stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kitumaija

Kitumaija on korttipeli, jossa käytetään perinteistä 52 kortin pelikorttipakkaa. Jokereita ei oteta mukaan peliin. Pelin tarkoituksena on päästä eroon korteistaan mahdollisimman nopeasti. Peliin mahtuu korkeintaan kymmenen pelaajaa.
Risti on niin sanottu kova maa, joten sen päälle käy vain suurempi risti. Ruutu on valttia ja sen voi pelata kaikkien muiden maiden päälle paitsi ristin. Tosin jos kaadettava kortti on valtti, se kaatuu vain isommalla valtilla. Valtin päälle ei voi laittaa ristiä. Hertta ja pata ovat tavallisia maita ja ne voi kaataa isommalla samaa maata tai valtilla. Pata-akka eli maija on erikoiskortti, jonka takia seuraava pelaaja joutuu nostamaan avopakasta viisi päällimmäistä korttia, kun maija pelataan avopakkaan. Pata-akalla ei voi ottaa kiinni, sen voi pelata vain vapaavalintaisena korttina.
Jaossa kaikille pelaajille jaetaan viisi korttia ja yksi kortti laitetaan pakan viereen avopakan aloituskortiksi. Mikäli aloituskortiksi kääntyy pata-akka, se vaihdetaan laittamalla pata-akka takaisin pakkaan ja ottamalla sieltä uusi avopakan aloituskortti. Avopakasta saa näkyä vain päällimmäinen kortti.
Jokainen pelaaja pelaa vuorollaan kaksi korttia, kiinniottokortin ja vapaavalintaisen kortin. Jakajasta seuraava pelaaja aloittaa lyömällä ensin kiinniottokorttinsa aloituskortin päälle, mutta sen on oltava suurempi samaa maata tai valtti. Tämän jälkeen sama pelaaja lyö vapaavalintaisen kortin seuraavalle kiinniotettavaksi ja nostaa kortteja nostopakasta sen verran, kunnes hänellä on taas viisi korttia kädessään.
Mikäli seuraava ei pysty tai halua pelata kiinniottokorttia, hän voi koittaa onneaan pakasta nostamalla päällimmäisen kortin kiinniottokortiksi. Mikäli kortti sopii, pelaaja lyö vapaavalintaisen kortin, jonka voi myös kääntää pakasta. Jos pakasta käännetty kortti ei sovi, joutuu sen kääntänyt pelaaja nostamaan avopakasta kolme päällimmäistä korttia. Alimmaista korttia ei ole pakko nostaa, vaikka nostettujen korttien määrä jäisi vajaaksi. Jos pelaaja nostaa avopakan alimmaisenkin kortin, käännetään pakasta uusi aloituskortti. Se ei myöskään saa olla pata-akka. Kun nostava pelaaja on nostanut kolme tai viisi korttia pitää seuraavan pelaajan ottaa kiinni päällimmäiseksi jäänyt kortti, pelaamalla taas kiinniotto- ja vapaavalintaisen korttinsa.
Kun nostopakka loppuu pelaajat pelaavat käsikorttin-sa loppuun ja voittaja on se pelaaja, jonka kortit loppuvat ensin. Lopussa omien käsikorttien määrää ei ole pakko kertoa. Mikäli pelaajalla on vain yksi kortti kädessään, hän pelaa sen kiinniottokorttina ja se on samalla myös hänen vapaavalintainen korttinsa, ja hän pääsee pois pelistä. Peli jatkuu niin kauan kunnes vain yhdellä pelaajalla kortteja kädessään. Hänestä tulee niin sanottu kitumaija.
Kjell Borgen

| Kjell Borgen> Norjan kuntaministeri |
| --- | --- |
 Brundtlandin III hallitus 3. marraskuuta 1990 – 4. syyskuuta 1992  
Edeltäjä:  Johan J. Jakobsen
Seuraaja:  Gunnar Berge
 Brundtlandin II hallitus 13. kesäkuuta 1988 – 16. lokakuuta 1989  
Edeltäjä:  William Engseth
Seuraaja:  Johan J. Jakobsen
Norjan liikenneministeri
 Brundtlandin II hallitus 9. toukokuuta 1986 – 13. kesäkuuta 1988  
Edeltäjä:  Johan J. Jakobsen
Seuraaja:  William Engseth
Suurkäräjäedustaja
 Hedmarkin vaalipiiri 1977–1993  
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. lokakuuta 1939 Oslo, Norja
Kuollut: 22. elokuuta 1996 (56 vuotta)
Ammatti:  opettaja, poliitikko
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Kjell Borgen (21. lokakuuta 1939 Oslo – 22. elokuuta 1996) oli norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1977–1993 ja toimi Norjan liikenneministerinä 1986–1988 sekä kuntaministerinä 1988–1989 ja 1990–1992. Vuosina 1968–1977 hän oli Rendalenin pormestari.
Aiheesta muualla

Kjell Borgen Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Hollolan Viihdekuoro

Hollolan Viihdekuoro on vuonna 1988 perustettu suomalainen kuoro, joka on tehnyt yhden pitkäsoiton Fazer Finnlevy -levymerkille. Kuoroa johtaa Marko Kemppi.
Diskografia

Päivien kimallus (1997)
Aiheesta muualla

Kotisivu
Hollolan Viihdekuoron esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Kisõjärv

| Kisõjärv |
| --- | --- |
 Näkymä järvelle itärannalta elokuussa 2016
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Võrumaa
Kunnat:  Rõugen kunta
Koordinaatit:  57°38′31″N, 27°12′21″E
Järvinumero:  VEE2153200
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  183  m 
Rantaviiva:  4,384 km
Pinta-ala:  44,3  ha 
Keskisyvyys:  2,9 m
Suurin syvyys:  5,1 m
Valuma-alue:  7,2 km²
 fiKisõjärv 
Kisõjärv (myös Kisejärv, Kiisajärv, Kisi järv, Kisõjärv, Küsajärv) on Virossa Võrumaalla Rõugen kunnassa Kärinän kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi olisi metsäjärvi ellei pohjoispuolella olisi suuri Põnnin kylän peltoaukea. Järven pinta-ala on 44 hehtaaria (ha) ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järven keskikohdassa on niemi, jonka erisuuntiin osoittavat haarat erottavat järvelle kolme vesiallasta. Itään kurkottava niemi Vaivsaar erottaa 600 metriä pitkän eteläisen altaan, pohjoiseen kurkoittava niemi Küpärsaar erottaa 500 metrisen pohjoisosan ja sen viereen jää 700 metrinen länsiallas. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 183,0 m mpy. Järveen laskee kolme lyhyttä ojaa, joista yksi tuo Laihjärven eli Luikijärven vesiä. Laskuoja lähtee järven kaakkoiskulmasta ja laskee Pahijärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,2 km².
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys 5,1 metriä. Järvenpohja on mutainen, mutta lounaassa esiintyy hiekkapohjaa. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 kuutiokilometriä eli 1,3 miljoonaa m³. Järven rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja rannat ovat matalaa metsämaata. Rannat ovat turvepohjaista metsämaata ja pohjoisessa ja koillisessa maaperä on hiekkaista.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (vir. pehme- ja heledaveeline järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (vir. oligotroofne tai vähetoiteline, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.
Luontoarvot

Järvi sisältyy Kisõjärven maisemansuojelualueeseen (Kisejärve maastikukaitseala). Järven kiertää kuuden kilometrin mittainen patikkareitti. Järven itärannalla sijaitsee nuotiopaikka sekä sivupolku Pahijärvien väliin.
Järven valtalajit ovat ahven ja särki, mutta järvessä esiintyy myös hauki, kiiski, lahna, ruutana, sorva, suutari ja made.
Hellcat

Hellcat voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
F6F Hellcat, toisen maailmansodan tukialushävittäjä
M18 Hellcat, yhdysvaltalainen panssarintorjuntavaunu
Hellcat Records, yhdysvaltalainen levy-yhtiö
Hellcat (Patsy Walker), Marvel-kustantamon sarjakuvahahmo
Kjell Enhager

Kjell Enhager vuonna 2015
Kjell Enhager (s. 3.1.1958) on ruotsalainen henkisen valmennuksen asiantuntija. Häntä pidetään alalla guruna. Enhager on valmentanut urheilijoita ja urheiluvalmentajia, mutta lisäksi hän on valmentanut useiden vuosikymmenten ajan  liike- ja kulttuurielämän väkeä sekä puolustusvoimien henkilöstöä.
Aiheesta muualla

Kjell Enhagerin verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Hellenic Shipyards

Hellenic Shipyards on kreikkalainen telakka Skaramagkásissa Chaïdárin kunnassa Ateenan lähellä. Stávros Niárchos perusti telakan vuonna 1957 paikalle, missä oli toiminut telakka ennen toista maailmansotaa. Telakka on rakentanut suuren määrän aluksia (sekä siviili- että sota-aluksia). Saksalainen sijoittajaryhmä ja ThyssenKrupp Marine Systems -yhtiöön kuuluva Howaldtswerke-Deutsche Werft -telakka ostivat Hellenic Shipyards -telakan vuonna 2002.
Aiheesta muualla

Hellenic Shipyards (Arkistoitu – Internet Archive)
Hellboy: Dogs of the Night

| Hellboy: Dogs of the Night |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Cryo Studios
Julkaisija:  Cryo Interactive DreamCatcher Interactive
Julkaistu:  Windows  joulukuu 2000 PlayStation  23. huhtikuuta 2003
Lajityyppi:  Toimintapeli
Pelimuoto:  Yksinpeli
Alusta:  Windows PlayStation
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Hellboy: Dogs of the Night tunnetaan myös nimellä Hellboy: Asylum Seeker on joulukuussa 2000 julkaistu videopeli, joka perustuu Dark Horse Comicsin sarjakuvaan Hellboy. Pelin julkaisi Cryo Interactive Windowsille ja DreamCatcher Interactive PlayStationille.
Kjell Bjørndalen

| Kjell Bjørndalen |
| --- | --- |
 Bjørndalen vuonna 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. kesäkuuta 1946 (ikä 78)
Ammatti:  ammattiyhdistysjohtaja
Kjell Bjørndalen (s. 23. kesäkuuta 1946) on norjalainen ammattiyhdistysjohtaja. Hän toimi Fellesforbundetin puheenjohtajana vuosina 1991–2007.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kjell Bjørndalen Wikimedia Commonsissa
Kjell Eldensjö

Kjell Eldensjö (s. 1941) on ruotsalainen kristillisdemokraattinen poliitikko. Koulutukseltaan hän on insinööri. Hän on istunut Ruotsin valtiopäivillä vuosina 1991–1994 ja 1998–2002 sekä jälleen vuodesta 2006.
Aiheesta muualla

Kjell Eldensjö Kristillisdemokraattien sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Kjell Eldensjö Valtiopäivien sivuilla (ruotsiksi)
Kjell Bondevik

| Kjell Bondevik |
| --- | --- |

Norjan kirkko- ja opetusministeri
 Bortenin hallitus 12. lokakuuta 1965 – 17. maaliskuuta 1971  
Edeltäjä:  Helge Sivertsen
Seuraaja:  Bjartmar Gjerde
Norjan sosiaaliministeri
 Lyngin hallitus 28. elokuuta 1963 – 25. syyskuuta 1963  
Edeltäjä:  Olav Gjærevoll
Seuraaja:  Olav Gjærevoll
Suurkäräjäedustaja
 Rogalandin vaalipiiri 1950–1965  
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. maaliskuuta 1901 Leikanger, Norja
Kuollut: 21. joulukuuta 1983 (82 vuotta) Oslo, Norja
Tiedot
Puolue:  Kristillinen kansanpuolue
Kjell Bondevik (11. maaliskuuta 1901 Leikanger – 21. joulukuuta 1983 Oslo) oli norjalainen folkloristi ja kristillisen kansanpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä 1950–1965 ja toimi Norjan sosiaaliministerinä 1963 sekä kirkko- ja opetusministerinä 1965–1971.
Kjell Bondevikin sisaren- tai veljenpoika on Kjell Magne Bondevik.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kjell Bondevik Wikimedia Commonsissa
Kjell Bondevik Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Kitulan kaivos

Kitulan kaivos, tunnetaan myös nimellä Lajun kaivos on Puumalassa sijaitseva toimintansa lopettanut nikkeli-kuparikaivos, joka oli Virtasalmen kaivoksen sivukaivos. Malmio löydettiin vuonna 1950 lähetetyn kansannäytteen perusteella. Outokumpu Oy louhi kiveä avolouhoksesta talvella ja kesällä 1970 yhteensä 59 000 tonnia, josta malmikiveä oli 19 000 tonnia. Malmikivi sisälsi 0,87 % nikkeliä, 0,24 % kuparia ja 4,57 % rikkiä. Malmin rikastus tapahtui Virtasalmen kaivoksella. Louhintaa tehtiin jonkin verran myös kantatie 62:n alle kaivetuissa kahdessa lyhyessä vinotunnelissa.
Avolouhos ja tunnelit ovat nykyisin täyttyneet vedellä. Noin 20 metrin syvyinen avolouhos on osittain aidattu. Avolouhoksen vesi on väriltään mustaa ja happamoitunut louhokseen ajettujen rikkipitoisten maamassojen vuoksi. Kaivoksen alueelta virtaa ylivuotovesi puroa pitkin Rommakonlahteen ja Naistenveteen. Sivukivien läjitysalue sijaitsee louhoksen kaakkoispuolella. Sivukivet voivat sisältää happoa tuottavia sulfidimineraaleja. Sivukivialue on osittain metsittynyt.
Heinäveden lehti

| Heinäveden lehti |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Julkaisija:  Maakunnan Sanomat Oy / KSML Oyj
ISSN:  ISSN 0782-5781
Levikki:  3 648 (2007)
Perustettu:  1969
Päätoimittaja:  Päivi Konttinen
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Heinävesi
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  254x365 mm
Ilmestymistiheys:  torstaisin
Aiheesta muualla
Kotisivu
Heinäveden lehti on Heinävedellä torstaisin ilmestyvä tilattava paikallislehti, jonka päätoimittaja on Päivi Konttinen.
Heinäveden lehden mukaan sillä oli 4 300 lukijaa vuonna 2022. Vuonna 2007 lehti ilmoitti lukijamääräkseen noin 7 000.
Aiheesta muualla

Heinäveden lehti
Heinäveden Lehti -mediakortti 2022 (Arkistoitu – Internet Archive)
Heinävesi
| --- | --- |
Taajamat:  Hasumäki (kirkonkylä) · Karvio · Kerma · Palokki · Sarvikumpu · Varistaipale · Vihtari
Kylät:  Hevonlahti · Kansala · Karhilantaipale · Koivumäki · Kuittua · Kypäräjärvi · Lajunlahti · Lampu · Lepikkomäki · Malkkila · Niinimäki · Näätänmaa  · Papinniemi · Pilppa · Petruma · Polvijärvi · Pyylinsaari · Pölläkkä · Raaminmäki · Rummukkala · Sappu · Sompasaari · Syrjä · Särkelä · Säynämö · Tetrivaara · Timonmäki · Vaaluvirta · Vahvalahti · Viitalahti
Nähtävyydet:  Valamon luostari · Lintulan luostari · Valamon luostarin pääkirkko · Valamon luostarin talvikirkko · Valamon luostarin vanha kirkko · Lintulan luostarin kirkko · Heinäveden kirkko
Liikenne:  Heinäveden reitti · Varistaipaleen kanava · Taivallahden kanava · Karvion kanava · Kerman kanava · Vihovuonteen kanava · Pilpan kanava · Koukunpolvi · Heinäveden rautatieasema · Syrjän rautatieasema · Vihtarin rautatieasema
Vesistöt:  Kermajärvi · Juojärvi · Petrumajärvi· Iso-Vihtari
Muuta Heinäveteen liittyvää:  Heinäveden historia · Vaakuna · Heinäveden Höyryvenhe Osuuskunta · Heinäveden Höyrylaiva Oy · Kermansavi · Heinäveden lehti
Hollo ja Martta

Hollolan keskiaikainen kivikirkko
Hollo ja Martta ovat kansantarinoiden mukaan kaksi jättiläistä, jotka rakensivat Hollolan keskiaikaisen harmaakivikirkon. Hollon ja Martan mukaan on nimetty Renkomäellä moottoritien varrella sijaitseva kahdesta kivipaadesta koostuva veistos.
Hollo ja Martta -festivaali

Hollo ja Martta ovat myös antaneet nimensä kansainväliselle kansantanssi- ja musiikkifestivaalille, joka pidetään vuosittain loka-marraskuussa. Festivaalin järjestää Hollolan Nuorisoseura, joka on Suomen tunnetuimpia kansantanssiseuroja. Festivaali kuuluu kansainvälisten CIOFF-festivaalien joukkoon.
Vuonna 2010 tapahtuma järjestettiin 31.10.-7.11.2010. Konsertteja oli kaikkiaan 54. Festivaalille saapui esiintyjiä Puolaa Lublinista FOLK SONG and DANCE COMPANY "Lublin" , Turkin Istanbulista Üftuder-ryhmä, Slovakiasta kansanmusiikki- ja tanssiyhtye Trencan, Valko-Venäjän Minskistä Chabarok-ryhmä ja Espanjan Ourensesta Quiexumes dos Pinos -ryhmä. Konsertteja oli Hollolan lisäksi Lahdessa sekä lähialueen kunnissa. Kyseessä on lasten festivaali.
Vuonna 2011 festivaali pidettiin 31.10-5.11.
Aiheesta muualla

Hollo ja Martta -festivaali (Arkistoitu – Internet Archive)
Hollo ja Martta 2003 ja 2005 kuvia (Arkistoitu – Internet Archive)
Etelä-Suomen Sanomat:  Hollo ja Martta töhrittu EU-kokouksen alla, Vili Lindström
Hollola
| --- | --- |
Kyliä ja paikkoja:  Hakosilta • Hankaa • Hedelmätarha • Heinlammi • Herrala • Hälvälä • Kalliola • Kirkonkylä • Kukkila • Kukonkoivu • Laitiala • Länsi-Hollola • Messilä • Miekkiö • Noitala • Okeroinen • Paimela • Pyhäniemi • Sairakkala • Salpakangas • Sarva • Tennilä • Tiirismaa • Uskila • |Vaania • Vanhatalo • Vesala • Vesikansa
Luonto:  Hahmajärvi • Hammonjoki • Iso-Tiilijärvi • Keski-Tiilijärvi • Kiikunlähde • Kintterönsuon aarnimetsä • Kivijärvi • Kotajärvi • Kutajärvi • Kutajärven alue • Laasonpohja • Pirunpesä • Pähkinäkukkula • Riihikallio-Pilkanmäki • Sairakkalanjärvi • Tiirismaan luonnonsuojelualue • Työtjärvi • Vesijärvi • Vähä-Tiilijärvi
Nähtävyyksiä ja tapahtumia:  Herralan kylämuseo • Hiljaisuuden huone • Hollo ja Martta • Hollolan Hirvi • Hollolan keskiaikainen kivikirkko • Hollolan keskiaikatapahtuma • Hollolan kotiseutumuseo • Hollolan kunnantupa • Hälvälän ampumarata • Kapatuosia • Laitialan kartano • Linnamäki • Messilän kartano • Pyhäniemen kartano
Liikenne:  Herralan rautatieasema • Hollolan lentokenttä • valtatie 12 • kantatie 54 • seututie 296 • yhdystie 2955 • yhdystie 2956 • yhdystie 3173 • Launeen tie
Muuta:  Camping Messilä • Hollolan kunnanvaltuusto • Hollolan lukio • Hollolan seurakunta • Hollolan Sanomat • Hollolan Seutu • Hollolan vaakuna
Hellenika

| Hellenika> Ἑλληνικά |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Ksenofon
Kieli:  muinaiskreikka (klassinen)
Genre:  historia
Julkaistu:  300-luku eaa.
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Hellenika (m.kreik. Ἑλληνικά) oli ateenalaisen historioitsijan ja sotilaan Ksenofonin kirjoittama teos Kreikan historiasta. Hellenika on tärkeä lähde peloponnesolaissodan loppuvuosille. Thukydideen Peloponnesolaissota loppuu vuoteen 411 eaa., mutta Ksenofonin teos alkaa siitä mihin Thukydideen loppuu. Ksenofonin teos käsittelee Kreikan historiaa aina vuoteen 362 eaa. asti.
Aiheesta muualla

Xenophon: Hellenica Käännös Henry Graham Dakyns. Gutenberg-projekti (englanniksi)
Knots Landing

Knots Landing on yhdysvaltalainen saippuaooppera. Yhdysvalloissa sitä esitettiin 27. lokakuuta 1979 alkaen. Tapahtumat sijoittuvat Los Angelesin kuvitteelliselle esikaupunkialueelle Kaliforniassa. Sarja keskittyy seuraamaan neljän samassa naapurustossa asuvan avioparin elämää ja tapahtumia. Pohjimmiltaan se on kohtauksia avioliitosta -tyyppinen draamasarja, juonenkäänteisiin lisättiin myös raiskaus, murha, kidnappaus, salamurha, huumeiden salakuljetus, juonittelua liike-elämässä ja rikosten selvittelyä. Sarjaa kuvattiin 14 tuotantokautta ja 344 jaksoa, kukin pituudeltaan 47–50 minuuttia. Viimeinen jakso esitettiin Yhdysvalloissa 13. toukokuuta 1993.
Suomessa sarjaa esitettiin Helsinki Televisiossa 1980-luvulla.
Knots Landing on Dallas-televisiosarjan spin-off. Knots Landingin roolihenkilö Gary Ewing on Dallasin Ewingien perheen keskimmäinen poika. Alkoholisoitunut Gary on perheen musta lammas jota hänen isänsä Jock ja isoveli J.R. eivät kohtele tasavertaisesti. Turvaa hakeva Gary tapaa teini-ikäisenä Valenen ja he avioituvat, mutta liitto kariutuu myöhemmin. Gary ja Valene saavat kuitenkin sitä ennen tyttären, Dallas-sarjan Lucy Ewingin.
Kjell Carlström

| Kjell Carlström |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. lokakuuta 1976 (ikä 47)
Kansalaisuus:   Suomi
Pyöräilijä
Lempinimi:  Kellu
Joukkue:  lopettanut
Laji:  maantie
Rooli:  ajaja
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
2002–2004 2005–2009 2010–2011:  Amore & Vita-Beretta Liquigas Team Sky
Managerijoukkue(et)
2013–2016 2017–:  IAM Cycling (apulaisjoukkueenjohtaja) Israel Cycling Academy
Suurimmat voitot
 Pariisi–Nizza-ajo, etappi 
 Tiedot päivitetty: 2. helmikuuta 2017 
Kjell Carlström (s. 18. lokakuuta 1976 Porvoo) on suomalainen maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena 2002–2011. Hän osallistui Ranskan ympäriajoon vuosina 2005, 2006 ja 2007. Hänen paras sijoituksensa Ranskan ympäriajossa on 8. etapin toinen sija vuodelta 2006.
12. maaliskuuta 2008 Carlström voitti Pariisi–Nizza-ajon kolmannen etapin oltuaan loppukirissä irtiottokumppaniaan Clément Lhotellerie'tä parempi. He olivat lähteneet irti pääjoukosta yhdessä Bradley McGeen kanssa jo aivan etapin alkuvaiheissa. Kyseessä on yksi merkittävimmistä voitoista suomalaisen ammattipyöräilyn historiassa.
Carlström vuoden 2007 Tourin prologissa.
Carlström ajoi Amore & Vita-Beretta -tallissa vuosina 2002–2004. Hän voitti vuonna 2003 Saaremaa Velotour -kilpailun 2. etapin ja kokonaiskilpailun. Hän oli voittanut saman kilpailun jo 2000. Hän oli vuonna 2003 paras myös Tour of Queenslandin 7. osuudella. Vuonna 2004 Carlström voitti Uniqa Classic -kilpailun 2. etapin ja kokonaiskilpailun.
Vuonna 2005 Carlströn siirtyi Liquigas-joukkueeseen. Hän voitti tuona vuonna Uniqa Classicin 3. etapin. Carlströmin sopimus jatkui vuoden 2009 loppuun. Kaudella 2010 Carlström siirtyi kilpailemaan brittiläiseen Team Sky -ammattilaistalliin..
Carlström ilmoitti lopettavansa ammattilaisuransa 28. joulukuuta 2011, kun Team Sky ei uusinut hänen sopimustaan. Hän toimi IAM Cycling -tallin apulaisjoukkueenjohtajana vuodesta 2013 tallin lopettamiseen, kauden 2016 loppuun saakka. Vuodesta 2017 hän on toiminut Israel Cycling Academyn urheilupäällikkönä.
Suomessa Carlström edusti TWD Länken -seuraa. Hän voitti maantieajon Suomen-mestaruuden 2000, 2004, 2009 ja 2011.
Carlströmin joukkuekaveri yritti saada Carlströmin käyttämään dopingia uransa alkuvuosina vuonna 2003, mutta päätti olla käyttämättä sitä.
Saavutukset

Serbian ympäriajo, kokonaiskilpailun voitto
Suomen mestari maantieajossa
Saaremaa Velotour, kokonaiskilpailun voitto
Suomen mestari kriteriumajossa
Tour of Queensland, 7. etapin voitto
Saaremaa Velotour, kokonaiskilpailun voitto
Suomen mestari maantieajossa
International UNIQA Classic, kokonaiskilpailun ja 2. etapin voitto
International UNIQA Classic, 3. etapin voitto
Ranskan ympäriajo – kokonaiskilpailun 141.
Ranskan ympäriajo – toinen 8. etapilla
Ranskan ympäriajo – kokonaiskilpailun 132.
Espanjan ympäriajo 2006 – kokonaiskilpailun 120.
Ranskan ympäriajo – kokonaiskilpailun 76.
Pariisi–Nizza, 3. etapin voitto
Klasika Primavera, kolmas
Tour Down Under – kokonaiskilpailun seitsemäs
Japan Cup, seitsemäs
Puolan ympäriajo – kokonaiskilpailun yhdeksäs
Amstel Gold Race, kuudestoista
Italian ympäriajo – kokonaiskilpailun 123.
Suomen mestari maantieajossa
Italian ympäriajo – kokonaiskilpailun 62.
Espanjan ympäriajo – kokonaiskilpailun 91.
Puolan ympäriajo – kokonaiskilpailun 23.
Italian ympäriajo – kokonaiskilpailun 133.
Suomen mestari maantieajossa
Kjell Bäckman

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kjell Bäckman |  Kjell Bäckman |  Kjell Bäckman |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten pikaluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Squaw Valley 1960 | 10000 m |  |
Kjell Hilding Bäckman (21. helmikuuta 1934 Göteborg, Ruotsi – 9. tammikuuta 2019 Västra Frölunda, Ruotsi) oli ruotsalainen pikaluistelija. Bäckman osallistui vuoden 1960 talviolympialaisiin edustaen Ruotsia. Bäckman kilpaili 5000 metrin pikaluistelun sijoittuen sijalle 12 ja 10000 metrin pikaluistelun sijoittuen kolmanneksi ja voitti pronssia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kjell Bäckman Wikimedia Commonsissa
Knosós

| Knosós Κνωσός |
| --- | --- |
 Knosós
 Koordinaatit: 35°17′56″N, 25°9′33″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Iraklion
Kunta:  Iraklion
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7101010007
Väkiluku (2011):  300
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Knosós (kreik. Κνωσός) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Iraklionin kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 300 (vuonna 2011).
Muinaisen Knossoksen arkeologista aluetta.
Knosóksen kylä sijaitsee noin viisi kilometriä etelään Iraklionin kaupungin keskustasta, jonka kaupunkiyhdyskuntaan se kuuluu, ja on sen eteläisiä esikaupunkeja. Se on saanut nimensä Knossoksen arkeologisesta kohteesta, joka tunnetaan erityisesti minolaisaikaisesta palatsistaan ja on kylän tärkein nähtävyys. Arkeologinen alue sijaitsee heti nykyisen kylän itäpuolella.
Iraklionin laidalla Knosóksen suunnassa sijaitsee Knosóksen nimeä kantava Kreetan yliopiston kampusalue, joka on yliopiston toinen pääkampusalue kaupungissa.