stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Toy-Box
Diskografia > Albumit

Fantastic (1999)
"Toy-Box Pictures Presents" (0:38)
"The Sailor-Song" (3:04)
"Best Friend" (3:28)
"Tarzan and Jane" (3:04)
"E.T." (3:40)
"Teddybear" (4:14)
"Super-Duper Man" (3:17)
"I Believe in You" (3:29)
"Earth, Wind, Water & Fire" (3:36)
"What About" (3:40)
"Eenie, Meenie, Miney, Mo" (3:17)
"A Thing Called Love" (3:16)
"Sayonara (Goodbye)" (3:25)
FanTastic (the Christmas edition) (1999)
Toy Ride (2001)
Superstar (3:08)
Russian Lullaby (3:18)
WWW.girl (3:26)
007 (3:21)
Cowboy Joe (3:05)
Dumm Diggy Dumm (3:10)
Wizard of Oz (3:20)
Divided (3:32)
Prince of Arabia (3:38)
S.O.S. (2:46)
No Sleep (3:44)
Finally (3:06)
Toinen Aika

Toinen Aika on kuvitteellinen ajanjakso J. R. R. Tolkienin Keski-Maassa.
Juoni

Toinen aika alkoi Vihan sodan päätyttyä, kun Melkor oli voitettu ja Beleriand uponnut. Haltioita sodassa auttaneet ihmiset saivat asuinpaikakseen Númenorin saaren Valarilta lahjaksi lähellä Valinoria. Keski-Maassa asui vielä paljon Suurhaltioita lähinnä Lindonissa. Monet suurhaltiat perustivat valtakuntia kauas metsiin, jossa asui viherhaltioita. Näitä olivat Thranduil Synkmetsässä ja Galadriel sekä Celeborn Lórienissa. Gil-galad asui pohjoisessa Lindonissa ja hänet tunnustettiin Noldorin korkeaksi kuninkaaksi. Osa suurhaltioista muutti Eregioniin Celebrimborin johdolla, koska Moriasta oli löydetty Mithriliä. Moria kukoisti toisella ajalla. Yleisimmin Númeronissa elettiin loiston vuosia ja Keski-Maassa ajat olivat synkät Sauronin takia. Toisen ajan lopulla Númeron upposi, kun Ar-Pharazôn hyökkäsi Valinoriin. Uskolliset kuitenkin pelastuivat ja he muodostivat Gondorin ja Arnorin maanpakovaltakunnat. Sauron hyökkäsi Gondoriin. Muodostettiin Ihmisten ja haltiain viimeinen liitto, joka marssi johtajinaan Gil-galad ja Elendil Mordoriin. Gil-gala Elendil ja Anárion kaatuivat, mutta Isildur leikkasi sormuksen Sauronin kädestä ja hänen maanpäällinen muotonsa tuhoutui. Tähän päättyi toinen aika.
Aikajana

| Vuosi | Tapahtuma |
| --- | --- |
1: Harmaat Satamat ja Lindon Perustetaan
32: Edain saapuvat Númeroniin.
n. 40: Suuri joukko kääpiöitä lähtee Sinivuorilta Moriaan, jonka väkiluku kasvaa.
61: Vardamir Elrosin vanhin lapsi syntyy. Myöhemmin syntyvät Tindómiel, Manwendil ja Atanalcar.
192: Vardamirin poika Tar-Amandil syntyy.
203: Vardamirin tytär Vardilmë syntyy.
213: Vardamirin poika Aulendil syntyy.
222: Vardamirin poika Nolondil syntyy.
350: Tar-Amandilin poika Tar-Elendil syntyy.
361: Tar-Amandilin poika Eärendur syntyy.
371: Nolondilin tytär Yávien syntyy.
377: Tar-Amandilin tytär Mairen syntyy.
382: Nolondilin poika Oromendil syntyy.
395: Nolondilin poika Axantur syntyy
442: Elros Tar-Minyatur kuolee.
n. 500: Sauron alkaa taas liikehtiä Keski-Maassa.
548: Silmariën syntyy Númeronissa.
600: Númeronilaisten ensimmäiset laivat saapuvat Keski-Maahan.
750: Noldor perustavat Eregionin.
n. 1000: Sauron valitsee Mordorin varustuksensa paikaksi ja alkaa rakentaa Barad-dûria.
1075: Tar-Ancalimësta tulee Númeronin ensimmäinen kuningatar.
1200: Sauron yrittää saada eldarin pauloihinsa. Gil-galad kieltäytyy neuvottelemasta, mutta Eregionin sepät hän saa mukaansa. Númeronilaiset rakentavat vakituisia satamia.
n. 1500: Eregionin sepot saavattavat mahtinsa huipun. He alkavat takoa mahtisormuksia.
n. 1590: Kolme sormusta valmistuu Eregionissa.
n. 1600: Sauron takoo Orodruinissa suurimman sormuksen. Hän saa Barad-Dûrin valmiiksi.
1693: Haltioiden ja Sauronin sota alkaa.
1695: Sauron miehittää Eriadorin. Elrond lähtee Eregioniin.
1697: Eregion hävitetään. Celebrinbor kuolee. Morian Portit suljetaan. Elrond perustaa turvapaikan Rivendeliin.
1699: Sauronin joukot marssivat yli Eriadorin.
1700: Tar-Minastir lähettää Lindoniin suuren laivaston. Sauron lyödään.
1701: Sauron ajetaan Erediadorista. Lännessä vallitsee pitkä rauha.
n. 1800:
Toyohito Mochizuki

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Toyohito Mochizuki
Syntymäaika: 18. syyskuuta 1953 (ikä 71)
Syntymäpaikka: Shizuoka, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 178 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
|  | Fujitsu |  |
Maajoukkue
| 1978 | Japani | 2 (0) |
Toyohito Mochizuki (jap. 望月 豊仁, Mochizuki Toyohito; s. 18. syyskuuta 1953 Shizuoka) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Mochizuki debytoi Japanin maajoukkueessa heinäkuussa 1978. Hän on pelannut kaksi maaottelua.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Tyyppi

Tyyppi voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Ihmistyyppi
Myers–Briggsin tyyppi-indikaattori
Tyyppi ontologiassa
Tyyppiteoria matemaattisessa logiikassa
Tyyppijärjestelmän tyyppiä ohjelmointikielissä
Sisällön tiedostomuotoa internetissä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tyyppi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Turkmenistanin kansalliskirjasto

| Turkmenistanin kansalliskirjasto> Türkmenistanyň Döwlet kitaphanasy |
| --- | --- |
Osoite:  Archabil Avenue 30, Ašgabat, Azerbaidžan
Sijainti:  Ašgabat, Azerbaidžan
Valmistumisvuosi:  2007
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Turkmenistanin kansalliskirjasto (turkmeeniksi Türkmenistanyň Döwlet kitaphanasy) on Turkmenistanin pääkaupungissa Ašgabatissa toimiva kansalliskirjasto. Se toimii vuonna 2007 avattussa, seitsemänkerroksisessa Turkmenistanin kansallisessa kulttuurikeskuksessa. Kansalliskirjasto on hallinnollisesti maansa kulttuuriministeriön alaisuudessa.
Kansalliskirjastoon on varattu säilytystilaa viidelle miljoonalle teokselle. Sen lukusaleissa on tilaa 1 100 vierailijalle samanaikaisesti. Tällä varauduttiin muun muassa kulttuurikeskuksen lähelle suunnitellun yliopiston opiskelijoiden tarpeisiin. Kansalliskirjasto on saanut kirjalahjoituksia ja apua kokoelmiensa kunnostamiseen useilta ulkomaisilta tahoilta.
Aiheesta muualla

Turkmen literary heritage comes in electronic format (7.8.2013) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (turkmenistan.ru)
Toni Sihvonen

| Toni Sihvonen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. helmikuuta 1971 (ikä 53) Seinäjoki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Soosi
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  87 kg
Seura
Seura:  Kärpät
Sarja:  SM-liiga
Tehtävä:  apuvalmentaja
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1990–2010
Aik. seurat:  Reipas (SM-liiga/I-divisioona) TPS (SM-liiga) Kiekko-67 (I-divisioona) HIFK (SM-liiga) AIK (Elitserien/Superallsvenskan) Jokerit (SM-liiga) Kärpät (SM-liiga) Pelicans (SM-liiga) Alba Volán (Itävalta) Sport (Mestis)
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Norja 1999 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Saksa 2001 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Venäjä 2000 | jääkiekko |  |
Toni Sihvonen (s. 19. helmikuuta 1971 Seinäjoki) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen jääkiekkoilija. Hän on nykyisin Oulun Kärppien valmennustiimissä, ja hänen ensimmäinen kautensa valmentajana oli 2010–2011.
Sihvosen veli Petteri Sihvonen on valmentaja ja jääkiekkojournalisti.
Pelaajaura

Sihvonen pelasi ensimmäisen kautensa aikuisten tasolla kaudella 1989–1990, jolloin hän pelasi I-divisioonassa Hockey-Reippaassa. Reipas nousi kaudeksi 1990–1991 SM-liigaan ja Sihvonen pelasi aina kauteen 1992–1993 asti seurassa, kunnes kaudeksi 1993–1994 siirtyi Turun Palloseuraan. TPS:ää Sihvonen edusti myös kaudella 1994–1995 ja molempien kausien aikana Sihvonen edusti myös toista turkulaista seuraa, Kiekko-67:ää. Kaudella 1993–1994 voitti SM-liigassa hopeaa ja mestaruuden kaudella 1994–1995.
Sihvonen jatkoi uraansa kaudella 1995–1996 HIFK:ssa. Kaudella 1997–1998 hän voitti toisen Suomen mestaruutensa. Seuraavalla kaudella, 1998–1999, Sihvonen voitti HIFK:ssa hopeamitalin, ja pääsi ensimmäistä kertaa edustamaan Suomea maailmanmestaruuskilpailuissa. Kyseisissä vuoden 1999 Norjan MM-kilpailuissa Suomi oli toinen. Sihvonen edusti HIFK:ta kauteen 2000–2001, jona aikana Sihvonen ehti olla vielä kaksissa MM-kisoissa: 2000 Venäjän MM-kisoissa Suomi oli kolmas ja vuoden 2001 Saksan MM-kisoissa Suomi oli toinen.
Sihvonen pelasi Ruotsin Elitserienissä kaudella 2001–2002, AIK:ssa. Kaudeksi 2002–2003 Sihvonen palasi Helsinkiin, nyt Jokereihin. Välivuoden jälkeen Sihvonen siirtyi kaudeksi 2004–2005 Oulun Kärppiin, jossa voitti kolmannen Suomen mestaruutensa. Tämän jälkeen Sihvonen palasi kaudeksi 2005–2006 Lahteen, jossa seuran nimi oli nyt Pelicans. Pelattuaan myös kauden 2006–2007 Lahdessa, Sihvonen siirtyi Itävallan pääsarjassa pelaavaan unkarilaisseuraan, Alba Volán Székesfehérváriin.
Pelattuaan kauden 2007–2008 Unkarissa, Sihvonen palasi Suomeen, ja Mestiksessä pelaavaan Vaasan Sportiin. Sportissa Sihvonen voitti kaudella 2008–2009 Mestiksen mestaruuden. Pelaajauransa Sihvonen päätti Sportissa kaudella 2009–2010.
Saavutukset

MM-hopeaa: 1999, 2001
MM-pronssia: 2000
Suomen mestaruus: TPS 1994–1995,  HIFK 1997–1998, Oulun Kärpät 2004–2005
Mestiksen mestaruus: Vaasan Sport 2008–2009
Aiheesta muualla

Toni Sihvonen Jatkoaika.comissa (Internet Archive)
Toni Sihvonen Eurohockey.com. (englanniksi)
Kärpät – SM-liiga
4 Kivistö (A) |
7 Peltonen |
9 Berglund |
11 Virta |
12 Anttila (C) |
16 Heikkala |
18 Antti-Roiko |
19 Yliniemi |
22 Nikupeteri |
25 Paaso |
26 Rueschhoff |
27 Tardif |
29 Alasiurua |
31 Vedenpää |
33 Karhunen |
37 Melnick |
39 Juusola |
52 Koivisto (A) |
53 Westerholm |
55 Ohtamaa (A) |
59 Hermonen |
62 Olkkonen |
63 Jandus |
77 Turunen (A) |
80 Korpimäki |
87 Kovařčík |
91 Gardiner |
95 Matikainen

Valmentajat Mäntymaa – Silander – Sihvonen – Hilli – Jaakola – Huttula
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 1999
1 Kiprusoff |
2 Kiprusoff |
3 Nummelin (A) |
4 Timonen |
5 Berg |
6 Martikainen |
7 Niemi |
8 Selänne (A) |
9 Lydman |
11 Koivu (C) |
12 Jokinen |
14 Helminen |
15 Törmänen |
16 Peltonen |
17 Kallio |
22 Eloranta |
25 Sihvonen |
31 Sulander |
32 Rintanen |
33 Tuomainen |
35 Toskala |
42 Karalahti |
72 Lind |
Valmentaja Hannu Aravirta
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2000
3 Nummelin (A) |
5 Berg |
7 Niemi |
9 Lydman |
10 Tikkanen |
14 Helminen (C) |
16 Peltonen (A) |
17 Kallio |
21 Lumme |
24 Sihvonen |
25 Hentunen |
27 Lind |
28 Kapanen |
30 Nurminen |
31 Sulander |
32 Rintanen |
33 Tuomainen |
34 Virta |
35 Toskala |
41 Aalto |
42 Karalahti |
44 Niinimaa |
62 Jokinen |
Valmentaja Hannu Aravirta
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2001
2 Kiprusoff |
3 Nummelin (C) |
4 Timonen (A) |
5 Salo |
6 Väänänen |
7 Berg |
14 Helminen (A) |
15 Laaksonen |
17 Kallio |
21 Kapanen |
24 Kapanen |
25 Hentunen |
26 Pärssinen |
27 Lind |
28 Sihvonen |
30 Nurminen |
31 Kiprusoff |
32 Rintanen |
33 Virta |
35 Myllys |
36 Ylönen |
37 Ruutu |
40 Niemi |
55 Grönvall |
Valmentaja Hannu Aravirta
Työväen Lehti

Työväen Lehti voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Työväen Lehti, Helsingissä vuosina 1895–1896 ilmestynyt wrightiläisen työväenliikkeen sanomalehti
Työväen Lehti, Kajaanissa vuosina 1919–1923 ilmestynyt Suomen sosialistisen työväenpuolueen sanomalehti
Työväen Lehti, Tampereella vuosina 1927–1930 ilmestynyt kommunistinen sanomalehti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Työväen Lehti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Titaaninitridi

| Titaaninitridi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  25583-20-4
PubChem CID:  93091
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  TiN
Moolimassa:  61,88
Ulkomuoto:  Ruskea kiteinen aine
Sulamispiste:  2947 °C
Tiheys:  5,21 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Ei liukene
Titaaninitridi (TiN) on erittäin kova keraaminen materiaali, jota käytetään usein pinnoitteena titaaniseos-, teräs-, karbidi- ja alumiiniosissa parantamaan pinnan ominaisuuksia, usein kulutuksen kestävyyttä. Titaaninitridin kovuus on ~85 Rockwell C asteikolla ja 2 500 Vickers asteikolla tai 24,5 gigapascalia.
TiN:llä on hyvät infrapunasäteilyn heijastusominaisuudet. Se heijastaa samankaltaisen spektrin kuin kulta. Riippuen pohja-aineesta ja pinnan viimeistelystä titaaninitridin kitkakerroin vaihtelee välillä 0,4-0,9 itseään vasten voitelemattomana. Kiderakenne on pintakeskinen kuutiollinen stoikiometrialla 1:1. TiN hapettuu 600 °C lämmössä normaali ilmakehässä ja sen sulamispiste on 2 930 °C. Titaaninitridin CAS-numero on 25583-20-4.
Käyttö

Yleisin TiN:n käyttökohde ovat lastuavan työstön koneiden teräpalat, poranterät ja sirkkelin terät. Näissä TiN-pinnoite parantaa leikkuureunan kestoa ja korroosion kestävyyttä lisäten teräpalojen käyttöikää noin kolminkertaiseksi tai enemmän.
Koska TiN:llä on metallinen kultainen väri, sitä käytetään pinnoitteena koruissa ja autojen ulkonäön ehostamistarkoituksessa. TiN:ä käytetään myös pintakerroksena sellaisilla nikkeli- tai kromipinnoitetuilla esineillä, joita ihmiset käsitelevät usein kuten hanat ja ovenkahvat. TiN on myrkytön ja täyttää terveysviranomaisten kuten FDA:n (Food and Drug Administration) vaatimukset ja sitä käytetään lääketieteellisissä instrumenteissa ja implanteissa sekä proteeseissa kuten myös ilmailu- ja sotilassovelluksissa. TiN käytetään pinnoitteena myös polku- ja moottoripyörien haarukoiden jousituksissa liukupintojen suojana.
TiN pinnoite tehdään joko reaktiivisella kasvulla esimerkiksi lämpökäsittelemällä pala titaania typessä tai PVD-kalvonkasvatusmenetelmillä suunnilleen 3 mikrometrin paksuiseksi. TiN:n korkea kimmomoduuli (600 GPa) verrattuna esimerkiksi titaaniseoksiin (100 GPa) aiheuttaa sen, että paksummat pinnoitteet irtoavat helposti lohkeamalla, jolloin ohuemmat pinnoitteet ovat kestävämpiä.
Käyttö puolijohdeteollisuudessa

Vähemmän näkyvää on titaaninitridin käyttö puolijohdeteollisuuden sovelluksissa. puolijohdetekniikassa käytetään nykyään kuparia johdinmateriaalina ja TiN pinnoitetta käytetään sähköä johtavana barrier-kalvona piin ja kuparijohdinpintojen välissä estämään kuparin diffuusio piihin, koska se tuhoaa transistorin. TiN sähkönjohtavuus on riittävä (30–70 μΩ·cm) takaamaan hyvän sähköisen kontaktin.
Titaaninitridiohutkalvot kasvatetaan yleensä PVD- tai CVD-menetelmillä. Molemmissa puhdas titaani saatetaan kaasufaasiin ja se laitetaan reagoimaan typen kanssa kovassa lämmössä vakuumiastiassa.
Titaaninitridiesineiden valmistus

Suurempia TiN esineitä voidaan valmistaa jauhemetallurgisin menetelmin puristamalla titaanijauhoa kasaan ja kuumentamalla se puhtaassa typpiatmosfäärissä. Reaktiosta muodostunut lämpö on riittävä sintraukseen, jolloin lopputuloksena kova ja valmis TiN-esine.
Erilaiset titaaninitridivariaatiot

TiN-pinnoitteesta on syntynyt useita variaatioita kuten titaanikarbidinitridi (TiCN), titaanioksinitridi (TiON) ja titaanialumiininitridi (TiAlN), joita käytetään erillään tai TiN kanssa vuorotellen (laminaattirakenne). Nämä pinnoitteet tarjoavat samat tai vieläkin paremmat ominaisuudet korroosion estossa ja kovuudessa ja useita uusia värivaihtoehtoja vaalean harmaasta melkein mustaan ja tumman punaiseen pinnoitusprosessista riippuen. Nämä pinnoitteet ovat tulossa suosituiksi urheiluvälineissä , erityisesti puukoissa ja käsiaseissa, joissa niitä käytetään niin toiminnallisista kuin kosmeettisista syistä. TiON -käsittelyllä voidaan saada aikaan hyvin kirjava hehkuvasävyinen pinta.
Titaaninitridi metallurgiassa

Titaaninitridiä käytetään säätämään teräksen kiderakennetta. TiN muodostaa kiteitä jo korkeissa lämpötiloissa, koska sen kiteytymisentalpia on hyvin alhainen. Se kiteytyy suoraan sulasta teräksen valmistuksessa. TiN muodostaa kiderajoille mikrometrin kokoisia kuutioita ja pienen austeniittiin liukoisuutensa vuoksi ja lämpötiloissa, joissa teräksen kuumakäsittely yleensä tapahtuu, teräksen kiderakenteen on pintakeskinen kuutio, jolloin TiN estää teräksen kiteiden kasvua Ostwald kypsymisefektin korkeisiin homologisiin lämpöihin. Tämän vuoksi terässeoksissa on usein mukana titaania.
Aiheesta muualla

TiN pinnoituspalvelua (Arkistoitu – Internet Archive)
PubChem: Titanium nitride (englanniksi)
Titaaninitridipinnoitettu poranterä
Totuus Harry Quebertin tapauksesta

| Totuus Harry Quebertin tapauksesta> The Truth About the Harry Quebert Affair |
| --- | --- |

Tyyli:  mysteeri, draama, trilleri
Kestoaika:  n. 45 min
Pääosissa:  Patrick Dempsey   Ben Schnetzer   Kristine Froseth
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  Epix
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  10
Ikäraja:  
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Jean-Jacques Annaud
Tuotantoyhtiö(t):  MGM Television   Eagle Pictures   Barbary Films
Aiheesta muualla
IMDb
Patrick Dempsey esittää sarjan pääosaa.
Totuus Harry Quebertin tapauksesta (The Truth About the Harry Quebert Affair) on yhdysvaltalainen draamasarja, joka perustuu sveitsiläisen Joël Dickerin samannimiseen menestysromaaniin. Sarja kertoo kuuluisasta kirjailijasta Harry Quebertistä, jonka puutarhasta löytyy 33 vuotta sitten kadonnut 15-vuotias Nola Kellergan.
Rooleissa

| Näyttelijä | Roolihahmo |
| --- | --- |
Patrick Dempsey: Harry Quebert
Ben Schnetzer: Marcus Goldman
Damon Wayans Jr.: Perry Gahalowood
Kristine Frøseth: Nola Kellergan
Kurt Fuller: Gareth Pratt
Victoria Clark: Jenny Quinn
Tessa Mossey: Nuori Jenny Quinn
Wayne Knight: Benjamin Roth
Don Harvey: Bobbo Quinn
Colm Feore: Elijah Stern
Josh Close: Luther Caleb
Craig Eldridge: Travis Dawn
Connor Price: Nuori Travis Dawn
Virginia Madsen: Tamara Quinn
Trip to Depressive Autumn

Trip To Depressive Autumn on Unholy-yhtyeen viimeinen virallisessa levityksessä ollut demonauha ja ensimmäinen EP. Se nauhoitettiin vuonna 1991 Nauha poiki -levytyssopimuksen Lethal Recordsin kanssa. Vuotta myöhemmin (1992) demo lisensoitiin USA:han, ja Wild Rags-levy-yhtiö julkaisi sen myyntiin.
Kappaleet

Stench of Ishtar (06:27)
Autumn (03:04)
Creative Lunacy (06:05)
The Trip Was Infra Green (06:32)
Kokoonpano

Pasi Äijö: laulu, basso
Jarkko Toivonen: kitarat
Ismo Toivonen: kitara, koskettimet
Jan Kuhanen: rummut
Julkaisija: Lethal Records (Eurooppa), Wild Rags (USA)
Tullio Baraglia

| Mitalit> Maa:   Italia.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Italia> Miesten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Rooma 1960 | perämiehetön nelikko |  |
|  Pronssia | México 1968 | perämiehetön nelikko |  |
Tullio Baraglia (21. heinäkuuta 1934 Gera Lario, Como – 23. marraskuuta 2017 Gera Lario, Como) oli italialainen soutaja ja kaksinkertainen olympiamitalisti. Hän oli perämiehettömässä nelikossa mukana saavuttamassa hopeaa Rooman kesäolympialaisissa 1960, pronssia Méxicon kesäolympialaisissa 1968 ja Euroopan mestaruuden vuonna 1961.
Aiheesta muualla

Tullio Baraglia Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Turkmenistanin jalkapallomaajoukkue

Turkmenistanin jalkapallomaajoukkue edustaa Turkmenistania kansainvälisissä miesten jalkapallokilpailuissa ja sitä hallinnoi Turkmenistanin jalkapalloliitto.
Maajoukkue ei ole kertaakaan esiintynyt MM-kisoissa.
Arvokisat > Maailmanmestaruuskilpailut

1930–1994 - Katso Neuvostoliiton jalkapallomaajoukkue
1998–2018 - Ei selviytynyt karsinnoista
Arvokisat > Aasian mestaruuskilpailut

1956–1992 - Ei osallistunut, koska ei ollut vielä AFC:n jäsen
1996 - Ei selviytynyt karsinnoista
2000 - Ei selviytynyt karsinnoista
2004 - 1. kierros
2007 - Ei osallistunut
2011 - Ei selviytynyt karsinnoista
2015 - Ei selviytynyt karsinnoista
2019 - 1. kierros
Triatsiinit

1) 1,2,3-triatsiini, 2) 1,2,4-triatsiini ja 3) 1,3,5-triatsiini
Triatsiinit ovat orgaanisia yhdisteitä, joiden empiirinen kaava on C3H3N3. Triatsiinilla on kolme eri isomeerista muotoa.
1,2,3-triatsiini, CAS-numero 289-96-3
1,2,4-triatsiini, CAS-numero 290-38-0
1,3,5-triatsiini, CAS-numero 290-87-9
Rakenne

Triatsiinirakenne on bentseenin kaltainen heterosyklinen rengas, jossa on kolme typpiatomia ja kolme hiiliatomia. Triatsiinin kolme isomeeria eroavat toisistaan typpiatomien sijoittumisen perusteella. Muita aromaattisia heterosyklisiä typpiyhdisteitä ovat pyridiinit (1 typpiatomi renkaassa), diatsiinit (2 typpiatomia) ja tetratsiinit (4 typpiatomia). Triatsiinit ovat heikompia emäksiä kuin pyridiinit.
Käyttö

Tunnetuin 1,3,5-triatsiinijohdannainen on hartsin valmistuksessa käytettävä melamiini, jossa on kolme aminosubstituenttia (–NH2). Toinen hartsin valmistuksessa laajalti käytössä oleva triatsiini on bentsoguanamiini.
Triatsiiniyhdisteitä, kuten 2,4,6-trikloori-1,3,5-triatsiinia eli syanuurikloridia, käytetään usein kasvimyrkkyinä. Klooria sisältäviä triatsiineja käytetään vaatteiden värjäyksessä.
Reaktiot

Vaikka triatsiinit ovat aromaattisia yhdisteitä, niiden resonanssienergia on paljon matalampi kuin bentseenillä. Yhdisteillä tapahtuu useammin nukleofiilistä kuin elektrofiilistä aromaattista substituutiota.
2,4,6-trikloori-1,3,5-triatsiini voidaan hydrolysoida helposti syanuurihapoksi kuumentamalla sitä vedessä korkeassa lämpötilassa. 2,4,6-trisfenoksi-1,3,5-triatsiini reagoi alifaattisten amiinien kanssa aminolyysissä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
PubChem: 1,2,3-Triazine (englanniksi)
PubChem: 1,2,4-Triazine (englanniksi)
PubChem: 1,3,5-Triazine (englanniksi)