stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Kummelin sketseistä
Sketsien kuvaukset > Pääministeri

Silvennoisen esittämä pääministeri Jermu luottaa suuresti Kahilaisen esittämän erikoisavustaja Pentti ”Pena” Hietasen neuvoihin päätöksenteossa. Hietanen itse kuitenkin kuvailee näitä tehtyjä päätöksiä sanomalla ”Ei tää saatana päivänvaloa kestä”, johon Helan esittämä toinen avustaja vastaa ”No ei hemmetissä”. Molemmat avustajat pyrkivät siihen, ettei Jermu itse sanoisi toimittajille asioista yhtään mitään, koska Jermulla ei ole poliittista itsesuojeluvaistoa. Jermu itse haluaa kuitenkin olla rehellinen mies ja ääniharava puolueelleen, ehtien Hietasen estoyrityksistä huolimatta kertoa haastatteluissa Mari Turusen esittämälle toimittajalle suoraan ne päätökset, joihin päädyttiin, käyttäen lähes jokaisessa haastattelussa muun muassa sanoja ”Pena sen siinä keksi ihan viime metreillä” ja ”veti ässän hihastaan”. Ensimmäisissä sketseissä toimittajan pyöristyttyä Jermun lausunnoista, Hietanen keskeyttää haastattelut sanomalla, etteivät Jermun lausunnot olleet virallisia, vaan että niitä tarkennettaisiin hallituksen iltakoulussa, vetää Jermun väkisin pois toimittajan luota, ja pyytää ettei Jermun aiempia lausuntoa ”ajettaisi ulos” uutisissa ennen sitä. Myöhemmissä sketseissä toimittaja yrittää Jermun lausuntojen jälkeen haastatella seuraavaksi Hietasta, joka ei suostu vastaamaan, vaan juoksee toimittajaa pakoon.
Sketsit löytyvät ”Jumankauta juu nääs päivää” -DVD-boksilta.
Sketsien kuvaukset > Rehtori ja oppilas

Silvennoisen esittämä, olemukseltaan yksinkertainen oppilas, on luokassa tekemässä tavallisia kouluaskareita. Kahilaisen esittämä rehtori on samassa tilassa valvomassa oppilasta. Joskus rehtori saapuu paikalle sketsin aikana. Joka kerta oppilas tekee pienen virheen, josta rehtori pahastuu (esimerkiksi oppilas pudottaa karttapallon pyyhkiessään taulua tai pieraisee kesken jälki-istunnon.). Tämän jälkeen rehtori alkaa tivata oppilaalta syytä, miksi hän teki sen. Aluksi oppilas yrittää selittää rauhallisesti syytä rehtorille, mutta koska rehtori painostaa oppilasta liikaa, oppilas hermostuu ja käy huutamaan ja itkemään. Rehtori ei hellitä, vaan jatkaa kyselemistään. Sketsin päätteeksi oppilas on täysin sekaisin, naama punaisena. Yhdessä sketsissä oppilaan koripallo kimpoaa rehtorin päähän, jolloin tämä menettää tajuntansa. Oppilas alkaa huutaa, vaikka rehtori ei sanokaan mitään.
Oppilaalla on keltainen T-paita, henkselihousut ja hiukset samalla tavalla sekaisin kuin Lasse-sketsin kakaralla. Rehtori pitää yllään vihreää takkia.
Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" -DVD-boksilta.
Sketsien kuvaukset > Ruususet

Sketsissä Timo Kahilainen ja Miia Selin (entinen Pajunen) esittävät erittäin äkäistä pariskuntaa. Timon esittämä hahmo pyytää vaimoltaansa jotain, mutta ei saa tahtonsa läpi. Lopulta Miian esittämä hahmo huutaa Timolle ja tämä lähtee ulos tekemään sen asian, jota ei vaimonsa ansiosta saannut, esimerkiksi käydä vessassa, piereskellä tai seksiä. Sketsin lopussa paparatzit yllättävät Timon ja ottavat tästä valokuvia.
Sketsien kuvaukset > Saldo

Saldo liittyy nimensä mukaisesti talousaiheisiin. Sketsissä päähenkilö on "Rantala" (Timo Kahilainen) jossa hänellä on yllään suuri tynnyri, eikä hänellä ole muita vaatteita. Hän on pahasti velkainen ja yrittää parhaansa mukaan löytää rahaa. Esim. eräässä sketsissä hän rynkyttää pankkien ovia kuitenkaan pääsemättä sisään. Sitten hän sanoo:"Hyvä, Holkeri".
Sketsit löytyvät "Artisti maksaa" -DVD-boksilta.
Sketsien kuvaukset > ”Sano ryssä ku…”

Sketsissä Heikki Helan esittämä venäläismies tekee tai näkee jotain, jolloin Silvennoisen esittämä toimittaja tulee kuvaan, ja vastaa venäläisen sanomaan: "Sano ryssä ku..."
Esimerkki: Venäläinen leikkii ilmapallolla, ja sanoo: "Ohhoo! Sputnik!" Johon toimittaja vastaa: "Sano ryssä ku ilmapallon näki", tai "Ohhohhoo! Bisnes!" "Sano ryssä ku naisen näki".
Sketsit löytyvät "Onko nyt hjuva fiilis" -DVD-boksilta.
Sketsien kuvaukset > Satu ja Tuija

Kahilainen ja Silvennoinen esittävät turhamaisia ja typeriä naisia, joista toisella on suunnattoman kokoiset rinnat ja toinen on huomattavan laiha. Ensimmäisessä sketsissä he valmistautuvat illanviettoon koko ajan valittaen ja suutahtaen lyhyesti toiselle: "Mää en lähe mihinkään!". Parissa sketsissä Satu ja Tuija etsivät ilmeisesti lehti-ilmoituksella treffikumppaneita. Lehti-ilmoitukseen vastaavat valkeakoskelaiset isomahaiset roudarit Kimmo ja Pasi (Vihinen ja Hela), joista Pasilla on paha ärrävika ja Kimmo juo pullotolkulla olutta tai lonkeroa. Yleensä he eivät viihdy Satun ja Tuijan luona kovinkaan hyvin, vaan Kimmo sanoo: "Lähetään jo meneen täältä!" ja he lähtevät pois, jolloin Satu ja Tuija jäävät yksin murheellisen näköisinä. Myöhemmin Satu menee naimisiin Pasin kanssa ja Satu luulee olevansa raskaana ja hänen kuukautiset ovat myöhässä. Avioliiton aikana Satu kuitenkin huomaa, että liitto ei olekaan niin ruusuinen. Satu käy myöhemmin ultraäänitutkimuksessa ja paljastuu, että paksumaha johtuu turvotuksesta. Satu päättää myöhemmin erota Pasista.
Ensimmäinen sketsi löytyy "Artisti maksaa" -boksilta, ja loput "Jumankauta juu nääs päivää" -boksilta.
Sketsien kuvaukset > Speedy ja Saku

Sakari "Saku" Östermalm (Timo Kahilainen) ja Pertti "Speedy" Keinonen (Heikki Silvennoinen) ovat heavymiehiä. Speedy kaatuilee usein astuessaan oviaukon läpi ja Sakulla on tapana sotkea purkkaa hiuksiinsa, sekä lyödä päänsä pöydänkulmaan moshatessaan. Kun Speedy soittaa kitaraansa (aina Led Zeppelinin "Whole Lotta Love" -riffiä), Saku karjaisee "Speedy on sairaan nopee!". Vuoden 1993 syksyllä syntyi myös lentävä lause "Artisti maksaa!". Speedy ja saku olivat tulleet Helsinkiin tekemään sopimuksen levy-yhtiön kanssa, missä ehdotettiin sopimusta jonka mukaan artisti maksaa kaiken. Tähän Speedy ja Saku suostuivat tajuamattaan artisti-sanan merkitystä.
Speedy ja Saku -hahmot ovat olleet Kummelissa vuodesta 1993 ja esiintyvät harvakseltaan myös uudemmissa jaksoissa. Heidän ympärilleen on luotu myös muita hahmoja, kuten roudarit Kimmo ja Pasi.
Musiikillisiksi esikuvikseen Speedy ja Saku ovat ilmoittaneet Iron Maidenin, Metallican ja Beatlesin.
Vuonna 1997 juontaja Fabio otti poikansa Erasmuksen kanssa yhteyden Speedyyn ja Sakuun vielä kerran, jolloin he ilmoittivat ostaneensa XL5 -yhtyeeltä sähkörumpalin "todella edullisesti". Speedy heittää rummutuksen päälle muutaman sävelen, johon Saku laulaa: "Lohikäärme, sil on valtava kuppa..." jolloin yhteyteen tulee häiriö.
Speedyltä ja Sakulta tunnetaan kappaleet "Hän-Mies" (Artisti Maksaa -albumilta), "Tuomiopäivä" (Kummeli Stories -elokuvan soundtrackilta), "Lohikäärmeen valtava kuppa" ja "Keinonen on noita".
Kummelijaksojen lisäksi Speedy ja Saku ovat esiintyneet myös Kummeli Stories-elokuvassa ja lisäksi Speedy, Saku ja roudarit vierailivat vuonna 1998 valmistuneessa Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies -elokuvassa. Speedy ja Saku olivat myös pääosassa (silloisen) Teknillisen korkeakoulun sähkötekniikan osaston esittelyvideossa "Sähköisku", jossa Marshalliin lähdetään hakemaan lisää tehoja Otaniemestä. Noin 10 minuutin pituista esittelyvideota jaettiin VHS-kasetilla käytettäväksi lukioiden opinto-ohjauksessa.
Sketsien kuvaukset > Sporttivartti

Sporttivartissa pulska ja ärrävikainen urheiluvalmentaja Raimo Vormisto (Heikki Silvennoinen) sekä urheilija Timo Silakka (Timo Kahilainen) kokeilevat eri urheilulajeja. Sketsit juontaa Eero Kakko (Olli Keskinen). Vormisto opastaa suojattiaan Silakkaa, ja sanoo yleensä vakiofraasit "Nonnim, poika" ja "Purista perseellä normaalisti". Joidenkin sketsien lopussa Eero Kakko kysyy Silakalta "Mitkäs ovat Timon omat tuntemukset?" johon tämä vastaa "Mulla on kotiasiat kunnossa, ja urheilu tuntuu kiinnostavalta".
Vuonna 1991 valmistuneiden pilottijaksojen Sporttivartti-sketseissä esiintyi 24-vuotias kauhavalainen huimapää, puukkotehtailijan poika Walton Strömberg, joka yrittää uskomatonta maailmanennätystä, muun muassa uimalla jään alla yli 200 metrin matkan ilman happilaitteita, pysäyttämällä pallealihaksella pistoolin luoti ja selvitä haudassa kolme kuukautta ilman apuvälineitä. Jokainen yritys päättyy surkeasti: uiminen miltei hukkumiseen, luoti ei pysähdy ja haudassa loppuu happi. Hänen managerinsa Olavi Nieminen menee joka kerta paniikkiin ja sanoo "Eihän tästä tullu yhtään mitään", johon Walton vastaa aina "Tulee, tulee! Huomenna uusiks!" Eero Kakko yrittää kysyä Strömbergin vointia, mutta Nieminen vain lähtee autolla ja vastaa Kakolle vihaisesti. Vuonna 1993 Walton Strömberg teki lyhyen vierailun eräässä Matti Näsällä on asiaa -sketsissä, jossa hänet kannettiin ulos laskiaistapahtumasta epäonnistuneen tulennielentäyrityksen jälkeen.
Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" ja "Artisti maksaa" -DVD-bokseilta. "Jumankauta juu nääs päivää" -boksilla on yksi sketsi.
Sketsien kuvaukset > Tamppaajat

Tamppaajat-sketsin vakiohahmo on Erik "Kalkun rusakko" Loka, jolla on isot kengät ja iso tavoite: tampata koko maapallo, eli astua jokaiseen kohtaan sen pinnalta. Erik Lokan valmentajana ja virallisena valvojana toimii Tamppo Rauno "Holvastin tana" Mäkynen. Pienin yksikkö tamppauksessa on tamppi, joka on kahden vierekkäisen kengän muodostama alue. Tamppaajat-sketseissä on käytetty mittayksikköä tamppio. Yksi neliömetri on 35 tamppia. Maapallon kertaalleen tampannutta ihmistä kutsutaan nimellä tamppo, ja kolmesti maapallon tampannutta arvonimellä tamppooni. Vain yksi ihminen on saavuttanut Tamppoonin arvonimen, hän on japanilainen Kenji Nakami.
Sketsit löytyvät "Artisti maksaa" -DVD-boksilta.
Sketsien kuvaukset > Työmiehet

Sketsissä Heikki Silvennoisen ja Timo Kahilaisen esittämät työmiehet suorittavat jonkun työtehtävän. Paikalle saapuu myöhemmin Olli Keskisen esittämä Johtaja, joka kertoo kaksikon tekevän työnsä väärin. Tämän jälkeen kaksikko vastaa erittäin alakuloisesti "Selvä!".
Sketsien kuvaukset > Työkoneiden arvonta

Sketsissä Heikki Helan esittämä työnjohtaja arpoo työvälineet, -koneet tai suhdeautot Silvennoisen ja Kahilaisen esittämille nimettömille työmiehille. Hela laittaa laput taskuunsa ja ilmoittaa: "Suoritetaan arvonta, kumpi aloittaa?" Silvennoinen ja Kahilainen kinastelevat tästä. Lopulta Kahilainen suostuu aloittamaan. Hän saa aina surkeimmat ja pienimmät tavarat. Mies kiroaa tätä aina ankarasti lukiessaan arvontalapun.
Sketsit löytyvät "Artisti maksaa" -DVD-boksilta. "Jumankauta juu nääs päivää" -boksilla on yksi sketsi.
Sketsien kuvaukset > Varikset

Sketsissä Timo Kahilaisen sekä Heikki Silvennoisen esittämät varikset kiusaavat Heikki Helan esittämää kirjastotätiä. Esimerkisi: "jättää yöksi autoradion päälle." sekä "kaatavat kalat takaisin järveen kun kirjastotäti oli pilkillä."
Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" ja "Artisti maksaa" -DVD-bokseilta.
Sketsien kuvaukset > Virsikirjan lisälehdillä

Sketsin sanotaan olevan osa ohjelmaa nimeltä Sunnuntairauhaa, jonka juontajana toimii Helan esittämä Patrik Sjöberg. Kahilaisen esittämä Laukaan kirkon urkuri Anders Gärderud sekä Silvennoisen esittämä Tikkurilan seurakunnan nuorisomuusikko Ingemar Stenmark esittävät Sjöbergille näytteitä "uusista virsistä", jotka he pyrkivät saamaan lisättäväksi virsikirjaan sillä perusteella, että vaikka "vanhoissa virsissä on arvokkuutta, mutta niistä puuttuu groove". Gärderud kuvailee jokaista "uutta virttä" siten, että ne kuuluvat vähintään kolmeen seuraavaan ala-allegoriaan: ahdistus, kiusaus ja synti. Lisäksi haastattelun aikana Stenmark yrittää jatkuvasti näprätä joko Gärderudin urkuja tai Sjöbergin mikrofonia. Mutta kun Gärderud alkaa soittaa urkuja ja Stenmark alkaa laulaa, virsi paljastuukin yhdeksi erittäin tunnetuksi kappaleeksi, kuten "Surun pyyhit silmistäni pois" tai "Naispaholainen".
Sketsit löytyvät "Jumankauta juu nääs päivää" -DVD-boksilta.
Sketsien kuvaukset > Ympäristöruutu

Ympäristöruudussa toimittaja Eero Kakko (Olli Keskinen) haastattelee valtion ohjeistamispäällikköä valtiotieteitten maisteri Jaakko Parantaista (Heikki Silvennoinen). Keskustelunaiheena ovat ympäristöongelmat ja ihmiskunnan kehitys. Jaakko Parantainen ei edusta perinteistä ympäristöasiantuntijaa, vaan kritisoi voimakkaasti yhteiskunnan toimia ja usein myös haastattelijaansa.
Yleensä Ympäristöruutuihin ei tehty valmiita käsikirjoituksia. Aiheesta sovittiin etukäteen ja Parantaisen vastaukset tulivat improvisaationa.
Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" ja "Artisti maksaa" -DVD-bokseilta. "Jumankauta juu nääs päivää" -boksilla on yksi sketsi.
Sketsien kuvaukset > Ytte ja Mosse

Ytte ja Mosse ovat kokkeja, jotka tekevät Kummeli-studiossa sketsien välissä mitä omaperäisimpiä ruokia. Muun muassa köyhät ritarit ja sokerihillomunkki kuuluvat heidän ruokalistalleen. Tehdessään ruokaa he ottavat ruoan nimen kirjaimellisesti, ja etsivät käsiinsä mm. luostarimunkin jolle he syöttävät hilloa, ensin kysyen onko munkki nauttinut hilloa ennen ruokaa. Eräässä sketsissä kokit valmistivat Ytestä ruokaa, käyttäen tämän pernaa, kainalokarvoja ja raastaen jalkapohjan ihoa.
Ytte on Timo Kahilaisen esittämä kokki, jonka rintakarvat näkyvät hänen avonaisesta takistaan. Hänellä on vaikeuksia puhumisen kanssa ja ääntää useimpien sanojen alkukirjaimen h:ksi. Mosse taas on Heikki Silvennoisen esittämä, kalpeaihoinen ja monotonisesti puhuva kokki. Mosse korjailee Yten lauseita aika ajoin. Sketseissä tämä käskee Ytteä toistamaan lauseita uusiksi, jotta tämä oppisi lausumaan ne oikein. Kun Ytte muutaman kerran on toistanut lauseen, toteaa Mosse lopuksi "Noniin, sieltähän se tulee kun vähän potkii".
Ytte ja Mosse ovat useasti jääneet myös tullissa kiinni heidän kuskatessaan eri "raaka-aineita".
Ytte on esiintynyt myös Matti Näsällä on asiaa -sketseissä.
Sketsit löytyvät "Artisti maksaa" -DVD-boksilta.
Sketsien kuvaukset > Älykääpiöt

Sketsissä tohtori Pekka Mela (Heikki Hela) kulkee Tampereella, ja kuulee "älämölöä" tai toisinaan "pilipalimusiikkia". Mekkalaa pitävät kaksi "älykääpiötä", Tero Nuppi (Timo Kahilainen) ja Esa Nahka (Heikki Silvennoinen). Sketsi perustuu pitkälti alapää-huumoriin, esim. Melan sanoessa: Täytyy sanoa että on hyvin kostutettua tämä torttu., ja Esan sanoessa: Teron kostuttamaa. sekä Melan vastatessa: Nerokasta.
Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" ja "Artisti maksaa" -DVD-bokseilta.
Erikoisjaksojen sketsit

Et uskalla (joulu-special)
Rahankeräys (joulu-special)
Totuus joulupukista (joulu-special)
Vain muutaman dollarin tähden (joulu-special)
Sokea räätäli (ei TV:ssä)
Rahaa palaa (ei TV:ssä)
Maailma liekeissä (Kummeli Nuts)
the Bloody Suckers (Kummeli Nuts, musiikki)
Englantia ranskalaisille (Kummeli Nuts)
Englantilaisten jalkapalloa (Kummeli Nuts)
Urheilulukio: Pesäpallo (Kummeli Stories)
Olympialaiset Suomessa (Kummeli Stories)
Panomies (ei TV:ssä)
Juontostudiot ja juontajat + vieraat ja viihdyttäjät

ILPO NUOKKO (kuvauspaikka Pyynikin toimisto)
EERO KAKON STUDIO (Poliisi, Auvo Nuotio, Fack Löfgren miehistöineen) (kuvauspaikka Pyynikin toimisto)
EERO KAKON STUDIO (Kalevi Härvä & Kultainen Urku, Jukka Hurmos & Hopeoidut kielet), Monkki Mähönen, Ytte ja Mosse, Fashion World, Poliisikuoro Kova Laki, Johnny Slogan (Joulu-special)) (kuvauspaikka Pyynikin toimisto)
FABION STUDIO (Ari Dzwang orkestereineen, Pentti Holopainen ja Mandariini, Trio Istanbul, Steppaaja Jorma Parola, tenavatähdet Taisto ja Rauha) (kuvauspaikka Armonkallio)
EERO KAKON STUDIO (George Benson orchestra, Pete, Jari ja Henkka, Juri Geller, Juhan off Granaatti omena ja E.T., Riverdance Chippendales v.s  Purppuran Pelimannet, Rapakymppi, Viittä vailla maailman tähdet, Eros Ramazzotti & Zucchero, Rockabilly Willy) (kuvauspaikka Kulttuuritalo Telakka)
MIKKO KIVISEN STUDIO (Kari ja Karvattomat, kokkinurkka, erikoislääkäri Jorma Mengele, taikanurkka) (kuvauspaikka Mediapolis)
EERO KAKON STUDIO (Binder Mega Match, Kari ja Karvattomat, Virsikirjan lisälehdillä) (kuvauspaikka Tampereen Tullikamari)
Musacornerin vieraat: Ilu Fagerström, bluesmuusikko B.B.Korhonen, MC Rami Stereo, kitaristi Eero Siltanen, Monkki Mähönen, viihdetaiteilija Keijo Sinervä, George Benson, kanttori Hannikainen ja Simo Kuassimo, Tamara Lind ja Kaj Lund, Prinssi Haapamäeltä, humppalegenda Risto Autere, Janne Henrikson & Kokemus, Tyhjä koira, Mikko Daavitsala, Johan ja Sebastian Virtanen, Loisteputki 4, Kipiveljekset Pertti, Antti ja Martti, Jussi Pattitussi ja Kikka Korea, maailmanmatkaajat Pauli ja Arttu, The Piitles Liperistä sekä Speedy ja Saku.
Parolan leijona

| Parolan leijona |
| --- | --- |

Nimi:  Parolan leijona
Tekijä:  Andreas Fornander
Valmistumisvuosi:  1868
Taiteenlaji:  kuvanveisto
Teostyyppi:  Muistomerkki
Korkeus:  520 cm jalustoineen
Sijainti:  Hattula, Parolannummi
Koordinaatit:  61°01′18.2″N, 024°21′50.0″E
Parolan leijona jalustoineen.
Parolan leijona on keisari Aleksanteri II:n vierailun kunniaksi vuonna 1868 paljastettu muistomerkki Hattulan Parolannummella. Leijonapatsaan suunnitteli ruotsalainen kuvanveistäjä Andreas Fornander ja se sijaitsee varuskunnan harjoituskentän etelälaidassa.
Veistos

Metalliseokseen valettu veistos on leijona, jonka vasemman etukäpälän alla on pallo. Alhaalta porrastettu jalusta on harmaata graniittia. Muistomerkin kokonaiskorkeus on 5,2 metriä.
Graniittijalustaan on kirjoitettu versaalikirjaimin:
Muistomerkki liittyy Helsingin vuoden 1863 valtiopäiviä edeltävään Aleksanteri II:n Suomen matkaan. Suomen kaartin univormuun pukeutunut keisari tarkasti Parolannummella Suomen sotajoukot.
Paikalla oli myös senattori J. V. Snellman, joka esitteli keisarille Kielireskriptin eli asetuksen, joka kohotti suomen kielen aseman Suomen suuriruhtinaskunnan valtionhallinnossa ruotsin rinnalle. Säädöksen mukaan suomenkielisiä asiakirjoja voitiin jättää virastoihin ja tuomioistuimiin välittömästi asetuksen voimaantulon jälkeen. Asetus velvoitti viranomaisia ryhtymään toimenpiteisiin, jotta valtion elimet ja laitokset pystyisivät 20 vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta tuottamaan itse suomenkielisiä asiakirjoja. Keisari hyväksyi asetuksen allekirjoittamalla sen seuraavana päivänä Hämeenlinnan maaherrantalossa.
Kuvanveistäjä Andreas Fornander (1820–1903) opiskeli Tukholman taideakatemiassa. Hänet tunnetaan varsinkin eläimiä esittävistä savisista pienveistoksistaan, sekä maisemamaalauksistaan. Keisarin elinaikana paljastettu veistos on vanhin Aleksanteri II:n muistomerkki.
Veistos > Konservointi

Monumentti konservoitiin vuonna 2011 ja työn yhteydessä selvisi, että leijonapatsaan metalliseoksessa yli 50 prosenttia on lyijyä, noin 30 prosenttia tinaa ja noin 20 prosenttia sinkkiä. Konservoinnin yhteydessä leijonan pinta pronssattiin paremman säilyvyyden takaamiseksi.
Muistomerkin graniittijalusta oli säilynyt hyvin, mutta leijona oli huonossa kunnossa johtuen osin siitä, että patsaan metalliseos ei ole esimerkiksi pronssiin verrattuna yhtä säänkestävää. Leijonaa oli paikkailtu monenlaisilla aineilla; aikaisemmat kunnostusaikeet olivat tyrehtyneet rahoituksen puutteeseen. Muistomerkin konservointi toteutettiin erillisrahoituksella ja se maksoi noin 30 000 euroa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Parolan leijona Wikimedia Commonsissa
Parolan leijona Digi.kirjastot.fi-tietokannassa
Parolassa kesällä 1863, Hakkapeliitta, 11.07.1933, nro 28, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Suomen isoruhtinas Parolan leirillä v. 1863. Muuan 70-vuotismuisto, Suomen Sotilas, 05.08.1933, nro 30-31, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hattula
| --- | --- |
Kyliä ja taajamia: Kivijoki • Koski • Lepaa • Mervi • Nihattula • Parola • Parolannummi • Pekola • Rahkoila • Sattula
Luonto: Alajärvi • Iso Tähilammi • Lehijärvi • Leteensuo • Pikku Tähilammi • Retulansaari • Sotkajärvi • Vanajavesi
Nähtävyyksiä: Hattulan Kotikirkko • Hattulan Pyhän Ristin kirkko • Hattulan uusi kirkko • Mierolan silta • Panssarimuseo • Parolan leijona • Ryysyranta • Tenholan linnavuori • Tyrvännön kirkko • Tyrvännön sakaristo
Muuta: Ahlbackan kartano • Hattulan vaakuna • Lepaan puutarhaopisto • Panssariprikaati • Parolan lentokenttä • Parolannummen kenttäalttari • Parolan rautatieasema • Parolan Visa • Pekolan Isku • Satulinna • Tyrvännön lentokenttä • Vesunnin kartano
Hattulan vaakuna
Hopeasulfaatti

| Hopeasulfaatti |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  10294-26-5
PubChem CID:  159275
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  Ag2SO4
Moolimassa:  311,81
Ulkomuoto:  Valkoinen kiteinen aine
Sulamispiste:  652 °C
Kiehumispiste:  1 085 °C (hajoaa)
Tiheys:  5,45 g/cm3
Liukoisuus veteen:  8,4 g/l (25 °C)
   
Hopeasulfaatti (Ag2SO4) on hopea- ja sulfaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään hopean valmistusprosesseissa ja katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa hopeasulfaatti on valkoista kiteistä ainetta, jonka väri muuttuu valon vaikutuksesta harmaaksi. Sen alkeiskoppi on rombinen. Yhdiste liukenee vain niukasti veteen, mutta liukenee helpommin happoihin esimerkiksi rikkihappoon. Lisäksi hopeasulfaatti liukenee ammoniakkiliuoksiin. Kuumennettaessa hopeasulfaattia kiehumispisteeseensä se hajoaa hopeaksi, rikkidioksidiksi ja hapeksi.
Hopeasulfaattia voidaan valmistaa liuottamalla metallista hopeaa kuumaan ja väkevään rikkihappoon. Yhdistettä muodostuu myös, kun hopeasuolan, esimerkiksi hopeanitraatin, vesiliuokseen lisätään rikkihappoa tai sulfaattisuoloja.
Hopeasulfaattia voidaan käyttää katalyyttinä pelkistettäessä aromaattisia hiilivetyjä sykloheksaanijohdannaisiksi ja sitä voidaan käyttää katalyyttinä myös hapetusreaktioissa. Hopean metallurgian yhteydessä hopea saostetaan liuoksesta sulfaattina ja sulfaatti hajotetaan hopeaksi kuumentamalla. Yhdistettä voidaan käyttää myös hopea-hopeasulfaattielektrodien valmistamiseen.
Markéta Pekarová Adamová

| Markéta Pekarová Adamová |
| --- | --- |
 Pekarová Adamová vuonna 2024
Tšekin edustajainhuoneen puheenjohtaja
 2021 –  
Tšekin edustajainhuoneen jäsen
 2013–  
TOP 09:n puheenjohtaja
 2019 –  
Edeltäjä:  Jiří Pospíšil
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. lokakuuta 1984 (ikä 40)  Litomyšl, Tšekkoslovakia
Kansalaisuus:   tšekkiläinen
Puoliso:  Tomáš Pekára
Tiedot
Puolue:  TOP 09
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Kotisivut
Markéta Pekarová Adamová (o.s Adamová s. 2. lokakuuta 1984 Litomyšl, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen poliitikko, TOP 09 -puolueen puheenjohtaja sekä Tšekin edustajainhuoneen puheenjohtaja vuodesta 2021. Aiemmin hän on toiminut valtuutettuna Prahan kahdeksannen kaupunginosan valtuustossa vuosina 2010–2014.
Elämä

Pekarová Adamová syntyi työläisperheeseen vuonna 1984 Litomyšlissa, mutta varttui läheisessä Svitavyssa. Hän oli perheensä ensimmäinen toisen asteen koulutuksen suorittanut jäsen. Myöhemmin hän opiskeli Prahan Kaarlen yliopistossa andragogiikkaa, ja Tšekin teknillisessä yliopistossa taloustiedettä sekä teollisuuden johtamista.
Ennen politiikkaan astumistaan Pekarová Adamová työskenteli vuosia telekommunikaatioyritys T-Mobilella.
Ura poliitikkona

Pekarová Adamová liittyi keskustaoikeistolaiseen TOP 09 -puolueeseen vuonna 2009. Hänet valittiin ensimmäistä kertaa Tšekin edustajainhuoneeseen vuoden 2013 vaaleissa jonka jälkeen hän on uusinut paikkansa vuosina 2017 ja 2021. Edustajainhuoneessa Pekarová Adamová on toiminut muun muassa sosiaalipoliittisen valiokunnan varapuheenjohtajana ja istui myös ympäristövaliokunnan jäsenenä.
Ura poliitikkona > Valinta puolueen puheenjohtajaksi

Pekarová Adamová oli yksi Miroslav Kalousekin suosikkiseuraajista kun tämä erosi TOP 09:n puheenjohtajan paikalta vuonna 2017. Tällöin Pekarová Adamová ei kuitenkaan lähtenyt kisaan mukaan vedoten siihen, että halusi perustaa perheen. Hän toimi kuitenkin puolueen varapuheenjohtajana 2017–2019
Vuonna 2019 Pekarová Adamová ilmoitti asettuvansa ehdolle samana vuonna pidettäviin puheenjohtajavaaleihin. Hän voitti Tomáš Czerninin vain 15 äänen erolla. Pekarová Adamová oli valituksi tullessaan ainut tšekkiläisen parlamenttipuolueen naispuolinen  puheenjohtaja.
Pekarová Adamová uusi mandaattinsa puheenjohtajana myös vuosina 2021 ja 2023.