Suolahden keskustaajama

| Suolahden keskustaajama |
| --- | --- |
 Suolahden keskustaajama
 Koordinaatit: 62.5641°N, 25.8524°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Keski-Suomi
Kunta:  Äänekoski
Entinen kunta:  Suolahti
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama (2020- osa Äänekosken keskustaajamaa)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  8,93 km²
Väkiluku (2019):  4 042
 – Väestötiheys:  452,6 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Tilastokeskus. Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2021 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suolahden keskustaajama on entinen taajama Äänekosken kaupungin Suolahdessa Keski-Suomen maakunnan keskivaiheilla. Suolahden keskustaajama sijaitsee Ala-Keiteleen lounaisosassa sijaitsevan Suolahden etelärannan ja Suojärven välissä. Suolahden keskustaajamasta on maanteitse 9 kilometriä Äänekosken keskustaan (luoteessa) ja runsas 40 kilometriä maakuntakeskus Jyväskylään (etelässä).
Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2019 lopussa Suolahden keskustaajaman pinta-ala oli 8,93 neliökilometriä ja väkiluku 4 042. Vuodesta 2020 lähtien Tilastokeskus on katsonut Suolahden keskustaajaman yhdistyneen rakentamisen tiivistymisen myötä osaksi Äänekosken keskustaajamaa, jonka pinta-ala kasvoi vuoden 2021 taajamatilastoissa 23,73 neliökilometriin (2019: 10,72 km²) ja väkiluku vastaavasti 12 899 asukkaaseen (2019: 8 477 as.). On huomattava, että tämä tilastollinen taajamarajaus voi poiketa Äänekosken kaupungin virallisesta kunnanosien rajauksesta.
Ensimmäiset kirjalliset viittaukset Suolahteen ovat olleet asiakirjoissa muodossa Solax Keijttele (1552), Solax bij (1559),
Suo Lax (1752). Paikannimi on kuulunut alkujaan kuulunut Ala-Keiteleen lounaisosan lahdelle, jonka perukkaan Suojärvi laskee. Suomaasto antoi nimen lahdelle ja ympäröivä asutus sai myöhemmin nimensä lahden mukaan.
Suolahden keskustaajaman asutuksen pohjana oli vuodesta 1593 lähtien Laukaan pitäjään ja vuodesta 1906 lähtien Äänekosken kuntaan kuulunut Paadentaipaleen kylä. Siellä oli vuoden 1635 veroluettelon mukaan vain kaksi taloa. 1800-luvun lopulla taloja oli 20 ja asukkaita runsas sata.  Asutus kehittyi erityisesti 1800-luvun lopulta lähtien teollisuustoiminnan - erityisesti metsäteollisuuden - ja rakentamisen seurauksena. Kasvu mahdollistui liikenneyhteyksien kehittymisen myötä. Keiteleelle ruopattiin höyrylaivaliikenteelle sopivaa väylästöä 1890-luvulla ja rautatieyhteys Suolahdesta Jyväskylään valmistui 1898. Rautatieaseman nimeksi valittiin Suolahti, joka nopeasti yleistyi koko alueen asutuksen nimenä. Keitelettä pitkin uitettu puutavara lastattiin Suolahdessa rautatievaunuihin. Vuonna 1898 perustettiin Suolahden ensimmäinen teollisuuslaitos (B. F. Johanssonin kaksiraaminen höyrysaha ja -mylly). Tätä seurasi useiden muiden teollisuuslaitosten sekä asutuksen rakentaminen. Myös Äänekoski hyötyi liikenneyhteyksien paranemisesta, koska vuodesta 1904 lähtien sieltä johti yksityisomisteinen henkilö- ja tavaraliikenteen kapearaiteinen rautatie Suolahteen.
Vuonna 1930 tehtiin anomus Äänekosken kunnan jakamisesta, jonka seurauksena vuonna 1932 muodostettiin Suolahden ja Äänekosken kauppalat sekä Äänekosken maalaiskunta. Suolahden asukasluku oli tällöin noussut 3 103:een. Omaksi seurakunnakseen Suolahti erosi vuonna 1947 Äänekoskesta. Kaupungiksi Suolahti tuli vuonna 1977. Äänekoskeen se liittyi vuonna 2007.