stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Clare Francis
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Clare Francis Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Muut:  SNAC  IdRef
Johanna Freundlich

Johanna Rebecca Freundlich (s. 16. syyskuuta 1977 Helsinki) on suomalainen teatteriohjaaja ja käsikirjoittaja. Hän on opiskellut ohjaajantyötä paitsi Teatterikorkeakoulussa myös New Yorkin yliopiston Tisch School of the Arts -koulussa. Lisäksi hän on opiskellut Helsingin yliopistossa kieliä ja kirjallisuutta.
Freundlich on ohjannut sekä näytelmiä että oopperaa. Hänen Tampereen teatterikesän ohjelmistoon vuonna 2011 ohjaamansa Tony Kushnerin näytelmä Angels in America sai Vivica Bandlerin perustaman Vivicas vänner – Vivican ystävät -säätiön Ester-palkinnon.
Luettelo Love Recordsin albumeista

Tämä on luettelo Love Records -levy-yhtiön vuosina 1966–1980 julkaisemista albumeista. Love Records julkaisi ennen konkurssiaan yhteensä 384 albumia, joita ilmestyi myös alamerkeillä Cuba, Eteenpäin! ja Kalevy.
LXLP-sarja

| Nro | Vuosi | Albumin nimi | Esittäjä |
| --- | --- | --- | --- |
| LXLP 501 | 1970 | Taisteluni | M. A. Numminen |
| LXLP 502 | 1970 | Reunion |  |
| LXLP 503 | 1970 | Rock on rajaton riemu |  |
| LXLP 504 | 1971 | Suojele luontoa - ihmistäkin |  |
| LXLP 505 | 1971 | Värssyjä sieltä ja täältä  | Hiski Salomaa |
| LXLP 506 | 1971 | Sinua sinua rakastan |  |
| LXLP 507 | 1971 | Kissa vieköön! - Uusrahvaanomaisia ralleja |  |
| LXLP 508   LXLP 509 | 1972 | Kaale džambena - Suomen mustalaiset laulavat |  |
| LXLP 510 | 1971 | Pieni juhlija |  |
| LXLP 511 | 1972 | Wigwam | Wigwam |
| LXLP 512 | 1973 | Muotokuva 1 | Rauli Badding Somerjoki |
| LXLP 515 | 1975 | Jos rakastat - lauluja rakkaudesta 2 |  |
| LXLP 516 | 1974 | Soittorasia |  |
| LXLP 517   LXLP 518 | 1975 | Live Music from the Twilight Zone | Wigwam |
| LXLP 520   LXLP 521 | 1977 | Catlook Gypsies | Pen Lee |
| LXLP 522 | 1977 | Lankon tanko (ja muita askelmia) | Vesa-Matti Loiri |
| LXLP 523 | 1977 | Rock'n Roll – Love Rock 1967-77 |  |
| LXLP 524   LXLP 525 | 1978 | Live | Royals |
| LXLP 526   LXLP 527 | 1979 | Kari Peitsamo ja Ankkuli | Kari Peitsamo ja Ankkuli |
| LXLP 600 | 1978 | Guitar | Albert Järvinen |
Eteenpäin!-sarja

| Nro | Vuosi | Albumin nimi | Esittäjä |
| --- | --- | --- | --- |
| ETLP 301 | 1970 | Proletaarit nouskaa |  |
| ETLP 302 | 1971 | Lauluja järjestelmästä |  |
| ETLP 303 | 1971 | Vijana msife moyo | Longfellow Mugarula |
| ETLP 304 | 1971 | Hora De Despedida De Branco-Le |  |
| ETLP 305   ETLP 306 | 1972 | Marshim partizan |  |
| ETLP 307 | 1972 | Angola |  |
| ETLP 308 | 1971 | Me nousemme lailla ukkosen: SDNL:n kisällilauluja |  |
| ETLP 309 | 1971 | Kiila 35 |  |
| ETLP 310 | 1972 | Lakkokevät |  |
| ETLP 311 | 1971 | Kansalaisia - Medborgare |  |
| ETLP 312 | 1972 | Cuba Si! |  |
| ETLP 313 | 1971 | Poliittisten laulujen parhaat |  |
| ETLP 314 | 1972 | Canción Para Mi América | Oroza |
| ETLP 315 | 1972 | Laulu rauhan ja ystävyyden soi |  |
| ETLP 316 | 1972 | Ajan laulu | Ajan laulu |
| ETLP 317 | 1975 | Ruoskitun sävel |  |
| ETLP 318 | 1972 | Vasara-ryhmä | Vasara-ryhmä |
| ETLP 319 | 1973 | Korea |  |
| ETLP 320 | 1973 | Rauha, ystävyys, solidaarisuus |  |
| ETLP 321 | 1973 | El Pueblo Unido Jamas Sera Vencido | Quilapayún |
| ETLP 322 | 1977 | Työn armeijan marssi |  |
| ETLP 323 | 1974 | Poliittisten laulujen parhaat 2 |  |
| ETLP 324 |  | 00Ei julkaistu0 |  |
| ETLP 325 | 1975 | Joe Hillin lauluja | Turun Ylioppilasteatterin lauluryhmä |
| ETLP 326 | 1975 | Uusi laulu |  |
| ETLP 327 | 1975 | Helsingin laulufestivaali -75 |  |
| ETLP 328 | 1976 | Uusi laulu 2 |  |
| ETLP 329 |  | 00Ei julkaistu0 |  |
| ETLP 330 | 1977 | Kuuntele ääntä |  |
| ETLP 331 | 1977 | Uusi laulu 3 |  |
Trilogy-sarja

| Nro | Vuosi | Albumin nimi | Esittäjä |
| --- | --- | --- | --- |
| LTRC 1 | 1973 | The Best of Love/Trilogy Records |  |
| LTR 2 | 1973 | Morning Madness | Lou Volpe |
| LTR 3 | 1973 | Songwriter | Warren Schatz |
| LTR 4 | 1974 | Yesterday's Children | Yesterday's Children olemassa vain koelevyt |
Culp-sarja

| Nro | Vuosi | Albumin nimi | Esittäjä |
| --- | --- | --- | --- |
| CULP1 | 1976 | Días Y Flores | Silvio Rodriguez |
| CULP2 | 1976 | Grupo Irakere | Grupo Irakere |
| CULP3 | 1976 | Versos de Jose Marti | Pablo Milanés |
| CULP4 | 1976 | Versos de Jose Marti | Sara González |
| CULP5 | 1976 | Soy del pueblo | Carlos Puebla |
| CULP6 | 1977 | Paquito D'Rivera | Paquito D'Rivera |
| CULP7 | 1977 | Chekere | Grupo Irakere |
| CULP8 | 1977 | Razones Para Cantar | Manguaré |
| CULP9 | 1978 | Los Tres Toques / Ritmicas | Amadeo Roldán olemassa vain koelevyt |
Sekalaiset

| Nro | Vuosi | Albumin nimi | Esittäjä |
| --- | --- | --- | --- |
| LR MLP 701 | 1971 | Lyran 25 år | Akademiska Damkören Lyran |
| SLR 1 | 1976 | Suosikki Super Hots |  |
| FSF 1 | 1977 | Finlandssvenska diktarröster 1 |  |
| FSF 2 | 1977 | Finlandssvenska diktarröster 2 |  |
| LPLP 177 | 1977 | Rokkikesä |  |
| S 900898182 | 1977 | Ystävyyden laulut |  |
Lover-sarja

| Nro | Vuosi | Albumin nimi | Esittäjä |
| --- | --- | --- | --- |
| LOVER 1 | 1979 | Love Hits |  |
| LOVER 2 | 1980 | Once More For The Road | Blues Section |
| LOVER 3 | 1980 | Meillä menee lujaa | Pelle Miljoona/Problems?/Hymy Taskinen & Co |
| LOVER 4 | 1980 | Paratiisi - "Baddingin parhaat | Rauli Badding Somerjoki |
EP:t

| Nro | Vuosi | Albumin nimi | Esittäjä |
| --- | --- | --- | --- |
| LREP 101 | 1967 | Var är min stora ludiga Nalle? |  |
| LREP 102 | 1967 | Oli kevät... |  |
| LREP 103 | 1967 | Information Explosion | Erkki Salmenhaara |
| LREP 104 | 1969 | Mustalaisten lauluja | Gunnar Hagert |
| LREP 105 | 1970 | Politrop |  |
| LREP 106 | 1970 | Lauluja oikeuslaitoksesta |  |
| LREP 107 | 1970 | Viisi laulua Pohjois-Kurdistanista |  |
| LREP 108 | 1970 | Decompositions | J.O. Mallander |
| LREP 109 | 1970 | Mungu ibariki Africa | Longfellow Mugarula |
| LREP 110 | 1970 | Ho-Tši-Minh´in runoja | Timo Tuomisto |
| LREP 111 | 1970 | Luonnonsuojelu |  |
| LREP 112 | 1970 | S. Albert Kivinen |  S. Albert Kivinen  |
| LREP 113 | 1971 | Mongolia |  |
| LREP 114 | 1971 | Pynnisen Perintö |  |
| LREP 115 | 1972 | Franz Schubert: Lieder | M.A. Numminen  Am Flügel: Ilpo Saunio |
| LREP 116 | 1973 | Raittiuslevy | Koiton Laulu |
| LREP 117 |  | 00Ei julkaistu0 |  |
| LREP 118 |  | 00Ei julkaistu0 |  |
| LREP 119 | 1977 | Sången om Julian Grimau / Den svarta tuppen /  Jag och du / Samma vindar, samma doftar | Till Storms |
| LREP 120 | 1977 | Kontravirtanen |  Kontravirtanen |
| LREP 121 | 1977 | Kari Peitsamo ja Ankkuli |  Kari Peitsamo ja Ankkuli |
| LREP 122 | 1978 | Puskii! | Veltto Virtanen |
| LREP 123 | 1978 | Peitsamon jälkeenjääneet nauhat  |  Kari Peitsamo ja Ankkuli |
| LREP 124 | 1978 | Puinen levy |  Kari Peitsamo ja Ankkuli |
| LREP 125 | 1978 | Isopäärami ystävineen |  Se |
| LREP 126 |  | 00Ei julkaistu0 |  |
| LREP 127 | 1979 | Päättyy | Kari Boy Saaristo |
Kasetit

| Nro | Vuosi | Albumin nimi | Esittäjä |
| --- | --- | --- | --- |
| LRC 401 | 1974 | Love Show I | Tiskijukat Make ja Börje |
| LRC 402 | 1974 | Love Show II | Tiskijukka DJ Piimä |
| LRC 403 | 1975 | Love Show III | Tiskijukat Perttu ja Yekku |
| LRC 404 | 1975 | Love Show IV | Tiskijukka DJ Nicodemus |
| LXC 601 | 1974 | Huuhaa sedän ralleja ja tarinoita lapsille | Martti "Huuhaa" Innanen |
| LXC 602 | 1974 | Päreitä kainalossa eli tuhkaluukku auki | Martti "Huuhaa" Innanen |
| KAC 100 | 1975 | Mukavaa matkaa |  |
| KAC 200 | 1976 | Mukavaa matkaa 2 |  |
| KAC 300 | 1977 | Mukavaa matkaa 3 |  |
Timo Kalevi Forss

| Timo Kalevi Forss |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. lokakuuta 1967 (ikä 57) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  tietokirjailija, muusikko, toimittaja
Kirjailija
Tuotannon kieli: suomi
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Timo Kalevi Forss (s. 3. lokakuuta 1967 Helsinki) on suomalainen tietokirjailija, toimittaja ja muusikko. Hän on julkaissut muun muassa rocklyriikka-antologian Alumiinikuu (1999) sekä tietokirjat Karjala edestakaisin (2010), Napakirja (2013) ja suomalaista poliittista laululiikettä käsittelevä kirjan Toverit herätkää – Poliittinen laululiike Suomessa (2015). Forss on kirjoittanut elämäkerran Gösta Sundqvist – Leevi and the Leavingsin dynamo (2017), joka on myynyt yli 33 000 kappaletta.lähde? Toimittajana Forss on kirjoittanut muun muassa Voima-lehteen, Like Uutisiin, Helsingin Sanomiin, Kansan Uutisiin, Le Monde diplomatiqueen ja Demokraattiin. Hän on tehnyt myös ohjelmia Radio Helsinkiin.
Forss on soittanut kitaraa muun muassa yhtyeissä The Atomic Blast, Vibrakööri ja The Cruel Seals. Hänet tunnetaan myös lauluntekijänä, erityisesti sanoittajana. Hänen tekstejään ovat esittäneet muun muassa Freud, Marx, Engels & Jung, Maria Lund, Vibrakööri, Muska, Danny, Tumppi Varonen ja Sinikka Sokka.lähde?
Vuonna 2001 Forssille myönnettiin tiedonjulkistamisen valtionpalkinto Voima-lehden toimituskunnan jäsenenä. Vuonna 2019 Forss sai yhdessä Aiju Salmisen kanssa Lastenkirjainstituutin Punni-kirjallisuuspalkinnon lasten tietokirjasta Mitä on punk?.
Teokset > Kirjat

Forss, Timo & Kiiskinen, Satu: Alumiinikuu, rocklyriikka-antologia.  Kirjayhtymä, 1999.  ISBN 951-26-4399-5
Forss, Timo & Mandart, Pamela: Keisarikunta, elokuvakäsikirjoitus ja esseitä.  Like, 2004.  ISBN 952-471-416-7
Forss, Timo: Like on Like, kirjoja vuodesta 1987.  Like, 2007.  ISBN 978-952-01-002-85
Forss, Timo & Granström, Petteri: Leijonavisa.  Like, 2008.  ISBN 978-952-01-0099-5
Forss, Timo Kalevi & Lintunen, Martti: Karjala edestakaisin.  Like, 2010.  ISBN 978-952-01-0504-4
Forss, Timo Kalevi & Lintunen, Martti & Tukiainen, Tommi: Napakirja, Arktis ja Antarktis.  Rosebud Books, 2013.  ISBN 978-952-56-7540-5
Forss, Timo Kalevi: Toverit herätkää – Poliittinen laululiike Suomessa.  Into Kustannus, 2015.  ISBN 978-952-264-441-1
Forss, Timo Kalevi: Gösta Sundqvist - Leevi and the Leavingsin dynamo.  Into Kustannus, 2017.  ISBN 978-952-264-796-2
Forss, Timo Kalevi & Salminen, Aiju: Mitä on punk? Umpihanki 2018. ISBN 978-952-7313-03-9.
Forss, Timo Kalevi: Tähdet meren yllä - suomalaisen tangon tarina. Into Kustannus 2019. ISBN 978-952-351-100-2
Forss, Timo Kalevi: Unohtumattomia kirjeitä Suomesta. Like Kustannus 2020. ISBN 978-951-1-35506-9
Forss, Timo Kalevi: Helismaa - sanoittajamestarin värikäs ja traaginen elämä. Like Kustannus 2021. ISBN 978-951-1-39073-2
Forss, Timo Kalevi: Leevi and the Leavings - Hittitehtaan tarina, Like Kustannus 2022. ISBN 978-951-1-40986-1
Forss, Timo Kalevi: The 69 Eyes, Like Kustannus 2023. ISBN 978-951-1-35733-9
Forss, Timo Kalevi: Tuntematon Juice Leskinen - kertomuksia muille artisteille tehdyistä lauluista ja niiden synnystä, Like Kustannus 2024, ISBN 978-951-1-49191-0
Teokset > Levyt

Julkaisut, joilla mukana muusikkona, sanoittajana tai säveltäjänä
Lumiraja: Kosto (Strange Orange 1991)
Rokkiwiikarit: Kekkonen on kuollut (Eino 1992)
Vibrakööri: Maissi ja maniokkia, (Amigo 1995)
Veli-Matti Järvenpää: Pitkä hehku, (Amigo 1995)
Danny: Valoa ja energiaa (F-Records 1996)
Veli-Matti Järvenpää: Haitaritaivas (Texicalli 1999)
Helsingin helmoissa, 12 aivan uutta laulua Helsingistä (HS 1999)
Vibrakööri: Pitkälle kävelylle, (Megamania 2001)
Jari Marjala: Jari Marjala (Paarma 2001)
Muska: Paha Silmä (Megamania 2001)
Taija Maatiala: Vana vana (Tama 2001)
Freud, Marx, Engels & Jung: Paikkoi ja pleisei (Megamania 2002)
Vibrakööri: Muista talvirenkaat (Megamania 2002)
Riku Lätti: Sydämensärkijä (Edel 2003)
Muska: Anna mulle aikaa (L.A.Style HJS Oy 2005)
Vibrakööri: Pidemmän kaavan mukaan (Samsara 2006)
Eri esittäjiä: Espoon laulut (Espoon kaupunginkirjasto 2008)
The Atomic Blast: Future Sounds of Yesterday (El Tigre Records 2009)
Eri esittäjiä: 35 Years Bear Family Records (Bear Family 2010)
Sinkkonen: Jäinen kaupunki (Nuolilevyt 2011)
The Atomic Blast: Hypnosis (Gas Records 2012)
Sinkkonen & Gassot: Valkea yö (Rocket Records 2016)
The Cruel Seals: The Cruel Seals Go West (Samsara Records 2023)
Freud Marx Engels & Jung Revisted: Palava pensas (Emsalö Music 2025)
Aiheesta muualla

Timo Kalevi Forss Into Kustannuksen sivulla
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz
Felix Frang

Frangin, hänen puolisonsa ja vanhempiensa hauta
Felix Ferdinand Frang (myöhemmin Pahlama) (28. lokakuuta 1862 Ikaalinen – 20. huhtikuuta 1932) oli suomalainen taidemaalari, joka tunnetaan lukuisista maalaamistaan alttaritauluista. Hänen poikansa Leo Pahlama oli myös taidemaalari. Kaikkiaan Frangilla oli neljä lasta. Felix Frangin veli oli taide- ja koristemaalari Berndt Frang-Ponsio.
Elämänvaiheita

Frang aloitti taideopinnot 16-vuotiaana Suomen Taideyhdistyksen (STY:n) piirustuskoulussa Helsingissä opiskellen siellä vuosina 1878–1885. Tuolta ajalta häneltä on säilynyt paljon lyijykynätöitä ja mustalla liidulla tehtyjä piirroksia. Hän oli kolme vuotta 1885–1888 stipendiaattina Düsseldorfissa Saksassa sekä Pariisissa Ranskassa.
Frangin avioiduttua perhe asui Ikaalisten kauppalassa pienessä vuokramökissä, missä Frang maalasi myös suuret alttaritaulunsa. Olosuhteet olivat varmasti koko perheelle vaikeat, sillä suuret alttaritaulutkin Frang maalasi siellä asteittain kangasta rullalta päästäen ja taas rullalle käärien. Frang voitti kolmannen palkinnon Helsingin Johanneksenkirkon alttarimaalauskilpailussa. Ensimmäisen ja toisen palkinnon sai Edelfelt, mutta töitä ei koskaan toteutettu. Myöhemmin Eero Järnefelt maalasi alttaritaulun Johanneksenkirkkoon.
Palestiinassa hän oli 1925–1926 professori Aapeli Saarisalon perheen vieraana maalaten Kinneretin järven maisemia. Frangin tytär Anna Maria (1898–1957) oli naimisissa Aapeli Saarisalon kanssa.Professori Saarisalo oli siihen aikaan tekemässä Raamatunhistoriaan liittyviä arkeologisia tutkimuksia. Kun Saarisalot palasivat Suomeen ja saivat asunnon Helsingin pitäjästä, muutti leskeksi jäänyt Frang heidän luokseen asumaan vuonna 1931. Frang kuoli seuraavana vuonna 20. huhtikuuta 1932 Saarisalojen luona 69-vuotiaana.
19 alttaritaulun lisäksi Frang on maalannut lukuisia muotokuvia ja muita tilaustöitä.
Teoksia

Kristus ristillä, Längelmäen kirkko 1895
Jeesus ristillä, Viljakkalan kirkko 1896
Kristuksen kirkastus, Jämijärven kirkko 1897
Kristuksen ristiinnaulitseminen, Suoniemen kirkko 1903
Kristus kirkastusvuorella, Kiukaisten kirkko 1904
Jeesus herättää nukkuvat opetuslapset Getsemanessa pettäjän lähestyessä, Reposaaren kirkko 1906
Kristus ristillä, Pirkkalan (nykyinen Nokia) kirkko 1907
Kristus kirkastusvuorella, Lopen kirkko
Kristus ristillä, Mouhijärven kirkko 1918
Kristuksen kirkastuminen, Kankaanpään kirkko 1922
Ylösnousemus, Vähänkyrön siunauskappeli (hautausmaan kappeli), 1923
Frangin maalaamat alttaritaulut ovat myös seuraavissa kirkoissa: Multia 1912, Iitti 1917, Pusula 1921, Joutseno (nyk. sijoitettu Joutsenon Pulpin seurakuntakeskukseen) 1923, Savitaipaleen siunauskappeli 1924, Kiikoinen 1924, Virtasalmi 1926 (tuhoutui tulipalossa 1976) ja Perhon rukoushuone, Urjala 1928.
Lopen kirkon alttaritaulu
Reijo Frank

1950-luvulla Reijo Frank harrasti myös moottoriurheilua. Frank vasemmalla vierellään Heikki Leppik vuonna 1952.
Reijo Vilhelm Frank (8. heinäkuuta 1931 Helsinki – 17. maaliskuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen laulaja, joka tunnettiin erityisesti työväenlaulujen tulkitsijana, mutta hän kunnostautui myös folkmusiikin parissa. Tunnetuin Frankin tulkinnoista lienee Elsa Rauteen sanoittama rauhanlaulu Veli, sisko, jonka hän levytti vuonna 1969.
Vuonna 1982 Frankille myönnettiin ensimmäinen Kansan sivistysrahaston Työväen kulttuuripalkinto ja 2008 Reijo Frank sekä presidentti Tarja Halonen saivat Kansan Sivistysrahaston Tammisaari-mitalin. Frankin työpaikkana oli 40 vuoden ajan Helsingin kaupungin konekorjaamo Pleuna, jossa hän toimi asentajana.
Diskografia

Talonpoikaisarmeijan lauluja (muiden kanssa, 1970, Finnlevy)
Työväen lauluja (muiden kanssa, 1970, Finnlevy)
Työväen lauluja 2 (muiden kanssa, 1970, Finnlevy)
Rauha ystävyys solidaarisuus (muiden kanssa, 1973, Love Records)
Toveruudella (1974, Love Records)
Muistathan (1976, Love Records)
Monella menee hyvin (1977, Love Records)
Veli, sisko (kokoelma, 1994, Love Records)
Aiheesta muualla

Reijo Frankin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Reijo Frank Ylen Elävässä arkistossa.
Ilpo Saunio: Veli sisko kuulet kummat soitot: työväenlaulu eilen ja tänään. Helsinki: Kansankulttuuri, 1974. ISBN 951-615-073-X.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz
Frailea

| Frailea |
| --- | --- |
 Frailea pumila Uppsalan kasvitieteellisessä puutarhassa.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  versokasvit, Embryophyta
Alakaari::  putkilokasvit, Tracheophyta
Luokka::  siemenkasvit, Spermatophyta
Alaluokka::  koppisiemeniset, Angiospermae
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  kaktuskasvit, Cactaceae
Alaheimo::  Cactoideae
Tribus::  Notocacteae
Suku::  Frailea, Britton & Rose 1922
Infobox OKNimi-testi OK: 
Frailea on kaktuskasvien heimoon (Cactaceae) kuuluva eteläamerikkalainen suku, jonka lajit ovat pienikokoisia ja pallomaisia, keltakukkaisia ja siemeniltään omalaatuisia. Tieteellinen nimi on johdettu henkilön nimestä Manuel Fraile, joka 1900-luvun alussa oli pitänyt yllä kaktuskokoelmaa Washingtonissa (D. C.).
Tuntomerkit

Frailea-kaktukset ovat tavallisesti monivartisia, matalakasvuisia, litistyneen pallomaisia tai lyhyen lieriömäisiä. Varren uurteet ja nystyrät ovat heikosti kehittyneitä ja piikit pieniä. Kukat sijaitsevat varren kärjessä ja ovat avoinna vain lyhyen aikaa päivällä tai eivät avaudu ollenkaan (kleistogamia eli umpisiittoisuus). Ne ovat pieniä, lyhyen suppilomaisia, väriltään keltaisia. Kukan tyviosa on tiheän huopakarvoituksen ja sukasten peittämä. Hedelmä on ohutseinäinen, kuiva ja avautuu epäsäännöllisesti tai on avautumaton. Siemenet ovat pakkaantuneet tiiviisti ja ovat usein omalaatuisesti hatun muotoisia, ja niissä on toisinaan karvamaisia ulokkeita.
Levinneisyys

Suvun levinneisyys on melko laaja Etelä-Amerikassa ja käsittää Argentiinan koillisosan, Bolivian itäosan, Kolumbian, Etelä-Brasilian, Paraguayn ja Uruguayn.
Lajit

Kaikkiaan on kuvattu ja nimetty yli 50 Frailea-lajia. Niistä vain 17 on nykyään hyväksyttyjä.
Frailea buenekeri
Frailea buiningiana
Frailea castanea
Frailea cataphracta
Frailea chiquitana
Frailea curvispina
Frailea friedrichii
Frailea gracillima
Frailea grahliana
Frailea knippeliana
Frailea mammifera
Frailea perumbilicata
Frailea phaeodisca
Frailea pseudopulcherrima
Frailea pumila
Frailea pygmaea
Frailea schilinzkyana
Frailea curvispina
Frailea uhligiana
Frailea pygmeae var. aurea
Frailea castanea
Frailea pseudograhliana
Frailea cataphracta
Cynthia Freeman

| Cynthia Freeman> Bea Feinberg.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1915 New York, New York, Yhdysvallat
Kuollut: 1988 (72–73 vuotta) San Francisco, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: englanti
Tuotannon kieli: englanti
Esikoisteos:  A World Full of Strangers
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Cynthia Freeman, oik. Bea Feinberg, (1915 New York, New York, Yhdysvallat – 1988 San Francisco, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen kirjailija ja sisustussuunnittelija.
Freeman aloitti kirjailijanuransa teoksella A World Full of Strangers. Hänen tuotantonsa on sekä kotimaassa että ulkomailla suosittua romanttista viihdettä. Esikoisteoksen sekä teosten Fairytails ja Portraits aiheena ovat newyorkilaiset juutalaispiirit sekä siirtolaisten ongelmat ja sukutausta. Muut ovat perinteisempiä romanttisia romaaneja.
1981 ilmestynyttä romaania Ei aikaa kyynelille on pidetty hänen kunnianhimoisimpana teoksenaan.
Suomennetut teokset

Rakkauden malja (Come pour the wine), suom. Satu Kauppinen, Otava 1982 ISBN 951-1-06811-3
Ei aikaa kyynelille (No time for tears), suom. Satu Kauppinen, Otava 1983 ISBN 951-1-07301-X
Rakkauden vuodenajat (Seasons of the heart), suom. Sirkka Salonen, Otava 1988 ISBN 951-1-09534-X
Rakkauden haaveet (Illusions of love), suom. Satu Leveelahti, Otava 1989 ISBN 951-1-08985-4
Viimeinen ruhtinatar (The last princess), suom. Arja Gothóni, Otava 1990 ISBN 951-1-10273-7
Frankit

Frankkien valtakunnan laajeneminen vuosien 481 ja 814 välillä.
Frankit (lat. Franci) olivat alun perin Reinin itäpuolella asunut suuri germaaninen kansa, joka ilmestyi 200-luvulla Gallian koillisrajalle. 
Heidän nimensä on saattanut merkitä joko "vapaat" tai se on johdettu muinaisgermaanisesta sanasta francho, keihäänkärki.
Frankit olivat alun perin muodostuneet useiden germaaniheimojen liittoutuessa yhteen. Näihin heimoihin kuuluivat chamavit, ampsivarit, brukterit, chattuarit ja khattit. Frankit jakautuivat kahteen pääryhmään, saalilaisiin frankkeihin Reinin alajuoksulla ja ripuaarisiin frankkeihin etelämpänä, Reinin yläjuoksun alueella. Nimitys saalilainen tuli suolaa ja ripuaarinen virtaa tarkoittavasta sanasta, mikä viittasi heimojen asuinsijoihin. Khattien heimo on joskus katsottu frankkien kolmanneksi pääryhmäksi.
Historia

Frankit tekivät yhdessä alemannien kanssa hyökkäyksiä Reinin yli roomalaisia vastaan 250-luvun lopulla, ja he ryöstivät kaupunkeja aina Hispanian itärannikolla asti. Frankit valtasivat bataavien asuinalueet 200-luvun lopussa.
Saalilaiset frankit tunkeutuivat 300-luvulla nykyiseen Belgiaan ja 400-luvun alussa nykyiseen Ranskaan. Ranska (lat. Francia, ransk. France) on saanut nimensä saalilaisten frankkien mukaan. Frankit omaksuivat kristinuskon aluksi sen areiolaisessa muodossa. Roomalainen sotapäällikkö Aëtius pakotti heidät Rooman vallan alaisiksi 432, ja frankit olivat Aëtiuksen liittolaisina Katalaunien kenttien taistelussa vuonna 451. Vandaalien heikentämä Rooma menetti kuitenkin valtansa Galliassa, ja vuoteen 480 mennessä frankeilla oli vahva jalansija Gallian koillisosissa.
Frankkien yhdistäjä oli Klodvig, jonka sekä saalilaiset että ripuaariset frankit tunnustivat kuninkaakseen 400-luvun lopussa. Klodvig hyökkäsi 507 visigoottien valtakuntaan ja löi heidät. Visigoottien oli tappion koettuaan luovuttava gallialaisista alueistaan. Klodvig kääntyi katoliseen uskoon ja sai samalla taakseen sekä kirkon että gallialais-roomalaisen väestön tuen. Klodvig loi perustan frankkien valtakunnalle, joka merovingien ja karolingien aikana käsitti suuren osan Länsi-Eurooppaa.
Itämailla sanaa "frankit" on vanhastaan käytetty myös kaikkia eurooppalaisia tarkoittavana yleisnimityksenä. Tässä merkityksessä sana tuli käyttöön ristiretkien aikana ja johtuu ranskalaisten keskeisestä osuudesta ristiretkissä..
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Frankit Wikimedia Commonsissa