stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Afrikan kolonisaatio
Vaikutukset

Kolonialistinen valtaus merkitsi Afrikalle mullistusta monessa suhteessa. Näkyvin seuraus oli nykyaikaisen hallintokoneiston rakentaminen. Yhteistoiminnassaan afrikkalaisten kanssa eurooppalaiset vaikuttivat siihen, että paikalliset päälliköt saivat paljon henkilökohtaista valtaa ja vanhat neuvostot syrjäytettiin. Siirtomaavallat varmistivat vähitellen rauhan ja järjestyksen sekä lakkauttivat mielestään epäinhimilliset käytännöt ja rangaistukset sekä orjakaupan. Oikeuslaitokset järjestettiin eurooppalaisen mallin mukaan. Afrikkaan rakennettiin talouden kannalta tärkeä infrastruktuuri kuten rautatiet. Toisaalta monet Itä- ja Etelä-Afrikan kansat menettivät parhaat maansa valkoisille uudisasukkaille, ja Etelä-Afrikkaan perustettiin syrjivä rotuerottelujärjestelmä. Kristinusko tuli perinteisten uskontojen rinnalle tai syrjäytti ne. Eurooppalaiset koulut toivat afrikkalaisille eurooppalaisen maailmankuvan. Eurooppalaisen lääketieteen ja elintarvikkeiden siirrot mahdollistavan liikenteen seurauksena Afrikan väkiluku alkoi kasvaa voimakkaasti ensimmäisen maailmansodan jälkeen.
Britannian siirtomaahallinto perustui monissa maissa epäsuoraan hallintoon. Britannia vaati uskollisuutta niiltä paikallisilta päälliköiltä, jotka jo ennestään olivat vallassa. Epäsuora hallinto oli myös taloudellisin hallintotapa. Se oli kuitenkin vain ihannetila, ja useasti jouduttiin ottamaan alueita suoraan hallintaan esimerkiksi kapinoinnin takia. Siirtomaihin oli lähetettävä suuret määrät sotilaita ja virkamiehiä, ja niihin piti rakentaa liikenneyhteyksiä, kaupunkeja ja esimerkiksi sähköntuotantoa. Siirtomaan omistaminen saattoi maksaa eurooppalaiselle maalle enemmän kuin se tuotti.
Ranskalaiset kehittivät assimilaatio-opin, jonka mukaan afrikkalaiset piti sulauttaa ranskalaiseen kulttuuriin ja sivistykseen. Usein tämä osoittautui mahdottomaksi, ja ruvettiin käyttämään sen karsittua muotoa, joka tarjosi afrikkalaiselle yläluokalle koulutusta ja mahdollisuuden päästä Ranskan kansalaisiksi. Vuoteen 1939 tällaisia kansalaisia oli ollut 80 000, joista suurin osa Senegalissa, koska siellä sallittiin myös perinnöllinen afrikkalaisten kansalaisuus.
Siirtomaa-ajan päättyminen

Ison-Britannian hallinnassa ollut Etelä-Afrikka sai jo vuonna 1910 itsehallinnollisen dominion aseman, mutta täysin itsenäiseksi se tuli vasta vuonna 1931 Westminsterin säädöksellä..
Suurimmassa osassa Afrikkaa siirtomaavalta päättyi 1960-luvun alussa, jolloin Afrikan valtiot itsenäistyivät lyhyessä ajassa, muutamat jo ennen sitä. Siirtomaavalta päättyi yhtä nopeasti kuin se oli 1800-luvulla alkanutkin. Afrikan maat hankkivat itsenäisyyden parissa vuosikymmenessä vuodesta 1955 alkaen. Tämä johtui kolonisaation huonosta maineesta ja afrikkalaisten vapautusliikkeiden aiheuttamista kustannuksista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Afrikan kolonisaatio Wikimedia Commonsissa
Ennen jakoa Afrikassa oli useita itsenäisiä kuningaskuntia sekä joitain eurooppalaisten siirtomaita rannikoilla. Jaon jälkeen lähes koko manner oli eurooppalaisten siirtomaina.
Afrikan maiden itsenäistymisvuodet.
Concordia-yliopisto

| Concordia-yliopisto |
| --- | --- |
Motto:  Concordia salus
Perustettu:  1974
Opiskelijoita:  43 634 (kaikki lukuvuonna 2015/16), joista 35 616 alemman yliopistotutkinnon opiskelijoita (undergraduate)
Jatko-opiskelijoita:  8 018 (graduate students)
Sijainti:  Montreal,  Kanada
Kampus:  kaksi kampusta: keskustakampus (Sir George Williamsin kampus) ja Loyola Collegen kampus
Sivusto:  www.concordia.ca
Concordia-yliopisto (engl. Concordia University) on Montréalin kaupungissa, Quebecin provinssissa Kanadassa toimiva, yli 40 000 opiskelijan englanninkielinen, julkinen yliopisto. Se perustettiin 1974 kahden oppilaitoksen, Loyola Collegen ja Sir George Williams -yliopiston (SGWU) yhdistyessä.
Taustaltaan Loyola College oli vuonna 1848 perustetusta Collège Sainte-Marie -jesuittacollegesta erilliseksi collegeksi irtautunut englanninkielinen college. Sir George Williams -yliopisto pohjautui puolestaan paikallisen nuorten miesten kristillisen yhdistyksen (YMCA) Montrealin kantakaupungissa järjestämään koulutustoimintaan. Tarjottujen koulutusten vaativuutta ja tasoa noustettiin vuosien kuluessa. Ensimmäiset yliopistokurssit yhdistys se järjesti 1929 ja ensimmäiset yliopistotutkinnot myönnettiin 1936. Yliopistotutkintojen myöntämislupa, josta nykyisen Concordia-yliopiston valtuutus seuraa, saatiin ja vuonna 1948.
Yliopistolla on kaksi kampusaluetta: yksi Montrealin kantakaupungissa (Sir George Williamsin kampus) ja toinen  kaupungin lounaisosassa (Loyola Collegen alue).
Concordia-yliopistossa toimii kolme perus- ja aineopetusta antavaa tiedekuntaa ja yksi korkeakoulu. Tämän lisäksi on kaksi korkeakoulua alemman yliopistotutkinnon jälkeisiin opintoihin (School of Graduate Studies) ja täydennysopintoihin (School of Extended Learning). Tiedekunnat ovat:
Humanististen tieteiden, luonnontieteiden ja sosiaalitieteiden tiedekunta (Arts and Science)
Insinööritieteiden ja tietojenkäsittelytieteen tiedekunta (Engineering and Computer Science)
Taiteiden tiedekunta (Fine Arts)
John Molson -kauppakorkeakoulu (John Molson School of Business)
Yliopisto työllistää opetusassistentit mukaanluettuna noin 4 500 henkilöä. Lukuvuonna 2015–2016 yliopistolle oli kirjoittautunut yhteensä 43 634 opiskelijaa, joista 6 959 oli ulkomaalaista opiskelijaa.
Concordia-yliopiston sijoitus kansainvälisissä yliopistorankingeissa on kohtalaisen hyvä. Esimerkiksi Times Higher Educationin yliopistolistalla se sai vuonna 2017 maailmanlaajuisesti sijaluokan 501—600.
Kuvia

Concordia-yliopiston pääkampusten sijainti Montrealissa.
Yliopiston Loyola Collegen kampuksen rakennus.
Loyolan Collagen kampusta.
Yliopiston uudempia rakennuksia keskustakampuksella (liiketaloustieteen, insinööritieteiden, tietojenkäsittelyn ja visuaalisen taiteen rakennukset).
Henry F. Hallin rakennus on osa nykyistä keskustakampusta.
Edellisen naapurina sijaitsevassa J. W. McConnellin rakennuksessa on keskustakampuksen yliopistokirjasto ja työhuoneita.
Keskustakampuksen opiskelija-asuntola on entinen nunnien asuntola (Grey Nuns Motherhouse). Se toimii edullisena kesähotellina.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Concordia-yliopisto Wikimedia Commonsissa
Roadman-kulttuuri

Roadman-kulttuuri on 2020-luvulla Suomeen levinnyt rikollista elämäntapaa ihannoiva ilmiö, jonka toteuttajat tunnetaan tyypillisesti maahanmuuttajataustaisina poikina, huumeiden käyttäjinä ja myyjinä, väkivaltarikoksien toteuttajina ja hankaluuksiin ajautujina. Ilmiö liittyy vahvasti nuoriin ja sitä esiintyy tyypillisesti 12–20-vuotiaiden keskuudessa.
Roadman-kulttuurin ajatellaan syntyneen Britanniassa 2000-luvun alussa grime-musiikista, mutta sielläkin ilmiöön suhtaudutaan nykyään kielteisesti. Termiä ”roadman” käytetään nykyään sekä rikollisesta elämäntavasta että pukeutumistyylistä ja musiikista.
Suomessa

Suomessa roadman-ilmiötä esiintyy erityisesti pääkaupunkiseudulla. Ilmiöstä uutisoidessa ensimmäistä kertaa huhtikuussa 2022 (Helsingin Sanomat, 2021), se yhdistettiin nuorten välillä tapahtuviin ryöstörikoksiin ja nuorilla hallussa olleisiin teräaseisiin.
Ennaltaehkäisy

Helsingin, Länsi-Uudenmaan sekä Itä-Uudenmaan alueen ennalta estävään toimintaan erikoistuneiden yhdeksän poliisin haastatteluissa on tullut ilmi, että nuorison haitallista väkivaltaa sekä päihteiden käyttöä tulisi estää valvonnalla, tiukalla rikoksiin puuttumisella sekä valistuksella. Valistus olisi perustelua rikollisen elämän haitallisuudesta ja rikosten seuraamuksista tulevaisuudessa. Yksi haastateltavista poliiseista kokee, että valistuksella pystyttäisiin estämään osan nuorista päätyminen rikolliseen elämäntapaan.
Aiheesta muualla

Wikisanakirjassa:  roadman – sanan synonyymit, käännökset ja sanakirjamääritelmä
Joel Prpic

| Joel Prpic |
| --- | --- |
 Joel Prpic vuonna 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. syyskuuta 1974 (ikä 50) Sudbury, Ontario, Kanada
Kansalaisuus:   Kroatia  Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  200 cm
Paino:  102 kg
Seura
Seura:  Brantford Blast
Sarja:  ACH
Pelinumero:  29
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1998–2012
Aik. seurat:  Providence Bruins (AHL) Boston Bruins (NHL) Hershey Bears (AHL) Colorado Avalanche (NHL) Cleveland Barons (AHL) Seibu Prince Rabbits (JIHL/ALIH) Medveščak Zagreb (EBEL)
NHL-varaus:  233. varaus, 1993 Boston Bruins
Joel Melvin Prpic (kroatiaksi Joel Prpić; s. 25. syyskuuta 1974 Sudbury, Ontario, Kanada) on kroatialais-kanadalainen entinen ammattilaisjääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Melko jäähyherkkä Prpic oli peräti 200 cm pitkä ja 102 kg painava. Hän pelasi NHL:ssä yhteensä 18 runkosarjaottelua tehden kolme syöttöpistettä sekä keräten neljä jäähyminuuttia. Prpic pelasi sittemmin myös seitsemän kautta Japanissa ja kolme Itävallan liigassa. Hän jatkaa kuitenkin jääkiekon pelaamista edelleen amatööriliiga ACH:n Brantford Blastissa, jonka varakapteenina Prpic toimii.
Ura > Maajoukkueura

Prpic edusti Kroatiaa II-divisioonan MM-kilpailujen A-sarjassa vuosina 2012 ja 2013. Prpic toimi vuoden 2012 turnauksessa joukkueen varakapteenina ja voitti tehoilla 3+10=13 koko turnauksen piste- ja syöttöpörssin sekä valittiin Kroatian joukkueen parhaaksi pelaajaksi. Turnaus päättyi pronssiin. Prpicstä tuli kaikkien aikojen ensimmäinen II-divisioonan MM-kilpailuissa esiintynyt NHL-kokemusta omaava pelaaja.
Vuoden 2013 turnauksessa Prpic toimi joukkueen kapteenina ja voitti kultaa sekä oli nostamassa Kroatiaa seuraavaksi vuodeksi I-divisioonan B-sarjaan. Hänet valittiin turnauksen parhaaksi hyökkääjäksi.
Muuta

Kanadassa syntyneellä ja kiekko-oppinsa saaneen Prpicin isoisä on kroatialainen. Joel itse sai Kroatian passin vuonna 2009 ja liittyi Kroatian maajoukkueeseen pari vuotta myöhemmin. Hänen lankonsa Rob Tallas on entinen NHL-maalivahti, joka toimii nykyään Florida Panthersin maalivahtivalmentajana.
Tilastot

Prpic japanilaisjoukkue Seibu Prince Rabbitsin paidassa tammikuussa 2009.
Bernhard Starkbaum

| Bernhard Starkbaum |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. helmikuuta 1986 (ikä 38) Wien, Itävalta
Kansalaisuus:   Itävalta
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  186 cm
Paino:  89 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2006–2023
Seurat:  Wiener EV (ÖNL) Villacher SV (EBEL) MODO Hockey (SEL) Brynäs IF (SHL)  EC Salzburg (EBEL)   EHC Kloten (SL) Vienna Capitals (ICEHL)
Bernhard Starkbaum (s. 19. helmikuuta 1986 Wien, Itävalta) on itävaltalainen ammattilaisuransa päättänyt jääkiekkomaalivahti. Starkbaum pelasi pääosan urastaan kotimaassaan. Hän edusti Itävallan jääkiekkomaajoukkuetta useissa arvokisoissa.
Ura > Seuraura

Starkbaum on Wiener EV:n kasvatti. Hän debytoi sen miesten joukkueessa 17-vuotiaana kaudella 2003–2004 Itävallan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Nationalligassa. Starkbaum pelasi kauden ainoksi jääneen miesten pelinsä 4. helmikuuta 2004. Kaudella 2004–2005 hän nousi Wiener EV:n ykkösmaalivahdiksi ja pelasi Nationalligassa 19 runkosarja- ja kaksi playoff-ottelua. Elokuussa 2005 Starkbaum siirtyi kahden viikon try-outille Mestis-joukkue Kajaanin Hokkiin, jossa hän jäi kuitenkin jo vajaan viikon jälkeen ilman sopimusta.
Kaudeksi 2006–2007 Starkbaum siirtyi Erste Bank Eishockey Ligaan ja Villacher SV:n maalin suulle. Hän pelasi ensimmäisen pääsarjaottelunsa 8. lokakuuta 2006. Starkbaum toimi joukkueen kakkosmaalivahtina neljä ensimmäistä kauttaan, mutta kaudella 2010–2011 hän nousi VSV:n ykkösmaalivahdiksi ja torjui joukkueen välieriin saakka. Kaudella 2011–2012 Starkbaumilla oli Erste Bank Eishockey Ligan runkosarjan paras torjuntaprosentti (93,6%).
Huhtikuussa 2012 Starkbaum teki kaksivuotisen sopimuksen Ruotsin Elitserienin MODO Hockeyn kanssa. Hän valloitti joukkueen ykkösmaalivahdin paikan kaudella 2012–2013, mutta kesällä 2013 Starkbaumille kävi ilmi, että MODO lähtee kauteen 2013–2014 nuorella maalivahtikaksikolla Linus Ullmark-Anton Forsberg. Näin ollen joukkue ei kaivannut enää Starkbaumin palveluksia. MODO lainasi hänet lokakuussa hetkeksi HockeyAllsvenskan-joukkue IF Björklöveniin, kunnes Starkbaum siirtyi marraskuussa loppukauden kattavalla sopimuksella SHL:ään ja Brynäs IF:ään. Helmikuussa 2014 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.
Starkbaum pelasi lopulta neljä kautta Ruotsin pääsarjassa ja palasi sitten Itävallan pääsarjaan, kun hän teki kaudeksi 2016–2017 sopimuksen EC Salzburgin kanssa. Starkbaum edusti Salzburgia kahden kauden ajan mutta ei saanut enää kaudeksi 2018–2019 jatkosopimustarjousta. Hän siirtyi sitten Sveitsin kakkossarjaan pudonneeseen EHC Kloteniin, joka yritti nopeata nousua takaisin pääsarjatasolle. Kausi alkoi kuitenkin heikosti, ja Kloten hankki uuden ulkomaalaisvahvistuksen hyökkäykseen, minkä seurauksena Starkbaum menetti paikkansa. Hän vaihtoikin kesken kauden Itävallan Vienna Capitalsiin.
Ura > Maajoukkueura

Starkbaum edusti Itävaltaa Sotšin olympiakisoissa 2014, jolloin hän lähinnä jakoi joukkueen torjuntavastuun Mathias Langen kanssa. Starkbaum pelasi myös olympiakisoja edeltäneissä karsinnoissa. Hän edusti Itävaltaa myös MM-kilpailuissa vuosina 2009, 2013 ja 2015. Vuoden 2009 turnauksessa Starkbaum toimi lähinnä joukkueen kolmosmaalivahtina, eikä saanut peliaikaa. Vuosien 2013 ja 2015 turnauksissa hänet palkittiin puolestaan joukkueensa top-3-pelaajana.
Starkbaum pelasi myös IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2012 ja 2014, joista molemmat turnaukset päättyivät Itävallan sarjanousuun seuraavaksi vuodeksi A-sarjan MM-kilpailuihin, kuten myös vuoden 2010 A-lohkon kultaan päättynyt I-divisioonan turnaus, jossa Starkbaum ei saanut kuitenkaan peliaikaa. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä 8. huhtikuuta 2009 Innsbruckissa Venäjää vastaan.
Starkbaum pelasi myös alle 18-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2002 ja 2004. Hän toimi molemmissa turnauksissa Itävallan kakkosmaalivahtina ja torjui vain yhdessä ottelussa. Vuoden 2002 turnaus päättyi pronssiin.
Tilastot > Maajoukkuetilastot

| Vuosi | Turnaus | O | V | H | MIN | PM | NP | PMK | TP% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | U18d1 | 1 |  |  | 26 | 2 | 0 | 4.53 | 87,5 |
| 2004 | U18d1 | 2 | 1 | 1 | 120 | 8 | 0 | 4.00 | 86,2 |
| 2012 | MMd1 A | 2 | 1 | 0 | 245 | 13 | 0 | 3.18 | 88,0 |
| 2012 | OQ | 3 | 2 | 0 | 182 | 8 | 0 | 1.97 | 93,4 |
| 2013 | MM | 7 | 1 | 5 | 401 | 25 | 0 | 3.74 | 89,0 |
| 2014 | OK | 2 | 0 | 2 | 100 | 14 | 0 | 8.40 | 83,1 |
| 2014 | MMd1 A | 5 | 2 | 1 | 305 | 14 | 0 | 2.76 | 89,6 |
| 2015 | MM | 7 | 0 | 4 | 361 | 19 | 0 | 3.15 | 89,2 |
| 2016 | MMd1 A | 5 | 2 | 2 | 303 | 8 | 0 | 1.59 | 93,7 |
| 2017 | MMd1 A | 5 | 4 | 1 | 300 | 4 | 3 | 0.80 | 97,1 |
| 2018 | MM | 4 | 1 | 3 | 243 | 11 | 1 | 2.72 | 91,8 |
| 2019 | MM | 3 | 0 | 3 | 179 | 18 | 0 | 6.06 | 82,4 |
| 2022 | OQ | 1 | 0 | 1 | 40 | 5 | 0 | 7.50 | 72,2 |
| 2022 | MM | 4 | 2 | 2 | 249 | 10 | 0 | 2.40 | 90,2 |
| 2023 | MM | 3 | 1 | 2 | 184 | 11 | 0 | 3.57 | 86,3 |
Starkbaum EBEL-joukkue Villacher SV:n luukulla joulukuussa 2009.
Starkbaum MODO Hockeyn paidassa kaudella 2012–2013.
Francis (täsmennyssivu)

Francis voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Henkilönnimet

Francis, miehen etunimi
Francis, sukunimenä:
Alec B. Francis (1867–1934), englantilainen näyttelijä
Andrew Francis (s. 1985), kanadalainen näyttelijä
Anne Francis (1930–2011), yhdysvaltalainen näyttelijä
Bob Francis (s. 1958), kanadalainen jääkiekkoilija ja valmentaja
Clare Francis (s. 1946), brittiläinen kirjailija
Connie Francis (s. 1938), yhdysvaltalainen poplaulaja
David J. Francis (s. 1965), sierraleonelainen poliitikko
Dick Francis (1920–2010), brittiläinen jännityskirjailija
Dillon Francis (s. 1987), yhdysvaltalainen elektronisen musiikin tuottaja
Edward Francis (1930–2017), intialainen piispa
Eleanor Francis (1932–2009), Eleanor Helin, yhdysvaltalainen tähtitieteilijä
Emile Francis, "Kissa" (1926–2022), kanadalainen jääkiekkoilija ja valmentaja
Francino Francis (s. 1987), jamaikalainen jalkapalloilija
Freddie Francis (1917–2007), brittiläinen elokuvaohjaaja ja -kuvaaja
George Francis (1896–2008), pitkäikäinen yhdysvaltalainen
Javon Francis (s. 1994), jamaikalainen pikajuoksija ja olympiamitalisti
Julius Francis (s. 1964), brittiläinen nyrkkeilijä
Mark Lewis-Francis (s. 1982), englantilainen pikajuoksija, rattikelkkailija ja olympiavoittaja
Michael Kpakala Francis (1936–2013), liberialainen arkkipiispa
Philip Francis (1740–1818), englantilainen virkamies ja kirjailija
Phyllis Francis (s. 1992), yhdysvaltalainen pikajuoksija ja olympiavoittaja
Ranganathan Francis (1920–1975), intialainen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja
Richard Francis-Bruce (s. 1948), australialainen elokuvaleikkaaja
Ron Francis (s. 1963), kanadalainen jääkiekkoilija
Sage Francis, yhdysvaltalainen hip hop -artisti
Sam Francis (1923–1994), yhdysvaltalainen taidemaalari ja taidegraafikko
Samuel Francis (s. 1987), nigerialaissyntyinen qatarilainen pikajuoksija
Sara Francis (s. 2000), suomalainen pikajuoksija
Sebastian Francis (s. 1951), malesialainen piispa
Simon Francis (s. 1985), englantilainen jalkapalloilija
Trevor Francis (1954–2023), englantilainen jalkapalloilija ja valmentaja
Willie Francis (1929–1947), yhdysvaltalainen murhaaja
Francis, taiteilijanimenä:
H. G. Francis, oik. Hans Gerhard Franciskowsky (1936–2011), saksalainen kirjailija
Kay Francis, oik. Katherine Edvina Gibbs (1905–1968), yhdysvaltalainen näyttelijä
Mike Francis, oik. Michele Francesco Puccioni (1961–2009), italialainen laulaja-lauluntekijä.
Muita merkityksiä

Francis-turbiini, vesiturbiini
Derrington-Francis, brittiläinen Formula 1 -talli
Lea-Francis, brittiläinen automerkki
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Francis”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mäntsälä

| Mäntsälä |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Mäntsälän keskustan näkymä Hepolan koululta. Taustalla kunnantalo. Kuva vuodelta 2009.
Sijainti:  60°38′10″N, 025°19′10″E
Maakunta:  Uudenmaan maakunta
Seutukunta:  Helsingin seutukunta
Kuntanumero:  505
Hallinnollinen keskus:  Mäntsälän kirkonkylä
Perustettu:   
– kappeliseurakunta:  1585
– seurakunta:  1616
Kokonaispinta-ala:  596,11 km² 191:nneksi suurin 2022 
– maa:  580,85 km²
– sisävesi:  15,26 km²
Väkiluku:  20 933 50:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  36,04 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  19,4 %
– 15–64-v.:  61,0 %
– yli 64-v.:  19,6 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  93,9 %
– ruotsinkielisiä:  0,8 %
– muut:  5,3 %
Kunnallisvero:  8,3 % 243:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Hannu Laurila
Kunnanvaltuusto:  43 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Kok.   • SDP   • PS   • Vihr.   • MäPu   • Vas.   • KD:   11 10 9 8 2 1 1 1
www.mantsala.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mäntsälä on Helsingin seudulla sijaitseva kunta Uudellamaalla. Mäntsälässä asuu noin 21 000 ihmistä ja sen pinta-ala on noin 600 km². Väestötiheys on 36 asukasta/km². Asukkaista 95,3 prosenttia on suomenkielisiä. Maaseutualueella asuvien osuus on 81,5 prosenttia. Mäntsälä kuuluu hämäläismurteiden alueeseen.
Mäntsälä tunnetaan kartanoistaan ja Mäntsälän kapinasta. Kunnan kautta kulkevat Helsinki–Lahti-moottoritie ja -rautatie sekä ”Kehä V”.
Maantiede

Mäntsälä sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Mäntsälän naapurikunnat ovat Kärkölä pohjoisessa, Orimattila, Pukkila ja Askola idässä, Pornainen, Sipoo ja Järvenpää etelässä, Tuusula lounaassa sekä Hyvinkää ja Hausjärvi lännessä. Mäntsälästä on 25 kilometriä Järvenpäähän, 28 kilometriä Hyvinkäälle, 34 kilometriä Orimattilaan, 38 kilometriä Porvooseen, 46 kilometriä Lahteen ja 60 kilometriä Helsinkiin.
Mäntsälän pinta-ala on 596,11 km², josta 15,26 km² on sisävesiä. Mäntsälän kylät ovat Hautjärvi, Herman Onkimaa, Hirvihaara, Kaukalampi, Levanto, Maitoinen, Mäntsälä, Nikinoja, Numminen, Ohkola, Olkinen, Saari, Soukkio, Sulkava, Sälinkää ja Sääksjärvi. Näiden lisäksi Lukko, Arola–Jokelanseutu, Kaanaa, Mattila ja Tikkaro ovat omia, kyliin verrattavissa olevia yhteisöjä.
Kirkonkylän läpi virtaa Mäntsälänjoki. Se alkaa Hunttijärvestä. Kirkonkylän pohjoispuolella siihen laskee Saarenjoki ja eteläpuolella se yhtyy Hirvihaaranjoen kanssa Mustijoeksi. Mustijoen vesistön lisäksi Mäntsälä kuuluu Porvoonjoen ja Vantaanjoen vesistöjen alueisiin. Ne laskevat kaikki Suomenlahteen. Hunttijärven lisäksi Mäntsälässä on muun muassa Isojärvi, Keravanjärvi, Kilpijärvi, Sahajärvi ja Sääksjärvi.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | tammi | helmi | maalis | huhti | touko | kesä | heinä | elo | syys | loka | marras | joulu |  |  |
| Ylin lämpötila (°C) | +7.5 | +8.0 | +14.0 | +21.2 | +28.7 | +31.8 | +32.9 | +30.9 | +25.1 | +17.3 | +13.6 | +10.4 |  |  |
| Ylin lämpötila ka. (°C) | +4.1 | +5.6 | +10.6 | +16.8 | +26.2 | +28.6 | +28.9 | +26.4 | +22.0 | +15.2 | +10.2 | +5.9 |  |  |
| Keskilämpötila (°C) | −5.0 | -4.1 | −1,3 | +3,3 | +10,2 | +15,8 | +16,9 | +15,1 | +10,5 | +5,3 | +1,1 | −1,9 | ka. | +5,5 |
| Alin lämpötila ka. (°C) | -23.5 | -20.7 | -17.7 | -8.3 | -4.2 | +0.5 | +4,8 | +2,8 | -2,0 | -6.2 | -11.1 | -14.9 |  |  |
| Alin lämpötila (°C) | -29.8 | -28.4 | -26.1 | -14.1 | -6.0 | -2.0 | +2.4 | -4.8 | -4.8 | -9.5 | -16.7 | -23.1 |  |  |
| Lähde:  | Lähde:  | Lähde:  | Lähde:  | Lähde:  | Lähde:  | Lähde:  | Lähde:  | Lähde:  | Lähde:  | Lähde:  | Lähde:  | Lähde:  |  |  |
Politiikka

Ylin valta kunnan asioissa kuuluu kunnanvaltuustolle, jossa on 43 jäsentä. Valtuutetuista yksitoista kuuluu keskustan, kymmenen kokoomuksen, yhdeksän SDP:n, kahdeksan perussuomalaisten, kaksi vihreiden, yksi MäPun, yksi vasemmistoliiton ja yksi kristillisdemokraattien ryhmään.
Valtuuston puheenjohtaja on Pihla Keto-Huovinen (kok).  Kunnanhallituksessa on yhdeksän jäsentä ja sen puheenjohtaja on Tapio Havula (kesk). Mäntsälän kunnanjohtaja on Hannu Laurila.
Varan kunta eteläisessä Ruotsissa on Mäntsälän ystävyyskunta. Varalaisen kattotiili- ja pihakiviyhtiö Bendersin Suomen-konttori on Mäntsälässä. Lisäksi Mäntsälällä on ystävyyskuntasopimusta muistuttava yhteistyösopimus virolaisen Lahemaan kansallispuiston kanssa. Lahemaalla ja Mäntsälässä on kummassakin kartanomatkailua.
Talous

Mäntsälän työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (3.6%)
Jalostus (20.9%)
Palvelusektori (73.9%)
Muut sektorit (1.6%)
Talousalueena Mäntsälä kuuluu Helsingin seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 60 189 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa suurempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa kuudenneksi suurin.
Mäntsälässä oli vuonna 2022 yhteensä 6 372 työpaikkaa ja kunnassa asui 9 695 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 36,8 prosenttia. Mäntsälän työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 73,9 prosenttia, jalostuksen 20,9 prosenttia ja alkutuotannon 3,6 prosenttia.
Kunnan työpaikkaomavaraisuus on 65,7 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 81,7 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 6,7 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Mäntsälässä on 115,7 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.