Aleksei Nikolajevitš Tolstoi
Suku ja koulutus, kirjallisen uran alku > Yksityiselämä

Aleksei Tolstoin ensimmäinen vaimo vuosina 1901-1907 oli saratovilaisen lääkärin tytär Julia Vasiljevna Rožanskaja myöh. Smolenkova (1881-1943) ja heille syntyi poika Juri (1903-1908). Julia opiskeli Pietarissa lääketiedettä samaan aikaan kun Aleksei opiskeli insinööriksi. Luonteiltaan he eivät sopineet yhteen: Julia oli tasainen koti-ihminen ja Aleksei rakasti boheemia kaaosta ja meteliä. Vuonna 1905 Tolstoi päätti lähteä Dresdeniin ilman vaimoaan, jossa hän aikoi jatkaa opintojaan Königlich Sächsische Höhere Technische Hochschulessa. Täällä hän tapasi naimisissa olevan Sofia Isakovna Dimšitsin, joka oli opiskelemassa Sveitsissä berniläisessä Egornovin taidekoulussa.
Tolstoin toinen vaimo vuosina 1907-1914 oli juutalaissyntyinen pietarilaisen puutavarakauppiaan tytär, taiteilija Sofia Isakovna (Sara Aizikovna) Dimšits (1884-1963). Avioeroprosessi ensimmäisen aviomiehen Isaac Samuilovitš Rosenfeldin (1879-1978) kanssa kesti useita vuosia. Tolstoi erosi ensimmäisestä vaimostaan ​​vuonna 1910, mutta Dimšits ei saanut koskaan avioeroa. Pariskunta päätti muuttaa vuonna 1907 ja saapui Pariisiin tammikuussa 1908 liittyäkseen laajaan venäläisten kirjailijoiden ja taiteilijoiden verkostoon, kuten Nikolai Gumiljov, Valeri Brjusov, Konstantin Balmont, Andrei Belyi ja Maksimilian Vološin. Tolstoi ja Gumiljov julkaisivat aikakauslehteä, joka jäi yhteen numeroon varojen puutteen vuoksi.
Heille syntyi tytär Mariana (Marianna) (1911-1988), josta tuli teknisten tieteiden tohtori, Moskovan teräs- ja metalliseosinstituutin professori ja Moskovan lentotekniikan instituutin yleisen kemian osaston johtaja. Voidakseen rekisteröidä Aleksei Tolstoin lapsen lailliseksi isäksi puolisot lähtivät uudelleen vuonna 1910 Ranskaan ennen lapsen syntymää. Kesällä 1914 Tolstoi ja Dimšits lähtivät lomalle Koktebeliin Krimille, missä Tolstoi tapasi 17-vuotiaan balleriina Margarita Kandaurovan. Nikolai Tolstoi kirjoitti vuonna 1983: "Suhteen loppuminen Sofian kanssa oli yhtä äkillinen kuin se oli ollut Julian kanssa. Kävelymatkalla Aleksei sanoi merkitsevästi: "Tuntuu, että tänä talvena jätät minut." Sofia ei vastannut mitään, mutta otti vihjeen vastaan ​​ja lähti uudelle vierailulle Pariisiin. Mariana-vauva jätettiin tädille." Tolstoi toivoi menevänsä naimisiin Kandaurovan kanssa, mutta tämä hylkäsi hänet, ja ennen vuoden loppua hän tapasi kolmannen vaimonsa.
Tolstoin kolmas vaimo vuosina 1914-1935 oli moskovalaisen kustantajan ja kirjailijan tytär, runoilija ja muistelmakirjailija Natalia Vasiljevna Krandievskaja naim. Volkenštein (1888-1963), joka on romaanihenkilö Katja Rotštšinan esikuva teoksessa Kärsimysten tie. Perheeseen kuului myös Natalian ensimmäisestä avioliitosta oleva Fjodor Fjodorovitš Volkenštein (1908-1985), joka oli fysiokemisti. Heille syntyi poika Nikita (1917-1994), joka oli fyysikko, tarina Nikitan lapsuus on omistettu hänelle. Nikitan tytär on kirjailija Tatjana Tolstaja. Poika Dmitri (1923-2003) oli säveltäjä, hänen tyttärensä on kirjallisuuskriitikko Jelena Tolstaja. Palattuaan aviomiehensä kanssa huhtikuusta 1919 heinäkuuhun 1923 kestäneestä emigraatiosta ulkomailla, Krandijevskaja-Tolstaja jätti kokonaan kirjallisuusuransa, vaikka ilmeisesti hän oli suurelta osin runojen kirjoittaja Aleksei Tolstoin vuonna 1936 ilmestyneessä satukirjassa Pieni kulta-avain eli Buratinon seikkailut. Erottuaan Tolstoista hän palasi runouteen ja kirjoitti elämänsä loppuun asti. Krandievskajan myöhemmät runot, mukaan lukien Leningradin piirityksen aikaiset runot, julkaistiin 1970-luvulla.
Tolstoin neljäs vaimo lokakuusta 1935 lähtien oli Ljudmila Krestinskaja-Barševa (1906-1982), joka tuli Tolstoin kotiin elokuussa 1935 sihteeriksi.