stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kulmasekunti

Kulmasekunti, kaarisekunti tai vain sekunti (tunnus ″, kaksinkertainen yläpuolinen indeksointipilkku) on tasokulman yksikkö ( {\tfrac {1}{3\ 600}} astetta). 60 sekuntia on kulmaminuutti. Kulmasekunti on  {\tfrac {1}{1\ 296\ 000}} täysympyrästä.
Vaikka kulmasekunnin tunnus (″) on sama kuin vanhalla pituuden yksiköllä tuumalla, yksikköjä ei tule sekoittaa toisiinsa. Kulmasekunti liittyy tähtitieteen pituusyksiköihin siten, että parsek määritellään etäisyytenä, jolla Maan radan säde (eli yksi astronominen yksikkö) näkyy yhden kulmasekunnin kulmassa.
Millikaarisekunti (tunnus mas) on kaarisekunnin tuhannesosa.
Aiheesta muualla

Suorakulmaiset ja maantieteelliset koordinaatistot (Arkistoitu – Internet Archive) Maanmittauslaitos
Kulmayksiköt: Aste, kaariminuutti, kaarisekunti (Arkistoitu – Internet Archive) Zubigelnubi
Kuninkaiden haudat

Kuninkaiden haudat voi viitata seuraaviin arkeologisiin kohteisiin:
Kuninkaiden haudat, antiikin aikainen hauta-alue Pafoksen arkeologisella alueella Kyproksella
Kuninkaiden haudat, antiikin aikainen hauta-alue Salamiin arkeologisella alueella Kyproksella
Kuninkaiden laakso, Uuden valtakunnan ajan faaraoiden hautapaikka Egyptissä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuninkaiden haudat”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kielipolitiikka

Kielipolitiikka on kielen tai kielten ja yhteiskunnan välisten suhteiden järjestämistä tietoisilla toimilla. Kielipolitiikan piiriin kuuluu muun muassa uhanalaisten kielten elvyttäminen sekä koulutuksen kielen valitseminen. Kielipoliittiset toimet voivat kohdistua myös kieleen itseensä. Tällaisia toimenpiteitä ovat esimerkiksi jonkin kielimuodon vakiinnuttaminen yleiskieleksi ja kielenhuolto. Kielipolitiikan voi jakaa neljään osaan eli kielen aseman suunnitteluun, kielen kehittämiseen, kielenopetuksen suunnitteluun eli kielikoulutuspolitiikkaan ja kieliteknologiaan.
Kielipolitiikan käsitteen sisältö vaihtelee eri yhteiskunnallisissa yhteyksissä muun muassa sen tähden, että kielet tarvitsevat erilaisia kielipoliittisia toimia. Kielipolitiikkaan kuuluu toisessa ääripäässä uhanalaisten kielten elvyttäminen, toisessa taas vakiintuneen kielen ylläpitäminen ja käyttöalaan liittyvät kysymykset. Yhteiskunnan tarjoamissa palveluissa käytettävä kieli on merkittävä kielipoliittinen kysymys. Keskeisiä kielikoulutuspoliittisia toimia ovat koulutuksen kielestä päättäminen ja kielten koulutustarjonta.
Kielen aseman suunnittelu

Kielen aseman suunnitteluun liittyy olennaisena asiana lainsäädäntö. Lainsäädäntöön kuuluvat paitsi varsinaiset kielilait myös esimerkiksi sääntely, joka käsittelee kielellisiä oikeuksia. Suomessa kielistä säädetään perustuslaissa, kielilaissa, saamen kielilaissa, viittomakielilaissa ja monissa muissa laeissa, jotka koskevat ihmisen oikeutta käyttää omaa kieltään, kun hän asioi valtion tai kunnan viranomaisten kanssa.
Kielen asemaan ja kielenkäyttäjien oikeuksiin vaikutetaan myös erilaisilla kielipoliittisilla ohjelmilla ja selvityksillä. Näiden tavoitteena on vaikuttaa niin instituutioiden toimintaan kuin ihmisten kielellisiin asenteisiin. Uhanalaisille kielille laaditaan elvytysohjelmia.
Kielen kehittäminen

Suunnitelmallinen kielen kehittäminen tarkoittaa ensi vaiheessa kieliopin dokumentaatiota ja kirjoitusjärjestelmän luomista kielelle, jota on käytetty vain tai enimmäkseen puhuttuna. Esimerkiksi Norjan Lapissa Ruijan alueella puhuttava kveeni on ollut 2000-luvun alusta alkaen tällaisessa korpussuunnittelun vaiheessa.
Toiseksi kielen kehittämiseen voi lukea myös sellaisen kielen viestinnällisen kehittämisen, jonka kirjoitetun kielen muodot ja merkitsemisperiaatteet ovat jo olemassa. Suomen kieli kuvastaa tällaista tilannetta. Muun muassa oikeinkirjoituksen periaatteet ovat pitkälle vakiintuneet, niin että merkintätapojen perusteisiin kajotaan harvoin. Yleiskielen huollon tavoitteena on pitää kielen rakenne ajantasaisena ja säilyttää kieli toimivana viestintävälineenä, jotta sitä voidaan käyttää monipuolisesti eri tilanteissa. Kielen kehittämiseen kuuluu kirjoituksen kieliopin ohella esimerkiksi nimistön suunnittelu, sanaston ja termistön kehittäminen sekä sanakirjojen laatiminen.
Kielenopetuksen suunnittelu eli kielikoulutuspolitiikka

Kielikoulutuspolitiikka tarkoittaa laajasti ymmärrettynä maassa harjoitettavaa kielenopetusta ja sen suunnittelua. Koulun kielenopetuksen suunnittelu kuuluu tärkeänä lohkona kielikoulutuspolitiikkaan. Kielikoulutuspolitiikan päämääränä on luoda mahdollisuus äidinkielen oppimiselle ja piirtää suuntaviivat vieraiden kielten opettamiseksi. Suomessa opetushallitus vastaa kielten opetussuunnitelmista. Sen keskiössä ovat kansallisiin kieliin liittyvät oppiaineet: äidinkieli ja kirjallisuus, toinen kotimainen kieli ja suomi tai ruotsi toisena kielenä. Näiden lisäksi suunnitelmat koskevat myös vieraiden kielten ja vähemmistökielten opetusta.
Oman kielen oppiminen ja käyttäminen on kieliyhteisön säilymisen ja kielenkäyttäjän identiteetin vahvistumisen näkökulmasta tärkeää.
Kieliteknologia

Sähköisiä järjestelmiä käytetään miltei kaikilla aloilla ja laajalti yhteiskunnan toiminnoissa. Kielipolitiikka sivuaa kieliteknologiaa ennen muuta niin, että kieliyhteisöllä on tarve – ja monissa tapauksissa lakiin perustuva oikeus – omankielisiin tietoteknisiin ohjelmiin, työkaluihin ja käyttöliittymiin.
Kieliteknologinen työ on erityisen tärkeää Suomen kaltaisilla pienillä kielialueilla. Kieliteknologialla voi olla merkittävä rooli myös vähemmistökielten ja uhanalaisten kielten säilymisessä. Aineistojen digitointi ja dokumentointi muodostavat merkittävän viestintäkanavan pienelle kielelle.
Kielipolitiikka Suomessa

Suomen kielipolitiikan keskeisiä piirteitä on ollut maan kahden kansalliskielen väliset suhteet vaikka viime vuosikymmeninä huomioita on kiinnitetty enemmän myös muihin kielivähemmistöihin.
Koivusaaren metroasema

Koivusaaren metroasema (ruots. Björkholmens metrostation) on Helsingin metron tunneliasema Lauttasaaren kaupunginosan länsipuolella Helsingin Koivu­saaressa. Se on vuonna 2017 valmistuneen Länsimetron asemista toiseksi itäisin, ja läntisin Helsingin kaupungin alueella sijaitseva metroasema. Asema on rakennettu palvelemaan erityisesti suunniteltua Koivusaaren asuinaluetta.
Koivusaaren metroasema on maailman ainoa merenalainen metroasema. Asemalla on Suomen toiseksi pisimmät liukuportaat:  ne ovat 76,2 metriä pitkät ja niiden nostokorkeus on 33,5 metriä. Suomen pisimmät liukuportaat sijaitsevat Finnoon metroasemalla ja ne ovat pituudeltaan 78 metriä. Aseman itäinen sisäänkäynti sijaitsee Sotkatiellä Lauttasaaren puolella. Läntistä, Koivusaaren saarella olevaa sisäänkäyntiä ei otettu käyttöön Länsimetron avautuessa, vaan se jää odottamaan alueen maankäytön kehittymistä.
Koivusaaren metroasemaa käyttää keskimääräisesti arkisin 2 200 matkustajaa, joka on Finnoon jälkeen toiseksi vähiten Länsimetron ja koko Helsingin metron asemista. Asema sijoittui Helsingin seudun liikenteen vuoden 2019 maksuvyöhykeuudistuksessa Helsingin kantakaupungin kattavalle A-maksuvyöhykkeelle.
Historia

Koivusaaren metroaseman avaaminen muun Länsimetron kanssa oli aluksi kiistelty aihe Helsingin kaupunginhallituksessa. Kriitikoiden mukaan kallista asemaa ei olisi tullut avata ennen kuin Koivusaaren alue on kehittynyt, ja ylimääräisen aseman nähtiin hidastavan metromatkaa. Koivusaaren matkustajamäärän arvioitiin jäävän aluksi hyvin pieneksi. Apulaiskaupunginjohtaja Pekka Sauri kuitenkin ajoi aseman avaamista yhtä aikaa muiden kanssa, ja hän sanoi aseman rakentamisen jo metroliikenteen kulkiessa tulevan jopa 15 miljoonaa euroa kalliimmaksi. Kaupunginhallituksen puheenjohtaja yhtyi näkemykseen.
Länsimetro ja SRV tekivät urakointisopimuksen tammikuussa 2014, ja aseman hinnaksi paljastettiin 29 miljoonaa euroa. Koivusaaren metroasema sai Rakennuslehden myöntämän Vuoden Työmaa -palkinnon vuonna 2015.
Koivusaaren metroasema avattiin matkustajaliikenteelle yhdessä muun Länsimetron kanssa 18. marraskuuta 2017. Laituritason lattia alkoi halkeilemaan jo pian avaamisensa jälkeen, ja koko metroasema suljettiin lattiaremontin vuoksi 1. kesäkuuta 2020. Remontin ajan junat ajoivat aseman ohi, ja Koivusaari avattiin taas matkustajille 6. elokuuta.
Arkkitehtuuri

Koivusaaren metroaseman on suunnitellut Pekka Helinin arkkitehtitoimisto Helin & Co. Aseman visuaalisena teemana on meri ja vesi, joten se toimii vastinkappaleena saman toimiston suunnittelemalle Lauttasaaren asemalle, jota puolestaan on inspiroinut lumi ja jää.
Koivusaaren sisäänkäyntirakennuksen muoto on ottanut vaikutteita kumollaan olevasta puuveneestä. Sen julkisivua ja kattoa koristavat teräs, patinoitu sinkki, lasi ja graniitti. Laituritasolla raiteiden yläpuoliset seinät on koristeltu aaltomaisilla valaistuilla elementeillä, jotka parantavat myös akustiikkaa. Lattialaatoitus on hiottua valkoista betonia.
Kuvia

Koivusaaren metroaseman itäinen sisäänkäynti.
76-metriset liukuportaat.
Käytävä laiturilta hisseille.
Metroaseman itäinen sisäänkäynti rakenteilla helmikuussa 2016.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koivusaaren metroasema Wikimedia Commonsissa
Koivusaaren metroasema Länsimetron verkkosivuilla
Koivusaaren metroasema HKL:n verkkosivuilla
| Pohjoiseen/Länteen |  |  |  | Etelään/Itään |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keilaniemi ▷ Kivenlahti |  |  M1 |  | Lauttasaari ▷ Vuosaari |
| Keilaniemi ▷ Tapiola |  |  M2 |  | Lauttasaari ▷ Mellunmäki |
muokkaa wikidataa
Aseman itäinen ja toistaiseksi ainoa käytössä oleva ylätasanne.
Kuninkaiden aika (roolipeli)

Kuninkaiden aika on Pasi Silanderin ja Piia Makkosen kirjoittama ja Lasten Keskuksen vuonna 1993 julkaisema roolipeli.
Evankelisluterilaisten seurakuntien nuorisotyön avuksi laadittu Kuninkaiden aika johdattelee lapsia ja nuoria Vanhan testamentin tapahtumiin. Aihepiiristään huolimatta Kuninkaiden aika on pohjimmiltaan yksinkertainen ja helposti lähestyttävä peli, joka sopii mainiosti aloittelijoille ja lyhyisiin pelihetkiin. Pelissä raamatullinen kuninkaiden aika esitetään kiehtovana ympäristönä, johon eläytymällä pelaajat oppivat Raamatun tapahtumista ja henkilöistä. Tarkoituksena ei ollut ottaa kantaa nykyisen Israelin valtion puolesta tai sitä vastaan. Pelin tekijät ovat olleet myös mukana tekemässä pelejä AD 50 ja Steissin yö.
Peli syntyi kun Pasi Silander ja Piia Makkonen olivat lukioiässä. Peliä testattiin kahtena iltana viikossa Malmin seurakunnan ATK- ja roolipelikerhossa. Tekijät olivat aktiivisia myös seurakuntien kanssa tehtyjen sähköisten opetuspelien kehityksessä.
Kuninkaiden aikaa on pidetty yksinkertaisena roolipelinä, joka soveltuu erityisen hyvin koulujen ja kerhojen käyttöön.
Königsberg-luokka

Königsberg-luokka voi viitata ainakin seuraaviin alusluokkiin:
Königsberg-luokka (risteilijä, 1905), Saksan keisarikunnan laivaston kevyt risteilijäluokka
Königsberg-luokka (risteilijä, 1915), Saksan keisarikunnan laivaston kevyt risteilijäluokka
Königsberg-luokka (risteilijä, 1927), Reichsmarinen ja Kriegsmarinen kevyt risteilijäluokka
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Königsberg-luokka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Koolie

| Koolie |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Australia
Määrä:  Suomessa 40
Rodun syntyaika:  1800-luku
Alkuperäinen käyttö:  paimenkoira
Nykyinen käyttö:  paimenkoira, harrastuskoira
Muita nimityksiä:  German Coolie
FCI-luokitus:  ei
Koolie, jota kutsutaan toisinaan harhaanjohtavasti nimellä German Coolie, on australialainen monipuolinen työkoirarotu, joka on kotimaansa ulkopuolella melko harvinainen. Suomen ja Euroopan ensimmäinen kooliepentue syntyi 18.2.2012, ja siihen lukeutui kaksi urosta ja kolme narttua.
Ulkomuoto

Koolie kuuluu niin sanottuun "collie"-fenotyyppiin. Sen koko ja ulkonäkö vaihtelee eri puolella Australiaa, mutta yleisesti ottaen se on keskikokoinen. Myös karvapeitteen pituus vaihtelee pitkästä lyhyeen, aivan kuten mm. alkuperäisillä työlinjaisilla bordercollieilla.
Luonne ja käyttäytyminen

Koolie tunnetaan taitavana paimenkoirana, joka rakastaa työskentelyä ja tarvitseekin todella runsaasti aktivointia ollakseen onnellinen.
Alkuperä

Australialaiset ovat kasvattaneet rotua 1800-luvun alkupuolelta lähtien. Se polveutuu alun perin eurooppalaisista paimenkoirista, erityisesti työlinjaisesta colliesta. Paikalliset farmarit arvostavat sitä suuresti sen erinomaisten työskentelyominaisuuksien vuoksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koolie Wikimedia Commonsissa
Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1971

Vuoden 1971 koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut pelattiin Länsi-Saksassa 10.–19. syyskuuta. Kisoihin osallistui 12 maata. Mestaruuden voitti kahdeksatta kertaa peräkkäin Neuvostoliitto, hopeaa saavutti Jugoslavia ja pronssia, ensimmäisen miesten arvokisamitalinsa 25 vuoteen, Italia. Turnauksen arvokkain pelaaja oli Jugoslavian Krešimir Ćosić ja korikuningas Puolan Edward Jurkiewicz.
Sijoitukset

Neuvostoliitto
Jugoslavia
Italia
Puola
Tšekkoslovakia
Bulgaria
Espanja
Romania
Länsi-Saksa
Ranska
Israel
Turkki
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
|  NeuvostoliittoAleksei Tammiste Modestas Paulauskas Zurab Sak’andelidze Alžan Žarmuhamedov Aleksandr Bološev Ivan Jedeško Sergei Belov Anatoli Polyvoda Priit Tomson Mikheil Korkia Aleksandr Belov Vladimir AndrejevPäävalmentaja: Vladimir Kondrašin |  JugoslaviaBlagoje Georgievski Ljubodrag Simonović Vinko Jelovac Žarko Knežević Aljoša Žorga Dragan Kapičić Borut Bassin Krešimir Ćosić Dragiša Vučinić Nikola Plećaš Dragutin Čermak Davor RukavinaPäävalmentaja: Ranko Žeravica |  ItaliaGiorgio Giomo Ottorino Flaborea Carlo Recalcati Giulio Iellini Massimo Masini Renzo Bariviera Marino Zanatta Dino Meneghin Pierluigi Marzorati Luigi Serafini Massimo Cosmelli Ivan BissonPäävalmentaja: Giancarlo Primo |
Aiheesta muualla

1971 European Championship for Men FIBA Archive (englanniksi)
Kožuf

Kožuf-vuori.
| --- | --- |
Sijainti:  Pohjois-Makedonia Pélla, Keski-Makedonia, Kreikka
Korkeus merenpinnasta:  2 182 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kožuf (mak. Кожуф) eli Tzéna (kreik. Τζένα) on vuori Pohjois-Makedonian ja Kreikan rajalla. Sen korkeus on 2 182 metriä.
Panoraamakuva Kožuf-vuorelta.
Kožuf on jatke vuorijonolle, johon kuuluvat muun muassa Vóras- eli Kaïmáktsalán- sekä Pínovo-vuoret. Pääosa vuoresta on Pohjois-Makedonian puolella. Kreikkalaisen Makedonian puoleinen osa vuoresta sijaitsee Péllan alueyksikön alueella. Vuoressa on kaksi lähes yhtä korkeaa huippua, jotka tunnetaan Kreikan puolella nimillä Megáli Tzéna ja Mikrí Tzéna (Μεγάλη/Μικρή Τζένα).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kožuf eli Tzéna Wikimedia Commonsissa
Kreikan vuoret ja vuoristot
| --- | --- |
Korkeimmat vuoret (yli 2 000 m):   Ólympos  Smólikas  Vóras  Grámmos  Gkióna  Týmfi  Vardoúsia  Parnassós  Ída eli Psiloreítis  Páchnes  Kakardítsa  Taÿ́getos  Kyllíni  Aroánia  Varnoúntas  Tymfristós  Lákmos  Katarachiás  Vasilítsa  Falakró  Erýmanthos  Órvilos  Tringía  Doúsko  Piéria  Karáva  Tzéna  Lýgkos  Kakoplévri  Mavrovoúni  Pínovo  Oíti  Díkti  Avgó  Aféntis Christós  Vérno  Áskio  Kaliakoúda  Vérmio  Chatzí  Áthos  Bélles  Trapezítsa 
Vuoristot:   Ágrafa  Akarnaniká  Asteroúsia  Athamaniká  Bélles  Koúla  Kroússia  Lasíthi  Lefká Óri  Óri Kyparissías  Píndos  Rodópi  Thryptí
Stina Mattila

Stina Mattila (s. 1970) on Kokkolan nykyinen kaupunginjohtaja. Hän aloitti virassaan vuonna 2016. Aiemmin Mattila on toiminut Kempeleen talousjohtajana ja Muhoksen hallinto- ja talousjohtajana. Hän on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri.
Kreikka lasten Eurovision laulukilpailussa

| Kreikka lasten Eurovision laulukilpailussa |
| --- | --- |

Paikallinen TV-asema:  ERT
Esiintymiset
Ensiesiintyminen:  2003
Esiintymiskerrat:  6
Paras sijoitus:  6.
Huonoin sijoitus:  17.
Paras pistemäärä:  88
Huonoin pistemäärä:  14
Viimeinen sija:  1 (2007)
Kreikka on osallistunut Lasten Eurovision laulukilpailuun kuusi kertaa, ensimmäisen kerran vuonna 2003. Kreikan paras sijoitus on vuodelta 2005, jolloin se sijoittui kuudenneksi Alexandrosin ja Kallin esittämällä kappaleella "Tora Einai I Seira Mas".
Osallistujat

| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | Nicolas Ganopoulos | "Fili gia panta" | 8 | 53 |
| 2004 | Secret Band | "O Palios Mou Eaftos" | 9 | 48 |
| 2005 | Alexandros & Kalli | "Tora Einai I Seira Mas" | 6 | 88 |
| 2006 | Chloe Sofia Boleti | "Den Peirazei" | 13 | 35 |
| 2007 | Made In Greece | "Kapou Mperdeftika" | 17 | 14 |
| 2008 | Niki Yiannouchu | "Kapoia Nychta" | 14 | 19 |
Kviteseidin vanha kirkko

| Kviteseidin vanha kirkko Kviteseid gamle kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2012.
Sijainti:  Kviteseid, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1100-luku
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  150
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kviteseidin vanha kirkko (norj. Kviteseid gamle kirke) on Kviteseidin kunnassa Telemarkin läänissä Norjassa sijaitseva keskiaikainen kivikirkko. Se rakennettiin todennäköisesti 1100-luvun lopulla.
Alttari
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kviteseidin vanha kirkko Wikimedia Commonsissa
Solfrid Koanda

Solfrid Koanda
Solfrid Koanda (s. 13. marraskuuta 1998 Oulu) on suomalais-norjalainen painonnostaja, joka kilpailee naisten alle 81-kiloisten ja alle 87-kiloisten sarjoissa. Hän edustaa Larvik Atletklubbia.
Huhtikuussa 2021 hän voitti pronssia maailmanmestaruuskisoissa Uzbekistanin Tashkentissa yhteistuloksella 135 kg, joka on pohjoismaiden ennätys. Hän on kolminkertainen Euroopan-mestari.[lähde? ]
Elokuussa 2024 hän voitti olympiakultaa naisten 81 kilon sarjassa, ja täten Solfrid Koandasta tuli kolmas Suomessa syntynyt urheilija, joka on voittanut olympiakultaa toisen maan edustajana. Olympiavoiton myötä Koandasta tuli Norjan ensimmäinen painonnoston olympiamitalin voittanut nainen ja vasta maan toinen olympiamitalisti lajissa sen jälkeen, kun Leif Jenssen voitti kultaa miesten 82,5 kilon painoluokassa Münchenissä 1972.
Koandan isä on kotoisin Norsunluurannikolta ja äiti Suomesta. Perhe muutti Norjaan Koandan ollessa yhdeksänvuotias. Koanda työskenteli sähköasentajana vuoteen 2022 asti, ja sen jälkeen hän on keskittynyt täysipainoisesti painonnostoon.
Käännös suomeksi
Kunnallispiiri

Kunnallispiiri on yksi tapa järjestää paikallishallinto. Sen merkitys vaihtelee maittain.
Liettua

Maassa on 60 kunnallispiiriä, joilla on yhteinen vaaleilla valittu kunnanvaltuusto. Kunnallispiirien muodostamat useiden hajallaan olevien kaupunkien ja muiden paikallishallinnon alueiden ovat suurehkoja, joka  käsittäviä yksiköitä, jotka kykenevät järjestämään omassa keskuudessaan paikallishallinnon palvelut.
Erona Suomeen on sen, että Suomessa ei useiden kuntien lähinnä Euroopan unioni kehitysprojekteja varten muodostamat seutukunnat vastaa samaa, vaan Suomessa on täysi kuntaitsehallinto, jossa kunnat vapaaehtoisesti kuntayhtymissä tuottavat kalleimmat ja keskitetyimmät kunnallishallinnon palvelukset, kuten ammattikorkeakoulut ja keskussairaalat.
Venäjä

| Vuosi | Asukasluku |
| --- | --- |
2011: 1 824 1. tammikuuta 
2010: 1 829 1. tammikuuta 
2005: 1 817 15. lokakuuta 
Kunnallispiiri, (ven. муниципальный район, munitsipialnyj raion) on vuoden 2003 lailla vuodesta 2006 perustettu entisiä neuvostoliittolaisia maalaismaisia kuntia yhdistävä pieni paikallishallinnon yksikkö, jota vastaa kaupunkimaisissa paikoissa kaupunkipiiri (ven. городской округ, gorodskoi okrug) jonka tarkoituksena on ollut yhdistää hallinnollisesti liian pieniksi katsottuja paikallishallinnon yksiköitä aikaisempaa suuremmiksi kuntayksiköiksi.
Koomikko (elokuva)

| Koomikko |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Matti Ijäs
Käsikirjoittaja:  Matti Ijäs Heikki Kinnunen Pertti Reponen
Tuottaja:  Jorma K. Virtanen Tapio Suominen
Säveltäjä:  Esko Linnavalli
Kuvaaja:  Henrik Paersch
Leikkaaja:  Antti Kari
Lavastaja:  Asko Apajalahti
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Sateenkaarifilmi Oy
Ensi-ilta:  11.3.1983
Kesto:  91 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koomikko on suomalainen komediaelokuva vuodelta 1983. Sen on ohjannut Matti Ijäs, ja pääosaa esittää Aake Kalliala.
Koomikko oli Matti Ijäksen ensimmäinen teatterilevityksen saanut elokuva. Ijäs kertoo saaneensa idean 1980-luvun alun viihdeohjelmasta Valehtelijoiden klubi, ja elokuvassa näyttelee monia siitä tuttuja näyttelijöitä kuten Helge Herala, Leo Lastumäki, Olavi Ahonen ja Maija-Leena Soinne. Myös käsikirjoittajina Ijäksen lisäksi olivat Valehtelijoiden klubin kirjoittajat Heikki Kinnunen ja Pertti Reponen.
Juoni

Tarinassa nuori koomikon urasta haaveileva Hepi hakeutuu kokeneen mutta väsähtäneen koomikkoryhmän tuttavaksi. Hepi nukkuu yönsä kaverinsa korjaamolle yöksi jätetyissä autoissa ja hurmaa lintuimitaatioillaan Eläinmuseossa työskentelevän nuoren naisen.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Aake Kalliala  | … |  Hemmo, ”Hepi”   |
|  Heikki Kinnunen  | … |  Rape, koomikko   |
|  Helge Herala  | … |  Birger, manageri   |
|  Maija-Leena Soinne  | … |  Birgerin vaimo   |
|  Leo Lastumäki  | … |  Ripa, koomikko   |
|  Olavi Ahonen  | … |  Suti, studioapulainen   |
|  Heidi Herala  | … |  Kaija, ”Lintunainen”   |
|  Eero Saarinen (näyttelijä)  | … |  huoltoaseman apumies   |
|  Arno Virtanen  | … |  äänittäjä   |
|  Esko Nikkari  | … |  potilas   |
|  Sulevi Peltola  | … |  ambulanssimies   |
|  Matti Tuominen  | … |  ambulanssimies   |
|  Eero Pikkarainen  | … |  maanomistaja   |
|  Heikki Huopainen  | … |  poliisi   |
|  Waldemar Pitkänen  | … |  poliisi   |
|  Liisi Tandefelt  | … |  Eläinmuseon vartija   |
|  Pertti Weckström  | … |  psykiatri   |
|  Sanna-Kaisa Palo  | … |  vastaanottoapulainen   |
|  Jussi Parviainen  | … |  nuori mies vastaanotolla   |
|  Rauha Koli  | … |  Miss Pullukka   |
|  Simo Stevander  | … |  kääpiö   |
|  Anthony Burns  | … |  musta koripalloilija   |
|  Antero Ranta  | … |  poliisi   |
|  Pekka Kivinen  | … |  Saabin omistaja   |
|  Olavi Naaralainen  | … |  moottoripyöräilijä   |
|  Ulla Pihl  | … |  tanssija   |
|  Inkeri Pohjola  | … |  tanssija   |
|  Monica Korhonen  | … |  tanssija   |
|  Sirpa Salenius  | … |  tanssija   |
|  Merja Rauhala  | … |  tanssija   |
|  Merja Kuisma  | … |  tanssija  |
Tuotanto

Koomikko oli Valehtelijoiden klubin Kinnusen ja Reposen idea, johon he pyysivät ohjaajaksi Matti Ijäksen. Ijäs muistelee, että tuotantovaihe oli hyvin lyhyt ja kiireinen. Koomikko oli viimeinen Fennada-Filmin Kulosaaren studioilla kuvattu elokuva ennen rakennuksen purkamista.
Vastaanotto

Koomikon ensi-illan aikoihin kriitikot olivat hieman hämmentyneitä siitä, yrittääkö elokuva olla komedia vai pikemminkin tragedia. Helena Ylänen kiitti Helsingin Sanomissa Leo Lastumäen roolia yhdeksi tämän uran parhaista, mutta toisaalta Ijäksen henkilöohjauksessa nähtiin ongelmia. Kymmenestä suomalaisesta ensi-iltakriitikosta kaksi antoi elokuvalle kaksi tähteä, kolme yhden tähden, kolme muuta ei sitäkään ja kaksi ei ollut arvioinut elokuvaa. Keskiarvoksi tuli Projektio-lehden laskukaavalla 0,88 tähteä neljästä.