stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Costa Concordian karilleajo
Onnettomuus > "Vain sähkövika"

Päällystö keskusteli sähkökatkosta useita kertoja puhelimessa mantereella olevien ihmisten kanssa ja oli yhteydessä muun muassa varustamon edustajaan. Kun rannikkovartioston edustaja kysyi kello 22.12 tilanteesta laivalla, päällystö vastasi, että kyse oli vain sähköviasta, vaikka heiltä erityisesti kysyttiin muista ongelmista. Päällikkö ei maininnut lainkaan karilleajoa. Kuulusteluissa yliperämies kertoi, että Schettino oli tietoisesti kaunistellut tahallaan laivan tilannetta. Kello 22.20 miehistö käski pelastusliiveihin pukeutuneita pakokauhuisia matkustajia palaamaan hytteihinsä. Kello 22.26 päällikkö ilmoitti vesivuodosta satamaan ja pyysi hinaajaa.
Vielä noin kello 22.30 päällikkö tilasi ravintolassa illallista ja oli nuoren naisen seurassa.. Tämä oli aiemmin laivassa työskennellyt moldovalainen tanssija ja kielenkääntäjä Domnica Cemortan. Parilla oli rakkaussuhde, ja Cemortan oli nyt laivalla matkustajana. Laivan kokki ihmetteli kapteenin välinpitämättömyyttä vaarallisessa tilanteessa. Samaan aikaan Costa Concordia ei vastannut poliisin partioaluksen viestiin.
Onnettomuus > Evakuointi

Kallistuman pahentuessa matkustajat päätettiin evakuoida. Satamalle ilmoitettiin mahdollisesta laivan törmäyksestä kello 22.42, jolloin karilleajosta oli kulunut noin puolitoista tuntia. Päällikkö kehotti matkustajia menemään hytteihinsä ja pukeutumaan pelastusliiveihin. Liikkuminen kallellaan olevassa aluksessa oli vaikeaa, koska muun muassa hissit eivät toimineet. Viivytys pelastustoimissa johtui siitä, ettei päällikkö uskonut alussa tilannetta vakavaksi. Päällikkö päätti ajaa aluksen matalaan veteen ja ankkuroitua lähelle maata, jotta hän voisi pelastaa matkustajat laivan mahdollisesti upotessa. Aluksen ajo rannan lähelle oli siinä tilanteessa vaarallinen toimenpide, mutta se onnistui. Hätäkutsu lähetettiin vasta evakuoinnin ollessa meneillään.
Eräässä vaiheessa osa miehistöstä käski matkustajia hytteihin, kun taas osa käski heidän siirtyä pelastusveneille. Laiva alkoi kallistua nopeasti, mikä aiheutti paniikkia matkustajissa. Matkustajien evakuointi vei tunteja. Ilmeisesti laivan henkilökunta ei osannut pudottaa pelastusveneitä, ja kallistuman takia kaikkia pelastusveneitä ei saatu käyttöön. Ihmisiä putosi portailta. Satakunta ihmistä hyppäsi veteen ja ui rantaan. Myös aluksen miehistö oli pakokauhun vallassa. Miehiä evakuoitiin ennen naisia ja lapsia, ja moni miehistön jäsen jätti aluksen ennen matkustajia. Toisaalta jotkut yksittäiset miehistön jäsenet ja matkustajat auttoivat parhaan kykynsä mukaan matkustajia pääsemään laivan uumenista.
Onnettomuus > Päällikkö livistää

Päällikön seurassa ollut Domnica Cemortan kertoi jälkikäteen, että kun päällikkö oli käskenyt evakuoida laivan, hän ja päällikkö kiipesivät aluksi korkealle kohdalle laivaa. Hän kertoi päällikön odottaneen helikopteria. Kun mitään ei tapahtunut, päällikkö päätti mennä alas ja jätti Cemortanin.
Hylky oli lähimmillään noin 50 metrin päässä rannasta. Sää oli hyvä, eikä tuullut kovasti. Päällikkö väitti jälkikäteen pudonneensa pelastusveneeseen, kun laiva kallistui. Hän kertoi jääneensä siihen tunniksi jumiin ennen kuin miehistö sai laskettua pelastusveneen, koska muut pelastusveneet olivat tiellä. Vastoinkäymisistä huolimatta miehistö evakuoi alusta melko tehokkaasti.[lähde? ]
Päällikkö poistui laivasta kello 23.30. Kannella oli yhden aikaan vielä sata evakuoitavaa ja laivan sisäosissa lisää. Viimeiset matkustajat ja miehistön jäsenet poistuivat noin kello 03.00. Päällikkö oli ilman virkapukua pelastusveneessä viltti lämmikkeenään.  Yhtiön tiedottajan mukaan päällikkö olisi silminnäkijöiden mukaan viipynyt aluksella melko kauan. Päällikkö viipyi laivalla evakuointikäskyn jälkeen kuitenkin korkeintaan 45 minuuttia, vaikka matkustajien pelastaminen vei tunteja.
Päällikkö ei suostunut palaamaan laivalle valvomaan pelastustöitä rannikkovartioston kehotuksesta huolimatta noin kello 1.46 eikä tuntia ennen sitä, jolloin rannikkovartiosto oli ottanut yhteyttä ensimmäisen kerran päällikköön. Hän väitti Livornon rannikkovartioston komentaja Gregorio Maria de Falcolle johtavansa pelastustyötä maalta ja ettei hän voinut palata laivalle veneellään, koska sen moottori oli sammunut ja koska muut tekevät pelastustyön kuitenkin. Rannikkovartioston komentaja aloitti viimeisen puhelun rauhallisesti, mutta hän suuttui Schettinon haluttomuudesta palata laivalle ja oli niin vihainen päällikölle, että kiroili. Falco sanoi puhelimessa Schettinolle: "Kannelle, hitto soikoon!" De Falco sanoi myös, että kapteenin se pitäisi tietää, montako ruumista laivalla on, ei hänen. Sitten päällikkö pakeni paikalta taksilla. Schettinon asianajajan mukaan päällikkö ei päässyt takaisin laivalle, koska alus oli kallistunut pahasti.[lähde? ]
Pelastustoimet

Pahasti kallistuneesta laivasta etsittiin uhreja myös sukeltamalla. Kaksi ihmistä löytyi seuraavana päivänä elossa laivan sisältä. Italian rajavartioston sekä meri- ja ilmavoimien helikopterit tekivät evakuointilentoja. Alus oli kyljellään puoliksi veden alla kääntyneenä tulosuuntaansa, mutta se ei uponnut kokonaan, koska sen alla oli hiekkasärkkä. Onnettomuuden sattuessa laivassa oli 2 380 tonnia polttoainetta[lähde? ], minkä pelättiin aiheuttavan ympäristöonnettomuuden. Katastrofia ei kuitenkaan syntynyt, ja aluksesta tyhjennettiin 2 000 tonnia öljyä ja jätevettä. Myös sään arveltiin voivan aiheuttavan ongelmia. Kyljellään makaavan aluksen pelättiin liikahtavan särkältä ja uppoavan 70 metrin syvyyteen. Vuoden kuluttua onnettomuudesta laiva makasi yhä hiekkasärkällä.
Miehistö

Laivalla oli onnettomuuden sattuessa 4 229 henkeä, joista 1 023 oli miehistön jäsentä. Laivalla olleet matkustajat edustivat 62 kansallisuutta (tuhat italialaista, 500 saksalaista ja 160 ranskalaista). Miehistöstä suurin osa toimi aluksen talousosastolla eli aluksen ravintoloissa, baareissa ja muissa matkustajapalvelutehtävissä  "Kaikki merkit viittaavat siihen, että suurinta osaa miehistöstä voisi verrata hotellihenkilökuntaan, jolla ei ole mitään merimieskoulutusta", totesi merenkulun turvallisuutta tutkivan Marine Risk Management -yhtiön toimitusjohtaja Johan Dalby. Suuri osa henkilökunnasta oli aasialaisia, eivätkä he puhuneet lainkaan italiaa.
Pelastuneet ja uhrit

22. maaliskuuta 2012 tietojen mukaan onnettomuudessa kuoli 30 ja kateisiin jäi kaksi matkustajaa, jotka löydettiin myöhemmin. Laivalla oli kaksi suomalaista matkustajaa. Asianomaiset vahvistivat Suomen ulkoasiainministeriölle olleensa mukana turmassa ja selvinneensä loukkaantumattomina.
Tutkinta

Alussa varustamo väitti aluksen olleen reitillään mutta muutti myöhemmin kantaansa. Varustamon mukaan turma oli päällikön syy, koska tämä ajoi laivan pois reitiltä. Varustamon mukaan päällystö ei toiminut hätätilanteessa kuten sen olisi pitänyt. Laivan päällikkö Francesco Schettino ja yliperämies Ciro Ambrosio pidätettiin kuulustelujen jälkeen epäiltynä kuolemantuottamuksesta, haaksirikosta ja poistumisesta laivasta ennen kuin kaikki matkustajat oli pelastettu. Alussa päällikkö kiisti kaikki syytteet ja sanoi, ettei karia ollut merikartassa ja että miehistö poistui viimeisenä. Päällikkö sai italialaisten vihat niskoilleen toiminnallaan ja valheillaan, minkä vuoksi hän oli 17. tammikuuta 2012 poliisivartiossa. Schettinon ilmoitettiin olevan onnettomuuden takia murtunut mies.
Uusimpien tietojen mukaan päällikkö ei poistunut laivalta ensimmäisten joukossa mutta ei viimeisenäkään. Puolustuksen mukaan päällikkö pelasti ihmishenkiä ohjatessaan vaurioituneen aluksen matalaan veteen. 18. tammikuuta Schettino määrättiin kotiarestiin. Arvostetun Lloyd's List Intelligencen mukaan Schettino oli aiemmin ajanut läheltä saarta yhtiön luvalla. Schettinon kuuleminen aloitettiin maaliskuun alussa. Syyttäjä vaati Schettinolle yli 2 000 vuotta vankeutta, josta 12 vuotta tulisi pelkästään laivan hylkäämisestä. Päällikköä alettiin kuulla oikeudessa maaliskuun alussa 2012. Oikeus totesi toukokuussa 2012 päällikön kyvyttömäksi tehtäväänsä, koska oikeuden mukaan tämä ei ollut toiminut tarpeeksi sinnikkäästi komentotehtävissä ja ottanut tarpeeksi vastuuta matkustajien turvallisuudesta. Tutkijoiden mukaan päällikkö ei hallinnut pelastusoperaatiota. Oikeus katsoi, että vastaavanlainen onnettomuus saattaisi toistua mikäli Schettino jatkaisi kapteenin tehtävissä.
Päällikkö Schettino syytti jälkikäteen onnettomuudesta indonesialaista ruorimiestä, joka ei ollut ymmärtänyt ohjeita kielivaikeuksen takia. Schettinon mukaan muutkaan miehistön jäsenet eivät tiedottaneet hänelle edessä olevan maata, ja hän oli näin ollen uskonut kaiken olevan kunnossa. Schettino väitti edelleen pudonneensa pelastusveneeseen vahingossa. Aluksen omistajayhtiö torjui mahdolliset rikossyytteet maksamalla miljoonan euron sakot.
Oikeudenkäynti

Toukokuussa 2013 päällikköä uhkasi 20 vuoden vankeus kuolemantuottamuksesta, aluksen hylkäämisestä ja ympäristötuhoista. Schettinon asianajajan mukaan onnettomuus oli työtapaturma.
17. heinäkuuta 2013 alkoi oikeudenkäynti Schettinoa ja neljää muuta aluksen työntekijää vastaan, näiden joukossa ruorimies. Puolustus ajoi lyhennettyä kolmen vuoden ja viiden kuukauden vankeusrangaistusta, koska päällikkö ei ollut yksin syyllinen turmaan. Oikeuden ei uskottu suostuvan rangaistuksen lyhentämiseen ja muuttamiseen kotiarestiksi, jottei Schettino pystyisi toimimaan samoin uudestaan. Myös Schettinon seurassa ollut Cemortan esitti lausuntonsa Schettinon oikeudenkäynnissä.
20. heinäkuuta 2012 viisi miehistön jäsentä ja muuta vastuullisena pidettyä tuomittiin oikeudessa eripituisiin vankeusrangaistuksiin, mutta niiden uskottiin jäävän käytännössä ehdollisiksi. Varustamon kriisijohtaja Foberto Ferranini sai kahden vuoden ja 10 kuukauden vankeusrangaistuksen. Tuomiot tulivat kuolemantuottamuksista ja laiminlyönneistä.
Syyttäjä vaati 26 vuotta vankeutta Scettinolle, mutta oikeus alensi tuomiota.
11. helmikuuta 2015 päällikkö Francesco Schettino tuomittiin kuolemantuottamuksesta, aluksen hylkäämisestä ja haaksirikon aiheuttamisesta 16 vuodeksi vankeuteen. Schettino sanoi puolustuspuheessaan tiedotusvälineiden sälyttäneen hänelle kaiken vastuun onnettomuudesta.
Vuonna 2016 Schettino ei edelleenkään istunut vankilassa onnettomuuden takia. Scettino valitti tuomiostaan monta kertaa eri oikeusasteisiin. Schettino nosti valitusoikeudenkäynnin, jossa hän syytti varustamoa, indonesialaista perämiestä ja merivartiostoa.  Valitusoikeudenkäynti ei mennyt läpi. Sitten vetoomustuomioistuinkaan ei muuttanut tuomiota vuonna 2016.  Myös korkein oikeus piti aiemman tuomion voimassa, ja niinpä Schettino joutui vankilaan toukokuussa 2017.
Nostoyritys

Laivan jättämistä paikalleenkin harkittiin nosto-operaation kalleuden vuoksi. Ennen laivan nostoa aluksesta poistettiin poltto- ja voiteluaineet. Urakan hoitivat hollantilainen Smit Internationale ja italialainen Neri SpA.
Costa Concordia nostettiin ensin kokonaisena kellumaan ja hinattiin sitten romuttamolle Genovaan keväällä 2014. Nosto-operaation hoitivat amerikkalainen Titan Salvage ja italialainen Micoperi. Aluksi noston arveltiin valmistuvan keväällä 2013, mutta tammikuussa 2013 työn ennustettiin valmistuvan "kesän loppuun mennessä". Aluksen nostaminen aloitettiin 15. syyskuuta 2013. Laivan pystyynnostaminen on eräs monimutkaisimmista pelastusoperaatioista merenkulun historiassa. Aluksen alle rakennettiin keinotekoinen merenpohja, jonka avulla alus nostettiin pystyyn. Pelastajat varautuivat romun ja saastumisen estämiseen tarkoin varotoimin. Alus oli vajonnut vuoden kuluessa kolme metriä. Sen runko oli alkanut ruostua, ja sen pelättiin hajoavan nostoyrityksen aikana.
Sky Newsin mukaan työhön budjetoitiin 600 miljoonaa euroa. Nostoprojektissa työskenteli noin 400 henkilöä. Toimenpide viivästyi useita kertoja, ja sitä valmisteltiin vuoden ajan. Parbuckle-nimellä tunnetussa nostomenetelmässä 114 000 tonnia painava risteilyalus oikaistiin pystyyn kylkeen kiinnitettyjen vaijerien avulla. Vaijerit puolestaan oli kiinnitetty aluksen sivulle asennettuihin lisäosiin, jotka tukivat aluksen kellumista, kun se nostettiin pystyyn mereen rakennetulle aputasolle. Alusta nostettiin hitaasti, kolme metriä tunnissa. Alus saatiin lopulta suoristettua 19 tunnin työn jälkeen. Laiva romutettiin Genovassa vuonna 2014.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Laivan suunniteltu reitti.
Haaksirikkoutunut Costa Concordia.
Onnettomuuden tapahtumapaikka.
Tarkempi kartta laivan viimeisestä reitistä ja kellonajoista.
Syvyyskartta.
Kaavakuva haaksirikkoutuneesta aluksesta.
Costa Concordia karilla ilmasta kuvattuna
Törmäyksestä runkoon tulleet vauriot.

Costa Concordia kyljellään
Pystyyn nostettu alus 17. syyskuuta 2013.
Ricardo Franco

Ricardo Franco Rubio (1949–1998) oli espanjalainen elokuvaohjaaja. Hän ohjasi muutamien lyhytelokuvien ja dokumentaaristen elokuvien jälkeen 1975 näytelmäelokuvan Pascal Duarte, joka toi hänelle mainetta. Se on sovitus Camilo José Celan romaanista Pascual Duarten perhe. Sen jälkeen hän teki vielä muutamia elokuvia ja työskenteli 1980-luvulla myös televisiolle sekä teki jaksoja episodielokuviin. Hänen viimeinen ohjauksensa on Lágrimas Negras, jonka ohjauksen hän joutui sairautensa vuoksi keskeyttämään. Elokuvan viimeisteli hänen ystävänsä Fernando Bauluz. Elokuva kertoo Andresin ja Isabelin dramaattisen rakkaustarinan. Andres haluaisi luopua kaikesta ja lähteä Isabelin mukaan.
Pakinnot ja tunnustukset

Kultamitali ansioista kulttuurin alalla 1997
Goya-palkinto parhaana ohjaajana, 1998
Goya -palkinto parhaasta alkuperäiskäsikirjoituksesta 1998
Aiheesta muualla

Ricardo Franco Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Des

Des tai DES voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
DES, Data Encryption Standard, tietotekninen salausmenetelmä
Delivered ex Ship, Kansainvälisen kauppakamarin (ICC) määrittelemä toimituslauseke
Des, alennettu D-Sävel
Desrochesin lentokentän IATA-koodi
Des-nimisiä henkilöitä:
Henri Dès, oik. Henri Destraz (s. 1940), sveitsiläinen laulaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Des”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Saatilla

| ”Saatilla” Elokuu |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Hääväki saapuu
 Julkaistu: 18. toukokuuta 2012
 Formaatti: Digitaalinen lataus
 Tekijä(t): Jonas Karlsson, Antti Hakala, Jon Korhonen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.41
 Levy-yhtiö: EMI, Capitol Records
Elokuun muut singlet
| ”Soutaa huopaa” 2012 | ””Saatilla”” 2012 | ”Kullankaivaja” 2012 |
"Saatilla" on Elokuu-yhtyeen toinen single Hääväki saapuu -debyyttialbumilta. Kappaleen ovat sanoittaneet Jonas Karlsson, Antti Hakala ja Jon Korhonen, ja sen julkaisi EMI Music Finland singlenä 18. toukokuuta 2012. Kappaleelle on julkaistu myös musiikkivideo, josta tuli hetkessä Suomen tv-kanavien esitetyin video. "Saatilla" oli vuonna 2012 Suomen radiokanavien seitsemänneksi soitetuin single.
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 8 
Suomen virallinen latauslista: 6 
Radiolista: 2
Saatlın piirikunta

Saatlın piiri (pun.) Azerbaidžanin kartalla.
Saatlın piirikunta (azer. Saatlı rayonu, ven. Саатлинский район, Saatlinski raion) on paikallishallintoalue Azerbaidžanissa. Vuonna 1943 perustetun piirin pinta-ala on 1180 neliökilometriä. Asukkaita on 93 700 henkeä (vuonna 2010).
Saatlın piiri sijaitsee Azerbaidžanin itäosan tasankoseudulla. Se rajoittuu pohjoisessa ja idässä Sabirabadin, etelässä Biləsuvarin ja lännessä İmişlin piireihin. Seudun halki virtaa Araksjoki.
Piirin keskus on Saatlın kaupunki, josta on 182 kilometriä maan pääkaupunkiin Bakuun. Kuntia on yhteensä 44 ja kyliä 43. Kaupunkiväestön osuus on 18,8 % (vuonna 2010). Vuoden 1999 väestönlaskennan mukaan asukkaista 79,5 % oli azereja ja 17,4 % turkkilaisia.
Piirin kautta kulkee Bakun ja Nahitševanin välinen rautatie. Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut viljan, puuvillan ja vihannesten viljelyyn.
Nähtävyyksiin kuuluu lintu- ja kalarikas Sarısujärvi. Paikallislehtenä ilmestyy Dönüş.
Aiheesta muualla

Saatlın piirin sivusto (azeriksi)
Azerbaidjan: Territorial and administrative units (azeriksi), (englanniksi), (venäjäksi)
Azerbaidžanin piirikunnat ja kaupungit
| --- | --- |
Piirikunnat:  Ağcabədi • Ağdam • Ağdaş • Ağstafa • Ağsu • Apšeron • Astara • Babək* • Balakən • Bərdə • Beyləqan • Biləsuvar • Cəbrayıl • Cəlilabad • Culfa* • Daşkəsən • Füzuli • Gədəbəy • Goranboy • Göyçay • Göygöl • Hacıqabul • İmişli • İsmayıllı • Kəlbəcər • Kəngərli* • Kürdəmir • Laçın • Lənkəran • Lerik • Masallı • Neftçala • Oğuz • Ordubad* • Qax • Qazax • Qəbələ • Qobustan • Qubadlı • Quba • Qusar • Saatlı • Sabirabad • Şabran • Şahbuz* • Salyan • Şamaxı • Samux • Sədərək* • Şəki • Şəmkir • Şərur* • Siyəzən • Şuşa • Tərtər • Tovuz • Ucar • Xaçmaz • Xızı • Xocalı • Xocavənd • Yardımlı • Yevlax • Zaqatala • Zəngilan • Zərdab
Kaupungit:  Baku • Gəncə • Lənkəran • Mingəçevir • Naftalan • Nahitševan* • Şəki • Şirvan • Sumqayıt • Xankəndi • Yevlax
Tähdellä * merkityt piirikunnat ja kaupungit kuuluvat Nahitševanin autonomiseen tasavaltaan.
Saattaa olla ninja

| Saattaa olla ninja Eevil Stöö & Koksukoo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 8. maaliskuuta 2019
 Tuottaja(t): Koksukoo
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 46.40
 Levy-yhtiö: Katakombi Records
Listasijoitukset
  35. (albumilista)    2. (fyysinen albumilista)
Eevil Stöön muut julkaisut
| Internetil ei oo tunteit 2019 | Saattaa olla ninja 2019 | 2020 2019 |
Saattaa olla ninja on suomalaisen rap-artisti Eevil Stöön ja tuottaja Koksukoon 8. maaliskuuta 2019 julkaisema albumi. Albumin kappaleille "Sylkee", "Kaksijäinen", "21 Savage", "Jemmaa ne dänkit", "Saattaa olla ninja", "Allerginen valolle" ja "Osakan valot" on kuvattu musiikkivideot, joista suurin osa on kuvattu Japanissa.
Kappaleet

Sä et kuule – 3.46
Saattaa olla ninja (feat. Versace Henrik) – 3.34
Arkajalat (feat. Tippa & Bizi) – 3.48
21 savage – 3.30
Allerginen valolle – 4.08
Totoro (feat. DJ Kridlokk ja Aarrelampi – 4.14
Osakan valot – 3.11
Liian paljon soossii (feat. Kube) – 3.14
Katakombi zombi (feat. Aztra) – 3.32
Sylkee – 2.55
Jemmaa ne dänkit – 2.44
Kaksijäinen – 4.00
Heittotähti – 4.04
Räätälit

| Räätälit |
| --- | --- |
 Pitkäpyrstöräätäli (Orthotomus sutorius)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Hertut Cisticolidae
Suku::  Räätälit  Orthotomus  Horsfield, 1821
Katso myös
   Räätälit Wikispeciesissä   Räätälit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Räätälit (Orthotomus) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintusuku. BirdLife Suomen maailman lintujen nimistössä on 13 räätäliä. Räätälit luokitellaan joskus kuuluviksi kerttuihin. Luokitteluerojen takia eri lähteissä voi olla erilaisia määriä räätäleitä.
Räätälit ovat pieniä, tavallisesti melko värikkäitä lintuja, jotka liikkuvat matalalla kasvillisuuden ja pensaikon kätköissä. Niillä on pitkä pyrstö ja lyhyet siivet ja niiden päässä on usein pähkinänruskeaa väritystä. Pyrstö sojottaa usein peukaloismaisesti pystyssä.
Räätälit ovat saaneet nimensä pesänrakennustavastaan: ne tekevät reikiä leveän lehden reunoihin ja ompelevat reunat yhteen hämähäkinseitillä tai kasvikuiduilla, jolloin muodostuu eräänlainen kehto.
Räätälilajit

Harmaaräätäli, Orthotomus ruficeps
Harmaavatsaräätäli, Orthotomus derbianus
Kambodžanräätäli, Orthotomus chaktomuk
Luzoninräätäli, Orthotomus chloronotus
Mindanaonräätäli, Orthotomus nigriceps
Mustakurkkuräätäli, Orthotomus atrogularis
Pitkäpyrstöräätäli, Orthotomus sutorius
Ruostepyrstöräätäli, Orthotomus sericeus
Rusolakkiräätäli, Orthotomus castaneiceps
Ruso-otsaräätäli, Orthotomus frontalis
Samarinräätäli, Orthotomus samarensis
Tuhkaräätäli, Orthotomus sepium
Valkokorvaräätäli, Orthotomus cinereiceps
Rothenburg

Rothenburg voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Paikkoja

Rothenburg ob der Tauber, kaupunki Baijerissa eteläisessä Saksassa
Rothenburg/Oberlausitz, kunta Saksissa itäisessä Saksassa
Rothenburg, kunta Luzernin kantonissa Sveitsissä
Rothenburg an der Oder, puolalaisen Czerwieńskin saksankielinen nimi.
Henkilöitä

Heinz-Joachim Rothenburg (s. 1944), saksalainen (itäsaksalainen) kuulantyöntäjä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rothenburg”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Derrick Favors

| Derrick Favors |
| --- | --- |
 Favors vuonna 2018
Henkilötiedot
Koko nimi:  Derrick Bernard Favors
Syntynyt: 15. heinäkuuta 1991 (ikä 33) Atlanta, Georgia
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  Iso laitahyökkääjä
Pituus:  208 cm
Paino:  122 kg
Nyk. joukkue:  Utah Jazz
Sarja:  NBA
NBA-varaus:  3. varaus, 2010 New Jersey Nets
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
2009–2010:  Georgia Tech
Seurajoukkueet
2010–2011 2011–2019 2019–2020 2020–:  New Jersey Nets Utah Jazz New Orleans Pelicans Utah Jazz
Derrick Bernard Favors (s. 15. heinäkuuta 1991 Atlanta, Georgia) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan iso laitahyökkääjä. Hän edustaa NBA-liigassa pelaavaa New Orleans Pelicansia.
Ennen ammattilaisuraansa Georgia Techissä yhden kauden ajan yliopistokoripalloa pelannut Favors oli vuoden 2010 NBA:n varaustilaisuuden kolmas varaus. Favors pelasi hänet varanneessa New Jersey Netsissä tulokaskaudellaan 2010–2011 yhteensä 56 ottelua, kunnes hänet myytiin helmikuun lopulla Utah Jazziin, osana toiseen suuntaan siirtyneen Deron Williamsin vaihtokauppaa.
Risto Jurva

Risto Jurva vuonna 1938.
Risto Sakari Jurva (1. heinäkuuta 1888 Vaasa – 8. joulukuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen tiedemies, joka toimi Merentutkimuslaitoksen johtajana 1947–1953.
Jurvan  vanhemmat olivat kamreeri Olof Kristian Jurva ja Anna Kristina Hällberg. Jurva toimi Ilmatieteellisessä keskuslaitoksessa assistenttina ja amanuenssina 1908–1911. Filosofian kandidaatiksi hän valmistui 1918 ja seuraavana vuonna hänestä tuli Merentutkimuslaitoksen assistentti. Laitoksen jääosaston vt. talassologina hän toimi useaan eri otteeseen 1924–1939. Jurva valmistui filosofian lisensiaatiksi 1937 ja väitteli tohtoriksi 1938 tutkielmalla Über die Eisverhältnisse des Baltischen Meeres an der Küsten Finnlands. Jääoaston vakinaiseksi talassologiksi hänet nimitettiin 1940 ja sitten koko Merentutkimuslaitoksen johtajaksi ja professoriksi 1947.
Jurvaa pidettiin Itämeren jääolojen asiantuntijana. Hän toimi Helsingin yliopiston seismisen aseman hoitajana ajoittain 1924–1928 ja vakinaisesti vuodesta 1929 sekä aseman valvojana vuodesta 1946. Jurva oli Helsingin yliopiston geofysiikan dosentti vuodesta 1938. Hän toimi 1926–1946 Geofyysillisen seuran ensimmäisenä sihteerinä ja puheenjohtajana vuodesta 1947. Vuodesta 1946 alkaen hän oli myös Maantieteellisen seuran sihteeri ja Fennica- ja Acta Geographica -sarjojen toimittaja sekä Terran päätoimittaja. Väitöskirjan ohella Jurva julkaisi useita muita tutkimuksia, jo vuonna 1912 meteorologian alaan kuuluvan tutkimuksen Säätila hallaöinä Suomessa 1892–94, joka oli ensimmäinen laatuaan Suomessa. Väitöskirjaansa täydentävän arvokkaan karttateoksen hän julkaisi 1937.
Jurvan puoliso vuodesta 1949 oli Anni Maria Siimes, toimittaja Yrjö Kauhasen leski.
Aiheesta muualla

Jurva, Risto hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)