stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuuppavaunu

Kuuppavaunu on irrallisen materiaalin, kuten hiilen, hiekan, turpeen, kalkkikiven ja vastaavien aineiden kuljetukseen tehty, etupäässä kapearaiteisilla rautateillä käytetty tavaravaunu.
Vaunu käsittää yleensä avoimen alustakehikon, jonka päädyissä keskikohdalla on tukipisteet, joiden varaan on asetettu yleensä allasmainen metallilevystä tehty kuljetustila. Tätä allasta voidaan kallistaa sivusuunnassa lastin purkamista varten.
Vaunut ovat yleensä niin kevytrakenteisia, että niitä voi tyhjänä liikutella miesvoimin.
Kuuppavaunu ja radankorjaajia Minkiön ratapihalla
Näitä vaunuja oli lähes kaikilla kapearaiteisilla rautateillä ja niitä on säilynyt erittäin runsaasti. Turveradoilla ne olivat jopa pääasiallinen vaunukalusto.
Äänekosken tehtailla kapearaiteisia kuuppavaunuja käytettiin happotornin kalkkikiven kuljetukseen aina 1980-luvulle eli haponvalmistuksen loppuun asti. Nämä nimenomaiset vaunut romutettiin yhdessä palvelemansa laitoksen kanssa, koska ne olivat aivan loppuun käytettyjä.
Dave Hakstol

| Dave Hakstol |
| --- | --- |
 Hakstol vuonna 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. heinäkuuta 1968 (ikä 56)  Drayton Valley, Alberta, Kanada
Jääkiekkoilija
Valmennusura
Vuodet:  1996– (NHL:ssä 2015–)
Seurat:  Philadelphia Flyers (2015–2018) Seattle Kraken (2021–2024)
David ”Dave” Hakstol (s. 30. heinäkuuta 1968 Drayton Valley, Alberta) on kanadalainen jääkiekkovalmentaja. Hän toimii NHL:ssä pelaavan Seattle Krakenin ensimmäisenä päävalmentajana. Hän on ollut aiemmin Philadelphia Flyersin päävalmentaja vuosina 2015–2018, ja Toronto Maple Leafsin apuvalmentaja vuosina 2019–2021. Ennen NHL-uraa hän toimi Pohjois-Dakotan yliopiston joukkueen päävalmentajana 11 kauden ajan.
Hakstol oli Kanadan maajoukkueen apuvalmentaja MM-kisoissa 2017 ja 2019, joista hänellä on kaksi hopeamitalia.
Hakstol sai potkut Krakenin päävalmentajatehtävistä 29.4.2024.
Aiheesta muualla

Dave Hakstol Elite Prospects. Everysport Media Group AB. (englanniksi)
Kuuraiset puut

| ”Kuuraiset puut” Maija Vilkkumaa |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Kunnes joet muuttaa suuntaa
 Julkaistu: 29. marraskuuta 2010
 Formaatti: digitaalinen
 Tyylilaji: pop-rock
 Kesto: 03.19
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Maija Vilkkumaan muut singlet
| ”Dingo ja Yö” 2010 | ”Kuuraiset puut” 2010 | ”Lissu ja mä” 2015 |
Kuuraiset puut on Maija Vilkkumaan kappale, joka julkaistiin 29. marraskuuta 2010 kolmantena singlenä hänen kuudennelta studioalbumiltaan Kunnes joet muuttaa suuntaa. Kappaleeseen tehtiin musiikkivideo, jonka ohjasi Pete Eklund.
Kuuronkallion tuulivoimapuisto

| Kuuronkallion tuulivoimapuisto |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Kannus
Koordinaatit:  63°51′11″N, 23°56′10″E
Rakentaminen alkoi:  2017
Sähköverkkoon:  2020 
Valmistunut:  2019 
Perustaja:  wpd Finland
Rakennuttaja:  wpd Kannuksen Tuulipuisto Oy 
Omistaja:  Commerz Real AG 
Operaattori:  wpd Finland 
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Sähköasema:  1 
Liittymisjännite:  110 kV
Korkeus:  65–100 m 
Pinta-ala:  7 km² 
Tuulivoimalat:  14 × Vestas V150 (4,2 MW) 
Kapasiteetti:  58,8 MW  
Vuosituotanto:  216 GWh 
 fiKuuronkallion tuulivoimapuisto 
Verkkosivut:  linkki
Kuuronkallion tuulivoimapuisto on Keski-Pohjanmaalla Kannuksen Kuuronkalliolla sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 14 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 59 megawattia ja vuosituotanto on noin 216 gigawattituntia. Voimalat on rakentanut wpd Finland Oy ja ne omistaa Commerz Real AG.
Yleistä

Tuulivoimapuisto sijaitsee pari kilometriä Kannuksen taajamasta etelään. Puistoalue on kaksiosainen siten, että suuri osa tuulivoimaloista sijaitsevat Niemikankaalla, Kuurokallion ja Teernevan välisellä alueella, ja neljä voimalaa Syrjänseljännevan ja Kämppäkankaan alueella. Alueen pohjoisreunalla sijaitsee avolouhos ja sen länsipuolella ampumarata. Tuulipuiston pituus on 5,5 kilometriä, leveys 1,5 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on noin 5 neliökilometriä. Tuulipuistoksi kaavoitetun alueen pinta-ala on 7 neliökilometriä . Voimalat sijaitsevat 65–100 metriä mpy.
Tuulivoimalaitokset ovat tanskalaisen Vestaksen valmistamaa V150-mallia, jonka napakorkeus on 155 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 150 metriä, ja jonka kapasiteetti on 4,2 megawattia.
Tuulipuistosta on kaksi tieyhteyttä. Useasta tuulivoimalaitoksesta on huoltotieyhteys Kannuksen ja Ullavan väliselle yhdystielle 7540. Muut voimalat joutuvat käyttämään Ypyän kautta kiertävää tietä, joka sekin yhtyy edellä mainittuun tiehen. Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan maakaapeleilla Teerinevan itäpuolella puolella sijaitsevaan sähkökeskukseen, joka sijaitsee 110 kilovoltin sähkölinjan vieressä.
Historiaa > Suunnittelu

Yhtiöt wpd Finland Oy ja Scandinavian Wind Energy SWE Oy aloittavat yhdessä suunnittelemaan tätä hanketta. Tarkoituksena oli sijoittaa 14–17 tuulivoimalaitosta hankealueelle ja sen tavoitekapasiteetti oli 42–51 megawattia. Tuulipuiston sijainnista johtuen tuli rakentaa lisäksi 110 kilovoltin siirtolinja kantaverkon yhteyteen. Hankkeen alussa, vuonna 2013, laadittiin suunnitelma ympäristövaikutusten arviointiohjelmasta (YVA), jota alettiin heti toteuttamaan. YVA-selostus oli tarkoitus laatia syksyllä 2013 ja julkaista se vuoden 2014 alussa. Viranomaisten lausuntoa odotettiin kevääksi. Kaavoitusta varten laadittiin samalla toteutettava suunnitelma, jonka piti olla valmiina vuoden 2013 lopussa. Suunnitelmassa kunnallisvaltuuston hyväksyntää odoteltiin elokuuksi 2014. ELY-keskus sai arviointiohjelmasta lausuntopyynnön syyskuussa 2013 ja vastaus saapui lokakuussa 2013. Arviointiohjelman selostus valmistui niin, että hanke sai siitä lausunnon lokakuussa 2014. Kannuksen kaupunginvaltuusto hyväksyi tuulipuistolle osayleiskaavan toukokuussa 2015 . Hankkeen vetäjän huomasivat vastustuksen ja jakoivat elokuussa 2015 tuulivoimapuiston kahteen hankealueeseen. Tarkoituksena oli rakentaa ensin kauempana asutuksesta tulevat 12 tuulivoimalaa. Näiden rakennuslupahakemus jätettiin nähtäväksi, mutta rakennuslupaa ei voitu hyväksyä ennen osayleiskaavan lainvoimaisuutta.  Valtuuston päätöksestä valitettiin Vaasan hallinto-oikeudelle, joka kuitenkin hylkäsi valituksen kesäkuussa 2016. Asia eteni Korkeimpaan hallinto-oikeuteen, joka sekin hylkäsi valituksen kesäkuussa 2017.
Muun muassa Kuuronkallion tuulipuiston YVA-menettelyä tutkittiin kyselyillä Helsingin yliopistolle laaditussa opinnäytetyössä. Siinä arvioitiin etukäteen, että hankkeen haasteellisuus liittyi taajama-alueen läheisyyteen, jossa tuulipuiston aiheuttaman rajoitukset taajama- ja asututustoiminnoille, maisemalliset vaikutukset ja tuulipuiston vaikutukset maakotkan ruuanhankintaan sen reviirillä. Kyselyyn vastasivat lähinnä lähialueiden asukkaita ja niistä lähinnä yli 50-vuotiaat (64 %). Noin kolmasosa vastaajista piti hanketta erittäin myönteisenä, mutta kahdeksasosa suhtautui siihen kielteisesti tai jokseenkin kielteisesti. Myönteisyys liittyi usein muiden energiamuotojen vastustamiseen. Noin 60 % vastaajista tulisivat näkemään tuulipuiston asunnoltaan käsin, mutta siitä huolimatta puolet vastaajista suhtautuivat hankkeeseen myönteisesti ja 11 % kannattivat sitä. Silti noin 40 % vastaajista löysivät siitä enemmän kielteistä kuin myönteistä ja yli 20 % pitivät hanketta haitallisena ja tarpeettomana. Vastaajien näkemykset todettiin jakautuneiksi.
Historiaa > Rakentaminen

Rakentaminen aloitettiin vuoden 2017 hallinto-oikeuden päätöksen jälkeen. Tuulipuisto otettiin käyttöön vuoden 2019 lopulla ja se alkoi tuottaa sähköä 2020 puolella.
Historiaa > Uutisia

Tuulivoimapuistolla on 10 vuoden mittainen pitkäaikaissopimus (PPA) Googlen kanssa, joka ostaa tänä aikana koko tuulipuiston sähkötuotannon itselleen.
Tuulipuiston omistaja oli aluksi wpd Finland Oy, joka myi sen sijoittajille Commerz Real AG:lle heinäkuussa 2021.
Tuulipuiston yhtä tuulivoimalaa vahingoitettiin elokuussa 2022 ampumalla konehuoneen jäähdyttimeen reiän. Tuulivoimalan automatiikka pysäytti tuotannon jäähdytysnesteen vähenemisestä johtuen.
Aiheesta muualla

Kuuronkallion tuulivoimapuisto (wpd Finlandin verkkosivut)
Lape

Lape-sanalla on useita merkityksiä:
miekan terän leveä puoli
sahatavaran leveämpi sivu
katon viisto pinta
Lape-postimerkkiluettelo
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lape”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Depressantit

Depressantti on elintoimintoja lamaannuttava aine. Termiä käytetään etenkin keskushermoston yhteydessä. Tunnetuin päihteenä käytetty depressantti on alkoholi. Yleensä depressantit jaotellaan kuitenkin unilääkkeisiin sekä rauhoittaviin lääkkeisiin eli sedatiiveihin. Sedatiivien toiminta perustuu niiden kykyyn aktivoida keskushermoston välittäjäaineita, erityisesti gamma-aminovoihappoa (GABA).
Masennuslääkkeitä kutsutaan nimellä antidepressantti. Tästä yhteydestä huolimatta, ei voida kuitenkaan sanoa että depressantit "suoranaisesti" aiheuttavat masennusta, vaikka esimerkiksi pitkäaikaisen etyylialkoholin (alkoholijuomat) käytön on todettu aiheuttavan pitkäaikaista masennusta.
Depressantteja

Alkoholi
Antipsykoottiset lääkkeet
Barbituraatit
Bentsodiatsepiinit
Dietyylieetteri
Gammahydroksivoihappo
Ilokaasu
Ketamiini
Kloraalihydraatti
Meklotsiini
Opiaatit ja Opioidit (esim. morfiini, heroiini, kodeiini, oopiumi)
Syklitsiini
Tsopikloni
Kíssamoksen arkeologinen museo

| Kíssamoksen arkeologinen museo Αρχαιολογικό Μουσείο Κισάμου |
| --- | --- |
 Kíssamoksen arkeologinen museo.
Tyyppi:  arkeologinen museo
Sijainti:  Kíssamos, Chaniá, Kreeta, Kreikka
Perustettu:  1936 / 2006
Koordinaatit:  35°29′44″N, 23°39′16″E
 fiKíssamoksen arkeologinen museo 
   
Kíssamoksen arkeologinen museo (kreik. Αρχαιολογικό Μουσείο Κισάμου, Archaiologikó Mouseío Kisámou) on arkeologinen museo Kíssamoksen kaupungissa Kreetan saarella Kreikassa. Se esittelee saaren länsiosista löydettyä esihistoriallista ja antiikin aikaista esineistöä.
Historia ja rakennus

Museo on perustettu vuonna 1936. Se toimii vanhassa nimellä Dioikitírio tunnetussa venetsialais-osmaniaikaisessa hallintorakennuksessa kaupungin venetsialaisaikaisen linnoituksen (Kastélli) alueella. Aiemmin sama rakennus oli myös muiden julkisten toimintojen käytössä. Sen muutostyöt pelkäksi museoksi alkoivat vuonna 2000, ja uusittu museo avattiin vuonna 2006. Museorakennus on kaksikerroksinen.
Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu löytöjä esihistorialliselta kaudelta myöhäisantiikkiin. Varhaisimmat merkittävämmät löydöt ovat minolaisia ja peräisin Nopígeian kaivauksista. Antiikin ajalta löytöjä on Länsi-Kreetan tärkeimmistä poliksista eli kaupunkivaltioista Polyrrheniasta ja Falasarnasta, jotka kukoistivat hellenistisellä kaudella 300-luvulta eaa. ensimmäiselle vuosisadalle eaa. Tämän jälkeen pääosa löydöistä on peräisin nykyisen Kíssamoksen paikalla sijainneesta antiikin Kisamoksen kaupungista roomalaiselta kaudelta. Löytöihin lukeutuu muun muassa lattiamosaiikkeja sekä kaupunkäynnistä kertovia amforia ja rahoja. Museo esittelee myös kaupungin tuhonnutta vuoden 365 maanjäristystä.
Museon ensimmäistä kerrosta.
Museon ensimmäistä kerrosta.
Museon ensimmäistä kerrosta.
Museon toista kerrosta.
Museon toista kerrosta.
Museon toista kerrosta.
Minolaista keramiikkaa.
Temppelin pienoismalli Falasarnasta, 400/300-luku eaa.
Hautakiviä Polyrrheniasta, n. 300–50 eaa.
Tyttöä esittävä patsas Polyrrheniasta, 1. vuosisata.
Herakleen patsas Kisamoksesta, 1. vuosisata.
Keisari Hadrianuksen patsas, 100-luku.
Horat, osa laajemmasta mosaiikista, 100-luku.
Dionysos, osa laajemmasta mosaiikista, 100-200-luku.
Antiikin Kisamoksen raunioita museon alla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kíssamoksen arkeologinen museo Wikimedia Commonsissa
Lahden suurhalli

| Lahden suurhalli |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Lahti
Koordinaatit:  60°59′07″N, 25°38′11″E
Avattu:  1. maaliskuuta 1981
Remontoitu:  1987, 2013
Omistaja:  Spatium Toimitilat Oy
Kenttä:  parketti, liikuntahalli-pinnoite
Arkkitehti:  Kosti Kuronen Erik Liljeblad (laajennus)
Aiemmat nimet:  Lahden suurhalli
Käyttäjät
 Lahti Basketball LASB (salibandy) 
Katsojakapasiteetti
 1950 istumapaikkaa 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Lahden suurhalli eli Lahti Energia -areena on Lahden urheilukeskuksessa sijaitseva monitoimihalli. Vuonna 1981 valmistuneen sisäurheiluhallin on suunnitellut arkkitehti Kosti Kuronen ja toteuttanut Lahden urheiluhalliyhdistys. Nykyisin Lahti Energia -areenan yhteydessä on viisi monitoimihallia. Hallien nimet ovat: Suurhalli Areena, Suurhalli Treeni, Salpausselkä Halli, Vesijärvi Halli ja Lahti Halli.
Historia

Rakentaminen toteutettiin Lahden kaupungin takauksella ja rakennuttamisesta vastasi silloin Lahden urheiluhalliyhdistys.
Alun perin Suurhalliksi nimetty halli valmistui vuonna 1981. Vuonna 1994 valmistui arkkitehti Erik Liljebladin suunnittelema laajennusosa. Myöhemmin Suurhallin yhteyteen rakennettiin messulaajennus. Kaupungin omistukseen se siirtyi vastikkeetta vuonna 2007. Kaupunki myi hallikokonaisuuden Lahden Yrityskiinteistö Oy:lle vuonna 2010. Hallikokonaisuutta hallinnoi sama yritys tänäkin päivänä, mutta ensin nimellä Lahden Hallit Oy ja nykyisin Spatium Toimitilat Oy -nimellä.
Katsomoon mahtui 4 000 ihmistä. Pukuhuoneita hallista löytyi 8 kpl ja kaksi kahviota. Lisäksi hallissa oli useita neuvottelutiloja.
Suurhalli remontoitiin vuonna 2013, jolloin jalkapallokenttä jaettiin ylösnostettavalla väliseinällä kahtia ja halli muutettiin monipuoliseksi sisäliikuntakäyttöön. Lisäksi halliin rakennettiin pienempiä liikuntatiloja ja siirrettävät katsomot. Hallin remontointi ja laajennus maksoi noin 17 miljoonaa euroa. Samassa yhteydessä rakennettiin laajennus Lahti Hallin yhdistämiseksi messuhalliin ja hallit saivat uudet nimet.
Urheilutoimijoiden lisäksi halleja käyttävät Lahden Messut Oy ja Catering-toimija, joka pitää tiloissa ravintolaa. Lahti Hallin alakerrassa on monipuoliset ja muunneltavat kokoustilat 10-700 henkilölle.
Lahti Energia Oy, Spatium Toimitilat Oy sekä hallin suurimpiin käyttäjiin lukeutuva Lahti Basketball sopivat syksyllä 2017 yhteistyöstä, jonka myötä suurhallin nimi muuttui Lahti Energia -areenaksi. Halli otettiin käyttöön uudennimisenä sunnuntaina 8. lokakuuta Lahti Basketballin pelissä.
Aiheesta muualla

Lahdenhallit.fi
Spatium Toimitilat Oy
Kuusiston kirkko

| Kuusiston kirkko Kustö kyrka |
| --- | --- |

Sijainti:  Linnanrauniontie 157, Kuusisto, Kaarina
Koordinaatit:  60°22′54.1″N, 022°24′40.2″E
Seurakunta:  Kaarinan seurakunta
Rakentamisvuosi:  1792 erillinen kellotapuli 1763
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kuusiston kirkko (ruots. Kustö kyrka) on Kaarinan kaupungissa, Kuusiston saarella sijaitseva suorakaiteenmuotoinen, yksilaivainen, hirrestä rakennettu pitkäkirkko. Nykyinen kirkko rakennettiin vuonna 1792 korkealle mäelle, jolla aiemmin sijaitsi vanhempi kirkkorakennus. Kirkko kuuluu Kaarinan seurakuntaan. Museovirasto on luokitellut Kuusiston kirkon ja sitä ympäröivän avoimen viljelysmaiseman  valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Kuusiston kaksi kirkkoa

Ensimmäinen kirkko Kuusistoon rakennettiin vuonna 1653 tai pian sen jälkeen, sillä tuona vuonna kuusistolaiset saivat tuomiokapitulilta luvan kappelin eli saarnahuoneen pystyttämiseksi saarelleen. Tämä kappeli oli kuitenkin 1700-luvun alussa niin huonossa kunnossa, että se purettiin ja nykyinen kirkko rakennettiin tilalle. Vanhasta kirkosta on säilynyt saarnastuoli katoksineen.
Kuusiston kaksi kirkkoa > Aikaisempi muutos ja entistävä korjaus

Yksinkertainen saaristolaiskirkko muuttui uusgoottilaistyyliseksi sekä sisältä että ulkoa arkkitehti Helge Ranckenin suunnittelemissa korjautöissä, jotka valmistuivat 1900. Muun muassa alkuperäiset pystylaudoitukset muutettiin vaakalaudoituksiksi. Vuosina 1973–1974 tehdyssä korjauksessa kirkko palautettiin mahdollisimmän lähelle alkuperäisasua. Entistämisen suunnitteli arkkitehti Pekka Pitkänen. Korjauksessa otettiin esiin ja entistettiin 1700-luvun kangastapetti, johon on maalattu punaista marmoria jäljittelevät korinttilaispylväät. Osa kirkossa näkyvistä tapeteista on kopioita ja alkuperäiset on siirretty kansallismuseoon.
Kuusiston kaksi kirkkoa > Sisätilat

Alttari ja sen kehys on tehty 1790-luvulla. Alttaritaulu on kaksiosainen. Alaosan Ehtoollisen asettaminen vuodelta 1795 on G. Schweidelin jäljennös Rubensin teoksesta. Yläosan maalauksen Jeesuksesta ristillä arvellaan olevan kopio Christoph Schwartzin maalauksesta. Kirkossa oli 1900-luvulla alttaritauluna Jeesuksen syntymä, Alexandra Frosterus-Såltinin maalaus vuodelta 1912. Se on sijoitettu urkuparvelle.
Kirkon urut on rakentanut espoolainen Urkurakentamo Veikko Virtanen vuonna 2010. Uruissa on 12 äänikertaa ja ne on tehty 1800-luvun suomalaisten urkujen mallin mukaiseksi.
Kellotapuli ja ympäristö

Kirkkomaata ympäröi harmaakivistä tehty aita. Kiviaidan ulkopuolella sijaitsee erillinen kellotapuli vuodelta 1763. Lisäksi kirkon lähettyvillä sijaitsee entinen lukkarin talo Kanttorila, joka on nykyisin käytössä seurakuntatilana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuusiston kirkko Wikimedia Commonsissa
Sankarihaudat kesällä 2011.
Vuosina 1939–1944 Isänmaan puolesta kaatuneiden muistoksi.
Kellotapuli vuodelta 1763.
Kanttorila sijaitsee kirkon lähellä.
Deportees

| Deportees> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2003–
Tyylilaji:  indiepop
Kotipaikka:   Vindeln, Uumaja
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Peder Stenberg, laulu   Anders Stenberg, kitara   Thomas Hedlund, rummut  
Entiset jäsenet:  Mattias Lidström, koskettimet  
Levy-yhtiö:  EMI, 2004–  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Deportees on vuonna 2003 perustettu ruotsalainen indiepop-yhtye, joka on julkaissut viisi albumia.
Diskografia

All Prayed Up (2004)
Damaged Goods (2006)
Under the Pavement – The Beach (2009)
Islands & Shores (2011)
The Big Sleep (2015)
All Future (2019)
Lahden taistelussa kaatuneiden saksalaisten muistomerkki

Willehard Martin ja Urho Heinänen, Taistelun jälkeen, 1920.
Lahden taistelussa kaatuneiden saksalaisten muistomerkki eli Taistelun jälkeen  on Willehad Martinin ja Urho Heinäsen veistämä, vuonna 1920 paljastettu muistomerkki Lahden taistelussa kaatuneen 73 saksalaisen sotilaan muistoksi. Muistomerkki on Lahden vanhalla hautausmaalla.
13. kesäkuuta 1918 nimitettiin pormestari Lyytikäisestä, kaupunginvaltuuston varapuheenjohtaja Vitalista ja valtuusmies (kaupunginvaltuutettu) Teittisestä koostuva kolmihenkinen komitea, jonka tehtävänä oli suunnitella hautapatsaan hankinta sekä haudan jatkuva hoito. Tätä varten myönnettiin kolmetuhatta Suomen markkaa.
Lisäksi Lahden kaupunginvaltuusto järjesti raha-avustuksen kaatuneiden omaisten hyväksi 1918 sekä ilmoitti pystyttävänsä muistomerkin, sekä hoitavan haudat (kirje saksalaisen osasto Brandensteinin komentajalle Otto von Brandensteinille).
Lahden kaupunginvaltuuston ilmoitus Brandensteinille

»K. Herra Eversti v. Brandenstein.
Osoittaakseen kiitollisuuttaan ja myötätuntoaan Teidän johtonne alaisille saksalaisille sotajoukoille, joitten uhrautuvaisuutta ja urhoollisuutta Lahden kaupunki ikuisesti saa kiittää siitä, että kaupunki on vapautunut kapinallisista punakaartilaisista ja että kapinallisten pitkällinen, voimakas hyökkäysyritys kaupunkiin loistavalla tavalla on tullut torjutuksi, on kaupungin valtuusto tänä päivänä pitämässään kokouksessa päättänyt kaupungin puolesta lahjoittaa viisikymmentätuhatta Suomen markkaa jaettavaksi niitten sotilashenkilöiden jälkeenjääneille omaisille, jotka kaupungin valtauksessa ja puolustuksessa ovat saaneet sankarikuoleman. Tämän summan liittää valtuusto tämän kirjeensä mukaan lausumalla toivomuksen, että lahjoitus, joskin vähäinen, kuitenkin on omiaan osoittamaan valtuuston syvää kunnioitusta ja kiitollisuudentunnetta urheille vapauttajillensa.
Tässä yhteydessä pyytää valtuusto ilmoittaa, että valtuusto on päättänyt pystyttää muistomerkin kaatuneitten sankarien haudalla sekä vastaisuudessa kaupungin puolesta huolehtia haudan hoitamisesta.
Kaupunginvaltuuston puolesta:
OSKAR NORDQVIST.
Ernst G. Mesterton.[lähde? ]»
Eversti Otto von Brandensteinin vastaus Lahden kaupunginvaltuustolle

»Hyvin arvoisat Herrat!
Vaikkakin jo suullisesti olen ilmaissut syvästi tuntemani kiitollisuuden Herra Pormestarille kaupungin jalomielisestä lahjasta Lahden kaupungin valloituksessa ja puolustuksessa sankarikuoleman kärsineiden saksalaisten sotamiesten jälkeenjääneiden perheiden hyväksi, tahdon tämän kuitenkin vielä kirjeellisesti toistaa.
Lahden kaupunginvaltuusto on lahjoittamalla tämän suuren summan taisteluissa 19 p:stä huhtikuuta 1 p:ään toukokuuta kaatuneiden saksalaisten sotilaiden jälkeenjääneiden omaisten avustamiseksi sekä kaatuneiden haudoille pystytettäväksi muistopatsaan ja niiden hoidosta huolehtimisen kautta – kaikki tämä huolimatta sodan tuottamista vahingoista ja häiriöistä – antanut todistuksen niin jalosta ja sydämellisestä suhtautumisesta, että se senkautta on asettanut häviämättömän muistopatsaan kaikkien saksalaisten sotamiesten sydämiin.
Minä lausun kaupungin arvoisille Edustajille alaisten joukkojen nimessä syvästi tuntemani sydämellisimmän kiitollisuuden, pyytäen suosiollisesti saattamaan sen Lahden asukasten tietoon.
Nämä todisteet kaatuneiden kunnioittamisesta tulevat laajalle haarautuvia kanavia myöden Saksan kansalle kertomaan Lahden asukkaiden jalomielisyydestä, ja siten osaltaan myötävaikuttamaan molempien kansojen sydänten lähentymiseen.
Kunnioittavimmin
Brandenstein.[lähde? ]»
La Baule-Escoublac

| La Baule-Escoublac |
| --- | --- |
 La Baulen hiekkarantaa
 vaakuna
 La Baule-Escoublac
 Koordinaatit: 47°17′12″N, 2°23′27″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Pays de la Loire
Departementti:  Loire-Atlantique
Arrondissementti:  Saint-Nazaire
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  22,2 km²
Väkiluku (2015):  15 611 
 – Väestötiheys:  703 as./km²
Kunnan numero:  44055
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Baule-Escoublac on kunta läntisessä Ranskassa Loire-Atlantiquen departementissa Pays de la Loiren alueella. Kunta tunnetaan yleisesti myös nimellä La Baule. Se sijaitsee Atlantin rannikolla.
La Baule on suosittu merenrantakohde, jonka kahdeksan kilometriä pitkä hiekkaranta houkutteli matkailijoita jo 1800-luvun loppupuolella.
Nähtävyyksiä

Kunnassa on vuonna 1980 perustettu ilmailumuseo Musée aéronautique Presqu’île-Côte-d’Amour. Museo on tullut tunnetuksi ilma-alusten kunnostajana ja säilyttäjänä. Sen ensimmäinen kunnostettu kone oli harvinainen kaksitaso Caudron-Renault C-275.
Vuonna 2005 La Baulessa kuollut arkkitehti ja taiteilija Bernard Boesch jätti kunnalle mittavan kokoelman teoksiaan. Teokset ovat nähtävissä hänen nimeään kantavassa museossa Musée Bernard Boesch.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Baule-Escoublac Wikimedia Commonsissa
Kulttuuri- ja uskontofoorumi Fokus

| Kulttuuri- ja uskontofoorumi Fokus> Kristillinen kulttuuriliitto |
| --- | --- |
Perustettu:  1947
Perustaja:  T. P. Virkkunen V. A. Heiskanen Viljo Castrén
Toimiala:  Kulttuuri
Päämaja:  Tilkankatu 29 L 2 Helsinki, Suomi
Puheenjohtaja:  Marja Pentikäinen
Toiminnanjohtaja:  Marja Laine
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kulttuuri- ja uskontofoorumi Fokus (lyhyemmin Fokus, ja aiemmin Kristillinen kulttuuriliitto – KKL) on vuonna 1947 perustettu suomalainen kulttuurijärjestö.
Historiaa

Järjestön perustajajäseniin kuuluivat T. P. Virkkunen, V. A. Heiskanen ja Viljo Castrén.