stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pacojet

Pacojet
Pacojet on sveitsiläinen keittiökone, jota käytetään pakastettujen raaka-aineiden käsittelyyn. Laitetta käytetään ravintolakeittiöissä lähinnä makeiden jälkiruokien, kuten jäätelön ja sorbetin valmistukseen. Se soveltuu hyvin myös moussen, keittojen ja kastikkeiden valmistukseen. Pacojet on kehitetty 1980-luvulla.[lähde? ] Ravintolakeittiössä Pacojet mahdollistaa vaativien makujen valmistuksen tehokkaasti ja taloudellisesti. Pacojetia hyödynnettäessä komponentit voidaan valmistaa suurempina erinä ja pakastaa käytettäviksi tarpeen mukaan. Koneessa olevat terät rouhivat jäisestä massasta halutun annosmäärän. Loput voidaan laittaa pakkaseen odottamaan myöhempää käyttöä, joten hävikki minimoituu.
Kotikeittiöissä Pacojet on harvinainen. Forbeslehti kuvailee Pacojetiä 4 000 dollaria maksavaksi jäätelökoneeksi, ja lehden mukaan rikkaat laitteista kiinnostuneet ruokaharrastajat ovat kehittäneet sen ympärille kultin kaltaista ilmiötä.
Aiheesta muualla

New York Times
pacojet.com - Laitteen valmistaja Pacojet AG
Video laitteen käytöstä (Arkistoitu – Internet Archive) (hollanniksi)
Pietari

Pietari voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Pietari, apostoli, perimätiedon mukaan ensimmäinen paavi
Pietari, kaupunki Venäjällä
Pietari, suomalainen miehen etunimi
Pietari, suomessa käytetty nimi useista hallitsijoista, joiden varsinaisena nimenä on ollut jokin saman nimen muunnelma:
Venäjän keisareita (ven. Пётр (Pjotr) )
Pietari I Suuri, keisari 1682–1725
Pietari II Aleksejevitš, keisari 1727–1730
Pietari III, keisari 1762
Brasilian keisareita (port. Pedro )
Pietari I, keisari 1822–1834
Pietari II, keisari 1834–1889
Portugalin kuninkaita (port. Pedro ):
Pietari I Oikeudenmukainen, kuningas 1320–1367
Pietari II Tyyni, kuningas 1683–1706
Pietari III, kuningas 1777–1786
Pietari IV Soturikuningas, kuningas 1826, sama kuin Brasilian keisari Pietari I
Pietari V Rakastettu, kuningas 1853–1861
Serbian ja Jugoslavian kuninkaita (serb. Петар, Petar )
Pietari I, Serbian kuningas 1913–1918, Jugoslavian kuningas 1918–1921
Pietari II, Jugoslavian kuningas 1941–1945
Aragonian kuninkaita (esp. Pedro )
Pietari I, kuningas 1094–1104
Pietari II, kuningas 1196–1213
Pietari III, kuningas 1276–1285
Pietari IV, kuningas 1336–1387
Pietari V, kruununtavoittelija 1463–1466
Pietari I Julma, Kastilian kuningas 1350–1369
Pietari, Unkarin kuningas 1038–1041 ja 1044–1046
Pietari II, Bretagnen herttua
Pietari III, Aleksandrian hallitsija
Pietari Bartolomeus, ranskalainen sotilas ja pappi.
Pietari, matkaopaskirja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pietari”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Parallel Universe

| ”Parallel Universe” Red Hot Chili Peppers |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Californication
 Äänitetty : joulukuu 1998 – maaliskuu 1999
 Julkaistu: 2000
 Tuottaja(t): Rick Rubin
 Tyylilaji: alternative rock
 Kesto: 04.30
 Levy-yhtiö: Warner Bros.
Red Hot Chili Peppersin muut singlet
| ”Road Trippin’” 2000 | ”Parallel Universe” 2000 | ”By the Way” 2002 |
Parallel Universe on Red Hot Chili Peppersin kappale, joka julkaistiin singlenä vuonna 2000, vuoden 1999 albumilta Californication. Kappale on albumin toinen. Kappale löytyy yhtyeen Greatest Hits-kokoelma-albumilta.
Single oli parhaimmillaan 37. Alternative Songs-listalla, viettäen yhteensä kolme viikkoa listalla.
Kappale on samankaltainen kuin Otherside, toinen albumin kappale. Kummatkin kappaleet ovat muihin albumin kappaleisiin nähden synkkiä ja kertovat yhtyeen laulaja Anthony Kiediksen huumekierteestä. Kummatkin kappaleet edustavat Red Hot Chili Peppersin uutta tyyliä, jota yhtye ajoi sisään albumilla Californication, sisältäen yhä vähemmän funk-vaikutteita.
Lehtosalo

Lehtosalo on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Jorma Lehtosalo (s. 1945), urheiluvalmentaja ja entinen meloja
Marko Lehtosalo, Markoolio (s. 1975), ruotsinsuomalainen artisti
Pauli Lehtosalo (1910–1989), ministeri (Maalaisliitto) ja lakimies
Pirkko-Liisa Lehtosalo-Hilander (s. 1934), arkeologi ja filosofian tohtori
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Lehtosaari (Kuopio, Rönö)

Rönön kaupunginosan saaria ilmakuvassa.
Lehtosaari tai Rönön Lehtosaari on Kuopion Rönön kaupunginosaan kuuluva saari Rönön saaren kaakkoispuolella. Lehtosaareen ei ole siltayhteyttä. Saari on osa joulukuussa 2017 perustettua Kuopion kansallista kaupunkipuistoa.
Pennsylvanian yleiskokous

| Pennsylvanian yleiskokous |
| --- | --- |
 
Tyyppi
Tyyppi:  kaksikamarinen
Johto
Senaatin puheenjohtaja:  John Fetterman
Edustajainhuoneen puhemies:  Mike Turzai
Kokoonpano
Edustajia:  253 50 senaattoria 203 edustajainhuoneen jäsentä 
Puolueet:       Republikaanit (136)        Demokraatit (113)        Sitoutumattomat (1)        Avoimet (3) 
Kokouspaikka
 Pennsylvania State Capitol
Pennsylvanian yleiskokous (engl. Pennsylvania General Assembly) on Pennsylvanian osavaltion kaksikamarinen lainsäädäntöelin. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 203 edustajaa ja senaatissa 53 senaattoria. Lainsäädäntöelin on yksi kymmenestä Yhdysvaltain osavaltionparlamenteista, joka kokoontuu ympärivuotisesti.
Lainsäädäntöelimen kokoontumispaikka on Pennsylvania State Capitolissa, joka sijaitsee pääkaupunki Harrisburgissa. Yhdysvaltain republikaanisella puolueella on enemmistö yleiskokouksen molemmissa kamareissa.
Aiheesta muualla

Yleiskokouksen viralliset kotisivut
Lauri Mannerkoski

Lauri Pertti Kaarlo Mannerkoski (s. 7. lokakuuta 1944 Hämeenlinna) on suomalainen Rautaruukilta eläköitynyt yritysjohtaja, joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen.
Mannerkosken vanhemmat olivat maanviljelysneuvos Veikko Mannerkoski ja Vieno Anttila. Professori, Oulun yliopiston rehtori ja VTT:n pääjohtaja Markku Mannerkoski on hänen veljensä. Lauri Mannerkoski avioitui 1969 toimittaja Sirkka-Liisa Kullaan kanssa. Mannerkoski tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1963 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1969. Hän tuli Rautaruukki-yhtiön palvelukseen 1968 ja oli Raahen terästehtaan tutkimusinsinööri 1969–1971, Hämeenlinnan tehtaan laadunvalvontaosaston päällikkö 1971–1975, Raahen terästehtaan terässulatto-osaston päällikkö 1975–1979, Raahen terästehtaan tuotejohtaja 1979–1985, Raahen terästehtaan myyntijohtaja 1985–1987, markkinointijohtaja 1987–1988 ja kaupallinen johtaja 1988–1995, Rautaruukin varatoimitusjohtaja 1995–2004, johtokunnan varapuheenjohtaja 1995–2001, johtoryhmän varapuheenjohtaja 2001–2004, hallituksen jäsen 1988–2001 ja hallituksen varapuheenjohtaja 1995–2001. Mannerkoskella oli työuransa aikana myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1999.
Orm Punainen

| Orm Punainen> Röde Orm.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Frans G. Bengtsson
Kieli:  ruotsi
Kustantaja:  Norstedts Förlag
Julkaistu:  1941 ja 1945
Suomennos
Suomentaja:  Emerik Olsoni
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1942 ja 1946
ISBN:  951-1-18043-6
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Orm Punainen (ruots. Röde Orm) on ruotsalaisen kirjailijan Frans G. Bengtssonin viikinkiaikaan sijoittuva historiallinen romaani. Se julkaistiin kahdessa osassa vuosina 1941 ja 1945, ja yhtenä kirjana 1963. Teos oli suurmenestys lukijoiden parissa, vaikka kriitikot suhtautuivat siihen varauksella sen saaganomaisen tyylin vuoksi.
Orm Punaisen kumpikin osa suomennettiin pian ilmestymisensä jälkeen, v. 1942 ja 1946. Sen käänsi Emerik Olsoni, ja julkaisi Otava. Vuonna 2004 Otava julkaisi molemmat osat yksissä kansissa osana Seitsentähdet-sarjaansa. Jaakko Anhava tarkisti sen suomennoksen ja lisäsi joitain selityksiä.
Juonitiivistelmä

Romaani jakautuu kahteen kirjaan, joista kummassakin on kaksi jaksoa. Kukin jakso käsittelee tarinan päähenkilön, skoonelaisen viikingin Orm Tostenpojan, jota kutsutaan Orm Punaiseksi punaisen tukkansa ja kiivaan luonteensa takia, elämän yhtä vaihetta. Kirja sijoittuu 900-luvun loppuun ja 1000-luvun alkuvuosikymmeniin, viikinkiajan loppupuolelle, ja siinä tavataan tai mainitaan lukuisia historiallisia henkilöitä ja tapahtumia.
Juonitiivistelmä > Orm Punainen - länsireittien merenkulkijoita

Ensimmäinen jakso: Pitkä retki
Nuori Orm joutuu ensimmäiselle matkalleen puolivahingossa, kun hän jää Krook-nimisen päällikön johtamien viikinkien vangiksi näiden ryöstäessä hänen kotitilaltaan lampaita matkaevääksi. Orm sopeutuu osaansa ja ystävystyy toisen viikingin, Tooke Grågullenpojan kanssa. Krookin joukko purjehtii etelään Asturiaan, missä he saavat runsaasti saalista vallattuaan ja ryöstettyään erään rajakreivin linnan. Juuri kun he ovat lähdössä kotimatkalle, heidän kimppuunsa käy joukko Andalusian muslimien laivoja. Osa Krookin miehistä pääsee pakoon saaliin pääosa mukanaan, mutta loput, mukaan luettuna Krook, Orm ja Tooke, jäävät vangeiksi ja joutuvat kaleeriorjiksi lähes kolmeksi vuodeksi. Tänä aikana Krook saa surmansa tapettuaan ensin laivan orjapiiskurin, ja Ormista tulee tovereidensa johtaja. He pääsevät lopulta pois laivoilta ja palvelevat useita vuosia Almansurin henkivartiostossa. Orm kumppaneineen osallistuu Almansurin sotaretkiin Pohjois-Espanjan kristittyjä ruhtinaita vastaan, ja on tyytyväinen osaansa, kunnes Santiago de Compostelan valloituksen yhteydessä he kohtaavat sattumalta Krookin tappaneet sotilaat, ja surmaavat nämä kostoksi. Tämän jälkeen he pakenevat laivalla pohjoiseen mukanaan Santiagosta ryöstetty Pyhän Jaakobin kirkonkello, jonka Orm lahjoittaa kuningas Harald Sinihampaalle. Harald-kuninkaan joulupidoissa Orm ja Tooke joutuvat kaksintaisteluun Sven Kaksiparran miesten kanssa, ja haavoittuvat kumpikin. Toipilaana Orm rakastuu Harald-kuninkaan tyttäreen Ylvaan, ja lahjoittaa tälle Almansurilta saamansa kallisarvoiset kaulakäädyt, kun taas Tooke iskee silmänsä Espanjasta tuotuun orjattareen Mirahiin, jonka hän varastaa mukaansa heidän lähtiessään Harald-kuninkaan luota.
Toinen jakso: Ethelred-kuninkaan valtakunnassa
Erottuaan Tookesta Orm palaa kotiinsa Skooneen mukanaan Rapp, yksi Krookin viikingeistä. Hänen isänsä on kuollut ja veljensä Odd jäänyt palaamatta viikinkiretkeltä, joten Orm jää asumaan kotitaloaan. Hän kyllästyy pian äitinsä Åsan huolenpitoon, ja tilaisuuden tarjoutuessa lähtee Thorkell Korkean mukaan viikinkiretkelle Englantiin. Hän osallistuu Maldonin taisteluun Kentissä ja kohtaa uudestaan Harald-kuninkaan hovissa tapaamansa äkäisen papin ja lääkärin, isä Willibaldin. Tältä hän kuulee Ylvan paenneen Englantiin kun hänen veljensä Sven-kuningas nousi kapinaan Harald-kuningasta vastaan. Orm kääntyy kristityksi uskoen Kristuksen parantavan hänen huonoksi kääntyneen onnensa, ja menee naimisiin Ylvan kanssa. He palaavat Tanskaan mukanaan Ormin osuus Ethelred-kuninkaan maksamista lunnaista ja ryöstösaaliista, ja hakevat Ylvan käädyt Jellingestä, minne tämä ne kätki, päästen nipin napin pakoon Sven-kuningasta. Tämän vihaa peläten Orm kokoaa talonväkensä ja muuttaa Skoonen takamaille Göingeen, missä hänen äidillään on perintötalo.
Kirjan taustaa

Esseessään "Kuinka Orm Punainen syntyi" Bengtsson kertoo tarinan alkukimmokkeena olleen pohjoismaisten muinaiskuninkaiden lisänimet, etenkin Harald Sinihampaan nimi. Hän sai idean viikinkikuninkaasta hammassäryn kourissa, mutta totesi sen olevan liian farssimainen novellin aiheeksi; sen sijaan pitempään kirjaan se sopisi yhtenä episodina. Pohdittuaan myöhäisen viikinkiajan oloja ja hallitsijoita, Bengtsson muisti Andalusian Almansurin, ja päätti heti, että hänen kirjansa päähenkilö joutuisi Almansurin palvelukseen, ensin soutajana ja sitten henkivartijana. Hän ei suunnitellut kirjaa etukäteen tarkasti, mutta päätti alusta alkaen käyttää vanhaa saagakirjallisuutta muistuttavaa tyyliä, missä adjektiiveja käytetään vähän jos ollenkaan, ja verbit ja substantiivit vievät tarinaa eteenpäin. Bengtsson halusi myös välttää "psykologista erittelyä", ja pyrki kuvaamaan henkilöitään ulkoa käsin, niin että lukija voi itse päätellä näiden sisäisiä mielenliikkeitä heidän tekojensa ja puheidensa perusteella.
Sovitukset ja käännökset

Orm Punainen on käännetty ainakin kahdellekymmenelleviidelle kielelle.
Kirjan pohjalta tehtiin amerikkalais-jugoslavialaisena yhteistuotantona v. 1964 elokuva The Long Ships, jolla on kuitenkin vain vähän yhteistä romaanin kanssa.
Charlie Christensen teki ensimmäisestä osasta neliosaisen sarjakuvasovituksen v. 1999-2004 (Hur Röde Orm blev vänsterhänt 1999, I Allahs namn 2001, Julgillet 2002 ja Slaget vid Maeldun och vad som därav kom 2004.)
Suomalaiset julkaisutiedot

Orm Punainen - länsireittien merenkulkijoita (Otava 1942) (Röde Orm. Sjöfarare i västerled, 1941)
Orm Punainen kotona ja idän retkillä (Otava 1946) (Röde Orm. Hemma och i österled, 1946)
Orm Punainen.  ((Röde Orm: Sjöfarare i västerled, 1941; Röde Orm. Hemma och i österled, 1946.) Suom. Emerik Olsoni. Suomennoksen tarkistanut ja selityksin varustanut Jaakko Anhava. Seitsentähdet)  Otava, 2005.  ISBN 951-1-18043-6.
Painin Euroopan-mestaruuskilpailut 1992

Vuoden 1992 painin Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin kreikkalais-roomalaisen painin osalta 23.-26. huhtikuuta Kööpenhaminassa, Tanskassa. Vapaapainissa kisattiin Kaposvárissa, Unkarissa 1.-3. toukokuuta.
Kreikkalais-roomalainen paini (Kööpenhamina) > Mitalistit

| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 48 kg |  Lars Rønningen |  Iliuta Dascalescu |  Zafar Gulijev |
| 52 kg |  Alfred Ter-Mkrtytšjan |  Bratan Tzenov |  Remzi Özterg |
| 57 kg |  Rifat Yildiz |  Marian Sandu |  Issaak Theodoris |
| 62 kg |  Sergei Martinov |  Hugo Dietsche |  Jenö Bodi |
| 68 kg |  Ghani Yalouz |  Attila Repka |   Valeri Nikitin |
| 74 kg |  Mircea Constantin |  Mnatskana Iskandrijan |  Yvon Riemer |
| 82 kg |  Thomas Zander |  Magnus Fredriksson |  Goran Kasum |
| 90 kg |  Maik Bullman |  Ivailo Jordanov |  Tibor Komáromi |
| 100 kg |  Andrzej Wronski |  Ibrahim Tšavhalov |  Andreas Steinbach |
| 130 kg |  Aleksandr Karelin |  Ion Grigoras |  György Kekes |
Kreikkalais-roomalainen paini (Kööpenhamina) > Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  IVY | 3 | 2 | 1 | 6 |
| 2 |  Saksa | 3 | 0 | 1 | 4 |
| 3 |  Romania | 1 | 3 | 0 | 4 |
| 4 |  Ranska | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 5 |  Norja | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 5 |  Puola | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 7 |  Bulgaria | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 8 |  Unkari | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 9 |  Ruotsi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9 |  Sveitsi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 11 |  Jugoslavia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 11 |  Kreikka | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 11 |  Turkki | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 11 |  Viro | 0 | 0 | 1 | 1 |
Vapaapaini (Kaposvár) > Mitalistit

| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 48 kg |  Romica Rasovan |  Vugar Orudjev |  Reiner Heugabel |
| 52 kg |  Ivan Tzonov |  Constantin Corduneanu |  Ahmet Orel |
| 57 kg |  Bagudin Umakšanov |  Remzi Musaoglu |  ? |
| 62 kg |  Giovanni Schilacci |  Rusen Vasiljev |  Ismail Faikoglu |
| 68 kg |  Georg Schwabenland |  Boris Budajev |  Valentin Getzov |
| 74 kg |  Magomed Gadzijev |  Valentin Jelev |  Krzysztof Walezik |
| 82 kg |  Sebahattin Öztürk |  László Dvorak |  Rusten Kelekšajev |
| 90 kg |  Maharbek Hadartsev |  Gábor Tóth |  Kenan Simsek |
| 100 kg |  Leri Tšabelov |  Heiko Balz |  Ali Kayali |
| 130 kg |  Andreas Schröder |  Mahmut Demir |  Kiril Barbutov |
Vapaapaini (Kaposvár) > Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  IVY | 4 | 2 | 1 | 7 |
| 2 |  Saksa | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 3 |  Turkki | 1 | 2 | 4 | 7 |
| 4 |  Bulgaria | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 5 |  Romania | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 6 |  Italia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 7 |  Unkari | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 8 |  Puola | 0 | 0 | 1 | 1 |
Lieksan Nuorisopuhallinorkesteri

Lieksan Nuorisopuhallinorkesteri on lieksalainen puhallinorkesteri. Orkesteriin kuuluu kolme kokoonpanoa: Alkeisorkesteri, Junioriorkesteri ja LNPO. Soittajia on yhteensä yli 80, iältään 8-18 vuotta. Lisäksi mukana on muutamia aikuissoittajia. Soittajat saavat opetusta Pielisen Karjalan musiikkiopistossa. Orkesteri on vakioesiintyjä Lieksan Vaskiviikolla.
Orkesteri perustettiin syksyllä 1958 kansakoulukerhona. Vuosien aikana soittajia on ollut yli 500, joista moni on löytänyt tiensä musiikkiammattiin.
Nuorisopuhallinorkesterin johtajana on toiminut sen perustaja musiikkineuvos Erkki Eskelinen sekä musiikkiopiston rehtorit Jouni Auramo ja Anu Pihl. Vuosina 2004-2015 orkesteria on johtanut Minna Kajander, kevätkauden 2016 Juha Tiensuu, ja syksystä 2016 lähtien Susanna Ertolahti-Mertanen.
Lieksan kaupungin vuoden 2008 taidepalkinto myönnettiin  Lieksan Nuorisopuhallinorkesterille.  Orkesteri on saavuttanut neljännen  sijan Puhallinorkestereiden SM-kilpailuiden A-sarjassa Kuopiossa 2005 sekä kolmannen palkinnon kansainvälisessä Saxoniade 2005 -puhallinorkesterikilpailussa Saksassa. Orkesteri tekee joka toinen vuosi matkan ulkomaille, viimeksi Italiaan.
Orkesterin 50-vuotiskonsertti pidettiin 16.11.2008.
Pakarock

| Pakarock Esa Pakarinen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syksy 1974
 Studio : Alppi-studiot, Helsinki
 Julkaistu: alkuvuosi 1975   (1988 LP-levyn uusintapainos)
 Formaatti: LP-levy (RILP 7099)   C-kasetti (FDE 197)
 Tuottaja(t): Vexi Salmi
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 23.34
 Levy-yhtiö: Finnlevy
 Levymerkki: Rytmi
Muut kannet
   Albumin takakansi.
Listasijoitukset
  Suomi: 23. (helmikuu 1975)
Esa Pakarisen muut studioalbumit
| Vihoviimeiset tangot 1973 | Pakarock 1975 | Pakarock 2 1976 |
Singlet albumilta Pakarock
 ”Rock on tullut jäädäkseen” / ”Köyhä mä oon” Julkaistu: 1974  ”Noin se onnistuu” / ”Rokki on poikaa” Julkaistu: 1974
Pakarock on Esa Pakarisen kuudes studioalbumi, joka julkaistiin alkuvuodesta 1975. Se on Pakarisen ensimmäinen rockalbumi. Levyllä Pakarinen laulaa ulkomaalaisia rock-kappaleita suomeksi käännettynä. Pakarisen seuraava rocklevy Pakarock 2 ilmestyi seuraavana vuonna.
Albumin tuottaja Vexi Salmi sai Hectorin Hectorock I -albumista idean tehdä Pakariselle rockalbumi, joka sisältäisi rock-klassikkoja parodisesti suomennettuina. Pakarock albumin singlet ”Rock on tullut jäädäkseen” / ”Köyhä mä oon” ja ”Noin se onnistuu” / ”Rokki on poikaa” olivat soitetuimpia singlejä tuhansissa jukeboxeissa ympäri Suomen. Albumia myytiin enemmän C-kasettina kuin vinyylilevynä.
Albumi julkaistiin alkuvuodesta 1975 vinyylilevynä ja C-kasettina Rytmi-levymerkillä. Vuonna 2011 julkaistu Meiltähän tämä käy! Kaikki levytykset 1951–1988 -kokoelma sisältää kaikki albumin kappaleet.
Albumi ylitti kultalevyrajan vuonna 1977 ja sitä on myyty yhteensä 26 200 kappaletta.
Kappaleet

Kaikkien kappaleiden suomenkieliset sanoitukset tehnyt Vexi Salmi ja kappaleet sovittanut Kaj Westerlund.
Kappaleet > A-puoli

Köyhä mä oon – 2.24 (alkup. ”Poor Little Fool”, säv. Shari Sheeley)
Kalsarit vain – 2.36 (alkup. ”Runaround Sue”, säv. Dion DiMucci ja Ernie Maresca)
Antaa mennä vaan – 1.46 (alkup. ”It Doesn’t Matter Any More”, säv. Paul Anka)
Noin se onnistuu – 1.55 (alkup. ”I Saw Linda Yesterday”, säv. Dickie Lee ja Allen Reynolds)
Niin vaikeaa on teinirakkaus – 1.59 (alkup. ”A Teenager in Love”, säv. Doc Pomus ja Mort Shuman)
Jäi vain jäljelle blues – 2.31 (alkup. ”Singing the Blues”, säv. Melvin Endsley)
Kappaleet > B-puoli

Rock on tullut jäädäkseen – 2.04 (alkup. ”Rock’n’Roll Is Here to Stay”, säv. David White)
Kuusitoistavuotias – 1.52 (alkup. ”Only Sixteen”, säv. Barbara Campbell)
Härmä rokkaa – 2.21 (alkup. ”Happy Baby”, säv. Frank Pingatore)
Rokki on poikaa – 2.15 (alkup. ”Cradle of Love”, säv. Jack Feutheree ja Wayne Gray)
Enkelin sain – 2.35 (alkup. ”Blue Angel”, säv. Roy Orbison ja Joe Melson)
Oop shoop – 1.57 (alkup. ”Oop Shoop”, säv. Shirley Gunther ja Blondine Taylor)
Meiltähän tämä käy -kokoelman mukaan kappaleen ”Oop shoop” kappaleen säv. ja alkup. san. Joe Josea, Blondine Taylor nimellä Blondie Taylor sekä Shirley Gunter.
Kokoonpano

Esa Pakarinen – laulu
Kaj Westerlund – kapellimestari, piano (1, 6–8, 11–12), urut (1, 4, 7, 11), kosketinsoittimet (3), laulu (12) ja taustalaulu (6)
Arto Alaspää – taustalaulu (1–3, 5–12)
Pirjo Bergström – taustalaulu (1–3, 5–6, 9–12)
Kai Lind – taustalaulu
Martti Metsäketo – taustalaulu (1–3, 5–7, 9–12)
Marjukka Riihimäki – taustalaulu (1–3, 4–6, 8–12)
Irma Tapio – taustalaulu (4)
Sakari Kukko – tenorisaksofoni (8, 9, 12, soolo: 12)
Antero Jakoila – (soolo)kitara (9)
Nono Söderberg – kitara
Pentti Mutikainen – bassokitara
Aimo Hakala – rummut
Kokoonpano > Tuotanto

Vexi Salmi – tuotanto (Finnlevy)
Pekka Haraste – kannen valokuva
Lieksan kihlakunta

Lieksan kihlakunta muodostettiin vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa, ja se toimi vuoden 2007 loppuun. Kihlakuntaan kuului Lieksan kaupunki. Kihlakunta sijaitsi aluksi Pohjois-Karjalan läänissä ja vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen Itä-Suomen läänissä.
Lieksan Urheilijat

Lieksan Urheilijat (LU) on 13.2.1928 perustettu Pielisjärven kunnassa ja Lieksan kauppalassa ja nyttemmin Lieksan kaupungissa toimiva urheiluseura, jolla on nykyisin toimintaa yleisurheilussa, pesäpallossa ja lentopallossa.
Useita muitakin lajeja on LU:n ohjelmassa ollut. Jalkapallo ja jääpallo kuuluivat seuran lajivalikoimaan aina siihen saakka, kunnes paikkakunnalle perustettiin palloilun erikoisseura Lieksan Hurtat vuonna 1948. LU oli Suomen Palloliiton Joensuun piirin yksi neljästä perustajajäsenestä. Pesäpallo palautui Hurtilta Urheilijoille 1950-luvun lopulla ja seura nousi aina Suomensarjaan kaudella 1960.
Seuraa edustanut uimari Anne Lackman osallistui Barcelonan olympiakisoihin.. Kevääseen 1994 saakka uimarit edustivat vielä LU:ta, mutta siirtyivät sitten Lieksan Loiskeen uimareiksi.
Perkloryylifluoridi

| Perkloryylifluoridi |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  7616-94-6
PubChem CID:  24258
SMILES:  FCl(=O)(=O)=O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  ClFO3
Moolimassa:  102,45 g/mol
Ulkomuoto:  väritön kaasu
Sulamispiste:  −147,8 °C (125 K)
Kiehumispiste:  −46,7 °C (226 K)
Tiheys:  1,4 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,06 g/100 ml 20 °C:ssa
Perkloryylifluoridi on epäorgaaninen kaasu, jonka kemiallinen kaava on ClFO3. Se on perkloorihapon fluoridi ja voimakas hapetin. Aineesta käytetään myös nimityksiä kloorioksifluoridi, kloorifluoridioksidi ja trioksikloorifluoridi.
Aiheesta muualla

PubChem: Perchloryl fluoride (englanniksi)
Lepäsinjoki

Lepäsinjoki (ven. Лебя́жья, Lebjažja) on Suomenlahteen laskeva joki Leningradin alueen Lomonosovin piirissä Venäjällä. Sen pituus on 29 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 101 neliökilometriä.
Joki saa alkunsa Tammenkonnun suolta ja laskee Suomenlahteen Lepäsin taajamassa. Sen kalalajeja ovat hauki, ahven ja särki. Lepäsinjoen suistossa kutevat sorva, törö ja kuore.
Penny Arcade

| Penny Arcade |
| --- | --- |
Kirjoittaja:  Marie Baumer
Kirjoitettu:  1930
Alkuperäiskieli:  englanti
Tyylilaji:  draama
Tapahtumapaikka ja -aika:  New York
Kantaesitys:  10. maaliskuuta 1930
Kantaesityspaikka:  Fulton-teatteri, Broadway, New York City, New York
Penny Arcade on Marie Baumerin kirjoittama yhdysvaltalainen näytelmä vuodelta 1930. Penny Arcade on kolminäytöksinen draama, joka sijoittuu New Yorkin lähellä olevaan huvipuistoon.
Penny Arcade sai ensi-iltansa New Yorkin Broadwayn Fulton-teatterissa 10. maaliskuuta vuonna 1930. Tällöin näytelmän ohjasi William Keighley, joka myös tuotti sen W. P. Tannerin kanssa. Näytelmää esitettiin vain kolme viikkoa 24:n esityksen ajan. Al Jolson osti näytelmän elokuvaoikeudet ja myi ne 20 000 dollarilla Warner Bros. -elokuvayhtiölle. Näytelmän elokuvaversio Sinners’ Holiday sai ensi-iltansa vuonna 1930.
Aiheesta muualla

Penny Arcade Internet Broadway Databasessa (englanniksi)