stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Kate Winsletin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Kate Winslet vuoden 2009 Oscar-gaalassa.
Palkinnot ja ehdokkuudet
| Palkinto | Voitto | Ehdokkuus |
| Oscar | 1 | 7 |
| Golden Globe | 4 | 11 |
| Bafta | 3 | 8 |
| SAG | 3 | 12 |
Viitteet
Tämä on luettelo Kate Winsletin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista.
| Oscar> Vuosi | Oscar> Elokuva | Oscar> Kategoria | Oscar> Tulos | Oscar> Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995 | Järki ja tunteet | Paras naissivuosa | Ehdokkuus |  |
| 1997 | Titanic | Paras naispääosa | Ehdokkuus |  |
| 2001 | Iris | Paras naissivuosa | Ehdokkuus |  |
| 2004 | Tahraton mieli | Paras naispääosa | Ehdokkuus |  |
| 2006 | Little Children | Paras naispääosa | Ehdokkuus |  |
| 2008 | Lukija | Paras naispääosa | Voitto |  |
| 2015 | Steve Jobs | Paras naissivuosa | Ehdokkuus |  |
Bafta
| Vuosi | Elokuva | Kategoria | Tulos | Lähde |
| 1995 | Järki ja tunteet | Paras naispääosa | Voitto |  |
| 2001 | Iris | Paras naispääosa | Ehdokkuus |  |
| 2004 | Tahraton mieli | Paras naispääosa | Ehdokkuus |  |
| 2004 | Finding Neverland – tarinan lähteillä | Paras naispääosa | Ehdokkuus |  |
| 2006 | Little Children | Paras naispääosa | Ehdokkuus |  |
| 2008 | Lukija | Paras naispääosa | Voitto |  |
| 2008 | Revolutionary Road | Paras naispääosa | Ehdokkuus |  |
| 2015 | Steve Jobs | Paras naissivuosa | Voitto |  |
Golden Globe
| Vuosi | Elokuva | Kategoria | Tulos | Lähde |
| 1995 | Järki ja tunteet | Paras naissivuosa | Ehdokkuus |  |
| 1997 | Titanic | Paras naispääosa draamaelokuvassa | Ehdokkuus |  |
| 2001 | Iris | Paras naissivuosa | Ehdokkuus |  |
| 2004 | Tahraton mieli | Paras naispääosa musikaali- tai komediaelokuvassa | Ehdokkuus |  |
| 2006 | Little Children | Paras naispääosa draamaelokuvassa | Ehdokkuus |  |
| 2008 | Lukija | Paras naissivuosa | Voitto |  |
| 2008 | Revolutionary Road | Paras naispääosa draamaelokuvassa | Voitto |  |
| 2011 | Mildred Pierce | Paras naispääosa minisarjassa | Voitto |  |
| 2011 | Carnage | Paras naispääosa komediaelokuvassa | Ehdokkuus |  |
| 2013 | Labor Day | Paras naispääosa draamaelokuvassa | Ehdokkuus |  |
| 2015 | Steve Jobs | Paras naissivuosa | Voitto |  |
Screen Actors Guild
| Vuosi | Elokuva | Kategoria | Tulos | Lähde |
| 1995 | Järki ja tunteet | Paras naissivuosa | Voitto |  |
| 1995 | Järki ja tunteet | Paras näyttelijäkokoonpano | Ehdokkuus |  |
| 1997 | Titanic | Paras naispääosa | Ehdokkuus |  |
| 1997 | Titanic | Paras näyttelijäkokoonpano | Ehdokkuus |  |
| 2000 | Järki ja tunteet | Paras naissivuosa | Ehdokkuus |  |
| 2004 | Tahraton mieli | Paras naispääosa | Ehdokkuus |  |
| 2004 | Finding Neverland – tarinan lähteillä | Paras näyttelijäkokoonpano | Ehdokkuus |  |
| 2006 | Little Children | Paras naispääosa | Ehdokkuus |  |
| 2008 | Lukija | Paras naissivuosa | Voitto |  |
| 2008 | Revolutionary Road | Paras naispääosa | Ehdokkuus |  |
| 2011 | Mildred Pierce | Paras naisnäyttelijä minisarjassa | Voitto |  |
| 2015 | Steve Jobs | Paras naissivuosa | Ehdokkuus |  |
Jerry Heil

| Jerry Heil |
| --- | --- |
 Jerry Heil esiintymässä vuoden 2024 Eurovision laulukilpailussa toukokuussa.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Jana Oleksandria Šemajeva
Syntynyt: 21. lokakuuta 1995 (ikä 29) Vasylkiv, Kiovan alue, Ukraina
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä, tubettaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Jerry Heil
Laulukielet:  ukraina, englanti
Aktiivisena:  2012–
Tyylilajit:  pop
Levy-yhtiöt:  Vidlik Records, Best Music
Aiheesta muualla
www.jerryheil.me
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Jana Oleksandrivna Šemajeva (ukr. Яна Олександрівна Шемаєва; s. 21. lokakuuta 1995 Vasylkiv, Ukraina), tunnettu myös taiteilijanimellään Jerry Heil, on ukrainalainen laulaja, lauluntekijä ja tubettaja. Hän aloitti uransa perustettuaan Youtube-kanavan vuonna 2012, jossa hän julkaisi vlogeja ja musiikkicovereita.
Heil aloitti musiikkiuransa vuonna 2017 ja julkaisi debyytti EP:n nimeltä De mi dim. Hänen debyyttistudioalbumi #JA_JANA julkaistiin myöhemmin lokakuussa 2019. YouTube-kanavansa aloittamisesta lähtien hän on kerännyt yli 35 miljoonaa katselukertaa ja 395 tuhatta tilaajaa.
Hän on osallistunut Ukrainan euroviisukarsintaan Vidbiriin kolme kertaa. Vuonna 2020 hän osallistui kappaleella ”Vegan”, joka sijoittui kilpailussa kuudenneksi. Vuonna 2023 hän osallistui kappaleella ”When God Shut the Door” sijoittuen kolmanneksi. Vuonna 2024 hän voitti Vidbirin yhdessä Alyona Alyonan kanssa kappaleella "Teresa & Maria", ja täten edusti Ukrainaa vuoden 2024 Eurovision laulukilpailussa Malmössä. He tulivat kilpailun finaalissa kolmanneksi saatuaan yhteensä 453 pistettä, joista 307 yleisöltä ja 146 ammattilaisraadeilta.
Diskografia > Studioalbumit

Ja jana (2019)
Mandaryny i oleni (2021)
Diskografia > EP:t

De mi dim (2017)
Osobyste (2021)
Dai Boh (2022) (Alyona Alyonan kanssa)
Diskografia > Singlet

| --- | --- |
 "Oh’rana otmjena" (2019)  "Vilna kasa" (2019)  "Vitšnist" (2020)  "Vegan" (2020)  "Ne beibi" (2020)  "Provintsija" (2020)  "Bloher" (2020)  "Bomba raketa puška hranata" (2020)  "Aryfmetyka koh’annja" (2021)  "Kolyskova" (2021)  "Plaksa" (2021) (Anna Trintšerin kanssa)  "Tuk Tuk Tuk" (2021)  "ZDN" (2021)  "Eksa v hivevej" (2021) (Anna Trintšerin kanssa)  "Oleni" (2021) (Tikin kanssa)  "Pošta" (2022)  "Moskal nekrasivyi" (2022) (feat. Vjerka Serdjutška)  "Razom do peremohy" (2022) (Olja Poljakovan ja Dorofejevan kanssa, mukana useita artisteja)  "V pusti kimnati" (2022) (Jaktakin kanssa) :  "Mrija" (2022)  "Koh’aitesja tšornobryvi" (2022)  "Duševna pa-damašnjemu" (2022) (Emdivityn ja Lesja Nikitjukin kanssa)  "Viter vije" (2022) (Alyona Alyonan ja Gedzin kanssa)  "Dai Boh" (2022) (Alyona Alyonan ja Monika Liun kanssa)  "Zozulja" (2022) (Alyona Alyonan ja Ginger Manen kanssa)  "Nesestry" (2022) (äitinsä kanssa)  "Tato" (2022)  "Posmaku" (2022) (Alyona Alyonan ja Trill Pemin kanssa)  "When God Shut the Door" (2022)  "Ekzamen" (2022) (Alyona Alyonan kanssa)  "Bronia" (2022) (Ochmanin kanssa)  "Na nebi ni zori" (2023)  "Stiny" (2023) (Kalushin kanssa)  "Blahoslovenna zemlja" (2023)  "Try polosy" (2023)  "Štšedra nitš" (2023) (Alyona Alyonan ja Kolan kanssa)  "Malanka" (2023)  "Teresa & Maria" (2024) (Alyona Alyonan kanssa)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jerry Heil Wikimedia Commonsissa
Virallinen Youtube-kanava
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Jerry Heil
Käännös suomeksi
Pakko-oireinen häiriö

| Pakko-oireinen häiriö |
| --- | --- |
 Toistuva käsienpesu on pakko-oireisen häiriön yleinen oire.
Luokitus
ICD-10:  F42
ICD-9:  300.3
Tautitietokanta:  33766
MedlinePlus:  000929
MeSH:  D009771
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Pakko-oireinen häiriö (myös OCD, lyhenteenä sanoista obsessive-compulsive disorder) on psykiatrinen häiriö, joka luokitellaan ICD-10 tautiluokituksessa ahdistuneisuushäiriöihin. Pakko-oireita voi liittyä myös muihin psyykkisiin häiriöihin kuten masennukseen. Pakko-oireinen häiriö ilmenee monissa muodoissa, mutta useimmiten se esiintyy potilaan pakonomaisina ajatusmalleina ja/tai tapana tehdä joitakin rituaalinomaisia tehtäviä eli pakkotoimintoja, joiden tarkoituksena on suojella ihmistä oletetulta uhkalta tai katastrofilta. Potilas yrittää varmistaa, ettei itse aiheuta muille tai itselle peruuttamatonta vahinkoa. Useimmilla ihmisillä on pakonomaisia tai ahdistavia ajatuksia ja impulsseja. Pakko-oireesta kärsivä ahdistuu näistä ajatuksista, ja pakkotoimintojen avulla hän yrittää poistaa tai vähentää huolta ja siitä seuraavaa ahdistusta.
Pakko-oireisen häiriön erottaminen muista ahdistuneisuuden muodoista, kuten tavallisesta jännityksestä ja stressistä, on tärkeää. Henkilöllä, joka vaikuttaa tiettyyn aiheeseen takertuneelta tai on täydellisyyttä tavoitteleva, ei välttämättä ole pakko-oireista häiriötä. Pakko-oireiseksi potilas voidaan määritellä silloin, kun pakonomaisiin ajatuksiin tai toimintoihin menee aikaa yli kaksi tuntia päivässä tai kun oireista on muuten merkittävää haittaa ihmisen toimintakyvylle.
Yleisyys

Nykytutkimus on osoittanut, että pakko-oireinen häiriö on paljon yleisempi kuin aiemmin luultiin. Noin 2–3 prosentilla Yhdysvaltain väestöstä oletetaan olevan pakko-oireinen häiriö tai sen oireita. Monet häpeilevät oireitaan, minkä vuoksi näihin lukuihin ei ole kirjattu läheskään kaikkia häiriöstä kärsiviä ja prosentit voivat olla korkeammatkin.
Aiheuttajat

Häiriöön sairastumisen voi nähdä äärimmäisenä stressireaktiona. Henkilön itselleen asettamien tai sisäistämien äärimmäisten vaatimusten tai ihanteiden ja todellisuuden välillä on sovittamaton ristiriita. Jos ihminen ei voi toteuttaa vaatimuksiaan tai elää niiden mukaan, aiheuttaa se voimakkaan ahdistuksen, jota pyritään hallitsemaan pakkoajatuksilla (obsessiot) ja pakkotoiminnoilla eli rituaaleilla (kompulsiot).
Tuoreet tutkimukset ovat paljastaneet mahdollisen geneettisen mutaation, joka voisi olla pakko-oireisen häiriön aiheuttaja. Tutkijat ovat löytäneet hSERT-geenissä mutaation perheissä, joissa esiintyy pakko-oireista häiriötä ja jotka eivät ole toisilleen sukua. Ensimmäisen asteen sukulaisista (vanhemmat, sisarukset, lapset) 3–20 prosentilla on todettu sama häiriö, mutta edelleen lienee lähes mahdotonta sanoa, onko lopulta kyse geneettisestä vai sosiaalisesta perimästä, todennäköisesti molemmista. Yleensä pakkoneurootikot ovat kasvaneet tavalla tai toisella ahdistavassa ympäristössä ja pyrkineet sopeutumaan siihen omaa käyttäytymistään ja tunnetilaansa säädellen – ja lopulta kovan hinnan sopeutumisestaan maksaen.
Joidenkin tapausten uskotaan johtuvan ainakin osittain lapsuuden aikaisesta streptokokki-infektiosta. Näitä tapauksia kutsutaan nimellä PANDAS. Naisilla pakko-oireinen häiriö saattaa ainakin osittain johtua alhaisista estrogeenitasoista.
Fysiologinen perusta

OCD:n hoitoon erikoistuneen Jeffrey Schwartzin mukaan pakko-oireet  johtuvat aivotoiminnan häiriöstä, jossa potilaan aivojen päätöksenteosta vastaava orbitofrontaalisen aivokuoren ja tottumuksista vastaavan häntätumakkeen aktiivisuus on poikkeuksellisen suurta jopa levossa. Tämä johtaa Schwartzin mukaan kuolemanpelkoa muistuttavaan voimakkaaseen pelkotilaan, joka lievittyy ainoastaan pakko-oireisen käytöksen avulla. Potilaat käyttäytyvät tämän vuoksi tavalla, jonka he itsekin tunnistavat epärationaaliseksi.
On myös huomattu, että orbitofrontaalisen aivokuoren ja häntätumakkeen toiminta muuttuu normaalimmaksi, jos potilaan pakko-oireet lievittyvät esimerkiksi meditaatioharjoitusten avulla.
Fysiologinen perusta > Pakkotoiminnot

Pakkotoiminnot ovat toimintoja, joita potilas suorittaa, yleensä toistuvasti, yrittääkseen torjua pakkomielteensä tai saadakseen niihin helpotusta. Muiden mielestä nämä pakkotoiminnot voivat olla turhia. Potilaasta itsestään ne tuntuvat kuitenkin tärkeiltä, ja ne pitää suorittaa tietyillä tavoilla ikävien seurausten pelon aiheuttaman stressin vuoksi. Potilas saattaa esimerkiksi tarkastaa yhä uudestaan, onko pysäköity auto lukittu, tai sytyttää ja sammuttaa valot useita kertoja ennen huoneesta lähtöä. Potilas, joka pelkää taudin saamista tai saastumista, peseytyy jatkuvasti ja välttää koskemasta likaisiin esineisiin tai roskiin. Yleensä toiminnot suoritetaan niin tottuneesti, etteivät muut huomaa niitä. Tyypilliset pakkotoiminnot ovat ylenmääräinen peseytyminen ja peseminen, tarkistelu, tavaroiden hamstraaminen, koskettelu, laskeminen ja järjestely sekä muut rituaalinomaiset toiminnot, joiden potilas tuntee helpottavan pakkomiellettä.
Pakko-oireisen ihmisen rituaalit saattavat olla varsin pikkutarkkoja. Esimerkiksi pakko-oireinen tupakoitsija voi uskoa, että tupakoinnin lopettaminen on mahdollista vain kuukauden 13. tai 27. päivänä ja vain kun hänellä on illalla neljä savuketta hallussaan.
Suurin osa potilaista tiedostaa, etteivät heidän käytöksensä ja ajatuksensa ole järkeviä, mutta he tuntevat ne välttämättömiksi saadakseen pelon tunteet pois. Koska potilaat ovat tietoisia käytöksensä järjenvastaisuudesta mutta eivät saa pakko-oireitaan pois, pakko-oireista häiriötä pidetään yhtenä turhauttavimmista ahdistuneisuushäiriöistä. Henkilö, joka pakonomaisesti tarkistelee, onko ulko-ovi lukossa, voi uskotella itselleen, että oven tarkistelun aiheuttama ajankulu ja stressi eivät ole mitään verrattuna murtovarkaan uhriksi joutumisen aiheuttamiin ongelmiin, ja ajattelevat siksi tarkistelun olevan parempi vaihtoehto. Käytännössä tämä voi johtaa pitkään tarkistelun kierteeseen.
Fysiologinen perusta > Pakkotoiminnot > Päänsisäiset pakkotoiminnot

Kaikki potilaat eivät toteuta pakkotoimintoja. Viime vuosina on diagnosoitu enemmän puhtaasti obsessiivista pakko-oireista häiriötä. Tämä pakko-oireisen häiriön muoto toteutuu vain pään sisällä. Tällaisia ovat esimerkiksi sanojen tai fraasien toistelu tai laskeminen.
Fysiologinen perusta > Pakkoajatukset

Pakkomielteet eli pakkoajatukset ovat epämiellyttäviä tai ahdistavia ajatuksia, joita potilas ei voi lakata ajattelemasta. Tyypillisiä pakkomielteitä ovat taudin saamisen pelko sekä itsensä tai toisten satuttaminen. Pakkoajatukset voivat liittyä oikeastaan mihin tahansa, kuten parisuhteeseen, uskontoon, seksuaaliseen suuntautumiseen tms.
Pakkomielteet ovat tyypillisesti automaattisia, tiheään esiintyviä, ahdistusta aiheuttavia ja vaikeasti hallittavissa tai lopetettavissa. Potilaan mieltä kalvaa useimmiten asia, jota hän eniten pelkää. Potilaat, jotka pelkäävät loukkaavansa tai satuttavansa itseään tai jotakuta toista, ovat itse asiassa taipuvaisia tekemään näin huomattavasti epätodennäköisemmin kuin keskivertohenkilö.
Fysiologinen perusta > Oireiden seuraukset

Häiriö heikentää usein elämän laatua. Kuten monet muut stressihäiriöt, pakko-oireinen häiriö voi aiheuttaa myöhemmin masennusta. Häiriön aiheuttama ahdistus voi johtaa toivottomuuden tunteeseen. Pakko-oireisen häiriön vaikutukset, varsinkin sen oireiden aiheuttama ajankulu, voivat aiheuttaa ongelmia työssä ja ihmissuhteissa. Myös tietoisuus häiriön järjenvastaisuudesta voi ahdistaa. Vakavaa pakko-oireista häiriötä sairastavilla henkilöillä voi mennä pakkotoimintoihin useita tunteja päivässä. Pakkomielteen laukeamista välttääkseen he usein myös välttävät tiettyjä tilanteita tai paikkoja.
Jotkut menestyvät kuitenkin työssään ja ihmissuhteissaan, ja moni osaa piilottaa pakko-oireensa kokiessaan ne hävettäviksi.
Määritelmä

Jotta OCD-diagnoosin voisi tehdä, on oltava DSM-IV-TR:n kriteereiden mukaan joko pakkomielteitä, pakkotoimintoja tai molempia. DSM-IV-TR nimeää diagnoosin kriteereiksi seuraavat pakkomielteet ja pakkotoiminnot.
Pakko-ajatus:
Toistuvat ja itsepintaiset ajatukset, impulssit tai mielikuvat, jotka koetaan häiriön jossakin vaiheessa häiritseviksi, sopimattomiksi ja jotka aiheuttavat huomattavaa ahdinkoa tai ahdistuneisuutta.
Ajatukset, impulssit tai mielikuvat eivät ole vain kohtuutonta huolta tosielämän ongelmista.
Henkilö yrittää tukahduttaa tai sivuuttaa nämä ajatukset, impulssit tai mielikuvat tai neutralisoida niitä muilla ajatuksilla tai toiminnoilla.
Henkilö tiedostaa, että nämä ajatukset, impulssit tai mielikuvat ovat hänen oman mielensä tuotteita eivätkä perustu todellisuuteen.
Taipumus takertua pikkuasioihin, joita henkilö ei pysty korjaamaan tai joihin hän ei voi vaikuttaa.
Pakkotoiminto:
Toistuva käyttäytyminen tai hermotoiminnot, joita henkilö tuntee olevan pakotettu suorittamaan vastauksena pakkomielteeseen tai kuuluvan sääntöihin, joita täytyy noudattaa tarkasti.
Käyttäytymiset tai toiminnot on tarkoitettu ennalta ehkäisemään tai vähentämään ahdistusta tai ennalta ehkäisemään jotain tapahtumaa tai tilannetta; nämä käyttäytymiset tai toiminnot eivät kuitenkaan todellisuudessa neutralisoi tai ennalta ehkäise sitä, mitä niiden on tarkoitus ehkäistä, tai ne ovat erittäin kohtuuttomia.
Näiden kriteereiden lisäksi kyseisen henkilön täytyy jossakin häiriön vaiheessa itse huomata, että nämä toiminnot ovat kohtuuttomia tai tarkoituksettomia. Pakkomielteiden tai pakkotoimintojen täytyy olla ennen kaikkea aikaa kuluttavia (niihin kuluu aikaa enemmän kuin tunti päivässä), niiden täytyy aiheuttaa ahdinkoa tai aiheuttaa sosiaalisten, ammatillisten tai koulunkäyntiin liittyvien toimintojen heikkenemistä. OCD aiheuttaa usein masennusta muistuttavia tunteita.
Määritelmä > Eronteko muihin ongelmiin

Pakko-oireinen häiriö on erilainen kuin peliriippuvuus tai ylensyönti. Pakko-oireiset eivät aktiivisesti halua toteuttaa pakkotoimintojaan, kun taas peliriippuvaiset ja ylensyöjät saavat ainakin jonkun verran mielihyvää toiminnastaan.
Termi pakko-oireinen tarkoittaa yleensä puhekielessä henkilöä, joka on pikkutarkka tai täysin johonkin tehtävään syventynyt. Tällainen käytös ei kuitenkaan välttämättä ole pakko-oireista. On tärkeää erottaa OCD muista ahdistuneisuushäiriöistä, kuten tavanomaisesta jännityksestä ja stressistä. Henkilöllä, jolla on merkkejä sairaalloisesta kiintymyksestä toiseen henkilöön tai objektiin yleisesti tai jolla on perfektionismin ominaisuuksia, ei välttämättä ole OCD:ksi määriteltyä tilaa.
Yhtä aikaa esiintyvät sairaudet

Joillakin potilailla on muita samanaikaisia sairauksia, kuten sosiaalisten tilanteiden pelko, Touretten syndrooma, ihon pakonomainen nyppiminen, ruumiinkuvahäiriö tai karvojennyppimishäiriö. Usein myös pakko-oireisesta häiriöstä kärsivät sairastuvat masennukseen.
Hoito

Pakko-oireisen häiriön hoito kannattaa aloittaa nuorella iällä ja psykoterapia on osoittautunut keskeiseksi hoitomenetelmäksi, joskin myös lääkehoidosta saattaa olla apua oikeassa vaiheessa. Arviolta kolmasosalla tauti jää vaivaamaan hoidon jälkeen.
Jos ja kun pakko-oireisen häiriön tunnistaa, itsehoito saattaa olla hyvinkin tehokasta. Jotkut ovat parantuneet tai saaneet huomattavaa helpotusta tutustumalla Edna Foan suomennettuun kirjaan Kerrasta poikki ja noudattamalla sen itsehoito-ohjelmaa.
Käyttäytymisterapia (BT) ja kognitiivinen käyttäytymisterapia (CBT) ovat pakko-oireiseen häiriöön sopivia hoitomuotoja. Lääkkeet voivat nopeuttaa ja helpottaa hoitoa, mutta asiantuntijoiden mukaan nämä kaksi terapian muotoa ovat selvästi parhaat vaihtoehdot. Lääkkeet eivät yleensä hillitse oireita yhtä hyvin, ja oireet palaavat, jos lääkitys lopetetaan.
OCD:n hoitoon erikoistuneen Jeffrey Schwartzin mukaan pakko-oireisen häiriön hoidossa on oleellista mieltää pakko-oireet ikään kuin aivojen itsenäisen toiminnan tuotoksiksi, jotka ovat irrallaan heidän omasta persoonastaan. Lisäksi on tärkeää, että potilas löytää jotain itselle sopivaa tekemistä, johon voi kohdistaa huomionsa pakko-oireiden ilmaantuessa. Pakko-oireisiin on myös opittava suhtautumaan täysin merkityksettömänä asiana.
On myös huomattu, että orbitofrontaalisen aivokuoren ja häntätumakkeen toiminta normalisoituu, kun potilas paranee pakko-oireistaan esimerkiksi meditaatioharjoitusten avulla.
BT:ssä tai CBT:ssä käytetään ERP:tä (Exposure Response Prevention - Altistus-vasteen välttäminen) – aluksi esimerkiksi tautikammoinen joutuu koskettamaan jotakin vain miedosti saastaiseksi mieltämäänsä, kuten pyyhettä, joka on koskettanut toista pyyhettä, joka on koskettanut ”likaisessa” paikassa, kuten koulussa, ollutta kirjaa koskettanutta hammastikun päätä. Sen jälkeen he tajuavat, että he voivat koskettaa jotakin hieman enemmän ”saastaista”.
Pakko-oireiset ovat usein peloissaan siitä, että he olisivat hulluja tai tulossa hulluksi. He ovat usein erittäin sairaudentuntoisia oireidensa suhteen ja saattavat hävetä oireitaan siinä määrin, etteivät kerro niistä kenellekään. Monelle pakko-oireista kärsivälle on helpottavaa saada tietää, ettei hän ole ainoa, joka kärsii, ja että "tavallisilla" ihmisilläkin on pakko-oireita, joihin he eivät kuitenkaan kiinnitä erityistä huomiota.
Lääkehoitona voi kokeilla SSRI-lääkkeitä. Vaste ei kuitenkaan tule nopeasti ja vaikka hoito olisi tehoavaakin (ehkä alle 50 % tapauksista), niin potilaat mielellään lopettavat lääkityksen siihen liittyvien haittojen vuoksi. Jotkin lääkkeet, kuten gabapentiini, on joissain tapauksissa todettu toimiviksi hoidossa. Oireet tahtovat palautua, kun lääkitys lopetetaan.
Aiheesta muualla

Pakko-oireinen häiriö, Terveysportti.fi
Leahy Robert L., Älä huoli, Tammi, 2008
http://yle.fi/akuutti/arkisto2003/090903_c.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
Pakko-oireinen häiriö (Mielenterveystalo.fi) (Arkistoitu – Internet Archive)
All I Really Want to Do

| ”All I Really Want to Do” Bob Dylan |
| --- | --- | --- |

Kappaleen tiedot
 Albumilta: Another Side of Bob Dylan
 Julkaistu: 8. elokuuta 1964
 Tyylilaji: folk
 Kesto: 04.04
 Levy-yhtiö: Columbia Records
Another Side of Bob Dylanin muut kappaleet
|   | ”All I Really Want to Do” 1. | ”Black Crow Blues” 2. |
”All I Really Want to Do” on yhdysvaltalaismuusikko Bob Dylanin kirjoittama kappale, jonka hän julkaisi vuonna 1964 albumillaan Another Side of Bob Dylan. Vuoden sisällä siitä muodostui yksi hänen ensimmäisistä kappaleistaan, jotka tulivat tutuiksi laajemmalle yleisölle, kun sekä Cher että The Byrds levyttivät siitä menestyksekkäät cover-versiot. Esimerkiksi Britanniassa molemmat versiot ylsivät top 10:een.
Bob Dylanin versio

”All I Really Want to Do” oli Bob Dylanin ensimmäisten joukossa äänittämiä kappaleita sen jälkeen, kun hän oli irtautunut lauluissaan ajankohtaisista aiheista. ”All I Really Want to Do” oli pohjimmiltaan romanttinen rakkauslaulu, jonka sanoituksessa mies yrittää saada tytön vakuuttuneeksi aikomuksistaan. Mies luettelee asioita, joita ei tytölle tekisi, joten tämä alkaa epäillä, että mies haluaa viedä ystävyyssuhteen uudelle tasolle. Lopuksi mies kuitenkin toteaa haluavansa olla tämän ystävä. Sanoituksen innoittajaksi on epäilty Dylanin tyttöystävää Suze Rotoloa, jonka kanssa hän seurusteli vuosina 1961–64.
»I ain’t lookin’ to compete with you
Beat or cheat or mistreat you
Simplify you, classify you
Deny, defy or crucify you
All I really want to do
Is, baby, be friends with you.» 
(Kappaleen ensimmäinen säkeistö)
Kertosäe, jossa Dylan laulaa hyvin korkealta, sai vaikutteita Hank Williamsilta sekä Ramblin’ Jack Elliottilta.
”All I Really Want to Do” äänitettiin 9. kesäkuuta 1964, ja julkaistiin Dylanin neljännen albumin Another Side of Bob Dylan avausraitana 8. elokuuta 1964. 24. heinäkuuta 1965 Dylan esitti kappaleen Newportin folk-festivaaleilla. Seuraavana päivänä hän esitti sen sähköistetyn yhtyeen kanssa, mistä yleisö ei pitänyt, vaan buuasi Dylanille läpi tämän esiintymisen.
The Byrdsin versio

| ”All I Really Want to Do” The Byrds |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Mr. Tambourine Man
 B-puoli: ”I’ll Feel a Whole Lot Better”
 Äänitetty : huhtikuu 1965
 Julkaistu: 14. kesäkuuta 1965
 Formaatti: 7" single
 Tekijä(t): Bob Dylan
 Tuottaja(t): Terry Melcher
 Tyylilaji: folk rock
 Kesto: 02.04
 Levy-yhtiö: Columbia, CBS
The Byrdsin muut singlet
| ”Mr. Tambourine Man” 1965 | ”All I Really Want to Do” 1965 | ”Turn! Turn! Turn! (To Everything There Is a Season)” 1965 |
Yhdysvaltalainen folk rock -yhtye The Byrds äänitti kappaleesta kaksi versiota, joista toinen äänitettiin maaliskuussa ja toinen huhtikuussa 1965. Huhtikuun  versio päätyi singlen A-puolelle. Byrds teki kappaleeseen muutoksia ja esimerkiksi kertosäkeen melodiaa muutettiin. Väliosaan saatiin vaikutteita The Beatles -yhtyeeltä. Byrdsin versiossa ovat merkittävässä osassa myös lauluharmoniat ja Roger McGuinnin soittama 12-kielinen Rickenbacker-kitara.
Kappaleen kirjoittaja Bob Dylan oli ollut Byrdsin sähköistetystä versiosta innoissaan ja todennut: ”Vau! Tämän tahdissahan voi jopa tanssia!”