stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Optinen harha
Lajeja > Perspektiiviharhat

Perspektiivisääntöjen avulla voidaan luoda kuvia, jotka näyttävät perspektiivin takia ristiriitaisilta suhteessa todellisiin mittoihinsa.
Ponzon harha. Kuviot ovat oikeasti yhtä pitkät, mutta perspektiivi saa toisen vaikuttamaan isommalta
Parit ovat identtiset, mutta taaimmaiset näyttävät jättiläisiltä
Lajeja > Merkitystä vaihtavat harhat

Merkitystä vaihtavat kuvat ovat monitulkintaisia. Aluksi näköjärjestelmä häilyy edestakaisin kahden tulkinnan välillä, mutta kun tulkinta on vakiintunut, sitä on enää hyvin vaikea vaihtaa tai jättää se huomiotta.
Nuori nainen ja vanha nainen samassa kuvassa
Lajeja > Konteksti- ja johdatteluharhat

Konteksti- ja johdatteluharhassa katsojaa johdatellaan tiettyyn tulkintaan.
Lajeja > Kasvoharhat

Ihmisen kasvojentunnistuskyky on hyvin kehittynyt. Kasvoharhat ovat esimerkiksi ylösalaisin käännettyjä kuvia, jotka näyttävät normaaleilta, vaikka niissä onkin jotain epätavallista.
Päällekkäiset kasvot, joiden tunnistaminen riippuu etäisyydestä. Marilyn Monroen kasvot sumeana kuvana ja Albert Einsteinin kasvot viivapiirroksena (alaosassa erikseen).
Lajeja > Näkökulmaharhat

Ihmisaivot olettavat, että liikkuminen ei vaikuta kohteen yleisiin piirteisiin millään yllättävällä tavalla. Muodot oletetaan pysyviksi ja näköaisti johdonmukaiseksi. Näkökulmaharhassa kohde on monitulkintainen tai rikkoo johdonmukaisuuden oletusta.
Onko tämä mies todella tukeva Pisan kaltevaa tornia?
Eiffel-torni sormien välissä
Mies kävelee Amesin huoneessa
Lajeja > Nurinkuriset harhat

Nurinkurisen kuvan tulkitseminen riippuu siitä, mistä suunnasta sitä katsoo.
Ankka ja jänis.
Naisen ja miehen kasvot.
Vasemmalla oleva kuva ylösalaisin käännettynä.
Lajeja > Yhdistelmäkuvat

Yhdistelmäkuvassa monta pienempää kuvaa yhdistyy yhdeksi selkeäksi pääkuvaksi.
Giuseppe Arcimboldo n. 1590
Lajeja > Anamorfoosi ja silmänlume

Anamorfoosi tarkoittaa tekniikkaa, jossa kuvan voi tulkita katsomalla sitä tietystä kulmasta tai vääristävästä peilistä. Trompe l’œil on maalaustaiteessa käytetty tekniikka, jossa katsoja huijataan näkemään kuva ikään kuin todellisuutena luomalla tasaiselle pinnalle realistinen vaikutelma kolmiulotteisuudesta.
Esimerkki anamorfoosista: Suurlähettiläät, Hans Holbein. Kuvan alaosassa on vääristynyt kallo, joka näkyy oikein kun sitä katsotaan oikeasta kulmasta.
Trompe l’œil -silmänlumetta. Toronton Flatiron Buildingin julkisivuun maalattu kuva luo illuusion kolmiulotteisesta seinäpinnasta.
Lajeja > Luonnon harhat

Luonnon harhoihin kuuluu monia luonnossa tavattavia optisia harhoja.
Kuuharha sellaisena kuin se katsojalle näkyy. Kuuharhan voi havaita vain todellisessa tilanteessa, ei kuvassa.
Kivimuodostelmissa voi usein nähdä ihmiskasvot.
Spook Hill Floridassa. Tie näyttää nousevan kauempana, mutta todellisuudessa kyseessä on vain harhaanjohtavasta horisontista johtuva optinen harha.
Lajeja > Arkkitehtoniset harhat

Arkkitehtuurissa on hyödynnetty optisia harhoja jo varhain. Usein sillä on pyritty vastustamaan visuaalisen vääristymisen vaikutuksia.
Giotton kellotorni Firenzessä. Kolme ylintä kerrosta näyttävät alhaalta katsoen yhtä korkeilta, mutta todellisuudessa ylemmät ovat korkeampia kuin alemmat (ks. kuva oikealla)
Giotton kellotorni kuvakulmasta, josta näkyy ylimmän kerroksen korkeus
St. Louisin Gateway Arch on yhtä leveä kuin korkeakin
Taiteessa

Monet kuuluisat taiteilijat ovat teoksissaan kuvanneet optisia harhoja. Heitä ovat muiden muassa M. C. Escher, Salvador Dalí, Giuseppe Arcimboldo, Marcel Duchamp ja Victor Vasarely.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Visuaalisia paradokseja (englanniksi)
Illusion World (englanniksi)
Optical Illusions & Other Eye Tricks (englanniksi)
New Optical Illusions Portal (englanniksi)
Akiyoshi Kitaokan illuusioita (englanniksi)
Michael Bachin optisia harhoja esittelevä sivu (englanniksi)
Java-sovelluksia optisista harhoista (englanniksi)
Harhakuvia Archive.org
Huuhaarallit

| Huuhaarallit Martti Innanen |
| --- | --- | --- |

Julkaisun tiedot
 Julkaistu: 1978
 Formaatti: C-kasetti
 Tyylilaji: viihdemusiikki
 Levy-yhtiö: Pop-Kasetti Oy (RA-KAS 004)
Martti Innasen muut julkaisut
| Päreitä kainalossa 1978 | Huuhaarallit 1978 | Huuliveikot 1979 |
Huuhaa-rallit – superhärskit tai Huuhaarallit on Martti Innasen vuonna 1978 julkaisema albumi. Sävellys, sovitus, sanoitus ja esitys Martti Innanen.
Kappaleet

Intro
Neekeriäiteen kumibanaani
Gulgugissa daddispalan söi
Huuhaa-sedän keittokirjasta Glunssipata
Kuuskanttisen kunniamarssi
Saat multa kympillä kyrpää
Kauhavalta kajahtaa - Hevosrakastajan laulu
Terveisiä perseestä - STP
Surullinen onaniahumppa
Suihin
Wilhelm Viikseenvetäjä ja Kaarle Karvakanki
Pussittoman miehen laulu
Hatullinen paskaa
Tyrnävän paikallisuutiset
Kikkelinnäyttäjän laulu
Outro
Viinijärvi

Taipaleenjoki virtaa taajaman läpi.
Viinijärvi on taajama Liperin kunnassa Pohjois-Karjalassa, samannimisen järven etelärannalla. Vuoden 2019 lopussa taajamassa asui 769 asukasta. Viinijärven alueella on ollut asutusta jo kivikaudella. Taipaleen kylä Viinijärven etelärannalla on vanhastaan ollut karjalaisten ortodoksien tiheästi asuttama kylä. Kylä on ollut Taipaleen ortodoksisen seurakunnan keskus, maanteiden risteys ja kestikievaripaikkakunta. Taajaman läpi virtaa Taipaleenjoki, joka laskee Viinijärvestä Oriveteen.
Liikenneyhteydet

Viinijärvi sijaitsee valtatien 9 ja Pieksämäen ja Joensuun välisen rautatien varrella. VR:n henkilöjunat pysähtyvät Viinijärven asemalla. Viinijärveltä on matkaa Joensuuhun 30 kilometriä, Outokumpuun 15 kilometriä ja Kuopioon 100 kilometriä.
Viinijärven asema perustettiin Joensuusta Outokumpuun rakennetun radan varrelle Taipaleen kohdalle, mutta asema sai nimensä viereisen järven mukaan, kun Taipaleen asema oli jo entuudestaan Savon radalla. Thure Hellströmin suunnittelema asemarakennus valmistui 1927.
Viinijärven koulu

Taipaleen kansakoulu perustettiin 1876. Vuosina 1876–1882 kansakoulu toimi Taipaleen kreikkalaiskatolisen kunnanselvennä ylläpitämänä. Oppivelvollisuuslain 1921 jälkeen Liperin kunnan koululaitos käsitti 24 varsinaista kansakoulua ja kaksi vielä kehityksensä alkuvaiheessa olevaa kansalaiskoulua, Liperin kirkonkylän koulu sekä Viinijärven taajamassa oleva ”Liperin pohjoinen kansalaiskoulu”.
Viinijärvelle perustettiin yhteiskoulu vuonna 1957 ja opetusta annettiin aluksi niin sanotussa suojeluskunnan talossa. Uusi koulurakennus valmistui 1963. Opetustyö uusissa tiloissa alkoi 1. lokakuuta 1963. Uuden koulun vihkiäiset pidettiin 22. maaliskuuta 1964. Koulutalon vihki teologian tohtori Olavi Tarvainen, joka vihkiäispuheessaan lausui muun muassa: ”Tänään iloitsemme siitä, että oppikoulu täällä Viinijärvellä on saanut uudet asianmukaiset suojat, jotka nyt vihitään arvokkaaseen käyttöönsä. Entistä verrattomasti paremmin voi tämä koulu suorittaa tehtäväänsä paikkakunnan nuorten hyväksi, rakentaa tulevaisuutta Pohjois-Karjalan kasvavalle sukupolvelle.” Juhlapuheen piti kouluneuvos Olli Sampola. Vihkiäisjuhlaan kirjailija Anu Kaipainen teki runon ”Sininen kylä”.
Kylällä toimi vuosina 2000–2014 yksi Suomen ensimmäisistälähde? yhtenäisistä peruskouluista, jossa annettiin opetusta luokkatasoilla 1–9. Alakoulu toimi yksisarjaisena Ahonkylän ja Ristin koulujen lakkauduttua. Yläkoulussa oli suurimmillaan neljä rinnakkaisluokkaa. Oppilaita koulussa oli lukuvuonna 2013–2014 yhteensä 315 ja opettajia 33. Henkilökunnan kokonaismäärä oli 45.
Lukuvuonna 2013–2014 juhlittiin Viinijärven yhteiskoulun tilojen 50-vuotisjuhlaa. Koululla juhlapäivä oli perjantai 21. maaliskuuta 2014. Liperin kunnan sivistyslautakunta päätti tammikuussa 2014 yhdistää Viinijärven yläkoulun ja Liperin yläkoulun yhdeksi suureksi yläkouluksi Liperiin (noin 600 oppilasta). Matkaa Viinijärveltä Liperiin on 20 kilometriä, ja osalla oppilaista koulumatkaa 40 kilometriä suuntaansa. Viinijärvellä toimii syksystä 2014 alkaen varhaiskasvatuksen keskus, jossa on alakoulu (200 oppilasta) ja päivähoito sekä esiopetus (50 lasta) eli yhteensä 250 lasta.lähde?
Viinijärven koulun rehtorit:
1957–1974 Niilo Ojala
1974–1991 Tenho Ruhanen
1991–1997 Jaakko Muttonen
1997–2000 Jouni Hyttinen
2000–2007 Salla Jokinen
2007–2014 Virpi Eronen
2014–2019 Riitta Lappalainen
2020– Katja Ruotsalainen
Kirkot

Viinijärvellä on kaksi suurta kirkkoa, luterilainen kirkko ja ortodoksinen kirkko. Viinijärvi on Taipaleen ortodoksisen seurakunnan keskus.
Urheilu ja liikunta

Viinijärven Urheilijat on voittanut pesäpallon naisten Suomen mestaruuden vuonna 1990.
Tunnettuja viinijärveläisiä

Kirjailija Anu Kaipainen on toiminut Viinijärvellä äidinkielenopettajana.
Kirjailija Ilmari Kivisen (Tiitus) (1883–1940) muistokivi (Veikko Jalava, 1962) on Viinijärvellä.
Muusikko Wimme Saari
Näyttelijä Asko Sahlman on syntynyt Viinijärvellä.
Taiteilija Kimmo Sahlman on syntynyt, asunut ja opiskellut Viinijärvellä.
Kirjailija Marja-Leena Tiainen on asunut Viinijärvellä.
Muusikko Tellu Turkka-Saari
Aiheesta muualla

Viinijärven Kyläyhdistys (Arkistoitu – Internet Archive)
Viinijärven koulu
Viinijärven kiven louhos
Liperi
| --- | --- |
Taajamat:  Kirkonkylä  Viinijärvi  Ylämylly 
Kylät:  Ahonkylä  Kaatamo  Kompero  Korpivaara  Käsämä  Leppälahti  Liperin kylä  Liperinsalo  Mattisenlahti  Risti  Ristinsalmi  Roukalahti  Salokylä  Taipale  Tutjunniemi  Vaivio  Ylämylly 
Viinijärven luterilainen kirkko
Viinijärven Jumalanäidin Tihvinän ikonin kirkko
Viinijärven sankarihaudat kesällä 2012
Matias Vanhanen

| Matias Vanhanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. syyskuuta 2007 (ikä 17) Nokia, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Matu
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  174 cm
Paino:  73 kg
Seura
Seura:  HIFK
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  37
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
Matias Mikael Vanhanen (s. 11. syyskuuta 2007 Nokia) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Helsingin IFK:ta. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Vanhanen pelaa pääasiassa seuran U20-joukkueessa, ja vuonna 2024 hän pelasikin viisi SM-liigaottelua tehoin 0+0.
Ura > Seuraura

Vanhanen on HC Nokian kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Tapparaan, jossa Vanhanen voitti kauden 2021–2022 päätteeksi U16 SM-pronssia. Kaudeksi 2022–2023 hän siirtyi Helsingin IFK:n U16-joukkueeseen. Vanhanen sijoittui tehoilla 26+48=74 U16 SM-sarjan pistepörssissä viidenneksi. Kauden 2023–2024 päätteeksi hän voitti U18 SM-hopeaa.
Kaudella 2024–2025 Vanhanen valittiin U20 SM-sarjan lokakuun kuukauden nuoreksi pelaajaksi. Hän teki HIFK:ssa SM-liigadebyyttinsä vain 17-vuotiaana 4. joulukuuta 2024 Rauman Lukkoa vastaan. Vanhanen merkittiin joukkueen kakkosketjun vasempaan laitaan Vincent Marleaun ja Joonas Raskin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 10.17 minuuttia ja Vanhaselle merkittiin teholukema –1.
Ura > Maajoukkueura

Vanhanen pelasi alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2024. Yhteensä hän on pelannut yhdeksän poikien maaottelua.
Pelityyli

Vanhanen on kertonut olevansa hyökkäyspäähän hyvä kiekollinen pelaaja. Hän on maininnut näkevänsä kentän aika hyvin, kertonut luistelunsa olevan hyvällä tasolla ja pystyvänsä pelaamaan hyvin kahteen suuntaan. Vanhasen mukaan hänen vahvuuksiinsa kuuluu myös peliäly ja syöttäminen sekä kyky rytmittää peliä.
Muuta

Vanhasen isosisko Sanni on olympiapronssimitalisti (Peking 2022), joka pelaa hyökkääjänä Ruotsissa SDHL-liigan Brynäsissä. Sisarusten isä Juha-Matti Vanhanen pelasi omalla urallaan hyökkääjänä Suomen, Itävallan ja Italian alemmissa sarjoissa. Hän pelasi myös kolme B-maaottelua.
Matias Vanhanen opiskelee Mäkelänrinteen lukiossa.
Kamari Lassiter

Kamari Quincey Lassiter (s. 23. tammikuuta 2003) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on kulmapuolustaja. Lassiter edustaa NFL-joukkue Houston Texansia. Ennen NFL-uraansa hän pelasi Georgian yliopiston joukkueessa. Texans varasi hänet toisella kierroksella 42. varausvuorolla vuoden 2024 NFL:n varaustilaisuudessa. Toukokuussa 2024 Lassiter teki Texansin kanssa nelivuotisen ja yhteensä 9,014 miljoonan dollarin arvoisen tulokassopimuksen. Lassiter on pelannut 14 NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on yhteensä 58 taklausta, kolme syötönkatkoa ja kymmenen puolustettua heittoa. Lassiter on pelannut kaksi NFL:n pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hänellä on yhteensä viisi taklausta, yksi syötönkatko ja kaksi puolustettua heittoa. Tilastot päivitetty kauden 2024 jälkeen.
Lauluni mun

| Lauluni mun Nika |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 25. helmikuuta 2009
 Tyylilaji: pop, soul, hip hop
 Kesto: 40.31
 Levy-yhtiö: Poko Records
Nikan muut julkaisut
|   | Lauluni mun 2009 |   |
Singlet albumilta Lauluni mun
 ”Sanot vaan” Julkaistu: 3. lokakuuta 2007  ”Sovita mua” Julkaistu: 23. tammikuuta 2008  ”Heikkona hetkenä” / ”Avosylin (menee miten menee)” Julkaistu: 21. huhtikuuta 2008
Lauluni mun on suomalaislaulaja Nikan esikoisalbumi, joka julkaistiin 25. helmikuuta 2009.
Kappaleet

Sanot vaan – 3.39
Sovita mua – 3.35
Maailma on kaunis – 4.10
Hiipuu – 3.58
Mitä mitä – 4.07
Heikkona hetkenä – 3.44
Ikuisuuden peili – 4.12
Voitais pitää hauskaa – 3.19
Avosylin (Menee miten menee) – 4.10
Onko tänään se ilta – 5.37
Arvostelut

Rumba: positiivinen
Stara.fi:
Aiheesta muualla

Poko Rekordsin albumisivu[vanhentunut linkki]
Lehtisalaatti

| Lehtisalaatti |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Salaatit Lactuca
Laji::  sativa
Kaksiosainen nimi
 Lactuca sativa  L. 
Katso myös
   Lehtisalaatti Wikispeciesissä   Lehtisalaatti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lehtisalaatti eli salaatti eli ruokasalaatti (Lactuca sativa) on asterikasveihin kuuluva yksi- tai kaksivuotinen kasvi, jota kasvatetaan lehtivihannekseksi. Siitä on jalostettu useita erimuotoisia lajikkeita, muun muassa keräsalaatti, bataviasalaatti ja jääsalaatti. Lehtisalaatti on perinteinen salaatin raaka-aine. Nykyisin lehtisalaattia kasvatetaan pienissä ruukuissa ja myydään ruukkuineen. Maailmanlaajuinen lehtisalaatin ja sikurin tuotanto kalenterivuodelta 2010 oli 23 620 000 tonnia, josta yli puolet tuotettiin Kiinassa.lähde?
Nuorella kasvilla on lyhyt varsi ja ohuet, laajat lehdet. Lehtisalaattia on helppo kasvattaa, vaikkakin se vaatii suhteellisen matalan lämpötilan, jottei se kukkisi nopeasti. Se korjataan yleensä ennen kukkimista, mutta jos kasvin annetaan kasvaa, se tuottaa liki metrin korkuisen pönäkän kukkavarren. Lehtisalaatti risteytyy helposti oman lajin yksilöiden kanssa ja joidenkin muiden lactuca-sukuun kuuluvien lajien kanssa. Vaikka ominaisuus saattaa olla ongelma kotipuutarhureille, jotka yrittävät kerätä talteen siemeniä, biologit ovat käyttäneet sitä laajentaakseen viljeltyjen lehtisalaattilajikkeiden geenipoolia.lähde?
Lehtisalaattia voivat vaivata ravintoainepuutokset, hyönteis- ja nisäkästuholaiset sekä sieni- ja bakteeritaudit.lähde?
Lehtisalaattia käytetään usein salaateissa, vaikka voidaan sitä yhtä hyvin käyttää muissakin ruuissa, esimerkiksi leivän kanssa, keitoissa ja wrapeissa, ja sitä voi myös grillata. Lajiketta nimeltään parsasalaatti eli Woju (莴苣) kasvatetaan sen varsien vuoksi, joita voi syödä joko raakana tai keitettynä. Lehtisalaatti on hyvä A-vitamiinin ja kaliumin lähde sekä vähäisemmässä määrin muiden vitamiinien ja ravintoaineiden. Lehtisalaatissa on runsaasti vettä, sillä siinä on sitä enemmän (95 %) kuin lehmänmaidossa (87 %). Saastuneesta lehtisalaatista voi helposti saada elimistöönsä loistartunnan tai haitallisia viruksia ja bakteereja, esimerkiksi kolibakteereja tai salmonellabakteereja. Sen lisäksi, että lehtisalaatti tuo väriä lautaselle, sitä on pidetty lääkinnällisesti ja uskonnollisesti merkittävänä kasvina vuosisatojen ajan. Jo antiikin aikana sillä uskottiin olevan terveydellisiä vaikutuksia. Tummissa ja kitkerissä lajikkeissa on antioksidantteja.lähde?
Taksonomia ja etymologia

Lactuca sativa kuuluu sukuun Lactuca (salaatit) ja heimoon Astaraceae (asterikasvit). Carl von Linné kuvasi lajin vuonna 1753 kirjansa Species Plantarumin toisessa osassa. L. sativan synonyymejä ovat Lactuca scariola var. sativa, L. scariola var. integrata ja L. scariola var. integrifolia. L. scariolan synonyymi on L. serriola eli piikkisalaatti. Lehtisalaatti on läheistä sukua useille Lounais-Aasian Lactuca-suvun lajeille.
Antiikin roomalaiset käyttivät lehtisalaatista nimeä lactuca (lac on latinaa ja tarkoittaa maitoa), joka viittaa kasvin valkoiseen maitiaisnesteeseen, jota vapautuu varren katketessa.lähde?
Lajikuvaus

Lehtisalaatin luontainen levinneisyysalue ulottuu Välimereltä Siperiaan, vaikkakin sitä on viety miltei maailman kaikille alueille. Kasvit kasvavat tavallisesti 15–30 cm:n pituisiksi. Lehdet ovat värikkäitä sekä pääosin vihreän ja punaisen värisävyissä. Jotkin lajikkeet ovat kirjavalehtisiä. On myös olemassa lajikkeita, joilla on keltaiset, kullanväriset tai sinivihreät lehdet.
Riippuen lajikkeesta ja vuodenajasta lehtisalaatti yleensä elää 65–130 päivää istutuksesta sadonkorjuuseen. Jos lehtisalaatin annetaan kukkia, siitä tulee kitkeränmakuinen ja siten myyntiin kelpaamaton. Siksi kulutukseen kasvatettavien lehtisalaattien harvoin annetaan kasvaa täyteen ikäänsä. Lehtisalaatti kukkii nopeammin, kun on kuumaa, kun taas pakkaslämpötilat voivat aiheuttaa kasvun hidastumista ja joskus vahinkoa ulommille lehdille. Kun kasvi ohittaa syömiskelpoisen vaiheen, se kasvattaa 0,9-metrisen kukkavarren, johon tulee pienet keltaiset kukat.lähde?
Lehtisalaattilajikkeet risteytyvät helposti keskenään, ja siementen talteenottotarkoituksessa on välttämätöntä muodostaa 1,5–6,1 metrin levyiset etäisyydet eri lajikkeiden välille ei-toivottujen risteytymisten ehkäisemiseksi. Lehtisalaatti pystyy risteytymään myös piikkisalaatin kanssa, ja tuloksena syntyneillä hybrideillä on usein sitkeät ja karvaanmakuiset lehdet.lähde?
Viljelyskasviksi ottaminen sekä kasvatus ja jalostus vuosisatojen ajan ovat saaneet aikaan useita muutoksia: myöhäisemmän kukinnan, isommat siemenet, kookkaammat lehdet ja kerät, paremman maun ja pintarakenteen, vähemmän maitiaisnestettä sekä erilaisia lehtimuotoja ja -värejä. Työ näiden ominaisuuksien parissa jatkuu edelleen.lähde?
Jalostettuja lajikkeita

L. sativa var. crispa
tavalliset lehtisalaatit
tammenlehtisalaatti, lehtisalaatin muunnos
L. sativa var. capitata
jäävuorisalaatti eli amerikansalaatti eli rapea keräsalaatti (Iceberg)
bataviasalaatti
Lollo bionda
Lollo rosso
jääsalaatti, rapean keräsalaatin ja lehtisalaatin risteytys
parsasalaatti L. sativa var. asparagina eli L. sativa var. angustana
sidesalaatti eli kos-salaatti eli roomansalaatti, L. sativa var. longifolia eli L. romana
Ruokakäyttö

Vuoden 50 kuvauksen mukaan antiikin roomalaiset kypsensivät ja tarjoilivat lehtisalaatin lehdet usein ruokaöljystä ja viinietikasta tehdyn salaatinkastikkeen kera; pienemmät lehdet syötiin kuitenkin sellaisenaan. Perinne tarjoilla lehtisalaattia ennen ateriaa alkoi vuosina 81–96 Domitianuksen valtakaudella. Rooman valtakunnan jälkeinen Eurooppa jatkoi perinnettä hauduttaa lehtisalaattia, lähinnä kookkaita romaine-tyypin salaatteja, sekä tapaa kaataa kuumaa öljy-viinietikkaa lehdille. Nykyisin lehtisalaatista suurin osa kasvatetaan sen lehtien vuoksi, vaikkakin erästä lajiketta kasvatetaan sen varren ja erästä öljyn valmistukseen käytettävien siementen vuoksi. Eniten lehtisalaattia käytetään salaateissa joko yksinään tai muiden lehtikasvien, vihannesten, liharuokien tai juustojen kanssa. Roomansalaattia käytetään usein caesarsalaatissa sardelleista ja munista tehdyn salaatinkastikkeen kera. Lehtisalaatin lehtiä voi myös käyttää keitoissa, kerrosvoileivissä ja wrapeissa. Varsia syödään sekä raakana että kypsennettynä. Lehtisalaatin kulutus Kiinassa kehittyi eri tavoin kuin lännessä, raakojen lehtien syömiseen liittyvän välttelyn ja niiden terveysriskien vuoksi. "Salaatit" valmistettiin Kiinassa kypsennetyistä kasviksista, ja ne tarjoiltiin kuumana tai kylmänä.lähde?
Tuotanto

| Sija | Maa | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kiina | 13,004,977 | 13,430,000 | 14,000,00 | 13,500,00 |
| 2 |  Yhdysvallat | 4,105,580 | 4,070,815 | 3,875,543 | 3,586,106 |
| 3 |  Intia | 1,005,850 | 1,059,851 | 1,075,000 | 1,080,000 |
| 4 |  Espanja | 809,390 | 868,436 | 877,000 | 904,300 |
| 5 |  Italia | 843,344 | 819,194 | 755,697 | 796,406 |
| 6 |  Irlanti | 424,228 | 550,799 | 570,000 | 569,038 |
| 7 |  Japani | 537,900 | 542,400 | 566,100 | 565,401 |
| 8 |  Turkki | 419,298 | 424,252 | 419,066 | 436,785 |
| 9 |  Meksiko | 340,976 | 370,066 | 335,337 | 381,127 |
| 10 |  Saksa | 308,341 | 340,487 | 420,595 | 347,835 |
| — | Kokonaismäärä | 23,072,074 | 23,217,623 | 25,545,999 | 24,896,116 |
Lähde: FAO
Lehtisalaatti on Lactuca-suvun ainoa laji, jota kasvatetaan kaupallisesti. Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) laskelmien mukaan lehtisalaatin ja sikurin maailmanlaajuinen tuotanto (kummankin sato on laskettu yhteen FAO:n raportointisyistä) kalenterivuodelta 2010 oli 23 622 366 tonnia. Tämä tuli pääasiassa Kiinasta (53 %), Yhdysvalloista (17 %) ja Intiasta (4 %). Vaikka Kiina on suurin tuottaja maailmassa, suurin osa maan sadosta kulutetaan kotimaassa. Espanja on lehtisalaatin suurin viejämaa maailmassa, Yhdysvallat tulee toisena.
Länsi-Eurooppa ja Pohjois-Amerikka olivat alun perin tärkeimpiä lehtisalaatin laajamittaisen tuotannon markkina-alueita. Aasiasta, Etelä-Amerikasta, Australiasta ja Afrikasta tuli 1900-luvun loppuun mennessä merkittävämpiä markkina-alueita. Eri alueet olivat suosineet eri lajikkeita; keräsalaattia viljeltiin pääasiassa Pohjois-Euroopassa ja Britanniassa, romainea eli roomansalaattia Välimeren alueella ja parsasalaattia Kiinassa ja Egyptissä. Parempana pidetyt lehtisalaattityypit alkoivat vaihtua 1900-luvun loppuun mennessä, ja jäävuorisalaatista tuli vallitseva tyyppi Pohjois-Euroopassa ja Britanniassa sekä suositumpi Länsi-Euroopassa.lähde?
Lehtisalaatin tuotantotavat kaikkine prosesseineen kasvatuksesta myyntiin ovat muuttuneet paljon laajamittaisemmiksi 1900-luvulla. Suurin osa lehtisalaatin maataloustuotannosta tehdään käyttäen suuria määriä kemikaaleja, kuten lannoitteita ja tuholaismyrkkyjä, mutta lisääntyvä luomutuotanto on vallannut alaa markkinoista. Suuntaus alkoi pienviljelijöiden parista, mutta sekin on siirtynyt teollisempaan mittakaavaan.lähde?
Ravintosisältö

Lehtisalaatti on lajikkeesta riippuen erinomainen K- ja A-vitamiinin lähde. A-vitamiinin esiasteen beetakaroteenin pitoisuus on korkeampi tummemmissa lehtisalaateissa, kuten romainessa. Jäävuorisalaattilajiketta lukuun ottamatta lehtisalaatti on myös hyvä folaatin ja raudan lähde.lähde?