stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
BBC Japan

| BBC Japan |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  1. joulukuuta 2004
Lähetykset loppuivat:  30. huhtikuuta 2006
Omistaja:  BBC
Kuvaformaatti:  NTSC 480i (4:3 SDTV)
Maa:  Japani
Infobox OKNimi-testi OK: 
BBC Prime oli BBC:n televisiokanava joka näkyi sateliitin kautta Japanissa. Kanava oli formaatiltaan samankaltainen kuin BBC Prime (nykyinen BBC Entertainment). Kanava esitti sellaisia BBC:n ohjelmia kuin Musta kyy ja Pitkän Jussin majatalo ja monia muita japaninkielisillä tekstityksillä.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:BBC Japan
BBC News at Five

| BBC News at Five |
| --- | --- |
Tyyli:  uutisohjelma
Kestoaika:  60 min
Alkuperämaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Verkko:   BBC
Esitetty:  3. huhtikuuta 2006 –
Aiheesta muualla
IMDb
BBC News at Five on televisioyhtiö BBC:n esittämä brittiläinen uutisohjelma.
Angara

| Angara Ангара́ |
| --- | --- |
 Angarajoki virtaa Irkutskin läpi.
Alkulähde:  Baikaljärvi
Laskupaikka:  Jenisei (Strelkan kohdalla)
Maat:  Venäjä
Pituus:  1 779 km
Alkulähteen korkeus:  455 m
Virtaama:  5 100 m³/s
Valuma-alue:  1 039 000 km²

Angara (ven. Ангара́) on 1 779 kilometriä pitkä Jenisein sivujoki Siperiassa, Irkutskin alueella ja Krasnojarskin aluepiirissä. Angara on Baikaljärven laskujoki. Se virtaa järven lounaisosasta luoteeseen läpi Irkutskin, Angarskin, Bratskin ja Ust-Ilimskin kaupunkien, kääntyy sitten länteen ja laskee Jeniseihin Strelkan kylän lähellä. Suurimmat sivujoet ovat Oka ja Ilim. Joen alajuoksua Ilimin yhtymäkohdan alapuolella on kutsuttu myös nimellä Ylä-Tunguska.
Angara on purjehduskelpoinen Irkutskin ja Bratskin välillä. Bratskissa sijaitsee suuri pato ja yksi maailman suurimmista vesivoimaloista, Irkutskenergo, (noin 4 500 megawattia). Myös Ust-Ilimskissa ja Irkutskissa (660 megawattia) on merkittävät vesivoimalat. Vuosina 1950–1959 rakennetun Irkutskin padon yläpuolella joen yläjuoksu noin 50 kilometrin matkalta on padottu Baikaljärven tasoon Irkutskin patoaltaaksi.
Irkutskin tekoallas Angarajoella (2005)
Angarajoki Bratskin seudulla
Bratskin vesivoimalan pato Angarajoella
Angarajoki Bogutšanyn kylän luona
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Angara Wikimedia Commonsissa
Asteekkien koodeksit

Codex Borbonicusin sivu 13
Asteekkien koodeksit ovat koodekseja, joissa asteekit kuvasivat esimerkiksi divinaatiota, seremonioita, rituaalikalenteria, jumalia ja maailmankaikkeutta. Kaikki säilyneet kopiot on tehty espanjalaisvalloituksen 1520 jälkeen, joskin ainakin alkuperäinen Codex Borbonicus kirjoitettiin mahdollisesti ennen valloitusta.
Koodeksit tehtiin peurannahalle tai agavekuidusta tehdylle paperille. Niiden sisältö koostuu piktogrammeista, ideogrammeista ja foneettisista merkeistä. Espanjalaisvaikutteita saaneissa myöhemmissä koodekseissa on eurooppalaista kirjoitusta. Espanjalaiset valloittajat polttivat monia koodekseja niiden pakanallisen sisällön johdosta. Myös asteekkihallitsijat olivat tuhonneet koodekseja kirjoittaakseen historiaa mieleisekseen.
Käsikirjoituksia on säilynyt 1500-, 1600- ja 1700-lukujen ajalta noin 500 kappaletta. Joitain säilyneitä asteekkikoodekseja ovat esimerkiksi Codex Mendoza, Matricula de Tributos, Codex Borbonicus, Codex Vaticanus A, Codex Azcatitlan ja Codex Xicotepec.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Asteekkien koodeksit Wikimedia Commonsissa
Aron Johan Rytkönen

Aron Johan Rytkönen (24. toukokuuta 1843 Juva – 30. maaliskuuta 1901 Sippola) oli suomalainen kirkkoherra ja lääninrovasti. Hänen vanhempansa olivat kyläseppä Johan Rytkönen ja Wilhelmina o.s. Felin.
Rytkösen isä kuoli ennen tämän syntymää. Leskirouva Wilhelmina Rytkönen sai pestin runoilijana tunnetun papin Abraham Poppiuksen kotiapulaiseksi tämän muutettua Viipurista takaisin juurilleen Juvalle. Wilhelmina meni myöhemmin naimisiin Poppiuksen kanssa. Poppius kannusti nuorta Rytköstä opiskelemaan ja tuki myös taloudellisesti hänen opintojaan.
Rytkönen kirjoitti ylioppilaaksi 1862 Porvoon lukiosta ja suoritti jumaluusopin erotutkinnon 1868 Helsingin yliopistosta ja sai pian sen jälkeen pappistutkinnon. Vuodet 1868–1869 Rytkönen toimi kirkkoherran apulaisena Liperissä. Kirkkoherrana toimi tuolloin teologian tohtori, valtiopäivämies Anders Josef Europaeus, jonka tyttären, Natalia Wilhelminan, kanssa Rytkönen solmi avioliiton. Tämän jälkeen Rytkönen hoiti viransijaisuuksia Kuhmoniemellä, Kontiolahdella ja Liperissä, kunnes sai nimityksen Sippolan kirkkoherraksi 1884. Rovastin arvon hän sai 1896, ja samana vuonna hänet nimitettiin vakinaiseksi lääninrovastiksi.
Lapset

Aron Johan ja Natalia Wilhelmina Rytköselle syntyi yhdeksän lasta, joista seitsemän selvisi aikuisikään saakka.
Anders Johan Rytkönen (Antti Juhani) 1870–1930 Filosofian maisteri, kirjailija
Karl Wilhelm Rytkönen (Kalle) 1871–1898 Filosofian maisteri
Enok Aron Rytkönen 1874–1960 Kirjakauppias
Selma Johanna Rytkönen 1875–1937 Oppikoulun opettaja ja johtajatar
Matias Josef Rytkönen (Matti) 1877–1880
Otto Erik Rytkönen (Erkki) 1879–1910 Lääketieteen lisensiaatti
Heikki Reinhold Rytkönen 1881–1933 Lääketieteen ja odontologian lisensiaatti
Martti Joel Rytkönen 1882–1883
Hertta Natalia Kyyrö, o.s. Rytkönen 1884–1927 Alakansakoulun opettaja
Aron Jonason

| Aron Jonason |
| --- | --- |
 Jonason vuonna 1903.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. marraskuuta 1838 Göteborg, Ruotsi
Kuollut: 20. joulukuuta 1914 (76 vuotta) Göteborg, Ruotsi
Ammatti:  toimittaja, valokuvaaja
Muut tiedot
Tunnustukset:  Litteris et artibus (1895) Vasa-ritarikunta (1907)
Aron Jonason (28. marraskuuta 1838 Göteborg – 20. joulukuuta 1914 Göteborg) oli ruotsalainen toimittaja ja valokuvauksen uranuurtaja. Jonason työskenteli Göteborgs-Postenissa vuodesta 1859 vuoteen 1896, jolloin lehti sai uuden omistajan ja Jonason siirtyi vanhan toimituksen perustamaan Göteborgs Morgonpostiin. Jonasonin alaa olivat paikallisuutiset ja pakinat. Valokuvauksesta hän innostui jo nuorena ja matkusti siskonsa kanssa vuonna 1864 Kööpenhaminaan opettelemaan sitä. Jonason täydensi opintojaan vielä Saksassa ennen paluutaan Ruotsiin ja oman ateljeen avaamista. Hän teki jatkossakin opintomatkoja ulkomaille ja levitti sitten tietoa valokuvauksen uusista menetelmistä kotimaassaan. Vuonna 1887 kuningas Oscar II teki Jonasonista hovivalokuvaajan.
Albert Engströmin piirtämä karikatyyri Jonasonista.
Jonasonin ateljeessa otettu näyttelijä Julia Håkanssonin muotokuva.
Göteborgin kaupunkinäkymää Jonasonin kuvaamana 1890-luvulla.
Jonasonin ja hänen vaimonsa hauta Göteborgissa.
Jonasonin mukaan nimetty raitiovaunu Göteborgissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aron Jonason Wikimedia Commonsissa
Andrei Saharov

| Andrei Dmitrijevitš Saharov |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. toukokuuta 1921 Moskova, Neuvostoliitto
Kuollut: 14. joulukuuta 1989 (68 vuotta) Moskova, Neuvostoliitto
Muut tiedot
Tunnustukset:   Nobelin rauhanpalkinto (1975)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Andrei Dmitrijevitš Saharov (ven. Андре́й Дми́триевич Са́харов, [ˈsaxərəf], 21. toukokuuta 1921 –  14. joulukuuta 1989) oli neuvostoliittolainen ydinfyysikko sekä demokratia- ja ihmisoikeusaktivisti. Saharov väitteli tohtoriksi ydinfysiikasta vuonna 1947. Saharov tuli ensin tunnetuksi Neuvostoliiton ydinaseen kehittäjänä, mutta myöhemmin hänestä tuli maansa tunnetuin toisinajattelija. Andrei Saharoville myönnettiin ensimmäisenä venäläisenä Nobelin rauhanpalkinto 1975.
Elämä ja ura

Isän puolelta Saharov oli lähtöisin pappis- ja lakimiessuvusta, äidin puolelta upseerisuvusta. Suvussa oli venäläisyyden lisäksi kreikkalaista, puolalaista, ja eteläistä mongoliverta. Saharovin lapsuus ja nuoruus oli elintasoltaan niukkaa. Hän aloitti yliopisto-opinnot Moskovassa vuonna 1938.
Saharov työskenteli opiskelijana fyysikko Igor Tammin kanssa ja hänet värvättiin 1948 Neuvostoliiton ydinpommia kehittävään ryhmään. Neuvostoliiton ensimmäinen ydinpommi räjäytettiin 29. elokuuta 1949. Saharovin osuus oli ratkaiseva seuraavassa vaiheessa, vetypommin kehittämisessä. Ensimmäinen vetypommi räjäytettiin 1953. Samana vuonna Saharoville myönnettiin maan korkein arvonimi ”sosialistisen työn sankari”. Saharov uskoi Neuvostoliiton ydinaseen olevan välttämätön voimatasapainon saavuttamiseksi ja rauhan säilyttämiseksi. Hän puhui kuitenkin ydinkokeiden aiheuttamia ympäristötuhoja ja kilpavarustelua vastaan ja ydinvoiman rauhanomaisen käytön puolesta, jonka toivoi helpottavan riippuvuutta öljystä ja kaasusta.
Saharov tuomitsi 1968 Prahan kevään murskaamisen ja Tšekkoslovakian miehityksen sekä kirjoitti esseen ”Pohdintoja edistyksestä, rauhanomaisesta rinnakkainelosta ja henkisestä vapaudesta” (Размышления о прогрессе, мирном сосуществовании и интеллектуальной свободе, engl. "Reflections on Progress, Peaceful Coexistence and Intellectual Freedom), joka levisi samizdatina ja ulkomailla. Saharovista tuli Neuvostoliiton ihmisoikeusliikkeen keskeisiä vaikuttajia. Vuonna 1975 hänelle myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto. Häntä ei päästetty palkintoa noutamaan, joten hänen vaimonsa luki palkintopuheen, jossa sanottiin muun muassa rauhan, edistyksen ja ihmisoikeuksien olevan riippuvaisia toisistaan. Neljä vuotta myöhemmin Andrei Saharov asettui vastustamaan Afganistanin sotaa, mikä johti lopulta hänen leimaamiseensa toisinajattelijaksi ja sisäiseen karkotukseen Gorkiin vuonna 1980.
Neuvostoliiton viimeinen johtaja Mihail Gorbatšov kumosi karkotuksen vuonna 1986. Saharov valittiin maaliskuussa 1989 uuteen Neuvostoliiton kansanedustajien kongressiin, jossa hän toimi muutaman kuukauden ennen äkillistä kuolemaansa sydänkohtaukseen 68-vuotiaana.
Euroopan parlamentti perusti vuonna 1988 hänen nimeään kantavan Saharov-palkinnon, joka myönnetään vuosittain ihmisoikeuksia ja sananvapautta edistävälle henkilölle tai järjestölle.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Andrei Saharov – mies parlamentin ihmisoikeuspalkinnon takana. Euroopan parlamentti 29.9.2009. (PDF)
Nobelin rauhanpalkinnon saajat
| --- | --- |
1901–1925:  1901: Dunant, Passy 1902: Ducommun, Gobat 1903: Cremer 1904: Kansainvälisen oikeuden instituutti 1905: Suttner 1906: Roosevelt 1907: Moneta, Renault 1908: Arnoldson, Bajer 1909: Beernaert, Paul Balluet d’Estournelles de Constant 1910: Kansainvälinen Rauhantoimisto 1911: Asser, Fried 1912: Root 1913: La Fontaine 1917: Punainen Risti 1919: Wilson 1920: Bourgeois 1921: Branting, Lange 1922: Nansen 1925: Chamberlain, Dawes
1926–1950:  1926: Briand, Stresemann 1927: Buisson, Quidde 1929: Kellogg 1930: Söderblom 1931: Addams, Butler 1933: Angell 1934: Henderson 1935: Ossietzky 1936: Lamas 1937: Cecil 1938: Nansenin kansainvälinen pakolaistoimisto 1944: Punainen Risti 1945: Hull 1946: Balch, Mott 1947: Kveekarit 1949: Boyd Orr
1951–1975:  1950: Bunche 1951: Jouhaux 1952: Schweitzer 1953: Marshall 1954: Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö 1957: Pearson 1958: Pire 1959: Noel‑Baker 1960: Lutuli 1961: Hammarskjöld 1962: Pauling 1963: Punainen Risti 1964: King 1965: Unicef 1968: Cassin 1969: Kansainvälinen työjärjestö 1970: Borlaug 1971: Brandt 1973: Kissinger, Lê 1974: MacBride, Satō 1975: Saharov
1976–2000:  1976: B. Williams, Corrigan 1977: Amnesty International 1978: Sadat, Begin 1979: Äiti Teresa 1980: Esquivel  1981: YK:n pakolaisapujärjestö 1982: Myrdal, García Robles 1983: Wałęsa 1984: Tutu 1985: Lääkärit ydinsotaa vastaan 1986: Wiesel 1987: Arias 1988: YK:n Rauhanturvaajat 1989: Dalai Lama 1990: Gorbatšov 1991: Suu Kyi 1992: Menchú 1993: Mandela, de Klerk 1994: Arafat, Peres, Rabin 1995: Pugwash-liike, Rotblat 1996: Belo, Ramos Horta 1997: Kampanja maamiinojen kieltämiseksi (ICBL), J. Williams 1998: Hume, Trimble 1999: Lääkärit ilman rajoja 2000: Kim
2001–:  2001: YK, Annan 2002: Carter 2003: Ebadi 2004: Maathai 2005: IAEA, ElBaradei 2006: Yunus, Grameen Bank 2007: Gore, IPCC 2008: Ahtisaari 2009: Obama 2010: Liu 2011: Gbowee, Johnson Sirleaf, Karman 2012: EU 2013: Kemiallisten aseiden kieltojärjestö 2014: Satyarthi, Yousafzai 2015: Tunisian kansallisen vuoropuhelun kvartetti 2016: Juan Manuel Santos 2017: International Campaign to Abolish Nuclear Weapons 2018: Murad, Mukwege 2019: Abiy 2020: Maailman ruokaohjelma 2021: Ressa, Muratov 2022: Bjaljatski, Memorial, Center for Civil Liberties 2023: Mohammadi 2024: Nihon Hidankyō
Antelao

Antelao
Antelao nähtynä Monte Riten huipulta.
| --- | --- |
Sijainti:   Italia
Vuoristo:  Dolomiitit
Korkeus merenpinnasta:  3 263 m
Prominenssi:  1 735  m 
Ensimmäinen nousu huipulle:  Paul Grohmann ja Matteo Ossi, 1863
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Antelao eli Monte Antelao on Italian Dolomiiteilla sijaitseva 3 263 metriä korkea vuori. Se on Cadoren vuoristokommuunin alueen korkein sekä Dolomiittien vuoriston toiseksi korkein huippu, mikäli korkeimman huipun lisäksi Marmoladan massiivin muita huippuja ei lasketa mukaan.
Ensimmäisinä huipulle kiipesivät Paul Grohmann ja paikallinen metsästäjä Matteo Ossi vuonna 1863.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Askolan lukio

| Askolan lukio |
| --- | --- |

Sijainti:  Helkamäentie 30, Monninkylä
Koordinaatit:  60°29′39.10″N, 25°32′11.88″E
Luokat:  lukio
Askolan lukio on Askolan Monninkylässä sijaitseva lukio, joka sijaitsee noin 17 kilometriä Porvoosta luoteeseen. Lukion rehtorina toimii Jaana Sunnvik elokuusta 2023 alkaen. Lukio on käynyt vuonna 2023 keskusteluja Careerian omistamista tiloista, joita se aikoo ostaa itselleen.
Ash Sarkar

Ash Sarkar
Ash Sarkar on brittiläinen vasemmistoaktivisti, toimittaja ja luennoitsija, joka on ollut näkyvä Jeremy Corbynin kannattaja. Hänen isotätinsä Pritilata Waddedar vaikutti Intian itsenäisyysliikkeessä. Laajempaan tietoisuuteen Sarkar nousi ottamalla yhteen toimittajan ja televisiojuontajan Piers Morganin kanssa Good Morning Britain -ohjelmassa, jossa Morgan väitti virheellisesti Sarkarin olevan Barack Obaman kannattaja. Sarkar oli jo tätä ennen esiintynyt BBC:n ohjelmissa.
Vasemmistolaisella Novara Medialla toimiva Sarkar, joka kutsuu itseään libertaarikommunistiksi, on puhunut yhteisomistuksen puolesta ja toivonut, että ilmastoaktivistit toisivat enemmän luokkanäkökulmaa esille mielenosoituksissaan. Euroopan unionin jäsenyydestä äänestettäessä vuonna 2016 Sarkar äänesti jäsenyyden puolesta. Hän vastustaa rasismia, imperialismia, talouskuria ja kannattaa esimerkiksi varallisuuden uusjakoa verotuksellisin keinoin. Hän on myös ehdottanut, että asuntopolitiikan, raideliikenteen ja terveydenhuollon investoinnit voitaisi rahoittaa lainarahalla. Sarkar kannattaisi asuntopolitiikan, raideliikenteen ja terveydenhuollon siirtämistä julkiseen omistukseen. Sarkar on työskennellyt yliopistoluennoitsijana.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Novara Media
Sandberg Instituut
Argentan

| Argentan |
| --- | --- |
 Argentanin linna
 vaakuna
 Argentan
 Koordinaatit: 48°44′40″N, 0°01′13″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Ala-Normandia
Departementti:  Orne
Arrondissementti:  Argentan
Väkiluku:  14 200
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Argentan on kunta Pohjois-Ranskassa Ornen departementissa Ala-Normandian alueella. Kaupungin nähtävyyksiä ovat sen keskiaikaisesta linnoituksesta vielä jäljellä olevat Margueriten torni sekä osa linnoituksen puolustusmuurista. Kaupungissa oleva Argentanin linna on ollut aikoinaan herttuoiden asuinpaikka.
Tunnettuja kaupunkilaisia

Fernand Léger, taidemaalari
Margueriten torni
Jäänteitä keskiaikaisesta linnoituksesta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Argentan Wikimedia Commonsissa
Anu ja Mikko (vuoden 1956 elokuva)

| Anu ja Mikko> Anu och Mikko |
| --- | --- |
 Elokuvan julisteessa Marjatta Kallio ja Sakari Jurkka.
Ohjaaja:  Ville Salminen
Käsikirjoittaja:  Ville Salminen Kersti Bergrothin näytelmä Anu ja Mikko (1932)
Tuottaja:  Mauno Mäkelä
Säveltäjä:  Toivo Lampén
Kuvaaja:  Ensio Suominen
Leikkaaja:  Nils Holm
Pääosat:  Marjatta Kallio Sakari Jurkka Kerttu Salmi Vilho Siivola
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Fennada-Filmi
Ensi-ilta:  30. marraskuuta 1956
Kesto:  95 min
Alkuperäiskieli:  Suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Anu ja Mikko on suomalainen elokuva vuodelta 1956. Sen on ohjannut Ville Salminen ja tuottanut Mauno Mäkelä. Elokuvan ensi-ilta oli 30. marraskuuta 1956 Helsingin Bio-Biossa ja Tuulensuussa, Tampereella teattereissa Maxim ja Petit sekä Turussa Casino- ja Olympia-teattereissa. Elokuva perustuu Kersti Bergrothin näytelmään vuodelta 1932. Näytelmästä tehtiin ensimmäinen elokuvaversio jo vuonna 1940.
Elokuvassa on poikkeuksellisen pitkä kamera-ajokohtaus, jossa seurataan Suomeen palannutta ”Amerikan-Maria” hänen kävellessään tiellä kyläläisten ympäröimänä.
Tarina

Anu on orpotyttö, joka on ihastunut komeaan Mikkoon. Anu on kuitenkin lupautunut rikkaalle ison talon pojalle Junulle. Saatuaan tietää tästä Mikko lähtee maailmalle.
Kuvausaika ja -paikat

Elokuva on kuvattu kesä–syyskuun aikana vuonna 1956. Ulkokuvat on filmattu Tammelassa Saaren luonnonpuistossa ja Nurmijärvellä Holman kartanossa ja sisäkuvat Kulosaaren studioilla Helsingissä.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Marjatta Kallio  | … |  Anu   |
|  Sakari Jurkka  | … |  Mikko   |
|  Kerttu Salmi  | … |  Vappo   |
|  Vilho Siivola  | … |  Papan Antti   |
|  Matti Ranin  | … |  Junu   |
|  Mirjam Salminen  | … |  Heti   |
|  Pia Hattara  | … |  Amerikan Mari   |
|  Tauno Söder  | … |  Kalle   |
|  Eino Hyyrynen  | … |  Ukonmäen isäntä   |
|  Heikki Kotamies  | … |  Tommo   |
|  Tuukka Soitso  | … |  kuuluttaja   |
|  Matti Kuusla  | … |  kylän poika   |
|  Spede Pasanen  | … |  kylän poika   |
|  Lauri Lammela  | … |  kylän poika   |
Aiheesta muualla

Yle Areena: Anu ja Mikko
Anu ja Mikko Elonet.fissä
Anu ja Mikko Internet Movie Databasessa (IMDb.com) (englanniksi)
Anthony Lozano

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Anthony Rubén Lozano Colón
Syntymäaika: 25. huhtikuuta 1993 (ikä 31)
Syntymäpaikka: Yoro, Honduras
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 183 cm
Paino: 74 kg
Seura
Seura: Tenerife
Pelinumero: 9
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2009–2011 | Olimpia | 18 | (5) |
| 2011–2013 | Valencia Mestalla | 31 | (1) |
| 2011–2012 | → Alcoyano (laina) | 23 | (2) |
| 2013– | Olimpia | 64 | (36) |
| 2015– | → Tenerife (laina) | 32 | (10) |
| Yhteensä | Yhteensä | 168 | (54) |
Maajoukkue
| 2011– | Honduras | 18 | (5) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 22. elokuuta 2016.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 22. elokuuta 2016.
Anthony Rubén Lozano Colón (s. 25. huhtikuuta 1993 Yoro, Honduras) on hondurasilainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä. Lozano edustaa Espanjan Segunda Divisiónissa pelaavaa Tenerifeä.
Argent (sarjakuvahahmo)

Argent oikealta nimeltään Antonia Louise "Toni" Monetti on DC Comicsin sarjakuvissa esiintyvä supersankaritar. Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran Teen Titans vol. 2 #1 tarinassa lokakuussa 1996 ja hänet loi Dan Jurgens. hahmo on tullut tunnetuksi Teinititaanien jäsenenä. Argent oli joukkueen vakituinen jäsen aina Graduation Day tarinan tapahtumiin asti, jonka jälkeen Nightwing hajotti ryhmän.
Muussa mediassa > Animaatiossa

Argent esiintyi Teen Titans -animaatiosarjan jaksossa "Calling All Titans", jossa häntä ääninäytteli Hynden Walch. Tämä versio kykeni ampumaan karmiininpunaisia energiasäteitä ja käyttämään tätä energiaa esineiden muodostamiseen ja hän oli uusiseelantilainen ja kiinnostunut muodista. Jaksossa hän tapasi Tähtitulen ja hänestä tuli kunniatitaani, mutta Kenraali Immortus Brotherhood of Evilista vangitsi hänet. "Titans Together" jaksossa Más y Menosin vapautettua kaikki vangitut Titaanit, Argent liittyi mukaan taisteluun.
Argent esiintyi Teen Titans Go! -sarjakuvissa.
Askolan pääkirjasto

| Askolan pääkirjasto |
| --- | --- |
Sijainti:  Pappilantie 2, 07500 Askola
Koordinaatit:  60.52752°N, 25.60157°E
Tyyppi:  yleinen kirjasto, kunnan pääkirjasto
Perustettu:  1876
Askolan pääkirjasto  Askola: kirjastot
Askolan pääkirjasto on Askolan kirkonkylässä toimiva yleinen, vuonna 1876 alkunsa saanut Askolan kunnan pääkirjasto. Askolan kirjasto toimii paitsi pääkirjastorakennuksen, myös Monninkylän kirjaston ja verkkokirjaston välityksellä.
Verkkokirjasto on toteutettu osana useiden Uudenmaan kirjastojen muodostamaa seudullista kirjastokimppaa eli Helle-kirjastoja, jonka osa Askolan kunnankirjasto on. Muiden Helle-kirjastojen palvelut ovat myös askolalaisten käytettävissä.
Ammunta kesäolympialaisissa 2000

Sydneyn kesäolympialaisissa 2000 ammunnassa kilpailtiin kymmenessä miesten lajissa ja seitsemässä naisten lajissa. Eniten mitaleja keräsi Kiina.
Mitalistit > Miehet

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 m ilmakivääri | Cai Yalin  Kiina | 696,4 (594+102,4) | Artjom Hadžibekov  Venäjä | 695,1 (592+103,1) | Jevgeni Aleinikov  Venäjä | 693,8 (592+101,8) |
| 50 m pienoiskivääri, makuu | Jonas Edman  Ruotsi | 701,3 (599+102,3) | Torben Grimmel  Tanska | 700,4 (597+103,4) | Sjarhei Martynau  Valko-Venäjä | 700,3 (598+102,3) |
| 50 m pienoiskivääri, asennot | Rajmond Debevec  Slovenia | 1275,1 (1177+98,1) | Juha Hirvi  Suomi | 1270,5 (1171+99,5) | Harald Stenvaag  Norja | 1268,6 (1175+93,6) |
| 10 m ilmapistooli | Franck Dumoulin  Ranska | 688,9 (590+98,9) | Wang Yifu  Kiina | 686,9 (590+96,9) | Ihar Basinski  Valko-Venäjä | 682,7 (583+99,7) |
| 25 m olympiapistooli | Sergei Alifirenko  Venäjä | 687,6 (587+100,6) | Michel Ansermet  Sveitsi | 686,1 (587+99,1) | Iulian Raicea  Romania | 684,6 (587+97,6) |
| 50 m pistooli | Tanju Kirjakov  Bulgaria | 666,0 (570+96,0) | Igor Basinski  Valko-Venäjä | 663,3 (569+94,3) | Martin Tenk  Tšekki | 662,5 (566+96,5) |
| 10 m olympiakivääri | Yang Ling  Kiina | 681,1 (581+100,1) | Oleg Moldovan  Moldova | 681,0 (580+101,0) | Niu Zhiyuan  Kiina | 677,4 (578+99,4) |
| Skeet | Mykola Miltšev  Ukraina | 150 (125+25) | Petr Málek  Tšekki | 148 (124+24) | James Graves  Yhdysvallat | 147 (123+24) |
| Trap | Michael Diamond  Australia | 147 (122+25) | Ian Peel  Yhdistynyt kuningaskunta | 142 (118+24) | Giovanni Pellielo  Italia | 140 (116+24) |
| Kaksoistrap | Richard Faulds  Yhdistynyt kuningaskunta | 187 (141+46) | Russell Mark  Australia | 187 (143+44) | Fehaid Aldeehani  Kuwait | 186 (141+45) |
Mitalistit > Naiset

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 m ilmakivääri | Nancy Johnson  Yhdysvallat | 497,7 (395+102,7) | Cho Hyun Kang  Etelä-Korea | 497,5 (397+100,5) | Gao Jing  Kiina | 497,2 (394+103,2) |
| 50 m pienoiskivääri, asennot | Renata Mauer  Puola | 684,6 (585+99,6) | Tatjana Goldobina  Venäjä | 680,9 (585+95,9) | Marija Feklistova  Venäjä | 679,9 (582+97,9) |
| 10 m ilmapistooli | Tao Luna  Kiina | 488,2 (390+98,2) | Jasna Šekarić  Jugoslavian liittotasavalta | 486,5 (388+98,5) | Annemarie Forder  Australia | 484,0 (385+99,0) |
| 25 m urheilupistooli | Marija Grozdeva  Bulgaria | 690,3 (589+101,3) | Tao Luna  Kiina | 689,8 (590+99,8) | Lalita Jauhleuskaja  Valko-Venäjä | 686,0 (583+103,0) |
| Skeet | Zemfira Meftaheddinova  Azerbaidžan | 98 (73+25) | Svetlana Demina  Venäjä | 95 (70+25) | Diána Igaly  Unkari | 93 (71+22) |
| Trap | Daina Gudzinevičiūtė  Liettua | 93 (71+22) | Delphine Racinet  Ranska | 92 (67+25) | Gao E  Kiina | 90 (68+22) |
| Kaksoistrap | Pia Hansen  Ruotsi | 148 (112+36) | Deborah Gelisio  Italia | 144 (107+37) | Kimberly Rhode  Yhdysvallat | 139 (103+36) |