stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paistu

| Paistu vald |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Paistun sijainti Virossa
 Koordinaatit: 58°16′00″N, 25°37′00″E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Viljandimaa
Kunta:  Viljandin kunta
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  entinen kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  128,59 km²
Väkiluku (2010):  1 608
 – Väestötiheys:  12,5 as./km²
 
 www.paistu.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Paistu (saks. Paistel) oli kunta Viljandimaan maakunnassa, Virossa. Sen asukasluku oli 1 608 (2010), pinta-ala 128,59 neliökilometriä ja asukastiheys 12,5 asukasta neliökilometrillä. Kunnassa oli 16 kylää.
Vuonna 2013 muodostettiin Viljandin kunta yhdistämällä Paistun, Pärstin, Saarepeedin ja Viiratsin kunnat. Vuoden 2017 syksyllä liittyivät Viljandin kuntaan lisäksi Kolga-Jaanin ja Tarvastun kunnat .
Kylät

Paistun kylät olivat: Aidu, Hendrikumõisa, Holstre, Intsu, Kassi, Lolu, Loodi, Luiga, Mustapali, Paistu, Pirmastu, Pulleritsu, Rebase, Sultsi, Tömbi ja Viisuküla.
Väestö

Vuonna 2011 Paistun kunnassa oli 1 399 asukasta, joista 1 350 (96,5 %) oli virolaisia, 24 (1,7 %) venäläisiä ja 27 (1,9 %) muita kansallisuuksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paistu Wikimedia Commonsissa
Paljaskaulatokko

| Paljaskaulatokko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Tokot Gobiidae
Suku::  Babka  Iljin, 1927
Laji::  gymnotrachelus
Kaksiosainen nimi
 Babka gymnotrachelus  (Kessler, 1857) 
Katso myös
   Paljaskaulatokko Wikispeciesissä   Paljaskaulatokko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Paljaskaulatokko (Babka gymnotrachelus) on tokkojen heimoon kuuluva ahvenkalalaji. Sen kuvasi ensimmäisenä Karl Kessler vuonna 1857.
Levinneisyys

Paljaskaulatokkoa tavataan Mustanmeren rannikoilla ja siihen laskevilla joilla. Lisäksi sitä tavataan Kaspianmeressä.
Panin pyhäkkö

Panin pyhäkkö tai Panin luola voi viitata muun muassa seuraaviin Panille omistettuihin pyhäkköihin:
Panin luola, Ateena, Kreikka
Panin luola eli Nymfoleptoksen luola, Attika, Kreikka
Panin luola, Caesarea Philippi, Palestiina
Panin pyhäkkö, Ateena, Kreikka
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Cave of Pan”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Paljassaare

| Paljassaare |
| --- | --- |
 Asuinalueen kartta.
 Asuinalueen sijainti Tallinnassa.
Valtio:  Viro
Maakunta:  Harjumaa
Kunta:  Tallinna
Kaupunginosa:  Põhja-Tallinn
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  asuinalue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3,95 km²
Väkiluku (1.1.2018):  488
 – Väestötiheys:  123,5 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Paljassaare on asuinalue (vir. asum) Põhja-Tallinnan kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 395 hehtaaria ja väkiluku 488 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 35 prosenttia oli virolaisia.
Asuinalueella sijaitsee samanniminen Paljassaaren niemi. Alueella on jonkin verran koskematonta luontoa, ja niemi tunnetaan muuttolintujen pysähdyspaikkana. Paljassaareen pääsee Koplin kautta. Niemellä on myös neuvostoajalta peräisin olevien rakennusten jäänteitä.
Jätevedenpuhdistamo
Paljassaaren rantaa
Paljassaaren lahti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paljassaare Wikimedia Commonsissa
Paljasjalkapuisto

Paljasjalkaisia kävelijöitä paljasjalkareitillä Niedersachsenissa, Saksassa
Paljasjalkapuisto on puistomainen alue, joka on tarkoitettu paljain jaloin käveltäväksi. Paljasjalkapuistossa on erilaisia materiaaleja jalkapohjalla aistittavaksi, kuten kaadettuja puunrunkoja, käpyjä, kiviä ja vesialueita.
Saksan ensimmäinen paljasjalkapolku perustettiin vuonna 1992 Bad Sobernheimiin. Nyt Saksassa on jo yli 60 paljasjalkapuistoa, joissa käy vuosittain satojatuhansia ihmisiä. Paljasjalkapuistoja on myös muun muassa Tanskassa, Australiassa ja Etelä-Koreassa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Public Barefoot Parks in Europe www.barfusspark.info. Viitattu 17.5.2012. (englanniksi)
Anttonen, Hujanen, Kaikkonen, Märsylä: Paljasjalkarata lasten jalkaterien toimintojen aktivoijana Jalkaterapian koulutusohjelman opinnäytetyö.  23.11.2010. Metropolia. Viitattu 17.5.2012.
Panin luola (Ateena)

| Panin luola |
| --- | --- |
 Panin luolat.
Sijainti:  Akropolis, Ateena, Attika  Kreikka
Koordinaatit:  37°58′20″N, 23°43′30″E
Rakennustyyppi:  luolapyhäkkö
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Ateenan Akropolis 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Panin luola on luola ja antiikin aikainen Panille ja nymfeille omistettu pyhäkkö Akropolis-kukkulan luoteisrinteessä Ateenassa Kreikassa.
Panin luolan suuaukko.
Pyhäkkö koostuu oikeastaan kolmesta pienestä luolasta, jotka kaikki oli omistettu Panin ja nymfien kultille. Panin kultti tuli Ateenaan Marathonin taistelun vuonna 490 eaa. jälkeen, sillä Panin ajateltiin tuolloin auttaneen ateenalaisia taistelussa aiheuttamalla persialaisten keskuudessa paniikkia huudoillaan. Luolissa oli mahdollisesti Panin patsas, ja niihin tuotiin votiivilahjoja Panille ja nymfeille. Kallioon oli kaiverrettu pieniä syvennyksiä veistoksia varten.
Luola esiintyy Aristofaneen komediassa Lysistrate. Kristillisellä ajalla luola muutettiin Pyhälle Athanasiokselle omistetuksi kappeliksi. Osmanivallan aikana se hylättiin. 1800-luvulla paikka otettiin uudelleen käyttöön ja omistettiin Pyhälle Alaniarikselle. Luola säilyi kirkollisessa käytössä 1930-luvulle saakka, jolloin siitä tuli arkeologinen kohde.
Panike

| Panike |
| --- | --- |
 Panike
 Koordinaatit: 63°18′42″N, 21°09′39″E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Pohjanmaa
Kunta:  Mustasaari
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Panike on saari ja kylä Mustasaaressa Pohjanmaan maakunnassa. Saari oli osa Raippaluodon kuntaa ennen vuonna 1973 tapahtunutta kuntaliitosta Mustasaaren kanssa. Saari kuuluu Söderuddenin saaristoon. Panikeen pääsee autolla yhdystieltä 7245 erkanevan Panikentien ansiosta joka kulkee saaren lävitse.
Panike tiedetään parhaiten 12 kilometrin pituisesta Björköby–Panike vaellusreitistä. Panikesta reitti kulkee Rönnskäretin ja Slåttskäretin saarten kautta ja päättyy Björköbyn Svedjehamniin. Saarten välillä siirrytään venekuljetuksella.
Patrizia Toia

| Patrizia Toia |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 20.7.2004–  
Ryhmä:  S&D-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. maaliskuuta 1950 (ikä 74) Pogliano Milanese, Italia
Kansalaisuus:  italialainen
Tiedot
Puolue:  Demokraattinen puolue
Muut puolueet:  La Margherita (2004-2008)
Aiheesta muualla
www.patriziatoia.info
Patrizia Toia  (s. 17. maaliskuuta 1950 Pogliano Milanese, Italia) on italialainen poliitikko. Toia edustaa demokraattista puoluetta. Toia on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2004 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa nykyisin sosialistien ja demokraattien ryhmää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Patrizia Toia Wikimedia Commonsissa
Patrizia Toia Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Peeʹrvesǩ

Nuoria kolttanaisia peeʹrvesǩit päässään.
Nuori kolttanainen peeʹrvesǩ päässään.
Peeʹrvesǩ on kolttasaamelaisten pukuun kuuluva päähine, jota pitävät naimattomat tytöt. Tyttö saa lakin rippikoulussa ja käyttää sitä siihen asti, kunnes menee naimisiin, saa lapsia tai ohittaa tyttöiän. Lakki on avoin takaa ja päältä, mikä symboloi sitä, että tyttö on vapaa seurustelemaan. Sen takana on pitkiä värikkäitä nauhoja, jotka on tapana solmia tytön aloittaessa seurustelusuhteen. Avioiduttuaan hän alkaa käyttää šaamšiǩ-päähinettä.
Perinteisesti peeʹrvesǩ on tapana peittää huivilla tytön liikkuessa kodin ulkopuolella. Hiukset letitetään silloin taakse ja otsahiukset piilotetaan huivin alle. Nykypäivänä tytöt ja nuoret naiset saattavat kuitenkin jättää huivin pois.
Oikeanpuolimmaisella naisella on päässään peeʹrvesǩ. Päähine on päältä avoin ja se voidaan sitoa takaa nauhoilla.
North from Here

| North from Here Sentenced |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Tico Tico -studiolla joulukuusta 1992 helmikuuhun 1993
 Julkaistu: 1. kesäkuuta 1993
 Tuottaja(t): Ahti Kortelainen, Sentenced
 Tyylilaji: melodinen death metal, death metal, black metal, tekninen death metal
 Kesto: 43.53
 Levy-yhtiö: Spinefarm, uusintapainos julkaistu Century Median kautta
Muut kannet
 Vuoden 2008 uusintapainoksen kansikuva.
Sentencedin muut julkaisut
| Shadows of the Past 1991 | North from Here 1993 | The Trooper 1993 |
North from Here on metalliyhtye Sentencedin toinen studioalbumi. Albumi julkaistiin vuonna 1993 ja on tyyliltään melodista death metalia. Tämä albumi oli erittäin tekninen, ja esitteli maailmalle aikanaan uudistuneen Sentencedin. Levyn melodiat ovat saaneet vaikutteita pohjoismaalaisesta folkmusiikista, josta myös toinen samaan aikaan tunnetuksi tullut suomalainen death metal -yhtye Amorphis sai vaikutteita. Century Media -levy-yhtiö uudelleenjulkaisi albumin 18. tammikuuta 2008 slipcase-pahvikuoreen pakattuna ja vahvistettuna uudella kansikuvalla ja bonus-cd:llä, joka sisältää Journey to Pohjola-demon, The Trooper -EP:n sekä kaksi ennenjulkaisematonta kappaletta. North from Here-albumia voi pitää ensimmäisenä melodisena death metal -albumina, joka on koskaan julkaistu.
Levyn sanoitukset käsittelevät Sentencedille tyypillistä melankoliaa, mutta myös mytologiat ja sota ovat vahvasti edustettuina.
Kappaleet

Kaikki sävellykset Sentenced.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | My Sky Is Darker Than Thine | Taneli Jarva | Miika Tenkula, Jarva | 5.49 |  |  |  |  |  |
| 2. | Wings | Sami Lopakka | Tenkula | 4.31 |  |  |  |  |  |
| 3. | Fields of Blood; Harvester of Hate | Jarva | Tenkula, Lopakka | 6.18 |  |  |  |  |  |
| 4. | Capture of Fire | Lopakka | Lopakka | 6.36 |  |  |  |  |  |
| 5. | Awaiting the Winter Frost | Lopakka | Tenkula | 5.50 |  |  |  |  |  |
| 6. | Beyond the Wall of Sleep | Jarva | Jarva | 3.34 |  |  |  |  |  |
| 7. | Northern Lights | Lopakka | Tenkula | 5.16 |  |  |  |  |  |
| 8. | Epic | Jarva | Lopakka | 5.55 |  |  |  |  |  |
Kappaleet > Vuoden 2008 uusintapainoksen bonus-cd > Journey To Pohjola (demo 1992)

1. Wings – 5:09

2. In Memoriam – 5:26

3. Mythic Silence (As They Wander in the Mist) – 4:14
Kappaleet > Vuoden 2008 uusintapainoksen bonus-cd > The Trooper EP (1994)

4. The Trooper (Iron Maiden-cover) – 
3:16

5. Desert by Night – 6:29

6. In Memoriam (old school mastering) – 5:25

7. Awaiting the Winter Frost (old school mastering) – 5:48
Kappaleet > Vuoden 2008 uusintapainoksen bonus-cd > Lost Treasures

8. The Glow of 1000 Suns – 4:30

9. Amok Run – 4:43
Kokoonpano

Taneli Jarva – basso, laulu
Sami Lopakka – kitara, kosketinsoittimet
Vesa Ranta – rummut
Miika Tenkula – soolokitara, kosketinsoittimet, laulu (3, 4)
Aiheesta muualla

Albumin sanoitukset Sentencedin virallisella sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Albumi North from Here Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
North from Here Discogsissa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:North from Here
Sentenced
| --- | --- |
Studioalbumit:   Shadows of the Past  North from Here  Amok  Down  Frozen  Crimson  The Cold White Light  The Funeral Album 
Minialbumit:   The Trooper  Love & Death 
Kokoelmat:   Greatest Kills  Manifesto of Sentenced 
Singlet:   Killing Me, Killing You  No One There  Routasydän  Ever-Frost 
DVD:t:  Buried Alive
Käännös suomeksi
Peltoinlammi

| Peltoinlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°52′25″N, 24°50′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuoreveden alue (35.61)
Laskujoki:  oja Raninkaistenojaan 
Järvinumero:  35.613.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,7 m  
Rantaviiva:  0,951 km  
Pinta-ala:  3,63 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPeltoinlammi 
Peltoinlammi  on Keski-Suomessa Jämsässä Hallin taajaman lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,6 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Vuohijoen valuma-alueeseen (35.613) se kuuluu.
Pefkákia (Magnesia)

| Pefkákia> Πευκάκια.Sijainti |
| --- | --- |
 Pefkákia
Koordinaatit:  39°20′54″N, 22°56′21″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Vólos, Magnesia, Thessalia
Historia
Tyyppi:  asutus
Ajanjakso:  n. 4000–1200 eaa.
Huippukausi:  n. 3100–1200 eaa.
Kulttuuri:  helladinen kulttuuri
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pefkákia (kreik. Πευκάκια) on helladisen kulttuurin aikaisen asutuksen arkeologinen kohde Magnesiassa Kreikassa. Se sijaitsee samannimisellä niemellä Pagasitikóslahden länsirannalla Vóloksen kunnassa, etelään Vóloksen kaupungista.
Pefkákian paikka asutettiin alun perin myöhäisellä neoliittisella kaudella niin kutsutun Dimínin kulttuurin aikana 4000–3000-luvuilla eaa. Asutus kukoisti erityisesti helladisella kaudella eli Manner-Kreikan pronssikaudella. Tuolloin sillä oli laajat kauppayhteydet muun muassa Kykladeille sekä Manner-Kreikan eteläosiin. Paikka oli asuttuna yhtäjaksoisesti mykeneläisen kauden loppupuolelle 1200-luvulle eaa. saakka, jolloin asutus hylättiin.
Erään teorian mukaan mykeneläisellä kaudella kyseessä olisi ollut sama paikka kuin Neleia, joka oli läheisen Iolkoksen kaupungin satamia. Kreikkalaisessa mytologiassa Neleian perusti Neleus. Mykeneläiseltä kaudelta paikalta on kaivettu esiin lukuisten talojen perustuksia 1300–1200-luvuilta eaa. sekä hautoja 1400–1300-luvuilta eaa.
Geometrisella kaudella lähistöllä on ollut pienimuotoisempaa asutusta, sillä seudulta on löydetty aikakauden hautoja. Antiikin aikana seutu oli Demetriaan kaupungin vallassa.
Pefkákian arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1967–1973 ja 1976–1977. Kaivauksia ovat suorittaneet saksalaiset arkeologit.
Peltokankaan Työväentalo

| Peltokankaan Työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  69930 Peltokangas
Valmistumisvuosi:  1949
Omistaja:  Peltokankaan Demokraattinen yhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  vuoraamaton punamaalattu hirsi
Kerrosluku:  1
Kerrosala:  180 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Peltokankaan Työväentalo on vuonna 1949 valmistunut Perhon kunnassa Peltokankaan kylässä sijaitseva työväentalo.
Historiaa

Omistajayhdistys rakensi talon pääosiltaan talkoilla. Materiaalihankintoihin otettiin pankkilainaa, järjestettiin keräyksiä ja saatiin lahjoituksia.[lähde? ]
Rakennus

Hirsirunkoinen rakennus valmistui 1949. Rakennusta ei alun perin vuorattu sisältä eikä ulkoa, vaan se jätettiin hirsipintaiseksi. Ulkopuoli maalattiin punaiseksi. Alkuperäisenä katteena oli päre, mutta se muutettiin tiilikatteiseksi vuonna 1967. Sisäkatto on paneloitu. Alkuperäiset vuoraamattomat sisäseinät vuorattiin 1963–1964 kuitulevyillä ja tapetilla. Talossa on juhlasali, ravintola, keittiö ja eteinen. Juhlasalin näyttämö purettiin 1964. Pihalla olevassa ulkorakennuksessa on käymälät ja puuvaja. Talo on peruskorjattu 1989.
Toimintaa talolla

Talossa on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa ja tansseja. Talo on edelleen kunnossa, ja siellä järjestetään myös monenlaisia perhejuhlia.
Palje

Pajassa käytetyt palkeet.
Palje (käytetään usein monikossa: palkeet) on laskostetuin seinämin varustettu joustava kotelorakenne, jonka tilavuus painettaessa supistuu ja vedettäessä kasvaa. Samalla palje voi muuttaa muotoaan tai pituuttaan. Nämä ominaisuudet luovat palkeille useita soveltamiskohteita:
paljetta voidaan käyttää ilman pumppaamiseen. Tämä ominaisuus on mahdollistanut ahjossa tarvittavan kuuman hiilloksen. Ilman pumppausta palkeilla hyödynnetään myös eräissä soittimissa, kuten harmonikassa ja uruissa.
mutkalle taipuvan palkeen avulla voidaan toteuttaa joustava liitos. Tätä ominaisuutta käytetään esimerkiksi nivelbusseissa.
palkeen avulla voidaan toteuttaa tarvittaessa kokoon painettava rakenne. Tätä on käytetty esimerkiksi paljekameroissa ja paljeloitoksi kutsutuissa kameran lisävarusteissa: filmitason ja objektiivin välistä etäisyyttä ja kulmaa voidaan säätää laskostetun, valoa läpäisemättömän, putkimaisen palkeen avulla.
Panimoyhtiö X

| Panimoyhtiö X |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  2018
Toimitusjohtaja:  Lauri Marttinen
Kotipaikka:  Heinämäki, Jyväskylä
Toimiala:  Panimo
Tuotteet:  Olut
Kotisivu:  panimoyhtiox.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Panimoyhtiö X on Jyväskylässä toimiva pienpanimo. Se perustettiin alun perin kiertolaispanimona vuonna 2018, mutta vuonna 2019 yritys sai omat panimotilat Palokan Heinämäestä. Toukokuuhun 2024 mennessä panimoyhtiö oli valmistanut 118 erilaista tuotetta.
Aiheesta muualla

Panimoyhtiö X:n kotisivut
Panimoyhtiö X Suomen Pienpanimot -sivustolla
Suomen panimot
| --- | --- |
Suuret panimot:   Hartwall  Olvi  Sinebrychoff 
Pienpanimot:   Hailuodon Panimo  Hollolan Hirvi  Fiskarsin Panimo  Laitilan Wirvoitusjuomatehdas  Lammin Sahti  Mallaskoski  Malmgårdin Panimo  Nokian Panimo  Panimoravintola Beer Hunter's  Panimoravintola Bruuveri  Panimoravintola Koulu  Koskipanimo (Panimoravintola Plevna)  Panimoyhtiö Hiisi  Panimoyhtiö X  Perhon Panimo  Saimaan Juomatehdas  Sonnisaari Panimo  Stadin Panimo  Stallhagen  Suomenlinnan Panimo  Teerenpeli  Vakka-Suomen Panimo 
Katso myös:   Pienpanimo  Panimo
Peter van de Kamp

| Peter van de Kamp |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. joulukuuta 1901 Kampen, Alankomaat
Kuollut: 16. toukokuuta 1995 (93 vuotta)
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Pieter van Rhijn
Tutkimusalue:  Tähtitiede
Peter van de Kamp (16. joulukuuta 1901 Kampen, Alankomaat – 16. toukokuuta 1995) oli alankomaalainen tähtitieteilijä. Hän toimi Swarthmoren yliopiston tähtitieteen professorina 1940–1972 ja Swarthmoren yliopiston kuuluvan Sproulin observatorion johtajana 1937–1972.
Hän suoritti dosentin tutkinnon Utrechtin yliopistossa vuonna 1920 ja vuonna 1922 hänet hyväksyttiin tohtorikoulutukseen (doctorandus). Hän jatkoi akateemisia opintojaan Kalifornian yliopistossa, Berkeleyssä ja väitteli tohtoriksi vuonna 1925. Seuraavana vuonna hän sai tohtorin tutkinnon Groningenin yliopistosta.
1900-luvulla van de Kamp arveli löytäneensä astrometrian avulla todisteita siitä, että Barnardin tähdellä olisi kiertolaisenaan yksi tai useampia eksoplaneettoja. Myöhemmät tutkimukset eivät ole kyenneet vahvistamaan planeettojen olemassaoloa.
Panimoyhtiö Tuju

Panimoyhtiö Tuju oy on lappeenrantalainen, vuonna 2015 perustettu pienpanimo. Varsinaisen kaupallinen oma tuotanto käynnistyi vanhalla meijerillä Lappeerannan Harapaisissa syksyllä 2016.
Tuju valmistaa oluita laajalla skaalalla ja valikoimaan tuotetaan modernien tyylien lisäksi perinteisiä oluita, kuin myös kokeellisempia villihiivaoluita. Vuonna 2022 panimon tuotantomäärä oli 100 000 litraa.
Historiaa

Panimoyhtiö Tuju oy:n perustivat kaksi olutharrastajaa, Tuomas Mäkiniemi ja Jukka Mononen. Perustajien nimikirjainten mukaan nimetyn panimon missiona oli tuoda panimotoiminta takaisin kaupunkiin ja valmistaa olutta perinteisin tekniikoin käsityönä.
2019 mukaan liittynyt, nykyisin osakeyhtiön toimitusjohtajana toimiva Samu Koskinen vastaa mm. panimon brändistä ja ulkonäöstä. Tuotteiden ulkoinen ilme on luonut yleisempääkin kiinnostusta ja Panimoyhtiö Tujulla on ollut taidenäyttely lokakuussa 2021 Kulttuuritila Nuijamiehessä nimeltään "Vähän tuonelaa, ripaus rakuunaa ja kasa mustaa huumoria".
Panimoyhtiö Tuju avasi Lappeenrannan Rakuunmäelle hanahuoneen ja pizzerian nimeltä Tuju Taproom kesällä 2023. Vanhalla varuskunta-alueella, entisessä varuskunnan hevostallissa sijaitsevassa hanahuoneessa on 16 hanaa ja useita jääkaappeja. Pizzerian puolella valmistetaan hapanjuureen leivottuja napolilaistyylisiä pizzoja. Keväällä 2024 panimotoiminta muuttaa kokonaisuudessaan samaan kiinteistöön. Syksyllä 2023 pizzerian yhteistyökumppani Sourdough Pizza Crew ajautui yllättäen konkurssiin ja Tuju otti pizzeriapuolen liiketoiminnan haltuunsa.
Petteri Iivonen

Petteri Iivonen
Petteri Iivonen (14. elokuuta 1987 Helsinki) on suomalainen viulisti. Hän on kansallisen Kuopion viulukilpailun voittaja vuodelta 2005 ja sijoittui toiseksi 10. Sibelius-viulukilpailussa vuonna 2010. Iivonen on opiskellut Sibelius-Akatemiassa, University of Southern Californiassa ja Tel Avivin yliopistossa opettajinaan Tuomas Haapanen ja Hagai Shaham.
Iivosen ensimmäinen kaupallisen levyn Art of the Violin julkaisi vuonna 2009 Linn Records maailmanlaajuisesti. Helmikuussa 2010 hän debytoi Israelissa Mann Auditoriossa Zubin Mehtan johdolla soittaen Tšaikovskin viulukonserton.
Iivosen soitin on Carlo Bergonzi (Villa Gyllenberg) vuodelta 1732. Soittimen aikaisempiin omistajiin kuuluu muun muassa Isaac Stern.
Vuonna 2017 Iivosesta tuli  Suomen kansallisoopperan konserttimestari. Vuonna 2019 hän siirtyi Pariisin oopperan konserttimestariksi.
Pekka Fredrik Lappalainen

Pekka Fredrik Lappalainen (1. tammikuuta 1880 Leppävirta – 24. helmikuuta 1913 Kivijärvi) oli suomalainen luterilainen pappi.
Leppänen valmistui ylioppilaaksi 1902. Hän opiskeli teologiaa ja vihittiin papiksi 10.6.1909. Hänet määrättiin Kivijärven kirkkoherran apulaiseksi ja hän toimi merimiespappina Antwerpenissä sekä Kivijärven seurakunnan vt. kirkkoherra, kirkkoherran viran armovuoden saarnaaja vuodesta 1912.
Yksi hänen muokkaamansa, tuntemattoman tekijän virsi ”Herra Jeesus verellänsä” on Siionin laulut -kirjassa virsi 246. Sama virsi on myös Norjan kirkon virsikirjassa, virsi 201, norjaksi ”Herren Jesus har med blodet” kveeniksi ”Herra Jeesus verellänsä”.
Petteri Hulkko

| Petteri Hulkko> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. helmikuuta 1991 Huittinen
Kuollut: 4. lokakuuta 2016 (25 vuotta)
Salibandyn pelaaja
Pelipaikka:  hyökkääjä
Pituus:  188 cm
Paino:  86 kg
Petteri Hulkko (18. helmikuuta 1991 Huittinen – 4. lokakuuta 2016) oli suomalainen salibandyn pelaaja. Hän pelasi Salibandyliigaa hyökkääjänä FBT Karhuissa kaudella 2010–2011 ja KooVeessa 2011–2012, jossa hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia.
Hulkko pelasi Salibandyliigassa uransa aikana 35 runkosarjaottelua tehoilla 10+5 ja yhden pudotuspelin.
Patrick von Gunten

| Patrick von Gunten |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. helmikuuta 1985 (ikä 39) Thun, Sveitsi
Kansalaisuus:   Sveitsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  Frölunda HC
Sarja:  Elitserien
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2005–
Aik. seurat:  EHC Biel (NLB) Kloten Flyers (NLA)
| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Patrick von Gunten (oikealla) juhlimassa toistaiseksi ainoaa miesten arvokisamaaliaan Vancouverin olympiakisoissa 2010 ottelussa Kanadaa vastaan. |  Patrick von Gunten (oikealla) juhlimassa toistaiseksi ainoaa miesten arvokisamaaliaan Vancouverin olympiakisoissa 2010 ottelussa Kanadaa vastaan. |  Patrick von Gunten (oikealla) juhlimassa toistaiseksi ainoaa miesten arvokisamaaliaan Vancouverin olympiakisoissa 2010 ottelussa Kanadaa vastaan. |  |
Maa:   Sveitsi
Miesten jääkiekko
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Ruotsi & Suomi 2013 | jääkiekko |  |
Patrick von Gunten (s. 10. helmikuuta 1985 Thun, Sveitsi) on sveitsiläinen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa Elitserien-joukkue Frölunda HC:ta. Kausi 2011–2012 oli hänelle ensimmäinen ulkomailla. Von Guntenin vahvuudet ovat luistelussa ja kahden suunnan pelaamisessa.