stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Agents of Fortune
Albumin sisältö

Albumin avaa raskaampaa puolta edustava "This Ain't the Summer of Love", joka kulkee raskaan riffin ja kompin myötä. Kappale oli alun perin sitä säveltämässä olleen Don Wallerin ex-yhtye Imperial Dogsin materiaalia. Myös raskaampaa suuntausta albumilla edustavat nopeatempoinen "Tattoo Vampire" sekä yhtyeen tunnetuimpiin kappaleisiin kuuluva, southern rock-vaikutteisen riffin myötä kulkeva "E.T.I. (Extra-Terrestrial Intelligence)". "E.T.I" tunnettiin alun perin nimillä "No Traffic", "Punishment Park" ja "Des Pot Soup" ennen lopullista versiota. Kappaleen sanat käsittelevät UFO-aiheita ja niihin liittyviä myyttejä.
Kevyempää, pop-henkistä puolta albumilla ovat kosketinsoittaja-kitaristi Allen Lanierin säveltämät "True Confessions" ja "Tenderloin", joista ensin mainitussa Lanier itse laulaa (hänen ainoa "virallinen" päävokalisointi yhtyeen historiassa) ja Breckerin veljekset soittavat puhallinsoolot, sekä rumpali Albert Bouchardin ja Helen Robbinsin säveltämä "Sinful Love", joka kulkee kevyen pianonsoiton ja Donald Roeserin tunnelmallisen kitaroinnin myötä.
Mystisempää ja progressiivisempaa osastoa käsittelee "The Revenge of Vera Gemini", jossa Patti Smith on toisena laulajana ja kirjoittajana.
Progressiivisia vaikutteita sisältää myös basisti Joe Bouchardin salapoliisi-henkinen, hämärä-tunnelmallinen "Morning Final". Kappale perustuu todellisuudessa tapahtuneeseen murhaan New Yorkin metroaseman pysäkillä. Kappaleen bassot soittaa Allen Lanier.
Albumin varsinainen balladi on sen päättävä "Debbie Denise", jota säestetään mellotronilla. Patti Smithin kirjoittamat sanat käsittelevät lesbo-rakkautta ja tiettävästi "Debbie" ja "Denise"-nimiset bändärit olivat olemassa 1970-luvulla ja pyörivät yhtyeen piirissä.
Singlenä julkaistu ja myös yhtyeen tunnetuin kappale on Donald Roeserin säveltämä "(Don't Fear) The Reaper". Tehdessään kappaleesta kotidemon, Roeser itsekin arveli kappaleessa olevan "sitä jotain", eli kaikki hitin ainekset. Kappale kulkee melodisen kitarakuvion myötä lehmänkelloa hyödyntävän nopeahkon kompin myötä. Kappaleen on väitetty käsittelevän itsemurhaa, mutta Roeserin mukaan sanoitus kertoo "kuoleman väistämättömyydestä ja ettei sitä tarvitse pelätä".
Albumin remasteroidussa versiossa julkaistiin bonuksina kappaleen "Fire of Unknown Origin" alkuperäinen, julkaisematta jätetty versio, joka poikkeaa huomattavasti vuoden 1981 julkaistusta versiosta, sekä Albert Bouchardin "Sally", jonka hänen The Brain Surgeons-yhtyeensä myöhemmin julkaisi. Kaksi muuta bonus-raitaa olivat Allen Lanierin kotidemo kappaleesta "Dance the Night Away", jonka Jim Carroll myöhemmin levytti sekä Donald Roeserin kotidemo "(Don't Fear) The Reaper"ista.
Albumin julkaisu ja vastaanotto

Agents of Fortune julkaistiin toukokuussa 1976. Sen kannessa on maalattu kuva agenttimaisesta henkilöstä, joka pitää tarot-kortteja kädessään. Korttien (Kuolema, Kuningatar, Kuningas ja Aurinko) on sanottu tulevan todellisesta yhtyeelle pidetystä tarot-ennustusluennasta. Sisäkannessa on kuva yhtyeestä casino-pelipöydän äärellä.
"(Don't Fear) The Reaper" julkaistiin editoituna singlenä ja siitä tuli iso hitti nousten sijalle 12. Billboardin listoilla. Kappaleesta tuli myös vakionumero ns. FM-radio-listoille. Singlemenestyksen myötä myös albumi, sisältäen aiempaa kaupallisempaa materiaalia, nousi top-30:neen Yhdysvalloissa ja myi parissa vuodessa platinaa. Menestys oli hyvää myös Britanniassa ja Euroopassa, joissa albumi sai myös hyviä listasijoituksia.
Myös kriitikot ottivat albumin hyvin vastaan. Amerikkalainen Rolling Stone-lehti kehui albumia "loistavaksi" piti yhtyeen uudistumista onnistuneena ja myös arvostetut NME- ja Village Voice-lehdet nostivat albumin top-10:neen "vuoden albumi"-äänestyksissään. Suomalaisen Soundi-lehden arvostelija piti albumia hyvänä vaikkakin hieman "taiteellisena". Myöhemmin, vuonna 1997, arvostettu Mojo-lehti nosti "(Don't Fear) The Reaper"in sijalle 80. "Kaikkien aikojen Top-100-singlet"-listassaan.
Menestyksen myötä Blue Öyster Cultista tuli nyt isojen areenoiden bändi ja yhtye suurensi lavashowtaan ottaen laserit käyttöön.
Kappaleet

This Ain't the Summer of Love – 2.20 (säv. M. Krugman/A. Bouchard/D. Waller)
True Confessions – 2.57 (säv. A. Lanier)
(Don't Fear) The Reaper – 5.09 (säv. D. Roeser)
E.T.I. (Extra-Terrestrial Intelligence) – 3.42 (säv. D. Roeser/S. Pearlman)
The Revenge of Vera Gemini – 3.53 (säv. A. Bouchard/P. Smith)
Sinful Love – 3.29 (säv. A. Bouchard/H. Robbins)
Tattoo Vampire – 2.41 (säv. A. Bouchard/H. Robbins)
Morning Final – 4.30 (säv. J. Bouchard)
Tenderloin – 3.40 (säv. A. Lanier)
Debbie Denise – 4.23 (säv. P. Smith/A. Bouchard)
Remasteroidun version bonuskappaleet:
Fire of Unknown Origin – 3.30 (alkuperäinen versio, säv. A. Bouchard/P. Smith/D. Roeser/J. Bouchard/E. Bloom)
Sally – 2.40 (demo, säv. A. Bouchard/P. Smith)
(Don't Fear) The Reaper – 6.20 (demo, säv. D. Roeser)
Dance The Night Away – 2.37 (demo, säv. A. Lanier/J. Carroll)
Singlejulkaisut

"(Don't Fear) The Reaper" (single edit) / "Tattoo Vampire" (kesäkuu 1976,  7.  12.  (1978) 16.)
"Debbie Denise" / "This Ain't the Summer of Love" (1976)
Kokoonpano

Eric Bloom – laulu, kitara, kosketinsoittimet, lyömäsoittimet
Donald ”Buck Dharma” Roeser – kitara, laulu, syntetisaattori, lyömäsoittimet
Joe Bouchard – basso, laulu, piano
Albert Bouchard – rummut, laulu, akustinen kitara, lyömäsoittimet, huuliharppu
Allen Lanier – kosketinsoittimet, laulu, kitara, basso
Kokoonpano > Vierailijat

Patti Smith – laulu kappaleessa ”The Revenge of Vera Gemini”
Michael Brecker – saksofoni
Randy Brecker - puhaltimet
David Lucas - laulu, perkussiot, kosketinsoittimet
Tuotanto

Murray Krugman, Sandy Pearlman ja David Lucas - tuottajat
Shelly Yakus, Andy Abrams - nauhoitus
Tony Stevens - masterointi
John Berg, Andy Engel - kannen suunnittelu
Lynn Curlee - maalaukset
Arvosteluja

Ultimate Guitar () linkki (Arkistoitu – Internet Archive)
Allmusic () linkki
Sputnik Music () linkki
Rolling Stone (kehuva) linkki
Julkaisuhistoria

toukokuu 1976: Columbia, PC 34164, US, LP
1976: CBS, 81385, UK/EU, LP
1986: Columbia, CK 34164, US, CD
198?: Columbia, 468019 2, UK/EU, CD
1998: Mobile Fidelity Sound Lab, UDCD 697, US, CD (remasteroitu)
2001: Columbia / Legacy, CK 85479, US, CD (remasteroitu + bonus-raitoja)
2001: Columbia / Legacy, 502237 2, UK/EU, CD (remasteroitu + bonus-raitoja)
marraskuu 2012: Sony Music, osana The Columbia Albums Collection-boksia (sama kuin 2001 vuoden versio)
Nada Šakić

Nada Šakić (4. elokuuta 1926 Livno, nykyään osa Bosnia ja Hertsegovinaa – 5. helmikuuta 2011, Zagreb, Kroatia) myöhemmin nimeltään Esperanza Šakić  oli kroatialainen, äärikansallismielisen ja fasistisen Ustaša-liikkeen jäsen, korkea-arvoinen Jasenovacin keskitysleirin virkailija ja sotarikollinen. Hänen veljensä oli niin ikään sotarikollinen, Itsenäisen Kroatian valtion turvallisuusviranomainen Maks Luburić. Hänen aviomiehensä oli Jasenovacin keskitysleirin komentaja Dinko Šakić.
Toisen maailmansodan lopussa Itsenäinen Kroatian valtio lakkasi olemasta ja Nada Šakić pakeni aviomiehineen Argentiinaan. Simon Wiesenthal -keskuksen mukaan sodan aikana vain 16-vuotias Nada Šakić oli henkilökohtaisesti vastuussa sadoista julmuuksista ja murhista joita teki serbi- ja juutalaisnaisia kohtaan. Todistajien mukaan Nada Šakić surmasi naisia erityisesti yöllä.
Vuonna 1998 Argentiinan viranomaiset ryhtyivät oikeustoimiin, jotka johtivat siihen että Šakićin pariskunta asetettiin syytteeseen sotarikoksistaan Kroatiassa.
Pariskunta luovutettiin Kroatiaan, missä aviomies Dinko sai 20 vuoden tuomion. Nadaa ei syytetty mistään.
Aiheesta muualla

https://archive.is/20120525210408/http://www.stkpula.hr/sakic/hinanews/arhiva/9811/hina-02-e.html (englanniksi)
https://www.abc.es/20110715/internacional/abci-serbia-201107151936.html (avioparin kuva) (espanjaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Abramsån

| Abramsån |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Norrbotten
Maakunnat:  Norrbotten
Kunnat:  Boden
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Rånejoen vesistö
Valuma-alue:  Abramsånin valuma-alue
Pinta-ala:  241,98 km²  
Järvisyys:  11 % 
Pääuoman osuudet:  Abramsån ←Djupsjönån
Yhtyy:  Rånejoki 
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Degervattnet
 :  66.1493°N, 21.4047°E
Laskupaikka:  Degerselet, Sörbyn
 :  66.0434°N, 21.7705°E 
Läpivirtausjärvet:  Bredträsket
Taajamat:  Söderby, Abramsån, Övre Flåsjön
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  137 m  mpy. 
Laskukorkeus:  22 m  mpy. 
Korkeusero:  115 m
Pituus:  28 km
Kaltevuus:  4,11 m/km
Keskiylivirtaama:  17 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  2,45 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  0,3 m³/s  
Muuta
Abramsån on Ruotsissa Norrbottenin läänissä Bodenin kunnassa sijaitseva 28 kilometriä pitkä Rånejoen sivu-uoma. Se saa alkunsa Degervattnetista ja yhtyy pääuoman läpivirtausjärveen Degerseletiin Sörbyssä.
Joen kulku

Joen lähdejärvi on Degervattnet, jonka vedenpinta on 137 metriä mpy. Siitä joki laskee kaksi kilometriä Mjövattnetiin ja Bredträsketiin. Joelle tulee siinä 13 metrin pudotus. Vesi jatkaa järvien jälkeen Övre Åträsketiin ja jatkaa eteenpäin jokimaisena uomana kolme kilometriä, jossa siihen yhtyy Flåsjönbäcken. Joki kääntyy etelään päin ja virtaa pienten Inreträsketin ja Åträsketin läpi. Seuraava sivu-uoma Lappmobäcken yhtyy siihen 4,5 kilometrin päässä oikealta puolelta. Tämän jälkeen Abramsån alkaa mutkitella leventyneessä jokilaaksossaan. Se saapuu soistuneeseen Vassträsketin kosteikolle, jossa siihen yhtyy Metholmssundet pohjoisesta päin. Joensuuhun on enää 2,5 kilometriä jäljellä. Se sijaitsee Sörbyyssä, jossa joki laskee Avaniin. Se on joko oma järvi tai Degerseletin lahti. Koska Degerselet on Rånejoen läpivirtausjärvi, voidaan Abramsån tulkita Rånejoen vesireitin sivuhaaraksi. Degerseletin vedenpinta on 22 metrin korkeudella, joten joelle tulee pudotusta 115 metriä.
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Valuma-alue

Abramsånin valuma-alueen pinta-ala on 242 neliökilometriä. Sen on 5,8 % koko Rånejoen vesistön (päävesistötunnus 7) valuma-alueesta, joka on 4 207 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 11 %, mikä on verrattain korkea osuus. Valuma-alue sijaitsee Rånejoen lounaispuolella ja se jää siksi Luulajanjoen vesistöalueen (tunnus 9) ja Rånejoen uoman väliin.
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Pääuoma

Abramsån on valuma-alueen nimikkojoki, mutta se ei toimi koko ajan valuma-alueensa pääuomana. Paikalliset ihmiset ovat kuitenkin voineet nimetä pääuomaksi eri haaroja tai nimetä saman uoman eri osat eri nimillä kuin viranomaiset. Nimikkojoki muodostaa pääuoman 28 ensimmäisellä kilometrillä, jonka jälkeen sen jatkeeksi on valikoitunut yläjuoksulla seuraavat uomat tai läpivirtausjärvet: Degervattnet, Djupsjönån, Djupsjön ja yläjuoksulla kartassa nimeämättömiä puroja ja lampia. Pääuoman kokonaispituus on noin 44 kilometriä.
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Valuma-alueen piirteitä

Alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (67,2 %), turve (13,1 %), hiekka tai sora (2,1 %), siltti (2,1 %) ja kallioalueet (4,1 %).
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Virtaamat

SMHI on julkaissut tilastossaan Abramsån virtaamien kuukausittaiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2012. Niiden mukaan joen yhtymäkohdassa on keskivirtaamien keskiarvo 2,3 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Se vastaa toisen lähteen mukaisen päivittäisten virtaamien keskiarvoa eli keskivirtaamaa 2,45 m³/s (MQ) verrattain hyvin. Tilaston suurin kuukausittainen keskivirtaama 13,3 m³/s todettiin toukokuussa 2008 ja pienin 0,3 m³/s viimeksi syyskuussa 2006. Toisen lähteen mukaan keskiylivirtaama (MHQ) on 17 m³/s . Viereinen kaavio esittää edellä käytetyn tilaston mukaiset keskivirtaamien kuukautiset keskiarvot. Kaavion mukaan kevättulva alkaa jo huhtikuussa, mutta jakautuu samalla kolmelle kuukaudelle.
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Sivujokia ja järviä

Valuma-alueen pääuomalla on muutamia sivu-uomia, joista suurimpia tai merkittävimpiä on lueteltu alla olevassa taulukossa. Mitä pienempi yhtymisjärjestys on, sitä lähempänä alajuoksua se yhtyy pääuomaan.
| yhtymis- järjestys | nimi | pituus (km) | virtaama (m³/s) | valuma-alue (km²) | lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Hummelträskbäcken | 2 | 0,3 * | 30 | 1 |
| 2 | Söribäcken |  |  |  | 1 |
| 3 | Lappmobäcken | 7 | 0,2 * | 18 | 1 |
| 4 | Flåsjöbäcken | 1 | 0,1 * | 13 | 1 |
| 5 | Komysbäcken |  |  |  | 1 |
| 6 | Degervattentjärnen ** | 1 | < 0,1 * | 5 | 1 |

Lähteet: 1 = , 2 = , * =  , ** = laskee Degervattnetiin
Valuma-alueella on enimmäkseen pieniä järviä. Hummelträskbäcken virtaa Stroträsketin, Kattisträsketin ja Kvarnträsketin läpi laskiessaan aluksi Hummelträsketistä. Samoin tekee Lappmobäcken, joka alkaa Klintträsketistä, ja virtaa Fiskeltjärnenin, Djuptjärnenin ja Lappmotjärnenin läpi. Tällä puron uomalla on erilaisia nimiä matkallaan alaspäin. Flåsjöbäcken laskee arvattavasti Övre Flåsjöstä.
Luontoarvoja

Valuma-alueella sijaitsee kuusi pientä luonnonsuojelualuetta. Niitä ovat Grankölen, joka sijaitsee Lappmobäckenin latva-alueella (ruots. Grankölens naturreservat, 84 ha), Snottermyrberget, joka sijaitsee myös Söribäckenin latva-alueella (ruots. Snottermyrbergets naturreservat, 252 ha), Björnbergen, joka on Antbäckenin ja Hummelträskbäckenin välisellä vuorella (ruots. Björnbergens naturreservat, 299 ha), Hänghuvudet, jonka näkyy Abramsånin pääuomalle (ruots. Hänghuvudets naturreservat, 135 ha), Åbojen, joka sijaitsee Övre Åträsketin vieressä (ruots. Åbojens naturreservat, 115 ha), Norr-Björkberget, joka on Djupsjön vieressä (ruots. Norr-Björkbergets naturreservat, 101 ha).
Naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1952

Naiset kilpailivat Kokkolassa, Suomessa yleisluistelun maailmanmestaruudesta 1.-2. maaliskuuta 1952. Kilpailuissa oli 14 osanottajaa,[lähde? ] joista kahdeksan tuli Neuvostoliitosta, jotka kaikki sijoittuivat kymmenen parhaan joukkoon, sekä kaksi niin Norjasta, Ruotsista kuin Suomesta.
Tulokset

| Sija | Kilpailija | Maa | 500 m | P>  | 3000 m | P>  | 1000 m | P>  | 5000 m | P>  | Summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 1. | Lidija Selihova |  Neuvostoliitto | 50.5 (2.) | 50.500 | 5:45.2 (2.) | 57.533 | 1:43.0 (1.) | 51.500 | 09:42.8 9:42.8 (4.) | 58.280 | 217.813 |
| 02 2. | Maria Anikanova |  Neuvostoliitto | 51.4 (6.) | 51.400 | 5:41.5 (1.) | 56.917 | 1:44.7 (4.) | 52.350 | 09:42.0 9:42.0 (3.) | 58.200 | 218.867 |
| 03 3. | Randi Thorvaldsen |  Norja | 50.8 (3.) | 50.800 | 5:50.5 (5.) | 58.417 | 1:44.5 (3.) | 52.250 | 09:50.4 9:50.4 (6.) | 59.040 | 220.507 |
| 04 4. | Rimma Žukova |  Neuvostoliitto | 53.5 (12.) | 53.500 | 5:47.5 (4.) | 57.917 | 1:44.1 (2.) | 52.050 | 09:32.4 9:32.4 (1.) | 57.240 | 220.707 |
| 05 5. | Eevi Huttunen |  Suomi | 52.2 (7.) | 52.200 | 5:46.7 (3.) | 57.783 | 1:47.4 (8.) | 53.700 | 09:33.1 9:33.1 (2.) | 57.310 | 220.993 |
| 06 6. | Tatjana Karelina |  Neuvostoliitto | 52.7 (11.) | 52.700 | 5:53.7 (6.) | 58.950 | 1:45.2 (7.) | 52.600 | 09:48.6 9:48.6 (5.) | 58.860 | 223.110 |
| 07 7. | Nina Avdonina |  Neuvostoliitto | 51.2 (5.) | 51.200 | 5:58.8 (8.) | 59.800 | 1:44.7 (4.) | 52.350 | 10:04.6 (7.) | 60.460 | 223.810 |
| 08 8. | Natalja Donczenko |  Neuvostoliitto | 50.4 (1.) | 50.400 | 6:07.2 (10.) | 61.200 | 1:45.0 (6.) | 52.500 | 10:14.0 (9.) | 61.400 | 225.500 |
| 09 9. | Olga Akifjeva |  Neuvostoliitto | 52.5 (9.) | 52.500 | 5:57.1 (7.) | 59.517 | 1:47.6 (10.) | 53.800 | 10:09.9 (8.) | 60.990 | 226.807 |
| 10. | Marianna Walovova |  Neuvostoliitto | 51.0 (4.) | 51.000 | 6:06.2 (9.) | 61.033 | 1:47.5 (9.) | 53.750 | 10:18.9 (10.) | 61.890 | 227.673 |
| 11. | Astri Johannessen |  Norja | 52.4 (8.) | 52.400 | 6:16.1 (11.) | 62.683 | 1:50.8 (11.) | 55.400 | 10:42.3 (11.) | 64.230 | 234.713 |
| 12. | Maj-Britt Almer |  Ruotsi | 52.5 (9.) | 52.500 | 6:21.0 (13.) | 63.500 | 1:54.5 (12.) | 57.250 | 10:50.4 (13.) | 65.040 | 238.290 |
| 13. | Aulikki Väisänen |  Suomi | 55.4 (13.) | 55.400 | 6:18.2 (12.) | 63.033 | 1:54.9 (13.) | 57.450 | 10:42.3 (11.) | 64.230 | 240.113 |
| 14. | Gunnel Gunlöv |  Ruotsi | 55.7 (14.) | 55.700 | 6:54.9 (14.) | 69.150 | 1:56.3 (14.) | 58.150 | 11:42.2 (14.) | 70.220 | 253.220 |
American Nazi Party

| American Nazi Party |
| --- | --- |
  
Perustettu:  1959 (Nimellä World Union of Free Enterprise National Socialists)
Johto:   Rocky Suhayda 
Ideologia:  uusnatsismi
Poliittinen kirjo:  äärioikeisto
Infobox OKNimi-testi OK: 
American Nazi Party on yhdysvaltalainen uusnatsien poliittinen puolue. Sen perusti George Lincoln Rockwell vuonna 1959. Puolueen päämaja sijoitettiin Arlingtoniin Virginiaan. Organisaation ideologia ja politiikka perustui Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen näkemyksiin. Vuonna 1967 tapahtuneen Rockwellin salamurhan jälkeen puolueen johtoon nousi Matt Koehl, joka uudelleennimesi puolueen olemaan National Socialist White People’s Party, NSWPP.
Vuonna 1970 puolueesta eronnut Frank Collin perusti National Socialist Party of America -puolueen.
Uusi American Nazi Party on kuitenkin alkanut nostaa tunnettavuuttaan, ja sitä pidetään suuresti ääripuolueena ja jopa fasistisena organisaationa. Uusi ryhmittymä pitää itseään Rockwellin perinteen jatkajana ja sitä johtaa Rocky Suhayda.
American Nazi Party ei kuitenkaan ole sama kuin the National Socialistic Movement, joka käyttää itsestään nimitystä America’s Nazi Party.
Aiheesta muualla

Uuden ANP:n virallinen sivusto
Muurlan lääni

Muurlan lääni oli noin 1405–1830 toiminut hallinnollinen ja oikeudenhoidollinen alue Halikon kihlakunnassa. Kyseessä ei ollut mikään tavanomainen lääni, vaan sen ruotsinkielinen nimi Muurla län oli ainoastaan lyhenne nimestä Muurla länsmansdöme, joka tarkoitti Muurlan nimismieskuntaa. Silloisessa maallisessa aluejaossa pyrittiin siihen, ettei nimismiespitäjään eikä ainakaan samaan verokuntaan kuulunut sekä vanhoja eli ennen vuotta 1300 perustettuja kantakyliä että nuoria eli vuoden 1300 jälkeen perustettuja uudiskyliä. Niinpä Muurlan lääniin kuului ainoastaan uudiskyliä alueelta, joka kirkollisesti kuului Uskelan ja Perniön kirkkopitäjiin sekä Pohjan kirkkopitäjän alaiseen Kiskon kappeliseurakuntaan.
Muurlan lääni jakautui kolmeen verokuntaan, joissa sijaitsi seuraavat kylät:
Kuusjoen verokunta
silloisen Uskelan pitäjän ja myöhemmän Kuusjoen kunnan kylät Hämäläinen, Impola, Kanunki, Kraatarla, Kurkela, Kuttila, Kuusjoenperä, Pappila ja Tiskarla
silloisen Uskelan pitäjän ja myöhemmän Someron kunnan kylät Häntälä, Kerkola, Lautela, Syvänoja, Talvisilta ja Terttilä
silloisen Uskelan pitäjän ja myöhemmän Somerniemen kunnan kylät Kaskisto ja Suojoki
silloisen Uskelan pitäjän ja myöhemmän Kiikalan kunnan kylät Hidola, Hirvelä, Kesälä, Kiikala ja Rekijoki
silloisen Uskelan pitäjän ja myöhemmän Perttelin kunnan kylät Isohiisi, Nokkahiisi ja Vähähiisi
Kaninkolan verokunta
silloisen Uskelan pitäjän ja myöhemmän Kiikalan kunnan kylät Komisuo, Kruusila, Peltola, Pirilä, Rasvala, Saari, Silvala, Vanhakylä ja Yltäkylä
silloisen Uskelan pitäjän ja myöhemmän Nummen kunnan Leppäkorven kylä
silloisen Pohjan pitäjän ja myöhemmän Suomusjärven kunnan kylät Häntälä, Kettula, Kitula, Koorla, Lahnajärvi, Laidike, Laperla, Lemula, Salittu, Suomusjärvi ja Taipale
silloisen Pohjan pitäjän ja myöhemmän Kiskon kunnan kylät Liuhtola ja Viiari
Tuohitun verokunta
silloisen Pohjan pitäjän ja myöhemmän Kiskon kunnan kylät Hongisto, Honkapyöli, Kaukuri, Metsola, Sillanpää, Tieksmäki ja Vilikkala
silloisen Uskelan pitäjän ja myöhemmän Kiskon kunnan Marttilan kylä
silloisen Uskelan pitäjän ja myöhemmän Muurlan kunnan kylät Harjola, Kaukola, Muurla ja Pullola
silloisen Perniön pitäjän ja myöhemmän Perniön kunnan kylät Aaljoki, Aimontappo, Haaroinen, Kollarla, Korttila, Koski, Kyynärä, Kumionpää, Mustasaari, Nokoinen, Tuohittu, Vihiniemi, Väärlä ja Äyrilä.
Vuonna 1639 siirrettiin kyliä oikeudenhoidollisesti ja käräjähallinnollisesti Halikon nimismiespitäjään, mutta kylät jäivät verohallinnollisesti edelleen Muurlan lääniin. Kylät olivat:
Kuusjoen yhdeksän kylää Hämäläinen, Impola, Kanunki, Kraatarla, Kurkela, Kuttila, Kuusjoenperä, Pappila ja Tiskarla
Someron pitäjän kylät Häntälä, Kerkola, Syvänoja ja Talvisilta
Perttelin pitäjän kylät Haali, Isohiisi, Marttila, Nokkahiisi, Pitkäkoski, Valkjärvi ja Vähähiisi
Muurlan pitäjän kylät Harjola, Kaukola, Muurla ja Pullola.
Verohallinnollisesti Muurlan lääni lopetettiin vasta 1830, jolloin edellä luetellut kylät siirrettiin silloiseen Uskelan pitäjään ja läänin muista kylistä muodostettiin Kiskon ja Kiikalan pitäjät. Tällä aluejaon uudistuksella pyrittiin lähentämään hallinnollista ja kirkollista aluejakoa toisiinsa.
Naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1957

Naiset kilpailivat Imatrallaa, Suomessa yleisluistelun maailmanmestaruudesta 9.-10. helmikuuta 1957 Vuoksenniskan kentällä. Kisoihin otti osaa 25 luistelijaa kahdeksasta maasta. Kisojen järjestelytoimikunnan puheenjohtajana oli entinen seutukunnan mestariluistelija Lassi Parkkinen.
Neuvostoliitolla oli kisoissa vahva edustus, kaikkiaan kuusi luistelijaa. Suomella oli mukana neljä luistelijaa.
Tulokset

| Sija | Kilpailija | Maa | 500 m | 3000 m | 1000 m | 5000 m | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 03 1. | Inga Artamonova |  Neuvostoliitto | 49,0 (2.) | 2.37,0 (1.) | 1.39,9 (1.) | 5.37,3 (3.) | 207,500 |
| 03 2. | Tamara Rylova |  Neuvostoliitto | 49,0 (2.) | 2.38,5 (4.) | 1.41,9 (3.) | 5.45,0 (7.) | 210,283 |
| 03 3. | Lidija Selihova |  Neuvostoliitto | 49,4 (5.) | 2.38,3 (3.) | 1.43,0 (6.) | 5.39,8 | 210,300 (4.) |
| 4 | Sofija Kondakova |  Neuvostoliitto | 48,8 (1.) | 2.41,0 (6.) | 1.42,3 (4.) | 5.42,4 (5.) | 210,684 |
| 5 | Rimma Žukova |  Neuvostoliitto | 49,9 (7.) | 2.40,9 (5.) | 1.43,0 (6.) | 5.34,4 (2.) | 210,766 |
| 6 | Iiris Sihvonen |  Suomi | 49,1 (4.) | 2.41,0 (6.) | 1.41,8 (2.) | 5.48,4 (10.) | 211,734 |
| 7 | Vera Postnikova |  Neuvostoliitto | 49,9 (6.) | 2.37,4 (2.) | 1.42,4 (5.) | 5.50,7 (12.) | 212,017 |
| 8 | Eevi Huttunen |  Suomi | 51,1 (9.) | 2.41,6 (8.) | 1.43,8 (8.) | 5.33,8 (1.) | 212,500 |
| 9 | Helena Pilejczyk |  Puola | 51,2 (10.) | 2.46,2 (12.) | 1.45,9 (10.) | 5.45,0 (7.) | 217,050 |
| 10 | Christina Scherling |  Ruotsi | 51,4 (11.) | 2.45,3 (10.) | 1.47,4 (14.) | 5.50,8 (13.) | 218,667 |
| 11 | Elwira Seroczynska |  Puola | 51,6 (12.) | 2.46,0 (11.) | 1.47,1 (12.) | 5.49,4 (11.) | 218,716 |
| 12 | Margit Grobe |  Itä-Saksa | 52,6 (18.) | 2.45,2 (9.) | 1.48,0 (15.) | 5.46,9 (9.) | 219,484 |
| 13 | Helga Haase-Obschernitzki |  Itä-Saksa | 53,6 (21.) | 2.46,9 (13.) | 1.45,8 (9.) | 5.44,8 (6.) | 219,600 |
| 14 | Pirkko Tanskanen |  Suomi | 51,9 (13.) | 2.49,4 (15.) | 1.47,3 (13.) | 6.00,6 (17.) | 222,117 |
| 15 | Inge Görmer |  Itä-Saksa | 52,2 (16.) | 2.48,2 (14.) | 1.51,4 (21.) | 5.56,0 (16.) | 223,300 |
| 16 | Helga Kuronen |  Suomi | 50,2 (8.) | 2.50,0 (17.) | 1.49,3 (16.) | 6.15,6 (23.) | 224,117 |
| 17 | Hana Bartovská |  Tšekkoslovakia | 53,5 (20.) | 2.51,0 (18.) | 1.51,0 (19.) | 5.51,2 (14.) | 224,533 |
| 18 | Karla Borovská |  Tšekkoslovakia | 52,1 (15.) | 2.49,9 (16.) | 1.49,8 (17.) | 6.06,1 (18.) | 224,650 |
| 19 | Vera Procházková |  Tšekkoslovakia | 52,0 (14.) | 2.51,2 (19.) | 1.46,8 (11.) | 6.13,7 (21.) | 224,750 |
| 20 | Renata Baudouin de Courtenay |  Puola | 52,3 (17.) | 2.53,8 (20.) | 1.51,2 (20.) | 5.54,8 (15.) | 224,966 |
| 21 | Xu Mingshu |  Kiina | 54,2 (22.) | 2.56,7 (23.) | 1.50,6 (18.) | 6.06,3 (19.) | 229,450 |
| 22 | Inger Sandin |  Ruotsi | 54,6 (23.) | 2.56,0 (22.) | 1.52,4 (22.) | 6.08,3 (20.) | 230,850 |
| 23 | Pat Underhill |  Kanada | 53,2 (19.) | 2.58,9 (24.) | 1.53,3 (23.) | 6.16,4 (24.) | 232,216 |
| 24 | Lu Chengyou |  Kiina | 55,0 (24.) | 3.01,4 (25.) | 1.54,6 (24.) | 6.14,8 (22.) | 235,234 |
| 25 | Sun Hongxia |  Kiina | 55,2 (25.) | 2.55,8 (21.) | 1.57,5 (25.) | 6.20,2 (25.) | 235,917 |

Speed Skating - World Allround Championships - 1957