stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kenttä (matematiikka)
Esimerkkejä

Kuvaus vektoriavaruudelta  R^{n} vektoriavaruudelle  R^{m} on kenttä.
Kuvaus moniston pisteiltä  x niiden tangenttiavaruuksien  T_{x} vektoreille on kenttä.
Kuvaus moniston pisteiltä  x niiden kotangenttiavaruuksien vektoreille (siis differentiaalimuoto) on kenttä.
Kuvaus huonetta kuvaavan metrisen avaruuden pisteiltä kunkin pisteen lämpötilaa kuvaaville reaaliluvuille on kenttä.
Esimerkeissä on sekä vektorikenttiä että sen erikoistapaus, skalaarikenttä.
Kalervo Hämäläinen

Kalervo Hämäläinen.
Kalervo Kauko Uljas Hämäläinen (17. tammikuuta 1917 Vesanto – 22. heinäkuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen kamarineuvos, musiikinopettaja, säveltäjä ja laulunsanoittaja. Hän oli Eino Roihan oppilas.
Savolaissyntyinen Kalervo Hämäläinen tuli tunnetuksi useiden sotaveteraaniaiheisten laulujen säveltäjänä ja sanoittajana. Hämäläinen itse taisteli sekä talvi- että jatkosodassa. Sotien jälkeen hän sävelsi ja sanoitti huomattavan määrän lauluja, joiden isänmaallisuus, melodisuus ja kansanomaisuus ovat tehneet niistä rakastettuja suuren yleisön, erityisesti sodat kokeneen sukupolven keskuudessa. Musiikinharrastajille Hämäläisen nimi tuli tutuksi, kun Mirjam Helin levytti Hämäläisen kirjoittaman ja säveltämän ”Lapin äidin kehtolaulun” vuonna 1949. Elämäntyönsä hän teki helsinkiläisessä Karjalan yhteiskoulussa musiikin lehtorina.
Nykyisin kenties tunnetuimman sävellyksensä ”Veteraanin iltahuudon” Hämäläinen kirjoitti 1980-luvun loppupuolella. Kadettikuoron ensimmäisenä tunnetuksi tekemä teos on nykyisin saavuttanut pysyvän sijan veteraanitilaisuuksien ohjelmistoissa.
Kamarineuvos Hämäläisen nimeä kantaa Kalervo Hämäläisen Suomi-Poikien ja -Tyttöjen säätiö, jonka hän perusti yhdessä professori Holger Fransmanin kanssa vuonna 1977. Perustamissääntönsä mukaan säätiö ylläpitää ensisijaisesti suomalaiskansallisen musiikin ja yleensä taidemusiikin harrastusta tukemalla nuorison musikaalisia pyrkimyksiä ja kiinnittämällä erityistä huomiota vähävaraisten nuorten taiteellisten lahjojen kehittämiseen.
Hämäläiselle myönnettiin director musices -arvonimi vuonna 1965 ja kamarineuvoksen arvo 1972.
Teoksia

Ajatus Balkanille, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Anna almusi lapselle, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Auringon alla, (säv. Kalervo Hämäläinen, san. Roine Richard Ryynänen)
Graniittimarssi, (säv. Kalervo Hämäläinen, san. Reino Palmroth)
Hyljätty viulu, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Ilta lauantain, (säv. Kalervo Hämäläinen, sov. Kaarlo Sarkia)
Joulun lapsi, (säv. ja san. Kalervo Hämäläinen)
Karhu ja muurahainen, (säv. Kalervo Hämäläinen, san. Roine Richard Ryynänen)
Katseen kosketus, (säv. ja san. Kalervo Hämäläinen)
Kiitoslaulu, Hengellinen osa Veteraanin iltahuuto -lauluun, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Kirje äidille, (säv. ja san. Kalervo Hämäläinen)
Kodin keinutuoli, (säv. Kalervo Hämäläinen)
Kodin vartijat, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Kodin vartijat, (säv. Kalervo Hämäläinen, san. Waldemar Rantoja)
Lapin äidin kehtolaulu, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Lapsenlapsille, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Lapsi ja perhonen, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Laulu joutsenelle kansallislinnulle, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Laulu kotikoululle, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Laulu muuttolinnuille, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Laulu tunturin lapselle, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Laulu työlle, (säv.Kalervo Hämäläinen, san. V. A. Koskenniemi)
Laulu valkopurjeille, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Liisa nuken vapaapäivä, (säv. Kalervo Hämäläinen, san. Roine Richard Ryynänen)
Lähde laulamaan, (säv. Kalervo Hämäläinen, san. Ester Ahokainen)
Maa äidin hiljaiset vaeltajat, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Maa äidin laulu, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Maisema, (säv. Kalervo Hämäläinen, san. Kaarlo Sarkia)
Matin ja Liisan marjamatka, (säv. Kalervo Hämäläinen, san. Roine Richard Ryynänen)
Monthanien marssi, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Olympiamarssi, (säv. Kalervo Hämäläinen, san. Reino Palmroth)
Pohjolan maa, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Siirtolaisen kaipuu, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Suvimarssi, (säv. Kalervo Hämäläinen, san. Roine Richard Ryynänen)
Taas valkeat on metsät, (säv. Kalervo Hämäläinen, san. Alvar Kosunen)
Tervetuloa, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Testamentti lapsenlapsille, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Tuntematon sotilas, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Tuolta puolen lahden, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Unohdetut niityt, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Unteni maa, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Uusi aamu, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Vanhan mökin unelma, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Vanhan soturin muisto, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Vanhapeikko ja päivänkeiju, (säv. Kalervo Hämäläinen, san. Roine Richard Ryynänen)
Veteraanin iltahuuto, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Väsyneet kädet, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Yön laulu, (säv. & san. Kalervo Hämäläinen)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kalervo Hämäläisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Kauppakatu

Kauppakatu voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kauppakatu, katu Alajärvellä
Kauppakatu, katu Forssassa
Kauppakatu, katu Haapajärvellä
Kauppakatu, katu Heinolassa
Kauppakatu, katu Iisalmessa
Kauppakatu, katu Iitin Kausalassa
Kauppakatu, katu Ikaalisissa
Kauppakatu, katu Imatralla
Kauppakatu, katu Joensuussa
Kauppakatu, katu Jyväskylässä
Kauppakatu, katu Jämsän Kaipolassa
Kauppakatu, katu Kajaanissa
Kauppakatu, katu Kemissä
Kauppakatu, katu Kotkassa
Kauppakatu, katu Kuopiossa
Kauppakatu, katu Kuusankoskella Kouvolassa
Kauppakatu, katu Lahdessa
Kauppakatu, katu Laitilassa
Kauppakatu, katu Lappeenrannassa
Kauppakatu, katu Lapualla
Kauppakatu, katu Limingassa
Kauppakatu, katu Lohjalla
Kauppakatu, katu Loviisassa
Kauppakatu, katu Luumäen Taavetissa
Kauppakatu, katu Mäntässä Mänttä-Vilppulassa
Kauppakatu, katu Nokialla
Kauppakatu, katu Outokummussa
Kauppakatu, katu Pieksämäellä
Kauppakatu, katu Punkalaitumella
Kauppakatu, katu Raahessa
Kauppakatu, katu Raumalla
Kauppakatu, katu Riihimäellä
Kauppakatu, katu Saarijärvellä
Kauppakatu, katu Seinäjoella
Kauppakatu, katu Suomussalmella
Kauppakatu, katu Tampereella
Kauppakatu, katu Tohmajärvellä
Kauppakatu, katu Torniossa
Kauppakatu, katu Varkaudessa
Kauppakatu, katu Ylivieskassa
Kauppakatu, katu Äänekoskella
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kauppakatu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jóhanna Guðrún Jónsdóttir

| Jóhanna |
| --- | --- |
 Yohanna vuonna 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. lokakuuta 1990 (ikä 33) Kööpenhamina, Tanska
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Jóhanna, Yohanna
Tyylilajit:  pop, balladi, akustinen
Levy-yhtiöt:  The Sound Factory   Warner Music Sweden
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Jóhanna Guðrún Jónsdóttir (s. 16. lokakuuta 1990 Kööpenhamina, Tanska), tunnetaan paremmin nimellä Yohanna, on islantilainen laulaja, joka edusti Islantia vuoden 2009 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”Is It True?”. Hän sijoittui kilpailussa toiseksi 218 pisteellä jääden ennätyksellisen 169 pisteen päähän voittajasta.
Taustaa

Yohanna syntyi Kööpenhaminassa, mutta muutti kaksivuotiaana Hafnarfjörðuriin, Islantiin. Hän aloitti esiintymisen ollessaan yhdeksän ja työskenteli Broadway-teatterissa ennen osallistumistaan vuoden 2009 euroviisuihin, missä hän sijoittui toiseksi 218 pisteellä.
Yohannan Euroviisuissa esittämä kappale ”Is It True?” oli yksi iTunesin ladatuimpia kappaleita yhdessä Norjan voittokappaleen ”Fairytale” kanssa. Yohannan esikoisalbumi Butterflies and Elvis julkaistiin Islannissa ja Ruotsissa vuonna 2008, ja siltä ensimmäisenä julkaistu single oli ”Miss You”.
Diskografia > Albumit

Butterflies and Elvis (2008)
Diskografia > Singlet

Is It True? (2009)
Miss You (2009)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen nettisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Jóhanna Guðrún Jónsdóttir Myspacessa (englanniksi)
Yohanna Twitterissä
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Kantatie 73

Kantatie 73 on Pohjois-Karjalassa Kontiolahdelta Uuron kylästä Pielisen itäpuolitse Lieksan kautta Nurmekseen kulkeva kantatie. Tien pituus on 140 kilometriä.
Kantatie 73 on kaksikaistainen ja hyvätasoinen, liikennemäärät ovat pääosin noin 1 000–2 500 ajoneuvoa vuorokaudessa. Joensuun ja Enon kirkonkylän välillä liikennemäärät ovat varsin vilkkaat, noin 4 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Lieksan keskustan kohdalla sijaitsee yksi Suomen päätieverkon harvoista rautatien tasoristeyksistä, tie risteää Pankakosken radan. Lieksan ja Nurmeksen välinen osa kantatiestä on samalla osa tunnettua matkailureittiä, Runon ja Rajan tietä.
Reitti ja tieyhteydet

Kontiolahti
Uuro (vt 6)
Jakokoski
Joensuu
Eno (st 518, st 512, st 514)
Rahkee (st 515)
Uimaharju (st 513)
Lieksa
Vorna (st 518)
Lieksa (st 522, st 524)
Nurmes
Nurmes (kt 75)
Ahvenisen kautta kulkeva seututie 518 lyhentää Enon ja Lieksan välistä matkaa kolmella kilometrillä verrattuna kantatietä 73 käyttävään reittiin.
Historiaa

Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä kantatie 73 oli Laatokan Karjalassa Sortavalasta Suistamon kautta Suojärvelle kulkenut tie. Moskovan välirauhansopimuksessa 1944 tie jäi kokonaan luovutetulle alueelle.
Nykyinen kantatie 73 on rakennettu 1960- ja 1970-luvuilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kantatie 73 Wikimedia Commonsissa
Matti Grönroosin sivu kantatiestä 73
Välimatkataulukko
| (km) | Joensuu |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kontiolahti | 14 | Kontiolahti |  |  |  |
| Eno | 33 | 19 | Eno |  |  |
| Lieksa (st 524) | 98 | 84 | 65 | Lieksa (st 524) |  |
| Nurmes | 154 | 140 | 121 | 56 | Nurmes |
Kantatiet 40–98
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   
   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
Uimasalmen silta
Kangasranta

Kangasranta oli yksi Viipurin vanhoista suomalaisista kaupunginosista. Muiden itäisten esikaupunkialueiden tavoin se kuului alun perin Viipurin maalaiskuntaan ja liitettiin kaupunkiin vuonna 1924.
Kangasrannan asutus alkoi syntymään 1860-luvulla yhtä aikaa läheisten Kelkkalan, Kolikkoinmäen ja Talikkalan esikaupunkialueiden tapaan. Sen rakennuskanta koostui aluksi pienistä ja huonokuntoisista työläisasunnoista, joita rakennettiin tiheästi ilman asemakaavaa. Vastaanvanlaisia työläiskaupunginosia syntyi 1800-luvun jälkipuoliskolla lähes jokaiseen Suomen teollisuuskaupunkiin. Ensimmäinen asemakaava Kangasrantaan saatiin alueliitoksen jälkeen, jonka myötä kaupunginosaan tuli myös sähköistys sekä vesi- ja viemäriverkosto. Myös alueen katuja kunnostettiin.
Koiviston kauppalan vanha kirkko siirrettiin Kangasrantaan vuonna 1911 ja samalla se nimettiin uudestaan Mikaelin kirkoksi. Viipurin sisälähetysseuran hankkima kirkko tuhoutui pommituksissa talvisodan loppuvaiheessa vuonna 1940. Kirkkoa kutsuttiin myös Talikkalan kirkoksi, vaikka varsinaisesti se sijaitsikin Kangasrannan puolella. Vuonna 1927 Kangasrannassa aloitti toimintansa Toukolan kristillinen yhteisö.
Vuoden 1930 väestönlaskennassa Kangasrannassa oli 2 733 asukasta, joista 2 718 oli suomenkielisiä, 1 ruotsinkielinen ja 14 muunkielisiä.
Nykyään entinen Kangasrannan kaupunginosa on muun Viipurin itäisen osan tavoin lähinnä kerrostalolähiötä.
Kauheimmat joululaulut

| Kauheimmat joululaulut KC/MD Mafia |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 14. joulukuuta 2012
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): Koksukoo
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 30.37
 Levy-yhtiö: Monsp Records
Listasijoitukset
  6. (Mid-price, 51 viikkoa, joulukuu 2012)
KC/MD Mafian muut julkaisut
| Mustajoulu 2011 | Kauheimmat joululaulut 2012 |   |
Kauheimmat joululaulut on KC/MD Mafian kokoelma-albumi vuodelta 2012. Albumilla esiintyvät Eevil Stöö, Koksukoo, Pikku Herkko, DJ Kridlokk, Thono Slowknow, Aztra ja Tuuttimörkö. Albumin julkaisi Monsp Records ja sen on tuottanut alusta loppuun Koksukoo. Se julkaistiin 1000 kappaleen CD-painoksena ja 500 kappaleen LP-painoksena. Levy sisältää yhtyeen aiemman Mustajoulu digijulkaisun kokonaisuudessaan.  Levystä on julkaistu instrumentaaliversio digitaalijulkaisuna.
Kappaleet

Kappaleet 1-3 julkaistiin alun perin Mustajoulu-digialbumilla vuonna 2011, kun taas kappale 4 ilmestyi aiemmin Eevil Stöön EP-julkaisuilla Eevil Stöön joulumanteli + rusinat ja Joulustöö.
Eevil Stöö, Koksukoo & Pikku Herkko: Gangstatonttu (5:35)
Eevil Stöö & DJ Kridlokk: Hävytön misteli (yea ho) (4:25)
Tontr Slonkr, Koksukoo & Eevil Stöö: Joulu, joulu (3:51)
Eevil Stöö: Eevil Stöö matkaan jo käy (5:04)
Aztra, Eevil Stöö, Koksukoo, DJ Kridlokk & Tuuttimörkö: Tähtisadetikkui rakettei tykäreit (5:51)
Tähtisadetikkui rakettei tykäreit (instrumental) (5:51)
Kashiba

| Kashiba (香芝市) |
| --- | --- |
 Näkymä Nijōvuorelle
 lippu:  Symboli
 Kashiban sijainti Naran prefektuurissa
 Kashiba
 Koordinaatit: 34°32′29″N, 135°41′57″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kansai
Prefektuuri:  Naran prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  24,26 km²
Väkiluku (12/2019):  79 272
 – Väestötiheys:  3 267,6 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Kashi
 – Kukka:  Viola mandshurica
 
 https://www.city.kashiba.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kashiba (jap. 香芝市, Kashiba-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Naran prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin luoteisosassa Naran altaan länsireunalla. Lännessä sen alue nousee Nijōvuoren rinteille ja rajautuu Osakan prefektuuriin. Kashibassa on 79 272 asukasta (joulukuussa 2019) ja sen pinta-ala on 24,26 neliökilometriä.
Kashiba on alun perin maaseutumaista aluetta, jonne syntyi ennen toista maailmansotaa aluksi maanviljelijöiden sivutyönä tehtävää sukkien ja hiekkapaperin valmistusta. Kashiban maaseutukaupunki muodostettiin neljän kyläkunnan kuntaliitoksella vuonna 1956. Myöhemmin se on kasvanut voimakkaasti Osakan lähiönä. Kaupunkioikeudet Kashiballe myönnettiin vuonna 1991. Sinne on sijoittunut myös metalli- ja muoviteollisuutta. Tärkeä elinkeino on puutarhaviljely, joka tuottaa esimerkiksi vihanneksia, kakeja ja mansikoita.
Kashiban kulttuuriperintöön kuuluvat esimerkiksi Hiranotsuka-Anayaman kofun-hautakumpu, keisari Buretsun hautamausoleumi ja muut historialliset jäänteet. Eräs luonnonnähtävyys on Donzurubōn eroosion kuluttama tuffikivimuodostelma. Osa kaupungin alueesta kuuluu Kongō-Ikoma-Kisenin puolikansallispuistoon. Kashibaa palvelevat JR Nishi-Nihonin Wakayama-linja sekä Kintetsu-rautateiden Osaka-linja ja Minami-Ōsaka-linja.
Kuvia

Kashima-jinja
Kitsui Shiroyama-kofun
Donzurubōn kalliomuodostelmia
Goidōn rautatieasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kashiba Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Kashima

Kashima voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Paikat

Kashima, kaupunki Japanin Ibarakin prefektuurissa
Kashima, kaupunki Japanin Sagan prefektuurissa
Kashima, maaseutukaupunki Japanin Kumamoton prefektuurissa
Kashima, entinen maaseutukaupunki Japanin Shimanen prefektuurissa
Kashima, entinen maaseutukaupunki Japanin Fukushiman prefektuurissa
Kashima, entinen kyläkunta Japanin Kagoshiman prefektuurissa
Kashiman piirikunta, piirikunta Japanin Ishikawan prefektuurissa
Kashiman piirikunta, entinen piirikunta Japanin Ibarakin prefektuurissa
Laivat

Kashima, japanilainen Katori-luokan pre-dreadnought-taistelulaiva, laskettiin vesille 1905
Kashima, japanilainen Katori-luokan kevyt risteilijä, laskettiin vesille 1939
Muut

Kashima shintō-ryū, klassinen japanilainen miekkailukoulukunta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kashima”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Katalaanikomppania

Katalaanikomppanian käyttämiä tunnuksia vuodelta 1305 .
Katalaanikomppania oli Roger de Florin perustama joukko palkkasotilaita 1300-luvulla. Bysantin valtakunnan keisari Andronikos II oli palkannut heidät omaan palvelukseensa vuonna 1303, mutta johtajansa murhan jälkeen he aloittivat ryöstöretket Bysantissa. Lopulta he valtasivat Ateenan burgundilaisherttuan maat ja johtivat Ateenaa vuoteen 1388 saakka.
Historia

Katalaanikomppania oli Roger de Florin johtama espanjalainen palkkasotilasryhmä. Bysantin valtakunnan keisari Andronikos II palkkasi heidät armeijaansa vuonna 1303 sotimaan turkkilaisia ja muita vihollisiaan vastaan. Roger de Flor murhattiin vuonna 1305, minkä jälkeen Katalaanikomppania kääntyi entisiä palkkaajiaan vastaan. He asettuivat Kallipolikseen (nyk. Gallipoli) ja järjestivät sieltä ryöstöretkiä lähialueen maaseudulle. Vuonna 1307 he siirtyivät Kallipoliksesta kohti länttä hävittäen Traakiaa ja Makedoniaa. Hyökkäysten kohteeksi joutuivat myös esimerkiksi Athoksen kuuluisat luostarit.
Vuonna 1309 Katalaanikomppania siirtyi edelleen kohti etelää. Etelässä he ottivat vuonna 1311 voiton Ateenan burgundilaisherttuasta ja asettivat itsensä Ateenan johtoon vuoteen 1388 saakka. Tukea haettiin Aragonian kruunun kuningas Fredrik II:lta. Hänen poikiaan asetettiin myöhemmin Ateenan hallitsijoiksi. Ateenan alainen tärkeä kaupan keskus Thíva menetettiin Navarralaiskomppanialle vuonna 1379. Ateena itsessään menetettiin firenzeläiselle Nerio I Acciaiolille vuonna 1388, mikä päätti Katalaanikomppanian vaikutusvallan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katalaanikomppania Wikimedia Commonsissa
Roger de Flor saapuu keisarin vastaanotolle Konstantinopolissa. Maalaus vuodelta 1888.
Kauneuspilkku

Kauneuspilkku on kasvoissa luonnostaan oleva tai kosmeettisin värein lisätty, muuta ihoa tummempi piste. Se on vanha tapa korostaa kasvojen vaaleutta. Kauneuspilkku piirretään usein rajauskynällä, mutta nykyään on olemassa myös uusi tapa pitää kauneuspilkkua: kauneuspilkun sijasta ylähuuleen laitetaan lävistys, jonka nimi on Madonna tai Marilyn ja joka on saanut nimensä Marilyn Monroen kauneuspilkun myötä. Marilynillä kauneuspilkku ei kuitenkaan sijainnut ylähuulessa vaan enemmän poskenpuolella.
Aiheesta muualla

Kosmeettiset värit
Jääkiekon C-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 1997

| --- | --- |


Ajankohta: 22. maaliskuuta -   28. maaliskuuta 1998
Isäntämaa:  Viro
Joukkueet: 8
Nousi   A-sarjaan 1998:  Japani   kaukoidän kiintiöpaikka
Nousi   B-sarjaan 1998:  Ukraina    Slovenia    Viro
Putosi   D-sarjaan 1998: ei putoajaa

Jääkiekon C-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 1997 pelattiin Viron Tallinnassa ja Kohtla-Järvellä 22. maaliskuuta - 28. maaliskuuta. Joukkueita oli mukana kahdeksan ja ne jaettiin kahteen lohkoon.
Alkusarja > Lohko A

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | JPN | EST | HUN | LTU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Japani | 3 | 2 | 1 | 0 | 11-3 | 5 |  | 2-2 | 6-1 | 3-0 |
|  Viro | 3 | 1 | 2 | 0 | 18-12 | 5 |  |  | 5-5 | 11-5 |
|  Unkari | 3 | 1 | 1 | 1 | 11-11 | 3 |  |  |  | 5-0 |
|  Liettua | 3 | 0 | 0 | 3 | 5-19 | 0 |  |  |  |  |
Alkusarja > Lohko B

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | UKR | SLO | ROU | CHN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ukraina | 3 | 3 | 0 | 0 | 17-3 | 6 |  | 3-2 | 7-0 | 7-1 |
|  Slovenia | 3 | 2 | 0 | 1 | 18-4 | 4 |  |  | 5-0 | 11-1 |
|  Romania | 3 | 2 | 0 | 1 | 6-17 | 2 |  |  |  | 6-5 |
|  Kiina | 3 | 0 | 0 | 3 | 7-24 | 0 |  |  |  |  |
Loppusarjat > Ylempi jatkosarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | UKR | SLO | EST | JPN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ukraina | 3 | 2 | 1 | 0 | 7-5 | 5 |  | 3-2 | 2-1 | 2-2 |
|  Slovenia | 3 | 1 | 1 | 1 | 9-7 | 3 |  |  | 3-3 | 4-1 |
|  Viro | 3 | 0 | 2 | 1 | 6-7 | 2 |  |  |  | 2-2 |
|  Japani | 3 | 0 | 2 | 1 | 5-8 | 2 |  |  |  |  |
Loppusarjat > Alempi jatkosarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | ROU | HUN | CHN | LTU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Romania | 3 | 3 | 0 | 0 | 15-8 | 6 |  | 2-0 | 6-5 | 7-3 |
|  Unkari | 3 | 2 | 0 | 1 | 12-5 | 4 |  |  | 7-3 | 5-0 |
|  Kiina | 3 | 1 | 0 | 2 | 14-16 | 2 |  |  |  | 6-3 |
|  Liettua | 3 | 0 | 0 | 3 | 6-18 | 0 |  |  |  |  |
Japani nousi A-sarjaan Kauko-Idän kiintiöllä. Ukraina, Slovenia ja Viro nousivat B-sarjaan. Sarjauudistusten vuoksi C-sarjasta ei pudonnut yhtään joukkuetta.
Kauneusmessut

Kauneusmessujen logo
Kauneusmessut on Helsingin Messukeskuksessa syksyisin järjestettävä kosmetiikka-alan messutapahtuma. Kauneusmessujen yhteydessä järjestetään Professional Beauty -tapahtuma alan ammattilaisille.
Kauneusmessuilla on esillä mm. ihon- ja vartalon hoitoon liittyviä tuotteita ja hoitomuotoja, meikki-, ripsi- ja kynsituotteita sekä alan palveluita. Tuotteiden ja palveluiden lisäksi messuilla järjestetään erilaista ohjelmaa kuten luentoja, näytöksiä, hoitoja sekä kilpailuja.
Aiheesta muualla

Kauneusmessujen viralliset kotisivut
Kauneusmessujen Facebook sivut
Kiilasuomutikkanen

| Kiilasuomutikkanen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tikat Picidae
Suku::  Tikkaset Picumnus
Laji::  albosquamatus
Kaksiosainen nimi
 Picumnus albosquamatus  (d'Orbigny, 1840) 
Katso myös
   Kiilasuomutikkanen Wikispeciesissä   Kiilasuomutikkanen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kiilasuomutikkanen (Picumnus albosquamatus) eli aiemmalta nimeltään savannitikkanen on eteläamerikkalainen tikka. Sen esiintymisalue käsittää Brasilian keski-, itä- ja lounaisosat, Paraguayn pohjoisosia, sekä Bolivian itä- ja pohjoisosia. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. Alcide d'Orbigny kuvaili lajin holotyypin Bolivian Yungasin Río Tamanipayalta vuonna 1840.
Kauniainen (Suoniemi)

| Kauniainen |
| --- | --- |
 Kauniainen
 Koordinaatit: 61.519704902°N, 23.235284791°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Pirkanmaa
Kunta:  Nokia
Entinen kunta:  Suoniemi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kauniainen on kylä entisen Suoniemen kunnan alueella Nokialla. Kauniaisten kylä sijaitsee maastokartan mukaan Suoniemen pohjoisosassa valtatien 11 pohjoispuolella.
Kauniaisten kartano on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö. Kartano sijaitsee yhdystien 2505 eteläpuolella ja Tampere–Pori-rata kulkee kartanon eteläpuolelta. Kartanon edustalla on Kuloveteen kuuluva Kauniaistenlahti.
Aiheesta muualla

Kuloveden Kylät ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Kielirisa

Kielirisat (lat. tonsilla lingualis), joita on 2 kappaletta, sijaitsevat kielen takaosassa. Risa koostuu imukudoksesta,  
jota peittää kerrostunut levyepiteeli.
Kuvia

Kielirisat eivät näkyvissä, mutta olisivat aivan kielen juuressa.
Kielen imujärjestelmä.
Kauniainen (Salo)

Kauniainen on Salon kaupunginosa, joka rajoittuu seututiehen 110, Salonjokeen, Helenankatuun ja Turuntiehen.
Palvelut

Alueella sijaitsee Salon ammattioppilaitos.
Kauppakatu (Kajaani)

Kauppakatu
Kävelykatuosuus
Kauppakatu on katu Kajaanin keskustassa. Katu on luoteis-kaakkoissuuntainen. Se alkaa kaakossa Niskantieltä ja päättyy luoteessa Seminaarinkatuun. Kauppakadun ja Linnankadun risteyksessä on aukio. Osa Kauppakadusta on kävelykatua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kauppakatu (Kajaani) Wikimedia Commonsissa
Vanhaa Kajaania uusitaan. "Aleksanteri" pesee kasvonsa, Helsingin Sanomat, 29.03.1939, nro 85, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot