stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lorenz Lindelöf
Elämäkerta

Kappalaisen poikana ja suomenkielisen talonpojan pojanpoikana syntynyt Lindelöf oli lahjakas, mutta vähävarainen, ja ponnisteli saadakseen kunnon koulutuksen. Niinpä hän menestyi ja nousi säädystä toiseen. Suvustaan poiketen hän omaksui äidinkielekseen ruotsin ja oppi myös täydellisen saksan ja ranskan. Opinnoissaan Lindelöf keskittyi alkuun astronomiaan, mutta saatuaan vuonna 1855 jo tähtitieteen dosentuurin vaihtoi yllättäen matematiikkaan. Matematiikan professorina yliopistossa hän oli 1857–1874. Vuosina 1869–1872 hän oli myös yliopiston rehtori, ja sitä kautta hän suuntautui myös politiikkaan. Lindelöfin virkauran huippu oli kouluylihallituksen ylijohtajuus 1874–1902. Fennomaanien vaatimuksiin suomenkielisten koulujen lisäämisestä hän suhtautui maltillisesti ja pyrki välttelemään äkillisiä muutoksia – koululaitoksen suomenkielistymiseen vaikuttikin enemmän senaatin kirkollistoimituskuntaa johtanut Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen. Lindelöf työskenteli matemaatikkona myös henkivakuutusyhtiö Kalevassa, jonka hallitusta johti vuodesta 1880.
Lindelöfin valtiopäivämiesura alkoi pappissäädyssä yliopiston edustajana valtiopäivillä 1872. Myöhemmin hän oli Uudenkaarlepyyn edustaja porvarissäädyssä 1877–1878 ja Helsingin edustaja 1882, jolloin hän toimi myös säädyn puhemiehenä. Vuonna 1883 säätykierto huipentui Lindelöfin aatelointiin. Aatelissäädyssä hän oli valtiopäivillä 1885, 1888, 1891, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906. Vuonna 1900 hän oli valtiopäivien maamarsalkka eli aatelissäädyn puhemies, ensimmäinen, joka ei ollut syntyjään aatelinen, vaan aateloitu eläessään. Samaan ylsi myöhemmin myös Ossian Wuorenheimo. Lindelöf myös johti säätyjen pankkivaltuustoa vuodet 1885–1900. Valtioneuvoksen arvon hän sai 1871 ja todellisen valtioneuvoksen arvon 1886. Lindelöf oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen ja sen puheenjohtaja 1881–1882 sekä Suomen Tiedeseuran pysyvä sihteeri vuodesta 1867 kuolemaansa asti.
Lorenz Lindelöfin pojasta Ernst Lindelöfistä tuli vielä isäänsä kuuluisampi matemaatikko. Helsingin yliopiston Lorenz Leonard Lindelöfin yliopistollinen stipendirahasto perustuu professori Ernst Lindelöfin lahjoitukseen vuodelta 1908. Myös professori Uno Lindelöf ja konserttimestari, viulisti Carl Lindelöf olivat Lorenz Lindelöfin ja hänen puolisonsa Gabriella Krogiuksen lapsia.
Rebecca Harms

| Rebecca Harms |
| --- | --- |
 Rebecca Harms vuonna 2022.
Euroopan parlamentin jäsen
 20.7.2004–2019  
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. joulukuuta 1956 (ikä 67) Uelzen, Länsi-Saksa
Tiedot
Puolue:  Liittouma 90/Vihreät
Aiheesta muualla
rebecca-harms.de
Rebecca Harms (s. 7. joulukuuta 1956 Uelzen, Länsi-Saksa) on saksalainen vihreiden poliitikko ja europarlamentaarikko. Hän oli Euroopan parlamentin jäsen vuosina 2004-2019.
Tausta

Harms on koulutukseltaan ylioppilas (1975) ja puutarhuri (1979).
Poliittinen ura

Hän työskenteli europarlamentaarikko Undine von Blottnitzin avustajana vuosina 1984–1988. Harms oli vihreiden edustajana Ala-Saksin maapäivillä 1994–2004 ja maapäiväryhmän puheenjohtaja 1998–2004. Vuoden 2004 europarlamenttivaaleissa hän oli Saksan vihreiden pääehdokas. Hänet valittiin uudelleen vuoden 2009 ja 2014 europarlamenttivaaleissa.
Euroopan parlamentissa Harms edusti Saksan vihreitä (Bündnis 90/Die Grünen). Vuodesta 2009 hän  on toiminut Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän yhteispuheenjohtajana, vuosina 2009–2014 yhdessä Daniel Cohn-Bendit'n ja vuodesta 2014 Philippe Lambertsin kanssa. Harmsin luottamustehtäviä europarlamentissa ovat olleet muun muassa ilmastonmuutosta käsitelleen väliaikaisen valiokunnan varapuheenjohtajuus (2007–2009) sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan jäsenyys (2004–2009).
Harms on tehnyt myös useita dokumenttielokuvia.
Jaakko Päivärinta

Jakob (Jaakko) Haniel Päivärinta (sukunimi vuoteen 1877 Swan; 23. lokakuuta 1847 Purmo – 6. heinäkuuta 1902 Lammi) oli suomalainen pappi, valtiopäivämies, opettaja ja kirjailija.
Henkilöhistoria

Päivärinnan vanhemmat olivat Purmon kappalainen Edward Swan ja Charlotta Wegelius. Isä kuoli 1849 Jaakon ollessa vasta kaksivuotias. Päivärinta pääsi ylioppilaaksi Vaasan lukiosta 1866 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1873. Hänet vihittiin papiksi 1879. Päivärinta suoritti vielä pastoraalitutkinnot 1882 ja 1885 sekä kasvatusopin tutkinnon 1886. Hän toimi aluksi opettajana eri kouluissa, viimeksi hän oli Mikkelin lyseon uskonnon ja suomenkielen lehtorina 1887–1894. Päivärinta oli sitten vuodesta 1894 lähtien Lammin kirkkoherrana. Hän sai rovastin arvon 1899. Päivärinta oli pappisäädyssä valtiopäivämies 1897 ja 1900.
Suomalaisuusaatteen kannattajna tunnettu Päivärinta toimitti Kansankirjasto-nimistä kirjasarjaa, Kirkollinen kuukausilehti-aikakauskirjaa sekä Mikkelissä asuessaan vuosina 1889–1892 ilmestynyttä nuorsuomalaisten Suomi-sanomalehteä ja sen seuraajaksi 1893 perustettua Mikkeli-lehteä. Päivärinta toimi myös 1890 perustetun Mikkelin työväenyhdistyksen puheenjohtajana 1891−1893 sekä 1892 perustetun Mikkelin läänin kotimaanteollisuuden seuran puheenjohtajana.
Tuleva kirjailija Anni Swan asui vuosina 1890–1892 setänsä Jaakko Päivärinnan perheen luona käydessään Mikkelin tyttökoulua. Hän oli vielä perheen kotiopettajana kesällä 1895 Lammilla.
Jaakko Päivärinta oli naimisissa vuodesta 1882 Sigrid Augusta Teodora Cederbergin kanssa. Heillä oli kuusi lasta.
Teoksia

Norja 1 ; kirj. J. S. Kansanvalistus-seuran toimituksia 6. Helsinki 1876, 2. painos 1900
Norja 2 ; kirj. J. S. Kansanvalistus-seuran toimituksia 10. Helsinki 1876, 2. painos 1898
Venäjä 3. Kansanvalistus-seuran toimituksia 23. Kansanvalistus-seura, Helsinki 1880
Venäjä 4. Kansanvalistus-seuran toimituksia 28. Kansanvalistus-seura, Helsinki 1880
Kansanopistosta ja sen perustamisesta Suomeen. Blomfelt, Mikkeli 1889
Lasten raamattu ja lyhyt kertomus kristikunnan leviämisestä. 17. korj. ja laaj. painos, korj. J. Päivärinta, Hagelberg, Tampere 1889, 18. painos 1890, 19. korj. ja laaj. painos 1891
Mikkelin lääni : maantieteellisiä tietoja. Toimittaja, Mikkeli 1890
Mikkelin läänin kalenteri ; toim. J. Päivärinta. Mikkeli 1890
Matthias Putkonen : Kristillinen siveyden oppi : rakkaalle Suomen kansalle, etenkin talonpoikaiselle säädylle ; korjasi ja uudestaan toim. J. Päivärinta. Sandberg, Mikkeli 1891
Mitä kansanopisto tarkoittaa?. Kansanvalistusseura, Mikkeli 1892
Mietteitä vanhan testamentin syntymishistorian alalta : esitelmä Helsingin yksityisessä pappeinkokouksessa 18 p. syyskuuta 1894. Turku 1894
Kristuksen seurakunta, sen laatu, synty ja vaikutus : Jumalan sanan mukaan esitetty Porvoon hiippakunnan synodali-kokousta varten. Helsinki 1896
Suomennoksia

Mór Jókai : Carinus : historiallinen novelli ; unkarin kielestä käänsi Koloman. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1875 (nimimerkillä Koloman)
Jan Philipp Albrecht

| Jan Philipp Albrecht |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 14.7.2009–2.7.2018  
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. joulukuuta 1982 (ikä 41) Braunschweig, Saksa
Tiedot
Puolue:  Liittouma 90/Vihreät
Aiheesta muualla
www.janalbrecht.eu
Jan Philipp Albrecht (s. 20. joulukuuta 1982 Braunschweig) on saksalainen vihreitä edustava poliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin ensimmäisen kerran vuoden 2009 vaaleissa ja uudelleen vuonna 2014.
Albrecht kuului vuodesta 2009 kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntaan. Lisäksi hän oli Irakin ja Israelin suhteista vastaavien valtuuskuntien jäsen. Vuosina 2012–2013 hän oli järjestäytynyttä rikollisuutta, korruptiota ja rahanpesua käsitelleen erityisvaliokunnan jäsen.
Albrecht opiskeli vuosina 2003–2009 oikeustieteitä Bremenissä, Berliinissä ja Brysselissä. Hän erikoistui Hannoverin ja Oslon yliopistoissa tietotekniikan alan oikeuteen. Albrecht on ottanut näkyvästi kantaa NSA-urkintaskandaaliin.
Saksan vihreässä puolueessa Albrecht on toiminut vuodesta 1999. Vuosina 2006–2008 hän oli vihreiden nuorisojärjestön valtakunnallinen tiedottaja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jan Philipp Albrecht Wikimedia Commonsissa
Jan Albrechtin verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Jan Philipp Albrecht Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Saksan europarlamentaarikot
| n k   Saksan Euroopan parlamentin jäsenet (2009–2014) |
| --- | --- |
EPP:  Balz  Brok  Böge  Caspary  Birgit Collin-Lange (2012–2014)  Dess  Ehler  Ferber  Florenz  Gahler  Gräßle  Hohlmeier  Jahr  Jeggle  Kastler  Klaß  Koch  Kuhn  Langen  Lechner (2009–2012)  Lehne  Liese  Mann  Mayer  Niebler  Pack  Pieper  Posselt  Pöttering  Quisthoudt-Rowohl  Reul  Schnellhardt  Schnieber-Jastram  Schwab  Sommer  Ulmer  Verheyen  Voss  Weber  Weisgerber  Wieland  Winkler  Zeller 
ALDE:  Alvaro  Chatzimarkakis  Creutzmann  Graf Lambsdorff  Hirsch  Klinz  Koch-Mehrin  Krahmer  Meißner  Reimers  Thein  Theurer 
G-EFA:  Albrecht  Brantner  Bütikofer  Cramer  Giegold  Harms  Häfner  Häusling  Keller  Lochbihler  Rühle  Schulz  Trüpel 
S&D:  Bullmann  Ertug  Fleckenstein  Gebhardt  Geier  Glante  Groote  Haug  Kammerevert  Krehl  Kreissl-Dörfler  Lange  Leinen  Neuser  Rapkay  Rodust  Roth-Behrendt  Schulz  Simon  Sippel  Steinruck  Weiler  Westphal 
GUE/NGL:  Bisky  Ernst  Händel  Klute  Lösing  Scholz  Wils  Zimmer 
| n k   Saksan Euroopan parlamentin jäsenet (2014–2019) |
| --- | --- |
EPP:  Balz (2014–2018)  Böge  Brok  Caspary  Collin-Langen  Dess  Ehler  Ferber  Florenz  Gahler  Gehrold (2018–2019)  Gieseke  Gräßle  Hohlmeier  Jahr  Koch  Kuhn  Langen  Liese  Lins  Mann  McAllister  Niebler  Pieper  Quisthoudt-Rowohl  Radtke (2017–2019)  Reul (2014–2017)  Schulze  Schwab  Sommer  Verheyen  Voss  Weber  Wieland  Winkler  Zeller 
ALDE:  Graf Lambsdorff (2014–2017)  Hirsch (2017–2019)  Klinz (2017–2019)  Meißner  Müller  Theurer (2014–2017) 
G-EFA:  Albrecht (2014–2018)  Buchner  Bütikofer  Cramer  Harms  Heubuch  Häusling  Franz (2018–2019)  Giegold  Keller  Lochbihler  Reda  Reintke  Trüpel 
S&D:  Bullmann  Detjen (2018–2019)  Ertug  Fleckenstein  Gebhardt  Geier  Groote (2014–2016)  Hoffmann  Kammerevert  Kaufmann  Kohn (2017–2019)  Krehl  Köster  Lange  Leinen  Lietz  Melior  Neuser  Noichl  Preuß  Rodust  Schulz (2014–2017)  Schuster  Simon  Sippel  Steinruck (2014–2017)  von Weizsäcker (2014–2019)  Werner  Westphal  Winter (2019)  Wölken (2016–2019) 
ECR:  Gericke  Henkel  Kölmel  Lucke  Meuthen (2017–2019)  Pretzell  Starbatty  von Storch (2014–2017)  Trebesius 
GUE/NGL:  Eck  Ernst  De Masi (2014–2017)  Händel  Lösing  Michels  Schirdewan (2017–2019)  Scholz  Zimmer 
N/I:  Sonneborn  Voigt 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  DDB  MEP-hakemisto 
Muut:  IdRef
Ska Keller

| Ska Keller |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2009–  
Henkilötiedot
Koko nimi:  Franziska Maria Keller
Syntynyt: 22. marraskuuta 1981 (ikä 43) Guben, Itä-Saksa
Tiedot
Puolue:  Liittouma 90/Vihreät
Aiheesta muualla
www.skakeller.de
Franziska Maria ”Ska” Keller (s. 22. marraskuuta 1981 Guben, Itä-Saksa) on saksalainen poliitikko ja europarlamentaarikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin vuonna 2009 Liittouma 90/Vihreät -puolueesta. Hän on kehitysyhteistyövaliokunnan jäsen ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan varajäsen. Keller on erikoistunut maahanmuuttokysymyksiin ja Euroopan unionin ja Turkin suhteisiin.
Tausta

Ska Keller on opiskellut Freie Universität Berlinissä islamin tutkimusta, turkin kieltä ja judaistiikkaa. Hän on naimisissa suomalaisen aktivistin Markus Draken kanssa.
Politiikka

Keller on ollut vuodesta 2001 Saksan vihreiden nuorten jäsen. Vuosina 2005–2007 hän toimi Euroopan vihreiden nuorten puheenjohtajana. Vuonna 2002 Keller liittyi Saksan vihreisiin (Liittouma 90/Vihreät) ja on ollut muun muassa Brandenburgin vihreiden puheenjohtajana.
Keller äänestettiin vuoden 2014 europarlamenttivaaleihin Vihreiden toiseksi kärkiehdokkaaksi EU:n laajuisessa nettiäänestyksessä.lähde?
PSS-asema

Pisi-Saarimäki-Sammatus -asema, johon liitettiin myöhemmin Mäkriäjärvi–Syvärinkaupunki–Syväri -alue, oli jatkosodassa käytetty  taisteluasema Itä-Karjalassa.
Linnoittaminen

Aseman linnoitustyöt alkoivat vuoden 1942 aikana ja kesään 1944 tullessa linja oli kohtalaisessa taistelukunnossa. PSS-asemaa oli suunniteltu käyttää "saranana" mahdollista Itä-Karjalasta vetäytymistä varten aseman suojatessa perääntyvien suomalaisten vasenta sivustaa.
Taistelut

Neuvostoliiton Karjalan Rintaman aloitettua hyökkäyksensä 20. kesäkuuta suomalaiset perääntyivät nopeasti PSS-asemaan. He ryhmittyivät puolustukseen 24. kesäkuuta mennessä. Neuvostojoukot olivat kuitenkin tehneet jo 23. kesäkuuta aamuyöllä Laatokalla maihinnousun Tuulokseen 40 kilometriä aseman selustaan. Maihinnousu katkaisi Laatokan rannan suuntaisen maan- ja rautatien. Molemmat olivat elintärkeitä PSS-aseman ja muiden Laatokan-Karjalan suomalaisjoukkojen huollolle . Viimeisten suomalaisten ryhmittyessä puolustukseen linja murtui Pisin alueella, ja VI armeijakunnan komentaja Aarne Blick antoi luvan luopua PSS-asemasta. Taistelu asemasta kesti noin kaksi päivää. Suomalaisia oli asemaa puolustamassa 8. divisioona ja 15. prikaati. Neuvostojoukot hyökkäsivät asemaa vastaan kolmella armeijakunnalla.
Luopuminen

PSS-aseman menettämisen jälkeen suomalaiset vetäytyivät taistellen U-asemaan.
Mauri Pekkarinen

| Mauri Pekkarinen |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2.7.2019–15.7.2024  
Ryhmä:  Uudistuva Eurooppa (2019–)
Suomen elinkeinoministeri
 Vanhasen II hallitus 1.1.2008–21.6.2010 Kiviniemen hallitus 22.6.2010–22.6.2011  
Edeltäjä:  Virka luotu
Seuraaja:  Jyri Häkämies
Suomen kauppa- ja teollisuusministeri
 Jäätteenmäen hallitus 17.4.2003–23.6.2003 Vanhasen I hallitus 24.6.2003–18.4.2007 Vanhasen II hallitus 19.4.2007–31.12.2007  
Edeltäjä:  Sinikka Mönkäre
Seuraaja:  -
Suomen sisäasiainministeri
 Ahon hallitus 26.4.1991–13.4.1995  
Edeltäjä:  Jarmo Rantanen
Seuraaja:  Jan-Erik Enestam
Kansanedustaja
 24.3.1979–16.4.2019  
Ryhmä/puolue:  Keskustan eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Keski-Suomen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. lokakuuta 1947 (ikä 77) Kinnula
Arvonimi: ministeri
Puoliso:  Raija Kaarina Pekkarinen (1972–)
Tiedot
Puolue:  Suomen Keskusta
Koulutus:  yhteiskuntatieteiden maisteri (1974)
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.mauripekkarinen.fi
Mauri Pekkarinen puhumassa Jyväskylän kävelykadulla elokuussa 2009.
Reijo Mauri Matias Pekkarinen (s. 6. lokakuuta 1947 Kinnula) on suomalainen poliitikko, Euroopan parlamentin jäsen vuosina 2019–2024, keskustalainen 10 kauden kansanedustaja ja viiden hallituksen ministeri. Koulutukseltaan hän on yhteiskuntatieteiden maisteri. Pekkarinen sai ministerin arvon vuonna 2020.
Poliittinen ura > Euroopan parlamentin vaalit 2019

Vuoden 2019 europarlamenttivaaleissa Pekkarinen valittiin ensimmäiselle kaudelleen 68 487 äänellä.
Vaalimenestys

| Eduskuntavaalit> Vuosi | Eduskuntavaalit> Vaalipiiri | Eduskuntavaalit> Äänet | Eduskuntavaalit> Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1991 | Keski-Suomi | 10 306 | Valittu |
| 1995 | Keski-Suomi | 10 265 | Valittu |
| 1999 | Keski-Suomi | 9 633 | Valittu |
| 2003 | Keski-Suomi | 12 164 | Valittu |
| 2007 | Keski-Suomi | 9 102 | Valittu |
| 2011 | Keski-Suomi | 7 112 | Valittu |
| 2015 | Keski-Suomi | 9 170 | Valittu |
| Kunnallisvaalit> Vuosi | Kunnallisvaalit> Kunta | Kunnallisvaalit> Äänet | Kunnallisvaalit> Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | Jyväskylä | 900 | Valittu |
| 2000 | Jyväskylä | 1233 | Valittu |
| 2008 | Jyväskylä | 1626 | Valittu |
| 2012 | Jyväskylä | 1700 | Valittu |
| 2017 | Jyväskylä | 1650 | Valittu |
”Pekkarointi”

Iiro Viinanen otti tiettävästi käyttöön – Pekkarista tarkoittaen – termin ”pekkarointi” Ahon hallituksen aikana. Termillä tarkoitetaan kotiinpäinvetämistä, josta näkyvimmäksi esimerkiksi nimettiin Kärkisten silta. Yleensä ”pekkaroinnilla” viitataan kansanedustajien ja ministereiden väitettyyn oman vaalipiirin ja kotiseudun suosimiseen esimerkiksi budjettimäärärahojen jakamisessa. Termi on uusi versio aikaisempina vuosina suosituksi tulleesta termistä ”iltalypsy”, jossa jo aikaisemmin sovitun jälkeen epäillään vaadittavan vielä (illalla) lisää.
Helsingin Sanomien tekemässä huippupoliitikkojen arvioinnissa asiantuntijajoukko katsoi Pekkarisen olevan paras neuvottelija arvioiduista.
Yksityiselämä

Pekkarinen on kinnulalaisen maanviljelijäperheen esikoinen. Hänen äitinsä oli emäntä Hellin Inkeri (o.s. Kinnunen, 1929–2018) ja isänsä oli maanviljelijä Niilo Matti Pekkarinen (1922–2004). Pekkarinen on ollut naimisissa vuodesta 1972, ja hänellä on vaimonsa Raijan kanssa vuosina 1973 ja 1976 syntyneet pojat sekä vuosina 1982 ja 1988 syntyneet tyttäret.
Pekkarinen on kirjoittanut ylioppilaaksi Kannuksen yhteiskoulusta vuonna 1968 ja valmistunut yhteiskuntatieteiden maisteriksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 1974. Lappeenrannan teknillinen yliopisto myönsi Pekkariselle tekniikan kunniatohtorin arvonimen vuonna 2008 ja Jyväskylän yliopisto taloustieteen kunniatohtorin arvon 2009.
Michael Cramer

| Michael Cramer |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2009–  
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. kesäkuuta 1949 (ikä 75) Gevelsberg, Saksa
Aiheesta muualla
www.michael-cramer.eu
Michael Cramer (s. 16. kesäkuuta 1949 Gevelsberg) on saksalainen vihreä poliitikko. Hän on ollut Euroopan parlamentin jäsen vuodesta 2004.
Euroopan parlamentissa Cramer kuuluu Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmään. Hän on ollut liikenne- ja matkailuvaliokunnan jäsen vuodesta 2004 ja puheenjohtaja vuodesta 2014. Vuosina 2004–2014 hän oli myös suhteista Australiaan ja Uuteen-Seelantiin vastaavan valtuuskunnan jäsen ja vuosina 2009–2014 valtuuskunnan jäsen EU:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian parlamentaarisessa sekavaliokunnassa.
Vuosina 1989–2004 Cramer oli Berliinin osavaltion parlamentin jäsen ja vaikutti erityisesti liikennepolitiikassa.
Göran Färm

| Göran Färm |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 1999–  
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. lokakuuta 1949 (ikä 75) Tukholma
Tiedot
Puolue:  Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue
Göran Färm (s. 17. lokakuuta 1949) on ruotsalainen demaripoliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin ensimmäisen kerran vuonna 1999, ja uudelleen vuosien 2004 ja 2009 vaaleissa. Hän on Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän varapuheenjohtaja ja Budjettivaliokunnan jäsen.
Aiheesta muualla

Göran Färm (S) (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Göran Färm Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Ruotsin europarlamentaarikot
| n k   Ruotsin Euroopan parlamentin jäsenet (1999–2004) |
| --- | --- |
EPP-ED:  Arvidsson  Carlsson  Cedershiöld  Linder  Sacrédeus  Stenmarck  Wijkman 
ELDR:  Malmström  Olsson  Paulsen  Schmidt 
G-EFA:  Gahrton  Schörling 
PES:  Andersson  Färm  Hulthén  Hedkvist Petersen  Schori  Theorin 
GUE/NGL:  Eriksson  Schmid  Sjöstedt 
| n k   Ruotsin Euroopan parlamentin jäsenet (2004–2009) |
| --- | --- |
EPP-ED:   Cedershiöld  Fjellner  Hökmark  Ibrisagic  Wijkman 
ALDE:  Carlshamre  Ek  Malmström (2004–2006)  Schmidt (2006–2009) 
G-EFA:  Schlyter 
PES:  Andersson  Färm (2007–2009)  Hedh  Hedkvist Petersen (2004–2007)  Segelström  Westlund 
IND/DEM:  Goudin  Lundgren  Wohlin 
GUE/NGL:  Holm (2006–2009)  Sjöstedt (2004–2006)  Svensson 
| n k   Ruotsin Euroopan parlamentin jäsenet (2009–2014) |
| --- | --- |
EPP:  Corazza Bildt  Fjellner  Hökmark  Ibrisagic  A. Svensson 
ALDE:  Ek (2009–2011)  Johansson (2011-2014)  Paulsen  Schmidt  Wikström 
G-EFA:  Andersdotter (2011–2014)  Engström  Lövin  Schlyter 
PASD:  Färm  Hedh  Ludvigsson  Nilsson (2011–2014)  Ulvskog  Westlund 
GUE/NGL:  Gustafsson (2011–2014)  E. Svensson (2009–2011) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat 
Henkilöt:  MEP-hakemisto 
Muut:  IdRef
Ua Huka

| Ua Huka |
| --- | --- |
 Hanen kylä
 Ua Hukan sijainti Marquesassaarilla
Valtio:  Ranska
Territorio:  Ranskan Polynesia
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Nestor Ohu
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  83,4 km²
Väkiluku (2012):  621
 – Väestötiheys:  7,4 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ua Huka on yksi pohjoisista Marquesassaarista, noin 40 km itään Nuku Hivasta. Siellä on 571 asukasta kolmessa kylässä: Vaipaee, Hane ja Hokatu.
Saari on puolikaaren muotoinen ja aukeaa etelään. Maa-ala on noin 83 neliökilometriä. Saaren keskiosa on ylänköä, johon tunkeutuvat syvät jokilaaksot. Korkein huippu Hitikau ulottuu 855 metrin korkeuteen. Saaren alkuperäinen kasvillisuus on suurelta osin tuhoutunut villiintyneiden vuohien ja hevosten laiduntamisen takia.
Ua Hukan pääelinkeinot ovat kopran tuotanto ja turismi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ua Huka Wikimedia Commonsissa
Ranskan Polynesian saaret
| --- | --- |
Australsaaret:   Îles Maria  Marotiri  Raevavae  Rapa  Rimatara  Rurutu  Tubuai 
Gambiersaaret:   Akamaru  Angakauitai  Aukena  Kamaka  Kauku  Kouaku  Makapu  Makaroa  Mangareva  Manui  Mekiro  Papuri  Puaumu  Taravai  Temoe  Tokorua  Totegengie 
Marquesassaaret:   Eiao  Hatutu  Motu Iti  Motu Oa  Motu One  Nuku Hiva  Ua Huka  Ua Pu  Fatu Hiva  Fatu Huku  Hiva Oa  Moho Tani  Motu Nao  Tahuata  Terihi 
Seurasaaret:   Motu One  Bora Bora  Huahine  Maiao  Maupiti  Mehetia  Moorea  Mopelia  Raiatea  Scilly  Tahaa  Tahiti  Tetiaroa  Tupai 
Tuamotusaaret:   Ahe  Akiaki  Amanu  Anuanuraro  Anuanurunga  Fakarava  Fangataufa  Hao  Hereheretue  Hikueru  Makatea  Manihi  Mataiva  Matureivavao  Mururoa  Napuka  Nukutavake  Nukutepipi  Pinaki  Puka-Puka  Pukarua  Reao  Takapoto  Takaroa  Tematangi  Tenararo  Tenarunga  Tepoto Nord  Tepoto Sud  Tikehau  Tikei  Vahanga  Vahitahi  Vairaatea
Ua Pu

| Ua Pu Uapou |
| --- | --- |
 Hakahaun kylä ja lahti Ua Pulla
 Ua Pun sijainti Marquesassaarilla
Valtio:  Ranska
Territorio:  Ranskan Polynesia
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Joseph Kaiha
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  105 km²
Väkiluku (2012):  2 175
 – Väestötiheys:  20,7 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ua Pu (joskus myös Ua Pou) on saari ja kunta Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee Nuku Hivasta noin 50 kilometriä etelään ja on osa Marquesas-saarten saariryhmää. Saaren pinta-ala on 105 neliökilometriä.  Vuonna 2012 saaren asukasluku oli 2 175.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ua Pu Wikimedia Commonsissa
Ranskan Polynesian saaret
| --- | --- |
Australsaaret:   Îles Maria  Marotiri  Raevavae  Rapa  Rimatara  Rurutu  Tubuai 
Gambiersaaret:   Akamaru  Angakauitai  Aukena  Kamaka  Kauku  Kouaku  Makapu  Makaroa  Mangareva  Manui  Mekiro  Papuri  Puaumu  Taravai  Temoe  Tokorua  Totegengie 
Marquesassaaret:   Eiao  Hatutu  Motu Iti  Motu Oa  Motu One  Nuku Hiva  Ua Huka  Ua Pu  Fatu Hiva  Fatu Huku  Hiva Oa  Moho Tani  Motu Nao  Tahuata  Terihi 
Seurasaaret:   Motu One  Bora Bora  Huahine  Maiao  Maupiti  Mehetia  Moorea  Mopelia  Raiatea  Scilly  Tahaa  Tahiti  Tetiaroa  Tupai 
Tuamotusaaret:   Ahe  Akiaki  Amanu  Anuanuraro  Anuanurunga  Fakarava  Fangataufa  Hao  Hereheretue  Hikueru  Makatea  Manihi  Mataiva  Matureivavao  Mururoa  Napuka  Nukutavake  Nukutepipi  Pinaki  Puka-Puka  Pukarua  Reao  Takapoto  Takaroa  Tematangi  Tenararo  Tenarunga  Tepoto Nord  Tepoto Sud  Tikehau  Tikei  Vahanga  Vahitahi  Vairaatea
Raevavae

| Raevavae Vavitu |
| --- | --- |
 Raevavae satelliittikuvassa
 Raevavae korostettuna Australsaarten kartalla
Valtio:  Ranska
Territorio:  Ranskan Polynesia
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Joachim Tevaatua
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  16 km²
Väkiluku (2017):  937
 – Väestötiheys:  59 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Raevavae (kirjoitetaan joskus myös Raivavae) on saari ja kunta Ranskan Polynesiassa. Se on yksi Australsaarten eli Tubuaisaarten saariryhmän pääsaarista. Raevavae sijaitsee Ranskan Polynesian eteläosissa. Saaren pinta-ala on 16,7 neliökilometriä ja asukasluku oli 937 vuoden 2017 väestönlaskennassa.