stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Käsipallo kesäolympialaisissa 2020 – miesten turnaus
Karsinnat

Olympiaturnaukseen osallistuu 12 joukkuetta. Isäntämaa Japani pääsee olympiaturnaukseen ilman karsintaa. Yksi paikka jaetaan MM–kilpailujen voittajalle. Jos Japani olisi voittanut MM–kilpailut, olisi paikka myönnetty hopeaa saavuttaneelle maalle. Neljälle alueelle (Amerikka, Eurooppa, Aasia, Afrikka) on annettu yksi paikka, jonka he karsivat valitsemassaan tapahtumassa. Loput kuusi maata valitaan kolmessa erillisessä karsintaturnauksessa siten, että jokaisen turnauksen kaksi parasta maata pääsevät olympialaisiin. Turnauksiin valitaan MM–kilpailuissa 2019 parhaiten sijoittuneet joukkueet, jotka eivät ole vielä saavuttaneet olympiapaikkaa sekä eri maanosien parhaita joukkueita.
Karsinnat > Olympiaturnaukseen päässeet joukkueet

| Maanosa | Karsintatapa | Ajankohta | Paikat | Maat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Isäntämaa |  | 1 |  Japani |
|  | MM–kilpailut 2019 | 10. – 27. tammikuuta 2019 | 1 |  Tanska |
| Amerikka | Pan-Amerikka 2019 | 31. heinäkuuta – 5. elokuuta 2019 | 1 |  Argentiina |
| Aasia | Erillinen karsintaturnaus | 17. – 27. lokakuuta 2019 | 1 |  Bahrain |
| Afrikka | AM–kilpailut 2020 | 15. – 25. tammikuuta 2020 | 1 |  Egypti |
| Eurooppa | EM–kilpailut 2020 | 10. – 26. tammikuuta 2020 | 1 |  Espanja |
|  | Erillinen karsintaturnaus 1 | 12. – 14. maaliskuuta 2021 | 2 |  Brasilia    Norja |
|  | Erillinen karsintaturnaus 2 | 12. – 14. maaliskuuta 2021 | 2 |  Ranska    Portugali |
|  | Erillinen karsintaturnaus 3 | 12. – 14. maaliskuuta 2021 | 2 |  Saksa    Ruotsi |
Lohkovaihe > Lohko A

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | q –  Ranska | 3 | 3 | 0 | 0 | 97 | 85 | +12 | 6 | Pudotuspelit |
| 2 | q –  Espanja | 3 | 3 | 0 | 0 | 88 | 79 | +9 | 6 | Pudotuspelit |
| 3 |  Norja | 3 | 2 | 0 | 1 | 81 | 75 | +6 | 4 | Pudotuspelit |
| 4 |  Saksa | 3 | 1 | 0 | 2 | 89 | 83 | +6 | 2 | Pudotuspelit |
| 5 |  Brasilia | 3 | 0 | 0 | 3 | 78 | 93 | −15 | 0 |  |
| 6 |  Argentiina | 3 | 0 | 0 | 3 | 75 | 93 | −18 | 0 |  |
.
Lohkovaihe > Lohko B

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | q –  Tanska | 3 | 3 | 0 | 0 | 110 | 78 | +32 | 6 | Pudotuspelit |
| 2 | q –  Ruotsi | 3 | 3 | 0 | 0 | 89 | 85 | +4 | 6 | Pudotuspelit |
| 3 |  Egypti | 3 | 2 | 0 | 1 | 97 | 92 | +5 | 4 | Pudotuspelit |
| 4 |  Portugali | 3 | 1 | 0 | 2 | 85 | 91 | −6 | 2 | Pudotuspelit |
| 5 |  Bahrain | 3 | 0 | 0 | 3 | 77 | 89 | −12 | 0 |  |
| 6 |  Japani | 3 | 0 | 0 | 3 | 85 | 108 | −23 | 0 |  |
.
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  3.8.  |  3.8.  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  3.8.  |  3.8.  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   |  |  |  |  5.8.  |  5.8.  |  |  |  |  |
|   |   |  |  |  |  5.8.  |  5.8.  |  |  |  |  |
|   |   |  |  |  |   |  |  |  |  |  |
|   |  3.8.  |  3.8.  |  |  |   |  |  |  |  |  |
|   |  3.8.  |  3.8.  |  |  |   |  |  |  |  |  |
|   |   |  |  |  |   |  |  |  |  |  |
|   |   |  |  |  |  |  |  |  |  7.8.  |  7.8.  |
|   |   |  |  |  |  |  |  |  |  7.8.  |  7.8.  |
|   |   |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |  3.8.  |  3.8.  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |  3.8.  |  3.8.  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |   |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |   |  |  |  |  5.8.  |  5.8.  |  |  |  |  |
|   |   |  |  |  |  5.8.  |  5.8.  |  |  |  |  |
|   |   |  |  |  |   |  |  |  |  |  |
|   |  3.8.  |  3.8.  |  |  |   |  |  |  |  |  |
|   |  3.8.  |  3.8.  |  |  |   |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |   |  |  |  |   |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |   |  |  |  |  |  |  |  |  7.8.  |  7.8.  |
|   |   |  |  |  |  |  |  |  |  7.8.  |  7.8.  |
|   |   |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
Sijoitukset

| --- | --- |



4.: 
5.: 
6.: 
7.: 
8.: 
9.: 
10.: 
11.: 
12.:
Konginkankaan kirkko

| Konginkankaan kirkko |
| --- | --- |
 Kirkko helmikuussa 2009.
Sijainti:  Kirkkotie 5 44400 Konginkangas
Koordinaatit:  62°46′37.8″N, 025°48′26.6″E
Seurakunta:  Äänekosken seurakunta
Rakentamisvuosi:  1866, tapuli 1880
Suunnittelija:  Jaakko Kuorikoski Lauri Heikki Kuorikoski
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  550
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Konginkankaan kirkko on puinen kirkkorakennus Äänekosken Konginkankaalla. Se on valmistunut vuonna 1866 Kömin kankaalle. Tasavartisen sisäviisteisen ristikirkon rakensivat ja suunnittelivat Jaakko Kuorikoski ja hänen poikansa Lauri Heikki Kuorikoski. Kirkko on samaa tyyliä kuin Kaustisen ja Evijärven kirkot.
Kirkon toteuttamisessa oli monta mutkaa. Vuonna 1794 Pyyrinlahden ja Kalaniemen talolliset anoivat turhaan Porvoon konsistorilta lupaa perustaa kylään oma seurakunta pappeineen ja kirkkoineen. Uusi anomus 65 vuotta myöhemmin oli sekin tulokseton. Vuonna 1864 tehty kirkonrakentamisanomus tuotti tuloksen. Nykyisen Äänekosken seurakunnan vanhin kirkko valmistui juuri ennen suuria nälkävuosia vuonna 1866. Ison kirkon rakentaminen oli kylälle suuri ponnistus, Konginkankaalla oli tuolloin vain 31 taloa ja kirkossa on tilaa 550 henkilölle. Nälkävuosien takia kellotapuli valmistui vasta vuonna 1880 ja kirkkokin otettiin käyttöön ilman lehtereitä ja maalaamattomana.
Rakennuksen keskiosasta nousi alun perin kahdeksankulmainen keskustorni, jonka päällä oli maalatuilla kellotauluilla varustettu kattolyhty eli lanteriini. Kirkko on viimeisiä kirkkoja, jotka kansanrakentaja on sekä suunnitellut että rakentanut. Lääninarkkitehti Karl Viktor Reinius suunnitteli vuonna 1899 toteutetun kirkon kunnostuksen. Sen yhteydessä muutettiin muun muassa ristikeskuksen katto tavanomaisen malliseksi.
Vuonna 1899 tehdyssä korjauksessa kirkon katto muutettiin nykyiseen kupolimuotoon. Ilmeisesti silloin kirkkoon on lisätty ristejä, koristeita, listoituksia ja päätykolmioihin ikkunoita. Alttaritaulun ”Kristus ristillä” on maalannut vuonna 1912 Alexandra Frosterus-Såltin. Kangasalan urkutehtaan rakentamat urut ovat vuodelta 1981 ja niissä on 16 äänikertaa. Uusin kirkon ja kellotapulin peruskorjaus toteutettiin vuosina 1992–1993, jolloin ulkokatot uusittiin ja ulkoseinät sekä kirkon sisätilat maalattiin.
Kivijärven rautatieasema

Kivijärven rautatieasema (lyh. Kiv) on Venäjän ja Suomen välisen rajavyöhykkeen tuntumassa sijaitseva Venäjän rataverkon rautatieasema. Se toimii Suomen ja Venäjän välisen rautatieliikenteen rajanylityspaikkana yhdessä Suomen rataverkolla sijaitsevan Vartiuksen rautatieaseman kanssa. Vartiuksen ja Kivijärven liikennepaikkojen välinen etäisyys on kuusi kilometriä. Kivijärven rautatieasema on Lietmajärvi–Kostamus-rautatien läntisin Venäjän puolella sijaitseva liikennepaikka.
Kiertotatar

| Kiertotatar |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Tatarkasvit Polygonaceae
Suku::  Köynnöstattaret Fallopia
Laji::  convolvulus
Kaksiosainen nimi
 Fallopia convolvulus  (L.) Á.Löve 
Synonyymit
 Polygonum convolvulus L.  Bilderdykia convolvulus 
Katso myös
   Kiertotatar Wikispeciesissä   Kiertotatar Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiertotatar (Fallopia convolvulus) on yksivuotinen köynnöskasvi.
Ulkonäkö ja koko

Kiertotatar kasvaa yleensä alle sata senttimetriä pitkäksi, mutta voi kasvaa 150 cm pitkäksi. Varsi on köynneliäs, särmikäs, karhea ja tyviosastaan haarautuva, nopeasti kasvava ruoho. Lehdet ovat kolmiomaiset hertta- tai poikkikantaiset, lehtilapa on 2–8 cm pitkä, suippokärkisiä, molemmin puolin karheita mutta kaljuja, tyviliuskat tavallisesti teräviä. Korvakkeet ovat yhtyneet vartta ympäröiväksi lyhyeksi, kalvomaiseksi tupeksi. Kukinto on jopa kahdeksankukkainen sykerömäinen tai tähkämäinen viuhko lehtihangoissa sekä varren ja haarojen latvoissa. Kukkaperä on 1–3 mm pitkä. Kehä on kaksikiehkurainen ja viisilehtinen. Yhdislehtinen emiö 2- tai 3-haarainen, vartalot ylös saakka yhdistyneet. Heteitä 8. Kiertotatar kukkii heinä-elokuussa. Hedelmä on kolmisärmäinen pähkylä, musta ja himmeä, joka jää kehälehtien suojaan, 3,5–4 mm pitkä.
Levinneisyys

Kiertotatar on kosmopoliitti, se elää lähes koko Euroopassa pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Lisäksi se esiintyy Siperiassa ja Pohjois-Amerikassa, johon se on levinnyt ihmisen mukana. Laji on yleinen Etelä-Suomesta Peräpohjolaan asti, pohjoisimmassa Lapissa harvinainen.
Elinympäristö

Pelloilla, puutarhoissa, joissa se on usein kiusallinen rikkaruoho, sekä tienvarsilla, joutomailla, kaatopaikoilla, pientareilla ja kalliokedoilla. Rikkakasvina sitä esiintyy kuivilla laihoilla kivennäismailla, joissa kalkkia on köyhästi. Kasvia voi torjua poistamalla kukintoja ennen siementämistä ja parantamalla maan ravinteikkuutta. Rikkakasvina köynnös on ongelmallinen ja voi painaa heikkoja viljelyskasveja maahan. Kun kiertotatar löytää tukikasvin, sen varsi alkaa kiertyä tuen ympäri, ensin tyveltä katsoen myötäpäivään ja myöhemmin vastapäivään, siten se pääsee kohoamaan muun kasviston tasalle ja pärjää kilpailussa valosta. Se haaroo runsaasti muodostaen jopa metrin levyisiä pehkoja.
Kolkka (sukunimi)

Kolkka on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Erkki Kolkka (s. 1944), pikajuoksija
Joonas Kolkka (s. 1974), jalkapalloilija
Sulo Kolkka (1902−1986), urheilutoimittaja ja tietokirjailija
Väinö Kolkka (s. 1948), jääkiekkoilija
Kuvitteellisia henkilöitä

Sulo Kolkka, väitetty sotilas ja tarkka-ampuja talvisodassa
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Keädgejavri

| Keädgejavri |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Utsjoki
Koordinaatit:  70°01′40″N, 27°50′35″E
Järvinumero:  68.011.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  189,9 m 
Rantaviiva:  7,18 km 
Pinta-ala:  0,64 km² 
 fiGeađgejávri 
Keädgejavri tai Geađgejávri on järvi Utsjoen pohjoiskolkassa Lapin maakunnan pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 64 hehtaaria. Etäisyys Rovaniemeltä on 402 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede

Keädgejavri on muodokas. Länsirannalta kaakkoon suuntaava noin 250 metriä pitkä niemi jakaa sen läntiseen ja itäiseen osaan. Järven pohjoisosassa sijaitsee noin 30 aarin laajuinen nimetön saari. Rannoilla on suomaata. Keädgejavrin ympäristö on asumatonta ja maantieteelliset kohteet ovat vailla virallisia nimiä vaaroja lukuun ottamatta.
Keädgejavrin luoteiskolkasta lähtee laskuoja Geađgejohka pohjoiseen; se laskee noin viiden kilometrin päässä Tenoon.
Keädgejavri (68.011.1.010) kuuluu Nuorgamin alueeseen (68.011), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Tenojoen vesistössä (68). Toinen jakovaihe on Tenon alaosan alue (68.01). Keädgejavri on laajin Nuorgamin alueen 17:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Skaidejavri.
Kongespeilet

Sivu Kongespeiletistä.
Kongespeilet, muinaisnorjaksi: Konungs skuggjá ('Kuninkaan peili') on keskiaikainen teksti, joka on laadittu 1200-luvulla. Se opastaa ruhtinasta hyvään käytökseen, mutta sisältää myös kirkollisen ja maallisen vallankäytön rajankäyntiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kongespeilet Wikimedia Commonsissa
Kongesangen

Kongesangen on Norjan kuningashymni. Laulun alkuperäinen teksti, jota tosin on muokattu useaan otteeseen, on peräisin Henrik Wergelandilta. Nykyinen versio on peräisin Gustav Jenseniltä, joka laati sen kuningas Haakon VII:n kruunajaisiin vuonna 1906. Laulun melodia on sama kuin Ison-Britannian kansallislaulussa God Save the King.
Teksti

| --- | --- |
Norjaksi: Suomeksi
 : 
1.: 
Gud sign vår konge god!: Jumala siunatkoon hyvää kuningastamme!
Sign ham med kraft og mot: Siunatkoon häntä voimalla ja rohkeudella
sign hjem og slott!: siunatkoon kotia ja linnaa!
Lys for ham ved din Ånd,: Valaise häntä Hengelläsi,
knytt med din sterke hånd: solmi vahvalla kädelläsi
hellige troskapsbånd: ikuinen uskollisuuden nauha
om folk og drott!: kansan ja kuninkaan välille!
 : 
2.: 
Høyt sverger Norges mann: Norjan mies vannokoon ääneen
hver i sitt kall, sin stand,: jokainen ammatissaan ja säädyssään,
troskap sin drott.: uskollisuutta kuninkaalle.
Trofast i liv og død,: Uskollisena elämässä ja kuolemassa,
tapper i krig og nød,: urheana sodassa ja hädässä,
alltid vårt Norge lød: olkoon Norjamme aina antautunut
Gud og sin drott.: Jumalalle ja kuninkaalleen.
Koiralampi (Sysmä)

| Koiralampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°24′42″N, 26°07′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Uurajärven valuma-alue (14.86)
Laskuoja:  Koiralamminoja Moronojaan 
Järvinumero:  14.863.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123,9 m  
Pituus:  600 m  
Leveys:  280 m  
Rantaviiva:  1,422 km  
Pinta-ala:  6,467 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoiralampi 
Koiralampi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Peruveden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 600 metriä pitkä, 280 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,9 metriä mpy.
Käsipallo kesäolympialaisissa 2012

Käsipallossa kilpailtiin Lontoon vuoden 2012 kesäolympialaisissa 28. heinäkuuta – 12. elokuuta. Sekä miesten että naisten turnaukseen otti osaa 12 maajoukkuetta, eli yhteensä Lontoossa kilpaili 336 pelaajaa. Ottelut pelattiin Copper Box areenalla lukuun ottamatta välieriä ja loppuotteluja, jotka pelattiin Basketball Arenalla.
Mitalistit

|  Mitalitaulukko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| Miesten käsipallo tulokset |   Ranska |   Ruotsi |   Kroatia  |  |
| Naisten käsipallo tulokset |   Norja |   Montenegro |   Espanja  |  |
Turnaukset > Miehet

| --- | --- |
 A-lohko  Ranska   Ruotsi   Islanti   Argentiina   Tunisia   Iso-Britannia :  B-lohko  Kroatia   Espanja   Tanska   Unkari   Serbia   Etelä-Korea
Turnaukset > Naiset

| --- | --- |
 A-lohko  Montenegro   Venäjä   Brasilia   Kroatia   Angola   Iso-Britannia :  B-lohko  Etelä-Korea   Tanska   Ranska   Norja   Ruotsi   Espanja
Karsinta

Sekä miehissä että naisissa 12 kisapaikasta yksi kuuluu isäntämaa Isolle-Britannialle, yksi hallitsevalle maailmanmestarille ja neljä maanosien hallitseville mestareille. Loput kuusi paikkaa jaettiin kolmessa karsintaturnauksessa, joissa jokaisessa jaettiin kaksi kisapaikkaa.
Karsinta > Miehet

| Kilpailu | Päivämäärä | Isäntämaa | Kisapaikkoja | Kisapaikan lunastaneet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Isäntämaa | – | – | 1 |  Iso-Britannia |
| MM-kilpailut 2011 | 13.–30. tammikuuta 2011 |  Ruotsi | 1 |  Ranska |
| Pan-Amerikan kisat 2011 | 13.–30. lokakuuta 2011 |  Meksiko, Guadalajara | 1 |  Argentiina |
| Aasian karsintaturnaus | 23. lokakuuta – 3. marraskuuta 2011 |  Etelä-Korea, Soul | 1 |  Etelä-Korea |
| Afrikan-mestaruuskilpailut | 10.–21. tammikuuta 2012 |  Marokko, Rabat/Salé | 1 |  Tunisia |
| EM-kilpailut 2012 | 17.–29. tammikuuta 2012 |  Serbia | 1 |  Tanska |
| 1. olympiakarsintaturnaus | 6.–8. huhtikuuta 2012 |  Tanska | 2 |  Espanja    Serbia |
| 2. olympiakarsintaturnaus | 6.–8. huhtikuuta 2012 |  Espanja | 2 |  Ruotsi    Unkari |
| 3. olympiakarsintaturnaus | 6.–8. huhtikuuta 2012 |  Ruotsi | 2 |  Kroatia    Islanti |
| YHTEENSÄ |  |  | 12 |  |
Karsinta > Naiset

| Kilpailu | Päivämäärä | Emäntämaa | Kisapaikkoja | Kisapaikan lunastaneet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Emäntämaa | – | – | 1 |  Iso-Britannia |
| EM-kilpailut 2010 | 7.–19. joulukuuta 2010 |  Tanska  Norja | 1 |  Ruotsi |
| Aasian karsintaturnaus | 12.– 20. lokakuuta 2011 |  Kiina | 1 |  Etelä-Korea |
| Pan-Amerikan kisat 2011 | 13.–30. lokakuuta 2011 |  Meksiko, Guadalajara | 1 |  Brasilia |
| MM-kilpailut 2011 | 3.– 18. joulukuuta 2011 |  Brasilia | 1 |  Norja |
| Afrikan-mestaruuskilpailut 2011 | 10.– 21. tammikuuta 2012 |  Marokko, Rabat/Salé | 1 |  Angola |
| 1. olympiakarsintaturnaus | 25.–27. toukokuuta 2012 |  Ranska | 2 |  Montenegro    Ranska |
| 2. olympiakarsintaturnaus | 25.–27. toukokuuta 2012 |  Espanja | 2 |  Espanja    Kroatia |
| 3. olympiakarsintaturnaus | 25.–27. toukokuuta 2012 |  Tanska | 2 |  Venäjä    Tanska |
| YHTEENSÄ |  |  | 12 |  |
Kuvagalleria

Copper Box
Alem Toskić
Nina Heglund
Ivan Nikčević
Espanja - Unkari
Käsipallo kesäolympialaisissa 2020 – naisten turnaus

Naisten käsipalloturnaus Tokion olympialaisissa 2020 käytiin Yoyogi National Stadiumilla, Tokiossa. Alkulohkojen ottelut pelattiin 25. heinäkuuta – 2. elokuuta. Pudotuspelit alkoivat 4. elokuuta ja loppuottelu pelattiin 8. elokuuta. Turnaukseen osallistui 12 joukkuetta. Hallitsevana mestarina turnaukseen lähti Venäjä.
Karsinnat

Olympiaturnaukseen osallistuu 12 joukkuetta. Isäntämaa Japani pääsee olympiaturnaukseen ilman karsintaa. Yksi paikka jaetaan MM–kilpailujen voittajalle. Jos Japani voittaa MM–kilpailut, myönnetään paikka hopeaa saavuttaneelle maalle. Neljälle alueelle (Amerikka, Eurooppa, Aasia, Afrikka) on annettu yksi paikka, jonka he karsivat valitsemassaan tapahtumassa. Loput kuusi maata valitaan kolmessa erillisessä karsintaturnauksessa siten, että jokaisen turnauksen kaksi parasta maata pääsevät olympialaisiin. Turnauksiin valitaan MM–kilpailuissa 2019 parhaiten sijoittuneet joukkueet, jotka eivät ole vielä saavuttaneet olympiapaikkaa sekä eri maanosien parhaita joukkueita.
Karsinnat > Olympiaturnaukseen päässeet joukkueet

| Maanosa | Karsintatapa | Ajankohta | Paikat | Maat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Isäntämaa |  | 1 |  Japani |
| Eurooppa | EM–kilpailut 2018 | 29. marraskuuta – 16. joulukuuta 2018 | 1 |  Ranska |
| Afrikka | AM–kilpailut 2018 | 2. – 12. joulukuuta 2018 | 1 |  Angola |
| Amerikka | Pan-Amerikka 2019 | 31. heinäkuuta – 5. elokuuta 2019 | 1 |  Brasilia |
| Aasia | Erillinen karsintaturnaus | 23. – 29. syyskuuta 2019 | 1 |  Etelä-Korea |
|  | MM–kilpailut 2019 | 30. marraskuuta – 15. joulukuuta 2019 | 1 |  Alankomaat |
|  | Erillinen karsintaturnaus 1 | 19. – 21. maaliskuuta 2021 | 2 |  Espanja    Ruotsi |
|  | Erillinen karsintaturnaus 2 | 19. – 21. maaliskuuta 2021 | 2 |  Unkari    Venäläiset olympiaurheilijat |
|  | Erillinen karsintaturnaus 3 | 19. – 21. maaliskuuta 2021 | 2 |  Montenegro    Norja |
Lohkovaihe > Lohko A

| Sij>  | Joukkue | V | T | H | TM | PM | ME | P | OP | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Alankomaat | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | Pudotuspelit |
| 2 |  Angola | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | Pudotuspelit |
| 3 |  Etelä-Korea | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | Pudotuspelit |
| 4 |  Japani | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | Pudotuspelit |
| 5 |  Montenegro | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |  |
| 6 |  Norja | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |  |
Lohko A ottelut
Lohkovaihe > Lohko B

| Sij>  | Joukkue | V | T | H | TM | PM | ME | P | OP | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Brasilia | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | Pudotuspelit |
| 2 |  Espanja | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | Pudotuspelit |
| 3 |  Ranska | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | Pudotuspelit |
| 4 |  Ruotsi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | Pudotuspelit |
| 5 |  Unkari | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |  |
| 6 |  Venäläiset olympiaurheilijat | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |  |
Lohko B ottelut
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  4.8.  |  4.8.  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  4.8.  |  4.8.  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   |  |  |  |  6.8.  |  6.8.  |  |  |  |  |
|   |   |  |  |  |  6.8.  |  6.8.  |  |  |  |  |
|   |   |  |  |  |   |  |  |  |  |  |
|   |  4.8.  |  4.8.  |  |  |   |  |  |  |  |  |
|   |  4.8.  |  4.8.  |  |  |   |  |  |  |  |  |
|   |   |  |  |  |   |  |  |  |  |  |
|   |   |  |  |  |  |  |  |  |  8.8.  |  8.8.  |
|   |   |  |  |  |  |  |  |  |  8.8.  |  8.8.  |
|   |   |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |  4.8.  |  4.8.  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |  4.8.  |  4.8.  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |   |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |   |  |  |  |  6.8.  |  6.8.  |  |  |  |  |
|   |   |  |  |  |  6.8.  |  6.8.  |  |  |  |  |
|   |   |  |  |  |   |  |  |  |  |  |
|   |  4.8.  |  4.8.  |  |  |   |  |  |  |  |  |
|   |  4.8.  |  4.8.  |  |  |   |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |   |  |  |  |   |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |   |  |  |  |  |  |  |  |  8.8.  |  8.8.  |
|   |   |  |  |  |  |  |  |  |  8.8.  |  8.8.  |
|   |   |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
Sijoitukset

| --- | --- |



4.: 
5.: 
6.: 
7.: 
8.: 
9.: 
10.: 
11.: 
12.:
Kolikkoinmäki

Kolikkoinmäki voi tarkoittaa muun muassa seuraavia paikkoja:
Kolikkoinmäki, teollisuusyhdyskunta Suonenjoen Iisvedellä
Kolikkoinmäki, entinen kaupunginosa Viipurissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kolikkoinmäki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ketomaruna

| Ketomaruna |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Marunat Artemisia
Laji::  campestris
Kaksiosainen nimi
 Artemisia campestris  L. 
Katso myös
   Ketomaruna Wikispeciesissä   Ketomaruna Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ketomaruna (Artemisia campestris) on pujon sukuinen marunakasvi. Lajilla on lukuisia alalajeja, joista Suomessa esiintyy vakiintuneena kaksi, kiiltoketomaruna (Artemisia campestris subsp. campestris) ja harvinainen perämerenketomaruna eli perämerenmaruna (A. campestris subsp. bottnica). Lisäksi on tavattu kolmatta alalajia idänketomarunaa (A. campestris subsp. inodora).