stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kunnallisvaalit 2000
Tulokset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| äänestysaktiivisuus | 55,9 % | −5,4 |
| äänestäneet | 2 242 811 | −174 246 |
| hylättyjä ääniä | 18 687 | −20 618 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| puolue | valtuutetut | valtuutetut | äänet | äänet | äänet | äänet |
| puolue | valtuutetut | valtuutetut | lukumäärä | lukumäärä | osuus | osuus |
| Suomen Keskusta | 4 625 | +166 | 528 319 | +10 014 | 23,75 % | +1,9 |
| Suomen Sosialidemokraattinen Puolue | 2 559 | −184 | 511 370 | −72 192 | 22,99 % | −1,6 |
| Kansallinen Kokoomus | 2 028 | −139 | 463 493 | −50 820 | 20,84 % | −0,8 |
| Vasemmistoliitto | 1 027 | −101 | 219 671 | −26 741 | 9,88 % | −0,5 |
| Vihreä liitto | 338 | +46 | 171 707 | +22 373 | 7,72 % | +1,4 |
| Ruotsalainen kansanpuolue | 644 | −27 | 113 170 | −16 348 | 5,09 % | −0,4 |
| Suomen Kristillinen Liitto | 443 | +90 | 95 009 | +19 515 | 4,27 % | +1,1 |
| Perussuomalaiset | 109 | −29 | 14 712 | −7 287 | 0,66 % | −0,3 |
| Suomen Kommunistinen Puolue | 14 | –  | 10 460 | –  | 0,47 % | –  |
| Rauhan ja Sosialismin puolesta – Kommunistinen Työväenpuolue | 2 | −1 | 2 314 | −2 169 | 0,10 % | −0,1 |
| Remonttiryhmä | 5 | –  | 2 119 | –  | 0,10 % | –  |
| Eläkeläiset Kansan Asialla | 1 | −1 | 1 428 | −605 | 0,06 % | −0,0 |
| Vapaan Suomen liitto | 3 | −3 | 665 | −699 | 0,03 % | −0,0 |
| Vaihtoehtoväki | 0 | –  | 400 | –  | 0,02 % | –  |
| Kirjava "Puolue" – Elonkehän Puolesta | 0 | −1 | 11 | −863 | 0,00 % | −0,0 |
| Muut | 480 | +16 | 89 276 | +3 856 | 4,01 % | +0,4 |
| Yhteensä | 12 278 | −204 | 2 224 124 | −152 816 | 100 % | – |
Lähde: Oikeusministeriö
Ääniharavat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ehdokas | Puolue | Kunta | Äänimäärä | Osuus äänistä (%) |
| Zyskowicz Ben | KOK | Helsinki | 8813 | 3,9 |
| Soininvaara Osmo | VIHR | Helsinki | 5416 | 2,4 |
| Bryggare Arto | SDP | Helsinki | 5030 | 2,2 |
| Hiltunen Rakel | SDP | Helsinki | 4477 | 2,0 |
| Stenius-Kaukonen Mar | VAS | Tampere | 4462 | 5,3 |
| Krohn Irina | VIHR | Helsinki | 4084 | 1,8 |
| Taipale Ilkka | SDP | Helsinki | 3359 | 1,5 |
| Rihtniemi Suvi | KOK | Helsinki | 3115 | 1,4 |
| Ojala Outi | VAS | Helsinki | 3097 | 1,4 |
| Dahlberg Birgitta | RKP | Helsinki | 2980 | 1,3 |
Aiheesta muualla

Kunnallisvaalit 2000 (Tilastokeskus)
Doria.fi − Kunnallisvaalit 2000 tilastokeskuksen julkaisu
Kodin Pellervo

| Kodin Pellervo |
| --- | --- |
Kustantaja:  Pellervo-Media Oy
Levikki:  40 000
Päätoimittaja:  Anna Malk
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  11 kertaa vuodessa
Kieli:  suomi
Kodin Pellervo on suomalainen aikakauslehti. Lehteä mainostetaan koko perheen hyötylehtenä, ja sen kohderyhmä on yli 50-vuotiaat pariskunnat sekä 40-49-vuotiaat perheet,selvennä joissa asuu teini-ikäisiä. Lehden levikki on 42 119 (LT 2016). Lehden päätoimittaja on Anna Malk. Lehteä julkaisee ja kustantaa Pellervo-Media Oy, joka on Osuustoimintakeskus Pellervon osakkuusyhteisö.
Lehden painosmäärä on 40 000. Lehteä julkaisee ja kustantaa Pellervo-Media Oy, joka on Osuustoimintakeskus Pellervon osakkuusyhteisö.
Kodin Pellervon edeltäjänä oli vuoteen 1998 Pellervo-seuran julkaisema Pellervo, joka lehtiuudistuksen jälkeen eriytettiin vuonna 1999 kahdeksi lehdeksi: maataloutta käsitteleväksi Maatilan Pellervoksi ja yleisemmin kotia ja maaseutua käsitteleväksi Kodin Pellervoksi.[lähde? ]
Koptilainen kirjaimisto

| Koptilainen kirjaimisto |
| --- | --- |
 Piirtokirjoitus koptiksi ja arabiaksi Kairossa. Lainaus Johanneksen evankeliumista.
Tyyppi:  aakkosto
Aikakausi:  300-luvulta alkaen
Kirjoitussuunta:  vasemmalta oikealle
ISO 15924:  Copt, 204
Unicode-lohko:  2C80–2CFF 0370–03FF 102E0–102FF
Koptilainen kirjaimisto on koptin kielen kirjoittamiseen 200-luvulla kehitetty kirjoitusjärjestelmä. Se perustuu kreikkalaiseen aakkostoon, johon lainattiin joitakin kirjaimia demoottisesta kirjaimistosta kreikan kielestä puuttuvien äänteiden esittämiseen.
1300-luvulla arabian tullessa Egyptin valtakieleksi arabialainen kirjaimisto korvasi koptilaiset kirjaimet jokapäiväisessä käytössä. Koptilaiset kristityt ovat kuitenkin säilyttäneet koptin kielen ja sen aakkoston liturgisena kielenään.
Koptilaista kirjaimistoa on koptin lisäksi käytetty andaandin, kenzin ja nobiinin kirjoittamiseen.
Aakkoset

| Ison kirjaimen kuva | Pienen kirjaimen kuva | Iso kirjain | Pieni kirjain | Lukuarvo | Nimi | Kreikkalainen vastine | Äännearvo (IPA-translitterointi) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Ⲁ | ⲁ | 1 | Alpha | Α, α | a [a, ʔ, ʕ] |
|  |  | Ⲃ | ⲃ | 2 | Bēta | Β, β | b, w [β~w] |
|  |  | Ⲅ | ⲅ | 3 | Gamma | Γ, γ | g [ɡ] |
|  |  | Ⲇ | ⲇ | 4 | Delta | Δ, δ | d [d] |
|  |  | Ⲉ | ⲉ | 5 | Ei | Ε, ε | e [i, e] |
|  |  | Ⲋ | ⲋ | 6 | So | ϛ (stigma) | – |
|  |  | Ⲍ | ⲍ | 7 | Zēta | Ζ, ζ | z [z] |
|  |  | Ⲏ | ⲏ | 8 | Ēta | Η, η | ē / e [eː] |
|  |  | Ⲑ | ⲑ | 9 | Thēta | Θ, θ | th / t' [tʰ] |
|  |  | Ⲓ | ⲓ | 10 | Yota | Ι, ι | i [iː~j] |
|  |  | Ⲕ | ⲕ | 20 | Kabba | Κ, κ | k [k] |
|  |  | Ⲗ | ⲗ | 30 | Lola | Λ, λ | l [l] |
|  |  | Ⲙ | ⲙ | 40 | Me | Μ, μ | m [m] |
|  |  | Ⲛ | ⲛ | 50 | Ne | Ν, ν | n [n] |
|  |  | Ⲝ | ⲝ | 60 | Eksi | Ξ, ξ | ks |
|  |  | Ⲟ | ⲟ | 70 | O | Ο, ο | o [o] |
|  |  | Ⲡ | ⲡ | 80 | Pi | Π, π | p [p] |
|  |  | Ⲣ | ⲣ | 100 | Ro | Ρ, ρ | r [r] |
|  |  | Ⲥ | ⲥ | 200 | Sima | Σ, σ, ς | s [s] |
|  |  | Ⲧ | ⲧ | 300 | Taw | Τ, τ | t [t] |
|  |  | Ⲩ | ⲩ | 400 | Epsilon | Υ, υ | u / ou [uː] |
|  |  | Ⲫ | ⲫ | 500 | Fi | Φ, φ | ph / p' [pʰ] |
|  |  | Ⲭ | ⲭ | 600 | Khe | Χ, χ | kh [kʰ] |
|  |  | Ⲯ | ⲯ | 700 | Epsi | Ψ, ψ | ps |
|  |  | Ⲱ | ⲱ | 800 | Ōu | Ω, ω | ō / o [oː] |
|  |  | Ϣ | ϣ |  | Shay | (none) | sh / š [ʃ] |
|  |  | Ϥ | ϥ | 90 | Fay | Ϙ, ϙ (Koppa  (kreikassa vain numerona) | f [f] |
|  |  | Ϧ (Ⳉ) | ϧ (ⳉ) |  | Khay | – | x [x] |
|  |  | Ϩ | ϩ |  | Hōri | – | h [h, ħ] |
|  |  | Ϫ | ϫ |  | Janja | – | j / dzh [dʒ] |
|  |  | Ϭ | ϭ |  | Tshēma | Ϙ, ϙ (Koppa) (function) | q / tsh [kʲ, tʃ] |
|  |  | Ϯ | ϯ |  | Ti / De | – | ti / de [ti, de] |
|  |  | Ⳁ | ⳁ | 900 |  |  |  |
↑  Sahidin murteessa [i], Boharin murteessa [e].
↑  Vokaali /uː/ kirjoitetaan usein ⲟⲩ, ei yksinomaan ⲩ
↑  Ylimääräinen kirjain xai, Akhimin murteessa Ⳉ, ⳉ, Bohairin murteessa Ⳋ, ⳋ. Molemmat äännetään velaarisena frikatiivina /x/.
↑  Joidenkuiden tutkijoiden mukaan lausutaan [kʲ], toisten mukaan [tʃ].
↑  Sahidin murteessa [ti], Boharin murteessa [de].
Seuraavat kirjaimet ovat peräisin egyptiläisestä demoottisesta kirjaimistosta:
Kultasiipikerttuli

| Kultasiipikerttuli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kerttulit  Parulidae
Suku::  Kultakerttulit Vermivora
Laji::  chrysoptera
Kaksiosainen nimi
 Vermivora chrysoptera  (Linnaeus, 1766) 
Katso myös
   Kultasiipikerttuli Wikispeciesissä   Kultasiipikerttuli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kultasiipikerttuli (Vermivora chrysoptera) on kerttulien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kultasiipikerttuleita pesii Kanadan eteläosissa ja Yhdysvalloissa. Laji on muuttolintu ja talvehtii Keski-Amerikan eteläosissa ja Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Lajin kanta on pienentynyt ja se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.
Elinympäristö

Kultasiipikerttulit pesivät lehtensä pudottavissa metsissä, pensaikkoisilla laitumilla ja soilla. Muuttoaikoina kultasiipikerttuleita tavataan kaikenlaisilla metsämailla ja pensasaroilla.
Lisääntyminen

Kultasiipikerttuli pesii touko-kesäkuussa. Hyvin piilotettu pesä sijaitsee maassa.
Kynsihanhi

| Kynsihanhi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Suku::  Plectropterus
Laji::  gambensis
Kaksiosainen nimi
 Plectropterus gambensis  (Linnaeus, 1766) 
Alalajit
 P. g. gambensis (Linnaeus, 1766)  P. g. niger (Sclater, 1877) 
Katso myös
   Kynsihanhi Wikispeciesissä   Kynsihanhi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kynsihanhi (Plectropterus gambensis) on afrikkalainen sorsalintu.
Levinneisyys

Kynsihanhea tavataan suuressa osassa Saharan eteläpuolista Afrikkaa. Sen populaatio on suuri ja kannankehitys nouseva. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Elintavat

Kynsihanhi on osittain muuttolintu, ja se voi tehdä useiden satojen kilometrien vaelluksia. Se pesii kostean kauden lähellä tai sen aikana pareittain, mutta voi pesimäkauden aikana ruokailla pienissä ryhmissä. Pesinnän jälkeen kynsihanhet kerääntyvät parviin sulkasadon ajaksi. Sulkasato kestää noin 50 vuorokautta, ja koiraat saapuvat sulkimaan ennen naaraita. Lajia tavataan yleensä pienissä, alle 50 yksilön parvissa, mutta joskus se voi muodostaa suurempiakin parvia. Kynsihanhi käyttää ravinnokseen lähes pelkästään kasviravintoa, mutta voi joskus syödä hyönteisiä ja pieniä kaloja.
Kiekinkoski

Kiekinkoski on kuhmolainen kylä. Se sijaitsee 30-40 km päästä Kuhmon keskustasta. Kylä on pieni. Sen tunnetuin järvi on Hieta-Kiekki. Kiekinkoski sijaitsee Hukkajärventien varrella ja siellä on ympärivuotisasuntojen lisäksi myös mökkejä. Luonto on rikasta, Kiekinkoskella voi kalastaa ja metsästää. Koulubussi menee aamuisin ja iltapäivisin Kuhmon keskustaan. Naapurikyliä ovat Korkea ja Hukkajärvi.
Kazakstanin ja Yhdysvaltain suhteet

Kazakstanin ja Yhdysvaltain sijainti.   Kazakstan  Yhdysvallat
Kazakstanin ja Yhdysvaltain suhteilla tarkoitetaan Amerikan yhdysvaltojen ja Kazakstanin tasavallan kahdenvälisiä suhteita. Yhdysvalloilla on suurlähetystö Astanassa ja Kazakstanilla Washington DC:ssä.
Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Yhdysvalloista tuli 25. joulukuuta 1991 ensimmäinen Kazakstanin itsenäisyyden tunnustanut valtio. Yhdysvallat avasi suurlähetystön Almatyyn tammikuussa 1992 ja siirsi sen Astanaan vuonna 2006.
Vuonna 2015 tehdyn U.S. Global Leadership -raportin mukaan 9 prosenttia kazakstanilaisista hyväksyi Yhdysvaltain globaalin johtajuuden. 52 prosenttia olivat sitä vastaan ja 39 prosenttia eivät osanneet sanoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kazakstanin ja Yhdysvaltain suhteet Wikimedia Commonsissa
Kim Kyong-hun

Kim Kyong-hun (s. 15. heinäkuuta 1975 Hanam) on eteläkorealainen taekwondoin ja olympiavoittaja. Hän voitti olympiakultaa taekwondon yli 80 kilon sarjassa Sydneyssä vuonna 2000. MM-kisoissa hän voitti pronssia alle 76 kg:n sarjassa 1997 ja alle 84-kiloisissa 2001. Hän voitti Aasian-mestaruuden 76 kg:n painoluokassa 1996 ja kultaa Aasian kisojen alle 84 kg:n sarjassa 2002.
Aiheesta muualla

Kim Kyong-hun Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Kiekko-Salamat

Kiekko-Salamat voi viitata seuraaviin urheiluseuroihin:
Porin Kiekko-Salamat
Varkauden Kiekko-Salamat
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kiekko-Salamat”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kortejärvi (Lempäälä)

| Kortejärvi |
| --- | --- |
 Kortejärven pohjoisosaa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Lempäälä
Koordinaatit:  61°24′57″N, 23°44′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue‎ (35.21)
Laskuoja:  Kortejärvenoja 
Järvinumero:  35.216.1.008 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,1 m 
Rantaviiva:  1,164 km 
Pinta-ala:  0,0221 km² 
 fiKortejärvi 
Kortejärvi  on Pirkanmaalla Lempäälän Sääksjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Kortejärvi on osa Härmälänojan valuma-aluetta.
Maantietoa

Järvi on 550 metriä pitkä, 50 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Se sijaitsee metsässä aivan Sääksjärven itäpuolella olevalla kapealla suolla. Siihen laskee kaakosta oja Kortejärvennotkosta ja toinen oja Ammejärvenniityltä, missä sijaitsee Ammejärvi. Kortejärven laskuoja on nimeltään Kortejärvenoja ja se lähtee järven pohjoispäästä. Se kulkee suoraksi kaivettuna seuraten Sipilän asuinalueen reunaa ja kääntyy lopuksi Säksjärveen Sipilän pohjoispuolella. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja se on suota. Järvi on autio, mutta sen eteläpäähän ja pohjoispäähän tulee polut, joista pohjoisin vie Ammejärven laavulle ja nuotiopaikalle.
Kovarianssifunktio

Kovarianssifunktio on todennäköisyyslaskennassa, erityisesti stokastiikassa ja tilastotieteessä käytettävä riippuvuuden määrän ilmaisemiseen käytettävä mitta. Stokastisissa prosesseissa, jotka muistuttavat esimerkiksi aikasarjoja, käytetään autokorrelaatiota prosessin sisäisen riippuvuuden mittaamiseksi. Satunnaiskentissä, jotka muodostetaan moniston  \mathbb {R} ^{n} avulla, satunnaismuuttujien välillä olevan riippuvuuden määrää mitataan spatiaalisen autokorrelaation avulla. Riippuvuutta ilmaisevan kovarianssifunktion rinnalla käytetään myös korrelogrammia ja variogrammia.
Määritelmä > Kovarianssin määritelmä

Kahden satunnaismuuttujan  X ja  Y välinen riippuvuus määritellään kovarianssin avulla. Kovarianssi merkitään ja määritellään
Lausekkeet voidaan kertoa auki
Koska odotusarvo  E on lineaarinen operaattori ja jos sen arvot merkitään  E[X]=\mu _{X} ja  E[Y]=\mu _{Y}, saadaan
Määritelmä > Satunnaiskentän kovarianssi

Satunnaiskenttien kohdassa  x olevat tai indeksillä  x merkityt satunnaismuuttujat voidaan esittää merkinnällä
Silloin merkinnät  Z(x) ja  Z(y) tarkoittavat eri pisteissä  x ja  y olevia satunnaismuuttujia. Näiden välinen riippuvuus on ollut tapana merkitä
Käytännön sovelluksissa, jollainen on esimerkiksi geostatistiikka, satunnaiskenttiä  Z(x) ovat esimerkiksi maaston alueita ( x\in \mathbb {R} ^{2}) tai maanalaisia tilavuuksia ( x\in \mathbb {R} ^{3}). Tutkittavaa ilmiötä vastaavan matemaattisen satunnaiskentän stationäärisyys voi olla niin vahvaa, että kovarianssi riippuu pelkästään joko pisteiden välisestä etäisyydestä tai etäisyyden suuntavektorista. Tällaisissa tapauksissa kovarianssin arvot ovat esimerkiksi etäisyyden ja suunnan funktioita  \sigma (h,\alpha ) tai pelkästään etäisyyden funktioita  \sigma (h). Tämän tyyppisiä kovariansseja kutsutaan kovarianssifunktioiksi ja niitä merkitään  \sigma :n sijasta tavallisesti  C(h).
Ominaisuuksia > Peruspiirteet

Jos satunnaismuuttujan varianssin arvo merkitään  \sigma ^{2}(X)=\sigma ^{2}, niin satunnaismuuttujan kovarianssi itsensä kanssa on  \sigma (X,X)=E[XX]-\mu _{X}\mu _{X}=E[X^{2}]-\mu ^{2}=\sigma ^{2} (varianssin määritelmän mukaan). Satunnaiskentissä, jossa satunnaismuuttujien riippuvuus heikkenee etäisyyden kasvaessa, on yleensä suurin riippuvuus lähekkäin sijaitsevilla satunnaismuuttujilla. Kovarianassifunktiossa tämä tapahtuu etäisyysarvoilla nolla eli  C(0), jolloin kovarianssi saa varianssin arvon eli  C(0)=\sigma ^{2}.
Monesti halutaan, vaikka kokeellisesti eli tilastollisesti määritellyt kovarianssien arvot ovat tietyillä etäisyyksillä negatiivisia, kovarianssifunktion olevan positiividefiniitti eli  C(h)\geq 0. Mikäli negatiivisia riippuvuuksia löytyy, tarkoittaa se, että toisen satunnaismuuttujan arvot vähenisi kun toisen kasvaisi, ja päinvastoin. Tämä on luonnonsovelluksissa harvinaista, mutta taloussovelluksissa yleisempää.
Satunnaiskentissä riippuvuus yleensä heikkenee etäisyyden kasvaessa. Jos riippuvuuden heikkeneminen ja etäisyyden kasvaminen on koko ajan samansuuntaista, on kovarianssi etäisyyden suhteen vähenevä funktio. Kovarianssifunktion maksimi eli varianssi saavutetaan silloin origossa  C(0)=\sigma ^{2}.
Ominaisuuksia > Stationäärisyysoletuksien vaikutuksia

Satunnaiskentän vahva stationäärisyys takaa kaikille satunnaismuuttujille saman jakauman, samat momentit ja satunnaismuuttujien moniulotteiset jakaumat ovat invariantit paikan valinnalle. Nämä ehdot takaavat myös kovarianssifunktiolle saman arvon samalla etäisyydellä olevalle satunnaismuuttujaparille. Jos niiden toinen momentti on lisäksi äärellinen, on niillä äärellinen odotusarvo, joka on vakio, ja kovarianssifunktion arvo riippuu vain erotusvektorista. Tällaisia ideaalisia satunnaiskenttiä ei luonnosta kuitenkaan löydy.
Satunnaiskentän heikko stationäärisyys ei takaa samaa moniulotteista jakaumaa, joka on invariantti paikan valinnalle. Satunnaiskentän kaikilla satunnaismuuttujilla on kuitenkin äärellinen odotusarvo  E[Z(x)]=\mu  ja toinen momentti  E[Z(x)^{2}]. Kovarianssifunktio riippu vain etäisyysvektorista. Muita satunnaiskentän ominaisuuksia ei taata. Niiden seurauksena satunnaiskentän varianssi on vakio  \sigma ^{2}=C(0) ja korrelogrammi on rajoitettuna olemassa
Kovarianssifunktio on näiden lisäksi etäisyysvektorin suhteen symmetrinen eli  C(h)=C(-h) ja sen arvot ovat  |C(h)|\leq C(0). Kaikki edellä kerrotut vahvan ja heikon stationäärisyyden ominaisuudet ovat voimassa Gaussisella satunnaiskentällä.
Heikkokin stationäärisyys on käytännän kannalta erittäin vahva oletus ja tulee harvoin täytyttyä. Siksi on kehitetty sovelluksia varten sellainen stationäärisyysehto, jossa odotusarvo voi vaihdella ja toinen momentti voi olla ääretön.
Satunnaiskentän sisäinen stationäärisyys on määritelty niin, ettei kovarianssia voi käyttää, sillä se muuttuu negatiiviseksi. Kovarianssifunktion sijasta käytetään näissä tapauksissa variogrammia.
Kovarianssin estimaattori

Yleensä kovarianssifunktio määritetään tutkimuskentältä  z(x) määritetyistä näytteistä  z_{i}. Aluksi tulee kovarianssifunktion määrittelyssä huomioida sekä etäisyys että suunta, joista muodostetaan omat luokat ja joiden kovarianssit lasketaan luokittain. Jos kovarianssi on kuitenkin samanlainen eri suunnissa, voidaan eri suuntien etäisyydet yhdistää samaan etäisyysluokkaan. Kullekin etäisyysluokalle  h_{k}lasketaan sitten kovarianssien arvot
Kun kaikki etäisyysluokat  h_{k} on määritetty, sovitetaan niihin kovarianssifunktion lauseke niin, että käyrä kulkee mahdollisimman lähellä kaikkia estimoituja etäisyysluokkien kovarianssiarvoja. Tätä käyrää kutsutaan kokeelliseksi eli empiiriseksi kovarianssifunktioksi.
Kongo

Kongo tai Congo voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Maantieteellisiä alueita > Nykyiset valtiot

Kongon tasavalta, valtio Keski-Afrikassa, tunnetaan myös pääkaupunkinsa mukaan nimellä Kongo-Brazzaville
Kongon demokraattinen tasavalta, valtio Keski-Afrikassa, tunnetaan myös pääkaupunkinsa mukaan nimellä Kongo-Kinshasa, entinen Zaire (1971–1997)
Maantieteellisiä alueita > Entisiä maita ja valtioita

Kongon kuningaskunta, valtio joen alajuoksulla 1300-luvulta 1800-luvulle
Ranskan Kongo, Ranskan siirtomaa 1882–1910
Ranskan Keski-Afrikka, (tunnettiin myös nimellä Ranskan Kongo), Ranskan siirtomaa 1910–1958
Kongon vapaavaltio, Belgian kuningas Leopold II:n henkilökohtainen siirtomaa 1885–1908
Belgian Kongo, Belgian siirtomaa 1908–1960
Maantieteellisiä alueita > Muita maantieteellisiä kohteita

Kongo eli Kongojoki, joki keskisessä Afrikassa
Kongon allas, Kongojoen valuma-alue
Henkilöitä

Cheick Kongo, Cheick Guillaume Ouedraogo (s. 1976), ranskalainen vapaaottelija ja potkunyrkkeilijä
Muita

Kongō, Japanin laivaston taisteluristeilijä
Kongō, useita Japanin laivaston alusluokkia
kongot, keskiafrikkalainen kansa
kongo, Afrikassa puhuttava nigeriläis-kongolainen kieli
Kongo (Congo), Michael Crichtonin romaani vuodelta 1980
Congo, Crichtonin romaaniin perustuva elokuva vuodelta 1995
congo, eräs panamalainen musiikin tyylilaji
soukous, kongolainen populaarimusiikkityyli, joka tunnetaan joskus nimellä ”congo”
Congo, tauluja maalannut simpanssi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kongo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kim Kuusi

| Kim Kuusi |
| --- | --- |
 Kim Kuusi heinäkuussa 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. joulukuuta 1947 (ikä 76) Helsinki
Ammatti:  säveltäjä
Puoliso:  Maija Kuusi
Muusikko
Levy-yhtiöt:  Love Records, Finnlevy
Palkinnot
 Elämäntyöpalkinto Musiikki & Media tapahtumassa. 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kim Olavi Kuusi (s. 28. joulukuuta 1947 Helsinki) on suomalainen säveltäjä ja vuodesta 2011 Teoston hallituksen puheenjohtaja. Hän on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri.
Hän ja hänen yrityksensä Musicmakers Oy on erikoistunut mainosmusiikin tekemiseen. Yritys on alallaan Suomen suurimpia. Kuusi perusti yrityksen Esa Niemisen kanssa 1980. Musicmakersin Tähtitorni-levymerkille levyttivät 1980-luvulla muun muassa Maarit Hurmerinta, Paula Koivuniemi ja Jussi Raittinen. Julkaisuja jatkettiin uudelleen 2000-luvulla Plastinka-levymerkillä, jonka vetäjinä toimivat Kuusen lisäksi Kalle Chydenius, Leri Leskinen ja  Vellu Maurola (Slow). Plastinkan nimekkäimpiä artisteja ovat Rajaton, Kemopetrol ja Petteri Sariola.
Kuusi valmistui kauppatieteiden maisteriksi Helsingin Kauppakorkeakoulusta, jossa toimi myös opettajana vuoteen 1975. Opiskelun ohessa Kuusi oli mukana perustamassa Ryhmäteatteria, jonka säveltäjänä ja muusikkona hän toimi 1969–1973. Samaan aikaan hän toimi myös Pihasoittajat-yhtyeessä, jolle hän sävelsi muun muassa Suomea Euroviisuissa vuonna 1975 edustaneen kappaleen ”Viulu-ukko”.
Euroviisumenestyksen kannustamana Kuusi siirtyi aluksi freelance-musiikkituottajaksi Love Recordsiin ja vuosiksi 1978–1979 Finnlevyn kotimaisen tuotannon johtajaksi. Kuusi on toiminut Idols-ohjelman toisen tuotantokauden (2005) päätuomarina. Kuusi sai pitkästä urastaan Elämäntyöpalkinnon Musiikki & Media -tapahtumassa lokakuussa 2017.
Kim Kuusen vaimo on Kustannusosakeyhtiö Otavan  myynti- ja markkinointijohtaja Maija Kuusi. Kim Kuusi on vaimonsa kautta myös Laura Närhen isäpuoli. Hänen appensa oli levymoguli Mosse Vikstedt. Hänen veljiään ovat elokuvaohjaaja Janne Kuusi ja juristi Kai Kuusi.
Aiheesta muualla

Wikman, Lasse: Elämäntapana musiikki Suomen musiikintekijät.  22.10.2013. Viitattu 24.1.2021.
Mattlar, Mikko: Teoston puheenjohtaja Kim Kuusi sävelsi yhden Suomen menestyneimmistä euroviisukappaleista, ja siksi hän päätti panostaa musiikkiin Helsingin Sanomat.  24.12.2017. Viitattu 24.1.2021.
Kiipeilyteline

Köysistä rakennettu kiipeilyteline lasten käytössä.
Kiipeilyteline on liikuntaan ja leikkimiseen tarkoitettu rakennelma, jossa voi kiipeillä. Yksinkertaisimmillaan se on puusta tehty teline, johon on kiinnitetty esimerkiksi köysiä. Kiipeilytelineitä on usein leikkipuistoissa sekä koulujen ja päiväkotien pihoilla. Kiipeilytelineitä on yhdistetty muun muassa liukumäkien kanssa.
Kiipeilytelineitä valmistavat esimerkiksi Lappset, kotimainen leikkivälineiden valmistaja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiipeilyteline Wikimedia Commonsissa