stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Merefan-H’ersonin silta
Urbaanilegenda

Legendan mukaan toisaalta kerrotaan munkkien piilottaneen aarteensa jo vuonna 1240 ja sen piilon uskottiin joutuneensa vahingossa jonnekin sillan tukipilarien alle. Ihmisten väittämänä munkit olivat jättäneet sen Batun lähestyessä Kiovan Rusia ja aarteisiin pääsevät käsiksi vain ne hengellisesti hurskaat ihmiset, ketkä tietävät oikeat sanat. Siksi aarretta ei sillan rakentamisen aikana saatu esille piilostaan. Historioitsijat eivät kuitenkaan löytäneet arkeologisia vahvistuksia aarteesta. Toisaalta väitetään, että kulta haudattiin heti Neuvostoliiton joukkojen vetäydyttyä ja ennen natsimiehitystä. Aarre pysyi piilopaikassaan, koska väitettiin, että sen omistaja, joka joidenkin versioiden mukaan oli kuuluisa hammaslääkäri, joko kuoli tai hänet vietiin Saksaan. Sillalle ei ollut pääsyä, koska sitä vartioitiin koirien kera.
Hammaslääkärin tarinan jatkoksi kerrotaan, että hänen omaiset saivat jotenkin, joko kirjeen tai jostain löytyneen päiväkirjan avulla tietää aarrekätköstä ja päättivät löytää sen. Yöllä he purjehtivat veneellä saaren mantereesta erottavan kanavan läpi, koska uusi kävelysilta sodassa tuhoutuneen paikalle rakennettiin vasta vuonna 1954. Joka kerta he ruokkivat koiran ja odottivat kunnes vartija nukahti, kaivoivat ja myöhemmin peittivät kaivauspaikat ruoholla ja roskilla. Tätä jatkui useita kuukausia, kunnes kaivaustyömaalta löydettiin ruumis. Ei tiedetä, oliko kyseessä kaivaja menneiltä ajoilta vai joku muu. Mutta ihmiset huomasivat, että oli toteutunut munkkien manaus siitä, että vain hurskas ja rehellinen henkilö saa aarteen. Tapahtuman jälkeen sillan vartiointia vahvistettiin ja pylväät aidattiin korkealla verkolla.
Merefan-H’ersonin rautatiesilta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Merefan-H’ersonin silta Wikimedia Commonsissa
Merefan-H’ersonin silta Luostarisaaren kohdalla
Michal Birner

| Michal Birner |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 2. maaliskuuta 1986 (ikä 38) Litoměřice, Tšekkoslovakia
Kansalaisuus:   Tšekki
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Mice
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  91 kg
Pelinumero:  26
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2003–
Aik. seurat:  HC Slavia Praha (ČEL) Peoria Rivermen (AHL) Portland Pirates (AHL) Iowa Chops (AHL) Pelicans (SML) TPS (SML) Lev Praha (KHL) KalPa (SML) Traktor Tšeljabinsk (KHL) Fribourg-Gottéron (NLA) Bílí Tygři Liberec (ČEL)
NHL-varaus:  116. varaus, 2004 St. Louis Blues
Michal Birner (s. 2. maaliskuuta 1986 Litoměřice, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen uransa lopettanut jääkiekkoilija. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Tšekki.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tšekki.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tšekki.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:   Tšekki> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Minsk 2004 | jääkiekko |  |
| U-18 Junior World Cup  | U-18 Junior World Cup  | U-18 Junior World Cup  |  |
|  Pronssia | Břeclav 2003 | jääkiekko |  |
Birner edusti Tšekkiä MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin hän jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Roman Červenkan kanssa tehoilla 4+3=7. Birner jakoi myös Tšekin sisäisen tehotilaston voiton Tomáš Kundrátekin ja Michal Kempnýn kanssa lukemalla +7. Hänet palkittiin alkulohkossa Ruotsia vastaan pelatun ottelun päätteeksi Tšekin joukkueen ottelun parhaana pelaajana. Birner pelasi myös maailmancupissa vuonna 2016. Yhteensä Birner on pelannut 33 A-maaottelua tehopistein 6+8=14. Hänen ensimmäinen A-maajoukkuemaalinsa syntyi Channel One Cupin Prahassa pelatussa avausottelussa 18. joulukuuta 2014 Ruotsia vastaan.
Birner pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2006 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2004 voittaen pronssia. Jälkimmäisenä mainitussa turnauksessa Birner jakoi kolmella osumallaan Tšekin sisäisen maalipörssin voiton David Krejčín ja Jakub Šindelin kanssa. Hän pelasi myös U-18 Junior World Cupissa vuonna 2003, jolloin Birner voitti pronssia.
Maurice Duverger

| Maurice Duverger |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 5. kesäkuuta 1917 Angoulême, Charente, Ranska
Kuollut: 16. joulukuuta 2014 (ikä 97)
Poliitikko
Puolue:  Italian kommunistinen puolue
Asema:  Euroopan parlamentin jäsen 1989–1994
Vaalipiiri:  Italia
Tutkinnot:  Bordeaux'n yliopisto
Maurice Duverger (5. kesäkuuta 1917 – 16. joulukuuta 2014) oli ranskalainen juristi, sosiologi ja poliitikko.
Tutkijana

Duverger väitteli oikeustieteestä Bordeaux'ssa vuonna 1942. Hän oli oikeustieteen professori ensin Poitiersissa (1942-1943), ja sen jälkeen sitten Bordeaux'ssa (1943-1955) Hänet nimitettiin Pariisiin vuonna 1955, jossa hän opetti eläkeikään asti, vuoteen 1985.
Aloitettuaan työn Bordeaux'n yliopistossa hän syventyi politiikan tutkimukseen ja perusti vuonna 1948 sinne yhden ensimmäisistä politiikan tutkimuksen tiedekunnista.
Ensimmäisessä julkaisussaan vuonna 1944 Duverger selosti Ranskan vuoden 1940 hallintomuotoa. Sodan lopulla hän lähentyi vastarintaliikettä ja selosti Ranskan uuden hallituksen legitimiteettiä Libération-sanomalehdessä ja syventyi yhteiskuntatieteelliseen teoriaan. Sodan jälkeen hän opetti laki- ja taloustieteiden laitoksella Pariisissa ja kirjoitti sanomalehtiin.
Duverger kirjoitti Le Monde -lehteen säännöllisesti yli 50 vuoden ajan.
Duverger tutki poliittisten järjestelmien ja eri maissa toimivien instituutioiden kehitystä ja antoi etusijan mieluummin tutkimuksen empiirisille menetelmille kuin filosofiselle päättelylle.
Duverger kehitti teorian, joka tuli tunnetuksi Duvergerin lakina. Se määrittää korrelaation enemmistövaalissa käytettävän niin sanotun first-past-the-post-vaalitavan ja kaksipuoluejärjestelmän muotoutumisen välillä. Vuonna 1978 analysoidessaan Ranskan poliittista järjestelmää hän kehitti käsitteen semipresidentialismi.
Vuonna 1981 Duverger valittiin Serbian tiede- ja taideakatemian jäseneksi.
Politiikassa

Vuonna 1933 Duverger liittyi Tasavaltalaisten liittoon l’Union populaire républicaine, jonka johtohahmo oli nuori professori Philippe Henriot, tuleva Vichyn hallituksen propagandaministeri. Duvergerin ja Henriot'n tiet erkanivat 1936, mutta Duverger oli saanut vaikutteita jotka houkuttelivat hänet liittymään Jacques Doriotin ranskalaiseen kansanpuolueeseen, Parti populaire français (PPF). PPF ei ollut tuolloin vielä varsinaisesti fasistinen puolue, mutta se oli jo populistinen, parlamenttivastainen liike, jota antisemitistit äänestivät. Hän lähti puolueesta 1938, kun se oli siirtynyt liian oikealle.
Duvergerin lehtikirjoitukset, joiden arvomaailmaa on kuvattu keskustavasemmistolaiseksi, provosoiovat vastineita lukemattomilta vastustajilta, erityisesti gaullisteilta ja kommunisteilta. Filosofi Raymond Aron syytti häntä sokeudesta Neuvostoliiton suuntaan.
Duverger oli vuosina 1989–1994 Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän jäsen. Hänet valittiin parlamenttiin Italian edustajana.
Käännös suomeksi
Mesoplodon traversii

| Mesoplodon traversii |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Valaat Cetacea
Alalahko::  Hammasvalaat Odontoceti
Heimo::  Nokkavalaat Hyperoodontidae
Suku::  Varsinaiset kuonokoppavalaat Mesoplodon
Laji::  traversii
Kaksiosainen nimi
 Mesoplodon traversii  (Gray, 1874) 
 Tunnetut havainnot Mesoplodon traversiista
Katso myös
   Mesoplodon traversii Wikispeciesissä   Mesoplodon traversii Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mesoplodon traversii on harvinainen nokkavalaiden heimoon kuuluva valaslaji. Tutkijat epäilevät valaiden elävän suurimman osan elämistään kaukana avomerellä, minkä vuoksi niistä on hyvin vähän tietoa ja havaintoja. Lajilla ei ole suomenkielistä nimeä.
Vuonna 2010 Uuden Seelannin Opape Beachilta löydettiin kuolleena kaksi Mesoplodon traversii -lajin yksilöä. Yksilöt määritettiin ensin suippokuononokkavalaiksi, mutta tutkijat selvittivät DNA:n perusteella niiden olleen Mesoplodon traversii -lajia. Tätä ennen laji tunnettiin vain luulöytöjen perusteella.
Metsälä (täsmennyssivu)

Metsälä voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Paikannimi

Metsälä (ruots. Krämertsskog), osa-alue Helsingissä
Metsälä (ruots. Ömossa), kylä ja entinen taajama Siipyyssä Kristiinankaupungissa
Sukunimi

Juha Metsälä (s. 1967), rakennusalan yrittäjä ja yritysjohtaja
Minna Metsälä (s. 1967), Sydänsaairaalan liiketoimintajohtaja
Timo Metsälä (s. 1980), jääkiekkoerotuomari
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Metsälä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Misuzulu Zulu

| Misuzulu Zulu> Zulujen kuningas |
| --- | --- |
Valtakausi:  29. huhtikuuta 2021 alkaen
Edeltäjä:  Mantfombi Dlamini

Syntynyt:  23. syyskuuta 1974 (ikä 50) Kwahlabisa
Puoliso:  Ntokozo Mayisela
Koko nimi:  Misuzulu Sinqobile Hlomesakhishlangu kaZwelithini
Suku:  Zulu
Isä:  Goodwill Zwelithini kaBhekuzulu
Äiti:  Mantfombi Dlamini
Misuzulu Zulu (s. 23. syyskuuta 1974) on zulu-heimon kuningas. Hän nousi valtaistuimelle huhtikuussa 2021 äitinsä Mantfombi Dlaminin jälkeen. Tämä hallitsi kansaansa vain kaksi kuukautta puolisonsa, kuningas Goodwill Zwelithini kaBhekuzulun kuoleman jälkeen keväällä 2021. Zulujen perinnäistapojen mukaan kuninkaan on oltava naimisissa, ja huhuttiin, että sijaishallitsijajärjestelyn tarkoituksena oli antaa Misuzululle aikaa solmia avioliitto isänsä kuoleman jälkeen. Hänet vihittiin pitkäaikaisen morsiamensa Ntokozo Mayiselan kanssa äitinsä hautajaisten yhteydessä.
Ilmoitus siitä, että Misuzulu on uusi kuningas, luettiin 7. toukokuuta 2021. Se ei miellyttänyt kaikkia kuningashuoneen jäseniä, ja ilmoituksesta seurasi mellakoita. Kruunajaiset pidettiin perinteisin menoin vasta elokuussa 2022. Asema vahvistettiin saman vuoden lokakuussa valtiollisessa seremoniassa, johon osallistui Etelä-Afrikan presidentti Cyril Ramaphosa.
Aiheesta muualla

Kruunajaiskuvia Etelä-Afrikan hallituksen Zlickr-tili
Metsälä (Siipyy)

| Metsälä Ömossa (ruots> ) |
| --- | --- |
 Kesoilin huoltoasema valtatien varrella vuonna 1992.
 Metsälä
 Koordinaatit: 62°04′23″N, 21°31′25″E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Pohjanmaa
Kunta:  Kristiinankaupunki
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Postinumero:  64440
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Metsälä (ruots. Ömossa) on kylä ja aiempi tilastollinen taajama Siipyyssä Kristiinankaupungissa.
Kylän keskus sijaitsee aivan valtatien 8 länsipuolella ja sieltä on yhteys Siipyyn kirkonkylään yhdystietä 6601 pitkin. Metsälän lähikyliä tai kulmakuntia ovat etelässä Kallträsk, lounaassa Siipyyn kirkonkylä, luoteessa Henriksdal ja koillisessa Uttermossa. Kylän pellot sijoittuvat kyläkeskuksen länsipuolelle. Valtatien itäpuolella on kaksi järveä, Lilla Sandjärv ja Stora Sandjärv.
Vuoden 1960 väestönlaskennassa 1,5 neliökilometrin suuruisessa taajamassa oli 226 asukasta, joista 55,8 prosenttia oli ruotsinkielisiä. Vuoden 1970 väestönlaskennassa Metsälä ei enää ollut taajama.
Kuvia Metsälästä

Maalaismaisemaa kylän keskusalueen ulkopuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Metsälä (Siipyy) Wikimedia Commonsissa
Michaela Moua

| Michaela Moua> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Michaela Moua
Syntynyt: 18. elokuuta 1976 (ikä 48)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pituus:  182 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1992–1996   1996–2000   2000–2002   2002–2003   2003–2005   2005–2006   2006–2007   2007–2008   2008–2009   2009–2010   2009–2010   2010–2011   2010–2011:   Pussihukat  Ohio State University    ESB Villeneuve-d'Ascq    Acer Priolo    Ovronnaz-Martigny    Zala Volán    Gospic Osiguranje    Juventus Pontedera    BC Neuchâtel    Espoo Team    Keravan Energia Team    Forssan Alku    Keravan Energia Team
Maajoukkueet
1992–2010:   Suomi
Ottelut (pisteet):  124 (910)
Aiheesta muualla
FIBA
Michaela Moua (s. 18. elokuuta 1976 Helsinki) on suomalainen pelaajauransa lopettanut koripalloilija.
Hän aloitti uransa Naisten SM-sarjassa 16-vuotiaana 1992 ja teki myös maajoukkuedebyyttinsä samana vuonna. Moua edusti kasvattajaseuraansa Vantaan Pussihukkia vuoteen 1996 saakka. Hän sai stipendin Ohion yliopistoon, missä pelasi yliopistosarjaa neljän kauden ajan. Eurooppaan palattuaan Moua pelasi muun muassa Ranskassa, Sveitsissä ja Italiassa.
Suomen naisten koripallomaajoukkuetta Michaela Moua edusti 124:ssä A-maaottelussa.
Moualla on afrikkalaista taustaa isänsä puolelta.
Moua kirjoitti ylioppilaaksi Mäkelänrinteen lukiosta vuonna 1996 ja suoritti ylemmän korkeakoulututkinnon Roskilden yliopistossa Tanskassa. Urheilu-uransa jälkeen hän on työskennellyt pääasiassa eri kansalaisjärjestöissä. Toukokuussa 2021 Euroopan komissio nimitti Mouan Euroopan unionin ensimmäiseksi rasismintorjunnan koordinaattoriksi. Koordinaattorin tehtävänä on pitää yhteyttä rodullisiin tai etnisiin vähemmistöihin kuuluviin henkilöihin ja välittää heidän huolenaiheensa komissiolle.
Saavutukset

Sveitsin mestaruus: 2004, 2005
Sveitsin cupmestaruus: 2005
Kroatian cupmestaruus: 2007
Meremäe

| Meremäe |
| --- | --- |
 Meremäe
 Koordinaatit: 57°44′41″N, 27°27′39″E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Võrumaa
Setomaan kunnan osaksi:  2017
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  entinen kunta
 – Kunnanjohtaja:  Peeter Sibul
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  132 km²
Väkiluku (1.1.2006):  1 318
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.meremae.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Meremäe oli kunta Võrumaalla, Virossa. Pinta-alaa kunnalla oli 132 neliökilometriä ja asukkaita 1 318. Meremäen kunnanjohtajana toimi Peeter Sibul. Kunnan keskus oli nimeltään Meremäe.
Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Meremäe ja Misson kunnan Luhamaan kulmakunnan kylät sekä põlvamaalaiset Mikitamäen ja Värskan kunnat yhdistettiin uudeksi Setomaan kunnaksi.
Meremäen naapurikunnat olivat Vastseliina lännessä, Orava (Põlvamaalla) pohjoisessa ja Värska (Põlvamaalla) koillisessa. Etelässä ja idässä kunta rajautui Venäjään. Kunnasta oli matkaa Vastseliinaan 16 kilometriä, Võruun 34 km, Tarttoon 104 km, pääkaupunkiin Tallinnaan 290 km. Venäjän puolella sijaitsevaan Pihkovaan oli matkaa 70 km.
Meremäen kuuluu kulttuurillisesti ja historiallisesti Setumaahan ja muodostaa sen läntisen osan. Meremäen kylä on nimetty lähistöllä sijaitsevan, 204-metrisen mäen mukaan. Arkeologisten kaivausten mukaan alueella on saattanut olla asutusta jo 8 000 vuotta.
Nähtävyydet

Meremäessä on useita nähtävyyksiä. Miiksen kylässä sijaitsee Jaanikivi (= uhrikivi). Tällä kivellä uskotaan Pyhän Jaanin levähtäneen ja istuneen. Kivi murskattiin aikoinaan ja kiven kappaleet muurattiin erään kartanonherran navettaan. Kartanonherra alkoi kuitenkin pian kohdata monia onnettomuuksia: eläimet sairastuivat ja sitten kuolivat. Kiven kappaleet tuotiin tämän jälkeen takaisin vanhaan paikkaan. Nykyisinkin uskotaan yhä kiven ihmeitä tekevään vaikutukseen ja paikalle tuodaankin sairaita. Jaanikiven vieressä virtaavan Miiksen puron vedellä on lääkitsevä vaikutus uskomuksen mukaan.
Vaaksaaren ylängöllä, Haanjan ylänköön kuuluvan alueen itäosassa sijaitsee 204 metriä korkea Meremäen mäki (Mere mägi). Kirkkaalla säällä Pihkovanjärvi näkyy mäen huipulta.
Miiksen kylässä sijaitseva vuonna 1953 valmistunut Kastaja Johanneksen kirkko valmistui Neuvostoliiton diktaattorin Josif Stalinin elinaikana. Rakentajat kuitenkin säästyivät vainolta. Kirkon lähistöllä sijaitsee lisäksi hautausmaa.
Obinitsan kylään valmistui vuonna 1904 Baltian maiden alueella ainutlaatuinen koulukirkko. Rakennuksen alakerrassa toimi koulu ja yläkerrassa kirkko. Tätä koulua on joskus kutsuttu Setukaismaan yliopistoksi, sillä sen oppilaat valmistuivat opettajiksi.
Meremäen ja Vastseliinan entisten kuntien alueilla sijaitsee myös Piusanjoen alkulaakson maisemansuojelualue. Tämän suojelualueen pinta-ala on 1 237 hehtaaria.
Nähtävyydet > Piirimäki

Kuntaan kuuluneella Piirimäellä on vuosisatojen aikana sijainnut runsaasti valtionrajoja. 1000–1300-luvuilla saapui lännen ja idän suunnista valloittajia itämerensuomalaisten asuttamille alueille: lännestä tulivat saksalaiset ristiritarit ja idästä Muinais-Venäjän armeija. Valloittajat kohtasivat Piusajoella ja siihen alkoi muodostui valtionraja. Länteen Piirimäeltä ovat sijainneet Tarton hiippakunta, Puolan kuningaskunta sekä 1700–1800-luvuille saakka Ruotsin kuningaskunta. Idässä puolestaan ovat sijainneet Muinais-Venäjä, Pihkovan ruhtinaskunta, Moskovan tsaarikunta sekä Venäjän keisarikunta. Rajat oli merkitty vartiotorneilla, kivillä tai ristikivillä. 500 vuotta Piirimäen kautta on kulkenut Petserin–Pihkovan kauppatie Vastseliinaan päin. Tätä tietä ovat kulkeneet muun muassa Venäjän tsaari Pietari I sekä mahdollisesti Ruotsin kuningas Kustaa Aadolf.
Kylät

Meremäen kunta muodostui seuraavista kylistä (vir. küla):
Ala-Tsumba, Antkruva, Ermakova, Helbi, Hilana, Hilläkeste, Holdi, Härmä, Ignasõ, Jaanimäe, Juusa, Jõksi, Kalatsova, Kangavitsa, Karamsina, Kasakova, Kastamara, Keerba, Kiiova, Kiislova, Kiksova, Kitsõ, Klistina, Korski, Kuigõ, Kuksina, Kusnetsova, Kõõru, Küllätüvä, Lepä, Lindsi, Lutja, Maaslova, Marinova, Martsina, Masluva, Melso, Merekülä, Meremäe, Miikse, Miku, Navikõ, Obinitsa, Olehkova, Ostrova, Paklova, Palandõ, Palo, Paloveere, Pelsi, Pliia, Poksa, Polovina, Puista, Raotu, Rokina, Ruutsi, Seretsüvä, Serga, Sirgova, Sulbi, Talka, Tedre, Tepia, Tessova, Teterüvä, Tiirhanna, Tiklasõ, Tobrova, Treiali, Triginä, Tsergondõ, Tsirgu, Tsumba, Tuplova, Tuulova, Tääglova, Ulaskova, Uusvada, Vaaksaarõ, Vasla, Veretinä, Vinski, Viro, Võmmorski, Väiko-Härmä ja Väiko-Serga.
Väestö

Vuonna 2011 Meremäen kunnassa oli 888 asukasta, joista 813 (91,6 %) oli virolaisia, 66 (7,4 %) venäläisiä ja 6 (0,7 %) muita kansallisuuksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meremäe Wikimedia Commonsissa
Setomaa Valdade Liit (viroksi) (englanniksi) (venäjäksi) (suomeksi) (saksaksi)
Matemaatikon apologia

| Matemaatikon apologia> A Mathematician’s Apology.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  G. H. Hardy
Kieli:  englanti
Genre:  matematiikka
Julkaistu:  1940
Suomennos
Suomentaja:  Kimmo Pietiläinen
Kustantaja:  Terra Cognita
Julkaistu:  1997
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  153
ISBN:  952-5202-04-6
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Matemaatikon apologia (engl. A Mathematician’s Apology) on englantilaisen matemaatikon G. H. Hardyn vuonna 1940 kirjoittama, matematiikan estetiikkaa käsittelevä essee. Teoksessa on myös henkilökohtaista sisältöä, ja se selostaa, millaista työtä matemaatikko tekee.
Tausta

Kirjan nimessä Hardy käyttää sanaa apologia oikeutuksen ja puolustuksen merkityksessä (kuten Platonin Sokrateen puolustuspuhe). Hardy tunsi tarvetta puolustaa juuri tuona aikana elämäänsä matemaatikkona kahdesta syystä.
Ensinnäkin Hardy tunsi 62-vuotiaana vanhuuden lähenevän, kun hän oli saanut siitä esimakua selvittyään sydänkohtauksesta vuonna 1939, ja hän koki matemaattisen luovuutensa ja taitojensa vähenevän. Keskittyessään kirjoittamaan Apologiaa Hardy tavallaan myönsi, että hänen aikansa luovana matemaatikkona oli ohi. Esipuheessaan vuoden 1967 painokseen C. P. Snow sanoo Apologian ”valittavan kiihkeästi luovien voimien katoamista ja lopullista häviämistä”.
Hardy kirjoittaa: ”Esittely, kritiikki ja arviointi ovat toisen luokan ajattelijoiden työtä. – – Ammattimatemaatikko tuntee haikeutta, kun hän huomaa kirjoittavansa matematiikasta. Matematiikan tehtävä on saada jotakin aikaan, todistaa uusia teoreemoja, lisätä matematiikkaa, eikä puhua siitä, mitä muut matemaatikot ovat tehneet.”
Hardy ei uskonut, että hän voisi enää osallistua uusien matemaattisten ideoiden kehittämiseen: ”Kirjoitan matematiikasta, koska muiden kuusikymmentä vuotta täyttäneiden matemaatikoiden tapaan minulla ei ole enää mielen tuoreutta, energiaa ja kärsivällisyyttä hoitaa työtäni tehokkaasti”. Näin ollen hän uskoi, että hän pystyisi hyödyttämään matematiikkaa vain kirjoittamalla siitä kirjan, jossa hän kuvaisi henkilökohtaisia käsityksiään.
Toinen syy oli se, että toisen maailmansodan alussa pasifistinen Hardy halusi oikeuttaa ajatuksensa, että matematiikkaa tulisi kehittää matematiikan itsensä takia, ei sen tuomien sotilaallisten sovellusten takia. Matematiikkaa tulisi kehittää sen puhtauden, sisäisen täydellisyyden ja peruskäsitteiden selkeyden takia. Hardy halusi kirjoittaa kirjan, jossa hän selittäisi matemaattisen filosofiansa seuraavalle matemaatikoiden sukupolvelle. Hänen tavoitteenaan oli kirja, joka puolustaisi matematiikkaa sen sisäsyntyisen tärkeyden perusteella ja inspiroisi tulevien sukupolvien puhtaita matemaatikkoja. Hardy tavoitti tätä selittämällä tarkoin pelkän ”puhtaan matematiikan” ansiota, eikä hän turvautunut sovelletun matematiikan ansioihin oikeuttaakseen matematiikan kokonaistärkeyttä. Koska Hardy oli ateisti, hän oikeuttaa matematiikkaa kanssaihmisilleen, ei jumalalle.
Hardyn usko puhtaaseen matematiikkaan tiivistyy seuraavaan lainaukseen:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Puhdas matematiikka taas vaikuttaa kalliolta, johon kaikenlainen idealismi sortuu: 317 on alkuluku, mutta ei siksi että ajattelemme niin tai koska mielemme ovat muotoutuneet tavalla tai toisella, vaan koska niin on, koska matemaattinen todellisuus on rakentunut tällä tavalla. | ” |
– G.H. Hardy: Matemaatikon apologia. s. 131
Tematiikka

Yksi kirjan pääteemoista on matematiikan kauneus, jonka Hardy rinnastaa maalaustaiteeseen ja runouteen. Hardylle kaikkein kauneinta matematiikkaa oli se, jolla ei ollut mitään sovellutusta ulkopuolisessa maailmassa. Tällä hän viittasi puhtaaseen matematiikkaan ja erityisesti omaan erityisalueeseensa lukuteoriaan. Hardy oikeuttaa puhtaan matematiikan kehittämistä juuri sen ”hyödyttömyydellä”, koska näin sitä ei voi väärinkäyttää vahingon aiheuttamiseksi. Toisaalta Hardy vähättelee sovellettua matematiikkaa kuvaamalla sitä ”rumaksi”, ”triviaaliksi” ja ”tylsäksi”.
Nämä sovelletun matematiikan kuvaukset tarkoittavat, että niiden sovellettuus ei tee alasta ”rumaa”, ”triviaalia” ja ”tylsää”, vaan se että useimmiten juuri "rumat", "triviaalit" ja "tylsät" matematiikan alat saavat käytännön sovelluksia. Hardy kuvailee matematiikan eri aloja näillä sanoilla riippuen siitä, miten alkuperäisiä, syviä ja kauniita niiden peruskäsitteet ovat Hardyn määritelmien mukaan. Hardy painottaa tätä kommentoidessaan Carl Friedrich Gaussin nimiin pantua lausahdusta: ”Jos matematiikka on tieteiden kuningatar, lukuteoria on matematiikan kuningatar.” Joidenkuiden mielestä syynä tähän on lukuteorian äärimmäinen hyödyttömyys sovellutusten kannalta, mikä sai Gaussin kuvaamaan lukuteoriaan edellä mainitulla tavalla. Hardy kuitenkin huomauttaa, että tämä ei ole oikea syy. Vaikka lukuteorian käytännön sovellutus löytyisi, kukaan ei siitä syystä pyrkisi syöksemään ”matematiikan kuningatarta” valtaistuimelta. Hardyn mukaan Gauss tarkoitti, että lukuteorian peruskäsitteet ovat muiden matematiikan haarojen peruskäsitteitä syvemmät ja elegantimmat. Matemaattisen käsitteen sovellettavuus ei siis ollut syynä siihen, että Hardy piti sovellettua matematiikkaa puhdasta matematiikkaa alhaisempana. Syynä oli sovelletun matematiikan yksinkertaisuus ja suorasanaisuus, minkä takia Hardy kuvasi kyseistä matematiikan haaraa edellä mainitulla tavalla. Hardyn mukaan esimerkiksi Rollen lausetta, vaikka se onkin differentiaalilaskennalle jossain määrin tärkeä, ei voi verrata Leonhard Eulerin, Évariste Galois'n ja muiden puhtaiden matemaatikkojen tuottaman matematiikan hienouteen ja paremmuuteen.
Toinen toistuva teema on matematiikan vertaaminen ”nuoren miehen peliin”. Kaikkien, joilla on matemaattisia kykyjä, tulisi kehittää ja käyttää taitojaan ollessaan nuoria, ennen kuin heidän kykynsä luoda uutta matematiikka alkaa hiipua keski-iässä. Tämä näkemys kuvastaa Hardyn kasvavaa masennusta heikkenevien matemaattisten voimien takia. Hardylle oikea matematiikka oli itsessään luovaa, ei niinkään selittävää toimintaa.