stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalervo Aattela

Kalervo Tapio Aattela (s. 23. lokakuuta 1931 Tampere) on suomalainen kuntajohtaja ja toimittaja. Hän toimi muun muassa Lahden va. kaupunginjohtajana 1974–1979 sekä Imatran kaupunginjohtajana 1981–1994.
Aattela on työskennellyt Suomen Sosialidemokraatin toimittajana 1958–1959, Loviisan Sanomien päätoimittajana 1959–1962, Kotkan verotarkastajana 1962, Porin verosihteerinä 1962–1963 sekä Lahden kaupungin kansliasihteerinä 1963–1965, apulaiskaupunginsihteerinä 1965–1967 ja kaupunginsihteerinä 1967–1981. Vuosina 1974–1979 Aattela toimi myös Lahden va. kaupunginjohtajana Teemu Hiltusen virkavapaan ajan. Vuonna 1981 Aattela valittiin Imatran kaupunginjohtajaksi, josta tehtävästä hän jäi eläkkeelle vuonna 1994. Puoluetaustaltaan Aattela on sosialidemokraatti. Hän on ollut myös SDP:n puolueneuvoston jäsen.
Kalervo Aattelan isä oli kansanedustaja Hugo Aattela.
Mustarastas (yhtye)

Mustarastas
Mustarastas on Kari Haapalan luotsaama folk-yhtye, jonka musiikissa on havaittavissa sekä irlantilaisia että suomalaisia vaikutteita. Yhtyeen lyriikat noudattavat kansanmusiikille tunnusomaista tarinointia ja niissä kuuluu usein kristillinen traditio. Yhtye on julkaissut yksitoista levyä sekä Laulut jäävät elämään (2002) ja Elämän Lanka (2024) -nimiset nuottikirjat.
Yhtyeen musiikille on tunnusomaista akustisten kielisoittimien, haitarin, viulun ja tinapillin käyttö. Näiden lisäksi yhtyeen levyillä voi kuulla muun muassa nyckelharpaa, didgeridoota, udua ja djembeä.
Yhtyeen jäsenet

Aki Hauru – akustinen kitara ja kitaransukuiset kielisoittimet, muun muassa irlantilainen bouzouki, mandoliini, taustalaulu
Tiro Rohkimainen – basso, taustalaulu
Laura Airola – viulu, avainviulu, taustalaulu
Kerttu Ahola – haitari
Susanna Eronen – laulu, tinapilli
Kari Haapala – kitara, taustalaulu
Aikaisemmat jäsenet:
Reetta Kaila – tinapilli (1994–2020)
Pekka Harjunkoski – mandoliini, kitara (1994–1997)
Rauno Lahti – laulu (1994–2003)
Anna Preisfreund – laulu (1994–1995)
Iris Kaimio – haitari (1994–1999)
Miska Salminen – basso (1995–1997)
Risto Blomster – basso (1997–2000)
Christina Lindberg – laulu (1995–1998)
Tiina Eloranta – laulu (1999–2003)
Sijaiset:
Juha-Matti Varvikko – basso
Hanne Jurvanen – haitari
Sonja Kola – haitari
Levytykset

Legenda (1994)
Tulipatsas (1995)
Sinetti (1997)
Elämänpuu (1999)
Kiveen piirretty (2001)
Ethnic Winds From The North (2002) (kokoelma aiempien levyjen kappaleita)
Linnuntietä (2003)
Samaa verta (2005)
Jouluaamuna (2006)
"Kesä on kaunis" (2008) -single
Murretut värit (2010)
Purjeenpaikkaaja (2019)
Siluetti (2024)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mustarastas.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Sebald

Sebald tarkoittaa muun muassa seuraavia:
W. G. Sebald (1944–2001), saksalaissyntyinen kirjailija ja kirjallisuudentutkija
Sebaldus Heyden, Sebald Hayd, (1499–1561), saksalainen kanttori, rehtori ja virsirunoilija
St. Sebald, myös Sebalduskirche, keskiaikainen kirkko Baijerissa Nürnbergissä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sebald”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
OnePlus 2

| OnePlus 2 |
| --- | --- |
 OnePlus 2 eri puolilta
Valmistaja:  OnePlus
Slogan:  Never Settle
Julkaistu:  28. heinäkuuta 2015 (Suomen aikaa, 27.8. Yhdysvaltain aikaa)
Edeltäjä:  OnePlus One
Seuraaja:  OnePlus 3
Käyttöverkot:   GSM / HSPA / LTE 2G-verkot: GSM 850 / 900 / 1800 / 1900 3G-verkot: HSDPA 850 / 900 / 1900 / 2100 – kansainvälinen malli; HSDPA 850 / 900 / 1700(AWS) / 1900 / 2100 – Pohjois-Amerikan malli 4G-verkot: LTE-taajuudet 1 (2100), 3 (1800), 5 (850), 7 (2600), 8 (900), 20 (800), 38 (2600), 40 (2300) ja 41 (2500) – kansainvälinen malli; LTE-taajuudet 1 (2100), 2 (1900), 4 (1700/2100), 5 (850), 7 (2600), 8 (900), 12 (700), 17 (700) – Pohjois-Amerikan malliGPRS Edge 
Mitat:  151,8 × 74,9 × 9,85 mm
Paino:  175 g
Näyttö:  5,5 tuuman LCD-näyttö, Full HD -tarkkuus, Corning Gorilla Glass 4
Näytön kuvatarkkuus:  1 920 ×1 080 px, 401 PPI
Värien lukumäärä:  16 miljoonaa
Suoritin:  Qualcomm Snapdragon 810 (1,8 GHz)
Grafiikkapiiri:  Adreno 430
Keskusmuisti:  3 / 4 Gt
Flash-muisti:  16 / 64 Gt
Takakamera:  13 Mpx (4128 × 3096 px)
Etukamera:  5 Mpx
Käyttöjärjestelmä:  OxygenOS 2.0 (perustuu Android 5.1:een)
Akku:  3 300 mAh, Li-Po
Tiedonsiirto:  WLAN: 2,4 GHz 802,11 b/g/n & 5 GHz 802,11 a/n/ac Bluetooth 4.1
Liitännät:  USB Type-C 3,5 mm kuulokeliitäntä
Muistikorttipaikka:  ei ole
Infobox OKNimi-testi OK: 
OnePlus 2 (lyhyemmin OP2, tunnetaan myös nimellä OnePlus Two) on kiinalaisen OnePlussan valmistama älypuhelin, joka on OnePlus Onen seuraaja. Siinä on uutuutena sormenjälkilukija, kotinäppäin ja paikka kahdelle SIM-kortille. Puhelimesta on kadonnut NFC-tuki ja muistikorttipaikka. Puhelinta myydään edeltäjänsä tavoin kutsujärjestelmällä, eikä sitä ole saatavilla kivijalkakaupoista. Puhelimesta on saatavilla 339 euron hintainen kolmen gigatavun keskusmuistilla ja 16 gigatavun flash-muistilla varustettu versio ja 399 euron hintainen neljän gigatavun keskusmuistilla ja 64 gigatavun flash-muistilla varustettu versio. Se esiteltiin 28. heinäkuuta 2015 Suomen aikaa, ja puhelin tuli myyntiin 11. elokuuta.
Ominaisuudet

OnePlus 2:ssa käytetään OnePlussan omaa OxygenOS 2.0 -käyttöjärjestelmää, joka pohjautuu Android 5.1:een. OnePlus luopui OnePlus Onessa käytetystä CyanogenModista riitauduttuaan sen valmistajan kanssa. Puhelimessa on 3 300 milliampeeritunnin akku ja USB Type-C -latausliitäntä. OnePlus 2 on saatavilla vain mustana, mutta sille on saatavilla helposti vaihdettavia StyleSwap-kuoria.
Ominaisuudet > Tekniset tiedot

OnePlus 2:ssa on 1,8:n gigahertsin Snapdragon 810 -järjestelmäpiiri ja Adreno 430 -grafiikkasuoritin.
Ominaisuudet > Kamera

OnePlus 2:ssa on 13 megapikselin takakamera kuudella linssillä ja lasertarkennuksella. Siinä on suuria 1,3 mikrometrin pikseleitä, f/2.0-aukko ja tupla-LED-salama. Etukameran tarkkuus on viisi megapikseliä.
Myynti

OnePlus 2 on myynnissä vain internetin kautta ja sen ostaminen vaatii kutsun.  Koska kutsujen saaminen koettiin OnePlus Onen kohdalla liian hankalaksi, OnePlus antoi heti yli 30 kertaa enemmän kutsuja kuin OnePlus Onen julkistuksen yhteydessä. Kutsuja voi saada monella eri tavalla: keskustelupalstoilta, uudelta varauslistalta tai yhtiön pop up -myyntipisteistä. Lisäksi puhelimen ostajat saavat kutsuja jaettavaksi. OnePlus 2 on saatavilla Suomessa myös ilman kutsujärjestelmää Elisalta.
Aiheesta muualla

Kotisivut
Candelaria

| Candelaria |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna

 Candelaria
 Koordinaatit: 28°21′N, 16°22′W 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Kanariansaaret
Maakunta:  Santa Cruz de Tenerife
Saari:  Teneriffa
Hallinto:  
 – Pormestari:  José Gumersindo García Trujillo
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  49,18 km²
Väkiluku (2009):  24 319
 – Väestötiheys:  494,49 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+0
 – Kesäaika:  UTC+1
 
 www.candelaria.es 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Candelaria on paikkakunta Teneriffalla. Se sijaitsee 20 kilometriä Santa Cruz de Tenerifen kaupungista ja on sen esikaupunkia. Candelarialla on suuri merkitys Espanjan ja Latinalaisen Amerikan katolisille, koska Neitsyt Marian on väitetty ilmestyneen siellä. Candelarian pyhä neitsyt (esp. Virgen de Candelaria) on Kanariansaarten suojeluspyhimys.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yun Bo-seon

| Yun Bo-seon |
| --- | --- |
 Virallinen muotokuva (1960).
Korean tasavallan presidentti
 1960–1962  
Pääministeri:  Ho Chong Chang Myon Song Yo-chan
Edeltäjä:  Syngman Rhee
Seuraaja:  Park Chung-hee
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. elokuuta 1897 Asan
Kuollut: 18. heinäkuuta 1990 (92 vuotta) Soul
Ammatti:  poliitikko
Tiedot
 Nimikirjoitus
Yun Bo-seon (hangul: 윤보선; hanja: 尹潽善; uudistettu latinisaatio: Yun Boseon; 26. elokuuta 1897 – 18. heinäkuuta 1990) oli Korean tasavallan presidentti vuosina 1960–1962.
Yun syntyi Asanissa, Etelä-Chungcheongin maakunnassa, ja valmistui Edinburghin yliopistosta vuonna 1930. Hän tuli mukaan politiikkaan japanilaismiehityksen päätyttyä vuonna 1945 ja tuki Syngman Rheetä. Vuonna 1948 Rhee nimitti Yunin Soulin pormestariksi. Vuotta myöhemmin hänet nimitettiin kauppa- ja teollisuusministeriksi. Pian Yun kuitenkin alkoi vastustaa Rheen autoritaarista politiikkaa. Hänet valittiin parlamentin jäseneksi 1954 ja vuoden päästä hän oli mukana perustamassa oppositiopuolue Demokraattista puoluetta.
Sen jälkeen kun Rheen hallinto kaadettiin demokratiaa vaatineessa kansannousussa, Yun valittiin presidentiksi 13. elokuuta 1960. Hän oli lähinnä keulakuva, koska Etelä-Korea oli vastauksena Rheen hallintotavoille siirtynyt parlamentaariseen järjestelmään. Kenraalimajuri Park Chung-hee teki tukijoineen vallankaappauksen vuonna 1961, ja Yun pysyi presidenttinä marraskuuhun 1962 saakka. Hän vastusti Parkin autoritaarista hallintoa ja pyrki presidentiksi kahdesti vuosina 1963 ja 1967, mutta hävisi joka kerta. Saatuaan useaan otteeseen ehdonalaisen tuomion hallituksenvastaisista toimista Yun jäi eläkkeelle politiikasta 1980 ja keskittyi kulttuuritoimintaan. Hän kuoli vuonna 1990 diabetekseen ja korkeaan verenpaineeseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yun Bo-seon Wikimedia Commonsissa
Korean tasavallan presidentit
Rhee
Yun
Park CH
Choe
Chun
Roh TW
Kim YS
Kim DJ
Roh MH
Lee
Park GH
Moon
Yoon
Alten Finland

ALTEN Finland
ALTEN Finland on osa ALTEN-konsernia. ALTEN on monikansallinen ranskalainen insinööri- ja suunnittelutoimisto, joka työllistää yli 57 000 henkilöä 30 maassa.
ALTEN Finlandin edeltäjä Alte Oy perustettiin Raahessa vuonna 1969. ALTEN Finlandin palveluksessa työskentelee nykyään yli 500 työntekijää yhdeksällä eri paikkakunnalla: Helsingissä, Hyvinkäällä, Lahdessa, Hämeenlinnassa, Turussa, Tampereella, Jyväskylässä, Raahessa ja Oulussa.
Wings over America

| Wings over America Wings |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : toukokuu – kesäkuu 1976
 Julkaistu: 10. joulukuuta 1976
 Tuottaja(t): Paul McCartney
 Tyylilaji: Rock
 Kesto: 115.53
 Levy-yhtiö: Parlophone, EMI
Listasijoitukset
  12. (15. tammikuuta 1977)   7. (joulukuu 1976)   33. (11. tammikuuta 1977)   8. (tammikuu 1977)   1. (1977)
Wingsin muut julkaisut
| Wings at the Speed of Sound 1976 | Wings over America 1976 | London Town 1978 |
Singlet albumilta Wings over America
 ”Maybe I'm Amazed” Julkaistu: 4. helmikuuta 1977
Wings over America on Wings-yhtyeen ainoa livealbumi, joka julkaistiin joulukuussa 1976.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Paul McCartney, ellei toisin mainita.
Venus and Mars/Rock Show/Jet – 10.20
Let Me Roll It – 3.45
Spirits of Ancient Egypt – 4.06
Medicine Jar – 4.06 (säv. Jimmy McCulloch/Colin Allen)
Maybe I'm Amazed – 5.20
Call Me Back Again – 5.16
Lady Madonna – 2.37 (säv. Paul McCartney/John Lennon)
The Long and Winding Road – 4.29 (säv. McCartney/Lennon)
Live and Let Die – 3.34
Picasso's Last Words (Drink to Me) – 1.54
Richard Cory – 3.05 (säv. Paul Simon)
Bluebird – 3.44
I've Just Seen a Face – 2.11 (säv. McCartney/Lennon)
Blackbird – 2.27 (säv. McCartney/Lennon)
Yesterday – 1.50 (säv. McCartney/Lennon)
You Gave Me the Answer – 2.06
Magneto and Titanium Man – 3.21
Go Now – 3.47 (säv. Larry Banks/Milton Bennett)
My Love – 4.15
Listen to What the Man Said – 3.41
Let 'Em In – 4.08
Time to Hide – 4.56 (säv. Denny Laine)
Silly Love Songs – 6.05
Beware My Love – 4.59
Letting Go – 4.34
Band on the Run – 5.46
Hi Hi Hi – 3.49
Soily – 5.45
Kokoonpano

Paul McCartney – bassokitara, kitara, piano, kosketinsoittimet, laulu
Linda McCartney – kosketinsoittimet, lyömäsoittimet, piano, laulu
Denny Laine – kitarat, bassokitara, piano, kosketinsoittimet, lyömäsoittimet, huuliharppu, laulu
Jimmy McCulloch – kitarat, bassokitara, laulu
Joe English – rummut, lyömäsoittimet, laulu
Tony Dorsey – pasuuna, lyömäsoittimet
Howie Casey – saksofoni, lyömäsoittimet
Steve Howard – trumpetti, torvi, lyömäsoittimet
Thaddeus Richard – saksofoni, klarinetti, huilu, lyömäsoittimet
Frans Frieberg

Frans Alfred Frieberg (13. joulukuuta 1822 Appuna – 20. syyskuuta 1913 Tukholma) oli ruotsalainen säveltäjä, urkuri ja sotilasmuusikko. Hän oli Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäsen vuodesta 1866 ja osallistui akatemian toimintoihin aktiivisesti muutettuaan vuonna 1873 Tukholmaan. Frieberg sävelsi pääasiassa musiikkia miesten laulukvarteteille ja sotilassoittokunnille sekä soololauluja.
Frieberg sai Tukholman kuninkaallisesta musiikkikorkeakoulusta pätevyyden urkurina vuonna 1840 ja musiikinopettajana vuonna 1843. Hän aloitti uransa Norrköpingissä. Säveltämillään laulukvarteteilla hän tuli tunnetuksi myös kaupungin ulkopuolella. Kustantaja Abr. Hirsch julkaisi 23 Friebergin laulua pianosäestyksellä kuuden kirjan muodossa, ja kirjakauppias M. W. Wallberg painoi kokoelman Från Östergötlands skärgård, jossa on kuusi Friebergin säveltämää laulua Carl Anton Wetterberghin sanoihin. Säveltäjän töihin kuuluu myös kaksinäytöksinen operetti Skogsfrun, johon kuuluvat kaksi laulua otettiin erityisen hyvin vastaan.
Frieberg johti vuosina 1857–1865 tekstiilitehdasta Norrköpingissä. Hän oli vuodesta 1859 naimisissa Gabriella Carhlotta Arnbergin (1833–1903) kanssa.
Frieberg sai vuonna 1866 kutsun johtamaan sotilassoittokuntaa Linköpingiin. Hänen toimenkuvaansa kuuluivat kokoonpanon ohjelmiston laajentaminen sekä omien ja muiden töiden orkestroiminen. Hän pysyi tehtävässään vuoteen 1883. Hänen sävellyksiinsä tältä ajalta kuuluu aikanaan erittäin suosituksi tullut "Svensk soldatmarsch" (För konung och för fosterland till striden glad jag tågar). Myöhemmällä urallaan Frieberg työskenteli kuninkaallisessa musiikkiakatemiassa.
Laajempiin laulu- tai soitinmusiikin kuuluvia teoksia Friebergiltä ei ole säilynyt. Hänen tuotantoonsa kuitenkin saattoi kuulua konserttialkusoitto, joka on ilmeisimmin kadonnut.
Yhdistyneiden kansakuntien päämaja

| Yhdistyneiden kansakuntien päämaja> Headquarters of the United Nations |
| --- | --- |
 YK:n päämaja Roosevelt-saarelta katsottuna: Korkea rakennus on sihteeristön pääkonttori, sen edessä konferenssirakennus, ja etuoikealla kaareva yleiskokouksen rakennus.
Osoite:  760 United Nations Plaza, New York, NY 10017, Yhdysvallat
Sijainti:  Manhattan, New York, Yhdysvallat kansainvälinen vyöhyke
Koordinaatit:  40°44′58″N, 73°58′5″W
Valmistumisvuosi:  1952
Suunnittelija:  Oscar Niemeyer
Omistaja:  Yhdistyneet kansakunnat
Korkeus:  155 m
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yhdistyneiden kansakuntien päämajan rakennuksia: Dag Hammarskjöldin kirjasto (sininen), YK:n sihteeristön rakennus (punainen), Yleiskokouksen rakennus (vihreä)
Yhdistyneiden kansakuntien päämaja on Manhattanilla New Yorkissa, Yhdysvalloissa sijaitseva rakennuskompleksi. Se rakennettiin vuosina 1949–1950 ja se on toiminut YK:n päämajana vuodesta 1950 alkaen. Vaikka se on Yhdysvaltain maaperällä, päämajaa pidetään kansainvälisenä alueena. Vuosina 1946–1952 YK:n päämaja sijaitsi Lake Successissa Long Islandilla ennen muuttoa Manhattanille.
Vuonna 2008 aloitettiin jo 13 vuotta suunnitteilla ollut päämajan 1,2 miljardia euroa maksava kunnostus, jonka myötä sen on tarkoitus muuttua modernimmaksi, turvallisemmaksi ja ympäristöystävällisemmäksi rakennukseksi.
2000-luvun alussa pääsihteeri Kofi Annan julisti päämajan savuttomaksi tilaksi.
Aiheesta muualla

Architectural Digest -lehden video rakennuksesta
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdistyneiden kansakuntien päämaja Wikimedia Commonsissa
Kering

| Kering |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  eurooppayhtiö
Osake:  Euronext: KER
ISIN:  FR0000121485
Toimitusjohtaja:  François-Henri Pinault
Puheenjohtaja:  François-Henri Pinault
Kotipaikka:  Pariisi, Ranska
Toimiala:  ylellisyystuotteet
Henkilöstö:  44 058 (2018)
Kotisivu:  kering.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kering KER on ranskalainen luksusryhmä, jolla on useita tuotemerkkejä, kuten Gucci, Yves Saint Laurent, Bottega Veneta, Balenciaga, Boucheron ja Alexander McQueen. Kering Eyewear (30 % Richemontin omistama) tuottaa silmälasikehyksiä tuotemerkeille, jotka saattavat kuulua ryhmään tai eivät.
Ryhmän perusti vuonna 1962 François Pinault nimellä Établissements Pinault. Kun ryhmä listattiin Pariisin pörssiin vuonna 1988, sen nimeksi muodostui Pinault-Printemps-Redoute (PPR).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kering Wikimedia Commonsissa
Demokraattinen Sivistysliitto

Demokraattinen sivistysliitto (DSL) on 6. joulukuuta 1986 perustettu vasemmistolainen sivistysjärjestö, joka tukee sivistystyötä ”rauhan, kansainvälisyyden, humanismin, demokratian sekä marxismin ja sosialismin aatteiden pohjalta”. DSL on poliittisesti lähellä Suomen kommunistista puoluetta (SKP). Järjestö on Opintokeskukset-keskusjärjestön jäsen ja se ylläpitää opintokeskusta, joka perustettiin 1989.
DSL perustettiin 1980-luvulla Demokraattisen vaihtoehdon sivistysjärjestöksi, kun puolueen kannattajat irtaantuivat Kansan sivistystyön liiton (KSL) toiminnasta. DSL:n perustajat kokivat puolustavansa KSL:n perinteistä sivistyspoliittista linjaa.
DSL:n suurimpia yhteistyökumppaneita ovat olleet SKP:n lisäksi Kansan Raittiusliitto, Kulttuurityöntekijäin Liitto, Tapaturma- ja sairausinvalidien liitto, Asukasliitto ja Suomen Rauhanpuolustajat.
Liittotoimikunnan nykyisenä puheenjohtajana toimii Talvikki Koivu sekä pääsihteerinä Jari Karttunen.
Kansainväliset yhteydet

DSL on eurooppalaisia vasemmistolaisia sivistys- ja tutkimusjärjestöjä yhdistävän transform! europe -verkoston täysjäsen.
Liittotoimikunnan puheenjohtajat

Pirkko Turpeinen-Saari (1986–1989)
Seppo Ruotsalainen (1989–2013)
Jari Heinonen (2013–2018)
Riitta Tynjä (2018–2024)
Talvikki Koivu (2024-)
Jäsenjärjestöt

Vuonna 2024 liittoon kuuluu 43 yhdistystä tai säätiötä.
African Civil Society in Finland - ASCF
Demokraattinen Kulttuurisäätiö
DSL:n Pirkanmaan aluejärjestö
EU:n vastainen kansanrintama
Kemin Demokraattinen opintojärjestö
Kommunistien liitto
Kommunistinen Työväenpuolue
Kommunistinuoret
Kumppanuuskeskus Luotsi
Matinkylän Järjestöyhdistys
Pakilan Demokraattinen kulttuurisäätiö
Rasmus – Rasismin ja muukalaispelon vastainen yhdistys
Sodan ja Fasisminvastainen Työ
Spartacus-säätiö
Suomen Kommunistinen Puolue ja 17 puolueen piiri-, alue- ja paikallisjärjestöä
Tapaturma- ja sairausinvalidien liitto ja 6 liiton osastoa
Teatteri Luotsi
Uusi Askel
Valkeakosken työväen sivistystyö
Vantaan Rauhanpuolustajat
Vänster kulturföreningen
Jäsenjärjestöt > Entiset

Asukasliitto
Kansan Raittiusliitto
Kommunistinen nuorisoliitto
Kulttuurityöntekijäin Liitto
Suomen Rauhanpuolustajat
Julkaisut

Painopiste, Infopiste: DKP – paikallistoimintaa (1986)
Jukka Heiskanen & Vesa Oittinen: Ideologia, subjekti, humanismi – Marxilainen ajattelu ja porvarillinen ihmiskuva (1987)
Venäläisetkö halusivat talvisotaa? (1989)
Markkinavoimat ja asuntotilanne (1990)
Keskustelua demokratiasta (1990)
Kalle Kuittinen: Vaikka läpi harmaan kiven – Sivuja Eino Tainion elämästä (1992)
Tahdotko turpiisi, kysyi Kekkonen (1993)
Jukka Heiskanen: Uusi sivilisaatio: Käsite ja näköalat (1993)
Vladimir Fjodorov: Oliko SKP viides kolonna? (1993)
Seppo Ruotsalainen: Työttömyysturvan viimeisimmät muutosesitykset (1993)
Poliittinen kalenteri 1950-1983: UKK:n ensimmäisestä hallituksesta Koiviston valintaan presidentiksi (1993)
Sini Piri: Omaehtoiseen kuvataiteen tekemiseen (1994)
Ei EU:lle -pamfletti (1994)
Seppo Ruotsalainen: Opi porvarillisten vallankumousten käytännöstä! (1994)
Eric Hahn ja Jukka Heiskanen: Onko pahuus poistettavissa? Marxin ihmiskuva ja reaalisosialismin paradoksit (1994)
Teuvo Junka: Vaihtoehto Pekkasen raportille (1994)
Mirjam Vire-Tuominen: Kuka oli Rosa Luxemburg? (1995)
Teuvo Junka: Lipposen talouspolitiikan teesit (1995)
Taisto Sinisalo: Matti Turkia (1871 – 1946) Tutkielma kotkalaisen sahatyöläisen elämästä ja työstä työväenliikkeessä (1995)
Seppo Ruotsalainen: Hallitus sosiaalipolitiikan kimpussa (1995)
Pertti Honkanen: Leikkeitä leikkauksista (1996)
Pertti Honkanen: Ortodoksian tuolla puolen - Marx ja taloustieteen vaihtoehdot (1996)
Aineistoa kunnallispoliittiseksi vaihtoehdoksi (1996)
Jukka Heiskanen (toim.): Marx ja villi länsi (1997)
EMU kriittisessä puntarissa (1997)
Taisto Sinisalo ja Olli Korjus: Väinö Meltti (1898 – 1964) Ajankuvia itsenäisyytemme ensimmäisiltä vuosikymmeniltä (1998)
Syrjäytymistä estämässä (2001)
Jukka Heiskanen (toim.): Marx ja ekologia (2001)
Agitprop-laulukirja (2002)
Kai Kontturi: Nykyaika: Kapitalistisen kansantalouden ja talouspolitiikan arvostelua (2002)
Sakari Selin: Pimeät vuosikymmenet (2003)
Mirjam Vire-Tuominen: Rauhaa rakentavaa työtä: Suomen Rauhanpuolustajien viisi vuosikymmentä (2003)
Kuka maksaa ympäristölaskut? (2004)
Juhani Brander: Oikeusvaltion kahdet kasvot (2006)
Jukka Heiskanen: Nuoren Marxin luonnonfilosofia ja sen ekologiset seuraukset (2010)
Kalle Kuittinen: Kiinaa oppimassa (2011)
Sakari Selin: TUL Suomen ja työväen asialla (2012)
Kalle Kuittinen: Kemi kuohui – työväki taisteli (2013)
Jukka Heiskanen: Karl Marx filosofina (2015)
Harri Kiiskinen: Reunahuomautus (2015)
Demokraattisen sivistysliiton vuosikirja (2017)
Minna Mentula, Keijo Lakkala, Simo Suominen ja Hanna Era: Utopia työkaluna - irti vaihtoehdottomuuden valheesta (2018)
Anssi Ylirönni: Valintamme ei kohdistunut sinuun (2019)
Jari Karttunen ja Miika Salo (toim.): Kaatakaamme kapitalismi (2019)
Mendalu tundutizi xezan – Lapset ja perheväkivalta (2020)
Jukka Heiskanen: Karl Marx filosofina (uusi painos) (2020)
Mirjam Vire-Tuominen: Kuka oli Rosa Luxemburg? (uusi painos sosiologi Camilla Kantolan esipuheella) (2021)
Aiheesta muualla

DSL:n kotisivu
Yhdysvaltain presidentinvaalit 2016
Merkittävimmät ehdokkaat

Demokraattinen puolue: Hillary Clinton
Republikaaninen puolue: Donald Trump
Libertaaripuolue: Gary Johnson
Vihreä puolue: Jill Stein
Perustuslakipuolue:  Darrell Castle
sitoutumattomia: Evan McMullin
Esivaaliehdokkaat > Demokraatit

Hillary Clinton, ulkoministeri 2009–2013
Esivaaliehdokkaat > Demokraatit > Luopuneet

Jim Webb, Virginian entinen senaattori
Lincoln Chafee, Rhode Islandin entinen kuvernööri
Martin O’Malley, Marylandin entinen kuvernööri
Bernie Sanders, Vermontin senaattori
Esivaaliehdokkaat > Demokraatit > Kieltäytyneet

Varapresidentti Joe Biden ilmoitti lokakuussa 2015 ettei lähde presidenttikisaan.
Esivaaliehdokkaat > Republikaanit

Donald Trump, miljardööri, yrittäjä
Esivaaliehdokkaat > Republikaanit > Luopuneet

Jeb Bush, Floridan entinen kuvernööri
Ben Carson, neurokirurgi
Chris Christie, New Jerseyn kuvernööri
Ted Cruz, Texasin senaattori
Carly Fiorina, Hewlett-Packardin entinen toimitusjohtaja
Lindsey Graham, Etelä-Carolinan senaattori
Jim Gilmore, Virginian entinen kuvernööri
Mike Huckabee, Arkansas’n entinen kuvernööri
Bobby Jindal, Louisianan kuvernööri
John Kasich, Ohion kuvernööri
George Pataki, New Yorkin entinen kuvernööri
Rand Paul, Kentuckyn senaattori
Rick Perry, Teksasin entinen kuvernööri
Marco Rubio, Floridan senaattori
Rick Santorum, Pennsylvanian entinen senaattori
Scott Walker, Wisconsinin kuvernööri
Esivaaliehdokkaat > Libertaaripuolue

Gary Johnson, New Mexicon entinen kuvernööri, libertaaripuolueen virallinen presidenttiehdokas
Esivaaliehdokkaat > Muut potentiaaliset ehdokkaat

Jesse Ventura, Minnesotan entinen kuvernööri
Evan McMullin, riippumaton konservatiivi Utahista.
Esivaaliehdokkaat > Muut potentiaaliset ehdokkaat > Kieltäytyneet

New Yorkin entinen pormestari Michael Bloomberg (sitoutumaton) ilmoitti maaliskuussa 2016 ettei asetu ehdolle.