stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselma

Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselma on turvallisuusneuvoston viidentoista jäsenvaltion hyväksymä oikeudellisesti sitova päätöslauselma. Turvallisuusneuvosto on YK:n elin, jonka tehtävänä on ensisijainen vastuu kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisestä. YK:n yleiskokous voi myös säätää päätöslauselmia.
YK:n peruskirjassa täsmennetään (27 artiklassa), että päätöslauselmaluonnos muusta kuin menettelyä koskevista asioista hyväksytään, jos yhdeksän tai useamman viidentoista neuvoston jäsenestä äänestää päätöslauselmasta ja jos joku viidestä pysyvästä jäsenestä ei käytä veto-oikeutta. Työjärjestysluonnoksia koskevat päätöslauselmaehdotukset voidaan hyväksyä yhdeksän neuvoston jäsenen suostumuksella.
Turvallisuusneuvoston päätöslauselmat ovat oikeudellisesti sitovia. Jos neuvosto ei pääse yksimielisyyteen tai äänestää päätöslauselmaa koskevasta äänestyksestä, ne voivat halutessaan laatia ei-sitovan presidentinlausuman päätöslauselman sijasta. Ne hyväksytään yksimielisesti. Niiden on tarkoitus soveltaa poliittista painostusta – varoitus siitä, että neuvosto kiinnittää huomiota ja jatkaa toimia.
Päätöslauselmat

Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (1946–1953)
Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (1953–1965)
Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (1965–1971)
Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (1971–1976)
Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (1976–1982)
Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (1982–1987)
Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (1987–1991)
Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (1991–1993)
Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (1993–1994)
Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (1994–1995)
Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (1995–1997)
Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (1997–1998)
Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (1998–2000)
Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (2000–2002)
Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (2002–2003)
Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (2003–2005)
Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (2005–2006)
Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (2006–2008)
Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (2008–2009)
Lw

Lw tarkoittaa seuraavia:
Pacific Wings, IATA-koodi LW, lentoyhtiö
lawrencium, kemiallinen merkki Lr, alkuaine, entinen kemiallinen merkki Lw
pitkät aallot, PA, LW, saksan ilmauksesta Langwellen tai englannin illmauksesta long wave, taajuusalue
laskuvesi, LW, englannin ilmauksesta low water, vuoroveden laskuvaihe.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lw”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Young-Sprinters HC

| --- | --- |
Young-Sprinters HC

Perustettu: 1932
Kotihalli: Patinoires du Littoral
Paikkakunta: Neuchâtel, Sveitsi
Värit: Oranssi ja Musta
Liiga: National League B
Päävalmentaja: Mirek Hybler
Young-Sprinters HC on sveitsiläinen jääkiekkojoukkue Neuchâtelista. Seura on perustettu vuonna 1932 nimellä Hockey Club Neuchâtel Young-Sprinters. Nykyään joukkue pelaa Sveitsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla National League B:ssä.
Lokakuun 29. 2009 joukkueen hallitus ilmoitti taloudellisten ongelmien ajaneen seuran toiminnan loppumiseen. Samalla joukkue vetäytyi sarjatoiminnasta.
Yhdistyneiden kansakuntien talous- ja sosiaalineuvosto

| United Nations Economic and Social Councill  le Conseil économique et social des Nations unies 联合国经济及社会理事会 Consejo Económico y Social de las Naciones Unidas Экономический и Социальный Совет ООН المجلس الاقتصادي والاجتماعي للأمم المتحدة |
| --- | --- |

Perustettu:  1945
Tyyppi:  Yhdistyneiden kansakuntien  päättävä elin
Päämaja:  Yhdistyneiden kansakuntien päämaja, New York City
Jäsenet:  54 jäsentä
Kattojärjestö:  Yhdistyneet kansakunnat
Aiheesta muualla
www.un.org
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yhdistyneiden kansakuntien talous- ja sosiaalineuvosto (engl. Economic and Social Council, ECOSOC, ransk. le Conseil économique et social des Nations unies, CÉSNU) ) on YK:n toimielin, joka tukee yleiskokousta edistämällä kansainvälistä taloudellista ja sosiaalista yhteistyötä sekä kehitystä. Neuvostoon kuuluu 54 jäsentä, jotka valitaan yleiskokouksessa kolmivuotiskaudeksi. Kaikki jäsenmaat voivat asettua ehdolle, mutta käytännössä kehitysmaita ei yleensä ECOSOCiin valita. Puheenjohtajakausi kestää vuoden kerrallaan, ja tehtävään on ollut tapana valita joku pienistä tai keskikokoisista maista. 
Joka maalla on yksi ääni, ja päätökset tehdään enemmistöpäätöksinä läsnäolijoiden kesken. Vuonna 2004 neuvoston puheenjohtajana toimi suomalainen suurlähettiläs Marjatta Rasi.
ECOSOC perustettiin vuonna 1945, ja aluksi siihen kuului 18 maata. Vuodesta 1965 jäseniä on ollut 21 ja vuodesta 1971 alkaen 54. ECOSOC kokoontuu vuosittain heinäkuussa neljän viikon mittaiseen kokoukseen. Vuodesta 1998 alkaen on pidetty huhtikuussa lisäkokous, johon osallistuu myös Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Maailmanpankin johtoa.
Esimerkkinä ECOSOCin päätöksestä on YK:n UNAIDS-ohjelman perustaminen. Ohjelmassa yhdistyvät useiden YK-järjestöjen resurssit WHO:sta ja UNICEFista Maailmanpankkiin ja kehitysapujärjestö UNDP:hen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
ECOSOC:n virallinen sivusto (englanniksi)
Wild West C.O.W.-Boys of Moo Mesa (sarjakuva)

Wild West C.O.W.-Boys of Moo Mesa on Ryan Brownin luoma sarjakuva, jonka idean päätyi ensiksi animaatiosarjaksi Wild West C.O.W.-Boys of Moo Mesa, jota esitettiin vuosina 1992–1994. Sarjakuvaa julkaistiin vuosina 1992–1993 yhteensä kaksi 3-osaista minisarjakuvaa. Myöhemmin Brown lisäsi hahmot Turtlesien universumiin, jossa ne tekivät ensi esiitymisensä Tales of the TMNT sarjakuvan numerossa 21 maaliskuussa 2006.
Kuten televisiosarjassa kerrottu alkutarina aloittaa villin lännen karjapaimen lehmien tarinan komeetan iskeytyessä preerialle, joka aiheutti lähiympäristön eläimille mutaation. Sen seurauksena ne muuttuivat ihmismäisiksi säilyttäen eläimelliset ulkomuodot. Ne alkoivat rakentaa oman yhteisön preerialle, jossa lakia ylläpitäneet pormestari ja sheriffi Terribull saivat lisätukea lainsuojattomia vastaan C.O.W. Boys (Code of the West) kolmikolta, jota johtaa Moe Montana apunaan Dakota Dude ja Cowlorado Kid.
Idean synty

Ryan Brown työskenteli Mirage Studiosilla vuodesta 1985 lähtien alkuperäisten Turtlesien parissa. 1980-luvun lopulla hän siirtyi hetkeksi pois Miragen palkkalistoilta ja toimi lelujen suunnittelijana suurimman osan ajastaan. Vuonna 1990 Brown sai idean karjapaimen lehmästä, koska hänen isänsä oli suuri länkkäri ihailija. Hän pyysi Doug Brammeria käsikirjoittamaan toisen 3-osaisen minisarjakuvan, jota julkaisi Archie Comics samaan aikaan televisiosarjan kanssa.
Muissa medioissa

Oman animaatiosarjan lisäksi C.O.W.-Boysin päähahmot vierailivat Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat -sarjan kuudennen tuotantokauden jaksossa "Home Invasion" 12. elokuuta 2006. Jaksossa hahmot olivat lähinnä taistelusimulaation tuottamia hahmoja.
Aiheesta muualla

Wild West C.O.W.-Boys of Moo Mesa (englanniksi)
Wild Target

| Wild Target |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jonathan Lynn
Käsikirjoittaja:  Lucinda Coxon
Tuottaja:   Martin Pope  Michael Rose 
Säveltäjä:  Michael Price
Kuvaaja:  David Johnson
Leikkaaja:  Michael Parker
Pääosat:   Bill Nighy  Emily Blunt  Rupert Grint  Eileen Atkins  Martin Freeman  Rupert Everett 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdistynyt kuningaskunta  Ranska 
Tuotantoyhtiö:   Vue Entertainment (UK)  20th Century Fox (USA) 
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  18. kesäkuuta 2010 (UK)
Kesto:  98 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  8 miljoonaa puntaa
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Wild Target on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut komediaelokuva, jonka ohjasi Jonathan Lynn. 
Se perustuu ranskalaiseen vuoden 1993 elokuvaan Cible émouvante. Elokuvan käsikirjoitti Lucinda Coxon ja sen tuottivat Martin Rope ja Michael Rose.
Elokuvan kuvaukset alkoivat 16. syyskuuta 2008 Lontoon keskustassa ja myöhemmin sitä kuvattiin myös Mansaarella. Elokuvan pääosissa nähdään Bill Nighy, Emily Blunt, Rupert Grint sekä Eileen Atkins.
Juoni

Victor Maynard (Bill Nighy) on keski-ikäinen kyvykäs ammattitappaja. Hän suorittaa tapponsa nopeasti ja armotta. Hänet palkataan tappamaan Rose-niminen ammattivaras, (Emily Blunt), tämän varastettua 900 tuhatta puntaa liikemies Fergusonilta (Rupert Everett).
Rose osoittautuu hankalaksi tapoksi, ja Victor epäonnistuu monta kertaa. Hän ei ole koskaan ennen epäonnistunut tapoissaan ja siksipä hänen äitinsä Louisa (Eileen Atkins) on tästä surullinen ja kehottaa Victoria tekemään tappo ilmaiseksi.
Victor jäljittää Rosen ja on valmiina tappamaan tämän, mutta näkee toisen tappajan ase kohotettuna kohti Rosea. Victor ampuu toisen tappajan ja pakenee paikalta Rosen kanssa autolla. Matkalla pois autoparkista, he törmäävät Tonyyn (Rupert Grint) ja ottavat tämän kyytiin. Ferguson ja tämän kätyrit jahtaavat heitä ja asettautuvat tietämättään samaan hotelliin Victorin, Rosen ja Tonyn kanssa. Fergusonin kätyri yrittää hukuttaa Tonyn tämän ollessa kylvyssä, mutta Tony pääsee pois ja ampuu tätä. Victor, Rose ja Tony pakenevat hotellilta ja menevät kohti Victorin lapsuudenkotia. Victor ottaa Tonyn oppipojakseen ja valehtelee olevansa yksityisetsivä. Lopulta Rose saa selville, ettei Victor olekaan mikään yksityisetsivä ja että hänet oli palkattu tappamaan Rose. Rose lähtee, mutta Tony jää silti Victorin kanssa. Elokuvan loppuhuipennuksessa toinen ammattitappaja yrittää tappaa kaikki kolme, mutta ampuu vanhalla aseella, joka on jumittunut niin, että laukaus epäonnistuu ja ase laukeaa tappaen ampujansa.
Kolme vuotta myöhemmin Victor ja Rose ovat naimisissa ja ovat saaneet tyttären. Tony asuu heidän luonaan ja on myös ammattitappaja.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Bill Nighy  | … |  Victor Maynard   |
|  Emily Blunt  | … |  Rose   |
|  Rupert Grint  | … |  Tony   |
|  Eileen Atkins  | … |  Louisa   |
|  Rupert Everett  | … |  Ferguson   |
|  Martin Freeman  | … |  Dixon   |
|  Gregor Fisher  | … |  Mike   |
|  Geoff Bell  | … |  Fabian   |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Wild Target Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Wilmar International

| Wilmar International |
| --- | --- |

ISIN:  SG1T56930848
Perustettu:  1991
Kotipaikka:  Singapore
Infobox OKNimi-testi OK: 
Wilmar International tai Wilmar on vuonna 1991 perustettu Singaporessa listattu maatalousyritys. Wilmar International oli BBC:n mukaan vuonna 2007 ja Forbesin mukaan vuonna 2009 maailman suurin palmuöljy-yritys. Wilmar Internationalin hallussa on yli 400 tehdasta.
Johtajat

Yritystä johtaa Kuok Khoon Hong, joka oli Forbesin mukaan Singaporen 3:nneksi rikkain henkilö vuonna 2009. Yritysjohtajista Martua Sitorus on Forbesin mukaan Indonesian toiseksi rikkain henkilö.
Asiakkaat

Unilever on merkittävimpiä Wilmarin ostajia. Unileverin mukaan heidän palmuöljynsä oli vuonna 2007 peräisin Sumatralta, mutta yritys ei ollut asiasta 100 % varma. Unilever ja Wilmar ovat Roundtable on Sustainable Palm Oilin (RSPO) jäseniä tehden yhteistyötä mm. WWF:n kanssa, siten että WWF saa palkkion sertifikaatin käytöstä.
Kritiikki

Hollannin Maan Ystävät teki vuonna 2004 selvityksen Wilmar-yhtiöön kuuluvasta öljypalmuyhtiöstä PT Jatim Jaya Perkasa. Se toimi Sumatralla Riaun maakunnassa. Sen hallussa oli 20 800 hehtaaria maata. Hollantilainen Rabobank ja kansainvälinen rahoitusyhtiö IFC rahoittivat Wilmar-konsernia. Satelliittikuvista näki, että yhtiö oli raivannut kaikki viljelmänsä metsään Riaun rannikon suosademetsäalueella, mikä jatkui ainakin vuonna 2004. Turpeen syvyys oli yli neljä metriä, mikä Indonesian lain mukaan on suojeltava. Siitä huolimatta yritykselle myönnettiin maankäyttölupa alueelle vuonna 1997. Asukkaiden mukaan alueella elää uhanalaisia sumatrantiikereitä. Viljelmistä syntyi vuonna 2004 konflikti paikallisten osuuskuntien kanssa. Pian Maan Ystävien selvityksen jälkeen Wilmar myi yhtiön ja liittyi palmuöljy-yhdistykseen. Heinäkuussa 2007 Maan Ystävät ja kaksi Indonesian kansalaisjärjestöä kritisoivat Wilmaria laittomista metsähakkuista Länsi-Kalimantanissa Indonesiassa.
Wetterhoffin kotiteollisuusopisto

Wetterhoffin talon 1930-luvulla valmistunut laajennus Rantatorin laidalla.
Wetterhoffin kotiteollisuusopisto oli Hämeenlinnassa toiminut käsi- ja kotiteollisuusalan oppilaitos, josta valmistui myös käsityönopettajia. Sen perusti Fredrika Wetterhoff vuonna 1885 ja hän johti sitä vuoteen 1887, jolloin hän muutti Helsinkiin. Hän vastasi edelleen koulun taloudesta, mutta johtoon tuli koulun opettaja Nanny Odenwall. Wetterhoff palasi koulun johtajaksi 1893.
Koulun johtajana oli vuoteen 1909 Helmi Grönlund, joka erosi saatuaan moitteita tarkastaja Lauri Mäkiseltä. Seuraajaksi tuli Anna Henriksson. Pitkäaikainen johtaja oli Helena Brander, joka johti koulua vuosina 1919–1940.
Koulua ylläpiti Fredrika Wetterhoffin Työkoulun säätiö vuoteen 1976, jolloin koulu valtiollistettiin. Vuonna 1992 koulu siirtyi Hämeen ammattikorkeakoulun yhteyteen kokeilumielessä. Ammattikorkeakoulutoiminta vakinaistettiin 1996.
Vuodesta 1890 alkaen koulu toimi Saaristenmäen kaupunginosassa, Palokunnankadun ja nykyisen Wetterhoffinkadun risteyksessä sijaitsevassa 1860-luvulla rakennetussa Wetterhoffin talossa. Rakennusta korotettiin 1922 ja lisärakennukset valmistuivat vuosina 1927, 1933, 1937 ja 1960. Vuonna 1991 valmistui samaan kortteliin moderni uudisrakennus. Tällä alueella opisto toimi aina siihen asti, että se siirrettiin HAMKin kampukselle Visamäkeen 2000-luvulla. Nykyään rakennuksissa on muun muassa Hämeenlinnan kaupungin tiloja ja toimistoja. Ammattiopisto Tavastian kampusalue sijaitsee Hämeenlinnassa Hattelmalantiellä ja lasin koulutuspiste Urjalan Nuutajärvellä.
Nykyisin Wetterhoff-koulutusta on mahdollista opiskella kahdessa eri oppilaitoksessa.
Hämeen ammattikorkeakoulun (HAMK) "Älykäs ja kestävä muotoilu, artenomi" -koulutusohjelmassa voi opiskella vaatetuksen, jalkineen tai lasin ja keramiikan opintopoluilla.
Ammattiopisto Tavastian Taideteollisuusalalla ja Tekstiili- ja muotialalla on mahdollista opiskella perus-, ammatti- ja erikoisammattitutkinnoissa: kudontaa, vaatetus- ja sisustusompelua, modistin ja suutarin ammatillisia taitoja, verhoilua ja lasinpuhallusta.
Johtajat ja rehtorit

1885–1887 Fredrika Wetterhoff
1887–1893 Nanny Odenwall
1893– Fredrika Wetterhoff
–1909 Helmi Grönlund
1909–1919 Anna Henriksson
1919–1940 Helena Brander
1940–1954 Alli Blomstedt
1954–1956 Veera Vallinheimo
1956–1967 Helvi Pyysalo
Pirkko Miikkulainen
1981– Sirkka Hämäläinen
Koulun nimiä

Fredrika Wetterhoffin Työkoulu
1930 Kotiteollisuusopisto Fredrika Wetterhoffin Työkoulu
Fredrika Wetterhoffin Kotiteollisuusopisto
1949–1951 Fredrika Wetterhoffin Naiskotiteollisuuskoulu
1962 Fredrika Wetterhoffin Kotiteollisuusopettajaopisto
1993 Wetterhoffin käsi- ja taideteollisuusoppilaitos
Oppilaitoksen  jatkajana toimivat sekä Hämeen ammattikorkeakoulun muotoilun koulutukset että Ammattiopisto Tavastian Kätevä-koulutukset.
Luonnonsuojeluvalvoja

Luonnonsuojeluvalvoja oli aiemmin Suomessa valtion viranomainen, jonka tehtävänä oli edistää luonnonsuojelua Suomessa.
Luonnonsuojeluvalvoja oli johtosääntönsä mukaan toiminnassaan lähinnä maatalousministeriön alainen, ja ministeriö määräsi luonnonsuojeluvalvojan toimipaikan. Luonnonsuojeluvalvoja sai toimestaan vuotuisen palkkion.
Luonnonsuojeluvalvojan tehtävät

Luonnonsuojeluvalvojan tuli edistää luonnonsuojelulain mukaista luonnonsuojelutoimintaa ja ylläpitää tarkoituksenmukaista yhteistoimintaa valtion ja yksityisluontoisen luonnonsuojelutoiminnan välillä.
Luonnonsuojeluvalvojan tuli erityisesti tehdä virkamatkoja sekä perehtyä luonnonsuojelutarkoituksessa rauhoitettaviin alueisiin ja luonnon muistomerkkeihin, eläin- ja kasvilajien tilaan sekä yleiseen luonnonsuojelutilanteeseen maan eri osissa. Hänen tuli tarpeen vaatiessa tehdä valtioneuvostolle, maaherroille tai virastoille ehdotuksia luonnonsuojelun toimenpiteiksi.
Luonnonsuojeluvalvoja antoi myös yksityisille maanomistajille tarpeellista opastusta ja neuvoja luonnonsuojelukysymyksissä erityisesti silloin, kun kysymyksessä olivat yksityisluontoisten luonnonsuojelualueiden perustaminen ja yksityisten mailla olevien luonnon muistomerkkien rauhoittaminen. Luonnonsuojeluvalvojan tuli myös yleensä harjoittaa tiedottamistoimintaa luonnonsuojelun hyväksi sekä antaa ministeriöille, maaherroille ja muille viranomaisille lausuntoja luonnonsuojeluasioissa.
Wojciech Kowalski

Wojciech Kowalski (s. 1982, Wroclaw) on puolalainen suunnistaja. Hänen parhaat saavutuksensa ovat viestin kuudes sija Miskolcin MM-kilpailuissa 2009 ja henkilökohtaisilla matkoilla keskimatkan kolmastoista sija Kiovan MM-kilpailuissa 2007. Suunnistuksen EM-kilpailuista hänellä on neljästoista sija viestissä vuosilta 2006 ja 2008 ja henkilökohtaisilla matkoilla keskimatkan seitsemästoista sija vuodelta 2008. Juniorien MM-kilpailuista Kowalskilla on kaksi hopeamitalia vuosilta 2001 ja 2002. Vuoden 2019 Jukolan Viestissä Kowalski suunnisti avausosuuden toiseksi sijoittuneessa IL Tyrvingin joukkueessa.
Luokkapohjainen ohjelmointi

Luokkapohjainen ohjelmointi on olio-ohjelmointiin liittyvä ohjelmointiparadigma, jossa ohjelma koostuu useista luokista, joista jokaisella on omat ominaisuutensa ja toiminnot. Luokkapohjainen ohjelmointi mahdollistaa monimutkaisten ohjelmien kirjoittamisen helposti ymmärrettävällä ja ylläpidettävällä tavalla. Se on perusta monille nykyaikaisille ohjelmointikielille, kuten Javalle.
Javan luokkapohjainen ohjelmointi mahdollistaa monien tärkeiden käsitteiden, kuten periytymisen, polttamisen ja rajapintojen käytön. Periytymisen avulla luokat voivat periä toisten luokkien ominaisuuksia ja toimintoja. Polymorfismi mahdollistaa useiden eri luokkien käytön samassa ohjelmassa, ja rajapinnat tarjoavat yhdenmukaistetun tavan yhteisten toimintojen toteuttamiseen.
Luokat ovat perusyksikkö, josta Java-ohjelmat koostuvat. Jokainen luokka kuvaa jotakin todellisen maailman käsitettä ja sen ominaisuuksia. Luokan sisällä on metodeja, jotka ovat toimintoja, joita luokka voi suorittaa. Metodit voivat ottaa vastaan ​​muuttujia ja palauttaa tuloksia.
Luokkapohjaisessa ohjelmoinnissa luokkia voidaan käyttää erikseen tai yhdessä muiden luokkien kanssa muodostaen kokonaisia ohjelmia. Jokainen luokka voi olla oma tiedostonsa, mikä helpottaa ylläpitoa ja modulaarista ohjelmointia.
Java mahdollistaa myös luokkien määrittelyn käyttämällä paketteja, jotka ovat luokkien kokoelmia. Paketit helpottavat luokkien löytämistä ja käyttöä ohjelmassa.
Luokkapohjainen ohjelmointi on tehokas tapa ohjelmoida Java-kielellä. Se tarjoaa selkeän ja modulaarisen tavan koodin jakamiseen pienempiin osiin ja ohjelman järjestämiseen. Java-ohjelmoinnin avulla voidaan luoda monimutkaisia ohjelmia, jotka ovat helposti ylläpidettävissä ja laajennettavissa.
Yachiyo

| Yachiyo (八千代市) |
| --- | --- |
 Keisein ruusupuutarhaa
 lippu:  symboli
 Yachiyon sijainti Chiban prefektuurissa
 Yachiyo
 Koordinaatit: 35°43′21″N, 140°06′00″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Chiban prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  51,39 km²
Väkiluku (07/2020):  201 341
 – Väestötiheys:  3 917,9 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Alppiruusu
 – Kukka:  Ruusu
 
 http://www.city.yachiyo.chiba.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yachiyo (jap. 八千代市, Yachiyo-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Chiban prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin luoteisosassa Shimōsan ylängöllä. Kaupungin läpi pohjoisesta etelään virtaa Shinjoki. Yachiyossa on 201 341 asukasta (heinäkuussa 2020) ja sen pinta-ala on 51,39 neliökilometriä.
Yachiyon maaseutukaupunki perustettiin vuonna 1954 liittämällä yhteen Ōwadan maaseutukaupunki ja Mutsumin kyläkunta. Kaupunkioikeudet Yachiyolle myönnettiin vuonna 1967. Kaupungin keskusta sijaitsee Ōwadassa, joka kehittyi historiallisesti Naritaan johtaneen tiereitin postiasemana (shukuba). Kaupunki kasvoi voimakkaasti toisen maailmansodan jälkeen, kun sinne rakennettiin useita suurimittakaavaisia lähiöitä. Niistä Yachiyodain lähiö oli Japanin ensimmäinen suurikokoinen asuinlähiö. Hetken aikaa kaupungin väestönkasvu oli maan nopeinta. Kaupunkiin sijoittui myös erityyppistä teollisuutta. Jäljellä olevilla maaseutumaisilla alueilla viljellään esimerkiksi tomaatteja ja kurkkuja sekä tuotetaan maitoa.
Yachiyon rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluu Shōkaku-inin buddhalainen temppeli. Kaupunkia palvelevat Keisei-rautateiden Keisei-päälinja ja Tōyō-pikarautatien Tōyō-pikalinja.
Kuvia

AEON-kauppakeskus
Yachiyon keskustaa
Yachiyo-chūōn rautatieasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yachiyo Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Luokkakokous (täsmennyssivu)

Luokkakokous on samalla luokalla koulussa olleiden jälleennäkeminen, mutta voi tarkoittaa myös seuraavia asioita:
Luokkakokous, Jarkko Tontin romaani
Luokkakokous, (Class Reunion) yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1982
Luokkakokous, (Klassfesten) ruotsalainen elokuva vuodelta 2002
Luokkakokous (Klassefesten) tanskalainen elokuva vuodelta 2011
Luokkakokous, suomalainen elokuva vuodelta 2015
"Luokkakokous", Leevi and the Leavings -yhtyeen kappale
"Luokkakokous", Maija Vilkkumaan kappale
Luokkamuuttuja

Luokkamuuttuja on olio-ohjelmoinnissa käytetty termi, jolla tarkoitetaan luokan sisästä muuttujaa. Tämä muuttuja on olemassa, vaikka luokasta ei olisi luotu yhtään olioita ja tämä muuttuja on saavutettavissa kaikkien luokan olioiden, sekä pelkän luokan toimesta. Tämä tarkoittaa siis, että luokkamuuttujat ovat luokan ominaisuuksia, eikä riipu yksittäisistä olioista. Luokkamuuttujien syntaksi ja käyttö vaihtelevat koodikielien välillä, mutta kuitenkin usein ne määritellään staattisella avainsanalla ja niihin viittaaminen hoidetaan luokan kautta. Näihin muuttujiin voidaan kuitenkin myös monesti viitata muilla tavoilla. Niitä voidaan usein esimerkiksi käyttää suoraan luokasta, olion välityksellä, luokkafunktiosta, olion funktiosta tai periytetystä luokasta riippuen luokkamuuttujan määritelmästä. Nämä tekevät niistä monipuolisia ja hyvin käytännöllisiä monien ongelmien ratkaisemiseen.
Luokkamuuttujien etuna on että niiden avulla voidaan usein yksinkertaistaa koodia, sekä niiden avulla voidaan yhdessä luokkafunktioiden kanssa hyödyntää singleton tyyppisiä instansseja. Luokkamuuttujia käytetään tämän lisäksi usein olioiden instanssien laskemiseen, muihin luokan vakioiden tallentamiseen, sekä luokan sisäisten asetusten tai tilojen tallentamiseen.