwowwow | Arttu Wiskari | 3.17 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Huonoo seuraa | Mira Luoti | 2.55 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Kaija | Sani | 3.21 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Iholla | Happoradio (mm. Aki Tykki) | 3.34 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Savanni nukahtaa | Kasmir | 4.23 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Sinä lähdit pois | Sani | 3.14 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Ei paniikkia | Mira Luoti | 3.15 |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Valmis | Aki Tykki | 3.24 |  |  |  |  |  |  |
| 17. | Jäätelöauto | Danny | 3.43 |  |  |  |  |  |  |
| 18. | Minä suojelen sinua kaikelta | Arttu Wiskari | 3.33 |  |  |  |  |  |  |
| 19. | Kun me diskossa suudeltiin | Mira Luoti | 3.31 |  |  |  |  |  |  |
| 20. | Mökkitie | Kasmir | 2.46 |  |  |  |  |  |  |
| 21. | Ikuisesti kahdestaan | Danny | 3.32 |  |  |  |  |  |  |
Lafferin käyrä

Periaatekuva käyrästä, pystyakselilla on valtion verotulot ja vaaka-akselilla veroaste. Todellisuudessa käyrä ei välttämättä ole symmetrinen tai yksihuippuinen.
Lafferin käyrä on malli, joka kuvaa valtion verokertymää veroasteen funktiona. Se ennustaa, että valtion verotulot kasvavat veroasteen mukana vain tiettyyn pisteeseen asti. Sen jälkeen verotulot alkavat laskea, jos verotusta edelleen nostetaan. Veroastetta, joka tuottaa suurimman verokertymän, sanotaan "optimiveroksi". Käyrän muodon perustelu nojaa siihen, että verotus paitsi kasvattaa verokertymää myös aiheuttaa työn tarjonnan laskua ja veronkiertoa. Tarpeeksi korkeilla veroasteilla jälkimmäiset vaikutukset ylittävät ensimmäisen.
Koska osa näistä kannustinhaitoista toteutuu viiveellä, lyhyen aikavälin lisätuloja tuottava veronkorotus voi pitkällä aikavälillä vähentää verotuloja. Siis lyhyen aikavälin "optimiveroaste" on suurempi kuin pitkän aikavälin.
Lisäksi verotus aiheuttaa tehokkuustappioita (deadweight loss), joihin verotuloja pitää verrata.
Optimaalisen verotuksen teoria ei tutki edellä mainittua "tulot maksimoivaa veroastetta" vaan sitä, miten verotuloja kerätään mahdollisimman pienin tehokkuustappioin.
Historia

Käyrä on nimetty Arthur Lafferin mukaan, mutta Laffer viittasi aiempiin samankaltaisiin ajatuksiin, joita olivat esittäneet arabifilosofi Ibn Khaldun vuonna 1377 teoksessaan Muqaddimah ja John Maynard Keynes.
Filosofi-taloustieteilijä David Hume esitti samanlaisia ajatuksia esseessään Of Taxes vuonna 1756, samoin toinen skotti Adam Smith vuonna 1776.
Vuonna 1924 Yhdysvaltain valtionvarainministeri Andrew Mellon perusteli vastaavasti veronkevennyksiä. Hän alensi verotuksen 73 prosentista 24 prosenttiin.
Teoriaa

Perustava idea veroasteen ja verotulojen välillä on että veroasteen muutoksilla on kaksi seurausta verotuloihin: välitön vaikutus sekä dynaaminen käyttäytymisvaikutus.
Välitön vaikutus on yksinkertaisesti se, että jos veroastetta alennetaan verotulot alenevat veronalennuksen verran – päinvastainen ilmiö toteutuu veroja korotettaessa.
Dynaaminen käyttäytymisvaikutus ottaa huomioon positiivisen vaikutuksen joka alentuvalla veroasteella on työhön, tuotantoon ja työllisyyteen  ja täten veropohjaan, tämä vaikutus kannustaa lisäämään työtä, tuotantoa ja työllisyyttä. Veroasteen nostamisella on päinvastainen vaikutus (sanktio) veronalaiseen toimintaan.
Välitön vaikutus vaikuttaa tyypillisesti päinvastaiseen suuntaan kuin dynaaminen käyttäytymisvaikutus. Täten kun välitön sekä dynaaminen vaikutus yhdistetään, on seurauksena epäselvyyttä veroasteen muutoksen vaikutuksista verotuloihin.
Kuva esittää Lafferin käyrän periaatetta, kuva ei esitä mitään todellista veroasteen ja verotulojen suhdetta. Veroasteella 0 prosenttia, valtio ei keräisi yhtään verotuloja, oli veropohja miten suuri tahansa. Veroasteella 100%, valtio ei myöskään saisi yhtään verotuloja, koska kukaan ei olisi halukas työskentelemään jos palkka verojen jälkeen olisi nolla (ts. veropohjaa ei olisi). Näiden ääripäiden välissä on kaksi veroastetta jotka molemmat keräävät saman verran verotuloja: korkea veroaste pienellä veropohjalla ja pieni veroaste suurella veropohjalla.
Lafferin käyrän teoria ei ainakaan kaikissa tapauksissa vastaa todellisen maailman kokemuksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lafferin käyrä Wikimedia Commonsissa
Ketšua

| Ketšua |
| --- | --- |
 Ketšuan puhuma-alue. Eri variantit merkitty eri väreillä.
Oma nimi:  Runa Simi
Muu nimi:  quechua
Tiedot
Alue:  Andit
Virallinen kieli:   Bolivia  Peru  Ecuador
Puhujia:  8 milj.
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalaiset aakkoset
Kielenhuolto:  Ketšuan kielen akatemia
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Ketšualaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  qu
ISO 639-2:  que
ISO 639-3:  que
 Ohje 
Puhuttua ketšuaa
Isä meidän -rukous ketšuaksi
Ketšua (ketšuaksi runasimi) on Andeilla eli Perussa, Ecuadorissa, Boliviassa ja Argentiinassa puhuttava intiaanikieli, joka oli aikoinaan inkavaltakunnan virallinen kieli. Puhujia on muuttanut kielen ydinalueelta myös Espanjaan, Italiaan ja Yhdysvaltoihin (etenkin Miamiin ja New Yorkiin). Ketšualla on, kaikki sen variantit mukaan luettuna, yhteensä noin 8 miljoonaa puhujaa, mikä tekee siitä Amerikan mantereen puhutuimman alkuperäiskielen. Missään valtiossa ketšuanpuhujat eivät ole enemmistönä, ja pitkään sen puhujia syrjittiin eikä kieltä arvostettu, mutta nykyään se on kuitenkin virallinen kieli Boliviassa, Perussa ja Ecuadorissa. Televisio-ohjelmia tai elokuvia ei tuoteta ketšuan kielellä muualla kuin Ecuadorissa, jossa ketšuankielisiä uutislähetyksiä ja ajankohtaisohjelmaa alettiin toimittaa vuonna 2009.
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan ketšuaksi vuonna 1981.
Luokitus ja murteet

Ketšua muistuttaa aimaran kieltä muun muassa sanastollisesti. Suurin osa kielitieteilijöistä ei silti pidä mahdollisena, että kielten välillä olisi sukulaisuussuhde. Kyse saattaa olla vain niiden sijainnista toistensa naapureina, jolloin kielet ovat saaneet toisiltaan lainasanoja.
Ketšuaa voidaan pitää makrokielenä tai sitten toisena nimityksenä kielikunnalle nimeltä ketšualaiset kielet. Eri murteiden tai varianttien väliset erot ovat sen verran isoja, etteivät puhujat aina välttämättä ymmärrä toisiaan.
Eri variantit käyttävät myös eri nimiä kielestä: inga (Kolumbiassa), kichwa tai runa shimi (Ecuadorissa), ja runa simi (Argentiinassa, Perussa ja Boliviassa).
Historia

Ketšua oli aikoinaan Inkavaltakunnan virallinen kieli ja hallintokieli. Se on kielenä inkoja vanhempi ja kehittynyt todennäköisesti Perun keskiosissa yli tuhat vuotta ennen inkojen aikaa. Koska ketšua oli hallintokieli, inkat levittivät sitä myös alueille, joilla sitä ei puhuttu. Uusien alueiden eliitti joutui opiskelemaan sitä. Pitkään ketšua oli vain puhuttu kieli, mutta 1500-luvulta alkaen sillä on ollut latinalainen espanjan ortografiaan perustuva aakkosto. Espanjalaiset valloittajat käyttivät ketšuaa myös kristinuskon levittämiseksi, sillä ketšuaksi ajatukset ja viestit olivat jo pitkään kulkeneetkin.
Fonologia

Cuscon murteen äänteet.
Fonologia > Konsonantit

|  |  | Labiaali | Alveolaari | Palataali | Velaari | Uvulaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiilit | Norm. | p | t | t͡ʃ | k | q | ʔ |
| Klusiilit | Asp. | pʰ | tʰ | t͡ʃʰ | kʰ | qʰ |  |
| Klusiilit | Ejek. | pʼ | tʼ | t͡ʃʼ | kʼ | qʼ |  |
| Frikatiivit | Frikatiivit |  | s |  | x |  | h |
| Nasaalit | Nasaalit | m | n | ɲ |  |  |  |
| Lateraalit | Lateraalit |  | l | ʎ |  |  |  |
| Tremulantti | Tremulantti |  | r |  |  |  |  |
| Puolivokaalit | Puolivokaalit | w |  | j |  |  |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Takainen |
| --- | --- | --- |
| Suppea | ɪ | ʊ |
| Avoin | æ |  |
Vokaalit [e] ja [o] esiintyvät vain espanjalaisissa lainasanoissa.
Lähde:
Kielioppi

Ketšua on agglutinoiva, jopa polysynteettinen kieli. Usein, kuten polysynteettisyyteen kuuluu, yksittäinen sana muodostaa koko lauseen. Kielioppi on erittäin säännöllinen: esimerkiksi te- ja he-pronominit ovat sinä- ja hän-pronominien monikoita. Sanajärjestys on yleensä SOV (subjekti-objekti-verbi).
Kielioppi > Substantiivit

Artikkeleita tai genusta ei ketšuassa ole. Monikko (-kuna) on mahdollinen, mutta sitä ei ole pakko käyttää. Sen sijaan sijanmuotoja on 19. Ne ilmaistaan erilaisilla päätteillä, jotka liitetään sanan perään. Suffikseilla ilmaistaan muun muassa monikkoa, sijamuotoja ja omistamista. Suffiksit liitetään pääsanaan niin, että omistussuffiksi tulee ennen lukua ilmaisevaa suffiksia. Järjestyksillä ja suffiksien oikeinkirjoituksilla on murteiden välisiä eroja.
Kielioppi > Persoonapronominit

|  |  | Yksikkö | Monikko |
| --- | --- | --- | --- |
| I pers. | Inkl. | Ñuqa | Ñuqanchik |
| I pers. | Ekskl. | Ñuqa | Ñuqayku |
| II pers. | II pers. | Qam | Qamkuna |
| III pers. | III pers. | Pay | Paykuna |
Kielioppi > Verbit

Verbimuodot ovat erittäin monimutkaisia. Kuten suomessa, sekä tekijä että tekijöiden määrä muuttaa verbiä, esim. rimani "puhun", rimanki "puhut", rimankichuk "puhutte". Suomesta poiketen myös objekti voidaan lisätä verbiin, joten yksi sana voi toimia lauseena. Esim. lause "näet minut" on rikuwanki ja koostuu osista näe-minut-t. Lisäksi verbiin voidaan liittää määreitä, jotka muistuttavat suomen muunnoksia "kääntää, kääntyä, käännähtää, käännyttää, jne." Näitä ovat esimerkiksi seuraavat, kun verbi kuvaa tekemistä, joka:
-lla- on surkuteltavaa eli kurjaa
-ku- on puhujan omaksi hyväksi
-pa- on jonkun toisen hyväksi
-ri- on turhaa tai ei kovin tärkeää
-ru- on kiireistä
-sqa- ei ole puhujan ongelma
-yku- on epätavallista
Kielioppi > Lukusanat

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| huk | iskay | kimsa | tawa | pichqa | suqta | qanchis | pusaq | isqun | chunka |
Lähde:
Lainasanoja

Suomen kieleen on lähinnä espanjan kautta kulkeutunut mm. seuraavat ketšuan sanat: pampa, kiniini, puuma, laama, jerky, inka, guano, gaucho ja vikunja.
Kielinäyte

»Tukuy kay pachaman paqarimujkuna libres nasekuntu tukuypunitaj kikin obligacionesniycjllataj, jinakamalla honorniyojtaj atiyniyojtaj, chantaqa razonwantaj concienciawantaj dotasqa kasqankurayku, kawsaqe masipura jina, tukuy uj munakuyllapi kawsakunanku tian.»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)
Kirjallisuutta

Judith Noble & Jaime Lacasa: Introduction to Quechua: Language of the Andes. 2. painos. Indianapolis: Dog Ear Publishing, 2007. ISBN: 978-160844-154-9.
Serafin M. Coronel-Molina: Quechua phrasebook. 3. painos. Lontoo: Lonely Planet Publications, 2008. ISBN: 978-1-74059-770-8.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikipedia, vapaa tietosanakirja
Katsaus
Pieni "oppikirja"
Englanti-ketšua-sanakirja
Englanti-ecuadorinketšuan sanakirja
Ääntämisapua (Arkistoitu – Internet Archive) – konsonanttien ääntämispaikat
Urpo Kari

Urpo Artturi Kari (4. elokuuta 1906 Ruovesi – 2. maaliskuuta 1992 Hyvinkää) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija.
Karin vanhemmat olivat puhelinteknikko Karl Ludvig Kari ja Lydia Susanna Rosenberg. Hän suoritti 1925 keskikoulun Kouvolan suomalaisessa yhteiskoulussa. Kari oli Hyvinkään Sanomain toimittajana vuodesta 1928 aina eläkkeelle jäämiseensä saakka.
Karin kirjallisia esikuvia olivat suomalaiset kansankirjailijat Kauppis-Heikki ja Pietari Päivärinta. Kirjailijan työn ohella Kari toimi Hyvinkään kansalaisopiston kirjoittajapiirin ohjaajana.
Teoksia

Muuttuneet kasvot : romaani. Aura, Turku 1943
Jäähyväiset. Kirjapaja, Helsinki 1944
Vaarallinen vieras : yksinäytöksinen näytelmä. Pellervo-seura, Helsinki 1944
Kuulustelu : nuorisoromaani. Kansankirja, Helsinki 1946
Tuula tutkii sydäntään : koululaisromaani. Karisto 1948
Tähän asti - ei edemmäksi : romaani. Karisto 1949
Leena ja minä katselemme maailman kauneutta. Karisto 1951
Mitattu onni : romaani. Karisto 1951
Rakkauden käsky. Karisto 1953
"Puolueiden yläpuolella". Hyvinkään sanomalehti, Hyvinkää 1974
Ukrainan koripallomaajoukkue

Ukrainan koripallomaajoukkue edustaa Ukrainaa koripallon arvokisoissa. Vuoteen 1992 saakka maa oli ollut osana Neuvostoliittoa ja maan pelaajat edustivat Neuvostoliiton koripallomaajoukkuetta.
Historia > EM-kisoissa

Ukraina esiintyi ensimmäisen kerran Euroopan-mestaruuskilpailuissa vuonna 1997. Tuolloin se pelasi samassa lohkossa Espanjan, Kroatian ja Saksan kanssa. Näistä Ukraina voitti vain Kroatian ja sijoittui lohkonsa viimeiseksi. Sijoitusotteluissa Ukraina voitti Latvian ja Slovenian ja sen lopullinen sijoitus turnauksessa oli kolmastoista.
Vuosien 2001 ja 2003 EM-kisoissa Ukraina sijoittui 14:nneksi. Vuoden 2005 EM-kisoissa joukkue sijoittui viimeiseksi eli 16:nneksi. Vuoden 2011 EM-kisoissa Ukraina voitti kaksi viidestä alkulohko-ottelustaan eikä selviytynyt 12 parhaan joukkoon.
Vuoden 2013 EM-kisoissa Ukraina saavutti toistaiseksi parhaan arvokisasijoituksensa. Se hävisi alkulohkossaan vain Ranskalle ja sijoittui neljällä voitolla lohkossaan toiseksi. Jatkolohkossa Ukraina hävisi Latvialle ja Liettualle mutta voitti Serbian ja pääsi lohkonsa neljänneltä sijalta pudotuspeleihin. Puolivälierissä Ukraina hävisi Kroatialle. Sijoitusotteluissa se voitti Italian ja hävisi Slovenialle. Ukrainan lopullinen sijoitus oli kuudes. Joukkueen paras pistemies oli yhdysvaltalaissyntyinen Eugene Jeter 13,5 pisteen ottelukeskiarvolla.
Vuoden 2015 EM-kilpailuissa Ukraina oli 22:s ja  2017 viidestoista.
Historia > MM-kisoissa

Ukraina selviytyi MM-kilpailuihin ensimmäisen kerran Espanjan kisoihin 2014. Se sijoittui alkulohkossaan viidenneksi voitettuaan Dominikaanisen tasavallan ja Turkin sekä hävittyään Suomelle, Uudelle-Seelannille ja Yhdysvalloille. Lopullisessa rankingissa joukkue sijoittui 18:nneksi.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (ukrainaksi)
FIBA Europen maajoukkueet
Alankomaat | Albania | Andorra | Armenia | Azerbaidžan | Belgia | Bosnia ja Hertsegovina | Bulgaria | Englanti | Espanja | Georgia | Irlanti | Islanti | Israel | Italia | Itävalta | Kreikka | Kroatia | Kypros | Latvia | Liettua | Luxemburg | Malta | Moldova | Montenegro | Norja | Pohjois-Irlanti | Pohjois-Makedonia  |  Portugali | Puola | Ranska | Romania | Ruotsi | Saksa | San Marino | Skotlanti | Serbia | Slovakia | Slovenia | Suomi | Sveitsi | Tanska | Tšekki | Turkki | Ukraina | Unkari | Wales | Valko-Venäjä | Venäjä | Viro | Yhdistynyt kuningaskunta
Entisiä joukkueita: DDR | Jugoslavia | Neuvostoliitto | Tšekkoslovakia
Vain elämää – kausi 8, toinen kattaus

| Vain elämää – kausi 8, toinen kattaus Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 2018
 Julkaistu: 18. toukokuuta 2018
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Vain elämää -sarjan muut julkaisut
| Vain elämää – kausi 8, ensimmäinen kattaus 2018 | Vain elämää – kausi 8, toinen kattaus 2018 | Vain elämää – kausi 9, ensimmäinen kattaus 2018 |
Vain elämää – kausi 8, toinen kattaus on Vain elämää -televisiosarjan kahdeksannen tuotantokauden toinen kokoelmalevy, joka julkaistiin 18. toukokuuta 2018.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Esittäjä | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Sirpa | Terhi Kokkonen | 3.36 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Tuntematon potilas | Aki Tykki | 3.58 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Meidän biisi | Sani | 3.22 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Henkilökohtaisesti | Arttu Wiskari | 3.00 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Lautturi | Danny | 3.52 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Pariterapiaa | Kasmir | 3.29 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Heliumpallo | Aki Tykki | 4.22 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Rakkaalleni | Sani | 3.32 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Pinnan alla | Terhi Kokkonen, Pauliina Kokkonen | 3.21 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Pelastaja | Sani | 2.50 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Olette kauniita | Mira Luoti | 3.12 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Che Guevara | Arttu Wiskari | 3.38 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Puhu äänellä jonka kuulen | Kasmir | 3.34 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Anna anteeksi | Sani, Kasmir | 3.09 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Tavikset | Danny | 3.35 |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Nti Groove | Arttu Wiskari, Teflon Brothers | 3.27 |  |  |  |  |  |  |
| 17. | Perhosten yö | Mira Luoti, Aki Tykki | 3.37 |  |  |  |  |  |  |
| 18. | Odota | Aki Tykki | 3.40 |  |  |  |  |  |  |
| 19. | Alla vaahterapuun | Kasmir | 3.27 |  |  |  |  |  |  |
| 20. | Tuhat yötä | Danny | 3.56 |  |  |  |  |  |  |
| 21. | Jää | Mira Luoti | 3.05 |  |  |  |  |  |  |
Kurala (Turku)

| Kurala |
| --- | --- |
 Hannunniitun Tähtimökatua.
 Kaupungin kartta, jossa Kurala korostettuna.  Turun kaupunginosat
Kaupunki:  Turku
Suuralue:  Nummi-Halinen
Väkiluku:  3 176 (2015)
Talvimaisema Kuralasta.
Kurala on kaupunginosa ja historiallinen kylä Turun itäosassa vajaan neljän kilometrin päässä keskustasta. Hannunniitun alue kuuluu Kuralan kaupunginosaan.
Runsaan 3 000 asukkaan alueen rakennuskanta koostuu vaihtelevan ikäisistä pientaloista ja joistakin kerrostaloista. Alueella on säilynyt myös peltoja ja Turun reuna-alueille tyypillistä maalaismaisemaa. Kuralan liikekeskuksessa sijaitsevat K-Supermarket, K-Market, baari, kebab-pizzeria ja kirpputori. Kuralan nimistö perustuu maatalouden työvälineisiin, esimerkiksi sirppi, varsta ja talikko.
Liikenneyhteydet

Turun keskustasta Kuralaan pääsee runkobusseilla 2, 2A, 2B ja 2C sekä yölinjalla 28. Kuralan kautta kulkevat myös kehälinja 99 ja palvelulinja P2.
Alueen koulut

Kuralassa sijaitsee Hannunniitun koulu.