stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The American Economic Review

The American Economic Review (AER) on vertaisarvioitu taloustieteellinen aikakauskirja. American Economic Association on julkaissut aikakauskirjaa vuodesta 1911 alkaen, ja se ilmestyy 12 kertaa vuodessa. The American Economic Review on yksi arvostetuimmista taloustieteen alan tiedejulkaisuista.
Tjatšivin piiri

| Tjatšivin piiri Тячівський район |
| --- | --- |
 Piirin sijainti Taka-Karpatian alueen kartalla
 Lippu:  Vaakuna
 Koordinaatit: 48.0115°N, 23.5720°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Taka-Karpatian alue
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Tjatšiv (8 943 as., 2021)
Pinta-ala  ():  1 873,9 km²
Väkiluku (2021, arvio):  184 532
 
Verkkosivu
Tjatšivin piiri (ukr. Тячівський район, Tjatšivskyi raion) on hallinnollinen piiri Ukrainan länsiosassa Taka-Karpatian alueella. Tjatšivin piiri rajoittuu idässä Rah’ivin piiriin, etelässä Romaniaan, lännessä H’ustin piiriin, sekä pohjoisessa  Ivano-Frankivskin alueeseen (Kalušin piiri ja Nadvirnan piirit). Piirin hallinnollinen keskus on Romanian vastaisella rajalla sijaitseva Tjatšivin pikkukaupunki (8 943 as., 2021).
Tjatšivin piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Taka-Karpatian alueen piirien lukumäärän kuuteen. Tjatšivin piiri säilyi kutakuinkin ennallaan; pinta-alaksi tuli 1 873,9 neliökilometriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Tjatšivin piirin väkiluvuksi 184 532 (1.1.2021). Pääosa asukkaista asuu maaseutukylissä, sillä kaupunkilaisiksi luokiteltiin vain &&&&&&&&&&&&&024.040000024,4 prosenttia piirin asukkaista (44 941 as.). He asuivat joko piirin ainoassa kaupungissa Tjatšivissa tai jossain viidestä kaupunkityyppisestä taajamasta.
Tjatšivin hallintorakennuksia.
Kirkko Tjatšivissa.
Kirkko Krasnan kylässä.
Nyžnja Apšan kylä.
Nyžnja Apšan kyläkirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tjatšivin piiri Wikimedia Commonsissa
Varsajärvi (Jyväskylä)

| Varsajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  61°51′37″N, 25°43′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Huujärveen 
Järvinumero:  14.221.1.212
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,9 m  
Pituus:  520 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  1,313 km  
Pinta-ala:  6,498 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVarsajärvi 
Varsajärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Reinanpohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,5 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,9 metriä mpy.
Viisasten kivi (albumi)

| Viisasten kivi Opaali |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 4. huhtikuuta 2007
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Skem, Jon, Matlab, Haukka & Puolinelsoni, Jazzy-O, Tiedemies
 Tyylilaji: gangsta rap, chopped and screwed, hardcore rap, horrorcore
 Levy-yhtiö: Turnin' Records
Opaalin muut studioalbumit
| Ehdon alla 2007 | Viisasten kivi 2007 | Hinnalla millä hyvänsä 2010 |
Singlet albumilta Viisasten kivi
 ”Kaikki on saatava” Julkaistu: 2007
Viisasten kivi on suomalaisen rap-artisti Opaalin ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin 4. huhtikuuta 2007 Turnin’ Recordsin kautta.
Taustatietoa

Albumin tuotannosta vastaavat Skem, Jon, Matlab, Haukka & Puolinelsoni, Jazzy-O sekä Tiedemies. Levyllä vierailivat Juju, Puukko-B ja Idän Ihme. Albumilta on julkaistu yksi single "Kaikki on saatava" ja siitä on julkaistu myös musiikkivideo. Videon lopulla on pätkä "Pyöveli"-kappaletta.
Albumi julkaistiin Opaalin huumausainerikoksiin liittyvän ehdonalaisen aikana.
Arvostelut

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Helsingin Sanomat  | ristiriitainen |  |
Tuoreet Platat : 

Helsingin Sanomat ja suomalaiseen hip hopiin keskittyvä Tuoreet Platat -sivusto kritisoivat albumin sanoituksia itseääntoistaviksi, persoonattomiksi ja kankeiksi ja antoivat myös moitetta Opaalin rikollisimagolle. Kiitosta sai kuitenkin artistin tekninen osaaminen sekä albumin omintakeinen tuotantopuoli.
Kappaleet

Viisasten kivi – 2.13
Kaikki on saatava – 4.14 (mukana Juju)
ORW Anthem – 3.30
Tuut kuuleen vielä – 3.35
Fakta – 3.52
Silmät – 4.30 (mukana Idän Ihme)
Rullaan nyt – 3.38
Pyöveli – 3.44 (mukana Puukko-B)
Murha – 3.55
Pelätty & rakastettu – 4.18
Liikuta se – 3.20
Luulis ny – 3.37
Kyllästyny – 4.00
Tuottajat

Skem: 1, 6 ja 7
Jon: 2 ja 4
Matlab: 3 ja 12
Haukka & Puolinelsoni: 5
Jazzy-O: 8, 9 ja 11
Jon & Matlab: 10
Tiedemies: 13
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2006

Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2006 28. kertaa. Kilpailut pidettiin Unkarin Budapestissa Euroopan uimaliiton LEN:in järjestäminä 26. heinäkuuta – 6. elokuuta. Kilpailulajeina olivat uinti, avovesiuinti, uimahypyt ja taitouinti.
Margitinsaaren uimastadion ennen elokuun kolmannen päivän finaaleita
Mitalistit > Uinti > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  Bartosz Kizierowski | 21,88 KE |  Oleksandr Volynets | 21,97 |  Duje Draganja | 22,14 |
| 100 m |  Filippo Magnini | 48,79 |  Stefan Nystrand | 48,91 |  Pieter van den Hoogenband | 48,94 |
| 200 m |  Pieter van den Hoogenband | 1.45,65 |  Massimiliano Rosolino | 1.47,02 |  Filippo Magnini | 1.47,57 |
| 400 m |  Juri Prilukov | 3.45,73 KE |  Massimiliano Rosolino | 3.46,87 |  Nicolas Rostoucher | 3.47,04 |
| 1 500 m |  Juri Prilukov | 14.51,93 KE |  Sébastien Rouault | 14.55,73 |  Nicolas Rostoucher | 15.01,82 |
Selkäuinti
| 50 m |  Helge Meeuw | 25,06 |  Aristídis Grigoriádis | 25,14 |  Matthew Clay | 25,15 |
| 100 m |  Arkadi Vjattšanin | 53,50 KE |  Markus Rogan | 54,07 |  Aristídis Grigoriádis | 54,34 |
| 200 m |  Arkadi Vjattšanin | 1.55,44 EE |  László Cseh | 1.56,69 |  Răzvan Florea | 1.57,83 |
Rintauinti
| 50 m |  Oleh Lisohor  Alessandro Terrin | 27,48 | – | – |  Matjaž Markič | 27,87 |
| 100 m |  Roman Sludnov | 1.00,61 |  Alexander Dale Oen | 1.00,63 |  Oleh Lisohor | 1.00,64 |
| 200 m |  Sławomir Kuczko | 2.12,12 |  Paolo Bossini | 2.12,35 |  Kristopher Gilchrist | 2.13,21 |
Perhosuinti
| 50 m |  Serhi Breus | 23,41 KE |  Duje Draganja | 23,62 |  Jakob Andkjær  Andri Serdinov | 23,77 |
| 100 m |  Andri Serdinov | 51,95 |  Amaury Leveaux | 52,76 |  Nikolai Skvortsov | 52,96 |
| 200 m |  Paweł Korzeniowski | 1.55,04 KE |  Ioánnis Drymonákos | 1.57,03 |  Nikolai Skvortsov | 1.57,12 |
Sekauinti
| 200 m |  László Cseh | 1.58,17 KE |  Alessio Boggiatto | 2.00,14 |  Tamás Kerékjártó | 2.00,17 |
| 400 m |  László Cseh | 4.09,86 KE |  Luca Marin | 4.14,15 |  Alessio Boggiatto | 4.16,34 |
Viestit
| 4 × 100 m vapaauinti |  Italia   Alessandro Calvi   Christian Galenda   Lorenzo Vismara   Filippo Magnini | 3.15,23 KE |  Venäjä   Jevgeni Lagunov   Andrei Gretšin   Ivan Usov   Andrei Kapralov | 3.16,47 |  Ranska   Alain Bernard   Grégory Mallet   Fabien Gilot   Amaury Leveaux | 3.16,53 |
| 4 × 200 m vapaauinti |  Italia   Massimiliano Rosolino   David Berbotto   Nicola Cassio   Filippo Magnini | 7.09,60 KE |  Iso-Britannia   David Carry   Simon Burnett   Andrew Hunter   Ross Davenport | 7.11,63 |  Kreikka   Andréas Zísimos   Giórgos Demétis   Dimítrios Manganás   Nikólaos Xyloúris | 7.16,67 |
| 4 × 100 m sekauinti |  Venäjä   Arkadi Vjattšanin   Roman Sludnov   Nikolai Skvortsov   Andrei Kapralov | 3.34,96 KE |  Ukraina   Andri Oleynyk   Oleh Lisohor   Andri Serdinov   Juri Jehošyn | 3.36,21 |  Iso-Britannia   Liam Tancock   James Gibson   Todd Cooper   Simon Burnett | 3.36,61 |
Mitalistit > Uinti > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  Britta Steffen | 24,72 |  Therese Alshammar | 24,87 |  Marleen Veldhuis | 24,89 |
| 100 m |  Britta Steffen | 53,30 ME |  Marleen Veldhuis | 54,32 |  Néri Mantéi Niangkouára | 54,48 |
| 200 m |  Otylia Jędrzejczak | 1.57,25 |  Annika Liebs | 1.57,48 |  Laure Manaudou | 1.58,38 |
| 400 m |  Laure Manaudou | 4.02,13 ME |  Joanne Jackson | 4.07,76 |  Caitlin McClatchey | 4.08,13 |
| 800 m |  Laure Manaudou | 8.19,29 EE |  Rebecca Adlington | 8.27,88 |  Rebecca Cooke | 8.28,40 |
Selkäuinti
| 50 m |  Janine Pietsch | 28,36 KE |  Aljaksandra Herasimenja | 28,72 |  Antje Buschschulte | 28,73 |
| 100 m |  Laure Manaudou | 1.00,88 |  Antje Buschschulte | 1.01,40 |  Janine Pietsch | 1.01,55 |
| 200 m |  Esther Baron | 2.10,07 |  Iryna Amšennikova | 2.12,13 |  Melanie Marshall | 2.12,17 |
Rintauinti
| 50 m |  Jelena Bogomazova | 31,69 |  Kate Haywood | 31,71 |  Ágnes Kovács | 31,95 |
| 100 m |  Hanna H’listunova | 1.07,55 KE |  Kirsty Balfour | 1.07,95 |  Ágnes Kovács | 1.08,60 |
| 200 m |  Kirsty Balfour | 2.25,66 |  Julija Pidlisna | 2.28,42 |  Ágnes Kovács | 2.28,90 |
Perhosuinti
| 50 m |  Therese Alshammar | 26,06 |  Anna-Karin Kammerling | 26,23 |  Chantal Groot | 26,49 |
| 100 m |  Inge Dekker | 58,35 |  Martina Moravcová | 58,98 |  Alena Poptšanka | 59,06 |
| 200 m |  Otylia Jędrzejczak | 2.07,09 |  Francesca Segat | 2.08,96 |  Caterina Giacchetti | 2.09,01 |
Sekauinti
| 200 m |  Laure Manaudou | 2.12,69 |  Katarzyna Baranowska | 2.13,36 |  Alessia Filippi | 2.13,75 |
| 400 m |  Alessia Filippi | 4.35,80 |  Nicole Hetzer | 4.37,97 |  Katarzyna Baranowska | 4.40,02 |
Viestit
| 4 × 100 m vapaauinti |  Saksa   Petra Dallmann   Daniela Götz   Britta Steffen   Annika Liebs | 3.35,22 ME |  Alankomaat   Inge Dekker   Ranomi Kromowidjojo   Chantal Groot   Marleen Veldhuis | 3.37,04 |  Ranska   Alena Poptšanka   Aurore Mongel   Céline Couderc   Malia Metella | 3.38,83 |
| 4 × 200 m vapaauinti |  Saksa   Petra Dallmann   Daniela Samulski   Britta Steffen   Annika Liebs | 7.50,82 ME |  Puola   Otylia Jędrzejczak   Joanna Budzis   Agata Zwiejska   Paulina Barzycka | 7.56,32 |  Ranska   Alena Poptšanka   Sophie Huber   Aurore Mongel   Laure Manaudou | 7.56,44 |
| 4 × 100 m sekauinti |  Iso-Britannia   Melanie Marshall   Kirsty Balfour   Terri Dunning   Francesca Halsall | 4.02,24 |  Saksa   Antje Buschschulte   Sarah Poewe   Annika Mehlhorn   Britta Steffen | 4.02,35 |  Ranska   Laure Manaudou   Anne-Sophie Le Paranthoën   Alena Poptšanka   Céline Couderc | 4.03,64 |
Mitalistit > Avovesiuinti

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Miehet
| 5 km |  Thomas Lurz | 56.00,1 |  Christian Hein | 56.01,1 |  Simone Ercoli | 56.01,8 |
| 10 km |  Thomas Lurz | 1.58.12,1 |  Maarten van der Weijden | 1.58.13,5 |  Christian Hein | 1.58.16,6 |
| 25 km |  Gilles Rondy | 5.10.17,3 |  Anton Sanatšev | 5.10.18,2 |  Stéphane Gomez | 5.10.19,3 |
Naiset
| 5 km |  Jekaterina Seliverstova | 1.01.50,8 |  Cathi Dietrich | 1.01.52,3 |  Jana Pechanová  Larisa Iltšenko | 1.01.52,4 |
| 10 km |  Angela Maurer | 2.07.10,8 |  Rita Kovács | 2.07.14,3 |  Jana Pechanová | 2.07.15,6 |
| 25 km |  Angela Maurer | 5.35.19,1 |  Natalja Pankina | 5.35.25,1 |  Stefanie Biller | 5.35.29,5 |
Mitalistit > Uimahypyt

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Miehet
| 1 m ponnahduslauta |  Joona Puhakka | 425,00 |  Aleksandr Dobroskok | 416,60 |  Christopher Sacchin | 415,70 |
| 3 m ponnahduslauta |  Dmitri Sautin | 496,10 |  Aleksandr Dobroskok | 479,95 |  Joona Puhakka | 464,60 |
| 10 m kerroshypyt |  Gleb Galperin | 472,90 |  Heiko Meyer | 459,45 |  Kostjantyn Miljajev | 436,50 |
| 3 m ponnahduslaudan parikilpailu |  Saksa Tobias Schellenberg  Andreas Wels | 403,86 |  Venäjä Juri Kunakov   Dmitri Sautin | 401,46 |  Italia Nicola Marconi  Tommaso Marconi | 394,68 |
| 10 m kerroshyppyjen parikilpailu |  Venäjä Dmitri Dobroskok  Gleb Galperin | 469,38 |  Saksa Sascha Klein   Heiko Meyer | 447,96 |  Italia Michele Benedetti  Francesco Dell’Uomo | 435,12 |
Naiset
| 1 m ponnahduslauta |  Anna Lindberg | 291,90 |  Ditte Kotzian | 279,30 |  Maria Marconi | 267,35 |
| 3 m ponnahduslauta |  Anna Lindberg | 330,60 |  Ditte Kotzian | 324,90 |  Nóra Barta | 319,85 |
| 10 m kerroshypyt |  Julija Prokoptšuk | 338,00 |  Anja Richter | 332,35 |  Christin Steuer | 330,40 |
| 3 m ponnahduslaudan parikilpailu |  Venäjä Natalja Umyskova  Nadežda Bažina | 314,55 |  Saksa Heike Fischer   Ditte Kotzian | 298,68 |  Ukraina Olena Fedorova  Kristina Ištšenko | 292,17 |
| 10 m kerroshyppyjen parikilpailu |  Saksa Annett Gamm   Nora Subschinski | 325,92 |  Venäjä Natalja Gontšarova  Julija Koltunova | 306,24 |  Ukraina Julija Prokoptšuk  Kateryna Žuk | 297,21 |
Mitalistit > Taitouinti

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksinuinti |  Natalja Ištšenko | 98,400 |  Gemma Mengual | 97,700 |  Natalía Anthopoúlou | 93,900 |
| Pariuinti |  Venäjä Anastasija Davydova  Anastasija Jermakova | 98,800 |  Espanja Gemma Mengual   Paola Tirados | 97,500 |  Kreikka Elefthería Ftoúli  Evanthía Makrygiánni | 94,000 |
| Joukkueuinti |  Venäjä Marija Gromova Elvira Hasjanova Natalja Ištšenko Olga Kužela Anna Nasekina Jelena Ovtšinnikova Svetlana Romašina Anna Šorina | 98,800 |  Espanja Alba María Cabello Raquel Corral Andrea Fuentes Tina Fuentes Laura López Gisela Morón Irina Rodríguez Paola Tirados | 97,300 |  Italia Alessia Bigi Elisa Bozzo Manila Flamini Francesca Gangemi Mariangela Perrupato Benedetta Re Sara Sgarzi Federica Tommasi | 93,600 |
| Yhdistetty vapaaohjelma |  Venäjä Anastasija Davydova Marija Gromova Elvira Hasjanova Natalja Ištšenko Anastasija Jermakova Olga Kužela Anna Nasekina Jelena Ovtšinnikova Svetlana Romašina Anna Šorina | 97,900 |  Espanja Alba María Cabello Raquel Corral Andrea Fuentes Tina Fuentes Thais Henríquez Laura López Gemma Mengual Gisela Morón Irina Rodríguez Paola Tirados | 95,900 |  Italia Alessia Bigi Elisa Bozzo Manila Flamini Francesca Gangemi Mariangela Perrupato Benedetta Re Dalila Schiesaro Sara Sgarzi Virna Taccone Federica Tommasi | 93,500 |
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Venäjä | 16 | 7 | 3 | 26 |
| 2 |  Saksa | 12 | 10 | 5 | 27 |
| 3 |  Ranska | 6 | 3 | 9 | 18 |
| 4 |  Italia | 5 | 6 | 11 | 22 |
| 5 |  Ukraina | 5 | 4 | 5 | 14 |
| 6 |  Puola | 5 | 2 | 1 | 8 |
| 7 |  Ruotsi | 3 | 3 | 0 | 6 |
| 8 |  Iso-Britannia | 2 | 5 | 6 | 13 |
| 9 |  Alankomaat | 2 | 3 | 3 | 8 |
| 10 |  Unkari | 2 | 2 | 5 | 9 |
| 11 |  Suomi | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 12 |  Espanja | 0 | 4 | 0 | 4 |
| 13 |  Kreikka | 0 | 2 | 5 | 7 |
| 14 |  Itävalta | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 15 |  Kroatia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 16 |  Norja | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 16 |  Slovakia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 16 |  Valko-Venäjä | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 19 |  Tšekki | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 20 |  Romania | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 20 |  Slovenia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 20 |  Tanska | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 59 | 57 | 60 | 176 |
Teknologinen työttömyys

Teknologinen työttömyys tarkoittaa työttömyyttä, joka aiheutuu teknologian korvatessa ihmistyötä. Ilmiö vaikuttaa sekä yksittäisten työpaikkojen että koko yhteiskunnan tasolla. Sen vaikutus yhteiskuntaan on kiistanalainen aihe. Teknologiselle kehitykselle alttiita (vaarantuneita) työtehtäviä tai ammatteja ovat sellaiset, joissa on rutiininomaisuutta, sillä ne noudattavat toistamiskelpoista kuviota. Toisaalta viimeisimmät tekoälyteknologiat, kuten keskustelubotit kykenevät myös tuottamaan sisältöä, jolloin uudet teknologiat ovat tunkeutumassa syvemmälle inhimillisiä ominaisuuksia vaatineen ihmistyön alueelle. Teknologisesta työttömyydestä puhuttaessa tarkoitetaan usein automaation, robottien ja tekoälyn muodostamaa kokonaisuutta.
Ilmiö

Perinteisen taloustieteen edustajat väittävät, että kokonaisuutta tarkastellen koneen korvaama ihminen voi aina siirtyä jonkin muun tekemättömän työn pariin, tai tehdä töitä tuon koneen huollon, ylläpidon ja kehittämisen parissa. Teknologian oletetaan siis luovan työpaikkoja viemiensä tilalle. Kritiikki puolestaan liittyy muun muassa ajatukseen siitä, että teknologian tarkoitus on vapauttaa ihminen työstä eikä vain palvella taloudellisen edun tavoittelua; sen ei nimenomaan tulekaan synnyttää työpaikkoja, vaan hävittää niitä.
Työpaikkojen häviäminen positiivisena asiana ei sovi totuttuun talouden paradigmaan, jossa ihmisten on voitava tehdä töitä ansaitakseen palkkansa, jotta he voivat toimia kuluttajina ylläpitäen rahan kiertoa, ja siten pitää talouden pyörimässä. Työn hävittäminen kuitenkin täyttää tuottavuusmallin mukaisen tehokkuuden määritelmän, koska työ on panos.
Yhdysvalloissa vain 0,5 prosenttia työvoimasta työskentelee uusilla aloilla jotka ovat syntyneet vuonna 2000 tai sen jälkeen.
Englannin keskuspankin pääjohtaja Mark Carney varoitti vuonna 2018 että teknologisen kehityksen aiheuttamat joukkotyöttömyys ja palkkojen polkeminen paikoillaan saattavat saada kommunismin kasvamaan sukupolven kuluessa, ja että Karl Marx ja Friedrich Engels saattavat tulla uudelleen ajankohtaisiksi. Tähän vaikuttaa Carneyn mukaan myös se, että osa kansasta hyötyy uusista teknologioista kun taas muut jäävät hyödyistä osattomiksi.
Automaatiolle alttiin työtehtävän yleispiirteitä

Automaatiolle alttiuteen ei niinkään vaikuta se onko työ manuaalista vai valkokaulustyötä, vaan onko se rutiininomaista. Työtehtävät joissa on ennustettava kuvio toistettavia aktiviteetteja soveltuvat koneoppimisen algoritmien opittavaksi. Tekoälyä tutkivan professorin Sebastian Thrun mukaan yksikään toimistotyöpaikka ei ole automaatiolta turvassa.
Alttius automaatiolle vaihtelee suuresti alakohtaisesti.
Oxfordin ja Yalen yliopistojen vuonna 2017 toteuttamassa kyselyssä 352 maailman johtavaa tekoälytutkijaa ennusti, että vuonna 2060 on todennäköistä, että koneet pystyvät silloin suoriutumaan kaikista tehtävistä ihmistä paremmin.
Työn polarisoituminen

Taloustieteilijät ovat huolissaan työn polarisoitumisesta, jossa vaativuudeltaan ja palkkaukseltaan keskitasoinen työ kuten tehdastyö katoaa ja matalan vaativuuden ja palkkauksen työ kasvaa kuten myös korkean vaativuuden ja palkkauksen työ. Tämä tarkoittaa sitä, että toisessa päässä olisi siivoajia ja pikaruokaravintoloiden työntekijöitä sekä toisessa päässä arkkitehteja ja johtohenkilöstöä, eikä välimaata olisi välissä.
Keskiluokan työpaikat syntyivät massatuotannosta ja automaatio siirtää massatuotannon työpaikat historiaan. Siitä seuraa keskiluokan kurjistuminen ja mahdollisesti keskiluokan katoaminen.
Taloustieteilijät tarkoittavat työn polarisoitumisella sitä, että keskiluokan työt häviävät, jolloin myös keskiluokka häviää. Se taas tarkoittaa sitä, että kansalaiset jakautuvat köyhiin ja rikkaisiin, kun välissä ei enää ole keskiluokkaa, kun entiset keskiluokkaan kuuluneet joutuvat vastaanottamaan matalan vaativuuden ja palkkauksen työtä. Samalla se tarkoittaa sitä, että keino saavuttaa korkean vaativuuden ja palkkauksen työ on käymällä yliopistokoulutus. Angus Deatonin mukaan Yhdysvalloissa menee hyvin henkilöllä, joka on suorittanut yliopiston kandidaatintutkinnon. Deatonin mukaan kolmasosalla Yhdysvaltojen kansalaisista menee hyvin ja heillä on yliopistokoulutus. Yliopiston käyneillä palkat ovat myös nousseet, muilla ei.
Vuonna 2019 oli nähtävissä, että Yhdysvaltojen työvoima on teknologian vuoksi jakautumassa kahtia; työ on teknologian vaikutuksesta polarisoitumassa.
Työvoimatarpeen vähentyminen palvelusektorilla

Teollisuuden koneistuminen ja automaatio ovat siirtäneet työ oimaa teollisuudesta palvelualoille. Palvelut ovat työllistäneet ihmisiä viime vuosikymmeninä, koska palveluja on ollut hankalampi koneistaa. Esimerkkejä työpaikkojen häviämisestä myös palvelusektorilta on nähtävissä.
Automaattiset liikennevalot olivat varhaisia ihmistyövoiman korvaajia. Pankkiautomaatit ja verkkopankki ovat syrjäyttäneet pankkivirkailijat, liikennepoliisien määrää on voitu vähentää nopeusvalvontakameroilla ja itsepalvelukassat ja uudet maksutavat vähentävät kassatyöntekijöiden tarvetta. Yksityisen sektorin suurin komponentti on vähittäiskauppa, jossa verkkokauppa ja sen jatkuva kehittyminen on vähentänyt työvoiman kysyntää. Pankkipalveluiden lisäksi myös vakuutuspalvelut ovat siirtyneet suurelti Internetiin. Koulutuspalvelut ovat siirtymässä Internetiin oppimisympäristöinä joissa on videoluentoja ja tehtäviä.
Viranomaisasiat, lakiasiainpalvelut ja kirjanpitopalvelut saattavat muuttua yhä automatisoidummiksi sähköisen asioinnin ja sähköisten allekirjoitusten yleistymisten myötä. Kuljetuspalveluita ja virkamiesten luovuutta vaatimattomia tehtäviä esimerkiksi verohallinnossa saatetaan korvata keinoälyllä.
Työvoimatarpeen vähentyminen palvelusektorilla > Verkkokaupan kasvu

Vuonna 2018 kauppakeskusten ammattilaisista 86 prosenttia arvioi, että verkkokaupan kasvu vaikuttaa negatiivisesti kauppakeskuksiin. Verkkokaupan kasvuun liittyvät myös varastotyön automaatio ja uudet ratkaisut pakettien kuljetuksessa. Robotti voi kuljettaa paketin kotiovelle.
Työvoimatarpeen vähentyminen palvelusektorilla > Kuljetuspalvelut

Liikenteen automaatio itseajavilla autoilla on teknologisen työttömyyden aiheuttaja. Vuonna 2017 Yhdysvalloissa oli 3,5 miljoonaa kuorma-autonkuljettajaa, joka oli monessa osavaltiossa yleisin ammatti. Laajemmin tarkasteltuna kuorma-autoiluun liittyy 8,7 miljoonaa työpaikkaa, mikä tarkoittaa yhtä työpaikkaa 15 työntekijää kohden Yhdysvalloissa. Rekkakuskit ovat merkittäviä asiakkaita liikenneasemilla, ja rekkakuskien palkkaus on keskiluokkainen. Liikenteen automaatiolla on merkittävät vaikutukset yhteiskuntaan rekkakuskien työllisyyden ja rekkakuskien kulutuksesta riippuvaisten liikenneasemien kautta.
Työvoimatarpeen vähentyminen palvelusektorilla > Pikaruokalat

McKinseyn tutkimuksen mukaan lähes kolme neljäsosaa pikaruokaloiden ja ravintoloiden työntekijöistä korvautuu roboteilla. Vuonna 2017 McDonaldsin entinen toimitusjohtaja Ed Rensi kertoi, että työntekijöiden korvaaminen roboteilla etenee palvelualoilla ja lopulta käytetään robotteja. Robottien käyttöönottoon vaikuttaa työntekijöiden palkkojen lisäksi Rensin mukaan työn liikasääntely, jota hän kuvailee hölynpölyksi.
Vähimmäispalkan korottaminen ja automaatio

Alimman palkkatason korottaminen on suoraan yhteydessä automaation käyttöönottoon, sillä korkeampi työntekijän palkka tekee automaation käyttöönotosta kustannustehokasta.
Kun teknologia on kehittynyt korkealle tasolle ja sen käyttöönottoa estävä tai hidastava tekijä on työntekijöiden matalat palkat, tällöin vähimmäispalkan korottaminen johtaa teknologiseen työttömyyteen, kun automaatioteknologian käyttöönotosta tulee kannattavaa. Tällaisessa tapauksessa vähimmäispalkan korottamisen intentio on auttaa työntekijää, mutta käykin niin että hän joutuu työttömäksi. Vähimmäispalkan nosto koskee vähittäiskauppaa ja palveluita, ja johtaa pankkiautomaattien, pikaruokaloiden tilausnäyttöjen ja kauppojen itsepalvelukassojen yleistymiseen
Vähimmäispalkan nostoa seuraava korvaaminen automaatiolla koskee erityisesti vanhoja, naisia ja mustia. Teknologian korvaama henkilö saattaa olla työllistämiskelvoton tai löytää entistä huonomman työpaikan.