stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jan Hruška (jääkiekkoilija)
Ura > Maajoukkueura

Hruška on pelannut Tšekin A-maajoukkueessa seitsemän ottelua tehden yhden maalin. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä 5. marraskuuta 2015 Karjala-turnauksen Örnsköldsvikissä pelatussa avausottelussa Ruotsia vastaan. Hruška merkittiin Tšekin 13. hyökkääjäksi, mutta hän kuitenkin sai ottelussa peliaikaa ja teki myös ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa.
Itämeren laivaston jäämarssi

Venäjän keisarikunnan laivaston saattue matkalla Kronstadtiin.
Itämeren laivaston jäämarssiksi (ven. Ледовый поход Балтийского флота, Ledovyi pohod Baltijskogo flota) kutsutaan ensimmäisen maailmansodan aikana kevättalvella 1918 tapahtunutta Venäjän Itämeren laivaston Tallinnan ja Helsingin laivastoasemien alusten ja miehistön siirtoa Kronstadtin merilinnoitukseen. Umpeen jäätyneen Suomenlahden halki siirrettiin yhteensä 236 erilaista alusta. Operaatio aloitettiin helmikuussa, jolloin noin 50 alusta purjehdittiin Tallinnasta Helsinkiin ja sieltä edelleen maalis–huhtikuussa kolmessa ryhmässä Kronstadtiin yhdessä Helsinkiin sijoitettujen venäläisalusten kanssa. Samaan aikaan oli käynnissä myös Suomen sisällissota.
Tausta

Operaation taustalla olivat Neuvosto-Venäjän ja Saksan välille joulukuussa 1917 syntynyt aselepo sekä myöhemmin maaliskuussa 1918 solmittu Brest-Litovskin rauha. Kahden kuukauden pituisen aselevon rauettua saksalaiset ilmoittivat aloittavansa sotatoimet Venäjää vastaan 18. helmikuuta 1918. Kansankomissaarien neuvosto antoi tämän vuoksi 16. helmikuuta määräyksen siirtää kaikki Tallinnaan sijoitetut Itämeren laivaston alukset Helsinkiin pois lähestyvien saksalaisjoukkojen tieltä. Tämän jälkeen Brest-Litovskissa 3. maaliskuuta solmitussa rauhansopimuksessa Venäjä määrättiin siirtämään laivastonsa pois Suomesta tai riisumaan se aseista.
Saattue Tallinnasta Helsinkiin

Ensimmäinen alusten siirto käynnistyi 19. helmikuuta, jolloin Tallinnasta lähti yksittäisiä aluksia Helsinkiä kohti. Vaikean jäätilanteen vuoksi varsinainen saattue pääsi kuitenkin matkaan vasta 22. helmikuuta jäänmurtajien Jermak ja Volynetš avustamina. Helsinkiin evakuoitiin yhteensä noin 50 alusta, joista tärkeimpiä olivat risteilijät ja sukellusveneet. Lähtiessään venäläiset tuhosivat useita kaupunkia suojanneita rannikkopattereita, jonka jälkeen Tallinna joutui lopulta saksalaisten haltuun 25. helmikuuta.
Siirrot Helsingistä Kronstadtiin

Maaliskuun 3. päivänä allekirjoitetun Brest-Litovskin rauhansopimuksen mukaiset siirot aloitettiin reilua viikkoa myöhemmin 12. maaliskuuta. Niitä johti hajotetun Tsentrobaltin tilalle luotu Itämeren laivaston komissaarien neuvosto yhdessä amiraali Aleksandr Razvozovin kanssa, jota pian seurasi kyvykkäämpänä pidetty amiraali Aleksei Štšastnyi.
Ensimmäiseen siirrettävään ryhmään kuului neljä taistelulaivaa sekä kolme risteilijää, jotka lähtivät Helsingistä Jermakin ja Volynetšin avustamina. Navakan tuulen ja paksun jään vaikeuttama matkanteko oli hidasta, alukset joutuivat pysähtymään yöksi, jonka jälkeen ne piti aina irrottaa jäästä. Lisäksi saattuetta uhkasivat valkoisten hieman aikaisemmin valtaamien Suursaaren, Lavansaaren ja Tytärsaaren rannikkotykit. Alukset pääsivät lopulta perille 180 merimailin päässä sijainneeseen Kronstadtiin 17. maaliskuuta, josta kaksi risteilijää jatkoi matkaansa edelleen kohti Pietaria.
Toinen alusryhmä lähti matkaan vasta kolmen viikon kuluttua 5. huhtikuuta. Siihen kuului kolme taistelulaivaa, kaksi risteilijää sekä kolme Bars-luokan sukellusvenettä, kolmen heikkotehoisen jäänmurtajan avustamana. Jäänmurtaja Jermak lähti Kronstadista saattuetta vastaan, mutta joutui kuitenkin palaamaan takaisin, kun sitä alettiin tulittamaan Lavansaaresta sekä valkoisten saksalaisille luovuttamasta jäänmurtaja Tarmolta. Tämän jälkeen Jermak sai seurakseen panssariristeilijä Rurikin ja se pääsi lopulta avustamaan saattuetta Suursaaren edustalla. Kronstadtiin alukset saapuivat 10. huhtikuuta, lukuun ottamatta Harmajan majakan luona jäihin juuttunutta sukellusvene Rysia, joka joutui palaamaan Helsinkiin.
Kolmas alusryhmä lähti matkaan 7.–12. huhtikuuta välisenä aikana. Siihen kuului kaikkiaan 167 alusta, joita avusti viisi jäänmurtajaa. Viimeisten laivojen poistuessa Helsingistä, käytiin jo taisteluita saksalaisten ja kaupunkia puolustavien punaisten välillä. Saattueeseen kuului muun muassa kymmenen Bars-luokan sukellusvenettä, kuusi torpedovenettä, kaksi miinanraivaajaa sekä miina- ja vartioaluslaivueet kuljetusaluksineen. Harmajan majakan luona ne kohtasivat Helsingin valtaukseen matkalla olleen amiraali Hugo Meurerin komentaman saksalaisen laivasto-osaston Sonderverband Ostseen.
Talvisten olosuhteiden ohella operaatiota haittasi myös laivaston miehistövaje, pahimmillaan sadan hengen vahvuudesta oli aluksilla vain hieman toistakymmentä miestä. Pietarista saapui Helsinkiin noin 500 merimiehen ryhmä, joka oli alun perin tarkoitettu Venäjän kauppalaivaston käyttöön, mutta merimiehiä määrättiin myös Itämeren laivaston aluksiin.
Helsinkiin jääneet alukset

Kolmannen saattueen alukset saapuivat Kronstadtiin 16.–20. huhtikuuta, jonka jälkeen Helsinkiin oli vielä jäänyt noin 80 Itämeren laivaston alusta. Osa niistä joutui saksalaisten ja myöhemmin suomalaisten haltuun. Joukossa oli muun muassa koululaivana toiminut risteilijä Pamjat Azova. Aluksia koskevan kiistan vuoksi valkoiset vangitsivat venäläisen laivastokomissaari Boris Žemtšužinin ja ampuivat hänet Suomenlinnassa 9. toukokuuta. Lopulta viimeiset venäläisalukset pääsivät lähtemään 28. toukokuuta, kun Neuvosto-Venäjä oli sitä ennen ilmoittanut, ettei se täytä rauhansopimuksen miinanraivausta koskevaa kohtaa, elleivät saksalaiset luovuta Helsinkiin jääneitä laivoja.
Upotetut alukset

Venäläiset joutuivat tuhoamaan neljä Hangossa ollutta Holland 9 -luokan sukellusvenettään, kun niitä ei jäätilanteen vuoksi pystytty siirtämään pois ennen saksalaisten 3. huhtikuuta tekemää maihinnousua. Upotetut sukellusveneet olivat AG 11, AG 12, AG 15 ja AG 16.
Venäläisalusten lisäksi Helsingissä oli kapteeni Francis Cromien komentama brittiläinen sukellusvenelaivue, joka oli lähetetty Venäjän avuksi vuonna 1915. Siihen kuului seitsemän E-luokan sukellusvenettä sekä yhteysalus HMS Amsterdam. Jääolosuhteiden vuoksi britit eivät pystyneet siirtämään niitä Kronstadtiin ja sukellusveneet upotettiin noin 1,5 merimailin päähän Harmajan majakan eteläpuolelle vajaan 30 metrin syvyyteen.
Siirretyt alukset

taistelulaivat Andrei Pervozvanny, Gangut, Petropavlovsk, Poltava, Respublika, Sevastopol ja Tsesarevitš
panssariristeilijät  Admiral Makarov, Bayan, Gromoboi, Rossia ja Rurik
risteilijät Aurora, Bogatyr, Diana ja Oleg
tykkiveneet Chivinets, Chrabry ja Grosjaschy
sukellusveneet Jaguar, Jersh, Kuguar, Leopard, Pantera, Rys, Tigr, Tur, Ugor, Vepr, Volk ja Zmeja
3 miinanlaskijaa
59 hävittäjää
144 muuta alusta
Jäänmurtaja Jermak.
Jarmo Tulonen

Jarmo Tulonen (s. 25. tammikuuta 1950 Helsinki) on suomalainen näyttelijä.
Ura

Tampereen yliopiston III näyttelijäkurssi 1973–1977
Porin teatteri 1977–1981
Kuopion kaupunginteatteri 1981–1985
Rovaniemen teatteri 1985–1987
Kotkan kaupunginteatteri 1987–2005
Lahden kaupunginteatteri 2005–01.08.2009
Kotkan kaupunginteatteri 01.08.2009–
PeukaLoiset VooDooRock yhtye 2016–
Ura > Televisio ja elokuva

Lähteet:
Tykkimies Kauppalan viimeiset vaiheet, Yle TV2 1977 (Tykkimies Vuori)
Isä kateissa, Yle TV1 1979 (Isä)
Kaikenlaisia karkureita, 1980 (kuvataiteilija)
Kuolema savolaiseen tapaan, MTV 1981 (kylähullu)
Lyhyet erikoiset: Rauhanjuna 1985 (taiteilija) MTV
Tuntematon sotilas, 1985 (Lautsalo)
Uskottu mies, MTV 1984–1985 (Alvar Miettinen, nimihenkilö)
Toivo Hynäsen onnellinen iltapäivä, 1985 (työnjohtaja Hakanen)
Yö ja usva, Yle TV2 1986 (Viimeinen humanisti)
Hinausköysi, Liikenneturva ja Yle Lappi 1986
Kirje Porista, dokumentti, ohj. Iikka Vehkalahti 1987–1988
Viimeinen koukkaus, MTV 1989 (Mustatalvi)
Pylvässänkyunelmia, Yle TV1 1990 (Aikamiespoika Kauko)
Takapihan sankarit (Kilju Lindberg)
Pertsa ja Kilu (Pertsan isä)
Kymijoki-dokumentti (Tsaari)
Kaverille ei jätetä: Kalamies Sakari (Kalakaveri)
Ventovieraat, MTV (Lars-Olov)
Pakkaus, ohj. Juha Koiranen (Isä)
Vaarallista kokea, MTV:n sarja Aila Meriluodosta (Aserias yksikiveksinen)
Puhdas elämä, ohj. Aleksi Tuomivaara (Luomumies)
Rock ´n Roll Never Dies, ohj. Juha Koiranen (Erkki opistolta
Iso Rajalampi (Kivijärvi)

| Iso Rajalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kivijärvi
Koordinaatit:  63°12′49″N, 25°16′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.443.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  153,6 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,749 km  
Pinta-ala:  2,076 ha  
Tilavuus:  0.000074 km³ 
Keskisyvyys:  3,55 m  
Suurin syvyys:  6,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Rajalampi 
Iso Rajalampi  on Keski-Suomessa Kivijärvellä  Talviaislahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 340 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 73 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys on 6,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Kivijärven alueeseen (14.443) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 153,6 metriä mpy.
Homewrecker

Homewrecker on ohjelma, jossa kostetaan julkisuudessa tuntemattomille ihmisille tekemiä piloja. Pilat tehdään makuuhuoneissa joita muokkaillaan huonompaan kuntoon. Ohjelman vetäjänä on edesmennyt Ryan Dunn, joka on esiintynyt myös muissa tv-ohjelmissa, kuten Viva La Bam ja Jackass. Ohjelmaa voi nähdä Suomessa MTV:llä.
Iso Kaakkojärvi

| Iso Kaakkojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala
Koordinaatit:  61°26′47″N, 24°28′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  Holtanoja 
Järvinumero:  35.728.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,9 m  
Rantaviiva:  2,488 km  
Pinta-ala:  11,903 ha  
Saaria:  2 
 fiIso Kaakkojärvi 
Iso Kaakkojärvi  on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa Laipanmaan metsäalueen reunalla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 11,9 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut Iso Hirvijärvi, Vähä Hirvijärvi, Vasajärvi, Iso Saarijärvi, Iso Kaakkojärvi, Holtanoja ja sedimenttien peittämänä Keljonjärvi. Järvi on kaakko-luoteis-suuntainen ja sen lounaiset rannat kohoavat lyhyellä matkalla yli 40 metrin korkeuteen, ja Kaakkovuoren kohdalla yli 60 metrin korkeuteen. Siellä sijaitsee 700 metriä pitkä kalliojyrkänne. Pohjoisrannassa on loivempia rinteitä ja järven päissä on suomaatakin.
Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta, jotka ovat metsäisiä kalliosaaria. Suurempi niistä on yli 100 metriä pitkä. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja se on metsämaata. Pohjoisrannalla sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Välimaan kylältä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,9 metriä mpy. Järveen laskee muutama metsäoja ja yksi niistä on Pikkuisen Kaakkojärven laskuoja. Järven oma laskuoja on Holtanoja, joka lähtee koillispäästä koilliseen ja yhtyy viiden kilometrin päässä Myllyojaan, joka vuorostaan laskee puolen kilometrin jälkeen Keljonjärveen. Se on salmien kautta yhteydessä Saksalaonselällä samalla korkeudella olevaan Längelmäveteen.
Luontoarvoja

Vesi on hapanta, runsashumuksista ja ruskean väristä. Järven vesi on luokiteltu tyydyttäväksi ja järvi soveltuu virkistyskäyttöön myös tyydyttävästi.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli kirjoitettu ”Kakojärvi”. Järvi oli silloinkin autio, mutta Holtanojan varret oli raivattu jyrkänteille asti niityiksi. Keljonjärvi oli tuolloin Längelmäveden lahti, jonka pohjukka sijaitsi yhdystien 14010 luoteispuolella. Holtanoja on vasta Längelmäveden pinnanlaskun jälkeen yhtynyt Myllyojaan. Vuoden 1957 peruskartassa järvellä ei ollut vielä mökkejä, mutta seuraavassa vuoden 1977 kartassa niitä oli yksi.
Hiusneula

Hiuspinni.
Hiusneula on kampauksen kiinnittämiseen tai koristeluun tarkoitettu neula tai tikku. 
Hiusneuloja on käytetty jo tuhansia vuosia sitten, jolloin niitä valmistettiin luusta. Nykyisin tavallisempia valmistusmateriaaleja ovat erilaiset muovit, puu ja metallit.
Hiuspinni on joustavasta metallilangasta valmistettu hiuspidike tai -somiste. Pieniä ja huomaamattomia pinnejä käytetään niin arki- kuin juhlakampauksienkin tukemiseen. Myös hiuspinni voi olla esimerkiksi helmillä koristeltu, kuten varsinaiset hiusneulatkin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hiusneula Wikimedia Commonsissa
Iso Poikainlammi

| Iso Poikainlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°00′43″N, 23°51′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Karjulanjoen valuma-alue (35.36)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.367.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  178,9 m  
Rantaviiva:  1,738 km  
Pinta-ala:  9,204 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Poikainlammi 
Iso Poikainlammi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Helvetinjärven kansallispuistossa kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 9,2 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.367) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 178,9 metriä mpy.
Luontoarvoja

Lampi sisältyy Helvetinjärven kansallispuistoon ja se sijaitsee sen länsipuolella.
Hurrikaani Hugo

Hurrikaani Hugo oli vuoden 1989 viides nimetty trooppinen myrsky Atlantin hurrikaanikaudella.
Hugo 21.syyskuuta Etelä_Carolinan rannikolla
Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla se luokiteltiin korkeimmalle tasolle viisi. Myrsky aiheutti tuhoja Puerto Ricossa ja sen lähialueilla sekä  Etelä- ja Pohjois-Carolinan osavaltioissa Yhdysvalloissa syyskuun 19. ja 25. päivien välisenä aikana. Se surmasi 86 ihmistä, jätti 56 000 henkeä kodittomiksi ja aiheutti kymmenen miljardin sen aikaisen Yhdysvaltain dollarin edestä tuhoa. Niinpä se oli siihen astisista hurrikaaneista tuhoisin.  Tämä titteli siirtyi Hurrikaani Andrewille kolme vuotta myöhemmin.
Hugoon liittyi tuhansia tornadoita, joiden takia tuhoalue ei rajoittunut pelkästään hurrikaanin pilviseinämän kohdalle.
Hurrikaani Hanna

| Hanna |
| --- | --- |

Nimettiin::  28.8.2008
Laantui::  7.9.2008
 .  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Aiheesta muualla
  Hurrikaani Hanna Commonsissa 
Ennuste
Hurrikaani Hanna oli kahdeksas nimetty trooppinen sykloni ja neljäs hurrikaani vuoden 2008 Atlantin hurrikaanikaudella.
Hanna muodostui 28. elokuuta ja voimistui hurrikaaniksi 1. syyskuuta. Sen kehitys oli yhteydessä vain kolme päivää aiemmin syntyneeseen hurrikaani Gustaviin. Hanna heikkeni trooppiseksi myrskyksi keskiviikkona 3. syyskuuta. Se saapui Pohjois-Amerikan mantereelle lähellä Etelä- ja Pohjois-Carolinan rajaa varhain aamulla 6. syyskuuta.
Hannan aiheuttamat tulvat surmasivat Haitissa arvioiden mukaan yli 500 ihmistä. Suurin osa uhreista kuoli Gonaivesin satamakaupungissa. Punainen Risti vetosi lahjoittajiin 2,3 miljoonan euron avustuksen keräämiseksi Haitille. Euroopan komissio lupasi maalle kaksi miljoonaa euroa pika-apua. Suomen Punainen Risti lähetti alueelle avustustyöntekijän arvioimaan tuhoja sekä 50 000 euroa hätäapua.
Hyyppärän kartano

Hyyppärän kartano sijaitsee Hyvinkäällä ja on alkujaan ollut tilanhoitajan asunto, josta tehtiin uusi päärakennus vanhan päärakennuksen palon jälkeen 1920-luvulla.
Historia

Hämeenlinnalainen Johan Emil Helenius oli Hyyppärän kartanon ensimmäinen omistaja, jonka aikana kartanoa kehitettiin paljon mm. peltopinta-ala oli yli sata hehtaaria.. Helenius oli myös perustanut Usmin louhoksen ja siihen liittyvän  Hyyppärän radan.
Heleniuksen jälkeen omistajaksi tuli 1920-luvulla maanviljelijä Toivo Puttaa. Toivo Puttaan jälkeen kartano siirtyi leskelle 1930-luvulla. Tämän jälkeen kartanon omistajaksi tuli Hyvinkään Kiinteistö Oy. Kytäjän kartanon tilanhoitaja Einari Korkkinen osti Torsten poikansa kanssa tilan vuonna 1938. Perikunta myi kartanon Hyvinkään kaupungille v.1973. Suurimmillaan kartanon tilalla oli peltoa yli 200 hehtaaria ja 50 lehmää sekä 25 sikaa ja yhdeksän hevosta, joista viimeinen viimeinen myytiin 1960-luvulla.
2006 – 2022 kartanossa on toiminut kahvila-ravintola, jonka toiminta loppuu elokuussa 2022, lopettamisen syyksi sanotaan mm. reippaasti kohonnut sähkön hinta. Lisäksi kartano-rakennus kaipaa kunnostusta.
Muuta

Hyyppärän alueella on tällä hetkellä (v.2022) paljon hevosharrastus ja -urheilutoimintaa, sisältäen yksityisiä talleja, ratsastuskouluja, maneeseja, ratsastuskenttiä sekä maastoratsastusradan ja hevospoolokentän.
Hyyppä (täsmennyssivu)

Hyyppä voi tarkoittaa:
Sukunimenä

Eddie Hyyppä (1890–1958), sirkus- ja varieteetaiteilija
Eero Hyyppä (s. 1961), laulaja, lauluntekijä ja muusikko
Esa Hyyppä (1902–1977), geologi
Juha Hyyppä (s. 1964), diplomi-insinööri ja professori, Jussi Hyypän poika
Jussi Hyyppä (1930–2018), diplomi-insinööri ja tietekniikan professori
Markku T. Hyyppä (s. 1942), neurologi, dosentti, kirjailija sekä ylilääkäri
Seppo Hyyppä (1933–2019), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos.
Muut

Hyyppä, Kauhajoen kylä
Hyypät, lintusuku
Hyypänmäki eli Hyyppä, Hailuodossa sijaitseva paraabelidyyni.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Hurrikaani Ida

| Ida |
| --- | --- |

Nimettiin::  26. elokuuta 2021
Rantautui::  30. elokuuta 2021
Alin paine::  930 hPa
Kovin tuuli::  67 m/s
 Idan reitti.  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Aiheesta muualla
  Hurrikaani Ida Commonsissa 
Hurrikaani Ida oli trooppinen hirmumyrsky Karibian ja Yhdysvaltojen etelärannikon alueella Atlantin valtamerellä elokuun lopussa 2021. Ida oli vuoden 2021 Atlantin hurrikaanikauden yhdeksäs nimetty myrsky ja ensimmäinen toiseksi voimakkaimman eli 4. luokan hurrikaani Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla.
Jo ennen hurrikaaniksi voimistumistaan Ida aiheutti tulvia Venezuelassa, joissa kuoli yli 20 ihmistä. Se rantautui ensin Kuubaan ja jatkoi sieltä kohti Yhdysvaltojen Louisianan, Mississipin ja Alabaman osavaltioita. Se rantautui Louisianaan 29. elokuuta 2021 klo 20 Suomen aikaa, jolloin suurimmat tuulennopeudet olivat 67 m/s ja paine syklonin keskuksessa noin 930 hPa.
Yhdysvalloissa Ida tuhosi yli 3 200 kilometriä sähkölinjoja ja jätti Louisianassa yli miljoona ilhmistä ilman sähköjä. Rannikolla myrskyvuoksi oli paikoin pari metriä korkea. Varsinaisen hurrikaanin laannuttua koilliseen liikkunut myrskyalue aiheutti edelleen syyskuun alussa New Yorkissa ja New Jerseyssä laajamittaisia tulvia, joissa kuoli ainakin kahdeksan ihmistä.
Jani-Matti Loikala

| Jani-Matti Loikala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. helmikuuta 1976 (ikä 48) Vantaa, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Jani, Fisu
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  184 cm
Paino:  87 kg
Seura
Seura:  Kiekko-Vantaa
Sarja:  A-nuorten SM-liiga
Tehtävä:  kuntovalmentaja/fysioterapeutti
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1996–2003
Seurat:  Jokerit (SML) KalPa (SML) SaiPa (SML) HPK (SML) Pelicans (SML) Jukurit (Mestis) JYP (SML)
Jani-Matti Loikala (s. 22. helmikuuta 1976 Vantaa) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 244 runkosarjaottelua tehopistein 7+34=41 ja keräten 96 jäähyminuuttia sekä 26 playoff-ottelua keräten kuusi syöttöpistettä ja 18 jäähyminuuttia. Loikala voitti Jokereissa Suomenmestaruuden vuonna 1997. Jatkoaika.com -sivuston toimittaja Antti Helminen luonnehti häntä joulukuussa 2001 hyväksi all around -puolustajaksi. Loikalan pelaajaura päättyi 27-vuotiaana olkapäävammaan kauteen 2002–2003. Hän toimii nykyään Kiekko-Vantaan A-nuorten SM-liigajoukkueen fysioterapeuttina ja kuntovalmentajana.
Ura > Seuraura

Loikala pelasi kaudella 1991–1992 Vantaa HT:n junioreissa, jonka jälkeen hän siirtyi kaudeksi 1992–1993 Jokereihin, jonka A-nuoria Loikala oli kauden päätteeksi nostamassa A-nuorten I-divisioonasta A-nuorten SM-liigaan. Kaudella 1995–1996 hän voitti A-nuorten SM-liigan pudotuspelien puolustajien pistepörssin ja sijoittui koko pistepörssissä kolmanneksi tehoilla 2+7=9. Loikala voitti kauden päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuden. Hän debytoi kauden aikana myös miesten peleissä pelattuaan seitsemän ottelua lainalla I-divisioonajoukkue KooKoossa.
Kaudella 1996–1997 Loikala debytoi Jokereiden SM-liigajoukkueessa, jossa hänen tulokaskautensa toi 28 runkosarjaottelussa yhden syöttöpisteen ja yhdeksässä playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Loikala pelasi myös kaksi EHL-ottelua. Hän voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Kaudella 1997–1998 Loikala pelasi Jokereiden lisäksi myös kolme ottelua lainalla Kalevan Pallossa. Hän voitti Jokereissa kauden päätteeksi SM-pronssia. Kaudeksi 1998–1999 Loikala siirtyi Saimaan Palloon, jonka sisäisen tehotilaston voiton hän jakoi Dale McTavishin kanssa lukemalla +6.
Kauden 2000–2001 Loikala aloitti Hämeenlinnan Pallokerhossa. Lokakuussa 2000 hän siirtyi kuuden ottelun sopimuksella Pelicansiin paikkaamaan loukkaantumisia. Loikala siirtyi sieltä edelleen Mestis-joukkue Mikkelin Jukureihin, jossa hän voitti kauden päätteeksi Mestiksen-mestaruuden. Loikala valittiin kauden päätteeksi sarjan toiseen tähdistökentälliseen.
Loikala palasi kaudeksi 2001–2002 SM-liigaan ja siirtyi JYPiin. Hän teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 1+10=11. Loikalan pelaajauran viimeisen kauden 2002–2003 jäi vain 29 ottelun mittaiseksi loukkaantumisten vuoksi. Hän kuitenkin sivusi SM-liigan yhden kauden piste-ennätystään tehoilla 3+8=11. Marraskuussa 2002 Loikala joutui loppuvuodeksi sivuun selän välilevypullistuman vuoksi. Tammikuussa hän joutui kolmannessa paluun jälkeisessä ottelussa uudelleen sivuun olkapäävamman vuoksi. Loikalan kausi todettiin päättyneeksi, mutta hän palasi kuitenkin vielä kymmeneen viimeiseen runkosarjaotteluun ja pelasi kauden loppuun. Loikalan ura päättyi kuitenkin 27-vuotiaana kevääseen 2003.
Kaudesta 2015–2016 Loikala on toiminut Kiekko-Vantaan A-nuorten SM-liigajoukkueen fysioterapeuttina ja kuntovalmentajana.
Ura > Maajoukkueura

Loikala pelasi alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1994.