stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kumlinge

| Kumlinge |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  60°15′35″N, 020°46′45″E
Maakunta:  Ahvenanmaan maakunta
Seutukunta:  Ålands skärgård
Kuntanumero:  295
Hallinnollinen keskus:  Kumlinge
Perustettu:  –
Pinta-ala ilman merialueita:  99,44 km² 297:nneksi suurin 2022 
Kokonaispinta-ala:  865,80 km² 131:nneksi suurin 2022 
– maa:  99,07 km²
– sisävesi:  0,37 km²
– meri:  766,36 km²
Väkiluku:  279 307:nneksi suurin 31.8.2024 
– väestötiheys:  2,82 as./km² (31.8.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  10,1 %
– 15–64-v.:  51,8 %
– yli 64-v.:  38,1 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  7,2 %
– ruotsinkielisiä:  84,8 %
– muut:  7,9 %
Kunnallisvero:  19,00 % 4:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  Christian Dreyer
www.kumlinge.ax
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kumlinge on Suomen kunta, joka sijaitsee Ahvenanmaan maakunnassa. Kumlingessa on 279 asukasta (31. elokuuta 2024) ja sen pinta-ala on 865,80 km² (1. tammikuuta 2022), josta 99,07 km² maata, 0,37 km² sisävesiä ja loput 766,36 km² merta. Kumlingen naapurikunnat ovat Brändö, Saltvik, Sottunga ja Vårdö.
Kunta on yksikielisesti ruotsinkielinen ja 84,8 prosenttia sen asukkaista puhuu äidinkielenään ruotsia. Kunnan vaakunan on suunnitellut Matts Dreijer ja se on vahvistettu vuonna 1951.
Maantiede

Kumlinge sijaitsee suunnilleen Ahvenanmantereen ja Manner-Suomen puolivälissä. Länsipuolella on Teilin ja itäpuolella Lappveden merenselkä. Kunnan pääsaari on Ahvenanmaan saarista pinta-alaltaan seitsemänneksi suurin. Pääsaarella sijaitsevat kunnantoimisto, kauppa, apteekki, Ålandsbankenin konttori ja kunnan ainoa koulu. Muut suurehkot saaret, joihin on säännölliset kulkuyhteydet, ovat Enklinge, Seglinge ja Björkö. Enklingessä ja Seglingessä toimineet koulut on suljettu. Pienempiä saaria, joista suurin osa on asumattomia, on useita satoja. Kumlingen saaret ovat pinnanmuodoiltaan matalia ja yleisilmeeltään karuja. Korkein maastonkohta kunnan alueella on 22 metrin korkeuteen merenpinnasta ulottuva kallionhuippu Björkön saaren pohjoisosassa.
Kumlingen molemmat luonnonsuojelualueet sijaitsevat Enklingen saarella: Blacksundin Natura-alue ja Näsetin luonnonsuojelualue.
Maantiede > Ilmasto

Kumlingen ilmasto on meren vaikutuksesta leuto.
Maantiede > Kylät

Kunnassa on 5 kylää: Björkö, Enklinge, Kumlinge, Prästgården ja Seglinge.
Historiaa

Kumlingen saaret olivat esihistoriallisella ajalla vielä veden peitossa. Pysyvä asutus saapui alueelle vasta keskiajalla Ahvenanmantereelta. Sitkeästi eläneen muistitiedon mukaan Kumlingessa olisi sijainnut keskiajalla luostari, mutta mitkään asiakirjatiedot tai arkeologiset tutkimukset eivät tue tätä väitettä. Vuoden 1537 maakirjan, jossa mainittiin jo kaikki Kumlingen nykyiset kylät, mukaan pitäjässä oli 107 veroa maksanutta taloa, mistä on päätelty väkiluvun olleen tuolloin 600–800 henkeä.
Kumlinge mainittiin alkujaan Sundiin kuuluvana kappeliseurakuntana. Kumlingen seurakunta itsenäistyi 1400-luvun alkupuolella ja siitä erosi Brändö vuonna 1864. Nykyisin Kumlinge ja Brändö muodostavat yhdessä Ahvenanmaan pohjoisen saaristoseurakunnan, Brändö-Kumlinge församling.
Suomen sodan aikana, 9. toukokuuta 1808, pastori Henrik Johan Gummeruksen talonpojat piirittivät Kumlingen kirkonkylässä sitä miehittämään tulleen venäläisen 472 miehen joukko-osaston. Talonpojat tulittivat venäläisiä läheiseltä Fälbergetiltä kahdella pienellä tykillä, kunnes nämä suostuivat antautumaan. Fälbergetillä on vuonna 1920 pystytetty taistelun muistokivi. Vuonna 1809 venäläiset kuitenkin saapuivat Kumlingeen uudelleen ja tällöin ruotsalainen armeijaosasto poltti useita kyliä yrittäessään estää heidän etenemistään.
Kumlingesta on 1900-luvun alkupuolella joissakin yhteyksissä käytetty suomenkielistä nimeä Kumlinki.
Väestö

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Kumlingen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 454 | 454 |
| 1985 | 1985 |    | 465 | 465 |
| 1990 | 1990 |    | 465 | 465 |
| 1995 | 1995 |    | 439 | 439 |
| 2000 | 2000 |    | 405 | 405 |
| 2005 | 2005 |    | 355 | 355 |
| 2010 | 2010 |    | 364 | 364 |
| 2015 | 2015 |    | 317 | 317 |
| 2020 | 2020 |    | 315 | 315 |
Lähde: Tilastokeskus.
Vuoden 2017 taajamarajauksen mukaan Kumlingessa ei ole lainkaan taajamia. Vuoden 2017 lopussa Kumlingessa oli 314 asukasta, joista 310 asui haja-asutusalueilla ja 4:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa.
Hallinto

Kumlingen kunnanvaltuustossa istuu yhdeksän kunnanvaltuutettua. Vuoden 2023 kuntavaaleissa kaikki valtuutetut valittiin Kumlingelistan-listalta.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kumlingessa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Brändö-Kumlinge församling (ent. Ahvenanmaan pohjoinen saaristoseurakunta, ruots. Ålands norra skärgårdsförsamling)
Seurakunta toimii myös Brändön kunnan alueella.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kumlingen alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kumlingen kunnan nykyisellä alueella.
Kumlinge församling (liitetty Ahvenanmaan pohjoiseen saaristoseurakuntaan 2006)
Liikenneyhteydet ja palvelut

Kumlinge sijaitsee saaristossa, joten kunnan alueelle pääsee lähinnä vesitse Ålandstrafikenin liikennöimillä lautoilla joko Brändöstä, Föglöstä, Lumparlandista, Sottungasta tai Vårdöstä. Kumlingella on kuitenkin myös oma ympäri vuoden käytössä oleva lentokenttä.
Kunnan sisäistä liikennettä hoidetaan lautalla pääsaaren ja Enklingen välillä sekä lossilla pääsaareen liittyvän Snäckön ja Seglingen välillä. Kumlingeen kuuluvaan Björkön saareen on lossiyhteys Brändöön kuuluvan Lappon kautta.
Kumlingessa on koko peruskoulun kattava koulu eli luokka-asteet 1–9. Lukuvuonna 2017–2018 koulua kävi 24 oppilasta. Koulurakennus on valmistunut 1953 ja remontoitu perusteellisesti 2000-luvun alussa.
Kulttuuri > Murre

Kumlingen alue on historiallisesti ruotsinkielistä aluetta. Kumlingen ruotsinkielinen murre luetaan ahvenanmaanruotsin Itä-Ahvenanmaan murteisiin. Ahvenanmaa muodostaa linkin Suomen ruotsalaismurteista Uplannin ja Sörmlannin murteisiin. Ahvenanmaan saaristossa puhuttava Itä-Ahvenanmaan murre on muuta Ahvenanmaata lähempänä muita suomenruotsin variantteja.
Kulttuuri > Nähtävyyksiä

Kumlingen kirkko
Hermasin museotila Enklingessä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kumlinge Wikimedia Commonsissa
Kumlingen kunnan suomenkieliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Tilastokeskus - Kumlingen avainluvut
Visit Kumlinge -sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Virstanpylväs Kumlingessa Kuninkaantien postireitin varrella
Lenninhaiven

Poikkileikkaus pähkylästä, jonka kärjessä lenninhaivenia; siemen on kuvassa tummanruskea osa.
Lenninhaiven eli pappus-haiven on pähkylässä kiinni oleva hento, karvamainen laite. Sen tarkoituksena on edistää kasvin siementen leviämistä tuulen avulla. Lenninhaivenisia siemeniä on paljon esimerkiksi asterikasveilla eli mykerökukkaisilla.
Lenninhaivenet voivat olla ohuita ja haarattomia tai haarautua sulkamaisesti. Niistä muodostuvaa haiventupsua sanotaan pappukseksi.
Kaurajuuren (Tragopogon porrifolius) lenninhaivenia.
Tähtipukinparran (Tragopogon hybridus) lenninhaivenia.
Isoartisokan (Cynara cardunculus) siemen, jossa on valkoisia lenninhaivenia.
Maarianohdakkeen (Silybum marianum) siemen, jossa on vaaleita lenninhaivenia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lenninhaiven Wikimedia Commonsissa
Fast & Furious 5

| Fast & Furious 5> Fast Five |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Justin Lin
Käsikirjoittaja:  Chris Morgan
Tuottaja:  Neal H. Moritz Vin Diesel Michael Fottrell
Säveltäjä:  Brian Tyler
Kuvaaja:  Stephen F. Windon
Leikkaaja:  Kelly Matsumoto Christian Wagner
Pääosat:  Paul Walker Vin Diesel Dwayne Johnson Michelle Rodriguez Tyrese Gibson Jordana Brewster Eva Mendes
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures
Levittäjä:  UIP-Dunafilm Universal Studios Microsoft Store Xfinity Streampix
Ensi-ilta:   28. huhtikuuta 2011  29. huhtikuuta 2011  4. toukokuuta 2011
Kesto:  2h 10 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  125 000 000 $
Tuotto:  626 137 675 $
Katsojat:  77 170 (Suomessa)
Edeltäjä:  Fast & Furious
Seuraaja:  Fast & Furious 6
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Fast & Furious 5 (tunnetaan myös nimellä Fast & Furious 5: Keikka Riossa) (engl. Fast Five) on Hurjapäät-elokuvasarjan viides osa. Elokuvan ensi-ilta Yhdysvalloissa oli 29. huhtikuuta 2011 ja Suomessa 4. toukokuuta 2011.
Juoni

Kun Brian O’Conner (Paul Walker) ja Mia Toretto (Jordana Brewster) ovat vapauttaneet Dominic Toretton (Vin Diesel) vankeja vievästä bussista, heidät etsintäkuulutetaan koko maassa ja päättävät paeta Rioon, Brasiliaan. Siellä Brian ja Mia törmäävät vanhaan ystäväänsä Vinceen. Vince kertoo hyvästä keikasta, jossa olisi määrä varastaa autoja junavaunusta. Toretto saapuu ja keikka voi alkaa. Kesken ryöstön syntyy kähinää ja paikalle ryntää kolme agenttia, jotka saavat surmansa. Tämän vuoksi agentti Hobbs (Dwayne Johnson) alkaa selvittää juttua ja näin alkaa tämän vuoden toimintatäytteisin takaa-ajo. Junaryöstön jälkeen Dom ja Brian löytävät varastetusta autosta sirun, joka oli keikan todellinen syy. Brian syyttää Vincen tienneen siitä koko ajan ja tästä syystä Dom käskee Vincen pois. Pian he päättävät uhkailla Rion mahtavinta miestä ja ryöstää hänen rahansa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Vin Diesel  | … |  Dominic Toretto   |
|  Paul Walker  | … |  Brian O’Conner   |
|  Dwayne Johnson  | … |  Hobbs   |
|  Tyrese Gibson  | … |  Roman Pierce   |
|  Jordana Brewster  | … |  Mia Toretto   |
|  Ludacris  | … |  Tej   |
|  Sung Kang  | … |  Han Lue   |
|  Elsa Pataky  | … |  Elena Neves   |
|  Don Omar  | … |  Rico   |
|  Tego Calderón  | … |  Tego   |
|  Gal Gadot  | … |  Gisele Yashar   |
|  Matt Schulze  | … |  Vince   |
|  Michael Irby  | … |  Zizi   |
|  Alimi Ballard  | … |  Fusco   |
|  Joaquim de Almeida  | … |  Hernan Reyes   |
|  Michelle Rodriguez  | … |  Leticia "Letty" Ortiz   |
|  Eva Mendes  | … |  Monica Fuentes   |
Arvioita

Nyt-liitteessä kolme kriitikkoa antoi elokuvalle tähtiä keskiarvona 1,7.
Aiheesta muualla

Fast & Furious 5 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Fast & Furious 5 Elonet.
Lennie Niehaus

Leonard ”Lennie” Niehaus (1. kesäkuuta 1929 Saint Louis – 28. toukokuuta 2020 Redlands, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen saksofonisti ja West Coast -jazzin säveltäjä. Hän soitti muun muassa Clint Eastwoodin elokuvissa. Niehaus ja Eastwood tapasivat alun perin armeija-aikanaan 1950-luvulla.
Niehausin sisko oli konserttipianisti ja isä viulunsoittaja. Hän valmistui 1946 Roosevelt High Schoolista.
Niehaus voitti vuonna 1994 Emmy-palkinnon musiikistaan Showtime-elokuvaan Lush Life.
Laittomasti maassa oleskeleva

Laittomasti maassa oleskeleva tarkoittaa ulkomaalaisen maassa oleskelua ilman siihen tarvittavaa voimassa olevaa lupaa. Suomen ulkomaalaislaissa on säädetty laillisesta oleskelusta. Jos Suomeen tulee Euroopan unionin jäsenmaiden ulkopuolelta yli 90 päiväksi, on henkilön haettava oleskelulupaa. Turvapaikanhakijan oleskelu muuttuu laittomaksi silloin, kun turvapaikkahakemukseen tehty kielteinen päätös saa lainvoiman tai maasta poistamispäätös tulee täytäntöönpanokelpoiseksi. Maahanmuuttovirasto tai poliisi toimittaa kielteisen turvapaikkapäätöksen paperisena asiakirjana turvapaikanhakijalle.
Poliisi valvoo ulkomaalaislain noudattamista, hoitaa maastapoistamispäätösten tiedoksiannot ja vastaa palautuksista Rajavartiolaitoksen kanssa. Viranomaiset voivat myöntää henkilölle, jolla ei ole passin kaltaista matkustusasiakirjaa, uuden eurooppalaisen matkustusasiakirjan palautusmatkan ajaksi.
Karkotus koskee ulkomaalaisia, joilla on tai on ollut oleskelulupa. Käännytys koskee ulkomaalaisia, joilla ei ole ollut oleskelulupaa. Esimerkiksi turvapaikanhakijoiden maasta poistamisessa on kyse käännyttämisestä. Maasta poistamisesta päättää Maahanmuuttovirasto.
Sisäministeriön ohjeiden mukaan laittomaan maassa oleskeluun liittyvistä havainnoista voi ilmoittaa poliisille.
Määrät Suomessa > 2010-luvulla

Poliisin vuoden 2015 vuosikertomuksessa todettiin, että Suomessa tavattiin keskusrikospoliisin tilastoinnin mukaan vuonna 2015 yhteensä yli 14 000 laittomasti maassa oleskellutta ulkomaalaista. Poliisin arvion mukaan valtaosa heistä koostuu turvapaikkahakemuksen sisämaassa jättäneistä ulkomaalaisista, joilla ei ollut tavattaessa maahantuloa tai henkilöllisyyttä osoittavia asiakirjoja. Näiden henkilöiden maassa oleskelu muuttuu lailliseksi heti, kun he jättävät turvapaikkahakemuksen. Vuoden 2015 syksyn jälkeen esimerkiksi Lappiin saapuneista turvapaikanhakijoista useita satoja on kadonnut saatuaan kielteisen turvapaikkapäätöksen, joten he oleskelevat laittomasti Suomessa tai mahdollisesti muualla Euroopassa. Ihmisiä on kadonnut Suomen vastaanottokeskuksista ennen tai sen jälkeen kun he ovat saaneet turvapaikkapäätöksen.
Vuoden 2017 alussa kadonneiden määrä oli 5 000 henkeä, heinäkuussa 5 100. Osa on lähtenyt Suomesta muualle Eurooppaan tai kotimaahansa kertomatta siitä viranomaisille. Tällaisia henkilöitä on ainakin 1 500, koska heitä on tavattu Suomen rajoilla lähdössä maasta tai muissa maissa. Maaliskuussa 2017 poliisi alkoi sakottamaan maassa laittomasti oleskelevia ulkomaalaisia, jotka olivat saaneet kielteisen turvapaikkapäätöksen. Laittomasti maassa oleskelevat syyllistyvät ulkomaalaisrikkomukseen. Turun iskun jälkeen hallitus ryhtyi pohtimaan myös sitä, pitäisikö näitä rangaistuksia koventaa. Marraskuussa 2017 Helsingin apulaispormestari Sanna Vesikansa kertoi, että laittomasti maassa olevien määrää Helsingissä ei tiedetä.
Määrät Suomessa > 2020-luvulla

Kuntaliiton kesällä 2020 tekemän arvion mukaan Suomessa oli tuolloin noin 700–1 100 henkilöä, jotka olivat saaneet kielteisen turvapaikka­päätöksen ja maastapoistamis­päätöksen. He eivät ole poistuneet maasta vapaaehtoisesti, eikä heitä ole onnistuttu poistamaan viranomaistoimin. Vuoden 2021 lopulla Suomessa arvioitiin olevan kaiken kaikkiaan noin 3 000 laittomasti maassa oleskelevaa.
Laittomasti maassa oleskelevien palauttaminen

Vuoteen 2023 mennessä Suomeen oli syntynyt tilanne, jossa muutamat maat eivät suostu ottamaan kansalaisiaan takaisin Suomesta, vaikka Maahanmuuttovirasto niin haluaisi. Lisäksi Suomi on päättänyt, että se ei esimerkiksi poista maasta Sudanin ja Afganistanin kansalaisia maiden huonon turvallisuustilanteen takia. Viraston linjausten myötä poliisi ei myöskään laita täytäntöön aikaisempia afganistanilaisten käännytys- tai karkotuspäätöksiä. Kaikkiin maihin palautuksia ei ole voitu tuolloin tehdä. Ainakaan Irak ja Somalia eivät suostu ottamaan kaikkia kansalaisiaan vastaan, vaan ne valikoivat vastaanotettavat. Irak on pääosin ottanut vastaan vain rikoksiin syyllistyneitä kansalaisiaan. Koska Suomella ei ole palautussopimusta Irakin kanssa, maa ei ole esimerkiksi ottanut sellaisia henkilöitä, joilla ei ole henkilöllisyystodistusta tai passia. Somalia ei ole ottanut kaikkia kansalaisiaan vastaan, mutta sillä ei ole ollut niin selkeää linjaa valittavista henkilöistä kuin Irakilla. Iranin kanssa Suomi ei voi edes neuvotella asiasta. Siksi Iraniin palautukset ovat olleet jäissä jo vuosia. Lisäksi kesällä 2023 Suomi jäädytti Sudanin kansalaisia koskevan päätöksenteon, koska Maahanmuuttovirasto katsoi, että Sudanin turvallisuustilanne on heikkenemässä.
Koronapandemian aikana ulkomaalaisten Suomesta poistaminen vähentyi huomattavasti matkustusrajoitusten takia. Poliisi poisti vuonna 2022 maasta lähes 2 000 ulkomaan kansalaista. Syynä palautukseen on tyypillisesti kielteinen oleskelulupa- tai turvapaikkapäätös, laiton maassaolo tai syyllistyminen rikoksiin. Vuodesta 2017 alkaen suurin osa Suomesta poistetuista henkilöistä on ollut Irakin kansalaisia. Vuoden 2015 pakolaiskriisissä Suomeen tuli tuhansia irakilaisia. Kaikki heistä eivät saaneet turvapaikkaa Suomesta. Afganistanilaisilla useimmiten palautuksen syynä oli kielteinen oleskelulupapäätös tai luvaton oleskelu maassa, ja koska maahan oli kesällä 2023 voimassa palautuskielto, afganistanilaiset ovat saaneet automaattisesti vähintään oleskeluluvan Suomeen. Vuoteen 2023 mennessä entiset palautusmäärät olivat palautumassa.
Poliisin palauttamista ulkomaalaisista valtaosa lähtee niin, että viranomainen valvoo henkilön maasta poistumista rajanylityspaikalla. Vuonna 2022 poliisi joutui saattamaan maasta pois yli 200 ulkomaalaista. Käytännössä se voi tarkoittaa esimerkiksi sitä, että poliisi vie henkilön kohdemaahan asti reitti- tai charterlennolla. Parin tuhannen poliisin palauttaman ulkomaalaisen lisäksi osa palaa vapaaehtoisesti, osa taas katoaa viranomaisilta. Suomen poliisi palauttaa vuosittain ihmisiä yli sataan maahan. Pääosin se sujuu hyvin.
Laittomasti maassa olevien majoittaminen ja terveydenhoito > Majoittaminen

Suomessa on henkilöitä, jotka ovat majoittaneet paperittomia koteihinsa kymmenien vuosien ajan. Turun terrori-iskun jälkeen sisäministeri Paula Risikko totesi hallituksen harkitsevan, pitäisikö laittomasti maassa olevien paperittomien avunanto ja piilottelu tehdä rangaistavaksi. Syyskuussa 2017 Suomen tietotoimiston tekemässä kyselyssä Vihreän liiton ja Vasemmistoliiton eduskuntaryhmät kannattivat kansalaistotettelemattomuutta paperittomien henkilöiden auttamiseksi. Eduskuntaryhmistä suurin osa hyväksyi vuonna 2017 paperittomien ihmisten auttamisen tietyin ehdoin, jos viranomaisten työtä ei häiritä tai estetä.
Laittomasti maassa olevien majoittaminen ja terveydenhoito > Majoittaminen > Seurakuntien toiminta

Poliisin mukaan eräissä suomalaisissa seurakunnissa kirkon työntekijä on aktiivisesti pyrkinyt estämään poliisin toimia piilottamalla palautuspäätöksen saaneita tai laittomasti maassa olevia. Helsingin seurakuntien yhteisen kirkkovaltuuston puheenjohtaja Kaisa Raittila totesi Yleisradion haastattelussa, että jos joku apua tarvitseva on hänen ovensa takana, hänellä ei kristittynä ole muuta vaihtoehtoa kuin avata ovi. Hänen mukaansa Suomen laki sallii vielä lähimmäisen auttamisen, mutta jos hallituksen lakihanke muuttaa tilanteen, siinä tapauksessa Raittilan mukaan kristityn vastuu on merkittävämpi kuin Suomen laki. Helsingin Diakonissalaitoksella on Itä-Helsingin paperittomille suunnattu Turvattomat-hanke, jossa maahanmuuttajataustaiset laitoksen työntekijät auttavat paperittomia ja laittomasti maassa oleskelevia. Se on jatkoa Suojattomat-hankkeelle.
Laittomasti maassa olevien majoittaminen ja terveydenhoito > Terveydenhoito

Helsinkiin, Turkuun, Lahteen, Tampereelle, Joensuuhun ja Ouluun on perustettu salaisia klinikoita, joissa vapaaehtoiset lääkärit, sairaanhoitajat ja kätilöt hoitavat Suomeen laittomasti jääneitä ihmisiä. Vuonna 2015 Suomen eduskunnassa esitettiin, että laittomasti maassa oleskelevat ihmiset saisivat nykyistä laajemman terveydenhoidon. Uudistus kaatui, koska Kari Rajamäki SDP:stä ehdotti asian jättämistä pöydälle. Eduskunta ei enää ehtinyt käsitellä asiaa, koska edessä oli uudet vaalit.
Maaliskuun 2017 lopussa Helsingin kaupunginvaltuutettu Veronika Honkasalo vesemmistoliitosta teki aloitteen 40 muun valtuutetun kanssa laittomasti maassa oleskelevien terveydenhoidosta. Elokuun 2017 lopussa Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveyslautakunta linjasi, että terveydenhoitoa pitää laajentaa. Lautakunnan esitys linjasi, että paperittomille pitää antaa välttämätöntä hoitoa. Marraskuussa 2017 Helsingin kaupunginvaltuusto päätti, että laittomasti maassa oleskelevien terveydenhoitopalveluita laajennettaisiin, ja että ne koskisivat muun muassa myös mielenterveyspalveluita ja oikeudellista neuvontaa.
Ehdotusta vastustivat Perussuomalaiset, koska heidän näkemyksensä mukaan aiempaa laajemmat terveyspalvelut toimivat vetovoimatekijänä eli houkuttelevat lisää turvapaikanhakijoita Suomeen. Vasemmistoliitto ilmoitti, ettei se tule hyväksymään sellaista linjausta, jossa suljetaan pois mahdollisuus laittomasti maassa oleskelevien terveydenhoidon lisäämiseksi. Myös kansanedustaja, apulaispormestari Nasima Razmyar SDP:stä oli laajentamisen puolella. Päätös laajentamisesta on merkittävä, koska muut Suomen kaupungit saattavat ottaa mallia siitä, mitä Helsingissä päätettiin. Vuoden 2018 talousarvioehdotuksessa oli varattu 5,3 miljoonaa euroa näihin kustannuksiin. Laittomasti maassa oleskelevien terveydenhuollon kustannusten arvioitiin Helsingissä olevan muutoksen jälkeen 200 000–1 000 000 euroa.
Laittomasti maassa olevien majoittaminen ja terveydenhoito > Terveydenhoito > Laittomasti maassa oleskelevien terveydenhoito Helsingissä, Turussa ja Espoossa

Eduskunnan päätöksestä huolimatta Helsingin kaupunki laajensi paperittomien terveydenhoitoa koskemaan lapsia ja raskaana olevia naisia. Samanlaista hoitoa saavat tällä hetkellä myös turvapaikanhakijat. Tämä ei koskenut aluksi muita paperittomia, ilman lupaa Suomeen jääneitä, eli miehiä. He olivat aluksi oikeutettuja edellä mainittuja ryhmiä rajatumpaan hoitoon, vain niin sanottuun kiireelliseen hoitoon. Kaiken kaikkiaan laittomasti maassa olevat saivat Helsingissä majoituksen, ruoan, terveys- ja sosiaalineuvontaa, lyhytkestoista toimeentulotukea, niin sanotun kiireellisen hoidon, välttämättömän terveydenhoidon raskaana oleville sekä alle 18-vuotiaille, neuvola- ja sairaanhoidon, synnytyksen jälkitarkastuksen sekä opetuksen ja koulun. Marraskuussa 2017 tapahtuneen ehdotuksen hyväksymisen miehetkin saavat nyt laajemman hoidon, eli saman kuin turvapaikanhakijat.
Myös Turun kaupunki muutti linjaustaan, ja nykyisin myös Turussa laittomasti maassa olevat saavat aiempaa laajemmat terveyspalvelut käyttöönsä. Näiden kaupunkien esimerkkiä noudattaen myös Espoossa on ryhdytty vaatimaan aiempaa laajempaa terveydenhoitoa laittomasti maassa oleskeleville. Aloitteen tekivät Espoon kaupunginvaltuuston Vihreiden, Sosialidemokraattien, Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen ja Vasemmistoliiton valtuustoryhmät.
Laittomasti maassa oleskelun riskit

Laittoman maassa oleskelun riskejä ovat syrjäytyminen, ajautuminen rikollisuuteen tai rikoksen uhriksi, ääriliikkeiden toiminnan lisääntyminen, yleisen turvallisuustilanteen heikkeneminen ja pimeän työnteon lisääntyminen. Lisäksi laittomasti maassa olevien riski radikalisoitua on kohonnut. Heitä on myös värvätty rikollisjengeihin, kuten Satudarahiin.
Suhtautuminen laittomasti maassa oleskeluun

Sisäministeriön maaliskuussa 2017 teettämässä kyselyssä 78 prosenttia vastaajista oli sitä mieltä, että viranomaisten tulee palauttaa ne kielteisen päätöksen saaneet turvapaikanhakijat, jotka eivät poistu maasta vapaaehtoisesti. 69 prosenttia uskoi myös että Suomessa laittomasti oleskelevat kielteisen päätöksen saaneet turvapaikanhakijat ovat uhka yhteiskunnan sisäiselle turvallisuudelle ja vakaudelle. Vastaajat uskoivat turvapaikanhakijoiden myös kasvattavan terrorismin uhkaa, johtavan sosiaalisiin konflikteihin ja kasvattavan rikollisuutta. 63 prosenttia vastaajista haluaisi perustaa kielteisen oleskelulupapäätöksen saaneille turvapaikanhakijoille palautuskeskuksia vähimmäispalveluin. Vastaavan suuruinen osa vastaajista halusi myös, että turvapaikanhakijoiden järjestelykeskuksessa vietetystä ajasta ei maksettaisi vastaanottorahaa eikä sosiaalietuuksia.
Aiheesta muualla

Turvaa kirkosta -ohjeistus kirkkoturvan järjestämiseen (PDF) (Uudistettu laitos, alkuperäinen 2007)  2019. Suomen Ekumeeninen Neuvosto.