stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Happy People/U Saved Me
Kappaleet > CD 2 - U Saved Me

"Three-Way Phone Call" – 7.03  (feat. Kelly Price & Kim Burrell)
"U Saved Me" – 6.13
"Prayer Changes" – 6.24
"How Did You Manage" – 3.45
"I Surrender" – 4.45
"When I Think About You" – 4.06
"The Diary of Me" – 4.19
"Spirit" – 3.57
"Leap of Faith" – 4.51
"Peace" – 5.09
Singlet

"Happy People"
"U Saved Me"
| n k R>  Kelly |
| --- | --- |
Studioalbumit:  12 Play  R. Kelly  R.  TP-2.com  Chocolate Factory  Happy People/U Saved Me  TP.3 Reloaded  Double Up  Untitled  Love Letter  Write Me Back  Black Panties  The Buffet  12 Nights of Christmas 
Yhteistyöalbumit:  Born into the '90s (Public Announcementin kanssa)  The Best of Both Worlds (Jay-Z:n kanssa)  Unfinished Business (Jay-Z:n kanssa) 
Kokoelma-albumit:  The R. in R&B Collection, Vol. 1  Remix City Vol. 1  My Diary  Playlist: The Very Best of R. Kelly  Epic
Viirun syntymäpäivä

| Viirun syntymäpäivä> Pettson och Findus – Kattens och gubbens år |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Albert Hanan Kaminski
Käsikirjoittaja:  Torbjörn Jansson
Perustuu:  Sven Nordqvistin Viiru ja Pesonen -tarinoihin
Tuottaja:  Ulf Synnerholm
Säveltäjä:  Olivier Liboutry
Leikkaaja:  Daniel Banon
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi, Saksa
Tuotantoyhtiö:  Happy Life Animation AB, TMO - LoonLand GmbH, AB Svensk Filmindustri
Levittäjä:  SF Studios MFA Film Distribution
Ensi-ilta:  5. joulukuuta 1999 (Ruotsi) 2002 (Suomi)
Kesto:  74 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viirun syntymäpäivä (myös Viiru ja Pesonen 2: Viirun syntymäpäivä sekä Viiru & Pesonen 2: Viirun syntymäpäivä, ruots. Pettson och Findus – katten och gubbens år) on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut Albert Hanan Kaminskin ohjaama saksalais-ruotsalainen animaatioelokuva, joka perustuu Sven Nordqvistin Viiru ja Pesonen -tarinoihin.
Petruksen seurakunta

| Petruksen seurakunta Petrus församling |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Maunulan kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Porvoon hiippakunta
Rovastikunta:  Helsingin rovastikunta
Seurakuntayhtymä:  Helsingin seurakuntayhtymä
Pääkirkko:  Maunulan kirkko
Perustettu:  2009
Jäsenmäärä:  5 740 (2024)
– Osuus asukkaista:  58,3 %
Kirkollisvero:  1,00 %
Kirkkoherra:  Daniel Björk
Petruksen seurakunta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Petruksen seurakunta (ruots. Petrus församling) on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ruotsinkielinen seurakunta Helsingissä. Seurakunta kuuluu Porvoon hiippakunnan Helsingin rovastikuntaan. Lisäksi seurakunta kuuluu Helsingin seurakuntayhtymään. Petruksen seurakunnan kirkkoherra on Daniel Björk. Seurakunnan kirkko on Maunulan kirkko Maunulassa.
Vuoden 2024 lopussa Petruksen seurakuntaan kuului 5 740 jäsentä, mikä oli 58,3 prosenttia alueen ruotsinkielisistä asukkaista. 2000-luvulla seurakunnan jäsenmäärä on laskenut merkittävästi.
Kirkkoherrat

2009–2014: Bengt Lassus
2015→: Daniel Björk
Josep Almudéver Mateu

Josep Almudéver Mateu vuonna 2016.
Josep Eduard Almudéver Mateu (30. heinäkuuta 1919 Marseille – 24. toukokuuta 2021) oli espanjalainen sotilas, joka oli viimeinen tunnettu elossa ollut Espanjan sisällissodan kansainvälisten prikaatien jäsen.
Almudéver syntyi Ranskassa espanjalaisten siirtotyöläisten perheeseen. Hän vietti varhaislapsuutensa Marseillessa ja Casablancassa, josta perhe palasi kotiseudulleen Alcàsseriin vuonna 1930. Espanjan sisällissodan sytyttyä Almudéver valehteli ikänsä ja liittyi 16-vuotiaana tasavaltalaisarmeijaan. Mateun oikea ikä paljastui hänen haavoituttuaan Teruelin rintamalla, jonka jälkeen Almudéver kotiutettiin alaikäisenä. Almudéverilla oli kaksoiskansalaisuus, jonka turvin hän värväytyi ranskalaisena kansainvälisiin prikaateihin ja taisteli Carlo Rossellin mukaan nimetyssä pataljoonassa.
Kun prikaatit hajotettiin vuonna 1938 Almudéver kotiutettiin Ranskaan, josta hän pian palasi isänsä kanssa takaisin rintamalle Alicanteen. Sodan päätyttyä Almudéver vangittiin huhtikuussa 1939 Albateran keskitysleirille. Hän sai kuolemantuomion, joka muutettiin 12 vuoden vankeudeksi. Almudéver pääsi ehdonalaiseen hyvän käytöksen johdosta vuonna 1942. Vapauduttuaan hän liittyi diktaattori Francoa vastaan taisteleviin sisseihin ja pakeni vuonna 1947 Ranskaan, jossa vietti loppuelämänsä.
Almudéver kuoli 101-vuotiaana toukokuussa 2021. Almudéverin poismenoa kunnioitti muun muassa Valencian itsehallintoalueen presidentti Ximo Puig, joka muistosanoissaan totesi, etteivät Eurooppa ja demokratia milloinkaan unohda häntä.
Viiru ja Pesonen (elokuva)

| Viiru ja Pesonen> Pettson och Findus - Kattonauten |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Torbjörn Jansson Albert Hanan Kaminski Árpad Szabó
Käsikirjoittaja:  Torbjörn Jansson
Tuottaja:  Ulf Synnerholm
Säveltäjä:  Komeda Jochen Schmidt-Hambrock
Kuvaaja:  Philip Øgaard
Leikkaaja:  Annika Berntson
Pääosat:  Roy Bjørnstad Morten Haugersveen Bjørn Jenseg Anne Marit Jacobsen Sigrid Huun Bernhard Ramstad
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Happy Life Animation AB
Levittäjä:  SF Studios MFA Film Distribution
Ensi-ilta:  2000
Kesto:  76 min
Alkuperäiskieli:  ruotsin kieli
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viiru ja Pesonen (Pettson och Findus - Kattonauten) on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut Albert Hanan Kaminskin ohjaama animaatioelokuva. Se perustuu Sven Nordqvistin Viiru ja Pesonen -tarinoihin.
Juoni

Viiru ja Pesonen kirjoittavat kirjeen kuninkaalle. Vastausta odotellessa heidän luonaan vierailee tiikereitä, hirviä ja unohtuneita sukulaisia.
Black Panties

| Black Panties R>  Kelly |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2011–2013
 Julkaistu: 6. joulukuuta 2013
 Tyylilaji: R&B, hip hop
 Kesto: 49.09
 Levy-yhtiö: RCA
R. Kellyn muut julkaisut
| Write Me Back 2012 | Black Panties 2013 | White Panties 2014 |
Singlet albumilta Black Panties
 ”My Story” Julkaistu: 23. heinäkuuta 2013  ”Genius” Julkaistu: 17. syyskuuta 2013  ”Cookie” Julkaistu: 25. marraskuuta 2013  ”Legs Shakin” Julkaistu: 11. maaliskuuta 2014
Black Panties on R&B -artisti R. Kellyn yhdeksäs albumi vuodelta 2013. Albumin tuotti RCA Records.
Kappaleet

Legs Shakin' – 4.26 (feat. Ludacris)
Cookie – 3.45
Throw This Money On You – 3.40
Prelude – 3.11
Marry The Pussy – 4.14
You Deserve Better – 3.51
Genius – 3.59
All The Way – 3.49 (feat. Kelly Rowland)
My Story – 4.26 (feat. 2 Chainz)
Right Back – 3.26
Spend That – 3.42 (feat. Young Jeezy)
Crazy Sex – 2.37
Shut Up – 4.03
Kappaleet > Deluxe version bonuskappaleet

Tear It Up – 3.41 (feat. Future)
Show Ya Pussy – 3.37 (feat. Migos & Juicy J)
Physical – 4.16
Every Position – 3.26
Best at It – 3.08
Circles – 3.02
Arvostelut

AllMusic:
Aiheesta muualla

Black Panties discogs.com -sivustolla
| n k R>  Kelly |
| --- | --- |
Studioalbumit:  12 Play  R. Kelly  R.  TP-2.com  Chocolate Factory  Happy People/U Saved Me  TP.3 Reloaded  Double Up  Untitled  Love Letter  Write Me Back  Black Panties  The Buffet  12 Nights of Christmas 
Yhteistyöalbumit:  Born into the '90s (Public Announcementin kanssa)  The Best of Both Worlds (Jay-Z:n kanssa)  Unfinished Business (Jay-Z:n kanssa) 
Kokoelma-albumit:  The R. in R&B Collection, Vol. 1  Remix City Vol. 1  My Diary  Playlist: The Very Best of R. Kelly  Epic
Röhssin museo

| Röhssin museo> Röhsska museet |
| --- | --- |

Tyyppi:  taidemuseo
Perustettu:  1916
Sijainti:  Vasagatan 37–39 Göteborg, Ruotsi
Vierailijoita vuodessa:  104 366 (2019)
Kotisivut:  https://rohsska.se/
Röhssin museo (ruots. Röhsska museet) on Ruotsin Göteborgissa sijaitseva taidemuseo. Se perustettiin vuonna 1916 veljesten Wilhelm ja August Röhssin lahjoittamilla varoilla. Museorakennuksen suunnitteli Carl Westman, ja sitä on laajennettu vuosina 1937 ja 1957–1962. Kokoelmiin kuuluu muun muassa tekstiilejä, muotoilua ja koruja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Röhssin museo Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Vatikaani 
Taiteenala:  KulturNav 
Muut:  IdRef
Raisio (yritys)

| Raisio Oyj |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: RAIVV OMXH: RAIKV
Markkina-arvo:   320,3 milj. € (31.12.2023)
Perustettu:  1939
Toimitusjohtaja:  Pasi Flinkman
Puheenjohtaja:  Arto Tiitinen
Kotipaikka:  Raisio
Toimiala:  elintarviketeollisuus
Tuotteet:  elintarvikkeet ja ainesosat
Liikevaihto:   226,8 milj. € (2024)
Tilikauden tulos:   vertailukelpoinen liiketulos 23,4 milj. € (2024)
Henkilöstö:  354 (31.12.2024)
Tytäryhtiöt:  Ravintoraisio
Kotisivu:  www.raisio.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Raisio Oyj on kansainvälinen elintarviketeollisuuden pörssiyhtiö, jonka osakkeet noteerataan Helsingin pörssissä. Raision päätuotteita ovat elintarvikkeet ja niiden terveysvaikutteiset ainesosat.
Raision tuotevalikoimaan kuuluu muun muassa aamiais-, välipala- ja leivontatuotteita, makaroneja sekä kolesterolia alentavia terveysvaikutteisia elintarvikkeita. Tunnetuimpia elintarvikebrändejä ovat Benecol, Elovena, Härkis, Nalle, Sunnuntai ja Torino.
Konsernin jatkuvien toimintojen (ei sisällä myytyjä liiketoimintoja) liikevaihto vuonna 2024 oli 226,8 miljoonaa euroa. Raisio työllistää noin 350 henkilöä, joista noin 80 % työskentelee Suomessa. Tuotantoa on Suomessa Raisiossa, Kauhavalla ja Nokialla. Raision tuotteita viedään noin 40 maahan. Raisio myy kauratuotteita teollisuus- ja leipomoasiakkaille erityisesti Suomessa ja Euroopassa.
Historia

Yhtiö sai alkunsa 1939 Raisioon perustetusta vehnämyllystä (Oy Vehnä Ab). Vuonna 1959 Oy Vehnä Ab:n, Oy Kasviöljy-Växtolje Ab:n (perustettu 1950) ja Margariini Oy:n (perustettu 1956) hallintojen fuusiossa muodostettiin Raision Tehtaat Oy Ab. Raisio Yhtymä -nimi otettiin käyttöön 1997, ja nimen nykyiseen lyhyeen muotoon siirryttiin 2005.
Ensimmäisenä pääjohtajana (vuosina 1939−1961) toimi myös Maalaisliiton taustavaikuttajana aktiivinen vuorineuvos, agrologi Eino Kivivuori. Sittemmin toimitusjohtajina ovat olleet muun muassa varatuomari Veikko Vainio (1965−1973) agronomi Mauri Karvetti (1973−1985) ja varatuomari Esa Halonen (1985−1995), jotka kaikki saivat aikanaan vuorineuvoksen arvonimen. Kivivuoren ja Vainion välissä toimitusjohtajana toimi Veikko Reinikainen. Matti Rihko johti Raisio-konsernia vuodesta 2006 tammikuuhun 2017. Raision väliaikaisena toimitusjohtajana toimi Jarmo Puputti tammikuusta lokakuuhun  2017. Pekka Kuusniemi oli toimitusjohtaja marraskuusta 2017 kesäkuuhun 2024. Hänen jälkeensä Raisio-konsernin toimitusjohtajana on toiminut Pasi Flinkman, joka aloitti tehtävässä 15. kesäkuuta 2024.
Historia > Raisioon rakennetaan elintarviketeollisuutta

1930-luvulle saakka Suomessa käytetty vehnä oli ollut laajalti tuontitavaraa. Vehnänviljelyn kannalta hyvien kesien ja suotuisan maatalouspolitiikan johdosta vehnää alettiin tuolloin viljellä myös Suomessa, etenkin maan lounaisosissa. Vehnän markkinointi oli kuitenkin ongelmallista, sillä sen viljely oli vielä vähäistä muihin viljoihin verrattuna, ja suuret kauppamyllyt sijaitsivat kaukana Lounais-Suomen viljelyalueilta. Vehnän myynti oli vaikeaa ja rahtikustannukset korkeat, koska tullijärjestelmän ansiosta tuontiviljaa, etenkin tuontivehnää, suosittiin kauppamyllyissä kotimaisen leipäviljan sijasta.
Muiden muassa Varsinais-Suomen Maataloustuottajain Liiton sihteeri Eino Kivivuori oli tärkeässä asemassa, kun tuottajakokous vuonna 1938 johti 3. helmikuuta 1939 Oy Vehnä Ab:n perustamiseen. Oy Venhä Ab oli mylly-yhtiö, jonka tarkoitus oli jauhaa osakkaidensa viljat ja markkinoida tuotettu jauho. Yhtiön perustamisen eteen työtä tehnyt Kivivuori valittiin yhtiön toimitusjohtajaksi. Yhtiön mylly oli tarkoitus rakentaa Turkuun, mutta sopivan tontin puute johti sen rakentamiseen Raisioon rautatieyhteyden varrelle.
Talvi- ja jatkosota viivästyttivät Raision-myllyn rakentamista. Suomi menetti Neuvostoliitolle myllykapasiteettiaan, jolloin tarve uudelle myllylaitokselle kasvoi. Mylly käynnistettiin ja tuotanto alkoi alkuvuodesta 1942. Tuotannon alkutaipaleella viljatuotteita säännösteltiin tiukasti, ja kansanhuoltoministeriö hoiti tuotteiden jakelun. Sodan loputtua myllylaitosta laajennettiin hankkimalla uusia kuivureita ja siiloja sekä tehokkaampia myllykoneita. Tuotantoa myös laajennettiin uusiin tuotteisiin. Mallastuksen aloittamiseen tarvittu koneisto kerättiin kasaan ja koottiin omin toimin Suomen metalliteollisuuden Neuvostoliitolle luovuttamien sotakorvausten sekalaisista ylijäämäosista. Ensimmäiset olutmaltaat Raisiolta valmistuivat vuonna 1950. Rehuseoksia alettiin valmistaa myllyn sivutuotteista vuonna 1948. Lisäksi alettiin jalostaa riisiä.
Historia > Raision Tehtaat

Vuonna 1950 Oy Vehnä Ab:n laitoksen viereen perustettiin kasviöljytehdas Oy Kasviöljy-Växtolje Ab, joka vankisti merkittävästi rypsinviljelyn asemaa Suomessa. Jalostettu rypsiöljy ei tuolloin ollut kovin tunnettu aine margariiniteollisuudessa. Kun yksityiset vähittäiskauppiaat halusivat rakentaa oman tehtaan, ja kasviöljymargariinin markkinointiin haluttiin kehittää omaa jatkojalostusta, päätettiin Oy Kasviöljy-Växtolje Ab:n hallintoneuvoston kokouksessa alkuvuonna 1956 perustaa Raisioon rakennettavaa margariinitehdasta hallinnoimaan Margariini Oy. Perustamiskokouksen puheenjohtajana toimi myöhemmin samana vuonna presidentiksi valittu Urho Kekkonen.
Margariinitehdasta perustamassa olivat mukana Oy Kasviöljy-Växtolje Ab, leipomoteollisuus ja yksittäiskauppiaat. Kivivuori toimi kaikkien kolmen yhtiön toimitusjohtajana. Yhtiöt tekivät yhteistyötä, ja vuonna 1959 Oy Vehnä Ab:tä, Oy Kasviöljy-Växtolje Ab:tä ja Margariini Oy:tä varten muodostettiin yhteinen hallinnointiyhtiö, Raision Tehtaat Oy Ab. Kivivuori valittiin hallinnointiyhtiön pääjohtajaksi.
Historia > Margariini ja Raisio vastatuulessa 1960-luvulla

Vuonna 1960 valmistui Raision Tehtaiden ensimmäinen varsinainen rehutehdas, joka tehosti yhtiön rehunvalmistusta huomattavasti. Vuonna 1961 yhtiö perusti Vihantiin ruokaperunateollisuutta varten tehtaan.
Raisio koki vastoinkäymisiä, kun yritys laajentua keksitehtaalla Hangossa epäonnistui, ja 1960-luvulla margariininkäyttö väheni Suomessa vuosiksi sen valmistuksen saaman negatiivisen julkisuuden myötä. Puhuttiin margariiniskandaalista: margariinitehtaat olivat käyttäneet valmistuksessa ihmisille kelpaamattomia rasvoja, ja Raision sekä Paasivaara-yhtymän johtohenkilöitä tuomittiin maksamaan sakkoja. Raision hallinto, joka välillä oli paheksunut omapäistä pääjohtaja Kivivuorta, menetti luottamuksensa tähän, ja Kivivuori erosi tehtävästään vuonna 1961.
Osin margariiniongelmien ja osin Kivivuorta seuranneen uuden toimitusjohtajan, Veikko Reinikaisen, toimien johdosta Raisio ajautui sekavaan tilaan. Vuosina 1965–1973 yhtiön toimitusjohtajana toimi Veikko Vainio. Hän muutti yhtiön organisaatiota ja johti sitä sen elintarviketeollisuuden muutosvaiheessa. Yritysjärjestelyjä tehtiin muun muassa Keskon ja Vaasan Höyrymylly Oy:n kanssa. Yhtiö laajentui myös kalanjalostukseen, ja elintarvikkeisiin luotiin uusia tuotemerkkejä, kuten Sunnuntai-jauhot. Vainion johtamiskaudella Raision reaalinen liikevaihto kasvoi 65 prosentilla, ja Vainiolle myönnettiin vuonna 1970 vuorineuvoksen arvonimi. Vainio siirtyi Metsäliiton johtoon, ja uudeksi toimitusjohtajaksi asettui vuoteen 1985 asti Mauri Karvetti.
Vuonna 1968 yhtiö aloitti Ruotsin-toimituksillaan maltaiden viennin ulkomaille.
Vuonna 1987 Oy Vehnä Ab ja Oy Kasviöljy-Växtolje Ab fuusioitiin Raision Tehtaat Oy Ab:ksi.
Historia > 1990–2005 – Raisio Yhtymä Oyj

Margariiniyhtiö Margariini Oy fuusioitiin emoyhtiö Raision Tehtaisiin vuonna 1995. Syksyllä 1997 yhtiö vaihtoi nimensä Raision Tehtaista Raisio Yhtymä Oyj:ksi.
Raisiossa oli päätetty keskittyä elintarvikkeisiin ja rehuihin, ja tammikuussa 2004 yhtiö päätti myydä paperikemikaaleja valmistaneen yksikkönsä. Saman vuoden keväällä yhtiö myi Raisio Chemicalsin sveitsiläiselle Ciba Specialty Chemicalsille 475 miljoonalla eurolla. Kauppa teki Raisiosta käytännössä velattoman. Raisio Chemicals työllisti myyntihetkellä 1 150 työntekijää, joista 350 työskenteli Suomessa viidellä eri paikkakunnalla.
Historia > Raisio Oyj (2005–)

Keväällä 2005 yhtiö lyhensi nimensä muotoon Raisio Oyj.
Viljapohjaisiin tuotteisiin keskittynyt Raisio myi syksyllä 2009 margariiniliiketoimintansa 80 miljoonalla eurolla yhdysvaltalaiselle Bungelle. Kauppaan kuuluivat yhtiön margariinitehtaat Raisiossa ja Puolassa ja tuotemerkkejä, kuten Keiju-margariini. Raisio jatkoi myytyjen tuotemerkkien jakelijana Suomessa, Ruotsissa ja Virossa, ja Benecol-omaisuus pysyi Raision hallussa.
Kertyneitä varojaan yhtiö käytti yritysostoihin: se osti brittiläiset Glistenin vuonna 2010 ja Big Bearin vuonna 2011. Big Bear -kaupan velaton kauppahinta oli 95 miljoonaa euroa. Kauppojen myötä Britanniasta muodostui Raision elintarvikkeiden suurin markkina-alue. Vuonna 2012 Raision käytti 20,5 miljoonaa euroa tšekkiläisen makeisyhtiö Candy Plusin ostoon.
Vuonna 2014 Raisio osti Johnson & Johnsonilta Benecol-liiketoiminnan Britanniassa, Irlannissa ja Belgiassa.
Heinäkuussa 2016 Raisio myi Ison-Britannian välipalapatukkaliiketoimintansa Halo Foodsin (Newportin ja Swindonin tehtaat sekä Dormen-brändin) alankomaalaiselle Nimbusille ja keskittyi omiin brändituotteisiinsa.
Joulukuussa 2017 Raisio myi makeisliiketoimintansa Valeo Foodsille. Kauppaan sisältyi kuusi tehdasta Britanniassa ja Tšekissä, jotka työllistivät noin tuhat ihmistä. Makeismerkkejä olivat Poppets, Fox’s, XXX, Just ja Pedro.
Marraskuussa 2018 Raisio myi naudanrehuliiketoimintansa Lantmännen Agro Oy:lle. Kauppaan sisältyi kaksi rehutehdasta, Ylivieskassa ja Kouvolassa.
Raision strategian mukaan yhtiö keskittyy terveelliseen ruokaan.  Keväällä 2021 Raisio osti norjalaiselta Kavlilta Härkis- ja Beanit-tuotteita valmistavan Verso Foodin. Raision strategia 2022–2025 rakentuu kolmelle painopistealueelle: Benecol-tuotteisiin ja kasvistanoliesteriratkaisuihin, kaurapohjaisiin kuluttajatuotteisiin ja kauraan teollisuuden raaka-aineena sekä kasvipohjaiseen ruokaan.
Osake

Raisio Oyj:n vaihto-osakkeet noteerataan Helsingin pörssissä keskisuurten yhtiöiden luokassa toimialana päivittäistavarat, ja kantaosakkeet pre-listalla. Rekisteröityjä osakkeenomistajia on yhteensä 37 027 (31.3.2019).
Suurinta valtaa yhtiössä käyttää Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto (MTK), jonka omistus on 2,38 % osakkeista ja 9,82 % äänistä.
Kirjallisuutta

Heino, Jarkko: Jyvä, joka iti − Raision Yhtymän tarina 1939−1989.  Helsinki:  Otava, 1989.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Raisio (yritys) Wikimedia Commonsissa
Raisio Oyj:n kotisivu
Raisio Oyj:n vuosikatsaus ja yritysvastuuraportti
Raision Tehtaat Raisionkaarelta nähtynä.
Laura Hokkanen

| Laura Hokkanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. elokuuta 1992 (ikä 32) Ikaalinen, Suomi
Pesäpalloilija
Ulkopelipaikka:  polttolinja
Sisäpelirooli:  etenijä / vaihtaja
Seura:  Hyvinkään Tahko
Pelaajaura
Junioriseurat
:  Ikaalisten Tarmo
Ammattilaisjoukkueet
2010–:  Lapuan Virkiä PeTo-Jussit Porin Pesäkarhut Fera Seinäjoen Maila-Jussit Hyvinkään Tahko
Laura Hokkanen (o.s. Kerola, s. 7. elokuuta 1992 Ikaalinen) on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija.
Ura

Hokkanen on Ikaalisten Tarmon kasvatti. Hän teki Superpesis-debyyttinsä 17-vuotiaana 11. toukokuuta 2010 vieraissa PeTo-Jusseja vastaan. Hokkanen toi ensimmäisen juoksunsa toisessa ottelussaan, 16. toukokuuta 2010 kotona Pesä Ysejä vastaan. Hän löi ensimmäisen juoksunsa 19. kesäkuuta 2011 kotona Porin Pesäkarhuja vastaan ja ensimmäisen kunnarinsa 6. heinäkuuta 2012 Rauman Lukkoa vastaan. Kauden 2021 jälkeen Hokkanen ilmoitti lopettavansa pelaajauransa.
Muuta

Hokkasen siskot Petra ja Riina Kerola pelaavat myös pesäpalloa. Hän avioitui kesällä 2021 Riku Hokkasen kanssa.
Japaninköynnösruusu

| Japaninköynnösruusu |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Rosoideae
Suku::  Ruusut Rosa
Laji::  multiflora
Kaksiosainen nimi
 Rosa multiflora  Thunb. 
Katso myös
   Japaninköynnösruusu Wikispeciesissä   Japaninköynnösruusu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Japaninköynnösruusu (Rosa multiflora) on Itä-Aasiassa Japanissa, Korean niemimaalla ja Kiinan itäosissa luonnonvaraisena kasvava ruusulaji, jota on Euroopassa 1860-luvulta ja Yhdysvalloissa 1880-luvulta lähtien käytetty hyöty- ja koristekasvina. Japaninköynnösruusu on saanut tieteellisen nimensä multiflora runsaasti pienikokoisia kukkia sisältävistä kukinnoistaan. Tieteellisenä nimenä, Rosa multiflora-nimen synonyyminä, käytetään myös nimeä Rosa polyantha. Japaninköynnösruusun yleisimmät englanninkieliset nimet ovat Japanese rose ja Many-flowered rose. Ruusun ruotsinkielinen nimi on japansk klätterros.
Ulkonäkö ja koko

Japaninköynnösruusu kasvaa luonnonvaraisena 1–2 metriä korkeaksi pensaaksi tai jopa 5 metriä pitkiksi kiipeileviksi köynnöksiksi, jos lähellä on puita tai pensaita, joihin se voi tarttua. Versot ovat aluksi vihreitä ja pehmeitä, mutta muuttuvat vanhetessaan ruskeiksi ja puumaisiksi. Versoissa on kaarevia piikkejä. Lehdet ovat 5–9-lehdykkäisiä, väriltään tummanvihreät, pituudeltaan 1,5–3,5 cm, soikeanpyöreät, kärjestä terävät, sahalaitaiset. Japaninköynnösruusu kukkii Itä-Aasiassa toukokuussa. Kukinta kestää kolmesta neljään viikkoa. Kukat ovat halkaisijaltaan 2,5–3,5 cm ja niissä on viisi terälehteä. Kukkien väri vaihtelee valkoisesta vaaleanpunaiseen ja ne ovat suurissa jopa 30 kukan ryppäissä. Vasta-auenneen kukan heteet ovat keltaiset. Kukissa on ruusumainen tuoksu. Kukinnan jälkeen muodostuvat kiulukat ovat melko pieniä, halkaisijaltaan 6–8 millimetrin kokoisia, muodoltaan pyöreitä, aluksi väriltään oranssinpunaisia, kypsyttyään punaisia. Japaninköynnösruusu leviää tehokkaasti lintujen syödessä kiulukoita ja levittäessä niissä olevia siemeniä. Yksi ruusu voi tuottaa noin miljoona siementä vuodessa. Ruusu leviää myös juurivesojen avulla.
Levinneisyys

Japaninköynnösruusun alkuperäinen levinneisyysalue ulottuu Japanista ja Korean niemimaalta Kiinan itäosiin. Vieraslajina sitä esiintyy nykyisin Aasiassa muualla Kiinassa, Pakistanissa ja Iranissa sekä Oseaniassa Australiassa ja Uudessa Seelannissa. Afrikassa sitä esiintyy Etelä-Afrikassa ja Euroopassa Isossa-Britanniassa sekä Puolassa. Yhdysvalloissa se on vieraslajina levittäytynyt koko mantereelle lukuun ottamatta Kalliovuoria, Kaakkoisrannikon tasankoa sekä Kalifornian ja Nevadan autiomaita.
Yhdysvalloissa japaninköynnösruusun käyttöä edistettiin 1930-luvulta lukien eroosion torjunnassa ja karjalaidunten ja pihojen "elävinä aitoina". Viime vuosikymmeninä sitä on myös istutettu moottoriteiden keskiliuskoille. Koska japaninköynnösruusu leviää tehokkaasti ja muodostaa runsaita kasvustoja, jotka tuhoavat alkuperäiset kasvilajit, on japaninköynnösruusu viime vuosina kuitenkin julistettu useissa osavaltioissa haitalliseksi vieraslajiksi. Haitalliseksi vieraslajiksi se on määritelty Iowassa, Ohiossa, New Jerseyssä, Pennsylvaniassa ja Länsi-Virginiassa.
Japaninköynnösruusun kasvuympäristöjä ovat niityt, pellot, preeriat, metsät sekä kosteikot sekä jokien ja järvien rannat.
Käyttö ruusujen jalostuksessa

Japaninköynnösruusun ja jonkin toisen ruusulajin risteyminä syntyneitä ruusulajikkeita ovat mm: Rosa 'Aglaia', Rosa 'Amethyst', Rosa 'Bleu Magenta', Rosa 'Goldfinch', Rosa 'Russeliana' ja Rosa 'Veilchenblau'.
Käyttö koristepensaana

Japaninköynnösruusua käytetään aidanteena ja rinteiden peittona sekä köynnösruusuna esimerkiksi metsässä tai puutarhamökin ympärillä. Britanniassa sen kukinta alkaa kesäkuussa. Suomessa heinäkuun alkupuolella. Se viihtyy parhaiten aurinkoisessa paikassa, hyvin lannoitetussa, humuspitoisessa, tuoreessa, vettä läpäisevässä maaperässä. Menestyy Suomessa kasvuvyöhykkeillä I–II.