stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rautjärvi (Savitaipale)
Maantiede

Rautjärven suurin ulottuvuus lännestä itään on 4,9 kilometriä. Järvi koostuu suurelta osin lahdista. Sen eteläosan muodostaa laaja Salolahti, keskinen ja pohjoinen järvenosa jakautuu Soukkalahteen, Piolahteen, Aitalahteen ja useisiin pienempiin lahtiin. Laajin niemimaa on eteläisen rannan Sopenniemi, josta haarautuu koilliseen Tihvoniemi. Rautjärven pohja kumpuilee. Noin viidesosa järvestä on korkeintaan kaksi metriä syvä ja runsas neljäsosa yli kymmenen metriä syvä. Syvin kohta, 23 metriä, sijaitsee järven itäosassa.
Rautjärven saariluku on 12. Saarten yhteispinta-ala on noin 17 hehtaaria. Laajin saarin on järven länsiosassa sijaitseva noin seitsenhehtaarinen Isosaari, jonka itäpuolella sijaitsee Pilkkasaari ja Korpisaari. Järven keskivaiheilla sijaitsee Palosaaret, joista itäisempi on mökitetty. Salolahden laajin saari on Myyräsaari, joka on niin ikään mökitetty.
Rautjärven eteläkolkkaan virtaa Salo-oja etelästä Salajärveltä (99,7 metriä mpy). Rautjärven ympäristön pieniltä järviltä virtaa laskuojia, järvien korkeustaso on alle sata metriä merenpinnasta lukuun ottamatta luoteessa sijaitsevaa Ahonalaislampea (106,6 metriä mpy). Rautjärvi kääntyy alavirtaan koillisrannalla, jos virtaa Välijoki Rautlampeen, jonka korkeustaso on vain 0,2 metriä Rautjärveä alempi. Rautlampi laskee Rautakoskea pohjoiseen Sopes-järveen (86,9 metriä mpy).
Rautjärven rannat ovat pääosin metsämaata, peltoalueita on siellä täällä. Järvi sijaitsee maakuntansa läntisessä kolkassa. Etelä-Savon maakuntaraja kulkee sen pohjoispuolitse ja Kymenlaakson raja länsipuolitse.
Rautjärven vesitilavuus on 28 954 000 kuutiometriä eli noin 29 kuutiohehtometriä.
Rautjärvi (04.146.1.021) kuuluu Virmajoen valuma-alueeseen (04.146), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kuolimon valuma-alue (04.14) ja ensimmäinen Suur-Saimaan alue (04.1). Virmajoen valuma-alueeseen kuuluu 86 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Virmajärvi, Rautjärvi, Vanosenjärvi, Vieruvanjärvi ja Kaukheimonen.
Etelänkiurunkannus

| Etelänkiurunkannus |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Unikkokasvit
Suku::  Kiurunkannukset Corydalis
Laji::  cava
Kaksiosainen nimi
 Corydalis cava  (L.) Schweigg. & Körte 
Katso myös
   Etelänkiurunkannus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Etelänkiurunkannus eli onttokiurunkannus (Corydalis cava) on monivuotinen unikkokasvi. Se on 10–30 senttimetriä korkeaksi kasvava ruoho, jonka juurakko on mukulamainen. Mukula on pyöreähkö, mutta hiukan litteä, vanhemmiten ontto ja halkaisijaltaan noin 2–6 cm. Varsi on pysty, tanakka, vihreä tai punaruskea, mehevä, hauras ja kalju. Suomumaiset alalehdet puuttuvat. Tyvellä kasvaa yleensä yksi ja varressa kaksi lehteä, jotka ovat toistamiseen kolmilehdykkäisiä. Kukintona on pysty terttu, jossa on 6–16 kukkaa. Niiden tukilehdet ovat kärjestään ehyitä. Kukat ovat vain heikosti tuoksuvia. Teriö on purppuranpunainen, punainen tai valkoinen. Hedelmä on 16–22 mm pitkä, pitkänomaisen pulleahko, riippuva, monisiemeninen kota. Etelänkiurunkannus kukkii keväällä. Etelänkiurunkannus kasvaa Pohjoismaissa Ruotsin Tukholman korkeudelle asti luonnonvaraisena lehtometsissä, kuten pyökkimetsissä. Suomessa se on harvinainen uustulokas Helsingissä.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2021: Etelänkiurunkannus (Corydalis cava) Suomessa.
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Corydalis cava
Pohjolan kasvien pauloissa: Corydalis cava – etelänkiurunkannus
FS Dunkerque (1935)

| Dunkerque |
| --- | --- |
 Dunkerque

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal de Brest
Kölinlasku:  24. joulukuuta 1932
Laskettu vesille:  2. lokakuuta 1935
Palveluskäyttöön:  1. toukokuuta 1937
Poistui palveluskäytöstä:  miehistönsä upottama 27. marraskuuta 1942 Toulonissa
Tekniset tiedot
Uppouma:  26 500 t 30 750 t (normaali) 35 500 t (maksimi)
Pituus:  215,14 m
Leveys:  31,10 m
Syväys:  8,57 m (normaali) 9,71 m (maksimi)
Koneteho:  135 585 shp
Nopeus:  31 solmua
Miehistöä:  81 upseeria ja 1 300 miestä
Aseistus
Aseistus:  8 × 330 mm/52 Modèle 1931 -tykkiä neliputkisina Mle 1932 -asennuksena 16 × 130 mm/L45 Mle 1932 -tykkiä kolmena neliputkisina ja kahtena kaksiputkisena Mle 1932 -asennuksena 5 × kaksiputkista 37 mm/L50 Mle 1933 -ilmatorjuntatykkiä 6 × nelipiippuista Hotchkiss 13 mm M1929 3 × Loire 130 -lentokonetta
Dunkerque oli Ranskan laivaston Dunkerque-luokan nopea taistelulaiva (toisinaan luokiteltu taisteluristeilijäksi) toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Brestin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 24. joulukuuta 1932. Alus laskettiin vesille 2. lokakuuta 1935 ja otettiin palvelukseen 1. toukokuuta 1937.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta FS Dunkerque (1935) Wikimedia Commonsissa
Dunkerque-luokan taistelulaivat
Etelänkoloampiainen

Etelänkoloampiainen on ampiaisiin kuuluva laji.
Pesintä

Etelänkoloampiainen pesii ontoissa kasvin osissa ja puunkolossa.
Ravinto

Ravinnokseen etelänkoloampiainen saalistaa pikkuperhosten toukkia.
René Guénon

René Guénon, 1925.
René Jean Marie Joseph Guénon eli Sheikh 'Abd al-Wahid Yahya (15. marraskuuta 1886 – 7. tammikuuta 1951) oli ranskalainen kirjailija ja metafyysikko. Guénon kääntyi kristitystä muslimiksi ja sovelsi metafysiikkaa kulttuuristen perinteiden ja uskontojen historian tutkimiseen. Hän kuitenkin kieltäytyi ”filosofin” ja ”ajattelijan” leimoista.
Guénonin kirjoitukset loivat pohjan uskonnonfilosofisen traditionalistisen koulukunnan synnylle.
Teoksia > Kirjoja

Introduction générale à l'étude des doctrines hindoues (1921)
Le Théosophisme, histoire d'une pseudo-religion (1921)
L'Erreur spirite (1923)
Orient et Occident (1924)
L’Ésotérisme de Dante (1925)
L'Homme et son devenir selon le Vêdânta (1925)
La Crise du monde moderne (1927)
Le Roi du Monde (1927)
Saint Bernard (1929)
Le Symbolisme de la Croix (1931)
Les États multiples de l'Être (1932)
La Métaphysique orientale (1939)
Le Règne de la Quantité et les Signes des Temps (1945)
Les Principes du Calcul infinitésimal (1946)
Aperçus sur l'Initiation (1946)
La Grande Triade (1946)
Autorité spirituelle et pouvoir temporel (1952)
Teoksia > Postuumeja artikkelikokoelmia

Aperçus sur l'ésotérisme chrétien
Aperçus sur l'ésotérisme islamique et le taoïsme
Comptes rendus'
Études sur l'Hindouisme
Études sur la Franc-maçonnerie et le Compagnonnage, 1
Études sur la Franc-maçonnerie et le Compagnonnage, 2
Formes traditionnelles et cycles cosmiques'
Initiation et Réalisation spirituelle
Mélanges
Symboles de la Science sacrée
Aiheesta muualla

René Guénonin elämästä (Arkistoitu – Internet Archive), Institute for Gnostic Studies (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:René Guénon
Käännös suomeksi
Puukengurut

| Puukengurut |
| --- | --- |
 Matschienpuukenguru (Dendrolagus matschiei)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Harvaetuhampaiset Diprotodontia
Alalahko::  Macropodiformes
Heimo::  Kengurut Macropodidae
Alaheimo::  Macropodinae
Suku::  Puukengurut Dendrolagus  Müller, 1840
Katso myös
   Puukengurut Wikispeciesissä   Puukengurut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Puukengurut (Dendrolagus) on kenguruiden (Macropodidae) heimoon kuuluva suku, jossa on neljätoista lajia. Niitä tavataan Uuden-Guinean sademetsissä, Australian Queenslandissa ja sille välille jäävillä saarilla.
Puukengurut saattavat ensivilkaisulta näyttää häntäapinoilta, mutta lähempi tarkastelu paljastaa ne kenguruiksi: niillä on pitkät takaraajat, kummassakin jalkapohjassa polkuanturat, terävä kuono ja kolmikulmaiset korvat.
Puukengurut ovat sopeutuneet elämään puissa; niillä on varpaissa pitkät käyrät kynnet, jotka helpottavat puissa kiipeilyä. Vaikka puukengurut elävät osittain puissa, ovat ne kuitenkin ketterämpiä maalla liikkuessaan. Maan pinnalla ne selviytyvät esteistä helposti loikkimalla niiden yli.
Puukengurut syövät hedelmiä ja meheviä lehtiä.
Suvun neljästätoista lajista vain kaksi on luokiteltu elinvoimaisiksi IUCN:n punaisessa kirjassa, muilla on jonkun tason uhanalaisuusluokitus.
Sekä Papua-Uudessa-Guineassa että Australiassa alkuperäisasukkaat ovat arvostaneet puukenguruiden taljoja. Niitä on aikaisemmin metsästetty myös ravinnoksi.
Aiheesta muualla

Dendrolagus (Arkistoitu – Internet Archive) ARKive
Faviidae

| Faviidae |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Polttiaiseläimet Cnidaria
Luokka::  Korallieläimet Anthozoa
Lahko::  Kivikorallit
Heimo::  Faviidae  Gregory, 1900 
Katso myös
   Faviidae Wikispeciesissä   Faviidae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Faviidae on kivikorallien suurimpia heimoja, johon kuuluu yli 20 sukua. Niissä on kaikissa symbioottisia zooxanthellae-leviä. Useimmat muodostavat pallomaisia tai puolipallomaisia yhdyskuntia. 
Suurimmat yhdyskunnat ovat halkaisijaltaan useiden metrien kokoisia, ja ilmeisesti satojen vuosien ikäisiä.
Joukossa on lajeja, joita pidetään suuressa arvossa riutta-akvaarioissa.
Heimon nimi on johdettu latinan mehiläiskennoa tarkoittavasta sanasta favus, ja viittaa korallien säännölliseen pintarakenteeseen.
Heimoon kuuluvia sukuja

Astreosmilia
Australogyra
Barabattoai
Bikiniastrea
Caulastraea
Colpophyllia
Cyphastrea
Diploastrea
Diploria
Echinopora
Erythrastrea
Favia
Favites
Goniastrea
Leptastrea
Leptoria
Manicina
Montastraea
Moseleya
Oulastrea
Oulophyllia
Parasimplastrea
Platygyra
Plesiastrea
Solenastrea
Aiheesta muualla

Encyclopedia of Life
Pallomaiset kivikorallit: vasemmalla Favia, oikealla Favites.
Pohjoismaiset hiihtolajit nuorten talviolympialaisissa 2016

Pohjoismaiset hiihtolajit nuorten talviolympialaisissa 2016 sisältää yhteensä 11 kilpailutapahtumaa: maastohiihdossa kolme pojille, kolme tytöille ja sekakilpailu, mäkihypyssä poikien, tyttöjen ja sekakilpailu sekä yhdistetyssä poikien kilpailu. Näihin kolmeen lajiin osallistuu yhteensä 138 urheilijaa.
Mitalitaulukko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sija | Maa |  |  |  | Yht |
| 1. |  Slovenia | 3 | 0 | 0 | 3 |
| 2. |  Venäjä | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 3. |  Etelä-Korea | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 3. |  Ruotsi | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 5. |  Norja | 1 | 4 | 2 | 7 |
| 6. |  Saksa | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 7. |  Kiina | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7. |  Yhdysvallat | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9. |  Suomi | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 10. |  Italia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 10. |  Itävalta | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 10. |  Ranska | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 10. |  Tšekki | 0 | 0 | 1 | 1 |
Mitalitaulukko > Maastohiihto

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sija | Maa |  |  |  | Yht |
| 1. |  Etelä-Korea | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 1. |  Ruotsi | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 2. |  Norja | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 4. |  Venäjä | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 5. |  Kiina | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6. |  Suomi | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 7. |  Ranska | 0 | 0 | 1 | 1 |
Mitalitaulukko > Maastohiihto > Pojat

| Tapahtuma | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 km vapaa tulokset |  Kim Magnus Etelä-Korea (KOR) | 23:04,8 |  Vebjörn Hegdal Norja (NOR) | +16,0 |  Igor Fedotov Venäjä (RUS) | +54,4 |
| Sprintti perinteinen tulokset |  Thomas Helland Larsen Norja (NOR) | 2:55,39 |  Kim Magnus Etelä-Korea (KOR) | +0,33 |  Vebjörn Hegdal Norja (NOR) | +1,10 |
| Cross vapaa tulokset |  Kim Magnus Etelä-Korea (KOR) | 2:59,56 |  Thomas Helland Larsen Norja (NOR) | +1,17 |  Lauri Mannila Suomi (FIN) | +2,28 |
Mitalitaulukko > Maastohiihto > Tytöt

| Tapahtuma | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 km vapaa tulokset |  Maya Yakunina Venäjä (RUS) | 7:50,5 |  Chi Chunxue Kiina (CHN) | +31,1 |  Rebecca Immonen Suomi (FIN) | +37,1 |
| Sprintti perinteinen tulokset |  Johanna Hagström Ruotsi (SWE) | 3:19,55 |  Julija Petrova Venäjä (RUS) | +2,40 |  Martine Engebretsen Norja (NOR) | +3,27 |
| Cross vapaa tulokset |  Moa Lundgren Ruotsi (SWE) | 3:26,35 |  Johanna Hagström Ruotsi (SWE) | +1,74 |  Laura Chamiot Maitral Ranska (FRA) | +3,21 |
Mitalitaulukko > Maastohiihto > Osallistujat

Jokainen maa sai lähettää maksimissaan neljä kilpailijaa (kaksi poikaa, kaksi tyttöä). Vuoden 2015 hiihdon nuorten maailmanmestaruuskilpailujen Marc Hodler Trophy Cross-Country Skiing -kilpailun seitsemäs parasta joukkuetta saivat lähettää maksimäärän urheilijoita, kuten myös isäntämaa Norja. Muut paikat jaettiin. Kiintiömäärä oli 90 osallistujaa.
Mitalitaulukko > Mäkihyppy

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sija | Maa |  |  |  | Yht |
| 1. |  Slovenia | 3 | 0 | 0 | 3 |
| 2. |  Saksa | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 3. |  Norja | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 3. |  Venäjä | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 5. |  Italia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 5. |  Itävalta | 0 | 0 | 1 | 1 |
Mitalitaulukko > Mäkihyppy > Pojat

| Tapahtuma | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normaalimäki tulokset |  Bor Pavlovčič Slovenia (SLO) | 262,8 |  Marius Lindvik Norja (NOR) | 251,0 |  Jonathan Siegel Saksa (GER) | 236,0 |
Mitalitaulukko > Mäkihyppy > Tytöt

| Tapahtuma | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normaalimäki tulokset |  Ema Klinec Slovenia (SLO) | 249,3 |  Sofia Tikhonova Venäjä (RUS) | 237,6 |  Lara Malsiner Italia (ITA) | 231,6 |
Mitalitaulukko > Mäkihyppy > Sekakilpailu

| Tapahtuma | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sekajoukkue  tulokset |  Klinec / Vrhovnik / Pavlovčič Slovenia (SLO) | 709,5 |  Reisch / Kopp / Siegel Saksa (GER) | 675,5 |  Huber / Dagn / Leitner Itävalta (AUT) | 666,7 |
Mitalitaulukko > Mäkihyppy > Osallistujat

Jokainen maa sai lähettää maksimissaan kaksi kilpailijaa (yksi poika, yksi tyttöä). Vuoden 2015 hiihdon nuorten maailmanmestaruuskilpailujen Marc Hodler Trophy Ski Jumping -kilpailun parhaat joukkueet saivat lähettää maksimäärän urheilijoita, kuten myös isäntämaa Norja. Muut paikat jaettiin. Kiintiömäärä oli 45 osallistujaa.
Mitalitaulukko > Yhdistetty

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sija | Maa |  |  |  | Yht |
| 1. |  Saksa | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 2. |  Venäjä | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3. |  Norja | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 3. |  Yhdysvallat | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 5. |  Tšekki | 0 | 0 | 1 | 1 |
Mitalitaulukko > Yhdistetty > Pojat

| Tapahtuma | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normaalimäki / 5 km  tulokset |  Tim Kopp Saksa (GER) | 13:31,4 |  Ben Loomis Yhdysvallat (USA) | +5,2 |  Ondrej Pazout Tšekki (CZE) | +7,9 |
Mitalitaulukko > Yhdistetty > Sekajoukkue

| Tapahtuma | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normaalimäki / 3 × 3,3 km  tulokset |  Tikhonova / Ivanov / Sergeev / Yakunina / Fedotov Venäjä (RUS) | 26:16,9 |  Ström / Oftebro / Lindvik / Engebbretsen / Hegdal Norja (NOR) | +21,1 |  Reisch / Kopp / Siegel / Dietze / Unger Saksa (GER) | +21,5 |
Mitalitaulukko > Yhdistetty > Osallistujat

Jokainen maa sai lähettää maksimissaan yhden kilpailijan. Kiintiömäärä oli 20 osallistujaa.
Fongafale

Fongafale
| --- | --- |
Sijainti:  Funafuti Tuvalu
Saariryhmä:  Funafutin atolli
Pinta-ala:  2 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  3 136
Suurin kaupunki:  Vaiaku
Asutuskeskukset:  Alapi, Fakai Fou, Senala
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Saaren ainoa hotelli
Fongafale on saari Tuvalun saarivaltiossa. Se on Funafutin atollin suurin saari. Fongafale jakautuu neljään kylään (Alapi, Fakai Fou, Senala, Vaiaku).[lähde? ] Fongafalessa sijaitsee Tuvalun ainoa sairaala (Princess Margaret Hospital) sekä Tuvalun ainoa hotelli (Vaiaku Langi Hotel). Valtiollisista instituutioista sinne on sijoittunut sekä Tuvalun parlamentti (Palamene o Tuvalu) että Tuvalun kenraalikuvernöörin toimisto.
Fongafalessa on noin 3 000 asukasta.[lähde? ]
Ferrolano (1860)

| Ferrolano |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  New York
Laskettu vesille:  1860
Tekniset tiedot
Uppouma:  230 t
Pituus:  38,9 m
Leveys:  6,8 m
Syväys:  2,1 m
Koneteho:  100 ihp
Nopeus:  7 solmua
Aseistus
Aseistus:  1 × MLR 120 mm -tykki 1 × konekivääri
Ferrolano oli Espanjan laivaston vuonna 1860 vesillelaskettu puurunkoinen Gaditano-luokan tykkivene.
Valmistus

Alus tilattiin New Yorkista. Alus laskettiin vesille vuonna 1860. Valmistuskustannukset olivat 392 000 pesetaa eli 78 400 dollaria.
Palvelus

Palvelukseenotettaessa alus oli kuninkaallisena jahtina nimellä Isabel II. Vuoden 1868 vallankumouksen jälkeen alus siirrettiin laivastolle, joka panssaroi sen tykkiveneeksi ja nimesi aluksen Ferrolanoksi. Alus osallistui karlistisotaan 1872-1876. Alus poistettiin alusluettelosta 1897 ollen huoltamatta 1900-luvun alkuun.
Rautjärvi (täsmennyssivu)

Rautjärvi tarkoittaa seuraavia:
Paikannimenä

Rautjärvi, Suomen kunta
Rautjärvi, Rautjärven kunnan keskustaajama
Rautjärvi, kylä Haminassa
Rautjärvi, kylä Valkealassa
Rautjärvi, rautatieasema Rautjärvellä
Rautjärvi, järvi Heinolassa
Rautjärvi, järvi Jaalassa
Rautjärvi, järvi Juvan kunnassa
Rautjärvi, järvi Kouvolassa, entisen Valkealan kunnan ja Anjalankosken kaupungin alueella
Rautjärvi, järvi Mäntyharjulla ja Jaalassa
Rautjärvi, järvi Padasjoen kunnassa
Rautjärvi, järvi Parikkalan kunnassa
Rautjärvi, järvi Rautjärven kunnassa
Rautjärvi, järvi Savitaipaleen kunnassa
Alinen Rautjärvi, järvi Hämeenlinnassa
Keskinen Rautjärvi, järvi Hämeenlinnassa
Ylinen Rautjärvi, järvi Hämeenlinnassa
Pieni Rautjärvi, järvi Parikkalassa
Suuri Rautjärvi, järvi Parikkalassa
Sukunimenä

Jonne Rautjärvi (s. 1999), suomalainen autourheilija.
Pyrografia

Pöytälevyn kuviointia pyrografialla.
Pyrografia eli polttopiirustus on menetelmä, jolla tehdään kuvioita kuumennetun työkalun avulla. Polttopiirustusta käytetään muun muassa puun, nahan ja sametin kuviointiin. Se on ollut kansantaiteessa käytetty menetelmä.
Pyrografialla on pitkä perinne monissa kulttuureissa. Alkuun polttopiirtämisessä käytettiin tulessa kuumennettua rautaa puun hiiltämiseen. Sen jälkeen polttopiirustusta on tehty muun muassa polttamalla ontolla platinakynällä, jonka läpi painetaan kautsupallolla bensiinihöyryä, tai sähkövirran kuumentamalla poltinoralla. Nykyisin käytetään sähköllä toimivia laitteita, kuten vastuslankakynää tai kaasuliekkijuotinta, joissa on lämmönsäätö.[lähde? ]
Polttopiirustusta on käytetty eri esineiden, kuten puurasioiden koristelussa ja huonekalujen, täytepinnoissa.
Polttopiirtämällä kuvioitu puualunen.
Polttopiirustus kitaran pintakäsittelyssä.
Pyrografian välineistöä.
Margaret Fernie Eaton, Brunhilde nukkuu 1902, pyrografialla tehty kuvitus aikakauslehteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyrografia Wikimedia Commonsissa
Remojärven kappeli

Remojärven kappeli on keskiaikainen kalmisto ja arkeologinen tutkimusalue Juvalla Etelä-Savossa. Alue sijaitsee läheisen Saarijärven rannalla, jota aikaisemmin on nimitetty Remojärveksi. Nykyisin Remojärvi tunnetaan vain kylänimenä. Perimätiedon mukaan paikalla sijaitsi aikoinaan kirkko tai kappeli ja kalmistoalue. Jäänteenä on säilynyt vain kappelin seinälinjaa ja ”viinikellarina” tunnettu rakenne. Paikalle pystytettiin kivipaasi 1800-luvun lopulla, mutta kalmistoa tutkittiin vasta 1970-luvulla ja kappelin paikkaa vuonna 2007.
Aiheesta muualla

Juha Ruohosen lyhyt selostus kappelinpellon tutkimuksista
Juha Ruohosen lehtikirjoitus Kappelinpellon tutkimuksista, julkaistu Hiisi-lehdessä 1/2008
Eurooppalaisen ihmisen maailmankatsomus

| Eurooppalaisen ihmisen maailmankatsomus |
| --- | --- |
Kirjailija:  Oiva Ketonen
Kieli:  suomi
Genre:  filosofia
Kustantaja:  Otava (kirjankustantamo)
Julkaistu:  1983
Ulkoasu:  sidottu

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Eurooppalaisen ihmisen maailmankatsomus on filosofi Oiva Ketosen teos, joka perustuu yleisöluentoihin. Teos ilmestyi Otavan kustantamana 1961 ja siitä otettiin useita uusintapainoksia.
Sisältö

Kirjan luvut:
Antiikin materialismi
Platonin idealismi
Aristoteleen naturalismi
Kristinuskon perinne
Lockelainen valistusfilosofia
Hegelin idealismi ja Snellman
Dialektinen materialismi
Kehitysopin näkökulma
Uustomismi
Eksistentialismi
Looginen empirismi ja analyyttinen filosofia
Elämän ja ihmisen kosminen ongelma
Foniás

Foniás (kreik. Φονιάς) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Foniás, saari Eteläisessä Euboianlahdessa lähellä Euboiaa
Foniás, saari Korintinlahdessa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Foniás”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Remojärvi

Remojärvi on kylä Juvan kunnassa. Kylä sijaitsee Juvan lounaisosassa Valtatie 5:n varrella, Mikkelin ja Juvan rajalla.
Remojärven kappeli

Remojärvellä oli roomalaiskatolinen kappeli 1400–1500-luvulta. Kappelin raunioilla on suoritettu kaivauksia, joilta on löytynyt muun muassa rautasolkia. Juvan kreikkalaiskatolisen pogostan  (tai useampi) viimeistään 1200-luvulta on arveltu sijainneen samoilla paikoilla kaivauskissa löydettyjen kalmistojen ja luunaäytteiden perusteella. Perimätieto ja venäläiset lähteet kertovat, että jo ennen 1000-lukua oli Etelä-Savossa kolme pogostaa (idän kirkon seurakuntaa). Näiden keskelle 1300-luvun puolivälissä, kirkkokuntien suuren skisman aikaan, on perustettu katolinen seurakunta. Koko Savossa on käyty laajoja kirkkojen mobilisoimia taisteluita sieluista, verotusalueista ja seurakuntien paikoista. Vatikaanista on löytynyt käskykirjeitä Hampurin ja Sigtunan piispoille järjestää ristiretkiä "pakanasuomeen". Nämä ajoittuvat samoihin valloituksiin kuin muun muassa Virossa, Preussissa ja Latviassa.
Quora

Quora on yhteisöllinen kysymys–vastaus-sivusto. Käyttäjät rekisteröityvät ja toimivat omalla koko nimellään.
Käyttäjät voivat muokata omia ja toisten kysymyksiä ja vastauksia, kommentoida niitä ja laittaa kirjoittajia tai aiheita seurantaan. Vastaukset arvioidaan niiden hyödyllisyyden perusteella annetuilla äänillä. Quora tarjoaa mahdollisuuden kytkeä siihen muita sosiaalisen median palveluja, kuten Twitter, Facebook ja esimerkiksi käyttäjän oman blogin. Käyttäjälle tarjotaan mahdollisuus kertoa koulutuksensa tai muu asiantuntemuksensa perusta. Sivusto pyrkii ennakoimaan käyttäjän mieltymyksiä ja tarjoamaan ehdotuksia olemassa olevista ketjuista sen mukaan.