stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Inarin kunnankirjasto

| Inarin kunnankirjasto |
| --- | --- |
 Inarin kunnankirjaston pääkirjasto Ivalossa
Sijainti:  Piiskuntie 4, 99800 Ivalo
Perustettu:  1859
Kokoelman koko:  92 930 (2023)
Lainauksia vuodessa:  110 707 (2023)
Budjetti:  n. 729 000 euroa (2023)
Johtaja:  Virpi Veskoniemi
Kotisivut
Inarin kunnankirjasto on Inarin alueella toimiva yleinen kirjasto. Kunnankirjastoon kuuluvat pääkirjasto Ivalossa, kirjastoauto ja Saamelaiskirjasto Inarin kirkonkylällä. Inarin kunnankirjasto kuuluu Lapin kirjasto -kirjastokimppaan. Inarin kunnankirjasto perustettiin vuonna 1859. Ivalon pääkirjaston rakennus valmistui vuonna 1980, ja sitä on laajennettu ja peruskorjattu vuonna 2008.
Kirjasto tarjoaa asiakkaiden käyttöön muun muassa perinnearkiston, joka avattiin asiakkaiden käyttöön 18. heinäkuuta 2015. Perinnearkisto sisältää muun muassa haastatteluja, jotka ovat kuunneltavissa verkossa.
Vuonna 2023 Inarin kirjaston kokoelmiin kuului noin 92 900 nidettä, joista noin 80 600 oli kirjoja. Lainauksia tehtiin noin 110 700 ja fyysisiä käyntejä noin 84 500. Yksittäisiä lainaajia oli noin 3 300. Toimintakulut olivat noin 729 000 euroa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Inarin kunnankirjasto Wikimedia Commonsissa
Tarinoiden Inari: Inarin kunnankirjaston äänitearkisto
Hugo Haase
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hugo Haase Wikimedia Commonsissa
Dieter Groh: Haase, Hugo (saksaksi) Neue Deutsche Biographie (1966) Deutsche Biographie.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Taiteenala:  FID 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  SNAC  IdRef
Reikä sydämessäni

| Reikä sydämessäni> Ett hål i mitt hjärta |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Lukas Moodysson
Käsikirjoittaja:  Lukas Moodysson
Tuottaja:  Lars Jönsson
Kuvaaja:  Malin Fornander Jesper Kurlandsky Lukas Moodysson Karl Strandlind Jacek Petrycki
Leikkaaja:  Michal Leszczylowski
Tuotantosuunnittelija:  Jesper Kurlandsky
Pääosat:   Björn Almroth  Sanna Bråding  Thorsten Flinck  Goran Marjanovic 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi, Tanska
Tuotantoyhtiö:  Memfis Film Zentropa Film i Väst Sveriges Television Nordisk Film & TV Fond
Levittäjä:  Sonet Film
Ensi-ilta:  2004
Kesto:  99 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Reikä sydämessäni (Ett hål i mitt hjärta) on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut ruotsalaisen Lukas Moodyssonin käsikirjoittama ja ohjaama draamaelokuva.
Juoni

Ankeassa kerrostaloasunnossa kuvataan amatööripornoa. Kaksi miestä ja yksi nainen sekoilevat kameran kanssa. Toisen miehen murrosikäinen poika istuu pimennetyssä huoneessaan, kuuntelee synkkää metelimusiikkia ja kasvattaa kastematoja. Kohtausten seassa nähdään lähikuvia kirurgisista leikkauksista ja runnellusta tekovaginasta.
Vastaanotto

Helsingin Sanomissa Kati Sinisalo aloitti arvionsa sanomalla, että Reikä sydämessäni on ruma, vastenmielinen ja ahdistava elokuva. Hän tunnusti, ettei edes pystynyt katsomaan kaikkia sen inhottavimpia kuvia. Elitistin Ilja Rautson mielestä tosi-tv-tyylillä kuvattu elokuva on katsojia vaivaannuttava ja tekijöitään nöyryyttävä: ”Irvokas, paikallaan junnaava pintakatsaus monimutkaiseen aiheeseen, jota sietäisi käsitellä ihan vakavastikin.” Turun Sanomien Tapani Maskulan mielestä Reikä sydämessäni sisältää paljon oikeansuuntaisia ideoita, joista useimmat kuitenkin tukahtuvat itseriittoisen ja härskin pintakuoren alle.
Tollanderin palkinto

Karl Emil Tollanderin palkinto ja Tollanderin mitali on suomalainen kirjallisuuspalkinto, jonka myöntää Svenska litteratursällskapet Runebergin päivänä 5. helmikuuta. Palkinto on nimetty lahjoittajan, pankkiiri Karl Emil Tollanderin (1854–1911) mukaan. Palkintoa on jaettu vuodesta 1913, ja vuodesta 1971 se on ollut seuran suurin vuosittain jaettava palkinto. 2020-luvun alkupuolella palkinnon suuruus oli 45 000 euroa.
Vuonna 2025 palkinnon suuruus nousi 50 000 euroon. Se on Suomen suurin kirjallisuuspalkinto.
Palkitut

1913 Valfrid Vasenius ja Bertel Gripenberg
1914 Hjalmar Procopé, Arvid Mörne ja Jacob Tegengren
1915 Jacob Tegengren, John Arnold Bergh ja Sigrid Backman
1916 Hjalmar Procopé, Ture Janson, Richard Malmberg ja Runar Schildt
1917 Karin Smirnoff, Jarl Hemmer, Ragnar Ekelund, Erik Furuhjelm ja Gabriel Sanden
1918 Emil Zilliacus ja Runar Schildt
1919 Ragnar Ekelund
1920 Jarl Hemmer
1921 Arvid Mörne
1922 Josefina Bengts
1923 Ture Janson
1924 Wilhelm Ruuth
1925 Sigurd Nordenstreng
1926 Bertel Gripenberg
1927 Arvid Mörne
1928 Gabriel Rein
1929 Arvid Mörne
1930 Emil Zilliacus
1931 Arvid Mörne
1932 Emil Zilliacus
1933 R. R. Eklund
1934 Hagar Olsson
1935 Hans Ruin
1936 Sigurd Frosterus
1937 Sally Salminen
1938 Eric Anthoni
1939 Harald Jernström
1940 Jacob Tegengren
1941 Ivar Heikel
1942 Bertel Gripenberg
1943 Elmer Diktonius
1944 R. R. Eklund
1945 Bertel Hintze
1946 Solveig von Schoultz
1947 Olav Ahlbäck
1949 Sven Lindman
1950 Hagar Olsson
1951 Eirik Hornborg
1952 Göran Schildt
1953 Walentin Chorell
1954 Oscar Parland
1955 Ole Torvalds
1956 Göran Stenius
1957 Åke Granlund
1958 Bo Carpelan
1959 Carl-Rudolf Gardberg
1960 Erik Heinrichs
1961 Anna Bondestam
1962 Bo Carpelan
1963 Oscar Parland
1964 Nils Erik Wickberg
1965 Lars Huldén
1966 Christer Kihlman
1967 Rabbe Enckell ja Anders Cleve
1968 Birgit Klockars ja Kurt Zilliacus
1969 Ralf Nordgren ja Johan Wrede
1970 John Gardberg
1971 Tove Jansson
1972 Karin Allardt Ekelund
1973 Olof Enckell
1974 Tito Colliander
1975 Oscar Nikula
1976 Thomas Warburton
1977 Nils Erik Wickberg
1978 Valdemar Nyman
1979 Anna Bondestam
1980 Stig Jägerskiöld
1981 Solveig von Schoultz
1982 Lorenz von Numers
1983 Bo Carpelan
1984 Torsten Steinby
1985 Johannes Salminen
1986 Gösta Ågren
1987 Georg Henrik von Wright
1988 Christer Kihlman
1989 Johan Wrede
1990 Peter Sandelin
1991 Göran Schildt
1992 Mikael Enckell
1993 Jan-Magnus Jansson
1994 Claes Andersson
1995 Lars Huldén
1996 Erik Allardt
1997 Olle Sirén
1998 Tua Forsström
1999 Märta Tikkanen
2000 George C. Schoolfield
2001 Erik Kruskopf
2002 Jörn Donner
2003 Merete Mazzarella
2004 Carl Jacob Gardberg
2005 Irmelin Sandman Lilius
2006 Inga-Britt Wik
2007 Johan Bargum
2008 Klaus Törnudd
2009 Leif Salmén
2010 Ralf Långbacka
2011 Ulla-Lena Lundberg
2012 Kurt Högnäs
2013 Rainer Knapas
2014 Bo Lönnqvist
2015 Birgitta Boucht
2016 Bengt Ahlfors
2017 Max Engman
2018 Kjell Westö
2019 Tuva Korsström
2020 Monika Fagerholm
2021 Fredrik Lång
2022 Robert Åsbacka
2023 Gustav Björkstrand
2024 Ralf Andtbacka
2025 Lars Sund
Aiheesta muualla

Karl Emil Tollanders donationsfond. Svenska litteratursällskapet i Finland r.f. (ruotsiksi)
Tollanderska priset hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| n k Suomalaiset kirjallisuuspalkinnot |
| --- | --- |
Aforistiikka:  Valtakunnallinen aforismikilpailu  Vuoden aforismikirja  Samuli Paronen -palkinto 
Kaunokirjallisuus:  Finlandia-palkinto  Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinto  J. H. Erkon kirjoituskilpailu  Jarkko Laine -palkinto  Kalevi Jäntin palkinto  Nuori Aleksis -palkinto  Savonia-kirjallisuuspalkinto  Svenska Ylen kirjallisuuspalkinto  Tiiliskivi-palkinto  Toisinkoinen-palkinto 
Käännökset:  J. A. Hollon palkinto  Jarl Hellemann -palkinto  Mikael Agricola -palkinto  Valtion ulkomainen kääntäjäpalkinto 
Lasten- ja nuortenkirjallisuus:  Anni Polva -palkinto  Anni Swan -mitali  Arvid Lydecken -palkinto  Kaarina Helakisa -palkinto  Laivakello-palkinto  Lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia  Lasten LukuVarkaus -palkinto  Onnimanni-palkinto  Punni-palkinto  Pääskynen-palkinto  Rudolf Koivu -palkinto  Runeberg Junior  Tirlittan-palkinto  Topelius-palkinto 
Tieteis- ja fantasiakirjallisuus:  Atorox-palkinto  Kuvastaja  Tähtifantasia-palkinto  Tähtivaeltaja-palkinto 
Tietokirjallisuus:  Kanava-palkinto  Lauri Jäntin tietokirjapalkinto  Oppikirjailijapalkinto  Tietokirjailijapalkinto  Tietokirjallisuuden Finlandia  Tieto-Lauri  Tietopöllö-palkinto  Warelius-palkinto  Vuoden historiateos  Vuoden keittokirja  Vuoden tiedekirja 
Näytelmätekstit:  Lea-palkinto 
Muut palkinnot:  Aleksis Kiven palkinto  Alvar Renqvist -palkinto  Edvard Richter -palkinto  HelMet-kirjallisuuspalkinto  Kaarlen palkinto  Kiitos kirjasta -mitali  Kirjailija kiittää -palkinto  Kirjailijaliiton tunnustuspalkinto  Kankaanpää-palkinto  Kirjallisuuden valtionpalkinto  Kirjapöllö  Möllärimestari  Napero-Finlandia  Pirkanmaan kirjoituskilpailu  Runeberg-palkinto  Sarjakuva-Finlandia  Saamelaisneuvoston kirjallisuuspalkinto  Suomen Ekonomien kirjallisuuspalkinto  P. E. Svinhufvudin muistosäätiön kirjallisuuspalkinto  Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto  Tampereen kaupungin kääntäjäpalkinto  Tollanderin palkinto  Tulenkantaja  Waltari-palkinto  Veijo Meri -palkinto  Väinö Linnan palkinto  Vuoden urheilukirja  Vuoden johtolanka -palkinto  Suunta-palkinto  Vuoden kaunein kirja  Vuoden kirjateko -palkinto  Vuoden kristillinen kirja  Vuoden luontokirja 
Lakkautetut palkinnot:  Eeva Joenpelto -palkinto  J. H. Erkon palkinto  Koskenkorva-palkinto  Olvi-säätiön kirjallisuuspalkinto  Tauno Karilaan palkinto  Pirkanmaan Plättä  Vuoden runoilija 
Runous:  Eeva-Liisa Manner -palkinto  Eino Leinon palkinto  Runo-Kaarina-palkinto  Tanssiva karhu
Stenansiktet

| Stenansiktet |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Jan Halldoff
Käsikirjoittaja:  Bengt Forslund Jan Halldoff
Tuottaja:  Inge Ivarson
Säveltäjä:  Gugge Hedrenius
Kuvaaja:  Lasse Björne
Pääosat:  Jan Blomberg, Per Eklöv, Leif Möller, Ann-Mari Adamsson-Eklund
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Swedish Filmproduction International, Inge Ivarson Filmproductions
Ensi-ilta:  1973
Kesto:  93 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Stenansiktet on ruotsalainen mustaa huumoria sisältävä draamaelokuva vuodelta 1973. Sen on ohjannut Jan Halldoff, joka laati myös elokuvan käsikirjoituksen yhdessä Bengt Forslundin kanssa. Pääosaa, epäviihtyisän betonilähiön suunnittelijoita murhaamaan ryhtyvää sosiaalityöntekijä Harrya esittää Jan Blomberg. Elokuvaa ei ilmeisesti ole esitetty Suomessa.
Elokuvan Stenansiktet (suom. Kivikasvo) tuotti seksiaiheisista elokuvistaan (muun muassa Torgny Wickmanin Rakkauden kieli) tunnettu Inge Ivarson. Tuottajalleen epätyypillinen elokuva kuvattiin 1960-luvulla rakennetussa Skärholmenin lähiössä Tukholmassa.
Juoni

Liehulahkeisten teinipoikien jengi maleksii Tukholman betonilähiössä, juo olutta, ahdistelee naisia, varastaa heidän laukkujaan ja herättää yleistä pahennusta. Sosiaalityöntekijä Harry on muuttanut hiljattain alueelle ja menettänyt pienen poikansa tämän pudottua keinusta asfaltille. Vaimo on joutunut tapauksen takia psyykkiseen sairaalaan. Lähiöelämään pettynyt Harry joutuu nuorisojengin ahdistelemaksi ja saa hullun idean. Hän palkkaa jengin kidnappaamaan betonilähiöstä vastuussa olevia byrokraatteja ja toimittamaan uhrit hänen kotiinsa, jossa hän voi tappaa heidät omin käsin. Muuan kunnallisneuvos hukkuu Harryn kylpyammeeseen ja päätyy variksenpelättimeksi lähiön torille. Alueen arkkitehti muurataan oman luomuksensa sisään.
Vastaanotto

Ruotsalaiset kriitikot tyrmäsivät elokuvan lähes järjestään. He kutsuivat sitä muun muassa ”köyhän miehen Kellopeliappelsiiniksi” ja pitivät sitä huonona puheenvuorona lähiökeskusteluun. Aiheen käsittelyä pidettiin asenteellisena, naiivina ja pinnallisena.
Käännös suomeksi
Ruosteranta

Ruosteranta (ruots. Ruosteranda) on kylä Pohjois-Ruotsissa Pajalan kunnassa Muonionjoen rannalla. Ruosterannan Suomen puoleisella rannalla on Ylimuonion kylä.
Aiheesta muualla

Ruosterannan kotisivut (ruotsiksi)
Koulutus Somerolla

Someron kouluja ovat 2000-luvulla peruskoulun 1.–6. luokkien opetusta tarjoavat alakoulut, peruskoulun 7.–9. luokkien opetusta antava yläkoulu Kiiruun koulu sekä lukio-opetusta tarjoava Someron lukio. Muihin oppilaitoksiin kuuluu aikuisopetusta tarjoava kansalaisopisto Somero-opisto. Vuonna 2018 Somerolla oli toiminnassa neljä alakoulua.
Aiemmin Somerolla on toiminut kansakouluja sekä erityisopetusta tarjonnut Härkätien koulu. Näiden toimintaa jatkavat nykyiset alakoulut. Kansakoulun jälkeistä jatko-opetusta on aiemmin tarjonnut Someron kansalaiskoulu. Keskikoulu- ja lukio-opetusta on aiemmin tarjonnut Someron yhteiskoulu ja keskikoulu-opetusta tämän jälkeen Someron–Kiikalan kunnallinen keskikoulu. Näiden toimintaa jatkavat yläkoulu Kiiruun koulu ja Someron lukio. Enimmillään Someron nykyisellä alueella on ollut toiminnassa yhteensä 25 kansakoulua vuosina 1952–1964.
Ammatillista opetusta ovat Somerolla tarjonneet 1890–1920-luvuilla toiminnassa olleet Långsjön kartanon maanviljelys-, puutarha- ja karjanhoitokoulut.
Someroon liitettiin vuonna 1977 Somerniemen kunta. Sen alueella toimi 2010-luvulla yksi alakoulu. Enimmillään Somerniemellä ehti toimia yhteensä kuusi kansakoulua vuosina 1927–1964. Kuntaliitosta edeltäneen Someron kansakoulujen määrä oli suurimmillaan 19 vuosina 1952-1966
Someron koulut ja oppilaitokset vuonna 2016

Maaliskuussa 2018 Somerolla olivat toiminnassa seuraavat koulut ja oppilaitokset:
Lukio:
Someron lukio
Yläkoulu:
Kiiruun koulu
Alakoulut:
Joensuu
Kirkonmäki
Pitkäjärvi
Oinasjärvi
Aikuiskoulutus:
Somero-opisto
Perusopetuksen vaiheet Somerolla ja Somerniemellä > Ensimmäiset kansakoulut vuoteen 1900

Somerolle perustettiin ensimmäinen kansakoulu Kirkonmäelle Someron kirkon viereen vuonna 1882. Someron emäpitäjän puolella seuraava uusi koulu oli yksityinen, kun Pitkäjärven Långsjön kartanon omistaja Waldemar Sagulin perusti vuonna 1892 toimintansa aloittaneen yksityisen Långsjön kansakoulun Pitkäjärvelle. Someron toisena kunnallisena kansakouluna aloitti toimintansa vuonna 1895 Lautelan Terttilän ja Kaskiston kyliä varten perustettu Terttilän koulu aluksi vuokrahuoneissa. Seuraavat kolme kunnallista kansakoulua perustettiin vuonna 1897 Someron Häntälään, Ollilaan ja Vilukselaan aluksi vuokrahuoneissa. Myös Kivisojalle, Söderkullan, Vanhalan ja Hirsjärven kartanoiden alueita varten suunniteltiin koulua, mutta tämä ei vielä toteutunut. Näin Someron emäpitäjän puolelle oli vuoteen 1900 mennessä perustettu yhteensä kuusi kansakoulua, joista kuitenkin vain Kirkon ja Långsjön kouluilla oli oma koulutalo.
Somerniemen ensimmäinen kansakoulu perustettiin vuonna 1888 Keltiäisiin.
Perusopetuksen vaiheet Somerolla ja Somerniemellä > Koulujen perustaminen ja koulupiirit ennen oppivelvollisuuslakia 1921

Koulupiirijako Somerolle valmistui vuonna 1899. Piireinä olivat tuolloin:
Vilukselan ja Pitkäjärven piiri. Tähän kuuluivat myös Långsjön kartano ja Sarjan kartano.
Åvikin ja Lahden piiri. Tähän kuuluivat Åvikin ja Lahden kartanot sekä Pyölin, Kärilän, Ryhdän, Kimalan Rautelan ja Pusulan kylät.
Ollilan piiri. Tähän kuuluivat Ollilan, Sylvänän ja Paltan kylät sekä Jokilan ulkotila Lahden kartanosta.
Häntälän piiri. Tähän kuuluivat Kerkola, Syvänoja, Häntälä ja Talvisilta pois lukien Talvisillan Hingistön kulmakunta.
Lautelan ja Terttilän piiri. Tämä käsitti mainitut kylät pois lukien Pälikön kulmakunta.
Kaskiston piiri. Tämä käsitti Kaskiston, Suojoen ja Mäyrämäen kylät.
Hirsjärven piiri. Tämä käsitti Hirsjärven, Seeterin, Vanhalan ja Hovilan kartanot sekä Ihamäen ja Kivisojan kylät pois lukien Kivisojan Mäkilahden talo.
Kultelan piiri. Tämä käsitti Kultelan, Ylenjoen ja Pajulan kylät sekä Kivisojan Mäkilahden talon.
Kirkonkylän piiri. Tähän kuuluivat Härkälän ja Harjun kartanot sekä Saarentaan, Lammin, Joensuun, Ruunalan ja Pappilan kylät sekä Hingistön kulmakunta Talvisillalta ja Pälikön kulmakunta Tertilän ja Ihamäen kylistä.
Perustetuista koulupiireistä Somerolla oman koulutalon saivat vuonna 1902 Ollila ja Häntälä sekä tuolloin toimintansa aloittanut Kivisojan, sittemmin Hirsjärven koulu. Terttilään koulutalo valmistui 1907 ja Pajulan koulu aloitti toimintansa vuonna 1906 kun koulutalo oli valmistunut. Åvikin kartanossa kartanon omistaja August Haggrén oli vuonna 1901 perustanut yksityisen kansakoulun kartanon maalle Jurvalan kylään vuonna 1901 ja tätä koulua saivat käyttää myös Åvikin ja Lahden koulupiirin muut oppilaat. Pitkäjärven ja Vilukselan piirissä Waldemar Sagulin luopui yksityisen koulun ylläpidosta vuonna 1907, ja koulu jatkoi kunnan ylläpitämänä samana vuonna valmistuneessa uudessa koulutalossa Kökkön nummella Pitkäjärven pohjoisrannalla. Kun Åvikin kartanon kansakoulu paloi vuonna 1917, jatkui Lahden ja Åvikin koulupiirissä koulu kunnan ylläpitämänä ensin vuokratiloissa kunnes Lahden koulu valmistui vuonna 1920. Kerkolan koulu aloitti toimintansa vuonna 1915 ja sai oman koulutalon 1917.
Somerniemellä oli ennen oppivelvollisuuslain säätämistä 1921 perustettu yhteensä kaksi koulua, kun Oinasjärven kansakoulu oli perustettu vuonna 1901.
Perusopetuksen vaiheet Somerolla ja Somerniemellä > Oppivelvollisuuslain toteuttaminen

Ehdotuksia koulupiirijaon tarkistamiseksi tehtiin jo 1915. Kun oppivelvollisuuslaki säädettiin 1921, velvoitti myös tämä piirijaon tarkistamiseen. Uusi piirijako vahvistettiin vuonna 1926. Perustettuja uusia koulupiirejä olivat tämän tuloksena ensimmäisinä Uusi-Kaskisto, jossa koulu aloitti toimintansa 1923 ja sai oman koulutalon 1927, sekä Koisthuhta, jossa koulu aloitti toimintansa 1924 ja sai oman koulutalon 1932 kun aiotusta yhteisestä kouluhankkeesta Jokioisten kunnan kanssa luovuttiin. Lehtimäen koulu Lehtimäenkulmalla aloitti toimintansa 1926 ja sai oman koulutalon 1929. Härkälään perustettiin alakoulu 1925 Kirkon piirin toiseksi kouluksi, mutta aiottujen Kimalan ja Härkälän koulupiirien asemesta varsinainen kansakoulu perustettiin lopulta Saarentaan kylään, mihin uusi koulurakennus valmistui 1929. Palojoen koulu Vilukselassa sai oman koulutalon ja aloitti toimintansa 1926. Joensuun ja Ollilan piireistä omaksi piirikseen erotetetussa Laitiaisissa koulu aloitti toimintansa 1927 ja sai koulutalon 1930. 1930-luvulla myös useat koulupiirit saivat omia alakoulujaan. Kun Kaskisto vuonna 1927 oli liitetty Somerniemeen oli Somerolla 16 kansakoulua ja 14 alakoulua.
Somerniemelle perustettiin samana ajanjaksona uusia kansakouluja Viuvalaan 1923 sekä Palikaisiin ja Salkolaan 1924.. Lisäksi Kaskiston kylän tultua osaksi Somerniemeä vuonna 1927 Kaskiston koulu siirtyi Someron kunnalta Somerniemen kunnalle.
Perusopetuksen vaiheet Somerolla ja Somerniemellä > Kansakoulut Somerolla ja Somerniemellä vuoden 1930 jälkeen

Kirkonpiirin koulu jaettiin kahtia perustamalla uusi Joensuun koulu vuonna 1937. Isoniityn koulu aloitti toimintansa 1947 ja sai oman koulutalon 1950. Härkälän alakoulun toiminta loppui 1949 ja sen tilat tulivat tyttöjen talouskoulun käyttöön. Kaurakedossa koulu aloitti toimintansa 1952 ja koulutalo valmistui 1957.
Enimmillään Somerolla oli vuosina 1952–1966 kansakouluja 19 kappaletta ja Somerniemellä vuosina 1924-1964 kuusi kappaletta.
Perusopetuksen vaiheet Somerolla ja Somerniemellä > Kansakouluverkon supistuminen 1964–1971

Oppilasmäärien vähetessä 1960-luvulla kansakouluja alettiin lakkauttaa Somerniemellä vuodesta 1964 ja Somerolla vuodesta 1966 alkaen yhdistämällä pienempiä kansakoulupiirejä suurempiin. Ensimmäinen lakkautusaalto osui vuosiin 1964–1971, jolloin lopetettiin Somerniemellä 3 kansakoulua ja Somerolla 9 kansakoulua. Toimimaan jäi tämän jälkeen Somerolla 10 kansakoulua ja Somerniemellä 3 kansakoulua.
Lopetettuja kouluja Somerolla olivat vuonna 1966 Vilukselan, Palojoen ja Isoniityn koulut, joiden koulupiirit yhdistettiin Pitkäjärven koulupiiriin, sekä Koisthuhdan koulu, jonka koulupiiri yhdistettiin Ollilan koulupiiriin. Vuonna 1967 lopetettiuin Somerolla Laitiaisten koulu, joka yhdistetiin Ollilan piiriin, ja Uuskaskiston koulu, jonka oppilasalue jaettiin Kirkon, Hirsjärven ja Terttilän koulujen kesken. Vuonna 1970 lopetettiin Kerkolan koulu, jonka oppilasalue jaettiin Häntälän ja Kaurakedon koulujen kesken. Vuonna 1971 lopetettiin Lehtimäen koulu, jonka koulupiiri yhdistettiin Lahden koulupiiriin.
Somerniemeltä samana ajanjaksona lopeteytyuja kouluja olivat Salkolan koulu 1964, Viuvalan koulu 1965 ja Palikaisten koulu 1966.
Someron koululaitoksen historiaa tutkineen Tapio Horilan mukaan näissä 1960-70-luvuilla tapahtuneissa koulujen lopettamisissa noudatettiin tiukasti valtakunnallisia ohjeita. Jos koulun oppilasmäärä laski alle 25:n, koulu lopetettiin. Vasta myöhemmin huomattiin koulujen arvo kylien keskuksina ja alettiin pyrkiä koulujen säilyttämiseen myös oppilasmäärän laskiessa.
Perusopetuksen vaiheet Somerolla ja Somerniemellä > Erityisopetus

Erityisopetusta tarjoavista apukouluista säädettiin kansakouluasetuksessa 1958.
Somerolla erityisopetusta tarjoava apukoulu aloitti toimintansa vuonna 1966 Joensuun koulun ja Kansalaiskoulun kanssa yhteisessä Keskuskoulun rakennuksessa Heikintiellä. Koulupiirinä oli aluksi koko Someron kunta, vuodesta 1967 myös Kiikala. Ensin Someron–Kiikalan erityiskoulun ja myöhemmin vuodesta 1976 Härkätien koulun nimellä toiminut koulu sijaitsi vuosina 1974-1979 Joensuun koulun entisessä koulutalossa Hämeen Härkätien varrella ja vuodesta 1979 uudestaan Keskuskoulun rakennuksessa. Peruskoulu-uudistuksessa 1976 se muuttui 1-9 luokkien kouluksi ja sai nimen Härkätien koulu.
2000-luvulle tultaessa erityisopetuksen järjestelyt muuttuivat, ja Härkätien koulun toiminta erillisenä kouluna päättyi 1998. 2010-luvulla erityisopetus toteutettiin Somerolla yleisenä tai tehostettuna tukena osana muuta opetusta tai tehostettuna tukena pienryhmissä Joensuun alakoululla ja Kiiruun yläkoululla.
Perusopetuksen vaiheet Somerolla ja Somerniemellä > Peruskoulu-uudistus 1976–1981

Kansakoulut muuttuivat peruskoulu-uudistuksessa vuonna 1976 peruskoulun ala-asteiksi. Myöhemmin nimityksestä ala-aste luovuttiin ja palattiin nimitykseen koulu tai alakoulu.
Perusopetuksen vaiheet Somerolla ja Somerniemellä > Somerniemen kuntaliitos 1977

Vuonna 1977 Somerniemen kunta liitettiin Someroon, ja Someron ala-asteen koulujen määrä kasvoi kolmella kun Kaskiston, Keltiäisten ja Oinasjärven koulut tulivat osaksi Someron koululaitosta.
Perusopetuksen vaiheet Somerolla ja Somerniemellä > Kouluverkon supistuminen jatkuu vuosina 1986–2010

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Täällä oli kyläkouluja kahdeksan,  nyt vain yksi ja sekin on homeessa. | ” |
– Tiisu: "Bussi täältä pois", albumilta Tänne ei jää kukaan (2017)
1980- ja 1990-luvuilla lopetettiin vuonna 1986 Kaskiston ja vuonna 1991 Keltiäisten koulut Somerniemellä. Vuonna 1992 lopetettiin Hirsjärven ja Kaurakedon koulut. Vuonna 1997 yhdistettiin Lahden ja Pitkäjärven koulut Lahti–Pitkäjärven kouluksi opetuksen jatkuessa kummassakin koulukiinteistössä.
Tämän jälkeen peruskoulun ala-asteita oli Somerolla yhdeksän. Näistä sijaitsi kunnan keskustaajamassa kaksi ja haja-asutusalueella seitsemän, yksi näistä Somerniemellä.
2000-luvulla oppilasmäärät vähenivät edelleen ja Pajulan koulu lopetettiin 2010. Riittävästi oppilaita 1–6 luokkien kouluista oli enää vain kahdessa Someron keskustaajaman koulussa Kirkonmäellä ja Joensuussa sekä kahdessa haja-asutusalueen koulussa Lahti–Pitkäjärvellä ja Oinasjärvellä.