stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Cuanza

| Cuanza |
| --- | --- |

Maanosa:  Afrikka
Maat:   Angola
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Pinta-ala:  152 570 km²  tai noin157000
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Bién ylänkö
Laskupaikka:  Atlantti
Sivu-uomat:  Cutato River (en) (käännä suomeksi), Lucala (en), Luando River (d) (käännä suomeksi), Chucuaval (d), Luâmbua stream (d) (käännä suomeksi), Cuquema stream (d) (käännä suomeksi), Cuiba River (d) (käännä suomeksi), Cunhinga Stream (d) (käännä suomeksi)
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  yli 1 500 m mpy. 
Pituus:  965 km
Keskivirtaama:  825 kuutiometriä sekunnissa
Muuta

Muualla:  Wikimedia Commons
Kwanza (port. Rio Kwanza) tai Cuanza on eräs Angolan suurimmista joista. Se sijaitsee maan keskiosissa ja laskee Atlantin valtamereen juuri Angolan pääkaupungin Luandan eteläpuolella. Joen mukaan on nimetty kaksi angolalaista maakuntaa, Cuanza Norte ja Cuanza Sul. Myös Angolan rahayksikkö on saanut nimensä joesta.
Kwanzan alkulähde sijaitsee yli 1 500 metrin korkeudessa Keski-Angolassa. Joki on 965 kilometriä pitkä, ja sen sivujokia ovat Kuiva, Luando ja Lucala. Noin 255 (240) kilometriä joen alajuoksusta on ollut kuljettavissa merelle saakka pienillä jokilaivoilla, Toisaalta joessa on osia joissa ei voi navigoida; joen keski- ja yläjuoksulla siinä on koskia ja joki virtaa selkeässä jokiuomassa. Joen alaosaakin käytetään verraten vähän laivaliikenteeseen, koska haasteena on veden mataluus kuivalla kaudella ja joensuun paikkaansa vaihtavat hiekkasärkät. Lisäksi Luanda-Malanje -rautatie seuraa jokiuomaa, ja vähentää laivakuljetusten tarvetta.
Joen oikeanpuoleinen haara Lucala on myös navigoitavissa ja tunnetaan joen varrella sijaitsevasta 100-metrisestä vesiputouksestaan.
Kwanzan valuma-alue on laajuudeltaan runsas 150 000 neliökilometriä (152 570 km² tai noin 157 000 km²) ja sijaitsee maan keskivaiheilla ja alueen keskimääräinen vuosisademäärä on 900 millimetriä. Korkeimmillaan sademäärä on yläjuoksun ylänköalueilla (noin 1 400 mm) ja keskimäärin alimmillaan suuaukon lähettyvillä (vain 400 mm). Vuodet eivät ole veljeksiä, ja suurin keskimääräinen vuosisademäärä (1 490 mm) näkyi suurina Cambambessa havaittuina tulvina. Matalin havaittu vuosisademäärä on ollut 828 mm. Kuivimmat kuukaudet ovat yleensä heinä-lokakuussa (kuiva kausi, ei juuri sadetta). Helmi-kesäkuulle osuu puolestaan sadekausi.
Vesivoimalat

Joen tai sen sivuhaarojen valjastamisesta vesivoiman tuotantoon on tehty monia laskelmia ja suunnitelmia vuosien saatossa. Pääuoman alajuoksulle on rakennettu kolme patoa vesivoimaloineen, ja neljännen rakentaminen on pitkällä (2025). Padoista vanhin on alimpana, hieman Dondon kaupungista ylävirtaan sijaitseva Cambamben pato (1963). Sen allas on 20 miljoonan kuutiometrin kokoinen, voimalaan on asennettu 260 MW:n generaattorit. Tällä tuotetaan sähköä Angolan pääkaupunki Luandalle ja pato mahdollistaa kasteluveden säätelyn Cuanzan alajuoksulla. Uudempi padoista on idempänä sijaitseva Capandan vesivoimalaitos, joka otettiin käyttöön 2004. Sen tekojärvi on 4 450 miljoonaa kuutiometriä, voimalaitoksessa on kapasiteettiä 520 MW. Eräiden tutkijoiden mukaan joen vesivoimakapasiteetistä oli vuonna 2016 hyödynnetty vasta pieni osa. Vuonna 2017 otettiin käyttöön edellisiä suuremman, Capandasta 47 kilometriä alajuoksulle sijaitsevan Laúcan vesivoimalaitoksen ensimmäinen vaihe. Padolla synnytetään 188 km²:n tekojärvi, jonka tilavuus on 5 621 m³. Suurvoimalaitoksen suunnittelu ja rakentaminen maksoi noin 4,3 miljardia USD. Laúcan vesivoimalaitoksessa on yhteensä kuusi Francis-turbiinia (á 334 MW), ja näiden lisäksi pienempi 'ekologinen' 65,5 MW:n Francis-turbiini. Laúcan voimalaitoksen turbiinien joiden yhteenlaskettu kapasiteetti on noin 2 070 MW ja näillä odotetaan tuottavan luokkaa 8 640 GWh sähköä vuosittain.
Maailmanperintölistan ehdokkuus

Vastapainona energiateolliselle hyödyntämiselle Angolan kulttuuriministeriö esitti Kwanzan käytävää Unescon maailman kulttuuriperinnön listalle, jonka ehdokaslistalla se on ollut vuodesta 2017. Suurella ja luonnoltaan moni-ilmeisellä Angolalla on ennestään vain yksi vuonna 2017 hyväksytty kohde (Mbanza Kongo) varsinaisella kulttuuriperinnön maailmanlistalla.
Joesta rahayksikön nimeksi

Angolan perustuslain mukaisesti maalle luotiin 11. marraskuuta 1976 kansallinen rahayksikkö, kwanza (Kz). Se on kansakunnan perustajapresidentti António Agostinho Neton valitsema nimi, ja viittaa maan keskeisten osien läpi virtaavaan Kwanza-jokeen. Conselho da República äänesti uuden rahayksikön säätävästä laista ja presidentti allekirjoitti lain. Kwanza otettiin käyttöön Angolan rahana 8. tammikuuta 1977.
Jokea yläjuoksulla Dondon lähistöllä.
Laúcan vesivoimalaitoksen rakennustöitä Kwanzan uoman vieressä (2014).
Capandan pato voimalaitoksineen (kuva vuodelta 2006).
Uudempi Capandan pato voimalaitoksineen (kuva vuodelta 2012).
Joen ylittävä silta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cuanza Wikimedia Commonsissa
Eutrofinen järvi

Runsasravinteinen lampi.
Balaton on runsasravinteinen keskieurooppalainen järvi, jolla levätuotanto on runsasta.
Eutrofinen järvi on limnologiassa runsasravinteinen eli rehevä järvi. Vedessä olevat ja siihen tulevat perusravinteet riittävät ylläpitämään perustuotantona suuren määrän mikroeliöstöä ja kasvillisuutta. Järvelle kerääntyy hyödyntämään tätä perustuotantoa runsasmääräinen, mutta vähälajinen mikroeliöstö, pieneliöstö, kalasto ja linnusto, joita myös nisäkkäät harventavat. Järvi voi olla luontaisesti eutrofinen. Tällaisia järviä esiintyy esimerkiksi Lounais-Suomen savikkoalueilla tai kallioperältään kalkkipitoisilla alueilla. Myös ihmisten toiminta voi muuttaa järven eutrofiseksi esimerkiksi päästämällä veteen runsaasti fosforia ja typpeä esimerkiksi viemärien läpi, peltojen ojien kautta tai metsä- ja suo-ojituksien kautta.
Oligotrofinen järvi on niukkaravinteinen eli karu järvi, jossa eliöillä on käytettävissä vähemmän ravinteita kuin eutrofisessa järvessä. Hypertrofisessa järvessä ravinteita on runsaammin kuin eutrofisessa järvessä ja sitä kutsutaan myös ylirehevöityneeksi järveksi. Rehevöityneen järven luokituksessa käytetään usein ilmaisuja lievästi rehevöitynyt, rehevöitynyt ja erittäin rehevöitynyt. Lievästi rehevöityneellä järvellä tarkoitetaan järveä, jonka ravinnepitoisuudet vaihtelevat oligotrofisen ja eutrofisen järvien ravinnetasojen välillä. Tällaista järveä voidaan kutsua myös mesotrofiseksi järveksi.
Esiintyminen

Suomessa reheviä järviä on pääasiassa Lounais-Suomessa savi- tai kalkkipitoisilla alueilla. Niitä on noin 10 % Suomen järvistä. Virossa, jossa kallioperä poikkeaa Suomesta merkittävästi, on reheviä järviä tutkimuksista riippuen 20–25 % .
Kemialliset piirteet

Eutrofisessa järvessä ravinnepitoisuudet ovat huomattavasti korkeammat kuin oligotrofisissa järvissä. Perustuotanto on riippuvainen useiden ravintoaineen keskipitoisuuksista. Siksi ei ole olemassa tiettyä yksittäistä kriteeriä siitä, milloin järvi on eutrofinen. Tutkimuksissa keskitytään usein niihin ravinteisiin, jotka mahdollistavat mikrobien ja kasvien fotosynteesin. Niitä ovat pääasiassa fosfori ja typpi.
Kemialliset piirteet > Fosforitalous

Fosfori esiintyy vedessä sekä epäorgaanisina suoloina, joiden tärkein ryhmä on fosforihapon suolat (fosfaatit), että orgaanisina yhdisteinä. Eliöille on helpointa hyödyntää fosfaatteja, joten vedestä tutkitaan juuri niitä, kun halutaan selvittää minimiravinteen määriä. Toisaalta tarkempi kuva fosforiravinteiden määristä saadaan mittaamalla kokonaisfosforin arvoja, jolloin analyysissä huomioidaan fosforin eri esiintymismuodot. Tämä mittausarvo onkin yleisimmin käytetty. Eutrofisessa järvessä veden fosforipitoisuudet ovat yleensä 25–100 μg/l (mikrogrammaa litrassa vettä), joskin annetut raja-arvot voivat lähteestä riippuen hieman vaihdella. Jos kokonaisfosforipitoisuus on 15–20 μg/l, katsotaan järven olevan lievästi rehevöitynyt, ja jos sen pitoisuus on 50–100 μg/l, katsotaan sen olevan erittäin rehevöitynyt. Jos arvo ylittää 100 μg/l, on järvi jo ylirehevöitynyt eli hypertrofinen.
Kemialliset piirteet > Typpitalous

Typen erilaisia yhdisteitä vedessä ovat epäorgaanisista yhdisteistä esimerkiksi nitraatit, nitriitit ja ammoniumyhdisteet sekä niiden lisäksi orgaaniset typen yhdisteet. Epäorgaaniset yhdisteet ovat helppoja mitata, mutta parhaan kokonaiskuvan järven typpitilanteesta antaa kokonaistypen pitoisuus. Suomessa luonnontilaisen järven kokonaistypen pitoisuus vaihtelee 200–500 μg/l, joskin humuspitoisissa järvissä typpiarvot ovat kaksinkertaiset. Ruskeassa vedessä, jossa on erittäin runsaasti humusta, typpipitoisuudet ylittävät usein rajan 1 000 μg/l. Eutrofisissa järvissä pitoisuudet ovat usein 600–1 500 μg/l ja sitä suuremmat arvot luokitellaan erittäin reheväksi. Lievästi rehevässä järvessä arvot ovat yli 400 μg/l, jonka rajan alapuolella järvi on yleensä karu.
Kemialliset piirteet > Happamuustaso

Rehevän järven fotosynteesi tuottaa emäksiä ja vähentää happoja. Runsas perustuotanto siis nostaa happamuustasoa eli pH-arvoja. Suomalaisissa karuissa järvissä tämä parantaa järven alkaliteettia ja muuttaa samalla järven hapahkoa luonnetta neutraaliksi (pH 7,0–7,5) tai jopa emäksiseksi (pH 9,0–10). Todellisuudessa eutrofisen järven happamuustasot voivat vuodenkin aikana vaihdella suuresti, sillä perustuotannossa esiintyy vuodenaikojen mukaisia vaihteluita.
Kemialliset piirteet > Happitalous

Myös rehevän järven happitalous poikkeaa muista järvien rehevyystyypeistä. Keväällä alkava ja kesän läpi syksyyn asti jatkuva perustuotanto tuottaa biomassaa, joka kuoltuaan hajoaa vedessä kuluttaen veteen liuennutta happea. Pintavedessä tästä ei ole haittaa, sillä ilmasta tulee siihen jatkuvasti happitäydennystä. Sen sijaan järven pohjan lähellä alas vajonneet ravinteet kuluttavat alusveden happea ja pohjalle voi syntyä happivajetta. Levät ja vesikasvillisuus ovat kuitenkin eliöryhmä, joka yhteyttäessään tuottaa veteen lisähappea. Nämä vastakkaiset toiminnot eivät useinkaan kompensoi toisiaan kokonaan, sillä hapen kulutus on suurinta pohjan lähellä ja hapentuotanto taas pintavedessä. Levien ja kasvien tuottama veteen liuennut ylimääräinen happi tulisi kuplia pois vedestä, mutta poistuminen on hidas prosessi ja vedessä saattaa vuorokauden valoisana aikana olla jopa liikaa happea (ylikylläisyys). Pimeään aikaan levät hengittävät happea, jolloin sitä myös kuluu. Rehevien järvien happitaloudessa on sitä suuremmat vuorokautiset vaihtelut, mitä rehevämpi järvi on.
Suomen järvissä on lumisina talvina jääkannen alla varsin erilainen tilanne. Levät eivät saa silloin riittävästi valoa tuotantoonsa eivätkä myöskään kuluneen hapen tilalle happitäydennystä suoraan ilmasta. Silloin eutrofisessa järvessä saattaa happitilanne heiketä koko sen vesimassassa. Järven suuri syvyys, veden alhainen lämpötila, järveen purkautuvat joet ja sulamisvedet ovat silloin eliöstöt pelastavia tekijöitä.
Lämpötilakerrostuminen vaikuttaa hapen jakautumiseen enemmän rehevissä järvissä kuin karummissa järvissä. Alusvedessä, minne päällysveden happitäydennykset ilmasta eivät vaikuta, saattavat happipitoisuudet laskea alle puoleen päällysveden pitoisuuksista. Mitä rehevöityneempi järvi on, sen heikompi on happitilanne järven pohjalla. Erittäin rehevöityneissä järvissä pohjan tuntumassa esiintyy säännönmukaisesti hapeton tilanne. Hapettomuus käynnistää pohjasedimentissä olevien ravinteiden liukenemisen takaisin järven veteen, mitä kutsutaan sisäiseksi kuormitukseksi. Sisäisessä kuormituksessa pohjasedimentteihin on varastoitunut fosforia, joka on sitoutunut hapellisissa oloissa rautaan. Hapettomassa tilanteessa fosfori irtoaa raudasta ja liukenee takaisin veteen. Pohjaeläimet ja kalasto voivat kärsiä hapenpuutteesta ja jopa kuolla, jolloin järven syvemmät alueet jäävät elottomiksi seuraavaan täyskiertoon asti. Mikäli järvessä ei esiinny lämpötilakerrostumista, on järven happitalous usein tässä kuvattua parempi.
Tuotannolliset piirteet

Järven perustuotanto on kasvukaudella suuri. Levä- ja bakteerikasvustot vaikuttavat esiintymisellään jopa veden väriin värjäten sen keltaiseksi, ruskeaksi tai vihreäksi. Näin käy etenkin kasvukauden loppupuolella. Myös rantaveden kasvillisuus on tiheää. Osa levistä ja bakteereista viihtyy runsasravinteisessa (E) elinympäristössä ja toiset niukkaravinteisessa (O) ympäristössä. Rehevässä järvessä näytteiden mikroskooppisissa tutkimuksissa huomataan usein, että eutrofisten ja oligotrofisten lajien suhde E/O on rehevien lajien puolella usein niin selvästi, että eutrofisia yksilöitä on 50 kertaa enemmän kuin oligotrofisia. Myös E- ja O-lajien lukumäärät muodostavat E-voittoisan suhteen. Näissä tutkimuksissa silmiinpistävää on syanobakteerien eli sinilevien selvä ylivoima.
Jos vesi samenee, ei valoa riitä kovin syvälle veteen. Silloin menestyvät pitkävartinen, kelluvalehtinen ja rantavesikasvillisuus. Rehevien järvien tyyppikasveja ovat Suomessa esimerkiksi pikkulimaska, kurjenmiekka, vesirutto ja osmankäämi.
Kalalajisto yksipuolistuu karuun järveen verrattuna, mutta kalaston biomassa kasvaa. Se voi olla jopa 50 kg/ha (kilogrammaa hehtaarilta). Yleisiä suomalaisen rehevän järven lajistoa ovat särki, ahven, hauki, lahna ja kuha. Lintujen vaatimukset seuraavat järven tuotantoa. Erityisesti sellaiset lintulajit, jotka ovat vaateliaat, hakeutuvat reheville järville ruokailemaan ja lisääntymään. Tällaisia ovat Suomessa esimerkiksi nokikana, haapana, härkälintu, sinisorsa, tavi, punasotka, silkkiuikku, tukkasotka, telkkä ja naurulokki.
Kirjallisuutta

Haapanen A., Mikkola P., Tenovuo R.: Luonto ja luonnonsuojelu. Otava. 1977, s. 351. ISBN 951-1-04400-1.
Konrad Fazer

Konrad Georg Fazer (30. huhtikuuta 1864 Helsinki – 7. lokakuuta 1940 Helsinki) oli suomalainen musiikkikauppias ja diplomaatti. Hän perusti Musiikki-Fazerin ja toimi Suomen pääkonsulina Wienissä. Hänen veljensä oli makeistehtailija Karl Fazer ja sisarensa pianotaiteilija Naëma Fazer (1869–1951).
Konrad Fazer ja Robert Emil Westerlund ostivat vuonna 1897 Anna Melanilta musiikkikaupan, josta tuli  Helsingfors nya musikhandel – Helsingin uusi musiikkikauppa. Westerlund oli liiketoiminnassa mukana vuoteen 1904 asti. Yritys kustansi musiikkia, muun muassa Fredrik Paciuksen ja Jean Sibeliuksen sävellyksiä, vuodesta 1898 alkaen.
Konrad Fazer nimitettiin Suomen pääkonsuliksi Wieniin vuonna 1919. Helsingin uuden musiikkikaupan toimitusjohtajaksi tuli hänen poikansa Georg Fazer (1889–1935), ja liikkeestä muodostettiin tuolloin Oy Fazerin Musiikkikauppa. Palattuaan Wienistä Konrad Fazer osallistui jälleen musiikkiliikkeen hoitamiseen. Vuodesta 1941 alkaen toimitusjohtajana työskenteli hänen tyttärenpoikansa Roger Lindberg.
Konrad Fazer oli lahjakas harrastelijaviolisti, ja hän soitti Helsingin filharmonisen seuran orkesterissa.
Rainer Werner Fassbinder

| Rainer Werner Fassbinder |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 31. toukokuuta 1945 Bad Wörishofen, Baijeri
Kuollut: 10. kesäkuuta 1982 (37 vuotta) München, Saksa
Kansalaisuus:  Saksa
Ammatti:  elokuvaohjaaja, näyttelijä ja käsikirjoittaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Rainer Werner Fassbinder (31. toukokuuta 1945 – 10. kesäkuuta 1982) oli saksalainen elokuvaohjaaja, näyttelijä ja käsikirjoittaja. Hän vaikutti myös teatterissa ja televisiossa. Fassbinderiä pidetään yleisesti toisen maailmansodan jälkeisen uuden saksalaisen elokuvan merkittävimpänä ohjaajana.
Dokumentteja Fassbinderistä

Tanskalainen ohjaaja ja elokuvahistorioitsija Christian Braad Thomsen on koonnut omia julkaisemattomia haastattelujaan Fassbinderistä ja tämän äidistä Lilosta dokumentiksi Fassbinder – To Love Without Demands. Elokuva on esitetty vuonna 2014 Berliinin elokuvajuhlilla.
Saksalainen teatterin- ja elokuvantekijä Annekatrin Hendel on haastatellut dokumenttiaan Fassbinder varten Fassbinderin läheisesti tunteneita, muun muassa näyttelijä Hanna Schygullaa.
Filmografia, ohjaajana

| --- | --- |
 Der Stadtstreicher (1966) lyhytelokuva  Das Kleine Chaos (1966) lyhytelokuva  Rakkaus kylmempi kuolemaa (Liebe ist kälter als der Tod, 1969)  Katzelmacher (1969)  Ruton jumalat (Götter der Pest, 1970)  Das Kaffeehaus (1970) televisiolle  Warum läuft Herr R. Amok? (1970) (televisiossa Herra R:n amok-juoksu)  Jenkkisotilas (Der Amerikanische Soldat, 1970)  Die Niklashauser Fart (1970) televisiolle  Rio das Mortes (1971) televisiolle  Pioniere in Ingolstadt (1971) televisiolle  Whity (1971)  Warnung vor einer heiligen Nutte (1971)  Kauppias kaiken aikaa (Der Händler der vier Jahreszeiten, 1972)  Petra von Kantin katkerat kyyneleet (Die Bitteren Tränen der Petra von Kant, 1972)  Kahdeksan tuntia ei ole päivä (Acht Stunden sind kein Tag, 1972) televisiosarja  Bremer Freiheit (1972) televisiolle  Riistapolku (Wildwechsel, 1973) televisiolle  Welt am Draht (1973) televisiolle  Nora Helmer (1974) televisiolle  Pelko jäytää sielua (Angst essen Seele auf, 1974)  Martha (1974) televisiolle :  Effi Briest (1974)  Wie ein Vogel auf dem Draht (1975) televisiolle  Faustrecht der Freiheit (1975)  Mutter Küsters Fahrt zum Himmel (1975)  Angst vor der Angst (1975) televisiolle  Ich will doch nur, daß ihr mich liebt (1976) televisiolle  Satansbraten (1976)  Kiinalainen ruletti (Chinesisches Roulette, 1976)  Frauen in New York (1977) televisiolle  Bolwieser (1977) televisiolle  Terrorin ja kauhun syksy (Deutschland im Herbst, 1978)  Kohti auringonlaskua (Despair, 1978)  In einem Jahr mit 13 Monden (1978)  Maria Braunin avioliitto (Die Ehe der Maria Braun, 1979)  Kolmas sukupolvi (Die dritte Generation, 1979)  Berlin Alexanderplatz (1980) televisiosarja  Lili Marlene (Lili Marleen, 1981)  Theater in Trance (1981)  Lola (1981)  Veronika Vossin kaipuu (Die Sehnsucht der Veronika Voss, 1982)  Querelle (1982)
Suomennettuja näytelmiä

Petra von Kantin katkerat kyyneleet (Die bitteren Tränen der Petra von Kant), suom. Liisa Ryömä, 1980.
Verta kissan kurkulla (Blut am Halse der Katze), suom. Jukka-Pekka Pajunen, 1992.
Anarkiaa Baijerissa (Anarchie in Bayern), suom. Maria Valtonen & Nina Laine, 1997.
Pelko jäytää sielua (Angst essen Seele auf), suom. Jukka-Pekka Pajunen, 2004.
Vapautta Bremenissä : porvarillinen murhenäytelmä (Bremer Freiheit), suom. Vesa Tapio Valo, 2004.
Kirjallisuutta

Timonen, Lauri: Pelko jäytää sielua: Rainer Werner Fassbinderin elämä ja kuolema. Helsinki: Rosebud, 2019. ISBN 978-952-7313-16-9
Timonen, Lauri: ”Nihilistin elämänviisautta, eli Fassbinderin päihdeuni historian virroissa”. Filmihullu 1/2005.
Waarala, Hannu: ”Fragmentteja ja elämyksiä Fassbinderin elokuvien kosketuksesta”. Filmihullu 1/2005.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rainer Werner Fassbinder Wikimedia Commonsissa
Rainer Werner Fassbinder Foundation
Rainer Werner Fassbinder Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Rainer Werner Fassbinder Elonetissä.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola 2  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz  Museum of Modern Art  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove  Elonet 2  3 
Muut:  RISM  SNAC  IdRef
George Ezra

| George Ezra |
| --- | --- |
 George Ezra vuonna 2022.
Henkilötiedot
Koko nimi:  George Ezra Barnett
Syntynyt: 7. kesäkuuta 1993
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä, muusikko
Muusikko
Taiteilijanimi:  George Ezra 
Tyylilajit:  
Levy-yhtiöt:  
Aiheesta muualla
www.georgeezra.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
George Ezra Barnett (s. 7. kesäkuuta 1993) on englantilainen laulaja-lauluntekijä, muusikko ja podcast-juontaja.
Ezran debyyttialbumi Wanted on Voyage julkaistiin kesäkuussa 2014, ja albumi oli Yhdistyneen kuningaskunnan eli Ison-Britannian kolmanneksi myydyin sinä vuonna. BBC:n Sound of -listauksessa, jossa esitellään vuosittain kovimmat tulokasartistit, Ezra sijoittui viidenneksi vuonna 2014.
Tyyli

George Ezran musiikki on fuusio vanhaa ja uutta, amerikkalaista ja englantilaista. Ezran musiikki on saanut vaikutteita mm. Bob Dylanilta sekä Woody Guthrielta. Ezra on sanonut, ettei koe, että kaiken pitää olla harjoiteltu täydelliseksi vaan kaiken eläväisyydessä ja asioiden muuttumisessa on oma täydellisyytensä.
Ura > 2013–16: Wanted on Voyage ja keikkailu

Kesäkuussa 2013 Ezra esiintyi Glastonbury festivaalien BBC Introducing -lavalla. Vuoden 2013 lopulla BBC Radio 1 soitti säännöllisesti kappaleita "Did You Hear the Rain?" sekä "Budapest", jotka olivat ensimmäisiä julkaistuja singlejä albumilta Wanted on Voyage, joka julkaistiin 30. kesäkuuta 2014. 14 viikkoa julkaisun jälkeen, 4. tammikuuta 2015, albumi nousi sijalle 1. Britannian virallisella albumilistalla. Lokakuussa 2014 Ezra julkaisi musiikkivideon kappaleelle "Listen to the Man", jossa esiintyi Ian McKellen.
Vuoden 2015 Brit Awardseissa Ezra oli ehdolla neljässä eri kategoriassa: Paras brittiläinen miesartisti, Paras brittiläinen tulokas, Vuoden paras brittiläinen single sekä Paras brittiläinen albumi. Vuonna 2015 Ezra toimi lämmittelijänä sekä Sam Smithin että Hozierin Pohjois-Amerikan kiertueilla. Huhtikuun 13. hän esitti "Budapest"-kappaleen talkshowssa The Late Late Show with James Corden. Ohjelman isäntä James Corden muisteli ensimmäistä kertaa, kun kuuli radiossa Ezran äänen. "Voisi kuvitella, että kuuntelet paljon vanhempaa henkilöä," hän kertoo "mutta hän on niin nuori ja komea. En usko, että kukaan kuuntelee ja sanoo: "En välitä tästä." Ero on siinä, pidätkö siitä vai rakastatko sitä." Toukokuussa 2015 Ezra esiintyi BBC Radio 1 Big Weekend -festivaalin päälavalla. 31. heinäkuuta Ezra esiintyi Montrealissa Osheaga-festivaaleilla. Marraskuun 11. hän esitti kappaleen "Blame it on Me" talkshowssa The Late Show with Stephen Colbert.
Ura > 2017–18 Staying at Tamara's ja podcast

3. huhtikuuta 2017 Ezra ilmoitti "huippusalaisesta" Iso-Britannia ja Irlanti -kiertueesta, jolla hän esittäisi uutta tuotantoa. "Dont Matter Now", joka oli ensimmäinen julkaistu single uudelta albumilta Staying at Tamara's, julkaistiin 16. kesäkuuta 2017. Toinen single "Paradise" julkaistiin 19. tammikuuta 2018. Albumi Staying at Tamara's julkaistiin 23. maaliskuuta 2018.
12. helmikuuta 2018, Ezra julkaisi ensimmäisen jakson podcastistaan George Ezra & Friends, 45-minuuttinen ohjelma, jossa hän keskustelee muiden artistien kanssa. Ohjelmassa on vieraillut mm. Ed Sheeran, Rag'n'Bone Man, Craig David sekä Ben Thatcher.
Diskografia

Wanted on Voyage (2014 )
Staying at Tamara's (2018)
Gold Rush Kid (2022)
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  Europeana