stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lee Bowyer

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Lee David Bowyer
Syntymäaika: 3. tammikuuta 1977 (ikä 47)
Syntymäpaikka:  Lontoo, Englanti
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 175 cm
Junioriseurat
:  Senrab
:  Charlton Athletic
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1994–1996 |  Charlton Athletic | 46 | (8) |
| 1996–2003 |  Leeds United | 203 | (38) |
| 2003 |  West Ham United | 10 | (0) |
| 2003–2006 |  Newcastle United | 79 | (6) |
| 2006–2009 |  West Ham United | 41 | (4) |
| 2009 | →  Birmingham City (laina) | 17 | (1) |
| 2009–2011 |  Birmingham City | 64 | (9) |
| 2011–2012 |  Ipswich Town | 29 | (2) |
| Yhteensä | Yhteensä | 489 | (68) |
Maajoukkue
| 1994–1995 |  Englanti U18 | 6 | (0) |
| 1995–2000 |  Englanti U21 | 13 | (4) |
| 2002 |  Englanti | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Lee David Bowyer (s. 3. tammikuuta 1977 Lontoo, Englanti) on englantilainen uransa lopettanut jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Peliura

Bowyer pelasi koko ammattilaisuransa Englannissa kahdella korkeimmalla sarjatasolla. Valioliigassa hän pelasi yhteensä 397 ottelua, joissa hän teki 57 maalia. Mestaruussarjassa ja sen edeltäjässä 1. divisioonassa vastaavat tilastot olivat yhteensä 92 ottelua ja 11 maalia. Eniten menestystä Bowyer saavutti pelatessaan Leeds Unitedissa, jota hän myös edusti pisimpään. Seura sijoittui hänen aikanaan viisi kertaa peräkkäin Valioliigan viiden parhaan joukkoon vuosina 1998–2002, parhaimmillaan kolmanneksi.
Englannin A-maajoukkueessa Bowyer pelasi yhden ottelun vuonna 2002.
Ongelmapelaaja

Bowyer tunnettiin varoitusherkkänä pelaajana, joka päätyi useasti ongelmiin myös siviilielämässä. Maaliskuussa 1995 hän jäi kiinni huumetestissä, minkä seurauksena hänen seuransa Charlton Athletic sulki hänet toimintansa ulkopuolella kahdeksaksi viikoksi ja hänet pudotettiin Englannin alle 18-vuotiaiden maajoukkueesta. Joulukuussa 1996 Bowyer tuomittiin 4 500 punnan sakkoihin hänen heiteltyään tuoleja McDonald's-ravintolassa.
Vuonna 2000 Bowyer ja toinen jalkapalloilija Jonathan Woodgate saivat pahoinpitelysyytteen yökerhon edustalla tapahtuneesta yhteydenotosta, jossa loukkaantui aasialainen opiskelija. Bowyer sovitteli tapauksen oikeuden ulkopuolella maksamalla 170 000 punnan korvaukset. Vuonna 2005 Englannin jalkapalloliitto antoi Bowyerille seitsemän ottelun pelikiellon ja 30 000 punnan sakot pelikentällä tapahtuneesta yhteydenotosta Kieron Dyerin kanssa. Lisäksi oikeus tuomitsi hänet tilanteen seurauksena 600 punnan sakkoihin. Syyskuussa 2010 Bowyer solvasi alatyylisesti vastustajajoukkueen kannattajaa.
Tammikuussa 2011 Bowyer sai kolmen ottelun pelikiellon astuttuaan kentällä Bacary Sagnan päälle. Hän oli tuolloin 98 keltaisella kortillaan Valioliigan kautta aikojen varoitetuin pelaaja.
Ulricehamnin kunta

| Ulricehamnin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Keskustaajama:  Ulricehamn
Kuntakoodi:  1491
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 046,03 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  24 989
 – Väestötiheys:  23,9 as./km²
 
 www.ulricehamn.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ulricehamnin kunta (ruots. Ulricehamns kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Ulricehamn.
Kunnan maapinta-ala on 1 046,03 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 24 989 henkeä (31.12.2021).
Kunta on osa Sjuhäradin kulttuurimaantieteellistä aluetta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 109,12 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 10,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Ulrichemanin kunta koostuu 31 entisestä kunnallisesta yksiköstä, joista yksi oli Ulricehamnin kaupunki ja 30 oli maalaiskuntia, jotka muodostettiin vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan. Maalaiskunnista Brunn ja Vist liitettiin jo vuonna 1938 osaksi kaupunkia.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Hökerum (Kärråkra, Södra Vånga, Möne, Hällstad, Murum, Grovare, Fänneslunda, Härna, Södra Ving ja Varnum)
Åsunden (Tvärred, Marbäck, Finnekumla, Södra Säm, Gällstad ja Grönahög)
Redväg (Strängsered, Gullered, Hössna, Liared, Kölingared, Knätte, Böne, Kölaby, Humla, Blidsberg, Dalum, Timmele, Solberga, Norra Åsarp, Smula ja Fivlered)
Hökerum sai nimensä Hökerumin taajamasta, Åsunden Åsunden-nimisestä järvestä ja Redväg viittaa entiseen Redvägin kihlakuntaan. Ulricehamnin kaupunkiin tämä kuntauudistus ei vaikuttanut.
Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja kaupunki muutettiin Ulricehamnin kunnaksi ilman aluemuutoksia. Nykyisen rajansa Ulricehamnin kunta sai vuonna 1974, jolloin siihen liitettiin kokonaan Hökerumin ja Åsundenin kunnat. Redvägin kunta jaettiin samassa yhteydessä Ulricehamnin (Strängsered, Gullered, Hössna, Liared, Kölingared, Knätte, Böne, Kölaby, Humla, Blidsberg, Dalum, Timmele) ja Falköpingin (Solberga, Norra Åsarp, Smula ja Fivlered) kesken.
Väestönkehitys

| Ulricehamnin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 22 479 | 22 479 |
| 1955 | 1955 |    | 22 092 | 22 092 |
| 1960 | 1960 |    | 21 551 | 21 551 |
| 1965 | 1965 |    | 21 444 | 21 444 |
| 1970 | 1970 |    | 21 264 | 21 264 |
| 1975 | 1975 |    | 21 451 | 21 451 |
| 1980 | 1980 |    | 21 970 | 21 970 |
| 1985 | 1985 |    | 22 086 | 22 086 |
| 1990 | 1990 |    | 22 738 | 22 738 |
| 1995 | 1995 |    | 22 793 | 22 793 |
| 2000 | 2000 |    | 22 284 | 22 284 |
| 2005 | 2005 |    | 22 381 | 22 381 |
| 2010 | 2010 |    | 22 838 | 22 838 |
| 2015 | 2015 |    | 23 494 | 23 494 |
| 2020 | 2020 |    | 24 704 | 24 704 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Vuoden 2011 lopussa 12,0 prosenttia kunnan väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 9,7 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 648 | 11,3 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 631 | 2,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 374 | 5,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 18 841 | 80,2 |
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 392 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 188 480 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 97 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,4 %
18–64-vuotiaat: 57,7 %
65 vuotta täyttäneet: 21,9 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 5,4 | 4,3 |
|   | jalostus | 30,0 | 29,3 |
|   | palvelut | 63,2 | 65,2 |
|   | tuntematon | 1,4 | 1,2 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 8 481 | 10 799 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 78,5 |  |
Taajamat

Kunnassa on 12 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 66,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 636 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ulricehamn | 9 787 |
| 2 | Timmele | 847 |
| 3 | Hökerum | 695 |
| 4 | Dalum | 638 |
| 5 | Vegby | 549 |
| 6 | Blidsberg | 508 |
| 7 | Marbäck | 474 |
| 8 | Gällstad | 471 |
| 9 | Nitta | 354 |
| 10 | Rånnaväg | 336 |
| 11 | Trädet | 277 |
| 12 | Hulu | 266 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Älmestad
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Folkesred
Hössna
Köttkulla
Röshult
Torsbo
Tvärred
Älmestad
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Brunn
Gullered
Knätte
Liared
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ulricehamnin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 10 | 10 | 10 | 12 | 10 | 9 | 10 | 9 | 10 | 6 | 9 | 11 | 10 | 8 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 18 | 17 | 15 | 14 | 12 | 13 | 12 | 12 | 10 | 10 | 11 | 10 | 10 | 8 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 6 | 6 | 6 | 4 | 7 | 6 | 5 | 3 | 3 | 4 | 3 | 4 | 2 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 5 | 3 | 6 | 6 | 4 | 3 | 2 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | 2 | 5 | 4 | 2 | 2 | 3 | 3 | 2 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 13 | 14 | 15 | 15 | 15 | 16 | 13 | 17 | 13 | 17 | 14 | 13 | 13 | 10 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 4 | 6 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 1 | 3 | 0 | 3 | 9 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Blidsbergin piiri
Bönen piiri
Dalumin piiri
Finnekumlan piiri
Fänneslundan piiri
Grönahögin piiri
Gulleredin piiri
Gällstadin piiri
Humlan piiri
Hällstadin piiri
Härnan piiri
Hössnan piiri
Knätten piiri
Kärråkran piiri
Kölabyn piiri
Kölingaredin piiri
Liaredin piiri
Marbäckin piiri (Länsi-Götanmaa)
Murumin piiri
Mönen piiri
Strängseredin piiri
Södra Sämin piiri
Södra Vingin piiri
Timmelen piiri
Tvärredin piiri
Ulricehamnin piiri
Varnumin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Ulricehamn
Hällstad
Södra Ving
Åsunden
Hössna
Redväg
Timmele
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Bjättlunda*
Blidsberg
Brunn*
Böne
Dalum
Finnekumla
Fänneslunda
Grovare *
Grönahög
Gullered
Gällstad
Humla
Hällstad
Härna
Hössna
Igelsred*
Ingared*
Kinnared*
Knätte
Kärråkra
Kölaby
Kölingared
Liared
Marbäck
Murum
Möne
Strängsered
Södra Säm (Säm)
Södra Ving (Ving)
Södra Vånga* (Vånga)
Timmele
Tissered*
Tvärred
Töve*
Ulricehamn (Bogesund)
Varnum
Vist*
Västervånga* (Vång)
Seurakunnat > Kirkot

Blidsbergin kirkko
Bönen kirkko
Dalumin kirkko
Grönahögin kirkko
Gulleredin kirkko
Humlan kirkko
Hällstadin kirkko
Härnan kirkko
Hössnan kirkko
Knätten kirkko
Kölabyn kirkko
Kölingaredin kirkko
Liaredin kirkko
Marbäckin kirkko
Strängseredin kirkko
Södra Vingin kirkko
Timmelen kirkko
Ulricehamnin kirkko
Varnumin kirkko
Vistin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ulricehamnin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Ulricehamns kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä tästä ja maalaiskuntia koskevista artikkeleista.
Länsi-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Ulricehamnin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Kuutsalo

Kuutsalo
Kuutsalon kappeli ja kellotorni
| --- | --- |
Sijainti:  Kotka Kymenlaakso Suomi
Merialue:  Suomenlahti
Pinta-ala:  7 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  27
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kuutsalo (aiemmin ruots. Kutsalö) on saari ja kylä Suomenlahdella Kotkan kaupungissa. Saari sijaitsee kolme kilometriä kaupungin keskustasta Kotkansaarelta kaakkoon. Kuutsalon kylään kuuluu myös useita muita saaria, joista suurin on sen eteläpuolella sijaitseva Kirkonmaan saari.
Kuutsalossa on 27 asukasta ja Rankki-Kirkonmaalla 17 asukasta (31.12.2012).
Maantiede ja asutus

Kuutsalon pinta-ala on seitsemän neliökilometriä ja pituus kuusi kilometriä. Kuutsalon erottaa Tiutisen saaresta Ruotsinsalmi. Kuutsalon pohjoiskärjessä sijaitsee Santaniemi. Asutuksellisesti Kuutsalo on jakautunut Autionkylään, Mullinkylään, Sumarinkylään ja Suurkylään. Vakituisia asukkaita on 27 (31.12.2012) ja kesäasukkaita noin 400. Vakituisia asukkaita Kuutsalossa oli enemmän kuin 400 vielä 1920-luvulla.
Historia

Kustaa Vaasan aikana 1500-luvulla kruunu kiinnostui luotsauksen virallisesta organisoinnista, jolloin Kuutsaloon perustettiin kaksi luotsitilaa. Kuutsalon talot olivat sidottuja kruunun intresseihin myös sotilaallisesti. Luotsilaitoksen maakirjassa 1862 kaikki Kuutsalon seitsemän maakirjatilaa on merkitty luotsitiloiksi. Nämä seitsemän perustilaa olivat Autio, Brunila, Mulli, Piipari, Seppälä, Suutari ja Vanhala, joiden sukumerkit näkyvät Kuutsalo -viirissä.
Kuutsalosta otettiin tammikuussa 1900 Aleksandr Popovin järjestämä Suomen ensimmäinen radioyhteys Suursaareen Admiral Apraksinin pelastustoimia varten. Kuutsalon kansakoulu oli toiminnassa vuosina 1893–1963. Kuutsalo kuului Kymin kuntaan vuoteen 1977 saakka. Saaren perinnettä vaalii 1979 Kuutsalon Saarimajalla perustettu Kuutsalo-Seura ry. Viljo Suutari on kirjoittanut omalaatuisen, Kuutsaloon sijoittuvan historiallisen romaanin Puu ui länteen (1976).
Elinkeinot ja liikenne

Elinkeinoja Kuutsalossa ovat olleet kalastus, merenkulku, hylkeenpyynti ja omavaraistalous. Saarella on ollut kauppoja, joista viimeiset Autionkylän Saaristen kauppa 1960-luvun lopulla ja Suurkylässä Hauhian kioskikauppa 1970- ja 1980-luvuilla. Saareen liikennöi Kotkasta yhteysalukset M/S Otava ja M/S Tekla I.
Nähtävyydet

Kuutsalon kappeli on arkkitehti Tuomo Hovin suunnittelema ja se siunattiin käyttöön vuonna 2003. Kappelin alttariristi on peräisin Ruotsinsalmen taistelun aikaisesta laivanhylystä. Aleksandr Popovin ottaman radioyhteyden muistoksi on pystytetty muistolaatta Kuutsalon eteläosassa sijaitsevalle Autionkylänvuorelle. Saarimaja toimii pääosin Kuutsalon juhlien ja tapahtumien järjestyspaikkana.
Yhdistystoiminta

Kuutsaloon perustettiin Kuutsalo-seura vuonna 1979, jonka tarkoituksena on edistää Kuutsalon saariston alueiden ja kylien kehitystä. Seura pyrkii myös herättämään kotiseutuharrastusta. Se on tallentanut saariston historiaa julkaisemalla kolme Kuutsaloa käsittelevää kirjaa. Kuutsalo-seuran puheenjohtajana toimii Matti Sulin. Kuutsalossa toimii lisäksi Kuutsalon osakaskunta ja Kuutsalon Erämiehet -yhdistys.
Aiheesta muualla

Kuutsalon kotisivut
Kirjallisuutta

Mennään saareen – kesämökkielämää Kuutsalon saaristossa, 2019, toim. Pekka Savolainen, Neljäs teos valottaa kesämökkirakentamisen syntyä Kuutsalon saaristoon. Kirjaan on kuvattu ja paikannettu saariston n. 500 mökistä 127. Lisäksi mielenkiintoisia kertomuksia sodan jälkeisestä kesäelämästä Kuutsalossa, tietoa jakokunnan, nykyisen osakaskunnan historiasta ja vesialueen merkityksestä asukkaille sekä saaristoasioiden hoidosta valtakunnassa ja paikallistasolla.
Kotikontu meren keskellä - Kertomuksia Kuutsalosta (2009) toim. Martti Autio - saarelaisten kertomuksia ja muisteloita sekä kuvaluettelon ja tietoja vanhemmista taloista.
"Oleks siä käynny Kuuttaloil" – vanhaa ja uutta saarelaista paikannimitietoutta Kotkan Kuutsalosta, Veli-Matti Autio, 1999, Kuutsalo-seura
Kuutsalo-saari Kotkan kupeessa, Veli-Matti Autio, 1989, Kuutsalo-Seura ry
Kuvia

Mullinlahti
Sumarinkylän lahti ja Autionkylän lahti
Suurkylän lahti
Kotka
| --- | --- |
Kaupunginosat:   Aittakorpi  Eskola  Etukylä  Halla  Helilä  Hirssaari  Hovila  Hovinsaari (6–8)  Itäranta  Jumalniemi  Jylppy  Kaarniemi  Kalliokoski  Karhula  Karhuvuori  Katariina  Kaukola  Kierikkala  Koivula  Korela  Korkeakoski  Kotkansaari (1–4)  Kyminlinna  Lankila  Metsola  Mussalo  Otsola  Popinniemi  Rauhala  Ristinkallio  Ruonala  Saksala  Sunila  Sutela  Suulisniemi  Takakylä  Tiutinen 
Kyliä:   Haapasaari  Huruksela  Juurikorpi  Jäppilä  Kurittula  Kuutsalo  Laajakoski  Marinkylä  Peippola  Pernoo  Pihkoo  Rantahaka  Tavastila  Ylänummi 
Muita alueita:   Hietanen  Hovinsaari (saari)  Kirkonmaa  Kolkansaari  Kuusinen  Rankki
Lightning Bolt (albumi)

| Lightning Bolt Pearl Jam |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 13. lokakuuta 2013
 Tuottaja(t): Brendan O'Brien
 Tyylilaji: alternative rock
 Kesto: 47.14
 Levy-yhtiö: omakustanne (Yhdysvallat), Republic (kansainvälinen)
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 8.
Pearl Jamin muut julkaisut
| Live on Ten Legs 2011 | Lightning Bolt 2013 | Let's Play Two (live) 2017 |
Singlet albumilta Lightning Bolt
 ”Mind Your Manners” Julkaistu: 11. heinäkuuta 2013  ”Sirens” Julkaistu: 18. syyskuuta 2013  ”Lightning Bolt” Julkaistu: 4. maaliskuuta 2014
Lightning Bolt on Yhdysvaltain Seattlesta kotoisin olevan Pearl Jamin kymmenes studioalbumi. Levyn on tuottanut suurimman osan muistakin Pearl Jamin levyistä tuottanut Brendan O'Brien. Levy julkaistiin yhtyeen oman Monkeywrench Recordsin kautta lokakuussa 2013.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 8.
Kappaleet

Kaikki sanat Eddie Vedder.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Getaway | Eddie Vedder | 3.26 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Mind Your Manners | Mike McCready | 2.38 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | My Father's Son | Jeff Ament | 3.07 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Sirens | McCready | 5.41 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Lightning Bolt | Vedder | 4.13 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Infallible | Ament, Stone Gossard | 5.22 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Pendulum | Ament, Gossard | 3.44 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Swallowed Whole | Vedder | 3.51 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Let the Records Play | Gossard | 3.46 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Sleeping by Myself | Vedder | 3.04 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Yellow Moon | Ament | 3.52 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Future Days | Vedder | 4.22 |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Allmusic:
Rolling Stone:
Soundi:
Aiheesta muualla

Lightning Bolt Allmusicissa (englanniksi)
Lightning Bolt (albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Pearl Jam
| --- | --- |
Studioalbumit::   Ten  Vs.  Vitalogy  No Code  Yield  Binaural  Riot Act  Pearl Jam  Backspacer  Lightning Bolt  Gigaton  Dark Matter 
Livealbumit ja kokoelmat::   Live on Two Legs  Official Bootlegs  Lost Dogs  Live at Benaroya Hall  Rearviewmirror: Greatest Hits 1991–2003  Live in NYC 12/31/92  Live at Easy Street  Live at the Gorge 05/06 
Videot::   Single Video Theory  Touring Band 2000  Live at the Showbox  Live at the Garden  Immagine In Cornice 
Muuta::   Pearl Jam Twenty
Lightning to the Nations

| Lightning to the Nations Diamond Head |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 3. lokakuuta 1980
 Tuottaja(t): Reg Fellows
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 41.37
 Levy-yhtiö: Happy Face
Diamond Headin muut julkaisut
|   | Lightning to the Nations 1980 | Borrowed Time 1982 |
Lightning to the Nations on Diamond Headin vuonna 1980 julkaisema studioalbumi. Lightning to the Nations on alun perin nimetön, ja sitä kutsutaan myös ”White Albumiksi”. Albumi tunnetaan heavy metal -yhtyeiden piirissä erittäin hyvin, esimerkiksi Metallica on tehnyt cover-versiot kappaleista ”The Prince”, ”Sucking My Love”, ”Am I Evil?”, ”It’s Electric” ja ”Helpless”. Levy julkaistiin Independentin nimissä, ja levy on nauhoitettu Old Smithy Recording Studiossa, Worcesterissä, Englannissa.
”Am I Evil?”

”Am I Evil?” on levyn kenties tunnetuin kappale, ja sitä pidetäänkenen mukaan? todellisena mestariteoksena koko NWOBHM-genressä. Se on suosittu myös yhtyeen fanien keskuudessa ja kenties yhtyeen tunnetuin kappale. Kappale kertoo lapsesta, jonka äiti on poltettu elävältä noitavainon uhrina. Kun hän kasvaa aikuiseksi, hän lähtee kostamaan äitinsä tappaneille ihmisille.
Kappale on melko monimutkainen ja se jakautuu neljään osaan: hidas ja painostava, monumentaalinen intro on Gustav Holstin innoittama, ja se jatkuu Brian Tatlerin tapping-tekniikalla soittamaan sooloon. Tämän jälkeen kappale jatkuu normaaleilla heavy metal -riffeillä ja päättyy niin ikään kitarasoolo-osuuksilla.
Kappaleet

Lighting to the Nations – 4.15
The Prince – 6.27
Sucking My Love – 9.35
Am I Evil? – 7.39
Sweet and Innocent – 3.13
It’s Electric – 3.57
Helpless – 6.51
Kokoonpano

Sean Harris – laulu
Brian Tatler – kitara & laulu
Colin Kimberly – basso
Duncan Scott – rummut
Aiheesta muualla

Albumi Lightning to the Nations Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Lightning to the Nations Discogs.com-sivustolla
Louis Bertrand de Sivray

Louis Bertrand de Sivray (23. elokuuta 1766 Luc (Var) – 3. heinäkuuta 1859) oli ranskalainen paroni ja ensimmäisen keisarikunnan kenraali.
Taustaa

Bertrand de Sivray syntyi provencelaiseen aatelisperheeseen. Hän aloitti opintonsa 1782 aatelisnuorukaisille tarkoitetussa Lorient'n kadettikoulussa Bretagnessa. Hän valmistui kadetiksi 1785 ja astui Charles de Bourbonin rykmentin palvelukseen. Hänet nimitettiin luutnantiksi 1788. Sotilasyksikkö liitettiin osaksi Pondichéryn rykmenttiä vuonna 1789.
Nuori upseeri Bertrand se Sivray otti tilanteesta ja ajankohdasta vaarin. Hänet valittiin edustajaksi Kansalliskokoukseen 21. syyskuuta 1791, ja hän matkusti Pariisiin. Seuraavana vuonna hänet ylennettiin kapteeniksi. Hän pelasti sapelinkäytöllään kuningasmielisen Vincent-Marie Viénot de Vaublanc'n hengen vuonna 1782, kun Pariisin vallankumoukselliset aikoivat murhata tämän.
Nuori upseeri kohosi vallankumouksen aikana everstiksi. Napoleonin noustua konsuliksi Sivraylle myönnettiin Ranskan kunnialegioonan kunniamerkki, ja vähän myöhemmin hänestä tehtiin saman ritarikunnan upseeri.
Hän saavutti urallaan upseerina merkittäviä voittoja Italiassa, ja kotimaassa hän sai osakseen keskeisiä sotilaallisia tehtäviä. Hän joutui kuitenkin jäämään pois sotilaspalveluksesta olosuhteiden jyrkästi muututtua, mutta hän ehti kuitenkin ennen kuolemaansa olla vielä pitkään eläkkeellä.