stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ilmastonmuutoskeskustelu
Julkinen keskustelu > Keskustelu Yhdysvalloissa > Ilmastonmuutoksen skeptikot ja kristillinen oikeisto

Erityisesti Yhdysvalloissa ilmastonmuutokseen skeptisesti suhtautuvien etujärjestöjen, älykkään suunnittelun kannattajien ja niin sanotun kristillisen oikeiston välillä on paljon yhteistyötä. Esimerkiksi Institute on Religion and Democracy -järjestön vuotaneen muistion mukaan sen kolmanneksi tärkein prioriteetti seksuaalisuuteen liittyvien kysymysten ja kristittyjen ahdingon helpottamisen jälkeen on tehdä epäuskottavaksi ”liberaali lainsäädäntö, joka nojaa Kioton ilmastosopimukseen ja todistamattomiin maailmanlopun ennustuksiin”. Howard Fieldstead Ahmanson, joka on myös lahjoittanut 1,5 miljoonaa dollaria älykästä suunnittelua edistävälle järjestölle Discovery Institutelle, on tukenut huomattavilla rahasummilla järjestöjä, jotka vastustavat Kioton ilmastosopimusta ja kritisoivat ilmastomuutostutkimusta (muun muassa Science & Environmental Policy Project).
Julkinen keskustelu > Keskustelu Yhdysvalloissa > Ilmastonmuutoksen skeptikot ja öljyteollisuus

Yhdysvaltalainen huolestuneiden tiedemiesten liitto Union of Concerned Scientists julkaisi tammikuussa 2007 raportin, jonka mukaan ExxonMobil oli käyttänyt vuosien 1998–2006 välisenä aikana tupakkateollisuudesta tunnettua toimintatapaa ja rahoittanut ilmastonmuutokseen skeptisesti suhtautuvia järjestöjä yhteensä 16 miljoonalla dollarilla. Useat ilmastonmuutosskeptikot on yhdistetty useisiin ExxonMobilen tukemiin järjestöihin kuten esimerkiksi Patrick Michaels, jonka kirjan julkaissut C. Marshall Institute sai yhtiötä tukea 630 000 Yhdysvaltain dollaria. Michaels kuuluu yhteensä 11:een ExxonMobilen tukemaan järjestöön.
Julkinen keskustelu > Oregonin vetoomus

Oregon Petition (engl. Oregonin vetoomus) on yleinen nimitys vuosina 1998–2001 järjestetylle vetoomukselle, joka vastusti Kioton sopimusta ja piti väitteitä ihmisperäisistä kasvihuonekaasupäästöistä aiheutuvista "katastrofaalisista" seuraamuksista vailla vakuuttavia tieteellisiä todisteita.
Vetoomuksen tekstiä on monesti tulkittu väärin tarkoittamaan koko ilmaston lämpenemistä koskevan tieteellisen konsensusnäkemyksen vastustamista. Vetoomukseen kerättiin 19 700 nimeä, joista vetoomuksen järjestäjien mukaan on riippumattomasti varmennettu 17 800. Vetoomusta ja sen esitystapoja on kritisoitu harhaanjohtavina ja toimintatavoiltaan epäilyttävinä.
Julkinen keskustelu > East Anglian yliopiston ilmastontutkimusyksikön sähköpostien hakkerointitapaus

Marraskuun lopulla 2009 brittiläisen East Anglian yliopiston ilmastontutkimusyksikkö CRU:n palvelimelta hakkeroitiin sähköpostiviestejä ja tiedostoja. Tuntemattomat henkilöt varastivat ja levittivät muutamia tuhansia sähköposteja ja muita dokumentteja 13 vuoden ajalta. Sähköpostiviesteissä ilmastotieteilijät keskustelivat esimerkiksi siitä, miten saisivat oman näkemyksensä mukaisia tutkimustuloksia julkaistuksi ja estetyksi vastakkaisten tulosten julkaisua. Lisäksi viesteissä pohdittiin, miten keskinäiset erimielisyydet voitaisiin silotella yhtenäiseksi näkemykseksi. Kohu sai lempinimen Climategate.
Väärinkäytöksistä epäiltyjen tutkijoiden mielestä syytökset pohjautuivat valikoituihin ja asiayhteydestään irrotettuihin otteisiin. Professori Philip Jonesin lainattiin kirjoittaneen ”tempusta” jolla ”piilottaa lasku” lämpötilakäyrissä. Jones sanoi, että tämä lainaus oli otettu asiayhteydestään ja esitetty huonossa valossa. Hänen mukaansa skeptikkojen tarkoituksena oli näin sabotoida joulukuun 2009 Kööpenhaminan ilmastokokouksen neuvotteluja.
Jonesin mukaan "lasku" viittasi niin sanotusta proxy-datasta (esimerkkinä puiden kasvurenkaat) päätellyn lämpötilahistorian 1900-luvun puolivälistä lähtien tapahtuneeseen erkanemiseen mitatusta lämpötilasta.
24. marraskuuta East Anglian yliopisto ilmoitti, että se nimittäisi riippumattoman tutkimusryhmän selvittämään tapahtunutta. Jones luopui CRU:n johtajan tehtävistään tutkimuksen ajaksi.
selvennä
Julkinen keskustelu > Englanninkielisen Wikipedian väärinkäyttötapaus

Brittiläinen konservatiivinen sanomalehti The Daily Telegraph uutisoi 22. joulukuuta 2009 englanninkielisen Wikipedian olevan "korruptoitunut". Cambridgeläinen tutkija ja vihreän puolueen aktivisti William Connolley oli ottanut kontrollin ja uudelleenkirjoittanut vuodesta 2003 lähtien Wikipediaan ilmastoasioista. Connelley oli uudelleenkirjoittanut ja luonut yhteensä 5428 uniikkia Wikipedian artikkelia ollessaan sivuston ylläpitäjä. Hänen tiedetään myös poistaneen ja hävittäneen yli 500 artikkelia, joista hän ei itse pitänyt.lähde?
Syyskuussa 2009 Wikipedian sovittelukomitea peruutti Connellyn ylläpitostatuksen saatuaan selville, että hän oli väärinkäyttänyt oikeuksiaan liittyen ilmantonmuutoskeskusteluun.lähde?
Aiheesta muualla

RealClimate, useiden tunnettujen ilmastotieteilijöiden yhteisblogi
Juhani Rinteen kirjoitus Tieteessä tapahtuu -julkaisussa 4/2007
Aiheesta muualla > Kriittisiä sivuja

Climate Audit, Steve McIntyren ilmastonmuutostutkimusta kriittisesti tarkkaileva blogi
Ilmastofoorumi ry Ihmisen osuuteen ilmastonmuutoksessa skeptisesti suhtautuva suomalainen kansalaisjärjestö
Ilmastonmuutos ja ilmaston lämpeneminen
| --- | --- |
Syyt:  Kasvihuoneilmiö  Kasvihuonekaasu  Hiilidioksidi  Metaani  Auringon aktiivisuus  Ilmaston viileneminen  Milankovićin jaksot  Vulkanismi  Laattatektoniikka  Termohaliinikierto 
Vaikutukset:  Ilmastopakolaisuus  Merien happamoituminen  Merenpinnan nousu  Tulvat  Sadannan muutokset  Kuivuuskaudet  Lämpöaallot  Äärimmäiset sääilmiöt  Trooppiset hirmumyrskyt 
Tiede:  Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC  Ilmastoherkkyys  Ilmastomalli  Palautekytkennät  Kaupunkisaarekeilmiö  Keskiajan lämmin kausi  Pieni jääkausi  Hiilinielu  Otsonikato  Historialliset vaikutukset 
Keskustelu ja politiikka:  Hillitseminen  Hinku-verkosto  Sopeutuminen  Kioton sopimus  Kööpenhaminan ilmastokokous  UNFCCC  Päästökauppa  Sternin raportti  Uusiutuva energia  Energiansäästö  Oregonin vetoomus  Energiapolitiikka  Euroopan unionin energiapolitiikka  Suomen energiapolitiikka  Kiinan energiapolitiikka
Vuoden 1988 talviolympialaisten mitalitaulukko

Vuoden 1988 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 57 eri maasta, jotka kilpailivat 46 olympiatapahtumassa. Mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.
Mitalitaulukko

| Vuoden 1988 talviolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 1988 talviolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 1988 talviolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 1988 talviolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 1988 talviolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 1988 talviolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Neuvostoliitto | 11 | 9 | 9 | 29 |
| 2 |  Itä-Saksa | 9 | 10 | 6 | 25 |
| 3 |  Sveitsi | 5 | 5 | 5 | 15 |
| 4 |  Suomi | 4 | 1 | 2 | 7 |
| 5 |  Ruotsi | 4 | 0 | 2 | 6 |
| 6 |  Itävalta | 3 | 5 | 2 | 10 |
| 7 |  Alankomaat | 3 | 2 | 2 | 7 |
| 8 |  Länsi-Saksa | 2 | 4 | 2 | 8 |
| 9 |  Yhdysvallat | 2 | 1 | 3 | 6 |
| 10 |  Italia | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 11 |  Ranska | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 12 |  Norja | 0 | 3 | 2 | 5 |
| 13 |  Kanada | 0 | 2 | 3 | 5 |
| 14 |  Jugoslavia | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 15 |  Tšekkoslovakia | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 16 |  Japani | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 16 |  Liechtenstein | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 46 | 45 | 47 | 138 |
Lähde: Calgary 1988 olympic.it. Viitattu 23.1.2016. (englanniksi)
Meiendorf-interstadiaali

Lämpötila nousi rajusti noin kymmenessä vuodessa, kun interstadiaali GI-1 alkoi. Tätä sanotaan monesti Böllingiksi tai Meiendorfiksi.
Grönlannin NGRIP-jääkairausnäytteen metaanin määrä. Meiendorf-Bölling-Alleröd-kausi näkyy siinä koholla olevana metaanin määränä.
Meiendorf-interstadiaali (monesti myös Bølling-interstadiaali n. 14650-14000 kalenterivuotta sitten) oli lämmin kausi, joka lopetti kylmimmän jääkauden. Lämpötilat nousivat äkkiä, jää vetäytyi nopeasti ja ikirouta suli. Paljon jäätiköiden sulavettä vapautui mereen. Meren pinta nousi. Metsä ja aro valtasivat alaa tundralta. Eläimistöä kuoli sukupuuttoon. Ihminen levittäytyi pohjoiseen. Vain muutamia kymmeniä vuosia kestänyt lämpeneminen n. 14650 vuotta sitten nosti talvilämpötiloja, ja myös kesälämpötiloja, mutta Etelämanner kylmeni.
Böllingin lämpenemisen syyksi arvellaan Maan radan muutosta. Tämä lämmitti pohjoista pallonpuoliskoa. Merijää suli. Golf-virta käynnistyi täydelle teholle. Talvilämpötila nousi. Golfvirtahan lämmittää Eurooppaa nimenomaan talvella.
Ajoitus, nimitykset

Meiendorf-interstadiaali on nimetty Meiendorfissa sijaitsevan Hampurin kulttuurin löytöpaikan mukaan. Tätä kautta sanotaan monesti myös Bölling-kaudeksi.
Meiendorfin interstadiaali ajoitetaan yleensä välille 14700/14600-14100/14000 kalenterivuotta sitten. Böllingin ajoitus noin 14600 kalenterivuotta sitten on radiohiilivuosissa 12700 vuotta sitten. Alkuvaihetta sanotaan monesti Meiendorf-interstadiaaliksi. Bölling aloitti pitkän Bölling-Alleröd-interstadiaalin, jota kutsutaan nimellä B/A-intestadiaali.
Meiendorf-kautta vastaa Grönlannin jääkairausnäytteiden lämmin kausi GI-1e. Meiendorf-kautta edelsi kylmä Macklenburg-vaihe GS 2a. Mienendorf-kauden jälkeen tuli vanhin tundrakausi GI 1d.
Varsinaista Bölling-kautta tarkassa mielessä vatsa aseuraava lämmin kausi GI-1c3. Böllingiä kutsutaan nimellä "Pollen zone 1b", GI-1e tai Bölling-oskillaatio ja Sen alkamiselle on käytetty jopa ajoituksia 14 000 ja 15 000 vuotta sitten. Dramaattisin muutos oli talvilämpötilan, ei kesälämpötilan muutoksessa. Bölling-kautta seurasi hieman kylmä vanha dryas, mutta lämmin kausi jatkui vielä Böllingiä hieman viileämmällä Alleröd-kaudella. Koko lämpökausi päättyi dryaskauden äkilliseen kylmenemiseen. Bölling-Alleröd-kausiin ja dryaskauteen liittyvät rajut ilmastonmuutokset aiheuttivat osaltaan mammuttien kuoleman.
Syy

Maan akselin ja radan muutokset olivat ajaneet maapallon tilaan, jossa mannerjäätikön alueelle noin 60. leveysasteelle tuli runsaasti Auringon säteilyä. Luultavasti tämä tai jokin muu tekijä käynnisti termohaliinikierron ja Golf-virran täydelle teholle.
Jäästä vapautui suuri määrä Pohjoisen ja eteläisen Norjan rannikkoa Keski-Norjan ja eteläisimmän Norjan rannikon jäädessä jään peittoon. Nopea lämpötilan muutos liittyi Atlantin jäärintaman muutokseen, jolloin ilmasto muuttui ja Pohjois-Atlantin matalapaineet pääsivät saapumaan Eurooppaan, kun ilmamassojen raja ei enää ollut paikassa, jossa se olisi sulkenut mataloiden vapaan liikkumisen. Tällä ilmamassojen paikan muutoksella selittyy nopea lämpötilan muutos −30 °C:sta nollaan.
Tropiikissa Intian monsuuni voimistui, ja pasaatituulten törmäysvyöhyke ITCZ siirtyi äkkiä pohjoiseen.
Merenpinnan nousu, Antarktiksen viileneminen

Meren pinta nousi 20–35 m välillä 14700-13500 vuotta, vuositasolla 30–60 mm/v. Tätä sanotaan usein sulavesipulssiksi 1A (MWP 1A). Ehkä suuren sulaveden vapautumisen takia noin 14 500 kalenterivuotta sitten Antarktis viileni 3C niin sanottuun ACR-tapahtumaan. Tällöin Antarktis vapautti suuren määrän jäävuoria noin eniten 14800-14400, jatkuen yhä 13900 kalenterivuotta sitten. Tätä puolestaan sanotaan AID 6-tapahtumaksi.
Nopea lämpötilan nousu

Talvilämpötila nousi silloin dramaattisesti muutamassa kymmenessä vuodessa 15–25 astetta. 14 670 vuotta sitten talvilämpötila nousi Pohjois-Saksassa −21:stä −6 °C:een, Irlannissa −25 °C:stä 0 °C:hen, mutta kesälämpötila nousi 55. leveysasteella vain 3–6 °C. Grönlannin keskilämpötila nousi muutamassa kymmenessä vuodessa 9 °C.
Alpeilla oli Böllingin heinäkuun keskilämpötila vain 2 °C nykyistä alempi, Alankomaissa 5 °C nykyistä alempi ja Venäjän tasangon luoteisosissa ? °C nykyistä alempi.
Noin 13 000 BP Englannin Yorkshiren heinäkuun lämpötila nousi nopeasti 12–14 °C, ja tammikuun keskilämpötila 19–21 °C kesämaksimiin 20 °C ja talven minimiin 5 °C.
Metaani, hiilidioksidi

Metaanin määrä nousi huomattavasti Bölling-kauden alussa. Tämä saattaa viitata ikiroudan sulamiseen ja/tai nopeaan soistumiseen. Hiilidioksidin määrä näytteissä ei ole yhtä selvää, mutta huomattavaa silti. Eräiden mallien mukaan hiilidioksidin piikkimäinen nousu ei näy hyvin näytteissä, vain 10 ppmv nousuna. Typen määrä nousi GISP2-näytteessä hetkellisesti korkealle kauden alussa. Grönlannin keskiosaan kasautuvan lumen määrä nousi äkkiä. Pölyn, kalsiumin ja natriumin määrät putosivat.
Metaani, hiilidioksidi > Kasvillisuus

Böllingille oli tyypillistä Euroopan laajan arotundran kasvillisuuden korvautuminen lämpimän aron kasvillisuudella koko alaltaan. Kauden alussa suuri osa Eurooppaa muuttui aroksi, jossa saattoi kasvaa laajoilla alueilla puita yksittäin tai laikkuina savannimaisesti. Kauden lopussa metsän raja kulki Pohjois-Saksan tietämillä. Bölling-interstadiaalin kasvillisuus oli Ranskassa tundran sijasta kylmää aroa, jolla kasvoi ruohoa, saraa (Carex), Compositae-kasvillisuutta ja harvassa kylmää sietäviä kuusia ja pajuja. Lauhkean vyöhykkeen metsät siirtyivät 41 astetta pohjoista leveyttä asti, kun jää suli laajoilta alueilta.
Metaani, hiilidioksidi > Eläimistö

Peura tai hevonen oli pääasiallinen laji riippuen alueesta. Kaudella eli vielä mammutteja Englannissa noin 14 000 vuotta sitten. Oli myös biisoneita, saiga-antilooppeja ja napakettuja. Madeleinen kulttuuri oli levinnyt tai levisi pohjoiseen. Pohjois-Ranskaan ilmestyi lämpimän ilmanalan puita, tammea, hasselpähkinää. Kylmän ilmanalan eläinten lisäksi Etelä-Belgiassa oli lämpimähkön ilmaston hirviä.
Eläimistön katoaminen

Luolaleijona joko hävisi kokonaan kaudella tai alkoi hävitä. Mammutti hävisi laajalta alueelta Euroopasta 14 000 kalenterivuotta sitten, mikä vastaa
12 000 radiohiilivuotta.
Eläimistön katoaminen > Ihminen

Ihminen vaelsi viimeistään tällä kaudella pohjoiseen Keski-Eurooppaan. Kautta luonnehti Pohjois-Saksan peuranmetsästäjien Hampurin kulttuuri, joka vaihtui myöhemmin Federmesser-kulttuuriksi. Idässä Moldavian-Ukrainan suurriistan metsästäjien kulttuuri muuntui mm. Moldavian kulttuuriksi metsän edetessä Ukrainan yli. Etelä-Belgiassa oli Chaleuxin Madeleinen kulttuurin paikka. Lähi-itään syntyi Bölling-kaudella Natufin kulttuuri, joka edelsi maanviljelyn syntyä.
Eläimistön katoaminen > Jään reuna Skandinaviassa

Jää suli rajusti, ja merenpinta nousi Böllingin vuosisatoina 100 metriä.
Böllingin alettua jään raja kulki Oslon ja Göteborgin väliltä n. 1/3 Göteborgiin päin. Vätternin etelälaidalta Ruotsissa Öölannin pohjoispuolelle ja keskiseen Gotlantiin. Oslo oli jään alla, mutta Keski- ja Pohjois-Norjan rannikkoa oli jäättömänä pieni kaistale 60. leveysasteen pohjoispuolelta Finnmarkin leveyksille ja Kuolan niemimaalle asti. Jään raja kulki Etelä-Latviasta Äänisen eteläpuolelle. Skotlannissa oli jäätä pieni alue ja tundraa. Islanti oli vielä kokonaan jäässä. Alppeja peitti jää.
Bölling-kaudella jää vetäytyi Pohjois-Skånesta Götanmaan pohjoisosiin Vänernin ja Vätternin etelärannoille ja noin 300 km Etelä-Latviasta Riian läheltä Pohjois-Viroon. Idempänä jää vetäytyi vähemmän, noin 100 km suunnilleen Äänisen etelärannoilta järven pohjoisosiin. Itämeren paikalla oli Baltian jääjärvi.
Bölling-interstadiaalin jako

Bölling-interstadiaalin voidaan katsoa alkavan jo Meiendorf-interstadiaalista.
| Kausi | Lyh | GI/GS | Milloin oli   kalenterivuotta sitten | Radiohiilivuotta sitten | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pre-Bölling-interstadiaali |  |  | 15 750–14 850 |  |  |
| "Lista-stadiaali" (LI) |  |  | 14 850–14 500 |  |  |
| Meiendorf/Bölling-interstadiaali | "ME" | GI-1e | 14 500/14 700–13 860 |  |  |
| "Vanhin tundrakausi" | "OD1" | GI-1d | 13 860–13 730 |  |  |
| Bölling-interstadiaali sensu stricto | BÖ BO | GI-1c3 | 13 730–13 480 |  |  |
| Vanha tundrakausi OD | OD | GI-1c2 | 13 480–13 350 |  | Dryas II |
| Alleröd-interstadiaali | AL | GI-1c1, GI-1b, GI-1a | 13 350–12 700 |  |  |
| Nuorempi dryas | YD | GS-1 | 12 700–11 560 |  | Dryas III |
| Preboreaalin lämpeneminen | PB |  | 11 560–11 300 | 10 000–9 700 |  |
Vastaavat Grönlannin interstadiaalit

Grönlannin interstadiaali 1e1 (GI-1e1 - lämmintä)
Grönlannin interstadiaali 1e2 (GI-1e2 - kylmää)
Grönlannin interstadiaali 1e3 (GI-1e3 - lämpimämpää)
Lämpötilan kehitys

Lämpötilan kehitys Tanskassa Bälling-Alleröd-interstadiaalin aikana. Ajat ovat radiohiilivuosia.
Vanhin dryas 14 000–12 600 BP, 8–9 °C
Bölling-interstadiaali 12 600–12 200, 15 °C
Vanhempi dryas 12 200–11 800, 13–15 °C
Allerödkausi 11 800–11 000, 15–17 °C
Nuorempi dryas 11 000–10 000, 10 °C
Aiheesta muualla

Chronology of the Netherlands. Rug.nl (Web Archive).
The Bølling-Allerød. Lehigh.edu.
Sensitivity and rapidity of vegetational response to abrupt climate change. Pnas.org.
Settlements of the Hamburgian and Federmesser Cultures. Dokkerland.dk (Web Archive).
Meiendorf-kausi näkyy jääkairausnäytteen tiedoissa korkeimpana huippuna.
Lämpimän Mieiendorf-kauden alku noin 14 700 vuotta sitten näkyy monissa jääkairausnäytteissä ja siitepölyanalyyseissä selvästi. Tässä Grönlannista poratun GISP-jääkairausnäytteen ajoitettuja sähkönjohtavuusmittauksia, jossa Bölling-Alleröd on lyhyempi epätasainen käyrän kohta.
Böllingin lämpeneminen johti mannerjään nopean sulamiseen. Tämä aiheutti valtamereen sulavesipulssin 1A. Se viilensi Antarktista, samalla kun lämpötila nousi pohjoisella pallonpuoliskolla.
Vanhojapoikia viiksekkäitä

| ”Vanhojapoikia viiksekkäitä” Juha Vainio & Hyvän Tuulen Laulajat |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Sellaista elämä on
 Äänitetty : 1982 Takomo-studio, Helsinki
 Julkaistu: 1982
 Tuottaja(t): Jaakko Salo
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 03.00
 Levymerkki: Delta
Juha Vainion muut singlet
| ”Yleisessä saunassa” 1982 | ”Vanhojapoikia viiksekkäitä” 1982 | ”Ei ole Kööpenhamina kuin ennen” 1983 |
Vanhojapoikia viiksekkäitä on Juha ”Watt” Vainion säveltämä, sanoittama ja Hyvän Tuulen Laulajien kanssa esittämä ikivihreä kappale vuodelta 1982. Se on Vainion vuonna 1983 julkaistun Sellaista elämä on -albumin avauskappale ja Vainion tunnetuimpia kappaleita. ”Vanhojapoikia viiksekkäitä” julkaistiin singlenä syksyllä 1982, ja sen b-puolella oli ”Eräänlainen sotaveteraani”.
”Vanhojapoikia viiksekkäitä” osallistui Syksyn sävel -kilpailuun, mutta kansan raati ei pitänyt siitä eikä se päässyt finaaliin. Kappale esitettiin kuitenkin Syksyn sävelen karsittujen kappaleiden joukossa, ja siitä tuli suosittu. Kappaleen ovat levyttäneet myös muun muassa Vesa-Matti Loiri, Trio Töykeät ja Erkki Liikanen.
Laulun päähenkilön esikuvana oli puumalalainen Nestori Reponen. Vainio vaihtoi nimen kuitenkin Nestori Miikkulaiseksi ystävänsä ja entisen naapurinsa mukaan.
Tarina

”Vanhojapoikia viiksekkäitä” kertoo huuliharppua soittavasta vanhastapojasta Nestori Miikkulaisesta sekä hänen norppaystävästään, joka myös on jäänyt ilman elämänkumppania. Laulussa pahoitellaan vanhojenpoikien yksinäisyyttä, mutta sanoista käy ilmi myös norpan ja miehen ystävyys. Siinä viitataan myös saimaannorpan uhanalaisuuteen: Suuri Saimaa, mut sata on hylkeitä vaan / Kohta jäljellä ei ehkä ainuttakaan. Laulu käsittelee ihmisläheisesti sekä maaseudun autioitumista että luonnonsuojelua.
Kappaleen nimi viittaa Nestori Miikkulaiseen ja norppaan, jotka ovat molemmat viiksekkäitä ja yksinäisiä. Nimi kirjoitetaan usein väärin muodossa ”Vanhoja poikia viiksekkäitä”, jolloin merkitys on erilainen. Ainoastaan yhteenkirjoitettu vanhapoika tarkoittaa tavallisen naimaiän ohittanutta naimatonta miestä.
Laulun synty > Idea Veikko Kilkiltä

Juha Vainio kertoi laulun synnystä melko tarkasti Tarleena Sammalkorven toimittamassa radio-ohjelmassa. Idean antoi toimittaja Veikko Kilkki, joka pyysi vuonna 1982 Vainiota tekemään laulun saimaannorpasta. Kilkki oli tehnyt vuosia aiemmin ohjelmaa Ylelle Puumalan Lintusalon saaresta. Hän tutustui silloin kyläseppä Nestori Reposeen, joka kertoi saimaannorpan huonosta tilanteesta: ”Kunhan ei kävisi samalla lailla kuin muillekin saariston vanhoillepojille viiksekkäille. Että jäisivät ilman akkaa.” Reponen oli yli 70-vuotias vanhapoika, joka soitteli usein haitariaan rannassa. Hän kertoi, kuinka musiikki houkutteli norppia tulemaan haitarinsoittoa kohti. Reponen tunnettiin taitavana seppänä, minkä lisäksi hän oli hyvä soittamaan ainakin haitaria ja viulua.
Kilkki esitti idean kirjeitse Vainiolle, jota hän ei siihen aikaan edes tuntenut. Hän tiesi kuitenkin Vainion luonnonläheiseksi ihmiseksi, ja siksi hän kirjoitti, että norppien huonon tilanteen takia jotain olisi tehtävä. Kilkki joutui odottamaan Vainion vastausta melko pitkään. Vainio kertoi, että hän oli aluksi heittänyt kirjeen takkaan ja lähtenyt ulos. Ulkona hän kuitenkin oivalsi, että hänellähän oli ollut valmis tarina käsissään, ja niin hän palasi ja noukki kirjeen takasta, jota ei vielä ehditty sytyttää. Nestori Reponen ei ehtinyt kuulla valmistunutta laulua, sillä hän oli hukkunut. Ruumis löydettiin vasta kesällä 1983. Reponen oli pohtinut usein, että olisi mukavaa, jos hänestä jäisi jokin muisto elämään.
Laulun synty > Nestori Miikkulainen

Vainio nimesi laulun päähenkilön entisen naapurinsa Nestori Miikkulaisen mukaan. Miikkulainen oli Vainiota melkein neljä vuotta vanhempi, ja he olivat tutustuneet 1940-luvulla Metsolassa Kotkassa. Vainio pyysi Miikkulaiselta luvan käyttää nimeä, ja tämä antoi luvan vaikkei ollut edes kuullut kappaletta. Miikkulaisen ehtona oli vain, ettei laulu saanut olla pornolaulu. Miikkulaisen yli 80-vuotias äiti vaati laulun sanoja muutettaviksi, sillä hänen poikansa oli mennyt naimisiin, toisin kuin laulussa kerrotaan. Vainio vaihtoi Nestori Reposen haitarin huuliharppuun.
Nestori Miikkulainen kuuli kappaleen, kun Hyvän Tuulen Laulajat -kuoro esitti sen Metsolan yhteislyseossa. Laulun myötä häntä alettiin kutsua lempinimellä ”Norppa” ja vastaavasti norppia alettiin kutsua ”Miikkulaisiksi”. Vuonna 2000 perustettu saimaannorppaa suojeleva säätiö sai nimekseen Nestorisäätiö. Sen perusti eläkkeellä ollut metsänhoitaja Arto Frey.
Kun Gösta Sundqvist sai vuonna 1996 Juha Vainio -sanoittajapalkinnon, hän kertoi löytäneensä itsestään yhä enemmän yhtäläisyyksiä laulun Nestori Miikkulaisen kanssa. Hän ei esimerkiksi voinut sietää julkisuutta.
Äänitys

Musiikkinäytteet
Laulu alkaa heti intron jälkeen. Taustalla kuuluu Heikki Jäntin huuliharpun soitto, joka yhdistää musiikin tekstiin.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
”Vanhojapoikia viiksekkäitä” äänitettiin vuonna 1982 Helsingin Takomo-Studioilla. Monet muutkin Vainion kappaleet on äänitetty samassa paikassa. Äänittäjinä toimivat Juha Laakso ja Jukka Teittinen. Kappaleen tuotti Vainion pitkäaikainen yhteistyökumppani Jaakko Salo, ja kotkalaista Hyvän Tuulen Laulajat -taustakuoroa johti Kalevi Ukkola.
Alkuperäisversiossa olivat mukana seuraavat muusikot:
Juha ”Watt” Vainio – laulu
Hyvän Tuulen Laulajat, joht. Kalevi Ukkola – taustalaulu
Jaakko Salo – kapellimestari
Heikki Jäntti – huuliharppu
Aaro Kurkela – haitari
Juha Björninen – kitara
Peter Lerche – kitara
Pekka Helin – basso
Tapani ”Nappi” Ikonen – rummut
Jousiryhmä:
Jarmo Ahvenainen, Jussi Pesonen, Mari Rasilainen, Mauri Saarikoski, Mirjam Suomisto, Juhani Tiainen, Jorma Ylönen – viulut
Mauri Pietikäinen – alttoviulu
Kari Lindstedt – sello