stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Landis+Gyr

| Landis+Gyr AG |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  SIX: LAND
ISIN:  CH0371153492
Perustettu:  1896
Perustaja:  Richard Theiler ja Adelrich Gyr
Toimitusjohtaja:  Werner Lieberherr
Kotipaikka:  Cham, Sveitsi
Toiminta-alue:  koko maailma
Toimiala:  elektroniikkateollisuus
Tuotteet:  sähkömittarit, muun energian mittausjärjestelmät
Liikevaihto:  1,4 miljardia USD
Henkilöstö:  5 000
Kotisivu:  www.landisgyr.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Landis+Gyr Oy:n toimipaikka Jyväskylässä vuoteen 2020.
Landis+Gyr on energiankulutuksen mittaamiseen käytettäviä mittareita, järjestelmiä ja palveluita tuottava yritys. Vuonna 2017 yritys listautui pörssiin Sveitsissä. Landis+Gyr oli vuodesta 2011 vuoteen 2017 japanilaisen Toshiban omistuksessa. Yrityksen pääkonttori on Sveitsin Zugissa.
Historiaa

Yhtiön nimi juontaa juurensa sveitsiläiseen, Richard Theilerin ja Adelrich Gyrin vuonna 1896 perustamaan Theiler & Co. -yritykseen, joka alkoi valmistaa Theilerin suunnittelelmia sähköenergiamittareita. Vuonna 1905 yrityksen osti Heinrich Landis, joka yhdessä Gyrin kanssa jatkoi energiamittareiden kehitystyötä. Seuraavina vuosina yhtiön toiminta laajeni sekä uusilla tuotteilla että maantieteellisesti..
Landis+Gyr Suomessa

Landis+Gyr Oy toimii Jyväskylässä Kankaan alueella Tourulan kaupunginosassa. Kankaan alueelle Landis+Gyr Oy muutti keväällä 2020. Suomen-yhtiön historia juontaa juurensa Valtion tykkitehtaan sytytinosastoon, joka toisen maailmansodan jälkeen siirtyi siviilituotantoon. Vuonna 1946 tehtiin päätös kilowattituntimittareiden valmistuksen aloittamisesta.
Myöhemmin mittariyksiköstä muodostettiin erillinen yhtiö, Valmet-IVO Oy. Kun Valmet-IVO Oy Metering siirtyi kokonaisuudessaan IVOn omistukseen vuonna 1991, yhtiön nimeksi tuli Enermet Oy. 2000-luvun alussa Enermet siirtyi kansainvälisen sijoitusrahaston Industri Kapitalin omistukseen. Sittemmin mittareiden valmistus ulkoistettiin ja Jyskään jäi tuotekehitys-, testaus- ja projektointitoiminnot sekä etäluentajärjestelmien kehitys- ja mittarinluentapalvelutoiminnot. Vuonna 2006 Industri Kapital myi yhtiön australialaiselle Bayard Capitalille, joka vuonna 2008 yhdisti Enermetin ja Landis+Gyrin toiminnot Landis+Gyr-nimen alle.
Landis+Gyr Oy työllistää Suomessa noin 270 ihmistä. Keväällä 2016 Landis+Gyr kertoi lisäävänsä henkilöstömääräänsä Suomessa kymmenillä, koska etäluettavien sähkömittareiden kysyntä on kasvussa monissa Euroopan maissa.
Aiheesta muualla

Landis+Gyrin globaalit sivut
Suomen Landis+Gyrin sivut
Lars Henrik Keckman

Lars Henrik Keckman (21. huhtikuuta 1754 Ylikiiminki – 15. joulukuuta 1833 Oulu) oli suomalainen Oulussa vaikuttanut kauppaneuvos, tervaporvari ja laivanvarustaja.
Keckmanin vanhemmat olivat lääninrovasti Kristian Henrik Keckman (1723–1784) ja oululaisen kauppiaan Lars Cajanuksen tytär Margaretha Elisabet Cajanus. Keckman oli naimisissa vuodesta 1789 oululaisen kauppiaan Michael Schulinin tyttären, kauppaneuvos Zachris Franzénin lesken Helena Schulinin (1755-1811) kanssa. Heillä oli kolme lasta:  Elisabeth Catharina Keckman (1790–1815), naimisissa apteekkari ja teollisuusmies Johan Jakob von Julinin kanssa; Christian Henrik Keckman (1791–1826), joka toimi kauppiaana ja kauppakirjurina Oulussa; sekä Carl Niclas Keckman, Helsingin yliopiston ensimmäinen suomen kielen lehtori
Keckman toimi kauppiaana ja laivanvarustajana Oulussa vuodesta 1783 alkaen. Hän oli valtiopäivämiehenä kaksi kertaa ja sai kauppaneuvoksen arvon 1819.
Lapsenkieli

Lapsenkieli käsittää ihmisen kielenoppimisen alkuvaiheita. Lapsen kielenoppimisen vaiheita voidaan jäsentää monella tapaa, esimerkiksi äänteellisen kehityksen, sanaston kehityksen ja kieliopin kehityksen perusteella. Kieliopin kehitys voidaan jakaa kolmeen pääjaksoon: esikielioppi, varhaiskielioppi ja kieliopin jäsentymisvaihe, jonka aikana lapsen kielijärjestelmä lähestyy aikuiskieltä. Varhaiskieliopin vaihetta on tutkittu runsaasti, sillä sen aikana lapsi muokkaa omaa kielioppiaan ja kokeilee kielen keinoja, jolloin syntyy erilaisia kiinnostavia analogiamuotoja (juoksetaan, käteä, maaloi jne.).
Kirjallisuutta

Pienten sanat. Lasten äänteellinen kehitys. Toimittaneet Sari Kunnari Ja Tuula Savinainen-Makkonen. PS-kustannus 2012.
Klaus Laalo: Lapsen varhaiskielioppi ja miniparadigmat. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Toimituksia 1309. Helsinki 2011.
Development of Verb Inflection in First Language Acquisition: A Cross-Linguistic Perspective. Studies on Language Acquisition 21. Berlin: Mouton de Gruyter 2003.
Development of Nominal Inflection in First Language Acquisition: A Cross-Linguistic Perspective. Studies on Language Acquisition 30. Berlin: Mouton de Gruyter 2009.
Aiheesta muualla

Tieteen termipankki: esikielioppi
Tieteen termipankki: varhaiskielioppi
Laakerinäsiä

| Laakerinäsiä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Malvales
Heimo::  Näsiäkasvit Thymelaeaceae
Suku::  Näsiät Daphne
Laji::  laureola
Kaksiosainen nimi
 Daphne laureola  L. 
Katso myös
   Laakerinäsiä Wikispeciesissä   Laakerinäsiä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laakerinäsiä (Daphne laureola) on ainavihanta ja myrkyllinen näsiäpensas, jota esiintyy Euroopassa pohjoisosaa lukuun ottamatta sekä Pohjois-Afrikassa. Se kasvaa matalasti, tavallisesti alle metrin enintään puolitoista metriä korkeaksi. Lehdet ovat nahkeita, tummanvihreitä, osin kiiltäviä. Laji kukkii pienin keltavihrein kukin varhain keväällä. Hedelmät ovat mustia marjoja.
Aiheesta muualla

ITIS: Daphne laureola (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Daphne laureola (englanniksi)
Flora of North America: Daphne laureola (englanniksi)
Kyrönmaan seutukunta

| Kyrönmaan seutukunta |
| --- | --- |

 sijainti
Kyrönmaan seutukunta oli yksi Suomen seutukunnista. Siihen kuului lakkautushetkellä kaksi kuntaa. Se sijaitsi Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuului lakkautushetkellä kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 151. Seutukunta lakkautettiin vuonna 2021, kun Isonkyrön kunta siirtyi osaksi Etelä-Pohjanmaan maakuntaa, Laihian kunnan siirtyessä osaksi Vaasan seutukuntaa.
Kyrönmaa on aiemmin tarkoittanut suomenkielistä Etelä-Pohjanmaata, etenkin Kyrönjokilaaksoa.
Kunnat

| Vaakuna | Kunta |
| --- | --- |

: Isokyrö (kunta)
: Laihia (kunta)
Historia

1. tammikuuta 2013 Vähäkyrö jätti seutukunnan liittyessään Vaasan seutukuntaan kuuluvaan Vaasan kaupunkiin.
1. tammikuuta 2021 Isokyrö siirtyi Etelä-Pohjanmaan maakuntaan ja Seinäjoen seutukuntaan, Laihian siirtyessä osaksi Vaasan seutukuntaa.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
| Kyrönmaan seutukunnan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 12 411 | 12 411 |
| 1985 | 1985 |    | 12 842 | 12 842 |
| 1990 | 1990 |    | 12 944 | 12 944 |
| 1995 | 1995 |    | 12 855 | 12 855 |
| 2000 | 2000 |    | 12 565 | 12 565 |
| 2005 | 2005 |    | 12 608 | 12 608 |
| 2010 | 2010 |    | 12 835 | 12 835 |
| 2015 | 2015 |    | 12 875 | 12 875 |
| 2020 | 2020 |    | 12 467 | 12 467 |
Lähde: Tilastokeskus.
Aiheesta muualla

Isonkyrön kunnan kotisivut
Laihian kunnan kotisivut
Lapsenpäivä-palkinto

Lapsenpäivä-palkinto on Suomen opetus- ja kulttuuriministeriön vuosittain yhteisölle myöntämä tunnustus lasten taideharrastuksen ja -kasvatuksen eteen tehdystä merkittävästä työstä. Palkinnot jaettiin ensi kerran vuonna 1999, jolloin niiden arvo oli 50 000 markkaa. Vuonna 2022 palkitut saivat 9 000 euroa. Palkinnon rinnakkaispalkinto on yksittäisille henkilöille jaettava lastenkulttuurin valtionpalkinto.
Palkinnonsaajat

Paavo Sarkkama -säätiö oululaislasten musiikkiharrastuksen edistämisestä
Hämeenlinnan lasten ja nuorten kuvataidekoulu
porilainen Kulttuuritalo Annankatu 6:n tuki ry
lastenkalusteita yhteistyönä valmistavat Halonen & Suvalo Oy ja Kuopion Woodi Oy
Sorin Sirkus
Napero-Finlandia
Hämeenlinnan Miniteatteri
Ikaalisten nuoriso-orkesteri
Uudenmaan CP-yhdistyksen Luova-tanssikerho
Rakennuskulttuuritalo Toivo, Pori
Inarin saamenkielen yhdistys - Anârâskielâ Servi kielikylpypäiväkotitoiminnasta
Keski-Suomen elokuvakeskus
toivakkalainen taidekasvatukseen erikoistunut nuorisokoti Villa Artes
oululainen Tutti Juttu -musiikkitapahtuma, joka tarjoaa musiikkikoululaisille mahdollisuuden harjoitella ja konsertoida Oulun kaupunginorkesterin kanssa
Kuusankosken teatterin kannatusyhdistys lastenteatteritoiminnasta
Vekara-Varkaus -lastentapahtuma, Varkaus
joensuulainen Nuorisoseura Motora kansantanssin parissa tehdystä työstä
Aurinkoinen tulevaisuus ry Lasten Aurinkojuhla – Barnens Solfest -tapahtumasta Kemiössä
Jyväskylän Käsityökoulu
Stundarsin museo ja kulttuurikeskus, Mustasaari
Loimaan teatteri lastenteatteritoiminnasta
Oulun kaupungin lasten ja nuorten kaupunkikokous
Oulun kaupungin Mäntylä-Snellman-päiväkoti saamenkielisestä toiminnasta
joensuulainen Teatteri Satama nuorisoteatteritoiminnasta
Satakunnan Elävän Kuvan Keskus Sekk ry, Pori, Tunnemyrsky-hankkeesta nuorille pääosin lastensuojelulaitoksissa, vastuutaiteilijana Jari Forsman
Art Hysteria -taiteilijayhdistys, Saarijärvi, ammattitaiteilijoiden yhdistys, joka tekee taidetta yhdessä nuorten kanssa
Mikkelin Poikateatteri
Pro Puu ry, Lahti, mm. lasten muotoilukasvatusprojektista
päijäthämäläinen Efekti-lastenkulttuuriverkosto
lappeenrantalainen Taidekoulu Estradi
Rauman taidemuseo
Tanssiteatteri Raatikko
Teatteri Taimine
Kulttuuriosuuskunta Uulu
Lastenkulttuurikeskus Louhimo ja Pohjanmaan lastenkulttuuriverkosto Bark
Riihimäen Nuorisoteatteri
Tapiolan kuoro
Sanaratas ry
Åbolands Teaterskola
Pormestarin itsenäisyysjuhla neljäsluokkalaisille
Valveen elokuvakoulu
Cantilena ry:n lapsi- ja nuorisokuorot
Sirkus Taika-Aika
Sagalundin museo
Suomen Parkour ry
Kuopion Rouvasväenyhdistys ry
Lastenkulttuurikeskus Kruunupää
Lasihelmipeli

| Lasihelmipeli> Das Glasperlenspiel.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Hermann Hesse
Kieli:  saksa
Genre:  romaani
Julkaistu:  1943
Suomennos
Suomentaja:  Kai Kaila
Kustantaja:  Kirjayhtymä
Julkaistu:  1972
Ulkoasu:  sid.
ISBN:  951-26-4260-3
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lasihelmipeli (Das Glasperlenspiel) on Hermann Hessen vuonna 1943 julkaistu pääteos, joka lienee edesauttanut merkittävästi Hessen vuonna 1946 saamaa Nobel-palkintoa. Se on Hessen viimeinen romaani ja hänen tunnetuin teoksensa Arosuden ja Siddharthan ohella.[lähde? ]
Kirjan tapahtumat sijoittuvat ajallisesti määrittelemättömään tulevaisuuteen; tapahtumapaikkana on älykköjen asuttama Kastalian maakunta, jossa keskitytään tieteisiin, taiteisiin ja niin kutsuttuun "lasihelmipeliin", joka on eräänlainen tieteiden ja taiteiden synteesi. Pelin tarkkoja sääntöjä ei kuvailla lukijalle. Kirjan päähenkilönä on lasihelmipelin mestari Josef Knecht, jonka elämäntarinan ympärille kirja rakentuu.
Aiheesta muualla

Sitaatteja aiheesta Lasihelmipeli Wikisitaateissa
Laakerikirsikka

| Laakerikirsikka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Suku::  Tuomet Prunus
Laji::  laurocerasus
Kaksiosainen nimi
 Prunus laurocerasus  L. 
Katso myös
   Laakerikirsikka Wikispeciesissä   Laakerikirsikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Laakerikirsikka (Prunus laurocerasus) on ikivihreä kirsikkalaji.
Ulkonäkö ja koko

Laakerikirsikan lehdet ovat kiiltävät, noin 15 cm pitkät. Pienet valkoiset kukat kasvavat noin 12 cm pitkissä pystyasentoisissa tertuissa. Niihin kypsyy kirsikan näköisiä punaisia luumarjoja, jotka muuttuvat pian mustiksi.
Kukkia.
Kirill Sosunov

| Mitalit> Maa:  Venäjä.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Venäjä.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Venäjä.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Maa:  Venäjä> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Ateena 1997 | pituushyppy |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Pariisi 1997 | pituushyppy |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Budapest 1998 | pituushyppy |  |
| Kesäuniversiadit  | Kesäuniversiadit  | Kesäuniversiadit  |  |
|  Kultaa | Fukuoka 1995 | pituushyppy |  |
Kirill Sosunov (ven. Кирилл Сосунов; s. 1. marraskuuta 1975 Rjazan) on uransa jo päättänyt venäläinen pituushyppääjä. Sosunov voitti MM-pronssia vuoden 1997 MM-kisoissa Ateenassa tuloksella 818. Hänellä on myös hopeatila vuoden 1997 sisäratojen MM-kisoista, joissa hän hyppäsi sisäratojen ennätyksensä 841. Ulkoradoilla Sosunovin ennätys on vuonna 1998 Pietarissa hypätty 838. Hän voitti kultaa vuoden 1998 EM-kisoissa Budapestissä. Tulos oli tuolloin 828. Sosunov voitti kultaa myös vuoden 1995 kesäuniversiadeissa. Hän osallistui urallaan kaksiin olympialaisiin.
Sosunov avioitui arvokilpailutason korkeushyppääjän Olga Kaliturinan kanssa.
Käännös suomeksi
Lady Snowblood

| Lady Snowblood> 修羅雪姫 Shurayukihime |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Toshiya Fujita
Käsikirjoittaja:   Kazuo Uemura  Kazuo Koike 
Tuottaja:  Kikumaru Okuda
Säveltäjä:  Masaaki Hirao
Kuvaaja:  Masaaki Hirao
Leikkaaja:  Eiji Okada
Pääosat:   Meiko Kaji  Kō Nishimura  Toshio Kurosawa  Masaaki Daimon 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Japani
Tuotantoyhtiö:  Tōhō
Levittäjä:  Tōhō Netflix
Ensi-ilta:   Japani  1. joulukuuta 1973 
Kesto:  97 min
Alkuperäiskieli:  japani
Seuraaja:  Shurayukihime: Urami Renga
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lady Snowblood (jap. 修羅雪姫, Shurayukihime) on Toshiya Fujitan ohjaama japanilainen elokuva vuodelta 1973. Elokuva perustuu japanilaiseen sarjakuvaan Shurayukihime, jossa tytär kostaa isänsä ja veljensä murhan sekä äitinsä raiskauksen syyllisille kovimman kautta.
Vuonna 1974 elokuvalle ilmestyi jatko-osa Shurayukihime: Urami Renga.
Juoni

Elokuva on episodimainen kostotarina, jossa ei edetä kronologisesti.
Elokuvan päähenkilö Yuki syntyy vankilassa, ja äiti vannottaa tyttärensä ottamaan huolekseen verikoston miehensä ja poikansa murhanneille. Äidin vankitoverit huolehtivat tytöstä, ja eräs munkki opettaa hänelle taistelutaitoja. Tappajien ja raiskaajien löytäminen kahdenkymmenen vuoden jälkeen ei kuitenkaan ole helppoa. Kostoretkellään Yuki myös ystävystyy nuoren toimittajan kanssa. Tämä paljastuu lopulta yhden murhaajan pojaksi.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Meiko Kaji  | … |  Yuki Kashima, ”Lady Snowblood”   |
|  Kō Nishimura  | … |  munkki Dōkai   |
|  Toshio Kurosawa  | … |  Ryūrei Ashio   |
|  Masaaki Daimon  | … |  Gō Kashima   |
|  Miyoko Akaza  | … |  Sayo Kashima   |
|  Eiji Okada  | … |  Gishirō Tsukamoto   |
|  Shin’ichi Uchida  | … |  Shirō Kashima   |
|  Takeo Chii  | … |  Tokuichi Shōkei   |
|  Noboru Nakaya  | … |  Banzō Takemura   |
|  Yoshiko Nakada  | … |  Kobue Takemura   |
|  Akemi Negishi  | … |  Tajire no Okiku   |
|  Kaoru Kusuda  | … |  Otora Mikazuki   |
|  Sanae Nakahara  | … |  Okono Kitahama   |
|  Hōsei Komatsu  | … |  Genzō Shibayama   |
|  Makoto Matsuzaki  | … |  daigashi   |
|  Hiroshi Hasegawa  | … |  Daihachi Kachime   |
|  Hitoshi Takagi  | … |  Matsuemon   |
|  Mayumi Maemura  | … |  nuori Yuki   |
|  Kenji Ōkura  | … |  henkivartija 1   |
|  Kai Atō  | … |  henkivartija 2   |
|  Eiji Okada  | … |  Gishirō Tsukamoto   |
|  Ichirō Kijima  | … |     |
|  Shōichi Hirose  | … |     |
Vaikutus

Quentin Tarantino lainasi paljon vaikutteita elukuvasarjaansa Kill Bill Lady Snowbloodista, ja elokuvan päähenkilö Yuki Kashimaa näyttelevä Meiko Kaji laulaa elokuvien tunnussävelmän Shura no hana.
La bohème (Leoncavallo)

La bohème on Ruggero Leoncavallon säveltämä lyyrinen ooppera neljässä näytöksessä. Hän kirjoitti itse myös libreton, joka perustuu Henri Murgerin romaaniin La vie de bohème.
La bohème kantaesitettiin Venetsian Teatro La Fenicessä menestyksellä 6. toukokuuta 1897. Teos on kuitenkin jäänyt Giacomo Puccinin La bohèmen varjoon. Myöhemmin teoksesta esitettiin uudistettu versio nimellä Mimi Pinson (1913).
La bohèmen kahdessa ensimmäisessä näytöksessä annetaan ymmärtää boheemien elämän olevan huoletonta, mutta myöhemmin paljastetaan sen itse asiassa olevan onnetonta. Tällainen jyrkkä kontrasti puuttuu Puccinilta.
Levytyksiä

ORFEO: La Bohème (Lucia Popp, Franco Bonisolli, Alexandrina Milcheva, Bernd Weikl, Alan Titus; Münchner Rundfunkorchester, kapellimestari: Heinz Wallberg) (1982)
Aiheesta muualla

Juonikuvaus (englanniksi)
Käsityöperinne

Käsityöperinne on käsitöiden tekemisen perinnettä, joka on peräisin vuosisatojen takaa ja joka on siirtynyt sukupolvelta toiselle. Tälläinen sukupulvelta toiselle siirtynyt käsityötaito on aineetonta kulttuuriperintöä. Käsityöperinne saa ajoittain uusia piirteitä. Se vaihtelee maailman eri alueilla ja jotkut käsityöperinteen piirteet ovat paikallisia. Käsityöt ovat entisaikoina olleet sidonnaisia sukupuoleen ja miesten käsitöinä on pidetty teknisiä töitä, kun taas tekstiilitöitä on pidetty naisten töinä.
Tekstiilitöiden perinteet

Tilkkutöiden ja päällikeompelun historia alkoi Egyptissä noin 1000 ekr. Vanhin tilkkutyötekniikka mitä tiedetään on applikointi. Kirjontaa on tehty Kiinassa varhaisimpien tietojen mukaan 3500-4000 vuotta sitten. Vanhaa kirjontaperinnettä löytyy myös Perusta, missä on varhaisista ajoista saakka kirjottu viittoja villalangalla. Tekstiilikäsitöiden perinteisiin kuuluu kansallispukujen perinne, joka on jatkunut harrastustoimintna sekä  kansanpukujen ja kansanomaisten pukujen perinteenä.
Teknisten käsitöiden perinteet

Teknisissä käsitöissä perinteikkäimmät seikat näkyvät puukoristeiden tekemisessä ja kynttilänjalkojen tekemisessä. Puusta on tehty esineitä kivikaudelta asti. Tasakantisia kaappeja ja arkkuja on tehty renessanssin ajoista lähtien. Kivestä on tehty koruja kivikaudelta saakka. Metallisia koruja on valmistettu esihistorialliselta ajalta saakka, mutta jalometallikorujen valmistus on yleistynyt uudella ajalla.
Käsityöperinteet etnisten ryhmien keskuudessa

Joillakin etnisillä ryhmillä on omia käsityöperinteitä, jotka ovat osa kansanperinnettä. Tälläisiä ovat saamelaisten saamenpukujen perinteet, jotka vaihtelevat kylittäin ja suvuittain. Myös romaninaisten keskuudessa on vanhoja perinteitä käsitöiden tekemisessä, erityisesti pitsien tekemisessä.
Käsityöperinteet maailmalla

Unkarilaisessa kirjontatöiden perinteessä on tapana käyttää kirkkaita värejä eläimiä ja kukkia esittävissä kuvioissa. Unkarin merkittävimpiä alueita kirjontakäsitöiden kannalta ovat Paloc, Turan, Alfld, Transylvania, Matyo ja Kalocsa.
Japanissa on vanhoja perinteitä kimonojen, posliinin ja keramiikan tekemisessä. Materiaaleja kerätään paljon luonnosta.
Kaukovalvontatutka

OTH-tyyppinen kaukovalvontatutka-asema
Kaukovalvontatutka on pitkille, yli 300 km:n valvontaetäisyyksille tarkoitettu lennonvarmistuksen tai ilmapuolustuksen tutka. Ilmakehän vaimennusominaisuuksien vuoksi se käyttää matalaa 3 GHz:n taajuutta (10 cm:n aallonpituus) tai 1 GHz:n taajuutta (30 cm:n aallonpituus). Niitäkin rajoittaa maanpinnan kaarevuus ja tutkasäteen eteneminen ilmakehässä tyypillisesti maanpinnan kaarevuutta loivemmin. Maalin on oltava korkealla, jos se on kaukana.
Yli horisontin tutka (engl. over-the-horizon radar, OTHR) on LF-, MF-, HF- ja VHF-radiotaajuusalueilla toimiva kantamaltaan taivaanrannan taakse ulottuva tutka, jonka tehtävänä voi olla toimia ennakkovaroitustutkana. Matalan taajuuden vuoksi OTH-tutka voi käyttää radioaaltojen etenemistapaa, joka perustuu pinta-aaltoon tai ionosfääriheijastukseen, joita maanpinnan kaarevuus ei haittaa.
Suomen puolustusvoimien kaukovalvontatutkana on nykyään Thomson TRS 22XX. Tämä tutkatyyppi kykenee havaitsemaan lentäviä laitteita 500 kilometrin päästä, mutta sillä on äärietäisyydellä runsaan kymmenen kilometrin alapuolinen katvealue, joka johtuu maan kaarevuudesta. Tutka on kolmiulotteinen (3D-tutka) eli se kykenee suunnan lisäksi ilmoittamaan myös lentokorkeuden. Samassa laitekompleksissa on myös toisiotutka.
Lasijyrkänne

Lasijyrkänne (engl. glass cliff) tarkoittaa tilannetta, jossa nainen valitaan esimerkiksi johtajaksi olosuhteissa, joissa on mahdotonta onnistua. Nainen voidaan esimerkiksi palkata epävakaisiin tai kriisitilassa oleviin organisaatioihin. Lasijyrkänne on sukua sanalle lasikatto, jolla kuvataan naisen ylenemistä johtotehtäviin estävää vertaiskuvallista kattoa.
Termin alkuperä

Termin loivat 2005 Michelle Ryan ja Alexander Haslam kuvaamaan tilannetta, jossa naisia nostetaan vastuutehtäviin siinä vaiheessa kun toiminta on jo kriisissä tai epäonnistumassa. Yritys saa tällä henkilön jota käyttää syntipukkina, samalla kun se pystyy epäonnistumisesta huolimatta näyttämään progressiiviselta. Mikäli nainen onnistuu johtaessaan toimintaa, yritys on kauaskatseinen valittuaan oikean henkilön tehtävään. Onnistumiseen haasteena on myös usein se, että valituilta naisilta yleensä puuttuvat tarvittava kokemus ja verkostot.
Aiheesta muualla

Minna Kurki: Nainen lasikielekkeellä: Theresa May toteutti haaveensa – ja epäonnistui suurimmassa lupauksessaan  24.5.2019. Yle Uutiset.
Lasiini

| Lasiini |
| --- | --- |
 Pihamauriainen (Lasius niger)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Alalahko::  Hoikkatyviset Apocrita
Osalahko::  Myrkkypistiäiset Aculeata
Yläheimo::  Muurahaismaiset Formicoidea
Heimo::  Muurahaiset Formicidae
Alaheimo::  Suomumuurahaiset Formicinae
Tribus::  Lasiini  Ashmead, 1905
Suvut
 Cladomyrma  Euprenolepis  Lasius – mauriaiset  Myrmecocystus  Nylanderia  Paraparatrechina  Paratrechina  Prenolepis  Pseudolasius  Zatania  †Glaphyromyrmex 
Katso myös
   Lasiini Wikispeciesissä   Lasiini Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lasiini on suomumuurahaisiin kuuluva tribus, josta Suomessa esiintyy yhdeksän lajia suvusta mauriaiset (Lasius), Etelä-Suomesta Etelä-Lappiin saakka,  ja harvinaisena Etelä-Suomen havaintona suvun Nylanderia yksi laji.
Suvut

Maailmanlaajuisesti Lasiini-tribukseen kuuluu 10 elossa olevaa sukua ja yksi sukupuuttoon kuollut suku. Kaikkiaan lajeja on noin 385 ja näillä yli sata alalajia. Lasiini-muurahaisten taksonomia on vakiintunut vasta viime vuosina, joten eri lähteissä on poikkeavia tietoja.
Suomessa esiintyvät Lasius-suvut jaetaan neljään alasukuun: Lasius (Cautolasius), Lasius (Chtonolasius), Lasius (Dendrolasius) ja Lasius (Lasius).
Suomessa esiintyviä lajeja
Alasuku Lasius (Dendrolasius): paperimuurahainen (Lasius fuliginosus)
Alasuku Lasius (Cautolasius): keltiäinen (Lasius flavus)
Alasuku Lasius (Lasius): metsämauriainen (Lasius platythorax)
Aiheesta muualla

Laji.fi: Lasiini
ITIS: Lasiini (englanniksi)
UniProt: Taxonomy – Lasiini (englanniksi)
Bug guide: Tribe Lasiini (englanniksi)
Kyrie Eleison (yhtye)

| Kyrie Eleison |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1998–
Tyylilaji:  power metal, sinfoninen metalli, neoklassinen metalli
Kotipaikka:  Argentiina 
Laulukieli:  englanti
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kyrie Eleison on vuonna 1998 perustettu argentiinalainen power metal -yhtye.
Jäsenet

Alejandro Fernández - Laulu
Diego Ribeiro Couto - Kitara/Koskettimet
Horacio Carrizo - Bassokitara
Sergio Vázquez - Rummut
Diskografia

Kyrie Eleison (EP) - 2005
...In The Arms Of Decadence (Album) - 2007
Sivusto

http://www.k-e.com.ar (Arkistoitu – Internet Archive)