stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Unohtaminen
Unohtamisen teoriat

Unohtamisen tutkiminen on monimutkaista, sillä on vaikea selvittää sellaista, mitä ei enää ole. Psykologit ovat kuitenkin kehittäneet kolme teoriaa, jotka selittävät unohtamista.
Häipymisteorian mukaan asiat häipyvät muistista vanhetessaan. Teoria on yksinkertaisuudessaan suosittu, mutta kriitikot muistuttavat, että asioita ei unohda niiden ikäjärjestyksessä. Näin ollen täytyy olettaa, että jotkin asiat tekevät vahvemmat muistijäljet kuin toiset.
Häipymisteoria ei myöskään selitä, mitä tapahtuu tiedon mieleen painamisen ja sen unohtamisen välillä. Ongelman pohtiminen on synnyttänyt toisen teorian, ehkäistymis- eli interferenssiteorian.  Sen mukaan unohtaminen johtuu siitä, että eri muistisisällöt häiritsevät toisiaan ja mieleen palauttaminen epäonnistuu.
Interferenssiteorian mukaan ehkäistymistä on kahta tyyppiä. Taaksepäin suuntautuvassa eli retroaktiivisessa ehkäistymisessä uudet asiat pyyhkivät vanhaa tietoa pois. Esimerkiksi puhelu kaverin kanssa kesken opiskelun voi kadottaa muistista vasta opitut asiat ja pänttääminen on aloitettava alusta.
Proaktiivisessa eli eteenpäin suuntautuvassa ehkäistymisessä tapahtuu päinvastoin. Esimerkiksi läheisen sairastuessa ei yleensä muista turhista keskusteluista vaikkapa naapurin kanssa mitään, koska päässä pyörivät asiat häiritsevät uusien mieleen painamista.
Torjuntateorian eli motivationaalisen unohtamisen teorian kehitti psykoanalyysin perustaja Sigmund Freud. Sen mukaan ikävät asiat unohtuvat helpommin kuin muut.
Torjuntateorian mukaan kyse ei kuitenkaan ole todellisesta unohtamisesta, vaan epämiellyttäviksi koetut asiat jäävät alitajuntaan vaikuttamaan persoonan kehitykseen. Psykoanalyyttisen terapian tehtävänä on nostaa näitä torjuttuja muistoja tietoisuuteen.
Teorioita on kritisoitu siitä, ettei niitä voi tutkia kunnolla ja näin ollen todistaa tieteellisesti tosiksi.
Mikä ei ole unohtamista?

Muistihaun epäonnistuminen ei ole unohtamista. Esimerkiksi tentissä saattaa tuntua, että tietää varmasti vastauksen, muttei saa sitä päähänsä. Tässä on kyse muistista haun strategioiden pettämisestä.
Muistinmenetykset johtuvat yleensä neurologisista häiriöistä, eikä niitä tällöin lasketa luonnolliseksi unohtamiseksi. Äkillisiä, esimerkiksi onnettomuudesta johtuvia muistinmenetyksiä on tutkittu enemmän kuin muuta unohtamista, sillä vertailukohde eli potilaan normaali muisti on vielä lähellä. Läheiset voivat yleensä kuvata potilaan aikaisemman muistin tasoa tarpeeksi hyvin, jolloin vertailu on mahdollista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Unohtaminen Wikimedia Commonsissa
Village Peoplen diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 9 |  |
| ↙Kokoelmat | 9 |  |
| ↙Singlet | 25 |  |
| ↙Videot | 4 |  |
Village People on yhdysvaltalainen 1970-luvulla perustettu diskoyhtye.
Albumit

Village People (1977)
Macho Man (1978)
Cruisin’ (1978)
Go West (1979)
Live and Sleazy (1979)
Can’t Stop the Music (1980)
Renaissance (1981)
Fox On The Box (1982)
Sex Over the Phone (1985)
Kokoelmat

Greatest Hits  (1989)
Greatest Hits ’89 Remixes (1989)
The Best Of Village People (1994)
We Want You (1997)
The Very Best Of  (1998)
Greatest Hits w/ 2 millennium remixes (2000)
20th Century Masters, The Millennium Collection...The Best Of Village People (2001)
Universal Music Icon Series: Village People (2014)
Magical Christmas (2019)
Singlet

San Francisco (1977)
In Hollywood (Everybody Is a Star) (1977)
I Am What I Am (1978)
Macho Man (1978)
Y.M.C.A. (1978)
In the Navy (1979)
Go West (1979)
Ready for the 80's (1979)
Sleazy (1979)
Can't Stop the Music (1980)
Magic Night (1980)
Do You Wanna Spend the Night (1981)
5 O'Clock in the Morning (1981)
Action Man (1982)
Jungle City (1982)
Sex Over the Phone (1985)
New York City (1985)
Livin' in the Wildlife (1989)
Megamix (1989)
Y.M.C.A. '93 Remix (1993)
In the Navy '94 Remix (1994)
Far Away in America (1994)
Y.M.C.A. Remix (1999)
Let's Go Back to the Dance Floor (2013)
Happiest Day of the Year (2020)
Videoalbumit

Can’t Stop the Music (1983)
The Best Of – 18 Non-Stop Dance Hits (2001)
Village People DVD (2002)
Live in Japan (2007)
| n k Village People |
| --- | --- |
 Victor Willis (Poliisi)  Isaac Lopez (Intiaani)  James Lee (Sotilas)  J.J. Lippold (Nahkamies)  James Kwong (Rakennusmies)  Nicholas Manelick (Cowboy)   Alex Briley (Sotilas)  David Hodo (Rakennusmies)  Glenn Hughes (Nahkamies)  Randy Jones (Cowboy)  Felipe Rose (Intiaani)  Ray Simpson (Poliisi)  Jeff Olson (Cowboy)  Ray Stephens (Poliisi)  Mark Lee (Rakennusmies)  Eric Anzalone (Nahkamies)  Bill Whitefield (Rakennusmies)  Jim Newman (Cowboy)  Angel Morales (Intiaani)  Sonny Earl (Sotilas)  Chad Freeman (Cowboy) 
Studioalbumit:  Village People  Macho Man  Cruisin’  Go West  Live and Sleazy  Can’t Stop the Music  Renaissance  Fox On The Box  In The Street  Sex Over the Phone 
Kokoelma-albumit:  Greatest Hits  Greatest Hits ’89 Remixes  The Best Of Village People  We Want You  The Very Best Of  Greatest Hits w/ 2 millennium remixes  20th Century Masters, The Millennium Collection...The Best Of Village People  Universal Music Icon Series: Village People  Magical Christmas 
Singlet:  ”San Francisco”  ”In Hollywood (Everybody Is a Star)”  ”I Am What I Am”  ”Macho Man”  ”Y.M.C.A.”  ”In the Navy”  ”Go West”  ”Ready for the 80's”  ”Sleazy”  ”Can't Stop the Music”  ”Magic Night”  ”Do You Wanna Spend the Night”  ”5 O'Clock in the Morning”  ”Action Man”  ”Jungle City”  ”Sex Over the Phone”  ”New York City”  ”Livin' in the Wildlife”  ”Megamix”  ”Y.M.C.A. '93 Remix”  ”In the Navy '94 Remix”  ”Far Away in America”  ”Y.M.C.A. Remix”  ”Let's Go Back to the Dance Floor”  ”Happiest Day of the Year” 
Kokoelma-albumit:  Can’t Stop the Music  The Best Of – 18 Non-Stop Dance Hits  Village People DVD  Live in Japan 
Muuta:  Diskografia
Martti Nisonen

Martti Nisonen vuonna 1926.
Martti Johannes Nisonen (12. syyskuuta 1891 Pori – 5. joulukuuta 1946 Hancock, Michigan, Yhdysvallat) oli suomalainen säveltäjä, urkuri, musiikinopettaja ja näytelmäkirjailija.
Martti Nisonen opiskeli nuoruudessaan Helsingin musiikkiopistossa ja työskenteli samaan aikaan pianistina helsinkiläisissä elokuvateattereissa. 1910-luvun alkuvuosina hän herätti huomiota kirjoittamalla musiikkinäytelmiä ja pienimuotoisia operetteja, joita hän esitti yhdessä Pasi Jääskeläisen ja J. Alfred Tannerin kanssa mykkäelokuvien väliajoilla. Vuoden 1913 aikana Nisonen toimi Jääskeläisen perustaman "Suomalaisen Operettikiertueen" pianistina. 1920-luvun alussa musiikkikustantamo R. E. Westerlund julkaisi sarjan "Martti Nisosen suosittuja lauluja: kansanomaisia sävelmiä ja suomalaisia kupletteja".
Nisonen muutti vuonna 1922 Suomesta Yhdysvaltoihin ja hän toimi musiikinopettajana Suomi Collegessa Hancockissa Michiganissa.
Nisonen teki myös käsikirjoituksen ja musiikin elokuvaan Sunnuntaimetsästäjät.
Sävellyksiä

Aavikon lapsia : operetti. Esitetty 1914–1917 välillä
Suomalaisen cowboyn laulu
Helsinkiläisen elämä
Kevätlaulu operetista Meidän on nuoruus
Kylällä soitto soi
Pois sormet
Suomi college 1896-1946 : musiikki-dramaattinen esitys ; kirj. ja säv. Martti Nisonen. Hancock, Michigan 1946
Näytelmiä

Suutelugulassit. 1922
Muuta kirjallista tuotantoa

Musiikki-opin alkeet / Elementary course in musical theory ; translated by John Wargelin. Suom.lut kustannusliike, Hancock, Michigan 1925
Suomalaisen evankelis-luterilaisen kirkon jumalanpalvelusjärjestys ; toim. Martti Nisonen, S. V. Autere ja John Wargelin. Suomalais-luterilainen kustannusliike, Hancock, Michigan 1934
Kankaanpään yhteislyseo

Kankaanpään yhteislyseo kesällä 2024 Keskuskadun suunnasta.
Kankaanpään yhteislyseo on Kankaanpäässä toimiva lukio. Lisäksi Honkajoella toimii lukio, joka on Kankaanpään yhteislyseon sivutoimipiste. Lukio on Pohjois-Satakunnan suurin ja siellä opiskelee noin 200 varsinaista opiskelijaa sekä noin 60 yhdistelmäopiskelijaa. Lukiossa on mahdollista erikoistua luonnontieteisiin tai osallistua urheilijoille tarkoitettuun valmennuskoulutukseen.
Ketola

Ketola tarkoittaa seuraavia:
Paikannimi

Ketola on kylä Halikossa Salossa
Ketola on kylä Vammalassa Sastamalassa.
Sukunimi

Alfred Ketola (ent. Andersson, 1882–1965), oppikoulun lehtori, taide- ja teatteriarvostelija, taidemaalari
Anne Ketola (s. 1983), käännöstieteilijä, kuvataiteilija ja kääntäjä
Arvo Ketola (1921–1996), kirjailija
Einari Ketola (oik. Frestadius, 1904–1980), näyttelijä
Erkki Ketola (s. 1929), varatuomari, eduskunnan pääsihteeri, valtiopäiväneuvos
Estella Ketola (ent. Tammisola, 1895–1925), kommunistipoliitikko
Heljä Ketola (s. 1946), poliitikko
Iida Ketola (myöh. Ketola-Korppila, s. 1990), mediapersoona, kampaamoyrittäjä ja radiotoimittaja
Inkeri Ketola (o.s. Malm, 1933–2005), iskelmälaulaja
Jaakko S. Ketola (ent. Hermansson, 1882–1954), saarnaaja ja kristillisen kirjallisuuden suomentaja
Jouko Ketola (s. 1945), yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Juha-Pekka Ketola (s. 1983), jääkiekkoilija
Jussi Ketola (1908–1986), vuorineuvos, rakennusyhtiön toimitusjohtaja
Jyrki Ketola (1964–2025), metsänomistaja, metsäalan vaikuttaja ja kolumnisti
Kari Ketola (s. 1963), jalkapalloilija
Keijo Ketola (1929–2002), korkeushyppääjä
Kristiina Ketola (s. 1944), taidemaalari
Markku Ketola (1945–1985), urkutaiteilija
Mika Ketola (s. 1984), pikajuoksija
Mikko Ketola (s. 1963), kirkkohistorioitsija
Olli Ketola (s. 1979), muusikko, äänittäjä ja tuottaja
Pasi Ketola (s. 1971), multi-instrumentalisti, musiikin tuottaja ja lauluntekijä
Pentti Ketola (1925–1972), kirjailija
Reino Ketola (1928–2013), korkeimman oikeuden jäsen
Ritva Ketola (s. 1953), kirjailija
Saija Ketola (s. 1986), sarjakuvataiteilija ja kuvittaja
Tuomas Ketola (s. 1975), tennispelaaja ja -valmentaja
Veli-Pekka Ketola (s. 1948), jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja
Muita

Veli-Pekka Ketola -palkinto, jääkiekkoilijalle myönnettävä palkinto
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ketola”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Davey Rimmer

| Davey Rimmer |
| --- | --- |
 Rimmer vuonna 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. joulukuuta 1968 (ikä 56)
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Tyylilajit:  hard rock
Soittimet:  bassokitara
Yhtyeet:  Uriah Heep   Zodiac Mindwarp & The Love Reaction   Rock Savage 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Davey Rimmer (s. 6. joulukuuta 1968) on brittiläinen basisti, joka tunnetaan parhaiten hard rock -yhtye Uriah Heepin basistina, jona hän on toiminut vuodesta 2013 lähtien.
Rimmer syntyi Liverpoolissa mutta muutti 1990-luvulla Lontooseen. Uriah Heepissä hänen oli tarkoitus olla pelkkä väliaikainen tuuraaja syöpään sairastuneelle Trevor Bolderille, mutta Bolderin kuoltua toukokuussa 2013 Rimmeristä tuli yhtyeen virallinen jäsen. Hänen ensimmäinen studioalbuminsa yhtyeessä oli vuonna 2014 julkaistu Outsider.
Matti Lehti

Matti Lehti (s. 1947 Kuusankoski) on Helsingin kauppakorkeakoulun (nyk. Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu) emeritus kansleri. Hän oli Tietotehtaan (nyk. Tietoevry) toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja yhtiön voimakkaan kasvun vuosina 1989–2008. Lehti irrotti Tietotehtaan laitebisneksestä ja kasvatti ohjelmisto- ja muuta palvelupuolta yritysostoin. Hänen kaudellaan Tietotehtaaseen liitettiin muun muassa Valtion tietokonekeskus ja osuuspankkiryhmän Unic. Ennen Tietotehdasta hän työskenteli Rautakirja Oy:ssä, viimeksi yhtiön varatoimitusjohtajana.
Matti Lehti on yksi Aalto-yliopiston säädekirjan allekirjoittajista ja toimi yliopiston perustamisvaiheessa aktiivisesti yliopiston säätiömuodon ja 700 miljoonan euron säätiöpääoman toteutumisen puolesta.
Matti Lehti valmistui Helsingin kauppakorkeakoulusta kauppatieteiden kandidaatiksi vuonna 1972, suoritti Stanford Executive -ohjelman Yhdysvalloissa vuonna 1984 ja väitteli kauppatieteiden tohtoriksi Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 1990 aiheenaan yrityksen kasvustrategiat. Lehti toimi opiskeluaikanaan myös kansainvälisessä opiskelijajärjestö AIESECissa. Tietotekniikan Liitto palkitsi hänet Vuoden tietotekniikkavaikuttaja -palkinnolla vuonna 1996.
Milan Majerský

| Milan Majerský |
| --- | --- |

KDH:n puheenjohtaja
 2020 alkaen  
Edeltäjä:  Alojz Hlina
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. toukokuuta 1971 (ikä 53)
Ammatti:  opettaja
Tiedot
Puolue:  KDH
Tutkinnot:  Prešovin yliopisto Ružomberkin yliopisto
Milan Majerský (s. 12. toukokuuta 1971) on slovakialainen poliitikko. Hänet valittiin Kristillisdemokraattisen KDH-puolueen johtoon vuonna 2020 ja toiselle kaudelle 2022.
Pöllölaakso (1967–2023)

| Pöllolaakso> (Ilmalankatu 2) |
| --- | --- |
 Päärakennus Radiokadun ja Kuuluttajankadun kulmasta lokakuussa 2022.
Osoite:  Ilmalankatu 2 (käyntiosoite)
Sijainti:  Länsi-Pasila, Helsinki
Rakennustyyppi:  toimisto- ja studiorakennus
Valmistumisvuosi:  1967 (A-talo) 1979 (B-talo) 1982 (C-talo) 1983 (Filmihalli)
Purkuvuosi:  2023
Käyttäjä:  MTV (1967–2023)
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pöllölaakso (tai vanha Pöllölaakso) oli neljästä rakennuksesta koostunut MTV:n entinen päätoimipiste, joka sijaitsi Helsingin Länsi-Pasilan pohjoisosassa eli Ilmalassa. Sen ensimmäinen osa, A-talo valmistui vuonna 1967 ja tonttia täytettiin lisärakennuksilla vuosina 1979–1982. Pöllölaakso oli Mainostelevision ensimmäinen oma pääkonttori, ja se sai kutsumanimensä yrityksen tunnuksessa silloin esiintyneen pöllön mukaan. 2000-luvulla päärakennuksen katolle pystytettiin Hollywood-kylttiä mukaillut Pöllölaakso-kyltti. Televisiostudioiden lisäksi päärakennuksessa sijaitsi Studio Pop -äänitysstudio, jossa monet Suomen tunnetuimmat artistit levyttivät.
Vuonna 2022 MTV:lle valmistui uudet toimitilat Vallilan Fredriksbergiin. MTV muutti tähän ”uuteen Pöllölaaksoon” vuodenvaihteessa, ja viimeiset suorat televisiolähetykset lähetettiin Ilmalasta 11. tammikuuta 2023. Rakennusten purkaminen alkoi talvella 2023, ja paikalle rakennettavan asuinalueen nimeksi tulee Ilmattarenpiha.
Historia

1950-luvulla perustetun MTV:n tuotanto oli aluksi vuokratiloissa Ilmalan vesitornissa, ja vuonna 1963 sen johto- ja ohjelmatoiminta muutti Vallilaan Kumpulantielle. Siihen aikaan MTV:n tuotantotiloja oli ympäri Helsinkiä; Fennada-Filmin studiolla Kulosaaressa, elokuvateatterissa Maunulassa ja väliaikaisessa parakissa Pasilassa. Vuonna 1963 Maatalousministeriö varasi tontin MTV:lle Länsi-Pasilan pohjoisosasta eli niin sanotusta Ilmalasta.
Arkkitehti Esko K. Mäkelä suunnitteli Ilmalan tontille MTV:n ensimmäisen oman toimitilan. 23. kesäkuuta 1966 MTV:n toimitusjohtaja Pentti Hanski muurasi seremoniallisesti ensimmäisen rakennuksen eli A-talon peruskiven. Tapahtumassa oli kunniavieraana pääministeri Rafael Paasio. Rakennuskustannukset olivat 7 miljoonaa markkaa, ja MTV muutti uuteen toimitaloon alkukesästä 1967. Se vihittiin virallisesti käyttöön MTV:n 10-vuotisjuhlan yhteydessä saman vuoden syyskuussa. Juhlaseremonia pidettiin M1-studiossa ja tällä kertaa kunniavieraina olivat muun muassa Yleisradion pääjohtaja Eino S. Repo ja tasavallan presidentti Urho Kekkonen. Studiossa oli aluksi käytössä Ylen laitteet ja henkilökunta, sillä MTV:llä ei ollut vielä omaa teknistä kalustoa ja siihen koulutettuja työntekijöitä.
Joulukuussa 1973 MTV osti Yleltä studiotekniikaa, ja seuraavana vuonna päärakennuksen laajennus kaksinkertaisti toimitilat. Ensimmäinen MTV:n itse tuottama ohjelma lähetettiin M1-studiolta 16. huhtikuuta 1974. Kaksi vuotta myöhemmin Pöllölaakso sai käyttöön oman värilähetykset mahdollistavan studion.
Vuonna 1979 valmistui rakennuskokonaisuuden toinen osa, B-talo. Se rakennettiin alun perin AV-tekniikan käyttöön, mutta muutettiin myöhemmin uutistaloksi. Vuonna 1982 Pöllölaaksoa laajennettiin entisestään kun valmistuivat C-talo, lavastamo, auditorio ja ruokala. Seuraavana vuonna C-talon yhteyteen rakennettu Filmihalli otettiin käyttöön. Vuonna 1988 perustettiin osakeyhtiö MTV-Palvelukiinteistöt Oy, jonka myötä kiinteistöjen omistus siirtyi kokonaan MTV:lle. Pöllölaakso sisälsi aikanaan modernia digitaalitekniikkaa. Pohjoismaiden ensimmäinen digitaalisesti tuotettu äänilevy valmistui Pöllölaakson äänitysstudiossa vuonna 1979. Seuraavana vuonna tiloihin hankittiin Suomen ensimmäinen tietokonetekniikalla toimiva editointilaite, ja vuonna 1988 Suomen ensimmäinen 3D-grafiikkalaitteisto. Studiotekniikka muuttui täysin digitaaliseksi vuonna 1996.
B-talon uutisstudio uudistui monesti vuosien varrella, ja vuonna 2001 se siirtyi uutistalon pohjakerrokseen. Uutisstudion ilme muuttui viimeisen kerran vuonna 2018, ja viimeiset Kymmenen uutiset lähetettiin Pöllölaaksosta 10. tammikuuta 2023. Seuraavana päivänä lähetettiin vielä Viiden jälkeen, joka jäi vanhan Pöllölaakson viimeiseksi TV-lähetykseksi. Viimeisessä lähetyksessä oli vieraana ministeri Krista Kiuru, jonka seuratessa TV-studion valot sammutettiin ohjelman päätteeksi. Viimeinen TV- ja viihde-ohjelma, joka kuvattiin filmihallissa oli Suurmestari.
Kuvia

Aularakennus. Seinistä on jo poistettu kanavatunnukset.
Päärakennus eli A-talo, valmistunut 1967 ja laajennettu 1974.
Uutistalo eli B-talo, valmistunut 1979.
Filmihallin lastausovet.
Vuonna 1982 valmistunut C-talo Ilmalankadun puolelta.
MTV:n toimitusjohtaja Pentti Hanski muuraa A-talon peruskiven juhlallisesti kesäkuussa 1966.
Purkutyömaa huhtikuussa 2023.
Kartta Pöllölaakson alueesta (rajattu punaisella).
Polideportivo Ejido

Club Polideportivo Ejido oli espanjalainen jalkapalloseura El Ejidon kunnasta Andalusiasta. Seura perustettiin vuonna 1969.
Ejido nousi aluesarjoista Espanjan alimmalle kansalliselle sarjatasolle Tercera Divisióniin ensimmäistä kertaa kaudeksi 1987–1988. Seuraavat runsaat kymmenen kautta seuran sarjataso vaihteli Tercera Divisiónin ja Segunda División B:n välillä. Kaudeksi 2001–2002 seura nousi Segunda Divisióniin, jossa se kamppaili lähinnä paikoista sarjan keskikastissa ennen putoamista kauden 2007–2008 päätteeksi.
Ejidon kotipeliasun värit olivat vaaleansininen ja valkoinen. Seuran kotistadionina toimii 7 870 -paikkainen Municipal El Ejido, joka otettiin käyttöön vuonna 2001. Seura lakkautettiin vuonna 2012. .
Aiheesta muualla

Club Polideportivo Ejidon virallinen sivusto (espanjaksi)
Jouni Lanamäki

Jouni Lanamäki (s. 1950) on suomalainen ravintolayrittäjä, joka omistaa suosittuja karaokebaareja Oulussa ja Helsingissä. Hän on ollut mukana Oulun kunnallispolitiikassa 1990-luvulla, jolloin hän sai paljon julkisuutta jyrkällä ulkomaalaisvastaisuudellaan.
Nuoruuden poliittinen toiminta

Lanamäki on kotoisin Sotkamosta. Hänen isänsä oli kouluneuvos Toivo Lanamäki. Nuoruudessaan Lanamäki johti vuosina 1969–1972 toiminutta oikeistoradikaalia nuorisojärjestöä Suomen Isänmaallisia Nuoria (SIN), alkuperäiseltä nimeltään Isänmaallista Kansallisliikettä, joka ilmoitti toimintansa pohjautuvan 1930-luvun Isänmaallisen Kansanliikkeen ohjelmaan. Järjestön kotipaikka oli Kajaani, mutta se sai julkisuushakuisilla tempauksillaan valtakunnallista huomiota ja sen paikallisosastoja perustettiin muihinkin kaupunkeihin. SIN hakeutui yhteistyöhön Kauko Kareen perustaman Itsenäisyyden Puolesta (IP) -kansalaisjärjestön kanssa ja siitä kaavailtiin IP:n nuoriso-osastoa. SIN ja Lanamäki olivat yhteistyössä myös ruotsalaisen uusnatsipuolueen Nordiska Rikspartietin (NRP) ja sen edustajan Nils Mandellin kanssa, vaikka Lanamäki vastusti antisemitismiä. SIN:n toiminta kuihtui vuoden 1972 alussa. Se käytännössä sulautui NRP:hen, johon monet sen jäsenet siirtyivät.
Ravintoloitsijana ja kunnallispoliitikkona

Myöhemmin Lanamäki ryhtyi hotelli- ja ravintolayrittäjäksi. Hän perusti Oulun entisen Oulas-hotellin tiloihin vuonna 1984 Gasthaus Lanamäki -nimisen hotellin. Hän sai kohujulkisuutta perustamalla Ouluun niin sanottuja topless-baareja, joissa naistarjoilijat olivat yläosattomissa. Lanamäen on myös sanottu tuoneen karaokebaarit Suomeen.
Lanamäki nousi 1990-luvun alussa valtakunnalliseen julkisuuteen ulkomaalaisvastaisuutensa ja rasistisina pidettyjen mielipiteidensä vuoksi. Lanamäki ja kaksi ovimiestä tuomittiin vuonna 1992 Oulun raastuvanoikeudessa sakkoihin ja korvauksiin etnisestä syrjinnästä, koska hän oli kieltänyt tummaihoisilta maahanmuuttajilta pääsyn Oulussa omistamaansa ravintolaan. Rovaniemen hovioikeus vahvisti tuomion. Rasismikohun tuoman julkisuuden jälkeen Lanamäki oli vuoden 1992 kunnallisvaaleissa sitoutumattomana ehdokkaana kokoomuksen listalla ja tuli valituksi Oulun kaupunginvaltuustoon ääniharavana. Lehtihaastatteluissa hän sanoi muun muassa haluavansa pitää ”Oulun Pohjolan valkeana kaupunkina” ja suomalaisten hengissäsäilymisen vaativan ”taistelua värillisiä vastaan”. Toisaalta Lanamäki perusti Ouluun erityisesti ulkomaalaisia asiakkaita varten Laku-Pekka-nimisen ravintolan, joka ei kuitenkaan menestynyt. Hän myös kiisti olevansa rasisti, sillä hänellä oli striptease-baarissaan tummaihoinen strippari. Lanamäki ei asettunut ehdolle enää vuoden 1996 kunnallisvaaleissa.
Sittemmin Lanamäki on laajentanut liiketoimintaansa Helsinkiin, jossa hän omistaa useita suosittuja karaokebaareja, kuten Pataässä, Anna K, Erottaja-baari ja Marian Helmi. Joukossa on useita homobaareja. Hänen ensimmäinen ravintolansa Helsingissä oli vuonna 1994 Kruununhakaan perustettu Pataässä, joka hänen mukaansa oli myös Suomen järjestyksessä toinen karaokebaari. Lanamäen Helsingin Alppiharjussa omistamasta karaokebaari Populuksesta tuli vuonna 2018 Suomen ensimmäinen ympäri vuorokauden avoinna oleva baari. Lanamäki ei ole ollut mukana politiikassa 1990-luvun jälkeen. Vuonna 2017 professori Teivo Teivaiselle antamassaan haastattelussa hän sanoi ”ottavansa mielellään rahat pois kaikilta, ketään syrjimättä”.
Verotilastojen mukaan Lanamäki oli vuonna 2013 Kainuun toiseksi suurituloisin veronmaksaja. Vuonna 2017 hänellä oli maakunnan suurimmat ansiotulot.
Selim A. Lindqvist

| Selim A>  Lindqvist |
| --- | --- |
 Arkkitehti Selim A. Lindqvist
Henkilötiedot
Koko nimi:  Selim Arvid Lindqvist
Syntynyt: 19. toukokuuta 1867 Helsinki
Kuollut: 17. toukokuuta 1939 (71 vuotta) Helsingin pitäjä
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  arkkitehti
Arkkitehti
Koulutus:  Teknillinen korkeakoulu
Merkittävät työt:  Fa­ze­rin lii­ke­ta­lo, Lundqvistin liiketalo ja Aeolus-talo
Selim Arvid Lindqvist (19. toukokuuta 1867 Helsinki – 17. toukokuuta 1939 Pitäjänmäki) oli suomalainen arkkitehti. Hän oli jugend-tyylisuunnan tunnetuimpia edustajia Suomessa ja on suunnitellut lukuisia arkkitehtuuriltaan merkittäviä rakennuksia Helsinkiin.
Lindqvistin lapsuudenperhe ei ollut varakas: hänen isänsä oli entinen vääpeli ja äiti piti leipomoa.