stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Entomofagia
Ravintosisältö

Hyönteisten proteiinipitoisuuden lajikohtainen vaihtelu on suurta jopa saman lahkon sisällä. Kuivatussa hyönteisessä on keskimäärin yli 50 prosenttia proteiineja, josta 17 prosenttia ihmiselle välttämättömiä. Tuoreissa hyönteisissä proteiinipitoisuudet vaihtelivat FAO:n ja Wageningenin yliopiston tutkimuksessa seitsemän ja 48 prosentin välillä: esimerkiksi tuoreiden sirkkojen proteiinipitoisuus oli 8–25 prosenttia ja jauhomatojen 14–25 prosenttia. Meksikossa analysoitujen 78 paikallisen hyönteislajin energiapitoisuudet 100 grammaa kohti vaihtelivat 290 ja 760 kilokalorin välillä, ja proteiinia niissä oli 15–81 prosenttia painosta. Afrikkalaisessa tutkimuksessa 24 kuivatun syötävän hyönteisentoukan energiapitoisuus oli keskimäärin 460 kilokaloria 100 grammaa kohti, proteiinipitoisuus 64 prosenttia ja rasvapitoisuus 16 prosenttia. Harvojen hyönteislajien aminohappokoostumusta on analysoitu niin tarkasti, että tiedettäisiin, saako niistä kaikkia kahdeksaa välttämätöntä aminohappoa.
Kuivatussa jauhomadossa on rasvaa 33 prosenttia painosta eli lähes saman verran kuin kuivatussa naudanlihassa. Sen rasvakoostumus on kuitenkin erilainen. Omega-3-rasvoja jauhomadosta on 9 prosenttia eli yli 20-kertainen määrä naudanlihaan verrattuna. Tyydyttynyttä rasvaa jauhomadossa on 8 prosenttia eli vain puolet naudanlihan määrästä.
Hyönteistoukissa on runsaasti myös hivenaineita ja vitamiineja. Joidenkin tutkimusten mukaan 100 grammaa keitettyjä toukkia riittää tyydyttämään ihmisen päivittäisen hivenaineiden ja eräiden vitamiinien tarpeen. Hyönteislajien välillä on kuitenkin suuria eroja niiden hivenaine- ja vitamiinipitoisuuksissa, eikä niitä ole vielä tutkittu kovinkaan paljon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Entomofagia Wikimedia Commonsissa
Traditional consumption of and rearing edible insects in Africa, Asia and Europe
Hyönteisravinto.info (Arkistoitu – Internet Archive)
Meksikolaisia kuivattuja heinäsirkkoja eli chapulines
Afrikkalainen mopanetoukka-ateria
Jauhomatoja
Vilhonvuori

| Vilhonvuori> Vilhelmsberg |
| --- | --- |
 Näkymä Pääskylänrinteeltä Vilhonvuorenkadulle.  Takana Marjatan talo
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Keskinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  101
Pinta-ala:  0,38 km² 
Väkiluku:  7 177 (31.12.2020)
Väestötiheys:  18 887 as./km²
Työpaikkoja:  7 793 kpl   (31.12.2017)
Osa-alueet:  osa Sörnäisiä
Postinumero(t):  00500, 00530
Lähialueet:  Hanasaari, Harju, Hermanninmäki, Kalasatama, Linjat, Siltasaari, Torkkelinmäki
Sörnäisten rantatie (etualalla) ja Vilhonvuori nähtynä Hanasaaren A-voimalaitoksen katolta vuonna 2007.
Vilhonvuori (ruots. Vilhelmsberg) on Helsingin Sörnäisten kaupungin­osaan kuuluva osa-alue. Se käsittää suurimman osan Hämeentien ja Sörnäisten rantatien välisistä kortteleista sekä Sörnäisten ranta­tien itä­puolella, meren rannalla sijaitsevan Meri­haan. Erilliseksi osa-alueeksi Vilhon­vuori muodostettiin vuoden 2013 alussa.  Alue on suurelta osin ollut vanhastaan teollisuus­aluetta, mutta viime vuosikymmeninä se on vähitellen muuttunut asunto- ja toimistoalueeksi. Asukkaita Vilhonvuoressa on 7 177 (31.12.2020) ja työpaikkoja noin 7 793 (31.12.2017).
Historiaa

Alueella sijaitsi 1800-luvulla puuhuviloita, joiden omistajat rakennuttivat alueelle myös vuokrakäyttöön tarkoitettuja puutaloja. Vilhonvuoren nimi johtuu siellä sijainneesta Wilhelms­berg-nimisestä huvilasta, jonka Wilhelm Andstén rakennutti 1800-luvulla alueella sijainneen fajanssi- ja kaakelitehtaansa (Wilh. Andsténin Tehdas Oy:n) vierelle. Sen mukaan sai jo vuonna 1901 nimensä alueella kulkeva Vilhelms­perin­katu (ruots. Vilhelms­bergs­gatan), jonka suomen­kielinen nimi vuonna 1928 muutettiin muotoon Vilhonvuorenkatu. Vilhon­vuoreksi tai myös Marjatan­mäeksi on vanhastaan kutsuttu nykyisen osa-alueen pohjois­osassa sijaitsevaa kukkulaa, jolla sijaitseva puisto sai vuonna 1953 nimen Katri Valan puisto. Pääsky-aiheiset nimet juontavat juurensa huvilaan nimeltä Svalboet (”Pääskynpesä”). Pääskylänrinne oli vuoteen 1928 asti Sibyllankatu, jonka nimi juontui ehkä seudulla toimineesta ennustajanaisesta.
Huvilat ja puutalot alkoivat 1900-luvulla korvautua kivitaloilla niin, että monet Vilhonvuoren korttelit on rakennettu jo ainakin kahteen kertaan. Sibyllankatu 4–6:ssa oli neljän puutalon ryhmä, Työväen Asunto-Oy Turva. Puutalot korvautuivat 1930-luvun lopulla kivitaloilla Pääskylänrinne 4 ja 6, joiden rungon keskellä on sisäpihojen sijasta kapeat valokuilut. Pääskylänrinne 8:aan valmistui 1949 teollisuus- ja toimistotalo, jossa toimi muun muassa vaatetehdas Vaaksa ja myöhemmin oikeusministeriön vankeinhoito-osasto, vaateyritys Seppälä ja Suomen Brown Boveri Oy. Alueen vanhimpia kivitaloja on vuonna 1901 valmistunut mutta 1960-luvun alussa julkisivuiltaan uudistettu Suvilahdenkatu 7, teollisuusrakennus jossa toimi vuoteen 1950 asti silkkinauhoja kutonut Helsingin Silkkikutomo Oy. Myöhemmin rakennuksessa on toiminut monia valokuvaamoja, muun muassa Studio Klikki 1980-luvun alkupuolen ajan. Pääskylänrinteen ja Pääskylänkadun kulmaan valmistui 1912 kulmatornilla varustettu As Oy Pääsky.
Vilhonvuoren osa-alueeseen kuuluvat myös Sörnäisten rantatien itäpuolelle 1970- ja 1980-luvulla rakennettu Merihaka sekä 1980- ja 1990- ja sitten luvulla entiselle Wärtsilän tehdasalueelle rakennettu Näkinpuisto, molemmat kerrostaloalueita. Vilhonvuorta ovat myös Elannon kortteli sekä Taideyliopiston Teatterikorkeakoululle ja Kuvataideakatemialle kunnostetut vanhat tehdastilat Haapaniemenkadun ja Kaikukadun välissä. Niiden ja Väinö Tannerin kentän välissä ollut 1970-luvun virastokolossi, ns. elinkeinohallituksen talo, purettiin 2010-luvulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vilhonvuori Wikimedia Commonsissa
| n k Helsingin kaupunginosat  ja niiden osa-alueet suurpiireittäin |
| --- | --- | --- |
| Eteläinensuurpiiri |  1. Kruununhaka  2. Kluuvi  3. Kaartinkaupunki  4. Kamppi  5. Punavuori  6. Eira  7. Ullanlinna  8. Katajanokka  9. Kaivopuisto  13. Etu-Töölö  14. Taka-Töölö  20. Länsisatama Hernesaari  Jätkäsaari  Lapinlahti  Ruoholahti  31. Lauttasaari Koivusaari  Kotkavuori  Myllykallio  Vattuniemi  52. Suomenlinna  |  |
| Läntinensuurpiiri |  15. Meilahti  16. Ruskeasuo Pikku Huopalahti  Vanha Ruskeasuo  18. Laakso  29. Haaga Etelä-Haaga  Kivihaka  Lassila  Pohjois-Haaga  30. Munkkiniemi Kuusisaari  Lehtisaari  Munkkivuori  Niemenmäki  Talinranta  Vanha Munkkiniemi  32. Konala  33. Kaarela Hakuninmaa  Honkasuo  Kannelmäki  Kuninkaantammi  Malminkartano  Maununneva  46. Pitäjänmäki Marttila  Pajamäki  Pitäjänmäen yritysalue  Reimarla  Tali  |  |
| Keskinensuurpiiri |  10. Sörnäinen Hanasaari  Kalasatama  Sompasaari  Vilhonvuori  11. Kallio Linjat  Siltasaari  Torkkelinmäki  12. Alppiharju Alppila  Harju  17. Pasila Itä-Pasila  Keski-Pasila  Länsi-Pasila  Pohjois-Pasila  21. Hermanni Hermanninmäki  Hermanninranta  Kyläsaari  22. Vallila  23. Toukola Arabianranta  Toukola  24. Kumpula  25. Käpylä  26. Koskela  27. Vanhakaupunki  |  |
| Pohjoinensuurpiiri |  28. Oulunkylä Maunula  Maunulanpuisto  Metsälä  Patola  Pirkkola  Veräjälaakso  Veräjämäki  34. Pakila Itä-Pakila  Länsi-Pakila  35. Tuomarinkylä Haltiala  Paloheinä  Torpparinmäki  Tuomarinkartano  |  |
| Koillinensuurpiiri |  36. Viikki Latokartano  Viikinmäki  Viikinranta  Viikin tiedepuisto  37. Pukinmäki  38. Malmi Ala-Malmi  Malmin lentokenttä  Pihlajamäki  Pihlajisto  Tattariharju  Ylä-Malmi  39. Tapaninkylä Tapanila  Tapaninvainio  40. Suutarila Siltamäki  Tapulikaupunki  Töyrynummi  41. Suurmetsä Alppikylä  Heikinlaakso  Jakomäki  Puistola  Tattarisuo  |  |
| Kaakkoinensuurpiiri |  19. Mustikkamaa-Korkeasaari  42. Kulosaari  43. Herttoniemi Herttoniemenranta  Herttoniemen yritysalue  Länsi-Herttoniemi  Roihuvuori  44. Tammisalo  48. Vartiosaari  49. Laajasalo Hevossalmi  Jollas  Kruunuvuorenranta  Tullisaari  Yliskylä  50. Villinki  51. Santahamina  53. Ulkosaaret Itäsaaret  Länsisaaret  Aluemeri  |  |
| Itäinensuurpiiri |  45. Vartiokylä Itäkeskus  Marjaniemi  Myllypuro  Puotila  Puotinharju  Roihupelto  Vartioharju  47. Mellunkylä Kontula  Kivikko  Kurkimäki  Mellunmäki  Vesala  54. Vuosaari Aurinkolahti  Kallahti  Keski-Vuosaari  Meri-Rastila  Mustavuori  Niinisaari  Nordsjön kartano  Rastila  Uutela  |  |
| Östersundominsuurpiiri |  55. Östersundom  56. Salmenkallio  57. Talosaari  58. Karhusaari  59. Ultuna Landbo  Puroniitty  |  |
Helsingin alueellinen jako
Pajamäki

| Pajamäki> Smedjebacka |
| --- | --- |
 Pajamäki ilmasta.
 Kaupungin kartta, jossa Pajamäki korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Läntinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  461
Pinta-ala:  0,25 km² 
Väkiluku:  1 884  (2020)
Väestötiheys:  7 536 as./km²
Osa-alueet:  on itse Pitäjänmäen kaupunginosan osa-alue
Postinumero(t):  00360
Lähialueet:  Pitäjänmäen yritysalue, Tali, Espoo
Pajamäki (ruots. Smedjebacka) on Pitäjänmäen osa-alue Länsi-Helsingissä, aivan Espoon rajan vieressä. Se sijaitsee metsän erottamana Pitäjänmäen yritysalueen kupeessa, Talin puistoalueen vieressä. Alueella on lähinnä kerrostaloja, joita on rakennettu 1950-luvulta lähtien. Asukkaita Pajamäessä on 1 868 (31.12.2018) ja työpaikkoja löytyy 67 hengelle (31.12.2017).
Pajamäessä on vain kaksi katua, Pajamäentie ja Poutamäentie.  Pajamäellä on oma postinumeronsa, 00360, vaikkei sillä ole enää omaa postitoimistoa. Munkkivuoren postitoimisto (00350) hoitaa myös Pajamäen postinjakelun.
Pajamäessä on muun muassa apteekki, lähikauppa,  parturi-kampaamo ja ravintola Vanha Paja. Myös Patterinmäen linnoitus sijaitsee Pajamäessä. Patterinmäen alittaa Patterinmäen raitiotunneli. Helsingin sisäisen bussilinjan 25 ja Leppävaarasta lähtevän linjan 201 päätepysäkit sijaitsevat Pajamäessä.
Pajamäen Patterimäellä on aurinkokuntamallin keskusta. Malli on rakennettu mittakaavaan 1:1 miljardi.
Urheilu

Pajamäkeä edustaa jalkapallon erikoisseura, Pajamäen Pallo-Veikot (PPV 1969). Vuonna 2008 PPV:n junioreita on noin 200. PPV:n edustusjoukkue pelaa kaudella 2013 3. divisioonassa. Pajamäessä on keinonurmikenttä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pajamäen Pallo-Veikot
YTV Reittiopas, Pajamäen joukkoliikenneyhteydet ja zoomattava kartta. (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Helsingin kaupunginosat  ja niiden osa-alueet suurpiireittäin |
| --- | --- | --- |
| Eteläinensuurpiiri |  1. Kruununhaka  2. Kluuvi  3. Kaartinkaupunki  4. Kamppi  5. Punavuori  6. Eira  7. Ullanlinna  8. Katajanokka  9. Kaivopuisto  13. Etu-Töölö  14. Taka-Töölö  20. Länsisatama Hernesaari  Jätkäsaari  Lapinlahti  Ruoholahti  31. Lauttasaari Koivusaari  Kotkavuori  Myllykallio  Vattuniemi  52. Suomenlinna  |  |
| Läntinensuurpiiri |  15. Meilahti  16. Ruskeasuo Pikku Huopalahti  Vanha Ruskeasuo  18. Laakso  29. Haaga Etelä-Haaga  Kivihaka  Lassila  Pohjois-Haaga  30. Munkkiniemi Kuusisaari  Lehtisaari  Munkkivuori  Niemenmäki  Talinranta  Vanha Munkkiniemi  32. Konala  33. Kaarela Hakuninmaa  Honkasuo  Kannelmäki  Kuninkaantammi  Malminkartano  Maununneva  46. Pitäjänmäki Marttila  Pajamäki  Pitäjänmäen yritysalue  Reimarla  Tali  |  |
| Keskinensuurpiiri |  10. Sörnäinen Hanasaari  Kalasatama  Sompasaari  Vilhonvuori  11. Kallio Linjat  Siltasaari  Torkkelinmäki  12. Alppiharju Alppila  Harju  17. Pasila Itä-Pasila  Keski-Pasila  Länsi-Pasila  Pohjois-Pasila  21. Hermanni Hermanninmäki  Hermanninranta  Kyläsaari  22. Vallila  23. Toukola Arabianranta  Toukola  24. Kumpula  25. Käpylä  26. Koskela  27. Vanhakaupunki  |  |
| Pohjoinensuurpiiri |  28. Oulunkylä Maunula  Maunulanpuisto  Metsälä  Patola  Pirkkola  Veräjälaakso  Veräjämäki  34. Pakila Itä-Pakila  Länsi-Pakila  35. Tuomarinkylä Haltiala  Paloheinä  Torpparinmäki  Tuomarinkartano  |  |
| Koillinensuurpiiri |  36. Viikki Latokartano  Viikinmäki  Viikinranta  Viikin tiedepuisto  37. Pukinmäki  38. Malmi Ala-Malmi  Malmin lentokenttä  Pihlajamäki  Pihlajisto  Tattariharju  Ylä-Malmi  39. Tapaninkylä Tapanila  Tapaninvainio  40. Suutarila Siltamäki  Tapulikaupunki  Töyrynummi  41. Suurmetsä Alppikylä  Heikinlaakso  Jakomäki  Puistola  Tattarisuo  |  |
| Kaakkoinensuurpiiri |  19. Mustikkamaa-Korkeasaari  42. Kulosaari  43. Herttoniemi Herttoniemenranta  Herttoniemen yritysalue  Länsi-Herttoniemi  Roihuvuori  44. Tammisalo  48. Vartiosaari  49. Laajasalo Hevossalmi  Jollas  Kruunuvuorenranta  Tullisaari  Yliskylä  50. Villinki  51. Santahamina  53. Ulkosaaret Itäsaaret  Länsisaaret  Aluemeri  |  |
| Itäinensuurpiiri |  45. Vartiokylä Itäkeskus  Marjaniemi  Myllypuro  Puotila  Puotinharju  Roihupelto  Vartioharju  47. Mellunkylä Kontula  Kivikko  Kurkimäki  Mellunmäki  Vesala  54. Vuosaari Aurinkolahti  Kallahti  Keski-Vuosaari  Meri-Rastila  Mustavuori  Niinisaari  Nordsjön kartano  Rastila  Uutela  |  |
| Östersundominsuurpiiri |  55. Östersundom  56. Salmenkallio  57. Talosaari  58. Karhusaari  59. Ultuna Landbo  Puroniitty  |  |
Helsingin alueellinen jako
Vähälä

| Vähälä Logistics Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1937
Perustaja:  Lauri Vähälä
Lakkautettu:  2023
Toimitusjohtaja:  Ville Vähälä
Puheenjohtaja:  Tiina Salonen
Kotipaikka:  Oulu
Liikevaihto:  57 miljoonaa euroa (2020)
Henkilöstö:  280 (2020)
Tytäryhtiöt:  Lauri Vähälä Oy Kiitoterminaali Oy Oritkarin Huoltokorjaamo Oy
Kotisivu:  www.vahala.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vähälä Logistics Oy oli vuonna 1937 perustettu suomalainen kappaletavarakuljetuksiin erikoistunut yritys. Yhtiön liikenteen keskuspaikka oli Jyväskylä. Terminaaleja oli myös Oulussa, Ylivieskassa, Rovaniemellä ja Kemissä. Yhtiö rakennutti Jyväskylän Kanavuoreen, Valtatien 9 varrella 15 miljoonaa euroa maksavan terminaalin, jonka oli tarkoitus valmistua vuonna 2011.
Yhtiön perustaja Lauri Vähälä johti yritystä vuoteen 1975 asti, jolloin yritys siirtyi hänen pojilleen. Veljeksiltä yhtiö siirtyi vuonna 2009 Jukka Vähälän lapsille.
Heinäkuussa 2021 DB Schenker ilmoitti ostavansa koko Vähälä Logistics Oy:n osakekannan. Vähälä Yhtiöt jatkoivat Schenker Oy:n tytäryhtiönä heinäkuuhun 2023 asti, jolloin Vähälä Yhtiöt fuusioitiin osaksi DB Schenkeriä.
Ōi

Ōi voi tarkoittaa:
Ōi, Japanin maaseutukaupunki Fukuin prefektuurissa
Ōi, Japanin maaseutukaupunki Kanagawan prefektuurissa
Ōi, Tokion kaupunginosa Shinagawan erillisalueella
Ōin piirikunta, Japanin piirikunta Fukuin prefektuurissa
Ōijoki, Japanin joki Shizuokan prefektuurissa
Katsushika Ōi (n. 1800–n. 1866), japanilainen ukiyo-e-taiteilija
Ōi (1920), keisarillisen Japanin laivaston risteilijä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ōi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Bernhard Severin Ingemann

Bernhard Severin Ingemann. C. A. Jensenin maalaama muotokuva vuodelta 1844.
Bernhard Severin Ingemann (28. toukokuuta 1789 Torkilstrup, Falster, Tanska – 24. helmikuuta 1862 Sorø) oli tanskalainen prosaisti ja runoilija.
Elämänvaiheet

Ingemannin isä oli pappi ja hän kävi latinankoulua Slagelsessa ja tuli ylioppilaaksi 1086. Hän opiskeli filosofiaa Kööpenhaminan yliopistossa. Hänen ensimmäinen runokokoelmansa Digte ilmestyi 1811 ja sai hyvän vastaanoton. Ensimmäiset virtensä hän kirjoitti 1816 ja julkaisi ne kirjassa Julegave. En Samling af Digte. Hänen runoissaan, näytelmissään ja historiallisissa romaaneissaan on aikakauden johtavan ajatussuunnan, romantiikan vaikutus tuntuva. Hän teki 1818–1819 pitkän matkan Italiaan ja Ranskaan ja asettui sen jälkeen Sorøn akatemian (kansan­opiston) opettajaksi.lähde?
Ingemann kirjoitti lukuisia runoja ja näytelmiä sekä historiallisia romaanejalähde?. Hänen neljä Tanskan keskiaikaa kuvaavaa historiallista romaaniaan on julkaistu 1910-luvulla suomeksi.
Virsirunoilija

Ingemann tunnetaan ennen muuta virsirunoilijana. Tanskan kirkon virsikirjassa on 29 hänen kirjoittamaansa virttä.
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa on kaksi Ingemannin virttä: 30 "Maa on niin kaunis" (Dejlig er jorden, suom. 1887, Hilja Haahti 1903) ja 444 "On yksi Isä meillä" (Igennem nat og trængsel -virren mukaan Magnus Brostrup Landstadin 1863 kirjoittama virsi En Gud og alles Fader, ruots. Edvard Evers 1902, suom. Per Boreman 1942, Anna-Maija Raittila 1984).
Ruotsin kirkon suomenkielisessä virsikirjassa on kolme hänen virttäänː 60 "On yksi Isä meillä", 297 "Maa on niin kaunis" (suom. Hilja Haahti 1903, uud. virsikirjatyöryhmä 1997, 2000) ja 495 "Idästä nousee päivän koi" (I østen stiger solen op, suom. William Snell 1968, uud. suom. Niilo Rauhala 1996, säv. Oskar Lindberg 1938).
Ingemann on Suomessakin tunnetun hengellisen laulun ”Maa on niin kaunis” sanoittaja. Suomenkieliset sanat on tehnyt Hilja Haahti vuonna 1903. Ingemannin ystävä pappi Ferdinand Fenger pyysi, että tämä sepittäisi uudet sanat lauluun, jonka sävelmä on lähtöisin sleesialaisesta kansanlaulujen kokoelmasta ja jonka hän oli nähnyt eräässä saksalai­sessa lähetyslehdessä. Fenger mieltyi tähän kansanlaulun ”Schönster, Herr Jesu” -sävelmään ja pyysi Ingeman­nia kirjoittamaan sävelmään uudet sanat. Ne julkaistiin ensimmäisen kerran Dansk Kirketidene -lehdessä 1850. Virsi on jouluvirsi Suomessa, Tanskassa ja Norjassa, mutta Ruotsissa se on virsikirjan osastossa Pyhiinvaellus.
Suomennetut teokset

Waldemar Seier: historiallinen romani. Suomentanut Erkki Almberg. Suomalaisen kirjallisuuden seura 1872. 2. painos. Suomentanut Maija Halonen. Otava 1914
Eerik Menvedin lapsuus: historiallinen romaani, osat 1-3. Suomentanut Maija Halonen. Otava 1913.
Kuningas Eerik ja lainsuojattomat: historiallinen romaani, osat 1-2. Suomentanut Maija Halonen. Otava 1915–1916
Tanskan prinssi Otto. Suomentanut Maija Halonen. Otava 1917
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bernhard Severin Ingemann Wikimedia Commonsissa
Vapaasti ladattavia B. S. Ingemannin e-kirjoja Projekti Lönnrotissa ja Project Gutenbergissä
Bernhard Severin Ingemann MusicBrainzissa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Australia  Kreikka  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  RISM  SNAC  IdRef
Amerikanniittysara

| Amerikanniittysara |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Kladi::  Commelinids
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit
Suku::  Sarat Carex
Laji::  praticola
Kaksiosainen nimi
 Carex praticola  Rydb. 
Katso myös
   Amerikanniittysara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Amerikanniittysara (Carex praticola) on pohjoisamerikkalainen saralaji. Se kasvaa 25–60 senttimetriä korkeaksi. Kasvi on pystyvartinen, mätästävä. Lehdet ovat 1–2 millimetriä leveitä ja litteitä. Kukinto koostuu 4–7 osatähkästä, kypsät pullakot ovat 4,5–6,5 millimetriä pitkiä ja selväksi suuodaksi kapenevia. Laji muistuttaa muista pohjoisamerikkalaisista lajeista muun muassa ventosaraa (Carex straminea).
Amerikanniittysara esiintyy lauhkealla–subarktisella vyöhykkeellä. Laji kasvaa alkuperäisenä Yhdysvaltojen länsi- ja pohjoisosassa, Kanadassa, Alaskassa ja Grönlannissa. Laji on levinnyt tulokkaana Pohjoismaihin, Ruotsiin ja Norjaan.
Kortesjärven seurakunta

| Kortesjärven seurakunta |
| --- | --- |
 Kortesjärven kirkko
Suuntautuminen:  Luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Lapuan hiippakunta
Erotettiin:  1877
Lakkautettu:  2008
Liitettiin:  Kauhavan seurakuntaan
Aiheesta muualla
Kauhavan seurakunta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kortesjärven seurakunta on entinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se sijaitsi Kortesjärven kunnassa ja oli osa Lapuan hiippakuntaa. Kortesjärven kunnan liittyessä Kauhavaan vuoden 2009 alussa, liitettiin seurakuntakin osaksi Kauhavan seurakuntaa.
Historia

Kortesjärven seurakunta perustettiin jo vuonna 1789 Lappajärven rukoushuonekunnaksi. Omaksi kirkkoherrakunnakseen Kortesjärvi erotettiin Lappajärvestä vuonna 1877. Vuonna 2009 Alahärmän, Kortesjärven ja Ylihärmän kuntien liittyessä osaksi Kauhavan kaupunkia, myös seurakunta lakkautettiin itsenäisenä kirkkoherrakuntana ja siitä tuli Kauhavan kappeliseurakunta vuosina 2009–2022.
Toimipaikat

Kortesjärven seurakunnan kirkkona toimi vuonna 1792 valmistunut Jacob Rijfin suunnittelma Kortesjärven kirkko.
Papisto

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Kortesjärven kappeliseurakunnan kappalaisina ja Kortesjärven seurakunnan kirkkoherroina:
Papisto > Kortesjärven kappeliseurakunta

1834–1841: kappalainen Frans Isak Fortell
1841–1848: kappalainen Karl Adolf Lilius
1849–1854: kappalainen Olof Henrik Helander
1854–1864: kappalainen Erik Vilhelm Snellman
1866–1872: kappalainen Jakob Cederberg
Papisto > Kortesjärven seurakunta

1877–1887: kirkkoherra Gustaf von Essen
1888–1891: kirkkoherra Karl Gustaf Krohn
1892–1898: kirkkoherra Karl Troberg
1899–1905: kirkkoherra Yrjö Alanen
1906–1950: kirkkoherra Ernst Arvid Appelberg
1952–1956: kirkkoherra Olli Eljas Kahra
1956–1957: vt. kirkkoherra Jaakko Lammi
1957–1967: kirkkoherra Eelis Valdemar Saunio
1967–1969: vt. kirkkoherra Elo Norja
Aiheesta muualla

Kauhavan seurakunnan kotisivut
| n k Lapuan hiippakunnan tuomiorovastikunta |
| --- | --- | --- |
| Seurakunnat |  Lapuan tuomiokirkkoseurakunta  Alajärvi  Alavus  Kauhava  Kuortane  Soini  Ähtäri  |  |
| Entiset seurakunnat |  Alahärmä  Evijärvi  Kortesjärvi  Lappajärvi  Lehtimäki  Töysä  Vimpeli  Ylihärmä  |  |
Lapuan hiippakunta
Kortesjärven vaivaisukon veistäjää ei tiedetä. Vaivaisukko on kellotapulin seinustalla.
Black Panther (elokuva)
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Chadwick Boseman  | … |  T’Challa / Musta Pantteri   |
|  Michael B. Jordan  | … |  N’Jadaka / Erik ”Killmonger” Stevens   |
|  Lupita Nyong’o  | … |  Nakia   |
|  Danai Gurira  | … |  Okoye   |
|  Martin Freeman  | … |  Everett Ross   |
|  Daniel Kaluuya  | … |  W’Kabi   |
|  Letitia Wright  | … |  Shuri   |
|  Winston Duke  | … |  M’Baku   |
|  Angela Bassett  | … |  Ramonda   |
|  Forest Whitaker  | … |  Zuri   |
|  Andy Serkis  | … |  Ulysses Klaue   |
|  Sterling K. Brown  | … |  N’Jobu   |
|  Florence Kasumba  | … |  Ayo   |
|  John Kani  | … |  T’Chaka   |
|  David S. Lee  | … |  Limbani   |
|  Nabiyah Be  | … |  Linda   |
|  Isaac de Bankolé  | … |  jokiheimon kylänvanhin   |
|  Connie Chiume  | … |  Zawavari (kaivosheimon kylänvanhin)   |
|  Dorothy Steel  | … |  kauppiasheimon kylänvanhin   |
|  Danny Sapani  | … |  M’Kathu (rajaheimon kylänvanhin)   |
|  Sydelle Noel  | … |  Xoliswa   |
|  Marija Abney  | … |  Dora Milajen jäsen   |
|  Zola Williams  | … |  Yama (Dora Milajen jäsen)   |
|  Janeshia Adams-Ginyard  | … |  Nomble (Dora Milajen jäsen)   |
|  Maria Hippolyte  | … |  Dora Milajen jäsen   |
|  Marie Mouroum  | … |  Dora Milajen jäsen   |
|  Jénel Stevens  | … |  Dora Milajen jäsen   |
|  Sope Aluko  | … |  shamaani Sope   |
|  Atandwa Kani  | … |  nuori T’Chaka / Musta Pantteri   |
|  Ashton Tyler  | … |  nuori T’Challa   |
|  Denzel Whitaker  | … |  nuori Zuri   |
|  Shaunette Renée Wilson  | … |  Dora Milajen jäsen (1992)   |
|  Christine Hollingsworth  | … |  Dora Milajen jäsen (1992)   |
|  Seth Carr  | … |  nuori N’Jadaka / Erik Stevens   |
|  Trevor Noah  | … |  Griot (ääni)   |
|  Stan Lee  | … |  uhkapelaaja (cameo)   |
|  Sebastian Stan  | … |  James ”Bucky” Barnes (cameo)   |