stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hirvilahti (Perniö)

Hirvilahti (ruots. Hirvlax) on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Perniön lounaislaidalla Laukanlahteen laskevien Krapuojan ja Myllyojan välissä.
Huomattava osa Hirvilahden kyläalueesta on peltoa. Kylän sisäosissa on laaja metsien peittämä mäkialue. Aivan kyläalueen keskellä sijaitsee Hirvilahden kartano, johon kulkee tie kylän länsipuolelta. Valtaosa kylän asutuksesta sijaitsee tien varrella suhteellisen tiiviisti.
Hirvilahti on 1200-luvun jälkeen perustettu uudisasutuskylä. Kylän alue on vanhaa rälssimaata ja Hirvilahden kartano on ollut aatelissukujen hallitsema säteri. Valtaosa kylä maa-alueesta kuuluu kartanolle, eikä karttojen perusteella kylään ole syntynyt uutta asutusta 1960-luvun jälkeen.
Hauts-Bassins

| Hauts-Bassins |
| --- | --- |
 Bobo-Dioulasson rautatieasema.
 Sijainti
Valtio:  Burkina Faso
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Bobo-Dioulasso
Pinta-ala:  25 574 km²
Väkiluku (2006):  1 469 604
Hauts-Bassins on hallintoalue Burkina Fason länsiosassa. Sen pääkaupunki on Bobo-Dioulasso. Alueella on vuoden 2006 väestönlaskennan mukaan 1 469 604 asukasta. Sen pinta-ala on 25 574 neliökilometriä.
Maantiede, ilmasto ja luonto

Alue käsittää 9,4 % Burkina Fason pinta-alasta. Se rajoittuu pohjoisessa Boucle du Mouhounin, idässä Sud-Ouestin ja etelässä Cascadesin alueeseen sekä lännessä Maliin.
Maisemaa leimaavat tasangot, ylängöt, kalliot, kukkulat ja laaksot. Alueelta alkunsa saavia jokia ovat Mouhoun eli Musta-Volta, Banifing, Tuy eli Grand Balé, Comoé ja Léraba.
Ilmasto on sudanilaistyyppinen. Vuotuinen sademäärä on 800–1200 millimetriä. Vuodenaikoja on kaksi. Sadekausi kestää toukokuusta loka-marraskuuhun. Keskilämpötilat vaihtelevat 24 ja 30 asteen välillä.
Kasvillisuus edustaa kaikkia savannityyppejä. Alueella sijaitsee 16 metsäaluetta. Eläinkuntaan kuuluu muun muassa norsuja, virtahepoja ja apinoita.
Hallinnollinen jako ja asutus

Alueeseen kuuluu kolme provinssia, 33 departementtia, kolme kaupunkikuntaa, 30 maalaiskuntaa ja 472 kylää. Provinssit ovat Houet, Kénédougou ja Tuy ja kaupungit Bobo-Dioulasso, Houndé ja Orodara.
Alueella asuu 10,5 % Burkina Fason väestöstä. Kaupunkiväestön osuus on 37,6 %, mikä on huomattavasti enemmän kuin maassa keskimäärin (22,7 %). Yli puolen miljoonan asukkaan Bobo-Dioulasso on Ouagadougoun jälkeen Burkina Fason toiseksi suurin kaupunki.
Asukkaat ovat etupäässä dljulia, moseja, senufoja, boboja ja fulbeja. Puhutuimmat kielet ovat moore (29,5 %), djula (27,1 %), bobo, (10,8 %), senufo (7,6 %) ja bwamu (5,3 %). Djulaa tai bambaraa puhutaan varsinkin kaupungeissa (55,3 %). Muslimeja on 72,3 %, katolisia 13,1 %, animisteja 10,9 % ja protestantteja 2,7 %.
Liikenne ja talous

Alueen läpi kulkee Abidjanin ja Niameyn välinen maantie sekä Abidjanin–Nigerin rautatie. Väestöstä 68 % harjoittaa maanviljelyä ja karjanhoitoa. Muita elinkeinoja ovat kaupankäynti, käsityöammatit ja palvelut. Bobo-Dioulasso on tärkeä maan sisäisen sekä Norsunluurannikolle ja Maliin suuntautuvan kaupan keskus. Alueella on myös teollisuutta.
Hirvikärpäsihottuma

Hirvikärpäsihottuma on hankala, voimakkaasti kutiava allerginen ihottuma, jonka aikaansaa hirvikärpäsen toistuva purema. Hirvikärpäsellä ei kuitenkaan ole purevia leukaosia vaan imukärsä, jonka se työntää ihon läpi verta imeäkseen samaan tapaan kuin vaikkapa hyttynen.
Ihottuma ilmaantuu hirvikärpäsen puremakohtaan. Ihminen ei ole varsinainen hirvikärpäsen isäntäeläin, mutta tämä hirvieläimillä loisiva hyönteinen voi ottaa myös ihmisen verta. Puremakohtaan erittyy allergeenia, jolle metsässä liikkuva ihminen voi altistua niin sanotun viivästyneen yliherkkyyden mekanismilla ja muun muassa immunoglobuliini E -vasta-aineiden välityksellä.
Vaikka esimerkiksi Sveitsissä on todettu hirvikärpäsen voivan kantaa Bartonella-suvun bakteereita, ei toistaiseksi pidetä todennäköisenä, että hyönteinen levittäisi bakteeri-ihottumaa. Herkistyminen kohdistunee itse kärpäsen syljessä olevaan proteiiniin.
Hirvikärpäsihottuman kehittyminen kestää vähintään vuoden. Ensin herkistyneelle henkilölle ilmaantuu puremakohtaan punainen jopa kuukauden verran kutiava näppy. Sen jälkeen näppy voi muuttua valkeaksi ja säilyä huomattavan kauan. Histologisen koepalan eosinofiiliset valkosolut antavat viitteen puremareaktiosta, mutta joukossa voi tavata myös atyyppisiä, eli epämääräisen kaltaisia valkosoluja, jotka voivat virheellisesti viitata jopa pahanlaatuiseen lymfoomaan.
Hirvikärpänen ei muni isäntäeläimeen, vaan muna kuoriutuu ja toukka kehittyy koteloksi asti hirvikärpäsnaaraan sisällä. Valmis kotelo putoaa synnytyksen jälkeen isännän turkista maahan, jossa kotelo talvehtii ja kehittyy. Jos kaikesta huolimatta epäilet, että hirvikärpänen on muninut, ota yhteys lääkäriin.
Ihottumaa voi hoitaa jo ennalta ehkäisevästi antihistamiinivalmisteilla sekä paikallisesti kortisonivoiteilla. Joskus kortisonia annetaan suun kautta. Hirvikärpäsen puremia voi estää myös kattavalla, mieluummin vaalealla vaatetuksella ja tarvittaessa pysymällä pois metsästä hirvien läheisyydestä syyskesällä ennen pakkasia.
Heinosniemen työväentalo Rientola

| Heinosniemen työväentalo Rientola |
| --- | --- |

Osoite:  Heinosniemi, 41800 Korpilahti
Sijainti:  Jyväskylä
Valmistumisvuosi:  1911
Rakennuttaja:  Heinosniemen Työväenyhdistys
Omistaja:  Heinosniemen SKDL
Runkorakenne:  hirsi
Kerrosluku:  2
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Heinosniemen työväentalo Rientola on Korpilahdella sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti ja maisemallisesti arvokas. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä.
Historia

Heinosniemen torppariosasto perustettiin vuonna 1906 Kalle Lepolan aloitteesta, ja myöhemmin se muutettiin  työväenyhdistykseksi. Työväentaloa alettiin hankkimaan vuonna 1910. Tonttimaan saaminen tuotti vaikeuksia. Tontti saatiin lopulta Salmelan talosta. Vuonna 1910 yhdistys osti Kylmälän talon Judinsalosta. Talo oli iso honkainen päärakennus. Isosta tuvasta tehtiin juhlasali ja kammareista ravintolahuoneet. Näyttämö tehtiin uusi. Talon vihkiäiset pidettiin vuonna 1911, jolloin ravintola oli jo kunnostettu, mutta salin puoli oli vielä keskeneräinen.
Ennen sotia taloa laajennettiin ostetun vanhan riihen hirsillä.
Työväentalo vuokrattiin 15 vuodeksi Urheiluseura Pyrinnölle, joka on kunnostanut sitä. Viimeisin peruskorjaus on valmistunut vuonna 1979.
Rakennus

Työväentalo on hirsirunkoinen. Aluksi talo oli vuoraamaton. Vuonna 1978 se laudoitettiin. Katteena oli aluksi päre, joka vaihdettiin huopaan. Talo on punaiseksi maalattu. Sisäseinät ovat hirsipintaa, sisäkatto on puupaneelia. Kuistit ja osa ovista on muutettu vuonna 1977. Talossa on sähkölämmitys.
Talossa on juhlasali, ravintola, keittiö, eteinen ja kerhohuone. Lisärakennuksessa on varasto, sauna ja käymälät. Talo on ensimmäinen työväentalo Korpilahdella.
Toimintaa työväentalolla

Talossa on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, elokuvia, urheiluharjoituksia ja juhlia.
Henrik Hauch

| Henrik Hauch> Tanskan maatalousministeri |
| --- | --- |
 Erik Eriksenin hallitus 30. lokakuuta 1950 – 13. syyskuuta 1951  
Edeltäjä:  Carl Petersen
Seuraaja:  Jens Sønderup
Maakäräjäedustaja
 1918–1953  
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. syyskuuta 1876 Sønder Nissum, Tanska
Kuollut: 17. elokuuta 1957 (80 vuotta) Hellerup, Tanska
Tiedot
Puolue:  Venstre
Henrik Hauch (6. syyskuuta 1876 Sønder Nissum  – 17. elokuuta 1957 Hellerup) oli tanskalainen Venstren poliitikko, joka oli kansanedustaja vuosina 1918–1953 ja toimi Tanskan maatalousministerinä 1950–1951.
Hirvilahden koulu

| Hirvilahden koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Niemisjärventie 15, 71650 Hirvilahti (Kuopio)
Koordinaatit:  63.0131°N, 27.3450°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Lakkautettu:  2020
Rehtori:  Sanna Matilainen
Luokat:  1–6
Oppilaita:  25 (2016–2017)
Verkkosivut
Hirvilahden koulu oli Kallaveden länsirannalla sijaitsevassa Kuopion Hirvilahden kylässä toiminut suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Kahden opettajan kyläkoulua kävi 25 oppilasta (2016–2017). Pihapiirissä toimi myös päiväkoti. Vuonna 2021 koulu yhdistettiin Kaislastenlahden ja Rytkyn koulun kanssa Von Wrightin kouluksi.
Hiljaisuus (Ingmar Bergmanin elokuva)

| Hiljaisuus> Tystnaden |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ingmar Bergman
Käsikirjoittaja:  Ingmar Bergman
Tuottaja:  Ingmar Bergman
Säveltäjä:  Robert Mersey
Kuvaaja:  Sven Nykvist
Leikkaaja:  Ulla Ryghe
Pääosat:  Ingrid Thulin, Gunnel Lindblom
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Levittäjä:  SF Studios Netflix
Ensi-ilta:  1963
Kesto:  95 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hiljaisuus (ruots. Tystnaden) on Ingmar Bergmanin elokuva vuodelta 1963. Siinä pääosissa näyttelevät Ingrid Thulin ja Gunnel Lindblom.
Hiljaisuudessa

| Hiljaisuudessa Katri Helena |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1996
 Tyylilaji: joulumusiikki
 Kesto: 51.59
 Levy-yhtiö: Fazer Musiikki
Katri Helenan muut julkaisut
| Syysunelma 1995 | Hiljaisuudessa 1996 | 20 suosikkia – Anna mulle tähtitaivas 1997 |
Hiljaisuudessa on Katri Helenan albumi, joka julkaistiin vuonna 1996.
Kappaleet

Joulumieli sisälläni – 3.00
Jouluyö, juhlayö – 3.06
Joulumaa – 3.22
Lapsi tuoksuu joululta – 3.30
Näen silmissäsi joulun – 3.38
Kehtolaulu – 3.10
He – 3.45
Joulun tähti – 3.07
Jos aikaa antaa vois – 3.16
Vien sinut pois – 3.46
Muistojen kultaamat joulut – 4.20
Nuku rauhassa rakkaani – 2.43
Maa on niin kaunis – 2.43
Hiljaisuudessa – 3.49
Aavistus – 3.29
Henri Nestlé

Henri Nestlé
Henri Nestlé, oikealta nimeltään Heinrich Nestlé (10. elokuuta 1814 – 7. heinäkuuta 1890), oli saksalaissyntyinen sveitsiläinen liikemies ja farmaseutti, joka parhaiten tunnetaan monikansallisen Nestlé-yrityksen perustajana.
Henri Nestlé syntyi Johann Ulrich Matthias Nestlén  ja Anna-Maria Catharina Ehemannin  neljäntenätoista lapsena Frankfurtissa, Saksassa. Perinteiseen eurooppalaiseen tapaan Henri Nestlé peri isänsä liiketoiminnan. Johann Ulrich Nestlé toimi lasinpuhaltajana Töngesgassessa.
Nestlé kehitti yhden ensimmäisistä äidinmaidonvastikkeista vuonna 1867. Tavoitteena oli tehdä terveellistä ja edullista ravintoa vauvoille jotka eivät saa äidinmaitoa. Sen nimeksi tuli Farine Lactée Henri Nestlé. Vuonna 1905 se fuusioitui tiivistemaitoa tuottaneen yrityksen kanssa ja alkoi tuottaa myös suklaata.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henri Nestlé Wikimedia Commonsissa
Hautalammi

Hautalammi tai Hautalampi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Hautalampi, lampi Heinolassa
Hautalammi, lampi Hämeenlinnassa Kanta-Hämeessä
Hautalampi, lampi Kinnulassa
Hautalampi, Kouvolassa lähellä Jaalan kirkonkylää
Hautalampi, lampi Kouvolan Jaalan Kimolassa
Hautalampi, järvi Mäntyharjun Miekassa
Hautalampi, järvi Mäntyharjussa Repoveden kansallispuistossa
Hautalampi, lampi Parkanossa Pirkanmaalla
Hautalampi, lampi Pieksämäellä
Hautalammi, järvi Tammelassa Kanta-Hämeessä
Hautalammi eli Hautalampi, lampi Tampereella Pirkanmaalla
Hautalampi, lampi Virroilla.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hautalammi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hautalahti

| Hautalahti |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Muurame
Koordinaatit:  62°05′58″N, 25°40′17″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  78  m 
 fiHautalahti 
Hautalahti on Päijänteen Ristinselän pohjoisosasta länsiluoteeseen haarautuva lahti. Lahden saaria ovat Lapinsaari ja Maasaari, lahden tyvellä Kivisaari. Pohjoisrannalla on Riihivuori. Hautalahdella on uimaranta.
Himleån

| Himleån |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Halland
Maakunnat:  Halland
Kunnat:  Varberg
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Himleånin vesistö
Pinta-ala:  201,3 km²  
Järvisyys:  3 % 
Pääuoman pituus:  34 km 
Pääuoman osuudet:  Himleån ←Gellseredbäcken 
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Lilla Neten, Varberg 
 :  57.1744°N, 12.5428°E
Laskupaikka:  Varberg
 :  57.1333°N, 12.2511°E
Sivu-uomat:  Q130441965, Q130442132, Q130442195, Q130442231, Q130442314
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  76 m  mpy.
Laskukorkeus:  0 m
Korkeusero:  76 m
Pituus:  27 km  
Kaltevuus:  2,81 m/km
Keskiylivirtaama:  24,5 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  4,05 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  0,35 m³/s (MNQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Himleån on Ruotsissa Hallandin läänissä virtaava 27 kilometriä pitkä joki, joka kuuluu Himleånin vesistössä sen 34 kilometriä pitkään pääuomaan. Joen valuma-alueen pinta-ala on 201 neliökilometriä ja se laskee Pohjanmeren ja Itämeren vaihettumisvyöhykkeeseen Kattegatiin Varbergin pohjoisosassa.
Joen kulku ja pääuoma

Himleån alkaa mäkisten metsäsaarekkeiden pilkkomalla peltoalueella ja se virtaa Rolfstorpin kirkonkylän läpi mutkitellen. Kylän jälkeen joki saapuu peltotasangolle, jossa sen uoma on suoristettu perkaamalla ja kaivamalla. Se virtaa aukealla yksinään ja vasta Varbergin kaupungissa se saavuttaa taajama-asutuksen. Joki tekee Trönningessä käännöksen ja sukeltaa yli kaksi kilometriä pitkälle suistoalueelle, joka sijaitsee Farehammarsvikenin lahden pohjukassa.
Vesistön pääuoma muodostuu pääasiassa Himleånista, jonka lähdejärvi on Lilla Neten (76 metriä mpy.). Sen pohjoispuolella sijaitsee Stora Neten, joka laskee tähän metrin korkeammalta. Vesistön latvauoma Gellseredbäcken laskee Stora Netenin kaakkoisrantaan. Sen neljä kilometriä pitkä puro alkaa Furesjönistä, jonka vedenpinta sijaitse 107 metrin korkeudella mpy. Pääuoma on seitsemän kilometriä pitempi kuin Himleånin uoma.
Käännös suomeksi
Hiram Johnson

Hiram Johnson
Hiram Warren Johnson (2. syyskuuta 1866 – 6. elokuuta 1945) oli yhdysvaltalainen poliitikko.
Johnson kuului Theodore Rooseveltin Progressiivipuolueen perustajiin; Rooseveltin kuoltua tammikuussa 1919 häntä pidettiin Rooseveltin luonnollisena seuraajana puolueen johdossa. Hän ei kuitenkaan yrittänyt elvyttää puolueen toimintaa, vaan oli vuonna 1920 presidenttiehdokkaana republikaanina.
Johnson toimi vuosina 1911–1917 Kalifornian osavaltion kuvernöörinä ja 1917–1945 liittovaltion senaattorina. Hän kuoli Marylandin Bethesdassa 6. elokuuta 1945, mutta tämän uutisen jätti varjoonsa tieto Hiroshiman pommituksesta samana päivänä. Hänet on haudattu Cypress Lawn Memorial Parkiin Kaliforniaan.
Hermann Kutter

Hermann Kutter (12. lokakuuta 1863 – 31. maaliskuuta 1931) oli sveitsiläinen protestanttinen teologi. Yhdessä Leonhard Ragazin kanssa hän oli yksi kristillisen sosialismin perustajista Sveitsissä. Christoph Blumhardtin opit vaikuttivat suuresti Kutterin ajatuksiin. Kutterin mukaan sosialistiseen ohjelmaan sisältyvä taloudellinen muutos oli kristittyjen keino saavuttaa Jumalan valtakunta. Hän näki sosiaalidemokratian Jumalan kanssa elämisen tienä, ja sen seuraajat tahattomina Jumalan palvelijoina. Kutter kirjoitti elämänsä aikana 11 kirjaa.
Elämäkerta

Kutter syntyi Bernissä. Hänen isänsä oli Wilhelm Rudolf Kutter (1818–1888) ja äitinsä Marie Albertina König (1833–1923). Hän avioitui Lydia Rohnerin (1868–1936) kanssa vuonna 1891. Hän kasvoi pietistisessä kodissa ja opiskeli teologiksi Baselissa, Bernissä ja Berliinissä. Vuonna 1844 hänestä tuli pastori Bernissä ja 1898 Zürichissä.
Filosofia

Kristityn jumalakäsityksen, saksalaisen idealismin, senaikaisen elämänfilofian ja nuoren Blumhardtin sosialististen ajatusten vaikutuksen kautta Kutter saavutti dynaamisen näkemyksen Jumalasta. Tällainen Jumala, joka Kristuksen kautta paljastuu ihmiskunnalle ja maailmalle äärettömässä todellisuudessa on elämän ainoa todellisuus. Tällä uskonkeskeisellä teologiallaan Kutter pohjusti tien niin sanotulle dialektiselle teologialle. Kutterin mukaan paluu "suoraan elämään"selvennä on toteutunut historian aikana, mistä osoituksena sosialismi on. Kutterin mielestä sosiaalidemokraatit olivat elävän Jumalan työkaluja: hänen kirjansa Sie müssen (1903) mukaan heidän pitää julistaa maailmalle viimeisestä tuomiosta ja "suuresta käännekohdasta". Kutter yhdistetään dialektisen teologian koulukunnan kannattajiin kuten Karl Barth, Emil Brunner ja Friedrich Gogarten. Hän hyväksyi sosiaalidemokratian, mutta hän ei kuitenkaan koskaan liittynyt Sosiaalidemokraattiseen puolueeseen kuten Leonhard Ragaz ja Karl Barth olivat tehneet.
Käännös suomeksi
Hiram Fong

Hiram Fong
Hiram Leong Fong (synt. Yau Leong Fong) (15. lokakuuta 1906 Honolulu, Hawaiji – 18. elokuuta 2004 Kahaluu, Hawaiji) oli yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko. Hän oli kotoisin Oahun saarelta Havaijilta ja valmistui President William McKinley High Schoolista[lähde? ], Havaijin yliopistosta sekä Harvardin yliopistosta.
Fong oli varsinaiselta ammatiltaan lakimies. Toisen maailmansodan aikaan Fong työskenteli Yhdysvaltain armeijassa majurina sotaoikeudessa. Fong istui vuodesta 1959 (jolloin Hawaijista tuli osavaltio) vuoteen 1977 saakka Havaijin osavaltion ja republikaanisen puolueen edustajana Yhdysvaltain senaatissa. Hän oli vuosina 1964 ja 1968 ehdolla Yhdysvaltain presidentiksi.
Fongista tuli Strom Thurmondin kuoltua kesäkuussa 2003 iäkkäin elossa oleva entinen senaatin jäsen. Hän kuoli 97-vuotiaana elokuussa 2004.
Henkilökohtainen avustaja

Henkilökohtainen avustaja on Suomen vammaispalvelulain mukainen tukitoimi, joka kuuluu kunnan järjestämisvelvollisuuksiin. Henkilökohtainen avustaja tarkoittaa henkilökohtaista avustamista ottaen huomioon avun käyttäjän toiminnan rajoitteet ja kannustaen häntä mahdollisimman itsenäiseen elämään rajoitteista huolimatta.
Henkilökohtainen apu voi näin ollen olla avustamista kaikilla elämän alueilla.
Henkilökohtainen apu voi olla avustamista:
päivittäisissä toimissa
työssä ja opiskelussa
harrastuksissa
yhteiskunnallisessa osallistumisessa
sosiaalisen vuorovaikutuksen ylläpitämisessä
Tällä pyritään auttamaan vaikeavammaisen ihmisen elämän omien valintojen toteutumista.
Henkilökohtainen avustaja täten mahdollistaa sen, mitä vammainen ihminen itse tekisi ilman rajoituksiaan.
Henkilökohtainen avustaja sananmukaisesti avustaa vammaista henkilöä hänen toimissaan.
Henkilökohtainen avustaja, avustaja vai omaishoitaja?

Henkilökohtainen avustaja sekoitetaan varsin usein avustajaan tai omaishoitajaan, joskus jopa kodinhoitajaan.[lähde? ] Henkilökohtainen avustaja on kuitenkin ainoa vammaispalvelulain mukainen tukitoimi, joka subjektiivisena oikeutena turvaa vammaisen itsenäisen elämän, ja myös ainoa, joka synnyttää työsuhteen avustajan ja avun käyttäjän välille silloin, kun avustus on työnantajamallilla toteutettu.
Henkilökohtaisen avun toteuttamistavat

Henkilökohtaista apua voidaan toteuttaa eri tavoin. Kunta voi järjestää henkilökohtaista apua omana palvelunaan, palveluseteleinä, toimeksiantona yrityksiltä tai työnantajamallilla. Tärkeää on tässä vaiheessa ottaa huomioon avun käyttäjän oma mielipide: lähtökohtana henkilökohtaiselle avulle on henkilön itsemääräämisoikeus.
Työnantajamallin mukainen toteutustapa on laajimmin avun käyttäjän itsemääräämisoikeutta toteuttava mutta samalla myös velvoitteita ja vastuuta asettava työtapa.
Työnantajamallissa avun käyttäjä toimii työnantajana ja hänen henkilökohtainen avustajansa työntekijänä, harvinaisia poikkeuksia lukuun ottamatta.
Työnantajana avun käyttäjä valitsee itse työntekijänsä, asettaa työn vaatimukset ja toteuttamistavan sekä vaadittavan pätevyyden/koulutuksen. Työnantaja solmii kirjallisen työsopimuksen työntekijän kanssa, jossa työntekijä sitoutuu tekemään työtä työnantajan johdon ja valvonnan alaisena. Avustaja sitoutuu työhönsä palkkaa vastaan, ja palkkauksena on pääsääntöisesti tuntipalkka.
Työpaikasta, työajasta ja sen suorittamistavasta määrää työnantaja. Työnantaja huolehtii työntekijän pakollisten vakuutusten ottamisesta kuin myös työterveyshuollon järjestämisestä. Työnantajan velvollisuuksiin kuuluu myös työvuorolistojen tekeminen ja työaikakirjanpito.
Avun käyttäjien etuja ajaa vuonna 2005 perustettu Heta – Henkilökohtaisten Avustajien Työnantajien Liitto.
Henkilökohtainen avustajajärjestelmä tuli Suomeen Tanskasta. Järjestelmä on käytössä monessa Euroopan maassa. Suomessa henkilökohtainen avustaja on vammaisille subjektiivinen oikeus, joka kuuluu kunnan järjestämisvelvollisuuden alle. Ruotsissa henkilökohtainen avustaja on vammaisille subjektiivinen oikeus ja osittain valtion rahoittama, joten avustajan saaminen ei riipu vammaisen henkilön kotikunnan rahatilanteesta.
Henkilökohtaisen avun toteuttamistavat > Henkilökohtainen avustaja ja työlainsäädäntö

Työnantaja mallissa henkilökohtainen avustaja on työsuhteessa avun käyttäjään. Työsuhde syntyy työsopimuslain mukaan työsuhteen tunnusmerkkien arvioinnin perusteella. Työsopimuslaki on nk. pakottavaa oikeutta, joka on tehty työntekijän suojaksi eikä siitä voi sopimuksin poiketa työntekijän etuja tai suojaa vähentäen.
Työsopimuslaissa säädetään mm.työnantajan velvollisuuksiin kuuluvasta tasapuolisen kohtelun ja syrjinnän kiellosta. Yhdenvertaisuudesta ja syrjinnän kiellosta säädetään myös yhdenvertaisuuslaissa
Tasa-arvosta ja sukupuoleen perustuvan syrjinnän kiellosta säädetään naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta annetussa laissa
Työnantajan velvollisuuksiin kuuluu myös työsopimuslain mukainen yleisvelvoite. Työnantajan yleisvelvoitteen piiriin kuuluu muun muassa työntekijöiden syrjimätön ja tasapuolinen kohtelu, työturvallisuudesta huolehtiminen ja työnteon keskeisten ehtojen selvittäminen.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Henkilökohtaisten avustajien työnantajien liitto Heta ry
Vammaispalvelulaki
Kynnys ry
https://www.thl.fi/web/vammaispalvelujen-kasikirja/itsenaisen-elaman-tuki/henkilokohtainen-apu (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990731 (Arkistoitu – Internet Archive)
Herrerasaurus

| Herrerasaurus |
| --- | --- |

 Triaskausi 
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Ylälahko::  Dinosaurukset Dinosauria
Lahko::  Liskonlantioiset Saurischia
Alalahko::  Teropodit Theropoda
Osalahko::  Herrerasauria
Heimo::  Herrerasauridae
Suku::  Herrerasaurus
Laji::  ischigualastensis
Kaksiosainen nimi
 Herrerasaurus ischigualastensis  Reig, 1963 
Katso myös
   Herrerasaurus Wikispeciesissä   Herrerasaurus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Herrerasaurus oli myöhäisellä triaskaudella elänyt dinosaurus ja se on yksi vanhimmista tunnetuista dinosauruksista. Se oli kuusi metriä pitkä ja liikkui takajaloillaan. Herrerasaurukset olivat lihansyöjiä ja niiden alaleuan liikkuvat nivelet antoivat joustavuutta purentaan.
Herrerasaurus kuului teropodeihin eli petodinosauruksiin. Se eli keskiseltä myöhäiselle triaskaudelle. Triaskaudella dinosaurukset eivät olleet vielä maailman valtiaita. Herrerasauruksen aikalaisia olivat Eoraptor ja Saurosuchus.
Herrerasauruksen luokittelu oli monta vuotta epäselvä, koska se tunnettiin vain hajanaisista jäännöksistä. Vuonna 1998 löydettiin melkein täydellinen luuranko ja kallo.
Herrerasaurus on luokiteltu varhaisiksi teropodiksi.
Kuvaus

Herrerasaurus oli takajaloillaan liikkunut lihansyöjä, jolla oli pitkä häntä ja suhteellisen pieni pää. Aikuisten kallon pituus oli korkeintaan 56 cm ja kokonaispituus 6 metriä ja paino oli noin 350 kg.
Kuvaus > Ravinto

Herrerasaurusten ravintoon kuuluivat pienemmät eliöt ja muun muassa Synapsidit.[lähde? ]
Herrerasauruksen luuranko
Henri Paul

Henri Paul (3. heinäkuuta 1956 – 31. elokuuta 1997 Pariisi) oli ranskalainen hotelli Ritzin turvamies, joka kuljetti Prinsessa Dianaa ja tämän miesystävää Dodi Al-Fayedia yöllä 31. elokuuta 1997 Pariisissa, jolloin Paulin ohjaama auto syöksyi päin betonipilaria Pont de l’Alman tunnelissa. Paul ja Dodi Al-Fayed kuolivat kolarissa heti. Prinsessa Diana kuoli muutaman tunnin kuluttua pariisilaisessa Pitié-Salpêtrièren sairaalassa.