Yliopistovaltaus
Yliopistovaltaukset Suomessa

Suomen tunnetuin yliopistovaltaus oli Vanhan valtauksena tunnettu Helsingin yliopiston vanhan ylioppilastalon valtaus 25.8.1968. Valtauksessa vaadittiin muutoksia yliopiston hallintoon ja opetukseen. Vanha ylioppilastalo vallattiin uudelleen vanhan valtauksen 40-vuotisaattona 24.11.2008 osana opiskelijoiden Opiskelijatoiminta-liikettä . Opiskelijatoiminta-liikkeen tavoitteena oli vaikuttaa (1.1.2010 voimaan tulleeseen) uuteen yliopistolakiin, jonka nähtiin muuttavan yliopistot yrityksiksi ja keskittävän valtaa yliopiston johdolle ja ulkopuolisille .
Helsingin yliopiston hallintorakennus vallattiin 13.2.1990. Valtauksella kiinnitettiin huomiota opiskelijoiden oikeusturvaan ja vaikutusmahdollisuuksiin. Sama rakennus vallattiin myös 19.2.2009 osana yliopistolaisten valtakunnallista toimintapäivää, jolla vastustettiin uutta yliopistolakia .
Helsingin yliopiston Porthania-rakennus on vallattu kolmesti vuosien 2006 ja 2015 välillä. Vuonna 2006 se vallattiin osana kaksipäiväistä opiskelijalakkoa (7.-8.12.), jolla vaadittiin opiskelijoiden toimeentulon kohentamista esimerkiksi opintorahan perusosaa nostamalla. Vuoden 2010 Porthanian valtaus oli vastalause uuden yliopistolain voimaantulon jälkeen heränneelle keskustelulle opintoaikojen lyhentämisestä ja lukukausimaksuista. Valtaus nimitettiin Porthanian kommuuniksi maaliskuussa 1871 perustetun Pariisin kommuunin muistoksi ja valtauksessa vaadittiin perustuloa ja hallinnon saneluvallan korvaamista opiskelijalähtöisyydellä. Kolmas Porthanian valtaus 2015 tapahtui ammattiyhdistysliikkeen 18.9.2015 järjestämän #STOP -palkansaajien mielenilmauksen  päätteeksi. Valtauksessa pohdittiin keinoja vastustaa Suomen hallituksen esittämiä yliopistojen menoleikkauksia. Aiemmista valtauksista poiketen valtaus ei jäänyt yhden yön mittaiseksi vaan jatkui yli viikon ja sitä kutsuttiinkin Porthanian loputtomaksi valtaukseksi. Suomen siihen mennessä pisin yliopistovaltaus päättyi lopulta 26.9.
Tampereen yliopiston päärakennus vallattiin 22.4.2009 Toimiva yliopisto -verkoston organisoiman Autonomisen opiskelun ja toiminnan viikon yhteydessä. Toimintaviikko oli osa noin 30 maassa vietettyä Reclaim your education -viikkoa. Valtauksella puolustettiin maksutonta ja autonomista yliopistoa koulutuksen yksityistämistä ja kaupallistumista vastaan. Samalla valtaus oli osa valtakunnallista toimintaa uutta yliopistolakia vastaan..
Koulutusleikkauksia vastustava Koulutuslakko-liike johti yliopistovaltauksiin Turussa ja Tampereella. Turussa vallattiin 2.12.2015 Turun yliopiston Yliopistonmäellä sijaitsevan Luonnontieteidentalon. Valtauksella vastustettiin kaikkiin koulutusasteisiin kohdistuvia menoleikkauksia ja puolustettiin yliopiston autonomiaa. Valtauksessa oli mukana opiskelijoita ja henkilökuntaa Turun yliopistosta, Åbo Akademista, Turun ammattikorkeakoulusta ja Turun Taideakatemiasta. Opiskelijat julkaisivat 4.12.2015 julkilausuman koulutusleikkauksia vastaan. Samana päivänä Tampereen yliopiston Linna-rakennus vallattiin. Valtaus oli puoluepoliittisesti sitoutumaton ja siihen osallistui yliopiston opiskelijoita ja henkilökuntaa. Valtaus häädettiin yöllä 5.12.2015. Tämä oli ensimmäinen kerta Suomen historiassa, kun poliisi poisti valtaajat yliopistolta.
Opiskelijavetoinen Linnasta ei luovuta -liike valtasi Tampereen yliopiston Linna-rakennuksen perjantai-illaksi 5.11.2021 vastalauseena yliopiston suunnitelmille luopua muun muassa Linna-rakennuksesta osana säästötoimenpiteitä. Linnassa sijaitsee Tampereen yliopiston keskustakampuksen kirjasto ja yhteiskuntatieteiden tiedekunnan opetus- ja työtiloja.. Linnan puolesta järjestettiin mielenosoitus jo kesällä 2021, kun tilavähennyssuunnitelma tuli julkisuuteen..
Vuonna 2023 useammalla korkeakoulukampuksella toteutettiin valtauksia, joilla vastustettiin Suomen hallituksen budjettiriihessä suunnittelemia leikkauksia opiskelijoiden toimeentuloon. Valtaukset alkoivat Helsingin yliopiston päärakennuksessa 19.9. Seuraavana päivänä valtauksia toteutettiin myös Kallion ja Torkkelin lukioissa, sekä Turun yliopistossa ja Åbo Akademissa. Myöhemmin valtaukset levisivät myös Lahteen, Tampereelle, Ouluun, Jyväskylään, Joensuuhun, Kuopioon, Rovaniemelle ja Lappeenrantaan. Myös ammattikorkeakouluja ja lukioita vallattiin. Kyseessä on yksi laajimmille levinneistä opiskelijoiden mielenilmauksista Suomessa. Suurimmassa osassa valtauksia opinahjot osoittivat tukensa valtaajille ja antoivat heille yöpymisluvan. Metropolia-ammattikorkeakoulu kuitenkin kielsi opiskelijoiden yöpymisen, mikäli he eivät allekirjoittaneet tilankäyttösopimuksia. Myös Helsingin yliopiston päärakennuksen valtauksen jatkumisesta oli epävarmuutta 28.9., koska tila oli varattu Maanpuolustuskurssiyhdistyksen tilaisuutta varten, johon oli tulossa puhujaksi muun muassa tasavallan presidentti Sauli Niinistö.