1920
Tapahtumia > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Grankullan taajaväkinen yhdyskunta erotettiin Espoon kunnasta itsenäiseksi kauppalaksi (vuonna 1949 suomenkieliseksi nimeksi tuli Kauniainen). Kullaa erotettiin Ulvilasta itsenäiseksi kunnaksi.
2. tammikuuta – Palmerin ratsiat : Yhdysvalloissa pidätettiin oikeusministeri A. Mitchell Palmerin ja J. Edgar Hooverin johtamassa suurratsiassa yli 4 000 kommunisteiksi ja anarkisteiksi epäiltyä sekä syndikalistisen Industrial Workers of the World-ammattiliiton (IWW) aktiiveja, mitään todisteita vallankumoushankkeista ei kuitenkaan löydetty.
3. tammikuuta – Viron ja Neuvosto-Venäjän välillä 31. joulukuuta 1919 solmittu aselepo astui voimaan. Neuvosto-Venäjän hallitus tunnusti samalla Viron itsenäisyyden.
7. tammikuuta – Venäjän sisällissota: amiraali Koltšakin joukot antautuivat Krasnojarskissa.
10. tammikuuta – Kansainliitto piti ensimmäisen kokouksensa ja ratifioi Versailles’n rauhan.
10. tammikuuta   – Maisteri Lauri Pihkala esitteli yhdysvaltalaisen baseballin pohjalta kehittämänsä pitkäpallopelin, pesäpallon edeltäjän.
12. tammikuuta – Bordeauxsta Dakariin matkalla olleen ranskalaisen SS Afrique-matkustajalaivan haaksirikossa Biskajan lahdella kuoli 575 matkustajaa ja miehistön jäsentä ja vain 34 pelastui.
18. tammikuuta – Helsingissä pidettiin ”reunavaltioiden” konferenssi, johon osallistuivat Suomen, Viron, Latvian, Liettuan ja Puolan edustajat. Neuvottelut tähtäsivät yhteisen puolustusliiton muodostamiseen Neuvosto-Venäjän oletettua uhkaa vastaan.
28. tammikuuta – Petsamoa miehittämään lähetetty jääkärimajuri K. M. Walleniuksen johtama retkikunta ylitti Suomen ja Neuvosto-Venäjän rajan.
30. tammikuuta – Hallitus antoi eduskunnalle esityksen laiksi Ahvenanmaan itsehallinnosta.
2. helmikuuta – Ranskalaisjoukot miehittivät Memelin alueen.
2. helmikuuta – Tarton rauhansopimus solmittiin Viron ja Neuvosto-Venäjän välillä, samalla Viron itsenäisyys tunnustettiin.
7. helmikuuta – Helsingin ja Tallinnan välillä käynnistyi säännöllinen postin ja matkustajien kuljetus lentokoneilla. Lentoliikenne jatkui 16. maaliskuuta saakka, jolloin jäätilanne salli laivaliikenteen aloittamisen.
8. helmikuuta – Kansainliitto antoi Huippuvuoret Norjalle.
10. helmikuuta – Vientirauha-järjestö perustettiin.
10. helmikuuta – Pohjois-Schleswigissä järjestetyssä kansanäänestyksessä 74,9% äänestäneistä kannatti alueen liittämistä Tanskaan.
21. tammikuuta – Venäjän sisällissota: Puna-armeija valtasi Arkangelin valkoisilta. Kenraali Jevgeni Millerin hallitus oli paennut kaupungista kolme päivää aikaisemmin jäänmurtajalla.
24. helmikuuta – Saksan työväenpuolue piti suuren joukkokokouksen Hofbräuhaus-olutravintolassa Münchenissä. Puolueen uudeksi nimeksi tuli Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue (NSDAP) ja Adolf Hitler julkisti kokouksessa puolueen 25 kohdan ohjelman.
26. helmikuuta – Saksalaisen Tri Caligarin kabinetti -kauhuelokuvan ensi-ilta oli Berliinissä.
28. helmikuuta – Turun yliopisto perustettiin.
29. helmikuuta – Tšekkoslovakian ensimmäinen perustuslaki hyväksyttiin maan kansalliskokouksessa.
1. maaliskuuta – Miklós Horthy nimitettiin Unkarin valtionhoitajaksi.
1. maaliskuuta   – Suomen Taideyhdistys sai arvokkaan lahjoituksen taidemaalari Ilja Repinin luovuttaessa sille 29 teosta omasta kokoelmastaan.
10. maaliskuuta – Hjalmar Branting muodosti Ruotsiin sosialidemokraattisen hallituksen.
13. maaliskuuta – Wolfgang Kapp yritti vallankaappausta Saksassa. Weimarin tasavallan hallitus joutui pakenemaan Berliinistä mutta kaappaus epäonnistui kun maassa julistettiin yleislakko.
13. maaliskuuta – Venäjän sisällissota: Puna-armeija valtasi Murmanskin valkoisilta.
13. maaliskuuta – Amerikkalainen sanomalehtimies John Reed pidätettiin Turun satamassa. Venäjältä länteen palaamassa ollut Reed oli piiloutunut Tukholmaan lähdössä olleen S/S Oihonna -laivan hiilikomeroon. Hänellä oli mukanaan suuri rahasumma ja jalokiviä.
15. maaliskuuta – 60 000 miehen Ruhrin punainen armeija perustettiin.
18. maaliskuuta – Tyrvään Yhteiskoulun rakennus Vammalassa tuhoutui tulipalossa.