stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lancia
Lancia Suomessa

Muutama yksittäinen Lancia oli tuotu Suomeen 1950-luvulla ja 1960-luvun alkupuolella, mutta ainoatakaan tämän merkkistä autoa ei ollut rekisterissä 1970-luvun alussa. Vuonna 1961 helsinkiläinen tuontiliike Uotila Oy ilmoitti Lancia Appia Sedanin hinnaksi 1 180 000 markkaa, mikä oli hieman alle kaksi kertaa niin paljon kuin Volkswagen Kuplan hinta.  Lancian tehdasjoukkue osallistui Jyväskylän Suurajoihin 1960-luvun puolivälissä, vaikka autot ja kilpailu eivät sopineetkaan yhteen kovin hyvin. Suomalaiset Simo Lampinen, Jorma Lusenius, Hannu Mikkola ja Pauli Toivonen ajoivat tehdastallin autoilla ralleja maailmalla, Lusenius joskus myös Suomessa. Lancian tuonnin Suomeen aloitti Fiatia edustanut Autonovo Oy vuonna 1973. Lancian paras myyntivuosi oli 1975, jolloin sitä rekisteröitiin 125 kappaletta. Vuonna 1977 Lancian pohjoismaiset toiminnot siirtyivät Saabille, ja niinpä Suomessakin maahantuojaksi vaihtui Saabin edustaja Oy Scan-Auto Ab. Suomessa rekisteröitiin koko 1970-luvun aikana 349 Lancia-henkilöautoa, eikä merkki yltänyt 25 eniten myydyn automerkin tilastoon minään vuonna.
Yhtenä vaihtoehtona ikääntyneen Saab 96:n seuraajaksi Uudenkaupungin autotehtaan tuotevalikoimaan oli 1970-luvun lopulla esillä Lancia Delta, joka valittiin Euroopan Vuoden autoksi vuonna 1980 ja jota myytiin Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa nimellä Saab-Lancia 600. Valituksi tuli kuitenkin Ranskassa suunniteltu Talbot Horizon.
Lancian rallikuljettajista 1980-luvulla muistetaan etenkin Henri Toivonen, joka sai surmansa rajussa ulosajossa Korsikan rallissa vuonna 1986. Juha Kankkunen voitti Lancialla rallin maailmanmestaruuden vuonna 1987.
Autonovo Oy aloitti Lancian tuonnin Suomeen kymmenen vuoden tauon jälkeen uudelleen vuonna 1987, jolloin Fiat-henkilöautojen edustus oli siirtynyt Oy Veho Ab:lle. Lancian Suomessa myytävään mallistoon kuuluivat tällöin Y10, Prisma ja Thema, jotka olivat teknisesti läheistä sukua Fiatin malleille. Suurinta Thema-mallia pyrittiin markkinoimaan etenkin yritysten edustusautoksi ja pienintä Y10:ta puolestaan naisten kaupunkiautoksi. Vuonna 1988 rekisteröitiin 649 uutta Lancia-henkilöautoa; edellisenä vuonna vastaava luku oli ollut 131. Vuonna 1989 Lancia Y10 maksoi Suomessa 61 500 markkaa, kun teknisesti lähes samanlaisen, mutta tilavamman Fiat Unon hinta oli 53 700 markkaa. Vuoden 1989 lopussa Suomessa oli rekisterissä 1 675 Lancia-autoa, jotka olivat melkein kaikki vuosimalleja 1987–1989.
Lancian ja Autonovo Oy:n yhteistyö päättyi vuoden 1990 lopussa, minkä jälkeen maahantuonti siirtyi Konelan tytäryhtiöksi perustetulle Italkon Oy:lle. Vuoden 1999 lopussa Suomen ajoneuvorekisterissä oli 2 193 Lanciaa. Lanciaa ei pitkään aikaan tuotu lainkaan Suomeen 1990-luvun lopun jälkeen. Syksyllä vuonna 2007 Delta Motor Group kuitenkin aloitti maahantuonnin Ypsilon-mallilla. Myöhemmin tuontiohjelmaan tuli myös muita malleja. Sittemmin Lancian maahantuonti siirtyi Aro-Yhtymän tytäryhtiölle AutoFennica Oy:lle syyskuussa 2009 Delta Motorin ajauduttua yrityssaneeraukseen.
Moottoriurheilussa

Gianni Lancian myötä tehdas alkoi myös osallistua autourheiluun; se oli mukana mm. Formula 1:ssä D50-mallilla, mutta vetäydyttyään formuloista kesken kautta vuonna 1955 se luovutti kaiken F1-materiaalin Ferrarille, joka voittikin mestaruuden vuonna 1956 (Juan Manuel Fangio). Varsinaisesti Lancia on tullut tunnetummaksi rallin puolella, jossa se on yksi menestyneimmistä merkeistä.
Lancia on voittanut Rallin maailmanmestaruussarjassa autonvalmistajien mestaruuden ennätykselliset 10 kertaa. Lancian kilpailutominta muistetaan erityisesti malleista Lancia Stratos, Lancia 037, Lancia Delta S4 sekä Lancia Delta HF Integrale.
Lancian automalleja > Fiat Chrysler Automobiles ja Stellantis

Fiatin ja Chryslerin yhdistyttyä 2014 Fiat Chrysler Automobilesiksi Chrysler-mallien myynti päätettiin siirtää Euroopassa Lancialle, jonka oma mallisto oli käynyt hyvin pieneksi. Fuusion jälkeen nämä mallit tosin toteutettiin Chryslereina Isossa-Britanniassa, perinteinen malli Delta mukaan luettuna. Muualla Euroopan suunnitelmaan kuuluivat Lancia Flavia, Lancia Thema sekä Lancia Voyager. Tuotantoon ehtineet mallit varustettiin uusilla maskeilla, yksityiskohdilla sekä Lancian logoilla. Konsernin suunnitelma ei kuitenkaan puhutellut asiakaskuntaa, joten Chryslereiden tuonti Eurooppaan pääosin lopetettiin Lancian malliston supistuessa liki olemattomiin, pieneen erikoisesti muotoiltuun Ypsiloniin, jonka myynti rajoittuu merkin kotimaahan.
Fiat Chrysler Automobilesin ja Groupe PSA:n fuusiossa syntyneellä Stellantiksella on mahdollisia suunnitelmia Lancian malliston laajentamisesta.
Lancialla on perinteisesti ollut tapana nimetä mallinsa kreikkalaisen kirjaimiston mukaan; beta, gamma, delta ja niin edelleen.
Lancian automalleja > Fiat Chrysler Automobiles ja Stellantis > Malleja, joiden valmistus on lopetettu

Lancia 037
Lancia Appia
Lancia Aprilia
Lancia Ardea
Lancia Artena
Lancia Astura
Lancia Augusta (1932–1937)
Lancia Aurelia
Lancia Beta
Lancia Dedra
Lancia Delta
Lancia Dilambda (1928–1938)
Lancia Flaminia
Lancia Flavia
Lancia Fulvia (1963–1976)
Lancia Fulvia Dunja (1971)
Lancia Gamma
Lancia Hyena
Lancia Kappa
Lancia Lambda (1922–1931)
Lancia Lybra
Lancia Monte Carlo
Lancia Musa
Lancia Phedra
Lancia Prisma (1982–1990)
Lancia Stratos
Lancia Thema
Lancia Thesis
Lancia Ypsilon
Lancia Y10
Lancia Zagato
Lancia Zeta
Toimitusjohtajat

Fabrizio Longo (2002–?)
Olivier François (2005–2008)
Luca Napolitano (2021–)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lancia Wikimedia Commonsissa
http://www.autowiki.fi/index.php/Lancia_Phedra
Lancian (Lancia Automobiles S.p.A.) automallit
Stellantis
| Merkit> Merkit.Merkit.Stellantis Europe.Stellantis Europe.Stellantis Europe.Stellantis Europe.FCA US. | Nykyiset> Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset | Tytäryhtiöt> Nyk. yhteisyritykset.Ent. yhteisyritykset.. |  Abarth | Alfa Romeo | Chrysler | Citroën | Dodge | DS | Fiat | Fiat Professional | Jeep | Lancia | Maserati | Opel | Peugeot | Ram | SRT | Vauxhall> .. Abarth & C. | Alfa Romeo Automobiles | Citroën Automobiles | Fiat Automobiles | Fiat Professional | Lancia Automobiles | Fiat Auto Argentina | Fiat Brasil | Fiat Auto Poland | Opel Automobile | Peugeot Automobiles | Sevel. Fiat Automobili Srbija (67 %) | Fiat India Automobiles (50 %) | GAC Fiat Automobiles (50 %) | Tofaş Türk Otomobil (37,8 %). Nanjing Fiat Automobile. Katso tiedot yhtiöstä ja sen tuotteista omasta mallineestaan. Comau | Fiat Powertrain Technologies (VM Motori) | Italiana Editrice (77 %) (La Stampa |Il Secolo XIX) | Magneti Marelli | Maserati | Teksid (84,8 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Toimipaikat |  |  |  Luettelo Stellantis-yhtiön tehtaista | Lingotto (entinen) | Nardò Ring (entinen) |
| Avainhenkilöt |  |  |  Giovanni Agnelli | Gianni Agnelli | Andrea Agnelli | John Elkann | Carlos Tavares |
| Muut tärkeät yhtiöt |  |  |  CNH Industrial | Iveco Group | Ferrari | Exor | Fiat S.p.A. | Fiat Aviazione | Fiat Ferroviaria | Fiat Industrial |
Fiat Chrysler Automobiles
| Merkit> Merkit.Merkit.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset | Nykyiset> Entiset..FCA Italy.FCA Italy.FCA Italy.FCA Italy.FCA US. | Tyttäret> Nyk. yhteisyritykset.Ent. yhteisyritykset.. |  Abarth | Alfa Romeo | Chrysler | Dodge | Fiat | Fiat Professional | Jeep | Lancia | Maserati | Ram | SRT>  AMC | Autobianchi | Barreiros | Ceirano | Commer | DeSoto | Eagle | Fargo | Hillman | Humber | Imperial | Innocenti | Karrier | Pegaso | Plymouth | SCAT | Seddon Atkinson | Singer | Simca | S.P.A. | Sunbeam | Valiant | Zastava... Abarth & C. | Alfa Romeo Automobiles | Fiat Automobiles | Fiat Professional | Lancia Automobiles | Fiat Auto Argentina | Fiat Brasil | Fiat Auto Poland. Fiat Automobili Srbija (67 %) | Fiat India Automobiles (50 %) | GAC Fiat Automobiles (50 %) | Sevel (50 %) | Tofaş Türk Otomobil (37,8 %). Nanjing Fiat Automobile. Katso tiedot yhtiöstä ja sen tuotteista omasta mallineestaan. Comau | Fiat Powertrain Technologies (VM Motori) | Italiana Editrice (77 %) (La Stampa |Il Secolo XIX) | Magneti Marelli | Maserati | Teksid (84,8 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Toimipaikat |  |  |  Luettelo FCA-yhtiön tehtaista | Lingotto (entinen) | Nardò Ring (entinen) |
| Avainhenkilöt |  |  |  Giovanni Agnelli | Gianni Agnelli | Andrea Agnelli | John Elkann | Sergio Marchionne | Michael Manley |
| Muut tärkeät yhtiöt |  |  |  CNH Industrial (Iveco) | Ferrari | Exor | Fiat S.p.A. | Fiat Aviazione | Fiat Ferroviaria | Fiat Industrial |
Lancia Beta Torpedo (1909).
Lancia D50A kuvattuna vuonna 2007.
Lancia Delta
Lammin Betoni

| Lammin Betoni Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1977 
Kotipaikka:  Lammi, Hämeenlinna
Toiminta-alue:  Suomi, muut Pohjoismaat, Baltia ja Venäjä
Toimiala:  rakennustuoteteollisuus
Tuotteet:  betoniset rakennuskivet
Liikevaihto:   13,9 milj. € (2017)
Liikevoitto:   529 000 euroa (2017)
Henkilöstö:   43 (2017)
Kotisivu:  www.lamminbetoni.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lammin Betoni Oy on betonisten valettavien rakennustuotteiden kehittäjä ja valmistaja. Yritys on maan suurin betoniharkkojen valmistaja ja alan vanhin toimija Suomessa. Betonikivien ja ympäristörakentamiseen tarkoitettujen pihatuotteiden valmistusta kehitetään jatkuvasti. Yritys on kehittänyt useita uusia tuotteita. Lammin Betonin ja konsernin päätoimipaikka sekä tuotantolaitos sijaitsevat Lammilla nykyisen Hämeenlinnan kaupungin alueella Kanta-Hämeessä. Yhtiö on Töykkälän suvun omistama perheyhtiö.
Yhtiön tuotteita viedään myös Pohjoismaihin, Baltiaan ja Venäjälle. Konsernin tytäryhtiöitä ovat Lammi-Kivitalot Oy ja Lammi-Perustus Oy. Sisaryhtiö Lammi-Dom keskittyy Venäjän-kauppaan.
Historia

Yritys aloitti tiilikatteiden valmistamisen Lammilla vuonna 1956 nimellä Töykkälän Tiilikate. Parin vuoden kuluttua yrityksen perustaja ja tuotekehittäjä Aarne Töykkälä laajensi tuotevalikoimaa myös kaivonrenkaisiin, betoniputkiin ja –rumpuihin. Töykkälä kehitti Suomen ensimmäisen Sampo-harkkokoneen 1966, mutta muottiharkkojen valmistus alkoi vasta 1970, kun tehdas muutti nykyiselle paikalleen Lammin Palkkisiltaan. Samassa yhteydessä rakennettiin myös oma betoniasema.
Vuosien mittaan tuotevalikoima kasvoi erilaisilla lämpö-, muotti- ja väliseinäkivillä, betonilaatoilla sekä piha- ja muurikivillä. 1990-luvulle tultaessa yritys laajensi 1980-luvulla alkanutta kivitalotoimintaansa ja vuonna 2004 perustettiin Lammin Betonin tytäryhtiö Lammi-Kivitalot, joka nousi kivitalojen markkinajohtajaksi.
Vuonna 2006 perustettiin Lammi-Perustus Oy, jonka rakennuksen anturan valamiseen ja valmistamiseen kehitetyt valmisanturamuotit täydentävät konsernin rakennusjärjestelmää. Venäjän markkinoihin keskittyvä sisaryhtiö Lammi-Dom, perustettiin 2009.
Lammin Betoni Oy:lle on myönnetty maakunnallinen yrittäjäpalkinto 2004.
Tuotanto ja tuotteet

Lammin Betonin tuotantolaitos sijaitsee Lammin kirkonkylällä nykyisen Hämeenlinnan kaupungin alueella. Yritys valmistaa betonisia rakennusharkkoja nimellä LammiKivi sekä erilaisia betonisia pihatuotteita. Tuotevalikoimaan kuuluvia rakennuskiviä ovat muun muassa ladottavat ja valettavat betoniharkot, lämpöeristetyt betoniharkot (vuodesta 1983) ja ladottavat muottikivet perustuksiin, maanpainesiniin ja kantaviin seiniin. Muottikiviin kuuluu myös Pilariharkot, joita käytetään muun muassa parvekkeiden, kattorakenteiden ja terassien kannatuksessa sekä perustusten rakentamisessa. Väliseinärakenteisiin soveltuva tuote on väliseinäkivi. Yhtiö valmistaa myös liittorakenteen muodostavaa ylityspalkkia. Patentoitu Lammi-liittoprofiili muodostaa kiven ja valubetonin kanssa teräsbetoni-liittorakenteen ja korvaa perinteisen puulla muotituksen.
Pihatuotteisiin kuuluvat muun muassa muurikivi ja pihakivet.
Tytäryrityksiä > Lammi-Kivitalot

Lammi-Kivitalot Oy on kivitalo- ja kellarikerrostoimittaja, joka suunnittelee omakotitaloja. Yrityksen päätoimipaikka sijaitsee Tampereella ja omia toimipisteitä on Tampereen lisäksi pääkaupunkiseudulla toimiva TaloTalo-toimipiste Vantaalla sekä Turun ja Oulun toimipisteet. Näiden lisäksi talomyynnistä vastaa edustajaverkosto. LammiKivestä valmistettuja kivitaloja myydään samalla konseptilla myös Virossa, Venäjällä, Ruotsissa ja Norjassa.
Lammi-Kivitalot Oy syntyi Lammin Betonin harkkovalmistuksen jatkumona 1990-luvulla. Ensimmäiset omaan suunnitteluun perustuvat talot rakennettiin 1996 ja ensimmäinen asuntomessutalo 1997. Markkinaosuuden kasvaessa Lammin Betoni osti Kivilinna-talopaketit yhtiön ja talotoimitusten myyntiin sekä markkinointiin keskittynyt Lammi-Kivitalot Oy perustettiin 2004. Lammi-Kivitalot on kasvattanut jatkuvasti markkinaosuuttaan kivitalotoimialalla (RTS Rakennustutkimus Oy)lähde tarkemmin?.
Tytäryrityksiä > Lammi-Kivitalot > Tuotteet

Lammi-Kivitalot Oy on yksilöllisten kiviomakotitalojen ja kellarikerrosten toimittaja ja alan markkinajohtaja Suomessa (osuus 34% v. 2012 / RTS Rakennustutkimus Oy).
Lammi-Kivitalojen seinämateriaalina käytetään Lammin Betoni –konsernin rakennusjärjestelmää, joka mahdollistaa kivitalon täysin vapaanselvennä suunnittelun. Olennainen osa konseptia on rakennusmateriaalien energiatehokkuus, mikä takaa edulliset käyttökustannukset koko rakennuksen elinkaaren ajallekenen mukaan?.
Lammi-Kivitalojen rakennuksessa käytettävät LammiKivet valmistetaan Hämeenlinnassa Lammilla.
Tytäryrityksiä > Lammi-Kivitalot > Toimipisteet

Lammi-Kivitalot Oy:n päätoimipaikka sijaitsee Tampereella. 
Suomen myyntiverkostoon kuuluu 14 toimipistettä ympäri maata. Näiden lisäksi yhtiöllä on edustus Tallinnassa.
Lammi-Kivitaloilla on seuraavat toimipisteet: TaloTalo konseptimyymälä Vantaa (pääkaupunkiseutu), Tampere ja Turku. Edustajaverkosto on läsnä Hyvinkäällä, Hämeenlinnassa, Jyväskylässä, Kuopiossa, Lahdessa, Lappeenrannassa, Oulussa, Porissa, Porvoossa, Seinäjoella, Tallinnassa ja Vaasassa.
Tytäryrityksiä > Lammi-Kivitalot > Omistus

Lammi-Kivitalot Oy:n omistaa Lammin Betoni Oy.
Lammi-Kivitalot Oy omistaa (omistus 25 %) pientalorakentamiseen ja remontointiin erikoistuneen TaloTalo-konseptin yhdessä Onninen Oy:n, Tulikivi Oyj:n ja Domus Yhtiöt Oy:n kanssa.
Tytäryrityksiä > Lammi-Perustus

Lammi-Perustus Oy kehittää, valmistaa, myy ja markkinoi rakentajien käyttöön tutkittuja, turvallisia ja innovatiivisia perustusratkaisuja. Yrityksen päätoimipaikka ja tuotantolaitos sijaitsevat Vantaalla. Lammi-Perustuksen tuotteet TASSU-anturamuotti ja TASSU-pilarimuotti ovat saaneet erinomaisen vastaanoton niin ammattilaisten kuin kuluttajienkin keskuudessa.lähde?
Lammi-Perustus on aloittanut toimintansa vuonna 2006. Alun perin Lammi-Perustus perustettiin täydentämään oman konsernin tuotevalikoimaa ja palvelemaan oman tuotemerkin Lammi-Kivitalojen asiakkaita. Yhtiö on nopeasti vakiinnuttanut asemansa perustusratkaisuja tarjoavien yritysten joukossa ja on toimialan markkinajohtaja Suomessa.
Tytäryrityksiä > Lammi-Perustus > Tuotanto ja tuotteet

Lammi-Perustuksen tuotteet ovat rekisteröityjä tavaramerkkejä ja ne valmistetaan yhtiön tuotantolaitoksella Vantaalla. LammiTassu-valmisanturamuottina markkinoille vuonna 2006 tuodun tuotteen nimi yksinkertaistettiin 2010 TASSU-anturamuotiksi, koska tuotenimi oli alalla vakiintunut puhekielen sanaksi.
Tuoteperheeseen kuluvat
TASSU-anturamuotit
TASSU-pilarimuotit
TASSU-tuotteita käytetään rakennusten anturan valmistamiseen. PE-muovikalvolla laminoidut valmiiksi raudoitetut muotit soveltuvat niin kuluttajien kuin ammattilaistenkin käyttöön. Nopean, helpon ja kustannustehokkaan asennustavan ansiosta rakennuksen antura on mahdollista valmistaa ja valaa yhdessä päivässä.lähde? TASSU-anturamuotin valmistusmenetelmä on patentoitu.
Tytäryrityksiä > Lammi-Perustus > Toimipisteet

Lammi-Perustus Oy:n päätoimipaikka ja tehdas sijaitsevat Vantaalla ja tuotteiden jakelu tapahtuu rautakauppojen, verkkokauppojen sekä konserniyhtiöiden ja Lammi-Perustus Oy:n projektimyynnin kautta.
Aiheesta muualla

Lammin Betoni
Lammi Kivitalot
Lammi Perustus (Arkistoitu – Internet Archive)
Lammi-Kivitalot logo
Lammi-Perustuksen logo
Cicapo

Kikapoo (kirjoitetaan myös kikapo, kikabo tai cicapo) on piirileikin tapainen seuratanssi, jonka musiikkina on saksalaisen Max Oscheitin säveltämä Picador-marssi.  Se on Suomessa yksi vanhojenpäivänä esitettävistä tansseista. Kikapoon askelkuvio on melko yksinkertainen, miehet ovat yleensä sisä- ja naiset ulkoringissä.
Aiheesta muualla

Kikapo (Arkistoitu – Internet Archive) Tanssi.net
mp3-tiedosto
Max Oscheit: Picador-Marsch. Alkuperäisnuotti vuodelta 1912 (Arkistoitu – Internet Archive)
Lasaruksen lauantai

Lasaruksen herääminen. Maalaus Novgorodista 1400-luvulla, nykyisin Venäläisessä museossa Pietarissa, Venäjällä
Lasaruksen lauantai on ortodoksisessa kirkossa palmusunnuntaita edeltävä lauantai. Sitä on vietetty itäisessä kristikunnassa mahdollisesti jo 300-luvun lopulta saakka  Lasaruksen muistoksi, jonka Jeesus Johanneksen evankeliumin mukaan herätti kuolleista. Sitä vietetään myös niissä idän katolisissa kirkoissa, joissa noudatetaan bysanttilaista riitusta, sekä myös Armenian kirkossa.
Päivän liturgia

Lasaruksen lauantai ja palmusunnuntai yhdessä ovat ortodoksisessa kirkkovuodessa ainutlaatuisessa asemassa ilon ja riemun päivinä katumukselle omistetun suuren paaston ja Kristuksen kärsimykselle omistetun suuren viikon välissä.
Edeltävän viikon aikana jumalanpalvelusten proprium-osat käsittelevät Lasaruksen sairautta ja kuolemaa sekä Jeesuksen matkaa Jordanin toista puolta pitkin Betaniaan. Tästä viikosta käytetään nimityksiä "palmujen viikko" tai "kukkaviikko".
Yhteenvedon Lasaruksen lauantain merkityksestä tekevät ensimmäiset sticheronit, jotka lauletaan edeltävän perjantain vesperissä:
Saatuamme päätökseen neljäkymmentä päivää, jotka ovat tuottaneet hyötyä sieluillemme, käännymme puoleesi ihmiselle osoittamasi rakkauden tähden: salli meidän myös pitää kärsimyksesi Suuri viikko niin, että siinä kunniottaisimme suuria tekojasi ja sanomatonta sallimustasi kohtaamme, laulaen yhteen ääneen: Oi herra, kunnia sinulle.
Suuren paaston aikana, paastoajan ensimmäisestä päivästä alkaen, ortodoksisissa kirkoissa luetaan läpi Ensimmäinen Mooseksen kirja, mikä saatetaan päätökseen Lasaruksen lauantaita edeltävänä perjantai-iltana, jolloin luetaan kertomus Jaakobin kuolemasta ja hautaamisesta (1. Moos. 49:33-60:26).  Myöhään perjantai-iltana kompletoriossa lauletaan Andreas Kreetalaisen Lasaruksen herättämisen kanoni, joka on siitä harvinainen, että siihen sisältyvät kaikki yhdeksän veisua.
Lasaruksen lauantaina luettavat Raamatun kohdat ja laulettavat virret keskittyvät Lasaruksen herättämiseen, joka ennakoi Kristuksen ylösnousemusta ja samalla yleistä ylösnousemusta. Evankeliumin kertomusta tulkitsevat hymnit, jotka kuvaavat Kristuksen kahta luontoa: toisaalta hänen inhimillisyyttään kysyttäessä: "Mihin olette panneet hänet?" ja toisaalta hänen jumaluuttaan hänen käskiäessään Lasarusta nuosemaan haudasta. Lauantain aamupalveluksessa ja liturgiassa on poikkeuksellisesti useita osia, jotka muutoin kuuluvat vain sunnuntaille. Esimerkiksi Pyhä Jumala -hymnin (trishagion) sijasta silloin lauletaan Galatalaiskirjeestä peräisin oleva kastehymni "Niin monta, kuin teitä on Kristukseen kastettu, te olette Kristukseen pukeutuneet." Joissakin kirkoissa on edelleen tapana kastaa aikuisena kristinuskoon kääntyneet juuri tänä päivänä.
Perinteitä

Lasaruksen lauantai on perinteisesti päivä, jolloin erakot poistuvat pakopaikoistaan erämaista palatakseen luostareihin Suuren viikon palveluksiin. Monin paikoin Venäjän ortodoksisessa kirkossa liturgiset vaatteet tänä päivänä samoin kuin palmusunnuntaina ovat vihreitä, mikä symboloi elämän voittoa. Kreikan kirkossa on tapana sitoa palmujen lehdistä ristejä, joilla kirkot koristellaan palmusunnuntaiksi.
Vaikka 40-päiväinen suuri paasto ortodoksisen laskutavan mukaan päättyy jo edeltävänä perjantaina, Lasaruksen lauantaitakin pidetään paastopäivänä. Sen osalta paastomääräyksiä on kuitenkin lievennetty niin, että silloin voidaan syödä kalojen mätiä, jotka kuvaavat sitä, kunka Lasaruksen herättäminen ennakoi Kristuksen ylösnousemusta, mitä päivän liturgiakin korostaa.
Ortodoksisissa maissa päivän perinteisiin kuuluu erityinen lazarakia-niminen leivonnainen, jollaisia syödään Lasaruksen lauantaina.
Perinteitä > Paikallisia perinteitä

Serbiassa päivä tunnetaan nimellä Vrbica (Врбица), Bulgariassa nimellä Lazarovden (Лазаровден).  Kummankin maan ortodoksisessa kirkossa se on merkittävä juhlapäivä. Koska näissä maissa ei kasva palmuja, siunataan siellä pajunoksia, jotka jaetaan uskoville. Oksiin sidotaan usein pieniä kelloja. Päivän perinteisiin kuuluu myös:
kokkojen polttaminen tuholaisten ja käärmeiden karkottamiseksi
kukkien poiminen, jotka pannaan joko juoma- tai uimaveteen
Lazarice-kulkue, johon osallistuu kuusi neitoa.
Historia

Lasaruksen lauantain vietto sai alkunsa Jerusalemissa 300-luvulla. Silloin Betaniassa Lasarium-nimisessä pyhäkössä pidettiin jumalanpalvelus. Juhlapäivän vanhaa alkuperää osoittavat myös Johannes Khrysostomoksen, Augustinuksen ja heidän aikalaistensa saarnat. Erityisiä hymnejä ja kaanoneja tälle juhlapäivälle kirjoittivat 600- ja 700-luvuilla Andreas Kreetalainen, Kosmas Maiumalainen ja Johannes Damaskolainen, joiden hymnejä lauletaan edelleen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lasaruksen lauantai Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Lazarus Saturday
Lasaruksen herättäminen. Bysanttilainen maalaus 1300-luvun lopulta tai 1400-luvun alusta. G. Gamon-Gumunin kokoelmista, venäläisessä museossa.
Lazarakia.
Lasaruksen ylösnousemus
Käännös suomeksi
Raimo Laukka

Raimo Laukka Kuusankoskella 1987.
Raimo Heikki Laukka (s. 14. lokakuuta 1954 Kestilä) on suomalainen oopperalaulaja, baritoni.
Laukka opiskeli Sibelius-Akatemiassa 1983–1989. Hän oli kiinnitettynä Suomen Kansallisoopperan solistikuntaan 1989–2009. Laukka on vieraillut muun muassa Bonnin oopperassa ja Berliinin valtionoopperassa (Staatsoper Unter den Linden) sekä esiintynyt konserttilaulajana Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Hän on esiintynyt myös Savonlinnan Oopperajuhlilla.
Rooleja

Raimo Laukan oopperarooleja:
Figaro Figaron häät
Don Giovanni, Don Giovanni
Guglielmo, Così fan tutte
Papageno, Taikahuilu
Germont, La Traviata
Luna, Trubaduuri
Rodrigo, Don Carlos
Scarpia, Tosca
Escamillo, Carmen
Valentin, Faust
Jevgeni Onegin, Jevgeni Onegin
Wolfram, Tannhäuser
Jussi Harri, Pohjalaisia
Palkintoja ja tunnustuksia

Lappeenrannan laulukilpailun voitto 1987.
Ilmajoen Merikanto-laulukilpailun voitto 1986.
Wienin kansainvälisen Belvedere-laulukilpailun finalisti 1988.
Aiheesta muualla

Raimo Laukan esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Taiteilijan kotisivu
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland
Juhani Laulajainen

Juhani Laulajainen (s. 1954) on Turussa asuva kirjailija. Hänen esikoisteoksensa oli vuonna 2007 julkaistu novellikokoelma Erämaan kautta tullut yksinäinen susi, joka nimettiin Tiiliskivi-palkintoehdokkaaksi. Laulajaisen ensimmäinen romaani oli puolestaan vuoden 2009 Äärettömän hyvä nainen.
Tuotanto

Erämaan kautta tullut yksinäinen susi. Like, 2007. ISBN 978-952-01-0051-3.
Rakkaus – käyttöohje. Like, 2008. ISBN 978-952-01-0170-1.
Äärettömän hyvä nainen. Like, 2009. ISBN 978-952-01-0348-4.
Teemme temppumme, kumarramme ja poistumme. Like, 2011. ISBN 978-952-01-0572-3.
Elä(i)miä ja ihmisiä – suhdetarinoita. Enostone, 2016. ISBN 978-952-5960-43-3.
Aiheesta muualla

Juhani Laulajainen Liken sivuilla
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)