stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Emanuel Törmälä
Aiheesta muualla

Vapaasti ladattavia Emanuel Törmälän e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
Mansour Seck

Mansour Seck (1955 Podor – 29. toukokuuta 2024) oli senegalilainen laulaja ja kitaristi. Hänet tunnetaan kansainvälisesti parhaiten läheisestä yhteistyöstään muusikko Baaba Maalin kanssa.
Seck oli sokea. Hän syntyi grioottiperheeseen ja ystävystyi läheisesti Baaba Maalin kanssa jo lapsena. Hän oppi soittamaan hoddun kaltaisia perinteisiä soittimia, mutta koki itselleen läheisemmäksi kitaran. Seck oli vuonna 1977 mukana perustamassa Baaba Maalin ja Mbassou Niangin kanssa Yeli Taaré Fouta -nimistä perinteisen musiikin kokoonpanoa. Seck lähtikin Maalin kanssa ensimmäiselle kiertueelleen Länsi-Afrikassa vuonna 1977. Tänä aikana hän opetti Maalille grioottiperinteitä. Vuonna 1981 Maal muutti Pariisiin; hän kutsui Seckin luokseen, ja nämä esiintyivät siellä yhdessä. Kaksikko palasi Senegaliin vuonna 1984.
Seck jatkoi työskentelyä Baaba Maalin kanssa tämän yhtyeessä Daande Lenol, joka on elektroniikkaa hyödyntävä, mutta myös perinteisiä soittimia käyttänyt moderni kokoonpano. Seck esiintyi lähes kaikilla Maalin albumeilla. Vuonna 1984 hän äänitti Maalin kanssa tunnetun albumin Djam Leelii, joka julkaistiin vuonna 1989. Ousmane Hamady Diopin kanssa Seck teki albumit N'der Fouta Tooro Vol. 1 (1994) ja N'der Fouta Tooro Vol. 2 (1995). Seck teki myös sooloalbumeita.
Malung-Sälenin kunta

| Malung-Sälenin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Keskustaajama:  Malung
Kuntakoodi:  2023
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  4 084,89 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  10 218
 – Väestötiheys:  2,5 as./km²
 
 www.malung-salen.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vemforsen Länsi-Daljoessa Malungin taajaman ulkopuolella
Auringonlasku Tandådalenin hiihtomäessä Sälenissä.
Malungin kartta.
Malung-Sälenin kunta (ruots. Malung-Sälens kommun) on Taalainmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Malung.
Kunnan maapinta-ala on 4 084,89 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 10 218 henkeä (31.12.2021).
Vuoteen 2007 asti kunnan nimenä oli pelkkä Malung.
Luoteis-Malungissa Norjan rajan tuntumassa sijaitseva Sälenin kylä on suosittu talviurheilu- ja tunturialue.
Vuonna 2007 kunnassa oli 11,42 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut nykyisen Malungin alueella sijainneisiin maalaiskuntiin, jotka olivat Lima, Malung ja Transtrand. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa ne yhdistettiin nykyiseksi Malungin kunnaksi. Kunnan keskustaajama Malung oli taajaväkinen yhdyskunta vuosina 1931–1957.
Ruotsin hallitus päätti 1.11.2007, että kunnan nimeksi tulee 1.1.2008 alkaen Malung-Sälen. Millään muulla Ruotsin kunnalla ei ole nimessään kahta paikannimeä.
Vaakuna

Vaakunaselitys: Sinisessä kentässä hevosenkenkä yläpuolellaan vaaka-asentoon asetettu vasara, molemmat kultaa. (Ruotsiksi I blått fält en hästsko och däröver en bjälkvis ställd klohammare, båda av guld.)
Vuonna 1971 yhdistetyillä kunnilla oli jokaisella oma vaakunansa. Malungin vaakuna vuodelta 1947 perustui käräjäkunnansinettiin 1600-luvulta. Lima ja Transtrand kuuluivat samaan käräjäkuntaan (ruots. tingslag), joten oli luonnollista valita Malungin vaakuna uuden kunnan vaakunaksi vuonna 1975. Kunnan nimenmuutos ei aiheuttanut muutoksia vaakunaan.
Liman maalaiskunta
(1946–1970)
Transtrandin maalaiskunta
(1947–1970)
Väestönkehitys

| Malung-Sälenin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 12 947 | 12 947 |
| 1955 | 1955 |    | 13 268 | 13 268 |
| 1960 | 1960 |    | 13 131 | 13 131 |
| 1965 | 1965 |    | 12 674 | 12 674 |
| 1970 | 1970 |    | 12 221 | 12 221 |
| 1975 | 1975 |    | 11 965 | 11 965 |
| 1980 | 1980 |    | 11 971 | 11 971 |
| 1985 | 1985 |    | 11 683 | 11 683 |
| 1990 | 1990 |    | 11 605 | 11 605 |
| 1995 | 1995 |    | 11 366 | 11 366 |
| 2000 | 2000 |    | 10 799 | 10 799 |
| 2005 | 2005 |    | 10 513 | 10 513 |
| 2010 | 2010 |    | 10 356 | 10 356 |
| 2015 | 2015 |    | 10 036 | 10 036 |
| 2020 | 2020 |    | 10 218 | 10 218 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 956 | 9,5 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 126 | 1,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 603 | 6,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 8 351 | 83,2 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 96 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 132 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 175 018 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 121 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,0 %
18–64-vuotiaat: 58,1 %
65 vuotta täyttäneet: 23,9 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,1 | 4,4 |
|   | jalostus | 20,9 | 23,1 |
|   | palvelut | 73,5 | 70,8 |
|   | tuntematon | 1,6 | 1,7 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 5 405 | 4 843 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 111,6 |  |
Taajamat

Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 73,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 793 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Malung | 5 126 |
| 2 | Sälen | 652 |
| 3 | Malungsfors | 560 |
| 4 | Limedsforsen | 441 |
| 5 | Lima | 398 |
| 6 | Transtrand | 386 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Gärdås
Yttermalung
Öje
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Eggen + Säljåker
Gärdås + Jägra
Rörbäcksnäs
Vallerås (västra delen)
Yttermalung
Öje
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Lindvallen
Sörsjön
Östra Öje
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Malung-Sälenin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 4 | 5 | 6 | 7 | 6 | 8 | 7 | 9 | 6 | 9 | 9 | 9 | 8 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 15 | 15 | 13 | 12 | 11 | 11 | 9 | 7 | 5 | 6 | 5 | 3 | 4 | 3 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 5 | 5 | 4 | 3 | 5 | 5 | 5 | 3 | 3 | 4 | 3 | 3 | 3 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 24 | 23 | 23 | 24 | 23 | 22 | 19 | 20 | 16 | 15 | 14 | 15 | 15 | 16 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 2 | 3 | 4 | 3 | 3 | 5 | 10 | 13 | 8 | 6 | 5 | 4 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 7 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 | 2 | 1 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 41 | 41 | 39 | 39 | 39 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Liman piiri
Malungin piiri
Transtrandin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Malung
Lima-Transtrand
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Lima
Lima kbfd*
Malung
Malung utom Tyngsjö* (ei ollut seurakunta)
Rörbäcksnäs kbfd*
Transtrand
Tyngsjö*
Seurakunnat > Kirkot

Forsin kappeli
Gammelsätersfjälletin tunturikirkko
Malungin kirkko
Rörbäcksnäsin kirkko
Sälenin tunturikirkko
Transtrandin kirkko
Tyngsjön kirkko
Yttermalungin kappeli
Ystävyyskunnat

Malung-Sälenillä on neljä ystävyyskuntaa:
Ringe, Tanska
Viiratsi, Viro
Voss, Norja
Ylivieska, Suomi
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Malungin kunnan kotisivut
Hotell & Konferens Skinnargården
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Malung-Sälens kommun
Taalainmaan läänin kunnat
Kartta Malung-Sälenin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Eläinrääkkäys

Huonosti kohdeltu ja vahingoittunut tarhaminkki.
Härkätaistelun vastainen mielenosoitus.
Eläinrääkkäys on ihmisen aiheuttamaa, eläimeen kohdistuvaa julmuutta tai eläimen tarpeetonta kärsimystä, kipua tai tuskaa. Teko on tahallista tai törkeästä huolimattomuudesta johtuvaa.
Eläinrääkkäys-ilmaisua käytetään usein myös silloin, kun eläintä ei hoideta kunnolla. Varsinaiseksi rääkkäykseksi luokitellaan vain eläimen tahallinen kidutus.
Eläinrääkkäystä ei ole määritelty rikokseksi kaikissa maissa, esimerkiksi Kiinassa ja Saudi-Arabiassa.
Joissakin maissa voidaan matkailijoita ja muita katsojia viihdyttää ohjelmanumeroilla, jotka toisaalla luokiteltaisiin usein eläinrääkkäykseksi: esimerkiksi härkätaisteluita, kukkotappeluita, koiratappeluita ja rodeota.
Suomessa

Suomessa eläinrääkkäys luokitellaan rikokseksi ja siitä voidaan tuomita sakkoon tai vankeuteen. Lisäseuraamuksena on usein määräaikainen tai elinkautinen eläintenpitokielto.
Suomen rikoslaissa käytetyt termit rikolliselle eläinten kaltoinkohtelulle ovat eläinsuojelurikos, törkeä eläinsuojelurikos ja lievä eläinsuojelurikos. Eläinsuojelulaki määrittelee lisäksi lievemmän, sakolla rangaistavan eläinsuojelurikkomuksen.
Vuosittain Suomessa eläinsuojelurikoksista tuomitaan noin 40–60 henkeä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Eläinsuojeluasetus. Finlex.
Madeline Duggan

| Madeline Duggan |
| --- | --- |
 Madeline Duggan vuonna 2012.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Madeline Elizabeth Duggan
Syntynyt: 28. kesäkuuta 1994 (ikä 30) Southwark, Lontoo, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Maddie
Aktiivisena:  2003–
Merkittävät roolit:  Lauren Branning (EastEnders)
Aiheesta muualla
IMDb 
Madeline Elizabeth Duggan (s. 28. kesäkuuta 1994 Southwark, Lontoo, Englanti, Iso-Britannia) on englantilainen näyttelijä.
Hänen tunnetuin televisioroolinsa on englantilaisessa sarjassa EastEnders, jossa hän on näytellyt Lauren Branningia heinäkuusta 2006 lähtien. Duggan ja Thomas Law ovat sarjassa vastanäyttelijöitä.
Hänellä on vuonna 1990 syntynyt isoveli, Jack Anthony.
Mataran kaivos

Mataran kaivos (aikaisempi nimi Mataralehonkallion kaivos) on Juuassa sijaitseva toimintansa lopettanut dolomiittikalkkikaivos, jonka omisti vuonna 1978 perustettu Juuan Dolomiittikalkki Oy. Kaivoksen toiminta alkoi 1979 ja vuoteen 2001 mennessä kokonaislouhinta oli 327 692 tonnia. Dolomiittikalkkia käytetään maanparannukseen sen korkean magnesiumpitoisuuden vuoksi sekä täyteaineena maali- ja muoviteollisuudessa. Juuan Dolomiittikalkki Oy siirtyi Nordkalkin omistukseen vuonna 2023.
Matarassa ei ole enää kaivostoimintaa ja aitaamattomat louhokset ovat täyttyneet vedellä. Alueella oli kesällä 2020 hylättyjä kaivostoiminnassa käytettyjä koneita, rakennelmia ja rakennuksia.
Emanuel Tamminen

Emanuel Tamminen (15. elokuuta 1852 Uusikirkko Tl – 8. maaliskuuta 1946 Kymi) oli suomalainen kansakoulunopettaja, kirjailija ja suomentaja. Hän käytti nimimerkkejä E. T. ja Manu.
Tamminen kävi Uudenkaupungin ala-alkeiskoulun ja sai päästötodistuksen Jyväskylän seminaarista 1874. Hän oli aluksi parin vuoden ajan opettajana Kärkölän Hevonojan ja Lammin kirkonkylän kansakouluissa. Tamminen oli sitten vuodesta 1878 opettajana Hämeen läänin Kosken Porvolan koululla ja vuodesta 1893 Raision Mahittulan koululla. Viimeksi Tamminen oli Kymin Karhulan kansakoululla opettajana 1896–1925. Hän jäi eläkkeelle 1925.
Tamminen oli mukana raittiustyössä ja oli Turun raittiuspiiritoimikunnan sihteerinä 1885–1896 ja Kymenlaakson raittiuspiiritoimikunnan puheenjohtajana 1907–1925. Hän oli myös Raittiuden Ystävien kunniajäsen. Lisäksi Tamminen oli maallikkoedustajna kirkolliskokouksissa 1908 ja 1913 ja toimi Kymen opettajayhdistyksen puheenjohtajna 1898–1919. Hän kirjoitti raittiuskirjasia, äidinkielen oppikirjan ja Kymin pitäjän koululaitoksen historian. Tamminen suomensi myös näytelmiä, runoja ja hengellisiä lauluja.
Emanuel Tamminen oli naimisissa Serafia Salinin (s. Ståhl) kanssa. Heidän poikiaan olivat virsirunoilija, rovasti K. V. Tamminen ja Enso-Gutzeit Oy:n Enson tehtaiden johtajana 1923–1939 toiminut Ilmari Tamminen (1879–1949).
Teoksia

Äidinkielen oppikirja kansakoulujen tarpeeksi. Edlund, Helsinki 1881, 2. painos 1884
Naimiskaupasta; kirj. E. T. Kansanvalistus-seuran toimituksia 49. Kansanvalistus-seura, Helsinki 1885
Katso itseäs!: kuvaus nykyajan elämästä; kert. E. T. Satakunnan kirjakauppa, Pori 1886
Tapa ja esimerkki: raittiuskirjoitus kohtuutta noudattaville, etenkin naisille. Ehdoton raittiusseura, Turku 1887
Korven kaikuja: hengellisiä lauluja. 1888 (Emanuel Tammisen muokkaama valikoima Efraim Jaakolan hengellisiä lauluja)
Raittiutta runoissa: raittiuskokouksissa lausuttavaksi ja kotona luettavaksi 1. Turun piiritoimikunta, Turku 1891
Taistelutoveri: runoelmia. Raittiuden ystävien kirjasia n:o 64. Raittiuden ystävät, Helsinki 1899
Mitä koulu toivoo kodilta: omia ja muiden mietelmiä. Valistus, Helsinki 1904
Muutamia kansakoulun elinehtoja: omia ja muiden mietelmiä. Valistus, Helsinki 1904
Hyviä päätöksiä. Raittiuden ystävien kirjasia n:o 14. Raittiuden ystävät, Helsinki 1906
Tupakoitsijan taisteluja. Raittiuden ystävien kirjasia n:o 74. Raittiuden ystävät, Helsinki 1906
Raittiustyössä: runoja. Raittiuden ystävät, Helsinki 1913
Kymin pitäjän koululaitos; asiantuntijain avustamana kirjottanut Em. Tamminen. Kymin pitäjän historian 1:nen osa. Kotka 1925
Koulusta palattua: raittius-setä Jalmari Matiston juhlapäivänä 5.3.1929. 1929, 2. painos Forssa 1945
Suomennoksia

W. Huizinga: Matkustuksia luonnon valtakunnassa ynnä lisäys, nimeltä terveytemme. Edlund, Helsinki 1884
Esaias Tegnér: Frithiofin satu: runoelma; suom. Em. Tamminen; ynnä runoilijan muotokuva ja V. Vasenius’en kirjoittama elämäkerta. WSOY 1885
Cornelia Lewetzow: Kertoelmia; kirj. J.; suom. Em. Tamminen. WSOY 1885
Benjamin Ward Richardson: Raittiuden luennoita tahi oppi alkohoolista ja sen vaikutuksesta ihmiseen. Werkko, Turku 1885
Frans Mikael Franzén: Valikoima runoelmia; suom. Em. Tamminen; elämäkerran on kirj. Valfrid Vasenius. Otava 1891
Zacharias Topelius: Lukemisia lapsille: 1–6 osa; suom. Aatto Suppanen; runot Em. Tamminen ja Olof Berg. WSOY 1893
Victor Forselius: Käsikirja kananhoidossa; Ferdinand Flygarson’in v. 1890 Ruotsissa 1:sen palkinnon saaneen teoksen mukaan herrojen G. T. Dahlström’in ja O. Olsoni’n myötävaikutuksella valmistanut ja Suomen oloihin sovittanut Victor Forselius; suom. Emanuel Tamminen. Yhdistys Siipikarjanhoidon ystävät Turussa, Turku 1898
Viktor Rydberg: Itämeren risteilijä: 1–2 osa; suom. Emil Mannstén; runokappaleet suom. E. Tamminen. Otava, Viipuri 1899
Zacharias Topelius: Uudenkaupungin räätäli. Turun Uudenkaupungin kilta, Turku 1951
Mataran piirikunta

Mataran piirikunta (sinhaliksi මාතර දිස්ත්‍රික්කය, Mātara distrikkaya, tamiliksi மாத்தறை மாவட்டம், Māttaṟai māvaṭṭam) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Eteläiseen provinssiin. Piirikunta rajautuu lännestä Gallen piirikuntaan, pohjoisesta Ratnapuran piirikuntaan, idästä Hambantotan piirikuntaan ja etelästä Intian valtamereen.
Madelen Janogy

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 12. marraskuuta 1995
Syntymäpaikka: Falköping, Ruotsi
Pelipaikka: hyökkääjä
Seura
Seura: Hammarby IF
Pelinumero: 9
Maajoukkue
|  | Ruotsi | 18 | (4) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 23.7.2021.
Madelen Janogy (s. 12. marraskuuta 1995 Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Damallsvenskan-seura Hammarbytä, johon hän siirtyi kaudeksi 2021 Piteåsta. Kaudella 2019–2020 hän edusti saksalaista Wolfsburgia mutta ei saanut ykkösjoukkueessa peliaikaa.
Janogy on kesäkuun 2021 loppuun mennessä pelannut Ruotsin naisten maajoukkueessa 17 maaottelua ja tehnyt niissä neljä maalia. MM-kilpailuissa 2019 hän saavutti pronssia; hän tuli vaihtopelaajana kentälle kolmessa ottelussa ja teki maalin alkulohko-ottelussa Chileä vastaan.
Manuel Medina Ortega

Manuel Medina Ortega (s. 15. joulukuuta 1935 Arrecife, Las Palmas) on espanjalainen poliitikko ja Euroopan parlamentin jäsen. Hän edustaa Espanjan sosialistista työväenpuoluetta
Medina on lakitieteen tohtori ja on toiminut vuodesta 1975 Madridin yliopiston professorina. Vuodesta 1986 lähtien hän on ollut Euroopan parlamentin jäsen.
Maria Boije af Gennäs

Maria Wilhelmina Eleonora Boije af Gennäs (31. maaliskuuta 1900 – 10. lokakuuta 1983 Porvoo) oli suomalainen palkittu tekstiilitaiteilija. Hän teki pitkän uran tammisaarelaisessa Kotivilla Oy:ssä vuodesta 1937 vuoteen 1970 ensin suunnittelijana ja myöhemmin myös toimitusjohtajana, ja eläkevuosinaankin hän jatkoi yhtiön johtokunnassa. Hän perehtyi erityisesti suomenlampaan villan jatkojalostukseen, tuloksena korkealaatuisena pidetty ”Tammisaaren lanka”.
Boije af Gennäsin aatelissukuun kuulunut Maria Boije kävi Ateneumin 1928–1929 ja opiskeli sitten tekstiilialaa eri oppilaitoksissa Ruotsissa. Sigtunassa ja Taalainmaalla hän perehtyi lankojen kasvivärjäykseen.
Vuonna 1946 hän sai Kotiteollisuuden Keskusliiton kunniapalkinnon, vuonna 1951 Milanon triennaalin kultamitalin, vuonna 1959 Pro Finlandia -mitalin ja vuonna 1960 Baijerin valtion myöntämän kultamitalin käsinkudotuista verhokankaistaan.
Do You Want the Truth or Something Beautiful?

| Do You Want the Truth or Something Beautiful? Paloma Faith |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2008–2009
 Julkaistu: 28. syyskuuta 2009
 Tyylilaji: soul, pop
 Kesto: 37.11
 Levy-yhtiö: Epic
Listasijoitukset
  9.  33.
Paloma Faithin muut julkaisut
|   | Do You Want the Truth or Something Beautiful? 2009 | Fall to Grace 2012 |
Singlet albumilta Do You Want the Truth or Something Beautiful?
 ”Stone Cold Sober” Julkaistu: 15. kesäkuuta 2009  ”New York” Julkaistu: 13. syyskuuta 2009  ”Do You Want the Truth or Something Beautiful?” Julkaistu: 21. joulukuuta 2009  ”Upside Down” Julkaistu: 15. maaliskuuta 2010  ”New York (Uusintajulkaisu)” Julkaistu: 1. elokuuta 2010  ”Smoke & Mirrors” Julkaistu: 31. lokakuuta 2010
Do You Want the Truth or Something Beautiful? on englantilaisen laulaja Paloma Faithin esikoisalbumi, joka julkaistiin 28. syyskuuta 2009. Albumin tunnetuimpia kappaleita ovat singlet "New York" ja "Stone Cold Sober".
Albumi nousi Britannian albumilistan sijalle 9. Suomessa se ylsi virallisen albumilistan sijalle 33.
Kappaleet

Stone Cold Sober – 2.54
Smoke & Mirrors – 3.05
Broken Doll – 4.07
Do You Want the Truth or Something Beautiful? – 4.35
Upside Down – 3.09
Romance Is Dead – 3.04
New York – 3.39
Stargazer – 3.45
My Legs Are Weak – 4.48
Play On – 4.04
Kappaleet > iTunesin bonuskappaleet

Press Lightly – 3.33
Stone Cold Sober – 3.27 (live at the ICA)
New York – 4.07 (live at the ICA)
Kappaleet > B-puolet

Seuraavia kappaleita ei julkaistu albumilla, mutta ne on aiemmin julkaisu singlejen B-puolina.
I Just Wait (Stone Cold Sober)
Love Ya (New York)
Sexy Chick (Do You Want the Truth or Something Beautiful?)
Technicolour (Upside Down)
Arvostelut

Allmusic:
The Guardian:
Soundi:
Markab

Markab (α Pegasi,α Peg, Alfa Pegasi) on 140 valovuoden päässä oleva sininen tähti, joka sijaitsee Pegasuksen tähdistössä.
Tähden näennäinen kirkkaus on 2,49 ja spektrityyppi B9III. Väri-indeksi on B-V −0,04 ja absoluuttinen kirkkaus −0,70. Markabin massa on hieman yli 3 Aurinkoa, säde 5,2 aurinkoa, kokonaissäteily ultravioletti mukaan lukien 231 Aurinkoa. Pintalämpötila on 8 920 kelviniä ja pyörähdysaika 1,5 päivää. Tähti on juuri jättänyt pääsarjan. Markab on melko keskinkertainen, tyypillinen "normaali" tähti.
| --- | --- |
Tähdet:  ε Peg, β Peg, α Peg, γ Peg, η Peg, ζ Peg, μ Peg, θ Peg, ι Peg, λ Peg, 1 Peg, κ Peg, ξ Peg, π Peg, 9 Peg, υ Peg, 2 Peg, 55 Peg, 70 Peg, τ Peg, ψ Peg, 56 Peg, 32 Peg, 35 Peg, χ Peg, ο Peg, 31 Peg, ν Peg, ρ Peg, 78 Peg, 72 Peg, 57 Peg, φ Peg, 14 Peg, 16 Peg, 66 Peg, 77 Peg, 59 Peg, σ Peg, 12 Peg, 7 Peg, 82 Peg, 71 Peg, 13 Peg, 64 Peg, 30 Peg, 58 Peg, 51 Peg, 5 Peg, 75 Peg, 37 Peg, 15 Peg, 17 Peg, 86 Peg, 67 Peg, 87 Peg, 34 Vul, π1 Peg, 63 Peg, 36 Peg, 20 Peg, 11 Peg, 73 Peg, 38 Peg, 19 Peg, 4 Peg, 23 Peg, 34 Peg, 52 Peg, 80 Peg, 25 Peg, 85 Peg, 21 Peg, 40 Peg, 79 Peg, 69 Peg, 18 Peg, 3 Peg, 60 Peg, 33 Peg, 74 Peg, 45 Peg, 65 Peg, 76 Peg, 41 Peg, 39 Peg, 28 Peg, 61 Peg, HD 209458, HD 219828
Eksoplaneetat:  51 Peg b, 79 Peg b, HD 209458 b, HD 219828 b
Maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailut 1982

Maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1982 järjestettiin Roomassa, Italiassa 21. maaliskuuta, ja ne olivat 10. virallisen MM-arvon saaneet maastojuoksukilpailut.