stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuopion urheilusukeltajat

Kuopion Urheilusukeltajat ry on vuonna 1969 perustettu kuopiolainen sukellusseura, joka on Suomen Sukeltajaliiton jäsen.
Kesäisin seura järjestää keskiviikkosukelluksia Kallaveden lähistön sukelluskohteisiin ja viikonloppuisin pyritään järjestämään sukellusretkiä Suvasvedelle. Seura järjestää vuosittain laitesukelluksen peruskurssin ja jatkokurssin P1 (CMAS*) ja P2 (CMAS**). Lapsille on norppatoimintaa, harjoituksia on kerran viikossa.
Seura vuokraa sukeltajan laitepaketteja. Sillä on käytössään kiinteä ja siirrettäviä kompressoreita.
Seuralla on 5.3-metrinen Pioner Multi-pulpettivene sekä 21,5-metrinen moottorialus Marie Antoinette, joka alun perin on ollut Neuvostoliiton puolustusvoimien sukeltajien  tukialus, rakennettu n. 1950-1960.
Kultapöllöt

| Kultapöllöt |
| --- | --- |
 Kultapöllö (Pulsatrix perspicillata)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Kultapöllöt Pulsatrix  Kaup, 1848
Katso myös
   Kultapöllöt Wikispeciesissä   Kultapöllöt Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultapöllöt (Pulsatrix) on pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku.
Kultapöllöihin (Pulsatrix) kuuluvia lajeja

Kultakulmapöllö (Pulsatrix koeniswaldiana)
Kultapöllö (Pulsatrix perspicillata)
Perunkultapöllö (Pulsatrix melanota)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
Konstantin Pobedonostsev

Konstantin Pobedonostsev.
Konstantin Petrovitš Pobedonostsev (ven. Константи́н Петро́вич Победоно́сцев; 2. kesäkuuta (J: 21. toukokuuta) 1827 Moskova – 23. maaliskuuta (J: 10. maaliskuuta) 1907 Pietari) oli venäläinen juristi, joka toimi Venäjän ortodoksisen kirkon ylimmän hallintoelimen eli pyhän synodin yliprokuraattorina vuosina 1880–1905 ja oli tuona aikana merkittävä poliittinen vaikuttaja Venäjän keisarikunnassa. Keisarin neuvonantajana Pobedonostsev ohjasi päätöksentekoa taantumukselliseen suuntaan, erityisesti Aleksanteri III:n hallitsijakaudella.
Perhe

Pobedonostsevin puoliso oli Jekaterina Aleksandrovna Engelhardt (1847–1932). Heillä oli yksi kasvattitytär, Marfa.
Vaikutus Suomeen

Sotaministeri Aleksei Kuropatkinin vaadittua vuonna 1898 Suomen asevelvollisuuslain muuttamista Suomen säätyjä lainkaan kuulematta Pobedonostsev asettui vastustamaan ajatusta, jolloin keisari Nikolai II asetti hänen johtamansa neuvottelukunnan selvittämään, mihin lakiesityksen kohtiin säädyillä olisi oikeus puuttua. Pobedonostsev ja neuvottelukunnan enemmistö kannattivat lain antamista kokonaisuudessaan Suomen valtiopäivien käsiteltäväksi, tosin vain lausunnon antamista varten, ja näin tehtiinkin. Hieman myöhemmin Pobedonostsev nimitettiin jäseneksi myös Kuropatkinin aloitteesta perustettuun toiseen neuvottelukuntaan, joka valmisteli helmikuun manifestin. Siellä heidän välilleen ei syntynyt erimielisyyksiä. Pobedonostsev kuului myös kolmanteen neuvottelukuntaan, joka valmisteli vuoden 1900 kielimanifestin. Julkisuudessa häntä arveltiin Nikolai Bobrikovin Suomessa harjoittaman politiikan taustavaikuttajaksi, vaikka yksityisesti hän arvosteli sitä.
Teoksia

Moskovski sbornik, 1896 (seuraavana vuonna saksaksi nimellä Streitfragen der Gegnwart)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konstantin Pobedonostsev Wikimedia Commonsissa
Победоносцев Константин Петрович (venäjäksi) Runivers.ru
Победоносцев Константин Петрович (venäjäksi) Hrono.ru
Pobedonostsevin hauta Pietarissa.
Lampimedestäjä

| Lampimedestäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Medestäjät Nectariniidae
Suku::  Kaunomedestäjät Cinnyris
Laji::  erythrocercus
Kaksiosainen nimi
 Cinnyris erythrocercus  Hartlaub, 1857 
Synonyymit
 Nectarinia erythrocerca 
Katso myös
   Lampimedestäjä Wikispeciesissä   Lampimedestäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lampimedestäjä (Cinnyris erythrocercus) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Lampimedestäjää tavataan Afrikan itäosissa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Lappajoki

Lappajoki (myös Kiantajoki) on Oulujoen vesistöön kuuluva joki Sotkamossa Kainuussa. Joki saa alkunsa Lappajärvestä Sotkamon eteläosassa ja laskee Sotkamon keskustaajaman eteläpuolella sijaitsevaan Kiantajärveen. Saman vesireitin yläosan muodostaa Lappajärveen laskeva, Sotkamon Kalliojärvestä alkunsa saava Rommakkojoki.
Kubo ja samuraiseikkailu

| Kubo ja samuraiseikkailu> Kubo and the Two Strings |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Travis Knight
Käsikirjoittaja:   Marc Haimes  Chris Butler 
Tarina:   Shannon Tindle  Marc Haimes 
Tuottaja:   Travis Knight  Arianne Sutner 
Säveltäjä:  Dario Marianelli
Leikkaaja:  Christopher Murrie
Pääosat:   Charlize Theron  Art Parkinson  Ralph Fiennes  Rooney Mara  George Takei  Matthew McConaughey 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Laika
Levittäjä:  Focus Features
Ensi-ilta:   2016-8-1313. elokuuta 2016 (MIFF)  2016-08-1919. elokuuta 2016 (Yhdysvallat)  
Kesto:  102 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  60 miljoonaa dollaria
Tuotto:  74,5 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kubo ja samuraiseikkailu (engl. Kubo and the Two Strings) on vuonna 2016 ilmestynyt 3D stop motion -tekniikalla tehty yhdysvaltalainen Laika-yhtiön tuottama elokuva. Elokuvan on ohjannut Travis Knight ja sen ovat käsikirjoittanut Marc Haimes ja Chris Butler. Elokuva kertoo Kubo-nimisestä pojasta, joka saa tehtäväkseen etsiä haarniskan, jonka avulla hän voi puolustautua äitinsä siskoja ja isoisäänsä vastaan, jotka haluavat tehdä hänestä sokean ihmillisyydelle viemällä hänen toisenkin silmänsä.
Ääninäyttelijät

| Alkuperäinen ääninäyttelijä | Suomenkielinen ääninäyttelijä | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Art Parkinson | Waltteri Helisalo | Kubo |
| Charlize Theron | Petra Karjalainen | Apina/Sariatu |
| Matthew McConaughey | Santeri Kinnunen | Kuoriainen/Hanzo |
| Ralph Fiennes | Jukka-Pekka Palo | Kuukuningas Raiden |
| Rooney Mara | Maria Lund | Karasu ja Washi |
| George Takei | Taisto Oksanen | Hosato |
| Cary-Hiroyuki Tagawa | Rauno Ahonen | Hashi |
| Brenda Vaccaro | Inkeri Wallenius | Kameyo |
| Minae Noji | Katja Sirkiä | Minae |
Lähde:
Aiheesta muualla

Kubo ja samuraiseikkailu Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Brutus: Kubo ja samuraiseikkailu (2016) Leffatykki.  22.12.2016. Viitattu 12.6.2021.
Jerrman, Toni: Kubo ja samuraiseikkailu – Kubo and the Two Strings Tähtivaeltajablogi.  15.9.2016. Viitattu 12.6.2021.
Joonatan: Kubo and the Two Strings (2016) – Kubo ja samuraiseikkailu Elokuvan taikaa.  16.9.2016. Viitattu 12.6.2021.
Poikien jääkiekkoturnaus nuorten talviolympialaisissa 2016

| Poikien jääkiekkoturnaus nuorten talviolympialaisissa 2016 |
| --- | --- |

Kisapaikka:  Kristins Hall, Norja
Kilpailupäivä(t):  12. – 21. helmikuuta 2016
Kilpailijoita:  5
Joukkueita:  75
Mitalistit
–  Kultaa:   Yhdysvallat
–  Hopeaa:   Kanada
–  Pronssia:   Venäjä
Poikien jääkiekkoturnaus nuorten talviolympialaisissa 2016 käytiin viiden maan välillä. Turnaus alkoi 12. helmikuuta ja loppuottelu pelattiin 21. helmikuuta.
Osallistujat

Lähde: 

 Norja (isäntämaa)
 Kanada
 Suomi
 Venäjä
Alkulohko

Lähde:
|  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |  Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä Q  | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | 19 |  5 | +14 | 8 | Eteni pudotuspeleihin |
|  Kanada Q  | 3 | 2 | 0 | 0 | 1 | 12 |  7 | +5 | 6 | Eteni pudotuspeleihin |
|  Yhdysvallat Q  | 3 | 2 | 0 | 0 | 1 | 14 |  5 | +9 | 6 | Eteni pudotuspeleihin |
|  Suomi Q  | 4 | 1 | 0 | 1 | 2 | 14 | 11 | +3 | 4 | Eteni pudotuspeleihin |
|  Norja  | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |  1 | 32 | -31 | 0 |  |
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
: 19.2. Kristins Hall
|  |   Kanada | 4 |   |  |  |  |
|  |    Suomi | 3 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 21.2. Kristins Hall | 21.2. Kristins Hall |
|  |   |   |   |   |    Kanada | 2 |
|  |   |   |   |   |    Yhdysvallat | 5 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  | 19.2. Kristins Hall | 19.2. Kristins Hall |   |  | 20.2. Kristins Hall | 20.2. Kristins Hall |
|  |   Yhdysvallat | 3 |   |  |    Suomi |   2 |
|  |    Venäjä | 0 |   |  |    Venäjä |   6 |
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.2.2016 |  Kanada |   4–3   |  Suomi | Kristins Hall |  |
17:00 (GMT+1): 
| 17:00 (GMT+1) | (0–1, 2–1, 1–1)  | (0–1, 2–1, 1–1)  | (0–1, 2–1, 1–1)  | Yleisömäärä:   |  |
| 17:00 (GMT+1) |    |  |        | Yleisömäärä:   |  |
17:00 (GMT+1): 
17:00 (GMT+1): 
17:00 (GMT+1): 
17:00 (GMT+1): 
17:00 (GMT+1): 
17:00 (GMT+1): 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.2.2016 |  Yhdysvallat |   3–0   |  Venäjä | Kristins Hall |  |
20:00 (GMT+1): 
| 20:00 (GMT+1) | (0–0, 1–0, 2–0)  | (0–0, 1–0, 2–0)  | (0–0, 1–0, 2–0)  | Yleisömäärä:   |  |
| 20:00 (GMT+1) |    |  |        | Yleisömäärä:   |  |
20:00 (GMT+1): 
20:00 (GMT+1): 
20:00 (GMT+1): 
20:00 (GMT+1): 
20:00 (GMT+1): 
20:00 (GMT+1):
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.2.2016 |  Venäjä |   6–2   |  Suomi | Kristins Hall |  |
20:00 (GMT+1): 
| 20:00 (GMT+1) | (1–1, 3–1, 2–0)  | (1–1, 3–1, 2–0)  | (1–1, 3–1, 2–0)  | Yleisömäärä:   |  |
| 20:00 (GMT+1) |    |  |        | Yleisömäärä:   |  |
20:00 (GMT+1): 
20:00 (GMT+1): 
20:00 (GMT+1): 
20:00 (GMT+1): 
20:00 (GMT+1): 
20:00 (GMT+1):
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.2.2016 |  Kanada |   2–5   |  Yhdysvallat | Kristins Hall |  |
15:00 (GMT+1): 
| 15:00 (GMT+1) | (0–1, 1–2, 1–2)  | (0–1, 1–2, 1–2)  | (0–1, 1–2, 1–2)  | Yleisömäärä:   |  |
| 15:00 (GMT+1) |    |  |        | Yleisömäärä:   |  |
15:00 (GMT+1): 
15:00 (GMT+1): 
15:00 (GMT+1): 
15:00 (GMT+1): 
15:00 (GMT+1): 
15:00 (GMT+1):
Last Soul on Earth

| ”Last Soul on Earth” Miriam Bryant |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Raised in Rain
 Julkaistu: 8. heinäkuuta 2013
 Tyylilaji: pop
 Levy-yhtiö: 100Songs / EMI
Miriam Bryantin muut singlet
| ”Push Play” 2013 | ”Last Soul on Earth” 2013 | ”Raised in Rain” 2013 |
Last Soul on Earth  on Miriam Bryantin debyyttialbumin Raised in Rain kolmas single, joka julkaistiin 8. heinäkuuta 2013.
Kromfohrländer

| Kromfohrländer |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Saksa
Määrä:  Suomessa rekisteröity 1 161
Rodun syntyaika:  1940-luku
Alkuperäinen käyttö:  seura- ja harrastuskoira
Nykyinen käyttö:  seura- ja harrastuskoira
Elinikä:  yli 10 vuotta
Muita nimityksiä:  kromfohrlandi koer, länderi, lenderi, läntsy, kromi
FCI-luokitus:  ryhmä 9 Seura- ja kääpiökoirat alaryhmä 10 Kromfohrländer #192
Ulkonäkö
Paino:  urokset 11–16 kg, nartut 9–14 kg
Säkäkorkeus:  38–46 cm
Väritys:  valkoinen ruskein merkein
Kromfohrländer on keskikokoinen saksalainen koirarotu. Rotuna se on varsin nuori: se kehitettiin roturisteytyksen tuloksena 1940- ja 1950-luvuilla. Kromfohrländer kuuluu FCI:n roturyhmään 9 eli seura- ja kääpiökoiriin.
Ulkonäkö

Kromfohrländer on keskikokoinen, korkeuttaan pidempi ja melko kevytrakenteinen koira. Rodusta on olemassa karkeakarvainen ja sileäkarvainen muunnos. Karva on molemmilla tiheää ja lyhyehköä (korkeintaan 7 cm), mutta laadultaan erilaista. Aluskarva on lyhyttä ja pehmeää. Nahka ja karva ovat tiiviisti rungonmyötäiset, raajat lihaksikkaat. Korvat ovat kolmionmuotoiset ja taittuneet. Häntä on keskipitkä ja kaareva, liikkeessä se nousee selän päälle.
Karkeakarvaisen kromfohrländerin tunnusmerkki on parta, jota sileäkarvaisella kromfohrländerillä ei ole. Sileäkarvaisella koiralla karva muodostaa hapsuja raajoihin ja häntään; lisäksi korvissa ja rinnassa karva on pidempää. Väriltään kromfohrländer on  valkoinen ruskein merkein. Koiralla on merkit pään molemmin puolin korvista poskiin asti sekä lisäksi suurikokoisia laikkuja tai satulanmuotoinen kuvio selässä. Kuonosta otsaan tai niskaan asti kulkee valkoinen piirto. Merkkien väri vaihtelee ruskean eri sävyissä. Aluskarva voi olla myös ruskeaa, jolloin karvojen päät voivat olla mustat.
Suomessa on kasvatettu ainoastaan karkeakarvaisia kromfohrländereitä.
Luonne ja käyttäytyminen

Kromfohrländer on aktiivinen ja toiminnanhaluinen koira. Se oppii helposti, mutta osaa olla myös itsepäinen. Vieraisiin eläimiin ja ihmisiin kromfohrländer suhtautuu usein varautuneesti: pennun huolellinen sosiaalistaminen on tärkeää, jotta arkuudelta ja muilta luonneongelmilta vältytään. Arkuus ja aggressiivisuus eivät ole toivottavia ominaisuuksia. Riistaviettiä rodulla ei juuri ole.
Oppivaisena ja innokkaana rotuna kromfohrländer sopii hyvin erilaisiin koiraharrastus- ja urheilulajeihin. Sopivia lajeja ovat agility ja toko, mutta myös metsästysjäljestys ja rauniokoulutus. Erityisesti agilityssä rotu on menestynyt hyvin MM-tasolle asti. Rodulla ei ole palveluskoiraoikeuksia.
Alkuperä

Kromfohrländer on kehitetty 1940-luvulla karkeakarvaisen kettuterrierin ja todennäköisesti bretagnengriffonin tai grand griffon vendéen -rodun vahinkoastumisen tuloksena. Rodun ensimmäinen kasvattaja oli Nordrhein-Westfalenissa Krom Fohrin alueella asunut Ilse Schleifenbaum, joka ihastui pentueeseen ja alkoi kehittää rotua. Kansainvälinen koiranjalostusliitto FCI hyväksyi rodun vuonna 1955.
Terveys

Populaation pienestä koosta huolimatta kromfohrländer on melko terve rotu. Mitään tiettyjä rodulle ominaisia sairauksia ei ole. Rodulla esiintyviä perinnöllisiä sairauksia ovat harmaakaihi, epilepsia ja digitaalinen hyperkeratoosi eli ihon sarveiskerroksen liiallinen kasvu. Saksalaisen rotujärjestön tutkimuksessa 17 % kyselyyn vastanneiden koirista sairasti epilepsiaa ja 6 % hyperkeratoosia. Osallistuneet koirat olivat kuitenkin keski-iältään melko nuoria, ja epilepsiaoireet ilmenevät usein vasta aikuisiällä. Jalostuksella pyritään vähentämään perinnöllisten sairauksien määrää.
Karkeakarvainen kromfohrländer
Lauri Ruuskanen (metsäneuvos)

Lauri Olavi Ruuskanen (18. heinäkuuta 1913 Elimäki – 20. maaliskuuta 1983 Siilinjärvi) oli suomalainen metsänhoitaja ja virkamies, joka sai metsäneuvoksen arvonimen.
Ruuskasen vanhemmat olivat metsäteknikko Otto Lauri Ruuskanen ja Hilma Sofia Väänänen ja puolisot vuodesta 1937 Kerttu Kaarina Lautiainen ja vuodesta 1962 Airi Heljä Tuulikki Maijala. Ruuskanen tuli ylioppilaaksi Viipurissa vuonna 1932 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta vuonna 1937. Toimittuaan metsänhoitajana Hackmanilla hänestä tuli vuonna 1940 Kuopion kaupungin metsänhoitaja, mitä tehtävää hän hoiti yli 35 vuotta, vuoteen 1976 asti. Ruuskanen sai samana vuonna metsäneuvoksen arvonimen. Työssään hän vaikutti myös Kuopion metsien virkistyskäyttöön ja suojeluun, hänen esityksestään Kuopion kaupunginvaltuusto muun muassa hyväksyi Puijon luonnonpuiston perustamisen. Ruuskaselle myönnettiinkin Suomen Luonnonsuojeluliiton hopeinen ansiomerkki. Kuopiossa Ruuskanen toimi myös kaupungin polttoainepäällikkönä 1942–1949. Hän oli Kunnallisvirkamiesliiton hallituksen jäsen 1958–1972 ja toimi myös hallituksen varapuheenjohtajana ja puheenjohtajana.
Lauri Roivas

Lauri Roivas, myös Roivanen (1683, nähtävästi Ilomantsi–15. marraskuuta 1750) oli talonpoikaispäällikkö sodassa vuosina 1741–1743.
Roivas oli maanviljelijä Ilomantsin Eimisjärvellä, jonka oma kotitalokin lienee tuhottu 1741 alkaneessa sodassa. Hän  ja toimi Pohjois-Karjalassa yhteistyössä sissipäällikkö Erkki Sallisen ja muiden kanssa venäläisiä vastaan. Asemalleen hän lienee saanut vahvistuksen maaherra Stjernstediltä. Roivas tunnettiin neuvokkaana sotilaana, joka pystyi yllättämään vihollisen ja kaappaamaan siltä kuormastoja ja muuta saalista. Hän osallistui muun muassa huhtikuussa 1742 käytyyn Öllölän taisteluun, jossa Sallisen johtamat talonpojat  karkottivat moninkertaisen vihollisjoukon.
Roivaksen puoliso oli Valpuri Sillanen.
Sjögrenin mäki

| Sjögrenin mäki> Natura 2000 -alue: FI0404009.Suojelun perusteet |
| --- | --- |
Aluetyyppi:  SAC/SPA
Luontodirektiivin luontotyypit:  Fennoskandian hakamaat ja kaskilaitumet, Fennoskandian runsaslajiset kuivat ja tuoreet niityt
Suojeluohjelmat:  Natura 2000
Sijainti ja koko
Kunta:  Iitti
Pinta-ala:  2
Suojellut lajit
Kielten ja kansanperinteen tutkija Anders Johan Sjögren (1794-1855)
Sjögrenin mäki on maisemamaakunnallisesti Lounais-Savon järviseutuun kuuluva kallioinen laidunniitty ja mäki Sitikkalantien pohjoispuolella. Laidun on aidattu perinteisesslä riukuaidalla. Mäellä on Anders Johan Sjögrenin (1794-1855) muistokivi.
Sjögrenin mäen kedolla kasvaa silmällä pidettävistä (NT) kukkalajeista ketoneilikoita ja muista lajeista viherjäsenruohoja, hopeahankikkeja sekä mäkitervakoita. Mäen alaosassa kasvaa tuoreella niityllä voikukkia, koiranputkia ja nokkosia. Vielä 1990-luvulla tavattua ketonoidanlukkoa ei ole havaittu enää toukokuun 2014 lopulla. Aluetta käytetään hevoslaitumena.  Alueella on myös hietalemmikkejä, nurmitattaria ja peurankelloja.
Sjögrenin mäen lajeja

Hietalemmikeitä
Hopeahankikkeja
Ketoneilikoita
Ketonoidanlukkoja vielä 1990-luvulla
Mäkitervakoita
Peurankelloja
Viherjäsenruohoja
| Natura 2000 -luonnonsuojelualue | tunnus | pinta-ala | sijainti | paikka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Arrajoki | FI0404004 | 12 hehtaaria | Iitti | E 26°03', N 60°58' |
| Hiidensaari | FI0404001 | 44 hehtaaria | Iitti | E 26°26', N 61°00' |
| Kaalijoen, Pyydysmäen, Kontojan ja Saviojan taponlehtilehdot | FI0404002 | 40 hehtaaria | Iitti | E 26°20', N 60°47' |
| Kelloniemi | FI0404007 | 149 hehtaaria | Heinola, Iitti | E 26°11', N 61°07' |
| Kukkomäen metsä | FI0404008 | 15 hehtaaria | Iitti | E 26°30', N 60°54' |
| Kullaanlähteet | FI0404011 | 6 hehtaaria | Heinola, Iitti | E 26°02', N 61°06' |
| Kärmesniemenkallio | FI0404006 | 14 hehtaaria | Iitti | E 26°06', N 60°57' |
| Marjovuori | FI0404009 | 115 hehtaaria | Iitti | E 26°10', N 61°02' |
| Pyhäjärvi | FI0404009 | 529 hehtaaria | Iitti, Kouvola-Jaala | E 26°26',N 60°56' |
| Sjögrenin mäki | FI0404009 | 2 hehtaaria | Iitti | E 26°13', N 60°56' |
Kyparissia

Kyparissia (m.kreik. Κυπαρισσία, lat. Cyparissia) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Kyparissia eli Kyparissos, antiikin aikainen kaupunki Messeniassa
Kyparissía, nykyinen kaupunki Trifylían kunnassa Messenian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella
Kyparissia, antiikin aikainen kaupunki Lakoniassa
Kurmitsat (suku)

| Kurmitsat |
| --- | --- |
 Amerikankurmitsa (Pluvialis dominica)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Pluvialidae  MacGillivray, 1852
Suku::  Kurmitsat Pluvialis  Brisson, 1760
Katso myös
   Kurmitsat (suku) Wikispeciesissä   Kurmitsat (suku) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kurmitsat (Pluvialis) on rantalintujen lahkoon kuuluva lintusuku. Ne elävät pohjoisella pallonpuoliskolla. Kurmitsoja on neljä lajia:
Kapustarinta (Pluvialis apricaria)
Siperiankurmitsa (Pluvialis fulva)
Amerikankurmitsa (Pluvialis dominica)
Tundrakurmitsa (Pluvialis squatarola)
Kiljusen herrasväki (elokuva)

| Kiljusen herrasväki> Herrskapet Kiljunen |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Lauri Kanerva, 1981.
Ohjaaja:  Matti Kuortti
Käsikirjoittaja:  Kullervo Kukkasjärvi   Matti Kuortti   Lasse Naukkarinen
Perustuu:  Jalmari Finnen   samannimiseen lastenkirjaan
Tuottaja:  Kullervo Kukkasjärvi
Säveltäjä:  Markku Kopisto
Kuvaaja:  Erkki Peltomaa   Juha-Veli Äkräs  (operatööri)    Hannu Peltomaa  (kamera-assistentti) 
Leikkaaja:  Juho Gartz
Lavastaja:  Pentti Valkeasuo  (lavasteet ja rekvisiitta)    Erkki Saarainen  (lavasteet ja rekvisiitta) 
Pääosat:  Jukka Sipilä   Marja-Sisko Aimonen   Jouni Lukus   Kai Lemmetty
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Filminor Oy
Ensi-ilta:   1981-11-2020. marraskuuta 1981  
Kesto:  103 min (1 h 43 min)
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  2 716 224 mk
Katsojat:  237 466
Seuraaja:  Kiljusen herrasväen  uudet seikkailut
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiljusen herrasväki on vuonna 1981 ensi-iltansa saanut lasten musiikkikomedielokuva, jonka on ohjannut Matti Kuortti. Elokuva perustuu Jalmari Finnen samannimiseen romaaniin. Elokuvan pääosissa nähdään Jukka Sipilä, Marja-Sisko Aimonen, Jouni Lukus ja Kai Lemmetty. Elokuvan vierailevina tähtinä nähdään juontaja Jorma Pulkkinen, toimittaja Tapani Karhu, eksentrikko Ior Svedlin, uutisankkuri Heikki Kahila, jazzrumpali Reino Laine, mainostoimittaja Reijo Tuomi, rumpali Yrjö Knuuttila ja poliitikko Raimo Ilaskivi.
Elokuvaa kuvattiin Lammilla, Helsingissä, Vantaalla ja Espoossa. Elokuva on julkaistu VHS:nä ja DVD:nä. Elokuva on esitetty televisiossa vuosina 1984, 1987, 1994, 2004, 2008 ja 2015.
Muut tekijät

Ääni: Paul Jyrälä ja Jouko Lumme (apulaisäänittäjä)
Puvut: Leila Jäntti ja Irmeli Toivanen (puvustajan apulainen)
Maskeeraus: Marjatta Nissinen
Valot: Kari Kekkonen ja Ville Mäkelä
Kampaus: Aune Ollila
Apulaisohjaaja: Jouko Aaltonen
Kuvaussihteeri: Tellervo Savela
Tuotantopäälikkö: Jaakko Talaskivi
Tuotantosihteeri: Orvokki Taivalsaari
Apulaisleikkaaja: Matti Kuortti
Laulujen sanat: Jukka Virtanen
Järjestäjät: Pekka Parviainen ja Juhani Jotuni
Lähetti: Kari Jyrälä
Valokuvaus ja graafinen suunnittelu: Lauri Kanerva
Värimääritys: Jorma Korpinen
Miksaus: Tuomo Kattilakoski (Sektio-Ääni)
Musiikin äänitys: Paul Jyrälä
Järjestäjän apulainen: Jouko Rinne (Lammi)
Muusikot / Studio-orkesteri: Ole Halén (kitara), Seppo Hovi (haitari ja piano), Oiva Isojärvi (pasuuna), Jarmo Katajamäki (trumpetti), Markku Kopisto (musiikin johto ja klarinetti), Juhani Komulainen (pasuuna), Reino Laine (rummut, lehmänkellot ja congat), Aale Lindgren (oboe d'amour), Jack Mattson (huilu, piano sekä soolo- ja komppikitara), Vesa Mäkelä (huuliharppu), Gösta Möller (tuuba), Risto Pensola (bassoklarinetti), Heikki Raine (trumpetti), Jaakko Raulamo (sello), Mikko Salo (piccolohuilu ja huilu), Eerik Siikasaari (basso) ja Kaj Westerlund (piano)
Kuvauspaikat

Kilkon tilan päärakennus (Kiljusten maalaistalo) ja sen ympäristö (Kiljusten talo), (nyk.) Ronnintie 60, Lammi
Helsinki-Vantaan lentoasema sekä sen matkustajaterminaali (lentoasema) ja reittilentokone "McDonell - Douglas DC-8 lentoaseman hallissa (lentokoneen matkustamo, Vantaa)
Vermon ravirata, Espoo (ravirata)