stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
”Heroes” (kappale)
Tyyli > Sävellys

Richard Buskin kirjoittaa Sound on Sound -lehdessä ”Heroesin” olevan ”erittäin kokeellinen taiderockkappale”. Rate Your Music -sivustolla kappaleen tyylilajeiksi luokitellaan taiderockin lisäksi krautrock, psykedeelinen rock, elektroninen musiikki ja shoegazing. Bowie-elämäkerturi David Buckley kuvaa kappaletta valtavaksi äänimuuriksi: laahaavaksi, toistuvaksi, päällekäyväksi, pysähtymättömäksi ja mekaaniseksi äänijärkäleeksi ja vertaa sitä Ike & Tina Turnerin kappaleeseen ”River Deep – Mountain High”. Bowie tulkitsee kappaleen huutavalla ja kirkuvalla laulutyylillä. Nicholas Pegg kirjoittaa The Complete David Bowie -teoksessaan kappaleen bassolinjan olevan velkaa The Velvet Undergroundin levytykselle ”I’m Waiting for the Man”, joka oli Bowien pitkäaikainen suosikki.
Tyyli > Sanoitus

Bowie sanoi kappaleen käsittelevän todellisuuden kohtaamista ja asettumisesta sitä vastaan, myötätunnon tunteen saavuttamista ja ”ilon saamista hyvin yksinkertaisesta elossa olemisen tuottamasta nautinnosta”. Sanoituksessa kaksi rakastavaista tapaavat toisensa Berliinin muurilla siten, että heistä toinen on Länsi-Berliinin ja toinen Itä-Berliinin puolella. Heillä on mahdollisuus nähdä toisiaan vain lyhyesti ja ohimennen, kuten Romeolla ja Julialla.
»Ajattelin kaikkia Berliinin tapaamispaikkoja, miksi valita penkki muurin vartiotornin alta? Otaksuin, että he tunsivat jonkin verran syyllisyyttä jutustaan ja siksi he olivat asettaneet tällaisen rajoituksen itselleen, antaen siten itselleen tekosyyn sankarilliseen tekoonsa. Käytin tätä pohjana.» 
(David Bowie)
Vaikka kappaleen innoittajana toimi nuori rakkaus ja se sisältää varovaista optimismia vaikeuksien edessä, se on silti sävyltään pikemminkin synkkä kappale. Pidätyksen ja kuoleman uhatessa rakastavaiset haaveilevat vapaudesta, jossa he uivat yhdessä kuin delfiinit. Kappaleessa on pieniä ja dramaattisia toistoja, kuten ”I, I will be king”, jotka ovat popmusiikille epätyypillisiä. Tekstissä on myös viittauksia Bowien elämään ja avioliiton ongelmiin. Berliiniin muutettuaan Bowie oli esimerkiksi alkanut käyttää aiemman kokaiinin sijaan runsaasti alkoholia: ”You can be mean, and I’ll drink all the time”. Sanoitusta analysoinut Nicholas Pegg kirjoittaa, että se ei ole sankarillisista lausunnoista kaikkein lupaavin, ja toistuva tunnustus ”Nothing will keep us together” (suom. Mikään ei saa meitä pysymään yhdessä) muistuttaa, että aika on lyhyt. Kappaleessa toistuvan ”Just for one day” -fraasin (suom. Vain yhdeksi päiväksi) Pegg tulkitsee viittavan suoraan yhteen Bowien synkimmistä henkilökohtaisista sanoituksista kappaleessa ”The Bewlay Brothers” (1971). Ainoa tapa olla sankareita on ”ajan varastaminen” (”we can steal time”) ja unelmoida kuolemattomuudella. Pegg sanoo ”Heroesin” olevan ”tuskaisen myötätuntoinen laulu, joka tarttuu optimistiseen tulevaisuuteen nykyhetkessä, joka on täynnä pettymystä”.
Laulun nimeen lisättiin lainausmerkit tuomaan ironiaa muuten romanttiseen ja voitonriemuiseen sanoitukseen ja sävellykseen.
Julkaisu > Alkuperäinen julkaisu ja markkinointi

”Heroes” julkaistiin 23. syyskuuta 1977 tulevan ”Heroes”-albumin ensimmäisenä singlenä. Sen pituus oli typistetty albumiversion yli kuudesta minuutista noin kolmeen ja puoleen minuuttiin karsimalla pois kaksi ensimmäistä ja kaksi viimeistä säkeistöä. Singlen B-puolen kappale oli ”V-2 Schneider”. ”Heroes” ei ollut ilmestyessään suuri menestys. Se ylsi Britanniassa sijalle 24, ja Yhdysvalloissa sen paras sijoitus oli 126 Record World -lehden listalla. Paremmin se kävi kaupaksi Irlannissa ja Alankomaissa, joissa molemmissa se ylsi kahdeksanneksi. ”Heroes” ylsi 20 myydyimmän singlen joukkoon myös Itävallassa, Australiassa, Belgiassa ja Saksassa. Espanjassa julkaistiin 12-tuumaisella singlelevyllä kappaleen pidempi albumiversio.
Bowie ei ollut markkinoinut edellistä Low-levyään mitenkään, mutta ”Heroes”-albumiin hän panosti siltä osin enemmän. Bowie esitti nimikappaleen ensimmäisen kerran julkisesti jo ennen singlen julkaisua 9. syyskuuta 1977, kun hän vieraili Marc Bolanin isännöimässä brittiläisessä Marc-televisiosarjassa. Ohjelma lähetettiin 28. syyskuuta. ”Heroes” kuultiin myös Bing Crosby’s Merrie Olde Christmas -ohjelmassa, jossa Bowie lauloi sen livenä taustaraidan päälle. Esitys nauhoitettiin 11. syyskuuta. Bowie esiintyi myös Top of the Pops -ohjelmassa ensi kerran sitten vuoden 1973. Sitä varten kappaleesta äänitettiin uusi versio, jossa soittivat Ricky Gardiner (kitara), Tony Visconti (bassokitara) ja Sean Mayes (kosketinsoittimet). Bowie esitti sen ohjelmassa yksin playbackina. Syykuussa Bowie esitti kappaleen myös Alankomaiden television TopPop -ohjelmassa sekä Italiassa ohjelmissa Odeon ja L’altra domenica.
Kappaleeseen kuvattiin Pariisissa promovideo, jonka ohjasi Nick Ferguson. Siinä Bowie on valaistu voimakkaasti takaapäin ja hän on pukeutunut samaan pilottitakkiin kuin ”Heroes”-albumin kannessa. Videossa on vain kaksi kuvakulmaa, ja Bowie tekee useita virheitä liikutellessaan suutaan taustanauhalta tulevan laulun tahdissa. Nicholas Pegg on huomannut valaistusefektin olevan hyvin samankaltainen kuin Liza Minnellin esityksessä ”Maybe This Time” elokuvassa Cabaret (1972), joka niin ikään sijoittuu Berliiniin.
Julkaisu > Bowien muut versiot

Saksan- ja ranskankieliset versiot ”Helden” ja ”Héros” ilmestyivät singlenä Saksassa ja Ranskassa. Ne julkaistiin myös Australiassa samalla singlellä yhdessä englanninkielisen version sekä kappaleen ”V-2 Schneider” kanssa. Pidempi englanninkielinen albumiversio ilmestyi 14. lokakuuta 1977 ”Heroes”-levyllä ja kokopitkä ”Helden” vuonna 1981 Christiane F. -elokuvan soundtrackilla. Vuonna 2017 julkaistu Bowie-boksi A New Career in a New Town (1977–1982) sisälsi kappaleen kaikki studioversiot. Liveversio kappaleesta on ilmestynyt vuonna 2018 albumilla Welcome to the Blackout (Live London ’78) ja Moonage Daydream -elokuvan (2018) soundtrackilla. Marc-ohjelman esitys julkaistiin syyskuussa 2017 seitsemäntuumaisena kuvavinyylisinglenä kappaleen 40-vuotisen historian kunniaksi.
”Heroes” kuullaan viimeisenä kappaleena vuoden 2015 Bowie-musikaalissa Lazarus ja sen soundtrackilla. Kappaleen esittävät Michael C. Hall ja Sophia Anne Caruso.
Julkaisu > Live-esitykset

Bowie esitti ”Heroesia” pitkään konserteissaan, ja se oli useimmiten setin toinen kappale. Hän lauloi sitä Isolar II-, Serious Moonlight-, Glass Spider-, Sound + Vision-, Outside-, Earthling-, Heathen- ja A Reality -kiertueilla sekä vuoden 2000 kesäkiertueella. Se kuultiin konsertissa ensimmäisen kerran 29. maaliskuuta 1978 San Diego Sports Arenalla Kaliforniassa.  Serious Moonlight -kiertueella sen alussa kuultiin vanha kansanlaulu ”Lavender’s Blue”. Joissain vuoden 1990 esityksissä Bowie lauloi kappaleen saksaksi.
Kiertueiden lisäksi Bowie esitti kappaletta suurissa tilaisuuksissa, kuten Live Aidissa (1985) sekä Freddie Mercuryn muistokonsertissa (1992), Bowien omassa syntymäpäiväkonsertissa (1997) ja New Yorkin terrori-iskujen muistokonsertissa (2001). Kappaleen viimeinen live-esitys oli 25. kesäkuuta 2004 Hurricane-festivaalilla Saksan Scheeßelissä. Bowie lopetti kiertueet kyseiseen konserttiin saatuaan heti esiintymisen jälkeen sairauskohtauksen ja jouduttuaan sydänleikkaukseen.
Jälkimaine

”Heroesista” on muodostunut yksi Bowien nimikkokappaleista. Siitä on arvioitu tehdyn hänen tuotannostaan eniten covereita heti ”Rebel Rebelin” jälkeen. ”Heroes” on valittu monille kaikkien aikojen parhaiden laulujen listoille. Sekä New Musical Express että Uncut ovat valinneet sen Bowien parhaaksi kappaleeksi.
Bowien kuolemaa seuranneina päivinä tammikuussa 2016 ”Heroes” oli Spotifyssa hänen kuunnelluin kappaleensa. ”Heroes” nousi myös uudelleen Britannian singlelistalle, nyt sijalle 12. Saksan hallitus kiitti Twitterissä Bowieta avusta muurin murtamisessa ja kirjoitti tämän olevan nyt sankarien joukossa (engl. You are now among heroes).
Listasijoitukset > 1977–1978

| Valtio ja lista | Sijoitus |
| --- | --- |
Alankomaat (Nederlandse Top 40): 8.
Alankomaat (Single Top 100): 9.
Belgia (Ultratop 50 Flanders): 17.
Britannia (Britannian singlelista): 24.
Irlanti (Irlannin singlelista): 8.
Itävalta (Ö3 Austria Top 40): 17.
Uusi-Seelanti (RMNZ): 35.
Yhdysvallat (Record World): 126.
Listasijoitukset > 2016

| Valtio ja lista | Sijoitus |
| --- | --- |
Alankomaat (Single Top 100): 47.
Australia (ARIA): 36.
Britannia (Britannian singlelista): 12.
Espanja (Promusicae): 59.
Irlanti (Irlannin singlelista): 29.
Italia (FIMI): 17.
Itävalta (Ö3 Austria Top 40): 14.
Japani (Billboard, Japan Hot Overseas): 18.
Portugali (AFP): 32.
Ranska (SNEP): 9.
Ruotsi (Sverigetopplistan): 37.
Saksa (Offizielle Deutsche Charts): 19.
Skotlanti (Official Charts Company): 8.
Sveitsi (Schweizer Hitparade): 17.
Uusi-Seelanti (RMNZ): 34.
Yhdysvallat (Billboard, Euro Digital Song Sales): 3.
Yhdysvallat (Billboard, Hot Rock & Alternative Songs): 11.
Sertifioinnit

| Valtio | Sertifikaatti |
| --- | --- |
Britannia (BPI):  2x platinalevy
Espanja (Promusicae):  platinalevy
Italia (FIMI):  kultalevy
Tanska (IFPI Danmark):  kultalevy
Uusi-Seelanti (RMNZ):  2x platinalevy
Tekijät

David Bowie – laulu, piano, ARP String Ensemble -syntetisaattori, chamberlin, tamburiini
Robert Fripp – soolokitara
Carlos Alomar – rytmikitara
George Murray – bassokitara
Dennis Davis – rummut
Brian Eno – EMS VCS 3 -syntetisaattori, kitarakäsittely
Tony Visconti – laulu, tamburiini
Peter Burgon – laulu
Aiheesta muualla

Kappaleen musiikkivideo (David Bowien virallinen Youtube-kanava)
Lazarus-musikaalin versio
Kappaleessa on esillä Brian Enon soittama syntetisaattori.
Tony Visconti tuotti kappaleen Bowien kanssa ja lauloi taustalaulua.
Singlelevyn britannialaisen painoksen keskiö.
Valtatiet Suomessa

Valtatiet (lyhenne vt; ruots. riksväg) ovat Suomen tieverkon pääteitä. Suomen maantieverkon pituudesta on valtateitä noin kymmenesosa, mutta maanteiden liikennesuoritteesta ne välittävät noin puolet. Suomen tienumerointijärjestelmässä valtateille on varattu numerot 1–39, joista nykyisin ovat käytössä numerot 1–16 ja 18–29. Tieopasteisiin valtatien numero on merkitty valkoisin numeroin punaiselle pohjalle. Merkittävimmät valtatiet lähtevät Helsingistä ja Turusta. Ennen valtateitä kutsuttiin Suomessa nimellä viertotie, ruotsiksi chaussé.lähde?
Liikenne- ja viestintäministeriö määrää, mitkä tiet ovat valtateitä. Vuoden 2014 alussa Suomessa oli 8 602 kilometriä valtateitä. Kaikki valtatiet on päällystetty, ja noin 91 prosenttia valtateistä on kestopäällysteisiä. Noin 13 prosenttia valtateistä on kaksiajorataisia.
Valtatiet Suomessa

Helsinki – Espoo – Lohja – Salo – Turku
Palojärvi – Nummela – Vihti – Karkkila – Forssa – Huittinen – Pori – Mäntyluoto
Helsinki – Hyvinkää – Riihimäki – Hämeenlinna – Tampere – Parkano – Jalasjärvi – Kurikka – Laihia – Vaasa
Helsinki – Mäntsälä – Lahti – Heinola – Jyväskylä – Oulu – Kemi – Keminmaa – Rovaniemi – Sodankylä – Ivalo – Inari – Utsjoki
Heinola – Mikkeli – Varkaus – Kuopio – Iisalmi – Kajaani – Kuusamo – Kemijärvi – Sodankylä
Koskenkylä – Kouvola – Taavetti – Lappeenranta – Imatra – Parikkala – Joensuu – Kajaani
Helsinki – Porvoo – Loviisa – Kotka – Hamina – Vaalimaa
Turku – Rauma – Pori – Vaasa – Uusikaarlepyy – Kokkola – Kalajoki – Raahe – Liminka (– Oulu)
Turku – Loimaa – Tampere – Jämsä – Jyväskylä – Kuopio – Outokumpu – Joensuu – Niirala
Turku – Forssa – Hämeenlinna – Tuulos
Nokia – Pori
Rauma – Huittinen – Tampere – Lahti – Kouvola
Nuijamaa – Lappeenranta – Mikkeli – Jyväskylä – Kyyjärvi – Kokkola
Juva – Savonlinna – Punkaharju – Parikkala
Kotka – Kouvola – Mikkeli
Ylistaro – Lapua – Alajärvi – Kyyjärvi
Jyväskylä – Petäjävesi – Ähtäri – Alavus – Seinäjoki – Ylistaro – Laihia – Vaasa
Jalasjärvi – Seinäjoki – Lapua – Kauhava – Uusikaarlepyy
Oulu – Kiiminki – Pudasjärvi – Taivalkoski – Kuusamo
Tornio – Pello – Kolari – Muonio – Kilpisjärvi
Oulu – Utajärvi – Kontiomäki – Kajaani
Pori – Kankaanpää – Parkano – Virrat – Keuruu – Jyväskylä – Pieksämäki – Varkaus – Joensuu
Lahti – Padasjoki – Jämsä
Hanko – Tammisaari – Karjaa – Lohja – Nummela – Hyvinkää – Mäntsälä
Hamina – Taavetti
Kalajoki – Ylivieska – Nivala – Haapajärvi – Pyhäsalmi – Kiuruvesi – Iisalmi
Kokkola – Nivala – Kärsämäki – Pyhäntä – Mainua (– Kajaani)
Keminmaa – Tornio
Valtatienumerot 17 ja 30–39 eivät ole käytössä, vaan ne on varattu mahdollisille tuleville valtateille.
Valtatiet Suomessa > Tulevaisuus

Yksittäisiä uusia valtateitä ja nykyisten valtateiden jatkeita on suunniteltu maakuntakaavoissa. Maakuntakaavojen merkinnät ovat kuitenkin vain tilanvarauksia, eivätkä ne välttämättä koskaan johda tien toteuttamiseen. Toteutuspäätökset tehdään muualla kuin maakuntakaavat valmistelevissa organisaatioissa.
saatetaan tulevaisuudessa siirtää kulkemaan reitille Jalasjärvi – Seinäjoki – Laihia. Tampereen ja Vaasan välillä on huomattava ero liittymänumeroinnissa (liittymä 50 on viimeinen liittymä Tampereella ja liittymä 114 ensimmäinen liittymä Vaasassa). Lisäksi valtaväyläverkkoon on merkitty reitti Seinäjoen kautta. Tulevaisuudessa moottori- tai moottoriliikennetien rakentaminen Vaasaan voi olla perusteltua vain Seinäjoen kautta (liikennemäärät kaksinkertaiset verrattuna Kurikan reittiin).
on merkitty maakuntakaavoissa jatkettavaksi reitille Kyyjärvi – Viitasaari – Siilinjärvi.
on mainittu useassa yhteydessä jatkettavaksi reitille Jyväskylä – Pieksämäki – Juva – Savonlinna – Parikkala – Syväoro. Tie muodostaisi yhden tärkeimmistä poikittaisyhteyksistä erityisesti yhdessä Merenkurkun sillan ja Parikkalan rajanylityspaikan kanssa Norjasta Uumajan kautta Pietariin ja Petroskoihin. Ilman jatkettakin tien liikennemäärien on arvioitu kaksinkertaistuvan parissa vuosikymmenessä. Valtatie 18 on jäänyt käytännössä suunnitelmapöydälle, tie on ainoa keskeneräinen valtatie ja "salaisesta" jatkeesta on vain mainintoja lehtijutuissa eikä sitä ole merkitty virallisiin suunnitelmiin. Jos valtatietä 18 joskus jatketaan, tullaan valtatie 14 lakkauttamaan samassa yhteydessä.
on mainittu ainakin Kajaani–Oulu-projektin yhteydessä nimellä Kajaani – Oulu – (Vartius) jatkettavaksi reitille Kajaani – Kontiomäki – Vartius.
jatketaan todennäköisesti Kehä V -viitoituksen yhteydessä reitille Mäntsälä – Porvoo
Uusia valtateitä on merkitty maakuntakaavoihin seuraavasti:
Raahe – Pulkkila – Iisalmi (Vt 17?)
Rovaniemi – Kemijärvi – Kelloselkä (Vt 30?)
Kaamanen – Karigasniemi (Vt 31?)
Valtatiet Suomessa > Entiset valtatieosuudet

Seuraavien valtateiden entiset reitit poikkeavat merkittävästi nykyisistä, tai ne on kokonaan lakkautettu.
Nummi – Somero – Loimaa – Huittinen
Klaukkala – Loppi – Janakkala – Hämeenlinna – Pälkäne – Tampere
Helsinki – Hyvinkää – Padasjoki – Jyväskylä, Lahti – Padasjoki, Ivalo – Petsamo, Kaamanen – Karigasniemi
Imatra – Sortavala
Vaalimaa – Viipuri
Aura – Huittinen – Tampere – Kangasala – Orivesi
Lappee – Viipuri
Parikkala – Viipuri
Viipuri – Rajajoki
Kuopio – Joensuu
Sortavala – Kajaani
Iisalmi – Pulkkila
Ahvenanmaan päätiet

Ahvenanmaalla on oma tienumerointijärjestelmänsä, joka on osin päällekkäinen muun Suomen kanssa. Päätiet 1–4 merkitään samoin kuin vastaavat tiet muualla Suomessa, valkoisella numerolla punaiselle pohjalle. Ruotsiksi näistä käytetään kuitenkin nimitystä huvudväg eikä riksväg.
Maarianhamina – Eckerö
Maarianhamina – Prästö
Maarianhamina – Långnäs
Godby – Geta
Eurooppatiet

Osa valtateistä kuuluu eurooppateihin. Ne ovat liikenteellisesti merkittäviä reittejä Euroopassa. Seuraavassa on lueteltu eurooppatiet, joista vähintään osa kulkee Suomessa. Suomen kunnat reiteillä on lihavoitu.
Helsingborg – Jönköping – Norrköping – Södertälje – Tukholma – Uppsala – Gävle – Sundsvall – Örnsköldsvik – Uumaja – Luulaja – Haaparanta – Tornio
Tromssa – Nordkjosbotn – Yykeänperä – Kilpisjärvi – Kaaresuvanto – Muonio – Tornio – Kemi – Oulu – Vaasa – Turku
Mo i Rana – Storuman – Uumaja – (lautta) – Vaasa – Tampere – Hämeenlinna – Helsinki
Enniskillen – Belfast – (lautta) – Stranraer – Carlisle – Newcastle – (lautta) – Kristiansand – Drammen – Oslo – Karlstad – Örebro – Västerås – Tukholma – Kapellskär – (lautta) – Maarianhamina – (lautta) – Turku/Naantali – Helsinki – Kotka – Vaalimaa – Viipuri – Pietari
Alattio – Hetta – Kaaresuvanto – Jällivaara – Storuman – Östersund – Mora – Säffle – Trollhättan – Göteborg – Frederikshavn – Flensburg – Hampuri – Hannover – Nürnberg – München – Innsbruck – Brennerin sola – Bolzano – Verona – Bologna – Napoli – Messina – Gela
Sodankylä – Kuusamo – Kajaani – Iisalmi – Kuopio – Jyväskylä – Tampere – Turku
Helsinki – (lautta) – Tallinna – Riika – Kaunas – Varsova – Piotrków Trybunalski – Wrocław – Klodzko – Náchod – Hradec Králové – Praha
Vuoreija – Vesisaari – Uuniemi – Varangerbotn – Teno – Utsjoki – Inari – Ivalo – Sodankylä – Rovaniemi – Kemi – Oulu – Jyväskylä –  Heinola – Lahti – Helsinki – (lautta) – Gdańsk – Świecie – Thorn – Krośniewice – Łódź – Piotrków Trybunalski – Częstochowa – Będzin – Katowice – Tychy – Bielsko-Biała – Český Těšín – Žilina – Trenčín – Trnava – Bratislava – Mosonmagyaróvár – Győr – Tatabánya – Budapest – Kecskemét – Szeged – Subotica – Novi Sad – Belgrad – Niš – Skopje – Veles – Gevgelija – Thessaloniki – Lárisa – Lamía – Thíva – Ateena – Pireus – (lautta) – Chaniá – Iraklion – Siteía
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valtatiet Suomessa Wikimedia Commonsissa
Tienumerokartat Tiehallinto. Viitattu 28.11.2009.[vanhentunut linkki]
Valtatiet on merkitty karttaan punaisella
Liikennemerkki nro 664: "Valtatien numero".
Rondônia

| Rondônia Estado de Rondônia |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Osavaltion sijainti Brasiliassa
Valtio:  Brasilia
Perustettu:  1982
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Porto Velho
Pinta-ala:  237 591 km²
Väkiluku (2016):  1 787 279
 – väestötiheys:  7,5 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  BR-RO
 
Osavaltion internetsivut
Rondônia on osavaltio Brasiliassa. Sen naapuriosavaltiot ovat Acre, Amazonas ja Mato Grosso. Rondônialla on yhteistä rajaa myös Bolivian kanssa. Osavaltion pääkaupunki on Porto Velho. Muita kaupunkeja ovat muun muassa Ji-Paraná, Ariquemes, Vilhena ja Cacoal. Osavaltiossa on arviolta 1 787 279 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 237 591 neliökilometriä.
Osavaltio on nimetty Cândido Rondonin mukaan.
Aluejako

Rondônia on jaettu väestönlaskentaa ja tilastointia varten Länsi-Rondônian ja Madeira-Guaporén suuralueisiin. Hallinnollisesti osavaltio on jaettu kahdeksaan ala-alueeseen, jotka jakautuvat edelleen 52 kuntaan. Ala-alueet ovat:
Alvorada D'Oeste
Ariquemes
Cacoal
Colorado do Oeste
Guajará-Mirim
Ji-Paraná
Porto Velho
Vilhena
Osavaltion suurimmat kaupungit ja niiden asukasluvut

Porto Velho – 436 884
Ji-Paraná – 116 441
Ariquemes – 90 901
Cacoal – 78 417
Vilhena – 78 785
Jaru – 51 238
Rolim de Moura – 50 902
Buritis – 42 686
Guaraja-Mirim – 42 075
Ouro Preto do Oeste – 40 735
Pimenta Bueno – 31 416
São Miguel do Guapore – 31 185
Machadinho d'Oeste – 29 698
Alta Floresta d'Oeste – 29 001
Espigão d'Oeste – 27 556
Presidente Medici – 25 314
Nova Mamore – 20 333
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rondônia Wikimedia Commonsissa
Osavaltion internetsivut (portugaliksi)
| n k Brasilian osavaltiot |
| --- | --- | --- |
| Pohjoinen |  Acre  Amapá  Amazonas  Pará  Rondônia  Roraima  Tocantins  |  |
| Koillinen |  Alagoas  Bahia  Ceará  Maranhão  Paraíba  Pernambuco  Piauí  Rio Grande do Norte  Sergipe  |  |
| Keski-läntinen |  Distrito Federal  Goiás  Mato Grosso  Mato Grosso do Sul  |  |
| Kaakkoinen |  Espírito Santo  Minas Gerais  Rio de Janeiro  São Paulo  |  |
| Eteläinen |  Paraná  Rio Grande do Sul  Santa Catarina  |  |
Vierasmagnetoitu tahtimoottori

Pölkynkuorimakone Verlan vanhalla pahvitehtaalla. Vasemmassa laidassa näkyy konetta käyttävä vanhanaikainen tahtimoottori.
Tahtimoottori on sähkömoottori, joka pyörii täsmälleen vaihtovirran taajuuden ja koneen napaluvun määräämällä nopeudella.
Suuret, usein yli yhden megawatin tehoiset vaihtosähkömoottorit rakennetaan tahtimoottoreina sen vuoksi, että niiden hyötysuhde (noin 95 %) on muutaman prosentin parempi kuin oikosulkumoottoreiden. Prosentinkin häviöt merkitsevät megawattien teholuokassa 10–100 kW häviöitä, joka muuttuu moottorissa lämpöhäviöksi ja voi ylikuumentaa koneen.
Mekaniikka

Vierasmagnetoiduissa moottoreissa staattorin ja roottorin ilmaväli voi myös olla suurempi.selvennä Oikosulkumoottorissa ilmavälin on oltava mahdollisimman pieni mahdollisimman suuren hyötysuhteen saavuttamiseksi – tämä johtuu siitä, että oikosulkumoottorin roottori magnetoituu staattorilta, ja hyötysuhde on sitä parempi mitä lähempänä staattori ja roottori ovat toisiaan. Vierasmagnetoiduissa moottoreissa taas voidaan käyttää suurempaa ilmaväliä, koska roottori magnetoidaan johtamalla magnetointivirta erillisestä piiristä suoraan roottorin käämitykselle.
Tahtimoottoreiden roottorit ovat myös huomattavasti oikosulkumoottoreita suurempia: niiden halkaisijat vaihtelevat tyypillisesti 1–5 metrin välillä, niin millimetreissä mitattavat ilmavälit tulevat valmistustekniikan rajoille. Käytännössä 1–5 metrin läpimittaisen roottorin massa on huomattavan suuri, ja siihen kohdistuu suuria keskipakoisvoimavaikutuksia, jotka voivat aiheuttaa koneen tärinää. Liian pienellä ilmavälillä keskipakoisvoimavaikutuksen vuoksi sivusuunnassa jopa useita millimetrejä liikkuva roottori voisi osua staattoriin ja näin aiheuttaa moottorin vaurioitumisen.
Käyttö

Vierasmagnetoituja tahtimoottoreita käytetään silloin kun tarvitaan suurta tehoa ja vääntömomenttia. Tyypillisiä kohteita ovat valssit, laivamoottorit kuten Azipodit, kaivoshissit, kompressori- ja pumppumoottorit sekä jauhaimet.
Oheisessa kuvassa vierasmagnetoitu tahtimoottori on kytketty voimansiirtohihnalla käyttämään pölkynkuorintakonetta. Kuorintakoneen terän runko on massaltaan suuri eikä tarvitse suurta kierroslukua, mutta tarvitsee tehokkaan ja tasaisella kierrosluvulla pyörivän moottorin, tässä tapauksessa hiiliharjoilla magnetoitavaa roottoria käyttävä vierasmagnetoitu tahtimoottori.
Käyttö > Käyttö generaattorina

Vierasmagnetoitu sähkömoottori ei rakenteeltaan eroa generaattorista muutoin kuin ulkoisen kytkennän osalta. Pyörittämällä sähkömoottoria ulkoisella voimalla se saadaan toimimaan generaattorina. Tahtikoneiden laajin käyttökohde ovat voimalaitosgeneraattorit, koska tahtigeneraattoreissa on hyvät säätömahdollisuudet niin tuotettavan sähkön määrän kuin laadunkin suhteen.
Magnetointi

Vierasmagnetoitu tahtikone magnetoidaan roottorin napakäämin avulla, jota syötetään erillisellä muuttajalla. Käytännössä tahtikoneiden roottoreiden navat magnetoidaan tasavirralla joko ulkoisella sähkönsyötöllä hiiliharjojen avulla, tai akselille sijoitetaan apukone. Apukone on periaatteessa tasa- tai vaihtovirtageneraattori. Jos apukone on vaihtovirtageneraattori, niin tuotettava sähkö tasasuunnataan.
Generaattoreiden napakäämivirran säätöä käytetään verkon jännitteen säätämiseen. Napakäämivirran avulla voidaan vaikuttaa koneen tehokertoimeen. Ylimagnetoimalla konetta voidaan tuottaa loistehoa, esimerkiksi induktiokoneiden tarpeisiin. Kompensaattori on tahtikone, jota käytetään vain joko loistehon tuottamiseen tai absorboimiseen.
Tahtimoottori voidaan käynnistää induktiomoottorina ja kun saavutetaan lähes oikea pyörimisnopeus, vaihdetaan tahtimoottoritilaan kytkemällä napojen magnetointi päälle. Käynnistystä varten tahtimoottorien roottoreissa käytetään induktiokoneissa sovellettua häkkikäämitystä. Koneen pyöriessä samassa tahdissa magneettikentän kanssa ei indusoitumista enää tapahdu. Häkkikäämitystä sanotaan myös vaimennuskäämityksi, koska se lisää koneen stabiiliutta.