stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Katariina Jagellonica
Avioliittoneuvottelut

Katariinaa kuvattiin sisarista ​​kauneimmaksi, mutta aikakautensa mittapuun mukaan hän avioitui varsin iäkkäänä, koska suku halusi varmistaa mahdollisimman korkean tason poliittisen liiton Puolalle ja ehdotetut avioliitot vaativat pitkiä neuvotteluja, jotka lopulta olivat tuloksettomia. Vuonna 1548 sekä Brandenburg-Kulmbachin rajakreivi, sotaisana tunnettu Albert Alcibiades (1522–1557) että luterilainen Preussin herttua Albrekt Brandenburgilainen kosivat Katariinaa, molemmat pitivät häntä parempana naimakauppana kuin sisar Annaa ja Sofiaa. Katariinan veli Sigismund oli taipuvainen jälkimmäiseen kosijaan, mutta pitkien neuvottelujen jälkeen paavi kielsi avioliiton, koska osapuolet olivat sukua toisilleen.
Seuraavaksi Katariina kosi Itävallan arkkiherttua, keisari Ferdinand I:n toiseksi vanhin poika Ferdinand II (1529–1595), mutta Katariinan veli Sigismund, joka oli avioitunut myös Habsburg-sukuun kuuluvan arkkiherttuatar Anna Itävaltalaisen kanssa, oli lopulta naimakauppaa vastaan. Arkkiherttua Ferdinand II nai morganaattisesti kauppiaantytär Filippine Welserin lähes 10 vuotta myöhemmin. Toinen kosija maakreivi Albert Alcibiades jäi naimattomaksi. Albrekt Mecklenburgilainen nai Braunschweig-Lüneburgin Anna-Marian (1532–1568), Braunschweig-Lüneburgin herttua Erik I:n tyttären kaksi vuotta myöhemmin vuonna 1550.
Avioliitto

Katariina Jagellonica naitettiin 36-vuotiaana häntä 11 vuotta nuoremmalle Suomen herttua Juhanalle Vilnassa 4. lokakuuta 1562. Avioliitto oli poliittinen; se oli osa Juhanan pyrkimyksiä muodostaa Venäjän vastainen liittoutuma. Myös Venäjän Iivana IV Julma oli yrittänyt kosia Katariinaa, mutta tuloksetta. Toisaalta avioliitto hiersi Juhanan ja hänen veljensä Ruotsin kuninkaan Eerik XIV:n välejä. Eerik kiisteli Sigismund I:n pojan, Sigismund II Augustin kanssa vallasta Baltiassa. Avioliittoneuvotteluja käytiin Ruotsin ja Puolan ollessa sodassa.
Suomen herttuatar, vankeus ja lapset

Juhana ja Katariina saapuivat Turkuun 24. joulukuuta 1562. Turun linnasta muodostui pienimuotoinen renessanssihovi, mutta jo saman vuoden syksyllä Juhanan ja Eerikin ristiriita oli kehittynyt sodaksi. Juhana ja Katariina joutuivat Eerikin vangeiksi, ja heidät vietiin Gripsholmin linnaan. Katariina seurasi miestään vapaaehtoisesti vankeuteen. Eräässä vaiheessa häntä uhkasi joutuminen Venäjälle, kun Iivana IV ehdotti Eerikille, että Katariinaa voitaisiin käyttää panttivankina Puolan painostamiseksi.
Vankeusaikana vuosina 1563–1567 Katariina synnytti kolme lasta, Isabella Vaasan (1564–1566), joka eli puolitoistavuotiaaksi, vuonna 1566 Sigismundin, josta tuli Puolan ja Ruotsin kuningas ja Anna Vaasan (1568–1625), joka kuoli naimattomana.
Kuningatar

Vankeutta kesti syksyyn 1567, jolloin Eerik syrjäytettiin valtaistuimelta. Saman vuoden syyskuussa Juhana huudettiin Ruotsin kuninkaaksi, ja 10. heinäkuuta 1569 Katariina kruunattiin miehensä rinnalla Ruotsin kuningattareksi. 1500-luvun lopulla katolilaisuuden merkitystä haluttiin lisätä. Syynä saattoi olla se, että Katariinalle oli tulossa suuri perintö Sforza-suvulta ja Juhana halusi perinnön Ruotsiin. Kuitenkaan perintöä ei saanut lähettää muuhun kuin roomalaiskatoliseen maahan ja niinpä Juhana yritti saada Ruotsin kirkon osittain katoliseksi. Kuningaspari vieraili usein Vadstenassa ja Katariina tuki Vadstenan luostarin toimintaa. Myös Naantalin luostari koki viimeisen lopulta lyhyeksi jääneen kukoistuksensa.
Katariina Jagellonica kuoli 56-vuotiaana muutaman vuoden sairastelun jälkeen Tre Knonor linnassa Tukholmassa syyskuussa 1583.
Isabella Vaasan (1564–1566) hautamuistomerkki Strängnäsin tuomiokirkossa, Willem Boy 1570
Prinssi Sigismund Vaasa kaksivuotiaana, Johan Baptista van Uther 1568
"Tuntematon nainen" 1630-luku, mahdollisesti Anna Vaasa, Nationalmuseum Tukholma
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katariina Jagellonica Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Puola  Vatikaani 
Taiteenala:  KulturNav 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Biografiasampo 
Muut:  IdRef 
Kymmenen muotokuvaa Jagiellonien perheestä (Sigismund I Vanha, Bona Sforza, Sigismund II August, Sigismundin toinen puoliso Elisabet Itävaltalainen, Sigismundin ensimmäinen puoliso Barbara Radziwiłł, Katariina Itävaltalainen, Isabella Jagellonica, Katariina Jagellonica, Sofia Jagellonica, Anna Jagellonica). Lucas Cranach nuorempi, 1555–1556.
Valtakunnansali

Valtakunnansali on Jehovan todistajien kokouspaikka. Valtakunnansali vastaa siis käyttötavaltaan kirkkorakennusta. Termi valtakunnansali tuli käyttöön Vartiotorniseuran presidentin Joseph Franklin Rutherfordin ehdotuksesta. Hän ehdotti sitä nimeksi rakennukselle, joka sijaitsi Honolulussa, Havaijilla vuonna 1935. Jehovan todistajien mukaan Raamattu viittasi kirkko-sanalla ennemminkin kokoontuneisiin seurakuntalaisiin ennemmin kuin itse rakennukseen, minkä vuoksi rakennuksesta käytetään nimeä valtakunnansali.
Jehovan todistajat käyttävät valtakunnansaleja suurimmassa osassa heidän palvonnastaan sekä Raamatun tutkimisestaan. Jehovan todistajat kokoontuvat myös ns. konventtisaleilla, jotka ovat valtakunnansaleja suurempia useiden satojen kokoontumispaikkoja. Jehovan todistajat järjestävät suurimmat konventit urheilustadioneilla tai messukeskuksissa taikka muissa sopivissa tiloissa. Koronaviruspandemian vuoksi konventteja voidaan järjestää myös netin välityksellä.
Salien käyttötarkoitukset

Yleensä salille kokoonnutaan kahdesti viikossa (tai useammin, jos samaa salia käyttää useampi seurakunta). Viikonloppuisin, tavallisesti sunnuntaisin, saleilla pidetään yleisökokous, joka koostuu alkulaulusta ja -rukouksesta sekä puolen tunnin mittaisesta esitelmästä. Esitelmät käsittelevät esimerkiksi Raamattua, Raamatun profetioita, kristillisiä arvoja ja perhe-elämää. Yleensä heti tämän kokouksen perään pidetään Vartiotorni-lehden tutkistelu. Arki-iltana valtakunnansalilla pidetään ennen muuta jäsenistölle suunnattu niin sanottu viikkokokous nimeltään Kristityn elämä ja palvelus, joka koostuu kolmesta osasta: Jumalan sanan aarteita, elämä kristittynä sekä seurakunnan raamatuntutkistelusta, jossa tutkitaan jotakin Vartiotorni-seuran julkaisua. Kaikki kokoukset päätetään loppulauluun ja -rukoukseen.
Jehovan todistajat kokoontuvat valtakunnansalille myös ennen ovelta ovelle -lähetystyöhön lähtemistä valmistautuakseen ja rukoillakseen. Tämä lyhyt kokous tunnetaan nimellä kenttäpalveluskokous. Jehovan todistajien salit on rakennettu pääsääntöisesti koulutuskäyttöön ja tämä on otettu huomioon arkkitehtuurissa ja rakentamisessa.
Valtakunnansaleilla voidaan järjestää Jehovan todistaja -parin avioliittoon vihkiminen. Myös seurakunnan jäsenen hautajaiset voidaan järjestää valtakunnansalilla.
Valtakunnansaleissa on tyypillisesti esitelmähuone, johon yksi seurakunta mahtuu kokoontumaan. Suurissa valtakunnansaleissa, joissa kokoontuu useampi seurakunta, näitä huoneita voi olla useampiakin. Tämän lisäksi valtakunnansalissa on tyypillisesti kirjasto sekä yksi tai useampia luokka- ja kokoustiloja. Tämän lisäksi valtakunnansalin sisustukseen kuuluu aina kirjallisuuspöytä, josta seurakunnan jäsenet voivat käydä noutamassa lehtiä, kirjallisuutta ja traktaatteja levitystä varten.lähde?
Ylläpito ja rakentaminen

Valtakunnansaleja ylläpidetään pääsääntöisesti vapaaehtoistyöllä. Vapaaehtoistyöhön osallistuvat niiden seurakunnan jäsenet, jotka käyttävät kyseistä salia. Rakentaminen, suuremmat korjaukset ja ylläpitoon liittyvät projektit ovat alueellisen rakennuskomitean alaisuudessa. Osa valtakunnansaleista rakennetaan ns. pikarakennusmenetelmällä jopa muutamassa päivässä. Silloin valmistelevat työt kuten perustus on tehty etukäteen. Rakentajat ovat yleensä vapaaehtoisia Jehovan todistajia joten salien rakennuskulut ovat pieniä. Ylläpitokustannukset katetaan vapaaehtoisilla lahjoituksilla, joita antavat ne ihmiset, jotka kokoontuvat kyseisellä salilla. Ylimääräiset rahat lahjoitetaan maailmanlaajuiseen Jehovan todistajien työhön. Länsimaissa asuvat Jehovan todistajat rahoittavat myös kehittyviin maihin rakennettavat salit. Monissa maissa salit tehdään hyvin samanlaisilla pohjapiirustuksilla, joten rakentaminen on hyvin nopeaa ja halpaa. Kuitenkaan kaikkia valtakunnansaleja ei tehdä samanlaisiksi. Jotkut uudet valtakunnansalit saattavat olla ikkunattomia turvallisuus- ja säästösyistä. lähde?
Valtakunnansalien omistus on Suomessa hoidettu maakunnallisten yhdistysten kautta. Paikallisseurakunnat eivät siis omista saleja, vaikka ne ovat ne itse maksaneet.lähde?
Sijainti ja ulkoasu

Valtakunnansalien koko ja ulkoasu vaihtelee. Ne ovat yleensä yksinkertaisia, vaatimattomia ja käytännöllisiä. Käytännöllisyys on kuitenkin kaikkein tärkein piirre. Koska Jehovan todistajat eivät käytä kuvia tai uskonnollisia symboleja uskonnon harjoittamisessaan, niitä ei ole myöskään valtakunnansalilla. Seinällä on vuositeksti, joka on sama kaikissa Jehovan todistajien seurakunnissa ympäri maailman. Heinäkuusta 2014 lähtien salien ulkoseinään on kiinnitetty todistajien verkkosivuston JW.org -mainoskyltti.lähde?
Aiheesta muualla

Etsi lähin Valtakunnansali -haku Jw.org
Jehovan todistajat – Jumalan valtakunnan julistajia vol.jw.org
Jehovan todistajien konventtisali Varkaudessa
Valtakunnansali Iowassa, Yhdysvalloissa
Hollantilaisia Jehovan todistajia kokouksessa valtakunnansalissa
JW.org -sivuston mainoskyltti valtakunnansalin seinällä Heinolassa.
Mayerlingin tapaus

Arkkiherttua Rudolf vasemmalla, paronitar Maria Vetsera oikealla.
Mayerlingin tapaus (tunnetaan myös nimellä Mayerlingin murhenäytelmä) oli Itävalta-Unkarin kruununprinssin, arkkiherttua Rudolfin ja hänen rakastajattarensa, paronitar Maria Vetseran väkivaltainen kuolema 30. tammikuuta 1889 keisarillisessa Mayerlingin metsästyslinnassa noin 30 kilometrin päässä Wienistä. Kyseessä oli todennäköisesti yhteisestä sopimuksesta tehty kaksoisitsemurha, mutta koska kuolemaa välittömästi edeltäneitä tapahtumia ei tarkalleen tunneta, tapaukselle on kehitetty myös monenlaisia vaihtoehtoisia selityksiä.
Tausta

Rudolf oli Habsburg-sukuisen keisari Frans Joosef I:n ja keisarinna Elisabetin ainoa poika, ja häntä kasvatettiin lapsesta alkaen valtakunnan tulevaksi hallitsijaksi. Hän oli kuitenkin mielipiteiltään isäänsä huomattavasti liberaalimpi ja riitautui tämän kanssa arvosteltuaan Itävallan monarkiaa taantumukselliseksi ja tuhoontuomituksi. Rudolf oli huolissaan varsinkin voimistuvan ja militantin Saksan keisarikunnan vaikutuksesta Itävaltaan. Saksan kansleri Otto von Bismarck määräsikin pian asiamiehensä pitämään kumouksellista kruununprinssiä silmällä. Rudolf alkoi lähetellä isälleen keisarikunnan itsevaltaisuutta arvostelevia muistioita ja vieläpä julkaista nimettöminä samansisältöisiä artikkeleita ystävänsä Moritz Szepsin liberaalissa Neues Wiener Tagblatt -lehdessä. Keisari Frans Joosef piti poikaansa tarkoin silmällä, sillä hän pelkäsi tämän syyllistyvän jopa maanpetokseen. Rudolf pitikin yhteyttä muun muassa Itävallasta eroa tavoitteleviin unkarilaisiin separatisteihin.
Rudolf oli mennyt vuonna 1881 naimisiin vain 16-vuotiaan Belgian prinsessa Stephanien kanssa, mutta avioliitto muuttui pian pelkäksi kulissiksi. Heidän ainoa lapsensa oli vuonna 1883 syntynyt tytär, josta ei voinut tulla kruununperillistä. Stephanie sai ilmeisesti mieheltään kupan, eikä voinut siksi saada enempää lapsia. Viimeisinä elinvuosinaan Rudolf menetti uskonsa poliittiseen muutokseen ja antautui irstailevaan elämäntapaan sekä ryhtyi harkitsemaan itsemurhaa. Hän tiettävästi ehdotti yhteistä itsemurhaa ensin rakastajattarelleen Mizzi Casparille, joka kuitenkin kieltäytyi. Lokakuussa 1888 Rudolf tutustui Maria Vetseraan, viettelevään 17-vuotiaaseen paronittareen, jolla tiedettiin jo olleen useita miessuhteita. Heidät esitteli toisilleen eräissä kilpa-ajoissa Walesin prinssi Edvard, tuleva Britannian kuningas Edvard VII. Arkkiherttua ja paronitar aloittivat salaisen suhteen. Vetsera kirjoitti pian entiselle kotiopettajalleen olevansa valmis kuolemaan tehdäkseen Rudolfin onnelliseksi.
Aiheesta muualla

Das Mayerling-Forum Tapausta esittelevä sivusto (saksaksi)
David Angyal : Mielipuoli kruununprinssi, sanomalehtimies, suurpoliitikko ja taipumustensa vanki. Meyerlingin murhenäytelmä uudessa valossa, Aamulehti, 09.02.1930, nro 38, s. 17, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Mayerlingin murhenäytelmä todellisuudessa ja filmissä, Seura, 09.09.1936, nro 37, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Mayerlingin murhenäytelmästä 50 vuotta, Helsingin Sanomat, 30.01.1939, nro 28, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Ammuttiinko maailmansodan ensimmäiset laukaukset Mayerlingin metsästyslinnassa?, Kuva, 01.02.1939, nro 3, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Maria Vetsera (1888).
Mayerlingin metsästyslinna vuonna 1889.
Rudolfin näytteille pantu ruumis.
Daniel (Ruotsin prinssi)

| Prinssi Daniel |
| --- | --- |
 Länsi-Götanmaan herttua
 Prinssi Daniel vuonna 2016.
Syntynyt:  Olof Daniel Westling 15. syyskuuta 1973 (ikä 51) Örebro, Ruotsi
Puoliso:  Kruununprinsessa Victoria (vih. 2010)
Lapset:  Prinsessa Estelle Prinssi Oscar
Koko nimi:  Olof Daniel Westling Bernadotte
Suku:  Bernadotte (avioliiton kautta)
Isä:  Olle Westling
Äiti:  Ewa Westling
Nimikirjoitus:  
Prinssi Daniel (Olof Daniel Westling Bernadotte, syntyjään Olof Daniel Westling, s. 15. syyskuuta 1973 Örebro, Ruotsi) on Ruotsin kruununprinsessa Victorian puoliso ja Länsi-Götanmaan herttua.
Tausta

Westling syntyi Örebrossa keskiluokkaiseen perheeseen 15. syyskuuta 1973, samana päivänä kuin hänen tuleva appensa Kaarle XVI Kustaa nousi Ruotsin kuninkaaksi. Westling on opiskellut sosiaalialaa ja vapaa-ajanohjausta kahden vuoden ajan. Opintojen jälkeen hän suoritti varusmiespalveluksen.
Westling omisti useita kuntosaleja Tukholmassa, mutta luopui niistä avioituessaan Victorian kanssa. Hän harrastaa jalkapalloa, jääkiekkoa, koripalloa ja musiikkia.
Prinssi Danielin isänäidin suku on Rautalammilta lähteneitä metsäsuomalaisia, ilmeisesti sukunimeltään Seppäisiä.
Kruununprinsessa Victoria

Daniel ja Victoria seurustelivat vuodesta 2002 saakka. 24. helmikuuta 2009 kuningas Kaarle XVI Kustaa ja Ruotsin hallitus myönsivät heille luvan kihlautua.
Pari avioitui 19. kesäkuuta 2010, ja avioliiton myötä Daniel Westlingistä tuli Hänen Kuninkaallinen korkeutensa prinssi Daniel, Länsi-Götanmaan herttua (ruots. Hans Kunglig Höghet Prins Daniel, Hertig av Västergötland). Prinssi Danielista tuli hääpäivänään serafiimiritarikunnan ritari.
Keväällä 2011 prinssi Daniel pääsi sisään arvostettuun Karoliiniseen instituuttiin opiskelemaan fysiologiaa.
Kesäkuussa 2011 prinssi Daniel osallistui Kuopiossa järjestettyyn liikuntalääketieteen Puijo-symposiumiin. Prinssin tarkoituksena oli hakea tietoa alan uusimmista virtauksista.
25. huhtikuuta 2018 prinssi Daniel vieraili Helsingissä kahdessa koulussa tutustumassa Liikkuva koulu -ohjelman käytäntöihin, kuten toiminnalliseen opetukseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Daniel (Ruotsin prinssi) Wikimedia Commonsissa
Engström, Annika: Vem är Daniel Westling? Svenska Dagbladet 24.2.2009.
Commoner marrying Swedish crown princess ‘has aristocratic roots’. The Telegraph 9.6.2010.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi 
Taiteenala:  KulturNav 
Muut:  IdRef
Jäähyväiset Matjoralle

| Jäähyväiset Matjoralle> Прощание с Матёрой.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Valentin Rasputin
Kieli:  venäjä
Suomennos
Suomentaja:  Esa Adrian
Kustantaja:  Tammi
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  231
ISBN:  951-30-4689-3
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Jäähyväiset Matjoralle (ven. Прощание с Матёрой, Proštšanie s Matjoroj) on venäläisen kirjailijan Valentin Rasputinin tunnetuin teos. Se sijoittuu 1960-luvun lopulle siperialaisen Angarajoen saarelle ja sen Matjora-nimiseen kylään. Kirja kertoo Matjoran viimeisestä kesästä ennen kuin sen asukkaat evakuoidaan pois Bratskin vesivoimalaitoksen muodostaman patoaltaan tieltä.
Elem Klimov ohjasi romaanin pohjalta samannimisen elokuvan, alkuperäisnimeltään Proštšanie (1983).
Aiheesta muualla

Kirja, jota Linkola kadehtii (Arkistoitu – Internet Archive). Juttu Pentti Linkolan näkemyksistä Valentin Rasputinin teoksesta Jäähyväiset Matjoralle.
Varpunen (albumi)

| Varpunen Kai Hyttinen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1979
 Julkaistu: 1979
 Formaatti: LP-levy (GDL 2019)   C-kasetti (GDK 2019)
 Tuottaja(t): Vexi Salmi
 Tyylilaji: iskelmä, pop
 Kesto: 44.27
 Levy-yhtiö: Levytuottajat
 Levymerkki: Gold Disc
Listasijoitukset
  Suomi: Ei listasijoitusta.
Kai Hyttisen muut julkaisut
| Elämän siteet 1978 | Varpunen 1979 | Kai Hyttinen 1980 |
Singlet albumilta Varpunen
 ”Varpunen” / ”Virta vie mua” Julkaistu: 1979 (GDS 234)  ”Jamaica Farewell” / ”Copacabana” Julkaistu: 1980 (GDS 244)
Varpunen on suomalaislaulaja Kai Hyttisen kahdeksas, vuonna 1979 julkaistu studioalbumi. Levyn tunnetuimpia kappaleita ovat nimikappale ”Varpunen” sekä ”Jamaica Farewell”.
Tuottaja Vexi Salmen levy-yhtiö Levytuottajat julkaisi albumin Gold Disc -levymerkillään vinyylilevynä ja C-kasettina.
Kappalemateriaali

Albumin kahdestatoista kappaleesta yhdeksän on ulkomaista ja kolme suomalaista alkuperää. Avausraitana on espanjalaisen laulaja-lauluntekijä Miguel Gallardon säveltämä ja alun perin tunnetuksi tekemä kappale ”Gorrión”, johon Vexi Salmi teki suomennoksen nimeltä ”Varpunen”. Kappaleesta tuli tunnettu ja sen levytti samana vuonna myös Arto Nuotio. ”Hälle kuulun” on käännös argentiinalaislaulaja Daniel Magalin kappaleesta ”Cara de Gitana”, joka julkaistiin alun perin artistin samannimisellä debyyttialbumilla vuonna 1978. ”Muistojen laulu” on romanialaisen Ivan Ivanovicin säveltämä kappale, johon Vexi Salmi teki suomenkielisen sanoituksen. ”England My England” tuli tunnetuksi englantilaisen laulaja-lauluntekijä Alan Pricen tulkintana. Price tuli tunnetuksi The Animals -yhtyeen kosketinsoittajana. Salmi käänsi kappaleen suomeksi nimellä ”Suomi oi Suomi”. Levyn kolmesta suomalaisesta kappaleesta kaksi on Fredin eli Matti Siitosen säveltämiä (Soi viulu, Vain hetki elämää). ”Martinezin kapakka” on levyn toisen pääasiallisen sovittajan Antti Hyvärisen säveltämä kappale.
B-puolen avaava ”Copacabana” on käännös samannimisestä kappaleesta, jonka alkuperäisenä esittäjänä muistetaan yhdysvaltalainen Barry Manilow. Näyttelijä Liza Minelli esitti kappaleen The Muppet Show -televisio-sarjan jaksossa vuonna 1979. ”Jamaica Farewell” on Irwing Burgien salanimellä Lord Burgess säveltämä kappale, jonka Harry Belafonte levytti albumilleen Calypso vuonna 1956. Kappaleen ovat sittemmin esittäneet myös Chuck Berry, Sam Cooke ja duo Nina & Frederik. ”Rakkauden aika” -kappaleen esitti alun perin saksalaisduo Cindy & Bert nimellä ”Danke dir”. Levyn päättävä ”Linda Linda” muistetaan paremmin Suomessa etenkin Frederikin esittämänä. Kappale on alun perin lähtöisin Alankomaista, jossa sen esitti popyhtye Tee Set.
Kappaleet

Varpunen – 3.43 (alkup. ”Gorrión”, säv. ja san. Miguel Gallardo, suom. san. Vexi Salmi, sov. Paul Fagerlund)
Hälle kuulun – 3.23 (alkup. ”Cara de Gitana”, säv. ja san. Rubén Lotes, Osvaldo Orquera, suom. san. V. Salmi, sov. Antti Hyvärinen)
Muistojen laulu – 4.06 (säv. Iosif Ivanovici, san. V. Salmi, sov. P. Fagerlund)
Suomi oi Suomi – 4.25 (alkup. ”England My England”, säv. ja san. Alan Price, suom. san. V. Salmi, sov. A. Hyvärinen)
Soi viulu – 3.21 (säv. Matti Siitonen, san. V. Salmi, sov. P. Fagerlund)
Martinezin kapakka – 3.27 (säv. ja sov. A. Hyvärinen, san. V. Salmi)
Copacabana – 4.16 (alkup. ”Copacabana (At the Copa)”, säv. Barry Manilow, san. Jack Feldman – Bruce Sussman, suom. san. V. Salmi, sov. P. Fagerlund)
Vain hetki elämää – 3.21 (säv. M. Siitonen, san. V. Salmi, sov. P. Fagerlund)
Virta vie mua – 4.36 (säv. trad., san. V. Salmi, sov. P. Fagerlund)
Jamaica Farewell – 3.35 (alkup. ”Jamaica Farewell”, säv. Lord Burgess, san. V. Salmi, sov. tuntematon)
Rakkauden aika – 2.47 (alkup. ”Danke dir”, säv. Werner Scharfenberger, suom. san. V. Salmi, sov. A. Hyvärinen)
Linda Linda – 3.27 (alkup. ”Linda Linda”, säv. Hans van Eijck – Peter Yetteroo, san. Michel Boesveld, suom. san. Chrisse Johansson, sov. tuntematon)
Lähteet:
Tekijät > Muusikoita

Kai Hyttinen – laulu
Paul Fagerlund ja Esa Kotilainen – kosketinsoittimet
Juha Björninen – kitarat (kaikki paitsi 10)
Heikki Laurila – kitarat ja mandoliini (2, 4, 6, 11)
Heikki ”Häkä” Virtanen – basso (kaikki paitsi 10)
+
Kalle Fält – taustalaulu (6)
Maarit Hurmerinta ja Martti Metsäketo – taustalaulu (4, 6, 11)
Kai Lind – taustalaulu (8, 9)
Irina Milan – taustalaulu (6, 7–10)
Jörgen Petersen ja Ossi Runne – trumpetit (6)
Heikki Hämäläinen, Seppo Rautasuo ja Mikko Pesonen – viulut
Mauri Pietikäinen ja Heikki Vehmanen – alttoviulut
Kari Lindstedt – sello
Lähde:
Tekijät > Tuotanto

Vexi Salmi – tuottaja
Tapsa Rantanen – kansitaide
Magnus Löfving – valokuvat
Lähde:
National Football League

| National Football League (NFL) |
| --- | --- |
 Meneillään oleva kausi NFL-kausi 2024 

Laji:  amerikkalainen jalkapallo
Maa(t):   Yhdysvallat
Perustettu:  1920
Joukkueita:  32
Hallitseva mestari:  Philadelphia Eagles (5.)
Eniten mestaruuksia:  Green Bay Packers (13)
TV:  CBS   NBC   ESPN   FOX   Amazon
Aiheesta muualla
[www.nfl.com Sivusto]
National Football League (NFL) on Yhdysvalloissa toimiva amerikkalaisen jalkapallon ammattilaisliiga. Liigassa on osakkaina ja siinä pelaa 32 joukkuetta, jotka on jaettu kahteen 16 joukkueen konferenssiin: AFC (American Football Conference) ja NFC (National Football Conference). Vuodesta 2002 lähtien molempien konferenssien joukkueet ovat jakaantuneet maantieteellisesti kutakuinkin tasaisesti. Konferenssit on jaettu neljään neljän joukkueen divisioonaan: East (itä), North (pohjoinen), South (etelä) ja West (länsi). NFL perustettiin vuonna 1920 nimellä American Professional Football Association, mutta nimi vaihtui jo vuonna 1922 National Football Leagueksi eli NFL:ksi.
NFL:n runkosarja alkaa joka vuosi syyskuun alussa ja kestää 18 viikkoa, minkä aikana jokainen joukkue pelaa 17 ottelua. Kunkin divisioonan jäsenet pelaavat toisiaan vastaan yhden koti- ja vierasottelun eli yhteensä kuusi ottelua. Loppuihin kymmeneen otteluun liiga määrää kiertävällä periaatteella neljä vastustajaa oman konferenssin jostakin toisesta divisioonasta, neljä vastustajaa vastakkaisen konferenssin jostakin divisioonasta sekä kaksi vastustajaa samasta konferenssista edellisen vuoden sijoitusten perusteella.
Runkosarjan päätteeksi kummastakin konferenssista, AFC:stä ja NFC:stä, kuusi joukkuetta saa paikan tammikuun alussa pelattaviin pudotuspeleihin, jotka ratkaistaan kerrasta poikki -menetelmällä. Pudotuspeliturnauksen päätteeksi kummankin konferenssin mestariksi selvinneet joukkueet kohtaavat NFL:n loppuottelussa, Super Bowlissa, joka pelataan ennalta määritellyssä kaupungissa.
NFL:n tähdistöottelu on nimeltään Pro Bowl, johon valitaan miehitys kummankin konferenssin joukkueista. AFC:n ja NFC:n tähdistöt valitaan yhdistetyssä äänestyksessä, jossa pelaajat ja valmentajat sekä yleisön äänet ratkaisevat kokoonpanot.
NFL on eräällä mittarillaselvennä ylivoimaisesti seuratuin kansallinen urheiluliiga maailmassa.lähde? Kauden 2016–17 runkosarjan otteluita seurasi paikan päällä keskimäärin 69 487 katsojaa per ottelu, mikä on yli 27 000 katsojaa enemmän kuin seuraavaksi eniten katsojia kerännyt Saksan Bundesliiga. Toisaalta NFL:n runkosarjassa pelataan huomattavasti vähemmän otteluita kuin useimmissa muissa suurissa urheiluliigoissa.