stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Julkaisuarkisto
Aiheesta muualla

Jyrki Ilva: Suomalaiset julkaisuarkistot vuonna 2017: menestystä ja haasteita
KR-völlur

| KR-völlur |
| --- | --- |
 Stadionin pääkatsomo
Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Reykjavík, Islanti
Koordinaatit:  64°8′44.46″N, 21°58′3.82″W
Avattu:  1951
Kenttä:  luonnonnurmi
Käyttäjät
 Knattspyrnufélag Reykjavíkur 
Katsojakapasiteetti
 2781 
Kentän mitat
 105 × 68 metriä 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
KR-völlur on jalkapallostadion Islannin pääkaupungissa Reykjavíkissa. Stadionille mahtuu 2781 katsojaa ja se toimii Knattspyrnufélag Reykjavíkurin kotiareenana. Stadion sijaitsee Kaplaskjólsvegurin kaupunginosassa Reykjavíkin länsiosassa.
Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2002

| --- | --- |


Ajankohta: 25. maaliskuuta -   6. huhtikuuta 2002
Isäntämaat:  Etelä-Afrikka    Jugoslavia
Joukkueet: 12
Nousivat   1. divisioonaan 2003:  Viro    Liettua
Putosivat   3. divisioonaan 2003:  Turkki    Luxemburg

Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2002 pelattiin Etelä-Afrikassa (lohko A) ja Jugoslaviassa (lohko B).
Lohko A

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | EST | BEL | ISR | AUS | RSA | TUR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Viro | 5 | 5 | 0 | 0 | 74-7 | 10 |  | 4-3 | 11-0 | 20-4 | 15-0 | 24-0 |
|  Belgia | 5 | 4 | 0 | 1 | 37-11 | 8 |  |  | 3-1 | 9-4 | 10-0 | 12-2 |
|  Israel | 5 | 3 | 0 | 2 | 14-22 | 6 |  |  |  | 6-5 | 4-2 | 3-1 |
|  Australia | 5 | 2 | 0 | 3 | 32-39 | 4 |  |  |  |  | 8-4 | 11-0 |
|  Etelä-Afrikka | 5 | 1 | 0 | 4 | 13-37 | 2 |  |  |  |  |  | 7-0 |
|  Turkki | 5 | 0 | 0 | 5 | 15-58 | 0 |  |  |  |  |  |  |
Lohko B

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | LTU | YUG | ESP | BUL | ISL | LUX |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Liettua | 5 | 5 | 0 | 0 | 71-6 | 10 |  | 7-1 | 11-2 | 13-3 | 20-0 | 20-0 |
|  Jugoslavia | 5 | 4 | 0 | 1 | 34-10 | 8 |  |  | 7-0 | 5-2 | 8-1 | 13-0 |
|  Espanja | 5 | 3 | 0 | 2 | 28-22 | 6 |  |  |  | 5-3 | 11-1 | 10-0 |
|  Bulgaria | 5 | 2 | 0 | 3 | 30-29 | 4 |  |  |  |  | 5-4 | 17-2 |
|  Islanti | 5 | 1 | 0 | 4 | 14-44 | 2 |  |  |  |  |  | 8-0 |
|  Luxemburg | 5 | 0 | 0 | 5 | 2-68 | 0 |  |  |  |  |  |  |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
29.:  Viro
30.:  Liettua
31.:  Belgia
32.:  Jugoslavia
33.:  Espanja
34.:  Israel
35.:  Bulgaria
36.:  Australia
37.:  Etelä-Afrikka
38.:  Islanti
39.:  Turkki
40.:  Luxemburg
Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2007

| --- | --- |


Ajankohta: 2. huhtikuuta -   17. huhtikuuta 2007
Isäntämaat:  Kroatia    Etelä-Korea
Joukkueet: 12
Nousivat   1. divisioonaan 200:  Kroatia    Etelä-Korea
Putoaa   3. divisioonaan 200:  Turkki    Pohjois-Korea

Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2007 pelattiin Kroatiassa (lohko A) ja Etelä-Koreassa (lohko B).
Lohko A

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | CRO | BEL | ESP | SRB | BUL | TUR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kroatia | 5 | 5 | 0 | 0 | 58-10 | 15 |  | 13-4 | 8-2 | 2-0 | 10-2 | 25-2 |
|  Belgia | 5 | 4 | 0 | 1 | 25-18 | 12 |  |  | 3-2 | 2-1 | 6-0 | 10-2 |
|  Espanja | 5 | 3 | 0 | 2 | 25-17 | 9 |  |  |  | 7-4 | 4-0 | 10-2 |
|  Serbia | 5 | 2 | 0 | 3 | 18-16 | 6 |  |  |  |  | 7-1 | 6-4 |
|  Bulgaria | 5 | 1 | 0 | 4 | 10-32 | 3 |  |  |  |  |  | 7-5 |
|  Turkki | 5 | 0 | 0 | 5 | 15-58 | 0 |  |  |  |  |  |  |
Lohko B

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | KOR | AUS | ISR | ISL | MEX |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Etelä-Korea | 4 | 4 | 0 | 0 | 33-9 | 12 |  | 5-4 | 5-2 | 17-2 | 6-1 |
|  Australia | 4 | 3 | 0 | 1 | 25-11 | 9 |  |  | 4-1 | 5-3 | 12-2 |
|  Israel | 4 | 2 | 0 | 2 | 11-11 | 6 |  |  |  | 5-1 | 3-1 |
|  Islanti | 4 | 1 | 0 | 3 | 9-29 | 3 |  |  |  |  | 3-2 |
|  Meksiko | 4 | 0 | 0 | 4 | 6-24 | 0 |  |  |  |  |  |
 Pohjois-Korea: ei pelannut
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
29.:  Kroatia
30.:  Etelä-Korea
31.:  Australia
32.:  Belgia
33.:  Espanja
34.:  Israel
35.:  Serbia
36.:  Islanti
37.:  Meksiko
38.:  Bulgaria
39.:  Turkki
40.:  Pohjois-Korea
Kansainvälisen oikeuden toimikunta

Toimikunnan jäsenet vuonna 2023
Kansainvälisen oikeuden toimikunta (eng. International Law Comission, ILC) on Yhdistyneiden kansakuntien alainen asiantuntijaelin, joka valmistelee kansainvälisten sopimusten tekstiluonnoksia kansainvälisen oikeuden alaan kuuluvista aiheista. Sen perusti YK:n yleiskokous vuonna 1947. Sitä ei tule sekoittaa Kansainvälisen kauppaoikeuden toimikuntaan.
Kansainvälisen oikeuden toimikunnan tehtävänä on YK:n peruskirjan 13 artiklan mukaisesti kansainvälisen oikeuden kehittäminen ja kodifiointi. Käytännössä se on pyrkinyt kansainvälisen julkisoikeuden alaan kuuluvien monenkeskeisten valtiosopimusten valmistelemiseen. Toimikunta on käsitellyt yli 30 asiakokonaisuutta, jotka ovat koskeneet kansainvälisen oikeuden tärkeimpiä aloja. Sen merkittävimpinä saavutuksina on pidetty merioikeusyleissopimusta, diplomaattisia suhteita koskevaa yleissopimusta, konsulisuhteita koskevaa yleissopimusta sekä valtiosopimusoikeutta koskevaa yleissopimusta. Jotkin toimikunnan valmistelemista sopimusluonnoksista eivät kuitenkaan ole tulleet laajalti hyväksytyiksi, kun taas toiset sen käsiteltävinä olleista kysymyksistä ovat olleet niin laajoja, perustavanluonteisia tai siinä määrin poliittisten erimielisyyksien kohteena, ettei toimikunta ole toistaiseksi suosittanut valtiosopimusten tekoa niistä.
Kansainvälisen oikeuden toimikuntaan kuuluu 34 viisivuotiskaudeksi valittua jäsentä. Se kokoontuu vuosittain kahden kuukauden pituisiin istuntoihin ja raportoi syksyisin YK:n yleiskokoukselle. Suomesta toimikunnassa ovat toimineet Erik Castrén 1960- ja 1970-luvuilla, Martti Koskenniemi vuosina 2001–2006 ja Marja Lehto vuosina 2017–2022.
Kansainvälisen oikeuden instituutti

| Kansainvälisen oikeuden instituutti |
| --- | --- |

Perustettu:  8. syyskuuta 1873
Päämaja:  Geneve
Tunnustukset:   Nobelin rauhanpalkinto (1904)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kansainvälisen oikeuden instituutti (ransk. Institut de Droit International) on organisaatio, jonka tarkoituksena on kansainvälisen lainkäytön tutkiminen ja kehittäminen.  Järjestö on perustettu 8. syyskuuta 1873 Gentin kaupungintalossa Belgiassa.
Järjestö on yksityinen organisaatio, ja se koostuu "liitännäisjäsenistä", "jäsenistä" ja "kunniajäsenistä". Jäsenet, jotka organisaatio itse kutsuu jäsenyyteensä, ovat henkilöitä, jotka ovat osoittaneet suurta oppineisuutta kansainvälisen lainkäytön alalla ja ovat myös varsinaisen poliittisen toiminnan ulkopuolella. Järjestöllä on pyrkimys hankkia jäseniä, jotka edustaisivat maailman eri kolkkia.
Järjestö kokoontuu joka toinen vuosi kongressiin ajankohtaisista kansainvälisen oikeuden kysymyksistä. Kokousten lopputuloksena järjestö esittää muutoksia kansainväliseen lainsäädäntöön, mutta se ei kuitenkaan osallistu minkään erityisen konfliktin käsittelyyn.
Konferenssien väliaikoina järjestön tieteellinen komissio selvittelee yleisistunnon pohdittavaksi valitut teemat. Yleiskokous saa kaikkien muidenkin komissioiden käsittelemät asia ja tutkii ne, ja kun asiasta päästään yhteisymmärrykseen, se antaa asiasta ohjeellisen päätöksen. Nämä päätökset saatetaan hallitusten ja kansainvälisten järjestöjen tietoisuuteen.
Vuonna 1904 järjestö sai Nobelin rauhanpalkinnon tunnustuksena tavoitteestaan rakentaa valtioiden välinen sovitteluelin, joka ratkaisisi syntyneet konfliktit rauhanomaisella tavalla.
Tikkurilan seurakunta

| Tikkurilan seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Vantaan Pyhän Laurin kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Helsingin evankelis-luterilainen hiippakunta
Rovastikunta:  Vantaan rovastikunta
Seurakuntayhtymä:  Vantaan seurakuntayhtymä
Pääkirkko:  Vantaan Pyhän Laurin kirkko
Perustettu:  1953
Jäsenmäärä:  37 267 (2022)
– Osuus asukkaista:  50,8 %
Kirkollisvero:  1,00 %
Kirkkoherra:  Janne Silvast
Tikkurilan seurakunta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tikkurilan seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Vantaan seurakuntayhtymään kuuluva seurakunta Vantaalla. Se noudattaa Vantaan seurakuntien yhteistä strategiaa, jonka mukaan seurakuntien perustehtävä on olla "Rohkeasti armon asialla". Tavoitteena ja visiona on "Kaikkia ihmisiä kohtaava ja vahvistava sekä työssään uudistuva kirkko Vantaalla". Tikkurilan seurakunnan kirkkoherrana toimii Janne Silvast.
Vantaan Pyhän Laurin kirkko on Tikkurilan seurakunnan pääkirkko.
Tikkurilan kirkko on Tikkurilan seurakunnan toinen kirkko.
Tikkurilan vanha kirkko oli aikaisemmin Tikkurilan seurakunnan toinen kirkko.
Seurakunnan pääkirkko on Vantaan Pyhän Laurin kirkko. Tikkurilan vanha kirkko  purettiin vuonna 2018 sisäilmaongelmien vuoksi. Samalla paikalle rakennettu uusi kirkko otettiin käyttöön tammikuussa 2021. Lisäksi Tikkurilan seurakunnalla on muita toimitiloja, muun muassa kaksi seurakuntakotia ja kolme kerhohuoneistoa. Tikkurilan seurakunta on jäsenmäärältään suurin Vantaan seurakunnista. Vuoden 2022 lopussa Tikkurilan seurakuntaan kuului 37 267 jäsentä, mikä on 50,8 % alueen asukkaista.
Historiaa

Tikkurilan seurakunnan aiempi nimi oli vuoteen 1972 asti Helsingin pitäjän suomalainen seurakunta.
Seurakunnan toimintaa > Jumalanpalvelukset

Tikkurilan seurakunta järjestää viikoittaisia jumalanpalveluksia Vantaan Pyhän Laurin kirkossa ja Tikkurilan Koskikeskuksessa. Perheille järjestetään erityisiä perhemessuja.
Seurakunnan toimintaa > Kirkon toimitukset

Yleisimmät kirkon toimitukset ovat kaste, avioliittoon vihkiminen ja hautaan siunaaminen. Muita toimituksia ovat esimerkiksi kodin siunaaminen, konfirmaatio, yksityinen rippi ja erilaiset rukoushetket.
Seurakunnan toimintaa > Lapsille ja lapsiperheille

Tikkurilan seurakunta tarjoaa lapsille ja lapsiperheille erilaisia toimintamuotoja:
Pienten paikka on perheiden olohuone
Perhekerhot, isien ja lasten kerhot
Päiväkerhot 3-5-vuotiaille lapsille
Ensivauvat
Perhemessut ja vauvakirkot
Perheleirit ja -retket
Pyhän Laurin kirkossa asusteleva Hertta-kirkonrotta pitää lapsille satuhetkiä kauppakeskus Jumbossa.
Muskarit
Seurakunnan toimintaa > Koululaisille

Kerhot 7-14 -vuotiaille koululaisille
Iltapäivä- ja iltakerhot
Loma-ajan toimintaa
Varhaisnuorisotyön iltakerhot
Varhaisnuorten retket ja leirit
Koulutyö, päivänavaukset ja vierailut
Lapsikuoro
Seurakunnan toimintaa > Partio

Tikkurilan seurakunnan yhteistyölippukunta on Aviapartio, joka on vuonna 2008 perustettu sekalippukunta Pakkalan alueella (Kartanonkoski, Tammisto, Ylästö). Jäseniä lippukunnassa on yli 100.
Pyhän Laurin Ritarit (PyLaRit) on Vantaalla Pyhän Laurin kirkon läheisissä tiloissa toimiva partiolippukunta.
Seurakunnan toimintaa > Nuorille

Nuorten sunnuntait
Nuorten messut
Erityisnuorisotyö on nuorten tarpeista lähtevää sosiaalista työtä, joka auttaa ja tukee syrjäytymisvaarassa olevia tai jo syrjäytyneitä nuoria.
Isoskoulutukset
Rippikoulu
Seurakunnan toimintaa > Nuorille aikuisille

Nuorten aikuisten illat
Nuorten aikuisten leirit
Aikuisrippikoulu
Seurakunnan toimintaa > Aikuisille

Kuorotoiminta
Raamattu-, rukous- ja lähetyspiirit
Eläkeläiskerhot
Aikuisrippikoulu
Sinkkuillat
Katekumenaatti-ryhmä
Saunaillat ja lenkkisaunat
Seurakunnan toimintaa > Diakoniatyö

Tikkurilan seurakunnan diakoniatyö pyrkii auttamaan esimerkiksi hengellisissä asioissa, vaikeissa elämäntilanteissa ja menetyksen kohdatessa, surussa ja taloudellisissa vaikeuksissa. Diakonian toimintatapoja ovat vastaanotolla käydyt keskustelut, kotikäynnit sekä erilaiset ryhmät, retket ja leirit. Diakoniaan kuuluvat myös erityisesti yksinäisille ja vähävaraisille suunnatut ruokailutilaisuudet.
Seurakunnan toimintaa > Vapaaehtoistyö

Seurakunnan vapaaehtoistyössä on mm. seuraavia osa-alueita:
toimiminen messujen yhteydessä esirukousavustajana, tekstinlukijana ja kolehdinkantajana tai ehtoollisavustajana
lipaskeräykset Yhteisvastuun tai lähetyksen hyväksi
avustaminen vähävaraisten ja yksinelävien ruokailussa, KesäOlotila-kahvilassa ja Walkers-nuorisokahvilassa.
ryhmien ohjaaminen mm. pyhäkouluopettajana ja aikuisten parissa
kuorot, säestäminen lähetyspiireissä ja tapahtumissa
talkoot, myyjäiset ja tapahtumat
kirkkokahvittaja
rahtari
harrastuspiirit
eläkeläiskerhon ohjaaminen
kerhomummot ja -vaarit toimivat seurakunnan päivä- ja iltapäiväkerhoissa.
nikkaristit antavat kertaluontoista apua vanhuksille ja liikuntarajoitteisille pienissä kodin askareissa.
maahanmuuttajatyö
lähimmäistoiminta, jossa helpotetaan liikuntaesteisten, ikääntyneiden ja yksinäisten elämää tarjoamalla keskustelu- ja ulkoiluseuraa tai apua käytännön askareissa.
hätäensiapukurssit
Seurakunnan toimintaa > Lähetystyö ja ystävyysseurakunnat

Tikkurilan seurakunnalla on kaksi ystävyysseurakuntaa Venäjän Karjalassa (Aunus ja Petroskoi) sekä kummilapset Senegalissa ja Kolumbiassa. Seurakunnalla on ollut vuonna 2014 seuraavat nimikkolähetit:
Japanissa perhe seurakuntatyössä (Suomen ev.lut Kansanlähetys)
Keski-Aasiassa  lähetti kielikonsulttina (Suomen ev.lut Kansanlähetys)
Kaukasiassa lähetti opiskelijatyössä (Ev.lut. Lähetysyhdistys Kylväjä)
Senegalissa lähettipari esimies-, tiedotus- ja kummitehtävissä (Suomen Lähetysseura)
Tansaniassa perhe lähetyslentotyössä (Suomen Lähetysseura)
Teologian tohtori käy luennoimassa Kiinan yliopistoissa Suomesta käsin (Suomen Lähetysseura)
Tikkurilan seurakunnalla on kuusi nimikkokohdetta. Seurakunta tekee raamattulähetystyötä Unkarissa, jossa sillä on Raamatun levitys- ja opetustyötä. Venäjällä sillä on Raamattu Suomen suvulle -projekti, jossa tuetaan Raamatun käännöstyötä suomensukuisille kielille yhteistyössä Suomen Pipliaseuran kanssa. Medialähetystyötä tehdään Lähi-itään, jonne seurakunta tuottaa arabiankielistä Sydämen puhetta televisio-ohjelmaa yhteistyössä Sanansaattajien kanssa. Israelissa on seurakunta- ja evankelioimistyötä juutalaisten ja palestiinalaisten sekä maassa asuvien siirtotyöläisten parissa, yhteistyössä Suomen Lähetysseuran kanssa. Angolassa järjestetään Angolan luterilaisen kirkon työntekijäkoulutusta. Mongoliassa on kehitysyhteistyötä, mm. atk-koulutusta ja vammaistyötä sekä seurakuntatyötä, yhteistyökumppanina on Evankelis-luterilainen Lähetysyhdistys Kylväjä (ELK). Seurakunnassa toimii useita lähetyspiirejä, jotka avustavat nimikkokohteita.
Seurakunnan toimintaa > Musiikki

Seurakunta järjestää tiloissaan musiikkitilaisuuksia ja konsertteja, joiden musiikki on monimuotoista, esimerkiksi kirkkomusiikkia, kuorolaulua, klassista, barokkia, virsiä, gospel- ja rock-musiikkia ja joulun alla Kauneimmat joululaulut -tilaisuuksia.
Seurakunnassa toimivat seuraavat kuorot ja lauluryhmät: Pyhän Laurin kuoro, Tikkurilan kirkkokuoro, Lauluryhmä Quo vadis, Corvus Laurencij -kuoro, Nuorten aikuisten lauluryhmä ja Omalla äänellä -ryhmä.
Kirkot ja seurakuntatilat

Tikkurilan seurakunnalla on seuraavat toimitilat Vantaalla:
Vantaan Pyhän Laurin kirkko
Pyhän Laurin kappeli
Helsingin pitäjän kirkonkylän pappilan juhlatila
Tikkurilan kirkko
Ylästön seurakuntatalo
Ilolan seurakuntatalo
Ristipuron kerhohuoneisto
Kartanonkosken kerhohuoneisto
Pakkalan kerhohuoneisto
Tammiston kerhohuoneisto
Hallinto

Tikkurilan seurakunta kuuluu Vantaan seurakuntayhtymään, jonka muodostavat Vantaan seitsemän seurakuntaa. Yhtymä vastaa seurakuntien taloudesta ja yhteisistä tehtävistä.
Hallinto > Yhteinen kirkkovaltuusto

Ylintä päätösvaltaa seurakuntayhtymässä käyttää yhteinen kirkkovaltuusto. Sen jäsenet valitaan seurakuntavaaleilla. Valtuusto päättää mm. rakennushankkeista, maan myynnistä ja kirkollisveroäyrin suuruudesta. Kirkkovaltuusto hyväksyy toiminta- ja taloussuunnitelman ja talousarvion. Se valitsee myös kirkkoneuvoston jäsenet, jotka valmistelevat valtuustossa päätettävät asiat. Yhteisen kirkkovaltuuston puheenjohtaja on Eve Rämö, varapuheenjohtaja Markku Weckman.
Hallinto > Yhteinen kirkkoneuvosto

Vantaan seurakuntayhtymän toimeenpano- ja hallintoelimenä on yhteinen kirkkoneuvosto, joka johtaa seurakunnalliseen toimintaan liittyviä tehtäviä ja työmuotoja. Se myös valitsee muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta seurakuntien yhteiset työntekijät. Yhteisen kirkkoneuvoston puheenjohtajana toimii Tikkurilan seurakunnan kirkkoherra Janne Silvast.
Hallinto > Seurakuntaneuvosto

Seurakuntaneuvosto johtaa osaltaan seurakunnan toimintaa ja edistää sen hengellistä elämää sekä päättää niiden varojen käytöstä, jotka seurakunnalle osoitetaan Vantaan seurakuntayhtymän talousarviossa. Seurakuntaneuvoston jäsenmäärä määräytyy seurakunnan väkiluvun perusteella. Tikkurilassa jäseniä on 14. Tikkurilan seurakuntaneuvoston puheenjohtajana toimii kirkkoherra Janne Silvast.
Kirkkoherrat

Helsingin pitäjän suomalainen seurakunta
1958–1965: Arvo Liesmaa
Tikkurilan seurakunta
1966–1969: Arvo Liesmaa
1970–1978: Erkki Sovijärvi
1979–1983: Maunu Sinnemäki
1984–2005: Nils Rönnholm
2006–: Janne Silvast
Aiheesta muualla

Tikkurilan seurakunnan kotisivu
Pyhän Laurin kirkon sisätila.
Kaarlo Rahikainen

Kaarlo Johannes (Juho) Rahikainen (17. maaliskuuta 1848 Mäntyharju – 16. tammikuuta 1909) oli suomalainen opettaja ja evankelisen herätysliikkeen maallikkosaarnaaja.
Myllärin perheeseen Mäntyharjulla Anetun kylässä syntynyt Rahikainen sai perusopetuksen kiertokoulussa ja oppi lukemaan ja kirjoittamaan. Pieksämäen kappalaisen avulla hän pääsi vuonna 1863 Jyväskylään 1847 perustettuun Grahnin koulun nimellä tunnettuun ala-alkeiskouluun, joka oli saanut nimensä koulun opettajan, varapastori Fredrik Grahnin (1809–1864) mukaan. Päästyään koulusta 1868 hän yritti turhaan päästä sotilasuralle Helsingin venäläisen junkkarikoulun oppilaaksi.
Rahikainen saapui 1869 Viipuriin tapaamaan enoaan ja aikoi samalla hakea itselleen jotain tointa. Hänet valittiinkin 1869 perustetun Viipurin Diakonissalaitoksen opettajaksi opettamaan laitoksen orpo- ja lastenkodin lapsia. Hän tutustui Viipurissa kirkkoherran apulaisena toimineeseen pastori Johan Henrik Martiniin ja alkoi pitää tämän kanssa suuren suosion saavuttaneita herätyskokouksia. Heitä alettiin kuitenkin syyttää harhaoppisuudesta. Rahikainen erotettiin keväällä 1872 opettajantoimesta, kun herätysliikkeen piiriin oli liittynyt koulun ja diakonissalaitoksen oppilaita. Hän lähti sitten opiskelemaan Jyväskylän seminaariin ja valmistui sieltä 1873 kansakoulunopettajaksi.
Rahikainen oli opettajana Pylkönmäellä ja jonkin aikaa Ylihärmässä. Koska opettaja toimi pitäjässä myös saarnaajana, Rahikainen suoritti saarnalupatutkinnon Porvoon tuomiokapitulissa tiettävästi ensimmäisenä maallikkona. Vuonna 1879 Rahikainen sai Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen kolportöörikirjan, joka antoi hänelle oikeuden toimia yhdistyksen kiertävänä kirjanmyyjänä ja kiertävänä maallikkosaarnaajana. Rahikaisesta oli tullut jo 1874 Evankeliumiyhdistyksen asiamies, joka kiersi seurakunnissa pitämässä hartauspuheita ja evankeliumijuhlia.
Vuonna 1890 Rahikainen muutti Helsinkiin Evankeliumiyhdistyksen toiseksi asiamieheksi. Hän kiersi ympäri Suomea eri seurakunnissa ja aloitti myös pyhäkoulutoiminnan. Hän oli mukana perustamassa 1890 yhdistyksen julkaisemaa Lasten lehteä, ja hänen kirjoituksiaan julkaistiin Kotilähetys- ja Suomen Lähetyssanomat -lehdissä sekä porilaisessa Raittiuden ystävät -lehdessä. Hän oli mukana Siionin Kanteleen toimitustyössä ja kirjoitti sitä varten myös lauluja.
Rahikainen erosi 1899 Evankeliumiyhdistyksestä osaksi mielipide-eroavuuksien takia ja liittyi Suomen Lähetysseuraan, jolle hän myös testamenttasi omaisuutensa.
Rahikainen on suomentanut sanat Suomen evenkelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virteen 341 Kiitos sulle, Jumalani.
Julkaisuja

Rikas, - mutta kuoli nälkään. Armon sanoja: Lutherilaisen Evankeliumi-yhdistyksen kustantamia kirjasia 10. W. ja G., Helsinki 1895
Uskotko sen?. Armon sanoja: Lutherilaisen Evankeliumi-yhdistyksen kustantamia kirjasia 9. W. ja G., Helsinki 1895
Joulukuusen loistossa eli valoa ja lämpöä kasvitarhallemme. 4. painos, Suomen luth. evank.-yhdistys, Helsinki 1903, 5. painos 1922
Myllärinpoika Mäntyharjulta: Kaarlo sedän monille ystäville omistettu. 1; kokoili Hannes Sjöblom. Suomen lähetysseura, Helsinki 1910
Myllärinpoika Mäntyharjulta: Kaarlo sedän monille ystäville omistettu. 2; kokoili Hannes Sjöblom. Suomen lähetysseura, Helsinki 1910
Myllärinpoika Mäntyharjulta: Kaarlo sedän monille ystäville omistettu. 3; kokoili Hannes Sjöblom. Suomen lähetysseura, Helsinki 1911
Myllärinpoika Mäntyharjulta: Kaarlo sedän monille ystäville omistettu. 4; kokoili Hannes Sjöblom. Suomen lähetysseura, Helsinki 1912
Kirjallisuutta

Pentti Laasonen: Kristuksen asevelvollinen (K. J. Rahikainen). Suomen luterilainen evankeliumiyhdistys, Helsinki 1953
Julian Grimau (albumi)

| Julian Grimau Tapio Heinonen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1970
 Formaatti: LP-levy
 Tyylilaji: Iskelmä
 Levy-yhtiö: EMI
Tapio Heinosen muut julkaisut
| Tapio Heinonen 1970 | Julian Grimau 1970 | Vielä kerran 1971 |
Julian Grimau on vuonna 1971 julkaistu uusintapainos Tapio Heinosen debyyttialbumista. Albumin ensipainos ilmestyi vuonna 1970 nimellä Tapio Heinonen.
Kappaleet

A-puoli
Aina lähtee juna jonnekin
Danny Boy
Don Juan
Eilen kun mä tiennyt en
Jossain on kukka ruusun
Julian Grimau
B-puoli
Marie Marie
Minä tiedän sen sillä rakastan vain sinua
Monta vuotta sitten kello kymmenen
Nähdä saa ken tietää mitä tahtoo
Palaan sua hakemaan
Samanlainen onni
Jürgen Melzer

| Jürgen Melzer |
| --- | --- |
 Jürgen Melzer Yhdysvaltain avoimissa 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. toukokuuta 1981  Wien 
Kansalaisuus:   Itävalta
Tennispelaaja
Pituus:  183 cm
Paino:  81 kg
Kätisyys:  vasen
Ammattilaisena:  1999–
Palkintorahat:  10 739 212 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  8. (18.4.2011)
Turnausvoittoja:  4
Voitot/tappiot:  350–334
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  4. kierros (2011)
Ranskan avoimet:  välierä (2010)
Wimbledon:  4. kierros (2010, 2013)
Yhdysvaltain avoimet:  4. kierros (2010)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  6  (27. marraskuuta 2010)
Voitot/tappiot:  375–297
Aiheesta muualla
www.juergen-melzer.at
ITF
ATP
Jürgen Melzer (s. 22. toukokuuta 1981 Wien, Itävalta) on itävaltalainen tennispelaaja. Hän on voittanut urallaan neljä kaksinpeliturnausta ja kolmetoista nelinpeliturnausta. Parhaimmillaan hän on ollut tenniksen maailmanlistalla kahdeksantena kaksinpelissä ja kuudentena nelinpelissä.