Krajinan serbitasavalta
Krajinan synty

Krajinan alue oli noin 1500-luvun puolivälistä alkaen Itävallan ja Osmanien valtakunnan rajavyöhykettä, johon muutti ottomaanien hallitsemilta alueilta serbejä. Itävallan suoraan hallitsemaa kruununmaata alue ei ollut. Levotonta aluetta kutsuttiin sotilasrajaksi. Se ulottui nauhamaisena vaihtelevan levyisenä vyöhykkeenä Kninin alueelta itäiseen Slavoniaan.
Jugoslavian nationalismia hyväkseen käyttävä serbijohtaja Slobodan Milošević valitsi serbien tukialueeksi Kninin kaupungin ympäristön. Milošević halusi irrottaa Kroatian serbienemmistöiset alueet osaksi suunnittelemaansa Suur-Serbiaa. Niinpä kansallismieliset serbit perustivat Jovan Raškovićin johdolla SDS-puolueen helmikuussa 1990. Alueen kansaa alettiin nostattaa kapinaan jo 1980-luvulla muun muassa lakoin, serbikansallismielisiä mielenosoituksia oli vuonna 1989, mutta ilmiliekkiin kapina leimahti vuonna 1990, kun Kroatiassa oli pidetty monipuoluevaalit, jotka nostattivat vanhoillis-kansallista linjaa ajavan melko itsevaltaisen kroaattijohtaja Franjo Tuđmanin maan johtoon. Tuđmanin valtaan päässyt HDZ-puolue muun muassa erotti serbejä Kroatian johtopaikoilta ja painosti muutenkin serbejä. Serbit sanoivat kroaattien pyrkivän luomaan entisesti puhtaan Kroatian, niin kuin fasistinen ustaša yritti tehdä toisessa maailmansodassa. Noin 25% alueen serbeistä lienee kannattanut kapinaa. Serbiasta virtasi aseita ääriserbeille kesällä 1990. Kininin poliisipäällikkö, serbi Milan Martić perusti oman puolisotilaallisen "Martićin poliisin".
Serbiparlamentti perustettiin heinäkuussa 1990, ja maltilliset serbijohtajat mm. Rašković joutuivat sivuun. Tialle nousivat kovan linjan kannattaja Milan Babić. Kninin kapinalliset pystyttivät elokuussa tiesulkuja ja ammuskelivat ilmaan Kninin alueen tukkivallankumouksessa. Kroaatteja alettiin painostaa pois kodeistaan kaupungin ympäristöstä. Elokuussa perustettiin Kninin ympäristöön SAO Kninska Krajina - Kninin Krajinan serbien itsehallintoalue. Serbiparlamentti julisti 30. syyskuuta itsehallinnon kaikille Kroatian serbialueille. Krajinan virallinen nimi vaihtui 21. joulukuuta SAO Krajinaksi, Krajinan itsehallintoalueeksi, joka oli mukana Kroatian serbialueiden liitossa. Kninin alueelle perustettiin pian oma serbiparlamentti.
Toisaalla Länsi- ja Itä-Slavonia, Baranja ja Länsi-Srem julistautuivat itsehallintoalueiksi vasta Kroatian itsenäistyttyä 25. kesäkuuta 1991. Näiden alueiden kiihottaminen kapinaan Kroatian hallitusta vastaan oli vaikeampaa kuin Kninissä jossa oli četnikkiperinteitä. 26. kesäkuuta Slavonian alueiden presidentiksi tuli Goran Hadžić. Lokakuussa 1990 Kninin alue liittyi Kroatian serbialueitten liittoon Pohjois-Dalmatian ja Likan kanssa. Serbian tiedonvälitys tuki tietenkin Krajinaa, ja syytti kroaatteja maassa olevien serbien sorrosta ja väitti kroaattien aikovan tehdä maassaan olevien serbien kansanmurhan.
Kun kroaattien erikoispoliisit yrittivät kukistaa Krajinan kapinan, liittoarmeija esti sen.
Krajinan itsehallintoalue (SAO Krajina) perustettiin virallisesti 28. helmikuuta 1991. Serbian kansalliskongressi (alueen serbiparlamentti) julisti 16. maaliskuuta Krajinan "itsenäiseksi Jugoslavian sisällä". Joittenkin Krajinan johtajien mukaan tämä merkitsi, että Krajina on Serbian osa. 19. maaliskuuta Kroatiassa pidettiin kansanäänestys itsenäisyydestä. 1. huhtikuuta Krajina julisti eroavansa Kroatiasta liittyäkseen Jugoslaviaan. Tällöin muut Kroatian autonomiset alueet halusivat liittyä Krajinaan ja lopettivat verojen maksun Kroatialle.
Kroatia julistautui itsenäiseksi 26. kesäkuuta 1991 ja serbit aloittivat aseelliset hyökkäykset kroaattikyliin puhdistaen Kninin alueella mm. saartaen Kijevon kylään. Liittoarmeija ja puolisotilaalliset ääriserbien kuolemanpartiot, cetnikit tekivät raakoja murhia ja kiinni jääneitä kroaatteja joutui keskitysleireille. Suurin osa kroaattiväestöstä kuitenkin karkotettiin. Kroaatit vastasivat joillain Krajinan lähellä olevilla paikkakunnilla, muun muassa Gospicissa ja Sisakissa omilla puhdistuksillaan, joihin liittyi siviilien joukkomurhia ja joissa Kroatian poliisi, armeija ja puolisotilaalliset vapaaehtoiset olivat osallisina.
Krajinan itsehallintoalue julistautui 19. joulukuuta Krajinan serbitasavallaksi Kninin alueen serbijohtaja Milan Babićin aloitteesta. Krajinan serbitasavalta julisti itsensä itsenäiseksi 26. helmikuuta 1992, jolloin Kroatia oli saanut kansainvälisen vahvan tunnustuksen. Samana päivänä Krajinan serbitasavaltaan liittyivät virallisesti serbien johtamat Länsi-Slavonia, Itä-Slavonia, Länsi-Srem ja Baranja. Krajinan serbitasavalta RSK omi suurimmillaan 17 028 km2 Kroatian aluetta.