stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koripallon I-divisioona-kausi 2010–2011
Runkosarja > Sarjataulukko

| --- | --- |
: Pudotuspeleihin
: Karsintaan
: II-divisioonaan
| # |  | O | V | H | P/O | P/O- | PST |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Forssan Koripojat | 22 | 18 | 4 | 86,0 | 75,1 | 36 |
| 2 | BC Jyväskylä | 22 | 17 | 5 | 85,0 | 76,8 | 34 |
| 3 | LoKoKo | 22 | 16 | 6 | 86,0 | 76,9 | 32 |
| 4 | Lapuan Korikobrat | 22 | 14 | 8 | 86,1 | 78,5 | 28 |
| 5 | Äänekosken Huima | 22 | 12 | 10 | 85,4 | 84,0 | 24 |
| 6 | Honka Akatemia | 22 | 11 | 11 | 81,2 | 80,9 | 22 |
| 7 | BC Nokia | 22 | 11 | 11 | 81,7 | 76,4 | 22 |
| 8 | Säynätsalon Riento | 22 | 9 | 13 | 75,1 | 78,9 | 18 |
| 9 | Kaarinan Ura | 22 | 9 | 13 | 77,4 | 79,8 | 18 |
| 10 | Tompan Pojat | 22 | 8 | 14 | 79,9 | 83,6 | 16 |
| 11 | Keravan Energia Team | 22 | 7 | 15 | 76,5 | 87,6 | 14 |
| 12 | Namika Lahti II | 22 | 0 | 22 | 63,5 | 85,3 | 0 |
Lyhenteet: # = Sijoitus runkosarjassa, O = Pelatut ottelut, V = Voitot, H = Häviöt, P/O = Tehdyt pisteet ottelua kohti, P/O- = Päästetyt pisteet ottelua kohti, PST = Pisteet
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Finaalit | Finaalit | Finaalit |
 
|   |   |   |   |   |   | 1 |  FoKoPo | 0 |   |  |  |  |  |
|   | 3 |  LoKoKo | 2 |   |   | 4 |  Lapuan Korikobrat | 3 |   |   |  |  |  |
|   | 6 |  Honka Akatemia | 0 |   |   |   |   |   |   |   | 3 |  LoKoKo | 3 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 4 |  Lapuan Korikobrat | 2 |
|   |   |   |   |   |   | 2 |  BC Jyväskylä | 1 |   |   |  |  |  |
|   | 4 |  Lapuan Korikobrat | 2 |   |   | 3 |  LoKoKo | 3 |   |  |  |  |  |
|   | 5 |  Äänekosken Huima | 1 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Kuninkaankivet (Somero)

Kuninkaankivet ovat kotiseutuyhdistys Somero-Seuran vuonna 1963 pystyttämiä muistokiviä Ruotsin ja Venäjän hallitsijoiden ja muiden merkkihenkilöiden käynneistä ja yöpymisistä Hämeen Härkätien varrella Somerolla.
Kiviä on yhteensä seitsemän ja ne sijaitsevat Hämeen Härkätien (yhdystie 2802, yhdystie 2810) varressa Someron Pitkäjärven, Sillanpään, Lahden, Jaatilan ja Pajulan kylissä. Muistomerkit suunnittelivat taiteilija Pauli Pyykölä ja kivenveistäjä Mauno Kangas.
Kivet ja vierailleet merkkihenkilöt

| Vierailtu paikka | Kylä | Kiven sijainti | Vierailleet merkkihenkilöt | Kartalla | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Långsjön kartano | Pitkäjärvi | Hämeen Härkätie (yhdystie 2810), Långsjön kartanon kohdalla | Ruotsin kuningas Adolf Fredrik (1752) | 60.6601°N, 23.2829°E |  |
| Hovirinnan kievari | Pitkäjärvi | Hämeen Härkätie (yhdystie 2810), Hovirinta | Kenraalikuvernööri Platon Rokassovski (1853) Maaherra Carl Otto Rehbinder (1851) | 60.6644°N, 23.2896°E |  |
| Åvikin kartano | Sillanpää | Hämeen Härkätie (yhdystie 2810), Åvikin kartano | Ruotsin kuningas Kustaa III (1787) Venäjän keisari Aleksanteri I (1809, 1819) | 60.6563°N, 23.3377°E |  |
| Lahden kartano | Lahti | Hämeen Härkätie (yhdystie 2810), Lahdentien risteys Lahden kartanon kohdalla | Ruotsin kruununprinssi Kustaa (1787) | 60.6481°N, 23.3892°E |  |
| Someron Isopappila | Pappila | Hämeen Härkätie (yhdystie 2810), Pappilantien risteys Jaatilassa | Ruotsin kuningas Juhana III (1559) Kaarle-herttua (1599) Ruotsin kuningas Kustaa II Adolf (1614) valtioneuvos Gabriel Oxenstjärna (1633) | 60.6328°N, 23.5018°E |  |
| Torkkomäen kievari | Pajula | Hämeen Härkätie (yhdystie 2802), Torkkomäki | Ruotsin kuningas Adolf Fredrik (1752) | 60.6603°N, 23.6083°E |  |
| Juoten kievari | Pajula | Hämeen Härkätie (yhdystie 2802), Juote | Kenraali Georg Lybecker ja kenraali Kaarle Kustaa Armfelt (Suomen armeijan ylipäällikkyyden luovutus 1713) | 60.6631°N, 23.6174°E |  |
Aiheesta muualla

Hyytiäinen, Maija Liisa: Hämeen härkätiellä. Someron Joulu, 2011, s. 50–51.  Somero:  Somero-Seura. Lehden verkkobversio Someron kulttuuri ry:n sivuilla. (pdf) Viitattu 26.11.2017.
Koripallon I-divisioona-kausi 2012–2013

Kausi 2012–2013 oli koripallon I-divisioonan 38. kausi. Kyseiseksi kaudeksi sarja jaettiin A- ja B-divisiooniin. A-divisioonan joukkueet pyrkivät nousemaan Korisliigaan ja B-divisioonan joukkueet yrittävät nousta A-divisioonaan.
Uudistuksen myötä sarjan joukkuemäärää lisättiin.
Runkosarja > IA-divisioona

| --- | --- |
: Pudotuspeleihin
: IB-divisioonaan
| # | Joukkue | O | V | T | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Porvoon Tarmo | 24 | 19 | 5 | 38 |
| 2 | Torpan Pojat | 24 | 17 | 7 | 34 |
| 3 | Tapiolan Honka | 24 | 15 | 9 | 30 |
| 4 | BC Nokia | 24 | 13 | 11 | 26 |
| 5 | Oulun NMKY | 24 | 12 | 12 | 24 |
| 6 | Äänekosken Huima | 24 | 10 | 14 | 20 |
| 7 | Säynätsalon Riento | 24 | 8 | 16 | 16 |
| 8 | Tampereen Pyrintö II | 24 | 8 | 16 | 16 |
| 9 | Ura Basket | 24 | 6 | 18 | 12 |
Runkosarja > IB-divisioona

| --- | --- |
: IA-divisioonaan
: II-divisioonaan
| # | Joukkue | O | V | T | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Keravan Kori-80 | 28 | 21 | 7 | 42 |
| 2 | Turun NMKY | 28 | 21 | 7 | 42 |
| 3 | Järvenpään Koripalloseura | 28 | 18 | 10 | 36 |
| 4 | KaU Koris | 28 | 17 | 11 | 34 |
| 5 | BC Jyväskylä | 28 | 11 | 17 | 22 |
| 6 | HBA-Märsky | 28 | 10 | 18 | 20 |
| 7 | Espoo Basket Team | 28 | 8 | 20 | 16 |
| 8 | Jyväskylän Weikot | 28 | 6 | 22 | 12 |
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Finaali | Finaali | Finaali |
 
|   | 1 |  Porvoon Tarmo | 3 |   |  |  |  |  |
|   | 4 |  BC Nokia | 1 |   |   |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   | 1 |  Porvoon Tarmo | 1 |
|   |   |   |   |   |   | 3 |  Tapiolan Honka | 3 |
|   | 2 |  Torpan Pojat | 1 |   |   |  |  |  |
|   | 3 |  Tapiolan Honka | 3 |   |  |  |  |  |
Kuninkaankatu (Rauma)

Kuninkaankatu on vilkas kauppakatu.
Kuninkaankatu (ent. Rautilankatu)  on Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvassa Vanhassa Raumassa sijaitseva katu, joka kulkee alueen pohjoisosan halki itä-länsi-suunnassa. Hieman yli 800 metrin pituinen katu ohittaa muun muassa Kauppatorin päättyen Nortamonkadulle Rauman Kanalin tuntumaan. Kuninkaankatu on Kauppakadun ohella toinen Vanhan Rauman pääkaduista. Se on varsinkin kesäaikaan suosittu ostoskatu, jolla sijaitsee lukuisia pieniä liikkeitä sekä ravintoloita ja kahviloita.
Historia

Kuninkaankatu periytyy samalta ajalta kuin Vanhan Rauman nykyinen asemakaava. Vuonna 1661 annettiin kehotus uuden torilta Porintullille johtavan kadun rakentamisesta. Kadun nimeksi on mainittu Kuninkaankatu, mutta eräät tutkijat, kuten Aina Lähteenoja ja myöhemmin Markus Hiekkanen, ovat tulkinneet sen tarkoittavan nykyistä Kauppakatua. Joka tapauksessa Kuninkaankatu on syntynyt viimeistään vuoden 1682 kaupunkipalon jälkeen ja se on merkitty 1700-luvun alussa piirrettyyn karttaan, jota nykyään säilytetään Ruotsin sota-arkistossa.
Kadun reitti

Kuninkaankatu lähtee Vanhan-Rauman koilliskulmasta, jossa se kulkee vajaan sadan metrin matkan Raumanjoen ylittäen vain kevyelle liikenteelle tarkoitettuna. Tämä nykyisen Kaunisjärvenpuiston vierestä kulkeva osuus on alun perin sijainnut kaupungin tulliaidan ulkopuolella. Se oli osa Poriin johtavaa maantietä, joka tunnettiin myös Turun ja Korsholman linnat yhdistävänä Pohjanlahden rantatienä. Varsinainen Kuninkaankatu alkaa paikasta, jossa aikaisemmin sijaitsi kaupungin itäinen tulliportti eli niin sanottu Porintulli.
Korttelia myöhemmin Kuninkaankatu levenee pieneksi Hauenguano-nimiseksi aukioksi, jonka etelälaidalla sijaitsee vuonna 1795 rakennetussa Pinnalan talossa toimiva Rauman taidemuseo. Vanhan Rauman toinen pääkatu Kauppakatu yhtyy aivan Hauenguanon tuntumassa Itäkatuun, joka on yksi Kuninkaankadun kanssa risteävistä poikkikaduista. Korttelin verran Itäkadusta eteenpäin puolestaan tulee vastaan toinen Kuninkaankadun ja Kauppakadun yhdistävä katu, Kitukränn. Se on Suomen kapein katu, joka on vain noin 2,5 metrin levyinen. Ennen Rauman kauppatoria Kuninkaankadun kanssa risteää vielä pohjois-etelä-suuntainen Isopoikkikatu. Kauppatorin kohdalla sijaitsi Kuninkaankadun varrella alun perin asuinrakennuksia ja toriksi se muutettiin vasta 1900-luvun alussa. Asuinrakennusten purkamisen jälkeen muodosti nykyisenkokoinen tori, joka ulottuu Kauppakadulta Rauman raatihuoneen edustalta aina Kuninkaankadulle saakka.
Kauppatorin jälkeen Kuninkaankatu jatkuu vielä neljän korttelin verran länteen ennen yhtymistään Nortamonkatuun. Viimeinen etelänpuoleinen kortteli sijaitsee Vanhan Rauman puutaloalueen ulkopuolella ja sen varrella on kadun muusta rakennuskannasta poiketen 1960–1970-luvuilla valmistuneita liike- ja asuinrakennuksia.
Kadun alkupäässä sijaitsee Hauenguanon aukio
Koltsoppinen

| Koltsoppinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki
Koordinaatit:  60°56′25″N, 27°16′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskujoki:  Korvenjoki Saunajokeen 
Järvinumero:  14.187.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  72,5 m  
Pituus:  720 m  
Leveys:  490 m  
Rantaviiva:  2,382 km  
Pinta-ala:  11,589 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoltsoppinen 
Koltsoppinen  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Kannuskosken kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 11,6 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.187) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 72,5 metriä mpy.
Kreetankoira

| Kreetankoira |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:  Kreeta,  Kreikka
Määrä:  Suomessa kahdeksan
Rodun syntyaika:  yli 2000 eaa.
Alkuperäinen käyttö:  metsästyskoira
Nykyinen käyttö:  jäniksen ja kaniinin metsästys
Muita nimityksiä:  Kritikós Lagonikós, Kritikós Ichnilátis, Cretan Greyhound, Cretan Hound, Cretan Scenthound, Kreetanvainukoira, Ichnilatis Cretese
FCI-luokitus:  ei FCI-rotu VDH/SRSH/KOE: ryhmä 5 Pystykorvat ja alkukantaiset koirat
Ulkonäkö
Paino:  uros 16–22 kg narttu 14–20 kg
Säkäkorkeus:  uros 52–60 cm narttu 50–58 cm
Väritys:  kaikki värit ja väriyhdistelmät sallitaan
Kreetankoira (kreik. Κρητικός Λαγωνικός, Kritikós Lagonikós, aiemmin kreik. Κρητικός Ιχνηλάτης, Kritikós Ichnilátis), jota toisinaan kutsutaan suomeksi nimellä kreetanvainukoira, on vanha alkukantainen metsästyskoira. Se on vielä harvinainen Kreikan ulkopuolella, mutta sekä Suomessa että Saksassa tiedetään nykyisin olevan molemmissa n. 8 yksilöä, minkä lisäksi yksittäisiä koiria on viety Alankomaihin ja Kanadaan. FCI ei ole virallisesti tunnustanut rotua, mutta sekä Kreikan Kennelliitto KOE, Saksan Kennelliitto VDH että Belgian Kennelliitto SRSH sitä vastoin ovat.
Ulkonäkö

Kreetankoira muistuttaa paariakoiraa, podencoa ja jotkut yksilöt etäisesti myös whippetiä, vaikkei se olekaan yhtä sirorakenteinen kuin whippet. Uroksen säkäkorkeus on 52–60 cm (ihanne 54–58 cm) ja nartun 50–58 cm (ihanne 52–56 cm). Paino vaihtelee uroksilla 16–22 kg ja nartuilla 14–20 kg välillä. Värejä on useita, mm. fawn (hiekanvärinen), black & tan (musta ruskein merkein) ja brindle (raidallinen); näistä fawn on yleisin. Tunnusomaista on pitkäraajaisuus ja hoikkarakenteisuus. Korvat ovat pystyt tai puolipystyt. Häntä muistuttaa mopsin häntää.
Luonne ja käyttäytyminen

Kreetankoira on aktiivinen ja toimelias. Sillä on voimakas metsästysvietti, ja se onkin Kreetalla hyvin arvostettu jäniskoira. Kotioloissa se on kuitenkin siisti ja rauhallinen. Vieraita kohtaan se on useimmiten arka tai varautunut, mutta omaa perhettään kohtaan ystävällinen, leikkisä ja oppivainen. Se tulee yleensä toimeen muiden koirien kanssa.
Alkuperä

Kreetankoira on yli 4 000 vuotta vanha kreetalainen rotu, ja sitä pidetään usein Euroopan vanhimpana metsästyskoirana  . Se tunnettiin aiemmin nimillä Kritikos Ichnilatis ja englanniksi Cretan Scenthound eli kreetanjäljestyskoira, mutta rodun elvytyksen jälkeen se sai nimet Kritikos Lagonikos (lagos=jänis, lagoniko=vinttikoira) ja englanniksi Cretan Hound eli kreetanvinttikoira tai kreetanjäniskoira. Se on kuitenkin niin ulkomuodoltaan, käyttötarkoitukseltaan kuin historiallisestikin lähempänä Iberian niemimaalta peräisin olevaa podencoa, joten oikeampi luokitus on alkukantainen metsästyskoira.
Alkuperä > Historia Suomessa

Vuoden 2007 alussa Suomeen tuotiin kaksi ensimmäistä fawn-väristä rodunedustajaa Kreikasta. Vuoden 2008 puolivälissä näille kahdelle yksilölle syntyi Suomen ensimmäinen pentue, ja sittemmin tänne on tuotu ainakin yksi niin ikään fawn yksilö lisää Kreetalta.
Aiheesta muualla

http://www.kretahund.de
Kansainvälinen kendoliitto

| Kansainvälinen kendoliitto> International Kendo Federation |
| --- | --- |
Laji:  kendo
Tyyppi:  urheilujärjestö
Toimialue:  kansainvälinen
Lyhenne:  FIK
Perustettu:  1970
Sijainti:   Tokio, Japani
Presidentti:  Tadahiro Ajiro
Jäsenyydet:  ARISF
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kansainvälinen kendoliitto (engl. International Kendō Federation, IKF) toimii läheisessä yhteistyössä Japanin kendoliiton (engl. All Japan Kendō Federation, AJKF) tai (jap. 全日本剣道連盟, Zen Nihon Kendō Renmei, (ZNKR tai Zen Ken Ren)) ja Euroopan kendoliiton (engl. European Kendo Federation, virallinen lyhenne EKF) kanssa. IKF on perustettu vuonna 1970 ja sen päämaja sijaitsee Tokiossa Japanissa AJKF:n tiloissa.
Aiheesta muualla

All Japan Kendo Federation (Viralliset kotisivut)
Kammiovuori

| Kammiovuori |
| --- | --- |
 Näköala Kammiovuoren näköalapaikalta
Sijainti
 Kammiovuori
Koordinaatit:  61°41′47″N, 25°41′4″E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Sysmä
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kammiovuori on maankohouma Sysmässä Päijänteen itäisellä rannalla lähellä Luhangan rajaa. Vuoren korkeus on 221 metriä.
Paikka on yksi korkeimmista Päijät-Hämeen paikoista.
Kammiovuorella on retkeilyalue, jossa on seitsemän metriä korkea siirtolohkare Sysmän Linta ja yli sata vuotta sitten eläneen erakon asuinsijaksi mainittu Hiskian luola.
Kammiovuoren SOTA-tunnus on OH/JS-038.
Kaakkolampi (Keuruu, Tiusala)

| Kaakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°14′34″N, 24°34′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keurusselän alue (35.62)
Laskujoki:  oja Honkapuroon 
Järvinumero:  35.625.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,1 m  
Rantaviiva:  0,52 km  
Pinta-ala:  1,066 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolampi 
Kaakkolampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Tiusalan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Hepolammen valuma-alueeseen (35.625) se kuuluu.
Korisliiga-kausi 2020–2021

Korisliiga-kausi 2020–2021 on 81. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Sarja alkoi 13. lokakuuta 2020. Runkosarja pelattiin koronarajoitusten takia tynkänä eli vain kaksinkertaisena sarjana. Pudotuspelit alkoivat 13. maaliskuuta ja mestaruus jaettiin 27. huhtikuuta.
Pudotuspelit

Koripallon miesten SM-sarjan kaudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1930-luku |  |  |  |  |  |  |  |  | 1939 | 1940 |
| 1940-luku | 1941 | 1942 |  | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1950-luku | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1960-luku | 1961 | 1962 | 1962–63 | 1963–64 | 1964–65 | 1965–66 | 1966–67 | 1967–68 | 1968–69 | 1969–70 |
| 1970-luku | 1970–71 | 1971–72 | 1972–73 | 1973–74 | 1974–75 | 1975–76 | 1976–77 | 1977–78 | 1978–79 | 1979–80 |
| 1980-luku | 1980–81 | 1981–82 | 1982–83 | 1983–84 | 1984–85 | 1985–86 | 1986–87 | 1987–88 | 1988–89 | 1989–90 |
| 1990-luku | 1990–91 | 1991–92 | 1992–93 | 1993–94 | 1994–95 | 1995–96 | 1996–97 | 1997–98 | 1998–99 | 1999–00 |
| 2000-luku | 2000–01 | 2001–02 | 2002–03 | 2003–04 | 2004–05 | 2005–06 | 2006–07 | 2007–08 | 2008–09 | 2009–10 |
| 2010-luku | 2010–11 | 2011–12 | 2012–13 | 2013–14 | 2014–15 | 2015–16 | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 |
| 2020-luku | 2020–21 | 2021–22 | 2022–23 | 2023–24 |  |  |  |  |  |  |
Kansallissosialistinen black metal

Kansallissosialistinen black metal (engl. National socialist black metal, NSBM) on black metalin alasuuntaus, jonka sanoitukset perustuvat kansallissosialismiin ja aatteen mukaisiin ihanteisiin. NSBM-käsitettä käytetään yleensä niistä yhtyeistä, joiden sanoituksiin sisältyy antisemitismiä, rotuerottelun kannatamista, diktatuurin ja arjalaisuuden ihannointia kansallissosialistien käyttämässä mielessä.
NSBM:n ajatellaan useimmiten saaneen alkunsa Burzum-yhtyeestä.kenen mukaan? Yhtyeen ainut jäsen Varg Vikernes ei pidä itseään kansallissosialistina, mutta hän on todennut sillä olevan parempi sanoma, kuin "seksiä, huumeita ja rock'n'rollia".
NSBM pitää kansallissosialismia vaihtoehtona liberaalille yhteiskunnalle. NSBM-yhtyeet vastustavat sanoituksissaan kaikkea juutalais-kristillistä ja painottavat antisemitismiä.
NSBM:ia soittavia yhtyeitä

Absurd (Saksa)
Branikald (Venäjä)
Forest (Venäjä)
Gestapo 666 (Ranska)
Goatmoon (Suomi)
Hammer (Suomi)
Infernum (Puola)
Nokturnal Mortum (Ukraina)
Der Stürmer (Kreikka)
Thunderbolt (Puola)
Veles (Puola)
Wotanorden (Yhdysvallat)
Aiheesta muualla

NSBM.org (Arkistoitu – Internet Archive)
Katherine Plunket

Katherine Plunket (22. marraskuuta 1820 – 14. lokakuuta 1932) oli vanhin tunnettu ihminen Irlannin historiassa.
Plunket oli perheensä kuudesta lapsesta vanhin. Hän tapasi Sir Walter Scottin kesällä 1825 ja vietti suurimman osan aikuisiästään Irlannissa. Nuoruudessaan hän kylläkin teki jatkuvasti matkoja mantereelle.
Plunket oli huomattavan terve vanhoille päivilleen asti. Ensimmäinen vaikeampi tapaus oli 102-vuotiaana sairastettu keuhkoputkentulehdus.
Plunket täytti 100 vuotta vuonna 1920 ja 110 vuonna 1930. Hän kuoli 14. lokakuuta 1932 runsasta kuukautta ennen kuin olisi viettänyt 112-vuotispäiväänsä. Hän ei koskaan ollut naimisissa, ja hänen viimeinen elossa ollut sisaruksensa Gertrude kuoli vuonna 1924.
Katherine Sauerbrey

| Katherine Sauerbrey |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 5. toukokuuta 1997 (ikä 27)
Kansalaisuus:   Saksa
Uran tiedot
Seura:  SC Steinbach-Hallenberg
Laji:  maastohiihto
| Mitalit> Maa:   Saksa.Naisten maastohiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Naisten maastohiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Naisten maastohiihto. Olympialaiset  | Maa:   Saksa> Naisten maastohiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Peking 2022 |  4×5 km viesti |  |
Katherine Sauerbrey (s. 5. toukokuuta 1997) on saksalainen maastohiihtäjä.
Vuoden 2014 junioreiden MM-kilpailuissa Sauerbrey sijoittui 5 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 11:nneksi. Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla 2015 hän voitti pronssia 7,5 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa ja oli neljäs 5 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Vuoden 2016 junioreiden MM-kilpailuissa Sauerbrey sijoittui 5 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 14:nneksi ja 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa viidenneksi. Vuoden 2017 junioreiden MM-kilpailuissa hän sijoittui 10 kilometrin yhdistelmäkilpailussa seitsemänneksi. Vuoden 2018 alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän sijoittui 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 16:nneksi ja seuraavana vuonna 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 24:nneksi.
Sauerbrey kilpaili maastohiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Tour de Skillä 2021–2022, missä hän sijoittui parhaimmillaan 12:nneksi Val di Fiemmen 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa. Tour de skin kokonaistuloksissa hän oli 19:s.
Pekingin olympialaisissa 2022 Sauerbrey saavutti 4 × 5 kilometrin viestissä ensimmäisen osuuden hiihtäjänä hopeaa sekä sijoittui 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 13:nneksi ja 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 11:nneksi.
Kaakkolampi (Karstula, Lähteenperä)

| Kaakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°52′48″N, 25°00′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pääjärven alue (14.63)
Laskujoki:  suo-oja Pitkäjärveen 
Järvinumero:  14.633.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  166,5 m  
Pituus:  120 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,376 km  
Pinta-ala:  1,005 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolampi 
Kaakkolampi  on Keski-Suomessa Karstulassa  Lähteenperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 120 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Pääjärven alueella (14.63), jonka Päällinjärven valuma-alueeseen (14.633) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 166,5 metriä mpy.
Koripallon IV-divisioona

| Koripallon IV-divisioona |
| --- | --- |
Laji:  Koripallo
Maa(t):   Suomi
Joukkueita:  30 (eteläinen) 15 (läntinen)
Ylempi taso:  Koripallon III-divisioona
Alempi taso:  Koripallon V-divisioona
Sivusto:  Basket.fi
Koripallon IV-divisioona  on Suomen koripallon kuudenneksi korkein sarjataso ja sitä pelataan koripalloliiton eteläisellä sekä läntisillä alueilla.
Kaudella 2021–2022 IV-divisioonan eteläisellä alueella joukkueet on jaettu kolmeen eri lohkoon ja lännessä kahteen.
Joukkueet kaudella 2021-2022 > Eteläinen > Lohko A

Basket Team Helsinki 2012
Helaveikot, Helsinki
HNMKY Pallon Pompottajat
Honka 20, Espoo
Hukkabasket, Sipoo
Kaukasten Voima, Jokela, Tuusula
Pakilan Visa Stars, Helsinki
Sykki Hunks, Helsinki
Ukkomunkin Pojat, Helsinki
Yökoris 4D, Helsinki
Joukkueet kaudella 2021-2022 > Eteläinen > Lohko B

El Tahto, Hyvinkää
Himpulat, Karkkila
Honka Green, Espoo
Kaisaniemi Lagers, Helsinki
KELMI, Helsinki
Ming Dynasty, Helsinki
Svenska KFUM i Helsingfors, Helsinki
ToPoLa 12-Pack, Helsinki
Torppa Collums, Helsinki
WB-Pantterit, Helsinki
Joukkueet kaudella 2021-2022 > Eteläinen > Lohko C

Aalto Buckets, Espoo
BC Unelma, Espoo
Dynamo/HeatSons
Helsinki Squad
Kuhat II, Helsinki
Pakilan Visa, Helsinki
PK Nila, Espoo
Punaportin Blues, Hämeenlinna
RUkkanen, Vantaa
Torppa, Helsinki
Joukkueet kaudella 2021-2022 > Läntinen > Lohko A

EdmontonBroilers, Turku
Namika Basket, Lahti
Lieto-Koris
Loimaan Korikonkarit
Raision Palloseura
Silverbacks, Turku
Turun NMKY/NorsU
Ura Sedät, Kaarina
Joukkueet kaudella 2021-2022 > Läntinen > Lohko B

Koritehdas, Tampere
Pälkäneen Luja-Lukko
Rahku, Tampere
Vehmaisten Urheilijat, Tampere
Ylöjärven Pallo
YMCA Opetuslapset II, Tampere
YMCA Tampere Koriorit