Luettelo keskeisistä lääketieteen aiheista
Lääketieteen haarat

Akuuttilääketiede - alan erikoislääkäri työskentelee yhteispäivystyksen periaattein toimivalla päivystyspoliklinikalla sekä  sekä vastaa päivystyksen yhteydessä toimivan valvonta-/tarkkailuosaston toiminnasta.
Allergologia - hoitaa ja tutkii allergioita.
Dermatologia – lääketieteen osa-alue, joka tutkii ja hoitaa ihon sairauksia.
Endokrinologia – tutkii umpieritysjärjestelmää, sen erittämiä hormoneja ja niihin liittyviä tauteja ja sairauksia.
Ensiapu – toimenpiteitä toisen ihmisen tai itsensä auttamiseksi onnettomuustilanteessa tai sairauskohtauksen sattuessa.
Ensihoitolääketiede – erikoistunut hoitolaitoksen ulkopuolella annettuun hengenpelastavaan tai vamman pahenemista estävään hoitoon.
Epidemiologia – lääketieteen osa-alue, joka tutkii terveyteen liittyvien tilojen ja tapahtumien ja niihin liittyvien tekijöiden jakaantumista ja syy-yhteyksiä väestötasolla.
Erämaisiin oloihin painottunut lääketiede - perehdytään toimimaan syrjäisillä alueilla, joissa pääsy lääketieteellisiin palveluihin, lääketieteelliseen tukeen ja tiloihin on rajoitettua tai olematonta.
Gastroenterologia – vatsaelinsairauksiin ja niiden hoitoon keskittynyt sisätautien erikoisala.
Geriatria – erikoistunut iäkkäiden ihmisten hoitoon.
Gynekologia –  käsittää naisen sukuelinten sairaudet, sekä sisältää myös raskausaikaan ja synnytyksiin, vaihdevuosien ongelmiin, ehkäisyyn sekä perhesuunnitteluun liittyviä häiriöitä, sairauksia, ja tutkimusta, samoin kuin eri sairauksien vaativien leikkaushoitojen suunnittelun ja toteutuksen. Gynekologian alaan kuuluvat muun muassa emättimen ja kohdunseudun sairaudet sekä synnyttäminen
Hammaslääketiede – lääketieteellinen tieteenala, joka tutkii purentaelimen, hampaiston, suun ja leukojen anatomiaa ja fysiologiaa ja lisäksi suusairauksien, vammojen ja kehityshäiriöiden etiologiaa, diagnosointia ja hoitoa.
Hematologia – lääketieteen osa-alue, joka tutkii ja hoitaa veritauteja.
Hepatologia – lääketieteen osa-alue, joka tutkii maksaa ja sen sairauksia.
Kardiologia – sydämen ja verenkiertoelimistön toimintaa ja sairauksia tutkiva lääketieteen ala.
Katastrofilääketiede -  katastrofin jälkeen annettavaa lääketieteellistä apua. Katastrofialueilla tämä on pääasiassa tavallista lääketieteellistä työtä
Kirurgia – lääketieteen osa-alue, jossa hoidetaan sairauksia, vammoja, kasvaimia tai epämuodostumia leikkausten avulla.
Lastentautioppi – lääketieteen osa-alue, joka tutkii lapsuusiälle ominaisia sairauksia.
Lisääntymislääketiede - etsitään lapsettomuuden syitä ja annetaan tarvittaessa hedelmöityshoitoja. Lisääntymislääketieteeseen kuuluu myös naisten hormonitoiminnan häiriöiden ja nuorten tyttöjen gynekologisten ongelmien hoito. Transsukupuolisten hormonihoidot sekä hedelmällisyyden säilyttämiseen tähtäävät hoidot esimerkiksi ennen syöpähoitoja kuuluvat myös lisääntymislääketieteeseen. Lisääntymislääketieteessä kerätään myös sukusoluja vapaaehtoisilta luovuttajilta, joita käytetään lapsettomuuden hoitoon.
Matkailulääketiede - ennaltaehkäisee ja hoitaa kansainväliseen matkailuun liittyviä ongelmia.
Nefrologia – lääketieteen osa-alue, joka tutkii munuaisten rakennetta ja toimintaa.
Neurologia – lääketieteen osa-alue, joka tutkii ja hoitaa keskus- ja ääreishermoston sairauksia, poikkeavuuksia ja vammoja.
Nuorisolääketiede - kohderyhmänä ovat nuoret kymmenen vuoden ajanjaksolla puberteetin alusta nuoreen aikuisuuteen.
Obstetriikka – lääketieteen osa-alue, joka käsittää raskauteen, synnytykseen ja lapsivuoteuteen kuuluvia lääketieteellisiä seikkoja.
Onkologia – lääketieteen osa-alue, joka tutkii syöpäsairauksia.
Ortopedia – lääketieteen osa-alue, joka tutkii ja hoitaa luu- ja tukielinsairauksia.
Otorinolaryngologia – lääketieteen osa-alue, joka tutkii ja hoitaa korva-, nenä- ja kurkkutauteja.
Patologia – lääketieteen osa-alue, joka tutkii tautien aiheuttajien ja ruumiin vuorovaikutusta sekä tästä seuraavia muutoksia kudoksissa, elimissä ja koko eliössä.
Profylaksia – erikoistunut sairauksien ennaltaehkäisyyn.
Psykiatria – lääketieteen osa-alue, joka tutkii sairauksia ja häiriöitä, jotka aiheuttavat mielenterveyteen, käyttäytymiseen, tiedonkäsittelyyn tai motorisiin toimintoihin taikka seksuaalitoimintoihin liittyviä oireita.
Pulmonologia – lääketieteen osa-alue, joka tutkii ja hoitaa hengitysteiden sairauksia.
Päihdelääketiede - osallistuu päihdehäiriöiden ja toiminnallisten riippuvuuksien ennaltaehkäisyyn, niiden hoidon teoreettiseen tietoperustaan ja näiden diagnosointiin sekä hoitoon.
Radiologia – erikoistunut säteilyä hyödyntäviin kuvantamismenetelmiin perustuvaan lääketieteelliseen diagnostiikkaan sekä säteilyn käyttöön sairauksien hoidossa.
Reumatologia – lääketieteen osa-alue, joka tutkii ja hoitaa reumasairauksia.
Silmätautioppi – lääketieteen osa-alue, joka tutkii ja hoitaa silmäsairauksia.
Sisätautioppi – lääketieteen osa-alue, jossa tutkitaan ja hoidetaan suurta osaa aikuisten sellaisista sairauksista, joiden hoitoon ei käytetä kirurgiaa.
Sukelluslääketiede - vedenalaisissa olosuhteissa aiheutuvien lääketieteellisten ongelmien hoitoa ja ehkäisyä.
Tartuntatautioppi – lääketieteen osa-alue, joka tutkii tartuntatauteja.
Tehohoitolääketiede – lääketieteen osa-alue, jonka keskeisenä toiminta-ajatuksena on tilapäisen hengenvaaran torjunta.
Trooppinen lääketiede - maailman tärkeimpien trooppisten sairauksien ja niihin liittyvien sairauksien tutkimusta.
Urheilulääketiede – urheilijoiden terveyden hoitoon ja suorituskyvyn optimointiin keskittyvä liikuntalääketieteen ala.
Urologia – lääketieteen osa-alue, joka tutkii ja hoitaa virtsanerityselimistöä.
Yleislääketiede – erikoistunut yleisimpiin kansansairauksiin.