stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Pitäjänmäen peruspiirin suojelluista rakennuksista
Luettelo

Päivitä lista manuaalisesti | SPARQL |
Tämä lista on luotu Wikidatassa olevaa dataa käyttämällä ja sitä päivittää määräajoin botti.
 Listan sisälle tehdyt muokkaukset poistetaan seuraavassa päivityksessä!
Marttila

| Otsikko | Tyyppi | Arkkitehti | Rakennettu | Koordinaatit | Tunnisteet | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korsutie 8 | omakotitalo |  | 1911 | 60.2246°N, 24.8637°E | Ratu: 29743  |  | Q98414282 |
Pitäjänmäen yritysalue

| Otsikko | Tyyppi | Arkkitehti | Rakennettu | Koordinaatit | Tunnisteet | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kornetintie 12 | kerrostalo |  | 1954 | 60.2169°N, 24.8731°E | Ratu: 37800  |  | Q98414264 |
| Kornetintie 14 | kerrostalo |  | 1947 | 60.217°N, 24.8727°E | Ratu: 37801  |  | Q98414265 |
| Kornetintie 16 | paritalo |  | 1951 | 60.2172°N, 24.8723°E | Ratu: 29391  |  | Q98414266 |
| Kornetintie 18 | kerrostalo |  | 1950 | 60.2173°N, 24.8719°E | Ratu: 29392  |  | Q98414267 |
| Kornetintie 20 | kerrostalo |  | 1941 | 60.2175°N, 24.8714°E | Ratu: 29393  |  | Q98414268 |
| Kornetintie 22 | rivitalo |  | 1950 | 60.2176°N, 24.871°E | Ratu: 29394  |  | Q98414269 |
| Kutomotie 11 | rakennus |  | 1947 | 60.2165°N, 24.87°E | Ratu: 29378 Ratu: 51459 Ratu: 51458  |  | Q98416560 |
| Kutomotie 14 (29372) | kerrostalo |  | 1950 | 60.2148°N, 24.8703°E | Ratu: 29372  |  | Q98416563 |
| Kutomotie 14 (29375) | rakennus |  | 1946 | 60.2154°N, 24.87°E | Ratu: 29375[vanhentunut linkki]  |  | Q98416561 |
| Kutomotie 6 | toimistorakennus |  | 1946 | 60.2142°N, 24.8739°E | Ratu: 29370  |  | Q98416565 |
| Pitäjänmäen rautatieasema | rautatieasema | Bruno Granholm |  | 60.2234°N, 24.8601°E | RKY: 5054 RPRID: 200317  |  | Q3359037 |
| Pitäjänmäen rautatieaseman asemarakennus | asemarakennus | Bruno Granholm |  | 60.2236°N, 24.8601°E | RKY: 5054 RPRID: 200317 RPID: 303901  |  | Q55594938 |
| Pitäjänmäen rautatieaseman asuinkasarmi | asuinkasarmi | Bruno Granholm |  | 60.2236°N, 24.8617°E | RKY: 5054 RPRID: 200317 RPID: 304104  |  | Q55594979 |
| Pitäjänmäen rautatieaseman kaksoisvahtitupa | vahtitupa |  |  | 60.2239°N, 24.8587°E | RKY: 5054 RPRID: 200317 RPID: 304009  |  | Q55595585 |
| Pitäjänmäen rautatieaseman kellari 1 | talouskellari |  |  | 60.2237°N, 24.8614°E | RKY: 5054 RPRID: 200317 RPID: 304277  |  | Q55598469 |
| Pitäjänmäen rautatieaseman liiteri 1 | liiteri |  |  | 60.2234°N, 24.8624°E | RKY: 5054 RPRID: 200317 RPID: 304419  |  | Q55596398 |
| Pitäjänmäen rautatieaseman liiteri 2 | liiteri |  |  | 60.224°N, 24.8589°E | RKY: 5054 RPRID: 200317 RPID: 304420  |  | Q55596399 |
| Pitäjänmäen rautatieaseman sauna | saunarakennus |  |  | 60.2237°N, 24.8607°E | RKY: 5054 RPRID: 200317 RPID: 304553  |  | Q55598156 |
| Purotie 3 | kerrostalo |  | 1938 | 60.2169°N, 24.8677°E | Ratu: 29380  |  | Q98432189 |
| Strömbergintie 1 | rakennus |  |  | 60.2212°N, 24.8681°E | Ratu: 29428  |  | Q98432819 |
| Strömbergintie 4 | rakennus |  |  | 60.2201°N, 24.8674°E | Ratu: 29437  |  | Q98432820 |
Tali

| Otsikko | Tyyppi | Arkkitehti | Rakennettu | Koordinaatit | Tunnisteet | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Talin kartano | rakennus |  |  | 60.212°N, 24.8598°E | Ratu: 38870  |  | Q98432927 |
| Talin kartano maneesi | rakennus |  |  | 60.2127°N, 24.8605°E | Ratu: 38863[vanhentunut linkki]  |  | Q98432928 |
| Talin kartano talli- ja vaunuvaja | rakennus |  |  | 60.2123°N, 24.86°E | Ratu: 38866  |  | Q98432929 |
| Talin kartano tilanhoitajan asunto | pientalo |  | 1893 | 60.2124°N, 24.8588°E | Ratu: 38871  |  | Q98432930 |
| Talin kartano viljamakasiini | rakennus |  |  | 60.2131°N, 24.8577°E | Ratu: 38872  |  | Q98432931 |
| Talin siirtolapuutarhan työväenasunto | rakennus |  |  | 60.2151°N, 24.859°E | Ratu: 38873  |  | Q98432932 |
Automaattisesti luodun listan loppu.
| --- | --- |
 OtsikkoKohteen nimi Wikidatassa TyyppiKohteen käyttö (P366) tai esiintymä kohteesta (P31) -arvo Wikidatassa ArkkitehtiKohteen arkkitehti (P84) -arvo Wikidatassa RakennettuKohteen luomisajankohta (P571) -arvo Wikidatassa KoordinaatitKohteen koordinaatit (P625) -arvo Wikidatassa :  Tunnisteet RKY: RKY-tunniste (P4009)  MJID: Muinaisjäännösrekisterin tunniste (P4106)  RPID: Rakennusperintörekisterin tunniste (P5310)  RPRID: Rakennusperintörekisterin rakennustunniste (P5313)  Ratu: Helsingin pysyvä rakennustunniste Ratu (P8355) KuvaKohteen  kuva (P18) -arvo Wikidatassa WikidataLinkki kohteen tietoihin Wikidatassa
Kornhamnstorg

Kornhamnstorg vuonna 2012.
Kornhamnstorg on Tukholman vanhankaupungin lounaisosassa sijaitseva kolmionmallinen aukio, jolle päättyvät Lilla ja Stora Nygatan. Lounaispuolella aukiota rajaa Munkbroleden. Kornhamn oli alun perin satama, ja varhaisin maininta siitä on vuodelta 1427. Nimi viittaa siihen, että sen luokse ankkuroituivat viljalaivat, joiden lasti varastoitiin Korntorgetille (nykyinen Järntorget). Vanhankaupungin suuren tulipalon jälkeen sataman kohdalle muodostettiin 1620-luvulla tori, joka oli aikoinaan vilkas kauppapaikka mutta nykyisin rauhallinen aukio.
Kuvia

Tori 1920-luvulla.
Torin kaakkoiskulman talon katolla loistavat Expressenin ja Dagens Nyheterin historialliset mainoskyltit.
Torin laidalla sijaitsi aikaisemmin Apoteket Ängeln, nykyisin siinä toimii ravintola.
Torin keskellä on Christian Erikssonin patsas Bågspännaren, joka viittaa Engelbrektin kapinaan.
Scharenbergin talon erkkeri. René Descartesin on perinteisesti kerrottu asuneen talossa ennen menehtymistään keuhkokuumeeseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kornhamnstorg Wikimedia Commonsissa
Luettelo vuonna 1921 kuolleista henkilöistä

Tämä on luettelo vuonna 1921 kuolleista tunnetuista henkilöistä. Henkilöt on lueteltu kuolinpäivän mukaisesti, samana päivänä kuolleet sukunimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Jos henkilöstä ei ole kirjoitettu artikkelia, luettelossa mainitaan lähde.
Tammikuu

6. tammikuuta – Juho Koivisto, suomalainen maanviljelijä, opettaja ja valtiopäivämies (s. 1845)
31. tammikuuta – Johan Erik Rosenberg, ahvenanmaalainen maanviljelijä, kauppias ja valtiopäivämies (s. 1834)
Helmikuu

7. helmikuuta – Antti Miettinen, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1837)
8. helmikuuta – Francis Hagerup, Norjan pääministeri (s. 1853)
14. helmikuuta – Waldemar Andersin, suomalainen arkkitehti (s. 1870)
21. helmikuuta – Ida Korander, suomalainen oopperalaulaja (s. 1870)
25. helmikuuta – Elizabeth Fedde, norjalainen diakonissa (s. 1850)
27. helmikuuta – Ferdinand Roll, norjalainen poliitikko (s. 1831)
Maaliskuu

3. maaliskuuta – Matti Kuula, suomalainen sotilas ja herätyssaarnaaja (s. 1854)
7. maaliskuuta – Hans Henrik Estlander, suomalainen asianajaja, pankinjohtaja ja valtiopäivämies (s. 1869)
11. maaliskuuta – Sherburne Wesley Burnham, yhdysvaltalainen amatööritähtitieteilijä (s. 1838)
Huhtikuu

8. huhtikuuta – Maria Erikson, suomalainen Jyväskylän seminaarin naisosaston harjoituskoulun johtaja, uskonnollinen kirjailija ja suomentaja (s. 1845)
10. huhtikuuta – Carl Johan Sundman, suomalainen sotilas, pankinjohtaja ja valtiopäivämies (s. 1836)
11. huhtikuuta – Augusta Viktoria, Saksan keisarinna ja Preussin kuningatar 1888–1918 ja Vilhelm II:n puoliso 1881–1921 (s. 1858)
29. huhtikuuta – Annie Edson Taylor, yhdysvaltalainen opettaja, joka ensimmäisenä ihmisenä selviytyi hengissä Niagaran putousten laskemisesta (s. 1838)
Toukokuu

2. toukokuuta – Joseph Chaim Brenner, ukrainalais-israelilainen kirjailija (s. 1881)
4. toukokuuta – Waldemar Hansteen, norjalainen arkkitehti (s. 1857)
13. toukokuuta – Jean Aicard, ranskalainen kirjailija (s. 1848)
13. toukokuuta – Benjamin Alfthan, suomalainen osuustoimintamies ja Hankkijan toimitusjohtaja 1905–1919 (s. 1866)
Kesäkuu

3. tai 8. kesäkuuta – Colin Archer, norjalainen laivanrakentaja ja laivanrakennusarkkitehti (s. 1832)
8. kesäkuuta – Harras Aulanko, Suomen Metodistikirkon pastori ja metodistien suomalaisen piirikunnan johtaja (s. 1876)
19. kesäkuuta – Ove Ekman, norjalainen arkkitehti (s. 1847)
25. kesäkuuta – Ferdinand Alfthan, suomalainen liikemies, varakonsuli ja kauppaneuvos (s. 1857)
Heinäkuu

14. heinäkuuta – Michaloff Wigdehl, norjalainen taidemaalari (s. 1856)
26. heinäkuuta – Lennart Lindroos, suomalainen uimari (s. 1886)
heinäkuussa – Vsevolod Baranovski, venäläinen ratsuväenkenraali, sotatuomari ja senaattori (s. 1853)
Elokuu

8. elokuuta – Juhani Aho, suomalainen kirjailija, suomentaja ja toimittaja (Rautatie) (s. 1861)
29. elokuuta – Joel Asaph Allen, yhdysvaltalainen eläintieteilijä ja ornitologi (s. 1838)
Syyskuu

2. syyskuuta – Austin Dobson, englantilainen runoilija (s. 1840)
19. syyskuuta – Thomas Heftye, norjalainen upseeri ja poliitikko (s. 1860)
Lokakuu

22. lokakuuta – Evert Woldemar Walldén, suomalainen juristi, asianajaja, yritysjohtaja, virka- ja valtiopäivämies ja varatuomari (s. 1869)
Marraskuu

13. marraskuuta – Ignaz Goldziher, unkarilainen islamologi (s. 1850)
18. marraskuuta – Micha Josef Berdyczewski, ukrainalais-saksalainen kirjailija (s. 1865)
28. marraskuuta – Abdulbaha’ (synt. Abbas Efendi), persialaissyntyinen bahai-uskontokunnan johtaja (s. 1844)
Joulukuu

7. joulukuuta − Fritiof Flodin, suomalainen juristi, senaatin valtiovaraintoimituskunnan kamreeri ja todellinen valtioneuvos (s. 1828)
7. joulukuuta – Žemaitė (oik. Julija Beniuševičiūtė-Žymantienė), liettualainen kirjailija (s. 1845)
8. joulukuuta − Mimmy Leino, suomalainen näyttelijä (s. 1854)
14. joulukuuta – Gabriel Anttila, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1835)
17. joulukuuta – Matts Alanko, suomalainen kelloseppä ja valaja (s. 1828)
25. joulukuuta – Ferdinand Taskinen, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1847)
Tuntematon päivämäärä

Antti Miettinen, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1837)
Kreetan maanjäristys 2020

| Kreetan maanjäristys 2020 |
| --- | --- |
 Maanjäristyksen intensiteettikartta.
Päivämäärä:  2. toukokuuta 2020
Aika:  15.51.06 (paikallista aikaa) 12.51.06 (UTC)
Magnitudi:  6,6 (Mw)
Intensiteetti:  VII
Syvyys:  17 km
Episentrumin sijainti:  34°12′17″N, 25°42′43″E
Maat, joihin vaikutukset ulottuivat:  Kreikka
Kreetan maanjäristys 2020 oli merenalainen maanjäristys, joka tapahtui Libyanmerellä 2. toukokuuta 2020 kello 15.51 paikallista aikaa. Sen keskus sijaitsi noin 55 kilometriä etelään Kreetan Ierápetrasta. Maanjäristyksen magnitudi oli 6,6 ja intensiteetti VII, ja se tapahtui noin 17 kilometrin syvyydessä.
Maanjäristys tuntui koko Kreetalla, erityisesti saaren itäosassa Iraklionin ja Lasíthin alueyksiköiden alueella. Maanjäristykseen liittyi pieni tsunami, joka havaittiin Kreetan etelärannikolla.
Kiinanritarinkannus

| Kiinanritarinkannus |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Leinikkikasvit Ranunculaceae
Suku::  Ritarinkannukset Delphinium
Laji::  grandiflorum
Kaksiosainen nimi
 Delphinium grandiflorum  L. 
Katso myös
   Kiinanritarinkannus Wikispeciesissä   Kiinanritarinkannus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiinanritarinkannus (Delphinium grandiflorum) on ritarinkannusten sukuun kuuluva kasvilaji. Sen varret ovat haaroittuneet ja kukinto on harva. Kukat ovat väriltään sinisiä ja lehdet ovat liuskoittuneet. Kiinanritarinkannus kukkii kesäkuulta heinäkuulle. Kasvi on 40–80 cm korkea ja se kestää hyvin talvea. Sitä tavataan luonnonvaraisena Länsi-Kiinassa ja Itä-Siperiassa.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kiinanritarinkannus (Delphinium grandiflorum)
Puutarha.net: Kiinanritarinkannus (Delphinium grandiflorum)
United States Department of Agriculture (USDA): Delphinium grandiflorum (englanniksi)
Flora of China: Delphinium grandiflorum (englanniksi)
Kreetan maanjäristys 1856

| Kreetan maanjäristys 1856 |
| --- | --- |
Päivämäärä:  12. lokakuuta 1856
Aika:  00.45 (paikallista aikaa)
Magnitudi:  8,3 (Mw)
Intensiteetti:  XI
Syvyys:  100 km
Episentrumin sijainti:  35°30′0″N, 26°0′0″E
Maat, joihin vaikutukset ulottuivat:  Kreikka, Egypti
Henkilövahingot:  538 kuollutta
Kreetan maanjäristys 1856 oli maanjäristys, joka tapahtui Kreikassa 12. lokakuuta 1856 kello 00.45 paikallista aikaa. Sen keskus sijaitsi Kreetan koillispuolella ja se vaikutti Kreetan lisäksi myös muun muassa Dodekanesiassa ja Egyptissä. Maanjäristyksen magnitudi oli 8,3 ja intensiteetti XI.
Järistyksessä kuoli 538 henkeä. Se aiheutti suurta tuhoa Kreetan monissa kaupungeissa ja kylissä. Iraklion tuhoutui lähes kokonaan, ja ainoastaan muutamia yksittäisiä taloja säilyi asuinkelpoisena. Myös Siteía tuhoutui lähes kokonaan. Dodekanesiassa tuhoa aiheutui erityisesti Kásoksella, Kárpathoksella ja Ródoksella. Tuhoja tuli myös Egyptissä, jossa järistys tunnettiin erityisesti Niilin suistossa ja ainakin kymmenen henkeä kuoli. Kairossa useita rakennuksia tuhoutui. Järistys tunnettiin myös muun muassa Thíralla Santorínilla, Peloponnesoksella, Ioánninassa, Maltalla, Kyproksella, Länsi-Anatoliassa, Syyriassa ja Palestiinassa sekä eri puolilla Italiaa, kuten Palermossa ja Napolissa.
Maanjäristykseen liittyi tsunami. Jälkijäristykset jatkuivat useita päiviä.
Kosketa mua

| Kosketa mua Laura Voutilainen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 25. huhtikuuta 2007
 Tyylilaji: pop
 Levy-yhtiö: Bonnier Amigo Music Finland
Listasijoitukset
  6.
Laura Voutilaisen muut julkaisut
| Lauran päiväkirja – Kaikki parhaat 2006 | Kosketa mua 2007 | Palaa 2008 |
Kosketa mua on Laura Voutilaisen kahdeksas albumi, joka julkaistiin 25. huhtikuuta 2007. Se nousi Suomen virallisen listan sijalle 6, ja pysyi listalla yhteensä 23 viikkoa.
Kappaleet

Rakkautta ei piiloon saa – 3.41
Vaarallinen yllätys – 4.05
Tiedän sen – 3.24
Aurinkokesä – 3.07
Timanttinen tähti – 3.05
Kosketa mua – 3.00
Tunnet sen – 4.15
Valmiina – 3.43
Vedet kirkastaa – 3.03
Aikuiselämää – 3.00
Take a Chance – 3.02
Luettelo vuonna 1915 kuolleista henkilöistä

Tämä on luettelo vuonna 1915 kuolleista tunnetuista henkilöistä. Henkilöt on lueteltu kuolinpäivän mukaisesti, samana päivänä kuolleet sukunimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Jos henkilöstä ei ole kirjoitettu artikkelia, luettelossa mainitaan lähde.
* Kaatui ensimmäisessä maailmansodassa. ** Ensimmäisen maailmansodan siviiliuhri.
Tammikuu

7. tammikuuta – Oskar Backman, suomalainen tuomari, valtiopäivämies, Kotkan pormestari 1880–1903 ja 1907–, varatuomari ja kollegiasessori (s. 1847)
8. tammikuuta – Karl Adolf Appelberg, suomalainen teologi ja käytännöllisen teologian professori (s. 1851)
9. tammikuuta – Johannes Ilmanen, suomalainen pappi, valtiopäivämies ja rovasti (s. 1849)
17. tammikuuta – Ida Aalberg, suomalainen näyttelijä (s. 1857)
26. tammikuuta − Juho Brusila, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1829)
31. tammikuuta – Gustav Bang, tanskalainen historioitsija ja poliitikko (s. 1871)
Helmikuu

5. helmikuuta – Johan Leonhard Pentzin, suomalainen juristi, Pietarsaaren pormestari 1874–1884, Oulun oikeuspormestari 1884–1907 ja valtiopäivämies (s. 1847)
Maaliskuu

7. maaliskuuta – Aleksanteri Gummerus, suomalainen pappi, valtiopäivämies ja rovasti (s. 1845)
14. maaliskuuta – Walter Crane, englantilainen kuvataiteilija, kuvittaja ja sosialisti (s. 1845)
21. maaliskuuta – Oskar Flink, suomalainen rakennusmestari, rakennusurakoitsija ja tehtailija (s. 1867)
Huhtikuu

1. huhtikuuta – Johann Joseph Abert, saksalainen säveltäjä, kapellimestari ja kontrabasisti (s. 1832)
Toukokuu

20. toukokuuta – Heikki Tikkanen, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1829)
29. toukokuuta – J. R. Aspelin, suomalainen arkeologi, professori, sukututkija ja Muinaistieteellisen toimikunnan johtaja eli valtionarkeologi 1885–1915 (s. 1842)
30. toukokuuta – Marcelo Azcárraga Palmero, espanjalainen kenraali ja poliitikko, Espanjan pääministeri 1897, 1900–1901 ja 1904–1905 (s. 1832)
Kesäkuu

2. kesäkuuta – Olof Arborelius, ruotsalainen taidemaalari (s. 1842)
4. kesäkuuta – Henrik Nissen, norjalainen arkkitehti (s. 1848)
15. kesäkuuta – Eugène Jansson, ruotsalainen taidemaalari (s. 1862)
18. kesäkuuta – Sándor Baksay, unkarilainen kirjailija ja reformoitu pappi (s. 1832)
Heinäkuu

15. heinäkuuta – Raffaello Giovagnoli, italialainen kirjailija (s. 1838)
Elokuu

3. elokuuta – Maarten Maartens (oik. Joost Marius Willem van der Poorten-Schwartz), alankomaalainen kirjailija (s. 1858)
12. elokuuta – Haakon Ditlef Lowzow, norjalainen upseeri ja poliitikko (s. 1854)
13. elokuuta – John Ulric Nef, amerikansveitsiläinen kemisti ja Nef-reaktion ja Nef-synteesin keksijä (s. 1862)
15. elokuuta – Anton Kustaa Attila, suomalainen kenkätehtailija (s. 1877)
Syyskuu

2. syyskuuta – Elling Holst, norjalainen matemaatikko ja lastenkirjailija (s. 1915)
4. syyskuuta – Iisakki Arvo, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1856)
27. syyskuuta – Remy de Gourmont, ranskalainen kirjailija, kriitikko ja esseisti (s. 1858)
Lokakuu

5. lokakuuta – Otto Malling, tanskalainen säveltäjä, urkuri ja musiikkipedagogi (s. 1848)
7. lokakuuta – Anders Auvinen, suomalainen kauppias, laivanvarustaja, sahanomistaja ja kauppaneuvos (s. 1843)
15. lokakuuta – Aappo Walta, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1843)
27. lokakuuta – Ivan Baženov, venäläinen päätoimittaja ja asianajaja (s. 1846)
30. lokakuuta – Charles Tupper, kanadalainen poliitikko, lääkäri ja Kanadan pääministeri 1896 (s. 1821)
Marraskuu

3. marraskuuta – Wilhelm Olssøn, norjalainen poliitikko (s. 1844)
14. marraskuuta – Laure Coutan-Montorgueil, ranskalainen kuvanveistäjä (s. 1855)
Joulukuu

8. joulukuuta − Elias August Tunkelo, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1846)
19. joulukuuta – Alois Alzheimer, saksalainen psykiatri, neuropatologi ja Alzheimerin taudin määrittäjä (s. 1864)
28. joulukuuta – Henrik Edvard Rauramo, suomalainen pappi, valtiopäivämies ja rovasti (s. 1843)
30. joulukuuta – David Savolainen, suomalainen maakauppias, maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1841)
Koskensaaren naulatehdas

Koskensaaren naulatehdas
Koskensaaren naulatehdas sijaitsee Keski-Suomessa Petäjäveden kunnan Kintauden kylässä Koskensaaressa. Se on Keski-Suomen vanhin yhtäjaksoisesti toiminut teollisuuslaitos. Tehdas sai alkunsa Koskensaarella 1850–1897 toimineesta rautaruukista.
Tehtaan historia alkoi 1840-luvulla Pengerkoskeen perustetusta rautahytistä joka siirrettiin 1850 Kintauden kylän Koskensaareen. Naulojen valmistus aloitettiin 1860. Ruukin raudanvalmistus päättyi 1897. 1900-luvun alussa Koskensaarella toimi naulatehtaan lisäksi saha, laatikkotehdas, puusepänverstas sekä terva- ja tärpättitehdas.
Naulatehdas kuuluu nykyisin toimitusjohtaja Kari Kivilahden (1938–2019) perikunnan omistamaan Helsingin Rauta Oy:öön, joka on Suomen suurin kuparin ja messingin tukkuliike. Koskensaarella valmistetaan pääasiassa erikoisnauloja kotimaan markkinoille. Vuonna 2001 valmistui tehtaalle kuumasinkityslaitos. Tuolloin naulojen ja lankojen vuosituotanto oli noin 10 000 tonnia.
Koskensaaren omisti 1800-luvulla muun muassa paikallinen merkkihenkilö, Jyväskylän lyseon ensimmäinen rehtori Gottlieb Pesonius.
Aiheesta muualla

Koskensaaren Oy/Helsingin Rauta Oy:n yhtiöhistoriaa Pörssitiedon nettisivulla
Korgenin kirkko

| Korgenin kirkko Korgen kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Hemnes, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Sør-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1863
Suunnittelija:  Nils Grenstad
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  450
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korgenin kirkko (norj. Korgen kirke) on Hemnesin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1863.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korgenin kirkko Wikimedia Commonsissa
Korhola

Korhola tarkoittaa seuraavia asioita:
Korhola, kylä Kuivasensaaressa
Korholan kartano, Rautalammilla
Korhola-nimisiä henkilöitä

Korhola on myös seuraavien tunnettujen henkilöiden sukunimi:
Atte Korhola (s. 1957), paleolimnologi, professori, Eija-Riitta Korholan puoliso 1980–2011
Benjamin Korhola (s. 2003), ralliautoilija
Eija-Riitta Korhola (s. 1959), kokoomuslainen poliitikko ja europarlamentaarikko
Marja Korhola (s. 1954), tanssija, koreografi ja teatterinjohtaja
Reeta-Leena Vestman (o.s. Korhola, s. 1983), näyttelijä, laulaja ja pianisti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Korhola”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kokkoselkä (Heinola)

| Kokkoselkä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°18′16″N, 26°16′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskujoki:  Korpijoki Imjärveen 
Järvinumero:  14.179.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,3 m  
Pituus:  3,2 km  
Leveys:  1,2 km  
Rantaviiva:  13,286 km  
Pinta-ala:  99,006 ha  
Saaria:  3 
 fiKokkoselkä 
Kokkoselkä  tai myös Ala-Kesiö  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Kesiön kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 99 hehtaaria, se on 3,2 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta.  Sen rantaviivan pituus on 13,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy.
Korg X3

Korg X3 on Korgin vuonna 1993 valmistama musiikkityöasema. X3 sisältää 200 soitinäänivariaatiota, 200 kombinaatiota, 32-äänisen polyfonian, 32 000 nuottia, 16-raitaisen sekvensserin 100 lohkolla ja 10 kappaleen muistilla, sekä 3,5 tuuman levykeaseman kappaleille ja muiden tietojen tallennukselle. Korg julkaisi myös X2:n (76-koskettiminen versio), jossa oli 8 megatavun ROM-muisti (6Mbit X3 + 2Mbit piano) vuonna 1994, sekä räkkiin asennettavan version X3R, jossa oli myös levykeasema.
Monet soitinäänistä ovat peräisin T3-sarjan ja 01/W-sarjan syntetisaattoreista. X3 sisältää 339 samplattua soitinääntä, jotka on pakattu 6 megatavun ROM-muistiin. X3 on paranneltu edellisten mallien heikommista kohdista, esimerkiksi jousiäänien ja urkujen osalta.
X3:sta puuttui useita M1- ja 01/W-sarjoissa suosittuja pianoääniä, jotka on korvattu erilaisilla äänillä, jotka taas eivät olleet niin hyviä kuin edellisissä malleissa. Seuraaviin malleihin, kuten X5:n, palasi edellisistä malleista tuttuja soitinääniä, muun muassa M1:n pianoääni.
Aiheesta muualla

Korgin Virallinen sivusto