Luettelo Suomen ilmavoimien lento-onnettomuuksista
1930-luku talvisodan alkuun mennessä

10. tammikuuta 1930 Hansa IL-61 tuhoutui Laatokalla. Kersantti E. Virtanen ja mekaanikko E. Pekkanen kuolivat onnettomuudessa.
19. helmikuuta 1930 Caudron C.60 CA-74 tuhoutui onnettomuudessa Sortavalassa. Kersantti N. Koponen ja mekaanikko W. Keränen kuolivat.
25. helmikuuta 1930 Martinsyde F.4 Buzzard (tunnus MA-32) tuhoutui Utissa. Luutnantti L. Lemminki kuoli onnettomuudessa. Kone törmäsi usvaisessa säässä tehdyssä muodostelmalentoharjoituksessa yksinäiseen Aero-koneeseen. MA-32 syöksyi maahan siipien tuhouduttua..
28. huhtikuuta 1930 Hansa IL-78 syöksyi maahan sen peräsimeen tarttuneen, lennolla auenneen laskuvarjon takia. Kersantti U. Västinen (ohjaaja) ja kersantti P. Kuusela kuolivat.
3. heinäkuuta 1930 Sääski SÄ-119 törmäsi laskussa puuhun. Luutnantti Å. Viksten kuoli.
29. elokuuta 1930 Martinsyde F4 MA-25 törmäsi syöksykierteessä maahan Kauhavalla. Kadetti V. Luoma kuoli.
27. syyskuuta 1930 Moth MO-97 törmäsi maahan. Lentomestari E. Saarla kuoli.
25. maaliskuuta 1931 Gamecock GA-48 ja GA-53 törmäsivät ilmassa Helsingin Kaivopuiston päällä lentonäytöksessä. Ohjaaja luutnantti M. Salonen ja luutnantti V. Artola kuolivat. Viiden koneen parvi teki samaan aikaan vaakakierrettä ja kaksi muodostelman konetta törmäsi toisiinsa.
13. huhtikuuta 1931 Moth MO-98 törmäsi maahan syöksykierteessä Viipurinlahdella. Opettaja lentomestari T. Tilli ja oppilas kapteeni L. Hällströn kuolivat.
27. heinäkuuta 1931 Gamecok GA-54 syöksyi maahan Saverossa. Luutnantti O. Tolvanen kuoli.
25. maaliskuuta 1932 deHavilland DH 60X Moth MO-107 syöksyi Helsingin Pohjoissataman jäähän. Mekaanikko E. Anttila kuoli. Hänen väitettiin sulkeneen koneen kaasun ja nostaneen koneen nokan vasenta poljinta painamalla..
23. kesäkuuta 1932 Moth MO-99 -onnettomuudessa Kauhavalla kuoli mekaanikko K. Turunen.
8. joulukuuta 1932 Moth MO-99 syöksyi metsään Ylihärmässä. Mekaanikko J. Lammi kuoli.
30. heinäkuuta 1935 Suur-Merijoen lento-onnettomuudessa kaksi Junkers K 43 -konetta törmäsi ilmassa toisiinsa, jolloin viisi sotilasta kuoli ja kaksi pelastui laskuvarjolla.
16. kesäkuuta 1936 Smolik SM-140 -koulukone putosi maahan lattakierteessä Kauhavalla. Ohjaaja, lentomestari A. Sysilampi kuoli.
4. heinäkuuta 1936 Smolik SM-154 törmäsi radiomastoon Kauhavalla. Vänrikit E. Paunu ja P. Korhonen kuolivat.
18. kesäkuuta 1937 kaksi Gamecockia (GA-47 ja GA-57 tai GA-56) törmäsi ilmassa toisiinsa Utissa. Luutnantti Y. Kara ja lentomestari A. Kankkunen kuolivat. Karalle ja Kankkuselle on pystytetty muistokivet putoamispaikoille. Kyseessä oli ilmataisteluharjoitus..
26. elokuuta 1937 Fokkerit FO-67 ja FO-73 törmäsivät ilmassa toisiinsa Käkisalmella ilma-ammuntaharjoituksissa (Käkisalmen lento-onnettomuus 1937). Kaikki neljä miehistön jäsentä kuolivat.
29. marraskuuta 1937 syöksypommitusharjoituksessa Tuisku TU-172 törmäsi maahan. Aliupseerioppilas A. Bragge kuoli.
14. helmikuuta 1938 Gamecock GA-52 teki epäonnistuneen pakkolaskun Uttiin. Kersantti E. Pakkala kuoli.
15. kesäkuuta 1938 Bulldog BU-60 tuhoutui Utissa. Vänrikki E. Kukkonen kuoli myöhemmin sairaalassa.
13. tammikuuta 1939 Tuisku TU-163 tuhoutui Kauhavalla. Maahantörmäyksen syynä huono sää. Kersantti J. Peltoniemi kuoli.
7. helmikuuta 1939 Ripon RI-158 syöksyi maahan Santahaminassa. Luutnantti M. Loikkanen kuoli.
16. elokuuta 1939 (Käkisalmen lento-onnettomuus 1939): Fokker C. V. syöksyi maahan Käkisalmella. Ylikersantti V. Kukkasniemi ja upseerikokelas U. Kettunen kuolivat.
7. syyskuuta 1939 Gamecock törmäsi syöksykierteessä maahan Kauhavalla. Aliupseerioppilas S. Juntunen kuoli.
20. lokakuuta 1939 Gloster Gamecock II GA-44 tuhoutui siirtolennolla pakkolaskussa Lahden lähistöllä. Ohjaaja kersantti Aalto kuoli..