stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
O Canada
Englanninkieliset sanat

Julkisissa tilaisuuksissa lauletaan usein ensimmäiset kaksi riviä englanniksi, seuraavat neljä ranskaksi ja loppu englanniksi. lähde? Muitakin tapoja on. Nunavutissa kansallislaulu lauletaan englanniksi, ranskaksi ja inuktitutin kielellä. lähde? Laulun nimi on inuktitutiksi O’Kanata.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kuuntele laulu (instrumentaalinen) (Arkistoitu – Internet Archive)
Ilmainen sovellus Android. Karaoke + käännös 10 kielellä
Tekninen analyysi

Tekninen analyysi (engl. technical analysis) on rahoituksessa ja taloustieteessä sijoittaja-ammattilaisten käyttämä menetelmä, jolla pyritään mallintamaan sekä etsimään ennustettavissa olevia säännönmukaisuuksia eli ”kuvioita” osakekurssien vaihtelusta. Teknisen analyysin tärkein tehtävä on erilaisten trendien noteeraaminen ja niiden hyödyntäminen sijoituspäätöksissä.
Teknisessä analyysissä hyödynnetään hintasarjojen ja kaupankäyntimäärien lisäksi pörssikurssikaavioiden tulkitsemista. Tekniselle analyysille omistautuneita rahoitusalan ammattilaisia kutsutaankin myös "kaavioanalyytikoiksi" (engl. chartist), sillä he usein hyödyntävät erilaisia visuaalisia kuvioita ja kaavioita päätöksentekonsa tukena. Niin sanotut kaavioanalyytikot haluavat ostaa osakkeita juuri silloin kun suurin osa sijoittajista haluaa ostaa kyseessä olevaa osaketta (tukitaso), ja vastaavasti myydä osakkeita silloin kun suurin osa sijoittajista haluaa myydä kyseessä olevaa osaketta (vastustaso).
Tekninen analyysi pohjautuu pitkälti oletukseen, että markkinahintoja liikuttavat psykologiset tekijät ennen fundamentti-informaatiota. Yhdysvaltalainen taloustieteilijä Burton G. Malkiel (2012) kuvaa kirjassaan kaavioanalyytikoita "omistautuneeksi lahkoksi", jotka uskovat rahoitusmarkkinoiden olevan "10% järkeä ja 90% psykologiaa".
Keynesin sijoittamisen pilvilinnateoria

Psykologian merkityksen osakemarkkinoilla tiedosti jo 1930-luvulla John Maynard Keynes (1936) puhuessaan sijoittamisen pilvilinnateoriastaan. Keynesin (1936) mukaan fundamentti- eli perusteanalyysi on liian työläs menetelmä, eikä hänen mielestään ammattimaisen sijoittajan kannattaisikaan uhrata aikaansa arvopapereiden "todellisen" arvon määrittelemiseen. Tärkeämpää onkin hänen mukaansa ennakoida milloin sijoittajat alkavat optimismin vallitessa "rakentamaan pilvilinnoja" ja ottaa "varaslähtö", eli ostaa ennen kuin suuri yleisö alkaa ostamaan.
Keynes (1936) ymmärsi joukkopsykologian vaikutuksen osakemarkkinoilla, ja hänen mukaansa osakkeiden hinnat heijastavatkin sijoittajien taloudellisia odotuksia. Keynesin joukkopsykologian hyväksikäyttöön pohjautuvan pilvilinnateorian taustalla piilevää ajatusmaailmaa avaa Malkiel (2012:32), joka argumentoikin kirjassaan, että menestyksekkään sijoittajan optimaalinen strategia ei olekaan valita omasta mielestään parasta osaketta, eikä sitä osaketta mikä on "keskimääräisen käsityksen" mukaisesti paras.
Malkielin (2012:32) mielestä sijoittajien tulisi pyrkiä eräänlaiseen meta-tason ajatteluun ja yrittää ennakoida sitä, mikä "keskimääräinen käsitys on siitä, mikä keskimääräinen käsitys on". Hänen mukaansa tällaisen joukkopsykologian osakemarkkinoilla älykkäälle sijoittajalle riittää se, että hän on ottanut "varaslähdön" ja saa myytyä sijoituksensa korkeammalla hinnalla kuin sen on itse hankkinut. Toisin sanoen, mikä tahansa ostohinta siis kelpaa, kunhan vain löytyy joku joka maksaa siitä vieläkin enemmän. Esimerkiksi 100 euron arvoisen osakesijoituksen ostaminen 200 eurolla ei ole mikään ongelma, jos vielä löytyy sijoittaja joka on halukas ostamaan sen 300 eurolla. Malkiel (2012:31) nimesikin tämän lähestymistavan osuvasti "suuremman typeryksen teoriaksi". Tekninen analyysi pyrkii juuri tämäntyyppisen markkinapsykologian hyödyntämiseen ja ennakoimiseen tulkitsemalla visuaalisia kuvioita ja kaavioita.
Malkielin (2012:105) mukaan teknistä analyysiä toteuttavat "kaavioanalyytikot" näkevät sijoittamisen pelinä, jossa olennaisinta on ennustaa muiden pelaajien siirrot arvopaperin reaaliarvon määrittämisen sijaan. Pelkistettynä tekninen analyysi on graafisten kuvaajien piirtämistä ja niistä ennustamista tietokoneohjelmilla.
Teknisen analyysin suuntauksia

Rahoitusmarkkinoilla käytetyn teknisen analyysin suuntaukset voidaan karkeasti jakaa kolmeen kategoriaan: 1) tunnelmaan liittyvät indikaattorit (engl. Sentiment Indicators), 2) kassavirtoihin liittyvät indikaattorit (engl. Flow-of-Funds Indicators) sekä 3) markkinoiden rakenteeseen liittyviin indikaattoreihin (engl. Market Structure Indicators). Seuraavaksi tarkempi listaus teknisen analyysin työkaluista:
Teknisen analyysin suuntauksia > Trendiviivat,  -kanavat ja -viuhkat

Erilaisten trendien tunnistaminen on yksi keskeisimmistä teknisen analyysin suuntauksista. Nousevassa trendissä osakkeen hinta tekee uusia huippuja ja korkeampia pohjia, kun taas laskevassa trendissä hinta muodosta uusia pohjia ja alhaisempia huippuja. Trendien tunnistaminen voidaan jakaa erilaisiin osioihin: trendikanavat (engl. Trendlines), trendiviivat ja trendiviuhkat.selvennä Trendien tunnistaminen ja niiden kääntymisen huomaaminen on yksi tärkeimmistä teknisen analyysin tehtävistä. Kuviossa 1 on esitetty yksi trendin kääntymisen suosituimmista mittareista nousutrendin kääntyessä laskuun: hartiat ja pää -muodostelma. Martin J. Pringin (2002: 76) näkemyksen mukaan hartiat ja pää -muodostelmat ovat kaikista teknisen analyysin kaavioista luotettavimpia indikaattoreita, sillä ne esiintyvät sekä markkinoiden huipulla että pohjalla. Usein kaupankäynnin vaihtomäärä supistuu juuri kun oikean hartian piikki on saavutettu. Punaista viivaa jolla yhdistetään näiden kahden hartian pohjat kutsutaan myös "kaulaksi" (engl. Neckline).
Kuviossa 2 sen sijaan on esitetty visuaalinen mallikuva käänteisestä hartiat ja pää -muodostelmasta, joka esiintyy laskevan trendin pohjalla kurssin kääntyessä nousuun. Erityisesti tärkeää on kiinnittää huomiota oikean hartian kaupankäyntimääriin, koska Martin J. Pringin (2002: 80) mukaan tämän signaalin toteutuessa hinnan tulisi nousta merkittävästi sen lävistäessä niin sanotun "kaulalinjan" (ks. kuvio 2).
Teknisen analyysin suuntauksia > Tuki- ja vastustasot

Tuki- ja vastustasojen (engl. Support and Resistance Levels) analysointi tarjoaa työkalun trendin pysähtymisen tai jopa kääntymisen huomaamiseksi. Tukitaso on osakkeen hinnanmuodostuksen "alaraja", joka hetkellisesti tukee osakkeen hintaa vajoamasta sen alapuolelle. Vastustaso taas hetkellisesti vastustaa osakkeen hintaa muodostamasta uusia huippuja. Martin J. Pringin (2002: 64–65) mukaan osakkeen hinnan törmätessä joko alhaalla sijaitsevaan tukitasoon tai ylhäällä sijaitsevaan vastustasoon on kyseessä tietynlainen "hetkellinen pattitilanne" osakkeen ostajien ja myyjien välillä. Kun osakkeen kysynnän ja tarjonnan seurauksena syntyvä hinnanmuodostus nousee vastustason yläpuolelle, toimii tämä taso nyt puolestaan uutena alarajana eli tukitasona hinnalle. Toisin sanoen, nousutrendissä aikaisemmasta vastustasosta tulee uusi tukitaso, kun taas vastaavasti laskutrendissä aikaisemmasta tukitasosta tulee uusi vastustaso.
Teknisen analyysin suuntauksia > Helmaindikaattori

Tekninen analyysi ei välttämättä rajoitu pelkästään osakkeiden hintaliikkeiden seuraamiseen, sillä helmaindikaattori-menetelmää hyödyntävät analyytikot keskittyvät mittaamaan naisten hameen helman pituutta. Tämän teknisen analyysin alasuuntauksen mukaan naisten hameen helman pituudella ja pörssikursseilla on käänteinen suhde. Sen mukaan osakemarkkinoilla menee sitä paremmin mitä enemmän naisten "sääriä ja polvia näkyy". Tämän näkemyksen mukaan noususuhdanteen aikana pörssikurssit ovat jyrkässä nousussa, mutta hameen helmat sen sijaan lyhenevät ja minihameet yleistyvät. Laskusuhdanteessa sen sijaan naiset siirtyvät teorian mukaan pitkiin helmoihin tai capri-housuihin. Helmaindikaattori, kuten useimmat muutkin teknisen analyysin eksoottisimmista sovelluksista, on tieteellisissä tutkimuksissa todettu varsin usein toimimattomaksi sijoitusstrategiaksi epänormaalien tuottojen metsästyksessä.
Teknisen analyysin suuntauksia > Super Bowl -indikaattori

Super Bowl -indikaattori pyrkii ennustamaan pörssikurssien liikehdintää sillä perusteella, mikä joukkue voittaa amerikkalaisen jalkapallon NFL-liigan loppuottelun, jota kutsutaan myös nimellä: Super Bowl. Mikäli loppuottelun voittanut joukkue edustaa NFC-konferenssia, niin tämän teknisen indikaattorin mukaan se ennustaa noususuhdannetta pörssiin. Mutta mikäli voittaja onkin AFC-konferenssin joukkue, niin se taas ennustaa laskusuhdannetta pörssiin.
Muita esimerkkejä teknisen analyysin suuntauksista ovat:selvennä
Syklianalyysi (engl. Business Cycle)
Hinnanmuutosten nopeuden analysointi
Fibonacci-analyysi
Hintakuvioiden analyysi
Elliottin aaltoteoria
Liukuvat keskiarvot (engl. Moving Averages)
Bollingerin nauhat
Oskillaattorit
Sijoittajien mielialojen analysointi (sentimenttianalyysi)
Dow-teoria
Vaihdon analysointi
Nousuun/laskuun osallistuvien osakkeiden lukumäärän analysointi
Gann
Point and Figure
Vajaiden pörssierien teoria
Momentti tai suhteellisen vahvuuden järjestelmä (engl. Momentum Indicator)
Siivilöintijärjestelmä
Kritiikkiä

Akateeminen tutkimus on perinteisesti suhtautunut epäillen tekniseen analyysiin. Tekninen analyysi on leimattu hintojen ennustamiseksi yksinkertaisen ekstrapoloinninselvennä kuten liukuvien keskiarvojen avulla. Lukuisten autokorrelaatiotestienselvennä on katsottu osoittaneen, että teknisellä analyysillä ei voi tehdä ylisuurta tuottoa.
Kritiikkiä > Vastakritiikkiä

Autokorrelaatiotestien heikkous piilee niiden jäykkyydessä.kenen mukaan? Ne eivät mukaudu markkinasykliin kuten kehittyneet teknisen analyysin menetelmät tekevät. Lisäksi keskeinen osa kehittynyttä teknistä analyysiä on hintojen ennustaminen sijoittajien mielialaa kuvaavien mittarien avulla.
Järjestöjä

Market Technicians Association
Kirjallisuutta

Kirkpatrick, Charles D. & Dahlquist, Julie R.: Technical Analysis: The Complete Resource for Financial Market Technicians
Pring, Martin J.: Technical Analysis Explained, 4. painos
Pring, Martin J.: Investment Psychology Explained
Murphy, John: Intermarket Analysis: Profiting From Global Market Relationships
Edwards, Robert & Magee, John: Technical Analysis of Stock Trends, 8. painos
Elder, Alexander: Trading for a Living: Psychology, Trading Tactics, Money Management
Brown, Constance M.: Technical Analysis for the Trading Professional
Frost, A.J. & Prechter, Robert R.: Elliott Wave Principle
Kaufman, Perry J.: New Trading Systems and Methods, 4. painos
Aronson, David R.: Evidence-Based Technical Analysis
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
SVnet - Teknisen analyysin linkkejä
https://www.sijoitustieto.fi/tekninen-analyysi
| n k Osakemarkkinat |
| --- | --- |
Osake:  Arvo-osuus  Osake  Osakeanti  Osakelaji  Osinko 
Osallistujat:  Analyytikko  Liikkeeseenlaskija  Listaamaton yhtiö  Listayhtiö  Pörssi  Pörssiyhtiö  Sijoittaja 
Kaupankäynti:  Lyhyeksi myynti  Osakkeiden takaisinosto  Päiväkauppa 
Osakkeen arvo:  Efektiivinen tuotto  Kokonaistuotto  Markkina-arvo  Osakekohtainen tulos  Substanssiarvo 
Tunnusluvut:  Maksuvalmius  Velkaantumisaste  Omavaraisuusaste  Osinkosuhde  Osinkotuotto  P/B-luku  P/E-luku  P/S-luku  Sijoitetun pääoman tuotto 
Osakestrategioita:  Arvo-osake  Kasvuosake 
Osaketeorioita:  Elliottin aaltoteoria  Fundamenttianalyysi  Tekninen analyysi 
Katso myös:  Arvo-osuustili  Likviditeetti  Optio  Osakeindeksi  Pääomatulo  Sijoitusrahasto 
Kuvio 1. Hartiat ja pää -muodostelma on yksi teknisen analyysin keskeisimmistä trendin kääntymisen signaaleista.
Kuvio 2. Käänteinen hartiat ja pää -muodostelma esiintyy laskutrendin kääntyessä nousevaksi.
Kuvio 3. Valikoima erilaisia yksittäisiä kynttilätikkuja
Suomalainen viittomakieli

| suomalainen viittomakieli> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Suomi
Puhujia:  arvio 4 000–5 000
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kielenhuolto:  suomalaisen viittomakielen lautakunta
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  viittomakielet
Kielikoodit
ISO 639-2:  sgn-FI
ISO 639-3:  fse
 Ohje 
Suomalainen viittomakieli (usein pelkkä viittomakieli) on Suomessa yleisimmin käytetty viittomakieli.  Äidinkielenään suomalaista viittomakieltä käyttäviä kuuroja on arviolta 4 000–5 000. Viittomakieltä käyttäviä kuulevia, kuten huonokuuloisia, kuurojen parissa työskenteleviä, viittomakielen tulkkeja, viittomakielisten omaisia, ystäviä, työtovereita ja kielen harrastajia on arviolta 6 000–9 000. Myös kuurojen vanhempien kuulevien lasten eli CODA-lasten äidinkieli on usein viittomakieli. Muiden viittomakielten tavoin suomalainen viittomakieli on luonnollinen kieli, jolla on oma rakenne ja kielioppi, jotka eroavat ympäristön  puhutusta kielestä eli  suomesta. Suomalaisessa viittomakielessä on myös  murteita ja slangisanoja. Viittomakielen on voinut ilmoittaa äidinkielekseen Suomessa vuodesta 2008 alkaen, ja vuoden 2012 lopulla niin oli tehnyt vain harva, yhteensä 223 henkeä.
Historia

Suomalaisen viittomakielen voidaan katsoa saaneen alkunsa 1800-luvun puolivälissä, kun Ruotsissa opiskellut suomalainen kuuro Carl Oscar Malm (1826–1863) perusti Suomen ensimmäisen kuurojenkoulun Porvooseen vuonna 1846. Malmin käyttämä ruotsalainen viittomakieli levisi suomalaisten kuurojen käyttöön ja eriytyi omaksi kielekseen. Suomen ensimmäinen kuurojen yhdistys perustettiin Turussa vuonna 1886. Albert Tallroth oli perustamassa viittä eri kuurojen yhdistystä ja myös Kuurojen Liittoa.
1800-luvun lopulla Suomessakin alettiin kuurojen opetuksessa suosia oralismia eli puhemetodia, jonka myötä viittomakielen käyttö kiellettiin kouluissa jopa rangaistuksen uhalla. Oralismin mukaan kuurojen tuli oppia puhumaan ja hylätä viittomakieli. Oralismin seurauksena suomalainen viittomakieli ja suomenruotsalainen viittomakieli lähtivät erkaantumaan toisistaan. Kiellosta huolimatta kuurojen koulujen oppilaat jatkoivat viittomista salaa  asuntoloissa. Viittomakielen käyttö jatkui sittemmin kuurojen yhdistyksissä. Viittomakielestä tuli yhteisön sisäinen kieli, ja koulussa opittua puhekieltä käytettiin, kun oltiin tekemisissä kuulevien kanssa.
Yhteiskunta alkoi suhtautua 1970-luvun jälkeen kuuroihin ja viittomakieleen myönteisemmin. Viittomakielestä tuli kuntoutuksen ja opetuksen apuväline ja sitä alettiin opettaa kursseilla kuurojen lasten vanhemmille. Vuonna 1979 tulkkipalvelu tuli osaksi invalidihuoltolakia ja vuonna 1995 viittomakieli sai  perustuslaillisen aseman. Vuonna 1991 viittomakielisen opetuksen mahdollisuus kirjattiin peruskoululakiin. Nykyisessä Perusopetuslaissa sekä uusimmassa  perusopetuksen järjestämistä säätelevässä eli vuoden 2014  Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa määritellään, että "kuulovammaisille tulee tarvittaessa antaa opetusta myös viittomakielellä". Ainakin viittomakieltä ensimmäisenä kielenä oppineille kuuroille opetus tulee antaa viittomakielellä. Opetussuunnitelman perusteissa esitetään Viittomakieli ja kirjallisuus -oppimäärän tavoitteet ja arviointiperusteet perusopetukseen. Erityisenä tavoitteena mainitaan suomalaisten viittomakielten elävänä säilymisen tukeminen. Viittomakielen tuki ja vahvistaminen mainitaan myös perusopetusta edeltävää esiopetusta säätelevässä  Esiopetuksen opetussuunnitelman perusteissa (2014) sekä pienten lasten  varhaiskasvatusta säätelevässä Varhaiskasvatussuunnitelman perusteissa (2018). Esiopetuksen osalta suunnitelmaperusteiden sanavalinnat ovat velvoittavampia. Lukion opetussuunnitelman perusteissa (2019) on huomioitu viittomakieliset, mutta viittomakieltä ei voi suorittaa  ylioppilaskokeessa.
Tutkimus

Suomalaisen viittomakielen tutkimus alkoi varsinaisesti Terhi Rissasen vuonna 1985 julkaiseman "Viittomakielen perusrakenne" -tutkimuksen myötä. Nykyään viittomakieltä tutkitaan muun muassa Kuurojen Liitossa ja Kotimaisten kielten keskuksessa.
Opiskelu

Viittomakieltä voi opiskella pääaineena Jyväskylän yliopistossa, joka tarjoaa myös viittomakielistä luokanopettajakoulutusta. Lisäksi Turun yliopistossa on ollut mahdollista suorittaa viittomakielen ja kommunikaation perusopinnot.
Viittomakielen tulkkeja koulutetaan ammattikorkeakoulussa humanistisella ja kasvatusalalla. Tulkiksi voi opiskella Diakonia-ammattikorkeakoulun Turun yksikössä sekä Humanistisen ammattikorkeakoulun Helsingin ja Kuopion yksiköissä.
Viittomakielen ohjaajaksi voi opiskella Pohjois-Savon opistossa Kuopiossa, Rovala-Opistossa Rovaniemellä ja Turun kristillisessä opistossa.
Suomalaista viittomakieltä voi opiskella Kuurojen kansanopistossa,  kansalais- ja työväenopistoissa ja kesäyliopistoissa.
Media ja kulttuuri

Yle TV1 -kanavalla lähetetään päivittäin Yle Uutiset viittomakielellä -uutislähetys. Viikoittain lähetetään viittomakielinen keskusteluohjelma Mikaela & Thomas. Yleisradio on tuottanut myös kaksi viittomakielistä matkailuohjelmaa, lähettää monia ohjelmia suomalaiselle viittomakielelle  tulkattuna ja tuottaa viittomakielistä materiaalia suoraan Yle Areena -verkkopalveluun.
Viittomakielinen kirjasto on kirjasto, joka tuottaa ja julkaisee viittomakielistä  kirjallisuutta. Viittomakielinen kirjasto toimii vain internetissä ja on kaikille avoin. Pääosa aineistosta on tehty suomalaisella viittomakielellä. Kirjallisuustilaisuuksia, kuten runoesityksiä, tulkataan toisinaan viittomakielelle.
Viittomakielistä teatteria Suomessa tekee Teatteri Totti ja Ursa Minor.
Suomalaisella viittomakielellä tehdään myös musiikkia. Suomen tunnetuin viittomakielinen muusikko on Signmark eli Marko Vuoriheimo. Suomessa on myös viittomakielinen kuoro. Varsinaisen viittomakielisen musiikin lisäksi sekä  laulettu musiikki että soitinmusiikki voidaan tulkata viittomakielelle. Tulkkaus vaatii perehtymistä kunkin kappaleen taustaan ja syntyhistoriaan. Viittomakielisen musiikin osia ovat viittomat, ilmeet, ääniaaltojen aiheuttamat kehoaistimukset, valot ja värit.  Kauneimmat Joululaulut -lauluvihkoon tuli ensimmäistä kertaa viittomakielinen sanoitus yhteen lauluun vuonna 2013. Laulu oli Jouluyö, juhlayö.
Kirjallisuutta

Jantunen, Tommi: Johdatus suomalaisen viittomakielen rakenteeseen.  Helsinki:  Finn Lectura, 2003.  ISBN 978-951-792-151-0
Aiheesta muualla

Suomen viittomakielten kielipoliittinen ohjelma
Suvi – Suomalaisen (ja suomenruotsalaisen) viittomakielen verkkosanakirja
Viittomakielinen kirjasto
Teatteri Totti
kantti.net (Arkistoitu – Internet Archive) – viittomakielen alkeita
Yle Uutiset viittomakielellä
Kuurojen Liitto – tietoa viittomakielistä
Yle Elävä arkisto: Viittomakieli taipuu moneksi
Opetushallitus: Viittomakieliset oppilaat perusopetuksessa
Hallituksen kehysriihen tiedotustilaisuutta tulkataan viittomakielellä 2020.
Turun tieteentekijät

Turun tieteentekijät ry on tieteellistä työtä tekeviä turkulainen yhdistys. Yhdistyksen jäseneksi voidaan ottaa hakemuksesta korkeakoulututkinnon suorittanut henkilö, joka kokee itsensä tieteentekijäksi. Yhdistyksen nykyinen nimi otettiin käyttöön keväällä 2023. Tätä ennen yhdistyksen nimi oli Turun yliopiston tieteentekijät ry (TyT).
Noin 900 jäsenellään TuT on Turun yliopiston suurin henkilöstöjärjestö, ja se toimii aktiivisesti yliopistonsa ja koko Suomen yliopistolaitoksen tulevaisuuteen ja menestykseen vaikuttaen.
Turun tieteentekijät ry on jäsenenä Tieteentekijöiden liitossa, joka AKAVAn suurimpana valtiosektorin järjestönä on keskeinen vaikuttaja suomalaisen tiedepolitiikan ja yliopistokoulutuksen kehittämisessä. TuT on Tieteentekijöiden liiton toiseksi suurin jäsenjärjestö.
Tavoitteet

Yhdistyksen säännöt asettavat Turun tieteentekijöiden perustavoitteet:
valvoa jäsenistönsä oikeudellisia, sosiaalisia ja toimeentuloon liittyviä etuja,
vahvistaa tieteentekijän identiteettiä,
toimia jäsenistön yhteisönä.
Tarkoituksensa toteuttamiseksi TuT järjestää jäsenistölleen kokouksia, esitelmä-, keskustelu- ja juhlatilaisuuksia, tekee aloitteita, antaa lausuntoja, harjoittaa valistus- ja suhdetoimintaa sekä pitää yhteyttä työnantajaosapuoleen sekä muihin järjestöihin ja yhdistyksiin.
TuT:n jäsenet työskentelevät monissa tehtävissä mm. seuraavilla nimikkeillä: väitöskirjatutkija, tutkijatohtori, yliopisto-opettaja, yliopistonlehtori, apulaisprofessori, professori, yliopistotutkija, erikoistutkija, koordinaattori, laboraattori, tutkimuspäällikkö.
Edunvalvonta

TuT on edunvalvontajärjestö. Palkkaedunvalvontaa TuT hoitaa pääasiassa Tieteentekijöiden liiton kautta.
Edunvalvonnan painopistealueita ovat:
Tehtävärakenne, joka mahdollistaa opettajien ja tutkijoiden kannustavan urakehityksen
Yliopiston henkilöstöpolitiikan kehittäminen siten, että estetään palvelussuhteiden pirstoutuminen ja muu jäsenistön etujen polkeminen. Yhdistys valvoo yliopiston nimityspolitiikan johdonmukaisuutta ja erityisesti sitä, että nimitysperusteet ovat säädösten mukaiset. Yhdistys seuraa myös määräaikaisuuksien käyttöä.
Kokonaistyöajan toteuttaminen siten, että myös opetustehtävissä voidaan tehdä tutkimustyötä.
YT-menettelyn kehittäminen: YT-menettely on olennainen osa yliopiston päätöksentekojärjestelmää. Yhdistyksen edustajat osallistuvat YT-neuvotteluihin päätöksenteon eri tasoilla.
Henkilöstön hyvinvointiin liittyvät hankkeet: työkyvyn säilyttäminen ja parantaminen sekä työolosuhteiden kehittäminen.
Historia

TuT:n edeltäjä Turun Assistenttiyhdistys perustettiin 30.3.1967 Turun yliopiston ja Turun kauppakorkeakoulun nuoremman tutkija- ja opettajakunnan ajatuksista: ammattikunnan asemaa korkeakouluissa voidaan nostaa vain järjestäytymällä.
Yhdistys on ajanut jäsenkuntansa palkkauksellista, oikeudellista, sosiaalista sekä ammatillista edunvalvontaa, mikä on merkinnyt myös vaikuttamista korkeakoulupolitiikkaan.
Turun tieteentekijöiden puheenjohtaja on vuodesta 2025 lähtien Katja Haapanen.
Yhdistyksen puheenjohtajat:
1967–1968: Pekka T. Lehtinen
1969: Petter Portin, Jukka Mikkola
1970–1971: Kari Karkola
1972: Seppo Pihakaski
1973: Pekka P. J. Aho
1974: Pekka P. J. Aho, Mikko A. Salo
1975: Pertti Hurme
1976: Kari Nieminen
1977: Kari Niinistö
1978: Jouko Mäkelä
1979: Erno Lehtinen, Ilkka Hirvonen
1980: Esa Vesterbacka, Timo Soikkanen
1981: Timo Soikkanen
1982: Kari Lindgren
1983: Risto Punkkinen, Helena Rautala
1984: Helena Rautala
1985: Kari Laine
1986–1990: Timo Soikkanen
1991–1994: Erkki Lähderanta
1995–1996: Matti Isokallio
1997: Matti Isokallio, Erkki Lähderanta
1998–2000: Erkki Lähderanta
2001–2009: Minna Jokela
2010–2024: Maija S. Peltola
2025- : Katja Haapanen