stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vladikavkaz
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vladikavkaz Wikimedia Commonsissa
Pääkaupunki: Vladikavkaz  - Dzæudžyqæu

Alagir |
Ardon - Ærydon |
Beslan - Beslæn |
Digora - Digoræ |
Mozdok - Mæzdæg
Pohjois-Ossetia-Alanian lippu
August Boman

Provianttimakasiini Helsingissä
August Boman (18. kesäkuuta 1826 Porvoo – 17. kesäkuuta 1883 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.
Bomanilla ei ollut arkkitehdin työhönsä muodollista koulutusta vaan hän pätevöityi arkkitehdiksi lähinnä intendentinkonttorin oppilaana. Hänet otettiin oppilaaksi vuonna 1845. Myöhemmin vuosina 1857–1858 Boman teki opintomatkoja Saksaan ja Englantiin. Boman toimi eri tehtävissä Yleisten rakennusten ylihallituksessa, joksi intendentinkonttorin nimi oli muutettu 1865. Hän erosi palveluksesta vuonna 1882.
Boman tunnetaan erityisesti suunnittelemistaan kasarmirakennuksista.
Bomanin työt

Lohjan pappila, nykyinen Lohjan museo, Lohja – 1860
Savonrannan kirkko, Savonranta – 1863
Satamakatu 9, Helsinki – 1869
Jaalan kirkko, Jaala 1878
Petäjäveden kirkko, Petäjävesi – 1879
Provianttimakasiini, Siltavuorenranta 16, Helsinki – 1886
Oulun kasarmi, Oulu – 1881 (rakennettu Bomanin vuonna 1879 laatimien tyyppipiirustusten mukaan)
Mikkelin kasarmi, Mikkeli – 1879–1882
Aiheesta muualla

August Boman Kansallisgallerian kokoelmissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta August Boman Wikimedia Commonsissa
Oulun kasarmirakennuksia
Erik Beijar

Erik Edvin Beijar (12. toukokuuta 1921 Vaasa – 8. marraskuuta 1993 Vaasa) oli suomalainen jalkapalloilija.
Beijar edusti Suomea jalkapalloilijana Helsingin 1952 olympialaisissa. Kaikkiaan hän pelasi 36 A-maaottelua vuosina 1939–1953. Suomen mestaruuden hän voitti Vasa IFK:n riveissä vuosina 1944 ja 1946.
Pelaajauransa jälkeen Beijar toimi jalkapallotuomarina. Hän oli kansainvälinen tuomari vuodesta 1961 alkaen. Beijar tuomitsi yhteensä neljä A-maaottelua, useita nuorten maaotteluita sekä yhden UEFA Cupin ja Cup-voittajien cupin ottelun.  Hänet palkittiin Suomessa vuoden ansioituneimpana erotuomarina vuonna 1964.
Ammatiltaan Erik Beijar oli lasimestari. Hän voitti sarjansa valtakunnallisessa "Työ- ja taitokilpailussa" vuonna 1957.
Vandrock

Vandrock
| --- | --- |
Sijainti:  60°12′43″N, 021°43′43″E, Parainen Suomi
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Vandrock on saari Turunmaan saaristossa Saaristomeressä. Se on osa Paraisten kuntaa ja sijaitsee entisen Nauvon kunnan alueella linnuntietä 9,9 kilometrin päässä Nauvon keskustasta luoteeseen.
Rahtialus M/S Global Freighter sai pohjakosketuksen 21. syyskuuta 2004 Nauvon pohjoispuolella, jonka jälkeen päällikkö ajoi aluksen rantaan Vandrockin ja naapurisaari Lövskärin väliin.
Siv

Siv.
Siv tai Sif oli skandinaavisen mytologian jumalatar ja haltijapäällikkö Ivaldin tytär. Hän oli Egilin toinen vaimo, ja heille syntyi poika Ull, joka myöhemmin adoptoitiin Asgårdiin. Egilin kuoltua Siv avioitui Thorin kanssa. Siville ja Thorille syntyivät tytär Thrud, josta tuli valkyyria, ja poika Modi.
Sivillä oli kullanväriset hiukset. Eräänä yönä Loki leikkasi pilaillakseen Sivin hiukset. Kun Thor kuuli asiasta, hän vaati, että Loki pyytäisi kääpiöitä tekemään vaimolleen uudet hiukset. Uudet hiukset takoi kääpiö Dvalin, joka takoi myös Freijan laivan Skíðblaðnirin ja Odinin Gungnir-keihään.
Freetown

| Freetown |
| --- | --- |
 Freetown vuonna 2004
 vaakuna
 Freetownin keskusta
 Freetown
 Koordinaatit: 8°29′4″N, 13°14′4″W 
Valtio:   Sierra Leone
Alue:  Läntinen alue
Piirikunta:  Läntisen alueen kaupunkipiirikunta
Perustettu:  11. maaliskuuta 1792
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kaupunginvaltuusto
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  81,48 km²
Väkiluku (2015)  ():  1 050 301
 – Väestötiheys:  13 000 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Freetown on Sierra Leonen pääkaupunki ja maan suurin kaupunki. Samalla se muodostaa aluehallinnon toisella tasolla oman Läntisen alueen kaupunkipiirikuntansa. Vuonna 2015 Freetownin asukasluku oli 1 050 301. Kaupungissa asui tällöin 14,8 prosenttia koko Sierra Leonen väestöstä. Freetownin väestö on etnisesti kirjavaa: väestössä on muun muassa temnejä, mendejä ja kreoliväestöä. Vaikka maan virallinen kieli on englanti, on kaupungin yleisin puhuttu kieli silti krio.
Freetown sijaitsee Atlantin rannikolla, Sierra Leone -joen suulla. Kaupunki on Sierra Leonen tärkein satama ja sen kautta kulkee platinaa, kultaa, timantteja ja öljyä.
Freetown perustettiin 11. maaliskuuta 1792, kun luutnantti John Clarkson kuljetti tummaihoisia entisiä orjia Sierra Leoneen Sierra Leone Company -kauppakomppanian avustuksella. Freetownin kaupunki perustettiin maaksi vapautetuille afroamerikkalaisille ja länsi-intialaisille orjille ja heidän jälkeläisilleen krioille. Freetown on myös maailman vanhin afroamerikkalaisten perustama pääkaupunki ja se perustettiin 30 vuotta ennen naapurimaan Liberian pääkaupungin Monrovian perustamista.
Ilmasto

Freetownissa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan trooppinen monsuuni-ilmasto. Vuoden ympäri on kuumaa, kesällä on sadekausi ja talvisin kuivakausi. Yli sadan viimeisimmän vuoden ajanjaksolla Freetownin vuoden keskilämpötila on noin 26 °C ja keskimääräinen sademäärä 3 110 millimetriä. Huhtikuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 27 °C. Viilein kuukausi on elokuu, jolloin keskilämpötila on noin 24 °C. Sateisin kuukausi on elokuu, jolloin sataa keskimäärin noin 810 millimetriä. Helmikuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 5 millimetriä.
Historia

Vuonna 1787 Granville Sharp ja joukko muita orjuuden vastustajia valitsi paikan Sierra Leone -joen suulta, jonne asutettiin Amerikoista, Karibialta sekä Englannista vapautettuja orjia. Orjakauppaa vastustaneiden englantilaisten rahoittama Sierra Leone Company jatkoi entisten orjien kotiuttamista. Yhdysvalloista vapautettuja tummaihoisia orjia tuotiin Nova Scotiasta ja Jamaikalta tuotiin vuonna 1800 lisää vapautettua orjia. Vuosina 1821–1874 Freetown oli Brittiläisen Länsi-Afrikan pääkaupunkina.
Englannista, Amerikasta ja Jamaikalta muuttaneet asukkaat menivät keskenään naimisiin ja muodostivat vähitellen kaupungin kreoliväestön. He pysyivät paljolti keskenään erossa paikallisista heimoista, sillä kulttuurierot kristittyjen länsimaistuneiden maahanmuuttajien ja alueen alkuperäisten heimojen välillä olivat suuret.
Kaupunkiin perustettiin Länsi-Afrikan vanhin yliopisto Fourah Bay College vuonna 1827. Yliopisto on ollut merkittävä koko englanninkielisen Länsi-Afrikan kehitykselle. Yliopiston nykynimi on Sierra Leonen yliopisto ja siihen on yhdistetty myös Institute of Public Administration and Management (IPAM) ja vuonna 1987 perustettu College of Medicine and Allied Health Sciences (COMAHS). Myös Länsi-Afrikan vanhin nykyaikainen sairaala, Connaught Hospital, sijaitsee kaupungissa. Sairaala perustettiin vuonna 1912.
Sierra Leonen itsenäistyessä vuonna 1961 Freetownista tuli maan pääkaupunki. Kaupungin omistamisesta käytiin kiivaita taisteluita 1990-luvun lopulla Sierra Leonen sisällissodan yhteydessä.
Historia > Elokuun 2017 tulvat ja mutavyöryt

Elokuun 14. päivänä 2017 Freetownissa ja sen lähistöllä esiintyi voimakkaiden sateiden seurauksena tuhoisia tulvia ja mutavyöryjä. Näiden seurauksena oli elokuun 16. päivän tiedon mukaan oli raportoitu kuolleeksi jo lähes 400 ihmistä ja 600 henkeä oli yhä kateissa. Suurimmat tuhot kohdistuivat Freetownin Racecoursen lähiöön, kaupungin lounaisosan West III -äänestysalueen Lumleyn ja Juba/Kaningon osa-alueille, sekä pääkaupungin eteläpuoliseen Läntisen alueen maaseutupiirikunnan Regentin kaupunkiin.
Paikallistason aluejako - äänestysalueet

Paikallishallinnollisella tasolla Freetown eli Läntisen alueen kaupunkipiirikunta voidaan jakaa kahdeksaan äänestysalueeseen (engl. wards). Niin pinta-alaltaan (katso viitekartat) kuin väestöltäänkin suurin on kaupungin itäisin alue (East III):
| Äänestysalue | Väkiluku (VL2015) |
| --- | --- |
Central I: &&&&&&&&&&061777.&&&&0061 777
Central II: &&&&&&&&&&019552.&&&&0019 552
East I: &&&&&&&&&&060930.&&&&0060 930
East II: &&&&&&&&&&089179.&&&&0089 179
East III: &&&&&&&&&0447708.&&&&00447 708
West I: &&&&&&&&&&053793.&&&&0053 793
West II: &&&&&&&&&0129559.&&&&00129 559
West III: &&&&&&&&&0187803.&&&&00187 803
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Freetown Wikimedia Commonsissa
History (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (freetowncity.com)
Economy (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (freetowncity.com)
| n k Afrikan pääkaupungit |
| --- | --- |
Pääkaupungit:  Abuja, Nigeria  Accra, Ghana  Addis Abeba, Etiopia  Alger, Algeria  Antananarivo, Madagaskar  Asmara, Eritrea  Bamako, Mali  Bangui, Keski-Afrikan tasavalta  Banjul, Gambia  Bissau, Guinea-Bissau  Brazzaville, Kongon tasavalta  Conakry, Guinea  Dakar, Senegal  Djibouti, Djibouti  Dodoma, Tansania  Freetown, Sierra Leone  Gaborone, Botswana  Gitega, Burundi  Harare, Zimbabwe  Jamestown, Saint Helena  Juba, Etelä-Sudan  Kairo, Egypti  Kampala, Uganda  Khartum, Sudan  Kigali, Ruanda  Kinshasa, Kongon demokraattinen tasavalta  Libreville, Gabon  Lilongwe, Malawi  Lobamba, Swazimaa  Lomé, Togo  Luanda, Angola  Lusaka, Sambia  Malabo, Päiväntasaajan Guinea  Mamoudzou, Mayotte  Maputo, Mosambik  Maseru, Lesotho  Mbabane, Swazimaa  Mogadishu, Somalia  Monrovia, Liberia  Moroni, Komorit  Nairobi, Kenia  N’Djamena, Tšad  Niamey, Niger  Nouakchott, Mauritania  Ouagadougou, Burkina Faso  Port Louis, Mauritius  Porto-Novo, Benin  Praia, Kap Verde  Pretoria, Etelä-Afrikka Bloemfontein  Kapkaupunki  Rabat, Marokko  Saint-Denis, Réunion  São Tomé, São Tomé ja Príncipe  Tripoli, Libya  Tunis, Tunisia  Victoria, Seychellit  Windhoek, Namibia  Yaoundé, Kamerun  Yamoussoukro, Norsunluurannikko 
Vapautettuja afrikkalaisia orjia saapumassa Freetowniin
Fourah Bay Collegen vanha rakennus 1930-luvulla
Samsøn Belt

Tanskan salmet.
Samsøn Belt, eli Samsön Belt (tansk. Samsø Bælt), on Tanskassa, Samsøn ja Själlannin saarten välissä sijaitseva salmi. Se on kapeimmalta kohdaltaan noin 10 kilometriä leveä. Samsøn Bæltissa on neljä satamaa: Røsnæs, Havnsø, Sejerø Havn ja Odden Havn.
Ruotsalainen rahtialus M/S Stena Freighter ja kemikaali/öljytankkeri M/T Ek-Cloud törmäsivät yhteen salmessa 21. syyskuuta 1998 sakeassa sumussa. Alusten vauriot jäivät pieniksi.
Pyry Kärkkäinen

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 10. marraskuuta 1986 (ikä 38)
Syntymäpaikka: Kiuruvesi, Suomi
Pelipaikka: puolustaja/keskikenttäpelaaja
Pituus: 186 cm
Seura
Seura: PPJ
Junioriseurat
0000–1997: KiuPa
1998–2002: KuPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2003 | PK-37 | 16 | (1) |
| 2004–2006 | KuPS | 60 | (1) |
| 2005–2006 | → KuPS A | 12 | (0) |
| 2007–2008 | FC Lahti | 46 | (3) |
| 2009–2010 | HJK | 35 | (2) |
| 2010 | → Klubi 04 | 2 | (0) |
| 2011–2012 | KuPS | 63 | (2) |
| 2013–2017 | FC Lahti | 141 | (8) |
| 2021– | PPJ | 15 | (1) |
| Yhteensä | Yhteensä | 302 | (12) |
Maajoukkue
| 2003 | Suomi U17 | 1 | (0) |
| 2004 | Suomi U18 | 5 | (0) |
| 2006–2009 | Suomi U21 | 12 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 3. helmikuuta 2022.
Pyry Kärkkäinen (s. 10. marraskuuta 1986 Kiuruvesi) on suomalainen jalkapalloilija, joka edusti Veikkausliigassa Helsingin Jalkapalloklubia, Kuopion Palloseuraa ja FC Lahtea. Hän oli pelipaikaltaan keskuspuolustaja tai puolustava keskikenttäpelaaja.
Kärkkäisen aloitti jalkapallon pelaamisen Kiuruveden Palloilijoissa. Vuonna 1998 hän siirtyi KuPS:n junioreihin, joissa pelasi kauteen 2002 asti. Kauden 2003 Kärkkäinen pelasi Pallo-Kerho 37:n riveissä Kakkosta. Hän palasi KuPS:aan samana syksynä ja teki pelillisen läpimurtonsa kaudella 2004.
Yhteensä Kärkkäinen on pelannut kauden 2014 jälkeen 231 liigaottelua.
Kärkkäinen on pelannut Suomen alle 19- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Lokakuussa 2007 hänet kutsuttiin Suomen alle 23-vuotiaiden maajoukkueeseen, joka kohtasi Vietnamin Hanoissa pelattavassa Agribank Cupissa Vietnamin, Zimbabwen ja Uzbekistanin alle 23-vuotiaiden maajoukkueet.
15. toukokuuta 2009 Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkueen päävalmentaja Markku Kanerva valitsi Kärkkäisen 40:n pelaajan ehdokaslistalle, josta valitaan lopullinen alle 21-vuotiaiden joukkue 15. kesäkuuta - 29. kesäkuuta Ruotsissa pelattavaan EM-lopputurnaukseen.
Saavutukset

Suomen mestaruus 2009, 2010
Liigacup voitto 2006, 2007, 2013
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyry Kärkkäinen Wikimedia Commonsissa
Suomen joukkue – Jalkapallon alle 21-vuotiaiden EM-kilpailut 2009
1 Jaakkola |
2 Jalasto |
3 Raitala |
4 Portin |
5 Turunen |
6 Sparv |
7 Hämäläinen |
8 M. Hetemaj |
9 Sadik |
10 Otaru |
11 Parikka |
12 Masalin |
13 Kärkkäinen |
14 Aho  |
15 Äijälä |
16 P. Hetemaj |
17 Hakola |
18 Vasara |
19 Kokko |
20 Pukki |
21 Viljanen |
22 Toivio |
23 Lehtovaara |
Valmentaja: Kanerva
Aikuisten poika

| Aikuisten poika |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Juha Lehtola
Käsikirjoittaja:  Juha Lehtola
Tuottaja:  Pauli Pentti
Säveltäjä:  Timo Hietala
Kuvaaja:  Hena Blomberg
Leikkaaja:  Harri Ylönen
Lavastaja:  Otso Linnalaakso
Pääosat:  Esa Nikkilä  Kari Hietalahti
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Edith Film Oy First Floor Productions Oy
Ensi-ilta:  29. elokuuta 2014 
Kesto:  94 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Tuotto:  106 000 €
Katsojat:  12 500
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aikuisten poika on Juha Lehtolan ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen draamakomedia vuodelta 2014. Tampereelle sijoittuva elokuva kertoo yksitoistavuotiaan Oliverin vaiheikkaasta kesästä: hän menettää molemmat vanhempansa auto-onnettomuudessa, joutuu kolmiodraaman myrskynsilmään ja saa kesätyön henkitoreissaan olevasta elokuvateatterista.
Juoni

Oliverin isä ja äiti ajavat autolla päin seinää ja kuolevat. Peruskoulun lukuvuosi on loppusuoralla ja Oliver saa tiedon onnettomuudesta kouluun. Hän katoaa iltapäiväksi ja kun hän palaa kotiinsa, häntä odottavat isoäiti ja joukko muita sukulaisia.
Oliver tapaa Joonaksen, jonka kanssa hän ystävystyy. Virallisen holhoojan paikan ottaa Oliverin isoäiti ja Joonaksesta kehittyy Oliverille jonkinlainen isähahmo. Oliver alkaa selvittää onnettomuuden syitä - hän ei usko isänsä ajaneen ylinopeutta. Oliverin surutyön ulkoinen ilmenemismuoto on raivo. Suutuspäissään hän paljastaa Joonaksen ja Katrin kuusi vuotta kestäneen rakkaussuhteen Katrin aviomiehelle, joka ei kuitenkaan usko mieleltään järkkyneen pojan tarinaa. Epäilys jää kuitenkin itämään.
Oliver joutuu pettymään onnettomuuden syyn suhteen: hänen isänsä todella ajoi ylinopeutta katuosuudella, jolla on aiemminkin sattunut runsaasti tapaturmia. Oliverin edesmenneet vanhemmat ovat mukana parissa kohtauksessa eräänlaisina haamuina. Elokuva päättyy uuden lukuvuoden alkamiseen.
Sivujuonena seurataan Oliverin tutustumista Jaakkoon ja Rafuun, jotka pitävät nuhruista elokuvateatteria ja palkkaavat Oliverin kesäapulaisekseen.
Vastaanotto

Aikuisten poika on Lehtolan ensimmäinen kokoillanelokuva, aiemmin hän oli työskennellyt teatterissa ja televisiossa.
Helsingin Sanomien Leena Virtanen piti Aikuisten poikaa kypsänä teoksena: "Elokuva tasapainoilee kevyen ja äärimmäisen tragiikan välillä, ja se myös onnistuu siinä. Se on sekä aidosti hauska että aidosti itkettävä." Virtasen mielestä elokuvan roolitus oli onnistunut. Hän mainitsi myös, että Lehtolan omat vanhemmat kuolivat auto-onnettomuudessa; tosin Lehtola oli tällöin jo aikuisiässä. Aamulehden Antti Selkokari arvioi elokuvan onnistuneeksi, Nikkilää hän piti osassaan jopa "häikäisevän hyvänä". Selkokari kiinnitti huomiota teoksen nimeen: "Elokuvan nimi Aikuisten poika saa katsojan miettimään, keitä kaikkia ovat ne aikuiset, joiden poika Oliver on." Selkokarin mielestä Lehtola oli tavoittanut jotain oleellisesta käsitellessään iloa ja surua Oliverin kautta: "Oliverin elämässä suru ja ilo sekoittuvat yhtenä virtana, ja juuri se häiritsee kaikkia muita kuin Oliveria itseään. Lehtola on ymmärtänyt tärkeimmän asian tällaisella herkkyysalueella liikkuvan elokuvan tekemisessä."
Ilta-Sanomien Tarmo Poussu piti elokuvan heikkouksina sen epäuskottavuuksia ja Esa Nikkilän heikkoa suoriutumista roolistaan. Myöskään Joonaksen, Katrin ja Mikaelin kolmiodraama ei vakuuttanut. Vanhan elokuvateatterin ympärille rakennettua sivujuonta Poussu piti turhana. Episodin Jussi Huhtala oli eri linjoilla: hänen mielestään Nikkilä selviytyi roolistaan erinomaisesti. Huhtala arvioi Aikuisten pojan visuaalisen ilmeen pelkistetyksi ja käsikirjoituksen monitasoiseksi.
Aikuisten poika menestyi teatterikierroksellaan heikonlaisesti: elokuva keräsi teattereihin runsaat kaksitoista tuhatta katsojaa.
Julkaisut

Aikuisten poika julkaistiin digitaalisena DVD:nä loppuvuodesta 2014.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Esa Nikkilä  | … |  Oliver   |
|  Kari Hietalahti  | … |  Joonas   |
|  Susanna Haavisto  | … |  isoäiti   |
|  Maria Heiskanen  | … |  Katri   |
|  Esko Salminen  | … |  Jaakko   |
|  Sulevi Peltola  | … |  Rafu   |
|  Tommi Korpela  | … |  Mikael   |
|  Torig Sieberg  | … |  Eetu   |
|  Kukka Luukkanen  | … |  Selma   |
|  Liisa Mustonen  | … |  Oliverin äiti   |
|  Petteri Summanen  | … |  Oliverin isä   |
|  Kirsi Ylijoki  | … |  täti   |
|  Aaro Wichmann  | … |  setä   |
|  Janne Virtanen  | … |  tädin mies   |
|  Aino Seppo  | … |  rehtori   |
|  Eero Ritala  | … |  opettaja   |
|  Toni Harjajärvi  | … |  opettaja   |
|  Tommi Raitolehto  | … |  valmentaja   |
Aiheesta muualla

Elokuvauutiset.fi: Juha Lehtolan Aikuisten poika on nyt Oliver, ensi-ilta elokuussa
| n k Juha Lehtola |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  Aikuisten poika (2014)  Ihmisen osa (2018) 
TV-elokuvat ja -sarjat (ohjaus):  Nainen kedolla (2003)  Rakkauden nälkä (2007)  Presidentin kanslia (2009)  Tehdas (2012)  Rakkaus ja laki (2017) 
Dokumenttielokuvat (ohjaus):  Suomalainen elokuvaohjaaja: Matti Ijäs (2010) 
Lyhytelokuvat (ohjaus):  Harvemmin tapahtuu murhia (2002)  Puolueet: Metsänpoika (2006)  Puolueet: Taivas (2006)  Maritta Kuula: Sairaalan Portilla (2008)
Peräsin

Laivan peräsin (punainen), potkurin takana.
Peräsin on ohjauslaite, jolla ohjataan vesialusta tai lentokonetta. Suurin peräsimen kääntymiskulma on yleensä 35–40 astetta..
Peräsin kääntää virtauksen aluksen peräpäässä sivulle, jolloin pohjan muodosta tulee epäsymmetrinen. Lisääntyvä vastus toisella puolella pyrkii kääntämään aluksen kulkusuuntaa ja myös aluksen pohjan siipiprofiili muuttuu. Peräsin pyritään sijoittamaan potkurialuksessa potkurin taakse, jolloin myös potkurin aiheuttaman työntövoiman suunta kääntyy.
Myös lentokoneissa ja ilmatyynyaluksissa on peräsin. Ilma-aluksissa ja sukellusveneissä käytetään myös siivekkeitä jotka ovat vaakatasossa mutta joiden toiminta on vastaava.
Persialaisessa taiteessa, puuveistoksissa ja veneiden jäännöksissä on kuvattu veneen sivulla oleva ohjaukseen tarkoitettu airo jo 2000-luvulla eaa.
Novokuznetsk

| Novokuznetsk (Новокузне́цк) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Novokuznetsk
 Koordinaatit: 53.75°N, 87.117°E 
Valtio:  Venäjä
Alue:  Kemerovon alue
Väkiluku (2010)  ():  547 904
Aikavyöhyke:  UTC+7 (MSK+4) 
 
 www.admnkz.ru 
 Ajoneuvojen rekisterikoodi: 42, 142 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Novokuznetsk (ven. Новокузне́цк) on kaupunki Tomin yläjuoksulla Kemerovon alueella Etelä-Siperiassa Venäjällä. Novokuznetskissa on noin 550 000 asukasta, ja se on Kemerovon alueen suurin kaupunki.
Historia

Kaupunki perustettiin alkujaan kasakkalinnoitukseksi vuonna 1618, ja sen alkuperäinen nimi oli Kuznetsk. Pikkukaupungista kehittyi alueensa merkittävin teollisuuskeskus 1930-luvulla. Vuosina 1931–1932 kaupungin nimenä oli Kuznetsk-Sibirski. Vuonna 1932 se nimettiin Stalinin mukaan Stalinskiksi. Nykyisen nimensä se sai vuonna 1961.lähde?
Eräs Kemerovon valtionyliopiston rakennus.
Kristuksen syntymän mukaan nimetty ortodoksikirkko.
Asuintaloja Abajoen varrella.
Novokuznetskin kaupunkia talvella.
Novokuznetskin linnoitusta.
Historia > Asukasluvun kehitys

Oheinen taulukko kuvaa Novokuznetskin kaupungin väkiluvun kehitystä.
| Vuosi | 1931 (Kuznetsk-Sibirski) | 1959 (Stalinsk) | 1970 | 1979 | 1989 | 2002 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väkiluku | &&&&&&&&&&&05700.&&&&005 700 (koko Kuznetskin piiri 28 441 as.) | &&&&&&&&&0376730.&&&&00376 730 | &&&&&&&&&0499183.&&&&00499 183 | &&&&&&&&&0541356.&&&&00541 356 | &&&&&&&&&0599947.&&&&00599 947 | &&&&&&&&&0549870.&&&&00549 870 | &&&&&&&&&0547904.&&&&00547 904 |
Talous

Novokuznetsk sijaitsee Kuznetskin teollisuusalueella. Kaupungissa on teräs-, metalli-, kone- ja kemianteollisuutta. Lisäksi läheisyydessä on kivihiilikaivoksia.lähde?
Näkymä Länsi-Siperian terästehtaalta (ZSMK).
Kaupunkiin johtavan tien silta.
Rautatieasemaa.
Liikenne

Novokuznetskista on rautatieyhteydet Kemerovoon, Barnauliin, Abakaniin ja Taštagoliin.lähde?
Urheilu

Vuonna 1949 perustettu jääkiekkojoukkue Metallurg Novokuznetsk pelaa Venäjän ja Itä-Euroopan jääkiekkoliiga KHLssä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Novokuznetsk Wikimedia Commonsissa
Novokuznetsk (Новокузнецк) (Arkistoitu – Internet Archive)
Näkymä Metallurg-stadionille.
Lentokone ensimmäisessä maailmansodassa

Ranskan ilmavoimien Nieuport 10.
BE2, tyypillinen Englannin alkuaikojen kone ensimmäisessä maailmansodassa.
Sopwith Camel, helposti ohjailtava kone, jolla saatiin monia ilmavoittoja, mutta jonka haittapuolet aiheuttivat onnettomuuksia.
Morane-Saulnier Type N ”Bullet” ja potkurin lavoissa olevat teräspalikat (1915).
Fokker Eindecker E.III, jossa oli potkurin lapojen lomitse ampuva konekivääri.
Handley Page O/400.
Lentokone oli yksi ensimmäisen maailmansodan aikana tehdyistä teknologisista keksinnöistä, jotka muuttivat perinteisiä sodankäyntitapoja. Ensimmäinen maailmansota käynnisti lentokoneiden nopean kehityksen. Sodan alun koneet olivat enimmäkseen työntöpotkurisia, hitaita, aseettomia ja soveltuvia lähinnä tiedustelukäyttöön. Sodan lopussa lentokone oli tehokas asejärjestelmä, niin hävittäjänä kuin pommikoneenakin.
Taustaa

Wrightin veljesten lentokone lensi vuonna 1903. Sen mahdollisuudet sodankäynnissä havaittiin heti. Lentokoneiden kehitykseen panostettiin Wrightin veljesten ensimmäisen moottoroidun lentokoneen jälkeen. Yhdysvalloissa perustettiin viestijoukkojen alaisuuteen lentämistä tutkinut osasto 1. elokuuta 1907. Tosin osasto koostui aluksi vain kolmesta hengestä. Vuonna 1908 viestijoukot järjestivät tarjouskilpailun, jonka jälkeen joukot ostivat yhdeksän lentokonetta Wrightin veljeksiltä. Ranska ja Saksa perustivat vuonna 1910 omat ilmavoimansa ja kaksi vuotta myöhemmin seurasi Britannia.
Ensimmäisen kerran lentokonetta käytettiin sotatoimissa 1. helmikuuta 1911 Meksikon vallankumouksessa. Meksikon hallitus palkkasi yhdysvaltalaisvetoisen lentäjäjoukon tekemään tiedustelulentoja Yhdysvalloista käsin. Italian–Turkin sodassa italialaiset käyttivät lentokoneita tiedusteluun ja 1. marraskuuta 1911 lähtien myös pommituksiin. Tällöin luutnantti Giulio Gavotti pudotti koneestaan neljä kaksikiloista tykistönkranaattia turkkilaisten asemiin. Pian italialaiset asensivat lentokoneisiinsa erityisen pommiputken pommien pudottamista varten. Vuoden 1899 Haagin sopimus kielsi pommien pudottamisen kuumailmapalloista, mutta Italia vetosi siihen, että lentokone ei ole kuumailmapallo. Ensimmäisen kerran lentokonetta käytettiin tykistön tulenjohtoon 24. marraskuuta. Kapteeni Carlo Piazza teki ensimmäisen ilmavalokuvauslennon 23. helmikuuta 1912. Italialaiset käyttivät sodan aikana myös ilmalaivoja alkuvuodesta 1912 lähtien tiedusteluun ja pommituksiin.
Ensimmäisessä Balkanin sodassa turkkilaisilla oli vain viisi tai kuusi lentokonetta, mutta Bulgarialla oli enemmän lentokoneita käytössään. Sodan aikana bulgarialaiset käyttivät ensimmäisinä tarkoitusta varten suunniteltuja ilmapommeja. Lisäksi bulgarialaiset tulittivat turkkilaisia joukkoja kiväärein ja pistoolein.