stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Grüner Ishockey

| Grüner Ishockey |
| --- | --- |
Perustettu:  1914
Kaupunki:   Oslo, Norja
Kotiareena:  Grünerhallen
– kapasiteetti:  500
Sarjataso:  1. divisjon
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Trond-Erik Larsen
Päävalmentaja:   Stian Semmerud
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Grüner Ishockey on norjalainen jääkiekkoseura Oslosta. Joukkue pelaa Norjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. divisjonissa. Joukkue pelasi kotiottelunsa Grünerhallenissa, jonka yleisökapasiteetti on 500.
Joukkue

(Tilanne 14. maaliskuuta 2025)
| Maalivahti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 30 |  | Magnus Knutsen | R | 2025 |  |
| 49 |  | Fabian Plogås | R | 2025 | Oslo, Norja |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 3 |  | Sander Cramer Knudsen | R | 2025 | Asker, Norja |
| 13 |  | Joachim Sommer Nielsen | R | 2025 | Oslo, Norja |
| 20 |  | Kevin Nilsen Berg | R | 2025 |  |
| 24 |  | Herman Mowe | R | Laina |  |
| 46 |  | Elias Eilert Rustbakken | L | 2025 | Oslo, Norja |
| 52 |  | Bastien Thomas Semmerud-Garcia | L | Laina |  |
| 56 |  | Erlend Sletmoe-Kjærnet | L | Laina | Oslo, Norja |
| 97 |  | Haakon Aaland | L | 2025 |  |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 7 |  | Wictor Åhström | L | LH | 2025 | Bjästa, Ruotsi |
| 9 |  | Elmar Bekir | L | H | 2025 | Oslo, Norja |
| 15 |  | Birk Nordahl Bækkelund |  | H | Laina |  |
| 16 |  | Magnus Mjørud | L | H | 2025 | Hamar, Norja |
| 18 |  | Elias Stenman | L | KH | 2025 |  |
| 19 |  | Alex Sjøthun | L | H | Laina | Hønefoss, Norja |
| 21 |  | Sebastian Moe Marthinsen | R | H | 2025 |  |
| 25 |  | Kristian Haraldsrud Larsen | L | H | 2025 |  |
| 27 |  | Oscar Englund | L | H | 2025 | Asker, Norja |
| 41 |  | Oliver Tufte Langland | R | OLH | Laina | Oslo, Norja |
| 47 |  | Dominyk Bogdziul | R | H | 2025 | Vilna, Liettua |
| 66 |  | Marcus Leijonhufvud | L | VLH | 2025 | Orust, Ruotsi |
| 71 |  | Razmuz Waxin Engback | L | KH | 2025 | Södertälje, Ruotsi |
| 76 |  | Johan Albert | L | OLH | 2025 | Jönköping, Ruotsi |
| 77 |  | Magnus Nybraaten Hansen | L | H | 2025 | Fredrikstad, Norja |
| 89 |  | Jonathan Bergman Hjelmås | L | LH | 2025 | Fredrikstad, Norja |
Joukkue > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Stian Semmerud
Apuvalmentaja: Robin Söderqvist
Huoltopäällikkö: Thony Johansson
Toimitusjohtaja: Trond-Erik Larsen
Joukkueenjohtaja: Michael Wass
Lähde: EliteProspects
Nuortenlinkki

Nuortenlinkkion vuonna 2013 perustettu verkkopalvelu, jonka tuottaa A-klinikkasäätiö. Se tarjoaa nuorille luotettavaa tietoa ja tukea erilaisiin elämäntilanteisiin, erityisesti päihteisiin, pelaamiseen, mielenterveyteen ja hyvinvointiin liittyen. Palvelu on suunnattu nuorille ja heidän läheisilleen, ja sen tavoitteena on tarjota helposti ymmärrettävää ja saavutettavaa tietoa sekä tukea arjen haasteisiin. Nuortenlinkkiä pidetään Päihdelinkin "pikkusisaruksena", ja se keskittyy erityisesti nuorten tarpeisiin.
Nuortenlinkistä löytyy kattavasti tietoa muun muassa seuraavista aiheista:
Päihteet ja päihteettömyys: Faktaa ja vertaistukea päihteiden käytöstä, vaikutuksista ja päihteettömästä elämästä.
Pelaaminen ja netinkäyttö: Ohjeita ja tukea digitaaliseen pelaamiseen, peliriippuvuuteen sekä tasapainoiseen netinkäyttöön.
Mielenterveys ja hyvinvointi: Tietoa ja tukea masennukseen, ahdistukseen ja muuhun psyykkiseen hyvinvointiin liittyen.
Seksuaalisuus ja ihmissuhteet: Nuorten näkökulmasta kirjoitettuja artikkeleita seksuaalisuudesta, identiteetistä, seurustelusta ja seksuaaliterveydestä.
Kiusaaminen ja sosiaaliset haasteet: Tietoa koulukiusaamisesta, nettikiusaamisesta, yksinäisyydestä ja sosiaalisten taitojen kehittämisestä.
Muut elämänhallintaan liittyvät aiheet: Arkielämän haasteet, itsetunto, opiskelu, stressinhallinta ja nuorten oikeudet.
Palvelusta löytyy myös testejä, itsearviointeja, vertaistukea sekä mahdollisuus keskustella ammattilaisten kanssa chatissa. Sisältö on suunnattu erityisesti nuorille, mutta se voi olla hyödyllinen myös heidän läheisilleen ja nuorten parissa työskenteleville ammattilaisille.
Nuortenlinkkiä ylläpitää A-klinikkasäätiö, ja sen toimintaa rahoittaa STEA (Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus).
Aiheesta muualla

A-klinikkasäätiön verkkosivut
Nuortenlinkki-verkkopalvelu
Päihdelinkki-verkkopalvelu
Kiss and cry

Mao Asada odottamassa lyhytohjelmansa tuloksia vuoden 2011 Cup of Russia -kilpailun kiss and cry nurkkauksessa yhdessä valmentajansa kanssa.
Kiss and cry (myös kiss-and-cry) on alue, jossa taitoluistelijat ja heidän valmentajansa odottavat tulosten julkistamista kilpailuohjelman jälkeen. Alue on sijoitettu taitoluistelukentän yhteyteen ja luistelijat poistuvat sinne suoraan jäältä. 
Kiss and cry -alueella on merkittävä rooli tämän päivän taitoluistelukilpailuissa; lajin vahvan tunnelatauksen korostamisen lisäksi mainostajien logoilla täytetty tausta sekä mahdolliset tuotesijoittelut tuovat näkyvyyttä kilpailujen sponsoreille. Taitoluistelija Sonia Bianchetti Garbaton mukaan nimen kiss and cry keksi hänen suomalainen ystävänsä Jane Erkko, joskin useita muitakin syntytarinoita on esitetty.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiss and cry Wikimedia Commonsissa
Raimund IV (Toulouse)

Raimund IV Toulousen kreivi, 1800-luvun maalaus Merry-Joseph Blondel.
Raimund IV (ransk. Raymond IV de Toulouse, Raymond de Saint-Gilles); (1041/1042, Toulouse, Ranskan kuningaskunta — 28. helmikuuta 1105, Mons Peregrinuksen (Mont-Pèlerin) linna lähellä Tripolia, nyk. Libanon) oli Toulousen kreivi vuosina 1093–1105 ja Provencen markiisi, rajakreivi vuosina 1066–1105. Hän oli yksi ensimmäisen ristiretken johtajista.
Suku

Hänen vanhempansa olivat Toulousen kreivi Pons Guillaume II (1019–1060) ja tämän toinen puoliso Almodis de La Marche (n. 1020–1071). Barcelonan kreivi Ramón de Berenguer I kaappasi hänen äitinsä laivaan Narbonnessa Tortosan emiirin avustuksella huhtikuussa 1053, kun tämä oli vielä naimisissa ja edellinenkin aviomies Hugues V de Lusignan oli vielä elossa. Pariskunta avioitui heti, heille syntyi kaksoset ja paavi Victor II julisti heidät  kaksinkertaisesta (Ramón oli myös naimisissa) kaksinnaimisesta ekskommunikaatioon aina vuoteen 1056 asti.
Hänellä oli kolme sisarusta: Guillaume IV, jota hän seurasi Toulousen kreivinä vuonna 1094; Hugues, Saint-Gilles'n luostarin apotti ja Almodis, joka avioitui Melgueilin kreivi Pierren kanssa. Hänellä oli myös yhteensä kahdeksan sisaruspuolta sekä isänsä edellisestä avioliitosta että äitinsä edellisestä avioliitosta ja seuraavasta avioliitosta.
Avioliitot ja jälkeläiset

Raymond IV oli naimisissa kolme kertaa. Paavi Gregorius VII asetti hänet erotti hänet kirkon yhteydestä kaksi kertaa perusteena liian läheinen sukulaisuus aviopuolison kanssa sekä vuonna 1076 että vuonna 1078. Ekskommunikaatio peruutettiin vuonna 1080, kun ensimmäinen puoliso kuoli.
Hän avioitui ensimmäisen kerran vuonna 1066 nimeltä tuntemattoman naisen (k. 1080) kanssa, joka oli Arles'n jaarli Godefroy I:n ja tämän nimeltä tuntemattoman puolison tytär. Avioliitto mitätöitiin paavin vaatimuksesta liian läheiseen sukulaisuussuhteen perusteella vuonna 1076.
Heille syntyi yksi lapsi:
Bertrand, Toulousen kreivi (k. 1112)
Raimund avioitui toisen kerran vuonna 1080 Matilda (Mafalda) (n. 1062 – ennen 1094), Sisilian kreivi Roger I:n ja normanniaatelisen Judith d'Évreux'n toiseksi vanhimman tyttären kanssa.
Raimund avioitui kolmannen kerran vuonna 1094 Elvira Afonso de Castillon (n. 1079–1151 jälkeen) kanssa, joka oli Leónin kuningas Alfonso VI:n ja aatelisnainen Jimena Muñozin tai Muñizin (k. 1128) avioton tytär, joka oli Bierzon kreivi Munio Moniz de Bierzon tytär. Elviran nuorempi sisar oli Portugalin kreivitär Teresa de León. Elvira seurasi puolisoaan ensimmäiselle ristiretkelle vuonna 1096 ja synnytti toisen lapsensa Tripolin piirityksen aikana vuonna 1103. Hän näyttää eronneen Raimundista ennen tämän kuolemaa vuonna 1105, koska häntä ei enää silloin mainita. Elvira de Castillo avioitui uudelleen ennen vuotta 1117 Kastiliassa.[tähän ei löydy lähdettä]
Heille syntyi ainakin kaksi lasta:
nimeltä tuntematon poika, syntyi ennen 1096, kuoli noin vuonna 1096 matkalla Pyhään maahan
Alfonso Jordan (1103 Mont Pèlerinin linna Tripolin lähellä –1148 Caesarea Philippi), Tripolin kreivi 1105–1148, Rouerguen kreivi 1109–1148 ja Toulousen kreivi, Provencen rajakreivi ja Narbonnen herttua 1112–1148. Avioitui kaksi kertaa: Faydiva d'Uzesin kanssa 1125 ja heille syntyi viisi lasta, Faydiva joko kuoli tai avioliitto mitätöitiin vuonna 1142; Alfonso Jordan avioitui toisen kerran 1142 Narbonnen noin 14-vuotiaan varakreivitär Ermengarden (1127/1129–1197) kanssa, jonka perintömaiden hallinnan hän oli ottanut itselleen jo vuonna 1134. Avioliitto määrättiin peruutettavaksi valtapoliittista syistä ja Ermengarde avioitui toisen miehen kanssa, jotta hänen maaomaisuuttaan ei saisi kukaan muu.
Ristiretkeläinen

Raimund oli eräs ensimmäisistä henkilöistä, joka ilmoitti paavi Urbanus II:lle lähtevänsä ristiretkelle. Hän oli myös rikkain ja vanhin, yli 50-vuotias, kaikista niistä, jotka ottivat osaa ensimmäiseen ristiretkeen. Raimund lähti Toulousesta lokakuussa 1096 kolmannen puolisonsa kreivitär Elvira de Castillon ja heidän pienen poikansa kanssa, joka kuoli matkalla. Raimondin hurskautta kuvaa se, että hän oli päättänyt kuolevansa Pyhällä maalla. Raimond marssi joukkoineen aluksi Dyrrakioniin ja sieltä Konstantinopoliin. Raimond oli ainut ristiretken johtajista, joka ei vannonut uskollisuutta Bysantin keisari Aleksios I Komnenokselle. Hän vannoi kuitenkin ystävyysvalan keisaria kohtaan ja lupasi tälle apua heidän kummankin yhteistä vihamiestä Bohemond I:stä vastaan.
Raimund oli paikalla Nikaian piirityksen, Dorylaeumin taistelun ja Antiokian piirityksen aikana. Antiokian valtauksen 3. kesäkuuta 1098 jälkeen Raimund vastusti sitä että Bohemond saisi kaupungin itselleen. Raimund olisi halunnut palauttaa Antiokian keisarille kuten tälle oli luvattu. Raimund jäi tässä kamppailussa tappiolle ja Bohemondista tuli lopulta Antiokian ruhtinas. Vuoden 1098 syksyllä Raimund johti loput ristiretkeläisistä Jerusalemia kohti.
Matakalla etelään Raimund yritti vallata Tripolin lähellä olevan Arqan kaupungin. Piiritys kesti kuitenkin pidempään kun oli luultu ja Raimundin suosio laski ristiretkeläisten keskuudessa. Raimund luopui lopulta yrityksestä 13. toukokuuta 1099 ja jatkoi matkaa Jerusalemia kohti, joka valtaukseen 15. heinäkuuta 1099 piirityksen jälkeen hän osallistui. Raimundille tarjottiin Jerusalemin kuninkuutta, josta hän nähtävästi kieltäytyi. Lopulta Godefroy de Boulloin valittiin hallitsijaksi.
Askalonin taistelun jälkeen Raimund riitaantui Godefroyn kanssa ja lähti pohjoista kohti, missä hän valtasi Latakian Bohemondilta, joka oli juuri vallannut sen keisari Aleksiokselta. Raimund lähti Konstantinopoliin, jossa hän liittoutui Aleksioksen kanssa Bohemondia vastaan. Raimund otti osaa myös epäonnistuneeseen vuoden 1101 ristiretkeen. Ristiretken tuhon jälkeen vuonna 1102 Raimund pakeni Konstantinopoliin. Matkattuaan sieltä Antiokiaan Raimund joutui Bohemondin serkun Tankredin vangiksi. Hänet päästettiin vapaaksi vasta sen jälkeen, kun oli luvannut olla hyökkäämättä Antiokian ruhtinaskuntaa vastaan. Hän petti kuitenkin pian lupauksensa ja valtasi Tortosan.
Perintö

Hän alkoi myös piirittää Tripolia, mutta kuoli noin 65-vuotiaana 28. helmikuuta 1105. Kaupunki vallattiin vasta vuonna 1109 Raimundin veljenpojan Vilhelm-Jordanin johdolla. Hän rakennutti lähelle Tripolia Mons Peregrinuksen (Mont-Pèlerin) linnan, jossa hän kuoli.
Käännös suomeksi
Strömsö

Strömsön päärakennus heinäkuussa 2017.
Strömsö on lauantaisin Yle TV1:llä ja uusintana sunnuntaisin Yle Femillä esitettävä kodin makasiiniohjelma. Vuodesta 2002 tuotettu ohjelma käsittelee erilaisia kodin askareita, kuten ruoanlaittoa, käsitöitä, puutarhanhoitoa ja harrasteita. Strömsö on Yle Femin suosituimpia ohjelmia, ja se on suosittu myös suomenkielisten katsojien parissa sekä Ruotsissa ja Norjassa.
Ohjelman pääjuontajina toimivat aluksi Susanna Ström-Wilkinson ja Matias Jungar ja vuoden 2007 alusta lähtien Lee Esselström ja Jocke Lax.lähde? 2010- ja 2020-luvulla tekijöitä ja esiintyjiä ovat olleet ohjelmapäällikkö Jonas Sundström, tuottaja Christina Staffans, käsikirjoittaja ja ohjaaja Elisabeth Morney, juontajat Camilla Forsén-Ström ja Nicke Aldén, puutyöekspertti Jim Björni, käsityöasiantuntija Lee Esselström, floristi Owe Salmela, yrttiterapeutti Alexandra De Paoli ja kokit Michael Björklund, Elin Skagersten-Ström, Paul Svensson ja Oskar Mendelin.
Ohjelman tunnus- ja taustamusiikkina on Dani Strömbäckin kappale ”Departure Port Moresby”.
Ohjelma on saanut nimensä kuvauspaikan mukaan. Strömsö on vuonna 1852 kauppiasperheen kesäasunnoksi rakennettu huvila meren rannalla Vaasan Västervikissä. Vaasan kaupunki vuokraa huvila-aluetta Yleisradiolle. Sarjan kuvauspaikka on Vaasan suosituimpia turistinähtävyyksiä.
Strömsö-sarjan kuvauspaikan sauna paloi maan tasalle heinäkuussa 2024.
Strömsö voitti Kultaisen TV:n Lifestyle-palkinnon vuonna 2009.
Ohjelma loppuu nykymuodossaan keväällä 2025 Yleisradion säästötoimien johdosta.
Suomen puhekieleen on vakiintunut ilmaus ”ei mennyt niin kuin Strömsössä”, jota käytetään kuvailtaessa kaikenlaisia pilalle menneitä askareita tai nihkeästi sujuneita yhteiskunnallisia hankkeita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Strömsön huvila Wikimedia Commonsissa
Strömsön kotisivut. (Arkistoitu – Internet Archive) Yle Fem. (ruotsiksi)
Strömsö. (Arkistoitu – Internet Archive) Yle Areena.
Strömsössä ilkivaltaa. YLE Uutiset 2009.
Sydän kolmantena jalkana

| Sydän kolmantena jalkana> Leatherheads |
| --- | --- |

Ohjaaja:  George Clooney
Käsikirjoittaja:   Duncan Brantley  Rick Reilly 
Tuottaja:   Casey Silver  Grant Heslov 
Säveltäjä:  Randy Newman
Kuvaaja:  Newton Thomas Sigel
Leikkaaja:  Stephen Mirrione
Lavastaja:  Thomas Minton
Erikoistehosteet:   Kevin Hannigan  Sara Docksey  Thomas J. Smith 
Pääosat:   George Clooney  John Krasinski  Jonathan Pryce  Stephen Root 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Casey Silver Productions  Outlaw Productions  Road Rebel 
Levittäjä:  Universal Pictures
Ensi-ilta:  2008
Kesto:  113 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sydän kolmantena jalkana (engl. Leatherheads) on George Clooneyn ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2008. Elokuvassa Clooney näyttelee Dogdea, joka pelaa jalkapallojoukkueessa. Renée Zellweger näyttelee Littletonia, joka alkaa kirjoittaa juttua jalkapallopeleistä lehteensä.
Vastaanotto

Ilta-Sanomien TV-lehdessä Timo Malmi antoi elokuvalle kaksi ja puoli tähteä viidestä ja kirjoitti, ettei George Clooneyn ohjaustyö oikein herättänyt huomiota ensi-iltansa aikaan. Hänestä elokuvaan tuodut screwballkomediavaikutteetkin jäävät vaisuiksi..
Aiheesta muualla

Scott, A.O.: Listen Up, Boys: Break Fizzy and Fake Insouciance The New York Times. 4.4.2008. Viitattu 28.6.2022. (englanniksi)
Emerson, Jim: Screwball heroes on a dirty field RogerEbert.com. 3.4.2008. Viitattu 28.6.2022. (englanniksi)
| n k George Clooneyn ohjaamat elokuvat |
| --- | --- |
 Salaisen agentin tunnustukset (2002)  Good Night, and Good Luck. (2005)  Sydän kolmantena jalkana (2008)  Vallan kääntöpuoli (2011)  The Monuments Men (2013)
Harjunpäänjoen valuma-alue

| Harjunpäänjoen valuma-alue  (2>  jakovaihe: 35.14) |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta
Vesistöalueen tai valuma−alueen tietoja
Merialue:  Itämeren valuma-alue
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
1. jakovaihe:  Kokemäenjoen alue (35.1)
2. jakovaihe:  Harjunpäänjoen valuma−a (35.14)
Vesistöjako:  Kaasmarkun alue (35.141), Kullaan alue (35.142), Joutsijärven alue (35.143), Pyhäjärven alue (35.144), Tyvijoen valuma-alue (35.145), Jylhäjoen valuma-alue (35.146), Juupajoen valuma-alue (35.147), Kovelinojan valuma−alue (35.148).
Laskujoki:  Harjunpäänjoki
Pääuoma:  ←Kaasmarkunjoki ←Kullaanjoki ←Joutsijoki ←Joutsijärvi ←Jylhäjoki ←Liesoja
Koordinaatit:  61°29′N, 21°52′E
Mittaustietoja
Valuma-alue:  506,3 km²  
Järvisyys:  4,7 % 
Alueen pituus:  30 km  
Alueen leveys:  30 km  
Pääuoma:  48 km  
 fiHarjunpäänjoen valuma-alueen laskujoki yhtyy Kokemäenjokeen Porissa. 
Harjunpäänjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.14) on Kokemäenjoen vesistössä (35) sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue. Sen laskujoki on Harjunpäänjoki, joka yhtyy Kokemäenjoen vesistön pääuomaan Kokemäenjokeen Porin Lauttakylässä. Kokemäenjoki kuuluu yhtymäkohdassa Kokemäenjoen alaosan alueen (35.11) Porin alueeseen (35.111).
Valuma-alueen kuvaus > Vesistöalueen sijainti

Vesistöalue alkaa Ulvilan itäosista ja päättyy Ulvilan ja Porin taajama-alueelle. Valuma-alue sijaitsee Satakunnassa Porin ja Ulvilan kuntien alueella. Valuma-alue on 30 kilometriä pitkä ja 30 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 506,30 neliökilometriä (tai 513,71 km² ) ja järvisyys 4,70 %. Harjunpäänjoen valuma-alue sijaitsee Kokemäenjoen alueen (35.1) pohjoisreunassa. Sitä reunustaa lounaassa Kokemäenjoen alaosan alue (35.11) ja etelässä Kokemäenjoen yläosan alue (35.12), ja vedenjakajan takana sijaitsevat idässä Kauvatsanjoen valuma-alue (35.15), pohjoisessa Karvianjoen vesistö (36) ja luoteessa Kellahdenojan valuma-alue (83.046).
Valuma-alueen kuvaus > Pääuoma

Harjunpäänjoen uoma muodostaa selvästi valuma-alueen pääuoman alajuoksun osuuden. Pääuomaksi tulisi määritelmän mukaan valita se jokihaara, jossa virtaa eniten vettä. Jos virtaamatietoja ei ole käytettävissä, voidaan niiden sijasta käyttää samalla seudulla sijaitsevien jokihaarojen valuma-aluetietoja. Harjunpäänjoen valuma-alueen pinta-ala on noin 506 neliökilometriä (km²). Jokeen yhtyy Kaasmarkussa Osonojan sivu-uoma, jonka valuma-alueen pinta-ala on 56 km². Koska yläjuoksun Kaasmarkunjoen valuma-aluetta on jäljellä 403 , valitaan Kaasmarkunjoki pääuomaan. Tällä tavoin edeten voidaan seuraavat jokihaarat määrittää sivu-uomiksi (valuma-alue suluissa): Juupajoki (86 km²), Levaoja (24 km²) ja Pyhäjärvenjoki (222 km²), kun viimeisessä on toisen jokihaaran Kullaanjoen valuma-alue (155 km²). Yläjuoksulla jokea kutsutaan Joutsijoeksi. Siellä sijaitsee sivu-uoma Kissainoja (21 km²), kun Joutsijoki on 124 km². Joutsijoki alkaa Joutsijärvestä, joka on bifurkaatiojärvi. Järvestä länteen johtava kanava Palusjärveen kuuluu Pyhäjärvenjoen vesistöalueeseen, mutta tämä haara on sivu-uoman asemassa. Joutsijärveen (115 km²) laskee vain kaksi varteenotettava lasku-uomaa: Ahmauksenoja (29 km²) ja Jylhäjoki (47 km²). Näistä Jylhänjoen valuma-alue on suurempi ja se otetaan pääuomaan. Jylhäjoen keskijuoksulla on vesistöviranomainen määrittänyt joen päähaaroiksi ojan (16 km²) Saarijärvestä ja Liesojan (21 km²) etelän suunnalta. Tämän mukaan Liesoja sisällytetään pääuomaan. Liesojan latvahaaroja ei tässä arvioida, mutta eräs niistä on nimeltään Kankilamminoja.
Kokemäenjoen ja Joutsijärven välisen joen eri osuuksilla on eri niemet. Ne ovat alajuoksulta yläjuoksulle päin lueteltuna Harjunpäänjoki, Kaasmarkunjoki, Kullaanjoki ja Joutsijoki. Jokien nimeämisen perusteet vaihtelevat eri joilla, mutta täällä nimi tuntuu tarkoittavan sitä kohdetta, jossa joki virtaa. Silloin Harjunpäänjoen osuus tarkoittaisi osuutta Kokemäenjoesta Harjunpään ohi yläjuoksulle päin. Karttoihin on joen nimi Kaasmarkunjoki kirjoitettu kartoissa uoman viereen jo ennen Kaasmarkkua ja seuraavan osuuden nimi Kullaanjoki vasta Leineperin yläpuolella. Näiden kolmen nimikko-osuuden vaihtumiskohtia ei tässä tiedetä. Toisaalta Kullaan Kankaan kohdalla lukee jo Joutsijoki, joka on sen nimi ainakin Joutsijärvelta tänne asti.
Valuma-alueen kuvaus > Vesistöalueen jako

Harjunpäänjoen valuma-alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä. Pääuomaan eli vesistöreittiin kuuluvat vesistöalueiden nimet on lihavoitu :
Kaasmarkun alue (35.141)
Kovelinojan valuma−alue (35.148)
Juupajoen valuma-alue (35.147)
Kullaan alue (35.142)
Pyhäjärven alue (35.144)
Tyvijoen valuma-alue (35.145)
Joutsijärven alue (35.143)
Jylhäjoen valuma-alue (35.146)
Seuraavassa on lueteltu tärkeimmät ojat, joet ja järvet lähtien liikkeelle Harjunpäänjoen suulta. Suluissa ovat ojan, joen tai järven yhtymiskohdan etäisyys joen suulta.
Haukioja (8,8 km) on noin 9,4 kilometriä pitkä ja sen latvavesillä sijaitsee pieni Haukijärvi. Haukijärven yläpuolella ojaa kutsutaan Fransinojaksi.
Kovelinoja (11,7 km) on 11,8 kilometriä pitkä ja sen valuma-alue on 53 km². Sen latvat ulottuvat Nakkilan Viikkalan seuduille ja jopa Iso-Huilun ja Vähä-Huilun kuivatetuille järville saakka. Myös Ahvenjärvi kuuluu samaan valuma-alueeseen.
Juupajoen (22,6 km) pituus on 16 km ja Juupajoen valuma-alueen pinta-ala 96 km². Valuma-alueen järviä ovat Juupajärvi, Katinhäntä ja Pitkäjärvi.
Levaoja (24,1 km) on noin 13 kilometriä pitkä ja sen valuma-alueen pinta-ala on 25,1 km². Se on Levaojan niminen Levajärvelle saakka. Levajärveen laskee Häyhtiönmaanoja, joka virtaa Korkeaojalta saakka. Levajärven toinen tulo-oja on Keijärven laskuoja. Levaojan vartta seurailee harjujakso, jossa oleviin entisiin sorakuoppiin on muodostunut pohjavesilampareita. Näistä monet ovat virkistyskäytössä.
Pyhäjärvenjoki (24,6 km) on 2,0 kilometriä pitkä joki, joka laskee Pyhäjärvestä. Pyhäjärvenjoen valuma-alue on pinta-alataan 182 km² (lisätietoja alempana).
Kissainoja (27,4 km) on 4,7 kilometriä pitkä ja sen valuma-alueen pinta-ala on 18,7 km². Kissainoja on Pikku Salmijärven laskuoja. Se virtaa Vaskunajärven suon kautta pelloille, joissa se yhtyy Joutsijokeen (eli Harjunpäänjoki) Kullaan kirkon vaiheilla. Salmijärvi ja Pikku Salmijärvi ovat saman järven eri osia, sillä niitä yhdistää kapea salmi. Yläjuoksulla on vielä Pirttijärvi ja Pitkäselkä, jotka laskevat Petterinniitun lampareen kautta Pikku Salmijärveen. Samaan valuma-alueeseen liittyvät vielä kolme kaukaisempaa järveä. Kivijärvi laskee umpeen kasvaneen Veikkojärven kautta Pirttijärveen. Kotajärvi ja Rottajärvi laskevat Kotaojaa myöten Pitkäselkään.
Sahalahti (30,9 km) on Harjunpäänjoessa oleva tekojärvi Kullaan metsäopiston luonna.
Joutsijärvi (33,3 km) on Harjunpääjoen lähde, mutta Harjunpääjoen valuma-alueeseen kuuluu järviä ja jokia Joutsijärven ympäriltä.