stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Englannin jalkapallomaajoukkue
Englannin valmentajat

Päivitetty 16. lokakuuta 2024.
| Valmentaja | Ura maajoukkueessa | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Tehdyt maalit | Päästetyt maalit | Voitto % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Walter Winterbottom | 1946–1962 | 139 | 78 | 33 | 28 | 383 | 196 | 56.11% |
| Alf Ramsey | 1963–1974 | 113 | 69 | 27 | 17 | 224 | 98 | 61.06% |
| Joe Mercer | 1974 | 7 | 3 | 3 | 1 | 9 | 7 | 42.85% |
| Don Revie | 1974–1977 | 29 | 14 | 8 | 7 | 49 | 25 | 48.27% |
| Ron Greenwood | 1977–1982 | 55 | 33 | 12 | 10 | 93 | 40 | 60.00% |
| Bobby Robson | 1982–1990 | 95 | 47 | 30 | 18 | 151 | 60 | 49.47% |
| Graham Taylor | 1990–1993 | 38 | 18 | 13 | 7 | 62 | 32 | 47.36% |
| Terry Venables | 1994–1996 | 23 | 11 | 11 | 1 | 35 | 13 | 47.82% |
| Glenn Hoddle | 1996–1999 | 28 | 17 | 6 | 5 | 42 | 13 | 60.71% |
| Howard Wilkinson | 1999 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 0.00% |
| Kevin Keegan | 1999–2000 | 18 | 7 | 7 | 4 | 26 | 15 | 38.88% |
| Howard Wilkinson | 2000 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0.00% |
| Peter Taylor | 2000 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0.00% |
| Sven-Göran Eriksson | 2001–2006 | 67 | 40 | 17 | 10 | 128 | 61 | 59.70% |
| Steve McClaren | 2006–2007 | 18 | 9 | 4 | 5 | 32 | 12 | 50.00% |
| Fabio Capello | 2008–2012 | 42 | 28 | 8 | 6 | 23 | 7 | 66.67% |
| Stuart Pearce | 2012 | 1 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | 0.00% |
| Roy Hodgson | 2012–2016 | 56 | 33 | 14 | 9 | 111 | 48 | 58.93% |
| Sam Allardyce | 2016 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 100% |
| Gareth Southgate | 2016–2024 | 102 | 64 | 20 | 18 | 230 | 86 | 62.75% |
| Lee Carsley | 2024 | 4 | 3 | 0 | 1 | 8 | 3 | 75% |
Turnaushistoria > Maailmanmestaruuskilpailut

| Vuosi | Kierros | Sijoitus | O | V | T* | H | TM | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  1930 | Ei osallistunut kisoihin | - | - | - | - | - | - | - |
|  1934 | Ei osallistunut kisoihin | - | - | - | - | - | - | - |
|  1938 | Ei osallistunut kisoihin | - | - | - | - | - | - | - |
|  1950 | Lohkovaihe | 11 | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 2 |
|  1954 | Puolivälierät | 6 | 3 | 1 | 1 | 1 | 8 | 8 |
|  1958 | Lohkovaihe | 11 | 4 | 0 | 3 | 1 | 4 | 5 |
|  1962 | Puolivälierät | 8 | 4 | 1 | 1 | 2 | 5 | 6 |
|  1966 | Maailmanmestaruus | 1 | 6 | 5 | 1 | 0 | 11 | 3 |
|  1970 | Puolivälierät | 8 | 4 | 2 | 0 | 2 | 4 | 4 |
|  1974 | Ei selviytynyt kisoihin | - | - | - | - | - | - | - |
|  1978 | Ei selviytynyt kisoihin | - | - | - | - | - | - | - |
|  1982 | Neljännesvälierät | 6 | 5 | 3 | 2 | 0 | 6 | 1 |
| 1986 | Puolivälierät | 8 | 5 | 2 | 1 | 2 | 7 | 3 |
|  1990 | Välierät | 4 | 7 | 3 | 3 | 1 | 8 | 6 |
|  1994 | Ei selviytynyt kisoihin | - | - | - | - | - | - | - |
|  1998 | Neljännesvälierät | 9 | 4 | 2 | 1 | 1 | 7 | 4 |
|   2002 | Puolivälierät | 6 | 5 | 2 | 2 | 1 | 6 | 3 |
|  2006 | Puolivälierät | 7 | 5 | 3 | 2 | 0 | 6 | 2 |
|  2010 | Neljännesvälierät | 15 | 4 | 1 | 2 | 1 | 3 | 5 |
|  2014 | Lohkovaihe | 26 | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 4 |
|  2018 | Välierät | 4 | 7 | 3 | 1 | 3 | 12 | 8 |
|  2022 | Puolivälierät | 7 | 5 | 3 | 1 | 1 | 13 | 4 |
| yhteensä | 16/22 | 1 mestaruus | 74 | 32 | 22 | 20 | 104 | 68 |
Turnaushistoria > Euroopan-mestaruuskilpailut

| Vuosi | Kierros | O | V | T* | H | TM | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  1960 | Ei selviytynyt kisoihin | - | - | - | - | - | - |
|  1964 | Ei selviytynyt kisoihin | - | - | - | - | - | - |
|  1968 | Kolmas | 2 | 1 | 0 | 1 | 2 | 1 |
|  1972 | Ei selviytynyt kisoihin | - | - | - | - | - | - |
|  1976 | Ei selviytynyt kisoihin | - | - | - | - | - | - |
|  1980 | Lohkovaihe | 3 | 1 | 1 | 1 | 3 | 3 |
|  1984 | Ei selviytynyt kisoihin | - | - | - | - | - | - |
|  1988 | Lohkovaihe | 3 | 0 | 0 | 3 | 2 | 7 |
|  1992 | Lohkovaihe | 3 | 0 | 2 | 1 | 1 | 2 |
|  1996 | Välierät | 5 | 2 | 3 | 0 | 8 | 3 |
|   2000 | Lohkovaihe | 3 | 1 | 0 | 2 | 5 | 6 |
|  2004 | Puolivälierät | 4 | 2 | 1 | 1 | 10 | 6 |
|   2008 | Ei selviytynyt kisoihin | - | - | - | - | - | - |
|   2012 | Puolivälierät | 4 | 2 | 2 | 0 | 5 | 3 |
|  2016 | Neljännesvälierät | 4 | 1 | 2 | 1 | 4 | 4 |

|  2020 | Toinen | 7 | 5 | 2 | 0 | 11 | 2 |
|  2024 | Toinen | 7 | 3 | 3 | 1 | 8 | 6 |
| Yhteensä | 11/17 | 45 | 18 | 16 | 11 | 59 | 43 |
* Rangaistuspotkukilpailulla ratkaistut pudotuspelit mukana.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivu
England06.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Tilastoja
| n k Euroopan miesten jalkapallomaajoukkueet (UEFA) |
| --- | --- |
Nykyiset:  Alankomaat  Albania  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Englanti  Espanja  Färsaaret  Georgia  Gibraltar  Irlanti  Islanti  Israel  Italia  Itävalta  Kazakstan  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Montenegro  Norja  Pohjois-Irlanti  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Skotlanti  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Venäjä  Viro  Wales 
Entiset:  Itä-Saksa  Jugoslavia  Neuvostoliitto  Saar  Serbia ja Montenegro  Tšekkoslovakia 
Jalkapallon maailmanmestarit
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1930  Uruguay | 1934  Italia | 1938  Italia | 1950  Uruguay | 1954  Saksa | 1958  Brasilia | 1962  Brasilia | 1966  Englanti | 1970  Brasilia | 1974  Saksa |
| 1978  Argentiina | 1982  Italia | 1986  Argentiina | 1990  Saksa | 1994  Brasilia | 1998  Ranska | 2002  Brasilia | 2006  Italia | 2010  Espanja | 2014  Saksa |
| 2018  Ranska | 2022  Argentiina |  |  |  |  |  |  |  |  |
Knuut III Hardeknut

| Knuut III Hardeknut |
| --- | --- |
 Knuut III Englannin kuninkaitten sukuluettelossa 1300-luvulta
Tanskan kuningas
Valtakausi:  1035 – 8. kesäkuuta 1042
Edeltäjä:  Knuut II Suuri
Seuraaja:  Maunu Hyvä
Englannin kuningas
Valtakausi:  17. maaliskuuta 1040 – 8. kesäkuuta 1042
Edeltäjä:  Harald Jäniksenkäpälä
Seuraaja:  Edvard Tunnustaja

Syntynyt:  Hardeknud n. 1018 Englanti
Kuollut:  8. kesäkuuta 1042 Lambeth, Englanti
Hautapaikka:  Winchesterin tuomiokirkko
Suku:  Knýtlinga-suku
Isä:  Knuut Suuri
Äiti:  Emma Normandialainen
Uskonto:  katolilaisuus
Hardeknut äitinsä Emma Normandialaisen kanssa, taustalla velipuoli Edvard Tunnustaja.
Knuut III Hardeknut (engl. Harthacanute, Canute the Hardy, tansk. Hardeknud, Knud 3.); (n. 1018 – 8. kesäkuuta 1042) oli Tanskan kuningas vuosina 1035–1042 ja Englannin kuningas vuosina 1040–1042.
Suku

Hän oli Knuut Suuren ja Emma Normandialaisen ainoa poika. Hänen sisarensa oli Gunhilda Tanskalainen (n. 1020–1038), joka avioitui keisari Henrik III:n kanssa. Hänellä oli neljä velipuolta: Edvard Tunnustaja, Alfred, Sweyn Knutsson ja Harold Harefoot.
Tie kuninkaaksi

Knuut seurasi isäänsä Tanskan valtaistuimelle vuonna 1035, mutta joutui riitoihin Norjan kuningas Maunu Hyvän kanssa, mikä esti Knuutia menemästä Englantiin ja varmistamaan asemaansa siellä. Emma Normandialainen tuki poikaansa Hardeknutia Englannin kuninkaaksi. Koska Knuut ei voinut matkustaa Englantiin, hänen velipuolensa Harald Jäniksenkäpälä toimi Englannin sijaishallitsijana ja kruunattiin kuninkaaksi vuonna 1037. Haraldin kruunaamista kuninkaaksi ajoi eritoten jaarli Godwin.
Muut muut kuin Knuut tavoittelivat kruunua. Emma Normandialaisen edellisestä avioliitosta kuningas Etherledin kanssa oli elänyt aikuiseksi kaksi poikaa, Edvard Tunnustaja ja Alfred. He olivat paenneet Englannin kanaalin yli Normandiaan Knuutin verilöylyä Emman sukulaisen, Normandian herttuan suojiin.
Knuut Suuren kuoleman jälkeen Edvard Tunnustaja ja Alfred uskoivat hetken koittaneen vallan anastaneiden tanskalaisten kukistamiseksi. Kumpikin uskoi äitinsä, leskikuningatar Emman auttavan. He lähtivät kohti Englantia eri reittejä. Edvard tuli kuitenkin matkalla epäluuloiseksi ja kääntyi takaisin. Alfred sen sijaan rantautui Englantiin, missä hänet otti kohteliaasti vastaan jaarli Godwin kotonaan, jossa pitoja vietettiin vieraanvaraisesti. Godwin myös vannoi uskollisuutta Alfredille. Seuraavana päivänä hän johdatti Alfredin seurueen Harald Jäniksenkäpälän sotilaiden ansaan. Alfredin miehet teurastettiin ja Alfredin silmä kaivettiin hänen päästään. Pahoinpidelty Alfred kuoli pian vammoihinsa.
Hardeknut suunnitteli vallankaappausta maihinnousulla, mutta velipuoli Harald Jäniksenkäpälä ehti kuolla ennen sen toimeenpanoa vuonna 1040. Hardeknut palasi Skandinaviasta ja nousi Englannin kuninkaaksi. Ensi töikseen hän kaivatti Haraldin haudastaan ja heitätti tämän ruumiin Thames-jokeen. Leskikuningatar Emma Normandialainen syytti jaarli Godwinia poikansa Alfredin murhasta, mutta juonikas Godwin lahjoitti kuningas Knuutille sotalaivan ja selvisi näin ilman rangaistusta.
Kuninkaana

Knuut oli raaka ja epäsuosittu hallitsija, sillä hän korotti veroja. Hänen hallituskautensa ehkä merkittävin tapahtuma Englannissa oli verotusta vastaan noussut kapina Worcesterissä vuonna 1041. Tarina Coventryn kaduilla alastomana ratsastavasta Lady Godivasta, joka vaatii paikallisjaarlia alentamaan veroja, saattaa olla peräisin Knuutin kaudelta.
Knuut pelkäsi hyökkäystä Skandinaviasta, sillä myös hänen sukulaisensa Sven Estridinpoika ja Norjan kuningas Maunu Hyvä katsoivat Englannin kruunun kuuluvan itselleen. Varmistaakseen asemansa viikinkikuningas Knuut halusi lepytellä vanhoja englantilaisia ylimyksiä ja kutsui hyvän tahdon eleenä viimeisen elossa olevan äidinpuoleisen velipuolensa Edvardin Normandiasta takaisin Englantiin. Tämä oli isänsä puolelta vanhaa saksilaista sukua.
Knuut kuoli osallistuessaan hääjuhlaan. Hän oli juuri kohottamassa maljaa morsiamen terveydelle, kun hän lyyhistyi kouristellen kuolleena maahan. Historioitsijat ovat kiistelleet siitä, kuoliko Knuut noin 24-vuotiaana liiallisen alkoholin käynnistämään sairauskohtaukseen vai myrkytettiinkö hänet. Hän oli naimaton eikä hänellä ollut perillisiä. Hänet on haudattu Winchesterin tuomiokirkkoon.
Knuutin kuoltua ilman perillistä velipuoli Edvard Tunnustaja otti vallan Englannissa ja palautti anglosaksisen sukulinjan hetkeksi valtaan.
Aiheesta lisää

Knuut brittimonarkian virallisilla sivuilla
http://britannia.com/history/monarchs/mon19.html
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Edeltäjä: Knuut II Suuri | Tanskan kuningas 1035–1042 | Seuraaja: Maunu Hyvä |
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Harald Jäniksenkäpälä | Englannin kuningas 1040–1042 (1035–1037) | Seuraaja: Edvard Tunnustaja |
| n k Englannin hallitsijat ja valtionpäämiehet (927–1707) |
| --- | --- |
 Alfred Suuri  Edvard Vanhempi  Ethelweard  Athelstan  Edmund I  Edred  Edwy  Edgar Rauhaisa  Edvard Marttyyri  Ethelred Neuvoton  Sven Haaraparta  Ethelred Neuvoton  Edmund Rautakylki  Knuut Suuri  Harald Jäniksenkäpälä  Knuut III Hardeknut  Edvard Tunnustaja  Edgar Atheling  Harald Godwininpoika  Vilhelm Valloittaja  Vilhelm Punainen  Henrik I  Tapani  Matilde  Eustace IV  Henrik II  Rikhard Leijonamieli  Juhana Maaton  Ludvig VIII  Henrik III  Edvard I  Edvard II  Edvard III  Rikhard II  Henrik IV  Henrik V  Henrik VI  Edvard IV  Henrik VI  Edvard IV  Edvard V  Rikhard III  Henrik VII  Henrik VIII  Edvard VI  Lady Jane Grey  Maria I  Filip II  Elisabet I  Jaakko I  Kaarle I  Oliver Cromwell  Richard Cromwell  Kaarle II  Jaakko II  Maria II  Vilhelm III Oranialainen  Anna 
Fantasiamuotokuva Knuut III:sta, C. N. Overgaard 1880-luku
Knuut III:n aikana lyöty hopeinen pennyn raha noin vuodelta 1040
Leppävaara

| Leppävaara> Alberga |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Leppävaara korostettuna.  Espoon kaupunginosat
Kaupunki:  Espoo
Suuralue:  Suur-Leppävaara
Kaupunginosa nro:  51
Pinta-ala:  6,4 km² 
Väkiluku:  28 409 (31.12.2023)
Väestötiheys:  3 230 as./km²
Osa-alueet:  Etelä-Leppävaara, Mäkkylä, Perkkaa, Säteri, Pohjois-Leppävaara
Postinumero(t):  02600, 02650
Lähialueet:  Karakallio, Lintuvaara, Kilo, Laajalahti, Pitäjänmäki, Konala
Leppävaara (ruots. Alberga) on kaupunginosa itäisessä Espoossa lähellä Helsingin rajaa. Leppävaara on yksi Espoon viidestä kaupunkikeskuksesta. Leppävaaran kaupunkikeskus sijoittuu kaupunkiradan läheisyyteen.
Leppävaaran naapurikaupunginosia ovat Karakallio, Kilo, Lintuvaara ja Laajalahti, sekä Pitäjänmäki ja Konala Helsingin puolella. Suur-Leppävaara on asukasluvultaan Espoon suurin suuralue ja Leppävaaran alueen keskus.
Leppävaaran osa-alueita ovat Etelä- ja Pohjois-Leppävaara, Säteri, Mäkkylä ja Perkkaa. Leppävaaran kaupunkikeskuksen läpi kulkeva rautatie jakaa alueen Pohjois- ja Etelä-Leppävaaraksi.
Nimi

Leppävaara on saanut nimensä 1620-luvulla perustetun Albergan kartanon mukaan, jolle nimen on antanut ensimmäinen omistaja Johan Gyldenär. Kartanon nimenä Alberga on edelleen suomenkielisessä käyttössä, mutta alueennimenä sen suomenkieliseksi vastineeksi tuli 1900-luvulla Leppävaara. Kun kartanon maista lohkottiin tontteja esikaupunkiasutuksen kasvaessa, Leppävaaraa alettiin 1920-luvulla käyttää yhä enemmän asuinalueen nimenä. Sittemmin nimestä on tullut kaupunginosan virallinen suomenkielinen nimi.
Historia

Leppävaarassa on tehty löytöjä jo kivikauden asutuksesta. Urheilupuistossa, Karakallioon johtavan ulkoilupolun tuntumassa näkyy pronssikautinen hautaröykkiö. Leppävaarantien päässä, Säterinniityllä sijaitsevan golf-harjoitusalueen kupeessa on Konungsbölen keskiaikainen kylänmäki.
Historia > Albergan kartano

Storhoplaxin kylässä yhdistettiin 1620‑luvulla useita tiloja kartanoksi, jonka nimeksi tuli Albergan kartano. Alueella sijaitsee myös Leppävaaran kartano, ja lähistöllä on Kilon kartano. Leppävaaran vanhin säilynyt rakennus on 1830-luvulla rakennettu Gransinmäen kievari, joka sijaitsee Vanhalla Maantiellä. Tunnetuin ja merkittävin historiallinen rakennus on kuitenkin vuonna 1874 valmistunut, sokeritehtailija Feodor Kiseleff nuoremman ”Sokerilinna” eli Albergan kartanon uusi päärakennus. Albergan kartano jaettiin 1910-luvun alussa kahdeksi suurtilaksi.
Historia > Rantaradan rakentuminen ja Leppävaaran kaavoitus

Rantaradan avaaminen vuonna 1903 käynnisti Espoon kasvukehityksen. Radan linjaus kulki Kilon kartanon eteläpuolelta Espoon kirkonkylään ja sieltä Kauklahteen. Rautatie voimisti aseman ja seisakkeen lähiseutua Leppävaarassa. 1900-luvun alussa asutuksen kasvu painottui erityisesti radan varteen. Autoliikenteen kasvaessa 1920-luvulla vanha Turuntie kunnostettiin ja sitä jatkettiin uudella tiellä länteen.
Espoon ensimmäinen vahvistettu kaava syntyi Albergan kartanon omistajien toimesta. Albergan yhdyskunnan asemakaavan piirsi arkkitehti Lars Sonck. Eliel Saarisen ja Bertel Jungin Suur-Helsinki-suunnitelmassa 1918 Alberga oli kytketty raideyhteyksin Helsinkiin. Saarinen ja Jung ehdottivat Leppävaaran rautatieaseman ympärille huomattavan laajaa rakentamista. Leppävaaran väestöstä tuli kaavoituksen myötä keskiluokkainen.
Leppävaara alkoi kehittyä radan rakentumisen jälkeen huvilaesikaupunkina. Sinne rakennettiin muun muassa Ylänteeksi kutsuttu villa. Teollisuuden kasvun ansiosta Leppävaarasta muodostui 1930-luvulla Espoon merkittävä asutuskeskittymä.
Pääosa asutuksesta oli rautatien pohjoispuolella, eteläpuoli oli edelleen suurimmaksi osaksi maatalouskäytössä. Ensimmäisen maailmansodan aikaan Leppävaaran alueelle rakennettiin Krepost Sveaborgiin liittyneitä Helsingin puolustusasemia, joista on vielä jäännöksiä maastossa. Leppävaara muodostettiin taajaväkiseksi yhdyskunnaksi vuonna 1921, ja sellaisena se pysyi siihen saakka, kunnes kaikki sellaiset vuoden 1956 alussa lakkautettiin. 1960-luvun alussa suunniteltiin Leppävaaran, samoin kuin Tapiolankin erottamista Espoosta kauppalaksi, mutta suunnitelmat hylättiin, kun Espoo vuoden 1963 alussa muodostettiin kokonaisuudessaan kauppalaksi.
Historia > Siirtoväen asuttaminen

Toisen maailmansodan jälkeen Espoossa jouduttiin ryhtyä maanhankintaan siirtoväen asuttamista varten. Asutuslautakunnan toimesta Espoon maanviljelytilojen pinta-alat kartoitettiin. Leppävaarassa maatilojen maita luovutettiin asututuskäyttöön suhteellisen runsaasti. Albergan ja Bredvikin kartanon maille muodostettiin noin 1 200 tonttia. Siirtoväkeä tuli alueelle pääosin Porkkalasta ja Terijoelta.
Leppävaara oli 1950-luvun lopulle asti pelkästään pientalojen aluetta. Ensimmäinen nykyaikainen kerrostalo valmistui vuonna 1958 Puustellinmäelle osoitteeseen Postipuuntie 5. Seuraavaksi ehdittiin rakentaa kaikkiaan 25 kerrostaloyhtiötä lähinnä Puustellinmäelle ja paikoin Vallikallioon, kunnes koko alue julistettiin rakennuskieltoon vuonna 1964.
Nykyisin Turunväylänä tunnetun Tarvontien rakentaminen alkoi vuonna 1956 ja se valmistui vuonna 1962. Leppävaaran eteläpuolella kulkeva Tarvontie oli Suomen ensimmäinen moottoritie ja se kulki Helsingin Munkkiniemestä Espoon Gumböleen. Kehä I:n osuus Länsiväylältä Leppävaaraan rakennettiin 1960-luvulla yleiseksi tieksi. Tien viimeinen osuus Turuntieltä Vihdintielle valmistui vuonna 1980.
Leppävaara nimettiin Espoon yhdeksi neljästä aluekeskuksesta kaupungin ensimmäisen yleiskaavan laatimisen yhteydessä vuosina 1966–1968.
Historia > 1970-luvulta nykypäivään

Leppävaaraan, junaradan eteläpuolelle avattiin 4. marraskuuta 1971 Suomen toinen automarket, Rake Oy:n, Osuusliike Elannon ja muiden liikkeiden muodostama Maxi-market. Arkkitehtitoimisto Toivo Korhosen suunnittelema rakennus oli 130 metriä pitkä, 80 metriä leveä, kerrosalaltaan 15 800 neliömetriä ja tilavuudeltaan 95 000 kuutiometriä. Vuonna 1985 junaradan pohjoispuolelle avattiin kauppakeskus Galleria. Maxi-marketin rakennus purettiin uuden kauppakeskus Sellon toisen vaiheen tieltä vuonna 2003, ja Maxi sai uudet tilat kauppakeskus Sellon ensimmäisestä vaiheesta K-Citymarketia vastapäätä, jossa se ehti toimia noin vuoden kunnes Elannon ja HOK:n yhdistyttyä sen paikalla jatkoi HOK-Elannon Prisma. Sellon toinen vaihe, jossa toimii pääosa kauppakeskuksen erikoisliikkeistä, valmistui syyskuussa 2005.
Perkkaalle valmistui eniten asuntoja 1970-luvulla ja Pohjois-Leppävaaraan 1980-luvulla. Etelä-Leppävaara alkoi kehittyä vasta 1990-luvun loppupuolella vanhan Maxin ympärille. Sitä ennen junaradan eteläpuolella sijaitsi marketin lisäksi lähinnä vain joitain omakotitaloja sekä paljon peltoa. Alueen kaavoitusta hidastivat erityisesti kuntien väliset erimielisyydet, sillä laaja osa alueesta oli pitkään Helsingin kaupungin omistuksessa, vaikka sijaitsikin Espoon alueella. Etelä-Leppävaaraa onkin rakennettu varsin nopeassa tahdissa ja siitä on lyhyessä ajassa kehittynyt kaupunkimainen keskusta-alue. Nykyään koko kaupunginosan asunnoista suurin osa on asuinkerrostaloja.
Vuonna 1977 Leppävaaran itäosaan, aivan Helsingin rajalle avattiin Vermon ravirata. Leppävaaran kirkko valmistui Pohjois-Leppävaaraan vuonna 1979.
Etelä-Leppävaaraan on 2000-luvulla rakennettu myös laajoja toimistokortteleita ja korkeita rakennuksia, kuten Panorama Tower (2008) ja Sellonhuippu (2011). Junaradan pohjoispuolelle valmistui 21-kerroksinen Leppävaaran Torni vuonna 2010.
Väestö > Väkiluvun kehitys

| Leppävaaran väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 5 773 | 5 773 |
| 1980 | 1980 |    | 5 784 | 5 784 |
| 1985 | 1985 |    | 7 129 | 7 129 |
| 1990 | 1990 |    | 9 458 | 9 458 |
| 1995 | 1995 |    | 11 369 | 11 369 |
| 2000 | 2000 |    | 14 837 | 14 837 |
| 2005 | 2005 |    | 17 783 | 17 783 |
| 2010 | 2010 |    | 19 340 | 19 340 |
| 2015 | 2015 |    | 21 317 | 21 317 |
| 2020 | 2020 |    | 25 085 | 25 085 |
Lähde: Helsingin seudun avoimet tilastotietokannat.
Väestö > Työllisyys

Työikäisten väestöosuus on Leppävaaran alueella keskiarvoa suurempi. Työikäisiä alueella oli vuonna 2022 lähes 70 prosenttia. Työvoimaosuus eli työvoimaan kuuluvien osuus työikäisistä on korkea (yli 72 %). Alueen tulotaso on suhteellisesti matala. Alueen mediaanitulo oli 2217 euroa vuonna 2022.
Väestö > Kieli

Leppävaarassa puhutut kielet vuodenvaihteessa 2022/2023:
Suomi (67.6%)
Ruotsi (2.9%)
Muut (29.5%)
Vieraskielisiä on Leppävaaran alueella Espoon suhteellisessa vertailussa eniten. Asukkaista vieraskielisiä oli vuonna 2022 noin 30 prosenttia. Alueella on suhteellisesti vähän ruotsia äidinkielenään puhuvia (3,0 %). Alueen viisi suurinta vieraskielistä ryhmää ovat venäjä, arabia, viro, somali ja farsi.
Väestö > Asuminen

Yksinasuvien osuus on Kanta-Leppävaaran alueella suhteellisen suuri (yli 22 %). 1–2 huoneen asuntojen osuus on alueella koko Espoon osuutta suurempi ja perheväestön osuus koko Espoon osuutta pienempi. Vuokra-asuntojen osuus on alueella yli 45 prosenttia.
Väestö > Uskonto

Leppävaaran alueella toimii evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Leppävaaran seurakunta, johon kuului vuoden 2023 lopussa 42,3 prosenttia toiminta-alueen asukkaista. Leppävaaran seurakunta kuuluu Espoon hiippakunnan tuomiorovastikuntaan. Helluntaiherätyksen piirissä Leppävaaran Vallikalliossa toimii Leppävaaran Lähetyskappeli. Ei-kristillisistä uskontokunnista muslimeilla on Leppävaarassa kaksi moskeijaa.
Liikenne

Leppävaara on merkittävä liikenteen solmukohta. Se sijaitsee paikalla, jossa Kehä I ylittää Helsingistä Turkuun johtavan rantaradan, jonka alkuosa Helsingistä Leppävaaran asemalle saakka on nykyisin rakennettu kaupunkiradaksi. Aivan rautatien vieressä kulkee Leppävaaran kautta myös seututie 110 eli Turuntie, joka nimensä mukaisesti on osa vanhaa Turkuun johtava maantietä. Nykyinen Turunväylä eli valtatie 1 kulkee moottoritienä Leppävaaran ohi noin kilometrin etelämpänä.
Leppävaaran asemalla pysähtyvät lähijunat A, E, L, U, X ja Y. Lokakuusta 2015 alkaen asemalla ovat pysähtyneet myös Turkuun menevät kaukojunat. Asemalta kulkee myös monia bussilinjoja niin Espoon sisäisesti, kuin naapurikuntiinkin.
Helsingin kaupunkipyöräverkosto laajeni Leppävaaraan keväällä 2018. Alueella on 32 kaupunkipyöräasemaa.
Raide-Jokeri aloitti liikennöinnin Helsingissä ja Espoossa vuonna 2023. Leppävaaran alueen pikaratikkapysäkit sijaitsevat Ravitiellä, Perkkaan lämpökeskuksen vieressä, Perkkaantiellä, Sellon ostoskeskuksen yhteydessä, Albergan esplanadilla, sekä Linnoitustiellä.
Oppilaitokset

Leppävaarassa toimii viisi peruskoulua: Leppävaaran koulu (luokat 7–9), Perkkaanpuiston koulu (luokat 1–6), Postipuun koulu (luokat 1–6), Ruusutorpan koulu (luokat 1–9) ja Veräjäpellon koulu (luokat 1–10). Lisäksi alueella toimii Leppävaaran lukio, jossa on myös liikuntapainotteinen linja.
Omnian ammattiopiston Leppävaaran toimipisteessä voi opiskella metalli- ja sähköaloilla. Vuosina 2010 ja 2011 rakennettujen uusien ja saneerattujen vanhojen tilojen myötä Leppävaarassa voi opiskella muun muassa merkonomiksi, datanomiksi ja LVI-asentajaksi uusissa opetustiloissa .
Leppävaarassa toimii Laurea-ammattikorkeakoulu sekä työväenopisto. Tapiolan kelloseppäkoulu sijaitsee nykyisin Leppävaaran vanhan kirjaston tiloissa. Musiikkiopisto Juvenalia sijaitsee kauppakeskus Sellon yhteydessä. Metropolia Ammattikorkeakoulu toimi aikaisemmin Pohjois-Leppävaaran alueella mutta on sittemmin siirtänyt toimipisteensä Karamalmille Espoon kaupungin ilmoitettua kampuksen kunnon heikentyneen merkittävästi.
Puustellinmäessä sijaitsee valtakunnallinen erityisoppilaitos, koulutus- ja kehittämiskeskus Ammattiopisto Live.
Kulttuuri

Etelä-Leppävaarassa sijaitseva Sellosali tarjoaa erilaista kulttuuritarjontaa laidasta laitaan. Ohjelmistossa on niin klassisen kuin populaarimusiikin konsertteja, näyttelyitä, elokuvaesityksiä kuin lastentapahtumiakin. Aivan Sellosalin naapurissa sijaitsee Sellon kirjasto, joka on kävijämäärältään pääkaupunkiseudun vilkkain. Normaalien kirjastopalveluiden lisäksi siellä järjestetään myös erilaisia näyttelyitä ja tapahtumia.
Sellon länsipuolelle valmistui lokakuussa 2008 vapaa-ajan kompleksi Sello Rex (nyk. Sello Vapaa-ajankeskus), johon kuuluu 6-salinen noin 800 paikan Finnkinon elokuvateatterikokonaisuus sekä 14-ratainen keilahalli ja lukuisia ravintoloita.
Leppävaarassa järjestetään vuosittain syyskuussa Leppävaaraviikot-niminen asukastapahtuma, jonka järjestäjinä toimivat paikalliset yhdistykset.