stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vanajan Racing Club
Historia

Joukkue on pelannut naisten lentopalloliigassa yhtäjaksoisesti vuodesta 1993 alkaen ja se on voittanut SM-kultaa kahdeksan kertaa, joista viimeisin kaudelta 2008. 2000 vuodesta lähtien Vanajan RC on ollut joka kerta finaalissa, ja vain kerran hävinnyt finaalisarjan. Finaalitappio tapahtui vuonna 2004, kun joukkue hävisi Pieksämäki Volleylle . Kauden 2007 mestaruusjuhlien jälkeen joukkue muuttui kovasti. Hämeenlinnaan hankittiin monia nuoria pelaajia. Tavoitteeksi joukkue asetti mitalin. Joukkue voitti lopulta kultaa. Finaalisarjassa joukkue voitti Oriveden Ponnistuksen viidennessä ottelussa. Vanajan RC:n päävalmentajana toimii Teemu Sarna, kakkosvalmentajana Timo Helle.
Saavutukset

8 Suomen mestaruutta 2000, 2001, 2002, 2003, 2005, 2006, 2007, 2008
1 SM-hopea 2004
2 SM-pronssia 1999, 2009
4 Suomen Cupin voittoa 1999, 2000, 2005, 2006
3 Suomen Cupin hopeaa 1994, 1998, 2003
Aiheesta muualla

Vanajan RC (Arkistoitu – Internet Archive)
Viesti- ja sähkötekninen koulu

Viesti- ja Sähkötekninen Koulu (VSK) oli Riihimäen varuskunnassa sijaitseva, Viestirykmentin alainen Suomen puolustusvoimien kaikkien puolustushaarojen ja aselajien sekä rajavartiolaitoksen palkattua henkilökuntaa kouluttava oppilaitos. Koulu perustettiin vuonna 2003, jolloin lakkautettujen Viestikoulun ja Sähköteknillisen Koulun toiminnot siirrettiin sille.
Koulun päätehtävät ovat puolustusvoimien viestialan, elektroniikka-alan sekä johtamisjärjestelmäalan koulutus ja tutkimus. Koulun korkeakouluosastolla annetaan upseerin opintoihin kuuluvaa peruskoulutusta sekä upseerien täydennyskoulutusta, kurssiosastolla puolestaan erikoisupseerien, opistoupseerien, sotilasammattihenkilöstön ja siviilihenkilöstön täydennyskoulutusta.
Aiemmin yksikkö järjesti teknisiä aliupseerikursseja varusmiehille, mutta ne on nyttemmin siirretty Etelä-Suomen Viestipataljoonan alaiseen Aliupseerikouluun.
Viesti- ja Sähköteknisen koulun nimi muuttui 1. kesäkuuta 2009 Viestikouluksi.
Verkkopallohai

| Verkkopallohai> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Rustokalat Chondrichthyes
Alaluokka::  Leveäsuiset Elasmobranchii
Lahko::  Luomihaikalat Carcharhiniformes
Heimo::  Kissahait Scyliorhinidae
Suku::  Cephaloscyllium
Laji::  fasciatum
Kaksiosainen nimi
 Cephaloscyllium fasciatum 
 Verkkopallohain levinneisyys
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Verkkopallohai (Cephaloscyllium fasciatum) on Tyynellämerellä elävä hailaji.
Verkkopallohain maksimipituus on 42 cm.
Lajia tavataan laikuttaisella alueella Vietnamin, Taiwanin ja Kiinan rannikolla sekä Filippiineillä. Se elää 200–400 metrin syvyydessä, ja sen elintavoista ei tiedetä juuri mitään. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut sen äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi. Intensiivinen kalastus pohjatrooleilla jopa 700 metrin syvyydessä on vaikuttanut lajin uhanalaisuuteen.
Valentyna Tserbe-Nesina

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Tserbe-Nesina ukrainalaisessa postimerkissä. |  Tserbe-Nesina ukrainalaisessa postimerkissä. |  Tserbe-Nesina ukrainalaisessa postimerkissä. |  |
Maa:   Ukraina
Naisten ampumahiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Lillehammer 1994 |  pikakilpailu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Rupholding 1996 | viesti |  |
|  Pronssia | Osrblie 1997 | joukkuekilp. |  |
Valentyna Adamivna Tserbe-Nesina (ukr. Валентина Адамівна Цербе-Несіна, s. 8. tammikuuta 1969 Polessja, Žytomyr, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen kilpauransa päättänyt ampumahiihtäjä.
Kilpailu-ura

Tserbe-Nesina aloitti ampumahiihdon vuonna 1987. Lillehammerin talviolympialaisissa 1994 hän saavutti pikakilpailussa pronssia. Sekä Lillehammerissa että Naganon talviolympialaisissa 1998 hän sijoittui Ukrainan joukkueessa 4 × 7,5 kilometrin viestissä viidenneksi. MM-kilpailuista Tserbe-Nesina voitti kaksi pronssimitalia, Rupholdingissa 1996 viestistä ja Osrbliessa 1997 joukkuekilpailusta.
Tserbe-Nesina asuu Prylukyssä Ukrainassa. Hän oli urheilu-urallaan 162 senttimetriä pitkä ja painoi 53 kilogrammaa.
Verkkopallo

Punaisissa pelaavan Malawin ja sinisissä pelaavan Fidžin välinen ottelu vuonna 2006.
Verkkopallo, verkkokoripallo  (engl. netball)  on periaatteeltaan koripalloa muistuttava pallopeli, jossa tavoitteena on toimittaa pallo vastustajajoukkueen puolustusalueella olevaan koriin. Peli eroaa koripallosta muun muassa siten, että palloa saa kuljettaa vain syöttämällä ja korissa ei ole taustalevyä. Kummassakin joukkueessa on seitsemän jäsentä: koriinheittäjä, korihyökkääjä, laitahyökkääjä, keskushyökkääjä, koripuolustaja, laitapuolustaja ja korivahti. Koreja saa tehdä vain maaliympyrän sisältä eivätkä sieltäkään muut kuin koriinheittäjä ja korihyökkääjä. Pallo on syötettävä kolmen sekunnin kuluessa syötön saamisesta. Kenttä on jaettu kolmeen osaan, ja kullakin pelaajalla on oikeus pelin aikana liikkua vain yhdessä noista osista.
Verkkopallo on suosittua muun muassa Australiassa ja Uudessa-Seelannissa sekä muissa Brittiläiseen kansainyhteisöön kuuluvissa maissa, jossa pääosa pelin harrastajista on naisia.
Viesti

Viesti tarkoittaa seuraavia asioita:
viesti, sanoma, jonka lähettäjä lähettää yhdelle tai useammalle vastaanottajalle
viestikilpailu, yksilöurheilulajien suoritustapa, jossa joukkueen jäsenet suorittavat omilla peräkkäisillä vuoroillaan tietyn urheilusuorituksen
viestiaselaji, puolustushaarojen aselaji
Viestinnän asiantuntijoiden ammattijärjestö Viesti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Viesti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Viessmann Refrigeration Systems

Viessmann Refrigeration Systems Oy on suomalainen kylmäkalusteiden valmistaja, joka kuuluu Viessmann-konserniin. Vuoteen 2017 saakka yritys toimi nimellä Norpe Oy. Yhtiö kehittää ja valmistaa kylmäjärjestelmiä ja -kalusteita sekä omakoneellisiin että keskuskoneellisiin asennuksiinselvennä.[lähde? ]
Veldhoven

| Veldhoven |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Veldhovenin sijainti Pohjois-Brabantissa
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Pohjois-Brabant
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Jack Mikkers
Kunnanvaltuusto:  27 paikkaa
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  31,92 km²
 – Josta vettä:  0,2 km² 
Väkiluku (2007):  43 101
 – Väestötiheys:  1 350 as./km²
 
 www.veldhoven.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Veldhoven ( kuuntele ääntämys (ohje)) on kunta Pohjois-Brabantin provinssissa Alankomaissa, Eindhovenin kaupungin lounaispuolella. Kunnassa on 43 101 asukasta (1.11.2007). Pinta-alaa kunnalla on 31,92 km², josta vettä on 0,2 km².
Veldhoven sai alkunsa maalaiskylistä, joista kehittyi 1900-luvun aikana Eindhovenin esikaupunkialue. Nykyinen kunta syntyi kolmen kunnan liitoksessa vuonna 1921, kun Veldhoven ja Meerveldhoven, Oerle ja Zeelst yhdistyivät. Oerlen ja Veldhovenin kylät muodostavat nykyään yhtenäisen taajaman, ja kunnan uusi keskusta on rakennettu Zeelstin ja Veldhovenin kylien väliin.
Kartta Veldhovenin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Veldhoven tunnetaan myös Aku Ankan piirtäjien Mau Heymansin ja Bas Heymansin syntymäpaikkana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Veldhoven Wikimedia Commonsissa
Veldhovenin virallinen sivusto (hollanniksi)
Vihanneskrassi

| Vihanneskrassi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit Brassicaceae
Suku::  Krassit Lepidium
Laji::  sativum
Kaksiosainen nimi
 Lepidium sativum  L. 
Katso myös
   Vihanneskrassi Wikispeciesissä   Vihanneskrassi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vihanneskrassi (Lepidium sativum) on kirpeänmakuinen yrtti. Sitä ei voi säilöä. Siemenet voi kylvää esimerkiksi kostean talouspaperin päälle lautaselle.
Se kasvaa kylvämisestä käyttökokoiseksi vajaassa viikossa. Kasvuaikaa voi antaa enemmänkin, mutta parin viikon jälkeen maku muuttuu kitkerämmäksi. Kasvattajan päätettyä lopettaa kasvattamisen versot leikataan kasvualustasta irti, ja ne voi käyttää.
Käyttötapoja: ruoan maustaminen tai voileivän päälle.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Vihanneskrassi – Lepidium sativum
Fineli: Vihanneskrassi (Arkistoitu – Internet Archive)
Oppimiskahvila

Oppimiskahvila (engl. learning café) on keskusteluun, tiedon luomiseen ja siirtämiseen tarkoitettu yhteistoimintamenetelmä, joka soveltuu noin 12 hengen ja suuremmille ryhmille. Menetelmässä yleisö jaetaan pöytiin, joista kukin käsittelee samaa teemaa eri näkökulmasta. Kussakin pöydässä on kirjuri, joka pysyy paikallaan, mutta muut siirtyvät pöydästä toiseen käyden kaikki pöydät läpi ja osallistuen kuhunkin keskusteluun. Keskustelun tulokset kirjataan joko fläppipaperille tai suoraan pöydällä olevalle (paperiselle) pöytäliinalle. Tilaisuuden on tarkoitus olla rento ja keskusteluun rohkaiseva, joten kahvilamainen ilmapiiri on suositeltava.
Oppimiskahvilan pöydissä keskustelu käynnistetään sopivalla virikkeellä tai kysymyksellä, jota voi tukea vaikkapa yhteinen salama-alustus. Kunkin pöydän ympärillä olevat keskustelevat ja kirjoittavat pöytään ideoitaan ja ajatuksiaan. Menetelmän ohjaaja on määrännyt aikarajan, jonka umpeutuessa keskustelijat (pöydän kirjuria lukuun ottamatta) siirtyvät toisiin pöytiin. Siirtyminen voidaan tehdä joko järjestelmällisesti tai satunnaisesti, mutta tavoite on, että sama seurue ei pysy yhdessä, vaan keskustelijat hajautuvat eri paikkoihin. Kunkin pöydän kirjuri tiivistää nopeasti siihen mennessä käydyn keskustelun, josta jatketaan eteenpäin. Vaihtoja tehdään niin monta, että jokainen on ehtinyt kaikkiin pöytiin.
Menetelmän lopussa voidaan kunkin pöydän tulokset purkaa yhteisesti, mutta se ei ole välttämätöntä, sillä kaikki ovat joka pöydässä jo käyneet.
Vanttisolmu

Vanttisolmu on siansorkasta muunnettu solmu.
Solmiminen

Vanttisolmun avulla saa hyvän pidon solmuköyttä paksummasta putkesta tai köydestä. Tee ensin kaksi kierrosta putken ympäri. Päättele solmu siansorkan tapaan.
Varkaitten paratiisi

| Varkaitten paratiisi> To Catch a Thief |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Alfred Hitchcock
Käsikirjoittaja:  John Michael Hayes
Perustuu:  David Dodgen romaaniin
Tuottaja:  Alfred Hitchcock
Säveltäjä:  Lyn Murray
Kuvaaja:  Robert Burks
Leikkaaja:  George Tomasini
Tuotantosuunnittelija:  Joseph McMillan Johnson
Pääosat:   Cary Grant  Grace Kelly 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix
Ensi-ilta:   3. elokuuta 1955  13. tammikuuta 1956 (Suomi) 
Kesto:  106 min
Alkuperäiskieli:  Englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Cary Grant ja Grace Kelly elokuvan trailerissa.
Varkaitten paratiisi (To Catch a Thief) on Alfred Hitchcockin ohjaama yhdysvaltalainen jännityselokuva vuodelta 1955. Pääosia näyttelee kaksi Hitchcockin luottonäyttelijää: Cary Grant ja Grace Kelly. John Michael Hayes kirjoitti käsikirjoituksen David Dodgen romaanin pohjalta. Kuvaaja Robert Burks sai työstään Oscar-palkinnon.
Tarina

Varkaitten paratiisin tapahtumapaikkana on Ranskan Riviera. Cary Grant esittää John Robieta, kuuluisaa amerikkalaista eläkkeelle jäänyttä jalokivivarasta. "Kissa"-lempinimen saanut Robie viettää aikaansa viinitilallaan. Alueella tapahtuneet jalokivivarkaudet saavat poliisin kuitenkin epäilemään kuuluisaa Kissaa syylliseksi. John päättää paeta, etsiä jalokivivarkaan, ja todistaa syyttömyytensä.
Robie kirjoittautuu väärällä nimellä (Mr. Conrad Burns) hotelliin, koska arvelee vale-Kissan iskevän sinne. Hotellissa hän tutustuu Jessie Stevensiin, äkkirikastuneeseen naiseen ja hänen kauniiseen tyttäreeseen Francie Stevensiin (Grace Kelly). Francie epäilee Johnin motiiveja ja ymmärtää pian, mistä on kysymys. Francie viettelee Johnin, mutta kun Jessien korut varastetaan, epäilee hän Johnia syylliseksi. Francie ymmärtää olleensa väärässä vasta kun John joutuu murhayrityksen kohteeksi. Francie tarjoaa apuaan Johnille kutsumalla hänet naamiaisiin. John saa juhlissa tilaisuuden syyllisen kiinniottamiseksi. Kun vale-Kissan henkilöllisyys on selvinnyt, Francie seuraa Johnia tämän viinitilalle, ja elokuva päättyy suudelmaan.
Tarina > Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Cary Grant  | … |  John Robie   |
|  Grace Kelly  | … |  Frances Stevens   |
|  Jessie Royce Landis  | … |  Jessie Stevens   |
|  John Williams  | … |  H. H. Hughson   |
|  Charles Vanel  | … |  Bertani   |
|  Brigitte Auber  | … |  Danielle Foussard   |
|  Jean Martinelli  | … |  Foussard   |
|  Georgette Anys  | … |  Germaine   |
Aiheesta muualla

Varkaitten paratiisi Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Varkaitten paratiisi Wikimedia Commonsissa
Tributes – The   Hitchcock   Filmography. Classic Movies. Arkistoitu 22.5.2013. Viitattu 23.5.2022. (englanniksi)
Valentyna Ševtšenko

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Valentyna Ševtšenko |  Valentyna Ševtšenko |  Valentyna Ševtšenko |  |
Maa:   Ukraina
Naisten maastohiihto
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Liberec 2009 | 30 km (v) |  |
Valentyna Jevhenivna Ševtšenko (ukr. Валентина Євгенівна Шевченко, s. 2. lokakuuta 1975) on ukrainalainen maastohiihtäjä. Hän saavutti pronssia Liberecin 2009 MM-kilpailujen 30 kilometrin yhteislähtökilpailussa. Lisäksi hän oli viides Salt Lake Cityn 2002 olympialaisten 30 kilometrin hiihdossa sekä Liberecin MM-kilpailujen 10 kilometrillä ja yhdistelmäkilpailussa. MM-kilpailuissa hän sijoittui lisäksi kahdesti kuudenneksi. Kaikkiaan hän sijoittui arvokisoissa kymmenen parhaan joukkoon henkilökohtaisilla matkoilla kymmenen kertaa.
Ševtšenko on voittanut neljä kertaa maastohiihdon maailmancupin osakilpailun: 10 kilometriä perinteisellä hiihtotavalla Kuusamossa marraskuussa 2003 ja Davosissa joulukuussa 2003, saman matkan vapaalla tyylillä Canmoressa tammikuussa 2008 sekä 30 kilometriä vapaalla hiihtotavalla Oslossa maaliskuussa 2008. Kaudella 2003–2004 hän voitti pitkien matkojen cupin ja sijoittui kokonaiskilpailussa kolmanneksi. Vuonna 2007 hän sijoittui kolmanneksi Tour de Skillä, ja seuraavana talvena hän oli neljäs.
Ševtšenko lopetti uransa maastohiihtäjänä keväällä 2018.[lähde? ]
Arvokisasijoitukset

Olympialaiset
Nagano 1998: 11. sija 15 km:llä (perinteinen), 19. sija 5 km:llä (perinteinen), 20. sija takaa-ajossa ja 14. sija 30 km:llä (vapaa)
Salt Lake City 2002: 21. sija 15 km:llä (vapaa), 12. sija 10 km:llä (perinteinen), 20. sija takaa-ajossa ja 5. sija 30 km:llä (perinteinen)
Torino 2006: 14. sija yhdistelmähiihdossa, 21. sija 10 km:llä (perinteinen), 8. sija 4x5 km viestissä ja 7. sija 30 km:llä (vapaa)
Vancouver 2010: 9. sija 10 km:llä (vapaa), 14. sija yhdistelmähiihdossa, 13. sija 4x5 km viestissä ja keskeytys 30 km:llä (perinteinen)
Sotši 2014: 27. sija yhdistelmähiihdossa, 24. sija 10 km:llä (perinteinen), 12. sija 4x5 km viestissä ja 14. sija 30 km:llä (vapaa)
MM-kilpailut
Thunder Bay 1995: 63. sija 5km:llä (perinteinen) ja 54. sija takaa-ajossa
Trondheim 1997: 31. sija 15km:llä (vapaa), 38. sija 5km:llä (perinteinen), 26. sija takaa-ajossa ja 15. sija 30km:llä (perinteinen)
Ramsau 1999: 12. sija 15 km:llä (vapaa), 6. sija 5 km:llä (perinteinen), 15. sija takaa-ajossa ja 11. sija 30 km:llä (perinteinen)
Val di Fiemme 2003: 20. sija 15 km:llä (perinteinen),  6. sija 10 km:llä (perinteinen), 7. sija 30 km:llä (vapaa) ja 9. sija yhdistelmäkilpailussa
Oberstdorf 2005: 14. sija 10 km:llä (vapaa), 14. sija yhdistelmäkilpailussa ja keskeytys 30 km:llä (perinteinen)
Sapporo 2007: 14. sija yhdistelmäkilpailussa, 8. sija 10 km:llä (vapaa), 12. sija 4x5 km viestissä ja 12. sija 30 km:llä (perinteinen)
Liberec 2009: 3. sija 30 km:llä (vapaa), 5. sija 10 km:llä (perinteinen), 5. sija yhdistelmäkilpailussa ja 11. sija 4x5 km viestissä
Oslo 2011: 17. sija yhdistelmäkilpailussa, 16. sija 10 km:llä (perinteinen), 12. sija 4x5 km viestissä ja 14. sija 30 km:llä (vapaa)
Val di Fiemme 2013: 21. sija yhdistelmähiihdossa, 22. sija 10 km:llä (vapaa), 10. sija 4x5 km viestissä ja 12. sija 30 km:llä (perinteinen)
Falun 2015: 28. sija yhdistelmähiihdossa, 11. sija 4x5 km viestissä  ja 33. sija 30 km:llä (perinteinen)
Lahti 2017: 42. sija yhdistelmähiihdossa, 44. sija 10 km:llä (perinteinen), LPD 4x5 km viestissä ja keskeytys 30 km:llä (vapaa)
Vector W8

| Vector W8 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Valmistaja:  Vector Supercars
Valmistusvuodet:  1991–1993
Korimalli:  2-ovinen coupé
Luokka:  superauto
Seuraaja:  Vector M12
Tekniset tiedot
Moottori:  V8
Iskutilavuus:  6.0 l
Teho:  625 hv
Huippunopeus:  338 km/h
Vetotapa:  takaveto
Vector W8 on Vector Supercarsin valmistama urheiluauto, jonka on suunnitellut Gerald Wiegert. Mallia valmistettiin vain 21 kappaletta, joista 17 meni myyntiin ja 4 on prototyyppejä. Auton myyntihinta oli aluksi jopa  455 000 Yhdysvaltain dollaria, mutta nykyään niitä saa käytettynä alle puoleen hintaan.
W8 perustui yhtiön aiempaan prototyyppiin W2:seen.
Moottori ja tekniset tiedot

Auton moottorina on Chevroletin pikkulohko V8:sta kehitetty moottori, johon on kytketty kolmivaihteinen automaattivaihteisto. Autossa on kaksi turboahdinta.
Teho: 625 hv @ 5700 r/min.
Vääntömomentti: 834 Nm
Moottorin tilavuus: 5973 cc
Paino: 1506 kg
Akseliväli: 2616 mm
Pituus: 4369 mm
Leveys: 2083 mm
Korkeus: 1080 mm
Vaihteisto: 3-vaihteinen automaatti
Huippunopeus: 338 km/h
0–100 kmh : 4,2 sekuntia
Polttoainetankki: 106 litraa
Aiheesta muualla

https://www.autozine.org/Archive/Vector/classic/W8.html
Vesikäärmeen galaksijoukko

3-D kuva Vesikäärmeen galaksijoukosta.
Vesikäärmeen galaksijoukko (tunnetaan myös nimellä Abell 1060) on 157 galaksin muodostama joukko Vesikäärmeen tähdistössä noin 160 miljoonan valovuoden päässä Maasta. Joukko on osa Vesikäärmeen-Kentaurin superjoukkoa. Sen läpimitta on noin 10 miljoonaa valovuotta, ja se sisältää epätavallisen paljon pimeää ainetta. Ryhmää hallitsevat kaksi elliptistä galaksia ja yksi kierteisgalaksi, joista kunkin läpimitta on noin 150 000 valovuotta (oman galaksimme Linnunradan läpimitta on noin 100 000 valovuotta).
Aiheesta muualla

Clusters of galaxies Hydra or Abell 1060 Astronoo.com. Viitattu 21.10.2018 (englanniksi).
Galaxy Cluster Hydra a Chandra x-ray Center. Viitattu 21.10.2018 (englanniksi).
NASA/IPAC Extragalactic database NED.ipac.caltech.edu. Viitattu 21.10.2018 (englanniksi).
Hydra Cluster SIMBAD basic.  20.10.2018. Viitattu 21.10.2018 (englanniksi).
Cluster of galaxies in Hydra National Optical Astronomy Observatory - NOAO. Arkistoitu 21.10.2018. Viitattu 21.10.2018 (englanniksi).
Nemiroff, Robert & Bonnell, Jerry: Astronomy Picture of the Day NASA.  5.12.2012. Viitattu 21.10.2018 (englanniksi).
Hydra Cluster NASA's HEASARC: Education & Public information.  26.6.2003. Viitattu 21.10.2018 (englanniksi).
| --- | --- |
Tähdet:  Alphard, γ Hya, ζ Hya, ν Hya, π Hya, ε Hya, ξ Hya, λ Hya, μ Hya, θ Hya, ι Hya, HD 71155, υ1 Hya, δ Hya, β Hya, η Hya, 12 Hya, ρ Hya, 58 Hya, σ Hya, τ2 Hya, τ1 Hya, υ2 Hya, HD 74395, 2 Sex, ο Hya, HD 81799, HD 83953, 26 Hya, 51 Hya, 27 Hya, 9 Hya, U Hya, φ Hya, χ1 Hya, 17 Crt, ψ Hya, l Hya, 6 Hya, ω Hya, κ Hya, 50 Hya, 44 Hya, 54 Hya, 47 Hya, HD 94388, 56 Hya, 23 Hya, 14 Hya, HD 93397, 20 Hya, HD 122430, 24 Hya, 15 Hya, 33 Hya, 2 Hya, 19 Hya, 28 Hya, 1 Hya, 55 Hya, 17 Crt, 59 Hya, χ2 Hya, 3 Hya, 57 Hya, 48 Hya, 60 Hya, φ2 Hya, 17 Hya, 21 Hya, 10 Hya, 37 Hya, 34 Hya, R Hya, 29 Hya, HD 82943, 17 Hya, 25 Hya, HD 72659, HD 74156, φ1 Hya, HD 70573
Eksoplaneetat:  HD 122430 b, HD 82943 b, HD 82943 c, HD 72659 b, HD 74156 b, HD 74156 c, HD 74156 d, HD 70573 b
Ural (joki)

| Ural ven>  Урал, Ural kaz. Жайық, Žaiyk |
| --- | --- |
 Ural luoteesta nähtynä Kazakstanissa Uralskin ja Atyraun välillä. Joen vasemmalla puolella Aasia, oikealla Eurooppa.
Alkulähde:  lähde Kruglajan vuorella, Uralvuoret   54°41′40″N, 59°24′45″E
Laskupaikka:  Kaspianmeri  46°53′N, 51°37′E
Maat:  Kazakstan, Venäjä
Pituus:  2 428  km
Virtaama:  400 m³/s
Valuma-alue:  231 000  km²

Ural (ven. Урал, Ural, kaz. Жайық, Žaiyk), tai myös Uraljoki, on Kaspianmereen laskeva joki Kazakstanissa ja Venäjällä. Se on Volgan kanssa toinen suurista joista, jotka laskevat Kaspianmereen, ja se on Euroopan kolmanneksi suurin joki Volgan ja Tonavan jälkeen. Ural saa alkunsa eteläisiltä Uralvuorilta ja sen kokonaispituus on 2 428 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 231 000 neliökilometriä. Jokea on perinteisesti pidetty osana maantieteellisen Euroopan ja Aasian rajaa.
Maantietoa > Pääuoman kulku

Uralin lähteet ovat Uralvuorten itärinteillä, missä joen alkulähde sijaitsee Kruglajan vuorella Uraltaun vuoristoharjanteella . Sieltä joki seuraa harjannetta kohti etelää 60–80 metriä leveänä vuoristojokena. Ennen Magnitogorskia se virtaa suoalueen läpi jopa viisi kilometriä leveänä. Magnitogorskin jälkeen se jatkaa taas kapeana ja virtaa syvällä uomassaan saavuttaen Uralvuorten eteläpään. Orskissa se kääntyy länteen ja virtaa ensin 300 kilometriä, jossa se halkaisee Guberlinskin vuoret 45 kilometriä pitkässä kanjonissa. Orenburgissa jokeen yhtyy sivujoki Sakmara, joka kasvattaa pääuomaa selvästi. Joki kulkee edelleen länteen ja siirtyy Kazakstaniin, jossa se kääntyy Oralin kohdalla etelään. Täällä alavalla tasankomaalla joki levenee ja alkaa mutkitella aiempaa enemmän. Mutkien sivuille on jäänyt makkarajärviä ja joelle on kehittynyt lyhyitä rinnakkaisuomia. Lopulta joki saapuu Atyraun kaupunkiin, josta muutaman kilometriä alavirtaan se purkautuu Kaspianmereen monihaaraisen suiston kautta.
Lähde, joista paikalliset katsovat Uralin alkavan.
Talvinäkymä Magnitogorskissa
Joen uoma ennen Orensburgia
Uralin ylittävä silta Orenburgissa
Joen tulvatasankoa Orensburgin itäpuolella
Joen mutkittelun jäänteitä Uralskissa.
Ural alajuoksulla Atyraussa
Atyraun keskustassa
Maantietoa > Suisto

Ural laskee Kaspianmereen, jonka vedenkorkeus on ollut 26 metriä merenpinnan alapuolella. Vedenpinnan korkeus on 1980-luvulta kuitenkin noussut pari metriä, mikä on aiheuttanut suistossa tulvia. Suistossa on pääuomalle ruopattu suora kanava ja sille on kaivettu sivuhaaroja virtauksen nopeuttamiseksi. Suistoon on kasautunut joen tuomaa sedimenttiä ja Kaspianmeri onkin suiston ympäristössä matalaa. Satelliittivalokuvissa olevat tummat alueet viittaavat vesikasvillisuuteen, mikä merkitsee suistossa monipuolista biodiversiteettiä, jota joen tuomat ravinteet ylläpitävät. Suistossa vieraileekin runsaasti lintuja kevät- ja syysmuuton aikana. Se on tästä syystä Ramsarin sopimuksen mukainen kosteikko, jonka piiriin kuuluu 1 115 neliökilometriä suistoa ja Kaspianmeren rannikkoa. Ramsar-alue sisältyy Kaspianmeren pohjoisosien laajempaan luonnonsuojelualueeseen.
Suiston vesi sekoittuu Kaspianmeren suolaiseen veteen ja suiston murtovedessä viihtyvät sekä makean että suolaisen veden lajistot. Esimerkiksi kyhmyjoutsenia pesii siellä 11 000 paria, sinisorsia 6 000 paria ja heinätavia 22 000 paria. Alue on myös merkittävä Kaspianmeren sampien kutualue. Ympäristöä suosii yli 460 kosteikkojen eläinlajia, joihin kuuluu 76 kalalajia, 20 matelijalajia, 292 lintulajia ja 48 nisäkäslajia.