stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Päijät-Hämeen maakunta
Uskonto

Päijät-Hämeen alueella esikoislestadiolaisuus on voimakasta erityisesti Lahden seudulla. Lahden seudulla vaikuttaa myös evankelisuus. Lahden–Heinolan seutu on myös evankelioivan herätyskristillisyyden voimakasta tukialuetta. Liikkeen kannatus ulottuu myös ympäristön maaseutupitäjiin.
Politiikka

Eduskuntavaaleissa Päijät-Häme muodostaa Hämeen vaalipiirin yhdessä Kanta-Hämeen kanssa. Vaalipiiristä eduskuntaan valittavat 14 kansanedustajaa jakautuvat melko tasan molempien maakuntien kesken. Vuoden 2019 vaaleissa väkiluvultaan hieman suurempi Päijät-Häme sai kuusi edustajaa: SDP:stä Mika Kari ja Ville Skinnari, perussuomalaisista Rami Lehto ja Jari Ronkainen, kokoomuksesta Kalle Jokinen ja keskustasta Hilkka Kemppi. Hallitusneuvotteluissa Skinnari valittiin kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeriksi Rinteen hallitukseen, ja hän jatkoi samassa tehtävässä myös Marinin hallituksessa. Maakunnan edustajien määrä laski vuonna 2020 viiteen, kun Jokinen muutti Orimattilasta Hämeenlinnaan.
Kulttuuria > Murteet

Päijät-Hämeen halki kulkee suomen päämurteiden murreraja, joten kieliasun puolesta maakunta jakautuu kahdeksi erilaiseksi osaksi. Sysmä ja Hartola (perinteisen luokituksen mukaan myös Padasjoki) kuuluvat itämurteiden puolelle; sysmäläisten ja hartolalaisten puhetapa kuuluu savolaismurteiden Päijät-Hämeen murteisiin. Muut Päijät-Hämeen maakunnan kunnat kuuluvat länsimurteiden puolelle; täällä puhemuotona on kaakkoishämäläisten murteiden Hollolan ryhmä.
Kaakkoishämäläinen kielimuoto ei ole kovin tunnettu, vaikka se onkin varsin omaperäinen. Murretta on tehnyt tunnetuksi lahtelainen Raggars-yhtye, ja myös Pirkka-Pekka Peteliuksen tunnetuksi tekemä Kymenlaakson murre on sitä lähellälähde?. Perihämäläisellä murrepohjalla on paljon itäisiä, lähinnä karjalaisia murrepiirteitä. Kaakkoishämäläisten murteiden Hollolan ryhmälle leimallisia läntisiä tai hämäläisiä piirteitä ovat
yleiskielen d:n vastine l, esimerkiksi pata : palan, joka on viime vuosikymmenten aikana väistynyt yleispuhekielisten varianttien tieltä
yleiskielen ts:n vastine astevaihteluton tt, esimerkiksi mettä : mettän, joka on säilyttänyt asemansa hyvin viime aikoihin saakka
yleiskielen ŋŋ- eli äng-äänteen vastine astevaihteluton ŋk, esimerkiksi kenkä : kenkät; tätä piirrettä esiintyy edelleen yleisesti
sanan lopussa olevan i:n ja a/ä:n heittyminen, esimerkiksi sus, halus; järves, järven (=järvenä)
lyhyet pikapuhemuodot joistakin yleisimmistä verbeistä, esimerkiksi ei tu (=tule), sa (=sano), o (=ole), me~mä (=mene), pa (=pane)
joidenkin pronominien muodot: toi, noi (=tuo, nuo)
Itäistä tai karjalaista vaikutusta ovat seuraavat piirteet:
yleiskielen ää:tä on vanhastaan vastannut ie ~ iε ~ iä-diftongi, mutta tämä piirre on väistynyt jo kokonaan
rk- ja lk-yhtymien astevaihtelu: särki : säret, kulkea : kulen
heikko liudennus heittyneen loppu-i:n asemesta, esimerkiksi tul’ (=tuli), män’ (=meni)
heikkoa väli- eli švaavokaalia esiintyy joissakin konsonanttiyhtymissä, esimerkiksi palakka
persoonapronominien monikkomuodot: myö, työ, hyö ja taivutus meitin : meittiä (mutta yleishämäläisittäin: minä ~ mä, sinä ~ sä)lähde?
Kulttuuria > Perinneruoat

Hollolan näkkileipä
jälkiuunileipä
munajuusto
veripalttu (roppana)
hämäläinen perunalaatikko
sahti
Kulttuuria > Sananlaskut

Siinä on hyvä emäntä, joka paljon tekee ja vähän syö. (Päijäthämäläinen sanonta)
Kulttuuria > Valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet

Hollolan kulttuurimaisemat (Hollola)
Etelä-Päijänteen kulttuuri- ja harjusaarimaisemat  (Asikkala)
Auttoisten ja Vesijaon kulttuurimaisemat (Padasjoki)
Porvoonjokilaakson viljelymaisema (Orimattila; Uudeltamaalta Porvoo, Askola, Pukkila)
Artjärven viljelymaisema (Orimattila)
Tiirismaan ja Salpausselän maisemat (Hollola ja Lahti)
Kimolan kulttuurimaisema (Iitti, Kymenlaaksosta Kouvola)
Hiidenvuoren maisemat (Iitti, Kymenlaaksosta Kouvola)
Kulttuuria > Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt > Asikkala

Asikkalan kirkonkylä
Urajärven kartano
Vesivehmaan kylä
Vähä-Äiniön kylä
Vääksyn kanava
Kulttuuria > Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt > Hartola

Koskipään kartano
Ruskealan ja Kirkkolan kylien viljelymaisema
Kulttuuria > Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt > Heinola

Harjupuisto
Heinolan kirkkokortteli ja vanha hautausmaa
Heinolan maaseurakunnan kirkkoympäristö
Heinolan Perspektiivi
Heinolan seminaari
Reumasäätiön sairaala
Suomen Urheiluopisto
Kulttuuria > Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt > Hollola

Hollolan keskiaikainen kivikirkko ja historiallinen pitäjänkeskus
Vesalan, Nokkolan, Untilan ja Utulan kylien viljelymaisema
Voistion kulttuurimaisema
Hankalankosken pellavaloukku
Kurjalan kartano
Kulttuuria > Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt > Iitti

Iitin kirkonkylä
Kulttuuria > Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt > Kärkölä

Huovilan puisto
Kulttuuria > Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt > Lahti

Anttilanmäen esikaupunkiasutus
Fellmaninpuisto, jälleenrakennuskauden oppilaitokset ja Hakatornit.
Harjulankadun, Onnelantien, Kymintien pientaloalueet sekä Karjalankadun pienkerrostalot.
Hennalan kasarmit
Kariniemi
Koiskalan kartano
Lahden kaupungintalo, Lahden kauppatori ja Mariankadun seremonia-akseli
Lahden rautatieasema ja varikkoalue
Lahden suurradioasema
Salpausselän hiihtostadion
Tapanilan ruotsalaistaloalue
Erstan kartano
Immilän, Kumian ja Seestan myllyt
Seestan kartano
Toivonojan kartano
Kulttuuria > Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt > Orimattila

Heinämaan kylä
Kinttulan kartano, entisen Artjärven kunnan alueella
Orimattilan kirkonmäki
Ratulan kartano, entisen Artjärven kunnan alueella
Tönnönkosken silta ja myllypaikka
Kulttuuria > Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt > Padasjoki

Auttoisten kylä
Saksalan kartano
Vesijaon kylä
Kulttuuria > Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt > Sysmä

Nuoramoisten kartanomaisema
Roviokosken asutustila-alue
Sysmän kirkonseudun kulttuurimaisema
Kulttuuria > Museoita > Kaupunginmuseot

| Nimi | Paikka | Paikkakunta | Kunta | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Heinolan kaupunginmuseo | Heinolan keskusta |  | Heinola |  |
| Lahden kaupunginmuseo | Fellmanin kartano | Kartano | Lahti | historiallinen museo   taidemuseo   julistemuseo   hiihtomuseo   radio- ja tv-museo |
Kulttuuria > Museoita > Kotiseutumuseot

Päijät-Hämeessä on useita kotiseutumuseoita sekä kaupunginmuseoita.
| Nimi | Paikka | Paikkakunta | Kunta | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Artjärven kotiseutumuseo | Ratula | Artjärvi | Orimattila |  |
| Asikkalan kotiseutumuseo |  | Asikkalan kirkonkylä | Asikkala |  |
| Hollolan kotiseutumuseo |  | Hollolan kirkonkylä | Hollola |  |
| Hämeenkosken kotiseutumuseo |  | Hämeenkosken kirkonkylä | Hollola |  |
| Iitin kotiseutumuseo |  | Iitin kirkonkylä | Iitti |  |
| Kärkölän kotiseutumuseo | Huovila | Kärkölän kirkonkylä | Kärkölä |  |
| Nastolan kotiseutumuseo |  | Nastolan kirkonkylä | Lahti |  |
| Orimattilan kotiseutumuseo |  | Orimattilan kirkonkylä | Orimattila |  |
| Padasjoen museo | Nyystölä | Maakeski | Padasjoki |  |
| Sysmän kotiseutumuseo |  | Sysmän kirkonkylä | Sysmä |  |
Lahden seudun kuntarakennetunnustelu

Päijät-Hämeen kuntien yhdentyminen perustuu tällä hetkellä sosiaali- ja terveystoimialat kattavaan selvitykseen, jossa tavoitteena on maakunnallinen koko. Toinen yhdentymisprosessi on vuodesta 2002 alkaen voimassa ollut Lahden seutukokeilu, joka laajeni vuonna 2007. Sen ulkopuolelle jäivät Päijät-Hämeen kunnista Artjärvi ja Hartola. Sosiaali- ja terveysalan yhdentymistä ei hoideta Lahden seutukokeilun piirissä vaan erikseen.
Osa Päijät-Hämeen kunnista kävi keskenään kuntarakennetunnusteluja 2010, jossa kartoitettiin mahdollisuutta siihen, että Asikkala, Hartola, Heinola, Hollola, Hämeenkoski, Kärkölä, Lahti, Nastola ja Padasjoki voisivat muodostaa yhden kunnan. Hankkeen työnimenä oli Vellamo. Kuntien valtuustot Lahtea lukuun ottamatta päättivät kuitenkin olla lähtemättä mukaan kuntaliitokseen.
Sosiaali- ja terveystoimiala > Erikoissairaanhoito

Erikoissairaanhoitoa varten Päijät-Hämeen kunnilla on Päijät-Hämeen keskussairaala, jota ylläpitää Päijät-Hämeen hyvinvointialue.
Siihen kuuluvat Päijät-Hämeen kaikki 10 kuntaa.
Sosiaali- ja terveystoimiala > Terveydenhoito

Tiirismaan kansanterveystyön kuntayhtymän (Hollola, Hämeenkoski ja Kärkölä) toiminta siirtyi osittain Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymälle ja pääosin Peruspalvelukeskus Oivalle. Kuntayhtymän nimi muuttui Tiirismaan terveydenhuoltokiinteistöjen kuntayhtymäksi. Asikkala, Hollola, Hämeenkoski, Kärkölä ja Padasjoki perustivat Hollolan kunnan organisaatioon liikelaitoksen, Peruspalvelukeskus Oivan, joka vastaa pääosasta näiden kuntien sosiaalihuollon ja perusterveydenhuollon palveluja.
Artjärvellä, Orimattilalla, Myrskylällä ja Pukkilalla on yhteinen Orimattilan seudun kansanterveystyön kuntayhtymä.
Nastolan perusturvapiirissä yhdistyisivät Nastolan ja Iitin terveyskeskukset sekä sosiaalipalvelut.
Orimattilan perusturvapiiriin kuuluisi nykyisen Orimattilan seudun kansanterveystyön kuntayhtymän kunnat ja Orimattilan kaupunki (Orimattila, Myrskylä ja Pukkila).
Tekninen toimiala > Sähkö- ja kaukolämpö

Lahden ja Hollolan alueella toimii Lahti Energia, joka vastaa Lahden ja Hollolan Salpakankaan sähkönjakelusta sekä kaukolämmöstä. Lahti Energialle kuuluvaa sähkönjakeluverkkoa on myös Hollolan Salpakankaan ja osittain Orimattilan alueella. Lahden kaupunginvaltuustolla on veroprosentin nousun hillitsemiseksi suuria budjettitavoitteita Lahti Energian sille maksamien osinkojen suhteen. Lahden kaupungin talousarvion alijäämiä on maksettu Lahden kaupunkikonsernin muiden osien, lähinnä Lahti Energian tuotoilla, jolloin kaupungin tilinpäätöksen ollessa alijäämäinen kaupunkikonsernin tilinpäätöksestä on silti muodostunut ylijäämäinen.
Tekninen toimiala > Palo- ja pelastustoimi

Palo- ja pelastustoimessa palokunnat on maakunnallistettu Päijät-Hämeen pelastuslaitokseksi 2004 alkaen.
Yhteistyössä jotkut kunnat katsoivat joutuvansa maksamaan liikaa palo- ja pelastuslaitokselle ja palotoimen kustannustensa lisääntyvän. Ratkaisuna maksuja palautettiin sekä palo- ja pelastuslaitoksen sallittiin ottavan velkaa. Nettomaksajaksi katsoo joutuneensa erityisesti Padasjoki.
Päijät-Hämeen alueella on useita sopimuspalokuntia, jotka avustavat Päijät-Hämeen pelastuslaitosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Päijät-Hämeen maakunta Wikimedia Commonsissa
Päijät-Hämeen liitto
Hämeen ELY-keskus
| n k Päijät-Hämeen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Asikkala  Hartola  Heinola  Hollola  Iitti  Kärkölä  Lahti  Orimattila  Padasjoki  Sysmä 
Entiset kunnat:  Artjärvi  Heinolan maalaiskunta  Hämeenkoski  Nastola 
| n k Suomen maakunnat |
| --- | --- |
Nykyiset maakunnat:  Ahvenanmaa  Etelä-Karjala  Etelä-Pohjanmaa  Etelä-Savo  Kainuu  Kanta-Häme  Keski-Pohjanmaa  Keski-Suomi  Kymenlaakso  Lappi  Pirkanmaa  Pohjanmaa  Pohjois-Karjala  Pohjois-Pohjanmaa  Pohjois-Savo  Päijät-Häme  Satakunta  Uusimaa  Varsinais-Suomi 
Entinen maakunta:  Itä-Uusimaa 
Hollolan kirkko on ollut alueen keskus keskiajalta lähtien. Se on Päijät-Hämeen vanhin säilynyt rakennus.
Päijät-Hämeen kunnat vuonna 1996.
Lahti on Päijät-Hämeen maakuntakeskus ja Suomen yhdeksänneksi suurin kaupunki.
Heinola.
Päijänteen Salonsaari Asikkalassa.
Tiirismaan radio- ja televisiomasto.
Lahti–Loviisa-rataa Orimattilassa.
Päijätsalo Sysmässä.
Asikkalan kirkko.
Lahden rautatieasema.
Auttoisten kylää.
Päijät-hämeen Keskussairaala Lahdessa
Parisa Tabriz

| Parisa Tabriz |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1983 (ikä 41–42) Chicago, Illinois, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  Amerikkalainen
Aiheesta muualla
Kotisivu
Parisa Tabriz on Googlella työskentelevä tietoturva- asiantuntija. Google-tuotteiden turvallisuuteen keskittyvänä ohjelmistosuunnittelijana hän valitsi käyntikortteihinsa otsikoksi "Security Princess" (suomennettuna Turvallisuusprinsessa).
Nuoruus

Parisa Tabriz syntyi iranilaiselle isälle (lääkäri) ja amerikkalaiselle äidille (sairaanhoitaja), joka oli puolalais-amerikkalaista syntyperää.  Hän varttui Chicagon lähiöissä ja hänellä on kaksi pikkuveljeä.  Tabriz tutustu koodaamiseen sekä tietojenkäsittelyyn vasta ensimmäisenä yliopistovuotenaan.
Koulutus

Tabriz ilmoittautui alun perin Illinoisin yliopistoon Urbana – Champaigniin opiskelemaan tietokonetekniikkaa, mutta kiinnostui pian sen sijaan tietojenkäsittelystä.   Hän suoritti Bachelor of Science- ja maisterintutkinnot yliopistossa.  Hän oli aktiivinen jäsen tietoturvasta kiinnostuneessa opiskelijaklubissa, johon hän liittyi, kun hänen oma verkkosivustonsa hakkeroitiin.
Ura

Tabrizille tarjottiin kesäharjoittelupaikkaa Googlen turvallisuustiimin kanssa yliopistossa opiskellessaan  ja hänet palkattiin Googleen muutama kuukausi hänen valmistumisensa jälkeen vuonna 2007.   Ennen osallistumista Tokiossa pidettävään konferenssiin Googlen kanssa hän päätti käyttää käyntikortissaan nimikettä "Turvallisuusprinsessa" sillä tavallinen "tietoturvainsinööri" kuulosti hänestä tylsältä. Uransa aikana Tabriz on kouluttanut Googlen tietoturvasta kiinnostuneita työntekijöitä ja työskennellyt tyttöpartiolaisten ja  nuorten kanssa DEFCONissa tutustuttaakseen monipuolisemman joukon ihmisiä tietoturvan alalle.
Vuonna 2013 Tabriz otti vastuun Google Chromen turvallisuudesta.
Vuonna 2014 Tabriz aloitti toimintansa edistääkseen HTTPS:n käyttöönottoa verkossa. Vuonna 2015 alle 50% Chromen näkemästä liikenteestä kulki HTTPS:n kautta, ja vuoteen 2019 mennessä HTTPS-liikenteen osuus oli noussut 73-95%: iin kaikilla alustoilla.  Tabriz on vastustanut julkisen Internetin HTTPS-yhteyksien seuraamista hallituksen toimesta.
Vuonna 2016 Tabriz otti vastuun Project Zero-turvallisuustutkimusryhmästä.
Vuonna 2018, vastauksena RSA-konferenssiin, jossa oli vain yksi naispuolinen pääpuhuja 20 henkilön joukossa, Tabriz perusti Our Security Advocates-konferenssi, eli OURSA:n. Vain viiden päivän kuluessa Tabriz ja tapahtuman järjestäjät kokosivat puhujakokoonpanon, joka koostui taustoiltaan aliedustetuista asiantuntijapuhujista, joista 14 puhujaa oli naisia.
Tunnustuksia

Vuonna 2012 Forbes sisällytti hänet 30 parhaan teknologia-alan silmälläpidettävien alle 30-vuotiaiden luetteloon.
Vuonna 2017 WIRED aikakauslehti listasi hänet 20 tekniikan visionäärin luetteloon.
Vuonna 2018 Fortune sisällytti hänet vuotuiseen ikäluokkaansa "40 alle 40".
Aiheesta muualla

Parisa Tabriz Twitterissä
Parisa Tabriz Google AI:ssä
https://www.oursa.org/ (Arkistoitu – Internet Archive) OURSA:n kotisivu
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Tarjei Bø

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Tarjei Bø |  Tarjei Bø |  Tarjei Bø |  |
Maa:   Norja
Miesten ampumahiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Vancouver 2010 | viesti |  |
|  Kultaa | Peking 2022 | sekaviesti |  |
|  Kultaa | Peking 2022 | viesti |  |
|  Hopeaa | Pyeongchang 2018 | viesti |  |
|  Hopeaa | Peking 2022 | takaa-ajo |  |
|  Pronssia | Peking 2022 | pikakilpailu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Hanty-Mansijsk 2011 | normaalimatka |  |
|  Kultaa | Hanty-Mansijsk 2011 | viesti |  |
|  Kultaa | Hanty-Mansijsk 2011 | sekaviesti |  |
|  Kultaa | Ruhpolding 2012 | viesti |  |
|  Kultaa | Nové Město 2013 | viesti |  |
|  Kultaa | Nové Město 2013 | sekaviesti |  |
|  Kultaa | Nové Město 2013 | yhteislähtö |  |
|  Kultaa | Oslo 2016 | viesti |  |
|  Kultaa | Östersund 2019 | viesti |  |
|  Kultaa | Anterselva 2020 | sekaviesti |  |
|  Kultaa | Pokljuka 2021 | viesti |  |
|  Kultaa | Lenzerheide 2025 | viesti |  |
|  Hopeaa | Kontiolahti 2015 | viesti |  |
|  Hopeaa | Anterselva 2020 | viesti |  |
|  Hopeaa | Oberhof 2023 | pikakilpailu |  |
|  Hopeaa | Oberhof 2023 | viesti |  |
|  Hopeaa | Nove Mesto 2024 | sekaviesti |  |
|  Hopeaa | Nove Mesto 2024 | normaalimatka |  |
|  Hopeaa | Nove Nesto 2024 | viesti |  |
|  Pronssia | Hanty-Mansijsk 2011 | pikakilpailu |  |
|  Pronssia | Hanty-Mansijsk 2011 | takaa-ajo |  |
|  Pronssia | Kontiolahti 2015 | pikakilpailu |  |
|  Pronssia | Kontiolahti 2015 | takaa-ajo |  |
|  Pronssia | Kontiolahti 2015 | yhteislähtö |  |
|  Pronssia | Kontiolahti 2015 | sekaviesti |  |
|  Pronssia | Oslo 2016 | sekaviesti |  |
|  Pronssia | Östersund 2019 | normaalimatka |  |
Tarjei Bø (s. 29. heinäkuuta 1988 Stryn) on norjalainen ampumahiihtäjä. Hän on olympiavoittaja, maailmanmestari ja maailmancupin kokonaisvoittaja. Hänen nuorempi veljensä Johannes Thingnes Bø on myös ampumahiihtäjä.
Arvokilpailut

Nuorten MM-kisoista Bø voitti kuusi mitalia.
Vancouverin olympialaisissa 2010 Bø oli mukana Norjan kultaa voittaneessa viestijoukkueessa yhdessä Halvard Hanevoldin, Emil Hegle Svendsenin ja Ole Einar Bjørndalenin kanssa. Hanty-Mansijskin MM-kilpailuissa 2011 hän voitti normaalimatkan maailmanmestaruuden, oli mukana Norjan kultaa voittaneessa viesti- ja sekaviestijoukkueessa, sijoittui pronssille pikakilpailussa ja takaa-ajossa sekä oli yhteislähdössä neljäs.
Ruhpoldingin MM-kilpailuissa 2012 Bø hiihti kolmannen osuuden kultaa voittaneessa Norjan miesten viestijoukkueessa. Lisäksi hän sijoittui takaa-ajossa seitsemänneksi. Nové Městossa 2013 hän voitti MM-kultaa yhteislähtökilpailussa, miesten viestissä ja sekaviestissä. Normaalimatkalla hän oli kahdestoista. Kontiolahden MM-kilpailuissa 2015 hän hiihti toisen osuuden hopeaa saaneessa Norjan viestijoukkueessa ja ankkuriosuuden pronssia saaneessa Norjan sekaviestijoukkueessa. Hän sai pronssia myös pikakilpailussa, takaa-ajossa ja yhteislähtökisassa.
Oslon MM-kilpailuissa 2016 Bø hiihti viestissä toisen osuuden kultaa voittaneessa Norjan joukkueessa ja sekaviestissä viimeisen osuuden Norjan pronssijoukkueessa. Yhteislähtökilpailussa hän oli kuudes. Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui takaa-ajossa yhdeksänneksi, pikakilpailussa ja yhteislähdössä 14:nneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän hiihti toisen osuuden Norjan hopeajoukkueessa miesten viestissä. Takaa-ajokilpailussa hän oli neljäs, yhteislähdössä kahdeksas sekä pikakilpailussa ja normaalimatkalla kolmastoista. Minskin EM-kilpailuissa 2019 hän saavutti kultaa pikakilpailussa ja takaa-ajossa sekä hopeaa normaalimatkalla.
Östersundin MM-kilpailuissa 2019 Bø voitti kultaa viestissä ja saavutti pronssia normaalimatkalla. Takaa-ajossa hän sijoittui neljänneksi, yhteislähdössä yhdeksänneksi ja pikakilpailussa 13:nneksi. Anterselvan MM-kilpailuissa 2020 hän voitti sekaviestissä kultaa ja viestissä hopeaa. Pikakilpailussa sekä yhteislähdössä hän sijoittui neljänneksi ja takaa-ajossa sekä normaalimatkalla kuudenneksi. Pokljukan MM-kilpailuissa 2021 hän oli yhteislähdössä kuudes, pikakilpailussa yhdeksäs ja takaa-ajossa neljästoista. Hän voitti maailmanmestaruuden Norjan viestijoukkueessa.
Pekingin olympialaisissa 2022 hän voitti kultaa sekaviestissä ja viestissä. Takaa-ajossa hän saavutti hopeaa vaikeissa olosuhteissa. Pikakilpailussa hän saavutti pronssia veljensä Johanneksen voittaen kilpailun. Normaalimatkalla hän sijoittui kahdeksanneksi ja yhteislähdössä 12:nneksi. Oberhofin MM-kilpailuissa 2023 hän saavutti pikakilpailussa ja viestissä hopeaa sekä oli takaa-ajossa neljäs, normaalimatkalla seitsemäs ja yhteislähdössä yhdeksäs. Nové Měston MM-kilpailuissa 2024 hän saavutti hopeaa sekaviestissä, normaalimatkalla ja viestissä sekä oli yhteislähdössä neljäs, takaa-ajossa viides ja pikakilpailussa kuudes. Lenzerheiden MM-kilpailuissa 2025 hän voitti viestissä kultaa. Hän oli pikakilpailussa, takaa-ajossa ja normaalimatkalla kymmenes.
Maailmancup

Ensimmäisen maailmancupin osakilpailun Bø voitti kaudella 2010–2011 Hochfilzenin pikakisassa. Toinen voitto tuli seuraavana päivänä takaa-ajossa. Hän voitti samalla kaudella Oberhofin pikakisan ja  yhteislähtökisan tammikuussa 2011 sekä MM-normaalimatkan Hanty-Mansijskissa. Hän myös voitti kyseisen kauden maailmancupin kokonaiskilpailun sekä pikakilpailun ja takaa-ajon maailmancupit. Normaalimatkan cupissa hän oli toinen ja yhteislähtöcupissa kolmas.
Kaudella 2011–2012 Bø voitti Hochfilzenin toisen pikakilpailun. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli seitsemäs ja takaa-ajocupissa neljäs. Kaudella 2012–2013 hän voitti Nové Měston MM-yhteislähdön sekä Oslon pikakilpailun. Kaudella 2015–2016 hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa kuudenneksi ja takaa-ajocupissa neljänneksi. Kaudella 2017–2018 hän voitti Östersundin pikakilpailun. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli seitsemäs ja yhteislähtöcupissa neljäs. Kaudella 2018–2019 hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa kuudenneksi ja takaa-ajocupissa viidenneksi. Kaudella 2019–2020 hän oli maailmancupin kokonaiskilpailussa sekä normaalimatkan ja pikakilpailun cupeissa neljäs. Joulukuussa 2020 Bø voitti Kontiolahden toisen pikakilpailun. Tammikuussa 2021 hän voitti Oberhofin yhteislähtökilpailun. Maaliskuussa 2021 hän voitti Nove Meston ensimmäisen takaa-ajon. Hän voitti kaudella 2020–2021 yhteislähtöcupin sekä sijoittui pikakilpailucupissa kolmanneksi ja maailmancupin kokonaiskilpailussa neljänneksi. Kaudella 2021–2022 hän voitti normaalimatkan cupin ja oli maailmancupin kokonaiskilpailussa kuudes. Kaudella 2022–2023 hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa kuudenneksi ja takaa-ajocupissa neljänneksi. Kaudella 2023–2024 hän voitti Hochfilzenin pikakilpailun. Hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa ja normaalimatkojen cupissa toiseksi, voitti pikakilpailucupin sekä oli takaa-ajocupissa kolmas ja yhteislähtöcupissa neljäs. Kaudella 2024–2025 hän voitti Le Grand-Bornardin yhteislähdön. Hän voitti Anterselvan pikakilpailun.
Bø on sijoittunut maailmancupin osakilpailuissa lisäksi 24 kertaa toiseksi ja 29 kertaa kolmanneksi.
Noland Arbaugh

Noland Arbaugh on yhdysvaltalainen neliraajahalvaantunut mies, jolle Neuralink asensi aivoimplantin ensimmäisenä ihmisenä maailmassa 28. tammikuuta 2024. Hän pystyy pelaamaan implantin avulla videopelejä. Kuukausi operaation jälkeen 855 implantin elektrodeista oli irronnut ja implantti oli siirtynyt Arbaughin kallon sisällä kolme kertaa niin paljon kuin Neuralink oli arvioinut. Implantin toiminta saatiin palautettua ohjelmistopäivityksellä.
Arbaugh halvaantui onnettomuudessa vuonna 2016.