stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kungurin jääluola

Jäätä Kungurin luolastossa.
Yksi luolaston järvistä.
Kungurin jääluola (ven. Кунгу́рская ледяна́я пеще́ра, Kungurskaja ledjanaja peštšera) on laaja karstiluolasto Permin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Sylva-joen rannalla lähellä Kungurin kaupunkia. Pohja- ja pintavedet ovat uurtaneet sen kalkkikiven ja dolomiitin erottamaan kipsi- ja anhydriittikerrokseen noin 10 000 vuotta sitten.
Luolaston yhteispituus on 5,6 kilometriä. Se koostuu yli 50:stä kapeiden käytävien erottamasta salista, joissa on 60 järveä. Luolaston etuosassa on pysyviä jäämuodostumia. Peremmällä lämpötila kohoaa viiteen plusasteeseen. Katossa on yli 130 sylinterinmuotoista ”pilliä”. Saleissa on pieniä stalaktiittejä, kalkkisälpämuodostelmia ja kristalleja. Eläinkunnasta tunnetuin on suurimmassa järvessä elävä sokea äyriäinen.
Ihmiset ovat tunteneet Kungurin jääluolan muinaisista ajoista saakka. Sen läheltä on löydetty Sylvan varsilla 800–1000-luvuilla asuneiden ugrien jättämiä esineitä. Siperian valloittaja Jermak talvehti luolaston suun vieressä vuosina 1578–1579. Nykyään Kungurin jääluola on suosittu matkailukohde.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kungurin jääluolasta kertova sivusto (venäjäksi)
Jääluola Kungurin kaupungin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Koripallo kesäolympialaisissa 1980

Koripallo
Vuoden 1980 kesäolympialaisten koripallo järjestettiin 20. – 30. heinäkuuta 1980 CSKA Universal Sports Hall'ssa ja Moskovan olympiastadionilla. Tämä oli kymmenes kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa virallisena lajina. Mukana oli 215 osanottajaa 14 eri maasta.
Mitalistit > Miehet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
|  JugoslaviaAndro Knego Dragan Kićanović Rajko Žižić Mihovil Nakić Željko Jerkov Branko Skroče Zoran Slavnić Kresimir Ćosić Ratko Radovanović Duje Krstulović Dražen Dalipagić Mirza Delibašić |  ItaliaFabrizio Della Fiori Marco Solfrini Marco Bonamico Dino Meneghin Renato Villalta Renzo Vecchiato Pierluigi Marzorati Pietro Generali Romeo Sacchetti Roberto Brunamonti Mike Sylvester Enrico Gilardi |  NeuvostoliittoStanislav Jerjomin Valeri Miloserdov Sergei Tarakanov Aleksandr Salnikov Andrei Lopatov Nikolai Deriugin Sergei Belov Vladimir Tkatšenko Anatoli Myškin Sergėjus Jovaiša Aleksandr Belostennyi Vladimir Žigili |
Mitalistit > Naiset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
|  NeuvostoliittoAngelė Rupšijenė Ljubov Šarmai Vida Beselijenė Olga Bariševa-Korosteleva Tatjana Ovetškina Nadežda Šuvajeva-Olhova Uljana Semjonova Ljudmila Rogožina Nelli Ferjabnikova Olga Suharnova Tatjana Zaharova-Nadirova Tatjana Ivinskaja |  BulgariaNadka Goltševa Penka Metodieva Petkana Makaveeva Snežana Mihailova Vanja Dermendžieva Krasimira Bogdanova Angelina Mihailova Diana Brainova Evladija Slavtševa-Stefanova Kostadinka Radkova Silvija Germanova Penka Stojanova |  JugoslaviaVera Đurašković Mersada Bećirspahić Jelica Komnenović Mira Bjedov Vukica Mitić Sanja Ožegović Sofija Pekić Marija Tonković Zorica Đurković Vesna Despotović Biljana Majstorović Jasmina Perazić |
Lopputulokset > Miehet

| Sija | Maa |
| --- | --- |
:  Jugoslavia
:  Italia
:  Neuvostoliitto
4.:  Espanja
5.:  Brasilia
6.:  Kuuba
7.:  Puola
8.:  Australia
9.:  Tšekkoslovakia
10.:  Ruotsi
11.:  Senegal
12.:  Intia
Lopputulokset > Naiset

| Sija | Maa |
| --- | --- |
:  Neuvostoliitto
:  Bulgaria
:  Jugoslavia
4.:  Unkari
5.:  Kuuba
6.:  Italia
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Neuvostoliitto | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 1. |  Jugoslavia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 3. |  Bulgaria | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 3. |  Italia | 0 | 1 | 0 | 1 |
Kotanen (Äänekoski)

| Kotanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°49′39″N, 25°47′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskujoki:  Masonjoki Keiteleeseen 
Järvinumero:  14.422.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,5 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  340 m  
Rantaviiva:  3,382 km  
Pinta-ala:  24,724 ha  
Tilavuus:  0,0008059 km³ 
Keskisyvyys:  3,26 m  
Suurin syvyys:  8,8 m  
Saaria:  2 
 fiKotanen 
Kotanen  on Keski-Suomessa Äänekoskella  Myllypohjan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 805 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys on 8,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Iisjoen valuma-alueeseen (14.422) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,5 metriä mpy.
Kotarijärvi

| Kotarijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°47′13″N, 24°36′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  oja Kartiskajärveen 
Järvinumero:  35.756.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,8 m  
Rantaviiva:  0,603 km  
Pinta-ala:  1,58 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotarijärvi 
Kotarijärvi  on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäen Ristijärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria, pituus 250 metriä ja leveys 100 metriä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Painauman rinteet laskevat järven rannoille asti ja rinteiden korkeusero on toistakymmentä metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä, ja rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järven lähelle pääsee metsäautotietä pitkin Petääjärveltä ja Ristijärveltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,8 metriä mpy. Siihen on johdettu vain rantasuon ojia, ja sen laskuoja laskee 200 metrin päässä Kartiskajärveen.
Kungsäterin piiri

| Kungsäterin piiri |
| --- | --- |
 Kungsäterin kirkko
 fiKungsäterin piiri 
 57°18′29″N, 12°34′16″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Lääni:  Hallandin lääni
Kunta:  Varbergin kunta
Piirikoodi:  107007
Väestö
Väkiluku (2022):  685 
Kungsäterin piiri (ruots. Kungsäters distrikt) sijaitsee Varbergin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 685  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Varbergin kunnan piirit
Kirchberg (Bern)

| Kirchberg |
| --- | --- |
 Kirchbergin reformoitu kirkko.
 vaakuna

 Kirchberg
 Koordinaatit: 47°5′N, 7°36′E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Bernin kantoni
Hallintoalue (Verwaltungskreis):   Emmental
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  9,02 km²
Korkeus:  496–634 m
Väkiluku (31.12.2017)  (vakinaiset asukkaat):  5 940
 – Väestötiheys:  659 as./km²
 
 www.kirchberg-be.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kirchberg on kunta Keski-Sveitsissä Bernin kantonissa. Siellä on noin 6 000 asukasta.
Sijainti

Kirchberg sijaitsee Emmejoen varrella, Emmentalissa, Burgdorfin luoteispuolella, parikymmentä kilometriä Bernistä koilliseen ja toistakymmentä kilometriä Solothurnista etelään.
Liikenne

Moottoritie A1 Bernistä Zürichiin kulkee Kirchbergin poikki.
Aiheesta muualla

Dubler, Anne-Marie: Kirchberg (BE) (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan artikkeli) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS).  15.9.2010. Bern:  Stiftung HLS. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirchberg (Bern) Wikimedia Commonsissa
Kungsängen

| Kungsängen |
| --- | --- |
 Kungsängenin rautatieasema ja keskustaa.
 Kungsängen
 Koordinaatit: 59°29′N, 17°45′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Uplanti
Kunta:  Upplands-Bron kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  3,63 km²
Väkiluku:  9 382
 – Väestötiheys:  2 584,6 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kungsängen on samannimisen Upplands-Bron kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 9 382 asukasta.
Väestönkehitys

| Kungsängenin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 886 | 886 |
| 1965 | 1965 |    | 2 216 | 2 216 |
| 1970 | 1970 |    | 3 249 | 3 249 |
| 1975 | 1975 |    | 3 008 | 3 008 |
| 1980 | 1980 |    | 2 927 | 2 927 |
| 1990 | 1990 |    | 7 193 | 7 193 |
| 1995 | 1995 |    | 7 324 | 7 324 |
| 2000 | 2000 |    | 7 309 | 7 309 |
| 2005 | 2005 |    | 7 367 | 7 367 |
| 2010 | 2010 |    | 9 382 | 9 382 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Kungsängen kasvoi yhteen Tibblen kanssa vuonna 1990 ja Syltan kanssa 2010.
Kristina Hautala

| Kristina Hautala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. kesäkuuta 1948 (ikä 76) Tukholma, Ruotsi
Kansalaisuus:  Suomi
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Tyylilajit:  iskelmä
Soittimet:  Laulu
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kristina Hautala (s. 28. kesäkuuta 1948 Tukholma) on suomalainen iskelmälaulaja. Hautala oli 1960-luvun lopulla yksi Suomen suosituimmista naisartisteista.
Kristina Hautala asui nuoruutensa Tukholmassa. Hän muutti 1960-luvun puolivälissä Suomeen ja sai sen jälkeen levytyssopimuksen Scandia-levymerkille. Hautala levytti vuosina 1967–1970 Scandialle singlejä, joihin kuuluivat "En koskaan" (alun perin Dusty Springfieldin "You Don't Have to Say You Love Me") sekä Beatles-käännös "Rakkautta vain" ("All You Need Is Love"). Vuonna 1968 Hautala julkaisi yhdessä Lasse Mårtensonin kanssa albumin Kristina & Lasse, jota edelsi yhteinen Jukka Virtasen käsikirjoittama ja Esko Linnavallin trion säestämä ravintolashow Helsingin Adlonissa syksyllä 1967. Mårtensonin, Virtasen ja Linnavallin kanssa syntyi myös kappale ”Kielletyt käskyt”, jonka Hautala esitti Jörn Donnerin elokuvan Mustaa valkoisella (1968) tanssiravintolakohtauksessa.
Vuonna 1968 Hautala edusti Suomea Eurovision laulukilpailuissa Esko Linnavallin sävellyksellä "Kun kello käy". Kappale jäi jaetulle viimeiselle sijalle yhdellä pisteellä.
Vuonna 1972 Hautala lopetti laulamisen ja palasi Ruotsiin. Hän palasi laulajaksi vuonna 2003 ja teki Matti Viita-ahon sävellyksiä sisältäneen CD:n Hetki tää. Levyn lauluista "Meren laineet" oli mukana tv-ohjelmassa Levyraati ja äänestettiin jakson suosituimmaksi kappaleeksi. [lähde? ]
Hautalan vanhemmasta tuotannosta on julkaistu cd-kokoelma 20 suosikkia - En koskaan (F Records 1996).
Aiheesta muualla

Kristina Hautalan esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Kristina Hautalan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive).
Kristina Hautalan diskografia.
Korentijärvi

| Korentijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Valkeakoski
Koordinaatit:  61°18′22″N, 23°59′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vanajaveden alaosan alue‎ (35.22)
Laskuoja:  Korentioja 
Järvinumero:  35.223.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,8 m 
Rantaviiva:  3,407 km 
Pinta-ala:  20,361 ha  
Tilavuus:  0.000087 km³ 
Suurin syvyys:  1,3 m 
Valuma-alue:  18 km² 
 fiKorentijärvi 
Korentijärvi  on Pirkanmaalla Valkeakosken Pyörömaalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajaveden alaosan alueeseen. Korentijärvi on osa Korentiojan valuma-aluetta.
Maantietoa

Järvi on 750 metriä pitkä, 700 metriä leveä ja sen pinta-ala on 20 hehtaaria. Järvi on hyvin matala ja se on suorantainen järvi. Siihen laskee yhdeksän suo-, metsä- tai pelto-ojaa. Huomattavin oja Korenninoja laskee sen pohjoisrantaan. Se laskee tiheästi ojitetulta Aukeasuolta, johon myös Rutajärven vedet laskevat. Järven oma laskuoja lähtee sen lounaisrannasta, josta saa alkunsa Korentioja. Se laskee Lotilanjärveen, joka on Vanajaveden Kärjenniemenselän kapeasuinen lahti. Koska valuma-alue on 18 neliökilometriä suuri ja järvi on vain metrin syvä, ehtii vesi viipyä järvessä keskimäärin vain noin kahdeksan vuorokautta. Järven rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä. Sen lähialueella sijaitsee kolme maatilaa, joiden yhteydessä on myös vapaa-ajan asuntoja. Järvelle johtaa vain kärrypolku ja pari polkua. Järven eteläpään ylittää korkeajännitelinja.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu loppukesällä vuonna 1995 sekä talvella vuosina 1978, 1986 ja 2007. Vedenväri on ruskeaa johtuen siihen liuenneen humuksen runsaasta määrästä. Veden happamuustaso on lievästi hapan, mutta puskurikyky happamoitumista vastaan on välttävä tai hyvä. Vaaraa järven happamoitumisesta ei vielä ole. Talvella on vesi jääkannen alla on vähähappista tai joskus täysin hapetonta. Veteen liuennut humus kuluttaa happea hajotessaan eikä sitä tule uutta tilalle valuma-alueen ojista. Vuonna 1986 happi oli kulunut vähiin jo helmikuussa, koska veden hapen kylläisyysaste oli enää 29 %. Talvella 2007 happitilanne oli vieläkin huonompi, sillä koko vesimassa oli hapetonta. Kesäisin tilanne on kuitenkin hyvä, sillä matala vesi hapettuu tehokkaasti ja vielä vaihtuukin nopeasti. Talvella hapen vähyys käynnistää sisäisen kuormituksen. Kesällä vesi on kuitenkin ravinteikasta muutenkin. Veden fosforipitoisuus oli 1970-luvulla lievästi rehevän järven tasolla, mutta se on kohonnut ja on nykyään rehevän järven tasolla. Järven vedenlaatu on välttävä.
Historiaa

Vuoden 1959 peruskartassa järven länsirannan ja Vähä Korentijärven välissä oli laaja peltoaukea. Pellot ulottuivat aivan rannoille asti. Viljeltävän pellon määrää vähennettiin asteittain vuosien 1960-luvulta lähtien. Sääksmäen ja Valkeakosken välinen raja ylitti järven Saarikkoluodon kodalla.
Koverharin terästehdas

| Koverharin terästehdas |
| --- | --- |
 Koverharin terästehdas heinäkuussa 2009.
Sijainti:  Koverhar, Hanko
Aloitti toimintansa:  1961
Lopetti toimintansa:  2012
Tehdastyyppi:  terästehdas
Verkkosivut:  www.fnsteel.com 
Koverharin terästehdas oli Koverharissa Hangossa (ennen vuotta 1977 Tammisaaren maalaiskunnassa) vuosina 1961–2012 toiminut terästehdas.
Konkurssi

FNsteel syntyi suomalaisen Ovako Wiren ja hollantilaisen yhtiön fuusiosta. Yhtiön toiminta Koverharin terästehtaan ja Taalintehtaan valssaamon osalta loppui konkurssiin 25. kesäkuuta 2012.
Yhtiöllä oli Suomessa tehtaat Taalintehtaalla Kemiönsaaressa ja Koverharissa Hangossa. Yhtiö toimi Suomen lisäksi Ruotsissa ja Alankomaissa. Yhtiö valmisti Koverharin masuunissaan terästeelmiä ja Taalintehtaan valssaamossa valssilankoja ja jännepunosta.
Vuonna 2010 yhtiön liikevaihto oli 350 miljoonaa euroa, henkilökuntaa oli 800. Teräksentuotantokapasiteettia oli 600 000 tonnia vuodessa.
Yhtiö ilmoitti kesäkuussa 2012, että Suomen toiminnot lopetetaan ja että yhtiö hakeutuu konkurssiin. Talousvaikeuksien syynä on FNsteelin mukaan teräksen maailmanmarkkinahintojen heikkeneminen ja raaka-aineiden korkeat hinnat. Osa FNsteelin tytäryhtiöistä jatkoi toimintaansa (Suomessa nimellä FNsteel Dalwire), mutta raaka-aine tulee muualta kuin Hangosta. Ennen konkurssi-ilmoitusta Suomessa oli henkilökuntaa noin 450, lisäksi noin 200 alihankkijoiden työntekijää oli työskennellyt tehtailla.
Aiheesta muualla

Yhtiön verkkosivut
Lundqvist, Gunnar: Koverharin synty ja aika rautatehtaana. Tammisaari 2001.
Vuorio, Pertti: Koverharin raudan- ja teräksentekijöiden historia 1961–2011.  Hanko:  Koverharin metallityöväen ammattiosasto, 2011.
https://www.porssitieto.fi/yhtiot/lisaa/ovako.shtml
Kosken sulku

Kosken sulku oli entisen Perniön kunnan alueella Salon kaupungissa läntisellä Varsinais-Suomessa sijainnut sulkukanava joka valmistui vuonna 1828. Kanavan rakennutti ruukinpatruuna Johan Jacob Julin ja kanavaa käytettiin Orijärven kaivoksen kuparimalmin kuljettamiseen proomuilla Koskella sijainneeseen sulattoon. Puu- ja kivirakenteinen 1827–1828 rakennettu sulku oli pituudeltaan 15,74 metriä, sulun leveys vaihteli yläportin 2,97 metrin ja alaportin 2,52 metrin välillä. Putouskorkeutta oli sulun kohdalla 0,9 metriä. Kosken sulku ja hieman aiemmin vuonna 1824 valmistunut Antskogin sulku olivat ensimmäiset Suomeen rakennetut sulut joista on dokumentoitua tietoa. Malmin kuljetus Kosken sulun kautta päättyi 1800-luvun lopulla mutta kanavaa ja sulkua käytettiin edelleen muuhun liikenteeseen. Kosken sulkua korjattiin 1906–1907 ja 1930 mutta 1960-luvulle tultaessa autoliikenteen kasvu teki sulun tarpeettomaksi. Kosken sulku tuhoutui keväällä 1966 kevättulvan murtaessa sulun rakenteet.
Kristina Cruises

| Kristina Cruises Oy |
| --- | --- |
Tunnuslause:  Yksilöllisiä yhteismatkoja
Perustettu:  1985/1991
Toimitusjohtaja:  Anu Markkanen
Puheenjohtaja:  Matti Vikkula
Kotipaikka:  Kotka, Suomi
Toimiala:  matkanjärjestäjä
Tuotteet:  risteilymatkat
Kotisivu:  www.kristina.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kristina Cruises on kotkalainen matkanjärjestäjä, joka järjestää matkoja maalla, merellä ja joilla eri puolille Eurooppaa sekä kaukokohteisiin..  Yhtiön toimitusjohtaja on Anu Markkanen.
Yhtiö harjoitti aikaisemmin risteilytoimintaa omilla aluksillaan, joita olivat muun muassa M/S Kristina Katarina, M/S Kristina Brahe ja M/S Kristina Regina. Yhtiö harjoitti risteilyliikennettä suomalaisella miehistöllä muun muassa Välimerellä, Punaisellamerellä, Pohjanmerellä, Itämerellä ja Saimaan vesistössä.
Kristina Cruises on omassa kategoriassaan Suomen johtava risteilylomien järjestäjä. Yritys järjestää mm. risteilymatkoja, jotka tehdään ryhmämatkoina, ja mukana on suomalainen matkaopas. Yhtiö järjestää vuosittain runsaat sata risteilyä yli 50 maassa. Yhtiön asiakkaat ovat etupäässä yli 40-vuotiaita, kulttuurista kiinnostuneita ihmisiä.
Historia

Syksyllä 2013 yhtiö hakeutui yrityssaneeraukseen ja myi viimeisen aluksensa Kristina Katarinan. Nykyisin yritys tuottaa joki- ja meriristeilyjä muiden omistamilla aluksilla.
Kristina Cruises Oy:n myynti kasvoi vuoden 2017 lopussa yli 25 prosenttia edellisvuodesta. Yritys on järjestänyt risteilymatkoja muun muassa eteläiselle Tonavalle, Etelä-Amerikan Amazonille, Pohjois-Amerikan Suurille järville, sekä Etelämantereelle ja Australiaan.
Yritys palkittiin Finnish Travel Galassa vuoden 2019 matkatoimistona ja matkanjärjestäjänä.
Kesällä 2021 Kristina aloitti kotimaassa uudenlaiset Kristina Rails -junaristeilyt, joiden konsepti on hyvin samanlainen kuin yrityksen laivaristeilyillä. Matkojen ohjelmat ja sisällöt ovat valmiiksi suunniteltu ja matkoilla on mukana aina suomalainen matkanjohtaja.
Kolmas sotaleikki

Kolmas sotaleikki on runoilija Ville Hytösen runokokoelma, jonka tämä julkaisi keksityn hahmon nimellä Anna Halmkrona vuonna 2008. Hytönen esitti Halmkronaa muun muassa verkkoyhteisö Facebookiin tekemällä profiililla ja keskustelemalla julkisesti Halmkronan nimellä. Hytösen mukaan kirjan kustantajakaan ei tiennyt Halmkronan todellisesta henkilöllisyydestä.
Hytönen perustelee Parnassossa Halmkronaa käsitetaiteellisena performanssina, jonka tarkoitus oli osoittaa miten kasvoton kotimainen runoilija näkyy mediassa: "2000-luvun suomalainen esikoisrunoilija tempaistaan mukaan kirjalliseen elämään. - - Hänestä tulee runoilija yhtä lailla kontaktiensa kuin tekstinsä ansiosta."
Anna Halmkrona oli Hytösen teoksessa Britanniassa asuva Keminmaalla syntynyt suomalainen runoilija, joka käytti internetiä päälähteenään. Hytösen mukaan Halmkrona luennoi brittiyliopistoissa muun muassa aiheista Nouvelle être vs. nouveau être, The Ontology of Decamerone ja Entities and Sub-entities.
Hytönen julkaisi Halmkronasta Nuoren Voiman numerossa 2/2009 kollaasiesseen Koop vai Anna? Siinäpä pulma - Kollaasin kautta syntyvä Anna Halmkronan ääni, jossa hän käsitteli Halmkronan kielen muodostumista. Kulttuurilehti Kerberoksessa julkaistiin Anna Halmkronan postuumiksi jäänyt essee, Ei-kenenkään ja kaikkien kirjoittamaa, jossa hän käsittelee poetiikkaansa.
Aiheesta muualla

Anna Halmkrona: Kolmas sotaleikki PDF-muodossa Poesia-sarjan sivuilla.
Anna Halmkronan runoja Nokturno.orgissa.
Anna Halmkrona kirjailija Anita Konkan blogissa.
Tuntemuksia Halmkronasta runoilija Miia Toivion blogissa
Projektin läpikäyntiä Jussi Sutisen blogissa.
Riina Sydänmaanlakka: Runoilijan kuolema. Taite 2011. (PDF, s. 30)
Korpujärvi

| Korpujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°57′31″N, 23°40′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keihäsjoen valuma-alue (35.35)
Laskuoja:  oja Ylä-Ulppaaseen 
Järvinumero:  35.352.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  186,5 m  
Rantaviiva:  0,817 km  
Pinta-ala:  2,167 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKorpujärvi 
Korpujärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kallion kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Työtönjoen–Pitkäjärven alueeseen (35.352) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 186,5 metriä mpy.
Kosken koulu

| Kosken koulukeskus |
| --- | --- |
Sijainti:  Kanavakatu 6, Imatra
Tyyppi:  peruskoulu
Rehtori:  Mika Korhonen
Luokat:  1–9 ja esikoulu
Kosken koulukeskus on Imatran Kanavakadulla sijaitseva peruskoulu, johon kuuluu 4 rakennusta: Päärakennus, jossa ruoka- ja liikuntasali ja vain yläkoulun kotiluokkia, Lyseo, jossa alakoulun kieliluokat ja esikoulu, ns. Banaanimoduuli, jonka tarkoitus lähteä lähivuosina ja ns. Metsämoduuli, joka on puoliksi Itä-Suomen koulun käytössä ja jossa on vain alakoulun tunteja. Koulussa toimii vuosiluokat 1–9 ja esikoulu. Koulussa on kaksikielisiä luokkia, joilla opiskellaan sekä suomeksi että englanniksi. Koulun rehtorina toimii Mika Korhonen.
Korpunlampi

| Korpunlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Hankasalmi, Rautalampi
Koordinaatit:  62°31′10″N, 26°28′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Nuottaseen 
Järvinumero:  14.719.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,9 m  
Pituus:  440 m  
Leveys:  400 m  
Rantaviiva:  1,424 km  
Pinta-ala:  7,026 ha  
Suurin syvyys:  4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKorpunlampi 
Korpunlampi  on Keski-Suomessa Hankasalmella ja Rautalammilla Pirttimäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 440 metriä pitkä, 400 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Lummukan valuma-alueeseen (14.719) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,9 metriä mpy.
Kurko

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Kurko voi viitata seuraaviin:
Kurko, lonkero
Sukunimi

Ari Kurko, painonnostaja
Edvard Kurko, sisällissodan punainen
Kaarlo Kurko, seikkailija ja kirjailija
Runo K. Kurko, aseharrastaja ja turvallisuuskouluttaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kurko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.