1903
Tapahtumia > Tammikuu–kesäkuu

1. tammikuuta – Uusi saksan kielen oikeinkirjoitus astui voimaan Itävallassa, Sveitsissä ja Saksassa.
11. tammikuuta – Ensimmäinen sortokausi: kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov kehotti Turun ja Porin, Mikkelin ja Oulun läänien kuvernöörejä eroamaan näiden vastustettua uutta asevelvollisuuslakia. Myös Vaasan läänin kuvernööri erosi.
19. tammikuuta – Ensimmäinen transatlanttinen radiolähetys Yhdysvalloista Englantiin. (Ensimmäinen itä- ja länsirannikon välinen lähetys lähetettiin kaksi vuotta aiemmin, 1901, Yhdysvalloissa)
20. tammikuuta – Saksalais-tšekkiläiset neuvottelut kielten tasa-arvoisesta asemasta katkesivat.
22. tammikuuta – Yhdysvaltain presidentti Roosevelt esitteli senaatille Hay-Herràn-sopimuksen Panaman kanavasta Kolumbian ja Yhdysvaltain välillä.
25. tammikuuta – Keisari määräsi rangaistuksen Suomessa kutsunnoista pois jääneille. Heitä ei syytetty, mutta heidät erotettiin valtion viroista, eikä heitä voinut niihin vastedes valita. Heiltä evättiin ulkomaanpassi viideksi vuodeksi, eivätkä he saaneet valtion lainoja tai apurahoja. Rangaistus vaikutti etenkin ylioppilaisiin, jotka olivat mukana kutsuntalakon järjestämisessä.
5. maaliskuuta – Solmittiin sopimus Bagdadin rautatien rakentamisesta. Rata kulkee 2 200 kilometrin matkan Konstantinopolista Bagdadiin. Saksalainen yhtiö sai radan haltuunsa 99 vuodeksi, jonka jälkeen siitä tulee Turkin sulttaanin omaisuutta.
14. maaliskuuta – Britannian hallitus päätti liittyä kilpavarusteluun ja rakentaa kolme taistelulaivaa, neljä raskasta risteilijää, neljä panssariristeilijää, 15 torpedovenettä ja 10 sukellusvenettä.
9. huhtikuuta – Suomen kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov sai diktaattorinvaltuudet, muun muassa oikeuden maastakarkotukseen seuraavaksi kolmeksi vuodeksi. Hän karkotti aluksi kagaalin johtomiehiä ja lehtimiehiä.
19. huhtikuuta – Juutalaisten vastainen pogromi pääsiäissunnuntaina Kišinjovissa Moldaviassa. Sisäministeri Vjatšeslav von Plehwe piti tapahtunutta uskollisuuden osoituksena tsaarille, koska vallankumousliikkeessä toimi paljon juutalaisia. Suuri määrä juutalaisia pakeni väkivaltaa Yhdysvaltoihin.
22. huhtikuuta – Vapaaherra Viktor Magnus von Born, kreivi Carl Mannerheim, varatuomari Jonas Castrén, kirjailija Wentzel Hagelstam, konsuli Eugen Wolff, teollisuuden harjoittaja Reguel Wolff ja hovineuvos Abraham August Fellman karkotettiin Suomesta.
5. toukokuuta – Toimittaja Eero Erkko ja useita muita karkotettiin Suomesta.
7. toukokuuta – Saksan, Britannian ja Italian sopimus päätti maiden välisen ”tullisodan”.
23. toukokuuta – Ensimmäinen puhelinyhteys Pariisista Roomaan.
27. toukokuuta – Britannian alahuoneessa esiteltiin sopimus Venäjän, Britannian ja Persian välillä Persian alueen ja koskemattomuuden turvaamisesta.
4. kesäkuuta – Venäjällä määrättiin, etteivät juutalaiset saa periä maata tai kiinteistöjä sallittujen asuinalueiden ulkopuolelta.
11. kesäkuuta – Vapaamieliset upseerit salamurhasivat Serbian kuningas Aleksandar Obrenovićin ja hänen puolisonsa, sekä kuninkaan veljet, pääministerin ja sotaministerin sekä eräitä upseereja. Belgradin väki juhlisti tapahtunutta ja kansalliskokous valitsi uudeksi kuninkaaksi Genevessä asuneen prinssi Karageorgin, joka nousi valtaistuimelle nimellä Pietari I.