stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kylmäkosken vanha hautausmaa

| Kylmäkosken vanha hautausmaa |
| --- | --- |
Sijainti:  Akaa
Koordinaatit:  61°09′11.4″N, 23°41′20.9″E
Seurakunta:  Akaan seurakunta
Avattu:  1857
Suljettu:  1889
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kylmäkosken vanha hautausmaa on Akaan kaupungissa sijaitseva hautausmaa, jonne ei vuoden 1889 jälkeen ole haudattu vainajia. Se perustettiin 1857 Akaan pitäjään, josta Kylmäkoski 1895 erotettiin omaksi kunnakseen. Kylmäkosken kunta liitettiin Akaan kaupunkiin vuoden 2011 alusta.
Kylmäkosken kappeliseurakunta toimi Akaan seurakunnan alaisuudessa. Kylmäkoskella ei ollut omaa hautausmaata, vaan vainajat vietiin Akaan vanhalle hautausmaalle Toijalaan. Toijala oli Akaan kirkonkylä ja 1870-luvulta lähtien asutusalue Toijalan rautatieaseman ympärillä. Keskustelu Kylmäkoskelle perustettavasta hautausmaasta alkoi 1846 ja 1854 kysyttiin Akaan seurakunnan kirkonkokouksessa kylmäkoskelaisten mielipidettä asiaan. Hautausmaa perustettiin 1857 ja kirkonkokouksessa annettiin Emanuel Pihlmanin tehtäväksi hautapaikkojen osoittaminen ja hautojen kaivaminen.
Maa-alueen hautausmaata varten lahjoitti Tarpianjoen läheisyydestä Vanhan Hautaan kartanon omistaja B. G. Mellin. Kylmäkoskelaisten tehtäväksi tuli raivata maastosta kiviä ja ajaa alueelle soraa. Maata ajettiin 1861 ja 1867, jolloin alueelle istutettiin myös puita. Hautausmaan luona oli paari- ja kalustohuone, joka maalattiin 1860 niin, että seinistä tuli punaiset, nurkkalaudoista valkoiset ja ovista mustat. Tämä hautausmaan ainoa rakennus myytiin tarpeettomana pois 1897, eikä alueella ollut muita rakennelmia kuin aluetta ympäröivä kiviaita.
Valtiovalta sääteli hautausmaiden käyttöä ja perustamista asetuksilla, joista keskeinen oli vuonna 1879 säädetty Keisarillisen Majesteetin Armollinen Asetus terveydenhoidosta Suomenmaassa. Sen kuudes luku käsitteli hautausmaita ja ruumiiden hautaamista. Hautausmaat eivät enää saaneet sijaita aivan lähellä asutusta, vaan sellaisille hauta-alueille hautaaminen tuli lopettaa senaatin päätöksellä kesään 1890 mennessä. Kylmäkoskella nimismies ja maanmittari vetosivat terveydellisiin syihin, kun kielsivät vanhan hautausmaan käyttämisen 1889. Uusi Kylmäkosken hautausmaa otettiin käyttöön samana vuonna.
Kylmäkosken vanha hautausmaa sijaitsee kummulla, jolta on ennen puuston kasvua nähnyt Tarpianjoelle saakka. Hautausmaa edustaa paikallishistoriaa ja varhaista suomalaista hautausmaakulttuuria. Se on ajalta ennen asemakaavoitettuja hautausmaita.
Härkärodeo

Rodeoratsastaja härän selässä
Härkärodeo on rodeourheilulaji, jossa ratsastaja yrittää pysyä härän selässä vähintään 8 sekuntia pitäen vain yhdellä kädellä kiinni köydestä, joka on sidottu härkään. Se on ehkä kaikkein kuuluisin rodeolaji.
Ennen kilpailua ratsastajat ja härät arvotaan pareiksi. Ratsastaja asettuu härän selkään, joka päästetään areenalle kun ratsastaja ilmoittaa olevansa valmis. Lähistöllä on koko suorituksen ajan "rodeoklovneja", jotka pyrkivät varmistamaan ratsastajan turvallisuuden suorituksen päätyttyä houkuttelemalla härän huomion pois ratsastajasta.
Härkärodeossa ratsastajan suoritus arvioidaan pistein 0–100. Myös härkä saa pisteet. Tuomareita on yleensä kaksi, joista kumpikin antaa sekä härälle että ratsastajalle 0–25 pistettä. Täyteen pistemäärään päästäkseen molempien on saatava kummaltakin tuomarilta 25 pistettä. Yli 80 pisteen suoritus on todella hyvä. Härän pistemäärään vaikuttavat eläimen nopeus, voima ja liikkuvuus, ratsastajan pisteisiin puolestaan tasapaino ja tyyli. Jos ratsastaja putoaa tai koskee vapaalla kädellä härkää, köyttä tai itseään, hänet hylätään.
Eläinoikeusjärjestöt ovat esittäneet kritiikkiä härkärodeota kohtaan. Heidän mukaansa ratsastajan saappaissa olevat kannukset ja härän kupeiden ympäri sidottava hihna aiheuttavat kipua härälle. Hihnaa käytetään, jotta härkä potkisi enemmän takajaloillaan.
Härkämäki

Katunäkymä Härkämäestä elokuussa 2013.
Härkämäki (ruots. Oxbacka) on lähiö  Turun Pahaniemen kaupunginosassa Raision rajalla. Alue sijaitsee Suikkilan, Jyrkkälän ja Vienolan lähiöiden naapurissa Suikkilantien varressa, Naantalintien ja Rauman valtatien välissä. Myös Turkuhalli eli Gatorade Center sijaitsee Härkämäen lähellä.
Kaikki Härkämäen talot on suunnitellut Olli Vahteran arkkitehtitoimisto. Härkämäessä on ruokakauppa, pubi, pizzeria, kampaamo ja päiväkoti. Alueella on jalkapallokenttä, tenniskenttä, koirapuisto ja kuntorata, ja sieltä on yhteys Turun pohjoisosien ulkoilureitistöön. Härkämäen sivuitse virtaa Raisionjoki.
Asunto-osakeyhtiö Pyytin talon päädyssä on Johan Verkerkin valotaideteos Härän merkki (2011).
Härkämäen, Kauppatorin ja Varissuon välillä liikennöi bussilinja 12. Härkämäkeä palvelee lisäksi Vienolan, Kauppatorin ja Ilpoisten välinen linja 61, joka ohittaa Härkämäen Suikkilantietä pitkin. Suikkilantietä kulkevat lisäksi kehälinjat 80 ja 99 sekä yölinja 33.
Hyvältä näyttää!

| Hyvältä näyttää! Martti Servo & Napander |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Studiopoitsuissa (Eira, Hki) ja Millbrook-studioilla talvella 1999-2000
 Julkaistu: 2000
 Tuottaja(t): Jokke Pirhonen
 Tyylilaji: iskelmä / pop / rock
 Kesto: 39.12
 Levy-yhtiö: Ranka Recordings
Martti Servo & Napanderin muut julkaisut
| Pelisäännöt 1998 | Hyvältä näyttää! 2000 | Avatkaa ovi! 2002 |
Hyvältä näyttää! on Martti Servo & Napanderin kolmas pitkäsoitto, joka ilmestyi vuonna 2000.
Kappaleet

Hyvältä näyttää – 2.36 (säv. Pirhonen, san. Pirhonen-Servo)
Tuntuuko tutulta? – 2.55 (säv. Servo, san. Servo-Sucksdorff)
Aikuinen mies – 2.59 (säv. Servo, san. Pirhonen-Servo-Alonen-Lappalainen-Lötjönen)
Hitti-litti Litmanen – 3.12 (säv. ja san. Pirhonen)
Karavaanarisinkku – 2.33 (säv. Muukkula, san. Pirhonen)
Vapun tullen – 2.45 (säv. Tiira, san. Pirhonen-Servo-Muukkula-Lötjönen-Alonen)
Viimeinen tango – 3.53 (säv. Pirhonen, san. Pirhonen-Servo)
Rakkauden ajopuu – 2.18 (säv. ja san. Servo)
Reimarivalssi – 2.30 (säv. Servo, san. Servo-Sucksdorff)
Löysin ystävän – 2.56 (säv. Tiira, san. Lehtinen-Servo)
Onko saunassa puita – 1.24 (säv. Sam & Dave, san. Pirhonen-Alonen)
Saksofoniparaati – 2.12 (säv. Pirhonen, san. Servo)
Anna pannun puhuttaa – 2.24 (säv. ja san. Pirhonen)
Rakastan sinua maailma – 4.06 (säv. Pirhonen, san. Pirhonen-Servo)
Kaikkien kappaleiden sovitus: Martti Servo & Napander
Kokoonpano

Martti Servo – laulu, saksofoni ja huilu
Juha Lötjönen – rummut
Erkka Alonen – basso
Mauno Tiira – kitara
Hannu Muukkula – koskettimet
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Tarja Merivirta, Mari Hatakka, Tiina Isohanni, Pepa Päivinen, Maukka Lappalainen, Edu "Pitko" Lintunen, Ari Matilainen, Petri Ikkelä, Maria Hänninen, Janne Niili, Esko Heikkinen, Markku Veijonsuo ja Ari J. Aaltonen.
Piparit-kuoro (Marjaana Wilenius, Kati Nordgren, Eeva Kemppainen ja Johanna Uljas)
Kvaerner Masa-Yards-kuoro (Arvo Hämäläinen, Reino Vanhanen, Luis Alberto Velasquez ja Olavi Höytö)
Kokoonpano > Tuotanto

Jokke Pirhonen – tuottaja
Hannu Muukkula – äänittäjä, miksaaja
Erkka Alonen – äänittäjä, miksaaja
Jumo Lehtinen – äänittäjä, miksaaja
Juha Heininen – äänittäjä, miksaaja
Mika Jussila – masteroija (Finnvox)
Marja Helander – kannen kuvat
Logomakers Nordic AB – layout
Iittalan yhtenäiskoulu

| Iittalan yhtenäiskoulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Hollaajantie 2, 14500 Iittala
Koordinaatit:  61.0898°N, 24.1260°E
Tyyppi:  suomenkielinen yhtenäiskoulu
Rehtori:  Mira Parikka
Luokat:  1–9
Oppilaita:  374 (2017)
Verkkosivut
Iittalan yhtenäiskoulu on Hämeenlinnan Kalvolan pitäjän keskuksessa Iittalassa toimiva 1.–9. luokkien yhtenäiskoulu. Vuonna 2017 koulua kävi 374 oppilasta.
Koulun rehtorin virkaan astui Mira Parikka, kun Anne Laatikainen siirtyi marraskuussa 2023 rehtoriksi Hämeenlinnan yhtenäiskouluun.
Koulussa tehtiin putkiremontti keväällä 2018, jonka seurauksena ainakin yksi kerros oli toukokuussa poissa käytöstä.
Iittalan yhtenäiskoulu siirtyi käyttämään maalämpöä keväällä 2023.
Huosiolampi

| Huosiolampi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Lieksa
Koordinaatit:  63°22′39″N, 29°40′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järvinumero:  04.482.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,1 m 
Rantaviiva:  3,12 km 
Pinta-ala:  0,32 km² 
Tilavuus:  0,00337 km³ 
Keskisyvyys:  10,6 m 
Suurin syvyys:  28,1 m 
 fiHuosiolampi 
Huosiolampi on verraten syvä ja saareton metsäjärvi Lieksan länsiosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 31,9 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 86 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Huosiolammen pituus etelästä pohjoiseen on 1,3 kilometriä. Järven eteläosa on pohjoisosaa kapeampi. Noin kolmasosa Huosiolammesta on enintään kolme metriä syvä ja niin ikään noin kolmasosa on vähintään viisitoista metriä syvä. Syvin piste, 28 metriä, sijaitsee järven keskiosassa. Järven eteläisin ja pohjoisin osa on matala.
Huosiolammen luoteispuolella kohoaa Heinävaara ja kaakkoispuolella Jussinvaara. Järven etelä- ja pohjoispuolella on suomaata. Noin puolitoista kilometriä Huosiolammelta koilliseen sijaitsee Viekijärvi ja noin neljä kilometriä länteen sijaitsee Pielinen.
Huosiolammen vesitilavuus on 3 373 000 kuutiometriä.
Huosiolampi (04.482.1.007) kuuluu Viekijärven alueeseen (04.482), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Viekijoen valuma-alue (04.48) ja ensimmäinen on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Viekijärven alueeseen kuuluu 18 vähintään hehtaarin laajuista järveä. Niistä selkeästi laajin on Viekijärvi. Sitä seuraa Huosiolampi, Sulkaislampi ja Korisevanlampi, jota pienemmät vakavedet ovat alle kymmenen hehtaarin laajuisia.
Kotkanpyytäjän poika

| Kotkanpyytäjän poika> Eagle Hunter’s Son |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Renè Bo Hansen
Käsikirjoittaja:   Stefan Karlsson  Renè Bo Hansen  Staffan Julén 
Tuottaja:   Christoph Fisser  Staffan Julén  Hannes Stromberg  Charlie Woebcken 
Säveltäjä:   Steffen Kaltschmid  Sebastian Pille 
Kuvaaja:  Dixie Schmiedle
Leikkaaja:   André Bendocchi-Alves  Jana Musik 
Pääosat:   Bazarbai Matei  Mardan Matei  Asilbek Badelkhan  Serikbai Khulan 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Saksa Tanska Ruotsi
Tuotantoyhtiö:   Stromberg Productions  Eden Film  Filmboard Berlin Brandenburg 
Levittäjä:  Folkets Bio
Ensi-ilta:  2009
Kesto:  87 min
Alkuperäiskieli:  kazakki mongoli
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kotkanpyytäjän poika (Eagle Hunter’s Son) on monikansallisena yhteistyönä syntynyt mongoliankielinen elokuva vuodelta 2009.
Juoni

Mongolian erämaassa elää paimentolaispoika Bazerbai perheineen. Hän haluaisi muuttaa pääkaupunkiin Ulan Batoriin kuten isoveljensäkin. Paimentolaisperinteitä vaaliva isä kuitenkin kaavailee pojastaan kaltaistaan kotkanmetsästäjää. Kun isän kotka karkaa, Bazarbai lähtee sitä etsimään.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Bazarbai Matei  | … |  Bazarbai   |
|  Mardan Matei  | … |  isä   |
|  Asilbek Badelkhan  | … |  Khan   |
|  Serikbai Khulan  | … |  Inaara   |
Lähde:
Aiheesta muualla

Kotkanpyytäjän poika Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Huosiusjärvi

| Huosiusjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Suomussalmi
Koordinaatit:  65°28′20″N, 29°28′50″E
Järvinumero:  59.531.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  214,4 m 
Rantaviiva:  9,67 km 
Pinta-ala:  0,76 km² 
Tilavuus:  0,00415 km³ 
Keskisyvyys:  5,5 m 
Suurin syvyys:  31 m 
 fiHuosiusjärvi 
Huosiusjärvi on paikoin syvä metsäjärvi Hossan kansallispuistossa Suomussalmen koillisosassa Kainuun maakunnassa. Sen pinta-ala on 76 hehtaaria. Etäisyys Kajaanista on 161 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede

Huosiusjärven rantaviiva polveilee ja sen pituus on lähes 10 kilometriä. Etäisyys järven kaakkoisrannalta luoteisrannalle on kaksi kilometriä. Järvessä on useita vähintään kymmenen metriä syviä vyöhykkeitä. Laajin ja syvin sijaitsee altaan keskivaiheilla, sen sisällä on syvin kohta, 31 metriä. Syvän alueen länsipuolella sijaitsee noin 40 aaria laaja Huosiuksensaari, jonka länsipuolella on 19-metrinen syvänne. Huosiusjärven pohjoisosa koostuu järven pinta-alaan nähden laajoista lahdista, jotka ovat matalia.
Huosiusjärven lähistöllä on useita järviä. Koillisessa sijaitsee Hypäs, kaakossa Öllöri, etelässä Jatkonjärvi, Kenttijärvi ja Hossanjärvi ja luoteessa Syvä-Hoilua, joka laskee Torkonluikean välityksellä Huosiusjärveen. Hypäs laskee Iikoskea Huosiusjärveen. Huosiusjärvi laskee Huosivirtaa Kenttijärveen (214,1 metriä mpy). Huosiusjärven ja Kenttijärven välissä sijaitsee Huosiharju.
Huosiusjärven vesitilavuus on 4 153 000 kuutiometriä.
Huosiusjärvi (59.531.1.001) kuuluu Iijärven lähialueeseen (59.531), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Iijärven valuma-alue (59.53) ja ensimmäinen Kiantajärven reitin valuma-alue (59.5). Huosiusjärvi on kolmanneksi laajin Iijärven lähialueen 18:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajimmat ovat Iijärvi ja Haapolampi. Huosiusjärveä seuraa Hypäs ja Turusenjärvi.
Härkälä (Vihti)

Härkälä (ruots. Forsby) on kylä Vihdissä Uudenmaan maakunnassa. Kylällä on ollut useita eri nimiä 1500-luvulla, kuten Koski, josta myös kylän ruotsinkielinen nimi Forsby todennäköisesti juontaa juurensa.
Historia

Härkälän vanhin asutus on keskittynyt Härkälänjokilaaksoon joen pohjoispuolelle. Kylällä on ollut muun muassa oma mylly joessa. Vuonna 1649 Härkälän kartano muodostettiin kylän kahdesta talosta. 1787 kylään perustettiin Härkälän saha, joka oli toiminnassa 1850-luvulle asti. 1800-luvun alussa Härkälä oli yksi Vihdin suurimpia torpparikyliä. Kylässä oli yhteensä 22 torppaa, joista 16 kuului Härkälän kartanoon. Härkälä sai ensimmäisen koulunsa vuonna 1891. Nykyisin tämä entinen kansakoulu toimii juhlatilana.
Kookospähkinöitä

| Kookospähkinöitä> The Cocoanuts |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Robert Florey Joseph Santley
Käsikirjoittaja:  George S. Kaufman (näytelmä)   Morrie Ryskind
Tuottaja:  Monta Bell
Säveltäjä:  Irving Berlin
Kuvaaja:  George J. Folsey
Leikkaaja:  Barney Rogan
Pääosat:   Zeppo Marx  Groucho Marx  Harpo Marx  Chico Marx 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix
Ensi-ilta:   1929-05-033. toukokuuta 1929 (New York)  1929-08-033. elokuuta 1929 (Yhdysvallat)  1930-11-022. marraskuuta 1930 (Suomi)  
Kesto:  96 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kookospähkinöitä on Marxin veljesten ensimmäinen elokuva. Musikaalisessa komediassa on pääosissa neljä Marxin veljestä sekä Oscar Shaw, Mary Eaton ja henkilö, jota usein kutsutaan viidenneksi veljekseksi, Margaret Dumont. Elokuvan on tuottanut Walter Wanger ja ohjannut Robert Florey sekä Joseph Santley.
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Zeppo Marx  | … |  Jamison   |
|  Groucho Marx  | … |  herra Hammer   |
|  Harpo Marx  | … |  Harpo   |
|  Chico Marx  | … |  Chico   |
|  Margaret Dumont  | … |  rouva Potter   |
|  Mary Eaton  | … |  Polly Potter   |
|  Oscar Shaw  | … |  Bob Adams   |
|  Kay Francis  | … |  Penelope   |
|  Cyril Ring  | … |  Harvey Yates   |
|  Basil Ruysdael  | … |  Hennessey   |
|  Sylvan Lee  | … |  piccolojen esimies    |
Aiheesta muualla

Kookospähkinöitä Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kookospähkinöiden juliste (1929)
Kotipelto (yhtye)

| Kotipelto |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  2000–
Tyylilaji:  power metal
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Timo Kotipelto, laulu   Tuomas Wäinölä, kitara   Lauri Porra, basso   Mirka Rantanen, rummut   Janne Wirman, koskettimet  
Levy-yhtiö:  High And Loud Oy  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kotipelto on vuonna 2000 perustettu power metal -yhtye. Yhtyeen perusti Stratovarius-yhtyeen laulaja Timo Kotipelto. Alkuperäiskokoonpano hajosi ensimmäisen albumin jälkeen 2003, jonka jälkeen yhtye muovautui nykyiseen kokoonpanoonsa. Yhtye on julkaissut alkuperäisellä kokoonpanolla albumit Waiting for the Dawn (2002) ja Coldness (2004). Yhtyeen nykyisellä kokoonpanolla on julkaistu albumi Serenity (2007). Tuomas Wäinölä liittyi yhtyeeseen vasta 2005. Alkuperäiskokoonpanosta on jäljellä enää Timo Kotipelto, Mirka Rantanen ja Janne Wirman.
Historia

Kotipelto-yhtyeen perusti vuonna 2000 Stratovarius-yhtyeen laulaja Timo Kotipelto. Yhtyeeseen liittyivät myös Janne Wirman (Children of Bodom), Mirka Rantanen (Thunderstone) ja Jari Kainulainen (ex-Stratovarius). Yhtye aloitti materiaalin kirjoittamisen ja treenaamisen. Yhtye oli valmis aloittamaan levynsä äänitykset ja työt aloitettiin heinäkuussa 2001. Albumin kansitaiteesta vastasi Derek Riggs, joka oli työskennellyt Iron Maidenin parissa 1980–2000 ja Stratovariuksen sekä Gamma Rayn kanssa 1990-luvulta lähtien. Ensimmäisen albumin nimeksi tuli Waiting for the Dawn, ja albumilla vierailee useita huippumuusikoita, esimerkiksi silloinen Helloween-kitaristi Roland Grapow. Albumi julkaistiin 3. toukokuuta 2002. Toista albumia yhtye lähti äänittämään Finnvox-studiolle vuoden 2003 alussa. Uusi albumi, Coldness, julkaistiin 21. huhtikuuta 2004 ja albumi menestyi paremmin kuin edeltäjänsä, joka oli sekin kuitenkin saanut hyvät arvostelut. Albumi sijoittui parhaillaan sijalle 4. Kolmatta levyä lähdettiin äänittämään 2005 sen aikaisella kokoonpanolla. Levytyksen aikana yhtyeelle syntyi riitaa ja Jari Kainulainen lähti yhtyeestä. Nauhoituksia jatkettiin uusitulla kokoonpanolla ja kolmas studioalbumi Serenity julkaistiin 11. huhtikuuta 2007, ja levy nousi suoraan listojen kärkeen ollen tällä erää yhtyeen myydyin levy. Vuonna 2009 Timo Kotipelto kertoi, että Stratovarius julkaisee uuden albuminsa Polarisin, jonka jälkeen vuonna 2010 ilmestyisi uusi studioalbumi.päivitettävä
Diskografia

Waiting for the Dawn (2002,  High and Loud)
Coldness (2004,  High and Loud)
Serenity (2007,  High and Loud)
Kokoonpano

Timo Kotipelto – laulu (2000–)
Tuomas Wäinölä – kitarat (2005–)
Lauri Porra – bassokitara (2006–)
Mirka Rantanen – rummut (2000–)
Janne Wirman – koskettimet (2000–)
Kokoonpano > Sessiomuusikot

Roland Grapow – kitara
Michael Romeo – kitara
Sami Virtanen – kitara
Mikko Härkin – koskettimet
Gas Lipstick – rummut
Kivilampi (Espoo)

| Kivilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Espoo, Kirkkonummi
Koordinaatit:  60°15′43″N, 24°30′27″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  68,9 m 
Rantaviiva:  1,1 km 
Pinta-ala:  0,066 km² 
Suurin syvyys:  8,4 m 
 fiKivilampi 
Kivilampi on noin kuuden ja puolen hehtaarin laajuinen järvi Espoon ja Kirkkonummen rajalla. Suurin osa järvestä sijaitsee Espoon puolella.  Virallisen kaupunginosajaon mukaan Kivilampi sijaitsee Espoon osalta Siikajärven kaupunginosassa. Kivilampi kuuluu Mankinjoen valuma-alueeseen, joka on osa Suomenlahden rannikkoalueen päävesistöä. Mankinjoki johtaa Kivilammesta useiden pienten järvien kautta Espoonlahden merialueen pohjukkaan. Kivilammen lähimpiä naapurijärviä ovat Vuohilampi idässä ja Pitkänen etelässä. Edellisiä kauempana idässä sijaitsee Nuuksion Pitkäjärvi ja etelässä Loojärvi. Pohjoisessa sijaitsee Siikajärvi.
Vuonna 2013 tehtiin tutkimus, jonka mukaan Kivilammen vesi on hygieenisesti laadukasta uimavettä. Kivilammen rehevyystaso on alhainen ja järvi on hieman karumpi kuin Vuohilampi.
Kivilammen rannoilla on pientaloasutusta. Turunväylä kulkee Kivilammen eteläpuolitse.
Aiheesta muualla

Paikkatietoalusta.fi: Kivilampi
Härkämäen observatorio

| Härkämäen observatorio |
| --- | --- |
Järjestö:  Warkauden Kassiopeia
Sijainti:  Kangaslampi, Suomi
Koordinaatit:  62°18′54″N 28°23′21″E﻿ / ﻿62.314944°N 28.389194°E﻿ / 62.314944; 28.389194
Tyyppi:  observatorio
IAU-tunnus:  A95
Avattu:  2004
Kotisivu:  www.kassiopeia.net/harkamaen-observatorio ja www.taurushill.net
Härkämäen observatorion tähtitorni Varkauden Kangaslammella.
Härkämäen observatorio on Warkauden Kassiopeian observatorio, joka sijaitsee Kangaslammin Härkämäellä. Observatorio valmistui vuonna 2004.
Härkämäen observatorio kuuluu Suomen havaintotorniverkkoon, joka pyrkii edistämään yhteydenpitoa vakavista havaintohankkeista kiinnostuneiden kesken. Verkostoon kuuluvissa observatorioissa on tehty tieteellisiä havaintoja muun myassa Helsingin yliopistolle. Esimerkiksi Härkämäen observatoriolla havaittiin 19. helmikuuta 2007 uusi supernova SN2007ae, ja myöhemmin löytöjä on tehty seitsemän lisää.
Observatorioalueelle on suunniteltu myös tutkimusasemaa radioastronomiaa varten. Observatorion pääkaukoputki on 16-tuumainen Meade-peilikaukoputki, jossa on SBIG STT-8300M -CCD-kamera ja Paramount ME robottijalusta.
Warkauden Kassiopeian tavoitteena on opetuksen lisäksi tehdä observatoriolla tähtitieteellistä tutkimustyötä. Tutkimuskohteiksi on ajateltu komeettoja, muuttuvia tähtiä, supernovaräjähdyksiä, pikkuplaneettoja ja muita kohteita, joiden tutkiminen sopii harrastusyhdistyksille. Observatorio sai oman observatoriokoodin, kun observatoriolla suoritettiin tarvittavat tarkat asteroidien mittaukset. Härkämäen observatorion viralliseksi nimeksi ja koodiksi tuli ”Taurus Hill Observatory, A95”.
Observatorion laitteistoa on rahoittanut Jenny ja Antti Wihurin rahasto Muita toimintaa tukeneita tahoja ovat Helsingin yliopiston vapaan sivistystyön toimikunta, Varkauden kaupungin sivistyslautakunta/kulttuuritoimi, Varkauden kaupungin nuorisotoimi sekä Pohjois-Savon Kulttuurirahasto.
Aiheesta muualla

Yhdistyksen sivut Warkauden Kassiopeia ry.
Høyangsfjorden

| Høyangsfjorden |
| --- | --- |
Sijainti:  Sogn ja Fjordane,  Norja
Päävuono:  Sognevuono
Merialue:  Atlantin valtameri
Høyangsfjorden on Sognevuonoon kuuluva sivuvuono Sognin ja Fjordanen läänissä Länsi-Norjassa. Vuono sijoittuu kokonaan Høyangerin kunnan alueelle.
Vuonon pohjoispäädyssä sijaitsee Høyangerin kylä.
Horror ’15

| Horror ’15 Litku Klemetti & Tuntematon numero |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2014–2015
 Julkaistu: 28. huhtikuuta 2016
 Formaatti: LP, CD, C-kasetti
 Tyylilaji: garage rock, punk rock
 Kesto: 35.39
 Levy-yhtiö: Luova, Svart, Viihdekasetit
Muut kannet
 Kasettipainoksen etukansi
Litku Klemetin & Tuntemattoman numeron muut julkaisut
|   | Horror ’15 2016 | Päivä päivältä vähemmän 2017 |
Litku Klemetin muut julkaisut
|   | Horror ’15 2016 | Juna Kainuuseen 2017 |
Horror ’15 on Litku Klemetin & Tuntemattoman numeron esikoisalbumi, joka julkaistiin 28. huhtikuuta 2016. Albumi julkaistiin alun perin ei-kaupallisesti Jyväskylässä Luova Recordsilla keväällä 2015.
Yhtyeen keulahahmo Litku teki ensimmäiset albumille päätyneet kappaleet balalaikalla kesällä 2014. Taustayhtye Tuntematon numero sai muotonsa saman vuoden syksyllä. Albumin takakannessa on teksti ”Omistettu vaikeille vuosille elämässä”.
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Desibeli.net : 
Soundi : 

Albumi sai hyvän vastaanoton. Desibelin Mika Roth sanoi musiikin liikkuvan, punkin, popin ja progen välimaastossa, ja piti kappaleiden vaihtelevuuden olevan mielenkiintoista mutta haastavaa seurattavaa. Hän piti suoraviivaisuutta albumin vahvimpina elementteinä, ja totesi peittelemättömän vaikutteiden hyödyntämisen tekevän teoksesta omaleimaisen kuuloisen. Soundin Antti Luukkanen antoi albumille kolme tähteä viidestä. Hän sanoi albumilta paistavan vilpittömän tekemisen meiningin niin hyvässä kuin pahassakin, ja olisi toivonut kokonaisvaltaisempaa balalaikan hyödyntämistä sovituksissa. Hän piti albumin parhaimpia kappaleita todellakin erinomaisina, mutta sanoi tuotokselle mahtuvan myös päämäärättömämpiäkin kappaleita.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Litku Klemetti sekä sovittanut Litku Klemetti & Tuntematon numero.
Äiti kyllä sä tiedät – 1.20
Ystävyyden ABC – 2.03
Kengät – 2.37
Horror ’15 – 2.22
Angelika – 2.51
Progetyttö – 4.21
Tyhmeliini – 3.10
Badding – 3.14
Rakastaa – 3.33
Kova meininki loppuu – 4.40
Kimaltava mekko – 5.28
Kokoonpano

Litku Klemetti – laulu, balalaikka, kosketinsoitin
Cher – basso
Sammy – rummut, laulu
Alex boy – kitara, laulu
Untsi – huuliharppu (kappale 3)
Aiheesta muualla

Sirkeinen, Tuuli: Kun progetyttö koki rokkiherätyksen. Sylvi 8.4.2016.