stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ammoniakki

| Ammoniakki |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  7664-41-7
PubChem CID:  222
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  NH3
Moolimassa:  17,034 g/mol
Ulkomuoto:  Väritön pistävänhajuinen kaasu
Sulamispiste:  −77,73 °C (195,42 K)
Kiehumispiste:  −33,34 °C (239,81 K)
Tiheys:  0,6813 g/dm3
Liukoisuus veteen:  89,9 g / 100 ml (0 °C)
Jupiterin kaasukehästä 0,026% on ammoniakkia
Ammoniakkikaasupullo
Ammoniakki on huoneenlämmössä olomuodoltaan pistävänhajuinen, väritön kaasu. Ammoniakin läpitunkeva, pistävä haju muistuttaa voimakasta virtsan hajua. Ammoniakin kemiallinen kaava on NH3, moolimassa 17,03 g/mol, sulamispiste –78 °C, kiehumispiste –33 °C, itsesyttymislämpötila 651 °C ja CAS-numero 7664-41-7. Ammoniakki on emäksinen aine, jonka kaasumuoto on ensimmäisen ja vesiliuos toisen luokan myrkky. Ammoniakin liittohappo on ammoniumioni NH4+, joka esiintyy monissa suoloissa, kuten ammoniumkloridissa.
Sidokset

Ammoniakin typpiatomi muodostaa neljä sp3-hybridiorbitaalia samaan tapaan kuin hiiliatomi metaanissa. Typellä on viisi ulkoelektronia, ja vapaa elektronipari muodostaa yhden orbitaalin.
Typpiatomiin on vapaan elektroniparin vuoksi liittyneenä vain kolme vetyatomia eikä neljä, kuten metaanin hiiliatomiin, jossa on ulkoelektroneja yksi vähemmän. Vapaan elektroniparin muodostama sp3-hybridiorbitaali vie typpiatomin ympäriltä hieman enemmän tilaa kuin yksi N-H -sidos.
Ominaisuudet

Ammoniakki on tavallisissa lämpötiloissa pistävänhajuinen, väritön ja ilmaa kevyempi kaasu. Sen sulamispiste on −77,7 °C ja kiehumispiste −33,4 °C. Se on huonosti palavaa, mutta sekoittuessaan ilmaan noin 19–25 % se muodostaa helposti räjähtävän seoksen.
Noin 8–9 ilmakehän paineessa ammoniakki voidaan nesteyttää huoneenlämmössäkin. Esiintyessään nesteenä ammoniakin molekyylit ovat osittain liittyneet toisiinsa vetysidoksilla, joskin vähäisemmässä määrin kuin vesimolekyylit. Vähäisessä määrin nestemäisessä ammoniakissa esiintyy myös autoprotolyysia, jossa syntyy NH4+- ja NH2− -ioneja. Nestemäinen ammoniakki on hyvä liuotin ja liuottaa useita metallejakin, varsinkin elektropositiivisimpia metalleja kuten natriumia, jolloin muodostuu metalliamideja ja vetyä, esimerkiksi:
Reaktio on verrattavissa siihen, mikä tapahtuu natriumin ja veden välillä ja jossa syntyy natriumhydroksidia:
Ammoniakki liukenee runsaasti veteen, 0 °C:ssa yhteen litraan vettä liukenee jopa 1 200 litraa eli noin 950 grammaa ammoniakkia. Liukoisuus kuitenkin pienenee lämpötilan noustessa. Ammoniakin väkevä (yli 25 %) vesiliuos on voimakkaasti syövyttävää ja erittäin myrkyllistä vesieliöille. Sen vuoksi sitä käsiteltäessä on käytettävä suojakäsineitä ja -vaatetusta, ja erityisesti silmät on suojattava, eikä sitä saa päästää ympäristöön.
Ominaisuudet > Ammoniakin happo-emäsominaisuudet

Ammoniakki on emäs, jonka pKb-arvo on 4,75. Tämän vuoksi liuoksessa osa ammoniakkimolekyyleistä vastaanottaa vesimolekyyliltä protonin, jolloin syntyy ammonium (NH4+- ja hydroksidi-ioneja (OH−):
Syntyvien hydroksidi-ionien vuoksi liuos on emäksinen, ja esimerkiksi 0,1 M liuoksen pH on 11,1. Sisältämiensä ionien vuoksi ammoniakin vesiliuosta sanotaan usein myös ammoniumhydroksidiksi. Varsinaista ammoniumhydroksidia, ammonium- ja hydroksidi-ionien muodostamaa ioniyhdistettä NH4OH, ei kuitenkaan ole voitu eristää puhtaana tai kiteyttää, vaan se esiintyy ainoastaan liuoksissa. Ammoniakki reagoi happojen kanssa muodostaen ammoniumsuoloja, jotka myös sisältävät ammoniumionin (pKa = 9,24).
Ammoniakki voi toimia myös erittäin heikkona happona (pKa =32,5), jolloin muodostuu amideja. Esimerkiksi litium liukenee nestemäiseen ammoniakkiin muodostaen sinisen litiumamidiliuoksen:
Valmistus > Teollinen valmistus

Teollisesti ammoniakkia valmistetaan Haber–Bosch-menetelmällä ammoniakkiuunissa. Menetelmässä typpi ja vety (suhteessa 1:3) puristetaan katalyyttien kanssa yli 200 baarin paineeseen ammoniakkiuuniin, jonka lämpötila on noin 500 °C. Lämpötila ei saa olla liian korkea, muutoin syntyvä ammoniakki hajoaisi takaisin alkuaineikseen. Katalyyttina käytetään hienojakoista rautaa tai metallikarbideja.
Prosessissa käytettävät typpi ja vety on ensin puhdistettu niin tarkasti, että katalyytit eivät juuri syövy, ja kestävät parhaimmillaan jopa 20 vuotta.
Ammoniakkiuuni on neliosainen, ja jokaisen osan jälkeen kaasu jäähdytetään, jolloin ammoniakki tiivistyy nesteeksi ja voidaan kerätä talteen. Jokaisessa neljässä osassa vain 15 % kaasuseoksesta muuttuu ammoniakiksi, mutta uunien katalyysin jälkeen jäljelle jääneet kaasut kierrätetään takaisin prosessiin, jolloin kokonaisuudessaan 98 % kaasuista muuttuu ammoniakiksi.
Kauppaan ammoniakki toimitetaan painesäiliöissä ja -tankeissa tai 25 %:n vesiliuoksena, jota sanotaan myös väkeväksi ammoniakiksi.
Vuonna 2004 maailmassa valmistettiin kaikkiaan 109 miljoonaa tonnia ammoniakkia. Eniten sitä valmistettiin Kiinassa, 28,4 % maailman tuotannosta. Muita suuria tuottajamaita ovat Intia, Venäjä ja Yhdysvallat, joista kussakin sitä valmistettiin noin 8–9 %. Ammoniakki on yksi maailmassa eniten synteettisesti valmistetuista kemikaaleista. Yli 80 % tuotannosta käytetään lannoitteiden valmistukseen.
Valmistus > Valmistaminen laboratoriossa

Laboratoriossa ammoniakkia voidaan valmistaa vahvojen emästen ja ammoniumkloridin välisellä reaktiolla:
Käyttö

Suurin osa teollisesti tuotetusta ammoniakista käytetään typpilannoitteiden valmistukseen. Kemianteollisuudessa sitä käytetään myös muiden typpiyhdisteiden kuten typpioksidien ja typpihapon sekä räjähdysaineiden valmistukseen sekä neutralointiin.
Ammoniakkia käytetään myös jäähdytyslaitteissa, rakettien polttoaineena ja metallurgiassa. Sen vesiliuosta käytetään pesu- ja puhdistusaineissa.
Ammoniakkia on harkittu myös mäntämoottorin hiilettömäksi polttoaineeksi. Ammoniakki muistuttaa palamisominaisuuksiltaan metanolia.
Biosynteesi ja metabolia

Typpeä sitovat bakteerit tuottavat ammoniakkia ilman typestä.
Eläinten elimistössä ammoniakkia syntyy aminohappojen normaalin hajoamisen tuloksena. Se on myrkyllistä ja poistuu virtsan kautta. Nisäkkäillä se muuntuu ureaksi, mutta matelijoilla ja linnuilla virtsahapoksi.
Ammoniakkia esiintyy myös kukkien kuten vehkakasvien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
Haitat > Myrkyllisyys

Ammoniakin liian suurta pitoisuutta veressä kutsutaan hyperammonemiaksi ja 5–10 normaalipitoisuutta suurempi veren pitoisuus aiheuttaa useimmissa eläimissä myrkytyksen oireita. Näihin oireisiin voi kuulua hermostollisia oireita jotka johtuvat ammoniakin neurotoksisuudesta. Tarkkaa hermomyrkyllisyyden mekanismia ei toistaiseksi tunneta. Hyperammonemiaan liittyvät esimerkiksi jotkin oireet ureakierron geneettisissä puutoksissa, hepaattisessa enkefalopatiassa ja Reyen oireyhtymässä. Hyperammonemiaan liittyviä kroonisia ja/tai akuutteja oireita ovat muun muassa pysyvä älykkyyden heikkeneminen, ataksia, toistuva oksentelu, kooma ja kuolema.
Haitat > Ammoniakki sisäilmassa

Sisäilman korkea ammoniakkipitoisuus voi aiheuttaa sekä esteettisiä ongelmia että terveysoireita. Vaikka sisäilman ammoniakkipitoisuudelle ei ole määritetty terveysperusteista ohjearvoa, voidaan Asumisterveysoppaan mukaan ammoniakin sisäilmapitoisuudet luokitella tavanomaisiksi (10–20 μg/m3) tai tavanomaisista poikkeaviksi (yli 40 μg/m3). Ammoniakki aiheuttaa ärsytysoireita pitoisuuksien kohotessa yli 160–410 μg/m3. Kohonneiden arvojen syy tulisi selvittää, koska kemikaalin lähteenä voivat toimia esimerkiksi kosteusvaurioiset rakenteet tai vaurioituneet viemärit. Tämänkaltaiset vauriot voivat olla itsessään merkittäviä terveyshaittoja. Sisäilman ammoniakkipitoisuus tulee määrittää esimerkiksi silloin, kun sisäilmassa tuntuu pistävä tai mädän haju. Haju voi vaihdella lämpötilan ja kosteuden mukaan. Ammoniakin hajukynnys vaihtelee suuresti (100–37 000 μg/m3).
Sisäilman ammoniakkilähteenä voivat toimia esimerkiksi rakennusmateriaalit, maalit, lakat, puhdistus- ja pesuaineet sekä ihmisen tai eläinten eritteet. Kohonnut ammoniakkipitoisuus voi myös viitata kostuneissa rakennusmateriaaleissa tapahtuvaan orgaanisten aineiden hajoamiseen. Tällaisissa reaktioissa syntyy usein myös muita kemiallisia yhdisteitä (VOC), kuten amiineja, aldehydejä ja orgaanisia rikkiyhdisteitä. Nämä yhdisteet ovat ammoniakin tavoin ärsyttäviä yhdisteitä.
Myös tupakointi lisää sisäilman ammoniakkipitoisuutta, koska ammoniakkia on lisätty tupakkaan valmistusvaiheessa.
Sisäilman ammoniakkipitoisuutta voidaan mitata usealla tavalla. Näyte voidaan kerätä sisäilmasta pumpulla esimerkiksi laimeaan rikkihappoliuokseen tai rikkihapolla käsiteltyä aktiivihiiltä tai silikageeliä sisältävään adsorbenttiputkeen. Näyte analysoidaan ioniselektiivisellä tai spektrofotometrisellä menetelmällä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
OVA-ohje: Ammoniakki (Arkistoitu – Internet Archive)
1900-luvun tärkein keksintö (Arkistoitu – Internet Archive)
PubChem: Ammonia (englanniksi)
Human Metabolome Database: Ammonia (englanniksi)
KEGG: Ammonia (englanniksi)
ChemBlink: Ammonia (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Ammonia (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Ammonia (englanniksi)
Pherobase: Floral Compound – ammonia (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical – ammonia (englanniksi)
Porin Ässien SM-liigakausi 2005–2006

| Porin Ässät kaudella 2005–2006 |
| --- | --- |
Runkosarjassa:  5.
Lopullinen sijoitus:  2.
Kausi:  27 – 6 – 4 – 19 (97 p)
Koti:  16 – 1 – 2 – 9 (52 p)
Vieras:  11 – 5 – 2 – 10 (45 p)
Tehdyt maalit:  145
Päästetyt maalit:  123
Joukkue
Toimitusjohtaja:   Jukka Hirsimäki
Päävalmentaja:   Mika Toivola
Valmentaja:   Pasi Kaukoranta    Karri Kivi    Pasi Matalamäki
Kapteeni:   Pasi Peltonen
Varakapteenit:   Aki Uusikartano    Matti Kaipainen
Kotiareena:  Porin jäähalli
Yleisökeskiarvo:  4 183
Tilastojen kärjessä
Maalit:   Kristian Kuusela (26)
Syötöt:   Marko Kivenmäki (34)
Pisteet:   Marko Kivenmäki (53)
Jäähyt:   Matt Nickerson (236 min)
Plus/miinus:   Aki Uusikartano (+15)
Voitot:   Juuso Riksman (26)
Päästettyjen maalien keskiarvo:   Juuso Riksman (2,03)
Porin Ässien SM-liigakausi 2005–2006 oli jääkiekkoseura Porin Ässien 30. kausi jääkiekon SM-liigassa ja 38. kausi Suomen jääkiekon korkeimmalla sarjatasolla. Edellisellä kaudella joukkue oli sijoittunut runkosarjassa sijalle 10 ja kohdannut pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Tampereen Ilveksen, joka eteni sarjasta jatkoon voitoin 2–0. Jatkopaikka oli seuran ensimmäinen seitsemään vuoteen. Ässien SM-liigakauden 2005–2006 runkosarjan avausottelu oli 15. syyskuuta 2005 kotona Rauman Lukkoa vastaan ja runkosarjan päätösottelu 15. maaliskuuta 2006 vieraissa Turun Palloseuraa vastaan. Pudotuspeleissä Ässät esiintyi 23. maaliskuuta–22. huhtikuuta.
Kausi oli Ässille menestyksekkäin vuosikausiin: joukkue sijoittui runkosarjassa viidenneksi ja eteni loppuotteluihin kukistamalla puolivälierissä Tapparan ja välierissä Oulun Kärpät. Ässät kohtasi loppuottelusarjassa HPK:n, joka osoittautui liian kovaksi purtavaksi ja voitti seurahistoriansa ensimmäisen Suomen mestaruuden. Hopea oli Ässille seurahistorian neljäs. Kevään 2006 loppuottelusarja Pallokerhoa vastaan oli Ässille ensimmäinen sitten vuoden 1984, jolloin joukkue hävisi vuorostaan Tampereen Tapparalle.
Altavastaajana kauteen lähtenyt Ässät oli SM-liigakauden 2005–2006 suurimpia yllättäjiä. Joukkueen runkosarjasijoitus oli paras sitten kauden 1993–1994 toisen sijan ja paikka loppuotteluissa oli ensimmäinen 22 vuoteen. Edellinen puolivälieräesiintyminen oli vuodelta 1998. Joukkue voitti marraskuun maajoukkuetauon jälkeen 14 kotiottelustaan 12, joista viidestä vastustaja poistui maaleitta. Korkeasta runkosarjasijoituksesta huolimatta yli kymmenen maalin tekijöitä oli vain kolme ja yli 20 tehopisteen kerääjiä neljä. Ässät herättikin huomiota voitokkuutensa lisäksi myös jäähyilyllään: kuusi pelaajaa keräsi yli 100 rangaistusminuuttia ja heistä Matt Nickerson eniten. Nickerson oli runkosarjan jäähytilaston kärkinimi. Sekä Nickersonin oma että koko joukkueen jäähylukema olivat paitsi kauden, myös siihen asti ja yhä edelleen SM-liigahistorian yhden kauden korkeimmat.
Runkosarja

Porin Ässät sijoittui SM-liigakaudella 2005–2006 viidennelle sijalle ja eteni puolivälieriin ensimmäistä kertaa sitten kevään 1998. Joukkue voitti 56 ottelustaan 33, joista 27 varsinaisella peliajalla. Kausi oli päävalmentaja Mika Toivolalle neljäs peräkkäinen seurassa ja samalla myös viimeinen. Joukkueen maalikuninkaana kunnostautui Kristian Kuusela ja pistepörssin voittajana Marko Kivenmäki. Yhdysvaltalaispuolustaja Matt Nickerson keräsi eniten rangaistusminuutteja. Kuusela oli SM-liigan maalipörssin toinen ja Kivenmäki kahdeksas. Kivenmäki sijoittui syöttöpörssissä toiseksi ja Aki Uusikartano sijalle 11. Lisäksi Kivenmäki oli pistepörssin toinen ja Kuusela kymmenes, tasapisteissä HPK:n Ville Leinon kanssa. Helsingin IFK:n Tony Salmelainen voitti pistepörssin kahden pisteen ja Tapparan Petri Kontiola syöttöpörssin yhden syöttöpisteen erolla Kivenmäkeen. Salmelainen päihitti vuorostaan Kuuselan maalipörssin voitossa yhden osuman erolla. Kivenmäen ottelukohtainen pistekeskiarvo 0,95 oli runkosarjan kolmanneksi paras.
Uusikartano sijoittui tehotilastossa jaetulle 12. sijalle Pallokerhon Veli-Pekka Laitisen kanssa. Molempien lukema oli +15. Matt Nickerson voitti sarjan jäähypörssin 236 rangaistusminuutilla, vaikka hän pelasi vain 36 ottelua. Toiseksi sijoittunut SaiPan slovakkipuolustaja Kristián Kudroč jäi yhdeksän rangaistusminuutin päähän Nickersonista. Kudroč pelasi 48 ottelua ja keräsi täten keskimäärin 4,73 rangaistusminuuttia per ottelu, siinä missä Nickersonin keskiarvo oli 6,56. Numero 36 esiintyy monessa Nickersonin tilastosaldossa: hän pelasi 36 ottelua, keräsi 236 jäähyminuuttia ja teki keskimäärin 0,36 tehopistettä per ottelu. Nickersonin 236 rangaistusminuutin saldo kaudelta 2005–2006 on yhä SM-liigan yhden kauden ennätys.
Ässät peluutti maalivahtejaan melko yksipuolisesti, sillä Juuso Riksman torjui yhteensä 52 ottelussa ja Tuomas Nissinen vain seitsemässä. Riksmanin pelimäärä olikin koko sarjan kolmanneksi korkein: vain Lukon Scott Langkow ja Tapparan Mika Lehto pelasivat useammassa ottelussa. Riksmanin päästettyjen maalien ottelukohtainen keskiarvo oli vähintään kymmenen ottelua pelanneista maalivahdeista neljänneksi paras. Riksman sijoittui mallikelpoisesti myös torjuntaprosenteissa: hänen lukemansa 93,5% oli niin ikään sarjan neljänneksi paras.
Ässät keräsi runkosarjan 56 ottelussa yhteensä 1 698 rangaistusminuuttia, mikä oli ja on edelleen liigahistorian ennätys. Edellinen ennätys oli ollut HIFK:n 1 304 minuuttia kaudelta 2001–2002. Ässille vihellettiin ottelussa keskimäärin 30,3 rangaistusminuuttia. Kahden minuutin rangaistuksia tuomittiin 444, käytöskymppejä 26, peli- tai ottelurangaistuksia 23 ja viisiminuuttisia 18. Kuusi pelaajaa keräsi yli sata jäähyminuuttia: Matt Nickerson 236, Pasi Peltonen 129, Marko Toivonen 119, Patrik Forsbacka 110, Leo Komarov 106 ja Rob Hisey 101. He kaikki mahtuivat 25 eniten keränneen joukkoon. Lisäksi Atte Pentikäinen otti 87 minuuttia. Jäähypörssin kahdeksanneksi sijoittunut Pasi Nielikäinen ehti kerätä 30 ottelussa 74 minuuttia kunnes siirtyi HPK:hon, jossa otti vielä 19 ottelussa 69 minuuttia.
Runkosarja > Syyskuu

Porin Ässien SM-liigakausi 2005–2006 alkoi 15. syyskuuta 2005 kotona Rauman Lukkoa vastaan. Ässät voitti niukasti 2–1 Juuso Riksmanin torjuessa maalilla ja Marko Kivenmäen maalatessa kotijoukkueen molemmat maalit. Voitto oli Ässille ensimmäinen Lukosta sitten syyskuun 2003. Seuraavana päivänä Ässät haki voiton Helsingistä kaatamalla HIFK:n jatkoajan kautta 1–2. Tälläkin kertaa ottelun ratkaisijana toimi Kivenmäki. Ottelussa jaettiin yhteensä 176 rangaistusminuuttia, joista HIFK:lle 89 ja Ässille 87. Kuun 20. päivänä Lahden Pelicans matkasi Poriin. Ottelu oli tapahtumarikas: maalit menivät Ässille 6–3, kotijoukkueen Leo Komarov lähetettiin toisessa erässä pois pelistä polvitaklauksen vuoksi ja päätöserässä nähtiin Ässien Pasi Nielikäisen sekä Pelicansin Sami Heleniuksen välinen tappelu. Lisäksi yhteensä neljä pelaajaa teki ottelussa SM-liigauransa avausmaalin, Ässistä Petteri Tasku ja Patrik Forsbacka. Ässät oli aloittanut kauden kolmella voitolla ja oli sen myötä kolmantena sarjataulukossa.
Kuun lopuista kolmesta ottelusta kaksi päättyi selvään tappioon ja yksi voittomaalikilpailun kautta otettuun voittoon. Joukkue jäi maaleitta Kärppiä vastaan pelatussa kotiottelussa.
Runkosarja > Lokakuu

Uusi kuukausi alkoi kahdella tappiolla ja tappioputki venyi täten kolmen ottelun mittaiseksi. Lappeenrannassa nähtiin kuun avauspäivänä tappelu, kun SaiPan Ossi-Petteri Grönholm ja Ässien Patrik Forsbacka tappelivat ottelun päätöserässä. Forsbacka sai 25 minuutin ulosajorangaistuksen päälle kaksiminuuttisen tappelun aloittamisesta. Joukkue katkaisi tappioputkensa voittamalla seuraavassa ottelussaan HPK:n vieraissa voittomaalikilpailun kautta 2–3. Marko Kivenmäki toimi jatkoille venyneen ottelun ratkaisijana jo kolmannen kerran kauden aikana. Maalivahti Juuso Riksman torjui ottelussa 45 kertaa.
Voitot ja tappiot vuorottelivat läpi lokakuun. Joukkue kaatoi sarjanousija KalPan kotonaan 3–1. Rob Hisey ja Matt Nickerson esiintyivät samalla ensimmäistä kertaa porilaisyleisölle. Matti Kaipainen lähetettiin toisessa erässä suihkuun otettuaan avauserässä käytöskympin sukelluksesta ja kakkoserässä toisen käytöskympin päähän kohdistuneesta taklauksesta. Erän lopussa KalPan Matti Kuusisto ja Ässien Petteri Tasku vaihtoivat nyrkiniskuja, mikä johti Ässien ylivoimaan ja Kivenmäen tekemään ylivoimamaaliin. Espoossa tapeltiin heti ottelun alussa Bluesin Semir Ben-Amorin ja Ässien Nickersonin toimesta. Ässät voitti 1–2 ja Tuomas Nissinen menetti nollapelinsä Bluesin lauottua kavennuksen 15 sekuntia ennen ottelun päättymistä. Riksman onnistui pitämään maalinsa puhtaana 16 torjunnalla Ässien hakiessa voiton Raumalta lukemin 0–2. Kivenmäki ja Kristian Kuusela tekivät ottelun ainoat maalit heti ensimmäisten kolmen ja puolen minuutin pelin aikana. Avauserässä nähtiin myös Lukon Shayne Toporowskin ja Ässien Nickersonin välinen tappelu, mikä päättyi Nickersonin ulosajoon 32 rangaistusminuutin saattelemana. Toporowski sai jatkaa saatuaan itse 14 rangaistusminuuttia. Tunteet kuumenivat myös Oulussa, jossa kotijoukkue Kärpille vihellettiin seitsemän ja Ässille 11 kaksiminuuttista, minkä lisäksi Ässien pelaajista Kivenmäki sai käytöskympin ja Pasi Peltonen sekä Nickerson ulosajon. Ässät poistui Oulusta 72 rangaistusminuutin kera.
Runkosarja > Marraskuu

Ässät ajautui loka-marraskuun vaihteessa neljän ottelun tappioputkeen, mikä katkesi Tapparasta otettuun vierasvoittoon. Ässistä tuli voiton myötä toinen joukkue HPK:n seuraksi, joka oli voittanut Tapparan varsinaisella peliajalla kauden aikana. Joukkue kohtasi ennen maajoukkuetaukoa vielä kotonaan Helsingin IFK:n. Vieraat päättivät oman neljän ottelun tappioputkensa kaatamalla Ässät maalein 2–4. Kotitappio oli Ässille kolmas peräkkäinen. Patapelaajat keräsivät jälleen runsaasti jäähyminuutteja: sekä Aki Uusikartano, Juha Kiilholma että Matti Kuparinen saivat käytöskympin ja Matt Nickerson lähetettiin pois kaukalosta jo kahdeksannen kerran kauden aikana, kun hän tappeli avauserässä HIFK:n Patrik Lostedtin kanssa. Ässät oli tiettävästi saanut SM-liigalta kirjeen jatkuvan jäähyilyn seurauksena.
Ässät palasi maajoukkuetauolta voitokkaasti: marraskuun lopuista kuudesta ottelusta viisi päättyi voittoon ja niistä neljä varsinaisella peliajalla. Joukkue haki Pasi Peltosen toisen erän ylivoimaosumalla ja Riksmanin 43 torjunnan nollapelillä pisteet Raumalta lukemin 0–1. Nollapeli oli Riksmanille toinen peräkkäinen Lukosta. Ottelussa jaettiin runsaasti jäähyjä: Lukolle tuomittiin 11 ja Ässille 15 kahden minuutin rangaistusta, minkä lisäksi käytöskymppejä annettiin kolme, Ässistä Mika Rontille ja Marko Toivoselle. Minuutteja kertyi Lukolle yhteensä 32 ja Ässille 50. Seuraavaksi Tampereen Ilves kaatui Isomäessä maalein 2–0 Riksmanin torjuessa kauden kolmannen nollapelinsä. Samalla Ässät katkaisi neljän kotitappion putkensa. Voittoputki venähti kuun 24. päivänä neljään otteluun joukkueen kaataessa Jokerit 4–2 johdettuaan ottelua jo 4–0. Voitto nosti Ässät sarjataulukon kuudenneksi. Voitokas jakso päättyi kaksi vuorokautta myöhemmin Bluesin hakiessa pisteet Porista maalein 1–4. Vieraat iskivät kiekon kolmesti Ässien maaliin ottelun ensimmäisten kahdeksan ja puolen minuutin aikana. Molemmat joukkueet keräsivät runsaasti rangaistuksia, kun Ässille vihellettiin yhdeksän ja Bluesille kymmenen kaksiminuuttista, minkä lisäksi käytöskymppejä annettiin kolme, Ässistä Marko Kivenmäelle ja Rob Hiseylle.
Runkosarja > Joulukuu

Ässät jatkoi marraskuun maajoukkuetauon jälkeen alkanutta voitokasta jaksoaan koko joulukuun ajan. Joukkue voitti seitsemästä ottelustaan kuusi ja kaikki varsinaisella peliajalla. Jokainen neljästä kotipelistä päättyi voittoon ja vierasjoukkue jäi Isomäessä kolmesti peräkkäin ilman maaleja. JYP kaatui Porissa kuun ensimmäisenä päivänä 3–0. Nollapeli oli Juuso Riksmanille kauden neljäs ja voitto Ässille kuudes maaottelutauon jälkeisistä seitsemästä ottelusta. Seuraavaksi joukkue kohtasi Turun Palloseuran kahdesti voittaen molemmat kohtaamiset. Ensin Ässät kellisti TPS:n Turussa tiukasti 1–2 Marko Kivenmäen tehdessä voittomaalin. Riksmanin nollapeli meni rikki vasta ottelun päätösminuutilla kotijoukkueen kavennusmaalin myötä. Kaksi päivää myöhemmin Ässät murskasi TPS:n Porissa lukemin 6–0 Riksmanin torjuessa jo kauden viidennen nollapelinsä. Rob Hisey teki hattutempun ja Jesse Saarinen keräsi kolme syöttöpistettä. Neljän pelin mittaiseksi venynyt voittoputki napsahti poikki niukalla tappiolla Helsingissä IFK:ta vastaan. Joukkue voitti vielä ennen joulutaukoa Pelicansin kotonaan tylysti 6–0 Riksmanin torjuessa jälleen nollapelin. Kivenmäki takoi tehot 1+3, Justin Forrest 1+2, Kristian Kuusela 2+0 ja Aki Uusikartano 0+2. Pelicansin Sami Helenius tappeli avauserässä Pasi Nielikäisen kanssa tämän taklattua tuomarin huomaamatta Kimmo Pikkaraista päähän.
Joukkue pelasi joulutauon jälkeen vielä kaksi ottelua ennen vuoden vaihtumista. Kivenmäki teki sekä syötti maalin Ässien voittaessa JYPin vieraissa 1–2. Riksmanin nollapeli meni rikki noin kuusi ja puoli minuuttia ennen ottelun päättymistä. Ässille vihellettiin runsaasti rangaistuksia: kaksiminuuttisia jaettiin 11, minkä lisäksi Saarinen sai käytöskympin ja Nickerson ottelun puolivälissä kaksi käytöskymppiä samaan aikaan, minkä seurauksena hänet passitettiin pois pelistä. Nickerson keräsi rangaistuksia yhteensä 22 minuuttia ja itse joukkue 52 minuuttia. Vuoden viimeinen ottelu oli kotona Lukkoa vastaan. Ässät otti kauden neljännen voittonsa Lukosta voittamalla maalein 6–3, Kuuselan tehdessä maaleista kaksi.