stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mustat silmät (vuoden 1929 elokuva)

| Mustat silmät |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Valentin Vaala
Käsikirjoittaja:  Theodor Tugai   Valentin Vaala
Tuottaja:  Armas Willamo
Kuvaaja:  Oscar Lindelöf   Petter Bäckström   Karl Johansson
Leikkaaja:  Oscar Lindelöf   Valentin Vaala
Pääosat:  Theodor Tugai   Regina Ekroth   Valentin Vaala
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  O.Y. Fennica A.B.
Ensi-ilta:  29. huhtikuuta 1929
Kesto:  52 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  ei tiedossa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kesällä 1928 kuvaustauolla otettu kuva. Kuvasta tunnetaan: toinen vasemmalta Flor Martynov, Theodor Tugai ja kameran oikealla puolella Valentin Vaala.
Mustat silmät on vuonna 1929 valmistunut suomalainen mykkäelokuva, jonka on ohjannut Valentin Vaala. Elokuvan ensi-ilta oli 29. huhtikuuta 1929 Pallas-teatterissa Helsingissä.
Elokuva sai melko hyvän vastaanoton, mutta ei ollut mikään yleisömenestys.
Valentin Vaala teki elokuvan aiheesta samana vuonna uuden version nimellä Mustalaishurmaaja. Hän oli tyytymätön Mustat silmät -elokuvaansa ja tuhosi elokuvan ainoan negatiivin heittämällä sen mereen. Mustista silmistä on jäljellä ainoastaan katkelmia.
Näyttelijät

Theodor Tugai	- Mustalaispäällikkö Eb-Anzio
Regina Ekroth	- Elviira, kartanontytär
Valentin Vaala	- Seppä Ra-Dorek
Thora Steen	- Filia, sepän sisar
Kalle Hagert
Olga Liin
Lucia Nifontova
Vladimir Sajkovic
Sirkka Savolainen
Elisabeth Vahros
Muut tekijät

Theodor Tugai	- käsikirjoitus
Valentin Vaala  - käsikirjoitus, leikkaus, lavastus, puvustus, naamiointi
Oscar Lindelöf	- kuvaus, leikkaus
Petter Bäckström	- B-kuvaaja
Karl Johansson	- B-kuvaaja, valokuvat
Armas Willamo	- tuottaja
Hannes Kuokkanen	- peruukit
Mustat silmät (vuoden 1987 elokuva)

| Mustat silmät> Oci ciornie |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Nikita Mihalkov
Käsikirjoittaja:   Nikita Mihalkov  Aleksandr Adabashjan  Suso Cecchi D’Amico 
Perustuu:  Anton Tšehovin novelleihin
Tuottaja:  Silvia D'Amico Bendicò (käännä suomeksi) Carlo Cucchi
Säveltäjä:  Francis Lai
Kuvaaja:  Franco Di Giacomo
Leikkaaja:  Enzo Meniconi
Tuotantosuunnittelija:  Mario Garbuglia
Pääosat:   Marcello Mastroianni  Jelena Sofonova  Silvana Mangano  Marthe Keller  Pina Cei 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Italia  Neuvostoliitto 
Tuotantoyhtiö:   Excelsior Film-TV  RAI Radiotelevisione Italiana 
Ensi-ilta:  1987
Kesto:  118 min
Alkuperäiskieli:  italia venäjä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mustat silmät (Oci ciornie) on Nikita Mihalkovin ohjaama neuvostoliittolais-italialainen draamakomedia vuodelta 1987. Ohjaaja laati italiankielisen elokuvan käsikirjoituksen yhdessä Aleksandr Adabashjanin ja Suso Cecchi D’Amicon kanssa, ja se perustuu Anton Tšehovin novelleihin. Pääosia näyttelevät Marcello Mastroianni, Jelena Sofonova, Silvana Mangano, Marthe Keller ja Pina Cei.
Juoni

Kehyskertomuksessa 1900-luvun alun laivan tyhjässä ravintolassa italialainen Romano (Mastroianni) alkaa kertoa elämäntarinaansa toiselle matkustajalle, Pavelille (Vsevolod Larionov). Takaumassa arkkitehdiksi opiskellut köyhä Romano nai rikkaan perheen tyttären Elisan (Mangano). Avioliitto tai arkkitehdin ura eivät oikein ota sujuakseen, ja vuosia myöhemmin Romano rakastuu venäläiseen Annaan ja lähtee tämän perässä Venäjälle.
Vastaanotto ja myöhempi arvostus

Helsingin Sanomien ensi-ilta-arvostelussa Mikael Fränti piti elokuvaa mestariteoksena. Hän sanoi elokuvan painavien teemojen (rakkauden moraali, äidin perintö, totuus ja valhe, petos ja itsepetos jne.) tulevan käsitellyksi jännittämättä ja pingottamatta. ”Mihalkovin elokuvassa venäläinen surumielisyys ja italialainen teatraalisuus lyövät sopusuhtaisella tavalla kättä.”
The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.
Nesria Traki

| Mitalit> Maa:   Tunisia.Naisten judo.Afrikan-mestaruuskilpailut  | Mitalit> Maa:   Tunisia.Naisten judo.Afrikan-mestaruuskilpailut  | Mitalit> Maa:   Tunisia.Naisten judo.Afrikan-mestaruuskilpailut  | Maa:   Tunisia> Naisten judo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Dakar 1998 | alle 63 kg |  |
|  Hopeaa | Etelä-Afrikka 1996 | alle 66 kg |  |
|  Hopeaa | Alger 2000 | alle 63 kg |  |
|  Pronssia | Alger 2000 | avoin luokka |  |
| Maailmancup  | Maailmancup  | Maailmancup  |  |
|  Pronssia | Minsk 2000 | alle 63 kg |  |
| Afrikan kisat  | Afrikan kisat  | Afrikan kisat  |  |
|  Kultaa | Johannesburg 1999 | alle 63 kg |  |
|  Pronssia | Johannesburg 1999 | avoin luokka |  |
| Välimeren kilpailut  | Välimeren kilpailut  | Välimeren kilpailut  |  |
|  Pronssia | Bari 1997 | alle 61 kg |  |
Nesria Traki (s. 8. maaliskuuta 1972) on tunisialainen judoka, joka voitti judon Afrikan-mestaruuden vuonna 1998 Dakarissa. Hän saavutti menestystä myös kansainvälisesti voittaen pronssia vuoden 1997 välimeren kisoissa ja vuoden 2000 maailmancupissa.
Nesrine Jlassi

| Mitalit> Maa:   Tunisia.Naisten judo.Afrikan-mestaruuskilpailut  | Mitalit> Maa:   Tunisia.Naisten judo.Afrikan-mestaruuskilpailut  | Mitalit> Maa:   Tunisia.Naisten judo.Afrikan-mestaruuskilpailut  | Maa:   Tunisia> Naisten judo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Adagir 2008 | alle 63 kg |  |
|  Kultaa | Yaounde 2010 | alle 57 kg |  |
|  Hopeaa | Dakar 2011 | alle 57 kg |  |
|  Pronssia | Mauritius 2006 | alle 63 kg |  |
| Afrikan kisat  | Afrikan kisat  | Afrikan kisat  |  |
|  Kultaa | Maputo 2011 | alle 57 kg |  |
|  Hopeaa | Alger 2007 | alle 63 kg |  |
| Arabian kisat  | Arabian kisat  | Arabian kisat  |  |
|  Pronssia | Doha 2011 | alle 57 kg |  |
Nesrine Jlassi (arab. نسرية الجلاصي ‎, s. 19. elokuuta 1989) on tunisialainen judoka, joka voitti nuorten Afrikan-mestaruuden vuonna 2006 ja kaksi vuotta myöhemmin Afrikan-mestaruuden alle 63-kiloisten sarjassa. Hän sijoittui vuoden 2008 Pekingin kesäolympialaisissa sijalle yhdeksän.
Méridiéla

| Méridiéla |
| --- | --- |
 Méridiéla
 Koordinaatit: 12°5′42″N, 7°15′26″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Sikasson alue
Piiri:  Bougounin piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  13 900
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Méridiéla on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Bougounin piirissä Malissa. Se sijaitsee 95 kilometriä Bougounista pohjoiseen. Kunnassa on 13 900 ja kylässä 1 500 asukasta (vuonna 2009).
Méridiélan kunta rajoittuu etelässä Bougounin piirin Dogon, lännessä Koulikoron alueen Katin piirin Tiélén ja Dioïlan piirin Dioumanin, pohjoisessa Ténindougoun ja N’Garadougoun ja idässä Kémékafon kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot sekä pohjoisen kukkulat. Vesistöjä ovat Baoulé ja sen sivujoki Banifing. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on avointa metsää.
Kuntaan kuuluu 22 kylää.
Neso

| Neso |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  Matthew J. Holman, Brett J. Gladman
Löytöaika:  14. elokuuta 2002
Kiertoradan ominaisuudet
Planeetta:  Neptunus
Keskietäisyys:  48 387 000 km
Eksentrisyys:  0,4945
Kiertoaika:  9374,0 d
Inklinaatio:  132°
Fyysiset ominaisuudet
Päiväntasaajan halkaisija:  60 km
Albedo:  0,04
Kaasukehän ominaisuudet
Kaasunpaine:  ei ole
Neso on epäsäännöllistä rataa kiertävä Neptunuksen kuu, josta ensimmäinen kuva on ajalta 14. elokuuta 2002. Se tosin huomattiin vasta vuonna 2003.
Sen kiertoradan säde on 48 miljoonaa kilometriä, jolla se on Aurinkokunnan kauimpana planeetastaan kiertävä kuu. Se tunnetaan myös nimillä S/2002 N 4 ja Neptune XIII. Mytologiassa Neso oli yksi Nereideistä,
Nahka

Mustaksi värjättyä nahkaa
Nahan muokkaamiseen käytettyjä työkaluja
Nahkatyöskentelyä
Nahka on materiaali, jota saadaan parkitsemalla eläinten vuodista. Sitä käytetään muun muassa huonekalujen, kenkien, laukkujen ja asusteiden valmistuksessa. Nahan lähteenä ovat yleensä teuras- tai turkiseläimet. Eläimen nyljettyä nahkaa kutsutaan vuodaksi. Nahka karvotaan ja parkitaan.
Isompien eläinten vuota on liian paksu käytettäväksi, se halkaistaan kahteen osaan pintanahaksi ja haljakseksi. Ohuempaa, kuten lampaiden ja vuohen nahkaa, voidaan käyttää sellaisenaan. Mokkanahka on nahkaa, joka on hiottu sisäpinnalta samettimaisen nukkaiseksi. Mokka on tyypillisesti arka likaantumaan. Nupukki on nahkatyyppi, jonka tiivistä pintaa eli martiopuolta on hiottu mokkanahan tavoin. Muita nahkatyyppejä ovat cordobannahka ja marokiini. Nahan laatu riippuu paljolti parkitsemistavasta. Kromiparkitut nahat, jotka ovat eräänlaisia mineraaliparkittuja nahkoja, ovat monipuolisemmin käsiteltävissä kuin kasviparkitut nahat. Kromiparkitut nahat voidaan värjätä vapaasti, niitä voidaan kiillottaa tai himmentää tärkillä tai niitä voidaan rypistää pintaa supistavilla aineilla. Kasviparkitun nahan värjäysmahdollisuudet määräytyvät nahan alkuperäisen värin mukaan. Ne tuntuvat kimmoisilta ja pehmeiltä. Yleensä nahkaa voidaan painaa, ja sen pintaan voidaan tehdä esimerkiksi kohokuvioita.
Nahka tyypillisesti värjätään. Tämä voidaan tehdä läpivärjäyksenä läpikuultavilla aniliiniväreillä, jolloin puhutaan aniliininahasta. Nahka voidaan myös peitevärjätä ja lakata, mikä parantaa kuluvuuskestävyyttä. Nahkaan voidaan myös tehdä pintakuviointi, narvi. Narveiksi nimitettyjä pintamuotoja ovat muun muassa sagriini, box, lama, boa ja krokotiili.[lähde? ]
Historiaa

Vanhimmat löydetyt nahkaesineet ovat peräisin kahdeksannalta vuosituhannelta eaa. Egyptistä, Kiinasta ja Mesopotamiasta. Ihmiset olivat kuitenkin jo ennen parkitsemistaidon oppimista käyttäneet eläinten vuotia vaatteina ja esimerkiksi asumusten suojina paleoliittiselta ajalta lähtien. Muinaisessa Egyptissä nahkaa käsiteltiin hyvin monenlaisilla eri parkkiaineilla, kuten seesamiöljyllä, ja materiaalina sitä käytettiin muun muassa vaatteisiin, lattioihin, satuloihin, soittimiin, sotilasvarusteisiin ja ruoansäilytyslaatikoihin. Myös haarniskat valmistettiin usein nahasta, sillä taisteluissa tarpeeksi paksu nahka suojasi sekä nuolilta että teriltä. Nahasta valmistettu pergamentti yleistyi kirjoitusmateriaalina keskiajalla, ja pian sen jälkeen yleistyi koristellun nahan käyttö erityisesti varakkaan väen seinäkoristeissa ja huonekaluissa. Niin pienemmät kansat kuin suuret sivilisaatiot oppivat valmistamaan nahkaa, ja se sai eri kulttuureissa erilaisia merkityksiä; esimerkiksi Pohjois-Afrikassa nahka nähtiin uudelleensyntymisen symbolina.
Sittemmin kansainvälinen nahkateollisuus on kasvanut kymmenien miljardien dollareiden arvoiseksi liiketoiminnaksi. Nahkaa käytetään paljon esimerkiksi pukeutumisessa sekä autojen ja sohvien verhoilussa. Sen rinnalle on kuitenkin ilmestynyt myös tekonahkaiset tuotteet, jotka ovat vähentäneet nahan kysyntää. Esimerkiksi kengissä tekonahka yleistyi huomattavasti 1990-luvulla. Tekonahkatuotteiden tuotelapuissa on salmiakkikuvioinen muut tekstiilit -merkintä, kun taas aidosta nahasta valmistetuissa tuotteissa käytetään vuodan symbolia.
Käyttö

Nahasta tehdään asusteita ja muita tarvikkeita, kuten kenkiä, laukkuja ja vöitä. Nahasta tehdään myös lompakoita, kirjojen kansia ja satuloita. Nahalla päällystetään monenlaista ja siitä tehdään suojuksia esimerkiksi elktronisiin laitteisiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nahka Wikimedia Commonsissa
Ness

Ness voi tarkoittaa seuraavia:
Ness, Nessa, Ulaidin prinsessa irlantilaisessa mytologiassa
Loch Ness, järvi Skotlannissa
Ness, joki Skotlannissa
Ness City, kaupunki Nessin piirikunnassa Kansasissa, Yhdysvalloissa
Victory Vegas Jackpot Ness, moottoripyörämalli
HMS Ness (1905), Britannian kuninkaallisen laivaston torpedovenehävittäjä
Ness, sukunimenä:
Aaron Ness (s. 1990), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Eliot Ness (1903–1957), yhdysvaltalainen kieltolain aikaisten viinan salakuljettajien jäljittäjä
DJ Eliot Ness, suomalainen DJ
Jon Øivind Ness (s. 1968), norjalainen säveltäjä
Mike Ness (s. 1962), yhdysvaltalainen kitaristi, laulaja ja lauluntekijä
Patrick Ness (s. 1971), yhdysvaltalainen kirjailija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ness”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Motomiya

| Motomiya (本宮市) |
| --- | --- |
 Maaseutua Motomiyassa, Adataravuori
 lippu:  symboli
 Motomiyan sijainti Fukushiman prefektuurissa
 Motomiya
 Koordinaatit: 37°30′48″N, 140°23′38″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Tōhoku
Prefektuuri:  Fukushiman prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  88,02 km²
Väkiluku (10/2020):  30 259
 – Väestötiheys:  344 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Soikkosorvarinpensas
 – Kukka:  Pensaspioni
 – Lintu:  Idänsilkkikerttunen
 
 https://www.city.motomiya.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Motomiya (jap. 本宮市, Motomiya-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Tōhokun alueella Fukushiman prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin keskiosassa Abukumajoen varrella. Idässä kaupungin alue nousee Abukuman ylänköä ympäröiville kukkuloille, lännessä Adataravuoren reunavuorille. Motomiyassa on 30 259 asukasta (lokakuussa 2020) ja sen pinta-ala on 88,02 neliökilometriä.
Motomiyan kaupunki perustettiin vuonna 2007 liittämällä yhteen Motomiyan maaseutukaupunki ja Shirasawan kyläkunta. Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla Motomiya kehittyi Nihonmatsun daimiokunnan paikallisena hallintokeskuksena ja postiasemana (shukuba) Ōshū-kaidōn ja muiden tiereittien solmukohdassa.
Motomiyaa palvelee JR Higashi-Nihonin Tōhoku-päälinja.
Kuvia

Kirsikkapuu Nichirin-jin temppelillä
Motomiyan kansanhistoriallinen arkisto
Motomiyan kantakaupunki vuoden 1975 ilmakuvassa
Arai-jinja
Motomiyan rautatieasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Motomiya Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Neuka (voivodi)

| Neuka> Transilvanian voivodi |
| --- | --- |
 1219 - 1221  
Edeltäjä:  Rafain
Seuraaja:  Pál Péterinpoika
Henkilötiedot
Kuollut: vuoden 1221 jälkeen
Neuka (voivodi) oli unkarilainen aatelinen, joka toimi Transilvanian voivodina vuosina 1219 - 1221 kuningas Andreas II:n nimittämänä. Neuka toimi myös muissa edustustehtävissä ennen Transilvanian voivodin tehtävää.
Markkinamonetarismi

Markkinamonetarismi (market monetarism) on rahapolitiikan koulukunta, jonka mukaan keskuspankkien tavoitteena tulee olla tietty nimellisen BKT:n (NBKT) kasvu-ura eikä esimerkiksi tietty inflaatiovauhti, myös kriisiaikoina.
Termi keksittiin elokuussa 2011 ja levisi nopeasti. Professori Scott Sumner on ollut markkinamonetarismin merkittävin puolestapuhuja. Toisaalta Irving Fisherin 1930-luvun laman aikainen ”compensated dollar plan” on myös nähty samana ajatuksena.
Markkinamonetaristit katsovat tällaisen politiikan elvyttävän huonoina aikoina ja hillitsevän ylikuumenemista hyvinä aikoina sekä reagoivan ulkoisiin šokkeihin paremmin. Markkinamonetaristit korostavat myös rationaalisten odotusten merkitystä ja NBKT-sääntöpohjaisen rahapolitiikan uskottavuutta verrattuna nykyiseen ”harkinnanvaraiseen” reagoimiseen šokkeihin ja taantumiin.
NGDP-LT (NGDP Level Target) eli NBKT-tasotavoite tarkoittaa sitä, että tavoitteeksi asetetaan NBKT:n tietyt tasot kullekin vuodelle, siis tietty kasvu-ura, jolle pyritään aina palaamaan. Näin ollen tavoitenopeudesta jäänyt nimelliskasvu joudutaan kompensoimaan nopeammalla nimelliskasvulla kunnes uralle palataan.
Kannattajia

Nimellistuloa rahapolitiikan tavoitteena ovat esittäneet jo Nobel-palkittu James Meade ja myöhemmin Tobin (1980) ja Brittan (1981). Nimellistulotavoitetta tukevia tutkimustuloksia ovat esittäneet mm. Bean (1983), Gordon (1985), McCallum (1997), Hall ja Mankiw (1994), Feldstein ja Stock (1994), Theran (1999). Tosin he kannattivat tavoitteeksi nimellistulon kasvuvauhtia, Kanadan ja sittemmin Englannin pankin pääjohtaja Mark Carney nimellistulon tavoiteuraa.
Vuonna 2011 NBKT-tavoitteen taakse asettuivat Goldman Sachs ja Northern Trust sekä Paul Krugman, joka vaati keskuspankkia omaksumaan ”expectations-based monetary policy” ja kehui markkinamonetarismin NBKT-tavoitetta. Milken Institute julkaisi loppuvuodesta Clark Johnsonin tutkimuksen, joka puolsi markkinamonetarismia.
Talousneuvonantajien neuvoston entinen puheenjohtaja Christina D. Romer vaati lokakuun 2010 lopulla New York Timesin pääkirjoitussivulla Yhdysvaltain keskuspankki Fediä siirtymään NBKT-tavoitteeseen.
Marraskuussa 2011 Fedin puheenjohtaja Ben Bernanke piti lehdistötilaisuuden, jossa hän kertoi, että Fedin johtokunta harkitsee NBKT:n lisäämistä tärkeiden talousindikaattoriensa joukkoon.
29.11.2011 Keskuspankin kansainvälisen osaston johtajan tehtävät elokuussa Citigroupin vastaaviin tehtäviin vaihtanut Nathan Sheets vaati keskuspankkia asettamaan tavoitteekseen tietyn nimellisen kulutuksen. Sheets arvioi, että Fed ei tee näin ennen uutta käännettä huonompaan.
Kannattajia > Englannin pankin pääjohtaja: NBKT-taso tavoitteeksi

Englannin pankin pääjohtajaksi heinäkuussa 2013 siirtyvä Kanadan pankin pääjohtaja Mark Carney ehdotti joulukuussa 2012, että inflaation sijaan otettaisiin tavoitteeksi nimellisen kansantuotteen taso (NGDP-LT). Pankilla itsellään ei ole valtaa muuttaa tavoitetta. Tästä olisi sekin hyöty, että huonona aikana voitaisiin luottaa korkojen pysyvän matalana pienen kasvunkin tullen, vaikka inflaatio olisi vanhan tavoitteen yli. Matalat korot elvyttäisivät nykyistä paremmin, jos niiden jatkumiseen voisi luottaa.
Pankkiekonomisti piti NGDP-LT:tä periaatteessa hyvin aggressiivisena mutta myönsi, että jo viime vuosina politiikka on ollut hieman samansuuntaista, inflaatiotavoite on ylitetty miltei koko ajan. Yhdysvalloissa käydään samansuuntaista keskustelua.
Carneyn mukaan NBKT-taso on työttömyystasoa monella tapaa tehokkaampi rahapolitiikan ohjenuora. Siinä keskuspankki joutuu korjaamaan menneet virheensä. Tämä historiariippuvuus tuottaa suurimmat hyötynsä matalien korkojen aikana lisäämällä rahapolitiikan uskottavuutta ja ymmärrettävyyttä.
Maineekkaaksi Carney tuli Kanadan keskuspankin johtajana 2008 - 2013, kun hän ohjasi maansa lähes vahingoittumattomana läpi globaalin talouskriisin (HS/Reuters). Talouslehdet ylistivät häntä ja Britannia valitsi hänet omaksi keskuspankkijohtajakseen heinäkuusta 2013 alkaen, missä toimessa Carney heti jatkoi epätavanomaisia rahapoliittisia elvytystoimia.
Vaikutus taantumiin

Professori Scott Sumnerin mukaan NBKT-tavoite pitää NBKT-muutosten vaihtelut vähäisinä, mikä johtaa siihen, että palkat eivät nouse liikaa hyvinä aikoina eikä niitä tarvitse samalla tavalla laskea huonoina aikoina työttömyyden estämiseksi. Koska palkat ovat jäykkiä laskemaan, nykypolitiikka johtaa suurempaan työttömyyteen.
Sumner kirjoittaa, että NBKT:n suuri lasku on tyypillisesti kysyntävetoinen taantuma. Jos silloin inflaatio ei putoa niin paljon kuin luulisi, nimellisten tuntipalkkojen jäykkyys on usein syynä. Jos nekin laskevat paljon, taantuma voikin olla tarjontavetoinen, esimerkiksi korkeammat tuontihinnat. Tarjontašokkien aikana inflaation pitäisikin nousta, koska muuten on yhtaikaa tarjonta- ja kysyntäšokit ja sitäkin suurempi työttömyys.
Sumner myös kritisoi inflaatiokäsitettä: inflaatiosta on kilpailevia määritelmiä. Koska tuotteet muuttuvat jatkuvasti [esimerkiksi samaan hintaan saa yhä parempia puhelimia ja tietokoneita], ei osata tarkkaan sanoa, minkä verran hintataso on muuttunut. Pitäisikö määritellä utiliteetti ja mitata, vaatiiko sama utiliteetti yhä suuremman rahasumman? Nimellisen tavoitteen (NBKT) rahapolitiikan ei tarvitse tietää inflaatiota.
Suomen Pankin analyysi

Nimellistulotavoite ei vaatisi tietoa siitä, miten hinnat ovat yhteydessä kokonaistuotantoon tai millainen on tuotantokuilu. Simulointien mukaan se ei toimisi hyvin malliepävarmuuden ja mittausvirheiden oloissa, mutta tämä ongelma koskee kasvutavoitetta, ei ura- eli tasotavoitetta.
Kasvu olisi 2-3 % ja toivottu inflaatio 2 %, nimellistulon kasvutavoitteen pitäisi olla 4-5 % vuodessa. Sen vakauttaminen vakauttaisi myös valtioiden ja muiden toimijoiden lainanmaksukykyä. Velkaongelmien haitallisuus voisi lievittyä, joten velkakriisit luovat tilauksen nimellistulotavoitteelle.
Uratavoite lisää tulevaisuuden ennustettavuutta verrattuna siihen, että pyrittäisiin vakauttamaan vain kunkin vuoden kasvuvauhti korjaamatta aiempien vuosien virheitä.
Jotkut epäilevät, että kansa ei ymmärtäisi nimellisen ja reaalisen tuotannon eroa tai sitä, että kansantulotilastot saadaan vasta viiveellä.
Suomen Pankin analyysissä "nimellistulo" tarkoittaa nimellistä bruttokansantuotetta.
Käytännön toteutus

Markkinamonetaristit kannattavat sääntöpohjaista politiikkaa talouden vakauden lisäämiseksi. Heidän mielestään harkinnanvarainen rahapolitiikka on ongelmallista.
Markkinamonetaristien mukaan keskuspankin tulisi ilmaista selkeästi NBKT-tavoitteensa ja käyttää rahapolitiikan työkaluja kunnes NBKT-futuurimarkkinat ennustavat tavoitteen mukaista NBKT-kasvua. Eräissä vaihtoehtoisissa ehdotuksissa keskuspankki vain mekaanisesti ostaisi ja myisi NBKT-futuureja rajattomasti tai rajoitetummin hinnalla, joka kasvaa tavoitevauhdilla.
Nimellinen BKT

Sumner korostaa, että tavoitteena pitäisi olla tietty NBKT:n kasvu-ura, siis nyt periaatteessa palaaminen vuotta 2008 edeltäneelle uralle. Käytännössä hän ehdottaa maltillisempaa linjaa: esimerkiksi kaksi vuotta 7 %:n kasvua ja sitten pysyvästi 5 %:n kasvu-uralla. Jos uralta poiketaan, on palattava vanhalle uralle eikä jatkettava uudella yhtä jyrkällä uralla.
Markkinamonetaristien mukaan inflaatio kertoo menneestä, ei nykyisestä rahapolitiikasta. Rahan määrän mittarit taas ovat epäluotettavia kokonaiskysynnän mittareita siksi, että rahan kiertonopeus on hyvin vaihteleva. Sen sijaan nimellinen BKT huomioi sekä rahan määrän eli kiertonopeuden eli mittaa Fisherin yhtälön MV=PT (rahan määrä kertaa kiertonopeus = hintataso kertaa reaalinen BKT) oikeaa puolta suoraan.
Koska palkat eivät jousta alaspäin, huonoina aikoina työllisyys joustaa: monen työn arvo putoaa heidän palkkojaan alemmalle tasolle, mutta ay-liike ei anna laskea palkkoja. Jos keskuspankki asettaa nimellisen BKT:n kasvamaan vakiovauhdilla, tämä ongelma vältetään ja inflaatio sopeuttaa palkkatasoa työllisyyden sijaan. Tämä reaalipalkan lasku ei estä maksamasta takaisin omassa valuutassa otettuja asuntolainoja, kun nimellistulot eivät laske ja korko peräti laskee.
Likviditeettiansa

Markkinamonetaristien mukaan likviditeettiansat voidaan välttää: keskuspankki voi aina lisätä inflaatiota tai jopa maksaa negatiivista korkoa pankin ylimääräisille varannoille, ja keskuspankin avoin sitoutuminen NBKT-tavoitteeseen voi jo sinänsä estää deflaation.
Kuplat

Sumnerin mukaan pitäisi tuottaa pysyvä kasvukausi. Hän muistuttaa, että rahapolitiikan parantuessa kasvukaudet ovat pidentyneet, Australiassa kasvu jatkui juuri 17 vuotta yhteen menoon.
Sumnerin mukaan keskuspankki ei voi vaikuttaa kupliin suoraan, vain BKT:n kautta. Esimerkiksi vuosina 1928-29 Yhdysvaltain keskuspankki Fed yritti monesti turhaan puhkaista osakekuplaa nostamalla korkoa kunnes se nosti korkoja niin paljon, että sai vedettyä talouden taantumaan.
Vuosina 1936-37 Fed kiristi reservivaatimuksia hillitäkseen raaka-ainehintakuplaa mutta onnistui vasta kun veti talouden uuteen taantumaan. Tämän jälkeen Fed on ymmärrettävästi vältellyt varallisuuskuplien hienosäätöä.
Suomalainen keskustelu

Tutkija Mikko Särelän mukaan EKP alkoi keväällä 2011 kiristää rahapolitiikkaa arabikevään aiheuttaman öljyn hinnannousun vuoksi ja tämä pysäytti euroalueen kasvun ja levitti velkakriisin Italiaan ja Espanjaan.
Ulkomainen keskustelu > The Economist

The Economist vaati joulukuussa 2012 poliitikkoja asettamaan selkeämmän tavoitteen keskuspankeille. Lehden mukaan inflaatiota pidetään laajalti riittämättömänä ohjenuorana talouden vakauden ylläpitämiseen ja keskuspankeilta vaaditaan kriisien estämistä. Monen mielestä nimellisen BKT:n vakauttaminen olisi parempi tavoite, mutta lehden mukaan keskuspankkiirien ei pidä tehdä sitä päätöstä vaan poliitikkojen.