stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon Suomensarja 1968–1969
Suomensarja > Itälohko

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| JoKP, Joensuu | 12 | 8 | 4 | 0 | 73 | 38 | +35 | 20 |
| KiePo, Mänttä | 12 | 8 | 1 | 3 | 70 | 39 | +31 | 17 |
| Ketterä, Imatra | 12 | 7 | 2 | 3 | 48 | 36 | +12 | 16 |
| WU, Varkaus | 12 | 6 | 1 | 5 | 68 | 48 | +20 | 13 |
| JIlves, Jämsänkoski | 12 | 3 | 1 | 8 | 39 | 69 | -30 | 7 |
| KalPa, Kuopio | 12 | 3 | 1 | 8 | 60 | 101 | -41 | 7 |
| Peliitat, Heinola | 12 | 2 | 0 | 10 | 34 | 61 | -27 | 4 |
Suomensarja > Pohjoislohko

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hilpara, Tampere | 14 | 13 | 0 | 1 | 104 | 45 | +59 | 26 |
| TPV, Tampere | 14 | 10 | 0 | 4 | 81 | 51 | +30 | 20 |
| Kärpät, Oulu | 14 | 6 | 3 | 5 | 62 | 53 | +9 | 15 |
| Vesa, Raahe | 14 | 7 | 1 | 6 | 50 | 60 | -10 | 15 |
| MuSa, Pori | 14 | 6 | 1 | 7 | 64 | 69 | -5 | 13 |
| NoPS, Nokia | 14 | 5 | 2 | 7 | 66 | 74 | -8 | 12 |
| Hermes, Kokkola | 14 | 3 | 0 | 11 | 60 | 93 | -33 | 6 |
| Tenho, Kemi | 14 | 2 | 1 | 11 | 44 | 86 | -42 | 5 |
SM-karsintasarja

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jokerit, Helsinki | 5 | 5 | 0 | 0 | 27 | 9 | +18 | 10 |
| TPS, Turku | 5 | 4 | 0 | 1 | 26 | 6 | +20 | 8 |
| Hilpara, Tampere | 5 | 3 | 0 | 2 | 24 | 14 | +10 | 6 |
| TPV, Tampere | 5 | 2 | 0 | 3 | 12 | 31 | -19 | 4 |
| JoKP, Joensuu | 5 | 1 | 0 | 4 | 9 | 18 | -9 | 2 |
| KiePo, Mänttä | 5 | 0 | 0 | 5 | 7 | 27 | -20 | 0 |
Jokerit, TPS ja Hilpara nousivat SM-sarjaan.
Nordea

| Nordea Bank Oyj |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: NDA FI OMXS: NDA SE OMXC: NDA DK
Markkina-arvo:   29,3 mrd. € (31.12.2019)
ISIN:  FI4000297767
Perustettu:  1997
Toimitusjohtaja:  Frank Vang-Jensen
Puheenjohtaja:  Stephen Hester
Avainhenkilöt:   John Maltby  Risto Murto  Gerhard Olsson  Kasper Skovgaard Pedersen  Hans Chrstian Riise  Lene Skole  Birger Steen  Per Strömberg  Jonas Synnergren  Arja Talma  Kjersti Wiklund  Petra van Hoeken 
Kotipaikka:  Helsinki,  Suomi
Toiminta-alue:  Pohjoismaat
Toimiala:  rahoitusala
Tuotteet:  pankki- ja vakuutustuotteet
Liikevoitto:   2 113 milj. € (2019)
Nettotulos:   1 542 milj. € (2019)
Henkilöstö:   29 000 (FTE, 2019)
Kotisivu:  nordea.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nordea on Pohjoismaiden suurin finanssialan yritys. Nordealla on noin 10 miljoonaa kotitalousasiakasta ja noin 600 000 yritysasiakasta. Taseensa perusteella (638,02 mrd. USD) Nordea luokiteltiin vuonna 2019 Suomen suurimmaksi ja maailman 50 suurimman pankin joukkoon. Nordea-konsernin emoyhtiö on pörssilistattu Nordea Bank Oyj, jonka kotipaikka on Suomi.
Historia

Nykyinen Nordea sai alkunsa ruotsalaisen Nordbankenin ja suomalaisen Merita Pankin yhdistyttyä vuonna 1998 nimellä Merita-Nordbanken. Yhdistymissopimus allekirjoitettiin 13. lokakuuta 1997. Merita-Nordbankeniin liitettiin vuonna 2000 tanskalainen Unibank ja norjalainen Christiania Bank og Kreditkasse. Heinäkuussa 2001 Nordea osti ruotsalaisen Postgirot Bankin.
Nordea-nimi julkistettiin lokakuussa 2000, ja se tuli käyttöön vuoden 2001 alusta lukien. Nimi tulee sanoista Nordic Ideas (’pohjoismaiset ideat’). Nimen Nordea käyttöönottoon saakka entisten pankkien nimet olivat Merita-Nordbankenin aputoiminimiä.
Vuonna 2001 Nordea avasi Shanghaissa konttorin täydentämään Pekingin konttorin toimintaa. Vuonna 2002 uudeksi toimitusjohtajaksi nimitettiin Lars G. Nordström ja hallituksen puheenjohtajaksi Hans Dalborg. Vuonna 2002 Nordea osti myös puolalaisen LG Petro Bankin. Vuonna 2007 Nordean toimitusjohtajaksi nimitettiin Christian Clausen. Samana vuonna Nordea nosti venäläisen OJSC Nordea Bankin omistusosuutensa 100 prosenttiin, jonka jälkeen Venäjällä alettiin käyttää Nordean nimeä kaikessa Nordean toiminnassa.
Sampo-konserni nousi Nordean suurimmaksi omistajaksi vuoden 2009 aikana, jolloin sen osuus yhtiössä kasvoi noin 20 prosenttiin ja ohi Ruotsin valtion. Kevään 2011 yhtiökokouksessa Sammon hallituksen puheenjohtaja Björn Wahlroos valittiin yksimielisesti Nordean hallituksen johtoon. Keväästä 2019 alkaen Nordean hallituksen puheenjohtajana toimii Torbjörn Magnusson.
Casper von Koskull aloitti Christian Clausenin seuraajana Nordean toimitusjohtajana lokakuussa 2015. Von Koskull kertoi kesällä 2019 jäävänsä eläkkeelle seuraavan vuoden loppuun mennessä, mitä pidettiin vastauksena kiihtyneisiin spekulaatioihin von Koskullin asemasta. Taustalla olivat Nordean osakekurssin heikko kehitys sekä konsernin suuren it-uudistuksen tulosten odottaminen. Nordea tiedotti jo 5. syyskuuta 2019 konsernin henkilöasiakkaista vastanneen johtajan Frank Vang-Jensenin valinnasta von Koskullin seuraajaksi ja tämän aloittamisesta välittömästi toimitusjohtajana.
Historia > Keskittyminen Pohjoismaihin

2010-luvulla Nordea on vähentänyt toimintojaan Pohjoismaiden ulkopuolella ja pyrkinyt keskittymään kotimarkkinoihinsa Pohjoismaissa. Osana tätä kehitystä Nordea lopetti pankkitoimintansa Venäjällä, Baltian maissa ja Puolassa. Samaan aikaan se on myös tehnyt yritysostoja kotimarkkinoillaan ostamalla muun muassa norjalaisen verkossa toimivan Gjensidige Bankin kesällä 2018.
Puolasta Nordea vetäytyi vuonna 2013 myytyään pankki-, henkivakuutus-, ja rahoitustoimintonsa puolalaiselle PKO Bank Polskille. Kauppahinta oli noin 700 miljoonaa euroa. Puolassa Nordea oli toiminut 1990-luvun alusta lähtien ja sillä oli konttoreita maan suurimmissa kaupungeissa. Nordean mukaan Puolan kiristyneet säännökset liittyen hallintoon ja toimintaan olisivat vaikeuttaneet pankin yhtenäisen toimintamallin toteuttamista. Nordean konsernijohtaja Christian Clausen piti kauppaa järkevänä kaikkien osapuolten kannalta.
Keväällä 2015 Nordea kertoi luopuvansa Venäjän kuluttajaliiketoiminnasta siihen liittyvien suurten riskien vuoksi. Nordea lopetti lainaamisen Venäjän yksityisasiakkaille ja myi pankkikonttorinsa maassa.
Norjalainen DNB-pankkikonserni ja Nordea ilmoittivat elokuussa 2016 aikovansa yhdistää pankkitoimintonsa Baltian maissa. Yhdistyneen pankin nimeksi tuli Luminor ja se aloitti toimintansa lokakuun 2017 alussa. Nordean arvion mukaan Luminor on Baltian maiden kolmanneksi suurin toimija rahoituspalveluissa 16 % osuudella talletuksista ja 23 % osuudella luotonannosta. DNB ja Nordea saivat molemmat uuden yhtiön äänivallasta 50 prosenttia. Syksyllä 2018 Nordea tiedotti myyvänsä osuutensa Luminorista pääomasijoittaja Blackstonelle.
Historia > Panama-tietovuoto

Vuoden 2016 Panama-tietovuodon mukaan Nordea oli Ruotsin finanssivalvonnan (Finansinspektionen) varoituksista huolimatta ollut mukana veroparatiisitoiminnassa. Ruotsin finanssivalvonnan mukaan Nordean tavassa valvoa rahanpesua on ”vakavia puutteita”, mistä pankille on annettu kaksi varoitusta. Vuonna 2015 Nordea joutui maksamaan suurimman mahdollisen sakon, yli 5 miljoonaa euroa. Nordean Luxemburgin jaosto oli tietojen mukaan rahoittanut asiakkailleen lähes 400 offshore-yritystä Panamassa sekä Brittiläisillä Neitsytsaarilla vuosina 2004–2014. Vuonna 2012 Nordea oli pyytänyt lakiasiaintoimisto Mossack Fonsecaa muuttamaan asiakirjojen päiväyksiä niin, että kolmen tanskalaisen asiakkaan valtakirjat olisivat olleet voimassa jo vuodesta 2010.
Muutkin ruotsalaiset pankit olivat tietovuodossa mainittuina, mutta Nordea mainittiin Panama-paperien asiakirjoissa 10 902 kertaa ja sitä seuraava pankki 764 kertaa.
Seuraamuksena vuotaneista asiakirjoista Ruotsin finanssivalvonta ilmoitti 4. huhtikuuta 2016 aloittaneensa tutkinnan Nordean toimista. Nordean yksityispankkipalveluiden johtaja Thorben Sanders myönsi 2016, että ennen vuotta 2009 he eivät tutkineet asiakkaita estääkseen mahdollista veronkiertoa, mutta vuoden 2009 lopulla he olivat päättäneet, ettei Nordea tulisi enää mahdollistamaan veronkiertoa”. Nordean toimitusjohtaja Casper von Koskull kertoi pankin sisäisen tutkinnan valmistumisen yhteydessä olevansa pettynyt Nordean toimintaperiaatteiden puutteisiin pitäen nykytilaa ”sietämättömänä”. Ruotsin pääministeri Stefan Löfven ilmoitti huhtikuussa 2016 tietovuotoon liittyen olevansa erittäin kriittinen Nordean toimintaan ja rooliin sanoen, että ”hekin ovat häpeälistalla”.
Historia > Pääkonttorin siirto Suomeen

Nordean pääkonttori siirtyi Ruotsista Suomeen vuonna 2018. Siirtyminen toteutettiin rajat ylittävänä käänteisenä sulautumisena, jossa emoyhtiö Nordea Bank AB (publ) sulautuu perustettavaan suomalaiseen tytäryhtiöön. Siirrolla Nordea tavoitteli noin miljardin euron säästöjä. Siirto koski vain emoyhtiötä; toimintaansa Nordea jatkoi muissakin Pohjoismaissa.
Pääkonttorin siirtoon johti Ruotsin aikomus vuonna 2017 korottaa pankkien maksamia vakausmaksuja. Jo ennen korotusta maksu oli kolminkertainen EU:n pankkiunioniin kuuluviin maihin verrattuna. Ruotsissa vakausmaksu on käytännössä vero, joilla rahoitetaan valtion menoja. EU:n pankkiunionissa maksulla on katto, ja maksut rahastoidaan pankkikriisien varalta. Korotuksen myötä Ruotsin maksusta olisi tullut Nordeaa koskeva pysyvä vero ilman ylärajaa. Vakausmaksun vuoksi Nordea päätti siirtyä pois Ruotsista joko Kööpenhaminaan tai Helsinkiin. Valinnan Helsingin hyväksi ratkaisi se, että Suomi on EU:n pankkiunionin jäsen. Tanskalta tämä etu puuttui. Ongelma oli myös Tanskan tapa lähdeverottaa Nordean osinkoja, joka olisi kohdellut eri maissa asuvia osakkaita eri tavoin.
Nordea sai siirrosta useita hyötyjä. Vakausmaksu on EU:n pankkiunionissa selvästi Ruotsia edullisempi. Myös pankin vakavaraisuusvaatimus pienenee Ruotsin 17,7 prosentista todennäköisesti selvästi matalammalle tasolle. Pienempi vakavaraisuusvaatimus vapauttaa pankin pääomia, mikä voi tarkoittaa suurempia osinkoja omistajille. Vapautuksen suuruus voi nousta viiteen miljardiin euroon. Siirron yhteydessä pankkiasiakkaiden talletussuoja siirtyi Ruotsista Suomeen. Tästä seuraa Nordealle kustannuksia.
Ruotsissa Nordean muutto aiheutti arvostelua. Sitä pidettiin muun muassa suurena mainehaittana Ruotsille. Arvostelun kohteena oli myös Ruotsin sosialistihallitus, erityisesti valtiovarainministeri Magdalena Andersson, jonka mielestä Nordean poismuutto olisi Ruotsille hyväksi, sillä suuri Nordea vaarantaa Ruotsin kansantalouden vakauden.
Liiketoiminta

Nordea muutti vuoden 2017 alusta Suomen, Tanskan ja Norjan tytärpankkinsa ruotsalaisen emoyhtiönsä sivuliikkeiksi. Kotipaikan siirtymisen myötä 1. lokakuuta 2018 konsernin aiempi ruotsalainen emoyhtiö purkautui ja sen vastuut siirtyivät perustetulle suomalaiselle Nordea Bank Oyj -emoyhtiölle. Siirtymisen myötä Tanskassa, Norjassa ja Ruotsissa konsernin pankkitoimintaa harjoittavat nykyään Nordea Bank Oyj:n sivuliikkeet.
Nordea on jakautunut neljään liiketoiminta-alueeseen: Personal Banking, Business Banking, Large Corporates & Institutions ja Asset & Wealth Management. Vuonna 2019 näistä sektoreista taloudellisesti merkittävin oli yksityisasiakkaiden liiketoimintasegmentti, joka tuotti yksinään noin 32 prosenttia Nordean koko liikevoitosta.
Nordealla oli vuonna 2019 pelkästään kotitalousasiakkaita Ruotsissa noin 3,6 miljoonaa, Suomessa 3,1 miljoonaa, Tanskassa 1,6 miljoonaa ja Norjassa 0,9 miljoonaa. Nordea oli tuolloin kaikissa neljässä maassa kotitalousasiakkaiden määrällä mitattuna joko toiseksi tai kolmanneksi suosituin pankki.
Suomessa Nordea on markkinaosuudella mitattuna OP-ryhmän jälkeen toiseksi suurin pankki tai pankkiryhmä. Sen osuus oli Suomen talletuksista 27,1 % ja lainoista 25,8 % vuonna 2018. Vuonna 2017 Nordea oli liikevaihdolla mitattuna Suomen 22. suurin yritys.
Osake ja omistus

Nordean osake on noteerattu Helsingin, Tukholman ja Kööpenhaminan pörsseissä.
Suurimmat osakkeenomistajat, tilanne marraskuun lopussa 2023:
BlackRock 5,1 %
Cevian Capital 4,5 %
Norges Bank 4,4 %
Nordea Fonden 4,4 %
Vanguard-rahastot 3,7 %
Nordeaa pitkään omistanut Sampo-konserni myi viimeiset Nordean osakkeensa huhtikuussa 2022.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nordea-konserni (englanniksi, tanskaksi, norjaksi, suomeksi, ruotsiksi)
Nordea-pankki (suomeksi, ruotsiksi, englanniksi)
Suomalaiset pankit
Aktia
Bigbank
Danske Bank
Evli
Handelsbanken
Hypo
Nordea
Nordnet
OmaSp
OP
POP-pankki
SEB
S-Pankki
Säästöpankkiryhmä
Ålandsbanken
Suomalaiset vakuutusyhtiöt
| --- | --- |
Vahinkovakuutus:  Alandia • Fennia • If • LähiTapiola • Pohjola Vakuutus • Pohjantähti • Suomen Vahinkovakuutus • Turva • Ömsen
Henkivakuutus:  Aktia • Alandia • Sp-Henkivakuutus • Fennia • Kaleva • LähiTapiola • Mandatum Life • Nordea • Pohjola Vakuutus
Eläkevakuutus:  Elo • Ilmarinen • Varma • Veritas
Erityisvakuutus:  Garantia
Nordean pääkonttori Helsingin Vallilassa.
Nordean entinen pääkonttorirakennus, PK-huset, Tukholmassa.
Kemiitti

Kemiitti on emulsioräjähdysaine, jota voidaan käyttää maanpäälliseen ja maanalaiseen louhintaan. Erilaisia kemiittituotteita on saatavilla patrunoituina pakkauksina sekä erikosvalmisteisesta sekoitus-, panostusajoneuvosta pumpattavana räjähde-emulsiona.
Kemiittipatruunoita voidaan käyttää louhinnassa varsinaisena panoksena tai niin sanottuna kevennyspanoksena. Kevennyspanosta käytettäessä patrunoitua kemiittiä panostetaan pieni määrä panostusreiän suulle. Tällä pyritään vähentämään kivien sinkoutumista panostusreiän suulta. Sekoitus-, panostusajoneuvosta pumpattavaa kemiittiä käytetään suurien panostuskenttien panostamiseen. Kemiitti on melko epäherkkä räjähdysaine, joten sen räjäyttämiseen käytetään yleensä pohjapanosta, eli jotain herkempää räjähdysainetta, kuten dynamiittia. Pohjapanos räjäytetään sytytysnallilla, jolloin pohjapanoksen räjähdys räjäyttää myös kemiitin.
Karl Magnus Holm

Karl Magnus Holm (13. maaliskuuta 1819 Porvoo – 30. lokakuuta 1882 Porvoo) oli suomalainen juristi, pormestari ja valtiopäivämies.
Holmin vanhemmat olivat tilanomistaja, varatuomari Johan Holm ja Eva Amalia Krook. Holm tuli ylioppilaaksi 1834 ja suoritti tuomarintutkinnon 1844. Varatuomarin arvon hän sai 1849. Hän oli Turun hovioikeuden ylimääräinen notaari vuodesta 1844 ja Porvoon pormestari vuodesta 1862. Tammikuun valiokunnan jäsen Holm oli 1862 ja porvarissäädyssä Porvoon edustaja valtiopäivillä 1863–1864 ja 1867, joilla hän oli useiden eri valiokuntien jäsen tai varajäsen.
Aiheesta muualla

Karl Magnus Holm Albert Edelfelts brev. Elektronisk brev- och konstutgåva (Albert Edelfeltin kirjeet. Elektroninen julkaisu).  2014−2020. Maria Vainio-Kurtakko & Henrika Tandefelt & Elisabeth Stubb, Svenska litteratursällskapet i Finland. (ruotsiksi)
Kemihaaran erämaa-alue

| --- | --- |
Sijainti:  Savukoski Suomi
Pinta-ala:  302 km²
| --- | --- |
Perustettu:  1997
Hallinto:  Metsähallitus
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kemihaaran erämaa-alue on vuonna 1997 perustettu erämaa-alue Savukoskella koillis-Lapissa. Se on Metsähallituksen hallinnassa ja laajuudeltaan 302 neliökilometriä. Alue rajoittuu sen pohjoispuolella olevaan Urho Kekkosen kansallispuistoon ja muodostaa sen ja Sompion luonnonpuiston kanssa UK-puisto–Sompio–Kemihaara -Natura 2000 -alueen.
Erämaa-alueen itäisin kohta on Kemihaarassa, jossa Naltiohaara, Keskihaara ja Kemihaara yhtyvät Kemijoeksi. Näistä läntisimmän eli Kemihaaran latvat ovat erämaa-alueen keskiosassa. Erämaa-alueen pohjoisosassa on aapasoita, jotka ovat Kemihaaran ja Lokan tekojärveen laskevan Pihtijoen vesien lähteitä. Erämaan keskiosan maisemaan kuuluvat paljaslakiset vaarat ja alueen eteläosassa kohovat yli 420-metriset Uittipiekantunturi ja Sorvortantunturi.
Kemihaaran erämaassa ei ole merkittyjä reittejä, mutta se soveltuu omatoimiseen retkeilyyn. Retkeily talvella on vaativaa, koska alueelle ei tehdä latuja. Uittipiekantunturin pohjoispuolella on autio- ja varaustupa.
Keli

Ajaminen voi olla vaikeaa liukkailla talvikeleillä. Kuvan bussin takaosa on liukunut vastaantulevien kaistalle.
Keli tarkoittaa säästä riippuvaa teiden tai maaston kulkukelpoisuutta. Esimerkiksi sadesäällä, pakkassäällä ja suojasäällä on omantyyppisensä keli. Kelistä puhutaan esimerkiksi liikenteen ja hiihdon yhteydessä.
Kemihaara (kulmakunta Savukoskella)

Kemihaara on kulmakunta Savukoskella, Urho Kekkosen kansallispuiston ja Kemihaaran erämaa-alueen rajalla. Kemihaarassa kolme jokea, Naltiohaara, Keskihaara ja Kemihaara yhtyvät Kemijoeksi.
Kemihaarassa toimi rajavartioasema vuoteen 1992 asti. Sittemmin aseman rakennukset ovat olleet matkailuyritysten käytössä.
Kemin kihlakunta

Kemin kihlakunta (ruots. Kemi härad) on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Lapin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
Alatornio
Karunki
Kemijärvi
Kemin maalaiskunta (nykyään Keminmaa)
Kolari
Posio
Ranua
Rovaniemen maalaiskunta
Rovaniemen kauppala
Salla
Simo
Tervola
Turtola (nykyään Pello)
Ylitornio
Kihlakunnan ulkopuolella oli Kemin ja Tornion kaupungit.
Kihlakunnan maapinta-ala oli 40 507,32 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 87 158 henkeä (31.12.1939).
Kemin keskustaajama

Kemin keskustaajama on Kemin kaupungin sekä Keminmaan kunnan hallinnollinen keskus ja Suomen 27. suurin taajama, joka sijaitsee Lapissa Kemin, Keminmaan ja Tornion alueilla. Vuoden 2021 lopussa taajamassa asui 25 257 ihmistä, joista Kemissä 17 719, Keminmaalla 6 707 ja Torniossa 831 henkilöä. Taajaman pinta-ala on 49,97 km² ja väestötiheys 505,4 as./km². Keminmaan kuntakeskus Laurila on osa Kemin keskustaajamaa.
Karihaaran kansantalo

| Karihaaran Kansantalo |
| --- | --- |
 Karihaaran kansantalo vuonna 1960
Osoite:  Jakunkatu 1, 94200 Kemi
Sijainti:  Kemi
Koordinaatit:  65°45′49″N, 24°32′41″E
Perustettu:  1956
Valmistumisvuosi:  1956
Suunnittelija:  K. Häkkilä ja E. Kaskinen
Rakennuttaja:  Karihaaran Järjestöyhdistys ry
Omistaja:  Karihaaran Järjestöyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosluku:  2
Huoneistoala:  474 m²
Tilavuus:  3 150 m³
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karihaaran kansantalo, ”Karihaaran Kansis”, sijaitsee Kemin Karihaarassa, noin kolme kilometriä kaupungin keskustasta. Talon omistaa Karihaaran Järjestöyhdistys.
Rakennus

Talo rakennettiin talkoilla vuonna 1953 omalle 1 400 m² suuruiselle tontille. Talon rakennuttivat Kemi Oy:n Paperiosasto 33, Karihaaran Demokraattiset naiset ja urheiluseura Karihaaran Tenho. Talon suunnittelivat rakennusmestarit K. Häkkilä ja E. Kaskinen. Rakennuksen huoneistoala on 474 m² (Seurantalot.fi mukaan 482 m²) ja kellarikerroksen 320 m². Tilavuus on 3 150 m³. Rakennus on kaksikerroksinen, harjakattoinen ja lautaverhoiltu. Lämmitysmuotona on öljylämmitys.
Vuosien varrella taloon on tehty tarvittavia korjauksia. Peruskorjausta tehtiin vuosina 1993–1996, ja työt tehtiin osin työllisyysavustuksella, osin omarahoituksella ja talkoilla. Korjaukseen sisältyi myös sähköasennusten uusimista.
Kansantalolle tehdyn kuntotarkistuksen mukaan talon nykykunto on varsin heikko. Suunnitelmiin kuuluu talon korjaus ja öljylämmityksen vaihtaminen ilmavesilämpöpumppuun.
Toiminta

Kansantalo oli aiemmin Kemin nuorisotoimen käytössä. Talo on edelleen ympärivuotisessa käytössä. Sitä vuokrataan erilaisiin kokouksiin ja juhliin. Siellä on järjestetty eri seurojen ja yhdistysten tilaisuuksia. Käytettävissä on myös urheiluvälineistöä sekä keittiö. Meri-Lapin Liikunnan ja Terveyden edistämisyhdistys toimii talossa vuokralla, ja Kemin Naisvoimistelijat käyvät harjoittelemassa siellä.
Keleya

| Keleya |
| --- | --- |
 Keleya
 Koordinaatit: 11°49′42″N, 7°47′23″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Sikasson alue
Piiri:  Bougounin piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  644,8 km²
Väkiluku (2009):  20 500
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keleya on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Bougounin piirissä Malissa. Se sijaitsee 60 kilometriä Bougounista luoteeseen. Kunnassa on 20 500 ja kylässä 2 800 asukasta (vuonna 2009).
Keleyan kunnan pinta-ala on 644,8 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Bougounin piirin Dogon, etelässä Sidon, lounaassa Ourounin ja luoteessa Koulikoron alueen Katin piirin Ouélessébougoun ja Sanankoro Djitoumoun kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan lähinnä tasankoa. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Luonnonvarainen kasvillisuus on pensas- ja metsäsavannia ja galleriametsiä.
Kuntaan kuuluu 22 kylää. Asukkaat ovat bambaroita, fulbeja ja dogoneja. Uskontoja ovat islam, kristinusko ja animismi.
Keleyan kautta kulkee Bamakon ja Sikasson välinen maantie RN7. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, polttopuun ja puuhiilen tuotanto, keräily, mehiläistenhoito, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, hirssi, durra, riisi ja maapähkinä.
Oscar-gaala 2007

| Oscar-gaala 2007 |
| --- | --- |
Päiväys:  2007-02-2525. helmikuuta 2007
Paikka:  Kodak-teatteri, Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Juontaja:  Ellen DeGeneres
Kohokohtia
Paras elokuva:  The Departed
Paras ohjaaja:  Martin Scorsese The Departed
Paras miespääosa:  Forest Whitaker The Last King of Scotland
Paras naispääosa:  Helen Mirren The Queen
Eniten palkintoja:  The Departed (4)
Eniten ehdokkuuksia:  Dreamgirls (8)
 ← 2006  Oscar-gaala  2008 →
Oscar-gaala 2007 oli 79. kertaa järjestetty palkintogaala, jossa Yhdysvaltain elokuva-akatemia jakoi vuotuiset Oscar-palkinnot vuoden 2006 parhaille elokuville. Gaala järjestettiin 25. helmikuuta 2007 Kodak-teatterissa Hollywoodissa, Kaliforniassa. Gaalan juonsi Ellen DeGeneres ensi kertaa.
Useamman ehdokkuuden saaneet elokuvat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kahdeksan Dreamgirls Seitsemän Babel Kuusi Pan's Labyrinth  The Queen Viisi Blood Diamond – veritimantti  The Departed  |  Neljä Kirjeitä Iwo Jimalta  Little Miss Sunshine  Paljastavat merkinnät  Pirates of the Caribbean: Kuolleen miehen kirstu Kolme Apocalypto  Ihmisen pojat  Little Children  |  Kaksi Epämiellyttävä totuus  Autot  Isiemme liput  Paholainen pukeutuu Pradaan  The Prestige  United 93  |
Ehdokkaiden esittelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ben Affleck  Gael Garcia Bernal  Jessica Biel  Jack Black  Cate Blanchett  Emily Blunt  Abigail Breslin  Steve Carell  George Clooney  Daniel Craig  Tom Cruise  Penélope Cruz  Catherine Deneuve  Cameron Diaz  Leonardo DiCaprio  Robert Downey Jr.  |  Kirsten Dunst  Will Ferrell  Jodie Foster  Al Gore  Eva Green  Maggie Gyllenhaal  Tom Hanks  Anne Hathaway  Philip Seymour Hoffman  Hugh Jackman  Diane Keaton  Nicole Kidman  Greg Kinnear  Queen Latifah  Jennifer Lopez  |  Tobey Maguire  James McAvoy  Helen Mirren  Jack Nicholson  Clive Owen  Gwyneth Paltrow  Jerry Seinfeld  Jaden Smith  Meryl Streep  John Travolta  Ken Watanabe  Naomi Watts  Rachel Weisz  Kate Winslet  Reese Witherspoon  |
Esiintyjät

Celine Dion
Melissa Etheridge
Jennifer Hudson
Beyoncé Knowles
Randy Newman
Keith Robinson
Anika Noni Rose
James Taylor
Erikoispalkinnot > Oscar-kunniapalkinto

Ennio Morricone
Erikoispalkinnot > Jean Hersholtin humanitaarinen palkinto

Sherry Lansing
Martin Scorsese palkittiin parhaan ohjauksen Oscarilla elokuvasta The Departed.
Forest Whitaker palkittiin parhaan miespääosan Oscarilla  elokuvasta The Last King of Scotland.
Helen Mirren palkittiin parhaan naispääosan Oscarilla elokuvasta The Queen.
Alan Arkin palkittiin parhaan miessivuosan Oscarilla elokuvasta Little Miss Sunshine.
Jennifer Hudson palkittiin parhaan naissivuosan Oscarilla elokuvasta Dreamgirls.