stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Georgian poliisi
Valtakunnalliset yksiköt

MIA-akatemia
Yksi valtakunnallisista yksiköistä on MIA-akatemia, joka on sisäministeriön alainen oma koulutusorganisaatio. Siellä voi suorittaa korkeakoulu- ja ammattikorkeakoulutasoisia opintoja. MIA-akatemian alaisuuteen kuuluu myös entisen Georgian kommunistisen puolueen arkistojen ylläpito. Poliisikoulu antaa MIA-akatemian alaisuudessa perusvalmiudet poliisiin tehtäviin.
Turvallisuuspoliisi
Turvallisuuspoliisin toiminta perustuu sopimukseen, joka tehdään 18–27-vuotiaiden armeijakelpoisten henkilöiden kanssa. Turvallisuuspoliisi on vaihtoehto pakolliselle armeijalle. Sopimuskausi on 12 kuukautta, ja se velvoittaa 24 tunnin vuoroihin kolme kertaa viikossa. Kuukausipalkka on 90 GEL (31 €). Turvallisuuspoliisi turvaa muun muassa strategisia kohteita ja henkilöitä Georgiassa. Turvallisuuspoliisilla on oma hälytysnumero 125.
Hälytystoiminta 112
Hälytyskeskustoiminta 112 tarjoaa hätäpuhelinpalvelut Georgiassa. Palvelu toimii myös ilman matkapuhelimessa olevaa SIM-korttia. Numerosta voi hälyttää poliisin lisäksi pelastusapua tai ambulanssin.
Palvelukeskus
Palvelukeskuksen palveluita tarjotaan yhdeksässä toimistossa ympäri Georgiaa. Tyypillisiä palveluita on mm. autojen rekisteröinnit.
Uudistukset > Partioautot

Vuonna 2014 Georgian poliisi juhli 10-vuotispäiväänsä ja sai 160 uutta partioautoa. Uudet yhdysvaltalaiset Ford Interceptor -poliisiautot korvasivat vanhat automallit. Henkilöstö on saanut myös koulutusta muualla Yhdysvalloissa, esimerkiksi vaarallisten tilanteiden ajotaidoissa. MIA-akatemia on suunnitellut jatkokouluttavansa henkilöstöään lisää Yhdysvalloissa.
Uudistukset > Älykamerat

Sisäministeri päätti 3 000 älykameran hankkimisesta vuonna 2017. Tbilisissä on vain 120 liikennepoliisia, kun liikenteessä olevia autoja on puoli miljoonaa. Moderni teknologia ja älykamerat tulevat auttamaan muun muassa punaisten valojen käytön valvonnassa. Rikkomus viestitään rikkomuksen tekijöille tekstiviestillä tai sovelluksen avulla. Älykameroihin tallentuvat jatkossa useat rikkeet, kuten keltaisen viivan ylitykset tai ajaminen väärään suuntaan. Älykameroiden tiedot ohjataan automaattisesti poliisin komentokeskukseen. Georgiassa on käytössä autoilijoille pisteysjärjestelmä. Kukin autoilija saa vuosittain sata pistettä, josta vähennetään pisteitä liikennerikkomusten myötä. Automaattinen valvonta ei vähennä pisteitä toistaiseksi.
Hemmo Murto-Unkila

Hemmo Murto-Unkila Kuva: 2024
Hemmo Murto-Unkila (s. 26. huhtikuuta 1967 Kotka) on suomalainen kauhua ja scifiä kirjoittava kirjailija.
Murto-Unkila on lisäksi kirjoittanut pakinoita ja toimittanut tietokirjan ”Sata vuotta moottoriurheilua”.
Teokset

Sälekaihtimien sulkijat Varjokustannus (2018)
Hudd-sedän suolasirotin Arktinen Banaani (2022)
Hemnen kirkko

| Hemnen kirkko Hemne kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Heim, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1817
Suunnittelija:  Jakob Kirkebygger
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  450
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hemnen kirkko (norj. Hemne kirke) on Heimin kunnassa Norjassa sijaitseva kahdeksankulmainen puukirkko vuodelta 1817.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hemnen kirkko Wikimedia Commonsissa
Helmiäiskalat

| Helmiäiskalat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Sukasuukalat Stomiiformes
Heimo::  Lättäkalat Sternoptychidae
Suku::  Helmiäiskalat Argyropelecus  Cocco, 1829
Katso myös
   Helmiäiskalat Wikispeciesissä   Helmiäiskalat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helmiäiskalat (Argyropelecus) on sukasuukalojen suku.
Ulkonäkö

Helmiäiskalat ovat pienikokoisia, alle 10 cm:n pituisia kaloja. Niiden ruumis on korkea ja litteä, sekä vatsa tyhjänä teräväreunainen, minkä vuoksi ne muistuttavat kirvestä sivulta katsottuna. Tyypillisiä piirteitä ovat suuret silmät ja kookas suu sekä pään ja vatsan luminoivat valoelimet. Helmiäiskalojen suuret pyöreät ylöspäinsuuntautuneet silmät keräävät kaiken mahdollisen valon pimeästä merestä. Myös helmiäiskalojen suuri suu on suuntautunut ylöspäin. Kalan vatsan valo sulautuu ylhäältä tulevaan valoon joten alapuolella olevat pedot eivät huomaa helmiäiskalaa.
Levinneisyys ja elintavat

Helmiäiskaloja tavataan yleensä viileissä valtamerissä jopa kilometrin syvyteen asti. Helmiäiskalat nousevat yöllä lähemmäs pintaa saaliseläinten perässä. Ne syövät eläinplanktonia sekä pieniä äyriäisiä ja kaloja.
Lajit

Helmiäiskalojen sukuun kuuluu 7 lajia:
Argyropelecus gigas
A. lychnus
A. olfersii
A. sladeni
Atlantinhelmiäiskala  (A. aculeatus)
Helmiäiskala  (A. affinis)
Hopeahelmiäiskala (A. hemigymnus)
Vanhimmat helmiäiskalojen fossiiliset jäänteet on ajoitettu keski-myöhäiselle eoseenikaudelle, noin 40 miljoonaa vuotta sitten.
Hemnesberget

| Hemnesberget |
| --- | --- |

 Hemnesberget
 Koordinaatit: 66°13′29″N, 13°36′59″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Nordland
Kunta:  Hemnes
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,1 km²
Väkiluku (2022):  1 252
 – Väestötiheys:  1 138,2 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hemnesberget on taajama Hemnesin kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 1,1 neliökilometriä ja asukasluku 1 252 vuonna 2022.
Hemnesin kirkko
Saksalaisten pommituksen jälkiä Hemnesbergetin satamassa vuonna 1940.
Tunnettuja henkilöitä

Gidsken Jakobsen (1908–1990), lentäjäpioneeri
Reidar Sørensen (s. 1956), näyttelijä
Harry Nilsson

| Harry Nilsson |
| --- | --- |
 Nilsson vuonna 1974
Henkilötiedot
Koko nimi:  Harry Edward Nilsson III
Syntynyt: 15. kesäkuuta 1941 Brooklyn, New York, Yhdysvallat
Kuollut: 15. tammikuuta 1994 (52 vuotta) Agoura Hills, Kalifornia, Yhdysvallat
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1958–1994
Tyylilajit:  pop, rock
Soittimet:  kitara, piano
Levy-yhtiöt:  Mercury, Musicor, RCA, Tower
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Harry Edward Nilsson III (15. kesäkuuta 1941 Brooklyn, New York, Yhdysvallat – 15. tammikuuta 1994 Agoura Hills, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä sekä kitaristi ja pianisti. Hän nousi maineeseen 1960-luvulla. Häneen viitataan usein pelkällä sukunimellä Nilsson.
New Yorkin Brooklynissä syntynyt Nilsson muutti 12-vuotiaana perheensä kanssa Kaliforniaan, teini-iässä pariksi vuodeksi takaisin New Yorkiin ja taas Kaliforniaan. Hän oli töissä elokuvateattereissa ja kalifornialaispankin tietokonekeskuksessa, mutta haaveili lauluntekijän urasta. Hän teki mainosmusiikkia, studiokeikkoja ja surkeasti myyneen singlen nimellä Johnny Miles. Tuottaja Phil Spector oli ensimmäisiä, jotka kiinnostuivat Nilssonin lauluista. Spector nauhoittikin niitä muun muassa The Ronettes -yhtyeen kanssa, mutta levylle ne eivät vielä päätyneet. Lopulta The Monkees levytti yhden Nilssonin lauluista, RCA Victor teki levytyssopimuksen ja Nilsson uskalsi jäädä pois pankkityöstä.
Nilssonin toinen albumi Pandemonium Shadow Show (1967) sai hyvät kritiikit, ja kaupallinen menestys huipentui albumiin Harry vuonna 1969. Nilsson voitti uransa aikana muun muassa kaksi Grammy-palkintoa. Suosio alkoi kuitenkin hiipua artistin lähdettyä RCA Victorilta. Tunnetuimpien kappaleiden joukkoon lukeutuvat ”Without You”, ”Coconut” ja ”Everybody’s Talkin’”, Fred Neilin laulu, jonka Nilsson julkaisi vuonna 1968 albumillaan Aerial Ballet ja joka päätyi seuraavana vuonna John Schlesingerin ohjaaman elokuvan Keskiyön cowboy tunnuslauluksi ja toi Nilssonille Grammyn.
Nilsson kirjoitti muiden projektiensa ohessa televisioon ja elokuviin. Vuonna 1972 hän teki käsikirjoituksen ja musiikin tunnin mittaiseen koko perheen animaatioelokuvaan Kärki (The Point), jonka kertojana toimi Dustin Hoffman. Nilsson oli myös musikaalisäveltäjä. Hän kärsi vuonna 1993 vakavan sydänkohtauksen, mutta toipui ja jatkoi levyttämistä. Hän kuitenkin kuoli sydänvikaan 15. tammikuuta 1994 vain 52 vuoden iässä.
Albumi Nilsson Schmilsson (1971) valittiin vuonna 2005 hakuteokseen 1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään.
Diskografiaa > Studioalbumit

Spotlight on Nilsson (1966)
Pandemonium Shadow Show (1967)
Aerial Ballet (1968)
Skidoo (soundtrack, 1968)
Harry (1969)
Nilsson Sings Newman (1970)
The Point! (soundtrack, 1971)
Nilsson Schmilsson (1971)
Son of Schmilsson (1972)
A Little Touch of Schmilsson in the Night (1973)
Son of Dracula (soundtrack, 1974)
Pussy Cats (1974)
Duit on Mon Dei (1975)
Sandman (1976)
...That’s the Way It Is (1976)
Knnillssonn (1977)
Flash Harry (1980)
Popeye (elokuvan Kippari-Kalle soundtrack, 1980)
Diskografiaa > Kokoelma-albumeita

Harry Nilsson’s Greatest Music (1978)
Everybody’s Talkin’: The Very Best of Harry Nilsson (2006)
Harry Nilsson – The RCA Albums Collection (2013)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harry Nilsson Wikimedia Commonsissa
Harry Nilssonin viralliset kotisivut (englanniksi)
Kirjallisuutta

Nyman, Jake: ”Nilsson”, Rocktieto. Osa 3 N–Z, s. 23–26.  (Soundi-kirja 16)  Pirkkala:  Fanzine Oy, 1982.  ISBN 951-99372-4-2.
Harri Hertell

Harri Hertell (s. 1985) on helsinkiläinen runoilija, spoken word -artisti, kulttuurituottaja (AMK) ja dj. Esikoiskokoelmassaan Kunnes oppii kävelemään hän kuvailee pääkaupunkilaista elämää, kun taas uudemmassa tuotannossaan hän on siirtynyt kohti aforisminomaista ja pelkistettyä luontorunoutta. Hertell on myös perustanut Helsinki Poetry Connection -kollektiivin. Hertell tunnetaan lavarunoustapahtumien järjestämisen lisäksi Hertell & Hertell -spoken word -yhtyeen sekä dub poetry duo Dubroksen keulahahmona. Hänen runojaan on käännetty espanjaksi, saksaksi, englanniksi, ranskaksi, tšekiksi, puolaksi ja katalaaniksi.[lähde? ] Hertellille myönnettiin Uudenmaan taidepalkinto vuonna 2021.
Tuotanto > Runoteokset

Kunnes oppii kävelemään (Kuvittanut: Miila Heinonen). Helsinki: Helsinki Poetry Connection, 2011.
Kutsumme sitä kodiksi. Helsinki: Helsinki Poetry Connection, 2014.
Älä häiritse iltaa : runoja. Helsinki: ntamo, 2015.
Maisema ennen sadetta : runoja. Turku: Sammakko, 2016.
Pelotta. Tampere: Enostone kustannus, 2018.
Kaikki tunteet sallittuja. Vantaa: Enostone kustannus, 2020.
Tiedän sen olevan rakkautta. Vantaa: Enostone kustannus, 2022.
Absurdit aakkoset. Etana editions, 2022.
All Emotions Allowed. (Traslated by Kasper Salonen). Vantaa: Enostone kustannus, 2023.
Tuotanto > Tietokirjallisuus

Lavaruno-opas, Turku: Savukeidas, 2017.
Tuotanto > Diskografia > Dubros

Horros (2013, Helsinki Poetry Connection)
Herääminen (2021, Sisäpiiri Records)
Tuotanto > Diskografia > Hertell & Hertell

Meitä on monta (2013)
Uusien rytmien mukaan (2016)
Tuotanto > Diskografia > Local Al & Mummypowder

Varis lehahti maisemaan (single) (2020)
Seisot laiturilla (single) (2020)
Aiheesta muualla

City.fi: Urbaanin runon sanansaattaja
Helsingin Sanomat: Mikrofoni auki kaikille
IMAGE: Tunnollinen ja kunnollinen
FMQ: From page to stage poetry
Suomen Kuvalehti: Tuottaja säkeen asialla
Ylioppilaslehti: Sanojen fiilisteiljä
Harri Hertellin blogisivusto Mieliemme pelloilla
Hervé Itoua

Hervé Itoua (s. 1942) on brazzavillenkongolainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 12. heinäkuuta 1970 ja nimitettiin Ouesson hiippakunnan piispaksi 6. kesäkuuta 1983. Piispaksi vihkiminen seurasi 28. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Roger Marie Élie Etchegaray, jota avustivat Georges-Firmin Singha ja Barthélémy Batantu.
Itoua erosi tehtävistään 22. huhtikuuta 2006.
Hermoprässi

| Hermoprässi |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Kaarlo Nuorvala
Käsikirjoittaja:  Kaarlo Nuorvala
Säveltäjä:  Erkki Ertama
Kuvaaja:  Esko Nevalainen
Leikkaaja:  Juho Gartz
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Fennada-Filmi Junior
Ensi-ilta:  1963
Kesto:  19 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hermoprässi on valistuksellinen dokumenttielokuva koululaisten kokemasta liikarasituksesta. Sen on käsikirjoittanut ja ohjannut Kaarlo Nuorvala, animaatiot on tehty Sauli Rantamäen johdolla ja musiikin on säveltänyt Erkki Ertama. Elokuva voitti Cannesin televisioelokuvafestivaaleilla dokumenttielokuvien pääpalkinnon vuonna 1963.
Palkinnot

Festival International du Film de Télévision, Cannes, Ranska 1963: pääpalkinto (Grand Prix Eurovision).
Parhaan vapaa-aiheisen lyhytelokuvan Jussi 1964
Melbourne Film Festival, Melbourne, Australia 1964: kunniamaininta.
Hemnes (Aurskog-Høland)

| Hemnes |
| --- | --- |

 Hemnes
 Koordinaatit: 59°43′15″N, 11°27′19″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Akershus
Kunta:  Aurskog-Høland
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,7 km²
Väkiluku (2023):  724
 – Väestötiheys:  1 034,3 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hemnes on taajama Aurskog-Hølandin kunnassa Akershusin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,7 neliökilometriä ja asukasluku 724 vuonna 2023.
Søndre Hølandin kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hemnes (Aurskog-Høland) Wikimedia Commonsissa
Honkajoen kirkonkylä

Honkajoen kirkonkylä on entisen Honkajoen kunnan hallinnollinen keskus. Nykyään Honkajoki kuuluu Kankaanpään kaupunkiin.
Taajaman väkiluku oli vuoden 2021 lopussa 702 ja pinta-ala oli 3,48 neliökilomatriä.
Henry Wilson (sotamarsalkka, 1864–1922)

Henry Wilson
Henry Hughes Wilson (5. toukokuuta 1864 Currygrane, Edgeworthstown, Longfordin kreivikunta, Irlanti – 22. kesäkuuta 1922 Lontoo) oli brittiläinen sotamarsalkka. Hän oli merkittävä operaatioiden suunnittelija ensimmäisen maailmansodan alla ja aikana sekä pääesikunnan päällikkö vuosina 1918–1922. Sotilasuransa jälkeen Wilson loi myös lyhyeksi jääneen uran unionistisena poliitikkona. Hänet salamurhattiin poliittisista syistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henry Wilson (sotamarsalkka, 1864–1922) Wikimedia Commonsissa
Helmiäiskala

| Helmiäiskala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Teleostei
Ylälahko::  Sternopterygii
Lahko::  Sukasuukalat Stomiiformes
Heimo::  Lättäkalat Sternoptychidae
Suku::  Helmiäiskalat Argyropelecus
Laji::  affinis
Kaksiosainen nimi
 Argyropelecus affinis  Garman, 1899 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Helmiäiskala (Argyropelecus affinis) on sukasuukalojen lahkoon kuuluva syvänmeren kala. Kalalla ei ole ihmiselle taloudellista merkitystä.
Ulkonäkö ja koko

Helmiäiskalalla on kaksi helmeä muistuttavaa silmää. Kuten kaikilla syvän meren kaloilla, ovat helmiäiskalankin silmät suhteessa erittäin suuret muuhun ruumiiseen nähden. Lajin suu sijaitsee pään yläosassa. Aikuinen kala saavuttaa noin kahdeksan sentin pituuden.
Helmiäiskala suojautuu pedoilta vatsapuolestaan loistavan sinertävän valon avulla, jonka voimakkuutta se pystyy säätelemään olosuhteiden mukaan. Valon avulla kala estää varjoaan näkymästä alaspäin yhtä selvästi. Valontuottamiskyvyn yksilöt saavuttavat noin 14 millin pituisina.
Levinneisyys

Helmiäiskala elää pääosin 300–650 metrin syvyydessä. Öisin kalat nousevat 170–500 metrin syvyyteen ja päivät ne viettävät syvemmällä, yli 300 metrissä. Kalaa tavataan lähes kaikilla syvänmeren alueilla 45. pohjoisen ja eteläisen pituuspiirin välillä. Sen elinalue kattaa valtamerten keskialueita lukuun ottamatta Atlantin, Tyynenmeren ja Intian valtameren.
Ravinto

Pienet yksilöt käyttävät ravinnokseen hankajalkaisia ja raakkuäyriäisiä, isompien ravintoa ovat krillit, salpat ja nuolimadot. Helmiäiskala siivilöi ravintonsa planktonista.
Hermoratahieronta

Hermoratahieronta on hierontamenetelmä, joissa arkoja sidekudosalueita hoidetaan etenemällä tiettyjä reittejä pitkin.
Hermoratahieronta kuuluu vaihtoehtohoitoihin, ja se on lähtöisin Suomesta. Suomessa hermoratahierontaa on harjoitettu noin 40 vuoden ajan. Hermoratahieronta-nimitystä on käytetty myös Keski-Euroopasta ja Venäjältä peräisin olevista hoitomuodoista, mutta ne eivät tekniikaltaan ja periaatteiltaan edusta aitoa hermoratahierontaa. Hermoratahieronnassa pyritään hoitamaan koko keho – ääreis- ja keskushermosto sekä poikittainen ja pitkittäinen hermosto. Yksi hoitokerta kestää tavallisesti 1,5–2 h. Hieronnassa käytetään painallus-pyöritä-tekniikkaa, jonka tarkoituksena on mahdollisimman tehokkaasti aktivoida hermosyitä, ei niinkään hieroa lihaksia. Hermoratahieronnan vaikutuksen väitetään perustuvan koululääketieteeseen ja fysiologiaan.
Koulutus Suomessa

Hermoratahierontakoulutuksen Suomessa aloitti Annikki Kankkunen 1970-luvun puolivälissä Kuopion Kipuklinikka Ky:n puitteissa. Hermoratahieronnan koulutusta koordinoi ja sen laatua ohjaa Suomen Hermoratahieronnan mestarit HRH ry. Näiden vaatimusten mukainen koulutus kestää peruskurssista mestariksi noin kolme vuotta ja pitää sisällään laajasti anatomiaa ja fysiologiaa, ravitsemuksen perusteita, erilaisten vaivojen syntymekaniikkaa, hieronnan tekniikkaa ja käytännön harjoituksia sekä suoritusnäyttöjä tentteineen. Valtuutettuja hermoratahieronnan kouluttajia Suomessa ovat Helsingin Hermoratahierojaopisto, Etelä-Suomen Hermoratahierojaopisto, Itä-Suomen Hermoratahierojaopisto, Jyväskylän Hermoratahierojaopisto, Länsi-Suomen Hermoratahierojaopisto ja Lapin Hermoratahierojaopisto. HRH ry pitää yllä luetteloa virallisesti mestarikoulutuksen suorittaneista hoitajista.
Hervé Flandin

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hervé Flandin vuonna 1992 |  Hervé Flandin vuonna 1992 |  Hervé Flandin vuonna 1992 |  |
Maa:   Ranska
Miesten ampumahiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Lillehammer 1994 | viesti |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Kontiolahti 1990 | viesti |  |
|  Hopeaa | Antholz 1995 | viesti |  |
|  Pronssia | Oslo 1990 | joukkuekilpailu |  |
Hervé Flandin (s. 4. kesäkuuta 1965 Modane, Savoie) on ranskalainen uransa lopettanut ampumahiihtäjä. Hän on viestin ja joukkuekilpailun arvokisamitalisti.
Flandin hiihti ankkuriosuuden hopeaa saaneissa Ranskan viestijoukkueissa Kontiolahden MM-kilpailussa 1990 ja Antholzin 1995 MM-kilpailuissa sekä pronssia saaneessa Ranskan viestijoukkueessa Lillehammerin olympialaisissa 1994. Oslossa kisatussa vuoden 1990 MM-joukkuekilpailussa hän sai lisäksi pronssia.
Flandin sijoittui olympialaisten pikakilpailussa (10 km) kahdeksanneksi Lillehammerissa 1994 ja kymmenenneksi Albertvillessä 1992. MM-kilpailujen pikakilpailussa hän oli neljäs Oslossa 1990 ja seitsemäs Antholzissa 1995. Normaalimatkalla (20 km) hän sijoittui 13:nneksi Lake Placidissa 1987.
Flandin sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa parhaimmillaan 12:nneksi kaudella 1993–1994. Hän sijoittui maailmancupin osakilpailuissa kerran toiseksi ja kerran kolmanneksi.
Honkaharjun terveysasema

| Honkaharjun terveysasema |
| --- | --- |
Osoite:  Honkaharju 4, 55800 Imatra
Sijainti:  Imatra
Koordinaatit:  61.22151°N, 28.82187°E
Käyttäjä:  Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (Eksote)
Honkaharjun terveysasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Honkaharjun terveysasema on Imatran kaupungissa toimiva julkisen palvelun terveysasema. Sen palvelut tuottaa Etelä-Karjalan kuntien yhteinen sote-kuntayhtymä (Eksote).
Honkaharjun terveysasema palvelee normaalisti arkisin kello 8-16. Tämän jälkeen äkillisiä sairastapauksia varten on avoinna kiirevastaanotto arki-iltaisin (ma-pe klo 16–21) sekä  viikonloppuisin (la-su) ja arkipyhinä kello 8-21. Kiireellistä vastaanottoaikaa tarvittaessa otetaan yhteys Päivystysapuun (116 117; hätätilanteessa luonnollisesti Yleiseen hätänumeroon 112). Mikäli kaikki Honkaharjun kiirevastaanoton lääkärit ovat työllistettyjä, sekä öiseen aikaan, ensiapu- ja päivystyspalvelua saa ympärivuorokautisesti aukiolevasta Etelä-Karjalan keskussairaalan yhteispäivystyksestä sairaalan K-siivessä (sisäänkäynti ovi 10, Kahilanniementie 2, Lappeenranta).
Keväällä 2019 viestittiin, että Honkaharjun terveysaseman viereisen Honkaharjun sairaalan lyhytaikaispotilaiden vuodeosasto siirrettäisiin vuonna 2023 Lappeenrantaan Etelä-Karjalan keskussairaalan A-torniin.
Aiheesta muualla

Honkaharjun terveysaseman sijainti (kartta.imatra.fi)
Kalle Schönberg (22.5.2018) Kilpailu kuntien sote-kiinteistöistä kiihtyy – Attendo avasi pelin Imatran jättikaupalla (yle.fi)
Hot

Hot voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
HOT, panssarintorjuntaohjusjärjestelmä
Hot, kylä Albaniassa
Hot, israelilainen televiestintäyritys
H.O.T., korealainen yhtye
Hot, Paul Bleyn albumi
Hot, Melanie Brownin albumi
Hot, Innan albumi
Hot, Half Japanesen albumi
Hot, Avril Lavignen kappale.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hot”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Herxheim am Berg

Herxheim on 733 asukkaan paikkakunta Saksassa Rheinland-Pfalzin osavaltiossa Bad Dürkheimin piirikunnassa.
Paikkakunta on päässyt otsikoihin kirkonkellojensa vuoksi. Kirkossa on vuodelta 1934 hakaristillä koristeltu kello, jossa mainitaan Hitlerin nimi: "Kaikki isänmaan puolesta – Adolf Hitler."
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Herxheim am Berg Wikimedia Commonsissa
Hendrik Conscience

| Hendrik Conscience |
| --- | --- |
 Hendrik Conscience
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. joulukuuta 1812 Antwerpen, Ranskan ensimmäinen keisarikunta
Kuollut: 10. syyskuuta 1883 (70 vuotta) Bryssel, Belgia
Kansalaisuus:  Belgia
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: flaami
Tuotannon kieli: flaami
Kirjallinen suuntaus: romantiikka 
Esikoisteos:  In’t wonderjaer 1566
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Hendrik Conscience (3. joulukuuta 1812 Antwerpen − 10. syyskuuta 1883 Bryssel) oli flaamilainen novellisti, uusflaamilaisen kirjallisuuden perustajia. Hän toimi ensin opettajana ja liittyi sitten vapaaehtoisena armeijaan. Sotapalveluksen päätettyään hän liittyi 1836 flaamilaisen kieliliikkeen kannattajiin ja toimi siinä aktiivisesti.
Conscience julkaisi 1837 ensimmäinen romaaninsa In’t wonderjaer 1566, joka ensimmäisenä uuden kirjallisuuskauden teoksena herätti suurta huomiota. Vuonna 1840 hän sai kuninkaallisen eläkkeen, ja muutamia vuosia myöhemmin hänet nimitettiin Antwerpenin taideakatemian sihteeriksi. Kertomus Hoe men schilder wordt (1843) aloitti sarjan niitä pieniä hollantilaisen elämän kuvauksia, joiden alalla hän on mestari. Parhaita niistä ovat Siska van Roosemael (1844), De loteling (1850), Rikke-tikke-tak (1851) ja Het geluk van rijk te zijn (1855). Conscience nimitettiin 1868 Brysselissä olevan Wiertzin museon johtajaksi. Conscience on kirjoittanut myös romaaneja. Kootut teokset ilmestyivät 1867−1880.
Suomennetut teokset

Ravintolan isäntä, suom. E. J. Blom, Viipuri: Sederholm: Clouberg 1863. Sarja: Muiden maiden marjoja 3
Flanderin leijona: historiallinen romaani muinais-Belgiasta, suomentanut Väinö Jaakkola, Helsinki: WSOY 1919
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hendrik Conscience Wikimedia Commonsissa
Vapaasti ladattavia Hendrik Consciencen e-kirjoja Projekti Lönnrotilta