stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mongolian parlamenttivaalit 2008
Tulokset

| Puolue | Äänten määrä |  % | Paikkoja Huralissa | +/- |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mongolian kansanpuolue | 914,037 | 52,67 | 45 | +8 |
| Demokraattinen puolue | 701,641 | 40,43 | 28 | - |
| Kansan tahto | 34,319 | 1,97 | 1 | - |
| Vihreä puolue | 34,319 | 1,42 | 1 | Uusi puolue |
| Listautumattomat ehdokkaat | 60, 320 | 3,47 | 1 | -2 |
| Yhteensä | 1,735, 123 | 100 | 76 | 0 |
| Rekisteröityjä äänestäjiä | 1,534,074 | 74,31 | - | - |

14. heinäkuuta julkaistujen tulosten perusteella Mongolian kansanvallankumouspuolueen edustajat saivat vähintään 39 edustajapaikkaa ja demokraattisen puolueen edustajat saivat vähintään 25 paikkaa. Yksi paikka olisi menossa kansan tahdon puolueelle ja kolme paikkaa puolueiden ulkopuolisille ehdokkaille.
Tulokset kolmesta vaalialueesta (Hentii, Dornod, ja Bayangol) tulivat myöhässä. 20. elokuuta viimeiset tulokset Hentiistä tulivat nostaen Mongolian kansanvallankumouspuolueen edustajien määrän 42 edustajaan. Äänestysprosentti oli 74,2% ollen huomattavasti alhaisempi kuin vuoden 2004 82%.
Kun ääntenlaskennan välitulokset julkaistiin 30. kesäkuuta, Mongolian demokraattisen puolueen edustajat ilmoittivat 1. heinäkuuta että vaalit ovat laittomat eivätkä hyväksyneet tulosta. 7. heinäkuuta pidetyssä lehdistötilaisuudessa demokraattisen puolueen edustajat 
Dambyn Dorlig, Zandaakhuugiin Enkhbold, ja Lamjavyn Gundalai ilmoittivat että äänestäjien rekisteröinnissä oli ollut massiivisia väärinkäytöksiä. Myöhemmin keskusrekisteritoimisto vahvisti osan näistä väittämistä oikeiksi.
Vaalien jälkeen

1. heinäkuuta osa pienempien puolueiden ehdokkaista järjesti mielenosoituksen Sukhbaatar Squarella. Paikalle kertyi suuri väkijoukko joka piiritti Mongolian kansanpuolueen toimiston. Väkijoukko ryhtyi heittelemään toimistoa kivillä ja pyrki pääsemään toimiston sisälle. Poliisivoimat vastasivat vesitykeillä ja kyynelkaasulla. Illalla toimistossa syttyi tulipalo. Paikalla ei ollut riittävästi poliiseja estämään mielenosoittajia. Keskiyön aikoihin presidentti Nambaryn Enkhbayar pyysi paikalle hätätilajoukkoja. Kaupungin toimittaja estettiin raportoimasta seuraavan neljän päivän ajan.
Neljä henkilöä
kuoli ammuttuna mielenosoituksissa. Mongolian oikeusministeri kertoi että 220 siviiliä ja 108 palveluksessa ollutta henkilöä haavoittui mielenosoituksessa.Amnesty international kritisoi Mongolian poliisivoimia liiallisen väkivallan käytöstä. Noin 700 henkilöä pidätettiin. Pidätetyistä valtaosa vapautettiin nopeasti mutta 140 henkilöä joiden joukossa oli 13 alaikäistä ja 3 naista saivat 3 - 7 vuoden vankeustuomiot 31. lokakuuta 2008.
15.–19. elokuuta välisenä aikana 10 poliisia pidätettiin ampumatapausten johdosta.
Mustikkalampi (Utajärvi)

| Mustikkalampi |
| --- | --- |
 Järvi etelärannalta Olvasjärventieltä pohjoisen suuntaan.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Pohjanmaa
Kunnat:  Utajärvi
Koordinaatit:  65°03′53″N, 27°00′18″E
Järvinumero:  60.043.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,3 m 
Rantaviiva:  0,502 km  
Pinta-ala:  1,19 ha  
 fiMustikkalampi 
Mustikkalampi on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva hyvin pieni järvi tai lampi Utajärven kunnan pohjoisosassa Marttisjärvellä Pohjois-Pohjanmaalla. Järvi sijaitsee aivan Olvasjärventien vieressä, viitisentoista kilometriä Juorkunan kyläkeskuksesta Marttisjärvelle päin. Järven pohjoisrannalla on kesämökki, muuten se on asumaton.
Pallokivi

Pallokiviesiintymä Chilessä
Kurun pallograniitti Heurekan edustalla.
Pallokivi on syväkiveä, jolla on omalaatuinen pallokivirakenne. Tällaiseen kiveen on kehittynyt pallomaisia tai soikeita kivirakenteita, jotka ovat läpimitaltaan tavallisesti 5–10 cm. Pallokivien pallot ovat yleensä konsentrisia, jolloin niissä vuorottelevat koostumukseltaan vaihtelevat kehät. Kivilajeja, joissa pallokivirakennetta saattaa esiintyä, ovat muun muassa graniitti, gabro ja dioriitti.[lähde? ]
Pallokivien pallot muodostuvat magmasäiliössä kiinteiden kiteytymiskeskusken, tavallisesti mineraalikiteen, ympärille yhtäkkisen paineenlaskun seurauksena.[lähde? ]
Suomessa on noin 90 tunnettua pallokiviesiintymää , mikä on puolet maailman tunnetuista pallokiviesiintymistä. Syitä ovat graniittivaltainen kallioperä ja Suomen kallioperään kohdistunut perusteellinen tutkimustyö. Pallokivet soveltuvat kauniin ulkonäkönsä puolesta rakentamiseen ja kiviveistoksiin, mutta esiintymien harvinaisuuden vuoksi ne ovat Suomessa suojeltuja.[lähde? ]
Pallokivi on Pirkanmaan maakuntakivi.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pallokivi Wikimedia Commonsissa
Olet mennyt minun vereeni

| Olet mennyt minun vereeni |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Teuvo Tulio
Käsikirjoittaja:  Arel
Tuottaja:  Teuvo Tulio
Säveltäjä:  Tauno Marttinen
Kuvaaja:  Veikko Laakso
Leikkaaja:  Teuvo Tulio
Lavastaja:  Lauri Ahokas
Pääosat:  Regina Linnanheimo Ami Runnas Rauha Rentola Åke Lindman
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Teuvo Tulio
Ensi-ilta:  1956
Kesto:  102 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Olet mennyt minun vereeni on Teuvo Tulion ohjaama elokuva vuodelta 1956.
Mennyttä muisteleva tehtaantyttö Rea (Regina Linnanheimo) palaa hetkeen, joka muutti hänen elämänsä. Tytöstä naiseksi kasvavan Rean alkoholinhuuruinen kohtalo kietoutuu kahden miehen, säveltäjä Tauno Tarraksen (Ami Runnas) ja merikapteeni Erkin (Åke Lindman), ympärille.
Elokuva valmistui hitaasti, ja Suomen kansallisfilmografian mukaan se edusti valmistuttuaan jo mennyttä aikakautta. Niinpä sen yleisömenestys oli kehno. Myös aikalaiskriitikot totesivat, että aika oli ajanut sen ohi. Elokuvan käsikirjoituksen on tehnyt Regina Linnanheimo nimimerkillä Arel, ja pääosan hän kirjoitti itselleen. Linnanheimon näyttelijäsuorituksen sanotaan kuuluvan hänen parhaisiinsa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Regina Linnanheimo  | … |  Rea   |
|  Ami Runnas  | … |  säveltäjä Tauno Tarras   |
|  Rauha Rentola  | … |  Eeva   |
|  Åke Lindman  | … |  Erkki, merikapteeni   |
|  Elli Ylimaa  | … |  Rean äiti   |
|  Kirsti Hurme  | … |  Tarraksen vaimo   |
|  Kauko Vuorensola  | … |  poliisi   |
|  Laila Rihte  | … |  Tarraksen sisäkkö   |
|  Hugo Ranta  | … |  Henkisen työn välityskeskuksen virkailija   |
|  Matti Lehtelä  | … |  mies olutkapakassa   |
|  Sven Relander  | … |  olutkapakan omistaja   |
|  Nestori Lampi  | … |  kavaljeeri   |
|  Anton Soini  | … |  osto-ja myyntiliikkeen omistaja   |
|  Lauri Korpela  | … |  siivooja   |
|  Eero Leväluoma  | … |  poliisi   |
Arviot

Aikalaisarvioissa elokuva ei juuri saanut kiitosta. Esimerkiksi Modest Savtschenko (Työkansan Sanomat) totesi, että Tulio ”elää yhä 1930-luvun tyylipyrkimysten lumoissa”. Olavi Veistäjä (Aamulehti) havaitsi kuitenkin hyvääkin: ”joukossa useita erinomaisia yksityiskohtia, kohtauksia, kuvakulmia, tunnelmatehosteita”.
Myöhemmässä kritiikissä on todettu elokuvan pohtivan kiinnostavasti naisen asemaa yhteiskunnassa.
Mikkel Näkkäläjärvi

| Mikkel Näkkäläjärvi |
| --- | --- |
 Näkkäläjärvi presidentti Martti Ahtisaaren hautajaisissa 10.11.2023.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. kesäkuuta 1990 (ikä 34) Inari
Poliitikko
Puolue:  SDP
Asema:  Puoluesihteeri (2023–)
Vaalipiiri:  Lapin vaalipiiri
Kotipaikka:  Rovaniemi
Aiheesta muualla
mikkel.fi
Mikkel Antte Iisakki Näkkäläjärvi (s. 19. kesäkuuta 1990 Inari) on SDP:n puoluesihteeri. Hän on toiminut Rovaniemen kaupunginvaltuutettuna vuosina 2017–2023 ja myös Rovaniemen kaupunginhallituksen jäsenenä. Kaupunginvaltuustossa hän on toiminut 2. varapuheenjohtajana.
Näkkäläjärvi toimi Demarinuorten puheenjohtajana vuosina 2016–2020. Keväästä 2020 hän työskenteli Palvelualojen ammattiliitto Pamin Pohjois-Suomen aluepäällikkönä ja on aikaisemmin ollut  Pohjoismaiden ja Baltian maiden Demarinuorten puheenjohtaja.
Tausta

Näkkäläjärvi on valmistunut Lapin yliopistosta hallintotieteiden maisteriksi. Hän on opiskellut aikaisemmin kone- ja tuotantotekniikkaa Vaasassa. Näkkäläjärven isä on pohjoissaamelainen.
Näkkäläjärvi on toiminut Suomen opiskelijakuntien liitto – SAMOK ry:n varapuheenjohtajana.
Poliittinen toiminta

Näkkäläjärvi nimitettiin vuoden 2015 Suomen YK-nuorisodelegaatiksi. Näkkäläjärvi oli SDP:n eduskuntavaaliehdokas Lapin vaalipiirissä vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Hän sai 640 ääntä eikä tullut valituksi.
Sosialidemokraattisten Nuorten puheenjohtajaksi hänet valittiin vuoden 2016 liittokokouksessa. Hänet valittiin jatkokaudelle 2018 liittokokouksessa. Vuoden 2020 liittokokouksessa Näkkäläjärvi ei hakenut enää jatkokautta.
Kuntavaaleissa 2017 Näkkäläjärvi valittiin ensikertalaisena Rovaniemen kaupunginvaltuustoon 335 äänellä. Kuntavaaleissa 2021 Näkkäläjärvi valittiin jatkokaudelle Rovaniemen kaupunginvaltuustoon 344 äänellä.
Vuoden 2019 europarlamenttivaaleissa Näkkäläjärvi sai 10 761 ääntä eikä tullut valituksi.
Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Näkkäläjärvi oli SDP:n ehdokkaana Lapin vaalipiirissä. Hän sai 3 853 ääntä, mikä riitti varasijalle.
Loppuvuonna 2023 Näkkäläjärvi pyysi eroa Rovaniemen kaupunginvaltuustosta ajan puutteen vuoksi.
Yksityiselämä

Näkkäläjärvi on kotoisin Inarista ja asuu Rovaniemellä puolisonsa ja kahden lapsensa kanssa. Näkkäläjärvi on kertonut identifioituvansa sekä saamelaiseksi että suomalaiseksi. Näkkäläjärvi on poronomistaja.
Rikostuomiot

Helsingin Sanomat julkaisi ennen vuoden 2019 EU-vaaleja tekemänsä selvityksen ehdokkaiden rikostuomioista. Näkkäläjärveä ei mainittu artikkelissa nimeltä, mutta hän kertoi olevansa artikkelissa mainittu sosiaalidemokraattien ehdokas. Hän sanoi tekojaan nuoren ikänsä raskaimmiksi virheiksi. Näkkäläjärvi oli 16-vuotiaana saanut vuonna 2006 sakot eläinsuojelurikoksesta, kotirauhan rikkomisesta ja vahingonteosta. Hän oli tunkeutunut kissan omistajan mökkiin kolmen muun nuoren henkilön kanssa ja osallistunut kissan tappamiseen lyömällä sitä lapiolla. Hän oli rikoksentekohetkellä 15-vuotias.
Vuonna 2011 hänet tuomittiin törkeästä rattijuopumuksesta ja liikenneturvallisuuden vaarantamisesta 30 vuorokauden ehdolliseen vankeuteen ja oheissakkoon. Näkkäläjärvi oli lomakkeella vakuuttanut 2019 eurovaaliehdokkaaksi asettuessaan ilmoittaneensa puolueelle mahdollisesta tuomiosta. Näin hän ei kuitenkaan ollut tehnyt.
Palkinnot

Demarinaiset palkitsivat Näkkäläjärven Risto Rohkea -tasa-arvotunnustuksella vuonna 2018. Perusteena olivat Näkkäläjärven kannanotot tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden sekä feminismin puolesta.
Aiheesta muualla

Mikkel Näkkäläjärven kotisivut
Mikkel Näkkäläjärvi Demarinuorten nettisivuilla
Liike2020-yhdistyksen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Antton Rönnholm | Sosialidemokraattisen puolueen puoluesihteeri 2023– | Seuraaja: – |
Padula

| Padula |
| --- | --- |

 Padula
 Koordinaatit: 40°20′16″N, 15°39′21″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Campania
Maakunta:  Salerno
Hallinto:  
 – Pormestari:  Giovanni Alliegro
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  67,12 km²
Korkeus:  455–1 501 m
Väkiluku (31.12.2015):  5 368
 – Väestötiheys:  80 as./km²
Postinumero:  84034, 84030
Suuntanumero(t):  0975
 
 http://www.comune.padula.sa.it/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Padula on kunta Italiassa, Campanian alueella ja Salernon maakunnassa. Koko kunnan pinta-ala on 67 neliökilometriä ja siellä on runsaat 5 500 asukasta. Padula on tunnettu Certosa di Padulan kartusiaaniluostarista.
Padula sijaitsee noin 100 kilometriä etelään maakunnan pääkaupungista Salernosta. Kunnan rajanaapurit ovat Buonabitacolo, Marsico Nuovo, Montesano sulla Marcellana, Paterno, Sala Consilina, Sassano ja Tramutola.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Padula Wikimedia Commonsissa
Salernon maakunta
Acerno | Agropoli | Albanella | Alfano | Altavilla Silentina | Amalfi | Angri | Aquara | Ascea | Atena Lucana | Atrani | Auletta | Baronissi | Battipaglia | Bellizzi | Bellosguardo | Bracigliano | Buccino | Buonabitacolo | Caggiano | Calvanico | Camerota | Campagna | Campora | Cannalonga | Capaccio | Casal Velino | Casalbuono | Casaletto Spartano | Caselle in Pittari | Castel San Giorgio | Castel San Lorenzo | Castelcivita | Castellabate | Castelnuovo Cilento | Castelnuovo di Conza | Castiglione del Genovesi | Cava de’ Tirreni | Celle di Bulgheria | Centola | Ceraso | Cetara | Cicerale | Colliano | Conca dei Marini | Controne | Contursi Terme | Corbara | Corleto Monforte | Cuccaro Vetere | Eboli | Felitto | Fisciano | Furore | Futani | Giffoni Sei Casali | Giffoni Valle Piana | Gioi | Giungano | Ispani | Laureana Cilento | Laurino | Laurito | Laviano | Lustra | Magliano Vetere | Maiori | Mercato San Severino | Minori | Moio della Civitella | Montano Antilia | Monte San Giacomo | Montecorice | Montecorvino Pugliano | Montecorvino Rovella | Monteforte Cilento | Montesano sulla Marcellana | Morigerati | Nocera Inferiore | Nocera Superiore | Novi Velia | Ogliastro Cilento | Olevano sul Tusciano | Oliveto Citra | Omignano | Orria | Ottati | Padula | Pagani | Palomonte | Pellezzano | Perdifumo | Perito | Pertosa | Petina | Piaggine | Pisciotta | Polla | Pollica | Pontecagnano Faiano | Positano | Postiglione | Praiano | Prignano Cilento | Ravello | Ricigliano | Roccadaspide | Roccagloriosa | Roccapiemonte | Rofrano | Romagnano al Monte | Roscigno | Rutino | Sacco | Sala Consilina | Salento | Salerno | Salvitelle | San Cipriano Picentino | San Giovanni a Piro | San Gregorio Magno | San Mango Piemonte | San Marzano sul Sarno | San Mauro Cilento | San Mauro La Bruca | San Pietro al Tanagro | San Rufo | San Valentino Torio | Sant’Angelo a Fasanella | Sant’Arsenio | Sant’Egidio del Monte Albino | Santa Marina | Santomenna | Sanza | Sapri | Sarno | Sassano | Scafati | Scala | Serramezzana | Serre | Sessa Cilento | Siano | Sicignano degli Alburni | Stella Cilento | Stio | Teggiano | Torchiara | Torraca | Torre Orsaia | Tortorella | Tramonti | Trentinara | Valle dell’Angelo | Vallo della Lucania | Valva | Vibonati | Vietri sul Mare
Muntaanjärvi

| Muntaanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Venäjä
Paikkakunta:  Loimola
Koordinaatit:  62°23′10″N, 31°24′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Tolvajoki
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  151 m 
 fiMuntaanjärvi 
Muntaanjärvi on Vuoksen vesistön Pielisen reitin latvoilla oleva järvi. Se sijaitsee Loimolan kunnan pohjoisosassa Karjalan tasavallan Suojärven piirissä Venäjällä. Järvi sijaitsee Suomen luovuttamalla alueella ja se sijaitsi Suomelle kuuluessaan Korpiselän kunnan pohjoisosassa.
Muntaanjärven kautta virtaa Tolvajoki Ala-Tolvajärvestä Viiksinselkään Suomen rajalle. Muntaanjärveen laskee joukko pieniä järviä, kuten Pinisjärvi. Paastojärven pinta on 151 metriä meren pinnan yläpuolella.
Morten Harket

| Morten Harket |
| --- | --- |
 Morten Harket esiintymässä Frankfurtissa vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. syyskuuta 1959 (ikä 65) Kongsberg, Norja
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1981–
Tyylilajit:  synthpop, new wave, vaihtoehtorock
Soittimet:  laulu, kitara, piano, rummut
Yhtyeet:  A-ha Soldier Blue (entinen jäsen)
Levy-yhtiöt:  Polydor, Warner Bros., KKV/BMG Norway
Aiheesta muualla
mortenharket.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Morten Harket (s. 14. syyskuuta 1959 Kongsberg, Norja) on norjalaisen popyhtye A-han laulaja. A-ha on julkaissut kahdeksan studioalbumia ja sen kappale ”Take on Me” nousi useissa maissa listojen kärkeen vuonna 1985. Harket on julkaissut myös kuusi sooloalbumia.
Harket juonsi vuoden 1996 Eurovision laulukilpailun yhdessä Ingvild Brynin kanssa.
Harket esitti kappaleensa ”Letter from Egypt” ja ”Movies” Nobelin rauhanpalkintogaalassa Oslossa 11. joulukuuta 2007.
Harketilla on kolme lasta entisen vaimonsa Camilla Malmquist Harketin kanssa (naimisissa 1989–1998): Jakob Oscar Martinus Malmquist Harket (s. 14 toukokuuta 1989), Jonathan Henning Adler Malmquist Harket (s. 30. joulukuuta 1990) ja Anna Katharina Tomine Malmquist Harket (s. 14. huhtikuuta 1993, käyttää Tominea kutsumanimenään). Harketilla on myös tytär Henny (s. 2003) yhdessä entisen naisystävänsä Anne Mette Undlienin kanssa. Lisäksi Harketilla ja hänen nykyisellä naisystävällään Inez Anderssonilla on yhteinen tytär Karmen Poppy, joka on syntynyt 16. syyskuuta 2008.
Soolouran tuotanto > Albumit

Poetenes Evangelium (1993)
Wild Seed (1995)
Vogts Villa (1996)
Letter from Egypt (2008)
Out Of My Hands (2012)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Morten Harket Wikimedia Commonsissa
Mustikkalampi (Oulu)

| Mustikkalampi (Oulu) |
| --- | --- |
 Järvinäkymä länsirannalta kaakkoon
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Oulu, Vuotto
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,4 m
Rantaviiva:  1,29 km 
Pinta-ala:  0,1097 km² 
Mustikkalampi on pieni järvi Oulun kaupungin (entisen Ylikiimingin kunnan) itäosassa Ylivuoton kylässä Vuoton kaupunginosassa. Järven korkeus on 119 metriä merenpinnasta, ja rantaviivaa sillä on runsas kilometri. Järvellä ei ole varsinaista laskuojaa, ja se on soiden ympäröimä. Lännen puolella on Mustikkasuo, pohjoisluoteessa Kivilamminsuo, idässä Torvensuo ja kaakossa Viidansuo. Järven etelärannalla on kuitenkin kapea kangaskaistale, jonka lähettyville menee Kontioviitaan päättyvä metsäautotien sivuhaara Kiiminkijoen pohjoispuolelta. Järvi on matala, ja siinä on turvelauttoja. Järvestä noin kilometri luoteeseen on sitä pienempi Pieni Mustikkalampi ja kilometri pohjoiseen Kolmas Mustikkalampi -niminen lampi.[lähde? ]
Mullin eduspelto

Mullin asuinpaikka on Raision Ihalassa, Raisionjoen varrella sijaitseva myöhäisrautakautinen asuinpaikka. Mullin asuinpaikka on saanut nimensä 1400-luvun Mullin talon mukaan. Alueen esihistoria ulottuu kuitenkin tätä paljon pidemmälle. Asuinpaikkaa on kaivettu arkeologisesti erityisesti 1990-luvulla. Turun yliopiston arkeologian oppiaineen kaivauksissa tavattiin kohteen ikä huomioonottaen harvinaisen hyväkuntoisia jäänteitä rautakautisista asumuksista. Kohteen tutkimustuloksia on summattu erityisesti Juha-Matti Vuorisen väitöskirjassa Rakennukset ja rakentajat Raision Ihalassa rautakauden lopulla ja varhaisella keskiajalla (2009). Kohteelta löydettiin jäänteitä arviolta kuudesta rautakautisesta rakennuksesta. Asuinpaikkakohde oli käytössä yhtäjaksoisesti varsin pitkään. Kohteen arkeologiset kerrokset on ajoitettu radiohiiliajoitusmenetelmällä ja esinetypologisin perustein vuosille 900–1300. Kohteelta on tehty lisäksi runsaasti rautakautisia esinelöytöjä. Löytöjen joukossa on runsaasti luu- ja keramiikka-aineistoa, sekä rauta- ja pronssiesineiden katkelmia. Erityisen poikkeuksellisena voidaan kuitenkin pitää  ns. kreikkalaista porfyriittiä noin 1000–1100-luvulle ajoittuvista kerroksista . Porfyriittikiveä tunnetaan luontaisesti Välimeren alueelta, mutta sitä on tunnetusti kuljetettu muualle Eurooppaan matka-alttarimateriaalina vuosina 800–1200. Porfyriittikivi joka tapauksessa viittaa vahvasti siihen, että Mullin yhteisöllä oli yhteyksiä katoliseen Eurooppaan jo viimeistään 1100-luvulla. Toisen tulkinnan mukaan kivi olisi sijoitettu sen löytöpaikkaan lieden viereen maagisessa tarkoituksessa suojelemaan sitä. Viitteitä kaivauksilla saatiin myös rautakaudella käytössä olleista rakennustekniikoista ja lämmitysmenetelmistä, kuten savikupoliuunista ja avoliedestä. Asuinpaikan ristiretkiaikaisen yhteisön on tulkittu olleen varhaiskristillinen. Kyseinen yhteisö on harjoittanut ruumishautausperinnettä, mikä ilmenee kohteen vierestä tunnetusta Kansakoulumäen kalmistosta.
Luettelo virus-tyypin digimoneista

Tämä on luettelo Digimon-sarjoissa esiintyvistä virus-tyypin digimoneista. Virus-tyypin digimonit ovat lähes kaikki pahoja.
Muut luettelot:
Luettelo digimoneista A–C
Luettelo digimoneista D–G
Luettelo digimoneista H–L
Luettelo digimoneista M–O
Luettelo digimoneista P–R
Luettelo digimoneista S–T
Luettelo digimoneista U–Z
Luettelo virus-tyypin digimoneista
A

AncientSphinxmon
AncientVolcamon
AncientWisemon
Archnemon
Argomon
Arkadimon
Armormon
Astamon
Aurumon
B

Bakemon
Barbamon
Baromon
Beelzemon
Belphemon
Betamon
Betsumon
BelialVamdemon
Betamon
BlackAgumon
BlackGabumon
BlackGaogamon
BlackGargomon
BlackGarurumon
BlackGatomon
BlackGhoulmon
BlackGreymon
BlackGrowlmon
BlackGuilmon
BlackImperialdramon
BlackKingNumemon
BlackMachGaogamon
BlackMegaGargomon
BlackMetalGarurumon
BlackRapidmon
BlackSeraphimon
BlackToyAgumon
BlackWarGreymon
BlackWarGrowlmon
BlackWereGarurumon
Boogiemon
Breakdramon
C

Callismon
CannonBeemon
Cerberumon
Chamelemon
ChaosBlackWarGreymon
Chaosdramon
ChaosGallantmon
ChaosMetalSeadramon
ChaosPiamon
Cherrymon
Chuumon
Crusadermon
Cyclonemon
D

DarkLizardmon
DarkSuperStarmon
DarkTyrannomon
Darkdramon
Datamon
Deltamon
Daemon
Devidramon
Devimon
Dinobeemon
Dobermon
Dokugumon
Dokunemon
Dracmon
Dragomon
E

Ebemon
Etemon
F

FanBeemon
FlameWizardmon
Flymon
Fugamon
G

Gaiomon
Gallantmon
Garbagemon
Gargoylemon
Garurumon
Gazimon
Gekomon
Geremon
Gesomon
Gigadramon
Gizamon
Goblimon
GoldNumemon
Golemon
GranDracmon
GranKuwagamon
Groundramon
Growlmon
Guardromon
Guilmon
Gulfmon
H

Hagurumon
Hookmon
Hyogamon
I

IceDevimon
Impmon
Indramon
J

Jyarimon
K

Karatenmon
KaratsukiNumemon
KingChessmon
KingEtemon
KingSukamon
KnightChessmon
KoDokugumon
KoKabuterimon
Koemon
Kunemon
Kuwagamon
Kyukimon
L

LadyDevimon
Leviamon
Lilithmon
Lucemon
M

Machinedramon
MarineDevimon
Matadormon
Megadramon
Megidramon
Mekanorimon
Mephistomon
Merukimon
MetalEtemon
MetalPiranimon
MetalTyrannomon
Metamormon
Millenniummon
Minervamon
Minotarumon
Mummymon
Murmukusmon
Mushroomon
N

Nanimon
NeoDevimon
Nohemon
Numemon
O

Octomon
Ogremon
Ogudomon
Okuwamon
Omnimon Zwart
Ornismon
Orochimon
Otamamon
P

Pagumon
Pajiramon
Parallelmon
Parasimon
PawnChessmon
Persiamon
PetitMamon
Phantomon
Pharaohmon
Phascomon
Phelesmon
Piamon
PicoDevimon
Pinomon
PlatinumNumemon
PlatinumSukamon
Ponchomon
Porcupamon
Pukumon
Q

QueenChessmon
R

Raidenmon
Raijinmon
Raremon
Reapermon
Roachmon
Rockmon
RookChessmon
S

Saberdramon
Salamandamon
Sandiramon
Sangloupmon
Sealsdramon
Shadramon
Shamanmon
Shawjamon
ShogunGekomon
SkullGreymon
SkullSatamon
Soulmon
Spinomon
Stingmon
Sukamon
Syakomon
T

Tankdramon
Tekkamon
TigerVespamon
Togemogumon
Tsukaimon
Tuskmon
TyrantKabuterimon
V

Vademon
Vegiemon
Vamdemon
VenomVamdemon
Vilemon
W

WarGrowlmon
WaruMonzaemon
WaruSeadramon
Waspmon
Weedmon
Wendigomon
Wisemon
Woodmon
Wormmon
Y

Yo!Yo!mon
Z

Zanbamon
Zhuqiaomon
Mullikkarotti

Mullikkarotti on rotko lounaisessa Keski-Suomessa noin kymmenen kilometriä Jämsän keskustasta lounaaseen. Sen pohja on muodostunut suurista irtolohkareista, jotka tekevät siitä erittäin vaikeakulkuisen. Rotkon pystysuorat graniittiseinämät kohoavat yli kymmenen metrin korkeuteen.
Mullikkarotti on saanut nimensä siitä, että isonvihan aikana rotkoon tuotiin karjaa - mullikoita - suojaan venäläisiltä vainoajilta.
Onkirotin ja Vororotin rotkot sijaitsevat Mullikkarotin läheisyydessä.