stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lark Voorhies

Lark Voorhies vuonna 2008.
Lark Voorhies (s. 25. maaliskuuta 1974 Nashville, Tennessee) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän esiintyi Lisa Turtlen roolissa televisiosarjassa Saved by the Bell, josta hän voitti kaksi Young Artist -palkintoa vuosina 1990 ja 1993. Hän on esiintynyt myös muissa televisiosarjoissa kuten Päivien viemää sekä elokuvissa, joihin lukeutuu Pilvessä (2001).
Voorhies on toiminut paitsi näyttelijänä, myös laulajana. Hän syntyi Tennesseessä, mutta kasvoi Pasadenassa, Kaliforniassa.
Voorhies haastoi The National Enquirer -lehden oikeuteen, kun se oli kesäkuussa 2005 julkaistussa artikkelissaan esittänyt virheellisen väittämän, jonka mukaan näyttelijä olisi joutunut sairaalahoitoon kokaiiniriippuvuuden takia. Voorhies on Jehovan todistaja. Hän oli naimisissa Miguel Colemanin vuosina 1996–2004. Vuonna 2007 hän meni uusiin naimisiin Andy Princen kanssa; parilla on lapsi.
Aiheesta muualla

Lark Voorhies Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Näyttelijän fanisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kuollu kulma

| Kuollu kulma Julma H & Sairas T |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2. maaliskuuta 2018
 Tyylilaji: hip hop
 Levy-yhtiö: Playground Music Finland 3rd Rail
Listasijoitukset
  4. (albumilista)    2. (fyysinen albumilista)
Julma H:n muut julkaisut
| Musta albumi  2016 | Kuollu kulma 2018 |   |
Sairas T:n muut julkaisut
| Delirium 2016 | Kuollu kulma 2018 |   |
Kuollu kulma on suomalaisten hip hop -muusikoiden Julma H:n ja Sairas T:n albumi, joka julkaistiin vuonna 2018. Sen julkaisivat levy-yhtiöt Playground Music Finland ja 3rd Rail.
Kappaleet

Dokumentti – 4.01
Jos et sä juokse – 4.20 (mukana Painajainen)
Fuck sköö – 2.59
Karkkikauppa – 3.23
Venannu liian kaua – 3.05
Mä vaa teen mua – 3.20
Sirkusapina – 2.57
Raja – 4.05
Päästävä – 5.00
Viimeinen ateria – 2.52
Koripallo kesäolympialaisissa 2020

Koripallossa kilpailtiin  Tokion 2020 kesäolympialaisissa 21. kertaa. Koripallossa kilpailtiin kahdessa eri muodossa: tavallisessa 5 vastaan 5 sekä 3x3-muotoisena. 3x3 oli ensimmäistä kertaa mukana olympialaisten ohjelmassa. Olympialaisissa oli omat turnaukset naisille ja miehille. Tavalliseen koripalloon osallistui 12 joukkuetta ja 3x3-koripalloon kahdeksan joukkuetta. Turnaukset pelattiin Saitama Super Arenalla ja Aomi Urban Sports Parkissa. 3x3-koripallo pelattiin 24. – 28. heinäkuuta. Tavallinen koripallo pelattiin 25. heinäkuuta – 8. elokuuta.
Menestynein maa oli Yhdysvallat, joka voitti kaikki muut kilpailut paitsi miesten 3x3-turnauksen. Sen voitti Latvia.
Aikataulu

Lähde:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AL | Alkulohko | PE | Puolivälierät | VE | Välierät | PO | Pronssiottelu | LO | Loppuottelu |
|  | La 24 | Su 25 | Ma 26 | Ti 27 | Ti 27 | Ke 28 | Ke 28 | To 29 | Pe 30 | La 31 | Su 1 | Ma 2 | Ti 3 | Ke 4 | To 5 | Pe 6 | La 7 | La 7 | Su 8 | Su 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miehet |  | AL | AL |  |  | AL | AL | AL |  | AL | AL |  | PE |  | VE |  | PO | LO |  |  |
| Naiset |  |  | AL | AL | AL |  |  | AL | AL |  | AL | AL |  | PE |  | VE | PO | PO | LO |  |
| Miehet 3x3 | AL | AL | AL | AL | PE | VE | LO |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Naiset 3x3 | AL | AL | AL | AL | PE | VE | LO |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Mitaliyhteenveto

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet   tiedot |  Yhdysvallat |  Ranska |  Australia |
| Naiset   tiedot |  Yhdysvallat |  Japani |  Ranska |
| Miehet 3x3   tiedot |  Latvia Agnis Čavars Edgars Krūmiņš Kārlis Lasmanis Nauris Miezis |  Venäjän olympiakomitea Ilja Karpenkov Kirill Pisklov Stanislav Šarov Aleksandr Zujev |  Serbia Dušan Domović Bulut Dejan Majstorović Aleksandar Ratkov Mihailo Vasić |
| Naiset 3x3   tiedot |  Yhdysvallat Stefanie Dolson Allisha Gray Kelsey Plum Jackie Young |  Venäjän olympiakomitea Jevgenija Frolkina Olga Frolkina Julija Kozik Anastasija Logunova |  Kiina Wan Jiyuan Wang Lili Yang Shuyu Zhang Zhiting |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Yhdysvallat | 3 | 0 | 0 | 3 |
| 2. |  Latvia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3. |  Venäjän olympiakomitea | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 4. |  Ranska | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 5. |  Japani | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6. |  Australia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 6. |  Kiina | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 6. |  Serbia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 2 | 2 | 2 | 6 |
Larissa Iapichino

| Larissa Iapichino |
| --- | --- |
 Iapichino vuonna 2022.
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. heinäkuuta 2002 (ikä 22)
Kansalaisuus:   Italia
Uran tiedot
Laji:  pituushyppy
Saavutukset
Ennätykset:  Sisäradat: 6,97 m (2023, NR) Ulkoradat: 6,95 m (2023)
 Tietolaatikko päivitetty 22. heinäkuuta 2023 
Aiheesta muualla
larissaiapichino.com
Larissa Iapichino (s. 18. heinäkuuta 2002) on italialainen pituushyppääjä. Hänen ulkoratojen ennätyksensä on Monacossa 2023 hypätty 6,95 metriä, ja sisäratojen ennätys Istanbulissa 2023 hypätty 6,97 metriä, joka on samalla Italian ennätys. Vuonna 2021 Iapichino hypäsi sisäratojen alle 20-vuotiaiden maailmanennätyksen 6,91.
Iapichino voitti kultaa vuoden 2023 alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Espoossa. Hänellä on myös hopeaa sisäratojen EM-kilpailuista 2023 ja EM-kilpailuista 2024 sekä kultaa alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuista 2019. Hän on sijoittunut viidenneksi EM-hallikilpailuissa 2021, EM-kilpailuissa 2022 ja MM-kilpailuissa 2023 sekä seitsemänneksi MM-hallikilpailuissa 2024.
Iapichinon äiti on pituushypyn maailmanmestari ja olympiamitalisti Fiona May.
Aiheesta muualla

Iapichinon profiili Kansainvälisen yleisurheiluliiton sivuilla
Laomedon

Herakles juuri surmaamassa Laomedonin, terra sigillata valu, 1. ja 2. vuosisadan vaihteesta
Laomedon (m.kreik. Λαομέδων) oli kreikkalaisessa mytologiassa Troijan toinen kuningas, Iloksen ja Eurydiken poika.
Laomedonilla oli kaksi vaimoa: Strymo ja Leukippe. Heidän kanssaan hän oli Priamoksen, Astyokhen, Lampoksen, Hiketaonin, Klytioksen, Killan, Proklian, Aithyllan, Klytodoran ja Hesionen isä. Useimmat lähteet mainitsevat lisäksi Tithonoksen hänen vanhimmaksi pojakseen. Lisäksi Laomedonilla oli nymfi Kalyben kanssa poika nimeltä Bykolion.
Ennen Troijan sotaa Poseidon ja Apollon, jotka olivat uhmanneet Zeusta, lähetettiin rangaistukseksi palvelemaan kuningas Laomedonia. Laomedon laittoi heidät rakentamaan muuria kaupungin ympärille luvaten palkita heidät ruhtinaallisesti – Homeroksen mukaan tosin ainoastaan Poseidon rakensi muuria Apollonin toimiessa paimenena, mutta muurin valmistuttua vuoden kuluttua Laomedon rikkoi lupauksensa. Rangaistukseksi tästä Apollon lähetti ruton ja Poseidon merihirviön piinaamaan Troijaa.
Laomedon päätti oraakkelin neuvosta uhrata tyttärensä Hesionen Poseidonille toivoen siten lepyttävänsä tämän. Herakles saapui kuitenkin paikalle ja tarjoutui pelastamaan Hesionen, jos Laomedon antaisi palkkioksi jumalaista syntyperää olevat tammat; nämä olivat ne hevoset, jotka Zeus oli aikanaan antanut Trokselle hyvitykseksi Ganymedeen sieppauksesta. Saatuaan lupauksen tästä Herakles surmasi pedon ja siten pelasti Hesionen. Laomedon rikkoi kuitenkin tämänkin lupauksensa, ja Herakles joutui palaamaan takaisin tyhjin käsin uhaten kuitenkin Troijaa sodalla. Diodoros Sisilialaisen mukaan Herakles olisi kuitenkin saanut sekä Hesionen että tammat muiden runsaiden lahjojen kera, mutta jättänyt nämä Laomedonin  huostaan odottamaan, että hän saisi haettua ne myöhemmin.
Herakles palasikin myöhemmin – yhdessä Oikleen ja Telamonin kanssa – ja alkoi piirittää Troijaa, tappoi Laomedonin ja tämän pojat Podarkesta lukuun ottamatta. Tämän pelasti hänen oma sisarensa Hesione, joka osti veljensä hengen kultaisella huivillaan. Tästä alkaen Podarkesta alettiin kutsua Priamokseksi (m.kreik. priamai, "ostaa").
Herakleen poika

Myös Herakleella oli saman niminen poika yhden Thespioksen tyttären, Melinen, kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laomedon Wikimedia Commonsissa
Kaarina Maununtytär (romaani)

| Kaarina Maununtytär |
| --- | --- |
Kirjailija:  Mika Waltari
Kieli:  suomi
Genre:  historiallinen romaani
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1942
Sivumäärä:  314
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kaarina Maununtytär on Mika Waltarin kirjoittaman historiallinen romaani vuodelta 1942. Kirjan on julkaissut WSOY. Se kertoo Ruotsin kuninkaan Eerik XIV:n puolisosta Kaarina Maununtyttärestä.
Teos on käännetty 13 kielelle.
Kurkilampi (Iitti)

| Kurkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Iitti
Koordinaatit:  60°59′15″N, 26°17′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.12)
Laskuoja:  oja Märkjärveen 
Järvinumero:  14.125.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,3 m  
Pituus:  170 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,453 km  
Pinta-ala:  1,502 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKurkilampi 
Kurkilampi  on Kymessä Iitissä Väärtin kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Heikkolanjoen valuma-alueeseen (14.125) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,3 metriä mpy.
Leif Haraldseth

| Leif Haralseth |
| --- | --- |
 Haraldseth vuonna 2009.
Norjan kunta- ja työministeri
 Brundtlandin II hallitus 9. toukokuuta 1986 – 20. helmikuuta 1987  
Edeltäjä:  Arne Rettedal
Seuraaja:  William Engseth
Landsorganisasjonenin puheenjohtaja
 1987–1989  
Edeltäjä:  Tor Halvorsen
Seuraaja:  Yngve Hågensen
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. marraskuuta 1929 Drammen, Norja
Kuollut: 8. huhtikuuta 2019 (89 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Leif Haraldseth (30. marraskuuta 1929 Drammen – 8. huhtikuuta 2019) oli norjalainen ammattiyhdistysjohtaja ja työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan kunta- ja työministerinä 1987–1988 sekä Landsorganisasjonenin puheenjohtajana 1987–1989. Vuosina 1989–1999 hän oli Buskerudin maaherra.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leif Haraldseth Wikimedia Commonsissa
Leif Haraldseth Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
K-Tel Presents Bobby Vinton – 20 Greatest Hits

| K-Tel Presents Bobby Vinton - 20 Greatest Hits Bobby Vinton |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1976
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: pop
 Levy-yhtiö: K-Tel
Bobby Vintonin muut kokoelmalevyt
| The Many Moods of Bobby Vinton: Bobby Vinton...in Love 1975 | K-Tel Presents Bobby Vinton - 20 Greatest Hits 1976 | Autumn Memories 1978 |
K-Tel Presents Bobby Vinton - 20 Greatest Hits on Bobby Vintonin kokoelma-albumi, joka julkaistiin 1976.
Kappaleet

| --- | --- |
 A-puoli Blue Velvet  Roses Are Red  Please Love Me Forever  Over the Mountain  Long Lonely Night  I Love You the Way You Are  Twelfth of Never  Trouble Is My Middle Name  Tell Me Why  Blue on Blue :  B-puoli Mr. Lonely  I Love How You Love Me  Coming Home Soldier  L-O-N-E-L-Y  Halfway to Paradise  My special Angel  Every Day of my Life  Take Good Care of My Baby  My Heart Belongs to Only You  There! I've Said It Again
Kurkijärvi (Pihtipudas, Pajukonperä)

| Kurkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°21′17″N, 25°25′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Alvajärven valuma-alue (14.48)
Laskuoja:  oja Kontanjokeen 
Järvinumero:  14.484.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,2 m  
Pituus:  810 m  
Leveys:  390 m  
Rantaviiva:  2,176 km  
Pinta-ala:  17,772 ha  
Tilavuus:  0,0009797 km³ 
Keskisyvyys:  5,51 m  
Suurin syvyys:  18 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKurkijärvi 
Kurkijärvi  on Keski-Suomessa Pihtiputaalla  Pajukonperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 810 metriä pitkä, 390 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 17,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 979 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 5,5 metriä ja suurin syvyys on 18,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Alvajärven valuma-alueella (14.48), jonka Kontanjoen valuma-alueeseen (14.484) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,2 metriä mpy.
Kaarina Laurent

Kaarina Laurent (29. maaliskuuta 1903 Helsinki – 29. marraskuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen Zacharias Topeliuksen tutkijana tunnettu filosofian tohtori.
Teoksia

Topelius saturunoilijana, väitöskirja.  WSOY 1947
Kaarina Lappalainen

Hanna Kaarina Lappalainen  (30. tammikuuta 1905 Iisalmi – 4. joulukuuta 1978 Iisalmi) oli suomalainen maatalon emäntä ja pakinoitsija. Hän kirjoitti pakinoita nimimerkillä Kaija Niskanen.
Kaarina Lappalaisen vanhemmat olivat kauppias Kalle Niskanen ja Hanna Unbom. Hän kävi kolme luokkaa oppikoulua sekä Iisalmen käsityökoulun 1924–1925 ja Vaasan talouskoulun 1927.
Lappalainen oli naimisissa kaksi kertaa
vuoteen 1942 maanviljelijä Pekka Kettusen (k. 1942) kanssa
vuodesta 1946 maanviljelijä Elias Lappalaisen kanssa
Teoksia

Neliapila rotuvaarilla : pakinoita, kirjoittanut Niskasen Kaija. Lassi Kettunen, Tuomarila 1968
K-System

| Kimmo Kauppinen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1978
Ammatti:  DJ
Muusikko
Taiteilijanimi:  K-System, Boozebangers, Kimmo Kauppinen, Kalevi Santala
Tyylilajit:  dance, trance, house
Levy-yhtiöt:  Edel Records Finland, Bonnier Amigo Music Group
Aiheesta muualla
www.k-system.nu
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
K-System (oik. Kimmo Kauppinen s. 1978[lähde? ]) on suomalainen DJ-tuottaja. K-System on ollut aktiivisena vuodesta 1999. Kimmo Kauppinen aloitti musiikin tekemisen ja DJ-harrastuksen 13-vuotiaana. Muun muassa Guardian Angel-, SupaDupaSound- ja Samba 69 -hiteistään tuttu Kimmo "K-System" Kauppinen on tehnyt suomalaista musiikkihistoriaa : hän on ensimmäinen kotimainen artisti, joka on noussut Suomen arvostetuimman tanssilistan, Finnish Dance Chartin TOP-10-listalle kolmella eri vuosikymmenellä[lähde? ].
Vuonna 1999 uransa käynnistänyt K-System nousi heti ensimmäisellä Come To Me -singlejulkaisullaan Finnish Dance Chartin sijalle kahdeksan vuonna 1999. Ensimmäisen ykkössijan listalla K-System nappasi joulukuussa 2000 singlellään Set You Free. Vuonna 2004 K-System otti toisen kiinnityksensä listan ykkössijaan Sleep Is The Enemy -albumiltaan poimitulla singlellä L.O.V.E. Albumilta nousivat esiin myös singlet Guardian Angel, Sound Of Arena, sekä Dream My Dream, jotka kaikki menestyivät listalla.
Helmikuussa 2008 K-System lähes dominoi Finnish Dance Chartia, kun kärkikymmeniköstä löytyivät hänen oma Samba 69 -kappaleensa, sekä DJ Alex Kunnarille tuotettu Lifter[lähde? ]. Samana vuonna suomalaiset DJ:t äänestivät hänet vuoden parhaaksi musiikkituottajaksi.
Joulukuussa 2013 K-Systemin tuorein single, Flaming Sambuca, nousi toisella listaviikollaan Finnish Dance Chartin sijalle 10 ja teki Kauppisesta kaikkien aikojen ensimmäisen suomalaisen artistin, jonka kappale on noussut suomalaisten klubien sekä yökerhojen tanssituimpien kappaleiden listan kärkikymmenikköön kolmella eri vuosikymmenellä[lähde? ].
Aiheesta muualla

K-Systemin viralliset kotisivut
YleX: K-System teki kotimaista tanssimusiikkihistoriaa (suomeksi)
Kurkijärvi (Padasjoki)

| Kurkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme, Pirkanmaa
Kunnat:  Padasjoki, Pälkäne
Koordinaatit:  61°23′25″N, 24°54′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.785.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,4 m  
Rantaviiva:  1,302 km  
Pinta-ala:  11,343 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKurkijärvi 
Kurkijärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella ja Pälkäneellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 11,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ämmätsänjärven–Myllyojan valuma-alueeseen (35.785) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,4 metriä mpy.
Latvian jalkapallomaajoukkue

Latvian kannattajia vuoden 2004 EM-kilpailuissa.
Latvian jalkapallomaajoukkue edustaa Latviaa jalkapallomaaotteluissa.
Joukkue pelasi ensimmäisen ottelunsa vuonna 1922. Tasan 1–1 päättyneessä ottelussa vastustajana oli Viro. Vuosina 1940–1991 Latvia oli osa Neuvostoliittoa eikä sillä ollut omaa maajoukkuetoimintaa.
Latvia pääsi osallistumaan Euroopan-mestaruuskilpailuihin ensimmäistä kertaa vuoden 2004 turnauksessa. Joukkue jäi odotetusti alkulohkoon, mutta Saksaa vastaan se onnistui venymään maalittomaan tasapeliin ja sai siten yhden pisteen.
Päävalmentajat

1992–1997  Jānis Gilis
1998–1999  Revaz Dzodzuashvili
1999–2001  Gary Johnson
2001–2004  Aleksandrs Starkovs
2004–2007  Jurijs Andrejevs
2007–2013  Aleksandrs Starkovs
2013–2017  Marians Pahars
2017–2018  Aleksandrs Starkovs
201800000  Mixu Paatelainen
2019–2020  Slaviša Stojanovič
2020–2023  Dainis Kazakevičs
2024–0000  Paolo Nicolato
Lapinpolthajat (EP)

| Lapinpolthajat Lapinpolthajat |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 2008
 Formaatti: 7" vinyyli
 Tyylilaji: hardcore punk
 Kesto: 07.51
 Levy-yhtiö: Kämäset levyt, Roku, Höhnie, Heat Wave
Lapinpolthajien muut julkaisut
|   | Lapinpolthajat 2008 | Lapinpolthajat 2010 |
Lapinpolthajat on saman nimisen yhtyeen EP-levy, joka julkaistiin vuonna 2008. Se julkaistiin 7" vinyylillä rajoitettuna 500:n kappaleen painoksena.
EP äänitettiin "pussikaljat studioon ja katsotaan mitä tulee" -kaavalla, ja osa kappaleista onkin tehty lennosta.
Kappaleet

Kokoomus – 1.33
Syvemmälle pimeään – 1.22
Mun mielipide – 1.42
Jos uskot – 1.11
Aaltis – 2.03
Kokoonpano

Tuomas – laulu, kitara, bassokitara
Jukka – rummut, laulu (kappale 3)
Aiheesta muualla

Lapinpolthajat discogs.com -sivustolla
K-indeksi

K-indeksi (englanniksi K-index, KI) on ilmakehän epävakaisuutta kuvaava luku. Hyvin epävakaa ilmakehä tuottaa sade- ja ukkoskuuroja.
Monesti kun Suomessa KI on yli 20,  esiintyy paikoin ukkosia, ja K-indeksi yli 26 tuottaa ukkosta monin paikoin. Yli 30 tuottaa ukkosta yleisesti, yli 40 varmasti.
K-indeksi ei ole tarkka ilmakehän epävakaisuuden kuvaaja ja ukkosen ennustaja. K-indeksi lasketaan eri korkeuksien lämpötiloista ja kastepisteistä.
K-indeksi

K-indeksi kuvaa ilmakehän epävakaisuutta ja ukkosten todennäköisyyttä. Se lasketaan lämpötilasta ja  kosteudesta keskitroposfäärissä. K-indeksi on helppo laskea perinteisesti radioluotauksissa välitettävistä pääpainepintojen havainnoista, tai jo ensimmäisten numeeristen mallienennustamista suureista.
Lähtötietoina ovat
lämpötila 850 hPa:n paineessa (noin 1 500 m:n korkeudella)
lämpötila 500 hPa:n paineessa (noin 5 000 m:n korkeudella)
kastepiste 850 hPa:n paineessa (noin 1 500 m:n korkeudella)
lämpötilan ja kastepisteen erotus 700 hPa:n paineessa (noin 3 km:n korkeudella)
Kriittiset arvot vaihtelevat ilmaston, säätilanteen ja vuodenajan mukaan. Kun Suomessa KI on yli 20, sade- ja ukkoskuurojen mahdollisuus on normaalia suurempi.
K-luku ei kuvaa kovinkaan tarkasti ukkosmyrskyjen esiintymistä, jos K on 26 tai yli, ukkoskuuro todennäköisesti tulee.
Jos K on alle 0–15, ei esiinny ukkosia, 18–19 ukkosmyrskyt vielä epätodennäköisiä, 20–25 paikoin ukkosia. 26–30 monin paikoin ukkosta, 
30–35 ukkosta yleisesti, 36–39 ukkonen erittäin todennäköinen, yli 40 ukkostaa varmasti.
K-Indeksi on ollut Suomessa suosittu 1980-luvulla koska sen laskeminen on helppoa, ja koska se reagoi myös tavallisiin sadekuuroihin, joihin ei välttämättä liity ukkosta. Ukkosta ei kuitenkaan voi varmasti indekseillä ennustaa. Se ei toimi tilanteissa jolloin 850 hPa:n alapuolella vallitsevat olosuhteet vaikuttavat konvektioon; esimerkiksi silloin kun Jäämereltä virtaa kylmää ilmaa ohuena kerroksena, tai kylmänä vuodenaikana kun lumikuuropilven huippu voi olla neljän kilometrin paikkeilla.
Kurkijärvi (Pälkäne, Ämmätsä)

| Kurkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Pälkäne
Koordinaatit:  61°25′39″N, 24°50′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  Ruoko-oja 
Järvinumero:  35.785.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,3 m  
Rantaviiva:  1,213 km  
Pinta-ala:  5,458 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKurkijärvi 
Kurkijärvi  on Pirkanmaalla Pälkäneellä  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ämmätsänjärven–Myllyojan valuma-alueeseen (35.785) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,3 metriä mpy.
Kahden lautasen kysymys

Kahden lautasen kysymys (tunnetaan myös nimillä kahden lautasen ongelma, lautaskiista, edustuskiista ja valtaoikeuskiista) oli vuosien 1994–2009 ajan jatkunut epäselvyys Suomen edustuksesta Euroopan unionin huippukokouksissa. Pääasiallinen kysymys liittyi siihen, edustaisiko Suomea huippukokouksissa pääministeri vai presidentti. Suomen joukkotiedotusvälineiden antama nimitys viittasi hieman leikillisesti huippukokousten illallisiin: tulisiko Suomea varten kattaa pöytään yksi vai kaksi lautasta.
Kiista sai alkunsa pääministeri Esko Ahon allekirjoitettua Suomen EU-jäsenyyssopimuksen Korfun huippukokouksessa vuonna 1994. Kysymys Suomen edustuksesta jäi avoimeksi, mutta asia nousi uudestaan esiin Euroopan unionia uudistaneen Lissabonin sopimuksen myötä. Silloinen Suomen hallitus tulkitsi tilannetta niin, että Eurooppa-neuvostojen eli EU:n huippukokousten, roolin muuttuessa Suomen edustuksesta tulisi vastata vain pääministeri. Asian ollessa esillä presidentti Tarja Halonen ilmoitti vastustavansa edustuskäytäntöjen muutosta. Hän perusteli kantaansa sillä, että Suomen perustuslain mukaan presidentti johtaa ulkopolitiikkaa yhteistoiminnassa valtioneuvoston kanssa. Toisaalta vuonna 2000 voimaan astuneessa perustuslaissa Euroopan unionissa käsiteltävät asiat katsotaan ensisijaisesti pääministerin hoidettavaksi Eurooppa-politiikaksi.
Kiista ratkesi loppuvuodesta 2009, kun silloinen pääministeri Matti Vanhanen ja presidentti Halonen pääsivät yhteisymmärrykseen Suomen edustuksesta. Euroopan neuvostossa ja sen kokouksissa edustaa pääministeri, kun taas EU-huippukokouksten osalta osallistujat päätetään tilanteen mukaan silloin kun kutsuja on useampi kuin yksi.