stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tiedekeskus Heureka
Historiaa

Tiedekeskus Heurekan juuret juontavat Helsingin yliopistoon ja maailmalla tiedekeskuksiin tutustuneisiin tieteilijöihin. Alullepanijoita olivat dosentit Tapio Markkanen, Hannu I. Miettinen ja Heikki Oja. Alkusysäyksenä oli 20.–26. toukokuuta 1982 Helsingin Säätytalossa pidetty Fysiikka 82 -näyttely. Saman vuoden syksyllä perustettiin tiedekeskusprojekti, jota aluksi tukivat Suomen Akatemia, opetusministeriö ja eräät säätiöt. Projektista syntyi Tiedekeskussäätiö vuosien 1983–1984 vaihteessa. Säätiön alkuperäiset perustajajäsenet olivat Helsingin yliopisto, Teknillinen korkeakoulu, Tieteellisten seurain valtuuskunta ja Teollisuuden keskusliitto.
Vantaa tarjoutui tiedekeskuksen isäntäkaupungiksi ja osittaiseksi maksajaksi vuonna 1984 ja osoitti tiedekeskukselle paikan Tikkurilan eteläpuolella sijaitsevalta tontilta. Rakennus maksoi 80 miljoonaa markkaa eli noin 13,5 miljoonaa euroa. Vuoden 1985 aikana käydyssä arkkitehtikilpailussa annettiin kaksi ensimmäistä palkintoa, joista toteutettavaksi valittiin Mikko Heikkisen, Markku Komosen ja Lauri Anttilan ehdotus ”Heureka”. Tästä tiedekeskus sai nimensä.
Ennen rakennuksen valmistumista pidettiin joitakin näyttelyitä kokeeksi muissa paikoissa: Fysiikka -82 Säätytalossa, lääketieteen yleisönäyttely Pulssi keväällä 1985 Talin tenniskeskuksessa, Suomen kansasta ja kielestä kertova Vipunen syksyllä 1985 Säätytalossa, AQUA 86 vesialan yleisönäyttely Helsingin Messukeskuksessa keväällä 1986 sekä teknisiä tieteitä esitellyt Teknorama Helsingin Messukeskuksessa keväällä 1987. Tiedekeskuksen sisältösuunnitelma valmistui 1986. Rakennuksen peruskivi muurattiin lokakuussa 1987, ja rakennus valmistui vuonna 1988. Tiedekeskuksen kokonaispinta-ala on 8 200 m2, josta näyttelytilaa on noin 2 500 m2. Tiedekeskus Heureka avattiin yleisölle 28. huhtikuuta 1989.
Näyttelyt > Sisätilat

Päänäyttely on saanut vaikutteita Gunnar Asplundin suunnittelemasta näyttelystä Tukholman kaupunginkirjastossa. Sylinterinmuotoisessa päänäyttelytilassa esitellään tieteen erilaisia sovelluksia ja alueella on pieniä näyttelyitä useasta eri aiheesta. Vakiokohteita alueella ovat Foucault’n heiluri ja katonrajassa kulkeva Vaijeripyörä. Päänäyttelyalueen sisältöä uusitaan muutaman vuoden välen.
Päänäyttelyalueella Sylinterihallissa on esillä erilaisiin tieteenaloihin liittyviä kohteita. Esillä olevia aihepiirejä ovat muun muassa ruoansulatus ja suoliston toiminta, rahan valmistus, kaupunkisuunnittelu, kiertotalous ja sähkö. Suolistossa suhisee -näyttely on suunniteltu yhteistyössä Suomalaisen Lääkäriseuran Duodecimin kanssa. Näyttely esittelee havainnollisesti terveen ruoansulatuskanavan rakennetta ja toimintaa sekä kertoo, miten elimistö hankkii ravinnosta tarvitsemansa rakennusmateriaalit ja polttoaineen. Kolikon tie -näyttely on Suomen Rahapajan kanssa yhteistyössä suunniteltu juhlanäyttely. Näyttelyssä kerrotaan rahan valmistuksesta ja ominaisuuksista. Älykäs kaupunki -näyttely kertoo tieto- ja viestintätekniikkan hyödyntämisestä kaupungin toimintojen, turvallisuuden, energiatehokkuuden ja ympäristöystävällisyyden parantamisessa.
Heureka-klassikot -näyttelyyn on koottu valikoima taattuja suosikkeja Heurekasta ja muista tiedekeskuksista. Näyttely esittelee erilaisia näyttäviä fysiikan ilmiöitä, joita voi kokea koko keholla. Illuusiokohteet osoittavat, miten aivojen ja aistien yhteistoiminta luo hämmästyttäviä ilmiöitä päämme sisällä. Tiedettä pallolla -näyttelykohde on Yhdysvaltain meren ja ilmakehän tutkimuslaitoksen (NOAA) kehittämä suuri pallo, jonka pinnalle projisoidaan lukuisia erilaisia havainnollistuksia ilmastosta, valtameristä, maa-alueista ja tähtitieteestä.
Päänäyttelyn ohella Heurekassa on esillä samanaikaisesti yleensä kaksi erilaista vaihtuvaa näyttelyä. Vaihtuvissa näyttelyissä aihepiireinä on ollut useita eri aiheita, muun muassa dinosaurukset, ihminen, urheilu, metsät, elokuva, lentäminen ja muinaiset kulttuurit.
Näyttelyt > Ulkoalueet

Heurekan ulkonäyttelyalue tiedepuisto Galilei avattiin vuonna 2002. Se on auki joka vuosi kesäkauden. Galilei on ikään kuin ”tieteellinen leikkipuisto”. 7 500 m²:n alueella sijaitsee kymmeniä kohteita, joissa monessa elementtinä on vesi. Kohteet perustuvat lähinnä matematiikan, fysiikan ja musiikin ilmiöihin. Ulkopuistossa sijaitsee myös liikkuvista taideteoksista tunnetun taiteilijan Osmo Valtosen hiekkapiirturi. Galileissa on lisäksi pohjoisen pallonpuoliskon havupuulajeja esittelevä arboretum.
Heurekan edustalla olevalla piha-alueella on pysyvästi esillä kivipuisto, jossa on nähtävillä Suomen kallioperän tyypillisiä ja epätyypillisiä kiviä. Kivet on sijoitettu siten, että ne muodostavat samalla levinneisyytensä kartoituksen eri alueilla Suomessa. Kivipuutarhan tarkoitus on osoittaa tiedekeskuksen vieraille jo aluksi, ettei tiedekeskuksen viesti liity pelkästään tekniikan saavutusten esittelyyn, vaan luonnon ja kulttuurin pitkään kiertokulkuun. Pääsisäänkäynnin edustalla on perenna-alue, jonka kasvit on valittu Carl von Linnén historiallisen luokituksen mukaan.
Näyttelyt > Heurekan planetaario

Heurekan planetaario avattiin täysin uudistuneena 26. joulukuuta 2007.  Teatteri oli vuoteen 2007 asti nimeltään Verne-teatteri, jossa esitettiin superelokuvia sekä erikoisdiaprojektorilla erityisesti koko 500 neliömetrin puolipallokupua hyödyntäviä multimediaohjelmia. Nykyisen planetaarion digitaalinen Sky Skan -planetaario-laitteisto mahdollistaa liikkuvan kuvan heijastamisen koko kupuun ja luo näin vahvan elokuvaelämyksen. Käytössä on myös perinteinen tähtitaivasprojektori erikoisohjelmiin. Planetaariossa on 135 istuinpaikkaa, ja siellä esitetään erityisesti avaruusaiheisia planetaarioelokuvia.
Näyttelyt > Muut päivittäiset ohjelmat

Heurekassa voi näyttelyiden lisäksi seurata päivittäin tiedeteatteriesityksiä, osallistua erilaisiin laboratorio- ja työpajaohjelmiin sekä katsella rottien koripallo-otteluita. Lisäksi Heurekassa järjestetään yksittäisiä muita tapahtumia, kuten tieteen päiviä, ja tiedeleirejä kesällä. Muita palveluita Heurekassa ovat tiedekauppa ja ravintola sekä kokouskäyttöön vuokrattavat ryhmätyötilat ja 220-paikkainen auditorio.
Yleistä > Kävijät

Vuodesta 1989 alkaen laskettuna Heurekan kävijämäärä on ollut keskimäärin noin 285 000 kävijää vuodessa. Keväästä 1989 alkaen vuoden 2020 loppuun Heurekan näyttelyitä on nähnyt Heurekassa kaikkiaan yli 8,9 miljoonaa kävijää. Kun lasketaan mukaan Heurekan näyttelyitä muualla nähneet, nousee kokonaisyleisömäärä lähes 29 miljoonaan.
Tiedekeskus Heurekassa vieraili vuoden 2019 aikana kaikkiaan 423 229 kävijää suositun Jättimäiset dinosauruksen -näyttelyn ansiosta. Koronapandemian aiheuttaminen sulkujen takia vuonna 2020 yleisömäärä jäi 165 428 kävijään. Eniten Heurekassa on ollut kävijöitä avajaisvuonna 1989, jolloin uuteen tiedekeskukseen kävi tutustumassa 431 244 henkilöä reilun kahdeksan kuukauden aikana.
Kävijämäärältään Heureka on Suomen suosituimpia maksullisia vierailukohteita ja museoiden joukossa se on ollut useana vuonna suosituin. Kun tiedekeskusta 1980-luvulla suunniteltiin, sen vuosittaiseksi kävijämääräksi arvioitiin 250 000. Pitkän ajan keskiarvo on noussut hieman korkeammaksi eli noin 280 000 vierailijaan vuosittain. Käyntimäärä vaihtelee vuosittain melko paljon riippuen muun muassa Heurekan ja sen kilpailijoiden tarjonnasta sekä taloudellisesta tilanteesta, joka vaikuttaa eri kävijäryhmien kysyntään ja kulutuspäätöksiin.
Yleistä > Rakennus

Rakennukseen kuuluu näyttelytilojen lisäksi auditorio, kokoushuoneet, planetaario, ravintola ja myymälä. Rakennuksen julkisivussa on radan puolella käytetty peililasia, jonka tehtävänä on suojata rakennusta junaradan melua vastaan. Julkisivun rakenteet jaksottuvat sadan metrin pituisen kokonaisuuden 31 tasaväliseen osaan, joita vastaavat spektrien värit perustuvat laboratoriossa tehtyyn analyysiin ja sen perusteella luotuihin erikoismaaleihin. Pilarihallin ulkoseinien verhouksessa on käytetty tuuman paksuisia esijännitettyjä valkobetonilevyjä. Pinnaltaan hiekkapuhallettujen kuorielementtien koko on 60 × 120 cm.
Tiedekeskuksen keskeinen sisätila ja sen arkkitehtoninen polttopiste on 14 metriä korkea sylinterimäinen näyttelyhalli. Päänäyttelyhallin pilarimoduuli on 9,6 metriä molemmissa suunnissa. Sen pilarit koostuvat osapilareista, joita keskialueella on neljä, reunoilla kaksi ja kulmissa yksi. Näillä rakenteilla pyritään havainnollistamaan kuorman suhteellista kertymää.
Päänäyttelyhallia ympäröi pilarihalli sekä liimapuukaarien kannattelema kaarihalli. Planetaarion pallo ja ympyrän sektorin muotoinen auditorio leikkautuvat ja työntyvät moduulirunkoiseen pilarihalliin ja osittain toisiinsa. Kuhunkin kohteeseen on kehitetty sille soveltuva ja ominainen rakennusjärjestelmä. Rakenteiltaan ja materiaaleiltaan tiedekeskus on eräänlainen konglomeraatio. Siinä on betoni-, teräs- ja puukonstruktiota. Rakennus on koottu pääosiltaan esivalmisteisista komponenteista, mutta siinä on myös paikalla rakennettuja osia.
Näyttelytilojen alapohjaan on rakennettu puolilämmin huoltotila näyttelyn tarvitsemia LVIS-elementtejä varten. Ulosotot ja liitosmahdollisuudet on sijoitettu systemaattisesti 2,4 metrin ruudussa koko rakennukseen. Tällä mahdollistettiin riittävä joustavuus näyttelyiden pystyttämistä varten.
Yleistä > Tiedekeskussäätiö ja rahoitus

Heurekan toimintaa ylläpitää Tiedekeskussäätiö, jonka taustayhteisöjä ovat Aalto-yliopisto, Elinkeinoelämän keskusliitto, Helsingin yliopisto, Opetusalan Ammattijärjestö OAJ, Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö,  Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK, Tieteellisten seurain valtuuskunta, Suomen työ- ja elinkeinoministeriö, Suomen valtiovarainministeriö ja Vantaan kaupunki.
Heurekan rahoitus tulee avustuksina Vantaan kaupungilta ja opetus- ja kulttuuriministeriöltä sekä omasta tulorahoituksesta: pääsylippu- ja vuokratuloista, varainhankinnasta ja näyttelyviennin tuloista. Koko Heurekan rahoitus on vuosittain noin kymmenen miljoonaa euroa, josta oman toiminnan osuus on noin puolet. Vantaan kaupungin sekä opetus- ja kulttuuriministeriön osuus koko rahoituksesta muodostaa yhdessä toisen puolen. Yhteiskunnallinen tuki on merkittävästi pienempi kuin monille muille kulttuurilaitoksille. Osa rahoituksesta tulee myös yritysyhteistyön kautta. Vaihtuvilla näyttelyillä on usein pääyhteistyökumppani ja muita kumppaneita. Heurekalla on myös kaksi säätiön kokonaan omistamaa yhtiötä: Tiedekauppa Magneetti Oy, jolla on Heureka Shop-niminen kauppa sekä Heurekassa että Helsingin keskustassa Kampin kauppakeskuksessa, sekä vientitoimintaa hoitava Heureka Overseas Productions Oy Ltd.
Yleistä > Muuta

Professori Per-Edvin Persson oli Tiedekeskus Heurekan toiminnanjohtaja vuodesta 1991 alkaen, ja hänen jäädessään eläkkeelle syyskuussa 2013 johtajaksi tuli Anneli Pauli. Elokuussa 2014 tehtävässä aloitti Tapio Koivu. Syyskuussa 2020 Heurekan toimitusjohtajaksi valittiin Mikko Myllykoski, joka oli aiemmin Heurekan elämysjohtaja useita vuosia.
Tiedekeskussäätiön palveluksessa on viime vuosina ollut noin 60–70 kuukausipalkkaista vakituista työntekijää ja noin 20–40 osa-aikaista tai määräaikaista työntekijää. Henkilötyövuosien kokonaismäärä on vaihdellut noin 70–80 välillä. Tämän lisäksi vapaaehtoisia on ollut Heurekassa vuosittain noin 60–70 henkilöä ja heidän panoksensa on vastannut noin 4,5 henkilötyövuotta vuosittain. Heurekassa on ollut vapaaehtoisia vuodesta 1998.
Tiedekeskus Heureka kuuluu kolmeen tiedekeskusverkostoon: ASTC (Association of Science-Technology Centers), ECSITE (The European Network of Science Centres and Museums) ja NSCF (Nordisk Science Centerförbund).
Tiedekeskussäätiö on lahjoittanut Helsingin yliopiston käyttäytymistieteellisen tiedekunnan soveltavan kasvatustieteen laitokselle tiedekeskuspedagogiikan tutkimusjohtajan toimen, johon valittiin Heurekan tutkimus- ja kehityspäällikkö, professori Hannu Salmi.
Poistuneet näyttelyt

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Äänen maailma 1989  Ihmisen tarina 1989–1990  Rautakausi 1990  Rakenteita 1990  Ajattelevatko koneet? 1990  Dinosaurukset Heurekassa 1991  Tasapaino? 1991–1992  Jukola–Jakomäki–Bryssel, Suomi 75 vuotta 1992–1993  Urheilu 1993  Uusi Suuri Lasten Tiedekeskus 1993–1994  Rikos ja väärennös 1994  Lasten Heureka 1994–1995  Kasvot 1994–1995  Dinosaurukset 1995  Uusi Lasten Heureka 1995–1996  Pohjoismaiset löytöretkeilijät 1996  Illuusiot 1996  Kaaos 1996–1997  Eläköön kuva! 1997  Metsä ja me 1997–1998  Muinaiset kulttuurit 1998–2000  Tekniikka! 1998–1999  Kommunikaatio 1999–2000  Minä ja sinä – seikkailu itsessämme 2000–2001  |  Aistit 2000–2001  Dialogi pimeässä 2000–2001  Laajennettu lasten Heureka 2001–2002  Dinosaurusten perhe-elämä 2001–2002  Future Body – Ihmisten jatkeet 2002  Lentoon! 2002–2004  Avoimet kysymykset 2003–2004  Hiukset 2004  Helppoa elämää – automaatio palveluksessamme 2004–2005  T. rex – kiistelty hirmulisko 2004–2005  Musiikki 2005–2006  Peilaudu! 2005–2006  Minä pelissä 2006–2007  Kopioitu luonnosta 2006–2007  Teotihuacán – kadonneen intiaanikulttuurin arvoitus 2007  Dialogi hiljaisuudessa 2007–2008  Laivat ja meri 2007–2009  HANAA! Tiede vauhdissa 2008–2009  Bestiarium construendum – oudot otukset 2009  Liiku ja pelaa! 2009–2010  Tiede muuttaa maailmaa 2009–2010  Murha Heurekassa 2010–2011  |  Bon appetit – syödään yhdessä 2011  Dinosaurukset 2011  20X0 – Matka tulevaisuuteen 2011–2013  Lasten Heureka 2011–2012  Klima X 2012–2013  Dinosaurusten paluu 2012  Body Worlds 2013  Määränpäänä Mars 2013–2014  Heureka tulee hulluksi 2013–2014  Maan alle 2014–2015  Lasten Heureka 2014–2016  Otatko riskin? 2015–2016  Suksi Heurekaan! 2016–2017  Dialogi ajassa 2016–2017  Eläinten Body Worlds 2017  Sensual Mathematics – aistillista matematiikkaa 2017  Tarttuvaa! 2017–2018  Seitsemän sisarusta tulevaisuudesta 2017–2019  Aivot narikasta! 2018–2020  Jättimäiset dinosaurukset 2018–2020  Pellolta avaruuteen 2020  Suoliston salaisuus 2020–2021  SuperPUU 2020–?  Katastrofien keskellä 2021–?  |
Lähde:
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tiedekeskus Heurekan kotisivu
Ulkoseinällä oleva Heurekan symboli, Anssi Asunnan teos Neljä kuutiota on kuutioilta näyttävä optinen illuusio
Suomen presidenttien kasvot näyttävät kääntyvän, kun niiden ohitse kulkee.
Tiedepuisto Galilei ja planetaarion ulkopuoli tiedekeskus Heurekassa.
Kivipuisto.
Dr18

| Dr18 |
| --- | --- |

Perustiedot
Tyyppi:  dieselsähköinen veturi
Liikennöitsijä:  Fenniarail Oy
Valmistaja:  CZ LOKO
Lukumäärä:  6
Valmistusvuodet:  2015-2020
Liikenteessä:  6 kpl
Numerointi:  101–106
Tekniset tiedot
Huippunopeus:  90 km/h
Paino:  120 t
Pituus:  17 300 mm
Leveys:  3 070 mm
Korkeus:  4 448 mm
Pyörästö:  Co′Co′
Suurin akselipaino:  20 t
Moottori:  Caterpillar 3512C
Moottorin teho:  1 550 kW
Dr18 on Fenniarail Oy:n veturisarja, joka käyttää dieselsähköistä voimansiirtoa. Ne on modernisoitu perusteellisesti Tšekissä CZ LOKO a.s.:n tehtaalla käytettynä hankittujen veturien pohjalta. Veturit nro 101–103 on modernisoitu puolalaisten S200-veturien pohjalta ja nro 104–105 unkarilaisten veturien pohjalta. Dr18-vetureissa on moderni elektroniikka ja uusi päämoottori-vaihtovirtageneraattoriyhdistelmä. Ajomoottorit ovat tasavirtamoottoreita. Veturi on suunniteltu tavaraliikenteeseen ja vaihtotyöhön.
Fenniarail teki tilaussopimuksen kolmesta veturista CZ LOKO:n kanssa marraskuussa 2014. Ensimmäinen veturi saapui Suomeen 22. syyskuuta 2015. Loput kaksi veturia saapuivat Suomeen 23. lokakuuta 2015. Yritys tilasi myöhemmin kaksi veturia lisää, jotka saapuivat Suomeen 29. syyskuuta 2017. Kuudes veturi tilattiin 2019 ja toimitettiin marraskuussa 2020.
30. marraskuuta 2023 Fenniarailin Dr18 105 suistui raiteilta Tampereen rautatieaseman pohjoispuolella vaihteissa V171, kukaan ei loukkaantunut onnettomudessa.
Teknisiä tietoja

Suurin vetovoima: 391 kN
Moottorin teho 1 550 kW
Voimansiirto: dieselsähköinen (AC/DC)
Huippunopeus: 90 km/h
Pituus: 17 300 mm
Akseleita: 6 kpl
Moottori: Caterpillar 3512C HD, EU IIIA -päästönormien mukainen
Generaattorit: Siemenslähde?
Toimintasäde: n. 1 000 km (täystonnijuna)lähde?
Jonathan Aberdein

Jonathan Aberdein vuonna 2021.
Jonathan Aberdein (s. 14. helmikuuta 1998 Kapkaupunki) on eteläafrikkalainen autourheilija.
Hänen isänsä Chris Aberdein on myös autourheilija.
Ura

Aberdein aloitti uransa pikkuformuloissa, jossa hän ajoi ADAC Formula 4 -sarjaa vuosina 2016-2017 saavuttaen palkintosijoituksia. Aberdein voitti kauden 2016–17 Formula 4 UAE  -sarjan mestaruuden. Vuonna 2018 Aberdein ajoi Euroopan Formula 3 mestaruussarjassa saavuttaen kolme palkintosijoitusta ollen sarjapisteissä 12:s.
Vuonna 2019 Aberdein siirtyi Saksan vakioautoihin DTM-sarjaan. Hän sijoittui ensimmäisenä vuotenaan sarjan kymmenenneksi. Vuonna 2020 Aberdein jatkoi DTM:ssä ja oli sarjan 11:s loppupisteissä.
Vuonna 2021 Aberdein ajoi European Le Mans Series -sarjaa. Vuonna 2022 hän ajoi FIA World Endurance Championship ja ADAC GT Masters -sarjoissa.
Veøyn kirkko

| Veøyn kirkko Veøy kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Molde, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Møren hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1907
Suunnittelija:  Karl Norum
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  202
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Veøyn kirkko (norj. Veøy kyrkje) on Molden kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1907.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Veøyn kirkko Wikimedia Commonsissa
Otrøyn kirkko

| Otrøyn kirkko Otrøy kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2012.
Sijainti:  Molde, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Møren hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1878
Suunnittelija:  Jacob Wilhelm Nordan
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  250
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Otrøyn kirkko (norj. Otrøy kyrkje) on Molden kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1878.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Otrøyn kirkko Wikimedia Commonsissa
Tekkno

| Tekkno Electric Callboy |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 16. syyskuuta 2022
 Kesto: 30.31
 Levy-yhtiö: Century Media Records
Listasijoitukset
  1.    13.
Electric Callboyn muut julkaisut
| MMXX - Hypa Hypa Edition 2021 | Tekkno 2022 |   |
Tekkno on saksalaisen metalcore-yhtyeen Electric Callboyn studioalbumi, joka julkaistiin 16. syyskuuta 2022.
Kappaleet

Pump It – 2.52
We Got The Moves – 3.26
Fuckboi – 2.44 (feat. Conquer Divide)
Spaceman – 3.10 (feat. Finch)
Mindreader – 3.45
Arrow of Love – 3.42
Parasite – 3.03
Tekkno Train – 2.57
Hurrikan – 1.39
Neon – 3.11
Kokoonpano

Kevin Ratajczak – laulu, koskettimet
Nico Sallach – laulu
Daniel “Danskimo” Haniß – soolokitara
Pascal Schillo – rytmikitara, taustalaulu
Daniel Klossek – basso, taustalaulu
David-Karl Friedrich – rummut
Arvostelut

Kaaoszine:
V2.fi:
Crisanto Luque Sánchez

Crisanto Luque Sánchez (1. helmikuuta 1889 – 7. toukokuuta 1959) oli kolumbialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa ja kardinaali. Hänet vihki papiksi Bogotán arkkihiippakuntaan Bernardo Herrera Restrepo 28. lokakuuta 1916. Hänet nimitettiin 16. tammikuuta 1931 Tunjan hiippakunnan vihkipiispaksi ja Croaen titulaaripiispaksi. Piispaksi vihkiminen seurasi 3. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Paolo Giobbe.
9. syyskuuta 1932 Luque Sánchez sai nimityksen Tunjan piispaksi ja 14. heinäkuuta 1950 Bogotán arkkipiispaksi ja Kolumbian sotilaspiispaksi. Hänet ylennettiin kardinaaliksi 12. tammikuuta 1953, jolloin hän sai nimityksen Santi Cosma e Damianon kardinaalipapiksi. Hän osallistui vuoden 1958 konklaaviin ja kuoli vuonna 1959 ehtimättä jäädä eläkkeelle.
Aiheesta muualla

The Cardinals of the Holy Roman Church: LUQUE SÁNCHEZ, Crisanto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Vartiovuoren arvoitus

| Vartiovuoren arvoitus> Thomas & Friends: The Mystery of Lookout Mountain |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Campbell Bryer
Käsikirjoittaja:   Craig Carlisle  Daniel Share-Strom 
Tuottaja:  Suzie Gallo
Säveltäjä:  Erica Procunier
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat Kanada
Tuotantoyhtiö:  Mattel Television
Ensi-ilta:  2022
Kesto:  60 min
Aiheesta muualla
IMDb 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vartiovuoren arvoitus (engl. Thomas & Friends: The Mystery of Lookout Mountain) on suoraan videolle julkaistu brittiläinen animaatioelokuva vuodelta 2022, joka perustuu televisiosarjaan Tuomas Veturi: Täyttä höyryä eteenpäin. Elokuvan tietokoneanimaation on tehnyt Mattel Television.
Ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Aaron Barashi   | … |  Will Harrison-Wallace   |
|  Henri Charles   | … |  Marie Ekins   |
|  Matt Coles   | … |  Sade Smith   |
|  Henry Harrison   | … |  Eva Mohamed   |
|  Holly Dixon   | … |  Chloe Raphael   |
|  Jai Armstrong   | … |  Elliott Garcia   |
|  Jessica Carroll   | … |  Tom Dussek   |
Spirokeetat

| Spirochaetales |
| --- | --- |
 Gram-värjättyjä spirokeettoja
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Bakteerit Bacteria
Kunta::  Bakteerit Eubacteria
Pääjakso::  Spirochaetes
Luokka::  Spirochaetales  Cavalier-Smith, 2002
Infobox OKNimi-testi OK: 
Treponema pallidum -spirokeettoja
Spirokeetat (Spirochaetes) ovat pitkänomaisia spiraalimaisia gramnegatiivisia bakteereita. Spirokeettojen pituus on 5–250 µm ja paksuus 0,1–0,6 µm. Useimmat spirokeetat ovat anaerobisia mutta useita poikkeuksiakin löytyy. Spirokeetat liikkuvat flagellojen avulla.
Luokittelu

Spirokeetat jaetaan kolmeen heimoon, jotka kaikki kuuluvat Spirochaetales-luokkaan.
Spirochaetales
Brachyspiraceae
Leptospiraceae
Spirochaetaceae
Yleisiä taudinaiheuttajia ovat:
Leptospira-lajit, jotka aiheuttavat leptospiroosia
Borrelia burgdorferi, joka aiheuttaa borrelioosia eli Lymen tautia.
Borrelia recurrentis, joka aiheuttaa toisintokuumetta
Treponema pallidumin alalaji pallidum, joka aiheuttaa kuppaa.
Treponema pallidumin alalaji pertenue, joka aiheuttaa vaapukkasyylätaudin
Brachyspira pilosicoli ja Brachyspira aalborgi, jotka aiheuttavat intestinal spirochetosis -taudin
Aiheesta muualla

UniProt, Taxonomy: Spirochaetales (englanniksi)
Bibiana Aído

Bibiana Aído
Bibiana Aído Almagro (s. 2. helmikuuta 1977 Alcalá de los Gazules, Cádiz) on espanjalainen sosialistisen työväenpuolueen poliitikko, josta tuli maan tasa-arvoministeri vuonna 2008. Hänestä tuli samalla Espanjan hallituksen nuorin ministeri koskaan. Hänen nimitystään kritisoi kansanpuolueen Francisco Camps Ortiz.
Aído suositteli Berlusconille ammattilaisapua sen jälkeen, kun Berlusconi oli kommentoinut naisten näkyvää asemaa Espanjan hallituksessa.
Aído on valmistunut Cádizin ja Northumbrian yliopistoista.
Aiheesta muualla

Bibiana Aídon blogi (espanjaksi)
Mustalahti

Mustalahti voi tarkoittaa:
Paikannimi

Mustalahti, Tampereella sijaitseva Näsijärven lahti, jossa on Mustalahden satama
Mustalahti eli Aurinkolahti, lahti ja alue Helsingin Vuosaaressa
Mustalahti, merenlahti Eteläjoen suistossa Ahlaisissa Porissa
Mustalahti, kylä Leningradin alueella Venäjällä
Sukunimi

Arvi Mustalahti (1904–1984), suomalainen maanviljelijä ja kirjailija
Irmeli Mustalahti, suomalainen luonnonvarahallinnan professori ja kehitystutkija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mustalahti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.