stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiertotalous
Kiertotalous eri yhteyksissä > Turvallinen kiertotalous

Turvallisessa kiertotaloudessa tavoitteena on haitattomat materiaalikierrot. Kemikaalitietojen kulku toteutuu tuotteen elinkaaren vaiheesta toiseen ja tarvittaessa haitallisia aineita tunnistetaan ja poistetaan materiaalikierroista erottelumenetelmin.
Kemikaalien hallintaan kiertotaloudessa vaikuttaa tieto siitä, missä ja minkä ikäisissä tuotteissa vaarallisia aineita voi olla. Usein materiaalit tulevat kierrätykseen vasta vuosien tai vuosikymmenten jälkeen valmistuksesta ja tuotteiden tai materiaalien käyttöönotosta. Siksi ne saattavat sisältää nykyisin kiellettyjä, vaaralliseksi tunnistettuja aineita. Jätteet syntypaikkalajitellaan, jolloin jätteiden hyödyntäminen voidaan tehdä tehokkaimmin ja turvallisimmin.Tuotteiden uudelleen suunnittelu ja modulaarisuus helpottaa kierrätettäväksi kelpaavan materiaalin uudelleen hyödyntämistä ja haitallisia aineita sisältävän osan hävittämistä niin, etteivät ne aiheuta haittaa ympäristöterveydelle.
Kiertotalouden työpaikolla otetaan huomioon biologiset, kemialliset ja fysikaaliset riskit ja tapaturmavaarat. Jätemateriaalin heterogeenisyys ja useiden erilaisten kemikaalien samanaikainen esiintyminen jätevirrassa huomioidaan työturvallisuudessa ja -terveydenhoidossa.
Kiertotalous eri yhteyksissä > Kiertotalous ja luonnon monimuotoisuus

Kiertotalouden yhteys maankäyttöön ja luonnon monimuotoisuuteen eli biodiversiteettiin on toistaiseksi jäänyt vaille perusteellista tarkastelua, sillä ympäristövaikutusten arviointi on keskittynyt lähinnä neitseellisten raaka-aineiden käytön ja jätteen minimointiin sekä päästöjen vähentämiseen. Tarve sisällyttää luonnon monimuotoisuusvaikutukset myös osaksi kestävän kiertotalouden arvioita on kuitenkin selkeä (ks. esim. ). Kansainvälisen luonnonvarapaneelin selvityksessä kiertotalous on tunnistettu yhdeksi keskeiseksi ratkaisuksi maailmanlaajuisen biodiversiteettikadon torjunnassa. Kiertotaloudella on myönteinen vaikutus biodiversiteettiin, kun kiertotaloustoimenpiteiden avulla onnistutaan vähentämään luonnonvarojen ottoa, maankäytön ja erilaisiin elinympäristöihin kohdistuvia paineita sekä ekosysteemien luonnolliset kierrot huomioidaan paremmin.lähde?
Kiertotalous eri yhteyksissä > Kiertotalous ja vesi

Kiertotaloudessa neitseellisten luonnonvarojen, myös puhtaan veden, tarve on vähäisempi ja sen sijaan hyödynnetään jo kierrossa olevia luonnonvaroja. Vesivarojen käyttö on merkittävästi vähäisempää kuin vallitsevassa lineaarisessa taloudessa.
Kiertotalous ei kuitenkaan ole vesivarojen ja -ekosysteemien tai maaperän näkökulmasta yksiselitteisesti riskitön asia. Esimerkiksi materiaalien ja jätteiden (mm. tuhkat, lietteet, teollisuuden sivutuotteet ja niiden mahdollisesti sisältämät haitalliset aineet) hyödyntämiseen liittyy ympäristöön kohdistuvia riskejä. Biotalous ja sen tarvitsemien raaka-aineiden tuotanto tai kierrossa olevien materiaalien prosessointi voivat kasvattaa veden käytön tarvetta ja lisätä vesiin ja vesivaroihin kohdistuvia paineita.lähde?
Kiertotalous eri yhteyksissä > Kiertotalousekosysteemit

Kiertotalousekosysteemit ovat tärkeitä kiertotalouden onnistumisen kannalta.
Potentiaaliset vaikutukset ja vaikutusten mittaaminen

Kiertotalouden edistymisen näkökulmasta on oleellista seurata mm. resurssien käytön tehokkuutta, jotta ymmärrämme kiertotalouden yhteyksiä luonnonvarojen kulutukseen. Yleisesti kiertotalouden seurannan tietoja voidaan hyödyntää kiertotalouden tavoitteiden asettamisessa, kehityksen seurannassa ja päätöksenteon tukena. Kiertotalouden mittaamisessa voidaan hyödyntää saatavilla olevaa tilastotietoa (esim. jätetilastot). Toisaalta tarvitaan myös uutta lähtödataa ja uudenlaista tilastointia, sillä monet kiertotalouden toiminnat tapahtuvat yritysten sisällä, vanhojen järjestelmien ulkopuolella ja rajapinnoilla tai kuluttajien keskuudessa. Kiertotalouden seuranta ja mittaaminen onkin monin paikoin puutteellista ja kehitystyö on tarpeen. lähde?
Euroopan komissio on määrittänyt EU:lle kymmenen kiertotalousindikaattoria kuvaamaan kiertotalouden keskeisiä osa-alueita ja niissä tapahtuvaa kehitystä. Näitä osa-alueita ja indikaattoreita ovat:
Tuotanto ja kulutus
EU:n raaka-aineomavaraisuus
Ekologiset kestävät julkiset hankinnat
Syntynyt jäte
Elintarvikejäte
Jätehuolto
Kokonaiskierrätysaste
Kierrätysasteet tietyissä jätevirroissa
Uusioraaka-aineet
Kierrätettyjen materiaalien osuus raaka-ainekysynnästä
Kierrätettävien raaka-aineiden kauppa
Kilpailukyky ja innovointi
Yksityiest investoinnit, työpaikat ja bruttoarvonlisäys
Patentit.
Ympäristönäkökulmien lisäksi kiertotalouden seurannassa painotetaan usein sen kansallisia ja kansainvälisiä taloushyötyjä.
Potentiaaliset vaikutukset ja vaikutusten mittaaminen > Maailmalla

Kiertotalouden taloudellista potentiaalia ja muita vaikutuksia on arvioitu monien tahojen toimesta, useimmiten Euroopan kontekstissa.
Laskelmissaan Accenture arvioi, että globaalilla tasolla kiertotalous voisi tuottaa 4,5 triljoonaa dollaria lisäarvoa vuoteen 2030 mennessä, ja jopa 25 triljoonaa dollaria vuoteen 2050 mennessä.
Euroopan komissio on arvioinut kiertotalouden tuovan vuoteen 2030 mennessä 600 miljardin euron nettosäästöt EU:n alueen yrityksille ja luovan yli kaksi miljoonaa uutta työpaikkaa tavanomaiseen kehitysskenaarioon verrattuna.
Ellen MacArthur Foundationin arvioiden mukaan kiertotalouden tuottamat vuosittaiset materiaalikustannussäästöt EU:n teollisuudelle voivat olla 340–380 miljardia dollaria (’siirtymäskenaariossa’) tai jopa 520–630 miljardia dollaria (’edistyneessä skenaariossa’).
WRAP:n arvioissa EU:n talous hyötyy kiertotaloudesta 1,2–3 miljoonaa uutta työpaikkaa vuoteen 2030 mennessä vuoden 2015 tasoon verrattuna.
Ison-Britannian DEFRA arvioi, että vuositasolla kiertotalous voisi hyödyttää UK:n taloutta 23 miljardilla punnalla. Alankomaiden talouden vastaava arvio on 7,3 miljardia euroa ja 54 000 uutta työpaikkaa.
Rooman klubi on arvioinut kiertotalouden potentiaalisia vaikutuksia vuoteen 2030 mennessä Suomen lisäksi Ruotsissa, Hollannissa, Ranskassa ja Espanjassa. Laskelmien mukaan kiertotalouden myötä maakohtaiset hiilidioksidipäästöt voisivat vähentyä 66–69%, uusia maakohtaisia työpaikkoja voi syntyä 100 000–500 000, ja vaihtotase voi parantua 1,5–2,5% BKT:n arvosta.
Potentiaaliset vaikutukset ja vaikutusten mittaaminen > Suomessa

Kiertotalous voi parantaa valtion resurssiomavaraisuutta ja näin suojata resurssiniukkuuteen ja hintoihin liittyviltä riskeiltä, sekä luoda ympäristön ja hyvinvoinnin huomioivaa uutta työtä.
Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitran, McKinseyn ja Gaia Consultingin selvitysten mukaan kiertotalouden kansantaloudellinen potentiaali Suomessa on yhteensä 2–3 miljardia euroa vuosittain, 2030 mennessä.
Kiertotalouden mahdollisuudet Suomessa -raportissa arvioidaan kiertotalouden yhteispotentiaali 1,5–2,5 miljardin euron luokkaan viidellä eri sektorilla: konepajateollisuudessa, metsä- ja paperiteollisuudessa, ruokahävikin vähentämisessä, jakamistaloudessa sekä rakennus- ja kiinteistöalalla.
Ravinteiden kierron taloudellinen arvo ja mahdollisuudet Suomelle -raportissa ravinteiden kierron vuosittainen potentiaali tutkituilla alueilla on 0,5 miljardia euroa 2030 mennessä.
Rooman Klubin The Circular Economy and Benefits for Society -raportin arvioiden mukaan kiertotalous voisi vähentää Suomen hiilidioksidipäästöjä 68%, luoda yli 75 000 uutta työpaikkaa ja vaikuttaa positiivisesti vaihtotaseeseen (+1,5% BKT:sta) vuoteen 2030 mennessä.
Kiertotalous Suomessa – toimintaympäristö, politiikkatoimet ja mallinnetut vaikutukset vuoteen 2030 -raportissa havaitaan, että kiertotaloudella voidaan vahvistaa taloutta samalla, kun sen avulla vähennetään luonnonvarojen käyttöä ja niistä aiheutuvia ympäristövaikutuksia. Raportissa arvioidaan, että kansantalouden materiaalitehokkuus (BKT/materiaalien käyttö) kasvaa valikoidulla joukolla kiertotaloustoimenpiteitä (esim. metsäteollisuuden materiaalitehostuminen ja ruokahävikin vähentäminen) 1,3% vuoteen 2030 mennessä.
Haasteita muutoksen tiellä

Siirtymää kohti kiertotaloutta hidastavat muun muassa negatiivisten ja positiivisten ulkoisvaikutusten riittämätön sisällyttäminen hintoihin, investointien puute, vakiintuneiden toimintatapojen muuttamisen haasteet sekä ristiriitaiset säännökset.
Euroopan tiedeakatemioiden tieteellinen neuvottelukunta EASAC:n kiertotaloustyöryhmä on selostuksessaan nostanut esiin seuraavia esteitä kiertotalouteen siirtymiselle yritysten näkökulmasta:
yritysten toimintojen todellisia kustannuksia (ml. negatiiviset sosiaaliset ja ympäristövaikutukset) ei huomioida ja tehdä läpinäkyviksi
tuotannosta ja kulutuksesta potentiaalisesti aiheutuvat kumulatiiviset vaikutukset (esim. ilmastonmuutos, resurssien ehtyminen) yritykseen itseensä jätetään huomioimatta
lyhyen tähtäimen tuottojen ja osinkojen maksamisen prioriteetti vaikeuttaa pitkäntähtäimen investointeja resurssitehokkuuteen ja muihin kiertotaloutta tukeviin seikkoihin.
EASAC:n kiertotaloustyöryhmä nostaa esiin myös seuraavia muita esteitä:
EU:n ja kansallisen tason indikaattoreiden ja tavoitteiden, yhtenäisen poliittisen viitekehyksen sekä kiertotaloutta tukevan lainsäädännön puute
osaamisvaje ja kiertotalouden puuttuminen koulutusohjelmista
investointien puute ja pitkät takaisinmaksuajat
maaseudun kaupunkiympäristöistä poikkeavat olosuhteet
monien toimialojen nopeasyklinen luonne pitkäjänteisyyden sijaan
riittämättömät ja epävakaat markkinasignaalit eivät tue kulutuskäyttäytymisen muutosta
tiedon ja tietoisuuden puute.
Kritiikkiä

Kiertotalouteen on viime vuosina kiinnitetty suuria odotuksia erityisesti sen tuomista ympäristö- ja taloudellista hyödyistä. Epäselvemmäksi on jäänyt, kuinka ja millaisia keinoja käyttäen odotukset täydellisistä kierroista, kuluttajakäyttäjästä, talouskasvun luonnonvarojen käytön irtikytkennästä ja Euroopan talouksien uudistamisesta täytetään. Kiertotalouden on politiikkadokumenttien perusteella katsottu olevan esimerkki ”lupausten politiikasta”, josta sen edellyttämään yhteiskunnalliseen murrokseen väistämättä liittyvät ristiriidat on häivytetty. Samalla kiertotalous näyttäytyy moraalitalouden muotona, jossa EU:ssa jätteet käännetään resursseiksi, kun taas globaalit kierrätysverkostot näyttäytyvät likaisina ja laittomina.
Kiertotaloutta ja erityisesti siihen liittyvää yhteiskunnallisten hyötyjen arviointia on kritisoitu puutteellisesta tieteellisestä pohjasta. EASAC:n kiertotaloustyöryhmän julkaisemassa kiertotalousselostuksessa painotetaan muun muassa, että kiertotalouden potentiaalisten hyötyjen arvioimiseen käytetyt mallit eivät ole riittävän tarkkoja.Tehdyissä vaikutusten arvioinneissa on lisäksi keskitytty lähinnä taloudellisten ja ympäristöllisten hyötyjen arviointiin, sosiaalisten vaikutusten jäädessä selvästi vähemmälle huomiolle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiertotalous Wikimedia Commonsissa
Sitra: Kiertotalous
SYKE: Kohti kiertotaloutta
Ympäristöministeriö: Kiertotalous
Kestävän kasvun avaimet (GROWTH)
European Commission: EU Circular Economy Action Plan
Circle Economy
Ellen MacArthur Foundation
The Circularity Gap Reporting Initiative
The Global Resource Footprint of Nations
Tieteen termipankki: Kiertotalous
Energiavirasto: Ekosuunnittelu- ja energiamerkintäsäädösten virallinen tiedotussivusto
Raaka-aineiden kulutus ja talouden kehitys Suomessa 2000–2015. Raaka-aineen kulutus seuraa bruttokansantuotteen kehitystä. Kiertotaloudessa tavoitteena olisi, ettei raaka-aineiden kulutus kasvaisi, vaikka bruttokansantuote kasvaa. RMC kertoo, paljonko raaka-aineita menee kotimaiseen loppukulutukseen ja pääomanmuodostukseen. Se ei sisällä vientiä.
Suomen materiaalivirrat 2015. Kiertotaloutta kannattaa edistää etenkin toimialoilla, jotka käyttävät runsaasti luonnonvaroja. Vuoden 2015 jälkeen luonnonvarojen kokonaiskäyttö on jonkin verran kasvanut.
Übach-Palenberg

| Übach-Palenberg |
| --- | --- |
 Übach kirkolta nähtynä
 vaakuna
 Übach-Palenberg
 Koordinaatit: 50°55′N, 6°7′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Nordrhein-Westfalen
Piirikunta:  Heinsbergin piirikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  26,1 km²
Korkeus:  110 m
Väkiluku (2023)  (31.12.2023):  24 354
 – Väestötiheys:  933 as./km²
Postinumero:  52531
Suuntanumero(t):  02451, 02404
 
 www.uebach-palenberg.de 
Übach-Palenbergin sijainti Heinsbergin piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa.
Übach-Palenberg on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa läntisessä Saksassa. Se rajoittuu lännessä Alankomaihin.
Maantiede

Übach-Palenberg sijaitsee noin 60 kilometriä Kölnistä länteen. Kaupungin halki virtaa Rurin 53-kilometrinen sivujoki Wurm. Kaupunki on muodostettu seuraavista osa-alueista: Übach, Palenberg, Marienberg, Scherpenseel, Siepenbusch, Windhausen, Frelenberg, Zweibrüggen, Boscheln, Holthausen ja Rimburg.
Historia

Ensimmäinen asiakirjamaininta Palenbergista (noin 4 900 asukasta) on vuodelta 867 ja Übachista (noin 6 800 asukasta) 1172. Boscheln ilmaantuu aikakirjoihin 1156. Nykyisen Übach-Palenbergin alueen kylät liitettiin Preussiin 1815. Saksan rautatieverkkoon paikkakunta liitettiin 1852 linjalle Aachen–Übach-Palenberg–Mönchengladbach. Carolus Magnus -hiilikaivos perustettiin 1911. Kun kaivos suljettiin 1962, menetettiin kolmisen tuhatta työpaikkaa. Yhdysvaltain joukot miehittivät Übach-Palenbergia vuodesta 1944. Kunta sai kaupunkioikeudet 1967. Ensimmäiset autoliikenteeltä rauhoitetut kadut avattiin Frelenbergissa 1980 ja seuraavana vuonna aloitettiin Übachin keskustan saneeraus.
Übach-Palenbergin vanhaa arkkitehtuuria edustaa muun muassa linna Schloss Zweibrüggen, jonka historia alkaa 1400-luvulta.
Talous ja liikenne

Übach-Palenbergissa sijaitsee muun muassa NEUMAN & ESSERin pääkonttori. Lähimmät moottoritiet ovat A 4, A 44 ja ja A 46. Übach-Palenbergin rautatieliikennepaikka sijaitsee Palenbergin länsiosassa Bahnhofstrassen varrella.
Aiheesta muualla

Übach-Palenberg, Nordrhein-Westfalen, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Übach-Palenberg
Käännös suomeksi
Hawayo Takata

Hawayo Hiromi Takata (jap. 高田ハワヨ; 24. joulukuuta 1900 – 11. joulukuuta 1980) oli havaijinjapanilainen, joka vaikutti reiki-uskomushoidon leviämiseen länsimaihin.
Takata syntyi Kauailla japanilaiseen perheeseen. Aviomiehensä kuoltua vuonna 1930 ja sisarensa kuoltua 1935 Takata muutti Japaniin. Hän oli vakavasti sairaana, mutta halusi leikkauksen sijaan kokeilla perinteisiä hoitomenetelmiä. Neljän kuukauden päivittäisen reiki-hoidon jälkeen hän koki parantuneensa ja päätti itse opiskella reikiä. Takata sai opetusta Chujiro Hayashilta. Vuonna 1938 hänestä tuli   Hayashin kouluttama ns. reikimestari.
Takata palasi Havaijille, perusti useita kilinikoita ja järjesti kursseja reikistä kolmenkymmenen vuoden ajan 1940–1970. Vuodesta 1970 alkaen hän koulutti reikimestareita Yhdysvalloissa. Toisin kuin edeltäjänsä, hän korosti suullisen perinteen merkitystä, eikä käyttänyt oppikirjoja eikä muistiinpanoja. Niinpä opetus muuttui oppilaalta toiselle, ja Takatan kouluttamat reikimestarit lisäsivät ja jättivät pois eri osioita reikistä.
Aiheesta muualla

Hawayo Takatan elämästä Reiki.org-sivulla (englanniksi)
Mrs.Takata and Reiki Power (haastattelu)(englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Kreikka
EHC Linz

| EHC Linz |
| --- | --- |

Perustettu:  1909
Entiset nimet:  EHC Black Wings Linz (1992-2005) 
Kaupunki:   Linz, Itävalta
Kotiareena:  Linz AG Eisarena
– kapasiteetti:  4 865
Sarjataso:   IceHL
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Peter Nader
Puheenjohtaja:   Peter Nader
Päävalmentaja:   Philipp Lukas
Mestaruudet:  2 (2003, 2012)
Hopeaa:  2 (2002, 2010)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Black Wings 1992 (EHC Linz) on linzilainen jääkiekkojoukkue, joka pelaa Itävallan pääsarjassa, Bet-at-home ICE Hockey Leaguessa.
Linzin joukkue on tunnettu aikojen saatossa eri nimillä kuten EHC Linz, EHC Black Wings Linz ja EHC Liwest Linz. Nimi on vaihtunut pääasiassa konkurssien ja organisaatiomuutosten takia. Nykyinen virallinen nimi on Black Wings 1992.
Saavutukset

Itävallan mestari 2002–2003 ja 2011–2012
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 32 |  | Rasmus Tirronen | L | 2025 | Kirkkonummi, Suomi |  |
| 33 |  | Thomas Höneckl | L | 2025 | Schwarzach, Itävalta |  |
| 45 |  | Martin Reder | L | Juniori |  |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 3 |  | Greg Moro | R | 2025 | Edmonton, Alberta, Kanada |  |
| 5 |  | Raphael Wolf | L | 2025 | Salzburg, Itävalta |  |
| 13 |  | Gerd Kragl | L | 2025 | Linz, Itävalta |  |
| 23 |  | Patrick Söllinger | L | 2025 | Linz, Itävalta |  |
| 39 |  | Ian Scheid | R | 2025 | Coon Rapids, Minnesota, Yhdysvallat |  |
| 46 |  | Niklas Würschl | R | 2026 | Klagenfurt, Itävalta |  |
| 47 |  | Logan Roe | L | 2026 | Cape Coral, Florida, Yhdysvallat |  |
| 92 |  | Lorenz Lindner | R | 2025 | Spittal an der Drau, Itävalta |  |
| 96 |  | Christoph Tialler | R | 2025 | St. Veit an der Glan, Itävalta |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 7 |  | Brian Lebler | L | OLH | 2026 | Klagenfurt, Itävalta |
| 9 |  | Emilio Romig | L | LH | 2027 | Wien, Itävalta |
| 11 |  | Brodi Stuart | L | VLH | 2025 | Langley, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 14 |  | Henrik Neubauer | R | LH | 2025 | Sunne, Ruotsi |
| 15 |  | Marcel Witting | L | OLH | 2025 | Hall in Tirol, Itävalta |
| 18 |  | Ken Ograjenšek | R | OLH | 2025 | Celje, Slovenia |
| 27 |  | Shawn St-Amant | R | LH | 2025 | Le Gardeur, Québec, Kanada |
| 37 |  | Andreas Kristler | L | VLH / KH | 2025 | Lienz, Itävalta |
| 49 |  | Graham Knott | L | VLH / KH | 2026 | Etobicoke, Ontario, Kanada |
| 63 |  | Niklas Bretschneider | L | OLH | 2025 | Wien, Itävalta |
| 66 |  | Stefan Gaffal | R | OLH / KH | 2026 | Linz, Itävalta |
| 74 |  | Nico Feldner | R | KH / OLH | 2025 | Hall in Tirol, Itävalta |
| 80 |  | Julian Pusnik | L | KH | 2026 | Villach, Itävalta |
| 81 |  | Sean Collins | L | KH / VLH | 2025 | Saskatoon, Saskatchewan, Kanada |
| 86 |  | Jakob Mitsch | L | H | 2025 |  |
| 97 |  | Luka Maver | L | KH | 2025 | Ljubljana, Slovenia |
Lähde: EliteProspects
Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja & Urheilutoimenjohtaja: Philipp Lukas
Apuvalmentaja: Matej Hočevar
Apuvalmentaja: Mark Szücs
Maalivahtivalmentaja: Jürgen Penker
Huoltopäällikkö: Markus Dauerbäck
Huoltopäällikkö: Franz Lettner
Huoltopäällikkö: Christian Wandelt
Puheenjohtaja & Toimitusjohtaja: Peter Nader
Kykyjenetsinnänjohtaja: Rick Nasheim
Lähde: EliteProspects
Valmennus & Joukkueenjohto > Maineikkaita pelaajia

| --- | --- |
  Gregor Baumgartner   Dave Czyzowski   Bernd Damm   Raimund Divis   Frank Doyle   Christoph Harand   Viktors Ignatjevs   Pat Leahy   Philipp Lukas   Robert Lukas :   Rick Nasheim   Pavel Nešťák   Markus Peintner   Christian Perthaler   Brad Purdie   Kent Salfi   Rob Shearer   Mark Szücs   Jason Ward   Alex Westlund
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut (saksaksi)[vanhentunut linkki]
Österreichische Eishockey-Liga (Itävallan jääkiekon pääsarja)
Vienna Capitals
EC Red Bull Salzburg
EC Villacher Sportverein
EC KAC
EHC Liwest Black Wings Linz
EC Graz 99ers
HK Jesenice (SLO)
HDD Olimpija Ljubljana (SLO)
Alba Volán Székesfehérvár (HUN)
KHL Medveščak Zagreb (KRO)
Kesäolympialaiset 1900

Vuoden 1900 kesäolympialaiset järjestettiin Pariisissa. Ne olivat toiset nykyaikaiset olympiakisat. Kisojen osallistujamäärä kohosi huomattavasti vuoden 1896 Ateenan kisoista. Suomi ei ollut mukana, mutta emämaa Venäjä oli mukana ensimmäistä kertaa.
Kisojen aikaan järjestettiin myös maailmannäyttely. Kisojen aikaan oli niin paljon kaikenlaisia esityksiä ja tapahtumia, että koko urheilu uhkasi jäädä varjoon. Parhaiten tätä havainnollistaa se, että kisoissa jaettujen mitalien etupuolella luki ”Pariisin maailmannäyttely 1900”, ja olympialaisista mainittiin vain mitalin kääntöpuolella.
Kisat kestivät suhteettoman pitkään, useita kuukausia. Kalastuskisat käytiin Seinejoen varrella. Ohjelmassa olivat muun muassa golf, hevospoolo, jalkapallo, jousiammunta, kriketti, kroketti, purjehdus, ratsastus, rugby, soutu ja vesipallo. Maailmannäyttelyyn kuuluneita epävirallisia lajeja oli monta, kuten hengenpelastus, ilmapallopurjehdus ja leijanlennätys. Iso-Britannia voitti jalkapallon, hevospoolon ja vesipallon, Ranska oli paras kriketissä ja rugbyssä. Maratonille saatiin liikkeelle kokonaista 16 urheilijaa. Maraton tarjoili myös draamaa, kun kisaa johtanut ruotsalaisjuoksija Ernst Fast ohjattiin risteyksessä ”vahingossa” väärään suuntaan. Tällä välin isäntämaata edustanut, mutta myöhemmin luxemburgilaiseksi osoittautunut Michel Théato ehätti hänen edelleen ja voitti kilpailun, jonka pituus oli 40 260 metriä.
Näissä kisoissa mukaan pääsivät myös naiset, vaikka nykyaikaisen olympialiikkeen perustanut ranskalaisparoni Pierre de Coubertin vastusti tätä erittäin jyrkästi. Naisten lajeja olivat kroketti, golf ja tennis. Kaikkien aikojen ensimmäinen naisvoittaja olympialaisissa oli tennispelaaja Charlotte Cooper.
Kisojen kuninkaisiin lukeutui Saksassa syntynyt, mutta Yhdysvaltoja edustanut Alvin Kraenzlein, joka voitti 60 metrin juoksun, 110 metrin ja 200 metrin aitajuoksut sekä pituushypyn. Ray Ewry oli toinen kuninkaista: hän otti voitot vauhdittomassa pituudesta, vauhdittomasta kolmiloikasta ja vauhdittomasta korkeushypystä. Kisojen järjestäjämaa Ranska rohmusi eniten mitaleita, yhteensä sata, joista 25 oli kultaa.
Näytöslaiji pelota vauhdissa
Ilmapallopurjehdus alkamassa
Lajit

Kisoissa järjestettiin kaikkiaan 95 kilpailua kymmenessä eri urheilulajissa.
| --- | --- |
  Ammunta   Golf   Jalkapallo   Jousiammunta   Kriketti   Kroketti   Köydenveto   Miekkailu   Pelota   Poolo :   Purjehdus   Pyöräily   Ratsastus   Rugby   Soutu   Tennis   Uinti   Vesipallo   Voimistelu   Yleisurheilu
Osallistuneet maat

Kansainvälisen olympiakomitean mukaan vuoden 1900 olympialaisiin osallistui 24 maata. Jotkut historioitsijat katsovat että kilpailuissa oli mukana 28 maata. Jotkut katsovat osallistujaksi myös Brasilian, koska kisoihin osallistui ranskalais-brasilialainen juoksija Adolphe Klingelhoefer; yleensä hänet kuitenkin luetaan Ranskan edustajaksi. Kilpailuissa oli mukana joidenkin näkemysten mukaan myös kolumbialainen köydenvetoon osallistunut Francis Henriquez de Zubiría ja uusiseelantilainen vesipalloilija Victor Lindberg, mutta KOK ei huomioi heitä näiden maiden edustajiksi.
Alankomaat
Argentiina
Australia
Belgia
Böömi
Haiti
Espanja
Intia
Italia
Itävalta
Iran
Kanada
Kuuba
Kreikka
Luxemburg
Meksiko
Norja
Peru
Ranska
Ruotsi
Romania
Saksa
Sveitsi
Tanska
Unkari
Iso-Britannia
Yhdysvallat
Venäjän keisarikunta
Sekajoukkue