stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Katja Ståhl
Tv-esiintyjänä

| Vuosi | Ohjelma | Kanava |
| --- | --- | --- |
| 1995–1997 | Jyrki | MTV |
| 1997 | Hurja joukko | MTV |
| 1999 | Näin tehtiin Häjyt | Yle TV2 |
| 2002 | Yokotai | Yle TV1 |
| 2002–2004 | Kuutamolla | MTV |
| 2004 | EVVK | MTV |
| 2004 | Umpimähkä | Yle TV1 |
| 2004 | 4Pop | Nelonen |
| 2007 | Uutisvuoto | Yle TV1 |
| 2007 | Viihteen 50 | MTV |
| 2007 | Idols | MTV |
| 2007 | Not Born to Rock | Sub |
| 2007–2011 | Talent Suomi | Nelonen |
| 2008 | Popkult | Yle Teema |
| 2010 | Linnake | MTV |
| 2011 | Korkojen kera | MTV |
| 2011 | Tie vie | C More Max |
| 2012–2013 | Nelosen uutiset | Nelonen |
| 2013 | Totuus rakkaudesta | Yle TV1 |
| 2013 | Hyvät ja huonot uutiset | Nelonen |
| 2017–2018 | Uutisvuoto | Yle TV1 |
| 2017 | Huomenta Suomi | MTV |
| 2017 | Pää edellä | Elisa Viihde |
| 2018 | Selviytyjät Suomi | Nelonen |
| 2018 | Hyvät katsojat | Yle TV1 |
| 2019 | Kymppitonni | Fox |
| 2019– | Elämäni Biisi | Yle TV1 |
| 2022 | Sininen enkeli | C More |
| 2023 | Arktinen retkikunta | TV5 |
| 2023 | Yökylässä Maria Veitola | MTV |
Ståhl on myös ollut haastateltavana ohjelmissa, kuten Ajankohtainen kakkonen, Viiden jälkeen, Antti Holma Show ja Puoli seitsemän. Ståhl toimi myös vuoden 2000 Suomen euroviisukarsinnassa tuomarina.
| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2003 | Nousukausi | tiedottaja |
| 2016 | Teit meistä kauniin | oma itsensä |
| Vuosi | Kappale | Artisti |
| --- | --- | --- |
| 2019 | v!@%#mikko | Pyhimys |
Radiojuontajana

Kokki, Varas, Vaimo ja Katja Ståhl, juontaja (Radio City, 2012)
Novan päivä, juontaja (Radio Nova, 2015)
Radio Helsingin aamut, juontaja (Radio Helsinki, 2016)
Nostalgian iltapäivä, juontaja (Radio Nostalgia, 2016–2022)
Aiheesta muualla

Katja Ståhlin blogi Iltalehden sivuilla
Kavioliitossa 30v -blogi (Arkistoitu – Internet Archive)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Jyrki Hämäläinen | Suosikin päätoimittaja 2003–2007 | Seuraaja: Ville Kormilainen |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Ritva  Elonet  Yle
Törmähiekkasammal

| Törmähiekkasammal |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen 
Suomessa::  Elinvoimainen
   
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Ryhmä::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Karhunsammalet Polytrichopsida
Lahko::  Karhunsammalten lahko Polytrichales
Heimo::  Karhunsammalten heimo Polytrichaceae
Suku::  Hiekkasammalet Pogonatum
Laji::  urnigerum
Kaksiosainen nimi
 Pogonatum urnigerum  (Hedw.) P. Beauv. 
Katso myös
   Törmähiekkasammal Wikispeciesissä   Törmähiekkasammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Törmähiekkasammal (Pogonatum urnigerum) on lehtisammallaji karhunsammalten heimossa (Polytrichaceae). Sen levinneisyysaluetta on Maan pohjoispuoliskon lauhkea vyöhyke, havumetsävyöhyke ja arktiset alueet.
Suomen alueella törmähiekkasammalta esiintyy melko yleisenä koko maassa. Lajin uhanalaisuusluokka on elinvoimainen (LC).
Törmähiekkasammal on keskikokoinen ja pystykasvuinen, yhdestä viiteen senttimetriä korkeaksi kasvava. Lehdet ovat vankan neulasmaisia ja vaalean sinivihreitä. Itiöpesäkkeiden kasvaminen on tavallista. Pesäke on pysty ja liereä, sijaitsee pitkän pesäkeperän päässä. Nuoressa pesäkkeessä on tiheäkarvainen huntu.
Aiheesta muualla

Kuvalinkit:
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Törmähiekkasammal (Pogonatum urnigerum)[vanhentunut linkki]
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Pogonatum urnigerum:  Wikidata: Q2100546  Wikispecies: Pogonatum urnigerum  BioLib: 91285  CoL: 6VSZD  EoL: 853483  EPPO: QGBUN  EUNIS: 197083  FNA: 200002658  GBIF: 2682986  iNaturalist: 167121  IRMNG: 10476217  ITIS: 15777  NatureServe: 2.123351  NBN: NBNSYS0000036144  NCBI: 111665  Observation.org: 17532  Open Tree of Life: 905792  Plant List: tro-35119923  PLANTS: POUR3  Tropicos: 35119923  WFO: wfo-0001157819  Laji.fi: MX.43905 
Polytrichum urnigerum:  Wikidata: Q38328065  ITIS: 1135850  Open Tree of Life: 6002357  Tropicos: 35141951  WFO: wfo-0001170356
Työvelvollisuus Suomessa

Työvelvollisuus on Suomen laissa tunnettu poikkeusolojen aikainen velvollisuus, joka koskee kaikkia Suomessa asuvia 18–67-vuotiaita henkilöitä. Sitä voidaan käyttää valmiuslain mukaisissa poikkeusoloissa eli sodan, sodan uhan, kiristyneen kansainvälisen tilanteen, maailmankaupan häiriön tai suuronnettomuuden aikana. Työvelvollisuuden tarkoituksena on varmistaa työvoiman saanti yhteiskunnan toimintojen kannalta kriittisissä tehtävissä. Perustana työvelvollisuudelle on Suomen perustuslaissa säädetty yleinen maanpuolustusvelvollisuus. Kuten muistakin poikkeustilavaltuuksista, myös työvelvollisuudesta säädetään tasavallan presidentin asetuksella, jonka eduskunta sitten hyväksyy.
Säädösperusta

Työvelvollisuus jakautuu neljään eri vaihtoehtoon. Kevyin vaihtoehdoista on työnvälityspakko, jossa työnantajia kielletään ottamasta töihin muita kuin Työ- ja elinkeinotoimiston osoittamia työntekijöitä. Kieltoa voidaan tehostaa rajoittamalla irtisanoutumisoikeutta. Samalla julkisen vallan palveluksessa oleville voidaan antaa määräyksiä siirtyä toiselle paikkakunnalle tai toiseen tehtävään ilman oikeutta irtisanoutua.
Terveydenhuollon ammattihenkilöillä ja tälle alalle koulutusta saaneilla on laajennettu työvelvollisuus. Heidät voidaan määrätä kaikissa valmiuslain mukaisissa poikkeusoloissa tekemään terveydenhuoltoalan töitä, joihin heillä on koulutuksensa perusteella valmiudet. Vastaavasti pelastustointa tehostaa määräämällä kaikkia 17–64-vuotiaita koskeva velvollisuus tehdä väestönsuojelualan työtä. Tämä on laajennus normaalioloissa voimassa olevaan pelastuslain määräykseen, jonka mukaan pelastustoimen johtajalla on oikeus määrätä paikkakunnalla oleskelevat henkilöt avustamaan pelastustoiminnassa.
Sodan ja sodanuhan aikana valtioneuvosto voi säätää yleisen työvelvollisuuden, jolloin kaikilla maassa asuvilla 17–64-vuotiailla on velvollisuus tehdä työtä, joka on tarpeellista "valmiuslain tarkoituksen saavuttamiseksi". Valmiuslain tarkoituksena puolestaan on
»poikkeusoloissa turvata väestön toimeentulo ja maan talouselämä, ylläpitää oikeusjärjestystä, perusoikeuksia ja ihmisoikeuksia sekä turvata valtakunnan alueellinen koskemattomuus ja itsenäisyys»
Puolustustilalain ollessa voimassa sotilasviranomaisella eli vähintään joukkoyksikön komentajalla on oikeus sotatoimialueella määrätä henkilöitä tilapäiseen työntekoon suorittamaan tehtäviä, jotka ovat joukkoja välittömästi palvelevien, sotilasjohtoon otettujen yritysten tai joukkojen itsensä kannalta välttämättömiä. Tilapäiseen työhön määrätty voidaan velvoittaa käyttämään omia työvälineitään, mutta häntä ei saa pitää tehtävässä yli 12 vuorokautta tai pakottavassa tilanteessa yli 24 vuorokautta vastoin tahtoaan. Tilapäiseen työhön voidaan määrätä kuka tahansa sotatoimialueella oleskeleva 17–64-vuotias henkilö kansalaisuudesta tai asuinmaasta riippumatta. Vihollisvaltion kansalaisia tai sotavankeja ei kuitenkaan saa tällaiseen työhön käyttää. Määräyksestä saa valittaa hallinto-oikeuteen, mutta sitä on noudatettava välittömästi. Mahdollinen määräys tilapäiseen työhön ohittaa muut työsuhteesta tai työvelvollisuusmääräyksestä aiheutuvat velvollisuudet. Korvaus menetetystä tulosta ja vahingoittuneista työvälineistä suoritetaan jälkeenpäin joko täysimääräisesti tai, valtiontalouden niin vaatiessa,  kohtuullisessa määrin.
Työvelvollisuuden toimeenpano

Työvelvollinen voidaan määrätä mihin tahansa työhön, johon hän terveytensä ja kykyjensä puolesta soveltuu. Yleisen hallintolainsäädännön perusteella häntä tulee kuulla ennen määräyksen antamista. Mikäli mahdollista, työvelvolliset määrätään tehtäviin, joihin he ovat vapaaehtoisia. Myös henkilön ikä ja perheolot otetaan mahdollisuuksien mukaan huomioon.
Toisaalta työvelvollisella on oikeudet samoihin etuihin kuin samaa työtä tekevillä vakinaisilla työntekijöillä. Palkka määräytyy voimassa olevan työehtosopimuksen mukaan ja sen maksaa työnantaja, jolle työvelvollinen työskentelee. Työvelvollisuussuhteen purkaminen vaatii työvoimaviranomaisten suostumuksen. Kun työvelvollisuussuhde on päättynyt, työvelvollisella on oikeus palata aiempaan normaaliin työhönsä. Vihollisvaltion kansalaisia voidaan määrätä vain väestönsuojelutyöhön, joka ei suoranaisesti palvele sotilaallista etua.
Työvelvollisuusasiana annetusta määräyksestä voi valittaa hallinto-oikeuteen tai muuhun tätä tarkoitusta varten erityisesti perustettuun muutoksenhakuelimeen. Määräystä on kuitenkin noudatettava valituksesta huolimatta. Mahdolliset työvelvollisuuden tai työnvälityspakon loukkaukset rangaistaan sakolla. Mikäli työvelvollinen palvelee kuitenkin sotilasjohdon alaisessa laitoksessa tai sotilaallisesti järjestetyssä joukossa tai siviililaitoksen vastaavassa tehtävässä, hänet katsotaan puolustustilan vallitessa sotilaaksi ja häneen sovelletaan sotilasrikossäännöksiä.
Käytännössä työvelvollisuus toimeenpannaan perustamalla työvelvollisuusrekisteri, jolloin ajetaan ristiin Puolustusvoimien, Kansaneläkelaitoksen ja Eläketurvakeskuksen, Tilastokeskuksen tietokannat sekä väestörekisteri. Normaaliolojen aikana tähän valmistaudutaan pitämällä yllä tarvittava tietotekninen ratkaisu. Valmiissa työvelvollisuusrekisterissä olisi työkykyisyystiedot yli kolmesta miljoonasta suomalaisesta sekä perustiedot kaikkien maan yritysten työvoimatarpeesta.
Talvi- ja jatkosodan aika

Euroopan poliittisen tilanteen kiristyessä 1930-luvun loppua kohti alettiin varautua myös Suomen joutumiseen mukaan suursotaan. Suomessa tuli 16. kesäkuuta 1939 voimaan laki työvelvollisuudesta sodan aikana. Lain nojalla voitiin määrätä työvelvollinen tekemään maanpuolustukselle tai väestön toimeentulolle tärkeää tai maan talouselämän ylläpitämisen kannalta välttämätöntä työtä. Työvelvollisuudesta vapautettuja olivat lapsen tai avuttoman henkilön hoitovastuussa olevat, asevelvollisuuttaan suorittavat sekä ne henkilöt, jotka olivat sellaisessa virassa tai toimessa, jonka haltija oli vapautettu asevelvollisuuden suorittamisesta sodan aikana. Lähtökohtana tuli pitää sitä, että työvelvollisuuteen kuuluvat työt suoritettiin kotipaikkakunnalla. Työvelvollista ei saanut määrätä sellaiseen työhön, jonka suorittamiseen hänellä ei ollut mahdollisuuksia. Työvelvollisuus tuli voimaan tasavallan presidentin antamalla määräyksellä, kun sotatilalain säännökset tulivat osittain tai kokonaan noudatettaviksi.
Kaikkia 16–60-vuotiaita koskenut yleinen työvelvollisuus julistettiin 13. lokakuuta 1939, niin kutsuttujen ylimääräisten kertausharjoitusten alettua runsaan kuukauden kuluttua toisen maailmansodan syttymisestä. Uusi laki työvelvollisuudesta annettiin jatkosodan aikana vuonna 1942, ja sen nojalla työvelvollisia olivat kaikki 18–54-vuotiaat Suomen kansalaiset. Erityisistä syistä työvelvollisuus voitiin laajentaa koskemaan myös 15–17- ja 55–69-vuotiaita.
Kirjallisuutta

Niiranen, Pekka: Työleirien saaristo. Työleirijärjestelmä Suomessa vuosina 1942–1944.  Helsinki:  readme.fi, 2022.  ISBN 978-952-373-387-9
Luettelo Justin Bieberin esiintymisistä Suomessa

Justin Bieber esiintyi ensimmäisen kerran Suomessa vuonna 2013 osana Believe Tour -kiertuetta. Loppuunmyyty konsertti järjestettiin Helsingissä Hartwall Areenalla. Toisen kerran hän saapui Suomeen Purpose-levyn maailmankiertueella syksyllä 2016. Ensimmäinen keikka myytiin loppuun minuuteissa, joten Helsinkiin järjestettiin myös lisäkonsertti.
Bieber esiintyi Helsingin Kaisaniemessä 9. päivänä elokuuta 2022.
Luettelo esiintymisistä

26. huhtikuuta 2013, Hartwall Areena, Helsinki
26. ja 27. syyskuuta 2016, Hartwall Areena, Helsinki
9. elokuuta 2022 Kaisaniemen puisto, Helsinki
Katja Törmänen

Katja Törmänen (s. 1971) on oululainen kirjailija, kääntäjä ja luovan kirjoittamisen ohjaaja, koulutukseltaan historian opettaja. Oman tuotantonsa lisäksi Törmänen tekee käännöksiä suomesta englanniksi ja englannista suomeksi. Hän on myös pitänyt luovan kirjoittamisen työpajoja aikuisille.
Törmänen voitti Liken ja Tähtivaeltajan spekulatiivisen fiktion kirjoituskilpailun vuonna 2016 romaanillaan Karhun morsian, joka julkaistiin Liken kustantamana helmikuussa 2018.
Teokset

Kevääntekijät. Heskilian perilliset osa 1. Osuuskunta Lilith, 2015. ISBN 9789519881065.
Kesänkaitsijat. Heskilian perilliset osa 2. Books on Demand, GmbH, 2016. ISBN 9789523393387.
Karhun morsian. Like, 2018. ISBN 9789520117436.
Maan tytär. Like, 2019. ISBN 9789511355434.
Tärännönjoki

| Tärännönjoki |
| --- | --- |
 Tärännönjoki lokakuussa 2011.
Maat:  Ruotsi
Kunnat:  Pajala
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Tornionjoen vesistö, Kalixjoen vesistö
Pinta-ala:  732,2 km² 
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Tornionjoki, Pajala
 :  67°26′40″N, 22°26′59″E 
Laskupaikka:  Kalixjoki, Pajala
 :  67°9′40″N, 22°38′25″E 
Sivu-uomat:  Merasjoki, Leppäjoki, Saittajoki, Jukkasjoki, Karijoki
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  210 m  
Laskukorkeus:  160 m  
Korkeusero:  50 m  
Pituus:  52 km
Kaltevuus:  0,96 m/km  
Keskiylivirtaama:  330 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  83 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  18 m³/s (MNQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Tärännönjoki (meänkielellä Täränönväylä, ruots. Tärendö älv, Tärendöälven, pohjoissaameksi Dearggeteatnu ) on 52 kilometriä pitkä bifurkaatiojoki Ruotsin Pajalan kunnassa. Se johtaa noin puolet Tornionjoen yläjuoksun vedestä Junosuvannosta Kalixjokeen Tärännössä.
Bifurkaatio

Junosuvannossa haarautuu Tornionjoesta kaksi jokea, josta Tornionjoki jatkaa kaakkoon ja Tärännönjoki etelään. Yläjuoksulla on Tornionjoen keskivirtaama (MQ) 148 m³/s, mutta alajuoksulla on keskivirtaama Tornionjoella 66 m³/s ja Tärännönjoella 82 m³/s. Tärännönjoki lisää Kalixjoen virtaamaa melkoisesti (56–57 %), sillä siellä sen keskivirtaama ennen yhtymäkohtaa on 100 m³/s ja sen jälkeen 182 m³/s. Tätä ilmiötä kutsutaan bifurkaatioksi.
Tärännönjoen ”veden varastaminen” riippuu Tornionjoen vesitilanteesta. Matalan veden aikana, jollainen vallitsee esimerkiksi kevättalvella, Tärännönjokeen joutuu 82 % vedestä, kun taas korkeanveden aikana, eli esimerkiksi kevättulvan aikana, siihen joutuu vain 48 %. Tornionjoessa on toinenkin bifurkaatiojoki, nimittäin Piipiönjoki, joka on 3 kilometriä pitkä. Sen kautta virtaa 14 % Tornionjoen vedestä Lainiojokeen, joka on sen sivujoki.
Historiaa ja nimen etymologia

Noin 9 000 vuotta sitten oli Itämeren vedenpinta huomattavasti korkeammalla kuin nykyään. Sillion sen vedenpinta ulottui Täräntöön, joka sijaitsee 167 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella. Tärännönjoki laski silloin mereen, mutta maankohoamisen nopeus siirsi rantaa pian kauemmaksi. Viereen laskenut Kalixjoki alkoi silloin virrata samaan maaston kohtaan ja joet yhtyivät silloin.
Joen pohjoissaamelainen nimitys on Dearggeteatnu ja se on yhdyssana. Nimen loppuosa -”eatnu” tarkoittaa suurta jokea ja alkuosa viittaa ”ahtaaseen läpikulkujokeen”. Etuosan muoto olisi ollut aikaisemmin erilainen, josta meänkieliset olisivat ottaneet sille sovinnaisnimeksi ”Täräntö”. Nimi esiintyi erässä vuoden 1621 ruotsinkielessä tekstissä muodossa ”Tärändä”, mutta nimen nykyasu tulee sovinnaismuotona meänkielestä. Ruotsalainen pitäjännimi otettiin kylän nimestä, joka vuorostaan sai nimensä joesta.
Huomioita

1 2 3 4 5  Koordinaatit ja korkeusarvot on kopioitu saksankielisestä artikkelista: de:Tärendöälven
↑  Kaltevuus on laskettu tietoikkunan arvoista 50 metriä ja 52 kilometriä.
Aqua Tepula

| Aqua Tepula |
| --- | --- |
 Aqua Marciaa Romavecchiassa lähellä Roomaa. Päällimmäisenä tiilistä tehtyjen Aqua Julian ja Aqua Tepulan vesikanavien jäänteitä.
Sijainti:  Rooma, Latium, Regio I Latium et Campania, Italia (nyk. Rooma, Latium, Italia)
Koordinaatit:  41°54′00.5″N, 12°30′31″E
Rakennustyyppi:  akvedukti
Valmistumisvuosi:  125 eaa.
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Aqua Tepulan (punaisella) reitti.
Aqua Tepula oli antiikin aikainen akvedukti Rooman kaupungissa Italiassa. Se toi kaupunkiin vettä idästä päin.
Aqua Tepula valmistui vuonna 125 eaa. Sen rakennuttivat kensorit Gnaeus Servilius Caepio ja Lucius Cassius Longinus. Akveduktin lähteet sijaitsivat kaksi roomalaista mailia oikealle Via Latinan kymmenenneltä maililta, jossa on edelleen olemassa lähde nimeltä Acqua Preziosa. Akveduktin lähteiltä ei kuitenkaan ole löydetty sen vesikanavan jäänteitä.
Vuonna 33 eaa. Agrippa sekoitti Aqua Tepulan vettä Aqua Julian veteen. Tuosta ajasta lähtien akveduktin vesikanava tuli kaupunkiin Aqua Marcian holvikaarten päällä. Frontinuksen aikana sen vedenoton katsottiin alkaneen Aqua Julian vesisäiliöstä, josta se sai 190 quinariaa, sitten 92 quinariaa Aqua Marcialta ja 163 quinariaa Aqua Anio novukselta Epaphrodituksen puutarhojen (Horti Epaphroditiani) luona. Tämä tekee yhteensä 445 quinariaa eli 18 467 kuutiometriä vettä vuorokaudessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aqua Tepula Wikimedia Commonsissa
Klågerup

| Klågerup |
| --- | --- |

 Klågerup
 Koordinaatit: 55°35′36″N, 13°14′55″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Svedala
Väkiluku (31.12.2023):  2 317
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Klågerup on taajama Svedalan kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 2 317 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Klågerup Wikimedia Commonsissa
Luettelo Suomen poliisin käyttämistä aseista

Tämä on (epätäydellinen) luettelo Suomen poliisin käyttämistä aseista.
Historiaa

Ennen kuin poliisiaseistusta alettiin yhtenäistää, poliisin käytössä oli laaja valikoima henkilökohtaisia virka-aseita.
Poliisiasevarikon hoitajan Leo Hallasuon 1936-1938 tekemillä asetarkastusmatkoilla Tampereen, Viipurin Kotkan, Turun, Rauman, Porin, Vaasan, Seinäjoen, Jyväskylän ja Hämeenlinnan poliisilaitoksiin niiden käytössä oli FN, Parabellum, Beholla, Langenhahn, Walther, Colt, Dreyse, Lignose, Martian, Bayard, Ortgies, Sauer & Sohn, Schmeisser, Stock, Zehna ja Mauser pistooleja. Aseiden tarkempia mallitietoja ei kuitenkaan ole talletettu.
Sodan jälkeen käytössä oli edelleen noin 20 eri pistoolimallia.
Vielä 1980-luvulla poliisit voivat ostaa itse haluamansa virka-aseen, koska poliisilaitoksilla ei ollut aina antaa kelvollista asetta.
Poliisin tämänhetkisestä aseistuksesta Poliisihallitus ei julkisuuslakiin vedoten kerro yksityiskohtia.
Edellä mainituista syistä, kattavaa tai täysin paikkansapitävää luetteloa poliisin aiemmin käyttämästä ja nykyisestä aseistuksesta on mahdotonta laatia.
Henkilökohtaiset virka–aseet

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beholla | pistooli |  | Kaliiperi: 7,65×17 mm Browning. |  |
| Beretta M1915 | pistooli |  | Kaliiperi: 7,65×17 mm Browning. |  |
| Beretta M1935 | pistooli |  | Kaliiperi: 7,65×17 mm Browning. |  |
| FN Browning M1900 | pistooli |  | Kaliiperi: 7,65×17 mm Browning. |  |
| FN Browning M1906 | pistooli |  | Kaliiperi: 6,35 mm Browning. |  |
| FN Browning M1910 | pistooli |  | Kaliiperi: 7,65×17 mm Browning. |  |
| FN Browning M10/22 | pistooli |  | Kaliiperi: 7,65×17 mm Browning. |  |
| Glock 17 | pistooli |  | Kaliiperi: 9×19 mm Parabellum. |  |
| Glock 19 | pistooli |  | Kaliiperi: 9×19 mm Parabellum. |  |
| Glock 26 | pistooli |  | Kaliiperi: 9×19 mm Parabellum. |  |
| Mauser m/1914 | pistooli |  | Kaliiperi: 7,65×17 mm Browning. |  |
| Parabellum P08 | pistooli |  | Kaliiperi: 7,65×21 mm Parabellum, 9×19 mm Parabellum. |  |
| Sauer & Sohn Model 1913 | pistooli |  | Kaliiperi: 7,65×17 mm Browning. |  |
| Smith & Wesson Model 13 | revolveri |  | Kaliiperi: .38 Special / .357 Magnum. |  |
| Smith & Wesson Model 36 | revolveri |  | Kaliiperi: .38 Special. |  |
| Smith & Wesson Model 686 | revolveri |  | Kaliiperi: .38 Special / .357 Magnum. |  |
| Walther Model 4 | pistooli |  | Kaliiperi: 7,65×17 mm Browning. |  |
| Walther PP | pistooli |  | Kaliiperi: 7,65×17 mm Browning. |  |
| Walther PPK | pistooli |  | Kaliiperi: 7,65×17 mm Browning. |  |
| Walther P99Q | pistooli |  | Kaliiperi: 9×19 mm Parabellum. |  |
| Heckler & Koch SFP9 | pistooli |  | Kaliiperi: 9×19 mm Parabellum. |  |
Henkilökohtaiset virka–aseet > Tukiaseet

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suomi | konepistooli |  | Kaliiperi: 9×19 mm Parabellum. |  |
| Uzi | konepistooli |  | Kaliiperi: 9×19 mm Parabellum. |  |
| Smith & Wesson Model 76 | konepistooli |  | Kaliiperi: 9×19 mm Parabellum. |  |
| Heckler & Koch MP5 | konepistooli |  | Kaliiperi: 9×19 mm Parabellum. |  |
| CZ Scorpion Evo 3 A1 | konepistooli |  | Kaliiperi: 9×19 mm Parabellum. |  |
| Remington 870 | haulikko |  | Kaliiperi: 12. |  |
| Fabarm STF | haulikko |  | Kaliiperi: 12. |  |
| Heckler & Koch G36C | rynnäkkökivääri |  | Kaliiperi: 5,56×45 mm NATO. |  |
| FN 303 | paineilmatoiminen projektiililaukaisin |  |  |  |
Luettelo maailman suurimmista yrityksistä vuonna 1961

Tämä on luettelo maailman suurimmista yrityksistä vuonna 1961.
Jaan Tõnisson

| Jaan Tõnisson |
| --- | --- |

Viron pääministeri
 18. marraskuuta 1919 – 28. heinäkuuta 1920  
Edeltäjä:  Otto Strandman
Seuraaja:  Ado Birk
 30. heinäkuuta 1920 – 26. lokakuuta 1920  
Edeltäjä:  Ado Birk
Seuraaja:  Ants Piip
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. joulukuuta 1868 Viljandi, Liivinmaa, Venäjä
Kuollut: 1941?
Tiedot
Puolue:  Kansanpuolue
 Nimikirjoitus
Jaan Tõnisson (22. joulukuuta 1868 Viljandi, Liivinmaan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 1941?) oli virolainen liberaalipoliitikko ja valtiomies. Hän toimi kahdesti Viron pääministerinä vuosina 1919–1920 sekä riigivanemina 1927–1928 ja 1933. Vuosina 1931–1932 hän oli ulkoministerinä.
Poliittinen ura

Tõnisson valmistui juristiksi vuonna 1892 Tarton yliopistosta. Vuonna 1896 hänestä tuli Postimees-lehden päätoimittaja. Tõnissonin poliittinen ura alkoi jo 1890-luvulla kansallisen liikkeen noustessa uudelleen. Marraskuussa vuonna 1905 hänestä tuli uuden Viron kansanmielisen edistyspuolueen (viroksi Eesti Rahvameelne Eduerakond) ensimmäinen puheenjohtaja. Puolue ajoi Virolle autonomiaa, liberaalia maareformia ja virolaisten oikeuksien lisäämistä. Marraskuun lopuksi Tõnisson kutsui koolle Tarttoon yleisvirolaisen suurkokouksen. Vuonna 1906 hän toimi edustajana Venäjän keisarikunnan valtakunnanduumassa.
Vuonna 1917 Viron kansanmielisen edistyspuolueen seuraajaksi perustettiin Viron demokraattinen puolue (viroksi Eesti Demokraatik Erakond), jonka johdossa jatkoi Jaan Tõnisson. Tõnisson oli Viron itsenäistymisessä keskeisiä johtohahmoja ja toisen merkittävän henkilön Konstantin Pätsin rinnalla maailmansotien välisen ajan vaikuttajia. Hän toimi Viron valtionpäämiehenä vuosina 1927–28 ja 1933 sekä ulkoministerinä vuosina 1931–32. Tõnisson oli Tarton liberaalin yliopistokaupungin kasvatti ja hänestä tuli lopulta Pätsin vastaisen opposition keulahahmo. Suomen historian merkkihahmoja pohdittaessa Tõnissonia on usein verrattu K. J. Ståhlbergiin.
Jaan Tõnisson vangittiin 12.12.1940 Tartossa ja hänet vietiin Neuvostoliittoon. Häntä syytettiin aktiivisesta taistelusta Neuvostoliittoa ja Viron vallankumouksellista liikettä vastaan. Tõnissonin kuolinaika ja -paikka ovat yhä epäselviä, mutta hänet todennäköisesti teloitettiin heinäkuussa 1941, vaikkakin erityisesti heti sodan päättymisen jälkeisinä vuosikymmeninä hänen vaiheistaan esitettiin vaihtelevia oletuksia.
Perhe

Tõnissonin perhe muutti Ruotsiin 1943, jolloin Tõnissonin kohtalosta ei vielä ollut tietoa. Hänen pojastaan Heldur Tõnissonista tuli liiketoimiensa ansiosta maailman rikkain virolainen. Toinen poika, isänsä silmäterä Ilmar Tõnisson, kuoli 10. lokakuuta 1939, kun hänen vaimonsa Amanda ampui hänet oletettavasti mustasukkaisuudesta.
Aiheesta muualla

Jaan Tõnissoni Instituut (viroksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Konstantin Päts | Viron riigivanem 1933–1933 | Seuraaja: Konstantin Päts |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Latvia 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  IdRef