stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Celestiaalit
Historia

Celestiaaleista ja heidän rodustaan, alkuperästään ja tavoistaan ei tiedetä juurikaan mitään. Edes seuraajat, celestiaalien arkkiviholliset eivät tiedä näiden avaruusjumalien alkuperää. Tiedetään kuitenkin, että nämä avaruusjumalat vaeltavat eri puolilla universumia suorittaen geneettisiä kokeita elämän täyttämillä planeetoilla. Celestiaalit ovat esimerkiksi suorittaneet kokeitaan skrulleille ja maapallon ihmisille. Maapallon kokeista syntyivät ikuiset ja deviaanit sekä nykyajan voimalliset mutantit (kuten Ryhmä-X).
Tämän geneettisen manipuloinnin perimmäinen syy on epäselvä. Celestiaalit kuitenkin suorittavat kokeensa tarkkuudella, jota ihmismieli ei kykene ymmärtämään. Mikäli kehityslinja tuomitaan epäkelvoksi se tuhotaan. Pahimmassa tapauksessa (viimeistään neljännen käynnin jälkeen) Exitar Tuhoaja hävittää kaiken elämän planeetalta. Maapallo on ainoa tunnettu planeetta jolla elämän sallittiin jatkua celestiaalien neljännen käynnin jälkeen. Tämä johtui luultavasti siitä, ettei sen kehityksen katsottu uhkaavan universumia.
Historia > Celestiaalit ja maapallo

Celestiaalit ovat tehneet maapallolle yhteensä neljä ristiretkeä ja jokaisella kerralla he ovat muuttaneet ratkaisevasti maapallon historiaa.
Ensimmäisen kerran celestiaalit saapuivat noin miljoona vuotta sitten tekemään geneettisiä kokeita silloin maapallon korkeimpana olevalla elämänmuodolla alkuihmisellä. Tällä käynnillä celestiaalit testasivat ihmisten geneettistä potentiaalia ja loivat ikuiset ja deviaanit. He asensivat ihmisten geneettiseen koodiin nukkuvan osan, joka tulevaisuudessa mahdollistaisi mutaatiot.
Toisen ristiretken celestiaalit tekivät maapallolle noin 25 000 vuotta sitten. Tällöin he huomasivat deviaanien kehityssuunnan menneen sotaisaan ja pahaan suuntaan. Katsottuaan tämän kehityssuunnan arvottomaksi he tuhosivat deviaanien keskuksen Lemurian. Isku oli niin suunnaton että se vavisutti mannerlaattoja minkä seurauksena Atlantiksen manner upposi meren pohjaan.
Kolmannen ristiretken celestiaalit tekivät noin 1000 vuotta sitten. Tällöin he laskeutuivat Perun Andeille, missä inkojen kanssa olevat ikuiset auttoivat heitä. Tällä kerralla maapallon jumalat nousivat celestiaaleja vastaan vaatien näitä olemaan puuttumatta maapallon asioihin. Jumalia johti asgardilaisten Odin ja Olympoksen Zeus. Epätasaisen taistelun jälkeen maapallon jumalat joutuivat itse lupaamaan etteivät sekaantuisi maapallon asioihin.
Neljäs ristiretki tehtiin maapallolle vain muutamia vuosia sitten. Celestiaalit tutkivat ihmiskunnan mutantteja ja totesivat ihmiskunnan kaiken kaikkiaan säilyttämisen arvoiseksi. Kaksitoista ihmiskunnan suurinta lupausta lähti celestiaalien mukaan seikkailemaan avaruuteen.
Fysiologia

Celestiaalit ovat valtavia haarniskoituja olentoja joiden pituus on yli 600 metriä (Exitar Tuhoaja on miltei kymmenkertaisesti suurempi). Kukaan ei kuitenkaan ole koskaan nähnyt mitä kätkeytyy celestiaalien haarniskan alle. On esitetty että celestiaalien todellinen muoto sijaitsisi hyperavaruudessa ja että haarniska olisi vain heidän välineensä toimia normaaliuniversumissa. Tätä ei kuitenkaan ole koskaan vahvistettu.
Teknologinen taso

Celestiaalit voivat hyvinkin olla koko Marvel-universumin voimakkaimpia olioita, mutta näiden voimista on saatu vain joitakin näyttöjä. Jokainen kolmannen ristiretken celestiaaleista kesti vuorollaan ikuisten ja asgradilaisten yhtäaikaisen hyökkäyksen ja Arishem Tuomari sulki ilman ongelmia kaikki ulottuvuusportit maapallolle.
Neljännen käynnin jälkeen celestiaalit pyyhkivät tiedot vierailustaan kaikkien maapallon ihmisten muistista (tämän muistavat enää vain asgardilaiset, ikuiset ja kourallinen ihmisiä). Celestiaalit liikuttivat useita planeettoja huikealla vauhdilla pitkin galaksia taistellessaan Thanosta vastaan ja kestivät asgardilaisten elinvoimalla ladatun Tuhoajan hyökkäyksen.
Celestiaalien haarniska kestää valtavia, jopa planeettoja tuhoavia voimaiskuja ja mikäli he vahingoittuvat, he kykenevät ilmeisesti regeneroimaan itsensä muutamassa sekunnissa.
Kosmisesta Kuutiosta kehittyneet jumalolennot Kosmos ja Kubik totesivat celestiaalien omaavan jopa heidän omaansa suuremman voimatason (vaikka Tuonpuoleinen taistelikin celestiaaleja vastaan menestyksekkäästi Salatut Sodat II -tarinajatkumossa (tämä tosin osoittautui celestiaalien luomaksi harhautukseksi).
Tunnettuja Celestiaaleja

Ei ole tarkasti tiedossa kuinka monta celestiaalia on olemassa eikä edes neljännelle maapallon ristiretkelle osallistuneiden määrä ole tiedossa. Vain yhdeksän celestiaalin nimet ja tehtävät kävivät ilmeisiksi.
Yksi Muiden Yllä – Celestiaalien johtaja. Vain vähän tiedetään tästä olennosta vaikka sekä Thor että Tekijä-X ovat hänet tavanneet. Neljännellä ristiretkellä Yksi Muiden Yllä tyytyi odottamaan Celestiaalien valtavassa aluksessa.
Arishem Tuomari – Toinen kahdesta Celestiaalista joilla on oikeus ja kyky tuomita mitkä sivilisaatiot jatkavat kehitystään ja mitkä eivät. Arishem on johtanut kaikki neljä ristiretkeä maapallolle.
Exitar Tuhoaja - Exitar on celestiaaleista suurin, yli 6 kilometriä pitkä olento, jonka tehtävä on murskata rodut ja sivilisaatiot jotka celestiaalit tuomitsevat epäonnistuneiksi kokeiksi.
Tiamut - Toisen celestiaalin murhannut petturicelestiaali, jonka rodun muut jäsenet hautasivat Amerikkaan vuoriston alle. Tämä celestiaali heräsi myöhemmin deviaanien avustuksella, mutta tuhoutui rinnakkaisessa aikavirrassa imeytyessään Galactuksen energiankeräimeen.
Nezarr Laskija – Nezarr otti myös osaa celestiaalien neljänteen ristiretkeen. Hän saapui Neuvostoliittoon, jossa Nezarria kohden laukaistiin kenraali Greshkovin käskystä ydinohjuksia. Nezarr loi illuusion sotilaiden mieleen, jossa ohjukset kääntyivätkin takaisin laukaisijoitaan päin. Šokki vaivutti jokaisen sotilaan koomaan. Taistellessaan asgardilaisia vastaan Nezarr menetti kätensä Tuhoajan hyökkäyksessä. Tuhoaja leikkasi raajan irti Odinmiekalla, mutta Nezarr kasvatti sen takaisin melkein heti.
Ashema Kuuntelija – Naispuolinen celestiaali joka omaksui ihmisen muodon suorittaessaan tehtävää Nezzar Laskijalle. Näiden kahden piti viedä Franklin Richards Yhdelle Muiden Yllä jatkotutkimuksia varten. Franklin kuitenkin opetti Ashemalle ihmisyyden iloja ja suruja ja sai aikaan celestiaalin mielenmuutoksen. Lopulta Ashema hylkäsi tehtävänsä ja pelasti Franklinin luoman tasku-universumin siirtäen sen sisälleen.
Tefral Seuraaja - Tarkastelee planeetan elinolosuhteita. Hän on yksi harvoista celestiaaleista jotka todella paneutuvat planeetan tutkimiseen.
Gammenon Kerääjä – Gammenonin tehtävä on kerätä mahdollisimman paljon kasveja, eläimiä ja älykkäitä olentoja tutkimuksia varten. Hän raportoi Jemiahille ja matkustaa usein Esonin kanssa.
Jemiah Analysoija – Jemiah kerää kaikki Gammenonin hänelle tuomat näytteet ja asettaa ne valtaviin analysointilaitteisiin.
Eson Etsijä – Tuhosi legendaarisen Lemurian saaren.
Ziran Testaaja - Tämä celestiaali tutkii geenejä ja eliöitä joita niistä on kehittynyt.
Hargen Mittaaja – Celestiaali, jonka tehtävä on mitata, mutta toimenkuvan tarkkaa määritelmää ei koskaan ole selvitetty.
Oneg Luotaaja - Celestiaali, jonka tehtävä on luodata. Tämänkään celestiaalin tarkka toimenkuva ei ole täysin selvillä.
Muissa medioissa > Marvel Cinematic Universe

Celestiaalit ovat esiintyneet useissa Marvel Cinematic Universen elokuvissa.
Knowhere, joka on syntynyt kuolleen celestiaalin päästä, esiintyy elokuvissa Guardians of the Galaxy (2014) ja Avengers: Infinity War (2018) paikkana, jonne Taneleer Tivan / Keräilijä oli rakennuttanut arkistonsa.
Eson Etsijä nähdään lyhyesti elokuvassa Guardians of the Galaxy Keräilijän näyttämässä näyssä käyttämässä Ikuisuuskiviin kuuluvaa Voimakiveä erään planeetan tuhoamiseksi.
Elokuvassa Guardians of the Galaxy Vol. 2 (2017) esiintyvä Ego, Elävä Planeetta on Peter Quillin / Tähtilordin biologinen isä ja pelkiksi aivoiksi maailmankaikkeuteen ilmestynyt celestiaali, joka muodosti planeetan ympärilleen ja matkusti planeettojen välillä luomassaan ihmiskehossa.
Arishem Tuomari esiintyy elokuvassa Eternals (2021), ääninäyttelijänään David Kaye. Arishem lähetti ikuiset Maahan 7 000 vuotta sitten. Vaikka ikuiset uskoivat, että tarkoitus oli vain suojella eri planeettojen asukkaita deviaaneilta, Ajak ja Ikaris tiesivät todellisen tarkoituksen olevan uusien celestiaalien, syntymien varmistaminen. Jemiah Analysoija, Nezarr Laskija ja Hargen Mittaaja nähdään elokuvassa lyhyesti näyssä, jonka Arishem näytti Sersille. He auttoivat Arishemia aikoinaan istuttamaan celestiaalien siemeniä muille planeetoille. Tiamut esiintyi elokuvassa celestiaalina, jonka oli tarkoitus ilmestyä Maan sisältä, mutta ikuiset pysäyttivät sen, kun Sersi muutti Uni-mielen voimalla Tiamutin elottomaksi malmiksi. Elokuvan lopussa Arishem sieppasi Sersin, Kingon ja Phastoksen tutkiakseen näiden muistoja ja tehdäkseen myöhemmin päätöksen siitä, että oliko ihmiskunta Tiamutin uhraamisen arvoinen.
Puutarhuricelestiaaliksi ja Hulluksi celestiaaliksi kutsutut kaksi celestiaalia esiintyivät elokuvassa Thor: Love and Thunder (2022), jossa he osallistuivat jumlaten kokoukseen Kaikkivoipien kaupungissa.
Tiamutin jäänteet tulevat esiintymään jälleen elokuvassa Captain America: Brave New World (2025), jossa paljastuu, että malmi, josta koostuivat, oli uutta metallia, joka nimettiin adamantiumiksi. Sekä Yhdysvaltain uusi presidentti Thaddeus Ross että Japanin pääministeri Ozaki olivat kiinnostuneita sen hyödyntämisestä.
Celestiaalit tutkimassa jälleen uutta planeettaa.
Celestiaalien tunnetuimpia jäseniä.
Bait

Bait (kiin. 白族, pinyin: Báizú) ovat Kaakkois-Kiinassa elävä kansa, joka kuuluu Kiinan virallisesti tunnustamiin etnisiin ryhmiin. Baita oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 1 933 510 ja he puhuvat äidinkielenään baita ja kiinaa.
Asuinalue

Suurin osa baista asuu nykyisin Yunnanissa, jossa he ovat keskittyneet erityisesti Dalin autonomiseen prefektuuriin. Merkittäviä keskittymiä on myös Liangshanin alueella Sichuanissa, Sangzhin alueella Hunanissa, sekä Bijien alueella Guizhoussa.
Historia

Baita pidetään Yunnanin vanhimpiin lukeutuvana kansana, mutta heidän alkuperästään tiedetään vain vähän. Bain kielen luokittelusta on kiistelty ja sitä on pidetty vaihtelevasti tiibetiläis-burmalaisena kielenä, thai-kielenä tai mon-khmer-kielenä. Ensimmäiset kontaktit han-kiinalaisten ja baiden välillä syntyivät Qin-dynastian aikana, jolloin kiinalaiset valloittivat baiden edeltäjien Bo kuningaskunnan. Alueelle muutti sittemmin suuria joukkoja han-kiinalaisia, jotka alkoivat 200-lukuun mennessä käyttää baista nimitystä sou. Vuonna 937 Duan Sping -niminen vaikutusvaltainen baimies yhdisti eri baiden alaryhmät Dalin kuningaskunnaksi, joka oli olemassa seuraavan kolmen vuosisadan ajan. Itsenäisyydestä huolimatta yhteydet kiinalaiseen Song-dynastiaan säilyivät.
Mongolit valloittivat Dalin kuningaskunnan vuonna 1253 ja alueelle asettui mongolisotilaita, jotka sekoittuivat paikallisiin. Han-kiinalainen Ming-dynastia ajoi mongolit alueelta vuonna 1368 ja myös he asuttivat sotilaita alueelle. Tästä lähti liikkeelle edelleen jatkuva kiinalaisen kulttuurin omaksuminen. 1800-luvulla bait kapinoivat monien muiden vähemmistöjen tavoin Qing-dynastiaa vastaan. Vuonna 1874 Du Wenxiu -niminen hui-kiinalainen päällikkö johti paikallisia naxeja, jingpoja, daita ja baita saavuttaen osittaista menestystä tullen lopulta kuitenkin kukistetuksi 18 vuotta myöhemmin.
Eristäytyneiden baiden elämä jatkui sittemmin suhteellisen muuttumattomana kunnes Burman tie valmistui vuonna 1938 ja yhdisti baiden asuttamat alueet Burman ja Intian markkinoille. Tietä pitkin paikalle saapui kaupan ohella myös lähetyssaarnaajia, jotka eivät kuitenkaan saaneet suurta jalansijaa baiden keskuudessa. Kommunistien voitettua kansallismieliset Kiinan sisällissodassa he perustivat Dain autonomisen alueen vuonna 1956. Alueelle perustettiin kolhoositiloja, joita alettiin purkaa 1980-luvun taloudellisten uudistusten myötä.
Kulttuuri

Suuri valtaosa baista on saanut elinkeinonsa perinteisesti maanviljelystä. Tasangoilla ja muilla vuoristoa matalammilla alueilla viljellään riisiä ja vehnää. Korkeammilla alueilla kasvatetaan maissia ja tattaria. Oopiumi oli aikanaan tärkeä rahakasvi, mutta sen myynti kiellettiin 1930-luvulla. Sitä kasvatetaan kuitenkin ja myydään edelleen mustassa pörsissä. Muita rahakasveja ovat esimerkiksi tupakka, puuvilla, sokeriruoko ja sitrushedelmät. Maanviljelyksen ohella on pidetty kotieläimiä, kuten sikoja, kanoja, aaseja ja vesipuhveleita. Kiinan hallituksen kehitysprojektien myötä baiden asuinalueilla myös teollisuuden merkitys elinkeinona on kasvanut.
Buddhalaisuus saapui baiden keskuuteen 800-luvulla ja taolaisuus jonkin aikaa myöhemmin. Myös perinteinen animistinen usko on säilynyt. Eri kylissä uskotaan erilaisiin henkiolentoihin, jotka voivat vaihtelevasti olla hyvän- tai pahantahtoisia. Niistä jälkimmäisiä voidaan lepytellä šamanististen rituaalien kautta. Uskonnot ovat pitkälle sekoittuneet ja samassa kylässä on monesti sekä buddhalaisia munkkeja että šamaaneja. Taolaisuudesta ja konfutselaisuudesta on omaksuttu myös kiinalaisiin tapoihin kuuluva esi-isien palvonta. Kiinalaisista poiketen bait uskovat esi-isiensä palvonnalla vaikuttavansa animistiseen uskoon liittyviin henkiin.
Baita perinteisissä asuissa.
Dalin kuningaskunta kartalla vuonna 1142.
Valokuva patsaasta baiden buddhalaisesta temppelistä.
Dongit

Dongit (kiin.: 侗族; pinyin: Dòngzú) ovat yksi Kiinan virallisesti tunnustamista 55 etnisestä vähemmistöryhmästä. Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan heitä oli yhteensä 2 960 293, ja he asuvat pääasiassa Guizhoun ja Hunanin provinsseissa sekä Guangxin autonomisella alueella. Dongin kieli kuuluu thailaisiin kieliin.
Historia

Dongin ja zhuangin kielien samankaltaisuuksien perusteella on päätelty, että molemmat ryhmät polveutuvat samasta kantaryhmästä. Kokonaan omana ryhmänään dongit ilmaantuivat historiankirjoihin 900-luvulla Song-dynastian aikana. Nykyisille alueilleen he muuttivat 1200-luvulla mongolien hyökkäyksien sinne ajamana. Kiinan kommunistihallinto loi pyrkiessään parantamaan valtion suhteita suurempiin vähemmistöihin dongille vuonna 1958 latinalaisiin aakkosiin perustuneen kirjaimiston, mutta sen käyttö jäi vähäiseksi. Dongit ovat pohjoisimmilla asuinalueillaan sekoittuneet voimakkaasti han-kiinalaisiin, kun taas etelässä he ovat säilyttäneet omaleimaisuutensa paremmin.
Kulttuuri

Vaikka osa dongien asutuksista ylittääkin useamman tuhannen asukkaan rajan, suurin osa heistä asuu parinkymmenen talon kylissä. Talot ovat tavallisesti kaksikerroksisia yläkerroksen toimiessa perheen asuinalueena. Alakerros toimii puolestaan varastona esimerkiksi polttopuulle sekä karjan suojana. Talojen ohella tavallisia dongien rakennelmia ovat kivestä rakennetut ja tiilikatoin katetut sillat. Dongit ovat maanviljelijöitä, ja he kasvattavat esimerkiksi tupakkaa ja puuvillaa, jota myydään muualle muiden tuotteiden vastineeksi. Omaan käyttöönsä he kasvattavat myös vehnää, maissia ja riisiä. Dongit viljelevät tavallisesti vuoristolaaksoja, kun taas ylempiä rinteitä viljelevät samoilla alueilla miaot.
Suurin osa dongeista harjoittaa edelleen perinteistä animistista uskontoaan. Kiinan hallinto pyrki kitkemään perinteisen uskon harjoituksen kulttuurivallankumouksen aikana, mutta sen päätyttyä uskonnon harjoittamista jatkettiin edelleen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dongit Wikimedia Commonsissa
Donginainen perinteisessä asussa.
Dongien rakentama silta.
Páno Plátres

| Páno Plátres Πάνω Πλάτρες |
| --- | --- |
 Páno Plátresin kylä talvella.
 Páno Plátres
 Koordinaatit: 34°54′40″N, 32°52′44″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Limassol
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä ja kyläyhdyskunta
Väkiluku (2011):  239
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.platres.org.cy 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Páno Plátres (kreik. Πάνω Πλάτρες), usein vain Plátres (Πλάτρες), on kylä ja kyläyhdyskunta (koinótita) Limassolin alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on 239 (2011).
Páno Plátresin Panagía (Neitsyt Maria) Faneroménin kirkko.
Páno Plátres sijaitsee etelään Tróodos-vuorilta, noin 25 kilometriä pohjoisluoteeseen Limassolista ja 45 kilometriä lounaaseen pääkaupungista Nikosiasta. Kylän nimi tulee kreikan kielen sanasta platía, joka tarkoittaa tasankoista aluetta. Alkuosa viittaa siihen, että kyseessä on Ylempi Plátresin kylä; Alempi Plátres eli Káto Plátres sijaitsee noin kaksi kilometriä lounaaseen. Turistien suosima Páno Plátres on kylistä suurempi, ja siksi juuri se tunnetaan yleensä vain nimellä Plátres.
Páno Plátres on Kyproksen vuoriston suosituimpia ja tunnetuimpia turistikohteita. Sen vanha rakennuskanta on brittiläisvallan aikaisia huviloita, ja myös uudemmat rakennukset on tehty samaan tyyliin. Kylästä lähtee useita vaellusreittejä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Páno Plátres Wikimedia Commonsissa
Κοινοτικό Συμβούλιο Πλατρών - Community of Platres. Kyläyhdyskunnan verkkosivut. (kreikaksi) (englanniksi)
Limassolin alue
| --- | --- |
Kunnat (dímos):  Ágios Athanásios · Germasógeia · Káto Polemídia · Limassol (Lemesós) · Mésa Geitoniá · Ýpsonas 
Yhdyskunnat (koinótita):  Ágios Amvrósios · Ágios Dimítrios · Ágios Geórgios · Ágios Ioánnis · Ágios Konstantínos · Ágios Mámas · Ágios Pávlos · Ágios Theódoros · Ágios Therápon · Ágios Thomás · Ágios Týchonas · Agrídia · Agrós · Akapnoú · Akrotíri · Akroúnta · Álassa · Aléktora · Amíantos · Anógyra · Apesiá · Apsioú · Arakapás · Armenochóri · Ársos · Asgáta · Asómatos · Avdímou · Chandriá · Dieróna · Dorá · Dorós · Dýmes · Episkopí · Eptagóneia · Erími · Fasoúla · Foiní · Foinikária · Gerása · Gerovása · Kaló Chorió · Kaminária · Kantoú · Kapileió · Kivídes · Káto Mýlos · Káto Plátres · Kelláki · Kissoúsa · Klonári · Koiláni · Kolóssi · Korfí · Kouká · Kyperoúnta · Láneia · Lemíthou · Limnátis · Lófou · Louvarás · Maliá · Mandriá · Mathikolóni · Monágri · Monagroúlli · Moní · Moniátis · Mouttagiáka · Ómodos · Páchna · Palaiómylos · Palódeia · Páno Plátres · Páno Polemídia · Paramáli · Paramýtha · Parekklisiá · Peléndri · Pentákomo · Péra Pedí · Pissoúri · Platanísteia · Potamioú · Potamítissa · Prastió Avdímou · Prastió Kellakíou · Pródromos · Pýrgos · Sanída · Silíkou · Sotíra · Soúni-Zanakiá · Spitáli · Sykópetra · Trachóni · Treis Eliés · Trimíklini · Tróodos · Tserkézoi · Vása Kellakíou · Vása Koilaníou · Víkla · Vouní · Zoopigí
Dorota Urbaniak

| Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Kanada> Naisten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Sydney 2000 | kahdeksikko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Aiguebelette 1997 | kahdeksikko |  |
|  Pronssia | Köln 1998 | kahdeksikko |  |
|  Pronssia | St. Catharines 1999 | kahdeksikko |  |
Dorota Urbaniak (s. 6. toukokuuta 1972) on kanadalainen soutaja. Hän saavutti kahdeksikossa olympiapronssia Sydneyssä 2000. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän saavutti samassa luokassa hopeaa Aiguebelettessa 1997 sekä pronssia Kölnissä 1998 ja St. Catharinesissa 1999. Sevillan MM-kilpailuissa 2002 hän sijoittui kahdeksikossa kuudenneksi.
Aaslaluoto

Aaslaluoto
| --- | --- |
Muut nimet:  Aasla
Sijainti:  60°17′54.2″N, 21°56′11.4″E, Naantali Varsinais-Suomi Suomi
Merialue:  Saaristomeri
Pinta-ala:  16,16 km² 
| --- | --- |
Asukasluku:  85
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Aaslan etelä–itäpuolella kulkee tärkeä 15,3 metrin syvyinen Naantalin laivaväylä, jonka kautta laivat kulkevat muun muassa Naantalin satamaan ja Turun satamaan, sekä Pernon telakalle ja Turun Korjaustelakalle. Kuvassa Viking Linen M/S Isabella, kuvattuna Karhuvuoren näkötornista Aaslalta.
Aaslaluoto eli Aasla on saari Naantalin eteläosassa Rymättylässä. Saari sijaitsee Airiston lounaisosassa ja sitä ympäröivät saaret kaikkialta muualta paitsi etelästä, jossa on merenselkä Omenaistenaukko. Aaslaluodon pinta-ala on 16,16 neliökilometriä ja vakituisia asukkaita on 85. Vapaa-ajan asuntoja saarella on 201 (pois lukien vapaa-ajan asunnot, joissa asutaan pysyvästi).
Aaslalle kulkee Airismaalta yhdystie 1890. Saareen päästäkseen on käytettävä Aaslan ja Airismaan välillä liikennöivä Hämmärönsalmen lossia. Saareen pääsee myös yhteysalus M/S Östernillä (ennen Merenkulkulaitoksen yhteysalus M/S Linta), joka liikennöi Seilin kautta Nauvoon. Saaren läpi kulkee matkailutie Pikku rengastie.
Aasla kuuluu Airisto - Seilin valtakunnallisesti arvokkaaseen maisema-alueeseen. Aasla on myös osittain natura 2000 -aluetta. Se muodostaa yhdessä viereisen Krampin saaren kanssa 338 hehtaarin Aasla-Kramppi natura-alueen.
Aaslalla on useita pieniä järviä. Niistä edustavampia ovat kolmen glo-järven ketju; Paskalahti, Vanhankylänlahti ja Uusitupa, jotka ovat varsin ruovikoituneita, mutta niiden rannalta löytyy myös niittyjä ja lepikkoa. Muita järviä Aaslalla ovat Soropohjanjärvi, Ruoninjärvi, Sydänmaanjärvi, Menikkalanjärvi ja Sianpäänjärvi.
EuroBrun

| EuroBrun |
| --- | --- |
Koko nimi:  EuroBrun
Päämaja:  Senago, Italia
Perustajat:  Walter Brun ja Paolo Pavello
Tunnetuimmat kuljettajat:  Stefano Modena, Roberto Moreno
Moottorit:  Ford, Judd
Saavutukset Formula 1:n MM-sarjassa
Ensimmäinen kilpailu:  Brasilian GP 1988
Kilpailuja:  46
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Viimeinen kilpailu:  Espanjan GP 1990
EuroBrun oli pieni Formula 1 -talli, joka toimi F1-kausilla 1988–1990 vaatimattomalla budjetilla. EuroBrun-talli osallistui kaikkiaan 46 osakilpailuun saavuttamatta MM-pisteitä.
Italialaisen Paolo Pavanellon Formula 3 -sarjassa menestyneen Euroracingin ja sveitsiläisen Walter Brunin urheiluautosarjoissa hyviä tuloksia saaneen tallien yhdistämisestä syntyi EuroBrun. Debyyttikaudella tallin kuljettajina toimivat Oscar Larrauri ja Stefano Modena. EuroBrun oli kärkiautoja noin 5 sekuntia hitaampi kierrosajoissa ja tallin parhaaksi tulokseksi jäi Modenan 11. sija Unkarin GP:stä 1988. Kanadan GP:ssä EuroBrun ajoi aika-ajoissa 15. lähtöruutuun, joka oli tallin paras aika-ajosuoritus sen F1-historian aikana.
Kaudella 1989 ajatettiin vain yhtä EuroBrunia, muttei talli päässyt osallistumaan yhteenkään GP:hen, vaan karsiutui tai esikarsiutui niissä kaikissa. Kuljettajana toimi Gregor Foitek.
Kausi 1990 jäi EuroBrunin viimeiseksi. USA:n GP:n 13. sija jäi kauden ainoaksi sijoitukseksi ja talli vetäytyi F1-sarjasta Espanjan GP:n 1990 jälkeen.
Unkarin neuvostotasavalta

Unkarin neuvostotasavalta (unk. Magyarországi Tanácsköztársaság) oli ensimmäisen maailmansodan loppumista seuranneen sekasorron aikana Unkarissa vallassa ollut kommunistihallinto 21. maaliskuuta – 1. elokuuta 1919. Béla Kunin johtama Unkarin kommunistinen puolue oli noussut valtaan Mihály Károlyin tasavallan romahdettua. Myös neuvostotasavalta ajautui pian vaikeuksiin taloudellisten ja ulkoisten uhkien takia. Sen kannatusta söivät uudistusten epäonnistuminen ja neuvostotasavallan vastustajiin kohdistettu terrori. Neuvostohallitus joutui lopulta eroamaan 1. elokuuta 1919 romanialaisten joukkojen edetessä kohti pääkaupunki Budapestiä. Neuvostovallan jälkeen valtaan nousi lopulta valtionhoitajaksi nimitetty Miklós Horthy.