stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lohjan kunta

| Lohjan kunta Lojo kommun> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Lohja |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Lohjan kunnassa sijainnut Virkkalan kirkko vuonna 2019.
Lääni:  Uudenmaan lääni
Maakunta:  Uudenmaan maakunta
Seutukunta:  Lohjan seutukunta
Kuntanumero:  428
Hallinnollinen keskus:  Virkkala
Perustettu :  1867
Kuntaliitokset:  osia Siuntiosta (1953, 1976)
Liitetty:  1997
– liitoskunnat:  Lohja Lohjan kunta
– syntynyt kunta:  Lohja
Pinta-ala:   km²   (1.1.1996)
– maa:  262,4 km²
Väkiluku:  18 701   (31.12.1996)
– väestötiheys:  71,6 as./km²
Lohjan kunta (ruots. Lojo kommun, vuosina 1926-1977 Lohjan maalaiskunta, lyh. Lohjan mlk, Lojo landskommun) oli Uudellamaalla sijainnut Suomen kunta. Sen keskustaajama muutamine lähialueineen erotettiin vuonna 1926 Lohjan kauppalaksi, joka myöhemmin muutettiin kaupungiksi. Vuoden 1997 alusta Lohja ja Lohjan kunta yhdistyivät Lohjan kaupungiksi.
Kartta Lohjan kaupungin kuntaliitoksista. Lohjan kunta käsitti kaupunkia ympäröivän alueen.
Lohjan kunnan naapurikunnat Lohjan kaupungin lisäksi olivat Inkoo, Karjaa (aiemmin Karjaan mlk), Karjalohja, Nummi-Pusula (aiemmin Nummi), Sammatti, Siuntio ja Vihti.
Lohjan kunta oli kaksikielinen kunta, jossa enemmistön kielenä oli suomi. Vuoden 1995 lopussa kunnassa asui 1 135 ruotsinkielistä, joiden osuus väestöstä oli 6,0 prosenttia. Kunnan pääosin ympäröimä Lohjan kaupunki oli puolestaan yksikielinen suomenkielinen kunta. Vuoden 1995 lopussa siellä asui 472 ruotsinkielistä, mikä vastasi 3,1 prosenttia kaupungin asukkaista.
Lohjan kaupungilla ja kunnalla oli yhteinen evankelis-luterilainen seurakunta; Lohjan maaseurakunta -nimistä seurakuntaa ei siis ollut olemassa.
Lohjan maalaiskuntaan liitettiin vuonna 1953 Siuntion pohjoisosassa sijainnut Nummenkylä ja sitä ympäröiviä alueita. Virkkalan laitamilta liitettiin Siuntiosta pieni alue vuonna 1975. Myös Lohjan kaupunkiin liitettiin 1990 pieni metsäalue asuinaluetta varten.
Vuonna 1995 Lohjan kaupungissa ja kunnassa pidettiin kansanäänestys kuntaliitoksesta, ja kunnat yhdistyivät jälleen 1. tammikuuta 1997 Lohjan kaupungiksi. Uusi kaupunki on kaksikielinen ja se otti käyttöönsä Lohjan kunnan vaakunan.
Tunnettuja asukkaita

Ilmari Linna (1917–1981), kansanedustaja (SDP)
Jalmari Linna (1891–1954), kansanedustaja (SDP)
Johannes Virolainen (1914–2000), kansanedustaja (kesk.), valtioneuvos
Minaean

Minaean eli Ma'in oli kaupunkivaltio, joka kuului antiikin ajan Arabia Felix -alueeseen nykyisen Jemenin seudulla.   Se itsenäistyi Saban kuningaskunnasta johonkin aikaan ennen vuotta 375 eaa. Alueen tärkeä tuoksuaineiden kauppa oli Minaeanin käsissä.
Liepaslampi

| Liepaslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°40′41″N, 26°22′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ylä-Suonteen valuma-alue (14.85)
Laskuoja:  oja Suonteeseen 
Järvinumero:  14.851.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,9 m  
Pituus:  400 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,972 km  
Pinta-ala:  5,315 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLiepaslampi 
Liepaslampi  on Keski-Suomessa Joutsassa  Marjotaipaleen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 400 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Ylä-Suonteen lähialueeseen (14.851) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,9 metriä mpy.
Luettelo Suomen uuspakanallisista yhteisöistä

Tämä on luettelo Suomen uuspakanallisista yhteisöistä. Luettelo käsittää nykyisin toiminnassa olevat ja lakkautetut yhteisöt, jotka toimivat Suomessa uuspakanuuden tai alkuperäisuskontojen piirissä.
Nykyiset yhteisöt

| Yhteisö | Kunta | Perustettu | Maakunta | Kattojärjestö tai perinne |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Karhun kansa | Vaasa | 2013 | Pohjanmaa | suomalainen kansanusko, suomenusko |
| Lehto – Suomen Luonnonuskontojen yhdistys | Helsinki | 1998 | Uusimaa | luonnonuskonnot |
| Pagan Federation International Finland | Helsinki | 2010 | Uusimaa | Pagan Federation International |
| Pakanaverkko | Turku | 1999 | Varsinais-Suomi |  |
| Reclaiming Finland | Oulu | 2007 | Pohjois-Pohjanmaa | Reclaiming |
| Shamaaniseura | Vantaa | 1994 | Uusimaa | šamanismi |
| Suomalaisen kansanuskon yhdistys | Helsinki | 2002 | Uusimaa | suomalainen kansanusko |
| Suomalaisen Samanismin Keskus | Helsinki | 2007 | Uusimaa | šamanismi |
| Suomen Noitaopisto | Turku | 2021 | Varsinais-Suomi | uusnoituus |
| Taivaannaula | Turku | 2007 | Varsinais-Suomi | suomalainen kansanusko |
| Tietäjä | Helsinki | 2019 | Uusimaa |  |
| Wakka-mysteerikoulu |  | 2006 |  |  |
| Wicca ry | Helsinki | 2000 | Uusimaa | Wicca |
Entiset yhteisöt

| Yhteisö | Kunta | Perustettu | Lakkautettu | Liitetty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fellowship of Isis | Espoo | 1979 | 1995 |  |
| Jumalten Ystävät | Helsinki | 1992 | 1995 |  |
| Kirkkaanvihreä | Helsinki | 1999 | 2011 |  |
| Pakanatieto-yhdistys | Tuusula | 2004 |  |  |
Mina Rosita Viejan onnettomuus

Mina Rosita Viejan onnettomuus tapahtui 27. helmikuuta 1908, kun aikaisin aamulla tapahtui valtava räjähdys Rosita Viejan hiilikaivoksessa Meksikossa. Räjähdys johti 200 kaivostyöntekijän kuolemaan toisessa kuilussa. Suurin osa heistä oli japanilaisia siirtotyöläisiä.
Onnettomuus on edelleen pahin Meksikossa tapahtunut hiilikaivosonnettomuus.[lähde? ]
Mars Reconnaissance Orbiter

MRO suorittaa ilmajarrutusta, taiteilijan näkemys.
MRO laukaistiin Atlas V -kantoraketilla 12. elokuuta 2005.
Mars Reconnaissance Orbiter (MRO) on NASAn kiertolaistyyppinen Mars-luotain. Se laukaistiin Maasta 12. elokuuta 2005, saapui Marsin kiertoradalle 10. maaliskuuta 2006 ja aloitti tieteelliset tehtävänsä marraskuussa 2006, kun ilmajarrutus ja tekniset tarkistukset oli tehty. Luotaimen suunniteltiin aluksi tekevän mittauksia 25 kuukauden ajan, mutta se oli edelleen toiminnassa vuonna 2015.
Luotain on osa NASA:n JPL-keskuksen Marsin tutkimusohjelmaa. MRO on ensimmäinen aerodynaamista jarrutusta hyödyntävä Marsin kiertoradalle asettuva luotain. Tämä vähentää ajoaineen kulutusta ja pidentää luotaimen toiminta-aikaa Marsin kiertoradalla.
MRO:n päätavoite on mitata Marsin vesivaroja. Se myös kartoittaa laskeutumispaikkoja tuleville pinta-asemille ja jopa miehitettyjä lentoja varten. Sen kamera pystyy erottamaan pinnalta jopa muutaman kymmenen sentin kokoisia kappaleita. Näin ollen se saattaa jopa löytää ESAn Mars Express -mission kuljettaman englantilaisen Beagle 2 -laskeutujan, jonka laskeutuminen epäonnistui vuoden 2003 lopulla.päivitettävä
Luotaimen kehitystyö maksoi 416 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Sen sanotaan olevan suurin Marsiin lähetetty luotain, ja sen antennin avulla luotaimen on tarkoitus saavuttaa jopa 6 Mbit/s tiedonsiirtonopeus Maahan.
Luotain laukaistiin Atlas V -kantoraketilla laukaistiin 12. elokuuta 2005 kello 14.43 Suomen aikaa (7.43 paikallista aikaa). Alkuperäinen laukaisupäivä oli 9. elokuuta, mutta sitä jouduttiin lykkäämään raketissa ilmenneiden vikojen takia.
Osana Mars-toimintaa

MRO:n tarkoitus on tehdä alustavaa perustyötä, jota hyödynnetään NASAn myöhemmissä Mars-ohjelmissa. Vuonna 2008 Phoenix-laskeutuja laskeutui Marsin pinnalle, ja NASA kehittelee parhaillaan erittäin kehittynyttä Mars Science Laboratory -mönkijää, jonka ensimmäinen laukaisutilaisuus on vuonna 2011. MRO:n huipputarkkojen instrumenttien avulla suunnittelijat voivat valita kummallekin tehtävälle parhaan mahdollisen laskeutumispaikan. MRO tulee toimimaan linkkiasemana, jonka kautta nämä myöhemmät tehtävät välittävät tietonsa Maahan. Lisäksi MRO pystyy avustamaan tulevia aluksia laskeutumisvaiheessa välittämällä kriittistä navigaatiodataa.
Aikajana

30. huhtikuuta 2005 alus saapui laukaisualustalle.
9. elokuuta aikaisinta lähtöaikaa (10. elokuuta) päätettiin lykätä Atlas V:n gyroskooppien luotettavuusongelmien vuoksi. Ongelmat ratkaistiin seuraavana päivänä, ja uudeksi laukaisuajaksi annettiin 11. elokuuta klo 12:50 UTC.
11. elokuuta sää viivästytti laukaisua, ja polttoainemittaristossa ilmenneet viat siirsivät laukaisun lopulta seuraavalle päivälle.
12. elokuuta klo 12:43 UTC: MRO laukaistaan avaruuteen. Lähtö ja kiertoradalle siirtyminen tapahtuivat ilman ongelmia.
15. elokuuta: MARCIn kalibrointi ja testit.
27. elokuuta suoritettiin ensimmäinen korjaus lentorataan. Poltto kesti 15 sekuntia; nopeus muuttui 7,8 m/s.
3. helmikuuta 2006 luotain aloitti lähestymisvaiheen.
10. maaliskuuta 2006 luotain suorittaa 27 minuutin jarrutuspolton ja asettuu hyvin elliptiselle radalle
5 kuukauden aikana luotain ilmajarruttaa Marsin kaasukehässä ja muuttaa kiertorataansa varsinaisiin tieteellisiin havaintoihin sopivaksi.
Asettuminen kiertoradalle ja ilmajarrutus

Kiertoradalle siirtyminen alkoi luotaimen ylitettyä ensimmäistä kertaa Marsin eteläisen pallonpuoliskon 10. maaliskuuta vajaan 400 km:n korkeudella. Luotaimen kaikki kuusi päämoottoria paloivat 27 minuutin ajan, mikä vähensi MRO:n nopeutta 2,9 km/s 1,9km/s.
Heliumia sisältävä painesäiliö oli odotettua kylmempi, minkä vuoksi polttoainesäiliön paine jäi  21 kPa (3 psi) odotettua alhaisemmaksi. Tämä vähensi moottorin tehoa 2%. MRO kompensoi menetetyn tehon pidentämällä polttoaikaa 33 sekuntia. Luotaimen lopullinen nopeus Marsiin nähden oli vain 0,17 m/s aiottua nopeampi.
Laitteisto

MRO:n päämääränä on etsiä todisteita vedestä sekä tutkia Marsin ilmakehän ominaispiirteitä ja geologiaa.
Luotaimen mukana on kuusi tieteellistä laitetta, sekä kaksi apulaitteistoa, jotka keräävät dataa luotaimen alijärjestelmistä. Lisäksi on tarkoitus suorittaa kolme teknologiakoetta, joiden avulla esitellään tulevien tehtävien mukaan asennettavaa tekniikkaa.
Kamerat
HiRISE (High Resolution Imaging Science Experiment)
CTX (Context Camera)
MARCI (Mars Color Imager)
Spektrometri
CRISM (Compact Reconnaissance Imaging Spectrometer for Mars)
Radiometri
MCS (Mars Climate Sounder)
Tutka
SHARAD (Shallow Radar)
Tieteelliset apulaitteistot
Gravity Field Investigation Package
Atmospheric Structure Investigation Accelerometers
Teknologiakokeet
Electra UHF Communications and Navigation Package
Optical Navigation Camera
Ka-band Telecommunications Experiment Package
Laitteisto > Tieteelliset instrumentit > HiRISE

High Resolution Imaging Science Experiment (HiRISE, "korkearesoluutioinen kuvauskoe") on kamera, joka muodostuu 0,5 metrin kokoisesta peilikaukoputkesta. Sen resoluutio on 1 mikroradiaani, eli se pystyy havaitsemaan metrin kokoisen kohteen 300 km:n etäisyydeltä. Se tuottaa kuvia kolmella värialueella; sinivihreällä, punaisella ja infrapunan lähellä.
HiRISEn avulla saadaan stereokuvia, joiden avulla alueen topografia voidaan mitata 0,25 metrin tarkkuudella. Näitä käytetään mahdollisten laskeutumisalueiden kartoittamiseen. Myös yleisö voi esittää kuvattavia kohteita.
HiRISE-kamera
HiRISEä valmistellaan ennen kuin se lähetetään luotaimeen kiinnitettäväksi
MRO HiRISE-kameran ja sen edeltäjän resoluutiot vertailussa
Laitteisto > Tieteelliset instrumentit > CTX

Context Imager eli CTX (”yleiskuvaaja”) tuottaa mustavalkokuvia, joiden pikseliresoluutio on kahdeksan metriä. CTX on suunniteltu toimimaan yhdessä toisten kuvauslaitteiden kanssa, jotta tutkittavista alueista saadaan käyttökelpoiset yleiskuvat.
Laitteisto > Tieteelliset instrumentit > MARCI

Mars Color Imager (MARCI, "Marsin värikuvaaja") ottaa kuvia Marsista viisi näkyvällä ja kaksi ultravioletin valontaajuudella. MARCIn tiedoista luodaan kartta koko planeetasta, jonka avulla voidaan seurata muutoksia Marsin ilmastossa päivittäisellä ja vuosien aikavälillä. Lisäksi laitteen avulla saadaan Marsista päivittäiset sääraportit.
Laitteisto > Tieteelliset instrumentit > CRISM

Compact Reconnaissance Imaging Spectrometers for Mars (CRISM, "Pieni tiedustelukuvausspektrometri") on spektrometri, joka toimii infrapunan ja näkyvän valon taajuuksilla. Sen tarkoituksena on tehdä yksityiskohtaiset kartat Marsin pinnan mineraaleista. CRISMin resoluutio on 18 metriä 300 kilometrin korkeudelta. Se toimii 400–4 050 nanometrin välisellä alueella, josta se mittaa 560 kanavaa joista jokainen on 6,55 nanometrin levyinen.
Laitteisto > Tieteelliset instrumentit > MCS

Mars Climate Sounder (MCS, "Mars-ilmastosondi") on yhdeksänkanavainen spektrometri. Näistä yksi toimii näkyvällä/lähes infrapunataajuudella (0,3–3,0 µm) ja kahdeksan toimii infrapunataajuuksilla (12–50 µm). Nämä kaistat on valittu lämpötilan, paineen, vesihöyryn ja pölymäärien mittaamista varten.
Laite tarkkailee Marsin horisonttia ja jakaa sen pystysuoriin kaistaleisiin, joista tehdään erilaisia mittauksia. Mittauksien perusteella saadaan päivittäiset sääkartat, joista nähdään lämpötila, paine, kosteus ja pölymäärät.
Laitteisto > Tieteelliset instrumentit > SHARAD

SHARAD (Shallow Subsurface Radar, "Huokoisen pinnan tutka") on koe, jonka tarkoitus on selvittää Marsin jäätiköiden sisäistä rakennetta. Lisäksi tutkan avulla pyritään saamaan planeetanlaajuista tietoa pinnanalaisista jää-, kivi- sekä vesikerroksista.
SHARAD toimii 15 ja 25 MHz:n radiotaajuusalueilla. Sen erotustarkkuus on pystysuunnassa jopa 7 metriä, ja signaali voi tunkeutua jopa kilometrin syvyyteen. Horisontaalinen erotustarkkuus on 0,3–3 km. SHARAD on suunniteltu toimimaan Mars Expressin MARSIS-tutkan kanssa, jolla on pienempi resoluutio mutta suurempi tunkeutumiskyky. Italian avaruusjärjesto ASI on valmistanut molemmat instrumentit.
Laitteisto > Tieteelliset apulaitteistot > Gravity Field Investigation Package

MRO:n nopudessa tapahtuvista muutoksista voidaan päätellä Marsin painovoimakentässä olevia pieniä muutoksia. Luotaimen nopeus havaitaan radiosignaalin dopplersiirtymän avulla.
Laitteisto > Tieteelliset apulaitteistot > Atmospheric Structure Investigation Accelerometers

Orbiteriin asennettujen herkkien kiihdytysmittarien avulla voidaan tehdä havaintoja ilmakehän tiheydestä. NASAn tiedotteissa ei kerrota, kestääkö koe koko tehtävän ajan vai ainoastaan ilmajarrutuksen ajan.
Laitteisto > Teknologiakokeet

Electra on ohjelmistopohjainen UHF-radio, jolla on tarkoitus pitää yhteyttä muihin luotaimiin niiden lähestynis- ja laskeutumisvaiheessa sekä Marsissa toimiessa. Radion avulla voidaan muodostaa luotaimien välisiä yhteyksiä 1 kbps:n nopeuksista aina 2 Mbps asti. Lisäksi Electra tarjoaa doppler-tietojen keräämisen, tallennusmahdollisuuden sekä huipputarkat ajastuspalvelut. Doppler-dataa voidaan käyttää loppuvaiheen laskeutumispaikan määrittämisessä sekä laskeutumisradan laskemisessa. Näiden tietojen avulla luotaimien ja mönkijöiden sijainti voidaan määrittää Marsin pinnalla erityisen tarkasti. Koska Electra on modeemitasolle asti määritelty ohjelmisto, siihen voidaan päivittää uusia modulaatio-, koodaus- ja protokollatoimintoja luotaimen kiertäessä Marsia.
Optical Navigation Camera ("Optinen navigointikamera") ottaa kuvia Marsin kuista Phoboksesta ja Deimoksesta, ja määrittelee luotaimen kiertoradan tähtien asennon perusteella. Tämä ei ole tehtävän onnistumisen kannalta merkittävää, mutta se otettiin mukaan, jotta sitä voitaisiin hyödyntää tulevissa tehtävissä. Optista  navigointikameraa kokeiltiin onnistuneesti vuoden 2006 helmi- ja maaliskuussa.
Teknisiä tietoja luotaimesta > Rakenne

Lockheed Martin Space Systems suunnitteli ja rakensi avaruusaluksen ja asensi siihen sen tieteelliset instrumentit Denverissä. Instrumentit rakennettiin tehtävää varten, ja niiden valmistamisen osallistuivat Arizonan yliopisto, Johns Hopkinsin yliopiston sovelletun fysiikan laboratorio, Italian avaruusjärjestö (ASI) Roomassa, Malin-yhtiön avaruustiedelaitteita valmistava yksikkö Kaliforniassa sekä JPL.
Aluksen primaarirakenne on tehty pääosin kerroslevystä, jonka pintalevyt ovat hiilikuitukomposiittia ja ydin alumiinihunajakennoa. Titaanista valmistettu polttoainesäiliö on aluksen suurin osa.
Kokonaispaino on alle 2 180 kg
Kuivapaino (ilman polttoainetta) on alle 1 031 kg
Teknisiä tietoja luotaimesta > Sähkötehon tuotanto

Mars Reconnaissance Orbiter saa kaiken sähkövirtansa kahdesta aurinkopaneelista. Kumpikin paneeli suunnataan kohti Aurinkoa itsenäisesti. Molempien paneelien mitat ovat 5,35 m × 2,53 m. Paneelin etupuolella on 3 744 aurinkokennoa yhteensä 9,5 m² verran. Erittäin hyvän hyötysuhteen omaavat GaAs-aurinkokennot pystyvät muuttamaan yli 26 % valosta sähköksi. Kennot on yhdistetty toisiinsa siten, että ne tuottavat 32 voltin jännitteen. Marsin etäisyydellä paneelit pystyvät tuottamaan yhteensä 2 kilowatin tehon (6 kW Maan kiertoradalla).
MRO käyttää kahta uudelleenladattavaa NiMH-akkua silloin, kun aurinkokennot eivät osoita Aurinkoa kohti. Tällaisia tilanteita ovat mm. laukaisu, kiertoradalle asettuminen sekä ilmajarrutus. Lisäksi Mars peittää säännöllisesti auringonvalon aluksen ollessa kiertoradalla. Kummassakin akussa on 50 Ah:n varastot. Luotain ei voi käyttää koko kapasiteettia, sillä jännite putoaa kun akkuja ladataan. Mikäli jännite putoaa 20 voltin alle, tietokone lakkaa toimimasta. Siksi suunnitelman mukaan kapasiteetista voidaan hyödyntää vain 40 %.
Teknisiä tietoja luotaimesta > Tietokone

Mars Reconnaissance Orbiterin päätietokoneena on 32-bittinen RAD750-prosessori, jossa on 10,4 miljoonaa transistoria ja joka toimii 133 MHz:n nopeudella. Tämä prosessori on säteilynkestävä versio PowerPC750:stä (eli G3-prosessorista), ja se käyttää tarkoitukseen suunniteltua emolevyä. RAD750 on RAD6000:n seuraaja.
Nykyaikaisiin prosessoreihin verrattuna nämä lukemat voivat vaikuttaa alitehoisilta, mutta suoritin on poikkeuksellisen kestävä ja vakaa, ja se pystyy toimimaan jopa keskellä aurinkomyrskyä.
Käyttöjärjestelmänä on VxWorks, johon on lisätty huomattavat määrät vikasietoprotokollia sekä monitorointiominaisuuksia.
Tiedot tallennetaan 160 Gb:n (20 gigatavun) flashmuistiin, joka koostuu yli 700 256 Mb:n muistisirusta. Kapasiteetti ei ole suinkaan ylimitoitettu käsiteltävään tietomäärään nähden; yksi HiRISEn kuva voi viedä jopa 28 Gb.
Teknisiä tietoja luotaimesta > Navigointijärjestelmät

Navigaatiojärjestelmät kertovat luotaimen sijainnin, kurssin ja asennon.
16 aurinkoanturia (joista 8 on varalla) on asennettu eri puolille luotainta. Antureiden tarkoitus on mitata Auringon sijaintia luotaimen asentoon nähden.
Kahta tähdenseurantajärjestelmää käytetään luotaimen asennon mittaamiseen. Järjestelmä muodostuu tavallisista digitaalikameroista, joiden avulla luokiteltujen tähtien sijainti kartoitetaan automaattisesti.
Luotaimessa on kaksi inertianmittausyksikköä(toinen varalla), jotka mittaavat aluksen liikettä. Kumpikin yksikkö muodostuu kolmen kiihtyvyysmittarin ja kolmen lasergyroskoopin yhdistelmästä.
Teknisiä tietoja luotaimesta > Rakettimoottorit ja asennonmuutokset

Luotaimessa on 1 175 litran polttoainesäiliö. Painetta säädellään lisäämällä toisesta tankista paineistettua heliumkaasua. 70 % polttoaineesta käytettiin kiertoradalle siirtymiseen.
MRO:n mukana on 20 rakettimoottoria. Kuusi suurta moottoria voivat kukin tuottaa 170 Newtonin  työntövoiman; yhteensä niistä saadaan 1 020 N, joka käytetään lähinnä kiertoradalle siirtymiseen. Kuusi keskikokoista moottoria tuottavat kukin 22 N, mikä käytetään korjausliikkeisiin kiertoradalle siirtymisessä. Lisäksi kahdeksan pientä moottoria tuottavat 0,9 N, jota käytetään asennon korjaamiseen luotaimen kiertäessä planeettaa.
Tuloksia

Coloradon yliopiston tutkijaryhmä löysi kesäkuussa 2009 MRO:n HiRES-kameran kuvista muinaisen järven jäänteet Marsin päiväntasaajan läheltä. Järvi oli arviolta 450 metriä syvä, 200 neliökilometrin laajuinen ja kuivui arviolta 3,4 miljardia vuotta sitten.
MRO:n pitkä mittausaika on mahdollistanut Marsin vuodenaikojen havainnoinntia ja näihin liittyvän aktiivisuuden kuten pölymyrskyjen, maanvyöryjen ja vaeltavien dyynien kuvaamisen. Lisäksi MRO on havainnut tuoreita meteoriittikraattereita.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut
NASA (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
JPL (englanniksi), kuvagalleria
Simulaatio MRO:n lentoradasta (englanniksi)
HIGH RESOLUTION IMAGING SCIENCE EXPERIMENT – Hirise-instrumentin kuvia
MRO:n laitteistot
Taiteilijan näkemys MRO-luotaimesta skannaamassa Marsin pintaa SHARADin avulla.
Mars-luotaimien kokovertailutaulukko: MRO, Mars Global Surveyor ja Mars Odyssey.
Mars Reconnaissance Orbiterin aurinkopaneeli.
MRO pystyy välittämään 3 kertaa enemmän tietoa kuin kuvan muut luotaimet yhteensä.
Los Ríos

Alue Chilen kartalla punaisella, pääkaupunki on merkitty suurennettuun karttaan ympyrällä
Los Ríosin alue on yksi Chilen viidestätoista hallinnollisesta alueesta. Sen virallinen järjestysnumero on XIV ja pääkaupunki Valdivia. Vuoden 2017 väestönlaskennassa alueella oli 384 837 asukasta. Sen pinta-ala on 18 430 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Los Ríos Wikimedia Commonsissa
Chilen alueet
Aisén del General Carlos Ibáñez del Campo
Antofagasta
Araucanía
Arica-Parinacota
Atacama
Biobío
Coquimbo
Libertador General Bernardo O'Higgins
Los Lagos
Los Ríos
Magallanes y Antártica Chilena
Maule
Metropolitana de Santiago
Tarapacá
Valparaíso
Mobiiliverkko-operaattori

Mobiiliverkko-operaattori on yhtiö, joka omistaa oman matkapuhelinverkon ja toimiluvan harjoittaa operaattoritoimintaa. Verkko-operaattoritoiminta tulee Suomessa viestintämarkkinalain mukaan erottaa palveluoperaattoritoiminnasta.
Suomalaisia mobiiliverkko-operaattoreita

Elisa Oyj (entinen Oy Radiolinja Ab)
DNA Oyj (entinen Suomen 2G/Finnet Verkot)
Telia Finland Oyj (entinen TeliaSonera Finland Oyj, Sonera Mobile Networks Oy)
Ålands Telekommunikation Ab (entinen Ålands Mobiltelefon), Finnet-ryhmään kuuluva ahvenanmaalainen verkko-operaattori
Ukkoverkot Oy, keskittyy mobiilidataverkkoihin (ei puhe- tai tekstiviestiliikennettä)
Virtuaalioperaattorit

Virtuaalioperaattori on yhtiö, joka toimii vuokralla verkko-operaattorin verkossa, mutta hoitaa teleliikenteen operoinnin itse. 
Virtuaalioperaattori tarvitsee erillisen toimiluvan.
Suomessa toimii joitakin pienempiä virtuaalioperaattoreita, ja useita pienempiä yrityksiä on lopettanut kannattamattomana. Verkko-operaattoreiden tytäryhtiöitä voidaan joissain tapauksissa myös pitää virtuaalioperaattoreina.
Virtuaalioperaattorit > Suomalaiset virtuaalioperaattorit

Moi Mobiili (DNA)
Line Carrier Oy
Länsilinkki Oy
GBC Networks Oy
Palveluoperaattorit

Palveluoperaattori on yhtiö, joka vuokraa televerkkopalveluita verkko-operaattorilta tai virtuaalioperaattorilta ja myy niitä edelleen loppukäyttäjälle. Palveluoperaattori tarvitsee erillisen toimiluvan.
Palveluoperaattorit > Suomalaiset palveluoperaattorit

CDF Mobile
Länsilinkki Oy toimii DNA:n verkossa.
DNA toimii DNA Oyj:n (entinen Suomen 2G/Finnet) mobiiliverkossa.
Elisa toimii omassa mobiiliverkossaan. Elisa Matkapuhelinpalvelut Oy, sulautui täysin Elisa Oyj:iin vuoden 2006 alusta.
Globetel Virtuaalioperaattorina aloittanut yhtiö joka toimii nykyään palveluoperaattorina Telia Finland Oyj:n mobiiliverkossa.
Integral Oy Helsinkiläinen it-palveluiden tuottamiseen keskittynyt yritys, jonka liittymäpalvelut toimivat DNA Oy:n sekä Telia Finland Oyj:n mobiiliverkoissa.
Moi Mobiili toimii DNA:n verkossa.
Somic Oy on suomalainen tietoliikennepalveluita tarjoava yritys.
Telia on Telia Finland Oyj:n rekisteröimä tavaramerkki, jonka nimellä tarjotaan Suomessa matkapuhelupalveluja kuluttajille.
Ålcom Finnet-ryhmään kuuluva ahvenanmaalainen palveluoperaattori, joka toimii Ahvenanmaalla, omassa mobiiliverkossaan.