stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mariinskin palatsi
1900-luku

Rakennus toimi asuntolana, hostellina sekä toipilaskotina 1920- ja 1930-luvulta aina vuoteen 1944 asti. Tämän jälkeen rakennuksessa tehtiin ensimmäisiä entistystöitä, jotta sisustus ei vaurioituisi lisää. Vuodesta 1945 lähtien palatsissa toimi Leningradin kaupunginvaltuusto ja Leningradin kaupungin toimeenpaneva komitea. Vuonna 1947 entinen valkoinen sali suunniteltiin uudelleen heidän tarpeidensa mukaan, ja Antonio Vigin friisien eteen ripustettiin Vladimir Serovin maalauksia. 1960- ja 1970-luvuilla palatsissa tehtiin ensimmäinen kokonaisvaltainen entisöinti, jonka aikana kunnostettiin Pompeiji gallerian maalaukset sekä punaisen ja valkoisen salin sisätilat. 1990-luvulla kunnostettiin ja osittain entistettiin Nikolaos Ihmeidentekijän kotikirkko, jonka paikalle oli rakennettu vuonna 1929 elokuvateatteri, jolloin maalaukset oli peitetty ylimaalaamalla ja ikonostaasi purettu.
2000-luvun kunnostystyöt

2010-luvulla tehtiin sarja entistämistöitä, joiden aikana kunnostettiin suuri ruokasali, sininen salonki, Pompeiji-salin gallerian ovet ja parkettilattia. Vuonna 2015 tehtiin uudelleen Grigori Gagarinin maalaukset palatsin kotikirkkoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mariinskin palatsi Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Marian palatsi 1890-luvulla.
Valtakunnanneuvoston seremoniallinen istunto 7. toukokuuta 1901, Ilja Repin 1904.
Marian palatsi, edessä näkyy Nikolai I:n ratsastajapatsas
Marian palatsi, pääjulkisivu.
Marian palatsin sininen salonki, arkkitehti Andrei Stackenschneider, 
Edward Hau 1800-luku.
Palatsin kotikirkko, taidemaalari Grigori Gagarin 1856-1858, valmistunut 1860
Kolme sulotarta, Antonio Canova 1814, Eremitaaši
Käännös suomeksi
Jasmine Crockett

Jasmine Crockett
Jasmine Crockett (s. 29. maaliskuuta 1981 St. Louis, Missouri) on yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko.
Crockett valmistui Houstonin yliopistosta Juris Doctor -tutkinnolla vuonna 2006. Hän on työskennellyt julkisena asianajajana. Crockett istui Texasin edustajainhuoneen jäsenenä vuosina 2021–2023. Hänestä tuli Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen 3. tammikuuta 2023. Crockett käveli ulos kesken Donald Trumpin kongressin edessä pitämän puheen maaliskuussa 2025. Hän selitti ratkaisua sillä, ettei kokenut Trumpin puheessa olevan järkeä. Hän on voimakkaasti arvostellut Trumpin politiikkaa muun muassa Venäjän myötäilystä.
Aino-Kaisa Saarinen

| Aino-Kaisa Saarinen |
| --- | --- |
 Aino-Kaisa Saarinen Tour de Skissa vuonna 2010
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. helmikuuta 1979 (ikä 46) Hollola, Suomi
Uran tiedot
Lempinimi:  Aikku
Pituus:  167 cm
Seura:  Lempäälän Kisa
Laji:  maastohiihto 
Maailmancup
Kaudet:  1998–2018
Voitot:  4
Palkintokorokkeella:  35
 Tietolaatikko päivitetty 3. marraskuuta 2019  
Aiheesta muualla
www.ainokaisa.com
| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Aino-Kaisa Saarinen Lahdessa vuonna 2017.  |  Aino-Kaisa Saarinen Lahdessa vuonna 2017.  |  Aino-Kaisa Saarinen Lahdessa vuonna 2017.  |  |
Maa:   Suomi
Naisten maastohiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa |  Sotši 2014 |  parisprintti (p) |  |
|  Hopeaa |  Sotši 2014 |  4 × 5 km viesti |  |
|  Pronssia | Torino 2006 | sprinttiviesti (p) |  |
|  Pronssia | Vancouver 2010 | 4 × 5 km viesti |  |
|  Pronssia | Vancouver 2010 | 30 km (p) |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Sapporo 2007 | 4 × 5 km viesti |  |
|  Kultaa | Liberec 2009 | 10 km (p) |  |
|  Kultaa | Liberec 2009 | sprinttiviesti (p) |  |
|  Kultaa | Liberec 2009 | 4 × 5 km viesti |  |
|  Hopeaa | Oslo 2011 | parisprintti (p) |  |
|  Pronssia | Liberec 2009 | 2 × 7,5 km (p+v) |  |
|  Pronssia | Oslo 2011 | 10 km (p) |  |
|  Pronssia | Oslo 2011 | 4 × 5 km viesti |  |
|  Pronssia | Falun 2015 | 4 × 5 km viesti |  |
|  Pronssia | Lahti 2017 | 4 × 5 km viesti |  |
Aino-Kaisa Saarinen (s. 1. helmikuuta 1979 Hollola) on suomalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä, lajinsa moninkertainen maailmanmestari ja olympiamitalisti. Hänellä on yksi henkilökohtainen ja kolme viestin maailmanmestaruutta sekä yksi hopea ja viisi pronssia. Olympialaisista hän on voittanut kaksi hopea- ja kolme pronssimitalia, joista yksi on tullut henkilökohtaiselta matkalta. Maailmancupissa Saarinen on voittanut neljä osakilpailua, ja vuoden 2009 Tour de Skin lopputuloksissa hän oli toinen.
Saarinen on viidellätoista arvokisamitalillaan yksi menestyneimpiä suomalaisia maastohiihtäjiä yhdessä Marja-Liisa Kirvesniemen ja Mika Myllylän kanssa. Saarinen on Krista Pärmäkosken ohella Harri Kirvesniemen jälkeen kaikkien aikojen toiseksi eniten olympiamitaleita voittanut suomalaisurheilija ilman olympiavoittoa. Lisäksi Saarinen on eniten maastohiihdon maailmancupin osakilpailuja kiertänyt urheilija maailmassa.
Saarinen edustaa Lempäälän Kisaa. Aikaisemmin hän on edustanut Hollolan Urheilijoita ja Joutsan Pommia. Häntä ovat valmentaneet Jarmo Riski vuosina 2002–2010, Niclas Grön vuosina 2010–2011, Ismo Hämäläinen vuosina 2011–2012 ja Reijo Jylhä vuosina 2013–2018.
Yksityiselämä

Saarinen on ollut vuodesta 2012 naimisissa uransa lopettaneen koripalloilijan Tom Gustafssonin kanssa seurusteltuaan hänen kanssaan sitä ennen yli kymmenen vuotta. Heillä on kaksi lasta. Aino-Kaisa Saarisen kaksoissisar Maija Saarinen on hiihdon SM-mitalisti.
Saarisesta ilmestyi syyskuussa 2016 Pekka Holopaisen toimittama 300-sivuinen kirja Tahto.
Saavutuksia > Arvokilpailusijoitukset

Olympialaiset
Torino 2006: sprintti (v) 26:s, 10 km (p) seitsemäs, 30 km (v) 17:s, sprinttiviesti pronssia, 4×5 km seitsemäs
Vancouver 2010: sprintti (p) 13:s, 10 km (v) 15:s, 2×7,5 km (p+v) viides, 4×5 km pronssia, 30 km (p) pronssia
Sotši 2014: 2×7,5 km (p+v) viides, 10 km (p) neljäs, 4×5 km hopeaa, parisprintti (p) hopeaa, 30 km (v) 21:s
Pyeongchang 2018: sprintti (p) 25:s, 4×5 km neljäs, 30 km (p) 20:s
MM-kilpailut
Lahti 2001: sprintti (v) 11.
Val di Fiemme 2003: sprintti (v) 29:s, 15 km (p) 25:s, 30 km (v) 22.
Oberstdorf 2005: sprintti (p) kahdeksas, takaa-ajo 30:s, 30 km (p) neljäs, 4×5 km viides
Sapporo 2007: sprintti (p) 18:s, 7,5 km (p) + 7,5 km (v) kuudes, 30 km (p) neljäs, 4×5 km kultaa
Liberec 2009: 10 km (p) kultaa, 2×7,5 km (p+v) pronssia, sprinttiviesti kultaa, 4×5 km kultaa, 30 km (v) seitsemäs
Oslo 2011: 2×7,5 km (p+v) kahdeksas, 10 km (p) pronssia, sprinttiviesti hopeaa, 4×5 km pronssia, 30 km (v) 23.
Val di Fiemme 2013: 30 km (p) 17.
Falun 2015: 2×7,5 km (p+v) 15., sprintti (p) 18., 30km (p) 7., 4×5 km pronssia
Lahti 2017: sprinttiviesti viides, 4×5 km pronssia, 30 km (v) 14.
Saavutuksia > Maailmancupin palkintosijat

Kausi 2002–2003: Nove Mesto 4×5 km kolmas, Oslo 30 km (p) kolmas
Kausi 2003–2004: Otepää 4×5 km kolmas, Uumaja 4×5 km kolmas
sprintticupissa seitsemäs
Kausi 2004–2005: Jällivaara 4×5 km toinen, Pragelato parisprintti (p) kolmas, Göteborg sprintti (v) toinen, Falun 4×5 km voitto
kokonaiscupissa kahdeksas, sprintticupissa neljäs
Kausi 2005–2006: Düsseldorf sprintti (v) toinen, Beitostølen 4×5 km kolmas, Lago di Tesero 4×5 km voitto
Kausi 2006–2007: Düsseldorf parisprintti km (v) kolmas, Jällivaara 4×5 km kolmas, Cogne 10 km (p) kolmas, Rybinsk 15 km (v) kolmas, Davos 4×5 km kolmas, Drammen sprintti (p) kolmas, Oslo 30 km (p) voitto, Falun 4×5 km toinen
Tour de Ski: Cavalese 15 km (p) toinen, yhteistuloksissa neljäs
kokonaiscupissa viides,  normaalimatkojen cupissa kolmas, sprintticupissa seitsemäs
Kausi 2007–2008: Beitostølen 4×5 km kolmas, Davos 10 km (p) kolmas, Otepää 10 km (p) toinen, Liberec parisprintti (p) toinen, Falun 7,5+7,5 km kolmas ja 4×5 km toinen
Tour de Ski: Nové Město 3,3 km (p) toinen, Nové Město 10 km (p) voitto
kokonaiscupissa yhdeksäs, sprintticupissa kuudes, normaalimatkojen cupissa kahdeksas
Kausi 2008–2009: Jällivaara 10 km (v) kolmas ja 4×5 km toinen, Kuusamo 10 km (p) voitto, La Clusaz 15 km (v) toinen, 4×5 km voitto, Davos 10 km (p) toinen, Otepää 10 km (p) toinen, sprintti (p) toinen, Tukholma sprintti (p) toinen
Tour de Ski: Praha sprintti (v) toinen, Nové Město 10 km (p) toinen ja sprintti (v) kolmas, Val di Fiemme 10 km (p) kolmas, yhteistuloksissa toinen
kokonaiscupissa kolmas, normaalimatkojen cupissa toinen, sprintticupissa neljäs
Kausi 2009–2010: Beitostølen 4×5 km kolmas, Kuusamo 10 km (p) voitto, Davos sprintti (v) kolmas, Otepää 10 km (p) kolmas ja sprintti (p) kolmas, Drammen sprintti (p) toinen
Tour de Ski: Oberhof 10 km (p) takaa-ajo toinen ja sprintti (p) kolmas, Toblach 5 km (p) toinen, yhteistuloksissa neljäs
kokonaiscupissa ja sprintticupissa neljäs, normaalimatkojen cupissa kuudes
Kausi 2010–2011: Rybinsk 5 km (p) + 5 km (v) kolmas, Drammen 10 km (p) kolmas
kokonaiscupissa yhdeksäs, normaalimatkojen cupissa seitsemäs
Kausi 2011–2012 Nove Mesto na Morave 4×5 km toinen, Sjusjoen 4×5 km kolmas
kokonaiscupissa kahdeksas, normaalimatkojen cupissa kahdeksas
Kausi 2012–2013: La Clusaz 4×5 km toinen
Kausi 2013–2014: Lillehammer 4×5 km toinen, Asiago parisprintti (p) voitto, Nove Mesto parisprintti (p) toinen
normaalimatkojen cupissa kahdeksas
Kausi 2016–2017: La Clusaz 4×5 km toinen
Saavutuksia > Suomen mestaruuskilpailut

17 Suomen mestaruutta yleisessä sarjassa
Saavutuksia > FIS-kilpailut

10 voittoa, 12 kakkossijaa, 8 kolmassijaa, palkintosijoituksia 30
Huomionosoituksia

Saarinen valittiin Urheilutoimittajien liiton jäsenten äänestyksessä vuoden 2009 urheilijaksi. Vuoden urheilija palkinnon lisäksi Saarinen palkittiin vuoden 2010 urheilugaalassa vuoden naisurheilijana, hänen Liberecin kymmenen kilometrin maailmanmestaruutensa palkittiin yleisöäänestyksessä vuoden sykähdyttävimpänä hetkenä ja hän oli osa vuoden joukkuetta (naisten 4×5 km viestijoukkue).lähde?
Vuoden suomalainen maastohiihtäjä Saarinen on ollut vuosina 2009 ja 2010.
Saarisen kotikunta Hollola muisti 3 000 euron lahjoituksella Torinon olympialaisten parisprintin pronssimitalin jälkeen. Saarisen vuonna 2009 Liberecissä voittaman maailmanmestaruuden jälkeen Hollolan kunta päätti lahjoittaa tontin ja järjestää kansanjuhlan.
Leena

| Leena, Lena |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  Leena: 22. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  Lena: 22. heinäkuuta
– ortodoksinen:  Leena: 21. toukokuuta
Muunnelmia:  Leeni, Lenita
Vastineita eri kielissä:  Lene, Leni
Nimen alkuperä:  Helen tai Madgalene
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Leena ja Lena ovat muun muassa Suomessa käytettyjä naisen etunimiä. Leenaa käytetään myös Virossa, Lenaa puolestaan muun muassa Skandinaviassa, Saksassa ja Venäjällä.
Leena ja Lena ovat lyhennelmiä nimien Helena ja Magdalena eri versioista. Helenan taustalla on alun perin kreikkalainen nimi Helene, jonka alkuperä liittyy joko soihtuun tai kuuhun. Magdalenan hepreankielinen versio Magdalene puolestaan merkitsee "Magdalasta kotoisin olevaa". Magdala oli kylä, jonka nimi tarkoittaa hepreaksi tornia. Vanhoissa Raamatun käännöksissä Magdalan Mariasta käytetään nimeä Maria Magdalena, ja koska nimi Leena on yleisesti käsitetty Magdalenan lyhentymäksi, on Leenan nimipäivä samana päivänä, 22. heinäkuuta, jota vanhastaan on pidetty Maria Magdalenan muistopäivänä.
Vuoden 2019 loppuun mennessä Suomessa on rekisteröity 58 870 Leena-nimen saanutta naista ja alle viisi miestä. Vastaavasti Lena-nimi on annettu 2 715 naiselle. Leenoista yli puolet on syntynyt 1940- ja 1950-luvuilla, ja silloin Leena olikin yksi suosituimmista tyttölapsille annetuista nimistä.
Kuvitteellisia Leenoja

Leena, hahmo Anni Polvan kirjassa Leena ja kaksoset (1962)
Leena, hahmo Anna Taurialan lastenkirjoissa
Leena, hahmo Teuvo Pakkalan näytelmässä Tukkijoella (1899) ja sen elokuvasovituksissa
Leena, Heidi Krohnin esittämä päähenkilö samannimisessä elokuvassa (1954)
Leena, hahmo Ankronikassa
Leena, toinen päähenkilöistä 1960-luvun televisiosarjassa Matti ja Leena
Leena Hefner, o.s. Herppeenluoma, Armi Toivasen esittämä sketsihahmokilpailun voittaja tv-sarjassa Putous vuonna 2012
Leena Junni, Minna Koskelan roolihahmo televisiosarjassa Taivaan tulet
Leena ”Tantta” Kataja, Leni Katajakosken esittämä päähenkilö elokuvassa Opettajatar seikkailee (1960)
Leena Koski, Helena Koskisen esittämä päähenkilö elokuvassa Tukkipojan morsian (1931)
Leena Kultanen (Wendy Darling), Peter Pan -teoksen päähenkilö
Leena Louhos eli Tamara, Inga Sulinin roolihahmo elokuvassa Vodkaa, komisario Palmu (1969)
Leena Rintamäki, Sirkka Lehdon esittämä pientilallinen televisiosarjassa Rintamäkeläiset
Kuvitteellisia Lenoja

Lena, Outi Mäenpään esittämä päähenkilö elokuvassa Lomalla (2000)
Lena, päähenkilö elokuvassa Boesman ja Lena (1973)
Lena Brandt, Cate Blanchettin roolihahmo elokuvassa Jaettu Berliini (2006)
Bulma Briefs, joissakin englanninkielisissä dubbauksissa Lena, Akira Toriyaman luoma manga- ja animehahmo
Lena Hellegren, Joelene Crnogoracin roolihahmo televisiosarjassa Merenneito
Lena Luthor, Lex Luthorin tytär Teräsmies-sarjakuvassa
Samsunin maakunta

| Samsunin maakunta |
| --- | --- |

 Sijainti
 Koordinaatit: 41.2900°N, 36.3378°E 
Valtio:  Turkki
Piirikunnat:  Maakunta jakautuu 17 piirikuntatason yksikköön.
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Samsun (541 330 as., arvio 31.12.2014)
Pinta-ala  ():  9 725 km²
Väkiluku (2014)  ():  1 269 989
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  TR-55
Samsunin maakunta (turk. Samsun ili) on yksi Turkin 81 maakunnasta. Maakunnan väkiluvuksi arvioitiin 1 269 989 vuonna 2014.
Maakunnan pääkaupunki on Samsun (541 330 as., 31.12.2014 arvio). Muita suuria kaupunkeja ovat Bafra (88 205 as.) ja Çarşamba (66 694 as.).
Piirikunnat

Samsunin maakunta on jaettu 17 piirikuntaan.
19 Mayıs (Ondokuzmayıs)
Alaçam
Asarcık
Atakum
Ayvacık
Bafra
Canik
Çarşamba
Havza
İlkadım
Kavak
Ladik
Salıpazarı
Tekkeköy
Terme
Vezirköprü
Yakakent
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Samsunin maakunta Wikimedia Commonsissa
Turkin maakunnat
Adana
Adıyaman
Afyonkarahisar
Ağrı
Aksaray
Amasya
Ankara
Antalya
Ardahan
Artvin
Aydın
Balıkesir
Bartın
Batman
Bayburt
Bilecik
Bingöl
Bitlis
Bolu
Burdur
Bursa
Çanakkale
Çankırı
Çorum
Denizli
Diyarbakır
Düzce
Edirne
Elazığ
Erzincan
Erzurum
Eskişehir
Gaziantep
Giresun
Gümüşhane
Hakkari
Hatay
Iğdır
Isparta
İstanbul
İzmir
Kahramanmaraş
Karabük
Karaman
Kars
Kastamonu
Kayseri
Kilis
Kırklareli
Kırıkkale
Kırşehir
Kocaeli
Konya
Kütahya
Malatya
Manisa
Mardin
Mersin
Muğla
Muş
Nevşehir
Niğde
Ordu
Osmaniye
Rize
Sakarya
Samsun
Şanlıurfa
Siirt
Sinop
Sivas
Şırnak
Tekirdağ
Tokat
Trabzon
Tunceli
Uşak
Van
Yalova
Yozgat
Zonguldak
Samsunin maakunnan piirikuntajako.
Cyberpunk 2020

| Cyberpunk 2020 |
| --- | --- |
 Pelin kansikuva.
Suunnittelija:  Mike Pondsmith
Julkaisija:  R. Talsorian Games
Julkaisuvuosi:  1988 (1.) 1990 (2.) 2005 (3.)
Tyylilaji:  pöytäroolipeli ja kyberpunk
Suomentaja:  Joona Vainio
Cyberpunk 2020 on Mike Pondsmithin kirjoittama ja R. Talsorian Gamesin vuonna 1990 julkaisema kyberpunk-aiheinen roolipeli synkästä lähitulevaisuudesta. Suomenkielisen laitoksen julkaisi Suomessa TK-kustannus Finnish Games House (FGH) -tavaramerkin alla. Roolipelin suomensi Joona Vainio.
Cyberpunk 2020 on seuraaja vuonna 1988 ilmestyneelle Cyberpunk 2013 -roolipelille.
Vuonna 2020 julkaistiin roolipeliin perustuva videopeli Cyberpunk 2077.
Sarjaan on julkaistu myös Cyberpunk Red, joka kattaa aikajakson vuodesta 2020 vuoteen 2077.
Historia

Mike Pondsmith kehitti Cyberpunk-pelin R. Talsorian Gamesille, joka julkaisi sen vuonna 1988. Pelin inspiraation sanotaan olevan peräisin William Gibsonin kirjasta Neurovelho, mutta Pondsmith sanoo lukeneensa kirjan vasta myöhemmin. Inspiraation lähteiksi hän mainitsee Blade Runner -elokuvan ja Walter Jon Williamsin kirjan Rautahermot.
Pondsmithin mukaan suuri osa kyberpunkista on masentavaa, koska henkilöt eivät ole sankareita. Henkilöt tähtäävät pelastamaan itsensä ja ehkä maailman sivuaiheena. Cyberpunk-roolipelin ensimmäinen vuonna 1988 julkaistu versio sijoittuu vuoteen 2013 ja toinen kaksi vuotta myöhemmin julkaistu versio vuoteen 2020, joka myös nimesi pelin uudelleen. 2020-versio on pelin parhaiten tunnettu versio.
Vuonna 2005 julkaistiin Cyberpunk V3.0, joka sijoittui 2030-luvulle ja toi mukaan uusia elementtejä kuten transhumanismin ja täysvartalo kyborgit. Cyberpunk Red puolestaan sijoittuu 2040-luvulle ja sisältää seuraukset sodasta, joka tuhosi suuren osan planeetasta.
Pelimaailma

Cyberpunk 2020 -pelimaailma sijoittuu vuoden 2020 Pohjois-Amerikkaan. Peli sijoittuu usein Night Cityn kaupunkiin, joka on kuvitteellinen rannikkokaupunki Yhdysvaltain Kaliforniassa San Franciscon ja Los Angelesin välissä. Pelimaailman aikajana pohjautuu 1990-luvun alun käsitykseen tulevaisuudesta, ja eräät todellisuuden kehityssuunnat eivät siksi heijastu pelin tulevaisuusnäkymään. Näitä ovat esimerkiksi Neuvostoliiton hajoaminen, Internetin kasvu sekä GSM-matkapuhelinstandardi. Pelimaailma on voimakkaasti teknologiapainotteinen (kuten kyberneettiset jäsenet ja informaatiosodankäynti), ja vaikutteita pelimaailman tyyleihin on haettu muun muassa glam rockista. Mottona pelissä onkin: Tyyli ennen tarkoitusta, asenne ennen kaikkea.
Pelimaailma > Toimintamalli

Cyberpunk 2020 poikkeaa tavanomaisesta tasopohjaisesta roolipelistä painottamalla taitoja. Tietyt hahmotyypit käyttävät määrätyn määrän taitopisteitä sekä vaadittuihin että vapaavalintaisiin taitoihin. Taidot kehittyvät pelin edetessä taitopisteiden avulla.
Pelimaailma > Hahmotyypit

Roolipelissä on kymmenen perusluokkaa hahmoille:
Soolot ovat pelimaailman pyssysankareita toimien muun muassa palkkamurhaajina, vartijoina sekä muissa asetaitoja vaativissa tehtävissä. Luokan erikoistaito on taisteluvaisto.
Rokkarit toimivat nimensä mukaisesti esiintyvinä artisteina sekä stereotypioiden siivittämänä yleisesti myös taistelulajien armottomina taitajina. Luokan erikoistaito on karismaattinen johtajuus.
Dekkerit ovat tietokonefriikkejä taitaen ainoina koko pelimaailmassa cyberlinkin (pelimaailman Internetin) käytön. Luokan erikoistaito on cyberlinkki.
Mediat ovat uutisreporttereita, toimittajia ja muita julkisen sanan puolesta työtä tekeviä. Luokan erikoistaito on uskottavuus.
Pukumiehet ovat yritysjohtajia sekä muita johtotehtävien työntekijöitä. Luokan erikoistaito on resurssit.
Fixerit ovat katukauppaa (kuten huumeiden ja aseiden) harjoittavia, kaupunkinsa hyvin tuntevia tekijöitä. Luokan erikoistaito on katukauppa.
Kytät ovat poliiseja sekä yksityisetsiviä. Luokan erikoistaito on auktoriteetti.
Teknot ovat teknikkoja ja toimivat muun muassa (auto)mekaanikkoina sekä erilaisissa huoltoalan tehtävissä. Luokan erikoistaito on väsääminen.
Lekurit ovat lääkäreitä ja puoskareita, jotka osaavat ainoana pelimaailmassa käyttää hoitojärjestelmää, MediTekiä. Luokan erikoistaito on MediTek.
Kulkurit ovat kiertäviä moottoripyörä- ja karavaanijengejä matkaten kaupungeista toiseen joukkonsa mukana. Luokan erikoistaito on klaani.
Pelimaailma > Ominaisuudet

Pelissä ominaisuuksia on yhteensä yhdeksän ja jokainen ominaisuus saa arvon väliltä 2–10:
Äly merkitsee hahmon älykkyyttä.
Refleksit merkitsee hahmon reagointinopeutta. Refleksiominaisuus on yksi harvoista taidoista jotka voivat olla myös yli kymmenen kyberneettisten parannusten avulla.
Tekniikka merkitsee hahmon kykyä ymmärtää teknisistä laitteista.
Cool määrittää hahmon kylmähermoisuuden. Ominaisuus on hyödyllisin taisteluissa paljon aikaa viettäville hahmoille.
Ulkonäkö merkitsee hahmon ulkoista kauneutta.
Liikkumanopeus merkitsee hahmon nopeutta.
Keho merkitsee hahmon rotevuutta ja kestävyyttä.
Empatia merkitsee hahmon kykyä asettautua toisen ihmisen rooliin. Kyberneettiset laajennukset laskevat empatiaa.
Näiden lisäksi pelissä luetellaan ominaisuuksiksi juoksu, hyppy ja nosto ja nämä ominaisuudet määritellään yllä lueteltujen ominaisuuksien pohjalta.
Pelimaailma > Taidot

Koska peli pääpiirteisesti painottuu taitoihin, on taitoja luotu useita. Jokainen taito sijoittuu yhteen yhdeksästä ominaisuudesta, ja taito voi sisältää arvon väliltä ei mitään tai 1–10. Taito saattaa olla hyvin rajattu (kuten uimataito) tai hieman laajempi (kuten tykistöaseet).
Night City

Night City on stereotyyppinen tulevaisuuden kaupunki korostettuine luokkaeroineen ja ongelmineen. Night Cityn periaatteellinen valta on kaupungin hallituksella ja poliisivoimilla, mutta todellisuudessa valta on enemmän suuryrityksillä sekä rikollisliigoilla.
Night City > Asuinalueet

Night Cityn kaupungissa asuinalueet ryhmittyvät neljään eri tasoon, tasot ovat:
Sotatoimialue, purkutuomion saanut mutta sotaisan tilanteen takia sellaiseksi jätetty alue kaupungin laidalla. Ainoa alue jossa Night Cityn poliisit eivät partioi ja TraumaTeam laskuttaa ylimääräistä mikäli joutuu noutamaan täältä sairaanhoitoa vaativan asiakkaansa.
Keskiluokan alue, pääosiltaan nykyisen kaupunkimallin lähiö. Hieman tavallista alttiimpi alue rikoksille mutta muuten asumiskelpoinen alue. Keskiluokan alue kuuluu jo poliisien valvonnan piiriin vaikka täällä rikoksiin puuttumisen kynnys on yhä korkeampi kuin muilla alueilla
Yhtiöalue, massiivisten toimistorakennelmien, ostoskeskusten ja muiden liikennerakennusten alue. Ensimmäinen alue jossa poliisien lisäksi partioivat myös yksityiset turvallisuusalan yritykset suojaten valvonnan piiriin kuuluvia kohteita. Alueella on myös paikka paikoin kulunvalvontaa.
Johtoporras, yritysjohtajien ja muiden rikkaiden asuinalue. Omakotitalot eivät ole harvinainen näky, ja aluetta turvaavat useat turvallisuusalan yritykset kaupungin poliisin lisäksi.
Night City > Kaupungissa vaikuttavat suuryritykset > TraumaTeam

Night Cityn kaupunki ei tarjoa terveydenhuoltopalveluita, ja TraumaTeam toimiikin kaupungissa ainoana merkittävänä yrityksenä tämän perustarpeen tyydyttämiseksi. TraumaTeam tarjoaa palveluitaan vain jäsenille, ja palvelutarjontaan kuuluu muun muassa automaattisesti asiakkaan tilaa tarkkailevat ja tarvittaessa noutopalvelun hälyttävät älykortit, noutopalvelu raskaasti aseistetulla, jopa 600 kilometriä tunnissa kulkevalla AV-4-lentokalustolla (myös sotatoimialueelta), paikan päällä tapahtuvat, äkillistä hoitoa vaativat toimenpiteet sekä huippukirurgit laidasta laitaan, jotka ovat käytettävissä 24 tuntia vuorokaudessa.
Tämän lisäksi TraumaTeam toteuttaa kyberneettisten laajennusten lisäämistä ja poistamista sekä hoitaa kyberpsykoosin (psykoosi, joka aiheutuu kun liian monta kyberneettistä laajennusta asennetaan ihmiseen) saaneita asiakkaita.
Night City > Kaupungissa vaikuttavat suuryritykset > Muut suuryritykset

Arasaka, japanilainen suuryritys jonka tuotteina ovat lähinnä aseet ja viihde-elektroniikka.
Biotechnica, suuryritys joka tuottaa lääkkeitä ja taisteluhuumeita.
Merrill, Asukaga & Finch, sijoitus- ja rahastoyritys.
Microtech, viihde-, taistelu- ja hyötyelektroniikan tuottaja.
Militech, Amerikan suurin asevalmistaja.
Petrochem, yksi harvoista polttoaineiden sekä lannoitteiden valmistajista.
Suomalaiset käännösjulkaisut

Cyberpunk 2020 roolipeli, Peruspaketti pelinjohtajalle ja pelaajille, Finnish Game House, 1991
Datasuoja, Värillinen suoja pelinjohtajan ja pelaajien välille, Finnish Game House, 1991
Faxarit : seikkailua, sattumia ja siivuja Cyberpunk 2020 universumista, Lyhyt seikkailu, Finnish Game House, 1991
Jotain Pimeästä, Lähdeteos Cyberpunk maailmaan ja Night Cityyn, Finnish Game House - FGH 201, 1991, ISBN 951-96304-0-6
Rautahermot, Lähdeteos Walter John Williamsin samannimiseen Cyberpunk romaaniin, Finnish Game House - FGH 203, 1992, ISBN 951-96304-6-5
Kun Painovoima Pettää, Lähdeteos George Alec Effingerin samannimiseen Cyberpunk romaaniin, Finnish Game House - FGH 204, 1993, ISBN 951-96304-9-X
Kromikirja, Varustelähdeteos, Finnish Game House - FGH 205, 1993, ISBN 951-582-002-2
Liisa Peililasimaassa, Paranoia/Cyberpunk crossover-seikkailu, jossa Cyberpunk 2020 yhteensopivat säännöt, Finnish Game House, 1993 (Ei virallinen Cyberpunk 2020 -teos, julkaisu kuuluu Paranoia-pelin lisämateriaaleihin)