stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ympäristöterveys
Kirjallisuutta

Mussalo-Rauhamaa H ym. Ympäristöterveys. Kustannus Oy Duodecim, Helsinki 2007 (272 s.) ISBN 978-951-656-161-8.
Tuomisto J. Ympäristölääketiede ja ympäristöterveys, kirjassa Koskenvuo K: Sairauksien ehkäisy. Kustannus Oy Duodecim, Helsinki 2003 (2. p., 1077 s.) ISBN 951-656-092-X.
Tuomisto J. 100 kysymystä ympäristöstä ja terveydestä. Arsenikista öljyyn. Kustannus Oy Duodecim, Helsinki 2005 (328 s.) ISBN 951-656-221-3. Uudistettuna pokkariversiona: Siittiökato; Mikä meitä ympäristössä oikeasti uhkaa? Kustannus Oy Duodecim, Helsinki 2012 (408 s.). ISBN 978-951-656-429-9
Tuomisto J. Arsenic to zoonoses: One hundred questions on environment and health. http://en.opasnet.org/w/Arsenic_to_zoonoses
Suomen kansallinen ympäristöterveysohjelma. Komiteamietintö 1997:8. Helsinki, Sosiaali- ja terveysministeriö, ympäristöministeriö 1997 ISBN 952-00-0637-0.
EEA. National and regional story (Netherlands) – Environmental burden of disease in Europe: the EBoDE project. http://www.eea.europa.eu/soer/countries/nl/national-and-regional-story-netherlands-1
Health and environment in Europe: Progress assessment. World Health Organization, WHO. Regional Office for Europe, Copenhagen 2010. ISBN 978-92-890-4198-0
Ympäristöterveys. http://www.eea.europa.eu/fi/themes/human
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
THL – Ympäristöterveys (Arkistoitu – Internet Archive)
Valtti

Valttimaa tai lyhyemmin valtti  on joidenkin korttipelien erikoispiirre. Tällöin jokin korttipakan maista saa erityisarvon säännöissä sovitulla tavalla.
Valtin ominaisuudet määrittyvät pelin säännöissä. Valttimaa voi esimerkiksi korvata kysytyn maan, kuten raminassa. Musta Maija -pelissä maista pata taas ei voi koskaan olla valtti. Padan voi silti rouvaa (Maija) lukuun ottamatta kaataa valtilla riippumatta korttien välisestä pistearvosta. Marjapussissa valttia ei ole jaon alussa, mutta se voi syntyä jaon aikana, ja lisäksi sen tekemisestä saa kaksi pistettä.
Valtuusmenettely

Valtuusmenettely tarkoittaa valtiontaloudessa sitoutumista menoihin, jotka tulevat maksettaviksi varainhoitovuotta seuraavina vuosina. Menettely on poikkeus talousarvion vuotuisuuden periaatteesta, mutta se on kuitenkin vakiintunut talousarviojärjestelmän osaksi. Valtuusmenettelyssä eduskunta myöntää valtuudet sopia ja sitoutua menoihin, joihin tarvittavat varat myönnetään vasta tulevissa talousarvioissa. Valtuuksien avulla voidaan suuriakin hankkeita aloittaa nopeasti, eikä varoja tarvitse kerätä etukäteen. Valtuudet voidaan luokitella useaan eri tyyppiin. Yleisiä ovat tilausvaltuudet, talonrakentamisvaltuudet, rakentamisvaltuudet, lainan tai avustuksen myöntämisvaltuudet, kehitysyhteistyövaltuudet, korkotukilainavaltuudet ja kuntien valtionapuja koskevat valtuudet.
Valtuusmenettely ehti olla käytössä pitkään, mutta vuoden 1984 kertomuksessaan valtiontilintarkastajat totesivat, ettei se ollut hyvää budjettimenettelyä. He vaativat säännöksiä, joilla eduskunnan budjettivalta turvattaisiin. Valtuusmenettelystä säädettiin lailla ensi kerran 1987 (laki 691/1987), jolloin muutettiin niin sanottua tililakia (136/1931). Säännökset siirtyivät myös nykyisinkin voimassa olevaan vuoden 1988 talousarviolakiin (423/1988, 10 §) ja hallitusmuodon 70 pykälään vuonna 1992 voimaan tulleessa uudistuksessa (1077/1991).
Philadelphia-koe

USS Eldridge noin vuonna 1944.
Philadelphia-koe (engl. Philadelphia Experiment, Operation Ghost tai Project Rainbow) on väitetty Yhdysvaltain laivaston 28. lokakuuta 1943 suorittamaa koetta, jonka tarkoituksena oli muuttaa sähkömagneettikenttien avulla hävittäjä USS Eldridge tutkassa näkymättömäksi. Kertomusten mukaan kyseessä oli salassa pidetty Nikola Teslan kehittämä yhtenäiskenttäteoria, jota laivasto kokeili käytännössä. Kokeen tuloksena sanotaan olleen aluksen muuttuminen näkymättömäksi, sen siirtyminen ajassa ja paikassa sekä ihmishenkien menetys.
Kertomus kokeen suorittamisesta

Yhdysvaltain laivaston suorittamaksi väitetty koe tuli julkisuuteen kirjeissä, jotka merimiehenä työskennellyt Carl Allen (myös Carlos Miguel Allende) kirjoitti Morris Jessup -nimiselle tutkijalle ja kirjailijalle. Allen kertoi kokemuksestaan ensimmäisen kerran vasta vuonna 1955.lähde?
Andrew Furuset -nimisellä kauppalaivalla työskennellyt Allen väitti nähneensä Virginiassa Norfolkin satamassa kokeen, joka tehtiin USS Eldridge -nimiselle hävittäjälle miehistöineen. Allenin mukaan aluksen ympärille luotiin voimakas magneettikenttä, jonka tarkoitus oli saada alus näkymättömäksi. Kentän luominen onnistui, ja myös miehistö muuttui näkymättömäksi kenttää vahvistettaessa. Vedessä näkyi aluksen muodostama kuoppa.lähde?
Kokeen jälkivaikutukset

Allen väitti kirjeissään, että kokeen jälkiseurauksena USS Eldridge olisi myöhemmin kadonnut kesken purjehduksen ja ilmestynyt sitten uudelleen näkyviin. Toisen version mukaan alus olisi kadonnut ankkuripaikaltaan kokeen aikana ja ilmestynyt Yhdysvalloissa  Norfolkissa sijaitsevaan Newport Newsiin ja palannut takaisin Philadelphiaan muutaman minuutin kuluttua.
Miehistön jäseniin koe olisi jättänyt pysyviä mutta hallitsemattomia ja myös tuhoisia vaikutuksia. Kirjeiden mukaan jotkut miehistön jäsenistä et saattoivat muuttua hetkellisesti näkymättömiksi. Samoin kirjeissä väitettiin, että miehistön jäseniä olisi osallistunut näkymättöminä kapakkatappeluun tai poistunut luvatta. Edelleen eräs kokeeseen osallistunut olisi kävellyt kotinsa seinien läpi ja kadonnut.lähde?
Joidenkin kerrottiin kuvailleen eräänlaista jähmettymisen tilaa, jossa he eivät voineet liikkua eivätkä havaita ympärillään tapahtuvaa, vaikka he ymmärsivät ajan kulumisen. Toisten miehistön jäsenten oli mahdollista palauttaa tämä miehistön jäsen normaaliin tilaan luomalla häneen yhteys käsiä tai kasvoja koskettamalla. Allen kertoi myös elektronisesta laitteistosta, joka oli valmistettu tähän tarkoitukseen. Edelleen Allen kuvaili joidenkin syttyneen tuleen yhdessä jähmettyneenä olleen kanssa yhteyttä luotaessa. Allen väitti, että osa miehistöstä oli kadonnut tai tehnyt itsemurhan ja että osa olisi suljettuna mielisairaaloihin tai laitoksiin, joissa he voivat saada apua.
Yhteys ufo-ilmiöön

Kokeen yhteys ufo-ilmiöön syntyi Morris K. Jessupin kirjan Case For The Ufo kautta. Carl Allen kirjoitti kirjeet luettuaan Jessupin kirjan, jossa tämä pohti muun muassa ufo-alusten voimanlähdettä ja keinoja liikkua. Myöhemmin teos Case For The Ufo lähetettiin Yhdysvaltain laivaston ONR-laitokseen huomatuksilla varustettuna. Oli pääteltävissä, että yksi huomautuksien kirjoittajista sekä kirjan lähettäjä oli Allen. Osa huomautuksista viittasi Philadelphia-kokeeseen. Jessup kutsuttiin laitokseen, missä eräät upseerit olivat kiinnostuneet kirjasta ja teettäneet siitä huomautuksin varustetun pienen painoksen.lähde?
Charles Berlitz toi kokeen uudelleen esiin niin sanottua Bermudan kolmiota käsittelevissä teoksissaan. Myöhemmin tarinaan on lisätty väitteitä, että kokeen aikana olisi saatu yhteys maapallon ulkopuoliseen elämään ja että olentojen kanssa olisi tehty yhteistyötä.
Selityksiä

Tarinan taustalla saattaa olla kokeita ja todellista laivaston sotateknologiaa. Saksa kehitti 1930-luvulla magneettimiinan. Sen sytytinkoneisto reagoi laivan ympärille muodostuneeseen magneettikenttään. Magneettikentän kumoamiseksi laivoihin suunniteltiin ja asennettiin erityisiä sähköisiä käämityksiä, joiden avulla laivasta tuli magneettisesti neutraali.
Tunnettu ufo-ilmiön tutkija Jacques Vallée pitää Allenin tarinaa huijauksena, jonka pohjana on todellinen, tuohon aikaan salainen koe, jossa yritettiin peittää laiva tutkalta magneettikentän avulla.
Virallisen selityksen mukaan tarina on keksitty. Yhdysvaltojen merivoimissa kiistetään, että kyseinen koe olisi tehty, ja tarina on ristiriidassa USS Eldridgen tunnetun historian kanssa.
Kokeeseen liitetään usein Nikola Teslan esittämä teoria, jota ei kuitenkaan ole julkaistu. Teorian kannattajat muistuttavat usein, että näkymättömyysteknologiaa on kehitetty, mutta ne liittyvät metamateriaaleihin, joiden toiminta ei perustu sähkömagnetismiin eikä gravitaatioon, jolloin niillä ei ole yhteyttä Teslan teoriaanlähde?.
Philadelphia-koe on kuitenkin suosittu salaliittoteoria. Historioitsija Mike Dash on esittänyt kirjassaan Borderlands, että monissa julkaistuissa tarinoissa ei ole tehty juurikaan tutkimusta. Esimerkiksi aikaisemmin Allendeksi tai Alleniksi sanottua kokeeseen liittynyttä henkilöä, jonka piti olla vaikeasti löydettävissä, oli todellisuudessa tavoitettavissa muutamalla puhelinsoitolla. Myöskään kokeeseen osallistuneiden haastattelujen autenttisuutta ei ollut yleensä varmistettu.lähde?
Aiheesta tehtiin vuonna 1984 tieteiselokuva Tuhon kuilu (The Philadelphia Experiment).lähde?
Aiheesta muualla

Science Article about High Tech Materials that can funnel light around an object
Link catalogue for the Philadelphia Experiment and the Montauk Project (Arkistoitu – Internet Archive)
Site debunking the claims of one Alfred Bielek, allegedly an eyewitness and survivor of the Philadelphia Experiment
Excerpts from The Case for the UFO
Transcription of the Varo Edition of The Case for the UFO
2 chapters of Gone Dark by "W.B. Smyth" (Arkistoitu – Internet Archive), supposed "document" of the experiment. 50 Years after Albert Einstein: The Failure of the Unified Field
Naval Historical Center’s entry for the "Philadelphia Experiment" (Arkistoitu – Internet Archive)
Navweaps.com entry for the "Philadelphia Experiment"
Skeptic's Dictionary entry for the "Philadelphia Experiment"
Joe Turner's The Philadelphia Experiment: What They Don't Want You to Know
Anatomy Of A Hoax: The Philadelphia Experiment 50 Years Later
Straight Dope on the Philadelphia Experiment
The Philadelphia Experiment and the Hutchison Effect How The Philadelphia Experiment and the Hutchison Effect are related, with links
Recreation of the Philadelphia Experiment in 2006 (Arkistoitu – Internet Archive)
Suosittuja salaliittoteorioita
| --- | --- |
Kuolemia:  John F. Kennedyn salamurhan teoriat  Salaliittoteoriat prinsessa Dianan kuolemasta  Salaliittoteoriat Dag Hammarskjöldin kuolemasta  Salaliittoteoriat Adolf Hitlerin kuolemasta  Salaliittoteoriat Elvis Presleyn kuolemasta  Salaliittoteoriat Johannes Paavali I:n kuolemasta  Salaliittoteoriat Osama bin Ladenin kuolemasta 
Onnettomuuksia:  Estonian uppoamisen salaliittoteoriat 
Terrori-iskuja:  Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat  Syyskuun 11. päivän terroritekojen salaliittoteoriat 
Avaruus ja maan ulkopuolinen elämä:  Apollo-ohjelmaa koskevat huijaussyytökset  Black Knight -satelliitti  Liskoihmiset  Mustapukuiset miehet  Natsiufot  Nibiru  Roswellin tapaus 
Muita:  Bilderberg-ryhmä  Die Glocke  Epäilyt Barack Obaman kansalaisuudesta  Eurabia/Väestönvaihto/Kalergi-salaliittoteoria  Great Reset  Grooming  HAARP  Holokaustin kiistäminen  Illuminati  Keksitty keskiaika  Kemikaalivanat  Koronaviruspandemiaan liittyvät salaliittoteoriat  Kulttuurimarxilaisuus  Kuollut internet -teoria  Lilla Saltsjöbadsavtalet  Mustat helikopterit  NESARA  Paul on kuollut  Philadelphia-koe  Pizzagate  QAnon  Selkäänpuukotusteoria  Siionin veljeskunta  Siionin viisaiden pöytäkirjat  Syvä valtio  Uusi kronologia  Uusi maailmanjärjestys  Valkoisten kansanmurha  Varsovan keskitysleirin puolalaisten murhaaminen  ZOG
Kai Valtonen

Kai Valtonen (s. 1958) on suomalainen oopperalaulaja, joka on laulanut baritonina ja bassona.
Valtonen opiskeli Turun konservatoriossa. Hän suoritti laulunopettajan tutkinnon ja sai lauludiplominsa vuonna 1993. Valtoselle myönnettiin Suomen Wagner-seuran Bayreuth-stipendi vuonna 1992. Valtonen oli Lappeenrannan valtakunnallisten laulukilpailujen finalisti vuonna 1989 ja Kangasniemen laulukilpailun voittaja 1992. Kangasniemen laulukilpailussa sijoittui tuolloin toiseksi Tove Åman ja kolmanneksi Sami Luttinen.
Valtonen kiinnitettiin Suomen kansallisoopperan kuoroon vuonna 1994. Hän esiintyi siellä myös monissa pienissä rooleissa. Valtonen on lisäksi esiintynyt vierailijana Malmössä, Savonlinnan oopperajuhlilla ja Suomen eri maakuntaoopperoissa. Hänen johdollaan ovat opiskelleet muiden muassa Samuli Takkula, Mika Pohjonen, Pia Pajala ja Heikki Aalto.
Aiheesta muualla

Kai Valtonen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
M/S Silja Symphony

| M/S Silja Symphony |
| --- | --- |
 M/S Silja Symphony Helsingissä vuonna 2024.
Tyyppi:  matkustaja-autolautta
Nykyinen reitti:  Helsinki – Maarianhamina – Tukholma
Lippuvaltio:   Ruotsi
Kotipaikka:  Tukholma
IMO-numero:  8803769
MMSI-numero:  265004000
Tunnuskirjaimet:  SCGB
Operaattori:  Tallink Silja AB
Omistaja:  Tallink Silja AB
Aiemmat omistajat:  EffJohn-konserni
Rakennustelakka:   Kvaerner Masa Yards, Turun telakka, Suomi
Rakennusnumero:  1309
Tilattu:  21. maaliskuuta 1988
Kölinlasku:  4. kesäkuuta 1990
Vesillelasku:  15. marraskuuta 1990
Luovutettu:  30. toukokuuta 1991
Neitsytmatka:  31. toukokuuta 1991
Status:  liikenteessä
Tekniset tiedot
Kansien määrä:  13
Pituus:  203 m
Leveys:  31,5 m
Korkeus:  65,1 m
Syväys:  7,1 m
Bruttovetoisuus (GT):  58 376
Koneisto:  Wärtsilä Vasa 9R46
Koneteho:  4 × 8 145 kW
Jääluokitus:  1A Super
Nopeus:  23 kn
Hyttipaikkoja:  3 041 henkilölle
Hyttejä:  986
Matkustajia:  2 852
Miehistö:  n. 400
Lastikapasiteetti:  950 m
Autokapasiteetti:  400 henkilöautoa tai noin 60 rekkaa
Sisaralukset:  M/S Silja Serenade
Muuta:  maailman suurin autolautta 1991–1993
Lähteet:  
M/S Silja Symphony on Ruotsalaisen Tallink Silja ABn omistama matkustaja-autolautta, joka valmistui Kvaerner Masa-Yardsin telakalta vuonna 1991. Symphony liikennöi Helsinki-Maarianhamina-Tukholma reitillä Silja Line-brändin alla. Alus on liputettu Ruotsin lipun alle, ja sen kotisatama on Tukholma. Symphonyn sisaralus on vuonna 1990 valmistunut M/S Silja Serenade. Aluksen kummi on ruotsalainen laulaja Alice Babs.
Silja Symphony on liikennöinyt pääasiassa valmistumisestaan lähtien Helsingistä Tukholmaan. Kesällä 2020 alus liikennöi Tukholmasta Visbyyn, ja kesällä 2021 Tukholmasta Visbyhyn, Ystadiin, ja Höga kusteniin koronaviruspandemian aiheuttamien matkustusrajoituksien vuoksi.
Käyttöhistoria

Oy Svea Line (Finland) Ab tilasi Silja Symphonyn Wärtsilä Meriteollisuus Oy:n Turun telakalta maaliskuussa 1988, ja sen rakennustyöt alkoivat lokakuussa 1989. Wärtsilä Meriteollisuuden konkurssista johtuen aluksen rakennustyöt viimeisteli uusi Masa-Yards Oy, joka luovutti aluksen tilaajalleen toukokuussa 1991. Kesäkuun alussa alus aloitti liikenteen Helsinki–Tukholma-linjalla sisaraluksensa Silja Serenaden parina.
Sisaraluksestaan poikkeavaa lippuvaltiota perusteltiin tasapainon säilyttämisenä Suomen ja Ruotsin välisessä liikenteessä. Valinnan myötä Silja Linen Ruotsin-liikenteessä oli saman verran Suomeen sekä Ruotsiin rekisteröityjä aluksia.
Silja Symphonya on uudistettu useaan otteeseen. Ensimmäiset uudistustyöt tehtiin jo talvella 1992. Tällöin aluksen 2. kannen hyttiosastoa laajennettiin, jolloin 2. kannen keulaosassa sijainneen pienen erillisen autokannen tilalle tuli uusia hyttejä. Alun perin 2. kannella oli ollut vaatimattomia Budget-luokan hyttejä, joissa ei ollut omaa WC:tä eikä suihkua, vaan ne sijaitsivat käytävillä yleisissä tiloissa. Samassa yhteydessä Budget-hytit korvattiin tilavammilla Turisti II -luokan hyteillä, joissa oli oma kylpyhuone. Sittemmin alusta on uudistettu merkittävämmin muun muassa Vuosaaren telakalla vuonna 1998, Turun Korjaustelakalla Naantalissa vuosina 2006, 2014 ja 2019 sekä Rauman telakalla talvella 2016.
Silja Symphony teki kesällä 2020 risteilyjä Tukholman ja Visbyn välillä koronaviruspandemian takia asetettujen matkustusrajoitusten vuoksi. Kesällä 2021 laiva teki risteilyjä Tukholmasta Visbyhyn, Ystadiin ja Höga Kustenille. Silja Symphony jatkoi liikennöintiä Helsinki–Tukholma-reitillä elokuussa 2021.
Käyttöhistoria > Estonian onnettomuus 1994

Silja Symphony oli kolmantena aluksena M/S Estonian onnettomuuspaikalla syyskuussa 1994. Silja Symphony nauhoitti Estonian mayday-viestit. Alus saapui onnettomuuspaikalle kello 2.40 ja aloitti pelastustyöt. Aluksen oikean puoleinen pelastusliukumäki miehitettiin. Silja Symphony ohjattiin M/S Silja Europan vierelle, jossa se kävi pelastuslauttoja läpi etsien eloonjääneitä. Alus ei pelastanut ketään merestä, mutta helikopterit toivat alukselle 21 ihmistä, joista yksi menehtyi matkalla Helsinkiin.
Käyttöhistoria > Onnettomuuksia

Alus ajoi karille 7. helmikuuta 1996 Tukholman saaristossa ollessaan lähdössä Helsinkiin. Sen keulaan tuli reikä, ja painolastitankkiin pääsi vettä. Alus palasi Tukholmaan 8. helmikuuta. Onnettomuuden syynä oli arviointivirhe.
Silja Symphony törmäsi yöllä 10. tammikuuta 2007 Maarianhaminan satamassa maihinnoususiltaan. Kovan tuulenpuuskan vuoksi aluksen päällikkö käytti keulapotkureita kompensoimaan tuulen voimaa, mutta keulapotkureiden ylikuormituskytkin pysäytti keulapotkurit ja tuuli painoi potkurivikaisen aluksen päin siltaa, joka tuhoutui täysin. Haverin vuoksi laiva saapui Helsinkiin kaksi tuntia myöhässä.
Aikataulut

Silja Symphony lähtee sisaraluksensa M/S Silja Serenaden ja Viking Linen M/S Viking Cinderellan ja M/S Gabriellan tapaan joka toinen ilta Helsingin Eteläsatamasta ja jatkaa Maarianhaminan kautta Tukholmaan. Laiva on Tukholmassa päivän, ja illalla se lähtee taas takaisin kohti Helsinkiä. Tukholmassa satama on Värtahamnen, Maarianhaminassa Maarianhaminan satama ja Helsingissä Olympiaterminaali.
Promenade

Silja Symphonyn sydän on 143 metriä pitkä kävelykatu Promenade. Promenaden lattia on tiikkipäällysteinen, ja sen ympärille rakentuvat molemmin puolin ravintolat, baarit, myymälät ja muut palvelut. Näiden palveluiden yläpuolella ovat hyttiosastot. Promenadelle päin olevista Promenade-, Family Promenade-, Muumiperhe- ja DeLuxe Promenade -luokan hyteistä voi seurata kävelykadun elämää. Sekä Promenaden peräpäässä että katossa on suuret ikkunat. Kattoikkunat ovat samalla Moonlight Promenaden ikkunoita, joista voi seurata Promenadea ylhäältä päin. Promenadella järjestetään matkan aikana viihde-esityksiä ja sisäänkäynti alukselle tapahtuu sen kautta. Silja Symphony ja sen aiemmin valmistunut sisaralus Silja Serenade olivat valmistuessaan maailman ensimmäiset laivat, jossa on kävelykatu. Sittemmin samaa konseptia on hyödynnetty myös monissa Suomessa rakennetuissa loistoristeilijöissä.
Kansikuvaus

Kansi 13: Helikopterikansi, New York Club & Lounge, komentosilta.
Kansi 12: Sunflower Oasis, Salon Symphony, Moonlight Promenade, Deck Bar (kesällä), aurinkokansi, miehistön tiloja.
Kansi 11: A-, B-, Promenade-, Deluxe-, Deluxe Promenade-, Family-, Commodore- ja Executive Suite -luokkien hyttejä.
Kansi 10: A-, B-, Promenade- ja Commodore-luokkien hyttejä.
Kansi 9: A-, B-, Promenade- ja Junior Suite -luokkien hyttejä.
Kansi 8: A-, B- ja Promenade-luokkien hyttejä, Starlight (yläkerta), baari, Sea View Luonge.
Kansi 7: Promenade: neuvonta, Fast Lane, Bon Vivant, Happy Lobster, Grill House, Sushi & Co., Promenade Bar, Bon Vivant Wine Bar, Just Bar, kasino, Luxury, Fashion, Gifts, Kids & Toys, Moomin, Bon Vivant Wine shop, Photo Desk, ulkokansi, Tommy Hilfiger -myymälä, matkatavaravarasto, uloskäynti Helsinki ja Tukholma
Kansi 6: Tax-free-myymälä, Tavolàta Ristorante Italiano, Grande Buffet, kokoustilat (kesällä Summer Center -leikkimaailma, kesän ulkopuolisina loma-aikoina Kid’s playroom -leikkimaailma).
Kansi 5: A-, B- ja Driver’s-luokkien hyttejä, Driver’s Club, miehistön tiloja, leikkimaailma Silja Land, Spice Ice
Kansi 4: Autokansi (nostettava henkilöautokansi).
Kansi 3: Autokansi.
Kansi 2: C-luokan hyttejä, konehuone, miehistön tiloja. Alun perin myös pieni erillinen henkilöautokansi.
Kansi 1: Pää- ja apukonehuoneet, kattilahuone ja muita teknisiä tiloja.
Hytit

Silja Symphonyn kaikissa hyteissä on puhelin, WC ja suihku.lähde?
Executive Suite: Erikoissviitti 1–4 hengelle kannella 11. Olohuone ja erillinen makuuhuone, sauna ja poreallas, baaritiski, jääkaappi sekä televisio ja radio. Hintaan sisältyy erikoisaamiainen. Pinta-ala 75 m².
Junior Suite: Sviitti 1–5 hengelle kannella 9. Olohuone ja erillinen makuuhuone, parivuode, poreallas, televisio. Hintaan sisältyy erikoisaamiainen. Pinta-ala 42–49 m².
Commodore: Ikkunahyttejä 1–2 hengelle kansilla 10 ja 11. Parivuode, sohva, TV, jääkaappi. Hintaan sisältyy erikoisaamiainen, osassa hyteissä on myös parveke. Pinta-ala 25 m².
Deluxe: Ikkunahyttejä 1–2 hengelle kannella 11 meri- tai Promenade-näköalalla. Parivuode, TV, jääkaappi. Hintaan sisältyy erikoisaamiainen. Pinta-ala 14 m².
Family: Lapsiperheille tarkoitetut hytit meri- tai Promenade-näköalalla 5–6 hengelle kansilla 8–11. TV, jääkaappi. Pinta-ala 14–18 m².
A-luokka: Ikkunahyttejä 2-4 hengelle kansilla 5 ja 8-11. TV. Pinta-ala 11 m²
Promenade-luokka: Ikkunahyttejä 2–4 hengelle kansilla 8–11. Näkymä Promenadelle. Pinta-ala 11 m².
B-luokka: Sisähyttejä 2–4 hengelle kansilla 5 ja 9–11. Osassa hyteissä vuoteet päällekkäin. Pinta-ala 11 m².
C-luokka: Sisähyttejä 2–4 hengelle kannella 2. Pinta-ala 11 m².
C2-luokka: Sisähyttejä 1–2 hengelle kannella 2. Hyteissä on vuoteet päällekkäin. Pinta-ala 9 m².
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta M/S Silja Symphony Wikimedia Commonsissa
M/S Silja Symphony Tallink Siljan verkkosivuilla
M/S Silja Symphony Serenetti-sivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
Tallink Silja
| --- | --- |
Nykyiset alukset:  Baltic Princess  Baltic Queen  Galaxy  Megastar  MyStar  Regal Star  Romantika  Sailor  Silja Europa  Silja Serenade  Silja Symphony  Star  Victoria I 
Entiset alukset:  Isabelle  Sea Wind  Superstar 
Muuta:  Harri Hylje  Tallink Hotels 
Promenade kuvattuna vuonna 2009.
M/S Silja Symphony Kustaanmiekan salmessa.
Van der Grintenin projektio

Van der Grintenin projektion mukainen maailmankartta
Van der Grintenin projektio on karttaprojektio, joka ei ole oikeapintainen eikä oikeakulmainen. Se kuvaa koko maapallon ympyrän muotoisena, mutta napaseudut näkyvät kartassa suhteettoman laajoina. Projektio on ensimmäinen Alphons J. van der Grintenin vuonna 1904 laatimasta neljästä projektiosta, ja useimmista muista projektioista poiketen se on jokseenkin mielivaltainen geometrinen konstruktio. Se tuli tunnetuksi, kun yhdysvaltalainen National Geographic Society käytti sitä maailmankartoissaan vuodesta 1922 aina vuoteen 1988 saakka.
Van der Grintenin projektio voidaan määritellä algebrallisesti seuraavasti:
missä  x\,:llä on sama etumerkki kuin kunkin paikkakunnanpituusasteen ja kartan keskipituuspiirin erotuksella  \lambda -\lambda _{0}\,, ja  y\,:llä sama etumerkki kuin leveysasteella  \phi \, ja
Päiväntasaajalla, jossa  \phi =0\,, on
Vastaavasti jos   \lambda =\lambda _{0}\, tai  \phi =\pm \pi /2\,, määritellään
Kaikissa tapauksissa,  \phi \, on leveysaste,  \lambda \, pituusaste ja   \lambda _{0}\, kartan keskikohdan kautta kulkeva pituusaste.
Isela Valve

| Isela Valve> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1949 Kemiö
Ammatti:  kirjastonhoitaja, kirjailija
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Isela Eriksson-Valve (s. 1949 Kemiö) on suomalainen kirjastonhoitaja ja lasten- ja nuortenkirjailija. Teoksissaan hän käsittelee usein Ahvenanmaan historiaa.
Valve on opiskellut uskontohistoriaa ja kirjallisuutta ja saanut maisterin arvon. Hänen esikoisteoksensa oli lastenkirja barnboken Hej! Jag heter Marie (1984), jonka tapahtumat sijoittuvat Ahvenanmaan ulkomuseoon Jan Karlsgårdeniin. Kahdessa nuortenkirjassa hän käsittelee pyhimyksiä: Sankt Olof går igen ja Ringen på isen (kertoo Henrikistä).
Valven kirja Joels färger, joka kertoo ahvenanmaalaisesta maalarista Joel Petterssonista, oli ehdolla vuonna 2013 ensimmäisen Pohjoismaiden neuvoston lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnon saajaksi.
Valve asuu Jomalassa Ahvenanmaalla.