stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bristol
Kulttuuri > Media

Bristolilla on kaksi päivälehteä, Western Daily Press ja Bristol Evening Post, ilmainen viikkolehti Bristol Observer, sekä bristolilainen versio ilmaisesta Metro-lehdestä. Ne kaikki ovat Daily Mail and General Trust -yrityksen omistamia. Paikallinen viikoittain ilmestyvä aikakauslehti Venue kertoo kaupungin musiikki-, taide- ja teatteritapahtumista, ja se on Daily Mail and General Trustin tytäryhtiön Northcliffe Median omistuksessa.
Bristol Media on kaupungin mediatalo, joka työllistää yli 1600 henkilöä. Kaupungilla on muutama paikallinen radiokanava, mukaan lukien BBC Radio Bristol, Classic Gold 1260, Kiss 101 ja Star 107.2, sekä kaksi opiskelijaradiokanavaa Hub Radio, joka on University of the West of Englandin radio, ja BURST, joka on University of Bristolin radio. Bristol tuottaa myös sellaisia tv-ohjelmia kuin The West Country Tonight, Sairaalaelämää ja Ota tai jätä. Kaupunkia on myös käytetty esimerkiksi Mistresses ja Skins – liekeissä -sarjojen kuvauspaikkana.
Kulttuuri > Murre

Bristolilaiset puhuvat erityistä murretta, missä r-kirjain lausutaan kuten sanassa car. Tälle murteelle on myös ominaista "a" tai "o" -äänteisiin päätyvien sanojen loppuun lisätty 'l', joten esimerkiksi sanasta "area" tulee "areal". Lisäksi suuntaa tarkoittaviin kysymyslauseisiin lisätään ylimääräinen "to"-tavu tai sillä korvataan "at"-prepositio. Lisäksi miespuolista henkilöä tarkoittavalla sanalla "he" saatetaan korvata sana "it". Esimerkiksi "Where's that?" muotoiltaisiin "Where's he to?".
Kulttuuri > Uskonto

Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2001 väestönlaskennassa 60 % bristolilaisista oli kristittyjä, 25 %:lla ei ollut uskontoa, 9 % ei vastannut kysymykseen ja 2 % oli muslimeja.
Bristolissa on monia kristillisiä kirkkoja, joista merkittävimpiä ovat anglikaaninen Bristolin tuomiokirkko ja St. Mary Redcliffe sekä roomalaiskatolinen Cliftonin tuomiokirkko. Toisinajattelijoiden rukoushuoneisiin kuuluvat muun muassa Buckinghamin baptistirukoushuone ja John Wesleyn "Uusi huone" Broadmeadissä.
Muita uskontoja kaupungissa palvelee neljä moskeijaa, muutamat buddhalaiset meditointikeskukset, hindutemppeli, ortodoksiset synagogat ja neljä sikhiläistä temppeliä.
Koulutus ja teknologia

Bristolissa on kaksi yliopistoa, Bristolin yliopisto ja Länsi-Englannin yliopisto eli University of the West of England (UWE), entinen Bristolin teknillinen korkeakoulu, joka sai yliopiston aseman vuonna 1992. Bristolin yliopistossa on 19 000 opiskelijaa, joista monet tulevat yksityiskouluista. UWE:ssa on noin 30 000 opiskelijaa, joista suurin osa tulee valtion kouluista, ja se on kaupungin kahdesta yliopistosta suurempi. Kaupungissa on myös monia korkeamman asteen oppilaitoksia, jotka tähtäävät A-tason kokeisiin. Tällaisia kouluja ovat esimerkiksi  City of Bristol College ja Filton College, sekä kolme kristillistä collegea, Trinity College, Wesley College ja Bristol Baptist College. Kaupungissa on myös vuonna 1946 perustettu teatterikoulu Bristol Old Vic Theatre School, joka toimii yhteistyössä UWE:n kanssa.
Bristolissa on 129 esikoulua ja ala-astetta, 17 yläastetta ja kolme muuta oppilaitosta. Siellä on maan toiseksi suurin yksityiskoulujen keskittymä Pohjois-Lontoon jälkeen. Kaupungissa olevia yksityiskouluja ovat Colston's Girls' School, Clifton College, Clifton High School, Badminton School, Bristol Cathedral Choir School, Bristol Grammar School, Redland High School, Queen Elizabeth's Hospital School (kaupungin ainoa poikakoulu) ja Red Maids' School, minkä sanotaan olevan Englannin vanhin tyttökoulu. Sen perusti John Whitson vuonna 1634. Bristolissa on myös Britannian ensimmäinen tyttöjen koulukoti, jonka Mary Carpenter perusti vuonna 1854 runoilija Lord Byronin leskirouvan rahallisen tuen avulla.
Vuonna 2005 Britannian valtiovarainministeri palkitsi Bristolin siteet tieteeseen ja teknologiaan nimeämällä sen yhdeksi kuudesta "tiedekaupungista", sekä lupaamalla rahoituksen tieteen kehitykseen Emerson's Green -puistoon suunnitellulle 300 miljoonan punnan tiedepuistolle. Akateeminen koulutus sekä kahdessa yliopistossa ja Southmead Hospitalissa tehtävä tutkimustyö ovat kaupungille tärkeitä. Kaupungissa on myös asunut tieteellisiä neroja, kuten 1800-luvun kemisti Humphry Davy ja vuoden 1933 Nobel-voittaja, fyysikko Paul Dirac, jolla oli merkittävä vaikutus kvanttimekaniikan kehittämisessä. Bristolin yliopistossa fysiikan professorina toiminut Cecil Frank Powell palkittiin Nobel-palkinnolla vuonna 1950 ydinreaktion valokuvausmenetelmän kehittämisestä ja mesonien havaitsemisesta menetelmänsä avulla. Kaupunki on myös planeettatutkija Colin Pillingerin ja psykologi Richard Gregoryn kotikaupunki.
Liikenne

Bristolissa on kaksi rautatieasemaa, Bristol Temple Meads ja Bristol Parkway. Bristol Temple Meads sijaitsee lähellä kaupungin keskustaa ja sieltä kulkee pikajunia säännöllisesti muun muassa Lontoon Paddingtoniin. Bristol Parkway sijaitsee kaupungin pohjoisosassa ja sieltä kulkee pääasiassa pikajunia Cardiffin ja Lontoon välillä.
Kaupunki on yhdistetty tiellä M4-moottoritien itä-länsisuunnan akselille, mikä kulkee Lontoosta Länsi-Walesiin ja M5-moottoritien pohjois-lounaissuunnan akselille, mikä kulkee Birminghamistä Exeteriin. Piirikunnassa kulkee myös M49-moottoritie, mikä leikkaa lännessä lyhyesti M4:n ja M5:n.
Bristolissa sijaitsee myös lentokenttä, Bristolin kansainvälinen lentoasema, mihin on tehty mittavia investointeja sitten vuoden 2001.
Kaupungin julkinen liikenne koostuu laajalti linja-autoliikenteestä, jota tarjoaa esimerkiksi First Group, entiseltä nimeltään Bristol Omnibus Company, ja Ulinkselvennä, joka palvelee pääasiassa yliopistojen ja etenkin UWE:n opiskelijoita. Bristolin linja-autoliikennettä on kritisoitu laajalti epäluotettavaksi ja kalliiksi, ja vuonna 2005 First Group sai sakot myöhästelyistä ja turvallisuuden rikkomisesta. Yksityisautoilla liikkuminen on Bristolissa varsin yleistä ja kaupunki kärsii ruuhkista, mitkä maksavat sille noin 350 miljoonaa puntaa joka vuosi.
Bristol on moottoripyöräystävällinen kaupunki, se sallii moottoripyöräilijöiden käyttää suurinta osaa kaupungin bussikaistoista ja tarjoaa ilmaisen turvallisenselvennä pysäköinnin.
Vuodesta 2000 alkaen kaupunginvaltuusto on pitänyt kevyen raideliikenteen paikallisessa liikennesuunnitelmassaan, mutta on ollut haluton rahoittamaan sitä. Euroopan unioni tarjosi hankkeeseen rahoitusta, mutta liikenneministeriö ei antanut siihen tarvittavaa lisärahoitusta.
Bristol nimettiin vuonna 2008 Englannin ensimmäiseksi "pyöräilykaupungiksi". Vuonna 2014 vertailtiin, kuinka helppoa Englannin eri kaupungeissa oli elää ilman henkilöautoa. Bristol tuli 7. sijalle 29 kaupungin joukossa.
Bristolin keskustaa
Tunnukset > Nimikkokukka

Vuonna 2004 Bristolin nimikkokukaksi valittiin palavarakkaus Plantlife International -järjestön pitämässä yleisöäänestyksessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bristol Wikimedia Commonsissa
Kaupungin verkkosivut
Lounais-Englannin hallintopiirit
| --- | --- |
Bristol:  Bristol
Cornwall:  Cornwall • Isles of Scilly
Devon:  East Devon • Exeter • Mid Devon • North Devon • Plymouth • South Hams • Teignbridge • Torbay • Torridge • West Devon
Dorset:  Bournemouth, Christchurch and Poole • Dorset
Gloucestershire:  Cheltenham • Cotswold • Forest of Dean • Gloucester • South Gloucestershire • Stroud • Tewkesbury
Somerset:  Bath and North East Somerset • Mendip • North Somerset • Sedgemoor • South Somerset • Taunton Deane • West Somerset
Wiltshire:  Swindon • Wiltshire
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Bristol International Balloon Fiesta
Kemianlaitoksen tiloja Bristolin yliopistossa
Käännös suomeksi
Peltikannuasetelma

Peltikannuasetelma on Tuomas von Boehmin tekemä kivipiirros eli litografia vuodelta 1955. Sen koko on 21,4 × 41 cm.
Ateneumin taidemuseon hallussa olevan Peltikannuasetelma-kivipiirroksen Tuomas von Boehm toteutti aiemmin, vuonna 1953 öljymaalauksena.
Von Boehmin graafinen tuotanto on oleellinen osa suomalaista taidehistoriaa. Hän oli järjestämässä myös Viiva ja väri -näyttelyitä Helsingin Taidehalliin grafiikan ja piirustuksen tunnetuksi tekemiseksi. Von Boehmin taiteellisena esikuvana oli muun muassa ranskalainen Roland Oudot, jonka tuotantoa leimaava ulkoisen todellisuuden jalostaminen surrealismin suuntaan näkyy myös von Boehmin monissa teoksissa.
Aiheesta muualla

Teos Suomen Kansallisgallerian sivuilla: Kokoelmat: Peltikannuasetelma.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Per-Erik Larsson

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Per-Erik Larsson. |  Per-Erik Larsson. |  Per-Erik Larsson. |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten hiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Cortina d'Ampezzo 1956 | 4 × 10 km |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lahti 1958 | 4 × 10 km |  |
|  Pronssia | Falun 1954 | 4 × 10 km |  |
Per-Erik Larsson (3. toukokuuta 1929 Oxberg – 31. toukokuuta 2008 Mora) oli ruotsalainen maastohiihtäjä. Hän voitti pronssia 4 × 10 km viestissä vuoden 1956 talviolympialaisissa Cortina d'Ampezzossa. Larsson voitti myös kaksi mitalia hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa. Vuoden 1958 MM-kilpailuissa Lahdessa hän voitti kultaa 4 × 10 km viestissä ja vuonna 1954 Falunissa pronssia.
Käännös suomeksi
Parikkalan kotiseutumuseo

| Parikkalan kotiseutumuseo |
| --- | --- |

Tyyppi:  Kotiseutumuseo 
Osoite:  Kirkkokatu 6, 59100 Parikkala  
Sijainti:  Parikkala 
Koordinaatit:  61°32′38″N, 29°29′31″E
 fiParikkalan kotiseutumuseo 
  
Parikkalan kotiseutumuseo on Parikkalassa sijaitseva kotiseutumuseo.
Hauta Ollin mökki

Hauta-Olli oli haudankaivaja ja arkuntekijä, Olli Kosonen, joka asui mökissä perheineen 1800-luvun lopulla. Mökki on ollut kotiseutumuseona vuodesta 1988.
Perusnäyttely uusittiin kesäkuussa 1999. Nyt nähtävänä olevan näyttelyn on tarkoitus valottaa parikkalalaista elämää aina 1800-luvun loppupuolelta toisen maailmansodan jälkeiseen aikaan asti.
Eteisessä ja eteisestä erotetussa pikkuhuoneessa on esillä talonpoikaisia työkaluja ja esineitä, joita tarvittiin monissa maaseudun ulkotöissä. 
Tuvassa on pyritty tavoittelemaan 1930 – luvun henkeä; miltä maaseudun asunnon ja elämisen keskus, tupa, olisi voinut näyttää.
Kamarin näyttely on hieman erityyppinen. Aikajanan mukana voi kurkistaa esineiden, valokuvien ja muutamien dokumenttien kautta menneeseen aikaan Parikkalassa. Joillekin näyttely tuo mieleen muistoja, ja toiset taas voivat lähteä löytöretkelle aikaan, jota eivät ole itse kokeneet.
Per-Håkan Slotte

Per-Håkan Daniel Slotte (s. 9. joulukuuta 1942 Hammarland) on suomalainen virkamies ja poliitikko.
Slotte on koulutukseltaan arkkitehti. Vuosina 1970–1972 hän toimi Helsingin kaupungin toimistoarkkitehtina, Helsingin seutukaavaliitossa seutukaava-arkkitehtina 1972–1980 sekä kauppa- ja teollisuusministeriön ylitarkastajana 1980–1991.
1970- ja 1980-luvulla Slotte toimi Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä. Vuosina 1991–1995 hän toimi Porvoon maalaiskunnan kunnanjohtajana ja vuosina 1995–2006 Porvoon kaupunginjohtajana. Hän on puoluetaustaltaan RKP:läinen.
Vuonna 2011 Slotte tuomittiin virkavelvollisuuden rikkomisesta 60 päiväsakkoon. Hän ja hänen seuraajansa Marcus Henricson olivat Porvoon kaupunginjohtajina sopineet Slotten entiselle sihteerille erorahan, jota oli perusteltu kirjaamattomilla ylitöillä.
Per-Håkan Slotten veli oli arkkitehti Carl-Johan Slotte.
Patastenmäki

| Patastenmäki |
| --- | --- |
Kaupunki:  Riihimäki
Kaupunginosa nro:  10.
Väkiluku:  712 (2015)
Postinumero(t):  11130
Patastenmäki on kaupunginosa Riihimäellä. Kaupunginosa on kokonaisuudessaan omakotitaloaluetta. Asukasluku oli 712 vuonna 2015. Alueella on arkkitehtien Martti ja Marjatta Jaatisen suunnittelema, vuonna 1957 valmistunut Patastenmäen tiilikoulu.
Patastenmäen alue kuului alkujaan Hausjärven kauppalaan ja Erkylän kartanon maihin, mutta sinne alkoi jo 1800-luvun lopulla levitä asutusta Riihimäeltä. Asutuksen kasvua voimisti mäen kupeeseen perustettu turvepehkutehdas, minkä vuoksi aluetta kutsuttiin myös Sammaltehtaanmäeksi.
Riihimäen erkaantuessa Hausjärvestä itsenäiseksi kauppalaksi jäi Patastenmäen alue Hausjärven puolelle, mutta Riihimäen kauppala anoi jo vuonna 1924 alueen liittämistä Riihimäkeen. Anomus kaatui Hausjärven vastustukseen. Asia nostettiin uudelleen esille 1930-luvulla, jolloin Hausjärvi suhtautui asiaan myönteisesti. Sota kuitenkin keskeytti liitosprosessiin ja vasta kesällä 1945 Patastenmäki liitettiin valtioneuvoston päätöksellä osaksi Riihimäen kauppalaa. Vuonna 1949 alue asemakaavoitettiin kaupunginosaksi.
Parikkalan meijerimuseo

| Parikkalan meijerimuseo |
| --- | --- |

Tyyppi:  Erikoismuseo, museo 
Osoite:  Kirkkokatu 6, 59100 Parikkala  
Sijainti:  Parikkala 
Perustettu:  1980  
Koordinaatit:  61°32′38″N, 29°29′31″E
 fiParikkalan meijerimuseo 
  
Meijerimuseo on Parikkalassa sijaitseva museo. Museon perusti Itä-Suomen Meijerimuseoyhdistys 1980 –luvun alussa hyvin pitkälle talousneuvos Aaro Littusen ajamana hankkeena  Museo sijaitsi alun perin Särkisalmen Meijerisaaressa, jossa museorakennus tunnettii sauna- eli pikkumeijerinä.  Yhdistys lahjoitti museon Parikkalan kunnalle vuonna 2003 kiinteistöineen ja esineistöineen.
Museoon kuului vielä 2000-luvun alussa lisäksi 1930–luvulla valmistunut konevoimainen Särkisalmen Osuusmeijerin rakennus. Meijerisaari kaavoitettiin kuitenkin omakotitonteiksi ja koneellinen meijerirakennus purettiin vuonna 2005. Pikkumeijeri siirrettiin rekka-auton lavalla Parikkalan kirkolle kotiseutumuseon ja käsityökeskuksen pihapiiriin kesällä 2004.  Museo avattiin uudestaan yleisölle kesäkuussa 2006. Vuonna 2008 Etelä-Karjalan maakuntayhdistys nimesi Parikkalan meijerimuseon Etelä-Karjalan vuoden 2008 paikallismuseoksi.
Pikkumeijeri – rakennus on muuttanut aiemminkin monta kertaa. Alun perin rakennus toimi Simpeleellä Pitkäjärven Osuusmeijerin meijerirakennuksena. Meijerin lakkauttamisen jälkeen se siirrettiin Simpeleen keskustaan, jossa se toimi mm. kaupparakennuksena. Parikkalaan tuotaessa rakennus oli huonossa kunnossa ja siihen tarvittiin muualta tuotuja vanhoja hirsiä. Rakennuksen piirsi ja rakennussuunnitelman teki silloinen Parikkalan kunnaninsinööri arkkitehti Veijo Toppinen. Rakennus saatiin valmiiksi suurimmaksi osaksi talkootyönä ja lahjoitusvaroin.
Aiheesta muualla

Parikkalan kotiseutumuseo Hauta-Ollin mökki ja meijerimuseo (museot.fi)
Pekka Prättälä

Pekka Johannes Prättälä (11. marraskuuta 1923 Haapajärvi – 11. syyskuuta 2016 Jyväskylä) oli Osuuskauppa Keskimaan toimitusjohtaja. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1977.
Prättälä aloitti Haapajärvellä osuuskaupan juoksupoikana. Hänellä oli lukuhaluja, mutta perheellä ei ollut varaa hänen koulunkäyntiinsä. Suomen Osuuskauppakoulussa hän suoritti kaksivuotisen kaupallisen kurssin. Vaihtelevien työtehtävien jälkeen hän nousi osuuskauppa Keskimaan toimitusjohtajaksi vuonna 1960 ja teki alkuaan velkaisesta ja vanhoillisesta osuuskaupasta 20 vuodessa Keski-Suomen suurimman vähittäiskauppaliikkeen. Prisma-nimi on Prättälän keksimä.
Parikkalan baptistiseurakunta

| Parikkalan baptistiseurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  baptismi
Perustettu:  1872
Lakkautettu:  1942
Pääkirkko:  Parikkala, Suomi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Parikkalan baptistiseurakunta on entinen baptistiseurakunta Parikkalassa. Seurakunta toimi vuosina 1872–1942 Parikkalan seurakunta oli Karjalan ensimmäinen baptistiseurakunta ja se perustettiin vuonna 1872. Seurakunnassa oli 1920-luvulla voimakasta herätystä Antti Kormanon kaudella. Seurakunnan toiminta loppui toisen maailmansodan myötä.
Historia

Baptismi saapui Parikkalaan vuonna 1866, kun paikkakunnan luterilainen kirkkoherra John Hymander oli saanut käsiinsä Ruotsin baptistien Evangelist-lehden. Tämän seurauksena hän aloitti kirjeenvaihdon ruotsalaisen baptistisaarnaaja Anders Wibergin kanssa. Lokakuussa 1871 Hymander lähetti Tuomiokapituliin eroilmoituksensa ja matkusti kesäkuussa 1872 Ruotsiin baptistien konferenssiin. Täällä Hymander kastettiin yhdessä tyttärensä kanssa.
Ruotsista palattuaan Hymander kastoi vaimonsa sekä muita uskoon tulleita. Tämän jälkeen he perustivat Parikkalan baptistiseurakunnan, jonka työ kuitenkin hiljeni Hymanderin kuollessa 1877. 1890-luvun lopulla (1898) seurakunnan toiminta kuitenkin jälleen elpyi ja siihen liittyi 16 jäsentä. Vuonna 1907 seurakunta ilmoitettiin Etelä-Suomen suomenkielisten baptistien piiriyhdistyksen jäseneksi.
Antti Kormano muutti vaimonsa kanssa Parikkalaan vuoden 1919 lopulla ja hän piti kokouksia monissa Parikkalan kylissä. Vuoden 1920 alussa uutisoitiin sadan ihmisen uskoontulosta Parikkalassa ja kolmenkymmenen ihmisen kasteesta. Seurakunta keräsi varoja ompeluseuratyöllä ja Kormano antoi rakentaa talonsa yhteyteen seurakunnan rukoushuoneen. Talo sijaitsi lähellä Tiviän pysäkkiä ja sinne pääsi helposti junalla.
Parikkalan baptistiseurakunnan työ loppui 1940-luvulla toisen maailmansodan myötä.
Pariisi–Roubaix 2007

Kilpailun osanottajia.
Pariisi–Roubaix 2007 -pyöräkilpailu ajettiin 15. huhtikuuta 2007 ja sen voitti australialainen Stuart O’Grady. Hän saapui yksin maalialueelle ja lopuksi maaliin, sillä seuraava sijoittui 52 sekunnin päähän voittajasta. Hänen voittonsa oli kiistaton, ja hän sai sen ensimmäisenä australialaisena kisojen historiassa. Aiempien vuosien eräs keskeinen johtohahmo Tom Boonen oli vasta kuudes ja hävisi voittajalle 55 sekuntia, mutta toiseksi sijoittuneelle Juan Antonio Flechalle vain kolme sekuntia.
Aiheesta muualla

Kisajärjestäjien viralliset sivut (ranskaksi) (englanniksi)
Parikkalan patsaspuisto

Puiston sisäänkäyntipolku.
Parikkalan patsaspuisto on ITE-taiteilija Veijo Rönkkösen perustama veistospuisto Parikkalassa, Etelä-Karjalassa. Ensimmäinen Rönkkösen tekemä varsinainen veistos oli betonista vuonna 1961 valettu ”Irvikuvamainen mies”. Seuraavana vuonna eli 1962 syntyivät ”Kaislahametyttö”, ”Käärmeentappaja” ja ”Reikäenkeli”. Patsaita syntyi vuosien mittaan niin, että niistä muodostui kokonainen puisto, viimeisenä kesänäkin 15 patsasta.
Rönkkösen patsaspuistosta Valtatie 6:n varressa Parikkalassa tuli nähtävyys, jossa vilkkaimpina kesinä vieraili lähes kolmekymmentätuhatta ihmistä, nyttemmin parikymmentätuhatta. Taideteokset ja puutarha muodostavat ainutlaatuisen kokonaisuuden. Vaikka Rönkkönen asui keskellä luomaansa taiteellista maailmaa, hänellä ei ollut suhdetta vierailijoihin tai patsaspuiston läheisyydessä olevan kuutostien levähdyspaikan matkailuyrittämiseen, muuten kuin että kävijöitä pyydettiin kirjoittamaan nimensä vieraskirjaan. Vuoteen 2007 mennessä vieraskirjoja oli kertynyt yli sata, jokaisessa nelisentuhatta nimikirjoitusta. Veistosten ohella Veijo Rönkkönen harrasti kokeellista valokuvausta. Joitakin valokuvia on julkaistu, mutta pääosin ne olivat taiteilijan omissa kätköissä.
Rönkkösen kuoleman jälkeen puisto jäi vaille hoitoa, ja patsaiden kunto alkoi rapistua. Kuntaa huolenpito puistosta ei kiinnostanut, vaan se toivoi vastuun kantajaksi yksityistä yrittäjää. ITE-taiteen suojeluyhdistys pyrkii saamaan puiston suojelukohteeksi. Puistoa pidetään Suomen huomattavimpana ITE-kohteena, ja Matkailutoimittajien Kilta valitsi puiston vuoden 2008 kotimaiseksi matkailukohteeksi.
Lokakuussa 2010 Patsaspuiston osti pyhtääläinen teollisuusneuvos Reino Uusitalo, ja sille on perustettu hoitokunta huolehtimaan käytännön asioista ja palkkaamaan työntekijät. Hoitokunnalla on vireillä hankkeita, muun muassa Kaakkois-Suomen alueen ITE-taiteen kartoitus sekä patsaspuiston inventoiminen ja veistosten kunnostaminen.
Patsaita puistossa.
Aiheesta muualla

Parikkalan patsaspuiston sivusto (patsaspuisto.net)
Video Youtubesta
Pentti Koski

Pentti Koski (15. marraskuuta 1930 Vaasa – 26. syyskuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen jazzmuusikko ja sisustusarkkitehti.
Kokkolassa suoritetun ylioppilastutkinnon jälkeen Pentti Koski pääsi opiskelemaan Ateneumiin ensin piirustuksenopettajaksi ja sitten sisustusarkkitehdiksi. Jo Kokkolassa alkanut musiikkiharrastus auttoi ansaitsemaan opiskelurahoja muun muassa kontrabasistina ja laulajana Leo Lindblomin yhtyeessä. Vuonna 1957 Koski oli rumpaliveljensä Olle Ekmanin kanssa perustamassa latinalaisrytmeihin erikoistunutta Sacy Sandin orkesteria, joka esiintyi Helsingin yökerhojen ohella monissa elokuvissa ja kiersi ympäri maata. Basson- ja kitaransoiton sekä laulamisen ohella Koski hoiti yhtyeen käytännön asioita. Laulusolisti Sacy Sandin pahan auto-onnettomuuden takia 1961 yhtye lopetettiin, mutta koottiin uudelleen Sandin jo kuoltua 1988. Sacy Sand II -kokoonpanossa soittivat myös Martti Pohjalainen sekä joensuulainen Juhani Okkonen. Koskella oli myös oma trio, ja hänet nähtiin 2000-luvulle asti usein lavalla soittamassa jazzia tai tanssimusiikkia muun muassa Sturenkadun vuonna 1997 perustetulla Sture Jazz Clubilla.
Sisustusarkkitehtina Koski suunnitteli huonekaluja muun muassa lahtelaiselle Nupposen huonekalutehtaalle. Hänet tunnetaan myös lahjakkaana taidemaalarina. 1990-luvun puolivälissä Koskelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke.
Levytyksiä

Sacy Sand: Levytyksiä vuosilta 1950–1958, Artie Music AMCD 1027
Pallas

Pallas tarkoittaa seuraavia:
Henkilöitä

Marcus Antonius Pallas (1–63), roomalainen libertus ja taloussihteeri
Mikko Pallas, ent. Löppönen (1866–1922), suomalainen koriste- ja kuvanveistäjä
Noah Pallas (s. 2001), suomalainen jalkapalloilija
Peter Simon Pallas (1741–1811), saksalainen luonnontieteilijä ja maantieteilijä
Laivoja

M/S Pallas, vuonna 1909 rakennettu höyryhinaaja
HMS Pallas (1757), 36-tykkinen viidennen luokan alus
Pallas-luokka (1793)
HMS Pallas (1793), Pallas-luokan 32-tykkinen viidennen luokan alus
HMS Pallas (1780), 38-tykkinen viidennen luokan alus
HMS Pallas, nimetty HMS Shannoniksi ennen töiden aloittamista
HMS Pallas (1804), 32-tykkinen viidennen luokan alus
HMS Pallas (1816), 36-tykkinen viidennen luokan alus
HMS Pallas (1865), panssarikorvetti
HMS Pallas (1890), Pearl-luokan panssarikansiristeilijä
Pallas-luokka (1808), fregattiluokka
Pallas (1808), Pallas-luokan fregatti
FS Pallas (Q189), Minerve-luokan sukellusvene
Kreikkalainen mytologia

Pallas on myös seuraavien myyttisten hahmojen nimi:
Pallas, titaani
Pallas, gigantti
Pallas, Pandion II:n ja Pylian poika.
Pallas Athene, kreikkalaisten jumalatar
Muita merkityksiä

pallas, ruijanpallas (Hippoglossus hippoglossus), kalalaji
Pallas, tunturialue Lapissa
Pallas, hotelli Pallastunturin juurella
Pallas, alue Salpausselän harjumuodostumalla Lahdessa
Bio Pallas, elokuvateatteri Karjaalla
2 Pallas, asteroidi
Pallas-ryhmä, B-tyypin asteroidien ryhmä, johon myös 2 Pallas kuuluu
Pallas, entisen Matkaaja Ky:n matkailuvaunumerkki.
taideyhdistys Pallas, Tartossa 1900-luvun alkupuolella toiminut taideyhdistys
Pallas, taideyhdistys Pallaksen perustama, Virossa 1924–1940 toiminut taideoppilaitos