stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Brad Davis (jalkapalloilija)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Brad Davis Wikimedia Commonsissa
Yhdysvaltain joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2014
1 Howard
2 Yedlin
3 Gonzalez
4 Bradley
5 Besler
6 Brooks
7 Beasley
8 Dempsey
9 Jóhannsson
10 Diskerud
11 Bedoya
12 Guzan
13 Jones
14 Davis
15 Beckerman
16 Green
17 Altidore
18 Wondolowski
19 Zusi
20 Cameron
21 Chandler
22 Rimando
23 Johnson
Valmentaja Klinsmann
Metorfaani

Metorfaani tai rasemetorfaani on raseeminen seos kahdesta metorfaanin muodosta, dekstrometorfaanista (DXM) ja levometorfaanista, jotka ovat toistensa enantiomeereja.
Dekstrometorfaania käytetään yleensä yskänlääkkeenä, ja se on Suomessa käsikauppalääke, mutta sitä voidaan myös käyttää dissosiatiivisena päihteenä. Suurilla eli yli 1 500 mg päihtymiseen tarkoitetuilla annoksilla dekstrometrofaani voi olla hengenvaarallinen. Levometorfaani on puolestaan voimakas opioidi ja analgeetti. Sitä ei markkinoida lääkekäyttöön.
DXM ja sen kaltaiset morfaanit
Rasemorfaani
Dekstrorfaani (DXO)
Levorfanoli
Rasemetorfaani
Dekstrometorfaani (DXM)
Levometorfaani
Kokonaismaanpuolustus

Kokonaismaanpuolustus tarkoittaa siviili- ja sotilasalojen toimintaa, jolla turvataan kansalaisten elinmahdollisuudet ja turvallisuus ulkoista, muiden valtioiden aiheuttamaa tai muuta uhkaa vastaan sekä viime kädessä valtiollinen itsenäisyys.
Kokonaismaanpuolustuksen osa-alueet ovat:
Huoltovarmuus ja taloudellinen maanpuolustus
Sosiaali- ja terveydenhuolto
Väestönsuojelu
Yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpito
Rajaturvallisuuden ylläpito
Sähköinen viestintä
Maanpuolustustiedotus
Sotilaallinen maanpuolustus
Suomessa kokonaismaanpuolustukseen liittyvää opetusta annetaan puolustusvoimien valtakunnallisilla ja alueellisilla maanpuolustuskursseilla sekä niiden jatko- ja täydennyskursseilla että maanpuolustuksen erikoiskursseilla. Opetusta antavat myös erilaiset kansalaisjärjestöt, kunnat ja yritykset. Kokonaismaanpuolustuksen opetukseen sisältyvät
ulko- ja puolustuspolitiikan muodostama kokonaisuus
kokonaismaanpuolustuksen järjestelyt
yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaaminen sekä
valtion ja kuntien sekä elinkeinoelämän ja kansalaisjärjestöjen kokonaismaanpuolustukseen kuuluvat toimet, yhteistoiminta ja valmius.
Aiheesta muualla

Kokonaisturvallisuuden sanasto Turvallisuuskomitea.
Puolustusvoimien verkkosivuilla oleva kirja Tietoja Suomen kokonaismaanpuolustuksesta 2006. (Arkistoitu – Internet Archive)
Puolustusministeriön verkkosivuilla oleva kuvaus Yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisesta sekä siihen liittyvä valtioneuvoston periaatepäätös. (Arkistoitu – Internet Archive)
Muumion kirous

Muumion kirous eli faaraon kirous on oletettu kirous, joka lankeaisi egyptiläisen muumion tai faaraon hautarauhaa häirinneelle henkilölle. Tunnetuin tapaus, jossa muumion kirouksen on väitetty toteutuneen, oli faarao Tutankhamonin hautaa avatessa. Tuolloin monet hautaan tunkeutuneet kuolivat lyhyen ajan kuluessa.
Muumion kirousta puitiin iltapäivälehdistössä 1920-luvulla faarao Tutankhamonin haudan avaamisen jälkeen. Hautaa tutkinut harrastaja-arkeologi lordi Carnarvon kuoli äkillisesti noin kuukausi haudan avaamisen jälkeen. Ilmeisesti häntä oli seitsemän kuukautta aiemmin pistänyt hyttynen, ja hän olisi menehtynyt piston aiheuttamaan tulehdukseen. Kuolinyönä Kairossa oli koko kaupungin pimentänyt sähkökatkos. Kotona Englannissa lordi Carnarvonin koiran kerrottiin juuri tällä hetkellä ulvoneen villisti ja sitten kuolleen. Kerrottiin myös, että 12 vuodessa 32 haudankaivuuseen osallistunutta ihmistä kuoli tavalla tai toisella. Skeptikoiden mukaan heitä oli vain kahdeksan 58 henkilöstä. Tämä antoi eräille journalisteille aiheen vihjailla yliluonnollisten voimien vaikutuksesta. Spekuloitiin myös ajatuksella, että faaraon hautaan kertyneet homeitiöt tai kaasut olisivat aiheuttaneet kuolettavia myrkytyksiä, mutta tästä ei ole todisteita.
Howard Carter, jonka ansiota Tutankhamonin haudan löytyminen ensisijaisesti oli, eli 17 vuotta haudan avaamisen jälkeen. Carter ei uskonut kiroukseen, vaan hänen kerrotaan harmistuneen spiritisteistä, jotka ottivat häneen yhteyttä tarjotakseen neuvoja kiroukselta suojautumiseen.
Mummolaakso

Mummolaakso ry:n logo.
Mummolaakso ry on valtakunnallinen yhdistys, jonka tavoitteena on edistää ikääntyvien lesbojen, bi- ja transnaisten sekä muiden naisia rakastavien naisten hyvinvointia, yhteisöllistä verkostoitumista ja yhteiskunnallista näkyvyyttä. Yhdistys perustettiin Helsingissä Pride-liikettä edeltäneillä Vapautuspäivillä 13.8.1994 ja rekisteröitiin 19.12.1995. Turussa toimii itsenäinen 1999 perustettu yhdistys Turun Seudun Mummolaakso ry ja Tampereen Sinuiksi ry:n yhteydessä Mummolaakso-ryhmä.
Tavoitteet ja toiminta

Yhdistyksen alkuperäisenä tavoitteena oli käynnistää omaa identitettiä kunnioittava vanhainkoti naista rakastaville naisille. Nykyisin toiminnan tarkoituksena on tarjota jäsenille ja laajemmalle lhbt-naisten viiteryhmälle tietoa, virkistystä sekä mahdollisuuksia solmia ja ylläpitää kontakteja toisiin lesbonaisiin. Yhteisöllisellä toiminnallaan yhdistys edistää seksuaalivähemmistöön kuuluvien yhteiskunnallista osallisuutta, elämänlaatua ja selviämistä ikääntymiseen liittyvissä haasteissa kuten yksinäisyydessä, sairaudessa tai muissa kriisitilanteissa.
Yhdistys on järjestänyt vuodesta 1995 alkaen Helsingissä Sherrykahvitansseja Pride-viikolla.
Mummolaakso ry liittyi 2008 Setan jäsenjärjestöksi. Seta, Mummolaakso ja homo- ja bi-miesten yhdistys Suomen Karhut ry käynnistivät 2012 Yhdenvertainen vanhuus –hankkeen seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen huomioimiseksi vanhustyössä.
Aiheesta muualla

Mummolaakso ry:n verkkosivut
Antti Ahlström

| Antti Ahlström |
| --- | --- |
 Antti Ahlström varhaisella 1890-luvulla
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. marraskuuta 1827 Merikarvia
Kuollut: 10. toukokuuta 1896 (68 vuotta) Helsinki
Arvonimi: tehtailija, patruuna, kauppaneuvos ja valtiopäivämies
Muut tiedot
Lapset:  Thyra, Walter, Erik, Bertel, Birger, Ingrid ja Hjördis
Antti Anders Ahlström (7. marraskuuta 1827 Merikarvia – 10. toukokuuta 1896 Helsinki) oli suomalainen tehtailija, laivanvarustaja, patruuna, kauppaneuvos (1881) ja valtiopäivämies. Hän loi uransa talouden voimakkaan liberalisoinnin aikana, jolloin sahatavaran kaupasta tuli Suomen elinkeinoelämän selkäranka. Hän osasi käyttää hyväkseen teollista muutosta ja keräsi yhden maan suurimmista omaisuuksista.
Elämänvaiheet

Antti Ahlströmin isä, talollinen Erkki Ahlström, harjoitti maanviljelyn ohella laajaa puutavarakauppaa, johon poikakin osallistui jo nuorella iällä.
Ensimmäisen avioliittonsa Antti Ahlström solmi vuonna 1850 Anna Margareta Liljebladin (1812–1870) kanssa. Avioliiton myötä hän tuli isännäksi Merikarvian Lankosken kylän Isotaloon. Talossa oli maanviljelyn lisäksi saha, jauhomylly, saviastiatehdas ja pieni paperitehdas, joka käytti raaka-aineena lumppuja. Ahlström jatkoi sekä maanviljelyä että sahausta ja hoiti myös tilan muita laitoksia. Hän ryhtyi myös harjoittamaan laivanvarustusta ja rakennutti useita laivoja. Avioliitosta syntyi poika Wilhelm.
Vuonna 1870 Ahlström osti Noormarkun ruukin, mikä merkitsi olennaista laajennusta hänen liiketoimintaansa. Seuraavana vuonna hän solmi uuden avioliiton Eva Holmströmin (1848–1920) kanssa. Avioliitosta syntyi seitsemän lasta: Thyra, Walter, Erik, Bertel, Birger, Ingrid ja Hjördis. Noormarkun jälkeen Ahlström osti vuonna 1873 Kauttuan ruukin, jota seurasivat useiden muiden ruukkien, sahojen ja maatilojen ostot.
Ahlström omisti lopulta viisitoista sahaa ja neljä rautaruukkia ja jätti jälkeensä Suomen suurimpiin kuuluneen omaisuuden.
Luonteeltaan vaatimattomana hän ei koskaan ottanut vastaan vuorineuvoksen arvonimeä, vaan tyytyi kauppaneuvoksen titteliin. Ahlströmille tultiin myös lähetystön kera tarjoamaan aatelisarvoa, vapaaherran titteliä. Hän ei suostunut ottamaan titteliä vastaan vaan sanoi: ”Päivääkään en ole vapaana ollut, ja herranakin vain hetken.”
Ahlström oli kiinnostunut suomalaisuusaatteesta ja kansan sivistämisestä. Hän perusti kansakouluja ensin Merikarvialle ja sitten muuallekin. Hän edusti porvarissäädyssä Poria valtiopäivillä 1877–1878 ja 1894.
Omaisuuden kohtalo ja yhtiön perustaminen

Ahlströmin kuoleman jälkeen liiketoimintaa johti hänen puolisonsa Eva Ahlström. Puolisoiden keskinäisen testamentin mukaan liiketoiminta oli siirrettävä osakeyhtiölle, kun kaikki lapset olivat saavuttaneet aikuisiän. Tämä tapahtui vuonna 1907, jolloin liiketoiminta siirrettiin perustetulle A. Ahlström Osakeyhtiölle. Yhtiö aloitti toimintansa 1. tammikuuta 1908, ja sen omistajiksi tulivat Antti ja Eva Ahlströmin seitsemän lasta yhdessä Eva Ahlströmin kanssa. A. Ahlström Osakeyhtiöstä kehittyi Suomen suurimpiin kuuluva yritys, joka harjoitti metsäteollisuuden lisäksi muun muassa metalli- ja lasiteollisuutta. Yhtiö jakautui vuonna 2001 kolmeksi erilliseksi yhtiöksi, joista Ahlstrom Oyj (nykyisin Ahlstrom-Munksjö Oyj) jatkaa teollisen liiketoiminnan harjoittamista. Tämä yhtiö listautui Helsingin pörssiin maaliskuussa 2006, mutta yhtiön pääomistajia ovat edelleen Ahlströmin sukuun kuuluvat henkilöt.
Toiminta mesenaattina

Antti Ahlström tunnetaan myös kulttuurivaikuttajana ja huomattavana mesenaattina. Hän myös ymmärsi kansansivistyksen merkityksen, vaikka hän ei itse ollut paljoakaan kouluja käynyt. Synnyinpaikkakunnalleen Merikarvialle hän rakensi kaksi kansakoulua ja samoin hän perusti Kullaan kunnan ensimmäisen kansakoulun Leineperiin. Ahlströmin kunniaksi Merikarvialla alaluokkien perusopetusta antava koulu on nimetty Ahlströmin alakouluksi.
Ooppera

Kimmo Hakola on säveltänyt Antti Ahlströmin elämäntarinan pohjalta oopperan Vierivä kivi, joka sai ensi-iltansa 2008. Libreton on laatinut Antti Tuuri.
Kirjallisuutta

Aho, Juhani: Antti Ahlströmin elämäntyö I–II. Helsinki 1910.
Normen P. H.: Toiminimi Ahlström 1896–1927. Helsinki 1927.
Schybergson, Per: Työt ja päivät: Ahlströmin historia 1851–1981. Vammala 1992.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Talouselämämme uranuurtaja Antti Ahlström Elävä muisti. KAVI. Viitattu 7.11.2018.
Yli 160 vuotta teollisia perinteitä Ahlström Capital. Arkistoitu 26.10.2018. Viitattu 7.11.2018.
Haaslahti, Kreetta: Ahlström: Kulttuuritekoja Noormarkussa ja Kauttualla Satakuntaliitto. Arkistoitu 7.11.2018. Viitattu 7.11.2018.
Noormarkun ruukin ja Ahlström-yhtiön rakennukset Museovirasto. 22.12.2009. Viitattu 7.11.2018.
Antti Ahlströmin Perilliset Oy (vanhin) Pörssitieto. Viitattu 7.11.2018.
Ahlström, Antti hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Ruotsi  Alankomaat 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Talousvaikuttajat  Biografiskt Lexikon  Yle  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Ahlström perheineen Akseli Gallen-Kallelan maalaamana vuonna 1890.
Nissan Skyline (R34)

| Nissan Skyline R34 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Japani
Valmistaja:  Nissan
Valmistusvuodet:  1998–2001
Korimalli:  4-ovinen sedan 2-ovinen coupé
Luokka:  D-segmentti (sedan) S-segmentti (coupé)
Edeltäjä:  Nissan Skyline (R33)
Seuraaja:  Nissan Skyline (V35) Nissan GT-R R35 (Skyline GT-R)
Teknisesti samankaltaisia:  Nissan Laurel
Tekniset tiedot
Moottori:  R6 DOHC
Iskutilavuus:  1998-2569 cm3
Teho:  140-500 hv
Kiihtyvyys:  -
Vetotapa:  takaveto, neliveto
Kulutus:  -
Nissan Skyline R34 muutti Skyline-malliston tyyliä sporttisempaan suuntaan. Tämän mallin tullessa myyntiin siirryttiin perusmalleissa viisivaihteisesta automaattivaihteistosta nelivaihteiseen tiptronic-vaihteistoon. Myös 5-vaihteinen manuaalivaihteisto tai GTR mallissa 6-vaihteinen manuaalivaihteisto oli tarjolla. R34 Skylineä myytiin yhteensä vain 64 623 kappaletta, joka on huomattavasti edellisiä malleja vähemmän.
Kehitys

Vuonna 1999 tuli GT-R -malli, jossa on uusi kori ja muita päivityksiä. Moottorin lohko on R33 GT-R:n moottorista kehitetty, vahvistettu malli. Turbot vaihtuivat terästurbiineiksi ja niihin tuli kuulalaakeroitu ydin. Vaihteistona on kestävämpi 6 -vaihteinen Getrag, myös hukkaventtiiliä ja välijäähdytintä paranneltiin. Tämä malli oli viimeinen Skyline nimeä kantava suorituskykyinen oikea urheiluauto.
Tekniikka

25GT-X FOUR, 25GT FOUR ja 25GT FOUR L Selection malleissa, sekä kaikissa GT-R malleissa on neliveto. 25GT-T ja 25GT-X TURBO malleissa on turboahdin ja kaikissa GT-R malleissa tuplaturbo sekä digitaalinen auton tilasta tietoja antava näyttö. Kaikki autot on tehty oikeanpuoleisella ohjauksella. Myöhemmin oranssinväriset etu ja sivuvilkun lasit muutettiin läpinäkyviksi.
Moottorit

| Malli | Moottori | Iskutilavuus | Teho | Vääntö |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HR34 GT | RB20DE | 1998 cm3 | 103 kW (140 hv) @ 5600 r/min | 171 Nm @ 4400 r/min |
| HR34 GT Special Edition | RB20DE | 1998 cm3 | 103 kW (140 hv) @ 5600 r/min | 171 Nm @ 4400 r/min |
| ER34 25GT | RB25DE | 2498 cm3 | 147 kW (200 hv) @ 6000 r/min | 255 Nm @ 4000 r/min |
| ER34 25GT-V | RB25DE | 2498 cm3 | 147 kW (200 hv) @ 6000 r/min | 255 Nm @ 4000 r/min |
| ER34 25GT-X | RB25DE | 2498 cm3 | 147 kW (200 hv) @ 6000 r/min | 255 Nm @ 4000 r/min |
| ER34 25GT-X TURBO | RB25DET | 2498 cm3 | 206 kW (280 hv)@ 6400 r/min | 319 Nm @ 3200 r/min |
| ENR34 25GT-X FOUR | RB25DE | 2498 cm3 | 147 kW (200 hv) @ 6000 r/min | 255 Nm @ 4000 r/min |
| ENR34 25GT FOUR | RB25DE | 2498 cm3 | 147 kW (200 hv) @ 6000 r/min | 255 Nm @ 4000 r/min |
| ENR34 25GT FOUR L Selection | RB25DE | 2498 cm3 | 147 kW (200 hv) @ 6000 r/min | 255 Nm @ 4000 r/min |
| ER34 25GT-T | RB25DET | 2498 cm3 | 206 kW (280hv)@ 6400 r/min | 319 Nm @ 3200 r/min |
| BNR34 GT-R | RB26DETT | 2569 cm3 | 206 kW (280 hv) @ 6800 r/min | 368 Nm @ 4400 r/min |
| BNR34 GT-R N1 | RB26DETT-N1 | 2569 cm3 | 370 kW (500 hv) @ 6400 r/min | 588 Nm @ 5200 r/min |
Moottorit > GT-R-mallit

GT-R - Todellisuudessa 330 hv
GT-R M-Spec - Perusmallin varusteiden lisäksi nahkasisusta, pehmeämpi jousitus ja töyssyjenhallinta, lämmitetyt penkit.
GT-R V-Spec - Lisätty aerodynaamisia osia perusmalliin verrattuna, myös jarrunjäähdyttimet ja diffusori.
GT-R V-Spec II - Lisätty V-Spec -malliin verrattuna hiilikuituinen konepelti, jossa ilmanottoaukko.
GT-R V-Spec II N1 - V-Spec II:seen lisättynä N1-pohjainen moottori.
GT-R V-Spec II Nür - V-Spec II:seen lisättynä N1-pohjainen moottori, huippunopeus 300 km/h.
GT-R M-Spec Nür - M-Speciin lisättynä N1-pohjainen moottori, huippunopeus 300 km/h.
GT-R N1 - N1-moottori, ei ilmastointia, stereoita tai takalasinpyyhintä, valmistusmäärä 45 kappaletta.
GT-R Z-tune - Nismon virittämä versio
GT-R R-tune - Nismon virittämä versio
GT-R S-tune - Nismon virittämä versio
Mitat (coupé)

Pituus: 4 600 mm
Leveys: 1 785 mm
Korkeus: 1 360 mm
Akseliväli: 2 665 mm
Maavara: 143 mm
Tämä artikkeli tai sen osa perustuu Autowikin artikkeliin,  ja siitä saattavat puuttua lähdemerkinnät tai lähdemerkinnät tarvitsevat tarkistamista. Voit auttaa Wikipediaa etsimällä sopivat lähteet tai tarkistamalla lähteet.
Nissan Skyline R34 GT-R Nür
Ivar Ekström

Ivar Aleksander Ekström (24. elokuuta 1891 Helsinki – 12. heinäkuuta 1971 Varkaus) oli suomalainen Varkaudessa asunut metsäteknikko ja valokuvaaja.
Ekström oli A. Ahlstöm Oy:n palveluksessa vuosina 1909–1960. Hän työskenteli yhtiön metsätyömailla kiertävänä kasöörinä sekä myöhemmin metsätyönjohtajana. Ekström toimi myös yhtiön valokuvaajana ja hän tallensi erityisesti Varkauden tehdasyhteisön historiaa. Ekström kuvasi metsätyömaita ja kansanelämää Pohjois-Savon ja Kainuun syrjäseuduilla Metsäkansa- ja Maakansa-nimisiksi valokuvakokoelmiksi. Lisäksi Ekström kuvasi Suomen sisällissodan tapahtumia, Ahlströmin suvun jäseniä sekä Ahlströmin tehtaita muuallakin Suomessa.
Ekströmin kuvia on ollut esillä näyttelyissä Varkauden museossa ja Varkauden taidemuseossa. Ekströmin 9 000 kuvan negatiivikokoelma sijaitsee Varkauden museossa.
Teoksia

Sotakuvia Savon ja Karjalan rintamilta. Warkauden suojeluskunta, Warkaus 1919
Metsäkansa ; toimittaja Hanna-Kaisa Melaranta. Varkauden museon julkaisuja 8. Varkaus 2009
Martti Ahtisaari -luento

Martti Ahtisaari -luennot ovat Jyväskylässä vuodesta 2000 lähtien pidettyjä luentoja, jotka käsittelevät päasiassa valtioiden väliseen turvallisuuteen liittyviä teemoja. Luentoja järjestämässä ovat olleet Jyväskylän kaupunki, Jyväskylän yliopisto, Keski-Suomen henkisen maanpuolustuksen liitto ry ja Keskisuomalainen-lehti.
Perinne sai alkunsa, kun Suomen, Viron, Puolan, Liettuan ja Latvian tasavaltojen presidentit kokoontuivat presidentti Martti Ahtisaaren myötävaikutuksella Jyväskylässä kylmän sodan päättymisen kymmenvuotispäivänä 8. marraskuuta 1999 arvioimaan kansalaistilaisuudessa maidensa ja Euroopan näkymiä.
Martti Ahtisaari -luennon puhujina on ollut koti- ja ulkomaisia valtiollisia johtajia, ja he ovat puheissaan käsitelleet pääasiassa valtioiden väliseen turvallisuuteen liittyviä teemoja. Vuonna 2024 pidetty luento oli kuudestoista. Se oli keskustelutilaisuus edellisessä marraskuussa edesmenneen Ahtisaaren muistoksi ja hänen rauhanperintötyönsä kunniaksi.
Luennoitsijoita

2000 Max Jakobsson
2001 Harri Holkeri
2002 Göran Persson
2003 Arnold Rüütel
2004 Matti Vanhanen
2005 Branko Crvenkovski
2006 Tarja Halonen
2007 Martti Ahtisaari
2008 Abdullah Gül
2009 Jorma Ollila
2010 Mari Kiviniemi
2012 Jyrki Katainen
Peräkylä

| Peräkylä |
| --- | --- |
 Suokonmäen näkötorni
 Peräkylä
 Koordinaatit: 62°50.194′N, 23°57.066′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaa
Kunta:  Alajärvi
Entinen kunta:  Lehtimäki
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2007):  214
Postinumero:  63540
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Peräkylä on kylä Alajärvellä entisen Lehtimäen kunnan alueella Etelä-Pohjanmaalla. Peräkylän alueella asuu 214 asukasta (2007). Kylän postinumero ja postitoimipaikka on 63540 Hernesmaa. Peräkylä sijaitsee noin 1,5 kilometrin päässä Lehtimäen Keskikylästä pohjoiseen päin. Kylässä sijaitsee muun muassa Lehtimäen ravirata, Suokonmäen näkötorni ja Lehtimäen kotiseututalo.
Suokonmäen seudun kylät ry on kylän alueella toimiva kyläyhdistys. Yhdistyksen alueita ovat Peräkylä, Suokonmäki, Puumala, Hernesmaa, Ukonmäki, Kurkiperä, Livonkylä ja Roponen. Peräkylä nimellä tarkoitetaan usein koko Suokonmäen seutua.
Joen varressa on vuonna 1991 rakennettu harjoitusravirata, joka on vuokrattu Lehtimäen Hevosjalostusyhdistykselle. Leppäsen koulu toimi Peräkylässä vuoteen 2001 saakka. Kylässä on ollut myös K-extra -ketjun kauppa.
Suokonmäki

Suokonmäki on yksi korkeimpia kohtia Etelä-Pohjanmaan maakunnassa kohoten 234 metriin merenpinnan yläpuolelle. Tätä korkeammaksi maakunnassa yltää vain kaksi lähekkäistä kohtaa Soinissa: Löytömäki ja Raitamäki. Suokonmäen seutu on mäkiasutusaluetta ja oli 1700-luvulla myös Lehtimäen keskus. Vuodesta 1995 lähtien alue on määritelty valtakunnallisesti merkittäväksi maisema-alueeksi.
Suokonmäen näkötorni on järjestyksessään samalla mäellä kolmas. Nykyinen näkötorni valmistui talkootyönä vuonna 2001. Sieltä avautuu näkymä sekä Järviseudulle että Ähtärin suuntaan. Kotiseututalo on pohjalaismallinen asuintalo ja on aivan näkötornin tuntumassa. Se antaa mahdollisuudet kotiseuturetkeilyyn ja erilaisiin tapahtumiin.
Vesistö

Alueen vesistöjä ovat Ruokosenjärvi ja Perälampi. Näiden lisäksi vesistöistä on tullut koko maassakin kuuluisaksi Livonlähde, joka on vedenjakaja Pietarsaaren suuntaan Ähtävänjoen vesistön ja Ruoveden suuntaan Kokemäenjoen vesistöön kuuluvan Ähtärinjärven välillä. 1900-luvulla puiden uitto oli vilkasta, ja järvien kapeimmilta kohdille tehtiin vedensäännöstelyportit (tammi), joilla nostettiin järven vedenpintaa, jolloin uitto onnistui hyvin. Pekkalan tammi ja Kivisalmi olivat Ruokosenjärven vedensäännöstelykohteita. Nykyisin vesi on alhaalla, ja uittokohteet ja Livonlähde ovat lähes kokonaan kaisloittunut pieneksi puroksi.
Aiheesta muualla

Suokonmäen seudun kylät Lehtimäen kotisivut
| n k Lehtimäki |
| --- | --- | --- |
 Etelä-Pohjanmaa  Alajärvi 
| Kylät |  Keskikylä  Kirkonkylä  Länsikylä  Peräkylä  Rannankylä  |  |
Malakan niemimaa

Malakan niemimaan sijainti kartalla.
Malakan niemimaa (malaijiksi Semenanjung Tanah Melayu, thaiksi คาบสมุทรมลาย) on pitkulainen, kapea niemimaa Kaakkois-Aasiassa. Pinta-alaltaan se on noin 181 300 km². Alueella on matalia rannikkoalankoja ja runsaasti jokia. Kasvillisuus on trooppista ja rehevää. Niemimaa on yksi maailman suurimmista tinan ja kumin tuotantoalueista. Valtiollisesti niemimaa on jaettu Malesian (etelä), Thaimaan (koillinen) ja Myanmarin (luode) kesken. Singapore sijaitsee saarella niemimaan kärjessä.
Historia

100-luvulta 1200-luvulle niemimaan ihmisiin oli vaikutusta pohjoisessa sijainneilla kuningaskunnilla, joissa vallitsivat sekä hindulaisuus että buddhalaisuus. Noihin aikoihin Pattanin alueella, nykyisellä Thaimaan ja Malesian rajaseudulla, oli hindulaisbuddhalainen kuningaskunta. Noin 1200-1400-luvuilla Malakan niemimaan alueelle tuli islamin uskonto. Malaijan niemimaan perinnölliset kuningaskunnat joutuivat 1700-luvulta alkaen brittien alaisuuteen. Lisäksi niemimaalla oli useita alueita, niin sanotut Salmisiirtokunnat, jotka olivat suoraan Britannian kruunun alaisia siirtomaita. Näitä olivat Malakka, Dinding, Penang ja Singapore.
Toisen maailmansodan jälkeen niemimaalle muodostettiin brittiläinen kruununsiirtomaa Malayan Union. Siitä tuli myöhemmin Malaijan liittovaltio, joka itsenäistyi 1957. Vuonna 1963 siihen liitettiin Singapore, Sabah ja Sarawak, jolloin muodostui Malesia. Singapore erosi siitä 1965.
Luonto

Malakan niemimaalla esiintyviä apinalajeja ovat lari, hidaslori, silmälasilanguri, siamanki ja saparomakaki, jotka ovat kaikki uhanalaisia.Malakan niemimaalla elää myös marmorikissa, joka on IUCN:n listalla luokiteltu silmälläpidettäväksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malakan niemimaa Wikimedia Commonsissa
Etiäppäin

| Etiäppäin Lapinlahden Linnut |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 12. syyskuuta 2007
 Formaatti: CD-levy
 Tuottaja(t): Pedro Hietanen
 Tyylilaji: huumori, rock, iskelmä
 Kesto: 42.29
 Levy-yhtiö: EMI
Listasijoitukset
 36. (1 viikko)
Lapinlahden Lintujen muut studioalbumit
| Pienvikaisten paratiisi 2005 | Etiäppäin 2007 |   |
Singlet albumilta Etiäppäin
 ”Etiäppäin” Julkaistu: 18. kesäkuuta 2007  ”Mun muriseva koirani Iines” Julkaistu: 3. syyskuuta 2007  ”Takkatulen ääressä” / ”Runo josta ei tullut mitään” Julkaistu: 12. marraskuuta 2007
Etiäppäin on Lapinlahden Lintujen neljästoista ja viimeinen studioalbumi. Se julkaistiin syksyllä 2007. Vuonna 2003 kuollutta Heikki ”Hiski” Salomaata lukuun ottamatta albumilla soittaa yhtyeen kuuluisin kokoonpano, joka toimi vuosina 1989–1990.
Albumin vaiheet > Tausta

Lapinlahden Lintujen suosio oli 2000-luvun alussa kääntynyt laskuun. Syksyllä 2006 yhtye palasi vanhaan kokoonpanoonsa, joka oli 1980- ja 1990-lukujen taitteessa ollut erittäin suosittu. Uusi kokoonpano teki aluksi kiertueita nimellä The Original Lapinlahden Linnut. Yhtyeen vanhat TV-sarjat julkaistiin DVD-muodossa, ja ne menestyivät hyvin. Ryhmä teki myös uuden puolituntisen TV-ohjelman Muuttuuko ihminen. Lisäksi julkaistiin kokoelmalevy Lintuinfluenssa, joka sisälsi uudet kappaleet ”Keski-ikä on syvältä” ja ”Perunatorin tyttö”.
Uudistuneen yhtyeen johtohahmoiksi nousivat Timo Eränkö, Tapio Liinoja, Mikko Kivinen ja Markku Toikka. Nelikko alkoi suunnitella uutta studioalbumia ja TV-sarjaa sekä teatterielokuvaa.