Ultrateräväpiirtotelevisio

UHDTV-resoluutio verrattuna muihin suosittuihin resoluutioihin.
Ultrateräväpiirtotelevision pääominaisuudet:
Kuvatarkkuus: UHDTV1=4K=3840 × 2160 8,3 megapikseliä, UHDTV2=8k=7,680 × 4,320 pikseliä (16:9) (noin 33.2 megapikseliä)
Bittisyvyys: 10 tai 12 bittiä per kanava
Kolorimetria: Rec. 2020
Kuvataajuus: enintään 120 kuvaa/s. (lomittamaton/progressiivinen)
Ääni: 22.2 kanavaa
9 — kuuloalueen yläpuolella (ylin kerros)
10 — kuuloalueella (keskimmäinen kerros)
3 — kuuloalueen alapuolella (alin kerros)
2 — matalataajuustehosteet
Kaistanleveys:
UHF - 8 MHz, 35~45Mbit/s kaistanleveys (RAI DVB-T2 testit)
Ku-kaista - 2x36MHz lähettimet, 140~150Mbit/s kaistanleveys (DVB-S2)
Ka-kaista - 600 MHz, 500~6600Mbit/s kaistanleveys
UHDTV-kamera
Ultrateräväpiirtotelevisio eli UHDTV (myös Ultra HDTV tai 4320p) ja ultrateräväpiirtovideo (UHDV)) on kokeellinen digitaalisen videon formaatti, jota kehittävät muun muassa Japanin NHK, Sky Broadcasting ja RAI.
Ultrateräväpiirron kuvatarkkuus on 7680 × 4320 pikseliä, eli se on neljä kertaa niin leveä ja korkea kuin täysteräväpiirto (1920 × 1080 pikseliä). Japanilaisen sanomalehden Yomiuri Shimbunin mukaan Japanin sisä- ja viestintäministeri aloittaa yhteistyön kehittääkseen teknologian SVH:lle siinä toivossa, että ultrateräväpiirtotelevisio asetetaan uudeksi standardiksi, ja tällä kuvatarkkuudella aloitettaisiin lähetykset vuonna 2020.
Koska formaatti (esitystapa) on vielä hyvin kokeellinen, NHK:n tutkijoiden täytyi rakentaa oma prototyyppinsä itse. Kun järjestelmää esiteltiin syyskuussa 2003, he käyttivät 16 HDTV-kameraa kuvatakseen 18-minuuttisen koevideon.
Kamera itsessään rakennettiin neljästä 2,5 tuuman (64 mm) CCD-kennosta, joiden resoluutio oli vain 3840 x 2048. Käyttämällä kahta CCD:tä vihreälle ja yhtä sekä punaiselle että vihreälle, he käyttivät "spatial pixel offset metodia" ("spatiaalinen kuvapisteensiirtomenetelmä") saadakseen kuvan 7680 x 4320 -kuvatarkkuudelle.
Vuonna 2008 Aptina Imagin tiedotti uuden CMOS-kuvakennon julkaisusta. Kenno on suunniteltu varta vasten NHK:n UHDTV-projektille.
Ultrateräväpiirtoa esiteltiin vuoden 2005 "Expossa", Aichissa, Japanissa, "NAB Show:ssa" vuonna 2006 ja 2007 konferensseissa, Las Vegas ja International Broadcastin Conventionissa (IBC) vuonna 2006 ja 2008, Amsterdamissa, Hollannissa sekä "Consumer Electronics Show" tapahtumassa vuonna 2009.
Marraskuussa 2005 NHK esitteli UHDTV-livekuvaa 260 kilometrin matkan päästä käyttäen kuituoptista verkkoa. Käyttäen dense wavelength division multiplex ("tiheä aallonpituuhakokanavointi) -teknologiaa tiedonsiirtonopeudeksi saatiin 24 Gbit/s [datasiirtonopeusyksikköinä] yhteensä 16 eri aallonpituuden signaalilla.
31. joulukuuta 2006 NHK esitteli suoraa lähetystä 11.4 metrin näytöllä Osakassa, Japanissa NHK:n kehittämällä videokoodekilla (video-kooderi-dekooderi) 24 Gbit/s siirtonopeudesta aina 180–600 Mbit/s siirtonopeuteen. Myös ääni pakattiin 28Mbit/s 7-28 Mbit/s. Jos kuvaa ja ääntä ei pakattaisi, 20 minuutin lähetys edellyttäisi noin 4 teratavua muistitilaalähde?selvennä
Kolme standardia, jotka koskevat UHDTV:tä:
ITU BT 1201
ITU 1769
SMPTE 2036
Myös News Corporationin omistama satelliittitelevisioyhtiö Sky on ilmeisesti kiinnostunut teknologiasta. Vuoden 2008 IBC:ssä Japanin NHK, Italian RAI, BBC, RTE, Sony, Samsung ja Panasonic (monine yhtiötovereineen) esittelivät UHDTV -teknologiaa ensimmäisellä julkisella reaaliaikaisella lähetyksellä Lontoosta konferenssipaikalle Amsterdamiin.
Teknologiaa esiteltiin myös BBC:n Mediakeskuksessa, Länsi-Lontoossa lokakuun alussa vuonna 2008. BBC on myös tutkinut, voitaisiinko sen Dirac-koodekkia käyttää UHDTV:n kanssa.