stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Halikko
Hallinto > Kunnanvaltuusto

Halikon kunnanvaltuustossa oli 35 paikkaa, joista viimeinen valtuusto jakautui seuraavasti:
Keskusta 10 paikkaa
SDP 9 paikkaa
Kokoomus 9 paikkaa
Halikon Puolesta valtuustoryhmä 3 paikkaa
Vihreät 2 paikkaa
SKL 1 paikka
Vasemmistoliitto 1 paikka
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa
| vaalit | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | äänestys- aktiivisuus |
| vaalit | Kesk. | SDP | Kok. | SKDL Vas. | SKL KD | Vihr. | Pro Halikko | Muut | äänestys- aktiivisuus |
| 1976 | 9 | 8 | 6 | 3 | 0 | – | – | 1a | 79,9 % |
| 1980 | 9 | 9 | 7 | 2 | 0 | – | – | 0 | 81,0 % |
| 1984 | 11 | 9 | 7 | 2 | 1 | – | – | 5b | 79,3 % |
| 1988 | 9 | 10 | 8 | 1 | 1 | – | – | 1a, 5b | 76,7 % |
| 1992 | 9 | 10 | 6 | 1 | 1 | 3 | – | 5b | 75,3 % |
| 1996 | 9 | 8 | 8 | 1 | 1 | 2 | 5 | 1c | 66,2 % |
| 2000 | 9 | 8 | 10 | 1 | 1 | 1 | 5 | 0 | 60,9 % |
| 2004 | 10 | 9 | 9 | 1 | 1 | 2 | 3 | 0 | 61,0 % |
a Liberaalinen kansanpuolue b Suomen Maaseudun Puolue c Vapaan Suomen Liitto
Lähteet: Tilastokeskus
Hallinto > Lautakunnat

Halikon kunnalla oli viisi lautakuntaa.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sivistyslautakunta  Sosiaalilautakunta  Tarkastuslautakunta |   |  Tekninen lautakunta  Ympäristö- ja rakennuslautakunta |
Hallinto > Ystävyyskunnat

Halikolla oli viisi ystävyyskuntaa.
Kramfors, Ruotsi
Levanger, Norja
Varde, Tanska
Emmaste, Viro
Gárdony, Unkari
Talous

Halikossa oli vuonna 2003 tarjolla 2 722 työpaikkaa. Paikkojen määrä on hieman kasvanut, ja työttömyysaste kunnassa on 6,7 prosenttia (2006). Vähäinen paikkojen määrä suhteutettuna asukaslukuun selittyy sillä, että valtaosa kunnan asukkaista käy töissä naapurikunnissa, pääasiassa Salossa. Kunnan talous on ollut alijäämäinen jo useita vuosia peräkkäin, pääasiassa valtavien investointien takia. Halikko yhdistyi kahdeksan muun kunnan kanssa uudeksi Salon kaupungiksi vuonna 2009, vaikka kunta ilmoitti talouden kohentuneen ja olevan tasapainossa.
Valtavat investoinnit ovat osa Halikon viisivuotissuunnitelmaa, jossa saneerataan ja laajennetaan Halikon peruspalveluja ja sen vaatimia tiloja, kuten vanhustenhoidon, terveyspalveluiden ja koulujen osalla. Suurista menoista huolimatta kunnan veroprosentti on valtakunnan keskitasoa 18,5 prosenttia.
Halikon nopean teollistumisen huomaa muun muassa siitä, että vielä kirkonkylässä harjoitetaan maanviljelyä. Hyvien liikenneyhteyksien ansiosta Halikko ei ole joutunut kehittämään teollisuusalueita. E18-moottoritie ja Salon läheisyys ovat helpottaneet kuntalaisten työskentelyä muilla paikkakunnilla. Kunnan teollisuus keskittyy 110-tien varrelle Hirvikallioon niin sanotulle Riikin teollisuusalueelle ja Iilikenmäen reunalle. Teollisuusalueen suurin työllistäjä on HalikkoWorks (ent. Rautaruukin tehdas).
Kulttuuri

Halikon nimikkolajit ovat vimpa, neitoperhonen, ukonsieni, pähkinähakki, rusakko ja vaakunassakin kuvattu tammi. Halikkolainen perinneruoka on "uunsallatti" eli sianliha-perunaviipalelaatikko, jossa voidaan käyttää myös silakkaa. Se äänestettiin 1980-luvulla Halikon pitäjäruoaksi. Halikon oma murre on katoamassa. Se kuuluu lounaismurteisiin.
Kansanrunosta Elinan surma on versio joka sijoittuu Halikon seudulle. Paikallisen version mukaan Klaus Lydekenpoika Djäkn poltti vaimonsa ja lapsensa. Hänen tyttärensä Cecilia oli naimisissa Henrik Olavinpoika Hornin kanssa, ja isänsä syntien sovitukseksi Cecilia sai Henrikin rakentamaan Halikon, Perttelin ja Salon kirkot. Myöhemmin tarina on saanut toisen version, jossa Uskelan Kärkän tilan herra "Huurni", joka joutui syntiensä vuoksi rakentamaan nämä kolme kirkkoa ja konttaamaan niiden välin. Tarinan mukaan hän kuitenkin menehtyi matkalla.
Halikkolaisessa kansanperinteessä tunnetaan tarina Vellon kartanosta, joka sijaitsi Kumiossa. Vellon kartanonherra oli erittäin rikas ja eräänä päivänä hän ylpeyksissään heitti sormuksen Halikon sillalta jokeen todeten, että yhtä todennäköisesti sormus enää löytyy kuin hän menettäisiä omaisuutensa. Pian kalastaja onki hauen, jonka sisällä oli kyseinen sormus, eikä mennyt kauaa kun kartano paloi ja isäntä köyhtyi. Vellon kartanon olemassaolosta ei ole todisteita.
Halikosta on olemassa sanonta: "Halikon kautta Ruotsiin", jonka arvellaan perustuvan talonpoikaispurjehdukseen, joka suuntautui Halikonlahdelta Tukholmaan jo keskiajalla. Lisäksi lahden rannoilla sijainneilla kartanoilla ja rälssitiloilla oli omia laivoja ja verovapaus Tukholman satamassa. Isoviha katkaisi purjehduksen ja 1800-luvun kehitys päätti sen kokonaan. Toinen paikallinen sanonta kuuluu: "Myöhäss on niinku Ankelniemen posti". Sanonta viittaa pitäjän postijärjestelyihin. Alueen posteljoonilla oli nimittäin tapana aloittaa päivä jakamalla eilisen posti.
Tunnettuja halikkolaisia

| --- | --- |
 Kalle Aalto, kansanedustaja  Matti Aho, jääkiekkoilija  Anita Aittala, pika- ja keskimatkojen juoksija  Gustaf Mauritz Armfelt, diplomaatti  Samuel Gustaf Bergh, runoilija  Kauko Breilin, yritysjohtaja ja teollisuusneuvos  Johan Fredrik Carpelan, Oulun läänin maaherra  Matti Eloranta, vuorineuvos  Pertti Hemmilä, kansanedustaja  Arvid Horn, Ruotsin kansliapresidentti 1720–1738  Arvo Järvinen, kauppaneuvos  Timo Järvilahti, kansanedustaja  Henrik Klaunpoika Horn, Liivinmaan käskynhaltija  Onni Koski, valtiovarainministeri  Saija-Reetta Kotirinta, näyttelijä ja laulaja :  H. Olavi Laakso, yritysjohtaja, teollisuusneuvos, Kirjolan päätilan omistaja  Nikolai Lehto, kuvataiteilija  David Lund, Porvoon piispa  Juha Majanen, valtiosihteeri  Mauri Myllymäki, urheiluselostaja  Kaarlo Vilho Piintilä, kunnallisneuvos, moninkertainen valtiopäivämies  Gustaf Renvall, pappi ja kielentutkija  Urpo Rinne (1911–2000), maanviljelysneuvos, Salon Sokeritehtaan toimitusjohtaja  Abraham Thauvonius, Viipurin piispa  Adrian Thomander, arkkitehti  Björn Wahlroos, yritysjohtaja, Joensuun kartanon omistaja
Hollywood Pictures

Hollywood Pictures oli yhdysvaltalainen elokuvastudio, joka toimi vuosina 1989–2007. Se kuului The Walt Disney Companylle.
Absoluuttinen aika ja avaruus
Suppean suhteellisuusteorian vaikutus

Avaruus ja aika käsitettiin toisistaan erillisiksi, kunnes suhteellisuusteoria (suppea suhteellisuusteoria 1905, yleinen suhteellisuusteoria 1915) saavutti hyväksynnän. Suhteellisuusteoria yhdistää ne toisiinsa ja esittää molempien riippuvan havaitsijan liike­tilasta. Einsteinin suppea suhteellisuus­teoria korvasi absoluuttiset, toisistaan erilliset ajan ja avaruuden aika-avaruudella, jonka taas myöhemmin yleinen suhteellisuusteoria korvasi dynaamisesti kaareutuvalla aika-avaruudella.
Suhteellisuus­teorian mukaan ei ole olemassa absoluuttista aikaa, koska saman­aikaisuutta ei voida määritellä absoluuttisesti. Absoluuttinen saman­aikaisuus edellyttää, että kahdesta avaruuden eri kohdissa sattuvasta tapahtumasta voisivat kaikki mahdolliset havaitsijat yhtä­pitävästi todeta, ovatko ne saman­aikaisia vai eivätkö. Suhteellisuus­teoria kuitenkin olettaa, että valonnopeus on suurin mahdollinen nopeus, jolla informaatio voi siirtyä paikasta toiseen, mistä seuraa muun muassa, että saman­aikaisuus eri paikoissa aina riippuu havaitsijasta.
Einsteinin myöhemmät näkemykset

Eräissä myöhemmissä artikkeleissaan (erityisesti vuosina 1920 ja 1924) Einstein antoi eetterille uuden määritelmän samastamalla sen "avaruuden ominaisuuksien" kanssa, ja tätä eetteriä voidaan hänen mukaansa sanoa absoluuttisesti niin kauan kuin aine ei vaikuta sen tilaan. Täten hän väitti, että Newtonin absoluuttinen avaruus voidaan katsoa "absoluuttiseksi eetteriksi", ja että myös suppean suhteellisuus­teorian neli­ulotteinen aika-avaruus on eräänlainen "absoluuttinen eetteri", koska senkään tilaan ei aine vaikuta. Sen sijaan hän sanoi, että yleisessä suhteellisuus­teoriassa "eetteri" ei enää ole absoluuttinen, koska gravitaatiokenttä ja sen mukaisesti aika-avaruuden rakenne riippuu aineen läsnäolosta. On kuitenkin todettava, että tiede­yhteisö ei hyväksynyt tätä Einsteinin termino­logiaa, jossa "eetterillä" tarkoitettiin avaruuden ominaisuuksia.
1920: Eetterin kiistäminen merkitsee lopulta otaksumaa, että tyhjällä avaruudella ei ole minkäänlaisia fysikaalisia ominaisuuksia. Mekaniikan perus­tosi­asiat eivät ole sopu­soinnussa tämän näkemyksen kanssa. Sillä tyhjiössä olevien kappaleiden muodostaman syteemin käyttäytyminen ei riipu ainoastaan niiden keskinäisistä etäisyyksistä ja suhteellisista nopeuksista, vaan myös koko systeemin pyörimis­liikkeestä, mitä fysikaalisesti voidaan pitää ominaisuutena, joka ei kuulu systeemille itselleen. Newton objektivoi avaruuden voidakseen tarkastella systeemin pyörimistä ainakin muodollisesti jonakin todellisena. Koska hän rinnastaa absoluuttisen avaruutensa todellisten kappaleiden kanssa, pyöriminen absoluuttisen avaruuden suhteen on hänelle jotakin todellista. Newton olisi yhtä hyvin voinut kutsua absoluuttista avaruuttaan eetteriksi; oleellista on vain, että havaittavien kappaleiden lisäksi jokin muukin, mitä ei voida havaita, on katsottava yhtä todelliseksi, jotta kiihtyvyyttä ja pyörimistä voidaan pitää jonakin todellisena.


1924: Koska ei enää ollut mahdollista puhua absoluuttisessa mielessä samanaikaisista tiloista eetterin eri paikoissa, eetteri tuli tavallaan neli­ulotteiseksi, koska ei ole objektiivista tapaa saattaa sen tiloja pelkästään ajalliseen järjestykseen. Myös suppean suhteellisuus­teorian mukaan eetteri oli absoluuttinen, sillä sen vaikutusta inertiaan ja valon etenemiseen pidettiin itsessään riippumattomana fysikaalisista tekijöistä... Suhteellisuus­teoria ratkaisi tämän ongelman selittämällä sähköisesti neutraalin massapisteen liikkuvan geo­deettisen viivan lain avulla, jolloin inertiasta ja gravitaatiosta johtuvia ilmiöitä ei voida erottaa toisistaan. Näin tehdessään se antoi eetterille ominaisuuksia, jotka vaihtelevat pisteestä toiseen ja joiden avulla aineellisten pisteiden metriset ja dynaamiset ominaisuudet on määriteltävä, ja ne vuorostaan riippuvat fysikaalisista tekijöistä, nimittäin massan/energian jakaumasta. Näin ollen yleisen suhteellisuus­teorian eetteri eroaa sekä klassisen mekaniikan että suppean suhteellisuus­teorian mukaisesta siinä, että se ei ole "absoluuttinen" vaan sen paikallisesti vaihtelevat ominaisuudet riippuvat punnittavasta aineesta.
Käännös suomeksi
Jussi Ala-Kuha

Jussi Aaro Ala-Kuha (1. heinäkuuta 1952 Kuortane – 12. maaliskuuta 2007) oli suomalainen soitinrakentaja, säveltäjä, sanoittaja ja sovittaja, joka vaikutti kanteleenrakentajien kouluttajina Kaustisella. Ala-Kuha vaikutti myös Bill Hota & Pulvers -yhtyeessä.
Teokset

Suomalainen kitarakirja. Jussi Ala-Kuha - Riku Himanen - Markku Koivuniemi. Alfamer 2009. ISBN 9789524720540.
Kanteleenrakennusopas. Ala-Kuha, Jussi. Kansanmusiikki-instituutin julkaisuja 1981. ISBN 9519541039.
Aiheesta muualla

Jussi Ala-Kuhan sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Jussi Ala-Kuhan sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Jussi Ala-Kuhan sovitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Hank Williams

| Hank Williams |
| --- | --- |
 Williams vuonna 1951
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. syyskuuta 1923
Kuollut: 1. tammikuuta 1953 (29 vuotta)
Ammatti:  muusikko, laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Hank Williams, Luke The Drifter, Lovesick Blues Boy, The Hillbilly Shakespeare
Aktiivisena:  1937–1952
Tyylilajit:  kantri, western, gospel, blues, honky-tonk, folk
Soittimet:  laulu, kitara, viulu, piano
Levy-yhtiöt:  Sterling Records, MGA
Aiheesta muualla
www.hankwilliams.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Hiram ”Hank” King Williams (17. syyskuuta 1923 – 1. tammikuuta 1953) oli yhdysvaltalainen country-muusikko. Hän on säveltänyt ja esittänyt kymmeniä tyylin klassikoita, jotka ovat levinneet muuallekin, muun muassa rock and rollin suuntaan. Hänen kappaleisiinsa kuuluvat muun muassa ”Jambalaya”, ”Your Cheatin’ Heart”, ”Hey Good Looking”, ”I Can’t Help It”, ”Lovesick Blues” ja ”I’m So Lonesome I Could Cry”. Hank Williamsin tyyliä kuvataan usein nimellä honky-tonk, ja se nousi ensimmäiseen kukoistuskauteensa juuri Williamsin ja aikalaisten myötä 1930-luvulla ja 1940-luvun alussa. Rockabillyn ja Nashville-tyylin jälkeen honky tonkin – ja samalla Hank Williamsin vanhojen levyjen – arvostus kasvoi uudelleen 1980-luvulta alkaen.
Williamsilla oli selkärangassa synnynnäinen kivulias epämuodostuma spina bifida occulta, jonka sanotaan vaikuttaneen hänen myöhempään alkoholinkäyttöönsä.lähde?
Williams aloitti uransa likimain lapsitähtenä 1937. Hän soitti kitaraa koulun jälkeen jalkakäytävällä WSFA-radion studion edessä, ja hänet huomattiin ja kutsuttiin toisinaan soittamaan suorassa radiolähetyksessä. Radiomenestyksensä turvin hän perusti oman yhtyeen ja lopetti koulun 1939. Hankin äiti toimi aluksi yhtyeen managerina. Sodan aikana yhtyeen jäsenet liittyivät armeijaan, ja Hankin alkoholismi otti ylivallan.lähde?
Laulajalahjakkuus Williams kuoli alkoholin ja huumeiden yhteisvaikutukseen uudenvuodenpäivänä 1953. Hänen piti soittaa Cantonissa Ohiossa, mutta huonon sään vuoksi hän ei voinut lentää, joten hän palkkasi autonkuljettajan ja lähti hotellilta Knoxvillestä Tennesseestä. Williams otti mukaansa B12-vitamiinia ja morfiinia. Auto oli Cadillac. Lopulta hän huomasi, että hän oli unohtanut ottaa viskiä mukaansa. Takapenkillä oli kuitenkin oluttölkkejä. Kun kuljettaja pysähtyi bensa-asemalla, hän tankattuaan huomasi, että Williams oli kuollut. Hän oli kuollessaan vain 29-vuotias. Williams haudattiin Montgomeryyn, mistä hänen uransa alkoikin.lähde?
Hank Williams on kaikkien aikojen arvostetuimpia countrymusiikin tekijöitä.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hank Williams Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  Grammy Awards  MusicBrainz 2 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Rushton Moreve

Rushton Moreve (6. marraskuuta 1948 Los Angeles, Kalifornia - 1. heinäkuuta 1981 Los Angeles, Kalifornia), syntymänimeltään John Russell Morgan, oli yhdysvaltalainen muusikko ja Steppenwolf-yhtyeen alkuperäinen basisti. Moreve soitti yhtyeen kahdella ensimmäisellä albumilla, ja hän on säveltänyt yhtyeen hitin "Magic Carpet Ride". Moreve erosi vuonna 1969 kesken kiertueen. Tiettävästi Moreve ei uskaltanut palata Kaliforniaan maanjäristyksen pelon vuoksi. Rushton Moreve sai surmansa moottoripyöräonnettomuudessa vuonna 1981.
Kristillinen sisustus

Kristillinen sisustus on sisustustyyli ja tapa ilmentää kristinuskoa ja arvoja kodin sisustuksessa. Kristillisellä sisustuksella voi olla myös esteettisiä ja hengellisesti inspiroiva tarkoituksia. Kristillinen sisustus vaihtelee paitsi elementtien välillä, myös henkilökohtaisten arvojen ja tyylin mukaan.  Kotien kristillinen sisustaminen on saanut alkunsa 1800- ja 1900-luvuilla.
Kristilliset sisustustuotteet

Ristit ja krusifiksit: risti on kristinuskon keskeisin symboli, ja sitä käytetään usein seinäkoristeena. Ristejä valmistetaan eri materiaaleista, kuten puusta, metallista ja hartsista.
Raamatunjakeet ja seinätaide: raamatunjakeet ja hengelliset lainaukset ovat suosittuja seinäkoristeita, jotka voivat olla esimerkiksi painettuja julisteita tai kangasjulisteita.
Kristilliset taulut ja julisteet: kristilliset taulut ja julisteet, jotka esittävät hengellisiä aiheita, ovat yleisiä sisustuselementtejä.
Pöytäristit ja muut koriste-esineet: pienet pöytäristit ovat yleisiä koriste-esineitä, jotka voidaan sijoittaa esimerkiksi kirjahyllyyn tai eteiseen. Muita koriste-esineitä ovat esimerkiksi kynttilät.
Historia

Protestanttiset perheet määrittelivät kodin uskonnonharjoittamisen paikaksi 1800-luvulla ja samalla myös sisustukseen ryhdyttiin kiinnittämään huomiota. Kristillisiä sisustuselementtejä olivat erityisesti Raamatut ja kirjaillut raamatunkuvat. 1820-luvulla myös erilaisten tavaroiden määrä kasvoi ja sisustuksesta tuli myös keskiluokan asia. Samoihin aikoihin syntyi neuvoa-antavaa kirjallisuutta. Protestanttisten kotien ja tavaroiden yleistyminen synnyttivät kulttuurin, jossa arvostettiin kristinuskon esittämistä kodeissa.
1800-luvun puolivälissä kodeissa yleistyivät muiden muassa litografiat kirkoista, rukoilevista lapsista ja Raamattua lukevista perheistä, dagerrotypiat ja albumikuvat, jotka esittivät perheitä Raamattujen kanssa sekä urut. Käsityönä tehtiin myös seinäristejä ja kirjanmerkkejä, joissa oli Raamatun sitaatteja. Kirjoissa kuten The American Woman’s Home (1869) opastettiin kristillisten kotien sisustamiseen.
Katoliset omaksuivat protestanttisen sisustamisen 1870–1890-luvuilla. Katoliselle sisustustyylille oli ominaista olohuoneiden ja makuuhuoneiden sisustaminen. Katoliset sisustivat muun muassa litografioilla Jeesuksen pyhästä sydämestä ja autuaasta neitsyestä sekä kirkkomaalauksilla. Monilla katolisilla oli myös paavin ja paikallisten pappien kuvia, siunattuja kynttilöitä, krusifikseja ja pyhimyspatsaita. Varakkaimmat katolilaiset rakensivat myös kotikappeleita ja tilasivat öljyvärimaalauksia. Kotikatolisuudessa ryhdyttiin korostamaan kodin keskeistä asemaa katolisen elämän ylläpitämisessä.
Veikkausliigan kausi 2011

| Veikkausliigan kausi 2011 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  12
Ajankohta:  6. toukokuuta 2011 – 22. lokakuuta 2011
Mestari:  Helsingin Jalkapalloklubi
Toinen sija:  FC Inter
Kolmas sija:  JJK
Pudonneet joukkueet:  Rovaniemen Palloseura
Ottelut:  198
Maalit:  599 (3,03 per ottelu)
Paras maalintekijä:  Timo Furuholm (22 maalia)
Paras pelaaja:  Timo Furuholm
Yleisökeskiarvo:  2 160
Alempi sarjataso:  Ykkösen kausi 2011
  ← 2010 :  2012 → 
Veikkausliigan kausi 2011 oli Suomen jalkapallon pääsarjan Veikkausliigan 22. kausi. Hallitsevana mestarina kauteen lähti Helsingin Jalkapalloklubi. Edellisellä kaudella Ykköseen putosi FC Lahti ja tilalle nousi Rovaniemen Palloseura.
Kausi oli alun perin tarkoitus pelata 14 joukkueen kaksinkertaisena sarjana ja sen oli määrä alkaa 28. huhtikuuta 2011 ja päättyä 22. lokakuuta 2011. Kauden alkua päätettiin kuitenkin siirtää toukokuun alkuun, koska liigan joukkuemäärän lopulliset ratkaisut venyivät keväällä 2011 myöhään. Tampere United suljettiin liigasta ja AC Oulun liigalisenssihakemus hylättiin. AC Oulu ei saanut valitustenkaan jälkeen liigalisenssiä. Kausi alkoi lopulta 6. toukokuuta ja se päätettiin pelata 12 joukkueen kolminkertaisena sarjana. Kolmannella kierroksella edelliskauden kuusi parasta joukkuetta saivat kuusi kotiottelua ja muut viisi kotiottelua.
Kaudeksi 2012 Veikkausliigan joukkuemäärän oli tarkoitus vähentyä muutenkin kahteentoista, joten 14 joukkueella pelattaessa sarjan kaksi viimeistä olisi pudonnut suoraan ja 12. sijoittunut olisi karsinut Ykkösen voittajan kanssa. Vähän ennen kauden alkua tapahtunut sarjajärjestelmämuutos kuitenkin aiheutti sen, että sarjan viimeiseksi jäänyt putosi suoraan Ykköseen kaudelle 2012 eikä yksikään joukkue karsinut liigapaikasta.
Joukkueet kaudella 2011

FC Honka
| Joukkue | Kaupunki | Kotikenttä | Perustettu | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| FC Honka | Espoo | Tapiolan urheilupuisto | 1975 |  Mika Lehkosuo |
| FC Inter | Turku | Veritas-stadion | 1990 |  Job Dragtsma |
| FF Jaro | Pietarsaari | Pietarsaaren keskuskenttä | 1965 |  Alexei Eremenko |
| Haka | Valkeakoski | Tehtaan kenttä | 1934 |  Sami Ristilä |
| HJK | Helsinki | Sonera Stadium | 1907 |  Antti Muurinen |
| IFK Mariehamn | Maarianhamina | Wiklöf Holding Arena | 1919 |  Pekka Lyyski |
| JJK | Jyväskylä | Harjun stadion | 1992 |  Kari Martonen |
| KuPS | Kuopio | Kuopion keskuskenttä | 1923 |  Esa Pekonen |
| MYPA | Kouvola | Saviniemi | 1947 |  Toni Korkeakunnas |
| RoPS | Rovaniemi | Rovaniemen keskuskenttä | 1950 |  John Allen |
| TPS | Turku | Veritas-stadion | 1922 |  Marko Rajamäki |
| VPS | Vaasa | Hietalahden jalkapallostadion | 1924 |  Tommi Pikkarainen |
Sarjataulukko

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | HJK | 33 | 26 | 3 | 4 | 86 | 23 | +63 | 81  |
| 2 | FC Inter | 33 | 16 | 9 | 8 | 70 | 44 | +26 | 57  |
| 3 | JJK | 33 | 14 | 12 | 7 | 60 | 48 | +12 | 54  |
| 4 | FC Honka | 33 | 13 | 14 | 6 | 57 | 40 | +17 | 53  |
| 5 | TPS | 33 | 13 | 11 | 9 | 48 | 44 | +4 | 50  |
| 6 | KuPS | 33 | 10 | 10 | 13 | 44 | 55 | −11 | 40  |
| 7 | IFK Mariehamn | 33 | 10 | 8 | 15 | 39 | 47 | −8 | 38  |
| 8 | MYPA | 33 | 11 | 5 | 17 | 39 | 52 | −13 | 38  |
| 9 | VPS | 33 | 8 | 13 | 12 | 32 | 44 | −12 | 37  |
| 10 | Haka | 33 | 10 | 7 | 16 | 36 | 60 | −24 | 37  |
| 11 | FF Jaro | 33 | 7 | 10 | 16 | 49 | 64 | −15 | 31  |
| 12 | RoPS | 33 | 5 | 8 | 20 | 39 | 78 | −39 | 23  |
| --- | --- |
    : Mestari. Joukkue pääsee 2012–2013 Mestarien liigan 2. karsintakierrokselle.
    : Hopea. Joukkue pääsee 2012–2013 Eurooppa-liigan 2. karsintakierrokselle.
    : Pronssi. Joukkue pääsee 2012–2013 Eurooppa-liigan 1. karsintakierrokselle.
    : Joukkue putoaa Ykköseen.
Sarjataulukko > Ottelut

| Kotij>  \ Vierasj.  | Kotij>  \ Vierasj.  | HJK   | Inter   | JJK   | Honka   | TPS   | KuPS   | IFKM   | MyPa   | VPS   | Haka   | Jaro   | RoPS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin Jalkapalloklubi | HJK   | ● | 1–0 4–2 | 6–2 0–0 | 2–1 | 6–0 | 4–1 1–0 | 1–0 | 4–1 | 3–0 2–0 | 5–2 | 1–0 6–0 | 5–1 5–0  |
| FC Inter | Inter | 1–1 | ● | 2–0 2–1 | 4–0 2–2 | 0–0 | 4–4 | 2–0 2–0 | 1–1 5–2 | 3–1 | 6–1 1–1 | 2–0 | 3–0 6–2  |
| JJK Jyväskylä | JJK   | 0–2 | 1–0 | ● | 2–2 | 1–1 | 2–0 1–2 | 2–1 2–0 | 1–0 4–0 | 2–0 1–2 | 4–2 2–1 | 3–3 | 3–0  |
| FC Honka | Honka | 0–2 1–1 | 2–3 | 0–0 2–2 | ● | 1–2 1–1 | 3–1 | 2–0 | 1–1 2–0 | 1–1 | 1–1 | 4–1 1–1 | 1–0 5–2  |
| Turun Palloseura | TPS   | 2–0 2–1 | 2–1 1–1 | 2–3 2–2 | 2–4 | ● | 5–0 | 2–0 | 2–1 1–1 | 1–1 | 2–0 1–2 | 1–3 2–1 | 2–1  |
| Kuopion Palloseura | KuPS  | 2–4 | 0–1 2–1 | 4–4 | 0–2 1–4 | 1–1 2–0 | ● | 2–1 2–1 | 2–0 2–0 | 2–1 4–2 | 1–2 | 1–1 | 1–0  |
| IFK Mariehamn | IFKM  | 2–0 0–2 | 1–0 | 2–2 | 1–0 1–1 | 0–1 0–3 | 2–2 | ● | 1–1 | 0–1 | 2–1 | 3–1 5–2 | 3–3 5–2  |
| Myllykosken Pallo -47 | MyPa  | 0–2 0–1 | 2–3 | 2–1 | 0–1 | 0–0 | 1–0 | 0–2 0–1 | ● | 1–0 2–3 | 3–0 2–0 | 2–1 | 0–4 2–0  |
| Vaasan Palloseura | VPS   | 0–2 | 3–3 0–0 | 1–1 | 1–1 0–1 | 2–1 3–2 | 1–1 | 1–0 1–1 | 1–2 | ● | 1–1 1–2 | 0–0 | 2–1  |
| FC Haka | Haka  | 0–5 1–3 | 2–0 | 0–2 | 2–2 0–4 | 0–1 | 1–0 2–1 | 0–2 1–1 | 1–2 | 0–0 | ● | 3–1 | 2–0 0–1  |
| FF Jaro | Jaro  | 1–0 | 1–3 3–2 | 1–1 2–3 | 2–2 | 1–1 | 1–1 1–1 | 4–0 | 1–5 2–4 | 2–0 0–1 | 1–2 1–1 | ● | 8–2  |
| Rovaniemen Palloseura | RoPS  | 1–4 | 3–4 | 1–2 3–3 | 1–2 | 1–1 3–1 | 0–0 1–1 | 1–1 | 2–1 | 1–1 0–0 | 1–2 | 1–0 0–2 | ●  |
Sarjataulukko > Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| HJK | 17 | 61 377 | 3610 |
| TPS | 17 | 61 129 | 3595 |
| JJK | 16 | 56 197 | 3512 |
| Inter | 17 | 37 815 | 2224 |
| VPS | 16 | 33 791 | 2111 |
| KuPS | 17 | 34 595 | 2035 |
| Honka | 17 | 33 466 | 1968 |
| Jaro | 17 | 25 034 | 1472 |
| MIFK | 16 | 22 662 | 1416 |
| RoPS | 16 | 22 586 | 1411 |
| Haka | 16 | 21 136 | 1321 |
| MYPA | 16 | 17 958 | 1122 |
| Yhteensä | 198 | 427746 | 2160 |
Parhaat maalintekijät

| Sijoitus | Pelaaja | Maa | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Timo Furuholm |  | FC Inter | 22 |
| 2. | Tamás Gruborovics |   | JJK | 16 |
| – | Mika Ojala |  | FC Inter | 16 |
| – | Akseli Pelvas |  | HJK | 16 |
| 5. | Henri Lehtonen |  | FC Inter | 15 |
| – | Berat Sadik |  | HJK | 15 |
| – | Demba Savage |  | FC Honka | 15 |
| 8. | Babatunde Wusu |  | JJK | 14 |
| 9. | Papa Niang |  | FF Jaro | 11 |
| – | Teemu Pukki |  | HJK | 11 |
| – | Ilja Venäläinen |  | KuPS | 11 |
| – | Mika Ääritalo |  | TPS | 11 |
| 13. | Jose Manuel Rivera |  | RoPS | 10 |
| 14. | Dudu |  | FC Honka | 9 |
| – | Irakli Sirbiladze |  | FF Jaro | 9 |
| – | Olajide Williams |  | KuPS | 9 |