stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yölento (albumi)
Kokoonpano

Yölento on ensimmäinen Grand Slamin albumi, jolla kitaraa soittaa entinen Juice Leskinen Slam -yhtyeen kitaristi Jari Yliaho. Kitaristi Puntti Valtonen oli aiemmin eronnut Grand Slamista muun muassa teatterikiireiden vuoksi.
Juice Leskinen – laulu, kitara
Vesa Sytelä – rummut, laulu
Antti Tammilehto – basso, laulu
Jari Yliaho – kitara, laulu
Ila Loueranta – kitara, laulu
Anssi Tikanmäki – piano, urut, koskettimet, laulu
Levyllä vierailevat myös Vesa Hyrskykari (tenorisaksofoni), Nalle Lehtonen (trumpetti, flyygelitorvi), Toni Lähteenmäki (laulu), Hanna Visapää (kantele), Päivi Visapää (kantele, basso), Pate Mustajärvi (laulu), Hannu Tervaharju, Jouni Järvinen (puhelin) sekä Puntti Valtonen (autoharppu, kitara, laulu).
Alvin Goldman

| Alvin Ira Goldman |
| --- | --- |
 Goldman 1966
Henkilötiedot
Syntynyt: 1938
Kuollut: 4. elokuuta 2024
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Princetonin yliopisto
Instituutti:  Rutgersin yliopisto
Tutkimusalue:  tietoteoria, mielenfilosofia ja kognitiotiede
Tunnetut työt:  A Causal Theory of Knowing (1967) Epistemology and Cognition (1986)
Alvin Ira Goldman (1938 – 4. elokuuta 2024) oli yhdysvaltalainen filosofi. Hän toimi filosofian professorina Rutgersin yliopistossa New Jerseyssä, Yhdysvalloissa. Aikaisemmin hän opetti Michiganin yliopistossa ja Arizonan yliopistossa. Goldman väitteli filosofian tohtoriksi Princetonin yliopistossa. Hänen puolisonsa oli filosofi Holly Smith Goldman. Goldmanin keskeisiä tutkimusalueita olivat tietoteoria, mielenfilosofia ja kognitiotiede.
Goldman korosti kognitiotieteen merkitystä tietoteorialle. Tässä hän edustai Quinen naturalisoitua tietoteoriaa. Goldman tutki erityisesti yhteisöllisen tietoteorian kysymyksiä ja sovelsi lähestymistapaansa tietoteoriaan muun muassa oikeustieteeseen (erityisesti näyttöön), äänestämiseen ja tiedostusvälineisiin.lähde?
Goldman yhtyi Quineen tieto-opissa siinä suhteessa, että kyvyttömyydestämme valita uskomusiamme seuraa, että tulisi keskittyä uskomusten syntymisen empiiriseen tutkimukseen. Hän kuitenkin erosi tässä Quinesta siinä, että hänen mukaansa tiedolliset asiat voivat silti olla normatiivisia eli ne eivät edellytä uskomusten tahdonalaisuutta. Tämä normatiivisuus viittaa tällöin asioiden totuudellisuuteen, joka on tapa arvottaa uskomuksia.
Goldmanin kausaation epistemiologian ensimmäinen malli.
Julkaisuja

Action (1965)
A Theory of Human Action (1970)
Epistemology and Cognition (1986)
Liaisons: Philosophy Meets the Cognitive and Social Sciences (1991)
Philosophical Applications of Cognitive Science (1993)
Readings in Philosophy and Cognitive Science (editor), (1993)
Knowledge in a Social World (1999)
Pathways to Knowledge: Private and Public (2004)
Understanding Mind (2005)
"What is Justified Belief?" in Justification and Knowledge (1979), s. 1–23.
"A Causal Theory of Knowing" in The Journal of Philosophy v. 64 (1967), s. 335–372.
Aiheesta muualla

Rutgersin yliopiston esittelysivu ja lista julkaisuista
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii  PhilPeople  zbMATH 
Henkilöt:  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Henning Jensen

Henning Jensen vuonna 1979 Ajaxin paidassa.
Henning Jensen (17. elokuuta 1949 – 4. joulukuuta 2017) oli tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi ammattilaisena Saksassa, Espanjassa ja Alankomaissa. Hän oli yksi kahdeksasta ehdokkaasta Tanskan Jalkapalloliiton valitessa vuonna 2006 Tanskan kaikkien aikojen parasta jalkapalloilijaa.
Jensen siirtyi kotimaansa Nørresundbystä saksalaiseen Borussia Mönchengladbachiin vuonna 1972. Neljän vuoden aikana hän voitti UEFA-cupin sekä kaksi Saksan mestaruutta. Vuonna 1976 hän siirtyi ensimmäisenä tanskalaispelaajana espanjalaisseura Real Madridiin, jossa hän vuosina 1976–1979 pelatessaan voitti kaksi Espanjan mestaruutta. Alankomaissa hän pelasi Ajaxissa vuodet 1979–1981 ja voitti yhden Alankomaiden mestaruuden. Palattuaan kotimaahansa hän edusti Aarhus GF:ää vuodet 1981–1983 sekä vielä Nørresundbytä vuonna 1984.
Tanskan maajoukkueessa Jensen pelasi 21 maaottelua, joissa hän teki yhdeksän maalia. Jensenin siskonpoika on Suomen jalkapallomaajoukkueen valmentaja Jacob Friis.lähde?
Yksilö

Yksilö on sellainen entiteetti, jolla on ominaisuuksia ja relaatioita. Yksilön määritelmä ei vaadi että yksilöt olisivat elollisia. Yksilö voi olla oliona esimerkiksi henkilö, eliö tai yleisemmin jonkin joukon yksittäinen jäsen. Identiteetti tekee oliosta määriteltävän ja tunnistettavan, antamalla sille joitakin ominaisuuksia tai piirteitä, jotka mahdollistavat sen erottamisen muista olioista. Olion identiteetti siis tekee olioista samoja asioita tai eri asioita.
Tilastotieteessä yksilö on yksittäinen tutkimuskohde, jonka vastakohta on populaatio. Tilastotieteessä populaatiosta tehtyjä tutkimuksia ei voi yleistää yksilötasolle, mutta yksilöstä voi yleistää yleiseen. Yksilöitä koskevat yleistykset edellyttävät joidenkin yksittäisten asioiden tai ilmiöiden käsittämistä ryhmäksi, joukoksi tai luokaksi, jonka jäsenillä on samankaltaisia piirteitä.
Biologiassa yksilöt muodostavat yhteisöjä ja jotkin hyönteiset yhdyskuntia.
Biologinen yksilö

Biologiassa yksilö on eliön yksittäinen, muista erillinen esiintymä. Se voi koostua yhdestä tai useammasta solusta, mutta sillä on vain yksi perimä.
Joissain tapauksissa yksilön määrittäminen on vaikeaa. Esimerkiksi neliökilometrienkin laajuudelle levittäytynyt sienirihmasto voi olla periaatteessa samaa yksilöä, jos rihmasto on yhtenäinen. Näennäinen rihmaston katkaisu näennäisesti myös jakaa tällaisen yksilön kahdeksi, vaikka rihmaston elämä jatkuisi täysin samanlaisena, ja rihmasto kasvaisi taas pian yhteen.
Jotkut eliöt lisääntyvät jakaantumalla tai muulla tavoin siten, että jälkeläisillä on sama perimä kuin emolla. Mikäli jakaantumisen tuotteet toimivat erikseen, ne ovat ilman muuta yksilöitä. Joskus kuitenkin perimältään samat eliöt muodostavat yhteisön, jonka jäsenet ovat riippuvaisuussuhteessa toistensa kanssa. Jotkut tutkijat laskevat yhdeksi yksilöksi jopa muurahaisyhdyskunnan, jossa työläiset ovat lisääntymiskyvyttömiä, vaikka niillä onkin tarkalleen ottaen eri perimä kuningattaren kanssa.lähde?
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Stanford Encyclopedia of Philosophy: The Biological Notion of Individual (englanniksi)
2029

| --- | --- |
Vuosisadat: 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku · 2200-luku
Vuosikymmenet: 1990-luku · 2000-luku · 2010-luku · 2020-luku · 2030-luku · 2040-luku 2050-luku · 2060-luku · 2070-luku · 2080-luku · 2090-luku · 2100-luku
Vuodet: 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009 2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019 2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025 · 2026 · 2027 · 2028 · 2029 2030 · 2031 · 2032 · 2033 · 2034 · 2035 · 2036 · 2037 · 2038 · 2039 2040 · 2041 · 2042 · 2043 · 2044 · 2045 · 2046 · 2047 · 2048 · 2049 2050 · 2051 · 2052 · 2053 · 2054 · 2055 · 2056 · 2057 · 2058 · 2059 2060 · 2061 · 2062 · 2063 · 2064 · 2065 · 2066 · 2067 · 2068 · 2069 2070 · 2071 · 2072 · 2073 · 2074 · 2075 · 2076 · 2077 · 2078 · 2079 2080 · 2081 · 2082 · 2083 · 2084 · 2085 · 2086 · 2087 · 2088 · 2089 2090 · 2091 · 2092 · 2093 · 2094 · 2095 · 2096 · 2097 · 2098 · 2099 2100 · 2101 · 2102 · 2103 · 2104 · 2105 · 2106 · 2107 · 2108 · 2109
2029 (MMXXIX) on tuleva normaalivuosi, jonka alkamis- ja päättymispäivä on maanantai. Se on 2020-luvun viimeinen vuosi.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Tammikuu

9. tammikuuta – Windows Server 2019 -käyttöjärjestelmän tuki päättyy.
20. tammikuuta – Yhdysvaltain presidentiksi valittu henkilö astuu virkaansa.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Huhtikuu

13. huhtikuuta – Asteroidi 99942 Apophis ohittaa Maan lähietäisyydeltä. Sillä on hyvin pieni todennäköisyys osua Maahan.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Joulukuu

22. joulukuuta – Täydellinen kuunpimennys näkyy alusta loppuun Suomen alueella.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

CIA:n ja FBI:n kansiot John F. Kennedyn murhasta ovat luettavissa tänä vuonna.
Euroopan avaruusjärjestö, Kiina, Venäjä ja Intia suunnittelevat lähettävänsä miehitetyn lennon Kuuhun tähän vuoteen mennessä.
OSIRIS-APEX saapuu Apophis -asteroidille.
Ensimmäisten miehitettyjen SpaceX:n Starship -alusten on määrä laskeutua Marsiin.
Mankeli

Mankeli
Laukosken talossa mankeloidaan 1930.
Mankeli on liinavaatteiden ja muiden kodintekstiilien käsittelyyn tarkoitettu kodinkone, jonka avulla tekstiileistä saadaan sileämpiä. Mankelointi ehkäisee tekstiilipölyn muodostumista ja epäpuhtauksien tarttumista kankaan kuituihin sekä vähentää liinavaatteiden säilytykseen tarvittavaa tilaa. Toimintaperiaatteeltaan mankeli muistuttaa kaksikorkeaa valssainta.
Myös peltien muokkaamiseen on mankeleita. Säätämällä mankelin teloja sopivasti pelti saadaan muokattua sopivan kaarevaksi.
Historia

Mankelin edeltäjiä Pohjoismaissa olivat kaulauslauta ja kaulaustukki.
Mankeli keksittiin 1700-luvulla, jolloin ne olivat käsikäyttöisiä. Mankeleissa saatettiin käyttää painona kiviä, jotka muodostivat tarvittavan voiman tekstiileillä vuorattujen mankelilieriöiden puristamiseksi yhteen. Myöhemmin mankeleiden koko on pienentynyt, ja ne toimivat sähköllä.
Rakenne

Mankelin osat ovat:
pellavakankainen mankeliliina
mankelitelat
teloja yhteen puristavat jouset
avonainen tai suljettu runko
Mankelin puristusvoima on useita satoja kiloja. Mankelitelat on valmistettu perinteisesti puusta, mutta kevyissä, kotitalouksiin tarkoitetuissa malleissa ne ovat yleensä metallia tai kevytmetallia. Suurten pesuloiden teollisuusmankelit ovat niin ikään täysin metallisia. Mankelin runkoon saattaa kuulua tekstiilin syöttämistä helpottava taso.
Mankelit ovat yksinkertaisuutensa vuoksi hyvin käyttöä kestäviä kodinkoneita. Yleisin mankeliin vaihdettava osa on käytössä rispaantunut mankeliliina.
Käyttö

Mankeloitaessa tekstiili asetetaan hieman kosteana mankeliliinan päälle, joka syötetään mekaanisesti tai käsin veivin avulla koneen sisällä pyörivän mankelilieriön ympärille. Syöttämisen aikana tekstiiliä venytetään hellävaraisesti, jotta se asettuisi suorassa kulmassa ja rypistymättä mankelilieriön päälle. Ennen mankelointia suuret liinavaatteet taitellaan ja venytetään mahdollisimman säännöllisen muotoiseksi suorakaiteeksi. Pienet yksittäiset liinavaatteet, kuten astiapyyhkeet ja tyynyliinat, mahtuvat mankeliin usein sellaisenaan.
Mikäli mankeloitava tekstiili on liian märkää ja paksua, se saattaa jäädä jumiin kahden mankelitelan väliin ja laite pysähtyy. Tällöin tulee selvittää lukemalla laitteen käyttöohjeesta oikeaoppinen telojen vapautus ja tekstiilin poistaminen niiden välistä käsin.
Mankeloinnin hyödyt

Tekstiilejä pestäessä kankaan kuitujen päät nousevat pystyyn, ja niihin tarttuu käytön ja säilytyksen aikana pölyhiukkasia, likaa, ja liinavaatteiden osalta ihosta irtoavaa rasvaa. Mankelin puristusvoima litistää syötetyn kankaan kuitupäät niin, että epäpuhtauksille jää vähemmän tarttumapintaa ja tekstiili säilyy puhtaana pidempään.
Mankeloinnilla voidaan materiaalista riippuen vähentää tekstiilipölyn määrää 10–60-kertaisesti. Mankelointiin sopivia tekstiilejä ovat liinavaatteet, pellavapöytäliinat, astiapyyhkeet ja pyyheliinat. Mankelointi säästää myös säilytystilaa ja lisää tekstiilien käyttömukavuutta.
Mankeloinnin haitat

Isojen liinavaatteiden (pussilakanat) saumoihin kohdistuu suurin puristusvoima mankelin sisällä. Pussilakanoiden valmistuksessa kudelma ja loimi eivät juuri koskaan ole tarkasti 90 asteen kulmassa toisiinsa nähden, ja tällöin lakana alkaa mankeloitaessakin "vetää" johonkin suuntaan. Mikäli vinossa oleva sauma osuu joka kerta samaan paikkaan, saattaa kangas mankeloinnin seurauksena ennen pitkää haurastua ja rikkoontua.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Marttaliitto: Silitys ja mankelointi
Käsikäyttöinen mankeli vuodelta 1925
Tasomankeli, jossa suuri kivilaatta liikkuu edestakaisin moottorin voimalla ja pyörittää sen alle asetettuja puuteloja, joiden ympärille mankeloivat tekstiilit on kierretty.
Joensuun Kauhojat

| Joensuun Kauhojat ry |
| --- | --- |
Perustettu:  1953
Paikkakunta:  Joensuu
Lajit:  melonta
Jäseniä:  noin 200
Kotisivu:  https://joensuunkauhojat.fi
Joensuun Kauhojat ry on joensuulainen toukokuussa 1953 perustettu melontaseura. Se on Suomen melonta- ja soutuliiton jäsen, ja siihen kuuluu noin 200 jäsentä. Jäsenyyden edellytyksenä on todistettu melontataito.
Joensuun Kauhojien vaja sijaitsee Hasanniemessä Joensuussa.
Aiheesta muualla

Verkkosivusto
2028

| --- | --- |
Vuosisadat: 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku · 2200-luku
Vuosikymmenet: 1990-luku · 2000-luku · 2010-luku · 2020-luku · 2030-luku · 2040-luku 2050-luku · 2060-luku · 2070-luku · 2080-luku · 2090-luku · 2100-luku
Vuodet: 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009 2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019 2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025 · 2026 · 2027 · 2028 · 2029 2030 · 2031 · 2032 · 2033 · 2034 · 2035 · 2036 · 2037 · 2038 · 2039 2040 · 2041 · 2042 · 2043 · 2044 · 2045 · 2046 · 2047 · 2048 · 2049 2050 · 2051 · 2052 · 2053 · 2054 · 2055 · 2056 · 2057 · 2058 · 2059 2060 · 2061 · 2062 · 2063 · 2064 · 2065 · 2066 · 2067 · 2068 · 2069 2070 · 2071 · 2072 · 2073 · 2074 · 2075 · 2076 · 2077 · 2078 · 2079 2080 · 2081 · 2082 · 2083 · 2084 · 2085 · 2086 · 2087 · 2088 · 2089 2090 · 2091 · 2092 · 2093 · 2094 · 2095 · 2096 · 2097 · 2098 · 2099 2100 · 2101 · 2102 · 2103 · 2104 · 2105 · 2106 · 2107 · 2108 · 2109
2028 (MMXXVIII) on tuleva karkausvuosi, joka alkaa lauantaista ja päättyy sunnuntaihin.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Tammikuu

1. tammikuuta – Latvia kieltää turkistarhauksen.
1. tammikuuta – Bosnia ja Hertsegovina kieltää turkistarhauksen.
31. tammikuuta komeetta 17P/Holmes on perihelissään
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Heinäkuu

Kesäolympialaiset pidetään Los Angelesissa.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Marraskuu

7. marraskuuta – Yhdysvalloissa pidetään presidentinvaalit
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Joulukuu

31. joulukuuta – Täydellinen kuunpimennys näkyy uudenvuodenyönä alusta loppuun Suomen alueella.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

Afrikan unioni suunnittelee Afrikkaan yhteisvaluuttaa täksi vuodeksi.
Pikitippakokeen 10. pisaran pitäisi pudota.
SpaceX:n on määrä laukaista ensimmäiset miehitetyt Starshipit kohti Marsia, jos miehittämättömät lennot menevät suunnitellusti vuosina 2026-2027 edellisen laukaisuikkunan aikana.
Pseudoskeptismi

Pseudoskeptismi on nimitys asenteelle, joka on vain näennäisesti skeptistä. Filosofian professori Frederick L. Will käytti ensimmäisen kerran termiä pseudoskeptismi vuonna 1942. Termin teki tunnetuksi Itä-Michiganin yliopiston sosiologian professori, entinen skeptikko Marcello Truzzi vuonna 1987 vastatessaan skeptikkoryhmille, jotka kutsuivat näennäistieteeksi aloja, joita Truzzi mieluummin nimitti esitieteeksi. Truzzi kirjoitti vuonna 1987:
»Koska skeptismi oikeastaan viittaa epäilyyn ennemmin kuin kieltämiseen – epäuskoon ennemmin kuin uskoon –, ovat kriitikot, jotka kernaammin ottavat kielteisen kuin epäileväisen kannan ja silti nimittävät itseään skeptikoiksi, oikeastaan pseudoskeptikoita.»
Pseudoskeptismin tunnusmerkkejä

Truzzi on määritellyt muun muassa seuraavat pseudoskeptisyyden tunnusmerkit:
Kielletään mieluummin kuin epäillään.
Valikoiva kriittisyys.
Tuomitaan ilman kattavaa tutkimusta.
Mieluummin mustataan maine kuin tutkitaan.
Pilkataan ja hyökätään henkilöä vastaan.
Oletetaan, että todistustaakka ei kuulu arvostelijalle.
Vastaväitteet perustuvat enemmänkin uskottavuuteen kuin empiiriseen todistusaineistoon.
Vastapuoli luokitellaan halventavasti "edistäjiksi", "pseudotieteilijöiksi" ja "patologisen tieteen harjoittajiksi".
Esitetään vahvistamattomia vastaväitteitä.
Pseudoskeptismi denialismin synonyyminä

Jotkut määrittelevät pseudoskeptismin läheiseksi käsitteeksi denialismille. Siinä tieteellisesti vakuuttavasti perusteltua käsitystä vastaan hyökätään näennäisen skeptisillä mutta puolueellisesti vain oman näkökulman tueksi valikoiduilla argumenteilla, jotka ovat usein heikkotasoisia. Esimerkkejä tällaiseksi pseudoskeptismiksi väitetystä ovat muun muassa:
Holokaustin kiistäminen
HI-viruksen kiistäminen AIDSin syyksi.
Ilmastonmuutoksen kiistäminen.
Tupakoinnin terveyshaittojen kiistäminen
Evoluution kiistäminen
Aiheesta muualla

Truzzi, Marcello, On Some Unfair Practices towards Claims of the Paranormal.  Oxymoron, 1998
Drasin, Daniel, Zen and the Art of Debunkery. Aol.com, 1997.
Milton, Richard, Scientific skepticism.
Mooney, Chris, Abuses of Skepticism : Doubting is a powerful tool, but it can definitely be taken too far. CSICOP, December, 2003.
Haack, Susan, "Science, Scientism, and Anti-Science in the Age of Preposterism". CSICOP, December 1997.
Sofka, Michael D., Myths of Skepticism. ISUNY, March, 2002.
Beaty, William J., Symptoms of Pathological Sketicism. 1996.
Hyman, Ray, Proper Criticism. (Csicop.org)
Martin, Brian, Strategies for dissenting scientists. Society for Scientific Exploration. Journal of Scientific Exploration, Volume 12, No 4. 1998. (PDF)
Baez, John, The crackpot index : Method for rating potentially revolutionary contributions to physics..
Kruger, Justin, and David Dunning, Unskilled and Unaware of It: How Difficulties in Recognizing One's Own Incompetence Lead to Inflated Self-Assessments. Department of Psychology, Cornell University.
Wilson, Robert Anton, interview in which he discusses CSICOP and pseudoskeptism, what he calls "irrational rationalists" and "fundamentalist materialism"
Skepdic article on pseudo-skeptics, discussing the fallacious labeling of skeptics as "pseudo-skeptics".
Sarma, Amardeo, Misguided Stigmatization of "Organized Skepticism"
Luettelo Xbox 360 -peleistä

|  | NHL 11 | urheilupeli | EA Canada | EA Sports | 07.09.2010 | 17.09.2010 | - | - |
|  | NHL 12 | urheilupeli | EA Canada | EA Sports | 13.09.2011 | 09.09.2011 | - | - |
|  | NHL 13 | urheilupeli | EA Canada | EA Sports | 11.09.2012 | - | - | - |
|  | NHL 14 | urheilupeli | EA Canada | EA Sports | 10.09.2013 | 13.09.2013 | - | - |
|  | NHL 15 | urheilupeli | EA Canada | EA Sports | 9.09.2014 | 12.09.2014 | - | - |
Olhava (kaupunki)

| Olhava Волхов |
| --- | --- |
 Olhavan vesivoimala Olhavanjoessa
 lippu:  vaakuna
 Olhava
 Koordinaatit: 59°55′17.0″N, 32°18′0.1″E 
Valtio:  Venäjä
Federaatiosubjekti:  Leningradin alue
Piiri:  Olhavan kunnallispiiri
Väkiluku (2010):  47 344
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  187400, 187401
Suuntanumero(t):  +7 81363
 
 http://volkhov.info/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Olhava (ven. Во́лхов, Volhov) on kaupunki Leningradin alueen Olhavan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Olhavanjoen varrella 122 kilometriä Pietarista itään. Asukkaita oli 47 344 (vuonna 2010).
Volhovstroi 1:n rautatieasema Olhavassa.
Kaupunki on saanut alkunsa 1906 valmistuneen Pietarin ja Vologdan välisen rautatien Zvanka-nimisestä asemasta. Vuonna 1917 Zvankasta rakennettiin sivurata Tšudovoon ja edelleen Novgorodiin. Vuonna 1926 otettiin käyttöön Neuvostoliiton ensimmäinen vesivoimala, joka tuotti energiaa läheisille alumiinitehtaille. Zvankan työläisasutus ja lähikylät yhdistettiin vuonna 1933 Volhovstroin kaupungiksi. Vuonna 1940 kaupunki sai uuden venäjänkielisen nimen Volhov. Kaupungin rautatieasemien nimenä on kuitenkin edelleen Volhovstroi 1 ja 2. lähde?
Nykyään Olhavassa on vesivoimalan ja alumiinitehtaan lisäksi kemian, rakennustarvike- ja elintarviketeollisuutta.
Kaupungin nähtävyyksiä ovat historiallinen museo, taidemuseo ja vuonna 1820 rakennettu ortodoksinen arkkienkeli Mikaelin kirkko.
Kahdeksan kilometrin päässä Olhavasta pohjoiseen sijaitsee 700-luvulla perustettu Pohjois-Venäjän vanhimpiin kaupunkeihin ja kauppapaikkoihin lukeutuva Vanha Laatokka eli Laatokanlinna.
Ystävyyskunnat

Järvenpää, Suomi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olhava (kaupunki) Wikimedia Commonsissa
Olhava Leningradin alueen kulttuuri -tietosanakirjassa (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Olhavan kaupungin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
| n k Leningradin alueen kaupungit ja taajamat |
| --- | --- | --- |
| Kaupungit |  Antrea  Boksitogorsk  Enso  Hatsina  Ivangorod  Jaama  Kiriši  Koivisto  Kommunar  Korotka  Koskenala  Käkisalmi  Laukaa  Lotinapelto  Lomkka  Lupana  Olhava  Pella  Pikaljovo  Pähkinälinna  Seuloskoi  Sierattala  Sjasstroi  Slantsy  Sosnovyi Bor  Tihvinä  Tusina  Uuras  Uusi-Laatokka  Viipuri  Volossova  |  |
| Kaupunkityyppiset taajamat |  Budogoštš  Haisevaisi  Imeni Morozova  Imeni Sverdlova  Jefimovski  Johannes  Jääski  Kaarlahti  Kuismala  Lepäsi  Naasia  Namkku  Nikolski  Orinansavotta  Paulova  Priladožski  Punaporu  Rahja  Raivola  Rjabovo  Siiverska  Svirstroi  Taaitsa  Toksova  Tolmatšovo  Tuprova  Uljana  Vaaseni  Vahriselkä  Viiritsa  Vornasuo  Voznesenje  |  |
Legalismi (kiinalainen filosofia)

Legalismi (kiin. 法家, Fǎjiā) oli yksi neljästä kiinalaisen filosofian tärkeimmästä koulukunnasta Kiinan Kevättä ja syksyä ja Taistelevat läänitysvaltiot -kausilla. Tämä kausi, noin vuosina 770–221 eaa., oli Kiinassa suuren kulttuurisen ja intellektuaalisen kehityksen aikaa, ja siksi sitä kutsutaan nimellä Sata koulukuntaa.
Historia

Legalismin perustajana on usein nähty kungfutselainen filosofi Xunzi, koska hänen oppilaistaan Han Fei ja Li Si olivat kummatkin legalisteja. Li Sin johdolla legalismista tuli Qin-dynastian valtiofilosofia. Jotkut tutkijat ovat pitäneet hänen legalismiaan varhaisimpana tunnettuna totalitarismin muotona.
Oikeusfilosofia

Legalismi oli luonteeltaan käytännöllistä poliittista filosofiaa ja oikeusfilosofiaa, eikä se esittänyt teoreettisia kysymyksiä luonnosta tai elämän tarkoituksesta. Kiinalaisessa kontekstissa legalismi tarkoittaa näin filosofiaa, joka kannattaa lain valtaa. Näin sen merkitys eroaa termin ”legalismi” käytöstä länsimaisessa oikeusfilosofiassa.
Koulukunnan merkittävin filosofi Han Fei katsoi, että hallitsijan tulee hallita alamaisiaan seuraavan kolmen periaatteen mukaisesti:
Fa (法 fǎ, ”laki” tai ”periaate”): Lain sääntöjen tulee olla selkeästi kirjoitettuja ja julkisia. Kaikki alamaiset ovat tasa-arvoisia lain edessä. Lakien tulee palkita niitä noudattavia ja rangaista niitä rikkovia. Näin taataan, että lain toimeenpano on järjestelmällistä ja ennustettavaa. Valtiota johtaa laki, ei hallitsija. Jos laki on täytännössä, jopa heikko hallitsija on vahva.
Shu (術 shù, ”menetelmä”, ”taktiikka” tai ”taito”): Hallitsijan tulee harjoittaa erityisiä taitoja tai ”salaisuuksia” pitääkseen huolen, etteivät muut kaappaa valtaa valtiossa. Erityisen tärkeää on, ettei kukaan pysty ymmärtämään hallitsijan motivaattoreita, jolloin kukaan ei voi tietää, millainen käyttäytyminen edesauttaisi uralla etenemistä; poikkeuksena fan ja lakien noudattaminen.
Shi (勢 shì, ”legitimiteetti”, ”voima” tai ”karisma”): Valta on hallitsijan asemassa, ei itse vallassa olevassa hallitsijassa. Siksi todellisen hallitsijan tulee hankkia legitimiteettinsä esimerkiksi voimansa tai karismansa avulla.
Kirjallisuutta

Creel, H. G.: ”The Totalitarianism of the Legalists”, Chinese Thought from Confucius to Mao Tsê-tung.  Chicago:  The University of Chicago Press, 1953.  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Chinese Legalism: Documentary Materials and Ancient Totalitarianism. (englanniksi)
Legalistisia kirjoituksia. (kiinaksi)
The Book of Lord Shang. (kiinaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Legalism (Chinese philosophy)
Käännös suomeksi