stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
HMS Snapphanen (P161)

| HMS Snapphanen |
| --- | --- |
 HMS Snapphanenin vaakunakilpi

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Bergens Mekaniske Verksteder, Bergen
Laskettu vesille:  18. maaliskuuta 1980
Palveluskäyttöön:  14. tammikuuta 1981
Poistui palveluskäytöstä:  2004
Tekniset tiedot
Uppouma:  180 t
Pituus:  36,6 m
Leveys:  6,3 m
Syväys:  1,7 m
Koneteho:  2 x MTU MB20V -dieselmoottoria, 5 400kW
Nopeus:  30 solmua
Miehistöä:  23
Aseistus
Aseistus:  1 x 57 mm allmkan 7102 6 x RBS 12 tai 24 x miinaa 2 x 7,62 mm ksp M/58 2 x 57 mm lysraketställ syvyyspommeja
HMS Snapphanen (runkonumero P161) oli Ruotsin laivaston Hugin-luokan partioalus, joka myöhemmin modernisoituna oli osa Kaparen-luokkaa.
Valmistus

Alus tilattiin Bergenistä Bergens Mekaniske Verkstederiltä. Se laskettiin vesille  18. maaliskuuta 1980 ja liitettiin laivastoon 14. tammikuuta 1981.
Palvelus

1990-luvun alussa alus modernisoitiin asentamalla siihen voimanlähteeksi kaksi 16-sylinteristä MTU-dieselmoottoria, jotka tuottivat 2 310 kilowattia. Lisäksi alukselle asennettiin Toadfish VDS. Modernisoitu alus luokiteltiin uudeksi Kaparen-luokaksi.
Alus asetettiin myyntiin 2004.
Harry F. Byrd, Jr.

Harry F. Byrd Jr.
Harry Flood Byrd, Jr. (20. joulukuuta 1914 – 30. heinäkuuta 2013) oli yhdysvaltalainen poliitikko. Hän syntyi Virginiassa ja kuului Yhdysvaltain senaattiin vuosina 1965–1983.
Byrd aloitti Yhdysvaltain demokraattisessa puolueessa, mutta oli vuodesta 1970 lähtien sitoutumaton. Richmondissa sijaitsee hänen mukaansa nimetty Harry Flood Byrd Middle School.
Aiheesta muualla

Harry F. Byrd, Jr. Nndb.com-sivustolla.
Hasaka

| Hasaka (الحسكة‎, al-Ḥasaka) Hesîçe |
| --- | --- |

 Hasaka
 Koordinaatit: 36.507°N, 40.745°E 
Valtio:  Syyria
Maakunta:  Al-Hasakan maakunta
Väkiluku (2004)  ():  188 160
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hasaka tai al-Hasaka (arab. الحسكة‎‎, al-Ḥasaka; tai Hassaka, kurdiksi Hesîçe‎) on kaupunki Syyrian koillisosassa. Kaupunki on Hasakan maakunnan keskus. Vuoden 2004 väestönlaskennassa kaupungin väkiluku oli 188 160 asukasta.
Ottomaanien valtakunnan aikaan kaupungin merkitys pieneni. Elämä vilkastui jälleen Ranskan hallitessa Syyriaa vuonna 1932, jolloin Irakista muutti assyrialaisia pakolaisia kaupunkiin.
Kaupunki on nykyään tärkeä maantieliikenteen risteyspaikkakunta lähellä Turkkia ja Irakia. Kaupungista on linnuntietä noin 62 kilometriä Turkin ja 51 kilometriä Irakin rajalle.
Hasaka on myös voimakkaasti kastellun maatalousalueen keskus. Se sijaitsee Eufratjoen kahden sivujoen (Khabur- ja Jaghjaghah) yhtymäkohdassa. Khaburjoen valuma-alue on Syyrian keskeistä vehnän ja riisin viljelyaluetta.
Syyrian sisällissodan aikana Isisin islamistitaistelijat ovat hyökänneet kaupunkiin johtavien tieyhteyksien ja asutusten kimppuun ja vallanneet myös Hasakan kaupungin. Heinäkuussa 2015 uutisoitiin Syyrian kurdien olleen saamassa kaupunkia jälleen hallintaansa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hasaka Wikimedia Commonsissa
ISIS militants disguised as Kurdish fighters infiltrate Syrian town (englanniksi) (cnn.com)
Barbara Boland: ISIS re-enters Kobani, al-Hasakah after bloody clashes (25.6.2015) (englanniksi) (washingtonexaminer.com)
Polly Mosendz: U.S. Leads 15 Airstrikes Against ISIS In Iraq and Syria (19.2.2015) (englanniksi) (newsweek.com)
Blast kills ISIS leader in Syria’s Hasakah (24.4.2014) (englanniksi) (alarabiya.net)
Hataldon

| Хаталдон Хæтæлдон |
| --- | --- |

Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Pohjois-Ossetia-Alania
Piiri:  Alagirin piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kylä
Aikavyöhyke:  UTC+3
 – Kesäaika:  UTC+4
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hataldon (ven. Хаталдон) eli Xætældon (oss. Хæтæлдон) ja on kylä Alagirin piirin koillisosassa Pohjois-Ossetia-Alaniassa Venäjällä. Xætældon sijaitsee Ardonin piirin rajan tuntumassa, piirin hallinnollisesta keskuksesta, Alagirin kaupungista, itään. Sen naapureina on lännessä Suadagin kylä ja idässä Dzuarikaun kylä.
Hatakka

Hatakka on suomalainen sukunimi. Nimi on pääasiassa lähtöisin Karjalankannakselta, jossa ensimmäiset maininnat nimestä on dokumentoitu 1600-luvulta alkaen Sakkolan seudulta alkujaan muodoissa Hatacka, Hadakain ja Hadakainen. Mainitussa pitäjässä, kuin myös siitä vuonna 1894 eronneessa Metsäpirtissä, sijaitsi aikoinaan Hatakkalana tunnettu kylä.
Hatakka on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Anja Hatakka (oik. Anja Inkeri Geissbühler, o.s. Hatakka, s. 1938), näyttelijä ja missi
Annele Hatakka (s. 1948), ympäristöbiotekniikan professori
Dani Hatakka (s. 1994), jalkapalloilija
Einari Hatakka (1927–2011), kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Erkki Hatakka (1937–2011), radiotoimittaja
Kyllikki Hatakka (1920–2005), lähetystyöntekijä ja kirjailija
Kärtsy Hatakka (oik. Kari Arvo Ilari Hatakka, s. 1967), laulaja ja säveltäjä
Mari Hatakka (s. 1968), näyttelijä ja laulaja
Santeri Hatakka (s. 2001), jääkiekkoilija
Timo Hatakka (s. 1958), pikajuoksija ja valmennuspäällikkö
Tuomo Hatakka (s. 1956), Vattenfall Europen hallituksen jäsen.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Habo

| Habo |
| --- | --- |
 Habon keskustaa.
 Habo
 Koordinaatit: 57°54′31″N, 14°4′31″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jönköpingin lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Habon kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  4,54 km²
Väkiluku:  6 883
 – Väestötiheys:  1 516,1 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Habo on samannimisen Habon kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 883 asukasta.
Väestönkehitys

| Habon taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 1 770 | 1 770 |
| 1965 | 1965 |    | 2 213 | 2 213 |
| 1970 | 1970 |    | 2 624 | 2 624 |
| 1975 | 1975 |    | 3 740 | 3 740 |
| 1980 | 1980 |    | 5 081 | 5 081 |
| 1990 | 1990 |    | 6 214 | 6 214 |
| 1995 | 1995 |    | 6 289 | 6 289 |
| 2000 | 2000 |    | 6 057 | 6 057 |
| 2005 | 2005 |    | 6 244 | 6 244 |
| 2010 | 2010 |    | 6 883 | 6 883 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jönköpingin läänin kuntien keskustaajamat
Hatanga (joki)

| Hatanga |
| --- | --- |
 Karttakuva, jossa on kuvattuna Hatanga joki sekä joen valuma-alue.
Alkulähde:  Kotuin ja Hetan yhtymä
Laskupaikka:  Hatanganlahti, Laptevinmeri
Maat:   Venäjä
Pituus:  227 km
Valuma-alue:  364 000 km²
Hatanga (ven. Ха́танга) on joki Krasnojarskin aluepiirin Taimyrin piirissä Venäjällä. Se saa alkunsa Kotui- ja Hetajokien yhtymäkohdasta, virtaa Pohjois-Siperian alangon läpi leveässä jokilaaksossa ja laskee Laptevinmeren Hatanganlahteen. Joen pituus on 227 kilometriä ja sadealueen laajuus 364 000 neliökilometriä. Hatanga jäätyy syys-lokakuun vaihteessa ja vapautuu jäistä kesäkuun alussa.
Hatangalla kalastetaan siperianmuikkua, siikaa, nelmaa, siperianjokilohta ja nieriää. Joki on liikennöintikelpoinen. Sen varrella sijaitsee Hatangan taajama, jossa toimii Koillisväylääkin palveleva satama ja Hatangan lentoasema.
Hatanaka

Hatanaka on japaninkielinen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla japanilaisilla henkilöillä:
Akiko Hatanaka (s. 1975), jääkiekkoilija
Miyuki Hatanaka (s. 1975), freestylehiihtäjä
Shinnosuke Hatanaka (s. 1995), jalkapalloilija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Hardeen piirikunta

Hardeen piirikunta (engl. Hardee County) on Yhdysvaltojen Floridan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 26 937 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Wauchulan kaupunki. Piirikunta perustettiin 23. huhtikuuta 1921.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hardeen piirikunta Wikimedia Commonsissa
Haarlem

| Haarlem |
| --- | --- |
 Näkymä Spaarnejoelle.
 lippu:  vaakuna

 Haarlem
 Koordinaatit: 52°22′49″N, 4°38′26″E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Pohjois-Hollanti
Hallinto:  
 – Pormestari:  B.B. Schneiders
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  32,09 km²
 – Maa:  29,24 km²
 – Josta vettä:  2,85 km² 
Väkiluku (2010):  150 762
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 http://www.haarlem.nl/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Haarlem on kaupunki Alankomaiden länsiosassa. Se on Pohjois-Hollannin maakunnan pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee Spaarnejoen varrella, noin 20 kilometriä Amsterdamista länteen, ja se on Alankomaiden kukkienkasvatusalueen keskus. Kaupungissa on 150 762 asukasta (vuonna 2010).
Historia > Keskiaika

Ensimmäisen kerran Haarlem on mainittu 900-luvulla. 1100-luvulle mennessä Haarlem oli jo linnoitettu, ja vuonna 1219 kaupunki sai Kreivi Willem II:lta oikeuden käyttää kreivin miekkaa ja ristiä vaakunassaan, koska haarlemilaiset ritarit olivat valloittaneet egyptiläisen Damiettan sataman viidennen ristiretken aikana. 23. marraskuuta 1245 Kreivi Willem antoi Haarlemille kaupunkioikeudet. Näihin liittyi tiettyjä etuisuuksia, jotka mahdollistivat tehokkaamman oikeusjärjestelmän kasvavan kaupungin tarpeisiin.
Kaupungin ympärille rakennettiin puolustusmuurit Kennemersin piirityksen (1270) jälkeen. Muurit olivat todennäköisesti maavalleja, joissa oli puiset portit. Kaupunki oli alun perin keskittynyt Spaarnen, Oudegrachtin, Ridderstraatin, Bakenessergrachtin and Naussaustraatin välille. 1300-luvulta alkaen kaupunki laajeni Oudegrachtin, Burgwalbuurtin ja Bakenesin ympäristöön. Vanhat kaupunginmuurit eivät tässä vaiheessa enää olleetkaan riittävät, ja 1300-luvun lopussa rakennettiin 16,5 metriä korkea muuri ja 15 metriä leveä kanava kaupungin ympärille.
Kaikki kaupungin rakennukset olivat puisia, joten tulipaloriski oli suuri. Vuosina 1328, 1347 ja 1351 suuret palot tuhosivat kaupunkia. Viimeisin palo tuhosi muun muassa kaupungintalon ja kreivin linnan – onneksi kreivi ei tarvinnut enää linnaa Haarlemissa ja hän siirtyi pysyvästi Haagiin. Kreivin lahjoittamalle maalle rakennettiin uusi kaupungintalo. Tähän aikaan kaupungin asemakaava oli Jerusalemin mallin mukaan neliön muotoinen. Jokaisen palon jälkeen jälleenrakennus sujui nopeasti osoituksena kaupungin varakkuudesta.
Rutto, joka saapui kaupunkiin vuonna 1381, tappoi erään arvion mukaan noin 50 prosenttia Haarlemin väestöstä, yhteensä 5 000 henkeä.
1300-luvulla Haarlem oli toiseksi suurin kaupunki historiallisessa Hollannissa Dordrechtin jälkeen, mikä teki siitä suuremman kuin Delft, Leiden, Amsterdam, Gouda ja Rotterdam. 1429 kaupunki sai oikeuden kerätä tullimaksuja, mikä rikastutti sitä entisestään. Tärkeimpiä elinkeinoja keskiajan lopun Haarlemissa olivat tekstiiliteollisuus, laivanrakennus ja oluen valmistus.
Historia > Kulta-aika

11. joulukuuta 1572 Espanjan armeija piiritti Haarlemia (Haarlemin piiritys) kahdeksankymmenvuotisen sodan yhteydessä. Ensimmäiset kaksi kuukautta tilanne pysyi hallinnassa, mutta 29. maaliskuuta 1573 tilanne kääntyi huonompaan suuntaan Espanjalle uskollisen Amsterdamin armeijan miehitettyä Haarlemmermeerin, tukkien kaupungin huoltoreitin. Seitsemän kuukauden jälkeen kaupunki antautui, ja useat Haarlemia puolustaneet sotilaat tapettiin tai hukutettiin Spaarneen. Vaikka kaupunkilaiset saivat oikeuden ostaa itsensä vapaaksi 240 000 guldenilla, Haarlemiin jäi espanjalainen varuskunta. 22.–23. lokakuuta 1576 sattunut suuri tulipalo pahensi kaupungin kärsimiä tuhoja.
Espanjalaiset lähtivät vuonna 1577, ja protestantit ja katolilaiset saivat kaupungissa yhtäläiset oikeudet. Kaupungin toipumista auttoi flaamilaisten ja ranskalaisten maahanmuuttajien aalto: vuoteen 1622 mennessä kaupungin asukasluku kasvoi 18 tuhannesta (1573) noin 40 tuhanteen. Flaamilaisten kehittyneet taidot silkki- ja puuvillakaupassa tekivät Haarlemin puuvillasta maailmankuulun tuotteen.
1632 Haarlemin ja Amsterdamin välille rakennettiin kanava. Kaupunki alkoi laajentua jo muuriensa ulkopuolelle, mikä aiheutti ongelmia sekä kaupungin puolustamiselle hyökkäysten sattuessa että veronkannolle ja järjestyssääntöjen valvomiselle. 1671 aloitettiin suuri projekti kaupungin laajentamiseksi pohjoiseen – rakennettiin kaksi uutta kanavaa ja uusi puolustusmuuri (nykyinen Staten en Prinsenbolwerk). Neliönmuotoinen asemakaava jäi siis historiaan.
1600-luvulla Haarlem oli tärkeä oluentuottaja Alankomaissa. Espanjalaisten piirityksen aikana kaupungissa oli noin 50 panimoa, 45 vuotta myöhemmin vuonna 1620 noin sata. Haarlem on 1630-luvulta lähtien ollut myös tärkeä tulppaanien kauppakeskus. Vuosisadan lopulla taloudellinen tilanne kuitenkin kääntyi pitkäksi aikaa huonoon suuntaan.
Historia > 1700-luvulta nykyaikaan

1700-luvun lopussa perustettiin useita Alankomaiden kuningashuonetta (Oranje) vastustavia yhdistyksiä. 18.–19. tammikuuta 1795 nämä komissiot panivat käyntiin verettömän vallankumouksen: yöllä kaupungin hallinto vaihdettiin ja kaupunki vapautettiin rauhallisesti. Julistettiin Batavian tasavalta, ja Ranskan armeija marssi kaupunkiin kaksi päivää myöhemmin. Alankomaiden uudelle hallitukselle keskitettiin runsaasti valtaa, minkä seurauksena kaupunkien itsenäisyys väheni. Vihamielisyydet Englannin kanssa haittasivat Haarlemin kauppaa.
Turhiksi käyneet kaupunginmuurit purettiin 1800-luvun alussa. 1815 kaupungissa asui 17 000 henkeä, ja tekstiiliteollisuus oli huonossa kunnossa. Alankomaiden kuningaskunnan perustaminen loi toivoa, mutta turhaan, ja talous pysyi lamassa. Puuvillasta ei ollut enää apua kaupungin nostamiseen suosta. Vuosisadan puolivälissä Haarlemin talous alkoi vähitellen parantua, ja Alankomaiden ensimmäinen rautatielinja avattiin Haarlemin ja Amsterdamin välille vuonna 1836. Kahden tunnin sijaan matka kaupunkien välillä kestikin nyt vain 30 minuuttia.
1878 hevosraitiovaunut aloittivat liikenteen rautatieasemalta Haarlemmerhoutiin, ja 1899 avattiin ensimmäinen sähköistetty linja. kaupungin väkiluku kaksinkertaistui 30 vuodessa 69 tuhanteen (vuonna 1909).
1900-luvun alkupuolella Haarlem laajentui voimakkaasti pohjoiseen. Vuonna 1920 Schotenin kunta ja useita muita alueita liitettiin kaupunkiin, mikä lisäsi väkilukua kertaheitolla 30 tuhannella. Myöhemmin laajenemissuunniksi vaihtuivat etelä (Schalkwijk) ja itä (Waarderpolder).
Toisen maailmansodan aikana saksalaiset rakensivat kaupunkiin puolustuslinjan ja suuren muurin Haarlemmerhoutin läpi. 1944 Natsit pidättivät Corrie ten Boomin perheen – he olivat suojelleet juutalaisia ja vastarintaliikkeen jäseniä koko sodan ajan.
Sodan jälkeen suuri osa raskaasta teollisuudesta muutti kaupungista.
Nähtävyyksiä

Kaupunki on kuuluisa hofjeistaan (yksityisesti rahoitettuja asuntoja vanhoille naisille). Nykyään kaupungissa on jäljellä 19 hofjea.
Grote Markt
Teylersmuseum (Alankomaiden vanhin museo)
Frans Halsin museo
Windmill De Adriaan
Sint-Bavon katedraali eli Grote Kerk
Haarlemin kaupungintalo
Amsterdamse Poort
Vleeshal
Haarlemin rautatieasema
Theater De Toneelschuur
Väestö

| --- | --- |
Vuosi: Asukasmäärä
1380: 10 000
1573: 18 000
1622: 40 000
1817: 17 000
1879: 37 000
1909: 70 000
1967: 173 000
2005: 150 000
Urheilu

Eerste Divisiessä pelaava HFC Haarlemin jalkapallojoukkue on kotoisin Haarlemista (lakkautettu vuonna 2010).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin internetsivut (hollanniksi)
Haarlem vuonna 1550.
Näköala Haarlemiin. Jacob van Ruisdaelin maalaus 17. vuosisadan toiselta kolmannekselta.
Grote Markt nykypäivänä.
Kartta Haarlemin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Halton (yritys)

| Oy Halton Group Ltd |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1969, Suomessa
Avainhenkilöt:  Mika Halttunen (hall.pj.), Kai Konola, (tj)
Kotipaikka:   Kausala, Iitti
Toimiala:  rakennusteollisuus
Tuotteet:  ilmanjako, ilmavirtojen hallinta, ilmanvaihdon paloturvallisuus, keittiöilmanvaihto, laboratorioiden ilmanvaihto,  ilmansuodatus,   keskuspölynpoistojärjestelmät , sisäympäristönhallinta ja ongelmanratkaisu
Liikevaihto:  270 milj. euroa (2022)
Henkilöstö:  1900 (2023)
Kotisivu:  halton.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Halton Group on sisäilmasto- ja sisäympäristötuotteisiin, -palveluihin ja ratkaisuihin erikoistunut yritys. Yhtiön osaamis- ja tuotealueita ovat ilmanjako, ilmavirtojen hallinta, paloturvallisuus, keittiöilmanvaihto, ilmanpuhdistus ja sisäympäristöjen hallinta. Halton toimittaa ratkaisuja kaupallisista ja julkisista kiinteistöistä terveydenhuoltoon ja laboratorioihin, ammattikeittiöihin ja ravintoloihin sekä laivoihin ja öljynporauslautoille.
Halton on vuonna 1969 perustettu perheyritys. Sen perusti teollisuusneuvoksen arvonimen 1983 saanut insinööri Seppo Halttunen (1927–2013), joka oli yrityksen toimitusjohtaja vuoteen 1992 ja sen jälkeen yrityksen hallituksen puheenjohtaja.
Yhtiö toimii nykyisin yli 35 maassa. Yhtiöllä on tuotantoyksiköitä Suomessa, Ranskassa, Saksassa, Britanniassa, Kanadassa, Kiinassa, Malesiassa ja Yhdysvalloissa. Tutkimus- ja tuotekehitystyön tilat ovat Yhdysvalloissa, Kanadassa, Britanniassa, Saksassa, Ranskassa, Malesiassa, Kiinassa ja Suomessa. Lisäksi Haltonilla on lisenssivalmistusta Etelä-Afrikassa, Meksikossa, Uudessa-Seelannissa ja Australiassa. Haltonin palveluksessa työskentelee kaikkiaan noin 1900 henkilöä (2023). Konsernin liikevaihto vuonna 2022 oli noin 270 miljoonaa euroa.
Aiheesta muualla

Haltonin verkkosivut
Halton on CleanTech Finlandin jäsen
Halton on FSCI (Foodservice Consultants Society International) jäsen ja sponsori
Halton on Millennium-teknologiapalkinnon yritysyhteistyökumppani
Halton on REHVAn yritysyhteistyökumppani
Halton on Suomen LVI-liiton jäsen
Has-Been Heroes

| Has-Been Heroes |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Frozenbyte
Julkaisija:  GameTrust Games
Jakelija:  Humble Store, Steam, Nintendo eShop, Microsoft Store ja PlayStation Store
Ohjaaja:  Tero Rickström
Tuottaja:  Joel Kinnunen
Suunnittelija:  Tero Rickström, Teemu Laine
Käsikirjoittaja:  Maija Koivula, Silja Partanen
Taiteilija:  Aleksi Rokka, Jari Lankinen, Maaria Laurinen, Jesse Keisala, Ville Sinkkonen
Säveltäjä:  Sauli Lehtinen, Jori Kemppi
Ohjelmoija:  Samuli Raivio, Antti Alkkiomäki, Eelis Autio, Oskari Nousiainen, Juha Hiekkamäki
Pelimoottori:  Storm3D
Julkaistu:  WW 28.maaliskuuta 2017
Lajityyppi:  roolipeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 7
Alusta:  Nintendo Switch, PlayStation 4, Windows, Xbox One
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu ja digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK         : 
Has-Been Heroes on suomalaisen Frozenbyten kehittämä taktinen roolipeli.
Peli on julkaistu 28.3.2017 Nintendo Switch, PlayStation 4, Xbox One ja Windows -alustoille. Pelin on julkaissut GameTrust Games.
Vastaanotto

Pelillä on Game Rankings -kerääjäsivustolla 57,40% arvosana Nintendo Switch -versiolla.
Aiheesta muualla

Has-Been Heroes MobyGamesissa (englanniksi)
Hanhisuo

Hanhisuo voi tarkoittaa seuraavia paikkoja:
Hanhisuo, kulmakunta ja entinen koulupiiri Urjalassa
Hanhisuo, laiturivaihdetasoinen rautatieliikennepaikka Urjalassa
Hanhisuo, suo Urjalassa
Hanhisuo, suo Orivedellä
Urjalan ja Oriveden Hanhisuon lisäksi Suomessa on useita muitakin Hanhisuo-nimisiä soita.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hanhisuo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hankyū-rautatiet

| Hankyū-rautatiet> 阪急電鉄株式会社.Hankyu Corporation |
| --- | --- |

Perustiedot
 Hankyū-rautateiden linjakartta
Valtio:  Japani
Toiminta-alue:  Kansai
Perustettu:  19. lokakuuta 1907
Rataverkko
Verkoston pituus:  143,6 km
Kotisivu
Hankyūn 6000-sarjan juna
Hankyū-rautatiet (jap. 阪急電鉄株式会社, Hankyū dentetsu kabushikigaisha) on japanilainen rautatieyhtiö, joka toimii Kansain seudulla Keihanshinin metropolialueella. Se luetaan suurten yksityisten rautatieyhtiöiden (ōte-shitetsu) joukkoon. Hankyūn rautatielinjojen yhteispituus on 143,6 kilometriä, ja se kuljettaa vuosittain noin 650 miljoonaa matkustajaa (vuonna 2017). Asemia sillä on käytössään 90 kappaletta. Rautatieliikenteen lisäksi yritys harjoittaa vapaa-ajan- ja kiinteistönvälitysliiketoimintaa. Se on osa Hankyū Hanshin Holdings -ryhmää, johon kuuluu lukuisia muita yrityksiä, mukaan lukien Hanshin-rautatiet.
Yhtiöllä on 3 011 työntekijää (vuonna 2017). Sen pääkonttori sijaitsee Osakan kaupungin Kitan suuralueella.
Historia

Hankyū-rautateiden edeltäjän Minoo-Arima-pikaraitiotien (jap. 箕面有馬電気軌道, Minoo-Arima denkikidō) perusti Ichizō Kobayashi lokakuussa 1907. Se aloitti liikennöinnin Takarazuka- ja Minoo-linjoilla vuonna 1910.
Linjat

Hankyū-rautateiden verkosto liittää toisiinsa Osakan, Kōben ja Kioton suurkaupungit. Merkittävin terminaali on Osakan keskustan pohjoispuolella sijaitseva Umedan rautatieasema; sinne päättyvät kolme päälinjaa liittävät Osakan Kōbeen, Takarazukaan ja Kiotoon. Näillä linjoilla on useita haaralinjoja. Hankyū harjoittaa läpiajoliikennettä muiden rautatieyhtiöiden linjoille, kuten Osakan metron Sakaisuji-linjalle.
| Symboli> Kōbe-linja | Linja> Kōbe-linja | Japaniksi> Kōbe-linja | Reitti> Kōbe-linja | Pituus (km)> Kōbe-linja | Kōbe-linja | Kōbe-linja | Kōbe-linja | Kōbe-linja | Kōbe-linja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kōbe-päälinja | 阪急神戸本線 | Umeda–Sannomiya | 32,3 |  |  |  |  |  |
|  | Kōbe-pikalinja | 阪急神戸高速線 | Sannomiya–Shinkaichi | 5,7 |  |  |  |  |  |
|  | Itami-linja | 阪急伊丹線 | Tsukaguchi–Itami | 3,1 |  |  |  |  |  |
|  | Imazu-linja | 阪急今津線 | Takarazuka–Imazu | 9,3 |  |  |  |  |  |
|  | Kōyō-linja | 阪急甲陽線 | Shukugawa–Kōyōen | 2,2 |  |  |  |  |  |
Takarazuka-linja
|  | Takarazuka-päälinja | 阪急宝塚本線 | Umeda–Takarazuka | 24,6 |  |  |  |  |  |
|  | Minoo-linja | 阪急箕面線 | Ishibashi–Minoo | 4 |  |  |  |  |  |
Kioto-linja
|  | Kioto-päälinja | 阪急京都本線 | Jūsō–Kawaramachi | 47,7 |  |  |  |  |  |
|  | Senri-linja | 阪急千里線 | Tenjinbashisuji rokuchōme–Kita-Senri | 13,6 |  |  |  |  |  |
|  | Arashiyama-linja | 阪急嵐山線 | Katsura–Arashiyama | 4,1 |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hankyū-rautatiet Wikimedia Commonsissa
Yhtiön internetsivut (japaniksi) (englanniksi) (kiinaksi) (koreaksi)
Havaijinhuitti

| Havaijinhuitti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Hävinnyt  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kurkilinnut Gruiformes
Heimo::  Rantakanat Rallidae
Suku::  Pikkuhuitit Zapornia
Laji::  sandwichensis
Kaksiosainen nimi
 Zapornia sandwichensis  (J.F. Gmelin, 1789) 
Katso myös
   Havaijinhuitti Wikispeciesissä   Havaijinhuitti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Havaijinhuitti (Zapornia sandwichensis) oli Havaijin itäosien ylänkömetsien aukeiden paikkojen rantakanalaji, joka kuoli sukupuuttoon 1800-luvun lopulla. Vuonna 1864 kerättiin viimeinen yksilö museokappaleeksi, ja 1884 (tai 1893) se raportoitiin viimeisen kerran. Lajin tuhoksi koituivat saarelle irtipäästetyt vierasperäiset petonisäkkäät, etenkin mangustit. Johann Friedrich Gmelin kuvaili lajin holotyypin vuonna 1789.
Aiheesta muualla

Naturalis (sisältää kolmiulotteisen valokuvan täytetystä yksilöstä (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Hans Erich Apostel

Hans Erich Apostel (22. tammikuuta 1901 Karlsruhe, Saksa – 30. marraskuuta 1972 Wien, Itävalta) oli itävaltalainen säveltäjä. Hän sai opetusta Schönbergiltä ja Bergiltä, jotka vaikuttivat toisessa Wienin koulukunnassa. Alkujaan hänen musiikkinsa oli lyyristä ja romanttista. Hänen tyylinsä kuitenkin kehittyi atonaaliseksi ja ekspressionistiseksi ennen siirtymistä sarjallisuuteen.
Apostelin musiikki leimattiin aikoinaan rappiotaiteeksi.
Eräs Apostelin teoksista on Kubiniana (op. 13, 1946), hänen läheisen ystävänsä Alfred Kubinin taiteen innoittama kymmenen pianokappaleen sarja.
Hallitsijasuku

Hallitsijasuku eli dynastia tarkoittaa peräkkäisiä, samaan sukuun kuuluvia hallitsijoita. Yleisimmin dynastia-sanaa käytetään Kiinan historian yhteydessä (katso Kiinan dynastiat).[lähde? ]