stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vain elämää – kausi 3, ilta
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Esittäjä | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Kohtalokas samba | Jenni Vartiainen | 3.46 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Väliaikainen | Samuli Edelmann | 3.34 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Elegia | Paula Vesala | 3.25 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Rusketusraidat | Vesa-Matti Loiri | 2.52 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Joutsenet | Paula Koivuniemi | 3.02 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Oo siellä jossain mun | Elastinen | 3.35 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Anna mulle piiskaa | Jenni Vartiainen | 2.57 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Teit meistä kauniin | Samuli Edelmann | 3.39 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Armo | Vesa-Matti Loiri | 2.48 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | En haluu kuolla tänä yönä | Toni Wirtanen | 2.53 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Kiittämätön | Paula Vesala | 3.08 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Missä muruseni on | Paula Koivuniemi | 3.51 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Anna soida | Vesa-Matti Loiri | 2.22 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Syljen | Toni Wirtanen | 2.48 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Sori | Paula Vesala | 3.05 |  |  |  |  |  |  |
| 16. | (Sinä olet) Aurinko | Jenni Vartiainen | 2.46 |  |  |  |  |  |  |
| 17. | Sininen sointu | Paula Koivuniemi | 2.45 |  |  |  |  |  |  |
| 18. | Miten ja miksi | Paula Vesala | 2.43 |  |  |  |  |  |  |
| 19. | Sata kesää, tuhat yötä | Toni Wirtanen | 2.54 |  |  |  |  |  |  |
| 20. | Kun kuuntelen Tomppaa (kuuntelen Paulaa) | Elastinen | 2.46 |  |  |  |  |  |  |
| 21. | Kuuleeko yö | Samuli Edelmann | 3.26 |  |  |  |  |  |  |
Valt Ernštreit

Valt Ernštreit (26. toukokuuta 1974 Riika) on liiviläinen kulttuurivaikuttaja, kielentutkija ja kieliaktivisti. Hän on työskennellyt 1990-luvun alusta alkaen liiviläisen kulttuurin parissa. Hän valmistui ylioppilaaksi Riiassa vuonna 1991 ja maisteriksi vuonna 2002 itämerensuomalaisten kielten oppiaineesta Tarton yliopistosta. Vuonna 2011 hän valmistui Tarton yliopistosta tohtoriksi. Ernštreitin väitöskirja käsitteli liivin kirjakielen kehitystä.
Valt Ernštreit.
Vuodesta 2018 lähtien Ernštreit on työskennellyt Latvian yliopiston Liiviläisten instituutissa professorina ja julkaissut lukuisia tieteellisiä artikkeleita koskien liiviläisiä ja liivin kieltä.
Uģis Krastiņš

Uģis Krastiņš (s. 16. toukokuuta 1970) on latvialainen lentopallovalmentaja ja entinen huippulentopalloilija. Kaudet 2009-2016 hän valmensi lentopallon Mestaruusliigassa sastamalalaista VaLePaa, joka voitti seitsemän kauden aikana Krastiņšin opein kaksi Suomen mestaruutta (2012, 2014), kaksi SM-hopeaa (2011, 2016) ja kahdesti SM-pronssia (2013, 2015). Kaudella 2015-16 VaLePa ylsi lentopallon eurocupissa (CEV-cup) puolivälieriin asti Krastinsin komennuksessa. Huhtikuussa 2016 uutisoitiin, että Krastinsin ja VaLePan tiet eroavat. Krastins solmi elokuussa 2016 kaksivuotisen sopimuksen Ukrainan pääsarjassa pelaavan Barkom-Kazhany Lvivin kanssa.
Ennen valmennusuraansa passarin peliroolissa pelannut Krastiņš teki menestyksellisen pelaajauran. Hän voitti 2000-luvulla kahdesti SM-kultaa sekä kolme muuta SM-mitalia. Koko Suomessa pelatun pääsarjauransa Krastiņš esiintyi eri rovaniemeläisjoukkueissa. Ensiksi NaPassa, sitten PerPossa ja viimeiseksi edellä mainittujen seurojen fuusioseura Santasportissa. Pelaajauransa hän päätti Suomen mestarina keväällä 2008, minkä jälkeen Krastiņš siirtyi valmentajaksi toimien aluksi kotimaansa Latvian miesten lentopallomaajoukkueen apuvalmentajana.
Ura > Pelaajana

Krastiņš muodosti aktiiviaikoinaan yhdessä latvialaisen pelikaverinsa Normunds Veinbergsin kanssa yhden Suomen lentopallon liigahistorian legendaarisimman ulkomaalaiskaksikon. Kaksikko aloitti pitkäksi venyneen taipaleen Suomen lentopallokentillä 1999 ensiksi NaPassa ja sittemmin PerPossa ja Santasportissa. Ensiksi Veinbergs oli saapunut Rovaniemelle kaudeksi 1995-96 vielä tuolloin 1-sarjassa pelanneeseen Pallokettuihin erinäisten sattumusten kautta. NaPan liiganousu toteutui kaudella 1995-96. Muutama kausi myöhemmin Krastiņš ja Veinbergs muodostivat NaPan hyökkäyspelin tehokaksikon. Krastins pelasi ensiksi vuoden verran suomalaiskentillä kauden 1999-00.
Tämän jälkeen hän siirtyi Ranskan pääsarjaan, missä hän pelasi Nicen riveissä. Krastins ei kuitenkaan viihtynyt Ranskassa kuten Suomessa. Hän palasi Suomen liigaan vuoden tauon jälkeen ja siirtyi Veinbergsin tavoin rovaniemeläisseura PerPoon. PerPossa latvialaiskaksikko pelasi yhdessä aina kevääseen 2007 asti. Taival päättyi Suomen mestaruuteen, joka oli latvialaiskaksikolle toinen. Jo kaudella 2002-2003 PerPo oli vienyt SM-kullan.
Kaiken kaikkiaan Krastins voitti viisi SM-mitalia. Näistä kaksi oli kultaisa (2003, 2007), kaksi hopeista (2002, 2003) ja yksi pronssinen (2006). Koko liigan parhaimmaksi pelaajaksi Krastins valittiin kertaalleen (2005) ja tähdistökentällisen passariksi Krastins valittiin neljästi (2002, 2003, 2005 ja 2006).
Ura > Valmentajana

Vuosina 2008-09 Krastins toimi Latvian miesten lentopallomaajoukkueen apuvalmentajana. Hän palasi takaisin Suomen lentopallokentille kaudella 2009-10, kun hän otti Vammalan Lentopallosta valmennusvastuun. Krastinsin aikakaudella VaLePa nousi suomalaisen lentopallon ehdottomaan eliittiin. Vielä avauskaudella VaLePa tippui puolivälierissä, mutta toisella seura saavutti siihen astisen historiansa parhaimman tuloksen voittamalla lentopalloliigan hopeaa. Vuosina 2012 ja 2014 Krastins valmensi VaLePan Suomen mestariksi. Huhtikuussa 2016 uutisoitiin, että VaLePan ja Krastinsin tiet eroavat. Seuran toinen tila lentopalloliigassa oli pettymys, mitä lievensi menestys eurocupissa, jossa VaLePa ylsi puolivälieriin eli 8 parhaan joukkoon asti. VaLePa ja Krastins keskustelivat kauden 2015-16 päätteeksi vielä yhdestä jatkokaudesta seitsemän vuoden pestin jatkeeksi, mutta päätyivät lopulta jättämään sopimuksen tekemättä.
Krastins valmentaa Ukrainan miesten maajoukkuetta ja vuodesta 2016 lähtien Barkom-Kazhany Lvivin seurajoukkuetta Ukrainan Superliigassa.
Saavutukset

Kauden paras liigapelaaja 2005
Kauden All-Stars-pelaaja 2002, 2003, 2005, 2006
SM-kulta 2002, 2007
SM-hopea 2000, 2002
SM-pronssi 2006
Valmensi VaLePan SM-kultaan 2012, 2014
Valmensi VaLePan SM-hopealle 2011, 2016
Valmensi VaLePan SM-proonssille 2013, 2015
Varvasheinät

| Varvasheinät |
| --- | --- |
 Varvasheinä (Cynodon dactylon)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Varvasheinät Cynodon  Rich.
Katso myös
   Varvasheinät Wikispeciesissä   Varvasheinät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varvasheinät (Cynodon) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva suku, johon luetaan kuuluvaksi 10–15 lajia sekä yksi lajiristeymä.
Lajeja ja lajiristeymiä

Cynodon aethiopicus
Cynodon barberi
Cynodon coursii
Cynodon dactylon – varvasheinä eli mattovarvasheinä
Cynodon incompletus
Cynodon nlemfuensis
Cynodon parviglumis
Cynodon plectostachyus
Cynodon radiatus
Cynodon transvaalensis
Cynodon × magennisii
Aiheesta muualla

ITIS: Cynodon (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Cynodon (englanniksi)
Flora of China: Cynodon (englanniksi)
Veli-Pekka Parkatti

Veli-Pekka Juhani Parkatti (s. 16. marraskuuta 1956 Karstula) on suomalainen kenraalimajuri evp.
Veli-Pekka Parkatti syntyi Antero Parkatin ja Mirja Istolan perheeseen ja avioitui 1980 Eila Lerssin kanssa. Parkatti tuli ylioppilaaksi Vantaan yhteiskoulusta 1976 ja valmistui Kadettikoulusta 1980 ja Sotakorkeakoulusta 1989. Hän toimi   opetusupseerina ja komppanianpäällikkönä Uudenmaan jääkäripataljoonassa 1980–1985, opetusupseerina Kadettikoulussa 1985–1988 ja Viestirykmentissä 1989–1993 sekä toimisto- ja osastoesiupseerina pääesikunnassa vuodesta 1993. YK:n suomalaisessa rauhanturvajoukossa Makedoniassa Parkatti palveli 1996–1997 ja Hämeen sotilasläänin esikunnassa 1998. Samasta vuodesta hän toimi vanhempana osastoesiupseerina puolustusministeriössä. Hänet ylennettiin vänrikiksi 1977, luutnantiksi 1980, yliluutnantiksi 1982, kapteeniksi 1987, majuriksi 1989 ja everstiluutnantiksi 1997.
Everstiksi 2002 ylennyt Parkatti tuli Hämeen sotilasläänin komentajaksi vuoden 2005 alussa, toimittuaan sitä ennen pääesikunnan operatiivisella osastolla apulaisosastopäällikkönä. Prikaatikenraaliksi Parkatti ylennettiin 2009 ja kenraalimajuriksi kesäkuussa 2013. Hän oli toiminut vuodesta 2012 Itä-Suomen sotilasläänin komentajana. Itä-Suomen sotilasläänin tultua lakkautetuksi vuoden 2014 lopussa Parkatti siirtyi reserviin.
Ukonjärvi (Orivesi)

| Ukonjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere, Orivesi
Koordinaatit:  61°46′48″N, 24°06′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Venehjoen valuma-alue (35.74)
Laskujoki:  Jylhänoja Rautajärveen 
Järvinumero:  35.744.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  162,4 m  
Rantaviiva:  7,74 km  
Pinta-ala:  30,968 ha  
Saaria:  4 
 fiUkonjärvi 
Ukonjärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä ja osittain myös Tampereella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvi sijaitsee Siikanevan lounaispuolella sijaitsevalla mäkisellä ja järvisellä ylängöllä ja siinä on mäkien vuoksi paljon niemiä ja lahtia. Järvi hajoaa näiden vaikutuksesta osiin, joilla ei ole missään avointa järvenselkää. Vaikkä järvi onkin pitkä, ei mainittu leveys ole todellisuutta missään. Järven vesialue on leveimmillään vain 240 metriä. Järvellä on kaksi järvenosaa, joita yhdistävät Vasikkanienen lounaispuolella sijaitseva vain 20 metriä leveä salmi. Salmen eteläpuolella sijaitsee kilometrin pituinen lounaisosa ja pohjoispuolella kaksiosainen koillisosa. Koillisosan halkaisee 450 metriä pitkä Vasikkaniemi. Niemen länsipuolella on kapea ja 450 metriä pitkä lahti, jonne Ralakejärvi laskee. Niemen itäpuolelle jää järven koillispää, joka on yli 200 metriä leveä. Tämän itärannalle laskee Vähän Ukonjärven laskuoja.
Järvellä on kartan mukaan neljä saarta. Suurin saarista on Isosaari, joka on 200 metriä pitkä, 110 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Se sijaitsee järven lounaispäässä luusuan lahdensuulla. Muut kolme saarta sijaitsevat järven koillisosassa. Koivusaari on Vasikkaniemen edustalla ja se on läpimitaltaan 40 metriä oleva pyöreä saari. Vasikkaniemen itäpuolella sijaitsee Kuivapää, joka on 100 metriä pitkä ja 50 metriä leveä saari. Saaren koillispuolella sijaitsee neljäs saari, joka on pieni luoto.
Sen rantaviivan pituus on 7,7 kilometriä ja järven rannat ovat metsämaata. Järven ympäristön haja-asutus muodostuu vain vapaa-ajan asunnoista, joita on järvellä 14. Niille tulee tiet Hirsilän ja Kaanaan väliseltä yhdystieltä 14281. Järven lounaispäässä Kirveslahden pohjukassa olevan lahden yli kulkee Tampereen vastainen kuntaraja. Suurin osa järvestä jää kuitenkin Oriveden puolelle.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Enojärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 162,4 metriä mpy.
Vasikkaniemen länsipuolelle laskee Ralakejärven laskuoja. Ojan valuma-alueella sijaitsee myös Pajulampi, Vääräjärvi, Pajulammi ja Ralakejärven lampi. Vähältä Ukonjärveltä saapuu laskuoja itärantaan, jonka valuma-alueella sijaitsevat myös Kylmälammi, Särkilammi, Kotojärvi, Väärälammi, Matolammi ja Osatunlammi. Viimeisenä lampena voidaan mainita Riihilampi, joka laskee yksinään järven koillisosaan.
Järven laskuoja lähtee sen lounaispäässä sijaitsevasta kapeasta lahdesta ja se virtaa ensin lounaaseen 1,3 kilometrin päähän Jylhänperälle, missä se kääntyy kaakkoon päin ja laskee 1,9 kilometrin päässä Rautajärveen. Rautajärvestä se jatkaa 1,3 kilometrin päähän Enojärveen. Enojärvi on yläjuoksun pääjärvi, josta vesireitti jatkaa sitten Sääksjärven ja Ison Naarajärven kautta Myllyjärveen, josta alkaa Taipaleenjoen alajuoksu Nihuanjärveen. Alajuoksu laskee ensin Oriveden keskustaajamassaa Oriselkään ja tämän laskujoki Venehjoki Längelmäveden Pappilanselkään.
Historiaa

Vuoden 1958 peruskartassa järvellä, jonka nimi oli tuolloin ”Iso-Ukonjärvi”,  sijaitsi kaksi maatilaa. Vasikkaniemen pohjoispuolella sijaitsi toinen tila ja sitä vastarannalla toinen. Tilojen pellot olivat pieniä peltopalstoja, mutta seuraavassa vuoden 1975 kartassa pellot oli metsitetty. Niiden sijaan risteili metsissä metsäautoteitä. Järven eteläpäässä sijaitsi kolmas maatila, jonka pellot eivät ylettyneet järven rantaan asti. Järvi ole sen vuoksi täysin autio vuoden 1975 kartassa.
Vain elämää – kausi 7, ensimmäinen kattaus

| Vain elämää – kausi 7, ensimmäinen kattaus Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 2017
 Julkaistu: 6. lokakuuta 2017
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Vain elämää -sarjan muut julkaisut
| Vain elämää – kausi 6, toinen kattaus 2017 | Vain elämää – kausi 7, ensimmäinen kattaus 2017 | Vain elämää – kausi 7, toinen kattaus 2017 |
Vain elämää – kausi 7, ensimmäinen kattaus on Vain elämää -televisiosarjan seitsemännen tuotantokauden ensimmäinen kokoelmalevy, joka julkaistiin 6. lokakuuta 2017.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Esittäjä | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Timantit on ikuisia | Sanni | 3.21 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Fiiliksissä | Toni Wirtanen | 2.39 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Syypää sun hymyyn | Kaija Koo | 2.54 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Sinuhe | Juha Tapio, Brädi | 3.31 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Keinu | Jenni Vartiainen | 3.02 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Parempi mies | Jari Sillanpää | 3.14 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Tanssii kuin John Travolta | Kaija Koo | 3.15 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Oot täydellinen | Jenni Vartiainen | 3.35 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Sinä ansaitset kultaa | Cheek | 3.10 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Malagaan | Sanni | 2.58 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Rakkaudella merkitty mies | Toni Wirtanen | 3.46 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Suurempaa | Juha Tapio | 4.26 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Dementia | Jari Sillanpää | 3.11 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Että mitähän vittua | Kaija Koo | 4.40 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Soita mua (S&M) | Toni Wirtanen | 3.19 |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Oo se kun oot | Juha Tapio | 3.50 |  |  |  |  |  |  |
| 17. | Vahinko | Cheek | 3.18 |  |  |  |  |  |  |
| 18. | Trampoliini | Jenni Vartiainen | 3.00 |  |  |  |  |  |  |
| 19. | Koneeseen kadonnut | Juha Tapio | 3.44 |  |  |  |  |  |  |
| 20. | Ravistettava ennen käyttöä | Sanni | 3.11 |  |  |  |  |  |  |
| 21. | Sun kohdalla | Jari Sillanpää | 3.47 |  |  |  |  |  |  |
Vantaan Kotikirkko

| Vantaan Kotikirkko |
| --- | --- |

 Vantaan Kotikirkon toimitilat Vantaan Lautamiehentiellä.
Suuntautuminen:  Helluntaiherätys
Kirkkokunta:  Suomen Helluntaikirkko
Perustettu:  2002
Pastori:  Jani Alanko
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vantaan Kotikirkko (aikaisemmalta nimeltään Keski-Vantaan Kristityt) on Vantaan Pakkalassa toimiva helluntaiseurakunta. Seurakunnassa oli vuonna 2011 noin 70 jäsentä. Seurakunnan nykyinen pastori Jani Alanko aloitti tammikuussa 2020. Häntä ennen pastorina toimi Jari Vahtera.
Historiaa

Seurakunnan toiminta sai alkunsa kun säännölliset rukousillat alkoivat syksyllä 2002 Pakkalassa. Samalla alkoivat kerran kuukaudessa "Evankeliumi ja musiikki" -illat ja 2003 alusta alkoivat "Pakkalan perjantai Pointissa" -illat. Samana vuonna Helsingin Saalem-seurakunta alkoi tukea toimintaa. Vuoden 2004 syksystä toiminta siirtyi kerhohuoneeseen. 2007 lokakuussa oli tiloissa mittavat vahingot aiheuttanut tulipalo. Seurakuntalaisten tarvikelahjoitusten ja muun muassa Mongoliasta lahjoituksena saatujen verhojen avulla tilat saatiin kunnostettua. Vuonna 2007 perustettiin Keski-Vantaan kristityt ry. Vuonna 2011 perustettiin Vantaan Kotikirkko -niminen seurakunta, joka on Suomen Helluntaikirkon jäsenseurakunta.
Toimintaa

Vantaan Kotikirkolla on Kartanonkoskella Pointissa joka sunnuntai jumalanpalvelus ja se järjestää rukousiltoja. Se järjestää myös Uskon ABC -kursseja.
Lapsityöhön kuuluvat lapsiparkki ja pyhäkoulu sekä ajoittain järjestettävät Kids Action Night -tapahtumat.
Seurakunta järjestää Pakkalan nuorille gospel-iltoja Vantaan kaupungin nuorisotila Wintissä.
Lisäksi toimintaan kuuluu Israel-aiheisia iltoja.
Yhteistyö

Vantaan Kotikirkko on tehnyt yhteistyötä alueen muiden toimijoiden kanssa, ja muun muassa järjestänyt Vantaan kaupungin nuorisotoimen kanssa nuorten Wintti-iltoja.
Aiheesta muualla

Vantaan Kotikirkon kotisivut
Vain elämää – kausi 10, toinen kattaus

| Vain elämää – kausi 10, toinen kattaus Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 25. lokakuuta 2019
 Formaatti: 2CD, digitaalinen 
 Tyylilaji: pop, rock, hiphop 
 Kesto: 01.28.56 
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland 
Listasijoitukset
  Suomen virallinen albumilista: 1.
TV-sarjan muut julkaisut
| Vain elämää – kausi 10, ensimmäinen kattaus 2019 | Vain elämää – kausi 10, toinen kattaus 2019 | Vain elämää – joulu 2019 |
Vain elämää – kausi 10, toinen kattaus on Vain elämää -televisiosarjan kymmenennen tuotantokauden toinen kokoelma-albumi, joka ilmestyi 25. lokakuuta 2019. Kaikki kappaleet julkaistiin singleinä kunkin jakson ensiesityspäivänä. Albumi nousi Suomen virallisen albumilistan kärkeen.
Kappaleet

| Raita (CD 2) | Esittäjä | Kappale | Listasijat> Single | Listasijat> Radio |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | JVG | ”Rakastuit looseriin” (Rakastuin mä looseriin) | 2  | — |
| 2 | Lauri Tähkä | ”Sydäntä särkee” | — | — |
| 3 | Maija Vilkkumaa | ”Ei taida tietää tyttö” | — | — |
| 4 | Samu Haber | ”Vanha sydän” | — | — |
| 5 | Elastinen | ”Toiset kundit” (Toiset mimmit) | 15  | — |
| 6 | Antti Tuisku | ”Seksi vie ja taksi tuo” | — | — |
| 7 | Vesala | ”On elämä laina” | 19  | — |
| 8 | Lauri Tähkä | ”Anna soida” | — | — |
| 9 | Erin | ”Nuori nero” | 16  | — |
| 10 | VilleGalle | ”Kelaa sitä” | — | — |
| 11 | Vesala (mukana Mira Luoti) | ”Ystävä” | — | — |
| 12 | Maija Vilkkumaa | ”Yhtäccii” | — | — |
| 13 | Samu Haber | ”Tuulettaa” | — | — |
| 14 | Antti Tuisku | ”Supervoimii” | 7  | — |
| 15 (1) | Vesala | ”Fairytale Gone Bad” | — | — |
| 16 (2) | Antti Tuisku | ”Birds and Bees” | — | — |
| 17 (3) | Elastinen | ”Pilasit mun elämän” (Forever Yours) | 3  | 6  |
| 18 (4) | Erin | ”Tässä nää nyt on” (Welcome to My Life) | 15  | 14  |
| 19 (5) | Lauri Tähkä (mukana Tuuletar) | ”Miehessä vikkaa” (I Help You Hate Me) | 13  | — |
| 20 (6) | Maija Vilkkumaa | ”New York” (Hollywood Hills) | — | — |
| 21 (7) | VilleGalle | ”Heartbreak Century” | 10  | — |
| 22 (8) | Erin | ”Ei susta huomaa” | — | — |
| 23 (9) | Samu Haber | ”Hyvä ihminen” | — | — |
| 24 (10) | VilleGalle | ”Kissavideoita” | 9  | — |
| 25 (11) | Antti Tuisku (mukana Lauri Schreck) | ”Kaivopuiston jää” | — | — |
| 26 (12) | Vesala | ”Tähti” | — | — |
| 27 (13) | Elastinen | ”Totuutta ja tehtävää” | — | — |
| 28 (14) | Lauri Tähkä | ”Liian kauan” | 15  | — |
Venäjän kommunistinen työväenpuolue – Vallankumouksellinen kommunistien puolue

Venäjän Kommunistinen Työväenpuolue - Vallankumouksellinen kommunistien puolue (ven. Российская Коммунистическая Рабочая Партия – Революционная Партия Коммунистов, РКРП-РПК) on venäläinen marxilais-leniniläinen puolue, joka perustettiin lokakuussa 2001. RKRP-RKP:n perustivat Venäjän kommunistinen työväenpuolue ja Venäjän kommunistien puolue.
RKRP-RKP:n puheenjohtaja on pietarilainen duuman jäsen Viktor Tjulkin. RKRP-RKP pitää Venäjän federaation kommunistista puoluetta (KPRF) pahasti revisionistisena, mutta toisaalta puolue oli edellisissä vaaleissamilloin? KPRF:n kanssa vaaliliitossa, millä varmistettiin Tjulkinin läpimeno ainoana puolueestaan. RKRP-RKP pitää Neuvostoliiton lakkauttamista suurena virheenä ja vaatii sen uudelleenperustamista. RKRP-RKP ei kuulu KPRF:n muodostamaan kommunististen puolueiden yhteistyöelimeen, vaan Oleg Šeninin johtamaan pienempään Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen.
RKRP-RKP:n pää-äänenkannattaja on Trudovaja Rossija.
Suomalainen Kommunistinen Työväenpuolue – Rauhan ja Sosialismin puolesta pitää RKRP-RKP:tä venäläisenä veljespuolueenaan.
Aiheesta muualla

RKRP-RKP:n kotisivut
Victor Bulwer-Lytton

Lordi Lyttonin virallinen muotokuva.
Victor Alexander George Robert Bulwer-Lytton, Lyttonin 2. jaarli (9. elokuuta 1876 Simla, Brittiläinen Intia – 26. lokakuuta 1947 Knebworth, Hertfordshire, Iso-Britannia) oli brittiläinen siirtomaahallinnon virkamies.
Victor Lytton oli Intian varakuninkaana toimineen Robert Lyttonin poika ja syntyi Intiassa. Hän kävi Etonin poikakoulua sekä Trinity Collegea Cambridgessä ja peri alaikäisenä isältään Lyttonin jaarlin arvon. Lytton toimi amiraliteetin palveluksessa ensimmäisen maailmansodan aikana, Intian asioiden alivaltiosihteerinä vuosina 1920–1922 sekä Intiassa Bengalin kuvernöörinä 1922–1927. Kuvernöörikautenaan hän toimi ajoittain myös virkaatekevänä Intian varakuninkaana varsinaisen varakuninkaan ollessa virkavapaalla.
Lordi Lytton johti vuonna 1932 Lyttonin komissiona tunnettua Kansainliiton valtuuskuntaa, joka pyrki selvittämään Mantšuriassa Kiinan ja Japanin välille puhjenneen konfliktin syitä. Komission laatima nk. Lyttonin raportti tuomitsi Japanin hyökkääjänä ja sai ulkomailla myönteisen vastaanoton, mutta se ei johtanut tehokkaisiin toimiin Japanin rankaisemiseksi. Toimittuaan vielä useissa muissa tehtävissä Lytton jäi eläkkeelle vuonna 1945.
Victor Braun

Victor Conrad Braun (4. elokuuta 1935 Windsor, Ontario – 6. tammikuuta 2001 Ulm, Saksa) oli kanadalainen oopperalaulaja, äänialaltaan baritoni. Hän opiskeli alun perin geologiaa Länsi-Ontarion yliopistossa, mutta siirtyi lauluopintojen pariin Lillian Wilsonin, George Lambertin ja Weldon Kilburnin johdolla. Vietettyään vuoden Canadian Opera Companyn kuorossa hän teki soolodebyyttinsä vuonna 1957 Sciarronen roolissa Giacomo Puccinin oopperassa Tosca. Muihin rooleihin lukeutuivat Escamillo ja Monterone. Suurimman osan urastaan Braun loi Euroopassa.
Braun kuoli monisysteemiatrofiasta kärsittyään.
Vain elämää – kausi 10, ensimmäinen kattaus

| Vain elämää – kausi 10, ensimmäinen kattaus Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 27. syyskuuta 2019
 Formaatti: 2CD, digitaalinen
 Tyylilaji: pop, rock, hiphop
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland 
Listasijoitukset
  Suomen virallinen albumilista: 1.
TV-sarjan muut julkaisut
| Vain elämää – kausi 9, toinen kattaus 2018 | Vain elämää – kausi 10, ensimmäinen kattaus 2019 | Vain elämää – kausi 10, toinen kattaus 2019 |
Vain elämää – kausi 10, ensimmäinen kattaus on Vain elämää -televisiosarjan kymmenennen tuotantokauden ensimmäinen kokoelma-albumi, joka ilmestyi 27. syyskuuta 2019. Kaikki kappaleet julkaistiin singleinä kunkin jakson ensiesityspäivänä. Albumi nousi Suomen virallisen albumilistan kärkeen.