stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anttila
Historia > 1970-luku

1970-luvulla Kalle Anttila ryhtyi itse esiintymään yhtiön televisiomainoksissa ja Anttila alkoi nousta taloudellisesti yhä suurempiin lukuihin. 1970-luvulla myös postimyyntiin alettiin panostaa entistä enemmän; esimerkiksi luettelot suurenivat ja tietokoneet otettiin avuksi kaupankäyntiin. Vuonna 1975 myynti oli noussut 56 miljoonan markan lukuihin ja asiakkaita oli 400 000.
Suomen ensimmäinen hypermarketti oli joulukuussa 1970 avattu Anttila-ketjuun kuulunut Raketti Hämeenlinnassa. Myös muun muassa Tampereen, Kuopion ja Keravan Anttilat avattiin 1970-luvulla. Vuonna 1972 avattu Rauman Anttila FereCenter-ostoskeskus tuli tunnetuksi osin vajonneesta vinosta lattiastaan, kunnes Anttila muutti 1980-luvun alussa Nortamonkadun ja Karjalankadun kulmaan, jossa se toimi vuoteen 2000 saakka.
Vuonna 1976 noin 1 400 ihmistä työllistänyt Anttila myytiin Tukolle, ja vuonna 1977 tavaratalojen määrä nousi kahteenkymmeneen Anttilan ostettua kuopiolaiselta Saastamoinen Yhtymältä Heps-tavaratalot.
Historia > 1980-luku

1980-luvulla Anttila kasvoi entisestään, ja vuonna 1986 Anttilan marketit muuttuivat tavarataloiksi. Uuden ajan Anttila-tavaratalot olivat saaneet alkunsa. Anttila päivitti visuaalisen ilmeensä, uudisti logonsa ja liikemerkkinsä, avasi uusia tavarataloja sekä uudisti ja laajensi vanhoja tavarataloja toimitusjohtaja Uolevi Mannisen alaisuudessa. Valikoimia parannettiin ja merkkituotteiden osuus kasvoi huomattavasti. Anttilan Säästökirjoja jaettiin 1,5 miljoonaa kappaletta suomalaisiin koteihin parin viikon välein. Uudistusten johdosta Anttilan tulos kasvoi 100 miljoonaan markkaan 80-luvun lopussa. Helsingin keskustan Anttila muutti Tennispalatsista Graniittitaloon.
Historia > 1990-luku

Myös 1990-luvun laman aikana Anttila jatkoi voimakasta kasvua. Vuonna 1991 Turun Länsikeskukseen avattiin Kodin Maailma -kodintavaratalo, joka muuttui jonkin ajan kuluttua Anttilan ostettua Kodin Maailman Kodin Ykköseksi, ja vuonna 1992 avattiin toinen Kodin Ykkönen Vantaan Varistoon. Vuonna 1992 alkoi myös postimyynti Viroon.
Anttila siirtyi Keskon omistukseen vuonna 1996, ja vuonna 1998 aloitettiin postimyynti Latviaan. Vuonna 1999 aloitti internetissä toimiva verkkokauppa NetAnttila. Ruoka-Anttilat muutettiin K-supermarketeiksi ja K-marketeiksi, kun Anttila siirtyi Tukolta Keskolle. Osa Ruoka-Anttiloista lopetettiin kokonaan, kuten esimerkiksi Kajaanin Anttilassa.
Historia > 2000-luku

2000-luvun alussa avattiin Anttilan tavaratalo Viron Viljandiin.
Vuonna 2006 Anttiloita oli 27 ympäri Suomen, mikä oli neljä vähemmän kuin vuonna 1999. Iisalmen ja Rauman tavaratalot suljettiin vuonna 2000 ja Lohjan, Ravattulan sekä Raision tavaratalot vuonna 2002. Sen jälkeen on avattu uudet tavaratalot Espoon kauppakeskus Selloon 2005, Mikkeliin 2007, Rovaniemelle 2008 sekä Turun kauppakeskus Skanssiin 2009.
2000-luvulla verkkokauppa mullisti Anttilan markkinat, ja entistä useammat ostivat tavaroita NetAnttilasta. Vuonna 2005 avattiin Viron verkkokauppa ja vuonna 2007 Kodin Ykkönen avasi oman verkkokauppansa. NetAnttila on valittu yhteensä kolme kertaa Suomen luotettavimmaksi verkkokaupaksi.
Historia > 2010-luku

2010-luvulla alkoi Anttilan ajautuminen vaikeuksiin, ja Anttila alkoi tehdä huomattavaa tappiota. Vuonna 2011 Kesko julkaisi suunnitelman K-Citymarket Oy:n ja Anttila Oy:n integroimiseksi seuraavan kuuden vuoden aikana. Citymarket ja Anttila saivat nopeasti esimerkiksi yhteisen toimitusjohtajan ja johtoryhmän, yhdistetyn tavarahankinnan, henkilöstöhallinnon, taloushallinnon sekä IT-toiminnot. Erityisesti yhteisen hankinnan arvioitiin tuovan tehokkuutta ja säästöjä. Fuusiosuunnitelma julkistettiin mm. Kehittyvä Kauppa -lehdessä (3/2011) olleessa liitteessä. Toimintojen yhdistäminen kuitenkin peruttiin kesken toteutuksen noin kolmen vuoden kuluttua Anttilan tappioiden kasvaessa. Vuosina 2014 ja 2015 Kesko lopetti yhteensä kahdeksan Anttilaa Espoossa, Hämeenlinnassa, Keravalla, Kouvolassa, Turussa ja Vantaalla, syynä kilpailutilanteen kiristyminen ja verkkokaupan kasvu. Anttila Oy:n liikevaihto vuonna 2014 oli 324 miljoonaa euroa. Se teki 64 miljoonan euron liiketappion ilman kertaluonteisia eriä. Työntekijöitä oli noin 1 500.
16. maaliskuuta 2015 Kesko ilmoitti myyneensä Anttila Oy:n 4K Invest' -nimiselle luxemburgilaiselle pääomasijoittajalle, jota johdettiin Saksasta. Kauppa käsitti kaikki jäljelle jääneet Anttila- ja Kodin1-tavaratalot, kaksi verkkokauppaa (NetAnttila ja Kodin1.com), Viron ja Latvian tytäryhtiöt sekä keskustoiminnot. Kauppahinta oli vain miljoona euroa. Anttila päätti modernisoida konseptinsa ja lisätä tuotevalikoimaansa useita kansainvälisiä tavaramerkkejä. Anttila avasi jälleen tavaratalot Espooseen, Lohjalle, Tornioon ja Turkuun sekä Anttila Outlet -myymälän Vantaan Tammistoon. Viron Viljandin Anttila-tavaratalo lopetettiin vuoden 2015 lopulla.
Heinäkuun 19. päivänä 2016 Anttila haettiin ja asetettiin yllättäen konkurssiin. Anttilan tappiokierre ei katkennut 4K Investin omistuksessa. Vuonna 2015 Anttila teki yhä 54 miljoonan euron liiketappiota 246 miljoonan euron liikevaihdolla. 27. heinäkuuta 2016 aloitettiin Anttilan konkurssialennusmyynnit, jotka tuottivat tavarataloihin suuria väenryntäyksiä ja pitkiä jonoja. Vuonna 1988 avattu Kampin eli Graniittitalon Anttila Helsingissä suljettiin lopullisesti 25. syyskuuta 2016. Ketjun viimeinen tavaratalo, Helsingin Itiksen Anttila, suljettiin 14. joulukuuta 2016.
Pienvelkojat eli ne noin 1 700 asiakasta, jotka olivat maksaneet tuotteita mutta eivät saaneet niitä, saivat rahastaan takaisin puolet. Joulukuun 2019 tiedon mukaan muistakin velkasaatavista on tulossa puolet. Tilojen vuokranantajat ovat vaikeuksissa, koska tilat on rakennettu Anttilan tarpeisiin ja niille on ollut vaikea löytyä uutta käyttöä. Noin 70 prosenttia entisistä työntekijöistä on työllistynyt.
Konkurssipesän selvittelyssä on paljastunut talousrikosepäily, joka ei kuitenkaan liity konkurssiin vaan sitä edeltävään liiketapahtumaan. Tapaus on yhteydessä 4K Investin vastuuhenkilöihin. 4K Investin yhtiöitä eri maissa on ajettu alas, ja yrityksen verkkosivut on suljettu. Keväällä 2020 selviää siirtyykö epäily syyteharkintaanpäivitettävä.
Tavaratalot

Anttilan mentyä konkurssiin heinäkuussa 2016 Suomessa oli kaksikymmentäkahdeksan Anttila-tavarataloa, joista yksi Anttila Outlet -myymälä. Tavaratalot sijaitsivat yleensä joko kaupunkien keskustoissa tai kauppakeskusten yhteydessä.
Tavaratalot > Anttila-tavaratalot ennen konkurssiin asettamista heinäkuussa 2016

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Espoo: Sello (Myöhemmin Anttila Outlet/nykyään Tokmanni)  Helsinki: City Center (nykyään Tokmanni), Graniittitalo (nykyään Lidl) ja Itis  Hyvinkää: Willa  Hämeenlinna: Goodman  Joensuu: Metropol  Jyväskylä  Kajaani  Kokkola  Kotka |  Kouvola: Veturi  Kuopio  Lahti  Lappeenranta (Anttila Outlet vuosina 2014-????)  Lohja  Mikkeli  Oulu  Pori  Rovaniemi: Rinteenkulma  |  Salo  Seinäjoki  Tampere  Tornio: Rajalla – På Gränsen (Anttila Outlet vuosina ????-????)  Turku: Kivikukkaro  Vaasa: Hovioikeudenpuistikossa  Vantaa: Jumbo ja Tammiston Anttila Outlet |
Tavaratalot > Anttila-tavaratalot 1952-2016

Anttilan historian aikana tavarataloja on sijainnut myös muilla paikkakunnilla sekä tavaratalot ovat voineet muuttaa toisiin kiinteistöihin. Anttilan tavarataloja on ollut seuraavissa paikoissa:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Espoo Lippulaiva (1993–2015/nykyään Tokmanni)  Sello (2005–2014 ja 2015–2016/Myöhemmin Anttila Outlet/nykyään Tokmanni)  Helsinki City Center (–2007 ja 2013–2016, vuosina 2007–2013 vain TopTen ja kosmetiikka/nykyään Tokmanni)  Graniittitalo (1988–2016/nykyään Lidl)  Itis (1984–2016)  Sörnäinen (1954–1960)  Tennispalatsi (1960–1988)  Hyvinkää (1985–2016, joista 2012–2016 kauppakeskus Willassa)  Hämeenlinna Goodman (2014–2016)  Keskusta (–2011)  Tiiriö (Anttila Koti, 2011–2014)  Iisalmi (–2000)  Joensuu (Kanavarannassa 1957–1982, Torikatu 31:ssä 1982–1992, Metropolissa 1992–2016)  Jyväskylä (–2016)  Kaarina Ravattula (1978–2002)  |  Kajaani (–2016)  Kerava (1979–2014)  Kokkola (–2016)  Kotka (1999–2016)  Kouvola Keskusta, Torikatu (?–1988)  Keskusta, Kouvolankatu 30 (1988–2014)  Veturi (2012–2016)  Kuopio (1978–2016)  Lahti (1988–2016)  Lappeenranta (1987–2016 Anttila Outlet vuosina 2014-????)  Lohja Keskusta (2016)  Tynninharju (1978–2002)  Mikkeli (2007–2016)  Oulu (–2016)  Pori (–2016)  Raisio (1978–2002)  Rauma (1972–2000)  Rovaniemi Rinteenkulma (2008–2016)  Salo (1969–2016, viimeiset vuodet kauppakeskus Linjurissa)  |  Seinäjoki (–2016)  Tampere (1974–2016)  Tornio Rajalla – På Gränsen (2015–2016) (Anttila Outlet vuosina ????-????)  Turku Brahenkatu (1963–2000)  Kivikukkaro (2000–2014 ja 2016)  Skanssi (2009–2014)  Vaasa (Hovioikeudenpuistikossa 1987–2016)  Vantaa Jumbo (1999–2016)  Isomyyri (1987–1994)  Myyrmanni (1994–2015)  Tammisto Anttila Outlet (2016)  Tikkurila (1990–2011)  Vihti Nummela (Anttila Store, 2008–2013/nykyään Jysk)  |
Tavaratalot > Anttila Outlet

Anttila Outlet oli myymäläkonsepti, jonka toimintakonseptina oli myydä vaihtuvia eriä, valikoimasta poistuvia tuotteita ja tasarahatarjouksia edullisempaan hintaan. Anttila Outletin ostokset eivät kerryttäneet K-Plussa-pisteitä. Anttilan mentyä konkurssiin toiminnassa oli vain yksi Anttila Outlet -myymälä, joka sijaitsi Vantaan Tammistossa. Ensimmäinen Anttila Outlet toimi Lappeenrannassa vuonna 2014 ennen uuden Anttila-tavaratalon avaamista. Anttila Outlet on toiminut myös Espoon kauppakeskus Sellossa ja Torniossa ennen varsinaisen Anttila-tavaratalon avaamista.
Tavaratalot > Anttila Store

Marraskuussa 2008 Vihdin Nummelaan avattiin Anttila Store. Anttila Storessa oli sesonkialue StoreTori, jossa tuotetarjonta vaihtui kuukausittain. Lisäksi pysyvinä osastoina olivat kosmetiikkaosasto ja musiikki-, elokuva-, peli-, viihde-elektroniikka- ja tietotekniikkaosasto eli TopTen. Sittemmin liikkeen konsepti vaihdettiin vastaamaan uutta Anttila Kotia.lähde?
Tavaratalot > Anttila Koti

Hämeenlinnan Tiiriössä toimi vuosina 2011-2014 myyntipinta-alaltaan pienempi kodin tarvikkeisiin sekä sisustukseen keskittyvä Anttila -Koti myymälä. Saman konseptin myymälä on toiminut myös Vihdin Nummelassa, mutta se lopetettiin jo vuoden 2013 alussa kannattamattomuuden takia.
Tuotevalikoima

Anttila myi tavarataloissaan muun muassa seuraavien tuoteryhmien tuotteita:
naisten ja miesten pukeutuminen
omat tuotemerkit Line Collection (naiset), Harrison ja Jess (miehet)
lasten ja nuorten pukeutuminen
omat tuotemerkit Alley ja Kids
kosmetiikka ja päivittäishygienia
kodin tuotteet
sisustus
Top Ten: CD- ja DVD-levyt, videopelit, valokuvaus, mobiili, tietotekniikka, viihde-elektroniikka, kodinkoneet
kirjat
Candy King -irtomakeiset (Citycenter, Itäkeskus, Vaasa, Mikkeli)
Leikkokukat (Citycenter, Itäkeskus, Vaasa, Mikkeli, Joensuu)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Anttila aloitti postimyynnillä – idea Amerikasta Yle Uutiset 16.3.2016.
Tampereen Anttila 1970-luvulla.
Anttila Kajaanissa.
Anttila toimi Vantaan Tikkurilassa vuosina 1990–2011. Rakennus purettiin vuonna 2016.
Anttila Seinäjoella.
Anttila Turun Kivikukkarossa heinäkuussa 2016.
Anttila Oulussa.
Anttila Salossa Mariankadulla lokakuussa 2016, pari viikkoa ennen sulkemista.
La Fronde (sanomalehti)

Lehden etusivu vuodelta 1898
La Fronde ('Linko') oli ranskalainen feministinen sanomalehti, jota alkoi julkaista Pariisissa 9. joulukuuta 1897 aktivisti Marguerite Durand (1864–1936). Durand oli tunnettu näyttelijä ja toimittaja, ja hän käytti julkisuutta hyväkseen houkutellakseen merkittäviä pariisilaisia naisia kirjoittamaan julkaisemaansa päivälehteen, jonka toimittamisesta ja juttujen kirjoittamisesta huolehtivat yksinomaan naiset. Edistääkseen tasa-arvon asiaa lehti esitti päivämäärän erilaisten kalentereiden mukaan, kuten vallankumouskalenterin, juutalaisen kalenterin ja gregoriaanisen kalenterin mukaan.
Lehti käsitteli feministisiä asioita hyvin laajasti ja toi esille muun muassa Jeanne Chauvinin vaatimuksen, että Ranskan hallituksen pitäisi myöntää hänelle oikeus toimia asianajajana ja Madeleine Pelletierille tämän vaatima oikeus toimia psykiatrina.
La Fronden levikki nousi lyhyeksi aikaa 50 000 kappaleeseen, mutta syyskuussa 1903 taloudelliset vaikeudet pakottivat lehden supistamaan ilmestymistään yhteen kertaan kuukaudessa, ja kokonaan se jouduttiin lopettamaan maaliskuussa 1905.
L/A Mergus

| Mergus |
| --- | --- |
 L/A Mergus vuonna 2012.
Tyyppi:  Ro-Ro autolautta
Lippuvaltio:   Suomi
Kotipaikka:  Turku
IMO-numero:  8324517
MMSI-numero:  230987410
Tunnuskirjaimet:  OF8657
Omistaja:  Finferries
Aiemmat omistajat:  Suomen valtio, tie- ja vesirakennushallitus
Rakennustelakka:  Rauma-Repola Oy, Savonlinna
Rakennusnumero:  463
Vesillelasku:  1984
Tekniset tiedot
Kansien määrä:  4
Pituus:  49,4 m
Leveys:  9,5 m
Syväys:  3,5 m
Bruttovetoisuus:  560 brt
Bruttovetoisuus (GT):  471
Koneisto:  Wärtsilä Vaasa 6 R 22
Koneteho:  1 454 kW (2 x 750 kW) kW
Akseliteho:  2 x 726,9 kW MW
Jääluokitus:  1A
Nopeus:  13 kn
Matkustajia:  199
Miehistö:  3
Lastikapasiteetti:  130 ton
Autokapasiteetti:  n. 27
Muuta:  Tunnelipotkuri keulassa, ilmapulputusjärjestelmä
Lähteet:  Suomen Kuvitettu Laivaluettelo 2020
L/A Mergus on ro-ro-matkustaja-autolautta, joka liikennöi vuoden 2023 alusta lähtien L/A Stellan ja M/S Auran varalauttana Korppoon Galtbystä Norrskatan Olofsnäsiin sekä Houtskarin Kittuisiin. Aiemmin Mergus liikennöi pääasiassa Norrskataan.lähde?
Alus hankittiin 1970-luvun kovien jäätalvien vuoksi päälautaksi Korppoo–Norrskata–Houtskär-reitille. Alus tilattiin aluepoliittisista syistälähde? Rauma-Repolan Savonlinnan telakalta, ja se rakennettiin Neuvostoliittoon tilattujen jokijäänmurtajien runkomallin mukaiseksi, eli alus varustettiin kahdella tehokkaalla Wärtsilän dieselkoneella, kahdella jäätä kestävällä KAMEWA 1100 -teräspotkurilla, tehokkaalla ohjailupotkurilla keulassa sekä jään kitkaa vähentävällä ilmapulputusjärjestelmällä jäissäkulun parantamiseksi. Aluksessa oli kuitenkin paljon suunnitteluvirheitä ja lastentauteja, joita aikaa myöten pyrittiin korjaamaan. Mergus sai liikanimen ’Vargus’ eli susi. Miehistöltä puuttuivat kokonaan majoitus- ja sosiaalitilat. Pieni messi rakennettiin myöhemmin komentosillan ja savupiipun väliin.lähde?
Mergus kulkee ainoastaan yhteen suuntaan ja joutuu näin ollen kääntymään aina satamaan tultaessa tai lähdettäessä. Merguksen matkustajasalongit sijaitsevat autokannen vasemmalla sivulla kolmannella kannella, nojatuolien ja WC-tilojen lisäksi matkustajilla on ollut käytettävissä kahviautomaatti.
Uuden lautta-alus Stellan valmistuttua Mergus jäi Korppoon, Norrskatan ja Houtskärin välin toiseksi alukseksi, mutta vuonna 2023 se rahdattiin Nordic Jet Linelle Ahvenanmaan saaristoliikenteeseen. Tähän se osoittautui hyvin pian epäsopivaksi monestakin syystä. Matalan veden aikana alus ei pystynyt ajamaan laitureihin, ruuhkaisimmilla vuoroilla sen kapasiteetti osoittautui sopimukseen nähden vajaaksi ja lisäksi lautalla oli suoriutumisvaikeuksia kovissa sääolosuhteissa. Liikennöintisopimus irtisanottiin jo ennen EuroWorks-yhtiöryppään konkurssia kesällä 2024.
Epäonnisen Ahvenanmaan keikan jälkeen Mergus siirtyi Oulun ja Hailuodon välille varalautaksi, missä toimessa sen on ilmeisimmin määrä jatkaa rakenteilla olevan kiinteän yhteyden valmistumiseen asti.lähde?
Tekniset tiedot

Kannen sivukorkeus: 4,3 m
Kannen ajoradan hyödyllinen pituus: 47,3 m
Kannen ajoradan hyödyllinen leveys: 8,2 m
Hyötykuorma: 130 t
Kuivapaino: 620 t
Alikulkukorkeus: 4,6 m
Lähde:
Tuomas Saukkonen

Tuomas Saukkonen, Tuska Open Air 2008
Tuomas Saukkonen (s. 18. maaliskuuta 1980) on suomalainen muusikko, melodista death metallia soittaneen Before the Dawn -yhtyeen perustaja ja laulaja-kitaristi. Saukkonen soittaa myös rumpuja ja projekteissaan hän esittääkin studiossa itse kaiken paitsi puhtaat lauluosuudet. Before the Dawnin lisäksi Saukkonen on soittanut sooloprojektissaan Black Sun Aeonissa, jossa vaikuttaa myös Sotajumala-yhtyeen Mynni Luukkainen. Saukkonen soitti myös suomenkielistä metallia esittävässä RoutaSielussa, jossa hän soitti bassoa ja lauloi murinalauluosuudet.
Vuonna 2013 Saukkonen kuitenkin päätti lopettaa Before the Dawnin ja muut projektinsa (Black Sun Aeon, Dawn of Solace, RoutaSielu). Musiikin kirjoittaminen ja esittäminen ei kuitenkaan tähän loppunut, vaan kaiken tilalle nousi Wolfheart-yhtye.
Tuomas Saukkosella on vuonna 2015 aloittanut levymerkki OneManArmy, joka on julkaissut Wolfheartin levyn sekä julkaisee Mors Subitan toisen albumin Degeneration.
Soittokalusto

Saukkonen soittaa Amfisound Custom -kitaroilla, jotka ovat käsintehtyjä Suomessa. Vahvistimina hän käyttää Silverblade-merkkisiä vahvistimia. Rumpuina hän käyttää Yamahan rumpuja ja käsintehtyjä Impressionin symbaaleja.
Diskografia > Before the Dawn

My Darkness (2003)
4:17 am (2004)
The Ghost (2006)
Deadlight (2007)
Soundscape of Silence (2008)
Deathstar Rising (2011)
Rise of the Phoenix (2012)
Stormbringers (2023)
Archaic Flame (2024) (EP-levy)
Diskografia > Black Sun Aeon

Dirty Black Summer (2008) (split)
Darkness Walks Beside Me (2009)
Routa (2010)
Blacklight Deliverance (2011)
Diskografia > Bonegrinder

No More Wasting Time (2004) (EP-levy)
Diskografia > Dawn of Solace

The Darkness (2006)
Waves (2020)
Flames of Perdition (2022)
Affliction Vortex (2025)
Diskografia > RoutaSielu

Pimeys (2011)
Diskografia > The Final Harvest

The End (2008)
Diskografia > Wolfheart

Winterborn (2013)
Shadow World (2015)
Tyhjyys (2017)
Constellation of the Black Light (2018)
Wolves of Karelia (2020)
King of the North (2022)
Draconian Darkness (2024)
Diskografia > Vierailevat esiintymiset

2004 - Ainoastaan (päällä Ruusut helvetin - Single) mennessä Tuoni
2006 - Drama For Two (päällä A New Day) mennessä Sinamore
2007 - Seven Sins a Second (mennessä Sinamore) (näppäimistöt)
2008 - Episode 666 (In Flames Cover) (päällä The Dead End) mennessä Dark the Suns
2012 - Drag Me Down to Hell (päällä Memento Mori) mennessä Lunar Path
2013 - Starless Aeons (päällä Antarctica) mennessä Nonexistence
2014 - Ghost Town (mennessä Rain of Acid) (Ylimääräiset rummut ja laulu)
2016 - No Light (mennessä AmongRuins) (Lisälaulu)
2020 - Cut Me Down (päällä Unconquered) mennessä Kataklysm
2022 - Meteor (päällä Meteor (Sinkku)) mennessä Shade of Sorrow
2022 - Glory to the Heroes (päällä Ukrainian Resistance)  mennessä Wolfanger
2023 - Beneath the Axe of Gothmog (päällä Those Born of Fire & Shadow) mennessä Brundarkh
2023 - Opiumist (päällä Dreams of Lands Unseen) mennessä Ignea
2023 - A Tide Unturning (päällä Shatter and Fall) mennessä Hinayana
2024 - Dark Forever (päällä Where the Darkness Falls) mennessä Crowen
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tuomas Saukkonen / One Man Army (Facebook)
Metal Archives: Tuomas Saukkonen
| n k Before the Dawn |
| --- | --- |
 Tuomas Saukkonen  Juho Räihä  Pyry Hanski  Joonas Kauppinen   Lars Eikind  Atte Palokangas  Aatu Mukka  Joel Mäkinen  Toni Broman  Mika Ojala  Panu Willman  Jarkko Männikkö  Jani Saajanaho  Mika Tanttu  Timo Hankola  Tomi Malin  Pekka Sarkkinen  Kimmo Nurmi  Tiina Ahokas  Dani Miettinen  Matti Auerkallio 
Studiolbumit:  My Darkness  4:17 am  The Ghost  Deadlight  Soundscape of Silence  Deathstar Rising  Rise of the Phoenix  Stormbringers 
EP:t:  Gehenna  Decade of Darkness 
DVD:t:  The First Chapter 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa 
Taiteenala:  MusicBrainz
Inupiatun

| Inupiatun |
| --- | --- |
 Inupiatunin puhuma-alue ja murteet
Oma nimi:  inupiatun, iñupiatun
Muu nimi:  inupiaq
Tiedot
Alue:   Alaska
Virallinen kieli:   Alaska
Puhujia:  3 000
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  eskimo-aleuttilaiset kielet
Kieliryhmä:  eskimokielet inuiittikielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  ik
ISO 639-2:  ipk
ISO 639-3:  esi
 Ohje 
Inupiatun (tai inupiaq) on Alaskassa puhuttava eskimo-aleuttilainen kieli. Se kuuluu inuiittikielten murrejatkumoon, joka alkaa Alaskasta ja jatkuu nauhamaisena ketjuna pitkin Pohjois-Amerikan mantereen pohjoisrannikkoa aina Labradorin niemimaalle saakka ja edelleen Baffininsaaren kautta Grönlannin länsi- ja itärannikolle. Inupiatun on tämän kieliryhmän läntisin edustaja. Sen läheisimmät sukukielet ovat Kanadan inuvialuktun ja inuktitut sekä kaikkein itäisimpänä grönlanti.
Kieltä puhuva inuiitti-kansa on inupiatit, joita on alle 8 000. Omaa kieltä puhuu lähinnä vanhempi väestö.
Nimen alkuperä

Inupiatun/inupiaq tarkoittaa "aitoa" tai "oikeaa ihmistä". Se koostuu kahdesta sanasta: inuk "ihminen" ja piaq "aito, oikea". Sanan kaksikko on inupiak ja monikko inupiat. Kielen nimi on inupiatun. Pohjois-Alaskan murteissa käytetään vastaavasti myös muotoja iñupiaq, iñupiak ja iñupiat sekä kielen nimestä muotoa iñupiatun. Suomen kielessä näkee joskus käytettävän kielestä nimeä inupiak, mikä on epäloogista, koska kyseessä on sanan kaksikkomuoto.
Nykytilanne

Inupiatunia puhutaan Yhdysvalloissa Alaskan osavaltiossa. Sen puhuma-alueeseen kuuluu koko Alaskan pohjoisrannikko sekä länsirannikkoa etelään aina Sewardin niemimaalle asti. Etnisesti ryhmään kuuluu 13 000 ja heistä noin 3 000 puhuu inupiatunia äidinkielenään. Kielellä on vuodesta 2014 lähtien ollut virallisen kielen asema Alaskan osavaltiossa yhdessä muiden paikallisten kielten kanssa.
Kieli jakautuu kahteen päämurteeseen, jotka ovat Pohjois-Alaskan murre ja Sewardin niemimaan murre. Pohjois-Alaskan murre jakautuu edelleen kahteen alamurteeseen, joista North Slopen murteen alue on hyvin laaja. Se kattaa koko pohjoisen rannikkoalueen sekä Kotzebuenlahden pohjoisrantaa aina Kivalinan kaupunkiin asti.
Toista inupiatunin pohjoisalaskalaista murretta, Malimiutin murretta, puhutaan Kotzebuenlahden ympäristössä ja Kobuk-joen varrella. Myös Seewardin niemimaan murteella on kaksi alamurretta, jotka ovat Qawiaraqin murre ja Beringinsalmen murre. Qawiaraqin murretta puhutaan Tellerissä ja Sewardin niemimaan eteläosissa. Beringinsalmen murteen puhuma-alue on Beringinsalmen ranta-alue Alaskassa sekä Diomede Islands.
Inupiatunin päämurteet eroavat toisistaan aika paljon ja kuulijalta vaaditaan runsaasti harjaantuneisuutta, jotta hän pystyy ymmärtämään toisen murteen puhujaa. Eroja on sekä sanastossa että äänteissä. Esimerkiksi Pohjois-Alaskan murteessa sanotaan qaqtut "puhuvat" ja Sewardin niemimaan murteessa qaniqtut "puhuvat". Äänne-eroista voidaan mainita esimerkkinä verbi "keittää", joka on Pohjois-Alaskan murteessa igarut "keittävät" ja Sewardin niemimaan murteessa iarut "keittävät".
SIL Internationalin luokitus

SIL International luokittelee inupiatunin päämurteet eri kieliksi ja käyttää siksi Pohjois-Alaskan murteesta eli Pohjois-Alaskan inupiatunista lyhennettä esi ja Sewardin niemimaan murteesta eli Luoteis-Alaskan inupiatunista lyhennettä esk.
Inupiatun kirjaimisto

| A a> a | Ch ch> cha | G g> ga | Ġ ġ> ġa | H h> ha | I i> i | K k> ka | L l> la | Ḷ ḷ> ḷa | Ł ł> ła | Ł̣ ł̣> ł̣a | M m> ma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| /a/ | /tʃ/ | /ɣ/ | /ʁ/ | /h/ | /i/ | /k/ | /l/ | /ʎ/ | /ɬ/ | /𝼆/ | /m/ |
| N n | Ñ ñ | Ŋ ŋ | P p | Q q | R r | S s | Sr sr | T t | U u | V v | Y y |
| na | ña | ŋa | pa | qa | ra | sa | sra | ta | u | va | ya |
| /n/ | /ɲ/ | /ŋ/ | /p/ | /q/ | /ʐ/ | /ɕ/ | /ʂ/ | /t/ | /u/ | /v/ | /j/ |
Aiheesta muualla

Inupiatunin sanakirja (englanniksi, inupiaqiksi)
Wikipedia, vapaa tietosanakirja
Eskimo-aleuttilaiset kielet
alaskanjupik
aleutti
alutiiq
grönlanti
inuktitut
inupiatun
inuvialuktun
naukaninjupik
siperianjupik
sireniki