1939
Tapahtumia > marraskuu

2. marraskuuta – Suomen neuvottelijat saapuivat Moskovaan. Illalla he seurasivat kutsuvieraina Neuvostoliiton korkeimman neuvoston istuntoa.
3. marraskuuta – Suomen ja Neuvostoliiton neuvotteluiden toinen kolmesta jaksosta alkoi. Kremlissä pidetyissä tunnin kestäneissä neuvotteluissa olivat Suomen edustajina ministerit Paasikivi ja Tanner sekä valtioneuvos Hakkarainen, sekä Neuvostoliiton puolelta ulkoasiainkansankomissari Molotov ja hänen apulaisensa Potemkin. Stalin ei ollut mukana. Suomen valtuuskunta esitti Suomen vastaehdotukset Neuvostoliiton vaatimuksiin.
4. marraskuuta – Suomen ja Neuvostoliiton neuvotteluiden toinen kolmesta jaksosta päättyi.
6. marraskuuta – ”Sonderaktion Krakau”: Krakovan yliopiston henkilökunta lähetettiin Sachsenhausenin keskitysleirille.
8. marraskuuta – Adolf Hitler selvisi täpärästi murhayrityksestä Münchenissä oluttupavallankaappauksen 16. vuosipäivänä. Kuusi sivullista sai surmansa ja 63 loukkaantui.
9. marraskuuta – ”Venlon tapaus”: Gestapo kaappasi kaksi brittiagenttia Venlossa Alankomaissa.
9. marraskuuta Suomen ja Neuvostoliiton neuvotteluiden kolmas ja viimeinen jakso.
10. marraskuuta – Ruotsin akatemia ilmoitti myöntäneensä Nobelin kirjallisuuspalkinnon F. E. Sillanpäälle.
12. marraskuuta – Neuvostoliittolaiset sanomalehdet aloittivat voimakkaan Suomea vastaan suunnatun arvostelukampanjan.
13. marraskuuta – Moskovan neuvottelut katkesivat ja Stalin antoi määräyksen Suomea vastaan välittömästi tehtävän hyökkäyksen suunnittelusta. Suomen valtuutetut lähtivät illalla kotimatkalle Moskovasta.
13. marraskuuta   – Pohjoismaiden ulkoministerit kokoontuivat hätäkokoukseen Tukholmaan Suomen ja Neuvostoliiton suhteiden kiristymisen vuoksi.
15. marraskuuta – Eduskunta hyväksyi väestönsuojelulain.
16. marraskuuta – Tukholmassa oleskellut SKP:n pääsihteeri Arvo Tuominen sai Neuvostoliiton kommunistisen puolueen politbyroolta kutsun saapua Moskovaan ja ryhtyä ”Suomen kansanvaltaisen hallituksen” pääministeriksi. Tuominen lähetti Moskovaan 23. marraskuuta viestin, jossa hän ilmoitti kieltäytyvänsä tehtävästä.
23. marraskuuta  – Saksan juutalaiset erotettiin muusta väestöstä määräämällä heidät kantamaan vaatteissaan daavidintähteä.
26. marraskuuta – Mainilan laukaukset. Ulkoministeri Vjatšeslav Molotov jätti asiasta tiukkasanaisen nootin Suomen Moskovan-suurlähettiläälle Aarno Yrjö-Koskiselle.
26. marraskuuta – Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pää-äänenkannattaja Pravda hyökkäsi voimakkaasti Suomen hallitusta, erityisesti pääministeri A. K. Cajanderia ja ulkoministeri Eljas Erkkoa vastaan.
27. marraskuuta – Suomen hallitus lähetti Mainilan laukausten johdosta Moskovaan vastanootin, jossa vakuutettiin, ettei laukauksia ollut ammuttu Suomen puolelta.
28. marraskuuta – Neuvostoliitto sanoi irti Suomen kanssa vuonna 1932 solmitun hyökkäämättömyyssopimuksen.
28. marraskuuta – Neuvostosotilaat kaappasivat kolme suomalaista rajavartijaa Kalastajasaarennossa Pummangin lähellä.
29. marraskuuta – Neuvostoliitto katkaisi diplomaattisuhteet Suomeen.
30. marraskuuta – Neuvostoliitto hyökkäsi Suomeen ja talvisota alkoi. Helsinkiä pommitettiin. Asuinkorttelien pommitus aiheutti kritiikkiä ulkomaisissa joukkotiedotusvälineissä. Mannerheim ryhtyi sotavoimien ylipäälliköksi.
30. marraskuuta – Yli tuhat ihmistä jäi mottiin ja puna-armeijan vangeiksi Hyrsylässä, Kalastajasaarennolla ja eräissä muissa rajaseudun kunnissa.