stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Japanin Grand Prix 2008
Tulokset > Aika-ajo

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika (1>  erä) | Aika (2>  erä) | Aika (3>  erä) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 22 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 1.18,071 | 1.17,462 | 1.18,404 |
| 2. | 1 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 1.18,160 | 1.17,733 | 1.18,644 |
| 3. | 23 |  Heikki Kovalainen | McLaren-Mercedes | 1.18,220 | 1.17,360 | 1.18,821 |
| 4. | 5 |  Fernando Alonso | Renault | 1.18,290 | 1.17,871 | 1.18,852 |
| 5. | 2 |  Felipe Massa | Ferrari | 1.18,110 | 1.17,287 | 1.18,874 |
| 6. | 4 |  Robert Kubica | BMW Sauber | 1.18,684 | 1.17,931 | 1.18,979 |
| 7. | 11 |  Jarno Trulli | Toyota | 1.18,501 | 1.17,541 | 1.19,026 |
| 8. | 12 |  Timo Glock | Toyota | 1.17,945 | 1.17,670 | 1.19,118 |
| 9. | 15 |  Sebastian Vettel | Toro Rosso-Ferrari | 1.18,559 | 1.17,714 | 1.19,638 |
| 10. | 14 |  Sébastien Bourdais | Toro Rosso-Ferrari | 1.18,593 | 1.18,102 | 1.20,167 |
| 11. | 9 |  David Coulthard | Red Bull-Renault | 1.18,303 | 1.18,187 |  |
| 12. | 6 |  Nelson Piquet Jr. | Renault | 1.18,300 | 1.18,274 |  |
| 13. | 10 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 1.18,372 | 1.18,354 |  |
| 14. | 8 |  Kazuki Nakajima | Williams-Toyota | 1.18,640 | 1.18,594 |  |
| 15. | 7 |  Nico Rosberg | Williams-Toyota | 1.18,740 | 1.18,672 |  |
| 16. | 3 |  Nick Heidfeld | BMW Sauber | 1.18,835 |  |  |
| 17. | 17 |  Rubens Barrichello | Honda | 1.18,882 |  |  |
| 18. | 16 |  Jenson Button | Honda | 1.19,100 |  |  |
| 19. | 20 |  Adrian Sutil | Force India-Ferrari | 1.19,163 |  |  |
| 20. | 21 |  Giancarlo Fisichella | Force India-Ferrari | 1.19,910 |  |  |
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 5 |  Fernando Alonso | Renault | 67 | 1.30.21,892 | 4 | 10 |
| 2. | 4 |  Robert Kubica | BMW Sauber | 67 | +5,283 | 6 | 8 |
| 3. | 1 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 67 | +6,400 | 2 | 6 |
| 4. | 6 |  Nelson Piquet Jr. | Renault | 67 | +20,570 | 12 | 5 |
| 5. | 11 |  Jarno Trulli | Toyota | 67 | +23,767 | 7 | 4 |
| 6. | 15 |  Sebastian Vettel | Toro Rosso-Ferrari | 67 | +39,207 | 9 | 3 |
| 7. | 2 |  Felipe Massa | Ferrari | 67 | +46,158 | 5 | 2 |
| 8. | 10 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 67 | +50,811 | 13 | 1 |
| 9. | 16 |  Nick Heidfeld | BMW Sauber | 67 | +54,120 | 16 |  |
| 10. | 14 |  Sébastien Bourdais | Toro Rosso-Ferrari | 67 | +59,085 | 10 |  |
| 11. | 7 |  Nico Rosberg | Williams-Toyota | 67 | +1.02,096 | 15 |  |
| 12. | 22 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 67 | +1.18,900 | 1 |  |
| 13. | 17 |  Rubens Barrichello | Honda | 66 | +1 kierros | 17 |  |
| 14. | 16 |  Jenson Button | Honda | 66 | +1 kierros | 18 |  |
| 15. | 8 |  Kazuki Nakajima | Williams-Toyota | 66 | +1 kierros | 14 |  |
| Kesk. | 21 |  Giancarlo Fisichella | Force India-Ferrari | 21 | Vaihdelaatikko | 20 |  |
| Kesk. | 23 |  Heikki Kovalainen | McLaren-Mercedes | 16 | Moottori | 3 |  |
| Kesk. | 20 |  Adrian Sutil | Force India-Ferrari | 8 | Rengas | 19 |  |
| Kesk. | 12 |  Timo Glock | Toyota | 6 | Kolarivaurio | 8. |  |
| Kesk. | 6 |  David Coulthard | Red Bull-Renault | 0 | Ulosajo | 11 |  |
Tulokset > Johtokierrokset

| Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- | --- |
| 4 |  Robert Kubica | BMW Sauber | 1–16, 44–45 |
| 5 |  Fernando Alonso | Renault | 17–18, 29–43, 53–67 |
| 11 |  Jarno Trulli | Toyota | 19–21, 49 |
| 14 |  Sébastien Bourdais | Toro Rosso-Ferrari | 22–24 |
| 6 |  Nelson Piquet Jr. | Renault | 25–28, 50–52 |
| 1 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 46–48 |
Muuta

Jarno Trullin 200. Grand Prix.
McLarenin 140. paalupaikka.
Felipe Massan uran 10. nopein kierros.
Sébastien Bourdaisin uran 1. johtokierros.
Sébastien Bourdais sai 25 sekunnin aikasakon kolarista Felipe Massan kanssa.
Lewis Hamilton sai varikon läpiajorangaistuksen pakottamalla Kimi Räikkösen pois radalta.
Felipe Massa sai varikon läpiajorangaistuksen kolarista Lewis Hamiltonin kanssa.
Mercedeksen ensimmäinen moottoririkko sitten Italian GP:n 2006.
Renaultin viimeisin voitto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Japanin Grand Prix 2008 Wikimedia Commonsissa
Japanin GP 2008 - F1-ruutu (Arkistoitu – Internet Archive)
Formula 1 -luokan Japanin Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Fuji Speedway (1976–1977, 2007–2008) Suzuka Circuit (1987–2006, 2009–2019, 2022–)
Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2008
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia |  Malesia |  Bahrain |  Espanja |  Turkki |  Monaco |
|  Kanada |  Ranska |  Britannia |  Saksa |  Unkari |  Eurooppa |
|  Belgia |  Italia |  Singapore |  Japani |  Kiina |  Brasilia |
Kullaanjärvi

| Kullaanjärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Raasepori
Koordinaatit:  60°06′45″N, 23°23′00″E
Järvinumero:  82.006.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  30,7 m 
Rantaviiva:  21,3 km 
Pinta-ala:  2,45 km² 
Tilavuus:  0,02 km³ 
Keskisyvyys:  8,25 m 
Suurin syvyys:  22,8 m 
 fiKullaanjärvi 
Kullaanjärvi (ruots. Kullasjön) on järvi Raaseporin pohjoisosassa lounaisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 2,4 neliökilometriä. Etäisyys Tammisaaresta on viisitoista kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Kullaanjärven rantaviiva on erittäin polveileva. Etäisyys järven länsirannalta itärannalle on 4,3 kilometriä. Saaria on muutama, suurimpana altaan keskivaiheilla sijaitseva Kullaholmen. Kullaanjärven keskiosa on huomattavasti länsi- ja itäosaa syvempi, Kullaholmenin itäpuolella on laaja alue, jonka syvyys on 20–23 metriä. Syvänne vaihtuu kolmen metrin matalikoksi Björnsundetin salmessa, josta on kulku järven matalaan itäosaan. Järven länsiosan suurin syvyys on 6,7 metriä. Kullaanjärven keskiosan rannat ovat syviä, 10 metrin syvyyskäyrä on lähimmillään 10–20 metriä rantaviivasta. Kullaholmenin itäpuolella sijaitsee pieniä saaria, joiden rannat ovat matalampia, mutta vain osittain, sillä saariston keskellä on 10–16 metrin syvänne.
Kullaanjärven rannoilla on haja-asutusta. Koillisella rannalla sijaitsee kisakeskus ja urheiluopisto.
Kullaanjärvestä erilleen kuroutuneen, koillisessa sijaitsevan Pikku Kullaanjärven korkeustaso on myös 30,7 metriä. Kullaanjärven eteläpuolella on Kockböleträsket, jonka korkeustaso on 30,5 metriä, järviä yhdistää Vargströmmen. Kullaanjärven lounaispuolella sijaitsee Ovanmalmträsket. Pohjoisessa on lukuisia pieniä metsä- ja suojärviä, kuten Pitkäjärvi, Teinipussi ja Masmestar.
Rantarata Helsingistä Turkuun kulkee Kullaanjärven ja Pikku Kullaanjärven välistä.
Kullaanjärven ekologinen tila on hyvä, vesitilavuus on 19 784 000 kuutiometriä.
Kullaanjärvi (82.006.1.008) kuuluu Kullaanjärven valuma-alueeseen (82.006), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistöalueella (82). Kullaanjärvi on Kullaanjärven alueen laajin vakavesi, seuraavaksi laajimmat ovat Långträsket ja Kvarnträsket. Pohjanpitäjänlahden luoteispuolelle levittäytyvään Kullaanjärven alueeseen kuuluu 21 vähintään hehtaarin laajuista järveä.
Kukruse

| Kukruse |
| --- | --- |
 Kukruse
 Koordinaatit: 59°23′N, 27°22′E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Itä-Virumaa
Kunta:  Toilan kunta
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (1.1.2010):  69
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kukruse on kylä Toilan kunnassa Itä-Virumaalla Virossa. Asukkaita kylässä on 69 (1. tammikuuta 2010).
Kukrusessa sijaitsee kartano (vir. Kukruse mõis), joka kuului vuoteen 1919 saakka baltiansaksalaiselle von Tollin aatelissuvulle. Kartanon viimeinen omistaja oli Hermann von Toll.
Kukrusen kartano
Kukryniksy

Kukryniksyt ripustavat pilapiirroksia rintamalla vuonna 1942.
Kukryniksy (ven. Кукрыни́ксы) oli kolmen neuvostoliittolaisen pilapiirtäjän yhteinen salanimi. Nimi muodostui piirtäjien Mihail Kuprijanovin, Porfiri Krylovin ja Nikolai Sokolovin nimikirjainten yhdistelmästä. Kolmikko työskenteli yhdessä vuodesta 1924 aina 1980-luvulle saakka. Kukryniksyt olivat pilalehti Krokodilin vakiopiirtäjiä. Heidän kuuluisimmat työnsä ovat toisen maailmansodan aikana tehtyjä pilapiirroksia, joissa pilkattiin säälimättä Hitleriä ja natseja näiden epäonnistuneesta Neuvostoliiton miehityksestä. Kukryniksyt tekivät myös suuren määrän poliittisia pilapiirroksia päivälehtiin sekä kuvittivat venäläisten ja ulkomaisten kirjailijoiden teoksia. Kukryniksy-kollektiivi sai kotimaassaan useita palkintoja piirroksistaan.
Kuprijanov, Krylov ja Sokolov tapasivat opiskellessaan Moskovan Vhutemas-taideteollisuuskoulussa, Neuvostoliiton Bauhausin vastineessa. Kaksi vuotta myöhemmin kolmikko perusti Kukryniksy-ryhmän. Aluksi he tekivät lukuisia maalauksia ja julisteita ajalle tyypilliseen sosialistisen realismin tyyliin. Vuonna 1929 Kukryniksyt suunnittelivat Majakovskin Lude-näytelmän Meyerholdin teatterin esitykseen lavastuksen ja puvustuksen. Vuodesta 1933 lähtien Kukryniksyt piirsivät pilapiirroksia Pravdaan. He ryhtyivät piirtämään myös Krokodil-lehteen. Toisen maailmansodan puhjettua Neuvosto-Venäjän uutistoimisto Tass perusti nopeasti erikoisyksikön tuottamaan kannustavia julisteita sekä propagandapiirroksia. Kukryniksyt osallistuivat toimintaan lukuisten muiden taiteilijoiden tavoin. Toisen maailmansodan aikana ryhmä teki tunnetuimmat piirroksensa. Sodan päätyttyä Kukryniksyt tekivät Neuvostoliitton politiikkaa tukevia ja länsimaita ivaavia pilapiirroksia.
Koreanpoppeli

| Koreanpoppeli |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Pajukasvit Salicaceae
Suku::  Poppelit Populus
Laji::  koreana
Kaksiosainen nimi
 Populus koreana  Rehder 
Katso myös
   Koreanpoppeli Wikispeciesissä   Koreanpoppeli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koreanpoppeli (Populus koreana) on poppeleihin kuuluva laji, joka kasvaa luontaisena pohjoisessa Itä-Aasiassa. Sen lehtien alapinta on huomiota herättävän valkoinen.
Ulkonäkö ja koko

Koreanpoppelin runko on nuorena harmaanvihertävä, sileä, vanhemmiten himmeänharmaa ja kaarna on syvään uurtunut. Luontaisilla kasvupaikoilla puu voi yltää kolmekymmentä metriä korkeaksi, muualla korkeus jää noin 10–20 metriin. Sen latvus kasvaa pyöreänmuotoiseksi. Sillä on suuret ryppyiset lehdet, joiden lehtimuoto on soikea tai puikea ja pituus 10–12 senttimetriä. Niissä on paksut verkkosuonet. Erityisenä tuntomerkkinä on valkea alapinta.
Levinneisyys

Koreanpoppelin luontainen elinalue on pohjoisessa Itä-Aasiassa: Koillis-Kiinassa, Korean niemimaalla ja Venäjän Kaukoidässä.
Elinympäristö

Koreanpoppeli viihtyy auringossa tai puolivarjossa ja menestyy Suomen kasvillisuusvyöhykkeillä I–(II). Se tekee lehdet aikaisin keväällä ja halla ei haittaa sitä.
Käyttö

Koreanpoppelia käytetään paperimassan valmistamiseen, rakennuspuuksi ja vanerin tekemiseen.
Aiheesta muualla

Populus koreana Rehd. Trees and Shrubs Online. Viitattu 30.8.2020. (englanniksi)
Kotkan ruusu (albumi)

| Kotkan ruusu Pauli Räsänen |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2000
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Warner Music
Pauli Räsäsen muut julkaisut
| Unohtumattomat 1999 | Kotkan ruusu 2000 |   |
Kotkan ruusu on Pauli Räsäsen vuonna 2000 20 suosikkia -sarjassa julkaistu albumi.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sovittanut Kaarlo Valkama, ellei toisin mainittu.
Kotkan ruus – 3.24 (säv. Helvi Mäkinen, san. Leo Anttila, sov. Jaakko Salo)
Itke en lemmen tähden – 2.21 (alkup. Nur nicht aus Liebe weinen, säv. Theo Mackeben, suom. san. K. Sara, sov. R. Rantanen)
Äidin kirje – 2.44 (alkup. Gute Nacht Mutter, säv. Werner Bochmann, suom. san. Kerttu Mustonen, sov. Rantanen)
Revontulten maa – 2.11 (säv. Georg Malmstén, san. Reino Ranta, sov. Rantanen)
Väliaikainen – 2.42 (säv. Matti Jurva, san. Tatu Pekkarinen, sov. Rantanen)
Vieraalla maalla – 3.11 (säv. Trad., san. Pauli Räsänen, sov. Salo)
Tumma on yö – 1.48 (säv. N. Bogoslowsky, suom. san. Antero Byman, sov. Rantanen)
Vanha savupirtti – 2.04 (säv. ja san. Arvo Koskimaa)
Suviyön tenho – 3.27 (säv. A. Virpi, san. Ari Saarni)
Kekrimasurkka – 2.06 (säv. Jorma Ikävalko, san. Eino Kettunen)
Ievan polkka – 2.09 (säv. Trad., san. Kettunen)
Mökinpojan unelma – 2.18 (säv. Walter Rae, san. Toivo Elomaa)
Ihannetyttö – 2.20 (säv. Koskimaa, san. H. Osmo)
Sinä tulit – 2.27 (säv. Rae, san. Veikko Virmajoki)
Elokuvatuttavuus – 2.00 (säv. Rae, san. Erkki Salama)
Turha lohdutus – 3.53 (säv. Koskimaa, san. Saarni)
Tampereelle takaisin – 2.29 (säv. ja sov. Toivo Kärki, san. Vexi Salmi)
Minun nuoruuteni – 3.37 (säv. ja sov. Kärki, san. Salmi)
Muistoja muistoja vain – 3.15 (säv. ja sov. Kärki, san. Salmi)
Mustanlahden kalliolla – 2.25 (säv. ja sov. Kärki, san. Salmi)
Kappaleilla 8–16 soittaa Humppa-Veikot.
Tuotanto

1–16 – Scandia
17–20 – Finnlevy
Kuso

Kuso (Cuso) on Suomen kronikassa mainittu Suomen kuningas. Taustalla on Saxo Grammaticuksen mainitsema finnien ja bjarmien kuningas. Finneillä voidaan tarkoittaa suomalaisia tai saamelaisia ja bjarmeilla karjalaisia. Maininnan taustalla on ehkä Kettil Haengrin saagassa mainittu Gusir Finnakonungr, joka saa surmansa taistelussa Kettiliä vastaan ja jolta Kettil ottaa Dragvendil-miekan sekä Flög (lento), Hremsa (kynsi) ja Fifa (hammas) -nimiset nuolet. Nämä erityiset aseet mainitaan mm. Egilin ja Orrvar-Oddin (Nuoli-Oddin) saagoissa.
Kukostensyrjä

Kukostensyrjä on osa Hämeenlinnan kaupungissa sijaitsevan Ruununmyllyn kaupunginosaa. Se sijaitsee kaupungin itäpuolella ja Aulangonjärven eteläpäässä. Kukostensyrjä rajoittuu Papinniittyyn, Aulankoon, Hätilään ja osittain Idäpäähänkin. Kukostensyrjän alueella on lähinnä omakoti- ja rivitaloasutusta.
Kukostensyrjän alue, jota yleensä ei voi aivan tarkasti edes määritellä, on osittain yhteneväinen Hätilän vanhan sotilasvirkatalon, Aulangon torpan kanssa. Tämä sotilasvirkataloon kuulunut Aulangon torppa on perustettu 1741, ja se luovutettiin 1917 lastenkodiksi 1800-luvun alkupuolella toimintansa aloittaneelle Hämeenlinnan Rouvasseuralle. Tila ja lastenkodin toiminta siirtyivät vuonna 1936 sisälähetysyhdistykselle, joka sen myöhemmin lakkautti.
Kukostensyrjän palvelutarjonta on melko vähäistä. Lapset käyvät perusopetuksen luokkia 1–6 Ruununmyllyn koulun alueella. Perusopetuksen luokat 7–9 käydään puolestaan Hämeenlinnan yhteiskoulussa. Yhteiskoulussa toimi myös lukio vuoteen 2012, jolloin se lakkautettiin, ja oppilaat siirtyivät joko Kaurialan lukioon tai Hämeenlinnan lyseon lukioon.
Kotoisa

| Kotoisa |
| --- | --- |
Tyyli:  sisustusohjelma
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Seija Strand, sisustussuunnittelija (1.–3. ja 6. kausi)  Vilja Schepel, sisustusurakoija (6. kausi)  Niina Ahonen, sisustussuunnittelija (4.–5. kausi)  Rickard Carlsson, rakennusurakoija (4.–5. kausi)  Helga Andersson, hortonomi (4. kausi-)  Arto Kontio, pihaurakoija  Tero Kontio, pihaurakoija  Ville Heino, sisustusurakoija (1.–3. kausi)  Niko Lindfors, viherrakentaja  Suvi Tuokko-Harmoinen 
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  22.2.2018 –
Tuotantokausia:  6
Jaksoja:  10 per kausi
Tuotanto
Vastaava(t) tuottaja(t):  Pauliina Ojala
Tuotantoyhtiö(t):  Endemol Shine Finland
Aiheesta muualla
IMDb
Kotoisa on MTV3-kanavalla vuodesta 2018 esitetty sisustus- ja piharemontointiin keskittyvä televisiosarja. Sitä tuottaa Endemol Shine Finland Oy.
Kussakin tunnin mittaisessa jaksossa remontoidaan yksi kohde, jotka ulottuvat pikkuyksiöistä suuriin omakotitaloihin pihoineen. Saman tuotantoyhtiön Neloselle tekemän Huvila & huussi -ohjelman tavoin myöskään Kotoisassa kohteiden omistajat eivät ole vaikuttamassa millään tavalla lopputulokseen. Tuotantoyhtiön mukaan kohteen muutos tulee heille jakson lopussa aitona yllätyksenä, vaikka he maksavat remontin ja suunnittelun itse.
Tuotesijoittelun pääsponsorina ohjelmassa on alusta asti ollut kiintokalustevalmistaja Temal. Muita yhteistyöyrityksiä ovat olleet Vallila Interior, Värisilmä, Timberwise-puulattiat ja GreenCare-puutarhatuotteet.
Tuotantokaudet > 1. tuotantokausi

12 jaksoa torstai-iltaisin
ensimmäinen jakso 22.2.2018, kohteena Marja Hintikan ja Ile Uusivuoren kesämökki
Tuotantokaudet > 2. tuotantokausi

ensimmäinen jakso 6.2.2019
Tuotantokaudet > 3. tuotantokausi

ensimmäinen jakso 28.1.2020
kohteiden omistajina mm. näyttelijä Ernest Lawson, duudsoni Jarno Leppälä sekä radiojuontajat Anssi Honkanen ja Tuija Pehkonen.
Tuotantokaudet > 4. tuotantokausi

sisustussuunnittelijana aloitti Niina Ahonen, korjausrakentajana Rickard Carlsson ja pihasuunnittelijana Helga Andersson
Tuotantokaudet > 5. tuotantokausi

ensimmäinen jakso 9. maaliskuuta 2022
remonttikohteiden omistajina muun muassa näyttelijä Sari Havas
kauden jatkona neljä jaksoa Kotoisa 48h -sarjaa, jossa Niina Ahonen ja Rickard Carlsson tekevät koteihin 48 tunnin pikastailauksen, mukana mm. Vicky Rostin keittiöremontti.
Tuotantokaudet > 6. tuotantokausi

ensimmäinen jakso 1. huhtikuuta 2024
Seija Strand palasi sisustussuunnittelijaksi
sisustusurakoijaksi saman tuotantoyhtiön Neloselle tekemästä Huvila & huussi -sarjasta siirtynyt Vilja Schepel
kohteina mm. tositv-julkkisten Niko Saarisen ja Tapani Alasen kiinteistöjä.
Kotkan vaakuna

Kotkan vaakuna.
Kotkan vaakuna on Kotkan kaupungin tunnus. Kaupunki perustettiin vuonna 1879 ja ensimmäinen vaakuna vahvistettiin vuonna 1881. Kotkan kaupunginvaltuusto joutui kuitenkin uudistamaan vanhaa vaakuna vuonna 1954, koska se ei täyttänyt heraldisia vaatimuksia. Uuden vaakunan suunnitteli Olof Eriksson vuonna 1957, Eriksson säilytti uudessa vaakunassa kaupungin nimeen viittaavan kotkan päätunnuskuvana. Nykyisen vaakunan kuvista ankkuri kuvastaa Kotkan merkitystä satamakaupunkina ja Merkuriuksen sauva kauppaa, teollisuutta ja liikennettä.
Vaakunaselitys: ”Sinisessä kentässä kultainen luonnollinen kotka siivet koholla, seisoen ristikkäin olevalla ankkurilla ja Merkuriuksen sauvalla, jotka molemmat ovat hopeisia.”
Aikaisemman vaakunan selitys: ”Halkoisen kilven yläkenttä on sininen, alakenttä hopeanvärinen. Kilven keskiosassa luonnonvärinen kivi. Kiven päällä kullanvärinen kotka. Alakentässä ankkuri ja Merkuriuksen sauva vinoon ristissä, molemmat sinisiä.”
Galleria

Kotkan vuoden 1881 vaakuna.
Kotkan vaakuna Findlands städers vapen -postikorttikokoelmasta 1900-luvun alusta.
Gunnar Finnen veistämä vanhaa vaakunaa esittävä reliefi.
Olof Erikssonin Kansallisarkistolle lahjoittama malli Kotkan vanhasta vaakunasta vuodelta 1952.
Erikssonin vuonna 1954 Kotkan kaupungille ehdottamia vaakunoita.
Kotkan vaakuna kaupungin 100-vuotisjuhlan postimerkissä vuodelta 1978.
Kotkan vaakuna-aiheinen isännänviiri.
Aiheesta muualla

Kotkan kaupungin kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Kymenlaakson kuntien vaakunoiden esittely (Arkistoitu – Internet Archive)
Бойко Дм. А. Геральдика Великого Княжества Финляндского. – Запорожье, 2013. (Arkistoitu – Internet Archive)
Kulkurin tyttö

| Kulkurin tyttö |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Valentin Vaala
Käsikirjoittaja:  Martti Larni
Tuottaja:  Risto Orko
Säveltäjä:  Väinö Hannikainen
Kuvaaja:  Erkki Imberg
Leikkaaja:  Valentin Vaala
Lavastaja:  Roy
Pääosat:  Ansa Ikonen Heikki Heino Tea Ista Valtteri Virmajoki
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomi-Filmi Oy
Ensi-ilta:  1952
Kesto:  73 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kulkurin tyttö on Valentin Vaalan ohjaama suomalainen komediaelokuva vuodelta 1952. Sen on käsikirjoittanut Martti Larni.
Juoni

Elokuva on epookkikomedia, jonka tapahtumat sijoittuvat vuoden 1862 tienoille, jolloin avattiin Helsingin ja Hämeenlinnan välinen rata. Ahne metsänvartija hamuaa itselleen torpparin tonttia ja juonittelee tälle häädön mailta. Helsingistä maata kiertämään lähteneet ylioppilaskaverukset sattuvat paikalle, ja toinen heistä rakastuu torpparin tyttäreen. Hämmennystä aiheuttaa maanomistajan paroni Metterin puoliso, vaalea kartanonrouva Olivia, joka myös iskee silmänsä komeaan opiskelijakulkuriin. Ylioppilas Vaara keksii juonen torpan pelastamiseksi, ja ihastunut paronitar lupaa auttaa häntä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ansa Ikonen  | … |  Olivia Metter   |
|  Heikki Heino  | … |  ylioppilas Lauri Vaara   |
|  Tea Ista  | … |  Marja Luhtala   |
|  Valtteri Virmajoki  | … |  paroni Metter   |
|  Tarmo Manni  | … |  ratsumestari Algot Rosendahl   |
|  Veikko Tyrväinen  | … |  Jeremias   |
|  Eero Leväluoma  | … |  Luhtala   |
|  Emma Väänänen  | … |  Luhtalan emäntä   |
|  Kirsti Ortola  | … |  krouvityttö   |
|  Kaarlo Halttunen  | … |  metsänvartija Tohko   |
|  Matti Lehtelä  | … |  Joonas   |
|  Oke Tuuri  | … |     |
|  Vilho Ruuskanen  | … |     |
|  Paavo Honkamäki  | … |     |
|  Henny Waljus  | … |     |
|  Rauha Rentola  | … |     |
|  Paavo Jännes  | … |     |
|  Uuno Montonen  | … |     |
Tuotanto

Larni oli aiemmin tehnyt elokuvakäsikirjoituksia muiden teosten pohjalta. Tämän elokuvan käsikirjoitus on Larnin ainoa alkuperäiskäsikirjoitus. Se otettiin tuotanto-ohjelmaan kesällä 1951. Käsikirjoituksessa nimi oli Maantieritari, mutta lopulliseksi nimeksi tuli kulkuriromantiikkaan viittaava Kulkurin tyttö.
Tarinan tapahtuma-ajaksi sanotaan alkuteksteissä 1860-luku, ja eräässä repliikissä viitataan vuoteen 1862, jolloin rautatie Helsingistä Hämeenlinnaan avattiin. Kahdessa kohtauksessa kuitenkin luetaan Hämeen Sanomia, joka alkoi ilmestyä 1879.
Vaala muokkasi käsikirjoitusta kuvausten aikana poistamalla ja lisäämällä jaksoja. Lisäys on esimerkiksi keskustelu majatalossa. Kulkurin tytössä näyttelivät ensiroolinsa Heikki Heino ja Tea Ista, joka sai torpantytön osan sanomalehti-ilmoituksen kautta. Oopperalaulaja Veikko Tyrväinen teki elokuvassa suurimman roolinsa, ja elokuva oli kuvaaja Erkki Imbergin ensimmäinen pitkä elokuva.
Tuotantoyhtiö anoi elokuvalle verovapautta, mutta 15 prosentin veroa perusteltiin kuitenkin sillä, ettei elokuvassa ollut ”arvoja” vaan se oli lähinnä operettifarssi.
Arviot

Aikalaisarvioissa käsikirjoituksen puutteet todettiin melko yksimielisesti. Siitä on kuitenkin taitava ohjaaja hyvien näyttelijöiden avulla saanut kokoon ”viihdyttävän historiallisen draaman”, kuten Jerker A. Eriksson (Nya Pressen) arvioi, ja myös Modest Savtschenko (Työkansan Sanomat) toteaa, että sitä ”sittenkin katselee mielellään alusta loppuun” aivan loppukohtausta lukuun ottamatta, joka saa ”katsojan hieman kiemurtelemaan tuolissaan”.
Myöhemmin elokuvaa on arvioitu Vaalan välityönä, jossa on turhan pitkiä puhejaksoja. Vaalan roolituskyky ja into nostaa esiin uusia kasvoja on saanut kiitosta.
Kotkan valokuvakeskus

Kotkan valokuvakeskus yhdistys ry oli vuosina 2005–2018 toiminut alueellinen valokuvakeskus. Se järjesti näyttelyitä, yleisöluentoja, koulutustapahtumia ja kursseja. Tavoitteena oli esitellä nykyaikaista visuaalista kulttuuria ja valokuvaa monipuolisesti. Pääpaino oli suomalaisessa ja kansainvälisessä valokuvataiteessa. Kotkan Valokuvakeskus yhdistys ry:n perustivat 5. toukokuuta 2005 valokuvataiteilija Juha Metso, taidemaalari Timo Mähönen ja valokuvaaja Olli Haapio. Valokuvakeskus toimi Kotkansaarella arkkitehti Kaarlo Könösen suunnittelemassa rakennuksessa vuodelta 1927.
Keskus sulki ovensa heinäkuun lopulla 2018 Kotkan Meripäivien päätyttyä.