stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kitzbühel
Historia

Ensimmäiset tunnetut asukkaan Kitzbühelin seuduilla olivat vuosien 1100–800 eaa. saapuneita illyrialaisia, jotka louhivat kuparia läheisistä kallioista. Vuoden 15 eaa. tienoilla keisari Augustus valloitti Alpit ja perusti suurin piirtein koko nykyisen Itävallan alueen käsittäneen Noricumin provinssin. Länsi-Rooman romahtamisen jälkeen alueelle saapui noin vuoden 800 tienoilla baijerilaista väestöä. Ensimmäinen kirjallinen maininta Kitzbühelistä, muodossa Chizbuhel, on 1100-luvulta peräisin olevassa Chiemseen luostarin asiakirjassa. Chizzo merkitsee erästä baijerilaista klaania ja Bühel asutuksen sijaintia mäen päällä. Vuonna 1255 Kitzbühel tuli osaksi Ylä-Baijeria ja 6. kesäkuuta 1271 Kitzühel sai Baijerin ruhtinas Ludvig II:lta kaupunkioikeudet ja kaupungin ympärille rakennettiin suojamuurit. Seuraavien vuosisatojen aikana Kitzbühelistä kehittyi voimakas kauppakaupunki, jota sodat eivät koskettaneet. Pian muurit purettiin ja niiden pohjalta rakennettiin uusia taloja kaupungin kasvaessa.
Vuonna 1342 Kitzbühel siirtyi osaksi Tirolia, kun Ludvig V Brandenburgilainen meni naimisiin Margarete Maultaschin kanssa. Schärdingin rauhassa se siirtyi takaisin osaksi Baijeria vuonna 1369, mutta siirtyi jälleen takaisin Tiroliin 30. kesäkuuta 1504 Itävallan keisari Maximilianin valloitusten seurauksena. 1500-luvun lopulla kaupunki siirtyi Lambergin kreivin hallintaan. Takaisin Itävallan valtaan kaupunki palasi 1. toukokuuta 1840. Kaupunkia eivät myöskään 1700- ja 1800-lukujen sodat koetelleet, vaikkakin osa alueen asukkaista liittyi kapinaan Napoleonia vastaan. Pressburgin sopimuksessa Kitzbühel liitettiin jälleen Baijeriin, mutta siirtyi Wienin kongressissa takaisin Tiroliin. Frans Joosef I:n aikaan Tirolin ja Salzburgin välille rakennettiin rautatieyhteys, mikä paransi kaupankäynnin edellytyksiä entisestään. Myöskään ensimmäinen ja toinen maailmansota eivät koetelleet kaupunkia.
Turismi ja urheilu

Hahnenkamm- ja Kitzbüheler Horn -vuorten juurella sijaitseva Kitzbühel on yksi Itävallan merkittävimmistä talviurheilukeskuksista. Yhdessä naapurihiihtokeskusten Kilchberg in Tirol, Jochberg ja Pass Thurm kanssa on Kitzbühelissä Itävallan laajin yhteinäinen laskettelurinneverkosto. Kiztbühelin alueella on hotelleissa ja muissa majoituspaikoissa noin 9 000 majoituspaikkaa. Kitzbühelissä on 53 hiihtohissiä ja 170 kilometriä laskettelurinnettä sekä 60 kilometriä latuja. Ladut on yhdistettu seudun yli 500 kilometrin latuverkostoon.
Kesäisin on maastopyöräilijöillä 1 200 kilometriä ja vaeltajilla 1 000 kilometriä merkittyjä reittejä käytössään. Muita urheilupaikkoja ovat kuusi tennis- ja neljä golffikenttää, uimahalli, Itävallan ainoa curlinghalli sekä vuoristojärvi Schwarzsee.
Kitzbühel on kallis lomapaikka ja suosittu julkisuuden henkilöiden lomakohteena.
Kitzbühelissä on järjestetty vuodesta 1931 Hahnenkammrennen-nimiset alppihiihtokilpailut, joissa lajeina ovat pujottelu, syöksylasku ja alppiyhdistetty. Kitzbühelin alppiralli on vuosittainen historiallisten autojen festivaali. Se pidettiin ensimmäisen kerran vuonna 1988. United Buddy Bears -karhupatsaat kävivät ensimmäisen kerran Kitzbühelissä vuonna 2004.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kitzbühel Wikimedia Commonsissa
Syöksykilpailun suorituspaikkana toimiva Hahnenkamm toukokuussa 2005.
Jani Wickholm

| Jani Wickholm |
| --- | --- |
 Jani Wickholm elokuussa 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. syyskuuta 1977 (ikä 47)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  muusikko
Lapset:  2
Muusikko
Aktiivisena:  2003–
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Jani Juhani Wickholm (s. 20. syyskuuta 1977 Kerava) on suomalainen muusikko. Hän nousi julkisuuteen sijoituttuaan MTV3:n Idols-kykyjenetsintäkilpailun ensimmäisellä tuotantokaudella (2003–2004) toiseksi Hanna Pakarisen jälkeen.
Markkinointimerkonomi Wickholm työskenteli ennen Idols-kisaa trukinkuljettajana. Töysässä aiemmin asuneella Wickholmilla on Luowuudenlähde Oy -niminen yritys, jonka nimissä hän esiintyy sekä kitaristi-trubaduurina että orkesterinsa kanssa. Hänet valittiin 2009 Töysän nuoreksi yrittäjäksi. Viimeksi Wickholm on asunut Jämsässä ja Multialla ja vuodesta 2023 Tampereella.
Wickholmin debyyttialbumi Kaikki muuttuu oli ilmestyessään syksyllä 2004 Top 40 -listalla 19 viikkoa, joista kaksi listaykkösenä. Wickholmin toinen albumi Alumiinitähdet pysyi listalla viisi viikkoa. Yhteensä Wickholm on julkaissut seitsemän albumia ja yhden kokoelman.[lähde? ]
Musiikki > Ennen Idolsia

Wickholm aloitti kuusivuotiaana klassisen pianon soiton Keravan musiikkiopistossa. Kitara tuli sivusoittimena mukaan yksitoistavuotiaana. Hän lopetti klassisen pianon soittamisen viisitoistavuotiaana, jolloin kitarasta tuli hänen pääsoittimensa.[lähde? ]
Osoituksena kitaristintaidoistaan Wickholm sai viisitoistavuotiaana nuorison taide- ja kulttuuritapahtumassa erikoismaininnan nuorena kitaristina. Hän pyrki  Sibelius-lukioon, mutta ei päässyt huonon lukuaineiden keskiarvon takia.[lähde? ]
Vuonna 2001 Wickholm oli mukana Jussi Andelinin visioimassa Elvis-show’ssa. Hän nuotitti ja osittain myös uudelleensovitti taustalauluosuudet 22:een Elviksen kappaleeseen. Lopputuloksena syntyi 76 sivua käsinkirjoitettuja taustalaulupartituureja. Hän vastasi myös yhtyeen harjoittelusta.[lähde? ]
Musiikki > Idols

Wickholm osallistui syksyllä 2003 alkaneen Idols-kilpailun ensimmäiselle tuotantokaudelle, jossa hän sijoittui toiseksi. Kilpailun kuluessa alkuvuodesta 2004 Wickholm allekirjoitti levytyssopimuksen Sony BMG:n kanssa. Hänen debyyttialbuminsa Kaikki muuttuu julkaistiin 8. syyskuuta 2004. Levy saavutti platinaa 2006. Wickholmin toinen albumi Alumiinitähdet ilmestyi 28. syyskuuta 2005. Levyn ensimmäinen single oli Suomenneito.[lähde? ]
Musiikki > Idolsin jälkeen

Kolmas albumi Yhden lauseen mies oli Wickholmin oma projekti. Hän soitti kaikki bändisoittimet itse levylleen. Ensimmäinen single Kuu menestyi todella hyvin radioissa ja oli useamman viikon ajan listaykkösenä. Se oli myös paikallisradioiden soitetuin kappale vuonna 2007. Kappaleen sanoitti Pauli Hanhiniemi. Sävellyksestä ja sovituksesta vastasi Wickholm. Hän on sanoittanut, säveltänyt tai sovittanut kappaleita jokaiselle levylleen. Lisäksi hän on ruvennut tekemään kappaleita myös Maria Tyysterille ja Tony Kakolle.
Wickholmilta ilmestyi kokoelmalevy toukokuussa 2010. Siinä on kahdesta kolmeen uutta sävellystä.
Muu elämä

Wicholm perusti vuonna 2006 Luowuudenlähde Oy -nimisen yrityksen, jonka päätoimialaksi ilmoitettiin äänitysstudiot, äänitteiden ja musiikin kustantaminen.
Wickholm valittiin Töysän kunnanvaltuustoon keskustan listalta vuonna 2008, mutta vuonna 2010 hän pyysi eroa tehtävästä muutettuaan paikkakunnalta.[vanhentunut linkki] Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa Wickholm valittiin sitoutumattomien ja perussuomalaisten yhteislistalta valtuustoon Jämsässä.
Yksityiselämä

Wickholm kihlautui tammikuussa 2021 keväällä 2019 tapaamansa naisen kanssa. Wickholmilla on aiemmasta avioliitostaan kaksi 2010-luvulla syntynyttä lasta.
Wickholm tuomittiin 17. kesäkuuta 2019 Keski-Suomen käräjäoikeudessa törkeästä rattijuopumuksesta 50 päivän ehdolliseen vankeuteen ja 35 päiväsakon oheissakkoon. Hän oli 27. huhtikuuta 2019 ajanut autoa 1,7 promillen humalassa. Toisesta, 1,61 promillen törkeästä rattijuopumuksesta, hänet tuomittiin kesäkuussa 2022.
Wickholmilla diagnosoitiin vuonna 2017 maksakirroosi ja hän on ollut myös psykiatrisessa hoidossa vuonna 2024.
Diskografia > Singlet

Hukun (2004)
Kaikki muuttuu (2004 - promo)
Siivet (2004 - promo)
Langennut sinuun (2004 - promo)
Alumiinitähdet (2005)
Suomenneito (2005 - promo)
Liian kauniit (2005 - promo)
Kuu (2007)
Jukeboksin runoilija (2007)
Meille ei koskaan vois käydä niin (2007)
Kaveri (2008)
Kun olin nuori (2008)
Jouluksi kotiin (2008 - promo)
Lakanapellot (2010 - promo)
Aivan eri mies (2011 - promo)
Mihin vaan (2011 - promo)
Kevättää (2012 - promo)
Miksi rakastan (2018)
Diskografia > Musiikkivideot

Kaikki muuttuu (2004)
Suomenneito (2005)
Jukeboksin runoilija (2007)
Diskografia > Muut kappaleet

Tiellä Ken Vaeltaa  (Albumilta Tilkkutäkki vol.2)
Elina, mitä mä teen  (Albumilta Melkein Vieraissa - Tribuutti Leevi & The Leavingsille)
Jos Jäät Mun Luo (Albumilta Stories)
Paratiisi (Albumilta Tähdet Tähdet - Tribuutti Rauli Badding Somerjoelle)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jani Wickholm Wikimedia Commonsissa
Viralliset kotisivut
Jani Wickholm Last.fm:ssä (englanniksi)
Kvanttiteoria

Kvanttiteoria voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kvanttimekaniikka, fysiikan osa-alue
Vanha kvanttiteoria, kokoelma kvanttimekaniikkaa edeltäneitä teorioita
Kvanttikenttäteoria, kvanttimekaniikan osa-alue, joka sisältää seuraavat teoriat:
Kvanttisähködynamiikka
Kvanttiväridynamiikka
Hiukkasfysiikan standardimalli
Kvanttipainovoima
Kvanttioptiikka
Kvanttikemia
Kvantti-informaatioteoria
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kvanttiteoria”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kvanttipistenäyttö

Kvanttipistenäyttö (QLED, engl. Quantum-dot Light-Emitting Diode) on näyttölaite, jonka kuva tuotetaan kvanttipisteiden avulla. Ne ovat pieniä muutaman nanometrin kokoisia puolijohdeosasia, joilla on kvanttimekaanisia sähköisiä ja optisia ominaisuuksia, jotka poikkeavat suurempien puolijohdeosasten ominaisuuksista. Kvanttipisteiden etuna on erittäin hyvä kuvan laatu. Marraskuussa 2014 ainoa kvanttipistenäyttöjen valmistaja oli Sony. 2015 Philips toi markkinoille ensimmäisen kvanttipistenäytöllisen tietokonenäytön Philips 276E6ADS.  Kvanttipisteiden idea on ollut kyky absorboida valoa ja heijastaa tietyllä taajuudella, jolloin ei tarvita erilaisia värisuodattimia kuten perinteisissä OLED- ja LCD-näytöissä. QDEL-näytössä pisteet toimivat valonlähteenä.
QDEL (engl. quantum dot electroluminescent, myös nimellä NanoLED) eroaa QLEDistä siten, ettei se tarvitse taustavaloa, vaan pisteet ovat valonlähde. QDEL-näyttöjen ennakoidaan pystyvän laajempaan väriskaalaan kuin QD-OLED-näytöt (engl. quantum dot OLED). QDEL tunnettiin myös nimellä QLED ennen kuin Samsung otti termin käyttöön. Muissa yhteyksissä QDEL:iin viitataan termeillä QD-EL, QD-LED tai EL-QD. Valmistaja Nanosys tähtää kaupalliseen saatavuuteen vuonna 2026. Tekniikka tarvitsee vähemmän osia ja kerroksia kuin OLED, jonka myötä hinnat olisivat alhaisemmat ja elinikä pidempi. Sharpin ja Nanosysin prototyyppi on kehittynyt asteelle, jossa valmistusta ei enää tarvitse tehdä tyhjiössä, joka helpottaa valmistuskustannuksissa.
J.M.K.E.

| J> M.K.E. |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1986–
Tyylilaji:  punk rock
Kotipaikka:  Viro
Laulukieli:  viro, venäjä, suomi
Jäsenet:  Villu Tamme   Reimo Va   Andres Aru   Livia Kurik (Tirts)   Promille Promille  
Levy-yhtiö:  Stupido Twins   Kaljukotkas  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
J.M.K.E. on virolainen, Tallinnasta kotoisin oleva punkyhtye. Se perustettiin 18. tammikuuta vuonna 1986. Alkuperäiseen kokoonpanoon kuuluivat kitaristi Villu Tamme, basisti Tarvo Hanno Varres, rumpali Venno Vanamölder ja laulaja Mati Pors, joka kuitenkin erosi yhtyeestä melko pian.
Nimi

Yhtyeen jäsenille nimi JMKE on tarkoittanut "Jeesus Maria, karjatas eit" (suom. Jeesus Maria, huusi ämmä"), mutta vastaavasti se viittaa myös sanoihin "Joodikud Moskva kohviku eest" (suom. Juopot Moskva-kahvilan edustalta), joka olikin yhtyeen virallinen nimi Tõnu Trubetskyn johdolla. Tämä jälkimmäinen nimi viittaa suosittuun neuvostoaikaiseen Kohvik Moskvaan, joka sijaitsi Voitonaukiolla (nyk. Vapaudenaukio) Tallinnassa. Neuvostotasavalloissa pääkaupungin ykköskahvilan nimi oli monesti "Kahvila Moskova". Tilana ja sijaintina kahvila on edelleen olemassa ja syyskuusta 2010 lähtien se on tunnettu nimellä Wabadus ('Wapaus'). Ennen nykyistä nimeään se oli Kultus.
Virolainen nykyiaikainen kansanperinne tuntee lyhenteelle JMKE useita eri merkityksiä. Neuvostoviranomaiset penäsivät 1980-luvun lopulla yhtyeen lyhennenimelle selitystä ja halusivat tietää tarkoittiko se mahdollisesti jotain valtionvastaista. Tuolloin yhtyeen perustaja Villu Tamme ja kumppanit antoivat selitykseksi "Jalgrattamatka Kirde-Eestisse" (suom. Polkupyöräretki Koillis-Viroon), joka oli myös monimerkityksellinen, koska se liittyi Itä-Virumaalla käynnistyneeseen niin sanottuun fosforisotaan. JMKE:n kappaleen "Jah, muidugi, kuid ei" (suom. Kyllä, tietysti, mutta kuitenkin ei) tarjoamaa selitystä on myös tarjottu. Muita virolaisen kansanperinnetietokantaan koottuja nimiehdotuksia ovat olleet:
Jalaga munadesse kommunismiehitajatele. ("Potku kommunisminrakentajien munille")
Jänes mängis koopas eeslit. ("Jänis esitti luolassa aasia")
Jalaga munadesse kultuuriedendajatele. ("Potku kulttuurin edistäjien munille")
Ja meie koos Eestiga. ("Ja me yhdessä Viron kanssa")
Joodik Moskva kohviku ees. ("Juoppo kahvila Moskvan edessä")
Yhtyeessä vaikuttaneet muusikot

Villu Tamme, kitara ja laulu 1986–
Tarvo Hanno Varres, basso 1986–1987
Lembit Krull, basso 1987–1993/2000
Sten Šeripov, basso 1993–2002
Reimo Va, basso 2002–
Venno Vanamölder, rummut 1986–1989
Ardo Põder, rummut 1989–1996
Andres Aru, rummut 1996–
Promille Promille, laulu 2002–
Tirts, laulu 2002–
Mati Pors, laulu 1986
Tõnu Trubetsky, laulu 1986–1987
Diskografia > Studioalbumit

Kylmälle maalle (1989)
Gringode kultuur (1993)
Sputniks In Pectopah (1995)
Rumal Nali (1996)
Jäneste invasioon (1996)
Õhtumaa viimased tunnid (2000)
Rotipüüdja (nimellä Vürst Trubetsky & J. M. K. E., 2000)
Ainult planeet (2002)
Diskografia > Kokoelmat

Totally Estoned - The Best Of J.M.K.E. (1997)
J.M.K.E. (2005)
Mälestusi Eesti NSV-st (2006)
Jasonit ei huvita (2010)
Diskografia > Singlet ja EP-levyt

Tere perestroika (1989)
Pieni mies, iso tuoppi (1990)
Savist saar (1991)
Maailmalõpp koju kätte (1993)
Aiheesta muualla

Kotisivu (viroksi ja englanniksi)
Stupido Records: Artistit: J.M.K.E. (Arkistoitu – Internet Archive)
JMKE.net
Ylen Elävä arkisto – Villu Tamme, toimiko perestroika? – Villu Tammen haastattelu Arto Nyberg -ohjelmassa 24. helmikuuta 2008
Krar (täsmennyssivu)

Krar voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Krar, Etiopiassa ja Eritreassa käytettävä soitin.
Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä, THL:n pääjohtajan asettama työryhmä.
Kuivilla susta

| Kuivilla susta Kristiina Brask |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu:  7. syyskuuta 2009 (digitaalinen)  9. syyskuuta 2009 (CD) 
 Formaatti: CD digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): MGI GoodWill Erik Nyholm Hannu Korkeamäki Ilkka Wirtanen Arttu Volanto Risto Asikainen
 Tyylilaji: pop R&B dance
 Kesto: 39.07 46.40 (Special edition)
 Levy-yhtiö: HMC Warner Music Finland
 Levymerkki: WEA
Muut kannet
 Special editionin kansikuva
Listasijoitukset
  Suomen virallinen albumilista: 11.
Kristiina Braskin muut julkaisut
| Silmät sydämeeni 2007 | Kuivilla susta 2009 |   |
Singlet albumilta Kuivilla susta
 ”Kuivilla susta” Julkaistu: 5. kesäkuuta 2009  ”Happee, hoitoo ja empatiaa” Julkaistu: lokakuu 2009
Kuivilla susta on Kristiina Braskin syyskuussa 2009 julkaistu toinen studioalbumi. Albumi sijoittui Suomen viralliselle albumilistalle neljäksi viikoksi, parhaimmillaan 11:nneksi. Albumilla on yhteensä seitsemän tuottajaa, Asko Kallosen toimiessa vastaavana tuottajana.
Albumin kansikuva, jossa Brask esiintyy yläosattomissa, herätti mediassa jonkin verran huomiota.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Tuottaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Kuivilla susta | Christel Sundberg, Michel Zitron, Pasi Siitonen, Saara Hopeahaarniska, Kristiina Brask | Goodwill, MGI | 3.43 |  |  |  |  |  |
| 2. | Salaa | Will Rappaport, Henri Lanz, Tenna Torres, Melli Jukarainen | Goodwill, MGI | 3.24 |  |  |  |  |  |
| 3. | Sadetakin suojassa | Kid Crazy, K. Karlsson, Hanne Sørvaag, Jippu | Erik Nyholm | 3.49 |  |  |  |  |  |
| 4. | Happee, hoitoo ja empatiaa | Rappaport, Lanz, Roni Tran, Risto Asikainen | Goodwill, MGI | 3.17 |  |  |  |  |  |
| 5. | Enemmän kuin ystävä | Timo Kiiskinen, Hannu Korkeamäki | Hannu Korkeamäki | 3.15 |  |  |  |  |  |
| 6. | Vapaa menemään | Jussi Nikula, Samuli Sirviö | Goodwill, MGI | 3.44 |  |  |  |  |  |
| 7. | Kuva | Laila Samuelsen, Kim Bergseth, Brask | Ilkka Wirtanen | 3.35 |  |  |  |  |  |
| 8. | Mua pelottaa | Rappaport, Lanz, Lashawnda Michele Jackson, Johnny Aguiar, Hopeahaarniska | Goodwill, MGI | 3.32 |  |  |  |  |  |
| 9. | Taivas päällä maan | Pepe Johansson, Markus Koskinen |  | 3.47 |  |  |  |  |  |
| 10. | Muovailuvahaa | Jukka Kosunen, Linda Sundström | Arttu Volanto, Risto Asikainen | 3.47 |  |  |  |  |  |
| 11. | Korttitalo | Marko Kumpula, Mikko Kivari, Elena Mady | Goodwill, MGI | 3.18 |  |  |  |  |  |
| Digitaalisen Special edition -version bonuskappaleet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Murheellinen | 3.37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Vahva ja varma | 3.58 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Savon Sanomat: suopea
Krapkowicen piirikunta

Krapkowicen piirikunta (puol. powiat krapkowicki) on Puolan piirikunta Opolen voivodikunnassa. Sen arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 63 474. Piirikunnan viisi kuntaa ovat Gogolin, Krapkowice, Strzeleczki, Walce ja Zdzieszowice.
Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Krapkowicen piirikunnan asukkaista 51,6 prosenttia oli naispuolisia ja 48,4 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 15,6 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 62,6 prosenttia ja eläkeikäiset 21,8 prosenttia väestön keski-iän ollessa 43,2 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 571 lasta. Vuoden 2011 väestönlaskennassa 15,3 prosenttia piirikunnan asukkaista oli saksalaisia. Krapkowicen piirikunnan väkiluvun ennakoidaan pienenevän 46 406 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.
Koskaan et muuttua saa

| ”Koskaan et muuttua saa” Pasi Kaunisto |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Pasi Kaunisto
 B-puoli: ”Kerran Vielä Kiellon Päälle”
 Äänitetty : 1969
 Julkaistu: Huhtikuussa 1969
 Formaatti: 7"-single
 Tekijä(t): Sävellys: Hubert Ballay, Guy Boyer, Suomenkieliset sanat: Juha Vainio
 Tyylilaji: Pop, Iskelmä
 Kesto: 03.18
 Levy-yhtiö: Decca
Listasijoitukset
  Suomen single-lista 1.
Pasi Kauniston muut singlet
| ”Serenella / Sateen Jälkeen” 1968 | ”Koskaan et muuttua saa” 1969 | ”Isadora / Etkö Kaipaa Entisaikaa?” 1969 |
Koskaan et muuttua saa on alun perin ranskalainen Hubert Ballayn ja Guy Boyerin instrumentaalisävellys Adagio cardinal, johon Juha Vainio kirjoitti suomenkieliset sanat. Musiikin sovituksesta vastasi Nacke Johansson. Musiikkikappaleen esitti ja levytti Pasi Kaunisto keväällä 1969. Laulu muodostui Pasi Kauniston läpimurtoiskelmäksi. Kappale nousi Suomessa levymyyntilistan ykköseksi vuonna 1969 ja yhdeksi 1960-luvun suosituimmista suomalaisista iskelmistä.
Adagio cardinal on sävelletty valssimusiikin tahtiin. Sen levytti orkesterisovituksena ranskalainen Raymond Lefèvre Et Son Grand Orchestre vuonna 1969.
Hubert Ballay oli tunnettu ranskalainen säveltäjä ja sanoittaja, joka mm. sanoitti Petula Clarkin kappaleita hänen ranskankielisiä esityksiään varten.
Juha Vainion sanoittama laulu kertoo vuosien vierimisestä ihmisen elämässä: lapsuuden ja nuoruuden jäämisestä taa, aikojen vaihtumisesta ja haaveiden haihtumisesta. Laulun sanoihin sisältyy runollinen, mutta epärealistinen toive elämänkumppanin muuttumattomuudesta. Laulu alkaa sanoin: "Vaihtuvat päivät, Pois leikit nuo jäivät, Mut koskaan et muuttua saa, Vuodet niin kulkee, Ne paljon pois sulkee, Mut koskaan et muuttua saa."
Pasi Kauniston lisäksi kappaleen ovat levyttäneet mm. Kai Hyttinen (1978), Eija Sinikka (2004) ja Jarkko Honkanen (2011).
Krasimir Anev

Krasimir Anev, Duszniki-Zdrój 2017
Krasimir Anev (s. 16. kesäkuuta 1987, Samokov) on bulgarialainen ampumahiihtäjä.
Anev sijoittui Nové Měston MM-kilpailuissa 2013 sprintissä 11:nneksi. Oslon MM-kilpailuissa 2016 hän oli normaalimatkalla kahdestoista. Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui sprintissä kuudenneksi, takaa-ajossa seitsemänneksi ja yhteislähdössä 12:nneksi. Anterselvan MM-kilpailuissa 2020 hän sijoittui takaa-ajossa 13:nneksi.
Maailmancupissa Anev sijoittui kymmenen parhaan joukkoon ensimmäisen kerran oltuaan kahdeksas normaalimatkalla kauden 2012–2013 avauskilpailussa, joka pidettiin Östersundin kaupungissa Ruotsissa. Parhaimmillaan hän on ollut neljäs Oberhofin yhteislähtökilpailussa kaudella 2014–2015. Maailmancupin ja maailmanmestaruuskilpailujen lisäksi hän on edustanut Bulgariaa olympialaisissa 2010 Vancouverissa, 2014 Sotšissa ja 2018 Pyeongchangissa.
EM-kilpailujen nuorten sarjassa Anev sai kultaa normaalimatkalla ja hopeaa takaa-ajossa Banskossa 2007 sekä hopeaa normaalimatkalla ja pronssia takaa-ajossa Nové Městossa 2008. Aikuisten sarjassa hän sai hopeaa takaa-ajossa ja pronssia normaalimatkalla Ridnaunissa 2011, pronssia normaalimatkalla Banskossa 2013, hopeaa takaa-ajossa Otepäässä 2015, hopeaa normaalimatkalla ja pronssia sprintissä Duszniki-Zdrój'ssa 2017, hopeaa takaa-ajossa ja pronssia sprintissä Ridnaunissa 2018 sekä kultaa normaalimatkalla Minskissä 2019. Rulla-ampumahiihdon MM-kilpailuissa hän voitti nuorten maailmanmestaruuden sprintissä ja takaa-ajossa Otepäässä 2007 sekä sai takaa-ajossa pronssia Haute Mauriennessa 2008. Miesten sarjassa hän saavutti takaa-ajossa pronssia Nové Městossa 2011, Tjumenissa 2014 ja Tšaikovskissa 2017.
Kirjanpito

Kirjanpito on tietojärjestelmä, jossa ylläpidetään tietoa yrityksen tai yhteisön taloudellisesta toiminnasta ja tilasta yksittäisen liiketapahtuman tarkkuudella. Kirjanpidolla tarkoitetaan myös tapahtumien kirjaamista kirjanpitoon ja muita siihen liittyviä toimintoja. Tärkeä osa kirjanpitoa ovat erilaiset alakirjanpitojärjestelmät kuten reskontra eli rekisteri, jolla voidaan seurataan muun muassa ostovelkoja ja myyntisaamisia sekä niiden suorituksia. Kirjanpito on osa yrityksen tai muun talousyksikön laskentatointa.
Kirjanpito voi olla kokonaan käsin tehtyä, mutta nykyään se yleensä toteutetaan osittain tai kokonaan koneellisesti.  Yksi kirjanpidon tehtävistä on yksityisten ja yrityksen varojen erillään pitäminen. Kauppiaiden aikanaan käyttämä niin sanottu kauppakirjanpito sisälsi sisäänostohinnat, joiden alitse eivät ulosmyyntihinnat saaneet mennä. Tämä muistin tuki vähensi muistinvaraisia tappiollisia myyntejä ja ylittävä osa (erotus) muodosti kauppiaalle jäävän voiton.
Kirjanpidosta tuotetaan lakisääteisiä ja muita raportteja yrityksen tai yhteisön omaan sekä sen sidosryhmien tarpeisiin. International Financial Reporting Standards (IFRS) on kansainvälinen standardi tilinpäätöstietojen julkaisuun, mikä on ollut käytössä EU-maissa vuodesta 2005 lähtien. Suomessa kirjanpitoa säätelevät kirjanpitolaki ja -asetus sekä hyvä kirjanpitotapa, jonka tärkein lähde on Kirjan­pito­lauta­kunnan lausunnot ja yleisohjeet.
Kirjaamisperiaatteita

Menon kirjaamisperusteena on tuotannontekijän vastaanottaminen ja tulon kirjaamisperusteena suoritteen luovuttaminen.
Esimerkiksi jos myyjä luovuttaa myymänsä tuotteen tänään, kirjataan tapahtuma per Myyntisaamiset an Myynti
Esimerkiksi kun asiakas lopulta maksaa velkansa, kirjataan saapunut rahasumma per Pankki an Myyntisaamiset (Myyntisaamiset-tili nollautuu)
Liiketapahtumat on kirjattava aikajärjestyksessä (päiväkirja) ja asiajärjestyksessä (pääkirjanpito).
Kirjanpitoaineiston tulee olla selväkielisessä kirjallisessa muodossa. Aineisto voidaan myös säilyttää tietokoneella sähköisessä muodossa, jolloin puhutaan atk-kirjanpidosta, mutta sen tulee olla saatettavissa selväkieliseen kirjalliseen muotoon.
Tilikauden tositteet sekä muu kirjanpitoaineisto on säilytettävä vähintään kuusi vuotta.
Kirjaamisperiaatteita > Yhdenkertainen kirjanpito

Yhdenkertainen kirjanpito on kirjanpitotapa, jonka kirjanpitolaki sallii liikkeen- ja ammatinharjoittajalle tiettyjen edellytyksien täyttyessä.