stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Malaijien saaristo
Luonto

Joskus miljoonia vuosia sitten nykyiseltä Borneon saarelta oli maayhteys Manner-Aasiaan ja Borneolta puolestaan oli maayhteys nykyisen Filippiinien saarille. Tämän vuoksi kyseisillä saarilla eläimistö ja kasvisto on edelleen paljolti samanlainen. Filippiineihin kuuluvalla Mindoron saarella eläviä harvinaisia eläimiä ovat tamarao ja kääpiöpuhveli. Malesian sademetsissä elää orankeja, gibboneja, jaavanmakakeja ja muita apinalajeja. Näissä sademetsissä esiintyviä kissaeläimiä ovat leopardi, tiikeri ja sivettikissa. Samoilla alueilla elää myös intiantapiireja ja sumatransarvikuonoja. Malesian alueella on myös mangroverämeitä, missä esiintyy varaaneja ja krokotiilejä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malaijien saaristo Wikimedia Commonsissa
Luettelo Aeroflotin onnettomuuksista

Lentoyhtiö Aeroflotille on tapahtunut sen pitkän historian aikana lukuisia lento-onnettomuuksia. Yhteensä Aeroflot on menettänyt ainakin 627 lentokonetta onnettomuuksissa, joissa on kuollut ainakin 8 854 ihmistä. Näihin lukuihin on laskettu mukaan tässä luettelossa mainitut onnettomuudet. Useissa onnettomuuksissa kuolonuhrien määrä ei kuitenkaan ole tiedossa, joten luku on lähinnä suuntaa antava. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Aeroflotin lentoturvallisuus on kuitenkin huomattavasti parantunut. Tästä on esimerkkinä Jet Airliner Crash Data Evaluation Centren vuoden 2014 turvallisimpien lentoyhtiöiden lista, jolla Aeroflot saavutti sijan 37. Taakse jäivät muun muassa Air France, American Airlines ja SAS.
Onnettomuuksien suuri määrä johtuu osaltaan siitä, että Aeroflot oli Neuvostoliiton aikana maailman suurin lentoyhtiö. Vuonna 1967 Aeroflotin laivasto oli kooltaan samaa luokkaa kuin Yhdysvaltojen suurimpien lentoyhtiöiden laivastot yhteensä. Vuonna 1990 Aeroflotin matkustajamailimäärä oli lähes 250 miljardia, hiukan vähemmän kuin American Airlinesilla, United Airlinesilla ja Delta Air Linesilla yhteensä. Neuvostoliiton romahduksen jälkeen Aeroflot pieneni kuitenkin huomattavasti, koska entisissä neuvostotasavalloissa toimineet Aeroflotin osastot muuttuivat itsenäistyvien maiden kansallisiksi lentoyhtiöiksi.
Toinen onnettomuuksien määrää selittävä asia on se, että Aeroflotin lentotoiminta oli länsimaisia lentoyhtiöitä huomattavasti laajempaa. Matkustajien ja rahdin lennättämisen lisäksi Aeroflot lennätti huoltokuljetuksia napa-alueilla sijaitseville tutkimusasemille, kriisi- ja sotatoimialueille, öljylautoille ja öljynporausalueille. Lisäksi Aeroflotin koneilla suoritettiin armeijan lentoja sekä pölytys- ja metsätalouslentoja. Tämän kaltaisessa lentotoiminnassa onnettomuusriskit ovat huomattavasti suuremmat.
Aeroflotille sattuneista onnettomuuksista kaikkein tuhoisin tapahtui 10. heinäkuuta 1985 Utškudukissa. Tupolev Tu-154B-2 syöksyi maahan miehistön virheen vuoksi ja 200 ihmistä kuoli. Kyseinen onnettomuus on myös pahin nykyisen Uzbekistanin alueella sattunut lento-onnettomuus ja pahin onnettomuus, jossa osallisena on ollut Tupolev Tu-154.
1930-luku

1930-luvulla Aeroflotille sattui yksi onnettomuus.
| Päivämäärä | Paikka | Konetyyppi | Rekisteri | Aeroflotin osasto | Uhrit/ Koneessa olleet | Lyhyt kuvaus | Viite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1938-08-06 6.8.1938 |  Bistrița | Douglas DC-2-152 | CCCP-М25 | ei tietoa | ei tietoa | Räjähti matkustajan sytytettyä savukkeen koneen WC:ssä, jonne oli kertynyt polttoainehöyryjä. Kaikki koneessa olleet kuolivat, mutta matkustajien määrää ei tiedetä. |  |
2000-luku

2000-luvulla Aeroflot menetti 4 konetta onnettomuuksissa, joissa kuoli 88 ihmistä. Konetyypeittäin menetykset jakautuvat seuraavasti:
2 kpl Boeing 737
1 kpl Iljušin Il-86
1 kpl Tupolev Tu-154
| Päivämäärä | Paikka | Konetyyppi | Rekisteri | Aeroflotin osasto | Uhrit/ Koneessa olleet | Lyhyt kuvaus | Viitteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2001-09-21 21.9.2001 |  Dubai | Iljušin Il-86 | RA-86074 | Russian International Airlines | 00 0/322 | Kone laskeutui miehistön virheen vuoksi laskutelineet sisäänvedettyinä. Kukaan ei kuollut, mutta kone vaurioitui korjauskelvottomaksi. |  |
| 2008-06-30 30.6.2008 |  Pietari | Tupolev Tu-154M | RA-85667 | Russian International Airlines | 00 0/112 | Koneen moottori hajosi lentoonlähdön aikana vaurioittaen konetta. Kone oli pitkään pysäköitynä Pulkovon lentoasemalla, mutta romutettiin elokuussa 2009. |  |
| 2008-09-14 14.9.2008 |  Perm | Boeing 737-505 | VP-BKO | Aeroflot-Nord | 88 88/88 | Miehistö menetti asentotajunsa, kone kallistui vasemmalle ja syöksyi maahan lähestymisen aikana. Onnettomuuteen johtaneita syitä olivat muun muassa huono sää ja kapteenin humalatila. Kone operoi Aeroflotin lentoa 821. |  |
| 2009-06-03 3.6.2009 |  Simferopol | Boeing 737-59D | VP-BXM | Aeroflot-Nord | 00 0 | Kone vaurioitui pahoin raemyrskyssä lähestymisen aikana. Konetta ei lopulta enää korjattu. |  |
2010-luku

2010-luvulla Aeroflotille sattui kolme onnettomuutta.
| Päivämäärä | Paikka | Konetyyppi | Rekisteri | Aeroflotin osasto | Uhrit/ Koneessa olleet | Lyhyt kuvaus | Viitteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014-06-03 3.6.2014 |  Moskova | Iljušin Il-96-300 | RA-96010 | Russian International Airlines | 00 0/0 | Käytöstä poistettu, Šeremetjevon lentoasemalla säilytetty kone syttyi tuleen ja tuhoutui. |  |
| 2017-01-03 3.1.2017 |  Kaliningrad | Airbus A321-211 | VP-BES | Russian International Airlines | 00 0/173 | Ajautui ulos kiitotieltä ja nokkateline hajosi. HUOM! Korjattiin onnettomuuden jälkeen, joten ei lasketa tuhoutuneiden koneiden luetteloon. |  |
| 2019-05-05 5.5.2019 |  Moskova | Suhoi Superjet 100-95B | RA-89098 | Russian International Airlines | 41 41/78 | Aeroflotin lento 1492. Kone lensi lyhyen reitin ja palasi kentälle. Kovassa laskussa koneen perä vaurioitui ja kone syttyi tuleen. |  |
Ajankohta tuntematon

Seuraavien onnettomuuksien ajankohta ei ole tiedossa.
| Päivämäärä | Paikka | Konetyyppi | Rekisteri | Aeroflotin osasto | Uhrit/ Koneessa olleet | Lyhyt kuvaus | Viitteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ei tietoa |  Tšita | Antonov An-2 | CCCP-01216 | ei tietoa | 0 | ei tietoa |  |
| ei tietoa |  Vostotšnyi | Antonov An-2 | CCCP-01226 | ei tietoa | X ei tietoa | ei tietoa |  |
| ei tietoa | ei tietoa | Antonov An-26 | RA-47414 | ei tietoa | 0 | ei tietoa |  |
Menetykset konetyypeittäin

| Konetyyppi | Vuosikymmen> ?? | Vuosikymmen> 30 | Vuosikymmen> 40 | Vuosikymmen> 50 | Vuosikymmen> 60 | Vuosikymmen> 70 | Vuosikymmen> 80 | Vuosikymmen> 90 | Vuosikymmen> 00 | Vuosikymmen> 10 | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Airbus A310 |  |  |  |  |  |  |  | 1 |  |  | 1 |
| Antonov An-2 | 2 |  |  | 8 | 16 | 43 | 51 | 23 |  |  | 143 |
| Antonov An-8 |  |  |  |  |  |  |  | 1 |  |  | 1 |
| Antonov An-10 |  |  |  | 1 | 6 | 5 |  |  |  |  | 12 |
| Antonov An-12 |  |  |  |  | 12 | 17 | 8 | 3 |  |  | 40 |
| Antonov An-22 |  |  |  |  |  | 2 |  |  |  |  | 2 |
| Antonov An-24 |  |  |  |  | 10 | 30 | 10 | 5 |  |  | 55 |
| Antonov An-26 | 1 |  |  |  |  | 3 | 8 | 2 |  |  | 14 |
| Antonov An-28 |  |  |  |  |  |  | 1 | 5 |  |  | 6 |
| Antonov An-74 |  |  |  |  |  |  |  | 1 |  |  | 1 |
| Antonov An-124 |  |  |  |  |  |  |  | 1 |  |  | 1 |
| Avia 14 |  |  |  |  | 1 | 2 |  |  |  |  | 3 |
| Boeing 737 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |  | 2 |
| Douglas C-47 |  |  | 4 |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| Douglas DC-2 |  | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
| Douglas DC-3 |  |  | 1 |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
| Douglas TS-62 |  |  | 1 | 1 |  |  |  |  |  |  | 2 |
| Iljušin Il-12 |  |  | 4 | 6 |  |  |  |  |  |  | 10 |
| Iljušin Il-14 |  |  |  | 8 | 18 | 14 | 7 | 2 |  |  | 49 |
| Iljušin Il-18 |  |  |  | 1 | 30 | 18 |  |  |  |  | 49 |
| Iljušin Il-62 |  |  |  |  |  | 2 | 2 | 4 |  |  | 8 |
| Iljušin Il-76 |  |  |  |  |  |  | 1 | 2 |  |  | 3 |
| Iljušin Il-86 |  |  |  |  |  |  |  | 2 | 1 |  | 3 |
| Iljušin Il-96 |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 | 1 |
| Jakovlev Jak-40 |  |  |  |  |  | 25 | 18 | 6 |  |  | 49 |
| Jakovlev Jak-42 |  |  |  |  |  |  | 2 | 1 |  |  | 3 |
| Junkers Ju 52/3m |  |  | 5 |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| Let L-410 |  |  |  |  |  | 2 | 18 | 5 |  |  | 25 |
| Lisunov Li-2 |  |  | 9 | 8 | 4 | 6 |  |  |  |  | 27 |
| Suhoi Superjet 100 |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 | 1 |
| Tupolev ANT-20 |  |  | 1 |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
| Tupolev Tu-104 |  |  |  | 2 | 14 | 14 |  |  |  |  | 30 |
| Tupolev Tu-114 |  |  |  |  | 2 |  |  |  |  |  | 2 |
| Tupolev Tu-124 |  |  |  |  | 4 | 7 |  |  |  |  | 11 |
| Tupolev Tu-134 |  |  |  |  |  | 6 | 14 | 6 |  |  | 26 |
| Tupolev Tu-154 |  |  |  |  |  | 7 | 12 | 11 | 1 |  | 31 |
| ei tiedossa |  |  |  | 2 | 1 |  |  |  |  |  | 3 |
Claudia Poll

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Claudia Poll |  Claudia Poll |  Claudia Poll |  |
Maa:   Costa Rica
Naisten uinti
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | 200 m vapaauinti |  |
|  Pronssia | Sydney 2000 | 200 m vapaauinti |  |
|  Pronssia | Sydney 2000 | 400 m vapaauinti |  |
Claudia Maria Poll Ahrens (s. 21. joulukuuta 1972 Managua, Nicaragua) on entinen costaricalainen uimari ja olympiavoittaja.
Ura

Poll syntyi Nicaraguan Managuassa saksalaisille vanhemmille, jotka olivat asettuneet asumaan Nicaraguaan. Jo aikaisemmin oli syntynyt Claudian sisko, Silvia, joka myös on ollut kansainvälisen tason uimari ja olympiamitalisti.
Vuoden 1972 maanjäristyksen jälkeen Managua muuttui epävakaaksi alueeksi, ja  monien muiden nicaragualaisten tavoin Claudian vanhemmat päättivät muuttaa perheensä rajan toiselle puolelle Costa Ricaan. Claudia sai itselleen Costa Rican kansalaisuuden.
Hän aloitti uinnin Fransisco Rivasin valmennuksessa, ja hänestä tulikin nopeasti yksi Keski-Amerikan johtavista naisuimareista.
Kesäolympialaisissa 1996 Poll voitti yllätyksellisen kultamitalin 200 metrin vapaauinnissa jättäen varjoonsa suuren ennakkosuosikin, Saksan Franziska van Almsickin. Tuo mitali oli Costa Rican ensimmäinen kultamitali olympialaisissa.
Vuonna 1997 Swimming World Magazine nimesi Pollin Vuoden naisuimariksi.
Sydneyssä 2000 Poll saalisti lisää mitaleita, nyt kaksi pronssia, 200 ja 400 metrin vapaauinneissa. Ateenassa 2004 hän karsiutui niukasti 400 metrin vapaauinnin finaalista ollen lopputuloksissa yhdeksäs.
Doping

Poll jäi kiinni nandrolonien käytöstä vuonna 2002. Hän antoi 3. kesäkuuta 2002 dopingnäytteen, joka osoittautui myöhemmin positiiviseksi. Kansainvälisen uimaliitto FINA:n dopingpaneeli langetti Pollille neljän vuoden kilpailukiellon, mutta se lyhennettiin myöhemmin kahden vuoden mittaiseksi. Näin Claudia pääsi osallistumaan Ateenan olympialaisiin.
Maria Kuusiluoma

Maria Kuusiluoma Suomi-areena-tapahtumassa heinäkuussa 2009.
Maria Hannele Kuusiluoma (s. 2. marraskuuta 1969 Pori) on suomalainen näyttelijä, joka valmistui teatteritaiteen maisteriksi Teatterikorkeakoulusta vuonna 1994. Hän on näytellyt monissa näytelmissä Suomen Kansallisteatteri,ssa johon hän on ollut kiinnitettynä vuodesta 1997 lähtien. Hän on näytellyt myös monissa lastennäytelmissä, muun muassa Peppi Pitkätossussa (vuonna 1998). Kuusiluoma näytteli näytelmässä "Kaikkien aikojen Pertsa ja Kilu" (Ohj. Taavi Vartia) vuosina 2009 ja 2010.
Kuusiluoma on antanut myös äänensä moneen animaatioon, muun muassa Stuart Little -elokuvaan. Hän on näytellyt myös MTV3-kanavan Käenpesä -sarjassa.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1999 | Rakastin epätoivoista naista | Jaava |
| 1995 | Lähtö | Mia |
| 1995 | Suolaista ja makeaa | Sanna |
| 1986 | Pekka Puupää poliisina | Redfordin sihteeri |
Filmografia > TV

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2020, 2023 | Pohjolan laki | Frida Nummi |
| 2018 | Keisari Aarnio | Pilvi Aho-Kaskinen |
| 2016 | Downshiftaajat | muskariope |
| 2016 | Sorjonen | Jaana Erkki |
| 2016 | Syke | Helin sisko |
| 2004–2007 | Käenpesä | Kaisa Hämäläinen |
| 2000 | Mahtihäät | Peveliina |
| 1999–2002 | Isänmaan toivot | Noora |
| 1996 | Ilman kavaluutta | Minna |
| 1995 | Puhtaat valkeat lakanat | Sari Kuusi |
| 1994 | Viimeiset siemenperunat | Apteekkari |
| 1986 | Pekka ja Pätkä | Minna |
Aiheesta muualla

Maria Kuusiluoma Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Ritva  Elonet  Yle
Mountain Brook

| Mountain Brook |
| --- | --- |
 Mountain Brookin vanha mylly.

 Koordinaatit: 33°29′13″N, 86°44′26″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:   Alabama
Piirikunta:  Jefferson
Hallinto:  
 – Pormestari:  Stewart Welch, III
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  33,27 km²
 – Josta vettä:  0,05 km² 
Korkeus:  140 m
Väkiluku (2020):  22 461
 – Väestötiheys:  611,32 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-6 (kesäaika UTC-5)
Motto::  Find Peace. Find Mountain Brook.
 
 www.mtnbrook.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mountain Brook on kaupunki Jeffersonin piirikunnassa, Alabaman osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden 2020 väestönlaskennassa 22 461. Mountain Brook on yksi osavaltion varakkaimmista paikkakunnista.
Kaupunki kuuluu Birminghamin suurkaupunkialueeseen.
Väestö

Mountain Brookin asukkaista 96,3 prosenttia on valkoisia, 1,16 prosenttia aasialaisia ja 0,871 prosenttia latinalaisamerikkalaisia. 99,4 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Kaupungin väestön keski-ikä on 40,7 vuotta.
Kuvia kaupungista

Mountain Brook Estates -rakennus.
Kaupungintalo.
Crestlinen ala-aste.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mountain Brook Wikimedia Commonsissa
Mountain Brookin kotisivut (englanniksi)
Alabaman osavaltio
| --- | --- |
Piirikunnat:   Autauga  Baldwin  Barbour  Bibb  Blount  Bullock  Butler  Calhoun  Chambers  Cherokee  Chilton  Choctaw  Clarke  Clay  Cleburne  Coffee  Colbert  Conecuh  Coosa  Covington  Crenshaw  Cullman  Dale  Dallas  DeKalb  Elmore  Escambia  Etowah  Fayette  Franklin  Geneva  Greene  Hale  Henry  Houston  Jackson  Jefferson  Lamar  Lauderdale  Lawrence  Lee  Limestone  Lowndes  Macon  Madison  Marengo  Marion  Marshall  Mobile  Monroe  Montgomery  Morgan  Perry  Pickens  Pike  Randolph  Russell  Shelby  St. Clair  Sumter  Talladega  Tallapoosa  Tuscaloosa  Walker  Washington  Wilcox  Winston 
Kaupungit (suurimmat):   Alabaster  Albertville  Anniston  Athens  Auburn  Bessemer  Birmingham  Daphne  Decatur  Dothan  Enterprise  Fairhope  Florence  Foley  Gadsden  Helena  Hoover  Homewood  Huntsville  Madison  Mobile  Montgomery (pääkaupunki)  Mountain Brook  Northport  Opelika  Oxford  Pelham  Phenix City  Prattville  Trussville  Tuscaloosa  Vestavia Hills
Enterprise (Alabama)

| Enterprise |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna

Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:   Alabama
Piirikunta:  Coffee, Dale
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  80,34 km²
 – Josta vettä:  0,18 km² 
Väkiluku (2020):  28 711
 – Väestötiheys:  360 as./km²
Motto::  "City of Progress", "Retirement City USA"
 
 https://www.enterpriseal.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Enterprise on kaupunki Alabaman osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli 28 711 vuonna 2020. Kaupunki on toinen Coffeen piirikunnan hallintokeskuksista, ja se on väkiluvultaan Coffeen piirikunnan suurin kaupunki.
Väestö

Vuonna 2020 Enterprisen 28 711 asukkaasta valkoisia oli 68,9 %, mustia 21,9 %, aasialaisia 2,6 % ja alkuperäisasukkaita 0,9 %. Vuonna 2019 8,8 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 4,5 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Kuvia kaupungista

Enterprisen oikeustalo.
Enterprisen julkinen kirjasto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Enterprise (Alabama) Wikimedia Commonsissa
Alabaman osavaltio
| --- | --- |
Piirikunnat:   Autauga  Baldwin  Barbour  Bibb  Blount  Bullock  Butler  Calhoun  Chambers  Cherokee  Chilton  Choctaw  Clarke  Clay  Cleburne  Coffee  Colbert  Conecuh  Coosa  Covington  Crenshaw  Cullman  Dale  Dallas  DeKalb  Elmore  Escambia  Etowah  Fayette  Franklin  Geneva  Greene  Hale  Henry  Houston  Jackson  Jefferson  Lamar  Lauderdale  Lawrence  Lee  Limestone  Lowndes  Macon  Madison  Marengo  Marion  Marshall  Mobile  Monroe  Montgomery  Morgan  Perry  Pickens  Pike  Randolph  Russell  Shelby  St. Clair  Sumter  Talladega  Tallapoosa  Tuscaloosa  Walker  Washington  Wilcox  Winston 
Kaupungit (suurimmat):   Alabaster  Albertville  Anniston  Athens  Auburn  Bessemer  Birmingham  Daphne  Decatur  Dothan  Enterprise  Fairhope  Florence  Foley  Gadsden  Helena  Hoover  Homewood  Huntsville  Madison  Mobile  Montgomery (pääkaupunki)  Mountain Brook  Northport  Opelika  Oxford  Pelham  Phenix City  Prattville  Trussville  Tuscaloosa  Vestavia Hills
Kallio (Helsinki)

| Kallio> Berghäll |
| --- | --- |
 Ilmakuva Kallion ydinalueesta.
 Kaupungin kartta, jossa Kallio korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Keskinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  11
Pinta-ala:  1,06 km² 
Väkiluku:  18 765 (31.12.2020)
Väestötiheys:  17 703 as./km²
Työpaikkoja:  11 396 kpl   (31.12.2017)
Osa-alueet:  Siltasaari, Linjat, Torkkelinmäki
Postinumero(t):  00500, 00530
Lähialueet:  Kruununhaka, Kluuvi, Sörnäinen, Alppiharju, Etu-Töölö, Taka-Töölö
Helsinginkatu erottaa Kallion ja Alppiharjun kaupunginosat toisistaan.
Kallio (ruots. Berghäll) on Helsingin 11. kaupunginosa itäisessä kantakaupungissa, Pitkänsillan pohjois- ja Töölönlahden itäpuolella.
Kaupungin hallinnollisessa ja toiminnallisessa palvelujaotuksessa myös Kallion itäpuolella oleva Sörnäinen, kuuluu Kallion peruspiiriin.
Ympäristö

Kallio on aiemmin tunnettu työväestön asuinalueena. 1960-luvulle asti kaupunginosan pienissä yksiöissä ja kaksioissa asui lapsiperheitä, jotka muuttivat tuolloin varallisuuden salliessa muualle. Nykyään Kallio on profiloitunut erityisesti opiskelijoiden, nuorten aikuisten ja taiteilijoiden kaupunginosaksi. Tämä on pienten asuntojen saatavuuden, hyvän viihdetarjonnan, keskeisen sijainnin ja hyvien julkisten kulkuyhteyksien ansiota. Kalliossa, jossa asukkaiden vaihtuvuus on kaupungin suurinta, keskimääräinen asumisaika on noin 3,5 vuotta ja vain 29,3 prosenttia asukkaista on syntyjään helsinkiläisiä. Aiemmin asunnon Kalliosta hankkivat yleensä ensiasuntoa tarvitsevat opiskelijat tai työn perässä Helsinkiin muuttavat yksineläjät. Kallio on kuitenkin keskiluokkaistunut viime vuosikymmenten aikana.
Palvelut ja liikenne

Kallion asunnot ovat pieniä, useimmat yksiöitä tai kaksioita. Suomen tiheimpiin kuuluva asutus ja väestörakenne mahdollistaa Helsingin parhaimpiin kuuluvan lähipalvelutarjonnan. Kivijalkakauppoja ja muita palveluja on lähes jokaisen talon alakerrassa. Liikenneyhteydet ovat hyvät. Kalliota palvelee kaksi metroasemaa (Hakaniemi ja Sörnäinen), kuusi raitiovaunulinjaa ja noin 60 Helsingin sisäistä ja seudullista linja-autolinjaa. Lisäksi Sturenkadulta Alppiharjusta pääsee Lahdenväylän ja Tuusulanväylän kaukobusseihin ja Junatieltä Vallilasta Itäväylän kaukobusseihin. Julkisia palveluja Kalliossa ovat kirjasto ja alakoulu sekä Helsingin Diakonissalaitoksen sairaala. Lisäksi alueella sijaitsee Metropolia Ammattikorkeakoulu, sekä kaksi lukiota, ilmaisutaitoon erikoistunut Kallion lukio ja kuvataideopetusta painottava Helsingin kuvataidelukio. Kallion kirkko on yksi Helsingin näkyvimmistä maamerkeistä. Kalliossa on lukuisia puistoja, Eläintarhanlahden rannalla olevan Tokoinrannan puistoalueen lisäksi muun muassa Tarja Halosen puisto, Ilolanpuisto, Karhupuisto, Matti Heleniuksen puisto, Torkkelinpuistikko, Pengerpuisto, Alli Tryggin puisto, Franzenin puistikko, Harjutorin puisto, Diakoniapuisto ja Tauno Palon puisto.
Kallion alue > Kallion kaupunginosa

Helsingin kaupunginosajaon mukaan Kallion (11. kaupunginosan) rajoina ovat etelässä Siltavuorensalmi ja sen ylittävä Pitkäsilta sekä Kaisaniemenlahti, lännessä Töölönlahti, pohjoisessa Helsinginkatu, idässä Hämeentie, Näkinkuja ja Hakaniemen silta. Se jakautuu kolmeen osa-alueeseen, jotka ovat Siltasaari (vuoden 2014 alussa noin 2 400 as.), Linjat (noin 9 700 as.) ja Torkkelinmäki (noin 7 100 as.).  Siltasaaren osa-alueeseen kuuluu Hakaniemen tori ympäristöineen. Linjojen osa-alueen nimi johtuu alueen kaduista, numeroiduista linjoista (Ensi-Viides linja), mutta niiden välisten kortteleiden lisäksi siihen kuuluu myös Töölönlahden rannalla oleva Linnunlaulun huvila-alue, joka eroaa kuitenkin luonteeltaan täysin muusta Kalliosta.
Kallion alue > Kallion peruspiiri

Kallio muodostaa Hämeentien itäpuolella olevan Sörnäisten eli 10. kaupunginosan kanssa Kallion peruspiirin, jonka osa-alueita ovat Vilhonvuori, Kalasatama, Sompasaari, Hanasaari, Siltasaari, Linjat ja Torkkelinmäki. Kallion peruspiiri kuuluu keskiseen suurpiiriin.
Kallion alue > Kallio puhekielessä

Puhekielessä Kalliolla tarkoitetaan usein virallista määritelmää laajempaa aluetta, johon ajatellaan kuuluvaksi myös Helsinginkadun toisella puolella sijaitseva, Alppiharjun kaupunginosaan kuuluva Harjun alue eli Vaasankadun ja Brahen­kentän (Kallion urheilukentän) ympäristö. lähde?
Kallio populaarikulttuurissa

Kallio on usein esiintynyt suomalaisessa populaarikulttuurissa. Kallio on tapahtumapaikkana muun muassa vuonna 1975 ilmestyneessä Pirkko Saision esikoisromaanissa Elämänmeno. Teoksen päähenkilö asuu Fleminginkadulla ja kirjan tapahtumat sijoittuvat pitkälti Kallion ja Sörnäisten rajamaille. Tämä antaa kirjalle ”eräänlaisia kortteli- ja kaupunginosaromaanin piirteitä”. Mikko Rimmisen vuonna 2004 ilmestynyt teos Pussikaljaromaani sijoittuu kokonaisuudessaan Kallion kaduille ja baareihin. Kirjaan perustuva Ville Jankerin ohjaama Pussikaljaelokuva sai ensi-iltansa 2. syyskuuta 2011. Juha Vuorisen Juoppohullun päiväkirja -kirjojen päähenkilö Juha asuu Kalliossa.
Kallio esiintyy myös suomalaisissa televisiosarjoissa ja elokuvissa. Kallion ideologinen merkitys helsinkiläisyydelle korostuu Aki Kaurismäen ohjaamassa elokuvassa Calamari Union (1985), jossa 15 Frank-nimistä henkilöä lähtee matkalle Kalliosta Eiraan paremman elämän toivossa. Kallio on myös Pekka ja Pätkä -elokuvien taustamiljöö talonmies Pikkaraisineen. Tapio Piiraisen ohjaaman Raid- televisiosarjan tapahtumat sijoittuvat paljolti Kallioon ja erityisesti Linjoille. Draamasarja Kotikadun päähenkilöt muuttivat tuotantokauden 2004–2005 aikana Ullanlinnasta Kallioon lähelle Karhupuistoa. Myös Aikuiset-televisiosarjan tapahtumat sijoittuvat pääosin Kallioon.
Musiikissa Kallio mainitaan muun muassa useissa Tuomari Nurmion kappaleissa, Happoradion kappaleessa ”Pois Kalliosta”, Lapinlahden Lintujen kappaleissa ”Kalliossa” ja ”Tyttö huutaa hii!”, Plutonium 74:n kappaleessa ”Kallioon”, Junon kappaleessa "Hagiksesta pohjoiseen", sekä Fredin esityksessä ”Kolmatta linjaa takaisin”. Myös Jontin & Shakan kappaleessa ”Kolmatta linjaa” ja Heikki Kuulan useammassa kappaleessa käsitellään Kalliota. Tuomari Nurmion slangikappaleessa ”Tonnin stiflat” liikutaan Kalliossa, ”luudataan Hesarilla ja dallataan Hagikseen”. Useat Sir Elwoodin Hiljaiset Värit -yhtyeen kappaleiden sanoitukset liittyvät Kallioon (esimerkiksi ”Flemarilla tuulee”, ”Kaduilla Kallion” ja ”Ohut kosketus”). Kaija Koon kappaleen ”Yhtä kaikki” toisessa säkeistössä liikutaan Kalliossa. Säkeistössä mainitaan muun muassa Karhupuisto ja kalliolainen ravintola Cella. Laineen Kasperin sekä Julma-Henrin kappaleissa mainitaan myös Kallio. Pertti Kurikan nimipäivät -yhtyeen 2009 julkaistu kappale "Kallioon!" edustaa puolestaan punk-musiikkityyliä. Myös punkkarina tunnettu Pelle Miljoona mainitsee Kallion esim. teoksessaan Kallion kuu. Jazz-yhtye Dalindeon vuonna 2013 julkaistu albumi "Kallio" sisältää 12 Kalliosta kertovaa kappaletta. "Vain hullut asuu Kallios" on Vilma Alinan ensimmäinen single, jonka sanoitus nimestään huolimatta sijoittuu Alppiharjun kaupunginosassa sijaitsevalle Vaasankadulle.
Galleria

Torkkelinmäki ilmasta kuvattuna.
Näkymä Kallion Pengerkadulle.
Kallion kirkko
Kallion kirjasto (1912) oli Suomen ensimmäinen täysin kunnan rahoilla rakennettu kirjastorakennus.
Karhupuisto
Kalliota kuvattuna Työväentalon tornista Hakaniemestä tammikuussa 2008.