stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vaal

| Vaal |
| --- | --- |
 Vaal-joki.
Alkulähde:  Drakensberg-vuoristo
Laskupaikka:  Oranjejoki
Maat:  Etelä-Afrikka
Pituus:  1 210 km
Vaal on Oranjejoen pohjoinen sivujoki, joka saa alkunsa Drakensberg-vuoristosta läheltä Breyteniä Mpumalangan provinssista ja virtaa 1 210 km yhtyen Oranjeen lähellä Douglasia. Vaal muodostaa Vapaavaltion provinssin pohjoisrajan.
Vaal on valjastettu sähköntuotantoon ja se tuottaa merkittävän osan Witwatersrandin alueen teollisuuden tarvitsemasta energiasta. Vaalin pato Vereenigingin lähellä on Etelä-Afrikan suurin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vaal Wikimedia Commonsissa
Veli Kauppinen

Veli Sakari Kauppinen (s. 1976) on suomalainen kulttuuritoimittaja ja muusikko , joka työskentelee Yleisradiossa. Kauppinen on kotoisin Pattijoelta.
Musiikkitoimittaja

Veli Kauppinen on työskennellyt Yleisradiossa Radiomafian ajoista lähtien. Kauppinen on toimittanut muun muassa Yle Live-ohjelmia televisioon. Vuonna 2022 Kauppinen toimittaa Radio Suomeen omaa uuden musiikin erikoisohjelmaansa Veli Kauppinen äärellä, sekä osallistuu myös toivekonsertti Kadonneen levyn metsästäjien sekä tietovisa Poppikoulun toteutukseen.
Muusikko

Veli Kauppisen pääinstrumentti on bassokitara, mutta hän soittaa myös ainakin kitaraa. Kauppinen on toiminut muun muassa Astrid Swanin, Samae Koskisen sekä Iisan basistina. 2000-luvun alussa hän vaikutti indieyhtyeessä Red Carpet. Kauppinen on kirjoittanut omia laulujaan teini-ikäisestä alkaen, ja hän julkaisikin ensimmäisen sooloalbuminsa I Am Changing kesäkuussa 2020. Albumi äänitettiin Raahessa ja se on tyyliltään indie poppia. Kauppinen tekee soolouraa taiteilijanimellä Veli.
Viestinnän johtaminen

Viestinnän johtaminen (engl.  Corporate communication, communication management, strategic communication) (aikaisemmin yhteisöviestintä) on yksi Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulun opintosuunnista (ent. pääaine), joka paneutuu muun muassa organisaatioiden sidosryhmäsuhteisiin, maineenhallintaan, kriisiviestintään ja digitaalisiin viestintästrategioihin.
Mitä viestinnän johtaminen on

Viestinnän johtamisen tehtävä on edistää organisaation toimintaa ja sen jatkuvuutta sidosryhmäsuhteiden rakentamisen sekä organisaation hyvän maineen vaalimisen kautta. Viestinnän tutkimus näkee organisaatiot osana yhteiskuntaa, missä organisaatio pystyy menestymään vain ottamalla huomioon sen ympärillä olevat sidosryhmät sekä heidän tarpeensa ja odotuksensa. Koska teknologia mahdollistaa viestinnän suoraan yleisöille ja yleisöjen välillä esimerkiksi sosiaalisen median kautta, viestinnän johtamisessa ollaan siirtymässä teema-areena ajatteluun. Tässä ajattelussa yksisuuntaista tiedottamista tekevät organisaatiot, yhteisöt ja brändit nähdään vain yhtenä äänenä dynaamisessa julkisessa keskustelussa (). Viestinnän johtaminen sisältää sekä organisaation sisäisen työyhteisöviestinnän, että ulkoisten sidosryhmäsuhteiden hoitamisen esimerkiksi päättäjiin, mediaan ja vaikuttajiin.
Opetus ja tutkimus

Viestinnän johtamisen opetus ja tutkimus painottuvat dynaamisiin sidostyhmäsuhteisiin ja aineettomaan pääoman hyödyntäminen erityisesti digitaalisessa toimintaympäristössä. Viestintä liittyy vahvasti muihin tieteen alueisiin, kuten markkinointiin, johtamiseen, joukkoviestintään, informaatiotieteisiin, tietotekniikkaan sekä psykologiaan ja sosiologiaan.
Viestinnän johtaminen sijoittuu Jyväskylän Yliopiston kauppakorkeakoulun Digital Marketing & Communication -tutkimusryhmään. Viestinnän johtamisen oppiaineessa johdetaan parhaillaan isoa TEKES-rahoitteista tutkimusprojektia sisältömarkkinoinnin logiikasta .
Koulutuksen tarjoamat uramahdollisuudet

Viestinnän johtamisen opinnot valmentavat opiskelijoita toimimaan viestinnän ammattilaisina yrityksissä, julkisella sektorilla, järjestöissä, tutkimusyhteisöissä, viestintätoimistoissa tai itsenäisinä konsultteina . Kauppalehden vertailun mukaan vuonna 2017 viestintäala oli neljänneksi kannattavin yritysala Suomessa.
Työtehtävinä tämä tarkoittaa tiedottajan tehtävien hoitamista, viestinnän strategista suunnittelua, johdon konsultointia ja asiantuntijatehtäviä esimerkiksi mediasuhteiden hallinnassa, sisältöjen luomisessa, tutkimuksessa, konsultoinnissa ja viestinnän ohjeistamisessa . Ammattinimikkeitä ovat muun muassa viestintäpäällikkö, viestintäkonsultti, sisältöstrategi, viestintäjohtaja, viestinnän suunnittelija, tiedottaja ja viestinnän asiantuntija.
Viestinnän pääosasto

| --- | --- |
 
Rooli:  Komission pääosasto
Virkakunta
Komissaari:  Ursula von der Leyen
Pääjohtaja:  Dana Spinant
Hallinto
Sijainti:  Euroopan komissio 1049 Bryssel Belgia
Verkkosivusto
 Pääosaston sivut
n k 
Viestinnän pääosasto (DG-COMM) on Euroopan komission pääosasto, joka vastaa EU-politiikkaa koskevasta tiedottamisesta ulkopuolisille kohdeyleisöille. Pääosasto myös välittää komissiolle tietoa poliittisen ilmapiirin, yleisen mielipiteen ja mediailmaston kehityksestä. Lisäksi pääosasto koordinoi tiedotuskampanjoita.
Pääosaston poliittisena johtajana toimii Euroopan komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen. Pääosaston pääjohtajana toimii romanialainen Dana Spinant.
Pääosaston johtajat > Komissaarit

2019–2024: Ursula von der Leyen
Pääosaston johtajat > Pääjohtajat

2023– Dana Spinant
2019–2023: Pia Ahrenkilde-Hansen
2015–2019: Timo Pesonen
2006–2011: Claus Sørensen
Pääosaston johtajat > Varapääjohtajat

2014–2015: Timo Pesonen
Ville Peltonen -palkinto

Ville Peltonen -palkinto on jääkiekon nuorten SM-liigassa vuosittain jaettava palkinto. Palkinto annetaan liigan pudotuspelien arvokkaimmalle pelaajalle. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2011, jolloin sen sai JYPin Samu Perhonen. Jääkiekkoliitto julkisti 62 uutta pelaajapalkintoa marraskuussa 2010.
Voittajat

| Kausi | Pelaaja | Pelipaikka | Joukkue |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010–2011 |  Samu Perhonen | maalivahti | JYP |
| 2011–2012 |  Aki Kivelä | hyökkääjä | HIFK |
| 2012–2013 |  Miika Heikkilä | hyökkääjä | HPK |
| 2013–2014 |  Teemu Pulkkinen | hyökkääjä | Blues |
| 2014–2015 |  Mikko Rantanen | hyökkääjä | TPS |
| 2015–2016 |  Otto Koivula | hyökkääjä | Ilves |
| 2016–2017 |  Niilo-Kustaa Määttä | hyökkääjä | HPK |
| 2017–2018 |  Aleksi Klemetti | hyökkääjä | KalPa |
| 2018–2019 |  Ville Heikkala | hyökkääjä | Kärpät |
2019–2020: Kautta ei pelattu loppuun.
| 2020–2021 |  Alex Mäkelä | maalivahti | Lukko |
| 2021–2022 |  Luka Nyman | puolustaja | Lukko |
| 2022–2023 |  Paavo Kohonen | maalivahti | Tappara |
| 2023–2024 |  Topias Rovio | maalivahti | Ässät |
Vetlanda-Posten

| Vetlanda-Posten> VP |
| --- | --- |

Entiset nimet:  Hvetlanda-Posten (1893–1931)
Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Bonnier
Levikki:  5 300 (2021)
Perustettu:  1893
Päätoimittaja:  Johan Hedberg
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton liberaali
Kotikunta:  Vetlanda
Kotimaa:  Ruotsi
Sivukoko:  tabloid
Ilmestymistiheys:  ti, to, la
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Vetlanda-Posten (lyh. VP; vuoteen 1931 muodossa Hvetlanda-Posten) on ruotsalainen vuonna 1893 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Vetlanda. Se ilmestyy kolmesti viikossa, on poliittiselta linjaltaan sitoutumaton liberaali ja kuuluu Bonnier-konserniin. Lehti on ollut vuodesta 2013 tabloid-kokoinen.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (ruotsiksi)
Tuomistonlammi

| Tuomistonlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°53′54″N, 23°56′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (35.93)
Laskujoki:  oja Pörrösaarenjokeen 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,1 m 
 fiTuomistonlammi 
Tuomistonlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Lampi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.
Maantiede

Pyöreän suolammen halkaisija on 40 metriä. Siihen laskee kolme suo-ojaa, joista yksi tuo vettä Pikku Kaukasenviidanlammilta, ja neljäs on 100 metriä pitkä laskuoja Pörrösaarenjokeen, joka laskee Ylimmäiseen. Lampi on suon ympäröimää eikä sen rannoille ole rakennettu asuntoja. Sen lähelle johtaa metsäautotie, joka johtaa seututielle 283.
Villi inkkari

| Villi inkkari Nopsajalka |
| --- | --- | --- |

Mixtapen tiedot
 Julkaistu: 30. elokuuta 2008
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Nopsajalka, DJ Svengali
 Tyylilaji: reggae, dub, dancehall
 Kesto: 43.39
 Levy-yhtiö: Monsp Records
Nopsajalan muut julkaisut
| Tontilla taas 2006 | Villi inkkari 2008 | 5 sormee 2009 |
Villi inkkari on reggaeartisti Nopsajalan 30. elokuuta 2008 julkaisema mixtape sen julkaisi Monsp Records. Mixtapen kappaleet ovat pääasiassa remix-versioita Nopsajalan aikaisemmista kappaleista. Mixtapen kannessa oleva intiaani on jäljitelty jääkiekkoseura Chicago Blackhawksin logosta.
Kappaleet

Intro – 0.50
Suu puhtaax – 1.52
Nosta jalkaa – 1.51
Liikkeelle – 1.53
Levottomat jalat – 1.00
Dägädägäring – 2.27 (mukana M.A.N.)
Vierivä kivi – 2.10
Mäsäx Koti6 remix – 3.12
Tasapaino – 3.37
Muut oksia remix – 3.26 (mukana Huge L)
Mitä oikeesti tapahtuu – 2.09
Jointilla taas – 0.54
Tunnelmissa – 4.26 (mukana Superjanne)
Liekkii – 3.41
Villix – 3.16
Parhaat bileet päällä – 3.34 (mukana Anne)
Tekohommat – 3.29
Vithoba

Vithoban kuva Pandharpurin temppelissä
Vithoba (marathiksi विठोबा, Viṭhobā), myös Vitthala (marathiksi विठ्ठल, Viṭṭhala; kannadaksi ವಿಠ್ಠಲ ja teluguksi విఠల; myös Viṭṭala) ja Panduranga (marathiksi पांडुरंग, kannadaksi ಪಾಂಡುರಂಗ, teluguksi పాండురంగా; Paṇḍuraṇga), on hindujumala, jota palvotaan hartaimmin Maharashtran, Karnatakan, Goan,  Andhra Pradeshin ja Gujaratin osavaltioissa Intiassa.
Vithoban pääpyhäkkö sijaitsee Pandharpurissa, Maharashtran osavaltiossa. Vithobaa pidetään hindujumala Vishnun tai Vishnun avataren, Krishnan ilmentymänä.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Uinti Kansainyhteisön kisoissa 2010

Kansainyhteisön kisojen 2010 uinti, uimahypyt ja taitouinti järjestettiin Dr. S. P. Mukherjee Swimming Stadiumilla New Delhissä, Intiassa 4.–13. lokakuuta 2010. Uinnissa oli ohjelmassa 19 lajia miehille ja naisille, uimahypyissä viisi miehille ja naisille sekä taitouinnissa kaksi lajia naisille. Vammaisurheilijoille oli ohjelmassa kolme uintilajia sekä miehille että naisille.
Mitalistit > Uinti

Lähde: cwgdelhi2010.org
Mitalistit > Taitouinti

Lähde: cwgdelhi2010.org
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laji | Kultaa | Pisteet | Hopeaa | Pisteet | Pronssia | Pisteet |
| Yksinuinti | Marie-Pier Boudreau Gagnon  Kanada | 47,667 | Jenna Randall  Englanti | 45,417 | Lauren Smith  Skotlanti | 40,167 |
| Pariuinti |  Kanada Marie-Pier Boudreau Gagnon Chloe Isaac | 47,667 |  Englanti Olivia Allison Jenna Randall | 45,084 |  Australia Eloise Amberger Sarah Bombell | 39,750 |
Mitalistit > Uimahypyt

Lähde: cwgdelhi2010.org
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laji | Kultaa | Pisteet | Hopeaa | Pisteet | Pronssia | Pisteet |
| Miehet | Miehet | Miehet | Miehet |  |  |  |
| Yhden metrin ponnahduslauta | Alexandre Despatie  Kanada | 468,15 | Matthew Mitcham  Australia | 441,00 | Scott Robertson  Australia | 409,15 |
| Kolmen metrin ponnahduslauta | Alexandre Despatie  Kanada | 513,75 | Reuben Ross  Kanada | 457,15 | Grant Nel  Australia | 456,55 |
| Kymmenen metrin kerroshypyt | Tom Daley  Englanti | 538,35 | Matthew Mitcham  Australia | 509,15 | Bryan Lomas  Malesia | 487,15 |
| Naiset | Naiset | Naiset | Naiset |  |  |  |
| Yhden metrin ponnahduslauta | Jennifer Abel  Kanada | 301,75 | Sharleen Stratton  Australia | 299,15 | Emilie Heymans  Kanada | 296,10 |
| Kolmen metrin ponnahduslauta | Sharleen Stratton  Australia | 376,00 | Jennifer Abel  Kanada | 338,55 | Jaele Patrick  Australia | 326,15 |
| Kymmenen metrin kerroshypyt | Pamg Pandelela Rinong  Malesia | 371,05 | Melissa Wu  Australia | 369,50 | Alexandra Croak  Australia | 355,40 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laji | Kultaa | Pisteet | Hopeaa | Pisteet | Pronssia | Pisteet |
| Miehet | Miehet | Miehet | Miehet |  |  |  |
| Kolmen metrin ponnahduslauta |  Kanada Alexandre Despatie Reuben Ross | 430,35 |  Australia Matthew Mitcham Ethan Warren | 424,47 |  Malesia Bryan Lomas Yeoh Ken Nee | 404,64 |
| Kymmenen metrin kerroshypyt |  Englanti Max Brick Tom Daley | 439,65 |  Australia Matthew Mitcham Ethan Warren | 423,81 |  Kanada Eric Sehn Kevin Geyson | 394,80 |
| Naiset | Naiset | Naiset | Naiset |  |  |  |
| Kolmen metrin ponnahduslauta |  Kanada Jennifer Abel Emilie Heymans | 318,90 |  Australia Briony Cole Sharleen Stratton | 300,84 |  Australia Jaele Patrick Olivia Wright | 295,32 |
| Kymmenen metrin kerroshypyt |  Australia Melissa Wu Alexandra Croak | 335,76 |  Malesia Pamg Pandelela Rinong Leong Mun Yee | 328,38 |  Australia Briony Cole Anabelle Smith | 325,50 |
Vitiazinsalmi

Vitiazinsalmi ja Dampierinsalmi sekä niitä ympäröivät saaret ja merialueet kartalla
Vitiazinsalmi on salmi Papua-Uudessa-Guineassa Uuden-Guinean saaren ja Bismarckinsaarten läntisten saarten välissä. Salmi kattaa noin 800 neliökilometrin alueen ja sen ympäristössä on useita pieniä saaria. Saarista suurin on Umboi ja sen kaakkoispuolella on pienistä korallisaarista koostuva Siassin saaristo.
Vithimiris

Vithimiris oli gootteihin kuuluneiden greuthungien kuningas lyhyen aikaa noin vuonna 376. Hänestä tuli kuningas Ermanarikin kuoleman jälkeen. Vithimiris pystyi aluksi vastustamaan alaaneja palkattuaan osan hunnien heimoista goottien puolelle, mutta kärsittyään useita tappioita hän sai lopulta surmansa taistelussa. Vithimirisin kuoleman jälkeen greuthungeja johtivat kokeneet sotapäälliköt Alatheus ja Saphrax Vithimirisin alaikäisen pojan Viderichuksen nimissä.
Valkokurkkusileppi

| Valkokurkkusileppi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Madagaskarinkertut Bernieridae
Suku::  Oxylabes
Laji::  madagascariensis
Kaksiosainen nimi
 Oxylabes madagascariensis  (J.F. Gmelin, 1789) 
Katso myös
   Valkokurkkusileppi Wikispeciesissä   Valkokurkkusileppi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkokurkkusileppi (Oxylabes madagascariensis) on madagaskarinkerttujen heimoon kuuluva Madagaskarin kotoperäinen varpuslintu. Se elää saaren itä-, pohjois- ja luoteisosissa. Johann Friedrich Gmelin kuvaili lajin holotyypin Madagaskarin itäosasta vuonna 1789.
Vaasan Vasamattaret

Vaasan Vasamattaret on vuonna 1933 perustettu Vaasassa toimiva voimistelun, tanssin ja
aikuisliikunnan liikuntaseura. Seura on Suomen Voimisteluliiton jäsen.
Vaasan Vasamattaret on Sinettiselvennä- ja Priimaseuraselvennä. Vuonna 2011 seurassa liikkui yli 700 jäsentä.
Vasamattarissa voi harrastaa aikuisliikuntaa, joukkuevoimistelua,  tanssia sekä perinteistä jumppaa.
Vasamattarien joukkuevoimistelun joukkueita ovat mm. Kvartsit, Stellat, Ceciliat, Lidiat, Delestra, Dirius, Adelina ja Olesia.
Vaalajärven kansantalo

| Vaalajärven kansantalo |
| --- | --- |
 Vaalajärven kansantalo 1960-luvulla
Sijainti:  Sodankylä
Valmistumisvuosi:  1952
Omistaja:  Vaalajärven Kansantaloyhdistys ry.
Runkorakenne:  puurunko
Julkisivumateriaali:  pelti
Kerrosluku:  1
Huoneistoala:  187 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vaalajärven kansantalo sijaitsee Sodankylässä Vaalajärven kylässä Kittilä–Sodankylä-tien varressa. Talon omistaa Vaalajärven Kansantaloyhdistys.. Alkuaan talon omisti Vaalajärven Kansantalosäätiö.
Rakennus

Vaalajärven Kansantalo rakennettiin kahdessa osassa. Vuonna 1952 valmistui saliosa, ja sitä täydennettiin vuonna 1958 kahvilalla. Rakennuspiirustukset laati rakennusmestari Leo Rantala, mutta järjestöväki itse suunnitteli talon. Talossa on sali, kahvila, keittiö ja naisten WC. Rakennuksessa on puinen runkorakenne ja peltiverhous. Vesikatto on peltiä. Lämmitysjärjestelmänä on sähköllä toimiva kattolämmitys. Rakentamiseen saatiin valtion avustusta.
Rakennusta peruskorjattiin ja piharakennus rakennettiin vuosina 1988–1991. Viemäri ja vesijohto rakennettiin 1992–1995, samalla rakennettiin ulko-oven katos. Rakennustarvikkeisiin ja korjausten suunnitteluun saatiin valtion rakennusavustusta. Korjaukset teki järjestöväki. Kansantalon korjaamiseen Vaalajärven Kansantaloyhdistys sai Suomen Kotiseutuliiton avustusta myös vuonna 2021. Avustuksella uusitaan alapohja, korjataan ulkoseinän muurausta sekä tehdään salaojitus ja sadevesijärjestelmä.
Toimintaa Kansantalolla

Aikaisemmin omistaja järjesti talossa tanssitilaisuuksia ympärivuotisesti. Taloa on myös käytetty kokoillan elokuvan filmaamiseen. Talon on edelleen käytössä, mutta käyttö ei ole ympärivuotista.
Viitta (tekstiili)

Mies pukeutuneena viittaan. Ranskalaisen valokuvaajan Arthur Batutin (1846–1918) omakuva.
Viitta eli vaippa tarkoittaa pitkää, hihatonta päällysvaatteena käytettävää vaatekappaletta. Siitä voidaan käyttää myös ruotsalaisperäistä nimitystä kaapu (ruotsin sanasta kåpa). Pituudeltaan viitta voi vaihdella polvesta nilkkaan ulottuvaan. Viittaan voi myös kuulua jonkinlaiset kaulukset tai huppu, tai sen kanssa voidaan sään vaatiessa käyttää erillistä, lyhyttä hartiaviittaa, jossa oli kiinteä huppu (suom. luhka, ransk. chaperon, engl. hoode ym.). Viittoja käytettiin eurooppalaisessa vaatetuksessa keskiajalta 1600-luvulle. Nykyään viitta on länsimaissa seremoniallinen vaate, joka voi liittyä tiettyihin tehtäviin tai rituaaleihin. Lisäksi viitta kuuluu roolipeleissä ja fantasiapukeutumisessa käytettyihin asusteisiin. Viitta on monikäyttöinen varusesine, joka vahvasta sarkakankaasta valmistettuna toimii tarvittaessa – esimerkiksi matkalla – tavallisen huovan tapaan makuuvaatteena ja joka voidaan haluttaessa virittää myös sadekatokseksi tai tuulensuojaksi. Paksu ja tiivis villakangas, jossa mieluiten on villan luontainen rasva lanoliini tallella, suojaa hyvin sateelta.
Viitoset

Viitoset voi tarkoittaa jotain seuraavista:
viitoset, viisi samassa synnytyksessä syntynyttä lasta
Viitoset (seurakuntaryhmä), viisi ortodoksista yhteistyöseurakuntaa Karjalan hiippakunnassa
SRV Viitoset, rakennushankkeiden kehittäjä ja yhteistoimintatoteuttaja liike- ja toimitilahankkeissa
Vaalajärvi (järvi)

| Vaalajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Sodankylä 
Koordinaatit:  67°25′32″N, 26°08′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Vaalajoki 
Järvinumero:  65.854.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  201,3 m  
Rantaviiva:  25,4569 km  
Pinta-ala:  13,065 km²  
Tilavuus:  0,01982 km³  
Keskisyvyys:  1,53 m  
Suurin syvyys:  2,8 m  
Saaria:  5 
 fiVaalajärvi 
Vaalajärvi  on Lapissa Sodankylän Vaalajärvellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1 300 hehtaaria eli 13 km². Se on 6,2 kilometriä pitkä ja 3,2 kilometriä leveä. Järven vedenpinnan korkeus on 201,3 metriä mpy.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 19,8 miljoonaa m³ eli 0,02 km³. Järven keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 2,8 metriä. Järven pohjan profiili jatkaa samaa ilmettä kuin järven ympäröivä maasto.
Järvessä on laskettu olevan 5 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 34 ha, mikä on noin 2,5 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kaksi on yli hehtaarin suurisia ja kolme yli aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Suurin saari on Isosaari, joka sijaitsee järven eteläpäässä. Sinne on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Keskellä järveä sijaitsee kapea Selkäsaari, jossa on yksi vapaa-ajan asunto. Muut saaret sijaitsevat lasku- tai tulojokien suulla ja ovat pieniä luotoja.
Järven rantaviivan pituus on 25 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 4 kilometriä. Rannat ovat enimmäkseen suota tai avosuota, mutta osa soista on raivattu peltomaaksi, joka ulottuu rantaviivalle saakka. Vaalajärven kylä sijaitsee järven kaakkoispäässä, Kuusikonkummun kulmakunta sen eteläpuolella ja Länsiranta järven lounaispuolella. Rantaan on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa ja muutama maatila. Järven itäpuolella kulkee Vaalajärven kylän läpi kantatie 80 ja siitä haarautuu järven eteläpuolitse seututie 952.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kemijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 65) Kitisen alueen (65.8) Jeesiöjoen valuma-alueella (65.85), jonka Vaalajoen valuma-alueeseen (65.854) järvi kuuluu. Valuma-alue saa kaiken vetensä Vaalajoen valuma-alueelta ja se laskee Vaalajoen kautta Jeesiönjokeen, joka yhtyy Kitiseen Sodankylässä.
Vaalajärven alueella on 14 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Sallinkijärvi (44 ha) ja Hanhijärvi (20 ha), jotka laskevat Kalkojokea myöten koillisrantaan, Nojostijärvi (32 ha) ja Kalatonjärvi (11 ha), jotka laskevat Hanhijokea myöten pohjoisrantaan, Järvi-Järvinen (31 ha), joka laskee Joukhaisjokea myöten kaakkoisrantaan, sekä Katajajärvi (52 ha) ja Seimenlampi (12 ha), jotka laskevat Valajärven kylälle. Laskujoki Vaalajoki virtaa Vaalalompolon (51 ha) läpi.
Vladimir Breitšev

Vladimir Breitšev (bulg. Владимир Брейчев, s. 16. joulukuuta 1958 Samokov, Bulgaria) on bulgarialainen mäkihyppääjä, joka kilpaili kansainvälisellä tasolla 1970−1990-luvuilla.
Breitšev osallistui olympialaisiin 1984, 1988 ja 1992. Sarajevossa 1984 hän sijoittui normaalimäen kilpailussa 19:nneksi. MM-kilpailujen normaalimäessä hän oli 28:s Seefeldissä 1985 ja 29:s Oberstdorfissa 1987.
Breitšev sijoittui maailmancupin kilpailuissa kolme kertaa kymmenen parhaan joukkoon: hän oli kaudella 1989−1990 seitsemäs Planican suurmäen kilpailussa, kahdeksas Thunder Bayn normaalimäessä ja kymmenes Harrachovin suurmäen kilpailussa.
Villeveyrac

| Villeveyrac |
| --- | --- |

 vaakuna
 Villeveyrac
 Koordinaatit: 43°30′07″N, 3°36′29″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Languedoc-Roussillon-Midi-Pyrénées
Departementti:  Hérault
Arrondissementti:  Montpellier
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  37,1 km²
Väkiluku (2013):  3 668
 – Väestötiheys:  98,8 as./km²
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Villeveyrac on kunta Etelä-Ranskassa Hérault’n departementissa Languedoc-Roussillon-Midi-Pyrénées’n alueella.
Nähtävyyksiä

Kunnan nähtävyyksiä on 1100-luvulta peräisin oleva sisterssiläinen Valmagnen luostari.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Villeveyrac Wikimedia Commonsissa
Valmagnen luostari
Luettelo NHL:n työsulkupelaajista Suomessa

Tämä luettelo sisältää NHL:n työsulkukausien 1994–1995, 2004–2005 ja 2012–2013 aikana Suomen jääkiekkosarjoissa esiintyneet NHL-pelaajat.
1994–1995 > SM-liiga

| Pelaaja | Pelipaikka | Seura | O | M | S | P | RM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Glenn Anderson | LH | Lukko | 4 | 1 | 1 | 2 | 0 |
|  Mariusz Czerkawski | LH | Kiekko-Espoo | 7 | 9 | 3 | 12 | 10 |
|  Ted Donato | LH | TuTo | 14 | 5 | 5 | 10 | 47 |
|  Theoren Fleury | LH | Tappara | 10 | 8 | 9 | 17 | 22 |
|  Jari Kurri | LH | Jokerit | 20 | 10 | 9 | 19 | 10 |
|  Jyrki Lumme | P | Ilves | 12 | 4 | 4 | 8 | 24 |
|  Shawn McEachern | LH | Kiekko-Espoo | 8 | 1 | 3 | 4 | 6 |
|  Mikko Mäkelä | LH | Ilves | 18 | 3 | 11 | 14 | 4 |
|  Teppo Numminen | P | TuTo | 12 | 3 | 8 | 11 | 4 |
|  Michael Nylander | KH | JYP | 16 | 11 | 19 | 30 | 63 |
|  Christian Ruuttu | KH | HIFK | 20 | 4 | 8 | 12 | 24 |
|  Geoff Sanderson | LH | HPK | 12 | 6 | 4 | 10 | 24 |
|  Teemu Selänne | LH | Jokerit | 20 | 7 | 12 | 19 | 6 |
|  Esa Tikkanen | LH | HIFK | 19 | 2 | 11 | 13 | 16 |
|  German Titov | KH | TPS | 14 | 6 | 6 | 12 | 20 |
|  Jarkko Varvio | LH | HPK | 19 | 7 | 8 | 15 | 4 |