stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tapio Perttunen
Saavutuksia

Perttunen on voittanut valmentajana ja/tai ohjastajana muun muassa seuraavat suurkilpailut:
Kasvattajakruunu (kahdesti)
Kriterium
Kultakenkä
Kymenlaakso-ajo (kolme kertaa)
Ravikuningatar (kolme kertaa)
Ravikuningas (kolme kertaa)
Kylmäveristen Pohjoismaiden mestaruus
Satakunta-ajo
Solvallan Nelivuotiseliitti
St Leger (kahdesti)
Suomenhevosten Derby
Kylmäverihevosten Suur-Hollola-ajo (neljä kertaa)
Suur-Hollola-ajo
Tammavaltikka
Villinmiehen Tammakilpa (kahdesti)
28.7.2014 Perttunen rikkoi viidentenä suomalaisohjastajana 5 000 voiton rajan, ohjastamalla Lyric Brolinen voittoon Loviisan raveissa. 27.4.2023 Perttunen saavutti Jokimaalla uransa 6 000. voiton tyttärensä Suvi Perttusen omistamalla, ravikuningas Saran Salaman pojalla Zeloksella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tapio Perttunen Wikimedia Commonsissa
Teenage Mutant Ninja Turtles II: Back from the Sewers

| Teenage Mutant Ninja Turtles II: Back from the Sewers |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Konami
Julkaisija:  Konami
Jakelija:  Konami of America
Säveltäjä:  Tsuyoshi Sekito Yuko Kurahashi
Pelisarja:  Teenage Mutant Ninja Turtles
Julkaistu:  JP 15. marraskuuta 1991NA 1. joulukuuta 1991EU 21. toukokuuta 1992
Lajityyppi:  Tasohyppely
Pelimuoto:  Yksinpeli
Alusta:  Game Boy
Jakelumuoto:  pelimoduuli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Teenage Mutant Ninja Turtles II: Back from the Sewers on Konamin kehittämä tasohyppely, joka on julkaistu vuonna 1991 Game Boylle. Peli on jatko-osa Teenage Mutant Ninja Turtles: Fall of the Foot Clan pelille.
Pelattavuus

Edellisen pelin tavoin Turtlesien täytyy pelastaa April Silppurin ja Krangin metkuilta. Jokaisella Turtlesilla on omat erikoisuutensa, kuten Donatello jolla on ulottuvin hyökkäys, mutta hitain. Puolestaan Rafaello on hyökkäyksissään nopeampi, mutta ulottuvuudeltaan lyhyt hyökkäyksinen. Leonardo ja Michelangelo ovat edellisiin verrattuna tasapainoisempia taitojen suhteen.
Pelissä on kuusi tasoa eli yksi enemmän kuin edellisessä pelissä. Pelin aikana voi pelata kaikilla Turtleseilla, mutta mikäli pelaaja joutuu vangituksi tai kuolee tietyllä Turtlesilla sillä ei voi enää pelata. Vangituksi tulleen Turtlesin voi kuitenkin pelastaa, mikäli läpäisee pelatun tason läpi. Jos pelaaja ei menetä yhtään Turtlesia, hän pääsee pelaamaan bonuskenttää.
Aiheesta muualla

Teenage Mutant Ninja Turtles II: Back from the Sewers MobyGamesissa (englanniksi)
Teguldetin piiri

Teguldetin piiri (ven. Тегульде́тский райо́н, Teguldetski raion) on kunnallinen itsehallintoalue Tomskin alueella Venäjällä. Vuonna 1926 perustetun piirin pinta-ala on 12 300 neliökilometriä. Asukkaita on 7 900 henkeä (vuonna 2009).
Piiri sijaitsee Tomskin alueen kaakkoisosassa. Pohjoisessa ja idässä se rajoittuu Krasnojarskin aluepiiriin, etelässä Kemerovon alueeseen ja Tomskin alueen Zyrjanskojen piiriin, lännessä Pervomaiskojen piiriin ja luoteessa Verhneketjen piiriin.
Pinta-alasta 92,6 % on metsää ja 3,5 % suota. Suurimmat joet ovat Tšulym, sen sivujoet Ulujul ja Tšitškajul sekä Kijan sivujoki Tšet. Piirin alueella sijaitsee kolme rauhoitusaluetta. Hyötykaivannaisia on vähän.
Piiriin kuuluu neljä maalaiskuntaa: Belyi Jar, Beregajevo, Teguldet ja Tšornyi Jar. Hallinnollinen keskus on Teguldetin kylä, josta on 245 kilometriä alueen pääkaupunkiin Tomskiin. Asutuskeskuksia on yhteensä 14.
Seudun kanta-asukkaita ovat tšulyminturkkilaiset, joita on 5,8 % piirin väestöstä. Noin 60 % väestöstä asuu Teguldetin kylässä.
Teguldetista on maantieyhteys Zyrjanskojen kautta Tomskiin. Teguldetista Povarenkinon kylään rakennettava tie tulee yhdistämään piirin Krasnojarskin aluepiirin teollisuuskeskuksiin Bogotoliin ja Atšinskiin. Tšulym-joella on laivaliikennettä.
Piirissä on metsä-, puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta. Maatalous tuottaa maitoa, lihaa ja rehuviljaa. Huomattava merkitys on kaupan, palvelujen ja puunjalostuksen alalla toimivilla pienyrityksillä.
Piirissä toimii luomistyön ja vapaa-ajan keskus, lasten taidekoulu ja kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy Tajožnyi meridian (”Taigan meridiaani”).
Aiheesta muualla

Teguldetin piirin sivusto (venäjäksi)
Tera (kerrannaisyksikkö)

Tera (tunnus T, kreik. τέρας, hirviö) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa biljoonakertaista (1012). Esimerkiksi terametri (Tm) on biljoona metriä, siis miljoona kertaa miljoona metriä.
Tietokonetekniikassa teralla saatetaan tarkoittaa määrää 240 = 1 099 511 627 776. Sekaannusten välttämiseksi tälle määrälle on ehdotettu etuliitettä tebi. Tbps tarkoittaa terabittiä sekunnissa.
| 1 000n | 10n | Nimi | Symboli | Alkaen vuodesta[1] | Lukuarvo sanoin | Numeroin |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 00010 | 1030 | kvetta | Q | 2022 | kvintiljoona | 1 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 |
| 1 0009 | 1027 | ronna | R | 2022 | tuhat kvadriljoonaa | 1 000 000 000 000 000 000 000 000 000 |
| 1 0008 | 1024 | jotta | Y | 1991 | kvadriljoona | 1 000 000 000 000 000 000 000 000 |
| 1 0007 | 1021 | tsetta | Z | 1991 | tuhat triljoonaa | 1 000 000 000 000 000 000 000 |
| 1 0006 | 1018 | eksa | E | 1975 | triljoona | 1 000 000 000 000 000 000 |
| 1 0005 | 1015 | peta | P | 1975 | tuhat biljoonaa | 1 000 000 000 000 000 |
| 1 0004 | 1012 | tera | T | 1960 | biljoona | 1 000 000 000 000 |
| 1 0003 | 109 | giga | G | 1960 | miljardi | 1 000 000 000 |
| 1 0002 | 106 | mega | M | 1960 | miljoona | 1 000 000 |
| 1 0001 | 103 | kilo | k | 1795 | tuhat | 1 000 |
| 1 0002/3 | 102 | hehto | h | 1795 | sata | 100 |
| 1 0001/3 | 101 | deka | da | 1795 | kymmenen | 10 |
| 1 0000 | 100 | (Ei ole) | (Ei ole) | − | yksi | 1 |
| 1 000−1/3 | 10−1 | desi | d | 1795 | kymmenesosa | 0,1 |
| 1 000−2/3 | 10−2 | sentti | c | 1795 | sadasosa | 0,01 |
| 1 000−1 | 10−3 | milli | m | 1795 | tuhannesosa | 0,001 |
| 1 000−2 | 10−6 | mikro | µ | 1960[2] | miljoonasosa | 0,000 001 |
| 1 000−3 | 10−9 | nano | n | 1960 | miljardisosa | 0,000 000 001 |
| 1 000−4 | 10−12 | piko | p | 1960 | biljoonasosa | 0,000 000 000 001 |
| 1 000−5 | 10−15 | femto | f | 1964 | tuhannesbiljoonasosa | 0,000 000 000 000 001 |
| 1 000−6 | 10−18 | atto | a | 1964 | triljoonasosa | 0,000 000 000 000 000 001 |
| 1 000−7 | 10−21 | tsepto | z | 1991 | tuhannestriljoonasosa | 0,000 000 000 000 000 000 001 |
| 1 000−8 | 10−24 | jokto | y | 1991 | kvadriljoonasosa | 0,000 000 000 000 000 000 000 001 |
| 1 000−9 | 10−27 | ronto | r | 2022 | tuhanneskvadriljoonasosa | 0,000 000 000 000 000 000 000 000 001 |
| 1 000−10 | 10−30 | kvekto | q | 2022 | kvintiljoonasosa | 0,000 000 000 000 000 000 000 000 000 001 |
Huomautukset:  1.  Vuosi 1795 ilmoittaa ajankohdan, jolloin metrijärjestelmä otettiin käyttöön.  Muut vuosiluvut eivät tarkoita välttämättä vuotta, jolloin kerrannaisyksikköä käytettiin ensimmäisen kerran. Vuosi ilmoittaa sen vuoden, jolloin CGPM hyväksyi sen käytön.  2. CGPM tunnusti jo vuonna 1948 mikronin käytön, mutta päätös kumottiin 1967–1968. (ks. BIPM—Resolution 7 of the 13th CGPM (englanniksi))
Tennis kesäolympialaisissa 2008

Tenniksessä kilpailtiin vuoden 2008 kesäolympialaisissa 10. – 17. elokuuta Olympic Green Tennis Centerissä, Pekingissä.
Miehet > Kaksinpeli

Suomea edusti Jarkko Nieminen. Ateenan kesäolympialaisissa 2004 voittanut Nicolás Massú puolusti mestaruutta. Hän sai ns. villin kortin kisoihin, koska hänen ATP-sijoituksensa ei oikeuttanut suoraa pääsyä kisoihin. Miesten turnauksen voitti Rafael Nadal.
Aikataulu

| Aamu> Iltapäivä | 10> 8..10.30.17.00 | 11> 8..10.30.17.00 | 12> 8..10.30.17.00 | 13> 8...16.00 | 14> 8...16.00 | 15> 8...16.00 | 16> 8...16.00 | 17> 8...16.00 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miesten kaksinpeli | Kierros 1 | Kierros 1 | Kierros 2 | Kierros 3 | Puolivälierät | Välierät | Pronssi | Finaali |
| Naisten kaksinpeli | Kierros 1 | Kierros 1 | Kierros 2 | Kierros 3 | Puolivälierät | Välierät | Pronssi Finaali |  |
| Miesten nelinpeli | Kierros 1 | Kierros 1 | Kierros 2 | Puolivälierät | Välierät | Pronssi | Finaali |  |
| Naisten nelinpeli | Kierros 1 | Kierros 1 | Kierros 1 | Kierros 2 | Puolivälierät | Välierät | Pronssi | Finaali |
The Fox (What Does the Fox Say?)

| ”The Fox (What Does the Fox Say?)” Ylvis |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 3. syyskuuta 2013
 Formaatti: digitaalinen
 Tuottaja(t): M4SONIC, Stargate
 Tyylilaji: dancepop, electro house, progressiivinen house, novelty
 Kesto: 03.33
 Levy-yhtiö: Concorde, Parlophone, Warner Music
Ylviksen muut singlet
| ”Janym” 2012 | ”The Fox (What Does the Fox Say?)” 2013 | ”The Cabin” 2013 |
”The Fox (What Does the Fox Say?)” on norjalaisen Ylvis-koomikkoduon tekemä popkappale. Kappaletta ovat olleet tekemässä myös Christian Løchstøer sekä Stargate-tuotantoryhmä. Ylvis julkaisi kappaleen musiikkivideon YouTubessa syyskuussa 2013 mainostaakseen I kveld med YLVIS -televisio-ohjelman uutta tuotantokautta. Videota katsottiin muutaman ensimmäisen päivän aikana kaksi miljoonaa kertaa ja runsaassa viikossa katselukertoja kertyi 20 miljoonaa. Vuoden 2016 syyskuussa videota oli katsottu jo yli 620 miljoonaa kertaa.
Single nousi Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listalla sijalle 29. Parhaimmillaan se oli listalla sijalla kuusi. Suomen virallisella listalla kappale on ollut parhaimmillaan sijalla kaksi.
Tasavirtamoottori

Tasavirtamoottori on tasasähköllä toimiva sähkömoottori. Moottorin toiminta perustuu virrallisiin johdinvyyhteihin, jotka kääntävät roottorin (pyörivä käämitys) magneettikentässä. Harjallisissa tasavirtamoottoreissa jatkuvaan pyörimiseen tarvittava sähkövirran suunnan muutos johdinvyyhdeissä saadaan aikaan pyörivien virtajohtojen kosketuspintaa pyyhkivillä grafiittiharjoilla. Harjattomassa tasavirtamoottorissa harjojen tehtävän hoitaa taajuusmuuttaja. Staattorina (runkoon kiinnitetty magneettikenttää luova osa) voi olla sähkömagneetti tai kestomagneetti.
Esimerkki kestomagneetilla varustetun tasavirtamoottorin toiminnasta:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Yksinkertaistettu tasavirtamoottori. Ankkurikäämiin kytketty jännite muodostaa ankkurikäämeihin magneettikentän. Vasemmanpuoleinen ankkurikäämi työntyy poispäin vasemmanpuoleisesta kenttäkäämistä aiheuttaen pyörimisliikkeen myötäpäivään. | Ankkuri jatkaa pyörimistä.         | Kun ankkuri saapuu horisonttitasolle, kommutaattori vaihtaa ankkurikäämin napaisuuden vaihtaen kentän suunnan. Liike jatkuu edelleen.      |
Kenttäkäämitty moottori

Kenttäkäämitty moottori tarkoittaa ettei moottorissa ole kestomagneetteja. Moottorin ulkokehällä (staattori) olevat kestomagneetit voidaan korvata sähkömagneettisilla keloilla. Säätämällä ankkurikäämin virtaa ja jännitettä on mahdollista vaikuttaa nopeus–voima-suhteeseen moottorin akselilla. Moottorin pyörimisnopeus on suoraan verrannollinen ankkurikelan jännitteeseen ja sen tuottama vääntömomentti on suoraan verrannollinen virtaan. Vierasmagnetoidulla moottorilla ankkurikelaan syötetään erillistä sähkövirtaa (kuva A). Tällä moottorityypillä on hyvät momentin-, pyörimisnopeuden- ja paikansäätöominaisuudet.  Tyypillisesti kenttäkela on kytketty sarjaan ankkurikäämin kanssa (kuva B). Tällä tavoin käämityllä moottorista saadaan suuri pyörimismomentti pieninopeuksiselta moottorilta; moottorin pyörimisnopeus riippuu kuormituksesta. Ankkurikäämin rinnalle kytketty kenttäkäämi mahdollistaa suurinopeuksisen ja pienimomenttisen moottorin (kuva C), jolla pyörimisnopeus on riippumaton kuormituksesta. Voidaan myös käämittää osittain ankkuripiirin rinnalle ja -osittain sarjaan (kuva D), saadaan tarvittu pyörimisnopeus riittävällä momentilla varustettu moottori. Kytkennässä on mahdollista saavuttaa suuri nopeus mutta myös heikompi akselimomentti, tätä kutsutaan myös kentänheikennyskäytöksi.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| A) Vierasmagnetoitu | B) Sarjakäämi   | C) Rinnankäämi   | D) Rinnan- ja sarjakäämi eli kompoundikäämitys   |
Tasavirtamoottorin kytkentätapoja. Kela (aaltokuvio) merkitsee staattoria, M ankkuria. Lisäksi rinnankytkennässä on säädettävä vastus virranjakajana.
Rakenne

staattorikehä
päänavan sydän
napakenkä
kääntönavan sydän
ankkurin rautasydän
roottori- eli ankkurikäämitys
sivuvirtakäämitys
sarjavirtakäämitys
kääntönavan käämitys
kompensointikäämitys
kommutaattori eli virrankäännin harjoineen
Täysin kompensoidun tasavirtamoottorin rakenne. 
Ankkurikäämin synnyttämän magnetomotorisen voiman suunta ei ole kohtisuorassa ilmavälin vuon magnetomotorisen voiman kanssa, jolloin moottorin vääntömomentti pienenee. Tilanne korjataan kompensointikeloilla ja staattorikehällä hiiliharjojen kohdilla olevilla kääntönavoilla.
Termitty

| Termitty |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°22′26″N, 24°51′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Multianjoen valuma-alue (35.67)
Laskujoki:  Myllypuro Sinervään 
Järvinumero:  35.677.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  160,6 m  
Rantaviiva:  9,602 km  
Pinta-ala:  1,7083 km²  
Tilavuus:  0,00552871 km³  
Keskisyvyys:  3,24 m  
Suurin syvyys:  8 m  
Saaria:  2 
 fiTermitty 
Termitty  on Keski-Suomessa Multialla sen kirkonkylän läheisyydessä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 170 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä. Se on 3,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee loivassa painaumassa ja se on pitkän muotoinen. Sen yhtenäisyyttä rikkovat vain Pukkiniemi, jonka suojaan jää kapea lahti, ja Lehtoniemi, jonka kohdalla järvi kapenee selvästi. Muuten on järvenselkä avoin. Järven eteläpäätä kutsutaan Koppelolahdeksi.
Järvessä on kartan mukaan kaksi saarta. Suurin saari on 200 metriä pitkä, mutta vain 30 metriä leveä. Sen suojiin jää Myssylänlahti. Toinen saarista on alle 20 metriä pikä luoto. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 5,5 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0055 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys on 8 metriä. Syvin kohta sijaitsee Lehtoniemeä vastapäätä lähellä sen vastarantaa.
Järven rantaviivan pituus on 9,5 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata ja sen rannoille ulottuu vain muutama peltopalsta. Sen lähiympäristössä sijaitsee yhdeksän maatilaa, joiden yhteensä laskettu peltoala on pieni. Rannoilla on jonkin verran haja-asutusta ja lähes 40 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä 18, joka ohittaa järven pohjoispään alle 300  metrin päästä matkallaan Multian kirkonkylälle, ja yhdystieltä 16527, joka vie Asunnalle. Järven itärantoja seuraa Jukojärvelle johtava kylätie.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Multianjoen valuma-alueella (35.67), jonka Termityn valuma-alueeseen (35.677) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 160,6 metriä mpy.
Järvi saa vetensä omalta Termityn valuma-alueeltaan, sillä se on vesistöalueensa latvavesiä. Termitty on valuma-alueensa pääjärvi, jonka kautta kaikki vesi laskee eteenpäin Sinervään. Termityn valuma-alueella on yksi yli hehtaarin kokoista lampi Kaijanlampi (4 ha) jotka laskee suoraan järveen.
Termityn laskuoja Myllypuro laskee 900 metrin päässä Sinervän Karalanlahteen. Vesireitti jatkuu sen jälkeen Multianjokea, Soutujokea, Tarhapäänjärveä ja Tarhianjokea myöten Keurusselän Tarhian lahteen.
Tegnérlunden

Tegnérlunden vuonna 2010.
Tegnérlunden on Tukholmassa Vasastadenin ja Norrmalmin rajalla Tegnérgatanin varrella sijaitseva puisto. Siellä on muun muassa vanhoja puita, kirjailijapatsaita, mutkittelevia kävelypolkuja sekä leikkipaikka lapsille. Puisto perustettiin 1890-luvulla.
Astrid Lindgrenin lastenkirjan Mio, poikani Mion ruotsinkielisessä versiossa tarina alkaa Tegnérlundenista.
Kuvia

Carl Eldhin August Strindberg -patsas. Strindbergin viimeinen koti oli lähellä Tegnérlundenia Drottninggatan 85:n Blå tornetissa.
Astrid Lindgrenin muistomerkki. Majalisa Alexandersson, 1996.
Tegnérlunden 5:ssä toimii yksityinen lukio Enskilda gymnasiet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tegnérlunden Wikimedia Commonsissa
Teenage Mutant Ninja Turtles III: The Manhattan Project

| Teenage Mutant Ninja Turtles III: The Manhattan Project |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Konami
Julkaisija:  Konami
Säveltäjä:  Kôzô Nakamura
Pelisarja:  Teenage Mutant Ninja Turtles
Julkaistu:  JP 13. joulukuuta 1991NA helmikuu 1992
Lajityyppi:  Tappelupeli
Pelimuoto:  Yksinpeli, kaksinpeli
Alusta:  NES
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Teenage Mutant Ninja Turtles III: The Manhattan Project on Konamin kehittämä tappelupeli, joka on julkaistu vuonna 1991 Nintendo Entertainment Systemille. Peli on toinen jatko-osa Teenage Mutant Ninja Turtles -pelille. Japanissa peli tunnetaan nimellä Teenage Mutant Ninja Turtles 2: The Manhattan Project.
Juoni

Turtlesien loma jää lyhyeksi Key Westissä, Floridassa, kun he näkevät Aprilin viimeisimmän uutisen rikollisuuden tilastoista. Uutiskanavan signaali katoaa kesken lähetyksen ja hetkeä myöhemmin Silppuri ilmestyy ruutuun jättäen Turtleseille viestin. Hän kohottaa koko Manhattanin saaren ilmaan ja ottaa Aprilin panttivangikseen. Turtlesien nähtyä tapahtuman he matkaavat saman tien Manhattanille pelastaakseen Aprilin Silppurin käsistä.
Tasot

1. Ft. Slaughterdale Beach
Hiekkaranta, päävastuksena Rocksteady
2. The Typhoon Tidal Pool
Meri, päävastuksena Groundchuck
3. Brooklyn Bridge Is Falling Down
Brooklynin silta, päävastuksena Bebop, välivastuksena Slash
4. Welcome To The Jungle
Manhattan, päävastuksena Dirtbag
5. The Sewer Pipe Nightmare
Viemäri, päävastuksena Nahkapää, välivastuksena jätti-Mouser
6. The Technodrome
Teknodromi, päävastuksina Rahzar ja Silppuri
7. Vertigo Point Tower
Pilvenpiirtäjän katto, päävastuksena Tokka
8. Krang's Spaceship
Krangin avaruusalus, päävastuksina Krang ja Super Silppuri, välivastuksena jätti-Mouser
Aiheesta muualla

Teenage Mutant Ninja Turtles III: The Manhattan Project MobyGamesissa (englanniksi)
The Blueprint

| The Blueprint Jay Z |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2001
 Julkaistu: 11. syyskuuta 2001
 Tuottaja(t): Shawn Carter, Damon Dash & Kareem "Biggs" Burke
 Tyylilaji: rap, hip hop
 Kesto: 63.53
 Levy-yhtiö: Roc-A-Fella Records
Jay Z:n muut julkaisut
| The Dynasty: Roc La Familia 2000 | The Blueprint 2001 | The Blueprint²: The Gift & The Curse 2002 |
The Blueprint on Jay Z:n vuonna 2001 julkaisema albumi. Se on Jay Z:n kuudes albumi.
Ilmestyessään The Blueprint sai innostuneen vastaanoton niin medialta kuin yleisöltäkinkenen mukaan?. The Blueprintin tuotanto nojaa vahvasti vanhoihin soul- ja r&b-sampleihin ja levyn suuria tähtiä ovatkin Jay Z:n lisäksi tuottajat, ennen kaikkea Kanye West ja Just Blaze. Albumi on eittämättä yksi 2000-luvun tärkeimmistä hiphop-albumeista ja sen vaikutukset moneen myöhempään julkaisuun ovat huomattavat. Vaikka levyn julkaisu tapahtui 11. syyskuuta 2001, oli levy kaupallinen menestys ja on myynyt Yhdysvalloissa kaksinkertaista platinaa. Levy on julkaistu sekä CD:nä että vinyylinä.
Albumi valittiin vuonna 2018 mukaan Yhdysvaltain kongressin kirjaston National Recording Registry -kokoelmaan, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä yhdysvaltalaisia äänitteitä.
Kappalelista

"The Ruler's Back" (Tuottaja: Bink) – 3:49
"Takeover" (Tuottaja: Kanye West) – 5:13
"Izzo (H.O.V.A.)" (Tuottaja: Kanye West) – 4:00
"Girls, Girls, Girls" (Tuottaja: Just Blaze) – 4:35
"Jigga That N***a" (Tuottajat: Poke & Tone (Trackmasters)) – 3:24
"U Don't Know" (Tuottaja: Just Blaze) – 3:19
"Hola' Hovito" (Tuottaja: Timbaland) – 4:33
"Heart of the City (Ain't No Love)" (Tuottaja: Kanye West) – 3:43
"Never Change" (Tuottaja: Kanye West) – 3:58
"Song Cry" (Tuottaja: Just Blaze) – 5:03
"All I Need" (Tuottaja: Bink) – 4:28
"Renegade" (featuring Eminem) (Tuottaja: Eminem) – 5:37
"Blueprint (Momma Loves Me)" (Tuottaja: Bink) – 3:28
Piiloraidat:
"Breathe Easy (Lyrical Exercise)" (Tuottaja: Just Blaze) – 3:45
"Girls, Girls, Girls (remix)" (Tuottaja: Kanye West) – 4:16
Singlet

"Izzo (H.O.V.A.)" (21. elokuuta 2001)
"Girls, Girls, Girls" (2. lokakuuta 2001)
"Jigga That Nigga" (29. tammikuuta 2002)
"Song Cry" (8. elokuuta 2002)
Tegin piiri

| Tegin piiri |
| --- | --- |
 Tegin kirkko
 fiTegin piiri 
 63°49′12″N, 20°15′18″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Västerbotten
Lääni:  Västerbottenin lääni
Kunta:  Uumajan kunta
Piirikoodi:  323002
Väestö
Väkiluku (2022):  18 358 
Tegin piiri (ruots. Tegs distrikt) sijaitsee Uumajan kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 18 358  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Uumajan kunnan piirit
Tegera Arena

| Tegera Arena |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:   Leksand, Ruotsi
Avattu:  3. lokakuuta 2005
Omistaja:  Leksands IF Fastighets AB
Arkkitehti:  SWECO FFNS Falun
Aiemmat nimet:  Ejendals Arena
Käyttäjät
 Leksands IF 
Katsojakapasiteetti
 7 650 (jääkiekko) 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Tegera Arena on areena Leksandissa, Ruotsissa. Areena avattiin 3. lokakuuta 2005. Areenaa käytetään pääasiassa jääkiekko-otteluissa, mutta siellä on myös mahdollista pitää konsertteja. Areenan kapasiteetti on 7 650 katsojaa. Areena on jääkiekkoseura Leksands IF:n kotiareena.
Areena on toiminut vuoden 2007 jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailujen kilpailupaikkana. Areena on myös isännöinyt Melodifestivalenin semifinaaleja.
Galleria

Käännös suomeksi
Terhi-Anna Wilska

Terhi-Anna Wilska (s. 4. heinäkuuta 1967 Pori) on suomalainen kulutustutkija ja sosiologian professori Jyväskylän yliopistossa vuodesta 2009.
Wilska valmistui ylioppilaaksi 1986 ja kauppatieteiden maisteriksi 1992 Turun kauppakorkeakoulusta. Hän väitteli tohtoriksi Lancasterin yliopistossa Englannissa 1999. Wilskan väitöstutkimus käsitteli 1990-luvun alun laman vaikutusta nuorten aikuisten kulutukseen ja tuloihin. Wilska työskenteli Turun kauppakorkeakoulun taloussosiologian määräaikaisena professorina 2005–2006 ja 2008–2009 ja dosenttina 2006–2009. Hän toimi Jyväskylän yliopiston yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan dekaanina vuodesta 2014. Wilska on Jyväskylän yliopiston hallituksen jäsen kaudella 2018–2021.
Wilska on tutkinut muun muassa kulutusta elämäntapoja ja digitalisaatiota. Hän on työskennellyt Nuorisotutkimusverkoston vastaavana tutkijana 2003–2004 ja Väestöliiton erikoistutkijana 2004–2005 ja 2008–2009 sekä Kuluttajatutkimuskeskuksessa 2008. Wilska vetää Suomen Akatemian rahoittamaa monitieteistä nuorten kulutustottumuksia selvittävää DigiConsumers-tutkimushanketta, joka on osa laajempaa Kulttuuri teknologisoituvassa yhteiskunnassa -ohjelmaa (2019-2025).
Wilskan isä oli professori Seppo Wilska. Hänen puolisonsa on yritysjohtaja Juha Koponen. Heillä on kolme lasta.
Thymaináki

| --- | --- |
Muut nimet:  Thymainonísi (Θυμαινονήσι)
Sijainti:  37°36′05″N, 26°25′39″E, Foúrnoi Korseón Ikaría, Pohjois-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Foúrnoi, Pohjoisen Egean saaret
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Korkein kohta:  83 m
Pinta-ala:  0,412 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Thymaináki (kreik. Θυμαινάκι) eli Thymainonísi (Θυμαινονήσι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään ja tarkemmin Foúrnoin saariin. Saaren pinta-ala on 0,412 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Thymaináki kuuluu Foúrnoi Korseónin kuntaan, Ikarían alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.
Thymaináki, suomeksi ”Pieni Thýmaina”, sijaitsee heti Thýmainan saaren pohjoispuolella. Saaret erottaa toisistaan noin 160 metriä leveä salmi. Thymainákin korkein kohta on 83 metriä merenpinnasta laskettuna.