stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kenttäradio
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen maavoimien kalustoesittely: kenttäradiot (Arkistoitu – Internet Archive)
Sodanaikaisten ja ennen sotaa käytössä olleiden viestilaitteiden luettelo (Arkistoitu – Internet Archive)
Tietoja Suomen armeijan sota-aikaisista kenttäradioista (Arkistoitu – Internet Archive)
LV 317M lähetystehovahvistimella (Arkistoitu – Internet Archive)
Yhdysvaltain radiolaitteet
Suomen puolustusvoimien radiot
Komppaniaradiot 100–199
| --- | --- |
Yhtymän viestijärjestelmä 2: LV 141
1960-luvun viestijärjestelmät: LV 103
2000-luvun yhdysvaltalainen ratkaisu: Integrated, Intra-Squad Radio
Pataljoonaradiot 200–299
| --- | --- |
Yhtymän viestijärjestelmä 2: LV 241
Yhtymän viestijärjestelmä 1: LV 217M
1970-luvun viestijärjestelmät: LV 217
1960-luvun viestijärjestelmät: LV 203 | LV 202 | LV 201
2000-luvun yhdysvaltalainen ratkaisu: 
Prikaatiradiot 300–399
| --- | --- |
Yhtymän viestijärjestelmä 2: LV 342 | LV 341
Yhtymän viestijärjestelmä 1: LV 317M
1970-luvun viestijärjestelmät: LV 317
1960-luvun viestijärjestelmät: LV 308 | LV 306 | LV 305 | LV 302 | LV 301
2000-luvun yhdysvaltalainen ratkaisu: 
Armeijakuntaradiot 400–499
| --- | --- |
Yhtymän viestijärjestelmä 2: LV 441
1970-luvun viestijärjestelmät: V 475 | V 471 | LV 450 | LV 407 | LV 404 | L 403
2000-luvun yhdysvaltalainen ratkaisu: 
Ylijohdon radiot 500–599
| --- | --- |
1970-luvun viestijärjestelmät: LV 541
2000-luvun yhdysvaltalainen ratkaisu: 
Erikoisradiot 600–699
| --- | --- |
2000-luvun viestijärjestelmät: LV 641
1980-luvun viestijärjestelmät: LV 665 | LV 663
1960-luvun viestijärjestelmät: LV 661 | LV 623 (panssarivaunuradio)
2000-luvun yhdysvaltalainen ratkaisu: 
Merivoimien radiot 700–799
| --- | --- |
2000-luvun viestijärjestelmät: LV 641
1970-luvun viestijärjestelmät: LV 754 | LV 753
2000-luvun yhdysvaltalainen ratkaisu: 
Ilmavoimien radiot 800–899
| --- | --- |
1970-luvun viestijärjestelmät: LV 873 | LV 872 | LV 871
2000-luvun yhdysvaltalainen ratkaisu: 
Muut radiot 900–999
Kompleksi

Kompleksi voi tarkoittaa:
Kompleksi (kemia), eli koordinaatiokompleksi: molekyyli, joissa keskusatomi ja sitä ympäröiviä rakenneosia
Kompleksiluku matematiikassa
Kompleksi (psykologia)
Lajikompleksi biologiassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kompleksi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kivikkoyölisko

| Kivikkoyölisko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Osalahko::  Skinkkimäiset Scincomorpha
Heimo::  Yöliskot Xantusiidae
Suku::  Xantusia
Laji::  riversiana
Kaksiosainen nimi
 Xantusia riversiana  Cope, 1833 
Synonyymit
 Klauberina riversiana (Cope, 1833) 
Alalajit
 X. r. reticulata Smith, 1946  X. r. riversiana Cope, 1883 
Katso myös
   Kivikkoyölisko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kivikkoyölisko (Xantusia riversiana) on yöliskojen heimoon kuuluva liskolaji. Se on keskikokoinen lisko, mutta yksi suurimmista yöliskoista. Sen pituus kuonosta peräaukkoon on noin 6–11 senttiä ja se painaa 10–25 grammaa. Kivikkoyöliskon väri vaihtelee harmaasta ruskeaan ja sillä on nokimaisia raitoja. Sitä tavataan San Clemente Islandin, San Nicolas Islandin ja Santa Barbara Islandin saarilta Kalifornian Channel Islands -saaristossa. Lisko suosii tiheää, matalaa kasvustoa kivisellä maaperällä. Se syö pieniä selkärangattomia ja kasvisainesta. Naaras synnyttää kerralla noin neljä elävää poikasta. Lajia uhkaavat saalistus, elinympäristön tuhoutuminen ja alhainen lisääntymistaso.
Kertomuksenjärvi

| Kertomuksenjärvi |
| --- | --- |
 Kertomuksenjärveä kesäkuussa 2014.
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Somero (Somerniemi)
Koordinaatit:  60°29′16″N, 23°38′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Kertomuksenoja
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  93 m
Rantaviiva:  0,46 km
Pinta-ala:  0,0112 km²
 fiKertomuksenjärvi 
Kertomuksenjärvi on Uskelanjoen vesistöön kuuluva järvi Somerniemen Kaskistossa Somerolla. Järven pinta-ala on 1,12 hehtaaria, korkeus merenpinnasta 93,0 metriä ja rantaviivan pituus 0,46 kilometriä. Järvi kuuluu Uskelanjoen sivujoen Hitolanjoen valuma-alueeseen ja sen lasku-uomana on Hitolanjoen latvahaaran Satakoskenojan sivuhaara Kertomuksenoja. Järvi sijaitsee lähellä Uskelanjoen sivujoen Terttilänjoen valuma-alueeseen kuuluvia, pohjavedestä vetensä saavia harjujärviä Iso-Pitkustaa ja Vähä-Pitkustaa, mutta niistä poiketen sen veden on voitu päätellä koostuvan pääasiassa pintavesistä.
Kivistön kirkko

| Kivistön kirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Kivistö, Vantaa
Koordinaatit:  60°19′05″N, 024°50′37″E
Seurakunta:  Vantaankosken seurakunta
Rakentamisvuosi:  1967
Suunnittelija:  arkkitehdit Raili ja Kalevi Hietanen
Materiaali:  tiili
Istumapaikkoja:  150
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kivistön kirkko on vuonna 1967 valmistunut punatiilinen kirkko Kivistössä Vantaalla. Sen ovat suunnitelleet arkkitehdit Raili ja Kalevi Hietanen. Kirkkoon mahtuu 150 henkeä. Kaksiosaisen alttaritaulun on maalannut Sakari Marila. Aiemmin alttaritauluna ollut risti on kirkkosalin takaseinällä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kivistön kirkko Wikimedia Commonsissa
Kertomafunktio

Kertomafunktio (myös laskeva kertoma(funktio)) tarkoittaa erästä rekursiivisesti määriteltävää funktiota. Kun  n on ei-negatiivinen kokonaisluku, niin kertomafunktio määritellään kaavalla
Jos  h=1 ja  n on ei-negatiivinen kokonaisluku, niin silloin ­ n^{(n)}=n!. Toisin sanoen jos sijoitetaan luvun  x paikalle luku  n, niin laskeva kertoma on sama asia kuin tavallinen luvun  n kertoma  n!.
Laskevan kertomafunktion tapaisesti voidaan määritellä myös nouseva kertoma(funktio) kaavalla
Katuesiintyjä

Rumpuja soittava katuesiintyjä Ann Arborissa, Yhdysvalloissa.
Katuesiintyjiä ovat kaupunkien kaduilla esiintyvät katusoittajat, jonglöörit, muotokuvapiirtäjät, tanssijat, elävät patsaat ja muunlaiset esiintyjät, jotka keräävät ohikulkijoilta vapaaehtoisia rahalahjoituksia. Katuesityksiin vaaditaan yleensä kaupungin lupa, mutta joissakin kaupungeissa katuesiintyminen on vapaata tietyillä alueilla ja tiettyinä aikoina.
Galleria

Katujonglööri.
Katusoittaja.
Katutanssija.
Katutaikuri.
Elävä patsas.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katuesiintyjä Wikimedia Commonsissa
Anne Laurila: Katuesiintyjät viihdyttävät Vaasassa Pohjalainen.  9.7.2011. Viitattu 10.6.2012.
Kirsi Asikainen

| Kirsi Marja Helena Asikainen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. maaliskuuta 1957 Nurmes, Suomi
Ammatti:  näyttelijä
Muut tiedot
Aktiivisena:  1985–
Kirsi Marja Helena Asikainen (s. 18. maaliskuuta 1957 Nurmes) on suomalainen näyttelijä. Asikainen valmistui teatteritaiteen maisteriksi Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitokselta vuonna 1985. Hän on toiminut näyttelijänä lukuisissa erilaisissa tehtävissä. Asikainen on kiinnitettynä näyttelijänä Vaasan kaupunginteatterissa.
Kiinnitykset

Kajaanin kaupunginteatteri 1985–1997
Vaasan kaupunginteatteri 1997–2007
Teatteri Vanha Juko 2008–2013
Vaasan kaupunginteatteri 2013–
Aiheesta muualla

https://www.vaasa.fi/koe-ja-nae/kulttuuria-vaasassa-ja-seudulla/vaasan-kaupunginteatteri/me/henkilokunta/
Khairpur

| Khairpur |
| --- | --- |
 Faiz Mahal, Khairpurin entisten hallitsijoiden palatsi.
 Khairpur
 Koordinaatit: 27°32′N, 68°46′E 
Valtio:   Pakistan
Provinssi:  Sindh
Piirikunta:  Khairpur
Väkiluku (2017):  183 120
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Khairpur tai Khairpur Mirs on kaupunki Pakistanin Sindhin provinsissa. Aikanaan se oli Khairpurin ruhtinaskunnan pääkaupunki. Vuoden 2017 väestönlaskennan mukaan Khairpurin asukasluku oli 183 120.
Maantiede

Khairpur sijaitsee Pakistanin Sindhin provinsissa Khairpurin piirikunnassa noin 18 kilometriä Indusjoelta etelään joen itärannan puolella. Sukkur ja Rohri sijaitsevat Khairpurista oin 40 kilometriä koilliseen. Khairpurin kaakkoispuolella sijaitsee Iso Intian aavikko.
Historia

Noin 25 kilometriä Khairpurista etelään sijaitsee Indus-kulttuurin aikainen Kot Diji.
Khairpurin perusti Mir Suhrab Khan vuonna 1783. Suhrab Khan oli Sindhissä valtaan nouseen Talpur-dynastian perustaja Fath Ali Khan Talpurin veljenpoika ja hallitsi hänen alaisuudessaan Khairpuria, levittäen aluettaan myös kaupungin ympäristöön. Khairpurin ruhtinaskunta säilytti itsenäisyytensä vuonna 1843, kun britit valloittivat muun Sindhin alueen. Yksi Khairpurin ruhtinaskunnan kautinen historiallinen kohde Khairpurissa on esimerkiksi hallitsijan eli mirin palatsi.
Khairpur liittyi Pakistaniin Intian jaon yhteydessä vuonna 1947. Ruhtinaskunnan tarina päättyi hallinnolliseen uudistukseen lokakuussa 1955.
Väestö

Khairpurin asukasluku oli Pakistanin vuoden 2017 väestönlaskennan mukaan 183 120. Vuonna 1998 vastaava lukema oli 102 188 ja vuonna 1961 34 144.
Katukuvaa.
Konni Wetzer

Gotthard Konrad (Konni) Wetzer (5. helmikuuta 1871 Helsinki – 15. maaliskuuta 1940 Helsinki) oli suomalainen teatterinjohtaja ja näyttelijä.
Wetzerin vanhemmat olivat insinöörimekaanikko Martin Wetzer ja Amalie Katarina Juliane Schramm. Wetzer pääsi ylioppilaaksi Helsingin yksityislyseosta 1889 ja opiskeli sitten teatteritaidetta ja musiikkia Tukholmassa 1894–1895 ja Wienissä 1896–1897. Hän oli Helsingin ruotsalaisen teatterin näyttelijänä 1892–1894 ja apulaisohjaajana 1898–1903. Wetzer toimi Turun ruotsalaisen teatterin johtajana 1903–1904, Helsingin ruotsalaisen teatterin intendenttinä ja taiteellisena johtajana 1904–1916, Albert Ranftin teatterin johtajana ja apulaisjohtajana Tukholmassa, Malmössä ja Göteborgissa 1916–1918 sekä Vaasan ruotsalaisen teatterin johtajana 1921–1928.
Konni Wetzer oli mukana jääkäriliikkeessä sekä Vöyrin sotakoulun toiminnassa.
Wetzer oli naimisissa 1905–1907 vapaaherratar Eva Elisabeth (Lulli) Silfverhjelmin kanssa. Liitto päättyi avioeroon.
Kenraaliluutanantti Martin Wetzer oli Konni Wetzerin vanhempi veli.
Kirsten Klose

Kirsten Münchow (tunnettu nimellä Kirsten Klose vuodesta 2002 vuoteen 2007; s. 21. tammikuuta 1977) on saksalainen moukarinheittäjä , joka voitti olympiapronssia vuonna 2000 henkilökohtaisella ennätyksellään heitettyään 69.28 metriä.
Tämä tulos seurasi pronssimitalia, jonka hän voitti vuoden 1998 yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa. Hänen henkilökohtainen ennätys 69.28 metriä sijoittaa hänet viidenneksi saksalaisten moukarinheittäjien joukossa keskuudessa, edellään vain Betty Heidler, Susanne Keil, Kathrin Klaas ja Andrea Bunjes.
Münchow syntyi Auetal-Rehrenissa, ja ensimmäinenä kilpaili TuS Eintracht Mindenille, mutta vuonna 2000 hän vaihtoi LG Eintracht Frankfurtiin, jota valmensi Michael Deyhle. Vuonna 2002 hän meni naimisiin miesmoukarinheittäjä Holger Klosen kanssa ja parilla oli poika. Münchow on Saksan kaksinkertainen mestari naisten moukarinheitossa (2000 ja 2001).
Münchow erosi vuonna 2007 ja tunnetaan jälleen hänen tyttönimellään.
Aiheesta muualla

Kirsten Klose Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
Kirsten Langbo

| Kirsten Langbo |
| --- | --- |
 Langbo vuonna 1964.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kirsten Ingeborg Langbo
Syntynyt: 13. syyskuuta 1909 Gran, Norja
Kuollut: 18. tammikuuta 1996 (86 vuotta) Gran, Norja
Ammatti:  kirjailija, radiojuontaja
Kirjailija
Esikoisteos:  Morn igjen (1957)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Kirsten Ingeborg Langbo (13. syyskuuta 1909 Gran – 18. tammikuuta 1996 Gran) oli norjalainen kirjailija. Hänen esikoisteoksensa Morn igjen ilmestyi vuonna 1957. Langbo toimi myös lasten satutuntien juontajana NRK:lla 1950-luvulta lähtien.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirsten Langbo Wikimedia Commonsissa
Kiyoshi Hikawa

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kiyoshi Hikawa (jap. 氷川 きよし; s. 6. syyskuuta 1977 Fukuoka) on japanilainen laulaja. Hän on ansiokkaasti pitänyt enkaa suosiossa nuoremmankin yleisön keskuudessa. Hän on esiintynyt myös kansainvälisesti. Ensimmäiset levytyksensä hän julkaisi vuonna 2000.
Albumit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Enka Meikyoku Collection Ōi Okkake Otojirō: Seishunhen (2001)  Enka Meikyoku Collection 2: Kiyoshi no Zundoko Bushi (2002)  Ginga: Hoshizora no Akiko (2002)  Enka Meikyoku Collection 3: Hakkun no Shiro (2003)  Otokogi (2003)  Enka Meikyoku Collection 4 Banba no Chūtarō (2004)  Enka Meikyoku Collection 5 Hatsukoi Ressha (2005)  Enka Jūniban Shōbu!: Omokoge no Miyako (2005)  Enka Meikyoku Collection 6: Ikken (2006)  Enka Meikyoku Collection 7: Abayo, Kiyoshi no Sōran Bushi (2007)  Enka Meikyoku Collection 8: Genkai Funauta (2008)  Enka Meikyoku Collection 9: Aishū no Mizuumi (2008)  Enka Meikyoku Collection 10: Rōkyōku Ichidai (2009)  |  Enka Meikyoku Collection 11: Tokimeki no Rumba (2009)  Enka Meikyoku Collection 12: Shamisen Tabigarasu (2010)  Enka Meikyoku Collection 13: Niji-iro no Bayon (2010)  Enka Meikyoku Collection 14: Ano ko to Nogiku to Watashi Bune (2011)  Enka Meikyoku Collection 15: Jōnetsu no Mariachi (2011)  Enka Meikyoku Collection 16: Sakura (2012)  Enka Meikyoku Collection 17: Saigo to Kimeta Hito Dakara (2012)  Enka Meikyoku Collection 18: Shigure no Minato (2013)  Enka Meikyoku Collection 19: Manten no Hitomi (2013)  Hikawa Kiyoshi Shōwa no Enka Meikyokushū (2014)  Enka Meikyoku Collection 20: Choi to Kimagure Wataridori (2014)  Shin Enka Meikyoku Collection: Sasurai Bojō (2015)  |  Shin Enka Meikyoku Collection 2: Itoshi no Te Quiero/Otokobana (2015)  Shin Enka Meikyoku Collection 3: Miren Gokoro (2016)  Shin Enka Meikyoku Collection 4: Kiyoshi no Nippon Zenkoku Utano Wataridori (2016)  Shin Enka Meikyoku Collection 5: Otoko no Zekka (2017)  Shin Enka Meikyoku Collection 6: Aoshi (2017)  Shin Enka Meikyoku Collection 7: Shōbu no Hanamichi (2018)  Shin Enka Meikyoku Collection 8: Fuyu no Pegasus Shōbu no Hanamichi: Orchestra (2018)  Shin Enka Meikyoku Collection 9: Daijōbu/Mogami no Sendō (2019)  Shin Enka Meikyoku Collection 10: Ryūshō Hōbu (2019)  Papillon -Bohemian Rhapsody- (2020)  |
Aiheesta muualla

Kiyoshi Hikawa levy-yhtiönsä Columbia Music Entertainmentin sivuilla (japaniksi)
Kinga Czigány

| Mitalit> Maa:   Unkari.Naisten ratamelonta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Naisten ratamelonta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Naisten ratamelonta. Olympialaiset  | Maa:   Unkari> Naisten ratamelonta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Barcelona 1992 | K-4, 500 m |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Kööpenhamina 1993 | K-2, 500 m |  |
|  Hopeaa | México 1994 | K-2, 500 m |  |
|  Hopeaa | México 1994 | K-4, 500 m |  |
|  Pronssia | Kööpenhamina 1993 | K-4, 500 m |  |
|  Pronssia | Duisburg 1995 | K-4, 500 m |  |
Kinga Czigány (s. 17. helmikuuta 1972 Győr) on unkarilainen ratameloja ja olympiavoittaja.
Czigány edusti Unkaria Barcelonan kesäolympialaisissa 1992 ja Atlantan kesäolympialaisissa 1996. Barcelonassa 1992 hän kuului Unkarin kultaa voittaneeseen joukkueeseen 500 metrin kajakkinelosessa. Atlantassa 1996 Czigányn edustama Unkari sijoittui samassa kilpailussa yhdeksänneksi. Czigány saavutti Kööpenhaminassa 1993 MM-hopeaa 500 metrin kajakkikaksikossa sekä MM-pronssia 500 metrin kajakkinelosessa. Méxicossa 1994 hän voitti kaksi MM-hopeaa 500 metrin kajakkikaksikossa ja kajakkinelosessa. Duisburgissa 1995 hän voitti MM-pronssia 500 metrin kajakkinelosessa.
Czigány edusti Újpesti TE -seuraa. Hän on pituudeltaan 173-senttimetrinen ja painaa 64 kilogrammaa.
Kielen omaksuminen

Kielen omaksuminen tarkoittaa pienen lapsen kykyä oppia kieltä spontaanisti ja ilman ohjausta. Kielen opetteleminen eroaa omaksumisesta siten, että opettelu on päämäärähakuista, usein ohjattua toimintaa, jota tekevät oppimiskyvyiltään eritasoiset ja eri-ikäiset ihmiset, kun taas omaksuminen tapahtuu spontaanisti, ja sen osaavat kaikki lapset.
Kielen omaksumisnopeus vaihtelee alkuvaiheessa suuresti, mutta erot tasaantuvat 4–5 vuoden ikään mennessä. Omaksumisnopeus ei ole yhteydessä älykkyyden, myöhemmän koulumenestyksen tai muun vastaavan kanssa. Noin kahdeksan vuoden iässä lapsi hallitsee pääpiirteittäin kielen rakenteet, vaikkei niiden hahmottaminen ja käyttäminen olekaan tällöin vielä aikuismaista. Yleensä lapset ymmärtävät kieltä ja sen rakenteita enemmän kuin pystyvät itse niitä tuottamaan.
Kielen omaksumisen kriittinen ikä -hypoteesi olettaa, että kielen omaksumisen on lähdettävä käyntiin 7–9 vuoden ikään mennessä. Muussa tapauksessa se ei koskaan luonnistu normaalisti. Tämä johtuu siitä, että aivojen plastisiteetti alkaa tuossa iässä heiketä. Lisätukea hypoteesille on saatu yli 10-vuotiaista ns. susilapsista tai muuten vaille kielimallia jääneistä lapsista, jotka eivät ole saavuttaneet "normaalia" kielitaitoa missään kielessä.
Kielen omaksumisen eteneminen > Esikielellinen vaihe

Esikielellisen kehityksen vaihe jaetaan edelleen kahdenväliseen vaiheeseen, kolmenväliseen vaiheeseen ja rinnakkaisvaiheeseen. Vaiheista ensimmäinen, kahdenvälinen vaihe, alkaa syntymästä ja loppuu, kun lapsi on noin kuuden kuukauden vanha. Sen aikana lapsi kiinnostuu toisten ihmisten kasvoista ja huomiosta. Vaiheelle tyypillistä ovat kasvotusten tapahtuvan sosiaalisen vuorovaikutuksen runsaus sekä erityisesti tunneilmaisut kahdenkeskeisessä vuorovaikutuksessa lapsen ja vanhemman välillä. Vauvojen tuottamat ensiäänet ovat universaaleja eli samoja kaikissa kieliyhteisöissä. Tuottaessaan ensiääniä lapsi oppii koordinoimaan ääntelyä ja hengitystä.
Kahdenvälisen vaiheen loppuessa alkaa kehityksen kolmenvälinen vaihe, joka jatkuu noin 18 kuukauden ikään saakka. Sen aikana lapsi omaksuu kyvyn olla yhtä aikaa tietoinen sekä itsestään että toisesta ihmisestä ja jostakin ympäristössä olevasta kohteesta, kuten lelusta. Samalla lapsi omaksuu jaetun tarkkaavuuden taidon sekä ymmärtää kommunikaation tavoitteellisuuden. Jaetulla tarkkaavuudella viitataan lapsen kykyyn kiinnittää huomio yhtä aikaa toisen ihmisen kanssa samaan kohteeseen niin, että yhdessä he jakavat tuon kohteen huomioimisen kokemuksen. Lapsi oppii esimerkiksi osoittamaan asioita asettaakseen ne toisen ihmisen huomiopiiriin. Kyky tavoitteelliseen kommunikointiin puolestaan tarkoittaa sitä, että lapsi ymmärtää pystyvänsä vaikuttamaan ympäristöönsä ja toisiin ihmisiin omalla toiminnallaan. Hänen toiminnallaan on siis jokin kommunikatiivinen päämäärä, kuten pyrkimys vaikuttaa toisen ihmisen toimintaan, halu olla osana sosiaalista vuorovaikutusta tai asettaa jokin asia hänen ja toisen ihmisen yhteiseen huomiopiiriin.
Noin puolivuotiaana lapset alkavat jokellella. Viittomakielisessä ympäristössä kasvaneet lapset jokeltelevat käsillään. Jokeltelu sisältää ympäristössä puhutun kielen äänteitä eikä siis ole enää universaalia. Jokelteluvaiheen tuotokset ovat äänteellisesti yksinkertaisia: aluksi esiintyy lyhyitä ja pitkiä vokaaleja sekä konsonanteista lähinnä klusiileja p,t,k ja nasaaleja m ja n yhdistelmissä, joiden rakenne muistuttaa ympäristön kielen tavuja. Jokelteluvaiheen loppupuolella lapset tuottavat usein "lauseita" eli pitkiä jokellustuotoksia, joiden intonaatio muistuttaa kielen intonaatiota.
Esikielellisen kehitysvaiheen viimeinen vaihe eli rinnakkaisvaihe alkaa noin 12 kuukauden vanhana ja osuu siten osittain päällekkäin kolmenvälisen vaiheen kanssa. Se jatkuu noin 24 kuukauden ikään saakka. Vaiheen nimi viittaa siihen, että sen aikana lapsi käyttää puhuttua kieltä rinnakkain ei-kielellisten ilmausten kanssa. Vaiheen katsotaan alkavan siitä hetkestä, kun lapsi sanoo ensimmäiset sanansa. Hän käyttää kommunikaatiossaan vielä paljon eleitä, mutta puheen kehittyessä suuri osa eleistä jää vähitellen pois käytöstä.
Kielen omaksumisen eteneminen > Yksisanavaihe

Yksisanavaihe alkaa normaalisti 6-18 kuukauden iässä. Sanaksi lasketaan tässä yhteydessä tuotokset, joilla on tarkoitus ja jotka lapsi osaa järjestelmällisesti toistaa. Yksisanavaiheessa sanat eroavat aikuiskielen sanoista äänteellisesti ja semanttisesti. Lasten ensisanat ovat merkitykseltään konkreettisia ja niillä viitataan lapsen välittömässä läheisyydessä oleviin asioihin. Tässä vaiheessa sanoilla nimetään asioita, pyydetään tai käsketään tai korostetaan tekoja (esimerkiksi sanotaan "hei hei" heilutuksen yhteydessä). Kokonaisia lauseita tai laajempia ajatuksia ilmaistaan yhdellä sanalla, esimerkiksi sanottaessa "mehu" tarkoitetaan "anna mehua".
Sanavarasto kehittyy aluksi hyvin hitaasti, toisinaan vain 1-3 uutta sanaa kuukaudessa. Toisen ikävuoden aikana tapahtuu kuitenkin eräänlainen sanapyrähdys, jonka aikana lapsen sanavarasto kasvaa huomattavan nopeasti. Tähän on arveltu olevan ainakin kaksi syytä. Ensinnäkin lapsen kognitiivinen kehitys mahdollistaa abstraktien ja toisaalta konkreettisten mutta monimutkaisten käsitteiden ymmärtämisen. Toisekseen lapsen kyky erotella kuulemaansa puhevirtaa on kehittynyt niin pitkälle, että omaksumismahdollisuudet moninkertaistuvat.
Lapsen kielellisen kehityksen mittarina käytetään toisinaan MLU-arvoa (mean length utterance) eli lapsen tuottamien ilmausten keskipituutta morfeemeissa (kielen pienimmissä merkityksellisissä yksiköissä) mitattuna. MLU-arvo ei kuitenkaan anna täysin luotettavia tuloksia lapsen kielellisestä kehityksestä, sillä yksilöllistä vaihtelua esiintyy jo tässä vaiheessa: toiset lapset ovat puheliaampia kuin toiset. Lisäksi MLU:n käyttökelpoisuus lakkaa tietyssä kehitysvaiheessa, kun lapsi alkaa oppia aikuismaista kielenkäyttöä ja ymmärtää, ettei kaikkea ole tarpeellista sanoa.
Kielen omaksumisen eteneminen > Kaksisanavaihe (monisanavaihe)

Kaksisanavaihe alkaa keskimäärin 18 kuukauden iässä. Uusia kielen funktioita tässä vaiheessa ovat varoittaminen, kysyminen ja tiedottaminen (esimerkiksi "Äiti tuli"). Myös semanttisten suhteiden ilmaisu lisääntyy: lapsi alkaa ilmaista määrää ("lisää mehua"), omistussuhteita ("mun sukka"), negaatiota ("ei nälkä"), ominaisuuksia ("iso koira") ja paikkaa ("iskä ulkona"). Lisäksi subjekti- ja objektisuhteita alkaa ilmentyä.
Kiyoshi Kurosawa

|  |
| --- | --- |
 Kiyoshi Kurosawa syyskuussa 2008
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. heinäkuuta 1955
Ammatti:  elokuvaohjaaja
Ohjaaja
Tunnetuimmat ohjaukset:  Tokyo Sonata
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kiyoshi Kurosawa (黒沢 清, Kurosawa Kiyoshi, s. 19. heinäkuuta 1955) on japanilainen elokuvaohjaaja.
Kurosawan elokuvia on verrattu Andrei Tarkovskin ja Stanley Kubrickin tuotantoon. Hänet tunnetaan yhtäältä kauhutrillereistään, toisaalta perhesatiireistaan. Tokyo Sonata (2008) poikkeaa hänen muusta tuotannostaan ja on sävyltään lähempänä Yasujiro Ozun tyyliä.
Kiyoshi Kurosawa ei ole sukua Akira Kurosawalle.
Filmografiaa

1997 Cure (キュア Kyua)
1998 Serpent's Path (蛇の道 Hebi no michi)
1998 Eyes of the Spider (蜘蛛の瞳 Kumo no hitomi)
1998 License to Live (ニンゲン合格 Ningen gōkaku)
1999 Barren Illusions (大いなる幻影 Ōinaru genei)
2000 Charisma (カリスマ Karisuma)
2001 Kairo (回路), aka Pulse
2001 Seance (降霊 Kōrei)
2003 Bright Future (アカルイミライ Akarui mirai)
2003 Doppelganger (ドッペルゲンガー  Dopperugengā)
2005 Loft (ロフト Rofuto)
2006 Retribution (叫 Sakebi)
2008 Tokyo Sonata (トウキョウソナタ Tōkyō Sonata)
Aiheesta muualla

Kiyoshi Kurosawa Internet Movie Databasessa. (englanniksi)