stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alfa Centauri

| Alfa Centauri A/B |
| --- | --- |
 ESOn Digitalized Sky Survey 2 -projektissa muodostettu kuva Alfa Centaurista ympäristöineen
Bayerin designaatio:  Alfa Centauri (α Cen)
HD-designaatio:  HD 128621
Muut designaatiot:  Rigil Kentaurus (Rigil Kent), Toliman FK5 538, CP(D)-60°5483, GC 19728, CCDM J14396-6050, SAO 252838  α Cen A: GJ 559 A, HIP 71683, HR 5459, LHS 50, PLX 3309  α Cen B: GJ 559 B, HIP 71681, HR 5460, LHS 51,
Fyysiset ominaisuudet
Näennäinen kirkkaus:  A: −0,01 / B: 1,33 mv
Valovoima:  A: 1,519 / B: 0,500 aurinkoa
Spektriluokka:  A: G2 V / B: K1 V
Lämpötila:  A: 5790 / B: 5260 K
Massa:  A: 1,100 / B: 0,907 M☉
Säde:  A: 1,227 / B: 0,865 R☉
Muuttujatyyppi:  Ei
Metallipitoisuus:  A: 151 / B: 160 % Aurinko
Ikä:  4,850 miljardia vuotta
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Kentauri
Rektaskensio (J2000):  14h 39m 36,204s
Deklinaatio (J2000):  -60° 50′ 08,23″
Etäisyys:  4,36 vv (1,34 pc)
Parallaksi:  742 mas
Säteisnopeus:  −22,3 km/s
Ominaisliike:  RA: −3608, dec: 686 mas/v
 Näkyy leveysasteiden 25° N  ja 90° S välillä. 
Alfa Centaurin sijainti Kentaurin tähdistössä
Alfa Centauri (α Cen tai α Centauri, suom. myös Alfa Kentauri) on Kentaurin tähdistön kirkkain ja yötaivaan kolmanneksi kirkkain tähti ja samalla aurinkokuntaa lähimpänä, 4,36 valovuoden (1,34 pc) päässä, oleva vieras tähtijärjestelmä. Alfa Centauri ei ole yksittäinen tähti, vaan kaksoistähti, joka koostuu auringonkaltaisesta, keltaisesta Alfa Centauri A:sta ja pienemmästä, oranssista Alfa Centauri B:stä. Alfa Centauri A:n näennäinen kirkkaus on −0,01 ja B:n 1,33.
Tähtijärjestelmässä on myös mahdollinen kolmas komponentti, punainen kääpiötähti Proxima Centauri, joka ei välttämättä ole gravitaationaalisesti sitoutunut kiertämään kahta muuta tähteä. Sen näennäinen kirkkaus on vain 11,01. Proxima Centauri on aurinkokuntaa lähin yksittäinen tähti: sen etäisyys Auringosta on 4,22 valovuotta.
Alfa Centauri A ja B kiertävät toisiaan 3,6 miljardin kilometrin etäisyydellä. Tämä vastaa planeetta Uranuksen etäisyyttä Auringosta. Tähtien kiertoaika on lähes tasan 80 vuotta. Proxima Centaurin etäisyys pariin on huomattavasti suurempi, 1 892 miljardia kilometriä. Mikäli se kiertää paria, sen kiertoaika olisi noin 500 000 vuotta.
Tähtijärjestelmästä on löydetty myös kaksi eksoplaneettaa. 16. lokakuuta 2012 Alfa Centauri B:tä kiertämästä havaittiin mahdollisesti noin Maan massainen planeetta, Alfa Centauri Bb. Se oli siihen mennessä lähin löydetty eksoplaneetta. Planeetta kiertää emotähteään hyvin lähellä, vain 6 miljoonan kilometrin päässä 3,2 päivän kiertoajalla. Tämän vuoksi uskotaan, että planeetta on elämälle sopimaton laavaplaneetta, jonka tyypillinen pintalämpötila on noin 1 200 °C. Myöhemmin löytöä on epäilty, ja 10. heinäkuuta 2013 julkaistun tutkimuksen mukaan planeettaa ei välttämättä ole olemassa. Varmuutta asiasta ei ole vielä saatu.
Elokuussa 2016 löydettiin Proxima Centauria kiertävä Proxima Centauri b, joka on lähin löydetty eksoplaneetta. Sen arvellaan olevan elinkelpoisella vyöhykkeellä.
Nimet

Yleisin tähden käytetty nimi on sen Bayerin designaatio, Alfa Centauri, joka joskus suomennetaan myös Alfa Kentauriksi. Toisin kuin suurin osa taivaan kirkkaimmista tähdistä, Alfa Centauri tunnetaan parhaiten designaatiolla. Tähden vaihtoehtoisista nimistä tunnetuin lienee Rigil Kentaurus (Rigel Kentaurus). Nimi tarkoittaa ”kentaurin jalkaa” ja viittaa tähden sijaintiin Kentaurin tähdistössä. Toinen vaihtoehtoinen nimi, Toliman, tarkoittaa ”viiniköynnöstä”.
Sijainti

Alfa Centauria ei voi nähdä Suomesta, sillä se sijaitsee syvällä eteläisellä taivaanpallolla. Tähti on näkyvissä leveysasteiden 25° N ja 90° S välillä, ja sen sijainti on noin 15° itään Etelän ristin tähdistöstä.
Koska Alfa Centauri on lähellä Aurinkoa, lähes kaikki tähtikuviot näyttäisivät Alfa Centaurista katsottuna suunnilleen samalta kuin täältä katsottuina. Aurinko olisi melko kirkas yötaivaan tähti (näennäinen kirkkaus –0,63). Se muodostaisi yhden lisäsakaran Kassiopeian tähdistöön sijoittumalla vasemman puolen äärimmäisestä tähdestä alaviistoon. Tämä sijainti on Alfa Centaurin koordinaattien vastakohta taivaanpallolla.
| --- | --- |
Alfa Centaurista nähtynä Aurinko sijoittuisi Kassiopeian tähdistöön.: Maasta nähtynä Alfa Centaurin rata näyttää olevan kallellaan, ja todellista kapeampi soikio.
Järjestelmän ominaisuudet

Järjestelmän kaksi päätähteä Alfa Centauri A ja B muodostavat kaksoistähden. Ne kiertävät yhteistä massakeskipistettä 3,6 miljardin kilometrin päässä toisistaan, ja niiden kiertoaika on 80 vuotta.
Järjestelmän ominaisuudet > Alfa Centauri A

Alfa Centauri A on kaksoistähden ensisijainen komponentti. Se on kellertävä, hieman Aurinkoa suurempi ja kirkkaampi pääsarjan tähti. Tähden massa on noin 10 %, säde noin 23 % ja valovoima noin 53 % Auringon vastaavaa suurempi. Sen spektriluokka on G2 V (sama kuin Auringolla) ja näennäinen kirkkaus −0,01, mikä tekee siitä yötaivaan neljänneksi kirkkaimman yksittäisen tähden. Tähden pintalämpötilaksi on arvioitu 5 790 K. Vuonna 1991 tähden kiertoajaksi akselinsa ympäri arvioitiin 28,8 ± 2,5 päivää. Uudemmat mittaukset kuitenkin viittaavat lyhyempään 22,5 ± 5,9 päivän kiertoaikaan.
Järjestelmän ominaisuudet > Alfa Centauri B

Alfa Centauri B on kumppaniaan pienempi ja kaksoistähden toissijainen komponentti. Se on oranssin värinen, hieman Aurinkoa pienempi ja himmeämpi tähti. Tähden massa on noin 91 %, säde noin 87 % ja valovoima noin 50 % Auringon vastaavasta. Sen spektriluokka on K1 V ja näennäinen kirkkaus 1,33.
Järjestelmän ominaisuudet > Eksoplaneetta Alfa Centauri Bb

| Planeetta (tähdestä lukien) | Massa (MJ) | Kiertoaika (d) | Etäisyys (AU) | Eksentrisyys (radan soikeus) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  b  | 0,0036 (± 0,0003) | 3,2357 (± 0,0008) | 0,04 | – |
Euroopan eteläinen observatorio ilmoitti 16. lokakuuta 2012, että noin Maan massaisen planeetan oli havaittu kiertävän Alfa Centauri B:tä. Löytö tehtiin säteisnopeusmenetelmällä eli havainnoimalla planeetan vetovoiman aiheuttamaa tähden säteisliikkeen vähäistä heilumista. Nimen Alfa Centauri Bb saanut planeetta oli Maata lähin löydetty eksoplaneetta ennen Proxima Centauri b:n löytymistä.
Planeetan massan alarajaksi arvioitiin 1,13 Maan massaa. Se kiertää emotähteään hyvin lähellä, noin 0,04 AU:n (6 miljoonaa km) päässä 3,2 päivän kiertoajalla, ja siksi arvioidaan, että planeetta on elämälle sopimaton laavaplaneetta. Planeetan pintalämpötila on noin 1 200 °C, eli korkeampi kuin yhdelläkään aurinkokunnan planeetoista.
Proxima Centauri

Proxima Centauri on himmeä punainen kääpiötähti noin 0,29 valovuoden (13 000 AU) päässä Alfa Centauri AB:stä. Se sijaitsee 4,22 valovuoden päässä Auringosta ja on Linnunradan aurinkokuntaa lähinnä oleva yksittäinen tähti. Sen näennäinen kirkkaus on vain 11,01, joten se ei näy paljaalla silmällä. Tähden absoluuttinen kirkkaus, 15,45, on vain pieni osa Auringon absoluuttisesta kirkkaudesta.
Proxima Centauri on huomattavasti Alfa Centauri A:ta ja B:tä pienempi. Sen massa on noin 12 % ja säde 14 % Auringon vastaavista. Tähden lämpötilaksi on arvioitu 3 040 K, ja sen spektriluokka on M6 Ve.
On todennäköistä, että Proxima Centauri on gravitationaalisesti sitoutunut kiertämään Alfa Centauri AB:tä. Tähteä kutsutaankin joskus nimellä Alfa Centauri C. Jos näin on, tähden kiertoaika AB:n ympäri on 0,5–2 miljoonaa vuotta. Sitoutumista puoltaa se, että toisiaan lähellä olevat Proxima ja kaksoistähti liikkuvat samansuuntaisesti ja samankaltaisella nopeudella avaruuden läpi; liikkeiden samankaltaisuus on epätodennäköisesti vain sattumaa. Vaihtoehtoisesti Proxima voisi olla hyperbolisella (avoimella) radalla kaksoistähden ohi ja poistua sen läheisyydestä joskus tulevaisuudessa. Täyttä varmuutta asiasta ei ole vielä saatu.
Proxima Centauri > Eksoplaneetta Proxima Centauri b

Proxima Centauria kiertää elokuussa 2016 löydetty eksoplaneetta, Proxima Centauri b. Planeetta on Maata lähin koskaan löydetty eksoplaneetta sekä myös eräs pienimmistä tunnetuista eksoplaneetoista.
Ominaisliike

Alfa Centaurin ominaisliike on melko suuri. Se on 3,678 kaarisekuntia vuodessa.
Alfa Centaurin säteisnopeus on noin 22,3 km/s Aurinkoa kohti. Sen on arvioitu käyvän lähimpänä Aurinkoa 27 700 vuoden kuluttua, jolloin sen etäisyys olisi 3,26 valovuotta ja näennäinen kirkkaus −0,86. Taivaan kirkkainta tähtijärjestelmää siitä ei kuitenkaan koskaan tule. Tämän jälkeen Alfa Centauri alkaa etääntyä Auringosta, eikä ole enää nähtävissä paljain silmin 100 000 vuoden kuluttua.
Tutkimuksen historia > Varhaiset havainnot

Koska Alfa Centauri on Aurinkoa lähin tähtijärjestelmä ja nähtävissä paljain silmin, se on ollut tärkeä tutkimuskohde kautta tähtitieteen historian. Alfa Centauri onkin tunnettu mahdollisesti jo vuosituhansien ajan. Joulukuussa 1689 tähden tunnisti ensimmäisen kerran kaksoistähdeksi jesuiittapappi Jean Richaud Puducherryssä, Intiassa. Kaksoistähden tarkempia ominaisuuksia tutki vuonna 1752 ranskalainen tähtitieteilijä Nicolas Louis de Lacaille, joka onnistui muun muassa arvioimaan tähtien sijainnit suhteessa toisiinsa. Havaintonsa hän teki Hyväntoivonniemeltä pienellä linssikaukoputkella. Ensimmäiset mikrometrihavainnot puolestaan teki John Herschel vuonna 1834, ja vuonna 1848 Alfa Centauri oli jo tunnistettu Aurinkoa lähimmäksi kirkkaaksi tähdeksi.
Huomattavasti himmeämmän Proxima Centaurin löysi skotlantilainen Robert T. A. Innes tutkiessaan tähtien ominaisliikettä vuonna 1915. Myös hän teki havaintonsa Hyväntoivonniemeltä, vaikkakin tehokkaimmin varustein. Innes havaitsi tähden olevan lähempänä Aurinkoa kuin kaksoistähtipari.
Tutkimuksen historia > Eksoplaneettojen etsintä

Vuonna 2008 planeettatutkija Gregory Laughlin kollegoineen esitti Alfa Centaurin kaksoistähtijärjestelmän ja erityisesti Alfa Centauri B:n olevan lupaava kohde Maan kokoluokkaa olevien eksoplaneettojen löytämiseksi. Havainnointiin kuluva aika olisi noin 3–5 vuotta. Havaintomenetelmä olisi säteisnopeusmenetelmä, jolloin noin 200 sekunnin välein koottaisiin spektrejä, joista sitten laskettaisiin keskiarvojen perusteella mahdollisen planeetan vaikutus tähteen. Myöhemmin tietokoneella tehdyssä koemallinnuksissa todettiin, että säteisnopeushavainnoista voitaisiin erottaa vain 0,6 Maan massainen planeetta. Maan massainen planeetta heiluttaisi Alfa Centauria noin 0,1 m/s, joka on hyvin pieni nopeus.
Alfa Centaurin spektristä tehtäviä säteisnopeushavaintoja häiritsee muun muassa se, että spektrissä esiintyy myös itse tähdestä (ei mahdollisesta planeetasta) johtuvia muutoksia. Javiere Guedesin tekemien tietokonemallinnosten mukaan joiden mukaan Alfa Centauri B:lle syntyisi 1–4 noin kahden Maan massaista eksoplaneettaa 0,5–1,5 AU:n etäisyydelle tähdestä (suunnilleen sama kuin sisäplaneettojen etäisyys aurinkokunnassamme). Esimerkiksi kaksi viidestä simulaatiosta sisälsi planeettoja selvästi elinkelpoisella vyöhykkeellä, ja toiset kaksi viidestä elinkelpoisen vyöhykkeen rajoilla.
Vuonna 2008 planeettojen etsinnän aloitti kaksi tutkijaryhmää: Debra Fischerin johtama ryhmä chileläisellä CTOS-observatoriolla ja Michel Mayorin ja Stéphane Udryn johtama ryhmä Euroopan eteläisellä observatoriolla. Vuonna 2009 etsintään liittyi myös ryhmä Mount Johnin observatoriolla.
16. lokakuuta 2012 Euroopan eteläinen observatorio ilmoitti, että noin Maan massaisen planeetan oli havaittu kiertävän Alfa Centauri B:tä. Havainto sai osakseen myös epäilyä, ja 10. heinäkuuta 2013 julkaistun tutkimuksen mukaan planeetta ei välttämättä ole olemassa. Kysymys on edelleen avoin.
Ensimmäiset merkit Proxima Centauria kietävästä planeetasta havaitsi Mikko Tuomi, joka työskentelee Britanniassa Hertfordshiren yliopistossa. Hän päätteli asian arkistotiedoista, jotka koskevat Proxima Centaurin liikkumista. Vahvistaakseen uuden eksoplaneetan mahdollisen löydön ESO käynnisti Pale Red Dot -hankkeen tammikuussa 2016. 24.8.2016 Proxima Centauri b:n olemassaolo vahvistettiin Euroopan eteläisessä observatoriossa, ja tutkimusryhmää johti Guillem Anglada-Escudé Queen Maryn yliopistosta. Löytö raportoitiin Naturessa. Mittaukset suoritettiin käyttämällä kahta spektrografia, HARPSia La Sillan observatoriossa ja erittäin isolla teleskoopin UVESia. Virheellisen positiivisen tuloksen todennäköisyys on pienempi kuin yksi kymmenestä miljoonasta.
Uutiset ESO:n löydöstä vuotivat Der Spiegelille, joka julkaisi sen 12.8.2016, ja huhu levisi nopeasti. Euroopan eteläinen observatorio kiisti osallisuutensa vuotoon ja kieltäytyi kommentoimasta löytöä ennen virallista ilmoitusta 24.8.2016.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alfa Centauri Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Tähdet:  α Cen A, β Cen, α Cen B, θ Cen, γ Cen, ε Cen, η Cen, ζ Cen, δ Cen, ι Cen, λ Cen, κ Cen, ν Cen, μ Cen, φ Cen, τ Cen, υ1 Cen, π Cen, HD 117440, σ Cen, ρ Cen, HD 129116, ψ Cen, HD 129456, 2 Cen, 1 Cen, HD 111968, ξ2 Cen, HD 102776, HD 125288, 3 Cen A, HD 111915, υ2 Cen, χ Cen, V761 Cen, V863 Cen, B Cen, J Cen, HD 116243, V831 Cen, A Cen, HD 110073, M Cen, HD 110458, HD 113703, 4 Cen, G Cen, ξ1 Cen, HD 111597, HD 129685, Q Cen, F Cen, K Cen, ο1 Cen, HD 115310, ο2 Cen, HD 119921, H Cen, C2 Cen, N Cen, D Cen, HD 107832, ω Cen, E Cen, HD 108541, C3 Cen, HD 120987, C1 Cen, HD 108114, 3 Cen B, R Cen, 89 Cen, T Cen, HD 114729, HD 117618, HD 117207, HD 102117, HD 121504, HD 109749, HD 101930, HD 114386, Proxima Centauri, BPM 37093, 2M1207
Eksoplaneetat:  α Cen Bb, HD 114729 b, HD 117618 b, HD 117207 b, HD 102117 b, HD 121504 b, HD 109749 b, HD 101930 b, HD 114386 b, Proxima Centauri b, 2M1207b
Taivaan kirkkaimmat tähdet
Aurinkoa lähimmät tähdet
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. Alfa Centauri *** | 4,365 | 7. Sirius ** | 8,583 | 13. Lacaille 9352 | 10,69 | 19. Struve 2398 ** | 11,49 | 25. YZ Ceti | 12,12 |
| 2. Barnardin tähti | 5,979 | 8. Luyten 726-8 ** | 8,728 | 14. Ross 128 | 10,94 | 20. Groombridge 34 ** | 11,65 | 26. Luytenin tähti | 12,25 |
| 3. Luhman 16 ** | ~6,58 | 9. Ross 154 | 9,672 | 15. WISE 0350-5658 | ~11,2 | 21. Epsilon Indi *** | 11,82 | 27. SCR 1845-6357 ** | 12,57 |
| 4. WISE 0855–0714 | ~7,18 | 10. Ross 248 | 10,31 | 16. EZ Aquarii *** | 11,27 | 22. DX Cancri | 11,83 | 28. Teegardenin tähti | 12,57 |
| 5. Wolf 359 | 7,782 | 11. Epsilon Eridani | 10,48 | 17. 61 Cygni ** | 11,40 | 23. Tau Ceti | 11,91 | 29. Kapteynin tähti | 12,76 |
| 6. Lalande 21185 | 8,294 | 12. WISE 1506+7027 | ~10,5 | 18. Procyon ** | 11,44 | 24. GJ 1061 | 11,99 | 30. Lacaille 8760 | 12,87 |

|  |  | Etäisyydet valovuosissa |  | ** Tähti on kaksoistähti |  | *** Tähti on kolmoistähti |  |  |  |
Alfa Centaurin tähtien sekä Auringon koot ja värit vertailussa (eivät toistu täysin oikeanlaisina).
Taiteilijan näkemys planeetta Alfa Centauri Bb:stä.
A-klinikka

| A-klinikka Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Luottamuksesi arvoinen
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  2016
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  Terveydenhuolto
Henkilöstö:  500
Omistaja:  A-klinikkasäätiö
Kotisivu:  www.a-klinikka.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
A-klinikka tuottaa päihde- ja mielenterveyspalveluja kunnille ja kuntayhtymille, työterveyshuoltoon, yrityksille ja yksityisasiakkaille. A-klinikka Oy:n palveluissa työskentelee 500 alan ammattilaista.
A-klinikka Oy on A-klinikkasäätiön omistama yritys, ja se on toiminut vuodesta 2016. A-klinikkasäätiön palvelutuotanto siirtyi yhtiöön vuoden 2018 alussa. Toiminnan tuotot palautuvat A-klinikkasäätiön tarkoituksen mukaisesti suomalaisen päihde- ja mielenterveystyön kehittämiseen.
Suomalaisen Työn Liitto myönsi A-klinikka Oy:lle Avainlippu-tunnuksen syyskuussa 2018  ja Yhteiskunnallinen yritys -merkin lokakuussa 2018 .
A-klinikalla on toimipisteitä Espoossa, Haminassa, Helsingissä, Hämeenlinnassa, Järvenpäässä, Kokemäellä, Kotkassa, Kouvolassa, Lahdessa, Salossa, Tampereella ja Turussa. Koko Suomea palvelevat Päihdesairaala, lastensuojelun sijaishuolto sekä verkkoterapia.
A-klinikan hoitopalvelut

A-klinikka Oy:n A-klinikat ja muut palvelut ovat päihde- ja mielenterveysongelmissa auttavia hoitopaikkoja. Palveluihin voivat tulla myös läheiset.
Avopalveluihin kuuluvat A-klinikat, korvaushoitopalvelut, perhe- ja nuorten palvelut ja muut matalan kynnyksen palvelut, kuten terveysneuvontapisteet ja toimintakeskukset.
A-klinikka Oy tarjoaa myös verkkoterapiaa, joka on ajasta ja paikasta riippumatonta. Verkkoterapia on tarkoitettu alkoholinkäytön vähentämiseen ja lopettamiseen.
Ympärivuorokautista hoitoa tarjotaan A-klinikkayhteisöissä, vieroitushoitoyksiköissä, selviämisasemilla, lastensuojelun sijaishuollon palveluissa ja Päihdesairaalassa. A-klinikka Oy:llä on myös asumispalveluja.
Ongelmien taustalla voi olla alkoholi, huumeet, lääkkeet tai jokin toiminnallinen riippuvuus, kuten pelaaminen. Hoito on luottamuksellista ja yksilöllistä.
Social and Health Quality Service (SHQS) -laaduntunnustus kattaa kaikki A-klinikka Oy:n palvelut.
Aiheesta muualla

A-klinikka Oy:lle siirrettiin A-klinikkasäätiön palvelutuotanto (Arkistoitu – Internet Archive) ePressi 24.4.2018.
A-ha

| A-ha |
| --- | --- |
 A-ha esiintymässä Madridissa, Espanjassa vuonna 2010.
Tiedot
Toiminnassa:  1982–1994, 1998–2010, 2015–
Tyylilaji:  synthpop, uusi aalto, poprock, vaihtoehtorock
Kotipaikka:  Oslo, Norja
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Morten Harket, laulu   Paul Waaktaar-Savoy, kitara   Magne Furuholmen, kosketinsoittimet  
Levy-yhtiö:  Warner Brothers Records   Warner Music Group   Polydor Records   Universal Music Group  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yhtyeen laulusolisti Morten Harket.
A-ha on norjalainen yhtye, joka oli suosituimmillaan 1980-luvulla. Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat monien myyntilistojen ykköspaikalle nousseet ”Take on Me”, ”The Sun Always Shines On TV” sekä James Bond -elokuvan 007 vaaran vyöhykkeellä (1987) tunnuskappale ”The Living Daylights”. Yhtye koostuu laulaja Morten Harketista, kitaristi Pål Waaktaar-Savoysta ja kosketinsoittaja Magne Furuholmenista. Yhtyeen albumeita on myyty yli 35 miljoonaa kappaletta.
A-ha ilmoitti lokakuussa 2009 lopettavansa ja yhtye piti jäähyväiskiertueen vuonna 2010. Vuonna 2011 A-ha palasi hetkeksi takaisin yhteen esiintyäkseen Norjan terrori-iskujen uhrien muistolle järjestetyssä tilaisuudessa. Joulukuussa 2014 A-ha ilmoitti ottavansa vastaan kutsun Rock in Rio -festivaaliin yhdeksi pääesiintyjäksi festivaalin 30-vuotisjuhlavuoden kunniaksi. Esiintyminen oli syyskuussa 2015. Maaliskuussa 2015 yhtye ilmoitti palaavansa takaisin uudella albumillaan Cast in Steel.
Diskografia > Studioalbumit

Hunting High and Low (1985)
Scoundrel Days (1986)
Stay on These Roads (1988)
East of the Sun, West of the Moon (1990)
Memorial Beach (1993)
Minor Earth Major Sky (2000)
Lifelines (2002)
Analogue (2005)
Foot of the Mountain (2009)
Cast in Steel (2015)
True North (2022)
Aiheesta muualla

Virallinen sivu. (englanniksi)
A-ha Myspacessa (englanniksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aase Bye

| Aase Bye |
| --- | --- |
 Bye vuonna 1932.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Aase Synnøve Bye
Syntynyt: 4. kesäkuuta 1904 Kristiania, Norja
Kuollut: 10. heinäkuuta 1991 (87 vuotta) Oslo, Norja
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1923–1974
Aiheesta muualla
IMDb
Aase Synnøve Bye (4. kesäkuuta 1904 Kristiania – 10. heinäkuuta 1991 Oslo) oli norjalainen näyttelijä. Hän teki uransa pääosin Norjan kansallisteatterissa, mutta näytteli myös elokuvissa, erityisesti hänet muistetaan pääosasta ensimmäisessä norjalaisessa äänielokuvassa Den store barnedåpen (1931).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aase Bye Wikimedia Commonsissa
A-kaljaa (ja muuta Rapaa)

| A-kaljaa (ja muuta Rapaa) Räjäyttäjät |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 18. heinäkuuta 2013
 Tuottaja(t): Räjäyttäjät
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 35.53
 Levy-yhtiö: Räjä
Räjäyttäjien muut julkaisut
| Räjäyttäjät 2013 | A-kaljaa (ja muuta Rapaa) 2013 | Awopbopaloopop alopbam räjä 2013 |
A-kaljaa (ja muuta Rapaa) on rockyhtye Räjäyttäjien neljäs studioalbumi. Se julkaistiin 18. heinäkuuta 2013 levymerkillä Räjä Records.
Kappaleet

Madot sai – 2.27
Ykköskaljaa – 1.24
Noita – 1.40
Karpon ohjelmaan – 3.32
Takas Helvettiin – 2.55
Järviradio – 1.32
Kevät – 1.36
Kakkoskaljaa – 2.23
Psyko – 1.27
Keskikaljaa – 2.56
Hei Jussi – 2.52
A-Kaljaa – 4.00
Mun ainoain – 2.45
Lahtelainen – 4.24
Kokoonpano

Jukka Nousiainen – laulu, kitara
Mikko ”Rock” Siltanen – basso
Alex Reed – rummut
Aaryn Doyle

Aaryn Doyle vuonna 2008.
Aaryn Doyle (s. 1993 Ontario, Kanada) on kanadalainen näyttelijä ja laulaja. Hän aloitti esiintymiset lapsimallina, levytti 10–12-vuotiaana yli 70 gospelkappaletta ja esiintyi mainoksissa ja piirroselokuvien ääninäyttelijänä. Hän on kenties tunnetuin sivuosastaan Lola Scottina Disney Channelin musiikkielokuvassa Camp Rock (2008). Hän esittää elokuvassa kappaleen ”What It Takes”.
Aiheesta muualla

Aaryn Doyle Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
.zw

.zw on Zimbabwen Internet-maatunnus, jonka rekisteröinnistä vastaa ZISPA ja sponsoroi Telecommunications Regulatory Authority. Rekisteröintirajoituksia ei ole. Rekisteröinnit tehdään kolmannelle tasolle. Tunnus otettiin käyttöön 1991.
.co.zw-tunnuksen rekisteröinnit ottaa vastaan Zimbabwe Internet Service Providers Association, jonka perustussopimuksessa määriteltiin .zw-tunnuksesta vastaaminen.
.ac.zw-tunnuksen rekisteröinnit ottaa vastaan Tietokonekeskus (Arkistoitu – Internet Archive) Zimbabwen yliopistossa (Arkistoitu – Internet Archive). .ac.zw on tarkoitettu akateemisiin tarkoituksiin.
.org.zw-tunnuksen rekisteröinnit ottaa vastaan maan telekommunikaatiovastaava TelOne. Tunnus on tarkoitettu organisaatioille, mutta rekisteröintirajoituksista ei ole selvyyttä.
Aiheesta muualla

IANA .zw whois
ZISPA
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista