stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Puumanainen
Esittäminen muissa maissa

Puumanaista on esitetty USA:n lisäksi lukuisissa eri maissa. Sarjaa esitetään muun muassa Saksassa, Isossa-Britanniassa, Ruotsissa, Espanjassa, Australiassa ja Italiassa. Kanadassa Citytv-kanava esittää sarjaa USA:n esitystahdissa.
Esittäminen muissa maissa > Esittäminen Suomessa

Sarjan esittäminen alkoi Suomessa MTV3-kanavalla 12. elokuuta 2010. Suomessa sarjan avausjakso Miesmarkkinoilla keräsi keskimäärin 351 000 katsojaa ja oli koko vuoden 2010 katsotuin klo 22 jälkeen esitetty ulkomaalainen draamasarja kohderyhmässä, johon kuuluu kaikki yli 10–vuotiaat. Samalla sarjan avausjakso oli kesän 2010 prime time -ohjelmiston katsotuin ulkomaalainen ohjelma 15–44-vuotiaissa. Sarjan toinen jakso keräsi keskimäärin 265 000 katsojaa. Ensimmäisen tuotantokauden päätösjakso esitettiin 20. tammikuuta 2011, jonka jälkeen sarja jäi tauolle. Syksyllä 2011 sarjan esityskanavaksi vaihtui Sub, joka esitti sarjan ensimmäisen tuotantokauden uusintana elo–lokakuussa 2011. Sarjaa esitettiin neljästi viikossa, tiistaista perjantaihin. Puumanainen palasi takaisin MTV3:n ohjelmistoon keväällä 2012, ja sarjan toisen tuotantokauden esittäminen alkoi 1. toukokuuta 2012. Sarjan toinen kausi on sittemmin esitetty uusintana myös AVA-kanavalla, mutta uusia jaksoja ei ole ainakaan toistaiseksi millään kanavalla nähty.
Finnpanel Oy:n mukaan Puumanainen oli vuonna 2010 yksi tallennetuimmista televisio-ohjelmista Suomessa.
Aiheesta muualla

Cougar Town Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Sarjan viralliset kotisivut ABC.comissa (englanniksi)
Sarjan suomenkieliset kotisivut MTV3:n sivuilla
Toisen kauden jaksossa "You Don't Know How It Feels" logossa luki "Titles Are Hard" – "nimet ovat vaikeita".
Jennifer Anistonin vierailuroolia mainostettiin paljon etukäteen.
Sarjan hahmot rannalla ensimmäisen kauden päätösjaksossa.
The Cul-De-Sac Crew viettämässä kiitospäivää jaksossa When the Time Comes.
Anna Demidova

Anna Demidova, keisarinna Aleksandra Fjodorovnan hovineito
Anna Stepanovna Demidova (ven. А́нна Степáновна Деми́дова); (26. tammikuuta (J: 16. tammikuuta) 1878 Tšerepovets, Venäjän keisarikunta – 17. heinäkuuta 1918 Jekaterinburg, Neuvosto-Venäjä) oli keisarinna Aleksandran Fjodorovnan naimaton hovineito, joka seurasi vuonna 1917 vangittua keisariperhettä karkotukseen Tobolskiin ja vuonna 1918 Jekaterinburgiin. Hän kuoli Ipatjevin talossa Uralin työläisten alueneuvoston puheenjohtajiston nimissä toimeenpannussa joukkomurhassa yhdessä Nikolai II:n perheenjäsenten, pääkokki Ivan Haritonovin, miespalvelija Aleksei Truppin ja henkilääkäri Jevgeni Botkinin kanssa heinäkuussa 1918.
Anna Demidovan ruumiin jäännökset löydettiin vuonna 1991 joukkohaudasta Koptjakin metsästä, ja hänet haudattiin Pietari-Paavalin linnoituksen katedraaliin heinäkuussa 1998, päivälleen 80 vuotta surmatyön jälkeen. Demidovan maine palautettiin vuonna 2009.
Jurovski kuitenkin väitti polttaneensa Demidovan, mutta tämä on kuitenkin osoitettu Jurovskin valheeksi.
Aiheesta muualla

Find a Grave: Anna Demidovan hautapaikka (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat
Lehmijärvi (Hartola)

| Lehmijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°43′00″N, 25°52′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  Kivikoski Myllyjärveen 
Järvinumero:  14.834.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98 m  
Pituus:  1,8 km  
Leveys:  480 m  
Rantaviiva:  5,004 km  
Pinta-ala:  42,945 ha  
Saaria:  1 
 fiLehmijärvi 
Lehmijärvi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Putkijärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 480 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 43 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Merijoen valuma-alueeseen (14.834) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98 metriä mpy.
Madevesi

| Madevesi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°43′38″N, 25°52′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Lehmijärveen 
Järvinumero:  14.834.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,9 m  
Pituus:  480 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  1,216 km  
Pinta-ala:  4,025 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMadevesi 
Madevesi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Vuorenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 480 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,0 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Merijoen valuma-alueeseen (14.834) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,9 metriä mpy.
Lahden varuskunta

Lahden Upseerikerho
Lahden varuskunta eli Hennalan varuskunta sijaitsi seututien 140 varrella Hennalan kaupunginosassa Lahdessa. Lahden varuskunta on perustettu 1910-luvulla venäläiseksi varuskunnaksi. Se lakkautettiin 31. joulukuuta 2014.
Varuskunnan entinen rakennuskanta on myyty yksityisille muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta vuosien 2015-2016 aikana.  Entiseen muonituskeskukseen perustettiin  Hämeen poliisilaitos sen siirryttyä Salininkadulta Keski-Lahdesta Lahden kaupungin ja yksityisen omistamasta kiinteistöstä, minkä tilalle suunnitellaan kerrostaloasuntoja.
Kasarmeihin sijoitettiin tilapäinen turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus 2015.
Kokoonpano vuosien saatossa

Viimeisenä varuskunnassa toimi kaksi eri joukko-osastoa: Hämeen Rykmentti (HämR) ja Sotilaslääketieteen Keskus (SotLK). Hämeen Rykmentin joukkoyksiköitä olivat Hämeen Ratsujääkäripataljoona (HämRjP), Puolustusvoimien Urheilukoulu (UrhK), Huoltokoulu (HuoltoK), Sotilasmusiikkikoulu (SMusK) ja Puolustusvoimien Varusmiessoittokunta (PvVmSK).
Sotilaslääketieteen keskuksen perusyksikkönä toimi Lahden varuskunnassa Lääkintäkoulu (LääkK), kun taas muut yksiköt eli Lääkintävarikko ja sen alainen Sotilasapteekki toimivat Ilmajoella ja Viitasaarella. Kokkolasta siirtynyt Asekoulu (AseK) toimi varuskunnassa vuodet 1997-?. Huollon koulutus oli pitkään keskittynyt  Huoltokoulutuskeskus-nimellä toimineeseen yksikköön.Salpausselän Ilmatorjuntapatteristo (SalpItPsto) toimi Hennalassa vuoteen 1968 ennen siirtoa Kouvolaan ja 2000-luvulla Vekaranjärvelle.Vuoteen 1994 Hämeen Sotilassairaala (HämSS) toimi Hennalassa.
Varuskunnassa työskenteli alkuvuonna 2013 runsaat 400 henkilöä. Lahden varuskunnan lakkauttaminen varmistui helmikuussa 2012, kun puolustusvoimat ilmoitti lakkauttavansa Hämeen Rykmentin. Lahden varuskunnasta maa-alueineen luovuttiin vuoden 2014 loppuun mennessä.
Historia

Koska Venäjä oli hävinnyt Venäjän–Japanin sodan Tsushiman salmen meritaistelussa suuren osan Itämeren laivastonsakin aluksia, se vahvisti rannikkopuolustustaan myös Suomenlahden pohjoispuolella rakennuttamalla kasarmeja sadan kilometrin päähän sisämaahan rannikosta sekä varustamalla rannikkoa kenttätykein.
Lahden osalta puolustuksen vahvistaminen tarkoitti sitä, että Venäjän keisarillisen hallituksen Pietarin sotilaspiirin viiden sotilasrakennuskomissiooni osti uutta varuskuntaa varten 10. kesäkuuta 1910 maata Metsä-Hennalan tilan alueelta. Alue oli alavaa savimaata.
Kasarmin peruskivi laskettiin juhlallisuuksin 8. lokakuuta 1911. Maapohja siunattiin pyhitetyllä vedellä rukouksin. Vuonna 1912 Lahden sotilasrakennuskomitea pyysi Lahden kaupunkia jatkamaan vesijohtoa kasarmialueen rajalle 11. suomenmaalaisen tarkk'ampujarykmentin pataljoonaa varten, mikä saapui 5. elokuuta 1912.  Venäläiset joukot poistuivat Hennalasta myöhään syksyllä 1917. 1915-1917 Lahden varuskunnassa oli 421. Tšarskoje Selon jalkaväkirykmentti.
Suomen Punaisen Kaartin Lahden Rykmentti perustettiin Hennalassa 27. tammikuuta 1918. Lahdesta käytiin sisällissodan taisteluita 19. huhtikuuta – 1. toukokuuta 1918 ja Hennalassa valta vaihtui kolme kertaa Lahden Rykmentin ja osasto Brandensteinin kesken.
Lahden varuskunnassa oli Lahden ensimmäinen radioasema: 4. Erillinen Liikkumaton Radioaseman, joka siirtyi 4.3.1918 Lahden Rykmentille. Se käsitti radiolaitteita varaosineen mm. lähettimen, muuntajan, antennin, kaksoisvastaanottimen, vaihtovirtadynamokoneen, sähkömagneettisäätimen, 25 metriä korkean Jajanssi-masto:n, kondensaattoreita, punakuparisia elektrodeja, sähkötysavaimen jne. Huhtikuussa 1918 lennätinaseman miehistöön kuului vain kuusi venäläistä.
Lahden varuskunta sisällissodan jälkeen

Suomen sisällissodan päätyttyä varuskunnassa toimi toukokuusta 1918 lokakuuhun 1919 Hennalan vankileiri, jonne vangitut punaiset tuotiin niin sanotulta Fellmanin pellolta. Yhteensä Hennalassa oli yli 10 000 vankia, joista kuoli teloituksissa sekä nälkään ja erilaisiin kulkutauteihin noin 1 200. Teloitettujen joukossa oli myös noin 200 naista.
Tampereen Rykmentti

Tampereen Rykmentti oli Haminaan Suomen sisällissodan johdosta päätynyt joukko-osasto, jota alettiin osaksi siirtää jo syksyllä 1919 Lahteen, ja jonka pääosakin siirretiin 1920 Lahden varuskuntaan Hennalaan. Tampereen rykmentin vastaanottoparaati järjestettiin Lahden kauppatorilla loppuvuodesta 25. marraskuuta 1920. Edellisenä vuonna siirretty Tampereen Rykmentin osa oli ollut sen II pataljoona, jota käytettiin sotilasopetusjoukko-osastona, josta siirryttiin loppuajaksi asepalvelusta idässä oleviin joukko-osastoihin.
Rykmentti kunnosti aluetta ajamalla 7 000–8 000 sorakuormaa hevosilla, ja korpikuusten tilalle istutettiin lehtipuita. Alueen kuivattamiseksi kaivettiin myös valtaojia. Varuskunnan tulon jälkeen Metsä-Hennalan aluetta kutsuttiin enää vain lyhyemmin Hennalaksi ja muualla Suomessa laajemmin se alkoi tarkoittaa lähinnä varuskunta-aluetta.
Tampereen rykmentti alkoi julkaista kerran kuukaudessa Tappara-lehteä joukko-osastolehtenään 6. huhtikuuta 1929. Lisäksi 1929 alkaen lehti lahjoitti jokaiselle Tampereen rykmentissä palvelleelle emalisen joukko-osastopinssin. Suomen puolustusvoimien ensimmäinen omaistenpäivä järjetettiin kolmipäiväisinä, joissa oli tuhat kutsuvierasta. Päiville osallistuivat mm. pääministeri Oskar Mantere ja puolustusministeri Aimo Kaarlo Cajander
Juuri ennen ylimääräisiä harjoituksia Tampereen rykmentti perusti suojajoukoksi 6. lokakuuta 1939 I divisioonan 1. prikaatin  II pataljoonan, joka lähti 7. lokakuuta Lahden hiihtostadionilta junalla Karjalankannakselle Valkjärvelle. II/1./I lakkautettiin talvisodan jälkeen Moskovan rauhan aikana 25. heinäkuuta 1940.
Tampereen rykmentin lipun punainen pohja ja valkoiset liekkikuviot ovat edelleen olemassa Lahden Reserviupseerikerhon ja Päijät-Hämeen Reservipiirin lipuissa.
Keskussotilassairaala 2

Viipurin Sotilassairaalan toiminta Lahdessa alkoi 29.7.1940. Sairaala toimi eri nimillä, Keskussotilassairaala 2 (KSS 2), 8. Sotasairaala ja sodan jälkeen syksystä 1944 uudelleen 
Keskussotilassairaala 2. Sairaala muutti Kansanopiston tiloista Hennalaan 1.9.1946. KSS 2 nimettiin 1. maaliskuuta 1984 uudelleen Hämeen Sotilassairaalaksi ja lakkautettiin 28.2.1994.
Hämeen poliisilaitos

Hämeen poliisilaitoksen Lahdessa sijaitseva pääpoliisiasema siirtyi Lahden kaupungintalon eteläpuolelta olevasta rakennuksestaan Salininkadulta Hämeen rykmentin entiseen ruokalaan, mitä kutsuttiin organisaation mukaan muonituskeskukseksi. Tämä on poliisilaitoksen kolmas sijaintipaikka Salininkadun ja Harjukadulla sijaitsevan Lahden kaupungintalon jälkeen.
Kulttuuriympäristö

Museovirasto on määritellyt Hennalan entiset kasarmit valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Suojeltavat punatiiliset kasarmirakennukset sekä  soittokunnan talo ja esikunta ovat valmistuneet vuonna 1913.
Kaupungin palvelut

Hennalassa Lahden varuskunnan alueella toimii 75 päivähoitopaikan Hennalan päiväkoti, jonne pääsee linja-autovuoroilla 2 ja 12.
Nykyhetket

Varuskunnan kymmeniä rakennuksia tuli myyntiin kevään 2015 aikana. Upseerikerhon tiloissa toimii kesällä 2015 tilausravintola, joka osti upseerikerhon rakennuksen Senaatti-kiinteistöiltä.
Aiheesta muualla

Hennala.fi
Hennala-wiki
Mattilanlampi (Hartola, Rusi)

| Mattilanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°41′10″N, 26°02′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Rautaveteen 
Järvinumero:  14.831.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,9 m  
Pituus:  2,3 km  
Leveys:  520 m  
Rantaviiva:  5,777 km  
Pinta-ala:  71,942 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMattilanlampi 
Mattilanlampi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Rusin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 2,3 kilometriä pitkä, 520 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 72 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Rautaveden lähialueeseen (14.831) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,9 metriä mpy.
Claudio Santamaria

| Claudio Santamaria |
| --- | --- |
 Claudio Santamaria huhtikuussa 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. heinäkuuta 1974 Rooma, Italia
Näyttelijä
Aktiivisena:  1997-
Merkittävät roolit:  Casino Royale:   Carlos
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
AllMovie
Claudio Santamaria (s. 22. heinäkuuta 1974, Rooma) on italialainen näyttelijä. Santamaria on esiintynyt pääosin italialaisissa elokuvissa. Tunnetuimmat roolit elokuvissa ovat Pojan huone ja Casino Royale.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Claudio Santamaria Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  IdRef
Mustalampi (Joutsa, Väihkölä)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa, Hartola
Koordinaatit:  61°44′48″N, 25°59′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Valkoiseenlampeen 
Järvinumero:  14.831.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  1,404 km  
Pinta-ala:  7,202 ha  
Saaria:  1 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Keski-Suomessa Joutsassa ja Hartolassa Väihkölän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 500 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,2 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Rautaveden lähialueeseen (14.831) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94 metriä mpy.
Mielenge

| Mielenge |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°43′00″N, 25°54′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Palsaan 
Järvinumero:  14.834.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,8 m  
Pituus:  2,8 km  
Leveys:  580 m  
Rantaviiva:  8,292 km  
Pinta-ala:  52,834 ha  
Saaria:  4 
 fiMielenge 
Mielenge  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Putkijärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,8 kilometriä pitkä, 580 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 53 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 8,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Merijoen valuma-alueeseen (14.834) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,8 metriä mpy.
M/S MyStar

| M/S MyStar |
| --- | --- |
 M/S MyStar saapumassa Tallinnaan 2023.
Tyyppi:  matkustaja-autolautta
Nykyinen reitti:  Helsinki–Tallinna
Lippuvaltio:   Viro
Kotipaikka:  Tallinna
IMO-numero:  9892690
MMSI-numero:  276859000
Tunnuskirjaimet:  ESLR
Operaattori:  AS Tallink Grupp
Omistaja:  Tallink
Rakennustelakka:   Rauma Marine Constructions, Rauman telakka, Suomi
Rakennusnumero:  NB6003
Hinta:  250 miljoonaa euroa
Tilattu:  2019
Kölinlasku:  18. syyskuuta 2020
Vesillelasku:  12. elokuuta 2021
Luovutettu:  7. joulukuuta 2022
Neitsytmatka:  13. joulukuuta 2022
Status:  liikenteessä
Tekniset tiedot
Kansien määrä:  12
Pituus:  212,4 m
Leveys:  30,6 m
Syväys:  7 m
Bruttovetoisuus (GT):  50 629
Koneteho:  42 000 kW
Jääluokitus:  1A
Nopeus:  27 kn
Hyttejä:  46
Matkustajia:  2 800
Lastikapasiteetti:  1 900 m
Sisaralukset:  M/S Megastar
Lähteet:  
M/S MyStar on virolaisen Tallinkin omistama matkustaja-autolautta, joka valmistui Rauman telakalta joulukuussa 2022. MyStar liikennöi Helsinki–Tallinna-linjalla linjaparinaan M/S Megastar. MyStar korvasi reitillä aiemmin liikennöineen M/S Starin (nyk. Oscar Wilde). MyStar luovutettiin Tallinkille 7. joulukuuta 2022, ja sen neitsytmatka oli 13. joulukuuta 2022.
Tallink järjesti uuden aluksensa nimestä kilpailun, johon tuli ehdotuksia 30 maasta. Lokakuussa 2019 Tallinkin johto valitsi kilpailun voittajaksi MyStarin. Samanlainen nimiehdotuskilpailu oli järjestetty myös vuonna 2016 M/S Megastarin suunnitteluvaiheen aikana.
Rakentaminen

Aluksen rungon rakentaminen aloitettiin Rauman telakalla 6. toukokuuta 2020, kun Rauma Marine Constructionsin toimitusjohtaja Jyrki Heinimaa ja projektipäällikkö Marko Paloluoto aloittivat laivan tuotannon. Alus on valmistuessaan suurin Rauman telakalta valmistunut laiva. Aluksen köli laskettiin 18. syyskuuta 2020. Viron presidentti Kersti Kaljulaid kastoi aluksen MyStariksi 12. elokuuta 2021.
M/S MyStarin valmistuminen myöhästyi koronaviruspandemian ja sen aiheuttamien työkatkosten sekä Ukrainan sodan seurauksena.
Marraskuussa 2022 suoritettujen merkikokeiden aikana selvisi, että laivan propulsiojärjestelmä tarvitsee vielä lisäsäätöä, jonka takia alus palasi Rauman telakalle. MyStar luovutettiin Tallinkille 7. joulukuuta 2022.
Laivan palvelut > Ravintolat, kahvilat sekä baarit

Delight Buffet, buffet-ravintola, kansi 9.
The Chef’s Kitchen, À la carte -tyylinen ravintola, kansi 9.
Burger King, pikaruokaravintola, kansi 9. Ravintola on tuttu myös Megastar- ja Star-laivoilta.
Fast Lane, pikaruokaa, jälkiruokia ja välipaloja tarjoileva ravintola. Kansi 9.
Coffee & Co, toasteja, salaatteja ja jälkiruokia tarjoileva kahvila. Kahvilan yhteydessä myös lounge. Kansi 8.
Family Picnic, lapsiperheille suunnattu, kevyitä aterioita ja naposteltavia tarjoava ravintola. Kansi 8.
Sea Pub, erilaisia alkoholijuomia ja naposteltavia tarjoava baari. Kansi 9.
Nordic Bar, erilaisia alkoholijuomia tarjoava baari. Kansi 9.
Garden, erilaisia alkoholijuomia tarjoava ulkokannella sijaitseva baari. Kansi 9.
Laivan palvelut > Myymälät

Traveller Superstore, kaksikerroksinen merimyymälä, josta löytyy tuoksuja, alkoholijuomia, makeisia, kosmetiikkaa, asusteita sekä vaatteita. Kansilla 7, ja 8.
Promo Lounge, Traveller Superstoren sisällä sijaitseva pop-up elämystila. Kansi 7.
Laivan palvelut > Lapsille

Lotte Village, lapsille suunnattua leikkihuone. Kansi 8.
PlayStation Lounge, PlayStation 5 -nurkkaus. Kansi 8.
Matkustusluokat > Hytit

A-luokan hytti, 2–4 hengen ikkunallisia 8,7 m² kokoisia hyttejä. Kansi 10.
B-luokan hytti, 2–4 hengen ikkunattomia 8,7 m² kokoisia hyttejä. Kansi 10.
Office Cabin, 2 hengen ikkunallisia hyttejä, jotka on suunnattu erityisesti työntekoon. Kansi 10.
Suite, 2 hengen sviitti ikkunallisia hyttejä. hytistä löytyy Premium WIFI, vaatekaappi, minibaari, parivuode, TV sekä kylpyhuone.
Erikoishytit, MyStarilta löytyy myös A- ja B-luokan allergia-, sekä B-luokan invahyttejä.
Matkustusluokat > Matkustusluokat

Star-Luokka, normaalitasoinen matkustusluokka, jossa matkustajien käytössä on kaikki aluksen muut palvelut Business Loungea, Comfort-luokkaa ja Platinum Loungea lukuun ottamatta.
Sitting Lounge, rauhallinen paikka etenkin työskentelyä varten. Kansi 9.
Comfort Lounge, hiljainen ja rauhallinen tila, johon sisältyy juotavaa ja pikkupurtavaa. Kansi 8.
Business Lounge, erityisesti työmatkailijoille suunnattu matkustusluokka, johon sisältyy juomat sekä ruoat. Kansi 8.
Platinum Lounge, aluksen ylellisin matkustusluokka, johon sisältyy ruoat ja juomat, aikakauslehdet sekä nopeampi WLAN-yhteys. Kansi 8.
Onnettomuudet

10. huhtikuuta 2023 MyStarilla tapahtui putkirikko, jossa kannen yhdeksän perässä Sea Pubin katossa sijaitseva kylmävesiputki halkesi ja aiheutti tulvan laivan yhdeksännen kannen peräosassa. Vuoto kesti noin 20 minuuttia, kunnes miehistö sai vedentulon lakkaamaan. Vesi ehti levitä nopeasti kannella yhdeksän Sea Pubin lisäksi Sitting Loungeen, C-aulaan ja Nordic Bariin. Syynä putkirikkoon oli löystynyt vesiputki.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
MyStar-blogi (tallinksilja.fi)
Tallink Silja
| --- | --- |
Nykyiset alukset:  Baltic Princess  Baltic Queen  Galaxy  Megastar  MyStar  Regal Star  Romantika  Sailor  Silja Europa  Silja Serenade  Silja Symphony  Star  Victoria I 
Entiset alukset:  Isabelle  Sea Wind  Superstar 
Muuta:  Harri Hylje  Tallink Hotels
Rawaki

Rawaki avaruudesta kuvattuna
| --- | --- |
Sijainti:  Phoenixsaaret Kiribati
Korkein kohta:  5,5  m 
Pinta-ala:  0,65 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Rawaki on Phoenixsaariin kuuluva atolli Tyynessä valtameressä. Nykyään saari kuuluu Kiribatille. Saaren pinta-ala on noin 0,65 km2. Saaren murtoveden laguuni ei ole yhteydessä mereen.
Rawaki on suurin piirtein päärynän muotoinen. Sen pituus on noin 1,2 km ja leveys 800 metriä. Korkein kohta kohoaa kuuteen metriin. Puuttomalla saarella kasvaa lähinnä vain matalaa ruohoa, joten saari tarjoaa runsaalle linnustolle oivallisen pesimäpaikan. Toisin kuin muilla Tyynenmeren saarilla, Rawakilla ei ole havaittu rottia vuoden 1924 tutkimusretken aikana. Villejä kaniineja esiintyi 1800-luvulla, mutta kanta hävitettiin vuonna 2008. Samana vuonna saari julistettiin osaksi Phoenixsaarten suojelualuetta.
Toisin kuin monilla muilla Tyynenmeren saarilla, Rawakilla ei tiettävästi ole milloinkaan ollut asutusta. Saaren löysi kapteeni John Palmer 23. helmikuuta 1824. Yhdysvallat julisti ottavansa saaren haltuunsa Guano Islands Actin nojalla 14. maaliskuuta 1859. Saaren guanoesiintymiä hyödynnettiin vuoteen 1871, jolloin saari hylättiin. Yhdysvallat mitätöi julistuksensa Tarawan sopimuksessa, joka toimeenpantiin vuonna 1983. Vuonna 1889 britit olivat julistaneet saaren protektoraatikseen. Vuoden 1937 maaliskuusta lähtien se oli Gilbert- ja Ellicesaarien siirtokunnan lainsäädännön alainen. Kun Kiribati itsenäistyi vuonna 1979, Yhdysvallat luopui muodollisista vaatimuksistaan saarta kohtaan ja se liitettiin osaksi Kiribatin valtiota.
Pehketlampi

| Pehketlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°46′57″N, 25°56′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Rautaveteen 
Järvinumero:  14.831.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,2 m  
Pituus:  890 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  2,115 km  
Pinta-ala:  10,04 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPehketlampi 
Pehketlampi  on Keski-Suomessa Joutsassa  Pappisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 890 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.