stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tabelbala

| Tabelbala تبلبالة‎ |
| --- | --- |
 Tabelbala
 Koordinaatit: 29°24′21″N, 3°15′22″W 
Valtio:  Algeria
Maakunta:  Béni Abbès
Piirikunta:  Tabelbala
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
Väkiluku (2008):  5 100
Aikavyöhyke:  UTC+1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tabelbala (arab. تبلبالة‎‎) on keidasalue ja Béni Abbèsin maakuntaan kuuluva kunta Bécharin ja Tindoufin välillä Algerian lounaisosassa. Siellä on 5 100 asukasta (vuonna 2008).
Vuorten ja Erg Er Raouin hiekka-aavikon välissä sijaitsevalla keitaalla on neljä asutusta. Hallinnollinen ja taloudellinen keskus on ranskalaisten siirtomaaisäntien rakentaman linnoituksen ympärille muodostunut Haï El Wasat. Sen vieressä sijaitsee kolme vanhaa kylää eli ksaria: Cheraïa, Zaouia Sidi Zekri ja Makhlouf. Asukkaista noin puolet puhuu songhaikielten pohjoisryhmään kuuluvaa korandjea. Lopuista suurin osa on 1900-luvulla saapuneiden muuttajien jälkeläisiä.
Tabelbalasta johtaa noin 70 kilometrin pituinen päällystetty maantie Bécharin ja Tindoufin väliselle valtatielle. Keitaalla harjoitetaan keinokasteluun perustuvaa maanviljelyä. 1800-luvulle saakka se toimi Marokon eteläosan Sijilmasan ja Sahelin alueen Timbuktun välisen karavaanireitin pysähdyspaikkana.
Pitareti

Pitareti
Pitareti (georg. ფიტარეთი) on keskiaikainen georgialaisortodoksinen luostari Georgiassa, noin 26 kilometriä Tetritsqaron kaupungista lounaaseen Kvemo Kartlin hallintoalueella pääkaupunki Tbilisin lounaispuolella.
Pitaretin luostari koostuu Jumalansynnyttäjän kirkosta, kellotornista, raunioituneesta muurista ja useista pienemmistä varastorakennuksista. Pääkirkko vaikuttaa rakennetun kuningas Giorgi IV:n hallituskaudella 1200-luvun alkupuolella. Sen suunnittelu noudattelee ajan georgialaisten kupolikirkkojen kaanonia. Sillä on useita yhteisiä piirteitä Betanian ja Kvatakhevin luostarien kanssa, kuten tyypillinen risti neliössä -pohjakaava ja yksittäinen, sivulla oleva porstua. Julkisivut on koristeltu. Koko sisätiloja peittivät aikoinaan seinämaalaukset, mutta niistä on jäljellä enää pahoin kärsineitä fragmentteja.
Luostari oli Katšibadze-Baratašvilin aatelissuvun omistuksessa ja toimi suvun hautauspaikkana. Vuodesta 1536 se kuului suvun haaralle, Orbelišvili-prinsseille. 1300-luvun kivikaiverruksessa mainitaan ktitor, kuninkaallinen kamariherra Kavtar Katšibadze. Toisessa, hautakiveen tehdyssä kaiverruksessa on luostaria vuonna 1671 korjanneen Qaplan Orbelišvilin nimi. Luostari kukoisti vuoteen 1752 saakka, kunnes sen oli pakko lopettaa toimintansa dagestanilaisten ryöstöretken vuoksi.
Sulkanen

Sulkanen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Aarno Sulkanen (s. 1940), näyttelijä
Elis Sulkanen (1887–1963), toimittaja ja vasemmistoaktivisti
Kari Sulkanen (s. 1944), voimistelunopettaja, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Muuta

Sulkanen, järvi Juvalla
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Säynäsemä

| Säynäsemä |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Lieksa
Koordinaatit:  63°23′27″N, 30°41′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järveen tulevat joet:  Lieksanjoki Palojoki
Laskujoki:  Lieksanjoki
Järvinumero:  04.492.1.031
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  139,2 m 
Rantaviiva:  12,95 km 
Pinta-ala:  1,32 km² 
Tilavuus:  0,00383 km³ 
Keskisyvyys:  2,32 m 
Suurin syvyys:  9,1 m 
Saaria:  12
:  Kattilasaari Teerisaari Utriaisensaari
 fiSäynäsemä 
Säynäsemä on matala läpivirtausjärvi Lieksanjoen reitillä Lieksan itäosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,32 neliökilometriä. Vanhemman, 1:20000-mittakaavaisen rantaviiva-aineiston perusteella ala on 1,65 neliökilometriä. Säynäsemä sijaitsee Ruunaan luonnonsuojelualueen yhteydessä, mutta sen vesiala ei kuuluu suojelualueeseen. Etäisyys Joensuusta on 99 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede

Lieksanjoki virtaa Säynäsemään idästä ja laajenee järven kohdalla noin 700 metriä leveäksi. Säynäsemä kapenee luoteessa Korpivirraksi, josta Lieksanjoki jatkuu kohti Säynäsemän länsipuolista Ruunaanjärveä. Järviwikin mukaan Säynäsemä päättyy Kaunisniemen kohdalle. Etäisyys järven eteläosan Palolahden kaakkoisrannalta Kaunisniemeen on noin 2,3 kilometriä. Noin puolet Säynäsemästä on vähintään 1,5 metriä ja enintään 3 metriä syvä. Syvin piste, 9,1 metriä, sijaitsee Utriaisensaaren ja Kallenniemen välissä.
Säynäsemän saariluku on 12. Saarista 11 on alle aarin laajuisia luotoja. Laajin saari on järven keskiosassa sijaitseva Utriaisensaari. Säynäsemän ja Ruunaanjärven välisellä Vaakioniemellä levittäytyy Rimminsuo. Säynäsemän koillispuolella sijaitsee Säynäsemänkangas. Luoteessa on Säynäsemänlampi (139,3 metriä mpy), joka laskee Sulkujokea Säynäsemään. Säynäsemän kaakkoispuolella sijaitsee Palojoen valuma-alue, jonka pienet järvet ja lammet laskevat Palojokea Säynäsemän Palolahteen.
Säynäsemän vesitilavuus on 3 834 000 kuutiometriä.
Säynäsemä (04.492.1.031) kuuluu Ruunaanjärven alueeseen (04.492), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ruunaanjoen valuma-alue (04.49) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Säynäsemä on kolmanneksi laajin Ruunaanjärven alueen 74:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajimmat ovat Ruunaanjärvi ja Polvijärvi.
Sulkapallo (peliväline)

Sulkapallo on sulkapallossa käytettävä pallo, jossa on kiinni rengasmaisesti sulat tai vastaava muovirakenne ja jota lyödään sulkapallomailalla sulkapalloverkon yli tavoitteena se, että vastustaja ei ehdi lyödä sulkapalloa takaisin ennen kuin sulkapallo putoaa hänen puolellaan kentälle (tällöin toinen pelaaja saa yhden pisteen). Sulkapalloja valmistetaan erikseen eri nopeuksilla kulkeviksi.[lähde? ]
Jos sulkapallossa on aidot sulat, niitä on nykyisin yleensä noin 16, ja ne on yleensä otettu hanhien tai ankkojen siivistä.[lähde? ] Pallo, jossa on sulkien sijasta muovirakenne, on kestävämpi.[vanhentunut linkki] Malesialaisen sulkapalloilijan Tan Boon Heong ennätyslyönnissä vauhti oli lähes 500 km tunnissa.[vanhentunut linkki]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sulkapallo (peliväline) Wikimedia Commonsissa
Pellevoisin

| Pellevoisin |
| --- | --- |
 Pellevoisinin kirkko
 Pellevoisin
 Koordinaatit: 46°59′02″N, 1°24′54″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Centre-Val de Loire
Departementti:  Indre
Arrondissementti:  Châteauroux
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  25,6 km²
Väkiluku (2017):  758 
 – Väestötiheys:  29 as./km²
Kunnan numero:  36155
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pellevoisin on kunta Ranskassa Indren departementissa Centre-Val de Loiren alueella.  Se sijaitsee noin 32 kilometriä Châteauroux’n kaupungista luoteeseen.
Marian ilmestys

Vuonna 1875 parantumattomasti sairas Estelle Faguette kirjoitti Neitsyt Marialle, joka vastasi kirjeeseen ilmestymällä viisitoista kertaa helmikuusta joulukuuhun 1876. Siitä lähtien Pellevoisinin Neitsyt Maria on tuonut kuntaan pyhiinvaeltajia.
Tunnettuja kuntalaisia

Georges Bernanos (1888-1948), kirjailija, haudattu Pellevoisinin hautausmaalle
Jean Giraudoux (1882-1944), kirjailija, asui Pellevoisinissa lapsena ja aloitti siellä koulunkäynnin
Pellevoisinin Neitsyt Maria
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pellevoisin Wikimedia Commonsissa
Suomen etymologinen sanakirja

Suomen etymologinen sanakirja (SES) on Kotimaisten kielten keskuksessa toimitettu verkkojulkaisu, jonka ensimmäinen päivitys julkaistiin syksyllä 2022. Kaikille ilmainen sanakirja pyrkii tarjoamaan kattavasti tietoa suomen kielen sanojen alkuperästä. Julkaisu sisältää alkuperäselitykset lähes kaikille yleiskieltä kuvaavan Kielitoimiston sanakirjan hakusanojen sanavartaloille ja lisäksi suurelle joukolle murre- ja slangisanoja. Verkkojulkaisussa on noin 56 000 hakusanaa.
Pääosan Suomen etymologisen sanakirjan sisällöstä muodostavat aiemmat teokset Suomen sanojen alkuperä (1992–2000) ja Stadin slangin etymologinen sanakirja (Forsberg 2021). Lisäksi sanakirjaa varten on laadittu noin 7 500 sanan laajuinen Etymologinen täydennysosa, jonka toimituksesta vastaa Kotuksen etymologi Klaas Ruppel, joka on myös toimittanut sähköisen sanakirjan.
Sulkapallo Kansainyhteisön kisoissa 2010

Kansainyhteisön kisojen 2010 sulkapallo järjestettiin Siri Fort Sports Complexissa 4.–14. lokakuuta 2010. Kilpailujen ohjelmassa olivat miesten ja naisten kaksin- ja nelinpeli, sekanelinpeli sekä yhteinen joukkuekilpailu.
Mitalistit

Lähde: cwgdelhi2010.org
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Kaksinpeli, miehet | Lee Chong Wei  Malesia | Rajiv Ouseph  Englanti | Kashyap Parupalli  Intia |
| Nelinpeli, miehet |  Malesia Koo Kien Keat Tan Boon Heong |  Englanti Anthony Clark Nathan Robertson |  Singapore Hendri Saputra Hendra Wijaya |
| Kaksinpeli, naiset | Saina Nehwal  Intia | Wong Mew Choo  Malesia | Liz Cann  Englanti |
| Nelinpeli, naiset |  Intia Jwala Gutta Ashwini Machimanda |  Singapore Shinta Sari Yao Lei |  Australia Tang He Tian Kate Wilson-Smith |
| Sekanelinpeli |  Malesia Chin Ee Hui Koo Kien Keat |  Englanti Nathan Robertson Jenny Wallwork |  Singapore Chayut Triyachart Yao Lei |
| Joukkuekilpailu |  Malesia Chan Peng Soon Cheah Li Ya Lydia Chin Ee Hui Goh Liu Ying Hashim Muhammad Hafiz Koo Kien Keat Lee Chong Wei Tan Boon Heong Wong Mew Choo Woon Khe Wei |  Intia Sanave Arattukulam Aparna Balan Chetan Buradagunta Jwala Gutta Rupesh Kallyad Thazhatheveetil Ashwini Machimanda Aditi Mutatkar Saina Nehwal Kashyap Parupalli Diju Valiya Veetil |  Englanti Chris Adcock Mariana Agathangelou Carl Baxter Liz Cann Anthony Clark Heather Olver Rajiv Ouseph Nathan Robertson Jenny Wallwork Gabby White |
Sekanelinpelimitalistit
Sulkaneilikka

| Sulkaneilikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Kohokkikasvit Caryophyllaceae
Suku::  Neilikat Dianthus
Laji::  plumarius
Kaksiosainen nimi
 Dianthus plumarius  L. 
Katso myös
   Sulkaneilikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sulkaneilikka (Dianthus plumarius) on koristekasvina viljelty monivuotinen neilikkalaji. Se muodostaa mätästäviä kasvustoja ja kasvaa 30–60 senttimetriä korkeaksi. Se muistuttaa jonkin verran hietaneilikkaa, mutta on isokokoisempi ja lehdiltään sinertävän vihreä. Sulkaneilikan varret ovat haarattomia, tanakoita ja niiden päässä kasvaa tavallisesti yksi kukka. Terälehdet ovat valkoiset tai vaaleanpunaiset, kärjestä epäsäännöllisen hampaisesti liuskoittuneet.
Sulkaneilikka kasvaa alkuperäisenä Euroopassa ainakin Itävallassa, Unkarissa ja Sloveniassa. Se on myös tulokaslaji monissa muissa Euroopan maissa ja Pohjois-Amerikassa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Sulkaneilikka – Dianthus plumarius
Poranen

Poranen on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Eeva Poranen (s. 1968), valokuvaaja ja kirjailija
Elis Poranen (1892–1960), kauppaneuvos, Rovaniemen Kauppa Oy:n toimitusjohtaja
Pauli Poranen (s. 1958), näyttelijä
Timo Poranen (1943–2012), yritys- ja järjestöjohtaja, teollisuusneuvos
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Peter Høeg

| Peter Høeg |
| --- | --- |
 Peter Høeg toukokuussa 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. toukokuuta 1957 (ikä 67) Kööpenhamina, Tanska
Ammatti:  balettitanssija, merimies ja kirjailija
Kirjailija
Pääteokset:  Lumen taju, 1992
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Peter Høeg (s. 17. toukokuuta 1957 Kööpenhamina, Tanska) on tanskalainen kirjailija. Hän tuli tunnetuksi teoksellaan Lumen taju, joka julkaistiin vuonna 1992. Se nousi kansainvälisille bestseller-listoille, kun se käännettiin englanniksi.
Lapsuus, nuoruus ja opiskelu

Høeg syntyi vuonna 1957 Kööpenhaminassa. Hänen isänsä oli lakimies ja hänen äitinsä opetti latinaa. Hän pääsi lukiosta vuonna 1976, minkä jälkeen hän jatkoi opiskelua Kööpenhaminan yliopistossa, josta valmistui maisteriksi vuonna 1984.
Opiskelun jälkeen

Ennen kirjailijanuraa hän työskenteli muun muassa balettitanssijana Tanskan kuninkaallisessa baletissa ja merimiehenä. Hän teki kansainvälisen läpimurtonsa vuonna 1992 teoksella Lumen taju, joka käännettiin englanniksi ja joka nousi myöhemmin kansainvälisille bestseller-listoille. Suomessa Høegin kustantaja on Tammi, ja monet hänen kirjoistaan ovat ilmestyneet Keltaisessa kirjastossa.
Lolwe-säätiö

Høeg on perustanut Lolwe-säätiön, jolle hän lahjoittaa huomattavan osan tuloistaan. Säätiö rahoittaa naisten ja lasten tukemiseen tarkoitettuja hankkeita Afrikassa ja Tiibetissä. Time-lehti valitsi hänet yhdeksi eurooppalaisista sankareista. Sana Lolwe tarkoittaa äärettömyyttä, joka avautuu Victoriajärven yli länteen, taivaan ja maan kohtaamispaikkaan. Sana on luo-heimon kieltä. Høegin kenialainen puoliso kuuluu luo-heimoon.
Teokset

Kuvitelma 20. vuosisadasta.  (Forestilling om det tyvende århundrede, 1988.)  Suomentanut Pirkko Talvio-Jaatinen. Helsinki:  Tammi, 1997.  ISBN 951-31-0777-9.  Keltainen kirjasto 303
Kertomuksia yöstä.  (Fortællinger om natten, 1990.)  Suomentanut Pirkko Talvio-Jaatinen. Helsinki:  Tammi, 1995.  ISBN 951-31-0526-1.  Keltainen kirjasto 283
Lumen taju.  (Frøken Smillas fornemmelse for sne, 1992.)  Suomentanut Pirkko Talvio-Jaatinen. Helsinki:  Tammi, 1993.  ISBN 951-31-0145-2.
Rajatapaukset.  (De måske egnede, 1993.)  Suomentanut Pirkko Talvio-Jaatinen. Helsinki:  Tammi, 1994.  ISBN 951-31-0384-6.
Nainen ja apina.  ((Kvinden og aben, 1996.) Keltainen kirjasto 293)  Suomentanut Pirkko Talvio-Jaatinen. Helsinki:  Tammi, 1996.  ISBN 951-31-0827-9.
Hiljainen tyttö.  (Den stille pige, 2006.)  Suomentanut Pirkko Talvio-Jaatinen. Helsinki:  Tammi, 2007.  ISBN 978-951-31-3781-6.  Keltainen kirjasto 377
Norsunhoitajien lapset.  ((Elefantpassernes børn, 2010.) Suomentanut Pirkko Talvio-Jaatinen)  Helsinki:  Tammi, 2011.  ISBN 978-951-31-5835-4.  Keltainen kirjasto 420
Susanin vaikutus.  (Effekten af Susan, 2014.)  Suomentanut Katriina Huttunen. Helsinki:  Tammi, 2015.  ISBN 978-951-31-8234-2.  Keltainen kirjasto 460
Sinun silmiesi kautta. (Gennem dine øjne, 2018). Suomentanut Sanna Manninen. Helsinki: Tammi, 2019. ISBN: 978-9520406943. Keltainen kirjasto 501
Aiheesta muualla

Säntti, Joonas: Peter Hoeg: Hiljainen tyttö Maailmankirjat. Viitattu 5.3.2020.
Ripsaluoma, Marjatta: Peter Hoeg: Hiljainen tyttö. Suom. Pirkko Talvio-Jaatinen. Tammi 2007, 566 s. Elisanet.fi. Viitattu 5.3.2020.
Ruokolainen, Ina: Kirja-arvio: Vimmainen Høeg kysyy mutta ei vastaa Verkkomaisteri -blogi.  22.5.2007. Viitattu 5.3.2020.
Varis, Essi: Uskonto ja Norsunhoitajat Maailmankirjat. Viitattu 5.3.2020.
Hiltunen, Jari Olavi: Peter Høeg – Maagisen kerronnan tanskalainen mestari Vetus et Nova ~ Artikkeleita ja arvosteluja uusista ja vanhoista kirjoista.  1.9.2012. Viitattu 5.3.2020.
Kirjallisuutta

Ulkomaisia nykykertojia 1. Toim. Ritva Aarnio ja Ismo Loivamaa. BTJ Kirjastopalvelu, 1998.
Porakallio–Tasalankallio–Lintulankallio

| --- | --- |
Tyyppi:  kallio
Sijainti:  Hyökännummi, Mäntsälä Suomi
Korkeus merenpinnasta:  noin 100 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Porakallio–Tasalankallio–Lintulankallio on Mäntsälän Hyökännummella sijaitseva noin 1,5 kilometriä pitkä kaakko-luoteissuuntainen kallioselänne. Kallioalueen maasto on jylhää ja rinteet paikoin jyrkkiä: alueen korkein kohta nousee lähes sata metriä merenpinnasta, mikä on lähes 50 metriä korkeammalla kuin Hyökännummen matalin kohta.
Porakallio–Tasalankallio–Lintulankalliolla on maisema- ja virkistysmerkitystä ja siellä kulkee polkuja. Porakallio on Hyökännummen laajin yhtenäinen ulkoilualue ja sinne on suunniteltu ulkoilureittiä. Seutukaavassa on varaus retkeily- ja ulkoilualueelle Porakallion–Tasalankallion ja viereisen Soidinsuon alueelle. Hyökännummen osayleiskaavassa alueelle on osoitettu ohjeellisia ulkoilureittejä.
Tasalankallion kvartsilouhos on Hyökännummen ainoa kiinteä muinaisjäännös. Se on rauhoitettu muinaismuistolain nojalla.
Partio Ruotsissa

Ruotsin partiotoiminnan aloitti Ebbe Lieberath, joka käännettyään teoksen Scouting for Boys  (suomeksi Partiopojan kirja) perusti partiolippukunnan Riddarpojkarna Göteborgiin vuonna 1910. Nykyään Scouterna on se Ruotsin järjestö, joka kuuluu partiolaisten maailmanjärjestöihin World Organization of the Scout Movement (WOSM) ja World Association of Girl Guides and Girl Scouts (WAGGGS). Ruotsissa on noin 70 000 partiolaista.
Järjestö > Scouterna

Scouterna on Ruotsin kansallisen partioliikkeen kattojärjestö. Valtakunnallinen järjestö perustettiin 1. tammikuuta 2012. Scouterna-järjestö on jäsenenä partiolaisten kummassakin maailmanjärjestössä eli WAGGGS:ssa ja WOSM:ssa. Scouterna-järjestön nykyinen pääsihteeri on Katarina Hedberg.
Scouterna koostuu osittain partiolippukunnista, jotka aiemmin kuuluivat Svenska Scoutförbundetiin, KFUK-KFUM:s Scoutförbundeihin ja Frälsningsarméns scoutförbundiin (Ruotsin Pelastusarmeijan partiolaiset), sekä osittain aiemmasta valtakunnallisesta järjestöstä Svenska Scoutrådetista. Valtakunnallinen järjestö vastaa koko partioliikkeen kehittämisestä Ruotsissa sekä tarjoaa tukirakenteen niille partiolippukunnille, jotka aiemmin kuuluivat Svenska Scoutförbundetiin, KFUK-KFUM:s Scoutförbundeihin ja Frälsningsarméns scoutförbundiin. Tukirakenne merkitsee muun muassa, että valtakunnallisella järjestöllä on ympäri maata palkattuna neuvojia, jotka tukevat paikallista toimintaa. Kaksi muuta liittoa, Nykterhetsrörelsens scoutförbund ja SMU Scout (jota elokuun 2013 alusta lähtien on kutsuttu equmeniascoutiksi,) päättivät yhdessä EFS Scoutin kanssa, joka aiemmin toimi KFUK-KFUM:s Scoutförbundien
alaisena, muodostaa niin sanotut yhteistyöjärjestöt. Lippukunnat, jotka ovat jonkun yhteistyöjärjestön jäseniä, ovat myös Scouterna-järjestön jäseniä, mutta niiden paikallisesta tuesta vastaa oma yhteistyöjärjestö.
Yhteistyöjärjestöjä:
equmeniascout, entinen SMU Scout (11 000 jäsentä)
Nykterhetsrörelsens scoutförbund (6 000 jäsentä)
EFS Scout (2 000 jäsentä)
Järjestö > Partiopiiri

Partiopiiri kattaa tietyn alueen, jossa on joukko partiolippukuntia. Partiopiirin sisällä lippukunnat tekevät yhteistyötä muun muassa johtajakoulutukseen, partioleireihin ja muihin kursseihin ja järjestelyihin liittyen. Partiopiiriä johtaa hallitus, joka valitaan jokavuotisessa piirikokouksessa. Sinne on jokaisella partiolippukunnalla oikeus lähettää valtuutettuja, joiden lukumäärä määräytyy partiolippukunnan jäsenten määrän mukaan. Piirikokouksessa päätetään, mitä piirissä tapahtuu ennen seuraavaa piirikokousta.
Järjestö > Partiolippukunta

Paikallista yhdistystä, joka järjestää partiotoimintaa, kutsutaan partiolippukunnaksi. Lippukunta koostuu tavallisesti kolmesta viiteen ikäryhmästä, joita kutsutaan osastoiksi. Jokaisessa osastossa on yksi tai useampia vartioita, joissa on viidestä kahdeksaan partiolaista. Osallistujien iästä riippuen vartioilla on melko suuri vapaus suunnitella itse omat aktiviteettinsa (ohjelmat) oman mielenkiintonsa perusteella, kuitenkin partiomenetelmän (sisältäen mm. partion arvot, partiolupauksen ja partioihanteet) rajoissa. Ruotsissa on tavallista, että pojat ja tytöt ovat samoissa ryhmissä kaikilla tasoilla, kun taas kansainvälisesti on edelleen niin, että pojat ja tytöt erotetaan joko vartio-, osasto- tai lippukunta-asteella. Joillakin mailla on jopa erilliset partioliitot pojille ja tytöille.
Järjestö > Vartio

Partiolaiset toimivat osastojen sisällä useimmiten vartioissa eli pienemmissä ryhmissä, joissa on noin 5–8 henkilöä. Vartiossa partiolainen saa mahdollisuuden kokeilla erilaisia rooleja ja oppii tuntemaan itsensä ja ominaisuutensa paremmin; vartiossa kaikki saavat huomiota. Vartiojärjestelmä on yksi partiomenetelmän osista. On yleistä, että vartion nimi on sukua muiden vartioiden nimille ja että yhteisenä teemana on osaston nimi. Osaston nimi voi olla esimerkiksi Djungeldjuren (suomeksi Viidakon eläimet), jolloin vartiot voivat olla nimeltään esimerkiksi Elefanterna (Elefantit), Tigrarna (Tiikerit), Aporna (Apinat) ja Flodhästarna (Virtahevot). Vartiolla on usein huuto, jolla on sama teema kuin nimellä.
Ansiomerkit ja kunnianosoitukset

Partiolaisilla on pitkä perinne jakaa ansiomerkkejä erityisistä panoksista tai saavutuksista partioliikkeen sisällä. Ansiomerkit ja kunnianosoitukset ovat yksi tapa kiittää ja antaa tunnustusta henkilöille, jotka ovat tehneet ansiokkaita suorituksia partion eteen ja partioliikkeen sisällä.
Ansiomerkit ja kunnianosoitukset > Bronsvargen

Maailmantasolla on olemassa vain yksi ansiomerkki, Bronsvargen, jota WOSM jakaa. Bronsvargen-merkki otettiin käyttöön Partiolaisten maailmankokouksessa Tukholmassa vuonna 1935. Bronsvargen jaetaan Partiolaisten maailmankomitean päätöksestä.
Ansiomerkit ja kunnianosoitukset > Scouterna-järjestön ansiomerkit

Ruotsalaisella partioliikkeellä, kuten useimmilla kansallisilla partiojärjestöillä, on oma ansiomerkkijärjestelmänsä.
Ansiomerkit ja kunnianosoitukset > Silvervargen

Korkein Ruotsin partion ansiomerkki on Silvervargen.
Ansiomerkit ja kunnianosoitukset > Gustaf Adolfs-märket

Toiseksi korkein Ruotsin partion ansiomerkki on Gustaf Adolfs-märket, josta käytetään usein lyhennettä GA-märket. GA-märket otettiin käyttöön 1947 silloin juuri edesmenneen Prinssi Kustaa Aadolfin kunniaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Partio Ruotsissa Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Scouting i Sverige
Partiolaisia virallisissa partioasuissa Uddevallan rautatieaseman edessä, kuva vuodelta 1912.
Ebbe Lieberath – Ruotsin partioliikkeen uranuurtaja.
Käännös suomeksi
Syyrian sisällissodan tapahtumat 2014–2015

Syyrian sisällissodan tapahtumat vuosina 2014 ja 2015 olivat lähinnä islamilaistaistelijoiden etenemistä ja
eri ulkomaiden vastauksia tähän uhkaan. Isis valtasi suuren alueen Syyriassa ja Irakissa vuonna 2014 ollen vuoden 2015 kesällä lähellä Damaskosta ja Aleppoa.
Islamilaistaistelijoiden eteneminen 2014

Muut kapinallisryhmät ja al-Qaida-kytkentäinen Isis taistelivat ankarasti keskenään vuoden 2014 tammikuun alussa.
Hallitus sai toukokuussa 2014 pääosin haltuunsa pitkään kapinakeskuksena toimineen Homsin kaupungin, ja kapinallisia evakuoitiin sieltä pois sopimuksen pohjalta.
Syyrian armeija menetti vuonna 2014 20 000 miestä. Miehistöpula vaivasi ja asepalveluksen välttely lisääntyi. Sotatoimet siirtyivät yhä enemmän Hizbollahille ja paikallisille miliiseille. Maltillinen oppositio kutistui vuonna 2014 entisestäänkin. Länsi aloitti ilmaiskut Isis:in asemiin syksyllä 2014, mutta ei kyennyt näillä estämään sen etenemistä. Isisin eteneminen sai lännen hiljentämään Assadin vastaista retoriikkaansa.