stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nikólaos Kaklamanákis

| Mitalit> Maa:  Kreikka.Miesten kilpapurjehdus. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Kreikka.Miesten kilpapurjehdus. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Kreikka.Miesten kilpapurjehdus. Olympialaiset  | Maa:  Kreikka> Miesten kilpapurjehdus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | mistral |  |
|  Hopeaa | Ateena 2004 | mistral |  |
| MM-kilpailut   | MM-kilpailut   | MM-kilpailut   |  |
|  Kultaa | Haifa 1996 | mistral |  |
|  Kultaa | Mar del Plata 2000 | mistral |  |
|  Kultaa | Varkiza 2001 | mistral |  |
|  Hopeaa | Port Elizabeth 1995 | mistral |  |
|  Hopeaa | Cádiz 2003 | mistral |  |
| EM-kilpailut   | EM-kilpailut   | EM-kilpailut   |  |
|  Kultaa | Röbel 1994 | mistral |  |
|  Pronssia | 1992 | mistral |  |
|  Pronssia | 1993 | mistral |  |
|  Pronssia | Båstad 1995 | mistral |  |
|  Pronssia | Çeşme 1998 | mistral |  |
Nikólaos ”Níkos” Kaklamanákis (kreik. Νικόλαος ”Νίκος” Κακλαμανάκης, s. 19. elokuuta 1968 Ateena) on kreikkalainen uransa jo päättänyt kilpapurjehduksen olympiavoittaja ja maailmanmestari. 177 senttimetriä pitkä ja 70 kilogrammaa painava Kaklamanákis edusti Nautical Club of Greecea ja kilpaili mistral-luokassa.
Kaklamanákis osallistui urallaan viisiin kesäolympialaisiin, vuosina 1992, 1996, 2000, 2004 ja 2008. Vuoden 1996 kisoista Atlantasta hän saavutti kultaa mistral-luokasta ja hopeaa samasta luokasta vuoden 2004 kotikisoista Ateenassa. Vuonna 2004 hän toimi myös olympiatulen lopullisena sytyttäjänä. MM-kilpailuista Kaklamanákis saavutti kolme kultaa ja kaksi hopeaa. EM-kilpailuista hän saavutti yhden kullan ja neljä pronssia.
Kaklamanákis kilpaili viimeisen kilpailunsa syyskuussa 2009.
Muutosturva

Muutosturva on työvoimapoliittinen toimintamalli, jonka tavoitteena on nopeuttaa ja helpottaa irtisanotun, lomautetun tai työttömän sijoittumista uuteen työhön. Muutosturva tehostaa yhteistyötä työnantajan ja työ- ja elinkeinotoimiston välillä, ja siihen kuuluu palveluita sekä työntekijöille että työnantajalle. Henkilölle, joka lähtee työllistymistä edistävään toimenpiteeseen, voi myös syntyä oikeus tavallista korkeampaan päivärahaan. Muutosturvaa koskeva lainsäädäntö tuli ensimmäisen kerran voimaan 1.7.2005. Lainsäädäntöä on sen jälkeen muutettu vuosina 2009 ja 2010. Taantuman takia muutosturvan piiriin pääsemistä on laajennettu lomautettujen ja  määräaikaisten kohdalla.
Muutosturvan piiriin kuuluminen

Muutosturvan piiriin pääsemiseksi on määritelty kriteerit erikseen tuotannollisista tai taloudellisista syistä irtisanotuille, määräaikaisesta työsuhteesta tuleville ja lomautetuille. Tämän lisäksi muutosturvan piiriin pääseminen edellyttää aina rekisteröitymistä työnhakijaksi Työ- ja elinkeinotoimiston viimeistään 30 päivän kuluessa työsuhteen päättymisestä tai muutosturvaan oikeuttavan lomautusilmoituksen saamisesta.
Taloudellisista tai tuotannollisista syistä irtisanotut:
vähintään kolmen vuoden työhistoriaa yhden tai useamman työnantajan palveluksessa
Määräaikaisesta työsuhteesta tulevat:
määräaikainen työsuhde tai useita määräaikaisia työsuhteita samaan työnantajaan keskeytyksittä vähintään kolme vuotta
määräaikaisia työsuhteita samaan työnantajaan vähintään 36 kuukaudelta viimeksi kuluneiden 42 kuukauden aikana
työhistoriaa saman tai eri työnantajien työssä yhteensä vähintään viisi vuotta työsuhteen päättymistä edeltäneiden seitsemän vuoden aikana (aiempien työsuhteiden päättymissyyllä ei ole merkitystä)
Lomautetut:
lomauttamista vähintään 180 päiväksi ja vähintään kolmen vuoden mittaista työhistoriaa
yhdenjaksoista 180 päivän lomautusta ja vähintään kolmen vuoden työhistoriaa
toistaiseksi lomautetut rinnastetaan 180 kestäviin lomautuksiin, ellei lomautustodistuksessa ole erikseen arviota lyhyemmästä kestosta
Muutosturvan piiriin voi kuulua myös henkilö, joka irtisanoutuu itse oltuaan lomautettuna yhtäjaksoisesti vähintään 200 päivää ja jolla on vähintään kolmen vuoden työhistoria.
Muutosturva työntekijän kannalta

palkallinen vapaa (5-20 päivää) irtisanotulle uuden työn etsimistä varten
työ- ja elinkeinotoimiston kanssa laadittava henkilökohtainen työllistymissuunnitelma
muuttoavustus (enintään 700 €), kun muutosturvan piiriin kuuluva muuttaa työn takia entisen työssäkäyntialueen ulkopuolelle
Korotettuna maksettu työttömyyspäiväraha tiettyjen työllistymissuunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden ajalta (ansiopäivärahassa muutosturvan ansio-osa ja peruspäivärahassa muutosturvalisä) on lakkautettu vuoden 2014 alusta lukien.
Muutosturva työnantajan kannalta

työnantajan on tehtävä esitys työllistymistä edistäväksi toimintasuunnitelmaksi yhteistoimintamenettelyn alkaessa
työnantajan selvitettävä taloudellisilla ja tuotannollisilla perusteilla irtisanottavalle työntekijälle TE-toimiston tarjoamat palvelut irtisanomistilanteissa
työnantajan on ilmoitettava muutosturvan piiriin kuuluvien työntekijöiden irtisanomisesta tai määräaikaisen työsuhteen päättymisestä viipymättä TE-toimistolle
mahdollisuus kouluttaa henkilöstöä (lomautettuja, irtisanottuja sekä myös jäävää) yhteishankintana TE-hallinnon kanssa
Työ- ja elinkeinotoimiston palvelut

TE-toimistot tiedottavat työllistymisen ja muutosturvan toimintamallista sekä neuvovat ja auttavat työnantajia ja työntekijöitä sen toteuttamisessa. TE-toimistoissa työskentelee nimettyjä muutosturva-asiantuntijoita, jotka vastaavat työ- ja elinkeinohallinnon palveluista muutosturvatilanteissa.
Työ- ja elinkeinotoimiston palvelut > Irtisanomis- ja lomautustilanteisiin liittyvät palvelut

neuvonta muutosturvasta ja auttaminen työllistymistä edistävän toimintasuunnitelman laatimisessa
infotilaisuudet irtisanotuille ja lomautetuille
erillisprojektit suurten irtisanomisten yhteydessä (mm. TE-toimiston etäpiste työpaikalle)
työnantajan ja TE-hallinnon yhteishankintana järjestettävä koulutus
maksullinen uudelleensijoittumisvalmennus
Työ- ja elinkeinotoimiston palvelut > Julkiset työvoimapalvelut

Työnvälitys, työnhakukeskukset
Yrittäjyyteen liittyvää neuvontaa ja tukea alkavalle yrittäjälle
Sähköiset verkkopalvelut
Urasuunnittelu ja ammatinvalinnanohjaus
Ammatti- ja koulutustietopalvelu
Työvoimakoulutus
Tuettu työ
Kuntoutusneuvonta
Työttömyysturvan vireille laittaminen
Liikkuvuusavustus
Aiheesta muualla

Muutosturva työ- ja elinkeinotoimistoissa:
työnantajalle
työntekijälle
Muutosturvaan liittyvistä päivärahaetuuksista:
ansiopäivärahan muutosturvan ansio-osa (Arkistoitu – Internet Archive)
peruspäivärahan muutosturvalisä (Arkistoitu – Internet Archive)
Rita Faltoyano

| Rita Faltoyano |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Rita Gacs
Syntynyt: 5. elokuuta 1978 (ikä 46)
Pornonäyttelijä
Taiteilijanimet:  Rita F. Rita Ga'cs Rita Fox Daniella Rita Faltiano Rita Twain Rita Faltojano Rita
Aktiivisena:  2000–
Siviilisääty:  Naimisissa Tommy Gunnin kanssa
Silmien väri:  Sininen
Hiusten väri:  Brunetti
Mitat:  91-61-91 cm
Pituus:  166 cm
Paino:  57 kg
Aiheesta muualla
Kotisivut
IMDb
Rita Faltoyano (s. Rita Gacs, 5. elokuuta 1978 Budapest) on unkarilainen pornonäyttelijä.
Faltoyano on sanonut, että hän sai kutsun esiintymään hardcore-elokuvissa esiinnyttyään television kauneuskilpailussa vuonna 2000. Hän esiintyi ensimmäisen kerran alastonlehdessä jo samana vuonna. Hänet tunnetaan luultavasti parhaiten suuren budjetin aikuiselokuvatrilogia Gladiatorista. Hän on toiminut myös Penthousen mallina.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rita Faltoyano Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ry Tanindrazanay malala ô!

| Ry Tanindraza nay malala ô |
| --- | --- |
 Itsenäisyys-monumentti Antsirabessa, johon kansallislaulun alku on kaiverrettu
Valtio:   Madagaskar
Säveltäjä:  Norbert Raharisoa
Sanoittaja:  Pasteur Rahajason
Suomenkielinen nimi:  Oi rakas isänmaamme
   Kansallislaulu soitettuna 
Ry Tanindraza nay malala ô (suom. "Oi rakas isänmaamme") on Madagaskarin kansallislaulu ja yksi maan kansallissymboleista lipun ja vaakunan rinnalla. Se esitettiin ensimmäisen kerran tilaisuudessa, jossa Madagaskar julistettiin osaksi Ranskan unionia. Maan parlamentti hyväksyi laulun kansallislauluksi 27. huhtikuuta 1959 ja se säilytti asemansa kansallislauluna, kun Madagaskar itsenäistyi vuonna 1960.
Malagassinkielisen tekstin on kirjoittanut Pasteur Rahajason ja musiikin säveltänyt Norbert Raharisoa.
Sanat

| Säkeistö | Malagassiksi | Ranskaksi |
| --- | --- | --- |
| 1. | Ry Tanindraza nay malala ô Ry Madagasikara soa.  Ny fitiavanay anaotsy miala,  Fa ho anao ho anao doria tokoa. | Ô Chère Terre de nos ancêtres  Ô belle Madagascar Notre amour pour toi ne faillira pas Et restera à ta cause éternellement fidèle |
| Kerto | Tahionao ry Zanahary  'Ty No sindrazanay ity  Hiadana sy ho finaritra  He sambatra tokoa izahay. | Benit, ô Créateur,  Cette île de nos ancêtres  Qu'elle connaisse joie et bonheur  Et que nous soyons vraiment heureux. |
| 2. | Ry Tanindrazanay malala ô  Irinay mba hanompoan'anao  Ny tena sy fo fanahy anananay 'zay sarobidy  Sy mendrika tokoa. | Ô Terre de nos ancêtres chérie  Nous espérons mettre à ton service  notre corps, notre cœur, notre âme,  qui est certes précieux et plein de dignité. |
| Kerto | Tahionao ry Zanahary  'Ty No sindrazanay ity  Hiadana sy ho finaritra  He sambatra tokoa izahay. | Benit, ô Créateur,  Cette île de nos ancêtres  Qu'elle connaisse joie et bonheur  Et que nous soyons vraiment heureux. |
| 3. | Ry Tanindrazanay malala ô  Irinay mba hitahian' anao,  Ka Ilay Nahary 'zao ton tolo izao no  Fototra ijoroan, ny satanao. | Ô Terre de nos ancêtres chérie  Nous implorons que tu sois bénie,  par le créateur de l'Univers  qui est la base de ton existence |
| Kerto | Tahionao ry Zanahary  'Ty No sindrazanay ity  Hiadana sy ho finaritra  He sambatra tokoa izahay. | Benit, ô Créateur,  Cette île de nos ancêtres  Qu'elle connaisse joie et bonheur  Et que nous soyons vraiment heureux. |
Lähde:
Naskalisuut

| Naskalisuut |
| --- | --- |
 Astronesthes similus
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Sukasuukalat Stomiiformes
Heimo::  Kitakalat Stomiidae
Alaheimo::  Naskalisuut Astronesthinae  Jordan & Gilbert 1882
Suvut ja lajit
 Katso teksti 
Katso myös
   Naskalisuut Wikispeciesissä   Naskalisuut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Naskalisuut (Astronesthinae) on kitakalojen (Stomiidae) heimon alaheimo. Siihen kuuluu kuusi sukua joissa on 55 lajia.
Suvut ja lajit

Suku Astronesthes
Astronesthes atlanticus (Parin & Borodulina, 1996)
Astronesthes bilobatus (Parin & Borodulina, 1996)
Astronesthes boulengeri (Gilchrist, 1902)
Astronesthes caulophorus (Regan & Trewavas, 1929)
Astronesthes chrysophekadion (Bleeker, 1849)
Astronesthes cyaneus (Brauer, 1902)
Astronesthes cyclophotus (Regan & Trewavas, 1929)
Astronesthes decoratus (Parin & Borodulina, 2002)
Astronesthes dupliglandis (Parin & Borodulina, 1997)
Astronesthes exsul (Parin & Borodulina, 2002)
Astronesthes fedorovi (Parin & Borodulina, 1994)
Astronesthes formosana (Liao et al., 2006)
Astronesthes galapagensis (Parin, Borodulina & Hulley, 1999)
Astronesthes gemmifer (Goode & Bean, 1896)
Astronesthes gibbsi (Borodulina, 1992)
Astronesthes gudrunae (Parin & Borodulina, 2002)
Astronesthes haplophos (Parin & Borodulina, 2002)
Astronesthes ijimai (Tanaka, 1908)
Astronesthes illuminatus (Parin, Borodulina & Hulley, 1999)
Astronesthes indicus (Brauer, 1902)
Astronesthes indopacificus (Parin & Borodulina, 1997)
Astronesthes karsteni (Parin & Borodulina, 2002)
Astronesthes kreffti (Gibbs & McKinney, 1988)
Astronesthes lamellosus (Goodyear & Gibbs, 1970)
Astronesthes lampara (Parin & Borodulina, 1998)
Astronesthes leucopogon Regan & Trewavas, 1929
Astronesthes longiceps Regan & Trewavas, 1929
Astronesthes lucibucca Parin & Borodulina, 1996
Astronesthes lucifer Gilbert, 1905
Astronesthes luetkeni Regan & Trewavas, 1929
Astronesthes lupina Whitley, 1941
Astronesthes macropogon (Goodyear & Gibbs, 1970)
Astronesthes martensii Klunzinger, 1871
Astronesthes micropogon Goodyear & Gibbs, 1970
Astronesthes neopogon Regan & Trewavas, 1929
Astronesthes niger Richardson, 1845
Astronesthes nigroides Gibbs & Aron, 1960
Astronesthes oligoa Parin & Borodulina, 2002
Astronesthes psychrolutes (Gibbs & Weitzman, 1965)
Astronesthes quasiindicus Parin & Borodulina, 1996
Astronesthes richardsoni (Poey, 1852)
Astronesthes similus (Parr, 1927)
Astronesthes spatulifer Gibbs & McKinney, 1988
Astronesthes splendida (Brauer, 1902)
Astronesthes tanibe (Parin & Borodulina, 2001)
Astronesthes tatyanae Parin & Borodulina, 1998
Astronesthes tchuvasovi Parin & Borodulina, 1996
Astronesthes trifibulatus Gibbs, Amaoka & Haruta, 1984
Astronesthes zetgibbsi Parin & Borodulina, 1997
Astronesthes zharovi Parin & Borodulina, 1998
Suku Borostomias
Borostomias abyssorum (Koehler, 1896)
Borostomias antarcticus (Lönnberg, 1905)
Borostomias elucens (Brauer, 1906)
Borostomias mononema (Regan & Trewavas, 1929)
Borostomias pacificus (Imai, 1941)
Borostomias panamensis (Regan & Trewavas, 1929)
Suku Eupogonesthes
Eupogonesthes xenicus Parin & Borodulina, 1993
Suku Heterophotus
Heterophotus ophistoma Regan & Trewavas, 1929
Suku Neonesthes
Neonesthes capensis (Gilchrist & von Bonde, 1924)
Neonesthes microcephalus (Norman, 1930)
Suku Rhadinesthes
Rhadinesthes decimus (Zugmayer, 1911)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Astronesthinae
Käännös suomeksi
Naskalikalat

| Naskalikalat |
| --- | --- |
 Naskalikala (Anoplogaster cornuta)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Limapääkalat Beryciformes
Heimo::  Naskalikalat  Anoplogastridae  Gill, 1893
Katso myös
   Naskalikalat Wikispeciesissä   Naskalikalat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Naskalikalat (Anoplogastridae, usein myös virheellisesti Anoplogasteridae) on limapääkaloihin kuuluva heimo, jonka lajit elävät syvissä vesissä.
Lajit ja anatomia

Naskalikalojen heimoon kuuluu kaksi lajia, naskalikala (Anoplogaster cornuta) ja okanaskalikala (Anoplogaster brachycera). Lajit voivat kasvaa korkeintaan 16 cm pitkiksi. Naskalikalojen pää on suurikokoinen ja on noin kolmasosan kokonaispituudesta. Päässä on monia limatäytteisiä onkaloita ja silmät ovat pienet. Aikuisten naskalikalalajien hampaat ovat kookkaat ja terävät, poikasilla ne ovat pienet. Lajien suomut ovat pienikokoiset. Nuorilla kaloilla uimarakko on hyvin kehittynyt, mutta aikuisilla se on surkastunut. Poikasilla on päässään myös piikkejä, joita aikuisilla kaloilla ei ole.
Levinneisyys ja elintavat

Naskalikaloja tavataan Atlantin, Intian valtameren ja Tyynenmeren alueilta. Ne elävät niin trooppisissa kuin lauhkeissakin vesissä 75–5 500 metrin syvyydessä merenpinnasta. Naskalikalojen tiedetään liikkuvan pienissä parvissa. Nuoret naskalikalat käyttävät ravintonaan pieniä äyriäisiä ja aikuisten ravinto koostuu pääasiassa kaloista, mutta ne syövät myös äyriäisiä.
Rita Ináncsi

| Mitalit> Maa:   Unkari.Naisten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Unkari.Naisten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Unkari.Naisten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Maa:   Unkari> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Göteborg 1995 | Seitsenottelu |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1994 | Seitsenottelu |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Pariisi 1994 | Viisiottelu |  |
Rita Ináncsi (s. 6. tammikuuta 1971 Budapest) on unkarilainen yleisurheilija, joka kilpaili moniotteluissa, pituushypyssä, kuulantyönnössä ja pika-aitajuoksussa. Hän edusti seuratasolla Budapest Honvéd FC:tä. Ináncsi voitti pronssia seitsenottelusta Göteborgin MM-kisoissa 1995 ja hopeaa samasta lajista Helsingin EM-kisoista 1994. Lisäksi hän sai muun muassa hopeaa viisiottelusta sisäratojen EM-kisoissa 1994. Ináncsi osallistui olympialaisiin kolmesti, vuosina 1992–2000. Hän oli mukana seitsenottelussa joka kerralla, mutta kilpaili myös pituushypyssä vuosina 1992 ja 1996. Ináncsin parhaaksi olympiasijoitukseksi jäi kuudes tila seitsenottelusta Atlantan kisoista 1996.
Ináncsi voitti yhteensä 15 maansa mestaruutta. Hän saavutti mestaruuksia viisi- ja seitsenotteluiden lisäksi myös pituushypystä, kuulantyönnöstä ja 60 metrin aitajuoksusta.
Ennätykset

Lähde: IAAF
| --- | --- |
 Seitsenottelu: 6573 (1994)  Viisiottelu (sisäradat): 4775 (1994)  Pituushyppy: 678 cm (1994)  Kuulantyöntö: 14,88 m (2000)  60 m aidat (sisäradat): 8,39 s (1994)  :  100 m aidat: 13,61  (1995)  200 m: 24,38 (1995)  800 m: 2.16,02 (1994)  Korkeushyppy: 184 cm (1995)  Keihäänheitto: 48,33 m (2000)
Nicolaus Carelius

| Nicolaus Carelius> Viipurin piispa |
| --- | --- |
 1630–1632 
Edeltäjä:  Olavi Elimaeus
Seuraaja:  Gabriel Melartopaeus
Henkilötiedot
Syntynyt: 1570 Viipuri
Kuollut: 1632 (61–62 vuotta) Viipuri
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Ammatti:  piispa
Puoliso:  Johanna Mårtenintytär (vih. )
Muut tiedot
Uskonto:  kristinusko
Tunnustuskunta:  luterilaisuus
Nicolaus Magni Carelius (k. 1632) oli Porvoon piispana 1630–1632.
Carelius toimi Viipurin katedraalikoulun koulumestarina 1605 ja Viipurin kirkkoherrana 1616 alkaen. Hän toimi vuodesta 1626 piispa Olavi Elimaeuksen apulaisena.
Carelius paneutui lyhyenä piispankautenaan innolla käännyttämään Inkerin ja Käkisalmen ortodokseja luterilaisuuteen.
Naskalinädät

| Naskalinädät |
| --- | --- |
 Cherleria sedoides Dolomiiteilla.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Kohokkikasvit
Suku::  Naskalinädät Cherleria  L.
Katso myös
   Naskalinädät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Naskalinädät (Cherleria) on kohokkikasveihin kuuluva kasvisuku. Suvun on kuvannut alun perin Carl von Linné vuonna 1753 ja nimennyt sen 1500-luvun lopulla eläneen sveitsiläisen tieteilijän Johann Heinrich Cherlerin mukaan. Uudelleen suku otettiin taksonomiseen käyttöön 2010-luvulla, kun polyfyleettiseksi todettu laaja nätien (Minuartia) suku on jaettu useisiin pienempiin sukuihin. Nykyinen Cherleria-suku on rajattu Keski-Euroopan vuoristoissa kasvavan Cherleria sedoides-lajin sukulaisista.
Naskalinätiin luokitellaan 19 lajia. Niitä esiintyy Euroopassa, Aasiassa, Pohjois-Amerikassa ja Grönlannissa. Monet lajit kasvavat subarktiksella tai vuoristoissa.
Lajeja

lapinnätä (Cherleria biflora, syn. Minuartia biflora)
neulasnätä (Cherleria laricifolia, syn. Minuartia laricifolia)
Suomessa lapinnätää esiintyy Pohjois-Lapissa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Naskalinädät – Cherleria
Nicolaus Bergius

Nicolaus Bergius (1658–1706) oli ruotsalainen teologi ja tutkija, joka toimi luterilaisen kirkon superintendenttinä Narvassa ja Pärnussa.
Nicolaus syntyi vuonna 1658 Tallinnassa kaupungin ruotsalaisen kirkkoherran poikana. Hän kasvoi monikielisessä ympäristössä, jossa puhuttiin saksaa, viroa ja venäjää. Opiskeluaikana Bergius sai stipendin opintomatkaa varten ja vietti vuoden Frankfurt am Mainissa tunnetun pietistin Philipp Jabob Spenerin luona, minkä jälkeen hän siirtyi opiskelemaan orientalistiikkaa Giesseniin ja väitteli siellä vuonna 1684 maisterin arvoa varten. Bergius oleskeli vielä vuoden Pariisissa ja opetteli ranskan kielen. Palattuaan Tukholmaan hänestä tuli uuden ranskankielisen seurakunnan pastori vuonna 1687. Vuonna 1700 hänet nimitettiin superintendentiksi Narvaan, mistä hän siirtyi vuonna 1702 Liivinmaan superintendentiksi Pärnuun. Vietettyään parisen vuotta Liivinmaalla Bergius muutti Uppsalaan, missä hän toukokuun 14. päivänä 1704 väitteli ja saavutti tohtorin arvon. Väitöskirja nimeltään De Statu Ecclesiae et Religionis Moscoviticae oli kaksiosainen, ja sen jälkimmäinen osa ilmestyi painosta seuraavana vuonna. Teos on perusteellinen kuvaus Venäjän kirkosta. Nicolaus Bergius oli naimisissa kreivitär Kristina Juliana Oxenstiernan kanssa.
Ruprecht Pfalsilainen

| Ruprecht Pfalsilainen |
| --- | --- |
 Ruprechtia esittävä fresko 1400-luvun alulta Neustadt an der Weinstraßessa sijaitsevassa kirkossa.
Saksan kuningas
Valtakausi:  21. elokuuta 1400 – 18. toukokuuta 1410
Kruunajaiset:  6. tammikuuta 1401
Edeltäjä:  Wenzel IV Luxemburgilainen
Seuraaja:  Sigismund Luxemburgilainen

Syntynyt:  5. toukokuuta 1352 Amberg, Oberpfalz
Kuollut:  18. toukokuuta 1410 (58 vuotta) Oppenheim, Kurpfalz
Puoliso:  Elisabet
Lapset:  Rupert Margareeta Frederik Ludvig III Agnes Elisabet Juhana Tapani Otto
Suku:  Wittelsbach
Isä:  Ruprecht II
Äiti:  Beatrice Sisilialainen
Uskonto:  roomalaiskatolilaisuus
Ruprecht Pfalsilainen (Ruprecht III Klem) (5. toukokuuta 1352 Amberg – 18. toukokuuta 1410), Wittelsbachin suvun jäsen, oli Kurpfalzin vaaliruhtinas vuodesta 1398 ja Saksan kuningas vuodesta 1400 kuolemaansa saakka. Ruprechtin lisänimi Klem tulee latinan sanasta clemens ’armollinen’.
Ruprecht syntyi Ambergissä, Baijerissa ja osallistui jo nuorella iällä vaaliruhtinaskunnan hallintoon. Isänsä vaaliruhtinas Ruprecht II:n kuoltua Ruprecht peri vaaliruhtinaan tehtävät tältä. Vuonna 1400 Ruprecht oli yksi neljästä vaaliruhtinaasta, jotka lakkauttivat Wenzel IV:n kuninkuuden ja valitsivat Ruprechtin uudeksi kuninkaaksi. Kruunajaiset pidettiin Kölnissä 6. tammikuuta 1401.
Saman vuoden syksyllä Ruprecht ylitti armeijansa kanssa Alpit tarkoituksenaan syöstä Milanon herttua Gian Galeazzo Visconti vallasta ja saada paavi nimittämään hänet keisariksi. Yritys kuitenkin epäonnistui, Ruprechtin joukot hajaantuivat, ja hän joutui palaamaan takaisin Saksaan. Uutinen aiheutti epäjärjestystä Saksassa, mutta Ruprecht onnistui palauttamaan rauhan. Hän saavutti Englannin tuen poikansa Ludvigin ja Englannin kuninkaan Henrik IV:n tyttären Blanchen avioliiton myötä.
Ruprecht sai vaimonsa Elisabethin kanssa yhdeksän lasta. Ruprecht kuoli vuonna 1410 Landskronin linnassa lähellä Oppenheimia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruprecht Pfalsilainen Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Wenzel IV Luxemburgilainen | Pyhän saksalais-roomalaisen valtakunnan hallitsija  1400–1410 | Seuraaja: Sigismund Luxemburgilainen |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
SA-3 (Apollo)

SA-3:n laukaisu
SA-3 oli Saturn I -kantoraketin kolmas lento ja toinen lento "Korkea vesi" -projektissa (Project High Water). Se oli osa Apollo-avaruusohjelmaa.
Laukaisu tapahtui 16. marraskuuta 1962 kello 17.45.02 UTC Cape Canaveralista. Raketti lensi korkeammalle kuin SA-1 ja SA-2, koska nyt mukana oli enemmän polttoainetta (maksimimäärä, aiemmilla lennoilla oli ollut 83 % siitä). Lento saavutti 167 km:n korkeuden ja se kesti 4 minuuttia 53 sekuntia.
Kuten SA-2 -lennolla, nytkin oli mukana 109 000 litraa vettä, joka vapautui ilmakehään, kun raketti räjäytettiin kauko-ohjauksella.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
The Apollo Spacecraft - A Chronology: Defining Contractual Relations (Arkistoitu – Internet Archive)
Apollo-ohjelma
Nicolaus Fest

| Nicolaus Fest |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2.7.2019–  
Ryhmä:  ID-ryhmä (2019–2024) Sitoutumaton (2024–)
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. heinäkuuta 1962 (ikä 62) Berliini, Saksa
Kansalaisuus:  saksalainen
Tiedot
Puolue:  Vaihtoehto Saksalle
Nicolaus Fest (s. 1. heinäkuuta 1962 Berliini, Saksa) on saksalainen poliitikko. Fest edustaa Vaihtoehto Saksalle -puoluetta. Fest on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2019 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa nykyisin sitoutumattomana jäsenenä.