stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Reinot
Historia

Nokian Jalkineet alkoi valmistaa naisille tarkoitettuja Ainoja Tampereella vuonna 1930. Vuonna 1932 valikoimiin tulivat miehille tarkoitetut Heikit. Soljellisten Heikkien rinnalle tuotiin 1970-luvulla soljettomat Reinot. Reinojen suosion myötä Heikeistä luovuttiin.
1980-luvulla Nokian Jalkineet siirsi aamutossujen valmistuksen Tšekkiin ja Ranskaan, jolloin jalkineiden suosio notkahti. Valmistus siirtyi takaisin Suomeen vuonna 2005. Tossuja valmisti PK Kappi Oy tehtaallaan Lieksassa.  Pinkkejä Reinoja alettiin valmistaa vuonna 2007.
Vuonna 2009 Reinot olivat Itä-Suomen tunnetuin tuotemerkki. Reinojen ja Ainojen suosio lähti nousuun ja saavutti huippunsa vuoden 2010 tienoilla, jolloin tossuja valmistettiin 250 000 paria vuodessa. Vuosikymmenen puolivälin jälkeen kysyntä laski. Reinojen rinnalla valmistettiin Paavo-tossuja. Paavoissa oli kapeampi kengänsuu, vetoketju ja pitävämpi pohja. Yhtiön valmistamat aamutossut olivat kestävät ja niiden markkinat kypsyivät. PK Kappi asetettiin konkurssiin maaliskuussa 2019.
Tuotemerkki myytiin tämän jälkeen Finlaysonille. Finlayson siirsi tossujen valmistuksen Italiaan marraskuussa 2019.
Lieksan kenkätehdas jatkaa muiden kenkien valmistusta Suomi Kenkä -nimisenä yrityksenä.
Ulkonäkö

Reinoja on valmistettu kymmenissä eri väreissä. Suosituimpana värinä on pysynyt alkuperäinen ruskea väri. Nimikkotohveleita on valmistettu kymmenille yrityksille ja järjesteöille, jääkiekon SM-liigaseuroille sekä Negative- ja Nightwish-yhtyeiden faneille.
Vuonna 2025 Reinoja myydään kolmessa värisävyssä: tummanharmaina, vaaleanpunaisina ja ruskeina.
Tunnettuja käyttäjiä

Reinojen ahkeria käyttäjiä ovat olleet esimerkiksi Kari Tapio ja Teemu Brunila. Vuonna 2000- ja 2010-luvuilla Vesannon yrittäjät järjestivät jalkapallon MM-kisoja, joissa pelattiin Reino- ja Aino-tossuilla.
Kolumbianisomuura

| Kolumbianisomuura |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Isomuurat Frederickena
Laji::  fulva
Kaksiosainen nimi
 Frederickena fulva  Zimmer, 1944 
Synonyymit
 Frederickena unduligera fulva 
 Kolumbianisomuuran levinneisyys
Katso myös
   Kolumbianisomuura Wikispeciesissä   Kolumbianisomuura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kolumbianisomuura (Frederickena fulva) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu. Sitä pidettiin aiemmin andienisomuuran alalajina. Lajia tavataan Etelä-Amerikasta.
Jaroslav Rudiš

| Jaroslav Rudiš |
| --- | --- |
 Jaroslav Rudiš
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. kesäkuuta 1972 (ikä 52) Turnov
Kansalaisuus:  Tšekki
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: tšekki
Aiheesta muualla
Kotisivut
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Jaroslav Rudiš (s. 8. kesäkuuta 1972 Turnov) on tšekkiläinen kirjailija. Hän on kirjoittanut romaaneja, novelleja, näytelmiä sekä sarjakuvakäsikirjoituksia.
Rudiš opiskeli Liberecissä, Prahassa, Zürichissä ja Berliinissä saksaa ja historiaa sekä kokeili useita ammatteja toimittajasta punkyhtyeen manageriksi ennen kuin ryhtyi täyspäiväiseksi kirjailijaksi. Hän asuu nykyään Prahassa.
Rudiš kävi Suomessa kesällä 2011 Lahden kansainvälisen kirjailijakokouksen vieraana.
Rudišin vuonna 2002 ilmestynyt osittain omaelämäkerrallinen esikoisromaani Nebe pod Berlínem (”Taivas Berliinin alla”, ei suomennettu) oli menestys, ja Rudiš palkittiin siitä nuorille kirjailijoille myönnettävällä Jiří Orten -palkinnolla. Kirja on käännetty useille kielille, muun muassa saksaksi, ruotsiksi ja italiaksi. Kirja kertoo kolmekymppisestä prahalaisesta opettajasta Bémistä, joka jättää yllättäen työnsä ja tyttöystävänsä ja lähtee vain kitara mukanaan Berliiniin. Hän perustaa Berliinissä U-Bahn-nimisen punkbändin toisen miehen kanssa ja he alkavat soittaa Berliinin metrossa, U-Bahnissa. Tietyssä mielessä kirjan päähenkilö on kuitenkin Berliini ja sen maanalainen elämä. Kirjan nimi viittaa Wim Wendersin Berliinin taivaan alla -elokuvaan, ja kirja tavallaan käy vuoropuhelua sen kanssa; Wendersin elokuvassa enkelit tarkkailevat Berliinin elämää, Rudišin kirjassa puolestaan maan alla, metrossa elävät junan eteen hypänneiden ihmisten henget.
Rudiš on tehnyt yhdessä piirtäjä Jaromír 99:n kanssa kolmiosaisen sarjakuvaromaanin Alois Nebel, josta on myös tehty samanniminen animaatioelokuva.
Vuonna 2009 sai Kuopion kaupunginteatterissa kantaesityksen suomalais-tšekkiläisenä yhteistyönä tehty, Rudišin ja Petr Pýchan kirjoittama näytelmä Lapin kesä (Léto v Laponsku).
Rudišilta on suomennettu romaani Punkin loppu Helsingissä. Sen tapahtumat sijoittuvat 1980-luvun lopulle sekä parikymmentä vuotta myöhempään aikaan. Parikymppinen itäsaksalainen punkkari Ole ja hänen kaverinsa Frank tutustuvat länsisaksalaisen Die Toten Hosen -bändin keikalla tšekkiläiseen Nancyyn. Ole ja Frank perustavat punkbändin, jonka haaveena on Berliinin muurin murruttua päästä keikalle Helsinkiin. Parikymmentä vuotta myöhemmin Ole pitää Helsinki-nimistä baaria itäsaksalaisessa kaupungissa. Entinen punkkari on hukassa nykymaailman kilpailuyhteiskunnassa eivätkä ihmissuhteetkaan oikein tahdo onnistua.
Teokset

Nebe pod Berlínem, 2002, romaani.
Alois Nebel, 2003–2005, kolmiosainen sarjakuvaromaani.
Lapin kesä (Léto v Laponsku), 2006, näytelmä.
Grandhotel, 2006, romaani.
Potichu, 2007, romaani.
Alois Nebel: Na trati, 2008.
Punkin loppu Helsingissä.  (Konec punku v Helsinkách, 2010. Suomentanut Eero Balk)  Basam Books, 2012.  ISBN 9789522600820
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jaroslav Rudiš Wikimedia Commonsissa
Jaroslav Rudišin verkkosivusto (tšekiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  FID 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  IdRef
Giuseppe Gamba

Giuseppe Gamba

Giuseppe Gamba (25. huhtikuuta 1857 – 26. joulukuuta 1929) oli italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa ja kardinaali. Hänet vihittiin papiksi vuonna 1880 ja nimitettiin Biellan hiippakunnan piispaksi 16. joulukuuta 1901. Piispaksi vihkiminen seurasi 17. toukokuuta 1902. Pääkonsekraattorina toimi Giacinto Arcangeli.
Gamba sai 13. elokuuta 1906 nimityksen Novaran piispaksi ja 20. joulukuuta 1923 Torinon arkkipiispaksi. Hänet ylennettiin kardinaaliksi 20. joulukuuta 1926 ja nimitettiin 23. joulukuuta Santa Maria sopra Minervan kardinaalipapiksi.
Kebakko

Kebakko on turkkilais-suomalainen lihatuote.
Kebakko on tunnettu lähinnä valmisruokana, mutta niitä voi valmistaa myös kotona itse. Myös jotkut ravintolat tai grillit tarjoavat kebakoita. Kebakot ovat hyvin samanlaisia kuin lihapullat sisältäen lihaa, korppujauhoja, sipulia, kananmunaa ja mausteita. Ero onkin lähinnä muodossa: kebakko on noin 12 cm pitkä pötkö lihaa vartaassa.
Kebakot paistetaan joko pannulla, uunissa tai grillissä. Nimi tulee turkkilaisesta ruoasta nimeltä kebab ja suomen kielen sanasta kepakko, joka tarkoittaa "pientä keppiä". Kebakko edustaa fuusiokeittiötä. Se yhdistää turkkilaisen kebabin perinteiseen suomalaiseen lihamurekkeeseen. Yleensä kebakot tarjoillaan lämpiminä ja esimerkiksi erilaisten dippien tai ketsupin kera. Kebakot syödään käsin tikkua kädessä pitäen.
Keski-Uudenmaan kristillinen koulu

| Keski-Uudenmaan kristillinen koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Sonni Greyn aukio 1 Järvenpää
Tyyppi:  kristillinen peruskoulu
Perustettu:  2004
Rehtori:  Mari Vesin
Luokat:  1.–9.
Oppilaita:  220
Verkkosivut
Keski-Uudenmaan kristillinen koulu on Järvenpään Lepolassa toimiva kristillinen peruskoulu. Koulu on perustettu vuonna 2000. Yläkoulu aloitettiin vuonna 2009. Keski-Uudenmaan kristillisessä koulussa opiskelee noin 220 oppilasta. Peruskoulun lisäksi kristillisen koulun yhteydessä toimii päiväkoti Petra, jossa on noin 60 lasta. Koulun rehtorina toimii Mari Vesin.
Keski-Uudenmaan kristillinen koulu sijaitsi alkujaan Keravalla, josta se muutti Järvenpäähän vuonna 2009. Keski-Uudenmaan kristillinen koulu sijaitsee nykyisin Järvenpään kaupungin keskustan tuntumassa. Koulu toimii kahdessa eri rakennuksessa Lepolan alueella, joka on laaja historiallinen kampus. Päärakennus on rakennettu vuosina 1929-1931 maatalousnormaalikouluksi ja ympärillä on useita maatalouskoulun toimintaan liittyviä rakennuksia. Vuonna 2020 kristillisen koulun ja päiväkodin yhteyteen rakennettiin uusia lisätiloja, kun toinen käytössä olevista rakennuksista tuli elinkaarensa päähän.
Vuolijoen kansakoulu

Vuolijoen koulu valmistui vuonna 1925. Sen on suunnitellut rakennusmestari Julius Lehtonen. Koulu lakkautettiin 1966. Nykyisin se on yksityisessä omistuksessa asuinkäyttöön muutettuna.
Vasemmistososialistivallankumoukselliset

Vasemmisto­sosialisti­vallan­kumoukselliset eli ”vasemmistoeserrät” olivat Venäjän sosialisti­vallan­kumouksellisen puolueen eli ”eserrien” vasen siipi, joka irtautui syksyllä 1917 kokonaan omaksi puolueekseen. Vasemmisto­sosialisti­vallan­kumoukselliset tukivat alkuun bolševikkien suorittamaa lokakuun vallankumousta ja toimivat bolševikkien hallituskumppanina joulukuusta 1917 maaliskuuhun 1918. Myöhemmin he kääntyivät bolševikkien valtaa vastaan.
Roope Puhakka

| Roope Puhakka> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  näyttelijä, tanssija
Näyttelijä
Aktiivisena:  2016–
Merkittävät roolit:  Severi Sievinen (Salatut elämät)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Roope Puhakka on suomalainen näyttelijä ja tanssija, joka tunnetaan parhaiten Salatut elämät -saippuasarjan Severi Sievisen roolistaan. Puhakka aloitti sarjassa vuonna 2016 hahmoa aiemmin näytelleen Rufus Rusasen jätettyä roolin. Puhakka on näytellyt samaa hahmoa myös useissa Salattujen elämien spin-off-sarjoissa. Hahmo poistui Salatuista elämistä loppuvuodesta 2021 Puhakan mentyä suorittamaan asepalvelustaan.
Hän näytteli poikaa Helsingin kaupunginteatterin Billy Elliot -musikaalissa vuonna 2015. Puhakka harrastaa tanssia StepUp Schoolissa ja kuuluu Soseboys-tanssiryhmään.
Filmografia > Televisiosarjat ja nettisarjat

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2016–2021, 2025– | Salatut elämät | Severi Sievinen |
| 2017 | Presidentti | Eemeli |
| 2018–2019 | Kämppä tyhjänä | Severi Sievinen |
| 2018 | Pahainpäivä | Severi Sievinen |
| 2019 | Pihlajasatu | Severi Sievinen |
| 2019 | MC Taalasbiili | Severi Sievinen |
| 2019 | Tuuliranta | Severi Sievinen |
Aiheesta muualla

Roope Puhakka Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Jaželbitsy

| Jaželbitsy Яжелбицы |
| --- | --- |
 Jaželbitsyn kylänraittia.
 Jaželbitsy
 Koordinaatit: 58°2′1″N, 32°57′53″E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Novgorodin alue
Piiri:  Valdai
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  408 km²
Väkiluku (2010):  2 200
 
 seloadm.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jaželbitsy (ven. Яжелбицы) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Valdain piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Valdain ylängöllä 18 kilometriä Valdain kaupungista länteen. Kylässä on 1 600 ja kunnassa 2 200 asukasta (vuonna 2010).
Jaželbitsyn kunnan pinta-ala on 408 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kresttsyn piiriin ja Valdain piirin Kostkovon kuntaan, idässä Roštšinoon, Valdain kaupunkiin ja Korotskoon, etelässä Ivantejevoon ja Semjonovštšinaan sekä lännessä Ljubnitsaan. Pinta-alasta 77 % on metsää ja 18,2 % maatalousmaata. Alueella sijaitsee Valdain kansallispuisto ja luonnonmuistomerkiksi luokiteltu Moisejevskoje-järvi. Hyötykaivannaisiin kuuluvat keraaminen savi, kalkkikivi, dolomiitti, hiekka, sora ja turve.
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 35 kylää: Aksentjevo, Apanitsy, Bortsovo, Dolgije Gory, Dvorets, Goruški, Jelniki, Jeremina Gora, Ižitsy, Kiselevka, Knjažovo, Krestovaja, Kuznetsovka, Mironegi, Mironuška, Moisejevitši, Mosolino, Nemtšinova Gora, Objezdno, Ovintšištše, Paršino, Pestovo, Poddubje, Polomjat, Potšep, Rjabinovka, Rjabki, Šilovo, Šugino, Tšavnitsy, Tširki, Ugrivo, Varnitsy, Veliki Dvor ja Zagorje. Keskuskylässä asuu 72,8 % väestöstä. 50–100 asukkaan kyliä ovat Aksentjevo, Dvorets ja Goruški. Viidessä kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta.
Jaželbitsyn ohi kulkee Moskovan ja Pietarin välinen M10-valtatie. Kunnan alueella on myös Bologojen ja Dnon välinen rautatie, josta haarautuu tavaraliikenteen sivurata Kresttsyyn. Dvoretsin kylässä on rautatieasema. Jaželbitsyn, Moisejevitšin, Zagorjen ja Dvoretsin kylistä on linja-autoyhteydet Valdaihin.
Kunnan pääelinkeinot ovat maa- ja metsätalous (44,3 %) sekä kaupankäynti (24,4 %). Jaželbitsyssa toimii suurkanala, Goruškissa karjanhoitoon erikoistunut maatalousyritys ja Varnitsyssa yksityinen karjatila. Lisäksi on kalankasvatuslaitos. Lähes puolet työvoimasta käy töissä kunnan ulkopuolella. Jaželbitsyssa on lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, säästökassa, posti ja paikallissairaala.
Seudun nähtävyyksiin kuuluvat muinaiset asuin- ja hautapaikat, Jaželbitsyn 1700-luvun lopulla rakennettu matkapalatsi ja Aleksanteri Nevskin kirkko (1805), Moisejevitšin kylän kirkko (1851), Goruškin tsasouna sekä toisen maailmansodan muistomerkit. Jeremina Gorassa on lomakylä.
Valdain alueella on aikaisemmin ollut 1600-luvulla muodostunutta karjalaisasutusta. 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa valdainkarjalaisia asui vielä Bortsovon, Jeremina Goran, Ovintšištšen, Pestovon, Ugrivon ja Zagorjen kylissä, mutta jo tuolloin he osasivat karjalan lisäksi myös venäjää.
Aiheesta muualla

Jaželbitsyn kunnan sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Kyzylkum

Kyzylkumin aavikkoa.
Pirunkeltaputkea Ayaz-Qalan linnoituksen luona Karakalpakiassa.
Kameli kohtaa dromedaarin.
Kyzylkum (uzb. Qizilqum, kaz. Қызылқұм, Qyzylqūm) on hiekka-aavikko Amudarja- ja Syrdarjajokien välisellä alueella Uzbekistanissa ja Kazakstanissa sekä osittain Turkmenistanissa. Sen nimi tarkoittaa ”punaista hiekkaa”.
Turanin alangolla sijaitseva Kyzylkum rajoittuu luoteessa Araljärveen, idässä Nurotavuoriin ja kaakossa Zarafshonjoen laaksoon. Sen pinta-ala on 300 000 neliökilometriä. Aavikko on etupäässä tasankoa, jonka keskikorkeus on luoteessa 53 ja etelässä ja kaakossa 300 metriä merenpinnasta. Alueella on laskujoettomia syvänköjä, entisiä joenuomia ja yksittäisiä jäännösvuoria kuten Bo‘kantov (764 metriä), Quljuqtov (785 metriä) ja Tomditov (922 metriä).
Suuren osan aavikosta muodostavat pääosin kiinteät länsi-itäsuuntaiset hiekkaharjut ja -dyynit sekä lähinnä asutusten luona puolikuun muotoiset liikkuvat barkaanit. Lisäksi on tasaisia hiekka- ja savimaita sekä jokien tuomia hietasavi- ja hiesumaita.
Alueella vallitsee mannerilmasto. Keskilämpötila on tammikuussa nollasta –9:ään ja heinäkuussa 26–29 astetta. Vuotuinen sademäärä on 80–160 millimetriä. Sateita saadaan etupäässä keväällä ja talvella. Pysyviä vesistöjä ei ole.
Aavikon kuumuuteen ja kuivuuteen sekä suolapitoiseen maaperään sopeutuneita kasveja ovat saksaulit, otakilokit, tatarkasvit, marunat, tamariskit ja sarat. Eläinkuntaan kuuluvat kuhertajagaselli, saiga, aavikkokissa, hiekkakissa, kettu ja susi sekä monet jyrsijät, matelijat ja lintulajit. Etelässä Amudarjan rannalla sijaitsee 103 neliökilometrin laajuinen Kyzylkumin luonnonpuisto.
Alueella harjoitetaan karjanhoitoa (lähinnä villa- ja karakullampaita). Kaivosteollisuus tuottaa marmoria, grafiittia, turkoosia, kultaa ja uraania. Etelässä on Gazlin maakaasukenttä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kyzylkum Wikimedia Commonsissa
Laitikkalan kansakoulu

Arkkitehti Toivo Paatolan suunnittelema Laitikkalan koulurakennus valmistui vuonna 1919.
Koulu lakkautettiin vuonna 2014. Nykyään rakennuksessa toimii Hämeen Partiosäätiön kurssi- ja leirikeskus.
Gunnar Mustavaara

| Gunnar Mustavaara |
| --- | --- |
 Gunnar Mustavaara Raimo Grönbergin esittämänä.
Näyttelijä(t):  Antti Seppä (2016–2017) Raimo Grönberg (2017–2024, 2025–)
Kesto:  2016–2024, 2025–
Ensi- esiintyminen:  Osa 2937: Elias on vakavastiotettava (4. helmikuuta 2016)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Gunnar Valdemar Mustavaara
Sukupuoli:  mies
Asuinpaikka:  Helsinki, Pihlajakatu 23 B3
Suhteet
Sisarukset:  Ingvar Mustavaara
Puoliso(t):  Ulla Taalasmaa (ex-naisystävä) Dahlia Mustavaara (eronnut) Alissa Nikkinen (eronnut)
Lapset:  Camilla Mustavaara (adoptiotytär) Monica Mustavaara Sabrina Mustavaara
Lastenlapset:  Magnus Mustavaara
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gunnar Valdemar Mustavaara (s. 29. kesäkuuta 1947) on Raimo Grönbergin esittämä kuvitteellinen hahmo saippuasarjassa Salatut elämät. Häntä näytteli alun perin sittemmin eläkkeelle jäänyt Antti Seppä, sillä roolin ajateltiin olevan sarjassa lyhytkestoinen.
Taustaa

Gunnar on Camilla, Monica ja Sabrina Mustavaaran isä, sekä Dahlia Mustavaaran entinen aviomies. Gunnar on aikoinaan työskennellyt diplomaattina Pretoriassa ja myös muualla päin maailmaa. Syksyn 2018 jaksoissa selvisi, että Camilla ei ole Gunnarin ja Dahlian biologinen lapsi, vaan hänet on adoptoitu. Gunnar ja Dahlia olivat yhdessä salanneet asian kaikilta. Gunnar ei tosin tiennyt sitä, että Camillalla on identtinen kaksoissisko, Satu. Dahlia oli lahjonut vuosia sitten Camillan ja Satun biologisen äidin ja muutamia viranomaisia rahalla, jottei Camillan adoptiopapereihin tulisi mainintaa kaksoissiskosta, eikä kertonut asiasta myöskään Gunnarille. Vuonna 2020 paljastui Gunnarilla olevan veli, Ingvar Mustavaara, jonka tytär Sabrina kaappasi aikaisemmin Mustavaara-yhtiöt itsensä ja Ingvarin omistukseen. Pian kuitenkin paljastui, ettei Sabrina olekaan Ingvarin vaan Gunnarin tytär. Gunnarilla ja Sabrinan äidillä Ulrikalla oli ollut suhde, jonka päätyttyä Ulrika teki itsemurhan. Ingvar tiesi tämän, mutta pystyi lopulta antamaan Gunnarille anteeksi. Tällä hetkellä Gunnar ja Sabrina eivät ole väleissä.
Tapahtumat sarjassa

Gunnar oli ainoa, joka tuli Ulla Taalasmaan kauppakeskuksessa järjestämään senioreiden juttupiiriin. Sittemmin he tutustuivat toisiinsa paremmin illallisella, mutta Gunnarin vahingossa antaman väärän puhelinnumeron vuoksi pari menetti yhteyden toisiinsa. Molemmat kuitenkin yrittivät löytää toisiaan kauppakeskuksesta. Myöhemmin selvisi, että Gunnar on Ullan kanssa samassa talossa asuvien Mustavaaran siskosten, Camillan ja Monican, isä. Pian kävi ilmi, että Gunnar sairastaa Alzheimerin tautia. Gunnarin oli tarkoitus pitää asia salaisuutena, mutta sittemmin useat Pihlajakadun asukkaat saivat tietää siitä. Myöhemmin Gunnar kosi Ullaa ja alkoi suunnitella häitä. Gunnarin entinen vaimo Dahlia kuitenkin yritti sabotoida häiden järjestymistä esimerkiksi vaihtamalla Gunnarin muistilääkkeet toisiin.
Lopulta Gunnar meni naimisiin häntä huijanneen Alissa Nikkisen kanssa. Gunnarille ja Alissalle tuli riitaa, kun Camilla kuoletti kaikki Gunnarin luottokortit ja kertoi Alissan yrittäneen kinuta tältä kaksi miljoonaa euroa. Gunnar jätti avioeropaperit. Myöhemmin hän törmäsi Alissaan kadulla ja tämä sanoi uhkailevansa Gunnaria, jos on pakko. Alissa sanoi myös toivovansa, että Gunnar kuolisi. Alissan lähdettyä kävelemään pois paikalta, hän vilkaisi taakseen ja näki Gunnarin makaavan raitiokiskoilla ja raitiovaunun tulevan takaa. Alissa pelasti Gunnarin sanoistaan huolimatta. Camilla antoi Alissalle kiitokseksi Amandan lahjakortin, mutta Alissa jäi kodittomaksi. Myöhemmin Gunnar palasi yhteen Ullan kanssa. He myös muuttivat yhteen, vaikka olivatkin pahoissa riidoissa Gunnarin jäätyä kiinni yöllisistä seikkailusta tätä kiristäneen Tamara-stripparin kanssa. Sittemmin Ulla ja Gunnar ovat eronneet ja palanneet yhteen useita kertoja vaihtelevista syystä. Lopulta erosivat lopullisesti, kun petti Ullaa Sallan kanssa. Gunnarin lapsenlapsi Magnus saapui toukokuussa 2024 sarjaan. Dahliasta mustasukkainen Aaro työnsi Gunnarin alas kalliolta, joka myöhemmin paljastui Aaron hallusinaatioksi. Gunnar kuitenkin alkoi epäilemään että Aaro todella yritti tappaa hänet. Gunnar asui hetken aikaa Ismon kanssa samassa asunnossa, molempien jouduttua Lassen häätämiksi. Aaro ja Gunnar ystävystyivät ja Gunnar lupasi olla Aaron tukena järjestäessä tälle hoitopaikan. Lopulta "paha-Aaro" onnistui kuitenkin juonittelemaan Gunnarin hoitoon itsensä sijaan, ja täten myös Gunnar poistui samalla sarjasta.
Jarno Lippojoki

| Jarno Lippojoki |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 17. tammikuuta 1986 (ikä 39) Imatra, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Lipari, Imatran Paul Coffey
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  85 kg
Pelinumero:  44
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2006–2017
Aik. seurat:  SaiPa (SML) JYP (SML) KooKoo (Mestis) Lyon HC (Ranska) Ketterä (S-S/Mestis)
Jarno Lippojoki (s. 17. tammikuuta 1986 Imatra) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi urallaan SM-liigaa Saimaan Pallossa ja JYPissä yhteensä 201 runkosarjaottelua tehopistein 15+12=27 sekä keräten 46 jäähyminuuttia. Hän ei pelannut otteluakaan pudotuspeleissä, mutta Lippojoki oli kuitenkin voittamassa runkosarjaottelumääränsä ansiosta JYPissä Suomenmestaruutta vuonna 2009. Hän loi pääsarjauraa myös yhdellä kaudella Ranskassa. Suurimman osan urastaan Lippojoki pelasi kuitenkin Mestistä, jossa hän toimi KooKoon kapteenina kaudella 2012–2013 ja kasvattajaseuransa Imatran Ketterän kapteenina vuodet 2017–2020. Lippojoki oli voittamassa Mestiksen mestaruutta KooKoossa vuonna 2014 ja Ketterässä vuosina 2019 ja 2021. Hän johdatti Ketterän myös joukkueensa kapteenina Suomen Cupin voittoon vuosina 2018 ja 2019 sekä Suomi-sarjan mestaruuteen vuonna 2017. Imatran Ketterä on jäädyttänyt Lippojoen pelinumeron 44.
Ura > Maajoukkueura

Lippojoki on pelannut yhdeksän poikien maaottelua.
Muuta

Lippojoki pelasi lähes aikuiseksi asti pesäpalloa. Hän teki samassa iässä myös Superpesisdebyyttinsä Imatran Pallo-Veikoissa, jossa Lippojoki kävi lyömässä kolme kertaa.
Lippojoen isä Arto oli voittamassa [Imatran Pallo-Veikkojen kaikkia neljää pesäpallon Suomenmestaruutta. Jarnon setä Jari Lippojoki on jääkiekon I-divisioonan kaikkien aikojen tehokkain puolustaja, jonka mukaan on nimetty Mestiksen parhaalle puolustajalle myönnettävä Jari Lippojoki -palkinto.
Pellavaöljy

Pellavaöljyä
Pellavaöljy eli liinaöljy on pellavan siemenistä mekaanisesti puristamalla tai kemiallisesti uuttamalla saatava kuivuva öljy. Sitä käytetään sekä ravinnoksi että pintakäsittelyaineena ja värien sideaineena.
Pellavaöljy ravintona

Pellavaöljy sisältää monityydyttymättömiä omega-3- ja omega-6 -rasvahappoja (alfalinoleenihappoa ja linolihappoa). Se ei kestä kuumennusta, joten sitä suositellaan käytettäväksi esimerkiksi salaatinkastikkeissa. Hyvälaatuisen pellavaöljyn maku on mieto ja pähkinäinen. Pellavaöljy härskiintyy hyvin helposti, joten sitä on säilytettävä kylmässä eikä huoneenlämmössä ja sitä tulisi ostaa vain kaupasta, jossa sitä on pidetty kylmäkaapissa. Pilaantuneessa pellavaöljyssä on paha haju ja voimakas, epämiellyttävä maku, eikä se enää kelpaa syötäväksi.