stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pelson vankila
Vankila ennen vuoden 2011 muutosta

Vankila on ollut suljettu laitos, jossa on ollut keskimäärin vajaa kaksisataa vankia. Vuonna 2007 keskivankiluku oli 194, sama määrä vankeja oli myös syksyllä 2008. Vankeja Pelsolle tulee ennen muuta Pohjois-Suomesta ja Pohjanmaalta. Vankilan alaisuuteen kuuluu myös Kestilän avovankilaosasto. Vangit voivat työskennellä maatalous- tai metsätöissä. Vankilan maatila on 3 850 hehtaarin suuruinen, viljeltyä peltoa on 400 hehtaaria, lehmiä on noin 150 ja lampaita yli neljäsataa. Pelson vankilan maatila, joka siirtyi jo vuonna 1995 luomuviljelyyn,  toimii suomalaisten alkuperäisrotujen geenipankkina. Siellä on noin puolet pohjoissuomenkarjasta eli lapinlehmistä, puhdas suomenlammaskatras eri värimuunnoksineen ja suomenhevosia. Vankilan pelloilla viljellään heinää, ohraa ja kauraa. Metsätyöt sisältävät mm. hakkuita ja istutuksia.  Vankilassa toimi aiemmin saha, jonka tuotteita olivat sahatavara, höylälauta ja hirsi. Vankilassa valmistetaan yhä  puusepäntuotteita kuten Puolustusvoimien ammuslaatikoita, erilaisia kalusteita ja koriste-esineitä. Vankilan alueella aiemmin toiminut näitä tuotteita tarjoava myymälä on kuitenkin jo lopettanut toimintansa.
Vankilassa voi opiskella hevostaloutta ja rakennusten peruskorjausta. Vangeilla on mahdollisuus päihdekuntoutukseen ja yhteisöhoitoon, josta osa toteutetaan Kestilän avovankilaosastolla. Syksyllä 2008 65 % vangeista työskenteli tai opiskeli. Vankeustuomioita Pelsolla kärsitään mm. henkirikoksista ja seksuaalirikoksista, parikymmentä vankia on saanut elinkautistuomion. Tilapäiset mukaan lukien vankila tarjoaa 140–145 työpaikkaa, henkilökunnasta 70 asuu Vaalassa ja 40 Pelson kylässä.
Vankila vuodesta 2011 eteenpäin

Rikosseuraamusvirasto ilmoitti syksyllä 2008 aikomuksestaan sulkea Pelson vankila.  Valtioneuvosto päätti kuitenkin tammikuussa 2009 lakkauttaa Konnunsuon vankilan ja säilyttää Pelson vankilan, mutta muutettuna 120-paikkaiseksi ns. puoliavoimeksi vankilaksi. Vaikka vankilan henkilökunnan virkojen määrä vähenee 126:sta 86:een, sen päätoiminnot säilyvät entisellään. Vankilan peruskorjaus alkaa kesällä 2011 ja siihen varataan 5 miljoonan euron määräraha. Pelsoa luonnehditaan Suomen viimeiseksi korpivankilaksi eli kaukana taajamista sijaitsevaksi työvankilaksi.
2018 ilmoitettiin, että vankila suljetaan, mutta uusi rakennetaan keskustaan metsähallituksen nykyään omistamalla tontille Järvikyläntien ja Vaarakaarrontien risteykseen.
Aiheesta muualla

Vankien työ Pelson Atlantilla, Suomen Kuvalehti, 14.08.1937, nro 33, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Meilläkin on Pontiset suomme, Kuva, 03.08.1938, nro 16, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Raataja

Raataja oli suomenkielinen yhteiskunnallinen viikkolehti, joka ilmestyi vuosina 1904–1910. 
Suomalaismielinen yhteiskunnallisia uudistuksia ajava nuorten ”kravattisosialistien” ryhmä perusti radikaalin Raataja-viikkolehden vuonna 1904. Lehden toimittajana ja myöhemmin päätoimittajana toimi Kyösti Wilkuna. Mukana lehden toimituksessa oli myös V. A. Koskenniemi, joka toimi aluksi vuoden verran lehden toimitussihteerinä ja myöhemmin kirjallisen osaston toimittajana.
Lehden linja

Lehden linja määriteltiin seuraavanlaisesti lehden ensimmäisessä numerossa vuonna 1904.
Perustaen toimintansa puhtaasti kansalliselle ja kansanwaltaiselle pohjalle tulee ”Raataja” selwittelemään, ja kotoisia oloja sekä asiain luonnollista kehitystä silmällä pitäen, ajamaan työwäenliikettä, raittius-, nais- ja siweellisyyskysymyksiä; osuustoimintaa ja kunnallista sosialismia; maatalouspoliittisia ja tilattoman wäestön aseman parantamispyrintöjä; nuorisoseuraliikettämme ja kaswatus kysymyksiä. Wielä tulee Raataja seuraamaan kauppaa ja teollisuutta, warsinkin kotimaista, sekä tekemään selkoa uusimmista wirtauksista kirjallisuuden, etenkin yhteiskunnallisen, tieteen ja taiteen wainiolla.
Parvio

Parvio on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Martti Parvio (vuoteen 1919 Pehrsson, 1918–1993), pappi ja professori
Viljo Parvio (vuoteen 1919 Pehrsson, 1909–2003), metsänhoitaja, virkamies ja järjestöjohtaja, metsäneuvos.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Pesäpallon suomensarja 1954

Pesäpallon suomensarja pelattiin kymmenennen kerran kaudella 1954. Sarjan mestaruuden voitti Ilmajoen Kisailijat. Muut nousijat olivat Helsingin Pallo-Toverit ja Nurmon Jymy.
Runkosarja > Itälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | KeMu | ELK | PTU | OP | SP | LaLu | NuSe | JMP | JoPT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuopion Kelta-Mustat | 8 | 6 | 0 | 2 | 88–36 | 12 |  | – | 9–3 | 3–7 | – | 6–5 | – | – | 21–3 |
| Etelä-Leppävirran Kiipperä | 8 | 5 | 1 | 2 | 54–40 | 11 | 5–1 |  | – | – | 5–5 | – | 19–7 | 10–2 | – |
| Pankakosken Tehtaan Urheilijat | 8 | 5 | 0 | 3 | 90–61 | 10 | – | 14–4 |  | 5–3 | – | 1–14 | – | – | 20–3 |
| Outokummun Partio | 8 | 4 | 1 | 3 | 63–46 | 9 | – | 3–6 | – |  | 16–10 | – | 6–7 | – | 6–6 |
| Siilinjärven Ponnistus | 8 | 4 | 1 | 3 | 74–73 | 9 | 6–20 | – | 18–16 | – |  | 5–9 | – | 10–4 | – |
| Laukkalan Luja | 8 | 3 | 2 | 3 | 54–41 | 8 | – | 7–3 | – | 1–4 | – |  | 6–7 | – | 6–6 |
| Nurmeksen Sepot | 8 | 4 | 0 | 4 | 36–58 | 8 | 4–5 | – | 1–9 | – | 0–6 | – |  | 7–6 | – |
| Joensuun Maila-Pojat | 8 | 1 | 1 | 6 | 53–102 | 3 | 3–23 | – | 9–22 | 8–18 | – | 9–9 | – |  | – |
| Joensuun Pallo-Toverit | 8 | 0 | 2 | 6 | 26–84 | 2 | – | 1–2 | – | – | 3–14 | – | 1–3 | 3–12 |  |
Runkosarja > Etelälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | PT | PuMu | LoL | KooPee | LPT | RPL | Palo | LMV | Pato | Veto | RP50 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin Pallo-Toverit | 10 | 9 | 1 | 0 | 124–38 | 19 |  | – | 10–5 | 9–3 | 9–2 | – | 13–0 | – | – | 7–2 | – |
| Puna-Mustat | 10 | 6 | 1 | 3 | 72–48 | 13 | 1–4 |  | – | – | – | 2–4 | – | 9–1 | 10–6 | – | 9–5 |
| Lohjan Louhi | 10 | 6 | 1 | 3 | 67–45 | 13 | – | 5–3 |  | – | – | 9–9 | – | 2–0 | – | 7–0 | 8–4 |
| Keravan KooPee | 10 | 6 | 1 | 3 | 91–70 | 13 | – | 10–16 | 3–2 |  | – | 4–4 | – | – | – | 10–3 | 23–12 |
| Lahden Pesä-Toverit | 10 | 6 | 0 | 4 | 70–58 | 12 | – | 6–11 | 6–2 | 10–7 |  | 8–0 | – | – | 12–5 | – | – |
| Riihimäen Pallonlyöjät | 10 | 4 | 3 | 3 | 104–74 | 11 | 9–9 | – | – | – | – |  | 38–7 | 7–13 | – | 18–3 | 4–0 |
| Järvenpään Palo | 10 | 4 | 0 | 6 | 47–89 | 8 | – | 2–6 | 5–9 | 1–6 | 8–1 | – |  | – | 5–2 | – | – |
| Lahden Mailaveikot 2 | 10 | 3 | 1 | 6 | 69–91 | 7 | 8–28 | – | – | 6–9 | 10–8 | – | 6–8 |  | – | 8–0 | – |
| Tervakosken Pato | 10 | 3 | 0 | 7 | 72–105 | 6 | 1–13 | – | 5–18 | 7–16 | – | 19–11 | – | 11–8 |  | – | – |
| Helsingin Veto | 10 | 2 | 1 | 7 | 31–77 | 5 | – | 5–5 | – | – | 2–8 | – | 5–4 | – | 1–7 |  | 10–3 |
| Riihimäen Pallo-50 | 10 | 1 | 1 | 8 | 58–110 | 3 | 7–22 | – | – | – | 4–9 | – | 3–7 | 9–9 | 11–9 | – |  |
Runkosarja > Länsilohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | IK | NJ | VM | YJ | KK | SMJ | Sievi | AA | YKM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ilmajoen Kisailijat | 8 | 8 | 0 | 0 | 92–31 | 16 |  | 8–4 | 13–1 | – | 7–5 | – | 31–6 | – | – |
| Nurmon Jymy | 8 | 7 | 0 | 1 | 84–21 | 14 | – |  | 8–3 | 9–4 | 6–2 | – | 27–1 | – | – |
| Vaasan Maila | 8 | 6 | 0 | 2 | 50–38 | 12 | – | – |  | – | – | 7–5 | 6–3 | 7–2 | 11–0 |
| Ylihärmän Junkkarit | 8 | 4 | 0 | 4 | 34–36 | 8 | 0–3 | – | 3–9 |  | 6–3 | – | – | 7–1 | – |
| Kauhajoen Karhu | 8 | 3 | 1 | 4 | 42–30 | 7 | – | – | 4–6 | – |  | – | 9–1 | 6–2 | 12–1 |
| Seinäjoen Maila-Jussit | 8 | 2 | 1 | 5 | 34–30 | 5 | 5–6 | 2–3 | – | 3–9 | 1–1 |  | – | – | – |
| Sievin Sisu | 8 | 2 | 1 | 5 | 25–86 | 5 | – | – | – | 0–4 | – | 3–2 |  | 5–5 | 6–2 |
| Alajärven Ankkurit | 8 | 1 | 1 | 6 | 28–63 | 3 | 7–11 | 0–16 | – | – | – | 1–2 | – |  | 10–9 |
| Ylivieskan Kuulan Maila | 8 | 1 | 0 | 7 | 24–78 | 2 | 3–13 | 1–11 | – | 8–1 | – | 0–14 | – | – |  |
Runkosarja > Kaakkoislohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | Tähti | KP | JäK | LK | Veto | VeVe | LPT | LuPo | KuPu | SiSi | KPL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tainionkosken Tähti | 10 | 9 | 0 | 1 | 152–26 | 18 |  | – | – | 13–4 | – | 28–2 | 10–2 | 21–2 | 32–0 | – | – |
| Korian Ponsi | 10 | 9 | 0 | 1 | 97–55 | 18 | 7–6 |  | 5–3 | – | 9–6 | – | 18–8 | – | – | 22–0 | – |
| Jääsken Kirijät | 10 | 8 | 0 | 2 | 97–34 | 16 | 5–7 | – |  | 6–2 | 13–0 | 7–5 | 14–3 | – | – | – | – |
| Lauritsalan Kisa | 10 | 6 | 0 | 4 | 121–42 | 12 | – | 3–4 | – |  | 11–1 | 8–4 | – | – | – | 21–0 | 21–0 |
| Kuusankosken Veto | 10 | 5 | 0 | 5 | 77–51 | 10 | 0–7 | – | – | – |  | 8–1 | – | 12–0 | 6–1 | 6–1 | – |
| Vehkalahden Veikot | 10 | 4 | 1 | 5 | 55–71 | 9 | – | 5–6 | – | – | – |  | 2–0 | 10–2 | – | 9–9 | 12–0 |
| Lappeenrannan Pallo-Toverit | 10 | 4 | 0 | 6 | 69–113 | 8 | – | – | – | 8–35 | 8–5 | – |  | 11–4 | – | 16–7 | 5–14 |
| Luumäen Pojat | 10 | 3 | 0 | 7 | 47–97 | 6 | – | 9–11 | 3–10 | 3–1 | – | – | – |  | 7–5 | – | 11–5 |
| Kuusankosken Puhti 2 | 10 | 2 | 1 | 7 | 49–105 | 5 | – | 13–6 | 5–14 | 3–15 | – | 3–5 | 4–8 | – |  | – | – |
| Simolan Siepparit | 10 | 2 | 1 | 7 | 56–116 | 5 | 0–12 | – | 4–6 | – | – | – | – | 11–6 | 6–9 |  | 18–9 |
| Kouvolan Pallonlyöjät 2 | 10 | 1 | 1 | 8 | 40–150 | 3 | 4–16 | 2–9 | 0–19 | – | 0–33 | – | – | – | 6–6 | – |  |
Runkosarja > Lounaislohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | TPV | HJ | NoU | RU | Veto | LoLe | LP | FA | HTU | FY | Kisa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toijalan Pallo-Veikot | 10 | 9 | 1 | 0 | 124–29 | 19 |  | 7–5 | 16–1 | 7–7 | 12–6 | – | – | 32–1 | – | – | – |
| Harjavallan Jymy | 10 | 8 | 0 | 2 | 89–64 | 16 | – |  | 9–5 | – | 6–2 | 8–7 | – | 12–4 | – | 16–4 | – |
| Nokian Urheilijat | 10 | 7 | 1 | 2 | 121–67 | 15 | – | – |  | 7–7 | 11–6 | – | – | 18–6 | 15–3 | 16–4 | – |
| Rauman Urheilijat | 10 | 5 | 3 | 2 | 75–54 | 13 | – | 9–11 | – |  | 1–4 | 5–1 | 10–0 | – | – | – | 9–7 |
| Porin Veto | 10 | 5 | 0 | 5 | 58–58 | 10 | – | – | – | – |  | 9–11 | – | 9–2 | 7–4 | 4–0 | 7–1 |
| Loimaan Leisku | 10 | 4 | 1 | 5 | 52–60 | 9 | 1–5 | – | 6–11 | – | – |  | 3–0 | – | 2–0 | – | 5–3 |
| Loimaan Palloilijat 2 | 10 | 4 | 1 | 5 | 54–63 | 9 | 2–12 | 15–3 | 3–10 | – | 10–4 | – |  | 1–1 | – | – | – |
| Forssan Alku | 10 | 3 | 1 | 6 | 99–131 | 7 | – | – | – | 10–19 | – | 17–14 | – |  | 8–5 | 10–13 | 40–8 |
| Harjavallan Työväen Urheilijat | 10 | 3 | 0 | 7 | 46–61 | 6 | 2–12 | 3–6 | – | 1–2 | – | – | 10–3 | – |  | – | 11–3 |
| Friitalan Yritys | 10 | 2 | 2 | 6 | 42–74 | 6 | 2–5 | – | – | 6–6 | – | 2–2 | 2–7 | – | 3–7 |  | – |
| Lempäälän Kisa | 10 | 0 | 0 | 10 | 48–147 | 0 | 2–16 | 8–13 | 7–27 | – | – | – | 8–13 | – | – | 1–6 |  |
Loimaan Palloilijat 2 putosi, koska seuran 1-joukkue putosi mestaruussarjasta.
Runkosarja > Sisä-Suomen lohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | LL | JKV | KNU | SPK | JyV | HoNsU | PKP | Tammi | SMP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lohikosken Lohi | 8 | 8 | 0 | 0 | 73–20 | 16 |  | 7–2 | – | 6–2 | – | 11–5 | – | 13–1 | – |
| Jyväskylän Kiri-Veljet | 8 | 6 | 0 | 2 | 80–33 | 12 | – |  | – | 14–3 | 9–4 | 7–0 | – | 24–2 | – |
| Keljon Nuorisoseuran Urheilijat | 8 | 5 | 1 | 2 | 37–30 | 11 | 0–5 | 2–7 |  | 4–0 | – | – | 6–2 | – | – |
| Savonlinnan Pallokerho | 8 | 5 | 0 | 3 | 62–46 | 10 | – | – | – |  | 2–1 | 6–3 | – | 18–5 | 18–5 |
| Jyväskylän Veikot 2 | 8 | 4 | 0 | 4 | 56–41 | 8 | 5–6 | – | 1–6 | – |  | – | 10–4 | – | 17–2 |
| Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat | 8 | 3 | 0 | 5 | 56–52 | 6 | – | – | 4–7 | – | 0–3 |  | 11–9 | – | 18–7 |
| Puurtilan Kisa-Pojat | 8 | 2 | 0 | 6 | 75–70 | 4 | 5–19 | 7–11 | – | 8–13 | – | – |  | 38–0 | – |
| Tammijärven Tammi | 8 | 1 | 1 | 6 | 39–135 | 3 | – | – | 6–6 | – | 12–15 | 2–15 | – |  | 11–6 |
| Suolahden Maila-Peikot | 8 | 1 | 0 | 7 | 33–84 | 2 | 0–6 | 8–6 | 5–6 | – | – | – | 0–2 | – |  |
Runkosarja > Lapin lohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | VV | LaL | LV | SK | KU | SaKa | VKV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veitsiluodon Vastus | 6 | 5 | 0 | 1 | 78–27 | 10 |  | – | 23–5 | – | – | 20–3 | 16–1 |
| Lapin Lukko, Rovaniemi | 6 | 5 | 0 | 1 | 69–28 | 10 | 2–5 |  | 8–2 | – | – | 30–12 | – |
| Lapin Veikot, Sodankylä | 6 | 4 | 0 | 2 | 55–39 | 8 | – | – |  | 6–2 | 6–2 | 11–2 | – |
| Simon Kiri | 6 | 3 | 0 | 3 | 92–43 | 6 | 15–12 | 3–6 | – |  | – | – | 47–4 |
| Kemijärven Urheilijat | 6 | 3 | 0 | 3 | 25–21 | 6 | 1–2 | 2–6 | – | 7–4 |  | – | – |
| Sallan Karhut | 6 | 1 | 0 | 5 | 27–87 | 2 | – | – | – | 8–21 | 2–5 |  | 0–01 |
| Veitsiluodon Kisaveikot | 6 | 0 | 0 | 6 | 12–113 | 0 | – | 4–17 | 2–25 | – | 1–8 | – |  |
1 VKV luovutti.
Runkosarja > Pohjoislohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | OP | SJ | OTP | RP | Vesa | PK | Kisko | KK | Kiri |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Pyrintö | 8 | 8 | 0 | 0 | 71–25 | 16 |  | 2–1 | 7–4 | – | 10–5 | 11–3 | – | 13–4 | – |
| Sotkamon Jymy | 8 | 7 | 0 | 1 | 57–18 | 14 | – |  | 5–3 | 7–3 | – | – | 5–3 | – | 16–2 |
| Oulun Työväen Palloilijat | 8 | 4 | 1 | 3 | 48–28 | 9 | – | – |  | 3–3 | – | – | 7–0 | – | 11–0 |
| Ristijärven Pyry | 8 | 3 | 2 | 3 | 51–37 | 8 | 2–7 | – | – |  | 10–4 | 8–4 | – | 17–3 | – |
| Raahen Vesa | 8 | 4 | 0 | 4 | 43–42 | 8 | – | 2–4 | 4–8 | – |  | – | 3–1 | 12–1 | – |
| Paavolan Kisa | 8 | 3 | 0 | 5 | 58–53 | 6 | – | 3–11 | 4–9 | – | 5–7 |  | – | – | 6–0 |
| Kiimasjärven Kisko | 8 | 2 | 0 | 6 | 25–42 | 4 | 4–14 | – | – | 6–5 | – | 1–3 |  | 8–2 | – |
| Kuhmon Kiva | 8 | 2 | 0 | 6 | 30–98 | 4 | – | 0–8 | 5–3 | – | – | 6–30 | – |  | 9–7 |
| Kempeleen Kiri | 8 | 1 | 1 | 6 | 20–60 | 3 | 2–7 | – | – | 3–3 | 3–6 | – | 3–2 | – |  |
Loppuottelut

Ensimmäisessä vaiheessa lohkovoittajat jaettiin kahteen ryhmään maantieteellistä jakoa noudattaen.
Loppuottelut > Pohjoiset markkinat

Pelattiin Veitsiluodossa 4.-5. syyskuuta.
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | IK | OP | KeMu | VV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ilmajoen Kisailijat | 3 | 2 | 0 | 1 | 13-5 | 4 |  | – | 5–1 | – |
| Oulun Pyrintö | 3 | 2 | 0 | 1 | 11-6 | 4 | 3–1 |  | – | – |
| Kuopion Kelta-Mustat | 3 | 2 | 0 | 1 | 10-6 | 4 | – | 2–1 |  | – |
| Veitsiluodon Vastus | 3 | 0 | 0 | 3 | 4-21 | 0 | 1–7 | 3–7 | 0–7 |  |
Loppuottelut > Eteläiset markkinat

Pelattiin Jyväskylässä 4.-5. syyskuuta.
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | Tähti | PT | LL | TPV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tainionkosken Tähti | 3 | 2 | 0 | 1 | 30-16 | 4 |  | – | – | 18–4 |
| Helsingin Pallo-Toverit | 3 | 2 | 0 | 1 | 23-15 | 4 | 8–4 |  | – | – |
| Lohikosken Lohi | 3 | 2 | 0 | 1 | 25-23 | 4 | 4–8 | 10–6 |  | 11–9 |
| Toijalan Palloveikot | 3 | 0 | 0 | 3 | 14-38 | 0 | – | 1–9 | – |  |
Loppuottelut > Kakkosmarkkinat

Nousukarsinnan toinen vaihe pelattiin Ilmajoella 18.-19. syyskuuta.
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | IK | PT | OP | Tähti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ilmajoen Kisailijat | 3 | 2 | 1 | 0 | 19-3 | 5 |  | 2–2 | 13–0 | 4–1 |
| Helsingin Pallo-Toverit | 3 | 2 | 1 | 0 | 19-15 | 5 | – |  | 9–6 | – |
| Oulun Pyrintö | 3 | 1 | 0 | 2 | 9-22 | 2 | – | – |  | 3–0 |
| Tainionkosken Tähti | 3 | 0 | 0 | 3 | 8-15 | 0 | – | 7–8 | – |  |
Ilmajoen Kisailijat ja Helsingin Pallo-Toverit nousivat suoraan mestaruussarjaan. Oulun Pyrintö jatkokarsintaan.
Loppuottelut > Kolmosmarkkinat

Pelattiin Oulussa 25. -26. syyskuuta. Mukaan kelpuutettiin suomensarjan lopputurnauksen 3. sijoittunut Oulun Pyrintö sekä niiden lohkojen toiseksi sijoittuneet, joiden voittajat nousivat kakkosmarkkinoilta Mestaruussarjaan.
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | NJ | PuMu | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nurmon Jymy | 2 | 2 | 0 | 0 | 14-8 | 4 |  | 7–4 | – |
| Puna-Mustat | 2 | 1 | 0 | 1 | 20-16 | 2 | – |  | – |
| Oulun Pyrintö | 2 | 0 | 0 | 2 | 13-23 | 0 | 4–7 | 9–16 |  |
Nurmon Jymy nousi kolmantena joukkueena Mestaruussarjaan kaudeksi 1955.
Pierre Hubert L’Archevêque

| Pierre Hubert L’Archevêque |
| --- | --- |
 Johan Tobias Sergelin piirtämä muotokuva.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. toukokuuta 1721 Nimes, Ranska
Kuollut: 25. syyskuuta 1778 (57 vuotta) Montpellier, Ranska
Ammatti:  kuvanveistäjä
Pierre Hubert L’Archevêque (1. toukokuuta 1721 Nimes, Ranska – 25. syyskuuta 1778 Montpellier, Ranska) oli ranskalaissyntyinen Ruotsissa työskennellyt kuvanveistäjä. Hän oli Edmé Bouchardonin oppilas. Bouchardonin veli Jacques-Philippe Bouchardon johti Tukholman kuninkaanlinnan koristelutöitä, ja tämän kuoltua L'Archevêque nimettiin hänen seuraajakseen vuonna 1755. Ruotsissa L’Archevêque toteutti eräitä nykyisinkin tunnettuja patsaita ja toimi Kuninkaallisen taidemaalaus- ja kuvanveistoakatemian johtajana vuosina 1768–1777.
Teoksia

Kustaa Vaasaa esittävä patsas Tukholman ritarihuoneen edustalla.
Kustaa II Aadolfin ratsastajapatsas Gustav Adolfs torgilla Tukholmassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pierre Hubert L’Archevêque Wikimedia Commonsissa
Parviaranen

| Parviaranen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Papukaijat Psittacidae
Suku::  Viheraraset Forpus
Laji::  passerinus
Kaksiosainen nimi
 Forpus passerinus  (Linnaeus), 1758 
Katso myös
   Parviaranen Wikispeciesissä   Parviaranen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Parviaranen (Forpus passerinus) on eteläamerikkalainen papukaija. Sen elinympäristö on Amazonin alueella Pohjois-Brasiliassa sekä mantereen pohjoisreunassa Kolumbiassa, Venezuelassa, Guyanassa, Surinamessa ja Ranskan Guyanassa. Lajista tunnetaan viisi alalajia. Sen holotyypin kuvaili Carl von Linné Surinamesta 1758.
Pierre Højbjerg
Tilastot

Päivitetty kauden 2023–2024 jälkeen.
| Kausi | Joukkue | Sarja | Ottelut | Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012–2013 | Bayern München | Bundesliiga | 2 | 0 |
|  | Bayern München II | Regionalliga Bayern | 30 | 8 |
| 2013–2014 | Bayern München | Bundesliiga | 7 | 0 |
|  | Bayern München II | Regionalliga Bayern | 14 | 4 |
| 2014–2015 | Bayern München | Bundesliiga | 8 | 0 |
|  | FC Augsburg | Bundesliiga | 16 | 2 |
| 2015–2016 | Schalke 04 | Bundesliiga | 23 | 0 |
| 2016–2017 | Southampton | Valioliiga | 22 | 0 |
| 2017–2018 | Southampton | Valioliiga | 23 | 0 |
| 2018–2019 | Southampton | Valioliiga | 31 | 4 |
| 2019–2020 | Southampton | Valioliiga | 33 | 0 |
| 2020–2021 | Tottenham Hotspur | Valioliiga | 38 | 2 |
| 2021–2022 | Tottenham Hotspur | Valioliiga | 36 | 2 |
| 2022–2023 | Tottenham Hotspur | Valioliiga | 35 | 4 |
| 2023–2024 | Tottenham Hotspur | Valioliiga | 36 | 0 |
Ratchis

Ratchis
Ratchis oli langobardien kuningas vuosina 744–749. Hänen isänsä oli herttua Pemmo. Kuningas Liutprand nimitti Ratchisin Friulin herttuaksi vuonna 739. Hänet valittiin kuninkaaksi sen jälkeen, kun Hildeprand oli syösty vallasta 744. Ratchisin piirittäessä Perugiaa paavi Sakarias vieraili hänen luonaan, ja pian sen jälkeen Ratchis luopui kruunusta ja matkusti Roomaan, jossa hänet vihittiin papiksi. Hänet lähetettiin Monte Cassinon luostariin vuonna 749, ja häntä seurasi valtaistuimella hänen veljensä Aistulf. Aistulfin kuoltua joulukuussa 756 Ratchis yritti palata kuninkaaksi, mutta epäonnistui yrityksessään.
Papijärv

| Papijärv |
| --- | --- |

Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Jõgevamaa
Kunnat:  Mustveen kunta
Koordinaatit:  58°52′15″N, 26°48′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Kääpa jõen valuma-alue
Järveen tulevat joet:  Uhmardu jõgi 
Laskujoki:  Järvekael 
Järvinumero:  VEE2057610
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  40,3 m  mpy. 
Rantaviiva:  4,403 km  
Pinta-ala:  42,3 ha  
Tilavuus:  0,0011 km³  
Keskisyvyys:  2,6 m  
Suurin syvyys:  2,8 m  
Valuma-alue:  216 km²  
Saaria:  5 
 fiPapijärv 
Papijärv  (tai Jõemõisa Papijärv ) on Virossa Jõgevamaalla Mustveen kunnassa sijaitseva järvi. Se muodostaa yhdessä Jõemõisan ja Kaiun kanssa kolmen järven kokonaisuuden, joka on syntynyt järvenlaskun seurauksena.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 42 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvessä on yksi suurempi saari Linnusaar, joka on 80 metriä pitkä ja jonka pinta-ala on 0,2 ha. Pienempiä luotoja on neljä lisää. Järvi on luodattu. Sen syvyys 2,8 metriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 2,6 metriä. Sen mukaan järvi on hyvin tasapohjainen. Järven tilavuus voidaan laskea pinta-alan ja keskisyvyyden avulla 0,0011 kuutiokilometriksi eli 1,1 miljoonaa kuutiometriksi . Järven rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä ja sen mutaiset rannat ovat autiot, ruovikkoiset ja laajalti soistuneet . Järven itäpuolella sijaitsee seitsemän entistä maatilaa.
Historiaa

Viime jääkauden loppuvaiheen jälkeen alueen peitti Peipsijärven paikalla sijainnut suuri jäätikköjärvi. Sen lahti ulottui tänne asti ja muodosti täällä suuren lahden osan . Järvellä on järvenlaskun muodossa yhteinen alkuhistoria Jõemõisan ja Kaiun järvien kanssa. Vuonna 1684 piirretyssä kartassa järvien ulkoasu muistuttaa kovasta nykyisiä järviä . Yksi järvenlasku tapahtui vuosina 1910–1915, kun Kääpa jõgea perattiin ja syvennettiin. Silloin järvien vedenpinta aleni puoli metriä.
Järvenlaskun seurauksen monet vesijättömaat alkoivat kasvaa heinää. Etenkin Papijärven lounaisrannat ja Uhmardu jõen rannat muodostavat luhtaniittyjä, jotka ovat suojelualueen sisällä pidettävää kulttuurimaisemaa.
Järven luokittelu ja luontoarvoja

Järvi sisältyy laajaan maiseman- ja luonnonsuojelualueeseen (vir. Kääpa maastikukaitseala ). Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu (vir. keskmise karedusega kihistumata veega järv). Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (vir. makrofüüdijärv tai suurtaimerikas järv, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Vedenväri on kellertävän ruskea ja näkösyvyys vaihtelee 1,1–1,7 metriä. Matalassa järvessä vesi sekoittuu ja lämpenee hyvin kesäsin, mutta jo 2–3 metrin syvyydessä happipitoisuus alenee. Vuonna 1951 toimitetussa kasvillisuuskartoituksessa löydettiin 34 eri vesikasvilajia. Vedessä oli runsaasti kasviplanktonia ja eläinplanktionakin oli melko runsaasti. Kalastajat ovat saaneet eniten lahnaa, särkeä, haukea ja ahventa. Näiden lisäksi esiintyy myös sorvaa, pasuria, suutaria, säynettä, ruutanaa, kiiskeä, madetta ja salakkaa.
Suojelualueen silmällä pidettäviä kalalajeja ovat rantanuoliainen, kivisimppu ja mutakala. Lounaisrantojen suoalueella viihtyy hyvin majava.