stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ligniini
Rakenne ja ominaisuudet

Ligniini on rakenteeltaan epäsäännönmukainen biopolymeeri, jonka monomeerit koostuvat metoksi-, karboksyylihappo-, hydroksyyliryhmiä sisältävistä propyylibentseenijohdannaisista, joita kutsutaan myös monolignoleiksi. Ne ovat hiiliatomien välisten sidosten ja eetterisidosten kautta kiinni toisissaan verkkomaisena rakenteena.
Ligniinin pääasialliset monomeerit ovat koniferyylialkoholi, sinapyylialkoholi ja parakumaryylialkoholi. Näistä käytetään ligniinistä puhuttaessa usein vastaavasti lyhenteitä G, S ja H. Monomeerien suhteellinen yleisyys vaihtelee kasvilajista ja kasvuympäristöstä riippuen. Koniferyylialkoholia eli G:tä ja sinapyylialkoholia eli S:ää on yleensä kovapuissa. Havupuissa on lähinnä G:tä. Parakumaryylialkoholia eli H:ta on puuvartisissa kasveissa vähiten.
Puista teollisesti eristetyn ligniinin moolimassa riippuu puulajista ja eritoten eristysmenetelmästä. Esimerkiksi eräässä tutkimuksessa eri menetelmin eristetyn ligniinin massapainotettu moolimassa (Mw) vaihteli välillä 6000–54000 g/mol. Kaikki teollisesti eristetty ligniini voidaan jakaa rikkipitoiseen ligniiniin tai sitä sisältämättömään ligniiniin. Mikäli ligniinin eristyksessä on käytetty rikkiyhdisteitä, on ligniini rikkipitoista. Ligniini ei ole vesiliukoinen, mutta rikkipitoiset ligniinit voivat olla vesiliukoisia sulfiittien ja muiden poolisten rikkiryhmien runsaan määrän takia. Teollisesti eristettyä ligniiniä saattaa olla käsitelty myös muilla tavoin ja tämä voi vaikuttaa sen fysikaalisiin ominaisuuksiin. Puun ligniini on usein vaaleankeltaista, mutta sen eristäminen emäksisissä olosuhteissa hapettaa ligniinin fenoleita kinoneiksi, joka johtaa ligniinin tummentumiseen. Esimerkiksi sulfaattimenetelmällä saatu ligniini on väriltään tummanruskeaa tai lähes mustaa.
Käyttö

Ligniini on teollisuudessa lähinnä sivutuote, jota muodostuu esimerkiksi paperin tuotannossa. Vuoden 2015 arvion mukaan noin 95 % maailmassa tuotetusta ligniinistä poltetaan energiaksi. Sulfaattimenetelmällä eli kraft-prosessilla saatua rikkipitoista ligniiniä kutsutaan joskus kraftligniiniksi. Pääosa polttoon päätyvästä ligniinistä on kraftligniiniä, joka poltetaan usein samassa tehtaassa, missä se on muodostunut. Polttaminen voi olla ympäristön kannalta ongelmallista, sillä jos ligniini palaa epätäydellisesti, muodostuu haitallisia aineita, kuten PAH-yhdisteitä ja dioksaaneja.
Sulfiittimenetelmällä tuotettua rikkipitoista ligniiniä kutsutaan lignosulfonaatiksi. Lignosulfonaatteja käytetään nykyään akuissa muun muassa niiden käyttöikää parantavina aineina. Niitä on myös lisätty 1930-luvulta alkaen sementtiin parantamaan juoksevuutta valuvaiheessa. Lignosulfonaatit myös poistavat vettä sementistä, jolloin se kuivuu nopeammin. Lignosulfonaatteja on 1920-luvulta alkaen lisätty asfalttiin sidosaineeksi, joka vähentää asfaltin pölyämistä. Lignosulfonaatteja on käytetty vanilliinin raaka-aineena, mutta nykyään vanilliinin käytetään muita paremman saannon antavia lähtöaineita, kuten guajakolia.
Ligniinillä on myös monia muita, vähemmän keskeisiä käyttökohteita, kuten nahan parkitsemisessa. Lisäksi ligniinillä on kokeellisia tai toistaiseksi laajalti hyödyntämättömiä käyttökohteita. Yksi tällainen ajatus on asfaltin valmistamisessa ligniinin käyttäminen bitumin korvaajana.
Biologinen merkitys

Kasvit tarvitsevat ligniiniä tukirakenteeksi ja kasvunsa rakenneosaksi. Ligniini toimii myös "suojamuurina", joka estää taudinaiheuttajia tartuttamasta kasvin soluja. Taudintartunnan yhteydessä ligniinin tuotanto kasveissa yleensä lisääntyy. Kasveissa ligniini on tyypillisesti hemiselluloosan kanssa täyttämässä selluloosakuitujen väliin jääviä alueita. Ligniini on selluloosan ja hemiselluloosan ohella yksi määrällisesti yleisimpiä luonnon biopolymeerejä. Esimerkiksi puuvartisten kasvien kuivapainosta ligniiniä on 14–40 prosenttia, ja kaikesta maapallon biomassan hiilestä on ligniinissä noin 30 prosenttia.
Biosynteesi

Ligniiniä on puissa ja muissa putkilokasveissa, muttei sammalissa. Ligniiniä on kuitenkin löydetty myös punalevistä, muun muassa Calliarthron cheilosporioides -lajista. Koniferyylialkoholi, sinapyylialkoholi ja parakumaryylialkoholi ovat ligniinin pääasialliset monomeerit. Ne muodostuvat kasveissa fenyylialaniinista tai tyrosiinista monivaiheisen entsyymien katalysoiman reitin kautta solulimassa. Muodostuttuaan monomeerit varastoituvat vakuoleihin tai siirtyvät ulos solusta ja sitoutuvat toisiinsa apoplastissa osaksi soluseinän ligniiniä peroksidaasi- tai lakkaasientsyymien katalysoimissa radikaalireaktioissa.
Biohajoaminen

Useat eri lahottajasienet pystyvät hajottamaan ligniiniä vähintään heikosti, mutta vain valkolahosienet hajottavat sitä kokonaan hiilidioksidiksi ja vedeksi asti.
Bakteereista ligniiniä hajottavat keskeisimmin α-proteobakteerit, γ-proteobakteerit ja Actinomycetales-aktinobakteerit. Esimerkkejä ligniiniä hajottavista α-proteobakteereista ovat monet Brucella-, Ochrobactrum-, Sphingobium- ja Sphingomonas-sukujen bakteerit. Esimerkkejä ligniiniä hajottavista γ-proteobakteereista ovat Pseudomonas fluorescens, Pseudomonas putida, Enterobacter lignolyticus ja Escherichia coli. Actinomycetales-aktinobakteereista ligniiniä hajottavat taas muun muassa Streptomyces viridosporus, Streptomyces paucinobilis ja Rhodococcus jostii.
Sienet ja bakteerit hajottavat ligniiniä entsyymien avulla. Ligniiniä hajottavat entsyymit jaetaan kahteen ryhmään: ligniiniä muokkaviin entsyymeihin (eng. lignin modifying enzymes, LME) ja ligniinin hajotusta avustaviin entsyymeihin (eng. lignin-degrading auxiliary enzymes, LMA). LMA:t eivät pysty hajottamaan ligniiniä yksistään, mutta osaa niistä vaaditaan ligniinin täydelliseen hajotukseen. LME:itä ovat esimerkiksi jotkin ligniiniperoksidaasit (EC-numero 1.11.1.14), manganaasiperoksidaasit (1.11.1.13), versatiiliperoksidaasit (1.11.1.16), DyP-peroksidaasit (1.11.1.19) ja lakkaasit. LMA:ita ovat esimerkiksi glyoksylaattioksidaasit (1.2.3.5), aryylialkoholioksidaasit (1.1.3.7), glukoosidehydrogenaasit (1.1.99.10), pyranoosioksidaasit (1.1.3.10) ja sellobioosidehydrogenaasit (1.1.99.18).
Historia

Sveitsiläinen kasvitieteilijä Augustin Pyramus de Candolle mainitsi sanan ligniini ensimmäisen kerran kirjoituksissaan vuonna 1813. Hän kuvaili puusta eristämäänsä ligniiniä mauttomaksi ja veteen liukenemattomaksi kuitumaiseksi aineeksi. "Ligniini" tulee latinan "puuta" tarkoittavasta sanasta lignum. Ligniinin rakenne alkoi selviämään vasta myöhemmin. Esimerkiksi Friedrich Bente selvitti vuonna 1875 ligniinissä olevan aromaattisia yhdisteitä ja vuonna 1897 ruotsalainen tutkija Peter Klason esitti koniferyylialkoholin olevan keskeinen ligniinin rakenneosa. Karl Freudenberg tutki ligniinin rakennetta kollegoineen vuosina 1926–1932, jolloin he myös ehdottivat ligniinille useita nykykäsitystä ainakin osittain vastaavia rakenteita. Vuonna 1927 K. Freudenberg esitti ligniinin koostuvan propyylibentseenijohdannaisista.
Aiheesta muualla

Ligniinin biosynteesi (Arkistoitu – Internet Archive)
Ligniini-instituutin kotisivut
Ligniinin yleisimmät monomeerit. 1. parakumaryylialkoholi (H). 2. koniferyylialkoholi (G). 3. sinapyylialkoholi (S).
Ligniinin monomeerien radikaalit reagoivat ligniiniksi.
Kiekko-Vantaa

| Kiekko-Vantaa |
| --- | --- |

Perustettu:  1994 1994 Kiekko-Vantaa ry  2007 Kiekko-Vantaa Hockey Oy
Entiset nimet:  Kiekko-Vantaa   1994–
Kaupunki:   Vantaa, Suomi
Kotiareena:  Trio Areena
– kapasiteetti:  2004
Sarjataso:  Mestis
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Erik Autio
Puheenjohtaja:   Anssi Aura
Päävalmentaja:   Jani Manninen
Kapteeni:   Erkka Seppälä
Omistaja:  Kiekko-Vantaa Hockey Oy
Yhteistyöseurat:  Porvoo Hunters (Suomi-sarja)
Media:  Vantaan Sanomat
Mestismitalit
Kultaa:  0
Hopeaa:  2 (2003, 2017)
Pronssia:  0
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiekko-Vantaa (lyh. K-Vantaa tai KiVa, usein puhekielessä Lohipaidat tai Lohi) on vuonna 1994 perustettu vantaalainen jääkiekkoseura, joka on pelannut Mestiksessä sen alusta asti kaudesta 2000–2001. Sen kotihalli on Tikkurilassa sijaitseva Trio Areena, jossa on tilaa 2 004 katsojalle. Kiekko-Vantaan tunnus on johdettu Vantaan vaakunasta.
Kiekko-Vantaa nousi Mestikseen sarjaa perustettaessa keväällä 2000, ja sen paras saavutus on ollut vuonna 2003 tullut Mestiksen hopeamitali, jolloin se taipui Jukureille otteluvoitoin 3–2 johdettuaan sarjaa jo 0–2. Vantaalaiset ovat Mestiksen historian aikana vain kerran jääneet pudotuspelien ulkopuolelle; kaudella 2007–2008 Kiekko-Vantaan lopullinen sijoitus oli yhdeksäs. Keväällä 2010 Kiekko-Vantaa hakeutui yrityssaneeraukseen maksamattomien velkojen takia. Velkaa oli tuolloin 350 000 €. Lisäksi Kiekko-Vantaa solmi yhteistyösopimuksen SM-liigassa pelaavien HIFK:n ja Jokereiden kanssa. Tämän lisäksi seuralla on jo parin kauden ajan ollut vastaavanlainen sopimus II-divisioonassa pelaavan TuusKin kanssa. Lisäksi seura on tehnyt satunnaista yhteistyötä myös Espoo Bluesin ja Porvoo Huntersin kanssa.
Kiekko-Vantaalla on myös laajaa junioritoimintaa ja se on edustusseura useille vantaalaisille jääkiekkoseuroille kuten EVU. Kiekko-Vantaan omat kasvatit Antti Niemi ja Ilari Filppula ja seurassa pelanneista pelaajista Valtteri Filppula, Sean Bergenheim, Antti Pihlström, Pauli Levokari ja Ruudun veljekset Jarkko ja Tuomo ovat pelanneet Pohjois-Amerikan NHL- ja AHL-liigoissa.
Kiekko-Vantaan maalilauluna toimii Gary Glitterin ”Rock and Roll (Part Two)”.
Vuonna 2017 KHL:ssä pelaavan Helsingin Jokereiden kanssa solmitun yhteistyösopimuksen myötä Kiekko-Vantaan pelipaidat sekä joukkueen värit kokivat muutoksen. Paidat olivat Kiekko-Vantaan logoa lukuun ottamatta lähes identtiset Jokereiden pelipaitojen kanssa aina vuoteen 2019 asti, jolloin Jokerit otti käyttöön uuden puna-keltaisen värimaailman.
Historia

Kiekko-Vantaa perustettiin vuonna 1994 yhdistämällä VaKi ja VHT, joka oli aikaisemmin muodostettu yhdistämällä LÄ-KI:n, TJV:n ja EVU:n edustustoiminta. Kaudella 1994–1995 Kiekko-Vantaa oli III-divisioonan kaikkien vaiheiden ykkönen nousten seuraavaksi kaudeksi II-divisioonaan, jossa Kiekko-Vantaa vietti neljä kautta ennen nousemistaan vasta perustettuun Suomi-sarjaan kaudeksi 1999–2000. Heti ensimmäisenä vuotenaan Kiekko-Vantaa selvisi sarjassa loppuun saakka voittamalla puolivälierissä KOO-VEE:n otteluvoitoin 2–1 ja välierissä KoMu HT:n voitoin 2–0, ennen kuin se hävisi finaalissa Mikkelin Jukureille voitoin 0–3. Molemmat Kiekko-Vantaa ja Jukurit nousivat I-divisioonaan, Kiekko-Vantaa pudottamalla Hyvinkään Ahmat ja Jukurit SaPKon. Tuona keväänä I-divisioona lakkautettiin ja sen tilalle perustettiin uusi Jääkiekkoliiton Mestaruussarja eli Mestis. Kiekko-Vantaa on siis yksi Mestiksen perustajaseuroista ja on pelannut Mestiksessä yhtäjaksoisesti siitä lähtien.
Mestis kaudella 2024–2025, Kiekko-Vantaa otti historian ensimmäisen voiton Helsingin Jokereista maalein 5-3.
Historia > Menestys

| Kausi | Runkosarja | Lopullinen | Ottelut | 3P | 2P | 1P | 0P | TM | PM | ME | P | P/O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000–2001 | 4 | 5 | 44 | 0 | 22 | 5 | 17 | 160 | 143 | +17 | 49 | 1,11 |
| 2001–2002 | 3 | 5 | 44 | 0 | 26 | 4 | 14 | 156 | 122 | +34 | 56 | 1,27 |
| 2002–2003 | 3 | 2 | 44 | 0 | 27 | 6 | 11 | 175 | 131 | +44 | 60 | 1,36 |
| 2003–2004 | 8 | 8 | 45 | 0 | 18 | 8 | 19 | 128 | 136 | –8 | 44 | 0,98 |
| 2004–2005 | 8 | 8 | 44 | 0 | 18 | 7 | 19 | 116 | 122 | –6 | 43 | 0,98 |
| 2005–2006 | 6 | 6 | 45 | 0 | 21 | 8 | 16 | 130 | 128 | +2 | 50 | 1,11 |
| 2006–2007 | 8 | 8 | 45 | 0 | 16 | 5 | 24 | 142 | 188 | –46 | 37 | 0,82 |
| 2007–2008 | 9 | 9 | 45 | 14 | 4 | 2 | 25 | 128 | 169 | –41 | 52 | 1,16 |
| 2008–2009 | 6 | 6 | 45 | 20 | 6 | 3 | 16 | 130 | 150 | +10 | 75 | 1,67 |
| 2009–2010 | 7 | 7 | 45 | 21 | 2 | 5 | 17 | 141 | 141 | +–0 | 72 | 1,60 |
| 2010–2011 | 8 | 8 | 49 | 18 | 6 | 3 | 22 | 143 | 150 | –7 | 69 | 1,41 |
| 2011–2012 | 8 | 8 | 46 | 13 | 6 | 6 | 21 | 118 | 143 | –25 | 57 | 1,24 |
| 2012–2013 | 11 | 11 | 48 | 13 | 6 | 8 | 21 | 123 | 144 | –21 | 59 |  |
| 2013–2014 | 8 | 8 | 56 | 18 | 9 | 4 | 25 | 148 | 157 | –9 | 76 |  |
| 2014–2015 | 10 | 10 | 56 | 14 | 2 | 5 | 35 | 139 | 207 | –68 | 51 |  |
| 2015–2016 | 8 | 8 | 50 | 17 | 7 | 3 | 23 | 141 | 148 | –7 | 70 |  |
| 2016–2017 | 3 | 2 | 50 | 22 | 4 | 9 | 15 | 148 | 139 | +9 | 83 |  |
| 2017–2018 | 4 | 5 | 50 | 21 | 6 | 5 | 18 | 151 | 150 | –1 | 80 |  |
| 2018–2019 | 10 | 10 | 50 | 17 | 4 | 6 | 23 | 138 | 158 | –20 | 65 |  |
| 2019–2020 | 9 | 9 | 50 | 18 | 4 | 6 | 18 | 169 | 169 | +–0 | 68 |  |
| 2020–2021 | 7 | 7 | 29 | 11 | (3) | - | 11 | 89 | 85 | +4 | 42 | 1.45 |
| 2021–2022 | 10 | 10 | 52 | 17 | 6 | 8 | 21 | 146 | 172 | −26 | - | .455 |
| 2022–2023 | 8 | 10 | 52 | 23 | 2 | 2 | 25 | 168 | 189 | −21 | 75 |  |
| 2023–2024 | 9 | 9 | 48 | 19 | 3 | 7 | 19 | 164 | 158 | +6 | 70 |  |
2024–2025: 
Runkosarja tarkoittaa Kiekko-Vantaan sijoitusta runkosarjassa.
Lopullinen tarkoittaa Kiekko-Vantaan lopullista sijoitusta.
Historia > Nykyinen joukkue

| Kiekko-Vantaa kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Kiekko-Vantaa kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Kiekko-Vantaa kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Kiekko-Vantaa kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Kiekko-Vantaa kaudella 2024–2025 n k > Valmentajat | Kiekko-Vantaa kaudella 2024–2025 n k >  | Kiekko-Vantaa kaudella 2024–2025 n k >  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Maalivahdit  --    Jaakko Helminen   37   Juuso Helomaa   35   Kalle Varis    1    Eetu Vuorinen Puolustajat   5   Aku Alho    6   Jaakko Haarti   14   Oliver Holttinen   50   Atso Lehtinen   43    Anton Niemeläinen   --    Aleksi Nissinen   42    Ville Rautiala   25   Elias Ulander   45    Joona Vainio   (A)   44   Topi Vuori (laina) |  |  Hyökkääjät  11    Ron Gustafsson   62    Perttu Iso-Kuortti    -   Oskari Kalajanniska (laina)   47   Veeti Kuhta   18    Eeli Luhtanen   20   Olli Maansaari (A)   81    Mikael Menna   94   Niklas Nordgren (A)    8    Santeri Peltola   21    Miko Rautama   91   Erkka Seppälä (C)   34    Ville Sivonen   13   Niclas Tenhovuori   29   Eetu Tiusanen   22   Roope Turunen |  |  Päävalmentaja  Jani Manninen Apulaisvalmentajat  Lasse Kivekäs   Toni Merivirta  Selitykset (C) Kapteeni  (A) Varakapteeni  Lähde: Elite Prospects eliteprospects.com. Päivitetty: 13. tammikuuta 2025  |  |  |
Historia > Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Jani Manninen
Apuvalmentaja: Janne Tuunanen
Maalivahtivalmentaja: Antti Leskinen
Joukkueenjohtaja: Paula Palokangas
Huoltaja: Veli-Pekka Nykänen
Huoltaja: Jari Huuki
Huoltaja: Kale Tammela
Pelaajakoordinaattori: Mikko Mannonen
Toimitusjohtaja: Erik Autio
Puheenjohtaja: Anssi Aura
Tunnettuja pelaajia > Jäädytetyt pelinumerot

7 Jukka Hakkarainen - (6. joulukuuta 2007)
10 Petri Pitkäjärvi - (6. joulukuuta 2008)
39 Antti Niemi - (10. elokuuta 2012)
Tunnettuja pelaajia > Mestiksessä palkitut

| Kausi | Valinta | Voittaja |
| --- | --- | --- |
| 2000–2001 | Kultainen kiekko Pistepörssin voittaja Ensimmäinen tähdistökentällinen |  Markku Takala |
| 2001–2002 | Vuoden tulokas |  Ilari Filppula |
| 2001–2002 | Ensimmäinen tähdistökentällinen |  Markus Helanen |
| 2002–2003 | Herrasmiespelaaja Ensimmäinen tähdistökentällinen |  Ilari Filppula |
| 2002–2003 | Vuoden valmentaja |  Jarmo Kauppi |
| 2002–2003 | Ensimmäinen tähdistökentällinen |  Matias Schantz |
| 2004–2005 | Herrasmiespelaaja |  Matias Loppi |
| 2004–2005 | Paras puolustaja Toinen tähdistökentällinen |  Kimmo Pikkarainen |
| 2006–2007 | Paras maalintekijä |  Jussi-Mikko Makkonen |
| 2006–2007 | Herrasmiespelaaja |  Jarkko Oikarinen |
| 2007–2008 | Vuoden tulokas |  Henri Kivioja |
| 2015–2016 | Fair Play -valmentaja |  Simo Mälkiä |
| 2017–2018 | Opiskelijapalkinto Veikkauksen Kultainen Kypärä -kilpailun voittaja |  Juuso Perttilä |
| 2017–2018 | Fair Play -joukkue | Kiekko-Vantaa |
| 2018–2019 | Ensimmäinen tähdistökentällinen |  Joona Monto |
| 2018–2019 | Kultainen kiekko Paras hyökkääjä (Mika Helkearo -palkinto) Pistepörssin voittaja (Jouni Rinne -palkinto) Paras maalintekijä (Arto Javanainen -palkinto) Ensimmäinen tähdistökentällinen Veikkauksen Kultainen Kypärä -kilpailun voittaja |  Miro-Pekka Saarelainen |
| 2018–2019 | Fair Play -joukkue | Kiekko-Vantaa |
| 2020–2021 | Toinen tähdistökentällinen |  Samuel Jukuri |
| 2020–2021 | Toinen tähdistökentällinen |  Erkka Seppälä |
| 2020–2021 | Vuoden tulokas (Petri Varis -palkinto) |  Eetu Peltola |
| 2020–2021 | Toinen tähdistökentällinen |  Julius Valtonen |
| 2021–2022 | Herrasmiespelaaja (Waltteri Immonen -palkinto) |  Joni Piipponen |
| 2023–2024 | Toinen tähdistökentällinen |  Okko Kangasniemi |
| 2023–2024 | Fair Play -valmentaja (Jukka Ahvenjärvi -palkinto) |  Jani Manninen |
Tunnettuja pelaajia > Edustusjoukkueessa pelanneet NHL-pelaajat

| --- | --- |
  Sean Bergenheim   Valtteri Filppula   Markus Granlund   Markus Hännikäinen   John Klingberg   Joonas Korpisalo   Kevin Lankinen   Petteri Lindbohm   Esa Lindell :   Olli Malmivaara   Tomi Mäki   Eetu Mäkiniemi   Antti Niemi   Pavol Regenda   Jussi Rynnäs   Teuvo Teräväinen   Marko Tuomainen
Päävalmentajat Mestiksessä

| --- | --- |
  2000–2001 Pentti Hiiros   2001–2005 Jarmo Kauppi   2005–2006 Petteri Hirvonen   2006–2007 Niki Andersson   2007 Pekka Siikala (27. tammikuuta 2007 alkaen)   2007–2010 Harri Ahola   2010–2012 Samu Kuitunen   2012–2014 Pekka Kangasalusta   2014–2015 Jarmo Kauppi (5. tammikuuta 2014 alkaen) :   2015–2017 Simo Mälkiä   2017–2018 Pasi Arvonen   2018–2019 Simo Mälkiä   2019 Reijo Ruotsalainen (28. tammikuuta 2019 alkaen)   2019 Jesse Welling   2019–2020 Kari Haakana (31. lokakuuta 2019 alkaen)   2020 Jani Manninen (4. helmikuuta 2020 alkaen)   2020–2022 Mika Niskanen   2022– Jani Manninen
Ennätykset > Yksilö

Eniten maaleja kaudessa: 26 Markku Takala (2000–2001)
Eniten syöttöjä kaudessa: 37 Jarkko Oikarinen (2006–2007)
Eniten pisteitä kaudessa: 26+32=58 Markku Takala (2000–2001)
Eniten jäähyminuutteja kaudessa: 159 Patrik Lostedt (2004–2005)
Eniten pisteitä kaudessa, puolustaja: 11+21=32 Kimmo Pikkarainen (2004–2005)
Eniten pisteitä kaudessa, tulokas: 13+22=35 Ilari Filppula (2001–2002)
Eniten maaleja yhdessä ottelussa: 5 Mikko Kainulainen (16.10.2003 vs Salamat)
Eniten syöttöjä yhdessä ottelussa: 4 Miikka Lindholm (16.10.2003 vs Salamat) ja Jussi Haapasaari (13.1. 2007 ja 2.1. 2008 vs. SaPKo)
Eniten pisteitä yhdessä ottelussa: 2+4=6 Jussi Haapasaari (2.1. 2008 vs. SaPKo)
Paras torjuntaprosentti kaudessa: 92,00 Mika Norja (2010–2011)
Paras päästettyjen maalien kerroin kaudessa: 2,47 Aaro Peltonen (2013–2014)
Eniten nollapelejä kaudessa: 5 Mika Norja (2010–2011)
Paras +/- kaudessa: +28 Markku Takala (2000–2001)
Ennätykset > Joukkue

Suurin voitto: 10–1 (30.10.2002 vs KalPa) ja 0–9 (25.01.2003 vs. UJK)
Suurin tappio: 12–1 (3.2. 2007 vs. Sport)
Yleisöennätys: 2004 (4.4. 2003 ja 5.3. 2008 vs. Jukurit)
Ennätykset > Parhaat pistemiehet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelaaja | O | M | S | P | P/O |
| Petri Pitkäjärvi | 304 | 46 | 83 | 129 | 0,42 |
| Jukka Hakkarainen | 211 | 43 | 67 | 110 | 0,52 |
| Mikko Kainulainen | 152 | 35 | 73 | 108 | 0,71 |
| Petteri Linnonmaa | 235 | 56 | 45 | 101 | 0,43 |
| Jussi Haapasaari | 112 | 37 | 64 | 101 | 0,90 |
| Tuomas Nikoskelainen | 171 | 41 | 54 | 95 | 0,56 |
| Janne Lehtinen | 126 | 44 | 47 | 91 | 0,72 |
| Hannu Väisänen | 122 | 45 | 40 | 85 | 0,70 |
| Teemu Kuusisto | 109 | 46 | 36 | 82 | 0,75 |
| Ilari Filppula | 85 | 32 | 50 | 82 | 0,96 |
| Jussi-Mikko Makkonen | 99 | 42 | 29 | 71 | 0,72 |
| Juha Koivisto | 147 | 26 | 41 | 67 | 0,46 |
Ennätykset > Mestiksen maratontaulukko

Sijoitus maratontaulukossa: 9
Kausia: 12
Otteluita: 541
Voittoja: 262
Tasapelejä: 25
Tappioita: 254
Tehdyt maalit: 1 667
Päästetyt maalit: 1 693
Pisteet: 664
Mestaruudet: 0
Päivitetty keväällä 2012.
Junioritoiminta ja kasvattajaseurat

Kiekko-Vantaan kasvattajaseuroja ovat Kiekko-Vantaa Itä Itä-Vantaalla ja Etelä-Vantaan Urheilijat Länsi-Vantaalla. Kasvattajaseurojen pelaajat liittyvät C-juniori-ikäisenä Kiekko-Vantaan Juniorit ry.:n C-juniorijoukkueisiin. Lisäksi kasvattajaseuroilla on harrastetoimintaa vanhemmissakin ikäluokissa niille, jotka eivät mahdu juniorijoukkueisiin. Kiekko-Vantaan Juniorit ry. pelaa Kiekko-Vantaan alaisuudessa ja Kiekko-Vantaa-nimellä.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 2000–01 | 2001–02 | 2002–03 | 2003–04 | 2004–05 | 2005–06 | 2006–07 | 2007–08 | 2008–09 | 2009–10 | 2010–11 | 2011–12 | 2012–13 | 2013–14 | 2014–15 | 2015–16 |
| A-juniorit | SM-liiga | SM-liiga | I-divisioona | SM-liiga | I-divisioona | I-divisioona | I-divisioona | I-divisioona | I-divisioona | I-divisioona | I-divisioona | SM-liiga | Mestis | Mestis | Mestis | SM-liiga |
| B-juniorit | I-divisioona | SM-sarja | SM-sarja | SM-sarja | SM-sarja | SM-sarja | I-divisioona | I-divisioona | I-divisioona | SM-sarja | SM-sarja | I-divisioona | SM-sarja | Mestis | Mestis | Mestis |
| C-juniorit | SM-sarja | SM-sarja | SM-sarja | I-divisioona | SM-sarja | I-divisioona | I-divisioona | SM-sarja | SM-sarja | SM-sarja | I-divisioona | II-divisioona | Mestis | Mestis | SM-sarja | SM-sarja |

Kiekko-Vantaa Idän edustusjoukkue pelaa nimellä HC Vantaa jääkiekon II-divisioonassa, ja EVU:n edustusjoukkue jääkiekon III-divisioonassa. Molemmat joukkueet toimivat harrastemielessä ja koostuvat lähinnä omista yli-ikäisistä junioreista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kiekko-Vantaan sivusto
Kiekko-Vantaa Mestiksen sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kiekko-Vantaan Juniorit
Kiekko-Vantaa Itä
Etelä-Vantaan Urheilijat
Kiekko-Vantaan tilastoja (UrheiluSuomi.com)
| n k Mestis |
| --- | --- |
 Hallitseva mestari: Kiekko-Espoo
Joukkueet (2024–25):  Hermes  Hokki  IPK  Jokerit  Ketterä  KeuPa HT  Kiekko-Pojat  Kiekko-Vantaa  RoKi  TUTO Hockey 
Palkinnot:  Kultainen kiekko 
| n k Vantaan urheilu |
| --- | --- |
Urheilupaikat:  Campo Center  Keimola Golf  Keimolan moottorirata  Korson uimahalli  Myyrmäen jalkapallostadion  Myyrmäen uimahalli  Myyrmäen urheilutalo  Myyrmäki-halli  Rajakylän tenniskeskus  Tikkurilan urheilupuisto Tikkurilan jäähalli  Tikkurilan uimahalli  Tikkurilan urheilutalo  Vantaan Energia -areena 
Urheiluseurat:  Etelä-Vantaan Shakki  Etelä-Vantaan Taitoluistelijat  Etelä-Vantaan Urheilijat  FC Korso  Hämeenkylän Palloseura  IF Helsinge-Atlas  Itä-Hakkilan Kilpa  Keimolan Kaiku  Kenttäurheilijat-58  Kiekko-Vantaa  Koivukylän Palloseura  Korson Kaiku Salibandy  Korson Palloilijat  Korson Palloseura  Korson Veto Lentopallo  M-Team  Pakkalan Palloseura  Pallokerho-50  PK-35 Vantaa  Päiväkummun Pesis  Rekolan Raikas  Rekolan Urheilijat  Riipilän Raketti  Salibandyseura Vantage  SB Vantaa  TAFT  Team Vanpa  Tikkurilan Palloseura Naiset  Tikkurilan Taitoluisteluklubi  Tikkurilan Tiikerit  Uudenmaan Autourheilijat  Vanders  Vantaa Floorball Team  Vantaan Hiihtoseura  Vantaan Jalkapalloseura  Vantaan Jukara  Vantaan Kiekko  Vantaan Lentopallo  Vantaan Pussihukat  Vantaan Salamat  Vantaan Voimisteluseura  Vantaanjoen Juoksu  VFS Vantaa Futsal Club 
Urheilutapahtumat:  Amerikkalainen jalkapallo EM 2018  Hiihto SM 2014  SM 2018  Jalkapallo U-18 EM 2001  Juoksu Maastojuoksun SM 2013  Vantaan maraton  Jääkiekko U-18 EM 1978  U-18 MM 2024  Naisten MM 1999  Nuorten MM 1980  Nuorten MM 1985  Paini EM 2014  Salibandy MM 2010  Suunnistus Jukolan viesti 2012  Taitoluistelu Finlandia Trophy 
Muuta:  Pääkaupunkiseudun paras urheilija 
Trio-Areena
K-Vantaan pelipaidat 2019-2020
Antti Niemi voitti Chicago Blackhawksissa kaikkien aikojen ensimmäisenä suomalaismaalivahtina Stanley Cupin vuonna 2010. 10. elokuuta 2012 Kiekko-Vantaa jäädytti hänen pelinumeronsa 39.