Kolofon
Historia > Arkaainen ja klassinen kausi

Kolofon oli todennäköisesti perustettu Pyloksesta käsin. Perinteessä sen perustajana pidettiin Andraimonia. Kaupunki oli olemassa viimeistään noin 700 eaa. Kolofon oli yksi Joonian dodekapoliin kahdestatoista kaupungista. Se oli merkittävä merenkulkukaupunki, ja se tunnettiin vauraudestaan, jossa sitä verrattiin jopa Sybariihin, sekä hevosistaan. Herodotos esittää, että Smyrna olisi asutettu Kolofonista käsin. Toisaalla hän sanoo tämän tapahtuneen niin, että Kolofonin historian varhaisvaiheessa osa sen asukkaista olisi karkotettu ja siirtynyt Smyrnaan, johon heidät otettiin vastaan. Tämän jälkeen nämä ajoivat tilaisuuden tullen smyrnalaiset pois, ja saivat kaupungin itselleen. Näin Smyrna muuttui aiolialaisesta joonialaiseksi kaupungiksi.
Arkaaisella kaudella Kolofon oli Lyydian vallan alla kuningas Gygeen vallattua sen noin vuonna 660 eaa. On mahdollista, että kaupunki tuhottiin valloituksen yhteydessä. Kolofonista oletettavasti valloituksen vuoksi lähteneet perustivat Suur-Kreikkaan Siriin siirtokunnan. Myöhemmin noin 540-luvulta eaa. lähtien Kolofon oli Persian vallan alla. Kolofon löi omaa hopearahaa 500-luvulta eaa. lähtien.
Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Kolofon kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 454/453–416/415 eaa. Persialaiset saivat Kolofonin valtaansa peloponnesolaissodan alkupuolella vuonna 430 eaa., koska kaupungin asukkaat olivat jakaantuneet persialaismielisiin ja persialaisvastaisiin. Jälkimmäiset pakenivat Notioniin, mutta myös siellä syntyi persialaismielinen puolue. Persialaisvastaiset kutsuivat vuonna 427 eaa. apuun ateenalaisen Pakheen, joka ajoi persialaismieliset pois Notionista ja antoi sen persialaisvastaisille konofonlaisille. Myöhemmin ateenalaiset lähettivät Notioniin asuttajia, sekä keräsivät sinne muualle paenneita kolofonilaisia. Näin syntyi käytännössä toinen, ”Uusi Kolofon”. On kuitenkin epäselvää, sijaitsiko se Notionin paikalla vai muualla Kolofonin läheisellä rannikolla.
Kolofon oli valtiomuodoltaan oligarkia ainakin 400-luvulle eaa. saakka, joskin sen oligarkiassa varallisuusrajat olivat sellaiset, että enemmistöllä oli poliittiset oikeudet. Vuonna 420 eaa. sekä noin vuodesta 334 eaa. lähtien se oli demokratia. Kolofonin valtiomuoto oli osana Aristoteleen koulukunnan kokoelmaa 158 kaupungin valtiomuodot. Kaupungissa tiedetään olleen ekklesia eli kansankokous ja bule eli neuvosto. Kolofon löi pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien.
Kolofon oli yksi kaupungeista, joka esitti olevansa Homeroksen kotipaikka. Kolofonista olivat kotoisin muun muassa elegiarunoilija Mimnermos, muusikko Polymnestos, jambirunoilija Foiniks, elegiarunoilija Hermesianaks, eeppinen runoilija Antimakhos, filosofi Ksenofanes, taidemaalari Apelles ja runoilija Nikandros. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Kolofōnios (Κολοφώνιος) tai Kolofōnitēs (Κολοφωνίτης). Olympian kisojen voittoja kaupungilla tiedetään olleen koko antiikin ajalla ainakin kolme; eräs voittajista oli Hermesianaks, joka oli oletettavasti eri henkilö kuin edellä mainittu runoilija.
Strabonin mukaan Kolofonilla oli hyvä laivasto ja erinomainen ratsuväki. Kaupungin ratsuväkeä pidettiin niin hyvänä, että se ratkaisi voiton sille osapuolelle, jonka puolella taisteli. Tästä tuli Strabonin mukaan sanonta ”hän laittoi asialle kolofonin” (τὸν Κολοφῶνα ἐπέβηκεν, ton Kolofōna epebēken), mikä tarkoitti jonkun asian saattamista päätökseen tai ”pisteen laittamista i:n päälle”. Eräs Platonin Theaitetokseen skolian kirjoittanut skoliasti selitti ilmaisun kuitenkin olevan peräisin siitä, että kolofonilaisilla oli äänten mennessä tasan ratkaiseva ääni Panionionissa pidetyissä Joonian liiton kokouksissa, koska he olivat ottaneet smyrnalaiset asumaan kanssaan.