stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Islanti olympialaisissa
Mitalit olympialaisittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Olympialaiset | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä | Sija |
1912  1912 Tukholma: 0
1936  1936 Berliini: 0
1948  1948 Lontoo: 0
1952  1952 Helsinki: 0
| 1956  1956 Melbourne | 0 | 1 | 0 | 1 | 31 |
1960  1960 Rooma: 0
1964  1964 Tokio: 0
1968  1968 Mexico City: 0
1972  1972 München: 0
1976  1976 Montreal: 0
1980  1980 Moskova: 0
| 1984  1984 Los Angeles | 0 | 0 | 1 | 1 | 43 |
1988  1988 Soul: 0
1992  1992 Barcelona: 0
1996  1996 Atlanta: 0
| 2000  2000 Sydney | 0 | 0 | 1 | 1 | 71 |
2004  2004 Ateena: 0
| 2008  2008 Peking | 0 | 1 | 0 | 1 | 73 |
2012  2012 Lontoo: 0
2016  2016 Rio de Janeiro: 0
2020  2020 Tokio: 0
| Yhteensä | 0 | 2 | 2 | 4 | 118 |
Lähteet:
Olympiamitalistit

| Mitali | Nimi | Vuosi | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 Hopeaa | Vilhjálmur Einarsson | 1956  1956 Melbourne |  Yleisurheilu | Miesten kolmiloikka |
| 3 Pronssia | Bjarni Friðriksson | 1984  1984 Los Angeles |  Judo | Miesten 95 kg |
| 3 Pronssia | Vala Flosadóttir | 2000  2000 Sydney |  Yleisurheilu | Naisten seiväshyppy |
| 2 Hopeaa | KäsipallomaajoukkueSturla Ásgeirsson Arnór Atlason Logi Eldon Geirsson Snorri Steinn Guðjónsson Hreiðar Guðmundsson Róbert Gunnarsson Björgvin Páll Gustavsson Ásgeir Örn Hallgrímsson Ingimundur Ingimundarson Sverre Andreas Jakobsson Alexander Petersson Guðjón Valur Sigurðsson Sigfús Sigurðsson Ólafur Stefánsson | 2008  2008 Peking |  Käsipallo | Miesten turnaus |
Lähteet:
Suomusiimalevät

| Suomusiimalevät |
| --- | --- |
 Pyramimonas sp.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Chlorophyta
Luokka::  Suomusiimalevät Prasinophyceae  T. Christensen ex Ø. Moestrup & J. Throndsen
Katso myös
   Suomusiimalevät Wikispeciesissä   Suomusiimalevät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomusiimalevät on luokka yksisoluisia viherleviä, jonka lajit elävät sekä meri- että makeassa vedessä. Hyvin tutkittuja sukuja ovat muun muassa Ostreococcus ja Micromonas. Suomusiimalevät ovat morfologisesti monipuolisia. Niillä ovat yksinkertaiset, yhden viherhiukkasen ja mitokondrion, sisältävät solurakenteet. Luokan lajien genomit ovat suhteellisesti pieniä verrattuna muihin aitotumaisiin (noin 12 Mbp Ostreococcusella ja 21 Mbp Micromonasalla).
Ekologia

Suomusiimalevät ovat Prasinovirus-suvun ja Reoviridae-heimon tartunnan alaisena. On arvioitu että noin 2–10 prosenttia Micromonas pusilla-populaatiosta kuolee joka päivä virusten takia.selvennä
Suuri-Juminen

| Suuri-Juminen |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Lapinlahti
Koordinaatit:  63°26′54″N, 27°49′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järveen tulevat joet:  Petäysjoki Vuorisjoki
Laskujoki:  Välijoki
Järvinumero:  04.635.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,1 m 
Rantaviiva:  28,68 km 
Pinta-ala:  3,82 km² 
Tilavuus:  0,012 km³ 
Keskisyvyys:  3,2 m 
Suurin syvyys:  15,1 m 
Saaria:  Kaimosaari Pienet Kaimosaaret Sälevänsaari
 fiSuuri-Juminen 
Suuri-Juminen on matalahko, suurelta osin kulttuurimaiseman reunustama järvi Lapinlahden koillisosassa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 3,8 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 62 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Suuri-Juminen muodostuu lounaisesta, kaakkoisesta ja pohjoisesta vesialueesta, joten pohjoisesta katsoen se muistuttaa etäisesti y-kirjainta. Järven ulottuvuus kaakkoisimman lahden pohjukasta luoteisosan Vihtorinlahden rantaan on 3,9 kilometriä. Usean kymmenen hehtaarin laajuinen Jysmänniemi jakaa järven eteläosan lounaiseen ja kaakkoiseen vesialueeseen. Noin neljätoista hehtaaria Suuri-Jumisen alasta on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin alue sijaitsee Jysmänniemen itäpuolella. Toinen syvänne sijaitsee järven pohjoisosassa, mutta järven pohjoisin osa on matalaa, kuten myös lounaisin osa.
Suuri-Jumisen isoimmat saaret sijaitsevat järven matalassa lounaisosassa. Isoin on Kaimosaari (noin 8 ha) ja sen länsipuolinen Pienet Kaimosaaret (noin 5 ha). Järven koillisosassa sijaitsee Sälevänsaari (noin 3 ha). Järven kaakkoisosan isoin saari on Pitkäsaari (noin 1,5 ha). Keskellä järveä sijaitsee Vattusaari (noin 2 ha). Järven itärannan tuntumassa sijaitsee noin kymmenhehtaarinen Kärjensaari, joka jatkaa itärannan Seikanniemeä. Suuri-Jumisen ranta-alueella on sekä metsää että viljeltyä kulttuurimaisemaa. Maasto kohoaa Jysmänniemellä noin 125 merenpinnan yläpuolelle.
Suuri-Jumiseen virtaa Vuorisjoki lännestä ja Petäysjoki luoteesta. Suuri-Juminen kääntyy alavirtaan Kärjensaaren koillispuolelta, josta alkaa noin puolitoista kilometriä pitkä Välijoki, joka laskee Pieni-Jumiseen (97,5 metriä mpy). Matalan ja vähävetisen Pieni-Jumisen kautta Suuri-Jumisen vedet virtaavat Suuri-Jumisen eteläpuolitse virtaavaa mutkaista Syvärinjokea ja laskevat Syvärin (95,5 metriä mpy) luoteiskolkkaan.
Suuri-Jumisen vesitilavuus on 11 997 000 kuutiometriä.
Suuri-Juminen (04.635.1.005) kuuluu Syvärinjoen valuma-alueeseen (04.635), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Syvärin alue (04.63) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Suuri-Juminen on Syvärinjoen valuma-alueen laajin vakavesi. Toiseksi laajin Vuorinen. Alueeseen kuuluu 23 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, niistä viisitoista on alle kymmenen hehtaarin laajuisia.
Ole-Kristian Tollefsen

| Ole-Kristian Tollefsen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. maaliskuuta 1984 (ikä 40) Oslo, Norja
Kansalaisuus:   Norja
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  85 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2005–2017
Seurat:  Lillehammer IHK (NEL),   Syracuse Crunch (AHL),   Columbus Blue Jackets (NHL),   Philadelphia Flyers (NHL),   Grand Rapids Griffins (AHL)   Modo (Elitserien) Färjestad BK (Elitserien)
NHL-varaus:  65. varaus, 2002 Columbus Blue Jackets
Ole-Kristian Tollefsen (s. 29. maaliskuuta 1984 Oslo, Norja) on norjalainen uransa päättänyt jääkiekkopuolustaja. Hän edusti viimeksi kaudella 2016–2017 Elitserienin Färjestadia. Tollefsen on hyvin fyysinen pelaaja ja on kerännyt neljällä eri kaudella yli 100 jäähyminuuttia.
Ura

Tollefsen pelasi ensimmäiset miesten pelinsä jo 16-vuotiaana Norjan Elitserienissä, Lillehammer IHK:n riveissä kaudella 2000–2001, mutta ensimmäisen täyden kauden seuraavalla kaudella. Kesällä 2002 Columbus Blue Jackets varasi Tollefsenin kolmannella kierroksella NHL:n varaustilaisuudessa. Hän pelasi vuodet 2002–2004 WHL-juniorisarjan Brandon Wheat Kingsissä.
Kesällä 2004 Columbus teki kolmen vuoden tulokassopimuksen Tollefsenin kanssa. Kauden 2004–2005 hän pelasi vielä Columbuksen farmijoukkueessa AHL:n Syracuse Crunchissa, mutta kaudella 2005–2006 hän pääsi pelaamaan viisi ottelua myös Columbuksessa NHL:ssä. Seuraavat kolme kautta Tollefsen pelasi vakituisesti Columbuksen NHL-kokoonpanossa. Kaudella 2008–2009 Tollefsen ei pystynyt pelaamaan kuitenkaan kuin 19 ottelua loukkaantumisten takia. Maaliskuussa 2009 hänen polvensa leikattiin. Tollefsen siirtyi kesällä 2010 Philadelphia Flyersiin, jonka kanssa teki vuoden sopimuksen.
Loukkaantumiset vaivasivat Tollefsenia edelleen kaudella 2009–2010. Philadelphia kauppasi hänet ja viidennen kierroksen varausoikeuden (vuoden 2011 varaustilaisuudessa) helmikuussa 2010 Detroit Red Wingsiin vaihdossa Ville Leinoon. Tollefsen pelasi alkukauden aikana vain 18 ottelua. Loppukaudella hän ei päässyt pelaamaan NHL:ssä, vaan pelasi Red Wingsin farmijoukkueessa AHL:n Grand Rapids Griffinsissä. Kaudeksi 2010–2011 Tollefsen siirtyi Elitserienin Modoon.
Tollefsen pelasi Modossa kaksi kautta. Ensimmäisellä kaudellaan hän teki vain kolme pistettä, mutta toisella kaudella pisteitä tuli 11. Tollefsen oli myös kaudella 2011–2012 Modon kapteeni. Kaudeksi 2012–2013 hän siirtyi 2+1-vuotisella sopimuksella Färjestadiin, joka etsi Jonas Frögrenin korvaavaa puolustavaa puolustajaa.
Maajoukkue

Tollefsen on pelannut kolmet alle 20-vuotiaiden MM-kilpailut ja kahdet miesten MM-kilpailut, kaikki 1. divisioonassa.
Hän oli mukana myös Vancouverin olympialaisissa 2010. Olympialaisten ottelussa Slovakiaa vastaan hän taklasi Ľuboš Bartečkoa päähän, jolloin Bartečko kaatui ja löi takaraivonsa jäähän. Bartečkon päähän tuli verta vuotava haava ja hän menetti tajuntansa. Tollefsen sai myöhemmin Kansainväliseltä jääkiekkoliitolta kolmen kansainvälisen ottelun pelikiellon.
Stormy Daniels

| Stormy Daniels |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 17. maaliskuuta 1979 (ikä 45)
Pornonäyttelijä
Taiteilijanimet:  Stormy Waters
Aktiivisena:  2002–2009
Elokuvien määrä:  128
Silmien väri:  Sininen
Hiusten väri:  Vaalea
Mitat:  80F-66-91 cm
Pituus:  170 cm
Paino:  57 kg
Palkinnot
 AVN (2004, 2006, 2007, 2008) CAVR (2005, 2006) FAME (2006, 2007) XRCO (2006, 2008) XBIZ (2008) 
Aiheesta muualla
Kotisivut
IMDb
Stormy Daniels (oik. Stephanie Gregory Clifford, s. 17. maaliskuuta 1979 Baton Rouge, Louisiana) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä ja elokuvaohjaaja. Hänellä on muun muassa irlantilaisia sukujuuria.
Daniels aloitti uransa pornoalalla vuonna 2002. Saman vuoden syyskuussa hän allekirjoitti sopimuksen Wicked Picturesin kanssa. Hän on voittanut useita AVN-palkintoja. Daniels oli vuoden 2006 Sexhibition-messujen päävieras. Samana vuonna hänet palkittiin Anna Malle -palkinnolla saavutuksistaan aikuisviihteen alalla. Hän oli helmikuun 2007 Penthouse Pet ja tuli nimetyksi vuosisadan Penthouse Petiksi vuonna 2018.
Daniels on puhunut lähtemisestä ehdolle Yhdysvaltain senaattiin prostituutioon sotkeutuneen konservatiivi David Vitterin vastustajana.
Vuonna 2018 Daniels julkaisi muistelmateoksensa Full Disclosure, jossa kertoi olleensa sukupuoliyhteydessä Donald Trumpin kanssa vuonna 2006. Trumpin lakimies Michael Cohen maksoi Danielsille 130 000 dollaria juuri ennen vuoden 2016 presidentinvaaleja, jotta tämä ei paljastaisi asiaa tiedotusvälineille. Trump myönsi korvanneensa kuluja Cohenille. Daniels on antanut asiasta haastatteluja muun muassa 60 Minutes -ohjelmaan ja esiintynyt Saturday Night Live -ohjelman Trump-aiheisessa sketsissä.
Vuonna 2019 Daniels ilmoitti olevansa biseksuaali.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut (englanniksi)
Stormy Daniels Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Luettelo Kuuban presidenteistä

Tämä on luettelo Kuuban presidenteistä vuodesta 1902 nykypäivään asti.
Kuuban nykyinen presidentti (jota kutsutaan virallisesti valtioneuvoston puheenjohtajaksi vuoden 1976 perustuslain mukaan) on Miguel Díaz-Canel, 19. huhtikuuta 2018 alkaen.
Suuri-Kivistö

| Suuri-Kivistö |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Ruokolahti
Koordinaatit:  61°26′26″N, 28°38′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järvinumero:  04.129.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90,5 m 
Rantaviiva:  8,74 km 
Pinta-ala:  1,25 km² 
Tilavuus:  0,00558 km³ 
Keskisyvyys:  4,5 m 
Suurin syvyys:  22,6 m 
 fiSuuri-Kivistö 
Suuri-Kivistö on kahdesta altaasta koostuva metsäjärvi Ruokolahden luoteisosassa Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Etäisyys Imatralta on 30 kilometriä pohjoisluoteeseen.
Maantiede

Suuren-Kivistön ulottuvuus etelästä pohjoiseen on kaksi kilometriä. Järven pohjoisen osan nimi on Suuri-Kivistö ja eteläisen osan Pieni-Kivistö. Osia erottaa järven länsirannalta itään pistävä puolisen kilometriä pitkä Kivistönniemi ja yhdistää niemen itäpuolinen Kivistönsalmi. Järven lahdet ovat loivasti kaareutuvia ja suiltaan avoimia. Pieni-Kivistö kattaa noin kolmanneksen järvikokonaisuuden pinta-alasta. Noin kymmenesosa Suuresta-Kivistöstä (ml. Pieni-Kivistö) on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin alue, 20–23 metriä, sijaitsee järven keskiosassa Kivistönniemen pohjoispuolella. Pienen-Kivistön syvin kohta on kymmenen metriä. Järven pohjoiset ja luoteiset osat ovat matalia.
Suuren-Kivistön ainoa saari on järven etelärannan läheisyydessä sijaitseva noin seitsemän aaria laaja Mertasaari. Järven rannoilla on jonkin verran pientaloja. Suureen-Kivistöön laskee useita suo-ojia, etenkin sen pohjoispuolella sijaitsevalta Leviänlahdensuolta. Kartan perusteella Suuren-Kivistön itäpuoliset pienehköt järvet laskevat sen koilliskolkkaan Tetrilammen (90,6 metriä mpy) kautta. Suuren-Kivistön länsirannalta alkaa nimetön lasku-uoma, joka virtaa länteen Kaidanjärveen (89,0 metriä mpy). Suuren-Kivistön ja Kaidanjärven välinen kannas on noin 350 metriä leveä.
Suuren-Kivistön vesitilavuus on 5 583 000 kuutiometriä.
Suuri-Kivistö (04.129.1.008) kuuluu Myllyjoen-Vehkajärven valuma-alueeseen (04.129), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pihlajaveden–Kokonselän alue (04.12) ja ensimmäinen jakovaihe on Suur-Saimaan alue (04.1). Suuri-Kivistö on toiseksi laajin Myllyjoen-Vehkajärven valuma-alueen kahdeksastatoista vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Vehkajärvi ja kolmantena tulee Kaidanjärvi, jota seuraa Valkjärvi.
Iso-Katumainen

| Iso-Katumainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°15′01″N, 25°40′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen pohjoisosan alue (14.43)
Laskupuro:  Jämsänpuro Löytänään 
Järvinumero:  14.438.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,5 m  
Pituus:  750 m  
Leveys:  460 m  
Rantaviiva:  1,946 km  
Pinta-ala:  21,925 ha  
Tilavuus:  0,0003712 km³ 
Keskisyvyys:  1,69 m  
Suurin syvyys:  3,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso-Katumainen 
Iso-Katumainen  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Löytänän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 750 metriä pitkä, 460 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 22 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 371 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 3,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen pohjoisosan alueella (14.43), jonka Löytänän valuma-alueeseen (14.438) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,5 metriä mpy.
Suzanne Shulman

Suzanne Shulman (s. 30. marraskuuta 1946 Toronto) on kanadalainen huilisti. Hän sai taiteilijadiplominsa vuonna 1967. Hänen opettajinaan olivat Toronton yliopistossa Nicholas Fiore ja Robert Aitken. Lisäksi hän suoritti Pariisissa opintoja Christian Lardén, Michel Debostin, Marcel Moysen ja Jean-Pierre Rampalin johdolla.
Shulman on osoittanut urallaan erityistä kiinnostusta kamarimusiikkia kohtaan. Hän oli perustamassa Camerataa. Hän on tehnyt yhteistyötä muiden muassa Claude Savardin (piano), Catherine Michelin (harppu), Douglas Bodlen (cembalo), Marisa Roblesin (harppu), Marta Hidyn (viulu), Steven Starykin (viulu), Angela Hewittin (piano) ja Valerie Tryonin (piano) kanssa. Hän on tehnyt opetustyötä McMasterin yliopistossa, Toronton yliopistossa ja The Royal Conservatory of Musicissa.
Magnesian theatron

| Magnesian theatron |
| --- | --- |
 Magnesian theatronin rauniot.
Sijainti:  Magnesian arkeologinen alue, Tekin, Germencik, Aydın, Turkki
Koordinaatit:  37°50′51″N, 27°31′29″E
Rakennustyyppi:  roomalainen teatteri
Valmistumisvuosi:  1. vuosisata jaa.
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Magnesian theatron oli antiikin aikainen roomalainen teatteri Magnesian kaupungissa Vähässä-Aasiassa, nykyisessä Turkissa. Sitä ei tule sekoittaa hieman pohjoisempana sijainneeseen Magnesian teatteriin.
Theatron rakennettiin oletettavasti varhaisella roomalaisella kaudella ensimmäisellä vuosisadalla jaa., mutta se vaikuttaa jääneen keskeneräiseksi. Tämä on voinut johtua esimerkiksi huonosta maaperästä tai maanvyörystä. Rakennuksen täsmällistä käyttötarkoitusta ei tunneta, ja siksi se tunnetaan tutkimuksessa vain yleisnimellä theatron, ”katselupaikka”.
Theatron sijaitsi kaupungin muurein ympäridyn alueen eteläosassa. Sen katsomon leveys oli noin 70 metriä ja keskellä olleen puolikaarenmuotoisen orkhestran halkaisija noin 30 metriä. Katsomossa oli tilaa arviolta noin 4 700 hengelle.
Rakennuksen kaivaukset suoritettiin vuonna 1984.
Suomalaisten kansantarinoiden kuninkaat

Suomalaisten kansantarinoiden kuninkaat ovat suomalaisissa kertomuksissa ja kansantarinoissa esiintyviä kuninkaita ja muita ryhmien ja alueiden päälliköitä.
Suomalaisten kansantarinoiden kuninkaiden todenperäisyydestä voi esittää vain arvailuja. Suomalaisen mytologian ja kansanperinteen henkilöiden ja todellisten henkilöiden välinen yhteys voi olla erittäin ohut, esimerkiksi vain todellisen henkilön nimi tai jokin yksittäinen piirre tai teko on voinut säilyä taruhenkilöön yhdistettynä, ja kaikki muu on voitu sepittää tai tuoda jostain muusta kertomuksesta. On kansainvälisesti yleistä, että taruhenkilön piirteiksi ja teoiksi yhdistellään monien todellisten ihmisten tekoja. Suomalaisenkin tarukuninkaan hahmossa voi olla täysin myyttisten piirteiden ohella myös piirteitä niin suomalaisista kuin ulkomaisistakin henkilöistä.
Kuitenkin useita historialliseen aikaan sijoittuvien tarujen sankareita, vihollisia ja päällikköjä pidetään ainakin osin historiallisina. Tällaisia ovat esimerkiksi Vorna, Musta-Nykyri ja Kalevalassa esiintyvä Antero Vipunen, maassa makaava jättiläinen, jossa Martti Haavion mukaan on ainakin joitain piirteitä saamelaisesta päälliköstä Ikämielestä eli Akmeelista. Esihistoriallista tai varhaishistoriallista alkuperää olevien taruhahmojen totuudenmukaisuus on paljon epävarmempaa.
Jotkut tutkijat ovat tehneet varovaisia rinnastuksia suomalaisten tarujen myyttisten päälliköiden ja esimerkiksi saagojen kuninkaiden välillä. Tällainen on esimerkiksi oletus, että Faravid voisi olla käännös Kaukomieltä muistuttavasta nimestä. Tarujen kuninkaita tai muita päälliköitä on myös rinnastettu arkeologisiin löytöihin. Usein kertomukset liittävät itseensä todellisia paikkoja. Esimerkiksi Kirmukarmu-nimisen soturipäällikön elämänvaiheisiin on yhdistetty monia paikkoja, muun muassa Kirmukarmu-niminen mäki. Taruhenkilö Hunnun Herran, varhaisen lähetyssaarnaajan, väitetty hautapaikka osataan kertoa tarkasti.
Kuninkaiksi kutsutaan usein myös haltijoiden väkien ja ympäristöjen hallitsijoita, kuten Tapiota ja Ukko ylijumalaa. Tässä yhteydessä kuningas on luonnollisesti merkinnyt aivan muuta kuin ihmisryhmän johtajaa.
Kansanperinteen kuninkaita ja päälliköitä

Ahti käsitetään usein nykyisin vedenhaltijaksi, mutta hän oli kansanperinteessä ihmissankari, jonka yleinen kuvaus on "saarelainen", ja joka toisinaan yhdistetään Lemminkäisen nimeen. Ahdin kerrotaan olleen saaren vanhin ja kuuluisa kuningas. Ahti lähti jo lapsena sotaan; laivan vanhimmaksi ja peränpitäjäksi. Ahdin kerrotaan myös laskeneen Luotolan hopeaa aikansa kuluksi.
Kaukomieli, Kaukamoinen ja Kaukovalta -tyyppiset nimitykset ovat kansanperinteessä yleisiä. Kaukomieltä sanotaan Kainuun tai Karjalan kuninkaaksi ja rahavuoren valtiaaksi.
Kalevanpojat ovat usein jättiläisen poikia, mutta Virossa ja paikoin Suomessakin ne tunnetaan myös kuninkaan poikina. Akseli Gallen-Kallelan maalauksessa Kullervon sotaanlähtö (1901) ei ole kuvattu Kullervoa Kalevalan mukaisesti arkana orjan poikana, vaan Kalevalan ulkopuolelle jätetyn runouden mukaisesti soturikuninkaana Kalevanpoikana.
Sääksmäkeläisen kertomuksen mukaan Rapolan linnavuorella asui tai puolustautui kuningas Rapo. Perimätiedon mukaan Birger-jaarli voitti Ravon ja omin käsin tappoi hänet, ja hänen poikansa ja pojanpoikansa. Nykyisin käytössä oleva sukunimi Rapo on Heljä Pullin mukaan peräisin germaanisesta Ragvald-nimestä. Rapo- ja Rapola-sukunimet lienevät peräisin Rapolasta. Sääksmäen alueella on vielä 1500-luvulla ollut käytössä muualla Suomessa tuntematon rahvaan (talonpojan yms.) miehen etunimi, joka ruotsinkielisiin asiakirjoihin kirjoitettiin muotoon Ragvald. Toisaalta museoviraston mukaan Rapolan harju on saanut nimensä maaperän kivikkoisuudesta (johdettu kantasanasta rapa vrt. rapautuminen), eikä henkilönnimestä.
Matti Kurjen isoisän on kerrottu olleen koko Satakunnan kuningas. Matti Kurki itse kuvataan yleisesti pirkkalaisten päälliköksi. Matti Kurjesta kerrottiin tarinoita lähes koko Suomessa Lappia myöten.
Kirmukarmun kerrotaan olleen suuri soturipäällikkö, joka vainosi kristittyjä ja hyökkäsi Novgorodiin.
Kuninkaanhauta-nimisen pronssikauden muinaisjäännöksen Satakunnan Kiukaisissa on nimensä mukaisesti uskottu olleen kuninkaan hauta.
Kuninkaita on runsaasti myös suomalaisissa kansansaduissa (jolla tarkoitetaan perinteisiä lastensatuja). Nimeltä tunnetaan esimerkiksi Varjakka. Satujen perusteella ei kuitenkaan voida päätellä juuri mitään muinaisista ajoista. Satuihin, päinvastoin kuin myyttisiin kertomuksiin, ei ole uskottu oikeasti. Kun satujen ei ole katsottu kantaneen tärkeää ja ikiaikaista tietoa, niitä on muokattu, unohdettu ja omaksuttu paljon vapaammin kuin myyttisiä kertomuksia. Saduilla ei myöskään ole ollut yliluonnollista merkitystä, kuten joillakin myyttisillä kertomuksilla, jotka ovat kuuluneet loitsuihin, tai joita on esitetty rituaalisesti. Tämänkään vuoksi niiden alkuperäistä asua tuskin on varjeltu. Sadut ovatkin usein myyttisiä kertomuksia huomattavasti uudempia, ja usein niiden tai niiden aiheiden tiedetään olevan laajalti Euroopassa tai laajemmaltikin tunnettuja kulkutarinoita.
State House (Sierra Leone)

| State House |
| --- | --- |

Osoite:  State Avenue, Tower Hill
Sijainti:  Freetown, Sierra Leone
Koordinaatit:  8°29′12.21″N, 13°14′2.1″W
Valmistumisvuosi:  1895
Omistaja:  Sierra Leonen hallitus
Käyttäjä:  Sierra Leonen presidentti
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
State House on Sierra Leonen presidentin virka-asunto. Se sijaitsee Tower Hillin State Avenuella, Sierra Leonen Freetownin keskustassa.
Historia

State House rakennettiin vuonna 1895 ja rakennusta kutsuttiin alun perin nimeltä Fort Thornton. Sierra Leonen siirtomaa-aikana se toimi Sierra Leonen kuvernöörin residenssinä. Valtion ollessa Commonwealth realmina vuosina 1961–1971 se toimi Sierra Leonen pääministerin virka-asuntona. Vuodesta 1971 State House on ollut Sierra Leonen presidentin virka-asuntona.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta State House (Sierra Leone) Wikimedia Commonsissa
Suurhyökkäys

Suurhyökkäyksellä tarkoitetaan yleensä 9. kesäkuuta 1944 alkanutta Neuvostoliiton suurhyökkäystä Suomea vastaan jatkosodassa kesä–heinäkuussa 1944. Tällä Suomen oloissa ennennäkemättömän voimakkaalla hyökkäyksellä Neuvostoliitto pyrki sodan nopeaan ratkaisuun Suomen osalta ja vaatien ehdotonta antautumista. Puna-armeijan eteneminen kuitenkin saatiin lopulta pysäytettyä, ja 12. heinäkuuta Neuvostoliitto veti pois antautumisvaatimuksen ja ilmoitti valmiutensa aselepoon. Hyökkäys laantui ja Neuvostoliitto siirsi osan joukoistaan Saksaa vastaan, mutta aselepo tuli vasta 4. syyskuuta
Neuvostoliiton suurhyökkäys 1944

Neuvostoliiton suurhyökkäys 1944
Kannaksen suurhyökkäys 1944
Suurhyökkäys Syväriltä 1944 tai laajemmin Itä-Karjalan suurhyökkäys 1944
Muita suurhyökkäyksiä

Suurhyökkäys Gibraltarilla 1782
Suonenjoen terveysasema

| Suonenjoen terveysasema> Suonenjoen terveyskeskus |
| --- | --- |
 Suonenjoen terveyskeskusrakennusta elokuussa 2019.
Osoite:  Sairaalapolku 6  77600 Suonenjoki
Sijainti:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62.62969°N, 27.11846°E
Käyttäjä:  Pohjois-Savon hyvinvointialue
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suonenjoen terveysasema (aiemmalta nimeltään Suonenjoen terveyskeskus) on pohjoissavolaisessa Suonenjoen kaupungissa toimiva julkisen palvelun Pohjois-Savon hyvinvointialueen ylläpitämä terveysasema.
Terveysasema palvelee maanantaista sunnuntaihihin kello 8-18:00. Iltaisin ja öisin päivystyspalvelut ovat saatavilla Kuopion yliopistollisen sairaalan päivystyksestä (Puijonlaaksontie 2, Kuopio, C-ovi).
Terveysaseman laboratoriotoiminnoista vastaa Islab-hyvinvointiyhtymä.