stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keltaorvokki
Levinneisyys ja kasvupaikat

Keltaorvokkeja kasvaa luonnostaan Keski- ja Länsi-Euroopassa, kuten Saksassa, Ranskassa, Isossa-Britanniassa ja Espanjassa Pyreneiden eteläpuolella. Euroopan alueella keltaorvokkia esiintyy luonnostaan alle 2 000 metrin korkeudessa.
Käyttö

Keltaorvokkia on käytetty useiden koristekasveina kasvatettavien orvokkien, kuten tarhaorvokkien (Viola × wittrockiana), jalostuksessa. Keltaorvokki istutetaan yleensä alkukeväästä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Keltaorvokki (Viola lutea)
UniProt: Taxonomy - Viola lutea (englanniksi)
PlantList: Viola lutea (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Viola lutea (englanniksi)
Konferenssi

Konferenssi on tapahtuma, joka on yleensä järjestetty tutkimusta, koulutusta, kollegoiden tapaamista tai valikoidusta aiheesta keskustelemista varten.
Konferensseilla on yleensä enemmän tai vähemmän tiukasti järjestäjien suunnittelema aikataulu, jonka lomassa konferenssivieraat voivat myös tavata toisiaan. Yleensä mukaan on kutsuttu myös aiheeseen liittyviä puhujia, jotka pitävät luentomuotoisia esityksiä. Tapahtumaan voi liittyä myös paneelikeskustelu. Konferenssin järjestävänä tahona toimii yleensä yhdistys, yritys, julkaisu tai yksityishenkilö.
Konferensseja pidetään usein konferenssikeskuksissa tai hotelleissa, joissa on konferenssitiloja. Epäkaupallisia konferensseja järjestetään Suomessa varsin usein yliopistojen yhteydessä tai jopa näiden tiloissa.
Näitä kokoontumisia järjestetään ajoittain myös vapaamuotoisemmista aiheista. Esimerkkejä ovat roolipelaajien konferenssi Ropecon ja erinäiset animea käsittelevät konferenssit, joita myös kutsutaan usein ’Coneiksi’.
Konfederaation sinetti

Konfederaation sinetti
Konfederaation sinetti oli Etelävaltojen kansallistunnus lipun ohella. Sinettiin on kuvattu George Washington hevosen selässä. Washingtonia kierää seppele, joka on punottu etelävaltioiden tärkeimmistä maataloustuotteista vehnästä, maissista, tupakanlehdistä, puuvillassa, riisistä ja sokeriruo'osta. Sinetin ulkokehää kiertää teksti "The Confederate States of America: 22 February 1862" ja kansallismotto "Deo Vindice". Sinetin ulkokehän päivämäärä, 22. helmikuuta 1862, on etelävaltojen presidentti Jefferson Davisin virkaanastumispäivä ja myös George Washingtonin syntymäpäivä.
Konfederaation vapaus ja itsenäisyys

| Konfederaation vapaus ja itsenäisyys> Konfederacja Wolność i Niepodległość |
| --- | --- |
  
  
Perustettu:  6. joulukuuta 2018
Johto:   Krzysztof Bosak (pj.)  Sławomir Mentzen (pj.)  Grzegorz Braun (pj.) 
Ideologia:  oikeistopopulismi, antikommunismi, maahanmuuttokriittisyys, EU-kriittisyys, nationalismi
Poliittinen kirjo:  oikeisto
Sejm:  18 / 460
Senaatti:  0 / 100
Euroopan parlamentti:  6 / 53
Kotisivu:  konfederacja.pl
Infobox OKNimi-testi OK: 
Konfederaation vapaus ja itsenäisyys (puol. Konfederacja Wolność i Niepodległość), joka lyhennetään usein vain konfederaatioksi (puola: Konfederacja), on oikeistolainen ja äärioikeistolainen puolue Puolassa. Puolueella on 11 edustajaa Sejmissä. Puolueen yksi puheenjohtajista on Janusz Korwin-Mikke.
Koukku ja Ripatti

Koukku ja Ripatti ovat ohjaaja-käsikirjoittaja  Aarne Tarkaksen luoma fiktiivinen poliisipari. Koukku on järkevä ja Ripatti on tyhmä, joskin Ripatin intuitio usein todellisuudessa pitää paikkansa, mutta Koukku ottaa siitä lopulta kunnian.
Koukku ja Ripatti olivat mukana kolmessa Tarkaksen ohjaamassa ja käsikirjoittamassa elokuvassa. Niistä kaikissa Uljas Kandolin esitti Koukkua. Ripattia esitti ensimmäisessä Heikki Savolainen ja kahdessa jälkimmäisessä Hannes Häyrinen.
Kahdessa jälkimmäisessä Koukku ja Ripatti -elokuvassa ovat mukana myös Tarkaksen hahmot, rikolliset Arska ja Ville (Leo Jokela ja Risto Mäkelä).
Paksunahka, Fennada-Filmi, 1958
Opettajatar seikkailee, Suomen Filmiteollisuus, 1960
Oksat pois..., Suomen filmiteollisuus, 1961
Konfederaation armeija

| Konfederaation armeija Confederate States Army |
| --- | --- |

Toiminnassa:  1861–1865
Valtio:   Konfederaatio
Puolustushaarat:  Maavoimat
Koko:  500 000-2 000 000
Motto:  Deo Vindice (suom. Jumala suojelee meitä)
Marssi:  Dixie
Sodat ja taistelut:  Intiaanisodat  Yhdysvaltain sisällissota
Konfederaation armeija (engl. Confederate States Army) oli armeija, jonka Konfederaatio perusti erottuaan Yhdysvalloista vuonna 1861. Armeija oli yksi Konfederaation kolmesta puolustushaarasta, ja sen tehtävänä oli operoida Konfederaation maavoimia. Muita haaroja olivat laivasto ja merijalkaväki.[lähde? ]
Konfederaation armeijat
Keski-Kentucky
Kanawha
Kentucky
Mississippi
Missouri
New Mexico
Pohjois-Virginia
Luode
Niemimaa
Potomac
Shenandoah
Tennessee
Trans-Mississippi
Valley
Länsi
Länsi-Tennessee
Länsi-Louisiana
Kriketin maailmanmestaruuskilpailut 1996

Kriketin maailmanmestaruuskilpailut 1996 eli World Cup oli kuudes ICC:n järjestämä maailmanmestaruusturnaus. Kilpailut käytiin Pakistanissa, Intiassa ja Sri Lankassa. Mukana oli kaksitoista joukkuetta ja ne pelasivat kahdessa alkulohkossa jonka jälkeen lohkojen neljä parasta jatkoi pudotuspeleihin. Ottelut pelattiin 50 syöttövuoron peleinä.
Mitaliottelut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
:  
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Englanti |  235/8 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Englanti |  235/8 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Sri Lanka |  236/5/40.4 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Sri Lanka |  236/5/40.4 |   |   |   Sri Lanka |  251/8 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |   Sri Lanka |  251/8 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |   Intia |  120/8/34.1 |   |   |  |  |
|  |   Intia |  287/8 |   |   |   Intia |  120/8/34.1 |   |   |  |  |
|  |   Intia |  287/8 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Pakistan |  248/9 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Pakistan |  248/9 |   |   |  |  |   |   |   Sri Lanka |  245/3/46.2 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |   Sri Lanka |  245/3/46.2 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |   Australia |  241/7 |
|  |   Länsi-Intia |  264/8 |   |   |  |  |   |   |   Australia |  241/7 |
|  |   Länsi-Intia |  264/8 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Etelä-Afrikka |  245 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Etelä-Afrikka |  245 |   |   |   Länsi-Intia |  202 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |   Länsi-Intia |  202 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |   Australia |  207/8/50 |   |   |  |  |
|  |   Uusi-Seelanti |  286/9 |   |   |   Australia |  207/8/50 |   |   |  |  |
|  |   Uusi-Seelanti |  286/9 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Australia |  289/4/47.5 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Australia |  289/4/47.5 |   |   |  |  |   |   |  |  |
Sri Lankan ja Intian välinen ottelu (Intiassa) keskeytettiin ja tuomittiin Sri Lankan voitoksi riehuvan väkijoukon takia.
Kriketin maailmanmestaruuskilpailut 1987

Kriketin maailmanmestaruuskilpailut 1987 eli World Cup oli neljäs ICC:n järjestämä maailmanmestaruusturnaus, tunnettu myös nimellä Reliance World Cup. Kilpailut käytiin 8. lokakuuta -8. marraskuuta Intiassa ja Pakistanissa. Mukana oli kahdeksan joukkuetta ja ne pelasivat kahdessa neljän joukkueen ryhmässä, joista kummastakin kaksi parasta selviytyi pudotuspeleihin. Ottelut pelattiin 50 syöttövuoron peleinä.
Mitaliottelut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |  |
|   |   |   |   |   |   |   |  |

|  |   Australia | 267/6 |   |  |  |  |  |
|  |   Pakistan | 252 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |

|  |   |   |   |   |   Australia | 253/5 |  |
|  |   |   |   |   |   Englanti | 246/8 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |   Englanti | 254/6 |   |  |  |  |  |
|  |   Intia | 219 |   |  |  |  |  |
Kriketin maailmanmestaruuskilpailut 1983

Kriketin maailmanmestaruuskilpailut 1983 eli World Cup oli kolmas ICC:n järjestämä maailmanmestaruusturnaus, tunnettu myös nimellä Prudential Cup. Kilpailut käytiin 9. -25. kesäkuuta Englannissa. Mukana oli kahdeksan joukkuetta ja ne pelasivat kahdessa neljän joukkueen ryhmässä, joista kummastakin kaksi parasta selviytyi pudotuspeleihin. Ottelut pelattiin 60 syöttövuoron peleinä. Loppuottelussa vastakkain olivat Intia ja Länsi-Intia, Intian viedessä mestaruuden lukemin 183-140.
Mitaliottelut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |  |
|   |   |   |   |   |   |   |  |

|  |   Englanti | 213 |   |  |  |  |  |
|  |   Intia | 217/4 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |

|  |   |   |   |   |   Intia | 183 |  |
|  |   |   |   |   |   Länsi-Intia | 140 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |   Pakistan | 184/8 |   |  |  |  |  |
|  |   Länsi-Intia | 188/2 |   |  |  |  |  |
Konsolisota

Konsolisota on nimitys kilpailuasetelmalle, jossa pelikonsolien valmistajat kamppailevat hallitsevasta markkinaosuudesta.
Eräs merkittävimmistä konsolisodista käytiin vuosina 1990–1995 Nintendon ja Segan välillä Yhdysvalloissa. Sota henkilöityi yritysten pelimaskotteihin Marioon ja Sonic the Hedgehogiin.
Konsolisotaa käydään yleensä saman sukupolven pelikonsolien välillä. Kahdeksas sukupolvi käynnistyi vuonna 2012, ja siihen kuuluvat Nintendolta Wii U, Microsoftilta Xbox One ja Sonylta PlayStation 4.
Kirby Super Star Ultra

| Kirby Super Star Ultra |
| --- | --- |

Kehittäjä:  HAL Laboratory
Julkaisija:  Nintendo
Jakelija:  Nintendo eShop
Pelisarja:  Kirby
Julkaistu:  NA 22. syyskuuta 2008JP 06. marraskuuta 2008
Lajityyppi:  tasohyppely
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  CERO: A (kaikenikäisille)  ESRB: Kaikenikäisille  PEGI 3 
Alusta:  Nintendo DS
Jakelumuoto:  Digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Kirby Super Star Ultra on Hal Laboratoryn kehittämä ja Nintendon julkaisema tasohyppely. Peli on julkaistu vuonna 2008 Nintendo DS:lle. Peli on uudelleenjulkaistu versio Super Nintendon (SNES) klassikosta Kirby’s Fun Pak.
Pelaaminen

Pelissä on mukana kaikki SNES-klassikosta tutut pelimuodot, mutta mukana on myös uusia pelimuotoja, kuten Revenge of the King ja Meta Knight Ultra.
Revenge of the King -pelimuoto on vaikeampi ja synkempi versio alkuperäisen pelin minipeleistä. Siinä käytetään apuna Nintendo DS:n kosketusnäyttöä ja minipelejä voidaan pelata yhdessä kolmen muun pelaajan kanssa.
Meta Knight Ultra puolestaan antaa mahdollisuuden pelata koko pelin läpi Meta Knight -hahmolla, joka tuo vaihtelua perinteiseen Kirby-tyyliin.
Hahmot

Pelissä on monta eri hahmoa. Pelattavina hahmoina ovat Kirby ja Meta Knight. Pomovastuksina pelissä on muun muassa Meta Knight, King Dedede, Marx ja Marx Soul.
Aiheesta muualla

Kirby Super Star Ultra MobyGamesissa (englanniksi)
Kirby-pelit
| --- | --- |
Tasohyppelyt::   Kirby’s Dream Land  Kirby’s Adventure  Kirby’s Dream Land 2  Kirby’s Fun Pak  Kirby’s Dream Land 3  Kirby 64: The Crystal Shards  Kirby and the Amazing Mirror  Kirby: Power Paintbrush  Kirby: Mouse Attack  Kirby’s Epic Yarn  Kirby Mass Attack  Kirby’s Adventure Wii  Kirby: Triple Deluxe  Kirby and the Rainbow Curse  Kirby: Planet Robobot  Kirby Star Allies 
Spinoff-pelit::   Kirby’s Pinball Land  Kirby’s Dream Course  Kirby’s Avalanche  Kirby’s Block Ball  Kirby no Omochabako  Kirby’s Star Stacker  Kirby’s Tilt 'n' Tumble  Kirby Air Ride  Kirby Battle Royale 
Uudelleenjulkaisut::   Kirby: Nightmare in Dream Land  Kirby Super Star Ultra  Kirby’s Dream Collection  Kirby’s Extra Epic Yarn
Svalövin kunta

| Svalövin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Keskustaajama:  Svalöv
Kuntakoodi:  1214
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  387,18 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  14 412
 – Väestötiheys:  37,2 as./km²
 
 www.svalov.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Svalövin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Svalövin kunnantalo.
Svalövin kunta (ruots. Svalövs kommun) on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Svalöv.
Kunnan maapinta-ala on 387,18 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 14 412 henkeä (31.12.2021).
Kunnan alueella sijaitsee osa Söderåsenin kansallispuistosta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 214,65 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 55,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Svalövin kunnan alueella sijaitsi 15 pitäjää, joista kustakin muodostettiin maalaiskunta vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan. Kun taajama-asutusta alkoi muodostua, perustettiin myös taajaväkisiä yhdyskuntia. Niitä olivat Teckomatorp (Norra Skrävlingen maalaiskunnassa 1914–1966), Röstånga (Röstångan maalaiskunnassa 1935–1966) ja Svalöv (Felestadin ja Svalövin maalaiskunnissa 1941–1952).
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Kågeröd (Kågeröd, Stenestad ja Halmstad)
Marieholm (Reslöv, Torrlösa ja Östra Karaby)
Rönneberga (Tofta, Asmundstorp, Sireköpinge ja Billeberga)
Röstånga (Röstånga, Ask, Billinge ja Konga)
Svalöv (Svalöv, Tirup ja Felestad)
Teckomatorp (Källs-Nöbbelöv, Norra Skrävlinge, Norrvidinge ja Södervidinge)
Vuonna 1969 Svalövin maalaiskunta yhdistettiin Kågerödin maalaiskunnan kanssa. Osia Rönnebergan (Billeberga ja Sireköpinge), Röstångan (Röstånga, Ask ja Konga) ja Teckomatorpin (Källs-Nöbbelöv, Norra Skrävlinge ja Norrvidinge) maalaiskunnista liitettiin Svalöviin samana vuonna. Svalövin kunta sai nykyiset rajansa vuonna 1971, jolloin Torrlösan seurakunta jaetusta Marieholmin maalaiskunnasta liitettiin siihen.
Väestönkehitys

| Svalövin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 12 940 | 12 940 |
| 1955 | 1955 |    | 12 703 | 12 703 |
| 1960 | 1960 |    | 12 204 | 12 204 |
| 1965 | 1965 |    | 12 214 | 12 214 |
| 1970 | 1970 |    | 12 062 | 12 062 |
| 1975 | 1975 |    | 12 546 | 12 546 |
| 1980 | 1980 |    | 12 990 | 12 990 |
| 1985 | 1985 |    | 12 653 | 12 653 |
| 1990 | 1990 |    | 12 839 | 12 839 |
| 1995 | 1995 |    | 12 871 | 12 871 |
| 2000 | 2000 |    | 12 562 | 12 562 |
| 2005 | 2005 |    | 13 012 | 13 012 |
| 2010 | 2010 |    | 13 242 | 13 242 |
| 2015 | 2015 |    | 13 655 | 13 655 |
| 2020 | 2020 |    | 14 276 | 14 276 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 096 | 15,3 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 480 | 3,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 003 | 7,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 10 076 | 73,8 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 90 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 146 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 815 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 65 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 21,8 %
18–64-vuotiaat: 60,1 %
65 vuotta täyttäneet: 18,1 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 11,9 | 6,1 |
|   | jalostus | 22,1 | 26,0 |
|   | palvelut | 63,8 | 66,3 |
|   | tuntematon | 2,3 | 1,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 3 752 | 6 118 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 61,3 |  |
Taajamat

Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 67,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 255 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Svalöv | 3 633 |
| 2 | Teckomatorp | 1 651 |
| 3 | Kågeröd | 1 446 |
| 4 | Billeberga | 987 |
| 5 | Röstånga | 839 |
| 6 | Tågarp | 431 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Ask
Axelvold
Håstenslöv
Munkagårda
Månstorp och Billeberga tre
Norrvidinge
Stenestad
Torrlösa
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Håstenslöv
Trolleholm
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Svalövin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 5 | 5 | 6 | 7 | 8 | 7 | 8 | 7 | 8 | 6 | 6 | 7 | 5 | 4 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 16 | 14 | 11 | 11 | 8 | 8 | 8 | 8 | 9 | 10 | 7 | 6 | 7 | 6 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 2 | 2 | 3 | 1 | 3 | 3 | 2 | 1 | 2 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 0 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 18 | 16 | 17 | 18 | 18 | 17 | 16 | 19 | 15 | 15 | 12 | 10 | 10 | 8 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 5 | 5 | 8 | 11 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 4 | 4 | 4 | 4 | 3 | 4 | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 35 | 35 | 35 | 35 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Askin piiri (Skåne)
Billebergan piiri
Felestadin piiri
Halmstadin piiri
Kongan piiri
Kågerödin piiri
Källs Nöbbelövin piiri
Norra Skrävlingen piiri
Norrvidingen piiri
Röstångan piiri
Sireköpingen piiri
Stenestadin piiri
Svalövin piiri
Tirupin piiri
Torrlösan piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Svalövsbygden
Kågeröd-Röstånga
Billeberga-Sireköpinge
Teckomatorp
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Ask
Billeberga
Felestad
Halmstad
Konga
Kågeröd
Källs-Nöbbelöv (Nöbbelöv)
Källstorp*
Norra Skrävlinge (Skrävlinge)
Norrvidinge
Röstånga
Sireköpinge
Stenestad
Svalöv (Norra Svalöv)
Tirup
Torrlösa
Seurakunnat > Kirkot

Askin kirkko
Billebergan kirkko
Felestadin kirkko
Halmstadin kirkko
Kongan kirkko
Kågerödin kirkko
Källs-Nöbbelövin kirkko
Norra Skrävlingen kirkko
Norrvidingen kirkko
Röstångan kirkko
Sireköpingen kirkko
Stenestadin kirkko
Svalövin kirkko
Tirupin kirkko
Torrlösan kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Svalövin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Svalövs kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä tästä ja maalaiskuntia koskevista artikkeleista.
Skånen läänin kunnat
Kartta Svalövin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Klassinen japani

Klassinen japani (jap. 中古日本語, Chūko nihongo) oli japanin kielen Heian-kaudella vuosina 794–1185 käytetty muoto. Se oli vanhan japanin kielen seuraaja.
Vanha japani lainasi ja mukautti kiinan kirjoitusjärjestelmän kielen kirjoittamiseen, mutta klassisen japanin kaudella kehitettiin kaksi uutta japanin tarpeisiin sopivampaa tavuaakkostoa, hiragana ja katakana. Tämä yksinkertaisti kirjoittamista ja sai aikaan uuden aikakauden kirjallisuudessa: syntyivät klassikot Genjin tarina, Taketori monogatari, Ise monogatari ja useita muita.
Foneemit

Klassisen japanin aikana kielessä tapahtui useita suuria fonologisia muutoksia. Vanhassa japanin kielessä oli 88 toisistaan erottuvaa tavua, mutta klassisessa japanissa määrä väheni 66:een.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | i | u | e | o |
| ka | ki | ku | ke | ko |
| ga | gi | gu | ge | go |
| sa | si | su | se | so |
| za | zi | zu | ze | zo |
| ta | ti | tu | te | to |
| da | di | du | de | do |
| na | ni | nu | ne | no |
| ha | hi | hu | he | ho |
| ba | bi | bu | be | bo |
| ma | mi | mu | me | mo |
| ya |   | yu |   | yo |
| ra | ri | ru | re | ro |
| wa | wi |   | we |   |
Huomattavin ero on "jōdai tokushu kanazukain", kahdentyyppisten i-, e- ja o-kirjaimiin loppuvien tavujen erotteluun käytetyn ortografian katoaminen. 900-luvulla äänteet /e/ ja /ye/ yhdistyivät äänteeksi /e/, kun taas /o/ ja /wo/ yhdistyivät äänteeksi /o/ 1000-lukuun mennessä.
Aiheesta muualla

Wikipedian testiversio klassisen japanin kielellä
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Late Old Japanese
Käännös suomeksi
Kristillinen keskus

Kristillinen Keskus, virallisesti Helsingin Kristillinen Keskus, oli Patmos Lähetyssäätiön aiempi toimintakeskus ja sijaitsi Harjukatu 2:ssa Harjussa. Seurakuntien pidättyvyys antaa tiloja herätysliikkeille johti siihen, että Patmos perusti Helsingin Kristillinen Keskuksen. Kristillisessä Keskuksessa toimi kahvio ja säätiön kustantamien julkaisujen myymälä.
Sittemmin Patmos järjesteli toimintojaan uudelleen ja perusti Savenvalajan paja -nimisen kokoustoiminnan keskuksen Helsingin Sörnäisiin ja Studio24/Kristillinen mediakeskus -nimisen studion video- ja äänitallenteiden tuottamiseen.
Aiheesta muualla

Patmos