stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailut 1997
Sijoitus- ja mitaliottelut > Välierät ja loppuottelu

Välierät
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 8 | – | 0 |  Norja |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 2 | – | 0 |  Sveitsi |  |  |
Pronssiottelu
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Norja | 4 | – | 3 rl. |  Sveitsi |  |  |
Loppuottelu
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 4 | – | 2 |  Suomi |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Välieräpari A1-B2 | Välieräpari A1-B2 |  |  |  |  |
|  Ruotsi | 8 |  |  |  |  |
|  Norja | 0 |  |  |  |  |

|  |  |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
|  |  |  |  |  Ruotsi | 4 |
|  |  |  |  |  Suomi | 2 |

| Välieräpari B1-A2 | Välieräpari B1-A2 |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  Suomi | 2 |  |  |  Norja | 4 |
|  Sveitsi | 0 |  |  |  Sveitsi | 3 |
Sijoitus- ja mitaliottelut > Lopputulokset

Ruotsi
Suomi
Norja
Sveitsi
Venäjä
Tšekki
Latvia
Saksa
Itävalta
Japani
Tähdistö

maalivahti Lena Schjölin
puolustajat Pirjo Haukamaa , Jenny Magnusson
keskushyökkääjä Åsa Karlsson
laitahyökkääjät Brigitte Lersbryggen , Helena Lindberg
Aiheesta muualla

Kisat kansainvälisen salibandyliiton sivuilla (englanniksi)
Salibandyn maailmanmestaruuskilpailut
| --- | --- |
Miehet: 1996 • 1998 • 2000 • 2002 • 2004 • 2006 • 2008 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2020 • 2022 • 2024
Naiset: 1997 • 1999 • 2001 • 2003 • 2005 • 2007 • 2009 • 2011 • 2013 • 2015 • 2017 • 2019 • 2021 • 2023
Pojat U-19: 2001 • 2003 • 2005 • 2007 • 2009 • 2011 • 2013 • 2015 • 2017 • 2019 • 2021 • 2023
Tytöt U-19: 2004 • 2006 • 2008 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2020 • 2022 • 2024
Morten Meldal

| Morten Peter Meldal |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. tammikuuta 1954 (ikä 70)
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  peptidien synteesi  klik-kemia
Palkinnot:  Nobelin kemianpalkinto  2022
Aiheesta muualla
curis.ku.dk/portal/en/persons/morten-peter-meldal(1e2eefb3-1cc1-4626-8565-a83631fc05fd).html
Morten Peter Meldal (s. 16. tammikuuta 1954) on tanskalainen kemisti. Meldal on erikoistunut peptidien synteesiin ja klik-kemiaan. Meldalille myönnettiin Nobelin kemianpalkinto vuonna 2022 yhdessä Carolyn Bertozzin ja Barry Sharplessin kanssa.
Meldal opiskeli Tanskan teknillisessä yliopistossa ja valmistui maisteriksi vuonna 1981 ja edelleen tohtoriksi vuonna 1983. Vuodesta 2003 hän on toiminut professorina Kööpenhaminan yliopistossa. Meldalin tutkimuskohteita ovat muun muassa glykopeptidien synteesi kiinteän kantajan pinnalla ja klik-kemiaan kuuluva triatsolien synteesi kuparin katalysoimalla alkyynien ja orgaanisten atsidien sykloadditiolla.
Laurinlähde

Laurinlähde ja sitä rajaava 1900-luvulla rakennettu kivireunus.
Laurinlähde on vanha uhrilähde Janakkalan Pyhän Laurin kirkon läheisyydessä Kanta-Hämeessä. Lähdettä on aiemmin nimitetty myös Janakkalan lähteeksi ja Taaran lähteeksi. Lähdettä on käytetty Taara-jumalan palvontaan. Gananderin Mythologia Fennica vuodelta 1789 kertoo siellä pidetyn bakkanaaleja, minkä takia sinne meneminen on ollut sakon uhalla kielletty. Silti se on muinaismuistona arvostettu. Lähde ei enää muistuta alkuperäistä muotoaan, sillä 1900-luvun alussa se on rajattu kivillä kaivomaiseksi. Lähteen koko on nykyisin 80×80 senttimetriä ja syvyys runsaan metrin.
Lähteestä ulos valuvat vedet virtaavat Kuotolanjärven ja Kernaalanjärven väliseen Räikälänjokeen ja sitä kautta kulkeutuvat Kokemäenjoen vesistöön Vanajaveden reitin kautta.
Älytelevisio

Samsungin vuonna 2012 julkaisema älytelevisio.
Älytelevisio (engl. smart TV) on internet-yhteydellä ja muilla internetiä hyödyntävillä ominaisuuksilla varustettu televisio.
Ominaisuudet

Älytelevisiossa on yleensä musiikin ja videoiden suoratoistopalveluita, digitaalinen videovuokraamo, verkkoselain, sosiaalisen median sovelluksia ja mahdollisuus puhua videopuheluita. Monien älytelevisioiden ohjaamiseen voi käyttää television kaukosäätimen lisäksi puhelimeen ladattavaa sovellusta. Yleisimpiä älytelevisioissa käytettäviä käyttöjärjestelmiä ovat webOS, Android TV ja Tizen.
Monissa älytelevisioissa on sovelluskauppa, josta on mahdollista ladata lisää sovelluksia. Älytelevisot ilmestyivät Suomessa kauppoihin 2010-luvun alussa. 2010-luvun puolivälissä älyominaisuuksia löytyi jo monista halvemmistakin televisioista.
Vuoden 2017 alussa vajaalla kolmanneksella suomalaisista oli älytelevisio, mutta 80 prosenttia älytelevision omistajista ei ollut kytkenyt laitettaan internetiin. Perinteisestäkin televisiosta voi tehdä siihen kiinnitettävällä lisälaitteella älytelevision, joten televisiossa ei välttämättä tarvitse olla nopeasti vanhevia älyominaisuuksia.
Tietoturva

Vuonna 2013 paljastui, että LG:n älytelevisiot keräävät käyttäjistään tietoja ja lähettävät ne salaamattomina eteenpäin. Vuonna 2014 Philipsin älytelevisioista löytyi haavoittuvuus, joka mahdollisti älytelevision hallintaan ottamisen ja siinä olevien tietojen varastamisen. Vuonna 2015 paljastui, että Samsungin älytelevisiot kuuntelevat jatkuvasti puhetta ja välittävät sitä kolmansille osapuolille.
Vuonna 2017 tehdyissä Vault 7 -vuodoissa paljastui, että Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA:n liikkeelle laskemat vakoojaohjelmat pystyvät murtautumaan myös älytelevisioihin. Vakoojaohjelman hakkeroima älytelevisio alkaa äänittää ympärillään käytäviä keskustelujä lähettäen äänitiedostot CIA:n Euroopassa ja Yhdysvalloissa sijaitseville työntekijöille. Vakoojaohjelma toimiii jopa silloin, kun televisio näyttäisi olevan pois päältä.
Syyskuussa 2024 julkaistun artikkelin mukaan älytelevisioissa käytetään esitetyn sisällön tunnistamista, joka raportoidaan palvelimille. Löydös koskettaa Samsungin ja LG:n valmistamia älytelevisioita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Älytelevisio Wikimedia Commonsissa
Fenniarail

| Fenniarail Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2009
Toimitusjohtaja:  Lauri Helke
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  logistiikka
Tuotteet:  tavarankuljetus rautateillä
Liikevaihto:  9,5 milj. € (2023)
Liikevoitto:  1,6 milj. € (2023)
Henkilöstö:  33 (2023)
Omistaja:  Suomalaisia yksityishenkilöitä ja yrityksiä. Pääomistajat RP Group ja Jukka Saastamoinen.
Kotisivu:  www.fenniarail.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fenniarail Oy on suomalainen yksityinen vuonna 2009 perustettu rautatieyhtiö, joka liikennöi tavarankuljetuksissa koko Suomen rataverkolla. Yrityksen perustaminen ja liikennöinti perustuvat tavaraliikenteen avautumiseen kilpailulle vuonna 2007. Yritys aloitti liikennöinnin vuonna 2016. Yrityksen pääkonttori sijaitsee Helsingin Itä-Pasilassa. Yrityksen nimi muutettiin vuonna 2014 Proxion Train Oy:stä Fennia Rail Oy:ksi ja edelleen Fenniarail Oy:ksi vuonna 2015.
Yhtiön veturi saapui Kemijärvelle noutamaan ensimmäistä kuormaa Kotkan satamaan 26. heinäkuuta 2016.
Historia

Suomessa rautateiden tavaraliikenne avautui kilpailulle vuonna 2007, mikä mahdollisti VR:n ulkopuolisten rautatieoperaattoreiden markkinoilletulon.
Fenniarailin edeltäjä, silloinen Proxion Train Oy teki liikennöinnin aloittamisen selvittämiseksi vuonna 2013 Kilpailu- ja kuluttajavirastolle toimenpidepyynnön siitä, voisivatko VR:n kilpailijat vuokrata vetureita ja veturinkuljettajia VR:ltä vai pitääkö kilpailijoiden hankkia omat veturit. Vuonna 2015 Fenniarail kuitenkin päätyi keskittymään oman kaluston hankintaan, jolloin yhtiö tilasi tšekkiläiseltä CZ LOKO -yhtiöltä kolme modernisoitua dieselveturia. Veturit saivat tyyppitunnuksen Dr18. Veturit ovat väriltään sinisiä. Kaikki tilatut kolme veturia oli marraskuussa 2015 toimitettu Suomeen. Yritys testasi ensimmäistä veturiaan syyskuun viimeisellä viikolla 2015. Fenniarail tilasi edelleen kaksi uutta Dr18-veturia CZ LOKO:lta, ja ne tulivat käyttöön alkusyksystä 2017. Kuudes ja viimeinen Fenniarailin tilaama Dr18-veturi saapui Suomeen vuonna 2020, mikä tuli liikennöintikäyttöön vuoden 2021 alkupuolella.
Liikenne- ja viestintäministeriö myönsi Fenniarailille toimiluvan tavarankuljetuksissa 26. maaliskuuta 2015.
Vuonna 2021 Fenniarail teki toimitussopimuksen Siemensin kanssa yhden Vectron-sähköveturin toimittamisesta. Sopimukseen sisältyy optio neljästä veturista. Ne vastaavat teknisesti VR:n Sr3-vetureita. Ensimmäinen veturi toimitettiin syyskuussa 2023 Hangon satamaan, josta se siirrettiin Kouvolaan. Tammikuussa 2024 Fenniarail tilasi kaksi veturia lisää, ja ne toimitetaan vuonna 2026.
Fenniarail huoltaa veturinsa Kotkassa, josta yritys on vuokrannut kaksi pilttuuta veturitallista.
Asiakkaat ja kilpailukyky

Fenniarail aikoo tarjota kaivos-, metsä- ja metalliteollisuudelle suoria kuljetusyhteyksiä esimerkiksi tehtailta satamiin.  Fenniarail tavoittelee kymmenen prosentin markkinaosuutta viiden vuoden kuluessa, mikä edellyttää 20 veturin kokonaisuutta. Yrityksen kustannusrakenne on erilainen kuin kilpailijalla, mikä mahdollistaa nopean kasvun. Yrityksen dieselveturit ovat vetokykyisimpien vetureiden joukossa Suomen rautateillä.
Vuonna 2016 Fenniarail solmi kuljetussopimuksen Keitele Forestin omistaman Lappi Timberin kanssa sen Kemijärven tuotantolaitoksen tuotekuljetuksista satamiin.
Fenniarail ja UPM ilmoittivat toukokuussa 2017 pitkäaikaisesta raakapuun kuljetussopimuksesta.
Vuonna 2018 Fenniarail aloitti Kuhmo Oy:n sahatavaroiden kuljetuksen Nurmeksesta HaminaKotkan satamiin.
Fenniarail on hoitanut myös muita kuljetuksia Suomen rataverkolla, kuten vaihdekuljetuksia, vetureiden siirtoja sekä pienempiä yhdysliikennekuljetuksia.
Vuoden 2020 Fenniarailin liikevaihto kasvoi lähes seitsemään miljoonaan euroon, ja yhtiön tulos oli plussan puolella. Vuonna 2023 Fenniarailin liikevaihto oli 9,5 miljoonaa euroa ja liiketoiminnan voitto oli 1,6 miljoonaa euroa.
Suomen ja Venäjän yhdysliikenne

Suomen ja Venäjän välinen yhdysliikenne avautui kilpailulle joulukuussa 2016, ja Fenniarail kuljettikin ensimmäisen yhdysliikennekuljetuksen huhtikuussa 2017. Yhtiö varautui yhdysliikenteen voimakkaaseen kasvuun investoimalla uusiin vetureihin. Veturi-investointi tuli tarpeeseen UPM:n raakapuukuljetusten myötä.
Venäjän hyökkäyssodan vaikutuksesta Fenniarailin liikenne koki uudelleenjärjestelyn, kun puun tuonti Venäjältä loppui. Nykyisin Fenniarailin toiminta-alueena on koko Suomi.
Aiheesta muualla

Fenniarailin verkkosivut
Mattila, Risto: VR saa kilpailijan syksyllä 2013 Yle Uutiset.  16.3.2012. Viitattu 7.2.2021.
Heikura, Minna: VR saa kilpailijan – tavoittelee tuntuvaa siivua tavaraliikenteestä Yle Uutiset.  5.11.2015. Viitattu 7.2.2021.
Fenniarailin Dr18-dieselveturi Oulun rautatieasemalla kesäkuussa 2018.
Carolyn Bertozzi

| Carolyn Bertozzi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. lokakuuta 1966 (ikä 58)
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  orgaaninen synteesi
Palkinnot:  Nobelin kemianpalkinto  2022
Aiheesta muualla
profiles.stanford.edu/carolyn-bertozzi
Carolyn Bertozzi (s. 10. lokakuuta 1966) on yhdysvaltalainen kemisti, joka tunnetaan työstään orgaanisen synteesin parissa, erityisesti biologisesti yhteensopivien reaktioiden kehittämisessä. Bertozzille myönnettiin Nobelin kemianpalkinto vuonna 2022 yhdessä Morten Meldalin ja Barry Sharplessin kanssa.
Bertozzi aloitti biologian opinnot Harvardin yliopistossa vuonna 1984, mutta vaihtoi opintosuunnakseen kemian. Tohtorintutkintonsa hän suoritti Kalifornian yliopiston Berkeleyn kampuksella aiheenaan oligosakkaridien synteettiset analogit. Bertozzi jatkoi oligosakkaridien tutkimista tohtorintutkinnon jälkeen Kalifornian yliopiston San Franciscon kampuksella. Bertozzin työt koskevat orgaanisten reaktioiden suorittamista solujen pinnalla solujen tavanomaisten toimintojen häiriintymättä. Erityisesti hän on tutkinut ryhmänsä kanssa sialihappojohdannaisten ja syklo-oktyynien ja orgaanisten atsidien sykloadditioita solujen pinnalla. Bertozzi kutsuu menetelmäänsä bio-ortogonaaliseksi kemiaksi. Tutkimuskohteita ovat myös tulehdukset ja oligosakkaridien rooli syöpien kehittymisessä. Bertozzi toimii professorina Stanfordin yliopistossa.
Bertozzille myönnettiin kemian Wolfin palkinto vuonna 2022.
Arto Ojala

EU-vaaliehdokas 2014 Arto Ojala
Arto Erkki Pellervo Ojala (s. 11. toukokuuta 1944 Hausjärvi) on suomalainen poliitikko, entinen työmarkkinajohtaja ja Kemijärven entinen kaupunginjohtaja.
Koulutus ja ura työmarkkinajärjestöissä

Ojala valmistui ylioppilaaksi Hausjärven yhteiskoulusta vuonna 1964. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa kansantaloustiedettä ja valmistui valtiotieteen maisteriksi vuonna 1969. Sotilasarvoltaan Arto Ojala on yliluutnantti. Vuosina 1968–1974 hän työskenteli Tilastokeskuksessa.
Vuonna 1974 alkoi Ojalan 33 vuoden mittainen ura elinkeinoelämän järjestöjen palveluksessa. Vuosina 1974–1992 hän työskenteli Suomen työnantajain keskusliitossa (STK) asiamiehenä, osastopäällikkönä ja johtajana. STK:n ja Teollisuuden keskusliiton (TKL) yhdistyttyä Ojala toimi vuosina 1993–1995 Teollisuuden ja työnantajain keskusliiton (TT) kansantalousosaston johtajana.
Vuosina 1996–1998 Ojala työskenteli Suomen vakuutusyhtiöiden keskusliiton toimitusjohtajana ja vuosina 1999–2004 samassa tehtävässä Palvelutyönantajissa (PT). Palvelutyönantajien ja Teollisuuden ja työnantajain keskusliiton yhdistyttyä vuoden 2005 alusta Ojala toimi Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) viestintä- ja sidosryhmäjohtajana, kunnes jäi tehtävästä eläkkeelle heinäkuussa 2007.
Kaupunginjohtajana ja politiikassa

Ojala aloitti Kemijärven kaupunginjohtajana joulukuussa 2008 Lapin läänin maaherraksi siirtyneen Timo E. Korvan sijaisena. Tammikuussa 2010 hänet valittiin jatkamaan tehtävässä vuoden 2010 loppuun Korvan irtisanouduttua virasta aloitettuaan Lapin aluehallintoviraston ylijohtajana.
Kaupunginjohtajavuosiensa jälkeen Ojala on toiminut kokoomuksessa. Marraskuussa 2011 hänet valittiin Lapin Kokoomuksen puheenjohtajaksi. Kunnallisvaaleissa 2012 hänet valittiin Kemijärven kaupunginvaltuustoon 235 äänellä ja tammikuussa 2013 Kemijärven kaupunginhallituksen puheenjohtajaksi. Hän oli kokoomuksen ehdokas vuoden 2014 eurovaaleissa.
Yksityiselämä

Ojala on naimisissa ja hänellä on kolme aikuista lasta. Hänen harrastuksiinsa kuuluvat muun muassa kalastus, metsästys, golf, hiihto ja musiikki.
Aiheesta muualla

Ojalan kotisivut
Jorma Panula

| Jorma Panula |
| --- | --- |
 Jorma Panula vuonna 2009
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. elokuuta 1930 (ikä 94) Kauhajoki
Ammatti:  kapellimestari professori
Muusikko
Aktiivisena:  1953–
Tyylilajit:  ooppera 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Jorma Juhani Panula (s. 10. elokuuta 1930 Kauhajoki) on suomalainen kapellimestari. Panula tunnetaan myös säveltäjänä, sovittajana ja erityisesti Sibelius-Akatemian orkesterinjohdon opettajana. Hänen kapellimestariopissaan ovat olleet muun muassa kansainvälisenkin uran luoneet kapellimestarit Esa-Pekka Salonen, Jukka-Pekka Saraste, Osmo Vänskä, Sakari Oramo, Susanna Mälkki ja Mikko Franck.
Panula tunnetaan ärhäkkänä ja temperamenttisena muusikkona ja pedagogina, joka ei peittele pohjalaista taustaansa. Myös antamissaan haastatteluissa hän on ollut hyvin suorapuheinen.
Opinnot ja ura

Panula valmistui Sibelius-Akatemiasta ensin kanttori-urkuriksi vuonna 1950 ja myöhemmin kapellimestariksi 1953 opettajanaan Leo Funtek. Hän jatkoi kapellimestariopintojaan Ruotsin Lundissa ja Alankomaiden Hilversumissa.
Panula toimi Lahden kaupunginteatterin kapellimestarina 1953–1955, Tampereen Teatterin kapellimestarina 1955–1958, Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatterin kapellimestarina 1958–1962, Suomen Kansallisoopperan kapellimestarina 1962–1963 sekä Turun filharmonisen orkesterin taiteellisena johtajana ja pääkapellimestarina vuosina 1963–1965, Helsingin Kaupunginorkesterin ylikapellimestarina 1965–1972, Tapiola Sinfoniettan kapellimestarina 1987–1988 ja Aarhus Symfoniorkesterin taiteellisena johtajana 1970–1973. Helsingin kaupunginorkesteri teki Panulan johdolla ensimmäisen Yhdysvaltain-kiertueensa 1968. Panula on johtanut HKO:ta neljän vuosikymmenen aikana 250 kertaa. Vuosina 1973–1993 hän toimi Sibelius-Akatemian orkesterinjohdon professorina. Nykyään Panula opettaa orkesterinjohtoa Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa. Mestarikursseja Panula on pitänyt muun muassa Suomessa, Ruotsissa, Virossa, Italiassa, Venäjällä, Yhdysvalloissa ja Australiassa.
Panula on säveltänyt oopperoita, joiden aiheet liittyvät Pohjanmaan historiaan, kuten Jaakko Ilkka (1978) ja Jokiooppera (1983). Hänen melodisissa sävellyksissään on kansanomaisia vaikutteita, ja häntä on ylistetty soitintamisen ja dramatiikan tajusta.
Vaasassa on järjestetty vuodesta 1999 lähtien joka kolmas vuosi Jorma Panula -kapellimestarikilpailu.
Tunnustuksia

Vuonna 1997 Panulalle myönnettiin Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian Rolf Schock -musiikkipalkinto.
10. marraskuuta 2006 Tasavallan presidentti Tarja Halonen myönsi Jorma Panulalle akateemikon arvonimen, jota Panula kommentoi tyylilleen ominaisesti: ”En minä tuommoista ymmärrä. Hävettää. En tiedä, kuinka suhtautua, tämmöistä suurta meininkiä. Olen pelimannimies.” Panula sai myös Suomen Leijonan ritarikunnan Pro Finlandia -mitalin vuonna 1982, Kritiikin kannukset 1962, Bartók-mitalin 1981, säveltaiteen valtionpalkinnon 1990; Suomen Kulttuurirahaston palkinnon 1993 ja  Etelä-Pohjanmaan liiton kulttuuripalkinnon vuonna 2000. Vuonna 2010 hän sai Jenny ja Antti Wihurin rahaston kunniapalkinnon.
Perhe

Jorma Panula on naimisissa sellisti Marja Kantola-Panulan kanssa. Hänen ensimmäinen vaimonsa (1952–1992) oli näyttelijä Helena Haavisto ja heillä on kaksi tytärtä, näyttelijät Terhi Panula ja Anu Panula sekä pojat Petri Panula ja Sami Panula.
Sävellyksiä > Oopperoita

Jaakko Ilkka
Joki
Lalli
Pyhä Henrikki
Joutilas mies
Toivo Kuula
Sävellyksiä > Muita teoksia

musikaaleja
Ruma Elsa
Syntipukki
Puukkojunkkarit
Tulipunakukka
kirkkomusiikkia
viulukonsertto
jazz-musiikkia
vokaalimusiikkia
Kirjallisuutta

Almila, Atso – Panula, Jorma: Vaistoa on vaikia opettaa. Teos, 2010.
Konttinen, Anu: Panulan luokka.  Helsinki:  Otava, 2003.  ISBN 951-1-18554-3
Taajamaa, Bruno: Jorma Panula: Maestron muotokuva. Recallmed, 2002.
Aiheesta muualla

Jorma Panula Kapellimestarikilpailu
Jorma Panula Ylen Musiikin syntymäpäiväkalenterissa.
Jorma Panula Elonetissä.
Panula, Jorma hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Jorma Panula vuonna 1971
Virginianmansikka

| Virginianmansikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Rosoideae
Tribus::  Potentilleae
Alatribus::  Fragariinae
Suku::  Mansikat Fragaria
Laji::  virginiana
Kaksiosainen nimi
 Fragaria virginiana  Duchesne 
Katso myös
   Virginianmansikka Wikispeciesissä   Virginianmansikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Virginianmansikka (Fragaria virginiana) on Pohjois-Amerikasta lähtöisin oleva mansikkalaji. Monet alkuperäiskansat ovat syöneet sen marjoja ja keittäneet sen lehdistä yrttiteetä.
Viljelykasvina käytettävä puutarhamansikka on virginianmansikan ja chilenmansikan risteytys.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Virginianmansikka (Fragaria virginiana)
Pohjolan kasvien pauloissa: Fragaria virginiana - virginianmansikka
Flora of North America: Fragaria virginiana (englanniksi)
Nyrkkeily

Olympiatyylin nyrkkeilyottelu käynnissä.
Nyrkkeily on kamppailu-urheilulaji, jossa kaksi kilpailijaa ottelee köysillä ympäröidyssä kehässä ja yrittää lyödä vastustajaansa nyrkkeilykäsineillä suojatuilla nyrkeillään. Vastustajaa saa lyödä ainoastaan nyrkin etuosalla, ei avokämmenellä tai kämmensyrjällä. Myös lyöminen niskaan, selkään, munuaisiin tai vyötärön alapuolelle on kiellettyä. Lisäksi kyynärpäällä lyöminen, vastustajasta roikkuminen tai kiinnipitäminen, maassa olevan lyöminen, potkiminen ja jalan päälle astuminen ovat kiellettyjä. Vasenkätistä nyrkkeilijää kutsutaan englanninkielisellä sanalla southpaw ja oikeakätistä termillä orthodox.
Lajin kilpatasolla on nykyään kaksi muotoa: ammattinyrkkeily ja amatöörinyrkkeily. Molemmat muodot ovat perussäännöiltään samanlaiset, mutta ammattilaiset ottelevat ilman paitaa ja kypärää. Lisäksi he ottelevat amatöörejä ohuemmin hanskoin, minkä vuoksi ammattilaisottelu painottuu enemmän tyrmäyksen tavoitteluun, kun taas amatööriottelu painottuu enemmän pisteiden keräämiseen. Joskin amatööriotteluihinkin kuuluvat tyrmäykset. Lisäksi amatööriottelut kestävät vain kolme erää, kun ammattinyrkkeilyssä ottelu koostuu 4–12 erästä. Amatöörinyrkkeilyssä ottelussa on kolme kolmen minuutin mittaista erää. Ottelua valvoo kehän sisällä kehätuomari ja sen ulkopuolella arvostelutuomarit.
Nyrkkeilyottelu voi ratketa kuudella eri tavalla. Ratkaisut ovat:
pistevoitto, jolloin kolmen (amatöörinyrkkeilyssä viiden) arvostelutuomarin äänten enemmistön saanut voittaa. Nykyään tärkeimmissä amatööriturnauksissa käytetään ns. pistekoneita. Kun viidestä arvostelutuomarista vähintään kolme painaa osuman merkiksi nappia samanaikaisesti 1,2 s:n sisällä, osuma kirjaantuu kyseisen nyrkkeilijän pisteeksi.
luovutusvoitto (merkitään tekniseksi tyrmäykseksi).
voitto kehätuomarin keskeyttäessä ottelun (tekninen tyrmäys, TKO)
voitto diskvalifioinnin takia (DQ)
tyrmäysvoitto (engl. knockout, KO), kun nyrkkeilijä on lyöty maahan eikä voi jatkaa nyrkkeilemistä 10 sekunnin kuluessa.
voitto lyömällä vastustaja maahan kolme kertaa yhden erän aikana (tekninen tyrmäys)
Nyrkkeilyssä ottelijat määritellään painonsa mukaan sarjoihin, joissa he ottelevat.
Nyrkkeilyä on yleisesti pidetty kamppailu- ja voimailulajina, mutta Pekka Mäen mukaan sitä kuvaa täydellisesti lause teknis-taktinen fyysinen kamppailulaji, jota henkiset ominaisuudet ohjaavat. Nyrkkeily perustuu lajina fysiikkaan, taktiikkaan ja älyyn.
Vaikka nyrkkeily saattaa monille näyttää siltä, että se painottuu vain käsien käyttöön, todellisuudessa nyrkkeily on kokovartaloliikuntaa. Jalkatyö ja ylävartalon liike ovat merkittävässä osassa nyrkkeilyssä, ja lyödessään nyrkkeilijä pyrkii laittamaan koko kehonsa voiman lyönnin taakse. Lisäksi lyönnin voima tulee ensisijaisesti jaloista, minkä vuoksi nyrkkeilijät käyttävät kenkiä jotka saavat jalat pysymään tukevammin maassa. Nyrkkeilijän tärkein harjoitusväline on nyrkkeilysäkki.
Historia > Varhainen historia

Nyrkkitaistelu mainitaan jo Homeroksen runoissa. Nyrkkeily oli mukana Olympian kisojen ohjelmassa ensi kertaa vuonna 688 eaa. Ensimmäiset säilyneet nyrkkeilyn säännöt ovat antiikin Kreikasta. Tuolloisen antiikin kreikkalaisnyrkkeilyn otteluissa ei ollut eriä, vaan ottelu jatkui niin kauan kunnes vastustaja luovutti tai oli kykenemätön jatkamaan. Antiikin ajan suurissa urheilukilpailuissa valtaosa ottelijoista oli rikkaista ja arvostetuista suvuista. Nyrkkeilyä on kuvattu laajalti kreikkalaisessa kirjallisuudessa, muun muassa Homeroksen Iliaassa.