stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Cengiz Ünder

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Cengiz Ünder
Syntymäaika: 14. heinäkuuta 1997 (ikä 27)
Syntymäpaikka: Balıkesir, Turkki
Pelipaikka: hyökkääjä keskikenttäpelaaja
Pituus: 173 cm
Seura
Seura: Fenerbahçe SK
Pelinumero: 17
Junioriseurat
2007–2013: Bucaspor
2013–2015: Altınordu
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2014–2016 | Altınordu | 51 | (11) |
| 2016–2017 | İstanbul Başakşehir | 32 | (7) |
| 2017– | Roma | 70 | (13) |
| 2020–2021 | → Leicester City | 9 | (0) |
Maajoukkue
| 2014–2015 | Turkki U18 | 6 | (1) |
| 2015–2016 | Turkki U19 | 12 | (6) |
| 2016 | Turkki U21 | 3 | (0) |
| 2016– | Turkki | 29 | (9) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 5. kesäkuuta 2021.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 5. kesäkuuta 2021.
Cengiz Ünder (s. 14. heinäkuuta 1997 Balıkesir, Turkki) on turkkilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa AS Romaa.
Ünder on edustanut kotimaassaan toisella sarjatasolla Altınordua ja Superliigassa Başakşehiria. Kesällä 2017 hän siirtyi italialaisseura AS Romaan. Kaudella 2017–2018 hän pelasi Serie A:ssa 26 ottelua ja teki niissä seitsemän maalia. Mestarien liigassa hän pelasi viisi ottelua ja teki maalin ensimmäisessä neljännesvälieräottelussa Šah’tar Donetskia vastaan. Seuraavalla kaudella hän teki 26:ssa Serie A:n ottelussaan kolme maalia. Mestarien liigassa hän pelasi kuusi ottelua ja teki niissä kolme maalia. Kaudella 2019–2020 hän pelasi 18 Serie A -ottelua ja teki niissä kolme maalia. Eurooppa-liigassa hän pelasi kolme ottelua.
Kaudella 2020–2021 Ünder oli lainasopimuksella Englannin Valioliigan Leicester Cityssä mutta pelasi vain yhdeksän liigaottelua, joista avauskokoonpanossa yhden. Leicesterin voittamassa FA Cupissa hän pelasi kaksi ottelua ja teki maalin neljännen kierroksen ottelussa Brentfordia vastaan. Eurooppa-liigassa hän pelasi kahdeksan ottelua, joista kuusi ottelua avauskokoonpanossa, ja teki maalin joulukuussa kotiottelussa AEK Ateenaa vastaan.
Ünder on pelannut Turkin juniorimaajoukkueissa. Turkin A-maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran marraskuussa 2016. Kesäkuun 5. päivään 2021 mennessä hän on pelannut 29 maaottelua, joissa hän on tehnyt yhdeksän maalia.
Bollnäsin kunta

| Bollnäsin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gävleborgin lääni
Maakunta:  Hälsingland
Keskustaajama:  Bollnäs
Kuntakoodi:  2183
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 814,04 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  26 809
 – Väestötiheys:  14,8 as./km²
 
 www.bollnas.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Näkymä Bollnäsiin.
Talvista Hälsinglandia.
Näkymä Rengsjöhön Bullerbergetiltä.
Varpen-järvi.
Ljusnan-jokea Orbadenin kohdalla.
Växbon mylly.
Bollnäsin kunta (ruots. Bollnäs kommun) on Gävleborgin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Hälsinglandiin. Kunnan keskustaajama on Bollnäs.
Kunnan maapinta-ala on 1 814,04 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 26 809 henkeä (31.12.2020).
Kirjailija Timo K. Mukka on syntynyt Bollnäsissä hänen perheensä ollessa siellä evakossa Lapin sotaa. Bollnäsissa pelaa myös jääpallojoukkue Bollnäs GoIF/BF, joka pelaa Ruotsin korkeimmalla pääsarjatasolla Elitserienissä.
Vuonna 2007 kunnassa oli 117,04 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 6,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1862 kuntauudistuksessa alueelle perustettiin kuusi maalaiskuntaa. Vuonna 1888 Bollnäsin maalaiskuntaan perustettiin Bollnäsin taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1906 taajaväkisestä yhdyskunnasta perustettiin Bollnäsin kauppala. Vuonna 1907 Arbrån maalaiskuntaan perustettiin Arbrån taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1919 Bollnäsin maalaiskuntaan perustettiin vielä Björkhamren taajaväkinen yhdyskunta, josta vuonna 1923 tehtiin Björkhamren kauppala. Vuonna 1942 kauppalat yhdistettiin Bollnäsin kaupungiksi.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Undersvik liitettiin Arbråhon ja Segersta Hanebohon. Bollnäsin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut, mutta jo vuonna 1959 Bollnäsin maalaiskunta liitettiin kaupunkiin. Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon, jolloin Bollnäsin kaupungista tuli Bollnäsin kunta. Vuonna 1974 kuntauudistus saatiin päätökseen liittämällä kuntaan Alftan, Arbrån, Hanebon ja Rengsjön kunnat. Vuonna 1977 tehtiin vielä yksi muutos siirtämällä entinen Alfta Bollnäsin länsipuolella sijaitsevaan Ovanåkerin kuntaan.
Vaakuna

Vaakunaselitys: Sinisessä kentässä hopeinen kurki, jonka päälaki, jalka ja nokka punaiset, pitämässä punaista kiveä ylös nostetussa oikeassa jalassaan, seisten kahden jänteenä olevan hopeisen aaltokoron päällä. (Ruotsiksi I blått fält en trana av silver med hjässa, ben och näbb röda, vilken i sin upplyfta högra fot håller en röd sten, stående ovanför två av vågskuror bildade strängar av silver.)
Bollnäsin kaupunki sai vaakunan vuonna 1943. Siinä olivat kurki (pitäjänsinetistä 1600-luvulta) ja rautatietä symbolisoiva pyörä. 1970-luvun kuntauudistuksen jälkeen Bollnäsin kunnan vaakunaa muutettiin poistamalla pyörä, koska rautatien merkitys oli vähentynyt. Sen sijaan vaakunaan lisättiin kaksi jännettä, jotka symboloivat Ljusnan- ja Voxnan-jokia. Vaakuna rekisteröitiin Patentti- ja rekisterihallituksessa vuonna 1976. Vaakuna otettiin käyttöön sinä aikana, jolloin Alfta oli osa kuntaa, ja jänteet tulevat osin myös Alftan vaakunasta.
Seuraavassa on esitetty nykyisen Bollnäsin alueella sijainneiden entisten kuntien vaakunoita. Undersvikillä, Segerstalla, Hanebolla ja Rengsjöllä ei ollut omaa vaakunaa.
Alftan maalaiskunta
(1970–1970)
Alftan kunta
(1971–1973)
Arbrån maalaiskunta
(1949–1970)
Arbrån kunta
(1971–1973)
Bollnäsin kaupunki
(1943–1970)
Bollnäsin kunta
(1971–1973)
Bollnäsin maalaiskunta
(1952–1958)
Bollnäsin kunnan nykyinen vaakuna
(1976–)
Väestönkehitys

| Bollnäsin kunnan väestönkehitys 1950–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 29 352 | 29 352 |
| 1955 | 1955 |    | 29 289 | 29 289 |
| 1960 | 1960 |    | 29 079 | 29 079 |
| 1965 | 1965 |    | 28 234 | 28 234 |
| 1970 | 1970 |    | 27 716 | 27 716 |
| 1975 | 1975 |    | 27 667 | 27 667 |
| 1980 | 1980 |    | 27 877 | 27 877 |
| 1985 | 1985 |    | 27 871 | 27 871 |
| 1990 | 1990 |    | 28 094 | 28 094 |
| 1995 | 1995 |    | 27 933 | 27 933 |
| 2000 | 2000 |    | 26 735 | 26 735 |
| 2005 | 2005 |    | 26 237 | 26 237 |
| 2010 | 2010 |    | 26 248 | 26 248 |
| 2015 | 2015 |    | 26 594 | 26 594 |
| 2020 | 2020 |    | 26 809 | 26 809 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 761 | 10,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 483 | 1,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 970 | 3,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 22 380 | 84,2 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 218 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 1,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 192 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 173 585 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 59 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,6 %
18–64-vuotiaat: 57,5 %
65 vuotta täyttäneet: 24,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,5 | 4,2 |
|   | jalostus | 21,2 | 23,6 |
|   | palvelut | 73,0 | 70,8 |
|   | tuntematon | 1,4 | 1,3 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 11 130 | 11 543 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 96,4 |  |
Taajamat

Kunnassa on 8 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 67,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 8 518 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bollnäs | 12 842 |
| 2 | Arbrå | 2 215 |
| 3 | Kilafors | 1 126 |
| 4 | Lottefors | 392 |
| 5 | Segersta | 313 |
| 6 | Sibo | 301 |
| 7 | Vallsta | 277 |
| 8 | Rengsjö | 264 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Freluga
Hällbo
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Arbrå + Norra Kyrkbyn
Björtomta
Bodåker + Norrbo
Edstuga
Flästa (norra delen)
Flästa (södra delen)
Freluga
Glössbo
Hallen
Hertsjö
Hällbo
Norrbyn
Orbaden
Parten + Hov
Röste (del)
Röste + Norrborns industriområde
Simeå
Söräng + Norrbo
Västra Höle
Växbo
Österböle
Östra Höle
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Annefors
Höle
Vik
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Bollnäsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 2 | 3 | 4 | 6 | 6 | 5 | 7 | 5 | 6 | 5 | 6 | 5 | 4 | 4 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 16 | 14 | 13 | 10 | 8 | 8 | 8 | 8 | 7 | 13 | 13 | 5 | 5 | 5 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 5 | 5 | 4 | 3 | 5 | 5 | 4 | 3 | 3 | 7 | 3 | 5 | 2 | 4 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 3 | 1 | 4 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | 2 | 3 | 3 | 2 | 1 | 1 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 21 | 22 | 23 | 25 | 24 | 24 | 20 | 26 | 19 | 16 | 17 | 14 | 14 | 14 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 4 | 4 | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 7 | 3 | 3 | 2 | 3 | 3 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 6 | 5 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 3 | 8 | 8 | 8 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 45 | 45 | 45 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Arbrån piiri
Bollnäsin piiri
Hanebon piiri
Rengsjön piiri
Segerstan piiri
Undersvikin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Bollnäs
Rengsjö
Hanebo-Segersta
Arbrå-Undersvik
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Annefors*
Arbrå
Bollnäs
Hanebo
Katrineberg*
Rengsjö
Segersta
Svabensverk* (ei ollut seurakunta)
Undersvik
Seurakunnat > Kirkot

Anneforsin kappeli
Arbrån kirkko
Bollnäsin kirkko
Hanebon kirkko
Hällbon kappeli
Lotteforsin kappeli
Rengsjön kirkko
Segerstan kirkko
Undersvikin kirkko
Växbon kappeli
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Bollnäsin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Bollnäs kommun – Kuntajaon kehitys ja vaakuna ovat käännöstä.
Gävleborgin läänin kunnat
Kartta Bollnäsin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Nikkari

Nikkari tarkoittaa seuraavia:
nikkari, puuseppä
Nikkarin koulu, keravalainen koulu
Peltosaaren Nikkarit, riihimäkeläinen jääkiekkojoukkue
Riihimäen Kiekko-Nikkarit, riihimäkeläinen jääkiekkojoukkue
Sukunimi

Esko Nikkari (1938–2006), näyttelijä
Konstantin Nikkari (s. 1986), graafikko, malli ja näyttelijä
Seppo Nikkari (1948–2022), kestävyysjuoksija
Tapio Nikkari (s. 1934), lääkäri, lääketieteellisen biokemian professori
Ville Nikkari (s. 1988), jalkapalloilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nikkari”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Castilla (L52)

| Castilla |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Empresa Nacional Bazán, Ferrol
Kölinlasku:  toukokuu 1997
Laskettu vesille:  14. kesäkuuta 1999
Palveluskäyttöön:  29. kesäkuuta 2000
Tekniset tiedot
Uppouma:  13 000 t
Pituus:  160 m
Leveys:  25 m
Syväys:  6,2 m
Nopeus:  20 solmua
Miehistöä:  185
Castilla (runkonumero L52) on Espanjan laivaston vuonna 1999 vesillelaskettu Galicia-luokan maihinnousualus.
Valmistus

Alus tilattiin vuonna 1991 Empresa Nacional Bazánilta Ferrolista, missä köli laskettiin toukokuussa 1997. Alus laskettiin vesille 14. kesäkuuta 1999 ja otettiin palvelukseen 29. kesäkuuta 2000.
Palvelus

Alus oli 28. lokakuuta 2004 Cap-Haïtieniessa Haitissa, missä se laski maihin merijalkaväkeä.
Alus osallistui lippulaivana Naton harjoitukseen operation Loyal Mariner 2005. Espanja lähetti syyskuussa 2005 aluksen New Orleansiin Naton operaatioon, jossa avustettiin hurrikaani Katrinan uhreiksi joutuneita. Alus osallistui lippulaivana Naton harjoitukseen operaatio Brilliant Mariner 2006:een sekä operaatio Steadfast Jackpot 2006:een.
Palvelus > Operación Hispaniola

Haitilla tapahtui 12. tammikuuta 2010 voimakas magnitudin 7 maanjäristys. Espanjan hallitus ilmoitti 19. tammikuuta toimittavansa alueelle kenttäsairaalan, 50 hengen lääkintäosaston ja 450 sotilasta. Avun toimittavalla Castillalla oli lisäksi kolme helikopteria sekä veneitä. Alus lähti Rotasta 22. tammikuuta Petit-Goâveen Haitille mukanaan 423 sotilasta ja neljä helikopteria.
Alus saapui 1. helmikuuta San Juaniin Puerto Ricoon vastaanottaakseen lisää avustusmateriaalia. Alus saapui 4. helmikuuta Petit-Goâveen ja seuraavana päivänä aloitettiin maihinnousualuksen lastin siirto maihin. Aluksen odotettiin pysyvän alueella kolme kuukautta.
Alus lähetettiin 10. toukokuuta avustamaan moottorijahti Sagamaria, jolla oli miehistönjäsen loukkaantunut. Loukkaantunut siirrettiin Castillalle, jossa ensiaputoimet aloitettiin. Loukkaantunut siirrettiin Azoreille saamaan jatkohoitoa.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Spanish ship Castilla (L52)
Käännös suomeksi
Nikolai Bolštšakov

| Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten hiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten hiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten hiihto.MM-kilpailut  | Maa:   Venäjä> Miesten hiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Oberstdorf 2005 | 4 x 10 km |  |
Nikolai Bolštšakov (s. 11. toukokuuta 1977 Žakasij) on venäläinen maastohiihtäjä, MM-mitalisti.
Bolštšakov saavutti Canmoren nuorten MM-kilpailuista 1997 hopeaa 10 kilometrin perinteisen tyylin kilpailussa. Aikuisten arvokisoissa hän debytoi Lahden MM-kisoissa 2001, jossa hän sijoittui takaa-ajossa 29:nneksi ja vapaan sprintissä 35:nneksi. Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 hän sijoittui viestissä kuudenneksi ja 30 kilometrin vapaan yhteislähdössä seitsemänneksi.
Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2005 Bolštšakov hiihti ankkuriosuuden Venäjän joukkueessa, joka saavutti pronssia Saksan ja Norjan jälkeen. Kultajoukkue Norja voitti Venäjän noin 20 sekunnin erolla. Joukkueessa hiihtivät hänen lisäkseen Vasili Rotšev, Jevgeni Dementjev ja Nikolai Pankratov. Samoissa kisoissa hän hiihti lisäksi 15 kilometrin vapaalla kahdenneksitoista.
Maailmancupissa hän hiihti ensimmäisen kisansa Kavgolovossa 3. tammikuuta 1998. Hän on sijoittunut kahdesti viestikilpailuissa palkintokorokkeelle; hän oli Kuopiossa 27. marraskuuta 2001 kolmas ja samana talvena 16. joulukuutaDavosissa toinen.
Luettelo Nvidian grafiikkapiireistä

Tämä sivu sisältää tiedot Nvidian grafiikkasuorittimista.
Listan selitykset > DirectX-versiot

DirectX versio jota näytönohjain tukee.
DirectX 6.0 - Multitexturing
DirectX 7.0 - Hardware Transformation, Clipping and Lighting (TCL/T&L)
DirectX 8.0 - Pixel Shader 1.3 & Vertex Shader 1.1
DirectX 8.1 - Pixel Shader 1.4 & Vertex Shader 1.1
DirectX 9.0 - Shader Model 2.0
DirectX 9.0b - Pixel Shader 2.0b & Vertex Shader 2.0
DirectX 9.0c - Shader Model 3.0, GPGPU
DirectX 9.0L - Vain Windows Vistassa, Vistan versio DirectX 9.0c stä.
Direct3D 10 - Vain Windows Vistassa, Shader Model 4.0, Windows Graphic Foundation 2.0, DXVA 2.0, GPGPU
Direct3D 10.1 - Vain Windows Vistassa, Shader Model 4.1, Windows Graphic Foundation 2.1, DXVA 2.1, GPGPU
Direct3D 11.0 - Windows Vista SP2/Windows 7. Shader Model 5.0, tesselaatio, säikeistetty renderöinti, GPGPU.
Direct3D 11.1 - Windows 7 SP1, Windows 8, GPGPU
Direct3D 11.2 - Windows 8.1 Tiled Resources, GPGPU.
Direct3D 11.3 - Windows 10.
Direct3D 12.0 - Windows 10.
Listan selitykset > OpenGL-versiot

OpenGL versio jota näytönohjain tukee.
OpenGL 1.1 - Tekstuuriobjektit
OpenGL 1.2 - 3D tekstuurit, BGRA ja packed pixel formaatit
OpenGL 1.3 - Multitexturing, multisampling, texture compression
OpenGL 1.4 - Depth textures
OpenGL 1.5 - Vertex Buffer Object (VBO), Occlusion Querys
OpenGL 2.0 - GLSL 1.1, MRT, Non Power of Two textures, Point Sprites, Two-sided stencil
OpenGL 2.1 - GLSL 1.2, Pixel Buffer Object (PBO), sRGB Textures
OpenGL 3.0 - GLSL 1.3, Texture Arrays, Conditional rendering, Frame Buffer Object (FBO)
Taulukot on jaoteltu alla olevan mukaan:
Malli - Nvidian tuotteelle antama nimi.
Vuosi - Tuotteen julkistamisvuosi
Koodinimi - Tuotteen kehittämisvaiheessa sille annettu koodinimi
Valmistusprosessi - Viivanleveys nanometreinä jolla tuote on valmistettu
Liitäntäväylä - Väylä jonka avulla näytönohjain on liitetty emolevyyn.
Muistin enimmäismäärä - Suurin määrä muistia jota tuetaan.
Grafiikkaprosessorin enimmäiskellotaajuus - Korkeimmat kellotaajuudet jolla tuotetta myydään.
Muistin enimmäiskellotaajuus - Korkein kellotaajuus jolla tuotetta myydään.
Config Core - Grafiikkapiirin sisältämien suorittavien yksiköiden luettelo. Ajan myötä yksiköiden lukumäärässä ja tyypissä on tapahtunut merkittäviä muutoksia. Ennen kunkin luettelon alkua on listattu yksiköissä tapahtuneet muutokset. Esimerkiksi tietyissä näytönohjainsukupolvissa erilliset yksiköt on liitetty unified shader arkkitehtuuriksi.
Siirtokyky - Teoreettinen tekstuuripikseleiden siirtokyvyn yläraja per sekunti.
Muisti
Väylänopeus - Suurin teoreettinen väylänopeus, jonka prosessori voi saavuttaa. GB=10^9 bittiä.
Väylän tyyppi - Käytetyn muistiväylän tyyppi.
Väylän leveys - Suurin väylän leveys. Annettu leveys on aina tehtaan oletusarvo.
Grafiikkakirjastotuki
DirectX - Direct3D täysin tuettu annettuun versioon asti.
OpenGL - OpenGL täysin tuettu annettuun versioon asti.
Ominaisuudet - Muita ominaisuuksia, jotka eivät ole osana kummankaan grafiikkakirjaston standardia.
Taulukko grafiikkapiireistä > Ennen GeForcea

| Malli | Vuosi | Koodinimi | Valmistusprosessi (nm) | Liitäntä tietokoneeseen interface | Muistin enimmäismäärä (MB) | Ytimen enimmäiskellotaajuus (MHz) | Muistin enimmäiskellotaajuus (MHz) | Ytimen sisäisten laakentayksiköiden lukumäärä1 | Fillrate max (MT/s) | Muisti> Siirto- kyky (GB/s) | Muisti> Väylän tyyppi | Muisti> Väylän leveys (bittiä) | Ohjelmointirajapinta (versio)> DirectX | Ohjelmointirajapinta (versio)> OpenGL | Ominaisuudet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NV1 / STG-2000 | Syyskuu 1995 | NV1 |  ? | PCI | 2/4 |  ? | 75 |  ? | 12 | 0,6 | EDO/VRAM | 64 | - | - | 2D, 3D (NURBS), Peliportti, AV toisto |
| RIVA 128 | Huhtikuu 1997 | NV3 | 350 | AGP 1x, PCI | 4 | 100 | 100 | 0:1:1:1 | 100 | 1,6 | SDR | 128 | 5 |  ? | Ensimmäinen DirectX-yhteensopiva |
| RIVA 128 ZX | Marraskuu 1998 | NV3 | 350 | AGP 2x, PCI | 8 | 100 | 100 | 0:1:1:1 | 100 | 1,6 | SDR | 128 | 5 | 1.0 |  |
| RIVA TNT | 1998? | NV4 | 350 | AGP 2x, PCI | 8/16 | 90 | 110 | 0:2:2:2 | 180 | 1,7 | SDR/SG | 128 | 6 | 1.1 | AGP sideband (rev.4) |
| Vanta | 1999? | NV6 | 250 | AGP 4x, PCI | 16 | 100 | 110 | 0:2:2:2 | 200 | 1,0 | SDR | 64 | 6 | 1.1 | RAMDAC 250 MHz |
| Vanta LT | 1999? | NV6 | 250 | AGP 4x | 8 | 80 | 100 | 0:2:2:2 | 160 | 0,8 | SDR | 64 | 6 | 1.1 |  ? |
| RIVA TNT2 M64 | Heinäkuu 1999 | NV6 | 220 | AGP 4x, PCI | 32 | 125 | 135 | 0:2:2:2 | 250 | 1,2 | SDR | 64 | 6 | 1.1 | RAMDAC 300 MHz |
| RIVA TNT2 | Maaliskuu 1999 | NV5 | 250 | AGP 4x, PCI | 32 | 125 | 150 | 0:2:2:2 | 250 | 2,4 | SDR | 128 | 6 | 1.1 |  |
| RIVA TNT2 Pro | 1999? | NV5 | 250 | AGP 4x, PCI | 32 | 143 | 166 | 0:2:2:2 | 286 | 2,7 | SDR | 128 | 6 | 1.1 |  |
| RIVA TNT2 Ultra | Toukokuu 1999 | NV5 | 250 | AGP 4x, PCI | 32 | 150 | 183 | 0:2:2:2 | 300 | 2,9 | SDR | 128 | 6 | 1.1 |  |
Taulukko grafiikkapiireistä > GeForce mallit

| Malli | Julkaistu | Koodinimi | Valmistusprosessi (nm) | Liitäntä | Muistin enimmäismäärä (MB) | Ytimen enimmäiskellotaajuus (MHz) | Muistin enimmäiskellotaajuus (MHz) | Ydin1 | Suurin tiedonsiirtokyky (MT/s) | Muisti> Siirto- kyky (GB/s) | Muisti> Väylän tyyppi | Muisti> Väylän leveys (bittiä) | Ohjelmointirajapinta (versio)> DirectX | Ohjelmointirajapinta (versio)> OpenGL | Ominaisuudet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GeForce 256 (SDR) | Lokakuu 1999 | NV10 | 220 | AGP 4x | 32/64 | 120 | 166 | 0:4:4:4 | 480 | 2.7 | SDR | 128 | 7 | 1.2 | Hardware Transform & Lighting |
| GeForce 256 (DDR) | Tammikuu 2000 | NV10 | 220 | AGP 4x | 32/64 | 120 | 300 | 0:4:4:4 | 480 | 4.8 | DDR | 128 | 7 | 1.2 | Hardware Transform & Lighting |