stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Damaskios
Elämä

Damaskios oli kotoisin Damaskoksesta. Varhaisessa nuoruudessaan hän muutti Aleksandriaan, jossa hän vietti kaksitoista vuotta osaksi Theonin oppilaana, osaksi retoriikan professorina. Tämän jälkeen hän palasi filosofian ja tieteen pariin, ja opiskeli Hermiaan ja hänen poikiensa Ammonioksen ja Heliodoroksen alaisuudessa.
Myöhemmin hän muutti Ateenaan ja jatkoi opintojaan matemaatikko Marinoksen, Zenodotoksen ja dialektikko Isidoroksen alaisuudessa. Hänestä tuli Isidoroksen läheinen ystävä, ja hän seurasi tätä Ateenan koulun eli Platonin akatemian johdossa. Hän kirjoitti myös Isidoroksen elämäkerran, josta on säilynyt osa Fotioksen teoksessa Bibliotheca.
Vuonna 529 Ateenan filosofikoulu menetti julkisen rahoituksensa kaupungilta, minkä takia se suljettiin. Vuonna 532 Damaskios etsi kuuden kollegansa kanssa töitä Persian kuninkaan Khosrau I:n hovista. Olosuhteet osoittautuivat kuitenkin sietämättömiksi, ja kun Justinianus ja Khosrau solmivat seuraavana vuonna rauhansopimuksen, siihen sisältyi myös lupaus siitä, että filosofit voisivat palata. Uskotaan, että Damaskios palasi Aleksandriaan ja omistautui siellä teostensa kirjoittamiselle. Hänen kuolemansa ajankohtaa ei tiedetä.
Teokset

Damaskioksen merkittävin tutkielma on nimeltään Ensimmäisten prinsiippien ongelmat ja ratkaisut (Ἀπορίαι καὶ λύσεις περὶ τῶν πρώτων ἀρχῶν, Aporiai kai lyseis peri tōn prōtōn arkhōn). Se tutkii luontoa ja Jumalan ja ihmissielun ominaisuuksia. Nämä tutkimukset ovat kahdellakin tavalla suuressa ristiriidassa muutamien muiden uusplatonilaisten kirjoittajien ajatusten kanssa. Ensinnäkin siitä puuttuu jostain syystä kokonaan kaikki se itämainen mystiikka, joka on hyvin tavallista myöhemmässä eurooppalaisessa pakanallisessa filosofiassa. Toisekseen se ei sisällä lainkaan polemiikkia kristinuskoa vastaan, eikä se edes sisällä mitään viittauksia kristinuskoon.
Damaskioksen tärkein johtopäätös on se, että Jumala on ääretön ja siten käsittämätön; että Jumalan hyvyyden, tiedon ja voiman ominaisuudet laitetaan hänen nimiinsä ainoastaan johtopäätöksenä niiden vaikutuksista; ja että tämä johtopäätös on loogisesti pätevä ja riittävä ihmisajattelulle. Hän piti tiukasti kiinni Jumalan ykseydestä ja jakamattomuudesta, kun taas Plotinos ja Porfyrios hyväksyivät ei ainoastaan kolminaisuutta vaan jopa enneadin eli yhdeksänosaisen persoonallisuuden.
5-metyyli-3-heptanoni

| 5-metyyli-3-heptanoni |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  5-metyylheptan-3-oni
CAS-numero:  541-85-5
PubChem CID:  7822
SMILES:  CCC(C)CC(=O)CC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C8H16O
Moolimassa:  128,208 g/mol
Sulamispiste:  -56,7 °C
Kiehumispiste:  157–162 °C
Tiheys:  0,823 g/cm3
Liukoisuus veteen:  1,92 g/l (19,9 °C)
5-metyyli-3-heptanoni (C8H16O) eli etyyli-isoamyyliketoni on ketoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää liuottimena.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa 5-metyyli-3-heptanoni on väritöntä ja pistävänhajuista nestettä. Yhdiste liukenee hieman veteen ja paremmin useisiin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin ja dietyylieetteriin. 5-metyyli-3-heptanoni ärsyttää hengitysteitä, silmiä ja ihoa.
5-metyyli-3-heptanonia valmistetaan kuumentamalla 2-butanolia kaasufaasissa ja katalyytteinä käytetään jalometalleja. Reaktiossa muodostuu ensin butanonia, joka dimeroituu 5-metyyli-3-heptanoniksi. Toinen tapa on butanonin aldolikondensaatio emäksisissä oloissa ja muodostuvan 5-metyyli-4-hepten-3-onin pelkistys vedyttämällä.
5-metyyli-3-heptanonia käytetään muun muassa selluloosajohdannaisten, vinylihartsien, maalien ja lakkojen liuottimena. Siitä valmistetaan hajusteissa käytettävää 5-metyyli-3-heptanonioksiimia.
577 Rhea

| 577 Rhea |
| --- | --- |
 1905 RH 
Löytäminen
Löytäjät:  Max Wolf
Löytöaika:  20. lokakuuta 1905
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,11 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,63 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,59 AU
Eksentrisyys:  0,155
Kiertoaika Auringon ympäri:  2003 päivää 5,48 vuotta
Inklinaatio:  5,30°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  39,53 km
Pyörähdysaika:  12,27 h
Absoluuttinen kirkkaus:  9,50
Albedo:  0,179
577 Rhea on Marsin ja Jupiterin välisellä alueella, asteroidivyöhykkeellä eli päävyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Max Wolf vuonna 1905. Pikkuplaneetta sai nimensä kreikkalaisen mytologian titaani Rhean mukaan. Ennen kuin tämä asteroidi sai oikean nimensä, se tunnettiin tunnuksella 1905 RH. Tunnuksen kirjaimet ovat saattaneet vaikuttaa pikkuplaneetan nimen valintaan. Tätä päävyöhykkeen asteroidia ei pidä sekoittaa yhteen Saturnus-planeetan kuista, jonka nimi on myös Rhea. Pikkuplaneetta Rhean läpimitta on noin 40 kilometriä ja pyörähdysaika noin 12,27 tuntia.
555 Norma

| 555 Norma |
| --- | --- |
 1905 PT 
Löytäminen
Löytäjät:  Max Wolf
Löytöaika:  14. tammikuuta 1905
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,19 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,71 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,66 AU
Eksentrisyys:  0,150
Kiertoaika Auringon ympäri:  2077 päivää  5,69  vuotta
Inklinaatio:  2,65°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  40 km
Pyörähdysaika:  30,6 h
Absoluuttinen kirkkaus:  10,60
Albedo:  0,063
Asteroidiluokka:  B
555 Norma on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Max Wolf vuonna 1905. Pikkuplaneetta sai nimensä Vincenzo Bellinin Norma-oopperan Norman, druidien temppelin ylipapittaren mukaan. Ennen nimeämistään tämä asteroidi tunnettiin väliaikaisella tunnuksella 1905 PT. Norman läpimitta on noin 40 kilometriä ja pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on noin 30,6 tuntia.
5450 Sokrates

| 5450 Sokrates |
| --- | --- |
 2780 P-L 
Löytäminen
Löytäjät:  C. J. van Houten,  I. van Houten-Groeneveld,  T. Gehrels
Löytöaika:  24. syyskuuta 1960
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,81 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,46 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,16 AU
Eksentrisyys:  0,124
Kiertoaika Auringon ympäri:  1722 päivää 4,71 vuotta
Inklinaatio:  5,23°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  11–24 km
Pyörähdysaika:  ? h
Absoluuttinen kirkkaus:  12,0
5450 Sokrates on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysivät C. J. van Houten, I. van Houten-Groeneveld ja T. Gehrels vuonna 1960. Pikkuplaneetta sai nimensä antiikin kreikkalaisen filosofin, Sokrateen mukaan. Ennen nimeämistään tämä asteroidi tunnettiin väliaikaisella tunnuksella 2780 P-L. Koska Sokrateksen absoluuttinen magnitudi (H) on 12,0, sen läpimitta on todennäköisesti välillä 11–24 kilometriä.
580 Selene

| 580 Selene |
| --- | --- |
 1905 SE 
Löytäminen
Löytäjät:  Max Wolf
Löytöaika:  17. joulukuuta 1905
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,23 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,96 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,50 AU
Eksentrisyys:  0,083
Kiertoaika Auringon ympäri:  2122 päivää  5,81 vuotta
Inklinaatio:  3,66°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  46 km
Pyörähdysaika:  9,47 h
Absoluuttinen kirkkaus:  9,60
Albedo:  0,122
580 Selene on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Max Wolf vuonna 1905. Pikkuplaneetta sai nimensä kreikkalaisen mytologian Kuun jumalatar Selenen mukaan. Ennen nimeämistään tämä asteroidi tunnettiin tunnuksella 1905 SE, mikä on saattanut vaikuttaa sen lopullisen nimen valintaan.
Selene on noin 46 kilometrin läpimittainen ja se kiertää Aurinkoa päävyöhykkeen ulko-osissa, etäisyydellä 3,23 astronomista yksikköä. Selenen pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on noin 9,47 tuntia.
596 Scheila

| 596 Scheila |
| --- | --- |
 1906 UA 
 Scheilasta irtoava pölypyrstö on kuvassa selvästi näkyvillä
Löytäminen
Löytäjät:  A. Kopff
Löytöaika:  21. helmikuuta 1906
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,93 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,44 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,41 AU
Eksentrisyys:  0,165
Kiertoaika Auringon ympäri:  1830 päivää 5,01 vuotta
Inklinaatio:  14,66°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  113 km
Pyörähdysaika:  15,85 h
Absoluuttinen kirkkaus:  8,90
Albedo:  0,038
Asteroidiluokka:  T
596 Scheila on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi August Kopff vuonna 1906. Pikkuplaneetta sai nimensä löytäjänsä tuttavan mukaan. Ennen nimeämistään asteroidi Scheila tunnettiin tunnuksella 1906 UA. Scheilan läpimitta on noin 113 kilometriä, joten se on melko suuri päävyöhykkeen kohde. Scheila kuuluu spektriluokkaan T ja sen pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on noin 15,85 tuntia.
Scheilalla havaittiin komeettamainen pyrstö 11. joulukuuta 2010, joten sen epäiltiin olevan päävyöhykkeen komeetta, eli komeettamaista aktiivisuutta osoittava kappale asteroidivyöhykkeellä. Tuolloin ennestään tunnettuja päävyöhykkeen komeettoja olivat esim. 7968 Elst-Pizarro ja 118401 LINEAR. Myöhemmin kuitenkin selvisi, että Scheilan "komeettamaisuus" olikin todennäköisesti vain törmäyksen tuotetta. Pikkuplaneetan pinnasta irtosi ainetta pienen alle 100-metrisen kappaleen törmättyä siihen. Päävyöhykkeellä on havaittu myös toinen aluksi komeettana pidetty kappale, P/2010 A2 (LINEAR), joka osoittautui myöhemmin törmäyksen kokeneeksi kappaleeksi.
6336 Dodo

| 6336 Dodo |
| --- | --- |
 1992 UU 
Löytäminen
Löytäjät:  S. Otomo
Löytöaika:  21. lokakuuta 1992
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,47 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,23 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,71 AU
Eksentrisyys:  0,098
Kiertoaika Auringon ympäri:  1420 päivää  3,89 vuotta
Inklinaatio:  9,51°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  19 km
Pyörähdysaika:  ? h
Absoluuttinen kirkkaus:  13,50
Albedo:  0,0195
6336 Dodo on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi S. Otomo vuonna 1992. Asteroidi sai nimensä Mauritiuksen saarella eläneen sukupuuttoon kuolleen lentokyvyttömän kyyhkystensukuisen dodo-linnun mukaan. Ennen nimeämistään pikkuplaneetta tunnettiin tunnuksella 1992 UU. Dodoa ei pidä sekoittaa toiseen päävyöhykkeen asteroidiin nimeltä 209 Dido.
6615 Plutarchos

| 6615 Plutarchos |
| --- | --- |
 9512 P-L 
Löytäminen
Löytäjät:  C. J. van Houten,  I. van Houten-Groeneveld,  T. Gehrels
Löytöaika:  17. lokakuuta 1960
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,17 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  1,89 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,44 AU
Eksentrisyys:  0,127
Kiertoaika Auringon ympäri:  1167 päivää 3,20 vuotta
Inklinaatio:  1,80°
Kuiden lukumäärä:  1
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  4–9 km
Pyörähdysaika:  2,32 h
Absoluuttinen kirkkaus:  14,0
6615 Plutarchos on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysivät C. J. van Houten, I. van Houten-Groeneveld ja T. Gehrels vuonna 1960. Pikkuplaneetta sai nimensä antiikin kreikkalaisen filosofin, Plutarkhoksen mukaan. Ennen kuin tämä asteroidi nimettiin, se tunnettiin väliaikaisella tunnuksella 9512 P-L. Koska Plutarchoksen absoluuttinen magnitudi (H) on 14,0, sen läpimitta on todennäköisesti välillä 4–9 kilometriä. Tämän pikkuplaneetan pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on vain noin 2,32 tuntia. Plutarchoksella on myös todennäköisesti oma kuu, jonka olemassaolosta saatiin viitteitä valokäyrämittauksissa vuonna 2007.
681 Gorgo

| 681 Gorgo |
| --- | --- |
 1909 GZ 
Löytäminen
Löytäjät:  A. Kopff
Löytöaika:  13. toukokuuta 1909
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,10 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,78 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,42 AU
Eksentrisyys:  0,103
Kiertoaika Auringon ympäri:  1998 päivää 5,47 vuotta
Inklinaatio:  12,58°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  15–40 km
Pyörähdysaika:  ? h
681 Gorgo  on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi August Kopff vuonna 1909. Pikkuplaneetan nimi tulee kreikkalaisen mytologian gorgojen mukaan. Ennen kuin asteroidi sai nimensä se tunnettiin tunnuksella 1909 GZ. Koska Gorgon absoluuttinen magnitudi (H) on 11,0, sen läpimitta on todennäköisesti viidentoista ja neljänkymmenen kilometrin välillä.
673 Edda

| 673 Edda |
| --- | --- |
 1908 EA 

Löytäminen
Löytäjät:  J. H. Metcalf
Löytöaika:  20. syyskuuta 1908
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,82 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,78 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,85 AU
Eksentrisyys:  0,011
Kiertoaika Auringon ympäri:  1725 päivää  4,72 vuotta
Inklinaatio:  2,88°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  37,53 km
Pyörähdysaika:  14,92 h
Albedo:  0,104
Asteroidiluokka:  S
673 Edda on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi J. H. Metcalf vuonna 1908. Nimensä pikkuplaneetta sai muinaisnorjalaisen mytologisia runoja sisältävän kokoelman mukaan. Ennen nimeämistään kohde tunnettiin tunnuksella 1908 EA.
66 Maja

| 66 Maja |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  H. P. Tuttle
Löytöaika:  9. huhtikuuta 1861
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,65 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,19 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,10 AU
Eksentrisyys:  0,171
Kiertoaika Auringon ympäri:  1572 päivää  4,30 vuotta
Inklinaatio:  3,05°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  72 km
Pyörähdysaika:  9,73 h
Absoluuttinen kirkkaus:  9,36
Albedo:  0,062
Asteroidiluokka:  C
66 Maja on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi H. P. Tuttle vuonna 1861. Majan läpimitta on noin 72 kilometriä ja pyörähdysaika noin 9,73 tuntia. Pikkuplaneetta sai nimensä plejadi Maian mukaan.
5-etyyli-2-metyylipyridiini

| 5-etyyli-2-metyylipyridiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  104-90-5
PubChem CID:  7728
SMILES:  CCC1=CN=C(C=C1)C
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C8H11N
Moolimassa:  121,178 g/mol
Sulamispiste:  -70,3 °C
Kiehumispiste:  178,3 °C
Tiheys:  0,9208 g/cm3
Liukoisuus veteen:  12 g/l (20 °C)
5-etyyli-2-metyylipyridiini (C8H11N) on pyridiinijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lähtöaineena orgaanisen kemian synteeseissä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa 5-etyyli-2-metyylipyridiini on väritöntä ja pistävänhajuista nestettä. Yhdiste liukenee hieman veteen ja hyvin useisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, asetoniin ja bentseeniin. Aineen alkyyliryhmät voidaan hapettaa typpihapolla karboksyyliryhmiksi.
5-etyyli-2-metyylipyridiiniä valmistetaan paraldehydin ja ammoniakin reaktiolla 230°C:n lämpötilassa. Katalyyttinä käytetään ammoniumsuoloja tai etikkahappoa. Reaktiossa muodostuu sivutuotteina muita alkyylipyridiinejä.
5-etyyli-2-metyylipyridiiniä käytetään muun muassa 2,5-pyridiinidikarboksyylihapon, nikotiinihapon, 2-metyyli-5-vinyylipyridiinin ja maatalouskemikaalien valmistamiseen.
Aiheesta muualla

5-etyyli-2-metyylipyridiinin kansainvälinen kemikaalikortti
PubChem: 5-Ethyl-2-methylpyridine (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): 5-Ethyl-2-methylpyridine (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): 5-Ethyl-2-methylpyridine (englanniksi)
519

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku
Vuosikymmenet: 490-luku · 500-luku · 510-luku · 520-luku · 530-luku · 540-luku 550-luku · 560-luku · 570-luku · 580-luku · 590-luku · 600-luku
Vuodet: 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 510 · 511 · 512 · 513 · 514 · 515 · 516 · 517 · 518 · 519 520 · 521 · 522 · 523 · 524 · 525 · 526 · 527 · 528 · 529 530 · 531 · 532 · 533 · 534 · 535 · 536 · 537 · 538 · 539 540 · 541 · 542 · 543 · 544 · 545 · 546 · 547 · 548 · 549 550 · 551 · 552 · 553 · 554 · 555 · 556 · 557 · 558 · 559 560 · 561 · 562 · 563 · 564 · 565 · 566 · 567 · 568 · 569 570 · 571 · 572 · 573 · 574 · 575 · 576 · 577 · 578 · 579 580 · 581 · 582 · 583 · 584 · 585 · 586 · 587 · 588 · 589 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609
Tapahtumia

Konstantinopolissa kirkolliskokous kumosi keisari Zenonin Henotikon-ediktin.
471 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku eaa. · 400-luku eaa. · 300-luku eaa.
Vuosikymmenet: 500-luku eaa. · 490-luku eaa. · 480-luku eaa. · 470-luku eaa. · 460-luku eaa. · 450-luku eaa. · 440-luku eaa. · 430-luku eaa. · 420-luku eaa. · 410-luku eaa. · 400-luku eaa. · 390-luku eaa.
Vuodet: 500 eaa. · 499 eaa. · 498 eaa. · 497 eaa. · 496 eaa. · 495 eaa. · 494 eaa. · 493 eaa. · 492 eaa. · 491 eaa. · 490 eaa. · 489 eaa. · 488 eaa. · 487 eaa. · 486 eaa. · 485 eaa. · 484 eaa. · 483 eaa. · 482 eaa. · 481 eaa. · 480 eaa. · 479 eaa. · 478 eaa. · 477 eaa. · 476 eaa. · 475 eaa. · 474 eaa. · 473 eaa. · 472 eaa. · 471 eaa. · 470 eaa. · 469 eaa. · 468 eaa. · 467 eaa. · 466 eaa. · 465 eaa. · 464 eaa. · 463 eaa. · 462 eaa. · 461 eaa. · 460 eaa. · 459 eaa. · 458 eaa. · 457 eaa. · 456 eaa. · 455 eaa. · 454 eaa. · 453 eaa. · 452 eaa. · 451 eaa. · 450 eaa. · 449 eaa. · 448 eaa. · 447 eaa. · 446 eaa. · 445 eaa. · 444 eaa. · 443 eaa. · 442 eaa. · 441 eaa. · 440 eaa. · 439 eaa. · 438 eaa. · 437 eaa. · 436 eaa. · 435 eaa. · 434 eaa. · 433 eaa. · 432 eaa. · 431 eaa. · 430 eaa. · 429 eaa. · 428 eaa. · 427 eaa. · 426 eaa. · 425 eaa. · 424 eaa. · 423 eaa. · 422 eaa. · 421 eaa. · 420 eaa. · 419 eaa. · 418 eaa. · 417 eaa. · 416 eaa. · 415 eaa. · 414 eaa. · 413 eaa. · 412 eaa. · 411 eaa. · 410 eaa. · 409 eaa. · 408 eaa. · 407 eaa. · 406 eaa. · 405 eaa. · 404 eaa. · 403 eaa. · 402 eaa. · 401 eaa. · 400 eaa. · 399 eaa.
Tapahtumia

Pixunten (Pixous) siirtokunta perustettiin Magna Graeciassa.
Themistokles karkotetaan Ateenasta ostrakismoksella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 471 eaa. Wikimedia Commonsissa
6-fosfoglukonaatti

| 6-fosfoglukonaatti |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (2R,3S,4R,5R)-2,3,4,5-tetrahydroksi-6-fosfono-oksiheksaanihappo
CAS-numero:  921-62-0
PubChem CID:  91493
SMILES:  C(C(C(C(C(C(=O)O)O)O)O)O)OP(=O)(O)O 
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C6H13O10P
Moolimassa:  276,134 g/mol
6-Fosfoglukonaatti eli 6-fosfoglukonihappo  (C6H13O10P) on sokerijohdannainen ja välituote eräissä aineenvaihduntareiteissä.
Biologinen merkitys

6-Fosfoglukonaattia muodostuu osana pentoosifosfaattireittiä. Reitin kolmannessa vaiheessa 6-fosfoglukonolaktonaasi hydrolysoi 6-fosfoglukono-δ-laktonin ja 6-fosfoglukonaatti muodostuu vesimolekyylin nukleofiilisellä additioreaktiolla. Seuraavassa vaiheessa 6-fosfoglukonaatti hapettuu 6-fosfoglukonaattidehydrogenaasin katalysoimana ribuloosi-5-fosfaatiksi ja samalla vapautuu hiilidioksidimolekyyli ja NADPH-molekyyli.
Toinen aineenvaihduntareitti, jonka osa 6-fosfoglukonaatti on, on niin kutsuttu Entner–Doudoroff-reitti, joka esiintyy tietyissä bakteereissa. 6-Fosfoglukonaattia muodostuu glukonokinaasientsyymin siirtäessä fosfaattiryhmän ATP-molekyyliltä glukonihapolle. Tämän aineenvaihduntareitin seuraavassa vaiheessa 6-fosfoglukonaatti hapettuu 2-keto-3-deoksi-6-fosfoglukonaatiksi 6-fosfoglukonaattidehydrataasin katalysoimana.
6. Vaasan jalkaväkirykmentti

Martin Ekström
N:o 6 Vaasan jalkaväkirykmentti oli länsiarmeijan reserviin kuuluva joukko-osasto ja sen komentajana oli majuri Martin Ekström.
Joukko-osastot

Vaasan pataljoona
Päällikkö: jääkärikapteeni Carl Lennart Nordensvan
Pohjanmaan pataljoona
Päällikkö: jääkärikapteeni Lauri Taavetti Tiainen myöhemmin jääkärikapteeni Vilho Lindén
Keski-Pohjanmaan reservipataljoona
Päällikkö: majuri G. A. Bäckman
481 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku eaa. · 400-luku eaa. · 300-luku eaa.
Vuosikymmenet: 500-luku eaa. · 490-luku eaa. · 480-luku eaa. · 470-luku eaa. · 460-luku eaa. · 450-luku eaa. · 440-luku eaa. · 430-luku eaa. · 420-luku eaa. · 410-luku eaa. · 400-luku eaa. · 390-luku eaa.
Vuodet: 500 eaa. · 499 eaa. · 498 eaa. · 497 eaa. · 496 eaa. · 495 eaa. · 494 eaa. · 493 eaa. · 492 eaa. · 491 eaa. · 490 eaa. · 489 eaa. · 488 eaa. · 487 eaa. · 486 eaa. · 485 eaa. · 484 eaa. · 483 eaa. · 482 eaa. · 481 eaa. · 480 eaa. · 479 eaa. · 478 eaa. · 477 eaa. · 476 eaa. · 475 eaa. · 474 eaa. · 473 eaa. · 472 eaa. · 471 eaa. · 470 eaa. · 469 eaa. · 468 eaa. · 467 eaa. · 466 eaa. · 465 eaa. · 464 eaa. · 463 eaa. · 462 eaa. · 461 eaa. · 460 eaa. · 459 eaa. · 458 eaa. · 457 eaa. · 456 eaa. · 455 eaa. · 454 eaa. · 453 eaa. · 452 eaa. · 451 eaa. · 450 eaa. · 449 eaa. · 448 eaa. · 447 eaa. · 446 eaa. · 445 eaa. · 444 eaa. · 443 eaa. · 442 eaa. · 441 eaa. · 440 eaa. · 439 eaa. · 438 eaa. · 437 eaa. · 436 eaa. · 435 eaa. · 434 eaa. · 433 eaa. · 432 eaa. · 431 eaa. · 430 eaa. · 429 eaa. · 428 eaa. · 427 eaa. · 426 eaa. · 425 eaa. · 424 eaa. · 423 eaa. · 422 eaa. · 421 eaa. · 420 eaa. · 419 eaa. · 418 eaa. · 417 eaa. · 416 eaa. · 415 eaa. · 414 eaa. · 413 eaa. · 412 eaa. · 411 eaa. · 410 eaa. · 409 eaa. · 408 eaa. · 407 eaa. · 406 eaa. · 405 eaa. · 404 eaa. · 403 eaa. · 402 eaa. · 401 eaa. · 400 eaa. · 399 eaa.
Tapahtumia

Kserkses I valmistautuu sotaan kreikkalaisten kanssa. Hän sijoittaa päämajaansa Sardekseen valtavan sotajoukon. Kreikassa alkaa kulkea huhuja persialaisten armeijasta ja jotkut alueet, kuten Thessalia ja Boiotia, nöyrtyvät Persian valtaan.
Syntyneitä

Protagoras, kreikkalainen filosofi
7066 Nessus

| 7066 Nessus |
| --- | --- |
 1993 HA2 

Löytäminen
Löytäjät:  Spacewatch
Löytöaika:  26. huhtikuuta 1993
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  24,55 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  11,85 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  37,26 AU
Eksentrisyys:  0,517
Kiertoaika Auringon ympäri:  44440 päivää  121,67 vuotta
Inklinaatio:  15,64°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  35–75 km
Pyörähdysaika:  ? h
Absoluuttinen kirkkaus:  9,6
7066 Nessus on kentaureihin kuuluva pikkuplaneetta, joka kiertää Aurinkoa aurinkokunnan ulko-osissa. Nessus löydettiin Spacewatch-ohjelmalla vuonna 1993. Nessus sai nimensä kreikkalaisen mytologian Nessos-kentaurin mukaan. Ennen nimeämistään pikkuplaneetta tunnettiin väliaikaisella tunnuksella 1993 HA2. Koska Nessuksen absoluuttinen magnitudi (H) on 9,6, sen läpimitta on todennäköisesti 35–75 kilometriä.
7169 Linda

| 7169 Linda |
| --- | --- |
 1986 TK1 
Löytäminen
Löytäjät:  E. Bowell
Löytöaika:  4. lokakuuta 1986
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,25 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  1,80 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,70 AU
Eksentrisyys:  0,201
Kiertoaika Auringon ympäri:  1231 päivää 3,37 vuotta
Inklinaatio:  4,81°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  4–9 km
Pyörähdysaika:  28 h
Absoluuttinen kirkkaus:  13,9
7169 Linda on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi E. Bowell vuonna 1986. Pikkuplaneetta sai nimensä Linda McCartneyn mukaan, joka oli muusikko Paul McCartneyn vaimo. Ennen kuin tämä asteroidi nimettiin se tunnettiin väliaikaisella tunnuksella 1986 TK1. Koska Lindan absoluuttinen magnitudi (H) on 13,9; sen läpimitta on todennäköisesti välillä 4–9 kilometriä. Vuorokauden pituus Lindan pinnalla, eli sen pyörähdysaika on noin 28 tuntia.
73 Klytia

| 73 Klytia |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  H. P. Tuttle
Löytöaika:  7. huhtikuuta 1862
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,66 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,55 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,78 AU
Eksentrisyys:  0,043
Kiertoaika Auringon ympäri:  1588 päivää  4,35 vuotta
Inklinaatio:  2,37°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  44 km
Pyörähdysaika:  8,30 h
Absoluuttinen kirkkaus:  9,00
Albedo:  0,225
Asteroidiluokka:  S
73 Klytia on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi H. P. Tuttle vuonna 1862. Pikkuplaneetta sai nimensä kreikkalaisen mytologian Klytien mukaan. Klytian läpimitta on noin 44 kilometriä, ja se kuuluu spektriluokkaan S. Klytian pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on noin 8,30 tuntia.