stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anabaptismi

Anabaptismi on radikaali protestanttinen perinne, jonka historia juontaa juurensa 1500-luvulla vaikuttaneeseen Ulrich Zwingliin. Anabaptismi syntyi uskonpuhdistusajalla vapaaseurakuntaliikkeenä, joka erottautui toisista korostamalla aikuiskasteen välttämättömyyttä ja hyläten roomalaiskatolisen kirkon harjoittaman lapsikasteen.
Anabaptistiliike alkoi Sveitsin Zürichissä ja se levisi nopeasti Määriin ja koko Saksaan. Sekä roomalaiskatoliset että muut protestanttiset ryhmät vainosivat monia anabaptisteja Euroopassa, ja useat liikkeen johtajat teloitettiin 1500-luvun lopulla. Pohjois-Saksan ja Alankomaiden pasifistiset anabaptistit kokoontuivat Menno Simonsin johdolla ja selvisivät vainoista.
Mennon seuraajat muodostivat lopulta mennoniittisen perinteen, josta muodostui ainoa pysyvät anabaptistinen perinne. Mennoniitat vaalivat edelleen Mennon opetuksia, joihin kuuluu ajatuksia pasifismista, hengellisyydestä ja yhteiskunnallisia näkemyksiä. Mennoniittisen perinteen kautta anabaptistit tunnetaan eristäytyneestä elämästä, pasifismista, radikaalista opetuslapseudesta ja elämän yksinkertaisuudesta.
Etymologia

Sana anabaptismi tulee sanoista "kastaa uudelleen". Tämä oli vastustajien antama nimi, jota liikkeen edustajat eivät hyväksyneet. He eivät kastaneet vauvoja, koska eivät pitäneet sitä raamatullisena. Siksi he eivät mielestään kastaneet ketään uudestaan.
Uskonpuhdistajien uskollisuus Raamatulle

Raamatun kääntäminen kansankielille synnytti Euroopassa valtavan raamatunlukuinnostuksen. Ihmiset kokoontuivat seuroihin (konventikkeleihin) oppimaan Raamattua. Näin monet tulivat uskoon ja saattoivat itse Raamattua lukemalla muodostaa oman teologiansa. Anabaptistit ja tunnetut uskonpuhdistajat olivat monessa asiassa samaa mieltä ja aluksi samalla puolella vastustamassa katolista kirkkoa. Zwingli, Jean Calvin ja Martti Luther halusivat luoda kirkon, joka voisi korvata katolisen kirkon aseman valtion ainoana kirkkona. Maalliset hallitsijat olivat katolisella ajalla tottuneet siihen, että kaikkien kansalaisten piti kuulua samaan kirkkoon. He vaativat uskonpuhdistajilta "kenen maa, sen uskonto" -periaatteen toteutumista. Anabaptistien raamattunäkemys merkitsi valtion erottamista kirkosta, mikä oli ristiriidassa hallitsijoiden toiveiden kanssa. Anabaptistit halusivat muodostaa vain uskovista koostuvia vapaaseurakuntia ("eine Sonderkirche" = erityisseurakunta). Uskonpuhdistajat yrittivät taivutella anabaptisteja kanssaan yhteen samaan kirkkoon, mutta nämä eivät taipuneet. Anabaptistit kokivat, että uskonpuhdistajien uskoon jäi vielä puhdistettavaa. Valtion kannalta pahinta anabaptistien opissa oli se, että he kieltäytyivät asepalveluksesta ja vauvojensa kastamisesta. Koska valtio ja kirkko tuohon aikaan olivat pitkälti yksi ja sama asia, vauvojen kastaminen merkitsi tuolloin myös alamaisten tekemistä hallitsijoille. Koska nuoret protestanttiset valtiot olivat jatkuvassa vaarassa tulla paavin sotaväen valloittamiksi, kastajien kristillinen pasifismi oli heidän silmissään vaarallinen asia. Niinpä hallitsijat yhdessä valtiokirkkojen kanssa alkoivat vainota, vangita, karkottaa ja teloittaa anabaptisteja.
Itäinen haara

Wienin pohjoispuolella oli Määrin alue, joka 1500-luvulla tarjosi jonkun aikaa turvapaikan monille kastajille. Sinne pakeni myös Hubmaier kesällä 1526. Siellä hän sai toimia yli vuoden rauhassa ja toimitti 18 kirjoitusta, joita hänellä kaikkiaan oli 25. Aateliset miehet Leonhard von Liechtenstein ja hänen veljensä olivat omilla alueillaan Nikolsburgin (nykyisin Mikulov) kaupungin ympärillä suoneet vapauden luterilaisille ja myös kastajien toiminnalle. Leonhard itsekin otti kasteen. Kerrotaan noin 12 000 henkilön liittyneen alueen kastajayhteisöön. Täällä syntyi anabaptistien kesken vakavia erimielisyyksiä. Hubmaier oli vähitellen asettunut myönteisemmälle kannalle esivaltaan ja miekan käyttöön nähden. Näin syntyi anabaptismia, joka hyväksyi aseen käytön sodassa. Hans Hutista tuli sen siiven johtaja, joka pysyi aseistakieltäymisen kannalla. Syntyneet kaksi puoluetta saivat nimet: "Schwertler" = miekkamiehet ja "Stäbler" = sauvamiehet. Pian tämän jälkeen Hubmaier vangittiin ja vietiin Wieniin. Liechtensteinin veljekset eivät voineet vastustaa kuninkaan vaatimia toimia anabaptisteja vastaan. Ferdinand I ja hänen miehensä pitivät Hubmaieria liian vaarallisena miehenä jätettäväksi henkiin, vaikka hän oli muuttanut kantaansa asekysymyksessä. Maaliskuun 10. päivänä 1528 hänet poltettiin roviolla. Kolme päivää myöhemmin hänen vaimonsa hukutettiin Tonavaan.
Jakob Wiedemanista tuli "sauvamiesten" johtaja. Hänen johdollaan 200–300 hengen ryhmä jätti Nikolsburgin ja meni Austerlitziin. Siellä tämä ryhmä alkoi harjoittaa varsinaista kristillistä kommunismia, mikä sitten tuli tunnusomaiseksi kastajaliikkeen itäiselle haaralle. Jakob Huter tuli tähän Austerlitzin seurakuntaan vuonna 1529. Hän oli paennut vainoja Tirolista. Huterin johdolla luotiin Auspitziin ne pienet kylät eli yhteistaloudet "Bruderhöfe", veljestilat, jotka ovat ominaisia (huterilaisille) hutteriiteille ("Huterin veljet"). Huter vangittiin Tirolissa ja poltettiin roviolla 25. helmikuuta 1536. Ausburgin uskonrauha 1555 toi helpotusta myös kastajille.
Uskon opeista

Anabaptistien ajatuksissa ja toiminnassa voidaan nähdä yhtäläisyyksiä aiempien radikaalien kristillisten liikkeiden kanssa (esimerkiksi taboriittien). Liikkeen johtomiehet eivät kuitenkaan säilyneissä dokumenteissa mainitse mitään muuta heihin vaikuttanutta tahoa kuin Raamatun. Luterilaiset kutsuivat anabaptisteja "uudeksi kastemunkistoksi". Mistään munkkiyhteisöstä ei ollut kysymys, mutta anabaptistien hurskas elämäntapa toi heille mieleen munkkiyhteisöt. Jotkut uskonpuhdistajat katsoivat, että anabaptistit opettivat tekojen kautta vanhurskautumista, kun vaativat Jeesuksen vuorisaarnan noudattamista todisteena elävästä uskosta. Anabaptistit korostivat voimakkaasti uskoa kuuliaisuutena Raamatun sanalle ("usko ilman tekoja on kuollut"), mutta perustautuivat siinä Jeesuksen sovitustyön kautta saatuun Jumalan armoon.
Anabaptistien sanottiin olevan "hurmahenkiä" tai spiritualisteja, jotka kuuntelivat 'sisäistä ääntä' eikä Raamattua. Joidenkin anabaptistien väitettiin sanovan, että jokaisella yksilöllä on oikeus olla piittaamatta Raamatusta saatuaan suoran jumalallisen ilmoituksen. Anabaptistien joukossa oli henkilöitä, jotka pitivät Pyhän Hengen kastetta tärkeämpänä kuin vesikastetta, esimerkiksi Hans Denk. Heidät usein leimattiin spiritualisteiksi.
Anabaptistien johtomiehet halusivat puolustautua vääriä syytöksiä kohtaan. Balthasar Hubmaierin ja Michael Sattlerin kutsuma kastajasynodi kokoontui helmikuussa 1527. Kokouksessa puhuttiin "vääristä veljistä", mutta ei mainita keitä he ovat. Todennäköisesti kokouksessa julkaistut seitsemän artiklaa oli suunnattu heidän oppejaan vastaan. Ilmeisesti he halusivat julkaista aseettomuutta koskevan oppinsa, ettei heitä sekoitettaisi Thomas Müntzeriin, joka oli niin sanottujen Zwickaun profeettojen johtaja ja katsotaan aiheuttaneen talonpoikaissodan 1524–1525. Synodi laati niin sanotun Schleitheimin tunnustuksen, jonka oppeihin suurin osa liikkeen jäsenistä näyttää yhtyneen. Sitä todistaa se, että se levisi kirjallisesti hyvin laajalle liikkeen piirissä. Julistus käsitteli kastetta, seurakuntakuria, ehtoollista, maailmasta erillään pysymistä, seurakunnan johtoa, aseettomuutta ja valasta kieltäytymistä. Maailmasta erottautuminen merkitsi lähinnä valtion toimien ja virkojen hylkäämistä. Aseista ja valasta kieltäytyminen tulivat suoraan Jeesuksen vuorisaarnasta. Tämä herätti huomiota kristityissä, jotka ajattelivat ettei vuorisaarnaa ollut tarkoitettu noudatettavaksi, vaan ainoastaan paljastamaan meille, kuinka syntisiä me olemme. Anabaptisteja syytettiin kristillisestä kommunismista, mutta artikloissa ei puhuta siitä mitään. Muutenkin ne ovat varsin suppea esitys kristillisestä uskosta. Artiklat käännettiin myös hollanniksi ja painettiin vuosina 1560 ja 1565. Sekä Zwingli että Calvin käsittelivät artikloita anabaptistien vastaisissa kirjoituksissaan.
Myöhempi vaikutus

Monet vainotut kristityt, joilla oli anabaptistitausta pakenivat lopulta Amerikkaan ja vaikuttivat osaltaan siihen, että USA:sta tuli valtio ilman valtionuskontoa. Baptistit ja helluntailaiset ovat monessa mielessä anabaptistien kaltaisia, koska perustavat uskonsa vain Raamattuun. Lisäksi amissien, mennoniittojen ja hutteriittien alku on juonnettavissa kyseisestä liikkeestä.
Laulukirja

Liikkeen laulukirja on nimeltään Ausbund, jossa alkujaan oli 51 laulua. Nykyään se on amissien laulukirja lisättynä uudemmilla lauluilla.
Luterilaiset pyysivät anteeksi

Luterilainen maailmanliitto osoitti anabaptisteja koskevan anteeksipyynnön mennoniitoille. Sovinto julkaistiin 22. heinäkuuta 2010 sovintokokouksessa Stuttgartissa osana LML:n yleiskokousta. Luterilaisten kirkkojen edustajat ovat pyytäneet anteeksi myös sitä, että kirkot ovat julkaisseet vuosisatojen ajan harhaanjohtavia tietoja anabaptisteista, vaienneet heihin kohdistuneista vainoista sekä sivuuttaneet kirkkohistorioissaan anabaptisteille tehdyt vääryydet.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Seurakunnan vaellus, anabaptistit (Arkistoitu – Internet Archive)
Arffman, Kaarlo: Reformaatio vai restituutio?: historiallinen argumentti reformaattoreiden ja kastajaliikkeen väittelyssä lapsikasteen oikeutuksesta.  Helsinki:  Suomen kirkkohistoriallinen seura, 1994.  ISBN 951-9021-98-1
Anabaptistien levinneisyys Euroopassa.
Cermalus

Cermalus
| --- | --- |
Tyyppi:  kukkula
Sijainti:  Rooma, Latium, Italia
muokkaa - muokkaa wikitekstiä
Cermalus tai Germalus (lat.; m.kreik. Κάρμαλον) oli antiikin aikainen nimitys Palatium-kukkulan länsi- ja luoteisosalle Rooman kaupungissa Italiassa. Se sijaitsi Velabrumin ja Vicus Tuscuksen suuntaan ja kuului Septimontiumin kukkuloihin.
Nimi säilyi käytössä ainakin varhaiselle keisarikaudelle. Tällöin nimi saattoi kuitenkin viitata rajoitetummin johonkin tiettyyn katuun, mahdollisesti nimeltään Cermalus minor tai Cermalus usculus, kuten eräässä piirtokirjoituksessa mainitaan.
Allsvenskan (jääpallo)

| Allsvenskan |
| --- | --- |
Laji:  Jääpallo
Maa(t):   Ruotsi
Perustettu:  1981
Joukkueita:  15
Hallitseva mestari:  IF Boltic
Aiheesta muualla
svenskbandy.se
Allsvenskan on Ruotsin miesten jääpallon toiseksi korkein sarjataso. Kausina 1981/1982–2006/2007 Allsvenskan oli Ruotsin pääsarja.
Historia

Allsvenskan perustettiin kaudeksi 1981/1982 Ruotsin pääsarjaksi vanhan, vuodesta 1931 pelatun aluelohkoista koostuneen ykkösdivisioonan tilalle. Tosin myös Allsvenskan oli jaettu, tavallisimmin kahdeksan joukkueen etelä- ja pohjoislohkoon, joiden parhaat etenivät Elitserien-vaiheeseen. Kaudeksi 2007/2008 perustettiin koko maan kattava 14 joukkueen Elitserien, jota ei ole jaettu, ja Allsvenskan jatkaa toiseksi korkeimman sarjatason nimenä.
Sarjajärjestelmä

Kaudesta 2024-2025 lähtien siirryttiin 15 joukkueen yksilohkoiseen sarjaan. Runkosarjan jälkeen kahdeksan parasta jatkaa ylempään loppusarjaan ja seitsemän muuta alempaan loppusarjaan. Ylemmän loppusarjan voittaja nousee Elitserieniin. Ylemmän loppusarjan 2. ja 3. karsivat noususta Elitserieniin.
Aiemmat sarjajärjestelmät
Kaudella 2007/2008 lähtien Allsvenskan oli jaettu kolmeen alueelliseen lohkoon, jotka ovat pohjois-, keski- ja etelälohko. Jokaisen lohkon kaksi parasta etenevät nousukarsintoihin yhdessä Elitserienin kahden huonoimman kanssa. Karsintaottelut pelattiin yksinkertaisena sarjana. Näin pelattiin kaksi sarjakautta.
Kaudesta 2009/2010 lähtien siirryttiin kahteen 12-joukkueiseen Allsvenskan-lohkoon. Lohkot olivat Etelä- ja Pohjoislohko, joiden voittajat nousivat suoraan Elitserieniin. Lohkojen kakkoset karsivat noussta Elitserien 3. ja 4. heikoimman kanssa. Kaudesta 2012/2013 lähtien lohkojen kaksi parasta oli mukana Elitserienin neljän heikoimman kanssa karsinnoissa. Näin pelattiin kahdeksan sarjakautta eli kevääseen 2017 asti.
Kaudesta 2017/2018 lähtien siirryttiin yhteen 16 joukkueen sarjaan, jossa joukkueet oli kuitenkin jaetu sisäisesti kahteen kahdeksan joukkueen lohkoon, jotka pelasivat kaksi kertaa toisiaan vastaan. Lisäksi toisen sisäisen lohkon joukkueita vastaan pelattiin kerran eli 2-kertaisesta osasta tuli 14 ottelua ja kerran pelattuja vastustajia vastaan kahdeksan ottelua eli yhteensä 22 ottelua. Sarjan voittaja nousi Elitserieniin ja sarjan kakkosen ja kolmosen karsiessa Elitserienin 2. ja 3. heikointa vastaan.
Joukkueet kaudella 2024-2025

Djurgårdens IF
Falu BS
Gustavsbergs IF
IF Boltic
IFK Kungälv
IFK Rättvik
IK Tellus Bandy
Kalix Bandy
Katrineholm Bandy
Lidköpings AIK
Mölndal Bandy
Nässjö IF
Tillberga Västerås
Tranås BoIS
Örebro SK
Allsvenskanin voittajat kaudesta 2007/2008 lähtien

Kolmilohkoinen sarja 2007/2008-2008/2009:
2008: Kalix Bandy (Pohjoislohko), Örebro SK (Keskilohko) ja IFK Kungälv (Etelälohko)
2009: HaparandaTornio Bandy (Pohjoislohko), Tillberga Bandy Västerås (Keskilohko) ja GAIS Bandy, Göteborg (Etelälohko)
2010: Tillberga Bandy Västerås (Pohjoislohko) ja IF Boltic, Karlstad (Etelälohko)
Kaksilohkoinen sarja 2009/2010-2016/2017:
2011: Kalix Bandy (Pohjoislohko) ja GAIS Bandy, Göteborg (Etelälohko)
2012: Ljusdals BK (Pohjoislohko) ja Gripen Trollhättan BK (Etelälohko)
2013: Örebro SK (Pohjoislohko) ja Gripen Trollhättan BK (Etelälohko)
2014: Tillberga IK Bandy (Pohjoislohko) ja Gripen Trollhättan BK (Etelälohko)
2015: Katrineholm Värmbol BS (Pohjoislohko) ja Gripen Trollhättan BK (Etelälohko)
2016: Ljusdals BK (Pohjoislohko) ja Nässjö IF (Etelälohko)
2017: Ljusdals BK (Pohjoislohko) ja IFK Motala (Etelälohko)
Yksilohkoinen sarja 2017/2018-;
2018: Frillesås BK
2019: Åby/Tjureda IF
2020: IK Tellus, Tukholma
2021: Örebro SK
2022: Gripen Trollhättan BK
2023: IFK Rättvik
2024: Åby/Tjureda IF
2025: IF Boltic
Aiheesta muualla

Allsvenskan Ruotsin jääpalloliiton sivuilla
Kibo (Usenet)

Kibo.
Kibo on Usenet-vaikuttaja James Parryn (s. 13. heinäkuuta 1967) lempinimi ja käyttäjänimi. Hänet tunnetaan Usenetin keskusteluryhmissä nettipiloistaan, absurdin pitkästä allekirjoituksestaan ja parodiauskonto kibologian palvonnankohteena. Kibologia on keskittynyt Usenet-ryhmään alt.religion.kibology. Kibolla oli tapana kirjoittaa humoristisia vastauksia kaikenlaisiin Usenetin keskustelusäikeisiin, jossa esiintyi termi tai kirjainjono Kibo.
Kibon nimi loi hakkerijargoniin termin kiboze, joka tarkoittaa Usenetin kirjoituksista tietyn kirjainjonon etsimistä tarkoituksena kirjoittaa tähän kirjoitukseen vastaus.
James Parry varttui Scotiassa New Yorkissa. Hän on opiskellut ohjelmistotuotantoa Rensselaer Polytechnic Institutessa Troyssa New Yorkissa sekä videotuotantoa ja graafista suunnittelua Emerson Collegessa Bostonissa. Hän on myös kirjoittanut kirjan Usenet According to Kibo, Premier Edition (Sams 1994, ISBN 0672306220)
Aiheesta muualla

Kibon kotisivut
Ammattiliitto Pro

| Ammattiliitto Pro |
| --- | --- |
Perustettu:  2011
Toimiala:  ammatillinen edunvalvonta
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  120 000
Puheenjohtaja:  Niko Simola
Aiheesta muualla
www.proliitto.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ammattiliitto Pro on yksi Suomen suurimmista ammattiliitoista ja STTK:n suurin yksityisalan liitto. Pro on koulutettujen ammattilaisten, asiantuntijoiden ja esihenkilöiden liitto, johon voi liittyä alasta riippumatta. Liiton jäseninä on noin 120 000 toimihenkilöä, jotka työskentelevät sekä julkisella että yksityisellä alalla: finanssialalla, teollisuudessa, rakennusalalla, palvelusektorilla, ICT- ja viestintäalalla ja julkisella sektorilla.
Pro neuvottelee noin 150 työ- ja virkaehtosopimusta kymmenille eri toimialoille. Pron perustehtävä on parantaa jäsentensä työehtoja, toimeentuloa ja kehittymismahdollisuuksia. Liitto tarjoaa jäsenilleen koulutusta, lakipalveluja ja työelämäneuvontaa sekä vapaa-ajan etuja. Se ennakoi kansainvälisiä työelämän kehityskulkuja ja kehittää ratkaisuja suomalaiseen työelämään.
Liiton puheenjohtaja on Niko Simola. Liiton toimipaikka sijaitsee Helsingin Kalasatamassa. Liitto aloitti toimintansa vuoden 2011 alussa, kun Ammattiliitto Suora ja Toimihenkilöunioni TU yhdistyivät.
Ylintä päätösvaltaa liitossa käyttää satajäseninen edustajisto. Edustajisto kokoontuu kaksi kertaa vuodessa ja se valitaan neljän vuoden välein sektoreittain. Edustajiston puheenjohtaja on Kristiina Lindroos. Huhtikuussa 2021 liitossa työskenteli 154 henkilöä. Prohon kuului 279 yhdistystä marraskuussa 2021. Liiton Työttömyyskassa Pro toimii Helsingin Kalasatamassa. Pro tarjoaa kevytyrittäjille palvelua nimeltään ProSoolo. Sen saa käyttöönsä liittymällä yrittäjäjäseneksi. Opiskelijat liittyvät Pron opiskelijayhdistykseen, joka on nimeltään Pro-opiskelijat ry.
Historia

Toimihenkilöunioni TU perustettiin vuonna 2001, kun Teknisten liitto (TL), Suomen Teollisuustoimihenkilöliitto (STL), Rakennusteknisten ammattiliitto (RAL) ja Svenska Tekniska Funktionärsförbundet i Finland (STAF) fuusioituivat. TU:n jäsenmäärä oli noin 125 000. Ammattiliitto Suora perustettiin vuonna 1968, kun Pankkimiesliitto (perustettu 1946) ja Säästöpankkialan Toimihenkilöiden Liitto (per. 1959) yhdistyivät. Vuonna 2006 TU aloitti valmistelut fuusiosta Erityisalojen Toimihenkilöliitto ERTOn, pankkialaa edustavan Suoran sekä viestintäalan toimihenkilöitä edustavan Mediaunionin välillä. Uuden suurliiton oli alun perin tarkoitus aloittaa toimintansa 2010, mutta ERTO vetäytyi hankkeesta toukokuussa 2009. Mediaunioni vetäytyi hankkeesta 18. helmikuuta 2010, mutta Ammattiliitto Suora, äänin 27–19 (tyhjää äänesti 6) ja Toimihenkilöunioni tekivät aiesopimuksen helmikuussa 2010.lähde?
Suoran ja TU:n hallituksista muodostettiin projektihallitus päättämään käytännön toimista. Suoran jäsenyhdistys, noin 7 000 toimihenkilön Nordea Unioni Suomi irtautui hankkeesta lokakuun puolivälissä 2010 ja neuvotteli uuden ammattiliiton perustamisesta. Päätökseen vaikutti Nousun kesän 2010 lopulla tekemä jäsenkysely. Nousu-liitolla on lähes 7 000 jäsentä. Alkossa työskentelevät Alkoholialan Toimihenkilöt (ATH) irtautui myös Suorasta ja päätti syyskokouksessaan liittyä 1. tammikuuta 2011 alkaen Palkansaajajärjestö Pardiaan. AHT:ssä on noin 450 jäsentä. Saman päätöksen teki lisäksi 4 300 jäsenen Kelan toimihenkilöt.
Liitot perustelivat uutta ammattiliitoa mm. ”--että yhdistyminen on vastaus työnantajien pyrkimykselle tiivistää rivejään.”lähde? Uuden liiton ensimmäisenä puheenjohtajan toimi Antti Rinne (2011–2014).
Ammattiliitto Pro kasvoi vuonna 2019, kun julkisaloja edustava Pardia fuusioitui osaksi Prota. Yhdistymisen myötä Pron jäsenmääräksi tuli noin 120 000 ja Pron jäsenyhdistysten määrä kasvoi noin sadalla. Vakuutusväen Liitto yhdistyi Pron kanssa vuonna 2021.
Ammattiliitto Pro neuvottelee jäsenilleen työ- ja virkaehtosopimukset.
Ammattiliitto Pron yritystoiminta

TU-Jäsenpalvelu Oy (per. 1977)
Ruoholahden Metrotori Kiinteistö Oy
Majvik Oy (per. 1990)
Kustavin Matkailu Oy (per. 2009)
Kylpylähotelli Levitunturi
Levi Ski Resort Oy Ltd
TU-Lomat Oy
Kopparön virkistysalue, Tammisaari
Tepsan virkistysalue, Kittilä
Poliittiset sidonnaisuudet

Huhtikuussa 2011 Pro tuki vihreitä 1 700 eurolla.
Poliittiset sidonnaisuudet > Eduskuntavaalit

Eduskuntavaaleissa 2023 Pro tuki yhteensä 22 495 eurolla neljää SDP:n ehdokasta (mm. Mikkel Näkkäläjärvi ja Miapetra Kumpula-Natri), vihreiden Saara Hyrkköä ja perussuomalaisten Vilhelm Junnilaa.
Poliittiset sidonnaisuudet > Presidentinvaalit

Presidentinvaaleissa 2012 Pro tuki SDP:n Paavo Lipposen kampanjaa 5 000 eurolla ja vihreiden Pekka Haaviston kampanjaa 5 000 eurolla.
Poliittiset sidonnaisuudet > Kuntavaalit

Kuntavaaleissa 2012 Pro jakoi noin 400 ehdolle asettuneille jäsenilleen 300 euron tuen. Prolaisista kunnallisvaaliehdokkaista suurin joukko oli asettunut sosiaalidemokraattien ehdokkaaksi, heitä oli 165.
Poliittiset sidonnaisuudet > Eurovaalit

Vuoden 2014 eurovaaleissa ammattiliitto tuki SDP:n Miapetra Kumpula-Natrin kampanjaa 10 000 eurolla, Timo Harakan kampanjaa 2 000 eurolla ja Kaisa Pennyn kampanjaa 2 000 eurolla sekä Perussuomalaisten Anne Louhelaisen kampanjaa 10 000 eurolla.
Eurovaaleissa 2019 Pro tuki yhteensä 18 500 SDP:n Miapetra Kumpula-Natria ja Mikkel Näkkäläjärveä, vihreiden Ville Niinistö ja kokoomuksen Sirpa Pietikäistä.
Aiheesta muualla

Ammattiliitto Pro ry
Työttömyyskassa Pro
| n k STTK |
| --- | --- |
Puheenjohtajat:  Lumme (1946–1947)  Parmanne (1947–1975)  Reini (1975–1990)  Swanljung (1990–2000)  Mäenpää (2000–2013)  Palola (2013–) 
Jäsenliitot:  Ammattiliitto Jyty  Ammattiliitto Kelan toimihenkilöt  Ammattiliitto Pro  Kirkon alat  Meijerialan Ammattilaiset MVL  METO - Metsäalan Asiantuntijat  Rakennusinsinöörit ja -arkkitehdit RIA  Suomen Konepäällystöliitto  Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPer  Suomen Laivanpäällystöliitto  Suomen pelastusalan ammattilaiset SPAL  Tehy  Toimihenkilöliitto Erto
Nelli Matulan diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Nelli Matula Ilosaarirockissa heinäkuussa 2018.
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 2 |  |
| ↙Singlet | 12 |  |
| ↙Musiikkivideot | 3 |  |
Suomalaisen laulajan ja lauluntekijän Nelli Matulan diskografia koostuu yhdestä studioalbumista, yhdestätoista singlestä ja kolmesta musiikkivideosta. Tämän lisäksi hän on vieraillut useiden muiden artistien kappaleilla.
Nelli Matula solmi levytyssopimuksen Rähinä Recordsin kanssa keväällä 2016. Hänen ensimmäinen single ”Kato vaan” julkaistiin  27. heinäkuuta 2016, ja se nousi Suomen virallisen striimauslistan sijalle 43. Myöhemmin kappale striimasi kultaa. Matulan toinen single ”Lemmikki” julkaistiin lokakuussa 2016. Se nousi striimauslistan sijalle 29 ja radisoittolistan sijalle 68. Kappale striimasi platinaa. Maaliskuussa 2017 Matula julkaisi singlen ”Mun kaa kahden”, joka nousi striimauslistan sijalle 43. Joulukuussa julkaistiin ”Tää ei oo ohi”, joka kapusi latauslistan kärkeen sekä single- ja striimauslistan kahdeksanneksi. Kappale striimasi myös kultaa. Toukokuussa 2018 Matula julkaisi singlen ”Et oo menos minnekään”, joka nousi striimauslistan sijalle 48.
Helmikuussa 2019 Nelli Matula solmi uuden levytyssopimuksen Universal Musicin kanssa. Hänen ensimmäinen single levy-yhtiöllä ”Helposti särkyvää” julkaistiin toukokuussa 2019. Se nousi single- ja striimauslistan sijalle seitsemän. Elokuussa Matula julkaisi singlen ”Koske”, joka kapusi single- ja striimauslistan viidenneksi. Matulan esikoisalbumi Jumalatar julkaistiin 9. elokuuta 2019. Se nousi Suomen virallisen albumilistan kuudenneksi ja on striimannut platinaa.
Vuonna 2020 Matula julkaisi kaksi singleä, joista ”Sukupuuttoon” nousi singlelistan sijalle kahdeksan. Vuonna 2021 julkaistiin singlet ”Lelu” ja ”Tulevaisuuteen”, joista ensimmäinen nousi singlelistan kuudenneksi. Alkuvuodesta 2022 Matula julkaisi vielä kaksi singleä toiselta albumiltaan Kiltti tyttö, joka julkaistiin 1. huhtikuuta 2022.
Studioalbumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Jumalatar |  Julkaistu: 9. elokuuta 2019  Levy-yhtiö: Universal Music / Rähinä Records  Formaatti: digitaalinen | 6 | platinalevy |
| Kiltti tyttö |  Julkaistu: 1. huhtikuuta 2022  Levy-yhtiö: Universal Music / Rähinä Records  Formaatti: digitaalinen | 2 |  |