stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pikaluistelu talviolympialaisissa 1976
Naiset > 1 000 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tatjana Averina | 1:28,43 |
| 2 |  | Lea Poulos | 1:28,57 |
| 3 |  | Sheila Young | 1:29,14 |
Naiset > 1 500 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Galina Stepanskaja | 2.16,58 |
| 2 |  | Sheila Young | 2.17,06 |
| 3 |  | Tatjana Averina | 2.17,96 |
Naiset > 3 000 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tatjana Averina | 4.45,19 |
| 2 |  | Andrea Mitscherlich | 4.45,23 |
| 3 |  | Lisbeth Korsmo | 4.45,24 |
Georgi Stoikovski

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Georgi Stoikovski |  Georgi Stoikovski |  Georgi Stoikovski |  |
Maa:   Bulgaria
Miesten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Budapest 1966 | kolmiloikka |  |
Georgi Ivanov Stoikovski (bulg. Георги Иванов Стойковски, 10. toukokuuta 1941 Băta – 4. toukokuuta 2023) oli bulgarialainen kolmiloikkaaja ja Euroopan mestari.
Stoikovski voitti Euroopan mestaruuden Budapestissa 1966 uransa parhaalla tuloksella 16,67 metriä: yleisurheilun EM-kultamitali oli Bulgarian historian ensimmäinen. Stoikovski voitti myös seitsemän Bulgarian mestaruutta ja loikki kymmenen kertaa maansa ennätyksen. Hän kilpaili kesäolympialaisissa kahdesti: Tokiossa 1964 hän sijoittui seitsemänneksi ja Méxicossa 1968 yhdeksänneksi. Vuoden 1971 sisäratojen EM-kilpailuissa hän sijoittui seitsemänneksi. Stoikovski kuoli hieman ennen 82-vuotissyntymäpäiväänsä 4. toukokuuta 2023.
Brunnsvikin kansanopisto

Kansanopiston rakennuksia Ludvikassa.
Brunnsvikin kansanopisto (ruots. Brunnsviks folkhögskola) on ruotsalainen työväenliikkeen kansanopisto, joka perustettiin vuonna 1906 Ludvikassa. Toiminnasta vastaavat ABF ja LO. Korkeiden vuokrien takia opisto muutti vuonna 2012 Borlängeen. Ludvikassa on jälleen ollut sivutoimipiste vuodesta 2019. Vuodesta 2021 kansanopistolla on ollut toimintaa myös Gävlessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Brunnsvikin kansanopisto Wikimedia Commonsissa
Brunnsvikin verkkosivut (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Gävlen teatteri

Teatterirakennus vuonna 2013.
Gävlen teatteri (ruots. Gävle Teater) on Ruotsin Gävlessä sijaitseva vuonna 1878 valmistunut teatteri. Pariisin Palais Garnierista vaikutteita saaneen rakennuksen suunnitteli Axel Fredrik Nyström.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gävlen teatteri Wikimedia Commonsissa
Teatterin kotisivut (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Maantieteelliset:  EUTA theatre  Structurae
Pikaluistelu talviolympialaisissa 1992

XVI talviolympialaisissa Albertvillessä, Ranskassa vuonna 1992 järjestettiin pikaluistelussa kymmenen kilpailutapahtumaa.
Miehet > 500 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Uwe-Jens Mey | 37,14 |
| 2 |  | Toshiyuki Kuroiwa | 37,18 |
| 3 |  | Junichi Inoue | 37,26 |
Miehet > 1 000 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Olaf Zinke | 1.14,85 |
| 2 |  | Yoon-Man Kim | 1.14,86 |
| 3 |  | Yukinori Miyabe | 1.14,92 |
Miehet > 1 500 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Johann Olav Koss | 1.54,61 |
| 2 |  | Ådne Søndrål | 1.54,85 |
| 3 |  | Leo Visser | 1.54,90 |
Miehet > 5 000 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Geir Karlstad | 6.59,97 |
| 2 |  | Falko Zandstra | 7.02,28 |
| 3 |  | Leo Visser | 7.04,96 |
Miehet > 10 000 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Bart Veldkamp | 14.12,12 |
| 2 |  | Johann Olav Koss | 14.14,58 |
| 3 |  | Geir Karlstad | 14.18,13 |
Naiset > 500 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Bonnie Blair | 40,33 |
| 2 |  | Ye Qiaobo | 40,51 |
| 3 |  | Christa Luding | 40,57 |
Naiset > 1 000 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Bonnie Blair | 1.21,90 |
| 2 |  | Ye Qiaobo | 1.21,92 |
| 3 |  | Monique Garbrecht | 1.22,10 |
Naiset > 1 500 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Jacqueline Börner | 2.05,87 |
| 2 |  | Gunda Niemann | 2.05,92 |
| 3 |  | Seiko Hashimoto | 2.06,88 |
Naiset > 3 000 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Gunda Niemann | 4.19,90 |
| 2 |  | Heike Warnicke | 4.22,88 |
| 3 |  | Emese Hunyady | 4.24,64 |
Naiset > 5 000 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Gunda Niemann | 7.31,57 |
| 2 |  | Heike Warnicke | 7.37,59 |
| 3 |  | Claudia Pechstein | 7.39,80 |
Suleiman Suuri

| Suleiman Suuri |
| --- | --- |
 Sulttaani Suleiman Suuri, Tizianin maalaus noin vuodelta 1530.
Osmanien valtakunnan sulttaani
Valtakausi:  30. syyskuuta 1520 – 6. syyskuuta 1566
Edeltäjä:  Selim I
Seuraaja:  Selim II

Syntynyt:  6. marraskuuta 1494 Trabzon, Osmanien valtakunta
Kuollut:  6. syyskuuta 1566 (71 vuotta) Szigetvár, Unkari
Puoliso:  Roxelana  Mahidevran Sultan Gülfem Hatun Fülane Hatun
Lapset:  Şehzade Mahmud  Şehzade Mustafa  Raziye Sultan   Şehzade Murad   Şehzade Mehmed  Mihrimah Sultan  Şehzade Abdullah  Selim II   Şehzade Bayezid  Şehzade Cihangir
Suku:  Osmani
Isä:  Selim I
Äiti:  Hafsa Sultan
Nimikirjoitus:  
Suleiman I Suuri (6. marraskuuta 1494 – 5./6. syyskuuta 1566) (turk. Süleyman, arab. سليمان‎, kutsumanimeltään Euroopassa ”Suuri”, islamilaisessa maailmassa ”Lain antaja”) oli Osmanien valtakunnan sulttaani vuodesta 1520 vuoteen 1566 ja Selim I:n seuraaja. Hän syntyi Trabzonissa nykyisen Turkin alueella. Osmanien valtakunta saavutti huippukohtansa Suleimanin kaudella. Valtakunta jatkoi kasvamistaan vielä vuosisadan hänen kuolemansa jälkeen, kunnes vuorossa oli pitkä taantuminen.
Suleiman lähetettiin seitsemänvuotiaana opiskelemaan tieteitä, historiaa, kirjallisuutta, teologiaa ja sotastrategiaa Istanbulin palatsin kouluihin. Hän sai kokemusta hallinnosta useiden provinssien hallitsijana, tärkeimpinä Bolu pohjoisessa Anatoliassa sekä äitinsä syntymäalue Kaffan Krimillä, jota hän hallitsi jo 15-vuotiaana.
Saavutukset

Ennen Suleimanin nousua valtaistuimelle, hänen isänsä sulttaani Selim I oli teloituttanut kaikki hänen poikansa Suleimania lukuunottamatta, sillä Selim halusi että Suleiman perisi vallan hänen kuoltua ilman valtataistelua. Kun Selim kuoli syyskuussa 1520, Suleiman meni pääkaupunki Konstantinopolin, jossa Paššat ja muut virkamiehet vannoivat hänelle uskollisuusvalan.  Tämän jälkeen hän alkoi vakiinnuttaa valtaansa ja todistaa itsensä kykeväksi hallitsijaksi aloittamalla useita sotilaallisia valloituksia, joista ensimmäinen oli Belgradin valloitus vuonna 1521. Vuonna 1522 hän valloitti piirityksen jälkeen Rodoksen ja antoi johanniitoille mahdollisuuden vetäytyä Maltalle.
29. elokuuta 1526 Suleiman löi Unkarin kuningas Ludvig II:n Mohácsin taistelussa ja miehitti suurimman osan Unkarista ennen kuin luovutti sen hallittavaksi Transilvanian prinssi János Zsigmondille. Pyhän saksalais-roomalaisen valtakunnan keisari Kaarle V ja tämän veli Ferdinand I, silloinen Itävallan arkkiherttua valloittivat Unkarin takaisin. Vastatoimena Suleiman yritti valloittaa Unkarin kahdesti. Hän saavutti Wienin vuosina 1529 ja 1532, mutta molemmilla kerroilla kaupungin valtaus epäonnistui. Vuonna 1533 Suleiman laati Ferdinandin kanssa sopimuksen, jossa Unkari jaettiin  Habsburgien ja Szapolyain kesken. Szapolyain kuoltua Unkarin alueet jäivät Ferdinandille. Tämä johti uusiin sotiin ja rauhansopimuksiin ennen kuin status quo palautui.
Seuraavina kahtena vuosikymmenenä Suleiman valtasi alueita Pohjois-Afrikassa sekä Lähi-idässä. Nopea laajeneminen liittyi meriherruuteen Välimerellä, Punaisellamerellä ja Persianlahdella. Vuonna 1562 hän valloitti Transilvanian. Vuonna 1565 Johanniittain ritarikunnan onnistui murtaa Maltan piiritys, joka oli kestänyt yli neljä kuukautta 18. toukokuuta - 8. syyskuuta 1565.
Suleimania on pidetty vaarallisena ja julmana hallitsijana, mutta valtakunnassaan hänet tunnettiin rehtinä hallitsijana, joka taisteli korruptiota vastaan ja oli taiteiden ja filosofian ystävä. Hänet myös nimettiin yhdeksi suurimmista islamilaisista runoilijoista ja menestyksekkääksi kultasepäksi. Hän ansaitsi lempinimensä Lain antaja (Ḳānūnī) uudistettuaan osmanien lakijärjestelmän. Hänen kokoamansa lait käsittivät lähes kaikki sen aikaisen elämän alueet.
Suleiman kuoli Szigetvárin taistelun voittoa edeltäneenä yönä vuonna 1566. Suleiman on haudattu Süleymaniye Camiihin Istanbuliin yhdessä vaimonsa Roxelanan kanssa. Tutkijat uskovat,  että hänen sydämensä ja muut sisäelimet haudattiin Unkariin, sillä vuonna 2013 alkaneissa kaivauksissa on löydetty tästä viitteitä. Kaivauksissa on löytynyt myös osmanikaupunki Turbek, joka tuhoutui kun Habsburgit 1680-luvulla karkottivat osmanit Unkarista.
Suleimanin kuollessa suurimmat muslimikaupungit (Mekka, Medina, Jerusalem, Damaskos ja Bagdad), monet Balkanin provinsseista aina Itävaltaan asti ja suurin osa Pohjois-Afrikkaa kuuluivat hänen valtakuntaansa.
Hovielämä

Lännessä Suleimanin hovi oli kuuluisa vauraudesta ja yleellisistä juhlista. Hänen viidennen poikansa ympärileikkausta juhlittiin kolme viikkoa. Kerrotaan, että hän ei koskaan käyttänyt samaa asua kahdesti ja että hänen käyttämänsä astiat olivat kultaisia tai hienoimmasta posliinista valmistettuja. Suleimanin aikakauden loiston suurimpia muistomerkkejä ovat mestariarkkitehti Sinanin rakennukset.
Vallanperimystaistelu

Suleiman rikkoi perinteitä nostamalla kaksi orjaa korkeisiin asemiin. Ensimmäinen oli Ibrahim pašša (İbrahim Paşa), joka nousi suurvisiiriksi 13 vuoden ajaksi.lähde? Toinen oli ukrainalainen ortodoksipapin tytär Anastasija Lisovska (tunnetaan myös nimillä Roxelana ja Hürrem eli Iloluontoinen, 1504/1505–1558), joka kohosi haaremin arvoasteikossa nopeasti ylöspäin. Hänestä tuli luonteensa vuoksi Suleimanin lempivaimo valtakunnan ja muun maailman hämmästykseksi. Roxelanan kanssa Suleimanille syntyivät ensin vuonna 1521 poika Mehmed (kuoli lapsena) ja tytär Mihrimarin (Mihrumâh) sekä pojat Selim, Bayezid ja Cihangir (syntyi fyysisesti vammaisena).lähde? Hänestä kertoo ukrainalaisen kirjailijan Pavlo Zahrebelnyin romaani Roksolana (1980). Roxelanan vapautti orjan asemasta avioliitto Suleimanin vuonna 1530.
Suleimanin kuolemaa ennakoiden kamppailu hänen valtaistuimensa perimisestä alkoi jo hänen elinaikanaan. Ilmeisesti Roxelanan eli Hürremin lietsomassa valtataistelussa Suleiman murhautti Ibrahimin, joka tuki Suleimanin ensimmäistä poikaa Mustafaa ja korvasi hänet vävyllään Rustem Paššalla (Rustem Paşa). Ilmeisesti pelätessään Mustafan suosion armeijassa uhkaavan valtaansa Suleiman kuristutti myöhemmin myös Mustafan. Näin hän avasi Hürremin pojille tien valtaistuimelle.
Sulttana Hürremin kuoltua vuonna 1558 veljesten Bayezidin ja Selimin välinen kiista puhkesi avoimeksi sodaksi. Seuraavana vuonna Suleimanin tukema Selim voitti Bayezidin armeijan Konyan taistelussa, jonka jälkeen Bayezid pakeni Persiaan. Pitkällisten neuvottelujen jälkeen Suleiman sai suostuteltua Persian šaahi Tamasp I:n järjestämään Bayezidin salamurhan vuonna 1562.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mika Waltarin romaani Mikael Hakim kertoo fiktiivisesti Suleimanin poikien välisestä valtataistelusta.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Selim I | Osmanien sulttaani | Seuraaja: Selim II |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Taiteenala:  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  IdRef  İslâm Ansiklopedisi
Saaristoratikka

| Saaristoratikka> Perustiedot |
| --- | --- |
Reitti:  Vuosaari–Yliskylä
Rakennettu:  kumottu suunnitelma, ei toteudu
Rakennuskustannus:  55,5 milj. € (arvio)
Tekniset tiedot
Pituus:  7,1 km
Raideleveys:  1 000 mm
Suunniteltu reitti kulki Vartiosaaren läpi, mutta kaavamerkintä kumottiin vuonna 2018.
Saaristoratikka oli suunniteltu Helsingin seudun joukkoliikenteeseen kuulunut pikaraitiotie, joka olisi johtanut Vuosaaren metroasemalta Meri-Rastilan ja Vartiosaaren halki Yliskylään. Yliskylästä reitti olisi jatkunut Helsingin keskustaan Kruunusillat-raitiotietä pitkin.
Linjaus merkittiin Helsingin vuoden 2016 yleiskaavaan ja hanketta kutsuttiin toteutettavaksi Raide-Jokeri 2:n tavoin ”keskipitkällä aikavälillä”. Saaristokaupunginosaan Vartiosaareen uuden raitiovaunulinjan ja pyöräilybaanan yhteyteen kaavoitettiin rakennettavaksi asuntoja 5 000–7 000 asukkaalle. Vuonna 2018 hallinto-oikeus kuitenkin kumosi Vartiosaaren kaavamerkinnät lainvastaisina, sillä alue on luokiteltu arvokkaaksi kulttuuriympäristöksi. Kaupungille ei myönnetty asiassa valituslupaa. Yleiskaavassa kaikki Vartiosaaren ja Ramsinniemen rakentamismerkinnät muutettiin kumotuiksi kaavamerkinnöiksi.
Raitiotien reitille suunniteltiin kolmea uutta siltaa: Reposalmen siltaa Yliskylästä Vartiosaareen, Ramsinsalmen siltaa Meri-Rastilaan sekä Ramsinkannaksen siltaa korkeuseroiltaan haastavalle Ramsinkannaksen tulva-alueelle. Ramsinsalmen silta kaavoitettiin pyöräily- ja kävelysillaksi ilman autoliikennettä. Yliskylä–Meri-Rastila-osuuden alustaviksi rakentamiskustannuksiksi laskettiin 37 miljoonaa euroa sekä Meri-Rastila–Vuosaari-osuuden hinnaksi 16 miljoonaa.  Vuosaaresta pohjoiseen reitti olisi jatkunut Raide-Jokeri 2:na Mellunmäkeen ja edelleen kohti Malmia ja Myyrmäkeä, mahdollisesti yhtenä linjana.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1962

Vuoden 1962 hiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Zakopanessa Puolassa.
Zakopane järjesti MM-kilpailut jo kolmannen kerran historiansa aikana. Uusia lajeja olivat naisten viiden kilometrin maastohiihto ja mäkihypyn suurmäenkilpailu.
Miesten maastohiihto > 15 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Assar Rönnlund | 55.22,8 |
| 2 |  | Harald Grønningen | 55.52,2 |
| 3 |  | Einar Østby | 55.54,8 |
| 4 |  | Magnar Lundemo | 55.56,1 |
| 5 |  | Eero Mäntyranta | 56.24,4 |
| 6 |  | Janne Stefansson | 56.48,9 |
Päivämäärä: 20. helmikuuta
Suomen Väinö Huhtala oli kilpailussa 13., Kalevi Laurila 17. ja Kalevi Oikarainen keskeytti.
Miesten maastohiihto > 30 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Eero Mäntyranta | 1.52.39,4 |
| 2 |  | Janne Stefansson | 1.52.49,1 |
| 3 |  | Giulio de Florian | 1.53.13,3 |
| 4 |  | Harald Grønningen | 1.53.32,9 |
| 5 |  | Einar Östby | 1.53.38,3 |
| 6 |  | Assar Rönnlund | 1.53.41,4 |
Päivämäärä: 18. helmikuuta
Suomen Kalevi Hämäläinen oli kilpailussa kahdeksas, Arto Tiainen yhdeksäs ja Veikko Hakulinen 19:s.
Miesten maastohiihto > 50 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Sixten Jernberg | 3.03.48,5 |
| 2 |  | Assar Rönnlund | 3.05.39,1 |
| 3 |  | Kalevi Hämäläinen | 3.05.42,8 |
| 4 |  | Arto Tiainen | 3.05.43,5 |
| 5 |  | Harald Grønningen | 3.05.58,3 |
| 6 |  | Janne Stefansson | 3.06.12,0 |
Päivämäärä: 24. helmikuuta
Suomen Veikko Hakulinen oli kilpailussa yhdeksäs ja Lauri Bergquist 22:s.
Miesten maastohiihto > 4 x 10 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Lars Olsson Sture Grahn Sixten Jernberg Assar Rönnlund | 2.24.38,8 |
| 2 |  | Väinö Huhtala Kalevi Laurila Pentti Pesonen Eero Mäntyranta | 2.25.24,3 |
| 3 |  | Ivan Utrobin Pavel Koltšin Aleksei Kuznetsov Gennadi Vaganov | 2.26.14,3 |
| 4 |  | Magnar Lundemo Hallgeir Brenden Einar Østby Harald Grønningen | 2.26.45,9 |
| 5 |  | Giuseppe Steiner Gianfranco Stella Marcello De Dorigo Giulio Deflorian | 2.28.15,0 |
| 6 |  | Felix Mathieu René Secretant Victor Arbez Jean Mermel | 2.34.03,0 |
Päivämäärä: 24. helmikuuta
Naisten maastohiihto > 5 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Alevtina Koltšina | 19.28,6 |
| 2 |  | Ljubov Baranova | 20.15,9 |
| 3 |  | Marija Gusakova | 20.27,5 |
| 4 |  | Siiri Rantanen | 20.45,9 |
| 5 |  | Mirja Lehtonen | 20.55,7 |
| 6 |  | Jevdokija Mekšilo | 21.14,5 |
Päivämäärä: 19. helmikuuta
Suomen Eeva Ruoppa oli kilpailussa yhdeksäs ja Toini Pöysti kymmenes.
Naisten maastohiihto > 10 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Alevtina Koltšina | 39.48,2 |
| 2 |  | Marija Gusakova | 40.56,9 |
| 3 |  | Radja Jerošina | 41.17,1 |
| 4 |  | Ljubov Baranova | 41.26,0 |
| 5 |  | Mirja Lehtonen | 41.53,2 |
| 6 |  | Barbro Martinsson | 42.28,4 |
| 7 |  | Siiri Rantanen | 42.28,9 |
Päivämäärä: 21. helmikuuta
Suomen Toini Pöysti oli kilpailussa yhdeksäs ja Eeva Ruoppa kymmenes.
Naisten maastohiihto > 3 x 5 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ljubov Baranova Marija Gusakova Alevtina Koltšina | 58.08,9 |
| 2 |  | Barbro Martinsson Britt Strandberg Toini Gustafsson | 59.27,9 |
| 3 |  | Siiri Rantanen Eeva Ruoppa Mirja Lehtonen | 1.01.33,0 |
| 4 |  | Weronika Stempak Józefa Czerniawska Stefania Biegun | 1.02.37,5 |
| 5 |  | Renate Dannhauer Christa Herklotz Sonnhilde Kallus | 1.02.41,1 |
| 6 |  | Vlasta Srnková Jarmila Skodová Eva Paulusová | 1.05.02,4 |
Päivämäärä: 23. helmikuuta
Yhdistetty > Normaalikilpailu (K80 + 15 km)

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Arne Larsen | 454,33 |
| 2 |  | Dmitri Kotškin | 448,77 |
| 3 |  | Ole Fagerås | 442,25 |
| 4 |  | Tormod Knutsen | 424,65 |
| 5 |  | Mihail Prjahin | 423,97 |
| 6 |  | Wilhelm Köstinger | 421,05 |
Päivämäärä: 18.-19. helmikuuta
Suomen Pekka Ristola oli kilpailussa kahdeksas, Pertti Tiitta 13., Esko Jussila 21. ja Kauko Pusenius keskeytti.
Mäkihyppy > Normaalimäki (K80)

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Toralf Engan | 223,6 |
| 2 |  | Antoni Laciak | 222,5 |
| 3 |  | Helmut Recknagel | 219,8 |
| 4 |  | Hemmo Silvennoinen | 218,9 |
| 5 |  | Koba Tšakadse | 218,8 |
| 6 |  | Veit Kührt | 217,8 |
Päivämäärä: 21. helmikuuta
Suomen Eino Kirjonen oli kilpailussa 12., Antero Immonen 18. ja Veikko Kankkonen 34:s.
Mäkihyppy > Suurmäki (K100)

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Helmut Recknagel | 241,4 |
| 2 |  | Nikolai Kamenski | 226,4 |
| 3 |  | Niilo Halonen | 224,5 |
| 4 |  | Toralf Engan | 223,5 |
| 5 |  | Peter Lesser | 223,3 |
| 6 |  | Antoni Laciak | 222,3 |
Päivämäärä: 25. helmikuuta
Suomen Veikko Kankkonen oli kilpailussa kymmenes, Eino Kirjonen 21. ja Hemmo Silvennoinen 23:s.
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Neuvostoliitto | 3 | 4 | 3 | 10 |
| 2. |  Ruotsi | 3 | 3 | 0 | 6 |
| 3. |  Norja | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 4. |  Suomi | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 5. |  Itä-Saksa | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 6. |  Puola | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7. |  Italia | 0 | 0 | 1 | 1 |
Aiheesta muualla

YLE Elävä arkisto: Hiihdon MM-kisat Zakopanessa 1962
Elonet: Finlandia-katsaus 582 (1962): Suomen joukkueen lähtö Helsingistä helmikuussa 1962, 4:37 filmin alusta
Elonet: Finlandia-katsaus 583 (1962): Kisojen avajaiset ja miesten 30 km:n hiihto, 3:27 filmin alusta
Elonet: Finlandia-katsaus 587 (1962): Miesten 50 km:n hiihto ja mäenlasku, 4:22 filmin alusta
| n k Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Olympialaiset:  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984 
Maailmanmestaruuskilpailut:  1925  1926  1927  1929  1930  1931  1933  1934  1935  1937  1938  1939  1941  1950  1954  1958  1962  1966  1970  1974  1978  1980  1982  1984  1985  1987  1989  1991  1993  1995  1997  1999  2001  2003  2005  2007  2009  2011  2013  2015  2017  2019  2021  2023  2025
Salokeltanot

| Salokeltanot |
| --- | --- |
 Kolmiosalokeltano eli kolmiokeltano (Hieracium triangulare)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Cichorioideae
Suku::  Ukonkeltanot Hieracium
Sektio::  Salokeltanot Hieracium  L.
Infobox OKNimi-testi OK: 
Salokeltanot (Hieracium sect. Hieracium tai Sylvatica-ryhmä) on ukonkeltanoiden (Hieracium) sukuun kuuluva kasvisektio, johon kuuluu noin 1300 pikkulajia. Salokeltanot ovat Pohjoismaissa yleisiä.
Salokeltanot kasvavat 15–60 cm korkeiksi ja muodostavat maanrajaan lehtiruusukkeen, jossa on neljästä kuuteen leveää ja pitkäruotista lehteä. Varsi voi olla lehdetön tai siinä voi olla muutamia yksittäisiä lehtiä. Salokeltanoiden kukinto on keltaisista mykeröistä koostuva mykeröstö, joka sijaitsee varren päässä. Mykeröstössä olevien mykeröiden lukumäärä vaihtelee kahdesta kahteenkymmeneen. Salokeltanot kukkivat heinä–elokuussa.
Pikkulajeja

Hieracium canipes – hurtansalokeltano
Hieracium chlorellum – kaunosalokeltano
Hieracium chloromaurum – peuransalokeltano
Hieracium crispulum – kaakonsalokeltano
Hieracium diminuens – sääskensalokeltano eli sääskenkeltano
Hieracium dispansiforme – jääränsalokeltano
Hieracium distendens – otsonsalokeltano
Hieracium distractum – korpinsalokeltano
Hieracium firmiranum – puistosalokeltano
Hieracium hjeltii – hjeltinsalokeltano
Hieracium lateriflorum – mustasalokeltano
Hieracium lepistoides – mielikinsalokeltano eli mielikinkeltano
Hieracium morulum – kalevansalokeltano
Hieracium multifrons – ilveksensalokeltano
Hieracium niviferum – jänönsalokeltano eli jänönkeltano
Hieracium patale – varjosalokeltano
Hieracium pellucidum – metsonsalokeltano
Hieracium penduliforme – tuhkasalokeltano
Hieracium pendulum – tapionsalokeltano eli tapionkeltano
Hieracium philanthrax – käensalokeltano
Hieracium praetenerum – hirvensalokeltano eli hirvenkeltano
Hieracium prolixum – ruotosalokeltano
Hieracium pseudopellucidum – peikonsalokeltano
Hieracium stenolepis – neulasalokeltano
Hieracium subcaesium – mäyränsalokeltano eli mäyränkeltano
Hieracium subholophyllum – lapiosalokeltano
Hieracium subpellucidum – myyränsalokeltano eli myyränkeltano
Hieracium sylvularum – kartanosalokeltano
Hieracium triangulare – kolmiosalokeltano eli kolmiokeltano
Aiheesta muualla

Pohjolan kasvien pauloissa: Hieracium sect. Hieracium - salokeltanot
Den virtuella floran: Skogsfibblor (Hieracium sect. Hieracium) (ruotsiksi)
Pikaluistelu talviolympialaisissa 2002

XVIII talviolympialaiset järjestettiin vuonna 2002 Salt Lake Cityssä, Utahissa, Yhdysvalloissa. Pikaluistelussa järjestettiin kymmenen kilpailutapahtumaa.
Pikaluistelukilpailut käytiin 1 400 metrin korkeudella merenpinnasta 35 miljoonaa euroa maksaneella Olympic Ovalilla
Miehet > 500 m

Päivämäärä: 11. helmikuuta 2002
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Casey Fitzrandolph | 34,42  34,81  69,23 |
| 2 |  | Hiroyasu Shimizu | 34,61  34,65  69,26 |
| 3 |  | Kip Carpenter | 34,68  34,79  69,47 |
Miehet > 1 000 m

Päivämäärä: 16. helmikuuta 2002
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Gerard van Velde | 1.07,18 |
| 2 |  | Jan Bos | 1.07,53 |
| 3 |  | Joey Cheek | 1.07,61 |