stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ukrainan unkarilaiset

Ukrainan unkarilaiset ovat unkarilaisista koostuva etninen vähemmistö Ukrainassa. Maan unkarilaiset asuvat lähinnä maan Unkarin vastaisen rajan tuntumassa Taka-Karpatian alueella. Ukrainan viimeisimmän vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan unkarilaisia oli alueella noin 151 500 henkilöä, ja he muodostivat 12,1 % Taka-Karpatian koko väestöstä. Pitkään Unkarin kuningaskuntaan yhteyteen kuulunut alue päätyi osaksi Neuvosto-Ukrainaa toisen maailmansodan lopulla, ja Ukraina itsenäistyi vuonna 1991. Taka-Karpatian alueen unkarilaiset ja ruteenit ovat esittäneet ajoittain vaatimuksia alueen itsehallinnosta.
Asuinalue ja lukumäärä

Unkarilaisten asuttama alue Ukrainassa on keskittynyt maan Unkarin vastaisen rajan tuntumaan Taka-Karpatian alueella. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan unkarilaiset muodostivat 12,1 % alueen asukkaista, tai noin 151 500 henkilöä. Berehoven piirissä unkarilaiset muodostivat asukkaiden enemmistön (76,1 %), Užhorodin piirissä 33,4 %, Vynohradivin piirissä  26,2 % ja Mukatševon piirissä 12,7 %. Sittemmin, heinäkuussa 2020 Ukrainan piirijakoa uudistettiin, jolloin edelläkuvatut prosenttiluvut eivät enää edusta ukrainalaisten osuutta uudemman piirijaon mukaisilla, monelta osin samannimisten piirien alueella.
Ulkokorva

1.Ohimoluu 2.Korvakäytävä 3.Korvalehti 4.Tärykalvo 5.Soikea ikkuna 6.Vasara 7.Alasin 8.Jalustin  9.Kaarikäytävä 10. Simpukka 11.Kuulo-tasapainohermo 12.Korvatorvi
Ulkokorva (auris externa) käsittää korvan osista korvalehden ja korvakäytävän. Muita korvan osia ovat välikorva ja sisäkorva. Korvakäytävä kuljettaa ilmassa paineaaltoina kulkevat äänet tärykalvolle, jossa ääni muuttuu mekaaniseksi tärykalvon värähdellessä. Ulkokorvan tehtävänä on kerätä ääniaaltoja ilmasta korvakäytävään. Joillakin lajeilla korvalehden merkitys on suurempi kuin toisilla.
Kirjallisuutta

Karjalainen, Matti: Kommunikaatioakustiikka, s. 76–78.  Espoo:  TKK, Akustiikan ja äänenkäsittelytekniikan laboratorio, 1999.  ISBN 951-22-4412-8
Aiheesta muualla

Solunetti: Ulkokorva eli auris externa
Ullmann-kondensaatio

Esimerkki Ullmann-kondensaatiosta
Ullmann-kondensaatio eli Ullmannin eetterisynteesi on kemiallinen reaktio, jossa fenoli tai tiofenolijohdannainen reagoi emäksisissä olosuhteissa kuparin katalysoimana halogenoidun aromaattisen yhdisteen kanssa. Tuotteena reaktiossa muodostuu diaryylieetteri tai -tioeetteri. Ensimmäisen kerran reaktion raportoi Fritz Ullmann vuonna 1905 ja se on nimetty hänen mukaansa.
Reagenssit ja mekanismi

Ullmann-kondensaatio tapahtuu lähes kaikille fenoli- tai tiofenolijohdannaisille. Aromaattisen halogeeniyhdisteen rakenteessa pitää olla aktivoivana ryhmänä elektroneja puoleensa vetävä ryhmä kuten nitroryhmä tai o-asemassa halogeeniatomiin nähden karboksyylihapporyhmä. Parhaiten reaktio tapahtuu aromaattisille bromideille ja jodideille. Ullmann-kondensaatio vaatii stoikiometrisen määrän kuparia tai kuparisuoloja kuten kupari(II)oksidia tai kuparihydroksidia. Lisäksi reaktiossa vaaditaan usein hyvin korkea lämpötila. Tämän vuoksi reaktiolle on pyritty kehittämään kuparikatalyyttejä, jotka mahdollistaisivat reaktion tapahtumisen myös miedoimmissa olosuhteissa. Erityisesti Ullmann-kondensaatiota käytetään polymeeristen voiteluaineidena käytettävien polyfenolieettereiden valmistamiseen
Ullmann-kondensaation reaktiomekanismin ensimmäisessä vaiheessa muodostuu todennäköisesti aryloksikupariyhdiste, joka reagoi aromaattisen halogeeniyhdisteen kanssa muodostaen diaryylieetterin.
Norrbottenin lääni

| Norrbottenin lääni |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Norrbotten ja Lappi
Maakäräjäkunta:  Norrbottenin läänin maakäräjäkunta
Pääkaupunki:  Luulaja
Perustamisvuosi:  1810
Hallinto:  
 – Maaherra:  Lotta Finstorp
Pinta-ala:  
 – Maa:  97 256,85 km²
Väkiluku:  248 545
 – Väestötiheys:  2,6 as./km²
Symbolit:  
 – Läänikirjain:  BD
 – Läänikoodi:  25
 
 Lääninhallituksen sivut 
 Tilastotietojen lähteenä Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluvun ajankohta 31.12.2011 ja maapinta-alan 1.1.2012. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Norrbottenin läänin nykyiset kunnat.
Norrbottenin läänin kunnat vuonna 1952. Läänin rajat ovat nykyäänkin samat.
Västerbottenin läänin vanhoja rajoja. Arvidsjaur ja Arjeplog (violetilla) kuuluivat Västerbottenin lääniin vuoteen 1837 asti, jolloin ne liitettiin Norrbottenin lääniin. Malå (keltaisella) oli aiemmin osa Arvidsjauria ja liitettiin takaisin Västerbottenin lääniin vuonna 1869. Nordmaling ja Bjurholm (vaaleansinisellä) siirrettiin Västernorrlandin läänistä Västerbottenin lääniin vuonna 1810.
Maakäräjäkuntavaaleissa käytettävä vaalipiirijako.
Norrbottenin lääni (joskus suom. Pohjoispohjan lääni, ruots. Norrbottens län) on pohjoisimman Ruotsin kattava lääni. Lääniin kuuluu koko Norrbottenin maakunta ja pohjoisosa Ruotsin Lapista. Nykyistä Norrbottenin maakuntaa alettiin kuitenkin pitää Ruotsin maakuntana vasta sen jälkeen kun Norrbottenin lääni oli perustettu vuonna 1810. Aikaisemmin Norrbotten luettiin Västerbottenin (suom. Länsipohja) maakunnan osaksi. Läänin pääkaupunki oli ensin Piitime vuosina 1810–1855 ja vuodesta 1856 lähtien Luulaja. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Norrbottenin läänin vaalipiirin.
Vuonna 2007 läänissä oli 359,29 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,4 prosenttia läänin maapinta-alasta.
Läänijaon kehitys

Norrbottenin lääni luotiin vuonna 1810 Västerbottenin läänin pohjoisosasta. Piitimen Lappi (Arvidsjaurin ja Arjeplogin kunnat) eivät aluksi kuuluneet lääniin, vaan ne liitettiin siihen vasta vuonna 1837. Malån kunta muodostettiin vuonna 1862 erottamalla se Arvidsjaurista ja Måla liitettiin takaisin Västerbottenin lääniin vuonna 1869. Sen jälkeen läänin rajoja ei ole muutettu. 1990-luvun alusta lähtien läänijaon muuttamisesta on jälleen keskusteltu.
Vaakuna

Vaakunaselitys: Nelijakoinen kilpi: I ja IV kentissä Västerbottenin vaakuna, II ja III kentissä Lapin vaakuna. (Ruotsiksi Kvadrerad sköld: i fält I och IV Västerbottens vapen, i fält II och III Lapplands vapen.)
Norrbottenin lääninhallitus käytti aluksi Västerbottenin maakuntavaakunaa. Lääninvaakuna vahvistettiin viralliseksi vasta 1930-luvulla ja aiheutti tiettyjä erimielisyyksiä Västerbottenin läänin kanssa. Västerbottenin läänin vaakuna vahvistettiin vasta vuonna 1949. Norrbottenin maakunta sai oman vaakunansa vasta vuonna 1995, mutta se ei aiheuttanut muutoksia Norrbottenin läänin vaakunaan.
Maantiedettä

Läänin suurimmat taajamat
Norrbottenin lääni rajoittuu idässä Torniojokeen ja pohjoisessa Muoniojokeen, joiden toisella puolella sijaitsee Suomen Lapin maakunta. Lännessä lääni rajoittuu Norjaan ja etelässä Västerbottenin lääniin. Norrbottenin lääni on pinta-alaltaan Ruotsin suurin lääni, ja se kattaa noin neljänneksen koko Ruotsin pinta-alasta. Kiirunan kunta on läänin kunnista pinta-alaltaan suurin ja Haaparannan kunta pienin. Luulajan kunta on väkiluvultaan suurin ja Arjeplogin kunta pienin.
Norrbotten on vastakohtien lääni. Siellä sijaitsevat Ruotsin korkein tunturi Kebnekaise (noin 2 100 metriä) ja syvin järvi Hornavan (232 m). Samaan aikaan kun tunturialueilla maa on ikiroudassa, turistit viettävät aikaansa Perämeren rannikon uimarannoilla.
Eräissä Norrbottenin läänin kunnissa muutkin kielet kuin Ruotsi ovat virallisia kieliä. Saame on virallisena neljässä kunnassa (Arjeplog, Jällivaara, Jokimukka ja Kiiruna). Suomi ja meänkieli ovat virallisena viidessä kunnassa (Jällivaara, Kiiruna, Pajala, Ylitornio ja Haaparanta).
Läänissä on Luulajan (Luleå Airport), Arvidsjaurin, Jällivaaran (Lapland Airport), Kiirunan ja Pajalan (Pajala-Ylläs Airport) lentokentät. Norrbottenin lääni on Ruotsin lääneistä ainoa, jossa on sisäistä lentoliikennettä: lentoja on Kiirunasta ja Pajalasta Luulajaan.
Maantiedettä > Suurimmat taajamat

Vuonna 2010 Norrbottenin läänissä sijaitsi 89 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Luulaja | &&&&&&&&&&046607.&&&&0046 607 |
| 2. | Piitime | &&&&&&&&&&022913.&&&&0022 913 |
| 3. | Boden | &&&&&&&&&&018277.&&&&0018 277 |
| 4. | Kiiruna | &&&&&&&&&&018148.&&&&0018 148 |
| 5. | Jällivaara | &&&&&&&&&&&08449.&&&&008 449 |
| 6. | Kainuu | &&&&&&&&&&&07299.&&&&007 299 |
| 7. | Malmivaara | &&&&&&&&&&&05590.&&&&005 590 |
| 8. | Älvsbyn | &&&&&&&&&&&04967.&&&&004 967 |
| 9. | Gammelstad(en) | &&&&&&&&&&&04960.&&&&004 960 |
| 10. | Haaparanta | &&&&&&&&&&&04856.&&&&004 856 |
Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu.
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,7 | 2,7 |
|   | jalostus | 24,2 | 24,1 |
|   | palvelut | 71,9 | 72,0 |
|   | tuntematon | 1,1 | 1,1 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 114 934 | 115 385 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 99,6 |  |
Valtiopäivävaalit

Norrbottenin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Norrbottenin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 9 kiinteää paikkaa (ruots. fasta mandat) valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. utjämningsmandat), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.
Yhteensä vaalipiiristä valittiin 9 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 16,38 | 2 |
|   | Keskustapuolue | 4,65 | 0 |
|   | Liberaalit | 4,32 | 0 |
|   | Kristillisdemokraatit | 3,29 | 0 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 51,86 | 6 |
|   | Vasemmistopuolue | 9,29 | 1 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 5,26 | 0 |
|   | Ruotsidemokraatit | 3,85 | 0 |
|   | Muut | 1,10 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 9 |
Maakäräjäkunta

Norrbottenin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Norrbottenin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. landstingsfullmäktige) valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Norrbottenin lääni on jaettu seuraaviin 5 vaalipiiriin:
Piteå älvdals valkrets (15 kiinteää paikkaa)
Boden - Jokkmokks valkrets (8 kiinteää paikkaa)
Östra valkretsen (11 kiinteää paikkaa)
Malmfältens valkrets (10 kiinteää paikkaa)
Luleå valkrets (19 kiinteää paikkaa)
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. fasta mandat) ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. utjämningsmandat). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 71 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 11,90 | 9 |
|   | Keskustapuolue | 4,95 | 4 |
|   | Liberaalit | 4,12 | 3 |
|   | Kristillisdemokraatit | 2,58 | 0 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 43,11 | 33 |
|   | Vasemmistopuolue | 8,48 | 6 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 4,03 | 3 |
|   | Ruotsidemokraatit | 1,64 | 0 |
|   | Muut | 19,19 | 13 |
|   | Yhteensä |  | 71 |
Muiden puolueiden äänistä Norrbottens Sjukvårdsparti sai 16,37 %, mikä oikeutti 13 paikkaan maakäräjäkunnan valtuustossa. Muut puolueet saivat 2,83 % äänistä, mikä ei oikeuttanut paikkoihin maakäräjäkunnan valtuustossa.
Läänin kunnat

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Norrbottenin läänissä ei tehty yhtäkään kuntaliitosta. Nykyinen kuntajako on peräisin 1970-luvun kuntauudistuksesta. Norrbottenin läänissä on nykyään 14 kuntaa. Haaparanta on yksi niistä Ruotsin kunnista, joka on ottanut uudelleen käyttöön kaupunkinimityksen silloin, kun sillä ei ole oikeudellista merkitystä.
| Kuntakoodi | Kunta | Keskustaajama | Kunnan väkiluku (31> 12.2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2505 |  Arvidsjaurin kunta | Arvidsjaur | &&&&&&&&&&&06494.&&&&006 494 |
| 2506 |  Arjeplogin kunta (saam. Arjepluovve) | Arjeplog | &&&&&&&&&&&03114.&&&&003 114 |
| 2510 |  Jokimukan kunta (ruots. Jokkmokk, saam. Dálvvadis) | Jokimukka | &&&&&&&&&&&05119.&&&&005 119 |
| 2513 |  Ylikainuun kunta (ruots. Överkalix) | Ylikainuu | &&&&&&&&&&&03549.&&&&003 549 |
| 2514 |  Kainuun kunta (ruots. Kalix) | Kainuu | &&&&&&&&&&016591.&&&&0016 591 |
| 2518 |  Ylitornion kunta (ruots. Övertorneå) | Matarenki (ruots. aiemmin Matarengi, nyk. Övertorneå) | &&&&&&&&&&&04810.&&&&004 810 |
| 2521 |  Pajalan kunta | Pajala | &&&&&&&&&&&06270.&&&&006 270 |
| 2523 |  Jällivaaran kunta (ruots. Gällivare, saam. Váhtjer) | Jällivaara | &&&&&&&&&&018326.&&&&0018 326 |
| 2560 |  Älvsbynin kunta | Älvsbyn | &&&&&&&&&&&08253.&&&&008 253 |
| 2580 |  Luulajan kunta (ruots. Luleå) | Luulaja | &&&&&&&&&&074426.&&&&0074 426 |
| 2581 |  Piitimen kunta (ruots. Piteå) | Piitime | &&&&&&&&&&040942.&&&&0040 942 |
| 2582 |  Bodenin kunta (joskus suom. Puuti) | Boden | &&&&&&&&&&027643.&&&&0027 643 |
| 2583 |  Haaparannan kunta (ruots. Haparanda) | Haaparanta | &&&&&&&&&&010041.&&&&0010 041 |
| 2584 |  Kiirunan kunta (ruots. Kiruna, saam. Giron) | Kiiruna | &&&&&&&&&&022967.&&&&0022 967 |
Väestönkehitys

| Norrbottenin läänin väestönkehitys 1810–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1810 | 1810 |    | 32 402 | 32 402 |
| 1820 | 1820 |    | 37 142 | 37 142 |
| 1830 | 1830 |    | 43 887 | 43 887 |
| 1840 | 1840 |    | 49 328 | 49 328 |
| 1850 | 1850 |    | 58 835 | 58 835 |
| 1860 | 1860 |    | 69 225 | 69 225 |
| 1870 | 1870 |    | 76 057 | 76 057 |
| 1880 | 1880 |    | 90 761 | 90 761 |
| 1890 | 1890 |    | 104 783 | 104 783 |
| 1900 | 1900 |    | 134 769 | 134 769 |
| 1910 | 1910 |    | 161 132 | 161 132 |
| 1920 | 1920 |    | 182 953 | 182 953 |
| 1930 | 1930 |    | 199 826 | 199 826 |
| 1940 | 1940 |    | 216 005 | 216 005 |
| 1950 | 1950 |    | 241 489 | 241 489 |
| 1960 | 1960 |    | 261 802 | 261 802 |
| 1970 | 1970 |    | 255 369 | 255 369 |
| 1980 | 1980 |    | 267 054 | 267 054 |
| 1990 | 1990 |    | 263 735 | 263 735 |
| 2000 | 2000 |    | 256 238 | 256 238 |
| 2010 | 2010 |    | 248 609 | 248 609 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Mahdolliset aluejaotuksen muutokset saattavat heikentää tietojen vertailtavuutta eri vuosina.
Vuoden 2011 lopussa 11,1 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 9,2 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 11 008 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,4 prosenttia läänin väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,9 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 12 479 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,7 prosenttia läänin väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 185 707 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,5 %
18–64-vuotiaat: 59,9 %
65 vuotta täyttäneet: 21,6 %
Väestönkehitys > Väestö maakunnittain

Norrbottenin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 248 545 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
| Maakunta | Väkiluku (31> 12.2011) |  % |
| --- | --- | --- |
| Norrbotten | 192 525 | 77,5 |
| Lappi | 56 020 | 22,5 |
Norrbottenin maakunta kuuluu lääniin kokonaan, mutta Lappi kuuluu lääniin vain osittain.
Kirjallisuutta

Höglin, Stefan: Agrarhistorisk landskapsanalys över Norrbottens län.  Riksantikvarieämbetet, 1998.  ISSN 1403-1493  Julkaisun verkkoversio (PDF). (ruotsiksi)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Länsstyrelsen i Norrbottens län (ruotsiksi)
Attraktiva Norrbotten (ruotsiksi)
Regionfakta – Fakta och perspektiv om Norrbotten (ruotsiksi)
Norrbottenin läänin kunnat
Ruotsin läänit
| --- | --- |
Nykyiset läänit:   Blekingen lääni  Gotlannin lääni  Gävleborgin lääni  Hallandin lääni  Itä-Götanmaan lääni  Jämtlandin lääni  Jönköpingin lääni  Kalmarin lääni  Kronobergin lääni  Länsi-Götanmaan lääni  Norrbottenin lääni  Skånen lääni  Södermanlandin lääni  Taalainmaan lääni  Tukholman lääni  Uppsalan lääni  Värmlannin lääni  Västerbottenin lääni  Västernorrlandin lääni  Västmanlandin lääni  Örebron lääni 
Lakkautetut läänit:   Göteborgin ja Bohusin lääni  Kristianstadin lääni  Malmöhusin lääni  Skaraborgin lääni  Tukholman kaupunki  Älvsborgin lääni 
| n k Lappi |
| --- | --- | --- |
| Norja |  Nordland  Tromssa  Finnmark  |  |
| Ruotsi |  Lappi  Norrbotten  Västerbotten  |  |
| Suomi |  Historiallinen maakunta  Lääni  Maakunta  Enontekiö  Inari  Kittilä  Sompio  |  |
| Venäjä |  Murmansk  |  |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Norrbottens län
Käännös suomeksi
Uinti kesäolympialaisissa 1972

Uinti
Vuoden 1972 kesäolympialaisissa Münchenissä uitiin yhteensä 29 uintimatkaa. Miehet kilpailivat 15:ssä ja naiset 14 lajissa. Kisoissa tehtiin uusi maailmanennätys 22 eri uintimatkalla ja lisäksi sivuttiin vanhaa maailmanennätystä yhdellä matkalla.
Kisojen suurin tähti oli Mark Spitz, joka voitti seitsemän kultamitalia. Tämän ennätyksen rikkoi vasta Michael Phelps Pekingin 2008 olympialaisissa. Miesten 400 metrin vapaauinnissa yhdysvaltalainen Rick DeMont oli nopein mutta menetti kultamitalinsa käytettyään kiellettyä ainetta sisältänyttä astmalääkettä ja jäätyään kiinni dopingtestissä. Miesten 400 metrin sekauinnissa ruotsalainen Gunnar Larsson ja yhdysvaltalainen Tim McKee saivat sadasosasekunnin tarkkuudella saman loppuajan mutta tarkempi tarkastelu osoitti Larssonin voittaneen kahden tuhannesosasekunnin erolla.
Mitalistit > Miehet

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m vapaauinti |  Mark Spitz Yhdysvallat (USA) | 51,22 (ME) |  Jerry Heidenreich Yhdysvallat (USA) | 51,65 |  Vladimir Bure Neuvostoliitto (URS) | 51,77 |
| 200 m vapaauinti |  Mark Spitz Yhdysvallat (USA) | 1.52,78 (ME) |  Steve Genter Yhdysvallat (USA) | 1.53,73 |  Werner Lampe Länsi-Saksa (FRG) | 1.53,99 |
| 400 m vapaauinti |  Brad Cooper Australia (AUS) | 4.00,27 |  Steve Genter Yhdysvallat (USA) | 4.01,94 |  Tom McBreen Yhdysvallat (USA) | 4.02,64 |
| 1500 m vapaauinti |  Michael Burton Yhdysvallat (USA) | 15.52,58 (ME) |  Graham Windeatt Australia (AUS) | 15.58,48 |  Doug Northway Yhdysvallat (USA) | 16.09,25 |
| 100 m selkäuinti |  Roland Matthes Itä-Saksa (GDR) | 56,58 |  Mike Stamm Yhdysvallat (USA) | 57,70 |  John Murphy Yhdysvallat (USA) | 58,35 |
| 200 m selkäuinti |  Roland Matthes Itä-Saksa (GDR) | 2.02,82 (=ME) |  Mike Stamm Yhdysvallat (USA) | 2.04,09 |  Mitch Ivey Yhdysvallat (USA) | 2.04,33 |
| 100 m rintauinti |  Nobutaka Taguchi Japani (JPN) | 1.04,94 (ME) |  Tom Bruce Yhdysvallat (USA) | 1.05,43 |  John Hencken Yhdysvallat (USA) | 1.05,61 |
| 200 m rintauinti |  John Hencken Yhdysvallat (USA) | 2.21,55 (ME) |  David Wilkie Iso-Britannia (GBR) | 2.23,67 |  Nobutaka Taguchi Japani (JPN) | 2.23,88 |
| 100 m perhosuinti |  Mark Spitz Yhdysvallat (USA) | 54,27 (ME) |  Bruce Robertson Kanada (CAN) | 55,56 |  Jerry Heidenreich Yhdysvallat (USA) | 55,74 |
| 200 m perhosuinti |  Mark Spitz Yhdysvallat (USA) | 2.00,70 (ME) |  Gary Hall Yhdysvallat (USA) | 2.02,86 |  Robin Backhaus Yhdysvallat (USA) | 2.03,23 |
| 200 m sekauinti |  Gunnar Larsson Ruotsi (SWE) | 2.07,17 (ME) |  Tim McKee Yhdysvallat (USA) | 2.08,37 |  Steve Furniss Yhdysvallat (USA) | 2.08,45 |
| 400 m sekauinti |  Gunnar Larsson Ruotsi (SWE) | 4.31,98 |  Tim McKee Yhdysvallat (USA) | 4.31,98 |  András Hargitay Unkari (HUN) | 4.32,70 |
| 4 × 100 m vapaauintiviesti |  Yhdysvallat (USA) David Edgar  John Murphy  Jerry Heidenreich  Mark Spitz | 3.26,42 (ME) |  Neuvostoliitto (URS)  Vladimir Bure  Viktor Mazanov  Viktor Aboimov  Igor Grivennikov | 3.29,72 |  Itä-Saksa (GDR) Roland Matthes  Wilfried Hartung  Peter Bruch  Lutz Unger | 3.32,42 |
| 4 × 200 m vapaauintiviesti |  Yhdysvallat (USA) John Kinsella  Frederick Tyler  Steven Genter  Mark Spitz | 7.35,78 (ME) |  Länsi-Saksa (FRG) Klaus Steinbach  Werner Lampe Hans-Günter Vosseler   Hans Fassnacht | 7.41,69 |  Neuvostoliitto (URS) Igor Grivennikov   Viktor Mazanov  Georgi Kulikov  Vladimir Bure | 7.45,76 |
| 4 × 100 m sekauintiviesti |  Yhdysvallat (USA) Mike Stamm  Tom Bruce  Mark Spitz  Jerry Heidenreich | 3.48,16 (ME) |  Itä-Saksa (GDR)  Roland Matthes  Klaus Katzur  Hartmut Flöckner  Lutz Unger | 3.52,12 |  Kanada (CAN) Eric Fish   William Mahony  Bruce Robertson  Robert Kasting | 3.52,26 |
Mitalistit > Naiset

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m vapaauinti |  Sandy Neilson Yhdysvallat (USA) | 58,59 |  Shirley Babashoff Yhdysvallat (USA) | 59,02 |  Shane Gould Australia (AUS) | 59,06 |
| 200 m vapaauinti |  Shane Gould Australia (AUS) | 2.03,56 (ME) |  Shirley Babashoff Yhdysvallat (USA) | 2.04,33 |  Keena Rothhammer Yhdysvallat (USA) | 2.04,92 |
| 400 m vapaauinti |  Shane Gould Australia (AUS) | 4.19,44 (ME) |  Novella Calligaris Italia (ITA) | 4.22,44 |  Gudrun Wegner Itä-Saksa (GDR) | 4.23,11 |
| 800 m vapaauinti |  Keena Rothhammer Yhdysvallat (USA) | 8.53,68 (ME) |  Shane Gould Australia (AUS) | 8.56,39 |  Novella Calligaris Italia (ITA) | 8.57,46 |
| 100 m selkäuinti |  Melissa Belote Yhdysvallat (USA) | 1.05,78 |  Andrea Gyarmati Unkari (HUN) | 1.06,26 |  Susie Atwood Yhdysvallat (USA) | 1.06,34 |
| 200 m selkäuinti |  Melissa Belote Yhdysvallat (USA) | 2.19,19 (ME) |  Susie Atwood Yhdysvallat (USA) | 2.20,38 |  Donna Gurr Kanada (CAN) | 2.23,22 |
| 100 m rintauinti |  Cathy Carr Yhdysvallat (USA) | 1.13,58 (ME) |  Galina Stepanova Neuvostoliitto (URS) | 1.14,99 |  Beverley Whitfield Australia (AUS) | 1.15,73 |
| 200 m rintauinti |  Beverley Whitfield Australia (AUS) | 2.41,71 |  Dana Schoenfield Yhdysvallat (USA) | 2.42,05 |  Galina Stepanova Neuvostoliitto (URS) | 2.42,36 |
| 100 m perhosuinti |  Mayumi Aoki Japani (JPN) | 1.03,34 (ME) |  Roswitha Beier Itä-Saksa (GDR) | 1.03,61 |  Andrea Gyarmati Unkari (HUN) | 1.03,73 |
| 200 m perhosuinti |  Karen Moe Yhdysvallat (USA) | 2.15,57 (ME) |  Lynn Colella Yhdysvallat (USA) | 2.16,34 |  Ellie Daniel Yhdysvallat (USA) | 2.16,74 |
| 200 m sekauinti |  Shane Gould Australia (AUS) | 2.23,07 (ME) |  Kornelia Ender Itä-Saksa (GDR) | 2.23,59 |  Lynn Vidali Yhdysvallat (USA) | 2.24,06 |
| 400 m sekauinti |  Gail Neall Australia (AUS) | 5.02,97 (ME) |  Leslie Cliff Kanada (CAN) | 5.03,57 |  Novella Calligaris Italia (ITA) | 5.03,99 |
| 4 × 100 m vapaauintiviesti |  Yhdysvallat (USA) Sandy Neilson  Jenny Kemp  Jane Barkman  Shirley Babashoff | 3.55,19 (ME) |  Itä-Saksa (GDR)  Gabriele Wetzko  Andrea Eife  Elke Sehmisch  Kornelia Ender | 3.55,55 |  Länsi-Saksa (FRG) Jutta Weber  Heidemarie Reineck  Gudrun Beckmann  Angela Steinbach | 3.57,93 |
| 4 × 100 m sekauintiviesti |  Yhdysvallat (USA) Melissa Belote  Cathy Carr  Deena Deardurff  Sandy Neilson | 4.20,75 (ME) |  Itä-Saksa (GDR)  Christine Herbst  Renate Vogel  Roswitha Beier  Kornelia Ender | 4.24,91 |  Länsi-Saksa (FRG) Silke Pielen  Vreni Eberle  Gudrun Beckmann  Heidemarie Reineck | 4.36,4 |