stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joakim Vigelius
Tausta

Vigelius kasvoi Ylöjärvellä ja on laitoshuoltajana työskennelleen yksinhuoltajaäidin poika. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Ylöjärven lukiosta vuonna 2016 ja suoritti varusmiespalveluksensa Porin prikaatissa kotiutuen jääkärinä vuonna 2017.
Vigelius valmistui Tampereen yliopistosta yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi marraskuussa 2021. Hänen kandidaatintutkielmansa aiheena oli ”EU liittovaltiona : sisällönanalyysi Euroopan unionista federalistisena poliittisena järjestelmänä”. Pääaineenaan Vigelius opiskelee valtio-oppia ja sivuaineina hallintotiedettä, kunta- ja aluejohtamista, julkisoikeutta sekä kansainvälistä politiikkaa.
Poliittinen ura

Kuntavaaleissa 2021 Vigelius valittiin Tampereen kaupunginvaltuustoon 1 240 äänellä, mikä oli perussuomalaisten listan neljänneksi suurin äänimäärä.
Vuoden 2022 aluevaaleissa Vigelius sijoittui 1 272 äänellä perussuomalaisten listalla toiseksi, ja hänet valittiin Pirkanmaan hyvinvointialueen aluevaltuustoon. Hän toimi myös hyvinvointialueen aluehallituksen jäsenenä. Vigelius erosi aluevaltuustosta tultuaan valituksi eduskuntaan.
Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Vigelius valittiin eduskuntaan 10 113 äänellä Pirkanmaan vaalipiiristä. Hän toimii eduskunnassa hallintovaliokunnan ja lakivaliokunnan jäsenenä sekä tulevaisuusvaliokunnan ja tarkastusvaliokunnan varajäsenenä. Lisäksi Vigelius on Yleisradion hallintoneuvoston jäsen. Hän on tehnyt "Viikon kuumimmat aiheet" -podcastia yhdessä perussuomalaisten Miko Bergbomin ja Sebastian Tynkkysen kanssa maaliskuusta 2024 alkaen.
Julkinen arvostelu > Miehillä ei ole kuukautisia

Vigelius tuli tunnetuksi sosiaalisessa mediassa, kun Tampereen yliopiston luennoitsija Tuula Juvonen erotti hänet marraskuussa 2020 kurssiltaan ”Yhdenvertaisuus ja sukupuolten tasa-arvo yhteiskunnassa”. Vigelius oli kyseenalaistanut luennoitsijan puheet ”miehistä, joilla on kuukautiset” ja jakanut sosiaalisessa mediassa luennolla käytyä keskustelua. Vigelius kuuli erottamisesta kurssilla olevilta tutuiltaan, sillä opettaja oli kertonut asiasta ensin muille osallistujille ja Vigeliukselle vasta päiviä myöhemmin. Eri tahojen mukaan Vigeliuksen väitettiin rikkoneen kurssin tietosuojakäytänteitä, ja yliopiston juristin mukaan hän oli käyttäytynyt toista opiskelijaa tai henkilökunnan tahoa kohtaan väkivaltaisella tai uhkaavalla tavalla. Ennen seuraavaa luentoa Vigelius kuitenkin palautettiin kurssille.
Julkinen arvostelu > Yöpyminen eduskunnan kustannuksella kotikaupungissa

Syyskuussa 2023 Ilta-Sanomat uutisoi Vigeliuksen majoittuneen lakivaliokunnan matkan aikana Radisson Blu Grand Hotel Tammerissa kotikaupungissaan Tampereella. Vigelius maksoi yöpymisestä syntyneet kulut takaisin eduskunnalle Ilta-Sanomien uutisoitua asiasta. Vigeliuksen on luonnehdittu aikaisemmin profiloituneen juuri kansanedustajien etuuksien, kuten taksikortin, arvostelijaksi.
Yksityiselämä

Vigelius esiintyi julkisesti Linnan juhlissa vuonna 2023 yhdessä kumppaninsa Andrea Bonettin kanssa, jolloin he olivat kertomansa mukaan olleet yhdessä jo kuusi vuotta.
Aiheesta muualla

Vigeliuksen kotisivut
.aspx Joakim Vigelius Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
| n k Perussuomalaisten kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (46):  Aittakumpu (2024–)3  Antikainen  Bergbom  Eerola  Elomaa  Garedew  Halla-aho  Huhtasaari  Huru  Immonen  Junnila  Juuso  Juvonen  Kangas  Keskisarja  Koponen  Koskela  Laakso  Lehtinen  Lundén  Meri  Mäenpää  Mäkelä  Niemi  Nieminen  Peltokangas  Piisinen  Polvinen  Puisto  Purra  Ranne  Rantanen  Rasinkangas (2024–)2  Reijonen  Rintamäki  Ronkainen  Rostila  Rydman  Savio  Seppänen  Sillanpää  Simula  Strandman  Tavio  Tynkkynen (2023–2024)2  Vigelius  Vornanen (2023–2024)1  Vähämäki 
 1  Timo Vornanen erotettiin ryhmästä toukokuussa 2024.  2  Sebastian Tynkkynen siirtyi Euroopan parlamenttiin heinäkuussa 2024, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Merja Rasinkangas.  3 Pekka Aittakumpu erosi keskustasta ja liittyi perussuomalaisten eduskuntaryhmään lokakuussa 2024. 
Perussuomalaisen Nuorison puheenjohtajat
Jenna Simula (2020) |
Miko Bergbom (2020–2022) |
Joakim Vigelius (2022–2023) |
Lauri Laitinen (2023–)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Valvomo

| Valvomo |
| --- | --- |
 Valvomon Setä Provinssirockissa vuonna 2006.
Tiedot
Toiminnassa:  2005–2008
Tyylilaji:  pop, rock, ska, reggae
Kotipaikka:  Helsinki
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Setä, laulu   Teiska, kitara   Ville, rummut   Markiisi, basso  
Levy-yhtiö:  Mercury Records, 2006–2008   Universal Music Group, 2006–2008  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valvomo oli suomalainen helsinkiläis-espoolainen yhtye. Se tunnetaan parhaiten vuoden 2006 kappaleestaan "Mikä kesä?", joka oli vuoden 2006 kesähitti ja pysyi Suomen virallisen singlelistan kärjessä seitsemän viikkoa.
Alun perin yhtye perustettiin soittamaan syntikkapoppia, mutta tyyli vaihtui pian tanssittavaksi rytmimusiikiksi, jossa on vaikutteita myös skasta. Valvomo pyrki olemaan myös poliittinen yhtye. Viitteitä tästä antaa muun muassa runsaasti radiosoittoa saanut, omaisuuden olemusta pohtiva kappale ”Ensimmäinen kaiken ottaa”.
Yhtyeen jäsenistä osa esiintyi taiteilijanimillä, esimerkiksi basisti Markiisi eli Markus Lindén tunnetaan myös vapaana kuvittajana, hän on tehnyt Teiskan eli Jaakko Teittisen kanssa Pentti Hirvonen -kirjasarjan. He ovat myös vaikuttaneet muutamissa kokoonpanoissa taustoilla. Setä eli Alex Keskitalo ja Ville Sjöblom ovat puolestaan vaikuttaneet myös progressiivista rockia soittavassa yhtyeessä Overhead. Keskitalo on ollut yhtyeessä laulajana ja huilistina vuodesta 2000 lähtien.
Keskitalo työskentelee nykyään ohjelmoijana lakimiestoimistossa ja tekee musiikkia pöytälaatikkoon lähinnä omaksi ilokseen. Hän vierailee huilistina Kiki Pau -yhtyeen White Mountain -albumilla sekä taustalaulajana Joose Keskitalon albumilla Julius Caesarin anatomia.
Kokoonpano

Alex "Setä" Keskitalo: laulu
Jaakko "Teiska" Teittinen: kitara
Ville Sjöblom: rummut
Markus "Markiisi" Lindén: basso
Diskografia > Albumit

Heitä ensimmäinen kivi (2006)
Toivo (2008)
Diskografia > Singlet

Ovi ois (2006)
Mikä kesä? (2006)
Ensimmäinen kaiken ottaa (promo, 2006)
Tiistai (promo, 2007)
Soo Soo (promo, 2008)
Matkaan (promo, 2008)
Diskografia > EP:t

Promo-CD (demo-EP, 2005)
Kesä-promo (demo-EP, 2005)
Aiheesta muualla

Valvomon hitti hämmensi talousoppineita: Laulun sanoitus vei asiantuntijat peruskysymysten äärelle Helsingin Sanomat. 3.9.2006.
Alonen

Alonen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla tai suomalaistaustaisilla henkilöillä:
Gust Alonen (1877–1953), amerikansuomalainen ammattiyhdistysaktiivi ja anarkisti
Jarmo Alonen (s. 1941), näyttelijä
Kim Alonen (s. 1991), jalkapalloilija
Pentti Alonen (1925–2017), alppihiihtäjä
Samuli Alonen (s. 1977), kuvanveistäjä.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Isaak Babel

Isaac Babel
Isaak Emmanuilovitš Babel (ven. Исаа́к Эммануи́лович Ба́бель; 13. heinäkuuta (J: 1. heinäkuuta)--> 1894 Odessa Venäjän keisarikunta –1940 Moskova, Neuvostoliitto) oli venäläinen näytelmäkirjailija ja novellisti.
Babel syntyi juutalaiseen perheeseen Ukrainassa Odessassa aikana, jolloin juutalaiset pakenivat joukoittain Venäjältä. Hän selvisi vuoden 1905 vainoista kristittyjen naapurien avulla mutta menetti isoisänsä. Koulu-uran ajan hän joutui taistelemaan paikasta juutalaisvähemmistölle tarkoitetussa kiintiössä. Opiskellessaan Pietarissa hän tutustui Maksim Gorkiin.lähde?
Babelin nuoruudesta kului seitsemän vuotta Venäjän sisällissodassa. Hän työskenteli kielenkääntäjänä vastavakoilupalvelussa ja sotakirjeenvaihtajana. Odessaan palattuaan hän alkoi kirjoittaa novelleja juutalaiskaupunginosan elämästä. Josif Stalinin kulttuuripolitiikan voimistuessa ja sosialistisen realismin noustessa määrääväksi tekijäksi kirjallisuuspiireissä Babel vetäytyi yksityisyyteen. Gorkin saatua surmansa epäilyttävissä oloissa 1936 Babel totesi: seuraavaksi he etsivät minua.lähde? Hänet pidätettiin 1939, tuomittiin vakoilusta, vietiin Butyrkan vankilaan ja teloitettiin.
Suomennetut teokset

Odessalaisia ja muita novelleja, suom. Esa Adrian Helsinki: Tammi 1970. Sarja: Keltainen kirjasto 97
Punainen ratsuväki (Konarmija). Suom. Juhani Konkka, Jyväskylä: Gummerus 1958 Sarja: Kirjallinen löytöretki
Maria: kahdeksankuvaelmainen näytelmä, Helsinki: Työväen Näyttämöiden Liitto [1968?]
Suomalaiset, suom. Timo Suni, julkaisussa Parnasso 55 (2005): 3
Kolme naista. Antologiassa:  Kirsikankivi (Kirsikan kivi), toimittanut Ulla-Liisa Heino, Helsinki: Kansankulttuuri 1967
Julkaisussa: Nuori Voima 4/2005. Suom. Mikko Viljanen
Kylpyhuoneen ikkuna
Doudou
Ensimmäinen kirjoituspalkkioni
Antologiassa: Neuvostoproosaa. 1, Vallankumouksesta sosialistiseen realismiin, WSOY 1969, toim. ja suom. Esa Adrian, Helsinki: WSOY 1969
Kuningas
Jeesuksen synti
NCT

| NCT |
| --- | --- |
 NCT 2018 vasemmalta yläriviltä alas järjestyksessä Haechan, Mark, Kun, Winwin, Lucas, Jeno, Jisung, Yuta, Jungwoo, Johnny, Doyoung, Ten, Jaehyun, Taeyong, Jaemin, Renjun, Chenle ja Taeil.
Tiedot
Toiminnassa:  2016–
Tyylilaji:  K-pop
Kotipaikka:   Etelä-Korea
Laulukieli:  korea, kiina, japani, englanti
Jäsenet:  Johnny   Taeyong   Yuta   Kun   Doyoung   Ten   Jaehyun   Winwin   Jungwoo   Mark   Xiaojun   Hendery   Renjun   Jeno   Haechan   Jaemin   Yangyang   Chenle   Jisung   Sion   Riku   Yushi   Jaehee   Ryo   Sakuya  
Levy-yhtiö:  SM Entertainment  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
NCT (kor. 엔시티) on vuonna 2016 perustettu eteläkorealainen yhtye, jonka levy-yhtiönä toimii SM Entertainment. Yhtyeen nimi tulee englanninkielisistä sanoista "Neo Culture Technology", joka kuvaa yhtyeen periaatetta rajattomasta määrästä jäseniä. Jäsenet on jaettu eri alaryhmiin, joita on tällä hetkellä kuusi: NCT U, NCT 127, NCT Dream, NCT Wish, NCT Dojaejung ja WayV.
Diskografia

| --- | --- |
 EP:t NCT 127 NCT #127 (2016)  NCT 127 Limitless (2017)  NCT Dream My First And Last (2017)  NCT 127 CHERRY BOMB (2017)  NCT Dream We Young (2017)  NCT 2018 Empathy (2018)  NCT Dream We Go Up (2018)  NCT 127 Regular-Irregular (2018)  NCT 127 Up Next Session (2018)  WayV The Vision (2019)  NCT 127 Awaken (2019)  WayV Take Off (2019)  NCT 127 We Are Superhuman (2019)  NCT Dream We Boom (2019)  Wayv Take Over the Moon (2019)  NCT 127 NEO ZONE (2020)  NCT Dream Reload (2020)  Wayv Awaken the World (2020)  NCT 2020 NCT Resonance Pt. 1 ja Pt. 2 (2020)  NCT 127 Loveholic (2021)  Wayv Kick Back (2021)  NCT Dream Hot Sauce (2021)  NCT 127 Sticker (2021)  NCT 2021 Universe (2021)  NCT Dream Glitch Mode (2022)  NCT 127 2 Baddies (2022)  NCT Dream Candy (2022)  Wayv Phantom (2022)  NCT Dojaejung Perfume (2023)  NCT Dream ISTJ (2023)  NCT 2023 Golden Age (2023)  NCT 127 Fact Check (2023)  Wayv On My Youth (2023)  NCT Dream Dream()Scape (2024)  Wayv Give Me That (2024)  NCT 127 Walk (2024)  NCT Wish Steady (2024)  NCT Dream Dreamscape (2024)  NCT Wish Wishful (2024) :  Singlet The 7th Sense (2016) (NCT U)  Without You (2016) (NCT U)  Fire Truck (2016) (NCT 127)  Taste the Feeling (2016) (NCT 127)  Chewing Gum (2016) (NCT Dream)  Limitless (2017) (NCT 127)  My First And Last (2017) (NCT Dream)  Cherry Bomb (2017) (NCT 127)  We Young (2017) (NCT Dream)  BOSS (2018) (NCT U)  Baby Don't Stop (2018) (NCT U)  Touch (2018) (NCT 127)  Go (2018) (NCT Dream)  Yestoday (2018) (NCT U)  Black on Black (2018) (NCT 2018)  Chain (2018) (NCT 127)  We Go Up (2018) (NCT Dream)  Regular (2018) (NCT 127)  Simon Says (2018) (NCT 127)  Superhuman (2019) (NCT 127)  Kick it (2020) (NCT127)  Punch (2020) (NCT127)  Make a Wish (2020) (NCT U)  From Home(2020) (NCT U)  90's Love (2020) (NCT U)  Work It (2020) (NCT U)  Universe (Let's Play Ball) (2020) (NCT U)  Baggy Jeans (2020) (NCT U)  Resonance(2020) (NCT 2020)  Beautiful (2021) (NCT 2021)  Favorite (2021) (NCT 127)  Golden Age (2023) (NCT 2023)
Gustaf Renvall

Renvallin hauta Ulvilassa.
Gustaf (Kustaa) Renvall (23. syyskuuta 1781 Halikko – 22. tammikuuta 1841 Pori) oli suomalainen pappi, kielentutkija ja yksi suomen kirja- ja yleiskielen merkittävistä kehittäjistä. Osin hänen vaikutuksestaan suomen kirjakieltä alettiin 1800-luvun alkupuolella kehittää pääasiassa länsimurteiden pohjalta.
Renvallin vanhemmat olivat Halikon Kaninkolan Ala-Knaapin rusthollari Simon Simonsson ja Kirstin Henriksdotter. Renvall kirjoitti ylioppilaaksi Turussa vuonna 1801. Hänet vihittiin papiksi 1806 ja filosofian maisterin oppiarvon hän sai 1810. Hänen opinnäytetyönsä Dissertationis, de orthoëpia et orthographia linguae Fennicae (1810) vakiinnutti suomen kielen oikeinkirjoitusta.
Renvall aloitti Turun yliopistossa suomen kielen dosenttina 1811, ja hänestä tuli kasvatus- ja opetusopin apulainen sekä kasvatusopillisen seminaarin lehtori vuonna 1813. Vuonna 1819 Renvallista tuli Uskelan ja 1829 Ulvilan kirkkoherra. Hän sai rovastin arvon 1820 ja professorin arvonimen 1827, ja lääninrovastiksi hänet nimitettiin 1830. Kirja- ja yleiskielen kehittäjänä Renvall oli länsimurteiden puolustaja. Vuonna 1840 ruotsiksi julkaisemassaan suomen kieliopissa Finsk språklära hän puolusti länsimurteita niin tuloksellisesti, että suomen kirjakieli paljolti hänen ansiostaan jäi pääasiallisesti läntisten murteiden pohjalle
Renvallin puoliso vuodesta 1817 oli Charlotta Revall (k. 1873). Heidän poikansa oli kirjastonhoitaja ja matrikkeleiden laatija Robert Alfred Renvall.
Teoksia

Dissertationis, de orthoëpia et orthographia linguae Fennicae (1810), pro gradu -tutkielma
Suomalainen Sana-Kirja – Lexicon linguae Finnicae, Aboae : Typis Frenckellianis, 1826
Finsk språklära, Enligt den rena Vest-Finska, i Bokspråk vanliga Dialecten, Åbo : Hjelt, 1840
Aiheesta muualla

Ilmari Heikinheimo: Suomen elämäkerrasto.  Helsinki:  WSOY, 1955.  Sivut 621–622.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Alankomaat 
Henkilöt:  DDB  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo  Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852
Avustaja

Avustaja eli statisti on muun muassa elokuvissa, televisiosarjoissa, mainoksissa tai musiikkivideoilla taustalla esiintyvä henkilö. Avustajilla ei ole vuorosanoja eikä välttämättä teatterialan koulutusta, mutta heidän on ohjaajan ohjeistuksen mukaan esimerkiksi ”keskustelemalla”selvennä, nauramalla, tanssimalla tai kasvojen ilmeillä sitä, millaisesta tilanteesta elokuvan tai televisiosarjan kohtauksessa on kysymys. Heidän tarkoituksensa on tehdä tapahtumapaikoista todentuntuisia ja tukea näyttelijöiden suoritusta.
Journalismissa avustaja on henkilö, joka tekee tietylle tiedotusvälineelle säännöllisesti juttuja, mutta ei ole siihen vakituisessa työsuhteessa vaan työskentelee freelancerina.
Valkohai

| Valkohai |
| --- | --- |
 Valkohaiuros
Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Rustokalat Chondrichthyes
Alaluokka::  Leveäsuiset Elasmobranchii
Lahko::  Sillihaikalat Lamniformes
Heimo::  Sillihait Lamnidae
Suku::  Carcharodon
Laji::  carcharias
Kaksiosainen nimi
 Carcharodon carcharias  (Linnaeus, 1758) 
 Valkohain levinneisyys
Katso myös
   Valkohai Wikispeciesissä   Valkohai Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkohai (Carcharodon carcharias) on Karibianmeressä, Tyynessämeressä ja Intian valtameressä elävä suurikokoinen hai. Valkohai on maailman suurin tunnettu petokala, ja se voi kasvaa kuuden metrin pituiseksi ja painaa kaksi tonnia. Valkohait saattavat elää yli 70-vuotiaiksi ja ovat pääasiasiassa yksineläjiä.
Valkohai on luokiteltu vaaraantuneeksi lajiksi vuodesta 1996, ja sen kanta on vähentynyt muun muassa ihmisen pyynnin vuoksi. Valkohai on historian eniten ihmisiä kohtaan hyökännyt hailaji.
Taksonomia ja evoluutio

Viimeisten 150 vuoden ajan paleontologit ovat keskustelleet valkohain alkuperästä. Fossiilisten tietojen mukaan nykyaikaiset valkohait kehittyivät joskus 10–4 miljoonaa vuotta sitten, mioseenikauden puolivälistä (23–5,3 miljoonaa vuotta sitten) aina plioseenikauden ensimmäiseen puoliskoon asti (5,3–2,6 miljoonaa vuotta sitten), mutta valkohain esi-isät voivat olla peräisin ainakin eoseenikaudelta (noin 56–34 miljoonaa vuotta sitten). Monet tutkijat ovat väittäneet valkohain kehittyneen sukupuuttoon kuolleesta megalodonista, jota pidetään fossiilihistorian suurimpana lajina. Vuoden 2012 marraskuussa löydetyn fossiilin perusteella voidaan olettaa valkohain olleen läheisempää sukua makohaille.
Tuntomerkit

Valkohaiden keho on tylpän torpedon muotoinen. Niillä on teräväkärkinen kartiomainen kuono sekä suuret rinta- ja selkäevät. Vahva pyrstö on puolikuun muotoinen. Haiden vatsa on valkeahko. Valkohain leuat ovat erittäin vahvat, ja sillä on erittäin terävät hampaat, jotka pystyvät repimään tehokkaasti lihaa. Valkohain purentavoimaa on mitattu tietokonemallinnuksella, ja tutkimusta on johtanut Steve Wroe New South Walesin yliopistosta. Kalojen kallon ja lihasten anatomiaa ja biomekaniikkaa analysoitiin, ja purentavoimaksi saatiin 1,8 tonnia, jota pidetään voimakkaimpana mitä nykyeläimillä on.
Suurimmat täysikasvuiset yksilöt kasvavat enintään 6,4 metrin mittaisiksi, mutta usein huomattavasti lyhyemmiksi. Naaraiden keskipituus on vajaa viisi metriä ja urosten yli kolme ja puoli metriä. Suurin osa niistä painaa 680–1 800 kg, mutta jotkut voivat painaa yli 2270 kilogrammaa. Suurin koskaan mitattu valkohai on 6,1 metriä pitkä ja painaa 2270 kilogrammaa. Valkohait ovat syntyessään noin 1,2 metriä pitkiä ja ne kasvavat joka vuosi 25 senttimetriä.
Valkohailla on monimutkainen verenkiertojärjestelmä, joka jakautuu sen koko kehoon kriittisten alueiden lämmittämiseksi. Tämän johdosta hain lämpötila on korkeampi verrattuna ympäröivään veteen, minkä johdosta se pystyy uimaan viileissäkin vesissä.
Elintavat > Ravinto

Valkohai on maailman suurin tunnettu petokala, ja se on useimpien muiden hailajien tavoin lihansyöjä. Valkohain ravinto vaihtelee sijainnin mukaan. Sen ravinto koostuu muun muassa merikilpikonnista, hylkeistä, merileijonista, pyöriäisistä, delfiineistä ja joistain pienistä valaista. Valkohait ovat kuitenkin tunnettuja tavastaan syödä myös ihmisten mereen heittämiä syömäkelvottomia esineitä, ja kuolleiden yksilöiden mahalaukusta onkin löydetty esimerkiksi peltitölkkejä, autonrenkaita, rannekelloja ja jopa moottoriveneen moottorin osia. Toisinaan kookkaiden valkohaiden on nähty saalistavan myös pienikokoisempia hailajeja.
Vaikka useimmat ihmiset pitävät valkohaita äkkipikaisena saalistajana, todellisuudessa valkohait ovat saalistaessaan hyvin valikoivia ja voivat seurata saaliikseen valitsemaansa eläintä jopa kahden tunnin ajan. Hyökätessään valkohai syöksyy valtavalla voimalla kohti saalistaan ja kirjaimellisesti repii sen kappaleiksi terävillä hampaillaan. Koska valkohailla ei ole silmäluomia, se joutuu kääntämään molemmat silmänsä iskiessään pinnalla uivien saaliiden kimppuun.
Valkohait saalistavat yleensä vedenpinnalla tai sen läheisyydessä uivia eläimiä, jolloin hai voi hyökätä niiden kimppuun alhaalta. Kalojen ja hylkeiden kimppuun hyökätessään valkohai pyrkii osumaan kohteensa evään, jolloin saalis usein menettää uimakykynsä ja menehtyy nopeasti šokkiin tai verenhukkaan. Valkohaiden näköaisti on heikko, joten saalistaessaan ne hyödyntävät herkkää haju- ja kuuloaistiaan. Niiden ja tuntokarvojensa avulla hai havaitsee uivan saaliin kaukaakin.
Elintavat > Lisääntyminen ja elinikä

Valkohaiden lisääntymiskautena, joka on tyypillisesti kesällä, suuri määrä valkohaita kokoontuu samaan paikkaan parittelemaan ja seurustelemaan. Tutkijoiden mukaan valkohait ovat tällöin aktiivisempia ja aggressiivisempia. Uros on sukukypsä 9–10-vuotiaana ja naaras 12–15-vuotiaana ja aina uudestaan noin kolmen vuoden välein. Uusimpien tutkimuksien mukaan uroksien sukukypsyyden saavuttaminen kestää 26 vuotta, kun taas naarailla se kestää 33 vuotta.
Valkohain lisääntymisväli on noin yksi vuosi. Sen tiineysaika on 2–2½ vuotta ja se saa 2–10 jälkeläistä. Lisääntymisaika ulottuu keväästä myöhäiskesään. Uros on sukukypsä 9–10-vuotiaana ja naaras 12–15-vuotiaana.
Valkohait voivat elää yli 70-vuotiaiksi. Laji on pääasiassa yksineläjä.
Elintavat > Hengittäminen

Valkohai ei pysty hengittämään liikkumatta, koska sen uidessa vedestä irtoaa happea sen kiduksille. Valaista poiketen valkohai ei pysty hengittämään vedenpinnan yläpuolella.
Levinneisyys ja elinalue

Valkohaiden elinympäristöihin kuuluvat maailmanlaajuisesti kaikki trooppisten ja lauhkeiden ilmastovyöhykkeiden meret, joissa veden lämpötila on 12–24 celsiusasteen välillä. Niitä on tavattu erityisesti Australian, Etelä-Afrikan, Floridan, Kalifornian, Meksikon ja Turkin rannikoilla, sekä niiden läheisyydessä. Suurin osa valkohaista elää avomerellä Karibianmeressä, Tyynessämeressä ja Intian valtameressä, mutta niitä on havaittu myös Etelä-Kiinan meressä, Japaninmeressä ja Välimeressä. Valkohait liikkuvat useimmiten pinnan läheisyydessä, mutta niiden tiedetään kykenevän sukeltamaan 1 280 metrin syvyyteen.
Tieteellisten tutkimusten perusteella valkohait voivat tehdä erittäin pitkiä matkoja elinalueiltaan. Vuonna 2003 käynnistetyssä tutkimuksessa eteläafrikkalaiset meritieteilijät kiinnittivät naaraspuoliseen valkohaihin seurantalaitteen, jonka antamat tiedot kertoivat hain tehneen seuraavan yhdeksän kuukauden aikana matkan Etelä-Afrikasta Australiaan ja takaisin – matka oli 20 000 kilometrin pituinen. Poikkeustilanteissa muutamat Tyynestämerestä kotoisin olleet valkohait ovat saattaneet matkustaa jopa Alaskan rannikolle saakka.
Pyynti ja uhanalaisuus

Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN) on luokitellut valkohain vaarantuneeksi lajiksi vuodesta 1996. Sen uhanalaisuuteen suurin vaikuttava tekijä on ihmisten pyynti. Laji on erityisesti Välimerellä erittäin uhanalainen. Valkohaita pyydetään muun muassa ruokakalaksi, ja sen hampaista tehdään usein koruja. Lisäksi evät ovat haluttuja, vaikka Yhdysvallat ja monet muut teollisuusmaat ovat yrittäneet hillitä sitä lain. Lisäksi haita ajautuu kaupallisiin kalastusverkkoihin vuosittain, ja mikäli hai jää siitä henkiin, se todennäköisesti tapetaan evien ja muiden osien vuoksi.
Valkohain ainoaksi luonnolliseksi uhaksi tiedetään miekkavalas, jonka on pareittain tai parvena todistettu saalistavan valkohaita. Miekkavalaat syövät erityisesti hain ison ja ravinteikkaan maksan. Miekkavalailla on saattanut olla vaikutusta valkohain vähenemiseen muun muassa Etelä-Afrikan vesillä.
Valkohai on suojeltu muun muassa CITES-sopimuksella.