stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sergio Álvarez

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Sergio Álvarez Conde
Syntymäaika: 3. elokuuta 1986 (ikä 38)
Syntymäpaikka: Catoira, Espanja
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 179 cm
Junioriseurat
1999–2004: Celta
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2004–2011 | Celta B | 167 | (0) |
| 2008–2009 | → Racing Ferrol (laina) | 15 | (0) |
| 2011–2021 | Celta | 152 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 5. tammikuuta 2021.
Sergio Álvarez Conde, yleensä vain Sergio (s. 3. elokuuta 1986 Catoira, Espanja) on espanjalainen jalkapallomaalivahti. Hän edusti lähes koko uransa ajan Celta Vigoa.
Seurajoukkueura

Sergio liittyi Celta Vigon nuorisoakatemiaan vuonna 1999. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa seuran reservijoukkueessa kaudella 2004–2005 maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División B:ssä. Kauden 2008–2009 hän pelasi lainalla Racing Ferrolissa.
Sergio teki ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa 4. kesäkuuta 2011 ottelussa Cartagenaa sarjakauden viimeisellä kierroksella. Hieman Ismael Falcónin seurasta lähdön jälkeen, Sergio nostettiin pysyvästi edustusjoukkueen kokoonpanoon.
Aiheesta muualla

Sergio Álvarezin tilastot BDFutbol-sivustolla (englanniksi)
Sergio Álvarezin tilastot Soccerway-sivustolla (englanniksi)
Sergio Sánchez Ortega

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Sergio Sánchez Ortega
Syntymäaika: 3. huhtikuuta 1986 (ikä 38)
Syntymäpaikka: Mataró, Espanja
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 185 senttimetriä
Seura
Seura: Espanyol
Pelinumero: 24
Junioriseurat
1998–2004: Espanyol
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2004–2006 | Espanyol B | 19 | (1) |
| 2005–2009 | Espanyol | 48 | (3) |
| 2007 | → Real Madrid B (laina) | 20 | (0) |
| 2007–2008 | → Racing Santander (laina) | 19 | (0) |
| 2009–2011 | Sevilla | 14 | (0) |
| 2011–2015 | Málaga | 85 | (0) |
| 2015–2016 | Panathinaikos | 11 | (0) |
| 2016– | Rubin Kazan | 22 | (0) |
| 2017– | → Espanyol (laina) | 0 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 9. syyskuuta 2017.
Sergio Sánchez Ortega (s. 3. huhtikuuta 1986 Mataró, Barcelonan maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan korkeimmalla sarjatasolla Primera Divisiónissa pelaavaa Espanyolia ja on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.
Ura

Sánchez on Espanyolin junioriakatemian kasvatti. Ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa hän teki 24. huhtikuuta 2005 kotiottelussa Real Zaragozaa vastaan.
Tammikuussa 2007 Sánchez lainattiin loppukauden kestäneellä sopimuksella toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Divisiónissa pelanneeseen Real Madridin kakkosjoukkueeseen Castillaan. Lainasopimuksen päätyttyä Sánchez lainattiin uudestaan, tällä kertaa korkeimman sarjatason Racing Santanderiin. Heinäkuussa 2008 hän palasi Espanyoliin, ja teki ensimmäisen pääsarjamaalinsa 1–1-tasapeliin päättyneessä ottelussa Getafea vastaan.
Heinäkuussa 2009 Sánchez siirtyi Sevillaan neljän miljoonan euron siirtosummalla ja nelivuotisella sopimuksella. Hän sai alkukaudesta 2009–2010 kohtalaisesti vastuuta, mutta joulukuussa hänellä havaittiin mahdollinen sydänvika, minkä vuoksi hänet asetettiin toistaiseksi voimassa olevaan harjoituskieltoon.
23. kesäkuuta 2011 hän siirtyi 2,8 miljoonan euron siirtokorvauksella Málagaan. Hän teki joukkueen kanssa kolmivuotisen sopimuksen.
Aiheesta muualla

Sergio Sánchezin tilastot BDFutbol-sivustolla (englanniksi)
Espanjan alle 21-vuotiaiden joukkue – Jalkapallon alle 21-vuotiaiden EM-kilpailut 2009
1 Jiménez |
2 Torres |
3 Monreal |
4 J. García |
5 Torrejón |
6 Martínez |
7 Sisi |
8 R. García |
9 Bojan |
10 Jurado |
11 Granero |
12 Azpilicueta |
13 Asenjo |
14 Sánchez |
15 Flores |
16 Marcano |
17 Capel |
18 Suárez |
19 Xisco |
20 Pereira |
21 López |
22 León |
23 Adán |
Valmentaja López Caro
Sirpa

| Sirpa |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  15. syyskuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  –
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sirpa on suomalainen naisen etunimi. Vuoden 2019 loppuun mennessä Suomessa oli ollut noin 26 540 Sirpa-nimistä naista ja muutama mies. Suurin osa Sirpa-nimisistä on syntynyt vuosien 1940 ja 1980 välisenä aikana. Sirpan nimipäivä on 15. syyskuuta.
Ensimmäisenä Sirpa-nimen kantajana pidetään näyttelijä Sirpa Tolosta. Hänet kastettiin Siiri Sylviaksi, mutta isoveli Viljo keksi hänelle uuden kutsumanimen. Tolonen toimi satutätinä radiossa Markus-sedän Lastentunnissa, joten erikoinen nimi levisi nopeasti koko maahan.
Tunnettuja Sirpoja

Sirpa Ahlroos-Kouko (s. 1975), maantiepyöräilijä
Sirpa Alalääkkölä (s. 1964), taidemaalari
Sirpa Asko-Seljavaara (s. 1939), plastiikkakirurgian professori ja kansanedustaja (Kokoomus)
Sirpa Bertling, televisiosarjojen tuottaja
Sirpa Eriksson (s. 1959), ahvenanmaalainen poliitikko
Sirpa Helin (s. 1959), pesäpalloilija
Sirpa Hynninen (s. 1963), kuvanveistäjä
Sirpa Ihanus (s. 1959), kuvanveistäjä
Sirpa Jalkanen (s. 1954), immunologian professori ja tieteen akateemikko
Sirpa Järnfors (s. 1965), jalkapalloilija
Sirpa Kauppinen (s. 1972), diplomi-insinööri ja vihreiden poliitikko
Sirpa Kivilaakso (s. 1954), suomalainen tietokirjailija ja toiminnanjohtaja
Sirpa Koivu (1938–2012), Miss Suomi 1956
Sirpa Konttila, o.s. Toivola (s. 1937), keihäänheittäjä ja jousiampuja
Sirpa Korte (s. 1970), Fölin joukkoliikennepalvelujohtaja
Sirpa Kukkonen (s. 1958), hiihtosuunnistaja
Sirpa Kuronen (s. 1962), Vihreän liiton puoluesihteeri 1995–1997
Sirpa Kurppa (s. 1953), bioekniikka- ja elintarviketutkimuksen professori
Sirpa Kytölä (s. 1954), kestävyysjuoksija
Sirpa Kyyrönen (s. 1978), runoilija
Sirpa Kähkönen (s. 1964), kirjailija ja suomentaja
Sirpa Laamanen, Eerikan surmasta tuomittu
Sirpa Lane (1952–1999), näyttelijä, ohjaaja ja televisiotuottaja
Sirpa Lappalainen (s. 1958), taidemaalari ja -graafikko
Sirpa Leppänen (s. 1956), kielitieteilijä ja englannin kielen professori
Sirpa Lumikko (s. 1945), näyttelijä
Sirpa Lusa (s. 1959), suunnistaja
Sirpa Mäenpää, diplomaatti ja ulkoasiainneuvos
Sirpa Niiranen (s. 1944), pituushyppääjä ja yleisurheilun moniottelija
Sirpa Ojala (s. 1963), yritysjohtaja
Sirpa Paatero (s. 1964), SDP:n kansanedustaja ja ministeri
Sirpa Pietikäinen (s. 1959), Kokoomuksen kansanedustaja, ministeri ja europarlamentaarikko
Sirpa Pollari (s. 1985), pesäpalloilija
Sirpa Puhakka (s. 1956), Vasemmistoliiton puoluesihteeri 2007–2013
Sirpa Puskala (s. 1945), kirjailija
Sirpa Rautio, kunnanjohtaja
Sirpa Rautio (s. 1962), ihmisoikeusjuristi
Sirpa Riikola (s. 1966), maastohiihtäjä
Sirpa Rydman, malli, muotialan yrittäjä ja elokuvanäyttelijä
Sirpa Suosmaa (1946–2023), Miss Suomi 1964
Sirpa Tabet (s. 1943), rikoskirjailija
Sirpa Tani (s. 1962), maantieteen ja ympäristökasvatuksen professori
Sirpa Tenhunen (s. 1963), antropologi, vanhempi yliopistonlehtori
Sirpa Tolonen (1900–2001), näyttelijä
Sirpa Vallasvuo (s. 1960), jalkapalloilija
Sirpa Viljamaa (s. 1958), Miss Suomi 1980
Sirpa Wrede (s. 1963), sosiologian professori
Sirpa Ylönen (s. 1957), kivääriampuja
Kuvitteellisia Sirpoja

Sirpa, henkilö Arttu Wiskarin samannimisessä kappaleessa
Sirotytönkorento

| Sirotytönkorento |
| --- | --- |
 Koiras
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Sudenkorennot Odonata
Alalahko::  Hentosudenkorennot Zygoptera
Heimo::  Tytönkorennot Coenagrionidae
Suku::  Coenagrion
Laji::  pulchellum
Kaksiosainen nimi
 Coenagrion pulchellum  (Vander Linden, 1823) 
Katso myös
   Sirotytönkorento Wikispeciesissä   Sirotytönkorento Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sirotytönkorento (Coenagrion pulchellum) on tytönkorentoihin kuuluva pienikokoinen sudenkorento.
Ulkonäkö ja koko

Sirotytönkorennon ulkonäkö on samankaltainen kuin monien muiden tytönkorentojen. Koiraan takaruumis on kapea, ja sen toisessa jaokkeessa on tumma kuvio, joka näyttää ikään kuin paksulta Y-kirjaimelta tai ääniraudalta. Olkajuovat ovat koiraalla kapeat ja useilla yksilöillä osittaiset. Koiraalla ja naaraalla on M-kirjainta muistuttava kaulus, jossa on kolmiomainen, päästään tylppä ja sivuliuskojen pituinen keskiliuska. Naaraan takaruumiin värityksessä esiintyy huomattavaa vaihtelua. Selkäpuoli voi olla melkein kokonaan tumma, mutta usein siinä on vaaleitakin alueita.
Sirotytönkorennon takaruumiin pituus on 24–29 mm ja takasiiven pituus 17–22 mm.
Levinneisyys ja elinympäristö

Lajia tavataan yleisenä Länsi-, Keski- ja Pohjois-Euroopassa sekä Aasian länsiosissa ja Siperiassa Altaivuoristolle asti. Lajin elinalueet ovat muuttumassa hajanaisemmiksi eteläisimmässä Euroopassa. Suomessa Jyväskylän eteläpuolella sirotytönkorentoa esiintyy yleisesti ja runsain määrin.
Elinympäristönä sirotytönkorento pitää enimmäkseen seisovien vesien alueista. Laji suosii varsinkin runsaskasvustoisia meren- ja järvenlahtia sekä lampia, nykyään enenevässä määrin myös suolampia.
Elintavat

Sirotytönkorennon lentoaika on kesäkuun alusta elokuun loppupuolelle. Päälentoaika ajoittuu kesäkuun puolivälistä heinäkuun puoleenväliin.
Naaras
Shitennō-ji

Shitennō-jin temppeli
Shitennō-jin temppelin pagodi
Shitennō-ji (jap. 四天王寺) on buddhalainen temppeli Osakassa, Japanissa. Prinssi Shōtoku rakennutti temppelin vuonna 593 käyttäen rakentajana Kongō Gumi -yritystä.[lähde? ] Monet temppelirakennukset ovat tuhoutuneet ajan saatossa, mutta ne on kuitenkin rakennettu tarkasti vastaamaan 600-luvun tyyliä.
Temppelissä toimi suuri kirpputori joka kuukauden 21. ja 22. päivänä. Shitennō-ji on noin 10 minuutin kävelymatkan päässä Tennōjin rautatieasemalta. Lähellä on myös Osakan metron Shitennōji-mae Yūhigaokan asema.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Shitennō-ji (japaniksi)
SiFive

| SiFive |
| --- | --- |
Perustettu:  2015
Toimiala:  puolijohdeteollisuus
Kotisivu:  www.sifive.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
SiFive on tehtaaton puolijohdeteollisuuden yritys, joka kehittää RISC-V-suorittimeen perustuvaa tekniikkaa. Yrityksen perustivat RISC-V-arkkitehtuurin kehittäjät: Yunsup Lee, Krste Asanović ja Andrew Waterman.
RISC-V kilpailee ARM- ja x86-suorittimien kanssa.
Tyypillisesti mikropiirin valmistukseen on suunniteltava piiri, se on dokumentoitava ja simuloitava valmistukseen (tape-out), analysoitava viat ja korjattava mahdolliset ongelmat. SiFive suunnittelee RISC-V-arkkitehtuuriin perustuvia piirejä. SiFive voi hoitaa prosessin piirin suunnittelusta valmistukseen ja toimittaa asiakkaalle valmiita piirejä kaupallisiin sovelluksiin.
Piirien valmistus ei ole yrityksen liiketoimintamalli, vaan se keskittyy asiakkaiden auttamiseen RISC-V-pohjaisien piirien suunnittelussa ja valmistuksessa. Tarkoitus on, että asiakkaat muokkaavat piirit omiin käyttötarkoituksiinsa murto-osalla perinteisiin menetelmiin verrattuna.
Yritys myy mallikappaleiksi tarkoitettuja piirejä verkkosivuillaan, joilla voi tehdä suorituskykytestejä ja arvioida soveltuvuutta omiin tarkoituksiin.
Vuonna 2018 yritys julkaisi kehittäjille tarkoitettuja yhden piirilevyn tietokoneita, jotka käyttivät RISC-V-järjestelmäpiiriä.
Vuonna 2018 SiFive on tehnyt monivuotisen sopimuksen Western Digitalin kanssa.
Huhtikuussa 2021 yritys sai valmiiksi (taped-out) ensimmäisen suunnitelman RISC-V-järjestelmäpiirin valmistukseen TSMC:n viiden nanometrin N5-prosessilla. Tape-out tarkoittaa, että dokumentaatio piirin valmistusta varten on toimitettu ja että se on onnistuneesti simuloitu.
Lokakuussa 2021 yrityksen neuvottelut kilpailevan Intelin kanssa päättyivät ilman sopimusta.
Sinbad Merenkulkija (vuoden 1974 elokuva)

| Sinbad Merenkulkija> Pohádky tisíce a jedné noci |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Karel Zeman
Kuvaaja:  Bohuslav Pikhart
Leikkaaja:  Ivan Matouš
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Tšekkoslovakia
Tuotantoyhtiö:  Krátký Film Praha
Ensi-ilta:  1974
Kesto:  50 min
Alkuperäiskieli:  tšekki
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sinbad Merenkulkija (tšek. Pohádky tisíce a jedné noci) on tšekkoslovakialainen animaatio vuodelta 1974 ja sen ohjasi tšekkiläinen animaatio-ohjaaja Karel Zeman. Animaatio kertoo Tuhannen ja yhden yön tarinoista tutun Sinbad Merenkulkijan kaikista seitsemästä seikkailusta.
Suomenkielisen kertojan äänenä on Timo Toikka.
Aiheesta muualla

Sinbad Merenkulkija (vuoden 1974 elokuva) Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Sinbad Merenkulkija (vuoden 1974 elokuva) Elonet.
Sincan

| Sincan |
| --- | --- |

 Sincan
 Koordinaatit: 39°57′N, 32°34′E 
Valtio:   Turkki
Maakunta:  Ankaran maakunta
Hallinto:  
 – Pormestari:  Murat Ercan
Väkiluku (2019):  535 637
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sincan on piirikunta Turkin Ankaran maakunnassa ja Ankaran kaupungissa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Sincanin väkiluku oli 535 637.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sincan Wikimedia Commonsissa
Sofi Marinova

| Sofi Marinova |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Sofija Marinova Kamenova
Syntynyt: 5. joulukuuta 1975 (ikä 48) Sofia, Bulgaria[lähde? ]
Muusikko
Aktiivisena:  1992-
Tyylilajit:  Pop-folk, ethno-pop ja dance
Levy-yhtiöt:  ARA Audio-Video ja Sunny Music
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Sofi Marinova (s. 5. joulukuuta 1975) on bulgarialainen romanitaustainen laulaja ja yksi maan suosituimmista artisteista.
Marinova julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa Edinstven moy vuonna 1997. Hän edusti Bulgariaa vuoden 2012 Euroviisuissa kappaleella Love Unlimited.
Motalanvirran vesistö

Ruotsin päävesistöalueet
Motalanvirta tulee Boren järvelle.
Motalanvirta laskee Norrköpingin läpi.
Motalanvirran vesistö (ruots. Motala ströms avrinningsområde, vesistöaluetunnus 67) muodostuu Itämeren pääaltaaseen laskevan Motalanvirran (ruots. Motala ström) ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 15 481 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.
Pääuoma

Vesistön pääuomana on sen alajuoksulla nimikkojoki Motalanvirta, jonka pituus on noin 100 kilometriä mitattuna Vätternin lähdejärvestä. Pääuoman yläosana pidetään Huskvarnaånia, joka kasvattaa pääuomaa 285 kilometrin pituiseksi. Joki laskee Itämereen noin 2,9 kuutiokilometriä vettä vuodessa.
Vesistön valuma-alue

Motalanvirran vesistön länsipuolella kulkee Skandinavian eteläosan pohjois-eteläsuunnassa halkaiseva vedenjakaja, jonka itäpuolella olevat vesistöt laskevat Itämeren pääaltaaseen ja länsipuolella Atlantin suuntaan. Tällä vedenjakajalla on Motalanvirran vesistöllä pitkä osuus. Motalanvirran vesistön eteläpuolella sijaitsee Emånin vesistö (tunnus 74) ja sen pohjoispuolella sekä Norrströmin vesistö (tunnus 61) että Nyköpingsånin vesistö (tunnus 65). Koska Motalanvirta laskee Itämereen pohjoisessa sijaitsevaan 50 kilometriä pitkään Bråvikenin lahteen, jää etelämpänä merenrannikon ja vesistön väliin runsaasti tilaa kuudelle pienelle päävesistölle. Ne ovat pohjoisesta etelään lueteltuna Söderköpingsånin- (tunnus 68), Vindånin- (tunnus 69), Storånin- (tunnus 70), Botorpsströmmenin- (tunnus 71), Marströmmenin- (tunnus 72) ja Virånin vesistö (tunnus 73). Päävesistöjen välissä sijaitsee vielä monia mereen laskevien ojien ja purojen pieniä valuma-alueita.
Vesistön valuma-alue > Valuma-alueen piirteitä

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (28,6 %), turve (6,6 %), kalliomaa (18,8 %), hiekka ja sora (2,3 %), multamaa (6,7 %), savimaa (12,3 %) ja jäätikköjokijäänteet (4,0 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (54,2 %), soita ja kosteikkoja (1,2 %), viljelymaita (17,3 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (2,4 %) sekä joutomaita (5,0 %). Näiden lisäksi on 19,9 % vesistöjä.
Vesistön valuma-alue > Virtaamia

SMHI on julkaissut tilastossaan Motalanvirtain virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2012. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 97,3 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 182 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 46,5 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 92,6 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 195 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 17 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 301,3 m³/s on mitattu toukokuussa 1985 ja pienin 27,7 m³/s syyskuussa 1989. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot.
Vesistöalueen perusrakenne > Pääuoman vesireitti

Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Motalanvirta, joka alkaa Vätternjärvestä ja sen pituus on noin 100 kilometriä. Vesistön pääjärvi on Vättern, johon laskee useita saman kokoluokan jokia. Niistä suurimmat ovat Edsån, joka valuma-alueen pinta-ala on 907 km², sekä Huskvarnaån (662 km²) ja Mjönaån (417 km²). Näistä Huskvarnaån on valittu vesireitin pääuomaksi. Mitattuna Huskvarnaånin valuma-alueen latvoilta tulee pääuoman pituudeksi 285 kilometriä. Joki laskee Norrköpingissa Itämereen kahta lyhyttä suuhaaraa myöten yhteensä noin 2,9 kuutiokilometriä vettä vuodessa.
Pääuomaan yhtyvien sivujokien verkostoon voi tutustua alla olevista taulukkoluetteloista. Ne on koottu kolmeksi kokonaisuudeksi: Motalanvirran sivujoet, Vätternin tulojoet ja Huskvarnaånin valuma-alueen sivujoet. Tietojen lähteet on luetteloitu taulukon alle ja viitteet on koottu oikeanpuoleiseen sarakkeeseen. Viitteet on luetteloitu samassa järjestyksessä kuin ne esiintyvät taulukossa.
Vesistöalueen perusrakenne > Alajuoksu: Motalanvirta

Motalanvirran vesistöalueen vesien keskivirtaamista on 42 % peräisin Vätternin valuma-alueelta ja loput se saa omilta sivu-uomiltaan, joista suurimmat ovat Svartån, Stångån ja Hällestadsån. Sivujoet on luetteloitu alla sijaitsevaan taulukkoon.
| Sivu-uoman nimi   | Etäisyys mereen (km) | Pääuoman kohta   | Pituus (km)   | Virtaama MQ (m³/s) | Valuma- alue (km²) | Lähteet     |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
joki laskee varsinaiseen Itämereen
| Ljurabäck | 2 | Lindökanalen |  | 0,5 | 76 | 1,1,1,–,2,2 |
Holmenin voimala (6 km)
Fiskebyn voimala (10 km)
| Vistingebäcken | 19 | Glan |  | 0,5 | 61 | 1,1,1,–,2,2 |
| Ålbäcken | 20 | Glan |  | 0,3 | 40 | 1,1,1,–,2,2 |
| Lotorpsån | 20 | Glan |  | 4 | 424 | 1,1,1,–,2,2 |
| Hällestadsån | 23 | Glan | 86 | 11 | 1 286 | 1,1,1,3,2,2 |
| Torpån | 27 | joki (Skärblacka) |  | 0,6 | 88 | 1,1,1,–,2,2 |
Skärblackan voimala (28 km)
| Hyttebäcken | 28 | joki (Skärblacka) |  | 0,1 | 15 | 1,1,1,–,2,2 |
Älvåsin voimala (34 km)
| Kumlaån | 45 | Roxen |  | 0,5 | 117 | 1,1,1,–,2,2 |
| Sviestadsån | 56 | Roxen |  | 1 | 217 | 1,1,1,–,2,2 |
| Stjärnorpebäcken | 59 | Roxen |  | 0,2 | 22 | 1,1,1,–,2,2 |
| Stångån | 60 | Roxen | 202 | 13 | 2 456 | 1,1,1,3,2,2 |
| Svartån | 61 | Roxen | 165 | 20 | 3 427 | 1,1,1,3,2,2 |
| oja | 63 | Roxen |  | 0,1 | 16 | 1,1,1,–,2,2 |
Nykvarnin voimala (67 km)
Malforsin voimala (69 km)
Borensbergin voimala (79 km)
| Kårbybäcken | 86 | Boren |  |  |  | 1,1,1,–,–,– |
| Ulvåsabäcken | 90 | Boren |  |  |  | 1,1,1,–,–,– |
Motalan voimala (95 km)
joki alkaa Vätternistä

Lähteet: 1 = , 2 = , 3 = ruotsinkielinen Wikipedia
Vesistöalueen perusrakenne > Keskijuoksu: Vättern

Vättern on valumalueensa pääjärvi. Järven tulouomat on luetteloitu Motalasta alkaen järven pohjoispäästä ja järvi vastapäivään kiertäen. Vesistöviranomaiset ovat valinneet järven eteläpäähän tulevan Husqvarnaånin yläjuoksun pääuomaksi, joten sen nimi on järveen tulevien jokien luettelossa kirjoitettu lihavoituna. Taulukkoon viittaavat lähteet on koottu sen alapuolelle ja rivikohtaiset viittaukset on mainittu oikeassa sarakkeessa.
| Joen nimi     | Etäisyys Motalasta (km) | Rannikon kohta   | Pituus (km)   | Virtaama MQ (m³/s) | Valuma- alue (km²) | Lähteet     |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sätersån | 5 | Motalabukten | 10 | 0,3 | 32 | 3,4,4,5,3,3 |
| Forsån | 29 | Forsaviken |  |  |  | 3,4,4,–,–,– |
| puro Verkasjönistä | 44 | Kärrafjärden |  | 0,3 | 31 | 3,4,4,–,3,3 |
| Vennaån | 45 | Kärrafjärden |  | 2 | 185 | 3,4,4,–,3,3 |
| Bronaån | 49 | Alsen |  | 0,8 | 74 | 3,4,4,–,3,3 |
| Dohnaforsån | 44 | Alsen | 14 | 0,8 | 83 | 3,4,4,5,3,3 |
| Aspaån | 32 | Aspafjärden |  | 0,7 | 65 | 3,4,4,–,3,3 |
| Tivedsdalbäcken | 26 | Boviken | 8 | 0,1 | 12 | 3,4,4,5,3,3 |
| Moabäcken | 26 | Klintanäset | 3 | 0,2 | 19 | 3,4,4,5,3,3 |
| Granviksån | 25 | Granvik | 4 | 0,2 | 16 | 3,4,4,5,3,3 |
| Edsån | 30 | Karlsborg |  | 7 | 907 | 3,4,4,–,3,3 |
| Storebäcken | 34 | Kråksviken |  | 0,2 | 25 | 3,4,4,–,3,3 |
| Hjoån | 50 | Hjo |  | 0,5 | 63 | 3,4,4,–,3,3 |
| Almnäsbäcken | 54 |  | 4 |  | 13 | 3,4,–,5,–,3 |
| Erlandstorpabäcken | 55 |  | 8 |  | 25 | 3,4,–,5,–,3 |
| Holmån | 70 | Brandstorp | 6 | 0,3 | 27 | 3,4,4,5,3,3 |
| Svedån | 75 | Svedudden | 17 | 0,6 | 49 | 3,4,4,5,3,3 |
| Gagnaån | 79 | Fagerhult | 13 | 0,3 | 29 | 3,4,4,5,3,3 |
| Hornaån | 83 |  | 17 | 0,3 | 30 | 3,4,–,5,3,3 |
| Knipån | 85 |  | 17 | 0,6 | 53 | 3,4,–,5,3,3 |
| Hökesån | 87 | Habo | 17 | 0,7 | 67 | 3,4,4,5,3,3 |
| Domneån | 89 |  | 10 | 0,8 | 66 | 3,4,–,5,3,3 |
| Lillån | 91 | Bankeryd | 14 | 0,3 | 35 | 3,4,4,5,3,3 |
| Dunkehallaån | 99 | Jönköping | 14 | 0,3 | 26 | 3,4,4,5,3,3 |
| Tabegsån | 99 | Jönköping |  | 5 | 245 | 3,4,4,–,3,3 |
| Huskvarnaån | 96 | Jönköping |  | 7 | 662 | 3,4,4,–,3,3 |
| joki Landsjönistä | 88 | Kaxholmen |  | 0,4 | 54 | 3,4,4,–,3,3 |
| Röttleån | 70 | Gränna | 12 | 0,4 | 216 | 3,4,4,1,3,3 |
| Orrnäsaån | 44 | Ödeshög | 20 | 0,4 | 64 | 3,4,4,5,3,3 |
| Mjölnaån | 12 | Vadstena |  | 2 | 417 | 3,4,4,–,3,3 |
Lähteet: 1 = ruotsinkielisestä wikipediasta, 2 = tieto saatu SMHI:n verkkopalvelusta etsimällä sieltä joen tiedot, 3 = tieto saatu SMHI:n jokien karttatietopalvelusta (lähde Modeldata ), 4 = mitattu kartasta (ei tarkka arvo ), 5 = tieto saatu SMHI:n järvien karttatietopalvelusta VISS
Vesistöalueen perusrakenne > Yläjuoksu: Huskvarnaånin valuma-alue

Vesistöalueen yläjuoksun pääuomaksi on määritetty Huskvarnaånin valuma-alueen pääuoma, joka  muodostuu useasta erinimisestä uomasta. Lähdejärvi on Lanafallssjön, josta virtaa pohjoiseen Fredriksdalasjöniin laskeva Lannafallsån. Järven pohjoispäästä jatkaa edelleen pohjoiseen virtaava Fredriksdalsån, joka laskee Ryssbysjöniin. Siitä jatkaa Huluån Lilla Nätareniin. Stora Nätarenin ja Ylenin välissä virtaa lyhyt Ån ja Ylenista alkaakin jo Huskvarnaånin joki.
| Sivu-uoman nimi   | Etäisyys mereen (km) | Pääuoman kohta   | Pituus (km)   | Virtaama MQ (m³/s) | Valuma- alue (km²) | Lähteet     |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
pääuoma laskee Vätterniin
| Lillån |  | alajuoksu |  | 0,4 | 40 | 1,1,1,–,2,2 |
Huskvarnan voimala ( km)
Carlforsin voimala ( km)
| Femtingaån |  | Stensjön |  | 0,4 | 40 | 1,1,1,–,2,2 |
| Stensjöån |  | Stensjön |  | 0,9 | 75 | 1,1,1,–,2,2 |
| Vissjöån |  | keskijuoksu |  | 0,3 | 29 | 1,1,1,–,2,2 |
Rammbro Kvarnin voimala ( km)
| Lillån |  | keskijuoksu |  | 0,6 | 55 | 1,1,1,–,2,2 |
| oja Pukasjönistä |  | keskijuoksu |  | 0,04 | 5 | 1,1,1,–,2,2 |
Ramsjöholmin voimala ( km)
| oja Kåvenista |  | yläjuoksu |  | 0,06 | 7 | 1,1,1,–,2,2 |
| Hjorteboån |  | Stora Näteren |  | 0,4 | 41 | 1,1,1,–,2,2 |
| Lanån |  | Lilla Nätaren |  | 0,4 | 46 | 1,1,1,–,2,2 |
| Madhemsbäcken |  | Huluån |  | 0,1 | 12 | 1,1,1,–,2,2 |
| Nässjöån |  | Ryssbysjön |  | 0,2 | 19 | 1,1,1,–,2,2 |
Esperydin voimala ( km)
| Svenstorpbäcken |  | Fredriksdalsån |  | 0,08 | 7 | 1,1,1,–,2,2 |
| Lockebobäcken |  | Lannafallsån |  | 0,04 | 3 | 1,1,1,–,2,2 |
pääuoma alkaa Lanafallssjönistä

Lähteet: 1 = , 2 =