stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Toivaanjärvi

| Toivaanjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Lieksa
Koordinaatit:  63°26′57″N, 30°03′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järveen tulevat joet:  Kortepuro Löpönpuro Pääjoki Raiskionpuro
Laskujoki:  Kokkojoki
Järvinumero:  04.426.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,5 m 
Rantaviiva:  17,6 km 
Pinta-ala:  1,64 km² 
Tilavuus:  0,00468 km³ 
Keskisyvyys:  2,86 m 
Suurin syvyys:  11 m 
Saaria:  15
:  Isosaari Lemisaaret Palosaari Sileäsaari
 fiToivaanjärvi 
Toivaanjärvi on matala, saariluvultaan runsas ja rantaviivaltaan mutkainen metsäjärvi Lieksan pohjoisosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,6 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 94 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Toivaanjärven etelä- ja pohjoisosaa erottaa toisistaan Paimenenniemi ja yhdistää niemen länsipuolinen kapea Paimenensalmi. Järven nimettyjä lahtia ovat muun muassa Löpönlahti ja Katunkalahti. Lemilahti järven länsiosassa on kuroutunut lähes erilleen pääaltaasta. Toivaanjärven pohja kumpuilee. Järven pohjoisosassa on kaksi vähintään kymmenmetristä syvännettä.
Toivaanjärvi saariluku on 15. Laajin saari on järven eteläpuoliskon keskellä sijaitseva noin seitsenhehtaarinen Palosaari. Sen luoteispuolella sijaitsee Sileäsaari. Saaria erottaa kapea ja matala salmi. Järven pohjoisosassa sijaitsee noin nelihehtaarinen Isosaari. Lemisaaret on saarirykelmä järven länsiosassa.
Toivaanjärven itäpuolitse kulkee seututie 524. Järven rannoille on rakennettu pientaloja ryhmittäin. Järveä reunustaa metsä- ja suomaa (Toivaanneva, Lemisuo). Noin kaksi kilometriä Toivaanjärveltä itään virtaa Lieksanjoki, järven ja joen välissä sijaitsee laaja Oravinsuo.
Toivaanjärveen virtaa Pääjoki luoteesta Toivaslammelta (124,8 metriä mpy). Joki laskee Toivaanjärveen sen luoteispuolella sijaitsevien korpilampien kautta. Järven eteläosaan virtaa Kortepuro luoteesta Mustalammelta (119,2 metriä mpy). Järven pohjoispuoliselta Mömmökankaalta virtaa nimetön tulouoma. Toivaanjärven pohjoispuolisko kaventuu kohti kaakkoa luusuaksi, josta alkaa mutkainen Kokkojoki, joka laskee kaakkoon Pankajärven (115,2 metriä mpy) Kokkolahteen.
Toivaanjärven vesitilavuus on 4 678 000 kuutiometriä.
Toivaanjärvi (04.426.1.001) kuuluu Kokkojoen valuma-alueeseen (04.426), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Lieksanjoen alue (04.42) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Toivaanjärvi on laajin Kokkojoen valuma-alueen 23:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Toivaslampi.
Tori Spelling

| Tori Spelling |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Victoria Davey Spelling
Syntynyt: 16. toukokuuta 1973 (ikä 51) Los Angeles, Kalifornia
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Victoria Spelling
Aktiivisena:  1981–
Merkittävät roolit:  Donna Martin (Beverly Hills 90210)
Palkinnot
 Young Artist (1991) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Victoria Davey "Tori" Spelling (s. 16. toukokuuta 1973 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan erityisesti Donna Martinin roolista 1990-luvun televisiosarjassa Beverly Hills 90210.
Tori Spelling on elokuvatuottaja Aaron Spellingin tytär ja siten isänsä puolelta puolanjuutalaista ja venäjänjuutalaista sukujuurta. Tori Spelling oli naimisissa näyttelijä Dean McDermottin kanssa vuosina 2006–2021 ja heillä on viisi lasta.
Tokion erillisalueet

Kartta Tokion erillisalueista
Tokion erillisalueet  (jap. 東京23区, Tōkyō nijūsanku tai 東京特別区, Tōkyō tokubetsuku) ovat 23 kuntaa, jotka muodostavat Tokion metropolin ydinalueen. Ne sijaitsevat Tokionlahden rannikolla metropolin itäosassa Taman alueen itäpuolella. Erillisalueilla on yhteensä 9 338 582 asukasta (vuonna 2017) ja niiden yhteenlaskettu pinta-ala on 626,79 neliökilometriä.
Toisen maailmansodan aikana vuonna 1943 Tokion prefektuuri ja siihen kuulunut Tokion kaupunki lakkautettiin ja niistä muodostettiin Tokion metropoli, joka asetettiin Japanin sisäministeriön suoraan hallintaan. Sodan päätyttyä laadittiin uusi paikallishallintolaki. Tokion kaupunkia ei kuitenkaan perustettu uudelleen, vaan vuonna 1947 sen 35 entisestä suuralueesta muodostettiin 23 uutta erillisaluetta.
Erillisalueet toimivat suoraan metropolihallinnon alaisuudessa monessa suhteessa itsenäisten kaupunkien tavoin: niiden vastuulla on esimerkiksi koulutus- sekä sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen järjestäminen. Metropolihallinto vastaa kuitenkin joistakin tavallisesti kaupungeille kuuluvista palveluista, kuten vesihuollosta ja pelastustoimesta, jotta koko kaupunkialueen toiminnalle elintärkeät palvelut toimivat saumattomasti ja tehokkaasti.
Luettelo erillisalueista

| No>  | Lippu | Nimi | Japaniksi | Pinta-ala (km²) | Asukasluku (2017) | Väestötiheys (as> /km²) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 |  | Chiyoda | 千代田区 | 011,66 | 0060 297 | 05 171 |
| 02 |  | Chūō | 中央区 | 010,21 | 0152 174 | 14 904 |
| 03 |  | Minato | 港区 | 020,37 | 0251 015 | 12 323 |
| 04 |  | Shinjuku | 新宿区 | 018,22 | 0339 339 | 18 625 |
| 05 |  | Bunkyō | 文京区 | 011,29 | 0214 683 | 19 015 |
| 06 |  | Taitō | 台東区 | 010,11 | 0194 639 | 19 252 |
| 07 |  | Sumida | 墨田区 | 013,77 | 0266 356 | 19 343 |
| 08 |  | Kōtō | 江東区 | 040,16 | 0508 320 | 12 657 |
| 09 |  | Shinagawa | 品川区 | 022,84 | 0385 122 | 16 862 |
| 10 |  | Meguro | 目黒区 | 014,67 | 0275 278 | 18 765 |
| 11 |  | Ōta | 大田区 | 060,75 | 0720 518 | 11 860 |
| 12 |  | Setagaya | 世田谷区 | 058,05 | 0896 057 | 15 436 |
| 13 |  | Shibuya | 渋谷区 | 015,11 | 0223 412 | 14 786 |
| 14 |  | Nakano | 中野区 | 015,59 | 0326 839 | 20 965 |
| 15 |  | Suginami | 杉並区 | 034,06 | 0562 065 | 16 502 |
| 16 |  | Toshima | 豊島区 | 013,01 | 0284 921 | 21 900 |
| 17 |  | Kita | 北区 | 020,61 | 0346 249 | 16 800 |
| 18 |  | Arakawa | 荒川区 | 010,16 | 0213 203 | 20 985 |
| 19 |  | Itabashi | 板橋区 | 032,22 | 0558 809 | 17 344 |
| 20 |  | Nerima | 練馬区 | 048,08 | 0725 608 | 15 092 |
| 21 |  | Adachi | 足立区 | 053,25 | 0682 950 | 12 825 |
| 22 |  | Katsushika | 葛飾区 | 034,80 | 0457 927 | 13 159 |
| 23 |  | Edogawa | 江戸川区 | 049,90 | 0692 801 | 13 884 |
| Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | 626,79 | 9 338 582 | 14 899 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tokion erillisalueet Wikimedia Commonsissa
Toridaga-ko

| Toridaga-ko |
| --- | --- |
 Toridaga-ko
 Koordinaatit: 14°25′28″N, 5°55′41″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Ségoun alue
Piiri:  Nionon piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  26 900
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Toridaga-ko on maalaiskunta Ségoun alueen Nionon piirissä Malissa. Sen keskuskylä Bolibana B6 sijaitsee 20 kilometriä Nionosta pohjoiseen. Kunnassa on 26 900 asukasta (vuonna 2009).
Toridaga-kon kunta rajoittuu etelässä Nionon piirin Yeredon Sanionan, lännessä Sirifila-Boundyn ja pohjoisessa Diabalyn sekä idässä Macinan piirin Monimpebougoun ja Moptin alueen Ténenkoun piirin Karérin kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kunta sijaitsee Office du Nigerin keinokastelualueella.
Kuntaan kuuluu 19 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita, fulbeja, miniankoja, songhaita, maureja, bozoja ja dogoneja.
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, hirssi, durra ja vihannekset. Bolibanassa pidetään viikoittaiset markkinat.
Kunnasta on maantieyhteydet Nionoon. Palveluihin kuuluvat 12 koulua ja terveysasema.
Toni Jyvälä

Toni Jyvälä on suomalainen stand up -koomikko ja näyttelijä. Hän pitää Pornoaddiktin päiväkirja -nimistä blogia. Jyvälä on kertonut julkisuudessa menettäneensä luottotietonsa soiteltuaan seksipuhelimiin.
Jyvälä esiintyi vuonna 2017 Porissa Rakastajat-teatterissa näytelmässä, jonka nimi on Elämä kunnossa.
Aiheesta muualla

http://tonijyvala.fi/ (Arkistoitu – Internet Archive)
https://pornoaddiktinpaivakirja.fi/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Triteismi

Triteismi on yleisnimitys heresioille eli harhaopeille, joiden mukaan Kolminaisuus koostuu kolmesta samanarvoisesta autonomisesta jumalallisesta olennosta. Triteismin vastakohta on modalismi.
Kappadokialaiset isät esittivät 300-luvun loppupuolella triteismin platonistisen tulkinnan: kolmella erillisellä persoonalla on sama universaali (eli yläkäsite tai ylempi luokka): jumalallisuus. (Isä kuitenkin on jollakin lailla Pojan ja Hengen yläpuolella, vrt. subordinationismi.) Mm. Roscellinus kannatti triteismiä.
Timothy Murray

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Timothy Murray
Syntymäaika: 30. heinäkuuta 1987 (ikä 37)
Syntymäpaikka: Haverhill, Massachusetts, Yhdysvallat
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 188 cm
Seura
Seura: FC Honka
Junioriseurat
2005–2009: Providence Friars
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2008–2009 | New Hampshire Phantoms | 25 | (0) |
| 2010–2012 | New England Revolution | 0 | (0) |
| 2011 | ->FC New York | 1 | (0) |
| 2013–2015 | Carolina RailHawks | 1 | (0) |
| 2015 | Ekenäs Sport Club | 26 | (0) |
| 2016 | EIF | 27 | (0) |
| 2017– | FC Honka | 82 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 162 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 13. joulukuuta 2020.
Timothy ”Tim” Murray (s. 30. heinäkuuta 1987 Haverhill, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Honkaa. Murray on pelipaikaltaan maalivahti.
Murray pelasi kouluvuosinaan jalkapalloa Providence Collegen Friars-joukkueessa. Vuosina 2006 ja 2007 Friars pelasi NCAA:n lopputurnauksessa. Kaikkiaan Murray pelasi College-seurassaan 60 ottelua. Vuosina 2008–2009 hän pelasi kaksi kautta USL:n alemmassa ns. Premier Liigassa. Vuonna 2010 Murray allekirjoitti ammattilaissopimuksen MLS-joukkue New England Revolutionin kanssa. Vaikka hän nousi ensikaudellaan kakkosmaalivahdiksi ammattilaisjoukkueessa, hän ei päässyt yhteenkään MLS-peliin maalille. Sen vuoksi häntä lainattiin SL-liigaan FC New Yorkin maalivahdiksi yhteen otteluun. New England ja Murray purkivat sopimuksen maaliskuussa 2012.
Maaliskuussa 2015 Tim Murray siirtyi Suomeen. Hänen ensimmäinen suomalaisseura oli Kakkosessa pelannut Ekenäs Sport Club. Seuraavalla kaudella hän siirtyi toiseen tammisaarelaisseuraan eli Ykkösessä pelanneen EIF:n maalivahdiksi. Kaudella 2017 Murray siirtyi toiseen Ykkösen seuraan eli espoolaiseen FC Honkaan ja oli nostamassa Honkaa Veikkausliigaan. Kaudesta 2018 lähtien Murray on pelanut FC Hongan veikkausliigajoukkueen maalilla. Vuonna 2020 hänet valittiin Veikkausliigan parhaaksi maalivahdiksi. Murray teki kauden 2020 lopussa jatkosopimuksen Hongan kanssa.
Kauden 2020 loppuun mennessä hän on pelannut neljä kautta ja 67 ottelua Veikkausliigassa.
Saavutukset

SM-pronssia kaudella 2019 FC Hongan riveissä
Veikkausliigan paras maalivahti kaudella 2020.
Tiina Luhtaniemi

Tiina Luhtaniemi on suomalainen teatterinjohtaja. Hän aloitti vuoden 2017 alusta Kouvolan teatterin johtajana.
Luhtaniemi toimi Savonlinnan kaupunginteatterin johtajana 2005–2015. Sen jälkeen hän toimi freelancer-ohjaajana Jyväskylässä ennen valintaa Kouvolaan. 1990-luvun lopulla hän on toiminut Jämsän seudun J+J Teatterin ohjaajana.
Luhtaniemen puoliso on kirjailija Pasi Luhtaniemi.
Sähkömagneettinen pulssi

Sähkömagneettinen pulssi eli EMP (engl. electromagnetic pulse) on erittäin lyhytkestoinen ja korkeatehoinen sähkömagneettinen aalto, joka vaurioittaa elektroniikkaa ja sähkölaitteita. Myös elektromagneettisena pulssina tunnettu purkaus voi syntyä joko luonnollisesti tai ihmisen tekemänä. Koska sähkövirta on elektronien tai muiden varausten liikettä, syntyy Maan magneettikentän kanssa vuorovaikuttava sähkövirta, jolloin muodostuu voimakas sähkömagneettisen säteilyn pulssi.
Myös lähellä maanpintaa tapahtuvassa räjähdyksessä syntyy voimakas, paikallinen ja suhteellisen pitkäkestoinen sähkömagneettinen sykäys. Erityisen herkkiä EMP:lle ovat antennimaiset rakennelmat, kuten pitkät lanka-antennit, puhelinlinjat ja sähkölinjat. Tällaiset rakenteet myös johtavat EMP-pulssin niihin kiinnitettyihin laitteisiin tuhoisin seurauksin. Teoriassa sähkö- ja puhelinlinjoja pitkin johtuva pulssi voisi edetä mantereelta toiselle tuhoten kaikki sähkö- tai puhelinverkkoon kytketyt sähkölaitteet matkaltaan. Pieniin, eristettyihin järjestelmiin EMP ei vaikuta niin tehokkaasti.
Sähkömagneettisella pulssilla voi lamauttaa sähköön ja elektroniikkaan perustuvat yhteiskunnan toiminnot äkillisesti suurelta alueelta. Koska ydinaseen käyttökynnys on hyvin suuri, EMP:n synnyttämiseksi on pyritty kehittämään pieniä tavanomaisiin räjähteisiin pohjautuvia aseita, jotka tuottavat vastaavan ilmiön. Voimakkaan paikallisen EMP:n tuottavaa pommia, jolla voidaan katkaista sähköt tietyltä alueelta polttamalla voimalinjojen sulakkeita kutsutaan nimellä E-pommi (engl. E-Bomb).
Yleiset piirteet

Sähkömagneettinen pulssi on lyhyt purkaus sähkömagneettista energiaa. Sen lyhyt kesto tarkoittaa että pulssi leviää useilla eri taajuuksilla. EMP energia voi siirtyä neljällä eri tavalla, sähkö- ja magneettikentän kautta, sähkömagneettisena säteilynä tai johtumalla. EMP siirtyy aina useilla eri tavoilla.
Yleiset piirteet > Aaltomuodot

Pulssin aaltomuoto kuvaa, kuinka sen, sen hetkinen amplitudi (kenttävoima tai virta) muuttuu ajan suhteen. Todelliset pulssit ovat melko monimutkaisia, joten usein käytetään yksinkertaistettuja malleja. Tällainen malli esitetään tyypillisesti joko kaaviona tai matemaattisena yhtälöinä.
Useimmilla pulsseilla on erittäin terävä etureuna, joka kasvaa nopeasti enimmäistasolleen. Klassinen malli on kaksinkertainen eksponentiaalinen käyrä, joka kiipeää jyrkästi, saavuttaa nopeasti huippunsa ja hajoaa sitten hitaasti. Kuitenkin valvotun kytkentäpiirin pulssit ovat usein suorakaiteen tai "neliön" muotoisia pulsseja.
Pulssijunassa, kuten digitaalisesta kellopiiristä, aaltomuoto toistetaan säännöllisin väliajoin.
EMP-tapahtumat yleensä indusoivat vastaavan signaalin uhrin laitteissa, johtuen lähteen ja uhrin välisestä kytkentästä. Kytkentä tapahtuu tavallisimmin voimakkaasti suhteellisen kapealla taajuuskaistalla, mikä johtaa uhrin ominaisvahvistettuun siniaallosignaaliin. Visuaalisesti se näkyy korkeataajuisena siniaaltona, ​​joka kasvaa ja hajoaa kaksinkertaisen eksponentiaalisen käyrän pidemmän ajan sisällä. Vaimennetulla siniaallolla on tyypillisesti paljon pienempi energia ja kapeampi taajuus ja se leviää kuin alkuperäisessä pulssissa kytkentämoodin siirto-ominaisuuden vuoksi. Käytännössä EMP-testauslaitteisto injektoi usein nämä vaimennetut siniaallot suoraan sen sijaan, että se yrittäisi luoda energiaa uhkaavan suuriin energiapulsseihin.
Yleiset piirteet > Vaikutukset

Pienet EMP tapahtumat aiheuttavat haittoja sähkömagneettisille laitteille. Korkeajännitteiset EMP:t voivat aiheuttaa kipinöitä. Suuret ja energiapitoiset EMP:t voivat aiheuttaa suurta vahinkoa sähkölaitteille. Todella suuret EMP-tapahtumat, esimerkiksi salamat, voivat aiheuttaa suoraa haittaa ympäristölle esimerkiksi lämmönsiirron tai muuttuvan magneettikentän takia. Suurien haittavaikutuksien takia EMP on käytetty erilaisten aseiden tekemiseen, joiden tarkoituksena on lamaannuttaa suuria alueita pulssilla.
EMP-tyypit > NEMP

Ydinräjähdys vaikuttaa 20–40 kilometrin korkeudessa sijaitseviin ilmakehän atomeihin sähköistäen ne. NEMP tapahtuu kolmessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa ydinräjähdyksen säteily tuottaa atomeista irronneita ns. Comptonin elektroneja noin mikrosekunnin ajan. Seuraavassa vaiheessa räjähdyksen neutronisäteilyn synnyttämä siroava gammasäteily tuottaa pulssin jonka kesto on mikrosekunnista sekuntiin. Räjähdyksen korkeaenergiaiset jäänteet kohoavat ionosfäärin E-kerrokseen aiheuttaen siellä kuumenemista ja ionisaatioita, mikä synnyttää sähkövirtoja, jotka vuorovaikuttavat maan magneettikentän kanssa. Viimeinen vaihe tunnetaan nimellä magnetohydrodynaaminen EMP (MHD-EMP), sillä sen vaikutukset muistuttavat auringon synnyttämiä magneettisia häiriöitä. MHD-EMP voi kestää useiden minuuttien ajan.
Sähkömagneettisen pulssin tehosta pääosa (~88 %) on alle 10 MHz:n eli radioalueella.
Pulssin sähkökentän voimakkuus on suuruusluokkaa 50 kilovolttia per metri. Pulssi ulottuu korkearäjähdyksen pisteestä horisonttiin. Pulssin nousuaika on noin viisi nanosekuntia ja kesto 20–600 nanosekuntia lähteestä riippuen.
SREMP (engl. Source Region EMP) vaikuttaa 38 kilometrin alueella, eli yhden megatonnin räjähdyksessä kahden PSI:n painealueella. SREMP:in syntyminen johtuu Maan ilmakehän ja maan erilaisesta ionisoitumisesta. Lähdealueelle syntyy hyvin voimakas pulssi, jonka sähkö- ja magneettikentän voimakkuudet ovat jopa 105 V/m ja 4 000 A/m.
Pulssi kestää pitkään, noin 0,1 sekuntia.
NEMP tuhoaa suojaamattoman herkän elektroniikan koko kohdealueella. Erityisen herkkiä ovat mikropiirit, esimerkiksi tietokoneiden prosessorit. Uudet laitteet ovat pienemmästä viivanleveydestä johtuen vanhoja herkempiä. Vanha putkitekniikka sietää pulsseja paremmin, koska kohdelaitteeseen siirtyvä energia on pieni. Käytännössä NEMP on maanosa-ase. Sadan kilometrin korkeudessa horisontti on räjähdyspisteestä noin tuhannen kilometrin päässä.
Pulssi voisi aiheuttaa suuren radioaktiivisen laskeuman tuhoamalla kohdealueella olevien ydinvoimaloiden jäähdytyslaitteet.
EMP-tyypit > Salama

Salama on lyhytkestoinen EMP, jonka sähköpurkaus tasoittaa pilvien potentiaalieroja.
EMP-tyypit > Sähköstaattinen purkaus (ESD)

Pääartikkeli: Sähköstaattinen purkaus
Sähköstaattinen purkaus eli staattisen sähkön purkaus on suurten varauserojen aiheuttama sähkön purkaus. Yleisin staattisen varauksen muodostumistapa on materiaalien hankaus. Staattisia varauksia syntyy myös ionisoitumisesta ja varausten johtumisesta. Staattinen varaus voi nousta jopa useisiin kilovoltteihin. Staattisen sähkön purkautumisajat ovat yleensä nanosekuntien luokkaa, mikä aiheuttaa purkauksessa jopa satojen ampeerien suuruisen virran. Purkauksen hetkellisestä voimakkuudesta johtuen ESD on vaarallinen purkautumispiirin sähkölaitteille, etenkin puolijohteille.
EMP-tyypit > Kytkentäpulssit

Sähköpiirin katkaisu tai avaaminen aiheuttaa voimakkaan muutoksen sähkön virtauksessa. Yksinkertaisia ​​sähkölähteitä ovat induktiiviset kuormat, kuten releet, solenoidit ja sähkökoneiden harjat. Tyypillisesti nämä lähettävät pulssin kaikkiin kytkettyihin sähköisiin piireihin sekä säteilevän energiapulssin. Tämän "kohinan" tai "häiriön" amplitudi on yleensä pieni. Piirin katkaisu tai avaaminen aiheuttaa äkillisen muutoksen virrassa. Tämä voi puolestaan ​​aiheuttaa suuren pulssin sähkökentässä avoimien koskettimien läpi aiheuttaen piirin komponenttien vahingoittumisen. Kytkentäpulssien EMP-häiriöt ovat yleisiä hakkuriteholähteissä.
Suojautuminen

EMP:ia vastaan suojaudutaan Faradayn häkillä ja erityissuodattimilla niiden johtimien osalta, jotka kulkevat suojan seinän läpi.
Kaapeleita pitkin johtuvalta pulssilta voidaan suojautua myös käyttämällä kuparikaapelin sijaan valokuitua.
Eristetyillä systeemeillä, jotka eivät ole kiinni verkossa, on paremmat todennäköisyydet selvitä sähkömagneettiselta pulssilta. Tämä pätee erityisesti silloin, jos sähkölaite on kaukana suurista metalliesineistä ja kaapeleista. Syynä tähän on, että sähkömagneettinen pulssi etenee helposti kaapeleita pitkin ja vaurioittaa laitteita, jotka ovat kytkettynä verkkoon. Toisaalta jos sähkömagneettinen pulssi on teholtaan riittävän suuri, myös eristetyt systeemit ovat vaarassa.
Verkossa kiinni olevien sähkölaitteiden suojausta voidaan parantaa käyttämällä mahdollisimman lyhyitä kaapeleita. Kaapelit voivat toimia antennina ja siksi niiden on siis parempi olla pituudeltaan lyhyitä.
UPS (Uninterruptible Power Supply) eli keskeytymätön virransyöttö on laite jonka avulla voidaan myös parantaa suojautumista EMP:tä vastaan.
Ylijännitesuoja toimii myös suojana äkillisiä jännitteen muutoksia vastaan, mikä onkin jo yleinen suojauskeino salaman iskuja vastaan ja voi auttaa myös EMP:tä vastaan.
Suojautuminen > Testisimulointi

EMP:n vaikutusta laitteisiin tai järjestelmiin voidaan testata simuloimalla. EMP:n vaikutusta pienempiin laitteisiin voidaan testata kädessä pidettävällä ESD-simulaattorilla. Simulaattori voi myös olla huoneen kokoinen, jolloin voidaan testata EMP:n vaikutuksia suurempiin laitteisiin tai järjestelmiin. Suurimmat simulaattorit ovat suuria laitoksia, jotka sisällyttävät suuritehoisia sähkömagneettisia pulsseja tuottavia laitteita. Nämä laitokset voivat testata EMP:n vaikutusta esim. laivoihin tai lentokoneisiin. Melkein kaikki tällaiset simulaattorit käyttävät Marxin generaattoria luomaan sähkömagneettisia pulsseja.
Esimerkkejä EMP simulointi laitoksista ovat mm. Sandia National Labsin ATLAS-I simulaattori, tai Yhdysvaltain laivaston EMPRESS I simulaattori laivoille.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Boeingin CHAMP-risteilyohjus käräyttää kohteen tietokoneet ilman rakenteellisia vaurioita Lentoposti.fi 24.10.2012.
Trooppi (musiikki)

Trooppi on teksti- tai sävelosuus, joka on lisätty jo olemassa olevaan lauluun erityisesti keskiaikaisessa katolisessa kirkkomusiikissa. Uusi teksti kommentoi tyypillisesti vanhempaa tai nivoo sen paremmin laulun aiheena olevan kirkollisen juhlan teemaan.
Sana trooppi juontaa juurensa kreikkalaiseen termiin tropos, joka tarkoittaa käännettä tai tapaa. Laajasti käsitettynä "tropeeraus" voidaan käsittää jopa uuden sävelmätyypin synnyttäjänä ja liturgisen laulunäytelmän perustana. Eräät moniäänisen musiikin aikaiset muodot, etenkin motetit, on tulkittu trooppien johdannaisiksi. Trooppeja on käytetty useissa messun osissa, kuten hallelujan jubilus -melismassa, Kyriessä, Gloriassa, introimuksessa, Sanctuksessa, offertoriumissa sekä Benedictamuksessa.
Erilaisilla trooppilajeilla on ollut niille ominaisia tarkempia nimityksiä, kuten proosa, prosula, pneuma ja laudes. Trooppi-tyylinen runous oli laajimmalle levinnyttä 900-1200-luvuilla erityisesti Italiassa ja Englannissa.
The Visitor (UFOn albumi)

| The Visitor UFO |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : helmi-maaliskuu 2009
 Julkaistu: 2. kesäkuuta 2009
 Tuottaja(t): Tommy Newton
 Tyylilaji: hard rock, heavy metal
 Kesto: 42.21
 Levy-yhtiö: SPV
Listasijoitukset
  99. (1. viikko, 20.6.2009)
UFOn muut studioalbumit
| The Monkey Puzzle 2006 | The Visitor 2009 | Seven Deadly 2012 |
The Visitor on brittiläisen hard rock -yhtye UFOn yhdeksästoista studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2009.
Albumilla bassokitaraa ei soita yhtyeen jäsen, vaan yhtyeen ulkopuolinen muusikko, Peter Pichl.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Phil Mogg ja Vinnie Moore, ellei toisin mainita.
Saving Me – 5.08
On the Waterfront – 3.50 (säv. Paul Raymond)
Hell Driver – 4.26
Stop Breaking Down – 4.55
Rock Ready – 3.06
Living Proof – 4.32
Can't Buy a Thrill – 5.14
Forsaken – 3.57 (säv. Raymond)
Villains & Thieves – 3.34 (säv. Raymond)
Stranger in Town – 3.39 (säv. Robert Barth, Andy Parker)
Kappaleet > Digipak -painoksen lisäkappaleet

Dancing With St. Peter – 6.30 (säv. Mogg, Jeff Kollman, Shane Gaalaas)
Kokoonpano

Phil Mogg – laulu
Vinnie Moore – kitara
Paul Raymond – kosketinsoittimet, rytmikitara
Andy Parker – rummut
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Peter Pichl – bassokitara
Martina Frank – taustalaulu kappaleissa ”Living Proof” ja ”Forsaken”.
Melanie Newton – taustalaulu kappaleissa ”On the Waterfront” ja ”Forsaken”.
Olaf Senkbeil – taustalaulu kappaleissa ”Saving Me”, ”On the Waterfront”, ”Hell Driver” ja ”Stop Breaking Down”.
Lähde:
Arvostelut

Allmusic:
Smallville (2. tuotantokausi)

| Smallville (2>  tuotantokausi) |
| --- | --- |

Maa:  Yhdysvallat
Esittäminen
Verkko:  The WB
Julkaisupäivä:  18. toukokuuta 2004
Ensimmäinen esitys:  24. syyskuuta 2002
Viimeinen esitys:  20. toukokuuta 2003
Esitysten määrä:  23 esitystä
Smallvillen 2. tuotantokausikausi käynnistyi Yhdysvalloissa 24. syyskuuta 2002.
2. kausi sisältää 23 jaksoa. Yhdysvalloissa ensimmäisen kauden esitys päättyi 20. toukokuuta 2003.
Suomessa ensimmäinen kausi kännyistyi 23. maaliskuuta 2003 ja sen esitys päättyi 1. helmikuuta 2004