stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kagan provinssi

Kagan sijainti Japanin provinssikartalla (1868).
Kaga (jap. 加賀国, Kaga no kuni) oli Japanin provinssi, joka kattoi nykyisen Ishikawan prefektuurin eteläosan. Sitä ympäröivät Echizenin, Etchūn, Hidan ja Noton provinssit. Kun Kaga oli Maeda-klaanin hallussa, sen pääkaupunkina oli Kanazawa.
Käännös suomeksi
Sofor

| Sofor Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1991
Toimitusjohtaja:  Jukka-Pekka Sorvisto
Kotipaikka:  Kauhava, Suomi
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  informaatioteknologia
Liikevaihto:  8,4 milj. € (2023)
Liikevoitto:  0,03 milj. € (2023)
Henkilöstö:  52 (2023)
Kotisivu:  www.sofor.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sofor Oy on suomalainen vuonna 1991 Kauhavalla perustettu IT-palveluyritys. Soforilla on toimipisteet viidella paikkakunnalla Kauhavalla, Helsingissä, Tampereella, ja  Vaasassa. Vuonna 2024 Sofor työllistää noin 50 työntekijää.
Palvelut ja ratkaisut

Sofor ilmoittaa ydinosaamisekseen ratkaisut, jotka tehostavat asiakkaiden liiketoimintaa ja päätöksentekoa. Erikoistumisalueet ovat digitalisaatio ja robotiikka, infraratkaisut, tekoäly ja analytiikka, työkyvyn johtaminen ja laiteratkaisut. Palveluvalikoima ulottuu sovellussuunnittelusta integrointiin, järjestelmien elinkaaren mittaiseen kehitykseen sekä hallinta- ja kapasiteettipalveluihin. .
Vuodesta 1991 Sofor on tuottanut palveluita yrityksille sekä julkisyhteisöille. Tänä aikana on toteutettu yli 2000 ohjelmistoprojektia – määrittelystä toteutukseen. Käytössä olevien järjestelmien modernisointi liiketoiminnan vaatimusten mukaiseksi on vaihtoehtoinen, kustannustehokas tapa jatkaa tehtyjen investointien elinkaarta.
Aiheesta muualla

http://www.sofor.fi
Kannunvalajat

| Kannunvalajat ry |
| --- | --- |

Perustettu:  12.5.1945
Toimiala:  opiskelijaedunvalvonta
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  Helsingin yliopisto
Jäsenmäärä:  Edustaa noin 3500 opiskelijaa
Puheenjohtaja:  Meri Leppänen
Jäsenlehti:  Tutkain
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kannunvalajat ry on Helsingin yliopiston valtiotieteellisen tiedekunnan opiskelijajärjestö. Kannunvalajat saattaa eri aineita opiskelevat valtiotieteilijät yhteen, valvoo opiskelijoiden etua tiedekunnassa ja sen ulkopuolella sekä järjestää vuoden suurimmat tapahtumat kaikille tiedekunnan opiskelijoille. Noin 3000 jäsenen tiedekuntajärjestö Kannunvalajat toimii myös linkkinä tiedekunnan 15 eri ainejärjestön välillä ja edistää näiden yhteistyötä. Järjestö julkaisee omaa lehteä, Tutkainta.
Kannunvalajien nykyisessä, 2015 virallisesti käyttöön otetussa tunnuksessa on kuvattuna kannu, jonka nokasta tippuu pisara. Sitä ympäröi laakeriseppele.
Kannunvalajat myös omistaa kokonaan valtiotieteilijöitä työmarkkinoille välittävän Väki Rekrytointi Oy:n ja valmennuskursseja järjestävän Kannustin Oy:n.
Yhdistyksen historia

Kannunvalajat perustettiin 12. toukokuuta vuonna 1945 samana vuonna perustetun Helsingin yliopiston valtiotieteellisen tiedekunnan opiskelijajärjestöksi. Perustettavan järjestön, Valtiotieteen Ylioppilaiden Yhdistyksen, perustamisasiakirjan luovuttivat yliopiston rehtorille puheenjohtaja Veikko Sjöblom ja sihteeri Aatos Luotonen. Tämän kunniaksi Kannunvalajat viettää yhdistyksen vuosijuhlaa nykyisin toukokuun toisena lauantaina vuonna 1993 uudelleen henkiin herätetyn vuosijuhlaperinteen mukaisesti, vuodesta 1995 alkaen akateemisena juhlapukujuhlana. Yhdistyksen ja muun muassa valtiotieteellisen tiedekunnan omien promootioperinteiden mukaisesti vuosijuhlan ja sen pitopaikan tulisi olla ainakin jollakin tavoin merihenkinen.
Nimi Kannunvalajat juontaa juurensa vuoteen 1722 ja Tanskan sekä Norjan yhteisen kansalliskirjailijan Ludvig Holbergin näytelmään Valtioviisas kannunvalaja. Kannunvalajat osoitti itseironian tajua valitessaan nimeään, sillä näytelmässä pilkataan nimenomaan politiikan harrastelijoita, jollaisia valtiotieteiden ylioppilaatkin ovat. Sanakirjat määrittelevät kannunvalajan henkilöksi, joka pohdiskelee poliittisia tapahtumia vähäisin tiedoin. Vastaavasti kannunvalanta merkitsee poliittista spekulointia ilman riittävää perehtyneisyyttä poliittisiin kysymyksiin.
Kannunvalajien symboleiksi ovat vuosikymmenten kuluessa muodostuneet yhdistyksen mustavalkoinen tunnus, kirkkaanpunaiset haalarit, Valtsika veisaa -laulukirja sekä punainen, mustalla raidalla koristeltu yhdistyksen nauha. Näitä perinteisiä tunnuksia on jokainen kannunvalaja vapaa käyttämään. Lisäksi yhdistyksen hallitus käyttää nauhassaan metallista hallitusmerkkiä, ja yhdistys voi myöntää ansioituneelle jäsenelleen Hopeinen kannu -nimisen kunniamerkin. Tapahtumissa näkyy Kannunvalajien pääväriltään punainen lippu.
Kannunvalajien tilat ovat sijainneet 1980-luvulta vuoteen 2005 asti Uudella Ylioppilastalolla. Vuosiksi 2005–2010 järjestötilat siirrettiin Uudelta ylioppilastalolta Domus Academicaan. Kerhohuonetta kutsuttiin kokonaisuudessaan nimellä Kannula.
2010 Kannunvalajat muuttivat takaisin Uudelle Ylioppilastalolle, kolmanteen kerrokseen. Uusi Kannuklusteriksi kutsuttu kokonaisuus jakaantuu neljään huoneeseen: kokoustila Marx, olohuone Beauvoir, juhlatila Weber sekä varasto- ja kokoustila Heidegger.
Lisäksi Kannunvalajilla on Kuppala-niminen juhlatila valtiotieteellisen tiedekunnan pihapiirin sivurakennuksen, yhteiskuntahistorian laitoksen, kivijalassa. Historiallinen nimi viittaa rakennuksessa aiemmin toimineeseen sukupuolitautien klinikkaan.
Yhdistyksen hallitus

Kannunvalajien toimeenpaneva elin on vuosittain vaaleilla valittava hallitus. Vaalikokouksessa valitaan ensin hallituksen puheenjohtaja, jonka jälkeen valitaan varapuheenjohtaja, kaksi opintosihteeriä ja taloudenhoitajan sekä hakemuksesta tiedekuntajärjestön lehden Tutkaimen päätoimittaja seuraavalle kalenterivuodelle. Tämän jälkeen valitaan 3–13 muuta hallituksen jäsentä. Vaalituloksen selvittyä uusi hallitus sopii keskinäisissä neuvotteluissa työnjaosta.
Hallituksen jäsenet toimivat opiskelijaedustajina yliopistohallinnossa, kuten erilaisissa tiedekunnan lautakunnissa ja neuvottelukunnissa, joihin tarvitaan opiskelijanäkemystä. Perinteisesti Kannunvalajien hallituksen jäsenet ovat myös osallistuneet aktiivisesti HYY:n valiokuntatoimintaan sekä pitäneet yllä suhteita muihin järjestöihin ja yhteistyökumppaneihinsa.
Jäsenistön ohella hallituksen toimintaa valvoo yhdistyksen inspehtori, joka nimetään tiedekunnan henkilöstön piiristä. Tällä hetkellä Kannunvalajien inspehtorina toimii professori, varadekaani Ullamaija Seppälä. Hallituksen tukena ja jatkuvuuden edistäjänä toimii kahden vuoden välein valittava kuraattori, joka valitaan vanhempien opiskelijoiden tai hiljattain valmistuneiden joukosta.
Kannunvalajien toiminnan raamit määrää sääntöjen ohella muutaman vuoden välein uusittava strategia sekä vuosittain julkaistava toimintasuunnitelma.
Yhdistyksen perinteet

Akateemiset kunnia- ja ansiomerkit: Kannunvalajien jäsenillä on oikeus lunastaa yhdistyksen nauha, joka on 30 mm leveä ja jossa punaisella pohjalla kulkee 2 mm leveä musta raita keskellä. Miehet kantavat nauhaa oikealta olkapäältä rinnan yli alas vasemmalle kyljelle ja naiset vasemmalta alas oikealle kyljelle tai ruusukkeena. Hopeisessa hallitusmerkissä on kuvattuna yhdistyksen nykyinen tunnus ja se kiinnitetään nauhaan tai ruusukkeeseen. Ns. puheenjohtajan merkissä on sama kuvio, mutta merkki on pienempi. Ansioituneet nykyiset tai entiset kannunvalajat tai muut henkilöt, joille yhdistys haluaa osoittaa kunnioitustaan, voivat saada huomionosoituksena vuosijuhlassa luovutettavan ansionauhan (50 mm leveä, punaisella pohjalla 3 mm leveä musta raita keskellä), yhdistyksen ansiomerkkinä "hopeisen kannun" tai kunniamerkkinä "kultaisen kannun" kunniakannunvalajan arvonimen kanssa. Riemukannunvalajan arvonimi on korkein yhdistyksen myöntämä huomionosoitus. Ansionauhoja myönnetään vuosijuhlissa vuosittain noin viidestä kymmeneen ja hopeisia kannuja enintään kaksi. Kultaisia kannuja yhdistettynä kunniakannunvalajan arvonimeen ovat vuoden 1995 50-vuotisjuhlista alkaen saaneet seuraavat: 50-vuotisjuhlassa 1995 ministeri Jaakko Iloniemi sekä dekaani, professori Klaus Helkama, 60-vuotisjuhlassa 2005 1950-luvun kannunvalajien senioriverkosto ja 70-vuotisjuhlassa 2015 yhdistyksen erittäin pitkäaikaiset toimijat Arto Aniluoto ja Heikki Hyhkö. Riemukannunvalajan arvonimen on tähän mennessä saanut vain vuonna 1995 yhdistyksen perustaja, teollisuusneuvos Veikko Sjöblom, jolloin tuli myös kuluneeksi riemu-nimityksen tavanomaisesti edellyttämät 50 vuotta sekä yhdistyksen perustamisesta että Veikko Sjöblomin kirjautumisesta valtiotieteellisen tiedekunnan opiskelijaksi.
Akateemiset pöytäjuhlat: vuosijuhlat toukokuussa sekä sitsit
Laskiainen mäenlaskua, kaakaota ja laskiaispullaa Ullanlinnanmäellä muiden kannunvalajien kanssa
Neppiskisa toukokuussa vuosijuhlan jälkeen Suomenlinnassa
Opiskelijateatteri eli speksi
Lainapeite: Vappuaamuna kannunvalajat nauttivat piknik-eväitä Ullanlinnanmäellä lainapeitteen päällä
KannuGames: Elokuussa Suomenlinnassa järjestettävät kaudenavajaisturnaukset erityisesti fukseille
Kannun kaatajaiset: avajaiskarnevaalien aikaan Valtsikan pihalla järjestettävä pihatapahtuma
Valtsikan 10 keväisin järjestettävä juoksutapahtuma
Valtiotieteellisen tiedekunnan ainejärjestöt

Kannunvalajat toimii seuraavien Helsingin yliopiston valtiotieteellisten ainejärjestöjen epävirallisena kattojärjestönä (pääaine - järjestön nimi):
Taloustiede - KTTO
Käytännöllinen filosofia - Dilemma
Globaali kehitystutkimus - Keho
Poliittinen historia - Polho
Sosiaali- ja kulttuuriantropologia - Väki
Yhteiskuntapolitiikka - Stigma
Sosiaalipsykologia - Status
Sosiaalitieteet - Konstruktio
Sosiaalityö - Stydi
Sosiologia - Kontakti
Talous- ja sosiaalihistoria - Taso
Tilastotiede - Moodi
Yleinen valtio-oppi - VOO
Viestintä - Media ry
Yhteiskunnallinen muutos - Kumous ry
Lisäksi Kannunvalajilla on ruotsinkielinen sisarjärjestö Politicus ja englanninkielinen järjestö CISSI.
Valtiotieteellisestä tiedekunnasta erillisellä Svenska social- och kommunalhögskolanilla on omat opiskelijajärjestönsä, joiden jäsenet eivät kuulu Kannunvalajiin:
StudOrg - kaikille Soc&komin opiskelijoille
Sosiologian opiskelijat - Habitus
Sosiaalipsykologian opiskelijat - Konsensus
Sosiaalityön opiskelijat - Octavia
Valtio-opin opiskelijat - Statsvett
Journalistiikan opiskelijat - J-komm
Oikeustieteen opiskelijat - Justitia rf.
Puheenjohtajat

Puheenjohtajina järjestössä ovat vuosien saatossa toimineet:
1959 Lauri Ryttyläinen
1960 Raimo Jyrkinen
1961 Tapani Brotherus
1962 Paavo Keisalo
1963 Risto Jaakkola
1964 Osmo Tuomala
1968 Juhani Kiander
1969 Markku Jääskeläinen
1970 Jussi Melkas
1971 Juhani Lehto
1972 Seppo Elonen
1973 Tapani Mauranen
1974 Hannu Hartikainen
1975 Reijo Aholainen
1976 Paavo Joensuu
1977 Heikki Sariola
1978 Ilkka Hakoniemi
1979-1980 Matti Koivu
1981 Seppo Rissanen
1982-1983 Liisa Salolahti
1984 Leena Riska
1985 Eija Hietanen
1986 Pauli Kivipensas
1987 Kaija Jaakkola
1988 Jussi Seppälä
1989 Pasi Mäenpää
1990 Turo-Kimmo Lehtonen
1991 Henri Vogt
1992 Matti Hautsalo
1993 Miira Paukku
1994 Sami Hyryläinen
1995 Janne Hirsto
1996 Ukko Metsola
1997 Niko Pulli
1998 Toivo Hurme
1999 Janne Heiskanen
2000 paavo Miettinen
2001 Johanna Hiltunen
2002 Antti Mäki
2003 Anni Siitonen
2004 Anna Ollila
2005 Saara Reinikainen
2006 Aki Näkinen
2007 Aura Pylkkänen
2008 Tomi Lehtimäki
2009 Jutta Juvenius
2010 Daniel Jyllikoski
2011 Janne Lardot
2012 Rosa Salmivuori
2013 Laura Luoto
2014-2015 Anne Hietaharju
2016 Tuuli Hilska
2017 Laura Wathén
2018 Riku Niemi
2019 Priska Niemi-Sampan
2020 Aku Houttu
2021 Mustapha Ceesay
2022 Kaisla Huhta
2023 Jolana Kapp
2024 Meri Leppänen
Aiheesta muualla

Kannunvalajat ry:n sivut
Suomen Yhteiskunta-alan Ylioppilaat SYY ry
Kannunvalajien aiempi logo.
Elossa (Sauruksen albumi)

| Elossa Saurus |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 9. marraskuuta 2011
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Pik3
 Tyylilaji: rap, elektroninen ,grime, alternative
 Levy-yhtiö: Monsp Records
Sauruksen muut studioalbumit
| Neon Saurus 2009 | Elossa 2011 | VI 2018 |
Singlet albumilta Elossa
 ”Bailataa” Julkaistu: 6. heinäkuuta 2010
Elossa on rap-yhtye Sauruksen viides studioalbumi, joka julkaistiin Monsp Recordsin kautta 9. marraskuuta 2011. Ennen julkaisuaan se kulki työnimellä Graindiapinat, ja se piti julkaista alun perin Karma Musiikin kautta. Albumin kappaleista "Pois edestä" ja "Välillä: Kruuna" julkaistiin musiikkivideot syksyllä 2011.
Taustatietoa

Basso Median internetsivustolla julkaistiin kolmen kappaleen nimet ("Pois edestä", "Oikee taajuus" ja "Selvispäin"), joista sai äänestää ensimmäisen maistiaiskappaleen. Eniten ääniä sai "Selvispäin" -kappale, joka julkaistiin Sauruksen MySpace -sivustolla.
Levyllä vierailee kaikkiaan 35 vokalistia: Samae Koskinen, Jimi Tenor, Ezkimo, Solonen, Kosola, Kylmä (DJ Kridlokk, Lommo ja J Riskit), Zata-Nova, Mies nimeltä Hevonen, Mäkki, Kube, MattiP, Heikki Kuula, Näkökulma (Efu & Ola), Puppa J, Timi Lexikon, Ras Henry, Timo Pieni Huijaus, Tuomo, TK, Heiski, Peedee, Joustava Moraali (Tuukka ja Otto Martikainen), Ghetto-Juuhan, Tono Slono, Niko & Tapsa, U.A.A.U. (Jontti ja Jodarok), Stepa, Steen1 ja Felipe.
Kappaleet

Hirviö – 2.42 (feat. Ezkimo)
Ei täs mitää hätää – 2.44
1234567 – 2.41
Pois edestä – 3.54 (feat.Solonen & Kosola)
Välillä: Kruuna – 2.17
Rajoitetut elämät – 3.50 (feat. Kylmä)
Mitä teet?  – 3.09 (feat. Zata-Nova)
Udiolle rullaa – 3.15 (feat. Mies Nimeltä Hevonen, Mäkki & Kube)
Keskipiste – 4.29 (feat. MattiP, Heikki Kuula, Samae Koskinen & Jimi Tenor)
Välillä: Aamuisin – 1.33
Oikee taajuus (mukana – 4.29 (feat. Näkökulma)
Selvispäin – 4.23 (feat. Puppa J, Timi Lexikon & Ras Henry)
Bailataa – 3.41
Sillon joskus – 3.27 (feat. Timo Pieni Huijaus)
Välillä: Klööbil – 1.32
Hyvä elämä – 3.37 (feat.  Tuomo, TK & Heiski)
Juoma – 4.11 (feat.  Peedee, Joustava Moraali, Ghetto-Juuhan, Tono Slono, Niko & Tapsa)
Saurus-Filmii – 3.05
UFO – 4.54 (feat. U.A.A.U. & Stepa)
Aina: Kesken – 1.08
Tuli levii – 3.24 (feat. Steen1 & Feli)
Wasap – 3.17
Arvostelut

Keskisuomalainen: negatiivinen
Soundi:
Luettelo maailman vanhimmista elossa olevista valtionjohtajista

Tämä on luettelo maailman vanhimmista elossa olevista valtionjohtajista. Luettelossa ei ole virkaatekeviä valtionjohtajia.
Luettelo

Sinisellä merkityt valtionjohtajat ovat edelleen vallassa.
Jeff Skinner

| Jeff Skinner |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. toukokuuta 1992 (ikä 32) Markham, Ontario, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Bieber, Skinny
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  91 kg
Seura
Seura:  Edmonton Oilers
Sarja:  NHL
Pelinumero:  53
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2010–
Aik. seurat:  Carolina Hurricanes (NHL) Buffalo Sabres (NHL)
NHL-varaus:  7. varaus, 2010 Carolina Hurricanes
Jeffrey "Jeff" Skinner (s. 16. toukokuuta 1992 Markham, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Edmonton Oilersissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Carolina Hurricanes varasi Skinnerin seitsemäntenä pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2010.
Skinner on kaikkien aikojen nuorin NHL:n tähdistöottelussa pelannut pelaaja. Suhteellisen pienikokoisen Skinnerin vahvuudet ovat luistelussa, maalintekotaidoissa, pelirohkeudessa ja peliälyssä. Hänen heikkouksiinsa kuuluu hyökkäyspään ruuhkissa pelaaminen. Skinnerin kausipalkka on 5 725 000 dollaria.
Ura > Seuraura > Junioriura

Skinner aloitti jääkiekon 3-vuotiaana. Hän pelasi Ontarion paikallisia juniorisarjoja OMHA-joukkue Markham Waxersissa ja GTHL-joukkue Toronto Young Nationalsissa kevääseen 2008 asti. Saman vuoden kesänä OHL-joukkue Kitchener Rangers varasi Skinnerin 20. pelaajana OHL:n varaustilaisuudessa.
Kaudeksi 2008–2009 Skinner siirtyi Kitchener Rangersiin, jossa tulokaskausi toi 63 runkosarjaottelussa tehot 27+24=51. Hän oli joukkueen paras maalintekijä ja sisäisen pistepörssin kolmas. Kaudella 2009–2010 Skinner teki läpimurtonsa OHL:ssä ja teki 64 runkosarjaottelussa tehot 50+40=90. Hän oli liigan toiseksi paras maalintekijä Barrie Coltsin Bryan Cameronin jälkeen ja pistepörssissä Skinner sijoittui seitsemänneksi joukkuetoverinsa Chris MacKinnonin kanssa. Hän oli tehoilla 20+13=33 kevään 2010 pudotuspelien paras maalintekijä Windsor Spitfiresin Adam Henriquen kanssa sekä toiseksi paras pistemies Spitfiresin Taylor Hallin jälkeen. Carolina Hurricanes varasi Skinner koko NHL:n varaustilaisuuden seitsemäntenä pelaajana kesällä 2010.
Ura > Seuraura > Ammattilaisura

Syyskuussa 2010 Skinner teki kolmivuotisen ja 2,7 miljoonan dollarin arvoisen tulokassopimuksen Hurricanesin kanssa. Hän sai harjoitusleirin jälkeen paikkansa joukkueesta ja pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa liigan avauskierroksella 7. lokakuuta 2010 Minnesota Wildia vastaan Helsingin Hartwall Areenalla. Skinner pelasi siinä ykkösketjussa Tuomo Ruudun ja Jussi Jokisen kanssa. NHL-uransa toisessa ottelussa 8. lokakuuta 2010, joka pelattiin myös Hartwall Areenalla Wildia vastaan, Skinner teki syöttöpisteen Ruudun tekemään maaliin. Hän teki myös ottelun 2–1 -voittomaalin voittomaalikilpailussa. Skinneristä tuli NHL:n kaikkien aikojen kolmanneksi nuorin rangaistuslaukauksesta maalin tehnyt pelaaja. Ensimmäisen varsinaisella peliajalla tekemänsä maalin hän teki NHL-uransa viidennessä ottelussa 20. lokakuuta 2010 Los Angeles Kingsiä vastaan.
Skinner valittiin kaikkien aikojen nuorimpana pelaajana NHL:n tähdistöotteluun, kun Pittsburgh Penguinsin Sidney Crosby oli loukkaantunut. Ainoastaan ennätyksen edellinen haltija Steve Yzerman on pelannut tähdistöottelussa myös 18-vuotiaana (vuonna 1984). Skinner valittiin tammikuun 2011 parhaaksi tulokkaaksi. Hän teki kauden 2010–2011 aikana runkosarjassa 82 ottelussa tehot 31+32=63, joilla Skinner voitti tulokkaiden pistepörssin. Hän oli myös Hurricanesin toiseksi paras pistemies Eric Staalin jälkeen. Skinner palkittiin kauden päätteeksi NHL:n parhaana tulokkaana Calder Memorial Trophyllä ja hänet valittiin myös tulokkaiden tähdistökentälliseen. Kaudella 2011–2012 Skinner pelasi loukkaantumisten takia vain 64 ottelua, mutta oli tehoilla 20+24=44 Hurricanesin toiseksi paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies.
Heinäkuussa 2024 Sabresin ostettua Skinnerin jäljellä olevan sopimuksen ulos, Skinner siirtyi vuoden mittaisella ja kolmen miljoonan dollarin arvoisella sopimuksella Edmonton Oilersiin.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Kanada> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Saksa/Ranska 2017 | jääkiekko |  |
Skinner on edustanut Kanadaa MM-kilpailuissa vuosina 2011, 2012, 2013 ja 2017. Skinner voitti alle 17-vuotiaiden World Hockey Challengessa 2009 pronssia. Hän edusti siinä Ontarion joukkuetta.
Muuta

Skinnerin vanhemmat Andrew ja Elizabeth ovat asianajajia. Hän on perheensä kuudesta lapsesta toiseksi nuorin ja hänen kaikki sisaruksensa ovat pelanneet jääkiekkoa. Skinner harrasti myös 13-vuotiaaksi asti taitoluistelua ja voitti Kanadan kansallisissa mestaruuskisoissa pronssia vuonna 2004.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jeff Skinner Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Tyler Myers | Calder Memorial Trophyn voittaja 2011 | Seuraaja: Gabriel Landeskog |
Kanadan joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2011
2 Schenn |
3 Phaneuf |
7 Scalzo |
8 Burns |
9 Kane |
14 Eberle |
15 Zajac |
16 Ladd |
17 Gragnani |
18 Neal |
19 Spezza |
20 Tavares |
22 Clutterbuck |
25 Stewart |
27 Pietrangelo |
28 Colaiacovo |
33 Methot |
34 Reimer |
40 Dubnyk |
45 Bernier |
50 Vermette |
53 Skinner |
61 Nash |
92 Duchene |
Valmentaja Hitchcock
Kanadan joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2012
2 Keith |
3 Phaneuf (A) |
4 Bouwmeester |
5 Schenn |
7 Russell |
9 Kane |
10 Perry |
14 Eberle |
15 Getzlaf (C) |
16 Ladd |
20 Tavares |
22 Quincey |
24 Benn |
26 Purcell |
27 Murray |
30 Ward |
31 Hackett |
33 Methot |
37 O'Reilly |
40 Dubnyk |
41 Burrows |
44 Vlasic |
53 Skinner |
81 Sharp (A) |
93 Nugent-Hopkins |
Valmentaja Sutter
Kanadan joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2017
1 Comrie |
4 Barrie |
5 Demers |
7 Morrissey |
9 Duchene |
10 Schenn |
11 Konecny |
14 Couturier |
16 Marner |
17 Simmonds |
19 Matheson |
21 Point |
24 de Haan |
28 Giroux (C)  |
29 MacKinnon |
30 Johnson |
31 Pickard |
44 Vlasic (A) |
53 Skinner |
55 Scheifele |
71 Killorn |
90 O’Reilly (A) |
Valmentaja Cooper
Skinner OHL-joukkue Kitchener Rangersin paidassa kaudella 2009–2010.
Viktoria (Yhdistynyt kuningaskunta)

| Viktoria |
| --- | --- |
 Hänen majesteettinsa Viktoria, Jumalan armosta, Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar, uskon puolustaja, Intian keisarinna.
 
Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar
Valtakausi:  20. kesäkuuta 1837 – 22. tammikuuta 1901
Kruunajaiset:  28. kesäkuuta 1838
Edeltäjä:  Vilhelm IV
Seuraaja:  Edvard VII
Intian keisarinna
Valtakausi:  1. toukokuuta 1876 – 22. tammikuuta 1901
Seuraaja:  Edvard VII

Syntynyt:  Alexandrina Victoria 24. toukokuuta 1819 Kensingtonin palatsi, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta
Kuollut:  22. tammikuuta 1901 (81 vuotta) Osborne House, Isle of Wight, Yhdistynyt kuningaskunta
Hautapaikka:  Frogmore, Windsor
Puoliso:  Prinssi Albert (vih. 1840; k. 1861)
Lapset tiedot:   Prinsessa Viktoria  Edvard VII  Alice, Hessenin suurherttuatar  Alfred, Saksi-Coburg-Gothan herttua  Prinsessa Helena  Prinsessa Louise  Prinssi Arthur  Prinssi Leopold  Prinsessa Beatrice 
Koko nimi:  Alexandrina Victoria
Suku:  Hannover
Isä:  Prinssi Edvard
Äiti:  Prinsessa Viktoria
Nimikirjoitus:  
Viktoria (Alexandrina Victoria, 24. toukokuuta 1819 Lontoo, Englanti – 22. tammikuuta 1901 Isle of Wight, Englanti) oli Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar vuodesta 1837 lähtien kuolemaansa saakka vuonna 1901.
Viktoria oli kuningas Yrjö III:n neljännen pojan, Kentin herttua Edvardin (1767–1820), ja saksalaissyntyisen Sachsen-Saalfeld-Coburgin prinsessa Viktorian (1786–1861) tytär. Hän oli syntyessään maansa kruununperimysjärjestyksessä viides isänsä ja tämän veljien jälkeen, mutta nousi ensimmäiseksi kruununperijäksi näiden kuoltua. Viktoria peri kruunun sedältään Vilhelm IV:ltä 18-vuotiaana 20. kesäkuuta 1837. Vuonna 1876 Viktoria otti käyttöön myös Intian keisarinnan arvonimen.
Viktoria avioitui vuonna 1840 Saksi-Coburg-Gothan herttuakunnan prinssi Albertin kanssa. Albert toimi käytännössä Viktorian kanssahallitsijana kuolemaansa 1861 asti. He saivat yhdeksän lasta, joiden kautta lähes kaikki nyky-Euroopan monarkit polveutuvat kuningatar Viktoriasta.
Viktorian valtakausi kesti yli 63 vuotta. Viktoria jäi Ison-Britannian viimeiseksi Hannover-sukua edustaneeksi hallitsijaksi. Viktoriaaninen aikakausi (1837–1901) on nimetty kuningatar Viktorian mukaan. Tänä aikana brittiläinen yhteiskunta muuttui monella tavalla, eikä Viktorialla enää valtakautensa lopussa ollut paljon valtaoikeuksia, vaikka hän pystyikin arvovaltansa avulla edelleen vaikuttamaan maansa asioihin. Kansan keskuudessa hän oli valtakautensa loppupuolella hyvin suosittu.
Sukujuuret

Viktorian isä oli prinssi Edvard, Kentin ja Strathearnin herttua (1767–1820), joka oli Yrjö III:n ja kuningatar Charlotten poika. Viktoria kuului saksalaiseen Hannover-sukuun, joka nousi valtaistuimelle vuonna 1714. Viktoria oli Englannin ensimmäisen Stuart-hallitsijan Jaakko I:n jälkeläinen suoraan alenevassa polvessa tämän tyttärentyttären Hannoverin Sofian kautta.
Viktorian äiti oli prinsessa Viktoria Saksi-Coburg-Saalfeld, Kentin ja Strathearnin herttuatar (1786–1861). Viktorian Leopold-enosta tuli vuonna 1831 Belgian kuningas Leopold I.