stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Wahhabismi
Wahhabismin leviäminen

Saudien suku omaksui wahhabismin 1744. Saudit saivat 1700-luvun loppuun mennessä valtaansa koko Najdin eli keskisen aavikon Arabian niemimaalla ja miehittivät Mekkaa ja Medinaa. Osmanit lakkauttivat ensimmäisen wahhabi-imperiumin 1818, mutta se nousi uudelleen. Lopulta 1932 perustettiin Saudi-Arabian kuningaskunta, minkä myötä wahhabismista tuli koko Arabian uskonnollinen ja poliittinen valtaliike. Nykyisin erään arvion mukaan noin 23 prosenttia saudiarabialaisista ja lähes puolet Qatarin ja Arabiemiraattien kansalaisista on wahhabilaisia.
Wahhabistit ovat saaneet 1980-luvulta lähtien rahoitusta rikkailta yksityishenkilöiltä, mikä on vahvistanut liikettä. Niiden asema vahvistui myös aiemmin kylmässä sodassa, kun Yhdysvallat ja Saudi-Arabia tukivat poliittista islamismia Neuvostoliittoa vastaan, jonka vaikutusvaltaa ne halusivat vähentää alueella. Lännen tuki löysi otollista maaperää radikaalisoituvien jihadistien parissa, jotka vieroksuivat Neuvostoliiton ateismia. Neuvostoliiton alueella pyrittiin kitkemään kristinuskon lisäksi myös islaminuskoa. Yhdysvalloilla oli vielä terrorismin vastaisen sodan käynnistyessä läheiset välit wahhabistiseen Muslimiveljeskuntaan. Wahhabiittiradikaalit ovat viime vuosikymmeninä alkaneet levittää ideologiaansa aseellisesti Arabian ulkopuolelle, etenkin entisen Neuvostoliiton osiin, joiden hallinto oli heikkoa. Wahhabistit hakeutuvat myös moskeijoihin, islamilaisiin oppilaitoksiin ja hyväntekeväisyysjärjestöihin kertomaan uskovaisille ajatuksistaan ja keinoistaan, perustellen niitä jihadina islamin suojelemiseksi. Wahhabismi on saanut jalansijaa esimerkiksi Britanniassa, jossa yksi suurimmista moskeijoista, Green Lane Masjid Birminghamissa, saa teologista opastusta Saudi-Arabiasta.
Syyriassa ja Irakissa kalifaatin perustaneen Isisin juuret ovat wahhabismissa.
Tunnettuja wahhabiitteja

Saudien suku
Osama bin Laden
Abu Usamah At-Thahabi (toimii Britanniassa)
Sheikki al-Faisal (toimii Britanniassa)
Murtaza Khan (toimii Britanniassa)
Wahhabistiset uskonkiihkoilijat hävittivät vuonna 1998 Muhammedin äidin Aminan haudan Al-Abwassa Saudi-Arabiassa.
Aalto-yliopiston teknillisen fysiikan laitos

Aalto-yliopiston teknillisen fysiikan laitos (lyhenne TeFy) on Aalto-yliopiston perustieteiden korkeakoulun laitos, joka keskittyy muun muassa materiaalifysiikan, kvanttiteknologian, pehmeän sekä elävän aineen ja energiaratkaisujena opetukseen ja tutkimukseen. Teknillisen fysiikan laitos kouluttaa muun muassa data- ja teknologia-asiantuntijoita, keksijöitä ja tutkijoita yhteiskunnan ja teollisuuden hyödyksi.
Teknillisen fysiikan laitoksen siteeratuin professori on Olli Ikkala; Ikkalalla on 29524 sitaattia.
Teknillisen fysiikan laitoksen tutkimusryhmät

Teknillisen fysiikan laitoksen tutkimusryhmät ovat seuraavat (tutkimusryhmän nimen jälkeen ilmoitettu johtaja ja johtajan sitaatit):
Active Matter (Jaakko Timonen, 3277 sitaattia 5.1.2025)
Atomic Scale Physics (Peter Liljeroth, 13658 sitaattia 5.1.2025)
Complex Systems and Materials, CSM (Mikko Alava, 8986 sitaattia 5.1.2025)
Computational Electronic Structure Theory, CEST (Patrick Rinke, 17277 sitaattia 5.1.2025)
Correlated Quantum Materials, CQM (Jose Lado, 5176 sitaattia 5.1.2025)
Fusion and Plasma Physics (Mathias Groth, 12458 sitaattia 5.1.2025)
Living, Fluid, & Soft Matter (Matilda Backholm, 950 sitaattia 5.1.2025)
Microkelvin Investigations, µKI (Juha Tuoriniemi, 351 sitaattia 5.1.2025)
Molecular Materials, MolMat (Olli Ikkala, 29524 sitaattia 5.1.2025)
Multiscale Statistical and Quantum Physics, MSP (Tapio Ala-Nissila, 14974 sitaattia 5.1.2025)
Nanomagnetism and Spintronics, NanoSpin (Sebastiaan van Dijken, 9728 sitaattia 5.1.2025)
Nanomaterials, NMG (Esko Kauppinen), 25418 sitaattia 5.1.2025)
New Energy Technologies, Renewable (Peter Lund, 25156 sitaattia 5.1.2025)
Nuclear Materials and Engineering, NuMe (Andrea Sand, 3021 sitaattia 5.1.2025)
Optics and Photonics (Andriy Shevchenko, 2458 sitaattia 5.1.2025)
Quantum Phenomenon and Devices, Pico (Jukka Pekola, 18198 sitaattia 5.1.2025)
Quantum Circuits and Correlations, NANO (Pertti Hakonen, 12390 sitaattia 5.1.2025)
Quantum Computing and Devices, QCD (Mikko Möttönen, sitaattia 5.1.2025)
Quantum Dynamics, QD (Päivi Törmä, 13377 sitaattia 5.1.2025)
Quantum Nanomechanics (Mika A. Sillanpää, 6356 sitaattia 5.1.2025)
Quantum Nanooptomechanics and Forces, QNOF (Laure Mercier de Lépinay, 856 sitaattia 5.1.2025)
Quantum Transport, QT (Christian Flindt, 5988 sitaattia 5.1.2025)
Soft Matter and Wetting, SMW (Robin Ras, 17267 sitaattia 5.1.2025)
Superconducting Qubits and Circuit QED, KVANTTI (Gheorghe Sorin Paraoanu, 4867 sitaattia 5.1.2025)
Surfaces and Interfaces at the Nanoscale, SIN (Adam S. Foster, 17194 sitaattia 5.1.2025)
Surface Science (Jouko Lahtinen, 5485 sitaattia 5.1.2025)
Topological Quantum Fluids, ROTA (Vladimir Eltsov, 3680 sitaattia 5.1.2025)
Hiilineutraalius

Hiilineutraaliustavoite maittain:  Hiilineutraali- tai negatiivinen  2030  2035  2040  2045  2050  2053  2060  2070  ei tiedossa
Hiilineutraaliudella tarkoitetaan tilannetta, jossa toiminta ei muuta ilmakehän hiilipitoisuutta, toisin sanoen toiminnan nettohiilijalanjälki on nolla. Hiilineutraali yhteiskunta tuottaa ilmakehään vain sen verran hiilipäästöjä kuin se pystyy sitomaan niitä ilmakehästä.
Suppeasti määriteltynä hiilineutraalius tarkoittaa hiilidioksidipäästöjen vähentämistä nollaan tai tasapainottamista, mutta usein se laajennetaan käsittämään myös muut kasvihuonekaasut. Tällöin hiilineutraaliudella tarkoitetaan käytännössä toiminnan ilmastoneutraaliutta: toiminta ei vaikuta ilmakehän kasvihuonekaasujen pitoisuuksiin ja sitä kautta ilmaston lämpenemiseen. Eri kasvihuonekaasupäästöjen ilmastovaikutusta voidaan vertailla keskenään hiilidioksidiekvivalenttien avulla.
Hiilineutraaliuden saavuttamisen keinot

Hiilineutraalius voidaan saavuttaa joko siirtymällä täysin hiilipäästöttömään tekniikkaan tai tasapainottamalla toiminnan hiilipäästöt sitomalla ilmakehästä päästöjä vastaava määrä hiiltä. Ilmakehän kasvavan hiilidioksidipitoisuuden vakiinnuttaminen ja ilmastonmuutoksen hillitseminen edellyttää yhteiskunnan hiilipäästöjen kääntämistä laskuun, minkä vuoksi useat valtiot, yritykset ja yhteisöt ovat sitoutuneet tavoittelemaan hiilineutraaliutta toiminnassaan tietyllä aikataululla. Yhteiskunnan hiilineutraalius on mainittu pitkän aikavälin tavoitteena myös muun muassa Suomen vuoden 2011 hallitusohjelmassa.
Koska täydellinen hiilipäästöttömyys on käytännössä usein vaikea tai mahdoton saavuttaa, hiilineutraaleiksi itseään kutsuvat yritykset ja yhteisöt käyttävät yleensä päästökompensaatioita eli pyrkivät kumoamaan aiheuttamansa päästöt rahoittamalla vastaavan määrän päästövähennyksiä toisaalla. Esimerkiksi Suomen postinjakelua on markkinoitu hiilineutraalina vuodesta 2011 alkaen, kun silloinen Itella ilmoitti kompensoivansa toiminnastaan päästövähennysten jälkeen syntyvät hiilidioksidipäästöt. Hiilineutraaliudesta käytetään energiantuotannossa käsitettä CO2-vapaa.
Hiilinegatiivisuus

Tilannetta, jossa toiminta sitoo enemmän kasvihuonekaasupäästöjä kuin aiheuttaa, kutsutaan hiilinegatiiviseksi. Tällöin toiminnan vaikutus on ilmastoa viilentävä. Hiilinegatiivista on pitkällä tähtäimellä esimerkiksi puiden sitoman hiilidioksidin säilöminen kestävään muotoon pois hiilikierrosta yhdistettynä jatkuvaan metsänuudistamiseen. Näin tapahtuu muun muassa käytettäessä puuta pitkäikäisinä rakennusmateriaaleina ja varsinkin varastoitaessa biohiiltä maaperään.
Aikataulu

Maailman ilmatieteen järjestön pääsihteeri Petteri Taalaksen mukaan Suomen hallituksen tavoite hiilineutraalisuudesta vuonna 2035 on äärimmäisen vaativa, mutta EU:n tavoite, 2050, varsin realistinen, samoin Kiinan tavoite, 2060. Taalas toteaa, että ilmasto-ongelma saadaan ratkaistuksi ilman dramaattisia keinoja ja parhaassa tapauksessa saadaan ilmaston lämpötilan kohoaminen pysäytetyksi jopa 1,5–2 asteeseen.
Aiheesta muualla

Suomi voisi nollata päästönsä, mutta mitä se vaatii? Tällaista olisi elämä hiili­neutraalissa Suomessa vuonna 2035, Helsingin Sanomien 19.1.2019 julkaistu artikkeli hiilineutraaliudesta
Salo (sukunimi)
Kuvitteellisia henkilöitä

Liisa Salo, tv-sarjassa Salatut elämät
Mikael Salo, tv-sarjassa Salatut elämät
Venla Salo, tv- sarjassa Salatut elämät
sotamies Salo, Väinö Linnan romaanin Tuntematon sotilas hahmo.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Xanthopan morganii

| Xanthopan morganii |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Aitoperhoset Ditrysia
Yläheimo::  Kehrääjämäiset Bombycoidea
Heimo::  Kiitäjät Sphingidae
Alaheimo::  Sphinginae
Tribus::  Sphingini
Suku::  Xanthopan  Rothschild & Jordan, 1903
Laji::  morganii
Kaksiosainen nimi
 Xanthopan morganii  (Walker, 1856) 
Alalajit
 X. m. morganii  X. m. praedicta Rothschild & Jordan, 1903 
Katso myös
   Xanthopan morganii Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Xanthopan morganii on suurikokoinen, kiitäjiin kuuluva afrikkalainen perhoslaji. Se on sukunsa ainoa laji. Sitä esiintyy Malawissa, Zimbabwessa, Mosambikissa ja Madagaskarilla.
Laji on yleisväritykseltään ruskea. Siipiväli on 15 cm, ja perhosella on yli 30 cm pitkä imukärsä.
Lajin olemassaolon ennusti Charles Darwin, kun hän tutustui Madagaskarilla endeemisenä esiintyvään orkidealajiin Angraecum sesquipedale vuonna 1862. Orkidean mesiäinen sijaitsee yli 30 cm pitkän kannuksen pohjalla, ja erikoinen rakenne synnytti kysymyksen, millainen eläin oikein pölyttää kyseisen orkidealajin. Ennusteesta huolimatta pölyttäjä pysyi arvoituksena, kunnes Xanthopan morganiii lopulta löydettiin 40 vuotta myöhemmin, vuonna 1903.
Aiheesta muualla

Kuva lajista[vanhentunut linkki]
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Xanthopan morgani
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q133902  Wikispecies: Xanthopan morganii  AfroMoths: XANTMORG  BioLib: 649035  BOLD: 74772  CoL: 5C6J9  EoL: 506608  GBIF: 1863824  iNaturalist: 486565  IRMNG: 11403593  LepIndex: 53779  NCBI: 246401  Open Tree of Life: 3094803 
Käännös suomeksi
Ulla Virtanen (näyttelijä)

Ulla Virtanen (s. 5. huhtikuuta 1980 Riihimäki) on suomalainen klassisesti kouluttautunut näyttelijä, koomikko ja improvisoija. Hänet tunnetaan muun muassa Suorana: Kortesmäki -keskusteluohjelmasta, jota hän juonsi televisiossa, sen sisarohjelmana käynnistämästään Suorana: Virtanen -showsta radiossa, sekä pitkäaiksena improvisaatioryhmä VSOPin jäsenenä. Hän on myös käsikirjoittanut komediaa useisiin suomalaisiin suosikkisarjoihin ja ohjelmiin, kuten Putoukseen.
Ura

Virtanen valmistui näyttelijäksi New Yorkin näyttelijäakatemiasta, ja jatkoi sen jälkeen opintojaan Upright Citizens Brigadeen, jossa hän opiskeli improvisaatiota sekä New Yorkissa että Los Angelesissa. Virtanen on opiskellut lisäksi TV- ja elokuvatuotantoa vuoden verran Westminsterin yliopistossa Lontoossa, sekä buffoon-klovneriaa Sue Morrisonin johdolla.
Ura > Radiossa ja ääninäyttelijänä

Virtanen toimi vuosina 2011–2012 NRJ:n Aamupojat-ohjelman tuottajana ja radiojuontajana. Häntä on kuultu YleX:n sunnuntain Suorana: Virtanen -ohjelmassa, sekä vierailijana muissa YleX:n ja Radio NRJ:n ohjelmissa. Hän on ollut myös mainosäänenä, toiminut koomikkona improvisoidussa radioteatteriohjelmassa Ylellä, ja ääninäyttelijänä Wendy and the refugee neverland -indie-elokuvassa vuonna 2017.
Ura > Näyttelijänä

Vuonna 2008 Virtanen näytteli Riihimäen Teatterissa Puhtaana Käteen -farssissa. Hänet valittiin Suomen Standup-klubin Vuoden Tulokas -finalisteihin vuonna 2011. Vuosina 2015–2017 hän oli Me Naiset -lehden tuottaman #EVEK-keskusteluohjelman koomikko yhdessä Niina Lahtisen ja Veera Korhosen kanssa, ja sen jälkeen, vuosina 2016–2019 hän esiintyi useissa rooleissa suositun ToosaTV-sketsisarjan parissa. Hän oli myös TV2:n Suorana: Kortesmäki -talk show’ssa koomikkona kahden kauden ajan, ja sen jälkeen sen sisarohjelma Suorana: Virtanen -sunnuntaiohjelman radiojuontajana.
Vuonna 2016 Ulla Virtanen näytteli George Brantin monologinäytelmässä Siipirikko pilotin pääroolin, ja vuonna 2020 Kouvolan teatterissa hänellä oli Veli-Matti Karénin Vaimoni on toista maata -näytelmässä päärooli. Hän on näytellyt myös Riihimäen kaupunginteatterissa esitetyssä näytelmässä, sekä kahdessa New Yorkissa esitetyssä komediassa päärooleja.
Virtanen on toiminut ammatti-improvisoijana Improvisaatioryhmä VSOP:ssä koko sen olemassaolon ajan. VSOP on esiintynyt radiossa ja televisiossa, sekä Suomessa että kansainvälisesti.
Hän on myös ollut juontajana tai koomikkona lukuisissa suomalaisissa televisiolähetyksissä, kuten muun muassa Elämä Lapselle -konserteissa, YLE:n Nenäpäiväohjelmissa sekä Talent Suomessa.
Ura > Käsikirjoittajana

Virtanen on käsikirjoittanut komediaa useisiin suomalaisiin suosikkisarjoihin ja -ohjelmiin. Hänen käsialaansa ovat muun muassa Kultainen Venla -gaalat 2017 ja 2018, Tanssii Tähtien kanssa 2020 ja 2021 sekä ohjelmat kuten Mental Samurai Suomi, Huuma, Putous 2019 ja Gaala.
Vuodesta 2016 Ulla Virtanen on toiminut myös Me Naiset -lehden kolumnistina.
Ura > Käsikirjoittajana > Televisiosarjat

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Suorana: Kortesmäki | koomikko |
| 2014 | Kimmo | Feissari |
| 2015 | Roba | Sini Linden |
| 2015 | Downshiftaajat | Anne |
| 2016 | ToosaTV | useita rooleja |
| 2016 | Luottomies | Ansa |
| 2016 | EVEK Talk show | koomikko |
| 2018 | ToosaTV(k.2) | useita rooleja |
| 2018 | Härölä | useita rooleja |
| 2018 | Onnela(k.2) | Taru |
| 2019 | Jarin ja Karin kesäloma | Meri |
| 2021 | Pala sydämestä | kuulustelija |
| 2024 | Murha Hangossa | satamavirkailija |
Ura > Käsikirjoittajana > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva / Televisioelokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2016 | Karkkipäivä (lyhytelokuva) | Äiti |
| 2016 | Syli (lyhytelokuva) | Oona |
| 2017 | The Dissidents | Pirjo |
| 2018 | Valmentaja | Virpi |
Aiheesta muualla

Ulla Virtanen (näyttelijä) Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ullavirtanen.com
Adnan Menderes

| Adnan Menderes |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1899  Aydın 
Kuollut: 17. syyskuuta 1961
Tiedot
Puolue:  Demokraattinen puolue (DP)
Koulutus:  juristi
Tutkinnot:  Ankaran yliopisto
 Nimikirjoitus
Adnan Menderes (1899 – 17. syyskuuta 1961) oli turkkilainen poliitikko ja Turkin pääministeri vuosina 1950–1960. Menderes tuomittiin oikeudenkäynnissä kuolemaan ja hirtettiin.
Varhaisvuodet ja ura

Menderes oli syntynyt Aydinissa vuonna 1899 varakkaan krimin tataaritaustaisen maanomistajan poikana. Käytyään kansakoulun Menderes jatkoi opiskeluja Izmirin amerikkalaisessa opistossa. Hän suoritti oikeustieteen tutkinnon Ankaran yliopistossa. Menderes muodosti lyhytaikaiseksi jääneen ”Sorbest Firk”  -puolueen (vapaa puolue) Aydinissa. Puolueen tultua kielletyksi,lähde? Menderes liittyi Tasavaltaiseen Kansan puolueeseen  ja valittiin parlamenttiin Aydinin edustajaksi 1930. Hänet erotettiin puolueesta kahden muun oppositiojäsenen kanssa. Menderes muodosti ensimmäisen laillisen oppositiopuolueen, demokraattisen puolueen 7. tammikuuta 1946 muun muassa Celal Bayarin kanssa.
Pääministerinä

Demokraattinen puolue (DP) tuli valtaan 14. toukokuuta 1950 pidettyjen vaalien jälkeen, Bayarista tuli presidentti ja Menderesista pääministeri; vuonna 1955 hän alkoi toimia myös ulkoministerinä. Turkki liittyi Natoon vuonna 1952. Kymmenen vuotta kestäneen pääministerikauden aikana Turkin sisä- ja ulkopolitiikassa tapahtui suuria muutoksia. Teollistuminen ja kaupungistuminen alkoi Turkissa. Maatalous koneellistui, liikenne, energia, terveydenhoito ja vakuutus- ja pankkitoiminta järjestäytyivät. Menderes oli järjestämässä Istanbulin pogromia kreikkalaista vähemmistöä vastaan 6–7. syyskuuta 1955. Vuonna 1959 Menderes selviytyi lento-onnettomuudesta.
Menderes suhtautui myönteisesti perinteiseen islamilaiseen elämäntyyliin ja hänen aikanaan Turkissa avattiin tuhansia uusia moskeijoita. Menders kampanjoi vuoden  1950 vaaleissa aikaisemmin kielletyn arabiankielisen rukouskutsun laillistamisen puolesta. Menders korvasi myös İsmet İnönün kuvat turkkilaisista seteleistä ja postimerkeistä  Atatürkin kuvilla, jotka Inönü oli poistanut vuonna 1938. Menderes ehdotti eräissä puheissaan Turkin parlamentissa, että se voisi halutessaan palauttaa takaisin kalifaatin aseman, jonka se oli kumonnut 1920-luvulla. Menderesin vastustajat kritisoivat häntä uskonnolla politikoimisella.
Menderes hoiti suhteita muslimimaihin aktiivisemmin kuin edeltäjänsä. Tekniikan ja elintarvikkeiden tuonti lisääntyi ja taloudellinen riippuvuus lännestä tuli kasvoi. Suuret taloudelliset hankkeet vaativat paljon pääomaa ja hinnat nousivat inflaation nopeutuessa ja teollisuuden tuottavuus laski. Oppositio voimistui ja Menderes joutui turvautumaan tiukkaan lehdistönsensuuriin ja toimittajien vangitsemisiin. Opiskelijat aloittivat mielenosoitukset huhtikuussa 1960, Menderes turvautui sotilaiden ja väkivallan käyttöön mielenosoitusten rauhoittamiseksi. Menderes julisti Turkkiin poikkeustilan, tämän jälkeen tapahtui sotilasvallankaappaus 27. toukokuuta 1960.
Menderesiä syytettiin perustuslain rikkomisesta, hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin hirttämällä 17. syyskuuta 1961 İmralıin saarella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Adnan Menderes Wikimedia Commonsissa
Turkin pääministerit
Kemal Atatürk
Fevzi Çakmak
Rauf Orbay
Fethi Okyar
İsmet İnönü
Fethi Okyar
İsmet İnönü
Celâl Bayar
Refik Saydam
Ahmet Fikri Tüzer
Şükrü Saracoğlu
Recep Peker
Hasan Saka
Şemsettin Günaltay
Adnan Menderes
Cemal Gürsel
Fahri Özdilek
İsmet İnönü
Suat Hayri Ürgüplü
Süleyman Demirel
Nihat Erim
Ferit Melen
Naim Talu
Bülent Ecevit
Sadi Irmak
Süleyman Demirel
Bülent Ecevit
Süleyman Demirel
Bülent Ecevit
Süleyman Demirel
Bülent Ulusu
Turgut Özal
Ali Bozer
Yıldırım Akbulut
Mesut Yılmaz
Süleyman Demirel
Erdal İnönü
Tansu Çiller
Mesut Yılmaz
Necmettin Erbakan
Mesut Yılmaz
Bülent Ecevit
Abdullah Gül
Recep Tayyip Erdoğan
Ahmet Davutoğlu
Binali Yıldırım
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  NARA  SNAC  IdRef  İslâm Ansiklopedisi
Iivari Honkola

Iivari Gabriel Honkola (19. kesäkuuta 1898 Kuortane – 25. joulukuuta 1970) oli suomalainen taidemaalari, -graafikko ja kuvanveistäjä. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä ja herastuomari Juho Honkola ja äitinsä Valpori kuuluivat talonpoikaissukuun.
Honkola eli lähes koko elämänsä Kuortaneella ja hän tallensi kuviinsa kuortanelaisen kyläyhteisön häviämässä olevia tapoja ja kansanperinnettä. Tummalla huumorilla höystetyt, naivistisetkin maalaukset olivat häntä omimmillaan. Hänen maalauksensa olivat värikkäitä ja erityisesti sommittelu herätti huomiota.
Hän aloitti taideopiskelun 27-vuotiaana Werner Åströmin yksityisoppilaana vuonna 1925. Hän täydensi opintojaan Helsingin taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1925–30 ja debytoi taiteilijana ensimmäisellä näyttelyllään Helsingissä 1928. Opintomatkoja hän teki Leningradiin sekä Tukholmaan. Suomen Taiteilijaseuran jäsen hänestä tuli vuonna 1931. Honkola avioitui vuonna 1946 Kiihtelysvaaralta kotoisin olleen Jenny Eliina Raassinan kanssa. Elantonsa hän hankki toimimalla myös oppikoulun opettajana vuosina 1947–67.
Julkiset työt

Kuortaneen kirkon sankaripatsas, joka on paljastettu 1949
1939-1944 talvi- ja jatkosodan sankarien muistomerkki, Kuortane, 1949.
Varilampi

| Varilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°29′02″N, 26°19′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Saarijärveen 
Järvinumero:  14.175.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135,5 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,592 km  
Pinta-ala:  1,229 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVarilampi 
Varilampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla Ruuhilammen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Seppälänjoen valuma-alueeseen (14.175) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,5 metriä mpy.
Virma (järvi)

| Virma |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°27′19″N, 26°26′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskujoki:  Virmanjoki 
Järvinumero:  14.176.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,9 m  
Pituus:  2 km  
Leveys:  1,4 km  
Rantaviiva:  9,501 km  
Pinta-ala:  74,364 ha  
Saaria:  6 
 fiVirma 
Virma  on Etelä-Savossa Pertunmaalla Kuortin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 74 hehtaaria, se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 9,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Pitkäjärven–Virman valuma-alueeseen (14.176) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,9 metriä mpy.
Pienivesi (Pertunmaa)

| Pienivesi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savossa
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°31′12″N, 26°25′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Järveen tulevat joet:  Hollonjoki, Hörhänjoki
Laskujoki:  Pankajoki Peruveteen 
Järvinumero:  14.917.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,8 m  
Pituus:  8,895 km  
Leveys:  2,362 km  
Rantaviiva:  53,6781 km  
Pinta-ala:  8,44489 km²  
Tilavuus:  0,0228103 km³  
Keskisyvyys:  2,7 m  
Suurin syvyys:  9,56 m  
Saaria:  69 
:  Honkasaari, Niinisaari, Lamposaari
 fiPienivesi 
Pienivesi  on Etelä-Savossa Mäntyharjun Pertunmaalla sijaitseva järvi.