stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nicole Willis
Diskografia > Singlet The Soul Investigators kanssa

Hot Sauce (Original)/Hot Sauce (Instrumental) – (Timmion Records 2015) – 12"
Let's Communicate (Original)/Let's Communicate (Instrumental) – (Timmion Records 2015) – 7"
One in a Million (Original)/One in a Million (Instrumental) – (Timmion Records 2015) – 7"
Paint Me in a Corner/Where Are You Now – (Timmion Records 2015) – 7"
Tell Me When/It's All Because Of You – (Timmion Records 2012) – 7"
My Four Leaf Clover/Holdin' On – (Timmion Records 2006) – 7"
Feeling Free (Original)/Feeling Free (Instrumental) – (Timmion Records 2006) – 7"
Perfect Kind of Love – (Timmion Records 2005) – CDS / 7" (peak FIN #15)
If This Ain't Love (Original)/If This Ain't Love (Instrumental) – (Timmion Records 2005) – CDS / 7" (peak FIN #4)
You Better Change/Raw Steaks (feat. Jimmy Tenor) – (Sahco Records 2003) – 7"
Diskografia > Albumit Repercussions kanssa

1997: Charmed Life –  lauju, sanoitus, sävellys, levytuottaja (Repercussions) CD, Pony Canyon Records, Japan
1995: Earth and Heaven –  lauju, sanoitus, sävellys, levytuottaja (Repercussions) LP/CD, Warner Brothers/Reprise, US
Diskografia > Singlet Repercussions kanssa

Love, Again lauju, sanoitus, sävellys, levytuottaja (Canyon International 1997), digitaali
Promise Me Nothing lauju, sanoitus, sävellys, levytuottaja (A1: Promise Me Nothing, Masters at Work Mix Remix – Masters at Work, A2: Promise Me Nothing (Bass Hit Dub) Remix – Masters at Work – B1: Promise Me Nothing (Dusk Till Dawn Sampladelic Remix) Remix – DJ Tennessee, Super DJ Dmitry, B2: Promise Me Nothing (H-Man's Old Skool Dub) Remix – Hani, B3: Promise Me Nothing [Album Version]) (Warner/Reprise 1995) 12"
Let's Do It Again lauju (with Curtis Mayfield) (A1: Let's Do It Again (Edit) B2: Let's Do It Again [Albumi Version]) (Reprise/Warner 1994) CD Single, Promo, 12" Single, Promo
Promise/Field Trippin laulu, samoitus, sävellys (Mo' Wax 1992) 12"
Diskografia > Musiikkiyhteistyöt

Aavikko ft. Nicole Willis; digitaali single, Space Disco Muysic kuten feat. Nicole Willis, Puhunut sana, laulu, sävellys ja sanat, lauluäänitys.(Soit Se Silti, 2023) digitaalinen single
Bosq: Love and Resistance - (kuten feat. Nicole Willis) Laulu, sävellys ja sanat, lauluäänitys , Tonight(Ubiquity Records 2018) 12"
Haunted By The Devil / (Everybody) Do The Watusi Nicole Willis & UMO Helsinki Jazz Orchestra laulu, sävellys, sanat ja levytuottaja digilaali single (Persephone Records 2018) 7"
Still Got A Way To Fall - Nicole Willis & UMO Helsinki Jazz Orchestra laulu, sävellys, sanat ja levytuottaja - (Ronet Records 2017) 7"
Can’t Seem To Hide/Take Me There - Bosq feat Megan Doherty & Nicole Willis Laulu, sävellys ja sanat, lauluäänitys - (Ubiquity Records 2017) 12"
Big Fantasy (For Me)/Tear It Down - Nicole Willis, Jimi Tenor & Jonathan Maron, laulu, sävellys, sanat ja  levytuottaja - (Persephone Records 2017) 12"
All For You/Touching - Nicole Willis, Jimi Tenor featuring Tony Allen/Nicole Willis & Jimi Tenor Laulu, sävellys ja sanat - (Sahco Records 2015) 7"
Bad For Me - Bosq feat. Nicole Willis, Bad For Me, Bad For Me Late Night Dub, Bad For Me Soul Clap Remix Laulu, sävellys ja sanat, lauluäänitys - (Ubiquity Records 2015) 12"
Pizzicato One: One and Ten Very Sad Songs - (Universal Music, 2011) kuten feat. Nicole Willis, Laulu, A Little Bit Of Soap
Shawn Lee: Soul In The Hole - (Ubiquity Records 2009)feat. Nicole Willis, Laulu, Jigsaw
The Flexatones Originals - (Fat Belt Records, 2007) kuten feat. Nicole Willis Laulu, sävellys ja sanat Fresh / Cause I Want
Mr. Comicstore: Are You Ready To Party? - (Mamushi, 2006) kuten feat. Nicole Willis Laulu, sävellys ja sanat
Nuspirit Helsinki - (Guidance Recordings, 2002) kuten  feat. Nicole Willis Laulu, sävellys ja sanat Honest
Op:l Bastards: Funking - (Form & Function, 2001) Op:l Bastards single Funking, remix Funking: Nicole Willis & Jimi Tenor.
Jimi Tenor: Out Of Nowhere - (Warp, 2000) single Spell, Sanat kappalella Nicole Willis. Lisäksi Willis - laulu, Call Of The Wild
Leftfield: Rhythm and Stealth, Swords - (Hard Hands/Chrysalis/Sony Music, 1999) kuten feat. Nicole Willis laulu, sävellys ja sanat
Diskografia > Musiikkivideot

One In A Million (kuten Nicole Willis and The Soul Investigators) Aleksi Raij: ohjaaja 2015
No More Wars (kuten COLA&JIMMU) Cola & Jimmu: ohjaaja 2014
Earthly Delights (kuten COLA&JIMMU) Jimi Tenor: ohjaaja 2014
Transcend Our Love (kuten COLA&JIMMU) Cola & Jimmu: ohjaaja 2014
Open Up Your Chakra (kuten COLA&JIMMU) Jimi Tenor: ohjaaja 2014
369° Grind (kuten COLA&JIMMU) Nicole Willis: ohjaaja 2013
Enigmatic (kuten COLA&JIMMU) Jimi Tenor: ohjaaja 2013
Brooklyn Girl (kuten COLA&JIMMU) Jimi Tenor: ohjaaja 2013
Time To Get Business Straight (kuten Nicole Willis & the Soul Investigators) Tony Sheng: ohjaaja 2013
Break Free (Shake A Tail Feather) (kuten Nicole Willis & the Soul Investigators) Tony Sheng: ohjaaja 2013
If This Ain’t Love (Don’t Know What) (kuten Nicole Willis & the Soul Investigators) Vincent Scotet: ohjaaja 2007
Let's Do It Again (kuten Curtis Mayfield & Repercussions) 1994
Make No Mistake (ylimääräisenä; Keith Richards) 1988
Keep On Movin (ylimääräisenä; Soul II Soul) 1988
Happy Ever After (ylimääräisenä; Julia Fordham) 1988
Rock Box (ylimääräisenä; RUN-DMC) 1984
Aiheesta muualla

Nicole Willis (Arkistoitu – Internet Archive)
Nicole Willis & UMO Jazz Orchestra / Persephone Records (Arkistoitu – Internet Archive)
Nicole Willis facebookissa
Discogs discography
Suomen virallinen albumilista
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana  IdRef
Kulosaaren raitiotie

| Kulosaaren raitiotie> Perustiedot |
| --- | --- |
Reitti:  Kauppatori–Kulosaari (vuodesta 1913)
Rakennettu:  1909–1910
Avattu:  17. marraskuuta 1910
Lakkautettu:  14. helmikuuta 1951
Omistaja:  Kulosaari-yhtiö / Kulosaaren raitiotieosakeyhtiö vuoteen 1929, myöhemmin Helsingin Raitiotie ja Omnibus Osakeyhtiö (HRO)
Liikenne
Liikennöitsijä(t):  Helsingin Raitiotie ja Omnibus Osakeyhtiö (HRO) vuoteen 1945, sen jälkeen Helsingin kaupungin liikennelaitos (HKL)
Tekniset tiedot
Raiteiden lkm:  1
Raideleveys:  1 000 mm
Kulosaaren Brändö-lautta, jossa oli kiskot raitiovaunun kuljetusta varten, oli 21,6 metriä pitkä ja 6,1 metriä leveä. Se valmistui toukokuussa 1910.
Kulosaaren raitiotie oli Helsingin kantakaupungista Kulosaareen  vuosina 1910–1951 johtanut Helsingin raitioliikenteen osuus. Reitillä liikennöinyttä linjaa ei numeroitu kuten kantakaupungin linjoja, vaan sen tunnuksena käytettiin alkujaan kirjainta B Kulosaaren ruotsinkielisen nimen Brändö mukaan. Vuonna 1934 tunnukseksi vaihdettiin KB. Raitiovaunut kuljetettiin Kulosaareen höyrylautalla vuoden 1919 joulukuuhun saakka, jolloin ensimmäinen Kulosaaren silta avattiin liikenteelle. Nykyinen terässilta korvasi vanhan puisen sillan vuonna 1957.
Vuosina 1910–1921 Kulosaari oli osa Helsingin maalaiskuntaa, ja vuosina 1922–1945 se muodosti oman kuntansa, eli raitiotie ei kokonaan sijainnut Helsingin alueella. Vasta viimeisinä liikennöintivuosina 1945–1951 se oli täysin osa Helsingin kaupunkia.
Historia > Suunnittelu ja rakentaminen

Kulosaari oli Helsingin esikaupunkialueista ensimmäinen, joka sai raitiotien. Sen suunnitteli vuonna 1907 perustettu Kulosaari-yhtiö eli Aktiebolaget Brändö Villastad osana Kulosaaren huvilakaupunkihanketta. Toisin kuin pohjoisilla ja läntisillä esikaupunkialueilla, joissa uudet esikaupunkiyhdyskunnat olivat poikkeuksetta syntyneet radan varteen, Kulosaari oli saari, johon ei ollut olemassa valmiita liikenneyhteyksiä. Helsingin kaupunki myönsi luvan raitiotien rakentamiseen 16. maaliskuuta 1909 mutta kielsi sillan rakentamisen Sörnäisten sataman alueelta Kuorekarinsalmen ylitse Kulosaareen. Silta olisi ollut esteenä Ison Verkkosaaren sahalle, jonka liikenne oli juuri vilkastunut. Kaupunki myös arvioi sillan rakenteen epävarmaksi. Liikennekysymys päätettiin ratkaista raitiolinjan ja lautan avulla. Idea lauttaan oli saatu Ruotsista Lidingöstä, jossa huvilakaupunkityyppiseen saareen liikennöitiin samalla tavoin. Ab Brändö Villastad tilasi raitiovaunun kantavan Brändö-höyrylautan Kone- ja Siltarakennus Oy:ltä.
Urakoitsijaksi palkattiin Asea, ja rakennustyöt alkoivat elokuussa 1909. Raitiotie rakennettiin yksiraiteiseksi, eikä sillä vielä tuolloin ollut kohtausraiteita. Liikennöinnin hoiti Helsingin Raitiotie ja Omnibus Osakeyhtiö (HRO), joka oli käynnistänyt kantakaupungin liikenteen ensin hevosvetoisesti 1890-luvun lopulla ja sähköisesti vuonna 1900. Väliaikainen liikenne nykyisestä Sörnäisten kurvista Sörnäistenniemelle käynnistettiin syyskuussa 1910, vaikka rakennustyöt Kulosaaressa olivat vielä kesken.
Historia > Reitti

Sörnäisten kurvista reitti kaartui alas Pääskylänkadulle, ja Panimokadun ja Tynnyrintekijänkadun eteläpuolella raitiotie alitti Sörnäisten satamaradan ratasillan. Satama-alueella raitiotie ja rautatie muodostivat Helsingin raitioliikenteen historian ainoat kaksi raideristeystä. Reitti jatkui Lautatarhankatua ja silloista Säiliökatua pitkin lauttalaiturille, joka sijaitsi jotakuinkin Englantilaiskallion kohdalla.
Linjasta tuli kokonainen, kun liikenne alkoi Kulosaaren puolella 17. marraskuuta 1910. Lauttamatka Kuorekarinsalmen yli kesti noin neljä minuuttia, ja Kulosaaressa reitti jatkui silloista Norsniementietä ja Kulosaarentietä pitkin nykyisen Risto Rytin tien risteykseen. Koko reitin pituus oli 2,8 kilometriä, ja siitä 1,3 kilometriä sijaitsi Kulosaaressa. Myöhemmin toteutettiin kääntösilmukka Lars Sonckin tien ja Risto Rytin tien risteykseen. Vuonna 1913 linjaa voitiin jatkaa Sörnäisistä Kauppatorille, kun uusi, kaksiraiteinen Pitkäsilta oli valmistunut. Tämä linja liikennöi vuoden 1950 loppuun eli lähes raitiotien lakkauttamiseen asti. Kauppatori-jatkeen myötä linjalla otettiin käyttöön toinenkin vaunu.
Historia > Liikennöinti

Lauttaliikenteestä voitiin luopua joulukuussa 1919, kun puinen Kulosaaren silta valmistui. Lautta myytiin satamahuolintaliikkeelle, ja sillä operoitiin Sörnäisten satamassa nimellä Lautta. Silta nopeutti linjan matka-aikaa, ja raitiovaunut kulkivat puolen tunnin välein pääasiassa aamusta keskiyöhön. Sillan avautuessa linjalla otettiin käyttöön kysyntään paremmin vastaavat suuremmat vaunut, Suomen ensimmäiset telimoottorivaunut, joita kutsuttiin lempinimellä jumbo. Niissä oli 28 istumapaikkaa ja 14 seisomapaikkaa. Vuonna 1936 vaunut jouduttiin vaihtamaan kevyempiin, kun Kulosaaren silta oli autoliikenteen lisäännyttyä päässyt liian huonoon kuntoon.
Linjan vuoroväli oli pääasiassa 20–30 minuuttia, mutta vuoden 1934 jälkeen sitä voitiin kohtausraiteiden avulla tihentää parhaimmillaan 15 minuuttiin. Linjalla liikennöitiin pääasiassa kahdella vuorolla, mutta matkustajamäärien noustua sille lisättiin aluksi kolmas ja lopulta myös neljäs vuoro kesällä 1945. Linjan vakituisia matkustajia olivat muun muassa Kulosaaressa asunut presidentti K. J. Ståhlberg, kuvanveistäjä Wäinö Aaltonen ja olympiavoittaja Hannes Kolehmainen.
Vuonna 1915 raitiotietä varten perustettiin Kulosaari-yhtiön tytäryhtiö Brändö Spårvägsaktiebolag eli Kulosaaren raitiotieosakeyhtiö, jonka HRO kuitenkin osti vuonna 1928. Viiden miljoonan markan kauppaan kuuluivat rata, kalusto ja toimilupa lukuun ottamatta Kulosaaren siltaa, jonka osti Helsingin kaupunki. Kauppojen myötä tupakointi Kulosaaren raitiotien vaunuissa kiellettiin ja Helsingin kaupunki alkoi periä matkustajilta siltamaksua. Kulosaari-yhtiö lopetti toimintansa vuonna 1929. HRO:n toiminta siirtyi Helsingin kaupungin liikennelaitokselle (HKL) vuonna 1945.
Keväästä 1936 syksyyn 1939 raitioliikenne korvattiin linja-autoilla, jotka käyttivät aluksi raitiotien tunnusta KB mutta myöhemmin linjanumeroa 40. Katkon aikanakin raitiovaunuilla ajettiin kuitenkin tilapäistä liikennettä ja kokeiluluontoista yöliikennettä. Säännöllinen raitioliikenne jatkui syyskuussa 1939 ja jatkui joulukuuhun 1950 saakka. Viimeisenä kolmena kuukautena linjaa liikennöitiin Kauppatorilta Vallilaan, josta pääsi Kulosaareen linja-autolla. Kokonaan Kulosaaren raitiotie lakkautettiin 14. helmikuuta 1951.
Historia > Jatkosuunnitelmat

Kulosaari-yhtiö suunnitteli jatkavansa raitiotietä itään, aluksi Herttoniemeen ja Puotilaan mutta myöhemmin myös Mellunkylään ja Östersundomiin. Raitiotien uskottiin voivan kilpailla saariston laivaliikenteen kanssa, ja jopa tavaraliikenteen ajateltiin siirtyvän osittain raitiotielle. Vuonna 1916 Suomen senaatti myönsi luvan jatkaa raitiotietä Puotilan kartanolle, mutta rataa ei toteutettu, koska Herttoniemen ja Puotilan seudun asuinrakentaminen ei vielä 1920-luvulle tultaessa ollut edennyt odotetulla tavalla. Herttoniemen satamaradan valmistuttua 1930-luvulla raitiotien jatke ei enää ollut ajankohtainen. 1950-luvulla Itä-Helsingin suuntaan kaavailtiin pikaraitiotietä, kunnes suunnitelma korvattiin Helsingin metrolla.
Huomioita

↑  Tie on sittemmin kadonnut Itäväylän rakentamisen vuoksi.
↑  Kadun nimi oli tuolloin Eteläinen Rengastie.
Kirjallisuutta

Räsänen, Matti: Kulosaaren raitiotie.  Helsinki:  Helsingin kaupunginmuseo, Helsingin kaupungin liikennelaitos, Kulosaaren kotiseuturahaston säätiö, 2007.  ISBN 978-952-473-849-1
Suomen raitioliikenne
Suomen naisten futsalmaajoukkue

| Suomi |
| --- | --- |

Liitto:  Suomen Palloliitto
Maanosaliitto:  UEFA
Valmentaja:  Jaakko Laitinen
Kapteeni:  Sini Lauermaa
Eniten otteluita:  Emilia Jokisalo (47)
Eniten maaleja:  Tiia Juntikka ja Emilia Jokisalo (19)
Ensimmäinen ottelu
  Puola 1–2  Suomi  (Lubawa, Puola; 18. marraskuuta 2017) 
Suurin voitto
   Moldova 0–10  Suomi (Chisinau, Moldova; 19. lokakuuta 2024) 
Suurin tappio
  Suomi 0–10  Brasilia (Vantaa, Suomi; 12. helmikuuta 2025) 
Suomen naisten futsalmaajoukkue edustaa Suomea kansainvälisissä naisten futsalin maajoukkuekilpailuissa. Se toimii Suomen Palloliiton alaisuudessa.
Historia > Maajoukkuetoiminnan alku

Suomen naisten futsalmaajoukkue perustettiin virallisesti vuonna 2017 ja sen päävalmentajaksi nimettiin Jaakko Laitinen. Joukkue pelasi ensimmäiset maaottelut marraskuussa 2017 Puolaa vastaan.
Historia > Karsinnat MM-kisoihin 2025

Ensimmäiset naisten futsalin MM-kisat pelataan vuonna 2025 ja Euroopan karsinnat järjestetään syksyllä 2024 ja keväällä 2025. Suomi pääsi mukaan aloitti karsinnan Main Roundilta Moldovassa lokakuussa 2024. Muut joukkueet Suomen kanssa samassa lohkossa olivat Englanti, Slovenia ja Moldova.
i
Joukkue EM-karsintaturnauksessa: Tiia Ropanen, Emiilia Syvänen; Anna-Kaisa Hannuksela, Sandra Lind, Anni-Elina Luotonen, Tiia Juntikka, Hanna Halonen, Iina Heikkilä, Netta Hannula, Emilia Jokisalo, Sini Lauermaa, Senni Viren, Matilda Herranen, Maria Mäntylä.
| # | Maa | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Tehdyt maalit | Päästetyt maalit | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Suomi | 3 | 3 | 0 | 0 | 21 | 2 | 9 |
| 2. | Slovenia | 3 | 2 | 0 | 1 | 11 | 6 | 3 |
| 3. | Englanti | 3 | 1 | 0 | 2 | 12 | 9 | 3 |
| 4. | Moldova | 3 | 0 | 0 | 3 | 0 | 27 | 0 |
Suomi selviytyi karsinnan Elite Roundille, joka pelataan maaliskuussa 2025. Suomen kanssa samassa lohkossa pelaavat Espanja, Ranska ja Puola. Kaksi parasta joukkuetta etenevät MM-kisoihin.
Historia > Karsinnat EM-kisoihin 2023

Kolmannet naisten futsalin EM-kisat pelataan vuonna 2023 ja karsinnat järjestetään keväällä ja syksyllä 2022. Suomi pääsi mukaan suoraan karsintaturnaukseen, joka pelataan Vantaalla lokakuussa 2022. Muut joukkueet Suomen kanssa samassa lohkossa ovat Espanja, Ruotsi ja Belgia.
Joukkue EM-karsintaturnauksessa: Lilli Sandström, Tiia Ropanen; Anna-Kaisa Hannuksela, Sandra Lind, Anni-Elina Luotonen, Jasmin Ylikraka, Elina Setälä, Tiia Juntikka, Netta Hannula, Emilia Jokisalo, Sini Lauermaa, Senni Viren, Matilda Herranen, Maria Mäntylä.
| # | Maa | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Tehdyt maalit | Päästetyt maalit | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Espanja | 3 | 3 | 0 | 0 | 27 | 3 | 9 |
| 2. | Ruotsi | 3 | 1 | 1 | 1 | 7 | 11 | 4 |
| 3. | Suomi | 3 | 1 | 0 | 2 | 13 | 10 | 3 |
| 4. | Belgia | 3 | 0 | 1 | 2 | 3 | 26 | 0 |
Historia > Karsinnat EM-kisoihin 2022

Toiset naisten futsalin EM-kisat piti pelata alkuvuodesta 2021 ja karsinnat piti järjestää vuonna 2020. Koronapandemia siirsi karsinnat vuoteen 2021 ja lopputurnaus pelataan maaliskuussa 2022. Karsintoihin on ilmoittautunut 24 maata, joista 13 parhaan rankingsijoituksen maata menee suoraan karsintaturnauksiin ja seitsemän maata aloittaa karsinnat esikarsinnasta. Karsintaturnaus pelataan 19.-22.10.2021. Suomen lohko pelataan Ukrainassa, jossa mukana on myös Tšekki ja esikarsintalohko C:n voittaja Belgia.
Turnauksen avausottelussa Suomi voitti Belgian 3–0 ja toisessa ottelussa Tšekin 3–1. Turnauksen viimeissä ottelussa Suomi pelasi EM-kisapaikasta Ukrainan kanssa, mutta Ukraina voitti ottelun 4–1 ja meni kisoihin.
Joukkue EM-karsintaturnauksessa: Lilli Sandström, Tiia Ropanen; Tiina Pöyry, Jasmin Ylikraka, Elina Setälä, Tiia Juntikka, Daniela Tjeder, Netta Hannula, Emilia Jokisalo, Sini Lauermaa, Matilda Herranen, Maria Mäntylä.
| # | Maa | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Tehdyt maalit | Päästetyt maalit | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ukraina | 3 | 3 | 0 | 0 | 16 | 5 | 9 |
| 2. | Suomi | 3 | 2 | 0 | 1 | 7 | 5 | 6 |
| 3. | Belgia | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 | 10 | 3 |
| 4. | Tšekki | 3 | 0 | 0 | 3 | 5 | 11 | 0 |
Historia > Karsinnat EM-kisoihin 2019

Ensimmäiset naisten futsalin EM-kisat pelattiin helmikuussa 2019. Karsintoihin osallistui 23 maata, joista yksi oli Suomi. Suomi aloitti karsinnat elokuussa 2018 esikarsintakierrokselta, jossa Suomen lohkoon arvottiin Liettua ja Slovakia. Turnaus pelattiin Liettuassa 21.-26.8.2018.
Suomi voitti avausottelussa Liettuan 0-10 (0-5) ja toisessa ottelussa Slovakian 3-2 (2-1) .
Joukkue esikarsintaturnauksessa: Leena Lepikonmäki, Tiia Ropanen; Tiina Pöyry, Elina Setälä, Tiia Juntikka, Jenni Häkli, Jonna Kykkänen, Daniela Tjeder, Emilia Jokisalo, Pirta Hiukka, Sini Sutinen ja Netta Hannula.
| # | Maa | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Tehdyt maalit | Päästetyt maalit | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Suomi | 2 | 2 | 0 | 0 | 13 | 2 | 6 |
| 2. | Slovakia | 2 | 0 | 1 | 1 | 3 | 4 | 1 |
| 3. | Liettua | 2 | 0 | 1 | 1 | 1 | 11 | 1 |
Näin Suomi eteni turnauksen voittaja karsintaturnaukseen Portugaliin, jossa Portugalin lisäksi pelaavat myös Serbia ja Tšekki. Turnaus pelattiin 12.–15. syyskuuta 2018. Suomi voitti turnauksen ensimmäisessä pelissä Serbian 8–2, mutta hävisi toisen ottelun Portugalille 3–1. Suomi voitti kolmannessa ottelussa Tšekin 6–2, mutta Portugali eteni EM-lopputurnaukseen lohkovoittajana.
Joukkue karsintaturnauksessa: 
Leena Lepikonmäki, Tiia Ropanen; Tiina Pöyry, Pirta Hiukka, Anna Keränen, Elina Setälä, Tiia Juntikka, Jonna Kykkänen, Daniela Tjeder, Emilia Jokisalo, Sini Sutinen ja Netta Hannula.
| # | Maa | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Tehdyt maalit | Päästetyt maalit | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Portugali | 3 | 3 | 0 | 0 | 26 | 1 | 9 |
| 2. | Suomi | 3 | 2 | 0 | 1 | 15 | 7 | 6 |
| 3. | Tšekki | 3 | 1 | 0 | 2 | 9 | 18 | 3 |
| 4. | Serbia | 3 | 0 | 0 | 3 | 2 | 26 | 0 |
Nykyinen joukkue

Joukkue MM-karsintaturnauksessa Moldovassa
| Pelaaja> Maalivahdit | Seura>  | Ottelut>  | Maalit>  |
| --- | --- | --- | --- |
| Tiia Ropanen |  Ilves FS | 36 | 1 |
| Emiilia Syvänen |  FC Nokia | 17 | 0 |

Kenttäpelaajat: 
| Hanna Halonen |  HIFK Futsal | 19 | 4 |
| Anna-Kaisa Hannuksela |  HIFK Futsal | 22 | 0 |
| Netta Hannula |  Ilves FS | 40 | 15 |
| Iina Heikkilä |  Ilves FS | 7 | 0 |
| Matilda Herranen |  Ilves FS | 23 | 12 |
| Emilia Jokisalo |  S.S. Lazio | 43 | 19 |
| Tiia Juntikka |  FTK | 42 | 19 |
| Sini Lauermaa |  KaDy futsal | 31 | 4 |
| Sandra Lind |  HIFK futsal | 17 | 9 |
| Anni-Elina Luotonen |  CF Scandicci | 17 | 3 |
| Maria Mäntylä |  Mediterranea Cagliari | 26 | 4 |
| Senni Viren |  Mad Max | 18 | 8 |

Päivitetty 23.10.2024
Ottelut > Kaikki ottelut

| Ottelut | Voitot | Tasapelit | Tappiot | Tehdyt | Päästetyt | Voittoprosentti | Pisteet/peli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 47 | 26 | 4 | 17 | 149 | 107 | 55% | 1,74 |
Päivitetty 13.2.2025
Ottelut > EM-karsintaottelut

| Ottelut | Voitot | Tasapelit | Tappiot | Tehdyt | Päästetyt | Voittoprosentti | Pisteet/peli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 | 7 | 0 | 4 | 49 | 24 | 64% | 1,9 |
Pelaajaennätykset > Eniten otteluita

| # | Pelaaja | Vuodet | Ottelut | Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Emilia Jokisalo | 2017– | 47 | 19 |
| 2. | Tiia Juntikka | 2017– | 42 | 19 |
| 2. | Netta Hannula | 2017– | 42 | 16 |
| 4. | Tiia Ropanen | 2017– | 39 | 1 |
| 5. | Sini Lauermaa | 2017– | 33 | 4 |
Päivitetty 13.2.2025
Pelaajaennätykset > Eniten maaleja

| # | Pelaaja | Vuodet | Maalit | Ottelut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tiia Juntikka | 2017– | 19 | 42 |
| = | Emilia Jokisalo | 2017- | 19 | 45 |
| 3. | Netta Hannula | 2017- | 16 | 42 |
| 4. | Matilda Herranen | 2021- | 13 | 25 |
| 5. | Sandra Lind | 2022- | 11 | 19 |

Päivitetty 20.1.2025
Pelaajaennätykset > Otteluita kapteenina

| # | Pelaaja | Ottelut |
| --- | --- | --- |
| 1. | Elina Setälä | 24 |
| 2. | Sini Lauermaa | 14 |
| 3. | Leena Lepikonmäki | 6 |
| 4. | Emilia Jokisalo | 3 |

Päivitetty 13.2.2025
Pelaajaennätykset > Otteluita sekä naisten jalkapallomaajoukkueessa että futsalmaajoukkueessa

Daniela Tjeder, Kiia Laine ja Maiju Hirvonen ovat ainoat pelaajat, jotka ovat pelanneet Suomen naisten jalkapallomaajoukkueessa sekä Suomen naisten futsalmaajoukkueessa.
Päävalmentajat

Naisten maajoukkueen päävalmentajana aloitti syksyllä 2017 Jaakko Laitinen.
Päävalmentajat > Tilastot

| Valmentaja | Vuodet | O | V | T | H | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Laitinen, JaakkoJaakko Laitinen | 2017– | 47 | 26 | 4 | 17 | 55% |
Kotiotteluiden yleisömäärät

|  | Ottelu | Yleisömäärä | Aika | Paikkakunta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Suomi-Brasilia | 1318 | Helmikuu 2025 | Vantaa |
| 2 | Suomi-Brasilia | 932 | Helmikuu 2025 | Salo |
| 3 | Suomi-Ruotsi | 574 | Heinäkuu 2018 | Tampere |
| 4 | Suomi-Italia | 474 | Helmikuu 2024 | Salo |
| 5 | Suomi-Ruotsi | 469 | Helmikuu 2024 | Salo |

Päivitetty 13.2.2025
Suomen naisten futsalmaajoukkueen ottelut kaudella 2022-2023

| Pvm | Paikka | Kotijoukkue | Vierasjoukkue | Tulos | Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.6.2022 | Porec (CRO) |  Suomi |  Puola | 0-1 (0-1) | - |
| 22.6.2022 | Porec (CRO) |  Kroatia |  Suomi | 0-3 (0-2) | Hannula, Heikkilä, Jokisalo |
| 25.6.2022 | Porec (CRO) |  Suomi |  Ruotsi | 4-1 (1-1) | Rautio 2, Luotonen, Hannula |
| 26.6.2022 | Porec (CRO) |  Unkari |  Suomi | 2-2 (0-2) | Jokisalo, Keränen |
| 3.9.2022 | Alingsås (SWE) |  Suomi |  Puola | 2-1 (1-0) | Herranen, Jokisalo |
| 4.9.2022 | Alingsås (SWE) |  Ruotsi |  Suomi | 1-4 (0-2) | Hannula, Jokisalo, Lauermaa, Lind |
| 19.10.2022 | Vantaa (FIN) |  Ruotsi |  Suomi | 3-2 (2-0) | Mäntylä, Viren |
| 20.10.2022 | Vantaa (FIN) |  Suomi |  Belgia | 9-0 (6-0) | Viren 3, Lind 2, Herranen, Hannula, Mäntylä, Ylikraka |
| 22.10.2022 | Vantaa (FIN) |  Suomi |  Espanja | 2-7 (2-5) | Lind 2 |
| 17.3.2023 | Montesilvano (ITA) |  Italia |  Suomi | 0-0 |  |
| 18.3.2023 | Montesilvano (ITA) |  Italia |  Suomi | 1-3 (0-3) | Malkki |