stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuji

| Kuji (久慈市) |
| --- | --- |
 Näkymä Kujiin
 lippu:  symboli
 Kujin sijainti Iwaten prefektuurissa
 Kuji
 Koordinaatit: 40°11′26″N, 141°46′32″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Tōhoku
Prefektuuri:  Iwaten prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  623,50 km²
Väkiluku (10/2020):  34 144
 – Väestötiheys:  55 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Siperiankoivu
 – Kukka:  Alppiruusu
 – Lintu:  Idänsilkkikerttunen
 
 https://www.city.kuji.iwate.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuji (jap. 久慈市, Kuji-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Tōhokun alueella Iwaten prefektuurissa. Se sijaitsee Tyynenmeren rannikolla prefektuurin koillisosassa. Kuji kuuluu Sanrikun rannikkoalueeseen. Kaupungin keskusta on rakentunut Kujijoen suulle Kujinlahden pohjukkaan. Sisämaassa kaupunkiin kuuluu laajoja alueita Kitakamivuorilta. Kujissa on 34 144 asukasta (lokakuussa 2020) ja sen pinta-ala on 623,50 neliökilometriä.
Kuji kehittyi Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla linnanaluskaupunkina Tyynenmeren rannikkoa seurailevalla tiereitillä. Sitä hallitsi Kuji-klaani. Historiallisesti alueella tuotettiin magnetiittia, kultaa ja mereneläviä. Perinteisiä tuotteita ovat myös Kokuji-keramiikka ja meripihka. Kalastus on edelleen merkittävä elinkeino, ja sen lisäksi Kujin satamaa käytetään puutavaran ja muiden raaka-aineiden vientiin. Alueen maanviljely kärsii kylmästä yamase-tuulesta, jonka vaikutuksia yritetään vähentää muun muassa kasvihuoneiden avulla. Kaupunkioikeudet Kuji sai laajan kuntaliitoksen yhteydessä vuonna 1954. Vuonna 2006 kaupunkiin liitettiin Yamagatan kyläkunta.
Kujin nähtävyyksiin kuuluu kaupungissa syntyneen judo-opettajan Kyūzō Mifunen muistomuseo. Kosoden kylä tunnetaan Japanin pohjoisimmista ama-naissukeltajista. Osa kaupungin rannikkoalueesta kuuluu Sanriku-fukkyōn kansallispuistoon. Kujia palvelevat JR Higashi-Nihonin Hachinohe-linja ja Sanriku-rautateiden Rias-linja.
Kuvia

Kosoden rannikkoa
Kujin rautatieaseman edustaa
Kujin rautatieasema
Kujin kantakaupunki vuoden 1977 ilmakuvassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuji Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
LHV Group

| AS LHV Group |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  aktsiaselts
Osake:  OMXT: LHV1T
Markkina-arvo:  n. 245 milj. € (31.12.2018)
Perustettu:  1999
Toimitusjohtaja:  Madis Toomsalu
Puheenjohtaja:  Rain Lõhmus
Kotipaikka:  Tallinna, Viro
Toimiala:  rahoitusala
Nettotulos:   27,2 milj. € (2018)
Henkilöstö:   366 (keskim. 2018)
Kotisivu:  www.lhv.ee
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
AS LHV Group on virolainen finanssikonserni, jonka osake noteerataan Tallinnan pörssin päälistalla. LHV on perustettu vuonna 1999 ja yhtiöllä on toimintaa Viron lisäksi muissa Baltian maissa.
Historia

LHV on lyhenne perustajiensa sukunimistä, mikä on samalla myös yhtiön käyttämä alkuperäinen nimi: Lõhmus, Haavel & Viisemann. LHV:n perustajat olivat aikaisemmin työskennelleet Hansapankin palveluksessa. Virallisesti LHV-nimi otettiin käyttöön toukokuussa 2009.
Ensimmäiset pankkiautomaattinsa LHV avasi elokuussa 2015 Tallinnassa, yhden automaatin sijaitessa Tartossa.
LHV Group listautui Tallinnan pörssin päälistalle toukokuussa 2016, mikä oli pörssin ensimmäinen listautuminen yli viiteen vuoteen. Kesäkuussa 2016 LHV osti Danske Bankin virolaiset eläkerahastot 11 miljoonan euron kauppahinnalla. Kaupantekohetkellä Danske Bankin rahastoilla oli noin 43 000 asiakasta ja varoja niissä oli yhteensä noin 235 miljoonaa euroa. Danske-kaupan myötä LHV:n osuus Viron pakollisista eläkerahastoista nousi noin 30 prosenttiin.
Danske Bankin jäätyä vuonna 2019 kiinni rahanpesuskandaalissa määräsivät Viron viranomaiset yhtiön lopettamaan toimintansa maassa. Osana vetäytymistä LHV-pankki sopi ostavansa Danske Bankilta sen virolaisten yksityisasiakkaiden noin 470 miljoonan euron kokoisen lainasalkun. Ennen kauppaa LHV-pankin lainasalkku oli noin miljardi euroa.
Aiheesta muualla

LHV Pank (viroksi, englanniksi, venäjäksi)
Kovač

Kovač tai Kováč on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Igor Kováč (s. 1969), slovakialainen pika-aitajuoksija
Michal Kováč (1930–2016), Slovakian presidentti 1993–1998
Michal Kováč nuorempi, Slovakian presidentti Michal Kováčin poika, ihmisryöstön uhri
Nemanja Kovač, HuNter- (s. 1996), bosnialainen Counter-Strike: Global Offensive -pelaaja
Niko Kovač (s. 1971), kroatialainen jalkapalloilija ja valmentaja
Nikola Kovač, NiKo (s. 1997), bosnialainen Counter-Strike: Global Offensive -pelaaja
Radoslav Kováč (s. 1979), tšekkiläinen jalkapalloilija
Robert Kovač (s. 1974), kroatialainen jalkapalloilija ja valmentaja
Tinkara Kovač (s. 1978), slovenialainen laulaja
Kuvitteellisia henkilöitä

Luka Kovač, televisiosarjassa Teho-osasto
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kovač”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kovatehoinen intervalliharjoittelu

Kovatehoinen intervalliharjoittelu eli HIIT-harjoittelu (< engl. high-intensity interval training) on harjoittelumuoto, joka koostuu intervalleista eli kovatehoisista työjaksoista sekä matalatehoisista lepojaksoista. Yleisimmin harjoitus tehdään juosten tai pyöräillen. Intervalleja tehdään vain muutamia kertoja, ja koko harjoitus kestää kokonaisuudessaan ainoastaan muutaman minuutin. Intervallien teho, kesto ja lukumäärä vaihtelevat harjoittelun eri protokollissa. Yhdessä muodossa maksimijaksot kestävät puoli minuuttia kukin ja palautusjaksot muutaman minuutin.
Kovatehoisen intervalliharjoittelun on tutkimuksissa havaittu olevan tehokas tapa parantaa kestävyyskuntoa ja polttaa rasvaa. Harjoittelu sopii myös diabeetikoille ja sydänpotilaille. Sen on havaittu parantavan nopeasti diabeetikkojen ja sokeriaineenvaihdunnan häiriöistä kärsivien henkilöiden sokeriaineenvaihduntaa.
Aiheesta muualla

Tutkijat selvittivät, millainen liikunta hidastaa parhaiten solujen vanhenemista, Helsingin Sanomat, 2017
Hiit-harjoittelu on kuumin treenitrendi, Yle, 2013
Kujavia

Kujavian sijainti nyky-Puolassa.
Kujavia (puol. Kujawy) on historiallinen alue Puolassa. Se kuuluu nykyisin Kujavia-Pommerin voivodikuntaan. Se sijaitsee Keski-Puolan pohjoisosassa Veikselin vasemmalla rannalla.
Tärkeimpiä kaupunkeja

|  | Kaupunki | Väkiluku (2015) | Voivodikunta 1750 | Voivodikunta 2016 | Kaupunkioikeudet | Muuta tietoa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Bydgoszcz | 359 428 |  Inowrocław |  Kujavia-Pommeri | 1346 | Puolan entinen kuninkaan hallintokaupunki, kuuluu Bydgoszcz–Toruńin metropolialueeseen. |
| 2. |  Włocławek | 114 885 |  Brześć Kujawski |  Kujavia-Pommeri | 1255 | Kujavian historiallinen pääkaupunki. |
| 3. |  Inowrocław | 75 001 |  Inowrocław |  Kujavia-Pommeri | 1237/38 | Kylpyläkaupunki, entinen Inowrocławin voivodikunnan pääkaupunki. |
| 4. |  Solec Kujawski | 15 642 |  Inowrocław |  Kujavia-Pommeri | 1325 | Bydgoszcz–Toruńin metropolialueen osa. |
| 5. |  Aleksandrów Kujawski | 12 515 |  Inowrocław |  Kujavia-Pommeri | 1919 |  Bydgoszcz–Toruńin metropolialueen osa. |
| 6. |  Koronowo | 11 384 |  Inowrocław |  Kujavia-Pommeri | 1370 |  |
| 7. |  Ciechocinek | 10 791 |  Inowrocław | Kujavia-Pommeri | 1916 | Kylpyläkaupunki. |
| 8. |  Kruszwica | 9 128 |  Brześć Kujawski |  Kujavia-Pommeri | 1422 |  |
| 9. |  Janikowo | 9 079 |  Inowrocław |  Kujavia-Pommeri | 1962 |  |
| 10. |  Barcin | 7 752 |  Inowrocław |  Kujavia-Pommeri | 1541 |  |
Kuvia

Neitsyt Marian kirkko 1100-luvulta, Inowrocław.
Włocławekin katedraali.
Kruszwican linnan "Hiiritorni".
P. Procopiuksen rotunda 1100-luvulta, Strzelno.
Perinteistä ristikkoarkkitehtuuria Brdajoen rannalla, Bydgoszcz.
Sulkuportti Bydgoszczin kanavassa.
Bydgoszcz 1800-luvulta, ”Kotkahotelli”.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kujavia Wikimedia Commonsissa
Joanna Pyzel: Afterlife of Early Neolithic houses in the Polish lowlands  23.3.2013. Past Horizons. Arkistoitu 31.8.2013. Viitattu 5.6.2020. (englanniksi) (Internet Archive)
Kujataa

| Kujataa |
| --- | --- |

Maailmanperintökohde
Sijainti:  Grönlanti  61°9′52″N, 45°35′53″W
Tyyppi:  Kulttuurikohde
Kriteerit:  (v)
Tunnusnumero:  1536
Valintahistoria
Valintavuosi:  2017
 
Kujataa on alue Grönlannin eteläosassa. Siellä on harjoitettu maanviljelystä vuosisatojen ajan. Viisi tämän alueen kohdetta on ollut Unescon maailmanperintölistalla vuodesta 2017.
Suhteellisen leuto ilmasto on mahdollistanut ainutlaatuisen kulttuurin, jossa maanviljelys ja karjanhoito yhdistyivät merinisäkkäiden metsästykseen. Alueella on jäänteitä kahdesta kulttuurista. Skandinaviasta tulleet asukkaat viljelivät ja metsästivät alueella 900-luvulta 1300-luvulle. Vuodesta 1780 alkanut inuitien ja eurooppalaisperäisten asukkaiden yhteisasutus jatkuu edelleen.
Maailmaperintökohteen viisi aluetta ovat:
Qassiarsuk: Erik Punaisen maatila
Igaliku: piispanistuin, ensimmäinen 1700-luvun maatila
Sissarluttoq: suuri muinaisnorjalainen kartano, jossa oli yli 40 rakennusta
Tasikuluulik: Grönlannin pisin maantie, jonka varrella on monia inuitien lammastiloja
Qaqortukulooq: 11 muinaisnorjalaista ja kaksi Thulen kulttuurin arkeologista kohdetta. Viimeinen paikka jossa on tietoa eurooppalaisista Grönlannissa vuonna 1408.
Ensimmäinen asutuskausi

Skandinaaveja asui alueella enimmillään 2000–3000. Heillä oli kaikki sen ajan kotieläimet: lammas, vuohi, nautakarja, hevonen, koira ja kissa. Koti-Skandinaviasta karjanpito erosi siinä, että vuohia oli enemmän kuin lampaita. Vuohi sopii paremmin syömään paikallista paju- ja koivupusikkoa ja antaa maitoa, josta tehdyt säilyvät tuotteet olivat tärkeä osa ruokataloutta hylkeenlihan ohella.
Kesäaikaan asukkaat tekivät satojen kilometrien metsästysretkiä ja hankkivat kauppatavaraa kuten mursunhampaita ja -nahkoja ja jääkarhuntaljoja, joilla voitiin ostaa rautaa ja puutavaraa Atlantin toiselta puolelta. He olivat katolisia, ja heillä oli oma kirkko ja piispanistuin.
Thulen kulttuurin edustajia muutti alueelle Beringinsalmen rannoilta noin 1200-luvulta alkaen.
Toinen asutuskausi

Eläkkeelle jäävä norjalainen kauppias Ander Olsen ja hänen grönlantilainen vaimonsa Tupaku asettuivat vanhan piispantalon raunioille vuonna 1782. He aloittivat uudellene krajatalouden ja käyttivät raunioista otettuja kiviä uudisrakennuksiin. Alueelle kehittyi omintakeinen rakennuskulttuuri.
Vuonna 1924 Otto Fredriksen aloitti ensimmäisenä grönlantilaisena päätoimisena lammasfarmarina Qassiarsukissa. Hänen sukunsa on jatkanut maatilaa, ja kylässä on nykyisin 150 asukasta. Nykyisin maataloudella on tärkeä osa Grönlannin ruokaomavaraisuudessa. Maailmanperintökohteen alueella on 43 Grönlannin kaikkiaan 55 maatilasta.
Quassiarsuk
Heinätöitä Vatnahverfissä.
Raunioita Igalikussa.
Aiheesta muualla

Matkailijoiden kertomuksia Word Heritage Site (englanniksi)
Labyrinthodontia

| Labyrinthodontia |
| --- | --- |
 Eryops megacephalus
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia/Sensu lato
Alaluokka::  ”Labyrinthodontia”  Owen, 1860
Alaryhmät
 ”Ichthyostegalia”  Temnospondyli  Reptiliomorpha 
Katso myös
   Labyrinthodontia Wikispeciesissä   Labyrinthodontia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Labyrinthodontia on sukupuuttoon kuolleiden sammakkoeläinten alaluokka. Ne elivät myöhäispaleotsooiselta kaudelta varhaismesotsooiselle kaudelle (noin 367–250 miljoonaa vuotta sitten). Labyrinthodontia-lajit eivät muodosta luonnollista ryhmää tieteellisessä luokittelussa, minkä takia monet asiantuntijat ovat hylänneet termin käytön. Tälle alaluokalle oli ominaista kartionmuotoiset hampaat. Lisäksi tähän alaluokkaan kuuluvat sammakkoeläimet olivat rakenteeltaan rotevampia kuin alaluokkaan Lepospondyli kuuluvat.
Labuanin lippu

| Labuanin lippu |
| --- | --- |
   
Suhde:  1:2
Labuanin lippu on Malesian territorion Labuanin tunnus. Lipun värit ja symboliikka ovat samat kuin Malesian lipussa. Valkoinen väri kuvaa buddhalaisuuden puhtautta ja punainen verta. Puolikuu kuvaa islamia ja 14-sakarainen tähti viittaa maan osavaltioihin.
Kyrönsalmi

Kyrönsalmi kuvattuna rautatiesillalta. Vanhempi maantiesilta auki.
Kuivalastialus Vekara Linnansalmessa.
Kyrönsalmi on Savonlinnan keskustan läpi virtaava vesiväylä Haapavedestä Pihlajaveteen. Salmessa sijaitsee Olavinlinnan kalliosaari, jonne pääsee Tallisaaresta käännettävää ponttonisiltaa pitkin. Salmen ylittää kaksi valtatie 14:n maantiesiltaa ja yksi rautatiesilta. Saimaan syväväylä kulki Kyrönsalmesta vuoden 2019 syksyyn asti. Voimakkaiden virtausten vuoksi navigointi kapeassa väylässä oli vaarallista ja johti useisiin onnettomuuksiin. Uuden Laitaatsalmen syväväylän ja siltojen valmistuttua rahtiliikenne siirtyi pois Kyrönsalmesta. Nykyisin Kyrönsalmen laivaväylä palvelee vene- ja risteilyliikennettä.
Kyrönsalmessa vesi on tyypiltään keskihumuksista, vesi on kirkasta ja väriltään hieman rusehtavaa. Kyrönsalmen virtaama on suurimmillaan 674 m3/s ja keskimäärin 349 m3/s. Keskisyvyys Kyrönsalmessa on 13 metriä ja suurin syvyys 21 metriä. Virtausnopeus silta-aukossa on keskimäärin 10 cm/s.
Näkymä rautatiesillalta Kyrönsalmessa.
Lampione

Lampione
Lampionen sijainti Pelagisilla saarilla.
| --- | --- |
Sijainti:  35°33′N, 12°19′E, Lampedusa e Linosa Agrigenton maakunta Italia
Saariryhmä:  Pelagiset saaret
Korkein kohta:  36  m 
Pinta-ala:  1,2 km² 
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Lampione on Italialle kuuluvista Pelagisista saarista pienin. Saari sijaitsee Välimeressä, Lampedusan saaresta 17 kilometriä luoteeseen ja on osa Lampedusa e Linosan kuntaa. Pinta-alaltaan saari on 1,2 neliökilometriä. Saari on 700 metriä pitkä, 180 metriä leveä ja sen korkein kohta on 40 metriä merenpinnasta.
Lampione on asumaton ja saaren ainoa rakennus on majakka.
Legendan mukaan Lampione on kivi, joka on pudonnut kykloopin käsistä.
Kymen konservatorio

Kymen konservatorio on Kotkassa sijaitseva musiikkialan oppilaitos. Konservatorio aloitti toimintansa oppisopimusmuotoisena vuonna 1997. Konservatoriolla on Ekamin kampuksella 16 opetusluokkaa.
Aiheesta muualla

Verkkosivusto
Kovelan kartano

| Kovelan kartano |
| --- | --- |

Sijainti:  Nummi, Lohja, Uusimaa
Rakennustyyppi:  Kartano
Perustettu:  1500-luku
Valmistumisvuosi:  1925
Runkorakenne:  Puu
Julkisivumateriaali:  Laudoitus
Kerrosluku:  2
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kovelan kartano on 1500-luvulla perustettu säteritila Lohjan Nummella, Uudellamaalla. Kartano sijaitsee Kovelan kylässä Pitkäjärven länsipuolella Kovelanjärven rannalla.
Kovelan kartanon nykyinen päärakennus on rakennettu 1925. Rakennus on kaksikerroksinen ja puurakenteinen.
Historia

1500-luvun lopulla Kovelan kylä päätyi Johan Boosen rälssiksi, josta muotoutui reduktion jälkeen Kovelan kartano -niminen säteri. 1700-luvun lopulla kartano jakaantui kolmeksi tilaksi; Kovela, Söderkulla ja Övergård (Sorva).
Kovelan kartanon yhteydessä toimii Kovelan traktori- ja maatalousmuseo.
Kartanon omistajat

Lista tilan/kartanon omistajista:
Pekka Kovela 1514
Kaarle Kovela 1540
Johan Ludolfsson Boose 1569-1595
Måns Ivarsson Stiernkors 1596-1599
Karin Johansdotter Boose 1599-1604
Klaus Slang 1604-1624
Elin Johansdotter Boose 1625-1630
Bertil von Nieroth 1631-1637
Nils Mickelsson Fogelhuvud 1637-1651
Claes Eriksson Sabelstierna 1651
Arvid Sabelstierna
Claes Sabelstierna
Jakob Eriksson Gjös 1697-1710
Anna Margareta Myhr 1710-1741
Gabriel Woivalenius 1742-1749
Jacob Johan Woivalenius 1750-1770
Johan Anders Woivalen 1750-1770
Anna Christina Nicander 1790-1803
Karl Henric Tandeqvist 1806-1829
Henric Henricsson Oilenius 1830-1838
Henric Henricsson Oilenius 1839-1869
Henriv Henricsson Forsgren 1869-1887
Henrik Johan Kovela (ent. Forsgren) 1898-1936
Henrik Kovelan perikunta 1936-1941
Yrjö Juuso Karhu 1942-1975
Erkki Osmo Karhu, Eero Olavi Karhu ja Into Heikki Karhu 1975-2011
Lari Karhu 2011-
Kovaydin.NET

| Kovaydin> NET |
| --- | --- |
Perustettu:  2005
Perustajat:  Tuomas Kinnunen
Tyylilajit:  Hardcore techno Breakcore Speedcore Industrial Hardcore
Kotimaa:  Suomi
Sijainti:  Tampere
Kotisivu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kovaydin.NET (ent. Kovaydin Vastarinta) on suomalainen hardcore techno ja breakcore musiikkiin keskittynyt levy-yhtiö, verkkosivusto ja tapahtumien järjestäjä. Kovaydin.NET keskittyy erityisesti hardcore techno musiikin ja alakulttuurin underground muotoihin. Kovaydin.NETin internet-kommuuni on toiminut vuodesta 2005 ja julkaissut suomalaisten artistien musiikkia. Alussa sivuilla julkaistiin irtobiisejä, mutta vuodesta 2009 alkaen Kovaydin.NETistä tuli internet levy-yhtiö, joka julkaisee ilmaista musiikkia Creative Commons-lisenssillä. Kovaydin.NET on järjestänyt tapahtumia eri puolilla Suomea vuodesta 2007 alkaen.
Julkaisut

KOVAWEB01 (2009) Eri esittäjiä: ~Sounds From The Finnish Hardcore Techno Underground~
KOVAWEB02 (2011) Zutsuu: Hardcore 333 EP
KOVAWEB03 (2012) Eri esittäjiä: Corekatsaus 2012
KOVAWEB04 (2013) Valovoima: Science Is a Differential Equation
KOVAWEB05 (2013) Hiiden Virren Vinguttajat: Improvisoitu Hiiden Virren Vingutus Kanavointi
KOVAWEB06 (2014) Valovoima: Amundsen's Journey
KOVAWEB07 (2014) Valovoima: Beauty of Nature
KOVAWEB08 (2015) Jamppa & KVNT: Exitus
KOVAWEB09 (2015) SatanoiD: Moon Sphere
KOVAWEB10 (2015) Eri esittäjiä: Kovaydin.NET 10v - 10 Years Of Suomicore
KOVAWEB11 (2015) Valovoima: Interstellar
KOVAWEB12 (2016) Talman: Nuclear Winter
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Kovaydin.NET Internet Archive-sivustolla
Kovaydin.NETin diskografia Discogs.comissa
Kymen sotilaslääni

| Kymen sotilaslääni |
| --- | --- |

Toiminnassa:  1993-2007
Valtio:   Suomi
Puolustushaarat:  maavoimat
Osa joukkoa:  Itäinen maanpuolustusalue
Koko:  sotilaslääni
Tukikohta:  Kouvola
Marssi:  Martti Parantainen: Asemies
Vuosipäivät:  24. helmikuuta
Kymen sotilaslääni (KYMSL) oli Itäisen maanpuolustusalueen alaisuudessa ollut sotilaslääni, joka muodostettiin 1. tammikuuta 1993 yhdistämällä Kouvolan ja Lappeenrannan sotilaspiirit sekä liittämällä näin muodostuneeseen sotilaslääniin osia aiemmasta Kaakkois-Suomen sotilasläänistä. Sotilaslääni lakkautettiin 31. joulukuuta 2007, jolloin sen tehtävät siirrettiin perustetulle Itä-Suomen sotilasläänille.
Komentajat

Sotilasläänin komentajina olivat:
eversti Matti Suokas 1. tammikuuta 1993 – 31. toukokuuta 1996
eversti Kari Hietanen 1. kesäkuuta 1996 – 2000
eversti Arto Mikkonen 1. tammikuuta 2001 – 2004
eversti Juhani Kääriäinen 1. kesäkuuta 2004 – 30. kesäkuuta 2006
eversti Pekka Tynkkynen 1. heinäkuuta 2006 - 2007
Käsivarsi

Käsivarsi (lat. membrum superior) on kädellisten yläraajan osa. Se sijaitsee olkapään (lat. articulatio humeri) ja kainalon sekä käden (lat. manus) välissä. Siihen kuuluu olkavarsi (lat. brachium), kyynärpää (lat. olecranon), kyynärvarsi (antebrachium) ja ranne (articulatio radiocarpalis).
Käsivarren sisimmät lihakset
Käsivarren lihakset edestä
Käsivarren lihakset takaa
Läpileikkaus käsivarresta
Kvernaland

| Kvernaland |
| --- | --- |
 Kvernaland
 Koordinaatit: 58°46′16″N, 5°43′27″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Rogaland
Kunta:  Klepp, Time ja Sandnes
Pinta-ala:  
 – Maa:  4,5 km²
Väkiluku (2022):  7 720
 – Väestötiheys:  1 715,6 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kvernaland on taajama Kleppin, Timen ja Sandnesin kunnissa Rogalandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 4,5 neliökilometriä ja asukasluku 7 720 vuonna 2022. Kvernalandin suurin yritys on maatalouskoneita valmistava Kverneland Group.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kvernaland Wikimedia Commonsissa
Käsityökalu

Käsityökalu on teknisessä työssä käytettävä työkalu, joka on käsikäyttöinen. Tälläisiä ovat käsisahat, joilla sahataan puuta ja joskus myös kovempaa materiaalia. Näihin kuuluvat jiirisahat, harkkosahat rautasahat, lehtisahat ja viilusahat. Käsityökaluja ovat myös pihdit ja leikkurit, joilla taivutetaan tai leikataan ohutta metallia. Pihteihin kuuluvia malleja ovat kärkipihdit, linjapihdit, siirtoleukapihdit ja lukkopihdit. Leikkureihin kuuluvat pulttisakset, levysakset ja sivuleikkurit. Mittaustyökaluilla mitataan tasojen tasaisuutta, kaltevuutta, pituuksia tai etäisyyksiä. Mittaustyökaluja ovat vesivaaka, kaltevuusmitta ja laserlaitteet. Merkintätyökaluina käytetään timpurinkynää, työntömitttaa ja kolmiosuorakulmaa. Ruuvien kiinnittämiseen ja irrottamiseen käytetään ruuvimeisseleitä ja ruuvitalttoja. Ruuvitalttoja on saatavana myös sarjoissa. Muita käsityökaluja sorkkaraudat, vasarat, kuminuijat, lekat, viilat, raspit, höylät, kaapimet, hylsyt ja jakoavaimet.
Koulutus Elämään Säätiö - Lära för Livet Stiftelse

Koulutus Elämään Säätiön hallinto on Stella Business Parkissa, Espoon Leppävaarassa.
Koulutus Elämään Säätiö - Lära för Livet Stiftelse on suomalainen voittoa tavoittelematon järjestö, joka pyrkii edistämään lasten ja nuorten terveitä elämäntapoja sekä ehkäisemään päihteiden väärinkäyttöä.
Säätiö toteuttaa kansainvälistä Life Education opetusohjelmaa, joka on muokattu tukemaan ja täydentämään suomalaista kouluopetusta. Ohjelma on lähtöisin 60-luvun Australiasta josta se on Englannin kautta rantautunut myös Suomeen. Nykyään ohjelma toimii 14 eri maassa ja sen käy läpi n. 4 miljoonaa lasta vuosittain.
Ohjelma on laaja terveyskasvatusohjelma, jonka ydinteemoja ovat ehkäisevä päihdetyö, ravinto, lepo, liikunta sekä jokaisen lapsen henkisen ja fyysisen ainutlaatuisuuden korostaminen.
Suomessa tavoitettiin vuonna 2016 noin 20 000 lasta. Koulutus Elämään
säätiö on poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton ja sen hallituksen
puheenjohtajana toimii Kari Helaniemi.
Koulutus Elämään Säätiö on SOSTEn jäsen.
Talous > Rahoitus

| Rahoituksen lähde | 2018 | 2017 | 2016 | 2015 | 2014 | 2013 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille | - | 10 000 € | 10 000 € | 12 500 € | 10 000 € | 10 000 € | 10 000 € |
Aiheesta muualla

Säätiön kotisivut
Kvenværin kirkko

| Kvenværin kirkko Kvenvær kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Hitra, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1909
Suunnittelija:  Nils Ryjord
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  500
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kvenværin kirkko (norj. Kvenvær kirke) on Hitran kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1909.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kvenværin kirkko Wikimedia Commonsissa
Kukkuranlampi

| Kukkuranlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°39′46″N, 26°58′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.713.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103 m  
Pituus:  140 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,372 km  
Pinta-ala:  0,959 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKukkuranlampi 
Kukkuranlampi tai Kukkarolampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Vihannon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 140 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 350 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Koskeloveden alueeseen (14.713) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103 metriä mpy.
Kvernesin sauvakirkko

| Kvernesin sauvakirkko Kvernes stavkirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2008.
Sijainti:  Averøy, Norja
Rakentamisvuosi:  1630-luku
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kvernesin sauvakirkko (norj. Kvernes stavkirke) on Averøyn kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa sijaitseva sauvakirkko. Se on rakennettu 1630-luvulla ollen näin ainoa reformaation jälkeen rakennettu sauvakirkko Norjassa. Aiemmin luultiin kirkon olevan peräisin keskiajalta, ja vasta vuonna 2019 suoritettu vuosirengasajoitus paljasti kirkon oikean iän.