stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saksin kuningaskunta
Historia > Vaaliruhtinaskunta

Vuonna 1423 Askanian suvun hallitsema Saksin vaaliruhtinaskunta päätyi Wettinin suvulle, jotka olivat jo valmiiksi Meissenin rajakreivejä ja lääninherroja Thüringenissä. Näin muodostui uusi, voimakas ruhtinaskunta. Saksin nimi vakiintui tälle alkuperäistä saksilaisaluetta hieman etelämpänä sijaitsevalle alueelle, joka alun perin oli thuringiheimon ja slaavilaisten vendien asuma-aluetta.
Saksi oli myöhäiskeskiajan ja uuden ajan merkittäviä saksalaisia valtioita. Sen hallitsijat olivat vaaliruhtinaita, joilla yhtenä harvoista oli oikeus ottaa osaa keisarinvaaliin. Vaaliruhtinas Fredrik August I (August Väkevä) kääntyi kuitenkin luterilaisuudesta katolisuuteen pyrkiessään Puolan kuninkaaksi, ja Saksi menetti johtoasemansa protestanttisten ruhtinaiden joukossa Preussille. Saksi oli kuitenkin edelleen keskitason vaikuttaja Euroopan politiikassa.
Historia > Kuningaskunta

Kun Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta hajosi vuonna 1806, Saksista tuli kuningaskunta ja vaaliruhtinas Fredrik August III:sta tuli kuningas Fredrik August I. Hän teki erehdyksen jäämällä liian pitkään uskolliseksi Napoleonille, ja hänet vangittiin. Preussi pyrki anastamaan kaikki hänen maansa 1813. Itävallan, Ranskan ja Britannian vastustuksesta huolimatta Fredrik August kuitenkin palautettiin valtaan Wienin kongressissa, mutta hän menetti Preussille pohjoisimmat osat maistaan. Näistä maista tuli Preussin Saksin maakunta, joka kuuluu nykyisin Saksi-Anhaltin osavaltioon. Saksin kuninkaille jäljelle jäänyt osa vastasi suunnilleen nykyistä Saksin vapaavaltiota, joskin Saksin vapaavaltioon liitettiin joitakin Preussin anastamia alueita.
Vuosien 1848–1849 vallankumouksessa Saksista tuli vallankumouksellisten pesä, ja muun muassa anarkisti Mihail Bakunin, hovisäveltäjä Richard Wagner sekä arkkitehti Gottfried Semper ottivat osaa toukokuun 1849 kansannousuun. Vuodesta 1871 Saksin kuningaskunta oli osa Saksan keisarikuntaa, mutta sitä hallitsivat edelleen Wettin-sukuiset kuninkaat. Heidät syrjäytettiin ja kuningaskunta kumottiin vuoden 1918  marraskuun vallankumouksessa.
Vuoden 1918 jälkeen Saksi oli osavaltio Weimarin tasavallassa mutta päätyi natsi-Saksan jälkeen Neuvostoliiton miehittämäksi. Saksan demokraattinen tasavalta purki osavaltion 1952, mutta Saksan jälleenyhdistyttyä vuonna 1990 Saksin osavaltio palautettiin ja se on nyt yksi Saksan osavaltioista (liittomaista).
Saksin kuninkaat

Fredrik August I 1806–1827
Anton 1827–1836
Fredrik August II 1836–1854
Juhana I 1854–1873
Albert 1873–1902
Yrjö I 1902–1904
Fredrik August III 1904–1918
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saksin kuningaskunta Wikimedia Commonsissa
| n k  Saksan keisarikunnan osavaltiot |
| --- | --- | --- |
| Kuningaskunnat |   Baijerin kuningaskunta   Preussin kuningaskunta   Saksin kuningaskunta   Württembergin kuningaskunta  |  |
| Suurherttuakunnat |   Badenin suurherttuakunta   Hessenin suurherttuakunta   Mecklenburg-Schwerinin suurherttuakunta   Mecklenburg-Strelitzin suurherttuakunta   Oldenburgin suurherttuakunta   Saksi-Weimar-Eisenach   Schwarzburg-Rudolstadt   Schwarzburg-Sondershausen  |  |
| Herttuakunnat |   Anhaltin herttuakunta   Braunschweigin herttuakunta   Saksi-Altenburg   Saksi-Coburg-Gotha   Saksi-Lauenburg (vuoteen 1876)   Saksi-Meiningen  |  |
| Ruhtinaskunnat |   Lippen ruhtinaskunta   Reuss-Geran ruhtinaskunta   Reuss-Greizin ruhtinaskunta   Schaumburg-Lippe   Schwarzburg-Rudolstadt   Schwarzburg-Sondershausen   Waldeck-Pyrmont  |  |
| Kaupunkivaltiot |   Bremen   Hampuri   Lyypekin vapaakaupunki  |  |
| Keisarilliset provinssit |   Elsass-Lothringen  |  |
| Muut |   Saksan siirtomaat  Mittelafrika  Mitteleuropa  |  |
Luettelo Vantaan puistoista

Tämä on luettelo Vantaalla sijaitsevista puistoista. Lista on epätäydellinen, eikä mukana ole kaikista pienimpiä puistoja saati leikkialueita.
Puistoiksi ja lähivirkistysalueiksi on varattu Vantaan kaavoissa noin 50 % pinta-alasta. Merkittävä osa Vantaan puistoista on suhteellisen luonnontilaisia alueita, joihin on rakennettu puistokäytäviä, leikkipaikkoja ja koira-aitauksia. Viheralueiden päärungon muodostavat Keravanjoen ja Vantaanjoen sekä suurimpien purojen varret. Vetovoimaisimpia kohteita ovat muun muassa Lammaslampi, Tikkurilankoski, Vantaankoski sekä Kaivokselan Vetokannas, Korson keskuspuisto ja Kuusijärven ulkoilualue.
Puistot > Aviapoliksen suuralue

| Puiston nimi | Paikka | Kaupunginosa | Kartalla | Kuvaus | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kartanonkosken liikuntapuisto |  | Kartanonkoski | 60.2802°N, 24.9542°E | Monitoimiareena, useita erilaisia pelikenttiä |  |
Puistot > Hakunilan suuralue

| Puiston nimi | Paikka | Kaupunginosa | Kartalla | Kuvaus | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hakunilan urheilupuisto | Sotungin koulun yhteydessä | Hakunila | 60.2781°N, 25.123°E | Yleisurheilukenttä, uimahalli, skeittipaikka, pelikenttä |  |
| Harmopuisto |  | Hakunila | 60.2789°N, 25.1008°E | Metsikkö, koirapuisto |  |
| Håkansbölen kartanopuisto |  | Ojanko | 60.2748°N, 25.1129°E |  |  |
| Juoksuhaudanpuisto |  | Länsimäki | 60°N, 15°EN | Ensimmäisen maailmansodan aikaisia linnoituksia |  |
| Keihäspuisto |  | Rajakylä | 60°N, 14°EN |  |  |
| Kuusijärven ulkoilualue |  | Kuninkaanmäki | 60°N, 18°EN | Reittejä järven ympäristössä, siltayhteys Sipoonkorven kansallispuistoon. Järven eteläpuolella myös Kustaa III:n puisto, Kuningas Kustaa III -aiheinen metsikkö polkuineen. |  |
| Leonardo da Vilhun veistospuisto |  | Sotunki | 60°N, 17°EN |  |  |
| Maratonpuisto |  | Rajakylä | 60°N, 14°EN | Ensimmäisen maailmansodan aikaisia linnoituksia |  |
| Myllymäen ulkoilualue |  | Länsimäki | 60°N, 14°EN |  |  |
| Laila Pullisen veistospuisto ja kotimuseo | Nissas | Hakunila | 60°N, 16°EN | Myös nimellä Nissbackan kartanon veistospuisto |  |
| Paalupuisto | Kolohonka | Kuninkaanmäki | 60°N, 17°EN | Leikkipuisto, hiekkakenttä, talvisin luistelukenttä |  |
| Pallopuisto |  | Rajakylä | 60°N, 14°EN | Pelikenttiä, leikkipuisto, nurmialue |  |
| Pyöräpuisto |  | Rajakylä | 60°N, 14°EN |  |  |
| Rajakylän liikuntapuisto |  | Rajakylä | 60°N, 14°EN | Tekonurmi- ja hiekkakenttä, useita erilaisia pelikenttiä |  |
| Rauniopuisto | Nissas | Hakunila | 60°N, 16°EN | Nissbackan kartanon päärakennuksen rauniot |  |
| Riimapuisto |  | Rajakylä | 60°N, 15°EN | Koirapuisto, viljelypalstoja |  |
| Ruukinpyörä |  | Itä-Hakkila | 60°N, 17°EN | Metsikkö polkuineen |  |
| Vaunukallion puisto |  | Hakunila | 60°N, 16°EN | Pelikenttiä, tenniskenttä, leikkipaikka, nurmialue |  |
Puistot > Koivukylän suuralue

| Puiston nimi | Paikka | Kaupunginosa | Kartalla | Kuvaus | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asolanpuisto |  | Asola | 60°N, 19°EN |  |  |
| Ester Koskelaisen puisto |  | Päiväkumpu | 60°N, 19°EN |  |  |
| Helenanpuisto |  | Rekola | 60°N, 19°EN |  |  |
| Ilolanpuisto |  | Ilola | 60°N, 19°EN |  |  |
| Kustaanpuisto |  | Rekola | 60°N, 19°EN |  |  |
| Myllykoskenpuisto, Havukoskenpuisto |  | Havukoski | 60°N, 19°EN | Puistoa joen varressa. Noin 200-metrinen Hanabölenkoski, jonka yli kulkee kävelysilta Päiväkumpuun. Maamerkkinä myös vanha mylly. |  |
| Pekanpuisto |  | Rekola | 60°N, 19°EN |  |  |
| Piippilakinpuisto |  | Havukoski | 60°N, 19°EN |  |  |
| Päiväkummun ranta | Päiväkummun pohjoisosassa | Päiväkumpu | 60°N, 19°EN | Metsikköä ulkoilureitteineen Matarinkosken läheisyydessä. Vastarannalla Matarinpuisto, alueiden välissä punainen silta. |  |
| Päiväkummunpuisto | Eteläisessä Päiväkummussa | Päiväkumpu | 60°N, 19°EN | Läheisyydessä myös useita pienempiä puistoja: Kaukon-, Kaupin-, Mervin-, Mielikin-, Nyyrikin- Lemminkäisen, Kyllikin- ja Paulanpuisto sekä leikkipaikka Päivättärenpuisto. |  |
| Rekolan liikuntapuisto |  | Rekola | 60°N, 19°EN | Useita pelikenttiä, ulkokuntosali ja leikkipaikka |  |
| Rekolanojanpuisto | Pääradan varressa Rekolan aseman eteläpuolella | Rekola | 60°N, 19°EN |  |  |
| Rekolanranta | Keravanjoen rannassa | Rekola | 60°N, 19°EN |  |  |
| Sydänpuisto |  | Asola | 60°N, 19°EN |  |  |
| Taikapuisto |  | Ilola | 60°N, 20°EN |  |  |
| Tapionranta | Keravanjoen varrella Havukosken ja Päiväkummun rajalla | Päiväkumpu |  | Ulkoilureittejä Keravanjoen varressa, uimapaikka. Pohjoisosassa Pikkukoski. |  |
Puistot > Korson suuralue

| Puiston nimi | Paikka | Kaupunginosa | Kartalla | Kuvaus | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ankkapuisto ja Korson keskuspuisto |  | Korso | 60°N, 21°EN |  |  |
| Fallbackanpuisto |  | Vallinoja | 60°N, 20°EN |  |  |
| Kiertotähdenpuisto |  | Matari | 60°N, 20°EN | Puisto, skeittipuisto, koirapuisto |  |
| Matarinpuisto |  | Matari | 60°N, 20°EN | Metsikköä polkuineen. Noin 600-metrinen Matarinkoski ja sen eteläpäässä uimaranta. |  |
| Korson liikuntapuisto |  | Korso | 60°N, 21°EN | Monitoimiareena |  |
| Tussinkoskenpuisto |  | Vallinoja | 60°N, 21°EN | Tussinkoski, Tussinkosken luonnonsuojelualue |  |
Puistot > Myyrmäen suuralue

| Puiston nimi | Paikka | Kaupunginosa | Kartalla | Kuvaus | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jokiuomanpuisto |  | Martinlaakso | 60°N, 16°EN | Nurmialue, metsikköjä, koirapuisto. Juha Mennan suunnittelema ympäristötaideteos Ukonkirves. |  |
| Martinlaakson liikuntapuisto |  | Martinlaakso | 60°N, 16°EN | Monitoimiareena, useita erilaisia pelikenttiä, skeittipaikka |  |
| Myyrmäen urheilupuisto |  | Myyrmäki | 60°N, 15°EN | Yleisurheilukenttä, pelikenttiä, halleja, jäähalleja, skeittipaikka, kuntosali |  |
| Vapaalanaukeen liikuntapuisto |  | Vapaala | 60°N, 15°EN | Pelikenttiä |  |
Puistot > Tikkurilan suuralue

| Puiston nimi | Paikka | Kaupunginosa | Kartalla | Kuvaus | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bäckbynpuisto |  | Koivuhaka | 60°N, 17°EN | Leikki- ja nurmialue |  |
| Heidehofinpuisto |  | Kuninkaala | 60°N, 17°EN |  |  |
| Hiekkaharjun liikuntapuisto |  | Jokiniemi | 60°N, 18°EN | Yleisurheilukenttä, hiekkakenttä, monitoimikenttiä, koripallokenttä |  |
| Hiiriharjunpuiston perennapuisto |  | Simonkylä | 60°N, 18°EN | Kerrostaloalueen puistoalue |  |
| Jokiniemen muinaispuisto | Keravanjoen varrella Jokiniemen ja Hakkilan rajalla | Jokiniemi | 60°N, 17°EN | Historiallinen asuinpaikka, jossa on tehty arkeologisia kaivauksia. Kivisilta vuodelta 1898. |  |
| K.H. Wiikin puisto |  | Jokiniemi | 60°N, 17°EN |  |  |
| Kirjastopuisto | Tikkurilan kirjaston vieressä | Tikkurila | 60°N, 17°EN | Viheralue, jossa leikkipuisto ja skeittiparkki. Eteläkulmassa Merja Rankin veistos Tarinapuu. |  |
| Koivuhaan arboretum |  | Koivuhaka | 60°N, 18°EN | Puulajipuisto |  |
| Kuismapuisto |  | Ruskeasanta | 60°N, 19°EN |  |  |
| Maisemapuisto |  | Ruskeasanta | 60°N, 19°EN |  |  |
| Maitikkapuisto |  | Simonkylä | 60°N, 18°EN | Viheralue, koirapuisto, vieressä viljelypalsta |  |
| Pelto-ojan puisto |  | Kuninkaala | 60°N, 16°EN |  |  |
| Punaisten puisto |  | Jokiniemi | 60°N, 17°EN |  |  |
| Påkaksenpuisto |  | Kuninkaala | 60°N, 17°EN |  |  |
| Simonkylänpuisto |  | Simonkylä | 60°N, 19°EN | Lenkkipolku, lampia, kallioita, koirapuisto, peltoja, pulkkamäki ja juoksuportaat |  |
| Ristisillanpuisto | Simonkylänpuiston eteläosassa Ruskeasannan rajalla | Simonkylä | 60°N, 18°EN | Lampi ja nurmialue |  |
| Sinirikonpuisto |  | Viertola | 60°N, 17°EN | Leikki- ja nurmialue |  |
| Tikkurilan keskuspuisto |  | Koivuhaka | 60°N, 17°EN | Avaraa niittymaisemaa |  |
| Tikkurilanranta ja Åvikin puisto | Keravanjoen ja Tikkurilantien välissä lähellä Heurekaa | Tikkurila | 60°N, 17°EN | Keravanjoen jokiranta, leikkipuisto |  |
| Tikkurilan urheilupuisto |  | Viertola | 60°N, 17°EN | Jäähalli, uimahalli, urheilutalo, pelikenttiä |  |
| Tikkurilan veteraanipuisto | Vanhan asemarakennuksen eteläpuolella | Tikkurila | 60°N, 17°EN |  |  |
| Viertolanranta | Keravanjoen rannassa | Viertola | 60°N, 17°EN | Leikkipaikka, koirapuisto, nurmialuetta. Kevyen liikenteen silta yhdistää Viertolanrannan joen yli Ala-Tikkurilan viheralueisiin. |  |
| Väritehtaanranta | Tikkurilankosken etelärannalla | Kuninkaala | 60°N, 17°EN |  |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vantaan puistot Wikimedia Commonsissa
Khalid Sheikh Mohammed

Khalid Sheikh Mohammed vangittuna.
Khalid Sheikh Mohammed (arab. خالد شيخ محمد) (s. 1. maaliskuuta 1964 tai 14. marraskuuta 1965) on Kuwaitissa syntynyt pakistanilainen ääri-islamilainen terroristi ja yksi al-Qaidan korkeimmista johtajista. Häntä pidetään Yhdysvalloissa 11. syyskuuta 2001 tehtyjen terrori-iskujen pääsuunnittelijana. Kaikkiaan hänen organisoimissaan iskuissaan on laskettu kuolleen tuhansia ihmisiä eri puolilla maailmaa.
Mohammed oli FBI:n etsityimpien terroristien listalla, kunnes hänet pidätettiin Pakistanissa 2003. Häntä pidetään vangittuna Guantanamo Bayn vankileirillä, jossa häntä on myös kuulusteltu. Hän on tunnustanut olevansa vastuussa syyskuun 11. päivän iskuista sekä yli 30:stä muusta terrori-iskusta tai hankkeesta kuten Balissa Indonesiassa vuonna 2002 tehdystä tuhoisasta yökerhoiskusta, jossa kuoli yli 200 ihmistä. Hän myös sanoo mestanneensa vuonna 2002 Pakistanissa siepatun amerikkalaisen toimittajan. Lisäksi hän suunnitteli murhaavansa mm. Bill Clintonin ja Pakistanin presidentin Pervez Musharrafin.
Mohammedilla on Kuwaitin ja Pakistanin kansalaisuus.
Syyllisyys syyskuun 11. päivän iskuihin

Al-jazeeran toimittaja Yosri Fouda raportoi huhtikuussa 2002, että Khalid Sheikh Mohammed on myöntänyt haastattelussa osallisuutensa "Pyhän tiistain operaatioon" yhdessä Ramzi Binalshibhin kanssa. "Minä olen al-Qaidan sotilaskomitean päällikkö, ja Ramzi on Pyhän tiistain operaation suunnittelija. Kyllä, me teimme sen." Komission raportissa Mohammedia nimitetään iskujen "pääarkkitehdiksi". Pakistanin turvallisuusviranomaiset vangitsivat hänet maaliskuussa 2003 Rawalpindissa Pakistanissa. Vuoden 2007 maaliskuussa Mohammed tunnusti Yhdysvaltain viranomaisten pitämissä kuulusteluissa, että hän oli vastuussa syyskuun 11. päivän iskuista "alusta loppuun". Hän väitti joutuneensa kidutetuksi pidättämisensä jälkeen, mutta sanoi kuitenkin antaneensa tunnustuksen ilman että häntä olisi pakotettu tai painostettu. Kenneth Roth, Human Rights Watchin johtaja, on kyseenalaistanut suljetuin ovin käydyn kuulustelun ja tunnustuksen laillisuuden ja pitää mahdollisena, että se on saatu kiduttamalla. CIA on myöntänyt käyttäneensä vesikidutusta Khalid Sheikh Mohammedin kuulusteluissa.
Kesäkuussa 2008 Guantanamossa pidettiin sotilastuomioistuimen oikeudenkäynti, jossa oli Khalid Sheikh Mohammedin lisäksi syytettynä neljä muuta al-Qaidan jäsentä. Mohammed nimitti oikeudenkäyntiä "inkvisitioksi" ja kieltäytyi asianajajasta. Kuullessaan, että hänet voitaisiin tuomita kuolemanrangaistukseen, hän vastasi: "Sitä juuri haluankin, olen halunnut marttyyriksi kauan." Marraskuussa 2009 Yhdysvaltain oikeusministeri Eric Holder ilmoitti, että Mohammed ja neljä muuta epäiltyä siirretään pois Guantanamo Baysta, jotta he voisivat osallistua siviilioikeudenkäyntiin New Yorkissa. Oikeudenkäynnille ei kuitenkaan annettu tarkkaa päivämäärää. Holder uskoi, että syyttäjät tulisivat vaatimaan kuolemantuomiota kaikille syytetyille ja oikeudenkäynti olisi tasapuolinen ja "avoin sekä yleisölle että koko maailmalle". Tammikuussa 2010 Valkoisen talon lehdistösihteeri Robert Gibbs sanoi, että Mohammad tuomitaan todennäköisesti kuolemaan ja teloitetaan. Hänen lausuntonsa on huolestuttanut oikeusasiantuntijoita, joiden mielestä se on vaarantanut oikeudenkäynnin tasapuolisuuden.
Ennen koronaviruspandemiaa oikeudenkäynnin aloituspäiväksi oli sovittu 11. tammikuuta 2021, jolloin piti alkaa sotilastuomioistuimen valitsijamiesten valinta. Oikeustoimien arvioitiin kestävän noin vuoden. Aloituspäivämäärää on siirretty sen jälkeen useasti.
31. heinäkuuta 2024 Khalid Sheikh Mohammed vältti kuolemantuomiooikeudenkäynnin vastineeksi elinkautiseen vankeuteen.
Opel Karl

| Opel Karl |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Etelä-Korea  Vietnam
Valmistaja:  Opel VinFast
Konserni:  General Motors
Valmistusvuodet:  2014–2019 (Opel) 2019–2022 (VinFast)
Muut nimet:  Vauxhall Viva VinFast Fadil
Korimalli:  5-ovinen hatchback
Luokka:  A-segmentti
Edeltäjä:  Opel Agila B
Teknisesti samankaltaisia:  Buick Encore I Chevrolet Aveo (T300) Chevrolet Onix Chevrolet Prisma II Chevrolet Sail II Chevrolet Spark (M300) Chevrolet Spark (M400) Chevrolet Spin Chevrolet Trax Opel Mokka A
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  GM Gamma II
Moottori:  R3
Iskutilavuus:  1,0 l
Teho:  75 hv
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen robotti
Mitat
Massa:  939 kg
Pituus:  3 675 mm
Akseliväli:  2 385 mm
Leveys:  1 604 mm
Opel Karl on Opelin vuosina 2014–2019 valmistama A-segmentin automalli, joka korvasi Opel Agilan. Auto oli Opel-malliston pienin malli, ja se nimettiin merkin perustajan, Adam Opelin, vanhimman pojan Carlin mukaan. Isossa-Britanniassa autoa myytiin nimellä Vauxhall Viva. Karlia valmistettiin Etelä-Koreassa samalla tehtaalla sisarmallinsa Chevrolet Sparkin kanssa. Valmistuksen päätyttyä General Motors myi mallin valmistusoikeudet vietnamilaiselle Vingroupille, joka valmisti autoa VinFast Fadil -nimisenä vuosina 2019–2022.
Opel Karl (2014–2019)

Karl on noin 3,7 metriä pitkä. Auton pyörät on sijoitettu aivan korin nurkkiin, jotta sisätilat voitaisiin hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla. Näin akselivälistä tulee kokonaismittoihin nähden pitkä, hieman alle 2,4 metriä.
Vuoden 2015 Euro NCAP -kolaritestistä Karl sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
Karlissa on General Motorsin kolmesylinterinen suorasuihkutteinen 1,0-litrainen (75 hv) bensiinimoottori. Voimansiirtona on viisivaihteinen manuaalivaihteisto tai viisiportainen Easytronic-robottivaihteisto.
Varustetasot olivat Suomessa Enjoy ja Innovation (aik. Cosmo).
Enjoy-varusteluun kuului kuusi turvatyynyä, ESP, Opel Eye -järjestelmä, 15 tuuman muotovanteet, kauko-ohjattava keskuslukitus, manuaali-ilmastointi, vakionopeudensäädin, ajotietokone, kaksiosainen takaselkänoja, sähköikkunat edessä, kuudessa suunnassa säädettävä kuljettajan istuin (matkustajan neljässä), lukuvalot edessä, lämmitettävät peilit, rengaspaineiden valvontajärjestelmä, R300-radio, päiväajovalot ja takaspoileri.
Innovationissa oli lisäksi 15 tuuman kevytmetallivanteet, musta B-pilari, kromatut sisäovenkahvat, osittain nahkaverhoillut istuimet, tummennetut takaikkunat, etusumuvalot, nahkaverhoiltu monitoimiohjauspyörä, tavaratilan valaistus, sisätilojen tunnelmavalaistus, etumatkustajan meikkipeili, Bluetooth-järjestelmä ja automaatti-ilmastointi.
Pariisin autonäyttelyssä syyskuussa 2016 esiteltiin katumaasturimainen Karl Rocks, jossa on erilaisia ulkonäöllisiä koristeita, kuten mustat pyöränkotelot, suuremmat puskurit ja kattokaiteet.
Vinfast Fadil (2019–2022)

Auton valmistaminen VinFast Fadil -nimisenä alkoi Vietnamissa kesäkuussa 2019.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Opel Karl Wikimedia Commonsissa
Opelin automallit
| --- | --- |
Nykyiset henkilöautomallit:  Astra  Crossland  Corsa  Grandland  Insignia  Mokka 
Nykyiset pakettiautot:  Combo  Movano  Vivaro 
Konseptiautot:  Aero GT  Opel Antara GTC  CD  Diesel Rekordwagen  Eco Speedster  Frogster  Frua Diplomat  G90  GT 2  Insignia  Maxx  OPC X-Treme  Snowtrekker  Trixx 
Entiset mallit:  Adam  Admiral  Agila  Ampera  Ampera-e  Antara  Arena  Ascona  Blitz  Calais  Calibra  Campo  Captain  Cascada  Commodore  Darracq  Diplomat  Frontera  Gemini  GT  GT (2007)  Kadett  Kapitän  Karl  Laubfrosch  Lutzmann  Manta  Meriva  Monterey  Monza  Olympia  Omega  Rekord  Senator  Signum  Sintra  Speedster  Tigra  Vectra  Zafira 
Vauxhall Viva Rocks
VinFast Fadil
Suomen uistinvalmistajat

Kalastusta Walesin rannikolla.
Suomen uistinvalmistajat ovat Rapalaa lukuun ottamatta pieniä yrityksiä, joita on muodostunut pääasiassa 1930- ja 1960-luvuilla. Suurin uistinvalmistaja Rapala VMC on julkisen noteerauksen hankkimisensa jälkeen kansainvälinen yhtymä, jolla on useita tavaramerkkejä. Se valmistaa tai valmistuttaa tavaramerkeillään myös muita kuin vieheitä.
Aave-Uistin

Aave-Uistin on lusikkauistinten valmistaja. Heittokalastusta varten on olemassa kolme kokoa: Joki, jonka massa on 18 grammaa ja pituus 7 cm, Järvi, jonka massa on 24 grammaa ja pituus 8,3 cm sekä Meri, jonka pituus on 9,3 cm ja massat 25 grammaa tai jopa 30 grammaa. Lusikkauistimilla voidaan heittokalastaa meritaimenia.
Vetouistelukalastusta ja lähinnä taimenia ja järvilohia varten on taittoperäuistimia. Ne ovat kapeita ja pitkänomaisia lusikkauistimia, joiden peräosa on taitettu viistoon. Hyvä nopeus on 2,5–3 solmua. Taittoperien pituudet ovat 8,3 cm, 9,3 cm ja 12 cm, joista viimeksi mainittua käytetään lohen kalastuksessa. Varsinainen lohen kalastuksen lusikkauistin on lohipelti, jonka pituuksia ovat 11 cm ja 12,5 cm. Lohen lisäksi lohipellillä vetouistellaan myös haukia. Lohipelti on tyypillisemmän lusikkauistimen näköinen kuin valmistajan pitkät heittolusikkauistimet.
Varsinainen hauki-lusikkauistin on 12 cm:n pituinen, ja sen massa on 38 grammaa.
Pienissä järvissä ja koskissa Järvitaimenien ja kirjolohien kalastamiseen on erittäin kevyitä 5 cm pitkiä uistimia, jotka painavat vain 5–8 g.
Finlandia-Uistin

Kalkkislainen Finlandia Uistin Oy on 1963 Hannu Kankaan ja Kalevi Kankaan perustama uistintehdas, jonka tuotemerkkinä on ollut vuodesta 1966 Nils Master, jonka ensimmäinen puu-uistinmalli oli Nils Master Invincible. 1963-1965 oliva Finlandia Uistimen puu-uistimet Rapala-tyyppisiä. Nils Master Invincible oli aluksi tasapaksu uistin, kunnes Tenojoella Lapissa kalastanut Martti Pyymäki vuolemalla ohensi uistimen perän kapeammaksi tehostaen lohenkalastusta. Kavennus siirtyi myös Finlandia Uistimen Nils Master-tuotantoon, jolloin Nils Master Invincible sai lopullisen muotonsa. Nils Master Invincible-malleja oli aluksi kuusi, sittemmin seitsemänä eri pituutena 44:n värisenä sekä syväuistimena, uppouistimena ja pintauistimena. Finlandia-Uistin osti 1978 ruotsalaisen 1940-luvulta peräisin olevan Tage Tysklindin Bete-uistin tuotemerkin.
Iitin Uistin

Iitin Uistin on Iitissä toimiva 1997 perustettu uistinvalmistaja, joka valmistaa lusikkauistimia ja vaappu-uistimia.
Korkiakosken Uistin

Korkiakosken Uistin on Riihimäellä toimiva uistinvalmistaja, joka on toiminut vuodesta 1993 alkaen. Jesse vaappu-uistimet painavat 3 g ja 5 cm, 10 g ja 8 cm, 13 g ja 11 cm, 28 g ja 14 cm. Vaappu-uistimen etulevyjä on kolmea mallia: tavallinen L-muotoinen etulevy, jolla 3 g:n painoinen Jesse ui metrin syvyydessä, satulan muotoisella etulevyllä, satulalevyllä, joka vaikuttaa myös uintiin. 11 g:n painoisia Jessejä on varustettuina sekä satulalevyllä, joka mahdollistaa kelluvalle uistimelle 2,5 metrin uintisyvyyden ja syvänne-etulevyllä, joka vie kelluvan uistimen 5 metrin syvyyteen. Satulalevy aikaansaa vaappu-uistimen pyrähtelevän uinnin.
Tavanomaisten vaappu-uistinten lisäksi on jerk-uistin, joista 60-grammainen 12 cm pitkä malli on hitaasti uppoava ja samanpituinen 80-grammainen on nopeasti uppoava. Jerk-vaappu-uistimissa on erityistä sisällä olevat kuulat, jotka saavat vedessä aikaan rämisevän äänen.
Korkiakosken Uistin valmistaa lisäksi smoltteja ja Osku-painouistimia.
Kosto-Uistin

Kosto-Uistin on Kari Raatesalmen perustama uistintehdas, joka valmistaa vaappu-uistimia.
Kuusamon Uistin

Kuusamon Uistin on 1967 perustettu kuusamolainen uistinvalmistaja. Yhtiön perustivat 1960-luvulla Paavo Korpua ja Paavo Putila. Kuusamon Uistimen valmistettavaksi ovat tulleet myös 1890 syntyneen kultaseppä Pekka Räsäsen uistintyypit, joita olivat malli 1, 3, 7, 12, 14, 16, 40, 77, 91, 99. Erityisesti Räsänen 7, jota valmistettiin 6,5 cm:n, 7,5 cm:n ja 9,0 cm:n mittaisena tuli suosituksi Tenolla lusikkauistimena. Edelleen tuotettavia Räsänen-uistimia ovat mallit 70/10, 70/20, joista ovat helmelliset mallit ja ruohikkosuojamallit.