stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lazdijain kunnallispiiri

| Lazdijain kunnallispiiri (Lazdijų rajono savivaldybė) |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Liettua
Lääni:  Alytusin lääni
Hallinnollinen keskus:  Lazdijai
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1309 km²
Väkiluku (2008):  24 823
 – Väestötiheys:  20,8 as./km²
 
 Kotisivut  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lazdijain kunnallispiiri (liett. Lazdijų rajono savivaldybė) on yksi Liettuan 60 kunnallispiiristä, joka sijaitsee Alytusin läänissä eteläisessä Liettuassa. Kunnallispiirin väkiluku oli vuonna 2008 24 823 asukasta.
Asutuskeskukset > Kaupungit

Lazdijai (hallinnollinen keskus)
Veisiejai
Asutuskeskukset > Kauppalat

Seirijai
Šeštokai
Kapčiamiestis
Krosna
Asutuskeskukset > Kylät

Kailiniai
Lazdijai
Teizai
Verstaminai
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lazdijain kunnallispiiri Wikimedia Commonsissa
Alytusin lääni
| --- | --- |
Kunnat:  Alytusin kaupunkikunta • Alytusin kunnallispiiri • Druskininkain kunta • Lazdijain kunnallispiiri • Varėnan kunnallispiiri
Kaupungit:  Alytus • Simnas • Daugai • Druskininkai • Lazdijai • Veisiejai • Varėna
Kauppalat:  Butrimonys • Alovė • Leipalingis • Viečiūnai • Seirijai • Šeštokai • Kapčiamiestis • Krosna • Merkinė
Kylät:  Miklusėnai • Punia • Luksnėnai • Venciūnai • Daugai • Ūdrija • Neravai • Gailiūnai • Švendubrė • Ricieliai • Jovaišiai • Grūtas • Jaskonys • Kailiniai • Lazdijai • Teizai • Verstaminai • Matuizos • Senoji Varėna • Marcinkonys • Perloja • Naujieji Valkininkai • Žilinai • Kriviliai • Vydeniai
Liettuan läänit ja kunnallispiirit
| --- | --- |
Alytus:   Alutys  Druskininkai  Varēna  Lazdijai 
Kaunas:   Birštonas  Jonava  Kaišiadorys  Kaunas  Kaunasin kaupunkikunta  Kēdainiai  Prienai  Raseiniai 
Klaipėda:   Klaipėdan kaupunkikunta  Klaipėdan kunnallispiiri  Kretinga  Neringa  Palangan kaupunkikunta  Skuodas  Šilutė 
Marijampolė:   Kalvarija  Marijampolėn kunta  Šakiai  Vilkaviškis  Kazlų Rūdan kunta 
Panevėžys:   Biržai  Kupiškis  Panevėžysin kaupunkikunta  Panevėžysin kunnallispiiri  Pasvalys  Rokiškis 
Šiauliai:   Akmenė  Joniškis  Kelmė  Pakruojis  Radviliškis  Šiauliain kaupunkikunta  Šiauliain kunnallispiiri 
Tauragė:   Jurbarkas  Pagėgiai  Šilalė  Tauragė 
Telšiai:   Mažeikiai  Plungė  Rietavas  Telšiai 
Utena:   Anykščiai  Ignalina  Utena  Visaginasin kaupunkikunta  Zarasai  Molėtai 
Vilna:   Elektrėnai  Šalčininkai  Širvintos  Švenčionys  Trakai  Ukmergė  Vilnan kaupunkikunta  Vilnan kunnallispiiri
Lentoaseman raideyhteys

Esimerkki lentokentän raideyhteydestä: Tokion keskustan ja Naritan kansainvälisen lentoaseman välillä on kolme junayhteyttä, kaksi nopeaa ja suoraa linjaa sekä yksi hitaampi.
Heathrow Express, pikajunayhteys Paddingtonin rautatieasemalta Heathrow’n lentoasemalle
Lentoaseman raideyhteys on raideyhteys, yleensä metro, juna tai pikaraitiotie, joka huolehtii julkisesta liikenneyhteydestä lentokentän ja kaupungin keskuksen tai keskusten välillä.
Lentoasemien raideyhteyksiä ovat esimerkiksi Heathrow Express Lontoossa, Shanghain maglev-juna, Tukholman Arlanda Express, Oslon Flytoget, Helsinki-Vantaan lentoaseman Kehärata ja junayhteydet Saksan Frankfurtin lentoaseman rautatieasemalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lentoaseman raideyhteys Wikimedia Commonsissa
Lentomatkustaminen
| --- | --- |
Lentoyhtiöt:   Halpalentoyhtiöt  Holdingyhtiöt  Kaikki lentoyhtiöt  Kansalliset lentoyhtiöt  Lentoyhtiökoodit  Rahtilentoyhtiö  Tilauslentoyhtiöt 
Allianssit:   Oneworld  SkyTeam  Star Alliance  U-FLY Alliance  Value Alliance  Vanilla Alliance 
Historia:   Ilmailu  Lentokoneteollisuus  Lentoliikenne 
Kauppayhdistykset:   A4A  A4E  AACO  AAPA  AEA  AFRAA  ATAG  ATPCO  ELFAA  ERA  IATA  IATAN  ICAO  ISTAT  RAA  RAAA 
Miehistö:   Kapteeni  Perämies  Toinen perämies  Kolmas perämies  Lentoemäntä  Stuertti  Lentomekaanikko  Lastaaja  Lentäjä  Purseri  Deadheading 
Lentäminen:   Matkustusluokka Ykkösluokka  Business-luokka  Premium economy  Turistiluokka  Buy on board  Kymppikerho  Lentokoneen istuin  Lentokoneen istuinpaikkakartta  Lentokoneen käymälä  Lentokoneen viihdejärjestelmä  Lentosukka  Lentokoneruoka  Matkustamo  Oksennuspussi  Tarjoomo  Tupakointi lentokoneessa 
Lentoasemat:   Halpalentoterminaali  Kansainvälinen lentoasema  Kiitotie  Koneeseennousu  Lentoaseman raideyhteys  Lentokenttähotelli  Lentokoneen portaat  Lounge  Lähtöportti  Lähtöselvitys  Matkustajasilta  Paikallislentoasema  Solmukohta 
Tulli/Maahanmuutto:   Maahantulokortti  Maastapoistumiskortti  Matkustusasiakirja  Passi  Rajavalvonta  Timatic  Viisumi 
Matkatavarat:   Aulakuormaaja  Kadonnut matkatavara  Käsimatkatavara  Matkalaukkuhihna  Matkalaukkukärry  Matkalaukkulukko  Matkalaukkutunniste  Matkatavaroiden kuljetinjärjestelmä  Matkatavaroiden noutoalue  Sallittu matkatavaran määrä 
Turvallisuus:   Hätäliukumäki  Ikkunahätäuloskäynti  Kansallinen ilmailuviranomainen  Lennonjohto  Lentokoneen turvaohje  Lentoasemaviranomainen  Lentokenttäpaloauto  Lentokenttäpoliisi  Musta laatikko  Pakkolaskuasento  Sky marshal  Turvallisuus lentokentällä  Turvallisuusdemonstraatio lennolla 
Lentoliput:   Code sharing  Hinnoitteluperustetunnus  Kanta-asiakasohjelma  Koneeseennousukortti  Lennon myöhästyminen ja peruminen  Lentoaikataulu  Lentolippu  Maailman ympäri -lentolippu  Matkailusivusto  Matkatoimisto  Matkustajan nimitieto  Montrealin yleissopimus  Open jaw -lippu  Sähköinen lippu  Varasija  Varausjärjestelmä  Varsovan yleissopimus  Yksisuuntainen matkustaminen
Matt Fraser

| Matt Fraser |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. toukokuuta 1990 (ikä 34) Red Deer, AB, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  191 cm
Paino:  89 kg
Seura
Seura:  Klagenfurter AC
Sarja:  ICEHL
Pelinumero:  90
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2010–
Aik. seurat:  Dallas Stars (NHL) Texas Stars (AHL) Boston Bruins (NHL) Providence Bruins (AHL) Edmonton Oilers (NHL) Manitoba Moose (AHL) Rockford IceHogs (AHL) Rögle BK (SHL) Dornbirner EC (EBEL) Augsburger Panther (DEL)
Matthew John Fraser (s. 20. toukokuuta 1990) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Itävallan monikansallisen Bet-at-home ICE Hockey Leaguen Klagenfurter AC:n joukkueessa. Hän on pelannut urallaan 87 NHL-ottelua.
Ura

Fraser oli mukana voittamassa WHL:n mestaruutta kaudella 2010–2011 Kootenay Icen joukkueessa.
Dallas Stars poimi marraskuussa 2010 Fraserin vapaiden pelaajien markkinoilta kolmen vuoden tulokassopimuksella. Fraser aloitti kauden 2011–2012 Dallasin AHL-farmijoukkue Texas Starsissa, jossa teki ensimmäisissä 40 pelissä 21 maalia. Hän johti AHL:n maalipörssiä 24. tammikuuta 2012, kun hänet nostettiin Dallasiin. Debyyttiottelun jälkeen hän palasi takaisin Texasiin, jossa kasvatti kauden maalimääränsä 37:ään, joka oikeutti liigan maalipörssin toiselle sijalle. 25. helmikuuta 2013 hän teki uransa ensimmäisen NHL-maalin ohittaessaan Nashville Predatorsin Pekka Rinteen.
Fraser vaihtoi 4. heinäkuuta 2013 joukkuetta Dallasin ja Boston Bruinsin välisessä kaupassa, jossa kolme pelaajaa molemmista joukkueesta vaihtoi seuraa. Dallasista Bostoniin siirtyivät Tyler Seguin, Rich Peverley ja Ryan Button. Heidän tilalleen Dallasiin matkasivat Loui Eriksson, Fraser, Joe Morrow ja Reilly Smith.
Boston kutsui 8. joulukuuta 2013 Fraserin ja Ryan Spoonerin farmijoukkue Providence Bruinsista NHL:ään.  7. toukokuuta 2014 Fraser nostettiin Bostoniin tekemään pudotuspelidebyyttiään seuraavana päivänä pelatussa pelissä, jossa hän teki jatkoajalla voittomaalin, kun Bruins voitti 1–0 Montreal Canadiensin ja tasoitti itäisen konfrenenssin semifinaalisarja tasalukemiin 2–2.
Edmonton Oilers otti Fraserin joulukuussa 2014 siirtolistalta. Pelattuaan kevään 2015 Oilersissa Fraser teki vuoden sopimuksen Winnipeg Jetsin kanssa. Hän edusti Jetsin organisaatiota vajaan kauden ajan. Hän ei pelannut Jetsissä yhtään ottelua mutta 44 peliä AHL-joukkue Manitoba Moosessa. Fraser oli helmikuussa 2016 osa Jetsin ja Chicago Blackhawksin välistä neljän pelaajan vaihtokauppaa. Fraser ja Andrew Ladd siirtyivät Blackhawksiin, josta Jets sai Jay Harrisonin ja Marko Daňon. Loppukauden aikana Fraser pelasi 21 ottelua Blackhawksin farmijoukkueessa Rockford IceHogsissa.
Fraser siirtyi kaudeksi 2016–2017, kun hän teki sopimuksen SHL-seura Röglen kanssa. Hänen kautensa jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä hän pystyi pelaamaan loukkaantumisen takia vain viisi ottelua. Fraser teki kaudeksi 2017–2018 sopimuksen itävaltalaisen Dornbirner EC:n kanssa. Fraser oli Itävallan pääsarjan viidenneksi paras maalintekijä tehtyään 27 maalia 51 runkosarjaottelussa. Seuraavaksi kaudeksi hän teki sopimuksen Saksan DEL-liigan Augsburger Pantherin kanssa.
Käännös suomeksi
Lehtoseitikki

| Lehtoseitikki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Cortinariaceae
Suku::  Seitikit Cortinarius
Laji::  largus
Kaksiosainen nimi
 Cortinarius largus  Fr. 
Katso myös
   Lehtoseitikki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lehtoseitikki (Cortinarius largus) on sinivioletti tai ruskea seitikkilaji. Sen jalka on vaaleansininen. Heltat ovat aluksi sinivioletit ja muuttuvat myöhemmin ruskeiksi. Sieni kasvaa lehtimetsissä kalkkimailla pyökin ja tammen seuralaisena. Lehtoseitikki ei ole ruokasieni.
Lintukalat

| Lintukalat |
| --- | --- |
 Gomphosus varius
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Huulikalat Labridae
Suku::  Lintukalat Gomphosus  Lacépède, 1801
Katso myös
   Lintukalat Wikispeciesissä   Lintukalat Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lintukalat (Gomphosus) on huulikalojen suku. Niitä elää Indopasifisella merialueella ja Punaisessameressä. Ne uivat kuin lentäen liikuttamalla rintaeviään ylös alas. Lisäksi niillä on lintumaisen pitkä nokka, jonka avulla ne napsivat pieniä selkärangattomia ruoakseen.
Lajit

Sukuun kuuluu kaksi lajia:
Sinilintukala (Gomphosus caeruleus)
Lintukala (Gomphosus varius)
Liaoning (lentotukialus)

| Liaoning / 辽宁舰 |
| --- | --- |
 Liaoning Hongkongissa 2017

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Nikolajevin eteläinen telakka Dalian Shipbuilding Industry Company
Kölinlasku:  6. joulukuuta 1985
Laskettu vesille:  4. joulukuuta 1988
Palveluskäyttöön:  25. syyskuuta 2012
Tekniset tiedot
Uppouma:  46 600 t (standardi) 59 400 t (kuormattu)
Pituus:  305 m 183 m (hangaari)
Leveys:  67 m
Syväys:  11 m
Koneteho:  4 × 37,3 MW
Nopeus:  29 solmua
Miehistöä:  2 000 500 (lentomiehistö)
Aseistus
Aseistus:  3 ×30 mm CIWS 3 tai 4 × HHQ-10 (18 siiloa) lähitorjuntaohjusjärjestelmä 2 × 12-raketin sukellusveneentorjuntaheitintä lentokoneet
Liaoning (kiin.: 辽宁; pinyin: Liáoníng) on Kansan vapautusarmeijan laivaston ensimmäinen lentotukialus, joka nimettiin Liaoningin maakunnan mukaan.
Valmistus

Neuvostoliiton laivasto tilasi aluksen Nikolajevista Nikolajevin eteläiseltä telakalta, missä köli laskettiin 6. joulukuuta 1985. Alus laskettiin vesille 4. joulukuuta 1988 nimellä Riga. Vuonna 1990 alus nimettiin uudelleen Varjagiksi. Aluksen tulevaksi sijoituspaikaksi ilmoitettiin  15. joulukuuta Tyynenmeren laivasto. Alus oli 70-prosenttisesti valmis, kun työt keskeytettiin rahoitusvaikeuksien vuoksi. Alukselle ei ollut asennettu propulsio-, ase- eikä elektronisia järjestelmiä.
Tammikuussa 1992 ilmoitettiin aluksen olevan myytävänä romutusta varten. Neuvostoliiton hajotessa keskeneräinen alus jäi Ukrainalle, joka laittoi 1998 aluksen huutokaupattavaksi. Macaolainen yritys osti aluksen 20 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla kelluvaksi kasinoksi. Alus kuitenkin luovutettiin Kiinan laivastolle.
Valmistus > Muutostyöt

Hinaajat veivät aluksen Ukrainasta Dalianin telakalle Kiinaan, jonne se saapui maaliskuussa 2002 modernisoitavaksi. Kesäkuussa 2005 alus siirrettiin telakalle, missä runko hiekkapuhallettiin ja siltarakenteet suojamaalattiin. Aluksen ympärille rakennettiin suoja. Huhtikuussa 2009 alus siirrettiin toiselle kuivatelakalle propulsiojärjestelmän ja muiden raskaiden järjestelmien asentamista varten. Vuoden loppuun mennessä alukselle oli asennettu uusi tutkamasto. Vuoden 2010 lopulla aluksen järjestelmä asennukset alkoivat ja komentosilta oli lähes valmis maaliskuussa 2011.
Heinäkuussa 2011 Kiinan puolustusministeri ilmoitti aluksen olevan varustettu tieteellistä tutkimusta, kokeellista toimintaa ja harjoittelua varten. Koeajot alkoivat 10. elokuuta 2011, mistä alus palasi 13. elokuuta Dalianiin. Aluksen toinen koeajo päättyi joulukuussa ja kuuden koeajon sarja saatiin päätökseen toukokuussa 2012. Seitsemäs ja kahdeksas koeajo suoritettiin kesäkuussa. Heinäkuussa aluksella tehtiin pisin koeajo, jolloin sillä tehtiin myös lentokoneiden laskeutumis- ja nousukokeita.
Modernisoitaessa alukselle asennettiin FL-3000N-ohjusjärjestelmä ja tyypin 1030 lähisuojajärjestelmä (CIWS). Sukellusveneidentorjuntaan aluksella oli sukellusveneentorjuntaraketinheitin. Aluksella olleiden vanhojen ohjusjärjestelmien poistolla saatiin lisää sisätilaa hangaarille ja varastoille. Alus on varustettu 3D ilma- ja merivalvontatutkalla ja neljällä APAR-paneelilla. Aluksen omasuojaa täydentää 24-putkinen harhamaaliheitin.
Palvelus

Aluksen kotisatama on Dalian.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Liaoning (lentotukialus) Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Yhdysvaltain laivasto:  Nimitz - Gerald R. Ford
Ranskan merivoimat:  Charles de Gaulle
Royal Navy:  Queen Elizabeth
Italian laivasto:  Cavour - Giuseppe Garibaldi
Espanjan laivasto:  Juan Carlos I
Kiinan laivasto:  Liaoning - Shandong - Fujian
Intian laivasto:  INS Vikramaditya
Thaimaan laivasto:  HTMS Chakri Naruebet
Japanin meri-itsepuolustusvoimat:  Izumo
Venäjän laivasto:  Admiral Kuznetsov
Laskentatoimen historia

Laskentatoimi on toiminnan ohjaukseen ja seurantaan liittyvää toimintaa, jonka tehtävänä on kerätä ja rekisteröidä toimintaa kuvaavia määrä-, hinta- ja arvosuureita sekä laatia niiden perusteella raportteja ja laskelmia.
Laskentatoimi käsittää kaksi kokonaisuutta: sisäinen laskentatoimi ja ulkoinen laskentatoimi. Sisäisen laskentatoimen tehtävänä on avustaa organisaation operatiivista johtoa toiminnan suunnittelussa, analysoinnissa ja valvonnassa. Sisäisestä laskentatoimesta käytetään myös nimitystä johdon laskentatoimi tai operatiivinen laskentatoimi. Se sisältää mm. kustannuslaskentaa, tarjouslaskentaa eli hinnoittelua, varastoarvon laskentaa, investointilaskentaa, rahoituslaskentaa jne. Ulkoisen laskentatoimen eli kirjanpidon tehtävänä on rekisteröidä liiketapahtumat ja raportoida niiden perusteella eri intressiryhmille eli mm. omistajille, rahoittajille ja verottajalle yrityksen tai muun kirjanpitovelvollisen taloudellisesta tilanteesta.
Johdon laskentatoimen kehityshistoria on yhdysvaltalaista historiaa ymmärrettävistä syistä. Vaikka teollinen vallankumous alkoikin Euroopasta, ensimmäiset suuryritykset syntyivät Yhdysvaltoihin. Laskentatoimen tarve syntyi suuryrityksissä, joissa laajuuden ja monimutkaisuuden ongelma oli käyntiin paneva syy. Suomen kehittyminen vaihdantaan perustuvaksi markkinataloudeksi on tapahtunut huomattavasti myöhemmin, mistä syystä suomalainen kehitys ei ole voinut olla eturivissä. Hyvän kuvauksen suomalaisesta laskenta-ajattelun kehityksestä saa teoksesta ”Laskenta-ajattelun kehitys viime vuosisadan puolivälistä nykypäiviin” (Näsi 1990). Johdon laskentatoimen historia on kuitenkin paljon pidempi ja syvemmällä historiassa alkaen muinaisten egyptiläisten resurssilaskelmista pyramidien suunnittelussa, kauppamerenkulun ja roomalaisten kustannuslaskentaan.
Laskentatoimen kehitykseen vaikuttaneita historian tapahtumia

5000 eaa. (ennen ajanlaskun alkua) Sumerilaiset keksivät nuolenpääkirjoituksen ja alkoivat tehdä kirjallisia muistiinpanoja.
4000 eaa. Egyptiläiset havaitsivat ja ymmärsivät suunnittelun, toimeenpanon ja seurannan merkityksen.
2000 eaa. Egyptiläiset alkoivat käyttää kirjoitettua tekstiä liikeasioissa. Opittiin käyttämään asiantuntijoiden apua.
1800 eaa. Hammurabin aika. Todistajien ja asiakirjojen käyttö riita-asioissa yleistyi. Määritettiin työsuorituksille palkkatasot. Hyväksyttiin periaate, jonka mukaan vastuuta ei voi siirtää toisen kannettavaksi.
1491 eaa. Hebrealaiset kehittivät organisaatiomalleja. Havaitsivat suurtuotannon etuja. Ohjasivat toimintaa poikkeamien kautta.
1100 eaa. Kiinalaiset tunnustivat tarpeen toiminnan organisoimiseen, suunnitteluun ja ohjaamiseen sekä seurantaan.
600 eaa. Nedukadressar. Keksittiin tuotannon ja laadun valvonta. Kannustepalkkaus.
n. 500 eaa. Mencius ymmärsi systeemin ja standardien merkityksen.
Kiinalaiset oivalsivat erikoistumisen hyödyt.
Sun Tzu korosti suunnittelun, johtamisen ja organisoinnin merkitystä.
n. 400 eaa. Sokrates loi opit johtamistaidon yleismaailmallisesta luonteesta.
Ksenofon julisti johtamisen omaksi tieteenalaksi.
Kyyros. Ihmissuhteiden merkitystä alettiin ymmärtää. Alettiin tutkia työtapoja, tuotantosuunnittelua ja materiaalinkäsittelyä.
350 eaa. Kreikkalaiset. Alettiin soveltaa tutkimustuloksiin perustuvia menetelmätapoja. Työnkulkuun ja ajankäyttöön kiinnitettiin huomiota.
325 eaa. Aleksanteri Suuri otti esikuntatoiminnot laajamittaisesti käyttöön.
vuonna 1340 ajan laskun alun jälkeen L. Paccioli (Genovalainen) keksi kahdenkertaisen kirjanpidon.
v. 1395 Francisco Di Marco: alettiin harjoittaa kustannuslaskentaa.
v. 1410 Soranzon veljekset: Alettiin käyttää päivä- ja tilikirjoja.
v. 1418 Barbarigo kehitti yritysorganisaatioiden toimintatapoja. Työvoima- ja toiminta-astelaskelmat otettiin käyttöön.
v. 1436 Vanettan teollisuuslaitokset. Kustannuslaskenta kehittyi. Tarkastustoiminnan normit määriteltiin, osien numerointi, keskinäinen vaihdettavuus, liukuhihnatekniikka, henkilöstöjohtaminen, osien standardointi, inventoinnit, kustannusseuranta.
(Karlöf 1990)
1800-luvun kustannuslaskentasysteemit

Kustannuslaskentasysteemit alkoivat kehittyä yhdysvaltalaisissa tekstiili- ja terästeollisuudessa, rautateillä ja jakeluliiketoiminnassa. Kehitys lähti käyntiin aivan tavallisen kokoisissa yrityksissä - ei suuryrityksissä kuten voisi odottaa. Suuryritysten syntyyn vaikuttivat osaltaan syntyneet kustannuslaskennan menetelmät auttaen laajempien ja monimutkaisempien kokonaisuuksien hallinnassa. Kustannuslaskennan merkitystä ei oikein oivallettu, koska yleisesti nähtiin, että markkinat ja hinnat kuitenkin voimakkaasti ohjaavat toimintaa.
Kustannuslaskennan tavoitteet olivat selvät. Omistajien intressi oli arvioida ja seurata, minkälaiseen kokonaistulokseen liiketoiminnassa päästiin. Tuolloin oli jo melko selvä käsitys yrityksen suuruuden ja kasvun tuottamasta kilpailuedusta liiketoiminnassa. Toinen laskennan alue oli sisäisen tehokkuuden kehittyvä mittaaminen. Omistajien intressissä oli tarkkailla, kuinka tehokkaasti raaka-aineista pystyttiin valmistamaan puolivalmisteita ja tuotteita. Mittareita ei välttämättä ollut yhtä enempää. Tyypilliset tehokkuusmittarit olivat
valmistuksessa kustannukset per jalostettu tonni
rautateillä kustannukset per kuljetettu tonni
jakelussa varastojen kiertonopeus
Kolmas tärkeä kustannuslaskennan tavoite oli olla selvillä veloista ja omista varoista. Vain satunnaisesti selvitettiin tehtyjen kauppojen kannattavuutta.
Huomionarvoista on, että 1800-luvun pääomavaltaiset suuryritykset (Yhdysvaltain rautatiet on maailman ensimmäinen, hierarkkinen ja palkkajohtajiin perustuva suuryritys) eivät pitäneet kirjaa fyysisistä resursseistaan, eivätkä ne pyrkinetkään arvioimaan pääoman tai investointien tuottoa. Asiaa voi selittää kahdella tekijällä. Ensinnäkin taloudellinen kasvu oli Yhdysvalloissa tuohon aikaan niin suurta, että investointeihin liittyvä epävarmuus pitkälläkin aikavälillä oli vähäinen. Toinen epävarmuutta vähentävä tekijä oli, että tuon ajan yritykset olivat vain yhdessä liiketoiminnassa mukana ja pääoman käyttö merkitsi tuon liiketoiminnan laajentamista kasvavilla markkinoilla. (Johnson etc. 1987)
Tehokkuus, voitto ja tieteellinen liikkeenjohto: 1880–1910

Uusien laskentamenetelmien tarve kasvoi tällä jaksolla, koska osa yrityksistä oli kehittynyt massatuotantoa harjoittaviksi ja lisäksi ne valmistivat monimutkaisia metallituotteita. Tärkein tänä ajanjaksona syntynyt menetelmä on "standardi", joka käsitteenä on yhä edelleenkin elossa ja toimiva. Tieteellisen liikkeenjohdon kiinnostuksen kohteena oli etukäteen määritellä standardi, joka kuvaisi materiaalin ja työn kulutusta valmistettavaa tuotetta kohden. Tätä standardia käytettiin useampaan tarkoitukseen. Ensinnäkin sen avulla voitiin tarkkailla prosessin tehokkuutta eli standardi palveli hyvin kustannusvalvontaa. Siitä ei ollut pitkä matka erolaskentaan, jolla tarkoitetaan standardin ja todellisen tuloksen laskemista ja analysointia. Tätä menetelmää käytettiin jo vuoden 1900 paikkeilla, mutta ensimmäiset kaavat julkaistiin vuonna 1918.
Eroanalyysin tarkoitus oli erotella johdon vaikutettavissa olevat tekijät niistä, joihin ei voi vaikuttaa. Tästä periaatteesta kehittyi myöhemmin joustava budjetti, jossa samaa periaatetta sovellettiin taloudelliseen suunnitelmaan. Kolmanneksi standardilaskenta helpotti laskentaa varastojen arvostuksessa ja sitä alettiin laajasti käyttää tähän tarkoitukseen. Etukäteen määriteltyjen standardien käyttö tehokkuuden valvonnassa tarkoitti sitä, että organisaatiolla oli hallussaan ensimmäinen systemaattinen suunnittelumenetelmä, jonka avulla se yritti saada tulevaisuuden epävarmuutta hallintaan.
Taylor ja hänen aikalaisensa olivat kiinnostuneempia prosessien tehokkuudesta kuin koko organisaation suorituksesta. Samaan aikaan kehitettiin yrityksissä tapa arvioida koko yrityksen kannattavuutta. Erityisesti haluttiin kehittää menetelmä, jonka avulla voitaisiin laskea, miten kokonaisuuden kannattavuus syntyy sen osista. Ideaalinen tavoite oli, että kokonaiskannattavuus voitaisiin selittää tuotteiden kannattavuuden avulla, kunhan vain riittävä informaatio tuotteiden kannattavuudesta olisi olemassa. Tämä ajattelu johtaa täyskatteelliseen laskentaan ja yleiskustannusten jakamiseen tuotteille. Yleiskustannukset oli tähän asti kokonaan jätetty tuotelaskelmien ulkopuolelle.
Idea ei kuitenkaan juurtunut käytäntöön ja yritykset eivät pyrkineet selittämään kokonaiskannattavuutta prosessien tai tuotteiden kannattavuuden avulla vaan osastojen kannattavuuden avulla. Osastokohtainen kannattavuuslaskenta merkitsee kannattavuuden selvittämistä vastuualueittain. Tämä tärkeä valinta on säilynyt pitkään. Kokonaiskannattavuus pyritään ensisijaisesti selittämään niiden osien avulla, joista vastaa joku henkilö riippumatta siitä ovatko nämä osat jotenkin luontevia kokonaisuuksia vai eivät. Tästä syystä voidaan myös ymmärtää accounting- sanan synty. Se tarkoittaa ”tilin tekemistä” eli vastuullisen henkilön taloudellisen aikaansaannoksen mittaamista (Ijiri 1975).