stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Klosters-Serneus
Liikenne

Rhätische Bahnin rautatie Landquartista haarautuu Klostersissa Davosiin ja Vereinatunnelin kautta Engadiniin. Päätie 28 (saks. Hauptstrasse) Landquartista Davosiin kulkee Klosters-Serneusin kautta.
Klosters-Dorf
Klostersin rautatieasema
Serneuksen kirkko
Aiheesta muualla

Hitz, Florian: Disentis/Mustér (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan web-sivut) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS).  21.10.2008. Bern:  Stiftung HLS. Viitattu 25.10.2015. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Klosters-Serneus Wikimedia Commonsissa
Krystyna Pettersson

Krystyna Pettersson (10. tammikuuta 1930 – 25. tammikuuta 2018) oli puolalaissyntyinen, vuodesta 1970 Ruotsissa asunut ja uuden asuinmaansa kansalaisuuden saanut säveltäjä. Hänen sävellystuotantoonsa kuuluu omaa kamarimusiikkia ja sovituksia eri soittimille. Pianon ja harmonikan osuus korostuu tuotannossa, johon lisäksi kuuluu muun muassa lauluja ja kuoromusiikkia. Pettersson työskenteli Ruotsissa myös musiikkipedagogina.
Pettersson suoritti pääasialliset opintonsa Puolassa. Varhaisimmat oppinsa hän sai isältään, joka oli konserttipianisti. Vuonna 2007 Pettersson sai Puolan tasavallan presidentin myöntämän Puolan ansioritarikunnan viidennen luokan ristin työstään puolalais-ruotsalaisen kulttuuriyhteistyön kehittämiseksi. Hän oli vuodesta 2011 Ruotsin säveltäjäliiton jäsen. Petterssonin teosten joukossa ovat Ingivelse ja Sonatina da camera, jotka Ruotsin eturivin harmonikansoittaja Kallis Bengtsson kantaesitti. Helmikuussa 2012 kantaesitettiin Petterssonin teos Mysteriet Varsovan Frédéric Chopin -musiikkiyliopistossa. Hänen ensimmäinen elektroakustinen teoksensa oli Fear and a Meditation Time.
Kunnallislehti Paimio-Sauvo-Kaarina

| Kunnallislehti Paimio-Sauvo-Kaarina |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  sanomalehti
Kustantaja:  Peimarin Kustannus Oy
Perustettu:  1916
Päätoimittaja:  Taina Tukia
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Paimio
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  kaksi kertaa viikossa
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
http://www.kuntsari.fi/
Kunnallislehti Paimio-Sauvo-Kaarina on Paimion, Sauvon ja Kaarinan kattava, tiistaisin ja perjantaisin ilmestyvä paikallislehti.
Historia

Lehden perusti Kaarlo Valfrid Alavuo. Lehti ilmestyi ensimmäisen kerran 29. toukokuuta 1916 Paimion Kuulutukset -nimellä, jolloin lehti kattoi Paimion. Vuoden 1919 alusta lehti kattoi myös Sauvon, ja saman vuoden lopusta Karunan. Huhtikuussa 1920 lehteen tuli myös vakituinen Piikkiön osasto. 1920-luvulla lehti alkoi kattaa myös viisi muuta kuntaa, mutta lehti luopui niistä 1920-luvun loppupuolella.
Kaarlo Alavuo kuoli vuonna 1973 oltuaan 57 vuotta lehden päätoimittajana ja toimitusjohtajana.
Lehti kattoi Paimion, Sauvon ja Piikkiön vuoden 2009 alkuun, jolloin Piikkiö liittyi Kaarinaan, mistä lähtien lehti on kattanut Paimion, Sauvon ja Kaarinan.
Päätoimittajat

Kaarlo Alavuo (1916–1973)
Hille Kolehmainen
Eero Kesti
Kauko Kolehmainen
Ville Pohjonen
Esa Viitanen
Isto Laaksonen
Taina Tukia
Aiheesta muualla

Kuntsari - kaikki Turun ja Salon välistä, Kunnallislehden verkkopalvelu
Krystyna Prońko

Krystyna Prońko (2023)
Krystyna Prońko (s. 14. tammikuuta 1947 Gorzów Wielkopolski) on puolalainen laulaja-lauluntekijä.
Prońko valmistui Katowicen musiikkiakatemiasta. Hän menestyi 1970-luvulla eri laulukilpailuissa ja esiintyi suurilla jazzfestivaaleilla, kuten Jazz Jamboreessa ja Prahan jazzfestivaalilla. Vuosina 1973, 1975, 1979 ja 1987 Prońko palkittiin Puolalaisen laulun kansallisfestivaaleilla Opolessa. Hän on julkaissut lukuisia sooloalbumeita ja tehnyt yhteistyötä Respekt-, Skaldowie- ja Czerwone Gitary -yhtyeiden kanssa.
Prońko on työskennellyt musiikkijournalismin parissa ja opettanut laulua esimerkiksi Katowicen musiikkiakatemiassa. Hänelle myönnettiin vuonna 2008 hopeinen Gloria Artis -mitali kulttuuriansioista.
Cleveland-luokka

| Cleveland-luokka |
| --- | --- |

Tekniset tiedot
Uppouma:  11 931 t (standardi) 14 357 t (kuormattu)
Pituus:  185,95 m (kokonaispituus) 182,88 m (vesisraja)
Leveys:  20,22 m
Syväys:  7,47 m
Koneteho:  100 000 shp
Nopeus:  32,5 solmua
Miehistöä:  1 285
Panssarointi:  3,5-5" panssarivyö 2" kansi 6" barbetit tornit 6,5" kilvet ja 3" muuten 5" tulenjohtotorni
Toimintamatka:  11 000 merimailia@15 solmua
Aseistus
Meritorjunta:  12 × 6" 12 × 5"
Ilmatorjunta:  20 ×1,1"
Cleveland-luokka oli Yhdysvaltain laivaston kevyt  risteilijäluokka, jonka aluksia valmistui ja otettiin käyttöön toisen maailmansodan aikana kaikkiaan 27 kappaletta. Niitä suunniteltiin alun perin rakennettavaksi 52. Yhdeksästä rungosta rakennettiinkin Independence-luokan lentotukialuksia.
Taustaa

Kaksi 8 000 tonnin kahdeksalla tai yhdeksällä 6 tuuman DP -tykillä varustettua risteilijää oli suunnitteilla kesäkuussa 1938. Alukset piti sisällyttää vuoden 1940 budjettiin. Lisäksi parikymmentä vastaavaa alusta piti sisällyttää seuraavien kymmenen vuoden budjetteihin. Toukokuussa 1939 suunnitelma kehittyi kymmenellä 6 tuuman 47 pituuskaliiperin tykillä, jotka oli asennettu kaksoistorneihin, varustetuksi alukseksi. Alusten apuaseiksi oli suunniteltu viisi neliputkista 1,1 tuuman tykkiä. Aluksille piti asentaa yksi katapultti keskilaivan takaosaan ja kaksi kolmen putken torpedosarjaa. Ulkoisesti suunnitelma muistutti tulevaa Cleveland-luokkaa, mutta se ei mahtuisi laivastosopimuksen 8 000 tonnin rajaan.
Presidentin vaatimukset aseistuksen vahvistamisesta sekä muista esitetyistä vaatimuksista aluksen uppouma nousi yli 8 200 tonnin ja edelleen 8 400 tonniin. Ainoa mahdollisuus uppouman pitämiseksi asetetun rajan alapuolella oli lähes kaiken panssaroinnin poistaminen. Euroopassa käyty sota poisti kuitenkin rajoitukset ja Yhdysvaltain laivaston kiinnostuksen loppuminen 6"/47 -tykkeihin päätti suunnitelman.
Ajan kuluessa ja Yhdysvaltain laivaston risteilijä tarpeen kasvaessa tehtiin 2. lokakuuta 1939 päätös, jonka mukaan uusi risteilijä perustuisi USS Helenaan. Alukseen kuitenkin lisättäisiin kaksi kaksiputkista 5"/38 DP -tykkiä korvaamaan yksi kolmiputkinen 6" tykkitorni.
Suunnittelu

Alus oli saman pituinen kuin Helena, mutta aluksen leveyttä kasvatettiin 1,4 mä vakavuuden parantamiseksi. Euroopasta saatujen sotakokemusten mukaan miinasuojan merkitys ja yleensäkin vedenalaisten vaurioiden sieto korostui. Ilmahyökkäysten tuhoisuus sotalaivoille otettiin myös huomioon. Ratkaisut esitettyihin tarpeisiin kasvattivat aluksen uppoumaa ja erityisesti tämä koski ilmatorjunta-aseistuksen vahvistamista, mikä samalla nosti aluksen painopistettä. Kaikesta ennakoinnista huolimatta alusten vakavuus aiheutti ongelmia, mikä oli todennäköisesti myös tärkein syy alusten lyhyeen sodan jälkeiseen palvelukseen.
Suunnittelu > Suoja

Alusten suojana oli vesirajaan asennettu maksimissaan viiden tuuman paksuinen panssarivyö, joka oli yhdeksän jalkaa konehuoneiden alle asti. Lisäksi etummaisen ammusvaraston suojana oli kahden tuuman panssarointi. Sisäiset laipiot olivat 3-4,7 tuumaa suojaten samalla taaempia ammusvarastoja. Panssarikansi oli kaksituumainen. Loppujen lopuksi panssarointi ei muistuttanut Helenan vastaavaa. Panssaroinnin kokonaismassa oli 1 468 tonnia (13,18 %). Aluksissa oli kolminkertainen pohjarakenne, mikä jatkui kaksinkertaisena aina panssarikanteen asti.
Suunnittelu > Propulsio

Alusten propulsio koostui neljään akseliin kiinnitetyistä turbiinimoottoreista, jotka tuottivat 100 000 hevosvoimaa. Risteilymoottorit asennettiin vasta CL-57:stä alkaen, vaikka ne olivat jo alkuperäisessä suunnitelmassa. Alusten kattilat olivat korkeapainekattiloita, jolloin kattilahuoneiden pituus lyheni. Huoneiden koko oli kuitenkin suurempi kuin Brooklyn-luokan aluksilla, jotta ahtaus ei olisi niin suuri.
Suunnittelu > Aseistus

Alusten pääaseina olivat 12 kappaletta 6"/47 Mk 16 -tykkejä, jotka oli asennettu neljään kolmiputkiseen torniin, kaksi etu- ja kaksi takakannelle. Tykkien maksimi korotuskulma oli 60 astetta. Niiden käyttöä ilmatorjuntaan esti lataamisvaatimus, joka vaati alle 20 asteen korotuskulmaa. Apuaseina oli 12 kappaletta 5"/38 DP -tykkejä kuutena Mk 32 asennuksena, joista kaksi oli keskilinjassa ampuen yli tornien No. 2 ja No. 3. Loput neljä viisituumaista tornia oli aluksen kyljillä. Sijoittelu mahdollisti raskaan ilmatorjunnan ampumisen lähes kaikkiin suuntiin.
Alkuperäisen suunnitelman mukaan kevyt ilmatorjuta-aseistus koostui ainoastaan .50" konekivääreistä, jotka kuitenkin Euroopasta saatujen tietojen mukaan olivat tehottomia lentokoneita vastaan. Alukselle ei voinut asentaa raskaita 1.1" ilmatorjuntatykkejä vähentämättä 5" tykkejä. Ennen alusten valmistumista 1,1" tykit osoittautuivat tehottomiksi, joten ne korvattiin Boforsin 40 millimetrin ilmatorjuntatykein.
Neliputkinen Boforsin 40 millimetrin tykki painoi kuitenkin noin 11 tonnia, kun taas neliputkinen 1,1" tykki vain 5-6 tonnia. Painon lisäystä ei voitu hyväksyä. Lopulta aluksille asennettiin kaksiputkiset 40 millimetrin tykit.
Aluksilla oli Yhdysvaltain standardin mukaisesti neljä Curtiss SO3C Seamew -kellukekonetta. Aluksilla oli koneiden käyttämiseksi kaksi katapulttia, jotka oli sijoitettu puolikannen takaosaan. Katapulttien alla oli lentokonesuoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cleveland-luokka Wikimedia Commonsissa
Krystyna Czajkowska

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Krystyna Czajkowska |  Krystyna Czajkowska |  Krystyna Czajkowska |  |
Maa:   Puola
Naisten lentopallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Tokio 1964 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | México 1968 | joukkuekilpailu |  |
Krystyna Czajkowska(-Rawska) (s. 25. huhtikuuta 1936 Sosnowiec) on puolalainen entinen lentopalloilija. Hän sai joukkueineen pronssia sekä kesäolympialaisissa 1964 Tokiossa että kesäolympialaisissa 1968 Méxicossa.
Königsberg-luokka (risteilijä, 1915)

| Königsberg-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  5 440 t (suunniteltu) 7 125 t (kuormattu)
Pituus:  151,4 m
Leveys:  14,2 m
Syväys:  5,96 m
Koneteho:  31 000 shp
Nopeus:  27,5 solmua
Miehistöä:  17 upseeria ja 458 miehistönjäsentä
Aseistus
Meritorjunta:  8 x 15 cm SK L/45 -tykkiä 4 x 50 cm torpedoputkea 200 miinaa
Ilmatorjunta:  3 x 8,8 cm L/45 -ilmatorjuntatykkiä
Königsberg-luokka oli Saksan keisarikunnan laivaston neljän kevyen  risteilijän muodostama alusluokka ensimmäisessä maailmansodassa. Alukset tilattiin vuoden 1913 laivasto-ohjelmassa ja ne nimettiin sodan alussa upotettujen alusten mukaan.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SMS Königsberg | AG Weser, Bremen | elokuu 1914 | 18. joulukuuta 1915 | 12. elokuuta 1916 | luovutettu sotakorvauksena Ranskalle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä Metz romutettu 1936 |
| SMS Karlsruhe | Kaiserliche Werft Wilhelmshaven | toukokuu 1915 | 31. tammikuuta 1916 | 23. joulukuuta 1916 | upottautunut Scapa Flow'ssa 1919 |
| SMS Emden | AG Weser, Bremen | 1914 | 1. helmikuuta 1916 | 16. joulukuuta 1916 | luouvutettu sotakorvauksena Ranskalle romutettu 1926 |
| Nürnberg | Howaldtswerke, Kiel | joulukuu 1914 | 14. huhtikuuta 1916 | 15. helmikuuta 1917 | romutettu 1926 |
Krystyna Feldman

Krystyna Feldman
Krystyna Zofia Feldman (1. maaliskuuta 1916 Lviv – 24. tammikuuta 2007 Poznań) oli puolalainen näyttelijä.
Feldman syntyi Lvivissä, joka nykyisin sijaitsee Ukrainan alueella. Hänen elokuvadebyyttinsä tapahtui vuonna 1953 Jerzy Kawalerowiczin elokuvassa Celuloza. Vuodesta 1983 lähtien hän esiintyi Poznańin Teatr Nowyssä. Vuonna 2004 Feldmanille myönnettiin elokuvafestivaalilla Gdyniassa "parhaan naisnäyttelijän" palkinto.
Feldman esiintyi lisäksi isoäitinä puolalaisessa televisiosarjassa Świat według Kiepskich. Hän kuoli Poznańissa tammikuussa 2007.
Kristjan Čeh

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kristjan Čeh vuonna 2021. |  Kristjan Čeh vuonna 2021. |  Kristjan Čeh vuonna 2021. |  |
Maa:  Slovenia
Miesten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Eugene 2022 | kiekonheitto |  |
|  Hopeaa | Budapest 2023 | kiekonheitto |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Rooma 2024 | kiekonheitto |  |
|  Hopeaa | München 2022 | kiekonheitto |  |
Kristjan Čeh (s. 17. helmikuuta 1999) on slovenialainen kiekonheiton maailman- ja Euroopan-mestari.
Čeh karsiutui loppukilpailusta Tbilisin alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2016, Grosseton alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017 ja Tampereen alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2018. Hän saavutti Tarragonan Välimeren kilpailuissa 2018 hopeaa tuloksella 62,03. Hän voitti alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Gävlessä 2019 tuloksella 63,82. Hän karsiutui samana vuonna loppukilpailusta Dohan MM-kilpailuissa. Hän voitti alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Tallinnassa 2021 tuloksella 67,48. Samana vuonna käydyissä Tokion olympialaisissa hän sijoittui viidenneksi tuloksella 66,37.
Čeh voitti maailmanmestaruuden Eugenessa 2022 tuloksella 71,13. Saman vuoden Münchenin EM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa tuloksella 68,28. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 hän saavutti hopeaa tuloksella 70,02. Hän voitti Euroopan-mestaruuden Roomassa 2024 tuloksella 68,08.
Čeh teki kiekonheiton Slovenian ennätyksen 66,29 Domžalessa 7. kesäkuuta 2020. Hän heitti silloisen alle 23-vuotiaiden Euroopan ennätyksen 68,75 Mariborissa 23. kesäkuuta 2020. Aiempi ikäluokan Euroopan ennätys oli Wolfgang Schmidtin 68,60 vuodelta 1976. 27. toukokuuta 2021 Čeh paransi ennätystään tulokseen 69,52, 26. kesäkuuta 2021 Kuortaneella tulokseen 70,35, 21. toukokuuta 2022 Birminghamissa tulokseen 71,27 ja 16. kesäkuuta 2023 Jõhvissa tulokseen 71,86.
Kreikka kesäolympialaisissa 2012

Kreikka osallistui Lontoon kesäolympialaisiin 2012 103 urheilijan joukkueella. Maa saavutti kisoista kaksi pronssista mitalia judosta ja soudusta. Maan lippua avajaisissa kantoi Alexandros Nikolaidis ja päättäjäisissä Spyridon Gianniotis.
Mitalistit > Pronssia

Ilias Iliadis - judo, miesten 90 kg
Christina Giazitzidou ja Alexandra Tsiavou - soutu, naisten kevyt pariairokaksikko
Kunnallisoikeus

Kunnallisoikeus on osa julkisoikeutta, tarkemmin osa hallinto-oikeutta. Kunnallisoikeus käsittelee kunta-alan juridiikkaa.
Kunnallisoikeus sisältää eriasteiset kansalaisten kannalta keskeistä palvelutoimintaa sääntelevät normistot ja niiden suhteet käytännön ilmiöihin. Suomessa kunnallisoikeudesta määrätään muun muassa perustuslaissa (§ 121), erillisessä kuntalaissa sekä Suomen valtion hyväksymässä valtiosopimuksessa, Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjassa.
Eri maissa keskushallinnon, aluehallinnon ja paikallishallinnon tasot eroavat toisistaan, joten myös paikallishallintoa koskevat oikeudelliset normit ovat erilaisia. Tämä artikkeli keskittyy suomalaiseen kunnallisoikeuteen.
Keskeisiä käsitteitä > Jako erityiseen ja yleiseen toimialaan

Kuntien tehtävät jakaantuvat erityiseen ja yleiseen toimialaan. Erityistoimiala keskittyy valtion kunnille määräämien lakisääntöisten tehtävien toteuttamiseen, kun yleinen toimiala taas korostaa kunnallisen itsehallinnon vapautta ottaa itselleen toteutettavaksi myös vapaaehtoisia tehtäviä. Kunnallisoikeudessa käsitellään muun muassa näiden toimialojen tehtävien järjestämisen ja toteuttamisen rajoitteita ja puitteita oikeudellisesta näkökulmasta.
Keskeisiä käsitteitä > Kunnallisvalitus ja oikaisuvaatimus

Kunnan asukkaan keinona valvoa kunnan toiminnan laillisuutta ja hakea muutosta päätöksiin toimivat oikaisuvaatimus ja kunnallisvalitus. Kunnallisoikeudessa käsitellään näiden oikeuskäytäntöä.
Opiskelu

Kunnallisoikeuteen laajempana opintokokonaisuutena on mahdollista perehtyä Tampereen yliopistossa, jossa sitä opetetaan Johtamiskorkeakoulun tiedekunnassa, hallintotieteiden alaisessa julkisoikeuden suuntautumisvaihtoehdossa. Keskeisiä alueita kunnallisoikeuden opetuksessa ovat kunnan asemaa, tehtäviä ja toimintaa yleisesti sääntelevät oikeussäännökset samoin kuin kunnallisen toiminnan erityisaloja (sosiaali- ja terveydenhuolto-, opetus- sekä rakennustoimi) koskevat säädökset. Lisääntyvää merkitystä opetuksessa saavat kunnallisen toiminnan kytkennät muun muassa sopimusoikeuden, työoikeuden ja Eurooppa-oikeuden suuntaan.[lähde? ]päivitettävä
Opetuksen tavoitteena on antaa opiskelijoille tarpeellinen perusvalmius ymmärtää normiston muutoksia ja kyetä soveltamaan niitä erilaisissa tehtävissä ottamalla huomioon myös muun muassa erilaiset oikeusperiaatteet, hyvän hallintotavan, palveluperiaatteen ja oikeusturvan vaatimukset.päivitettävä
Aiheesta muualla

Tampereen yliopiston Johtamiskorkeakoulu
Kunnallistieteiden keskus
Tieteen termipankki: kunnallisoikeus
Kvitsøy

Kvitsøy on Norjan kunta ja saari Rogalandin läänissä, Boknavuonon suulla. Kunta koostuu 167 saaresta ja luodosta, joista kuusi on asuttuja (Kvitsøya 2,3 km², Langøy 0,3 km², Kvitingen 0,3 km², Hellesøy, Krossøy, Krågøy ja Grønningen). Kvitsøy on pinta-alaltaan Norjan pienin kunta ja asukasluvultaan kahdeksanneksi pienin vuonna 2022. Kunnan hallinnollinen keskus on Ydstebøhamnin taajama.
Kuvia

Kunnan väestökehitys vuosina 1951–2010.
Ystabøhamn on Kvitsøyn keskustaajama.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kvitsøy Wikimedia Commonsissa
Rogalandin läänin kunnat
Bjerkreim
Bokn
Eigersund
Finnøy
Forsand
Gjesdal
Haugesund
Hjelmeland
Hå
Karmøy
Klepp
Kvitsøy
Lund
Randaberg
Rennesøy
Sandnes
Sauda
Sokndal
Sola
Stavanger
Strand
Suldal
Time
Tysvær
Utsira
Vindafjord
Norjan läänit | Norja
Kuuleva

Kuuleva on henkilö, jonka molemmissa korvissa on normaali kuulo tai jonka kuulonalenema on niin lievä, ettei se haittaa hänen jokapäiväistä elämäänsä.
Kuuloa mitataan logaritmisella desibeliasteikolla. Normaalikuuloksi lasketaan kuulo, jossa kuulokynnys on yli –20 desibeliä. Arvo 0 desibeliä on terveen nuoren ihannekuulo, mitattu keskiarvo siitä normaalikorvan herkkyydestä, jolla yleensä ääniä kuullaan.
Korva-, nenä- ja kurkkutautioppi

Vatsalaukun endoskopia kuuluu korva-, nenä- ja kurkkutautioppiin.
Korva-, nenä- ja kurkkutautioppi tai otorhinolaryngologia on lääketieteen ala, joka on erikoistunut korva-, nenä- ja kurkkutautien tutkimukseen ja hoitoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korva-, nenä- ja kurkkutautioppi Wikimedia Commonsissa
Knock Me Down

| ”Knock Me Down” Red Hot Chili Peppers |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Mother’s Milk
 Äänitetty : 1989
 Julkaistu: 22. elokuuta 1989
 Tuottaja(t): Michael Beinhorn
 Tyylilaji: alternative rock
 Kesto: 03.44
 Levy-yhtiö: EMI
Red Hot Chili Peppersin muut singlet
| ”Me and My Friends” 1987 | ”Knock Me Down” 1989 | ”Higher Ground” 1989 |
Knock Me Down on rockyhtye Red Hot Chili Peppersin kappale yhtyeen vuoden 1989 albumilta Mother's Milk. "Knock Me Down" oli yhtyeen ensimmäinen single albumilta ja ensimmäinen kappale joka pääsi radiosoittoon. Kappaleelle tehtiin samana vuonna, kuin single oli julkaistu musiikkivideo, jonka ohjasi Drew Carolan. Kappale on laulaja Anthony Kiediksen ja uuden kitaristi John Fruscianten ensimmäinen yhdessä tekemä biisi. Tämä oli kaksikon yhteistyön ensimmäisiä hedelmiä.
Kappale

Kiedis kirjoitti laulun palattuaan huumevieroituksesta ja ollessaan kuivilla yhtyeen alkuperäisen ja edellisen kitaristin, Hillel Slovakin kuoltua. Kiedis kertoi Frusciantelle sen olevan aika monimutkainen, johon kitaristi vastasi että hänellä oli monimutkainen kappale ja melodia valmiiksi, johon hän aloitti sovittamaan sanoja.
Anthony Kiedis kertoi elämäkertakirjassaan Arpikudos (2006): "Laulu kuvaili, millaista oli olla huumekierteessä, täynnä itseään ja varma omasta havoittumattomuudestaan ja kyvystään peitota luonnon ja elämän voimat. Samalla se oli kuitenkin Hillelille osoitettu rakkauslaulu."
Albumin Mother's Milk vuoden 2003 uudelleenjulkaisulta löytyy kappaleen alkuperäinen pitkä versio, joka on minuutin pidempi.
Julkaisu

Knock Me Down oli Red Hot Chili Peppersin ensimmäinen kappale, joka pääsi jollekin musiikkilistalle, ollen kuudes Alternative Songs-listalla (lista tunnettiin ennen nimellä (Billboard Modern Rock Tracks).
Kumionpää

Kumionpää on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Tuohitun kupeessa Perniön koilliskulmalla.
Kumionpää mielletään usein osaksi Tuohittua. Kylä sijaitsee Tuohitun eteläpuolella ja kylien asutus muodostaa yhtenäisen kokonaisuuden. Muut naapurikylät ovat Aimontappo lännessä ja Aaljoki etelässä. Kumionpään kyläalueen keski- ja länsiosat ovat mäkistä metsämaata, pohjoisosaa leimaa Tuohitunnummen harju ja itä- ja eteläosat ovat tasaista peltoa. Kylän asutus on alkujaan sijoittunut mäkien reunoille ja myöhempää asutusta on syntynyt Tuohitunnummen reunaa pitkin kulkevan tien varrelle.
Kumionpää on myöhäiskeskiaikainen uudisasutuskylä. Alueelta on tosin tehty esinelöytöjä kivikaudelta. Kylään syntyi uudisasutuksen myötä neljä tilaa, jotka autioituivat 1600-luvun alussa. Kylän maat ovat päätyneet Ljuster-suvun hallintaan, joka perusti sinne ratsutilan vuonna 1650. Tila jaettiin isojaossa kahtia Alastupaan ja Ylistupaan. Kylään syntyi 1900-luvulla nopeasti uutta asutusta meijerin ja Tuohitun sahan myötä. Kumionpäässä oli ennen sotia kauppakin. Sittemmin kylä on hiljentynyt ja palvelut siirtyneet isompiin keskuksiin.
Krystyna Łybacka

| Krystyna Maria Łybacka |
| --- | --- |
 Łybacka vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. helmikuuta 1946
Kuollut: 20. huhtikuuta 2020 (74 vuotta)
Kansalaisuus:  Puola
Krystyna Maria Łybacka (10. helmikuuta 1946 – 20. huhtikuuta 2020) oli puolalainen SLD-puolueen poliitikko ja matemaatikko. Hän toimi maansa parlamentin sejmin jäsenenä vuosina 1991–2014 sekä europarlamentin jäsenenä vuosina 2014–2019. Vuosina 2001–2004 hän oli Puolan opetus- ja urheiluministerinä.
Adam Mickiewiczin yliopistosta valmistunut Łybacka loi pitkän akateemisen uran Poznańin teknologian yliopistossa. Ennen liittymistään SLD:hen hän oli Puolan yhdistyneen työväenpuolueen jäsen.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (puolaksi), (englanniksi)
Kuninkaiden koitos

| Kuninkaiden koitos> A Clash of Kings |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  George R. R. Martin
Kieli:  englanti
Genre:  fantasiakirjallisuus
Julkaistu:  1999
Suomennos
Suomentaja:  Satu Hlinovsky
Kansitaiteilija:  Petri Hiltunen
Kustantaja:  Kirjava
Julkaistu:  2004
Sivumäärä:  819
ISBN:  952-99268-1-2
Sarja: Tulen ja jään laulu
Edeltävä:  Valtaistuinpeli
Seuraava:  Miekkamyrsky
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuninkaiden koitos (engl. A Clash of Kings) on George R. R. Martinin kirjoittaman Tulen ja jään laulu -fantasiasarjan toinen osa. Alkuperäisteos ilmestyi vuonna 1999 ja suomennos vuonna 2004.
Yhdysvaltalaisen kaapelitelevisioyhtiö HBOn tuottaman Tulen ja jään lauluun pohjautuvan televisiosarjan, Game of Thronesin toinen tuotantokausi sijoittuu Kuninkaiden koitoksen tapahtumiin.
Juoni

Seitsemän kuningaskunnan kuninkaan Robert Baratheonin kuoltua valtakunta on ajautunut sisällissotaan. Joffrey Baratheon on kruunattu isänsä seuraajaksi, mutta Robertin veljet Stannis ja Renly vaativat valtaistuinta itselleen. Robb Stark on julistautunut Pohjoisen kuninkaaksi ja Balon Greyjoy Rautasaarten kuninkaaksi. Sarjan ensimmäisen osan tavoin kirjassa on kolme pääjuonta, joista yksi keskittyy mahtisukujen väliseen valtataisteluun, yksi tapahtumiin valtakunnan pohjoisrajan Muurilla ja sen takana sekä yksi idän mailla maanpaossa olevaan Daenerys Targaryeniin. Pääjuonten lisäksi seurataan useita alajuonia. Kirjan luvut on kirjoitettu eri henkilöiden näkökulmista.
Vastaanotto

Legolas-lehden Teemu Naarajärvi katsoi kirjan olevan hieman liian pitkä ja pääjuonen liikkuvan verrattain vähän eteenpäin.