stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kistibi

Kistibejä
Kistibi (baškiiriksi ҡыҫтыбый, tataariksi кыстыбый ja udmurtiksi кыстыбей) on baškiirien, tataarien ja udmurttien perinteinen ruokalaji, joka koostuu pannulla paistetusta ohutleivästä, joka voidellaan kirkastetulla voilla tai voisulalla, täytetään esimerkiksi hirssipuurolla tai perunasoseella ja taitetaan puolikuun muotoiseksi. Käsin syötävät kistibit muistuttavat näin ollen rakenteeltaan esimerkiksi tortilloista valmistettuja meksikolaisia tacoja, koostumukseltaan pikemminkin puuro- tai perunatäytteisiä voilla voideltuja karjalanpiirakoita.
Ohutleivät ja niihin liittyvät ruokalajit

Erityyppiset ohutleivät

Arepa
– Chapati
– Injera
– Kistibi
– Lavash
– Naan-leipä
– Näkkileipä
– Pita
– Rieska
– Roti
– Tortilla
Täytettyjä ja kuorrutettuja ohutleipiä

Focaccia
– Pannukakku
– Pizza
Ohutleipiä käyttäviä ruokalajeja

Burrito
– Enchilada
– Fajita
– Nacho
– Taco
– Quesadilla
– Wrap
Kellon yläaste

Kellon yläaste oli yläkoulu entisen Haukiputaan Kellon taajamassa, lähellä Kalimeenojaa. Yläkoulussa työskentelee vajaat 400 oppilasta. Vuonna 2012 Kellon pääkoulu ja Kellon yläkoulu yhdistyivät Kellon kouluksi.
Aiheesta muualla

Kellon yläaste Haukiputaan kunnan internetsivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kellon Työväen Urheilijat

| Kellon Työväen Urheilijat |
| --- | --- |

Perustettu:  24. tammikuuta 1937
Kotiareena:  Kellon kenttä
Paikkakunta:   Oulu, Suomi
Lajit:  • Jalkapallo  • Lentopallo  • Joukkuevoimistelu
Puheenjohtaja:  Jouko Perätalo
Voimistelu- ja urheiluseura Kellon Työväen Urheilijat (KTU) on 1937 perustettu urheilun yleisseura, joka on kotoisin Kellon kylästä entisestä Haukiputaan kunnasta, joka on vuodesta 2013 alkaen osa Oulun kaupunkia.. Seuran lajeihin kuuluvat muun muassa jalkapallo, lentopallo ja joukkuevoimistelu, mutta seurahistorian aikana lajeihin ovat lukeutuneet myös hiihto, paini, yleisurheilu, kaukalopallo, jääpallo ja salibandy.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Kistola

Kistola on kylä Salon kaupungin Muurlassa. Kylä sijaitsee Muurlan eteläosassa Muurlantien ja Kiskontien välissä.
Kistola laaja kyläalue kulkee koko Muurlan halki itä–länsi-suunnassa. Muurlanjoki halkaiseen kyläalueen ja joen länsipuoli on kylän ydinaluetta. Ydinalue on lännestä mäkistä metsämaata, jossa kohoavat korkeimpana Poramäki, Melkkomäki ja Ruulissuonmäki. Muurlanjoen laakso on tasaista peltoaukeaa. Joelta itään nousee soinen Kukinnummi, joka rajoittuu idässä Käärmenselkä-nimiseen harjuun. Kistola ulottuu harjulta vielä itään vanhalle kunnanrajalle ja Lammijärvelle.
Kistolan historiallinen keskus on Kistolantien varrella lähellä Muurlanjokea, mutta asutuksen painopiste on nykyään Muurlantien varrella Kistolanpaltan alueella. Ydinaluetta rajaavat pohjoisessa Muurlan ja etelässä Pullolan kylät. Kyläalueen itäosassa on Kiiliänpaltan ja Heinäsuon kulmakunnat. Kiiliänpaltan asutus muodostaa Kaukolan kylän kanssa yhteistä kokonaisuutta Heinäsuon jäädessä syrjemmäksi.
Kistola on asutettu viimeistään varhaiskeskiajalla, joskin Poramäeltä on löydetty muinaishautoja. Kistolan jakokuntaan on kuulunut myös Kaukola. Kistola on kuulunut Uskelan pitäjän Salon yökuntaan ennen Muurlan kappeliseurakunnan perustamista 1724. Isojako toteutettiin Kistolassa vuonna 1788, minkä jälkeen kylässä oli kuusi tilaa. Kantatilojen määrä on sittemmin vaihdellut ja useat niistä muodostaa nykyisen Antin tilan.
Kistolaan, etenkin Muurlantien varrelle, syntyi paljon uutta asutusta 1900-luvun alussa. Muurlantien ja Kistolantien risteykseen rakennettiin myös työväentalo. Heinäsuon ja Kiiliänpaltan kulmakunnat syntyivät 1920-luvulla kylän torppien itsenäistyessä. Sotien jälkeen kylään syntyi peräti 37 uutta siirtoväen pientilaa. Muurlantien varsi on kasvanut ja kehittynyt Muurlan kirkonkylän kasvun myötä ja Kistolanpalttaan on syntynyt jopa hieman pienteollisuutta.
Kruunukyyhkyt

| Kruunukyyhkyt |
| --- | --- |
 Idänkruunukyyhky (Goura victoria)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkylinnut Columbiformes
Heimo::  Kyyhkyt Columbidae
Suku::  Kruunukyyhkyt Goura  Stephens, 1819
Katso myös
   Kruunukyyhkyt Wikispeciesissä   Kruunukyyhkyt Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kruunukyyhkyt (Goura) on kyyhkyjen heimoon kuuluva lintusuku.
Kruunukyyhkyihin (Goura) kuuluvia lajeja

Idänkruunukyyhky (Goura victoria)
Isokruunukyyhky (Goura scheepmakeri)
Lännenkruunukyyhky (Goura cristata)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Goura (englanniksi)
Kista Science Tower

Kista Science Tower
Kista Science Tower on Tukholman Kistan kaupunginosassa sijaitseva tornitalo.
Talo on 32-kerroksinen ja eri tietojen mukaan 117,2 metriä tai 123,9 metriä korkea. Kaikkiaan kuusi rakennusta käsittävä kompleksi rakennettiin vuosina 2000–2003. Sen suunnitteli ruotsalainen arkkitehtitoimisto White Arkitekter AB, joka voitti vuonna 1998 luonnoksellaan rakennuksen suunnittelusta järjestetyn kilpailun. Rakentaja oli NCC.
Kista Science Tower oli pitkään Pohjoismaiden korkein toimistorakennus. Valmistuessaan vuonna 2003 se oli myös Skandinavian korkein pilvenpiirtäjä, mutta vuonna 2004 sen ohitti korkeudessa Malmöhön Etelä-Ruotsiin kohonnut asuintalo Turning Torso. Katolla olevan antennin kanssa Kista Science Towerin korkeus on 156 metriä.
Pilvenpiirtäjän hissit ovat Ruotsin nopeimmat. Niiden suurin nopeus on noin kuusi metriä sekunnissa. Hissit on toimittanut suomalainen Kone Oyj.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kista Science Tower Wikimedia Commonsissa
Kista Science Towerin hissit Elevaattorit.orgissa
Kemijoki (yritys)

| Kemijoki Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1954
Toimitusjohtaja:  Tuomas Timonen
Puheenjohtaja:  Mikael Lemström
Kotipaikka:  Rovaniemi
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  sähköntuotanto
Liikevaihto:  96,5 milj. euroa (2023)
Liikevoitto:  10,3 milj. euroa (2023)
Nettotulos:  0,8 milj. euroa (2023)
Henkilöstö:  42 (2023)
Omistaja:  Suomen valtio (50,1 %)
Kotisivu:  kemijoki.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kemijoki Oy on vuonna 1954 perustettu suomalainen energiayhtiö, jonka päätoimiala on energian tuottaminen vesivoiman avulla. Yhtiö toimii vesivoimatuotannon asiantuntija- ja tilaajaorganisaationa, joka ostaa merkittävän osan toiminnoistaan palvelutoimittajilta.
Kemijoki Oy on Suomen merkittävin vesi- ja säätövoiman tuottaja ja se omistaa 20 vesivoimalaitosta.
Yhtiön kotipaikka on Rovaniemellä ja sen pääomistaja on Suomen valtio, joka omistaa osakkeista yli puolet.
Historia > Taustaa

Lapin sodan jälkeen Kemijoessa olleet suuret sillat oli rakennettava uudelleen. Jokijärjestelmän valjastamista vesivoiman käyttölähteeksi alettiin harkita, sillä Pariisin rauhansopimuksessa vuonna 1947 Suomi menetti muun muassa Enson voimalaitokset, jotka jäivät Karjalan alueelle. Pohjolan Voima Oy teki Isohaaraan lähelle joen suuta voimalaitospadon, joka alkoi toimia vuonna 1949. Tämän jälkeen valtioneuvosto halusi hyödyntää lisää Kemijoen vesivoimaa. Valtioneuvosto teki vuonna 1952 periaatepäätöksen yhtiön perustamisesta ja seuraavana vuonna alettiin rakentaa Petäjäskosken voimalaitosta.
Historia > 1952–1999

Kemijoki Oy:n perustava kokous pidettiin 15. lokakuuta 1954. Osakkaiksi tulivat valtion lisäksi valtio-omisteiset Imatran Voima Oy ja Veitsiluoto Oy.
Petäjäskosken voimalaa seurasivat Pirttikoski (1959) ja Valajaskoski (1960) ja Kemijärven Seitakorvan voimalaitos (1963). Kemijoen pääuomaan rakennettiin myös Ossauskosken, Vanttauskosken ja Taivalkosken voimalaitos (1976). Vesivoimaa haettiin myös pohjoisemmasta Lapista Kemijoen alkulähteiltä Kitisen ja Luiron latvavesistä. Siellä ei ollut luonnostaan suuria järvialtaita, joten kumpaankin jokeen päätettiin rakentaa vesivoiman varastoksi tekojärvi. Vuonna 1967 Luiron vesiä alettiin säännöstellä Lokan tekoaltaaseen, Kitisen vesien sääntely Porttipahdan tekoaltaaseen aloitettiin vuonna 1970. Kemijokeen rakennettujen voimalaitosten sähkösuunnittelusta ja sähköntuotannosta vastasi 1957–1985 Kemijoki Oy:n käyttöpäällikkönä ja sähköosaston osastonjohtajana toiminut teollisuusneuvos Karl Lehtinen.
Kokkosnivan rakennustyöt aloitettiin elokuussa 1987.
Kemijoki Oy alkoi tehdä yhteistyötä norjalaisten ja ruotsalaisten sähköyhtiöiden kanssa 1980-luvun lopulla, kun Suomesta vedettiin uusi runkojohtoyhteys Varanginvuonolle ja Ruotsiin avattiin tasavirtayhteys Fenno-Skan Rauman ja Forsmarkin välille. Ruotsalaista sähköä oli jo aiemminkin tuotu Suomeen, mutta uusien yhteyksien myötä sähkön tuonti tehostui ja Kemijoki Oy alkoi viedä omaa sähköään. Venäjän suunnan sähkötoimituksista oli sovittu jo aiemmin.
Vuonna 1988 Suomen suurimmat vesivoiman tuottajat Kemijoki Oy, Pohjolan Voima Oy, Oulujoki Oy sekä Imatran Voima Oy perustivat yhteiseksi huoltoyhtiökseen Vesivoimalaitosten Konehuolto Oy:n (VEKO). Kemijoki Oy käynnisti viisivuotisen tutkimusohjelman, jossa kartoitettiin pohjoisen tunturialueiden tuulioloja ja rakennettiin koetuulivoimaloita muun muassa Pelkosenniemen Pyhätunturille. Vuonna 1996 Kemijoki Oy ja Enontekiön kunta perustivat Tunturi-Lapin Tuulivoima Oy:n, joka rakennutti Enontekiön Lammasoaivin tuulivoimapuiston tunturin laelle. Seuraavat tuulivoimahankkeet syntyivät Muonion Olostunturille, jonne rakennettiin vuodesta 1998 neljä tuulivoimalaitosta.
Kemijoki Oy oli omistajana ATRI Oy:ssä, joka keskittyi tonttikauppaan ja loma-asuntorakentamiseen pääosin Kittilän Sirkkassa eli Levitunturilla.
Organisaatio > Johto

Maaliskuussa 2024 aloittaneeseen hallitukseen kuuluivat puheenjohtaja Mikael Lemströmin lisäksi Katariina Sillander, Anne Simolinna, Tuomo Sinisalmi, Olli Sirkka ja Timo Virikko.
Organisaatio > Omistajat

Kemijoki Oy on Mankala-yhtiö, jonka tehtävä on tuottaa osakkailleen sähköä omakustannushintaan. Yhtiöllä on kaksi osakesarjaa, A-sarjan vesivoimaosakkeet ja B-sarjan rahaosakkeet. A-sarjan osakkeenomistajilla on oikeus ja velvollisuus ostaa yhtiön voimalaitoksissa kulloinkin kehitettävästä sähkövoimasta osakkaan omistusosuutta vastaava määrä.
Kesällä 2024 Kemijoki Oy:n suurimmat osakkeenomistajat olivat:
| --- | --- |
 Suomen valtio  Fortum Power and Heat Oy  Lapin Sähkövoima Oy  UPM Energy Oy :  Helen Oy  Ounastuotanto Oy  Neve Oy (aiemmin Napapiirin Energia ja Vesi Oy)
Organisaatio > Yhteistyökumppanit

Kemijoki Oy alkoi ulkoistaa töitään vuonna 2014, jolloin se siirsi Kemijoen ja Lieksanjoen vesistöalueen vesivoimalaitosten teknisen huollon, kunnossapidon ja tuotantojärjestelmien käynnissäpidon Caverionille.
Vuonna 2024 sen kumppaneita olivat muun muassa Caverion Industrial Oy, Stora Enso Publication Papers Oy, Mitta Oy, Caruna, Administer Oy, Enfo Oyj ja Fortum Oyj.
Kemijoella ja PVO-Vesivoimalla on kalakannan elvyttämiseen keskittynyt yhteisyritys Voimalohi Oy.
Voimalaitokset

Kemijoki Oy omistaa 20 vesivoimalaitosta, joista 16 sijaitsee Kemijoen vesistöalueella, kaksi Lieksanjoessa ja kaksi Kymijoessa. Yritys säännöstelee Lokan ja Porttipahdan tekojärviä sekä Kemijärveä ja Olkkajärveä.
Kemijoki Oy on Suomen merkittävin vesi- ja säätövoiman tuottaja.
Kemijoki Oy:n voimalaitokset vuonna 2020 (suluissa rakennusvuodet):
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Anjalankoski (1983)  Inkeroinen (1922, 1994)  Kelukoski (1999-2001)  Kokkosniva (1987-1990)  Kurkiaska (1990-1992)  Kurittukoski (1985-1987)  Lieksankoski (1960)  |  Lokka (1967)  Matarakoski (1993-95)  Ossauskoski (1961-1965)  Pankakoski (1964)  Permantokoski (1960-1961)  Petäjäskoski (1953-1957)  |  Pirttikoski (1956-1959)  Porttipahta (1979-1981)  Seitakorva (1958-1963)  Taivalkoski (1972-1976)  Vajukoski (1982-1984)  Valajaskoski (1957-1960)  Vanttauskoski (1967-1972)  |
Aiheesta muualla

Kemijoki Oy
Ylen Elävä arkisto, Reijo Perälä, Kemijoen lohet saivat piispatkin tukkanuottasille
Kokkosnivan vesivoimala Kitisen varrella Pelkosenniemellä
Koripallon Suomen Cup 2021

Koripallon Suomen cup 2021 oli 49. kerta, kun koripallon miesten Suomen cup-mestaruudesta pelattiin. Cup-kilpailun formaattia muutettiin joulukuussa 2020 koronaviruspandemiasta johtuen, ja se pelattiin lopulta ilman yleisöä neljän joukkueen voimin. Cup-mestaruuden voitti toisen kerran peräkkäin Helsinki Seagulls, joka voitti loppuottelussa kotikentällään Tampereen Pyrinnön 97–95.
Tausta

Vuoden 2021 Suomen cup oli muutaman vuoden pituisen tauon jälkeen kolmas peräkkäin järjestetty cup-kilpailu. Edellisvuoden cup-voittaja Helsinki Seagulls selviytyi mukaan puolustamaan mestaruuttaan.
Vuoden 2021 cup-turnauksen järjestämisestä ilmoitettiin Koripalloliiton sarjalisenssien julkistamisen yhteydessä kesäkuussa 2020. Järjestämistavan ilmoitettiin pysyvän edellistä turnausta vastaavana: Korisliigassa 21. marraskuuta 2020 olleen runkosarjatilanteen mukaiset kahdeksan parasta joukkuetta osallistuisivat cupiin. Puolivälieräparit määritettäisiin erillisessä valintatilaisuudessa niin, että runkosarjarankingissa parhaiten sijoittunut joukkue saisi valita ensimmäisenä vastustajansa, rankingin toinen seuraavana ja rankingin kolmas näiden jälkeen. Puolivälierät oli tarkoitus pelata 12. joulukuuta runkosarjarankingin sijoilla 1–4 olleiden joukkueiden kotikentillä. Välierissä kotietu olisi arvottu. Cupin loppuottelu oli tarkoitus pelata 13. helmikuuta 2021 paremmin runkosarjarankingissa sijoittuneen joukkueen kotikentällä.
Cupin valintatilaisuus järjestettiin 26. marraskuuta 2020 klo 13.00 alkaen, ja se lähetettiin suorana YouTubessa. Korisliigan sarjatilanteen mukaisesti cup-joukkueiksi selviytyivät sijojen 1–8 joukkueet eli Helsinki Seagulls, Tampereen Pyrintö, Kauhajoen Karhu, BC Nokia, Lahti Basketball, Salon Vilpas, KTP-Basket ja Joensuun Kataja. Puolivälierien ottelupareiksi valikoituivat Seagulls–Lahti, Pyrintö–KTP, Kauhajoki–Kataja ja Nokia–Vilpas.
17. joulukuuta 2020 Koripalloliitto teki cup-formaattiin muutoksia koronaviruspandemian Suomen-tilanteen vuoksi. Pandemiarajoitusten vuoksi pelaamattomasta puolivälierävaiheesta luovuttiin kokonaan, ja välieräpareiksi asetettiin Seagulls–Nokia ja Pyrintö–Kauhajoki. Ottelut, myös loppuottelu, pelattiin rankingissa paremmin sijoittuneen joukkueen kotikentällä.
Välierät

Pyrinnön ja Kauhajoen välinen välieräottelu pelattiin perjantaina 29. tammikuuta ja Seagullsin ja Nokian ottelu seuraavana päivänä 30. tammikuuta. Molemmat ottelut televisioitiin Ruutu+-palvelussa.
Kauhajoki lähti välieräotteluunsa ilman ulkomaalaispelaajia ja vain kuuden pelaajan kokoonpanolla, jolla se kuitenkin oli onnistunut edellisessä ottelussaan Korisliigassa voittamaan siihen asti tappiottoman Seagullsin. Cup-ottelu pysyi puoliaikaan nähden näennäisen tasaisena Pyrinnön lähdettyä jälkimmäiselle puoliajalle kahdeksan pisteen johdossa. Toisella puoliajalla tamperelaiset menivät menojaan ja jatkoivat loppuotteluun 111–79-voitolla. Ottelun tehokkain pelaaja oli Pyrinnön korinaluspelaaja Brady Skeens 22 pisteen ja 14 levypallon tupla-tuplalla sekä neljällä torjunnalla. Edellisessä ottelussaan peräti 47 pistettä heittänyt kauhajokisten Okko Järvi jäi cup-ottelussa 11 pisteeseen onnistuttuaan vain neljässä 15 pelitilanneheitoistaan.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29.1.2021 | Tampereen Pyrintö | 111–79 | Kauhajoen Karhu | Pyynikin palloiluhalli |  |
18.30: 
| 18.30 | (28–22, 25–23, 29–14, 29–20)  | (28–22, 25–23, 29–14, 29–20)  | (28–22, 25–23, 29–14, 29–20)  | Yleisömäärä: suljettu yleisöltä (koronavirusrajoite)  Tuomarit: Ville Selkee, Ari Malkamäki, Lauri Jäämaa |  |
| 18.30 | Skeens 22/14/4t Lewis 20/7/6 Pihlajamäki 16 | raportti | Peltonen 19 Innamaa 18 Niskanen 16 Järvi 11/8/6 Sarcevic 9/7/7 | Yleisömäärä: suljettu yleisöltä (koronavirusrajoite)  Tuomarit: Ville Selkee, Ari Malkamäki, Lauri Jäämaa |  |
18.30: 
18.30: 
18.30: 
18.30: 
18.30: 
18.30: 


Hallinnut cup-mestari Seagulls lähti välieräotteluunsa selkeänä ennakkosuosikkina. Nokian ottelukokoonpanossa oli talousvaikeuksien vuoksi jäljellä vain yksi ulkomaalaispelaaja. Seagulls peluutti kokoonpanoaan tasaisesti kuuden pelaajan heitettyä kaksinumeroiset pistelukemat. Seagullsin vahva puolustuspelaaminen etenkin kolmannella neljänneksellä ja Kendale McCullumin johdolla aiheutti Nokialle vaikeuksia ja kantoi helsinkiläiset selvään voittoon.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.1.2021 | Helsinki Seagulls | 93–68 | BC Nokia | Töölön kisahalli |  |
17.00: 
| 17.00 | (19–17, 22–13, 36–15, 16–23)  | (19–17, 22–13, 36–15, 16–23)  | (19–17, 22–13, 36–15, 16–23)  | Yleisömäärä: suljettu yleisöltä (koronavirusrajoite)  Tuomarit: Ari Mikkola, Ari Malkamäki, Joona Haaja |  |
| 17.00 | Martin 15/10 Kotti 14/6 Kanervo 14 McCullum 6/9/4/3r | raportti | Francis 20/7 Ojala 18/5 Lehto 12/1/5 | Yleisömäärä: suljettu yleisöltä (koronavirusrajoite)  Tuomarit: Ari Mikkola, Ari Malkamäki, Joona Haaja |  |
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00:
Loppuottelu

Lauantaina 13. helmikuuta pelattu loppuottelu televisioitiin YLE TV2:ssa. Cup-mestari palkittiin pokaalin ja mitalien lisäksi 10 000 eurolla hopeamitalistien saatua 3 000 euroa.
Seagulls ja Pyrintö kohtasivat Korisliigassa viikkoa ennen cupin loppuottelua: Seagulls voitti ottelun niukasti ja lähti siten ennakkosuosikkina cup-huipennukseen. Helsinkiläisten eduksi Korisliiga-kauden parhaimpiin pelaajiin kuulunut Pyrinnön Marcus Lewis oli loukkaantuneena sivussa ottelusta. Seagulls oli myös hallitseva cup-voittaja voitettuaan edellisvuonna, mikä oli myös ollut seuran siihen asti ainoa finaaliesiintyminen. Pyrintö oli pelannut cup-finaalissa aikaisemmin kuusi kertaa ja voittanut niistä kaksi.
Loppuottelun ensimmäinen neljännes sujui rauhallisesti, minkä jälkeen kumpikin joukkue lisäsi korintekoaan. Seagulls johti ottelua pitkään, mutta Pyrintö kiri piste-eron kiinni ottelun loppuhetkillä. Seagulls kuitenkin jatkoi hallitsevana cup-mestarina niukalla 97–95-voitolla. Loppuottelun tunnuspiirteenä oli suuri kolmen pisteen korien määrä: Seagullsilla niitä teki eniten Antti Kanervo (9 kpl) ja Pyrinnöllä Shawn Hopkins (7 kpl).
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.2.2021 | Helsinki Seagulls | 97–95 | Tampereen Pyrintö | Töölön kisahalli |  |
17.15: 
| 17.15 | (20–19, 31–27, 22–22, 24–27)  | (20–19, 31–27, 22–22, 24–27)  | (20–19, 31–27, 22–22, 24–27)  | Yleisömäärä: suljettu yleisöltä (koronavirusrajoite)  Tuomarit: Ari Malkamäki, Ari Mikkola, Pekka Saros |  |
| 17.15 | Kanervo 27 Collins 15 Huff 11/8/5 Kotti 6/13/5 | raportti | Hopkins 32/7 Thomas 21/7 Pihlajamäki 16/9/5 Skeens 5/13/5 Gonzalvez 0/7/8 | Yleisömäärä: suljettu yleisöltä (koronavirusrajoite)  Tuomarit: Ari Malkamäki, Ari Mikkola, Pekka Saros |  |
17.15: 
17.15: 
17.15: 
17.15: 
17.15: 
17.15:
Kelloniemi

| Kelloniemi |
| --- | --- |
Kaupunki:  Kuopio
Suuralue:  Kelloniemi-Likolahti
Kaupunginosa nro:  23
Väkiluku:  2 100
Osa-alueet:  2114
Kelloniemi on Kuopion kaupunginosa, joka sijaitsee Kuopion torilta noin 4 kilometriä koilliseen. Kelloniemessä on suhteellisen paljon teollisuutta; Refresco Finland Oy:n (ent. VIP-Juicemaker Oy) juomatehdas, Best-In Oy:n eläinruokatehdas (Atrian entisellä tehdasalueella), Apetit Kala Oy:n tuotantolaitos, Malviala Oy:n leipomo, Best Friend Group Oy:n eläinruokatehdas, NEOT Groupin öljyterminaali sekä lukuisia muita pienyrityksiä. Kuopion tavararatapihalta menee myös kolme kilometriä pitkä raide Kelloniemeen. Raidetta käytetään harvakseltaan polttoainekuljetuksiin.
Kelloniemestä on hyvät näkymät Kallavedelle. Kelloniemessä on rauhallinen ja hyvä asua. Kuopion keskustaan on vain noin 20min bussimatka ja busseja kulkee useampi tunnissa. Kelloniemeen kulkevat bussit 4, 8 ja 14. Kelloniemestä löytyy tekemistä lapsille, kuin myös aikuisille, mm. päiväkoti, yleinen leikkipuisto, tenniskentät, pururata, skeittihalli sekä talvisin luistelurata. Kelloniemestä löytyy myös Kaivuri Pub (ent. Kellopeli, jonka nimi vaihdettiin vihaisen asiakkaan ajettua seinän läpi kaivurilla) ja Sale- kauppa. Kellokuja 1:ssä sijaitsee Kuopion VPK:n paloasema.
Kelloniemen eteläosan Pirttiniemestä ja sen eteläpuolella, Honkalahden rannalla sijaitsee Kuopion merkittävin pienvenesatama. Pirttiniemi on samalla Kuopion Pursiseuran kotisatama. Sataman vieressä sijaitsi yksi Kuopion neljästä aktiivisesta hyppyrimäestä, erityisesti nuorison suosima Telkko.
Alueen asukasmäärä on 2 100 ja keski-ikä 40 vuotta. Asukasmäärän ennustetaan laskevan lähitulevaisuudessa. Kelloniemen alue on Saarijärvi-Tiihotar-Rahusenkangas-Kuivinniemi -alueiden kanssa Lähiöohjelma 2008-2011 Kuopion pilottialue.
Kelloniemi-Likolahti -suunnittelualueelle sijoittuu 2 000 työpaikkaa (1.1.2008).
Aiheesta muualla

Kelloniemi-Likolahti Kuopion kaupunginosat -palvelussa (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuopion kaupunginosat ja asuinalueet
| --- | --- |
Kaupunginosat (numerojärjestyksessä):  001 Väinölänniemi · 002 Vahtivuori · 003 Maljalahti · 004 Multimäki · 005 Kuopionlahti · 006 Hatsala · 007 Niirala · 008 Haapaniemi · 009 Itkonniemi · 010 Männistö · 011 Linnanpelto · 012 Puijonlaakso · 013 Savilahti · 014 Peipposenrinne · 015 Särkiniemi · 016 Kettulanlahti · 017 Rahusenkangas · 018 Rönö · 019 Rypysuo · 020 Päiväranta · 021 Julkula · 022 Sorsasalo · 023 Kelloniemi · 024 Levänen · 025 Jynkkä · 026 Neulamäki · 027 Puijo · 028 Niuva · 029 Neulaniemi · 030 Kolmisoppi · 031 Neulalampi · 032 Litmanen · 033 Lehtoniemi · 034 Pirtti · 035 Pitkälahti · 036 Hiltulanlahti · 037 Rautaniemi · 038 Kiviharju · 039 Vanuvuori · 040 Melalahti · 041 Kurkimäki · 042 Vehmersalmi · 043 Karttula · 050 Nilsiä · 051 Tahko · 060 Maaninka · 061 Keskisaari · 070 Juankoski · 071 Säyneinen
Asuinalueita:  Inkilänmäki · Kettulanlahti · Petonen · Saarijärvi · Saaristokaupunki
Kristinusko Sierra Leonessa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Sierra Leonessa. Kristinusko on Sierra Leonen toiseksi suurin uskonto. Suurin osa väestöstä kuuluu muslimeihin. Kristittyjä maan asukkaista on 22,9 prosenttia. Sierra Leonen suurin protestanttinen ryhmä on yhdistyneet metodistit. Helluntailaisia maan kristityistä on noin 10 prosenttia.
Historia

Sierra Leonen sisällissota päättyi 2002. Monilla kirkoilla on ollut tämän jälkeen suuri rooli rauhan- ja sovinnontyössä. Kristityt kirkot ovat silti toimineet maassa vähemmistönä.
Kirkkojenväliset järjestöt

Sierra Leonessa toimii paikallinen ekumeeninen kirkkojen neuvosto. Maassa toimii myös evankelinen liitto, joka on yhteydessä evankeliseen allianssiin.
Kissónerga

| Kissónerga Κισσόνεργα |
| --- | --- |
 Kissónergan kylää.
 Kissónerga
 Koordinaatit: 34°49′22″N, 32°24′06″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Páfos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä ja kyläyhdyskunta
Väkiluku (2011):  2 004
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kissónerga (kreik. Κισσόνεργα) on kylä ja kyläyhdyskunta (koinótita) Páfoksen alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on 2 004 (2011).
Kissónergan rantaa.
Kissónerga sijaitsee noin kuusi kilometriä pohjoiseen Páfoksen kaupungista. Se on kasvanut huomattavasti Páfoksen ympäristön turismin kasvaessa, ja kylän ranta-alueella on useita suuria hotelleja.