stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Zofingen
Aiheesta muualla

Lüthi, Christian: Zofingen (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan artikkeli) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS).  3.2.2015. Bern:  Stiftung HLS. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zofingen Wikimedia Commonsissa
| n k Aargaun hallintoalueet ja kunnat |
| --- | --- |
Hallintoalue (saks. Bezirk) ja kunnat (210 kpl, 1.1.2020–)
 Aarau: Aarau • Biberstein •  Buchs • Densbüren • Erlinsbach • Gränichen • Hirschthal • Küttigen • Muhen • Oberentfelden • Suhr • Unterentfelden
 Baden:  Baden • Bellikon  • Bergdietikon • Birmenstorf • Ehrendingen •  Ennetbaden • Fislisbach • Freienwil • Gebenstorf • Killwangen • Künten • Mägenwil • Mellingen • Neuenhof • Niederrohrdorf • Oberrohrdorf • Obersiggenthal • Remetschwil • Spreitenbach •  Stetten • Turgi • Untersiggenthal • Wettingen • Wohlenschwil • Würenlingen • Würenlos
 Bremgarten: Arni • Berikon • Bremgarten • Büttikon • Dottikon • Eggenwil • Fischbach-Göslikon • Hägglingen • Islisberg • Jonen • Niederwil • Oberlunkhofen • Oberwil-Lieli • Rudolfstetten-Friedlisberg • Sarmenstorf • Tägerig • Uezwil • Unterlunkhofen • Villmergen • Widen • Wohlen • Zufikon
 Brugg: Auenstein •  Birr • Birrhard • Bözberg • Bözen • Brugg • Effingen • Elfingen •  Habsburg •  Hausen • Lupfig • Mandach • Mönthal • Mülligen • Remigen • Riniken • Rüfenach • Schinznach •  Thalheim • Veltheim • Villigen • Villnachern • Windisch
 Kulm: Beinwil am See • Birrwil • Burg • Dürrenäsch • Gontenschwil • Holziken • Leimbach • Leutwil • Menziken • Oberkulm • Reinach • Schlossrued • Schmiedrued • Schöftland • Teufenthal • Unterkulm • Zetzwil
 Laufenburg: Eiken •  Frick • Gansingen • Gipf-Oberfrick • Herznach • Hornussen • Kaisten • Laufenburg • Mettauertal • Münchwilen • Oberhof • Oeschgen • Schwaderloch • Sisseln • Ueken • Wittnau • Wölflinswil • Zeihen
 Lenzburg: Ammerswil • Boniswil • Brunegg • Dintikon • Egliswil • Fahrwangen • Hallwil • Hendschiken • Holderbank • Hunzenschwil • Lenzburg • Meisterschwanden • Möriken-Wildegg • Niederlenz • Othmarsingen • Rupperswil • Schafisheim • Seengen • Seon • Staufen
 Muri: Abtwil • Aristau • Auw • Beinwil • Besenbüren • Bettwil • Boswil • Bünzen • Buttwil • Dietwil • Geltwil • Kallern • Merenschwand • Mühlau •  Muri • Oberrüti • Rottenschwil • Sins • Waltenschwil
 Rheinfelden: Hellikon • Kaiseraugst • Magden • Möhlin • Mumpf • Obermumpf • Olsberg •  Rheinfelden • Schupfart •  Stein • Wallbach • Wegenstetten • Zeiningen • Zuzgen
 Zofingen: Aarburg • Bottenwil • Brittnau • Kirchleerau • Kölliken • Moosleerau • Murgenthal • Oftringen • Reitnau • Rothrist • Safenwil • Staffelbach • Strengelbach • Uerkheim • Vordemwald • Wiliberg • Zofingen
 Zurzach: Bad Zurzach • Baldingen • Böbikon • Böttstein • Döttingen • Endingen • Fisibach • Full-Reuenthal • Kaiserstuhl • Klingnau •  Koblenz • Leibstadt • Lengnau • Leuggern • Mellikon • Rekingen • Rietheim • Rümikon • Schneisingen • Siglistorf • Tegerfelden • Wislikofen
Ylikurssirahasto

Ylikurssirahasto on kirjanpidossa joidenkin vanhojen suomalaisten osakeyhtiöiden ja osuuskuntien taseessa oleva erä. Ylikurssirahasto kuuluu osakeyhtiön tai osuuskunnan sidottuun omaan pääomaan. Nykyisin ylikurssirahastoa ei tavallisesti enää kerry, mutta sitä voi alentaa.
Osakeyhtiön ylikurssirahasto > Ylikurssirahaston syntyminen

Vanhan osakeyhtiölain yhtiön oli siirrettävä tietyt erät ylikurssirahastoon. Ylikurssirahastoon oli siirrettävä seuraavat erät:
”Ylikurssi” eli uusmerkinnässä osakkeista yli niiden nimellisarvon maksettu määrä (emissiovoitto). Ylikurssi syntyi, jos osakkeen merkintähinta ylitti sen nimellisarvon.
Myyntivoitto, joka oli syntynyt yhtiön omien tai emoyhtiön osakkeiden myynnistä. Tämä oli tehtävä riippumatta siitä, millä tavalla yhtiö on saanut osakkeitaan haltuunsa.
Määrä, joka oli saatu optio-oikeuteen tai vaihtovelkakirjaan perustuvasta merkintäoikeudesta.
Korvaus, joka oli saatu osakeannissa merkittyjen osakkeiden maksamatta jättämisestä.
Omien osakkeiden myyntitappiosta ei kuitenkaan osakeyhtiölaissa ollut mitään nimenomaisia säännöksiä.
Lisäksi ylikurssirahastoon kirjattiin mm. osakepääoman alentamismäärä, jota ei käytetty tappion kattamiseen. Kirjanpidollisesti tämä ei ole mitenkään poikkeava erä.
Osakeyhtiön ylikurssirahasto > Ylikurssirahasto nykyisin

Nykyisin ylikurssirahastoa ei voi enää kerryttää, ellei kerryttäminen perustu vanhan osakeyhtiölain aikana tehtyyn päätökseen, jossa erä on nimenomaisesti määrätty merkittäväksi ylikurssirahastoon.
Ylikurssirahastoa voidaan käyttää osakepääoman korottamiseen. Ylikurssirahastoa voidaan myös alentaa noudattaen osakeyhtiölain säännöksiä osakepääoman alentamisesta.
Jos osakeannissa nykyisin saadaan ylikurssia eli osakkeen merkintähinta ylittää osakepääomaan merkittävän määrän, ylimenevä osa kirjataan tavallisesti sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon.
Osuuskunnan ylikurssirahasto

Vanhan osuuskuntalain mukaan ylikurssirahastoon kirjattiin muun muassa liittymismaksu ja se osa osuusmaksusta, lisäosuusmaksusta ja sijoitusosuusmaksusta, jota ei palautettu tai käytetty muuhun tarkoitukseen. Ylikurssirahastoon kirjattiin myös sijoitusosuuksien myyntivoitto.
Osuuskunnan ylikurssirahastoa voi alentaa samoin edellytyksin kuin vararahastoa. Siitä voi myös siirtää varoja osuuskunnan osakepääomaan.
Alfred Tennyson

| Alfred Tennyson |
| --- | --- |
 Kuva 1870-luvulta.
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. elokuuta 1809 Somersby, Lincolnshire, Englanti
Kuollut: 6. lokakuuta 1892 (83 vuotta) Lurgashall, Sussex, Englanti
Puoliso:  Emily Sellwood
Kirjailija
Tyylilajit:  runous näytelmät
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Alfred Tennyson, Lordi Tennyson (6. elokuuta 1809 Somersby, Lincolnshire, Englanti – 6. lokakuuta 1892 Aldsworth, Surrey, Englanti) oli eräs aikansa suosituimmista englantilaisista runoilijoista.
Suuri osa Tennysonin tuotannosta käsitteli klassisia tai mytologisia aiheita. Idylls of the King (n. 1859) käsittelee kuningas Arthurin tarua. Myöhemmin hän siirtyi näytelmäkirjallisuuteen, mutta hänen näytelmänsä eivät saavuttaneet suosiota edes omana aikanaan.
Elämä ja tuotanto

Tennyson syntyi Lincolnshiressä rehtorin poikana. Isä kärsi mielenterveysongelmista ja joi rankasti. Tennyson ja kaksi tämän vanhempaa veljeä kirjoittivat runoutta teini-iässä, ja heidän yhteiskokoelmansa julkaistiin Alfredin ollessa 17-vuotias.
Tennyson kirjoittautui Cambridgen Trinity Collegeen 1828 ja julkaisi ensimmäisen oman kokoelmansa, Poems Chiefly Lyricalin, vuonna 1830. Vaikka jotkut kriitikot pitivät Tennysonin tyyliä ylisentimentaalisena, hänen runoistaan tuli pian suosittuja ja Tennyson sai kiitosta tunnetuilta runoilijoilta, kuten Samuel Taylor Coleridgelta.
Vuonna 1831 Tennysonin isä kuoli ja hän joutui jättämään opiskelut. Hän palasi Lincolnshireen huolehtimaan äidistään. Vuonna 1833 Tennyson julkaisi toisen runokokoelmansa, joka sisälsi hänen tunnetuimman runonsa The Lady of Shalott. Kokoelma sai kielteiset arvostelut, eikä Tennyson julkaissut kymmeneen vuoteen, vaikka jatkoikin koko ajan kirjoittamista.
Tennyson ja perhe muuttivat Essexiin ja vuonna 1842 Tennyson julkaisi kaksiosaisen kokoelman Poems, joista ensimmäinen osa sisälsi jo julkaistuja runoja ja jälkimmäinen enimmäkseen uusia. Ne olivat menestyksekkäitä, kuten myös vuonna 1847 ilmestynyt Princess. Vuonna 1850 Tennyson saavutti uransa huipun: hänelle myönnettiin Poet Laureaten eli hovirunoilijan arvo, jossa hän seurasi William Wordsworthia. Samana vuonna hän meni naimisiin Emily Sellwoodin kanssa. Runojen myynnistä tuli nyt huomattavat tulot, ajoittain yli 10 000 puntaa vuodessa, ja Tennyson saattoi ostaa talon maaseudulta ja jatkaa kirjoittamista sen rauhassa.
Virallisessa asemassaan Tennyson sepitti isänmaallis-romanttisia teoksia, kuten Ode on the Death of the Duke of Wellington (1852) ja Kevyen prikaatin hyökkäys (1855), joka kertoo Krimin sodan aikaisesta epäonnistuneesta hyökkäyksestä:
Heidän on pakko kuolla:
tykkejä tääll’ on ja tuolla, 

patteri joka puolla 

  ampuu ja lataa.

Sauhuun ja pauhinaan 

peittyissä järkkyvän maan,

rohkeina kuoleman kitaan, 

hornan kattilaan 

  ratsasti kuus sataa.
(suom. Yrjö Jylhä)
Kuningatar Viktoria myönsi Tennysonille paronin arvon vuonna 1884. Hän oli ensimmäinen aateloitu englantilainen kirjailijalähde?.
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alfred Tennyson Wikimedia Commonsissa
Poems by Alfred Tennyson (englanniksi)
Alfred Tennysonin teoksia Gutenberg-projektissa (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  MusicBrainz  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  RISM  SNAC  IdRef  Te Papa (New Zealand)
Teuvo Teräväinen

| Teuvo Teräväinen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. syyskuuta 1994 (ikä 30) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Teukka, Finnish Cold, Turbo
Pelipaikka:  keskushyökkääjä, oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  81 kg
Seura
Seura:  Chicago Blackhawks
Sarja:  NHL
Pelinumero:  86
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–
Aik. seurat:  Jokerit (SML) Carolina Hurricanes (NHL)
NHL-varaus:  18. varaus, 2012 Chicago Blackhawks
KHL-varaus:  23. varaus, 2011 Lokomotiv Jaroslavl
| Stanley Cup  |
| --- | --- | --- |
|  | Chicago Blackhawks | 2015  |
Teuvo Henri Matias Teräväinen (s. 11. syyskuuta 1994 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Chicago Blackhawksissa. Teräväinen on Stanley Cup -voittaja ja nuorten maailmanmestari. Chicago Blackhawks varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 18. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2012. Teräväisen vahvuuksiin kuuluvat kiekonhallinta, pelinäkemys ja luovuus.
Ura > Seuraura > Chicago Blackhawks 2014–2016

SM-liigakauden 2013–2014 päätyttyä, maaliskuussa 2014 Teräväinen liittyi Chicago Blackhawksin NHL-joukkueen vahvuuteen. Hän pelasi syksyn 2013 harjoitusotteluissa numerolla 23, mutta omasta toiveestaan hän sai debyyttiinsä käyttöönsä Jokereista tutun numeron 86. Nöyryyden edistämisen vuoksi NHL:n tulokaspelaajien pelinumerot ovat usein seuran päätettävissä, joten Blackhawks teki harvinaisen poikkeuksen annettuaan Teräväisen valita itse numeronsa. Hän pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa 25. maaliskuuta 2014 Dallas Starsia vastaan. Teräväinen sai jääaikaa 11.39 minuuttia ja hän voitti kaikki seitsemän aloitustaan. Teräväinen pelasi kolme NHL-ottelua ilman tehopisteitä, minkä jälkeen Blackhawks lähetti hänet loppukaudeksi farmijoukkue Rockford IceHogsiin AHL:ään. Siellä Teräväinen pelasi viisi runkosarjaottelua tehden kaksi maalia.
Kauden 2014–2015 Teräväinen aloitti vielä Rockfordissa. Tammikuussa 2015 hän sai kutsun Chicagon NHL-kokoonpanoon. Noston jälkeen viidennessä ottelussaan Teräväinen teki ensimmäisen maalinsa NHL:ssä 17. helmikuuta 2015 Winnipeg Jetsiä vastaan. Kaksi ottelua tämän jälkeen hän pelasi ensimmäisen useamman pisteen ottelunsa tehdessään yhden maalin ja saadessaan yhden maalisyötön Arizona Coyotesia vastaan pelatussa ottelussa 21. tammikuuta. Teräväinen nousi puheenaiheeksi NHL:ssä ratkaistuaan panoksellaan Stanley Cupin ensimmäisen finaaliottelun Tampa Bay Lightningia vastaan. Hän teki kolmannessa erässä Blackhawksin 1–1-tasoituksen ja alusti kiekonriistollaan Antoine Vermetten voittomaalin. Hänestä tuli NHL:n neljänneksi nuorin Stanley Cupin finaaleissa maalin tehnyt (20 vuotta ja 265 päivää) pelaaja ja toiseksi nuorin useamman pisteen ottelussa tehnyt pelaaja sitten vuoden 1990. Teräväinen voitti Stanley Cupin heti tulokaskaudellaan tehden 18 playoff-ottelussa tehot 4+6=10. Hän oli finaalisarjan tehokkain pelaaja. Kaudella 2015–2016 Teräväinen pelasi monessa eri kentässä eikä selkeää roolia löytynyt. Hän iski kaudella tehot 13+22.
Ura > Seuraura > Carolina Hurricanes 2016–2024

Teräväinen kaupattiin Carolina Hurricanesiin 15. kesäkuuta 2016 yhdessä hyökkääjä Bryan Bickellin kanssa. Chicago Blackhawks sai kaupassa 2. kierroksen varausvuoron kesän 2016 varaustilaisuuteen ja 3. kierroksen varausvuoron kesän 2017 varaustilaisuuteen. Kaudella 2016–2017 hän teki 81:ssä ottelussa tehot 15+27. Teräväinen solmi 2017 Hurricanesin kanssa kahden vuoden jatkosopimuksen, joka takaa hänelle 2,86 miljoonan dollarin vuositulot.
Tammikuussa 2019 Teräväinen teki viisivuotisen ja yhteensä 27 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen Hurricanesin kanssa.
Ura > Seuraura > Paluu Chicago Blackhawksiin 2024–

Heinäkuussa 2024 Teräväinen palasi Chicago Blackhawksiin ja teki vapaana pelaajana joukkueen kanssa kolmivuotisen ja yhteensä 16,2 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Ruotsi 2014 | jääkiekko |  |
Teräväinen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2013 ja 2014. Hän oli ensimmäisessä turnauksessa tehoilla 5+6=11 Suomen kolmanneksi paras pistemies ja sijoittui koko turnauksen pistepörssissä neljänneksi. Teräväinen voitti koko vuoden 2014 turnauksen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 2+13=15 sekä tehotilaston lukemalla +11. Hän toimi Suomen kapteenina ja johdatti joukkueen maailmanmestaruuteen. Teräväinen valittiin turnauksen tähdistökentälliseen.
Teräväinen pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2011 ja 2012. Hän jakoi jälkimmäisessä turnauksessa Suomen sisäisen syöttöpörssin voiton Henrik Haapalan ja Esa Lindellin kanssa. Teräväinen pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuosina 2010 ja 2011, joista jälkimmäisen turnauksen piste- ja syöttöpörssin hän voitti tehoilla 4+6=10.
Teräväinen edusti myös vuonna 2011 alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta World U-17 Hockey Challengessa sekä Euroopan nuorten olympiafestivaaleissa, jotka päättyivät hopeaan. Teräväinen valittiin jälkimmäisessä turnauksessa myös parhaaksi hyökkääjäksi ja finaalissa Suomen parhaaksi pelaajaksi.
Suomen A-maajoukkueessa Teräväinen on pelannut viisi ottelua tehopistein 1+2=3. Hän osallistui Suomen MM-leiriryhmään vuoden 2014 turnaukseen. Teräväinen teki A-maajoukkuedebyyttinsä 24. huhtikuuta 2014 Košicessa Slovakiaa vastaan. Hän teki ottelussa myös ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa. Teräväinen myös syötti Suomen 3–0-voittoon päättyneen ottelun avaus- ja ratkaisumaalin, jonka teki Michael Keränen. Teräväinen lopulta putosi viimeisten joukossa lopullisesta kisajoukkueesta.
Syksyllä 2016 Teräväinen pelasi Suomen World Cup -joukkueessa. Hän pelasi kahdessa ottelussa sekä kahdessa harjoitusottelussa ilman tehopisteitä.
Muuta

Teräväisen pikkuveli Eero pelaa puolustajana ja hän on KooKoon sopimuspelaaja.
Teräväisen pikkusisko Satu pelaa niin ikään jääkiekkoa ja on päässyt debytoimaan naisten SM-sarjassa Espoo Unitedin riveissä kaudella 2016–2017. Ensimmäiset ottelunsa pääsarjatasolla hän pelasi 14-vuotiaana.
Tilastot

Teräväinen Chicago Blackhawksin Stanley Cup -voittojuhlissa kesällä 2015.
Stollen

Stollen
Stollen (saksaksi myös Stolle) on saksalainen, muodoltaan pullapitkoa muistuttava leivonnainen, joka valmistetaan rasvaisesta ja makeasta hiivataikinasta. Stollen on saanut nimensä ilmeisesti painonsa ja ulkonäkönsä perusteella muinaisyläsaksan sanasta stollo, joka tarkoittaa tolppaa tai pylvästä. Stollenin keskeisiä valmistusaineita ovat rasva ja kuivatut hedelmät (usein sulttaanirusinat) tai muut täytteet, kuten marsipaani tai unikonsiemenet. Stolleneita valmistetaan Saksassa ympäri vuoden. Adventin ja joulun aikaan, jolloin stolleneita perinteisesti syödään eniten, niitä kutsutaan nimillä Christstollen (Kristus-stollen) tai Weihnachtsstollen (joulustollen). Eri nimisten stolleneiden resepteissä ei kuitenkaan yleensä ole eroa.
Historia > Naumburgin kiltaperuskirja 1329

Piispa Heinrich I von Grünbergin asettamassa peruskirjassa leipurikillalle on ensimmäinen maininta stollenista joululeivonnaisena. Alun perin latinaksi kirjoitettu asiakirja on kadonnut, ja ainut oletettavasti 1500-luvulta peräisin käännös on saksaksi. Siinä velvoitetaan Naumburgin leipurit normaalien verojen lisäksi myös luontaissuoritukseen, jokaisen heistä tuli jouluisin antaa kaksi pitkää stollen-leivonnaista yhteisölleen.
Puolesta vakasta vehnää saatiin kaksi pitkonnäköistä vehnäleipää, tarkempaa reseptiä taikka kuvausta ei löydy asiakirjasta. 1300-luvulla tämä oli ylellinen jouluruoka, nykyiselläkin mittapuulla se oli kelvollinen leivonnainen, mutta kuitenkin melko pelkistetty leivonnainen, joilla on vähän yhtäläisyyttä nykyisen stollenin kanssa.
Historia > Zeithainilainen jättistollen 1730

Nykyajan stollenia lähimpänä oleva todiste on 26. kesäkuuta 1730 suurin kustannuksin leivottu leivonnainen, joka jaettiin August II Väkevän joukkojen esittelyn yhteydessä saksilaisille joukoille Zeithainissa. Joitakin metrejä pitkä leivonnainen (lähteiden mukaan 13 kyynärän pituinen tai pidempi) kuvailtiin senaikaisten kirjurien mukaan voistolleniksi tai pullapitkoksi. Taikinassa piti olla 18 scheffeliä (1900 litraa) jauhoja, 4920 kananmunaa, kolme tonnia maitoa, tonni hiivaa ja tonni voita ‒ sokeria, rusinoita, manteleita ja mausteita ei ole mainittu. Nykyisten mittojen mukaan leivonnaisessa ei olisi tarpeeksi aineksia stolleniin, mutta ennätysleivonnaista ei voikaan nähdä esimerkkinä sen ajan leipomistavoista.
Muunnelmia

Perinteisiä stolleneita ovat saksalaisen elintarvikekirjan (Deutsches Lebensmittelbuch) mukaan rusinastollenit, jotka sisältävät 100 osaa vilja- ja jauhotuotteita kohden 30 osaa voita, margariinia tai muuta maitorasvaa, sekä 60 osaa erilaisia rusinoita, sukaatteja ja sokeroituja appelsiininkuoripaloja.
Perinteisen rusinastollenin lisäksi tunnetaan kuusi muuta muunnelmaa, joille on osittain omat vaatimuksensa. Perusvaatimuksena kuitenkin on, että rasvaa on 30 osaa.
Mantelistollen: vähintään 20 osaa manteleita
Marsipaanistollen ja persipaanistollen: vähintään viisi prosenttia taikinan painosta marsipaani- tai persipaanimassaa
Unikonsiemenstollen: vähintään 20 osaa unikonsiemeniä. Unikonsiemenet ovat yleensä täytteessä.
Pähkinästollen: vähintään 20 osaa kokonaisia tai rouhittuja pähkinöitä. Pähkinät ovat yleensä täytteessä.
Voistollen: vähintään 40 osaa voita, vähintään 70 osaa rusinoita, kuivattuja hedelmiä tms. Osa kuivatuista hedelmistä voidaan korvata manteleilla tai marsipaanimassalla.
Rahkastollen: vähintään 40 osaa rahkaa tai tuorejuustoa tms. sekä vähintään 20 osaa rasvaa
Dresdeniläinen joulustollen

Dresdniläinen stollen on erityisen täyteläinen rusina-voistollen. Vuonna 2010 Dresdner Stollen, Dresdner Christstollen ja Dresdner Weihnachtstollen saivat Saksan pyynnöstä EU:n nimisuojan mukaisen suojatun maantieteellisen merkinnän. Sen mukaan nimityksiä saa käyttää vain Dresdenin alueella valmistetuista stolleneista. Dresdenin kaupungin lisäksi alueeseen kuuluvat Moritzburg, Radebeul, Arnsdorf, Ottendorf-Okrilla, Radeburg, Coswig, Pirna, Wachau, Freital, Radeberg, Weinböhla ja Heidenau. Tuoteohjeiden mukaan dresdeniläistä stollenia ei paisteta vuoassa, ja sen tulee sisältää 100 osaa jauhoja, vähintään 50 osaa voita, 65 osaa sulttaanirusinoita, 20 osaa sukaatteja tai sokeroituja appelsiininkuorta, tai molempia, ja 15 osaa mantelia. Margariinin, keinotekoisten säilöntäaineiden ja aromien käyttö ei ole sallittua. Lisäksi tuotepakkauksen ulkonäölle on olemassa tarkat vaatimukset.
Myös Saksan patentti- ja tuotemerkkivirasto on rekisteröinyt kolmen dresdeniläisen stollenin nimitykset yhteisömerkiksi. Merkin ja merkin säädösten haltija on Schutzverband Dresdner Stollen -yhdistys, jossa on jäseninä yli 130 stollen-valmistajaa Dresdenistä ja sen lähialueilta. Yhdistys valvoo, että nimityksiä käytetään vain kyseisellä alueella tuotetuista ja annetut vaatimukset täyttävistä stolleneista. Lisäksi yhdistys edistää stollenien markkinointia monin tavoin, kuten valitsemalla vuosittain Stollen-neidon sekä testaamalla aina ennen joulusesongin alkua kaikkien yhdistyksen jäsenyritysten tuotokset (Stollenprüfung). Myös yleisö pääsee seuraamaan yhtenä testipäivänä alueen leipureista ja kondiittoreista koostuvan raadin päätöksentekoa. Suurin dresdeniläisten stolleneiden valmistaja on Dr. Quendt -yritys, joka valmistaa vuosittain 1,7 miljoonaa stollenia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Dresdner Stollen (saksaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Dresdner Stollen, Dresdner Christstollen ja Dresdner Weihnachtstollen ovat saaneet Euroopan unionin nimisuojajärjestelmän (asetus 628/2008) mukaisen suojatun maantieteellisen merkinnän.
Käännös suomeksi
Zostrianos

| Zostrianos |
| --- | --- |
Kirjailija:  tuntematon
Kieli:  muinaiskreikka, kopti
Genre:  teologia
Julkaistu:  n. 200–230
Sarja: Nag Hammadin kirjasto
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Zostrianos on setiläinen gnostilainen kirjoitus, joka tunnetaan ennen kaikkea Nag Hammadin kirjastosta (koodeksi VIII, kirja 1). Nag Hammadin kopio on kuitenkin hyvin vaurioitunut, tosin siitä puuttuu lähinnä yksittäisiä sanoja. Kirjoitus on ajoitettu noin vuosiin 200–230.
Kuten Marsanes ja Allogenes, kirjoitus käsittelee Zostrianos-nimisen miehen saamaa ilmestystä ja selittää sekä luettelee hyvin yksityiskohtaisesti ne emanaatiot, jotka gnostilainen korkein jumala tuotti gnostilaisessa esoteerisessa kosmologiassa. Kirjoitus antaa ymmärtää, että setiläiset kehittivät monismin ajatusta, joka oli tyypillinen platonilainen idea, jonka katsotaan tulleen osaksi setiläistä oppijärjestelmää 200-luvun loppupuolelle tultaessa.
Kirjallisuutta

Zostrianos. Teoksessa Robinson, James M. (toim.): The Coptic Gnostic Library.  (Volume 4. A Complete Edition of the Nag Hammadi Codices (5 vols.))  Brill, 2002.  ISBN 978-90-04-11702-0  Koptinkielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
Zostrianos. Teoksessa Robinson, James M. (toim.): The Nag Hammadi Library in English, s. 402–430.  (The Definitive Translation of the Gnostic Scriptures Complete in One Volume. Composition by E. J. Brill, The Netherlands. 3rd revised edition)  HarperSanFrancisco, 1990.  ISBN 0-06-066935-7  Englanninkielinen käännös.
Aiheesta muualla

Zostrianos. The Gnostic Society Library. (englanniksi)
Zostrianos. Early Christian Writings. (englanniksi)
| n k Nag Hammadin kirjasto |
| --- | --- |
Koodeksi I:  Apostoli Paavalin rukous  Jaakobin salainen kirja  Totuuden evankeliumi  Tutkielma ylösnousemuksesta  Kolmiosainen tutkielma 
Koodeksi II:  Johanneksen salainen kirja  Tuomaan evankeliumi  Filippuksen evankeliumi  Hallitsijoiden olemus  Maailman alkuperästä  Kertomus sielusta  Tuomas Kilvoittelijan kirja 
Koodeksi III:  Johanneksen salainen kirja  Koptilainen egyptiläisten evankeliumi  Eugnostos Siunattu  Jeesuksen Kristuksen viisaus  Keskustelu Vapahtajan kanssa 
Koodeksi IV:  Johanneksen salainen kirja  Koptilainen egyptiläisten evankeliumi 
Koodeksi V:  Eugnostos Siunattu  Koptilainen Paavalin ilmestys  Ensimmäinen Jaakobin ilmestys  Toinen Jaakobin ilmestys  Aadamin ilmestys 
Koodeksi VI:  Pietarin ja kahdentoista apostolin teot  Ukkonen, täydellinen järki  Arvovaltainen opetus  Suuren voimamme tunteminen  Platonin Valtio 588a–589b  Tutkielma kahdeksannesta ja yhdeksännestä  Kiitosrukous  Asklepios 21–29 
Koodeksi VII:  Semin selitys  Suuren Setin toinen opetus  Gnostilainen Pietarin ilmestys  Silvanoksen opetukset  Setin kolme kivitaulua 
Koodeksi VIII:  Zostrianos  Pietarin kirje Filippukselle 
Koodeksi IX:  Melkisedek  Norean ajatus  Tutkielma totuudesta 
Koodeksi X:  Marsanes 
Koodeksi XI:  Tulkinta tiedosta  Valentinoksen teosten katkelmia  Allogenes  Hypsifrone 
Koodeksi XII:  Sekstoksen lauseet  Totuuden evankeliumi  Katkelmia tunnistamattomasta teoksesta 
Koodeksi XIII:  Kolmimuotoinen Protennoia  Maailman alkuperästä