stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Unilever
Unilever Finland Oy > Pääkonttori

Unilever Finlandin pääkonttori sijaitsee Helsingin Vallilassa, Roineentiellä. Sturenkadun varressa oleva 1940-luvun alussa rakennettu talo toimi aikoinaan Volvon autokauppana ja korjaushallina. Unilever Finland muutti pääkonttorinsa Lönnrotinkadulta Vallilaan vuonna 2007. Kaarihallissa sijaitseva konttori on moderni avokonttori, jossa yrityksen henkilöstö työskentelee yhden katon alla. Konttorin lisäksi rakennuksessa sijaitsee yrityksen kaksi suurkeittiötä ja kuluttajakeittiö, sekä henkilökunnan käytössä oleva kuntosali.
Toimialueet ja tuotemerkit

Yhtymä jakaa tuotantonsa neljään päätoimialueeseen. Toimialueista suurin liittyy hygienian (Personal Care), joka toimialue teki 17,7 miljardin euron liikevaihdon (2014), ja jonka operatiivinen tulosmarginaali oli keskimäärin 18,7 prosenttia. Toiseksi suurin toimialue muodostuu elintarvikkeista (Foods), joilla konserni keräsi 12,4 miljardin euron liikevaihdon (operatiivinen marginaali 18,6 %). Selvästi näitä pienemmän tulosmarginaalin toimialoja olivat virvokkeet ja jäätelö (Refreshment), josta kertyi 9,2 mrd. EUR (8,8 % marginaalilla) sekä kodinhoito (Home Care), joka kerrytti konserniliikevaihtoon 9,2 mrd. EUR (6,8 % marginaali).
Unileverin 400 tuotemerkistä suurin on Knorr, jolla myydään erilaisia ruokatarvikkeita muun muassa keittoja, liemikuutioita ja valmisaterioita. Muita Suomessa tunnettuja elintarvikemerkkejä ovat esimerkiksi Flora, Becel ja Bertolli. Unilever tuottaa myös ihonpuhdistustuotteita, deodorantteja ja antiperspirantteja. Tunnettuja hygieniatuotemerkkejä ovat muun muassa Axe, Dove ja Rexona. Jäätelönvalmistajana Unilever on maailman suurin, Suomessa tunnettuina merkkeinään muun muassa Ingman, GB Glace, Jättis ja Magnum. Kodinhoitoon liittyvät esimerkiksi Omo- ja Bio Luvil -pesuaineet.
Suomessa myynnissä olevia tuotemerkkejä:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hygienia Axe-deodorantit  Dove-kosmetiikkatuotteet  Pepsodent-hampaidenhoitotuotteet  Rexona-saippuat ja -deodorantit  Sunsilk-hiustuotteet  TRESemmé-hiustuotteet Aiempia merkkejä Lux- ja Lifeboy-saippuat  Timotei-shampoot  Signal-hammastahna  Astral-käsivoide  Calvin Klein -kosmetiikka  Karl Lagerfeld -kosmetiikka  Valentino-kosmetiikka  Pierre Robert -kosmetiikka  LV-hygieniatuotteet (nyk. Berner)  |  Ruoka Bertolli  Colman’s  Hellmann's  Knorr  Maille  Maizena  Pot Noodle  Turun sinappi Aiempia merkkejä Flora- ja Becel-margariinit  Kevyt Linja -margariini (nyk. Lätta)  Rama-, Milda- ja Kultanauha-margariinit  Crème Bonjour -tuorejuustot  Dronningholm-hillot (nyk. Saarioinen)  Jalostaja-säilykkeet  Viri-vanukas- ja kaakaojauheet  Jacky-jogurtit ja -vanukkaat (vuodesta 1998 Orkla)  Atlanta-, Vuokko- ja Visko-rasvasekoitteet  Calvé-sinapit, -ketsupit ja -ruokaöljyt  Blå Band -pussikeitot  Piltti-lastenruoat  Ahti-sillit  |  Virvokkeet ja jäätelöt Ben & Jerry's  Breyers  Carte d'Or  Cornetto  Daim  GB Glace  GB Kermajäätelö  Good Humor  Ingman  Magnum  O'Hoj -jälkiruokakastikkeet  Popsicle  Solero  Twister  Viennetta  Wall's Aiempia merkkejä Lipton  |  Kodinhoito Bio Luvil -pyykinpesuaineet  Cif-puhdistusaineet  Comfort-huuhteluaineet  Domestos-puhdistusaineet  Neutral  Omo  Sun  Sunlight Aiempia merkkejä Andy- ja Dual-lattianpesuaineet  Coral-pyykinpesuaine  Vim (nyk. Cif)  Kennel- ja Feline-lemmikkiruoat  |
Vastuullisuus

Unilever julkaisi vuonna 2010 kestävään kehitykseen liittyvän Unilever Sustainable Living Plan ohjelman, joka pohjautuu 60 terveyden ja hyvinvoinnin parantamiseen, ympäristökuormituksen vähentämiseen ja toimeentulon edistämiseen liittyvään tavoitteeseen. Ohjelma kattaa koko arvoketjun ja yritys on siten sitoutunut vaikuttamaan myös toimittajiensa ja jakelijoidensa toimintaan, sekä siihen miten kuluttajat käyttävät tuotteita. Vuoteen 2020 mennessä yritys aikoo kasvattaa liiketoimintaansa ja samalla muun muassa puolittaa tuotteidensa valmistuksesta ja käytöstä aiheutuvan ympäristöjalanjäljen.
Unileverin sitoutuminen kestävään kehitykseen on saanut tunnustusta eri tahoilta. GlobeScanin ja SustainAbilityn toteuttamassa ”The 2012 Sustainability Leaders” -kyselyssä kestävän kehityksen asiantuntijat nimesivät toisena peräkkäisenä vuotena Unileverin johtavaksi yritykseksi kestävän kehityksen integroimisessa yrityksen strategiaan. Vuonna 2012 Unilever voitti ensimmäisen FTSE4Good Sir Mervyn Pedelty Award -palkinnon ja World Environment Center myönsi Unileverille “2013 Gold Medal for International Corporate Achievement in Sustainable Development” -tunnustuksen. Yritys on myös valittu 14 peräkkäisenä vuotena maailmanlaajuisen Dow Jonesin kestävän kehityksen indeksin listaukseen ja vuoden 2012 indeksissä Unilever nimettiin ruoka- ja juoma-alan johtavaksi yritykseksi.
Vastuullisuus > Palmuöljy

Unilever ostaa vuosittain 1,5 miljoonaa tonnia palmuöljyä, mikä on 3 % maailmanlaajuisesta tuotannosta, ja on siten yksi maailman suurimmista palmuöljyn ostajista. Puolet sen käyttämästä palmuöljystä on peräisin Indonesiasta. Greenpeacen helmi-huhtikuussa 2008 tekemästä satelliittikartoituksesta ja kenttätutkimuksista saadun havaintoaineiston mukaan Unilever ei ollut kyennyt edistämään palmuöljyn kestävää tuotantoa, vaikka sen alihankkijat vastaavat yli kolmanneksesta Indonesian viime vuosina nopeasti laajenneesta palmuöljyn tuotannosta. Roundtable on Sustainable Palm Oil:iin kuuluva Unilever vastasi kritiikkiin ilmoittamalla sitoutuvansa ostamaan kaiken palmuöljynsä sertifioiduista kestävistä lähteistä vuoteen 2015 mennessä. Sustainable Living Plan -ohjelmansa väliraportissa yritys ilmoitti hankkineensa 64 % palmuöljystä sertifioiduista lähteistä vuoden 2011 loppuun mennessä ja pääsevänsä 100 % tavoitteeseensa vuoden 2012 loppuun mennessä. Yritys ilmoitti samalla uudeksi tavoitteekseen hankkia kaikki palmuöljy sertifioiduista ja plantaasille asti jäljitettävistä lähteistä vuoteen 2020 mennessä.
Vastuullisuus > Rainforest Alliance

Yhtymä pyrkii vuoteen 2020 mennessä siirtymään hankkimaan kaiken teen ja kaakaon Rainforest Alliance sertifioiduilta tiloilta. Vuoden 2011 loppuun mennessä 28 % teestä ja 21 % kaakaosta tuli sertifioiduilta tiloilta.
Vastuullisuus > Reilu kauppa

Unileverin erään Suomessa myytävän jäätelömerkin (Ben & Jerry's) jäätelöiden enemmistöllä on ollut Reilun kaupan merkki jo muutaman vuoden. Konserni on sitoutunut hankkimaan kaikki Ben & Jerry's jäätelöidensä raaka-aineet, jotka on mahdollista hankkia Reilun kaupan edellytyksin vuoden 2013 loppuun mennessä. Euroopassa jäätelöpohjasekoituksen pääraaka-aineet muutettiin Reilun kaupan tuotteiksi jo vuoden 2011 loppuun mennessä, jolloin vaihto oli Yhdysvalloissa vielä kesken.
Vastuullisuus > Lasten Päivän Säätiö

Unilever Finland tukee suomalaista lastensuojelutyötä toimimalla Lasten Päivän Säätiön pääyhteistyökumppanina neljän muun yrityksen kanssa.
Kritiikki

Unileverin jäätelötehtaat Venäjällä ovat vielä toiminnassa. Ukraina listaa Unileverin Venäjän "sotasponsoriksi".
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yrityksen sivusto
Unilever Food Solutions -sivusto
| n k  AEX-indeksi |
| --- | --- |
 ABN Amro Bank  Adyen  Aegon  Ahold Delhaize  AkzoNobel  ArcelorMittal  ASM International  ASML Holding  ASR Nederland  BE Semiconductor Industries  DSM  Exor  Heineken  IMCD  ING  KPN  NN Group  Philips  Prosus  Randstad  RELX Group  Shell  Unilever  Universal Music Group  Wolters Kluwer 
Päivitetty: 3. tammikuuta 2024
| n k  FTSE 100 |
| --- | --- |
 3i  Admiral Group  Airtel Africa  Anglo American  Antofagasta  Ashtead Group  Associated British Foods  Astra Zeneca  Auto Traders Group  Aviva  B&M European Value Retail  BAE Systems  Barclays  Barratt Developments  Beazley  Berkeley Group  BP  British American Tobacco  BT Group  Bunzl  Burberry Group  CNA Centrica  Coca-Cola HBC  Compass Group  ConvaTec Group  Croda International  DCC  Dechra Pharmaceuticals  Diageo  Diploma plc  Endeavour Mining  Entain  Experian  F&C Investment Trust  Flutter Entertainment  Frasers Group  Fresnillo  Glencore  GSK  Haleon  Halma  Hikma Pharmaceuticals  Howdens Joinery  HSBC  IMI  Imperial Brands Group  Informa  InterContinental Hotels Group  Intermediate Capital Group  Intertek  International Consolidated Airlines Group  JD Sports Fashion  Kingfisher  Land Securities Group  Legal & General  Lloyds TSB  London Stock Exchange Group  M&G  Marks & Spencer  Melrose Industries  Mondi  National Grid  NatWest Group  Next  Ocado  Pearson  Pershing Square  Phoenix Group  Prudential  Reckitt Benckiser  RELX  Rentokil Initial  Right Move  Rio Tinto Group  Rolls-Royce  RS Group  Sage Group  J Sainsbury  Schroders  Scottish Mortgage Investment Trust  Segro  Severn Trent  Shell  Smith & Nephew  Smith  Smiths Group  Smurfit Kappa Group  Spirax-Sarco Engineering  SSE  St. James's Place  Standard Chartered  Taylor Wimpey  Tesco  Unilever  Unite Group  United Utilities  Vodafone  Weir Group  Whitbread  WPP 
Päivitetty: 4. tammikuuta 2024
Entinen Turun Saippua Oy:n tehdaskiinteistö Turussa.
Urheiluvuosi 1965

Urheiluvuosi 1965 käsittelee vuoden 1965 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.
Autourheilu

Formula 1 -sarjan maailmanmestaruuden voitti toisen kerran urallaan britti Jim Clark.
Golf

Masters-turnauksen voitti toisen kerran urallaan yhdysvaltalainen Jack Nicklaus.
Yhdysvaltain avoimen turnauksen voitti eteläafrikkalainen Gary Player.
Britannian avoimen turnauksen voitti viidennen kerran urallaan australialainen Peter Thomson.
PGA-mestaruuden voitti yhdysvaltalainen Dave Marr.
Ryder Cupin voitti neljännen peräkkäisen ja kaikkiaan 13. kerran Yhdysvallat.
Jääkiekko

Maailmanmestaruuskilpailut Tampereella, Suomessa. Mestaruuden voitti Neuvostoliitto, hopeaa sai Tšekkoslovakia ja pronssille sijoittui Ruotsi.
Stanley Cupin voitti Montreal Canadiens.
Pikaluistelu

Yleisluistelun miesten maailmanmestaruuskilpailut. Mestaruuden voitti norjalainen Per Ivar Moe.
Yleisluistelun naisten maailmanmestaruuskilpailut. Mestaruuden voitti neljännen kerran urallaan neuvostoliittolainen Inga Voronina.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Keski-Euroopan mäkiviikon 1964–1965 voitti norjalainen Torgeir Brandtzæg.
Pyöräily

Italian ympäriajon voitti isäntämaan Vittorio Adorni.
Ranskan ympäriajon voitti italialainen Felice Gimondi.
Taitoluistelu

Maailmanmestaruuskilpailuissa mestaruuden voittivat ranskalainen Alain Calmat, kanadalainen Petra Burka, pariluistelussa Neuvostoliiton Ljudmila Belousova / Oleg Protopopov sekä jäätanssissa neljännen peräkkäisen kerran Tšekkoslovakian Eva Romanová / Pavel Roman.
Tennis

Australian avointen miesten kaksinpelin mestaruuden voitti neljännen kerran urallaan järjestäjämaan Roy Emerson ja naisten kuudennen peräkkäisen kerran niinikään australialainen Margaret Smith.
Ranskan avointen miesten kaksinpelin mestaruuden voitti australialainen Fred Stolle ja naisten toisen kerran urallaan australialainen Lesley Turner.
Wimbledonin miesten kaksinpelin mestaruuden voitti toisen peräkkäisen kerran Roy Emerson ja naisten toisen kerran urallaan Margaret Smith.
Yhdysvaltain avointen miesten kaksinpelin mestaruuden voitti espanjalainen Manuel Santana ja naisten toisen kerran urallaan Margaret Smith.
Davis Cupin voitti Australia toisen peräkkäisen ja kaikkiaan ennätyksellisesti 20. kerran.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Urheiluvuosi 1965 Wikimedia Commonsissa
Urheiluvuosi 1953

Urheiluvuosi 1953 käsittelee vuoden 1953 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.
Autourheilu

Formula 1 -sarjan maailmanmestaruuden voitti toisen peräkkäisen kerran Italian Alberto Ascari.
Golf

Masters-turnauksen voitti toisen kerran urallaan yhdysvaltalainen Ben Hogan.
Yhdysvaltain avoimen turnauksen voitti neljännen kerran urallaan Ben Hogan.
Britannian avoimen turnauksen voitti Ben Hogan.
PGA-mestaruuden voitti yhdysvaltalainen Walter Burkemo.
Ryder Cupin voitti kuudennen peräkkäisen kerran Yhdysvallat.
Jääkiekko

Maailmanmestaruuskilpailut Zürichissä ja Baselissa, Sveitsissä. Muun muassa Kanada ja Yhdysvallat jäivät kisoista pois, ja Tšekkoslovakia lähti kesken kisojen kotiin maan presidentin Klement Gottwaldin kuoltua. Kisoihin jäi kolme joukkuetta, joista mestaruuden voitti Ruotsi, hopealle sijoittui Länsi-Saksa ja pronssille sijoittui Sveitsi.
Stanley Cupin voitti Montreal Canadiens.
Nyrkkeily

Rocky Marciano puolusti menestyksekkäästi ammattinyrkkeilyn raskaan sarjan maailmanmestaruuttaan tyrmäämällä edellisen mestarin Jersey Joe Walcottin ensimmäisessä erässä 15.5. Chicagossa ja voittamalla Roland La Starzan 11. erän teknillisellä tyrmäyksellä 24.9. New Yorkissa.
Carl ”Bobo” Olson voitti ammattinyrkkeilyn keskisarjan Sugar Ray Robinsonilta vapautuneen maailmanmestaruuden ottamalla pistevoiton englantilaisesta Randy Turpinistä 21.10. New Yorkissa.
Pikaluistelu

Yleisluistelun miesten maailmanmestaruuskilpailut. Mestaruuden voitti neuvostoliittolainen Oleg Gontšarenko.
Yleisluistelun naisten maailmanmestaruuskilpailut. Mestaruuden voitti neuvostoliittolainen Halida Štšegolejeva.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Ensimmäisen Keski-Euroopan mäkiviikon voitti itävaltalainen Josef Bradl.
Pyöräily

Italian ympäriajon voitti Alfredo Bindan ennätystä sivuten viidennen kerran urallaan isäntämaan Fausto Coppi.
Ranskan ympäriajon voitti isäntämaan Louison Bobet.
Taitoluistelu

Maailmanmestaruuskilpailuissa mestaruuden voittivat yhdysvaltalainen Hayes Alan Jenkins, yhdysvaltalainen Tenley Albright, pariluistelussa Ison-Britannian Jennifer Nicks / John Nicks sekä jäätanssissa kolmannen peräkkäisen kerran Ison-Britannian Jean Westwood / Lawrence Demmy.
Tennis

Australian avointen miesten kaksinpelin mestaruuden voitti järjestäjämaan Ken Rosewall ja naisten yhdysvaltalainen Maureen Connolly.
Ranskan avointen kaksinpelien mestaruudet voittivat Ken Rosewall ja Maureen Connolly.
Wimbledonin miesten kaksinpelin mestaruuden voitti yhdysvaltalainen Vic Seixas ja naisten toisen peräkkäisen kerran Maureen Connolly.
Yhdysvaltain avointen miesten kaksinpelin mestaruuden voitti järjestäjämaan Tony Trabert ja naisten kolmannen peräkkäisen kerran Maureen Connolly, josta tuli ensimmäinen niin sanotun Grand Slamin saavuttanut eli kaikki neljä suurinta turnausta samana vuonna voittanut nainen.
Davis Cupin voitti Australia neljännen peräkkäisen kerran.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Urheiluvuosi 1953 Wikimedia Commonsissa
Kaválloi

Kaválloin saaret Kreetalta nähtynä, suurin saari Kavállos oikealla.
| --- | --- |
Muut nimet:  Kaváloi (Καβάλοι)
Sijainti:  35°01′44″N, 26°13′51″E, Siteía Lasíthi, Kreeta Kreikka
Saariryhmä:  Kreetan saaret
Pinta-ala:  0,038 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kaválloi (kreik. Καβάλλοι) eli Kaváloi (Καβάλοι) on kolmen pienen Kreikan saaren ryhmä, joka kuuluu Kreetan saariin ja jonka saaret sijaitsevat Kreetan kaakkoskulman edustalla lähellä Xerókampoksen kylää. Saarten yhteispinta-ala on noin 0,038 neliökilometriä ja ne ovat asumattomia. Hallinnollisesti Kaválloin saaret kuuluvat Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.
Kaválloin saarista suurin on Kavállos (Καβάλλος, 35°01′39″N, 26°13′42″E), jonka pinta-ala on noin 0,018 neliökilometriä. Muut saaret ovat Anavátis (Αναβάτης) ja Kefalí (Κεφαλή). Saaret ovat osa Natura-aluetta, johon kuuluu myös Koufonísin saari.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaválloi Wikimedia Commonsissa
Kreetan saaret
| --- | --- |
Pääsaari:  Kreeta
Alisaariryhmät:   Dionysadit Dragonáda  Gianysáda  Paximáda 
Muut pienemmät saaret:   Aféntis Christós  Ágioi Pántes  Ágioi Theódoroi  Ágios Nikólaos  Ágria Gramvoúsa  Agriómandra  Chrysí  Día  Elafonísi  Elása  Fotiá  Gávdos  Gavdopoúla  Gkrántes Paximádi  Prasonísi  Savoúra  Ímeri Gramvoúsa  Kárga  Kaválloi  Kolokythiá  Konída  Koufonísi  Kymó  Kyriamádi  Lazaréta  Léon  Loutró  Makronísi  Makrouló  Mármaros  Mavronísi  Mikronísi, Iraklion  Mikronísi, Lasíthi  Móchlos  Palaiósouda  Papadóplaka  Paximádi  Paximádia Megálo Paximádi  Mikró Paximádi  Peristeróvrachoi  Petalída  Petalídi  Pontikonísi  Prosforá  Pseíra  Sídero  Soúda  Spinalónga  Strongyló  Theodoropoúla  Thétis  Tráchilos  Tráfos  Vryonísi  muita saaria
Urheiluvuosi 1934

Urheiluvuosi 1934 käsittelee vuoden 1934 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.
Alppihiihto

Maailmanmestaruuskilpailut Sankt Moritzissa, Sveitsissä. Saksa ja Sveitsi voittivat kumpikin kolme kultamitalia. Saksan Christl Cranz ja Sveitsin David Zogg voittivat kaksi kultaa.
Jalkapallo

Maailmanmestaruuskilpailut 27.5.–10.6. Italiassa. Maailmanmestaruuden voitti isäntämaa Italia, joka voitti Roomassa pelatussa loppuottelussa Tšekkoslovakian jatkoajalla maalein 2–1. Saksa voitti pronssiottelussa Itävallan 3–2. Turnauksen paras maalintekijä oli viisi maalia tehnyt Tšekkoslovakian Oldřich Nejedlý.
Jääkiekko

Maailmanmestaruuskilpailut Milanossa, Italiassa. Kultaa voitti Kanada, hopeaa sai Yhdysvallat ja pronssille sijoittui Saksa.
Nyrkkeily

Max Baer nousi ammattinyrkkeilyn raskaan sarjan maailmanmestariksi voittamalla 14.6. Long Islandilla Primo Carneran teknisellä tyrmäyksellä 11. erässä,
Pikaluistelu

Yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut Helsingissä, Suomessa. Mestaruuden voitti toisen kerran norjalainen Bernt Evensen.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Maailmanmestaruuskilpailut Sollefteåssa, Ruotsissa. Suomi ja Norja voittivat kaksi kultamitalia sekä Ruotsi yhden.
Pyöräily

Italian ympäriajon voitti isäntämaan Learco Guerra.
Ranskan ympäriajon voitti toisen kerran isäntämaan Antonin Magné.
Taitoluistelu

Maailmanmestaruuskilpailut kilpailtiin kolmessa eri maassa. Tukholmassa, Ruotsissa miesten mestaruuden voitti viidennen kerran Itävallan Karl Schäfer, Oslossa, Norjassa naisten mestaruuden kahdeksannen kerran Norjan Sonja Henie sekä Helsingissä, Suomessa pariluistelumestaruuden kolmannen kerran unkarilaispari Emilia Rotter / László Szollás.
Tennis

Australian avointen miesten kaksinpelin mestaruuden voitti britti Fred Perry ja naisten kaksinpelin järjestäjämaan Joan Hartigan.
Ranskan avointen miesten kaksinpelin mestaruuden voitti saksalainen Gottfried von Cramm ja naisten kaksinpelin britti Margaret Scriven.
Wimbledonin miesten kaksinpelin mestaruuden voitti järjestäjämaan Fred Perry ja naisten kaksinpelin saman maan Dorothy Round.
Yhdysvaltain avointen miesten kaksinpelin mestaruuden voitti Fred Perry ja naisten kaksinpelin mestaruuden kolmannen peräkkäisen kerran yhdysvaltalainen Helen Jacobs.
Davis Cupin voitti Iso-Britannia kaikkiaan seitsemännen kerran.
Uinti

Euroopan-mestaruuskilpailut Magdeburgissa, Saksassa. Saksa voitti kuusi kultamitalia, joista neljä uimahypyissä. Alankomaat voitti neljä kultamitalia naisten ratauinnissa. Kahteen henkilökohtaiseen kultamitaliin ylsivät Alankomaiden Rie Mastenbroek, joka voitti kolmannen kullan viestissä, ja ranskalainen Jean Taris.
Yleisurheilu

Ensimmäiset Euroopan-mestaruuskilpailut 7.–9.9. Torinossa, Italiassa. Ohjelmassa oli vain miesten lajeja. Kilpailuihin osallistui 23 maata ja 226 urheilijaa. Saksa voitti seitsemän kultamitalia ja Suomi viisi. Kaikkiaan mitaleille ylsi 15 maata. Alankomaalainen pikajuoksija Christiaan Berger voitti kaksi henkilökohtaista kultamitalia ja saavutti viestissä pronssin. Suomalainen Matti Järvinen teki keihäänheitossa maailmanennätyksen 76,66.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Urheiluvuosi 1934 Wikimedia Commonsissa
Urheiluvuosi 1928

Urheiluvuosi 1928 käsittelee vuoden 1928 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.
Yleiskilpailut

Talviolympialaiset 11.–19.2. Sankt Moritzissa, Sveitsissä. Kisoihin osallistui 495 urheilijaa 25 maasta. Mitalitilaston kärkisijalla oli kuusi kultaa voittanut Norja.
Kesäolympialaiset 17.5.–12.8. Amsterdamissa, Alankomaissa. Kisoihin osallistui 3 014 urheilijaa 46 maasta. Mitalitilaston ykkönen oli Yhdysvallat 22 kultamitalilla.
Jalkapallo

Amsterdamin olympialaisissa Uruguay voitti toisen peräkkäisen kerran kultaa, tasapeliin päättyneen ensimmäisen loppuottelun jälkeen uusinnan maalein 2–1 hävinnyt Argentiina sai hopeaa ja pronssille sijoittui Italia.
Jääkiekko

Sankt Moritzin olympialaisissa Kanada voitti kultaa, Ruotsi sai hopeaa ja Sveitsi sijoittui pronssille.
Stanley Cupin voitti New York Rangers.
Nyrkkeily

Yhdysvaltalainen Gene Tunney puolusti ammattinyrkkeilyn raskaan sarjan maailmanmestaruuttaan 23.7. New Yorkissa voittamalla 11. erän keskeytyksellä uusiseelantilaisen Tom Heeneyn mutta ilmoitti pian tämän jälkeen luopuvansa nyrkkeilystä.
Pikaluistelu

Sankt Moritzin olympialaisissa kilpailtiin neljällä matkalla mutta viimeisenä ohjelmassa ollut 10 000 metrin kilpailu keskeytettiin lämpimän sään sulatettua jään. Suomalainen Clas Thunberg voitti kaksi kultaa, joista 500 metrin voiton hän jakoi norjalaisen Bernt Evensenin kanssa. Norjan Ivar Ballangrud voitti 5 000 metrin kilpailun.
Yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut Davosissa, Sveitsissä. Mestaruuden voitti kolmannen kerran urallaan Suomen Clas Thunberg.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Sankt Moritzin olympialaisissa norjalainen Johan Grøttumsbråten voitti kultaa 18 kilometrin hiihdossa ja yhdistetyssä, ja molemmissa Norja saavutti kolmoisvoiton. Hänen maanmiehensä Alf Andersen oli mäkihypyn ykkönen. Per-Erik Hedlund voitti 50 kilometrin hiihdon Ruotsin ottaessa kolmoisvoiton.
Pyöräily

Italian ympäriajon voitti kolmannen kerran urallaan isäntämaan Alfredo Binda.
Ranskan ympäriajon voitti toisen peräkkäisen kerran luxemburgilainen Nicolas Frantz.
Taitoluistelu

Sankt Moritzin olympialaisissa kultaa voittivat miesten yksinluistelussa Ruotsin Gillis Grafström, naisten yksinluistelussa Norjan Sonja Henie sekä pariluistelussa Ranskan Andrée Joly / Pierre Brunet.
Maailmanmestaruuskilpailut Saksan Berliinissä ja Ison-Britannian Lontoossa. Mestaruuden voittivat neljännen peräkkäisen kerran Itävallan Willy Böckl, toisen peräkkäisen kerran Sonja Henie sekä toisen kerran urallaan Andrée Joly / Pierre Brunet.
Tennis

Australian avointen miesten kaksinpelin mestaruuden voitti ranskalainen Jean Borotra ja naisten australialainen Daphne Akhurst.
Ranskan avointen miesten kaksinpelin mestaruuden voitti järjestäjämaan Henri Cochet ja naisten yhdysvaltalainen Helen Wills.
Wimbledonin miesten kaksinpelin mestaruuden voitti ranskalainen René Lacoste ja naisten Helen Wills.
Yhdysvaltain avointen miesten kaksinpelin mestaruuden voitti Henri Cochet ja naisten Helen Wills.
Davis Cupin voitti Ranska toisen peräkkäisen kerran.
Uinti

Amsterdamin olympialaisissa miehet kilpailivat ratauinnissa kuudella matkalla ja naiset viidellä. Uimahyppylajeja oli kummallakin kaksi. Yhdysvallat voitti ratauinnissa kuusi kultamitalia ja uimahypyissä kaikki neljä. Myöhempi Tarzan-näyttelijä Johnny Weissmüller voitti 100 metrin vapaauinnin. Pete Desjardins voitti kultaa sekä ponnahduslauta- että kerroshypyissä.
Yleisurheilu

Amsterdamin olympialaisissa naisyleisurheilijat olivat ensi kertaa mukana. Menestynein yleisurheilumaa oli Yhdysvallat, joka voitti 27 lajissa yhdeksän kultaa. Kanadalainen pikajuoksija Percy Williams voitti kaksi henkilökohtaista kultamitalia. Naisten ensimmäisen olympiavoiton otti puolalainen kiekonheittäjä Halina Konopacka.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Urheiluvuosi 1928 Wikimedia Commonsissa
Urheiluvuosi 1975

Urheiluvuosi 1975 käsittelee vuoden 1975 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.
Ampumahiihto

Maailmanmestaruuskilpailuissa kultaa voittivat Neuvostoliiton Nikolai Kruglov 10 kilometrillä ja Suomen Heikki Ikola 20 kilometrillä sekä Suomen viestijoukkue.
Autourheilu

Formula 1 -sarjan maailmanmestaruuden voitti itävaltalainen Niki Lauda.