stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ahvenanmaa–Naantali-merikaapeli
Tasavirran muuttaminen vaihtovirtasähköksi

Merikaapelissa kulkeva tasavirta muutetaan vaihtovirtasähköksi noin kilometrin päässä kaapelin rantautumisesta Luolalan teollisuusalueella Kraftnät Ålandin konvertteriasemalla. Konvertteriaseman maanrakennustyöt alkoivat vuonna 2013 ja konvertteriaseman rakennustyöt keväällä 2014. Käytössä aseman pitäisi olla joulukuussa 2015. Fingrid Oyj rakentaa Luolalaan Naantalinsalmen 110 kV sähköaseman, jossa merikaapeliyhteys liitetään viereisen Kraftnät Ålandin konvertteriaseman jälkeen Fingridin kantaverkkoon. Sähköaseman rakentaminen aloitettiin keväällä 2013, ja se valmistuu samaan aikaan konvertteriaseman kanssa vuoden 2015 lopulla. Sähköaseman kokonaiskustannukset ovat noin 8,8 miljoonaa euroa.
Ahvenanmaalla kaapeli rantautuu Jomalan kunnassa ja 110 kV konvertteriasema sijaitsee Ytterbyssä, josta on 10 kilometrin pituinen 110 kV:n avojohtoyhteys Tingsbackan sähköasemalle.
Aiheesta muualla

Finlandskabel kraftnat.ax. Kraftnät Åland AB. Arkistoitu 5.3.2016. Viitattu 10.10.2015. (ruotsiksi)
Valtiontuki SA.33823 (2012/N) – Suomi. Tuki Manner-Suomen ja Ahvenanmaan väliselle sähkökaapelille (pdf) (C(2012) 5526 final) http://ec.europa.eu/.  31.7.2012. Bryssel:  Euroopan komissio.
Viivi Spets

Viivi Spets (s. 2. heinäkuuta 2002) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Kansallisessa liigassa pelaavaa Turun Palloseuraa.  Hän pelasi ensimmäiset neljä liigaotteluaan kaudella 2018. Kaudella 2020 hän pelasi 13 liigaottelua. Kausina 2021–2022 hän pelasi TPS:n joukkueessa Naisten Ykkösessä.
Viivi Spetsin isosisko Wilma Spets on myös pääsarjajalkapalloilija.
Aikavaativuusluokka

Aikavaativuusluokka on tietojenkäsittelytieteen käsite, joka kuvaa funktion tai algoritmin ajallista käyttäytymistä, usein syötteen koon  n funktiona. Erityisesti 
vakiotermit ja -kertoimet jätetään näistä pois, jolloin luokasta näkee nopeasti, kuinka nopeasti aikavaatimukset
kasvavat suhteessa syötteen kokoon.
Määritelmä

Olkoon funktio  f(n) tarkasteltava aikavaativuusluokka. Jos funktio  g(n) kuvaa tarkasteltavan 
funktion aikakäyttäytymistä, niin silloin on olemassa jotkin positiiviset vakiot  a,  b ja   n_{0} siten, että
aina, kun  n>n_{0}.
Esimerkkejä

| Algoritmi | Aikavaativuusluokka |
| --- | --- |
Useimpien lajitteluongelmien optimaalinen ratkaisu:  nlog(n)
Puolitushaku, etsintä sopivasta puurakenteesta:  log(n)
Kauppamatkustajan ongelma, optimaalinen ratkaisu:  c^{n}
Kauppamatkustajan ongelman optimaalinen ratkaisu brute-force menetelmällä:  n!
Adler’s Appetite

| Adler's Appetite> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2003–2006, 2007–2011, 2018–
Tyylilaji:  Hard rock, sleaze rock
Kotipaikka:   Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Levy-yhtiö:  Fantasy Records  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Adler's Appetite (alkuperäiseltä nimeltään Suki Jones) oli yhdysvaltalainen hard rock -yhtye, jossa soitti entinen Guns N' Roses rumpali Steven Adler. Yhtyeen jäsenet vaihtuivat useaan otteeseen, ja ainoa alkuperäinen jäsen viimeisimmässä kokoonpanossa oli Adler. Yhtyeen ensimmäinen julkaisu oli vuonna 2005 ilmestynyt EP Adler's Appetite. Yhtye hajosi vuonna 2006, mutta palasi esiintymislavoille 2007, jolloin se teki kaksi kappaletta, "Sadder Days" ja "Keep Statisfield". Vuonna 2010 yhtye julkaisi kolme singleä, "Alive", "Stardog" sekä "Fading", joista koottiin vuonna 2012 Alive-niminen EP-levy. Yhtye lopetti toimintansa vuonna 2011, kun Steven Adler siirtyi seuraavan projektinsa pariin, Adler-yhtyeeseen, joka julkaisi debyyttialbuminsa Back From the Dead marraskuussa 2012. Yhtye lopetti toimintansa vuonna 2017.
Vuonna 2018 kitaristi Alex Grossi ilmoitti Adler's Appetiten paluusta.
Jäsenet

Steven Adler – Rummut (2003–2006, 2007–2011 perustajajäsen)
Jizzy Pearl – Laulu (2003–2005)
Keri Kelli – Kitara (2003–2005)
Brent Muscat – Kitara (2003–2004)
Robbie Crane – Basso (2003–2005)
Michael Thomas – Kitara (2004, 2005–2006, 2007–2011)
Chip Z'nuff – Basso (2005–2006, 2007–2011)
Joe Lesté – Laulu (2005, 2007)
Sheldon Tarsha – Laulu (2005–2006, 2008)
JT Longoria – Kitara (2005)
Colby Veil – Laulu (2007)
Kristy Majors – Kitara (2007–2008)
Alex Grossi – Kitara (2008–2011)
Chuck Wright – Basso (2009)
Rick Stitch – Laulu (2009–2011)
Lonnie Paul – Kitara (2011)
Patrick Stone – Laulu (2011)
Kiertuemuusikot
Erik Turner – kitara (2003)
Joel Lesté – laulu (2005)
Craig Bedford – kitara (2005)
Chuck Wright – basso (2009)
Robo – kitara (2011)
Diskografia

Adler's Appetite (2005, EP)
Alive (2012, EP)
Diskografia > Singlet

Alive / Star Dog / Fading (2011)
Diskografia > Julkaisettomat kappaleet

Sadder Days (2007)
Keep Satisfield (2007)
Aiheesta muualla

Yhtyeen sivusto
Vårgårdan kunta

| Vårgårdan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Keskustaajama:  Vårgårda
Kuntakoodi:  1442
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  426,58 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  12 180
 – Väestötiheys:  28,6 as./km²
 
 www.vargarda.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vårgårdan kunta (ruots. Vårgårda kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Vårgårda.
Kunnan maapinta-ala on 426,58 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 12 180 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 83,40 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 19,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1928 Algutstorpin ja Kullings-Skövden maalaiskuntiin perustettiin Vårgårdan taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1952 muodostettiin Vårgårdan maalaiskunta yhdistämällä 17 entistä maalaiskuntaa, jotka olivat Södra Härene, Kullings-Skövde, Tumberg, Fullestad, Bergstena, Lena, Siene, Algutstorp, Kvinnestad, Asklanda, Ornunga, Ljur, Nårunga, Skogsbygden, Horla, Hol ja Bälinge. Niiden lisäksi kuntaan liitettiin Landan seurakunta entisestä Bråttensby och Landan maalaiskunnasta. Jo vuonna 1955 Bälinge liitettiin Alingsåsin kaupunkiin, joka on osa nykyistä Alingsåsin kuntaa. Vårgårdan taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuoden 1963 lopussa. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Vårgårdan maalaiskunta muutettiin nykyiseksi Vårgårdan kunnaksi ilman rajamuutoksia.
Väestönkehitys

| Vårgårdan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 8 182 | 8 182 |
| 1955 | 1955 |    | 8 123 | 8 123 |
| 1960 | 1960 |    | 7 936 | 7 936 |
| 1965 | 1965 |    | 7 886 | 7 886 |
| 1970 | 1970 |    | 7 809 | 7 809 |
| 1975 | 1975 |    | 8 370 | 8 370 |
| 1980 | 1980 |    | 9 256 | 9 256 |
| 1985 | 1985 |    | 9 481 | 9 481 |
| 1990 | 1990 |    | 10 147 | 10 147 |
| 1995 | 1995 |    | 10 730 | 10 730 |
| 2000 | 2000 |    | 10 714 | 10 714 |
| 2005 | 2005 |    | 10 756 | 10 756 |
| 2010 | 2010 |    | 10 943 | 10 943 |
| 2015 | 2015 |    | 11 165 | 11 165 |
| 2020 | 2020 |    | 11 946 | 11 946 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 156 | 10,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 294 | 2,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 741 | 6,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 8 974 | 80,4 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 139 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 154 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 189 309 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 65 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 22,0 %
18–64-vuotiaat: 59,8 %
65 vuotta täyttäneet: 18,2 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,1 | 3,6 |
|   | jalostus | 43,0 | 33,9 |
|   | palvelut | 51,8 | 61,4 |
|   | tuntematon | 1,1 | 1,1 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 4 673 | 5 395 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 86,6 |  |
Taajamat

Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 49,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 565 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Vårgårda | 5 133 |
| 2 | Östadkulle | 245 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Bergstena
Fly
Furulund och Brotorp
Horla och Ekebacken
Lagmansholm
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Hol
Ornunga (norra delen)
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Vårgårdan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 8 | 9 | 9 | 10 | 8 | 7 | 9 | 7 | 6 | 5 | 6 | 8 | 7 | 6 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 16 | 14 | 14 | 12 | 11 | 12 | 9 | 9 | 9 | 11 | 11 | 7 | 7 | 9 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 7 | 7 | 6 | 5 | 7 | 6 | 5 | 5 | 5 | 5 | 4 | 4 | 3 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 4 | 3 | 6 | 6 | 5 | 4 | 4 | 5 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | 2 | 3 | 2 | 1 | 2 | 3 | 2 | 2 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 9 | 10 | 10 | 11 | 10 | 10 | 9 | 12 | 10 | 11 | 11 | 12 | 12 | 10 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 3 | 2 | 1 | 1 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 4 | 5 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Algutstorpin piiri
Asklandan piiri
Fullestadin piiri
Holin piiri
Horlan piiri
Kullings-Skövden piiri
Kvinnestadin piiri
Landan piiri (Länsi-Götanmaa)
Lena-Bergstenan piiri
Ljurin piiri
Nårungan piiri
Ornungan piiri
Sienen piiri
Skogsbygdenin piiri
Södra Härenen piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Lena
Hol
Nårunga
Asklanda
Algutstorp
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Algutstorp
Asklanda
Bergstena
Fullestad
Hol
Horla
Kullings-Skövde (Skövde)
Kvinnestad
Landa
Lena
Ljur
Nårunga
Ornunga
Siene
Skogsbygden (Norska Skogsbygden)
Södra Härene (Härene)
Tumberg*
Seurakunnat > Kirkot

Algutstorpin kirkko
Asklandan kirkko
Fullestadin kirkko
Holin kirkko
Horlan kirkko
Kullings-Skövden kirkko
Kvinnestadin kirkko
Lenan kirkko
Nårungan kirkko
Ornungan vanha kirkko
Ornungan kirkko
Södra Härenen kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vårgårdan kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Vårgårda kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä tästä ja maalaiskuntaa koskevasta artikkelista.
Länsi-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Vårgårdan kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Adam Scott (näyttelijä)

| Adam Paul Scott |
| --- | --- |
 Adam Scott vuonna 2023.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. huhtikuuta 1973 (ikä 51)
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Adam Paul Scott (s. 3. huhtikuuta 1973) on yhdysvaltalainen näyttelijä, koomikko, tuottaja ja podcastaaja. Hän on tunnettu roolistaan Ben Wyattina NBC-komediasarjassa Puisto-osasto. Hän esittää Ed Mackenzietä HBO-sarjassa Big Little Lies.
Varhainen elämä

Scott syntyi Santa Cruzissa, Kaliforniassa. Hänen vanhempansa Anne (os Mckusick) ja Dougald Scott ovat molemmat eläköityneitä opettajia.  Hän valmistui kouluista Harbor High School ja American Academy of Dramatic Arts.
Ura > Elokuva

Scott on esiintynyt useissa elokuvissa, kuten Hellraiser: Veriviiva (1996), Star Trek: Ensimmäinen Yhteys (1996), Salattu rikos (2002), The Aviator (2004),  Anoppi on pahin(2005), Paksuna (2007), Piraija (2010), ja Karkausvuosi (2010).
Ura > Televisio

Vuosiksi 2010–2015 Scott kiinnitettiin  NBC-televisioyhtiön kiitettyyn komediasarjaan Puisto-osasto. Vuonna 2017 Scott esitti Ed Mackenzietä  HBO:n moninkertaisesti palkitussa sarjassa Big Little Lies.
Ura > Podcasteja

Scott on toinen juontaja ja käsikirjoittaja podcast-sarjoissa U Talkin' U2  To Me. ja R U Talkin´ R.E.M. RE: ME?
Yksityiselämä

Adam Scott meni naimisiin Naomi Sablan kanssa vuonna 2005. Heillä on kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Adam Scott (näyttelijä) Wikimedia Commonsissa
Waterzooi

Waterzooi.
Waterzooi on perinteinen belgialainen, Gentistä Flanderin alueelta peräisin oleva kalapata. Ruoka valmistetaan kalasta, vihanneksista, perunoista, yrteistä, kermasta ja voista. Kalan sijaan pataan käytetään joskus myös kanan lihaa (kippenwaterzooi tai waterzooi van kip). Liemi sakeutetaan munankeltuaisella. Waterzooita pidetään yhtenä Belgian kansallisruoista. Waterzooie tarjoillaan yleensä leivän kanssa, joskus myös ranskanperunoiden kanssa.
Aika näyttää

| Aika näyttää Jukka Kuoppamäki |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1997
 Tuottaja(t): Timo Lindström
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 46.32
 Levy-yhtiö: Fazer Records
Jukka Kuoppamäen muut julkaisut
| Laulun taika 1997 | Aika näyttää 1997 | Joulun taika 1997 |
Aika näyttää on Jukka Kuoppamäen vuonna 1997 julkaistu albumi. Kaikki sanoitukset ja sävellykset ovat Jukka Kuoppamäen. Tunnetuimpia kappaleita ovat Katri Helenan ensimmäisenä levyttämä ”Anna mulle tähtitaivas” sekä Jari Sillanpään tuotannosta tutut kappaleet ”Satulinna” ja ”Auringonnousu”.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Jukka Kuoppamäki.
Aika näyttää – 3.30 (sov. Raimo Henriksson)
Huomenna on kaikki hyvin – 3.24 (sov. Henriksson)
Kun yö on hiljaa – 3.55 (sov. Henriksson)
Anna mulle tähtitaivas – 3.04 (sov. Henriksson)
Rakkaustarina – 4.01 (sov. Jari Puhakka)
Sade on mun kyyneleeni – 3.56 (sov. Puhakka)
Minä katson tätä maata – 3.35 (sov. Puhakka)
Satulinna – 4.26 (sov. Puhakka)
Tänään – 2.54 (sov. Veijo Laine)
Lähemmäksi – 3.30 (sov. Laine)
Elämäni laulu – 4.43 (sov. Laine)
Auringonnousu – 4.53 (sov. Laine)
Kokoonpano

Tapio Aaltonen
Heikki Hämäläinen
Tuomas Ikonen
Veli-Matti Iljin
Wolf Kodera
Veijo Laine
Juha Lanu
Matti Lappalainen
Yrjö Lasanpalo
Jani Lehtonen
Kari Lindstedt
Timo Lindström
Jukka Merjanen
Kari Miettinen
Jari Nieminen
Jarmo Nikku
Mauri Pietikäinen
Jari Puhakka
Seppo Rautasuo
Simo Rautasuo
Mauri Saarikoski
Markus Sallinen
Mia Simanainen
Jukka Tiirikainen
Heikki Virtanen
Riikka Väyrynen
Pepe Willberg
Reijo Ylinen
Kokoonpano > Tuotanto

Birgit Pulkkinen – layout
Mika Jussila – masteroija
Juha Laakso – äänittäjä, miksaaja
Timo Lindström – tuottaja, miksaaja
Erik Uddström – valokuvat
Akatemia

Akatemia on korkeasti oppineiden yhteisö, kuvaannollisesti sekä myös kirjaimellisesti, kun puhutaan akateemikkojen ryhmistä.
Akatemia voi olla
Platonin Akatemia, Platonin noin vuonna 385 eaa. perustama koulu, jonka perillinen sulki ovensa keisari Justinianus I:n aikana 529 jaa., yleisemmin Platonin koulukunta
tiede-, taide- tai kirjallinen seura, joka pyrkii edistämään alansa tutkimusta ja opetusta, esimerkiksi Suomen Akatemia
korkeakoulu, alan ylin oppilaitos, esimerkiksi Sibelius-Akatemia
tieteellisen tutkimuksen rahoitus- ja suunnittelujärjestö
Akateeminen voi tarkoittaa
yliopistollista, korkeakouluun liittyvää tai sille ominaista, tai jotakin teoreettista
käsitteellistä, muodollista, käytännölle vierasta
kielteisessä sävyssä jotain vanhoillista, paikalleen jähmettynyttä, sovinnaista tai kaavamaista
yliopistotutkinnon suorittanutta henkilöä (esimerkiksi järjestöjen nimissä, ”tekniikan akateemiset”)
Akateemikko voi olla
akateemikko, akatemian jäsen
Platonin Akatemia

Alkuperäinen Akademeia (aikaisemmin Hekademeia) oli puistomainen urheilupaikka, joka oli saanut nimensä Hekademos-nimisen kreikkalaisen sankarin mukaan. Se sijaitsi hivenen Ateenan ulkopuolella. Myöhemmin sinne perustettiin opiskelun pyhättö. Platon, jolla itsellään oli maita lähistöllä, valitsi sen opetuspaikakseen. Niin tekivät sitten myös hänen seuraajansa, joita alettiin kutsua nimellä akadēmikoi, "akatemialaiset". Akatemiassa opetettiin ideaoppia ja muita platonistisia ajatuksia.
Myöhemmät akatemiat

Klassillisten opintojen viritessä uudelleen 1400-luvun Italiassa alettiin oppineiden yhdistyksiä yleensä kutsua akatemioiksi. Antiikin Kreikan mallin mukaan Cosimo de’ Medici perusti epämuodollisen, taiteilijoiden ja ajattelijoiden piirin, Firenzen Akatemian. Ensimmäisenä virallisena taideakatemiana pidetään kuitenkin Giorgio Vasarin vuonna 1561 Firenzeen perustamaa Accademia del Disegnoa. Akatemioiden rooli voimistui ja niistä tuli kunkin maan taide-elämän keskuksia Euroopassa, ja ne myös kouluttivat kuvataiteilijoita, kuten taidemaalareita ja kuvanveistäjiä. Ne sanelivat huolellisesti laadittuja ohjeita ja kauneudellisia oppeja, joten sana akateeminen alkoi ennen pitkää tarkoittaa enemmänkin näitä oppeja soveltavaa kuin jotain luovaa.
Koska sanaan "akatemia" liittyi ja liittyy yhä paljon myönteisiä mielleyhtymiä älyllisestä loistosta, monet laitokset ja koulut ovat valinneet sen osaksi nimeään. Nykyään akatemioiksi kutsutaan korkeakouluja, yliopistoja, tiede-, taide- tai kirjallisuusseuroja, ja akateemisella ajatellaan tarkoitettavan mitä tahansa nimenomaan korkeakouluihin ja yliopistoihin sekä korkeaan tieteelliseen tutkimukseen liittyvää.
Kirjallisista akatemioista kuuluisin on Ranskan akatemia (ransk. L'Académie française, perustettu 1635), Pohjoismaissa huomattavin on Svenska Akademien (1786) Ruotsissa. Tieteellisistä akatemioista mainittakoon Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia (1739), Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab (1742) Tanskassa, Videnskabs-selskabet (1857) Norjassa, Royal Society (1662) Englannissa ja Akademie der Wissenschaften (1700) Saksassa.
Suomessa tieteellisiä akatemioita vastaavat lähinnä Suomen Tiedeseura (ruots. Finska Vetenskaps-Societeten, 1838) ja Suomalainen Tiedeakatemia (1908), kirjallista akatemiaa Suomalaisen Kirjallisuuden Seura (1831). Tekniikan alalla toimivat Teknillisten tieteiden akatemia ja Svenska Tekniska Vetenskapsakademien i Finland.
Akatemioita

Academici dei Lincei
Akademie der Wissenschaften
Ciceron Akatemia
Firenzen Akatemia
Kuvataideakatemia
Platonin Akatemia
Ranskan akatemia
Royal Society
Ruotsin akatemia
Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia
Sibelius-Akatemia
Suomalainen Tiedeakatemia
Suomen Akatemia
Teknillisten tieteiden akatemia
Turun akatemia
Åbo Akademi
Voulaines-les-Templiers

| Voulaines-les-Templiers |
| --- | --- |
 Neitsyt Marian syntymän kirkko
 vaakuna
 Voulaines-les-Templiers
 Koordinaatit: 47°49′12″N, 4°46′45″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bourgogne-Franche-Comté
Departementti:  Côte-d'Or
Arrondissementti:  Montbard
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  23,1 km²
Korkeus:  251 m
Väkiluku (2018):  282 
 – Väestötiheys:  12 as./km²
Kunnan numero:  21717
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Voulaines-les-Templiers on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Ourcejoen varrella, noin 52 kilometriä Montbardin kaupungista koilliseen.
Kunta oli 1100-luvulta lähtien tempeliritareiden asuinpaikka. 1300-luvulla sinne asettui Johanniittain ritarikunta, ja he rakensivat sinne linnan. Linnasta tuli Champagnen provinssin suurmestarin asuinpaikka. Ritarikunta asutti linnaa aina 1700-luvun lopun Ranskan suureen vallankumoukseen saakka. Tuolloin linna purettiin ja tilalle rakennettiin uusi asuinlinna Château de Voulaines. Alkuperäisestä linnasta on jäljellä yksi pyöreä torni, Kunnan keskustassa oleva uusklassinen Neitsyt Marian syntymän kirkko on rakennettu 1800-luvulla.
Château de Voulaines
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Voulaines-les-Templiers Wikimedia Commonsissa
Watford Junctionin rautatieasema

| Watford Junction |
| --- | --- |

Perustiedot
Lyhenne:  WFJ
Aiemmat nimet:  Watford (1837–1858)
Rataosa:  West Coast Main Line Abbey Line West London Route Watford DC Line
Sijainti:  51°39′48.6″N, 0°23′44.9″W
Osoite:  Station Road, Watford, Hertfordshire, WD17 1EU
Kunta:  Watford
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Avattu:  20. heinäkuuta 1837 (alkuperäinen asema) 5. toukokuuta 1858 (nykyinen asema)
Liikenne
Käyttäjiä (v.):  8 321 014 (2017–2018)
Liikennöitsijä(t):  London Midland Virgin Trains London Overground Southern Caledonian Sleeper
Vaihtoyhteydet:  linja-autot 142 ja 258
Pysäköinti:  750 autopaikkaa
Asemarakennus
Tyyppi:  pinta-asema
Lipunmyynti:  kyllä
Hissejä:  kyllä
Ratapiha
Raiteisto:  10 laituriraidetta
Aiheesta muualla
 Wikimedia Commons 
Watford Junctionin rautatieasema on rautatieasema Watfordin kaupungissa Hertfordshiressä, Englannissa. Se sijaitsee National Railin West Coast Main Linen, Abbey Linen ja West London Routen varrella, ja lisäksi se on London Overgroundin Watford DC Linen pääteasema.
Watfordin ensimmäinen rautatieasema oli nimeltään yksinkertaisesti Watford. Se avattiin 20. heinäkuuta 1837 ja suljettiin 5. toukokuuta 1858,
kun 565 metriä etelään avattiin nykyinen Watford Junctionin asema. Sitä käytti noin 8,3 miljoonaa matkustajaa kaudella 2017–2018.
Aseman sisäänkäynti
Aseman nimikyltti