stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Agnès Varda
Ura > Hiljainen kausi

Vardan puoliso Jacques Demy teki vuonna 1967 sopimuksen Columbia Picturesin kanssa. He asuivat seuraavat kolme vuotta Kaliforniassa. Vardakin yritti päästä sopimukseen jonkin ison elokuvayhtiön kanssa, mutta tällaista sopimusta ei ikinä syntynyt. Varda kuvasi kuitenkin Yhdysvalloissa muutamia elokuvia. Oncle Yanco oli Vardan kunnianosoitus sedälleen. Loin du Vietnam ja Black Panthers olivat puolestaan poliittisia elokuvia. Ensinmainittu kritisoi Yhdysvaltain läsnänoloa Vietnamissa, ja jälkimmäinen esitti myötämielisesti Mustien panttereiden aktivisteja. Vuonna 1969 valmistunut Lions Love oli puolestaan Vardan ensimmäinen englanninkielinen elokuva.
Ura > Dokumentteja ja vilkas 1980-luku

Varda palasi 1970-luvun alussa Ranskaan ja teki vuonna 1974 dokumenttielokuvan Daguerréotypes, joka päätti kymmenen vuotta kestäneen kauden, jonka aikana tehtyjä elokuvia pidetään Vardan tuntemattomimpina. Daguerréotypes kuvaa pienen, dagerrotypian kehittäjän Louis Daguerren mukaan nimetyn kadun varrella eläviä ja työskenteleviä ihmisiä. Sen jälkeen Varda teki feministisen elokuvan Onni on olla nainen. Sen hän suunnitteli vuosien 1965–1975 välisenä aikana tapahtuneen ehkäisy- ja aborttikieltoja vastaan käydyn taistelun tapahtumista.
Varda teki vuonna 1981 Los Angelesissa pienen budjetin dokumentin Seinät kertovat, missä hän kuvasi seinämaalauksia ja niitä tehneitä taiteilijoita. Los Angelesiin Varda oli alkujaan mennyt EMI Filmsin elokuvasopimuksen takia. Vardan EMI-projekti ei kuitenkaan ikinä toteutunut. Siellä hän ohjasi myös dokumentin Documenteur.
Vaikka Yhdysvalloissa EMI-tuotanto ei edennyt lopulta tuotantoon asti, Varda oli koko 1980-luvun ajan tuottelias. Ulysse (1982) voitti vuonna 1982 parhaan lyhytdokumentin César-palkinnon. Kuin taivaan lintu toi Vardalle puolestaan vuonna 1985 Venetsian elokuvajuhlien Kultaisen leijonan. Varda teki 1980-luvulla myös muun muassa elokuvat Kung fu master ja Jane B. par Agnès V.
Ura > Jacques Demystä kertovat elokuvat 1990-luvulla

Vardan aviopuoliso Jacques Demy kuoli vuonna 1990, ja monissa 1990-luvun elokuvissaan Varda käsittelee miehensä muistoa. Jacquot – poika Nantesista (1991) on tribuuttielokuva, jossa Varda luo miehensä lapsuuskuvan miehensä muistojen mukaan. Sen lisäksi Varda teki Les demoiselles ont eu 25 ans -dokumenttielokuvan Rochefortin tyttöjen tekemisestä ja elämäkertadokumentin L’Univers de Jacques Demy. Vuonna 1995 ilmestyi puolestaan elokuvan satavuotisen historian kunniaksi Les cent et une nuits de Simon Cinéma.
Ura > Useiden pitkien dokumenttien 2000-luku

Vardan 2000-luvun ensimmäinen elokuva oli dokumentti Elämä on kaunis, josta hänet palkittiin Ranskan kriitikkoliiton Méliès-palkinnolla. Vuonna 2017 The New York Timesin kriitikot arvioivat puolestaan sen 2000-luvun 25 parhaan elokuvan joukkoon. Elämä on kaunis oli saanut inspiraationsa Jean-François Millet’n maalauksesta Tähkänpoimijat, jossa kuvataan muiden jäljelle jättäneiden viljojen poimijoita. Varda laajensi näkökulman tämän päivän ”poimijoihin”. Elokuvan suosion ansiosta Varda teki sille kaksi vuotta myöhemmin jatko-osan Deux ans après.
Varda teki vuonna 2009 omasta elämästään dokumenttielokuvan Les Plages d’Agnès. Siitä hänet palkittiin parhaan dokumenttielokuvan César-palkinnolla. Vuonna 2017 sai puolestaan ensi-iltansa Vardan taiteilija JR:n kanssa tekemä Kasvot, kylät, joka sai parhaan dokumenttielokuvan Oscar-ehdokkuuden. Siinä 89-vuotias Varda ja 33-vuotias JR matkustavat ympäri Ranskaa, tapaavat erilaisia ihmisiä ja tekevät heidän kanssaan taidetta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Agnès Varda Wikimedia Commonsissa
Agnès Varda Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Senses of Cinema: Great Directors Critical Database
Agnès Vardan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Kaarlo Vallinharju

Kaarlo (Karl) Viljam Vallinharju, vuoteen 1935 Vallin (20. tammikuuta 1904 Helsinki – 27. maaliskuuta 1991) oli suomalainen näytelmäkirjailija.
Vallinharju toimi Pienviljeljäliiton nuoriso-ohjaajana ja kouluttajana.
Näytelmiä

Pieni Auervaara: 1-näytöksinen näytelmä. Kulttuurityö r.y, Helsinki 1948
Elämän ja kuoleman rajalla: 2-näyt. näytelmä luokkasodan ajoilta. Valistuskeskus, Lahti 1948
Sotalesken vappu: 1-näytöksinen näytelmä.
Jupikit

| Jupikit |
| --- | --- |

Väkiluku:  ~35,589
Asuinalueet:   Yhdysvallat (Alaska)   33,889   Venäjä (Tšukotka) ~1,700
Kielet:  Jupikkikielet, englannin kieli (Alaska), venäjän kieli (Siperia)
Uskonnot:  Kristinusko (herrnhutilaisuus  ja ortodoksisuus) Šamanismi Ateismi
Jupikkinainen ja lapsi Nunivakissa n. 1930
Jupikit (Keski-Alaskan jupikiksi Yup'ik) on toinen eskimokansoista inuitien lisäksi. Heitä asuu Alaskassa ja Siperian koillisosissa.
Jupikit jaetaan tyynenmerenjupikkeihin (alutiiqit) Etelä-Alaskassa, alaskanjupikkeihin Alaskan länsiosissa sekä siperianjupikkeihin Saint Lawrencen saarella ja Koillis-Siperiassa. Siperiassa asuvat naukaninjupikit ja etenkin sirenikit ovat etnisenä ryhmänä ja kielenä lähes hävinneet.
Jupikkien kieliryhmä, jupikkikielet, jaetaan viiteen eri kieleen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jupikit Wikimedia Commonsissa
Karl August Karlstedt

Karl August Karlstedt (29. elokuuta 1838 Hausjärvi – 25. huhtikuuta 1918 Akaa)  oli suomalainen maanviljelijä ja moninkertainen valtiopäivämies.
Karlstedtin vanhemmat olivat Josef Karlstedt ja Maria Elisabet Karlstedt ja puolisot Alina Fredrika Lund ja Matilda Kristina Karlstedt. Karlstedt oli rusthollari ja kunnallismies, joka oli talonpoikaissäädyssä Sääksmäen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä  1877–1878,  1885,  1888 ja 1891. Hän oli valtiopäivillä useiden valiokuntien jäsen ja osallistui useisiin säätynsä tekemiin anomuksiin. Hän kuului vuoden 1899 suureen lähetystöön Akaan edustajana. Karlstedt surmattiin Suomen sisällissodan yhteydessä keväällä 1918.
Anders Engström

Anders Engström (s. 2. lokakuuta 1962 Uusikaarlepyy) on suomenruotsalainen elokuva- ja televisio-ohjaaja.
Elämä

Engström on opiskellut Lontoon kansainvälisestä elokuvakoulussa (International Film School) ja luonut kansainvälistä uraa Ruotsissa ja Saksassa.
Yksityiselämä

Engström on naimisissa lavastaja Betsy Ångerman-Engströmin kanssa ja heillä on kaksi lasta.
Filmografia

Småstadberättelser (1994)
Varustamo (1995–1996)
Anna Holt – poliisi (1996)
Insider (1999)
Error 2000 (1999)
Belinder Auktioner (2003)
Headhunters (2004)
NDA – Salassapitosopimus (2005)
Wallander: Peitenimi (2006)
Wallander: Pilvilinna (2006)
Isabella (2006)
Irene Huss – Nattrond (2008)
Irene Huss – Eldsdansen (2008)
Morden (2009)
Vares – Pahan suudelma (2011
Vares – Kaidan tien kulkijat (2012)
Helsingin herra (2012)
Vettä sakeampaa (2014)
Jordskott (2015)
Taboo (2017)
Aiheesta muualla

Anders Engström Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Anders Engström Elonetissä.
http://yle.fi/yleisradio/ajankohtaista/venla-palkintoja-ropisi-ylen-ohjelmille
Kahveli

Kahveli on purjealuksen takilan osa. Se on mastoon ripustettu taakse yläviistoon suunnattu puomi, johon kiinnitetään nelisivuisen kahvelipurjeen yläreuna. Kahvelipuomi voi olla alaslaskettava, jolloin se purjeiden nostovaiheessa vedetään ylös, tai se voi olla "kiinteä", jolloin se otetaan alas vain mikäli takilaa riisutaan. Kahvelipuomin mastonpuoleinen pää haarautuu usein mastoon nojaavaksi haarukaksi, etenkin pienemmissä purjealuksissa, ja tämä haarukka on luultavasti antanut puomille nimen.[lähde? ]
Purjeet, masto ja takila
| --- | --- |
Purjeet:  Genua · Genaakkeri · Kahvelipurje · Latinalaispurje · Raakapurje · Spinaakkeri · Course · Driver · Extra · Fokka · Haruspurje · Isopurje · Moonsail · Spanker · Studding · Tallboy · Prammipurje · Topsail · Trysail
Purjeen osat ja materiaalit:  Jalus/skuutti · Halssi · Dacron · Foot · Head · Kevlar · Spectra · Liesma eli liikki, liiktouvi · Reiviseisinki · Roach · Tack
Mastot ja puomit:  Fokkapuomi · Puomi · Kahveli · Kokkapuu · Jiggermasto · Masto · Isomasto · Mesaanimasto · Märssy · Puntarihaarukka · Raakapuu · Masthead Truck · Saalinki · Spinaakkeripuomi
Takilan muut osat:  Ahdin eli prässi · Harus eli staaki · Talja · Boom vang · Buntlines · Cleat · Clewlines · Cunningham · Downhaul · Etuharus · Seistinki · Gooseneck · Guy · Jury Rig · Nostin · Outhaul · Peak · Preventer · Ratlines · Juokseva riki · Sakkeli · Kiinteä riki · Vantti · Stay mouse · Stays · Throat · Trapetsi
Kaarle I (Liechtenstein)

| Kaale I |
| --- | --- |
 
Liechtensteinin ruhtinas
Valtakausi:  20. joulukuuta 1608 – 12. helmikuuta 1627
Seuraaja:  Karl Eusebius

Syntynyt:  30. heinäkuuta 1569
Kuollut:  12. helmikuuta 1627 (57 vuotta) Praha, Böömin kuningaskunta
Puoliso:  Anna Maria
Lapset:  Anna Maria   Franziska  Henrik   Karl Eusebius
Suku:  Liechtenstein
Isä:  Hartmann II
Äiti:  Anna Maria
Uskonto:  roomalaiskatolilainen, aiemmin luterilainen
Kaarle I (Karl; 30. heinäkuuta 1569 – 12. helmikuuta 1627) oli ensimmäinen ruhtinas Liechtensteinin suvussa (hän ei kuitenkaan hallinnut nykyisen Liechtensteinin ruhtinaskunnan aluetta). Protestanttina syntynyt Kaarle kääntyi katolilaiseksi vuonna 1599, minkä ansiosta hänet nimitettiin nopeasti korkeisiin valtion virkoihin. Vuonna 1608 Habsburgin arkkiherttua Matthias antoi Kaarlelle perinnöllisen ruhtinaan arvonimen hänen oltuaan Matthiaksen puolella Habsburgin veljesten kiistoissa. Oltuaan vähän aikaa poissa politiikasta Kaarle otti sleesialaisen Troppaun herttuakunnan haltuunsa vuonna 1614. Vuonna 1622 Troppauhun liitettiin Jägerndorfin herttuakunta, jolloin alue muodosti ruhtinaan arvolle sopivan läänityksen.
Böömin kapinoiden aikana Kaarlelle annettiin tehtäväksi pidättää ja teloittaa kapinallisia, joilta takavarikoidun omaisuuden ansiosta Liechtensteinin suvun omaisuus kasvoi merkittävästi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaarle I (Liechtenstein) Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: – |  Liechtensteinin ruhtinas 1608–1627 | Seuraaja: Karl Eusebius |
All Around the World

| ”All Around the World” Oasis |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Be Here Now
 B-puoli: ”The Fame”
 Äänitetty : marraskuu 1996 – huhtikuu 1997
 Julkaistu: 12. tammikuuta 1998
 Formaatti: CD, LP, C-kasetti
 Tekijä(t): Noel Gallagher
 Tuottaja(t): Owen Morris, Noel Gallagher
 Tyylilaji: rock, brittipop
 Kesto: 09.20
 Levy-yhtiö: Creation, Epic, Sony Music, Big Brother, Helter Skelter
Muut kannet
 CD:nä julkaistun promoversion kansikuva.
Oasiksen muut singlet
| ”Stand by Me” 1997 | ”All Around the World” 1998 | ”Don’t Go Away” 1998 |
”All Around the World” on brittiläisen rockyhtye Oasiksen kappale ja kolmas single yhtyeen kolmannelta albumilta Be Here Now. Se julkaistiin singlenä 12. tammikuuta 1998, ja se nousi listaykköseksi yhtyeen kotimaassa Britanniassa sekä Irlannissa ja Skotlannissa. Suomessa sen sijoitus singlelistalla oli kolmas. Kappale oli Oasiksen neljäs listaykkönen Britannian singlelistalla. Se on saavuttanut Britanniassa yli 286 000 kappaleen ja näin ollen hopealevyn myyntirajan. ”All Around the World” oli yhtyeen uran viimeinen single, jonka julkaisi levy-yhtiö Creation Records. Sen b-puolia ovat The Fame, Flashbax ja Street Fighting Man.
Oasiksen kitaristi Noel Gallagher kirjoitti kappaleen jo yhtyeen uran alkuaikoina. Sen laulaa hänen veljensä Liam Gallagher. ”All Around the World” sisältää muun muassa mittavia kieli- ja puhallinsoitinosuuksia. Kappaleen albumiversio on kestoltaan yhdeksän minuuttia ja 20 sekuntia pitkä, mikä tekee siitä yhtyeen pisimmän kappaleen. Kappaleesta on olemassa kaksi kestoltaan erimittaista singleversiota: tonien on neljä minuuttia ja 51 sekuntia pitkä edit-versio, kun taas singlen 12-tuumainen vinyylilevypainos sisältää yhdeksän minuuttia ja 38 sekuntia pitkän version.
Kappaleesta julkaistiin alle kuusiminuuttinen lyhennetty versio musiikkivideoon.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Noel Gallagher, ellei toisin mainita.
Kappaleet > CD CRESCD 282

All Around the World – 9.38
The Fame – 4.35
Flashbax – 5.07
Street Fighting Man – 3.54 (säv. Jagger, Richards)
Kappaleet > 7" CRE 282

All Around the World (Edit)
The Fame – 4.35
Kappaleet > 12" CRE 282T

All Around the World – 9.38
The Fame – 4.35
Flashbax – 5.07
Kappaleet > Kasetti CRECS 282

All Around the World (Edit)
The Fame – 4.35
Kokoonpano

Liam Gallagher – päälaulu kappaleissa "All Around The World" ja "Street Fighting Man"
Noel Gallagher – soolokitara, akustinen kitara, taustalaulu, päälaulu kappaleissa "The Fame" ja "Flashbax"
Paul ”Bonehead” Arthurs – rytmikitara
Paul McGuigan – bassokitara
Alan White – rummut, perkussio
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Mark Feltham – huuliharppu ("All Around The World")
Meg Matthews – taustalaulu ("All Around The World")
Patsy Kensit – taustalaulu ("All Around The World")
Aiheesta muualla

Oasis - All Around The World (Official Video) YouTubessa
Kala Siguida

| Kala Siguida |
| --- | --- |
 Kala Siguida
 Koordinaatit: 14°14′15″N, 6°1′12″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Ségoun alue
Piiri:  Nionon piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  20 300
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kala Siguida on maalaiskunta Ségoun alueen Nionon piirissä Malissa. Sen keskuskylä Molodo sijaitsee Nigerjoesta lähtevän Sahelin kanavan varrella kymmenen kilometriä Nionosta maanteitse länteen. Kunnassa on 20 300 asukasta (vuonna 2009).
Kala Siguidan kunta rajoittuu pohjoisessa Nionon piirin Marikon, idässä Nionon ja etelässä Siribalan kuntiin sekä lännessä Ségoun piirin N’Koumandougoun ja Bellenin kuntiin. Kunta sijaitsee Office du Nigerin keinokastelualueella.
Molodon kylä on saanut alkunsa vuonna 1945 perustetusta Office du Nigerin työläisasutuksesta. Nykyiseen kuntaan kuuluu 16 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita, fulbeja, bozoja, maureja, tuaregeja, belloja ja songhaita.
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus ja kaupankäynti. Tärkein viljelykasvi on riisi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat ja vuohet. Kunnassa pidetään kahdet viikoittaiset markkinat.
Kylistä on maantieyhteydet Nionoon. Palveluihin kuuluu kymmenen alakoulua, yksi yläkoulu, koulutus- ja kehittämiskeskus (CED), terveysasema ja yksityinen klinikka.
Karl August Grönros

Karl August Grönros (6. heinäkuuta 1848 Halikko – 25. joulukuuta 1922 Helsinki) oli suomalainen lääninkamreeri ja valtioneuvos.
Grönrosin vanhemmat olivat Lempäälän kirkkoherra, rovasti Karl Petter Grönros (1813–1904) ja Amalia Maria Malmlund (k. 1907). Hän pääsi ylioppilaaksi 1865 Porvoon kymnaasista ja suoritti kameraalitutkinnon 1869.
Grönros oli aluksi Suomen senaatissa kopistina. Hän toimi vuodesta 1875 Kemin kihlakunnan henkikirjoittajana, vuodesta 1882 varalääninkamreerina Oulun lääninhallituksessa ja vuodesta 1883 Hauhon kihlakunnan kruununvoutina. Hän oli Kuopion lääninkamreerina 1894–1905. Grönros oli myös Kuopion kaupunginvaltuuston jäsenenä. Kuopiosta Grönros muutti Helsinkiin, jossa hän oli työssä eri virastoissa, pääasiassa kuitenkin revisionioikeudessa aina kevääseen 1922 saakka, jolloin hän joutui sairauden vuoksi eroamaan toimestaan.
Grönros oli naimisissa vuodesta 1876 Maria Sofia Niemelän kanssa. Grönrosin veli oli Heinolan yhteiskoulun kollega ja rehtori, filosofian maisteri Karl Oskar Grönros (1846-1912). Grönrosin poika oli insinööri ja Suomen Mineraali Oy:n toimitusjohtaja Yrjö Kaarlo Grönros (1879-1966).
Kailanen (Joutsa)

| Kailanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°43′56″N, 26°24′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ylä-Suonteen valuma-alue (14.85)
Laskuoja:  oja Autiolampeen 
Järvinumero:  14.851.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,4 m  
Pituus:  460 m  
Leveys:  350 m  
Rantaviiva:  1,434 km  
Pinta-ala:  9,544 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKailanen 
Kailanen  on Keski-Suomessa Joutsassa  Mankin lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 460 metriä pitkä, 350 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,5 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Ylä-Suonteen lähialueeseen (14.851) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,4 metriä mpy.
Kaarlo Lähteenmaa

Kaarlo (Kalle) Eero Lähteenmaa (27. syyskuuta 1936 Alavus – 16. toukokuuta 2024 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija.
Lähteenmaan vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Edvard Lähteenmaa (1903–1973) ja Saima Hilja Ikkala (1907–1996). Hän oli naimisissa vuodesta 1955 kustannustoimittaja Anneli Kaarina Ollikaisen (1937–2011) kanssa.
Lähteenmaa aloitti työuransa opettajana Himangalla ja toimittajauransa 1950-luvulla Kokkola-lehdessä Kokkolassa. Sieltä hän siirtyi Lapualle Ilkka-lehden aluetoimittajaksi ja sitten Lapuan Sanomien päätoimittajaksi. Lähteenmaa muutti Seinäjoen kautta Joensuuhun Karjalanmaan toimitussihteeriksi ja siitä tehtävästä hänet palkattiin Maakansaan, jolloin oli edessä muutto Helsinkiin. Hän työskenteli myös Raittiussanomien päätoimittajana ja ehti vielä ennen eläkkeelle jäämistään työskennellä politiikan toimittajana Keskisuomalaisen Helsingin toimituksessa. Lähteenmaan työuraan mahtui myös Suomen luterilaisen evankeliumiyhdistyksen järjestösihteerin tehtävä ja työskentely Kirkollisten kustantajien palveluksessa.
Teoksia

Papan kanssa kesällä : lastenkirja ; kuv. Kaarina Ahonen. Suomen luterilainen evankeliumiyhdistys, Helsinki 1965
Kasimir Edschmid

Kasimir Edschmid, viralliselta nimeltään Eduard Schmidt (1890–1966) oli saksalainen kirjailija, joka aloitti ekspressionistina ja kuuluu ekspressionismin tienraivaajiin. Myöhemmin hän oli urheilusta kiinnostunut maailmanmies, joka matkusteli paljon Hän kirjoittikin matkakirjoja.
Juuso Pykälistö

| Juuso Pykälistö |
| --- | --- |
 Juuso Pykälistö ja Peugeot 206 WRC Ruotsin rallissa vuonna 2003
Henkilötiedot
Kansalaisuus:   Suomi
WRC-ura
Aktiivivuodet:  1996–2005
Entiset tallit:  Mitsubishi, Peugeot, Peugeot, Citroen, Citroen
Kilpailuja:  25
Maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Erikoiskoevoittoja:  0
MM-pisteitä:  1
Ensimmäinen kilpailu:  Suomen ralli 1996
Viimeinen kilpailu:  Sardinian ralli 2005
Juuso Pykälistö (s. 21. toukokuuta 1975, Padasjoki) on suomalainen rallikuljettaja. Hän on ajanut MM-rallisarjaa muun muassa Mitsubishi Ralliart Finlandin ylläpitämällä N-ryhmän Mitsubishi Carismalla, ranskalaisen Bozian Racingin Peugeot 206 WRC:lla sekä Kronos Racingin ja itävaltalaisen yksityistalli OMV Racingin Citroënilla. Vuonna 2006 Pykälistö toimi Citroënin testikuljettajana testaten uutta Citroën C4 WRC:tä soralla.
Nykyään Pykälistö toimii lääkärihelikopterilentäjänä Tampere-Pirkkalan lentoasemalla.
Aiheesta muualla

Juuso Pykälistön MM-rallit
Tilastoja Pykälistön urasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Profile, Rally Paradise (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaarlo Luukkonen

Kaarlo Luukkonen (18. syyskuuta 1878 Saarivaara, Polvijärvi – 11. joulukuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja kirjailija.
Luukkosen vanhemmat olivat maanviljelijä Topias Luukkonen ja Kustaava Ulriika o.s. Boman. Hän kävi Taideteollisen keskuskoulun iltakursseilla 1895–1897 ja opiskeli Eemil Halosen johdolla. Taiteilijan debyyttinsä Luukkonen teki 1914.
Kirjallista tuotantoa

Vierailla veräjillä : kokoelma runoja. Honkanen, Helsinki 1900
Kaarlo Luukkonen, Tammi Puttonen ja Juho Halonen: Virsi Wilskman'ista 19 26/2 29. Viktor Damm, Helsinki 1929
Korpivaeltaja : runoja. Helsingin kauppakirjapaino, 1935
Kailanjärvi (Orivesi)

| Kailanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°41′05″N, 24°17′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Venehjoen valuma-alue (35.74)
Laskujoki:  metsäoja Myllyjärveen 
Järvinumero:  35.743.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  132,4 m  
Rantaviiva:  1,436 km  
Pinta-ala:  4,436 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKailanjärvi 
Kailanjärvi  on Pirkanmaalla Oriveden Myllykylän kaakkoispuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,4 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Kiponvuoren ja Humalavuoren eteläpuolella olevalla suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen itärannalla on yksi vapaa-ajan asunto. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata tai soistuvaa metsää. Järvelle tulee tie yhdystieltä 3381.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,4 metriä mpy. Siihen on johdettu ympäröiviltä soilta kahdeksan ojaa. Yksi niistä yhdistää Valkeajärven siihen. Laksuoja lähtee sen pohjoispäästä ja 1,3 kilometriä pitkä oja on johdettu Humalaniitun laakson kautta Myllyjärveen. Laskuojalla on pudotusta 43 metriä.
Kasimir Felix von Badeni

Kasimir Felix von Badeni.
Kasimir Felix von Badeni (puol. Kazimierz Feliks Badeni; 14. lokakuuta 1846 Surochów, Galitsia – 9. heinäkuuta 1909 lähellä Krasnea) oli puolalaissyntyinen itävaltalainen kreivi ja valtiomies, joka toimi Itävallan pääministerinä vuosina 1895–1897. Hänen tšekkinationalisteille tekemänsä myönnytykset johtivat saksankielisen väestön jyrkkään vastareaktioon.
Badeni syntyi rikkaaseen galitsialaiseen maanomistajasukuun. Hän opiskeli lakia Krakovan yliopistossa ja aloitti virkauransa Itävallan sisäministeriössä vuonna 1866. Hän toimi vuodesta 1879 ja vuodesta 1888 Galitsian kuvernöörinä, jolloin saavutti maineen ankarana vallankäyttäjänä. Badeni nimitettiin vuonna 1895 Itävalta-Unkarin itävaltalaisen puoliskon pää- ja sisäministeriksi armeijan tukemana. Hänen hallituksensa sai selvitettäväkseen vaikeat kiistat äänioikeuden laajentamisesta sekä tšekin ja saksan kielten aseman määrittelystä Böömissä. Toukokuussa 1896 Badenin hallitus sai vietyä läpi äänioikeusuudistuksen, joka toi äänioikeuden kaikille vähintään viiden guldenin verran veroa maksaville yli 24-vuotiaille miehille. Äänioikeuden laajentaminen hyödytti vaaleissa varsinkin kansallismielisiä nuortšekkiläisiä, kroaatteja ja sosialisteja.
Badeni yritti hillitä kiihkeimpiä nationalisteja ja hänen suosituksestaan keisari Frans Joosef I lykkäsi kolmesti antisemitistinä tunnetun Karl Luegerin nimitystä Wienin pormestariksi. Tyydyttääkseen nuortšekkiläisten vaatimuksia Badenin hallitus antoi huhtikuussa 1897 määräyksen, jolla tšekin kielestä tehtiin Böömissä ja Määrissä hallinnon sisäinen kieli. Tämä olisi pakottanut Böömin ja Määrin saksankieliset virkamiehet oppimaan tšekkiä tai vaihtoehtoisesti jättämään tehtävänsä. Seurauksena oli saksankielisten nationalistien protestiaalto sekä kaduilla että parlamentissa. Varsinkin Georg von Schönererin johtama Kansallispuolue protestoi ja kesäkuussa 1897 Baden joutui keskeyttämään parlamentin eli valtakunnanneuvoston (Reichsrat) istuntokauden. Kutsuessaan valtakunnanneuvoston syyskuussa uudelleen koolle vahvistamaan vuoden 1867 kompromissin uusimisen Badenin hallitus sääti niin sanotut Falkenhaynin lait, joiden tarkoituksena oli estää parlamentin työn vaikeuttaminen. Marraskuussa eräitä edustajia erotettiin neuvostosta näiden lakien perusteella, mikä johti suuriin joukkomielenosoituksiin Wienissä. Grazissa syntyi jopa väkivaltainen yhteenotto mielenosoittajien ja sotilaiden välillä. Wienin pormestariksi nimitetty Lueger vaati Badenin eroa tai muuten vallankumous uhkaisi. Keisari hyväksyi Badenin eron 28. marraskuuta.