stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bernard Lietaer
Tuotanto

The Future of Money (London: Random House, 2001)
New Money for a New World (Qiterra Press 2011) (with Stephen Belgin)
Hallsmith, Gwendolyn; Lietaer, Bernard (2011-05-28). Creating Wealth: Growing Local Economies with Local Currencies. New Society Publishers. ISBN 978-0-86571-667-4.
Money and Sustainability: The Missing Link / A report from the Club of Rome (with Christian Arnsperger, Sally Goerner and Stefan Brunnhuber)(Triarchy Press 2012)
People Money: The Promise of Regional Currencies (with Margrit Kennedy and John Rogers) (Triarchy Press 2012)
Money and Sustainability: The Missing Link (with Christian Arnsperger, Sally Goerner and Stefan Brunnhuber), Triarchy Press Ltd, 30. May 2012, ISBN 978-1908009777
Aiheesta muualla

Bernard Lietaerin verkkosivut
New Money For A New World -kirjan verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Money and Sustainability -kirjan verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Tšekki  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef
Fortum

| Fortum Oyj |
| --- | --- |

 Fortumin pääkonttori Espoon Keilalahdessa.
Tunnuslause:  Powering a thriving world
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: FORTUM
Markkina-arvo:   11 700 milj. € (31.12.2023)
ISIN:  FI0009007132
Perustettu:  1998
Toimitusjohtaja:  Markus Rauramo
Puheenjohtaja:  Mikael Silvennoinen
Avainhenkilöt:   Ralf Christian  Luísa Delgado  Jonas Gustavsson  Essimari Kairisto  Marita Niemelä  Teppo Paavola  Johan Söderström  Vesa-Pekka Takala 
Kotipaikka:  Keilalahdentie 2–4 Espoo, Suomi
Toimiala:  energia
Tuotteet:  sähkö, lämpö, höyry, energia-alan asiantuntijapalvelut, kierrätys- ja jäteratkaisut
Liikevaihto:   6 711 milj. € (2023)
Liikevoitto:   1 544 milj. € (2023)
Tilikauden tulos:   1 184 milj. € (2023)
Henkilöstö:   5 225 (2023)
Tytäryhtiöt:  Fortum Markets AB, Fortum Service AB, Fortum Service Öst AB, Fortum Värme, Fortum Distribution, Fortum Generation, Fortum Power & Heat AB
Omistaja:  Suomen valtio (51,26 %), Ilmarinen ja Varma (kolme suurinta 31.12.2023)
Kotisivu:  fortum.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fortum Oyj on Suomessa vuonna 1998 perustettu energiakonserni, jonka pääliiketoiminta sijoittuu nykyään Pohjoismaihin. Vuonna 2023 Fortum oli Suomen 12. suurin yritys liikevaihdolla mitattuna.
Fortumin osake noteerataan Nasdaq Helsingissä.
Historia > Fortumin tausta: Imatran Voima ja Neste

Vuonna 1932 perustetun Imatran Voiman alkuperäinen tavoite oli hallinnoida ja käyttää Imatrankosken vesivoimalaitosta. Se oli pääasiassa sähkön- ja lämmöntuotantoa harjoittava yhtiö, jonka omistukseen tuli myöhemmin myös muita voimalaitoksia, kuten Oulujoen voimalaitokset, Inkoon ja Naantalin hiilivoimalaitokset ja Loviisan ydinvoimalaitos.lähde?
Vuonna 1948 perustetun Nesteen tarkoituksena oli turvata Suomen energia- ja öljynhuoltoa. Suomessa ei ollut tuolloin mitään alan teollisuutta tai siihen liittyvää osaamista, vaan kaikki piti aloittaa tyhjästä. 1960- ja 1970-luvuilla Nesteestä tuli Suomen suurin yritys samalla kun koko maa teollistui ja autokanta kasvoi. Öljynjalostuksen lisäksi Neste alkoi etsiä ja tuottaa öljyä ja kaasua sekä kehittää kemianteollisuutta.
Historia > 1998–2004

Fortum Oyj muodostettiin vuonna 1998 yhdistämällä Imatran Voima Oy ja Neste Oy, joissa molemmissa Suomen valtio oli enemmistöomistajana. Toukokuussa 1998 Nesteen pienosakkaille suunnattiin erikoistarjous osakkeiden vaihtamisesta uuden yhtiön osakkeisiin. IVO:n toimitusjohtaja Heikki Marttinen nimitettiin uuden yhtiön pääjohtajaksi. Yhtöiden yhteenlaskettu liikevaihto oli 60 miljardia markkaa. Yhtiö toimi aluksi IVO-Neste-nimellä, mutta vaihtoi nimensä Fortumiksi kesäkuussa 1998. Fortum listautui Helsingin pörssiin joulukuussa. Vuonna 2001 yhtiön toimitusjohtajana aloitti Mikael Lilius.
Historia > 2010–2017

2010-luvulla Fortum on pyrkinyt eroon turvallisesta, mutta pienikatteisesta sähkönsiirtoliiketoiminnasta korvatakseen sen korkeamman tuoton liiketoiminnalla.
Vuonna 2012 Fortum myi tytäryhtiönsä Fortum Energiaratkaisut Oy:n ja Fortum Termest AS:n Pohjois-Euroopassa toimivalle sijoitusyhtiölle, EQT Infrastructure Fundille, joka yhdisti ne Adven Oy:ksi. Vuonna 2012 Fortum kertoi investoivansa 20 miljoonaa euroa uuteen bioöljyn tuotantolaitokseen Joensuussa. Laitos integroitiin Joensuun sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokseen, ja sen tuotantotoiminta käynnistyi marraskuussa 2013. Laitos oli Fortumin mukaan ensimmäinen laatuaan maailmassa.
Fortum vastusti windfall-veroa, jossa verotetaan päästötöntä sähköä tuottavia voimalaitoksia, jotka ovat valmistuneet ennen kuin Euroopan unionin päästökauppadirektiivi tuli voimaan vuonna 2004. Vero kohdistui noin 130 vesivoimalaitokseen, neljään ydinvoimalaitosyksikköön ja 10–15 tuulivoimalaitokseen, jotka hyötyvät ansiottomasti päästökauppajärjestelmästä pohjoismaisilla sähkömarkkinoilla. Fortumin laskelmien mukaan se on veron suurin maksaja, vuositasolla noin 25 miljoonan euroa. Se teki verosta kantelun Euroopan komissiolle. Eduskunta hyväksyi hallituksen esityksen windfall-verosta loppuvuodesta 2013.
Joulukuussa 2013 Fortum ilmoitti luopuvansa sähkönsiirrosta Suomessa ja myyvänsä liiketoimintonsa Suomi Power Networksille, jonka suurimpina osakkaina olivat kansainväliset sijoittajat First State Investments ja Borealis Infrastructure Management ja muina osakkaina Keva ja LähiTapiola Eläkeyhtiö (nyk. Elo). Kauppahinta oli 2,55 miljardia euroa. Kauppa saatiin päätökseen maaliskuussa 2014, ja uusi sähkönsiirtoyhtiö aloitti toimintansa nimellä Caruna Oy.
Helmikuussa 2015 Fortumin toimitusjohtajana vuodesta 2009 toiminut Tapio Kuula erosi sairauden vuoksi. Väliaikaiseksi toimitusjohtajaksi nimitettiin yhtiön talousjohtajana toiminut Timo Karttinen. Pekka Lundmark aloitti uutena toimitusjohtajana syyskuussa. Ennen nimitystä hän toimi Konecranesin toimitusjohtajana. Maaliskuussa 2015 Fortum kertoi myyneensä Ruotsin sähkönsiirtoliiketoimintansa 6,6 miljardilla eurolla.
Vuonna 2016 Fortum osti pohjoismaisen kiertotalousyhtiö Ekokem Oyj:n. Entisestä Ekokemistä muodostui tytäryhtiö Fortum Waste Solutions, joka tarjoaa ympäristöasioiden hallintaan ja materiaalitehokkuuteen liittyviä palveluita Pohjoismaissa.
Vuonna 2016 saatiin valmiiksi vuonna 2008 käynnistetty mittava investointiohjelma, jonka aikana Fortum rakensi yli kaksi gigawattia uutta tuotantokapasiteettia Venäjälle. Investointiohjelmaan kuului kahdeksan voimalaitosta, joista suurin oli Nyagan GRES. Sen ensimmäinen ja toinen yksikkö vihittiin käyttöön vuonna 2013 ja kolmas yksikkö vuonna 2014. Njaganin kaupungissa, Pohjois-Uralilla sijaitseva voimalaitos tuottaa sähköä Hanti-Mansian öljy- ja kaasuteollisuudelle.
Liiketoiminta

Vuodesta 2023 alkaen Fortumin pääliiketoiminta on sijoittunut Pohjoismaihin. Yhtiö julkaisi maaliskuussa 2023 uuden strategiansa, jonka mukaan se aikoi keskittyä päästöttömään ja Pohjoismaissa tuotettuun energiaan ja myyvänsä Venäjän toimintonsa. Saman vuoden toukokuussa Fortum alaskirjasi kokonaan Venäjän liiketoimintansa ja helmikuussa 2024 yhtiö ilmoitti aloittavansa välimiesmenettelyt Venäjän valtiota vastaan ja vaativansa useiden miljardien eurojen vahingonkorvauksia omaisuutensa laittomasta takavarikoinnista.
Fortumin sähköntuotannon portfoliosta 53 prosenttia on ydinvoimaa, 45 prosenttia vesivoimaa ja loput tuotetaan hiilellä tai jätteistä. Vuonna 2023 noin 98,5 prosenttia Fortumin käyttökatteesta tuli pohjoismaisesta vesi- ja ydinvoimaan perustuvasta sähköntuotannosta.
Helmikuussa 2024 Fortum tarkensi strategiaansa, jolla yhtiö täsmensi liiketoimintaportfoliotaan seuraavasti:
Ydinliiketoiminnot
pohjoismainen vesi- ja ydinvoimatuotanto,
sähköntuotannon joustavuus ja optimointi
kuluttajaliiketoiminta
kaukolämpö ja kaukokylmä
Kysyntävetoinen uusiutuva energiantuotanto, millä tarkoitetaan kaupallisesti kannattavaa maatuulivoimaa ja aurinkovoimaa.
Uusien liiketoimintamahdollisuuksien tutkiminen; puhdas vety, innovaatiot ja venturing-toiminta luovat potentiaalisia tulevaisuuden liiketoimintoja.
Liiketoiminnot, jotka eivät kuulu Fortumin ydinliiketoimintaan. Circular Solutions -liiketoimintojen osalta on käynnistetty strategisten vaihtoehtojen arviointi.
Liiketoiminta > Aurinkoenergia

Vuonna 2023 Fortumilla oli 4 aurinkovoimalaitosta Intiassa: Amrit, Kapeli, Bhadla ja Pavagada. Toukokuussa 2024 Fortum ilmoitti myyvänsä osuutensa Intian aurinkovoimaliiketoiminnoista ja tarkastelevansa loppuja toimintojaan maassa.
Helmikuussa 2024 julkistamassaan strategian tarkennuksessaan Fortum linjasi maatuulivoiman ja aurinkovoiman portfoliossaan kysyntävetoisiksi liiketoiminnoiksi.
Liiketoiminta > Hiilivoima

Vuonna 2023 Fortum omisti hiilivoimaloita Suomessa ja Puolassa. Se omistaa Suomen suurimman hiilivoimalan, Meri-Porin voimalaitoksen,  joka on ollut tehoreservissä vuodesta 2017 lähtien. Lokakuussa 2023 Fortum ja Huoltovarmuuskeskus allekirjoittivat sopimuksen Meri-Porin kivihiilivoimalan siirtymisestä huoltovarmuuskäyttöön 1. maaliskuuta 2024 alkaen. Helmikuussa 2024 siirtymistä kuitenkin lykättiin alkamaan 1. huhtikuuta 2024.
Liiketoiminta > Kaasu

Fortum myi kaasuliiketoimintansa Uniperin mukana loppuvuonna 2022 ja esitteli maaliskuussa 2023 uuden strategian, jonka keskiössä on pohjoismainen vesi- ja ydinvoima.
Liiketoiminta > Kaukolämpö

Fortum omistaa lämmöntuotantolaitoksia Suomessa, Ruotsissa, Tanskassa ja Puolassa. Syyskuussa 2019 Fortum ilmoitti tavoittelevansa kivihiilen käytön lopettamista Espoon, Kauniaisten ja Kirkkonummen alueella toimivassa kaukolämpöverkossa vuonna 2025. Fortumin ja Espoon kaupungin yhteisellä Espoo Clean Heat -projektilla tähdätään hiilineutraaliin kaukolämpöön Espoossa 2020-luvun aikana. Kivihiilen käyttö Suomenojan voimalaitoksella päättyi etuajassa aiemmin ilmoitetun vuoden 2025 sijasta Fortumin ilmoitettua sulkevansa voimalaitoksen 28. huhtikuuta 2024.
Loppuvuonna 2020 päivitetyn strategian mukaan Puolan ja Baltian kaukolämmöstä luovutaan. Baltian kaukolämpöliiketoiminta myytiin maaliskuussa 2021 ja Puolan toimintojen strateginen arviointi päättyi maaliskuussa 2022 voimakkaan markkinaheilunnan vuoksi.
Liiketoiminta > Kaukolämpö > Hukkalämmön hyödyntäminen

Fortum on hyödyntänyt muun muassa suomalaisten sairaaloiden ja palvelinkeskusten tuottamaa hukkalämpöä kaukolämpöverkossaan vuodesta 2014 lähtien. Vuonna 2017 se alkoi ostaa hukkalämpöä kaikilta puhtaan energian tuottajilta, esimerkiksi taloyhtiöiltä ja Lidlin Järvenpään jakelukeskukselta.
Vuonna 2019 Fortum kertoi suunnittelevansa uuden hukkalämpöjä hyödyntävän lämpöpumppuyksikön rakentamista Suomenojan laitokselle. Yksikössä on tarkoitus hyödyntää Helsingin seudun ympäristöpalveluiden eli HSY:n vuonna 2022 valmistuvan Blominmäen jätevedenpuhdistamon hukkalämpöjä ja kesäisin merivettä.
Fortum kertoo tekevänsä yhteistyötä Espoon ja Kirkkonummen kanssa löytääkseen sopivia sijoituspaikkoja suurille datakeskuksille. Maaliskuussa 2022 Fortum kertoi käynnistävänsä maailman suurimman datakeskusten hukkalämmön talteenottoprojektin yhdessä Microsoftin kanssa.
Liiketoiminta > Kaukolämpö > Uusiutuvien biopolttoaineiden hyödyntäminen

Fortumin voima- ja lämpölaitoksista pääasiallisena polttoaineenaan biomassaa käyttävät Joensuun, Järvenpään, Pärnun, Tarton, Jelgavan ja Klaipėdan laitokset.
Vuonna 2018 Fortum alkoi rakentaa Espoon Kivenlahteen 58 megawatin biolämpölaitosta. Noin 21 000 omakotitalon lämmönkulutusta vastaavalla tuotannolla oli tarkoitus korvata osa Fortumin hiilipohjaisesta lämmöntuotannosta. Tuotanto alkoi vuonna 2020.
Liiketoiminta > Kaukojäähdytys

Fortum tarjoaa myös kaukojäähdytystä eli kaukokylmää. Kiinteistöihin asennetaan kaukokylmäkeskus, jolla niin lauhdelämpö siirretään kaukolämpöverkkoon. Palvelun käyttäjiin kuuluu esimerkiksi kauppakeskus Ainoa ja Accountor Tower.
Liiketoiminta > Kierrätys- ja jäteratkaisut

Ekokemin oston myötä 2016, Fortum ja Ekokem yhdistyivät Fortumin brändin alle huhtikuussa 2017. Fortum Waste Solutions -yksikkö tarjoaa kierrätys-, uudelleenkäyttö- ja loppusijoitusratkaisuja sekä maaperän kunnostus- ja ympäristörakennuspalveluita.
Fortumin muovijalostamolla Riihimäellä käsitellään kaikki eri puolilta Suomea tulleet kotitalouksien keräämät muovipakkaukset. Myös teollisuus toimittaa pakkausmuovijätteensä Fortumille.  Syksyllä 2018 jalostamolle avattiin uusi käsittelylinja, minkä ansiosta sen tuotantokapasiteetti kolminkertaistui noin 30 000 tonniin vuodessa.
Vuonna 2017 jalostamossa käsiteltiin noin 6 000 tonnia kuluttajien muovipakkausjätettä, vuonna 2018 määrä oli noin 10 000 tonnia. Vastaanotettu muovi punnitaan ja syötetään lajittelulaitokseen, jossa eri muovilaadut erotellaan toisistaan koneellisesti. Välivarastoinnin jälkeen eri muovilaadut pestään ja niistä valmistetaan muovipellettejä eli granulaatteja. Fortumin granulaatteja käyttävät esimerkiksi Amerplast, Orthex ja Sinituote. Kierrätysmuovista tehdään myös putkia ja muita teollisuuden tarvitsemia muoviosia.
Alkuvuonna 2019 Fortum kertoi aloittavansa sähköautojen akkujen kierrätyksen. Fortumin mukaan sähköauton litiumioniakusta pystytään uudella hydrometallurgisella kierrätysprosessilla kierrättämään jopa 80 prosenttia aiemman 50 prosentin sijaan.  Suomalaisen Crisolteq-yrityksen kehittämässä teknologiassa akut tehdään ensin turvallisiksi mekaanista käsittelyä varten, minkä jälkeen muovit, alumiini ja kupari erotetaan toisistaan ja ohjataan kukin omaan kierrätysprosessiinsa. Talteenotetut koboltti, mangaani ja nikkeli toimitetaan akkuvalmistajille uusien akkujen tuotantoa varten. Fortumin tavoite on kierrättää Suomessa koko Euroopasta kerättyjä akkuja.
Fortumin Kiertotalouskylä-hanke sai Vuoden ilmastoteko 2017 -tunnustuksen Energiateollisuus ry:n kestävän kehityksen foorumilta keväällä 2017.
Helmikuussa 2024 tarkennetun strategian mukaan Circular Solutions -liiketoiminnat eivät kuulu Fortumin ydinliiketoimintoihin ja niiden osalta on käynnistetty strategisten vaihtoehtojen arviointi.
Liiketoiminta > Sähkön myynti

Fortum on keskittynyt keväällä 2023 päivitetyn strategiansa mukaan myymään päästötöntä ja Pohjoismaissa tuotettua energiaa.
Liiketoiminta > Tuulivoima

Vuonna 2023 Fortumilla oli yhdessä kumppaneidensa kanssa tuulivoimaa Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa 345 megawattia ja rakenteilla 380 megawatin Pjelaxin tuulipuisto yhdessä Helenin kanssa.
Helmikuussa 2024 julkistamassaan strategian tarkennuksessaan Fortum linjasi maatuulivoiman kuuluvan portfoliossaan kysyntävetoiseksi liiketoiminnoiksi.
Liiketoiminta > Vesivoima

Fortum omistaa noin 150 vesivoimalaitosta kokonaan tai osittain Ruotsissa ja Suomessa. Vuonna 2023 yhtiön Pohjoismaissa tuottamasta sähköstä noin 45 % oli vesivoimaa.
Vuonna 2022 Fortumilla oli seuraavat vesivoimalaitokset:
Ruotsissa
Byälven-vesistössä 5 vesivoimalaitosta,
Dalälven-vesistössä 39 vesivoimalaitosta,
Gullspångsälven-vesistössä 8 voimalaitosta,
Indalsälv-vesistössä 9 vesivoimalaitosta,
Klarälven-vesistössä (Långflond Vänern-järveen) 23 voimalaitosta,
Ljungan-vesistössä 4 vesivoimalaitosta,
Ljusna-vesistössä 23 vesivoimalaitosta ja
Norsälven-vesistössä 11 vesivoimalaitosta
Suomessa
Vuoksen vesistössä 2 vesivoimalaitosta: Imatra ja Tainionkoski ja
Oulujoen vesistössä 11 vesivoimalaitosta: Aittokoski, Ala-Utos, Jylhämä, Leppikoski, Montta, Nuojua, Pyhäkoski, Pälli, Seitenoikea, Utanen ja Ämmä
Uniperilla on vesivoimaloita samoissa joissa kuin Fortumilla, joten kun Uniperista tuli Fortumin tytäryhtiö, se pääsi optimoimaan kokonaistuotantoa. Loppuvuonna 2020 päivitetyn strategian mukaan vesivoima kuuluu Fortumin ydintoimintaan.
Liiketoiminta > Ydinvoima

Fortum omistaa Suomessa Loviisan ydinvoimalaitoksen ja 26,6 prosenttia Teollisuuden Voimasta, joka omistaa Olkiluodon ydinvoimalaitoksen. Ruotsissa Fortum omistaa 45,5 prosenttia Oskarshamnin ydinvoimalaitoksesta ja 22 prosenttia Forsmarkin ydinvoimalaitoksesta.
Marraskuussa 2010 uutisoitiin Fortumin ja Rosatomin solmineen aiesopimuksen ydinvoimayhteistyöstä. Elokuussa 2015 Fortum ilmoitti osallistuvansa 6,6 prosentin osuudella Fennovoiman ydinvoimahankkeeseen, jonka tarkoituksena on rakentaa 1 200 MW ydinvoimala Pyhäjoen Hanhikivelle. Keväällä 2022 Fennovoima irtisanoi laitostoimitussopimuksen Rosatomin kanssa. Fortumin mukaan Fennovoima-projektilla ei ollut enää yhteiskunnallista ja poliittista hyväksyntää.
Vuonna 2019 ydinvoiman osuus Fortumin ja Uniperin sähköntuotannosta oli lähes viidesosa, 19 %. Ydinvoimassa yhtiö oli toiseksi suurin Euroopassa ranskalaisen EDF:n jälkeen. Loppuvuonna 2020 päivitetyn strategian mukaan ydinvoima kuuluu Fortumin ydintoimintaan. Vuonna 2023 ydinvoima kattoi Fortumin pohjoismaisesta sähköntuotannosta 54 prosenttia.
Venäjän hyökättyä Ukrainaan helmikuussa 2022 Venäjälle asetettiin runsaasti kansainvälisiä pakotteita. Pakotteiden ulkopuolelle jäi kuitenkin valtava määrä tuotteita. Esimerkiksi uraani ei ole pakotteiden listalla, ja Suomessa Fortum käyttää yhä venäläistä uraania ydinvoima­laitosten polttoaineena.
Marraskuussa 2022 Fortum ilmoitti solmineensa sopimuksen yhdysvaltalaisen Westinghouse Electric Companyn kanssa uuden polttoainetyypin toimittamisesta Loviisan voimalaitokselle sekä joulukuussa 2023 tutkivansa myös toisen länsimaisen toimittajan mahdollisuuksia kehittää Loviisaan sopiva polttoainetyyppi polttoaineen toimitusvarmuuden ja kilpailutilanteen parantamiseksi.
Valtioneuvosto myönsi helmikuussa 2023 jatkoluvan Fortumin täysin omistamalle Loviisan ydinvoimalaitokselle vuoteen 2050 saakka.
Aiempia liiketoimintoja > Geoterminen lämmöntuotanto

Marraskuussa 2014 uutisoitiin, että St1 ja Fortum alkavat rakentaa Espooseen Suomen ensimmäistä geotermisellä energialla toimivaa teollisen mittakaavan lämpölaitosta. Tuotantolaitoksen suunnitteli St1 Deep Heat Oy ja se rakennettiin Fortumin lämpölaitoksen alueelle Otaniemeen.
Lämpölaitoksen toiminta perustui kahteen syvään reikään. Ensimmäiseen reikään oli tarkoitus pumpata vettä, jonka piti siirtyä naapurireikään maassa olevien säröjen kautta noin 6,4 kilometrin syvyydessä. Maan läpi kulkiessaan vesi lämpenisi noin 120-asteiseksi. Lämmin vesi oli tarkoitus pumpata lämmönvaihtimien kautta Espoon kaukolämpöverkkoon, Fortumin lämpölaitokselle. Sillä oli tarkoitus kattaa noin kymmenes Espoon kaukolämmön tarpeesta.
Ensimmäinen, noin 6,5 kilometriä syvä reikä valmistui heinäkuussa 2019.
Kevääseen 2022 mennessä lämpökaivot oli porattu tavoitesyvyyteen, mutta vettä ei ollut saatu virtaamaan riittävästi kaivosta toiseen. Fortum kertoi vetäyvänsä hankkeesta huhtikuussa. St1 kertoi jatkavansa tuotekehittelyä.
Organisaatio

Fortumin pääkonttori sijaitsee Espoon Keilaniemessä osoitteessa Keilalahdentie 2-4. Vuodenvaihteessa 2017–2018 käyttöönotetussa monitilatoimistossa on myös Tietoevry Oyj:n ja Microsoft Oy:n toimitilat.
Organisaatio > Johto

Fortumin toimitusjohtaja on vuodesta 2020 lähtien ollut Markus Rauramo. Hänen lisäkseen yhtiön johtoryhmään kuuluvat Nebahat Albayrak, Eveliina Dahl, Mikael Lemström, Petra Lundström, Simon-Erik Ollus, Mikael Rönnblad, Nora Steiner-Forsberg, Peter Strannegård ja Tiina Tuomela.
Fortumin hallitukseen kuuluvat puheenjohtaja Mikael Silvennoinen, varapuheenjohtaja Essimari Kairisto,  Ralf Christian, Luisa Delgado, Jonas Gustavsson, Marita Niemelä, Teppo Paavola, Johan Söderström ja Vesa-Pekka Takala.
Organisaatio > Omistajat

Fortumin osake on noteerattu Helsingin pörssissä. Fortum on valtionyhtiö, sillä Suomen valtion omistusosuus on noin 51 %. Fortumin kymmenen suurinta osakkeenomistajaa 31. maaliskuuta 2024 olivat:
Valtioneuvoston kanslia 51,26 %
Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen 2,01 %
Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma 1,93 %
Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo 1,43 %
Kansaneläkelaitos 0,72 %
Kurikan kaupunki 0,69 %
Valtion Eläkerahasto 0,65 %
OP-Henkivakuutus Oy 0,28 %
Nordea Bank Abp 0,27 %
Sr Nordea Fennia 0,24 %
Organisaatio > Tytäryhtiöt

Vuonna 2023 Fortum-konserniin kuului yli 200 tytäryhtiötä. Niitä olivat muun muassa:
Fortum Power and Heat
Fortum Waste Solutions
Fortum myi joulukuussa 2022 omistuksensa Uniper-tytäryhtiöstään Saksan valtiolle.
Toukokuussa 2023 Fortum kertoi, että se on menettänyt määräysvallan Venäjän voimalaitoksiinsa Venäjän viranomaisten otettua haltuun Fortumin venäläisen tytäryhtiön ja vaihdattaneen tytäryhtiön toimitusjohtajan ja näin ollen Venäjän-liiketoimintoja ei enää konsolidoida Fortum-konserniin ja Venäjä-liiketoiminta alaskirjataan kokonaisuudessaan vuoden 2023 toisen vuosineljänneksen osavuosikatsauksessa.
Organisaatio > Yhteisyritykset

Turun Seudun Energiantuotanto Oy, TSE, on Turun alueella toimiva usean tahon omistama energiantuottaja. Fortum omistaa siitä 49,5 prosenttia, Turun kaupungin omistama Turku Energia Oy 39,5 prosenttia, Raisio 5 %, Kaarina 3 % ja Naantali 3 %. Yhtiö omistaa muun muassa Naantalin monipolttoainevoimalaitoksen ja Naantalin voimalaitoksen, Turun jätteenpolttolaitoksen ja Kakolan lämpöpumppulaitoksen. TSE myy sähkön osakkailleen, kaukolämmön Turku Energialle ja höyryn Fortumille.
Yhteiskuntavastuu > Hiilidioksidipäästöt

Vuonna 2016 Fortumin koko sähköntuotannon hiilidioksidiominaispäästöt olivat 173 g/kWh. Hiilidioksidipäästöttömän energian osuus sähköntuotannosta oli 62 prosenttia, ja 30 prosenttia energiasta tuotettiin uusiutuvilla hiilidioksidipäästöttömillä energialähteillä.
Vuonna 2019 Fortumin päästöt olivat 19,1 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia, kun taas Uniper raportoi 47,0 Mt päästöt. Samaan aikaan Suomen hiilidioksidipäästöt olivat 56,5 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia.
WWF ehdotti tammikuussa 2020, että Fortum lisäisi Pariisin ilmastokokouksen mukaiset tavoitteet yhtiöjärjestykseensä. Helmikuussa Fortumin hallitus ehdotti WWF:n ehdotuksen hylkäämistä virallisessa yhtiökokouksessa. Huhtikuussa järjestetyssä virallisessa yhtiökokouksessa Fortum hyväksyi hallituksensa suosituksen. Päätöstä perusteltiin sillä, ettei yhtiöjärjestys ole oikea paikka strategisten tavoitteiden kirjaamiseen. Fortumin hallitus kertoi yhtiön tekevän johdonmukaista työtä puhtaamman maailman puolesta. Fortumin viestinnän mukaan ”yhtiön strategia on rakennettu sille olettamalle, että Fortum menestyy hiilineutraalissa yhteiskunnassa”. Kokon mukaan Fortum tukee Pariisin ilmastosopimuksen mukaisia tavoitteita hiilineutraalista Euroopasta vuoteen 2050 mennessä ja aikoo luoda Uniperin kanssa yhteiset tavoitteet, jotka ovat ilmastosopimusta kunnianhimoisempia.
Maaliskuussa 2023 yhtiö tiukensi tavoitteitaan ja kertoi pyrkivänsä hiilineutraaliuteen ja nettohävikin loppumiseen jo vuoteen 2030 mennessä. Nettohävikillä tarkoitetaan sitä, etteivät Fortumin toiminnot aiheuta luonnon monimuotoisuuden vähentämistä. Vesistövaikutukset rajattiin nettohävikkitavoitteen ulkopuolelle. Hiileen perustustuvasta energiantuotannosta aiottiin luopua vuoden 2027 loppuun mennessä.
Yhteiskuntavastuu > Vertailu muihin yhtiöihin

Vuonna 2013 yritysten suoriutumista ilmastoasioissa tarkasteleva Carbon Disclosure Project (CDP) arvioi Fortumin Pohjoismaiden parhaaksi perushyödykkeitä tarjoavaksi yhtiöksi. CDP:n pohjoismaiseen ilmastoindeksiin kuuluu 27 yritystä, jotka ovat kunnostautuneet kasvihuonekaasupäästöjen raportoinnissa ja ilmastonmuutoksen torjunnassa. Saksalainen oekom research AG on myöntänyt Fortumille Prime Status B -luokituksen. Fortum on mukana myös STOXX Global ESG Leaders -indekseissä, joihin on listattuna maailman johtavia yrityksiä ympäristövastuun, sosiaalisen vastuun ja vastuullisen hallintotavan kriteereillä mitattuna, sekä NASDAQ OMX:n ja GES Investment Servicen OMX GES Sustainability Finland -indeksissä, joka vertailee NASDAQ OMX Helsingin pörssiin listautuneita johtavia yrityksiä ja niiden vastuullisuutta.
Yhteiskuntavastuu > Ympäristömerkinnät

Kaiken Fortumin myymän sähkön alkuperä on todennettu eurooppalaisen Guarantee of Origin -järjestelmän mukaisella alkuperätakuulla, tai Ruotsin kantaverkkoyhtiö Svenska Kraftnätin myöntämällä GO-merkillä. Sähkön alkuperätakuut ovat sertifikaatteja, joiden avulla varmennetaan, että sähkö on tuotettu uusiutuvista energialähteistä tai tehokkaalla yhteistuotannolla. Suomessa alkuperätakuut myöntää kantaverkkoyhtiö Fingrid.