stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anakronia

Anakronia on narratologian eli kertovan tekstin tutkimuksen käyttämiä käsitteitä. Anakronia tarkoittaa tilannetta, jossa kerronta poikkeaa tarinan kronologiasta eli tapahtumat esitetään tekstin lukijalle ikään kuin "väärässä" järjestyksessä.
Anakronia luodaan useimmiten ennakoinnin tai takauman avulla. Anakronian alalajeihin kuuluu myös esimerkiksi akronia. Se tarkoittaa tilannetta, jossa kerrotun tapahtuman sijainti tekstin kronologiassa jää lukijalle auttamattoman hämäräksi.
Amateur Athletic Association of England

Logo
Amateur Athletic Association of England, AAA (aikaisemmin Amateur Athletic Association) on vuonna 1880 perustettu yleisurheilujärjestö, joka hallinnoi aiemmin Britannian yleisurheilua. Se menetti asemansa, kun British Amateur Athletic Board perustettiin 1932 Britannian jäsenjärjestöksi kansainväliseen yleisurheiluliittoon. AAA:n mestaruuskilpailuja pidettiin Britannian-mestaruuskilpailuina. Ne järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1880, ja ne olivat avoimet, joten niihin sai osallistua myös ulkomaalaisia urheilijoita. AAA:n mestaruuskilpailut korvattiin vuonna 2006 UK Athleticsin järjestämillä Britannian-mestaruuskilpailuilla.
AAA toimii nykyään erityisesti nuorten yleisurheilijoiden parissa. Se järjestää useita kilpailuita ympäri Britanniaa ja pyrkii tukemaan nuoria yleisurheilijoita niiden kehittymisessä. Lisäksi AAA pyrkii säilyttämään yleisurheilun historiaa, ja se palkitsee huippu-urheilijoita erilaisilla palkinnoilla.
Alfred Cornu

Alfred Cornu
Marie Alfred Cornu (1841–1902) oli ranskalainen fyysikko. Hän suoritti merkittäviä spektroskooppisia tutkimuksia. Laajimmin tunnettuja ovat kuitenkin hänen suorittamansa valon nopeuden ja maapallon tiheyden määritykset.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alfred Cornu Wikimedia Commonsissa
Amateur World Series 1940

Amateur World Series oli maajoukkueiden välinen baseball turnaus, myöhemmältä nimeltään World Cup, josta käytettiin myös nimitystä Baseballin maailmanmestaruuskilpailut. Vuonna 1940 kilpailu käytiin Kuubassa 14. - 25. syyskuuta välisenä aikana. Joukkueita turnaukseen osallistui seitsemän. Joukkueet kohtasivat toisensa kaksi kertaa.
| joukkue | Ot>  | V | H | AVG |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.  Kuuba | 12 | 10 | 2 | .833 |  | 8-5 | 1-2 | 11-1 | 3-1 | 6-0 | 10-4 |
| 2.  Nicaragua | 12 | 9 | 3 | .750 | 5-4 |  | 5-7 | 5-0 | 8-6 | 9-0 | 13-0 |
| 3.  Yhdysvallat | 12 | 9 | 3 | .750 | 2-3 | 0-1 |  | 4-0 | 2-0 | 3-2 | 4-2 |
| 4.  Venezuela | 12 | 5 | 7 | .417 | 1-7 | 2-8 | 3-0 |  | 3-6 | 6-1 | 3-1 |
| 5.  Havaiji | 12 | 5 | 7 | .417 | 5-6 | 10-1 | 2-3 | 1-5 |  | 3-8 | 7-4 |
| 6.  Meksiko | 12 | 2 | 10 | .167 | 2-6 | 0-4 | 1-9 | 5-6 | 4-7 |  | 4-3 |
| 7.  Puerto Rico | 12 | 2 | 10 | .167 | 3-19 | 1-7 | 0-15 | 4-3 | 2-3 | 7-6 |  |
Vilho Jyrinoja

Vilho Jyrinoja, nimi aik, Vasselei Jehrimäini (25. joulukuuta 1901 Akonlahti, Vienan Karjala – 15. lokakuuta 1956 Kajaani) oli Vienan Karjalassa syntynyt suomalainen kirjailija ja kansanperinteen kerääjä.
Jyrinoja keräsi muistitietoa vienankarjalaisesta kansanperinteestä ja hän julkaisi myös kuvauksen kotikylästään Akonlahdesta.
Jyrinoja kuoli 15. lokakuuta 1956 sydänkohtaukseen olleessaan keräämässä vienankarjalaista sana-aineistoa Karjalan kielen sanakirjaa varten. Hänet on haudattu Ruotsiin Örebron hautausmaalle.
Teoksia

Miekan taru : romaani. Karjalan vapaustaistelun julkaisuja vuosina 1918-1922.     Kotka 1934 (nimellä V. O. Jehrimäini)
Akonlahden arkea ja juhlaa ; valokuvat Vilho Uomala. Kansanelämän kuvauksia 2.     Suomalaisen kirjallisuuden seura, Helsinki 1965
Valkjärvi (Hämeenlinna, Vuolijoki)

| Valkjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa, Kanta-Häme
Kunnat:  Pälkäne, Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°16′45″N, 24°29′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  oja johto-ojaan Vuolijärveen 
Järvinumero:  35.773.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,7 m  
Rantaviiva:  1,453 km  
Pinta-ala:  10,641 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkjärvi 
Valkjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Pälkäneellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,6 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,7 metriä mpy.
Anaksibia

Anaksibia (m.kreik. Άναξίβια, lat. Anaxibia) oli kreikkalaisessa mytologiassa useamman eri naishahmon nimi.
Anaksibia, Biaan ja Ifianassan tytär ja Melampuksen veljentytär, joka nai Peliaan. Hän synnytti tälle Akastoksen, Pisidiken, Pelopeian, Hippothoen, Alkestiin ja Medusan.
Anaksibia, joko Atreuksen ja Aeropeen, Pleistheneen ja Aeropeen tai Pleistheneen ja Kleollan tytär ja Agamemnonin ja Menelaoksen sisar. Joissakin lähteissä atreidien sisareksi nimetään Astyokhe, joka saattaa olla sama henkilö. Astyokhen kerrottiin naineen Fokiin kuninkaan Strofioksen ja olleen Pyladeen äiti.
Anaksibia, yksi danaideista, joka meni naimisiin Aigyptoksen pojan  Arkheloksen kanssa.
Anaksibia, Kratieuksen tytär, joka meni naimisiin Nestorin kanssa ja synnytti tälle Pisidiken, Polykasteen, Perseuksen, Stratikhoksen, Aretoksen, Ekhefronin, Peisistratoksen, Antilokhoksen ja Thrasymedeen. Yleisemman tradition mukaan kuitenkin Eurydike oli Nestorin puoliso ja edellä lueteltujen lasten äiti.
Anaksibia, Ganges-joen najadi, joka pakeni Helioksen lähentely-yrityksiä. Artemis kätki hänet Koryfe-vuoren alle..
Valkjärvi (Kouvola, Uimila)

| Valkjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso, Päijät-Häme
Kunnat:  Kouvola (Jaala), Heinola (vuoteen 1997 Heinolan maalaiskunta)
Koordinaatit:  61°09′01″N, 26°16′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konniveden alue (14.13)
Laskuoja:  oja Kolosjärveen 
Järvinumero:  14.131.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  93,7 m  
Pituus:  640 m  
Leveys:  550 m  
Rantaviiva:  2,334 km  
Pinta-ala:  17,089 ha  
Saaria:  1 
 fiValkjärvi 
Valkjärvi  on Kymenlaakson ja Päijät-Hämeen maakuntien sekä Kouvolan Jaalan ja Heinolan rajalla, Uimilassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 17,1 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93,7 metriä mpy.
Valkjärvi (Kouvola, Paljakka)

| Valkjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°15′47″N, 26°36′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Aittolampeen 
Järvinumero:  14.912.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,9 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,448 km  
Pinta-ala:  1,2 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkjärvi 
Valkjärvi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Paljakan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 180 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Vuohijärven lähi-alueeseen (14.912) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,9 metriä mpy.
Veikko Huttunen

Veikko Olavi Huttunen (6. tammikuuta 1926 Uusikirkko – 4. lokakuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen diplomaatti. Hän oli koulutukseltaan diplomi-insinööri ja kauppatieteiden kandidaatti ja tuli ulkoasiainhallinnon palvelukseen 1962. Hän oli pääkonsulina San Franciscossa 1974–1980, suurlähettiläs Canberrassa 1980–1983 ja Tripolissa 1986–1989..
Abu Dhabin Grand Prix 2019

|  Abu Dhabin Grand Prix 2019  |
| --- | --- |
 21. osakilpailu 21 osakilpailusta kaudella 2019. 

Päivämäärä:  1. joulukuuta 2019
Rata:  Yas Marina Circuit
Sijainti:  Yas Island, Abu Dhabi, Yhdistyneet arabiemiirikunnat
Ratatyyppi:  Osittainen katurata
Radan pituus:  5,554 km
Kilpailun pituus:  55 kierrosta, 305,355 km
Sää:   Selkeä
Paalupaikka
Kuljettaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Paaluaika:  1.34,779
Palkintokoroke
Voittaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Toinen:   Max Verstappen   (Red Bull Racing)
Kolmas:   Charles Leclerc   (Ferrari)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Kierrosaika:  1.39,283 (kierroksella 53)
Abu Dhabin Grand Prix 2019 (virallisesti Formula 1 Etihad Airways Abu Dhabi Grand Prix 2019) oli Formula 1 -kauden 2019 21. ja samalla viimeinen osakilpailu, joka ajettiin 1. joulukuuta Yas Marinan moottoriradalla Abu Dhabissa.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29. marraskuuta | 13:00–14:30 | 11:00–12:30 | 1. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 25–27 °C | 35–37 °C | 50–58 % |
| 29. marraskuuta | 17:00–18:30 | 15:00–16:30 | 2. vapaat harjoitukset |  Selkeä | 25 °C | 27–30 °C | 55–61 % |
| 30. marraskuuta | 14:00–15:00 | 12:00–13:00 | 3. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 26–27 °C | 37–40 °C | 53–56 % |
| 30. marraskuuta | 17:00–18:00 | 15:00–16:00 | Aika-ajot |  Selkeä | 25–26 °C | 28–33 °C | 60–67 % |
| 1. joulukuuta | 17:10–19:10 | 15:10–17:10 | Kilpailu |  Selkeä | 25–26 °C | 27–31 °C | 60–71 % |
Lähde:
Vapaat harjoitukset

Ennen ensimmäisiä vapaita harjoituksia Mercedeksen Valtteri Bottaksen autoon jouduttiin edellisen osakilpailun keskeytyksen myötä asentamaan uusi moottori, minkä vuoksi hän sai lähtöruuturangaistuksen kilpailuun. Ferrarin Sebastian Vettel teki ensimmäisissä vapaissa harjoituksissa ajovirheen, kun hän menetti autonsa peräpään hallinnan radan viimeisellä sektorilla ja osui ratavalliin. Haas testasi simulaattorissaan kehittämiä osia Romain Grosjeanin autossa, ja Grosjean oli lopulta harjoitusten päätyttyä kuudes. Renault’n kuljettajan Daniel Ricciardon harjoitukset päättyivät aikaisemmin, kun hänen moottorinsa vuodatti öljyä ja hajosi. Bottas oli ensimmäisten vapaiden harjoitusten nopein.
Toisissa vapaissa harjoituksissa tuomaristo sai tutkittavakseen tilanteen, jossa Bottas yritti ohittaa Grosjeanin sisäkautta ja kolaroi tämän kanssa, mutta tapauksesta ei langetettu rangaistuksia. Bottaksen tallikaverilla Lewis Hamiltonilla oli ongelmia vaihdelaatikon kanssa, kun hän vaihtoi vaihteita alaspäin. Bottas oli myös toisten vapaiden harjoitusten nopein. Harjoitusten jälkeen Bottaksen autoon jouduttiin vaihtamaan uusi moottori, kun viikonloppua varten asennetussa tuoreessa moottorissa havaittiin nestevuotovikoja.
Kolmansissa vapaissa harjoituksissa Ferrarin kuljettajat Vettel ja Charles Leclerc ajoivat ainoina aika-ajotestinsä kovemmalla rengasseoksella. Kolmansien vapaiden harjoitusten nopein oli Red Bullin Max Verstappen.
Aika-ajot

Aika-ajojen ensimmäisessä osiossa Vettel pyörähti pääsuoralla ja kulutti renkaistaan pitoa, mutta pystyi jatkamaan ajamista. Grosjeanin aika-ajot epäonnistuivat, kun hän koki harjoitusten jälkeen korjatun autonsa ajokelvottomaksi, melkein osui varikolla vaarallisesti eteen päästettyyn Toro Rosson Daniil Kvjatiin ja karsiutui.
Aika-ajojen toisessa osiossa kuljettajat joutuivat vaihtamaan kypäriensä visiirit vähemmän häikäiseviksi, koska auringonlaskun myötä rata jouduttiin keinovalaisemaan voimakkaasti. Muista kärkikuljettajista poiketen Vettel ajoi nopeimman aikansa pehmeällä rengasseoksella.
Ferrari teki ajoitusvirheen aika-ajojen kolmannessa osiossa, kun Vettel ehti juuri ennen aika-ajojen päättymistä aloittaa viimeisen kierroksensa, mutta Leclerc sen sijaan ei ehtinyt ja hän moitti edessään ajanutta Vetteliä hidastelusta. McLarenin Carlos Sainz oli aika-ajotulokseensa pettynyt, koska jäi tallikaverinsa Lando Norrisin ajasta kahdenkymmenenkolmen tuhannesosan ja Renault’n Ricciardosta vain kolmen tuhannesosan verran. Paalupaikalle ajoi Hamilton ennen tallikaveriaan Bottasta ja Red Bullin Verstappenia.
Kilpailu

Kilpailun lähdössä Racing Pointin Lance Stroll törmäsi Toro Rosson Pierre Gaslyyn ja rikkoi tämän etusiiven, jolloin Gasly putosi viimeisten joukkoon. Bottas nousi sijoituksissa ylöspäin lähdössä, mutta hän joutui ajamaan teknisen ongelman vuoksi melkein parikymmentä kierrosta ilman avattavaa takasiipeä. Ferrari päätti ottaa molemmat kuljettajansa yhtä aikaa varikkokäynnille kolmannellatoista kierroksella, joka onnistui Leclercin osalta, mutta Vettelin auton vasemman puolen renkaiden kiinnitys ei sujunut ja hän menetti paljon aikaa varikolla. Ferrari toisti yhtä aikaisen varikkokäynnin 39. kierroksella, joka onnistui paremmin.
Alfa Romeo Racingin vauhti ei riittänyt pistesijoille ja lisäksi autoista puuttui pitoa ja sopiva lämpötila renkaille. Myös Haasilla oli puutetta vauhdista, jota siltä oli puuttunut koko kauden aikana. Sen sijaan keskijoukoissa nähtiin kaksintaisteluita. Viimeisten kierrosten aikana Racing Point, McLaren ja Renault kävivät tiukkaa taistelua keskenään, kun Sainz taisteli Renault’n kuljettajia Ricciardoa ja Nico Hülkenbergiä vastaan ja onnistui ohittamaan heidät nousten kymmenenneksi, mikä mahdollisti Sainzin sijoittumisen Gaslyn yläpuolelle MM-pisteissä. Viimeisten kierrosten aikana myös Racing Pointin Sergio Pérez pystyi ohittamaan Norrisin radan ulkoreunalta, vaikka aluksi Norris peitti sisäreunan, mitä Pérez piti uransa yhtenä parhaimmista ohituksista.
Hamilton voitti kilpailun ennen Verstappenia ja kolmanneksi ajanutta Leclerciä. Kilpailun jälkeen Leclercin auto joutui tuomariston tutkittavaksi, koska tallin ilmoittamassa polttoainelukemassa oli esiintynyt epäselvyyksiä, mutta Leclerc sai pitää palkintosijansa ja Ferrarille langetettiin rahallinen sakkorangaistus.
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Osioiden ajat> 1. osio | Osioiden ajat> 2. osio | Osioiden ajat> 3. osio | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.35,851 | 1.35,634 | 1.34,779 | 1 |
| 2 | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 1.36,200 | 1.35,674 | 1.34,973 | 20 |
| 3 | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda | 1.36,390 | 1.36,275 | 1.35,219 | 2 |
| 4 | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 1.36,478 | 1.35,543 | 1.35,219 | 3 |
| 5 | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 1.36,963 | 1.35,786 | 1.35,339 | 4 |
| 6 | 23 |  Alexander Albon | Red Bull Racing-Honda | 1.36,102 | 1.36,718 | 1.35,682 | 5 |
| 7 | 4 |  Lando Norris | McLaren-Renault | 1.37,545 | 1.36,764 | 1.36,436 | 6 |
| 8 | 3 |  Daniel Ricciardo | Renault | 1.37,106 | 1.36,785 | 1.36,456 | 7 |
| 9 | 55 |  Carlos Sainz | McLaren-Renault | 1.37,358 | 1.36,308 | 1.36,459 | 8 |
| 10 | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 1.37,506 | 1.36,859 | 1.36,710 | 9 |
| 11 | 11 |  Sergio Pérez | Racing Point-BWT Mercedes | 1.36,961 | 1.37,055 |  | 10 |
| 12 | 10 |  Pierre Gasly | Scuderia Toro Rosso-Honda | 1.37,198 | 1.37,089 |  | 11 |
| 13 | 18 |  Lance Stroll | Racing Point-BWT Mercedes | 1.37,528 | 1.37,103 |  | 12 |
| 14 | 26 |  Daniil Kvjat | Scuderia Toro Rosso-Honda | 1.37,683 | 1.37,141 |  | 13 |
| 15 | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 1.37,710 | 1.37,254 |  | 14 |
| 16 | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 1.38,051 |  |  | 15 |
| 17 | 99 |  Antonio Giovinazzi | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 1.38,114 |  |  | 16 |
| 18 | 7 |  Kimi Räikkönen | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 1.38,383 |  |  | 17 |
| 19 | 63 |  George Russell | Williams-Mercedes | 1.38,717 |  |  | 18 |
| 20 | 88 |  Robert Kubica | Williams-Mercedes | 1.39,236 |  |  | 19 |
107 % aika: 1.42,561
Lähde:
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Valmistaja | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 55 | 1:34.05,715 | 1 | 25+1 |
| 2. | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda | 55 | +16,772 | 2 | 18 |
| 3. | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 55 | +43,435 | 3 | 15 |
| 4. | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 55 | +44,379 | 20 | 12 |
| 5. | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 55 | +1.04,357 | 4 | 10 |
| 6. | 23 |  Alexander Albon | Red Bull Racing-Honda | 55 | +1.09,205 | 5 | 8 |
| 7. | 11 |  Sergio Pérez | Racing Point-BWT Mercedes | 54 | +1 kierros | 10 | 6 |
| 8. | 4 |  Lando Norris | McLaren-Renault | 54 | +1 kierros | 6 | 4 |
| 9. | 26 |  Daniil Kvjat | Scuderia Toro Rosso-Honda | 54 | +1 kierros | 13 | 2 |
| 10. | 55 |  Carlos Sainz | McLaren-Renault | 54 | +1 kierros | 8 | 1 |
| 11. | 3 |  Daniel Ricciardo | Renault | 54 | +1 kierros | 7 |  |
| 12. | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 54 | +1 kierros | 9 |  |
| 13. | 7 |  Kimi Räikkönen | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 54 | +1 kierros | 17 |  |
| 14. | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 54 | +1 kierros | 14 |  |
| 15. | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 54 | +1 kierros | 15 |  |
| 16. | 99 |  Antonio Giovinazzi | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 54 | +1 kierros | 16 |  |
| 17. | 63 |  George Russell | Williams-Mercedes | 54 | +1 kierros | 18 |  |
| 18. | 10 |  Pierre Gasly | Scuderia Toro Rosso-Honda | 53 | +2 kierrosta | 11 |  |
| 19. | 88 |  Robert Kubica | Williams-Mercedes | 53 | +2 kierrosta | 19 |  |
| Kesk. | 18 |  Lance Stroll | Racing Point-BWT Mercedes | 45 | Jarrut | 12 |  |
Nopein kierros: Lewis Hamilton (Mercedes) 1.39,283 (kierroksella 53).
Lähteet:
Tulokset > Lopulliset sijoitukset MM-sarjoissa

Huom!: Vain kymmenen parhaan sijoitukset sisällytetty.
Aero A-32

Aero A-32 GR Jupiter, AEj-59
Aero A-32 on tšekkoslovakialainen kaksitasoinen, kaksipaikkainen ja yksimoottorinen rynnäkkökone 1920-luvun lopulta. Koneen suunnitteli ja sitä valmisti Aero Tovarna Letadel, joka toimi Prahassa. Koska koneen suunnittelun lähtökohtana oli Aero A-11, käytettiin siitä aluksi tyyppimerkintää Aero A-11J. Konetta rakennettiin eri versioina kaikkiaan 116 kappaletta.
Käyttö Suomessa

Suomen ilmavoimat hankki vuosina 1929–1930 kaikkiaan 16 Aero-Jupiter A-321F ja A-32GR-konetta. Koneiden tunnukset olivat AEj-49 - 64 (pieni j-kirjain erottamassa Aero-11:stä, Jupiter-moottorin mukaan). Konetyyppi oli käytössä suurimmaksi osaksi koulukoneina vuoteen 1944 asti. Koneen kielteisinä piirteinä pidettiin tähystämön ahtautta ja siivekkeiden raskautta suurilla nopeuksilla. Lahden Ilmasilta ry:n ylläpitämässä Päijät-Hämeen ilmailumuseossa on näytteillä ilmavoimien Aero-32-koneyksilö rekisteritunnukseltaan AEj-59.
Tekniset tiedot (A-32 GR) > Yleiset ominaisuudet

Kärkiväli: 12,44 m
Pituus: 8,20 m
Korkeus: 3,20 m
Siipipinta-ala: 36,45 m²
Tyhjäpaino: 1 070 kg
Lentopaino: 1 927 kg
Moottori: 420 hv:n Walter Jupiter IV tai Gnome-Rhônen rakentama Bristol Jupiter-tähtimoottori.
Tekniset tiedot (A-32 GR) > Suoritusarvot

Suurin nopeus: 200 km/h
Lentoaika: 4,5 h
Lakikorkeus: 6 000 m
Lentomatka: 400 km.
Tekniset tiedot (A-32 GR) > Aseistus

Yksi eteenpäin ampuva .303 Vickers-konekivääri
Kaksi .303 Lewis-konekivääriä tähystäjällä
Yleensä 10 × 10 kg pommeja.
Aiheesta muualla

Kalevi Keskinen, Kari Stenman, Klaus Niska, Suomen ilmavoimien lentokoneet 1918– 1939, Tietoteos, 1976.
Aleksandr Samokutjajev

Aleksandr Samokutjajev
Aleksandr Mihailovitš Samokutjajev (ven. Александр Михайлович Самокутяев, s. 13. maaliskuuta 1970 Penza, Venäjän neuvostotasavalta) on venäläinen kosmonautti. Hän pääsi astronauttijoukkoihin kesällä 2003. Samokutjajev osallistui ensimmäisellä avaruuslennollaan kansainvälisen avaruusaseman Retkikunta 27:n ja Retkikunta 28:n miehistöihin. Hän palasi Maahan 16. syyskuuta 2011 lennolla Sojuz TMA-21.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Spacefacts biography of Aleksandr Samokutyayev
on Astronaut.ru
Aleksandr Pitšuškin

| Aleksandr Pitšuškin> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. huhtikuuta 1974 (ikä 50) Mytištši, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Venäjä
Muut tiedot
Rikokset:  murha
Uhrit:  49–60
Vangittu:  16. kesäkuuta 2006
Rangaistus:  elinkautinen vankeus
Aleksandr Jurjevitš Pitšuškin (ven. Александр Юрьевич Пичушкин, s. 9. huhtikuuta 1974), ”Bitsevskin hullu”, "Shakkilautamurhaaja", on entinen venäläinen supermarketin työntekijä, joka paljastui sarjamurhaajaksi.
Murhat

Pitšuškinia syytettiin 49 ihmisen murhaamisesta vuosina 2001–2006, mutta rikostutkijoiden mukaan Pitšuškin saattoi syyllistyä peräti 62 murhaan. Pitšuškin itse tunnusti 63 murhaa sanoen jääneensä yhden uhrin päähän tavoitteestaan täyttää shakkilauta. Kun poliisit pidättivät Pitšuškinin he löysivät hänen kotoaan shakkilaudan, joka oli täynnä yhtä ruutua lukuun ottamatta. Pitšuškin piti lukua uhreistaan laittamalla shakkilaudalle nappulan jokaisen murhan jälkeen. Media käytti Pitšuškinista tämän vuoksi nimitystä "shakkilautamurhaaja". Hänen tavoitteenaan oli lyödä vuonna 1994 teloitetun Andrei Tšikatilon 52 murhaa käsittänyt Neuvostoliiton ennätys ja tappaa 64 ihmistä eli yhtä monta kuin shakkilaudassa on ruutuja. Myöhemmin Pitšuškin kertoi, että hän ei olisi ikinä lopettanut murhaamista, jos häntä ei olisi saatu kiinni.
Pitšuškin murhasi lähes kaikki uhrinsa Moskovan eteläosassa sijaitsevassa Bitsevskin puistossa vodkapullon tai vasaran tapaisilla esineillä. Monet hänen uhreistaan olivat vanhoja, kodittomia miehiä. Pitšuškin houkutteli heidät mukaansa lupaamalla ilmaista vodkaa ja sanomalla haluavansa näyttää koiransa haudan. Juotettuaan uhrinsa humalaan Pitšuškin hakkasi heitä vasaralla päähän ja heitti heidän ruumiinsa viemäriin. Useissa tapauksissa Pitšuškin heitti uhrinsa elävänä viemäriin. Pitšuškin hyökkäsi aina takaapäin välttääkseen veren roiskumisen vaatteilleen. Vuonna 2005 murhasarja raaistui entisestään. Pitšuškin otti tavakseen työntää rikotun vodkapullon uhriensa murskautuneen kallon sisälle varmistaakseen etteivät he selviä. Lisäksi Pitšuškin ei enää edes yrittänyt piilottaa ruumiita.
Kiinnijääminen ja oikeudenkäynti

Pitšuškin murhasi viimeisen uhrinsa kesäkuussa 2006. Uhrin taskusta löydettiin metrolippu, jonka johdosta poliisit katsoivat metroaseman valvontakameran kuvia. Valvontakameran nauhalle oli tallentunut Pitšuškin, joka käveli metroasemalla uhrin kanssa. Tämän johdosta Pitšuškin saatiin pidätettyä 15. kesäkuuta 2006. Monet venäläiset vaativat Pitšuškinille kuolemantuomiota, mutta Venäjällä kuolemantuomio on poistettu lainsäädännöstä, joten vaatimukseen ei suostuttu. Pitšuškin lähetettiin mielentilatutkimukseen, jossa psykiatrit totesivat, että hän ei kärsinyt mistään mielisairaudesta. Pitšuškinia syytettiin oikeudessa 49 ihmisen murhasta ja kolmesta murhan yrityksestä. Oikeudenkäynnin aikana Pitšuškin sanoi, että hän oli murhannut yhteensä 60 ihmistä ja pyysi valamiehistöä lisäämään 11 uhria hänen uhrilukuunsa, jolloin uhrien lopullinen lukumäärä olisi 60 kuollutta ja kolme murhayrityksistä hengissä selvinnyttä uhria. Oikeussalissa  Pitšuškin oli suljettuna lasiseen häkkiin. Aleksandr Pitšuškin todettiin oikeudessa syylliseksi kaikkiaan 49 ihmisen murhaan ja tuomittiin elinkautiseen vankeuteen, josta ensimmäiset viisitoista vuotta eristyssellissä.