stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jamie Lee Curtisin filmografia
Televisioelokuvat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1981 | Tyttö intissä | She’s in the Army Now | Rita Jennings |
| 1981 | Kansikuvatytön kuolema | Death of a Centerfold: The Dorothy Stratten Story | Dorothy Stratten |
| 1982 | Raha ratkaisee | Money on the Side | Michelle Jamison |
| 1986 | Kun kesä kuolee | As Summers Die | Whitsey Loftin |
| 1995 | Heidin aikakirjat | The Heidi Chronicles | Heidi Holland |
| 1998 | — | Nicholas’ Gift | Maggie Green |
| 2025 | Star Trek: Section 31 | Star Trek: Section 31 | ”Control” (cameo) |
Lyhytelokuvat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1986 | — | Welcome Home | tytär |
| 1996 | — | Ellen’s Energy Adventure | tohtori Judy Peterson |
| 2005 | — | Molly & Roni’s Dance Party | tiskijukka |
Dokumenttielokuvat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1982 | — | Coming Soon | kertoja |
| 1999 | — | Epidemic Africa | kertoja |
| 2001 | Marlene Dietrichin poliittinen kutsumus | Marlene Dietrich: Her Own Song | kertoja   (ääni) |
| 2009 | — | Dirt! The Movie | kertoja   (ääni) |
Televisiosarjat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Jakson nimi / määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1977 | Quincy M.E. | Quincy, M.E. | tyttö pukuhuoneessa | ”Visitors in Paradise” |
| 1977 | — | The Hardy Boys/Nancy Drew Mysteries | Mary | ”Mystery of the Fallen Angels” |
| 1977 | Columbo | Columbo | tarjoilija | ”Älykkyyskoe”, alk. ”The Bye-Bye Sky High I.Q. Murder Case” |
| 1977–1978 | — | Operation Petticoat | luutnantti Barbara Duran | 23 |
| 1978 | Charlien enkelit | Charlie’s Angels | Linda Frye | ”Winning Is for Losers” |
| 1978 | Lemmenlaiva | The Love Boat | Linda | ”Till Death Do Us Part-Maybe / Locked Away / Chubs” |
| 1979 | — | Buck Rogers in the 25th Century | Jen Burton | ”Unchained Woman” |
| 1980–1984 | Saturday Night Live | Saturday Night Live | useita | 3 |
| 1981 | — | Fridays | juontaja | 3. tuotantokauden 7. jakso |
| 1982 | — | Callahan | Rachel Bartlett | pilottijakso |
| 1985 | — | Tall Tales & Legends | Annie Oakley | ”Annie Oakley” |
| 1989–1992 | — | Anything But Love | Hannah Miller | 56 |
| 1996 | — | The Drew Carey Show | Sioux | ”Playing a Unified Field” |
| 2000 | — | Pigs Next Door | Clara (ääni) | ”Movin’ On Up” |
| 2012 | NCIS Rikostutkijat | NCIS | tohtori Samantha ”Sam” Ryan | 5 |
| 2012–2018 | Kolme miestä ja tyttö | New Girl | Joan Day | 6 |
| 2014 | — | Only Human | tohtori Evelyn Lang | pilottijakso |
| 2015–2016 | Scream Queens | Scream Queens | Cathy Munsch | 23 |
| 2020 | Archer | Archer | agentti Peregrine Bruchstein (ääni) | 2 |
| 2022 | Reno 911! | Reno 911! | komisario Donna Fritzgibbons | ”Bad Lieutenant Woman” |
| 2023–2024 | The Bear | The Bear | Donna Berzatto | 3 |
| 2024 | The Sticky | The Sticky | Bo Shea | 2 |
Ohjaajana, tuottajana ja vastaavana tuottajana

Ohjaajana (O)
Tuottajana (T)
Vastaavana tuottajana (VT)
| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | O | T | VT | Viihteenlaji | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1992 | — | Anything But Love |  | — | — | televisio­sarja | jakso ”The Call of the Mild” |
| 2016 | Scream Queens | Scream Queens |  | — | — | televisio­sarja | jakso ”Rapunzel, Rapunzel” |
| 2017 | Hondros | Hondros | — | — |  | dokumentti­elo­kuva | — |
| 2018 | Halloween | Halloween | — | — |  | elo­kuva | — |
| 2020 | Best Summer Ever | Best Summer Ever | — | — |  | elo­kuva | — |
| 2021 | Halloween Kills | Halloween Kills | — | — |  | elo­kuva | — |
| 2021 | — | 2 Timers | — | — |  | lyhytelokuva | — |
| 2022 | — | Return to Sender | — |  | — | lyhytelokuva | — |
| 2022 | Halloween Ends | Halloween Ends | — | — |  | elokuva | — |
| 2024 | — | Burn Out | — | — |  | lyhytelokuva | — |
| 2024 | The Sticky | The Sticky | — | — |  | televisiosarja | 6 jaksoa |
Muu filmografia

| Vuosi | Nimike | Viihteenlaji | Rooli | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1985 | ”(The Closest Thing To) Perfect” | musiikkivideo | oma itsensä | artistina Jermaine Jackson |
| 2007 | The Tuttles: Madcap Misadventures | videopeli | Barbara Tuttle (ääni) | — |
| 2012 | 8 | videoitu teatterinäytelmä | Sandy Stier | esityspaikkana Wilshire Ebell Theatre Los Angelesissa   esitettiin suorassa lähetyksessä YouTubessa |
| 2021–2022 | Letters from Camp | podcast-sarja | Sue (ääni) | 16 jaksoa; myös luojana ja tuottajana |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jamie Lee Curtis Wikimedia Commonsissa
Jamie Lee Curtis Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Keski-Pohjanmaan maakunta

| Keski-Pohjanmaan maakunta Mellersta Österbotten |
| --- | --- |

vaakuna: 

 lippu :  sijainti 
Historialliset läänit:  Pohjanmaan lääni (1634–1775)  Vaasan lääni (1775–1997)  Länsi-Suomen lääni (1997–2009)
Maakuntakeskus:  Kokkola
Maakuntajohtaja:  Jyrki Kaiponen
Pinta-ala ilman merialueita:  5 219,58 km² 17:nneksi suurin 2021 
Kokonaispinta-ala:  6 462,93 km² 18:nneksi suurin 2021 
– maa:  5 019,98 km²
– sisävesi:  199,60 km²
– meri:  1 243,35 km²
Väkiluku:  67 717 18:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  13,49 as./km² (31.12.2024)
Maakuntalaulu:  Keski-Pohjanmaan laulu
Nimikkolajit:   
– järvi:  Lestijärvi
– kala:  siika
– kasvi:  kissankello
– kivi:  gneissi
– lintu:  kiuru
Lyhenne:  FI-07
Keski-Pohjanmaa (ruots. Mellersta Österbotten) on maakunta Länsi-Suomessa Perämeren rannalla. Sen naapurimaakunnat ovat Pohjanmaan, Pohjois-Pohjanmaan, Keski-Suomen ja Etelä-Pohjanmaan maakunnat.  Pohjanmaasta, Etelä-Pohjanmaasta ja Keski-Pohjanmaasta käytetään yhteisnimitystä pohjalaismaakunnat. lähde?
Keski-Pohjanmaan maakuntalintu on kiuru (Alauda arvensis), maakuntakukka on kissankello (Campanula rotundifolia), maakuntakala on siika (Coregonus lavaretus) ja maakuntakivi on gneissi. Keski-Pohjanmaalla yleisin gneissityyppi on kiillegneissi. Keski-Pohjanmaan maakuntalaulu on Keski-Pohjanmaan laulu.
Maakunnan pinta-ala on 6 462,93 km², josta on maa-alueita 5 019,98 km², sisävesiä 199,60 km² ja merialueita 1 243,35 km². Suurin kunta pinta-alaltaan on Kokkola.  Keski-Pohjanmaan kunnista Kokkolalla on eniten merialuetta ja Lestijärvellä eniten sisävesialuetta. Sekä asukasluvultaan että kokonaispinta-alaltaan merialueet mukaan lukien Keski-Pohjanmaa on Manner-Suomen pienin ja Ahvenanmaan jälkeen koko Suomen toiseksi pienin maakunta. Jos kuitenkin lasketaan pelkkä maapinta-ala, Kymenlaakso on pienempi kuin Keski-Pohjanmaa.
Nykyinen Keski-Pohjanmaan maakunta ei ole sama asia kuin kulttuurillinen Keski-Pohjanmaa, sillä kulttuurillinen Keski-Pohjanmaa ulottuu maakunta- ja aiemmin läänirajojen yli nykyisten Etelä-Pohjanmaan, Pohjanmaan ja Pohjois-Pohjanmaan maakuntien puolelle. Aikaisemmin myös Keski-Pohjanmaan talousmaakunta ulottui joissain määrittelyissä nykyisen Pohjois-Pohjanmaan maakunnan puolelle.
Kunnat

Keski-Pohjanmaa kuntakeskuksineen.
Kunnat > Hallinnollinen maakunta

Keski-Pohjanmaalla on 8 kuntaa, joista kaksi on kaupunkeja. Kuntakeskusten sijainti ilmenee oheisesta kartasta.
Kunnat > Maakuntavaihdoksia

Himanka siirtyi osaksi Pohjois-Pohjanmaan maakuntaa Kalajoen kanssa tehdyssä kuntaliitoksessa vuonna 2010.
Maakunnallisen kulttuurin alue

Kulttuuriseen Keski-Pohjanmaahan luetaan kuuluvaksi yleensä lisäksi seuraavat 19 kuntaa:
| --- | --- |
  Pohjois-Pohjanmaan maakunnan alueella:  Alavieska   Haapajärvi   Haapavesi   Kalajoki   Kärsämäki   Merijärvi   Nivala   Oulainen   Pyhäjoki   Pyhäjärvi   Reisjärvi   Sievi   Ylivieska :   Etelä-Pohjanmaan maakunnan alueella:  Evijärvi  Pohjanmaan maakunnan alueella:  Kruunupyy   Luoto   Pedersöre   Pietarsaari   Uusikaarlepyy
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty maakunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Keski-Pohjanmaan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 64 848 | 64 848 |
| 1985 | 1985 |    | 67 385 | 67 385 |
| 1990 | 1990 |    | 68 214 | 68 214 |
| 1995 | 1995 |    | 69 539 | 69 539 |
| 2000 | 2000 |    | 68 052 | 68 052 |
| 2005 | 2005 |    | 67 612 | 67 612 |
| 2010 | 2010 |    | 68 321 | 68 321 |
| 2015 | 2015 |    | 69 032 | 69 032 |
| 2020 | 2020 |    | 68 151 | 68 151 |
Lähde: Tilastokeskus.
Suurimmat taajamat

Vuonna 2017 Keski-Pohjanmaalla sijaitsi 16 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu maakunnan 10 suurinta taajamaa.
| # | Taajama | Kunta | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kokkolan keskustaajama | Kokkola | &&&&&&&&&&036705.&&&&0036 705 |
| 2 | Kaustisen kirkonkylä | Kaustinen 2 819 Veteli 1 589 | &&&&&&&&&&&04408.&&&&004 408 |
| 3 | Kannuksen keskustaajama | Kannus | &&&&&&&&&&&03741.&&&&003 741 |
| 4 | Kälviän kirkonseutu | Kokkola | &&&&&&&&&&&02384.&&&&002 384 |
| 5 | Toholammin kirkonkylä | Toholampi | &&&&&&&&&&&01642.&&&&001 642 |
| 6 | Perhon kirkonkylä | Perho | &&&&&&&&&&&&0888.&&&&00888 |
| 7 | Lohtajan kirkonkylä | Kokkola | &&&&&&&&&&&&0701.&&&&00701 |
| 8 | Marinkainen | Kokkola | &&&&&&&&&&&&0545.&&&&00545 |
| 9 | Peltokorpi | Kokkola | &&&&&&&&&&&&0513.&&&&00513 |
| 10 | Halsuan kirkonkylä | Halsua | &&&&&&&&&&&&0484.&&&&00484 |
Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu. Lisäksi pääosin Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva Himangan kirkonkylä (1 709 asukasta) ulottuu yhden asukkaan verran Keski-Pohjanmaan puolelle.
Elinkeinot

Keski-Pohjanmaalla tervanpoltto, kaupankäynti ja laivanrakennus ovat aikoinaan olleet tärkeimmät elinkeinot, ja 1800-luvulla alue oli mainittujen elinkeinojen ansiosta Suomen vauraimpia. Keskipohjalaisessa maataloudessa on runsaasti erikoistuneita pientiloja. Keski-Pohjanmaa on Suomen suurimpia luomualueita. Alueella on pari sataa luomutilaa, joista enin osa on vilja- ja marjatiloja. Kotieläintiloja ei luomutiloina Keski-Pohjanmaalla juurikaan ole.
Historia

Asutus on Keski-Pohjanmaalle levinnyt jo kampakeraamisella ajalla noin 5 000 vuotta sitten. Tuolta ajalta on olemassa merkkejä kylämäisestä asutuksesta muinaisten jokisuiden ja rannikon läheisyydestä. Vanhimmat merkit ihmisestä sijaitsevat muinaisilla ranta-alueilla, jotka maankohoamisesta johtuen sijaitsevat nykyään kaukana rannikosta yli sadan metrin korkeudessa merenpinnasta.
Vaikka pronssi- ja rautakautisia asuinpaikkoja ei Keski-Pohjanmaalta juurikaan tunneta, ovat esihistorian kaikki ajanjaksot, kivikausi, pronssikausi ja rautakausi, edustettuina Keski-Pohjanmaalla. Esimerkiksi pronssi- ja rautakausilta on useita hautaröykkiöitä, joista suurimmat ovat läpimitaltaan 10–15-metrisiä ja korkeudeltaan 2,0–2,5 metriä.
Myöhäisrautakausi eli merovingiaika, viikinkiaika ja ristiretkiaika ovat Keski-Pohjanmaalla hämärän peitossa. Irtolöytöjä, kuten koruja, aseita ja työkaluja, on löytynyt kuitenkin myöhäisrautakauden ajalta.
Keski-Pohjanmaalla on myös nk. jatulintarhoja, joita myös Laiska-Jaakon ringeiksi paikallisesti kutsutaan; kivistä ladottuja labyrinttejä, joiden alkuperäistä rakentamistarkoitusta ei tiedetä. Suuri osa näistä jatulintarhoista on ulkosaaristossa. Keskipohjalaisia jatulintarhoja on löydetty mm. Himangalta, Kokkolasta, Kälviältä ja Lohtajalta.
Ruotsin vallan aikana keskipohjalainen asutus jokilaaksoissa ja kyläjärjestelmä vakiintuivat. Vielä keskiajan lopulla keskipohjalaiset kylät olivat vaatimattomia. Perinteisesti Keski-Pohjanmaalla kylät ovat olleet ns. sukukyliä: kylä on kasvanut kantatalon läheisyyteen sukulaistalojen myötä. Rakenteeltaan keskipohjalaiset kylät olivat tiiviitä 1700-luvulle asti, ja yksittäiset talot olivat harvinaisia. Maata ja rakennuksia hallittiin yhteisomistuksessa. Isonjaon myötä yhteisomistuksesta luovuttiin ja kylät muuttuivat väljemmiksi. Asutus levisi myös erämaihin ja uudisasutus kääntyi nousuun.
Keski-Pohjanmaasta puhuttaessa on vaikea ohittaa kahta tekijää, tervanpolttoa ja laivanrakennusta. Aina 1600-luvulta 1800-luvun puoleenväliin saakka terva oli Keski-Pohjanmaan päävientiartikkeli. Tuona aikana Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan sisämaa-alueet olivat Suomen tärkeimpiä tervantuotantoalueita. Terva vietiin Pohjanmaan suuriin tervakaupunkeihin, Kokkolaan ja Ouluun, jotka vastasivat yhdessä noin 2/3:sta koko Suomen tervanviennistä. Keski-Pohjanmaan joet toimivat tervan kuljetusreitteinä sisämaasta rannikolle.
Historia > Hallinnollinen historia

Historiallisen Keski-Pohjanmaan rajaaminen ei ole aivan helppoa. Aikaisemmin Keski-Pohjanmaahan on luettu kuuluvaksi nykyisen Pohjois-Pohjanmaan lounaiset osat aina Pyhäjokea myöten. 1600-luvulta lähtien Keski-Pohjanmaa koostui kuudesta suurpitäjästä, jotka olivat Pietarsaari, Kruunupyy, Kokkola, Kälviä, Lohtaja ja Kalajoki. 1910-luvulla jopa Paavolasta asti kotoisin oleva ihminen saattoi mieltää olevansa Keski-Pohjanmaalta.
1950-luvulla Keski-Pohjanmaan maakuntaan kuului peräti 31 kuntaa.selvennä 1950-luvulla ehdotettiin myös Keski-Pohjanmaan läänin perustamista, mutta ehdotus ei toteutunut.
Keski-Pohjanmaa on eräs niistä alueista, joissa hallinnolliset rajat eivät vastaa kulttuuri-identiteetin piiriä. 1990-luvun lopulla tapahtuneessa valtakunnallisessa hallintomuutoksessa Keski-Pohjanmaan pohjoisosan kunnat liitettiin Pohjois-Pohjanmaahan ja eteläiset ruotsinkieliset kunnat puolestaan Pohjanmaan maakuntaan, joka aiemmin tunnettiin nimellä Vaasan rannikkoseutu. Keski-Pohjanmaan maakunnan hallinnolliseen elimeen, Keski-Pohjanmaan liittoon, kuuluvat edelleen osajäseninä Kruunupyy Pohjanmaalta sekä Kalajoki, Sievi ja Reisjärvi Pohjois-Pohjanmaalta ja Kinnula Keski-Suomesta.
Maantiede

Keski-Pohjanmaa jakautuu jokiseutuun ja rannikkoon sekä Suomenselän alueeseen. Maanviljelyn muovaamalle maakunnalle on omaleimaista jokilaaksojen halkomat laajat, avoimet peltomaisemat sekä metsä- ja suoseudut. Asutus on keskittynyt jokien varsille ja rannikon tuntumaan. Keski-Pohjanmaata halkoo useita suuria luode–kaakko-suuntaisia jokia. Suurimpina niistä Perhonjoki, Lestijoki ja Kalajoki (Pohjois-Pohjanmaa). Joet ovat kautta aikojen toimineet Keski-Pohjanmaalla rannikkoa ja sisämaata yhdistävinä kulkuväylinä, ja niitä on hyödynnetty myös kuljetusreitteinä, kalastuspaikkoina ja voimanlähteinä.
Keski-Pohjanmaalla maankohoama on erittäin nopeaa, noin 8,5 cm kymmenessä vuodessa, ja tästä syystä uutta rantaa syntyy jatkuvasti lisää. Suomenselän alue on järvistä ja asutukselta harvaa.
Kristinusko

Keski-Pohjanmaata on pidetty herätysliikkeiden maantieteellisenä kohtaamisalueena. Keski-Pohjanmaalla on  lestadiolaisuuden, herännäisyyden ja evankelisuuden kannatusta. Vanhoillislestadiolaisuuden voimakas kannatus jatkuu Pohjois-Pohjanmaalta yhtenäisenä Kalajokilaaksoon saakka. Kalajokilaakso on myös uusheräyksen voimakkaan kannatuksen aluetta, josta suunta saa voimakkaimman kannatuksensa. Myös rauhansanalaisuutta on Himangan–Kalajoen ympäristössä. Suunnan ruotsinkielistä kannatusta on erityisesti Pietarsaaressa ja Kokkolassa sekä etenkin niitä ympäröivällä maaseudulla.
Kalajokilaaksossa myös herännäisyydellä on voimakasta kannatusta, erityisesti Ylivieskan, Nivalan ja Sievin alueella, jossa liikkeellä on vanhat historialliset juuret. Evankelisen herätysliikkeen kannatus puolestaan alkaa Himangan–Lohtajan seudulta. Lestijokea on pidetty evankelisen herätysliikkeen pohjoisrajana. Muutamissa rannikkoseudun pitäjissä myös Kansanlähetys on saanut jalansijaa.
Usean liikkeen rinnakkaisuuden vuoksi liikkeen kannattajien jäsenidentiteetti on Keski-Pohjanmaalla varsin selkeä. Jäsenyys liikkeiden paikallisosastoissa ja lehden tilaaminen on varsin tavallista. Rinnakkaisuus on vaikuttanut myös siihen, että liikkeiden asema ja erityispiirteet ovat alueella yleisesti tiedostettuja.
Kulttuuri

Keskipohjalainen kulttuurialue on laajempi kuin nykyinen hallinnollinen maakunta ja vastaakin melko hyvin historiallista Keski-Pohjanmaata. Alueelle on tullut asutusta ja kulttuurivaikutteita aikojen kuluessa eri suunnista. 1500- ja 1600-luvulla saapui uudisasukkaita Savosta ja Keski-Suomesta. Myös Ruotsista on saapunut koko historiallisen kauden aikana sekä uutta väestöä että myös kulttuurivaikutteita.
Keski-Pohjanmaan vanhin rakennus on noin vuonna 1494 valmistunut Kaarlelan kirkko Kokkolassa.
Keski-Pohjanmaa tunnetaan pelimannikulttuuristaan.
Vaakuna

Gustaf von Numersin suunnittelema Keski-Pohjanmaan vaakuna periytyy vanhimmasta tunnetusta Pohjanmaan vaakunasta. Sinisessä kentässä hopeinen, taakseen katsova näätä. Saatteena viisi hopeista naularistiä. Naularistien lukumäärä viittaa Pietarsaaren, Kokkolan, Lohtajan, Kalajoen ja Pyhäjoen emäseurakuntiin. Naularistit puolestaan kuvaavat entisaikojen keskipohjalaisia, jotka olivat paitsi hartaita uskovaisia, myös käsistään taitavia kirkkojen rakentajia. Keski-Pohjanmaan vaakuna otettiin käyttöön vuonna 1997.
Keski-Pohjanmaan murre

Keski-Pohjanmaalla puhutaan suomen kielen keskipohjalaisia murteita, jotka kuuluvat länsimurteisiin, vaikkakin niissä on myös itäisiä piirteitä. Savolaisvaikutteet kuuluvat keskipohjalaismurteissa enemmän kuin esimerkiksi pohjoispohjalaisissa murteissa. Monissa maakunnan itäisimmissä pitäjissä, kuten Lestijärvellä, puhuttu kieli on jo hyvin savolaisväritteistä. Kaustisen, Vetelin ja Halsuan alueiden murteessa on säilynyt monia eteläpohjalaisia piirteitä. Vaihtelua alueen murteissa on jopa siinä määrin, että jokainen jokilaakso erottuu omaksi murrealueekseen. Rannikolla puhuttavia murteita sanotaan rantamurteiksi, sisämaassa puhuttavia ylämaan murteiksi.
Keskipohjalaisia perinneruokia

"Makiajuusto" (Punainen hera, Juhannusjuusto)
Jänispaisti
Kampsukeitto
"Lakslooja" (Lohilaatikko)
Mutti
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Keskipohjalaisia museoita ja kulttuuriympäristöjä (Arkistoitu – Internet Archive)
Jyväskylän yliopisto, Kokkolan yliopistokeskus Chydenius
Keski-Pohjanmaan koulutusyhtymä
Keski-Pohjanmaan liitto
KokkolaNet kaupunkiportaali Kokkolassa
Kokkolan kaupungin kotisivut
Ylen Radio Keski-Pohjanmaan verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Yrityksiä Keski-Pohjanmaalla (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Keski-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Halsua  Kannus  Kaustinen  Kokkola  Lestijärvi  Perho  Toholampi  Veteli 
Entiset kunnat:  Kaarlela  Kälviä  Lohtaja  Ullava  Öja 
| n k Suomen maakunnat |
| --- | --- |
Nykyiset maakunnat:  Ahvenanmaa  Etelä-Karjala  Etelä-Pohjanmaa  Etelä-Savo  Kainuu  Kanta-Häme  Keski-Pohjanmaa  Keski-Suomi  Kymenlaakso  Lappi  Pirkanmaa  Pohjanmaa  Pohjois-Karjala  Pohjois-Pohjanmaa  Pohjois-Savo  Päijät-Häme  Satakunta  Uusimaa  Varsinais-Suomi 
Entinen maakunta:  Itä-Uusimaa 
Nykyisen Keski-Pohjanmaan alueen kunnat 1960-luvulla.
Keski-Pohjanmaan maakunta tummanpunaisella, laajempi keskipohjalainen kulttuurialue vaaleanpunaisella.
Claes Claessonin vuoden 1648 karttaan perustuva Jean Tönnemanin kartta Lohtajan, Kokkolan, Kälviän ja Kruunupyyn pitäjistä vuodelta 1761. Alue vastaa kutakuinkin nykyistä Keski-Pohjanmaan maakuntaa.
Ohtakarin kalastajakylä Kokkolan Lohtajalla, kuvattuna huhtikuussa 2016.
Mike Posner

| Mike Posner |
| --- | --- |
 Posner vuonna 2016
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. helmikuuta 1988 (ikä 37)
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä, tuottaja
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2008–
Tyylilajit:  pop, R'n'B
Soittimet:  Kitara, kosketinsoittimet, piano
Levy-yhtiöt:  J, RCA, Island
Aiheesta muualla
mikeposner.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Michael Robert Henrion ”Mike” Posner (s. 12. helmikuuta 1988 Detroit, Michigan) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä sekä tuottaja.
Posnerin debyyttialbumi 31 Minutes to Takeoff julkaistiin vuonna 2010. Esikoisalbumilta suurimmaksi hitiksi nousi ensimmäinen single Cooler than Me. Vuonna 2015 I Took a Pill in Ibiza -kappaleen norjalaisen Seeb-duon tekemä remix muodostui maailmanlaajuiseksi hitiksi. Kappale löytyi myös toukokuussa 2016 julkaistulta Posnerin At Night, Alone -nimiseltä kakkosalbumilta.
Oman tuotannonsa lisäksi Posner on tehnyt musiikkia useille kansainvälisesti tunnetuille artisteille, kuten Justin Bieberille, Pharrell Williamsille sekä Maroon 5 -yhtyeelle.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat 
Taiteenala:  Grammy Awards  MusicBrainz 
Muut:  Europeana 
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Las Ketchup

Las Ketchup (2016)
Las Ketchup on espanjalainen popyhtye, jonka muodostavat sisarukset Lola, Pilar, Lucía sekä Rocío Muñoz. Yhtyeen ja sen ensimmäisen albumin nimet ovat viittauksia sisarusten isään, kuuluisaan flamencokitaristi Juan Muñoziin, joka tunnetaan paremmin taiteilijanimellä El Tomate.
Yhtye julkaisi kesällä 2002 singlen ”Aserejé” (Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja joissain muissa maissa nimellä ”The Ketchup Song”), joka nousi listaykköseksi 27 maassa. Single myi yli seitsemän miljoonaa kopiota, jotakuinkin saman kuin Beatlesin ”Can't Buy Me Love”, Roy Orbisonin ”Pretty Woman” ja The Spice Girlsin ”Wannabe”. Pian singlen julkaisun jälkeen ilmestyi Las Ketchupin ensimmäinen albumi Hijas del Tomate, jota myytiin yli 12 miljoonaa kappaletta. Yhtyeeseen liittyi Lolan, Pilarin ja Lucían neljäs sisko, Rocío.
Muutaman vuoden hiljaiselon jälkeen Las Ketchup edusti Espanjaa vuoden 2006 Eurovision laulukilpailussa kappaleellaan ”Un Blodymary”, joka oli yhtyeen toukokuussa 2006 ilmestyneen toisen albumin nimikappale. Laulu sijoittui 18 pisteellä sijalle 21 eli neljänneksi viimeiseksi. Yhtye keikkailee edelleen silloin tällöin myös kotimaassaan Espanjassa.
Las Ketchup esiintyi Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 2003 ja sen jälkeen 15 vuoden päästä jälleen Karjurockissa Lokalahdella vuoden 2018 kesällä. Vuonna 2018 yhtye esiintyi myös Ruotsissa ja Tanskassa 1990-luvun musiikki -aiheisilla festivaaleilla.
Julkaisut > Albumit

Hijas del Tomate (2002)
Un Blodymary (2006)
Julkaisut > Singlet

Aserejé (The Ketchup Song) (2002) — 1. Espanja, 1. Ranska, 1. Suomi, 1. Belgia, 1. Italia, 1. Ruotsi, 1. Saksa, 1. Australia, 1. Britannia ja 16 muuta maata.
Kusha Las Payas (2002) — 2. Espanja
Un Blodymary (2006) — 60. Espanja, 10. Valko-Venäjä, 15. Armenia, 138. Ruotsi, 198. Ranska
Aiheesta muualla

Eurovision Song Contest
Olle Häger

| Olle Häger |
| --- | --- |
 Häger vuonna 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. syyskuuta 1935 Söderala, Ruotsi
Kuollut: 1. marraskuuta 2014 (79 vuotta) Tukholma, Ruotsi
Ammatti:  toimittaja, ohjaaja
Muut tiedot
Tunnustukset:  Stora journalispriset 1986
    
Olle Häger (19. syyskuuta 1935 Söderala – 1. marraskuuta 2014 Tukholma) oli ruotsalainen toimittaja ja dokumenttiohjaaja. Hän teki Hans Villiuksen kanssa Ruotsin historiaa käsitteleviä ohjelmia Sveriges Televisionille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olle Häger Wikimedia Commonsissa
Sumbe

| Sumbe |
| --- | --- |
 vaakuna
 Sumbe
 Koordinaatit: 11.2024°S, 13.8442°E 
Valtio:   Angola
Maakunta:  Cuanza Sul
Väkiluku (2014):  279 968
Aikavyöhyke:  UTC+1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sumbe on kunta, kaupunki ja maakuntakeskus Angolan länsiosassa Cuanza Sulin maakunnassa, Atlantin valtameren rannalla. Kaupunki sijaitsee linnuntietä 272 kilometriä Angolan pääkaupungista Luandasta etelään. Sumben väkiluku oli 279 968 (2014).
Kaupungissa on lentoasema.
Sumben hiekkarantaa.
Sumben katedraali.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sumbe Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: pt:Sumbe
Käännös suomeksi