stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kreikkalainen antologia
Sisältö > Antologian runoilijoita

| --- | --- |
 Adaios  Agathias  Agis  Alfeos Mytilenaeus  Ammianus  Antipatros Sidonlainen  Antipatros Thessalonikelainen  Antifilos  Anyte Tegealainen  Apollonides  Asklepiades Samoslainen  Asklepiodotos  Arkhias  Markos Argentarios  Demodokos Leroslainen  Eratosthenes  Erinna  Filetas Samoslainen  Filippos Thessalonikelainen  Filodemos  Glaukos Nikopolislainen  Gregorios Nazianzilainen  Kallimakhos  Khristodoros Thebalainen  Klaudios Ptolemaios:  Krinagoras Mytileneläinen  Leonidas Taraslainen  Lukianos  Lukillios  Meleagros Gadaralainen  Mnasalkas Sikyonlainen  Moskhos  Myrinos  Nikainetos Samoslainen  Nikarkhos  Nossis Lokrilainen  Palladas  Pamfilos  Paulos Silentiarios  Perses Thebalainen  Platon (Epigrammit)  Rhianos  Rufinos  Satyros (Satyros Thyillos)  Simonides Keoslainen  Straton Sardislainen  Theokritos  Thymokles  Zonas
Kirjallisuutta > Suomennoksia

Hautojen lauluja.  (Hautarunoja mm. Kreikkalaisesta antologiasta. Suomennos ja selitykset Arto Kivimäki, Erkki Sironen, Pekka Tuomisto ja Sampo Vesterinen)  Helsinki:  Tammi, 2008.  ISBN 978-951-31-3883-7
Platon: Neljä runoa. (Platonin nimiin laitettuja runoja Kreikkalaisesta antologiasta. Suomeksi tulkinnut Mika Saranpää.) Niin & näin, 1994, nro 2, s. takakansi.  Artikkelin verkkoversio. (Arkistoitu – Internet Archive)
Runoja Kreikkalaisesta antologiasta. (Poiminut ja suomentanut Pentti Saarikoski.) Parnasso, 1976, nro 6, s. 329-336.
Runoja Kreikkalaisesta antologiasta II. (Poiminut ja suomentanut Pentti Saarikoski.) Parnasso, 1977, nro 1, s. 29-38.
Runoja Kreikkalaisesta antologiasta III. (Poiminut ja suomentanut Pentti Saarikoski.) Parnasso, 1977, nro 4, s. 204-212.
Saarikoski, Pentti: Jalkapolku.  (Runoja Kreikkalaisesta antologiasta)  Helsinki:  Otava, 1977.  ISBN 951-1-04608-X
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

Anthologia Graeca.  (Toimittanut ja saksantanut H. Beckby)  München:  Sammlung Tusculum, 1957-1958.
The Greek Anthology.  (Toimittanut kreikaksi ja englannintanut W. R. Paton)  Lontoo - Cambridge, Mass.:  W. Heinemann, 1916-1918.
Aiheesta muualla

The Greek anthology . Käännös W. R. Paton. The Loeb Classical Library. 1916 (englanniksi) (muinaiskreikaksi)
Volume 1
Volume 2
Volume 3
Volume 4
Volume 5
The Greek Anthology Käännös W. R. Paton. The Loeb Classical Library. 1916 (englanniksi) (muinaiskreikaksi)
Select Epigrams from the Greek Anthology Toimittanut J. W. Mackail. Project Gutenberg (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Greek Anthology
Van Boschin ja van Lennepin viisiosainen laitos Kreikkalaisesta antologiasta (1795-1822). Sisältää Hugo Grotiuksen latinankielisen tekstin Maksimos Planudeen antologiasta sekä Henri Estiennen (Henricus Stephanus) toimittaman vastaavan kreikankielisen tekstin.
Käännös suomeksi
Kristuksen kirkkolaki

Kristuksen kirkkolaiksi kutsutaan Jeesuksen opetusta, joka löytyy Matteuksen evankeliumista 18:15-18:
»Jos veljesi tekee syntiä, ota asia puheeksi kahden kesken. Jos hän kuulee sinua, olet voittanut hänet takaisin. Mutta ellei hän kuule sinua, ota mukaasi yksi tai kaksi muuta, sillä 'jokainen asia on vahvistettava kahden tai kolmen todistajan sanalla'. Ellei hän kuuntele heitäkään, ilmoita seurakunnalle. Ja jos hän ei tottele seurakuntaakaan, suhtaudu häneen kuin pakanaan tai publikaaniin. Totisesti: kaikki, minkä te sidotte maan päällä, on sidottu taivaassa, ja kaikki, minkä te vapautatte maan päällä, on myös taivaassa vapautettu.»
Vanhoillislestadiolaisuudessa Kristuksen kirkkolakia on käytetty teologisena perusteluna hoitokokouksille. Kristuksen kirkkolain vaikuttimena on ajateltu olevan Hyvän Paimenen rakkaus, joka ei säästele vaivojaan lähtiessään etsimään omille kadottaville teilleen eksynyttä lammasta.
Herrakansa viidakossa

| Herrakansa viidakossa Elisabeth Nietzschen elämäkerta> Forgotten Fatherland The Search for Elisabeth Nietzsche |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Ben Macintyre
Kustantaja:  Farrar, Straus & Giroux
Julkaistu:  1992
Sivumäärä:  256
Suomennos
Suomentaja:  Jelena Vallenius ja Pirkko Talvio-Jaatinen
Kustantaja:  Nemo
Julkaistu:  2002
Sivumäärä:  337
ISBN:  952-5180-44-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Herrakansa viidakossa: Elisabeth Nietzschen elämäkerta (engl. Forgotten Fatherland: The Search for Elisabeth Nietzsche) on Ben Macintyren vuonna 1992 julkaistu teos, joka kertoo Friedrich Nietzschen sisaresta, veljensä kirjallisen jäämistön hoitajasta Elisabeth Förster-Nietzschestä. Teoksen julkaisi suomeksi Nemo vuonna 2002. Sen ovat suomentaneet Jelena Vallenius ja Pirkko Talvio-Jaatinen.
Aiheesta muualla

James Joll: Nietzsche vs. Nietzsche. The New York Review of Books 11.2.1993. (englanniksi)
Matti Lundberg: Filosofin vaarallinen sisar. Kiiltomato.net 30.5.2002.
Tere Vadén: Pimeyden sydän, otos n[vanhentunut linkki]. Niin & näin 4/2002. (PDF)
Matti Herronen

Raimo Matti Uolevi Herronen (s. 19. tammikuuta 1933 Kälviä) on suomalainen kilpapyöräilijä.
Herronen sijoittui Rooman 1960 olympialaisissa henkilökohtaisessa maantieajossa 60:nneksi sekä 100 kilometrin joukkueajossa 20:nneksi yhdessä Paul Nymanin, Unto Hautalahden ja Raimo Honkasen kanssa. Hän edusti seuratasolla Kälviän Tarmoa ja voitti maantiejoukkueajon Suomen-mestaruuden vuosina 1958, 1959 ja 1960. Henkilökohtaisissa lajeissa hän saavutti SM-hopeaa maantieajossa vuosina 1958 ja 1959 ja yhden kilometrin aika-ajossa vuonna 1956 sekä SM-pronssia neljän kilometrin takaa-ajossa vuonna 1955. Hän voitti viisi Pyöräilyliiton mestaruutta vuosina 1952–1955.
Aktiiviuransa jälkeen Herronen on toiminut Suomen maajoukkueen mekaanikkona sekä piiritasolla valmentajana ja johtajana.
Heraion (Samos)

| Heraion> Ἡραίον |
| --- | --- |
 Heraionin rauniot.
Sijainti
 Heraion
Koordinaatit:  37°40′19″N, 26°53′08″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Iraío, Pythagóreio, Anatolikí Sámos, Sámos, Pohjois-Egean saaret
Historia
Tyyppi:  temppeli ja pyhäkköalue
Huippukausi:  arkaaiselta kaudelta roomalaiskauteen
Kulttuuri:  antiikki
Kaupunki:  Samos
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Sámoksen Pythagóreio ja Heraion 
Aiheesta muualla
  Heraion Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Heraion (m.kreik. Ἡραίον, Hēraion) eli Heran temppeli oli antiikin aikainen Heralle omistettu temppeli Sámoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsi noin kuusi kilometriä länteen saaren antiikin aikaisesta kaupunkikeskuksesta Samoksesta, joka sijaitsi nykyisen Pythagóreion kylän paikalla. Temppeli oli kooltaan antiikin maailman suurin.
Temppelin ja siihen liittyneen pyhäkköalueen arkeologinen kohde sijaitsee rannikkotasangolla lähellä Sámoksen etelärantaa ja temppelistä nimensä saanutta Iraíon kylää. Arkeologinen alue muodostaa yhdessä Pythagóreiossa olevien antiikin aikaisen kaupungin jäänteiden kanssa Unescon maailmanperintökohteen nimeltä Sámoksen Pythagóreio ja Heraion.
Historia

Sámoksen Heraion oli Argoksen Heraionin ohella merkittävin Heralle omistettu kulttipaikka. Kulttipaikka on Imbrososjoen suulla ja se on ollut antiikin aikana vehreää joenvarsiniittyä ja -lehtoa. Heran uskottiin syntyneen luonnonkauniissa paikassa lygospuun alla. Kreikkalaisen mytologian mukaan Zeus ja Hera viettivät siellä 300 vuotta kestäneen ”kuherruskuukautensa”. Paikka oli kulttikäytössä jo mykeneläisellä pronssikaudella 1000-luvun lopulla eaa. ja siellä on ollut eri vaiheissa useita temppeleitä arkaaiselta ajalta roomalaiselle ajalle saakka.
Ensimmäinen paikalle rakennettu Heran temppeli oli peräisin 700-luvulta eaa. Sen tilalle rakennettiin suurempi temppeli noin vuosina 570–560 eaa. Sen suunnittelijat olivat Rhoikos ja Theodoros. Tämä temppeli tuhoutui ehkä maanjäristyksessä ja sen tilalle rakennettiin uudempi temppeli. Rakennuttajana toimi saaren tyranni Polykrates noin vuosina 538–522 eaa. Temppelistä tuli suurin koko kreikkalaisessa maailmassa ja se pääsi mukaan joihinkin myöhempiin antiikin aikaisiin maailman seitsemän ihmeen luetteloihin, joista Babylonin riippuvat puutarhat oli jätetty pois. Paikallisesta Heran kultista ei ole säilynyt kuvauksia, eikä siitä tiedetä juuri mitään.
Suuren Heran temppelin ohella paikalla oli lukuisia muita rakennuksia. Hellenistisenä aikana temppelin viereen syntyi pieni kaupunki. Rakennuksia nousi temppelin ympärille roomalaiselle ajalle saakka. Varhaiskristillisellä ajalla paikalle rakennettiin basilikakirkko. Temppelistä ja muista rakennuksista on säilynyt nykyaikaan lähinnä perustuksia.
Ensimmäiset pienimuotoiset tutkimukset paikalla suoritti Joseph Pitton de Tournefort vuonna 1702. Paikalla kävi matkailijoita läpi 1700–1800-lukujen. Paul Girard löysi paikalta vuonna 1879 nykyisin Louvressa olevan Kheramyeen lahjoittaman Heran patsaan. Vuosina 1902–1903 paikalla järjestettiin arkeologiset kaivaukset Panagiótis Kavvadíaksen ja Themistoklís Sofoúliksen johdolla ja vuonna 1910 Th. Wiegandin ja M. Scheden johdolla. Vuosina 1925–1939 ja uudestaan vuodesta 1951 lähtien paikalla on suorittanut kaivauksia Saksan arkeologinen instituutti Ateenassa alun perin E. Buschorin johdolla.
Vuonna 1992 temppelin arkeologinen alue liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon osana kohdetta nimeltä Sámoksen Pythagóreio ja Heraion.
Rakennukset ja rakennelmat

Pyhäkköalueen merkittävimmät rakennukset ja rakennelmat olivat (numerot viittaavat kaavakuvaan):
| --- | --- |
 Heran temppeli  Rhoikoksen temppeli  Monopteraalitemppeli  Hekatompedon-temppeli  Roomalainen peripteraalitemppeli  Korinttilainen temppeli  Arkaainen alttari  Pohjoisrakennus  Pohjoisstoa (Luoteisstoa):   Etelärakennus (Etelätemppeli)  Etelästoa  Pieniä temppeleitä (temppelit A, B, C, D ja E)  Rotunda  Aarrekammioita  Pyhä tie  Hellenistinen rakennus  Ciceroiden muistomerkki  Kolaioksen laiva
Rakennukset ja rakennelmat > Heran temppeli

Polykrateen aikana rakennettu, järjestyksessä viimeinen Heran temppeli edusti joonialaista tyyliä. Sen koko oli 108,63 x 55,16 metriä ja siinä oli 155 pylvästä. Temppeli rakennettiin edellisen temppelin paikalle, mutta se oli kooltaan paljon suurempi, koska temppeliin lisättiin sekä etu- että takapuolelle kolmas pylväsrivi mahdollisesti Efesoksen Artemiin temppelin esimerkin mukaisesti.
Temppeli on mahdollisesti jäänyt jossain määrin keskeneräiseksi, koska sen kattotiileistä ei ole löydetty merkkejä. Nykyisin temppelistä on jäljellä perustukset ja stylobaatti, joista näkee sen suuren koon. Lisäksi yksi temppelin pylväs on koottu uudestaan noin puoleen alkuperäisestä korkeudesta. Se tunnetaan nimellä Kolóna (”Pylväs”), ja se on antanut nimensä myös viereiselle pienelle kylälle.
Rakennukset ja rakennelmat > Heran alttari

Heran alttari sijaitsi tavan mukaan temppelin edessä sen itäpuolella. Alttarista on erotettu seitsemän eri vaihetta, joista varhaisin on myöhäiseltä pronssikaudelta. Toinen 700–600-luvulla eaa. rakennettu alttari oli sijoitettu luoteis-kaakkoissuunnassa poikittain temppeliin nähden. Ensimmäinen suuri alttari rakennettiin noin vuonna 560 eaa. Se oli linjassa temppelin kanssa ja sen koko oli noin 36,5 x 16,5 metriä. Alttariin liittynyt uhrialue oli ympäröity kolmelta sivulta noin 5–7 metriä korkealla koristellulla muurilla. Roomalaisella ajalla alttari rakennettiin uudestaan marmorista. Heran temppelin ja alttarin väliin rakennettiin puolestaan pienempi temppeli.
Rakennukset ja rakennelmat > Afroditeen ja Hermeen temppelit

Pienempi joko Afroditeelle tai Hermeelle omistettu temppeli sijaitsi Heran temppelin kaakkoispuolella. Toinen Afroditeen temppeli sijaitsi temppelin koillispuolella.
Rakennukset ja rakennelmat > Stoat

Alueella oli eri vaiheissa ainakin kaksi suurempaa stoaa eli pylväshallia. Pohjoisstoa sijaitsi Heran temppelin pohjoispuolella ja Etelästoa temppelin kaakkoispuolella. Pohjoisstoa on varhaisimpia tunnettuja esimerkkejä stoarakentamisesta.
Rakennukset ja rakennelmat > Kolaioksen laiva

Heran temppelin edustalle alttarin eteläpuolelle oli sijoitettu samoslaisen Kolaioksen laiva, jolla tämä purjehti ensimmäisenä kreikkalaisena ”Herakleen pylväiden” eli Gibraltarinsalmen läpi vuonna 640 eaa. Osaa paikalla olevista kivistä on ehdotettu tämän muistomerkin perustuksiksi.
Rakennukset ja rakennelmat > Ciceroiden muistomerkki

Roomalaisaikana pystytetyt Marcus Tullius Ciceron ja Quintus Tullius Ciceron patsaat sijaitsivat Heran temppelin ja alttarin välisellä alueella. Muistomerkistä on säilynyt jalusta.
Rakennukset ja rakennelmat > Muut rakennukset

Muihin alueen löytöihin lukeutuvat muun muassa mykeneläisaikainen tholos-hauta temppelin pohjoispuolella, pieni roomalainen kylpylärakennus ja varhaiskristillisen basilikan jäänteet temppelin ja alttarin välisellä alueella, sekä lukuisten hellenistisen ajan talojen jäänteet alueen koillisosassa.
Rakennukset ja rakennelmat > Pyhä tie

Samoksen kaupungista pyhäkköalueelle lähellä merenrantaa johtanut tie oli koristettu lukuisilla votiivimuistomerkeillä lähes koko matkaltaan jo arkaaisella ajalla 500-luvulla eaa. Näihin lukeutuu muun muassa suurikokoisia marmorisia kuros-patsaita, niin kutsuttu Geneleos-ryhmä sekä muita veistoksia. Muistomerkkejä on arvioitu olleen jopa 2 000. Tie kivettiin 200-luvulla jaa. Suuri osa tiestä jää nykyisin Sámoksen lentokentän alle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heraion Wikimedia Commonsissa
Heraionin raunioita.
Kaavakuva Heraionin alueesta.
  Arkaainen kausi
  Hellenistinen kausi
  Roomalainen kausi
Osa alttarirakennelmasta.
Geneleos-ryhmä Pyhän tien varrella.
Herostratos

Herostratos (m.kreik. Ἡρόστρατος) oli antiikin kreikkalainen mies, kotoisin Efesoksesta. Hänet tunnetaan siitä, että hän poltti kotikaupunkinsa tunnetun Artemiin temppelin, koska halusi tulla kuuluisaksi.
Tuhopoltto

Herostratos sytytti Artemiille, metsästyksen ja synnytyksen jumalattarelle, omistetun temppelin tuleen eräänä yönä vuonna 356 eaa. Temppeli oli rakennettu marmorista ja sitä pidettiin yhtenä maailman kauneimmista rakennuksista, ja se luettiin myöhemmin yhdeksi maailman seitsemästä ihmeestä.
Myöhemmät kreikkalaiset historioitsijat kertoivat, että kyseessä olisi ollut sama yö, n. 20./21. heinäkuuta, jolloin Aleksanteri Suuri syntyi. Esimerkiksi Hegesias Magnesialainen kertoi, ettei tuhopoltto ollut mikään ihme, koska jumalatar oli tietysti tuona yönä poissa temppelistään ja auttamassa suurmiehen synnytyksessä. Antiikin ajoitusten ongelmat tuntien tapahtumien samanaikaisuutta ei kuitenkaan voida varmistaa.
Herostratos saatiin pian kiinni. Hän myönsi tehneensä tekonsa kunnianhimosta, tehdäkseen nimensä kuolemattomaksi. Tämän jälkeen Efesoksen hallintovirkamiehet teloittivat Herostratoksen tämän tekemän pyhäinhäväistyksen vuoksi. Lisäksi hänen nimensä ja perintönsä tuomittiin hävitettäviksi kieltämällä hänen nimensä mainitseminen kuolemanrangaistuksen uhalla.
Jälkimaine

Langetettuun tuomioon liittyneen kirouksen vuoksi Herostratoksen nimeä ei antiikissa yleensä mainittu. Esimerkiksi Lukianos mainitsee tapahtuman, mutta ei tekijää. Tuomio ei kuitenkaan estänyt Herostratosta saavuttamasta tavoitettaan, sillä historioitsija Theopompos kirjoitti tiedot tapahtumasta ja sen tekijästä muistiin teokseensa Hellenika. Herostratoksen voidaankin katsoa onnistuneen tavoitteessaan, koska hänen nimensä muistetaan edelleen, yli 2300 vuotta tapahtuman jälkeen.
Myöhemmin Herostratoksen nimestä on tullut symboli maineen hankkimiselle keinolla millä hyvänsä, ja tällä tavoin saavutettuun kuuluisuuteen voidaan viitata ilmaisulla herostraattinen kuuluisuus. Tässä merkityksessä hänen nimensä on esiintynyt myös nykykulttuurissa. Esimerkiksi Jean-Paul Sartren lyhyessä tarinassa Erostratus, joka on osa teosta Muuri (Le mur, 1939), eräs mies suunnittelee väkivallantekoa saavuttaakseen mainetta. Elokuva Herostratus vuodelta 1967 puolestaan kertoo miehestä, joka suunnittelee näyttävää julkista itsemurhaa.
Krimin gootti

| Krimin gootti |
| --- | --- |
 Germaanisten kielten levinneisyys 900-luvun alussa. Krimin gootti tummansinisellä.
Tiedot
Alue:   Ukraina
Puhujia:  0 (hävinnyt)
Kirjaimisto:  goottilainen aakkosto
Kielenhuolto:  -
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  germaaniset kielet itägermaaniset kielet gootti
Kielikoodit
ISO 639-1:  -
ISO 639-2:  -
ISO 639-3:  got
ISO 639-3:  got
 Ohje 
Krimin gootti oli Krimin niemimaalla nykyisessä Ukrainassa Krimin goottien puhuma itägermaaninen kieli. Kieli katosi Krimiltä 1700-luvulla, ja siitä on jäänyt jälkeen vain ranskalaisen diplomaatin Ghislain de Busbecqin kokoamat noin sata sanaa. Busbecqin kokoamien sanojen perusteella kieli on päätelty gootiksi, mutta siinä on joitakin eroavaisuuksia siihenkin verrattuna.
Historia

Gootit tulivat Mustallemerelle 200-luvun aikana valloittaen suurimman osan sen pohjoisrannikosta mukaan lukien Krimin niemimaan. Myöhemmin hunnit valloittivat gootit, mutta kielen puhujia jäi Krimille suurimman osan paetessa länteen. Busbecq keräsi kielen sanoja ollessaan diplomaattina Istanbulissa Osmanien valtakunnassa 1550- ja 1560-luvuilla. Busbecq oli tunnettu kiinnostuksestaan kieliin ja Istanbulissa hän tapasi kaksi Krimiltä tullutta henkilöä. Toinen heistä oli Krimin goottia äidinkielenään puhuva ja toinen puhui kreikkaa. Myös jälkimmäinen tosin osasi Krimin goottia. Busbecq keräsi henkilöiltä Krimin gootin sanoja, mutta ei tiedetä tekikö hän sen tulkin välityksellä vai suoraan. Suurimman osan hänen aineistostaan on arveltu tulleen kreikan puhujalta, sillä hänen keräämässään aineistossa on vaikutteita kreikasta. Krimiltä gootti hävisi 1700-luvun aikana.
Busbecqin lisäksi myös venäläinen arkkipiispa Stanisław Bohusz Siestrzeńcewicz kirjoitti jonkin verran Krimin gootista ja havaitsi Krimillä vieraillessaan vuonna 1817, että kieli oli ottanut paljon vaikutteita tataarista, ja muistutti jonkin verran alasaksaa.
Sanaston vertailua

| Krimin gootiksi | gootiksi | englanniksi | hollanniksi | alasaksiksi | saksaksi | fääriksi | islanniksi | tanskaksi | norjaksi> kirjanorjaksi | norjaksi> uusnorjaksi | ruotsiksi | suomeksi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| apel | apls (mask.) | apple | appel | appel / Appel | Apfel | epli ("peruna") | epli | æble | eple | eple | äpple ('hedelmä') apel (puu) | omena |
| handa | handus (fem.) | hand | hand | haand | Hand | hond | hönd | hånd | hånd | hand | hand | käsi |
| schuuester | swistar (fem.) | sister | zus(ter) | zus / Sester | Schwester | systir | systir | søster | søster | syster | syster | sisar/sisko |
| hus | -hūs (neutri) | house | huis | hoes / huus | Haus | hús | hús | hus | hus | hus | hus | talo |
| reghen | rign (neutri) | rain | regen | regen / reagn | Regen | regn | regn | regn | regn | regn | regn | sade |
| singhen | siggwan (verbi) | sing | zingen | zingen / sing | singen | syngja | syngja | synge | synge | syngja | sjunga | laulu/laulaa |
| geen | gaggan (verbi) | go | gaan | gaon | gehen | ganga | ganga | gå | gå | gå | gå | mennä |
Kielessä on myös useita sukulaissanoja muiden germaanisten kielten kanssa:
| Krimin gootiksi | gootiksi | englanniksi | hollanniksi | saksaksi | fääriksi | islanniksi | muinaisnorjaksi | norjaksi (BM/NN) | ruotsiksi | tanskaksi | muinaisenglanniksi | muinaissaksiksi | muinaisyläsaksaksi | suomeksi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ano 'kukko' | hana | hen | haan | Hahn | hani | hani | haðna  hani | hane (ruotsiksi ilmaisu arkaainen) | hane (ruotsiksi ilmaisu arkaainen) | hane (ruotsiksi ilmaisu arkaainen) | hana | hano | hano | kana |
| malthata 'sanottu' | — | — | — | — | mælti | mælti | mælti | mælte | †mälde †mälte | †mælte | maþelode | gimahlida | gimahalta |  |
| rintsch 'harjanne' | — | ridge | rug | Rücken | ryggur | hryggur | hryggr | rygg | rygg | ryg | hrycg | hruggi | ruggi |  |
(† = ilmaisu on arkaainen)
Aiheesta muualla

Busbecqin keräämä aineisto (latinaksi)
| n k Germaaniset kielet |
| --- | --- |
Länsigermaaniset kielet:  afrikaans  alasaksa  englanti  friisi itäfriisi  länsifriisi  pohjoisfriisi  hollanti  jiddiš  limburg  luxemburg  saksa baijeri  elsassi  kölsch  pennsylvaniansaksa  skotti  wymysorys  yola† 
Pohjoisgermaaniset eli skandinaaviset kielet:  fääri  islanti  norja kirjanorja  uusnorja  norni†  ruotsi älvdalska  tanska 
Itägermaaniset kielet:  burgundi†  gootti† Krimin gootti†  vandaali† 
† kuollut kieli
Börje Herrmann

Börje "Heruli" Herrmann (usein myös Herrman, 31. lokakuuta 1921 Inkoo – 29. elokuuta 1978 Helsinkilähde?) oli suomalainen jalkapalloilija.
Hyökkääjänä pelannut Herrmann edusti urallaan Helsingin Palloseuraa 1940–1944 ja 1949–1951 sekä HIFK:a 1945–1948. Hän voitti HIFK:ssa Suomen mestaruuden 1947. Kaudella 1948 Herrmann teki eniten maaleja (12 kappaletta, 14 ottelussa) Suomen Palloliiton sisäisessä mestaruussarjassa. Kaikkiaan Herrmann pelasi viiden kauden aikana 59 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 37 maalia.
Maajoukkueessa Herrmann pelasi yhden maaottelun vuonna 1946.
Kreikan kieli

| Kreikka |
| --- | --- |
 Nykykreikan puhuma-alue.
Oma nimi:  Ελληνικά
Tiedot
Alue:   Kreikka  Kypros  Albania  Italia  Turkki
Virallinen kieli:   Kreikka   Kypros   Euroopan unioni
Puhujia:  13 170 000
Sija:  87.
Kirjaimisto:  kreikkalainen
Kielenhuolto:  Kreikankielen keskus
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  helleeniset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  el
ISO 639-2:  gre/ell
ISO 639-3:  ell
 Ohje 
Alkukreikka
(n. 2000 eaa.)
Mykeneläinen kreikka
(n. 1600–1100 eaa.)
Muinaiskreikka
Homeerinen kreikka
Klassinen kreikka
(n. 800–300 eaa.)
Koinee-kreikka
(n. 300 eaa.–330)
Bysantin kreikka
(n. 330–1453)
Nykykreikka
(1453–)
Katharévousa
Dimotikí
Kreikan kielikiista
Katso myös
Kreikkalaisen kirjaimiston historia
näytä
keskustele
Osa artikkelisarjaa
Kreikan kieli (kreik. Ελληνικά, Elliniká) on indoeurooppalainen kieli, jonka dokumentoitu historia alkaa Kreikassa vuoden 1400 eaa. paikkeilla. Kreikan kielellä tarkoitetaan nykyään joko nykykreikkaa tai muinaiskreikkaa. Kreikkaa kirjoitetaan kreikkalaisella kirjaimistolla.
Kreikkaa puhutaan nykyisin pääosin Kreikassa ja Kyproksella sekä jonkin verran muun muassa Albaniassa, Italiassa ja Turkissa sekä kreikkalaisissa maahanmuuttajayhteisöissä Yhdysvalloissa, Australiassa ja muissa maissa. Kreikan kieli on Kreikan ja Kyproksen tasavallan virallinen kieli ja myös yksi Euroopan unionin virallisista kielistä. Kreikan puhujia on maailmassa noin 13 170 000, mikä tekee siitä maailman 87. puhutuimman kielen.
Suuri määrä kreikan sanoja ja ilmaisuja on selvinnyt muuttumattomana läpi vuosisatojen ja niitä on päätynyt lainasanoina muihin kieliin, kuten latinaan, saksaan, ranskaan ja englantiin.