stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eurovision laulukilpailu 2000
Karsintamenetelmä viiden aikaisemman vuoden pistekeskiarvon mukaan

Mukaan vuoden 2000 Euroviisuihin pääsi tämän listan 13 parasta maata. Keltaisella taustavärillä on merkitty kilpailusta jäähylle joutuneet maat. Vuoden 1999 voittaja Ruotsi ja uuden säännön mukaisesti myös Euroviisujen neljä suurinta rahoittajamaata (Espanja, Iso-Britannia, Ranska ja Saksa) pääsivät automaattisesti mukaan vuoden 2000 kisaan, BIG 4 -maat on merkitty harmaalla ja Ruotsi hopealla taustavärillä. Taulukossa eivät ole vuoden 1999 kisasta jäähyllä tai vapaaehtoisesti poissa olleet maat. Kaikki vuoden 1999 kisasta pois joutuneet maat palasivat tänä vuonna Kreikkaa, Unkaria ja Slovakiaa lukuun ottamatta. Sen sijaan Latvia osallistui kilpailuun ensimmäistä kertaa ja Venäjä teki paluun. Pistekeskiarvot on laskettu laskemalla kunkin maan pistemäärät vuosilta 1995–1999 yhteen ja jakamalla summa maan osallistumiskertojen määrällä niinä viitenä vuotena.
| Maa | Vuoden 1995 pisteet | Vuoden 1996 pisteet | Vuoden 1997 pisteet | Vuoden 1998 pisteet | Vuoden 1999 pisteet | Yhteensä | Keskiarvo | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Iso-Britannia | 76 | 77 | 227 | 166 | 38 | 584 | 116,8 | - |
|  Israel | 81 | - | - | 172 | 93 | 346 | 115,33 | 1. |
|  Ruotsi | 100 | 100 | 36 | 53 | 163 | 452 | 90,4 | - |
|  Irlanti | 44 | 162 | 157 | 64 | 18 | 445 | 89 | 2. |
|  Kroatia | 91 | 98 | 24 | 131 | 79* | 423 | 84,6 | 3. |
|  Malta | 76 | 68 | 66 | 165 | 32 | 407 | 81,4 | 4. |
|  Alankomaat | - | 78 | 5 | 150 | 71 | 304 | 76 | 5. |
|  Viro | - | 94 | 82 | 36 | 90 | 302 | 75,5 | 6. |
|  Norja | 148 | 114 | 0 | 79 | 35 | 376 | 75,2 | 7. |
|  Tanska | 92 | - | 25 | - | 71 | 188 | 62,67 | 8. |
|  Saksa | 1 | - | 22 | 86 | 140 | 249 | 62,25 | - |
|  Islanti | 31 | 51 | 18 | - | 146 | 246 | 61,5 | 9. |
|  Kypros | 79 | 72 | 98 | 37 | 2 | 288 | 57,6 | 10. |
|  Itävalta | 67 | 68 | 12 | - | 65 | 212 | 53 | 11. |
|  Espanja | 119 | 17 | 96 | 21 | 1 | 254 | 50,8 | - |
|  Turkki | 21 | 57 | 121 | 25 | 21 | 245 | 49 | 12. |
|  Belgia | 8 | 22 | - | 122 | 38 | 190 | 47,5 | 13. |
|  Slovenia | 84 | 16 | 60 | 17 | 50 | 227 | 45,4 | 14. |
|  Ranska | 94 | 18 | 95 | 3 | 14 | 224 | 44,8 | - |
|  Bosnia ja Hertsegovina | 14 | 13 | 22 | - | 86 | 135 | 33,75 | 15. |
|  Portugali | 5 | 92 | 0 | 36 | 12 | 145 | 29 | 16. |
|  Puola | 15 | 31 | 54 | 19 | 17 | 136 | 27,2 | 17. |
|  Liettua | - | - | - | - | 13 | 13 | 13 | 18. |
* Kroatia menetti keskiarvovertailussa kolmasosan pisteistään taustanauhalla olleiden mieskuoroäänten takia.
Aiheesta muualla

Eurovision laulukilpailu 2000 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Eurovision laulukilpailu
Maat
| --- | --- |
Aktiiviset: Alankomaat · Albania · Armenia · Australia · Azerbaidžan · Belgia · Espanja · Georgia · Irlanti · Islanti · Israel · Italia · Itävalta · Kreikka · Kroatia · Kypros · Latvia · Liettua · Luxemburg · Malta · Montenegro · Norja · Portugali · Puola · Ranska · Ruotsi · Saksa · San Marino · Serbia · Slovenia · Suomi · Sveitsi · Tanska · Tšekki · Ukraina · Viro · Yhdistynyt kuningaskunta
Epäaktiiviset: Andorra · Bosnia ja Hertsegovina · Bulgaria · Marokko · Moldova · Monaco · Pohjois-Makedonia · Romania · Slovakia · Turkki · Unkari · Valko-Venäjä · Venäjä
Entiset: Jugoslavia · Serbia ja Montenegro
Epäonnistuneet yritykset: Kazakstan · Kosovo · Libanon  · Liechtenstein · Neuvostoliitto · Qatar · Tunisia
Kilpailut vuosittain
| --- | --- |
1950-luku: 1956 · 1957 · 1958 · 1959
1960-luku: 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969
1970-luku: 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979
1980-luku: 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989
1990-luku: 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999
2000-luku: 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
2010-luku: 2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019
2020-luku: 2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025
Yliviivattu vuosiluku tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Isäntäkaupungit
| --- | --- |
1950–: Lugano · Frankfurt · Hilversum · Cannes
1960–: Lontoo · Cannes · Luxemburg · Lontoo · Kööpenhamina · Napoli · Luxemburg · Wien · Lontoo · Madrid
1970–: Amsterdam · Dublin · Edinburgh · Luxemburg · Brighton · Tukholma · Haag · Lontoo · Pariisi · Jerusalem
1980–: Haag · Dublin · Harrogate · München · Luxemburg · Göteborg · Bergen · Bryssel · Dublin · Lausanne
1990–: Zagreb · Rooma · Malmö · Millstreet · Dublin · Dublin · Oslo · Dublin · Birmingham · Jerusalem
2000–: Tukholma · Kööpenhamina · Tallinna · Riika · Istanbul · Kiova · Ateena · Helsinki ·  Belgrad · Moskova
2010–: Oslo · Düsseldorf · Baku · Malmö · Kööpenhamina · Wien · Tukholma · Kiova · Lissabon · Tel Aviv
2020–: Rotterdam · Rotterdam · Torino · Liverpool · Malmö · Basel
Yliviivattu kaupunki tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Puerto Casado

| Puerto Casado |
| --- | --- |
 Puerto Casado
 Koordinaatit: 22°17′24″S, 57°56′24″W 
Valtio:  Paraguay
Departementti:  Alto Paraguay
Väkiluku (2022):  5 439
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Puerto Casado on kaupunki Paraguayn Alto Paraguayn departementissa Paraguayjoen varrella. Vuonna 1889 perustettu kaupunki oli aikanaan merkittävä tanniinisatama, mutta siihen liittyvä teollisuus on myöhemmin taantunut. Vuonna 2022 kaupungin asukasluku oli 5 439.
Maantiede

Puerto Casado sijaistee Paraguayn Alto Paraguayn departementissa Paraguayjoen varrella noin Asunción kilometriä maan pääkaupunki Asunciónista pohjoiseen. Seutu on osa laajempaa Gran Chacon maantieteellistä aluetta.
Historia

Puerto Casado perustettiin vuonna 1889. Se oli Carlos Casado-yhtiön päätoimipaikka ja sinne rakennettiin Etelä-Amerikan ensimmäinen tanniinitehdas. Kaupungista kasvoi Chacon alueen suurin kaupunki. Sen länsipuolella sijaitseville latifundio-tiloille rakennettiin kapearaiteinen rautatie. Sen kautta kaupunkiin tuotiin tehtaan raaka-aineena käyttämää quebrachopuuta.
30. joulukuuta 1926 kaupunkiin saapui ensimmäinen joukko mennoniittoja. He perustivat sieltä edelleen siirtokuntia Chacon keskiosiin. Chacon sodan sytyttyä Boliviaa vastaan Puerto Casado oli tärkeä paraguaylaisten joukkojen kuljetuspaikka. Kaupungin suhdanteet kääntyivät laskuun joitakin vuosikymmeniä myöhemmin. 1950-luvulla tanniinin kysynä maailmalla alkoi laskea ja Puerto Casadon tanniinitehdas jouduttiin lopulta sulkemaan vuonna 1996. Kaupunki sai tällöin hetkellisesti uuden nimen Puerto La Victoria, mutta vanha nimi palautettiin nopeasti uudestaan sen tilalle.
Vuonna 2000 Carlos Casado myi suuren määrän maata kaupungissa eteläkorealaiselle Yhdistymiskirkolle. Kirkolla oli oma Victoria S.A -niminen maatalousyhtiönsä, jonka toiminta herätti ärtymystä paikallisissa. Yhtiön erotettua 400 ammattiliiton perustamista yrittänyttä työntekijäänsä joukko paikallisia tuhosi 30. lokakuuta 2003 yhtiön toimipaikan kaupungin satamassa. Vuonna 2005 yhtiön ostamia maita takavarikoitiin. Paraguayn talousministeriö perusteli takavarikkoa yhtiön pienillä sijoituksilla seudulle. Yhtiö puolustautui perustelemalla sijoitusten puutetta paikallisten vihamielisyydellä. Lopulta yhtiö oli kiistojen jälkeen luovuttanut osan maista paikallisille, mutta esimerkiksi mielenosoittajien vuonna 2006 valtaama entinen tanniinitehdas palautettiin sille vuonna 2014.
Väestö

Puerto Casadon asukasluku oli Paraguayn vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan 5 439.
Vanhan rautatien jäänteet.
Vanha tanniinitehdas.
Varsinais-Suomen maakunta

| Varsinais-Suomen maakunta Egentliga Finland |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Historialliset läänit:  Turun ja Porin lääni (1634–1997)  Länsi-Suomen lääni (1997–2009)
Maakuntakeskus:  Turku
Maakuntajohtaja:  Kari Häkämies
Pinta-ala ilman merialueita:  10 912,22 km² 10:nneksi suurin 2021 
Kokonaispinta-ala:  20 537,55 km² 6:nneksi suurin 2021 
– maa:  10 666,06 km²
– sisävesi:  246,16 km²
– meri:  9 625,33 km²
Väkiluku:  494 781 kolmanneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  46,39 as./km² (31.12.2024)
Maakuntalaulu:  Varsinaissuomalaisten laulu
Nimikkolajit:   
– eläin:  kettu
– järvi:  Pyhäjärvi
– kala:  silakka
– kasvi:  tammi
– kivi:  punainen graniitti
– lintu:  naakka eli hakkinen
Lyhenne:  FI-19
Varsinais-Suomi (ruots. Egentliga Finland) on Suomen maakunta, joka sijaitsee Saaristomeren rannikolla ja saarissa. Maakunta koostuu Loimaan, Salon, Turun, Vakka-Suomen ja Turunmaan seutukunnista. Naapurimaakunnat ovat Ahvenanmaa lounaassa, Kanta-Häme ja Pirkanmaa koillisessa, Satakunta pohjoisessa sekä Uusimaa idässä. Nykyinen maakunnan alue on Varsinais-Suomen historiallista maakuntaa hieman laajempi, sillä se käsittää myös Loimaan seudun, joka kuuluu Satakunnan, sekä Someron, joka kuuluu Hämeen historialliseen maakuntaan.
Varsinais-Suomen pinta-ala 2021-01-01 1. tammikuuta 2021 oli 20 537,55 km², josta maa-alueita on 10 666,06 km², sisävesiä 246,16 km² ja merialueita 9 625,33 km². Maakunnan väkiluku 2024-12-31 31. joulukuuta 2024 oli 494 781 henkeä, joten se oli Uudenmaan ja Pirkanmaan jälkeen Suomen kolmanneksi runsasväkisin maakunta. Maakunnan valtakunnallinen väestöosuus on noin 8,7 prosenttia. Asukkaista 5,7 prosenttia oli ruotsinkielisiä ja 3,9 prosenttia vieraskielisiä. Varsinais-Suomen väestötiheys on Suomen toiseksi suurin Uudenmaan maakunnan jälkeen. Alueen pääkaupunki ja samalla asukasluvultaan suurin kaupunki on Turku. Varsinais-Suomessa on enemmän kesämökkejä kuin missään muussa Suomen maakunnassa: vuonna 2012 Varsinais-Suomessa niitä oli noin 49 000.
Varsinais-Suomi muodostaa eduskuntavaaleissa Varsinais-Suomen vaalipiirin. Vaalipiiristä valittiin vuoden 2019 vaaleissa eduskuntaan 17 kansanedustajaa.
Vaakuna

Varsinais-Suomen liitto kuvaa maakunnan vaakunaa seuraavasti:
Varsinais-Suomen vaakuna on osa Kustaa Vaasan 7. syyskuuta 1557 silloiselle Suomen herttuakunnalle ja pojalleen Juhanalle myöntämää vaakunaa. Vaakuna esiintyy monien muiden maakuntavaakunoiden ohella myös Uppsalan tuomiokirkossa samassa Kustaa Vaasan hautamuistomerkissä, jossa on myös vanhin tunnettu Suomen vaakuna. Siinä nykyisen Varsinais-Suomen vaakunan yhteydessä lukee kuitenkin ”Södra Finland” (Etelä-Suomi) ja Satakunnan vaakunan yhteydessä ”Norra Finland” (Pohjois-Suomi).
Varsinais-Suomen vaakuna vuodelta 1557 on vanhin kuvallinen esitys, jossa sinikeltainen ristilippu esiintyy Ruotsin valtakuntaan liittyvänä tunnuksena, josta sittemmin kehittyi nykyisen Ruotsin lippu.
Syyskuussa vuonna 2007 vaakuna täytti 450 vuotta. Vaakunan syntymäpäiviä vietettiin kutsuvierastilaisuutena Turun linnassa 7. syyskuuta 2007.
Aluejako

Varsinais-Suomi muodostuu 27 kunnasta, joista 12 on kaupunkeja (lihavoituina). Entisiä kuntia on 48.
Aluejako > Kartta kunnista

Varsinais-Suomen kaupungit ja kunnat keskuksineen.
Aluejako > Luettelo kunnista

| Nimi | Vaakuna | Kuntamuoto | Väkiluku | Pinta-ala | Väestötiheys | Seutukunta | Perustettu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turku (Åbo) |  | maakunnan pääkaupunki | 206 035 | 306,36 km² | 838,8 as./km² | Turun seutukunta | 1229 |
| Salo |  | kaupunki | 50 867 | 2 168,29 km² | 25,59 as./km² | Salon seutukunta | 1887 |
| Kaarina |  | kaupunki | 36 563 | 179,59 km² | 242,83 as./km² | Turun seutukunta | 1869 |
| Raisio |  | kaupunki | 25 717 | 50,06 km² | 527,42 as./km² | Turun seutukunta | 1292 |
| Naantali |  | kaupunki | 20 108 | 688,24 km² | 64,33 as./km² | Turun seutukunta | 1443 |
| Loimaa |  | kaupunki | 15 304 | 851,85 km² | 18,05 as./km² | Loimaan seutukunta | 1921 |
| Uusikaupunki  |  | kaupunki | 14 819 | 1 932,48 km² | 29,45 as./km² | Vakka-Suomi | 1617 |
| Lieto |  | kaupunki | 20 666 | 302,56 km² | 68,76 as./km² | Turun seutukunta | 1331 |
| Parainen (Pargas) |  | kaupunki | 14 880 | 5 547,79 km² | 16,83 as./km² | Turunmaan seutukunta | 2009 |
| Paimio |  | kaupunki | 11 227 | 242,27 km² | 47,07 as./km² | Turun seutukunta | 1997 |
| Somero |  | kaupunki | 8 430 | 697,68 km² | 12,62 as./km² | Salon seutukunta | 1867 |
| Masku |  | kunta | 9 577 | 204,08 km² | 54,76 as./km² | Turun seutukunta | - |
| Laitila |  | kaupunki | 8 488 | 545,33 km² | 15,96 as./km² | Vakka-Suomi | 1868 |
| Pöytyä |  | kunta | 8 013 | 773,55 km² | 10,68 as./km² | Loimaan seutukunta | - |
| Mynämäki |  | kunta | 7 478 | 536,09 km² | 14,39 as./km² | Turun seutukunta | - |
| Kemiönsaari (Kimitoön) |  | kunta | 6 369 | 2 800,97 km² | 9,27 as./km² | Turunmaan seutukunta | 2009 |
| Rusko |  | kunta | 6 420 | 127,90 km² | 50,49 as./km² | Turun seutukunta | - |
| Nousiainen |  | kunta | 4 659 | 199,49 km² | 23,42 as./km² | Turun seutukunta | 1867 |
| Aura |  | kunta | 3 965 | 95,58 km² | 41,73 as./km² | Loimaan seutukunta | 1917 |
| Sauvo |  | kunta | 2 964 | 299,63 km² | 11,73 as./km² | Turun seutukunta | - |
| Koski Tl |  | kunta | 2 185 | 192,42 km² | 11,41 as./km² | Loimaan seutukunta | 1869 |
| Vehmaa |  | kunta | 2 249 | 202,08 km² | 11,91 as./km² | Vakka-Suomi | 1869 |
| Pyhäranta |  | kunta | 1 920 | 291,74 km² | 13,38 as./km² | Vakka-Suomi | - |
| Marttila |  | kunta | 1 919 | 195,99 km² | 9,83 as./km² | Loimaan seutukunta | 1409 |
| Taivassalo |  | kunta | 1 690 | 217,71 km² | 12,04 as./km² | Vakka-Suomi | - |
| Oripää |  | kunta | 1 302 | 117,83 km² | 11,06 as./km² | Loimaan seutukunta | 1869 |
| Kustavi |  | kunta | 967 | 770,04 km² | 5,83 as./km² | Vakka-Suomi | 1874 |
Aluejako > Entisiä kuntia

Varsinais-Suomen maakunnan entisiä kuntia ovat:
| --- | --- |
  Alastaro   Angelniemi   Askainen   Dragsfjärd   Halikko   Hiittinen (Hitis)   Houtskari (Houtskär)   Iniö   Kakskerta   Kalanti   Karinainen   Karjala   Karuna   Kemiö (Kimito)   Kiikala   Kisko   Korppoo (Korpo)  Kuusisto (Kustö) (Ei vahvistettua vaakunaa)   Kuusjoki   Lemu   Loimaan kunta   Lokalahti   Maaria   Mellilä :   Merimasku   Metsämaa   Mietoinen   Muurla   Naantalin maalaiskunta   Nauvo (Nagu)   Paattinen   Paraisten kaupunki (Pargas)   Paraisten maalaiskunta (Pargas landskommun)   Perniö   Pertteli   Piikkiö   Pyhämaa   Rymättylä   Somerniemi   Suomusjärvi   Särkisalo (Finby)   Tarvasjoki   Uskela  Uudenkaupungin maalaiskunta (Ei vahvistettua vaakunaa)   Vahto   Velkua   Västanfjärd   Yläne
Väestö ja kielet > Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty maakunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
| Varsinais-Suomen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 406 360 | 406 360 |
| 1985 | 1985 |    | 415 899 | 415 899 |
| 1990 | 1990 |    | 425 282 | 425 282 |
| 1995 | 1995 |    | 435 119 | 435 119 |
| 2000 | 2000 |    | 447 103 | 447 103 |
| 2005 | 2005 |    | 455 584 | 455 584 |
| 2010 | 2010 |    | 465 183 | 465 183 |
| 2015 | 2015 |    | 474 323 | 474 323 |
| 2020 | 2020 |    | 479 234 | 479 234 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö ja kielet > Kielet

Varsinais-Suomen asukkaista vajaa 92 prosenttia puhuu äidinkielenään suomea tai ruotsia ja hieman yli 8 prosenttia puhuu äidinkielenään muita kieliä. Vieraskielisten osuus on melkein tuplaantunut vuodesta 2010. Alla olevassa taulukossa on esitetty Varsinais-Suomen kymmenen puhutuinta kieltä vuonna 2021:
| Sija | Kieli | Puhujia 2021 | Väestöosuus 2021 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | suomi | 415 917 | 86,03% |
| 2. | ruotsi | 27 459 | 5,68% |
| 3. | venäjä | 5 557 | 1,15% |
| 4. | viro | 4 053 | 0,84% |
| 5. | arabia | 3 849 | 0,80% |
| 6. | kurdi | 2 861 | 0,59% |
| 7. | albania | 2 549 | 0,53% |
| 8. | somali | 1 821 | 0,38% |
| 9. | englanti | 1 700 | 0,35% |
| 10. | ukraina | 1 495 | 0,31% |
Suurimmat taajamat

Vuonna 2017 Varsinais-Suomessa sijaitsi 65 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu maakunnan 10 suurinta taajamaa.
| # | Taajama | Kunta | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Turun keskustaajama | Turku 180 097 Kaarina 31 083 Raisio 23 715 Naantali 14 064 Lieto 13 571 Masku 5 875 Rusko 3 825 | &&&&&&&&&0272230.&&&&00272 230 |
| 2 | Salon keskustaajama | Salo | &&&&&&&&&&029496.&&&&0029 496 |
| 3 | Uudenkaupungin keskustaajama | Uusikaupunki | &&&&&&&&&&010269.&&&&0010 269 |
| 4 | Paraisten keskustaajama | Parainen | &&&&&&&&&&&09494.&&&&009 494 |
| 5 | Loimaan keskustaajama | Loimaa | &&&&&&&&&&&08857.&&&&008 857 |
| 6 | Paimion keskustaajama | Paimio | &&&&&&&&&&&08336.&&&&008 336 |
| 7 | Laitilan keskustaajama | Laitila | &&&&&&&&&&&05579.&&&&005 579 |
| 8 | Someron keskustaajama | Somero | &&&&&&&&&&&05016.&&&&005 016 |
| 9 | Mynämäen kirkonkylä | Mynämäki | &&&&&&&&&&&04199.&&&&004 199 |
| 10 | Jäkärlä | Turku 3 376 Lieto 251 | &&&&&&&&&&&03627.&&&&003 627 |
Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu.
Liikenne

Matkustajaliikennettä Varsinais-Suomessa on Turku–Helsinki- ja Turku–Toijala-radoilla. Turun ja Toijalan välisellä rataosuudella on Turun sataman, Turun, Loimaan ja Humppilan asemat. Junakohtauspaikkoina toimivat lisäksi Maaria, Karviainen ja Kyrö. Rata on valmistunut vuonna 1876 ja sähköistetty vuonna 2000.  Turun ja Helsingin välisellä rataosuudella eli rantaradalla on Turun sataman, Turun, Kupittaan ja Salon asemat. Junakohtauspaikkoina toimivat lisäksi Piikkiö, Paimio ja Ervelä. Rata on valmistunut Helsinkiin asti vuonna 1903. Sähköistys saatiin valmiiksi vuonna 1995, samana vuonna kun Suomen ensimmäiset Pendolino-junat alkoivat kulkea Turun ja Helsingin väliä. Matkustajaliikennettä oli ennen myös Turun ja Uudenkaupungin välisellä radalla, mutta matkustajaliikenne radalla loppui 31.12.1992. Varsinais-Suomen rautateiden tavaraliikenne keskittyy pääosin Turku–Uusikaupunki- ja Turku–Toijala-radoille, mutta vähäistä tavaraliikennettä on myös rantaradalla.
Turun satama on Suomen tärkeimpiä satamia, josta on useita päivittäisiä matkustajaliikenneyhteyksiä Ruotsin Tukholmaan ja Kapellskärin satama sekä Ahvenanmaalle, Maarianhaminaan ja Långnäsiin. Liikennettä järjestää Silja Line ja Viking Line. Turusta on myös runsasta tavaraliikennettä. Naantalin satamassa on enimmäkseen tavaraliikennettä, mutta myös kolmesti päivässä autolauttayhteys Ruotsin Kapellskäriin. Uudenkaupungin satamassa liikennöi lähinnä ro-ro-alukset. Ahvenanmaan maakuntahallinnon ylläpitämät lautat hoitavat liikennettä Paraisilta Kökarin ja Sottungan kautta Långnäsiin sekä Kustavista Brändön ja Kumlingen kautta Vårdöhön.
Varsinais-Suomen ainoa kansainvälinen lentoasema sijaitsee Turun ja Ruskon rajalla. Turun lentoasemalta liikennöidään päivittäin Helsinkiin, Tukholmaan ja Kööpenhaminaan. Asemalla toimii matkustajaterminaalin lisäksi vilkas rahtiterminaali. Matkustajamäärä vuonna 2006 oli 339 920.
Turku on usean valtatien toinen päätepiste. Sieltä lähtevät valtatie 1 Helsinkiin, valtatie 8 Suomen länsirannikkoa pitkin Ouluun, valtatie 9 Tampereelle ja valtatie 10 Hämeenlinnaan. Muita tärkeitä liikenneväyliä ovat kantatie 41 Aurasta Huittisiin, kantatie 43 Uudestakaupungista Harjavaltaan ja kantatie 52 Salosta Raaseporiin sekä seututie 204 Liedosta Euraan. Helsingin ja Porin välinen valtatie 2 sivuaa maakunnan koilliskulmaa.
Uskonto

Varsinais-Suomi on evankelisen liikkeen synnyinseutua ja liike on lähes ainoana hallinnut alueen seurakuntaelämää. Evankelisuus on voimakkaampaa kuin missään muualla erityisesti Loimaan ympäristössä sekä Loimijoen varressa Pöytyällä, Karinaisissa ja Tarvasjoella. Evankelisuuden suhteellinen kannatusosuus on huomattava ja liikkeen yhtenäistä vaikutusta osoittaa muiden liikkeiden puuttuminen.
Turussa on evankelisten ohella omaa toimintaa heränneillä, lestadiolaisilla ja rukoilevaisilla. Elinvoimaisimmin Turussa toimii alueen valtaliike evankelisuus. Turussa on myös voimakasta kannatusta evankelioivalle herätyskristillisyydelle.
Ruokakulttuuri

Varsinais-Suomi on suomalaisen keittiön läntistä ydinaluetta, joka on saanut vaikutteita erityisesti Ruotsista, Tanskasta ja Saksasta. Alueen pitkä historia ja erityisesti maanviljelyn ja kalastuksen perinteet ovat vaikuttaneet paikalliseen ruokakulttuuriin. Lounaissuomalaiset ovat muuta Suomea aikaisemmin omaksuneet uusia ruuanvalmistustapoja, jotka ovat sitten siirtyneet Varsinais-Suomesta myös lähimaakuntien keittiöihin. Yhtenä esimerkkinä voi mainita mämmin, joka oli aiemmin tunnettu vain Lounais-Suomessa, mutta sittemmin levisi koko maahan. Myös luonnonolosuhteet ovat suosineet Varsinais-Suomea, ja maakunnan viljelijät ovat olleet ensimmäisten joukossa aloittamassa sokerijuurikkaan, rypsin, tomaatin, kasvihuonekurkun, mansikan ja varhaisvihannesten viljelyä Suomessa.
Kaloista varsinkin silakka – Varsinais-Suomen maakuntakala – on kuulunut alueen ruokaperinteeseen jo vuosisatojen ajan. Sitä on syöty ympäri vuoden suolattuna, paistettuna, hiillostettuna, silakkarullina ja perunoiden päällä keitettynä. Lisäksi ahventa, siikaa ja haukea käytetään usein kalasopassa. Haukea on perinteisesti myös keitetty ja syöty yhdessä kananmunista tehdyn kastikkeen kanssa. Liharuoista tärkeimpiä ovat perinteisesti olleet läskisoossi sekä erilaiset makkarat. Turun kauppahallista saatavat rusina- ja laukkamakkarat ovat yhä hyvin suosittuja.
Leivissä alueen erikoisuus on kyrsä eli kuminalla maustettu ruisleipä. Juhlapyhiksi Turussa leivottiin usein varilimppua tai varikakkoa, joka on imellyttämällä valmistettua hapanleipä, jossa maltaita ja ruisjauhoja imellytetään vedessä. Nykyään varilimppu on Varsinais-Suomen maakuntaleipä, mutta se on Turussakin harvinaisempaa ja sen tilalle on noussut samantyyppinen tumma ja melko makea saaristolaisleipä. lähde?
Jälkiruokana on Varsinais-Suomessa tehty usein ja aivan erityisesti jouluna luumukiisseliä eli väskynäkräämiä. Kiisseliä on syöty jälkiruokana joko sellaisenaan tai riisipuuron kera. Leivoksista ja pullista merkittävimpiä ovat muun muassa runsaasti rusinoita sisältävä herkkukranssi ja niin sanotut norjalaiset eli kakkutaikinasta tehdyt munkit. Muuallakin Suomessa perinteinen berliininmunkki tunnetaan Turussa nimellä piispanmunkki ja siinä on perinteisesti vaaleanpunaisen sijaan valkoinen kuorrutus.
Matkailu

Varsinais-Suomen suosituimmat matkailukohteet vuonna 2006 olivat:
Muumimaailma, Naantali (281 402 kävijää)
Holiday Club Caribia, Turku (254 318 kävijää)
Turun tuomiokirkko (196 790 kävijää)
Aboa Vetus & Ars Nova, Turku (195 708 kävijää)
Turun linna (133 401 kävijää)
Seikkailupuisto, Turku (108 185 kävijää)
Ruisrock, Turku (65 999 kävijää)
Forum Marinum, Turku (55 864 kävijää)
Wiurilan kartano, Halikko (46 000 kävijää)
Luostarinmäen käsityöläismuseo, Turku (45 724 kävijää)
Hiidenlinna, Somero (Somerniemi) (44 325 kävijää)