stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Viialan nahkatehdas

Viialan nahkatehdas oli Akaan Viialassa vuosina 1921–1995 toiminut nahkatehdas. Tehtaan perusti 1921 Viialan kartanon samana vuonna ostanut tehtailija Hugo Sandbacka ja vanhimmat tehdasrakennukset ovat peräisin tältä ajalta. Tehdas toimi aluksi nimellä Viiala Läderfabrik, Hugo Sandbacka kunnes se 1925 muutettiin Viialan Nahkatehdas Oy-nimiseksi osakeyhtiöksi. Tehdas siirtyi kuitenkin samana vuonna 1925 Aaltosen Kenkätehdas Oy:n omistukseen ja liittyi osaksi Aaltosyhtymää. Nahkatehdasta laajennettiin 1934 ja 1937 ja uudelleen 1950-luvulla. Viimeiset laajennukset tehtiin 1970- ja 1980-luvuilla. Viialan tehdas valmisti Aaltosyhtymään kuuluneille kenkätehtaille pohjanahkaa, reunoshihnaa ja vuodesta 1928 alkaen myös päällysnahkaa.
Nahkatehtaan toiminta päättyi lopullisesti konkurssiin 1995. Tehtaalla työskennellyt Ismo Lumpiola osti 1996 tehdaskiinteistön konkurssipesältä ja perusti kiinteistöosakeyhtiön joka jakoi tehdastilat osakehuoneistoiksi joita myytiin sitten paikallisille yrityksille ja toimijoille. Nykyisin entisen nahkatehtaan tiloissa toimii yli 70 yritystä, harrastepajaa ja kulttuurialan laitosta. Jälkimmäisistä tunnettuja ovat Viialan teatteri ja Pyryn torvisoittokunta. Tehtaan tiilinen savupiippu kunnostettiin 2005–2008 Pirkanmaan ympäristökeskuksen avustuksella.
Aiheesta muualla

Viialan nahkatehdas - Yritystalo Parkki (Arkistoitu – Internet Archive)
Čiovo

Čiovo
Čiovon rantakallioita.
| --- | --- |
Sijainti:  Okrug, Split, Trogir Split-Dalmatia Kroatia
Vesialue:  Adrianmeri 
Korkein kohta:  109 m
Pinta-ala:  28,8 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  5 908
Kieli:  kroatia
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Čiovo on Kroatialle kuuluva saari Adrianmerellä. Sen pinta-ala on 28,8 neliökilometriä ja asukasluku noin 5 908 vuonna 2011. Saaren korkein kohta, Rudine on 209 metriä merenpinnan yläpuolella.
Saari on jaettu hallinnollisesti kolmen kunnan kesken: Split, Trogir ja Okrug.[lähde? ] Etäisyys mantereelle on noin kaksi kilometriä, ja saari on yhdistetty Trogirin kaupunkiin nostosillalla. Silta valmistui vuonna 2018 ja sen pituus on 546 metriä. Se maksoi 207 miljoonaa Kroatian kunaa, joka vastaa noin 28 miljoonaa euroa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Čiovo Wikimedia Commonsissa
Viinijärven kirjasto

| Viinijärven kirjasto |
| --- | --- |
Sijainti:  Kirkkotie 4, 83400 Viinijärvi (Liperi)
Koordinaatit:  62.64588°N, 29.2338°E
Tyyppi:  kunnankirjaston toimipiste, osa Joensuun seutukirjastoa
Kokoelman koko:  ks. Joensuun seutukirjasto
Kotisivut
Viinijärven kirjasto on Liperin Viinijärven koulukeskuksessa (Viinijärven koulu) toimiva yleinen kirjasto. Viinijärven kirjasto on toiminut suurelta osin omatoimikirjastona vuodesta 2019 lähtien.
Viinijärven kirjasto on yksi kunnan kolmesta yleisestä kirjastosta; muita toimipaikkoja ovat Liperin kirjasto Liperin kirkonkylällä ja Ylämyllyn kirjasto Ylämyllyllä. Lisäksi Liperissä kiertää yhdessä Outokummun kaupungin ja Polvijärven kunnan kanssa ylläpidetty kirjastoauto Ketunlenkki.
Liperin kirjastot toimivat osana Joensuun seutukirjastoa ja Vaara-kirjastojen kirjastokimppaa. Kumppanuuskirjastojen palvelut ovat myös liperiläisten lainaajien käytettävissä.
25 metrin isopistooli

Isopistooli on Kansainvälisen ampumaurheiluliiton (ISSF) sääntöjen mukaan ammuttava urheiluammuntalaji. Isopistooliammunta ei ole olympialaji. Laji muistuttaa naisten ja nuorten ampumaa 25 metrin urheilupistoolia, sekä kansallista 25 metrin pienoispistoolia.
Käytettävä ase

Isopistooliammunnassa käytetään itselataavaa pistoolia tai revolveria, jonka sallittu kaliiperi on välillä 7,62 mm - 9,65 mm. Nykyisin eniten käytetty kaliiperi on kuitenkin .32 S&W Long. Ampumamatka on 25 metriä.
Käytettävän aseen tulee sopia laatikkoon, jonka mitat ovat: pituus 30 cm, leveys 15 cm ja korkeus 5 cm. Vuoden 2009 alusta lähtien minimi laukaisuvastus 1 360 gramman sijaan 1 000 grammaa. Ase on tyypillisesti kilpa-ammuntaan rakennettu erikoisase, tosin esimerkiksi sotilasammunnoissa saatetaan käyttää myös palveluspistooleja. Myös harjoittelussa saatetaan käyttää muita kuin varsinaisia kilpailuaseita. Esimerkiksi .357 Magnum -kaliiperinen revolveri, jolla ammutaan wadcutter -luotisia .38 Special -patruunoita on erittäin yleinen isopistooliammunnan harjoitteluase. Nykyinen de facto-standardikaliiperi huippuampujien aseissa on .32 S&W Long ja aseena puoliautomaattinen, itselataava pistooli.
Yleisiä kilpailuaseita isopistooliammunnassa ovat mm:
Hämmerli SP20
Pardini HP
Morini CM32M
Walther GSP
Kilpailun kulku

Kilpailu muodostuu kahdesta osasta, tarkkuusosiosta ja pikaosiosta. Suuremmissa kilpailuissa osiot ammutaan tyypillisesti peräkkäisinä päivinä. Tarkkuusosuus ensimmäisenä päivänä ja pika-osuus toisena.
Tarkkuusosiossa ammutaan kuusi viiden laukauksen sarjaa. Sarjaa kohden aikaa on käytettävissä viisi minuuttia. Käytettävän 10-renkaisen taulun kympin halkaisija on 50 mm. Taulu on ns. perinteinen koulutaulu.
Pikaosiossa ammutaan niin ikään kuusi viiden laukauksen sarjaa siten, että taulu on näkyvissä kolme sekuntia kutakin laukausta kohden ja piilossa 7 sekuntia. Käytettävän 10-renkaisen taulun kympin halkaisija on 100 mm. Samanlaista taulua käytetään myös miesten 25 metrin olympiapistoolissa.
Kummankin osuuden maksimitulos on 300. Yhteismaksimitulos on siten 600. Nykyinen maailmanennätys on venäläisen Mihail Nestrujevin nimissä oleva 594.
Ennen kumpaakin osuutta ampujalla on oikeus ampua yksi viiden laukauksen koesarja.
Muuta

Suomalainen, Turun Seudun Ampujia edustava Seppo Mäkinen on voittanut lajissa maailmanmestaruuden vuonna 1978 Etelä-Korean Soulissa pidetyissä kisoissa.
Luettelo isopistoolin maailmanmestareista

| Vuosi | Nimi | Joukkuemestari |
| --- | --- | --- |
| 1947 Tukholma |  Torsten Ullman |  Suomi |
| 1949 Buenos Aires |  Heinrich Keller |  Yhdysvallat |
| 1952 Oslo |  Harry Reeves |  Yhdysvallat |
| 1954 Caracas |  Torsten Ullman |  Neuvostoliitto |
| 1958 Moskova |  William McMillan |  Tšekkoslovakia |
| 1962 Kairo |  Igor Rakalov |  Neuvostoliitto |
| 1966 Wiesbaden |  William Blankenship |  Yhdysvallat |
| 1970 Phoenix |  Rafael Carpio |  Tšekkoslovakia |
| 1974 Thun |  Dan Iuga |  Neuvostoliitto |
| 1978 Soul |  Seppo Mäkinen |  Suomi |
| 1982 Caracas |  Vladas Turla |  Neuvostoliitto |
| 1986 Suhl |  Oleg Tkachev |  Neuvostoliitto |
| 1990 Moskova |  Sergei Pyzhianov |  Neuvostoliitto |
| 1994 Milano |  Pål Hembre |  Venäjä |
| 1998 Barcelona |  Park Byung Taek |  Etelä-Korea |
| 2002 Lahti |  Park Byung Taek |  Etelä-Korea |
| 2006 Zagreb |  Liu Yadong |  Venäjä |
| 2010 München |  Leonid Jekimov |  Brasilia |
Isopistooliammunnassa tyypillinen ase, Walther GSP. Se on vaihtokaliiperiase ja kuvassa on .22 LR vaihtosarja paikoillaan.
Pikaosuudessa käytettävä taulu
790

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku
Vuosikymmenet: 690-luku · 700-luku · 710-luku · 720-luku · 730-luku · 740-luku 750-luku · 760-luku · 770-luku · 780-luku · 790-luku · 800-luku
Vuodet: 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709 710 · 711 · 712 · 713 · 714 · 715 · 716 · 717 · 718 · 719 720 · 721 · 722 · 723 · 724 · 725 · 726 · 727 · 728 · 729 730 · 731 · 732 · 733 · 734 · 735 · 736 · 737 · 738 · 739 740 · 741 · 742 · 743 · 744 · 745 · 746 · 747 · 748 · 749 750 · 751 · 752 · 753 · 754 · 755 · 756 · 757 · 758 · 759 760 · 761 · 762 · 763 · 764 · 765 · 766 · 767 · 768 · 769 770 · 771 · 772 · 773 · 774 · 775 · 776 · 777 · 778 · 779 780 · 781 · 782 · 783 · 784 · 785 · 786 · 787 · 788 · 789 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809
Tapahtumia

Kaarle Suuri antoi Mainen pojalleen.
Syntyneitä

Pyhä Leo IV, paavi.
Viimeinen juna

| Viimeinen juna Mikko Alatalo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2018
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: kantri, rock
 Levy-yhtiö: Busola
Mikko Alatalon muut julkaisut
| Maailma tarvii duunaria – Kantri 3 2013 | Viimeinen juna 2018 |   |
Viimeinen juna on Mikko Alatalon vuonna 2018 julkaistu studioalbumi. Alatalo on kertonut albumin olevan viimeinen, joka häneltä julkaistaan CD-muodossa.
Kappaleet > CD 1

Kantriäijät – 3.45
Ikävä Jussia – 3.04
Viimeinen juna – 3.25
Jumalan juoksupoika – 3.09
Majatalo – 3.51
Annika – 4.14
Rakastaja yhä – 3.08
Pitkätukat hoilailee – 3.30
Kulta sekä hopia – 3.13
Tyhjä pesä – 2.37
Musta ikävä – 3.35
Ei tarvi olla huolissaan – 3.03
Hurrin perkeleet – 4.10
Hyvää ystävänpäivää – 2.41
Ruusupolku – 3.31
Pieni kylä – 3.21
Haalistuvat muistot – 3.17
Hanki elämä – 2.40
Isän varjo – 2.11
Siunattu – 2.39
Kappaleet > CD 2

Enkeli piikkikoroissa – 3.36
Rankamettään (pikkuserkunlaulu) – 3.57
Älä tee lapsesta soittajaa – 3.21
Sunnuntailapset – 4.58
En minä pienenä tiennyt – 3.44
Totuuden etsijät – 3.57
Tällaiseksi Luoja meidät loi – 2.46
Tyhjien talojen maa – 3.14
Hyvää syntymäpäivää – 2.40
Viivy vielä hetki – 3.16
Tytöt tahtoo pitää hauskaa – 2.28
Hän hymyilee kuin lapsi – 3.14
Per Vers, runoilija – 3.49
Suojelusenkeli – 2.26
Ihmisen ikävä toisen luo – 4.26
Jos sä menet Lappiin – 3.07
Ajolähtö – 2.58
Kiiminkijoki – 3.40
Hyasinttien aika – 2.49
Maalaispoika oon – 2.40
Ville Borgmästars

Ville Carl Benjamin Borgmästars  (s. 27. kesäkuuta 1991 Pedersöre) on keskimatkojen juoksija, joka saavutti SM-kultaa 4x1500 metrin viestinjuoksussa  2011 ja 4x800 metrillä vuonna 2012 ja hopeaa 4x1500 metrillä vuonna 2012. Hän edustaa IK Falken-seuraa. Hänellä on maaotteluedustuksia.
Ville Eikkula

Ville Eikkula (s. 17. huhtikuuta 2001) on suomalainen korkeushyppääjä. Hän edustaa Tampereen Pyrintöä.
Eikkula saavutti pronssia Kalevan kisoissa 2021 ennätystuloksellaan 210 cm. Hallissa hän on hypännyt parhaimmillaan 203 (2021).
Ville Haapamäki

Ville Haapamäki vuonna 2013.
Ville Haapamäki (s. 10. toukokuuta 1996 Ilmajoki) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa kaudella 2017 Koskenkorvan Urheilijoita. Haapamäki on Koskenkorvan Urheilijoiden oma kasvatti. Haapamäen edellisiä seuroja ovat Jalasjärven Jalas ja Haapajärven Pesä-Kiilat.
9K115-2

| 9K115-2 Nato: AT-13 Saxhorn |
| --- | --- |
 9K115-2
Aseen tyyppi:  panssarintorjuntaohjus
Alkuperämaa:   Venäjä
Palvelushistoria
Palvelusvuodet:  1992–
Valmistushistoria
Valmistajat:  KBP Instrument Design Bureau, nyttemmin osa Rostehin tytäryritystä Vysokototšnyje kompleksy
Tekniset tiedot
Paino:  13,8 kg
Pituus:  980 mm
Halkaisija:  130 mm
Lähtönopeus:  200 m/s
Tehokas kantama:  yli 80 m
Maksimikantama:  2000 m
Tähtäimet:  SACLOS
Räjähdeaine:  HEAT
9K115-2 Metis-M (GRAU) on vuonna 1992 käyttöön otettu venäläinen panssarintorjuntaohjus, josta käytetään myös Nato-raportointinimeä AT-13 Saxhorn. Ohjus on tarkoitettu motorisoitujen divisioonien panssarintorjuntakomppanioille.
Israelin armeijan välittämien tietojen mukaan Hizbollahilla olisi ollut myös näitä panssarintorjuntaohjuksia vuonna 2006 Libanonin sodan heinä-elokuun taisteluissa Israelia vastaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 9K115-2 Wikimedia Commonsissa
9K115-2 "Metis-M" anti-tank missile system Missilery.info. Viitattu 5.3.2022. (englanniksi)
788

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku
Vuosikymmenet: 690-luku · 700-luku · 710-luku · 720-luku · 730-luku · 740-luku 750-luku · 760-luku · 770-luku · 780-luku · 790-luku · 800-luku
Vuodet: 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709 710 · 711 · 712 · 713 · 714 · 715 · 716 · 717 · 718 · 719 720 · 721 · 722 · 723 · 724 · 725 · 726 · 727 · 728 · 729 730 · 731 · 732 · 733 · 734 · 735 · 736 · 737 · 738 · 739 740 · 741 · 742 · 743 · 744 · 745 · 746 · 747 · 748 · 749 750 · 751 · 752 · 753 · 754 · 755 · 756 · 757 · 758 · 759 760 · 761 · 762 · 763 · 764 · 765 · 766 · 767 · 768 · 769 770 · 771 · 772 · 773 · 774 · 775 · 776 · 777 · 778 · 779 780 · 781 · 782 · 783 · 784 · 785 · 786 · 787 · 788 · 789 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809
Tapahtumia

Kaarle Suuri valloitti Baijerin.
Marokko itsenäistyi.
Kuolleita

Ælfwald I,  Northumbrian kuningas
Videopelivuosi 2007

Videopelivuosi 2007 käsittelee vuoden 2007 aikana julkaistuja videopelejä ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.
Tapahtumia > Uusia yhtiöitä

Nitro Games perustettiin
Videopelijulkaisuja

| Merkintä | Ohjelmisto |
| --- | --- |
Mac: Mac OS
Win: Microsoft Windows
Lin: Linux
NDS: Nintendo DS
PS2: PlayStation 2
PS3: PlayStation 3
PSP: PlayStation Portable
Wii
X360: Xbox 360
Videopelijulkaisuja > Helmikuu

17. helmikuuta – Supreme Commander
Videopelijulkaisuja > Elokuu

BioShock
Videopelijulkaisuja > Syyskuu

Halo 3
Videopelijulkaisuja > Lokakuu

Portal
The Witcher
Videopelijulkaisuja > Marraskuu

Crysis
Assassin’s Creed
Palkinnot > Game Developers Choice Awards

Gears of War - Vuoden Peli (Game of the Year)
Palkinnot > Golden Joystick Awards

Gears of War – Ultimate Game of the Year
Palkinnot > Interactive Achievement Awards

Gears of War - Vuoden peli
Palkinnot > Spike Video Game Awards

BioShock - Game of the Year
Viimeinen horisontti

| Viimeinen horisontti> Event Horizon |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Paul W. S. Anderson
Käsikirjoittaja:  Philip Eisner
Tuottaja:  Lawrence Gordon Lloyd Levin
Säveltäjä:  Michael Kamen
Kuvaaja:  Adrian Biddle
Pääosat:  Sam Neill Laurence Fishburne
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures
Ensi-ilta:  15. elokuuta 1997 (Yhdysvallat)
Kesto:  96 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viimeinen horisontti (Event Horizon) on vuonna 1997 ensi-iltansa saanut tieteis-kauhuelokuva. Sen ohjasi Paul W. S. Anderson, ja pääosia esittivät Sam Neill ja Laurence Fishburne.
Juoni

Event Horizon on avaruusalus, joka pystyy kulkemaan valoa nopeammin luomalla mustan aukon. Alus katosi ensimmäisellä koeajollaan ja julistettiin tuhoutuneeksi. Seitsemää vuotta myöhemmin alus ilmestyy yllättäen Neptunuksen kiertoradalle, jolloin aluksen suunnittelija tohtori Weir (Sam Neill) lähetetään pelastusalus Lewis & Clarkin saattamana ottamaan selvää aluksen katoamisesta. Kun joukko saapuu Event Horizonille, he huomaavat, että miehistö on kadonnut ja että aluksen tukijärjestelmät ovat sammuneet.
Jotain outoa on sattunut, mutta alukselta saatu hätäviesti kuulostaa sekamelskalta, jonka seasta ihmisääni lausuu latinaksi ”liberate me” (”pelastakaa minut”).
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sam Neill  | … |  Tri William Weir   |
|  Laurence Fishburne  | … |  Kapteeni Miller   |
|  Kathleen Quinlan  | … |  Lääkintäupseeri Peters   |
|  Joely Richardson  | … |  Luutnantti Stark   |
|  Jason Isaacs  | … |  D.J.   |
|  Sean Pertwee  | … |  Smith   |
|  Richard T. Jones  | … |  Cooper   |
Tuotanto

Elokuva lainaa vaikutteita elokuvista The Shining – Hohto, Yö kauhujen talossa, Alien – kahdeksas matkustaja, 2001: Avaruusseikkailu ja Solaris.
Paul Anderson suostui tekemään elokuvan, vaikka jälkituotantoaikataulua oli tiukennettu ennalta määrätyn julkaisupäivämäärän vuoksi. Elokuvasta leikattiin yli puoli tuntia kuvamateriaalia, sillä koeyleisöreaktiot pitkään ja selvästi groteskimpaan versioon olivat erittäin kielteiset.
Elokuva ei ollut suurmenestys, ja kun myös seuraavana vuonna ilmestynyt Soldier oli taloudellinen pettymys, Anderson joutui viettämään hiljaiseloa suurelokuvista.
518

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku
Vuosikymmenet: 490-luku · 500-luku · 510-luku · 520-luku · 530-luku · 540-luku 550-luku · 560-luku · 570-luku · 580-luku · 590-luku · 600-luku
Vuodet: 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 510 · 511 · 512 · 513 · 514 · 515 · 516 · 517 · 518 · 519 520 · 521 · 522 · 523 · 524 · 525 · 526 · 527 · 528 · 529 530 · 531 · 532 · 533 · 534 · 535 · 536 · 537 · 538 · 539 540 · 541 · 542 · 543 · 544 · 545 · 546 · 547 · 548 · 549 550 · 551 · 552 · 553 · 554 · 555 · 556 · 557 · 558 · 559 560 · 561 · 562 · 563 · 564 · 565 · 566 · 567 · 568 · 569 570 · 571 · 572 · 573 · 574 · 575 · 576 · 577 · 578 · 579 580 · 581 · 582 · 583 · 584 · 585 · 586 · 587 · 588 · 589 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609
Tapahtumia

Justinus I:stä tuli Bysantin keisari.
Syntyneitä

Japanin keisari Yōmei
Kuolleita

9. heinäkuuta: Anastasios I, Bysantin keisari
AKS (täsmennyssivu)

AKS voi tarkoittaa seuraavia:
Akateeminen Karjala-Seura, vuosina 1922–1944 toiminut suomalainen järjestö
AKS-testi, alkulukutesti
Politiets Aktionsstyrke, Tanskan poliisin erikoisjoukko
alikulkusilta.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”AKS”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vyölevy

Langstrupin vyölevy
Kuvitus Egtvedin tytön hautajaisasusta.
Vyölevy on tutuluksen tapainen, mutta huomattavasti suurempi, pyöreä ja koristeltu pronssilevy, joka kiinnitettiin yleensä alavatsan kohdalle vyöllä. Sitä käyttivät naiset Skandinavian pronssikauden kulttuurissa ja Keski-Euroopan muissa kulttuureissa pronssikauden Monteliuksen periodilla II eli noin 1500–1300 eaa. Levyn käyttötapa on selvinnyt tammiarkkuhaudoista, missä naisvainajilla se on aina sijainnut vyötäröllä.
Nimitys

Vyölevy ei ole suomenkieleen vakiintunut nimitys, vaan se on suora käännös sanoista tansk. bæltepladen, ruots. bältesplatta, bälteplatta, saks. gürtelplatte ja engl. belt plate.
Vyölevyjä

Egtvedin tyttö on kuuluisin tanskalainen pronssiajan nainen, joka haudattiin vuonna 1370 eaa. Etelä-Jyllantiin nykyisen Egtvedin kylän lähelle. Hänellä haudattaessa yllään vyölevy. Vyölevy kuului hänellä erityiseen asuun, jossa hänellä oli niin sanottu naruhame, napaan ulottunut pitkähihainen villakankainen paita ja vyölevy. Hänet haudattiin hiukset auki. Ølbyn nainen oli haudattu Sjællannin Køgeen Ølbyn Nordhøjn hautakumpuun. Hänet oli puettu samaan asuun kuin Egtvedin tyttö ja hänenkin vyöllään oli vyölevy. Kolmas esimerkki löytyy Keski-Jyllannin Borumista, mistä Borum Eshøjn hautakummusta löytyi naisen hautaus. Naisella oli erilainen asu kuin Egtvedin ja Ølbyn naisilla, mutta siitä huolimatta vyötäröllä sijaitsi vyölevy.
Langstrupin suolta Sjællannista tehty suolöytö sisälsi yhden naisen vyölevyn, käsirenkaat ja pronssiveitsen. Langstrupin vyölevy on Tanskasta löydetyistä levyistä taidokkain ja suurin. Nämä oli uhrattu lampeen tai suonsilmään votiivilahjoina. Myös Vognserup Engen suolöytöön kuului vyölevyt kahdelta naiselta. Se sisälsi tutuluksia, rannerenkaita ja muita esineitä kahdelle naiselle. Nämäkin olivat olleet uhrauksia.
Loshultista Skånesta siirtolohkareen alta löytynyt pronssiesineiden Stockhultin kätkö (SHM 11217) sisälsti kaksi vyölevyä, jotka ovat kappaleiksi särkyneitä. Levyjen halkaisijat ovat 27,8 senttimetriä (esine numero 412497) ja 15,8 senttimetriä (nro 96957). Levyt ovat esillä Historiska museetissa. Ruotsista löytää Historiska museetin tietokannasta hakusanalla ”bältesplatta” vielä 12 vyölevyä tai niiden katkelmia.
Ørjan Engedal on tutkinut ja esittää väitöskirjassaan 2010, että Norjasta on löytynyt vain yhdeksän vyölevyä, josta osa voidaan tulkita tutuluskiksi. Ne ovat yleensä koristeltu skandinaavisesti 1–3 kaksoisspiraaleja sisältävällä ornamentilla ja ne on ajoitettu yleensä periodeille II ja III. Tällaisia on löydetty esimerkiksi Vigrestadista, Særheimista, Orresta, Regesta, Tjøttasta. Sen sijaan Kleppen vyölevy on koristeltu Pohjois-Saksalaisella tyylillä ja lienee tuontitavaraa sieltä asti. Osa koristelemattomat vyölevyt on kuitenkin ajoitettu pronssikauden loppupuolella.
Suomesta ja muista Baltian maista ei tunneta vyölevyjä.
Vyölevyn sijainti Egtvedin tytön haudassa
Vyölevy heikosti säilyneenä Stockhultin kätköstä Skånesta.
Toinen vyölevy Stockhultin kätköstä.
Hverrehus, Godsted sogn, Tanska
9K111-1 Konkurs

9K111-1 Konkurs
9K111-1 ”Konkurs” (ven. 9К111-1 «Конкурс», suom. kilpailu, Nato-raportointinimi AT-5 Spandrel) on Neuvostoliitossa 1960-luvulla kehitetty panssarintorjuntaohjusjärjestelmä. Se tuli käyttöön 1974, ja sitä käytetään ainakin 25 maassa. 9K111-1-järjestelmään kuuluvan ohjuksen taisteluvälineindeksinumero on 9M113.
9K111-1 Konkurs kehitettiin Tulan koneensuunnittelulaitoksella (Tula KBP) rinnan 9K111 Fagotin kanssa. Kehitystyö alkoi 1962.
Konkurs on suunniteltu laukaistavaksi ajoneuvoista, mutta sen voi ampua myös 9P135M-mallisilla ja sitä uudemmilla maa-ampumalaitteilla. Samalla ampumalaitteella voi ampua myös 9M111 ”Fagot”-ohjuksia. Ohjus on oleellinen osa BMP-2:n, BMD-2:n ja BRDM-2:n aseistusta. 9M113-ohjus on sijoitettu lasikuituputkeen, josta se laukaistaan rekyylittömästi 80 m/s, ja rakettimoottori kiihdyttää sen matkanopeuteen 200 m/s. Ampumalaite seuraa ohjuksen infrapunajälkeä ja välittää ampujan antamat ohjauskomennot ohjukselle sen perästä purkautuvaa lankaa pitkin. Ampuja pitää tähtäimen maalissa. Ohjuksessa on häirinnänilmaisin, ja tarvittaessa ampuja voi siirtyä komento-ohjaukseen, jolloin tähtäimen pitäminen maalipisteessä ei enää riitä, vaan ohjus tulee ohjata lennokkimaisesti maaliin. Ohjuksen kantama on noin 4 000 metriä, kaksi kertaa Fagotin.
9M111-1 Konkurs-järjestelmä on ollut Suomen puolustusvoimien käytössä nimellä Panssarintorjuntaohjus 82M (PSTOHJ 82M).
Iran alkoi valmistaa ohjuksesta kopiota vuoden 2000 tienoilla nimellä Towsan-1/M113.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 9K111-1 Konkurs Wikimedia Commonsissa
http://www.fas.org/man/dod-101/sys/land/row/at5spandrel.htm
79

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku eaa. · I vuosisata eaa. · I vuosisata · 100-luku · 200-luku
Vuosikymmenet: I vuosikymmen eaa. · I vuosikymmen · 10-luku · 20-luku · 30-luku 40-luku · 50-luku · 60-luku · 70-luku · 80-luku · 90-luku · 100-luku
Vuodet: 9 eaa. · 8 eaa. · 7 eaa. · 6 eaa. · 5 eaa. · 4 eaa. · 3 eaa. 2 eaa. · 1 eaa. · 1 · 2 · 3 · 4 · 5 · 6 · 7 · 8 · 9 10 · 11 · 12 · 13 · 14 · 15 · 16 · 17 · 18 · 19 20 · 21 · 22 · 23 · 24 · 25 · 26 · 27 · 28 · 29 30 · 31 · 32 · 33 · 34 · 35 · 36 · 37 · 38 · 39 40 · 41 · 42 · 43 · 44 · 45 · 46 · 47 · 48 · 49 50 · 51 · 52 · 53 · 54 · 55 · 56 · 57 · 58 · 59 60 · 61 · 62 · 63 · 64 · 65 · 66 · 67 · 68 · 69 70 · 71 · 72 · 73 · 74 · 75 · 76 · 77 · 78 · 79 80 · 81 · 82 · 83 · 84 · 85 · 86 · 87 · 88 · 89 90 · 91 · 92 · 93 · 94 · 95 · 96 · 97 · 98 · 99 100 · 101 · 102 · 103 · 104 · 105 · 106 · 107 · 108 · 109
Tapahtumia

23. kesäkuuta - Titus nousee isänsä Vespasianuksen kuoleman jälkeen Rooman keisariksi
lokakuun loppu (mahdollisesti) – Vesuvius purkautuu haudaten Pompejin, Herculaneumin ja Stabiaen kaupungit
Titus saa valmiiksi amfiteatteri Colosseumin
Varhaisimmat tunnetut merkit uraanintuotannosta Napolin läheltä löytyneen uraanilla värjätyn lasiesineen perusteella.
Kuolleita

23. kesäkuuta - Vespasianus, Rooman keisari
24. elokuuta (tai lokakuussa) - Plinius vanhempi, roomalainen kirjailija ja luonnontieteilijä (kuoli Vesuviuksen purkauksessa)
AKL

AKL tarkoittaa seuraavia:
Ammattikoululaisten Liitto
Aseistakieltäytyjäliitto
Aucklandin lentoasema (IATA-koodi AKL)
Autoalan Keskusliitto
Auto- ja Kuljetustyöväen Liitto, ammattiliitto 1960–1970
Averagekidluke
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”AKL”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.