stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Predikaatti (logiikka)
Aiheesta muualla

Introduction to predicates (englanniksi)
Tyyne Haarla

Tyyne Haarla 1930-luvun alussa.
Tyyne Elina Haarla (ent. Juntto, o.s. Kosunen, 2. marraskuuta 1892 Varkaus – 18. marraskuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Haarla valmistui teatterikoulusta 1910 ja oli kiinnitettynä Maaseututeatteriin, Tampereen Teatteriin, Kansan näyttämölle sekä Suomen Kansallisteatteriin, jossa hän teki yli 130 roolia vuosina 1923–1960.
Haarlan vanhemmat olivat tehtaanmestari August Kosunen ja Maria Kitunen. Hän kävi tyttökoulun (1910).
Teatteriuran ohella hän näytteli yli 30 kotimaisessa elokuvassa, muun muassa Kurittomassa sukupolvessa (1937), Ihmiset suviyössä -elokuvassa (1948), Pastori Jussilaisessa sekä Punaisessa viivassa. Elokuvassa Pastori Jussilainen Haarla näytteli pastorin vaimon Eveliinan äitiä ja elokuvassa Hilmanpäivät Vekkulan emäntää.
Haarla näytteli Viipurin teatterissa 1910–1914, Tampereen teatterissa 1914–1915, Kansan Näyttämöllä 1915–1916 ja oli Suomen Kansallisteatterin näyttelijä vuodesta 1916 vuoteen 1958. Hänet palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1948.
Hänen ensimmäinen puolisonsa oli vuodesta 1918 toimittaja Emil Juntto (k. 1926), jonka kanssa hänellä oli kaksi lasta. Toinen puoliso oli vuodesta 1930 kirjailija Lauri Haarla, jonka kanssa hänellä oli poika, näyttelijä ja teatteriohjaaja Saulo Haarla.
Haarla on haudattu aviomiehensä Laurin ja poikansa Saulon viereen Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.
Aiheesta muualla

Tyyne Haarla Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tyyne Haarla Elonetissä.
R. Daring Club Molenbeek

Royal Daring Club Molenbeek oli jalkapalloseura Brysselin kaupungista. Seura perustettiin vuonna 1895 ja lakkautettiin vuonna 1973. Vuonna 1973 siitä muodostettiin RWD Molenbeek. Seura voitti Belgian mestaruuden vuosina 1912, 1914, 1921, 1936 ja 1937.
R. Duparc

| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Ranska> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Pariisi 1900 | joukkuekilpailu |  |
R. Duparc (1880–?) oli ranskalainen jalkapalloilija, joka pelasi Racing Club de Francelle. Hän kilpaili vuoden 1900 kesäolympialaisissa Pariisissa ja sai joukkueineen hopeaa.
Remit

Remien lyöttämiä kultakolikoita.
Remit (lat. Remi) olivat belgeihin kuulunut kelttiläinen heimo, joka asui Gallia Belgicassa Seinen varrella. Remien pääkaupunki oli Durocortorum, nykyinen Reims. Svessionit olivat remien naapureita ja liittolaissuhteessa heihin.
Gallian sodan alkaessa vuonna 58 eaa. heedut ja sekveenit olivat Gallian johtavia kansoja. Roomalaiset kuitenkin löivät sekveenit ja remit nousivat sekveenien tilalle, ja heihin liittyi useita heimoja, jotka eivät pitäneet heedujen johtoasemasta. Jopa vaikutusvaltaiset karnuutit liittoutuivat remien kanssa.
Kun belgit ryhtyivät vuonna 57 eaa. keräämään joukkoja hyökätäkseen Caesarin johtamia roomalaisia vastaan, pettivät remit maanmiehensä. Remit lupasivat Rooman prokonsulille viljaa, panttivankeja sekä apua taistelussa belgejä ja germaaneja vastaan. Remit eivät myöskään osallistuneet vuonna 52 eaa. Bibractessa pidettyyn Gallian kansojen kokoukseen, jossa sovittiin joukkojen lähettämisestä Vercingetorixin avuksi Alesian taisteluun.
Pliniuksen mukaan remit saivat foederatuksen eli Rooman liittolaisen aseman, ja Strabonin mukaan roomalaiset suosivat remejä. Remien pääkaupungissa Durocortorumissa oli roomalaisten kuvernöörien väliaikainen virka-asunto.
Páno Defterá

| Páno Defterá Πάνω Δευτερά |
| --- | --- |
 Páno Defterá
 Koordinaatit: 35°5′8″N, 33°15′48″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Nikosia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä ja kyläyhdyskunta
Väkiluku (2011):  2 789
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Páno Defterá (kreik. Πάνω Δευτερά) on kylä ja kyläyhdyskunta (koinótita) Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on 2 789 (2011).
Páno Defterán kylä eli ”Ylempi Defterá” sijaitsee Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 15 kilometriä pääkaupunki Nikosiasta luoteeseen. Se on nimensä mukaisesti Defterán yläkylä, ja heti sen vieressä sijaitsee Káto Defterá eli ”Alempi Defterá”.
Päivi Horsma

Hilja Päivi Horsma-Salo alk. Högdahl (29. kesäkuuta 1889 Helsinki –  3. kesäkuuta 1972) oli suomalainen näyttelijä. Hänet tunnettiin myös nimellä Päiviö Horsma.
Horsma-Salon vanhemmat olivat rakennusmestari John Högdahl ja Amanda Apollonia Pastell, näyttelijät Lilli Tulenheimo ja Arna Högdahl olivat hänen sisaruksiaan. Horsma-Salo oli naimisissa vuodesta 1919 alkaen puolustusvoimain lääkintäeversti, lääketieteen ja kirurgian tohtori Toivo Johannes Salon (1881–1967) kanssa. Käytyään tyttökoulun hän suoritti Kansallisteatterin oppilaskoulun ja näytteli sitten Kansallisteatterissa vuosina 1908–1951, Pro Finlandia -mitalin hän sai vuonna 1950.
Pökkelökääpä

| Pökkelökääpä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Elinvoimainen
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Polyporales
Heimo::  Fomitopsidaceae
Suku::  Pökkelökäävät Piptoporus
Laji::  betulinus
Kaksiosainen nimi
 Piptoporus betulinus  (Bull.) P. Karst.  
Synonyymit
 Fomitopsis betulina 
Katso myös
   Pökkelökääpä Wikispeciesissä   Pökkelökääpä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pökkelökääpä (Piptoporus betulinus) on kuolleissa ja kuolevissa koivuissa kasvava kääpä. Pökkelökääpä kuuluu lahottajasieniin.
Pökkelökäävän itiöemä on yksivuotinen, aluksi se on munan, myöhemmin munuaisen muotoinen. Yleensä sillä on lyhyt jalka. Yläpinta on kuiva, sileä ja harmaanruskea. Alapinta on valkea, vanhana korkinvärinen. Paksu maltokerros on korkkimainen ja valkoinen. Keltamusta kovakuoriainen, kirjopimikkä (Diaperis boleti), on yleinen pökkelökäävällä elävä kovakuoriainen.
Levinneisyys

Hyvin yleinen koko Suomessa.
Merkitys ihmiselle

Pökkelökääpä aiheuttaa taloudellista vahinkoa koivun ruskolahottajana. Sitä voidaan käyttää tekstiilien värjäämiseen. Pehmeää pökkelökääpää on perinteisesti käytetty neulatyynynä. Sitä on myös käytetty partaveitsen tms. terävän veitsen "tuppena", josta se on saanut norjankielisen nimensä knivkjuke eli veitsikääpä.
Aiheesta muualla

Pinkka, Lajituntemuksen oppimisympäristö: Pökkelökääpä (Piptoporus betulinus)
Laji.fi: Pökkelökääpä (Piptoporus betulinus)
MushroomExpert: Piptoporus betulinus (englanniksi)
Rogers Mushrooms: Piptoporus betulinus (englanniksi)
Predrag Danilović

| Predrag Danilović> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Predrag "Saša" Danilović
Syntynyt: 26. helmikuuta 1970 (ikä 54) Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovinan ST, Jugoslavia
Kansalaisuus:   Serbia
Koripalloilija
Pelipaikka:  Heittävä takamies / Pieni laitahyökkääjä
Pituus:  201 cm
Paino:  95 kg
NBA-varaus:  43. varaus 1992 (Golden State Warriors)
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1988–1992 1992–1995 1995–1997 1997 1997–2000:   KK Partizan  Virtus Bologna  Miami Heat  Dallas Mavericks  Virtus Bologna
Maajoukkueet
1989–1991 1991–2000:   Jugoslavia  Jugoslavia
Ottelut (pisteet):  10 37
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Miesten koripallo.Maa:   Jugoslavia.EM-kilpailut  | Mitalit> Miesten koripallo.Maa:   Jugoslavia.EM-kilpailut  | Mitalit> Miesten koripallo.Maa:   Jugoslavia.EM-kilpailut  | Miesten koripallo> Maa:   Jugoslavia. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Jugoslavia 1989 |  |  |
|  Kultaa | Italia 1991 |  |  |
Maa:   Jugoslavian liittotasavalta
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Atlanta 1996 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kreikka 1995 |  |  |
|  Kultaa | Espanja 1997 |  |  |
|  Pronssia | Ranska 1999 |  |  |
Predrag "Saša" Danilović (serb. Предраг "Саша" Даниловић; s. 26. helmikuuta 1970 Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovinan ST, Jugoslavia) on serbialainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.
Ura > Seurajoukkueet

Danilovićin koripallotaidot huomasi Željko Obradović, joka hankki hänet KK Partizanin juniorijoukkueisiin. Danilović pelasi seurassa jonkin aikaa, kunnes lähti Yhdysvaltoihin Cookevillen lukioon. Vuonna 1988 hän palasi Jugoslaviaan ja aloitti pelaamisen Partizanissa. Seuran paidassa hän pelasi sekä edustusjoukkueessa että juniorijoukkueessa. Hän harjoitteli koripalloa ajoittain jopa 7–8 tuntia päivässä. Partizanin paidassa Danilović voitti Euroliigan-mestaruuden kaudella 1991–1992. Hän ilmoittautui NBA:n vuoden 1992 varaustilaisuuteen, jossa Golden State Warriors varasi hänet toisella kierroksella. Vuonna 1992 hän siirtyi italialaiseen Virtus Bolognaa, jonka paidassa hän voitti kolme Italian-mestaruutta vuosina 1993–1995.
Danilović siirtyi vuonna 1995 NBA:han, jossa hänen pelioikeutensa oli kaupattu Miami Heatille. Ensimmäisellä pelikaudellaan hän teki 13,4 pistettä ottelua kohden. Hän aloitti kauden 1996–1997 Miamissa, mutta hänet kaupattiin helmikuussa 1997 Dallasiin. Loppukausi oli tilastollisesti hänen paras kautensa, sillä hän teki Dallasin paidassa 16,6 pistettä ottelua kohden. Hän palasi kuitenkin Bolognaan vuonna 1997 ja voitti sekä Italian- että Euroliigan-mestaruuden vuonna 1998. Hän lopetti ammattilaisuransa kauden 1999–2000 päätteeksi.
Ura > Maajoukkue

Danilović edusti maajoukkuetasolla Jugoslaviaa, jonka paidassa hän voitti EM-kultaa vuosina 1989, 1991, 1995 ja 1997. Vuoden 1999 EM-kisoista hän voitti pronssia. Olympiatasolla Danilović voitti olympiahopeaa vuonna 1996. Hän edusti maataan myös vuoden 2000 olympialaisissa.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
NBA:n pelaajaprofiili (englanniksi)
Serie A:n pelaajaprofiili (Arkistoitu – Internet Archive) (italiaksi)
Jugoslavian joukkue – Koripallon EM-kilpailut 1989
4 Petrović |
5 Radulović |
6 Čutura |
7 Kukoč |
8 Paspalj |
9 Zdovc |
10 Radović |
11 Vranković |
12 Divac |
13 Danilović |
14 Rađa |
15 Primorac |
Valmentaja Ivković
Jugoslavian joukkue – Koripallon EM-kilpailut 1991
4 Sretenović |
5 Perasović |
6 Đorđević |
7 Kukoč |
8 Paspalj |
9 Zdovc |
10 Danilović |
11 Jovanović |
12 Divac |
13 Komazec |
14 Rađa |
15 Savić |
Valmentaja Ivković
Jugoslavian joukkue – Kesäolympialaiset 1996
4 Bodiroga |
5 Danilović |
6 S. Obradović |
7 Lončar |
8 Paspalj |
9 Berić |
10 Đorđević |
11 Rebrača |
12 Divac |
13 Savić |
14 Tomašević |
15 Topić |
Valmentaja Z. Obradović
Unien tulkinta

| Unien tulkinta> Die Traumdeutung |
| --- | --- |
 Suomennoksen kansikuva.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Sigmund Freud
Kieli:  saksa
Genre:  psykoanalyysi
Kustantaja:  Franz Deuticke
Julkaistu:  1899
Suomennos
Suomentaja:  Erkki Puranen
Kansitaiteilija:  Onni Vuori
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  1968
Sivumäärä:  526
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Unien tulkinta (saks. Die Traumdeutung) on Sigmund Freudin kirjoittama teos ja yksi psykoanalyysin perusteoksista. Teos julkaistiin 4. marraskuuta 1899 (nimiösivulla vuosiluku 1900), mutta Freud jatkoi sen työstämistä ja laajentamista 1920-luvulle asti. Kirjan kahdeksas, lopullinen laitos julkaistiin vuonna 1930.
Historia

Freud oli alkanut harjoittaa psykoanalyysia yksityisvastaanotollaan 1890-luvun puolessavälissä ja tutkinut psyykkisiä häiriöitä. Lisäksi hän oli vuodesta 1895 lähtien keskittynyt itsetutkisteluun ja analysoi Unien tulkinnassa paitsi potilaidensa unia myös omia uniaan. Keskeisessä asemassa on hänen 23.–24. heinäkuuta 1895 näkemänsä uni ”Irman ruiske”. Kun hänen isänsä Jakob Freud kuoli 24. lokakuuta 1896, se antoi hänelle lopullisen virikkeen ja hän alkoi kirjoittaa Unien tulkintaa. Kirjoitustyön aikana hän kävi tiivistä kirjeenvaihtoa ystävänsä Wilhelm Fliessin kanssa, ja tämä luki ja arvioi käsikirjoitusta.
Sisältö

Teos alkaa laajalla katsauksella siihenastiseen unikirjallisuuteen. Sen jälkeen Freud esittelee ja havainnollistaa psykoanalyysin perusideoita, joihin kuuluvat oidipuskompleksi, torjunta ja tiedostumattomat psyykkiset prosessit. Freudin mukaan jokainen uni voidaan hänen analyysitekniikkansa – vapaiden mielijohteiden – avulla osoittaa mielekkääksi psyykkiseksi rakennelmaksi. Hän muotoili yleisen lain: ”Uni on (tukahdutetun, torjutun) toiveen (naamioitu) toteutuma.”
Freudin mukaan uni ottaa aiheensa edellisen päivän kokemuksista (niin sanotut päivänjäänteet), mutta unissa esiintyy myös varhaislapsuuden aineistoa: ”Unessa elää yhä lapsi omine yllykkeineen.” Unien näkökulma on aina ”ehdottoman minäkeskinen”.
Freud tarkasteli myös unien seksuaalisymboliikkaa: esimerkiksi kynttilä voi edustaa siitintä. Hän ei kuitenkaan tavoitellut kaavamaista tai mekaanista symboliikkaa, jossa edustussuhteet olisivat yleisinhimillisiä, vaan jokaisen unisymbolin merkitys on viime kädessä yksilöllinen:
Symboliikkaa unet soveltavat verhotakseen ilmaisemansa ajatukset. Niiden käyttämissä symboleissa on tosiaan useita, joiden merkitys on vakio tai lähes vakio. Myös tässä suhteessa on kuitenkin muistettava, että unen aineisto on merkillisellä tavalla plastista. Varsin usein joudutaan tavallisesti symbolinen uni-ilmaisu tulkitsemaan sanamukaisesti, toisella kertaa taas unennäkijän jotkin erityismuistot oikeuttavat häntä käyttämään seksuaalisymboleina miltei mitä tahansa sellaistakin ainesta, mitä yleensä tähän tarkoitukseen ei käytetä. Milloin tarjolla on useita vaihtoehtoisia symboleja, uneksuja päätyy niistä siihen, jolla muuten on useimpia yhtymäkohtia hänen unensa aineistoon; yleispätevän tyypillisen motivaation puitteissa jää siis vielä liikkuma-alaa yksilöllisellekin.
Freudin mukaan unen ilmisisällön ja piilosisällön eli uniajatusten välisen yhteyden paljastaminen edellyttää tulkintaa, ja hän vertaa unia kuva-arvoitukseen. Hän esittää unityön päämekanismit:
tihentäminen ja tiivistäminen: ”unen ilmisisällön jokainen yksityinen elementti osoittautuu ylideterminoiduksi”
siirtymä: ”elementtien psyykkinen intensiteetti siis unen muotoutuessa siirtyy ja keskittyy uudelleen”
symbolointi eli unen esittämistavan huomioon ottaminen: uni ilmentyy pääasiassa kuvina
ymmärrettävyydestä huolehtiminen eli toisvuoroinen työstäminen.
Unityö pyrkii kiertämään psyykkistä sensuuria eli torjuntaa ja esittämään uniajatukset hyväksyttävässä muodossa. Unityö muodostaa kokooma- ja sekahahmoja, absurdeja uudismuodosteita.
Freudille unet olivat ennen kaikkea psyykkisiä ilmiöitä. Hän suhtautui ambivalentisti kokeellisiin tutkimuksiin: toisaalta ne vahvistivat hänen teoriaansa, toisaalta hän piti niitä mekaanisena tarkasteluna, joka ei auta unien tulkitsemisessa.
Vastaanotto

Unien tulkinta sai aluksi melko nuivan vastaanoton. Kirjaa ei arvioitu kuin muutamassa tieteellisessä julkaisussa ja niissäkin kielteisesti. Die Zeit -lehdessä julkaistiin Max Burckhardin varauksellinen esittely, ja Freudin mukaan se ”tappoi kirjan Wienissä”. Kesti kahdeksan vuotta, ennen kuin ensimmäisen painoksen 600 kappaletta oli myyty. Kirja sai kuitenkin muutamat wieniläiset lääkärit kiinnostumaan Freudin ajatuksista, ja Wilhelm Stekelin aloitteesta Freudin ympärille ryhmittyi ”psykologinen keskiviikkoseura”.
Freud laati teoksesta myös 38-sivuisen lyhennelmän Unesta (Über den Traum), joka julkaistiin lääkäreiden suosimassa julkaisusarjassa vuonna 1901 ja joka sai aluksi enemmän huomiota kuin itse kirja. Elämäkerturi Peter Gay pitää lyhennelmää hyvänä osoituksena siitä, kuinka Freud osasi popularisoida vaikeatajuista teoriaansa.
Psykoanalyyttisen liikkeen alkuvaiheessa Unien tulkinta toimi psykoanalyyttisen menetelmäopillisen teoksen korvikkeena. Liikkeen toisessa vaiheessa (noin 1909–1918) teosta pyrittiin muokkaamaan ja laajentamaan yhteisesti, jotta siitä saataisiin symbolitulkinnan ohjekirja. Kolmannessa vaiheessa teos kanonisoitiin klassikoksi.
Unien tulkinnan ensimmäiset käännökset ilmestyivät 1910-luvulla (englanniksi ja venäjäksi 1913). Kirja suomennettiin vuonna 1968, ja vuonna 2010 suomennoksesta ilmestyi 10. painos. Erkki Puraselle myönnettiin teoksen johdosta valtion kääntäjäpalkinto vuonna 1969.
Alexander Welsh väittää kirjassaan Freud’s Wishful Dream Book (1994), että Unien tulkinta olisi enemmän kaunokirjallinen kuin tieteellinen teos.
Kirjallisuutta

Freud, Sigmund: Unesta.  ((Über den Traum, 1901.) Vuoden 1925 laitoksesta suomentanut Markus Lång)  Helsinki:  Books on Demand, 2020.  ISBN 978-952-80-2291-6.
Gay, Peter: Freud.  ((Freud. A Life for Our Time, 1988.) Suomentanut Mirja Rutanen. Bibliografisen esseen ja huomautukset suomentanut Anna Rutanen)  Helsinki:  Otava, 1990.  ISBN 951-1-10685-6.
Ihanus, Juhani: Unien tulkinnan vastaanotosta ja uudelleentulkinnasta. Psykoterapia, 2012, nro 1, s. 47–72.  Artikkelin verkkoversio.
Köhler, Thomas: Anti-Freud-Literatur von ihren Anfängen bis heute. Zur wissenschaftlichen Fundierung von Psychoanalyse-Kritik.  Stuttgart:  W. Kohlhammer, 1996.  ISBN 3-17-014207-0.  (saksaksi)
Marinelli, Lydia & Andreas Mayer A.: Dreaming by the Book. Freud’s “The Interpretation of Dreams” and the History of the Psychoanalytic Movement.  New York:  Other Press, 2003.  ISBN 1-59051-009-7.  (englanniksi)
Sjögren, Lars: Sigmund Freud. Elämä ja teokset.  ((Sigmund Freud. Mannen och verket, 1989.) Suomentanut Leena Nivala)  Helsinki:  WSOY, 1991.  ISBN 951-0-17259-6.
Aiheesta muualla

Teoksen ensimmäinen laitos. (saksaksi)
Puhelinmyynti

Telemarkkinointitoimisto
Puhelinmyynti tai telemarkkinointi on etämyynnin ja suoramarkkinoinnin muoto, jossa tarjolla olevaa tuotetta markkinoidaan, ja kauppa tehdään puhelimitse. Telemarkkinoinnin keinoin tapahtuvana kauppana voidaan pitää myös edustajalle (oman yrityksen tai asiakasyrityksen) kanssa sovittua tapaamista. Puhelinmyynti kasvoi runsaasti etenkin 1990-luvulla.
Puhelimitse tapahtuvaa myyntityötä tekevät myyntineuvottelijat, jotka yleensä voivat soittaa tietokoneavusteisesti asiakkaille. Soittojärjestelmä soittaa jatkuvasti taustalla rekisterin numeroihin ja asiakkaan vastatessa puheluun yhdistyy se vasta siinä vaiheessa vapaana olevalle myyntineuvottelijalle, tai myyntineuvottelija voi itse tietokoneelta valita asiakkaansa esimerkiksi hänen ikänsä, työnsä ja ostohistoriansa perusteella. Myyntineuvottelijan työpaikkana voi olla muun muassa Call Center tai Contact Center. Asiakasyritykset ulkoistavat puhelinmyyntityön yleensä yhä useammin. Työ voi olla joko inbound- tai outbound-perustaista, eli myyntineuvottelija ottaa vastaan asiakkaan puheluita tai sitten soittaa asiakkaan suuntaan.
Asiakkaan oikeudet

Kuluttajansuojalain mukaan puhelinmyynnissä on heti puhelun alussa kerrottava, että kyseessä on myyntipuhelu. Puhelinmyynnissä kuluttajalla on 14 vuorokauden ajan tuotteen saapumisesta mahdollisuus perua kauppa. Asiakkaalle on lähetettävä kaupasta kirjallinen vahvistus, jossa on oltava tiedot kaupan perumista varten.
Puhelinmyynnistä voi kieltäytyä joko ilmoittamalla erikseen jokaiselle yritykselle markkinointikiellosta tai ilmoittautumalla puhelinmyynnin kieltävään rekisteriin, joka kattaa kaikki Suomen Asiakkuusmarkkinointiliiton jäsenyritykset. Kieltoa voi tehostaa ilmoittamalla esimerkiksi Väestörekisterikeskuksen puhelin- tai nettipalvelussa, ettei halua tietojaan Väestötietojärjestelmästä luovutettavan markkinointitarkoituksiin. Samoin Ajoneuvoliikennerekisteriin voi tehdä luovutuskiellon Trafin kautta sähköisesti tai puhelimitse. Myös pankeille, vakuutusyhtiöille ja muille tahoille, joissa on jo asiakkaana, voi lähettää erillisen kiellon markkinoida lisää esimerkiksi säästämis- tai vakuutuspalveluita.
Haittoja ja kritiikkiä

Suomen Kuluttajaliitto on ollut huolissaan siitä, että jos asiakas on kieltäytynyt telemarkkinoinnista, markkinointikieltoa ei aina noudateta. Puhelinmyynnin haitaksi on koettu myös se, että ihmiset vastaavat vieraisiin numeroihin aiempaa harvemmin. Tämä on kasvava ongelma esimerkiksi viranomaisille, Kelalle tai Postin lähetysten jakajille. Lapsille tulevat markkinointipuhelut johtuvat usein tahattomasti siitä, että lasten puhelinliittymät näkyvät virallissa tiedostoissa vanhempien nimillä. Tämän voi välttää muuttamalla lasten liittymänumerot salaisiksi ja kehottamalla lapsia välttämään omien puhelinnumeroidensa kirjoittamista kilpailu- tai arpajaislipukkeisiin.
Suomen Postin teettämän tutkimuksen mukaan puhelinmyynti on vähiten pidetty osoitteettoman suoramarkkinoinnin muoto. Tutkimuksen mukaan 61 % kuluttajista ei halua tai ei voi ottaa vastaan myyntipuheluita ja 5 % kuluttajista pitää sitä mieluisimpana muotona.
Suomalaisia puhelinmyyntiyrityksiä

| --- | --- |
 Buusteri  Directa  Enia  Kareta  MicroMedia  Midas Touch  M&J Dynastia Oy:  Moment Group  Prime Sales  Riafi  Suoramarkkinointi Mega  Superior Sales  Venum Sales
Aiheesta muualla

Puhelinmyynti halutaan kuriin – soitto vain asiakkaan luvalla? Taloussanomat 10.11.2011.
Putti ja pilvilaivat

| Putti ja pilvilaivat |
| --- | --- |

Kirjailija:  Marjatta Kurenniemi
Kuvittaja:  Maija Karma
Kieli:  suomi
Genre:  saturomaani
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1987
Sivumäärä:  109
ISBN:  951-0-13871-1
Sarja: Onneli ja Anneli
Edeltävä:  Onneli, Anneli ja nukutuskello
Seuraava:  Putti Puuhkajasaarella
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Putti ja pilvilaivat on Marjatta Kurenniemen kirjoittama lastenromaani. Se julkaistiin vuonna 1987, ja sen on kuvittanut Maija Karma. Kirjasta on julkaistu vuonna 1989 Riitta-Anneli Forssin lukema äänikirja c-kasetteina. Vuonna 2017 äänikirja julkaistiin MP3-versiona.
Kirjan päähenkilö on Onneli ja Anneli -kirjoista tuttu Putti Vaaksanheimo. Onneli, Anneli ja muut Ruusukujan asukkaat ovat myös mukana kirjan tapahtumissa. Kirjassa Onneli, Anneli ja nukutuskello esiin noussut luonnonsuojeluteema jatkuu tässä kirjassa.
Juoni

Moneen kuukauteen ei ole satanut pisaraakaan vettä. Kuivuus ei vaivaa ainoastaan Kissanmintun kaupunkia, vaan koko maailmaa. Taivaalla on kyllä pilviä, jotka toisinaan ovat tummia ja raskaita vedestä, mutta ne pudottavat vesilastinsa ukkosmyrskyissä merelle.
Ruusukujalla on yhtä kuivaa kuin muuallakin, ja Tingelistangelis-puutarhan erikoiset kasvit ovat vaarassa kuolla kokonaan. Putti Vaaksanheimo kuljeskelee eräänä päivänä tylsistyneenä puutarhassa ja huomaa punaisen ilmapallon, joka on vappuna ollut liian pieni korjattavaksi ja jäänyt penkkiin. Putti päättää leikata linkkuveitsellään pallon irti. Pallo ei ole kovin suuri, mutta riittävän voimakas tempaisemaan pienen Putin ilmaan. Pallo kuljettaa Putin pilviin saakka, missä hänet napataan kiinni.
Putti on päätynyt pilvilaivaan, joka on kuningas Cumuluksen laivastoon kuuluva Lumilintu. Putti haluaisi palata kotiinsa, jossa häntä kaivataankin jo kovasti. Paluu voi kuitenkin olla mahdoton – pilvilaiva kulkee tuulten mukana eikä välttämättä osu enää koskaan Kissanmintun kaupungin kohdalle. Laivan merimiehet ovat ystävällistä porukkaa ja ottavat Putin joukkoonsa. Lumilintu kuljettaa mukanaan lumilastia, joka lämpimille seuduille tultaessa alkaa sulaa vedeksi. Lasti on tarkoitus pudottaa kuivuudesta kärsiville Afrikan aavikoille.
Matkan edetessä Putille selviää, miksei sadetta ole saatu aikoihin. Lunta ja vettä kuljettavia pilvilaivoja ahdistelee rosvolaiva Nokisiipi. Sen miehistö ryöstää rahtialuksia ja pakottaa ne pudottamaan lastinsa mereen. Nokisiiven kapteeni on maan asukas, joka on viekkaudella varastanut alukseen hallintaansa. Lumilintu joutuu hyökkäyksen kohteeksi, ja Putti hämmästyy tunnistaessaan kapteenin. Tämä on entinen orpokodin johtaja Minna Pinna, jonka Ruusukujan asukkaat lennättivät taivaalle jättiläisilmapallon avulla. Putti ei tälläkään kertaa jää toimettomaksi vaan keksii konstit, joilla pelastaa uudet ystävänsä ja samalla kukistaa rosvojoukon.