stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koripallon maailmanmestaruuskilpailut 2014
Lohkoarvonta

Joukkueet jaettiin kuuteen koriin: ensimmäiseen koriin sijoitettiin neljä FIBA-rankingin parasta joukkuetta. Muut korit täytettiin maantieteellisin ja urheilullisin perustein. Lohkoarvonta suoritettiin Palau de la Música Catalanassa Barcelonassa 3. helmikuuta 2014.
| Kori 1 | Kori 2 | Kori 3 | Kori 4 | Kori 5 | Kori 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Argentiina  Liettua  Espanja  Yhdysvallat  |  Angola  Egypti  Senegal  Suomi  |  Iran  Etelä-Korea  Filippiinit  Uusi-Seelanti  |  Kroatia  Serbia  Slovenia  Ukraina  |  Brasilia  Dominikaaninen tasavalta  Meksiko  Puerto Rico  |  Australia  Ranska  Kreikka  Turkki  |
Lohkoarvonta sisälsi seuraavat lisäsäännöt:
FIBA-rankingin kaksi parasta Yhdysvallat ja Espanja sijoitettiin pelijärjestelmän eri puolille. Tämän johdosta Yhdysvallat pelaa lohkossa A ja Espanja lohkossa C.
Arvontakoriin 2 sijoitettu Suomi ei voinut maantieteellisten periaatteiden tasapainottamiseksi päätyä samaan lohkoon, jossa oli ensimmäisen arvontakorin jälkeen jo yksi eurooppalainen joukkue. Tämän vuoksi Suomen oli päädyttävä joko Yhdysvaltojen tai Argentiinan kanssa samaan lohkoon.
Arvontakoriin 6 sijoitettu Australia ei voinut maantieteellisten periaatteiden tasapainottamiseksi päätyä samaan alkulohkoon Uuden-Seelannin kanssa.
Tulokset > Alkulohkot > A-lohko

|  Joukkue  |  O |  V  |  H |  K+ |  K- |  KE |  P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Espanja  | 5 | 5 | 0 | 440 | 314 | +126 | 10 |
|  Brasilia  | 5 | 4 | 1 | 416 | 333 | +83 | 9 |
|  Ranska  | 5 | 3 | 2 | 376 | 357 | +19 | 8 |
|  Serbia  | 5 | 2 | 3 | 387 | 378 | +9 | 7 |
|  Iran  | 5 | 1 | 4 | 344 | 406 | -62 | 6 |
|  Egypti  | 5 | 0 | 5 | 311 | 486 | -175 | 5 |
| Ottelut |
| --- | --- | --- | --- |
| 30. elokuuta | Egypti  | 64–85 |  Serbia |
| 30. elokuuta | Ranska  | 63–65 |  Brasilia  |
| 30. elokuuta | Iran  | 60–90 |  Espanja |
| 31. elokuuta | Serbia  | 73–74 |  Ranska  |
| 31. elokuuta | Brasilia   | 79–50 |  Iran |
| 31. elokuuta | Espanja   | 91–54 |  Egypti |
| 1. syyskuuta | Iran  | 70–83 |  Serbia  |
| 1. syyskuuta | Ranska   | 94–55 |  Egypti |
| 1. syyskuuta | Brasilia  | 63–82 |  Espanja  |
| 3. syyskuuta | Egypti  | 73–88 |  Iran  |
| 3. syyskuuta | Serbia  | 73–81 |  Brasilia  |
| 3. syyskuuta | Espanja   | 88–64 |  Ranska |
| 4. syyskuuta | Brasilia   | 128–65 |  Egypti |
| 4. syyskuuta | Iran  | 76–81 |  Ranska  |
| 4. syyskuuta | Serbia  | 73–89 |  Espanja  |
Tulokset > Alkulohkot > B-lohko

|  Joukkue  |  O |  V  |  H |  K+ |  K- |  KE |  P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kreikka  | 5 | 5 | 0 | 414 | 349 | +65 | 10 |
|  Kroatia  | 5 | 3 | 2 | 414 | 398 | +16 | 8 |
|  Argentiina  | 5 | 3 | 2 | 420 | 371 | +49 | 8 |
|  Senegal  | 5 | 2 | 3 | 348 | 399 | -51 | 7 |
|  Puerto Rico  | 5 | 1 | 4 | 388 | 446 | -58 | 6 |
|  Filippiinit  | 5 | 1 | 4 | 383 | 404 | -21 | 6 |
| Ottelut |
| --- | --- | --- | --- |
| 30. elokuuta | Kroatia   | 81–78 ja. |  Filippiinit |
| 30. elokuuta | Puerto Rico  | 75–98 |  Argentiina  |
| 30. elokuuta | Kreikka   | 87–64 |  Senegal |
| 31. elokuuta | Argentiina  | 85–90 |  Kroatia  |
| 31. elokuuta | Senegal   | 82–75 |  Puerto Rico |
| 31. elokuuta | Filippiinit  | 70–82 |  Kreikka  |
| 1. syyskuuta | Kroatia  | 75–77 |  Senegal  |
| 1. syyskuuta | Argentiina   | 85–81 |  Filippiinit |
| 1. syyskuuta | Puerto Rico  | 79–90 |  Kreikka  |
| 3. syyskuuta | Filippiinit  | 73–77 |  Puerto Rico  |
| 3. syyskuuta | Senegal  | 46–81 |  Argentiina  |
| 3. syyskuuta | Kreikka   | 76–65 |  Kroatia |
| 4. syyskuuta | Senegal  | 79–81 ja. |  Filippiinit  |
| 4. syyskuuta | Kroatia   | 103–82 |  Puerto Rico |
| 4. syyskuuta | Argentiina  | 71–79 |  Kreikka  |
Tulokset > Alkulohkot > C-lohko

|  Joukkue  |  O |  V  |  H |  K+ |  K- |  KE |  P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat  | 5 | 5 | 0 | 511 | 345 | +166 | 10 |
|  Turkki  | 5 | 3 | 2 | 365 | 372 | -7 | 8 |
|  Dominikaaninen tasavalta  | 5 | 2 | 3 | 347 | 386 | -39 | 7 |
|  Uusi-Seelanti  | 5 | 2 | 3 | 347 | 376 | -29 | 7 |
|  Ukraina  | 5 | 2 | 3 | 344 | 369 | -25 | 7 |
|  Suomi  | 5 | 1 | 4 | 342 | 408 | -66 | 6 |
| Ottelut |
| --- | --- | --- | --- |
| 30. elokuuta | Ukraina   | 72–62 |  Dominikaaninen tasavalta |
| 30. elokuuta | Uusi-Seelanti  | 73–76 |  Turkki  |
| 30. elokuuta | Yhdysvallat   | 114–55 |  Suomi |
| 31. elokuuta | Dominikaaninen tasavalta   | 76–63 |  Uusi-Seelanti |
| 31. elokuuta | Suomi   | 81–76 |  Ukraina |
| 31. elokuuta | Turkki  | 77–98 |  Yhdysvallat  |
| 2. syyskuuta | Ukraina   | 64–58 |  Turkki |
| 2. syyskuuta | Yhdysvallat   | 98–71 |  Uusi-Seelanti |
| 2. syyskuuta | Suomi  | 68–74 |  Dominikaaninen tasavalta  |
| 3. syyskuuta | Uusi-Seelanti   | 73–61 |  Ukraina |
| 3. syyskuuta | Turkki   | 77–73 ja. |  Suomi |
| 3. syyskuuta | Dominikaaninen tasavalta  | 71–106 |  Yhdysvallat  |
| 4. syyskuuta | Suomi  | 65–67 |  Uusi-Seelanti  |
| 4. syyskuuta | Ukraina  | 71–95 |  Yhdysvallat  |
| 4. syyskuuta | Turkki   | 77–64 |  Dominikaaninen tasavalta |
Tulokset > Alkulohkot > D-lohko

|  Joukkue  |  O |  V  |  H |  K+ |  K- |  KE |  P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Liettua  | 5 | 4 | 1 | 383 | 331 | +52 | 9 |
|  Slovenia  | 5 | 4 | 1 | 425 | 374 | +51 | 9 |
|  Australia  | 5 | 3 | 2 | 404 | 373 | +31 | 8 |
|  Meksiko  | 5 | 2 | 3 | 370 | 372 | -2 | 7 |
|  Angola  | 5 | 2 | 3 | 375 | 399 | -24 | 7 |
|  Etelä-Korea  | 5 | 0 | 5 | 316 | 424 | -108 | 5 |
| Ottelut |
| --- | --- | --- | --- |
| 30. elokuuta | Angola   | 80–69 |  Etelä-Korea |
| 30. elokuuta | Australia  | 80–90 |  Slovenia  |
| 30. elokuuta | Meksiko  | 74–87 |  Liettua |
| 31. elokuuta | Etelä-Korea  | 55–89 |  Australia  |
| 31. elokuuta | Slovenia   | 89–68 |  Meksiko |
| 31. elokuuta | Liettua   | 75–62 |  Angola |
| 2. syyskuuta | Angola  | 55–79 |  Meksiko |
| 2. syyskuuta | Australia  | 82–75 |  Liettua |
| 2. syyskuuta | Etelä-Korea  | 72–89 |  Slovenia  |
| 3. syyskuuta | Meksiko  | 62–70 |  Australia  |
| 3. syyskuuta | Slovenia   | 93–87 |  Angola |
| 3. syyskuuta | Liettua   | 79–49 |  Etelä-Korea |
| 4. syyskuuta | Australia  | 83–91 |  Angola  |
| 4. syyskuuta | Etelä-Korea  | 71–87 |  Meksiko  |
| 4. syyskuuta | Liettua   | 67–64 |  Slovenia |
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
|  YhdysvallatDeMarcus Cousins Stephen Curry Anthony Davis DeMar DeRozan Andre Drummond Kenneth Faried Rudy Gay James Harden Kyrie Irving Mason Plumlee Derrick Rose Klay ThompsonPäävalmentaja: Mike Krzyzewski |  SerbiaStefan Birčević Nemanja Bjelica Bogdan Bogdanović Stefan Jović Nikola Kalinić Raško Katić Nenad Krstić Stefan Marković Miroslav Raduljica Marko Simonović Vladimir Štimac Miloš TeodosićPäävalmentaja: Aleksandar Đorđević |  RanskaNicolas Batum Boris Diaw Antoine Diot Evan Fournier Mickaël Gelabale Rudy Gobert Thomas Heurtel Edwin Jackson Joffrey Lauvergne Charles Lombahe-Kahudi Florent Piétrus Kim TilliePäävalmentaja: Vincent Collet |
Palkitut pelaajat

Lähde:
Arvokkain pelaaja:  Kyrie Irving
Tähdistöviisikko
Kyrie Irving
Miloš Teodosić
Nicolas Batum
Kenneth Faried
Pau Gasol
Aiheesta muualla

FIBA (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kisoihin osallistuvat maat.
Liiketoimintaprosessi

Liiketoimintaprosessi voidaan määritellä ohjattujen toimintojen ketjuna, jossa määrätyistä syötteistä saadaan haluttuja tuloksia. Liiketoimintaprosessin toimintoja ohjaavat yrityksen liiketoiminnalliset tavoitteet. Usein liiketoimintaprosessi alkaa asiakkaan tarpeesta ja päättyy asiakkaan tarpeen tyydyttämiseen.
Liiketoimintaprosesseja voidaan myös luokitella eri tavoin, ja yksi tapa on jakaa ne neljään kategoriaan: operationaaliset prosessit, ohjaavat prosessit, tukiprosessit ja hallinnolliset prosessit.
Operationaaliset prosessit ovat tapa jolla työ organisaatiossa saadaan tehdyksi ja asiakkaille tehtävät tuotteet ja palvelut toteutuvat.
Tukiprosessit mahdollistavat operationaaliset prosessit, esimerkiksi henkilöstöresurssien, järjestelmien tai kirjanpidon avulla.
Ohjaavat prosessit asettavat organisaatiolle strategian, markkinan ja resurssit sekä toteuttavat muutosten hallintaa.
Hallinnolliset prosessit pitävät sisällään päätöksenteko- ja kommunikaatioaktiviteetteja hieman muita prosesseja korkeammalla tasolla.
Yksi yleisimpiä organisaation liiketoimintaprosessien esitysmuotoja ovat erilaiset prosessikartat tai -kaaviot. Prosessikartoilla pyritään yleensä viestimään prosessien kulkua läpi organisaatiorajojen.
Liiketoimintaprosessien hallinta

Liiketoimintaprosessien hallinta eli BPM (engl. Business Process Management) on johtamisen lähestymistapa, jolla pyritään tehostamaan liiketoimintaa hallitsemalla liiketoimintaprosesseja paremmin.  Tarkoituksena on myös sitouttaa liiketoimintaprosessit organisaation tavoitteiden mukaisiksi, sekä tuottaa organisaatiolle ja asiakkaille lisäarvoa prosessien kautta.
Liiketoimintaprosessien hallinnassa on useita elinkaaren vaiheita. Esim. Dumasin mallissa on kuusi vaihetta:
Prosessien tunnistaminen
Prosessien mallinnus
Prosessianalyysi
Prosessien uudelleensuunnitelu
Prosessien implementointi
Prosessien valvonta
Prosessien kehittäminen on jatkuva prosessi - valvonnassa löydetään uusia ongelmia ja kehitettäviä kohteita jolloin prosessien hallinnan elinkaari alkaa alusta.
Lars Karl Krogius

Lars Krogius nuorempi 1910-luvulla.
Lars Karl Krogius (5. elokuuta 1860 Ajan, Itä-Siperia – 13. lokakuuta 1935 Huopalahti [nyk. Helsinki]) oli suomalainen laivanvarustaja ja valtiopäivämies.
Henkilöhistoria

Lars Krogiuksen isä oli laivanvarustaja Lars Krogius vanhempi ja veli Ernst Krogius. Lars Krogiuksen poika Birger Krogius toimi Suomen Höyrylaiva Oy:n toimitusjohtajana 1946–1969. Krogius sai kauppaneuvoksen arvon 1898. Hän oli Ab Lars Krogius & C:o Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1882, Suomen Höyrylaiva Oy:n toimitusjohtaja 1890–1920, sen hallintoneuvoston puheenjohtaja 1920–1935. Hän kehitti Krogius-yritystä suuryritykseksi ja aloitti talviliikenteen. Suomen sisällissodan aikana Krogiuksen alus Arcturus toi jääkärit Suomeen ja hänen muut laivansa kuljettivat maahan aseita ja ammuksia. Krogius oli myös huomattava urheiluvaikuttaja, hänen oma lajinsa oli pyöräily.
Krogius oli porvarissäädyssä Helsingin edustaja valtiopäivillä 1900 ja 1904–1905.
Julkaisuja

En resa till Sverige vid upprorets utbrott: En farlig och äventyrlig färd. 1919.
Aiheesta muualla

Krogius, Lars hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Pikseli (lehti)

Pikseli oli digitaaliseen valokuvaukseen erikoistunut valokuvausalan aikakauslehti. Syyskuussa 2008 Kamera-lehden omistava Kameraseura ry osti Pikselin julkaisuoikeudet ja osa Pikselin toimittajista ja henkilökunnasta siirtyi Kamera-lehden toimitukseen.
Kutsumus (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Kutsumus voi tarkoittaa seuraavia asioita:
mielenfilosofian käsite
Kreetta Onkelin romaani vuodelta 2010
vokaatio, kirkollinen käsite
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kutsumus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pikoteknologia

Termi pikoteknologia tarkoittaa samansuuntaista tekniikkaa kuin nanoteknologia, tosin vain pienempää. Pikoteknologia on hypoteettinen tulevaisuuden materian manipulaation taso, jonka mittakaava olisi metrin biljoonasosa. Tämä tarkoittaa 1 000 kertaa nanometriä pienempää yksikköä, eli siis noin 1 000 kertaa pienempää tekniikkaa kuin nanoteknologia. Se on myös 100 kertaa pienempää kuin suurin osa kemiallisista mittauksista. Pääasiassa pikoteknologia olisi atomeja pienempien aineen osien manipulaatioita. Tämä vaatisi suurta pienten aineen osien, kuten säikeiden ja kvarkkien tuntemusta. Tulevaisuuden tutkija Ray Kurzweil arvioi, että ihmiset voivat saavuttaa tämän teknologian tason 2100-luvulla.
Libolo

| Libolo |
| --- | --- |
 Libolo
 Koordinaatit: 10°0′0″S, 14°52′0″E 
Valtio:  Angola
Maakunta:  Cuanza Sul
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5 910 km²
Väkiluku (2022):  116 003
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Libolo on kunta ja kaupunki Länsi-Angolassa, Cuanza Sulin maakunnassa. Kunnassa asuu 116 003 asukasta ja sen pinta-ala on 5 910 neliökilometriä. Kunnan väestönkasvu on 3 % vuosittain.
Libor Zábranský

Libor Zábranský voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Libor Zábranský, tšekkiläinen vuonna 2000 syntynyt jääkiekkoilija
Libor Zábranský, tšekkiläinen vuonna 1973 syntynyt jääkiekkoilija, jääkiekkovalmentaja ja seurajohtaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Libor Zábranský”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lappalanjärvi

| Lappalanjärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala ja Kuusankoski)
Koordinaatit:  60°56′23″N, 26°44′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen−Lappalanjärven alue (14.18)
Tulojoki:  Jokelanjoki Käyrälammesta
Laskujoki:  Harjunjoki Kymijokeen 
Taajamat:  Valkeala
Järvinumero:  14.181.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  56,1 m  
Pituus:  5,5 km  5,2 km 
Leveys:  4,5 km  3,1 km 
Rantaviiva:  29,662 km  
Pinta-ala:  12,85665 km²  
Tilavuus:  0,05874715 km³  
Keskisyvyys:  4,57 m  
Suurin syvyys:  16,67 m  
Saaria:  11 
 fiLappalanjärvi 
Lappalanjärvi  on Kymenlaaksossa, Kouvolan Valkealassa ja pieniltä osin Kuusankoskella sijaitseva järvi. Pieni osa järven luoteisosasta on Kuusankosken suuralueen puolella. Valkealan taajama sijaitsee järven kaakkoisrannalla.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1 300 hehtaaria eli 13 km². Se on 5,2 kilometriä pitkä ja 3,1 kilometriä leveä. Järvenselkä on hyvin avoin, koska saaria ei käytännössä ole rikkomassa sen yhtenäisyyttä. Avoimen selän vastapainoksi järven rannat ovat matalat ja paikoin hyvin ruovittuneet. Ainoa kohta järvessä, joka muodostaa oman järvenosansa, on Nisos. Se jää Pitkäsaaren pitkän niemen suojaan.
Järvessä on laskettu olevan 11 pikkusaarta. Niiden yhteispinta-ala on 4 ha, mikä on noin 0,3 % järven kokonaispinta-alasta. Saaret sijaitsevat pääosin järvenselällä. Niitä ovat Papinsaaret, joista suurin on 150 metriä pitkä, Kiviniemi, Kivisaari, Murhasaari ja Paskosaari. Järveen laskevan Jokelanjoen suistossa joki haarautuu kolmeksi uomaksi, joiden väliin jäävät kaksi särkkämäistä saarta. Pitkäsaari on 1,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Hiekka- eli Lammassaari on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä.
Järven vedenpinnan korkeus on 56,1 metriä mpy. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 59 miljoonaa m³ eli 0,059 km³. Järven keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys on 16,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven pohjoisrannan edustalla. Järvessä on kymmenisen yli kymmenmetristä syvännettä eri puolilla, mutta muuten järven pohja vaikuttaa loivapiirteiseltä.
Järven rantaviivan pituus on 30 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 2,0 kilometriä. Järven etelärannat ovat olleet maatauden valtaamat, mutta pohjoisessa on metsäiset ja jyrkähköt rannat. Etelärannassa on sijainnut kylät Valkeala, Jokela ja Saarento. Jokelan itäpuolella Kukkuramäen, Niinistön ja Lukkarinmäen muodostama taajama-alue on kasvanut kiinni Valkealan kirkonkylään. Seututie 368, rantatiet ja kantatie 46 kiertävät järven niin, että niiltä voi saavuttaa kaikki järven rannat. Savon radan eteläosa ylittää Harjunjoen sen luusuan kohdalla.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueella (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueessa (14.18), jonka Lappalanjärven alueeseen (14.181) järvi kuuluu.
Valuma-alue saa pääosan vedestänsä Kivijärven reitin valuma-alueesta (14.19), joka laskee Harjunjoen–Lappalanjärven alueen (14.18) läpi Jokelanjokea myöten Käyrälammesta (90 ha). Lappalanjärven lähialueelta tulee vain marginaalinen osa vedestä. Sen veden, minkä Jokelanjoki tuo, sen sitten Harjunjoki vie. Se yhtyy vain kolmen kilometrin jälkeen Kymijoen keskijuoksulle.
Lappalanjärven alueella on seitsemän yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Käyrälampi, jonka kautta Jokelanjoki virtaa, sekä Hautalanlampi (23 ha), joka laskee pohjoisesta Ojalanojaa myöten järveen, että pieni  ja matala Kytölänlampi (7 ha), jonka kautta laskevat muitakin pieniä järviä ja lampia järveen.
Aiheesta muualla

Melontareitti (Arkistoitu – Internet Archive) (kartta, PDF)
Lindell, Lea: Valkealan reitin vedenlaatu ja siihen vaikuttavat tekijät, Vesi- ja ympäristöhallituksen monistesarja (nro 44), Kouvola, 1981
(14.1)
Jokelanjoki
Libor Capalini

| Mitalit> Maa:  Tšekki.Miesten nykyaikainen viisiottelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Tšekki.Miesten nykyaikainen viisiottelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Tšekki.Miesten nykyaikainen viisiottelu. Olympialaiset  | Maa:  Tšekki> Miesten nykyaikainen viisiottelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Ateena 2004 | henkilökohtainen |  |
| MM-kilpailut   | MM-kilpailut   | MM-kilpailut   |  |
|  Hopeaa | Budapest 1999 | henkilökohtainen |  |
|  Hopeaa | San Francisco 2002 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Moskova 2004 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Varsova 2005 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Berliini 2007 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Pesaro 2003 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Moskova 2004 | henkilökohtainen |  |
|  Pronssia | Varsova 2005 | viesti |  |
|  Pronssia | Guatemala 2006 | joukkuekilpailu |  |
| EM-kilpailut   | EM-kilpailut   | EM-kilpailut   |  |
|  Kultaa | Ústí nad Labem 2002 | henkilökohtainen |  |
|  Hopeaa | Uppsala 1998 | henkilökohtainen |  |
|  Hopeaa | Lipsk 2009 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Ústí nad Labem 2002 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Ústí nad Labem 2003 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Moskova 2008 | joukkuekilpailu |  |
Libor Capalini (s. 30. tammikuuta 1973 Hořovice) on uransa päättänyt tšekkiläinen nykyaikainen viisiottelija ja olympiamitalisti. 174 senttimetriä pitkä ja 64 kilogrammaa painava Capalini edusti Dukla Prahaa.
Capalini saavutti pronssia henkilökohtaisesta kilpailusta vuoden 2004 kesäolympialaisista Ateenasta. MM-kilpailuista hän saavutti viisi hopea- ja neljä pronssimitalia. Vuoden 2002 EM-kilpailuista Ústí nad Labemista Capalini voitti EM-kultaa henkilökohtaisesta kilpailusta. Lisäksi hän saavutti kaksi EM-hopeaa ja kolme EM-pronssia.
Capalini päätti uransa vuonna 2010.
Latvajärvi (Hämeenlinna, Evo)

| Latvajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°12′54″N, 25°02′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  suo-oja Vähään Vehkajärveen 
Järvinumero:  35.787.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  143 m  
Rantaviiva:  1,363 km  
Pinta-ala:  8,838 ha  
Saaria:  1 
 fiLatvajärvi 
Latvajärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen .
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,8 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143 metriä mpy.
Perilymfa

Perilymfaa löytyy sisäkorvan eteiskäytävästä (Scala vestibuli) ja kuulokäytävästä (Scala tympani)
Perilymfa on korvan kuulo- ja eteiskäytävän sisältämää solujen ulkopuolista nestettä, joka on verrattavissa veriplasmaan ja selkäydinnesteseen.
Perilymfan pääasiallinen kationi on natrium.
Kuntauudistus

Kuntauudistus tarkoittaa kuntajaotuksenselvennä muuttamista koko valtion alueella tai huomattavia muutoksia kuntien velvollisuuksissa tai asemassa. Kuntauudistuksissa kuntien lukumäärää on vähennetty joskus huomattavastikin. Kuntia koskevien muutosten lisäksi saatetaan tehdä muutoksia myös muiden hallinnollisten toimijoiden aluejaotukseen ja tehtäviin.
Suuria kuntauudistuksia on toteutettu Ruotsissa, Saksassa, Tanskassa, Isossa-Britanniassa ja Belgiassa erityisesti 1960- ja 1970-luvuilla. Latviassa kuntauudistus toteutettiin vuonna 2009 ja Kreikassa vuonna 2011 (ns. Kallikrates-suunnitelma). Myös Suomessa on keskusteltu kuntien määrän vähentämisestä 1960- ja 1970-luvuilla ja uudelleen 2000- ja 2010-luvuilla.
Belgian kuntauudistus

Belgian valtion perustamisen jälkeen maassa oli 2 739 kuntaa, ja vuonna 1961 kuntien määrä oli 2 663 kappaletta. Ensimmäiset huomattavat kuntaliitokset tehtiin vuosina 1964, 1969 ja 1970. Vuonna 1965 kuntien määrä oli vielä 2 586 kappaletta ja vuonna 1971 kuntia oli 2 359. Vuonna 1977 Belgiassa toteutettiin kuntauudistus, jonka tuloksena kuntien määrää vähennettiin 596 kuntaan. Antwerpenin lähistöllä vuonna 1983 toteutetun uudistuksen jälkeen Belgiassa on ollut 589 kuntaa.
Kreikan kuntauudistukset

Kreikassa on toteutettu kaksi suurta kuntauudistusta. Ennen vuotta 1997 Kreikassa oli 5 775 kuntaa. Kyseisenä vuonna voimaan tullut Kapodistrias-suunnitelma vähensi kuntien määrään 1 033 kuntaan. Maan talouskriisin myötä vuonna 2011 toteutettiin Kallikrates-suunnitelma, joka laski kuntien määrän 325 kuntaan.
Ruotsin kuntauudistukset

Ruotsiin perustettiin kunnat vuonna 1863 edellisenä vuonna säädettyjen kunnallislakien perusteella. Ensimmäinen kuntauudistus tehtiin vuonna 1952. Se katsottiin kuitenkin riittämättömäksi ja vuonna 1971 toteutettiin toinen kuntauudistus. Jälkimmäisen kuntauudistuksen myötä Ruotsissa luovuttiin kuntien jakamisesta kuntamuotoihin, joita olivat olleet kaupunki, kauppala ja maalaiskunta. Vähimmillään kuntia oli vuosina 1977–1979 jolloin niitä oli 277 kappaletta. Vuodesta 1980 muutamia alueita on jälleen erotettu omiksi kunniksi, ja nykyään Ruotsissa on 290 kuntaa.
Saksan kuntauudistukset

Länsi-Saksassa osavaltiot vähensivät kuntien lukumäärää vuosien 1967 ja 1978 välisenä aikana. Joissakin osavaltiossa toteutettiin paljon kuntaliitoksia ja toisissa (Ala-Saksi, Rheinland-Pfalz ja Schleswig-Holstein) lisättiin kuntien välistä yhteistyötä. Ennen uudistusta liittotasavallassa oli noin 24 000 kuntaa, joista 10 760 oli alle 500 asukkaan suuruisia. Piirittömiä kaupunkeja oli 139 ja piirikuntia 425 kappaletta. Uudistuksen jälkeen kuntia oli 8 505, piirittömiä kaupunkeja 91 ja piirikuntia 237.
Saksojen yhdistymisen jälkeen entisen Itä-Saksan alueen osavaltiot ovat toteuttaneet omia kuntauudistuksiaan, joten koko Saksan kuntamäärä on edelleen pienentynyt. Vuonna 2006 yhdistyneessä Saksassa oli hieman yli 12 000 kuntaa.
Suomen kuntauudistukset

Suomessa ei ole toteutettu kerralla laajamittaisia kuntauudistuksia, vaikka sellaisia on suunniteltu useampaan otteeseen 1960-luvulta alkaen. Vuonna 1977 toteutettiin kuntamuotoihin liittynyt uudistus: kauppalat muutettiin kaupungeiksi sekä kaupunkien ja (maalais)kuntien väliset erot poistettiin, mutta toisin kuin Ruotsissa, kaupunki-nimitys säilyi ja uusiakin kaupunkeja on tämän jälkeen syntynyt. Nimityksellä ei ole enää kuitenkaan ollut juridista merkitystä. 2000-luvulla kuntauudistusta on tehty Matti Vanhasen, Mari Kiviniemen ja Jyrki Kataisen hallitusten johdolla.