stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sähkökomponenttien IP-luokitusvaatimukset
Märkätilan asennusvaatimukset > Pistorasia

Märkätiloissa on käytettävä 30 mA vikavirtasuojakytkintä. 
Pistorasia on asennettava suihkutilassa sivusuunnassa yli 0,6 metrin päähän vesipisteestä ja yli 5 cm korkeuteen lattiasta.  Etäisyyttä voidaan lyhentää vesitiiviillä seinämällä. Milloin on kyse ammeesta tai altaasta kiinteällä vesihanalla, voidaan luopua yli 0,6 metrin sivusuuntavaatimuksesta, kunhan toimitaan hana-alueen yläpuolella. Myös kattoon, yli 2,25 metrin korkeuteen, voidaan asentaa vähintään IPX4-luokan rasia. Suihkutilassa voidaan sivusuunnassa, yli 1,2 metrin päässä suihkusta, käyttää muita kuin IPX0-luokan komponentteja. Vastaavasti amme- tahi allastilassa jo sivusuunnassa, yli 0,6 metrin etäisyydellä, voidaan käyttää muita kuin IPX0-luokan komponentteja.
Palovaarallisen tilan asennusvaatimukset

Palovaarallisen tilan asennuksissa on käytettävä IP5X-luokan komponenttia, jos komponentin päälle kertyy pölyä.
Saunatilan asennusvaatimukset

Kiukaan suoja-alueelle (alue 1), joka ulottuu kiukaasta 0,5 metrin etäisyydelle sivusuunnissa ja ylöspäin kattoon saakka, saa asentaa vain kiukaaseen kuuluvia sähkölaitteita.
 Asennettaessa sähkölaitteita kiukaan suoja-alueen ulkopuolelle yli metrin korkeudelle pintaan (alue 3), tulee laitteiden olla kuumuutta kestäviä, mikä osoitetaan T125°C -merkinnällä ja IP luokaltaan vähintään IP24. Alle metrin korkeudessa (alue 2) voidaan käyttää tavallisia alle 125 °C kestäviä asennustarvikkeita ja sähkölaitteita, joiden IP luokka on vähintään IP24.
Teemu Lehmusruusu

Teemu Lehmusruusu (s. 1981 Helsinki) on suomalainen media- ja installaatiotaiteilija, jonka teoksissa on usein myös ympäristö- ja biotaiteen elementtejä. Lehmusruusun työskentelylle keskeisiä teemoja ovat ihmisen rooli ekosysteemeissä ja elämän perusedellytykset planeetallamme, joita hän lähestyy tutkimuksen kautta. Hänen teoksensa johdattelevat meitä pohtimaan omaa asemaamme ravintoverkossa ja suhdettamme luonnon keskeisiin prosesseihin. Vuonna 2018 käynnistyneen Trophic Verses - Säkeitä ravintoketjulta[vanhentunut linkki] -projektin parissa hän tutkii maaperän näkymätöntä elämää, joka on jatkuvassa muutostilassa ja jota ympäristökriisit uhkaavat. Hänen teoksissaan kohtaamme maaperän sensorien, äänen ja tietokoneavusteisen kuvan välityksellä, yhteistyössä luonnonmateriaalien, kuten löydettyjen puunrunkojen ja laboratoriossa tuotettujen sienirakenteiden kanssa.
Lehmusruusun teoksia on muun muassa Kansallisgallerian ja EMMA-museon kokoelmissa. Maaperähengitykseen ja fotosynteesiin kytkeytyvä ympäristötaideteos Maatuu uinuu henkii (Respiration Field), 2019, on mukana Art as We Don't Know It -kirjassa. Teemu Lehmusruusu tekee taiteellisen tutkimuksen väitöskirjaa Aalto-yliopiston taiteen laitoksella.
Lehmusruusu toimii AV-arkin, Suomen biotaiteen seuran ja Örön Residenssikeskus ry:n hallituksissa, sekä taiteilijajäsenenä Suomen valokuvataiteilijoiden liitossa. Hän on perustanut Telling Tree art+rsrch taidetoimijan sekä toiminut toisena perustajana Kunstventures taidetuotantoyhtiössä.
Teemu Lehmusruusu working with the 'Parent Matter' installation at his studio in Helsinki, 2018.
Aiheesta muualla

[Teemu Lehmusruusun verkkosivut]
Teemu Lehmusruusu Kansallisgallerian kokoelmissa
Taistelijapari

Sotilasyksiköt
Armeijaryhmä / Rintama
Armeija
Armeijakunta
Divisioona
Prikaati
Rykmentti
Pataljoona/Patteristo
Komppania/Patteri
Joukkue/Jaos
Ryhmä
Partio
Taistelijapari
Taistelijapari on kahden sotilaan muodostama kokonaisuus. Tilanteessa, jossa taistelijapari ei liity partioon tai ryhmään, johtaa taistelijaparia toinen sotilaista, joka on määrätty vanhemmaksi. Näin on esimerkiksi parivartiossa yleensä öiseen aikaan.
Taistelijaparin sotilaat tukevat toistensa taistelua tulellaan ja liikkeellään, ja haavoittumistilanteessa antavat ensiavun. Taistelijaparissa miehistöarvoiset johtavat toisiaan.
Teatteri Tuike

Teatteri Tuikkeen sisäänkäynti Helsingin Tapanilassa vuonna 2021.
Teatteri Tuike on vuonna 1997 perustettu ammattiteatteri Helsingin Tapanilassa. Toimintansa se aloitti kiertueteatterina, ja tekee edelleen kiertuetoimintaa kouluihin ja lastentarhoihin. Tuike pitää myös ilmaisukoulua joka perustettiin vuonna 2008. Ilmaisukoulussa on vuosittain noin 300 oppilasta. Teatteri on tehnyt myös kokeellista teatteria kuten aisti- ja sokkoteatterimuotoja, ja järjestää lapsille ja nuorille suunnattuja työpajoja. Vuodesta 2013 teatterilla on ollut vakituiset tilat Tapanilassa, Viertolantiellä, aseman lähellä sijaitsevassa vanhassa punatiilisessä tehdasrakennuksessa.
Tuikkeen perusti sen nykyinen teatterinjohtaja Nina Rinkinen ja sirkustaiteilija Sanna Warsell.
Teatteri Tuike on rekisteröity yhdistykseksi 2007.
Teatterin ensi-illat

Fedja-setä, kissa ja koira (11.6.2022) Ohjaus: Veera Aaltonen
Maailman ympäri 80 päivässä (16.7.2021) Ohjaus: Markku Ihamäki
Rautatie (19.2.2021) Ohjaus: Nina Rinkinen
Rohkea muurahainen (24.7.2020) Ohjaus: Markku Ihamäki
Siskoni mun (23.11.2019) Ohjaus: Ann-Mari Ohtamaa
Kaislikossa suhisee (6.6.2019) Ohjaus: Nina Rinkinen
Kreivi Hohoo (2.2.2019)
Proxima 8 – kauhumatka avaruuteen (26.10.2018) Ohjaus: Nina Rinkinen
Kolme pientä porsasta (9.6.2018) Ohjaus: Nina Rinkinen
Kärrynpyörä (14.4.2018) Ohjaus: Nina Rinkinen
Toista (23.3.2018) Ohjaus: Nina Rinkinen
Suomenlinnan salat (12.6.2017)
Hautajaiset (30.10.2016) Ohjaus: Nina Rinkinen
Veden alla (27.8.2016) Ohjaus: Nina Rinkinen
Mosasauruksen arvoitus (22.6.2016) Ohjaus: Kimmo Tähtivirta
Jäähyväiset kesäyölle (21.1.2016) Ohjaus: Veera Aaltonen
Viimeinen vuoro (31.10.2014) Ohjaus: Nina Rinkinen
Kummallinen kahvila (15.4.2013)
Pieni tulitikkutyttö (8.12.2012)
Baari (13.12.2010)
Avaruuden laidalle (20.6.2009) Ohjaus: Nina Rinkinen
Satuarkku (13.3.2009)
Kapteeni ja Meri (15.6.2008) Ohjaus: Krista Valtonen
Hyrrä (11.3.2008) Ohjaus: Nina Rinkinen
Agricolan pöydällä (9.4.2007)
Ville ja Valle (1997)
Lähde:
Aiheesta muualla

Kotisivu Teatteri Tuike. Viitattu 14.6.2021.
Arrenius, Anne: Ammattiteatteribrändin kehittäminen : Kehittämiskohteena Teatteri Tuike.  (Opinnäytetyö)  Helsinki:  Metropolia Ammattikorkeakoulu, 7.5.2019.  Teoksen verkkoversio (viitattu 14.6.2021).
Tahvo Hiekkaranta

| Tahvo Hiekkaranta |
| --- | --- |
 Tahvo Hiekkaranta 1930-luvulla.
Kansanedustaja
 4.4.1917–31.10.1917  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Kuopion läntinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. joulukuuta 1879 Maaninka
Kuollut: 11. syyskuuta 1947 (67 vuotta) Helsinki
Ammatti:  torppari, räätäli
Staffan (Tahvo) Hiekkaranta (vuoteen 1906 Hoffrén, 26. joulukuuta 1879 Maaninka − 11. syyskuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuonna 1917.
Elämä > Nuoruusvuodet

Maaningan Halolassa syntyneen Tahvo Hiekkarannan vanhemmat olivat räätäli Matts Hoffrén (1845-1914) ja Ada Charlotta Iivarinen (1849-1924). Hän kävi kansakoulun ja opiskeli kansanopistossa. Opittuaan isältään räätälin ammatin Hiekkaranta työskenteli kotipitäjässään ja asui pari vuotta Kuopioossa. Aikaisemmin myös nuorisoseuraliikkeessä vaikuttanut Hiekkaranta oli mukana ammattiyhdistystoiminnassa ja osallistui muun muassa Viipurissa heinäkuussa 1905 järjestettyyn räätälien yleiseen kokoukseen. Hän kuului Kuopion työväenyhdistyksen johtokuntaan ja oli suurlakon aikana Kuopion suurlakkotoimikunnan jäsen. Syksyllä 1906 Hiekkaranta oli perustamassa Maaningan työväenyhdistystä ja toimi sen ensimmäisenä puheenjohtajana. Hän oli myös Maaningan kuntakokouksen varapuheenjohtaja. Vuosina 1911-1913 Hiekkaranta oli siirtolaisena Yhdysvalloissa. Kotimaahan palattuaan hän viljeli torpparina Maaningan Kurolanlahden kylässä sijainnutta Hannulan tilaa ja toimi myöhemmin osuuskaupan hoitajana.
Elämä > Kansanedustajaksi

Hiekkarannasta tuli kansanedustaja vuoden 1916 vaaleissa, jolloin valittu eduskunta kokoontui vasta seuraavana keväänä. Hänen ainoaksi jäänyt kansanedustajakautensa päättyi jo samana syksynä eduskunnan hajottamiseen. Sisällissodan aikana Hiekkaranta ilmoitti vastustaneensa aseellista vallankumousta, eikä perustanut Maaningalle punakaartia siihen kehottaneesta kiertokirjeestä huolimatta. Helmikuun alussa käydyn Kuopion taistelun edellä Hiekkaranta kävi kaupungissa ottamasta tilanteesta selvää, mutta suojeluskuntalaiset käännyttivät hänet takaisin. Parin viikon kuluttua Hiekkaranta vangittiin kotoaan ja vietiin Kuopion vankileirille, josta hänet toukokuun lopussa siirrettiin Suomenlinnan vankileirille. Hiekkarannan katsottiin syyllistyneen kiihotukseen ja hän sai kahden vuoden kuritushuonetuomion avunannosta valtiopetokseen.
Elämä > Sisällissodan jälkeen

Hiekkaranta pääsi ehdonalaiseen jo talvella 1919 ja syksyllä hänet valittiin Maaningan kunnanvaltuustoon. Menetettyään tilansa vararikossa Hiekkaranta työskenteli 1920-luvun alkupuoliskolla työväentalon vahtimestarina Perniössä ja kävi ilmeisesti lyhyesti Neuvostoliitossa. Vuodesta 1927 hänellä oli vaatturinliike Helsingin Torkkelinkadulla. Hiekkaranta tunnettiin innokkaana musiikkimiehenä, joka oli liittynyt mieskuoroon jo vuosisadan vaihteessa. Hän toimi Helsingin Työväen Orkesterin ja Helsingin Työväen Mieskuoron puheenjohtajana. Hiekkaranta oli myös Helsingin kaupungin musiikkilautakunnan jäsen sekä kuului muun muassa Suomen Työväen Musiikkiliiton ja Sibelius-Akatemian hallituksiin.
Perhe

Tahvo Hiekkarannan puoliso oli Anna Katainen (1878-1953), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1906. Pariskunnalla oli kuusi lasta.
Teemu Lohtander

Teemu Lohtander (s. 27. kesäkuuta 1979) on suomalainen pesäpalloilija. Lohtanderin kasvattajaseura on Pattijoen Urheilijat, jossa hän pelasi koko aiemman pääsarjauransa ennen siirtymistä Oulun Lippoon kaudeksi 2008. Lohtander saavutti Pattijoella pelatessaan SM-hopeaa kaudella 2006. Viimeiset Superpesis-ottelunsa hän pelasi kaudella 2010.
Saavutukset > Pelaajana

1 SM-hopea: 2006
Särki-Tiiri

| Särki-Tiiri |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Urjala
Koordinaatit:  60°57′39″N, 23°49′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarpianjoen valuma-alue (35.28)
Laskujoki:  oja Lahmajärveen 
Järvinumero:  35.288.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,1 m 
Rantaviiva:  1,445 km 
Pinta-ala:  9,144 ha  
 fiSärki-Tiiri 
Särki-Tiiri  on Pirkanmaalla Urjalan Hirsijärvenkulmalla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,1 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee avonaisen kosteikon keskellä. Kosteikon ympärillä on metsäojia, jotka päättyvät kosteikon reunaan. Lampeen asti on kaivettu laskuojalle oja, joka laskee 500 metrin päähän Lahmajärven eteläpään lahdenpohjukkaan. Lampi on 350 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Lammen länsipuolelta sen ohittaa muutaman kymmenen metrin päästä Forssan vastainen kunnanraja, joka ylittää lampea ympäröivän kosteikon.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven vierekkäisten järvien nimet kirjoitettiin ”Särkijärvi” ja ”Ahvenjärvi”. Nämä järvet on nykyään kuivatettu Särki-Tiiriksi ja Ahven-Tiiriksi, joka on avosuota. Lahmajärven pohjoispuolella sijaitseva Kankaistenlammin avosuo oli aikaisemmin nimeltään ”Kangastakainenlampi”.
Teatteri Taimine

Teatteri Taimine on Carl Gustaf ”CG” Wentzelin vuonna 2002 perustama kiertueteatteri lapsille ja nuorille. Taimine esiintyy päiväkodeissa, ala- ja yläkouluissa ja lukioissa. Ammattilaisista koostuva teatteri esiintyy vuosittain 45 000 katsojalle ensisijaisesti Suomessa, mutta myös muissa Pohjoismaissa.
Opetus- ja kultturiministeriö on myöntänyt Lapsen-päiväpalkinnon 2015 Teatteri Taiminelle. Taiminelle myönnettiin myös Svenska Kulturfondendin Kulttuuripalkinto vuonna 2018.
Tuotanto

2002 Pahuus
2003 / 2005  Tuomas ja Tero
2004 Brännmärkt
2005 / 2007  Surkeus ja Kurjuus
2006 Kärlek! Kärlek!
2007 Den förträfflige Herr Glad
2008 Piece of Cake
2010 / 2012  Tähtien laulu
2010 / 2013  Leikitään metsää
2012 True Love sucks
2013 Emilia Ö:s märkliga måndag
2014 Tie your camel
2015 Kadonnen äänen metsästys
2015 Apollo 21
2016 Ole hyvä
2017 Pussas på riktigt
2017 Svea & Finn
2018 Apollo 21
2018 Skolans kung
2019 Leopold Prinshjärta
2019 / 2020 Leopold Prinshjärta
2019 Lyckomanifestet
2020 Ruskigt på riktigt
2020 Klassens drottning
2021 Bobban
Tekijät

Teater Taiminen tekijät:
CG Wentzel, teatterinjohtaja, näyttelijä ja tuottaja
Mikael Strömberg, näyttelijä
Oskar Silén, näyttelijä, muusikko, ohjaaja, tuottaja, teatterin äänisuunnittelija
Silva Lillrank, näyttelijä
Jonna Nyman, näyttelijä
Outi Paasivirta, näyttelijä
Ida-Lina Nyholm, taide- ja draamapedagogi
Lars Idman, lavastaja
Paul Olin, ohjaaja ja käsikirjoittaja
Tove Appelgren, ohjaaja ja käsikirjoittaja
Linda Bondestam, kuvittaja
Lena Frölander-Ulf, käsikirjoittaja ja kuvittaja
Malin Kivelä, kirjailija
Madicken Malm, käsikirjoittaja
Jyrki Kiiskinen, kirjailija ja kääntäjä
Monika Vikström-Jokela, käsikirjoittaja
Riina Huhtanen, koreografi
Sanna Pietilä, puvustaja
Michaela Bränn, historioitsija
Teemu Leinonen

| Teemu Leinonen |
| --- | --- |
 Teemu Leinonen Wikimania konferenssissa heinäkuussa 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: Nokia, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Tampereen yliopisto, Taideteollinen korkeakoulu, Aalto-yliopisto
Instituutti:  Aalto-yliopisto
Tutkimusalue:  Koulutus, uusmedia, muotoilu, mediatutkimus ja oppimisympäristö
Aiheesta muualla
teemuleinonen.fi
Teemu Leinonen on suomalainen professori ja taiteen tohtori. Vuonna 2024 hänet valittiin Tai­dey­li­opis­ton tut­ki­muk­ses­ta vas­taa­vak­si va­ra­reh­to­riks­i. Lisäksi Leinonen toimii Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun median laitoksella, Aalto Media Lab:issa uuden median muotoilun ja oppimisen professorina. Leinonen on Helsingin yliopiston dosentti, alanaan digitaaliset oppimisympäristöt.
Leinonen on julkaissut kymmeniä tieteellisiä artikkeleita ja erilaisia digitaalisia prototyyppejä. Hän toimii useissa tieteellisissä julkaisuissa ja konferensseissa vertaisarvioitsijana. Lisäksi hän kuuluu muutamien tieteellisten ja kansalaisjärjestöjen hallituksiin.
Leinonen on toiminut useita vuosia Wikimedia Foundationin neuvonantajana.. Kaudella 2013–2014 hän oli Taiteen edistämiskeskuksen media-, sarjakuva- ja kuvitustaiteen toimikunnan jäsen.
Vuosina 2014-2017 Leinonen toimi Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun tutkimuksesta vastaavana varadekaanina.
Ennen media-alaa Leinonen opiskeli Tampereen yliopistossa kasvatustieteitä, sosiologiaa ja kansainvälisiä suhteita.
Aiheesta muualla

Teemu Leinosen kotisivu ja blogi englanniksi: http://teemuleinonen.fi/
Teemu Leinosen blogi suomeksi: https://blogs.aalto.fi/teemuleinonen/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Teemu Leinonen Aalto-yliopiston People-palvelussa: https://people.aalto.fi/teemu_leinonen/
System 7 (yhtye)

System 7 (Hillage, Giraudy) keikalla lontoolaisessa yökerhossa helmikuussa 2008
System 7 (Pohjois-Amerikassa alun perin nimellä 777) on brittiläinen ambientia ja psykedeelisluonteista elektronista tanssimusiikkia tekevä yhtye.
Steve Hillage ja Miquette Giraudy, kummatkin entisiä Gong-yhtyeen jäseniä ja pitkäaikaisia elämänkumppaneita, päättivät perustaa System 7:n kuultuaan The Orbin kaltaisten artistien tulkitsevan Hillagen vuoden 1979 ambient-tyylistä albumia Rainbow Dome Musick. Yhtyeen varsinaisen ytimen muodostavat kaksikko Hillage ja Giraudy, mutta System 7 tekee ja on aina tehnyt aktiivista yhteistyötä monien artistien kanssa, muun muassa Carl Graigin, Laurent Garnierin, Derrick Mayn, Orbin Alex Patersonin ja Youthin. Yhtyeen musiikissa epätavallista on se, että ambient-/dance-yhtyeeksi se hyödyntää huomattavan paljon kitaramateriaalia (Hillage on kitaristi).
System 7:n lisäksi Hillage ja Giraudy ovat työskennelleet myös nimillä Groovy Intent ja Mirror System. Jälkimmäisen projektin tavoitteena on yhtyeen WWW-sivujen mukaan auttaa "kehittämään heidän musiikkinsa chillout- ja downtempo-tyylisiä ulottuvuuksia".
Diskografia > Studioalbumit

System 7 (1991)
777 (1993)
Point 3 - Fire Album (1994)
Point 3 - Water Album (1994)
Power of Seven (1996)
Golden Section (1997)
Seventh Wave (2001)
Encantado (2004)
Nimellä Mirror System:
Mirror System (2006)
Reflector - DJ Mix (2010)
N-Port (2015)
Diskografia > Yhdysvalloissa nimellä 777 julkaistut albumit

777 (1991) – System 7 -albumin yhdysvaltain versio
System 7.3: Fire + Water (1995) – kummatkin Point 3 -albumit yhdessä
Diskografia > Kokoelmat

System Express (1996)
Mysterious Traveller (2002) – Derrick Mayn kanssa
Planet 7 (2006) – saatavilla ainoastaan iTunesin kautta
Diskografia > Livealbumit

Live Transmissions (2006)
Diskografia > Singlet ja EP:t

"Habibi" (1991)
"Freedom Fighters" (1991)
"7:7 Expansion" (1992)
"Alpha Wave" (1995)
"Hanger 84" (1996)
"Interstate" (1996)
"Rite of Spring" (1997)
"Love Mission - Mission Love" • "I Move" • "Teotihuacan" • "Om Rock" (2004) – tehty nimellä Groovy Intent, ainoastaan verkosta imuroitavissa oleva EP
Aiheesta muualla

Yhtyeen viralliset sivut (englanniksi)
Mirror System (englanniksi)
System 7 Allmusic-sivustolla (englanniksi)
System 7 Discogs-sivustolla (englanniksi)
Lannistumaton laivuri

| Ankantekijät 10: Lannistumaton laivuri |
| --- | --- |

Kirjailija:  Piirrokset Freddy Milton ja Daan Jippes
Genre:  Sarjakuva
Suomennos
Suomentaja:  Anu Partanen, Saara Pääkkönen, Minna Koukku, Ville Keynäs ja  Aku Ankan toimitus
Kansitaiteilija:  Piirros: Freddy Milton ja Daan Jippes
Kustantaja:  Sanoma Magazines Finland
Julkaistu:  2008
Ulkoasu:  Kovakantinen
Sivumäärä:  200
ISBN:  ISBN 951-32-2459-7
Sarja: Ankantekijät
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lannistumaton laivuri on Sanoma Magazines Finlandin kustantama Disneyn eläinmaailman ankkasarjoja käsittelevän Ankantekijät-sarjan kymmenes teos. Kaikki teoksen tarinat ovat piirtäneet piirtäjät Freddy Milton ja Daan Jippes. Kirja on julkaistu syksyllä 2008.
Ankantekijät-sarja
1: Ihmissusia ja sudenpentuja |
2: Lentävä skotlantilainen | 
3: Itsehillinnän mestari | 
4: Painajainen Paratiisitiellä | 
5: Aavemaan aarre | 
6: Naurettavat naapurit |
7: Kuningas Ekan rautasänky | 
8: Menetetyn muistin tapaus |
9: Konnia ja koukkuja |
10: Lannistumaton laivuri |
11: Mestari ja muusa |
12: Taistelupari
Kyllene

Kyllene (m.kreik. Κυλλήνη, Kyllēnē, lat. Cyllene) tai Kyllíni (kreik. Κυλλήνη) voi viitata seuraaviin:
Kyllene, samannimisen vuoren nymfi kreikkalaisessa mytologiassa
Kyllíni eli Zíreia, antiikin Kyllene, vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa
Kyllene, antiikin aikainen kaupunki Eliissä
Kyllíni, nykyinen kylä Andravída-Kyllínin kunnassa Eliin alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella Kreikassa
Cyllene, Jupiterin kuu
Cyllene, kotiloiden suku
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kyllene”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tapparan SM-sarjakausi 1963–1964

Tampereen Tappara pelasi kaudella 1963–1964 jääkiekon SM-sarjassa ja voitti kuudennen Suomen mestaruutensa.
Tappara pelasi kaudella 1963-1964 18 ottelua, joista se voitti 14 ja hävisi neljä ottelua. Kauden päätteeksi kolme joukkuetta oli tasapisteissä. Tapparalla, TK-V:lla ja Ilveksellä oli kullakin 28 pistettä. Tällaisessa tilanteessa mestaruus ratkaistiin tehtyjen maalien perusteella. Tapparalla oli eniten tehtyjä maaleja, 99 kappaletta, joten mestaruus meni Tapparalle. Toiseksi tuli TK-V 95:llä tehdyllä maalilla ja kolmanneksi Ilves 81:llä tehdyllä maalilla.
Tapparan ottelussa TK-V:tä vastaan 6. maaliskuuta 1964 tehtiin suomalaista jääkiekkohistoriaa, kun yleisöä kertyi paikalle tuohon aikaan huimat 10 655 katsojaa. Se oli yleisöennätys Suomen miesten jääkiekon pääsarjassa peräti 49 vuotta, kunnes Tappara ja Ilves rikkoivat sen ulkoilmaottelussa Ratinan stadionilla 14.12.2013.
Sarjataulukko

Lähde:
|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tappara, Tampere | 18 | 14 | 0 | 4 | 99 | 46 | +53 | 28 |
| TK-V, Tampere | 18 | 14 | 0 | 4 | 95 | 54 | +41 | 28 |
| Ilves, Tampere | 18 | 14 | 0 | 4 | 81 | 40 | +41 | 28 |
| Lukko, Rauma | 18 | 9 | 3 | 6 | 91 | 52 | +39 | 21 |
| SaiPa, Lauritsala | 18 | 8 | 3 | 7 | 71 | 66 | +5 | 19 |
| Karhut, Pori | 18 | 7 | 4 | 7 | 72 | 68 | +4 | 18 |
| HJK, Helsinki | 18 | 7 | 2 | 9 | 72 | 84 | -12 | 16 |
| TPS, Turku | 18 | 7 | 1 | 10 | 80 | 60 | +20 | 15 |
| Töölön Vesa, Helsinki | 18 | 3 | 0 | 15 | 43 | 117 | -74 | 6 |
| WU, Varkaus | 18 | 0 | 1 | 17 | 36 | 153 | -117 | 1 |
Joukkue

Lähde:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Maalivahdit
| Pelaaja | Syntynyt | O | M | S | P | RM |  |
| Matti Peltonen | 27.5.1941 Tampere  | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| Hannu Elo | 11.11.1940 Tampere  | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
Kenttäpelaajat
| Pelaaja | Syntynyt | PP | O | M | S | P | RM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Harri Harvala | 13.5.1941 Tampere  | p | 15 | 5 | 2 | 7 | 2 |
| Heikki Koskimies | 17.3.1944 Tampere  | p | 10 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| Kari Mäkinen | 30.8.1945 Tampere  | p | 18 | 4 | 2 | 6 | 14 |
| Kalevi Numminen | 31.1.1940 Tampere  | p | 18 | 3 | 4 | 7 | 16 |
| Reijo Ojanen | 16.11.1939 Tampere  | p | 17 | 4 | 2 | 6 | 10 |
| Timo Ahlqvist | 2.4.1940 Tampere  | h | 18 | 21 | 4 | 25 | 4 |
| Pertti Ansakorpi | 21.8.1945 Tampere  | h | 18 | 8 | 5 | 13 | 9 |
| Mikko Holopainen | 20.5.1941 Tampere  | h | 9 | 1 | 1 | 2 | 4 |
| Pentti Hyytiäinen | 20.9.1941 Tampere  | h | 13 | 5 | 5 | 10 | 6 |
| Tauno Jussila | 26.9.1943 Tampere  | h | 9 | 4 | 0 | 4 | 2 |
| Matti Kaski | 24.2.1939 Kangasala  | h | 18 | 5 | 9 | 14 | 10 |
| Seppo Liitsola | 7.2.1933 Tampere  | h | 18 | 7 | 4 | 11 | 22 |
| Esko Luostarinen | 8.5.1935 Viipuri  | h | 17 | 3 | 3 | 6 | 16 |
| Seppo Mäkinen | 30.10.1943 Tampere  | h | 18 | 7 | 5 | 12 | 18 |
| Juhani Peltola | 4.8.1945 Teisko  | h | 18 | 14 | 3 | 17 | 4 |
| Jouni Seistamo | 9.11.1939 Tampere  | h | 18 | 8 | 6 | 14 | 10 |
Tapparan ottelut

1. Lukko–Tappara (5-6)
2. Tappara–SaiPa (5-1)
3. HJK–Tappara (2-9)
4. Karhut–Tappara (4-3)
5. Tappara–WU (13-6)
6. Vesa–Tappara (4-2)
7. Tappara–TPS (2-1)
8. TK-V–Tappara (3-0)
9. Tappara–Ilves (0-4)
10. Ilves–Tappara (3-6)
11. WU-Tappara (2-10)
12. Tappara–HJK (7-1)
13. Tappara–TK-V (4-2)
14. Tappara–Karhut (7-3)
15. Tappara–Vesa (8-1)
16. TPS–Tappara (1-2)
17. SaiPa–Tappara (2-9)
18. Tappara–Lukko (6-1)