stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Santa Ana (El Salvador)

| Santa Ana |
| --- | --- |

 Santa Ana
 Koordinaatit: 13°59′N, 089°32′W 
Valtio:  El Salvador
Departementti:  Santa Ana
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  408,01 km²
Korkeus:  665 m
Väkiluku (2005):  181 131
 – Väestötiheys:  443,9 as./km²
 
 www.santaana.gob.sv 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Santa Ana on kaupunki El Salvadorissa. Se sijaitsee 64 kilometriä länteen pääkaupunki San Salvadorista. Kaupungin arvioitu asukasluku oli vuonna 2005 noin 180 000, mikä tekee siitä maan toiseksi tai kolmanneksi suurimman kaupungin - se on hyvin tasoissa San Miguelin kanssa.
Santa Ana sijaitsee ylänköalueella 665 metriä merenpinnan yläpuolella. Keskilämpötila on ympäri vuoden 25 °C paikkeilla. [lähde? ] Alueen suurin joki on Guajoyo; siihen sijoitettu vesivoimala hoitaa kaupungin ja lähialueen sähkön tarpeen. Lähistöllä on kaksi tulivuorta, Ilamatepec (eli Santa Ana) ja Izalco. Ilamatepec purkautui vuonna 2005.
Kaupungin katedraali on rakennettu näyttämään espanjalaiselle siirtomaatyylille tyypilliseltä goottilaiselta katedraalilta. Se vihittiin käyttöön vuonna 1913. [lähde? ]
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Protogeneia

Protogeneia (m.kreik. Πρωτογένεια) oli kreikkalaisessa mytologiassa kahden eri naishahmon nimi:
Deukalionin ja Pyrrhan lapsi, jonka kerrotaan saaneen suhteesta Zeuksen kanssa kaksi poikaa, Aithlioksen ja Opuksen.
Kalydonin ja Aiolian tytär, joka synnytti Oksyloksen Areelle.
Nimen muita merkityksiä:
147 Protogeneia, asteroidi.
Protogenes

Protogenes (m.kreik. Πρωτογένης, Prōtogenēs) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin henkilöihin:
Protogenes Kaunoslainen (toimi n. 332 eaa.), taidemaalari
Protogenes (1. vuosisata eaa./jaa.), kulta- ja hopeaseppä
Protogenes (1. vuosisata jaa.), Caligulan apulainen
Sant Martí

Sant Martí Barcelonan kartalla
Sant Martí (esp. San Martín) on yksi Barcelonan kaupungin kymmenestä hallintoalueesta. Se sijaitsee Välimeren rannassa Ciutat Vellan, Eixamplen, Horta-Guinardón ja Sant Andreun hallintoalueiden sekä Sant Adrià de Besòsin kunnan ympäröimänä. Sant Martí oli vuonna 2005 hallintoalueista väkiluvultaan toiseksi suurin 221 029 asukkaallaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sant Martí Wikimedia Commonsissa
Sant Martí Barcelonan kaupunginhallituksen sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (katalaaniksi)
Barcelonan hallintoalueet
Ciutat Vella
Eixample
Gràcia
Horta-Guinardó
Les Corts
Nou Barris
Sant Andreu
Sant Martí
Sants-Montjuïc
Sarrià-Sant Gervasi
Torre Agbar on Sant Martín näkyvin maamerkki
Protoindoeurooppalaiset

Protoindoeurooppalaisilla (kantaindoeurooppalaiset) tarkoitetaan indoeurooppalaisen kantakielen hypoteettisia puhujia, esihistoriallista väestöä kuparikaudella noin 4000 eaa.
Kaikki jollain tavalla vahvat tiedot indoeurooppalaisista perustuvat ensisijaisesti vertailevaan kielitieteeseen ja toissijaisesti arkeologiaan. Indoeurooppalainen kielikunta, kuten monet muutkin kielikunnat, ei ole geneettisesti yhtenäinen kokonaisuus, eivätkä sellainen välttämättä olleet protoindoeurooppalaisetkaan. Seuraavat käsitykset on laajasti hyväksytty, mutta nekin ovat rekonstruktioihin perustuvia hypoteeseja.
Kantaindoeurooppalaiset olivat patrilineaarinen yhteisö, luultavasti puolipaimentolaisia, jotka saivat elantonsa karjan- ja lampaidenkasvatuksesta. Heillä oli hevosia ja naudalla oli tärkeä rooli niin uskonnossa, mytologiassa kuin käytännön elämässä. Heillä oli monijumalainen uskonto, jossa keskeistä olivat uhrausriitit ja jota luultavasti johti pappiskasti. Kurgaanihypoteesin mukaan vainajat haudattiin maakumpuihin. Tärkeät henkilöt haudattiin omaisuutensa ja mahdollisesti myös palvelijoidensa ja vaimojensa kanssa (ihmisuhrit).
Indoeurooppalaisilla on todisteita sakraalisesta kuninkuudesta, joka antaa olettaa, että heimopäällikkö oli samalla ylipappi. Monet indoeurooppalaiset kansat tuntevat jaon kolmeen luokkaan: papistoon, sotureihin ja talonpoikiin. Georges Dumézil on olettanut jaon olleen alkuindoeurooppalainen. Mikäli erillinen soturiluokka oli, se luultavasti käsitti naimattomia nuoria miehiä. Useiden indoeurooppalaisten kansojen initiaatioriitit antavat olettaa, että soturiluokka identifioi itsensä susiin tai koiriin.
Teknologisesti rekonstruktiot viittaavat varhaiseen pronssikauteen: pronssia käytettiin työkaluihin ja aseisiin. Hopea ja kulta olivat tunnettuja. Lampaita pidettiin villan takia ja kudontaa harjoitettiin kankaiden tuottamiseen. Pyörä oli tunnettu, ja sitä käytettiin ainakin härkävetoisissa vaunuissa, ja myöhempi kantaindoeurooppalainen sotaväki on saattanut käyttää myös hevosten vetämiä vaunuja.
Protogenos

Protogenokset (m.kreik. Πρωτογενείς, Prōtogeneis, ”alkusyntyiset”) olivat kreikkalaisessa mytologiassa alkujumaluuksia ja -elementtejä.
Protogenokset olivat:
Aither – kirkkaus
Ananke – välttämättömyys
Erebos – pimeys
Eros – rakkaus
Fanes – alku
Fysis – luonto
Gaia – maa
Hemera – päivä
Khaos – tyhjyys
Kronos – aika
Nesoi – saaret
Nyks – yö
Okeanos – meri
Pontos – valtameri
Tartaros – helvetti
Tethys – makeavesi
Thalassa – merivesi
Uranos – taivas
Urea – vuori
Saippuamarjakasvit

| Saippuamarjakasvit |
| --- | --- |
 Pyykkärinsaippuamarja (Sapindus saponaria), heimon tyyppisuvun saippuamarjojen tyyppilaji.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Saippuamarjakasvit Sapindaceae  Juss.
Synonyymit
 Aceraceae Juss.  Aesculaceae Burnett  Allophylaceae Martynov  Dodonaeaceae Small  Hippocastanaceae A.Rich.  Koelreuteriaceae J.Agardh  Ornithrophaceae Martynov  Paviaceae Horan.  Xanthoceraceae Buerki, Callm. & Lowry 
Katso myös
   Saippuamarjakasvit Wikispeciesissä   Saippuamarjakasvit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Saippuamarjakasvit (Sapindaceae) on Sapindales-lahkoon kuuluva aitokaksisirkkaisten kasvien heimo. Siihen kuuluu 140 sukua, joissa on yhteensä noin 1630 lajia eri puolilla maailmaa sekä lämpimissä että trooppisissa oloissa. Ne ovat puita, pensaita ja puuvartisia köynnöksiä. Monissa niistä on maitomaista maitiaisnestettä ja miedosti myrkyllisiä saponiineja. Lehdet ovat yleensä parilehdykkäiset tai sormijakoiset ja hedelmä on usein kota, vaikka joillain lajeilla se on kehittynyt meheväksi.
Saippuamarjakasveihin kuuluu monia trooppisia hedelmiä, kuten litsi, guarana ja rambutaani.
Nykyään useat tutkijat sisällyttävät vaahterakasvit (Aceraceae) ja hevoskastanjakasvit (Hippocastanaceae) saippuamarjakasveihin alaheimona Hippocastanoideae.
Tuntomerkit

Saippuamarjakasvit ovat puuvartiskasveja, joiden lehtiasento on kierteinen ja lehdet pääteparisia tai sormiliuskaisia. Lehdykät ovat lähes vastakkaisia ja sahalaitaisia. Kukinto on haarainen, ja kukat ovat haaroissa usein tiheinä ryhminä. Kukat ovat yksineuvoisia, nivelikäsperäisiä, viisilukuisia ja usein melko pieniä ja sisäpuolelta huomattavan karvaisia. Terälehdet ovat kynnellisiä, mutkikkaasti poimuttuneita tai suomuisia, ja hetiön ulkopuolella on mesiäiskehrä. Karvaisia heteitä on kahdeksan. Sikiäin on 2–6 yhteen kasvaneen emilehden muodostama, luotti toisinaan kolmiliuskainen. Siemenaiheet ovat eri tavoin käyristyneitä, varrettomia. Hedelmä on selkäluomainen kota, jossa on yksi tai kaksi siementä kutakin emilehteä kohden; toisinaan kehittyy vain yksi emilehti ja muodostuu samarahedelmä. Siemenessä on tärkkelyspitoinen endospermi tai endospermi puuttuu, ja käyrä alkio, jonka sirkkajuuri sijaitsee siemenkuoren muodostamassa taskussa.
Levinneisyys

Saippuamarjakasvien heimo on levinneisyydeltään lähes yleismaailmallinen.
Luokittelu

Heimon 1630 lajia jaetaan neljään alaheimoon:
1. Xanthoceroideae: Vain yksi laji Xanthoceras sorbifolia Pohjois-Kiinassa.
2. Hippocastanoideae: Viisi sukua ja 143 lajia pohjoisella lauhkealla vyöhykkeellä; jokunen laji tavataan tropiikissa ja silloin tavallisesti vuoristossa. Suurin suku on vaahterat (Acer, 126 lajia).
3. Dodonaeoideae: Sukuja 22, lajeja 145 tropiikissa ja lämpimillä seuduilla, erityisesti Australiassa ja Kaakkois-Aasiassa. Suurin on 70-lajinen akeoiden (Dodonaea) suku.
4. Sapindoideae: Alaheimoista runsaslajisin, 111 sukua ja 1340 lajia tropiikissa. Runsaslajisimmat suvut ovat Serjania (230 lajia), guaranat (Paullinia, 195 lajia), punahelmiöt (Allophylus, 1–250 lajia), Guioa (65), Cupaniopsis (60), Cupania (50), Matayba (50) ja Talisia (42 lajia).
Luokittelu > Suvut

Sukuja on yhteensä 140 APG-luokittelun mukaan:
vaahterat (Acer)
hevoskastanjat (Aesculus)
Alectryon
punahelmiöt (Allophylus)
Allosanthus
Amesiodendron
Aporrhiza
Arfeuillea
Arytera
Atalaya
Athyana
Averrhoidium
Beguea
Billia
Bizonula
akeet (Blighia)
Blighiopsis
Blomia
Boniodendron
Bottegoa
Bridgesia
Camptolepis
rakkoköynnökset eli palloköynnökset (Cardiospermum)
Castanospora
Chonopetalum
Chouxia
Chytranthus
Conchopetalum
Cossinia
Cubilia
Cupania
Cupaniopsis
Deinbollia
Delavaya
Diatenopteryx
Dictyoneura
Dilodendron
longaanit (Dimocarpus)
Diploglottis
Diplokeleba
pippurikukat (Diplopeltis)
Dipteronia
Distichostemon
akeat (Dodonaea)
Doratoxylon
Elattostachys
Eriocoelum
Erythrophysa
Euchorium
Euphorianthus
Eurycorymbus
Exothea
sanikkapuut (Filicium)
Ganophyllum
Glenniea
Gloeocarpus
Gongrodiscus
Gongrospermum
Guindilia
Guioa
Handeliodendron
vaippiot (Haplocoelum)
Harpullia
Hippobromus
Hornea
Houssayanthus
Hypelate
Hypseloderma
Jagera
rakkopuut (Koelreuteria)
Laccodiscus
Lecaniodiscus
Lepiderema
Lepidopetalum
Lepisanthes
litsit (Litchi), ainoa laji litsi (L. chinensis)
Llagunoa
Lophostigma
Loxodiscus
Lychnodiscus
Macphersonia
Magonia
Majidea
Matayba
Melicoccus
Mischocarpus
Molinaea
Neotina
rambutaanit (Nephelium)
Otonephelium
Pancovia
Pappea
Paranephelium
guaranat (Paullinia)
Pavieasia
Pentascyphus
Phyllotrichum
Placodiscus
Plagioscyphus
Podonephelium
Pometia
Porocystis
Pseudima
Pseudopancovia
Pseudopteris
Radlkofera
Rhysotoechia
saippuamarjat (Sapindus)
Sarcopteryx
Sarcotoechia
Schleichera
Scyphonychium
Serjania
Sisyrolepis
Smelophyllum
Stadmannia
Stocksia
Storthocalyx
Synima
Talisia
Thinouia
Thouinia
Thouinidium
Tina
Tinopsis
Toechima
Toulicia
Trigonachras
Tripterodendron
Tristira
Tristiropsis
Tsingya
Ungnadia
Urvillea
Vouarana
Xanthoceras
Xerospermum
Zanha
Zollingeria
Kuvia

Niverävaahtera (Acer campestre)
Melicoccus bijugatus
Akee (Blighia sapida)
Rakkopalloköynnös eli rakkoköynnös (Cardiospermum halicacabum)
Aiheesta muualla

Levinneisyyskartta: Sapindaceae
Sukujen luettelo: Sapindaceae
Flora of China: Sapindaceae (englanniksi)
Saint Boniface (Winnipeg)

St. Boniface City Hall / Hotel St. Boniface
Näkymä kaupungin keskustasta Riel sillan yli St. Bonifaceen.
St. Boniface Cathedral
Saint Boniface on Manitoban provinssissa sijaitsevan Winnipegin kaupunginosa. St. Bonifacessa asuu suuri Franco-Manitoban yhteisö. Kaupunginosassa sijaitsee useita tunnettuja maamerkkejä, St. Boniface Cathedral, Boulevard Provencher, Provencher Bridge, Esplanade Riel, St. Boniface Hospital, ja Collège universitaire de Saint-Boniface. St. Boniface sijaitsee Winnipegin kaupungin kaakkoisosassa ja sisältää le Vieux Saint-Boniface (Vanha St. Boniface), Norwood, Windsor Park, Southdale, Southland Park, Royalwood ja Island Lakes asuinalueet. Kaupunginosassa asuu noin 45 600 asukasta (2001).
Alueella sijaitsee myös paikallinen CKXL radioasema, Canadian Broadcasting Corporationin osana toimiva ranskankielinen CBWFT televisioasema ja CKSB AM-radioasema.
Helmikuuhun sijoittuvaa jokavuotista Festival du Voyageur juhlaa vietetään Whittier Parkissa ja Fort Gibraltarissa.
Historia

27. heinäkuuta 1971 St. Bonifacen kaupunki sulautettiin yhdessä Charleswoodin maalaiskunnan, Fort Garryn maalaiskunnan, North Kildonan maalaiskunnan, Old Kildonan maalaiskunnan, Tuxedokylän, East Kildonan kaupungin, West Kildonan kaupungin, St. Vitalin kaupungin, Transconan kaupungin, St. James-Assiniboinen kaupungin, Winnipegin kaupungin ja The Metropolitan Corporation of Greater Winnipegin kanssa uudeksi Winnipegin kaupungiksi, josta paikalliset käyttivät nimeä Unicity.
Tunnettuja Saint Bonifacen asukkaita

Saint Bonifacessa syntyneet:
Len Cariou - Broadway teatteri näyttelijä
Butch Goring - Ammattijääkiekkoilija
Bob Hunter - Greenpeacen perustaja
Louis Riel - Métis johtaja ja Manitoban perustaja
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tourisme Riel (ranskaksi)
Saint Boniface Heritage Centre (ranskaksi), (englanniksi)
History of St. Boniface Cathedral (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi), (ranskaksi)
Festival de Voyageur (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi), (ranskaksi)
St. Boniface kaavasuunnitelma (1973) - (Epätäydellinen) (englanniksi)
Radio Televizioni Shqiptar

| Radio Televizioni Shqiptar (RTSH) |
| --- | --- |

Tunnuslause:  "Radio Televizioni Publik Shqiptar"
Perustettu:  28. marraskuuta 1938 (radio) 29. huhtikuuta 1960 (televisio)
Avainhenkilöt:  Martin Leka (pääohjaaja)
Kotipaikka:  Albania
Toiminta-alue:  Albania
Toimiala:  Viestintä
Tuotteet:  televisio, radio ja internet-palvelut
Omistaja:  Albanian hallitus
Kotisivu:  http://www.rtsh.al/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Radio Televizioni Shqiptar (RTSH) on albanialainen radio- ja televisioyhtiö, joka aloitti toimintansa vuonna 1938. Yhtiöllä on kolme televisioasemaa, neljä digitaalista kanavaa ja kolme radiokanavaa. RTSH on ollut Euroopan yleisradiounionin jäsen vuodesta 1999.
Sauso

Sauson logo.
Sauso on suomalainen käsinesuunnittelija ja valmistaja, joka on perustettu vuonna 1929. Se on saanut nimensä perustajansa Svante Sauson(1905–1990) sukunimestä. Sauson myymälä sijaitsee Helsingissä Eerikinkadulla, ja lisäksi sillä on verkkokauppa.
Sauson käsineitä on myyty miljoonia pareja 90-vuotisen toiminnan aikana. Sauso nousi otsikoihin kun kävi ilmi, että käsineitä käyttivät muun muassa Michael Schumacher ja Lady Gaga Sauson myymälä sijaitsee Helsingissä Eerikinkadulla ja sillä on verkkokauppa. Tällä hetkellä sauson käsineitä tehdään 3. polvessa ja yrittäjänä toimii Svante Sauson pojanpoika Sakari Sauso.
Historia

Svante Sauso perusti tehtaansa vuonna 1929 Järvenpäähän. Alusta pitäen hän panosti tuotteidensa laatuun käyttämällä mahdollisimman laadukkaita raaka-aineita[lähde? ]. Vuonna 1958 Svante osti nahkatehtaan Heinolasta. Samalla hän siirsi sinne myös käsineiden valmistuksen.
Svanten poika Arno Sauso perusti oman nimeään kantavan käsinetehtaan Järvenpäähän 1955. Arno kuoli vain 44-vuotiaana 1972 ja hänen vanhin tyttärensä Anne Jyske johti Sausoa 1972-1989, jolloin Järvenpään tuotanto lopetettiin henkilökunnan tultua eläkeikään.
Tämän jälkeen Arnon poika Sakari Sauso perusti oman nimeään kantavan käsineyrityksen, jonka toiminta jatkuu edelleen.
Käsineet

Sauson käsineet valmistetaan Unkarin Pécsissä. Pécsissä on valmistettu käsineitä käsityönä 1800-luvulta asti.Käsineiden suunnittelu ja materiaalien valinta on pysynyt edelleen Suomessa. Käsineiden materiaalit vaihtelevat suomalaisesta hirven, peuran ja poron nahasta aina amerikkalaisen pekarin nahkaan. Sauso valmistaa myös mittatilauskäsineitä.
Talousvaikeudet

Sauso on ollut viime vuosina talousahdingossa ja verottaja onkin yrittänyt hakea sitä myös konkurssiin. Tähän on syynä ollut pääasiassa Venäjän ruplan heikentyminen. Tämän lisäksi myös on Stockmannin ahdinko on vaikuttanut negatiivisesti sen talouteen. Talousongelmiensa takia yritys on hakenut rahoitusta joukkorahoituksen kautta.
Svante Sauso leikkaa nahkaa.
Savonlinnan keskussairaala

| Savonlinnan keskussairaala> Sijainti |
| --- | --- |
Osoite:  Keskussairaalantie 6 57120 Savonlinna
Koordinaatit:  61°52′15″N, 028°51′09″E
Organisaatio
Alue:  Etelä-Savon hyvinvointialue
Tyyppi:  keskussairaala
Historia
Perustettu:  1955
Linkki
Kotisivut:  www.isshp.fi
Savonlinnan keskussairaala on Etelä-Savon hyvinvointialueelle kuuluva keskussairaala. Se sijaitsee vajaan kahden kilometrin päässä Savonlinnan keskustasta Pihlajaveden rannalla Hernemäessä Talvisalon saarella. Keskussairaala on rakennettu Savonlinnan kaupungin lahjoittamalle, noin kymmenen hehtaarin tontille.  Savonlinnan keskussairaalan on suunnitellut arkkitehti Martti Välikangas, ja keskussairaala aloitti toimintansa vuonna 1955. Savonlinnan keskussairaalaa on laajennettu ja muutettu monesti.  Sen leikkaus- ja päivystystiloja laajennettiin ja peruskorjattiin vuosina 2009–2010.
Aiheesta muualla

ISSHP:n verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Radio Syke

Radio Syke oli helsinkiläinen paikallisradio. Radio lähetti ohjelmaa taajuudella 96,8 MHz. Sen toiminta alkoi syksyllä 1988 ja päättyi syksyllä 1990. Syke oli aloittaessaan kolmas paikallisradio Helsingissä Radio Cityn ja Radio Ykkösen.
Sykkeen toimitustilat sijaitsivat Kaivokadulla, ja erikoisuutena oli ohikulkijoiden mahdollisuus seurata ohjelman tekoa ikkunan takaa sekä silloin harvinainen ympärivuorokautinen lähetystoiminta, joskin sunnuntain ja maanantain välinen yö oli pelkkää jatkuvaa musiikkia. Tämä säästi henkilöstökuluissa mutta aiheutti toisaalta paljon Teosto-maksuja.. Radio Cityn Juha Tynkkynen oli tosin saanut tämän selville ennen Sykkeen aloitusta ja lanseerasi tämän pikaisesti omalle asemalleen.[lähde? ]
Radioaseman toimitusjohtaja Jouko Jahnukainen ilmoitti radion kohderyhmäksi vakiintuneet ja parhaassa kulutusiässä oleva aikuiset. Sykkeen pääomistaja oli Audiomedia-niminen radiomainostoimisto. Ohjelmapäällikköinä toimivat Leo Friman, Kirsi Sutinen ja Kari Aalto, ja kaikki muut ohjelmantekijät olivat freelancereitä. Kanavalla ei käytetty ns. soittolistoja eli toimittajilla oli mahdollisuus vaikuttaa musiikin valintaan. Päivän ohjelmablokissa oli mukana perinteisesti toimitettuja ohjelmia, juonnettujen lisäksi.[lähde? ]
Raudanmaa

Raudanmaa on Kangasalan kaupunginosa 16 keskustan koillispuolella Ponsantien (vanhan Orivedentien) varrella. Noin 15 km pitkä Raudanmaan alue sijaitsee Längelmäveden ja Vesijärven välisellä kannaksella, keskellä maaseutua. Se ulottuu Oriveden rajalle asti. Suomatka, Keso, Sammalisto, Sillanmäki, Soukkio, Vahderpää, Pispala, Järvikulma, Mutikko, Kautiala, Tohkala, Köyrä, Neulaniemi, Ponsa ja Mäyrä kuuluvat Raudanmaan laajaan alueeseen.
Pikkujärvi ja Salaksenjärvi sijaitsevat Raudanmaalla. Opetus alueella olevassa Kautialan koulussa on lopetettu, mutta siellä on esimerkiksi Raudanmaan nuorisoseuran toimintaa.
Sasha Gabor

| Sasha Gabor |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Sámuel Guttman
Syntynyt: 6. kesäkuuta 1945
Pornonäyttelijä
Aktiivisena:  1983–2000
Aiheesta muualla
IMDb
”Sasha” Gábor Sárközy (6. kesäkuuta 1945 Unkari – 27. kesäkuuta 2008 Thaimaa) oli norjalainen pornonäyttelijä.
Unkarilaissyntyinen Sámuel Guttman aloitti näyttelijänuransa vuonna 1983 elokuvalla Joka naisella on fantasia (engl. Every Woman has a Fantasy).
Hän muutti Yhdysvaltoihin 38-vuotiaana ja alkoi käyttää taiteilijanimeä Sasha Gabor. Hänestä tuli nopeasti melko kuuluisa näyttelijä, koska hän muistutti Burt Reynoldsia ja Sean Connerya. Aikuisviihteen lisäksi Sasha Gabor työskenteli myös muusikkona, lentäjänä, kirjailijana sekä Burt Reynoldsin ja Sean Conneryn "kaksoisolentona".
Gabor puhui kahdeksaa eri kieltä: norjaa, englantia, unkaria, saksaa, ranskaa, venäjää, espanjaa ja portugalia. Gaborilla oli aina yllään kaulakoru, jossa oli Daavidin tähti (myös elokuvissa), koska hän oli juutalainen.
Todennäköisesti hän otti taiteilijanimensä unkarilais-amerikkalaiselta näyttelijältä Zsa Zsa Gaborilta. Sasha on myös yleisesti Samuelin lempinimimuoto. Gabor muutti takaisin Norjaan vuonna 2001. Hän kuoli sydäninfarktiin lomaillessaan Thaimaassa. Hän oli kärsinyt jonkin aikaa sydänvaivoista.
Hän oli kollegansa Ron Jeremyn läheinen ystävä.
Aiheesta muualla

Sasha Gabor Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Russell Squaren metroasema

Russell Squaren metroasema on asema Lontoon metron Piccadilly-linjalla Bloomsburyn kaupunginosassa, Oyster-vyöhykkeellä 1. Asema on pieni mutta vilkas läheisten hotellien vaikutuksesta johtuen. Aseman on suunnitellut Leslie Green ja se on avattu 15. joulukuuta 1906. Aseman laitureille käynti on joko hissillä tai kierreportaita 175 askelmaa. Aseman lähistöllä sijaitsevat Russell Squaren puistikko sekä British Museum. Russell Squaren asemalta King’s Cross St. Pancrasin suuntaan tapahtui 7. heinäkuuta 2005 pommi-isku, joka vaati 26 ihmisen hengen.
Ambulansseja Russell Squaren metroasemalla heinäkuun 2005 pommi-iskujen jälkeen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Russell Squaren metroasema Wikimedia Commonsissa
| Pohjoiseen/Länteen |  |  |  | Etelään/Itään |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| King's Cross St. Pancrasin metroasema ▷ Cockfostersin metroasema (en) |  |  Piccadilly Line |  | Holbornin metroasema ▷ Uxbridgen metroasema (en) / Heathrow’n terminaali 4:n metroasema / Heathrow’n terminaali 5:n metroasema (en) |
muokkaa wikidataa
Puolan pääministeri

| Puolan pääministeri |
| --- | --- |
 Prezes Rady Ministrów
 
 
 Nykyinen Donald Tusk 13. joulukuuta 2023 lähtien
Virka-asunto:  Willa Parkowa
Nimittäjä:  Puolan presidentti
Perustettu:  6. marraskuuta 1918
Ensimmäinen:  Ignacy Daszyński
Kotisivut:  www.gov.pl/premier
Puolan pääministeri (puol. Prezes Rady ministrów), virallisesti ministerineuvoston puheenjohtaja, on hallituksen tai ministerineuvoston johtaja. Hänet nimittää presidentti.
Pääministeri ehdottaa muita ministerejä, presidentti nimittää heidät ja parlamentti eli Sejm hyväksyy nimitykset.
Pääministeri oli Beata Szydło marraskuusta 2015 joulukuuhun 2017.  Szydło jätti 7. joulukuuta 2017 eroilmoituksen pääministerin tehtävästä, ja hänen seuraajakseen tuli valtiovarainministerinä sekä varapääministerinä toiminut Mateusz Morawiecki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puolan pääministeri Wikimedia Commonsissa
Puolan kolmannen tasavallan pääministerit (1989–)
Tadeusz Mazowiecki
Jan Krzysztof Bielecki
Jan Olszewski
Waldemar Pawlak
Hanna Suchocka
Waldemar Pawlak
Józef Oleksy
Włodzimierz Cimoszewicz
Jerzy Buzek
Leszek Miller
Marek Belka
Kazimierz Marcinkiewicz
Jarosław Kaczyński
Donald Tusk
Ewa Kopacz
Beata Szydło
Mateusz Morawiecki
Donald Tusk
SOS (Abban kappale)

| ”SOS” Abba |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Abba
 B-puoli: ”Man in the Middle”
 Julkaistu: kesäkuu 1975
 Tekijä(t): Benny Andersson, Björn Ulvaeus, Stig Anderson
 Tuottaja(t): Andersson, Ulvaeus
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.23
 Levy-yhtiö: Polar Music
Abban muut singlet
| ”Bang-A-Boomerang” 1975 | ”SOS” 1975 | ”Mamma Mia” 1975 |
”SOS” (joskus myös ”S.O.S.”) on ruotsalaisen Abba-yhtyeen vuonna 1975 julkaistu kappale. Se ilmestyi singlenä sekä Abba-studioalbumin neljäntenä raitana. ”SOS” oli yhtyeen ensimmäinen suuri, maailmanlaajuinen hitti ”Waterloon” jälkeen. Se nousi Britanniassa kuudenneksi, sekä listaykköseksi ainakin seitsemässä maassa.