Suomen historian aikajana
Suomen esihistoria > Ensimmäiset kirjalliset tiedot (varhaishistoria)

1000–1100: Rikalan kauppapaikka.
1000–1370: Liedon Vanhalinnan kolmas aktiivinen kausi.
1008: Heimskringlan mukaan Herdalerin taistelu käydään Uudellamaalla, sittemmin Norjan kuninkaaksi nousseen Olavi Pyhän sotajoukon ja etelä-suomalaisten välillä.
1020–1050: Euran emännän puku.
1030-luku: Roslagenin alueella sijainneessa riimukivessä U 582 mainitaan Otrygg-nimisen miehen tulleen surmatuksi Suomessa.
1030–1050: Gävlessä olevassa riimukivessä Gs 13 mainitaan Egilin kuolleen Hämeessä.
1042: Novgorodin ruhtinas Vladimir Jaroslavitš tekee sotaretken jäämien maalle (luultavasti Hämeeseen tai muualle läntiseen Suomeen).
n.1050/1250–1300: Ristiretkiaika.
n. 1075: Adam Bremeniläisen kirjoittamassa Hampurin piispojen historiassa mainitaan Terra feminarium, jolla luultavasti tarkoitetaan Kvenlandiaa eli Suomea.
n. 1100: Vesilahden Valkkisten linnamäen linnavuori.
1100-luku: Halikon aarre.
1100-luku: Perniön puku.
1100-luku–1200-luku: Tiurinlinnan rakentaminen.
1123: Novgorodin ensimmäisen kronikan mukaan Novgorodin ruhtinas Vsevolod Mstislavitš hyökkää jäämejä vastaan.
1134–1158: Piispa Henrik Suomen piispana. (historiallisuus epävarmaa).
1138–1154: Arabialaisen maantieteilijän al-Idrisin laatimassa maailmankartassa mainintaan suomalainen kaupunki tai kauppapaikka nimeltä Ragvalda.
1142: Jäämit ja ruotsalaiset hyökkäävät Novgorodiin.
1143: Varhaisin maininta Käkisalmen linnasta.
1149: Jäämit hyökkäävät uudelleen Novgorodiin.
n.1150: Ruotsalaisten väitetty ensimmäinen ristiretki Suomeen.
n.1150: Suomessa vaikuttaa piispa Henrik.
n. 1150-1220: Saxo Grammaticus kuvaa bjarneja ja finnejä teoksessaan Gesta Danorum.
n. 1170: Kvenland (todennäköisesti Suomi) mainitaan Historia Norvegiæ -teoksessa.
1171 tai 1172 suomalaiset mainitaan Paavi Aleksanteri III:n kirjoittamassa Gravis admodum -nimellä tunnetussa kirjeessä.
1186 Novgorodilaisten hävitysretki Hämeeseen.
1191: Karjalaiset saattavat novgorodilaiset uuteen hyökkäykseen jäämejä vastaan. Hyökkääjät polttavat maan ja tappavat karjan.
1100–1200-lukujen vaihde: Suomen vanhin tunnettu kirkko, Ravattulan keskiaikainen kirkko rakennetaan.
1200-luku (mahdollisesti): Janakkalan Hakoisten linnavuori.
1200-luku: Janakkalan Hangastenmäen linnavuori.
1200-luku: Islantilaisessa Egillin, Kalju-Grimrinpojan saagassa kuvataan Pohjolan, Kvenlandin ja Karjalan maantiedettä ja siinä mainitaan kveenien kuningas Faravid.
1200-luku: Ynglingien saagassa kerrotaan Ruotsin kuninkaan Agnen tehneen muinoin sotaretken Suomeen ja ryöstäneen Frosti-päällikön tyttären Skjalvin ja ottaneen hänet puolisokseen.
1200-luku: Heimskringlaan kuuluvassa Pyhän Olavin saagassa kerrotaan, että Ruotsin kuningas Erik Anundsson valloitti muinoin Suomen, Karjalan, Kuurinmaan, ja Viron.
1200-luku–1300-luku: Helsingin Vartiokylän linnavuori.
n. 1200-1250: Tanskalaisessa matkaoppaassa kuvataan purjehdusreitti Blekingestä Ahvenanmeren halki Hankoon, Porkkalaan ja lopulta Tallinnaan.
1200–1400: Tuukkalan kalmisto.
n. 1202–1209: Rodolfus Suomen piispana. (historiallisuus epävarmaa).
1209: Suomi mainitaan paavin kirjoittamassa kirjeessä alueena, joka hiljattain oli kääntynyt kristinuskoon.
n. 1210–1234: Folkvinus Suomen piispana. (historiallisuus epävarmaa).
1213: Valkeakosken Apianlahden linnosaaren muinaislinna.
1216: Paavi katsoo Ruotsiin lähettämässään kirjeessä Suomen lähetysalueen kuuluvan Uppsalan arkkipiispan alaisuuteen.
1220-luku: Sastamalan Pentin linnavuori.
n. 1220–1245: Tuomas Suomen piispana.
1221: Paavi Honorius III lähettää kirjeen Suomen piispalle, jossa annetaan tälle laajat valtuudet valvoa Suomenlahdella käytävää kauppaa.
1226–1227: Vladimir–Suzdalin Jaroslav II:n joukot hyökkäävät talvella Viroon, jäämien maahan ja Karjalaan. Jäämejä vastaan kohdistunut hyökkäys tapahtuu yhdessä karjalaisten kanssa.
1227: Novgorodin ruhtinas Jaroslav lähettää lähetyssaarnaajia Karjalaan.
1228: Jäämit tekevät kesällä täydellisesti epäonnistuvan kostoretken 2000 miehen vahvuisella joukolla Vanhaan-Laatokkaan.
1229: Paavi Gregorius IX julistaa Visbytä, Riikaa ja Lyypekkiä koskevan kauppasaarron Novgorodia vastaan ja muutama vuosi myöhemmin, hän määrää Kalparitariston lähettämään joukkoja Suomen suojelemiseksi.
1229: Paavi Gregorius IX ottaa Suomen kirkon suojelukseensa ja ottaa kirkon haltuun pakanalliset uhripaikat.
1229: Suomen piispanistuin siirretään Nousiaisista Koroisiin.
1232: Suomen hiippakunta liitetään Balttian kanssa samaan legaattialueeseen.
1237: 9. joulukuuta: Hämeen kapina. Paavi Gregorius IX lähettää kirjeen Uppsalan arkkipiispalle, jossa kerrotaan hämäläisten kääntyneen kristinuskosta takaisin pakanuuteen ja kehotetaan taistelemaan heitä vastaan ja uudelleenkäännyttämään heidät kristityiksi.
1240: 15. heinäkuuta: Nevan taistelu käydään Nevajoella Novgorodin ensimmäisen kronikan ja Sofian ensimmäinen kronikan mukaan.