stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Annukka
Tunnettuja Annukoita

Annukka Ahola, säveltäjä ja oopperalaulaja
Annukka Aikio, lastenkirjailija ja suomentaja
Annukka Almenoksa, voimistelija
Annukka Grönlund, kuvataiteilija
Annukka Jokipii, liiketaloustieteen professori, Vaasan yliopiston vararehtori
Annukka Järvi, nuortenkirjailija, vapaa toimittaja ja luovan kirjoittamisen opettaja
Annukka Laine, kuvataiteilija
Annukka Mallat, ampumahiihtäjä
Annukka Peura, runoilija
Annukka Roininen, televisiotoimittaja ja toimitussihteeri
Annukka Salama, nuortenkirjailija
Annukka Talvitie, lentopalloilija
Annukka Vainio, sosiaalipsykologi
Annukka Ylivaara, everstiluutnantti ja pataljoonankomentaja
Kuvitteellisia Annukoita

Annukka Kaukomaa, David Sutherlandin Annukka Kaukomaan seikkailut -kirjan päähenkilö
Annukka, toinen osapuoli YleXin suositussa ohjelmassa Leila ja Annukka
Annukka, yksi lapsista tv-sarjassa Ipanat
Annukka Pylkkänen, luokanopettaja kirjassa Heinähattu, Vilttitossu ja ärhäkkä koululainen (kirj. Sinikka ja Tiina Nopola 2013)
Al-Kindi

| Al-Kindi> يعقوب بن اسحاق الكندي‎ |
| --- | --- |
 Al-Kindi
Henkilötiedot
Koko nimi:  Yaʻqūb ibn Isḥāq al-Kindī
Syntynyt: 801 Kufa, Mesopotamia
Kuollut: 873
Koulutus ja ura
Oppilaat:  
Tutkimusalue:  filosofia, luonnontiede, astrologia, tähtitiede, alkemia, matematiikka, musiikinteoria, lääketiede
Yaʻqūb ibn Isḥāq al-Kindī (Alkindus, arab. يعقوب بن اسحاق الكندي‎) (n. 801–873 Kufa, Mesopotamia) oli ensimmäinen merkittävä islamilaisen maailman filosofi. Hänellä on laaja, mutta osittain kadoksiin joutunut kirjallinen tuotanto, joka ulottui eri aloille, kuten filosofia, luonnontieteet, astrologia ja tähtitiede, alkemia, matematiikka, musiikinteoria ja lääketiede.
Tutkimusaloja > Filosofia

Al-Kindi oli ensimmäinen islamilainen peripateettinen filosofi ja hänet tunnetaan pyrkimyksistä yhdistellä islaminuskoon antiikin kreikkalaista filosofiaa, erityisesti aristotelismia ja uusplatonismia.
Kirjassa Ensimmäisestä filosofiasta hän luonnehtii Jumalaa "Todeksi" vailla kaikkea moneutta. Al-Kindin mukaan kaikille luoduille on samalla kertaa ominaista ykseys ja moneus. Jumala on pelkästään ykseys (tawhid), mikä varmistaa hänen tuonpuoleisuutensa. Hän on myös kaiken muun ensimmäinen syy. Al-Kindi joutui edelleen perustelemaan, miksi Jumala on ykseys, vaikka hänellä on monia ominaisuuksia, kuten kaikkivaltius ja kaikkitietävyys.
Tutkimusaloja > Luonnontieteet

Luonnontieteissä al-Kindi tutki metallien ja kasvien fysikaalisia ja kemiallisia ominaisuuksia.
Kerrotaan, että hän halusi selvittää, miksi alkoholi vaikuttaa humalluttavasti ja tätä varten kuumensi viiniä toisiinsa yhdistetyissä astioissa. Tällöin hän olisi havainnut, että alkoholi höyrystyy alemmassa lämpötilassa kuin vesi, joten hän olisi keksinyt alkoholin tislaamisen. Islamilaisessa maailmassa alettiin sitten käyttää puhdasta alkoholia lääketieteessä sekä ehosteiden ja hajuvesien valmistuksessa. A.J. Liebmann katsoo, että kyseessä on legenda. Alkoholin tislaamista eivät keksineet arabit, vaan löytö tehtiin Etelä-Italiassa ja vasta 1000–1100-luvuilla.
Tutkimusaloja > Kielitiede

Al-Kindī havaitsi, että kirjainten esiintymistiheys vaihteli. Arabian kielessä on a- ja l-äänteitä enemmän kuin muutamissa muissa kielissä. Tätä havaintoa hän sovelsi yksinkertaisen salakirjoituksen purkamiseen.
Teoksia

Ensimmäisestä filosofiasta
Intellektistä
Murheiden hälventämisestä (etiikasta)
Perspektiiveistä (optiikasta)
Tutkielma sielusta
Unesta ja unista (profeetallisista unista)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Stanford Encyclopedia of Philosophy: Al-Kindi (englanniksi)
MacTutor Biography: Abu Yusuf Yaqub ibn Ishaq al-Sabbah Al-Kindi (englanniksi)
Al-Kindi (Arkistoitu – Internet Archive) — Famous Muslims (englanniksi)
Al-Kindi's website — Islamic Philosophy Online (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Al-Kindi
Käännös suomeksi
Pekka Hämäläinen (jääkiekkovalmentaja)

Pekka Hämäläinen (s. 19. heinäkuuta 1953 Joensuu) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja uransa lopettanut jääkiekkoilija.
Hämäläinen toimi SM-liigassa KalPan päävalmentajana vuonna 1996. Suomen naisten jääkiekkomaajoukkueen päävalmentajana hän toimi vuosina 2009–2012. Kesäkuussa 2013 hänet valittiin Itävallan naisten jääkiekkomaajoukkueen päävalmentajaksi.
Hämäläinen pelasi kaudella 1979–1980 SM-liigassa Kiekkoreippaassa 35 ottelua tehopistein 2+1.
Epifani I

| Epifani I> Епіфаній |
| --- | --- |

 Kiovan ja koko Ukrainan metropoliitta
 3. helmikuuta 2019- 
Henkilötiedot
Koko nimi:  Serhi Petrovytš Dumenko
Syntynyt: 3. helmikuuta 1979 (ikä 45) Vovkove, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   ukrainalainen
Ammatti:  piispa
Muut tiedot
Koulutus:  Teologian tohtori
Uskonto:  Ortodoksisuus
Kirkkokunta:  Ukrainan ortodoksinen kirkko
 Nimikirjoitus
Epifani I (ukr. Епіфаній, siviilinimeltään Serhi Petrovytš Dumenko, ukr. Сергій Петрович Думенко, s. 3. helmikuuta 1979, Vovkove, Ukrainan SNT) on ukrainalainen pappi, joka on vuodesta 2019 lähtien toiminut Ukrainan ortodoksisen kirkon metropoliittana.
Varhainen elämä

Dumenko syntyi Vovkoven kylässä Odessan alueella Ukrainassa, vuonna 1979.
Vuonna 1999 Dumenko aloitti teologian opintonsa Kiovan ortodoksisen teologian akatemian pappisseminaarissa. Hän valmistui vuonna 2003. Vuosina 2006–2007 hän jatkoi opintojaan Kreikassa ja opiskeli filosofiaa Ateenan kansallisessa yliopistossa. Epifani osaa ukrainan lisäksi myös sujuvaa kreikkaa.
Ura pappina

Vuonna 2007 Dumenko vihittiin virallisesti papiksi ja hän otti nimen Epifani, 300-luvulla eläneen kirkkoisä Epifanioksen mukaan.
Vuonna 2008 hänet nimitettiin patriarkka Filaretin sihteeriksi ja kaksi vuotta tämän jälkeen Kiovan ortodoksisen teologian akatemian rehtoriksi. Hän on myös palvellut Filaretin vikaarina, eli käytännössä kirkon toiseksi ylimpänä johtajana.
Kiovan ja koko Ukrainan metropoliittana

Kun Ukrainan ortodoksinen kirkko perustettiin vuonna 2018 lukuisten pienempien kirkkojen yhdistymisprosessin jälkeen, Epifani valittiin uuden autokefalisen kirkkokunnan ensimmäiseksi metropoliitaksi 15 joulukuuta 2018. Hän aloitti virallisesti tehtävässään syntymäpäivänään, 3. helmikuuta, 2019.
Metropoliittana Epifanin virallinen titteli on ”teidän autuutenne, Epifani I, Kiovan ja koko Ukrainan metropoliitta”.
Kiovan ja koko Ukrainan metropoliittana > Mielipiteitä

Helmikuussa 2022 Epifani tuomitsi Venäjän hyökkäyksen Ukrainaan ja sanoi, että ”Ukraina ja muu maailma eivät unohda vihollisen tekemiä sotarikoksia” ja puhui toisista Nürnbergin oikeudenkäynnistä. Maaliskuussa 2022 Epifani kertoi olleensa Kremlin tappolistalla.
Epifani on sanonut Onufria, Ukrainan Moskovan patriarkaatin alainen ortodoksista kirkon metropoliittaa, Putinin agentiksi.
Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksia Ukrainassa Epifani on kommentoinut varovaisen positiivisesti: hänen mukaansa on syytä pyrkiä muuttamaan ukrainalaisen yhteiskunnan asenteita ennemmin kuin ottaa suoraa kantaa asiaan.
Kunnianosoituksia

Epifani on kansallisen Drahamanovin pedagogisen yliopiston kunniatohtori vuodesta 2019 lähtien.
Ansioritarikunta, III luokka (Ukraina, 2008)
Ansioritarikunta, II luokka (Ukraina, 2015)
Armeijan avustamisen kunniamerkki (Ukraina, 2022)
Galleria

Epifanin metropoliittana käyttämä vaakuna
Epifani tapaa Yhdysvaltain ulkoministeri Mike Pompeon vuonna 2019.
Epifani (oikealla) Konstantinopolin patriarkka Bartolomeoksen kanssa.
Epifani ja Petro Porošenko
Turjansaame

| Turjansaame |
| --- | --- |
Oma nimi:  saa´mekiill
Muu nimi:  turjanlappi
Tiedot
Alue:   Venäjä
Virallinen kieli:  ei virallista asemaa
Puhujia:  2 (2010)
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  ei kirjakieltä
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  uralilaiset kielet
Kieliryhmä:  suomalais-ugrilaiset kielet suomalais-permiläiset kielet suomalais-volgalaiset kielet suomalais-saamelaiset kielet saamelaiskielet itäsaamelaiskielet
Kielikoodit
ISO 639-2:  fiu (muut suomalais-ugrilaiset kielet)
ISO 639-3:  sjt
 Ohje 
Turjansaame (turjansaameksi са̄мь кӣлл) on Kuolan niemimaalla Venäjällä puhuttava uralilainen kieli, jota puhuvat turjansaamelaiset. Se kuuluu saamelaiskielten itäsaamelaiseen haaraan. Sen lähimpiä sukukieliä ovat inarinsaame, koltansaame, kiltinänsaame ja akkalansaame. Kieli on äärimmäisen uhanalainen. 1990-luvun alussa kieltä puhui kuusi ja vuonna 2010 enää vain kaksi henkilöä. Kielen puhujat ovat vanhuksia. Kuolan niemimaan saamelaiskeskukseksi perustetulle Luujärvelle siirrettyjen turjansaamelaisten keskuudesta turjansaame on jo lähes kokonaan hävinnyt.lähde?
Saamelaiskielten perinteiset puhuma-alat, turjansaame numero 9.
Historia

1800-luvun lopussa turjansaamea puhui noin 450 ihmistä kuudessa eri kylässä. 1930-luvulla turjansaamelaisia kiellettiin puhumasta kieltään ja heidät pakkosiirrettiin muualle heidän suurimmasta kylästään. Vuonna 1930 turjansaamelle kehitettiin oma kirjoitustapa, joka perustui koltansaamen latinalaiseen kirjaimistoon. Myöhemmin se vaihdettiin kyrilliseen.
Aiheesta muualla

Turjansaamenkielinen Wikipedia hautomossa
Koltan- ja kuolanlapin sanakirja
Virpi Niemelä

Virpi Niemelä
Virpi Niemelä (26. joulukuuta 1936 Helsinki – 18. joulukuuta 2006) oli suomalaissyntyinen, Argentiinassa uransa luonut tähtitieteilijä. Hän oli La Platan yliopiston tähtitieteen professori ja sai eläkkeelle jäätyään vuonna 2005 myös Argentiinassa arvostetun emeritusprofessorin arvon.
Niemelä kutsuttiin vuonna 2006 brittiläisen Royal Astronomical Societyn (RAS) kunniajäseneksi, ja samana vuonna asteroidi 5289 Niemela (1990 KG2) nimettiin hänen mukaansa.
Annantehdas

Annantehdas Karatsalmella Suojärvellä
Annantehdas, myös Pyhän Annan rautatehdas oli rautaruukki Suojärven kunnan Karatsalmen kylässä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Se oli toiminnassa vuosina 1809–1905. Tehdasalue sijaitsi Salonjärven itärannalla Salonjärvestä Suojärveen laskevan Karatsalmen suulla. Kreivitär Anna Orlovoi-Tsesteminski aloitti ruukin toiminnan vuonna 1809, jolloin valmistui koemasuuni Varsinainen tehdasrakennus rakennettiin vuonna 1814. Tehdas kasvoi nopeasti ja vuonna 1850 se oli Suomen suurin masuuni, joka työllisti suoraan tai välillisesti tuhansia ihmisiä. Tehtaan ensimmäiset työntekijät tuotiin Moskovan seudulta. Osa heistä hakeutui 1800-luvun lopulla Petroskoihin ja Pietariin töihin, mutta osa jäi Karatsalmelle asumaan. Tehdasalueella oli varsinaisen tuotantolaitoksen lisäksi useita työläisten asuinkasarmeja ja varastorakennuksia.
Ruukki hyödynsi alueen järvistä nostettua rautamalmia, joka oli erittäin hyvälaatuista. 
Tarvitsemansa kalkin ruukki sai Hanhijoen seudulta. Ruukki tuotti takki- ja kankirautaa ja muun muassa Venäjän parhaat kanuunat valmistettiin Annantehtaan tuottamasta raudasta. Tehdas siirtyi Venäjän vuorihallituksen haltuun 1800-luvun puolivälin jälkeen Vuonna 1880 tehdas vaihtoi taas omistajaa, jonka jälkeen toiminta supistui. Toiminta loppui kokonaan vuonna 1905.
Ruukin päätuote oli vuodesta 1876 alkaen valutykkirauta jota toimitettiin Venäjän valtion omistamalle Petroskoin valimolle jossa sitä käytettiin tykinputkien ja tykinkuulien valmistukseen. 1800-luvun lopulla takkiraudan asemesta valuterästä voitiin alkaa valmistaa konverttereissa suuressa mittakaavassa ja Venäjän tykinputkien valmistus siirtyi Uralin alueelle jossa valimot käyttivät fosforitonta vuorimalmia. Tämän johdosta Annantehtaan ruukin tuotanto supistui. Kankirauta- ja manufaktuuripaja lopetti toimintansa 1881 ja masuuni suljettiin 1905. Annantehtaalla tuotettiin vuosina 1827–1899 takkirautaa yhteensä 76 208 tonnia ja kankirautaa vuosina 1847–1888 712 tonnia.
Sandra Díaz

| Sandra Myrna Díaz |
| --- | --- |
 2023
Henkilötiedot
Syntynyt: 1961
Kansalaisuus:  Argentiina
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Córdoban yliopisto
Opinnot:  PhD 1989
Instituutti:  Córdoban yliopisto
Tutkimusalue:  toiminnallinen biodiversiteetti
Palkinnot:  Asturian ruhtinattaren palkinto 2019 Linné-mitali 2023
Sandra Myrna Díaz (s. 1961)  on argentiinalainen ekologi. Hän työskentelee ekologian professorina Córdoban yliopistossa. Nature-lehti kuvasi häntä vuonna 2019 "biodiversiteetin eli luonnon monimuotoisuuden suojelijaksi" ja listasi hänet maailman kymmenen vaikutusvaltaisimman luonnontieteilijän joukkoon.
Diazin tutkimuskohteena ovat kasvien toiminnalliset ominaisuudet, niiden yhteys ekosysteemien ominaisuuksiin ja globaalin muutoksen vaikutukset. Hän kokosi ensimmäisen globaalin kvantitatiivisen kuvan putkilokasvien toiminnallisesta monimuotoisuudesta – kasvien rakenteen ja toiminnan globaalista kirjosta.
Diaz on alallaan yksi maailman viitatuimmista tutkijoista. Hän on julkaissut yli 200 tieteellistä artikkelia ja yhdeksän kirjaa.
Diaz on ollut yksi IPCC:n kirjoittajista ja työryhmän varapuheenjohtaja vuodesta 1995, myös vuonna 2007, kun IPCC sai Nobelin rauhanpalkinnon.
Diaz on Yhdysvaltojen tiedeakatemian kansainvälinen jäsen.
Valentin Annala

| Valentin Annala |
| --- | --- |
 Valentin Annala 1920-luvulla.
Kansanedustaja
 1.6.1909–16.5.1918, 1.5.1924–19.10.1926  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Turun läänin eteläinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. marraskuuta 1859 Ilmajoki
Kuollut: 16. lokakuuta 1926 (66 vuotta) Maaria
Ammatti:  ratavartija
Valentin Annala (18. marraskuuta 1859 Ilmajoki – 16. lokakuuta 1926 Maaria) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1909–1918 ja 1924–1926. Hän oli Turun seudun johtavia sosialidemokraatteja ja vanhan työväenliikkeen veteraani, jota tituleerattiin muun muassa ”Raunistulan patriarkaksi”.
Elämä > Rautatieläisenä ja politiikassa

Valentin Annalan vanhemmat olivat itsellinen Iisakki Annala ja Loviisa Palomäki. Hän kävi ainoastaan rippikoulun ja oppi luku- ja kirjoitustaidon vanhemmiltaan. Annala työskenteli 14-vuotiaasta lähtien ratatyömailla eri puolilla Suomea. Vuosina 1881-1884 hän suoritti asepalveluksensa Vaasan tarkk'ampujapataljoonassa ja kotiutui aliupseerina. Vuonna 1893 Annala sai ratavartijan viran Mäntyharjun Voikoskelta, josta hänet 1899 siirrettiin Liedon Rauhakylään ja 1901 Maarian Virusmäkeen.
Vuonna 1904 Annalla liittyi Raunistulan työväenyhdistykseen, jonka puheenjohtajana hän toimi 1905-1918. Suurlakon aikana Annala osallistui Helsingissä pidettyyn rautatieläisten yleiseen kokoukseen ja oli myöhemmin Suomen Rautatieläisten Liiton liittohallituksen jäsen. Hän kuului myös Turussa ilmestyneen Sosialistin johtokuntaan ja kirjoitti lehteen nimimerkeillä ”V. A.” ja ”Sylvesteri”. Vuosina 1908-1910 Annala toimi Maarian kuntakokouksen johtajana. Vuonna 1909 Annala valittiin eduskuntaan, jossa hän istui yhtäjaksoisesti sisällissotaan saakka.
Elämä > Sisällissota

Sisällissodan aikana Annala toimi punaisten nimittämänä Maarian komissaarina ja vallankumousoikeuden jäsenenä sekä Turun ja Porin läänin lääninneuvoston verotuslautakunnan sihteerinä. Hänet vangittiin huhtikuun lopussa ja siirrettiin kesällä muiden vangittujen kansanedustajien tavoin Sörnäisten kuritushuoneeseen. Lokakuussa 1918 Annala sai valtiorikosoikeudelta 12 vuoden kuritushuonetuomion valtio- ja maanpetoksesta, jonka valtiorikosylioikeus alensi tammikuussa 8 vuodeksi. Annala vapautui ehdonalaiseen kesäkuussa 1919.
Elämä > Viimeiset vuodet

Vapauduttuaan Annala toimi SDP:n luennoitsijana Varsinais-Suomessa sekä puolueen Turun eteläisen vaalipiirin piirisihteerinä ja rahastonhoitajana. 1920-luvulla Annala oli Maarian kunnanvaltuuston jäsen ja 1924 hänet valittiin jälleen kansanedustajaksi. Vuoden 1925 presidentinvaaleissa Annala oli Väinö Tannerin valitsijamiehenä. Annala kuoli aivohalvaukseen kotonaan Maariassa lokakuussa 1926. Hänet on haudattu Kärsämäen hautausmaan vanhaan osaan. Annalan tilalle eduskuntaan nousi Edvin Wahlstén.
Perhe

Valentin Annalan puoliso oli Ilmajoella syntynyt Maria Sofia Pinomäki (1860-1936), jonka kanssa hän avioitui 1881. Heillä oli Pohjois-Amerikkaan siirtolaiseksi muuttanut tytär. Maria Annala vaikutti myös työväenliikkeessä Raunistulan työväenyhdistyksen jäsenenä ja oli sisällissodan jälkeen vangittuna.
Choi Eun-hee

| Choi Eun-hee> 최은희 |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. marraskuuta 1926
Kuollut: 16. huhtikuuta 2018 (91 vuotta)
Aiheesta muualla
IMDb
Choi Eun-hee (kor. 최은희; 20. marraskuuta 1926 – 16. huhtikuuta 2018) oli eteläkorealainen näyttelijä. Hän loi menestyksekkään uran kotimaassaan ennen joutumistaan siepatuksi Pohjois-Koreaan vuonna 1978. Siepatuksi joutui myös hänen miehensä, elokuvaohjaaja Shin Sang-ok, josta hän oli vastikään eronnut, mutta jonka kanssa hän sittemmin meni uudelleen naimisiin.
Shin Sang-ok ja Choi Eun-hee työskentelivät Pohjois-Koreassa kuusi vuotta ennen onnistunutta pakoaan. He pakenivat vuonna 1986 Berliinin elokuvajuhlien aikana Yhdysvaltojen Wienin-suurlähetystöön. He saivat turvapaikan Yhdysvalloista.
Vuonna 1985 Choi Eun-hee voitti parhaan naisnäyttelijän palkinnon Moskovan kansainvälisillä elokuvajuhlilla roolistaan elokuvassa Sogum, jonka Sang-ok Shin ohjasi.
Aiheesta muualla

Choi Eun-hee Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Tšekki  Korea 
Henkilöt:  DDB
Mustafa Barzani

Mustafa Barzani Egyptin Presidentin Jamal Abdul-Nassarin kanssa Mustafa Barzani sotilasjohtiensa kanssa vakiinnuttamassa kurdivaltiota Mahabadin kaupungissa vuonna 1946
Mustafa Barzani (kurdiksi: مەلا مسته‌فا بارزانی, romanisoitu: Mustafa Barzanî; 14. maaliskuuta 1903 – 1. maaliskuuta 1979) oli kurdijohtaja, kenraali ja yksi merkittävimmistä poliittisista hahmoista 1900-luvun kurdipolitiikassa.
Vuonna 1946 hänet valittiin Kurdistanin demokraattisen puolueen, (KDP) johtajaksi johtamaan kurdikapinaa Irakin kuningaskuntaa vastaan. Barzani oli kurdikapinan ensisijainen poliittinen ja sotilaallinen johtaja kuolemaansa saakka maaliskuussa 1979. Hän johti aseellisia kapinakampanjoita Irakin sekä Iranin hallituksia vastaan.
Tausta ja nuoruusvuodet

Mustafa Barzani syntyi vuonna 1903 Barzanin kylässä, eteläisessä Irakin Kurdistanissa. Hänen heimonsa aloittaman kapinan jälkeen hän ja hänen perheensä vangittiin, kun Barzani oli vasta kolmevuotias. Hänen isänsä, isoisänsä ja veljensä teloitettiin myöhemmin osmaniviranomaisten toimesta muista kapinoista.  Nuorena hänen vanhempi veljensä šeikki Ahmed Barzani lähetti hänet  liittymään noin kahdenkymmenen miehen joukkoon, joka osallistui  Az Zibarin alueen kurdipäälliköiden kapinaan Irakin britttihallintoa vastaan. Kapinan aikana noin sata taistelijaa onnistui väijymään brittidiplomaatti J.H.H. Billin ja tämän seurueen, ja ryhmä jaettiin kahteen osaan. Bill kuoli yhdessä kolmen muun kanssa, kun taas kaksi paikallista kurdipäällikköä säästettiin. Kapinan seurauksena tehtiin hyökkäys Akreen, ja Barzanin joukko palasi kotiseudulleen. Britit eivät jättäneet tällaista hyökkäystä rankaisematta, ja he tuhosivat sekä Zibarin päälliköiden että Barzanien talot.
Vuonna 1931 hän seurasi vanhempaa veljeään, Barzanin päällikköä šeikki Ahmed Barzania, joka johti kapinaa Bagdadin yrityksiä vastaan hajottaa heimovaltaa Irakin kurdialueilla. Kapina alkoi, kun šeikki Ahmed joutui riitaan naapurikapteenin kanssa Baradostissa, joka oli hyökännyt šeikki Ahmedia vastaan harhaopin vuoksi, mikä sai Irakin väliintuloon, koska he olivat aiemmin aikoneet tarkistaa Barzanin heimon. Irak sai apua brittiläisiltä liittolaisiltaan, jotka kävivät ilmasotaa kapinallisalueita vastaan. Ilmapommitukset aiheuttivat laajaa vahinkoa ja takaiskuja, mikä johti šeikki Ahmedin antautumiseen turkkilaisille Turkin rajalla kesäkuussa 1932, kun taas Mustafa Barzani ja hänen veljensä Muhammad Sadiq jatkoivat taistelua vielä vuoden ajan.  Ahmedin neuvosta Mustafa Barzani antautui Irakille. Mutta vuonna 1939 hän osallistui poliittisen puolueen Hewan (Toivo) perustamiseen, Irakin ensimmäiseen kurdipuolueeseen.
Poliittisen uran alku > Kurdistanin tasavalta Mahabadissa

Joulukuussa 1945 Qazi Muhammadin, Kurdistanin demokraattisen puolueen johtaja julisti Mahabadissa Kurdistanin demokraattisen tasavallan itsenäiseksi. Mahabadin alue oli Neuvostoliiton sotilaallisessa hallinnassa. Barzani nimitettiin Kurdistanin tasavallan puolustusministeriksi ja Kurdistanin armeijan komentajaksi. Kun Iranin joukot alkoivat taistella Mahabadin tasavallan joukkoja vastaan, Barzani osoitti nopeasti maineensa kyvykkäänä komentajana, jonka joukot aiheuttivat tappioita iranilaisille divisioonille, ja hän oli yksi harvoista, jotka eivät antautuneet tai loikanneet eteneviä iranilaisjoukkoja vastaan.
Toukokuussa 1946 Neuvostoliiton joukot vetäytyivät Iranista ja kaikki tuki Kurdistanin tasavallalle katkaistiin Jaltan sopimuksen mukaisesti. Tämän jälkeen Mahabad kukistettiin viimein iranilaisten joukkojen toimesta, mikä johti ankaroihin rangaistuksiin mukana olleille; tasavallan presidentti Qazi Muhammad hirtettiin julkisesti "Çuar Çira" -aukiolla Mahabadin kaupungissa yhdessä veljensä ja serkkunsa kanssa, ja useita kurdien tekstikirjastoja poltettiin.
Poliittisen uran alku > Maanpaossa Neuvostoliitossa

Barzani kannattajineen pakeni ensin Armenian neuvostotasavaltaan, siirtyi sieltä Azerbaidžanin puolelle ja asetttui Bakun lähistölle. Azerbaidžanin kommunistipuolue oli saanut Moskovasta ohjeet tukea kurdeja.
Tammikuun 19. päivänä 1948 pidettiin konferenssi Bakussa, jossa koottiin kurdit Irakista ja Iranista. Barzani esitti suunnitelman kurdiliikkeelle. Tämä aiheutti Iranissa uuden vaatimuksen, että Neuvostoliitto luovuttaisi Barzanin ja hänen seuraajansa Iranille oikeudenkäyntiä varten, mutta Neuvostoliitto hylkäsi tämän vaatimuksen. Barzanilla oli kuitenkin ongelmia Mircəfər Bağırovin kanssa hänen erilaisista näkemyksistään ja asenteistaan kurdiliikettä kohtaan. Koska Bağırov oli yhteydessä Lavrenti Berija, tämä antoi Bağıroville paljon valtaa alueellisissa asioissa. Siksi Barzani pyysi, että hänen seuraajansa siirrettäisiin pois Azerbaidžanista peläten, että Bağırov voisi toimia heitä vastaan.
He siirtyivät Uzbekistaniin, mutta vainoaminen ulottui sinnekin, ja ryhmä hajoitettiin pakkotyöhon eri paikkoihin. Barzani vetosi Staliniin ja sai läheltä Taškentia asunnon, työtä ja koulutusta.
Sodat ja vallankumoukset Irakissa > Baath-puolueen vallankaappaus vuonna 1968 ja vuoden 1970 rauhansopimus

Heinäkuussa 1968 Baath-puolue, armeijan tukemana, syrjäytti Arifin hallituksen ja otti vallan Irakissa, palauttaen Ahmed Hassan al-Bakrin takaisin valtaan. Baath ymmärsi sotilastoimien Irakissa aiheuttamat vaikutukset ja ilmaisi halukkuutensa ratkaista kurdiongelma rauhanomaisesti. Aluksi Baath toivoi sopimuksen tekemistä Talabanin-Ahmadin ryhmittymän kanssa ohittaakseen Barzanin, mikä sai Barzanin ryhtymään uudelleen taisteluun hallitusta vastaan, ampuen Kirkukia maaliskuussa 1969. Barzanin kyky turvata apua Iranista aiheutti vaikeuksia uudelle baath-hallitukselle, joka näki sen estävän minkään pätevän voiton saavuttamisen sotilaallisesti.
Toukokuuhun 1969 mennessä hallitus ilmaisi halukkuutensa neuvotella Barzanin kanssa, mikä johti virallisiin neuvotteluihin joulukuussa samana vuonna. Barzani vaati, että Baath katkaisisi siteet hallitusta tukeviin kurdeihin ja Ahmad-Talabanin ryhmittymään sekä tunnustaisi hänet ainoaksi vallaksi KDP:ssä, ja autonomian ehdot olivat myös keskustelunaiheena. KDP:n puolesta neuvotteluja kävi Mahmoud Othman ja hallituksen puolesta Saddam Hussein, ja lopullinen sopimus saavutettiin 11. maaliskuuta 1970. Sopimuksen lopulliset ehdot tunnustivat kurdikansan ja pitivät kurdin kieltä toisena virallisena kielenä tasavallan rinnalla arabian kielen kanssa, ja alueellista itsehallintoa Pohjois-Irakissa Kirkukia ja Khanaqinia lukuun ottamatta, vastineeksi Irakin armeijan täydestä hallinnasta Kurdistanissa.