stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1968
Tapahtumia > maaliskuu

1. maaliskuuta – Juutalainen maailmankongressi syytti Saksan liittopresidentti Heinrich Lübkeä osallistumisesta natsien keskitysleirien rakentamiseen 1930- ja 1940-luvuilla. Lübke torjui syytökset.
1. maaliskuuta   – Presidentti Urho Kekkonen antoi eduskunnassa juhlallisen vakuutuksen kolmannen virkakautensa aluksi.
7. maaliskuuta – Vietnamin sota: ensimmäinen Saigonin taistelu alkoi.
8. maaliskuuta – Yhdysvallat kutsui Tukholman-suurlähettiläänsä kotiin vastalauseena Ruotsin omaksumalle asenteelle Vietnamin sotaa kohtaan.
12. maaliskuuta – Mauritius itsenäistyi.
16. maaliskuuta – Vietnamin sota: My Lain verilöyly.
19. maaliskuuta – Korkein oikeus piti voimassa kirjailija Hannu Salaman ja Otavan hovioikeudessa jumalanpilkasta saamat tuomiot, mutta alensi maksettavaksi määrättyjä korvauksia.
19. maaliskuuta   – Norjan kruununprinssi Harald ja neiti Sonja Haraldsen kihlautuivat.
22. maaliskuuta – Tohtori Mauno Koivisto muodosti ensimmäisen hallituksensa.
22. maaliskuuta   – Eduskunnan puhemieheksi valittiin Keskustapuolueen V. J. Sukselainen ja toiseksi varapuhemieheksi SKDL:n Leo Suonpää heidän edeltäjiensä Johannes Virolaisen ja Paavo Aition siirryttyä ministereiksi. Ensimmäinen varapuhemies, SDP:n Veikko Kokkola jatkoi tehtävässään.
27. maaliskuuta – kosmonautti Juri Gagarin menehtyy lento-onnettomuudessa lähellä Moskovaa.
31. maaliskuuta – Yhdysvaltain presidentti Lyndon B. Johnson ilmoitti, ettei hän pyri toiselle kaudelle.
31. maaliskuuta   – Romanian pääministeri Ion Gheorghe Maurer ja ulkoministeri Corneliu Manescu saapuivat viralliselle vierailulle Suomeen.
Tapahtumia > huhtikuu

2. huhtikuuta – Stanley Kubrickin tieteiselokuvan 2001: Avaruusseikkailu ensi-ilta oli Yhdysvalloissa.
4. huhtikuuta – Martin Luther King murhattiin Memphisissä Tennesseessä.
5. huhtikuuta – Britannian kuninkaallisten ilmavoimien kapteeni Alan Pollock lensi Hawker Hunter -hävittäjäkoneella kolmasti Westminsterin palatsin ympäri ja kerran Tower Bridgen ali luvattomassa lentonäytöksessä ja joutui laskeuduttuaan pidätetyksi. Pollock oli pettynyt siihen, ettei ilmavoimien 50-vuotisjuhlapäiväksi ollut järjestetty virallisia lentonäytöksiä.
6. huhtikuuta – Eurovision laulukilpailu järjestettiin Lontoossa Britanniassa. Espanjan edustaja Massiel voitti kappaleella ”La, la, la”.
7. huhtikuuta – Kilpa-ajaja Jim Clark kuoli Formula 2 -kisassa Saksan Hockenheimissa.
9. huhtikuuta – Valtiovarainministeriön budjettipäällikkö Heikki Tuominen nimitettiin Postisäästöpankin pääjohtajaksi.
11. huhtikuuta – Saksassa vasemmistolaiset opiskelijat saartoivat Springer Pressin päämajan Berliinissä. Moni opiskelija pidätettiin, muun muassa Ulrike Meinhof. Opiskelijajohtaja Rudi Dutschke haavoittui vakavasti mellakan aikana sattuneessa ampumavälikohtauksessa.
18. huhtikuuta – Vuonna 1831 valmistunut London Bridge-silta myytiin amerikkalaiselle öljyalan yrittäjälle Robert P. McCullochille. Tämä siirrätti sillan kivet Arizonaan, Lake Havasu Cityyn, jossa niistä rakennettiin entisen London Bridgen näköinen, vuonna 1971 valmistunut silta.
19. huhtikuuta – Uudistetun Saimaan kanavan täyttö vedellä aloitettiin. Myös kanavan koekäyttö alkoi huhtikuun aikana.
20. huhtikuuta – Konservatiivipuoluetta edustanut Englannin parlamentin jäsen Enoch Powell piti maahanmuuttoa arvostelleen Rivers of Blood -puheensa.
20. huhtikuuta   – Pierre Trudeausta tuli Kanadan uusi pääministeri.
23. huhtikuuta – Neuvostoliiton Suomen-suurlähettiläs Andrei Kovaljov ei pitänyt antamassaan lausunnossa Suomen ja Neuvostoliiton välisen ystävyyden kannalta miellyttävänä, että Karjala-oluen etiketissä on Karjalan vaakuna. Repliikki herätti Suomessa vilkkaan keskustelun, ja Karjala-oluen myynti kasvoi räjähdysmäisesti.
30. huhtikuuta – Neuvostoliitto hyökkäsi rajusti Romanian pääministeri Ion Gheorghe Maureria ja ulkoministeri Corneliu Manescua vastaan sanoen heidän osoittaneen kunnioitusta ”natsien liittolaisille”. Tämä johtui siitä, että Maurer ja Manescu olivat Suomen-vierailunsa aikana laskeneet kukkatervehdyksen marsalkka Mannerheimin haudalle Helsingin Hietaniemessä.
Tapahtumia > toukokuu

4. toukokuuta – Pariisissa alkoivat 1960-luvun opiskelijaliikkeen rajuimmat mellakat ylioppilaiden vaatiessa yliopistojen hallinnon uudistamista. Työläiset alkoivat tukea opiskelijoita lakoin.
5. toukokuuta – Professori Pekka Tarjanne valittiin Liberaalisen Kansanpuolueen puheenjohtajaksi.
10. toukokuuta – Oikeuskansleri Jaakko Enäjärven tekemästä selvityksestä ilmeni, että eduskunnan taloudenhoitajana vuodesta 1940 lähtien toiminut varatuomari Björn Feiring oli vuosina 1944–1947 osittain ja siitä lähtien kokonaan jättänyt suorittamatta valtiolle kansanedustajien palkkojen ennakonpidätykset ja eräät muut maksut. Kassavajauksen suuruudeksi todettiin yli 16 miljoonaa markkaa ja suurin osa näistä rahoista löytyi käteisenä eduskunnan kassaholvista. Tästä huolimatta eduskunnan tilintarkastajat olivat vuosittain hyväksyneet tilit. SMP:n puheenjohtaja Veikko Vennamo vaati tapauksen vuoksi Feiringin, eduskunnan tilintarkastajien ja eduskunnan pääsihteerin Olavi Salervon asettamista syytteeseen.
14. toukokuuta – SKDL:n kansanedustaja Pekka Silander kuoli. Hänen tilalleen eduskuntaan tuli asentaja Ensio Laine.
19. toukokuuta – Italiassa pidettiin parlamenttivaalit. Vaalit voitti jälleen Italian kristillisdemokraattinen puolue.
21. toukokuuta – Eduskunta hyväksyi peruskoulun puitelain. Laki tuli voimaan elokuun alusta 1970.
22. toukokuuta – Ydinkäyttöinen sukellusvene USS Scorpion upposi 99 miehistön jäsenen kanssa 650 km Azoreilta.
25. toukokuuta – Åbo Akademi vietti 50-vuotisjuhlansa.
26. toukokuuta – Islannin H-päivä: Islanti siirtyi oikeanpuoleiseen liikenteeseen.
28. toukokuuta – Eduskunta hyväksyi vuoden 1969 alussa voimaan tulleen keskiolutlain äänin 137–33.
29. toukokuuta – Presidentti Antonín Novotný ja kuusi muuta vanhoillisen linjan kannattajaa erotettiin Tšekkoslovakian kommunistipuolueesta.
30. toukokuuta – Ranskan presidentti Charles de Gaulle hajotti Kansalliskokouksen opiskelijaliikkeen levottomuuksien ja laajalle levinneiden lakkojen vuoksi ja määräsi uudet vaalit pidettäviksi 23. kesäkuuta.
Tapahtumia > kesäkuu

1. kesäkuuta – Ydinsulkusopimus avattiin YK:ssa allekirjoituksille. Ensimmäisenä sen allekirjoitti Irlanti ja nykyisin vain neljä maata ei ole allekirjoittanut sitä.
4. kesäkuuta – Suomen puolustusvoimat vietti 50-vuotisjuhlaansa.
5. kesäkuuta – Presidenttiehdokas Robert F. Kennedyä ammuttiin Los Angelesissa. Hän kuoli seuraavana päivänä.
15. kesäkuuta – Ranskan presidentti Charles de Gaulle armahti vuonna 1962 elinkautiseen vankeuteen tuomitut äärioikeistolaisen OAS-järjestön johtajat.
25. kesäkuuta – Tšekkoslovakian kansalliskokous hyväksyi lain, jonka nojalla palautettiin vuoden 1948 jälkeen poliittisista syistä tuomittujen kunnia.
27. kesäkuuta – Yleisradion hallintoneuvosto tuomitsi väkivaltaisten ohjelmien esittämisen televisiossa.
29. kesäkuuta – Paavi Paavali VI tuomitsi syntyvyydensäännöstelyn. Paavin lausuntoa arvosteltiin voimakkaasti eri puolilla maailmaa.
30. kesäkuuta – Historiantutkija, filosofian tohtori Kristján Eldjárn valittiin Islannin presidentiksi.
Tapahtumia > heinäkuu

2. heinäkuuta – Biafran oloja tutkinut komitea totesi raportissaan 400 000 lapsen olevan kuolemassa nälkään Biafrassa 60 lähimmän vuorokauden aikana. Biafraan oli jo tällöin lähetetty aineellista apua, mutta tarvikkeita ei ollut saatu turvallisesti perille.
4. heinäkuuta – Biafra ilmoitti kieltäytyvänsä Ison-Britannian tarjoamasta avusta niin kauan kuin Britannia toimittaa aseita Nigerian hallitukselle.
4. heinäkuuta – Tanskaan adoptoitu Jari-poika, josta oli paljon kirjoitettu pohjoismaisessa lehdistössä, luovutettiin Suomeen.
14. heinäkuuta – Ensimmäiset Sulkavan Suursoudut järjestettiin Sulkavan Hakovirralla.
17. heinäkuuta – Saddam Husseinista tuli Irakin vallankumousneuvoston varapuhemies vallankaappauksen jälkeen.
12. heinäkuuta – Sambian presidentti Kenneth Kaunda saapui valtiovierailulle Suomeen ensimmäisenä Päiväntasaajan eteläpuolisen valtion päämiehenä.
25. heinäkuuta – Paavi Paavali VI julkaisi ”Humanae Evitae” -kiertokirjeen, jossa otetaan kielteinen kanta keinotekoiseen syntyvyyden säännöstelyyn.
31. heinäkuuta – Ranska ilmoitti tukevansa Biafran itsenäisyystaistelua.
Tapahtumia > elokuu

2. elokuuta – Suomen vanhin puukirkko, 1600-luvulla rakennettu Hailuodon kirkko, tuhoutui salaman sytyttämässä tulipalossa.
3. elokuuta – Vehmassalmen tanssilavalla Vehmaalla sattui Danny-show’n yhteydessä räjähdysonnettomuus, jossa loukkaantui useita ihmisiä.
5. elokuuta – Saimaan kanava vihittiin uudelleen käyttöön.
9. elokuuta – Presidentti Urho Kekkonen armahti kirjailija Hannu Salaman tälle jumalanpilkan takia langetetusta ehdollisesta vankeustuomiosta ja korvauksista. Presidentti teki ratkaisunsa vastoin korkeimman oikeuden kantaa.
9. elokuuta   – Rhodesian korkein oikeus tuomitsi 32 mustaihoista kuolemaan aseiden luvattomasta maahantuonnista sekä järjestyksen ja turvallisuuden vaarantamisesta.
19. elokuuta – Kyproksen presidentti, arkkipiispa Makarios III saapui vierailulle Suomeen.
21. elokuuta – 200 000 Varsovan liiton sotilasta ja 5 000 panssarivaunua miehittivät Tšekkoslovakian ja päättivät ”Prahan kevään”.
22. elokuuta − Suomen Kommunistinen Puolue päätti peruuttaa 50-vuotisjuhlansa Tšekkoslovakian tapahtumien vuoksi. Puheenjohtaja Aarne Saarinen ilmoitti SKP:n tuomitsevan miehityksen.
23. elokuuta – YK:n turvallisuusneuvosto tuomitsi Tšekkoslovakian miehityksen äänin 10–2.
24. elokuuta – Ranska suoritti vetypommikokeen (Canopus) viidentenä valtiona maailmassa.
25. elokuuta – Jugoslavia ja Romania solmivat keskinäisen sotilaallisen avunantosopimuksen mahdollisen miehityksen varalta.
29. elokuuta – Norjan kruununprinssi Harald avioitui Sonja Haraldsenin kanssa.
29. elokuuta   – Yhdysvaltain demokraattinen puolue valitsi presidenttiehdokkaakseen senaattori Hubert Humphreyn ja varapresidenttiehdokkaaksi senaattori Edmund Muskien.
Tapahtumia > syyskuu

6. syyskuuta – Swazimaa itsenäistyi.
9. syyskuuta – Ranskan presidentti Charles de Gaulle tuomitsi Tšekkoslovakian miehityksen.
12. syyskuuta – Albania tuomitsi Tšekkoslovakian miehityksen ja erosi Varsovan liitosta.
12. syyskuuta   – Helsingissä allekirjoitettiin Uuteenkaupunkiin sijoittuvan Saab-Valmet-henkilöautotehtaan perustamissopimus.
15. syyskuuta – Ruotsin valtiopäivävaaleissa sosiaalidemokraatit saivat enemmistön (50,12 %) äänistä.
22. syyskuuta – Siperiassa ja Kiinassa sattui täydellinen auringonpimennys. Suomessa pimennys näkyi osittaisena.
27. syyskuuta – Ranska esti jälleen Ison-Britannian pääsyn Euroopan talousyhteisön jäseneksi.
29. syyskuuta – Kansanäänestys Kreikassa antoi sotilasjuntalle lisää valtaa.
Tapahtumia > lokakuu

2. lokakuuta – Opiskelijamielenosoitus päättyi verilöylyyn La Plaza de las Tres Culturasilla Méxicossa.
3. lokakuuta – Kenraali Juan Velasco Alvaradon Perussa johtama sotilasvallankaappaus poisti presidentti Fernando Belaúnde Terryn vallasta.
6. lokakuuta – kunnallisvaalit alkoivat Suomessa. Leimallisin piirre oli äänioikeutettujen ja vaaleissa valittujen keski-iän selvä aleneminen suurten ikäluokkien saatua äänioikeuden ja vaalikelpoisuuden.
7. lokakuuta – Neuvostoliiton pääministeri Aleksei Kosygin saapui kolmen päivän vierailulle Suomeen. Presidentti Urho Kekkonen ja Kosygin siirtyivät Hiittisten saaristoon kalastamaan ja neuvottelemaan. Kosyginin vierailu herätti huomiota läntisen Euroopan lehdistössä; eräät lehdet kirjoittivat Tšekkoslovakian miehitykseen viitaten jopa neuvostojoukkojen mahdollisesta siirrosta Suomeen.
11. lokakuuta – Sotilasvallankaappaus Panamassa eversti Omar Torrijos Herreran johdolla.
11. lokakuuta   – NASAn Apollo 7, ensimmäinen miehitetty Apollo-lento, laukaistiin matkaan.
12. lokakuuta – Espanjalle kuulunut Päiväntasaajan Guinea itsenäistyi.
12. lokakuuta   – Kesäolympialaiset alkoivat Méxicossa.
15. lokakuuta – Kiina ilmoitti, että Kiinan kansantasavallan presidentti Liu Shaoqilta oli riistetty kaikki hänen viralliset tehtävänsä kommunistipuolueessa, mikä merkitsi Mao Zedongin voittoa Liun ja Maon valtataistelussa. Tämän jälkeen Liu katosi julkisuudesta.
19. lokakuuta – Pohjoismaiden pääministerit sopivat kokouksessaan Oslossa yhteispohjoismaisen talousalueen luomiseen tähtäävän Nordek-hankkeen aikataulusta.
20. lokakuuta – Aristoteles Onassis ja Jacqueline Kennedy avioituivat Skorpióksen saarella.
28. lokakuuta – Tšekkoslovakia juhli 50-vuotista itsenäisyyttään. Juhlien aikana puhkesi voimakkaita Neuvostoliiton vastaisia mielenosoituksia.
Tapahtumia > marraskuu

1. marraskuuta – Presidentti Liu Shaoqi erotettiin Kiinan kommunistipuolueesta.
1. marraskuuta   – Suomi, Espanja, Kolumbia, Nepal ja Sambia valittiin YK:n turvallisuusneuvoston jäseniksi kaudelle 1969–1970.
5. marraskuuta – Yhdysvaltain presidentinvaaleissa republikaanipuolueen Richard Nixon voitti niukasti varapresidentti Hubert Humphreyn ja riippumattoman ehdokkaan George Wallacen.
19. marraskuuta – Armeija kaappasi vallan Malissa Afrikassa.
19. marraskuuta   – YK:n yleiskokous torjui Kiinan kansantasavallan jäsenyyden YK:ssa äänin 58–44. Äänestyksestä pidättyi 23 jäsenmaata.
25. marraskuuta – ”Vanhan valtaus” Helsingissä.
26. marraskuuta – Helsingin yliopiston ylioppilaskunta vietti satavuotisjuhliaan.
28. marraskuuta – Matkustajalaivat Ilmatar ja Botnia törmäsivät Långnäsin sataman edustalla Ahvenanmaalla, jolloin kuusi henkilöä kuoli. Onnettomuushetkellä oli sakea sumu.
Tapahtumia > joulukuu

9. joulukuuta – Douglas Engelbart esitteli oN-Line Systemiä San Franciscossa "Kaikkien demojen äidiksi" (engl. The mother of all demos) nimetyssä demonstraatiossa. Mullistava esittely sisälsi useita konsepteja kuten tietokonehiiren ja graafisen käyttöliittymän.
10. joulukuuta – Julkisen sanan neuvoston perustamissopimus allekirjoitettiin Helsingissä.
16. joulukuuta – Eduskunta hyväksyi puoluelain ja Suomen liittymisen OECD:n jäseneksi. Äänestysluvut olivat 122–53 ja 126–38.
20. joulukuuta – Zodiac Killer -sarjamurhaaja teki ensimmäiset vahvistetut henkirikoksensa surmaamalla David Arthur Faradayn ja Betty Lou Jensenin.
21. joulukuuta – Apollo 8 laukaistiin avaruuteen, ja se kiersi ensimmäisenä avaruusaluksena Kuun.
26. joulukuuta – Israelilainen matkustajakone joutui arabiterroristien hyökkäyksen kohteeksi Ateenassa Kreikassa. Israelin ilmavoimat tuhosi kostoksi 13 libanonilaista matkustajakonetta Beirutissa kaksi päivää myöhemmin. Israel luonnehti kostoiskua varoitukseksi arabimaille. YK:n turvallisuusneuvosto tuomitsi Israelin tekemän iskun 31. joulukuuta.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

Tyypin H3N2 influenssa levisi pandemiaksi, joka tunnetaan nimellä hongkongilainen.
Syntyneitä > lokakuu–joulukuu

2. lokakuuta – Tittamari Marttinen, suomalainen kirjailija
2. lokakuuta   – Jana Novotná, tšekkiläinen tennispelaaja (k. 2017)
3. lokakuuta – Marko Rajamäki, suomalainen jalkapalloilija
7. lokakuuta – Thomas Edward ”Thom” Yorke, brittiläinen laulaja (Radiohead)
10. lokakuuta – Ali, intialainen näyttelijä ja koomikko
11. lokakuuta – Anssi Kankkonen, suomalainen golf-pelaaja
12. lokakuuta – Hugh Jackman, australialainen näyttelijä
13. lokakuuta – Anna-Sofia ”Anu” Holopainen, suomalainen kirjailija ja toimittaja
15. lokakuuta – Didier Deschamps, ranskalainen jalkapallovalmentaja ja keskikenttäpelaaja
15. lokakuuta   – Jyrki Linnankivi (”Jyrki 69”), suomalainen laulaja (The 69 Eyes)
27. lokakuuta – Kata Kärkkäinen, suomalainen kirjailija ja kolumnisti
28. lokakuuta – Rosanna Rocci, italialainen kevyen musiikin laulaja
29. lokakuuta – Aili Keskitalo, Norjan Saamelaiskäräjien puheenjohtaja
29. lokakuuta   – Johann Olav Koss, norjalainen pikaluistelija (olympiavoittaja)
30. lokakuuta – Emmanuelle Claret, ranskalainen ampumahiihtäjä
31. lokakuuta – Robert Van Winkle (”Vanilla Ice”), yhdysvaltalainen rap-muusikko
5. marraskuuta – Sam Rockwell, yhdysvaltalainen näyttelijä
7. marraskuuta – Michel Pavon, ranskalainen jalkapalloilija ja valmentaja
8. marraskuuta – Oddmund Løkensgard Hoel, norjalainen poliitikko
9. marraskuuta – Antti Syväjärvi, professori, Lapin yliopiston rehtori
10. marraskuuta – Tracy Morgan, yhdysvaltalainen näyttelijä, koomikko ja kirjailija
21. marraskuuta – Sean Schemmel, yhdysvaltalainen ääninäyttelijä ja ohjaaja
27. marraskuuta – Michael Vartan, ranskalais-yhdysvaltalainen televisio- ja elokuvanäyttelijä
1. joulukuuta – Riina Katajavuori, suomalainen kirjailija
2. joulukuuta – Lucy Liu, yhdysvaltalainen näyttelijä
2. joulukuuta   – Nate Mendel, yhdysvaltalainen basisti
9. joulukuuta – Kurt Angle, yhdysvaltalainen show- ja vapaapainija (olympiavoittaja)
11. joulukuuta – Emmanuelle Charpentier, vuoden 2020 Nobelin kemianpalkinnon saanut ranskalainen biokemisti ja mikrobiologi
15. joulukuuta – Pat O’Brien, yhdysvaltalainen kitaristi
17. joulukuuta – Paul Tracy, kanadalainen Champ Car -kuljettaja
18. joulukuuta – Rachel Griffiths, australialainen näyttelijä
22. joulukuuta – Adam Beechen, yhdysvaltalainen sarjakuvataiteilija
22. joulukuuta   – Juha-Pekka Koskinen, suomalainen kirjailija
23. joulukuuta – Manuel Rivera-Ortiz, yhdysvaltalainen valokuvaaja
23. joulukuuta   – Katja Ståhl, suomalainen toimittaja ja tv-esiintyjä
25. joulukuuta – Helena Christensen, tanskalainen malli
28. joulukuuta – Michael S. Hopkins, yhdysvaltalainen astronautti
Kuolleita > tammikuu–maaliskuu

9. tammikuuta – Louis Aubert, ranskalainen säveltäjä (s. 1877)
14. tammikuuta – Elias Ilkka, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1889)
15. tammikuuta – Tauno Aho, suomalainen pesäpalloilija (s. 1909)
15. tammikuuta – Bill Masterton, kanadalainen jääkiekkoilija (s. 1938)
18. tammikuuta – Sven Oskar Lindgren, suomalainen everstiluutnantti (s. 1905)
22. tammikuuta – Duke Kahanamoku (”The Big Kahuna”), yhdysvaltalainen lainelautailija ja uimari (olympiavoittaja) (s. 1890)
28. tammikuuta – Eino Räisänen, suomalainen studiopäällikkö (s. 1904)
29. tammikuuta – Ignatius Gabriel I Tappuni, syyrialainen katolinen piispa ja kardinaali (s. 1879)
2. helmikuuta – Tullio Serafin, italialainen kapellimestari ja äänikouluttaja (s. 1878)
13. helmikuuta – Erkki Luikko, suomalainen virkamies, yritysjohtaja ja metsäneuvos (s. 1905)
13. helmikuuta – Ildebrando Pizzetti, italialainen säveltäjä (s. 1880)
15. helmikuuta – Eino Jalmari Leino, suomalainen poliitikko (s. 1896)
16. helmikuuta – Väinö Suojamaa, suomalainen kirkkoherra ja kirjailija (s. 1878)
17. helmikuuta – Donald Wolfit, brittiläinen näyttelijä (s. 1902)
21. helmikuuta – Howard Florey, vuoden 1945 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut australialaissyntyinen farmakologi (s. 1948)
22. helmikuuta – Verner Weckman, suomalainen teollisuusmies, vuorineuvos ja painija (Suomen ensimmäinen olympiavoittaja) (s. 1882)
29. helmikuuta – Tore Ørjasæter, norjalainen runoilija (s. 1886)
4. maaliskuuta – Einar Sissener, norjalainen näyttelijä (s. 1897)
4. maaliskuuta   – Emil Tuomi, suomalainen toimitusjohtaja, toimittaja, liitto- ja puoluetoimitsija (s. 1894)
9. maaliskuuta – Hans-Jürgen Stumpff, saksalainen kenraalieversti (Luftwaffe) (s. 1889)
16. maaliskuuta – Mario Castelnuovo-Tedesco, italialainen säveltäjä (s. 1895)
16. maaliskuuta   – Gunnar Ekelöf, ruotsalainen kirjailija ja kääntäjä (s. 1907)
20. maaliskuuta – Carl Th. Dreyer, ranskalainen elokuvaohjaaja (s. 1889)
21. maaliskuuta – Jevgeni Levinson, neuvostoliittolainen arkkitehti (s. 1894)
27. maaliskuuta – Juri Gagarin, neuvostoliittolainen kosmonautti (ensimmäinen ihminen avaruudessa) (s. 1934)
30. maaliskuuta – Bobby Driscoll, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1937)
Kuolleita > heinäkuu–syyskuu

7. heinäkuuta – Joel Asikainen, suomalainen näyttelijä (s. 1912)
7. heinäkuuta   – Joseph ”Jo” Schlesser, ranskalainen kilpa-autoilija (s. 1928)
14. heinäkuuta – Konstantin Paustovski, neuvostoliittolainen kirjailija (s. 1892)
15. heinäkuuta – Signe Lagerborg-Stenius, suomalainen arkkitehti (s. 1870)
18. heinäkuuta – Corneille Heymans, vuoden 1938 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut belgialainen fysiologi (s. 1892)
22. heinäkuuta – Giovanni Guareschi, italialainen toimittaja, sarjakuvataiteilija ja humoristi (Isä Camillo) (s. 1908)
23. heinäkuuta – Sir Henry Dale, vuoden 1936 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut englantilainen aivotutkija (s. 1875)
28. heinäkuuta – Otto Hahn, vuoden 1944 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen fyysikko (s. 1879)
30. heinäkuuta – Jón Leifs, islantilainen säveltäjä (s. 1899)
3. elokuuta – Konstantin Rokossovski, Neuvostoliiton marsalkka (s. 1896)
17. elokuuta – Arto Tuovinen, suomalainen toimittaja, kääntäjä ja kirjailija (s. 1933)
17. elokuuta – Sven Wallander, ruotsalainen arkkitehti (s. 1890)
19. elokuuta – George Gamov, ukrainalaissyntyinen fyysikko ja kirjailija (s. 1904)
23. elokuuta – Oiva Olenius, suomalainen jalkaväenkenraali (s. 1890)
24. elokuuta − Olli Aro, suomalainen kirjailija (s. 1920)
26. elokuuta – Kay Francis, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1905)
27. elokuuta – Robert Z. Leonard, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (s. 1889)
1. syyskuuta – Lauri Holopainen, suomalainen kirjailija (s. 1909)
8. syyskuuta – Johan Fridolf Johansson (”Jan Fridegård”), ruotsalainen kirjailija (s. 1897)
15. syyskuuta – Uuno Takki, suomalainen poliitikko ja vuorineuvos (s. 1901)
16. syyskuuta – Kalle Väisälä, suomalainen matemaatikko ja oppikirjojen tekijä (s. 1893)
16. syyskuuta   – Nedrick Young, yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä ja käsikirjoittaja (s. 1914)
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Luis Alvarez
Nobelin kemianpalkinto: Lars Onsager
Nobelin lääketieteen palkinto: Robert W. Holley, Har Gobind Khorana ja Marshall Nirenberg
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Yasunari Kawabata
Nobelin rauhanpalkinto: René Cassin
Muuta

Elokuvavuosi 1968
Kirjallisuusvuosi 1968
Musiikkivuosi 1968
Urheiluvuosi 1968
Kirjallisuutta

Kurlansky, Mark: 1968 – vuosi joka vavahdutti maailmaa.  ((1968: The Year That Rocked the World, 2005.) Suomentanut Kirsi Komonen. Pystykorvakirja)  Helsinki:  Like: Suomen rauhanpuolustajat, 2008.  ISBN 978-952-01-0103-9
Toivon ja raivon vuosi 1968. Toim. Maarit Leskelä-Kärki, Marika Ahonen, Niko Heikkilä. Helsinki : Työväen historian ja perinteen tutkimuksen seura, 2019. ISBN 978-952-5976-73-1.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
YLE Elävä arkisto: Hullu vuosi 1968 (Arkistoitu – Internet Archive)
Martin Luther King vuonna 1964
Barrikadeja hallitusvastaista mielenosoitusta vastaan Bordeauxissa.
Miehitystä vastustavat tšekit kantavat Tšekkoslovakian lippua palavan panssarivaunun vieressä Prahassa.
Richard Nixon voitti Yhdysvaltain presidentinvaalit.
Harlin & Selin Productions

Harlin & Selin Productions Oy oli Renny Harlinin ja Markus Selinin 1990-luvun alussa perustama suomalainen elokuvayhtiö. Yhtiön toiminta lakkasi 1990-luvun puolivälissä, jonka jälkeen Markus Selin perusti Solar Films -elokuvayhtiön.
Elokuvat ja televisiosarjat

Gladiaattorit (1993) (TV-sarja)
Vintiöt (1994) (TV-sarja)
Esa ja Vesa – auringonlaskun ratsastajat (1994) (elokuva)
Samuli Edelmann: Live (1995) (TV-ohjelma)
Aiheesta muualla

Harlin & Selin Productions Internet Movie Databasessa (IMDb.com) (englanniksi)
Duettokerttuli

| Duettokerttuli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kerttulit Parulidae
Suku::  Inkakerttulit Myiothlypis
Laji::  bivittata
Kaksiosainen nimi
 Myiothlypis bivittata  (Lafresnaye & d'Orbigny, 1837) 
Synonyymit
 Basileuterus bivittatus 

Katso myös
   Duettokerttuli Wikispeciesissä   Duettokerttuli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Duettokerttuli (Myiothlypis bivittata) on kerttulien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Duettokerttulia tavataan Argentiinassa, Boliviassa, Brasiliassa, Guyanassa, Perussa ja Venezuelassa. Sitä on kuvattu melko yleiseksi, mutta sen kannankehitys on laskeva. Lajin ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.