stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Musiikkipedagogi (AMK)

Musiikkipedagogi (AMK) on kulttuurialan ammattikorkeakoulututkinnon tutkintonimike. Musiikkipedagogin koulutus on laajuudeltaan 240 opintopistettä, ja opinnot kestävät 4 vuotta. Musiikkipedagogiksi valmistutaan joko klassisen musiikin koulutusohjelmasta, kansanmusiikin koulutusohjelmasta tai rytmimusiikin koulutusohjelmasta.
Tyypillisiä suuntautumisvaihtoehtoja ovat soitonopetus, laulunopetus, musiikin teoria, varhaisiän musiikkikasvatus ja musiikkiteknologian opetus. Musiikkipedagogin tutkinnon suorittaminen antaa kelpoisuuden musiikkioppilaitoksen opettajan virkaan (taiteen perusopetuksen laaja oppimäärä). Musiikkipedagogi voi työskennellä myös kuntien opetus- ja kulttuuritoimen eri tehtävissä (vapaa sivistystyö) sekä ammatillisen toisen asteen opettajana. Tutkinto ei kuitenkaan anna pätevyyttä peruskoulujen ja lukioiden musiikinopettajan virkaan, johon vaaditaan ylempi korkeakoulututkinto musiikkikasvatus-aineesta. Musiikkikasvatusta voi Suomessa opiskella Sibelius-Akatemiassa, Jyväskylän yliopistossa ja Oulun yliopistossa.
Aiheesta muualla

Musiikin koulutusohjelma, musiikkipedagogi (Opintoluotsi)[vanhentunut linkki]
Pop/jazz -musiikin koulutusohjelma, musiikkipedagogi (Opintoluotsi)[vanhentunut linkki]
Linnuntie

Linnuntiellä tarkoitetaan matkaa, joka on lyhin mahdollinen reitti pisteestä A pisteeseen B. Tämän matkan voi lukea kartasta katsomalla etäisyyden, jonka suora viiva kulkee haluttujen paikkojen välillä.selvennä Tällöin ei oteta huomioon kohteiden välillä olevia vuoria, vesistöjä ynnä muita esteitä mietittäessä reitin pituutta A:n ja B:n välillä.
Mont-Dore

| Mont-Dore |
| --- | --- |
 Yleisnäkymä kunnasta
 vaakuna
 Mont-Dore
 Koordinaatit: 45°34′38″N, 2°48′35″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Puy-de-Dôme
Arrondissementti:  Issoire
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  35,9 km²
Korkeus:  1 050 m
Väkiluku (2020):  1 274 
 – Väestötiheys:  35 as./km²
Kunnan numero:  63236
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mont-Dore on kunta Ranskassa Puy-de-Dômen departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Dordogne-joen varrella, noin 44 kilometriä Clermont-Ferrandin kaupungista lounaaseen.
Kunta sijaitsee Monts Doren vuoristossa, ja se on suosittu matkailukohde. Kunnan etelärajalla oleva Puy de Sancyn tulivuori kohoaa 1 886 metrin korkeuteen. Tulivuori ei ole aktiivinen, mutta sen tuottamaa lämpöä käytetään kylpylöissä. Mont-Doren lämpökylpylöitä käytettiin jo Rooman vallan aikaan. Puy de Sancyn rinteillä on talviaikaan hiihtokeskus ja kesäisin siellä on paikallisia vaellusreittejä retkeilijöille.
Vuonna 1898 rakennettiin Mont-Doren kylästä Capucinin funikulaari läheiselle Capucinin ylängölle. Tämä mahdollisti kylpylävieraiden pääsyn korkealle nauttimaan vaivattomasti puhtaasta ilmasta ja hoitamaan hengitysvaikeuksiaan. Se oli ensimmäinen sähköllä toimiva kiskoköysirata Ranskassa.
Mont-Doren kylpylä
Kunnan keskustaa
Capucinin funikulaari
Mont-Doren hiihtokeskuksen köysiradan yläasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mont-Dore Wikimedia Commonsissa
Likolammit (Tammela)

| Likolammit |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°52′29″N, 23°58′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (35.93)
Laskujoki:  ei ole 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  noin 125 m 
 fiLikolammit 
Likolammit on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitsevat lammet, jotka kuuluvat Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Lammet kuuluvat Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Lammet sijaitsevat 530×450 metrisellä alueella, joka on osa tasaista soistunutta kangasmaastoa Rautijärven länsipuolella. Lampia on neljä, joista suurin on syntynyt järvenlaskun yhteydessä. Pohjoisimman lammen korkeus merenpinnasta on 126,1 metriä ja eteläisimmän 124,8 metriä. Vain yhteen lampeen on kaivettu oja, joten ne saavat vetensä sadannasta tai pohjavedestä.
Historia

Vuonna 1862 haettiin lupaa laskea viereisen Rautjärven vedenpintaa. Järvenlaskun aikataulusta ei ole varmuutta, mutta nykyään Rautjärven länsipää poikkeaa suuresti vanhojen karttojen rantaviivasta. Osa länsirantaa maatui järvenlaskussa ja paljasti epätaisaisen järvenpohjan. Tällaiseen painanteeseen syntyi suurin Likolampien lammista. Muut Likolampien kolme lampea näkyvät jo Senaatin kartaston kartassa vuodelta 1884.
Moderni

Modernilla viitataan yleensä keskiajan jälkeiseen historialliseen vaiheeseen, jossa feodalismista tai maatalousyhteiskunnasta siirrytään kohti kapitalismia, teollistumista, maallistumista, rationalisaatiota, kansallisvaltiota instituutioineen ja erilaisia valvonnan muotoja. Moderni liittyy uuden ajan historialliseen aikakauteen ja modernismiin, mutta se muodostaa kuitenkin erillisen käsitteen. Siinä missä valistus merkitsee erityistä länsimaisen filosofian liikettä, moderni viittaa yleensä vain kapitalismin nousun sosiaalisiin suhteisiin.
Moderni voi myös viitata älyllisen kulttuurin suuntauksiin, jotka syntyivät liittyneinä  maallistumiseen ja jälkiteolliseen aikaan, kuten marxismiin, eksistentialismiin ja yhteiskuntatieteiden perustamiseen.
Kiista antiikista ja modernista

Antiikin ja modernin välinen kirjallisuutta ja taidetta koskeva kiista syntyi Ranskassa 1600-luvun lopulla. Siinä antiikin kannattajat (Anciens) korostivat antiikin kirjailijoiden ansioita ja väittivät, että olisi parasta, jos kirjailija jäljittelisi ikuisia, suuria esikuvia.
Kiista alkoi muun muassa Hanhiemon satujen kirjoittajan Charles Perraultin esitettyä vuonna 1687 Ranskan Akatemiassa runon, jossa hän epäili antiikin ylivoimaa. Hän kirjoitti:
»Kaunis antiikki on kunnioitettavaa aikaa, mutta en usko sen milloinkaan olleen ihailtavaa. Katselen muinaiskansojen miehiä polveani notkistamatta. He ovat suuria, se on totta, mutta ihmisiä kuten mekin. »
Tätä ajatusta kannattivat modernit (Modernes).
Antiikista ja modernista kiisteltiin myös Englannissa, Saksassa ja Ruotsissa. Näin alkoi pitkään kestänyt keskustelu, jonka antiikkia korostava traditio vähitellen hävisi. Myöhemmin kiistasta tuli osoitus modernin ylivoimaisuudesta ja modernin aikakauden edistysuskon tunnukseksi tuli taistelu, jossa antiikki häviää modernille.
Risto Niemi-Pynttäri ja Juha Teppo toteavat Euroopan kirjallisuushistoriassa: ”Kärjistetysti ilmaistuna, ennen modernia aikaa kaikki vanha oli ilman muuta parempaa kuin uusi. Moderneilla uutuuksien markkinoilla kaikesta uudesta on tullut kyselemättä parempaa kuin vanhasta. Antiikin ja modernin väliset kiistat ovat tuon aikakauden muuttumisen merkkejä.”
Moderni ja postmoderni

Modernia alettiin kritisoida 1970-luvulla. Valistuksen ajalta peräisin oleva rationalistinen eetos, moderniteetti haluttiin kyseenalaistaa. Jotkut jopa tuomitsivat modernin maailman menneeksi ja ohitetuksi vaiheeksi. Tämän vuoksi sanalle moderni on syntynyt erityismerkitys, joka kuvaa useita yhteiskunnan tai kulttuurin ilmiöitä noin vuosina 1850-1970. Esimerkiksi moderni taide ei tarkoita enää pelkästään uutta, tämän hetken tai oman aikamme taidetta, jota kuvataan usein sanalla nykytaide. Moderni siis viittaa myös modernismiin. Samalla tavalla on tulkittu myös esimerkiksi sanoja moderni arkkitehtuuri, modernin taiteen museo tai moderni yhteiskunta. Näissä yhteyksissä modernista puhutaankin usein mennessä aikamuodossa.
Modernille ominaista on:
rationaalisuus ja usko järkeen
sekularisaatio eli maallistuminen
teollistuminen ja massatuotanto
kapitalismi
usko edistykseen ja aineelliseen kasvuun
yhteiskunnallisten alojen, kuten etiikan, politiikan, oikeuden ja talouden eriytyminen toisistaan ainakin käsitteellisesti
Moss Hart

Hart vuonna 1940
Moss Hart (24. lokakuuta 1904 – 20. joulukuuta 1961) oli yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija ja teatteriohjaaja. Hän voitti Pulitzer-palkinnon George S. Kaufmanin kanssa kirjoitetusta näytelmästä You Can't Take It With You (1937). Ohjaajatyöstään näytelmässä My Fair Lady hän voitti Tony-palkinnon. Hart oli 1900-luvun menestyneimpiä näytelmäkirjailijoita Yhdysvalloissa.
Hart syntyi Manhattanilla köyhään juutalaisperheeseen. Hän oli naimisissa näyttelijä Kitty Carlislen kanssa.
Linus Nässén (jääkiekkoilija, 2000)

| Linus Nässén> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. toukokuuta 2000 (ikä 24) Hönö, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  84 kg
Seura
Seura:  Frölunda HC
Sarja:  SHL
Pelinumero:  22
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2018–
Aik. seurat:  Timrå IK (Allsv.)
Håkan Linus Nässén (s. 17. toukokuuta 2000 Hönö, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue Frölunda HC:stä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Nässén osaa pelata myös laidassa.
Pelityyli

Elite Prospects -sivuston David Enbomin mukaan Nässén on loistava kahden suunnan hyökkääjä, joka pelaa hyvin molempiin kenttäpäätyihin. Hän osaa pelata sekä keskellä että laidassa. Nässénillä on hyvä laukaus ja hän on myös erinomainen joukkuepelaaja. Nässén ei ole kuitenkaan kovin nopea luistelija, mutta hän korvaa puutteensa kovalla työnteolla ja fiksuilla päätöksillä.
Ura > Seuraura

Nässén on Skärgårdens SK:n kasvatti. Hän siirtyi 14-vuotiaana Frölunda HC:n U16-junioreihin kaudeksi 2014–2015. Kaudella 2015–2016 Nässén oli U16 SM:ssä kuudella syöttöpisteellään joukkueensa paras syöttäjä Robin Sundmanin kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi J18 Allsvenskanin mestaruuden. Nässén pelasi kauden aikana myös seitsemän ottelua Kungälvs IK:n J18-junioreissa. Kauden 2016–2017 päätteeksi hän voitti Frölundassa J18 Allsvenskanin hopeaa ja kauden 2018–2019 päätteeksi pronssia.
Kaudella 2018–2019 Nässén debytoi Frölundan SHL-joukkueessa, jossa hän pelasi 27 runkosarja- ja kuusi playoff-ottelua tehopistein 2+1=3 sekä kuusi Mestarien liigan ottelua tehden yhden maalin. Nässén teki miesten pääsarjadebyyttinsä CHL:n avauskierroksella 30. elokuuta 2018 vieraissa itävaltalaista Vienna Capitalsia vastaan. Hänet merkittiin heti Frölundan ykkösketjun oikeaan laitaan Joel Lundqvistin ja Ryan Laschin viereen. Nässén sai ottelussa jääaikaa 11.41 minuuttia. Hän teki myös ensimmäisen pääsarjamaalinsa. Nässénin osuma jäi Frölundan 1–4-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi. SHL-debyyttinsä hän teki runkosarjan avauskierroksella 15. syyskuuta 2018 Djurgårdens IF:ää vastaan. SHL-uransa avausmaalin Nässén teki Tapaninpäivänä 26. joulukuuta 2018 Luleå HF:ää vastaan. Hän voitti sekä Ruotsin-mestaruuden että CHL:n mestaruuden. Nässén pelasi kauden aikana miesten pelejä myös kaksi ottelua lainalla Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Hockeyettan-joukkue Hanhals IF:ssä.
Toukokuussa 2019 Frölunda lainasi Nässénin ja Oliwer Fjellströmin koko kauden 2019–2020 kattavilla sopimuksella Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue Timrå IK:hon.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Tšekki 2020 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Venäjä 2018 | jääkiekko |  |
| Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Ivan Hlinkan muistoturnaus  |  |
|  Pronssia | Bratislava 2017 | jääkiekko |  |
Nässén pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2020, jolloin hän voitti pronssia. Nässén pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän voitti pronssia. Nässén pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2017, jolloin hän voitti pronssia. Nässén pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2016, jolloin hän voitti kultaa. Yhteensä Nässén on pelannut 11 nuorten ja 41 poikien maaottelua.
Likolampi (Hankasalmi)

| Likolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Hankasalmi
Koordinaatit:  62°17′21″N, 26°30′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kuuhankaveden valuma-alue (14.37)
Laskuoja:  oja Tervalampeen 
Järvinumero:  14.379.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,3 m  
Pituus:  410 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  1,202 km  
Pinta-ala:  8,774 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLikolampi 
Likolampi  on Keski-Suomessa Hankasalmella Hankasalmen aseman lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 8,8 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Kuuhankaveden valuma-alueella (14.37), jonka Tervajoen valuma-alueeseen (14.379) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,3 metriä mpy.
Monument

| Monument Carnophage |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Studio Deep Ankara, Turkki
 Julkaistu: 23. syyskuuta 2016
 Tyylilaji: death metal
 Levy-yhtiö: Unique Leader
Carnophagen muut julkaisut
| Deformed Future // Genetic Nightmare 2008 | Monument 2016 |   |
Monument on turkkilaisen death metal -yhtye Carnophagen toinen studioalbumi, joka julkaistiin 23. syyskuuta 2016 levymerkillä Unique Leader Records. Albumi on yhtyeen ensimmäinen sitten vuoden 2008 esikoisalbumin Deformed Future // Genetic Nightmare, minkä jälkeen yhtye jäi vuoteen 2014 saakka kestäneelle tauolle.
Kappaleet

Incandescent – 1.40
Second Genesis – 4.53
Resistance Against Mind Clouding Heresy – 4.07
Same Old Circle – 5.36
Unbroken Fortitude – 3.32
At the Backside of Our Civilization – 5.04
Ode to Corruption – 3.32
Sparks of the Experiment – 4.11
Inertia and Failure – 4.04
Kokoonpano

Oral Akyol – laulu
Mert Kaya – kitara
Serhat Kaya – kitara
Bengi Öztürk – bassokitara
Onur Özçelik – rummut
Kokoonpano > Tuotanto

Ünsal Özata – äänittäjä
Sasha Borovykh – miksaaja, masteroija
Cihan Engin – kansikuva
Arvostelut

Angry Metal Guy:
Brave Words & Bloody Knuckles: 8.0/10
Aiheesta muualla

Monument Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Monument Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Moss FK

Seuran kotistadion Melløs Stadion
Moss Fotballklubb on jalkapalloseura Mossin kunnasta. Seura pelaa Norjan neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla 3. Divisjonissa. Moss on voittanut kertaalleen Norjan mestaruuden. Tämä tapahtui vuonna 1987. Norjan Cupin seura on voittanut vuonna 1983.
Lisa Hahn

| Mitalit> Maa:  Saksa.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Saksa.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Saksa.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Maa:  Saksa> Naisten maahockey. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Rio 2016 |  |  |
Lisa Hahn-Altenburg (o.s. Hahn, s. 23. syyskuuta 1989 Mönchengladbach) on saksalainen maahockeypelaaja. Hän kilpaili vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa ja kuului siellä seitsemänneksi sijoittuneeseen Saksan naisten joukkueeseen. Riossa 2016 hän saavutti turnauksessa joukkueensa kanssa pronssia. Hahn pelasi kaikkiaan 122 maaottelua ulkokentillä ja lisäksi 14 sisähockeyn maaottelua.
Lisa Hahnin täti Birgit Hahn on maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.
Moontalk

| Moontalk |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1995
Toimitusjohtaja:  Jussi Patopuro
Puheenjohtaja:  Petri Toljamo
Kotipaikka:  Oulu
Toiminta-alue:  organisaatioiden mobiilivaihde- ja kommunikaatiojärjestelmät
Liikevaihto:  10,3M EUR (2023)
Kotisivu:  www.moontalk.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Moontalk Oy on suomalainen operaattorialan SaaS-yritys, joka kehittää ja tarjoaa yritysten mobiilivaihde- ja kommunikaatioteknologiaa ja -palveluita. Huhtikuussa 2023 päättyneellä tilikaudella yhtiön liikevaihto oli 10 miljoonaa euroa. Yhtiö perustettiin vuonna 1995 ja ennen vuotta 2022 yhtiö toimi Mustalinja nimellä. Suomessa yhtiöllä on yli 1 400 asiakasta ja yhtiön asiakkaisiin lukeutuu esimerkiksi Renta, Saka, Vesivek, Rinta-Joupin Autoliike ja Rakennusyhtiö Lehto. Yhtiön toimitusjohtajana on toiminut vuodesta 2010 lähtien Jussi Patopuro. Yhtiön pääkonttori on Oulussa.
Ratkaisut

Moontalk kehittää ja tarjoaa yritysten mobiilivaihde- ja kommunikaatioteknologiaa. Yhtiön ydintuote on SaaS-pohjainen Mustalinja-mobiilivaihde yritysten puhelinliikenteen hallintaan. Helmikuussa 2022 yhtiön lanseerasi Moontalk Out -nimisen työkalun, jolla organisaatiot voivat toteuttaa, seurata ja mitata asiakaskontaktointia ajasta, paikasta ja laitteesta riippumatta. Palvelu on tarkoitettu etenkin niille yrityksille, jotka tekevät yrityksestä ulospäin suuntautuvia soittotehtäviä.
Historia

Moontalk perustettiin vuonna 1995. Varhainen liiketoiminta oli Apple-tuotteiden jälleenmyynti ja konsultointi yrityksille. Yhtiön nykyiset omistajat ostivat yrityksen vuonna 2010, mistä lähtien yhtiö alkoi keskittymään operaattoriliiketoimintaan. Yhtiöön sijoittajia ovat esimerkiksi Kyösti Kaikkonen. Vuoden 2022 aikana yhtiö aloittaa kansainvälistymisen. Osana kansainvälistymistä yritys muutti brändiään ja vaihtoi nimensä Mustalinjasta Moontalkiksi. Ensimmäisessä vaiheessa Moontalk aikoo laajentua Ruotsiin.
Yhteistyö ja kumppanuudet

Elisa ja Moontalk tekevät yhteistyötä mobiilipalveluiden tuottamisessa suomalaisille pk-asiakkaille. Uudenlaisessa yhteistyömallissa Moontalk tuottaa yrityksille suunnattua Mustalinja-mobiilivaihdepalvelua ja Elisa mobiililiittymien kautta käytettävät matkaviestinpalvelut.
Lisa Chappell

| Lisa Chappell> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. lokakuuta 1968 (ikä 55) Auckland, Uusi-Seelanti
Ammatti:  näyttelijä, laulaja
Puoliso:  Chris Taylor (2001–2005)
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Lisa Irene Chappell (s. 18. lokakuuta 1968 Auckland, Uusi-Seelanti) on uusiseelantilainen näyttelijä ja muusikko. Lisa Chappell on esiintynyt sarjassa McLeodin tyttäret.
Filmografiaa

Desperate Remedies (1993)
Jack Brown Genius (1994)
Coffin Rock (2009)
Albumit

When Then Is Now (2006)
Lisa Hanna

Lisa Hanna vuonna 2012.
Lisa Hanna (s. 1975) on jamaikalainen, joka voitti Miss World -kilpailun Sun Cityssä, Etelä-Afrikassa vuonna 1993. Hänestä tuli historian kolmas jamaikalainen, joka oli selvinnyt kilpailun voittajaksi. Hanna oli aiemmin naimisissa David Pantonin kanssa. Parilla on yksi poika.
Hanna opiskeli Länsi-Intian yliopistossa. Hänellä oli vuonna 1998 pieni rooli elokuvassa How Stella Got Her Groove Back. Lisäksi hän on juontanut jamaikalaista Our Voices -show'ta. Hän toimii nykyään viestintäkonsulttina.
Mustan lumen talvi

| Mustan lumen talvi |
| --- | --- |
Kirjailija:  Kalle Päätalo
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  1969
Sivumäärä:  550
Sarja: Koillismaa
Edeltävä:  Myrskyn jälkeen
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Mustan lumen talvi on Kalle Päätalon Koillismaa -sarjan viides ja samalla päätösosa. Teos on ilmestynyt vuonna 1969 Gummeruksen kustantamana. Kirjasta on otettu uudelleenpainos vuonna 2013.
Teos on käännetty englanniksi vuonna 2002 nimellä The winter of the black snow. Kirja on rekisteröity Bookcrossingiin.  Kirjan tapahtuma-aikaa on 1960-luvun jälkimmäinen puolisko, yhteiskunnallisen rakennemuutoksen, maaltamuuton ja suurten ikäluokkien esiinmarssin vuodet.
Kirjan tapahtumat

Muutosten aika on tullut Koillismaahan. Televisio, tiet ja ajoneuvot ovat pienentäneet maailmaa. Voivuoret kasvavat ja peltoja laitetaan pakettiin. Vanhusten turvana on kansaneläke, jota Kauko Sammalsuon Maija-äiti ja appiukko Nestori Malinen eivät lakkaa ihmettelemästä. Vaikka nälkä ja puute ovat kadonneet, eivät huolet häviä. Maahan satanut oudonvärinen lumi koituu porojen kohtaloksi ja tuhoaa satoja. Työn perässä yhä useampi lähtee Ruotsiin ja naulaa laudat talonsa ikkunoiden eteen. Ruotsiin lähtee myös Kaukon vanhin poika Jaakko. Vanhan ja uuden välinen ristiriitä ei väistä Sammalsuonkaan perhettä, vaan sodan ja jälleenrakennuksen kokenut sekä itsevarma sodanjälkeinen sukupolvi joutuvat ottamaan mittaa toisistaan. Sammalsuon perhe sopeutuu kuitenkin uuteen aikaan, ja Kauko ja Elma kasvavat henkisesti vielä viittäkymmentä ikävuotta tapaillessaan. Seuraava sukupolvi, jonka usko tulevaisuuteen on vahva, ottaa sille kuuluvan paikkansa Koillismaassa.
Sovitukset

Edvin Laineen elokuva Ruskan jälkeen vuodelta 1979.
Liikapuron tekojärvi

| Liikapuron tekojärvi |
| --- | --- |
 Liikapuron tekojärvi
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Jalasjärvi
Koordinaatit:  62°21′48″N, 23°05′18″E
Järvinumero:  42.078.2.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  132,8 m 
Pinta-ala:  3,1 km²
 fiLiikapuron tekojärvi 
Liikapuron tekojärvi on tekojärvi Kurikan kaakkoisosassa Ylivallin kylässä, entisen Jalasjärven kunnan alueella. Liikapuron tekojärvi on yksi Etelä-Pohjanmaalle tehdyistä tekojärvistä, joiden tarkoituksena on säännöstellä Kyrönjoen tulvia. Liikapuron tekojärven vesipinta-ala on 310 hehtaaria ja sen valuma-alue on 2 700 hehtaaria. Se kuuluu Seinäjoen valuma-alueeseen.
Liikapuron tekojärvi rakennettiin vuosina 1966–1968. Kyrönjoen tulvat aiheuttivat 1950- ja 1960-luvuilla laajan yhteiskunnallisen keskustelun, josta käytettiin nimitystä Kyrönjoen tulvasota.
Järven rannoilla on kesäasutusta.
Aiheesta muualla

Kuvia järveltä (Arkistoitu – Internet Archive)
Likolammi (Äänekoski, Kertonselkä, pohjoinen)

| Likolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°46′08″N, 26°00′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskuoja:  oja Keiteleeseen 
Järvinumero:  14.421.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,5 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,663 km  
Pinta-ala:  2,425 ha  
Tilavuus:  0.000023 km³ 
Keskisyvyys:  0,97 m  
Suurin syvyys:  1,7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLikolammi 
Likolammi  on Keski-Suomessa Äänekoskella  Viitakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 280 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 23 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys on 1,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,5 metriä mpy.
Mossala

Mossala
Mossalan lossi.
| --- | --- |
Sijainti:  Parainen Varsinais-Suomi Suomi
Saariryhmä:  Turun saaristo
Merialue:  Saaristomeri
Pinta-ala:  7,19 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  68
Asutuskeskukset:  Mossala
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Mossala (myös Mussala) on saari ja kylä Houtskarissa Paraisilla. Sen nimi oli alkujaan suomenkielinen Mustasalo, mutta ruotsin kielen vaikutuksesta nimi muuntui muotoon Mossala. Saaren pinta-ala on 7,19 neliökilometriä ja sen asukasluku on 68.
Mossalalta kulkee yhteysalus muun muassa Iniöön. Saaren eteläpäästä kulkee kuntakeskukseen lossi . Mossalan saaressa on muun muassa Saariston Lomakeskus, joka vuokraa mökkejä. Museovirasto on määritellyt Mossalan kylän valtakunnallisesti merkittäväksi valtakunnalliseksi kulttuuriympäristöksi osana Länsi-Turunmaan saaristoasutusta.
Aiheesta muualla

Saariston Lomakeskus (Arkistoitu – Internet Archive)