stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nuorten parlamentti

Nuorten parlamentin tavoitteena on aktivoida peruskoulun 8.- ja 9.-luokkalaisia yhteiskunnallisissa asioissa. Pääkoordinoijat ovat Kehittämiskeskus Opinkirjo ja eduskunta.
Nuorten parlamentti -hanketta on toteutettu Suomessa vuodesta 1998 alkaen. Aloitteen yhteiseurooppalaiseen edustuksellisen demokratian käytännön tutustumishankkeeseen teki silloinen Ranskan kansalliskongressin puhemies Laurent Fabius. Nuorten parlamentti -hankkeen kaltaisia nuorille tarkoitettuja eduskuntatyöskentelyyn ja lainsäädäntöprosessiin tutustumisia järjestetään ainakin Ruotsissa, Tanskassa, Ranskassa ja Saksassa.
Hanke on muotoutunut jokavuotiseksi niin että Nuorten parlamentin istunto toteutetaan eduskunnassa aina parillisina vuosina. Nuorten parlamentti -kerhoille järjestetään parittomina vuosina eduskuntatapahtuma, jossa lainsäädäntötyötä valotetaan nuorille itse paikalla. Eduskuntatapahtumat ovat muotoutuneet nyttemmin paneelityyppisiksi tilaisuuksiksi, joiden tavoitteena on antaa nuorille mahdollisuus osallistua yhteiskunnalliseen keskusteluun. Paneelien aiheina on ollut mm. ilmasto, äänioikeusikäraja ja tulevaisuuden peruskoulu. Nuorten parlamentti -hankkeeseen liittyy monipuolinen materiaalituotanto. Kerhomateriaalina on kirjallisia ja sähköistä materiaalia.
Valiokuntasimulaatio on yksi esimerkki aineistotuotannosta. Materiaalia voi hyödyntää myös osana yhteiskuntaopin opetusta.
Tausta

Hankkeiden taustalla oli ja on edelleen nuorten muita sukupolvia vähäisempi äänestysaktiivisuus sekä haluttomuus osallistua poliittiseen päätöksentekojärjestelmään. Nuorten kiinnittyminen politiikkaan, heidän poliittinen sosialisaationsa ja nuorten tapa hahmottaa poliittisia teemoja ovat selvästi erilaisia, kuin aikaisempien sukupolvien. Kysymykset kansalaisuuden ulottuvuudesta (valtiokansalainen – maailmankansalainen) sekä kansalaisyhteiskunnan muuttumisesta esimerkiksi Euroopan integroituessa saattavat osaltaan selittää nuorten käyttäytymistä yhteiskunnallisten teemojen suhteen.
Opetussuunnitelmat korostavat myös yhteiskunnallista toimintaa ja niissä tarvittavia tietoja ja taitoja. Kansalaisten vaikuttaminen ja kiinnittyminen poliittiseen järjestelmään on nostettu myös hallitusohjelmatasolle.
Suomalaisille päättäjille hanke antaa mahdollisuuden tutustua nuorten poliittiseen ajatusmaailmaan, siihen mitä itse nuoret pitävät tärkeänä. Eduskunnan puhemies johtaa televisioitavaa istuntoa.
Toiminta

Nuorten parlamentti -toiminta toteutuu peruskoulujen parlamenttikerhojen työskentelynä ja eduskunnassa järjestettävänä täysistuntona.
Parlamenttikerhoissa nuoret tutustuvat politiikan asiakysymyksiin, seuraavat vaaleja sekä tutkivat lainsäädäntöä ja osallistuvat kunnanvaltuustojen kokouksiin. Kerhoissa on käyty monipuolista keskustelua ja todettu monet yhteiskunnalliset teemat mielenkiintoisiksi. Kerhojen keskustelut eivät ole rajoittuneet pelkästään vain nuorten asioihin, vaan niissä on käsitelty niin kunnan vanhusten hoitoa kuin bussilinjojen aikataulujakin.
Nuorten parlamentissa on järjestetty nk. kerholaistilaisuuksia, joiden aiheina on ollut mm. äänioikeusikäraja, ilmastonmuutos ja tulevaisuuden peruskoulu. Tilaisuuksien tavoitteena on ollut luoda nuorille mahdollisuuksia ajankohtaiseen yhteiskunnalliseen keskusteluun yhdessä poliittisten päättäjien kanssa.
Nuorten parlamentin istunto eduskunnassa on suullinen kyselytunti, jossa koululaiset esittävät kerhoissa laatimiaan kysymyksiä valtioneuvoston jäsenille. Kysymysten aiheita ei ole rajoitettu, joten mukaan mahtuu niin ulko- ja turvallisuuspoliittisia aiheita kuin sosiaaliturvaan liittyviä teemoja.
Nuorten kokemukset

Nuorten kokemuksia hankkeesta voi arvioida kerättyjen palautteiden pohjalta. Palautteet ovat kauttaaltaan positiivisia. Nuoret kokevat hankkeen tärkeäksi ja päivän hienoksi elämykseksi. He ovat oppineet uusia asioita eduskunnasta, tavanneet kansanedustajia ja ministereitä.
Varsinaista tutkimustietoa ei hankkeesta ole saatavilla, joten arviot hankkeen vaikutuksesta perustuvat lähinnä hankkeesta kerättyihin kirjallisiin palautteisiin. Lisäksi muutamia kerholaisia on haastateltu, mutta näiden haastattelujen analysointi on vielä kesken.
Aiheesta muualla

Nuorten parlamentti -sivusto kerhoille
Nuorten parlamentti
Mamma Mia! (elokuva)

| Mamma Mia! |
| --- | --- |
 elokuvajuliste
Ohjaaja:  Phyllida Lloyd
Käsikirjoittaja:  Catherine Johnson
Perustuu:  samannimiseen musikaaliin (1999)
Tuottaja:  Judy Cramer Gary Goetzman
Säveltäjä:  Abba
Kuvaaja:  Haris Zambarloukos
Leikkaaja:  Lesley Walker
Pukusuunnittelija:  Ann Roth
Pääosat:  Amanda Seyfried Pierce Brosnan Colin Firth Stellan Skarsgård Meryl Streep
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Littlestar Productions Playtone
Levittäjä:  UIP-Dunafilm Netflix
Ensi-ilta:  30. kesäkuuta 2008 (Iso-Britannia) 18. heinäkuuta 2008 (Yhdysvallat ja Suomi)
Kesto:  111 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  52 miljoonaa dollaria
Tuotto:  609,8 miljoonaa dollaria
Katsojat:  399 641 (Suomessa)
Seuraaja:  Mamma Mia: Here We Go Again!
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mamma Mia! on vuonna 2008 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen elokuvamusikaali, jonka on ohjannut Phyllida Lloyd ja käsikirjoittanut Catherine Johnson. Elokuva perustuu ABBAn kappaleiden ympärille tehtyyn samannimisen Broadway-musikaaliin vuodelta 1999. Elokuvan pääosissa ovat Amanda Seyfried ja Meryl Streep, Pierce Brosnan, Colin Firth, Christine Baranski, Julie Walters, Stellan Skarsgård ja Dominic Cooper.
Elokuva kertoo Sophiesta, joka äitinsä tietämättä yrittää selvittää oikeaa isäänsä. Elokuva sai ensi-iltansa Britanniassa 30. kesäkuuta 2008 ja Suomessa sekä Yhdysvalloissa 18. heinäkuuta 2008. Elokuva nousi joulukuussa 2008 Britannian elokuvahistorian tuottoisimmaksi elokuvaksi ja jätti yhdysvaltalaisen Titanic-elokuvan kakkossijalle. Elokuva pysyi kärkisijalla vuoteen 2010 asti.[lähde? ] Suomessa elokuva oli vuoden 2008 toiseksi katsotuin.
Vuonna 2018 elokuva sai jatko-osan Mamma Mia: Here We Go Again!, jossa nähdään tuttuja näyttelijöitä ensimmäisestä elokuvasta sekä uusia näyttelijöitä kuten Lily James, Andy García ja Cher.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Meryl Streep   | … |   Donna Sheridan, Sophien äiti   |
|   Christine Baranski   | … |   Tanya, Donnan ystävä   |
|   Julie Walters   | … |   Rosie, Donnan ystävä   |
|   Amanda Seyfried   | … |   Sophie Sheridan, Donnan tytär ja Skyn morsian    |
|   Dominic Cooper   | … |   Sky, Sophien sulhanen   |
|   Pierce Brosnan   | … |   Sam Carmichael, Sophien ensimmäinen isäehdokas    |
|   Colin Firth   | … |   Harry Bright, Sophien toinen isäehdokas   |
|   Stellan Skarsgård   | … |   Bill Anderson, Sophien kolmas isäehdokas   |
|   Philip Michael   | … |   Pepper, Skyn ystävä   |
|   Ashley Lilley   | … |   Ali, Sophien ystävä   |
|   Rachel McDowall   | … |   Lisa, Sophien ystävä   |
Musiikki

Elokuvan roolihahmot esittävät Abban kappaleita.
”I Have a Dream” – Sophie
”Honey, Honey” – Sophie, Ali ja Lisa
”Money, Money, Money” – Donna, Tanya, Rosie ja kuoro
”Mamma Mia” – Donna, Sophie, Ali, Lisa ja kuoro
”Chiquitita” – Tanya ja Rosie
”Dancing Queen” – Donna, Tanya, Rosie ja naiskuoro
”Our Last Summer” – Sophie, Harry, Sam ja Bill
”Lay All Your Love on Me” – Sky, Sophie ja mieskuoro
”Super Trouper” – Donna, Tanya ja Rosie
”Gimme! Gimme! Gimme! (A Man After Midnight)” – Sophie, Donna, Tanya, Rosie, Ali, Lisa ja kuoro
”Voulez-Vous” – Donna, Sam, Tanya, Rosie, Harry, Bill, Sky, Ali, Lisa ja Pepper
”The Name of the Game” – Sophie (poistettu kohtaus)
”SOS” – Sam ,Donna ja kuoro
”Does Your Mother Know” – Tanya ja Pepper
”Slipping Through My Fingers” – Donna ja Sophie
”The Winner Takes It All” – Donna
”I Do, I Do, I Do, I Do, I Do” – Sam, Donna ja kuoro
”When All Is Said and Done” – Sam ja kuoro
”Take a Chance on Me” – Rosie, Bill, Tanya, Pepper ,Harry ja kuoro
”Mamma Mia” (Reprise) – Kuoro
”I Have a Dream” (Reprise) – Sophie
”Dancing Queen” – Donna, Tanya ja Rosie (lopputeksteissä)
”Waterloo” – Donna, Tanya, Rose, Sophie, Sky, Harry, Sam ja Bill (lopputeksteissä)
”Thank You for The Music” – Sophie (lopputeksteissä)
Aiheesta muualla

Elokuvan viralliset sivut (englanniksi)
Mamma Mia! Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Oinasjärvi

Oinasjärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Järvi

Oinasjärvi, järvi Hankasalmella
Oinasjärvi, järvi Lieksassa
Oinasjärvi, järvi Orivedellä
Oinasjärvi, järvi Sonkajärvellä
Oinasjärvi, järvi Somerniemellä Somerolla
Kylä

Oinasjärvi, kylä Sonkajärvellä
Oinasjärvi, kylä Somerniemellä Somerolla
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Oinasjärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo vaalikauden 1970–1972 kansanedustajista

Tämä on luettelo vaalikauden 1970 kansanedustajista. Eduskuntavaaleissa 1970 valittu eduskunta toimi maaliskuusta 1970 tammikuuhun 1972.
Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä

Anna-Kaarina Aalto
Aslak Aas
Pekka Haarla
Erkki Hara
Maija Heino-Vesihiisi
Elsi Hetemäki-Olander
Harri Holkeri
Erkki Huurtamo
Sinikka Linkomies-Pohjala
Juuso Häikiö
Erkki Häkämies
Esko Härkönen
Raimo Ilaskivi
Matti Jaatinen
Tuure Junnila
Salme Katajavuori
Eeva Kauppi
Orvokki Kauppila
Esko Koppanen
Gunnar Laatio
Sirkka Lankinen
Anna-Liisa Linkola
Olavi Lähteenmäki
Jouni Mykkänen
Pentti Mäki-Hakola
Timo Mäki
Olavi Nikkilä
Juha Rihtniemi
Antero Salmenkivi
Pertti Salolainen
Mauri Seppä
Pentti Sillantaus
Ilkka Suominen
Sami  Suominen
Eeva Särkkä
Niilo Tarvajärvi
Alli Vaittinen-Kuikka
Tauno Vartia
Juha Vikatmaa
Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä

Lyyli Aalto
Matti Ahde
Arvo Ahonen
Reino Breilin
Margit Eskman
Anni Flinck
Mauno Forsman
Ralf Friberg
Kalervo Haapasalo
Veikko Helle
Sulo Hostila
Heikki Hykkäälä
Osmo Kaipainen
Meeri Kalavainen
Seija Karkinen
Urho Knuuti
Sakari Knuuttila
Leo Kohtala
Tellervo Maria Koivisto
Valto Käkelä
Mikko Laaksonen
Eero Laine
Eeli Lepistö
Bror Lillqvist
Lars Lindeman
Eino Loikkanen
Sinikka Luja-Penttilä
Salme Myyryläinen
Uljas Mäkelä
Olavi Nikkilä
Esko Niskanen
Ilmo Paananen
Rafael Paasio
Tyyne Paasivuori
Antti-Veikko Perheentupa
Kaisa Raatikainen
Akseli Rodén
Aune Salama
Kaarle Salmivuori
Eero Salo
Valdemar Sandelin
Sylvi Siltanen
Kalevi Sorsa
Keijo Suksi
Ulf Sundqvist
Edit Terästö
Paavo Tiilikainen
Ville Tikkanen
Erkki Tuomioja
Väinö Turunen
Ilkka Taipale
Väinö Vilponiemi
Uuno Voutilainen
Antero Väyrynen
Väinö Mäkinen
Keskustan eduskuntaryhmä

Katri-Helena Eskelinen
Veikko Hanhirova
Erkki Haukipuro
Esko Härkönen
Artturi Jämsén
Katri Kaarlonen
Mikko Kaarna
Nestori Kaasalainen
Orvokki Kangas
Reino Kangas
Ahti Karjalainen
Reino Karpola
Heimo Linna
Aaro Lintilä
Eino Lottanen
Matti Maijala
Matti Mattila
Esu Niemelä
Paavo Niinikoski
Eemil Partanen
Ahti Pekkala
Pentti Pekkarinen
Esko Pekonen
Mauno Pohjonen
Pentti Poutanen
Matti Ruokola
Tahvo Rönkkö
Sylvi Saimo
Jouko Siikanen
Yrjö Sinkkonen
Lea Sutinen
Taisto Tähkämaa
Pekka Vilmi
Johannes Virolainen
Paavo Väyrynen
Saimi Ääri
Eino Uusitalo
Suomen kansan demokraattisen liiton eduskuntaryhmä

Paavo Aitio
Ele Alenius
Kauko Hjerppe
Kuuno Honkonen
Anna-Liisa Jokinen
Aulis Juvela
Matti Järvenpää
Lauri Kantola
Paavo Koivunen
Anna-Liisa Korpinen
Niilo Koskenniemi
Aarne Koskinen
Hertta Kuusinen
Ensio Laine
Siiri Lehmonen
Pentti Liedes
Heikki Mustonen
Lauha Männistö
Valde Nevalainen
Niilo Nieminen
Helvi Niskanen
Pauli Puhakka
Terho Pursiainen
Heimo Rekonen
Irma Rosnell
Juho Rytkönen
Pauli Räsänen
Veikko Saarto
Pekka Salla
Veikko Salmi
Taisto Sinisalo
Oili Suomi
Kauko Tamminen
Mirjam Vire-Tuominen
Rainer Virtanen
Kaisu Weckman
Toivo  Åsvik
Suomen maaseudun puolueen eduskuntaryhmä

Pentti Antila
Matti Asunmaa
Kalevi Huotari
Antti Isomursu
Heikki Kainulainen
Juhani Kortesalmi
Mauno Kurppa
Lauri Linna
Artturi Niemelä
Aarne Penttinen
Eino Poutiainen
Matti Silander
Viljo Suokas
Eino Syrjä
Olavi Tupamäki
Mikko Vainio
Veikko Vennamo
Hannes Volotinen
Ruotsalainen eduskuntaryhmä

Georg C. Ehrnrooth
Kristian Gestrin
Ragnar Granvik
Robert Häggblom
Verner Korsbäck
Ingvar S. Melin
Victor Procopé
Elly Sigfrids
Pär Stenbäck
Carl Olof Tallgren
Grels Teir
Henrik Westerlund
Liberaalisen kansanpuolueen eduskuntaryhmä

Pirkko Aro
Arne Berner
Kerttu Hemmi
Eeles Landström
Juhani Orrenmaa
Pekka Tarjanne
Irma Toivanen
Seppo Westerlund
Kristillisen liiton eduskuntaryhmä

Raino Westerholm
Luettelo vaalikauden 1966–1970 kansanedustajista

Tämä on luettelo vaalikauden 1966 kansanedustajista. Eduskuntavaaleissa 1966 valittu eduskunta toimi huhtikuusta 1966 maaliskuuhun 1970.
Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä

Lyyli Aalto
Arvo Ahonen
Reino Breilin
Pauli Burman
Margit Eskman
Kalervo Haapasalo
Antti Halme
Veikko Helle
Voitto Hellstén
Kaarlo af Heurlin
Sulo Hostila
Heikki Hykkäälä
Eero Häkkinen
Meeri Kalavainen
Seija Karkinen 1966-
Urho Knuuti
Sakari Knuuttila
Veikko Kokkola
Artturi Koskinen
Pekka Kuusi
Valto Käkelä
Väinö Leskinen
Bror Lillqvist
Lars Lindeman
Ilmari Linna
Sinikka Luja-Penttilä
Kalle Matilainen
Veikko Mattila
Uljas Mäkelä
Väinö Mäkinen
Valde Nevalainen
Esko Niskanen
Ilmo Paananen
Rafael Paasio
Tyyne Paasivuori
Ensio Partanen
Antti Pennanen
Antti-Veikko Perheentupa
Kaarlo Pitsinki -1966
Lauri Puntila
Eino Raunio
Akseli Rodén
Aune Salama
Arvo Salo
Eero Salo 1968-
Valdemar Sandelin
Sylvi Siltanen
Eino Sirén
Uuno Takki -1968
Edit Terästö
Arto Tiainen 1970-
Ville Tikkanen
Väinö Vilponiemi
Viljo Virtanen -1970
Uuno Voutilainen
Antero Väyrynen
Keskustapuolueen eduskuntaryhmä

Toivo Antila -1970
Katri-Helena Eskelinen
Sylvi Halinen
Veikko Hanhirova
Heikki Hasu 1967-
Erkki Haukipuro
Veikko Honkanen 1967-
Ale Holopainen
Leo Häppölä
Mauno Jussila
Artturi Jämsén
Katri Kaarlonen
Mikko Kaarna
Nestori Kaasalainen
Reino Kangas
Eino Kankaanpää 1970-
Ahti Karjalainen
Reino Karpola
Matti Kekkonen
Olavi Lahtela -1968
Marja Lahti -1967
Heimo Linna
Aaro Lintilä
Eino Lottanen
Matti Mattila
Esu Niemelä
Paavo Niinikoski
Akseli Paarman 1969-
Hannes Paaso
Atte Pakkanen
Eemil Partanen
Pentti Pekkarinen
Arvo Pentti
Mauno Pohjonen
Paula Ruutu 1967-
Niilo Ryhtä -1967
Eino Räsänen
Tahvo Rönkkö
Kerttu Saalasti
Toivo Saloranta
Wiljam Sarjala
Veikko Savela
Aulis Sileäkangas
Yrjö Sinkkonen
V. J. Sukselainen
Sulo Suorttanen
Eino Sääskilahti
Kustaa Tiitu
Esa Timonen -1967
Eino Uusitalo
Pekka Vilmi
Johannes Virolainen
Mikko Volotinen
Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liiton eduskuntaryhmä

Vappu Heinonen
Tyyne Leivo-Larsson
Impi Lukkarinen
Viljo Pousi
Olavi Saarinen
Aili Siiskonen
Olli J. Uoti -1967
Liberaalisen kansanpuolueen eduskuntaryhmä

Pirkko Aro
Arne Berner
Irma Karvikko
Eeles Landström
Armas Leinonen
Erkki Paavola
Pekka Pesola
Tuure Salo
Juho Tenhiälä (Kesk. 1966-)
Kansallisen Kokoomuksen eduskuntaryhmä

Jouni Apajalahti
Mikko Asunta
Margit Borg-Sundman
Saara Forsius
Pekka Haarla
Irma Hamara
Erkki Hara
Toivo Hietala
Sakari Huima
Erkki Huurtamo
Juuso Häikiö
Raimo Ilaskivi
Tuure Junnila
Jaakko Kemppainen
Esko Koppanen
Niilo Kosola
Anna-Liisa Linkola
Olavi Lähteenmäki
Timo Mäki
Pentti Mäki-Hakola
Olavi Nikkilä
Matti Raipala
Juha Rihtniemi
Pentti Sillantaus
Alli Vaittinen-Kuikka
Tauno Vartia
Suomen kansan demokraattisen liiton eduskuntaryhmä

Paavo Aitio
Ele Alenius
Georg Backlund
Kelpo Gröndahl
Kaino Haapanen
Kauko Hjerppe
Kuuno Honkonen
Aulis Juvela
Lauri Kantola
Antti Kinnunen
Aleksi Kiviaho
Osmo Kock
Matti Koivunen
Anna-Liisa Korpinen
Lyyli Koskinen -1969
Hertta Kuusinen
Paavo Lagerroos
Aimo Laiho
Ensio Laine 1968-
Olavi Laine
Siiri Lehmonen
Martti Linna
Hugo Manninen
Heikki Mustonen
Lauha Männistö
Niilo Nieminen 1969-
Nestori Nurminen
Pauli Puhakka
Aarne Pulkkinen
Irma Rosnell
Veikko J. Rytkönen
Pauli Räsänen
Aarne Saarinen
Veikko Saarto
Pekka Salla
Pekka Silander -1968
Taisto Sinisalo
Leo Suonpää
Eino Tainio
Kauko Tamminen 1967-
Rainer Virtanen
Väinö Virtanen
Kaisu Weckman
Toivo Åsvik
Ruotsalainen eduskuntaryhmä

Georg C. Ehrnrooth
Kristian Gestrin
Ragnar Granvik
Evald Häggblom
Verner Korsbäck
Magnus Kull
Ingvar S. Melin
Torsten Nordström
Victor Procope
Carl Olof Tallgren
Grels Teir
Henrik Westerlund
Suomen maaseudun puolueen eduskuntaryhmä

Veikko Vennamo
Nunchaku

Nunchakuja
Nunchaku on japanilainen nivelnuija, kaksiosainen pamppu, jossa perinteisesti naru yhdistää kaksi lyhyttä puukeppiä. Modernimmat nunchakut on tehty puun lisäksi muun muassa myös kumista sekä alumiinista, mutta lähes mitä tahansa materiaalia voi käyttää niiden valmistamiseen. Narun lisäksi ne voidaan nykyisin yhdistää myös ketjulla.
Nunchakujen alkuperästä on kiistelty paljon ja yleisimpien teorioiden mukaan ne olivat joko okinawalainen varsta tai kiinalaisten nuija. Asetta käytetään nykyisin monissa taistelulajeissa kehittämään koordinaatiota ja reaktiokykyä. Nunchakujen pohjalta luotiin myös pidennetty kolmesta kepistä muodostettu ”kolmen-osan-sauva” sansetsukon.
Nunchakuille tarkoitettuja katoja ovat mm. renshugata (sho), renshugata (dai) ja sanbon nunchaku no kata.
Alankomaissa on syntynyt organisaatio nimeltä World Nunchaku Association, joka keskittyy ainoastaan nunchakuihin ja ottelemiseen niillä.
Kung fu -elokuvatähti Bruce Lee käytti nunchakuja ensimmäisenä valkokankaalla. Niistä on sittemmin tullut erottamaton osa elokuvamaailman niin sanottua ninjakulttuuria.
Muuta

Teinimutanttininjakilpikonnien Michelangelo käyttää aseinaan nunchakuja.
Nintendon Wii-konsolin ohjaimen Wii Remoten lisäosa on saanut lempinimen ”nunchuk”. Nimi juontaa nunchakusta, sillä kun lisäohjain on yhdistettynä varsinaiseen ohjaimeen johdon avulla, tulos muistuttaa nunchakua.
Nunchakuja on myös pehmeitä malleja harjoittelua varten.
OBD-II PID

OBD-virhekoodit tai OBD-II PIDit (On-board diagnostics Parameter ID) ovat OBD-järjestelmän palauttamia koodeja.
Aiheesta muualla

Esimerkkejä vikakoodeista (pdf-tiedosto)
Oleg Artemjev

| Oleg Artemjev |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1970-12-2828. joulukuuta 1970 Riika, Latvian SNT
Kansalaisuus:  venäläinen
Ura
Tyyppi:  kosmonautti
Lennot

Sojuz TMA-12M:  Sojuz TMA-12M
:  Retkikunta 39
 
Oleg Germanovitš Artemjev (ven. Олег Германович Артемьев), (s. 28. joulukuuta 1970 Riika, Latvian SNT (nyk. Latvia)), on venäläinen kosmonautti. Artemjev valittiin kosmonauttikoulutukseen vuonna 2003 ja vuonna 2012 Sojuz TMA-12M -lennon miehistön jäseneksi Retkikuntaan 39.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oleg Artemjev Wikimedia Commonsissa
Nuoliaiskalat

| Nuoliaiskalat |
| --- | --- |
 Rantanuoliainen (Cobitis taenia)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Alalahko::  Nuoliaiskalat Cobitoidei  Swainson, 1839
Heimot
 Katso teksti 
Katso myös
   Nuoliaiskalat Wikispeciesissä  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nuoliaiskalat (Cobitoidei) on karppikalojen lahkoon (Cypriniformes) kuuluva alalahko, johon kuuluvat seuraavat yhdeksän heimoa:
Balitoridae – imunuoliaiset
Barbuccidae – liukujanuoliaiset
Botiidae – loistonuoliaiset
Cobitidae – piikkinuoliaiset
Ellopostomatidae – nuijanuoliaiset
Gastromyzontidae – lattaevät
Nemacheilidae – kivennuoliaiset
Serpenticobitidae – kuononuoliaiset
Vaillantellidae – nauhanuoliaiset
Oberlangenegg

| Oberlangenegg |
| --- | --- |
 Oberlangeneggin kunta
 vaakuna
 Oberlangeneggin sijainti Bernin kantonissa.
 Koordinaatit: 46°47′0″N, 7°43′0″E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Bern (kantoni)
Piirikunta:  Thun
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kunta
 – pormestari:  Ueli Jaberg (2024)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  9,16 km²
Korkeus:  920 m
Väkiluku (31. joulukuuta 2018)  (vakituiset asukkaat):  462
 – Väestötiheys:  50 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  3616
 
 www.oberlangenegg.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Oberlangenegg on Thunin hallintoalueella Bernin kantonissa sijatseva Sveitsin kunta.
Historia

Oberlangenegg mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1308 nimellä Langonegga.
Alueen vanhimpia löydettyjä esineitä on Lindenmoosista löydetty pronssikautinen tikari. ​​Oberlangenegg ja Unterlangenegg olivat aiemmin samaa kuntaa. Oberlangenegg oli harvaan asuttua aluetta, ja alueella sijaitsee paljon metsää. Schwarzenegg, joka sijaitsi Unterlangeneggin rajalla, oli tiheämmin asuttu ja Zulgin laakson taloudellinen ja uskonnollinen keskus. Vuonna 1693 valmistunut suuri seurakuntakirkko rakennettiin hillitsemään anabaptistien kasvavaa suosiota. Nykyään kunta on maatalouteen keskittyvää ja hyvin maaseutumaista. Yli puolet alueen työpaikoista liittyvät maatalouteen. Vuonna 2005 kylään avattiin puunjalostustehdas, joka tarjoaa töitä lähiasutusalueen asukkaille.
Maantiede

Kunta sijaitsee Zulgjoen laaksossa Honeggvuoren länsipuolella ja jalkamäillä. Se koostuu kahdesta asutusryhmästä, ulompaan kuuluvat Stalden ja osa Schwarzeneggin kylästä (jaettu Unterlangeneggin kanssa) ja sisempään Kreuzweg, Aettenbühl ja Süderen-Linden.
Amtsbezirk Thun, kunnan entinen piiri, hajotettiin 31. joulukuuta 2009. Seuraavana päivänä, 1. tammikuuta 2010, se liitettiin uuteen Verwaltungskreis Thuniin.
Tunnettuja henkilöitä

Ulrich Ochsenbein (1811–1890), Liittoneuvoston jäsen vuosina 1848–1854.
Thomas Stauffer (s. 1970), Alppihiihtovalmentaja.
Beat Gerber (s. 1982), Jääkiekkoilija (puolustus) SC Bernissä ja maajoukkueessa.
Oesch’s die Dritten, Kansamusiikkiryhmä.
Karl Lennart Oesch (1892–1978), Suomalainen Kenraaliluutnantti, Lennar oli Sveitsin kansalainen ja hänellä oli asumisoikeus Unterlangeneggissa vuoteen 1921 saakka.
Samuel Krähenbühl (s. 1977), Suuren neuvoston (SVP) jäsen.
Oinasjärvi (Hankasalmi)

| Oinasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi, Pohjois-Savo
Kunnat:  Hankasalmi, Rautalampi
Koordinaatit:  62°30′11″N, 26°30′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kuuhankaveden valuma-alue (14.37)
Laskujoki:  Myllyjoki Säkinlampeen 
Järvinumero:  14.375.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123,3 m  
Pituus:  1,7 km  
Leveys:  820 m  
Rantaviiva:  5,637 km  
Pinta-ala:  82,571 ha  
Tilavuus:  0,00380742 km³ 
Keskisyvyys:  4,61 m  
Suurin syvyys:  16 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiOinasjärvi 
Oinasjärvi  on Keski-Suomessa Hankasalmella ja Rautalammella Pirttimäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 83 hehtaaria, se on 1,7 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,8 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0038 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys on 16,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä, ja rannat ovat pääosin metsämaata. Järven rannalle on rakennettu 13 vapaa-ajan kiinteistöä ja kaksi taloa. Niille johtaa tiet etelästä  yhdystieltä 5300 tai lännestä yhdystieltä 16771. Vielä vuoden 1988 peruskartassa Oinasjärven rannalla oli vain yksi talo. Järven itärannat ovat jyrkkiä, mutta muutoin järven rannat ovat loivia. Oinasjärven itäpuolella on Jysmänniemi ja Punainenvuori, jotka nousevat noin 35 metriä järven pinnan yläpuolelle.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Kuuhankaveden valuma-alueella (14.37), jonka Säkinlammen valuma-alueeseen (14.375) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,3 metriä mpy.