stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Puijon hyppyrimäet
Puijo K65 > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 68,5 metriä on hypännyt Julia Tervahartiala.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12.2006 |  Julia Kykkänen | 44,5 m | Nuoriso Cup |  |
| 30.12.2006 |  Julia Kykkänen | 46,5 m | Nuoriso Cup |  |
| 2.2.2013 |  Susanna Forsström | 59,0 m | Lidl Cup |  |
| 2.2.2013 |  Jenny Rautionaho | 67,0 m | Lidl Cup |  |
| 6.1.2018 |  Julia Tervahartiala | 68,0 m | Juniori Cup |  |
| 6.1.2018 |  Julia Tervahartiala | 68,5 m | Juniori Cup |  |
| 22.2.2020 |  Wang Liangyao | 70,0 m | Veikkaus Cup | Kaatunut |
Puijo K65 > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Kesämäkiennätyksen 71,5 metriä ovat hypänneet Tomas Kuisma ja Zhao Chuan.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.6.2015 |  Tatu Voutilainen | 66,5 m | Lidl-alueleirikilpailut |  |
| 21.8.2016 |  Tomas Kuisma | 71,5 m | Kansallinen kilpailu |  |
| 21.9.2019 |  Zhao Chuan | 71,5 m |  | Kaksi kertaa |
Puijo K65 > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten kesämäkiennätyksen 70,0 metriä ovat hypänneet Sofia Mattila ja Oosa Thure.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.8.2016 |  Jenny Rautionaho | 66,0 m | Kansallinen kilpailu |  |
| 22.9.2019 |  Shao Birun | 67,0 m | Nuorten kesä SM-kilpailut 2019 |  |
| 4.10.2020 |  Sofia Mattila | 70,0 m | Nuorten kesä SM-kilpailut 2020 |  |
| 7.9.2024 |  Oosa Thure | 70,0 m | Nuorten kesä SM-kilpailut 2024 |  |
Seppo Pellin mäki

Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 28 metrissä ja HS-piste sijaitsee 30 metrissä, alastulorinteessä on muovitus. Ennen kesää 2017 HS-piste sijaitsi 29 metrissä.
Seppo Pellin mäki > Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Mäkiennätyksen 29,5 metriä on hypännyt Aleksi Lappi.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.3.2004 |  Jarkko Määttä | 14,5 m | Yhdistetyn Hopeasompa 2004 | Kaksi kertaa |
| 14.3.2004 |  Jarkko Määttä | 14,5 m | Hopeasompa 2004 | Kaksi kertaa |
| 31.12.2005 |  Leevi Hyrkäs | 28,0 m | Nuoriso Cup |  |
| 31.12.2005 |  Ilkka Keskitalo | 28,0 m | Nuoriso Cup |  |
| 31.12.2005 |  Jarkko Määttä | 29,0 m | Nuoriso Cup | HS29-mäen mäkiennätys |
| 17.3.2013 |  Perttu Reponen | 29,0 m | Hopeasompa 2013 | HS29-mäen mäkiennätys |
| 11.2.2023 |  Aleksi Lappi | 29,5 m | Junioricup | HS32-mäen mäkiennätys |
Seppo Pellin mäki > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 28,0 metriä ovat hypänneet Julia Tervahartiala ja Sofia Mattila.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.12.2005 |  Mikaela Klinga | 19,5 m | Nuoriso Cup |  |
| 31.12.2005 |  Julia Kykkänen | 25,0 m | Nuoriso Cup |  |
| 31.12.2005 |  Julia Kykkänen | 25,5 m | Nuoriso Cup |  |
| 2.1.2016 |  Emilia Sorvisto | 26,0 m | Lidl Cup |  |
| 2.1.2016 |  Julia Tervahartiala | 28,0 m | Lidl Cup |   |
| 3.1.2016 |  Julia Tervahartiala | 28,0 m | Lidl Cup | HS29-mäen mäkiennätys |
| 19.1.2019 |  Sofia Mattila | 28,0 m | Junioricup |  |
Seppo Pellin mäki > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Kesämäkiennätyksen 27,5 metriä ovat hypänneet Kaimar Vagul ja Peter Räisänen.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.8.2016 |  Eemil Haatainen | 22,0 m | Kansallinen kilpailu |  |
| 21.8.2016 |  Kaimar Vagul | 27,5 m | Kansallinen kilpailu | HS29-mäen kesämäkiennätys |
| 4.8.2018 |  Peter Räisänen | 27,5 m | Kansallinen kilpailu | HS32-mäen kesämäkiennätys |
| 27.7.2019 |  Zhen Weijie | 27,5 m | Kesämäkikilpailut | Kaatunut |
Seppo Pellin mäki > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten kesämäkiennätyksen 27,5 metriä on hypännyt Shao Birun.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.8.2016 |  Selina Kähkönen | 25,0 m | Kansallinen kilpailu | Kaksi kertaa, HS29-mäen kesämäkiennätys |
| 4.8.2018 |  Minja Korhonen | 26,0 m | Kansallinen kilpailu | HS32-mäen kesämäkiennätys |
| 27.7.2019 |  Xiang Xueqing | 27,0 m | Kesämäkikilpailut | Kaatunut |
| 27.7.2019 |  Oosa Thure | 26,5 m | Kesämäkikilpailut |  |
| 27.7.2019 |  Song Jiaying | 26,5 m | Kesämäkikilpailut |  |
| 27.7.2019 |  Shao Birun | 28,5 m | Kesämäkikilpailut | Kaatunut |
| 27.7.2019 |  Shao Birun | 27,5 m | Kesämäkikilpailut |  |
Matti Hautamäen mäki

Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 16 metrissä ja HS-piste sijaitsee 20 metrissä, alastulorinteessä on muovitus. Ennen kesää 2017 HS-piste sijaitsi 18 metrissä.
Matti Hautamäen mäki > Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Mäkiennätyksen 20,5 metriä on hypännyt Kasperi Valto.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 17.3.2013 |  Paavo Romppainen | 18,5 m | Hopeasompa 2013 |  |
| 17.3.2013 |  Jasse Lahtinen | 19,0 m | Hopeasompa 2013 |  |
| 17.3.2013 |  Kasperi Valto | 19,5 m | Hopeasompa 2013 |  |
| 17.3.2013 |  Kasperi Valto | 20,5 m | Hopeasompa 2013 | HS18-mäen mäkiennätys |
Matti Hautamäen mäki > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 16,0 metriä on hypännyt Elli Seppänen.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 17.3.2013 |  Kukka Stelander | 10,5 m | Hopeasompa 2013 |  |
| 17.3.2013 |  Selina Kähkönen | 15,0 m | Hopeasompa 2013 |  |
| 4.3.2016 |  Elli Seppänen | 15,5 m | Hopeasompa 2016 |  |
| 5.3.2016 |  Elli Seppänen | 16,0 m | Yhdistetyn Hopeasompa 2016 | HS18-mäen mäkiennätys |
Matti Hautamäen mäki > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Kesämäkiennätyksen 20,5 metriä on hypännyt Tomas Kuisma.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.6.2015 |  Lauri Lankinen | 17,0 m | Leirikisa |  |
| 7.6.2015 |  Aleksi Lankinen | 17,5 m | Leirikisa |  |
| 7.6.2015 |  Otso Thure | 18,0 m | Leirikisa |  |
| 7.6.2015 |  Tomas Kuisma | 19,0 m | Leirikisa |  |
| 7.6.2015 |  Tomas Kuisma | 20,5 m | Leirikisa | HS18-mäen kesämäkiennätys |
Matti Hautamäen mäki > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten kesämäkiennätyksen 14,5 metriä ovat hypänneet Minja Korhonen ja Julia Äikiä.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.8.2016 |  Heta Hirvonen | 11,0 m | Kansallinen kilpailu |  |
| 21.8.2016 |  Julia Äikiä | 14,0 m | Kansallinen kilpailu |  |
| 21.8.2016 |  Minja Korhonen | 14,5 m | Kansallinen kilpailu | HS18-mäen kesämäkiennätys |
| 21.8.2016 |  Julia Äikiä | 14,5 m | Kansallinen kilpailu | HS18-mäen kesämäkiennätys |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puijon hyppyrimäet Wikimedia Commonsissa
Puijon Hiihtoseura
Väinö Sipilän patsas

Väinö Sipilän patsas patsas on Anitta Toivion vuonna 2004 tekemä pienoispatsas Pälkäneellä kestävyysjuoksija Väinö Sipilän kunniaksi. Patsas oli ensin urheilukentän vieressä mutta se siirrettiin Kostia-areenan eteen. Teos on on osa teossarjaa Liikkeellä. Sipilä oli muun muassa 20 000 m:n ja 30 000 m:n maailmanennätysjuoksija
Ylihärmä

| Ylihärmä> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Kauhava |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  63°08′30″N, 022°47′30″E
Lääni:  Länsi-Suomen lääni
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Härmänmaan seutukunta
Kuntanumero:  971
Hallinnollinen keskus:  Ylihärmän kirkonkylä
Perustettu:  1868
Liitetty:  2009
– liitoskunnat:  Kauhava Alahärmä Kortesjärvi Ylihärmä
– syntynyt kunta:  Kauhava
Pinta-ala:  152,17 km²  (1.1.2008)
– maa:  151,7 km²
– sisävesi:  0,47 km²
Väkiluku:  2 916   (31.12.2008)
– väestötiheys:  19,22 as./km² (31.12.2008)
Ikäjakauma:  2007 
– 0–14-v.:  18,1 %
– 15–64-v.:  59,8 %
– yli 64-v.:  22,1 %
Ylihärmä  on  entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Etelä-Pohjanmaahan kuuluneessa Härmänmaan seutukunnassa, Länsi-Suomen läänissä. Sen asukasluku oli 2 916 ja pinta-ala oli 152,17 km², josta 0,47 km² vesistöjä (31.12.2008). Kunta lakkautui, kun se yhdistyi Alahärmän, Kauhavan ja Kortesjärven kanssa uudeksi Kauhavaksi vuonna 2009. Ylihärmän naapurikunnat olivat Alahärmä, Isokyrö, Kauhava, Lapua, Vöyri-Maksamaa (vuoteen 2006 asti vanha Vöyri) ja Ylistaro.
Nimen synty

Ylihärmän ja Alahärmän seutu on tunnettu Vuohiluomana, Naarasluomana ja myöhemmin Härmänä. Pitäjänjaon yhteydessä otettiin käyttöön nimet Ylihärmä ja Alahärmä.
Historia > Esihistoria ja asutuksen syntyminen

Ensimmäiset ihmiset tulivat Ylihärmään jo kivikaudella, mutta pysyvä asutus seudulle tuli vasta 1500-luvulla. Ylihärmä kuului Suur-Kyrön ylimmäiseen neljännekseen ja myöhemmin Lapuan emäpitäjään. Vuonna 1683 seutu perustettiin Lapuan kappeliseurakunnaksi, jolloin asutuksen painopiste oli Alahärmän puolella.
Tervanpolton ansiosta seutu vaurastui 1600-luvulla niin, että asukkaat muodostivat oman saarnahuonekunnan, joka erotettiin Härmästä ja alistettiin Lapualle vuonna 1786.
Historia > Seurakunnan itsenäistyminen (1816–1869)

Ylihärmä sai kappelin oikeudet vuonna 1816 ja siitä tuli itsenäinen seurakunta vuonna 1859. Ensimmäinen oma kirkkoherra Ylihärmään saatiin kuitenkin vasta vuonna 1869. Kaapo Hakolan rakentama Ylihärmän kirkko rakennettiin vuosina 1785–87. Kirkon yhteyteen rakennettiin C. L. Engelin piirtämä kellotapuli vuonna 1828.
Vuonna 1852 Etelä-Pohjanmaan herännäispapit pitivät kokouksen Carl Gustaf von Essenin pappilassa. Kokouksessa he päättivät irtisanoutua Niilo Kustaa Malmbergin johtamasta herännäisyydestä.
Historia > Kunnan kehittyminen (1868–2009)

Härmä oli puukkojunkkarien ydinaluetta ja yksi tunnetuimmista oli ylihärmäläinen Antti Rannanjärvi, jonka ”Kauhavan ruma vallesmanni” Adolf Hägglund kuitenkin saattoi rautoihin 1860-luvulla. Joitakin vuosia vapautumisensa jälkeen Rannanjärvi puukotettiin kuoliaaksi Yliluoman kylässä.
Viimeisinä suurina nälkävuosina 1867–1868 menehtyi 242 ylihärmäläistä, eli noin kymmenen prosenttia pitäjän väestöstä. Suuresta Amerikkaan suuntautuneesta siirtolaisuudesta huolimatta Ylihärmän asukasluku kasvoi nopeasti. Vuonna 1920 Yihärmässä oli noin 3 800 asukasta.
Sisällissodan aikaan Ylihärmä oli muun Etelä-Pohjanmaan tavoin valkoisten tukialuetta. Kenraali Gustaf Mannerheimin perusti ensimmäisen päämajansa talvella 1918 Ylihärmän kirkolle.
Maantiede

Ylihärmä oli pinta-alaltaan pienehkö kunta Lapuanjoen keskijuoksulla. Maisemakuvansa puolesta se kuuluu Etelä-Pohjanmaan tasankoalueeseen, ja maaston korkeus merenpinnasta vaihtelee 40 metrin molemmin puolin. Etenkin Lapuanjoen varsi on alavaa ja tasaista. Joen länsipuolella lakeuden keskeyttävät paikoin matalat metsän peittämät kumpareet ja kallioiset mäet. Kallioperä on enimmäkseen graniittia, jota peittävät laaksoissa paksut savikerrokset, korkeammilla paikoilla moreeni. Maaston vähäisen kaltevuuden vuoksi Lapuanjoki virtaa Ylihärmän kohdalla hyvin hitaasti, ja alue on varsin tulvaherkkää. Peltojen osuus kunnan kokonaispinta-alasta oli Ylihärmässä suurempi kuin muissa Etelä-Pohjanmaan kunnissa.
Kylät

Haapoja, Ikola, Ilomäki, Kangas, Keskikunta, Kirkonkylä, Kosola, Kujala, Pakka, Rannanjärvi, Salomaa, Taipale, Vesiluoma, Yliluoma.
Liikenne

Ylihärmän kautta kulkee valtatie 19 Jalasjärveltä Uuteenkaarlepyyhyn (aiemmin kantatie 67). Lähin rautatieasema on Seinäjoki–Oulu-radalla Kauhavalla. Ylihärmän rata rakennettiin Seinäjoki–Oulu-radalta niin kutsutun Kaupin soraradan jatkeeksi Ylihärmän kirkonkylään paikkakuntalaisten talkootyönä vuosina 1949–1951. Henkilöliikenne radalla loppui kuitenkin jo vuonna 1953, ja koko rata purettiin tavaraliikenteen loputtua 2000-luvulla.
Liikenne > Etäisyyksiä Ylihärmästä

Kauhava 15 km
Lapua 25 km
Seinäjoki 50 km
Uusikaarlepyy 50 km
Vaasa 60 km
Kulttuuri

Ylihärmä on antanut nimensä eteläpohjalaisen Rehupiikles-yhtyeen kappaleelle "Ylihärmä" yhtyeen ensimmäiseltä albumilta Noiruttu Pohojam'maa (1995). Kappaleen pohjana on Scott McKenzien tunnetuksi tekemä "San Francisco (Be Sure to Wear Some Flowers in Your Hair)". Kertosäe suomeksi on: "Jos meinaat mennä Ylihärmään".
Kulttuuri > Tapahtumat

Ylihärmässä on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Herättäjäjuhlat on järjestetty Ylihärmässä kolme kertaa: 1908 Keskisessä, 1934 sekä 1982. Evankelisuuden evankeliumijuhla järjestettiin Ylihärmässä vuonna 1995.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Sekä Ylihärmän että Alahärmän pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla perunaloora eli suolasilakasta ja perunaviipaleista tehty silakkalaatikko.
Liikunta ja urheilu

Ylihärmäläisiä urheiluseuroja
Ylihärmän Junkkarit
Ylihärmän Pesis-Junkkarit
Talous

Ylihärmäläisiä työnantajia:
Datatech Oy
Figen Oy
Härmän kuntokeskus
Junkkari Oy
MSK Cabins Oy
MSK Group Oy
MSK Plast Oy
Pellon Group Oy
Reikälevy Oy
Skaala Ikkunat ja Ovet Oy
Härmän CNC-koneistus
Laatukilpi Oy
Tunnettuja asukkaita

Jaakko Elenius (1939–2010), herännäisjohtaja ja päätoimittaja
Juho Haapoja (s. 1980), ammattinyrkkeilyn raskaansarjan suomenmestari
Kalevi Haapoja (s. 1932), näyttelijä
Jaakko Isosaari (1950–2015), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Valto Järvi (1906–1987), pesäpalloilija, järjestöjohtaja, maanviljelysneuvos
Tapio Kurki (s. 1947), agronomi ja järjestöjohtaja, maanviljelysneuvos
Antti Kurvinen (s. 1986), poliitikko
Artturi Leinonen (1888–1963), kirjailija
Matti Liinamaa (1908–1968), kansanedustaja
Liisa Mansikkamäki (s. 1951), juristi, korkeimman oikeuden jäsen
Henna Peltokangas (s. 1991), pesäpalloilija
Ilmari Perälä (1892–1987), metsänhoitaja, metsäneuvos
Antti Rannanjärvi (1828–1882), puukkojunkkari
Paula Risikko (s. 1960), eduskunnan puhemies, kansanedustaja
J. S. Sirén (1889–1961), eduskuntatalon suunnitellut arkkitehti
Jorma Uitto (1921–2009), tullihallituksen pääjohtaja
Heikki Ylikangas (s. 1937), historioitsija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ylihärmä Wikimedia Commonsissa
| n k Ylihärmä |
| --- | --- | --- |
 Etelä-Pohjanmaa  Kauhava 
| Kylät |  Haapoja  Ikola  Kangas  Keskikunta  Kirkonkylä  Kosola  Pakka  Vesiluoma  Yliluoma  |  |
| n k Etelä-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Alajärvi  Alavus  Evijärvi  Ilmajoki  Isojoki  Isokyrö  Karijoki  Kauhajoki  Kauhava  Kuortane  Kurikka  Lappajärvi  Lapua  Seinäjoki  Soini  Teuva  Vimpeli  Ähtäri 
Entiset kunnat:  Alahärmä  Jalasjärvi  Jurva  Kortesjärvi  Lehtimäki  Nurmo  Peräseinäjoki  Seinäjoen maalaiskunta  Töysä  Ylihärmä  Ylistaro 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Yle 
Ylihärmäläinen kylätie vuonna 1933.
Kartta nykyisen Kauhavan alueen kuntaliitoksista. Ylihärmään liitettiin alueita mm. Isostakyröstä, Ylistarosta ja Vöyristä.
Ylihärmä on tullut tunnetuksi muun muassa pesäpallosta.
Ylihärmän kirkko
Sykloni Idai

| Idai |
| --- | --- |
 Sykloni Idai 14.3.2019 kello 11.35 UTC.
Nimettiin::  Trooppinen matalapaine 11 (4.3.2019), Idai (10.3.2019-)
Rantautui::  4.3.2019 (TD 11), 14.3. (TC Idai)
Laantui::  15.-16.3. (ukkossateita ainakin 21.3. saakka)
Alin paine::  940 hPa
Kovin tuuli::  54 m/s (57 m/s, 1-min tuuli)
Kuolleita::  ainakin 852 (tai 782), mahdollisesti yli 1300 (sisältäen syklonin esi- ja jälkivaiheiden tulvauhrit)
 Sykloni Idain reitti.  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Aiheesta muualla
  Sykloni Idai Commonsissa 
Sykloni Idai oli maaliskuussa 2019 etenkin Intian valtameren lounaisosissa Mosambikin kanaalissa sekä Malawissa, Mosambikissa ja Zimbabwessa vaikuttanut luokan kolme sykloni. Sen ja pyörremyrskyä edeltäneen trooppisen matalapaineen ja myrskyä seuranneen matalapaineen synnyttämien ukkossateiden, äkkitulvien, merenpinnan nousun ja tuulien vaikutuksesta arviosta riippuen yli 840-950 ihmistä on kuollut. Uhreista 534 on löydetty Mosambikissa, 259 (tai 185) Zimbabwessa, 60 Malawissa, ja kolme Madagaskarilla. Esimerkiksi Bloomberg uutisoi 2. huhtikuuta jo yli 930 ihmisen kuolleen seudulla tulvien seurauksena, muttei eritellyt lukuaan maakohtaisesti.
Matalapaine vaikutti tai vaikuttaa yhä lähes 3,0 miljoonan ihmisen elämään. Ainakin miljoona lasta on kiireellisen avun tarpeessa. Aineelliset vahingot ovat mittavat; yhteiskunnan perusrakenteita tuhoutui ainakin miljardin dollarin arvosta. Mosambikissa maan ympäristöministeri luonnehti sykloni Idaita maan kaikkien aikojen tuhoisimmaksi luonnonkatastrofiksi. Maanantaina 18. maaliskuuta Mosambikin presidentti Filipe Nyusi piti mahdollisena, että kuolonuhrien määrä saattaa nousta Mosambikissa tuhanteen. Zimbabwessa kuolonuhrien määrän arvioitiin voivan nousta 300:aan. Erityisesti Mosambikissa uhreja uskottiin löytyvän lisää tulvien laskeuduttua. Maaliskuun 19. päivänä YK arvioi, että sykloni Idai saattaisi kohota eteläisen pallonpuoliskon kaikkien aikojen tuhoisimmaksi säähän liittyväksi katastrofiksi. 23. maaliskuuta uutisoitiin vakavien sairauksien esiintymisistä: yksittäisiä kolerapotilaita ja lisääntyviä malariatapauksia oli tavattu ainakin Beirasta, sekä lavantautia Sussundengan piirin Domben kaupungista. 2. huhtikuuta raportoitiin jo 1 400 koleraan sairastuneesta ja kahdesta koleraan kuolleesta. Kolerarokotteita on saatu Beiran seudulle ja rokotukset on aloitettu.
YK:n alainen Maailman ruokaohjelma (WFP) vertasi Mosambikin hätätilaa sodista kärsivien Jemenin, Etelä-Sudanin ja Syyrian tilanteeseen. WFP varautuu – vaikkei vielä ollut saanut kuin kaksi prosenttia kriisin rahoitustarpeestaan – ruokkimaan 1,7 miljoonaa ihmistä Mosambikissa seuraavien kuukausien ajan.
Taustaa

Sykloni Idan tavoin Intian valtameren lounaisosassa, Mosambikin ja Madagaskarin välissä sijaitsevassa Mosambikin kanaalissa kehittyviä pyörremyrskyjä on tarkasteltu tilastollisesti vuonna 2014 julkaistussa tiedeartikkelissa. Vuosina 1948–2010 tällä merialueella kehittyi yhteensä 94 trooppista matalapainetta tai pyörremyrskyä, joista joka toinen rantautui. Tämän lisäksi Afrikan mantereen kaakkoisosiin iskeytyy Madagaskarin itäpuolella alkunsa saaneita trooppisia sykloneja. Idain kaltaiset voimakkaat ja pitkään maa-alueelle tuhoja aiheuttavat trooppiset pyörremyrskyt ovat seudulla verraten harvinaisia. Vertailukohtana Mosambikissa on usein viikkoja kestänyt helmi-maaliskuun 2000 tulva, jonka vaikutuksia lisäsi jo tulvivaan maahan helmikuun 2000 lopulla Madagaskarin ylitse idästä saapunut trooppinen sykloni Eline. Tuolloin kuolonuhrien määräksi arvioitiin 700–800. Toinen vertailukohta Intian valtameren lounaisosista on Mauritiuksen hirmumyrsky 1892, joka surmasi ainakin 1 200 ihmistä. Pohjoiselta pallonpuoliskolla esiintyy säännöllisesti voimakkaampiakin hirmumyrskyjä, jotka ovat toisinaan aiheuttaneet edellisiä suurempia uhrilukuja ja tehneet laajaa tuhoa.
Trooppinen myrsky 11

Mosambikin rannikon edustalla Mosambikin kanaalissa kehittyi 4. maaliskuuta 2019 aamupuolella trooppinen matalapaine. Intian valtameren lounaisosien trooppisia hirmumyrskyjä seuraava aluekeskus (Regional Specian Meteorological Center, RSMC) eli Ranskan sääpalvelun Météo-Francen Réunionin toimipiste (MFR) antoi sille tällöin koodinimen Trooppinen matalapaine 11 (TD 11), ja ennusti sen siirtyvän länteen mantereelle (Mosambikiin). Voimakasta konvektiota ja runsasta sadetta muodostaneen matalapaineen keskuksen ilmanpaine oli tuolloin analyysin mukaan 1003 hPa ja tuulennopeuden 10 minuutin keskiarvo enimmillään 15 m/s.
Pian maalle saapumisensa jälkeen matalapaineen keskus muutti kulkusuuntaansa pohjoiseen, mutta kääntyi Malawin ja Mosambikin rajaseudulla jälleen, ja jatkoi sitten itään takaisin kohti Mosambikin kanaalia. Matalapaine pysyi trooppisena matalapaineena koko useita vuorokausia kestäneen maa-alueen ylikulkunsa ajan. Maaliskuun 8. ja 9. päivien välisenä yönä Yhdysvaltain laivaston ja ilmavoimien Hawajilla toimiva trooppisten hirmumyrskyjen varoituskeskus JTWC (Joint Typhoon Warning Center) antoi – osin Euroopan avaruusjärjestö ESA:n MetOp-B -satelliitin havaintoihin pohjautuen – varoituksen trooppisen syklonin muodostumisesta seuraavan vuorokauden aikana, sillä matalapaine siirtyisi tuolloin myrskykehitykselle otolliselle seudulle Mosambikin kanaaliin, jossa ilmakehän alaosien tuuliväänne oli heikkoa ja meriveden pintalämpötila 30-31 Celsius-astetta. Aamulla 9. maaliskuuta myös MFR toi trooppisen matalapaineen 11 varoituksessaan esille ennustetun nopean kehityksen trooppiseksi sykloniksi. Tässä vaiheessa matalapaineen keskuksen ilmanpaine oli 1000 hPa ja suurin tuulennopeus (10 min) 15 m/s.
Trooppinen myrsky 11 > Alkuvaiheen vaikutuksia

Ainakin 66 ihmistä kuoli Mosambikissa, 59 Malawissa ja kolme Madagaskarissa runsaiden sateiden, äkkitulvien ja tulvivien jokien seurauksena.
Trooppinen myrsky 11 > Alkuvaiheen vaikutuksia > Malawissa

Malawissa julistettiin useiden päivien rankkasateiden seurauksena kansallinen hätätila 8. maaliskuuta 2019. Sateita ja tulvia tuonut trooppinen matalapaine vaikutti erityisesti Malawin Eteläisen alueen piirikuntiin. Kaikkiaan 15 piirikuntaa joutui merkittävien tuhojen piiriin ja sääolot vaikuttivat ratkaisevasti yhteensä runsaan 868 000 ihmisen elämään. Heistä lähes 87 000 asui tulvien seurauksena kotinsa ulkopuolella tilapäisillä leireillä. Kuolonuhreja oli 60 ja kateissa oli (23. maaliskuuta 2019 tilanteen mukaan) kolme ihmistä. Laajoja tulva-alueita oli yhä erityisesti Phalomben, Chikwawan ja Nsanjen piirikunnissa. Tulvat keskittyivät erityisesti Njassajärven valumajoen eli Shirejoen ja Chilwajärven läheisyyteen. Malawin hallitus suunnittelee maaliskuun 2019 ja vuoden 2015 tulvien johdosta siirtävänsä tulvaherkillä alavilla alueilla sijaitsevia kyläyhteisöjä ylemmille maa-alueille.
Trooppinen myrsky 11 > Alkuvaiheen vaikutuksia > Mosambikissa

Mosambikissa trooppinen matalapaine vaikutti merkittävästi arviolta 141 000 ihmisen elämään, joista yli 17 100 ihmistä joutui tulvien vuoksi pois kotoaan erityisesti Zambezian ja Teten maakunnissa. Viljelykset vahingoittuivat laajoilla alueilla.