stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Geenireservimetsä
Geenireservimetsät Suomessa

| Kunta | Puulajit | Pinta-ala | Tunnus | Maanomistaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kerimäki | Mänty | 244 | GR1 | valtio |
| Loviisa | Mänty | 138 | GR2 | valtio |
| Lapinjärvi | Kuusi | 245 | GR3 | valtio |
| Hyrynsalmi | Mänty | 250 | GR5 | valtio |
| Pello | Mänty | 145 | GR7 | valtio |
| Kolari | Mänty | 332 | GR8 | valtio |
| Tervola | Kuusi | 174 | GR9 | valtio |
| Kittilä | Kuusi | 274 | GR10 | valtio |
| Simo | Hieskoivu | 57 | GR11 | valtio |
| Ylitornio | Mänty | 245 | GR12 | valtio |
| Viitasaari | Mänty | 96 | GR13 | valtio |
| Kuhmo | Mänty | 151 | GR14 | valtio |
| Parkano | Mänty | 204 | GR15 | valtio |
| Vilppula | Mänty | 130 | GR16 | valtio |
| Muhos | Mänty | 188 | GR17 | valtio |
| Rovaniemi | Mänty | 333 | GR19 | valtio |
| Kittilä | Koivut | 156 | GR20 | valtio |
| Kolari | Mänty | 83 | GR21 | valtio |
| Punkaharju | Lehmus | 22 | GR22 | valtio |
| Punkaharju | Lehmus ja vaahtera | 6 | GR23 | valtio |
| Joutseno | Lehmus ja vaahtera | 9,3 | GR24 | yhtiö |
| Savukoski | Mänty | 311 | GR26 | valtio |
| Kaavi | Mänty | 91,9 | GR27 | yhtiö |
| Kerimäki | Mänty | 298,9 | GR28 | yhtiö |
| Taipalsaari | Mänty | 107 | GR29 | yhtiö |
| Lieksa | Kuusi | 123 | GR30 | valtio |
| Pelkosenniemi | Hieskoivu | 121 | GR31 | valtio |
| Mänttä | Kuusi | 188 | GR32 | yhtiö |
| Hyvinkää | Saarni | 32,4 | GR33 | yhtiö |
| Pohja | Mänty | 206 | GR34 | yhtiö |
| Hanko | Mänty | 78,1 | GR35 | yhtiö |
| Leppävirta | Lehmus | 2 | GR36 | valtio |
| Kullaa | Mänty | 265,9 | GR37 | yhtiö |
| Ilomantsi | Mänty | 155,3 | GR39 | yhtiö |
| Perho | Mänty | 147 | GR40 | yksityinen |
| Tammela | Kuusi | 276 | GR41 | valtio |
| Tammisaari | Tammi | 22 | GR42 | valtio |
| Lieksa | Koivut | 142 | GR43 | valtio |
| Maksamaa | Kuusi ja koivut | 112 | GR44 | valtio |
| Inari  | Kuusi | 327 | GR45 | valtio |
| Inari | Mänty | 264 | GR46 | valtio |
| Hämeenlinna | Koivut | 99 | GR47 | valtio |
| Puolanka/Hyrynsalmi | Kuusi | 146 | GR48 | valtio |
| Salla | Kuusi | 269 | GR49 | valtio |
Daite tank (!)

| Daite tank (!) |
| --- | --- |

 Vasemmalta oikealle ja ylhäältä alas: Aleksandr Timofejev, Ilja Gerasimenko, Maksim Kulša, Dmitri Mozžuhin, Sergei Akimov.
Tiedot
Toiminnassa:  2007 -
Tyylilaji:  rock, punk rock, indie rock
Kotipaikka:  Kolomna, Moskovan alue, Venäjä
Laulukieli:  venäjä, tataari, englanti
Jäsenet:  Dmitri Mozžuhin, Maksim Kulša, Aleksandr Timofejev, Ilja Gerasimenko, Sergei Akimov
Muut nimet:  Дайте танк (!), Give Us A Tank (!)
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Daite tank (!) (ven. Дайте танк (!), suom. antakaa tankki) on venäläinen rock-yhtye Kolomnasta. Sen perustivat Dmitri Mozžuhin ja Aleksandr Romankin vuonna 2007. Nykyään yhtyeeseen kuuluvat laulaja Dmitri Mozžuhin, kitaristi Maksim Kulša, basisti Sergei Akimov, saksofonisti Aleksandr Timofejev sekä rumpali Ilja Gerasimenko.
Vuoteen 2011 saakka yhtye tunnettiin englanninkielisellä nimellä "Give Us A Tank (!)". Nimi tulee GTA 3 -videopelin huijauskoodista "giveusatank". Se käännettiin myöhemmin venäjäksi, jotta se olisi venäläisyleisölle helpompi lausua ja muistaa.
Jäsenet > Nykyiset jäsenet

Dmitri Mozžuhin (Дмитрий Мозжухин) - laulu, kitara
Maksim "Sonnyi" Kulša (Максим Кульша) - kitara
Sergei "Raen" Akimov (Сергей Акимов) - basso
Aleksandr Timofejev (Александр Тимофеев) - saksofoni
Ilja Gerasimenko (Илья Герасименко) - rummut
Jäsenet > Entiset jäsenet

Aleksandr Romankin (Александр Романкин) - kitara
Juri Gajer (Юрий Гаер) - kitara
Viktor Dryžov (Виктор Дрыжов) - lyömäsoittimet
Diskografia > Studio -albumit

| --- | --- |
Julkaisuvuosi: Otsikko
2011: Время собирать щебень
2011: Альбом, который не считается
2011: Универсамка
2013: Сохранить как  
2014: Интим
2015: Глаза боятся 
2016: Радио Огонь 
2016: Альбом для фортепиано
2017: См. рис. 1  
2018: См. рис. 2  
2018: На вырост 
2020: Человеко-часы 
2025: Хрупко
Diskografia > Singlet

| --- | --- |
Julkaisuvuosi: Otsikko
2013: Маленький
2015: Паника
2020: Люди
2020: Крепость
2020: Шанс
2025: Логика
2025: Эфир
2025: Рекурсия
Simon bar Kokhba

Simon bar Kokhba (hepr. ‏שמעון בר כוכבא‎) (k. 135) oli juutalaisten johtaja vuonna 132 alkaneessa toisessa juutalais­sodassa eli Bar Kokhban kapinassa roomalaisia vastaan.  Hän perusti lyhyt­aikaiseksi jääneen itsenäisen juutalais­valtion, jota hän johti kolme vuotta käyttäen arvo­nimeä nasi. Roomalaiset kukistivat hänen valta­kuntansa vuonna 135 kaksi ja puoli vuotta kestäneen sodan jälkeen.
Nimi

Murraban luolasta vuonna 1952 löydetyt, Simonin itse kirjoittamat kirjeet osoittavat hänen alku­peräisen nimensä olleen Simeon bar Koseba (hepr. ‏שמעון בר כוסבה‎), Bar Koseva (hepr. ‏בר כוסבא‎) tai Ben Koseva (hepr. ‏בן כוסבא‎. Tämä viittaa siihen, että joko hänen isänsä tai syntymäpaikkansa nimi oli Kosevah.
Juutalainen oppinut rabbi Akiba julisti Simonin Messiaaksi ja antoi tälle lisänimen Bar Kokhba, joka merkitsee aramean kielellä "Tähden poikaa".  Nimi viittasi "tähtiprofetian" nimellä tunnettuun Neljännen Mooseksen kirjan katkelmaan:
»Tähti nousee Jaakobista,
ja valtikka kohtaa Israelista.
Se ruhjoo Moabilta ohimot,
päälaen kaikilta Seetin pojilta.»
Nimeä Bar Kokhba ei mainita Talmudissa, mutta kylläkin myöhemmässä kristillisessä kirjallisuudessa. Myöhemmät juutalaiset rabbiiniset kirjailijat eivät olleet rabbi Akiban kanssa samaa mieltä Simon bar Koseban messiaani­suudesta. Jo Akiban oppilas, Yose ben Halaphta, käyttikin Eder Olam -teoksessaan hänestä nimitystä "bar Koziba" (hepr. ‏בר כוזיבא‎), joka tarkoittaa "valheen poikaa". Viimeistään siihen aikaan kun Talmudit koottiin, rabbiininen oppineisto oli päätynyt Simon Bar Kosebasta samaan arvioon kuin Yose ben Halaphta, ja Talmudissa hänestä käytetäänkin aina nimitystä "Simon bar Koziba" (hepr. ‏בר כוזיבא‎) tai Bar Kozevah (hepr. ‏בר כוזבה‎).
Bar Kokhban luonne

Rabbiinisessa kirjallisuudessa Simon bar Kokhba kuvataan käyttäy­tymi­seltään jossain määrin mieli­puoliseksi ja äkki­pikaiseksi. Talmudissa sanotaan, että hän toimi noin 200 000 juutalaisen kapinallisen johtajana mutta että hän vaati nuoria alokkaita todistamaan rohkeutensa katkaisemalla yhden sormensa. Israelin oppineet valittivat hänelle, miksi hän rasitti kansaa sellaisilla silpomisilla. Joka kerta mennessään taisteluun hänen kerrotaan sanoneen: "Oi maailman­kaikkeuden herra, Sinun ei tarvitse millään tavoin auttaa meitä [vihollisiamme vastaan], mutta älä myöskään aseta meille esteitä!"  Hänen sanotaan myös tappaneen enonsa, rabbi Eleasar Modinalaisen syytettyään tätä sota­salaisuuksien paljastamisesta vihollisille. Bar Kokhba oli armoton johtaja, joka rankaisi jokaista juutalaista, joka ei astunut hänen sotaväkeensä. Eusebiuksen mukaan hän rankaisi varsinkin kristittyjä kiduttamalla heitä kuoliaaksi eri tavoin, koska he kieltäytyivät taistelemasta roomalaisia vastaan.
Bar Kokhba populaarikulttuurissa

Bar Kokhba on 1800-luvun lopulta lähtien ollut useiden näytelmien, oopperoiden ja romaanien aiheena. Sellaisia ovat esimerkiksi:
Harisot Betar: sipur `al dever gevurat Bar Kokhva ve-hurban Betar bi-yad Adriyanus kesar Roma (1858), Kalman Schulmanin hepreankielinen romaani
Bar Kokhba (1882), Abraham Goldfadenin jiddišinkielinen operetti, johon antoivat aiheen keisari Aleksanteri II:n murhan (1881) jälkeen juutalaisia vastaan Venäjällä tehdyt pogromit.
Bar Kokhba (1884), Yehydah Loeb Landaun hepreankielinen näytelmä
The Son of a Star (1888), Benjamin Ward Richardsonin englanninkielinen romaani
Le fils de l’étoile (1903), Camille Erlangerin säveltämä ranskankielinen ooppera, jonka libreton laati Catulle Mendes
Bar-Kochba (1905), Stanislaus Sudan säveltämä saksankielinen ooppera, jonka libreton kirjoitti Karl Jonas
Bar-Kokhba (1929), Shaul Tchernichovskyn hepreankielinen näytelmä
Bar-Kokhba (1939), Shmuel Halkinin hepreankielinen näytelmä
Bar-Kokhba (1941), Abraham Raphael Forsythin jiddišinkielinen romaani
A csillag fia (1943), Lajos Szabolcsiin unkarinkielinen näytelmä
Steiersønne (1952),  Poul Borchseniuksen tanskankielinen romaani
Prince of Israel (1952), Elias Gilnerin englanninkielinen romaani
Bar-Kokhba (1953), Joseph Opatoshun hepreankielinen romaani
Son of a Star (1969), Andrew Meiselsin englanninkielinen romaani
If I Forget Thee (1983), Brenda Lesley Segalin englanninkielinen romaani
Kokav mi-mesilato. Haye Bar-Kokhba A Star in Its Course: The Life of Bar-Kokhba (1988), S.J. Kreutnerin hepreankielinen romaani
Ha-mered ha-midbar. Roman hstoriah mi-tequfat Bar-Kokhba (1988), Yeroshua Perahin hepreankielinen romaani
My Husband, Bar Kokhba (2003), Andrew Sandersin englanninkielinen romaani
Aihetta käsittelevän oopperan on säveltänyt myös venäjänjuutalainen emigranttisäveltäjä Yaacov Bilansky Levanon Palestiinassa 1920-luvulta.
John Zornin johtama yhtye Masada Chamber Ensemble on julkaissut Bar Kokhba -nimisen albumin, jonka kannessa on valokuva Bar Kokhban kirjeestä Yeshualle, Galgolan pojalle.
Bar Kokhba populaarikulttuurissa > Bar Kokhba -seuraleikki

Legendan mukaan eräs Bar Kokhban roomalaisten keskuuteen lähettämä tiedustelija palasi hänen luokseen vakavasti pahoin­pideltynä: häneltä oli kieli leikattu irti ja molemmat kädet katkaistu. Koska hän ei voinut puhua eikä kirjoittaa, hän ei voinut kertoa, mitä oli saanut selville. Niinpä Bar Kokhba päätti esittää hänelle yksin­kertaisia kysymyksiä, joihin hän saattoi vastata nyökkäämällä tai pudistamalla päätään, ja tällä tavoin pystyikin saamaan tietoa.
Unkarissa tämän legendan mukaan on saanut nimensä "Bar Kokhba -seura­leikki". Siinä toinen kahdesta osallistujasta valitsee jonkin sanan tai kohteen, joka toisen on pystyttävä päätelemään esittämällä kysymyksiä, joihin vastataan vain "kyllä" tai "ei". Arvaaja kysyy yleensä ensin, onko kyseessä elävä olento, ja jos ei ole, onko se esine, ja ellei ole sellainenkaan, kyseessä on ilmeisesti jokin abstakti käsite.
Huomautuksia

↑  Kronikoitsija, rabbi Yose b. Halpetha (Halafta) ilmoitti teoksessaan Seder Olam, kappaleessa 30, että Ben Koziban (Bar Kokhban) aloittama sota kesti kaksi ja puoli vuotta, mutta juutalaisten linnakkeen, Betarin, kerrotaan kestäneen kolme ja puoli vuotta. Katso: Palestiinan Talmud, Taanit 4:5 (24a) ja Midrash Rabba) (Rabban valitusvirret 2:5).
↑  Marcus Jastrowin teoksen A Dictionary of the Targumim, The Talmud babli and Yershalmi, and the Midrashic Literature (New York/Berlin: Verlag Choreb and London: Shapiro Valentine & Co. 1926) mukaan aramean sana kazab merkitsee valheellisuutta. Nyky­hepreassa sanan kazab tavallisin merkitys on valhe, mutta se voi tarkoittaa myös pettymystä. Selitys, jonka mukaan "bar Koziba" tarkoittaisi­kin "pettymyksen poikaa" (tai "pettymyksen tuottajaa"), on kuitenkin väkinäinen yritys johtaa nykykielen sanasta merkitys toisessa kielessä lähes kaksi­tuhatta vuotta sitten käytetylle sanalle.
Kirjallisuutta

W. Eck, 'The Bar Kokhba Revolt: the Roman point of view' julkaisussa Journal of Roman Studies 89 (1999) 76ff.
David Goodblatt, Avital Pinnick and Daniel Schwartz: Historical Perspectives: From the Hasmoneans to the Bar Kohkba Revolt In Light of the Dead Sea Scrolls: Boston: Brill: 2001: ISBN 90-04-12007-6
Richard Marks: The Image of Bar Kokhba in Traditional Jewish Literature: False Messiah and National Hero: University Park: Pennsylvania State University Press: 1994: ISBN 0-271-00939-X
Leibel Reznick: The Mystery of Bar Kokhba: Northvale: J.Aronson: 1996: ISBN 1-56821-502-9
Peter Schafer: The Bar Kokhba War Reconsidered: Tübingen: Mohr: 2003: ISBN 3-16-148076-7
David Ussishkin: "Archaeological Soundings at Betar, Bar-Kochba's Last Stronghold", julkaisussa: Tel Aviv. Journal of the Institute of Archaeology of Tel Aviv University 20 (1993) 66ff.
Yigael Yadin: Bar Kokhba: The Rediscovery of the Legendary Hero of the Last Jewish Revolt Against Imperial Rome: London: Weidenfeld and Nicolson: 1971: ISBN 0-297-00345-3
Bar Kokhban hopeinen sekeli eli tetradrakhma. Etupuolella Jerusalemin temppelin julkisivu ja nouseva tähti, reunoilla nimi Simon. Kääntöpuolella taatelipalmun lehti (lulav) ja sitruuna (etrog) sekä teksti ”Jerusalemin vapaudelle”.
Bar Kokhban hopeinen zuz eli denaari. Etupuolella trumpetit ja niiden ympärillä teksti ”Jerusalemin vapaudelle”. Kääntöpuolella lyyra sekä ympärillä teksti ”Toisena vuonna Israelin vapautuksen jälkeen.”
Käännös suomeksi
Nikolaus Kopernikus

| Nikolaus Kopernikus |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Niklas Koppernigk
Syntynyt: 19. helmikuuta 1473 Thorn, Länsi-Preussi (nyk. Toruń, Puola)
Kuollut: 24. toukokuuta 1543 (70 vuotta) Frauenburg, Itä-Preussi (nyk. Frombork, Puola)
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Domenico Maria Novara da Ferrara (käännä suomeksi) ja Leonhard von Dobschütz
Oppilaat:  Georg Joachim Rheticus
Tutkimusalue:  Tähtitiede, matematiikka, mekaniikka ja taloustiede
 Nimikirjoitus
De Revolutionibusin kansilehti, jossa lukee ”toruńilaisen Nicolaus Copernicuksen kuusi kirjaa taivaanpallojen vierimisestä.”
Nikolaus Kopernikus (lat. Nicolaus Copernicus, puol. Mikołaj Kopernik 19. helmikuuta 1473 Thorn, Länsi-Preussi (nykyinen Toruń, Puola) – 24. toukokuuta 1543 Frauenburg, Itä-Preussi (nyk. Frombork, Puola)) oli puolalainen pappi, matemaatikko, talous- ja tähtitieteilijä. Kopernikus syntyi arvostettuun kauppiassukuun. Hän jäi puoliorvoksi ollessaan kymmenenvuotias, jolloin hän päätyi enonsa, Warmian (Ermland) ruhtinaspiispa Lucas Watzenroden hoiviin.
Saavutukset

Kopernikusta askarrutti sen aikaisten tähtitaivaan liikkeiden selitysten monimutkaisuus monine korjaustermeineen eli episykleineen. Hän ryhtyi tutkimaan vanhoja antiikin ja hellenistisen ajan kirjoituksia.
Kopernikus tunnetaan parhaiten esittämästään heliosentrisestä eli aurinkokeskisestä maailmankuvasta, jossa Maa kiertää Aurinkoa eikä päinvastoin. Planeettateoriansa hän julkaisi teoksissa Commentariolus (vuonna 1530) ja De revolutionibus orbium coelestium (Kopernikuksen kuolinvuonna 1543). Ajatus itsessään oli vanha ja se olikin alun perin esitetty jo antiikissa, ja teoksen käsikirjoituksesta löytyy suoria viitteitä Aristarkhokseen. On siis varmaa, että Kopernikus tiesi heliosentrismin alkuperän. Nämä teoriat olivat kuitenkin sittemmin vaipuneet unohdukseen kirkon virallisen maailmanselityksen tieltä. Kopernikus saattoi kuitenkin laskennalla osoittaa, että myös aurinkokeskinen malli selitti havainnot. Tämän vuoksi Kopernikuksen esitys oli 1500-luvulla täysin mullistava. Paavi Paavali III hyväksyi esityksen, mutta sitä vastustivat useimmat Euroopan oppineet, jotka perustivat käsityksensä Aristoteleen teoksiin. Myöhemmin sekä katolinen kirkko että Martti Luther vastustivat uutta maailmankuvaa ja katolinen kirkko julisti opin pannaan vuonna 1616. De revolutionibus joutui katolisen kirkon kiellettyjen kirjojen listalle Index librorum prohibitorum.
Kopernikus ei pitänyt itseään suurena vallankumouksellisena. Hän oli saanut papin koulutuksen, ja pohjasi tuloksensa antiikin tähtitieteilijän Ptolemaioksen teokseen Almagest ja siinä esitettyihin havaintoihin. Kopernikus esimerkiksi käytti tasaisella nopeudella eteneviä ympyräliikkeitä eli syklejä ja episyklejä samaan tapaan kuin Klaudios Ptolemaios omassa maakeskisessä mallissaan. Nikolaus Kopernikus laski jopa planeettaratojen etäisyydet auringosta likimain oikein.
Tausta

Kopernikuksen kansallisuus ei ole varma, ja saksalaiset ja puolalaiset kansallismieliset taistelivat maineikkaan oppineen ”omistuksesta” koko 1800-luvun. Thorn sijaitsee silloisessa Länsi-Preussissa Danzigin (nykyinen Gdańsk) eteläpuolella. Hänen vanhempansa Nicolaus ja Barbara Watzenrode olivat muun yläluokan ja porvariston tapaan saksankielisiä ja Kopernikukselta on säilynyt kirjoituksia vain saksaksi ja latinaksi. Nikolaus oli nuorin neljästä lapsesta ja isän kuoleman jälkeen äidin veli, Varmian piispa, Lucas Watzenrode otti pojan suojelukseensa.
Kopernikus opiskeli Krakovassa ja Italian Bolognassa, josta hänen setänsä oli saanut professuurin. Vuosina 1501–1503 hän opiskeli lääketiedettä Padovan yliopistossa. Lääketiede oli tähän aikaan sidoksissa astrologiaan, koska taivaankappaleiden uskottiin vaikuttavan ruumiintoimintoihin. Saatuaan tohtorin arvonimen Ferrarasta toukokuussa 1503 Kopernikus palasi Puolaan, jossa piispa järjesti hänelle viran. Hänen toimensa olivat hallinnollisia: Kopernikus keräsi vuokrat kirkon mailta, järjesti sotaväkeä ja hallinnoi myllyä, panimoa ja leipomoa. Tähtitieteelliset tutkimuksensa hän teki vapaa-aikoinaan.
Kopernikuksen maine tähtitieteilijänä oli huomattava ja hänen mielipidettään kysyttiin viidennen lateraalikonsiilin ajanlaskua uudistaneessa hankkeessa, jonka tuloksena syntyi gregoriaaninen kalenteri.
Kopernikus toimi kaniikkina eli katolisena pappina Itä-Preussin Frauenburgin (nykyinen Frombork, Puola) tuomiokirkossa vuosina 1512–1543 sekä tutki elämänsä aikana myös hallintoa ja taloustiedettä. Hänen kirjoittamansa artikkeli rahayksikön arvosta julkaistiin vuonna 1519.
Perintö

Kopernikuksen aurinkokeskinen kaikkeuskäsitys ei vielä hänen aikanaan voittanut kirkon tukemaa maakeskistä mallia. Hänen oppinsa jäi kuitenkin elämään eikä unohtunut. Sata vuotta myöhemmin, 1600-luvulla, Galileo Galilei nosti kopernikaanisen mallin jälleen esille ja hänen ja muiden aikalaistensa työn tuloksena aurinkokeskinen malli lopulta hyväksyttiin oikeaksi. Aurinkokeskisen kaikkeuskäsityksen hyväksyminen oli suuri voitto kokemukseen perustuvalle tiedonhankintamenetelmälle, jossa keskeistä on vanhojen käsitysten hylkääminen, jos jokin uusi malli sopii paremmin havaintoihin. Nykyisin jollakin tutkimusalalla tapahtuvasta suuresta mullistuksesta saatetaan käyttää laatusanaa ”kopernikaaninen”.
Kunnioituksena Kopernikusta kohtaan Toruńiin vuonna 1945 perustettu yliopisto nimettiin hänen mukaansa. Myös Kuun kraatteri Kopernikus sekä Marsin kraatteri Copernicus ovat saaneet nimensä hänen mukaansa. Alkuaine kopernikium on nimetty hänen mukaansa. Asteroidi 1322 Coppernicus on nimetty Nikolaus Kopernikuksen mukaan.
Marraskuussa 2005 puolalainen arkeologiryhmä ilmoitti löytäneensä Kopernikuksen haudan Fromborkin (entinen Frauenburg) tuomiokirkosta. Haudasta löydetystä kallosta tehdyssä tietokonekuvassa on monia samoja piirteitä kuin Kopernikuksen omassakuvassa, kuten arpi vasemman silmän yläpuolella sekä murtunut nenä. Puolalais-ruotsalainen tutkijaryhmä on vahvistanut Kopernikuksen jäännökset oikeiksi verrattuaan Ruotsiin 1600-luvulla sotasaaliina saadun Kopernikuksen pitkään omistaman kirjan välistä löydettyjen hiusten DNA:ta kallosta irrotetun hampaan DNA:han. Kopernikuksen maalliset jäänteet haudattiin katolisin menoin uudelleen toukokuussa 2010.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nikolaus Kopernikus Wikimedia Commonsissa
Kopernikaaninen vallankumous (Arkistoitu – Internet Archive). Turun yliopisto.
Karttunen, Hannu: Vanhin tiede – Tähtitiedettä kivikaudesta kuulentoihin, s. 454.  ("Nikolaus Kopernikus (1473–1543)")  Helsinki:  Ursa, 2003.  ISBN 978-952-5329-26-1
Renessanssifilosofia
Francesco Petrarca
Georgios Gemistos Plethon
Leonardo Bruni
Georgios Trapezuntios
Nicolaus Cusanus
Johannes Bessarion
Lorenzo Valla
Johannes Argyropulos
Marsilio Ficino
Pietro Pomponazzi
Giovanni Pico della Mirandola
Gianfrancesco Pico della Mirandola
Erasmus Rotterdamilainen
Niccolò Machiavelli
Thomas Cajetanus
Nikolaus Kopernikus
Thomas More
Martti Luther
Juan Luis Vives
Paracelsus
Agostino Steuco
Bernardino Telesio
Petrus Ramus
Francesco Patrizi da Cherso
Jacopo Zabarella
Michel de Montaigne
Hieronymus Fabricius
Justus Lipsius
Giordano Bruno
Francisco Suárez
Francisco Sánchez
Cesare Cremonini
Francis Bacon
Galileo Galilei
Tommaso Campanella
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST 2  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Venäjä 2  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii  MathSciNet  Mathematics Genealogy Project  zbMATH 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Ebba Andersson

| Ebba Andersson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Ebba Kristina Andersson
Syntynyt: 10. heinäkuuta 1997 (ikä 27) Sollefteå, Ruotsi
Uran tiedot
Pituus:  164 cm
Seura:  Piteå Elit
Laji:  maastohiihto 
Maailmancup
Kaudet:  2018–
Voitot:  8
Palkintokorokkeella:  50
 Tietolaatikko päivitetty 16. helmikuuta 2025 
| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten maastohiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten maastohiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten maastohiihto. Olympialaiset  | Maa:   Ruotsi> Naisten maastohiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Pyeongchang 2018 | 4×5 km viesti |  |
|  Pronssia | Peking 2022 | 4×5 km viesti |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Seefeld 2019 | 4×5 km viesti |  |
|  Kultaa | Planica 2023 | yhdistelmäkilpailu |  |
|  Kultaa | Planica 2023 | 30 km (p) |  |
|  Kultaa | Trondheim 2025 | yhdistelmäkilpailu |  |
|  Kultaa | Trondheim 2025 | 10 km (p) |  |
|  Kultaa | Trondheim 2025 | 4x7,5 km viesti |  |
|  Hopeaa | Lahti 2017 | 4×5 km viesti |  |
|  Pronssia | Oberstdorf 2021 | 10 km (v) |  |
|  Pronssia | Oberstdorf 2021 | yhdistelmäkilpailu |  |
|  Pronssia | Planica 2023 | 10 km (v) |  |
|  Pronssia | Planica 2023 | 4×5 km viesti |  |
Ebba Andersson (s. 10. heinäkuuta 1997) on ruotsalainen maastohiihtäjä, joka edustaa Piteå Elit -seuraa. Hän on viisinkertainen maailmanmestari sekä viestin kaksinkertainen olympiamitalisti. Maailmancupissa hänellä on kahdeksan osakilpailuvoittoa.
Hiihdon arvokilpailut > Nuorten arvokilpailut

Andersson saavutti nuorten MM-kilpailuissa Almatyssa 2015 pronssia 10 kilometrin yhdistelmäkilpailussa. Râșnovissa 2016 hän voitti maailmanmestaruuden 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa ja viestissä. Soldier Hollow'ssa 2017 saavutti kultaa 5 kilometrin vapaan kilpailussa ja hopeaa 10 kilometrin yhdistelmäkilpailussa.
Hiihdon arvokilpailut > Maailmanmestaruuskilpailut

Andersson hiihti Lahdessa 2017 kolmannen osuuden Ruotsin hopeajoukkueessa 4 × 5 kilometrin viestissä. Henkilökohtaisilla matkoilla hän sijoittui 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 17:nneksi ja 15 kilometrin yhdistelmähiihdossa 22:nneksi. Vuoden 2019 kisoissa Andersson voitti kultaa viestissä sekä sijoittui 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa kuudenneksi ja 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 16:nneksi. Kaksi vuotta myöhemmin Oberstdorfissa Andersson saavutti pronssia yhdistelmäkilpailussa ja 10 kilometrin vapaan hiihtotavan väliaikalähtökilpailussa sekä oli neljäs 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa. Planican MM-kilpailuissa 2023 Andersson otti ensimmäisen henkilökohtaisen arvokisavoittonsa, yhdistelmäkilpailussa. Hän kaatui alamäessä noin kymmenen kilometrin kohdalla mutta hänen vapaan osuuden alussa ottamansa etumatka muihin kilpailijoihin piti. Hän voitti myös 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailun ja sai pronssia 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Lisäksi hän hiihti toisen osuuden Ruotsin pronssia saavuttaneessa viestijoukkueessa. Trondheimissa pidetyissä kisoissa 2025 Andersson uusi MM-kultansa yhdistelmäkilpailussa. Hän ratkaisi voiton loppusuoran kirissä Therese Johaugia vastaan. Hän voitti myös 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan väliaikalähtökilpailun maailmanmestaruuden ja kultaa viestissä. Vapaalla tyylillä hiihdetyssä 50 kilometrin kisassa Andersson jäi neljänneksi, kun hänen ja Frida Karlssonin hiihtolinjat leikkasivat mitalikamppailussa, ja sukset osuivat niin, että hän menetti tasapainonsa ja kaatui.
Hiihdon arvokilpailut > Olympialaiset

Pyeongchangin talviolympialaisissa 2018 Andersson saavutti hopeaa Ruotsin naisten 4 × 5 kilometrin viestijoukkueessa. Hän sijoittui 15 kilometrin yhdistelmähiihdossa neljänneksi sekä 10 kilometrin vapaalla ja 30 kilometrin perinteisellä 13:nneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän hiihti toisen osuuden Ruotsin pronssia saavuttaneessa viestijoukkueessa. Lisäksi hän sijoittui 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa kuudenneksi, 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa kahdeksanneksi ja 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa kymmenenneksi.