stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Knut Hamsun
Suomennetut teokset

August, maapallonkiertäjä, suom. Aune Brotherus. WSOY, 1930
Elettyjä pikkuseikkailuja, suom. Timo Tuura. Karisto, 1909. - (Kirjallisia pikkuhelmiä; 20)
Haaveilija, suomensi Eino Cederberg. Loviisa: Kustannusoy. Kirja, 1919
Maan siunaus: romaani, suom. Huugo Jalkanen. Kustannusoy. Kirja, 1919 – 4.–5. p. WSOY, 1977 ISBN 951-0-07573-6 (Nobel)
Maankiertäjiä 1-2, WSOY, 1928
Muuan katuvallankumous, Kaleva (Mich.): Suomalais-amerikkalainen kustannusyhtiö, 1908
Mysteerioita, suom. Juhani Koskinen. Jyväskylä: Gummerus, 1974. ISBN 951-20-0743-6 (nid.), ISBN 951-20-0751-7
Nälkä, suom. Viki Kärkkäinen. Kustannusoy. Kirja, 1919
Rengas sulkeutuu: romaani, suom. Lauri Hirvensalo. WSOY, 1936
Pienoisromaanit , Helsinki: WSOY 1954
Sisältö: Nälkä; Pan; Viktoria; Haaveilijoita; Syystähden alla; Benoni; Rosa.
Saban kuningatar sekä muita kertomuksia , suom. Siiri Siegberg. Kustannusoy. Kirja, 1914 Sarja: 50 pennin kirjasto; n:o 2
Hieman Pariisia
Kadulla
Kievarin kyydillä
Rakkauden orjia
Saban kuningatar
Sakeus
Sormus
Valloittaja
Syystähden alla: kulkijan kertomus, Emil Vainio, 1910 Sarja:Helsingin Kaiun kertomuskokoelma; 12)
Valitut teokset. 1, Nälkä, [suom. Viki Kärkkäinen, 2. p. Pan, [suom. J. A. Hollo]. Viktoria, suom. Lauri Viljanen, 4. p.] Haaveilijoita, suom. Eino Cederberg, 3 p. WSOY, 1954
Valitut teokset
Valitut teokset. (Kulkijan kertomus), 2. p.; Benoni: (romaani); Rosa, 2, Syystähden alla: Knut Hamsun; [suom. J. A. Hollo]. WSOY, 1954
Valitut teokset. 3, Maan siunaus, suom. Huugo Jalkanen. WSOY, 1954
Valitut teokset. 1-2, 4, Maankiertäjiä: Knut Hamsun; suom. Lauri Hirvensalo. WSOY, 1954
Valitut teokset. 5, August, maapallonkiertäjä, suom. Aune Brotherus. WSOY, 1954
Valitut teokset. 6, Rengas sulkeutuu, suom. Lauri Hirvensalo. WSOY, 1954
Victoria: rakkauskertomus, nimellä: Knut Pederssón Hamsun; suom. Teuvo Pakkala. Otava, 1899 Sarja: Otavan romaanisarja; 5
Viktoria: kertomus, suom. Lauri Viljanen. WSOY, 1928.
Ruohottuneilla poluilla (Paa gjengrodde Stier). Suom. Olli Virtanen. Kiuas 2022 ISBN 978-952-7197-35-6
Suomennetut teokset > Novelleja antologioissa

"Blåmansö", kokoelmassa: Väriä ja viivoja, suom. Yrjö Sirola, Tampere: K. Kaatran kustannuksella 1907; tittelipainos: Tampere: Isak Julin 1912. Sarja: Neljänkymmenen pennin kirjasto, n:o 3
"Esitelmämatkalla", antologiassa: Kymmenes "Hyvää yötä"!: hetki lepoa kunnes nukutte, toim. Werner Anttila, Hämeenlinna: Arvi A. Karisto 1943
"Sakeus"; suom. Irmeli Niemi, antologiassa: 21 nobel-kirjailijaa. Jarl Helleman (toim.) Helsinki: Tammi 1962 ja antologiassa: 27 Nobel-kertojaa, toim. Jarl Hellemann, Helsinki: Tammi 1987 ISBN 951-30-6393-3
"Valloittaja", antologiassa: Löytöretkiä maailmankirjallisuuteen, valik. Eero Lemola ja Esko Lourimo. Helsinki: Otava 1962.
"Emäkelmi" : novelli; antologiassa: Nobel-kirjailijat: maailmankirjallisuuden mestarit. 1, Helsinki: Otava: Valitut palat 1977 ISBN 951-1-04343-9
Harharikos

Harharikos eli putatiivirikos (lat. aberratio delicti) on rikosoikeudessa luvallinen teko, jota sen tekijä virheellisesti otaksuu rikokseksi. Harharikoksen tekee esimerkiksi anastaja, joka luulee ottavansa vieraan omaisuutta, mutta ottaakin todellisuudessa oman tavaransa. Harharikoksesta on kysymys myös silloin, kun henkilö solmii uuden avioliiton edellisen aviokumppaninsa kuoltua, kun hän itse uskoo entisen kumppaninsa elävän.
Hanna (romaani)

| Hanna |
| --- | --- |
Kirjailija:  Minna Canth
Kieli:  suomi
Genre:  romaani
Kustantaja:  G. W. Edlund
Ulkoasu:  1886
Sivumäärä:  172 s.
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Hanna on Minna Canthin kirjoittama pienoisromaani, jonka G. W. Edlundin kustannusyhtiö julkaisi vuonna 1886. Se on psykologinen nuoren tytön kypsymistä puberteetista aikuisuuteen kuvaava kehitysromaani.
Tarina

Canthin elämää ja tuotantoa tutkineen Minna Maijalan tiedon mukaan Canth on käyttänyt teoksen nimihenkilön luonteen kuvauksessa esikuvana omaa Hanna-tytärtään, joka kuoli influenssaan kahden vuoden kuluttua kirjan ilmestymisestä.
Canth kuvaa teoksessa porvarisperheen tytön kasvua viisitoistavuotiaasta aikuisuuden kynnykselle. Ajan lääketieteellisten käsitysten mukaan nuoret tytöt olivat tuona aikana herkkiä intohimoille ja hysterialle. Äidin ja juopuneen isän öinen kohtaus järkyttää Hannaa, ja hän kokee huolettoman lapsuuden päättyneen. Hän alkaa ottaa vastuuta isänsä hyvinvoinnista ja eristäytyy ympäristöstä. Vastaparina tarinassa on huoleton veli, joka viettää iloista elämää. Canth kuvaa siinä ajan kasvatuksen erilaista suhtautumista tyttöihin ja poikiin. Myös koulu kohtelee nuoria eri lailla: tytöille opetetaan käsitöitä, pojat saavat tietoa ajan luonnontieteellisen tutkimuksen uusista tuloksista.
Hanna ei välty elämänsä aikana sydänsuruilta, sillä viettäessään huoletonta kesälomaa maalla hän ihastuu lyseolaispoika Woldemartiin. Suhde etenee, mutta päättyy Woldemartin mennessä naimisiin Hannan hyvän ystävän Olgan kanssa.
Hannan omat toiveet syrjäytetään, hän joutuu noudattamaan isänsä toiveita ja hylkää ajatuksen koulun jälkeisistä opettajaopinnoista. Isä löytää Hannalle sulhasen, juopottelevan Sassan, jota Hanna ei kuitenkaan hyväksy. Salakihlaus papiksi opiskelevan Salmelan kanssa päättyy tämän kihlatessa julkisesti toisen. Hanna jää yksin, kovettuu, perheen perustamiselle suotuisa aika on jäänyt taakse.
Canth kuvaa tarinassa myös lapsen uskonnollisia kokemuksia, tosin ironiseen sävyyn. Ajan henki oli, että tytöiltä odotettiin rippikouluaikaan uskonnollisia kokemuksia, jotka sosiaalisessa paineessa muuntuivat tyttöjen keskinäiseksi kilpailuksi kokemusten voimasta ja määrästä. Canth näkee uskontokasvatuksen vallankäytön keinoksi, ja varsinkin tyttöjä pyrittiin sen avulla muokkaamaan ihanteellisen naiskuvan mukaisiksi: naisen kuului olla hiljainen ja nöyrä vaimo.
Julkaisuvaiheet

Teoksen oli määrä tulla julki Werner Söderströmin kustantamana, mutta Söderström antoi sen luettavaksi vanhoilliselle pastori Elis Bergrothille, jonka tyrmäävän lausunnon säikäyttämänä Söderström luopui julkaisusta. Kustantajaksi tuli G. W. Edlund. Canth koki Bergrothin arvion raskaasti ja kirjoitti Bergrothille kitkerän vastineen kirjansa puolustukseksi. Bergroth ei pitänyt kirjan realismia todenmukaisena, ja Canth puolustautui vakuuttamalla, että hahmot olivat todenmukaisia ja heidän olosuhteensa aiheuttivat juuri kuvatunlaisia tapahtumia.
Käsikirjoitus

G. W. Edlundin oikaisulukija, maisteri J. H. Kalela myi Hannan alkuperäisen käsikirjoituksen 30. tammikuuta 1917 Alvar Renqvistille, ja se on Otavan arkistossa. Käsikirjoituksessa on Canthin tyylillisiä korjauksia. Kansalliskirjaston Digitointi- ja konservointikeskus on digitoinut käsikirjoituksen syksyllä 2012, ja se on nähtävänä esimerkiksi Canthin aineistoa sisältävällä sivulla Minnansalonki.fi.
Vastaanotto

Anonyymi kirjoittaja on arvioinut Hannan Aamulehdessä heti tuoreeltaan 14. joulukuuta 1886. Hän kertoo ensin teoksen julkaisuun liittyvät mutkikkaat tapahtumat, joista kohu levisi Ruotsin lehdistöön saakka. Werner Söderström ei saamiensa lausuntojen perusteella halunnut julkaista kirjaa, ja anonyymi arvioija kommentoi asiaa seuraavasti:
»[K]ovin ei sovi moittia hra Söderströmiä, jos jättikin sen kustantamatta. Sillä - - antaa ”Hanna” kyllä aihetta arveluille, jos on kysymys todellisten ja tasapuolinen kuvausten antamisesta oloistamme ja kansastamme. - - Oikein tulee pää pyörälle ajatellessa, että tytöille olisi annettava sama oppi ja sivistys kuin pojille, silloinkin kuin on semmoiset esimerkit silmäin edessä kuin tässä kirjassa annetaan poikakoulun käyneistä nuorukaisista ja miehistä.» 
(Aamulehti 14.12.1886)
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Hanna (romaani) on Wikiaineistossa
Hanna digitoituna Project Gutenbergissa
Pihlajasatu

| Pihlajasatu |
| --- | --- |
 Sarjan tunnus 3. kaudella
Tyyli:  draama, saippua
Kestoaika:  20 minuuttia
Pääosissa:   Maija-Liisa Peuhu  Esko Kovero  Sami Uotila  Tommi Taurula  Tuomas Kytömäki  Timo Jurkka  Inkeri Mertanen  Anneli Ranta 
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  14. kesäkuuta 2018 –  10. heinäkuuta 2020
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  30
Ikäraja:   /  / 
Sisältömerkintä:     
Tunnuskappale:  ”Tunteisiin” (es. Anna Hanski)
Tuotanto
Tuottaja(t):   Nina Laanterä  Rea Stephany 
Vastaava(t) tuottaja(t):   Marko Äijö  Laura Rislakki  Jani Hartikainen (MTV) 
Ohjaaja(t):   Jaakko Härkönen  Kimmo Mäkinen  Marko Äijö 
Käsikirjoittaja(t):   Teemu Salonen  Tarja Huhtala  Ville Muhonen  Aki Ryynänen 
Leikkaaja(t):  Tommi Sipilä
Lavastaja(t):  Kristiina Saha
Kuvaaja(t):   Taksu Takkunen  Lassi Karhulahti  Kimmo Jaatinen 
Tuotantoyhtiö(t):  FremantleMedia Finland
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Pihlajasatu on MTV3-kanavalla esitettävä suomalainen draamasarja, joka on spin-off saippuasarjasta Salatut elämät. Sarjassa Ulla Taalasmaa katsoo kristallipallostaan miten asiat olisivat saattaneet mennä, jos sarjan hahmojen tarinat olisivat menneet eri tavalla kuin pääsarjassa. Sarjassa esiintyy useita pääsarjasta jo poistuneita hahmoja. Tammikuussa 2019 uutisoitiin, että Pihlajasatu jatkuu toiselle tuotantokaudelle kesällä 2019. Tammikuussa 2020 uutisoitiin, että Pihlajasatu jatkuu jälleen vuonna 2020 kolmannen kauden jaksoin.
Sarjan ensimmäisen tuotantokauden ensimmäiset neljä jaksoa kertovat Aki Nikkisen tarinasta, mikäli se olisi mennyt toisin kuin runkosarjassa. Seuraavien neljän jakson päähenkilönä on Ismo Laitela ja kahdessa viimeisessä jaksossa päähenkilönä on Kari Taalasmaa. Toisella kaudella kerrottiin Salinien ja Sievisten perheiden tarinat. Kolmannen kauden päähenkilöinä ovat Dahlia Mustavaara ja Helena Kuula.
Ensimmäinen tuotantokausi

Pihlajasadun ensimmäinen tuotantokausi esitettiin kesällä 2018. Kauden päähenkilöinä olivat Aki Nikkinen, Ismo Laitela ja Kari Taalasmaa.
Ensimmäinen tuotantokausi > Juoni

Aki Nikkisen jaksoissa on elämäänsä tyytymätön Aki, jonka tytär Alissa Nikkinen on kyllästynyt Akin valitukseen. Ulla Taalasmaa näyttää kristallipallosta Akille millaista olisi ollut, jos Aki olisi naimisissa Jenni Vainion kanssa, Akin velipuoli Markus Ekholm olisi hengissä, ja kaikki naapurit Ismo Laitelaa myöten olisivat Akin sydänystäviä.
Ismo Laitelan jaksoissa Ulla näyttää Ismolle kristallipallosta, millaista tämän elämä olisi naimisissa olevana miehenä. Vaihtoehtotodellisuudessa hänen vaimonsa on vaativa ex-naisystävänsä Salla Laitela. Ismon tytär Miia Laitela on hengissä ja palaa kotiin maailmalta uuden miesystävänsä kanssa.
Karin jaksoissa Ulla näyttää pojalleen Karille kristallipallosta, millaista tämän elämä olisi itsenäisenä, rikkaana ja aikaansaavana bisnesmiehenä, jolla naisia riittää.
Ensimmäinen tuotantokausi > Jaksot

| Jakso | Nimi | Päähenkilö | Julkaisu C Moressa | Ensiesitys MTV3:lla | Katsojaluvut1 | Ikäraja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vierailu tuonpuoleiseen | Aki Nikkinen | 14. kesäkuuta 2018 | 14. kesäkuuta 2018 | 319 000  |   |
| 2 | Silmistä karisevat suomukset | Aki Nikkinen | 14. kesäkuuta 2018 | 15. kesäkuuta 2018 | 268 000  |   |
| 3 | Kalliolle kukkulalle | Aki Nikkinen | 18. kesäkuuta 2018 | 18. kesäkuuta 2018 | 291 000  |    |
| 4 | Paska reissu, mutta tulipa tehtyä | Aki Nikkinen | 18. kesäkuuta 2018 | 19. kesäkuuta 2018 | 333 000  |   |
| 5 | Kristallipallopää | Ismo Laitela | 18. kesäkuuta 2018 | 20. kesäkuuta 2018 | 261 000  |   |
| 6 | Nyt on sellityksen paikka | Ismo Laitela | 18. kesäkuuta 2018 | 21. kesäkuuta 2018 | 247 000  |   |
| 7 | Sallaisuuksia ja valheita | Ismo Laitela | 25. kesäkuuta 2018 | 25. kesäkuuta 2018 | 280 000  |   |
| 8 | Pakoon pääse ei kohtaloaan | Ismo Laitela | 25. kesäkuuta 2018 | 26. kesäkuuta 2018 | 280 000  |    |
| 9 | Valtaa ja vallattomuutta | Kari Taalasmaa | 25. kesäkuuta 2018 | 27. kesäkuuta 2018 | 274 000  |   |
| 10 | Oispa kaljaa | Kari Taalasmaa | 25. kesäkuuta 2018 | 28. kesäkuuta 2018 | – |   |
1 Keskikatsojamäärä ensiesityspäivänä televisiossa
Toinen tuotantokausi

Pihlajasadun toinen tuotantokausi esitettiin kesä–heinäkuussa 2019. Edellisestä kaudesta poiketen tarinat eivät keskity yksittäisiin henkilöihin vaan Salinien ja Sievisten perheisiin. Kaudella on mukana myös Hollywood-uraa tehnyt Jasper Pääkkönen, joka oli mukana sarjan kuvauksissa yhden päivän ajan. Hän lahjoitti saamansa 8000 euron palkkion kokonaisuudessaan Vihtijoen uoman kunnostukseen taimenten kutupaikaksi.
Toinen tuotantokausi > Juoni

Salinien jaksoissa Ulla löytää Aleksi Salinin auto-onnettomuudessa menehtyneen Hanna Salinin haudalta ja päätyy näyttämään Aleksille vaihtoehtoisen todellisuuden, jossa Aleksi on jälleen yhdessä Hannan kanssa ja pari on menossa naimisiin. Tulevat häät ja niiden valmistelut tuovat Helsinkiin myös pitkään Norjassa asuneen Sakun. Jukan ja Maaritin avioliitto vetelee viimeisiä, mikä on ajanut Maaritin, entisen alkoholistin, jälleen juomaan. Hanna ja Jukka tuntevat vetoa toisiinsa ja päätyvät viettämään yhteisen yön.
Sievisten jaksoissa Lasse Sievinen kohtaa asunnossaan paikalle saapuvan Ullan, ja kertoo tälle miettivänsä miten asiat olisivat menneet jos Paula-vaimo olisi vielä hengissä. Ulla kehottaa Lassea katsomaan kristallipalloon nähdäkseen toisen todellisuuden. Paula pyörittää menestynyttä kirjakustantamoa yhdessä tyttärensä Katrin kanssa ja Lasse työskentelee Pihlajakadun talonmiehenä. Perheen onnea horjuttaa Lassen ja Heli-tyttären ihastuminen talon uuteen asukkaaseen, Eva Tammiseen.
Toinen tuotantokausi > Jaksot

| Jakso | Nimi | Pääperhe | Julkaisu C Moressa | Ensiesitys MTV3:lla | Ikäraja | Katsojaluvut1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Unelma elää | Salinit | 24. kesäkuuta 2019 | 24. kesäkuuta 2019 |  | 356 000  |
| 2 | Paluu menneisyyteen | Salinit | 25. kesäkuuta 2019 | 25. kesäkuuta 2019 |  | 304 000  |
| 3 | Appia kyydissä | Salinit | 26. kesäkuuta 2019 |  | 329 000  |  |
| 4 | Umpitunnelissa näkyy valoa | Salinit | 27. kesäkuuta 2019 |   | 341 000  |  |
| 5 | Rakkauden haudalla | Salinit | 28. kesäkuuta 2019 |   | – |  |
| 6 | Majurin paluu | Sieviset | 1. heinäkuuta 2019 | 1. heinäkuuta 2019 |  | 315 000  |
| 7 | Hiipivä talkkari, pussaileva seksipommi | Sieviset | 1. heinäkuuta 2019 | 2. heinäkuuta 2019 |   | 352 000  |
| 8 | Lasse on syntinen Mooses | Sieviset | 1. heinäkuuta 2019 | 3. heinäkuuta 2019 |  | 280 000  |
| 9 | Upseeri, ei herrasmies | Sieviset | 1. heinäkuuta 2019 | 4. heinäkuuta 2019 |   | 298 000  |
| 10 | Lasse hajottaa, puuma kustantaa | Sieviset | 1. heinäkuuta 2019 | 5. heinäkuuta 2019 |  | – |
1 Keskikatsojamäärä ensiesityspäivänä televisiossa
Kolmas tuotantokausi

Pihlajasadun kolmas tuotantokausi esitettiin kesä–heinäkuussa 2020. Ensimmäinen jakso esitettiin MTV3-kanavalla 29. kesäkuuta 2020. Kauden päähenkilöinä olivat Inkeri Mertasen esittämä Dahlia Mustavaara ja Anneli Rannan Helena Kuula.
Kolmas tuotantokausi > Juoni

Ulla saa yhteisen illanvieton jälkeen Dahlia Mustavaaran katsomaan kristallipalloonsa. Vaihtoehtoisessa todellisuudessa Ullan ja Dahlian elämät ovat vastakohtaisia, kun Ulla elää varakasta elämää miehensä Uolevi Axelssonin kanssa ja Dahlia pyörittää kulmakauppaa Gunnarin kanssa. Mustavaarojen tyttäret ovat töissä palvelusväkenä Axelssoneilla. Axelssonien 
homoseksuaali Noel-poika on elänyt maailmalla yltäkylläistä elämää vanhempiensa rahoilla, seurustelee ranskankielisen Chirin kanssa ja palaa nyt takaisin Suomeen.
Vuosia ulkomailla ollut Helena palaa takaisin Suomeen tiedustellakseen Ullalta tietoja pojistaan Sebastianista ja Sergeistä. Vaihtoehtoisessa todellisuudessa Helena on edelleen onnellisesti naimisissa Aki Nikkisen kanssa. Sebastian on ammatiltaan poliisi ja Sergei menestynyt lakimies, mutta kärsii myös alkoholiongelmasta.
Kolmas tuotantokausi > Jaksot

| Jakso | Nimi | Päähenkilö | Julkaisu C Moressa | Ensiesitys MTV3:lla | Ikäraja | Katsojaluvut1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ryysynen ja kaksi Tuhkimoa | Dahlia Mustavaara | 26. kesäkuuta 2020 | 29. kesäkuuta 2020 |  | – |
| 2 | Prinssi ja puoli valtakuntaa? | Dahlia Mustavaara | 26. kesäkuuta 2020 | 30. kesäkuuta 2020 |  | 283 000  |
| 3 | Valehtelevat viettelijät | Dahlia Mustavaara | 26. kesäkuuta 2020 | 1. heinäkuuta 2020 |  | – |
| 4 | Musta Dahlia ja sen seitsemän älykääpiötä | Dahlia Mustavaara | 26. kesäkuuta 2020 | 2. heinäkuuta 2020 |  | – |
| 5 | Kuningatarten taistelu | Dahlia Mustavaara | 26. kesäkuuta 2020 | 3. heinäkuuta 2020 |  | – |
| 6 | Vihollinen vuoteessa | Helena Kuula | 3. heinäkuuta 2020 | 6. heinäkuuta 2020 |   | 266 000  |
| 7 | Vaarallisia suhteita | Helena Kuula | 3. heinäkuuta 2020 | 7. heinäkuuta 2020 |   | – |
| 8 | Petoksia | Helena Kuula | 3. heinäkuuta 2020 | 8. heinäkuuta 2020 |   | – |
| 9 | Kuoppia ja monttuja | Helena Kuula | 3. heinäkuuta 2020 | 9. heinäkuuta 2020 |    | – |
| 10 | Perheestä kaikki | Helena Kuula | 3. heinäkuuta 2020 | 10. heinäkuuta 2020 |    | – |
1 Keskikatsojamäärä ensiesityspäivänä televisiossa
Sarjan neljän ensimmäisen jakson tunnus
Erik Fosnes Hansen

Auður Ava Ólafsdóttir ja  Erik Fosnes Hansen (maaliskuussa 2011)
Erik Fosnes Hansen (s. 6. kesäkuuta 1965 New York, Yhdysvallat) on norjalainen kirjailija.
Hansen on syntynyt New Yorkissa ja julkaisi esikoisteoksen Falketårnet. 20-vuotiaana. Hänen tunnetuin teoksensa on hänen toinen romaaninsa Viimeiseen soittoon, joka itsenäisissä mutta koko ajan tiiviimmin toisiinsa liittyvissä seuraa yksittäisten muusikoiden elämää, joiden ura ja elämä päättyy Titanicilla. Kirja on käännetty ainakin kolmellekymmenelle kielelle. Sen tarinaa jatkaa Kertomuksia suojeluksesta. 1, Yö.
Hansen on julkaissut myös runoja ja osallistuu aktiivisesti kulttuurikeskusteluihin.
Hansen on Norjan akatemian jäsen. Fosnes Hansen on saanut Kirjanorjan seuran kirjallisuuspalkinnon vuonna 1990.
Hansen sai norjalaisessa lehdistössä huomiota heitettyään paperilla Edistyspuolueen norjalaisella radiokanavalla NRK P2:lla käydyn kiivaan keskustelun aikana.
Teokset

Falketårnet 1985
Salme ved reisens slutt 1990 (Viimeiseen soittoon )
Beretninger om beskyttelse 1998 (Beretninger om beskyttelse)
Underveis, prinsessa Märtha Louisen muotokuva 2001
Kokebok for Otto 2005
Løvekvinnen 2006
Et hummerliv 2016
Suomennetut teokset

Viimeiseen soittoon  ( Salme ved reisens slutt), suomentanut Tuula Tuuva. Otava, 1992. ISBN 951-1-11874-9.
Kertomuksia suojeluksesta. 1, Yö (Beretninger om beskyttelse), suomentanut Katriina Savolainen. Otava, 2000. ISBN 951-1-16129-6
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Erik Fosnes Hansen Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Kreikka  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Olympus (yritys)

| Olympus Corporation オリンパス株式会社 |
| --- | --- |

Tunnuslause:  "Your vision, our future."
Yritysmuoto:  Pörssiyhtiö
Osake:  TYO: 7733
ISIN:  JP3201200007
Perustettu:  12. lokakuuta 1919
Perustaja:  Takeshi Yamashita
Kotipaikka:   Shinjuku, Tokio, Japani
Toimiala:  elektroniikkateollisuus, optiikkateollisuus
Tuotteet:  kamerat, mikroskoopit, äänityslaitteet, lääketieteelliset laitteet
Liikevaihto:   847 105 miljardia ¥ (maaliskuu 2011)
Henkilöstö:  39 727 (maaliskuu 2011)
Kotisivu:  www.olympus-global.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Olympus Corporation (jap. オリンパス株式会社, Olympus kabushikigaisha) on japanilainen optiikkaan ja kuvantamiseen erikoistunut yritys. Olympus perustettiin vuonna 1919, ja sen pääkonttori sijaitsee Shinjukussa, Tokion prefektuurissa, Japanissa. Yhtiön Yhdysvaltain toiminnot on keskitetty Allentowniin, Pennsylvaniaan, Euroopan toiminnot puolestaan Hampuriin, Saksaan.
Historia

Yhtiö on perustettu vuonna 1919 ja se aloitti valmistamalla mikroskooppeja. Ensimmäisen kameransa yhtiö valmisti vuonna 1936.
2010-luvun alussa Olympus jäi kiinni yli 20 vuotta jatkuneesta 1,5 miljardin dollarin sijoitustappioiden piilottelusta ja oli vähällä tulla poistetuksi Tokion pörssistä.
Kesäkuussa 2020 Olympus ilmoitti luopuvansa 84 vuotta jatkuneesta kameratuotannostaan. Se myytiin Japan Industrial Partnersille. Kaupan arvoa ei kerrottu. Yhtiön mukaan markkinat ovat nopeasti pienentyneet älypuhelimien kehityksen myötä. Alkuvuodesta 2022 uusi yhtiö toi markkinoille Micro Four Thirds -koon uuden kameramerkin nimeltä OM System. Sen ensimmäinen kamerarunko on nimetty 50 vuotta aiemman kameran mukaisesti Olympus OM-1, mutta oikeus Olympus-nimen käyttöön ei tule jatkumaan.
Nykyään suurin osa yhtiön tuloista on peräisin lääketieteellisten ja tieteellisten laitteiden kuten mikroskooppien ja endoskooppien valmistuksesta.
Ääninauhureiden valmistus kuului vuoteen 2020 saakka kameroita valmistavaan liiketoimintayksikköön. Yhtiön valmistamia Zuiko-objektiiveja suunnitellaan jatkossa käytettäväksi jonkin toisen yrityksen valmistamissa kameroissa.
Lääketieteelliset tuotteet

Olympus valmistaa endoskooppeja, ultraäänilaitteita sekä puhdistus- ja desinfiointivälineitä.  Maailman ensimmäinen endoskooppi oli Olympuksen suunnitelema ja valmistama.
Tieteelliset kojeet

Olympus on perustamisestaan lähtien valmistanut mikroskooppeja ja muita optisia laitteita esimerkiksi lääketieteellisiin tarkoituksiin.
Kamerat

Olympus valmisti pitkään kameroita ja objektiiveja. Yhtiö esitteli ensimmäisen kameransa, Semi-Olympus I:n, vuonna 1936. PEN-kamerasarja oli Olympuksen ensimmäinen innovatiivinenselvennä malli, ja se julkaistiin vuonna 1959. Sillä pystyi kuvaamaan tavalliselle 36 kuvan filmille 72 kuvaa 18 x 24 mm:n koossa.
Kesäkuussa 2020 uutisoitiin Olympuksen myyvän kameraliiketoimintansa Japan Industrial Partnersille. Kaupan arvoa ei kerrottu. JIP muodosti uuden yhtiön nimeltä OM Digital Solutions. Alkuvuodesta 2022 uusi yhtiö toi markkinoille Micro Four Thirds -koon uuden kameramerkin nimeltä OM System. Sen ensimmäinen kamerarunko on nimetty 50 vuotta aiemman kameran mukaisesti Olympus OM-1, mutta oikeus Olympus-nimen käyttöön ei tule jatkumaan. Marraskuussa 2022 OMDS poisti Olympuksen merkin kaikista tuotteistaan ja korvasi sen OM Systemin merkillä.
Kamerat > Digitaaliset järjestelmäkamerat

Olympuksen järjestelmäkamerat perustuivat Four Thirds- ja enenevässä määrin Micro Four Thirds -standardiin. Olympuksen valmistamia kameraobjektiiveja myydään nimellä Zuiko.
Kamerat > Digitaaliset järjestelmäkamerat > Micro Four Thirds

Olympus PEN E-P1 (heinäkuu 2009)
Olympus PEN E-P2 (marraskuu 2009)
Olympus PEN E-PL1 (helmikuu 2010)
Olympus PEN E-PL2 (tammikuu 2011)
Olympus PEN E-P3 (kesäkuu 2011)
Olympus PEN E-PL3 (kesäkuu 2011)
Olympus PEN E-PM3 (kesäkuu 2011)
Kamerat > Digitaaliset järjestelmäkamerat > Four Thirds

Olympus E-1 (marraskuu 2003)
Olympus E-300 (joulukuu 2004)
Olympus E-500 (syyskuu 2005)
Olympus E-330 (tammikuu 2006)
Olympus E-400 (syyskuu 2006)
Olympus E-410 (huhtikuu 2007)
Olympus E-510 (kesäkuu 2007)
Olympus E-3 (marraskuu 2007)
Olympus E-420 (toukokuu 2008)
Olympus E-520 (kesäkuu 2008)
Olympus E-30 (marraskuu 2008)
Olympus E-620 (maaliskuu 2009)
Olympus E-450 (maaliskuu 2009)
Olympus E-600 (elokuu 2009)
Olympus E-5 (syyskuu 2010)
Kamerat > Kompaktikamerat (pokkari)

Olympus µ 760
Olympus VR-310
Kamerat > Filmikauden järjestelmäkamerat

1970- ja 1980-luvuilla Olympus oli parhaiten tunnettu pienikokoisista ja laadukkaista OM-sarjan järjestelmäkameroista.
Olympus OM-1 MD
Olympus OM-2
Olympus OM-2 SP
Olympus OM-3
Olympus OM-4T
Olympus OM-10
Olympus OM-20
Olympus OM-30
Olympus OM-40