stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
…Hits

| …Hits Phil Collins |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1980–1996
 Julkaistu: 6. lokakuuta 1998
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Eri tuottajia
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 74.13
 Levy-yhtiö: Face Value, Atlantic
Phil Collinsin muut julkaisut
| Dance Into The Light 1996 | …Hits 1998 | A Hot Night in Paris 1999 |
Singlet albumilta ...Hits
 ”True Colors” Julkaistu: 26. lokakuuta 1998
…Hits on Phil Collinsin kokoelmalevy vuodelta 1998. Albumilla on myös kappaleita kolmelta soundtrack-albumilta.
Kappaleet

Another Day in Paradise – 5.20 (säv. , san. ja sov. Phil Collins)
True Colors – 4.33 (säv. Stainberg, san. Kelly)
Easy Lover – 5.03 (säv. Collins, san. Bailey, sov. East)
You Can't Hurry Love – 2.53 (säv. Holland, san. Dozier, sov. Holland)
Two Hearts – 3.25 (säv. Collins, san. Dozier)
I Wish It Would Rain Down – 5.28 (säv. , san. ja sov. Collins)
Against All Odds – 3.23 (säv. , san. ja sov. Collins)
Something Happened on the Way to Heaven – 4.52 (säv. Collins, san. Stuermer)
Separate Lives – 4.06 (säv. , san. ja sov. Bishop)
Both Sides of the Story – 6.37 (säv. , san. ja sov. Collins)
One More Night – 4.46 (säv. , san. ja sov. Collins)
Sussudio – 4.23 (säv. , san. ja sov. Collins)
Dance Into the Light – 4.24 (säv. , san. ja sov. Collins)
A Groovy Kind of Love – 3.28 (säv. Wine, san. Sager)
In the Air Tonight – 5.32 (säv. , san. ja sov. Collins)
Take Me Home – 5.51 (säv. , san. ja sov. Collins)
Albumeilta

Face Value (1981): 15
Hello.. I Must Be Going (1982): 4
Against All Odds (Soundtrack) (1984): 7
Chinese Wall (1984): 3
No Jacket Required (1985): 11, 12, 16
White Nights (Soundtrack) (1985): 9
…But Seriously (1989): 1, 6, 8
Buster (Soundtrack) (1989): 5, 14
Both Sides (1993): 10
Dance Into the Light (1996): 13
…Hits (1998): 2
1063

| --- | --- |
Vuosisadat: 800-luku · 900-luku · 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku
Vuosikymmenet: 990-luku · 1000-luku · 1010-luku · 1020-luku · 1030-luku · 1040-luku 1050-luku · 1060-luku · 1070-luku · 1080-luku · 1090-luku · 1100-luku
Vuodet: 990 · 991 · 992 · 993 · 994 · 995 · 996 · 997 · 998 · 999 1000 · 1001 · 1002 · 1003 · 1004 · 1005 · 1006 · 1007 · 1008 · 1009 1010 · 1011 · 1012 · 1013 · 1014 · 1015 · 1016 · 1017 · 1018 · 1019 1020 · 1021 · 1022 · 1023 · 1024 · 1025 · 1026 · 1027 · 1028 · 1029 1030 · 1031 · 1032 · 1033 · 1034 · 1035 · 1036 · 1037 · 1038 · 1039 1040 · 1041 · 1042 · 1043 · 1044 · 1045 · 1046 · 1047 · 1048 · 1049 1050 · 1051 · 1052 · 1053 · 1054 · 1055 · 1056 · 1057 · 1058 · 1059 1060 · 1061 · 1062 · 1063 · 1064 · 1065 · 1066 · 1067 · 1068 · 1069 1070 · 1071 · 1072 · 1073 · 1074 · 1075 · 1076 · 1077 · 1078 · 1079 1080 · 1081 · 1082 · 1083 · 1084 · 1085 · 1086 · 1087 · 1088 · 1089 1090 · 1091 · 1092 · 1093 · 1094 · 1095 · 1096 · 1097 · 1098 · 1099 1100 · 1101 · 1102 · 1103 · 1104 · 1105 · 1106 · 1107 · 1108 · 1109
Tapahtumia

Sancho Ramírez nousi Aragonian hallitsijaksi.
Kuolleita

30. huhtikuuta - Keisari Renzong (s. 1010)
4. syyskuuta - Toğrül, Persian ja Bagdadin valloittaja
Unkarin kuningas Béla I
Aragonian kuningas Ramiro I
Gruffudd ap Llywelyn, Walesin kuningas
Louis van Gaal

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Aloysius Paulus Maria van Gaal
Syntymäaika: 8. elokuuta 1951 (ikä 73)
Syntymäpaikka: Amsterdam, Pohjois-Hollannin provinssi, Alankomaat
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Seura
Seura: avoin
Tehtävä: päävalmentaja
Junioriseurat
: RKSV de Meer
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1972–1973 | Ajax | 0 | (0) |
| 1973–1977 | Royal Antwerp | 43 | (7) |
| 1977–1978 | Telstar | 25 | (1) |
| 1978–1986 | Sparta Rotterdam | 248 | (26) |
| 1986–1987 | AZ Alkmaar | 17 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 333 | (34) |
Valmennusura
1986–1988: AZ Alkmaar (apulaisvalmentaja)
1988–1991: Ajax (apulaisvalmentaja)
1991–1997: Ajax
1997–2000: Barcelona
2000–2002: Alankomaiden maajoukkue
2002–2003: Barcelona
2005–2009: AZ Alkmaar
2009–2011: Bayern München
2012–2014: Alankomaiden maajoukkue
2014–2016: Manchester United
2021–2022: Alankomaiden maajoukkue
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Louis van Gaal (s. 8. elokuuta 1951 Amsterdam) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja.
Hän on valmentanut yli 30 vuotta kestäneellä urallaan muun muassa Ajaxia, Barcelonaa, AZ Alkmaaria, Bayern Müncheniä, Alankomaiden maajoukkuetta sekä Manchester Unitedia.
Meriitit valmentajana

UEFA Cup: 1992
Alankomaiden Cup: 1993
Alankomaiden mestaruus (4): 1994, 1995, 1996, 2009
Johann Cruijff Schaal (3): 1994, 1995, 1996
Mestarien liiga: 1995
Hopeaa: 1996, 2010
Intercontinental Cup: 1995
UEFA Super Cup: 1996
Espanjan mestaruus (2): 1998, 1999
Espanjan Supercup: 1998
Espanjan Cup: 1998
Saksan mestaruus: 2010
Saksan cup: 2010
Englannin Cup: 2016
MM-pronssia: 2014
Alankomaiden vuoden valmentaja (2): 2007, 2009
Saksan vuoden valmentaja: 2010
Rinus Michels -elämäntyöpalkinto: 2013
Yksityiselämä

Van Gaal on naimisissa toista kertaa. Hän meni naimisiin nuoruuden rakkautensa Fernanda Obbesin kanssa 21-vuotiaana. Heillä on kaksi tytärtä. Avioliitto päättyi Fernandan kuoltua syöpään vuonna 1994.  Van Gaal tapasi toisen vaimonsa Truusin pian Fernandan kuoleman jälkeen. Kauan yhdessä asunut pari avioitui vuonna 2008.
Huhtikuussa 2022 van Gaal ilmoitti sairastavansa eturauhassyöpää. Hän ei kertonut aiemmin sairaudestaan maajoukkueen pelaajille, koska hänen omien sanojensa mukaan "se olisi voinut vaikuttaa heidän suorituksiinsa MM-karsinnoissa".
Kirjallisuutta

Meijer, Maarten: Louis van Gaal — Henkilökuva, s. 340.  Suomentanut Saarainen, Jere. Minerva Kustannus, 2015.  ISBN 9789523122147.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Guus Hiddink Fred Rutten | Alankomaiden vuoden valmentaja 2007 2009 | Seuraaja: Fred Rutten Steve McClaren |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Felix Magath | Vuoden jalkapallovalmentaja Saksassa 2010 | Seuraaja: Jürgen Klopp |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Fabio Capello | Mestarien liigan voittanut valmentaja 1995 | Seuraaja: Marcello Lippi |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Leo Beenhakker | AFC Ajaxin päävalmentaja 1991–1997 | Seuraaja: Morten Olsen |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Bobby Robson Carles Rexach | FC Barcelonan päävalmentaja 1997–2000 2002–1/2003 | Seuraaja: Llorenç Serra Ferrer Radomir Antić |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Frank Rijkaard Bert van Marwijk Frank de Boer | Alankomaiden jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja 2000–2002 2012–2014 8/2021–12/2022 | Seuraaja: Dick Advocaat Guus Hiddink Ronald Koeman |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Co Adriaanse | AZ Alkmaarin päävalmentaja 2005–2009 | Seuraaja: Ronald Koeman |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Jupp Heynckes | FC Bayern Münchenin päävalmentaja 2009–4/2011 | Seuraaja: Andries Jonker |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Ryan Giggs | Manchester Unitedin päävalmentaja 2014–2016 | Seuraaja: José Mourinho |
Alankomaiden joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2014
1 Cillessen |
2 Vlaar |
3 de Vrij |
4 Martins Indi |
5 Blind |
6 de Jong |
7 Janmaat |
8 de Guzmán |
9 van Persie |
10 Sneijder |
11 Robben |
12 Verhaegh |
13 Veltman |
14 Kongolo |
15 Kuyt |
16 Clasie |
17 Lens |
18 Fer |
19 Huntelaar |
20 Wijnaldum |
21 Depay |
22 Vorm |
23 Krul |
Valmentaja van Gaal
101 dalmatialaista

101 dalmatialaista voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Satayksi dalmatiankoiraa, Dodie Smithin vuonna 1956 julkaistu lastenkirja
101 dalmatialaista, vuoden 1961 piirroselokuva
101 dalmatialaista, vuoden 1996 elokuva
101 dalmatialaista, piirrossarja 1990-luvulta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”101 dalmatialaista”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Louisa Augusta

| Louisa Augusta |
| --- | --- |
 Tanskan prinsessa, Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburgin herttuatar
 Prinsessa Louise Augusta, Anton Graff 1791
Valtakausi:  13. marraskuuta 1794 - 14. kesäkuuta 1814
Syntynyt:  7. heinäkuuta 1771 Hirschholmin linna, Hørsholm, Tanskan kuningaskunta
Kuollut:  13. tammikuuta 1843 (ikä 71) Augustenborgin linna, Augustenborg, Alsin saari, Tanskan kuningaskunta
Puoliso:  Frederick Kristian II, Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburgin herttua
Lapset:  Tanskan Kuningatar Caroline Amalie (Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburg), Christian August II Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburgin herttua, Frederik Emil August, Nørin prinssi
Isä:  Virallisesti Kristian VII, epäillysti Johann Struensee
Äiti:  Caroline Matilda
Uskonto:  Luterilainen
Prinsessa Louisa Augusta (7. heinäkuuta 1771 Hirschholmin linna, Hørsholm, Tanskan kuningaskunta – 13. tammikuuta 1843 Augustenborg, Als, Tanskan kuningaskunta) oli Tanskan kuningatar Carolina Matildan (1751-1775) ja kuningas Kristian VII:n tytär, vaikka moni uskookin hänen biologisen isänsä olleen Johann Struensee, kuninkaan henkilääkäri sekä sijaishallitsija Louisen syntymän aikoihin.
Tuolloin pantiin merkille Struenseesen ja nuoren prinsessan yhdennäköisyys, joista huhut ovat osittain lähteneet liikkeelle. Kaikesta huolimatta kuningas Kristian VII tunnusti prinsessan omakseen. Häntä on joskus kutsuttu nimellä "la petite Struensee" (suom. pieni Struensee); tämä ei tosin vaikuttanut hänen asemaansa.
Lapsuus ja nuoruus

Louisa Augusta syntyi Hirschholmin palatsissa nykyisessä Hørsholmin kunnassa Tanskassa. Alle vuosi myöhemmin prinsessan syntymästä hänen äitinsä kuningatar Caroline Matilda sekä prinsessan isänä epäilty Johann Struensee pidätettiin 17. tammikuuta 1772. Struensee teloitettiin huhtikuussa 1772 ja Louisan äiti pidätettiin sekä karkotettiin ilman lapsiaan Tanskasta toukokuusssa 1772.
Hänet kasvatettiin Tanskan hovissa Christiansborgin linnassa Kööpenhaminassa yhdessä neljä vuotta vanhemman veljensä, kruununprinssi Fredrickin kanssa leskikuningatar Juliana Marie von Brunswick-Wolfenbüttelin valvonnassa. Louise Augustalla ja hänen veljellään oli hyvin läheinen suhde koko elämänsä ajan, ja veljensä pyynnöstä hän suostui naimisiin, vaikka ei ollut innoissaan avioitumisesta. Hän oli veljensä lähin ystävä, veli kehittikin voimakasta kaunaa leskikuningatar Juliana Marieta kohtaan, joka oli heidän isänsä äitipuoli, kun tämä yritti erottaa heidät toisistaan.
Avioliitto

Helmikuussa 1779 Tanskan merkittävä valtiomies, pääministeri Andreas Peter Bernstorff, keksi nuoren prinsessan varalle nerokkaan suunnitelman. Koska Louisan poika voisi nousta valtaistuimelle jonain päivänä, olisi järkevää järjestää avioliitto hyvissä ajoin ja naida kuninkaallista verta oleva aatelinen takaisin sukuun. Lopulta päädyttiin Augustenburgin perintöprinssi Frederick Christian II:een (1765–1814), joka oli myös Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburgin herttua. Tällä suunnitelmalla oli kaksi tavoitetta; ensimmäinen oli yhdistää Tanskan kuninkaallisen suvun kaksi linjaa, hallitsevaa Oldenburgin suku, sekä Augustenburgin suku, jotta myöhemmin ei syttyisi sisällissotaa sukujen välille. Toisena tavoitteena oli estää mahdollinen avioliitto Ruotsin kuningashuoneen kanssa.
Tulevalla puolisolla oli poikkeuksellisen paljon läheisiä esivanhempia Tanskasta. Hän oli läheistä sukua kaikkiin Tanskan silloisiin korkea-arvoisiin aatelissukuihin. Sitovat sopimukset tehtiin vuonna 1780, ja keväällä 1785 herttua Frederick Christian II saapui Kööpenhaminaan, jolloin ilmoitettiin kihlauksesta. Vuotta myöhemmin, 27. toukokuuta 1786, 14-vuotias Louise Augusta ja 20-vuotias Frederick Christian II vihittiin Christiansborgin linnassa.
Elämä Tanskan hovissa

Pariskunta asui hovissa Kööpenhaminassa monia vuosia, aina Christiansborgin palatsin tulipaloon vuonna 1794 ja  Augustenborgin vanhemman herttuan Frederick Christian I:n (1721–1794) kuolemaan asti, jolloin Frederick Christian II peri tittelin ja herttuakunnan. Prinsessa Louise Augusta oli usein hovin seurapiirielämän keskus, ja häntä kutsuttiin usein "Tanskan Venukseksi". Hän oli Tanskan kuningashovin naisten seurapiirien todellinen keskus jopa veljensä avioliiton jälkeen vuonna 1790. Vuoden 1794 jälkeen he asuivat kesäisin Alsin saarella ja Gråstenissa. He asuivat talvet Kööpenhaminassa Dehnsken palatsissa ja kesät Augustenborgin linnassa, missä prinsessa piti vilkasta hovia, jonne hänen taiteilijaihailijansa, kuten runoilija Jens Baggesen saapuivat.
Puolisot olivat erilaisia, siinä missä Louise Augusta oli ekstrovertti, eloisa, kaunis ja nautintoja rakastava. Hänen puolisonsa oli fyysisesti epäviehättävä, vakava, kiinnostunut filosofiasta ja politiikasta. Hänellä uskotaan olleen monia rakastajia, joista merkittävin oli lääkäri Carl Ferdinand Suadacini, joka hoiti hänen 10 vuotta kestänyttä lapsettomuuttaan, jonka myös uskottiin oleva hänen lapsiensa isä, vaikka tätä ei voida todistaa. Louisa Augusta tunsi myötätuntoa Ranskan vallankumouksellisia kohtaan ja oli siksi hyvin Britannia-vastainen vuodesta 1789 lähtien.
Lapset

Caroline Amalie (28. kesäkuuta 1796 – 9. maaliskuuta 1881), josta tuli Tanskan kuningatar Kristian VIII:n toisena puolisona
Christian August (19. heinäkuuta 1798 – 11. maaliskuuta 1869), Holstein-Sonderburg-Augustenburgin herttua, josta piti tulla keskeinen henkilö Schleswig-Holsteinin kysymykseen 1850- ja 1860-luvuilla. Säilyttääkseen tanskalaisten suosion hän meni naimisiin tanskalaisen sukulaisen Danneskjold-Samsoen kreivittären kanssa.
Frederik Emil August (23. elokuuta 1800 – 2. heinäkuuta 1865), Nørin tilan "prinssi"
Viimeiset vuodet

Vuosien mittaan puolison ja veli Fredrik VI:n välille kehittyi riitaa, erityisesti Schleswig-Holsteinin kaksoisherttuakuntien ja hänen pienen mukana seuraavien apanaasien, Sonderborgin ympärillä ja toisaalta Tanskan monarkian suhteista. Hän pysyi uskollisena Tanskan kuningassuvulle tai pikemminkin veljelleen koko eripuran ajan ja toimi tämän edustajana puolisonsa kanssa. Vuonna 1810 hän työskenteli aktiivisesti pysäyttääkseen herttuan yritykset tulla valituksi Ruotsin valtaistuimen perijäksi. Tämä johtui ruotsalaisten päätöksestä valita herttuan nuorempi veli Karl August von Augustenburg (1768–1810), joka kuoli pian tämän jälkeen toukokuussa 1810. Tämän johdosta Ruotsin valtaistuimen perijäksi valittiin Ranskan marsalkka, Ponte Corvon prinssi Jean-Baptiste Bernadotte.
Heidän suhteensa hajosi lopullisesti, kun Frederick Christian yritti rajoittaa lain turvin hänen vaikutusvaltaansa heidän lastensa tulevaisuuteen. Hän kuoli 14. kesäkuuta 1814, jolloin Louisa Augusta otti haltuunsa Augustenborgin tilukset ja lasten kasvatuksen. Tila luovutettiin vanhimmalle pojalle Kristian Augustille (1798-1869)  tämän palattua pitkäksi venähtäneeltä ulkomaanmatkaltaan vuonna 1820. Siitä lähtien hän asui Augustenborgin linnassa, jonne hän perusti omalaatuisen hovin, jossa hän omistautui intohimoilleen koirlle ja  apinoille. Tarjotakseen nuorimmalle pojalleen Frederik Emil Augustille (1800-1865) paremmat toimeentulomahdollisuudet, hän osti vuonna 1832 Nør- ja Grønwald-tilat Dänischwoldista lähellä Ekernførde Fjordia Etelä-Schleswigissä. Hänellä oli läheinen ja lämmin suhde tyttäreensä Caroline Amalieen ja vävyynsä Kristian Frederikiin, mutta hänen suhteensa poikiinsa oli kireä.
Prinsessa Louisa Augusta kuoli 71-vuotiaana Augustenborgin linnassa Alsin saarella tammikuussa 1843, kun hänen veljensä Fredrik VI:n hallituskausi Tanskassa oli jo päättynyt ja vävy Kristian VIII nousi valtaistuimelle - hän siis kuoli silloisen Tanskan kuningattaren äitinä. Hänet on haudattu viimeisenä Augustenburg-suvun jäsenenä suvun hautakappeliin Sønderborgin linnaan.
Prinsessa Louisa Augustan pastellimuotokuva lapsena. H. P. Sturz, 1771
Prinsessa Louisa Augusta, Jens Juel 1787
Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburgin herttuatar, prinsessa Louisa Augusta turkkilaisessa asussa, Jens Juel 1780-1790
10 cm/65 type 98

| 10 cm/65 type 98 |
| --- | --- |
 Hävittäjä Harutsukin taaimmainen 10 cm/65 type 98 -tykki
Aseen tyyppi:  laiva- ja rannikkotykki
Alkuperämaa:   Japani
Palvelushistoria
Palvelusvuodet:  -1945
Valtion käytössä:   Japani
Sodissa:  Toinen maailmansota
Valmistushistoria
Valmistusmäärä:  169
Eri versiot:  10 cm/65 type 98
Tekniset tiedot
Paino:  34 500 kg
Kaliiperi:  100 mm
Toimintatapa:  manuaali
Lähtönopeus:  1 010 m/s
Maksimikantama:  19 500 m
10 cm/65 type 98 (jap. 六五口径九八式一〇糎高角砲) oli keisarillisen Japanin laivaston kevyt laiva- ja rannikkotykki toisessa maailmansodassa. Tykkiä asennettiin lentotukialus Taihōlle, kevyt risteilijä Ōyodolle sekä Akizuki-luokan hävittäjille. Vuodesta 1945 alkaen rannikkoasemat tulivat tärkeimmiksi sijoituskohteiksi. Japanilaiset pitivät tykkiä parhaana ilmatorjunta-aseenaan. Toisen maailmansodan jälkeen tykin käyttö jatkui kahdella hävittäjällä, jotka luovutettiin sotakorvauksina Neuvostoliitolle ja Kiinan tasavallalle.
Asennus

Tykki asennettiin kaksiputkiseen torniin, jonka kokonaismassa oli 34 500 kg. Torni kääntyi 12-16 astetta sekunnissa ja aseiden korkeuskulman muutos 16 astetta sekunnissa. Torni oli sähköhydraylinen ja sitä voitiin tarvittaessa käyttää käsin.
Ammukset

Tykillä ammuttiin 13 kg:n HE-kranaatteja. Tykille oli valmistettu ainoastaan kärkisytytteisiä kranaatteja. Kranaatin maksimikantama oli 19 500 metriä ja 90 asteen kulmalla ammuttaessa 13 000 metriä. Tehokas ampumaetäisyys oli 14 000 metriä ja ilmamaaliin ammuttaessa 11 000 metriä.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:10 cm/65 Type 98 naval gun
Käännös suomeksi
Ylä-Kuomio

| Ylä-Kuomio |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°30′08″N, 27°05′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskujoki:  Salakkajoki Ala-Kuomioon 
Järvinumero:  14.977.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  92,2 m  
Pituus:  4 km  
Leveys:  2,6 km  
Rantaviiva:  19,589 km  
Pinta-ala:  3,67958 km²   
Saaria:  7 
 fiYlä-Kuomio 
Ylä-Kuomio  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Tuhkalaisenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 4,0 kilometriä pitkä, 2,6 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 368 hehtaaria eli 3,7 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 19,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Ala-Kuomion valuma-alueeseen (14.977) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 92,2 metriä mpy.
1066

| --- | --- |
Vuosisadat: 800-luku · 900-luku · 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku
Vuosikymmenet: 990-luku · 1000-luku · 1010-luku · 1020-luku · 1030-luku · 1040-luku 1050-luku · 1060-luku · 1070-luku · 1080-luku · 1090-luku · 1100-luku
Vuodet: 990 · 991 · 992 · 993 · 994 · 995 · 996 · 997 · 998 · 999 1000 · 1001 · 1002 · 1003 · 1004 · 1005 · 1006 · 1007 · 1008 · 1009 1010 · 1011 · 1012 · 1013 · 1014 · 1015 · 1016 · 1017 · 1018 · 1019 1020 · 1021 · 1022 · 1023 · 1024 · 1025 · 1026 · 1027 · 1028 · 1029 1030 · 1031 · 1032 · 1033 · 1034 · 1035 · 1036 · 1037 · 1038 · 1039 1040 · 1041 · 1042 · 1043 · 1044 · 1045 · 1046 · 1047 · 1048 · 1049 1050 · 1051 · 1052 · 1053 · 1054 · 1055 · 1056 · 1057 · 1058 · 1059 1060 · 1061 · 1062 · 1063 · 1064 · 1065 · 1066 · 1067 · 1068 · 1069 1070 · 1071 · 1072 · 1073 · 1074 · 1075 · 1076 · 1077 · 1078 · 1079 1080 · 1081 · 1082 · 1083 · 1084 · 1085 · 1086 · 1087 · 1088 · 1089 1090 · 1091 · 1092 · 1093 · 1094 · 1095 · 1096 · 1097 · 1098 · 1099 1100 · 1101 · 1102 · 1103 · 1104 · 1105 · 1106 · 1107 · 1108 · 1109
Tapahtumia

6. tammikuuta – Harald Godwininpoika kruunattiin Englannin kuninkaaksi.
maaliskuu – Halleyn komeetta ohitti Maan. Komeetta on luultavasti kuvattu Bayeux'n seinävaatteessa.
20. syyskuuta – Fulfordin taistelu
25. syyskuuta – Stamford Bridgen taistelu; Harald Godwininpoika löi Harald Ankaran.
28. syyskuuta – Vilhelm Valloittaja astui maihin Englannissa.
14. lokakuuta – Hastingsin taistelu; Vilhelm Valloittajan joukot löivät Harald Godwininpojan.
25. joulukuuta – Vilhelm Valloittaja kruunattiin Englannin kuninkaaksi.
Maunu Haraldinpoika kruunattiin Norjan kuninkaaksi.
Kuolleita

5. tammikuuta - Englannin kuningas Edvard Tunnustaja.
25. syyskuuta - Stamford Bridgen taistelussa:
Norjan kuningas Harald Ankara.
Northumbrian jaarli Tostig Godwininpoika.
14. lokakuuta - Hastingsin taistelussa:
Englannin kuningas Harald Godwininpoika.
Leofwine Godwininpoika
Gyrth Godwininpoika
Stenkil, Ruotsin kuningas.
Bayeux'n seinävaate kuvaa Vilhelm Valloittajan sotaretkeä Englantiin vuonna 1066.
255

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku
Vuosikymmenet: 190-luku · 200-luku · 210-luku · 220-luku · 230-luku · 240-luku 250-luku · 260-luku · 270-luku · 280-luku · 290-luku · 300-luku
Vuodet: 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 210 · 211 · 212 · 213 · 214 · 215 · 216 · 217 · 218 · 219 220 · 221 · 222 · 223 · 224 · 225 · 226 · 227 · 228 · 229 230 · 231 · 232 · 233 · 234 · 235 · 236 · 237 · 238 · 239 240 · 241 · 242 · 243 · 244 · 245 · 246 · 247 · 248 · 249 250 · 251 · 252 · 253 · 254 · 255 · 256 · 257 · 258 · 259 260 · 261 · 262 · 263 · 264 · 265 · 266 · 267 · 268 · 269 270 · 271 · 272 · 273 · 274 · 275 · 276 · 277 · 278 · 279 280 · 281 · 282 · 283 · 284 · 285 · 286 · 287 · 288 · 289 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309
1278

| --- | --- |
Vuosisadat: 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku
Vuosikymmenet: 1190-luku · 1200-luku · 1210-luku · 1220-luku · 1230-luku · 1240-luku 1250-luku · 1260-luku · 1270-luku · 1280-luku · 1290-luku · 1300-luku
Vuodet: 1190 · 1191 · 1192 · 1193 · 1194 · 1195 · 1196 · 1197 · 1198 · 1199 1200 · 1201 · 1202 · 1203 · 1204 · 1205 · 1206 · 1207 · 1208 · 1209 1210 · 1211 · 1212 · 1213 · 1214 · 1215 · 1216 · 1217 · 1218 · 1219 1220 · 1221 · 1222 · 1223 · 1224 · 1225 · 1226 · 1227 · 1228 · 1229 1230 · 1231 · 1232 · 1233 · 1234 · 1235 · 1236 · 1237 · 1238 · 1239 1240 · 1241 · 1242 · 1243 · 1244 · 1245 · 1246 · 1247 · 1248 · 1249 1250 · 1251 · 1252 · 1253 · 1254 · 1255 · 1256 · 1257 · 1258 · 1259 1260 · 1261 · 1262 · 1263 · 1264 · 1265 · 1266 · 1267 · 1268 · 1269 1270 · 1271 · 1272 · 1273 · 1274 · 1275 · 1276 · 1277 · 1278 · 1279 1280 · 1281 · 1282 · 1283 · 1284 · 1285 · 1286 · 1287 · 1288 · 1289 1290 · 1291 · 1292 · 1293 · 1294 · 1295 · 1296 · 1297 · 1298 · 1299 1300 · 1301 · 1302 · 1303 · 1304 · 1305 · 1306 · 1307 · 1308 · 1309
Tapahtumia

Habsburg-suku sai Itävallan hallintaansa ensimmäiseen maailmansotaan asti
Novgorodin ruhtinas Dmitri Aleksandrovitš valloitti Novgorodin ensimmäisen kronikan mukaan Karjalan.
1645

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709
Syntyneitä

kaappari ja merirosvo William Kidd.
Kuolleita

22. heinäkuuta – Gaspar de Guzmán Olivárez, espanjalainen valtiomies (s. 1587).
28. elokuuta – Hugo Grotius, alankomaalainen lakimies ja oikeusfilosofi (s. 1583).