stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Renforsin neulatehdas

Renforsin neulatehdas oli vuosina 1847–1863 Tampereella toiminut manufaktuuripaja. Viktor Leopold Renfors perusti vuonna 1847 konepajan Tammerkosken alapäähän paikkaan, jossa koski laskee Ratinan suvantoon. Konepaja laajensi toimintaansa neulojen valmistukseen, ja tehtaan sijaintipaikkana ollutta pientä saarta alettiin kutsua Neulasaareksi.
Renforsin neulatehtaan toiminta päättyi konkurssiin 1863. Entisen tehtaan osti 1871 värjärimestari Henrik Liljeroos, joka perusti paikalle villakehruu- ja kutomatehtaan. Paikkaa alettiin kutsua Kehräsaareksi, ja H. Liljeroos Oy:n kehruutoimintaa jatkui 1980-luvulle saakka. Nykyisin entisissä tehdasrakennuksissa toimii Kehräsaaren liikekeskus.
Raili Perkola

Raili Helena Perkola (o.s. Tahvanainen, s. 8. helmikuuta 1960 Lieksa) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen aitajuoksija. Uransa aikana hän edusti Lauttakylän Pyryä sekä Leppävaaran Sisua ja hänen valmentajanaan toimi Jukka Kivimäki.
Kalevan kisoista Perkola saavutti 400 metrin aitajuoksusta pronssia vuonna 1980. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän oli mukana voittamassa 4 x 400 metrin viestijuoksusta kultaa vuosina 1980 ja 1981 sekä pronssia vuonna 1982 ja 3 x 800 metrin viestijuoksusta kultaa vuonna 1980 ja hopeaa vuonna 1981. Ennätyksekseen pitkissä aidoissa Perkola juoksi ajan 60,17 (1980). Virallisiin kilpailuihin hän ei ole osallistunut vuoden 1982 jälkeen.
Rengas

Rengas voi tarkoittaa seuraavia:
annulus, geometrinen käsite
mikä tahansa ympyrän muotoinen kuvio tai kappale, jossa on keskellä ympyrän muotoinen aukko, esim. tiivisterengas
rengas, ajoneuvon pyörän kuminen osa
rengas, eräitä planeettoja ja muitakin taivaankappaleita, erityisesti Saturnusta ympäröivä muodostuma
22 asteen rengas ja 46 asteen rengas, haloilmiöitä
rengas, eräs algebrallinen struktuuri
renkaat, yksi telinevoimistelun telineistä
puuttuva rengas, evoluutioon liittyvä käsite.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rengas”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Raija Tuumi

Raija Tuumi 1950-luvulla
Raija-Liisa Lappalainen (o.s. Tuumi, 26. elokuuta 1923 Kiukainen – 28. helmikuuta 2016) oli suomalainen keraamikko. Hän teki kivikeramiikkaa, ja vadeissa ja maljoissa on hyvin pyöristetty ja avoin muoto, niiden pinta on karhea ja lasitus vihertävä tai ruskea. Hän opiskeli Taideteollisuuskeskuskoulun keramiikkaosastolla 1946–1949 ja työskenteli Arabian taideosastolla vuosina 1950–1974. Sen jälkeen hänellä oli oma työhuone Jousapot vuosina 1974–1977.
Aiheesta muualla

Raija Tuumin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Hannele Nyman, Raija Tuumi : uncompromising ceramist, Form function Finland 2002 : 3, s. 49-51
Puoluesihteeri

Puoluesihteeri on puoluejärjestöä puheenjohtajan tukena johtava toimihenkilö, joka koordinoi puolueen toimintaa suhteessa sen perusyhdistyksiin ja piirijärjestöihin.
Aikaisemmin puoluesihteerin tehtäviin kuului myös ideologinen julistaminen, josta kuuluisimpia esimerkkejä Suomen historiassa ovat Kekkosen ja Maalaisliiton murskaamisen sanomaan erikoistuneet SDP:n Väinö Leskinen ja Kaarlo Pitsinki.[lähde? ]
Järjestöorganisaattorina tunnetuin puoluesihteeri lieneekenen mukaan? ollut Maalaisliiton Arvo Korsimo, jonka tehokkaat menetelmät aiheuttivat myös oman puolueen piirissä keskustelua.[lähde? ]
1980-luvun ideologisesti korkeaprofiilisinkenen mukaan? puoluesihteeri oli keskustan Seppo Kääriäinen, joka puheenjohtaja Paavo Väyrysen aikana ajoi voimakkaasti SDP:n vahvistuneen aseman haastavaa tahtopolitiikkaa.
1990- ja 2000-luvuilla ideologisina puoluesihteereinä tulivat tunnetuiksi keskustan Pekka Perttula ja SAK:ssa pitkän uran tehnyt SDP:n Eero Heinäluoma, joka valittiin puoluesihteerinä ollessaan SDP:n puheenjohtajaksi. Perttula kannatti SDP- ja SAK-kriittistä uutta ajattelua, kun taas Heinäluoma jo ennen puoluesihteeriksi tuloaan hyödynsi menetyksellisesti gallupeita ja tiedotusvälineitä torjuakseen keskustan työreformin.[lähde? ]
Puolueiden puheenjohtajien ajautuessa kriisiin pyrkivät puoluesihteerit tai viime kädessä eduskuntaryhmien puheenjohtajat koordinoimaan vaikeita tilanteita esimerkiksi hallituspuolueiden välillä.
Parlamentarismin vahvistuminen Suomessa 1990-luvun lopulla ja 2000-luvulla on heikentänyt puoluejärjestöjen ja puoluesihteereiden asemaa eduskuntaryhmien ja eduskuntaryhmien puheenjohtajien eduksi.[lähde? ]
Raili Puhakka

Raili Kyllikki Puhakka (18. elokuuta 1940 Jyväskylä – 20. kesäkuuta 2006 Anjalankoski) oli suomalainen  maatilan emäntä ja poliitikko. Hän toimi kansanedustajana ajalla 22. maaliskuuta 1991 – 23. maaliskuuta 1995 edustaen Kymen läänin vaalipiiriä ja kuului Keskustan eduskuntaryhmään.
Ranemsletta

| Ranemsletta |
| --- | --- |
 Ranemin kirkko
 Ranemsletta
 Koordinaatit: 64°29′40″N, 11°56′56″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Trøndelag
Kunta:  Overhalla
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,5 km²
Väkiluku (2023):  516
 – Väestötiheys:  1 032 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ranemsletta on taajama Overhallan kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 0,5 neliökilometriä ja asukasluku 516 vuonna 2023.
Pitkäjärveläiset

| Pitkäjärveläiset |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Wilho Ilmari
Käsikirjoittaja:  Olavi Vesistö
Perustuu:  Jalmari Finnen näytelmään Pitkäjärveläiset (1923)
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Heikki Aaltoila
Kuvaaja:  Sulo Tammilehto
Leikkaaja:  Armas Vallasvuo
Lavastaja:  Karl Fager (alkuteksteissä virheellisesti Aarre Koivisto)
Pääosat:  Elna Hellman Sakari Jurkka Väinö Luutonen Eila Peitsalo Eero Roine
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:  2. marraskuuta 1951
Kesto:  91 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pitkäjärveläiset on Wilho Ilmarin ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1951. Se perustuu Jalmari Finnen vuodelta 1923 olevaan näytelmään Pitkäjärveläiset, joka puolestaan perustuu oikeudenkäyntipöytäkirjoihin. Sekä näytelmä että elokuva sijoittuvat vuoteen 1765 Oriveden Pitkäjärvelle. Näytelmän kantaesitys oli itsenäisyyspäivänä 1930 Tampereen Työväen Teatterissa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Elna Hellman  | … |  Läpikäytävän Henna   |
|  Sakari Jurkka  | … |  Martti Heikkilä   |
|  Eero Roine  | … |  nimismies Antti Loveen   |
|  Eila Peitsalo  | … |  Regina Tuomaantytär   |
|  Leena Häkinen  | … |  Maria, Sikalan piika   |
|  Kosti Klemelä  | … |  Juha   |
|  Elsa Rantalainen  | … |  Susanna   |
|  Väinö Luutonen  | … |  Tuomas, entinen talollinen   |
|  Irma Seikkula  | … |  Heikkilän Liisa-emäntä   |
|  Toivo Mäkelä  | … |  Heikkilän Mikko-isäntä   |
|  Eila Roine  | … |  Sohvi   |
|  Kaarlo Halttunen  | … |  Sikalan Yrjö-isäntä   |
|  Martti Kuuskoski  | … |  Kalle Brockman   |
|  Arvo Lehesmaa  | … |  sotamies Martti Modig   |
|  Saimi Vuolle  | … |  Anna   |
|  Sirkka Lehto  | … |  Katri   |
|  Pentti Irjala  | … |  kylänmies   |
|  Kauko Vuorensola  | … |  kylänmies   |
Tuotanto ja julkaisu

SF-halleille oli vastikään hankittu uudet taustaprojisointilaitteet, joita käytettiin kuvattaessa hevosella ajelua. Ulkokuvauksia kuvattiin kesällä 1951 muun muassa sydän-Hämeessä Aitoossa, Luopioisissa ja Tuuloksessa.
Pitkäjärveläisiä oli Wilho Ilmarin kymmenes ja samalla viimeinen elokuvaohjaus. Sen yleisömenestys oli vähintään keskimääräistä parempi, Tampereella jopa vuoden paras, olivathan näyttelijät pääosin tamperelaisia. Tässä elokuvassa esiintyvät valkokankaalla ensimmäistä kertaa Kosti Klemelä, Sirkka Lehto, Toivo Mäkelä ja Eila Roine.
Pitkäjärveläisiä on esitetty televisiossa jokseenkin säännöllisesti etenkin 2000-luvulla.
Arviot

Aikalaisarviot olivat pääasiassa suorastaan ihastuneita. Paula Talaskivelle (Helsingin Sanomat) se oli ”iloinen yllätys”, ja Modest Savtschenko (Työkansan Sanomat) sanoi sitä hyväksi, puhdastyyliseksi kansankomediaksi. Kun Talaskiven mukaan elokuva olisi voinut muodostua teatterimaiseksi eikä näin kuitenkaan käynyt, muutama muu, Savtschenko ja Eugen Terttula (Suomen Sosialidemokraatti) näkivät siinä juuri filmattua teatteria. Henkilöohjaus sai kiitosta, ja näyttelijät ovat tehneet valmistavat työt hyvin, kiitti Terttula.
Myöhemmissä lehdistöarvioissa elokuvaa on luonnehdittu eloisaksi kansankomediaksi, jonka reippaasta menosta sanotaan, että hämäläinen hitaus ei ole koskaan ollut niin vilkasta. Elokuvan tarina on tavanomainen kilpakosioasetelma, jossa parasta on hahmojen kansanomaisuus.
Ray Draper

Raymond Allen "Ray" Draper (3. elokuuta 1940 – 1. marraskuuta 1982) oli yhdysvaltalainen hard bop -muusikko ja tuubansoittaja. Hän kärsi huumausaineongelmista ja kuoli henkirikoksen uhrina New Yorkissa.
Profeetta (albumi)

| Profeetta Jukka Perko & Mikko Kuustonen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2008
 Julkaistu: 24. syyskuuta 2008
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 46.20
 Levy-yhtiö: Sony BMG
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 27.
Jukka Perkon muut julkaisut
| Maan korvessa 2008 | Profeetta 2008 | Avara 2012 |
Mikko Kuustosen muut julkaisut
| Hietaniemi 2007 | Profeetta 2008 | Agricolankatu 11 2017 |
Singlet albumilta Profeetta
 ”Tyttäreni (promo)” Julkaistu: 2008
Profeetta on Mikko Kuustosen ja Jukka Perkon ensimmäinen yhteinen studioalbumi. Se julkaistiin 24. syyskuuta 2008. Albumin innoittajana toimi samanniminen Kahlil Gibranin teos.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 27, ja putosi seuraavalla listaviikollaan sijalle 33.
Kappaleet

Ilmansuunnat – 4.57
Vieraina vuodenajat – 4.19
Tyttäreni – 2.55
Rehellinen mies – 3.01
Toinen nainen – 4.17
Kaksitoista vuotta – 3.55
24/7 – 4.34
Vapauttani sitä ylistän – 4.26
Kaikki totta on – 4.17
Paljain jaloin – 4.44
Ulapan laulu – 4.55
Kokoonpano

Mikko Kuustonen – laulu
Jukka Perko – saksofoni
Timo Kämäräinen – kitara
Antti Lötjönen – basso
Jaska Lukkarinen – rummut
Ray Edenton

| Ray Edenton> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Ray Quarles Edenton
Syntynyt: 3. marraskuuta 1926 Mineral, Virginia, Yhdysvallat
Kuollut: 21. syyskuuta 2022 (95 vuotta) Goodlettsville, Tennessee, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Aktiivisena:  1949–1991
Tyylilajit:  rock and roll country
Soittimet:  kitara, mandoliini, banjo, bassokitara, ukulele
Yhtyeet:  The Nashville A-Team
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ray Quarles Edenton (3. marraskuuta 1926 – 21. syyskuuta 2022) oli yhdysvaltalainen kitaristi, joka soitti sessiomuusikkona countrylevyillä. Edenton soitti noin 12 000:lla levytyssessiolla, ja kuului sessiomuusikkojen ryhmä The Nashville A-Teamiin. Hänen pääasiallinen instrumenttinsa oli akustinen kitara. Hän soitti muun muassa Johnny Cashin, Marty Robbinsin, Leon Russellin ja Neil Youngin levyillä sekä myös suomalaisen Jussi Raittisen albumilla Nashville.
Ranne Roni

Ranne Juhani Roni (10. kesäkuuta 1892 Varkaus – 5. kesäkuuta 1969 Mikkeli) oli suomalainen lehtori ja urheiluvaikuttaja.
Ranne Ronin vanhemmat olivat sahanhoitaja Paavo Roni ja Lovisa Georgina (Lilli) Bäckström. Hän pääsi ylioppilaaksi 1911 ja valmistui voimistelunopettajaksi 1914 sekä suoritti suojeluskuntaupseerin tutkinnon 1923. Roni teki opintomatkoja Ruotsiin, Tanskaan ja Saksaan 1923 sekä Saksaan, Tanskaan ja Norjaan 1933.
Roni toimi voimistelun, terveysopin ja matematiikan opettajana Kouvolan yhteiskoulussa 1914–1917 ja Mikkelin yhteiskoulussa 1917–1919. Hän oli sitten SVUL:n sihteerinä 1919–1920, Mikkelin suojeluskuntapiirin urheiluohjaajana 1920–1923 sekä suojeluskuntien yliesikunnan urheilutarkastajana 1923–1924. Roni oli sitten voimistelun, urheilun ja terveysopin lehtorina Joensuun lyseossa 1924–1928, Lahden lyseossa 1928–1934, Viipurin lyseossa 1934–1935 ja 1937–1940, Sortavalan seminaarissa 1935–1937, Helsingin kaksoisyhteislyseossa 1940–1945 sekä Suomalaisessa normaalilyseossa 1945–1947. Hän toimi Helsingin yliopiston voimistelulaitoksen sijaisopettajana 1952–1953 ja oli Kouluvoimistelu ja -urheilu-lehden toimitussihteerinä ja taloudenhoitajana vuodesta 1952 lähtien.
Ranne Roni oli Suomen hiihtoliiton sihteerinä ja rahastonhoitajana Lahdessa 1932–1933. Hän oli SVUL:n keskuselimien jäsenenä 1923–1931 sekä voimistelujaoston, myöhemmin Suomen voimisteluliiton 1. varapuheenjohtajana 1929–1932. Hän oli mukana Suomen oppikoulujen urheiluliiton johtoelimissä ja toimi liiton varapuheenjohtajana 1928–1948, oli Suomen olympiakomitean jäsenenä 1931–1932, Suomen Ladun koulutusvaliokunnan puheenjohtajana ja johtokunnan jäsenenä 1945–1948 sekä toimi SVUL:n Mikkelin, Joensuun ja Itä-Karjalan piirien puheenjohtajana. Roni oli myös Urheiluakatemian johtokunnaan jäsenenä ja toimi Voimistelunopettajien liiton 1. sihteerinä vuodesta 1952 lähtien.
Ranne Roni oli naimisissa 1916–1937 Siiri Johanna Palmgrenin kanssa, liitto päättyi avioeroon.
Julkaisuja

Murtomaahiihto: opas hiihdon harrastajille. Otava 1925, 2. uus. painos 1929
Viipurin Reipas vv. 1891-1951. Viipurin Reipas, Lahti 1951
Profeetta & Uusi Maailmanuskonto

Profeetta & Uusi Maailmanuskonto on Jyväskylästä peräisin olevan vuonna 2002 hajonneen Laulurastas-reggae-yhtyeen solistin Profeetan uusi projekti.
Profeetan Ja Uuden Maailmanuskonnon musiikki on koottu monenlaisista aineksista. Rytmejä luodaan analogisilla syntetisaattoreilla sekä elektronisilla rummuilla, ja maustetaan dub-henkisillä kaikuefekteillä. Profeetan sanoitukset kertovat muun muassa uskonnoista, psykoosista ja mysteereistä.
Julkaisut > Albumit

Hallusinogenesis (2007)
Ordo Umu Okkultis (2008)
Saatanan Uusi Maailmanuskonto (2012)
Kokoonpano

Profeetta – laulu
M. Kuorelahti – syntesisoija
J. Savolainen – syntesisoija
A. Lind – elektroniset rummut
M. Leinonen – syntesisoija
J. Kaipainen – syntesisoija
Aiheesta muualla

Profeetta & Uusi Maailmanuskonto Myspacessa (suomeksi)
Profeetta Ja Uusi Maailmanuskonto Discogs tietokannassa.
Päättäjä on pettäjä

| Päättäjä on pettäjä Pertti Kurikan Nimipäivät |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : 2009
 Julkaistu: kesäkuu 2011
 Formaatti: MC
 Tyylilaji: punk rock
 Levy-yhtiö: Hikinauhat
Pertti Kurikan Nimipäivien muut julkaisut
| Osaa eläimetkin pieree 2011 | Päättäjä on pettäjä 2011 | Asuntolaelämää 2012 |
Päättäjä on pettäjä on vuonna 2011 ilmestynyt Pertti Kurikan Nimipäivien EP, joka julkaistiin ainoastaan C-kasettina. Nimikappaleessa kritisoidaan päättäjien suhtautumista kehitysvammaisiin.
Kappaleet

Päättäjä on pettäjä – 3.32
Mikä mättää? – 3.36
Muutan mun kavereille – 1.30
Päättäjä on pettäjä – 3.32
Mikä mättää? – 3.36
Muutan mun kavereille – 1.30
Päättymätön solmu

Jainalainen srivatsa.
Päättymätön solmu tai ikuinen solmu on kuvallinen symboli, joka näyttää siltä, kuin rengasmainen nauha olisi solmittu itsensä kanssa. Tunnetuin päättymätön solmu on Aasiassa, varsinkin Intiassa ja Nepalissa käytetty uskonnollinen ja mystinen merkki; sitä kutsutaan jainalaisuudessa sanskritin kielellä nimellä srivatsa, ja tiibetin kielellä nimellä dpal be'u.
Jainalaisuudessa srivatsa on usein valaistunutta ihmistä eli tirthankaraa esittävän patsaan rinnassa. Srivatsalla on monta merkitystä. Solmut viittaavat suljettuun, ja srivatsa liittyykin vaikeasti saavutettaviin tai salaisiin asioihin.
Kiinassa päättymätön solmu on buddhalainen onnen symboli ja pitkän elämän vertauskuva. Solmu symboloi myös Buddhan loputonta viisautta ja tietoa, koska solmulla ei ole alkua eikä loppua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Päättymätön solmu Wikimedia Commonsissa
Päätykatos

Venezuelalainen päätykatos.
Eteishuoneellisen megaronin pohjapiirros.
Päätykatos on rakennuksen lyhyellä sivulla oleva tavallisesti kolmelta sivulta avoin katos, jota sen yläpuolelle jatkuvat katon lappeet suojaavat ylhäältäpäin. Rakennuksen ovi on katoksen suojassa olevassa seinässä. Hirsirakennuksessa katon lappeet jatkuvat oviseinän etupuolelle sivuseinien yläosassa olevien pitkien hirsien ja pitkien vuoliaisten varassa. Katoksen etunurkat ovat perustaan ulottuvien pystysuorien pilarien varassa. Harjakattoisen katoksen päätykolmio on avoin tai ummistettu hirsin tai laudoituksella.
Päätykatoksellisen rakennuksen alkumuoto on esihistoriallinen rakennustyyppi, jonka katto lepäsi kannatinpilarien varassa. Rakennus muistuttaa paljon myös muinaiskreikkalaista megaronia. Se oli suorakulmainen yksihuoneinen talo, jonka vesikatto ulottui sivuseinien varassa oven etupuolelle. Megaronin kaltaiset asuinrakennukset olivat yleisiä Pohjolassa jo varhaiskeskiajalla. Tällaiseen käytännölliseen rakennusmuotoon oli päädytty eri puolilla Pohjolaa ilmeisesti itsenäisesti. Asuntona tällainen yksihuoneinen rakennus oli pisimpään varattomien ihmisten käytössä. Suomessa ja sukukansoillamme päätykatoksellinen rakennus oli yleinen 1900-luvulle saakka saunana ja pajana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Päätykatos Wikimedia Commonsissa
Rannekanavaoireyhtymä

| Rannekanavaoireyhtymä |
| --- | --- |
 Rannetuen käyttäminen on yksi rannekanavaoireyhtymän hoitotavoista.
Luokitus
ICD-10:  G56.0
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Rannekanavaoireyhtymä (lat. syndroma canalis carpi) on käden keskihermon (nervus medianus) puristumisesta rannekanavassa aiheutuva oireisto. Siihen kuuluu muun muassa sormien pistelyä, puutumista ja toisinaan käden heikkoutta. Erittäin tyypillistä on oireiden esiintyminen yöllä. Rannekanavaoireyhtymä on yleisempää naisilla kuin miehillä, ja todennäköisin ikä saada se on noin 50 vuotta. Rannekanavaoireyhtymän tyyppisiä oireita kokee noin kymmenen prosenttia aikuisväestöstä.
Ruotsissa tehdyssä tutkimuksessa  14% tutkimukseen osallistuneista 2466 henkilöstä tunnistivat rannekanavaoireyhtymän tyyppisiä oireita. Seuranneissa kliinisissä tutkimuksissa rannekanavaoireyhtymää todettiin 4% tutkimukseen osallistuneista.
Rannekanavaoireyhtymän riskitekijöitä ovat suuri käden voiman käyttö, työliikkeiden toistuvuus, ranteen taipuneet asennot yhdessä puristus- tai pinsettiotteen kanssa ja käteen kohdistuva tärinä. Suomessa rannekanavaoireyhtymä on johtanut ammattitautikorvauksiin, jos työntekijä on ollut ammatiltaan voimaa vaativissa töissä, kuten lihanleikkaaja, peltiseppä, muurari tai pakkausalan tai teollisuuden vaihetöissä.
Rannekanavaoireyhtymän hoitamiseen voidaan käyttää rannetukea, lääkitystä tai leikkausta.
Aiheesta muualla

Terveyskirjasto.fi
Pussioravat

| Pussioravat |
| --- | --- |
 Pussiorava (Pseudocheirus peregrinus)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Synnyttävät nisäkkäät Theria
Osaluokka::  Pussieläimet Metatheria
Lahko::  Harvaetuhampaiset Diprotodontia
Alalahko::  Phalangeriformes
Yläheimo::  Petauroidea
Heimo::  Pussioravat Pseudocheiridae  Winge, 1893
Alaheimot
 Hemibelideinae  Pseudocheirinae  Pseudochiropsinae 
Katso myös
   Pussioravat Wikispeciesissä   Pussioravat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pussioravat (Pseudocheiridae) on pussieläinheimo harvaetuhampaisten lahkossa. Heimoon kuuluu kuusi sukua ja yhteensä 17 lajia. Ne ovat läheistä sukua pussiliito-oraville.
Pussioravat ovat kooltaan 20–48 senttimetriä pitkiä ja painavat 0,7–2 kilogrammaa. Pussioravat ovat sopeutuneen hyvin elämään puussa. Niillä on karvattoman tarttumahännän lisäksi kaksi ”peukaloa”, sillä kaksi eturaajan varpaista on kääntynyt vastakkaiselle puolelle parantamaan otetta, kuten koalalla. Pussioravien turkki on pehmeä ja selkäpuolelta yleensä harmaa tai ruskea ja vatsasta kellertävä.
Pussioravat ovat kasvinsyöjiä ja hakevat ruokaa lähinnä öisin. Päivällä ne ovat suojassa puussa tai kivikoissa.
Pyhä keihäs

Pyhä keihäs voi tarkoittaa seuraavia:
Longinuksen keihäs, legendan mukaan keihäs, jolla Kristuksen kylki lävistettiin tämän riippuessa ristillä
Pyhä keihäs (engl. The Spear of Destiny), Trevor Ravenscroftin kirja
Pyhä keihäs (engl. The Templar Prophecy), Mario Readingin romaani
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pyhä keihäs”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Raili Raitala

Raili Raitala (o.s. Ruutu, s. 1978) on suomalainen näyttelijä. Hän työskentelee Helsingin kaupunginteatterissa ja on tehnyt myös ääninäyttelijän töitä.
Aiheesta muualla

Kotisivut
Elonet
Pussin kuljettaja

| Pussin kuljettaja – syöpävuoden painajainen nurin vimmalla ja huumorilla |
| --- | --- |

Kirjailija:  Pekka Kymäläinen
Kieli:  suomi
Genre:  päiväkirja
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2002
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  194
ISBN:  951-0-26624-8
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Pussin kuljettaja on toimittaja Pekka Kymäläisen kirjoittama teos, jossa hän kertoo sairastumisestaan peräsuolisyöpään ja sairauden hoitamisesta sekä Kainuun keskussairaalassa että Oulun yliopistollisessa sairaalassa.
Kymäläinen kertoo kirjassaan rankoista hoitojaksoista niin sädehoidossa kuin syövän leikkauksen jälkeen, jossa hänelle jouduttiin tekemään paksusuoliavanne. Kymäläinen kirjasi vuoden ajan sairaalapäiväkirjaa, jossa hän dokumentoi erikoisen seuralaisen kohtaamisesta ja potilaan tuntemuksista hoidon edetessä.
Kirjasta on otettu kaksi painosta. Pussin kuljettaja -kirjan tyyli on päiväkirjanomainen tarkastelu, jossa sairauden lisäksi käsitellään uutisia ja tapahtumia niin Suomesta kuin ulkomailta. Kymäläinen sai Pussin kuljettaja -kirjan jälkeen Suomen Kulttuurirahaston myöntämän apurahan.
Päättävä epätieteellinen jälkikirjoitus

| Päättävä epätieteellinen jälkikirjoitus> Afsluttende uvidenskabelig Efterskrift til de philosophiske Smuler |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Søren Kierkegaard
Kieli:  tanska
Genre:  filosofia
Julkaistu:  1846
Suomennos
Suomentaja:  Torsti Lehtinen
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1992
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  654
ISBN:  951-0-18119-6
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Päättävä epätieteellinen jälkikirjoitus Filosofisiin muruihin (tansk. Afsluttende uvidenskabelig Efterskrift til de philosophiske Smuler) on tanskalaisen filosofin Søren Kierkegaardin teos, jossa hänen ajattelunsa keskittyy ihmisen subjektiiviseen kokemiseen, eksistenssiin ja eksistoimiseen. Ihminen älyllään ja intuitiollaan eksistoi maailmassa ja kokee moraalin ja moraalisuuden ehdottomuuden ainoana tienä vapautukseen elämän paradoksaalisuudesta. Ihmisellä on vain jumalan antama absoluuttinen vaihtoehto jonka hän vääjäämättä joutuu omaksumaan eksistoidessaan omassa subjektiivisuudessaan. Absoluutti on olemassa, on vain oltava itselleen rehellinen ja torjuttava kaikki pelkurimaisuus, on antauduttava, otettava vastaan absoluutti.
Nimensä mukaisesti teos on kirjoitettu jatkoksi Kierkegaardin aiempaan teokseen Filosofisia muruja. Tämä ”jälkikirjoitus” on kuitenkin yli neljä kertaa aiempaa teosta pidempi.
Aiheesta muualla

D. Anthony Storm’s Commentary on Kierkegaard – Concluding Concluding Unscientific Postscript. (englanniksi)
Ojanen, Eero: Sören Kierkegaard, rikkinäinen ihminen. Helsingin Sanomat 18.4.1993. (maksullinen)
Raija Talvio

Raija Talvio (s. 30. huhtikuuta 1959 Helsinki) on suomalainen käsikirjoittaja, leikkaaja ja professori.
Koulutukseltaan Talvio on taiteen tohtori Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulusta (2015). Hän on työskennellyt vuosia tutkijana ja käsikirjoittamisen tuntiopettajana Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun elokuva- ja lavastustaiteen laitoksella ja vuodesta 2019 elokuva- ja tv-käsikirjoituksen professorina.
Uransa alussa Talvio toimi leikkausassistenttina Aki Kaurismäen esikoiselokuvassa Rikos ja rangaistus (1983). Tämän jälkeen Talvio leikkasi ohjaajan kaikki 1980-luvulla valmistuneet elokuvat. Talvio on leikannut myös useita Anssi Mänttärin elokuvia.
Talvio on käsikirjoittanut Taru Mäkelän ohjaamat elokuvat Pikkusisar (1999), josta Mäkelä ja Talvio saivat vuoden 2000 Suomi-palkinnon, ja Mieletön elokuu (2013). Hän on käsikirjoittanut myös Kari Paljakan kaksiosaisen Hannu Salaman romaaniin perustuneen tv-sarjan Siinä näkijä missä tekijä (2012).