stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mitäs Mitäs Mitäs
Historia

Mitäs Mitäs Mitäs -festivaali sai alkunsa vuonna 2015, kun alkuperäinen järjestäjätaho, Sirkus Supina, etsi uusia seikkailuja ja poikkitaiteellisia elämyksiä. Sirkus Supina oli järjestänyt vuosina 2010–2014 Suodenniemellä sirkusspektaakkeleita, joissa nykysirkus, live-musiikki, teatteri ja tanssi yhdistyivät tarinalliseksi esityskokonaisuudeksi. Kun uusi tapahtumapaikka löytyi Urjalasta Sirkus Supinan 10-henkinen tiimi kutsui eri taiteenalojen taitajia toteuttamaan ensimmäiset Mitäs Mitäs Mitäs -festivaalit.
Vuonna 2018 Mitäs Mitäs Mitäs laajeni kaksipäiväiseksi. 3.–4.8.2018 juhlittu festivaali tarjosi entistä enemmän artisteja ja alueohjelmaa. Tapahtuma-aluetta muokattiin uudenlaiseksi, ja alueelle rakennettiin esimerkiksi kaksi uutta ohjelmatilaa, Downshift-teltta ja elektronisen musiikin Kone-lava. Festivaali jatkoi seuraavana vuonna kasvuaan ja yleisön toiveesta laajeni kolmipäiväiseksi.
Vuonna 2022 alueen rakentaminen yleisön toiveiden mukaan jatkui ja mäntymetsän keskelle rakennettiin rantahiekalla päällystetty Kukku-lava, jonka musiikkiohjelmistossa korostuu mm. suomisaundi, psyke ja trance.
Vuonna 2024 festivaali lanseerasi uuden asiantuntijaluentoja ja taidetta yhdistelevän kokeellisen konseptin. Mitäs Mietekeskus -nimellä kulkevaan ohjelmistoon sisältyy tiede- ja yrityskentässä toimivia luennoitsijoita, jotka innostavat, viihdyttävät, sekä haastavat Mitäs-yleisöä. Taiteen osalta konsepti esittelee pimennetyssä sirkusteltassa visionääristä taidetta, yhdistäen live-maalauksen sekä äänitaiteen.  Konseptin kehittäjänä ja toteuttajana toimii tutkija-aktivisti Jukka-Pekka Heikkilä Aalto-yliopistosta.
Alun perin yhden päivän mittainen ja 14 ohjelmanumeroa sisältävä tapahtuma on kasvanut nykyiseksi kolmen päivän festivaaliksi, jossa on tarjolla yli 100 ohjelmanumeroa. Samalla alkuperäisestä 300 hengen juhlijajoukosta on kasvanut yhteisö, johon on liittynyt vuosien aikana tuhansia taiteen ystäviä ja tekijöitä. Vuosien 2015–2024 aikana Mitästen ohjelmistoon on kuulunut mm. musiikkia, tanssia, sirkusta, lavarunoutta, performansseja, lyhytelokuvaa, improvisaatiota, näyttämötaidetta, kuva- ja yhteisötaidetta, valotaidetta, moottorisahataidetta, tekstiilitaidetta ja lasinpuhallusta.
Historia > Vaihtoehtotaiteiden juhla: yllättävää ohjelmaa ja osallistavaa festivaalitunnelmaa

Jo nimensä perusteella Mitäs Mitäs Mitäs haastaa uteliaisuuteen ja avoimuuteen: kysymys, johon jokaisella festivaalivieraalla on oma vastauksensa. Vapaus, ihmettely ja yllätyksellisyys ovat festivaalin kantavia teemoja – Mitäksillä kävijöillä on mahdollisuus kokea taide omalla tavallaan ilman ennalta määriteltyjä rajoja. Festivaalilla jokainen voi olla, ajatella ja ilmaista täysin vapaasti.lähde?
Festivaalilla panostetaan siihen, että kävijät voivat osallistua ja kokea juhlan täysillä – olipa kyseessä sitten työpajat, yhteisötaide tai avoimen lavan esitykset, joita kävijät itse tuottavat. Festivaalin ideana on yhdistää poikkitaiteellisuus ja yhteisöllisyys, sekä tarjota näyttämö myös vähemmän tunnetuille taiteilijoille. Tämä avoin ja kokeileva lähestymistapa on auttanut luomaan festivaalin maineen omaleimaisena ja yhteisöllisenä taidetapahtumana, jossa kävijät voivat itse vaikuttaa festivaalikokemukseensa.
Festivaalin osallistavuutta kehittämällä Mitäs ry edistää ilmaisun vapautta ja aktiivisen osallistumisen kulttuuria, jossa tapahtuman “yleisö” muovautuu passiivisesta taiteen kuluttajasta ja vastaanottajasta aktiiviseksi festivaalin tuottajaksi sekä taiteen ja kulttuurin tekijäksi.
Esiintyjät & taitelijat

2025: Scum Unit, Modem, Roope, Mary Young, Mihut, Cleaning Women, Aavikko, Luomuhappo, Pavel Svimba, Arctic Ensemble, Jukka Nousiainen Trio, Rebekka Holi, Pedo McLoughlin, Olmi, DJ Sebu
2024: Ohjelmistosta löytyi mm. kahden loppuunmyydyn Tavastia-keikan jälkeen keikkatauolle jääneen kulttiyhtyeen spin-off -versio, pitkän linjan tenorisaksofonisti, drag king -poikabändi, darrajoogaa ja alastonmaalausta.
2023: Pirkanmaan omalaatuisin festivaali tarjosi musiikin ohella karjankutsunta- ja huilutyöpajoja
2019: Ohjelmistossa oli mm. musiikkia, akrobatiaa, lasinpuhallusta, performansseja, tankotanssia, burleskia, possunaamarillinen dj-kuningas, saunaa, uimista ja aamunkoittoon jatkuvat juhlat Urjalan Nuutajärven metsissä.
2017: Circus Johku ystävineen, Detalji, Ilari & Salli (DJ) Ivar & Ann Mari, J.K Ihalainen, Kometa, Läsnäolopakko, Maajo, Neljä ässää, Rainbowlicker, Russian Radio, Salaliitto, Ville Färsaaret. Juontajana Ivar Beddari.
2016: Belenos, Coffee at my Place, Gretel’s Moonlight Motel, Hertsi putos kyydistä, Jaakko & Jay,  Kaupungin valot, Musta5, Nellinoora Paju & Lotta Lehtonen, Old Friend Sun, Paine Art Supply, Tampereen ylioppilasteatteri, Serot. Juontajana Arno Rantanen.
2015: Aleksi Vähäpassi, Circus Ruska, DJ Daniel, Heidi K., Ikkuna, Ilkka Virkkunen, Jukka Ja Jytämimmit, Mikko Mahtava (DJ), Mumrunner, Saara V, Seremonia, Uneton 48. Juontajina Antit & Pojat.
»Mitäs Mitäs Mitäs on vakiinnuttanut nopeasti asemansa yhtenä maan ennakkoluulottomimmista kesäfestivaaleista.» 
(-Aamulehti 2017)
Aiheesta muualla

mitasmitasmitas Instagram. Viitattu 5.7.2018.
Rantanen, Arno & Kurri, Juha: Mitäs Mitäs Mitäs -festivaali vol 3 – Musaa, heinäsirkkoja ja orgaanista fiilistä Soundi. 31.8.2017. Viitattu 5.7.2018.
Fräntilä, Jarkko: Mitäs mitäs mitäs – nyt on tarjolla todella erilainen festivaalikokemus Rumba. 9.8.2017. Viitattu 5.7.2018.
Väinö-Leino, Eino: SÖIN HEINÄSIRKKOJA Youtube. 14.9.2017. Viitattu 5.7.2018.
Seiman kalmisto

Seiman kalmisto (ven. Сейминский могильник, Seiminski Mogilnik, engl. Seima cemetery, Sejma cemetery) on Venäjällä Nižni Novgorodin alueella aikoinaan sijainnut kalmisto, joka tutkittiin kokonaan vuosina 1912–1914. Se on tunnettu pronssiesineistään, jotka nykyään liitetään laajalti Euraasiaan levinneeseen Seima-Turbino-ilmiöön. Okajoen Seima-Turbino-ilmiön esineille on esitetty ajoitusta 1950–1620 eaa.
Kalmisto sijaitsi Okajoen vasemmalla rannalla kohoavalla hiekkaharjanteella lähellä Volgajoen yhtymäkohtaa. Okajokeen yhtyy täällä Seiman sivujoki, jonka lähellä sijaitsee Seiman rautatieasema. Kalmisto sijaitsi muutama kilometrin asemalta kaakkoon päin noin 18 metriä ympäristön yläpuolelle kohoavalta hiekkadyyniltä. Kohteen tutki Jekaterinburgin jalkaväkirykmentin osasto, jonka työn jälki oli suurpiireinen. Harjanteelta löydettiin kaivajien muistiinpanoista päätellen 50 hautaa ja haudoista otettiin talteen 112 pronssiesinettä, joista jäljellä on vain 70. Esineistöön kuului pronssisia putkikirveitä, keihäänkärkiä, koristeellisiä taisteluveitsiä, talttoja, nastoja ja rannerenkaita. Kalmiston läheltä ei tunneta asuinpaikkaa, joten kalmistoa ei pystytä kytkemään paikallisiin pronssikauden kulttuureihin. Samana vuonna oli Moldaviasta löydetty Borodinon kätkö, jossa oli joitakin samankaltaisia pronssiesineitä. Kalmiston ja kätkön esineistöjen yhtäläisyydet havaitsivat A. M. Tallgren ja V. A. Gorodtsov jo ennen ensimmäistä maailmansotaa. Pronssiesineille löytyy lähimmät vastineet Turbinon kalmistoista ja Rešnojen kalmistosta.
Löytöaineistoon sisältyy myös valkoista tai vihreää jadea olevat käsirenkaat. Sellaisia on löydetty muuallakin Seima-Turbino -ilmiön levinneisyysalueella. Niiden alkuperä saattaa olla Baikaljärvellä asti.
Crossroads to Islam

| Crossroads to Islam |
| --- | --- |

Kirjailija:  Yehuda Nevo ja Judith Koren
Kieli:  englanti
Genre:  tietokirja
Kustantaja:  Prometheus Books
Julkaistu:  2003
ISBN:  1-59102-083-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Crossroads to Islam: The Origins of the Arab Religion and the Arab State on israelilaisen arkeologin Yehuda D. Nevon (1932-1992) ja informaatikko Judith Korenin vuonna 2003 ilmestynyt kirja, joka esittää radikaalin teorian islaminuskon ja islamilaisen valtion synnystä. Teoria perustuu Nevon omiin arkeologisiin tutkimuksiin Negevin autiomaassa sekä metodiseen periaatteeseen, jossa kaikki myöhäinen islamilainen perimätieto hylätään epäluotettavana.
Sisältö

Tekijät käyvät läpi 600-luvun kirjalliset, numismaattiset ja arkeologiset lähteet, jotka voivat kertoa islamin synnystä. Kirja esittelee myös Nevon löytämiä piirtokirjoituksia Negevistä. Tämän aineisto perusteella kirjoittajat päättelevät, että
Islamilainen perimätieto 800-luvulta ei saa tukea arkeologiasta eikä kirjallisista ei-islamilaisista lähteistä. Ne eivät tunne oikeaan johdettuja kalifeja eivätkä perimätiedon kertomia valloitustaisteluja. Arabivaltion kolikoista ei liioin löydy 600-luvulla islamilaista kuvastoa.
600-luvun valloitussotiin osallistuneet arabit eivät olleet muslimeja, vaan pakanoita tai syyrialaiseen kristillisyyteen kääntyneitä "ismaeliitteja".
Muhammed ei ole historiallinen henkilö, ja hänen elämäkertansa heijastelee vain sen kirjoittamisajankohdan uskomuksia.
Arabit eivät vallanneet Itäisiä Bysantin maakuntia, vaan Bysantti vetäytyi näiltä alueilta ja jätti ne arabiliittolaisilleen lähes ilman taisteluja.
Muawija oli arabivaltion ensimmäinen historiallinen hallitsija. Hän oli Bysantin palveluksessa ollut sotapäällikkö.
Vallan saatuaan  arabit omaksuivat kansanomaisen juutalais-kristillisen monoteismin ja kehittivät siitä vähitellen arabiuskonnon, joka huipentui islamiin 800-luvun puolivälissä.
Koraani kanonisoitiin vasta sen jälkeen, kun abbasidit olivat vuonna 750 nousseet valtaan.
Arvostelut

Islamin historian professori David Cook arvioi kirjaa myönteisesti, mutta piti sen näkemystä Koraanin myöhäisestä kirjoittamisesta virheellisenä, koska tällöin Koraanin odottaisi sisältävän tietoja arabien valloitussodista.
Historioitsija Clive Foss on esittänyt teoksesta hyvin kriittisen näkemyksen. Kirja on provokatiivinen ja panee miettimään uudelleen islamin syntyä, joskin kukaan ei enää ota islamilaista perimätietoa sellaisenaan totena. Teos sisältää paljon asioita, joita arvostelija ei voi hyväksyä. Numismaattinen osuus on vanhentunut ja sisältää virheitä.  Stefan Heidemann on samoin todennut, että kirjan tärkein kirjoittaja Yehuda Nevo kuoli vuonna 1992, minkä takia kirjan empiirisestä aineistosta puuttuu sen jälkeen karttunut runsas numismaattinen tutkimustieto..
Väite Bysantin vetäytymisestä on epäuskottava. Väite arabien pakanallisuudesta on heikosti perusteltu. Analyysi Doctrina Jacobista poikkeaa vakiintuneesta. Muhammed ei juuri esiinny Koraanissa, mutta miksi pitäisi? Muhammed tuskin oli kirjan varsinainen aihe. Miksi arabialainen ajanlasku olisi alkanut vuodesta 622, jos hijraa  ei tapahtunut?
Populaari tietokirjailija Colin Wells on esittänyt kirjasta tyrmäävän arvion, jossa teos rinnastetaan holokaustin kieltämiseen ja kreationismiin.
Tigst Assefa

| Tigst Assefa |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Tigst Assefa Tessema
Syntynyt: 3. joulukuuta 1996 (ikä 28) Etiopia
Kansalaisuus:   Etiopia
Yleisurheilija
Pituus:  168  cm
Paino:  53 kg
Laji:  juoksu
Ennätykset:  800 m: 1.59,24 (Lausanne 2014) maraton: 2.11.53 (Berliini 2023)
Aiheesta muualla
Timanttiliiga
| Mitalit> Maa:  Etiopia.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Etiopia.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Etiopia.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:  Etiopia> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Pariisi 2024 | Maraton |  |
Tigst Assefa (amharaksi ትእግስት አሰፋ, Təʾəgst Äsäfa; s. 3. joulukuuta 1996 Etiopia) on etiopialainen yleisurheilija, jonka laji oli aiemmin 800 metrin juoksu. Laji vaihtui maratoniin, jossa hän juoksi 24. syyskuuta 2023 Berliinin maratonilla maailmanennätyksen 2.11.53, parantaen entistä ennätystä yli kaksi minuuttia.
Assefa karsiutui 400 metrin välierissä Porto Novon Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2012. Hän saavutti alle 20-vuotiaiden Afrikan-mestaruuskilpailuissa hopeaa 4 × 400 metrin viestissä ja pronssia 800 metrillä 2013. Hän oli seuraavana vuonna 800 metrillä neljäs Marrakechissa järjestetyissä Afrikan-mestaruuskilpailuissa ja maanosien cupissa. Hän karsiutui 2016 saman matkan alkuerissä sekä Portlandin sisäratojen MM-kilpailuissa että Rio de Janeiron olympialaisissa. Hän voitti samana vuonna Timanttiliigan kilpailun Roomassa.
Assefa siirtyi maantiejuoksuihin vuonna 2018. Hän voitti toisen maratoninsa, Berliinin maratonin 2022 Etiopian ennätysajalla 2.15.37. Seuraavana vuonna hän voitti saman kilpailun maailmanennätysajalla 2.11.53. Vuonna 2024 hän sijoittui toiseksi Lontoon maratonilla ja saavutti hopeaa Pariisin olympialaisissa ajalla 2.22.58.
David Ryding

| David Ryding |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 5. joulukuuta 1986 (ikä 38)
Kansalaisuus:   Iso-Britannia
Uran tiedot
Laji:  alppihiihto 
Maailmancup
Kaudet:  2009–
Voitot:  1
Palkintokorokkeella:  7
 Tietolaatikko päivitetty 28. tammikuuta 2024 
Aiheesta muualla
www.daverydingski.co.uk
David ”Dave” Ryding (s. 5. joulukuuta 1986) on brittiläinen alppihiihtäjä. Hän on menestynyt parhaiten pujottelussa, jossa hän on voittanut yhden maailmancupin osakilpailun sekä sijoittunut yhdeksänneksi niin olympiakisoissa kuin maailmanmestaruuskilpailuissakin.
Alppihiihdon maailmancupissa Ryding kilpaili ensimmäisen kerran Alta Badian pujottelussa joulukuussa 2009. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Levin pujottelussa marraskuussa 2012 sijoittuen 26:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran samassa paikassa marraskuussa 2016 oltuaan kuudes. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Kitzbühelin pujottelussa tammikuussa 2017. Ennen häntä brittiläisistä miesalppihiihtäjistä vain Konrad Bartelski oli sijoittunut maailmancupissa kolmen parhaan joukkoon oltuaan toinen syöksylaskussa Italiassa 1981. Ryding sijoittui toiseksi myös Oslon kaupunkitapahtumassa uudenvuodenpäivänä 2019. Tammikuussa 2021 hän sijoittui Adelbodenissa pujottelussa kolmanneksi. Ensimmäisen maailmancupin voittonsa hän saavutti Kitzbühelin pujottelussa tammikuussa 2022. Tämä oli ensimmäinen brittialppihiihtäjän maailmancupin osakilpailuvoitto kautta aikojen. Hän sijoittui samalla kaudella toiseksi Garmisch-Partenkirchenin pujottelussa. Kaudella 2022–2023 hän sijoittui toiseksi Kitzbühelin pujottelussa. Kaudella 2023–2024 hän sijoittui kolmanneksi Madonna di Campiglion pujottelussa.
Ryding on kilpaillut yhdeksissä MM-kilpailuissa. Val d’Isèressä 2009 hän oli suurpujottelussa 41:s ja Garmisch-Partenkirchenissä 2011 39:s. Pujottelussa hän ei saanut tulosta 2009, 2011, Schladmingissa 2013 eikä Vailissa 2015. Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui pujottelussa 11:nneksi ja Åressa 2019 yhdeksänneksi. Cortina d’Ampezzon MM-kilpailuissa 2021 hän keskeytti pujottelun ensimmäisessä laskussaan. Courchevelin / Méribelin MM-kilpailuissa 2023 hän oli pujottelussa kolmastoista. Saalbachin MM-kilpailuissa 2025 hän sijoittui pujottelussa kuudenneksi, mikä oli Britannian miesten paras sijoitus alppihiihdon MM-kilpailuissa 91 vuoteen. Vancouverin olympialaisissa 2010 Ryding oli pujottelussa 27:s ja suurpujottelussa 47:s. Sotšin olympialaisissa 2014 Ryding oli pujottelussa 17:s, Pyeongchangissa 2018 yhdeksäs ja Pekingissä 2022 kolmastoista.
Aiheesta muualla

David Rydingin kotisivut
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa
Itsesääli

Itsesääli on tila, jossa ihminen kokee itsensä passiivisena kohteena, jolle tapahtuu jatkuvasti ikäviä asioita. Hetkellinen itsesääli voi olla luonnollinen reaktio vastoinkäymisiin, mutta pitkittyneenä se voi muuttua haitalliseksi tunnetilaksi.
Ilmeneminen ja vaikutukset

Itsesäälistä kärsivä ihminen saattaa torjua muiden tarjoaman avun ja myötätunnon, sillä ei koe ansaitsevansa sitä. Tyypillistä on myös itseensä käpertyminen ja kokemus siitä, että kukaan muu ei voi ymmärtää omaa tilannetta. Pitkittyessään itsesääli voi johtaa sosiaaliseen eristäytymiseen, kun ihminen torjuu tarjotun avun ja tuen.
Itsesäälin taustalla voi olla varhaisen lapsuuden turvaton kiintymyssuhde tai ongelmat vihanhallinnassa. Myös neuroottinen persoonallisuuus voi altistaa itsesäälille.
Hoito

Itsesäälistä eroon pääsemiseksi on tärkeää ensin tunnistaa ongelma ja tarkastella omaa käyttäytymistään neutraalisti. Huomion kohdentaminen muihin ihmisiin ja muiden auttaminen voivat auttaa asettamaan omat ongelmat mittasuhteisiin. Tarvittaessa on suositeltavaa hakea ammattiapua.
Liettuan tataarit

Liettuan tataarien lippu.
Liettuan tataarit tai lipka-tataarit ovat tataareja, jotka alun perin asettuivat Liettuan suuriruhtinaskunnan alueelle 1300-luvun alussa. Saman vuosisadan lopulla Vytautas Suuri kutsui maahan lisää tataareja. Nykyään heitä asuu pääosin Valko-Venäjän, Liettuan ja Puolan alueella hieman yli 10 000 henkilöä.
Tataarit säilyttivät Liettuassa uskontonsa, mutta muilta osin heidän historiansa on yhteistä kristityn Puola-Liettuan kanssa. He taistelivat Puola-Liettuan sodissa jo Tannenbergin taistelussa ja osallistuivat Wienin taistelussa vuonna 1683 maailmanhistorian suurimpaan ratsuväkihyökkäykseen. Vuonna 1939 tataarien rykmentti Puolan ratsuväessä oli yksi viimeisistä, joka pyrki jatkamaan taistelua Saksaa vastaan.
Maailmanlaajuisesti tunnetuin liettuantataaritaustainen henkilö lienee näyttelijä Charles Bronson.
Aiheesta muualla

Moskeija ja islamilainen hautausmaa Vilnan lähellä Google Maps.
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 1938

Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 1938 järjestettiin erikseen miehille ja naisille.
Miesten yleisurheilun EM-kisat pidettiin Pariisissa, Ranskassa 3.–5. syyskuuta. Kisoihin osallistui 23 maata ja 272 urheilijaa. Kisat avasi Ranskan opetusministeri G. N. Zay.
Naisten yleisurheilun EM-kisat pidettiin 17.–18. syyskuuta Wienissä, joka oli tuolloin osa Saksaa. Kisoihin osallistui 14 maata ja 80 urheilijaa.
Tulokset > Miehet > 100 m

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Martinus Osendarp | 10,5 (CR) |
| 2 |  | Orazio Mariani | 10,6 |
| 3 |  | Lennart Strandberg | 10,6 |
Tulokset > Miehet > 200 m

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Martinus Osendarp | 21,2 (CR) |
| 2 |  | Jakob Scheuring | 21,6 |
| 3 |  | Alan Pennington | 21,6 |
Tulokset > Miehet > 400 m

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Godfrey Brown | 47,4 (CR) |
| 2 |  | Karl Baumgarten | 48,2 |
| 3 |  | Erich Linnhoff | 48,8 |
Tulokset > Miehet > 800 m

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Rudolf Harbig | 1.50,6 (CR) |
| 2 |  | Jacques Lévèque | 1.51,6 |
| 3 |  | Mario Lanzi | 1.52,0 |
Tulokset > Miehet > 1 500 m

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Sydney Wooderson | 3.53,6 (CR) |
| 2 |  | Joseph Mostert | 3.54,5 |
| 3 |  | Luigi Beccali | 3.55,2 |
Tulokset > Miehet > 5 000 m

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Taisto Mäki | 14.26,8 (CR) |
| 2 |  | Henry Jonsson | 14.27,4 |
| 3 |  | Kauko Pekuri | 14.29,2 |
Tulokset > Miehet > 10 000 m

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ilmari Salminen | 30.52,0 (CR) |
| 2 |  | Giuseppe Beviacqua | 30.53,2 |
| 3 |  | Max Syring | 30.57,8 |
Tulokset > Miehet > Maraton

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Väinö Muinonen | 2.37.28,8 |
| 2 |  | Squire Yarrow | 2.39.03,0 |
| 3 |  | Henry Palmé | 2.42.13,6 |
Tulokset > Miehet > 50 km kävely

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Harold Whitlock | 4.41.51 |
| 2 |  | Herbert Dill | 4.43.54 |
| 3 |  | Edgar Bruun | 4.44.35 |
Tulokset > Miehet > 110 m aidat

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Donald Finlay | 14,3 (ER) |
| 2 |  | Håkan Lidman | 14,5 |
| 3 |  | Reinden Brasser | 14,8 |
Tulokset > Miehet > 400 m aidat

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Prudent Joye | 53,1 (CR) |
| 2 |  | József Kovács | 53,3 |
| 3 |  | Kell Areskoug | 53,6 |
Tulokset > Miehet > 3 000 m esteet

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Lars Larsson | 9.16,2 |
| 2 |  | Ludwig Kaindl | 9.19,2 |
| 3 |  | Alf Lindblad | 9.21,4 |
Tulokset > Miehet > 4 x 100 m viesti

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Manfred Kersch   Gerd Hornberger   Karl Neckermann   Jakob Scheuring | 40,9 (CR) |
| 2 |  | Gösta Klemming   Åke Stenqvist   Lennart Lindgren   Lennart Strandberg | 41,1 |
| 3 |  | Maurice Scarr   Godfrey Brown   Arthur Sweeney   Ernest Page | 41,2 |
Tulokset > Miehet > 4 x 400 m viesti

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Hermann Blazejezak   Manfred Bues   Erich Linnhoff   Rudolf Harbig | 3.13,7 (CR) |
| 2 |  | John Barnes   Alfred Baldwin   Alan Pennington   Godfrey Brown | 3.14,9 |
| 3 |  | Lars Nilsson   Carl Hendrik Gustafsson   Börje Thomasson   Bertil von Wachenfeldt | 3.17,3 |
Tulokset > Miehet > Korkeushyppy

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Kurt Lundqvist | 197 |
| 2 |  | Kalevi Kotkas | 194 |
| 3 |  | Lauri Kalima | 194 |
Tulokset > Miehet > Seiväshyppy

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Karl Sutter | 405 (CR) |
| 2 |  | Bo Ljungberg | 400 |
| 3 |  | Pierre Ramadier | 400 |
Tulokset > Miehet > Pituushyppy

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Wilhelm Leichum | 765 (CR) |
| 2 |  | Arturo Maffei | 761 |
| 3 |  | Luz Long | 756 |
Tulokset > Miehet > Kolmiloikka

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Onni Rajasaari | 15,32 (CR) |
| 2 |  | Jouko Norén | 14,95 |
| 3 |  | Karl Kotratschek | 14,73 |
Tulokset > Miehet > Kuulantyöntö

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Aleksander Kreek | 15,83 (CR) |
| 2 |  | Gerhard Stöck | 15,59 |
| 3 |  | Hans Woellke | 15,52 |
Tulokset > Miehet > Kiekonheitto

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Willy Schröder | 49,70 |
| 2 |  | Giorgio Oberweger | 49,48 |
| 3 |  | Gunnar Bergh | 48,72 |
Tulokset > Miehet > Moukarinheitto

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Karl Hein | 58,77 (CR) |
| 2 |  | Erwin Blask | 57,34 |
| 3 |  | Oscar Malmbrant | 51,23 |
Tulokset > Miehet > Keihäänheitto

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Matti Järvinen | 76,87 (CR) |
| 2 |  | Yrjö Nikkanen | 75,00 |
| 3 |  | József Várszegi | 72,78 |
Tulokset > Miehet > Kymmenottelu

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Olle Bexell | 7214 |
| 2 |  | Witold Gierutto | 7006 |
| 3 |  | Josef Neumann | 6664 |
Tulokset > Naiset > 100 m

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Stanisława Walasiewiczówna | 11,9 |
| 2 |  | Käthe Krauß | 12,0 |
| 3 |  | Fanny Blankers-Koen | 12,0 |
Tulokset > Naiset > 200 m

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Stanisława Walasiewiczówna | 23,8 |
| 2 |  | Käthe Krauß | 24,4 |
| 3 |  | Fanny Blankers-Koen | 24,9 |
Tulokset > Naiset > 80 m aidat

| Sija | Maa | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Claudia Testoni | 11,6 (WR) |
| 2 |  | Lisa Gelius | 11,7 |
| 3 |  | Catherina Ter Braake | 11,8 |