stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kampavalmuska

| Kampavalmuska |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Tricholomataceae
Suku::  Valmuskat Tricholoma
Laji::  stans
Kaksiosainen nimi
 Tricholoma stans  (Fr.) Sacc. 
Synonyymit
 Agaricus stans Fr. 1874 
Katso myös
   Kampavalmuska Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kampavalmuska (Tricholoma stans) on valmuskoihin kuuluva sienilaji. Se on hyvin harvinainen Britanniassa ja sitä myös tavataan joissakin Euroopan mannerosissa. Lajia esiintyy eteläisessä Ruotsissa. Suomessa sitä tavataan yleisenä. Sen lakki on 5–10 senttimetrin levyinen.
Kampavalmuska ei ole ruokasieni, ja sitä pidetään myrkyllisenäkin.
Juva (täsmennyssivu)

Juva tarkoittaa seuraavia
Juva, kunta Etelä-Savossa
Juva, kylä Salossa ent. Halikon kunnan alueella
Juva, kylä Liedossa
Juva, asuntoalue ja historiallinen kylä Loimaalla
Juva, kylä Mynämäellä
Juva, kylä Pöytyällä
Juvan kartano, kartano Tarvasjoella
Juvan kartano, kartano Espoossa
Sukunimi

Nimen etymologia viittaa pieneen koskeen. Osa nimen kantajista on suomentanut sen nimestä Juvelius. Tunnettuja nimenkantajia ovat:
Eero Juva (ent. Juvelius, 1900–1959), eversti ja rykmentin komentaja
Einar W. Juva (ent. Juvelius, 1892–1966), historioitsija
Kari Juva (ent. Orkamaa, 1939–2014), kuvanveistäjä, taidemaalari ja piirtäjä
Kati Juva (ent. Riitta Maria Katriina Juva, s. 1958), neurologian erikoislääkäri, vihreä poliitikko ja kansalaisaktivisti, Mikko Juvan tytär
Kersti Juva (s. 1948), suomentaja, Mikko Juvan tytär
Kerttu Juva (o.s. Laurén, 1924–2009), lasten- ja nuortenkirjailija ja suomentaja
Matti Juva, muusikko
Mikko Juva (ent. Juvelius, 1918–2004), arkkipiispa, Einar W. Juvan poika
Seija Juva (s. 1941), naivistinen kuvataiteilija, Kari Juvan puoliso
Siiri Juva (ent. Juvelius, 1886—1974), kirjailija
Simo Juva (s. 1950), Lohjan kaupunginjohtaja 2009–2015, Mikko Juvan poika
Valter Juva (Heikki Kenttä, ent. Juvelius, 1865–1922), suomentaja, Viipurin kaupunginkirjaston johtaja, Siiri Juvan veli.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Juva (sukunimi)”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Järva-Jaani

Järva-Jaanin kirkko
Järva-Jaani tuletõrjemuuseum
Quadkopteri video Järva-Jaanissa
Järva-Jaani on kauppala (vir. alev) Virossa Järvamaalla. Se kuuluu Järvan kuntaan.
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Järva-Jaanin kauppalassa oli 999 asukasta, joista 978 (97,9 %) oli virolaisia, 12 (1,2 %) venäläisiä ja 9 (0,9 %) muita kansallisuuksia.
Karin Brienesse

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Karin Brienesse |  Karin Brienesse |  Karin Brienesse |  |
Maa:   Alankomaat
Naisten uinti
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Soul 1988 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
| MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Hopeaa | Perth 1991 | 4 × 200 m vapaauintiviesti |  |
|  Pronssia | Madrid 1986 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
|  Pronssia | Perth 1991 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
| EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Kultaa | Ateena 1991 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
|  Hopeaa | Strasbourg 1987 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
|  Hopeaa | Ateena 1991 | 100 m vapaauinti |  |
|  Pronssia | Sofia 1985 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
|  Pronssia | Ateena 1991 | 4 × 200 m vapaauintiviesti |  |
|  Pronssia | Ateena 1991 | 4 × 100 m sekauintiviesti |  |
Karin Brienesse (17. heinäkuuta 1969 Breda, Pohjois-Brabant) on entinen alankomaalainen perhos- ja vapaauimari, joka osallistui kolmiin olympialaisiin; vuoden 1988, ja 1992, sekä vuoden 1996 olympialaisiin.
Vuoden 1988 olympialaisissa, Soulissa, hän sijoittui kolmanneksi 4 × 100 metrin vapauintiviestissä (joukkueella Marianne Muis, Mildred Muis, Conny van Bentum, ja Brienesse, aika 3.43,39). Lisäksi Brienesse osallistui 100 ja 200 metrien vapaauinteihin, hän oli 100 metrillä kuudes, aika 56.15, ja 200 metrillä 22., aika 2.04,36, sekä myös 4 × 100 metrin sekauintiviestiin (joukkueella Jolanda de Rover, Linda Moes, van Bentum, Brienesse), sijoitus viides, aika 4:12.19.
Vuonna 1991 Ateenan pitkän radan EM-kilpailuissa Brienesse osallistui 4 × 100 metrin vapaauintiviestiin (kultaa), 4 × 200 metrin vapaauintiviestiin (pronssia), ja 4 × 100 metrin sekauintiviestiin (pronssia).
Vuoden 1992 olympialaisissa, Barcelonassa Brienesse osallistui 100 metrin vapaauintiin (kahdeksas sija, aika 56.59), 100 metrin perhosuintiin (kymmenes sija, aika 1:01.20), ja  4 × 100 metrin vapaauintiviestiin (joukkueella Diana van der Plaats, Marianne Muis, Mildred Muis ja Brienesse, viides sija, aika  3.43,74).
Vuoden 1996 olympialaisissa, Atlantassa, Brienesse osallistui 100 metrin vapaauintiin (kahdeksas sija, aika 56.12), 4 × 100 metrin vapaauintiviestiin (joukkueella Marianne Muis, Minouche Smit, Wilma van Hofwegen, ja Brienesse, neljäs sija, aika 3:42.40), sekä 4 × 100 metrin sekauintiviestiin (joukkueella Brenda Starink, Madelon Baans, van Hofwegen ja Brienesse, 12. sija, aika 4:11.64).
Brienesse voitti urallaan myös kolme mitalia pitkän radan MM-kilpailuista.
Kanadan tiedustelupalvelu

| Kanadan tiedustelupalvelu > Canadian Security Intelligence Service Service canadien du renseignement de sécurité |
| --- | --- |
 Pääkonttori Ottawassa
Perustettu:  21. kesäkuuta 1984
Päätoimi­paikka:  Ottawa, Ontario, Kanada
Pääjohtaja:  David Vigneault
Aiheesta muualla
Sivusto
Kanadan tiedustelupalvelu (engl. Canadian Security Intelligence Service, ransk. Service canadien du renseignement de sécurité, lyh. CSIS tai SCRS) on Kanadan tiedustelupalvelu. Sen tehtävänä on tutkia toimia, jonka epäillään muodostavan uhkia Kanadan turvallisuudelle, ja raportoida niistä hallitukselle. CSIS voi myös ryhtyä toimenpiteisiin uhkien torjumiseksi lain ja ministeriön ohjeiden mukaisesti.
CSIS perustettiin vuonna 1984 korvaamaan Kanadan ratsupoliisin turvapalvelu.
Jyri Jaakkola

| Jyri Jaakkola |
| --- | --- |
 Jyri Jaakkolan muistoksi tehty seinämaalaus Tampereen Särkänniemen kaupunginosassa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. helmikuuta 1977 Joensuu
Kuollut: 27. huhtikuuta 2010 (33 vuotta) Oaxaca, Meksiko
Ammatti:  kansalaisaktivisti
Jyri Antero Jaakkola (11. helmikuuta 1977 Joensuu – 27. huhtikuuta 2010 Oaxaca, Meksiko) oli suomalainen ihmisoikeusaktivisti. Hän oli matkalla intiaaniväestön autonomiseksi julistautuneeseen San Juan Copalan kylään ulkomaisena tarkkailijana, kun Institutionaaliseen vallankumouspuolueeseen sidoksissa olevat puolisotilaalliset Ubisort-joukot ampuivat hänet sekä paikallisen CACTUS-järjestön johtohenkilön Beatriz Alberta Cariño Trujillon. Toistakymmentä karavaaniin osallistunutta haavoittui. Suomen ulkoasiainministeriö on jättänyt Meksikon valtiolle virallisen nootin tapahtuman selvittämiseen liittyen. Murhista on pidätetty neljä henkilöä huhtikuuhun 2016 mennessä. Yhteensä 11 ihmisestä on annettu asiassa pidätysmääräys. Meksikon viranomaiset vakuuttavat, että yhteistyö syyllisten kiinni saamiseksi jatkuu.
Jaakkola oli Turussa asunut pitkän linjan aktivisti, joka oli mukana monessa eri vaihtoehtoliikkeessä. Hän osallistui keskeisesti reilun kaupan periaatteille perustuneeseen Estelle-projektiin ja kävi laivan mukana muun muassa Angolassa. Hän oli suunnitellut Estellen kunnostamista Meksikon-matkaa varten, mutta alus oli pantava myyntiin.
Nuorena Jyri Jaakkola osallistui muun muassa Tampereen Työväen Uimarien toimintaan. Sittemmin hän toimi mm. Maailmankauppaliikkeessä ja osallistui S/v Estellen toiminnasta vastanneen Uusi Tuuli -järjestön toimintaan puheenjohtajana. Hän oli uusliberalismia vastustava ajattelija ja käytännön toimija, jonka kirjoitukset käsittelivät usein anarkismia ja kommunalismia. Hän perehtyi Meksikossa alueen alkuperäiskansoihin ja sosiaalisiin liikkeisiin ja osallistui alkuperäiskansojen oikeuksia ja autonomiaa tukevaan liikehdintään. Maaliskuussa 2015 Jaakkolan kirjoituksista julkaistiin kokoelma Pieniä vallankumouksia (Sammakko).
Jaakkolan kirjoituksia

Pieniä vallankumouksia. toim. Toni Haapanen, Johan Ehrstedt, Anastasia Lapintie (2015)
Jyri Jaakkolan kesken jäänyt blogi Meksikosta (2010)
Vapauden ja yhteisöllisyyden myrsky Meksikon vallankumouksessa: Ricardo Flores Magón ja Partido Liberal Mexicano (2010)
Kuluttava työ ja siitä vapautuminen: palkkatyön vaikutus kulutuskäyttäytymiseemme. (2009)
Kulutus- ja kuljetuskarkuruutta: Tuulahdus s/v Estelleltä esipuheeksi. (2008)
Sorrettujen pedagogiikka. Anarkistinen näkökulma Paulo Freiren ajatteluun. (2007)
Tiede ja niukkuus klassisessa anarkismissa. (2007)
Jaakkola, Jyri et al. (toim.): Arkipäivän solidaarisuuteen – katkelmia paremman maailman mahdollisuuksista.  Turku:  Turun maailmankauppayhdistys ry & Turun yliopiston naistutkimuksen ainejärjestö F-piste, 2005.  Teoksen verkkoversio.
Popular assemblies and confederations
Murray Bookchinin yhteiskuntaekologia: kommunalismi evoluution tienä itsetietoisuuteen, vapauteen ja eettisyyteen (2003-04)
Aiheesta muualla

Yle Elävä arkisto: Jyri Jaakkola Estelle-laivalla 2002
Jättiunikko

| Jättiunikko |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Unikkokasvit Papaveraceae
Suku::  Unikot Papaver
Laji::  setiferum
Kaksiosainen nimi
 Papaver setiferum  Goldblatt 
Synonyymit
 Papaver bracteatum var. pseudoorientale Fedde  Papaver intermedium DC.  Papaver orientale var. intermedium (DC.) Grossh.  Papaver pseudo-orientale (Fedde) Medw.  Papaver pseudoorientale (Fedde) Medv. 
Katso myös
   Jättiunikko Wikispeciesissä   Jättiunikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jättiunikko eli isoidänunikko (Papaver setiferum) on unikkokasvien (Papaveraceae) heimoon kuuluva ruohovartinen kasvilaji. Jättiunikko muistuttaa ulkonäöltään melko paljon idänunikkoa (Papaver orientale).
Jättiunikko on kotoisin Aasiasta, mutta sitä kasvatetaan yleisesti koristekasvina, ja paikoitellen se on myös levinnyt viljelykarkulaisena luontoon.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Jättiunikon levinneisyys Suomessa.
Luontoportti: Jättiunikko (Papaver pseudo-orientale)
Jussi Talvi

Jussi Talvi 1960-luvun taitteessa.
Jussi Talvi (oik. Yrjö Johannes Talvio; 8. lokakuuta 1920 Raahe – 15. helmikuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja toimittaja, joka tuli tunnetuksi gastronomisista ja matkailua koskevista kirjoistaan ja julkaisi myös muita tietokirjoja sekä romaaneja ja näytelmän.
Henkilöhistoria

Talven vanhemmat olivat metallityömies Mikko Talvio ja Elina Salomaa ja puoliso Vava Sofia Lehtonen. Hänellä oli kaksi lasta avioliitostaan sekä poika Leena Brusiinin kanssa. Hän tuli ylioppilaaksi 1942 ja toimi lehti- ja kirjastoalalalla. 1945 hänestä tuli Yhtyneet Kuvalehdet Oy:n Lasten Maailma -lehden toimittaja, ja sittemmin hän työskenteli Uusi Maailma -lehden päätoimittajana 1963–1979.
Kirjallinen tuotanto

Esikoisteoksensa Tällaistako on siis nuoruus? (1944) Talvi julkaisi 24-vuotiaana. Nuoruudenteokset käsittelivät sotaa ja sodasta paluuta. Myöhemmin hän kiinnostui gastronomiasta ja matkailusta, mutta teki lisäksi tilausteoksia. Hän osallistui myös aktiivisesti yhteiskunnalliseen keskusteluun. Talvi laati myös elokuvakäsikirjoituksia niin Roland af Hällströmille (Ylijäämänainen, 1951 ja Poika eli kesäänsä, 1955) Teuvo Tuliolle (Hornankoski, 1949) kuin Ville Salmisellekin (Evakko, 1956).
Kirjallinen tuotanto > Teokset

Tällaistako on siis nuoruus?, romaani, 1944
Sammumaton intohimo, 1946
Tällaista oli palata..., romaani sota-avioliitosta, 1946
Elämä alkaa hymystä, nimellä Hans Kristian, 1946
Tuletko mukaani Britta?, nimellä Hans Kristian, 1946
Kahvipannun tarina ja muita satuja, 1947
Kivikasvoinen Jumala, romaani, 1947
Nuorten kirja 1, 1947
Aviorikos, romaani, 1949
Rakkaus ja armo, romaani, 1950
Kesakko-Timo, seikkailukertomus, 1951
Huomiseen asti, avioliittoromaani nykyvuosilta, 1952
Ystäviä ja vihollisia, romaani, 1954, 8. p. 2005
Ennen pitkääperjantaita, 3-näytöksinen näytelmä, 1955
Hyvä on elämä, romaani. 1956
Rahaa ja unelmia, romaani (elokuvamaailmasta), 1957
Yksi miljoonista, romaani, 1958
Elän Venäjän varjossa, kertomus olemassaolontaistelusta, 1959
Isänmaa, romaani, 1960
Kyynärpäät, romaani, 1961
Iloinen juusto, 1962, 4. p, 1969
Elu on ilus, romaani, 1963
Totuuden hetki, romaani, 1963
Tunne Suomi, 800 värikuvaa – färgbilder – colour pictures – Farbfotos, 1966
Vuoden ihmisiä. Maailman tapahtumat 1967, 1967
Äänekoski: Kuvateos Äänekoskesta, kauppalasta ja maalaiskunnasta, 1968
A la Jussi Talvi: Uuden maailman keittokirja maukkaita matkoja, mukavia muistoja kansanterveyttä keittiöstä reseptejä monista maista, 1972
Helsinki - Helsingfors, kuvaopas – bildguide – picture guide – Farbfotoguide, 1973
Suomi, kuvaopas, bildguide, picture guide, farbfotoguide, 1973
Eikö kukaan vastaa, romaani, 1981
Rakastettu juusto, 1981
Torni 50 vuotta hotellin ja gastronomian vaiheita, 1981
Menevä mies, romaani, 1982
Paistiin päästyä kulttuurihistoriaa lihasta, sen tuottamisesta ja käyttämisestä, sen nauttimisen iloista, 1985
Pelon varjo, romaani, 1985
Temet oy aikuisen miehen iässä, 1985
Italia padassa, italialainen keittokirja, 1986
Viinit ja rypäleet, 1986
Jussin juustokirja, 1987
Keittiömestari suosittelee: Arctia-ravintoloiden parhaita ruokia 16 mestarikokin valmistamana, 1988
Gastronomian historia, 1989
Emmentalia Laaksojen maitokunnasta: Laaksojen maitokunta 75 vuotta 1917–1992, 1992
Kirjallinen tuotanto > Palkintoja

Pro Finlandia -mitali, 1958
Aiheesta muualla

Jussi Talvi. Kirjasampo.
Talvi, Jussi hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Jättitatar

| Jättitatar |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Tatarkasvit Polygonaceae
Suku::  Jättitattaret Reynoutria
Laji::  sachalinensis
Kaksiosainen nimi
 Reynoutria sachalinensis  (F.Schmidt) Nakai 
Synonyymit
 Fallopia sachalinensis (F.Schmidt) Ronse Decr.  Polygonum sachalinense F.Schmidt  Reynoutria brachyphylla (Honda) Nakai  Tiniaria sachalinensis (F.Schmidt) Janch. 
Katso myös
   Jättitatar Wikispeciesissä   Jättitatar Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jättitatar eli sahalinintatar (Reynoutria sachalinensis, syn. Fallopia sachalinensis) on suuri, monivuotinen ruohovartinen kasvi, joka kuuluu jättitatarten (Reynoutria) sukuun. Se on peräisin Aasian ja Tyynenmeren alueelta (Hokkaidō, Honshū, Kuriilit ja Sahalin), mutta sitä on istutettu Yhdysvaltoihin ja Eurooppaan, missä se on haitallinen vieraslaji. Jättitattaren ja japanintattaren risteymää kutsutaan nimellä hörtsätatar (Reynoutria × bohemica).
Aiheesta muualla

Laji.fi: Sahalinintatar (Reynoutria sachalinensis)
Kasviatlas 2018: Sahalinintattaren (Reynoutria sachalinensis) levinneisyys Suomessa
Vieraslajit: Jättitatar (Fallopia sachalinensis)
Arboretum Mustila: Jättitatar (Fallopia sachalinensis) (Arkistoitu – Internet Archive)
Den virtuella floran: Jätteslide (Fallopia sachalinensis) (ruotsiksi)
ITIS: Fallopia sachalinensis (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Fallopia sachalinensis (giant knotweed) (englanniksi)
Jóannes Eidesgaard

| Jóannes Eidesgaard |
| --- | --- |
 Eidesgaard vuonna 2008.
Färsaarten pääministeri
 3. helmikuuta 2004 – 26. syyskuuta 2008  
Edeltäjä:  Anfinn Kallsberg
Seuraaja:  Kaj Leo Johannesen
Färsaarten valtiovarainministeri
 2008–2011  
Henkilötiedot
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraatit
Jóannes Dan Eidesgaard (s. 19. huhtikuuta 1951 Tvøroyri, Färsaaret) on färsaarelainen poliitikko, joka toimi saarten pääministerinä (fääriksi løgman) helmikuusta 2004 syyskuuhun 2008, jonka jälkeen hän toimi valtiovarainministerinä vuoteen 2011.
Eidesgaard syntyi Tvøroyrissa, Suðuroyn saarella, jossa hän toimi ensin opettajana. Hänet valittiin ensimmäisen kerran Løgtingiin, Färsaarten parlamenttiin, vuonna 1990. Vuonna 1996 hänestä tuli Färsaarten sosiaalidemokraattisen puolueen puoluejohtaja. 1998−2001 hän toimi myös delegaattina Tanskan parlamentissa.
Vuonna 2004 Eidesgaard valittiin pääministeriksi, jolloin hänestä tuli myös hallituksen päämies. Eidesgaardin seuraajana pääministerinä aloitti Kaj Leo Johannesen 26. syyskuuta 2008.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jóannes Eidesgaard Wikimedia Commonsissa
Kaksinaismoraali

Kaksinaismoraali (eli kaksoisstandardi) tarkoittaa ristiriitaa yksilön tai yhteisön moraalivaatimusten ja tekojen välillä tai moraalia, joka asettaa eri vaatimukset eri yksilöille tai ryhmille.
Jyri Hänninen (toimittaja)

Jyri Hänninen (s. 1977) on suomalainen Yleisradion ajankohtaistoimituksen toimittaja ja kirjailija.
Hänninen on yhteiskuntatieteiden ylioppilas. Hän on käynyt Sanoman toimittajakoulun ja työskennellyt muun muassa Helsingin Sanomissa, Ilta-Sanomissa, ET-lehdessä ja Etelä-Saimaan taloustoimittajana ja uutistoimittajana.
Hänninen on työskennellyt Harri Haanpään alaisuudessa WSOY:n kotimaisen kaunokirjallisuuden osastolla. Hänen vastuualueenaan oli myös kustantamon pamflettituotanto. Hän toimi myös Helsinki-kirjojen kustannuspäällikkönä.
Hänninen on kirjoittanut myös tietokirjoja, joista monet veljensä Jera Hännisen kanssa.
Hänninen sai vuonna 2014 Chydenius-mitalin veroparatiiseja koskevista jutuista. Vuonna 2015 hän sai Tutkivan journalismin yhdistyksen Lumilapio-palkinnon veroparatiiseja koskevasta juttusarjasta, kirjasta ja tietokannasta.
Teokset

Hänninen, Jera & Hänninen, Jyri: Kallis köyhyys, eli Kuinka hyvinvointivaltio purettiin ja köyhyydestä tehtiin bisnestä.  Helsinki:  WSOY.  ISBN 978-951-0-35128-4.
Hänninen, Jera & Hänninen, Jyri: Tuhansien aatteiden maa: ääriajattelua nyky-Suomessa.  Helsinki:  WSOY, 2010.  ISBN 978-951-0-36072-9.
Hänninen, Jera & Hänninen, Jyri: Haluatko todella kirjailijaksi? Matkaopas kirjamaailmaan.  Helsinki:  Helsinki-kirjat, 2012.  ISBN 978-952-5-98907-6.
Veroparatiisit ja Suomi, eli Kuinka liituraitamafia pyörittää varjotaloutta ja laskun siitä maksamme me.  Helsinki:  HS-Kirjat, 2014.  ISBN 978-952-5557-60-2.
Hänninen, Jera & Hänninen, Jyri: Suomalainen velkakirja: ihmisten elämä velkaantuvassa maassa.  Helsinki:  Into, 2015.  ISBN 978-952-264-360-5.
Tunnustukset

Lumilapio-palkinto 2015, veroparatiiseja koskevasta juttusarjasta, kirjasta ja tietokannasta
Kampela-luokan kuljetuslautta

| Kampela-luokan kuljetuslautta |
| --- | --- |
 Kampela 3

Tekniset tiedot
Uppouma:  90 t 260 t (maksimi)
Pituus:  32,5 m
Leveys:  8 m
Syväys:  1,5 m
Nopeus:  9 solmua
Miehistöä:  10
Aseistus
Meritorjunta:  20 miinaa
Ilmatorjunta:  2 tai 4 x ZU 23 mm/L60 joko yksi- tai kaksipiippuisina
Kampela-luokka on Suomen merivoimien rannikkotykistöjoukkojen käyttöön hankittu kolmen kuljetuslautan muodostama alusluokka. Alusten kannelle voidaan ajaa erilaisia työkoneita ja muun muassa täysiperärekka mahtuu kyytiin. Kampela 3 oli varustettu miinanetsintäkontein, mutta ne on poistettu.
Malliesimerkki kuljetuskyvystä nähtiin, kun Espoon Meripelastusyhdistyksen tukikohtaan Herrökobbilla rakennettiin uusi laituri keväällä 1981. Merivoimat suoritti lahjoituksena kuljetuksen Kampela 2 -lautalla, jonka kannelle mahtuivat kerralla työssä tarvitut kaksi betoniautoa ja pumppuauto.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kylkinumero | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kampela 1 | Enso Gutzeit | 771 | - | - | 29. heinäkuuta 1976 | Myyty 2010 Alfons Håkansille. Nykyisin nimellä Pontus |
| Kampela 2 | Enso-Gutzeit | 772 | - | - | 21. lokakuuta 1976 | - |
| Kampela 3 | Finnmekano | 877 | - | - | 23. lokakuuta 1979 | romutettu kesällä 2022 Upinniemessämillog</ref> |
Kalle Niukkanen

Kalle Niukkanen (3. huhtikuuta 1924 Nuijamaa – 16. joulukuuta 1989) oli suomalainen arkkitehti. Päätyökseen hän toimi asuntohallituksessa.
Niukkanen suunnitteli yhdessä vaimonsa Leena Niukkasen kanssa Tikkurilan kirkon. Myös kaksi asuintaloa Asunto-osakeyhtiö Rautaluhdissa ja Vaaralan kirkko kuuluu heidän suunnittelutöihinsä. Kalle Niukkanen osallistui myös Helsingin Käpylässä sijaitsevan olympiakylän suunnitteluun.
Niukkanen kävi koulun Karkkilassa mutta joutui kesken lukion rintamalle. Hän pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta kesällä 1943 ilman tutkinnon suorittamista. Hän aloitti arkkitehtiopinnot 1945 Teknillisessä korkeakoulussa samaan aikaan kuin tuleva vaimonsa Leena Niukkanen. He tutustuivat ollessaan tekemässä Pallas-hotellia. He avioituivat 1948 ja saivat neljä lasta.
Kaappi

Vanha saksalainen kaappi.
Kaappi on laatikonmuotoinen, tavaroiden säilytykseen tarkoitettu tila, joka koostuu kolmesta seinästä ja yhdestä ovesta. Kaappi voi olla joko lattialla seisova pöytäkaappi, sitä korkeampi komero tai seinälle ripustettu seinäkaappi.
Kaapeissa on säilytettävistä tavaroista riippuen usein myös hyllyjä, joko kiinteitä tai irrotettavia ja korkeudeltaan säädettäviä. Muita kaappien sisusteita ovat ripustuskoukut, vaatetangot ja esiin vedettävät laatikostot tai ritiläkorit.
Kaappien valmistusmateriaali riippuu niiden käyttöalueesta ja tarkoituksesta. Esimerkiksi lokeroiksi kutsuttavat julkisessa käytössä olevat lukolliset kaapit on valmistettu metallipellistä, kun taas esimerkiksi kotitalouksissa olevat irtaimet ja kiinteät kaapit on valmistettu puusta tai kalustelevystä, kuten MDF:stä tai lastulevystä. Muita materiaaleja voivat olla muovi ja erilaiset komposiitti- eli yhdistelmämateriaalit.
Joissakin kaapeissa, kuten vaatekaapeissa sekä kylpyhuoneiden kaapistoissa käytetään liukuovia, jotka eivät avautuessaan vie tilaa. Myös kirjahyllyissä voi olla erillisiä suljettavia kaappeja.
Eräs historian tunnetuimmista kaapinvalmistajista oli Thomas Chippendale (1718–1779).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta kaapit Wikimedia Commonsissa
Kalle Oittinen

Kalle Oittinen  (27. heinäkuuta 1852 Rautalampi – 21. syyskuuta 1899 Lappeenranta) oli suomalainen maanviljelijä, opettaja ja valtiopäivämies.
Maanviljelijän poika Kalle Oittinen kävi Jyväskylän seminaarin ja tuli väliaikaiseksi opettajaksi Tampereelle 1877. Sieltä hän siirtyi kansakoulunopettajaksi Lapvedelle, hoitaen tätä tehtävää yli kaksikymmentä vuotta. Oittinen oli myös maaviljelijä ja kunnallismies ja talonpoikaissäädyssä Lappeen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1894, 1897 ja 1899. Hän oli 1894 valtiovarainvaliokunnan varajäsen, 1897 yleisen valitusvaliokunnan jäsen ja kieli- ja tarkastusvaliokunnan varajäsen sekä 1899 asevelvollisuusvaliokunnan jäsen.
Karin Dor

Karin Dor
Karin Dor, oikea nimi  Kätherose Derr (22. helmikuuta 1938 Wiesbaden, Saksa – 6. marraskuuta 2017 München, Saksa) oli saksalaissyntyinen näyttelijä. Hän oli Bond-tyttö elokuvassa Elät vain kahdesti. Toinen tunnettu elokuva, jossa hän näytteli, oli Topaz vuonna 1969.
Aiheesta muualla

Karin Dor Elonetissä.
Karin Dor Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Karin Andersson (täsmennyssivu)

Karin Andersson -nimisiä henkilöitä ovat:
Karin Andersson (1918–2012), ruotsalainen poliitikko
Karin Andersson-Littonen (1884–1966), suomalainen näyttelijä
Karin Dreijer Andersson (s. 1975), ruotsalainen laulaja ja muusikko
Karin Mamma Andersson (s. 1962), ruotsalainen taiteilija.
Kuvitteellisia henkilöitä

Karin Andersson, Lassen äiti Anders Jakobssinin ja Sören Olssonin lastenkirjasarjassa Lasse
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Karin Andersson”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.