stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Web 2.0
Teknologia

Web 2.0:n infrastruktuuri on kehittyvä ja monitahoinen. Se sisältää palvelinpuolen ohjelmistoja, sisällön syndikointia, viestiprotokollia ja standardeihin pohjautuvia selaimia. Termiä käyttävät kehittäjät välttävät yleisesti epästandardien selainten pluginien käyttöä. Yhdessä nämä erilaiset välineet täydentävät toisiaan ja mahdollistavat Web 2.0:n tietojen varastoimisen, luomisen ja välittämisen tavoilla, joita ei ole ennen odotettu sivustoilta.
Sivuston voidaan sanoa käyttävän Web 2.0 -teknologioita, jos se on toteutettu käyttäen useampia seuraavista tekniikoista: kenen mukaan?
CSS-taitto ja semanttisesti oikeaoppinen XHTML-merkintä
Ajax
Java Web Start
Flex, Laszlo tai Flash
XUL
Sisällön syndikointi tai aggregointi RSS- tai Atom-syötteillä
Selkeät ja kuvaavat URL-osoitteet
Tuki sisältöön viittaamiseen weblogissa
Jonkinlainen sosiaalisen verkostoitumisen näkökulma
Yleisiä periaatteita:
Sivuston ei tulisi olla suljettu tietovarasto, vaan tietoa pitäisi saada helposti sekä sisään järjestelmään että ulos siitä.
Käyttäjien tulisi omistaa oma tietoaineistonsa: pystyä tallentamaan ja käyttämään sitä muissa yhteyksissä.
Puhdas www-pohjaisuus: menestyneimmät Web 2.0 -sivustot toimivat pelkällä www-selaimella.
Kirjallisuutta

Boxen, Jennifer L.: Library 2.0: a Review of the Literature. Reference Librarian, 2008, 49. vsk, nro 1, s. 21-34.
Knobel, Michele & Wilber, Dana: Let's talk 2.0. Educational leadership, 2009, nro March 2009, s. 22-24.  Association for Supervision and Curriculum Development.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aiheesta muualla > Yleistä selostusta ja keskustelua

Relax, Everything Is Deeply Intertwingled: Web 2.0
Web 2.0 for Designers
Design for Web 2.0
A Cumulative Web 2.0 definition
O'Reilly, Tim: What Is Web 2.0:Design Patterns and Business Models for the Next Generation of Software 30.9.2005. O'Reilly Media. Viitattu 16.5.2009. (englanti)
Web 2.0: It's ... like your brain on LSD! Kriittisiä kommentteja
Paul Graham on Web 2.0
TechCrunch - Companies and Products
Aiheesta muualla > Esimerkkisivustoja

Digg, epähierarkkinen, käyttäjien päivittämä uutissivusto
Flickr, sosiaalinen verkosto kuvien jakamiseen
Last.fm, sosiaalinen verkosto musiikkimaun jakamiseen ja kartuttamiseen
Backpack, työkalu tietojen järjestämiseen ja jakamiseen
43 Things (Arkistoitu – Internet Archive), sosiaalinen verkosto päämäärien jakamiseen ja saavuttamiseen
Kuvablogi.com, kotimainen palvelu kuvien jakamiseen
HC Nokia

| HC Nokia |
| --- | --- |

Perustettu:  2007
Kaupunki:  Nokia
Kotiareena:  Nokian jäähalli
Värit:                
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
HC Nokia (Hockey Club Nokia) on huhtikuussa 2007 Nokialla perustettu jääkiekkoseura. Seura perustettiin paikallisen junioritoiminnan tukemiseen antamalla nuorille mahdollisuuksia pelata oman taitotasonsa mukaan ja turvata näin myös jatkossa junioreiden kehittyminen. Laadukkaasta junioritoiminnasta tunnuksena Jääkiekkoliiton 6. lokakuuta 2007 seuralle myöntämä sinettiseuratunnus.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Penniteatteri

Penniteatteri oli suomalainen riippumaton lastenteatteriryhmä. Se perustettiin 1970, ja lakkasi 1986 kun se yhdistettiin Intimiteatteriin mistä syntyi  Teatteri Pieni Suomi.
Monet eturivin suomalaiset lastenkirjailijat kirjoittivat näytelmiä Penniteatterille. Kantaesityksiin kuuluivat:
Ilpo Tiihonen:  Feenix eli Tohtori Kaikkitietävä (1980), Dyny (1981)
Kaarina Helakisa: Hassu Sirkus (1973, musikaali), Salakissat (1973)
Penniteatterin näyttelijöitä 1970-luvulla olivat Tuija Ernamo, Markku Huhtamo, Anitra Invenius, Hannele Laaksonen, Jussi Laitala, Svante Martin, Heikki Mäkelä, Marja Pesonen, Paavo Piskonen, Timo Pylkkänen, Matti Sorjonen, Kari ja Miitta Sorvali sekä Esa Suvilehto.
Penniteatterin toiminta perustui paljolti kiertuetoimintaan ja esityksiin etenkin kouluissa. Oman vakituisen tilansa teatteri sai vasta 1985, 15 vuotta perustamisen jälkeen, Helsingin Fredrikintorin laidalta vanhasta elokuvateatterista. Jo vuoden päästä Penniteatteri yhdistyi Intimiteatteriin ja toiminta siirtyi Helsingin kaupunginteatterin tiloihin.
Pukavik

| Pukavik |
| --- | --- |
 Pukavik
 Koordinaatit: 56°09′34″N, 14°40′41″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Blekingen lääni
Maakunta:  Blekinge
Kunta:  Sölvesborg
Väkiluku (31.12.2023):  364
Pukavik on taajama Sölvesborgin kunnassa Blekingen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 364 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pukavik Wikimedia Commonsissa
Joona Luotonen

Joona Mikael Luotonen (s. 9. syyskuuta 1996 Sipoo) on suomalainen pikajuoksija, pituushyppääjä ja kolmiloikkaaja. Hän edustaa IF Sibbo Vargarnaa ja häntä valmentaa Juho Sanaslahti. Vuoteen 2021 saakka häntä valmensi Markku Leppänen.
Luotonen on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuissa hopeaa pituushypyssä 2022. 60 metrin juoksussa hän oli neljäs 2020. Kalevan kisoissa hän on sijoittunut parhaimmillaan kuudenneksi kolmiloikassa 2017. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän on saavuttanut 4 × 100 metrin viestissä hopeaa 2024.
Luotosen ennätys 60 metrin juoksussa on 6,80 (hallissa Jyväskylässä 2. helmikuuta 2020), 100 metrin juoksussa 10,66 (Turussa 4. elokuuta 2020), pituushypyssä 735 cm (hallissa Kuopiossa 20. helmikuuta 2022) ja kolmiloikassa 14,94 Seinäjoella 22. heinäkuuta 2017.
Kiinalainen keittiö

Ateria Jiangsun maakunnassa. Aterioita pidetään tärkeinä sosiaalisina hetkinä perheen tai ystävien kesken.
Siu laap -kauppa Guangzhoussa.
Kiinalainen keittiö syntyi Kiinan eri osissa ja on sieltä levinnyt ympäri maailmaa, myös länsimaihin.
Kiinalaisessa keittiössä ruoka esivalmistellaan ennen kypsentämistä huolella. Kiinalainen keittiö sisältää paljon riisiä. Monilla alueilla etenkin Pohjois-Kiinassa vehnäpohjaiset tuotteet, kuten nuudelit, ovat kuitenkin yleisempiä. Kiinalainen ateria koostuu tyypillisesti kahdesta osasta: hiilihydraattipitoisesta pääruoasta, kuten riisistä tai nuudeleista, sekä sen lisukkeesta, joka sisältää yleensä kasviksia, kalaa tai nautaa. Liharuoissa käytetään usein myös sian-, lampaan-, ankan ja kananlihaa. Liharuoat ovat usein marinoituja. Silloin tällöin kiinalaisessa ruoassa käytetään myös katkarapuja. Kiinalaisessa ruoassa on usein mukana maustekastikkeita. Sipuleista käytetään yleisimmin valkosipulia ja kevätsipulia. Mausteista käytetään eniten chiliä, inkivääriä ja pippureita, joihin lukeutuu sichuaninpippuri. Kiinassa juodaan paljon teetä. Alkoholijuomista yleisimmin tunnettu on Baijiu-niminen valkoviina. Jälkiruoissa yleisimpiä aineksia ovat hedelmät ja leivonnaisista yksi tunnetuimmista on kuukakku. Pohjois-Kiinassa ruoka on kaikkein mausteisinta ja Etelä-Kiinassa kaikkein miedointa. Kiinalaisista ruokalajeista yleisimpiä ovat keitot sekä uppopaistetut ja höyrytetyt ruoat.
Ruokailussa käytetään yleensä syömäpuikkoja, keittojen syömisessä lusikkaa. Perinteisesti veitsen ja haarukan käyttöä on pidetty barbaarisena, koska näiden välineiden katsotaan muistuttavan aseita. Ruoka on tämän vuoksi usein pilkottu valmiiksi sopiviksi pieniksi paloiksi. Kala tarjotaan usein kuitenkin kokonaisena, josta aterioijat ottavat paloja puikoillaan.
Kiinalainen ruokakulttuuri voidaan jakaa karkeasti neljään osaan, joita usein nimitetään alueiden keskeisten kaupunkien tai maakuntien mukaan :
Kantonin keittiö eli eteläkiinalainen keittiö on suuntauksista kuuluisin. Siellä ruokaan kuuluu riisiä, kirkasta kastiketta ja eläinproteiinia. Ulkomailla toimivat kiinalaiset ravintolat ovat usein lähimpänä tätä tyyliä, joskin ne tarjoavat myös pohjoiskiinalaista ruokaa.
Pekingin keittiö eli pohjoiskiinalainen keittiö käyttää vehnää ja grillattua lihaa, kuten lammasta tai siipikarjaa. Pekingin ankka on kuuluisa suuritöinen ruokalaji.
Sichuanin keittiö eli länsikiinalainen keittiö käyttää paljon mausteita ja tofua.
Shanghain keittiö eli itäkiinalainen keittiö tekee makeampia ruokia kuin muut.
Tiibet on hyvin köyhää aluetta. Siellä yleisiä ovat keitetty riisi ja imelät kastikkeet. Myös lammasta käytetään paljon.
”
Kantonissa sanotaan ”syötävä on kaikkea, mikä liikkuu”. Eräs alueen tunnetuimmista ruokalajeista on nimeltään ”Lohikäärme taistelee tiikerin kanssa”, jonka pääraaka-aineet ovat kissa ja käärme. Kantonin kaupunkiin keskittyneet liikeyritykset pyydystävät jopa 10 000 kissaa eri puolilta Kiinaa, joista maksetaan keskimäärin 1,50$ kappaleelta. Viime vuosina kissan syömisestä on kuitenkin tullut sosiaalisesti arveluttavaa monille, erityisesti länsimaalaistuneille keskiluokkaisille kiinalaisille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiinalainen keittiö Wikimedia Commonsissa
Hovhannes Karbi

Hovhannes Karbi (tai Hovhannes/Johannes VIII) toimi Armenian katolikoksena vuosina 1831–1842. Hänen kaudellaan Venäjän tsaari Nikolai I vieraili Armeniassa lokakuussa vuonna 1837 ensimmäisenä tsaarina. Tällöin Nikolai I pyysi katolikosta kertomaan, mitä Armenian kansa tarvitsisi, ja hänellä oli mukanaan kirjurit pitkän luettelon tekoa varten. Hovhannes kuitenkin pilasi mahdollisuuden pyytämällä ainoastaan maalle vahvaa puolustusta ja kahdelle veljenpojalleen aatelisarvoa, eikä lisännyt pyyntöihin mitään edes tsaarin erikseen kysyessä.
Hovhanneksen kuoltua huomattiin myös, että hän ei, toisin kuin oli tapana, testamentannut omaisuuttaan johtamalleen kirkolle, vaan sukulaisilleen ja parille tuttavalleen. Tämä oli sopimatonta siinäkin mielessä, että omaisuus oli isolta osin kertynyt katolikoksen saamina lahjoina, jotka periaatteessa oli mielletty lahjaksi kirkolle. Sukulaiset kohtasivat kuitenkin monia vastoinkäymisiä, minkä vuoksi rahoista ei ollut heille juurikaan iloa. Hovhannesta seurasi katolikoksena Nerses V.
Ysane

| Ysane |
| --- | --- |
 Ysanen kirkko
 Ysane
 Koordinaatit: 56°05′16″N, 14°38′54″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Blekingen lääni
Maakunta:  Blekinge
Kunta:  Sölvesborg
Väkiluku (31.12.2023):  211
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ysane on taajama Sölvesborgin kunnassa Blekingen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 211 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ysane Wikimedia Commonsissa
Tammelan VPK

Tammelan VPK on Kanta-Hämeen pelastuslaitokselle toimiva, Tammelan kirkonkylään vuonna 1932 perustettu sopimuspalokunta. Tammelan VPK:ssa toimii nuoriso- (7–17v) ja hälytysosasto. Tammelan VPK:n asemanumero on Kanta-Häme 81.
Palokalusto

Tammelan paloasemalla on vaihtelevaa kalustoa:
sammutusauto RKH811 (Scania P420 ex. RKH701 vm. 2011)
säiliöauto RKH8134 (Scania P400 1000l vaahto ex. RKH623 vm. ????)
Raivaus-/kouralavayksikkö RKH8156 (Scania 93H 4x4 vm. 1994 nosturi Terex Atlas vm. 2008)
[[Miehistönkuljetusauto|Miehistönkuljetusauto RKH817 (Toyota Land Cruiser vm.????)
RKH0811 (Aseman hallinnolliset tehtävät yms. (Ford Mondeo vm.????)
RKH0702 (Aseman hallinnolliset tehtävät yms.( Škoda Octavia vm.????)
Aiheesta muualla

https://www.tammelafire.fi/ www.tammelafire.fi. Viitattu 10.3.2025.
Halti (yritys)

| Halti Oy |
| --- | --- |

Perustettu:  1976 
Toimitusjohtaja:  Aki Kuusilehto
Kotipaikka:  Söderkulla 
Liikevaihto:   36M € (2023) 
Liikevoitto:   2,8M € (2023) 
Henkilöstö:  56 (2023) 
Kotisivu:  www.halti.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Halti on suomalainen ulkoilu- ja urheiluvaatteita suunnitteleva, valmistuttava ja markkinoiva yritys. Sen pääkonttori sijaitsee Sipoon Söderkullassa.
Haltin tuotevalikoima kattaa muun muassa alppihiihdon, golfin, maastohiihdon, pyöräilyn, lumilautailun ja luontoliikunnan. Haltin toinen tuotemerkki Raiski tarjoaa ulkoiluasuja sekä talvi- että kesäliikuntaan, niin aikuisille kuin lapsille.
Haltin osake-enemmistö (51 %) on yhtiön johdon omistuksessa. Vuosina 2004–2012 loput 49 % osakkeista omisti pääomasijoitusyhtiö 3i, joka myi osakkeet vuonna 2012 Ingman Groupille.
Haltin vastuullisuusohjelma on Think Ahead -kestävän kehityksen ohjelma, jossa otetaan huomioon sosiaalinen, ympäristö ja taloudellinen jalanjälki.
Haltin merkittävimpiä kilpailijoita ovat muun muassa Haglöfs, Fjällräven, Helly Hansen ja Sasta.
Historia

Juhani Hyökyvaara perusti yrityksen nimeltä Jukaflex vuonna 1972. Halti-tuotemerkki lanseerattiin vuonna 1976 vaellus- ja retkeilyvälineille. Alussa Halti-tuotteet painottuivat kevään, kesän ja syksyn ulkoliikuntalajeihin, nyttemmin myös talvilajeihin.
Halti Oy:n toinen tuotemerkki on Haltin vuonna 1983 ostama Raiski. Sen perusti vuonna 1977 aktiivilaskija Raimo Zweygberg, joka halusi suunnitella suomalaisille toimivia, kestäviä ja tyyliltään moderneja hiihtoasuja.
Vuonna 1999 Halti aloitti yhteistyön Suomen alppihiihtomaajoukkueen kanssa ja lanseerasi ensimmäisen alppihiihtomallistonsa.
Sponsorointi

Halti on pohjoismaisten hiihtolajien pääyhteistyökumppani ja vaatettaja. Haltin ja Suomen hiihtoliiton maajoukkueiden (maastohiihto, mäkihyppy ja yhdistetty) välinen yhteistyö alkoi vuonna 2018. Yhteistyökaudelle osuvat niin Seefeldin 2019 kuin Oberstdorfin vuoden 2021 maailmanmestaruuskilpailut sekä Pekingin vuoden 2022 talviolympialaiset.
Halti on toiminut Kansainvälisen hiihtoliiton FIS:n virallisena vaateyhteistyökumppanina vuodesta 2007.
Halti Teamiin kuuluu useita eri urheilijoita, joita Halti sponsoroi.
Palkinnot

ISPO  Award voittaja 2016 - Halti hiilikuituahkio
Fennia Prize palkinto 2007 - Halti Gompa- ja Fiber-takit sekä Green-reppu
ISPO Outstanding Outdoor -tuotekilpailussa voitto Halti Hiker Next Generation takilla.
Aiheesta muualla

Halti Oy
Raiski
Suomen maastohiihtomaajoukkue 2018
Kylähullu

Kylähullu on ihminen, jonka käyttäytyminen ja olemus poikkeavat sosiaalisen yhteisönsä normistosta. Poikkeava elämäntapa, pukeutuminen, erikoislaatuiset teot tai ajatukset ovat tehneet henkilöstä kylähullun, ja siten yhteisön kiinnostuksen ja kertomusten kohteen. Kylähulluus on yhteisössä sosiaalisesti tuotettu ilmiö. Nimestään huolimatta kylähulluus ei ilmiönä rajoitu vain kyliin tai maalaisympäristöön.
Kylähulluudella on aiemmin ollut kielteissävytteinen leima, mutta nykyään kylähullu on arvonimi kylien ja maaseudun asioita kehittäneelle tai muuten ansioituneelle henkilölle.lähde? Suomessa valitaan Valtakunnan virallinen kylähullu kahden vuoden välein. Viimeksi valittu kylähullu nimeää raadin, joka on valinnut "Valtakunnan virallisen kylähullun" vuodesta 1990 lähtien kahden vuoden välein.
Kylähulluuden arvostuksen noususta kertoo myös ilmiön uudet nimitykset, kuten kyläboheemi ja kyläoriginelli. Kylähullut ovat olleet yhteisönsä merkkihenkilöitä, joiden kautta on kanavoitu monenlaisia tunteita.kenen mukaan? He ovat olleet oman paikkakuntansa tunnetuimpia ja hauskimpia nähtävyyksiä, legendoja jo eläessään.
Kylähullu on myös Koijärven kylien alueen lehti.
Kirjallisuutta

Karvinen Vesa 2009: Mänty-Miinasta Hankala-Kalleen : tarinoita Keski-Suomen kyläpersoonista. Leikkimieli-kustannus. ISBN 978-952-67172-2-7.
Laaksonen, Pekka & Piela, Ulla & Lahti, Pirkko (toim.): Hullun kirjoissa: Näkökulmia suomalaiseen kylähulluuteen.  Helsinki:  Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1989.  ISBN 951-717-570-1
Mauno Moilanen: Kylähullu (ISBN 951-97462-6-9), Myllylahti Oy
Rantala, Pälvi 2009: Erilaisia tapoja käyttää kylähullua: Kalkkimaan pappi aatteiden ja mentaliteettien tulkkina 1800-luvulta 2000-luvulle (väitöskirja). Lapin yliopisto. PDF (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla

Seinähulluista sisupusseihin: Minne katosivat kylähullut? Yle Areena, 2022, 2022. Podcast-sarjan jakso kylähulluudesta suomalaisessa kirjallisuudessa ja yleisemminkin suomalaisessa kulttuurissa. Audio 19 min.
Suomalaiset kylähullut – pieruja, pelleilyä ja psyyken haavoittuvaisuutta Yle Areena 2024. Elävä historia -radiosarjan jakso, toim. Nadja Mikkonen. Audio 48 min.
Globus (täsmennyssivu)

Globus voi tarkoittaa seuraavia:
Globus, Kotkassa sijaitseva jugend-rakennus
Globus, kroatialainen viikkolehti
Globus, saksalainen kauppaketju
Palan tunne kurkussa eli globus
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Globus (täsmennyssivu)”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Globus

Rakennuksen takapihalle on peruskorjauksen yhteydessä lisätty varauloskäytävä ja hissikuilu.
Globus on Kotkan keskustassa Kotkansaarella sijaitseva jugend-tyylinen rakennus. Vuonna 1911 valmistuneen rakennuksen suunnitteli arkkitehtitoimisto von Essen, Kallio & Ikäläinen.
Rakennus valmistui alun perin Kotkan kauppaoppilaitoksen käyttöön. Vuonna 1980 se peruskorjattiin Kymenlaakson maakuntamuseon käyttöön, joka toimi rakennuksessa Merikeskus Vellamon tiloihin siirtymiseen saakka vuonna 2008. Sen jälkeen rakennus peruskorjattiin Kotkan Lyseon lukion lisätiloiksi. Lukion opetuskäyttöön rakennus otettiin vuonna 2011, jolloin se sai nykyisen nimensä Globus.
Talon koristuksista puuttuvat jugendille usein tyypilliset luonto- ja kasviaiheet. Erikoisuutena on kattokoristeena oleva suuri maapallo, joka on alun perin toiminut vesisäiliönä. Rakennuksen kokonaispinta-ala on 1 880 m².
Jutarnji list

| Jutarnji list |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Kustantaja:  Hanza Media
ISSN:  ISSN 1331-5692
Kokonaislevikki:  46 000 (2015)
Perustettu:  1998
Kotikunta:  Zagreb
Kotimaa:  Kroatia
Ilmestymistiheys:  päivittäin
Kieli:  kroatia
Aiheesta muualla
OCLC
Kotisivu
Jutarnji list (suom. aamulehti) on kroatialainen päivittäin ilmestyvä sanomalehti, joka on perustettu vuonna 1998. Toimitukselliselta linjaltaan se on liberaali.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (kroatiaksi)
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2024

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2024 järjestettiin 7.–8. syyskuuta Espoossa Leppävaaran stadionilla.  Kilpailujen järjestävinä seuroina olivat Espoon Tapiot ja Esbo IF.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 40,21 | Santeri Kuusiniemi | Elmo Lakka | Konsta Alatupa | Arttu Peltola |
| 2. | IF Sibbo-Vargarna | 40,71 | Joona Luotonen | Mikael Granqvist | Eljas Aalto | Oliver Enqvist |
| 3. | Tampereen Pyrintö | 41,32 | Joel Turkka | Lasse Hämelahti | Konsta Kankainen | Jaakko Linnus |
4 × 400 m
| 1. | IF Sibbo-Vargarna | 3.13,80 | Eljas Aalto | Mikael Granqvist | Matias Komi | Oliver Enqvist |
| 2. | Helsingin Kisa-Veikot | 3.14,46 | Elias Jrad | Matias Linkoaho | Niko Viljola | Simeon Vorselman |
| 3. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 3.15,00 | Konsta Alatupa | Elmo Lakka | Santeri Kuusiniemi | Valtteri Keskinen |
4 000 m
| 1. | Turun Urheiluliitto 1 | 9.47,48 SE | Eero Heinonen | Christian Vänttinen | Pyry Laine | Mustafe Muuse |
| 2. | Helsingin Kisa-Veikot | 9.47,93 | Panu Jantunen | Simeon Vorselman | Niko Viljola | Eero Saleva |
| 3. | Turun Urheiluliitto 2 | 9.52,37 | Tuure Haapanen | Jonatan Kinnunen | Markus Teijula | Ali Abdulrahman |
3 × 3 000 m kävely
| 1. | Espoon Tapiot | 38.31,05 | Jaakko Määttänen | Yrjänä Renvall | Joni Hava |  |
| 2. | Turun Urheiluliitto | 40,24,77 | Jerry Jokinen | Pyry Suojanen | Matias Korpela |  |
| 3. | Esbo IF | 41.27,43 | Jonathan Ekberg | Mikko Ruokolainen | Pekka Peltola |  |
Yleisen sarjan mitalistit > Naiset

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Helsingfors IFK | 44,72 | Jasmin Swolah | Lotta Kemppinen | Nea Mattila | Nora Lindahl |
| 2. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 45,17 | Sanni Mahonen | Aino Pulkkinen | Anniina Kortetmaa | Heidi Salminen |
| 3. | Tampereen Pyrintö | 46,28 | Lotta Harala | Olivia Marttila | Venla Väliharju | Reetta Hurske |
4 × 400 m
| 1. | Lahden Ahkera | 3.41,00 | Laura Loponen | Veera Perälä | Helmi Vuorimaa | Milja Thureson |
| 2. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 3.41,35 | Siiri Rainio | Heidi Salminen | Heini Ikonen | Aino Pulkkinen |
| 3. | Helsingfors IFK | 3.46,20 | Teresa Perttilä | Hannah Anderson | Julia Raunio | Nea Mattila |
4 000 m
| 1. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 11.16,30 SE | Siiri Rainio | Aino Pulkkinen | Heini Ikonen | Alisa Virtanen |
| 2. | Lahden Ahkera 2 | 11.19,87 | Anne Rajaniemi | Laura Loponen | Veera Perälä | Ilona Mononen |
| 3. | Lahden Ahkera 1 | 11.29,20 | Veronika Virtapohja | Milja Thureson | Helmi Vuorimaa | Emilia Jousimaa |
3 × 3 000 m kävely
| 1. | Espoon Tapiot | 43.49,04 | Enni Nurmi | Maija Harju | Ella Rautawaara |  |
| 2. | Laitilan Jyske | 44.07,23 | Venla Laiho | Amanda Åström | Maria Antola |  |
| 3. | Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 48,42,68 | Tiia Kuikka | Sanna Neuvonen | Elisa Neuvonen |  |
Yleisen sarjan mitalistit > Sekaviesti (miehet + naiset)

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 1 500 m
| 1. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 16.47,03 | Otto Kaario | Alisa Virtanen | Eemil Helander | Siiri Rainio |
| 2. | Lahden Ahkera | 16.54,18 | Leo Rajaniemi | Emilia Jousimaa | Niko Putkinen | Ilona Mononen |
| 3. | Turun Urheiluliitto | 16.54,45 | Eero Heinonen | Janica Rauma | Mustafe Muuse | Aino Suni |
Anna-Mari Kaskinen

| Anna-Mari Kaskinen |
| --- | --- |
 Anna-Mari Kaskinen vuonna 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. lokakuuta 1958 (ikä 66) Turku
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  kirjailija, runoilija, sanoittaja
Anna-Mari Kaskinen (s. 15. lokakuuta 1958 Turku) on suomalainen kirjailija, runoilija ja sanoittaja.
Kaskinen oli vuonna 2023 Kansallisbibliografian tilastojen mukaan Suomen ylivoimaisesti tuotteliain runoilija. Kristillisiä aiheita julkaisevalla Kaskisella oli julkaissut yli kolme kertaa enemmän nimekkeitä kuin kakkossijalla ollut Jyrki Pellinen.
Kaskisen runsas kirjallinen tuotanto sisältää useita ns. lahjakirjoja, joissa Kaskisen runot yhdistyvät eri kuvittajien tuotantoon. Hän on myös kirjoittanut varhaisnuorten romaaneja. Virsikirjassa on seitsemän Kaskisen sanoittamaa virttä. Hän oli jäsenenä Ruotsin kirkon virsikirjan käännöstyöryhmässä vuosina 1994–2001. Kaskinen on kirjoittanut itse ja yhdessä muiden kanssa yli 70 kirjaa sekä historiallisen näytelmän Birgitan tie, jonka ensi-ilta oli 21. heinäkuuta 2007.
Kaskinen on tehnyt paljon yhteistyötä säveltäjä Pekka Simojoen kanssa. Tunnetuimpia hänen teoksiaan ovat Liekit-musikaali ja Hiljaisuuden messu. Kaskinen toimii Lastenmaa-lehden päätoimittajana. Kaskinen on Lohjan seurakunnan kirkkovaltuuston puheenjohtaja vuodesta 2015.
Kun Kotimaa-lehti pyysi keväällä 2008 kirkolliskokousedustajia nimeämään henkilöitä, jotka ”kuuluvat kristillisen älymystöön ja avaavat ajatuksillaan kirkolle uusia näkymiä”, Kaskinen sai naisista eniten mainintoja (seitsemän mainintaa). Eniten mainintoja sai piispa Eero Huovinen.
Kaskisen poika on muusikko Elias Kaskinen.
Palkintoja, tunnustuksia

Immi Hellen -runokilpailu, 1. sija 2001
Kirjapajan Vuoden kynä -tunnustuspalkinto 2003
Golden Gospel -palkinto 2003 (Joensuun Gospel-festivaali)
Arvid Lydecken -palkinto 2010 kirjasta Tuulihattu ja tuhat tarinaa
Kirkon kulttuuripalkinto 2022