stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lvivin kansallinen luonnonvarayliopisto
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lvivin kansallinen luonnonvarayliopisto Wikimedia Commonsissa
Yliopiston verkkosivut (toiminnassa ongelmia) (ukrainaksi) (lnau.edu.ua)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: uk:Львівський національний університет природокористування
Käännös suomeksi
Lvivin kansallismuseo

Kansallismuseon päärakennus.
Lvivin kansallismuseo, virallisesti Andrei Šeptytskyin kansallismuseo (ukr. Націона́льний музе́й у Льво́ві імені Андре́я Шепти́цького, Natsionalnyi muzeu u Lvovi imeni Andreja Šeptytskoho) on Ukrainassa Lvivissä sijaitseva museo. Museon perusti vuonna 1905 konsistoriinsa kirkkomuseoksi metropoliitta Andrei Šeptytskyi. Museota laajennettiin 1909, ja se nimettiin kansallismuseoksi. Museo sai vuonna 1911 tilat Šeptytskyin ostamasta rakennuksesta, jossa sen päätoimipaikka edelleen sijaitsee. Museon nimi oli neuvostovallan aikana 1939–1990 Lvivin ukrainalaisen taiteen museo.
Museon perustaja Andrei Šeptytskyi.
Ennen toista maailmasotaa museossa oli eri alojen osastoja: arkeologiaa, kansantaidetta, vanhaa kirkollista esineistöä, ukrainalaista nykytaidetta, kulttuurihistoriallista esineistöä, numismatiikkaa ja sfragistiikkaa, laaja kokoelma vanhoja käsikirjoituksia, kokoelma kirjapainotaidon alkuvaiheen kirjoja ja Galitsian kirkko- ja kulttuurihistoriaa koskevia arkistoasiakirjoja.
Neuvostoaikana museo jakaantui seitsemään osastoon, joista yksi oli 1947 muodostettu sosialistista realismia esittelevä osasto. Museon kokoelmia hajotettiin 1940-luvulla muihin lviviläisiin museoihin. Osan kokoelmista puoluevirkailijat takavarikoivat 1950-luvulla "ideologisesti vahingollisena" erikoiskokoelmaan (Spetsfond). Esineitä myös tuhottiin, myytiin ulkomaille ja varastettiin.
Itsenäisessä Ukrainassa Kansallismuseon kokoelmissa on yli satatuhatta esinettä. Museo nimettiin vuonna 1991 virallisesti metropoliitta Andrei Šeptytskyin mukaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lvivin kansallismuseo Wikimedia Commonsissa
Lvivin kansainvälinen lentoasema

Lvivin kansainvälinen lentoasema tai Lvivin Danylo Halytskyin kansainvälinen lentoasema (ukr. Міжнародний аеропорт «Львів» імені Данила Галицького, IATA: LWO, ICAO: UKLL) on kansainvälinen lentoasema Ukrainan länsiosissa, Lvivin alueella. Se on rakennettu vuosien 1923–1928 välisenä aikana. Lentoasema siirtyi valtion omistukseen vuonna 2007. Lentoasema on nimetty Rutenian kuningas Danielin mukaan. Se sijaitsee kuuden kilometrin päässä Lvivin keskustasta.
Lvivin kansainvälisen lentoaseman sijainti Ukrainassa.
Lentoaseman vanha terminaalirakennus.
Vuonna 2012 lentoasemaa käytti 576 000 ja vuonna 2013 jo 700 800 lentomatkustajaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lvivin kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
Lvivin kansainvälisen lentoaseman kotisivut (ukrainaksi) (englanniksi)
World Aero Data (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Jana-Gana-Mana

| Jana-gana-mana जन-गण-मन |
| --- | --- |
 Kansallislaulun sanat vuodelta 1950 translitteroituna
Valtio:   Intia
Sanoittaja:  Rabindranath Tagore
Sävelletty:  1911
Suomenkielinen nimi:  Sinä olet kaikkien maailman mielten hallitsija
Sinfoniaorkesterin esitys vuodelta 2017
Lyhyt versio filharmonisen orkesterin esittämänä
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Jana-Gana-Mana on Intian kansallislaulu. Se käsittää ensimmäisen säkeistön Nobel-palkitun Rabindranath Tagoren bengalinkielisestä runosta. Laulu esitettiin ensimmäisen kerran 27. joulukuuta 1911. Se valittiin kansallislauluksi vuonna 1950.
Virallinen versio laulusta kestää noin 52 sekuntia. Lyhyt versio, jota esitetään joskus, käsittää vain alun ja lopun ja kestää vain noin 20 sekuntia.
Sanat > Bengalinkielinen teksti

জনগণমন-অধিনায়ক জয় হে ভারতভাগ্যবিধাতা!

পঞ্জাব সিন্ধু গুজরাট মরাঠা দ্রাবিড় উত্‍‌কল বঙ্গ

বিন্ধ্য হিমাচল যমুনা গঙ্গা উচ্ছলজলধিতরঙ্গ

তব শুভ নামে জাগে, তব শুভ আশিস মাগে,

গাহে তব জয়গাথা।

জনগণমঙ্গলদায়ক জয় হে ভারতভাগ্যবিধাতা!

জয় হে, জয় হে, জয় হে, জয় জয় জয়, জয় হে॥
Sanat > Translitteraatio

Jana-gaṇa-mana-adhināẏaka jaẏa hē Bhārata-bhāgya-bidhātā!

Pañjāba Sindhu Gujarāṭa Marāṭhā Drābiṛa Utkala Baṅga

Bindhya Himācala Yamunā Gaṅgā Ucchala-jaladhi-taraṅga

Taba śubha nāmē jāgē, taba śubha āśiṣa māgē,

gāhē taba jaẏagāthā.

Jana-gaṇa-maṅgala-dāẏaka jaẏa hē Bhārata-bhāgya-bidhātā!

Jaẏa hē, jaẏa hē, jaẏa hē, jaẏa jaẏa jaẏa jaẏa hē.
Sanat > Devanagari-teksti

जन-गण-मन अधिनायक जय हे, भारत भाग्य विधाता!

पंजाब-सिंध-गुजरात-मराठा, द्राविड़-उत्कल-बंग

विन्ध्य हिमाचल यमुना गंगा, उच्छल जलधि तरंग

तव शुभ नामे जागे, तव शुभाशीष  मागे

गाहे तव जय गाथा।

जन-गण-मंगलदायक जय हे, भारत भाग्य विधाता!

जय हे! जय हे! जय हे! जय जय जय जय हे!
Sanat > Translitteraatio

Jana-gaṇa-mana adhināyaka jaya he Bhārata-bhāgya-vidhātā.

Pañjāba-Sindha-Gujarāta-Marāṭhā, Drāviṛa-Utkala Baṅga

Vindhya Himācala Yamunā Gaṅgā, Ucchala jaladhi taraṅga

Tava śubha nāme jāge, tava śubhāśīṣa māge

gāhe tava jaya gāthā.

Jana gaṇa maṅgala-dāyaka jaya he, Bhārata bhāgya vidhātā.

Jaya he, jaya he, jaya he, jaya jaya jaya jaya he.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jana-Gana-Mana Wikimedia Commonsissa
Lvivin linja-autoasema

| Lvivin linja-autoasema> Автовокзал «Львів», Стрийський автовокзал |
| --- | --- |
 Lvivin linja-autoasema (2007).
Osoite:  vul. Stryiska 109 (вул. Стрийська 109), UA-79045 Lviv, Ukraina
Koordinaatit:  49.7868°N, 24.0163°E
Valmistumisvuosi:  1980
Suunnittelija:  arkkitehdit V. Sahaidakovskyi, M, Stoljarov & insinöörit V. Boikiv, O. Jefremov
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lvivin linja-autoasema eli Stryiskan linja-autoasema (ukr. Автовокзал «Львів», Стрийський автовокзал) on Ukrainan länsiosassa sijaitsevan Lvivin päälinja-autoasema.  Se on rakennettu vuosina 1976–1980. Linja-autoasema palvelee sekä kansallista että kansainvälistä liikennettä.
Linja-autoasema sijaitsee Lvivin kaupungin eteläosassa osoitteessa Stryiska 109, joka on noin 6 kilometriä keskustasta, Lvivin rautatieasemalta etelään.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lvivin linja-autoasema Wikimedia Commonsissa
Joe Gores

Joe Gores
Joe Gores (25. joulukuuta 1931 Rochester, Minnesota, Yhdysvallat – 10. tammikuuta 2011 Greenbrae, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen jännityskirjailija.
Gores kuului samaan kovaksikeitettyyn dekkariperinteeseen kuin Dashiell Hammett ja Raymond Chandler. Hän kuvasi taitavasti Yhdysvaltojen länsirannikon kaupunkiympäristöä ja yhteiskunnan kerroksisuutta. Ennen kirjailijanuraansa Gores työskenteli sekalaisissa ammateissa, kuten autonkuljettajana ja myyjänä sekä 12 vuotta yksityisetsivänä. Hän opiskeli englanninkielistä kirjallisuutta, josta suoritti loppututkinnon Stanfordin yliopistossa.
Goresin tuotantoon kuuluu 16 romaania ja useita kertomuskokoelmia. Teoksista Sam Spaden etsivätoimisto kertoo tapahtumista ennen Dashiell Hammettin Maltan haukkaa. Goresin oli tarkoitus tyttärensä pyynnöstä kirjoittaa sille jatko-osa, mutta hän totesi sen mahdottomaksi, joten hän kirjoitti esiosan. Teoksen Nimeni on Hammett pohjalta on Wim Wenders ohjannut elokuvan Hammett – tehtävä Chinatownissa (1982). Gores on myös kirjoittanut elokuva- ja tv-sarjakäsikirjoituksia, muun muassa sarjoihin Kojak, Columbo, Magnum ja Mike Hammer.
Teokset

DKA = sis. "Dan Kearney and Associates"
Spade & Archer (2009) suom. Sam Spaden etsivätoimisto
Glass Tiger (2006)
Cons, Scams & Grifts (DKA; 2001)
Stakeout on Page Street and Other DKA Files (DKA, kertomuksia; 2000)
Cases (1999)
Speak of the Devil: 14 Tales of Crimes and Their Punishments (kertomuksia; 1999)
Contract Null & Void (DKA; 1996)
Menaced Assassin (1994)
Dead Man (1993)
Mostly Murder (kertomuksia; 1992)
32 Cadillacs (DKA; Edgar-palkintoehdokas sarjassa paras romaani; 1992)
Wolf Time (1989) suom. Suden hetki
Joe Gores Interview (Audio Book; 1987)
Come Morning (Edgar-palkintoehdokas sarjassa paras romaani; 1986)
Gone, No Forwarding (DKA; 1978)
Tricks and Treats (toim. Bill Pronzinin kanssa; 1976)
Hammett (1975) suom. Nimeni on Hammett; Wim Wendersin elokuva Hammett – tehtävä Chinatownissa (1982)
Honolulu: Port of Call (toim.; 1974)
Interface (1974)
Final Notice (DKA; 1973)
Dead Skip (DKA; 1972)
Marine Salvage: The Unforgiving Business of No Cure, No Pay (1971)
A Time of Predators (Edgar-palkinto sarjassa paras esikoisteos; 1969) suom. Armottomat
Teokset > Suomennetut teokset

Armottomat (alkuteos: A time of predators), suom. Liisa Vihko, Gummerus, 1972.
Nimeni on Hammett: jännitysromaani (alkuteos: Hammett), suom. Risto Lehmusoksa. Weilin + Göös, 1977.
Suden hetki (alkuteos: 	Wolf time), suom. Heikki Sarkkila]. Book Studio,1990
Sam Spaden etsivätoimisto (alkuteos: Spade & Archer : the prequel to Dashiell Hammett’s The maltese falcon), suom. Arto Häilä WSOY, 2010
Palkinnot ja tunnustukset

Edgar-palkinto teoksesta Armottomat (suomeksi 1972, alkuteos 1969)
Lähdepelto

Lähdepelto on ympärivuotinen kuntoilualue Raumalla Kodisjoentien varrella. Alueella sijaitsevat pururatojen lisäksi koirapolku, tenniskenttä, jalkapallokenttä sekä talvisin luistelualue. Alueella on myös huoltorakennus, jossa sijaitsevat pukusuojat, suihkut, saunat ja vessat.
Japanin jääkiekkomaajoukkue

| Japani |
| --- | --- |

Liitto:  Japanin jääkiekkoliitto
Valmentaja:   Yuji Iwamoto
Eniten otteluita:  Go Tanaka (126)
Eniten maaleja:  Toshiyuki Sakai (44)
Eniten pisteitä:  Norio Suzuki (85)
IIHF-ranking:  24. (27.5.2024)

Ensimmäinen ottelu
  Tšekkoslovakia 12–2 Japani  (Davos, Sveitsi 24. tammikuuta 1930)  
Suurin voitto
  Japani 44–1 Kuwait  (Gangneung, Etelä-Korea 30. tammikuuta 1999) 
Suurin tappio
  Tšekkoslovakia 25–1 Japani   (Moskova, Neuvostoliitto 4. maaliskuuta 1957) 
Japanin jääkiekkomaajoukkue edustaa Japania miesten kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Maa liittyi Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäseneksi vuonna 1930. Vuonna 2021 Japanissa oli 61 jäähallia ja noin 7 660 rekisteröityä miesjääkiekkoilijaa. Alkuvuonna 2022 joukkueen sijoitus Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämässä jääkiekon maailmanrankingissa oli 25:s.
Maailmanmestaruuskilpailuissa

Japani pelasi korkeimman tason maailmanmestaruuskisoissa vuosina 1998–2004 IIHF:n niin sanotun Kaukoidän kiintiöpaikan turvin; jääkiekkoliitto järjesti joka vuosi erillisen Kaukoidän maiden karsinnan tehdäkseen lajia tunnetuksi ja suosituksi Aasiassa. Karsinnan voittaja sai paikan maailmanmestaruuskisoissa, ja koska Japani joutui joka kerta putoamissarjaan, sarjasta putosivat aina kaksi huonointa, mutta ei Japani. Kokeilu ei osoittautunut menestykseksi, ja Kaukoidän karsinta lakkautettiin vuonna 2005. Japani hävisi maailmanmestaruuskisoissa jokaisena kiintiöpaikkavuotenaan; joukkue onnistui sijoittumaan viimeisenä vuotenaan toiseksi viimeiseksi putoamissarjassa kahden tasapelin turvin, mutta putosi silti välittömästi 1. divisioonaan. Maa on pelannut vuodesta 2005 alkaen 1. divisioonassa.
Kokoonpano vuoden 2015 maailmanmestaruuskilpailuissa

| Maalivahdit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # | Pelaaja | Kätisyys | Pituus | Paino | Syntymäpäivä | Joukkue |
| 30 | Yuta Narisawa | L | 180 cm | 71 kg | 14.4.1987 |  Oji Eagles |
| 29 | Yutaka Fukufuji | L | 185 cm | 83 kg | 17.9.1982 |  Nikko Ice Bucks |
| 1 | Michikazu Hata | L | 186 cm | 77 kg | 17.9.1990 |  Tohoku Free Blades |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # | Pelaaja | Kätisyys | Pituus | Paino | Synytmäpäivä | Joukkue |
| 3 | Kazumasa Sasaki | L | 170 cm | 74 kg | 12.11.1989 |  Oji Eagles |
| 4 | Aaron Keller | R | 182 cm | 82 kg | 1.3.1975 |  Oji Eagles |
| 6 | Denis Akimoto | L | 180 cm | 90 kg | 20.8.1990 |  Nippon Paper Cranes |
| 13 | Shun Sakata | R | 181 cm | 84 kg | 13.6.1987 |  Nippon Paper Cranes |
| 20 | Takafumi Yamashita | R | 177 cm | 86 kg | 11.11.1987 |  Oji Eagles |
| 7 | Ryo Hashimoto | L | 177 cm | 76 kg | 23.10.1992 |  Oji Eagles |
| 22 | Shinya Yanadori | L | 177 cm | 77 kg | 15.12.1986 |  Nippon Paper Cranes |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # | Pelaaja | Kätisyys | Pituus | Paino | Syntymäpäivä | Joukkue |
| 8 | Yuto Osawa | R | 178 cm | 79 kg | 3.10.1993 | Oji Eagles |
| 10 | Takuma Kawai | L | 176 cm | 77 kg | 10.8.1988 |  Tohoku Free Blades |
| 24 | Kenta Takagi | L | 175 cm | 79 kg | 14.12.1993 |  Nippon Paper Cranes |
| 15 | Kohei Mitamura | R | 179 cm | 79 kg | 19.2.1992 |  Oji Eagles |
| 14 | Go Tanaka | L | 173 cm | 73 kg | 6.10.1983 |  Tohoku Free Blades |
| 25 | Seiji Takahashi | R | 173 cm | 78 kg | 22.5.1988 |  Oji Eagles |
| 16 | Daisuke Obara | L | 176 cm | 82 kg | 4.6.1981 |  Nippon Paper Cranes |
| 21 | Shuhei Kuji | R | 171 cm | 77 kg | 27.4.1987 |  Oji Eagles |
| 9 | Hiroshi Sato | L | 182 cm | 98 kg | 18.2.1983 | Nippon Paper Cranes |
| 11 | Masahito Nishiwaki | L | 178 cm | 77 kg | 6.10.1982 |  Nippon Paper Cranes |
| 27 | Hiroki Ueno | L | 178 cm | 80 kg | 8.4.1986 |  Nikko Ice Bucks |
| 19 | Takeshi Saito | L | 176 cm | 80 kg | 8.3.1981 |  Oji Eagles |
| 28 | Takuro Yamashita | R | 183 cm | 81 kg | 22.5.1988 |  Tohoku Free Blades |
Sijoitukset > Olympialaisissa

1936 - 12. (Kyseessä olivat samalla myös maailmanmestaruuskisat.)
1960 - 8.  (myös MM-kisat)
1964 - 11. (myös MM-kisat)
1968 - 10. (myös MM-kisat)
1972 - 9.
1976 - 9.
1980 - 12.
1998 - 13.
2002 - karsiutui
2006 - 21. (karsiutui)
2010 - 18. (karsiutui)
2014 - 25. (karsiutui)
Sijoitukset > Maailmanmestaruuskisoissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1930 – jaettu 6. sija  1957 – 8.  1962 – 9.  (B-sarjan voitto)  1967 – 17. (C-sarjan voitto)  1969 – 15. (C-sarjan voitto)  1970 – 11. (B-sarjan 5.)  1971 – 12. (B-sarjan 6.)  1972 – 11. (B-sarjan 5.)  1973 – 12. (B-sarjan 6.)  1974 – 10. (B-sarjan 4.)  1975 – 12. (B-sarjan 6.)  1976 – 10. (B-sarjan 2.)  1977 – 11. (B-sarjan 3.)  1978 – 10. (B-sarjan 2.)  1979 – 14. (B-sarjan 6.)  1981 – 16. (B-sarjan 8.); putosi C-sarjaan  1999 – 16.  2000 – 16.  2001 – 16.  2002 – 16. |  |  2003 – 16.  2004 – 15.; putosi 1. divisioonaan  2005 – 1. divisioona, ryhmä A; 4.  2006 – 1. divisioona, ryhmä A; 3.  2007 – 1. divisioona, ryhmä B; 3.  2008 – 1. divisioona, ryhmä B; 3.  2009 – 1. divisioona, ryhmä A; 3.  2010 – 1. divisioona, ryhmä A; 3.  2011 – ei pelannut  2012 – 1. divisioona, ryhmä A; 4.  2013 – 1. divisioona, ryhmä A; 4.  2014 – 1. divisioona, ryhmä A; 3.  2015 – 1. divisioona, ryhmä A; 4.  2016 – 1. divisioona, ryhmä A; 6.  2017 – 1. divisioona, ryhmä B; 2.  2018 – 1. divisioona, ryhmä B; 2.  2019 – 1. divisioona, ryhmä B; 3.  2020 – 1. divisioonan B-ryhmän turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.  2021 – 1. divisioonan B-ryhmän turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.  2022 – 1. divisioona, ryhmä B; 2. |
Sijoitukset > IIHF:n maailmanranking

2003 - 15.
2004 - 15.
2005 - 20.
2006 - 21.
2007 - 22.
2008 - 22.
2009 - 21.
2010 - 21.
2011 - 22.
2012 - 22.
2013 - 21.
2014 - 21.
2015 - 20.
2016 - 21.
2017 - 23.
2018 - 23.
2019 - 23.
2020 - 24.
2021 - 25.
2022, helmikuu - 25.
Kokoonpanoja

Vuoden 1998 olympialaiset
Aiheesta muualla

Japani IIHF:n sivuilla (englanniksi)
Japani nationalteamsoficehockeyssä (englanniksi)
Luettelo Suomen rauniokirkoista

Luterilaiset kirkot
Ortodoksiset kirkot
Katoliset kirkot
Entiset kirkkorakennukset
Rauniokirkot
Luovutettujen alueiden kirkkorakennukset
Keskiaikaiset kivikirkot
Uusgoottilaiset kirkot
Kansallisromanttiset kirkot
Tässä luettelossa on lueteltu suuri osa Suomessa sijaitsevista rauniokirkoista. Rauniokirkoilla saatetaan järjestää jumalanpalveluksia. konsertteja tai muuta toimintaa.
Rauniokirkot

Sijainti-sarakkeen ensimmäinen paikannimi tarkoittaa nykyistä kuntaa. Sen jälkeen pilkulla erotettuna on mahdollinen entinen kunta, kylä, kaupunginosa tai muu paikka.
| Nimi | Rakennettu | Sijainti | Kommentteja |
| --- | --- | --- | --- |
| Lemböten kappeli | 1500–1530 | Lemland | Jäi pois käytöstä 1500-luvulla. Vuonna 1674 kerrottiin katon sortuneen ”jo aikoja sitten”. |
| Pyhän Birgitan kirkon rauniot | 1400-luvun loppu | Vihti | Korvattu Vihdin kirkolla 1772. Sen jälkeen hautakirkkona 1793 asti. Puusisustus ja suurin osa kivistä myyty 1800-luvun alussa. |
| Pyhän Kolminaisuuden kirkon rauniot | 1495–1505 | Rauma | Tuhoutui tulipalossa 1640, kirkon korvasi entisen fransiskaaniluostarin Pyhän Ristin kirkko. |
| Pyhän Laurin kirkon rauniot | 1510–1560 | Hollola, Hämeenkoski | Jäi pois käytöstä 1600-luvulla. |
| Pyhän Marian kirkon rauniot | 1500–1520 | Vaasa | Kirkko tuhoutui Vaasan palossa 1852. |
| Pälkäneen rauniokirkko | 1500 (vaiheilla) | Pälkäne | Kirkon perustukset alkoivat pettää 1740-luvulla. Hylättiin lopullisesti 1839, kun Pälkäneen kirkko valmistui. Katto sortui myrskyssä 1890. |
| Teuvan rauniokirkko | 1860-luvun alku | Teuva | Tuhoutui tulipalossa 1950. |
| Vanhankaupungin kirkkorauniot | 1550-luku | Helsinki | Helsingin ensimmäisen kirkon kivijalka. Tuhoutunut 1670-lukuun mennessä, joko lahonnut tai tulipalossa. |
Luettelo Algerian kaupungeista

Alger.
Oran.
Constantine.
Annaba.
Suurimmat kaupungit

| # | Kaupunki | Arabiaksi | Väestö (2008) | Maakunta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 | Alger | الجزائر | 2 481 788 | Alger |
| 02 | Oran | وهران | 609 940 | Oran |
| 03 | Constantine | قسنطينة | 448 374 | Constantine |
| 04 | Batna | باتنة | 290 645 | Batna |
| 05 | Djelfa | الجلفة | 289 226 | Djelfa |
| 06 | Sétif | سطيف | 288 461 | Sétif |
| 07 | Annaba | عنابة | 257 359 | Annaba |
| 08 | Sidi Bel Abbès | سيدي بلعباس | 212 935 | Sidi Bel Abbès |
| 09 | Biskra | بسكرة | 205 608 | Biskra |
| 10 | Tiaret | تيارت | 201 263 | Tiaret |
| 11 | Tébessa | تبسة | 196 537 | Tébessa |
| 12 | Chlef | الشلف | 178 616 | Chlef |
| 13 | Béjaïa | بجاية | 177 988 | Béjaïa |
| 14 | Bordj Bou Arreridj | برج بوعريريج | 168 346 | Bordj Bou Arreridj |
| 15 | Béchar | بشار | 165 627 | Béchar |
| 16 | Skikda | سكيكدة | 163 618 | Skikda |
| 17 | Blida | البليدة | 163 586 | Blida |
| 18 | M’Sila | المسيلة | 156 647 | M’Sila |
| 19 | Souk Ahras | سوق أهراس | 155 259 | Souk Ahras |
| 20 | El Eulma | العلمة | 155 038 | Sétif |
| 21 | Mostaganem | مستغانم | 145 696 | Mostaganem |
| 22 | Laghouat | الأغواط | 144 747 | Laghouat |
| 23 | Tlemcen | تلمسان | 140 158 | Tlemcen |
| 24 | Médéa | المدية | 138 355 | Médéa |
| 25 | Tizi Ouzou | تيزي وزو | 135 088 | Tizi Ouzou |
| 26 | Jijel | جيجل | 134 839 | Jijel |
| 27 | El Oued | الوادي | 134 699 | El Oued |
| 28 | Ouargla | ورقلة | 133 024 | Ouargla |
| 29 | Relizane | غليزان | 130 094 | Relizane |
| 30 | Saïda | سعيدة | 128 413 | Saïda |
| 31 | Bou Saâda | بوسعادة | 125 573 | M’Sila |
| 32 | Guelma | قالمة | 120 847 | Guelma |
| 33 | Aïn Beïda | عين البيضاء | 118 662 | Oum el Bouaghi |
| 34 | Maghnia | مغنية | 114 634 | Tlemcen |
| 35 | Mascara | معسكر | 108 587 | Mascara |
| 36 | Khenchela | خنشلة | 108 580 | Khenchela |
| 37 | Barika | بريكة | 104 398 | Batna |
| 38 | Messaad | مسعد | 102 453 | Djelfa |
| 39 | Aflou | آفلو | 102 025 | Laghouat |
| 40 | Aïn Oussara | عين وسارة | 101 239 | Djelfa |
Aakkosellinen luettelo Algeriassa sijaitsevista kaupungeista

Alger
Annaba
Batna
Bechar
Bejaia
Beni Abbes
Biskra
Blida
Bordj Bou Arreridj
Bouira
Boumerdes
Cherchel
Constantine
Dellys
Djelfa
El Oued
Ghardaia
Médéa
Mostaganem
Oran
Reggane
Relizane
Saïda
Setif
Sidi Bel Abbes
Skikda
Tamanrasset
Tebessa
Tiaret
Tindouf
Tipasa
Tizi-Ouzou
Tlemcen
Lyyrisiä kappaleita

Neljännen opuksen kansi
Lyyrisiä kappaleita (norj. Lyriske stykker) on Edvard Griegin säveltämä 66 lyhyen pianokappaleen kokoelma. Kappaleet julkaistiin kymmenessä eri opuksessa yli kolmenkymmenen vuoden aikana. Ensimmäinen julkaistiin 1867 (Op. 12) ja viimeinen 1901 (Op. 71). Kokoelma sisältää useita hänen parhaiten tunnetuista kappaleistaan, esimerkiksi Hääpäivä Troldhaugenilla (Bryllupsdag på Troldhaugen), Keväälle (Til våren), Peikkojen marssi (Trolltog) ja Perhonen (Sommerfugl).
Ensimmäisen lyyrisen kappaleen (Arietta) teema oli yksi Griegin suosikeista. Hän hyödynsikin sitä myös valssin muodossa viimeisessä lyyrisessä kappaleessaan nimeltä Muisteluja (Efterklang).
Joitakin äänityksiä kappaleista Griegin itse soittamana on säilynyt. Ne on julkaissut norjalainen levy-yhtiö Simax.
Kappaleet

Kirja I, Op. 12 (sävelletty 1866-1867?; julkaistu 1867):
Nro 1, Arietta
Nro 2, Vals (Valssi)
Nro 3, Vektersang (Vartijan laulu, Macbethin mukaan)
Nro 4, Alfedans (Keijukaisten tanssi)
Nro 5, Folkevise (Kansanlaulu)
Nro 6, Norsk (Norjalainen)
Nro 7, Albumblad (Albuminlehti)
Nro 8, Fedrelandssang (Isänmaan laulu)
Kirja II, Op. 38 (sävelletty 1883 ellei toisin mainita; julkaistu 1883):
Nro 1, Berceuse (Kehtolaulu)
Nro 2, Folkevise (Kansanlaulu)
Nro 3, Melodi (Melodia)
Nro 4, Halling (Tanssi)
Nro 5, Springdans (Hyppytanssi)
Nro 6, Elegi (Elegoa)
Nro 7, Vals (Valssi, sävelletty alun perin 1866, uusittu 1883)
Nro 8, Kanon (Kaanon, sävelletty noin 1877-1878?; uudistettu 1883)
Book III, Op. 43 (sävelletty todennäköisesti 1886; julkaistu 1886; omistettu Isodor Seissille):
Musiikkinäytteet
Äänitetty 1906
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Nro 1, Sommerfugl (Perhonen)
Nro 2, Ensom vandrer (Yksinäinen vaeltaja)
Nro 3, I hjemmet (Kotimaassani)
Nro 4, Liten fugl (Pikkulintu)
Nro 5, Erotikk (Eroottinen)
Nro 6, Til våren (Keväälle)
Kirja IV, Op. 47 (sävelletty 1886-1868 ellei toisin mainita; julkaistu 1888):
Nro.1, Valssi-Impromptu
Nro 2, Albumblad (Albuminlehti)
Nro 3, Melodi (Melodia)
Nro 4, Halling
Nro 5, Melankoli (Melankolia)
Nro 6, Springtanz (Hyppytanssi, sävelletty 1872?; uudistettu 1888)
Nro 7, Elegi (Elegia)
Kirja V, Op. 54 (Sävelletty 1889–1891; julkaistu 1891; N:ot 1–4 myöhemmin orkestroitu nimellä Lyric Suite):
Musiikkinäytteet
Esittäjä Mark Gasser
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Nro 1, Gjetergutt (Paimenen poika)
Nro 2, Gangar (Norjalainen marssi)
Nro 3, Trolltog (Kääpiöiden marssi)
Nro 4, Notturno (Nokturno)
Nro 5, Scherzo
Nro 6, Klokkeklang (Kellon soitto)
Kirja VI, Op. 57 (sävelletty 1890?–1893; julkaistu 1893):
Nro 1, Svundne dager (Hävinneet päivät)
Nro 2, Gade
Nro 3, Illusjon (Illuusio)
Nro 4, Geheimniss (Salaisuus)
Nro 5, Sie tanzt (Hän tanssii)
Nro 6, Heimweh (Koti-ikävä)
Kirja VII, Op. 62 (sävelletty 1893?–1895; julkaistu 1895):
Nro 1, Sylfide (Sylf)
Nro 2, Takk (Kiitollisuus)
Nro 3, Fransk serenade (Ranskalainen serenadi)
Nro 4, Bekken (Brooklet)
Nro 5, Drømmesyn (Kummitus)
Nro 6, Hjemad (Kotimaa)
Kirja VIII, Op. 65 (composed 1896; published 1897):
Musiikkinäytteet
Äänitetty 1903
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Nro 1, Fra ungdomsdagene (Nuoruuden päiviltä)
Nro 2, Bondens sang (Talonpojan laulu)
Nro 3, Tungsinn (Melankolia)
Nro 4, Salong (Salonki)
Nro 5, I balladetone (Balladi)
Nro 6, Bryllupsdag på Troldhaugen (Hääpäivä Troldhaugenissa)
Kirja IX, Op. 68 (sävellettu 1898-1899; julkaistu 1899; N:ot 4 ja 5 orkestroitu 1899):
Nro 1, Matrosenes oppsang (Nerimiehen laulu)
Nro 2, Bestemors menuet (Isoäidin menuetti)
Nro 3, For dine føtter (Jalkojesi juuressa)
Nro 4, Aften på højfjellet (Ilta vuoristossa)
Nro 5, Bådnlåt (Kehdossa)
Nro 6, Valse mélancolique (Surumielinen valssi)
Kirja X, Op. 71 (sävelletty ja julkaistu 1901):
Nro 1, Det var engang (Olipa kerran)
Nro 2, Sommeraften (Kesäilta)
Nro 3, Småtroll (Pieni peikko)
Nro 4, Skogstillhet (Metsän rauhaa)
Nro 5, Halling
Nro 6, Forbi (Mennyt)
Nro 7, Efterklang (Jälkikaikuja)