stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eve Savander
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Naisten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Ruotsi 2015 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Yhdysvallat 2024 | jääkiekko |  |
Savander pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2014, 2015 ja 2016. Naisten maajoukkueessadebyyttinsä hän teki helmikuussa 2015. Hän kuului pronssia saaneeseen Suomen joukkueeseen Ruotsin MM-kilpailuissa 2015. ja Yhdysvalloissa 2024. Kaikkiaan hän on pelannut 23.4.2024 mennessä 46 naisten maaottelua, joissa hän on tehnyt yhden ja syöttänyt kaksi maalia. MM-kilpailuissa hän on pelannut 13 ottelua ilman tehopisteitä.
Puudutus

Hammaslääketieteellisen puudutuksen antamiseen käytettäviä välineitä.
Puudutus on lääketieteellinen toimenpide, jossa lamautetaan tuntoaisti ja siten poistetaan kivuntunto tietyllä rajatulla kehon alueella. Tällä tavoin potilaille voidaan suorittaa esimerkiksi kirurgisia toimenpiteitä ilman kipua. Puudutus on yleensä yleisanestesiaa tai sedaatiota turvallisempi toimenpide, joka mahdollistaa pienten toimenpiteiden kivuttoman suorittamisen.
Menetelmiä

Tyypillisimmin puudutusaine annetaan potilaalle paikallispuduutuksena, lähelle toimenpidealuetta kerta-annoksena annettavana injektiona. Puudutus estää tuntoaistimusta välittävien hermosäikeiden toiminnan puudutusaineen vaikutusalueella. Tämä mahdollistaa pienten kirurgisten toimenpiteiden suorittamisen. Näitä ovat esimerkiksi biopsian otto sekä muu pienkirurgia ja monet hammaslääketieteelliset toimenpiteet, kuten hampaan poisto tai paikkaaminen.
Johtopuudutus tarkoittaa puudutusta, joka annetaan lähelle tiettyä kehon osaa hermottavaa hermoa. Tällöin puudutusaine lamauttaa tuntoaistin koko kyseisen hermon hermottamalta alueelta. Johtopuudutus mahdollistaa suurempien alueiden tehokkaan ja laajan puuduttamisen, kuin suoraan toimenpidealueelle pistettävä puudute. Esimerkiksi koko käden puuduttaminen käsikirurgista toimenpidettä varten on tällä tavoin mahdollista.
Epiduraalipuudutus tarkoittaa alaselän epiduraalitilaan, eli selkäydintä ympäröivään tilaan annettavaa puudutusaineinjektiota. Tämä salpaa selkäytimen kautta liikkuvia kipuärsykkeitä. Saman kaltainen puudutus on spinaalipuudutus, joka ruiskutetaan suoraan selkäydinkanavaan. Kummatkin näistä puuduttavat tehokkaasti koko alavartalon. Epiduraali- ja spinaalipuudutusta käytetään etenkin synnytyskivun lievittämisessä.
Turvallisuus

Puudutus on yleensä turvallinen ja hyvin siedetty toimenpide. Se on myös yleisanestesiaa turvallisempi vaihtoehto anatomisesti rajatun alueen kivun lievittämiseen.
Puudutukseen liittyviä haittoja ovat esimerkiksi kipu tai epämukavuuden tunne injektiota annettaessa. Puudutuksen lakkaaminen aiheuttaa puudutetulla alueella ohimenevän pistelevän tunteen, joka saatetaan kokea epämiellyttävänä. Injektioon saattaa myös satunnaisesti liittyä mustelman kehittyminen, pientä verenvuotoa tai ohimenevää pistokohdan aristusta.
Historia

Tehokas puudutus keksittiin lääketieteessä vuonna 1884, kun itävaltalainen silmälääkäri Karl Koller keksi käyttää kokaiiniliuosta silmän puuduttamiseen. Ensimmäinen synteettinen puudutusaine prokaiini keksittiin vuonna 1904.
Puudutusaineita

Artikaiini
Bentsokaiini
Bupivakaiini
Etidokaiini
Klooriprokaiini
Kokaiini
Levobupivakaiini
Lidokaiini
Mepivakaiini
Oksibuprokaiini
Prilokaiini
Prokaiini
Ropivakaiini
Tetrakaiini
Aiheesta muualla

Medicina.fi: Puudutteet (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
Raflaamo

| Raflaamo |
| --- | --- |

 Kuvakaappaus palvelun etusivusta.
Verkkosivusto:  https://www.raflaamo.fi
Tyyppi:  Ravintolapalvelu
Rekisteröinti:  Ei
Kielet:  Suomi
Luonut:  S-ryhmä
Avattu:  18. maaliskuuta 2014
Similarweb-sija:   443. (tammikuu 2024)
Nykyinen tila:  Aktiivinen
Raflaamo on S-ryhmän lanseeraama verkkopalvelu, josta löytyy lähes 500 S-ryhmän ravintolaa. Palvelu avattiin 18. maaliskuuta 2014 ja se toimii sijaintiperusteisesti, eli näyttää käyttäjälle lähimmät ravintolat etäisyyden mukaan järjesteltynä. Raflaamon kautta käyttäjä voi tehdä myös pöytävarauksen haluamaansa ravintolaan.
Palvelun konseptin on suunnitellut Motley Agency ja sen teknisestä toteutuksesta vastaa Valamis. Palvelun käyttöönottopäivänä alkoi lanseerauskampanja, jonka mainoskasvoina toimivat Duudsonit.
Pyykösjärvi

| Pyykösjärvi |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Pyykösjärvi korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Puolivälinkankaan suuralue
Kaupunginosa nro:  63
Väkiluku:  1 426  31.12.2023
Työpaikkoja:  48 kpl   (31.12.2011)
Osa-alueet:  Ranta-Koskela, Pyykösjärvi
Pyykösjärvi on noin 1 500 asukkaan kaupunginosa Oulussa. Se sijaitsee noin viisi kilometriä keskustasta pohjoiseen samannimisen järven etelärannalla, Puolivälinkankaan ja Linnanmaan palvelujen lähellä. Pääosin alueella on omakoti- ja rivitaloasutusta.
Talvisin Pyykösjärveä kiertää hiihtolatu. Järvi on myös pilkkijöiden suosiossa. Syksyllä ja keväällä järven ranta on lintubongareiden suosima paikka. Alueella levähtää useita muuttolintulajeja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyykösjärvi Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Rafsbotn

| Rafsbotn Reaššvuonna Rässivuono |
| --- | --- |
 Rässivuonon kappeli
 Rafsbotn Reaššvuonna Rässivuono
 Koordinaatit: 70°01′07″N, 23°32′14″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Finnmark
Kunta:  Alattio
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,4 km²
Väkiluku (2023):  456
 – Väestötiheys:  1 140 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rafsbotn (pohjoissaameksi Reaššvuonna, kveeniksi Rässivuono) on taajama Alattion kunnassa Finnmarkin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,4 neliökilometriä ja asukasluku 456 vuonna 2023.
Elämäni parhainta aikaa

| Elämäni parhainta aikaa Jamppa Tuominen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Takomo-studio, Studio Brushane
 Julkaistu: 1982
 Formaatti: C-kasetti
 Tyylilaji: Iskelmä
 Kesto: 40.37
 Levy-yhtiö: Levytuottajat Oy
Jamppa Tuomisen muut julkaisut
| Luona kappelin 1981 | Elämäni parhainta aikaa 1982 | Kuumat kyyneleet 1983 |
Elämäni parhainta aikaa on laulaja Jamppa Tuomisen "TV:stä tuttu" studioalbumi vuodelta 1982. Albumin on kustantanut Levytuottajat Oy. Äänittäjinä ovat toimineet Dan Tigerstedt Takomo-studiolla sekä Martin Brushane Studio Brushanessa. Levykannen ulkoasu on Timo Lotsarin suunnittelema ja valokuvan on ottanut Ilkka Jaakola. Musiikkikasetin kansipaperin on valmistanut Kirjapaino E. Kuronen Ky. Albumia myytiin yli 90 000 kappaletta.
Albumin kappaleet nauhoitettiin Tuomisen ollessa Oulun yliopistollisessa keskussairaalassa toipumassa keväällä 1982 saamastaan vakavasta sairauskohtauksesta. Tuomista hoitaneet lääkärit eivät olleet antaneet hänelle lupaa levytysmatkaan Helsinkiin, vaan hänen oli tehtävä se omalla vastuullaan.
Kappaleet

Elämäni parhainta aikaa – 3.25 (säv. Veikko Juntunen, san. Vuokko Lindholm ja Veikko Juntunen, sov. Lauri Peura)
Kerro kuiskaten tunteesi – 3.59 (säv. Veikko Samuli, san. Vexi Salmi, sov. Veikko Samuli)
Ei toista kertaa (Porque Yo Quiero) – 2.50 (säv. S. Adamo / J. Corcega, san. Vexi Salmi, sov. Veikko Samuli)
Koskaan rakkaus kuole ei (Daddy's Bolero) – 3.28 (säv. Francis Weyer, san. Pertti Reponen, sov. Lauri Peura)
Ole mulle kuisketta sydämen – 3.31 (säv. Veikko Samuli, san. Vexi Salmi, sov. Veikko Samuli)
Kevään tyttö – 3.08 (säv. Pekka Rahkola, san. Pekka Rahkola, sov. Lauri Peura)
Kaunis maa – 3.00 (säv. Matti Sihvonen, san. E. Kujala, sov. Lauri Peura)
Ole aina sellainen – 2.59 (säv. Toivo Kärki, san. Vexi Salmi, sov. Lauri Peura)
Alku uuden rakkauden – 3.26 (säv. Lauri Peura, san. Chrisse Johansson, sov. Lauri Peura)
Vain siksi että rakastan sinua – 2.56 (säv. Veikko Juntunen, san. Veikko Juntunen, sov. Lauri Peura)
Sua minä odotan – 4.06 (säv. Raul Reiman, san. Raul Reiman, sov. Lauri Peura)
On kyyneleet kuin kastetta maan (Don't Cry No More) – 3.49 (säv. Holm - Söderberg, san. Vexi Salmi, sov. Veikko Samuli)
Eveliina Kurki (albumi)

| Eveliina Kurki Eveliina Kurki |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1999
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: europop
 Kesto: 42.06
 Levy-yhtiö: MTV-Musiikki
Eveliina Kurki on Eveliina Kurjen vuonna 1999 ilmestynyt nimikkoalbumi.
Kappaleet

Lolita – 3.52
Tex Mex Cowboy – 3.32
I-L-O-V-E – 3.01
Kesäkissa – 3.42
Sä osaat sillälailla peppua vemputtaa – 3.37
Kaikki se kuuluu rakkauteen – 3.12
Sulle antaudun – 3.22
Vampyyri mä oon – 2.54
Yökahvila – 3.02
En usko vieläkään loppuneen tään – 4.12
7 syntii – 3.44
Yö koskee ikkunaan – 3.38
Extreme-urheilu

Extreme-urheilu tai ääriurheilu on fyysisesti erittäin vaativa tai vaarallinen liikuntamuoto, jossa ihmisen terveys tai henki ovat vaarassa, kuten vuorikiipeily tai base-hyppy.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Spiked: What's so extreme about extreme sports? (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
eXtremity.tv: Web TV of extreme sports (englanniksi)
Potocki

Potocki-suvun vaakuna
Potocki oli puolalainen aatelissuku, joka omisti laajoja maa-alueita Galitsiassa ja Ukrainassa.
Alfred Potocki (1817–1889), kreivi, itävaltalainen valtiomies, 1875–1883 Galitsian käskynhaltija
Ignacy Potocki (1751–1809), kreivi, Stanislaw Felixin serkku, yksi vuoden 1791 valtiosäännön luojia
Jan Potocki (1701–1815), kreivi, historiantutkija
Stanislaw Felix Potocki (1745–1805), suurhetmani ja kreivi
Stanislaw Kostka Potocki (1752–1821), kreivi, Ignacyn veli, toimi vuoden 1791 valtiosäännön hyväksi
Elämäni rakkaat ihmiset

| Elämäni rakkaat ihmiset> Les enfants du marais |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jean Becker
Käsikirjoittaja:  Sébastien Japrisot
Perustuu:  Georges Montforez’n tarinaan
Tuottaja:  Christian Fechner
Säveltäjä:  Pierre Bachelet
Kuvaaja:  Jean-Marie Dreujou
Leikkaaja:  Jacques Witta
Pukusuunnittelija:  Sylvie de Segonzac
Pääosat:   Jacques Villeret  Jacques Gamblin  André Dussollier  Michel Serrault  Isabelle Carré 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Levittäjä:  UGC Fox Distribution
Ensi-ilta:  1999
Kesto:  116 min
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Elämäni rakkaat ihmiset (Les enfants du marais) on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut Jean Beckerin ohjaama elokuva.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jacques Villeret  | … |  Riton   |
|  Jacques Gamblin  | … |  Garris   |
|  André Dussollier  | … |  Amédée   |
|  Michel Serrault  | … |  Pépé la Rainette   |
|  Isabelle Carré  | … |  Marie   |
|  Éric Cantona  | … |  Jo Sardi   |
|  Suzanne Flon  | … |  vanha Cri Cri   |
|  Jacques Dufilho  | … |  vanha mies   |
|  Gisèle Casadesus  | … |  Madame Mercier   |
|  Roland Magdane  | … |  Félix    |
|  Jacques Boudet  | … |  Tane   |
Juoni

Elokuva sijoittuu Marais’hin Loire-joen varrelle 1918. Ritonin kohtaloksi ovat koituneet pahansisuinen vaimo ja kolme kuritonta lasta. Garris asuu yksin, muistellen ensimmäisen maailmansodan juoksuhautoja. Heidän päivänsä koostuvat maatalon töistä ja ystävien vierailuista. Näihin kuuluvat rautatiekonduktööri Tane ja klassikkoromaanien innokas lukija Amédée.
Käännös suomeksi
Esbjerg

| Esbjerg |
| --- | --- |
 Esbjergin vanha vesitorni.
 Esbjerg
 Koordinaatit: 55°29′0″N, 8°27′0″E 
Valtio:   Tanska
Alue:  Etelä-Tanskan alue
Kunta:  Esbjergin kunta
Väkiluku:  72 261
 Ajankohdan 1.1.2017 mukainen väkilukutieto koskee taajamaa (tansk. by), ja sen lähteenä on Danmarks Statistik. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Esbjerg on Tanskassa Etelä-Tanskan alueella sijaitsevan Esbjergin kunnan keskustaajama. Vuoden 2017 alussa taajamassa oli 72 261 asukasta.
Esbjerg on myös entinen kaupunki, mutta vuoden 1970 kuntauudistuksessa kaupunkikäsitteestä luovuttiin. Esbjerg sijaitsee Jyllannin lounaisosassa. Vuonna 2007 Esbjergin kunnassa asui 114 148 ihmistä (2007), josta Esbjergin kaupungissa asuu noin 82 000 ihmistä ja se on Tanskan viidenneksi suurin kaupunki. Esbjergin motto on "Rask må det gå".
Historia

Vuonna 1868 Tanskan kansankäräjät (tansk. folketing) päätti perustaa sataman Esbjergin seudulle, joka siihen asti oli ollut hyvin eristynyttä syrjäseutua. Kaupungin kehittymisen katsotaan alkaneen tästä. Alueen väkiluku kasvoi 1870- ja 1880-luvuilla, aluksi kalastuselinkeinon ansiosta, mutta vuosisadan vaihteesta alkaen myös vilkastuva maataloustuotteiden (voin, kananmunien ja sianlihan) vienti tarjosi alueella työmahdollisuuksia. Viennin ansiosta vakiintui myös lauttaliikenne Englantiin. Toisen maailmansodan jälkeen Esbergiin syntyi offshore-teollisuutta ja useat öljynporausyhtiöt perustivat kaupunkiin tukikohtansa.
Koulutus

Esbjerg on yliopisto- ja korkeakoulukaupunki, jossa toimivat Etelä-Tanskan yliopisto (Syddansk Universitet), Aalborgin yliopiston Esbjergin toimipiste, CVU Vest -korkeakoulu, Ehrvervs Akademi Vest -korkeakoulu sekä VMK.DK-konservatorio.
Esbjergin ystävyyskunnat

Ely, Iso-Britannia
Eskilstuna, Ruotsi
Fjarðabyggð, Islanti
Güstrow, Saksa
Jyväskylä, Suomi
Krems an der Donau, Itävalta
Maniitsoq, Tanska
Ratzeburg, Saksa
Stavanger, Norja
Suzhou, Kiina
Szczecin, Puola
Tórshavn, Färsaaret
Lähde:
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Esbjergin kunnat kotisivut (tanskaksi)
Esbjergin tori ja vanha raatihuone.
Pýrros Dímas

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pýrros Dímas |  Pýrros Dímas |  Pýrros Dímas |  |
Maa:   Kreikka 
Miesten painonnosto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa |  Barcelona 1992 |  75–82,5 kg  |  |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | 76–83 kg |  |
|  Kultaa | Sydney 2000 | 85 kg |  |
|  Pronssia | Ateena 2004 | 85 kg |  |
|  MM-kilpailut   |  MM-kilpailut   |  MM-kilpailut   |  |
|  Kultaa | Melbourne 1993 | 82,5 kg |  |
|  Kultaa | Kanton 1995 | 82,5 kg |  |
|  Kultaa | Lahti 1998 | 83 kg |  |
|  Hopeaa | Ateena 1999 | 83 kg |  |
Pýrros Dímas (kreik. Πύρρος Δήμας, etunimi joskus muodossa Pírros; albaniaksi: Pirro Dhima, s. 13. lokakuuta 1971 Himara) on Albaniassa syntynyt kreikkalainen painonnostaja ja kolminkertainen olympiavoittaja.
Dímas kuului etnisesti kreikkalaiseen vähemmistöön Albaniassa, jossa hän syntyi vuonna 1971. Dímas aloitti kansainvälisen kilpailemisen edustaen Albaniaa EM-kisoissa 1990. Seuraavana vuonna hän muutti Kreikkaan. Vuonna 1992 hän voitti Kreikan väreissä kultaa Barcelonan olympialaisissa.
Vuonna 1996 hän voitti jälleen kultaa Atlantan olympialaisissa, joissa hän oli myös Kreikan lipunkantaja avajaisissa. 1993 ja 1995 hän oli voittanut maailmanmestaruuden. Vuonna 1998 Dímas nosti kolmannen maailmanmestaruutensa.
Sydneyssä 2000 hän otti kolmannen olympiakultansa. Tähän saavutukseen on pystynyt hänen lisäkseen vain kolme painonnostajaa: Naim Süleymanoğlu, Kakhi Kakhiashvili ja Halil Mutlu.
Ateenan kisojen 2004 alla Dímas joutui polvileikkaukseen, mutta siitä huolimatta hän osallistui kisoihin. Pronssimitalillaan hänestä tuli kreikkalaisten kansallissankari.
Urallaan Dímas nosti 11 maailmanennätystä.
Aiheesta muualla

Dímas olympic.org:ssa
Dímas LifUpissa
Eveliina Mäkinen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Eveliina Mäkinen vuonna 2022. |  Eveliina Mäkinen vuonna 2022. |  Eveliina Mäkinen vuonna 2022. |  |
Maa:   Suomi
Naisten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Pyeongchang 2018 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Peking 2022 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Suomi 2019 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Ruotsi 2015 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Yhdysvallat 2017 | jääkiekko |  |
Eveliina Mäkinen (o.s. Suonpää, s. 12. huhtikuuta 1995 Kiukainen) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Sveitsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla SWHL B:ssä pelaavaa EV Zug Damenia. Hän on pituudeltaan 174 cm.
Mäkisen kasvattajasura on Panelian Raikas. Hän edusti SM-sarjassa Team Oriflame Kuortanetta kaudet 2011–2014. Kaudella 2014–2015 hän pelasi sekä Tampereen Ilveksessä että Minnesota-Duluthin yliopistojoukkueessa ja seuraavalla kaudella Ilveksessä. Kaudet 2016–2017 ja 2017-2018 hän edusti Rauman Lukkoa. Hänet valittiin SM-sarjan parhaaksi maalivahdiksi ja All Stars -maalivahdiksi kaudella 2016–2017. Kausilla 2018–2020 hän edusti Linköping HC:ta. Kauden 2020–2021 hän aloitti Leksandsissa, mutta siirtyi kesken kauden Brynäsiin. Hän saavutti Ruotsin liigassa hopeaa 2019 ja 2021. Kaudella 2022–2023 hän pelasi PHF:n Metropolitan Rivetersissä ja syksystä 2023 lähtien EV Zug Damenissa.
Mäkinen on pelannut Suomen pääsarjassa 93 runkosarjaottelua torjuntaprosentilla 90,9 ja 16 pudotuspeliottelua torjuntaprosentilla 92,9. Ruotsin liigassa hän on pelannut 96 runkosarjaottelua torjuntaprosentin ollessa 90,8 ja 23 pudotuspeliottelua prosentilla 91,5. PHF:n kuudessa ottelussa hänen torjuntaprosenttinsa oli 88,6.
Mäkinen kuului Suomen alle 18-vuotiaiden MM-kisajoukkueeseen 2013. Naisten maajoukkuessa hän teki ensiesiintymisensä Japania vastaan elokuussa 2013. Hän oli mukana Sotšin olympialaisissa 2014, muttei saanut peliaikaa. Ruotsin MM-kilpailuissa 2015 hän pelasi yhden ottelun. Suomi sai kisoissa pronssia. Hän kuului Suomen pronssijoukkueeseen myös Yhdysvaltojen MM-kilpailuissa 2017 jääden kuitenkin ilman peliaikaa. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän oli Suomen pronssia saavuttaneen joukkueen kolmosmaalivahti. Suomen MM-kilpailuissa 2019 hän saavutti hopeaa. Hän pelasi kisoissa kaksi ottelua. Hän kuului Suomen pronssijoukkueeseen Pekingin olympialaisissa 2022, mutta jäi kolmansissa peräkkäisissä olympialaisissa ilman peliaikaa. Kaikkiaan hän on pelannut 24 A-maaottelua.
Yksityiselämä

Heinäkuussa 2021 Mäkinen meni naimisiin jääkiekkoilija Atte Mäkisen kanssa ja vaihtoi samalla sukunimensä Suonpäästä Mäkiseksi.
Efecte

| Efecte Oyj |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: EFECTE
Perustettu:  1998
Perustaja:  Jaan Apajalahti, Jussi Sarkkinen, Kristian Jaakkola
Toimitusjohtaja:  Niilo Fredrikson 
Puheenjohtaja:  Pertti Ervi
Avainhenkilöt:  Niilo Fredrikson, CEO
Kotipaikka:   Espoo, Suomi
Toiminta-alue:  Suomi ja muut Pohjoismaat, Saksa, Itävalta ja Sveitsi
Toimiala:  Ohjelmistot
Liikevaihto:  17,6 milj. euroa (2021)
Tilikauden tulos:  0,4 milj. euroa (2021)
Henkilöstö:  keskimäärin 114 (2021)
Tytäryhtiöt:  Efecte Finland Oy, Efecte AB, Efecte A/S, Efecte Germany GmbH
Kotisivu:  efecte.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Efecte on suomalainen ohjelmistokonserni, joka toimittaa asiakkailleen pilvipohjaisia ratkaisuja ja niihin liittyviä palveluja. Sen tuotteisiin kuuluu it-palvelunhallinnan ohjelmistot ja erilaisiin it-järjestelmiin kirjautumiseen tarvittavat identiteetin ja pääsynhallinnan ohjelmistot.
Yhtiö listautui Helsingin pörssin First North -markkinapaikalle vuonna 2017.
Historia > 1998–2012

Jaan Apajalahti, Kristian Jaakkola ja Jussi Sarkkinen perustivat yrityksen vuonna 1998 nimellä Bitmount Systems Oy. Vuonna 2002 nimeksi muutettiin Efecte Oy.
Yhtiö perusti ensimmäisen ulkomaalaisen tytäryhtiön vuonna 2005.
Vuonna 2006 Efecten liikevaihdon kasvu oli yli 60 prosenttia ja se työllisti Pohjoismaissa 70 henkilöä.
Vuonna 2007 Efecten vuoden konserniliikevaihto oli 6,3 miljoonaan euroa, ja kasvua oli edelliseen vuoteen verrattuna yli 60 prosenttia. Alalle voimakasta kasvua selitti se, että samalla kun Efecte oli kasvattanut markkina-asemaa Suomessa, se oli rakentanut menestyvää liiketoimintaa myös muissa Pohjoismaissa. Tanskaan ja Norjaan avattiin uudet toimipisteet. Kymmenessä vuodessa Efectestä oli tullut alan johtava toimija Pohjoismaissa.
Vuonna 2008 Efecte työllisti sata työntekijää Pohjoismaissa, 70 Suomessa ja loput Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa. Uutta kasvua se haki Saksan markkinoilta. Sen asiakaskunnasta noin puolet oli julkishallintoa ja puolet yrityksiä. Asiakkaina oli esimerkiksi 11 Suomen 15 suurimmasta kaupungista.  Yrityksen liikevaihto oli lähes 8 miljoonaa euroa.
Finanssikriisin jälkeiset vuodet olivat vaikeita. Vuonna 2009 henkilöstön määrää vähennettiin rajusti ja Efecten perustajat jäivät pois operatiivisesta johdosta. Efecteen palkattiin uusi ammattijohto, joka keskittyi ohjelmistoliiketoimintaan. Kumppanistrategian myötä omasta myyntiorganisaatiosta luovuttiin, samoin konsultointiliiketoiminnasta.