stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Stora Enson vanha pääkonttori
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stora Enson pääkonttori Wikimedia Commonsissa
Alvar Aallon tuotanto
| Luettelo Alvar Aallon suunnittelemista rakennuksista |
| --- | --- |
1919–1929: Alajärven suojeluskuntatalo | Villa Väinölä | Jyväskylän työväentalo | Seinäjoen suojeluskuntatalo | Lounais-Suomen Maalaistentalo | Läntinen Pitkäkatu 20 | Jyväskylän suojeluskuntatalo | Muuramen kirkko
1930–1945: Paimion parantola | Turun Sanomien toimitalo | Villa Tammekann | Oulun sulfiittiselluloosatehdas | Viipurin kaupunginkirjasto | Alvar Aallon kotitalo | Savoy-maljakko | Sunilan asuinalue | Sunilan sellutehdas | Tehtaanmäen asuinalue | Terassitalo | Villa Mairea | Stora Enson Anjalankosken tehtaat
1946–1959: Strömbergin tehtaan asuinalue | Rautatalo | Insinööritalo | Otahalli | Säynätsalon kunnantalo | Oulun lannoitetehdas | Aerola | Muuratsalon koetalo | Pamilon vesivoimalaitos | Summan paperitehdas | Alvar Aallon ateljee | Jyväskylän uimahalli | Jyväskylän yliopiston päärakennus | Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo | Hansaviertel | Aalto-paviljonki | Korkalovaaran asuinalue | Kolmen Ristin kirkko | Aalto-keskus | Kulttuuritalo | Maison Louis Carré
1960–1969: Lieksankosken voimalaitos | Lakeuden Risti | Keski-Suomen museo | Lappia-talo | Aaltohuset | Alvar-Aalto-Kulturhaus | Aalto-Hochhaus | Pyhän Hengen kirkko ja seurakuntakeskus | Enso-Gutzeitin pääkonttori | Seinäjoen kaupungintalo | Viitatorni | Ilokivi | Pylkönmäen kirkko | Teknillisen korkeakoulun päärakennus | Seinäjoen kaupunginkirjasto | Seinäjoen seurakuntakeskus | Rovaniemen kaupunginkirjasto | Pyhän Stefanoksen kirkko | Valtion virastotalo (Seinäjoki) | Kirjatalo | Villa Kokkonen
1970–1991: Alajärven hallintokeskus | Villa Skeppet | Pohjolan talo | Otaniemen vesitorni | Finlandia-talo | Kunsten | Alvar Aalto -museo | Sähkötalo | Ristinkirkko | Riolan kirkko | Jyväskylän kaupunginteatteri | Seinäjoen kaupunginteatteri | Essenin oopperatalo | Alajärven kaupunginkirjasto
Uspenskin katedraali ja pääkonttorin tieltä purettu Norrménin talo vuonna 1897.
Lähikuvaa pääkonttorista.
Yungmiqu

| Yungmiqu |
| --- | --- |
 Laiti ensimmäisen konserttinsa julisteessa.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Mihkku Heandarat Laiti
Syntynyt: 1. elokuuta 2002 (ikä 22)
Muusikko
Taiteilijanimi:  Yungmiqu
Laulukielet:  pohjoissaame, suomi
Aktiivisena:  2019–
Soittimet:  Fl studio
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Mihkku Heandarat Laiti (s. 1. elokuuta 2002 Utsjoki) taiteilijanimeltään Yungmiqu, on saamelainen rap-artisti ja tuottaja, joka räppää pohjoissaameksi ja suomeksi. Hän on joikannut ja laulanut kolmevuotiaasta asti ja soittaa klarinettia ja rumpuja. Peruskoulun jälkeen Laiti on opiskellut Saamelaisessa musiikkiakatemiassa (pohjoissaam. Sámi musihkkaakademiija). Hän julkaisi ensimmäisen kappaleensa "Lihkus It Dovdda Mu" elokuussa 2019. Laiti on tämän jälkeen julkaissut yhteensä neljätoista singleä ja tehnyt yhteistyötä useiden muiden saamelaismuusikoiden, kuten Áilu Vallen kanssa. Hän julkaisi ensimmäisen albuminsa Mo Don Oainnát Máilmmi helmikuussa 2023.
Vuonna 2021 Laiti osallistui Talent Suomi -kilpailuun kappaleellaan "Ruoktu" (suom. Koti). Hän eteni kilpailussa semifinaalivaiheeseen asti, missä hän esitti kappaleensa "Suohpan" (suom. Suopunki).
Ohjaaja Petteri Saarion tekemä dokumenttielokuva "Revontulten räppäri" kertoo Laitin elämästä. Sen ensiesitys oli 31. tammikuuta 2023 DocPoint-dokumenttielokuva festivaaleilla.
Diskografia > Albumit

Mo Don Oainnát Máilmmi (2023)
Diskografia > EP-levyt

XIV// (2020, yhdessä Jezebron kanssa)
Diskografia > Singlet

| Vuosi | Single | EP/Albumi | Yhteistyö |
| --- | --- | --- | --- |
| 2019 | Lihkus It Dovdda Mu |  |  |
| 2019 | Acid Rain |  |  |
| 2020 | Vuordi Áigi Lea Guhki |  |  |
| 2020 | Hoerror 404 |  | Jezebro |
| 2020 | Maid Jos It |  | Áilu Valle |
| 2020 | Tarinoita Eläintarhasta |  |  |
| 2021 | Ruoktu |  |  |
| 2021 | Keski C |  |  |
| 2021 | Suohpan |  | Anna Morottaja Niillas Holmberg |
| 2022 | HOLYFUCK | Mo Don Oainnát Máilmmi |  |
| 2023 | Cokka gávtti! |  | Jezebro |
| 2023 | Feasta Álgán |  | DJ Moqi |
| 2023 | Savage |  | BahčaBojá |
| 2024 | Juon |  |  |
| 2024 | Hardjoik |  | DJ Moqi, BahčaBojá |
| 2024 | Šamána |  | Amoc |
| 2025 | Lokta |  |  |
| 2025 | Muital |  | Ingá-Máret Gaup-Juuso |
Diskografia > Vierailijana

Biti – "In Velge Oađe" (2024)
Änkilä

Änkilä on entisen Simpeleen kunnan n. 300 asukkaan kylä nykyisessä Rautjärven kunnassa. Kylä sijaitsee Rautjärven kuntakeskuksen Simpeleen eteläpuolella valtatie 6:n molemmin puolin. Matkaa Simpeleelle kertyy n. 3-5 km kylän eri osista. Kylän läpi virtaavat Hiitolanjoki, Hiitolanjokeen laskeva Silamusjoki sekä lisäksi myös Änkilän alueelle sijoittuvaan Silamusjärveen laskeva Torsanjoki.
Liikenneasema Teboil Simpele sijaitsee Änkilänmäellä valtatie 6:n varrella. Kylässä toimivat myös muun muassa puunjalostusalan perheyritys Vankkapuu Oy:n toinen Simpeleen yksiköistä ja sen yhteydessä oleva myymälä, Häri´s Garage AD-autokorjaamo, Karjalan Betoni Oy, Änkilän Hoivapalvelu Oy:n ylläpitämä Silamuskoti sekä Hevostila Diana.
Historia

Entisestä Simpeleen kunnasta Neuvostoliitolle luovutetut alueet olivat Änkilään kuuluneita alueita - suurimman osan Änkilänsalosta jäätyä nykyisen valtakunnanrajan mukaisen rajalinjan itäpuolelle.
Mm. Syrjäkosken voimalaitos, joka sijaitsi noin 6 km:n päässä nykyisestä valtakunnan rajasta Hiitolanjoen alajuoksulla 
, oli tällä luovutetulla alueella.
Aiheesta muualla

Änkilän kylän kotisivut
Änkilän kylän kotisivut (vanha)
Rautjärven kylät: Änkilä (Arkistoitu – Internet Archive)
Rozentāls-seura

| Rozentāls-seura |
| --- | --- |
Perustettu:  17. toukokuuta 1990
Toimiala:  Suomi–Latvia-ystävyysseura
Aiheesta muualla
rozentals-seura.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rozentāls-seura on vuonna 1990 perustettu Suomi–Latvia-ystävyysseura. Seuran tarkoituksena on toimia Suomen ja Latvian kulttuurisuhteiden ja muun yhteistyön kehittämiseksi sekä Latvian historian ja yhteiskunnallisen, taloudellisen ja sivistyksellisen elämän tuntemuksen levittämiseksi ja syventämiseksi Suomessa. Tarkoituksensa toteuttamiseksi seura järjestää esitelmätilaisuuksia, näyttelyjä ja erilaisia kulttuuri- ja muita tilaisuuksia, asiantuntijatapaamisia ja harrastustoimintaa, edistää latvian kielen opetusta ja opiskelua sekä harjoittaa julkaisu- ja tiedotustoimintaa. Seura toimii valtakunnallisesti koko Suomessa. Yhdistyksen jäsenmäärä on noin 250 jäsentä.
Seura on nimetty latvialaisen taidemaalarin ja kansallistaiteilijan Janis Rozentālsin mukaan, joka asui Suomessa yhdessä suomalaisen vaimonsa Elli Forssellin kanssa. Vuosina 1915–1916 Rozentāls asui vaimoineen Kulosaaressa Hopeasalmentie 2:n huvilassa, joka purettiin Itäväylää rakennettaessa. Huvilan muistolaatta paljastettiin Kulosaaressa 18. marraskuuta 2008. Se on kiinnitetty Kulosaarentielle lännestä tulevan luiskan kallioseinään. Rozentāls kuoli Kulosaaressa vuonna 1916.
Rozentāls-seuran perustamiskokous pidettiin 17. toukokuuta 1990. Kokous valitsi seuran hallituksen ja hyväksyi varatuomari Kari Paason valmistelemat säännöt. Seuran ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Heikki Koski.
Rahoitus

Opetus- ja kulttuuriministeriö myöntää valtakunnallisten ystävyysseurojen toimintaan yleisavustuksia eli vuotuiseen toimintaan tarkoitettuja toiminta-avustuksia. Ehtona on, että toiminta on vakiintunutta sekä yhteiskunnallisesti ja kulttuuripoliittisesti vaikuttavaa. Eduskunta päättää vuosittain, minkä enimmäissumman ministeriö käyttää avustuksiin. Vuosina 2012–2020 ministeriö on myöntänyt Rozentāls-seuralle yleisavustuksia valtakunnalliseen ystävyysseuratoimintaan seuraavasti:
| Avustus | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OKM:n ystävyysseurojen yleisavustus | &&&&&&&&&&020000.&&&&0020 000 € | &&&&&&&&&&015000.&&&&0015 000 € | &&&&&&&&&&015500.&&&&0015 500 € | &&&&&&&&&&015500.&&&&0015 500 € | &&&&&&&&&&015500.&&&&0015 500 € | &&&&&&&&&&015000.&&&&0015 000 € | &&&&&&&&&&020000.&&&&0020 000 € | &&&&&&&&&&030500.&&&&0030 500 € | &&&&&&&&&&030500.&&&&0030 500 € |
Fantasia (yhtye)

| Fantasia> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1973–1979, 2011–
Tyylilaji:  Progressiivinen rock
Kotipaikka:  Pietarsaari   Suomi
Laulukieli:  englanti, suomi
Jäsenet:  Hannu Lindblom, laulu, kitara   Thomas Lindström, rummut   Hannu Pirttimaa, basso   Göran Fellman, kitara   Sven Wannäs, kosketinsoittimet     Karl-Erik Rönngård, rummut   Ronnie Ehrs, kosketinsoittimet  
Entiset jäsenet:  Roul Helantie, kosketinsoittimet, viulu, kitara, basso   Harri Piha, basso   Markku Lönngren, basso   Jukka "Juki" Halttunen, kitara   Timo Hautamäki, kitara   Pekka Jusslin, kitara   Paavo Osola, kosketinsoittimet   Simo Vasanoja, kosketinsoittimet  
Levy-yhtiö:  Hi-Hat   Rocket Records   Warner Music   Mellotron Records   Svart Records  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Fantasia oli pietarsaarelainen progressiivista rockia soittava yhtye.
Fantasia voitti rockin SM-kisat 1974 ja seuraavana vuonna ilmestyi yhtyeen ainoa albumi. Rocket Records julkaisi albumin remasteroituna kesällä 2010. Yhtye julkaisi kesällä 2017 pitkän tauon jälkeen uuden ep-levyn, joka sisältää kappaleet Bosses låt, Desert Storm ja Tämä uni.
Kokoonpano

Nykyinen kokoonpano
Göran Fellman - kitara
Sven Wannäs - kosketinsoittimet
Thomas Lindström - rummut
Hannu Pirttimaa - basso
Felix Holmberg - perkussiot
Fantasian alkuperäinen kokoonpano oli seuraava:
Hannu Lindblom – kitara, laulu
Roul Helantie – kosketinsoittimet, viulu, kitara
Harri Piha – basso
Karl-Erik Rönngård – rummut
Vuoden 1976 loppuun mennessä mukaan olivat tulleet kosketinsoittaja Ronnie Ehrs, kitaristi Timo Hautamäki ja Rönngårdin tilalle rumpali Thomas Lindström. Helantie soitti nyt bassoa ja Lindblom edelleen kitaraa. Sanoituksia pääasiassa Ehrsin tekemiin sävellyksiin laati tuolloin Kari Ilmonen.
Fantasian kokoonpano vuoden 1976 lopussa:
Hannu Lindblom – kitara, laulu
Ronnie Ehrs – kosketinsoittimet
Timo Hautamäki – kitara
Roul Helantie – basso
Thomas Lindström – rummut
Diskografia

Fantasia (1975; julkaistu uudelleen 2010, 2011, 2016)
Aikamatkaajan unikuva (2022)
Aiheesta muualla

Fantasian virallinen YouTube kanava
YLE Elävä arkisto: Fantasia
Rocket Recordsin progesivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Fantasia -historiikki, -äänitetuotanto ja -levyarvosteluja englanniksi verkkosivustolla Discogs.com
Fantasia -historiikki, -äänitetuotanto ja -levyarvosteluja englanniksi verkkosivustolla ProgArchives.com
Fantasia -äänitetuotanto ja -levyarvosteluja englanniksi verkkosivustolla RateYourMusic.com
Heili-kirjastot

| Heili-kirjastot |
| --- | --- |
Sijainti:  Etelä-Karjala
Perustettu:  2013
Kokoelman koko:  767 788 (2023)
Lainauksia vuodessa:  1 443 165 (2023)
Budjetti:  7 389 545 euroa (2023)
Kotisivut
Heili-kirjastot on Etelä-Karjalan kaupungin- ja kunnankirjastojen yhteinen kirjastokimppa. Kimppa aloitti toimintansa vuonna 2013 ja laajeni koko Etelä-Karjalan alueelle kesällä 2018, kun myös Luumäen kunnankirjasto liittyi mukaan.
Kirjastoverkostoon kuuluvat Imatran, Lappeenrannan, Lemin, Luumäen, Parikkalan, Rautjärven, Ruokolahden, Savitaipaleen ja Taipalsaaren kirjastot. Heili-kirjastoilla on yhteinen verkkokirjasto, kirjastokortti ja käyttösäännöt. Heili-kirjastokortilla voi lainata ja tehdä varauksia kaikista Heili-kirjastoista. Aineiston voi palauttaa mihin tahansa kimpan kirjastoon ja varatut aineistot toimitetaan asiakkaan omaan kotikirjastoon.
Heili-verkkokirjasto siirtyi käyttämään Kansalliskirjaston Finna-tiedonhakupalvelua syyskuussa 2017. Joulukuussa 2024 Heili-verkkokirjasto siirtyi käyttämään Axiell Arena -julkaisualustaa.
Vuonna 2023 Heili-kirjastoihin tehtiin 866 000 fyysistä käyntiä ja 715 000 verkkokäyntiä. Samana vuonna kirjastojen kokoelmiin kuului 768 000 nidettä, joista 646 000 oli kirjoja. Kokonaislainaus oli 1 443 000.
Kirjastot

Imatran kaupunginkirjasto
Lappeenrannan kaupunginkirjasto
Lemin kunnankirjasto
Luumäen kunnankirjasto
Parikkalan kunnankirjasto
Rautjärven kunnankirjasto
Ruokolahden kunnankirjasto
Savitaipaleen kunnankirjasto
Taipalsaaren kirjasto
Aiheesta muualla

Heili-verkkokirjasto
Warehouse 13

| Warehouse 13 |
| --- | --- |


Tyyli:  science fiction
Kestoaika:  42–44 min
Luoja(t):  Jane Espenson D. Brent Mote
Pääosissa:   Eddie McClintock  Joanne Kelly  Saul Rubinek  Genelle Williams  Simon Reynolds  Allison Scagliotti  Aaron Ashmore 
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  Syfy
Esitetty:  7. heinäkuuta 2009 –  19. toukokuuta 2014
Tuotantokausia:  5
Jaksoja:  64
Tuotanto
Tuottaja(t):   Jack Kenny  David Simkins  Drew Z. Greenberg 
Leikkaaja(t):  Andrew Sekilr
Kuvaaja(t):  Mike McMurray
Tuotantoyhtiö(t):  Universal Cable Productions (UCP)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Warehouse 13 on yhdysvaltalainen science fiction -televisiosarja. Sitä esitettiin Syfyn kanavalla vuosina 2009–2014. Sarjan tuottajina toimivat Jack Kenny ja David Simkins. Warehouse 13:a kuvattiin Kanadan Torontossa.
Warehouse 13 sekä scifisarjat Eureka ja Alphas elävät samassa ajassa, koska sarjoilla on useita crossover-jaksoja.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Eddie McClintock   | … |   Pete Lattimer   |
|   Joanne Kelly   | … |   Myka Bering   |
|   Saul Rubinek   | … |   Artie Nielsen   |
|   Genelle Williams   | … |   Leena   |
|   Simon Reynolds   | … |   Daniel Dickinson   |
|   Allison Scagliotti   | … |   Claudia Donovan   |
|   Aaron Ashmore   | … |   Steve Jinks   |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Warehouse 13 Wikimedia Commonsissa
Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Warehouse 13 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Eddie McClintock ja Saul Rubinek vuonna 2010.
Rama

Rama-jumala. Maalaus eteläisestä Intiasta noin vuodelta 1820.
Rama (devanagari: राम, IAST: Rāma) on hindulaisuudessa Vishnun seitsemäs inkarnaatio ja yksi jumalan tärkeimmistä ilmentymistä. Hän on yksi hindumytologian suosituimmista hahmoista. Eeppinen runoelma Ramayana kertoo tämän muinaisen kuninkaan elämästä ja teoista. Hänet kuvataan aina jousen ja nuolen kanssa. Sita on Raman puoliso ja apinankasvoinen jumala Hanuman hänen kumppaninsa monissa seikkailuissa.
Rama on Kausalyan ja Dasarathan poika, joten hän on myös Brahman ja Dharman ruumiillistuma. Raman elämä edustaa täydellistä tottelevaisuutta, vaikeuksista ja testeistä huolimatta. Hänet kruunataan Ayodhyan kuninkaaksi, ja maailman hallitsijaksi. Hallitsijana hän on 11 000 vuoden ajanjakson, kauden joka tunnetaan onnellisuudesta, rauhasta, varallisuudesta ja oikeudenmukaisuudesta.
Rama tunnetaan rohkeudestaan vaimonsa Sitan etsinnässä, sekä vaimon pelastamiseksi käydyssä sodassa. Raman nuoremmat veljet ovat Lakshmana, Shatrughna ja Bharata. Rama tunnetaan myös laupeudesta ja omistautumisesta uskonnollisille arvoille ja velvollisuuksille.
Ramaa juhlitaan hänen syntymäpäivänään, jolloin myös hän ja Sita menivät naimisiin (Rama Navami). Tällöin kodeissa pidetään häät Raman ja Sitan patsaille.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ramayana
Ramayan of Valmiki
Miespuoliset: Trimurti (Brahma | Vishnu | Shiva) | Rama | Krishna | Ganesha | Indra | Hanuman | Surya | Lakshmana
Naispuoliset:  Tridevi (Sarasvati | Lakshmi | Parvati) | Gayatri |   Durga | Devi | Sita | Radha | Kali | Shakti | (muita)
Kalle-Kustaa Korkin seikkailut

| Kalle-Kustaa Korkin seikkailut |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ilmari Unho
Käsikirjoittaja:  Outsider (Aarne Haapakoski) Kaarle Hirvonen Ilmari Unho
Perustuu:  Outsiderin romaaniin Huuhkalinnan kaviomarssi (1949)
Tuottaja:  Risto Orko
Säveltäjä:  Harry Bergström
Kuvaaja:  Uno Pihlström
Leikkaaja:  Armas Laurinen
Lavastaja:  Kyllikki Halme
Pääosat:  Joel Rinne Hilkka Helinä Reino Valkama Kirsti Ortola
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomi-Filmi Oy
Ensi-ilta:  1949
Kesto:  108 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalle-Kustaa Korkin seikkailut on Ilmari Unhon ohjaama jännityselokuva vuodelta 1949. Se perustuu viihdekirjailija Outsiderin Pekka Lipposesta ja Kalle-Kustaa Korkista kirjoittamaan tarinaan Huuhkalinnan kaviomarssi. Vaikka elokuvan nimi viittaa Korkkiin, päähenkilöksi nousee Pekka Lipponen. Korkki ilmestyy tarinaan vasta, kun elokuvasta on kulunut ensimmäinen kolmannes.
Juoni

Pekka Lipponen jäljittää rosvojen kanssa kilpaa kätkettyjä timantteja.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Joel Rinne  | … |  Kalle Kustaa Korkki   |
|  Hilkka Helinä  | … |  Miss Mary Morton (MacLean)   |
|  Reino Valkama  | … |  Pekka Lipponen   |
|  Kirsti Ortola  | … |  Molli, neekerinainen   |
|  Ville Salminen  | … |  Henry Williams, Lasso-Eetu   |
|  Tiina Rinne  | … |  haudankaivajan Liisa   |
|  Rauha Rentola  | … |  madame   |
|  Oke Tuuri  | … |  Kaaleppi   |
|  Toivo Lahti  | … |  haudankaivaja Mikko Paraati   |
|  Jorma Nortimo  | … |  Valerius, ent. lukkari   |
|  Matti Oravisto  | … |  agronomi   |
|  Eino Räisänen  | … |  öljy-yhtiön johtaja   |
|  Väinö Kolhonen  | … |  ”puuttuva rengas”   |
|  Eino Kaipainen  | … |  portieeri   |
|  Matti Lehtelä  | … |  Pedro, leijonankesyttäjä   |
Arviot

Aikalaiskriitikot suhtautuivat elokuvaan nuivasti. Joidenkin mukaan se on omassa lajissaan hyväksyttävissä: ”Jos luopuu taidevaatimuksista, rempseänä kansanelokuvana se puolustaa paikkaansa” (Rakel Jylhä, Keskisuomalainen). Aamulehden Olavi Veistäjän mukaan Joel Rinne pelastaa paljon.
Myöhemmän arvion mukaan tekniikaltaan vaatimaton elokuva ei tavoita Outsiderin vetovoimaa (Arto Pajukallio, Helsingin Sanomat).
Luukas Hiltunen

Luukas Hiltunen (s. 9. joulukuuta 1996, Joensuu) on suomalainen säveltäjä.
Ura

Pohjois-Kymen musiikkiopistosta musiikillisen tiensä aloittanut Hiltunen valmistui Lahden konservatoriosta ammattimuusikoksi keväällä 2018. Hänen näyttökonserttinsa Violin Meets Viola järjestettiin Ristinkirkossa 23. maaliskuuta 2018. Elokuussa 2019 Hiltunen aloitti musiikkipedagogin pätevyyteen johtavat opintonsa Tampereen ammattikorkeakoulussa.
8. maaliskuuta 2018 Hiltunen esiintyi Sinfonia Lahden nuorten solistien konsertissa Sibeliustalossa viulusolistina soittaen Max Bruchin Viulukonsertosta nro 1 g-molli ensimmäisen osan. Samana vuonna 8. syyskuuta Sinfonia Lahti kantaesitti kansainvälisellä Sibelius-festivaalillaan ylimääräisenä ohjelmanumerona kapellimestari Dima Slobodenioukin johdolla Hiltusen transkription sinfoniaorkesterille Jean Sibeliuksen urkuteoksesta Intrada, Op. 111a. Sointuva sovitus sai innostuneen vastaanoton paikalla olleen Sibelius Onen (Kansainvälisen Jean Sibelius-säätiön) puheenjohtajan Andrew Barnettin arvioimana.
Keväällä 2019 tanskalainen musiikkikustantamo Edition Wilhelm Hansen kustansi Hiltusen sovituksen jousikvartetille Jean Sibeliuksen alun perin viululle ja pianolle säveltämästä Scène d’Amour -teoksesta. Sovitus on sittemmin soinut muun muassa 1. toukokuuta 2021 Rovaniemellä Kulttuuritalo Korundissa Lapin kamariorkesterin vappukonsertissa, 26. heinäkuuta 2021 Ainolassa Järvenpäässä Meidän Festivaalilla Kamus-kvartetin tulkitsemana sekä 4. syyskuuta 2022 Sibeliuksen syntymäkodissa Hämeenlinnassa Utu-kvartetin tulkitsemana. Keväällä 2021 Hiltunen sovitti Armas Järnefeltin Miranda-näyttämömusiikin orkesterisarjaksi kustantaja Fennica Gehrmanin tilauksesta. 20. maaliskuuta 2019 Hiltunen johti Ristinkirkossa meditatiivisen, sopraanolle ja kamariorkesterille säveltämänsä Do not let your hearts be troubled -teoksen kantaesityksen, solistina esityksessä toimi sopraano Janina Mäyry.
Muuta

Teosto-asiakkuutensa ohella Hiltunen on kuulunut syksystä 2017 Suomen nuottigraafikkojen yhdistykseen, elokuusta 2020 Muusikkojen Liittoon ja syyskuusta 2024 alkaen Suomen Musiikintekijöiden liittoon. Hiltusen musiikkia on luonnehdittu traditionaaliseksi, helposti lähestyttäväksi, puhuttelevaksi, tyyliltään yhtenäiseksi ja soitinnallisesti ihanteellisesti kirjoitetuksikenen mukaan?.
Säveltäjä Luukas Hiltunen Näsijärven rannalla 30. lokakuuta 2022. Omakuva.
Luke Kunin

| Luke Kunin |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. joulukuuta 1997 (ikä 27) Chesterfield, Missouri, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Not Keiffer Bellows (NKB)
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  182 cm
Paino:  87 kg
Seura
Seura:  Columbus Blue Jackets
Sarja:  NHL
Pelinumero:  11
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–
Aik. seurat:  Iowa Wild (AHL) Minnesota Wild (NHL) Nashville Predators (NHL) San Jose Sharks (NHL)
NHL-varaus:  15. varaus, 2016 Minnesota Wild
Luke Kunin (s. 4. joulukuuta 1997 Chesterfield, Missouri, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-joukkue Columbus Blue Jacketsia. Minnesota Wild varasi Kuninin 15. pelaajana vuoden 2016 varaustilaisuudessa.
Lokakuussa 2020 Wild kauppasi Kuninin yhdessä neljännen kierroksen varausvuoron kanssa Nashville Predatorsiin vaihdossa Nick Boninoon sekä toisen ja kolmannen kierroksen varausvuoroihin. Kaikki kaupassa siirtyneet varausvuorot olivat vuoden 2020 varaustilaisuuteen.
Tammikuussa 2021 Kunin teki Predatorsin kanssa kaksivuotisen ja yhteensä 4,6 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen.
Heinäkuussa 2022 Predators kauppasi Kuninin San Jose Sharksiin vaihdossa John Leonardiin ja kolmannen kierroksen varausvuoroon vuoden 2022 varaustilaisuudessa.
Kesäkuussa 2024 Kunin teki Sharksin kanssa yksivuotisen ja 2,75 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Maaliskuussa 2025 Sharks kauppasi Kuninin Columbus Blue Jacketsiin vaihdossa neljännen kierroksen varausvuoroon vuoden 2025 varaustilaisuudessa.
Karin Kneissl

| Karin Kneissl |
| --- | --- |
 2018
Itävallan ulkoministeri
 18. joulukuuta 2017–3. kesäkuuta 2019  
Liittokansleri:  Sebastian Kurz
Edeltäjä:  Sebastian Kurz
Seuraaja:  Alexander Schallenberg
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. tammikuuta 1965 (ikä 60) Wien
Puoliso:  Wolfgang Meilinger (2018–2020)
Tiedot
Puolue:  sitoutumaton
Koulutus:  juristi
Tutkinnot:  Wienin yliopisto Kansallinen hallintokoulu
Aiheesta muualla
www.kkneissl.com
Karin Kneissl (s. 1965) on itävaltalainen entinen poliitikko, joka toimi maansa ulkoministerinä 2017–2019.
Vilperin Perikunta

| Vilperin Perikunta> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1992–
Tyylilaji:  huumorimusiikki
Kotipaikka:  Turku
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Eetu Vilperi Arvid Vilperi  Paavo Vilperi  Matias Vilperi  Olavi Vilperi  Vili Vilperi
Levy-yhtiö:  Selecta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vilperin Perikunta on turkulainen humoristista iskelmämusiikkia esittävä yhtye, joka aloitti vuonna 1992. Heidän tunnetuimpia kappaleitaan ovat ”Turkulainen Helsingis” (cover Stingin kappaleesta ”Englishman in New York”), ”Piirimyyjä” (cover Uriah Heepin kappaleesta ”Easy Livin'”) ja ”Tervetuloa länteen Andrej” (cover Men at Workin hitistä ”Down Under”).
Yhtyeen ensimmäinen levy Vilperin perikunta (uudelleen julkaisun jälkeen myös nimellä Gloria Vilperum) on myynyt kultaa ja platinaa. Yhtyeen jäsenet esiintyvät myös salanimillä kuten Vilperin veljeksinä.
Vilperit eivät ole levyttäneet vuoden 2004 jälkeen, mutta tekevät edelleen muutamia keikkoja vuodessa. Viime vuosina yhtye on esiintynyt mm. Down By The Laituri -festivaaleilla Turussa 2010 ja Karjurockissa 2011.
Yhtyeen ensimmäinen hittisingle oli ”Tervetuloa länteen Andrej”, joten siitä lähtökohdasta Vilperin Perikunta juuri nimettiin huumoriyhtyeeksi. ”Tervetuloa länteen Andrej” on pohjimmiltaan kantaa ottava laulu. Laulu kertoo venäläisestä Andrej-pojasta, joka muuttaa rajan yli Suomeen maataloustöihin Päijänteen-alueelle, mutta joutuu pettymään. 1990-luvun alussa Suomeen saapuikin Virosta ja muualta idästä tullutta halpaa työvoimaa.