stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Klubi-36
Menestyneitä pelaajia

Seuran C15-ikäluokan mestari Saara Winter on menestynyt yksilösuorituksissa, ja hän on tehnyt kuljetus–laukauksen sekä pituuspotkun ennätysten valtakunnallisissa taitokisoissa. Klubi-36:n kasvateista Ella Vanhanen, Emilia Iskanius, Erika Winter ja Tiia Savolainen ovat edustaneet kaudella 2015 Suomea maajoukkueissa.
Turnaus

Seura järjestää Säästöpankki Optia Girls'Cup -nimisen jalkapalloturnauksen. Ensimmäinen Klubi-36:n järjestämä turnaus pelattiin kesäkuussa 1997 nimellä RCollection. Siitä lähtien tapahtuma on järjestetty joka vuosi kesäkuussa ennen juhannusta.
Aiheesta muualla

Kotisivut
Krzysztof Oloś

| Krzysztof Oloś |
| --- | --- |
 Siegmar vuonna 2006.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. syyskuuta 1979 (ikä 45)
Ammatti:  säveltäjä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Siegmar
Tyylilajit:  black metal death metal
Soittimet:  kosketinsoitin, kitara
Yhtyeet:  Vesania
Levy-yhtiöt:  Empire Records Napalm Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Krzysztof Oloś (s. 4. syyskuuta 1979) on puolalainen säveltäjä ja kosketinsoittaja. Hän on toiminut Vesania-yhtyeen kosketinsoittajana vuodesta 2000 sekä vieraillut muun muassa Vaderin levyillä.
Diskografia

Vesania
Wrath ov the Gods / Moonastray (2002,  Odium Records, Black Altar split)
Firefrost Arcanum (2003,  Empire Records)
God the Lux (2005,  Napalm Records)
Distractive Killusions (2008,  Napalm Records)
Rage of Reason (2008,  single, Empire Records)
Hesperos
Widmokrąg (2000,  demo, omakustanne)
Vierailut
Vader – The Art of War (2005,  EP, Regain Records)
Vader – Impressions in Blood (2006,  Regain Records)
Vader – v.666 (2008,  single, Empire Records)
Trauma – Neurotic Mass (2007,  Empire Records)
Vader – XXV (2008,  Regain Records)
Behemoth – Evangelion (2009,  Nuclear Blast Records)
Aiheesta muualla

Krzysztof Oloś Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Vesania
| Orion • Valeo • Heinrich • Daray • SiegmarAnnahvah • Hatrah • Seth  |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Firefrost Arcanum • God the Lux • Distractive Killusions • Deus Ex machina
Split-albumit:  Wrath ov the Gods / Moonastray
Singlet:  Rage of Reason
Demot ja promot:  Reh • CD Promo 1999
Katso myös:  Behemoth • Vader • Rootwater • UnSun • Black River
Krzysztof Włodarski

| Krzysztof Włodarski |
| --- | --- |
 Krzysztof Włodarski, 2011
Henkilötiedot
Syntynyt: 1977 (ikä 46–47)
Ammatti:  säveltäjä, taidemaalari
Muusikko
Taiteilijanimi:  Geryon, Kali
Aktiivisena:  1994-
Tyylilajit:  black metal, ambient, noise, industrial
Soittimet:  kosketinsoitin kitara
Yhtyeet:  Profanum, Desolation Zone, Witchmaster
Aiheesta muualla
www.wlodarski.art.pl
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Krzysztof Włodarski (s. 1977, Zielona Góra, Puola) on puolalainen säveltäjä, ohjaaja, taidemaalari, taidegraafikko ja tatuoija.
Diskografia

Profanum
Under the Black Wings of Emperor (1994)
Flowers of Our Black Misanthropy (1996)
Profanum Aeternum: Eminence of Satanic Imperial Art (1997)
Musaeum Esotericum (2001)
Misantropiae Floris (2002)
Desolation Zone
Sound of the Serpent Garden (1995)
Genocide (1997)
Rest in hell (1997)
Wristcut (1998)
Warfare (1998)
Sonixslaughter (1999)
The Industrial Aesthetics (2003)
Spiritual Lobotomy (2004, Insane Asylum-split)
Process (2005)
Eri esittäjiä - Sound of Nothingness (2005)
Grunberg Maschinen Sturm - 3 way split Totenhaus, Plan-a (2006)
Eri esittäjiä - Brewery in Piotrkow Trybunalski (2006)
L'homme machine (2007)
Witchmaster
Thrash Ör Die" (1996, demo)
No Peace At All (1997, demo)
Violence & Blasphemy (2000)
Masochistic Devil Worship (2002)
Sex, Drugs & Satan (2003, 7"-EP)
Satanik Metal (2003, C-kasetti)
Hater of Fucking Humans / Blood Bondage Flagellation (2004, Adorior-split)
Witchmaster (2004)
Sex Drugs and Natural Selection (2007, EP)
Trücizna (2009)
Aiheesta muualla

Krzysztof Włodarski Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Witchmaster
| Bastis • Reyash • Kali • BastiInferno • Shymon • Vitold • Necrosodom • Necrolucas |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Violence & Blasphemy • Masochistic Devil Worship • Witchmaster • Trücizna • Antichristus Ex Utero • Kaźń
EP:t:  Sex Drugs and Natural Selection • Śmierć
Kokoelmat:  Sex, Drugs & Satan • No Peace At All - Thrash Ör Die!
Split-albumit:  Hater of Fucking Humans / Blood Bondage Flagellation
Demot:  Thrash Ör Die! • No Peace At All • Satanik Metal
Katso myös:  Profanum • Christ Agony • Anima Damnata • Behemoth • Spinal Cord • Supreme Lord
Krikotyreotomia

Krikotyreotomian paikka merkitty kuvaan kirjaimella A. Trakeostomian paikka merkitty kirjaimella B.

1. Kilpirusto

2. Kilpiruston ja sormusruston välinen ligamentti lat. Ligamentum cricothyroideum

3. Sormusrusto

4. Henkitorvi
Krikotyreotomia on toimenpide, jossa tehdään henkitorveen aukko kilpiruston ja sormusruston välille, kohtaan jossa sijaitsee näitä rustoja yhdistävä ligamentti (lat. ligamentum cricothyroideum).
Krikotyreotomia tehdään tyypillisesti henkeä uhkaavassa tilanteessa, kuten vieraan esineen tukkiessa hengitystiet, kurkunpään turvotuskohtauksen sattuessa (esimerkiksi hereditaarinen angioödeema) tai kasvojen ja pään vakavien onnettomuuksien seurauksena. Krikotyreotomia tehdään lähes aina vasta viimeisenä keinona, jos hengitysputken asettaminen suun tai nenän kautta on mahdotonta. Vaikka krikotyreotomia voidaan tehdä hengenpelastustarkoituksessa äärimmäisissä olosuhteissa, on tekniikka kuitenkin käyttökelpoinen ainoastaan väliaikaiseksi toimenpiteeksi, kunnes varsinaiset hengitystiet saadaan toimintakykyisiksi.
Lappeenrannan joukkomurha

Lappeenrannan joukkomurha tapahtui Suomen sisällissodan aikana 25. huhtikuuta 1918. Lappeenrannan punakaartin etsivä osasto ja joukko porilaisia punakaartilaisia ampuivat 23 valkoista vankia Saimaan jäälle ja upottivat ruumiit avantoon ennen kuin punakaarti poistui kaupungista. Kuolemantuomion miehille oli Marko Tikan mukaan antanut Lappeenrannan punakaartin tiedusteluosaston päällikkö Emil Kuutti. Teloitusta johtivat punaiset etsivät Ernesti Palen ja Viktor ”Viki” Kääriäinen sekä komissaari Antti Kuukka. Yksi teloitettavista, maanviljelijä Matti Mansikka haavoittui käteen ja onnistui pakenemaan. Valkoiset teloittivat ampujista ainakin Palenin ja Kuukan kesällä 1918.
Koneeseen kadonnut

| ”Koneeseen kadonnut” Apulanta |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Eikä vielä ole edes ilta
 Julkaistu: 2006
 Formaatti: CDS
 Tekijä(t): Toni Wirtanen
 Tyylilaji: alternative rock
 Kesto: 03.44
 Levy-yhtiö: Levy-yhtiö
Apulanta muut singlet
| ”Pahempi toistaan” 2005 | ”Koneeseen kadonnut” 2006 | ”Ravistettava ennen käyttöä” 2009 |
Koneeseen kadonnut on Apulannan single. Se on ainoa kaupallinen single, joka julkaistiin Apulannan yhdeksänneltä studioalbumilta Eikä vielä ole edes ilta. Kappaleesta kuvattiin myös musiikkivideo.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sovittanut Apulanta.
Koneeseen kadonnut – 3.44 (säv. ja san. Wirtanen)
Likainen vesi – 3.38 (säv. ja san. Wirtanen)
Syntisten pelastaja – 2.56 (säv. ja san. Santapukki)
Kokoonpano

Toni Wirtanen – laulu, kitara
Simo "Sipe" Santapukki – rummut
Sami Lehtinen – basso
Aiheesta muualla

Koneeseen kadonnut discogs.com -sivustolla
Krille Mattsson

Christer "Krille" Mattsson (s. 16. helmikuuta 1964 Maarianhamina) on ahvenanmaalainen urheilutoimittaja ja kunnallispoliitikko, joka on toiminut Ahvenanmaan jalkapalloliiton puheenjohtajana vuoden 2015 alusta lähtien.
Mattsson on selostanut Veikkausliigassa pelaavan IFK Mariehamnin kotiotteluita Radio Suomen Jalkapallokierros-ohjelmalle. Omalla urallaan hän pelasi 11 kautta II divisioonassa ja on edelleen IFK Mariehamin kaikkien aikojen paras maalintekijä. Mattsson toimi taustavaikuttajana, kun Suomen Palloliitto valitsi ruotsalaisen Hans Backen Suomen jalkapallomaajoukkueen uudeksi päävalmentajaksi elokuussa 2014. Backe haki tehtävää hänen kehotuksestaan.
Mattsson on työskennellyt pitkään ahvenanmaalaisen rahapeliyhtiön Pafin palveluksessa ja ollut mukana kehittämässä yhtiön verkkopelejä, jotka ovat johtaneet oikeusriitoihin Veikkauksen kanssa. Lisäksi hän on ollut perustamassa ahvenanmaalaista Stallhagen-panimoa. Kunnallispolitiikassa Mattsson on toiminut Sundin kunnanvaltuuston puheenjohtajana vuodesta 2008 lähtien. Ahvenanmaan maakuntapäivävaaleissa hän on ollut ehdolla vuonna 1987 sitoutumattoman kokoomuksen (Obunden Samling) ja 2015 maltillisten (Moderaterna på Åland) ehdokkaana. 1980-luvulla hän oli myös mukana perustamassa Obunden Samling -puoluetta.
Krille Mattssonin isä on entinen jalkapalloerotuomari Anders Mattsson.
Krommyon

| Krommyon> Κρομμυών |
| --- | --- |
 Krommyonin arkeologinen alue.
Sijainti
 Krommyon
Koordinaatit:  37°55′55″N, 23°8′3″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Ágioi Theódoroi, Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroi, Korinthia, Peloponnesos
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Megaris / Korinthia
Aiheesta muualla
  Krommyon Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Krommyon (m.kreik. Κρομμυών, Krommyōn, joskus Κρομυών, Kromyōn; lat. Crommyon) oli antiikin aikainen kaupunki Megariissa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnassa lähellä Ágioi Theódoroin kaupunkia.
Krommyonin teatterin rauniot.
Krommyon oli satamakaupunki ja sijaitsi Saroninlahden rannalla noin 120 stadioninmittaa eli noin 21 kilometriä Korintista itään. Kaupungin nimi viittaa mahdollisesti alueella kasvatettuihin sipuleihin. Kreikkalaisessa mytologiassa Krommyon sai nimensä Kromoksesta, Poseidonin pojasta. Mytologiassa paikka tunnetaan ennen kaikkea Krommyonin emakosta, joka oli kauan seudulla kauhua aiheuttanut metsäsika, ja jonka Theseus surmasi.
Kaupunki on ollut asuttu viimeistään geometriselta kaudelta noin 1000–700 eaa. lähtien. Se oli alun perin Megarista, ja Megara ja Korintti sotivat sen hallinnasta. Myöhemmin Krommyon kuului Korintin alaisuuteen ja Korinthiaan. Kaupunki ja sen satama oli linnoitettu ainakin klassisella kaudella.
Krommyonin paikka löydettiin Ateenan ja Kórinthoksen välisen valtatien rakennustöiden yhteydessä vuonna 1961. Pieni arkeologinen alue sijaitsee A8-valtatien varressa. Paikalta on löydetty muun muassa teatteri, hautoja 700-luvulta eaa. aina roomalaiselle kaudelle saakka sekä keramiikkaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krommyon Wikimedia Commonsissa
Laavakanava

Laavakanava on tulivuoren seinämään muodostunut repeämä tai onkalo, johon tulivuoren laava voi virrata. Tulivuoren purkauksessa laava voi purkautua ulos laavakanavan kautta.
Kuopion Iso hautausmaa

Kuopion Iso hautausmaa eli Vanha hautausmaa on Kuopio Puijon kaupunginosassa sijaitseva suurehko hautausmaa. Hautausmaa on perustettu vuonna 1867 ja sitä on laajennettu useasti 1900-luvulla. Hautausmaa on Kuopion tuomiokirkkoseurakunnan alueella ja on tunnettu myös Kuopion kaupunkiseurakunnan hautausmaana. Hautausmaata rajaavat etelässä Savon rata, lännessä Karjalankadun varrella sijaitsevat siunauskappelit ja Suomen ortodoksisen kirkkomuseon ja kirkollishallituksen rakennus, pohjoisessa valtatiehen 5 kuuluva moottoritie, ja idässä Puijonkatu.
Hautausmaalla on 1900-luvun alussa perustettu eriuskoisten hauta-alue, johon on haudattu ortodoksista väestöä. Hautausmaalla on myös venäläisten sotilaiden - Donin kasakoiden - hautapaikka, ja sille vuonna 1912 rakennettu muistokappeli.
Museoviraston mukaan Iso hautausmaa ja keskustassa, Multimäen kaupunginosassa sijaitseva Sankaripuisto edustavat kansallisesti merkittävällä tavalla Suomen hautausmaakulttuuria.
Kuvia

Käytävänäkymä Ison hautausmaan itäosasta.
Minna Canthin hauta.
Sankarihautoja
Sankaripatsas Katkotut kahleet (Eemil Halonen, 1920) ja takavasemmalla Muualle haudattujen vainajien muistopaikka (Väinö Lätti, 2004).
Tuhkattujen vainajien muistomuuri, jossa on Taru Mäntysen veistos Kuin ruoho (1988).
Muistomerkki 1918 vakaumuksen miehille (tekijä ei tiedossa, 1946).
Ortodoksinen muistokappeli (1912) venäläisten sotilaiden haudalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuopion Iso hautausmaa Wikimedia Commonsissa
Koneiden vuokraus

Erilaisia nostureita varikolla Ranskassa
Vuokranosturi joulukuussa 2013
Koneiden vuokraus on yritystoimintaa, jossa vuokrataan koneita ja laitteita sovittua korvausta vastaan.
Historia Suomessa > 2005–2010

Vuonna 2005 konevuokrauksen markkinoiden arvo Euroopassa oli 12-13 miljardia euroa ja Suomessa noin 200 miljoonaa euroa. Alaa pidettiin kasvualana Itä-Euroopan korjaus- ja uudisrakentamisen ansiosta.
Vuonna 2006 enemmistö konevuokraamojen asiakkaista toimi rakennusteollisuudessa. Pohjoismaissa yritykset käyttivät 30-40 prosenttisesti vuokrattuja koneita, kun taas Itä-Euroopassa yritykset turvautuivat vuokrakoneisiin alle 10 prosentissa tapauksista. Suomalaiset konevuokraamot Cramo (aiemmin Rakentajain Konevuokraamo) ja Ramirent kuuluivat Euroopan kymmenen suurimman konevuokraamon joukkoon. Muut alan suomalaisyritykset toimivat tuolloin lähinnä kotimaassa.
Historia Suomessa > 2011–2020

Vuoteen 2011 mennessä Cramo ja Ramirent olivat nousseet liikevaihdolla mitaten Euroopan kolmen suurimman konevuokraamon joukkoon, niiden edellä oli vain ranskalainen Loxam.
Vuokraustoiminnan arvo vuonna 2012 oli 600 miljoonaa euroa, seuraavana vuonna 610 miljoonaa euroa ja vuonna 2014 reilut 620 miljoonaa euroa.
Vuokrauksen liikevaihto asiakasryhmittäin 2014 (tutkimuslaitos Forecon 12/2015)
talonrakentaminen 38 %
korjausrakentaminen 25 %
teollisuus 12 %
infrarakentaminen 11 %
palvelut 7 %
kuluttajat 5 %
julkiset 4 %
Vuokrakoneiden penetraatio oli Suomessa vuonna 2015 noin 45 prosenttia, ja kasvupotentiaalista kertoi se, että esimerkiksi YIT:llä oli toistaiseksi runsaasti omaa kalustoa. Ramirentin liikevaihto Suomessa oli 160 miljoonaa euroa, Cramon 111 miljoonan euroa.
Vuonna 2016 perustettiin Renta Group. Rakentamisen kalustovuokrauksen arvo Suomessa nousi yli 670 miljoonaan euroon.
Renta laajeni kesällä 2018 Ruotsiin. Markkinoilla toimi muutama suuri yritys, muutama keskisuuri ja useita pieniä toimijoita.
Vuosina 2012–2017 vuokraustoimiala kasvoi Suomessa sadalla miljoonalla eurolla. Vuonna 2017 konevuokraustoiminnan arvo oli tutkimuslaitos Foreconin mukaan 720 miljoonaa euroa. Vuonna 2018 vuokrattavien koneiden käyttö yleistyi ja penetraatio markkinoilla oli toukokuussa 2018 noin 49 prosenttia konekäytöllä mitattuna. Kaikki koneryhmät olivat kasvussa, mutta erityisesti kasvua oli ajanut telineiden ja suojauskaluston lisääntyminen.
Vuonna 2019 ranskalainen Loxam osti Ramirentin ja hollantilainen Boels Cramon.
Historia Suomessa > 2021–

Vuonna 2021 vuokraustoiminnan arvo Suomessa oli 900 miljoonaa euroa, kaksi prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin. Rakennustoimialan osuus konevuokrauksesta oli 590 miljoonaa euroa, muita alan asiakkaita olivat huolto- ja asennustoiminta teollisuudessa, maataloudessa, palvelu- ja tapahtumasektorilla, julkishallinnossa ja yksityistalouksissa.
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1969–1970

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1969–1970 Lahden Sampo voitti seuran kolmannen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Työväen Maila-Pojat Helsingistä ja pronssia Jyväskylän Kiri.
Runkosarja pelattiin kahdeksan joukkueen kaksinkertaisena sarjana, jonka neljä parasta joukkuetta selviytyivät jatkosarjaan. Myös jatkosarja pelattiin kaksinkertaisena sarjana. SM-sarjasta putosi Helsingin Visa ja seuraavaksi kaudeksi siihen nousi Launeen yhteislyseon urheilijat Lahdesta.
Runkosarja

| --- | --- |
: Jatkosarjaan
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | T | P |
| Lahden Sampo | 14 | 12 | 2 | 24 |
| Työväen Maila-Pojat | 14 | 10 | 4 | 20 |
| Pantterit | 14 | 9 | 5 | 18 |
| Jyväskylän Kiri | 14 | 9 | 5 | 18 |
| Karhun Pojat | 14 | 6 | 8 | 12 |
| Nokian Urheilijat | 14 | 5 | 9 | 10 |
| Tampereen Ilves | 14 | 4 | 10 | 8 |
| Helsingin Visa | 14 | 1 | 13 | 2 |
Runkosarja > Jatkosarja

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | T | P |
| Lahden Sampo | 6 | 4 | 2 | 8 |
| Työväen Maila-Pojat | 6 | 4 | 2 | 8 |
| Jyväskylän Kiri | 6 | 2 | 4 | 4 |
| Pantterit | 6 | 2 | 4 | 4 |
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1966–1967

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1966–1967 Helsingin Kisa-Toverit voitti Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Työväen Maila-Pojat Helsingistä ja pronssia Lahden Sampo.
Sarja pelattiin yhdentoista joukkueen kaksinkertaisena sarjana, jonka jälkeen runkosarjan kolme parasta pelasivat kolmen joukkueen loppuottelusarjan. Mestaruuden voittanut Helsingin Kisa-Toverit ei kauden jälkeen jatkanut SM-sarjassa.
Runkosarja

| --- | --- |
: Loppuotteluihin
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | T | P |
| Lahden Sampo | 20 | 17 | 3 | 34 |
| Helsingin Kisa-Toverit | 20 | 17 | 3 | 34 |
| Työväen Maila-Pojat | 20 | 17 | 3 | 34 |
| Karhun Pojat | 20 | 14 | 6 | 28 |
| Jyväskylän Kiri | 20 | 11 | 9 | 22 |
| Tampereen Ilves | 20 | 9 | 11 | 18 |
| Turun Urheiluliitto | 20 | 8 | 12 | 16 |
| Tampereen Pyrintö | 20 | 8 | 12 | 16 |
| Torpan Pojat | 20 | 7 | 13 | 14 |
| Helsingin Jyry | 20 | 2 | 18 | 4 |
| Helsingin Visa | 20 | 0 | 20 | 0 |
Runkosarja > Loppuottelut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | T | P |
| Helsingin Kisa-Toverit | 2 | 2 | 0 | 4 |
| Työväen Maila-Pojat | 2 | 1 | 1 | 2 |
| Lahden Sampo | 2 | 0 | 2 | 0 |
Ladopótamos

| Ladopótamos Λαδοπόταμος |
| --- | --- |
 Ladopótamos-joki Koromilián rotkossa.
Alkulähde:  Varnoúntas
Laskupaikka:  Aliákmonas-joki  40°29′09″N, 21°14′07″E
Maat:   Kreikka
Pituus:  25 km
Ladopótamos (kreik. Λαδοπόταμος), myös Livadopótamos (Λιβαδοπόταμος) tai Zelovítis/Zélovas (Ζελοβίτης/Ζέλοβας), on joki, joka virtaa Länsi-Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen pituus on noin 25 kilometriä. Joki saa alkunsa Varnoúntas- eli Baba-vuorelta ja se laskee Aliákmonas-jokeen lähellä Maniákoin ja Kastorián kaupunkeja. Ladopótamos on Aliákmonaksen merkittävimpiä sivujokia.
Ladopótamoksen vesiputouksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ladopótamos Wikimedia Commonsissa
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1973–1974

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1973–1974 Nokian Urheilijat voitti seuran toisen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Työväen Maila-Pojat ja pronssia Karhun Pojat, molemmat Helsingistä. Nokian Urheilijat voitti loppuottelusarjan 2–1.
Runkosarja pelattiin seitsemän joukkueen kaksinkertaisena sarjana, josta pudotuspeleihin selviytyivät neljä parasta joukkuetta. Välierissä pelasivat vastakkain runkosarjan voittaja Nokian Urheilijat ja sarjan neljäs Tapion Honka sekä sarjan sijoille 2 ja 3 sijoittuneet Karhun Pojat ja Työväen Maila-Pojat. Kaikki pudotuspelit pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä.
SM-sarjasta ei pudonnut yksikään joukkue. Sarjaa laajennettiin seuraavaksi kaudeksi Tampereen Ilveksellä.
Runkosarja

| --- | --- |
: Pudotuspeleihin
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | T | P |
| Nokian Urheilijat | 12 | 11 | 1 | 22 |
| Karhun Pojat | 12 | 9 | 3 | 18 |
| Työväen Maila-Pojat | 12 | 9 | 3 | 18 |
| Tapion Honka | 12 | 5 | 7 | 10 |
| Lahden Sampo | 12 | 4 | 8 | 8 |
| Jyväskylän Kiri | 12 | 3 | 9 | 6 |
| Torpan Pojat | 12 | 1 | 11 | 2 |
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelut | Loppuottelut | Loppuottelut |
 
|   | 1 |  Nokian Urheilijat | 2 |   |  |  |  |  |
|   | 4 |  Tapion Honka | 1 |   |   |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   | 1 |  Nokian Urheilijat | 2 |
|   |   |   |   |   |   | 3 |  Työväen Maila-Pojat | 1 |
|   | 2 |  Karhun Pojat | 0 |   |   |  |  |  |
|   | 3 |  Työväen Maila-Pojat | 2 |   |  | Pronssiottelut | Pronssiottelut | Pronssiottelut |
 
|  |  |  |  |  |  | 2 |  Karhun Pojat | 2 |
|   |  |  |  |  |  | 4 |  Tapion Honka | 1 |
Laodike V

Laodike V (k. 150 eaa.) oli Seleukidien hallitsijasukuun kuulunut prinsessa ja Makedonian kuningas Perseuksen vaimo.
Hänen isänsä oli seleukidien kuningas Seleukos IV Filopator ja äitinsä Laodike IV. Vuonna 178 eaa. Laodike sai puolisokseen Antigonidien hallitsijasukuun kuuluneen Makedonian kuningas Perseuksen, joka oli edellisenä vuonna noussut valtaan Makedoniassa.
Perseus kuitenkin kukistettiin kolmannessa makedonialaissodassa, jonka jälkeen Laodike palasi Syyriaan. Hän kuoli vuonna 150 eaa.
Ladji Doucouré

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ladji Doucouré |  Ladji Doucouré |  Ladji Doucouré |  |
Maa:   Ranska
Miesten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Helsinki 2005 | 110 m aitajuoksu |  |
|  Kultaa | Helsinki 2005 | 4x100 m viesti |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Torino 2009 | 60 m aitajuoksu |  |
Ladji Doucouré (s. 28. maaliskuuta 1983 Juvisy-sur-Orge) on ranskalainen 110 metrin aitajuoksuun erikoistunut yleisurheilija ja kaksinkertainen maailmanmestari. Doucouré edustaa synnyin- ja kotimaataan Ranskaa, mutta hänen vanhempansa ovat kotoisin Senegalista ja Malista.
Ura

Nuoruudessaan Doucouré pelasi jalkapalloa ja harrasti kymmenottelua ennen keskittymistään pika-aitoihin. Vuonna 1999 hän voitti Bydgoszczissa alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuden 110 metrin aitajuoksussa (91,4 cm korkeilla aidoilla) ajalla 13,26. Lokakuussa 2000 Santiago de Chilessä Doucouré sijoittui alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 110 metrin aitajuoksussa pronssille ajalla 13,84 ja 4×100 metrin viestissä hopealle. Vuonna 2001 hän voitti alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden kymmenottelussa ja sijoittui pikaviestissä hopealle.
Birminghamin MM-hallikilpailuissa 2003 hän sijoittui 60 metrin aitajuoksussa neljänneksi. Ateenan olympialaisissa 2004 hän eteni loppukilpailuun. Loppukilpailussa hän oli yhdeksännellä aidalla vielä toisena, mutta osui viimeiseen aitaan ja putosi kahdeksanneksi ajalla 13,76.
Vuonna 2005 Doucouré voitti sisäratojen EM-kisoissa 60 metrin aitajuoksun mestaruuden. Saman vuoden elokuussa Helsingin MM-kisoissa hän voitti maailmanmestaruuden ajalla 13,07. Lisäksi hän voitti kisoista toisen kultamitalin Ranskan pikaviestijoukkueessa yhdessä Ronald Pognonin, Eddy De Lépinen ja Lueyi Dovyn kanssa.
Doucouré sijoittui Pekingin olympialaisissa 2008 neljänneksi ajalla 13,24. Torinon EM-hallikisoissa 2009 hän voitti kultaa ajalla 7,55.
Doucourén ennätys 110 metrin aitajuoksussa on 12,97 s, jonka hän juoksi Angers'ssa heinäkuussa 2005. Kymmenottelussa hän on saavuttanut tuloksen 7794 pistettä (2001). Hallissa hän on juossut 60 metrin aidoissa ajan 7,42 (2005).
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1971–1972

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1971–1972 Nokian Urheilijat voitti seuran ensimmäisen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Työväen Maila-Pojat ja pronssia Karhun Pojat, molemmat Helsingistä.
Runkosarja pelattiin seitsemän joukkueen kaksinkertaisena sarjana, jonka neljä parasta joukkuetta selviytyivät loppusarjaan. Myös loppusarja pelattiin kaksinkertaisena sarjana.
SM-sarjasta ei pudonnut yhtäkään joukkuetta. Seuraavalle kaudelle sarjaa laajennettiin Launeen yhteislyseon urheilijoiden joukkueella Lahdesta.
Runkosarja

| --- | --- |
: Loppusarjaan
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | T | P |
| Työväen Maila-Pojat | 12 | 10 | 2 | 20 |
| Nokian Urheilijat | 12 | 10 | 2 | 20 |
| Karhun Pojat | 12 | 8 | 4 | 16 |
| Jyväskylän Kiri | 12 | 5 | 7 | 10 |
| Lahden Sampo | 12 | 5 | 7 | 10 |
| Torpan Pojat | 12 | 3 | 9 | 6 |
| Tampereen Ilves | 12 | 1 | 11 | 2 |
Runkosarja > Loppusarja

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | T | P |
| Nokian Urheilijat | 18 | 15 | 3 | 30 |
| Työväen Maila-Pojat | 18 | 14 | 4 | 28 |
| Karhun Pojat | 18 | 10 | 8 | 20 |
| Jyväskylän Kiri | 18 | 6 | 12 | 12 |