stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Opetuksen eheyttäminen
Eheyttäminen opetussuunnitelmassa

Peruskoulun opetussuunnitelma (1970) korosti holistista opetussuunnitelmaideaa sekä eettisten ja sosiaalisten tavoitteiden merkitystä kaikissa oppiaineissa ns. läpäisevinä tavoitteina. POPS 1:n-komitean mukaan jäsentynyt tietovarasto on helpompi omaksua, kun hahmotetaan ensin laaja kokonaisuus, jota sitten eritellään pienempiin osa-alueisiin, kuin jos yritettäisiin myöhemmin liittää eri osa-alueita kokonaisuuksiksi. Eheyttämispyrkimykset tähtäsivät suoraan opetussuunnitelman päätavoitteeseen, joka oli oppilaan harmonisen kokonaiskehityksen edistäminen. Tavoitteet koskivat useita oppiaineita ja tarkoituksena oli laajempien kokonaisuuksien muodostaminen ajattelun avulla eikä vain ulkoa muistamalla. Opitut asiat oli tarkoitus ottaa käyttöön erilaisissa
elämäntilanteissa ja ongelmanratkaisutilanteissa. POPS 1 korosti sekä horisontaalista että vertikaalista integraatiota. Komitea piti välttämättömänä, että mahdollisimman pian päästäisiin integroituihin laajempiin oppikokonaisuuksiin ja siten myös nykyistä harvempiin oppiaineisiin. Nämä pyrkimykset eheyttää opetusta jäivät kuitenkin keskeneräisiksi. (Rinne 1984, 264-269.)
Opetussuunnitelman (2004) aihekokonaisuudet sisältävät kansalaiskasvatuksen aineksia ja heijastelevat ympäröivän maailman ilmiöitä. Aihekokonaisuudet tarjoavat kouluille mahdollisuuden eheyttää opetusta. (Halinen 2004, 11.) Aihekokonaisuuksia ovat ihmisenä kasvaminen; kulttuuri-identiteetti ja kansainvälisyyskasvatus; viestintä ja mediataito, osallistuva kansalaisuus ja yrittäjyys; vastuu ympäristöstä, hyvinvoinnista ja kestävästä tulevaisuudesta; turvallisuus ja liikenne sekä ihminen ja teknologia.(POP 2004.)
Viime aikaisia näkymiä

Viime aikoina Dillon (2006) on esittänyt eheyttämiseen liittyviä ajatuksia määritellessään yhteyksien pedagogiikkaa (a pedagogy of connection). Dillon perustelee oppiaineiden ja tieteiden integroimistarpeita kestävän tulevaisuuden näkökulmasta. Aikamme suuret ja kompleksiset kysymykset, sekä kasvatuksessa että yhteiskunnassa, eivät noudata oppiaineiden rajoja vaan vaativat ajattelua, joka on laajempaa ja yleisempää. Oppiaineiden rajat ylittävä työskentely vaatii ”juuriin menevää”(rhizomic) ajattelua tiedon organisoinnissa ja sekä integroivaa että yhdistävää (synthesise) ajattelua. (Dillon 2006, 262.)
Myös Åhlberg on kuvaillut kokonaisuutta koskevan, integroivan teorian piirteitä. Tieteellinen holismi ( integrativism) on lähestymistapa, jossa keskitytään samaan aikaan sekä systeemiin että sen relevantteihin osiin sekä siihen, miten osat liittyvät toisiinsa. Se on lähestymistapa, joka ottaa huomioon tieteen ja taiteen sekä muut inhimillisen toiminnan tuotokset ja perustuu siinä mielessä tieteelliseen humanismiin. Jokainen on vastuussa oppimisestaan, ajattelustaan sekä toiminnastaan ja rakentaa omaa integroivaa teoriaansa. Elämä on täynnä tilanteita, joissa tehdään valintoja, joiden pohjalta elämä ainakin osittain rakentuu. Åhlberg kuvaa yhdistävää, integroivaa teoriaa (integrating theory) koko ajan rakentuvaksi konstruktivistiseksi teoriaksi, jossa etsitään viisautta sekä laajempaa ja syvempää syysuhteiden ja päättelyketjujen ymmärtämistä. Viisaus edellyttää tietoa, ja reflektiota. Rakkaus, huolehtiminen, on yksi integroivan teorian pääelementeistä. Huolehtiva, välittävä, yhteisö on ihanne kestävän tulevaisuuden kannalta. Välittäminen tekee elämästä tarkoituksellista. (Åhlberg 1998, 17-20.)
Otavan Opistolla on toteutettu ilmiöpohjaista opetusta. Ilmiöpohjainen opetus (Arkistoitu – Internet Archive) on oppiainerajoja rikkovaa ja ylittävää sekä ongelmakeskeistä. Sen lähtökohtana ovat todellisen maailman ilmiöt, joita käsitellään aidossa kontekstissa. Oppimisen tavoitteena on ymmärtäminen ja opetus lähtee liikkeelle oppijoiden kiinnostuksen kohteista ja itse asettamista kysymyksistä. Tähän samaan pyrkii myös opetuksen eheyttäminen.Malline:Lähd
Eheyttäviä opetuksellisia ratkaisuja ovat muun muassa
Ankkuroiva opetus
Ilmiöpohjainen oppiminen
Ongelmalähtöinen oppiminen
Projektioppiminen
Tutkiva oppiminen
Petter Wilhelm Snellman

Petter Wilhelm Snellman (17. heinäkuuta 1876 Oulu – 31. joulukuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen sisäasiainministeriön kansliapäällikkö ja hallitusneuvos.
Snellmanin vanhemmat olivat kauppias, raatimies, kunnallisneuvos Petter Vilhelm Snellman ja Fredrika Fellman. Hän pääsi ylioppilaaksi 1898 Oulun ruotsalaisesta lyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa ylemmän hallintotutkinnon 1901 ja oikeustutkinnon 1902. Snellman sai varatuomarin arvon 1904.
Snellman oli Oulun kaupunginvoutina 1906–1918 ja hän toimi myös kaupunginvaltuuston sihteerinä, anniskeluyhtiön tarkastajana ja kaupungin eläkekassan rahastonhoitajana sekä oli Oulun säästöpankin johtokunnan jäsenenä. Snellaman osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten puolella ja oli muun muassa tykkimiehenä Tampereen ja Viipurin piirityksissä. Sodan jälkeen hän oli sodan suorituskomitean seka sotasaaliskeskuskomitean jäsenenä. Vuonna 1918 Snellman nimitettiin senaatin siviilitoimituskunnan esittelijäksi ja esittelijäsihteeriksi. Vuonna 1922 hänestä tuli sisäasiainministeriön esittelijäneuvos ja 1932 sisäasiainministeriön kansliapäällikkö ja hallitusneuvos. Kansliapäällikkönä Snellman oli vuoteen 1944 saakka.
Snellman oli naimisissa vuodesta 1906 Gertrud Eufemia Schreyn kanssa.
Julkaisuja

Nimellä P. W. Snellman:
Handelssocieteten och handlandenas pensionsinrättning i Uleåborg 1771-1936: förteckning över medlemmar och delägare jämte korta biografiska anteckningar om dem. Oulu 1937, näköispainos Kaleva, Oulu 1986
Skepp och skeppare i Uleåborg 1765-1815 : Uleåborgs handelsflotta 1765-1815 : förteckning över seglare, redare och befälhavare jämte några anteckningar om dem. Handlandenas i Uleåborgs pensions- och understödsförening, Oulu 1938, näköispainos Handelssocietetens i Uleåborg stiftelse, Oulu 1995
Kertomus Oulun kauppaseuran ja Oulun kauppiaiden eläkelaitoksen toiminnasta vuosina 1771-1939. Oulun kauppiaiden eläke- ja apurahalaitos, Oulu 1939
Oulun laivoja ja laivureita vuosina 1816-1875; toim. Aarne Kopisto. Kaleva, Oulu 1974
Petter Thomassen

| Petter Thomassen> Norjan elinkeinoministeri |
| --- | --- |
 Sysen hallitus 16. lokakuuta 1989 – 3. marraskuuta 1990  
Edeltäjä:  Finn Kristensen
Seuraaja:  Ole Knapp
Høyren 2. varapuheenjohtaja
 1988–1990  
Norjan teollisuusministeri
 Willochin hallitus 4. lokakuuta 1985 – 9. toukokuuta 1986  
Edeltäjä:  Jan P. Syse
Seuraaja:  Finn Kristensen
Suurkäräjäedustaja
 Nordlandin vaalipiiri 1977–1997  
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. huhtikuuta 1941 Salangen, Norja
Kuollut: 8. lokakuuta 2003 (62 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Høyre
Petter Thomassen (17. huhtikuuta 1941 Salangen – 8. lokakuuta 2003) oli norjalainen Høyren poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1977–1997 ja toimi Norjan teollisuusministerinä 1985–1986 sekä elinkeinoministerinä 1989–1990. Vuosina 1988–1990 hän oli puolueensa 2. varapuheenjohtaja.
Aiheesta muualla

Petter Thomassen Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Perhosniitty

| Perhosniitty Esa Kotilainen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Musapaja Studios
 Julkaistu: 14. kesäkuuta 2013
 Tuottaja(t): Esa Kotilainen
 Tyylilaji: elektroninen musiikki
 Kesto: 56.48
 Levy-yhtiö: Presence (PRECD 035)
Esa Kotilaisen muut julkaisut
| Soiva tehdas 2011 | Perhosniitty 2013 | Ulappa 2015 |
Perhosniitty on kosketinsoittaja Esa Kotilaisen albumi, joka julkaistiin 14. kesäkuuta 2013. Kotilainen on säveltänyt, esittänyt, sovittanut, äänittänyt ja miksannut levyn.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Esa Kotilainen.
Metsäretki – 4.07
Perhosniitty – 5.05
Maitoreissu – 4.56
Yöllinen ratsastus – 4.09
Vuono sininen – 5.34
Fossiili – 2.50
Napatanssija – 2.57
Pihakeinu – 4.27
Syksyn taikaa – 3.49
Vieno tuuli  – 4.01
Equus I – Dysartin teema – 5.27
Equus II – Alanin teema – 5.24
Equus III – Yöllinen ratsastus – 4.02
Kokoonpano

Esa Kotilainen – haitari, bassohaitari, minimoog, mellotron
Peter Lerche – kitarat
Eerik Siikasaari – bassot
Anssi Nykänen – rummut ja perkussiot
Arvostelut

Rytmi:
Petter Widerholm

Petter Widerholm (k. 1863) oli suomalainen kirjapainonomistaja. Hän oli alkujaan Waseniuksen kirjapainon faktori. Hän perusti 1834 kirjapainon Pietariin, mutta huonon menestyksen vuoksi hän siirtyi Porvooseen, jonne perusti kirjapainon vuonna 1835. Vuonna 1851 hän osti pikapainokoneen ("painettu vikkelä-präntissä" tai "joutu-präntissä") Magnus Ferdinand Lundbergilta, joka oli tuonut sen Kööpenhaminasta, mutta otettuaan liian suuria painoksia kirjoista, joutui luopumaan painosta ja painokoneesta.
Widerholm kustansi 31-osaisen ja 16 000-sivuisen romaanisarjan Läsebibliothek för Finland, jok ilmestyi vuosina 1847-1852. Hän julkaisi Porvoossa toimiessaan Borgå Tidning -lehteä.
Carl-Rudolf Gardberg on kiittänyt Gustaf Otto Waseniuksen kirjapainon palveluksessa olleen Widerholmin valitsemaa typografiaa Runebergin Serviska Folksånger -käännökseen. Askeettisen uusklassisen typografian sijasta hän noudatti ”biedermayerajan makua, jossa käytettiin runsasta koristelua”.
Kirjallisuutta

Carl-Rudolf Gardberg, En svensk boktryckare i Finland, s. 137-154, Nordisk tidskrift för bok- och biblioteksväsen, Årg. 56, 1969.
Paini kesäolympialaisissa 2016

Paini
Painissa kilpailtiin Rio de Janeiron 2016 kesäolympialaisissa 27:ttä kertaa. Kilpailut käytiin Cento Olímpico de Treinamenton kolmannessa hallissa, jonne mahtui 10 000 katsojaa. Kilpailujen ohjelmassa oli kuusi painoluokkaa kreikkalais-roomalaisessa painissa, vapaapainissa ja naispainissa.
Mitalistit

Lähde: Rio2016
Mitalistit > Kreikkalais-roomalainen paini

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 59 kg |  Ismael Borrero Kuuba (CUB) |  Shinobu Ota Japani (JPN) |  Elmurat Tasmuradov Uzbekistan (UZB)  Stig André Berge Norja (NOR) |
| 66 kg |  Davor Štefanek Serbia (SRB) |  Migran Harutjunjan Armenia (ARM) |  Šmagi Bolkvadze Georgia (GEO)  Rəsul Çunayev Azerbaidžan (AZE) |
| 75 kg |  Roman Vlasov Venäjä (RUS) |  Mark Madsen Tanska (DEN) |  Kim Hyeon-woo Etelä-Korea (KOR)  Saeid Abdevali Iran (IRI) |
| 85 kg |  Davit Tšakvetadze Venäjä (RUS) |  Žan Belenjuk Ukraina (UKR) |  Javid Hamzatau Valko-Venäjä (BLR)  Denis Kudla Saksa (GER) |
| 98 kg |  Artur Aleksanjan Armenia (ARM) |  Yasmany Lugo Kuuba (CUB) |  Cenk İldem Turkki (TUR)  Ghasem Rezaei Iran (IRI) |
| 130 kg |  Mijaín López Kuuba (CUB) |  Rıza Kayaalp Turkki (TUR) |  Sabah Şəriəti Azerbaidžan (AZE)  Sergei Semenov Venäjä (RUS) |
Mitalistit > Vapaapaini

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 57 kg |  Vladimer Khintšegašvili Georgia (GEO) |  Rei Higuchi Japani (JPN) |  Hacı Əliyev Azerbaidžan (AZE)  Hassan Rahimi Iran (IRI) |
| 65 kg |  Soslan Ramonov Venäjä (RUS) |  Toğrul Əsgərov Azerbaidžan (AZE) |  Frank Chamizo Italia (ITA)  Ikhtiyor Navruzov Uzbekistan (UZB) |
| 74 kg |  Hassan Yazdani Iran (IRI) |  Aniuar Gedujev Venäjä (RUS) |  Cəbrayıl Həsənov Azerbaidžan (AZE)  Soner Demirtaş Turkki (TUR) |
| 86 kg |  Abdulrašid Sadulajev Venäjä (RUS) |  Selim Yaşar Turkki (TUR) |  Şərif Şərifov Azerbaidžan (AZE)  J’den Cox Yhdysvallat (USA) |
| 97 kg |  Kyle Snyder Yhdysvallat (USA) |  Xetaq Qazyumov Azerbaidžan (AZE) |  Albert Saritov Romania (ROU)  Magomed Ibragimov Uzbekistan (UZB) |
| 125 kg |  Taha Akgül Turkki (TUR) |  Komeil Ghasemi Iran (IRI) |  Ibrahim Saidau Valko-Venäjä (BLR)  Geno Petriašvili Georgia (GEO) |
Mitalistit > Naispaini

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 48 kg |  Eri Tosaka Japani (JPN) |  Mariya Stadnik Azerbaidžan (AZE) |  Sun Yanan Kiina (CHN)  Elitsa Jankova Bulgaria (BUL) |
| 53 kg |  Helen Maroulis Yhdysvallat (USA) |  Saori Yoshida Japani (JPN) |  Natalja Synyšyn Azerbaidžan (AZE)  Sofia Mattsson Ruotsi (SWE) |
| 58 kg |  Kaori Icho Japani (JPN) |  Valerija Koblova Venäjä (RUS) |  Marwa Amri Tunisia (TUN)  Sakshi Malik Intia (IND) |
| 63 kg |  Risako Kawai Japani (JPN) |  Maryja Mamašuk Valko-Venäjä (BLR) |  Jekaterina Larionova Kazakstan (KAZ)  Monika Michalik Puola (POL) |
| 69 kg |  Sara Dosho Japani (JPN) |  Natalja Vorobjova Venäjä (RUS) |  Elmira Syzdykova Kazakstan (KAZ)  Jenny Fransson Ruotsi (SWE) |
| 75 kg |  Erica Wiebe Kanada (CAN) |  Gužel Manjurjova Kazakstan (KAZ) |  Zhang Fengliu Kiina (CHN)  Jekaterina Bukina Venäjä (RUS) |
Aiheesta muualla

Paini Rio de Janeiron 2016 kesäolympialaisten ja -paralympialaisten virallisilla sivuilla. (portugaliksi)
Paini olympialaisissa
1896 •
1900 •
1904 •
1908 •
1912 •
1920 •
1924 •
1928 •
1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Kesäolympialaisten 2016 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Golf | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Koripallo | Käsipallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Pöytätennis | Ratsastus | Rugby | Soutu | Sulkapallo | Taekwondo | Taitouinti | Tennis | Triathlon | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Pahtaketokeltto

| Pahtaketokeltto> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Keltot Crepis
Laji::  tectorum
Alalaji::  nigrescens
Kolmiosainen nimi
 Crepis tectorum subsp. nigrescens  (Pohle) P.D.Sell 
Synonyymit
 Crepis tectorum subsp. nigritula N.I.Fellm. ex Sennikov (ined. = julkaisematon nimi) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pahtaketokeltto eli pahtakeltto (Crepis tectorum subsp. nigrescens) on kelttojen sukuun ja asterikasvien heimoon kuuluva laajalle levinnyt pohjoisen kasvialalaji. Suomessa pahtakeltto on erittäin uhanalainen (EN), erityisesti suojeltu ja rauhoitettu laji.
Ulkonäkö ja koko

Pahtakeltto on ketokelton (Crepis tectorum) alalaji ja muistuttaa sitä läheisesti. Ketokeltot ovat monimuotoisia ja monirotuisia ja niiden taksonomia tunnetaan huonosti.
Pahtakeltto on matalakasvuinen. Sen lehdet ovat lähes kaljuja. Ruusukelehdet ovat isohampaisia, pariliuskaisia ja muodostavat maanmyötäisen ruusukkeen kasvin tyvelle. Kukintavaiheessa ruusukelehdet ovat yleensä kuihtuneet. Varsilehdet ovat leveähkötyvisiä, kapeita ja lähes hampaattomia. Halkaisijaltaan parisenttiset keltaiset mykerökukat kasvavat haarovan varren latvassa.
Levinneisyys

Pahtakelton levinneisyysalue on laaja, ulottuen Fennoskandian itäosista Venäjän pohjoisosien kautta Luoteis-Siperiaan. Lajin ainoat esiintymispaikat Suomessa ovat Sallassa Oulangan kansallispuistossa ja Utsjoella Kevon luonnonpuistossa.
Elinympäristö

Suomessa pahtakeltto kasvaa Sallassa kalkkipitoisten kallioseinämien rapautumapintaisilla hyllyillä sekä Utsjoella graniittigneissialustoilla. Kasvupaikkojen on oltava avoimia. Vaikka pahtakelton esiintymät Suomessa sijaitsevat suojelualueilla, niitä uhkaavat kasvupaikkojen umpeenkasvu, laiton keräily sekä kaivostoiminta.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Pahtaketokelton levinneisyys Suomessa.
Ketokeltto
Parempi myöhään (elokuva)

| Parempi myöhään> Better Late Than Never |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Bryan Forbes
Käsikirjoittaja:  Bryan Forbes Gwen Davis
Tuottaja:  Jack Haley Jr. David Niven Jr.
Säveltäjä:  Henry Mancini
Kuvaaja:  Gerry Fisher
Pääosat:  David Niven Art Carney Maggie Smith Kimberley Partridge
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Golden Harvest Company Warner Bros.
Levittäjä:  Warner Bros.
Ensi-ilta:   15. huhtikuuta 1983
Kesto:  89 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Parempi myöhään (myös Parasta aikaa elämässä; engl. Better Late Than Never) on Bryan Forbesin ohjaama brittiläinen komediaelokuva vuodelta 1983. Elokuvan rooleissa nähdään David Niven, Art Carney, Maggie Smith ja Kimberley Partridge.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  David Niven  | … |  Nicholas "Nick" Cartland   |
|  Art Carney  | … |  Charley Dunbar   |
|  Maggie Smith  | … |  Neiti Anderson   |
|  Kimberley Partridge  | … |  Bridget   |
|  Catherine Hicks  | … |  Sable   |
|  Lionel Jeffries  | … |  Bertie Hargreaves   |
|  Melissa Prophet  | … |  Marlene   |
Tuotanto ja julkaisu

Parempi myöhään kuvattiin Technicolor-menetelmällä Ranskan Nizzassa. Golden Harvest Company ja Warner Brothers toimivat elokuvan tuotantoyhtiöinä. Ohjaaja Forbes tarjosi Charley Dunbarin roolia alun perin William Holdenille, joka kieltäytyi roolista pienen palkkion takia. 73-vuotias David Niven kuoli kolme kuukautta myöhemmin elokuvan ensi-illan jälkeen.
Parempi myöhään sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 15. huhtikuuta vuonna 1983.
Aiheesta muualla

Parempi myöhään Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Parempi myöhään Elonet.
Parempi myöhään AllMoviessa. (englanniksi)
Pertusio

| Pertusio |
| --- | --- |

 Pertusio
 Koordinaatit: 45°25′58″N, 7°57′02″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Piemonte
Metropolikaupunki:  Torino
Korkeus:  364 m
Väkiluku:  734 
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 https://www.comune.pertusio.to.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pertusio (piemonteksi Përtus ) on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli arviolta 734 asukasta.
Pariisi–Roubaix 2005

Pariisi–Roubaix 2005 -pyöräilykilpailu järjestettiin 10. huhtikuuta 2005 reitillä, jonka pituus oli 259 kilometriä. Tästä matkasta 55 kilometriä oli kuuluisaa nupukiveä ja kilpailu ajettiin erinomaisissa sääolosuhteissa.
Vain viikko Flanderin ympäriajon jälkeen belgialainen Tom Boonen voitti kisan kahden muun kirikilpailujen spesialistien kanssa. Tämän voiton ansiosta hän sai paikan Pro-Tour 2005 kokonaisluokittelussa. Edellisen vuoden (2004) voittaja ruotsalainen Magnus Bäckstedt sijoittui tässä kilpailussa neljänneksi. Eräs entinen kisan (1997) voittaja, ranskalainen Frédéric Guesdon oli vielä seitsemännellä sijalla 50 metriä ennen maalinauhaa, kun hänen kisatiensä nousi pystyyn.
Petter Silfversköld

Peter Silfverskiöld (8. helmikuuta 1691 Landskrona, Ruotsi – 8. helmikuuta 1758 Turku) oli oikeuskansleri 1742-1747 ja Turun hovioikeuden presidentti 1747–1758. Hän oli myös suvun nuoremman haaran kantaisä, josta tuli Silfverskiöldin aatelissuvun nuorempi haara. Petter Silversköld tunnustettiin Ruotsin kuninkaantoimesta Pohjantähden ritarikunnan ritarimerkillä vuonna 1748.
Kiimalampi (Ylitornio, eteläinen)

| Kiimalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylitornio
Koordinaatit:  66°26′36″N, 24°52′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  67.983.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  174,2 m  
Rantaviiva:  0,494 km  
Pinta-ala:  0,92 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKiimalampi 
Kiimalampi  on Lapissa Ylitorniolla Mellajärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Meltosjoen valuma-alueella (67.98), jonka Kiimajoen–Mustijoen valuma-alueeseen (67.983) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 174,2 metriä mpy.
Pertti Lehtonen

| Pertti Lehtonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. lokakuuta 1956 Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Pepe, Ruoska
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  188 cm
Paino:  92 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1973–1998
Seurat:  Karhu-Kissat (SM-sarja)   HIFK (SM-liiga)
Pertti Leo Jorma Lehtonen (s. 18. lokakuuta 1956 Helsinki) on pelaajauransa lopettanut suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja.
Peliura

Lehtosen ura alkoi Helsingin IFK:n junioreissa, mutta hän pelasi ensimmäisen kautensa SM-sarjassa Karhu-Kissoissa kaudella 1973–1974. Seuraavalla kaudella hän siirtyi takaisin HIFK:hon.
Lehtonen pelasi koko uransa kotimaisessa SM-liigassa, jossa hän edusti HIFK:ta kaikkiaan 22 kautta. Lehtonen ehti pelata SM-sarjassa/-liigassa ennätykselliset 864 peliä, joka pysyi ennätyksenä aina kauteen 2005–2006, jolloin Erik Hämäläinen nousi pelien määrässä ohi. Pelaajauransa Lehtonen päätti kolmanteen mestaruuteensa vuonna 1998, jonka jälkeen HIFK jäädytti hänen pelinumeronsa (23). Lehtonen edusti Suomen jääkiekkomaajoukkuetta neljä kertaa MM-kisoissa ja vuoden 1984 talviolympialaisissa.
Pertti Lehtonen tuli tunnetuksi kovan lyöntilaukauksensa johdosta, ja saikin lisänimen Ruoska. Hänet muistetaan mestaruusmaalistaan Jokerien Rauli Sohlmanin selän taakse SM-liigan viidennessä loppuottelussa 1983.
Palkinnot

Suomen mestaruus 1980, 1983 ja 1998
SM-hopeaa 1986
SM-pronssia 1982, 1987, 1988 ja 1992
SM-liigan paras puolustaja 1982
SM-liigan tähdistökentällisessä 1982 ja 1984
Suomen Jääkiekkoleijona #114
Ennätykset

SM-liigan kautta aikain eniten pisteitä ja maaleja tehnyt puolustaja (230+313=543).
Eniten kausia SM-sarjassa/-liigassa (23, 1973–1998).
Eniten playoff-kausia (19).
Eniten SM-liigaotteluita yhdessä joukkueessa.
Aiheesta muualla

Lehtosen tiedot Jääkiekkomuseon sivulla
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Reijo Ruotsalainen | Pekka Rautakallio -palkinnon voittaja 1982 | Seuraaja: Nikolai Makarov |
Jääkiekon SM-liigassa jäädytetyt pelaajanumerot
| Blues | HIFK | HPK | Ilves | JYP | KalPa | KooKoo | Kärpät | Lukko | Pelicans | SaiPa | Sport | Tappara | TPS | Ässät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10Lehtinen | 1Wetzell | 2Salisma | 2 Wasama | 1Siekkinen | 1Kuivalainen | 36Outinen | 10Ruotsalainen | 4Rastio | 11Koskinen | 3Partinen | 14 Laaksoharju | 2Numminen | 3Nummelin | 2Heikkilä |
| 33Hirvonen | 5Riihiranta | 9Louhi | 7Honkavaara | 10Rastela | 27Rinne | 81Nurmberg | 24Viuhkola | 4Peltonen | 13Laine | 8Koho | 27Väkelä | 3Marjamäki | 8Wahlsten | 4Javanainen |
|   | 7Saarinen | 13Palo | 13Jalo | 19Mikkilä | 24S.Kapanen |   | 15Kiimalainen | 7Keinonen | 17Eloranta | 9Skriko | 29Hjerpe | 7Jutila | 23Virta | 12Levo |
|   | 17Murto | 17Hietanen | 14Oksanen | 30Kurkinen | 44Timonen |   | 6Mikkola | 8Vehmanen |   | 20Mälkiä |   | 8Ojanen | 16Tammelin | 13Ketola |
|   | 20Hagman | 18Savolainen | 16Peltonen |   |   |   | 5Kukkonen | 13Torkki |   |   |   | 10Susi | 11Koivu | 89Otevřel |
|   | 22Kortelainen | 36Tuulola | 30Tammi |   |   |   |   | 26Forss |   |   |   | 12E.Lehtonen | 15Leppänen | 11Kilpiö |
|   | 23P.Lehtonen |   | 41Helminen |   |   |   |   | 77Hämäläinen |   |   |   | 81Peltola | 12Vilander | 5Rautakallio |
|   | 35Lindfors |   |   |   |   |   |   | 35Vehanen |   |   |   |   |   | 22Makkonen |
|   | 9Kuhta |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 1989
1 Ketterer |
2 Narvanmaa |
3 Blomqvist (C) |
4 Lehtonen |
5 Kuusisto |
7 Saarinen |
9 Eloranta |
10 Susi |
11 Tikkanen |
12 Jalonen |
14 Järvinen |
15 Järvenpää |
17 Kurri |
19 Lindfors |
20 Vilander |
22 Vuori |
23 Virta |
24 Mikkolainen |
26 Keskinen |
29 Ruotsalainen |
30 Tammi |
31 Järvi |
33 Seppo |
Valmentaja Pentti Matikainen