stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuntoarvio
Kuntoarvion laatiminen

Kuntoarvio laaditaan julkaistujen ohjeiden ja KH-korttien mukaisesti. Kuntoarvioissa tarkastellaan näiden ohjeiden määrittelemässä laajuudessa kiinteistön energiataloudellista kuntoa, sisäolosuhteita, terveellisyyttä ja turvallisuutta sekä ehdotetaan tarvittaessa niihin liittyviä korjaustoimenpiteitä.
Kuntoarvion kiinteistötarkastus perustuu pääosin aistinvaraisiin asiantuntijahavaintoihin ja ainetta rikkomattomiin menetelmiin. Tarvittaessa suoritetaan eräitä keveitä mittauksia. Kuntoarvio on nimensä mukaisesti asiantuntija-arvio, johon ei sisälly tarkempaan kunnon selvittämiseen tähtääviä tutkimuksia tai mittauksia. Koska kaikkia kohteita tai niiden kuntoon vaikuttavia seikkoja ei aina voida tarkastaa eikä luotettavasti arvioida aistinvaraisesti, kuntoarvioija voi tarvittaessa suositella jollekin osa-alueelle erillisen kuntotutkimuksen tekemistä. Näin saadaan luotettavaa tietoa kyseisen kohteen kunnosta, korjaustarpeista ja soveltuvista korjausmenetelmistä. Kuntotutkimusten suorittamisesta on julkaistu erillisiä ohjeita useilta kiinteistötekniikan alueilta.
Normaalisti kuntoarvion laadintaryhmään kuuluu kolme asiantuntijaa, joiden erikoisalat ovat rakennustekniikka, LVI-tekniikka ja sähkötekniikka. Erikseen sovittaessa kuntoarviota voidaan laajentaa siten, että myös hisseille suoritetaan asiantuntijatarkastus. Tällöin kuntoarvion tekoon osallistuu neljäs asiantuntija. Tilaajan kannattaa tilata kuntoarvio kokonaispakettina yhdeltä taholta, joka kokoaa tarvittavan työryhmän.
Ennen kuntoarvion toteuttamista olisi hyödyllistä toteuttaa talossa asukaskysely. Kysely antaa monenlaista käyttökelpoista lähtötietoa kuntoarvion laatijoille. Yleensä asukaskyselyssä on kysymyksiä mm. mahdollisista lämpötila- ja veto-ongelmista, asunnoissa olevista rakenteiden tai LVIS-järjestelmien vioista sekä yhteistilojen toimivuuteen tai turvallisuuteen liittyvistä epäkohdista. Asukaskyselyn voi tehdä isännöitsijä tai erikseen sovittaessa myös kuntoarvioija. Kuntoarvio-ohjeissa on julkaistu malleja asukaskyselylomakkeista.
Kuntoarvion tilaamisesta, toteuttamisesta ja raportin laatimisesta on julkaistu yleiset ohjeet. Ohjeiden mukaisen kuntoarvion laadintatyölle myönnetään korjausavustusta.
Alan termistöä

Energiatodistus
Vapaaehtoinen korkeintaan kuuden asunnon rakennuksille, muille pakollinen. Apuväline energiatehokkuuden arviointiin ja parannuskeinojen etsintään.
Laajennettu energiataloudellinen selvitys
Vaaditaan osana määrämuotoista kuntoarvioita. Kuntoarvioavustuksen saaminen edellyttää selvityksen tekemistä.
Kartoitus
Kiinteistön jonkin ongelman tai vaurion syyn selvittäminen mittalaittein. Kartoitusraportin laativat asiaan perehtyneet asiantuntijat.
Kunnossapitosuunnitelma
Laaditaan kuntoarvion ja tarvittaessa kuntotutkimuksen pohjalta. Määritellään suositeltavat kunnossapito- ja korjaustoimenpiteet kiinteistön alkuperäisen kunnon ylläpitämiseksi.
Kunnossapitotarveselvitys
Vuosittain asuntoyhtiön tilinpäätöskokouksessa esitettävä asiakirja seuraavien viiden vuoden kunnostustarpeesta. Ei määrämuotoista lomaketta, mutta Kiinteistöliitto on julkaissut suosituksen käytettävästä lomakkeesta. Hallituksen ja isännöitsijöiden laatima. Ei yksinään riitä korjaushankkeista päättämiseen.
Kuntoarvio
Kiinteistön tilojen, järjestelmien tai osien kunnon selvitys aistinvaraisesti, määrämuotoinen raportti. Tekijänä rakennus- ja talotekniset asiantuntijat. Liitteenä PTS.
Kuntotarkastus
Tehdään asuntokaupan yhteydessä omakotitaloihin tai osakkeisiin. Selvittää rakennusteknisen kunnon, korjaustarpeet ja mahdolliset terveys- ja turvallisuusriskit. Kokemusperäinen tutkimus, haastattelut ja esimerkiksi kosteusmittaukset. Tekijänä rakennustekninen asiantuntija.
Kuntotutkimus
Kiinteistön rakennusosan tai järjestelmän tarkempi tutkimus vaurion syyn selvittämiseksi. Rakenteita rikkova. Liitetään toimenpide-ehdotus. Rakennus- ja taloteknisten asiantuntijoiden ja laboratorioiden tekemä.
PTS
Pakollinen pitkän aikavälin kiinteistön kunnossapitosuunnitelma, joka liitetään kuntoarvioon. Taloyhtiön hallintoelimet hyväksyvät. Kokonaiskuva korjaustarpeiden aikatauluista ja kuluista.
Taloyhtiön kuntotodistus®
Taloyhtiön kunto tähdin pisteytettynä. Perustuu kuntoarvioon. Antaa selkeästi tietoa mahdollisista tulevista korjauksista yhtiössä. Vapaaehtoinen.
Aiheesta muualla

YLE: Jopa tuhannet taloyhtiöt joutuvat teettämään kuntoarvion 8.4.2010
Taloyhtio.net: Kuntoarvio ja PTS (Arkistoitu – Internet Archive)
KH-kortisto/KH Net -palvelu (Kuntoarviot: KH 90-00534, KH 90-00535, KH 90-00495, Energiatodistus: KH 02-00525)
LVI-kortisto/LVI Net -palvelu (Kuntoarviot: LVI 01-10537, LVI 01-10538, LVI 01-10487, Energiatodistus: LVI 02-10528)
Lakeija

Lakeijalla tarkoitetaan sisäpalvelijaa, yleensä miespuolista.
(englanniksi lackey). Lakeijan tyypillisiä tehtäviä on mm. ovenavaus vieraille, isäntänsä saattaminen ja juoksupoikatehtävät.
Hieman halventavasti lakeijaksi voidaan kutsua myös ylemmässä asemassa olevaa henkilöä nöyristelevää ja mielistelevää alaista tai kannattajaa.
Eräs kuuluisimpia näin kutsuttuja oli kenraalisotamarsalkka Wilhelm Keitel, Adolf Hitlerin uskollinen, mielistelevä apuri. Keiteliä kutsuttiinkin selän takana nimillä Lakaitel eli "Pikku Lakeija" tai Hovinarri.
Laukaan kulttuuripalkinto

Laukaan kulttuuripalkinto on Laukaan kunnan myöntämä kulttuurialan palkinto, jonka sai ensimmäisenä kirjailija Harri Tapper vuonna 1985. Yksityishenkilön saama palkinto on suuruudeltaan 500 euroa, yhteisön palkinnon arvon ollessa 1000 euroa.
Laukaan kulttuuripalkinnon saajat

1985 Harri Tapper
1986 Taimi Kananen ja Siiri-Elisa Nieminen
1987 Airi Kiilavuori ja Luupäät ry.
1988 Erkki Kauppinen ja Kuusan nuorisoseura ry.
1989 Vehniän demokraattinen yhdistys ry.
1990 Eino Kautto
1991 Savion kesägalleria
1992 Puustellin Työkylä
1993 Laukaan teatteri
1994 Musiikkikoulu Rauhala
1995 Lapsikuoro Satakielet ja sen johtaja Päivi Rytkönen
1996 Wojciech Toklowicz
1997 Laukaan kyläkirjoille
1998 Pentti Varkila
1999 Eila Hammarén ja Martti Nikamaa
2000 Wanhan Laukaan kotiseutuyhdistys
2001 Laukaan Mieslaulajat
2002 Kuusaan Kanavateatteri
2003 Martti Muurikainen
2004 Liisa Valtonen
2005 Sari Puttonen
2006 Laukaan Lyömäsoitin Festivaali ry.
2007 Laukaan Säästöpankin kulttuurisäätiö ja Solveig Hiltunen
2018 Jonne Lehtonen
2019 Improvisaatioryhmä Thö Säälittävät; minkä lisäksi Kulttuurin elämäntyö -palkinto Martti Hakkarainen
2020 Radio Lievestuore
Lakedaimon

Lakedaimon (m.kreik. Λακεδαίμων, Lakedaimōn; lat. Lacedaemon) oli kreikkalaisessa mytologiassa myyttinen Spartan perustaja ja spartalaisten esi-isä. Hän oli Zeuksen ja nymfi Taygeten poika.
Lakedaimon meni naimisiin Sparten, Eurotaksen tyttären, kanssa, ja nimesi valtakuntansa pääkaupungin tämän mukaan Spartaksi. Hän sai tämän kanssa lapset Amyklaan ja Eurydiken, josta tuli myöhemmin Akrisioksen puoliso ja Danaen äiti.
Lakedaimon on myös antiikin nimitys Spartan kaupungille; laajemmassa merkityksessä koko Lakonian maakunnalle.
Lammassaari (Kuhmoinen, Myllykylä)

Lammassaari
| --- | --- |
Sijainti:  Kuhmoinen Pirkanmaa Suomi
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  85 m 
Pinta-ala:  11,5 ha  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Lammassaari  on Päijänteen saari Pirkanmaalla Kuhmoisissa.
Maantietoa

Saari on 640 metriä pitkä, 310 metriä leveä ja sen pinta-ala on 11,5 hehtaaria . Se sijaitsee Tehinselän länsipuolella Tehinniemen ja Sarviniemen välisessä Säynätlahdessa. Lahden muita saaria ovat Hietasaari, Mäntysaari, Säynätsalo, Varpussaari ja Takko, joista Mäntysaari, Takko ja Varpusaari ovat sen lähimmät saaret. Saari on matala ja sen korkein kohta yltää noin 7 metrin korkeuteen Päijänteestä. Sille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, jotka sijaitsevat etelä- ja pohjoisrannassa.
Historiaa

Kuhmoisten seudun taloudellisessa kartassa vuodelta 1939 ja peruskartassa vuodelta 1966 on saaren karttanimenä ”Latosaari”, mutta saareen ei ole merkitty asumuksia tai peltoa . Sen sijaan vuoden 1966 kartassa on saarelle merkitty metsittyviä niittyjä ja yksi suojarakennus. Ensimmäinen mökki näkyy vasta vuoden 1986 kartassa ja toinen vuoden 1996 kartassa.
Kotkasumu

| Messier 16 |
| --- | --- |
 Kol­mi­vä­ri mo­sa­iik­ki­kom­po­siit­ti­ku­va (sininen, vihreä ja punainen) La Sil­lan obser­va­to­ri­on 2,2 metr­in te­le­skoo­pil­la ja WFI ka­me­ral­la.
Historia
Löytäjä:  Philippe Loys de Chéseaux (tähtijoukko), Charles Messier (sumu)
Löytöpäivä:  1745–1746 (tähtijoukko), 1764 (sumu)
Muut nimet:  M16, NGC 6611, IC 4703, Kotkasumu (-joukko)
Ominaisuudet
Tyyppi:  Avoin tähtijoukko, emissiosumu
Etäisyys:  n. 7000 valovuotta
Massa:  ?
Koko:  7 kaariminuuttia
Ikä:  n. 5,5 miljoonaa vuotta
Tähtien lukumäärä:  ?
Absoluuttinen kirkkaus:  –8.21m (joukko)
Havaitseminen
Tähdistö:  Käärme
Rektaskensio:  18 h 18.8 min
Deklinaatio:  -13° 47'
Suhteellinen kirkkaus:  6.4m
Kotkasumu eli Messier 16 tai IC 4703 on diffuusi emissiosumu Käärmeen tähdistössä. Sumua ympäröi suhteellisen nuori avoin tähtijoukko, Kotkajoukko eli NGC 6611. Kohteen etäisyys Maasta on noin 7 000 valovuotta. Kotkasumun mielikuvituksellisen näköinen keskus on uusien tähtien syntyaluetta.
Philippe Loys de Chéseaux kuvailee löytöään vuosina 1745–1746 vain tähtijoukoksi. Charles Messier löysi sen uudestaan itsenäisesti 3. kesäkuuta 1764 ja hän kuvailee tähtijoukkoa että se on heikon hehkun sisällä. William Herschelin luettelossa ei sumua mainita.
Luomisen pilarit, yk­si­tyis­koh­ta Kot­ka­su­mun kes­kel­tä.
Yksityis­ko­hta Luo­mi­sen pila­rei­sta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kotkasumu Wikimedia Commonsissa
Nummila, Sakari: Kotkasumu kuvattiin uudessa valossa Tähdet ja avaruus.  19.01.2012. Viitattu 15.3.2021.
Messier 16: Eagle Nebula Messier Objects.  6.4.2015. Viitattu 15.3.2021. (englanniksi)
Plotner, Tammy: Messier 16 (M16) – The Eagle Nebula Universetoday.  27.6.2016. Viitattu 15.3.2021. (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  α Ser, η Ser, μ Ser, ξ Ser, β Ser, ε Ser, δ Ser A, δ Ser B, γ Ser, κ Ser, ο Ser, ν Ser, λ Ser, ι Ser, ζ Ser, θ1 Ser, ρ Ser, π Ser, σ Ser, θ2 Ser, 5 Ser, b Ser, 10 Ser, τ1 Ser, R Ser, d Ser, d Ser, ω Ser, 16 Ser, 3 Ser, χ Ser, 6 Ser, c Ser, A2 Ser, A1 Ser, φ Ser, 64 Ser, 4 Ser, 45 Ser, 47 Ser, υ Ser, e Ser, τ7 Ser, ψ Ser, τ5 Ser, 61 Ser, τ6 Ser, 39 Ser, 43 Ser, τ3 Ser, 8 Ser, τ8 Ser, τ2 Ser, 40 Ser, 7 Ser, τ4 Ser, 14 Ser, 46 Ser, HD 168443, HD 136118, HD 168746, HD 175541, Gl 710
Eksoplaneetat:  HD 168443 b, HD 168443 c, HD 136118 b, HD 168746 b, HD 175541 b
Messierin luettelo
Kuvaohjelma (täsmennyssivu)

Kuvaohjelma voi tarkoittaa:
Televisio-ohjelmia, elokuvia ja digitaalisia pelejä
Kuvataiteessa ja taidehistoriassa tietyn teeman ympärille rakennettuja kuva-aiheita
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuvaohjelma”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuvapuskuri

Sun cgsix kuvapuskurilaite.
Kuvapuskuri (engl. framebuffer) on tietokoneen muistialue, joka sisältää väritiedon näytettävälle kuvalle. Kuvapuskuri on puskurimuisti, jonka sisällön näytönohjain näyttää näyttölaitteella. Kuvapuskuri toimii abstraktiona laitteistolle, jotta sovellusohjelmalle on hyvin määritelty rajapinta ilman tarvetta tietää laitteiston yksityiskohtia.
Varhaisissa grafiikkakorteissa kiihdytystoimintoja ei ollut ja voitiin puhua "tyhmistä" tai kiihdyttämättömistä kuvapuskurilaitteista.
Lahjapaperi

Lahjapapereita
Paketoituja lahjoja.
Lahjapaperi on usein hieman paksumpaa paperia, johon kääritään lahjoja. Paperi voi olla kuviollista tai yksiväristä ja sileää tai karheaa. Lahjapaperia käytetään eniten yleensä juuri ennen joulua. Tämä johtuu siitä, että ihmiset usein paketoivat joululahjansa lahjapaperiin.
Lahjoja on paketoitu pisimpään Kiinassa. Siellä paperin värillä on suuri symbolinen merkitys: punainen ja pinkki ovat hyviä, valkoista ja mustaa vältetään.
Yhdysvalloissa käytetään paperin ohella runsaasti erilaisia materiaaleja kuten sellofaania, foliota tai säkkikangasta. Britanniassa lahjan koristeluun käyetään paperin lisäksi materiaaleja kuten havuja ja marjoja. Suomessa lahjapaperin käyttö on perinteistä ja vaatimatonta.
Suomessa toimii yksi lahjapaperin valmistaja, Pyroll Oy.
Käytettyjä lahjapapereita ei pidä laittaa paperinkeräykseen, koska ne sisältävät runsaasti painovärejä ja täyteaineita. Lahjapaperit suositellaan käytettäväksi uudelleen, ja jos ne heitetään pois, ne lajitellaan energiajätteeseen tai sekajätteen joukkoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lahjapaperi Wikimedia Commonsissa
Jorma Kaukonen

| Jorma Kaukonen |
| --- | --- |
 Jorma Kaukonen Italiassa lokakuussa 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. joulukuuta 1940 (ikä 83) Washington, D.C., Yhdysvallat
Ammatti:  kitaristi, laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1964–
Tyylilajit:  psykedeelinen rock, rock, blues, folk
Soittimet:  kitara, laulu
Yhtyeet:  Jefferson Airplane, Hot Tuna, Michael Falzarano
Levy-yhtiöt:  Relix, RCA, Grunt, Red House, Atlantic, Virgin
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Hot Tuna Merlefest-tapahtumassa vuonna 2006: Jack Casady, Kaukonen ja Barry Mitterhoff.
Jorma Kaukonen vuonna 1984.
Jorma Kaukonen (Jorma Ludwik Kaukonen Jr., s. 23. joulukuuta 1940 Washington D.C.) on yhdysvaltalainen kitaristi, laulaja ja lauluntekijä. Hänen sukujuurensa ovat osittain Suomessa.
Ura

Kaukonen nousi 1960-luvun jälkipuoliskolla maineeseen psykedeelisen rockin tunnetuimpiin yhtyeisiin kuuluneen Jefferson Airplanen kitaristina ja perustajajäsenenä.
Erottuaan Airplanesta Kaukosella oli 1970- ja 1980-luvuilla Airplane-basisti Jack Casadyn kanssa yhtye nimeltä Hot Tuna. Kaukosen tunnetuin soololevy on Quah (1974). Hot Tunan levyistä on 1990-luvulla otettu uusintapainokset, vaikkeivät ne aikoinaan menestyneet kaupallisesti.
Kaukonen soittaa yleensä sormilla ilman plektraa. Hänen musiikissaan kuuluvat perinteisen rockin lisäksi blues ja country. Kaukonen valittiin Rolling Stone -lehden sadan parhaan kitaristin listalle 54. sijalle 2000-luvun alussa. Kaukosen nuorempi veli on niin ikään Jefferson Airplanen ja Hot Tunan sekä muun muassa Johnny Winterin kanssa yhteistyötä tehnyt kitaristi Peter Kaukonen (s. 1945).
Kaukonen kärsi pitkään pahasta päihderiippuvuudesta, joka oli ilmeistä mm. 1990-luvulla televisiossa esitetyssä dokumentista newyorkilaisesta Hotel Chelseasta, mutta hän raitistui, meni naimisiin Vanessa-nimisen naisen kanssa ja perusti tämän kanssa musiikkikoulun Appalakkien vuoristoon, old time -musiikin syntysijoille. Näihin aikoihin hän sai Grammy-ehdokkuuden levystään Blue Country Heart.
Ura > Esiintymiset Suomessa

Jefferson Airplane ei koskaan konsertoinut Suomessa, mutta vuonna 1968 yhtyeen ollessa vielä toiminnassa Jorma Kaukonen ja Jack Casady vierailivat PR-tarkoituksessa Tunnussävel-ohjelmassa. Myöhemmin Kaukonen on konsertoinut Suomessa sooloartistina ja Hot Tuna -yhtyeensä kanssa. Hän on esiintynyt muun muassa Helsingin Kulttuuritalolla vuonna 1976, Pori Jazzeilla vuonna 1992 ja Kaustisen kansanmusiikkifestivaaleilla vuonna 2003. Loppusyksystä 2011 hän teki mandolinisti Barry Mitterhoffin kanssa lyhyen Suomi-kiertueen esiintyen Helsingissä, Vaasassa ja Turussa. Vuonna 2013 hän esiintyi Hot Tunan kanssa Helsingissä ja Tampereella.
Sukujuuret

Kaukosen suomalaiset isovanhemmat muuttivat Amerikkaan 1800-luvun lopussa. Hänen isoisänsä oli kotoisin Ylistarosta ja isoäitinsä Hangosta. Hänen amerikansuomalainen isänsä syntyi vuonna 1910 Ironwoodissa Michiganissa. Hänen äitinsä on amerikanjuutalainen. Kaukonen ei itse puhu suomea kuin vain muutaman yksittäisen sanan verran, sen sijaan hänen Suomessa kesiään viettänyt poikansa puhuu kieltä sujuvasti. Kaukonen on todennut iloitsevansa suomalaisissa juurissaan siitä, että hänen suvussaan ei ole rikkaita ja kuninkaallisia, vaan kaikki ovat tavallisia maantallaajia, mikä on täydellistä bluesin soittamiselle.
Diskografia

Quah (1974)
Jorma (1979)
Barbeque King (1981)
Magic (1985)
Too Hot to Handle (1985)
Embryonic Journey (1994)
Magic Two (1995)
The Land of Heroes (1995)
Christmas (1996)
Too Many Years (1998)
Jorma Kaukonen Trio Live (2001)
Blue Country Heart (2002)
Stars in My Crown (2007)
River of Time (2009)
Ain’t In No Hurry (2015)
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Jarmo Holopaisen kuvia Kaukosesta Kaustisella
Laukaan kirkko

| Laukaan kirkko |
| --- | --- |
 Laukaan kirkko
Sijainti:  Laukaa
Seurakunta:  Laukaan seurakunta
Rakentamisvuosi:  1835
Suunnittelija:  Carl Ludvig Engel, Anton Wilhelm Arppe
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  800
Tyylisuunta:  empiretyyli
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laukaan kirkko on Laukaassa sijaitseva empiretyylinen puukirkko, jossa näkyy myös varhaisia uusgotiikan merkkejä koristelistoissa ja suippokaari-ikkunoissa. Se on arkkitehtien Carl Ludvig Engelin ja Anton Wilhelm Arppen suunnittelema ja valmistui vuonna 1835. Kirkossa on tilaa 800 hengelle ja se on puinen sisäviisteinen ristikirkko.
Hovimaalari Robert Wilhelm Ekmanin maalaama alttaritaulu esittää Kristusta Kirkastusvuorella. Tarkkasilmäiset huomaavat alttaritaulussa Mooseksen päähän maalatut sarvet, mikä johtuu vanhan Raamatun käännöksen käännösvirheestä, jota taiteilija noudatti. Kirkossa on 36-äänikertaiset urut, jotka Kangasalan urkutehdas valmisti vuonna 1963. Vuosien 1962–1963 peruskorjauksessa sisätilasta tuli hyvin pelkistetty arkkitehti Aarno Ruusuvuoren suunnitelmien mukaan. Erillinen kellotapuli on rakennettu Heikki Kuorikosken johdolla 1823. Kirkon viimeisin peruskorjaus tehtiin vuonna 2002, jolloin kirkko maalattiin sisä- ja ulkopuolelta, katto uusittiin, asennettiin sammutusjärjestelmä, sakasti uudistettiin ja eteistiloihin rakennettiin morsiushuone.
Kirkon korkeimmalla kohdalla on torni eli lanterniini, josta on hyvä näköala kaikkiin ilmansuuntiin. Talvisodan aikana sitä käytettiin ilmavalvontaan niin, että ilmavalvontalotat päivystivät tornissa yötä päivää.
Kirkon alakerrassa on kirkkomuseo, joka on yksi harvoista alan museoista. Siellä on esineitä, kuvia, karttoja, piirroksia ja tekstejä Laukaan seurakunnan vaiheista. Museossa on nähtävänä ennallistamispiirrokset Laukaan vanhimmista kirkoista, sekä vanhimman, Hartikan kirkon seinähirsi ja harjaristi 1500-luvun lopusta.
Alttaritaulu
Alttari
Urkuparvi
Kellotapuli
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laukaan kirkko Wikimedia Commonsissa
Lahjoitus

Lahjoitus on oikeustoimi, jolla joku luovuttaa tai sitoutuu luovuttamaan vastikkeetta toiselle esineen, oikeuden tai omaisuusarvon.
Lahjoitus Suomessa

Verotuksessa pidetään lahjana eli lahjaveron kohteena vastikkeellistakin omaisuuden luovutusta, kun vastike on pieni verrattuna omaisuuden käypään arvoon. Irtaimiston lahjoitus on oikeustoimena vapaamuotoinen, mutta kiinteistön lahjoitus on tehtävä samoin kuin muukin kiinteistön luovutus. Kiinteistöstä on laadittava lahjakirja, jonka todistaa oikeaksi julkinen kaupanvahvistaja.
Käteislahjassa lahjanantaja eli lahjoittaja luovuttaa tosiasiallisesti lahjansaajan haltuun irtainta omaisuutta, kuten rahaa tai arvopapereita. Velvoitelahjassa eli lahjanlupauksessa lahjoittaja antaa itseään velvoittavan sitoumuksen lahjan antamisesta tulevaisuudessa. Lahjasta puhutaan vain silloin, kun lahjaesine siirtyy lahjansaajan haltuun. Ennen luovutusta on olemassa vain mahdollinen lahjanlupaus. Jos lahjaobjekti on jo saajan hallussa, hallinnan luovutuksen sijasta lahjoittaja antaa ilmoituksen lahjasta. Jos lahjan kohde on kolmannen henkilön hallussa, lahjoittaja tekee esineen haltijalle ilmoituksen lahjasta. Kun lahjoitetaan saaminen, jossa velallisena on kolmas henkilö, on se siirrettävä ja lahjoittajan on tehtävä velalliselle ilmoitus asiasta. Sääntö ei koske juoksevaa velkakirjaa.
Jotta lahjanlupaus olisi sitova, on se tehtävä lahjansaajalle annetussa velkakirjassa tai muussa asiakirjassa tai tavalla, joka osoittaa lupauksen tarkoituksen tulla yleisön tietoon. Sitovakin lahjanlupaus voidaan perua tai lahjaa pienentää, jos lahjoittajan taloudellinen tilanne on vaikeutunut, niin että lupauksen täyttämisen vaatiminen olisi kohtuutonta. Perumisen syynä voi olla myös se, että lahjansaaja on tehnyt huomattavaa vääryyttä lahjoittajaa kohtaan. Konkurssissa lahja voi peruuntua kolmannen henkilön hyväksi, jos velallinen on lahjoittamalla hukannut omaisuuttaan ja aiheuttanut näin huomattavaa vahinkoa velkojille.
Irtaimen omaisuuden lahjoittamista koskee Suomessa vuonna 1947 annettu lahjanlupauslaki (625/1947). Sen mukaan esineen lahjoittamista koskeva lupaus ei yleensä ole sitova, ennen kuin esine on luovutettu vastaanottajalle, ellei lupausta ole tehty velkakirjalla, joka on hänelle luovutettu. Jos joku lahjoittaa saman perheen jäsenelle erityisen arvokasta omaisuutta, on siitä ilmoitettava Digi- ja väestötietovirastolle tai Ahvenanmaan valtionvirastolle, sillä muussa tapauksessa lahja voidaan edelleen ulosmitata antajan veloista.
Erityisen arvokkaan omaisuuden lahjoittaminen lähisukulaiselle katsotaan yleensä ennakkoperinnöksi, joka on otettava huomioon perinnönjaossa. Suuren lahjan saajan on myös maksettava lahjaveroa, jonka suuruus määräytyy samoin kuin perintöveron.
Laihianjärvi

| Laihianjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Eura 
Koordinaatit:  61°14′33″N, 22°03′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Järvioja Köyliönjokeen 
Järvinumero:  34.056.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  26 m 
Rantaviiva:  0,859 km 
Pinta-ala:  4,385 ha  
 fiLaihianjärvi 
Laihianjärvi on Eurajoen vesistöön kuuluva järvi Kiukaisten Laihian kylässä Eurassa Satakunnassa.
Maantiede

Järvi sijaitsee keskellä lehtipuuvaltaista suota ja on halkaisijaltaan noin 200 metriä. Järven pinta-ala on 4,4 hehtaaria ja sen luusuana toimii lounaaseen laskeva kaksi kilometriä pitkä kaivettu Järvioja. Se yhtyy Köyliönjokeen 1,7 kilometriä Eurajoen yhtymäkohdastaan. Järvioja alittaa kantatien 43.
Historia

Laihanjärvi on aikaisemmin ollut suurempikin, mutta vedenpinnan laskun takia se on pienentynyt ja soistunut. Tämä on tapahtunut 1810-luvulla. Rusthollarit Isotalo ja Järvenpää Laihialta vaativat vuonna 1822, että Köylypolven talolliset Knuutila, Kuusiston, Kallin, Männistön ja Tuumin olisivat pidättäydyttävä heinäteosta Laihianjärven osaksi kuivatetuilla niityillä siihen asti, että järvi olisi kuivannut loppuun ja vesijättömaat jaettu.
Jäte

Yhdyskuntajätteitä
Jäte on mistä tahansa toiminnasta syntyvää sen tuottajalle hyödyntämiskelvotonta materiaa. Myös lämpöä voidaan pitää jätteenä. Toisen jäte voi olla toiselle toimijalle raaka-ainetta kuten esimerkiksi luonnon biogeokemiallisessa kierrossa tai ihmisen järjestelmien teollisessa ekologiassa.
Perinteisesti ihmisyhdyskunnissa jäte on dumpattu johonkin, keskittyneemmin erityisille kaatopaikoille. Jätettä voidaan myös mahdollisuuksien mukaan edelleen jalostaa eli kierrättää.
Joissain yhteyksissä jätettä nimitetään myös roskaksi.
Jätettä on kaikkialla, minne ihminen on matkustanut: esimerkiksi korkeimmalla vuorenhuipulla syvimmässä merenpohjassa, pohjoisnavalla, Kuussa ja avaruudessa.
Lainsäädäntö ja lain valvonta

Jätteiden käsittelyä säädellään laeilla ja asetuksilla. Suomessa jätelainsäädännön valmistelu kuuluu keskeisesti ympäristöministeriön hallinnonalaan. Jätelainsäädäntö kattaa kaikki jätteet paitsi ydinjätteet. Suomen ympäristölainsäädäntö pyrkii seuraamaan EU:n ympäristölainsäädäntöä, mutta on osittain tiukempaa. Suomessa on jätelaki ja ympäristönsuojelulaki sekä lukuisa joukko asetuksia ja muita päätöksiä, jotka sääntelevät jäteasioita.