stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koripallo kesäolympialaisissa 1952 – kokoonpanot
Neuvostoliitto

Stepas Butautas
Nodar Džordžikia
Anatoli Konev
Otar Korkia
Heino Kruus
Ilmar Kullam
Justinas Lagunavičius
Joann Lõssov
Aleksandr Moisejev
Juri Ozerov
Kazys Petkevičius
Stasys Stonkus
Maigonis Valdmanis
Viktor Vlasov
Päävalmentaja: Stepan Spandarjan
Ranska

André Buffière
André Vacheresse
Jacques Dessemme
René Chocat
André Chavet
Bernard Planque
Robert Monclar
Jean Perniceni
Jean-Paul Beugnot
Jean-Pierre Salignon
Louis Devoti
Robert Crost
Robert Guillin
Roger Haudegand
Päävalmentaja: Robert Busnel
Romania

Mihai Nedef
Suomi

Kalevi Heinänen
Esko Karhunen
Juhani Kyöstilä
Pentti Laaksonen
Olavi Lahtinen
Raimo Lindholm
Pertti Mutru
Raine Nuutinen
Tapio Pöyhönen
Tuomo Ristola
Eero Salonen
Timo Suviranta
Kalevi Sylander
Oiva Virtanen
Päävalmentaja: Matti Simola
Tšekkoslovakia

Ivan Mrázek
Unkari

György Telegdy
György Bokor
Tibor Mezőfi
László Bánhegyi
Péter Papp
János Greminger
Tibor Zsíros
Pál Bogár
János Simon
Tibor Cselkó
László Hódi
Tibor Czinkán
Ede Komáromi
Päävalmentaja: János Páder
Uruguay

Martín Acosta y Lara
Enrique Baliño
Victorio Cieslinskas
Héctor Costa
Nelson Demarco
Héctor García
Tabaré Larre Borges
Adesio Lombardo
Roberto Lovera
Sergio Matto
Wilfredo Peláez
Carlos Roselló
Päävalmentaja: Olguiz Rodríguez
Yhdysvallat

Ron Bontemps
Marcus Freiberger
Wayne Glasgow
Charlie Hoag
Bill Hougland
John Keller
Dean Kelley
Bob Kenney
Bob Kurland
Bill Lienhard
Clyde Lovellette
Frank McCabe
Dan Pippin
Howie Williams
Päävalmentaja: Warren Womble
Lebo Mathosa

Lebo Mathosa (1977 – 23. lokakuuta 2006) oli eteläafrikkalainen kwaiton ja hip hopin esittäjä.
Mathosa aloitti uransa vuonna 1994 perustetussa Boom Shaka -yhtyeessä. Hänen sooloalbuminsa Dream julkaistiin 2000, ja se myi kultaa. Hänelle myönnettiin levyn perusteella useita South African Music Awardseja. Vuonna 2004 ilmestyi toinen albumi, Drama Queen.
Toisellakin albumillaan Mathosa nousi Etelä-Afrikassa listoille. Häntä ehdotettiin brittiläisen MOBO-palkinnon saajaksi. Mathosa esiintyi eri puolilla maailmaa, mm. Lontoon Trafalgar Squarella ja Yhdysvalloissa.
Mathosa kuoli auto-onnettomuudessa 29-vuotiaana. Laulaja oli avoimesti biseksuaalinen.
Diskografia

Dream (2000)
Drama Queen (2004)
Lioness (2006)
Lebesguen differentioituvuuslause

Matematiikassa Lebesguen differentioituvuuslause on reaalianalyysin lause, jonka mukaan integroituvan funktion arvo voidaan laskea melkein kaikkialla laskemalla sen infinitesimaalisten keskiarvojen raja-arvo. Lause on nimetty Henri Lebesguen mukaan.
Väite

Jos f on reaali- tai kompleksiarvoinen funktio, niin infinitesimaalinen integraali on funktio, joka kuvaa mitallisen joukon A  funktion  f\cdot \mathbf {1} _{A} Lebesguen integraalille, missä  \mathbf {1} _{A} on joukon A indikaattorifunktio. Tämä kirjoitetaan usein muodossa.
missä λ on n-ulotteinen Lebesguen mitta.
Tämän integraalin derivaatta kohdassa x on määritelmän perusteella
missä |B| on x-keskisen pallon B tilavuus eli Lebesguen mitta. Lisäksi B → x tarkoittaa, että pallon säde lähestyy nollaa.
Lebesguen differentioituvuuslause sanoo, että yllä oleva derivaatta on olemassa ja sen arvo on f(x) melkein jokaisessa pisteessä x ∈ Rn. Niitä pisteitä x, joissa yhtäsuuruus on voimassa, sanotaan Lebesguen pisteiksi.
Loongson

| Loongson |
| --- | --- |


Toimiala:  puolijohdeteollisuus
Kotisivu:  www.loongson.cn/EN
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Loongson on kiinalainen puolijohdeteollisuuden yritys. Yritys valmistaa mikroprosessoreita, jotka käyttävät sen suunnitelemaa LoongArch-käskykantaa (myös nimellä Godson). Yrityksen tavoitteena on vähentää Kiinan riippuvuutta länsimaisesta teknologiasta. Yritys on Kiinan valtion tukema.
The Registerin mukaan LoongArch-arkkitehtuuri on RISC-arkkitehtuuri, joka yhdistää ideoita MIPS-arkkitehtuurista ja RISC-V-arkkitehtuurista. LoongArchin versioita ovat 32-bittiset LA32R- ja LA32S, sekä 64-bittinen LA64.
Kiina on kieltänyt strategisesti tärkeiksi nähtyjen Loongson-suorittimien viennin ulkomaille.
Libera (kappale)

|  Libera> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Mia Martini
Säveltäjä(t):  Salvatore Fabrizio
Sanoittaja(t):  Luigi Albertelli
Euroviisutiedot
Vuosi:  1977
Maa:  Italia
Kieli:  italia
Sijoitus:  13.
Pisteet:  33
Sanat:  sanoitus
Muuta:  Kapellimestarina Maurizio Fabrizio
Libera on Mia Martinin esittämä kappale, joka edusti Italiaa vuoden 1977 Eurovision laulukilpailussa Ison-Britannian Lontoossa.
Kappale sijoittui Euroviisuissa kolmanneksitoista 33 pisteellä.
Kalmasiivous

Kalmasiivouksella tarkoitetaan asunnon siivousta kuoleman jäljiltä. Hajun saaminen pois voi edellyttää siivouksen lisäksi remontointia, jos ruumiin nesteet ovat imeytyneet rakenteisiin.
Likolahti (Mäntyharju)

| Likolahti |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°15′55″N, 26°57′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskuoja:  oja Ala-Turkkiin 
Järvinumero:  14.984.1.050
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,9 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  2,516 km  
Pinta-ala:  8,897 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLikolahti 
Likolahti  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Haimin lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Tervajärven valuma-alueeseen (14.984) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,9 metriä mpy.
Live Johnny Winter And

| Live Johnny Winter and Johnny Winter |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 1970
 Julkaistu: 1971
 Formaatti: LP, MC, CD
 Tuottaja(t): Johnny Winter, Rick Derringer
 Tyylilaji: blues rock
 Kesto: 40.22
 Levy-yhtiö: Columbia, CBS
Johnny Winterin muut julkaisut
| Johnny Winter And 1970 | Live Johnny Winter and 1971 | Still Alive and Well 1973 |
Live Johnny Winter and on Johnny Winterin livealbumi vuodelta 1971.
Kappaleet

A-puoli
Good Morning Little School Girl – 4.35 (säv. Bob Love, Don Level)
It’s My Own Fault – 12.14 (säv. B.B. King, Jules Taub)
Jumpin’ Jack Flash – 4.26 (säv. Mick Jagger, Keith Richards)
B-puoli
Rock and Roll Medley – 6.46
Great Balls of Fire – (säv. Jerry Lee Lewis)
Long Tall Sally – (säv. Enotris Johnson, Richard Penniman, Robert Blackwell)
Whole Lotta Shakin’ Goin’ On – (säv. Dave Williams, Sunny David)
Mean Town Blues – 8.59 (säv. Johnny Winter)
Johnny B. Goode – 3.22 (säv. Chuck Berry)
Lapin yliopiston ylioppilaskunta

| Lapin yliopiston ylioppilaskunta |
| --- | --- |
  
 engl. The Student Union of The University of Lapland 
Perustettu:  1979
Tyyppi:  Julkisoikeudellinen yhteisö
Henkilökunta:  6
Sijainti:  Rovaniemi,  Suomi
Osoite:  Ahkiomaantie 23 B, 96300 Rovaniemi
Yhteistyö:  SYL
Sivusto:  www.lyy.fi
Lapin yliopiston ylioppilaskunta (LYY) on Lapin yliopiston opiskelijoiden etu- ja palvelujärjestö. Lapin yliopiston ylioppilaskunta on julkisoikeudellinen yhteisö, jonka jäseniä ovat Lapin yliopistossa ylempää tai alempaa korkeakoulututkintoa suorittavat opiskelijat. Myös jatko- ja vaihto-opiskelijoilla on mahdollisuus liittyä ylioppilaskunnan jäseneksi. Jäseniä Lapin yliopiston ylioppilaskunnassa on yli 4000.
LYY perii kaikilta jäseniltään jäsenmaksun, joka ennen sisälsi myös Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön terveydenhoitomaksun. Vuoden 2021 voimaan astuneen lakimuutoksen johdosta, YTHS:n terveydenhoitomaksun perii Kansaneläkelaitos. Jäsenmaksu lukuvuodelle 2024-2025 on 59 euroa. Jäsenmaksu on yksi Suomen ylioppilaskuntien edullisimmista.
Lapin yliopiston ylioppilaskunnan varsinaista toimintaa kutsutaan aatteelliseksi toiminnaksi. Ylioppilaskunta omistaa kaksi osakeyhtiötä. Rovaniemen Laky Oy:n liiketoimintaan kuuluu sen omistaman, Rovaniemen keskustassa sijaitsevan, kiinteistön hallinnointi ja vuokraus. Lapin Lyyli Oy:n liiketoimintaa ovat Lapin yliopistolla sijaitsevien kahvila Meidän Lovisan toiminta. Lapin Lyyli Oy omisti aikaisemmin myös kioskin yliopistolla, mutta se lopetti toimintansa syksyllä 2014.
Lapin yliopiston ylioppilaskunnan organisaatio > Edustajisto

Ylioppilaskunnan ylintä päätösvaltaa käyttää joka toinen vuosi vaaleilla valittava 20-jäseninen edustajisto, joka kokoontuu noin kerran kuukaudessa. Edustajisto päättää muun muassa LYY:n talousarviosta, toimintasuunnitelmasta, jäsenmaksusta ja jakaa projektiavustukset. Edustajiston kokoukset ovat avoimia kaikille LYY:n jäsenille. Vuonna 2024 edustajiston puheenjohtajana toimii Miika Alajääskö, varapuheenjohtajina Julia Lyytinen ja Julia Palola. 20-paikkaisen edustajiston suurimmat edustajistoryhmät ovat oikeustieteilijöiden ainejärjestön Artiklan kahdeksalla paikalla sekä taideopiskelijoiden ainejärjestö TAOn edustajistoryhmä neljällä paikallaan. Muilla edustajistoryhmillä on paikkoja seuraavasti: YTK:n superlista (3), KTK:n mahtilista (2), Lapin punaiset (1), Vihertävät (1) ja Kokoomus (1).
Lapin yliopiston ylioppilaskunnan organisaatio > Hallitus

Ylioppilaskunnan käytännön toimintaa hoitaa vuosittain valittava hallitus, johon kuuluu puheenjohtaja, sekä 4-8 jäsentä. Hallituksen valitsee ylioppilaskunnan edustajisto. Hallituksen puheenjohtajana vuonna 2024 toimii Roope Rantala. Hallituksen muut jäsenet ovat Jesse Pöllänen, Aku Westerholm, Alexandra Aho, Heini Naukkarinen, Inka Salo ja Marianne Laurikainen.​
Lapin yliopiston ylioppilaskunnan organisaatio > Työntekijät ja lehti

Ylioppilaskunnan edustajiston ja hallituksen alaisia toimihenkilöitä ovat työntekijät. Asiantuntijoita on viisi: pääsihteeri, edunvalvonta-asiantuntija, viestintäasiantuntija, palvelu- ja hallintoasiantuntija sekä yhteisöasiantuntija. Pääsihteerinä toimii Miikka Keränen. Ylioppilaskunnan edunvalvonta-asiantuntijana toimii Krista Ulkuniemi, viestintäasiantuntijana Santeri Kinnunen, Palvelu- ja hallintoasiantuntijana Joel Liukkonen ja yhteisöasiantuntijana Esa-Pekka Tuppi. Lapin ylioppilaslehden toimittaminen loppui helmikuussa 2024.
Aiheesta muualla

LYY:n kotisivut
Lapin yliopiston ylioppilaskunta Facebookissa
Suomen ylioppilaskunnat
| --- | --- |
Nykyiset:  AYY (Aalto-yliopisto) · HYY (Helsingin yliopisto) · ISYY (Itä-Suomen yliopisto) · JYY (Jyväskylän yliopisto) · LYY (Lapin yliopisto) · LTKY (Lappeenrannan teknillinen yliopisto) · OYY (Oulun yliopisto) · SHS (Svenska Handelshögskolan) · TaiYo (Taideyliopisto) · TREY (Tampere) · TYY (Turku) · VYY (Vaasan yliopisto) · ÅAS (Åbo Akademi)
Entiset:  KY (Helsingin kauppakorkeakoulu) · JoYY (Joensuun yliopisto) · KYY (Kuopion yliopisto) · KUVYO (Kuvataideakatemia) · TOKYO (Taideteollinen korkeakoulu)  · TTYY (Tampereen teknillinen yliopisto) · Tamy (Tampereen yliopisto) · TeYo (Teatterikorkeakoulu) · TKY (Teknillisen korkeakoulu) · TuKY (Turun kauppakorkeakoulu) · SAY (Sibelius-Akatemia)
Levina

| Isabella Lueen |
| --- | --- |
 Levina Unser Song 2017:n aikana
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. joulukuuta 1991 (ikä 32) Bonn, Saksa
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Levina
Tyylilajit:  pop
Soittimet:  Laulu
Levy-yhtiöt:  Sony Music Entertainment 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Isabella Lueen (s. 4. joulukuuta 1991 Bonn, Saksa[lähde? ]), tunnettu myös nimellä Levina, on saksalainen laulaja ja lauluntekijä. Hän edusti Saksaa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa Kiovassa kappaleella "Perfect Life".
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Levina Wikimedia Commonsissa
Lebesby

Lebesby (kveeniksi Lebespyy, saameksi Davvesiida) on Norjan kunta Finnmarkin läänin pohjoisosassa. Se sijaitsee Laisvuonon (Laksefjorden) ympärillä. Kunnan hallintokeskus ja ainoa taajama on Kjøllefjord Nordkinnin niemimaalla. Muita kyliä ovat muun muassa Ifjord, Veidnes ja Kunes. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 1 226 asukasta.
Kunnan pääelinkeino on kalastus. Se on vetänyt väkeä etelästä niin, että Lebesby on alueen harvoja kuntia, joissa enemmistö on kansallisuudeltaan norjalaisia, ei saamelaisia.[lähde? ] Väkiluku on kuitenkin ollut tasaisessa laskussa 1960-luvulta lähtien.
Lebesbyn kunta rajoittuu keskellä ja pohjoisessa Laisvuonoon, pohjoisessa Jäämereen, koillisessa Gamvikin kuntaan, idässä ja etelässä Tenon kuntaan, lännessä Porsangin kuntaan, sekä luoteessa Nordkappin kuntaan.
Kinnarodden-niemi kunnan koilliskolkassa on Manner-Euroopan pohjoisin kohta.
Tunnettuja henkilöitä

Einar Wøhni (1920–1987), poliitikko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lebesby Wikimedia Commonsissa
Finnmarkin läänin kunnat
Alattio (Alta)
Berlevåg
Båtsfjord
Etelä-Varanki (Sør-Varanger)
Gamvik
Hammerfest
Hasvik
Kaarasjoki (Karasjok)
Koutokeino
Kvalsund
Lappea (Loppa)
Lebesby
Moseija (Måsøy)
Nordkapp
Porsanki (Porsanger)
Teno (Tana)
Uuniemi (Nesseby)
Vesisaari (Vadsø)
Vuoreija (Vardø)
Norjan läänit | Norja
Kalmen Opperman

Kalmen Opperman (8. joulukuuta 1919 Lower East Side, Manhattan, New York – 18. kesäkuuta 2010 Manhattan, New York) oli yhdysvaltalainen klarinetisti ja musiikkipedagogi.
Opperman varttui Spring Valleyssa, New Yorkissa, jossa suoritti high school -opintonsa. Hänen vanhempansa, Hyman ja Rose, olivat maahanmuuttajia Itävallasta ja Puolasta. Opperman sai varhaisimman musiikkiopetuksensa isältään, joka soitti huilua. Teini-ikäisenä hän sai opetusta Simeon Bellisonilta, ja vuosina 1939–1943 häntä opetti Ralph McLane. Opperman osallistui vuonna 1939 onnistuneesti West Point Bandin koesoittoon ja soitti sen jäsenenä kolmen vuoden ajan. Lopulta hän palveli yhteensä seitsemän vuoden ajan armeijan kokoonpanoissa. Ammattimaisen uransa Opperman aloitti soittamalla baletissa ja Broadway-esityksissä. Hän pääsi American Ballet Theatren ensiklarinetistiksi ja toimi lisäksi ensimmäisenä klarinetistina Pariisin oopperan baletin Yhdysvaltain-kiertueella.
Opperman veti puoleensa monia oppilaita eri sukupolvista persoonallisilla opetusmenetelmillään. Hän opetti ja luennoi laajalti symposiumeissa ja yliopistoissa eri puolilla Yhdysvaltoja. Ehkä parhaiten tunnettu hänen oppilaistaan oli kansainvälisen solistin uralle noussut Richard Stoltzman. Opperman julkaisi lukuisia kirjoja, joiden joukossa on harjoituskirjoja, ohjelmistokokoelmia ja omia alkuperäisiä sävellyksiä. Oppermanin laulajalle ja klarinetistille laatiman sävellyksen Un seul äänittivät Naxos-levymerkille Kristine Hurst-Wajszczuk ja Denise Gainey.
Opperman oli kolmesti naimisissa ja erosi kahdesti. Hänen avioliitostaan Prudence Wardin kanssa syntyivät lapset Roie ja Charles Opperman. Opperman kuoli 90-vuotiaana Manhattanilla sydämen vajaatoiminnan komplikaatioihin.
Lara Fabian

Lara Fabian
Lara Fabian (syntyjään Lara Crokaert, s. 9. tammikuuta 1970 Etterbeek) on belgialais-italialainen laulaja. Hän edusti Luxemburgia vuoden 1988 Euroviisuissa kappaleellaan "Croire" ja sijoittui neljänneksi.
Fabianin isä on flaamilainen ja äiti sisilialainen. Päätettyään opintonsa hän muutti Kanadaan, jossa hän vuonna 1991 julkaisi debyyttialbuminsa Lara Fabian.
Fabian on julkaissut 12 studioalbumia, ja hänen levyjään on myyty yli 32 miljoonaa kappaletta.
Diskografia > Albumit ja soundtrackit

Lara Fabian (1991)
Carpe Diem (1994)
Pure (1997)
Lara Fabian Live (1998)
Lara Fabian (2000)
Live (2000)
Nue (2001)
En Toute Intimité (2003)
A Wonderful Life (2004)
9 (2005)
Un Regard 9 (2006)
Toutes Les Femmes en Moi (2009)
Le Secret (2013)
Ma vie dans la tienne (2015)
Camouflage (2017)
Papillon (2019)
Papillon(s) (2020)
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (ranskaksi)
Lentoja unessa ja valveilla

| Lentoja unessa ja valveilla> Полёты во сне и наяву |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Roman Balajan
Käsikirjoittaja:  Viktor Merezhko
Säveltäjä:  Vadim Hrapatshov
Kuvaaja:  Vilen Kaljuta
Leikkaaja:  E. Lukasenko
Lavastaja:  E. Sheikin
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Neuvostoliitto
Tuotantoyhtiö:  Dovzhenko Film Studios
Ensi-ilta:  1983
Kesto:  90 minuuttia
Alkuperäiskieli:  venäjä
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lentoja unessa ja valveilla (ven. Полёты во сне и наяву, Poljoty vo sne i najavu) on Roman Balajanin ohjaama neuvostoliittolainen (ukrainalainen) pitkä elokuva vuodelta 1983.
Elokuva saavutti suurta suosiota perestroikan alkuaikoina Neuvostoliitossa. Elokuvan näki 6,5 miljoonaa katselijaa vuonna 1983. Suomen ensi-ilta oli vuonna 1983 ja Yleisradio esitti elokuvan ykköskanavallaan vuonna 1985. Vuonna 2021 elokuva luokiteltiin Ukrainan elokuvahistorian sadan parhaan elokuvan listan sijalle 7/100.
Juoni

40-vuotias neuvostoarkkitehti elää keski-iän kriisiä ja on vieraantunut yhteiskunnasta, joka ei enää tarjoa hänelle haastavia virikkeitä. Hän elää kuvitelmissaan, joissa hän lentää ja tilittää mennyttä elämäänsä pohtien, miksi kaikki tuntuu suistuneen raiteiltaan.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Oleg Jankovski  | … |  Sergei   |
|  Ljudmila Gurtshenko  | … |  Natasha   |
|  Oleg Tabakov  | … |  Nikolai Pavlovitsh   |
|  Nikita Mihalkov  | … |  ohjaaja   |
|  Aleksandr Adabashjan  | … |  veistäjä  |
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Helena Ylänen moitti elokuvaa tekovakavaksi, tragikoomiseksi puuroksi sekä kurjaksi ja muodottomaksi sattumusten sarjaksi, jossa tähtinäyttelijä Oleg Jankovski ”piehtaroi [--] tavalla, joka on hyvin tuttua amerikkalaisten supertähtien omakustanteista”. Jotain kiinnostavaa elokuva tarjosi Yläselle kuvatessaan neuvostoliittolaisen työelämän eksoottisia asenteita ja moraalisääntöjä. Saman lehden Mikael Fränti piti Lentoja puolestaan virkistävän uudenlaisia muotoja hakevana neuvostoelokuvana, jossa nuori ohjaaja antaa tähtinäyttelijä Jankovskin revitellä pidäkkeettä. Hän kehui myös Nikita Mihalkovin ja Ljudmila Gurtshenkon roolitöitä sekä ohjaaja Balajanin visuaalisia kykyjä..
Aiheesta muualla

Flights in Dreams and in Reality (englanniksi) (imdb.com)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Flights in Dreams and Reality
Käännös suomeksi
Libanonin jääkiekkomaajoukkue

| Libanonin jääkiekkomaajoukkue> Ensimmäinen ottelu |
| --- | --- |
  Haiti 4–7 Libanon  (Saint-Laurent, Kanada; 23. huhtiikuuta 2017) 
Suurin voitto
  Algeria 3–10 Libanon  (Laval, Kanada; 22. syyskuuta 2017) 
Suurin tappio
  Kolumbia 5–2 Libanon  (Coral Springs, Yhdysvallat; 16. lokakuuta 2021) 
Libanonin jääkiekkomaajoukkue edustaa Libanonia kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Libanonin jääkiekkoliitto liittyi Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäseneksi vuonna 2019. Vuonna 2022 maassa oli 90 rekisteröitynyttä miesjääkiekkoilijaa, mutta ei yhtään jäähallia tai muutakaan kaukaloa. Maan ainut kaukalo muunnettiin televisiostudioksi vuonna 2009. Koska maan valmiudet jääkiekon pelaamiseen ovat alkeelliset, ovat maan jääkiekkoilijat pyrkineet tekemään lajia tunnetuksi. Monet libanonilaistaustaiset jääkiekkoilijat ovatkin kanadanlibanonilaisia.
Libanonilla ei ollut vuonna 2022 sijoitusta jääkiekon maailmanrankingissa.
Tunnettuja libanonilaistaustaisia jääkiekkoilijoita

Yksi tunnetuimmista libanonilaistaustaisista jääkiekkoilijoista lienee Nazem Kadri, joka on syntynyt Kanadassa ja Kanadan kansalainen. Hän onkin edustanut Libanonin sijaan maajoukkuetasolla Kanadaa. Tiettävästi ensimmäinen NHL:ssä pelannut libanonilaistaustainen pelaaja on John Hanna. Vaikka hän opetteli luistelemaan vasta 13-vuotiaana, hän pelasi lopulta 198 NHL:n runkosarjaottelua 1950- ja 1960-luvuilla. Myöhemmin hän toimi päävalmentajana eri joukkueissa WHA:ssa sekä AHL:ssa. Hänen poikansa pelasi myös OHL:ssä ja AHL:ssa. Lisäksi libanonilaistaustaisista pelaajista NHL:ssä on pelannut Montrealissa syntynyt Alain Nasreddine, jonka isä on Libanonista ja äiti kanadanranskalainen. Nasreddine pelasi urallaan 74 runkosarjaottelua NHL:ssä ja toimii nykyisin New Jersey Devilsin apuvalmentajana, jo kuudetta kauttaan. Hänkään ei ole edustanut urallaan Libanonia. Ed Hatoum pelasi myös urallaan 47 NHL-ottelua 1960- ja 1970-luvuilla. Hän on syntynyt Libanonissa ja omaa maan kansalaisuuden Yhdysvaltain kansalaisuuden ohella.
Liberaali Lyngenin suunta

Norjan lestadiolaisuuden sukupuu v. 2001 ilman kuolleita ryhmiä. Vesisaaren sukupuu poikkeaa tästä.
Uuserikiinit eli vaikeammin ilmaistuna "liberaali Lyngenin suunta" on lähinnä Norjassa Lyngenin seudulla toimiva lestadiolaisuuden haara. Uuserikiinit erkanivat erikiinien pääuomasta noin vuonna 1992. Haarasta on käytetty myös nimeä liberaali Yykeän suunta.
Erikiinit saivat alkunsa vuonna 1910 erkaantumalla vanhoillislestadiolaisista Erik Johnsenin johdolla. Erikiinit jakaantuivat vuonna 1992 kahteen haaraan, joista pääuomaa kutsutaan tämän hajaannuksen jälkeen vanhaerikiineiksi (muilta nimiltään konservatiiviseksi Yykeän suunnaksi tai konservatiiviseksi Lyngenin suunnaksi).
Uuserikiinejä kutsutaan norjankielessä nimityksellä "Den Luthersk Lästadianske Menighet". Puhekielessä uuserikiinejä saatetaan kutsua "liberaaleiksi", silloin kun oletetaan kuulijoiden tietävän mitä sillä tarkoitetaan.
Uuserikiinien mielestä avioero ja uudelleenavioituminen on hyväksyttävää jos toinen pettää puolisoaan avioliiton ulkopuolella. Petetyllä on heidän mielestään siinä tapauksessa mahdollisuus erota ja mennä uusiin naimisiin. Uuserikiinien oppien mukaan Jumala ei luonut maailmaa kuudessa päivässä, koska Jumala loi auringon ja kuun erottamaan päivän ja yön toisistaan vasta neljäntenä päivänä. Päivää ei siis uuserikiinien Raamatun tulkinnan mukaan ole ollut olemassa ennen neljättä luomispäivää.
Noin puolet uuserikiinien seuraväestä on lapsia ja nuoria. Ryhmään kuuluu vuoden 2012 arvion mukaan noin 800 henkilöä, joten määrä on säilynyt samana vuoden 2001 arvion jälkeen
. Uuserikiinit ovat toiseksi suurin erikiinisuuntaus ja seitsemänneksi suurin lestadiolaissuuntaus maailmassa. Uuserikiinien saarnaajiin kuuluu muiden muassa Hans Nilsen.
Aiheesta muualla

Liikkeen nettisivut (norjaksi)
Kaita (Hiroshima)

| Kaita |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
Valtio:  Japani
Prefektuuri:  Hiroshiman prefektuuri
Piirikunta:  Akin piirikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  13,79 km²
Väkiluku (2020):  29 646
 – Väestötiheys:  2 150 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaita (jap. 海田町, Kaita-chō) on Japanin maaseutukaupunki Akin piirikunnassa, Hiroshiman prefektuurissa. Vuonna 2020 kaupungissa asui 29 646 asukasta. Pinta-ala on 13,79 neliökilometriä ja väestötiheys 2 150 asukasta neliökilometrillä. Väestö on kasvanut 0,67 prosentilla vuodesta 2015.
Kamaʻāina

Kama‘āina on havaijinkielinen termi, jolla viitataan Havaijin osavaltion pitkäaikaisiin asukkaisiin. Termillä ei oteta kantaa henkilön etniseen taustaan ja kama‘āina voi olla etninen havaijilainen tai kuka tahansa muu, joka asuu osavaltion alueella. Termi on peräisin havaijin kielen sanoista kama ("lapsi") ja ‘āina ("maa"). Etnisistä havaijilaisista käytetään nimitystä kanaka.
Koska Havaijilla on paljon turisteja, kama‘āina on kätevä termi, jolla erotellaan toisistaan turisti ja paikalliset. Monet paikalliset yritykset tarjoavat kama‘āinoille ns. kama‘āina-alennuksen, joka on suuruudeltaan noin 10 %. Alennuksen saa usein esittämällä osavaltion myöntämän henkilökortin.