stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suohyyppä

| Suohyyppä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Kurmitsat Charadriidae
Suku::  Vanellus
Laji::  leucurus
Kaksiosainen nimi
 Vanellus leucurus  (Lichtenstein, 1823) 
Katso myös
   Suohyyppä Wikispeciesissä   Suohyyppä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Suohyyppä (Vanellus leucurus) on hyyppien sukuun kuuluva aasialainen kahlaajalintu. Lajin kuvaili Martin Lichtenstein vuonna 1823.
Koko ja ulkonäkö

Suohyypän pyrstö on valkoinen. Pituus on 25–30 cm, siipien kärkiväli 60–70 cm ja paino 100–200 grammaa. Ääni muistuttaa töyhtöhyyppää.
Levinneisyys

Suohyyppä pesii Irakin ja Iranin suoalueilla sekä Etelä-Venäjällä. Maailman populaation koko on 20 000–130 000 yksilöä. Venäläiset linnut muuttavat talveksi Aasiaan ja Itä-Afrikkaan. Muuttajat voivat harhautua Eurooppaan. Suomessa suohyyppä on tavattu toistaiseksi kahdeksan kertaa:
11.–16. toukokuuta 1975 Vehkalahdella
15. toukokuuta 1990 Siikajoella
11. toukokuuta 1997 Parikkalassa
21. toukokuuta 2000 Merikarvialla
20. toukokuuta 2021 Lapualla
04. kesäkuuta 2021 Turussa
28-29. kesäkuuta 2021 Kajaanissa
20. heinäkuuta 2022 Lappeenrannassa.
Elinympäristö

Lajin elinympäristöä ovat järvien ja hitaasti virtaavien jokien rannat ja rantaniityt.
Lisääntyminen

Suohyyppä on yksiavioinen ja se pesii hajanaisissa yhdyskunnissa. Pesä on kuoppa maassa. Munia on neljä ja niitä haudotaan runsaat kolme viikkoa.
Ravinto

Linnun ravintoa ovat maassa elävät selkärangattomat.
Aiheesta muualla

Haataja, Kari & Hämäläinen, Antti 1976: Suohyyppä Vanellus leucurus* ensi kerran Suomessa. - Lintumies 3.1976 s. 95. SLY.
Suohyyppä Lintukuva-verkkopalvelussa
Tanakeriö

| Tanakeriö |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Keriöt Kyllinga
Laji::  erecta
Kaksiosainen nimi
 Kyllinga erecta  Schumch. 
Synonyymit
 Cyperus erectus 
Katso myös
   Tanakeriö Wikispeciesissä   Tanakeriö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tanakeriö (Kyllinga erecta) on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon ja keriöiden (Kyllinga) sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji. Siitä voidaan erottaa kolme erilaista alueellista muunnosta. Tanakeriötä kasvaa ruohostomailla eteläisessä Afrikassa, Madagaskarilla sekä Maskareeneilla ja sitä myös viljellään itäisessä Afrikassa.
Tanakeriö kasvaa 10–40 cm korkeaksi ja sen suikertavasta juurakosta kasvavat varret ovat kolmisärmäisiä sekä noin 1–2 mm paksuja. Lehdet ovat noin 5–20 mm pitkiä ja 2–4 mm leveitä. Tanakeriön kukinto on kellanvihreä ja tähkämäinen.
Tanakeriötä käytetään ravintona, lääkinnässä, aromaattisten yhdisteiden lähteenä sekä koti- ja tarve-esineiden valmistuksessa.
Aiheesta muualla

JSTOR Global Plants: Kyllinga erecta (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Kyllinga erecta (englanniksi)
Teekki

| Teekki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Crossosomatales
Heimo::  Aphloiaceae
Suku::  Teekit Aphloia  Benn.
Laji::  theiformis
Kaksiosainen nimi
 Aphloia theiformis  (Vahl) Benn. 
Katso myös
   Teekki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Teekki (Aphloia theiformis) on Afrikassa kasvava puu, joka luokitellaan nykyisin sukunsa ja heimonsa ainoaksi lajiksi.
Levinneisyys

Teekkiä esiintyy Itä-Afrikassa: Keniassa, Tansaniassa, Mosambikissa, Malawissa, Zimbabwessa, Swazimaassa ja Etelä-Afrikassa. Intian valtameren alueella sitä kasvaa Madagaskarilla, Komoreilla, Mauritiuksella, Maskareeneilla ja Seychelleillä. Laji kasvaa savanneilla ja vuoristometsissä.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Teekki – Aphloia theiformis
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Teekki (Aphloia theiformis)
TLY Open Air

TLY Open Air  oli Tammelan Urheilukentällä elokuisin järjestetty metallimusiikkiin keskittyvä festivaali.
Historia > 2008

Ensimmäinen TLY-festivaali järjestettiin 23. elokuuta 2008 nimellä Thrashia Läpi Yön. Konsertissa esiintyivät Distractress, Headnail, Perfect Chaos, MyGrain, Amoral, Kiuas ja Diablo.
Historia > 2009

Toinen TLY Open Air järjestettiin 1.8.2009 ja esiintyjinä olivat Entombed, Profane Omen, Bloodpit, Amoral, Before the Dawn, Peer Günt, Medeia, Hateform, Vorum, Scarcyde ja Sanity Shed. Entwine joutui perumaan kaikki kyseisen viikonlopun konserttinsa ja korvaajaksi tuli Bloodpit.
Aiheesta muualla

Tly Open Air Festivalin sivusto
Tainionkosken VPK

Tainionkosken VPK on vuonna 1897 perustettu sopimuspalokunta, joka toimii täydennyspalokuntana Etelä-Karjalan pelastuslaitoksen alueella. Palokunnan ensimmäinen päällikkö oli K. Polin ja se sai oman toimipaikkansa vuonna 1903.
Aiheesta muualla

Tainionkosken VPK:n kotisivut
Jyvan Kyrla

Jyvan Kyrla
Jyvan Kyrla (myös Kyrlja, mariksi Йыван Кырла (Кырля), viralliselta nimeltään Kirill Ivanovitš Ivanov, ven. Кирилл Иванович Иванов; 17. maaliskuuta 1909 nykyisen Mari Elin Sernurin piirin Kupsolan kylä – heinäkuu 1943 Ural) oli neuvostoliittolainen näyttelijä ja runoilija. Kansallisuudeltaan hän oli mari.
Jyvan Kyrla syntyi köyhään talonpoikaisperheeseen. Kulakit tappoivat hänen köyhälistökomitean toimintaan osallistuneen isänsä. Äiti jäi yksin kolmen lapsen kanssa. Kyrla (Kirill) kävi paimenessa, työskenteli renkinä ja kiersi kerjuulla.
Kyrla suoritti Marisolan alkeiskoulun ja muutti Sernuriin jatkamaan kouluopintojaan. Syksyllä 1926 Marin autonomisen alueen Sernurin komsomolkomitea lähetti hänet opiskelemaan Kazanin yliopiston työläistiedekunnan marilaiseen osastoon.
Kyrla kiinnostui varhain runoudesta, musiikista, teatterista ja elokuvista ja osallistui innokkaasti opiskelijoiden harrastustoimintaan. Opettajat panivat merkille hänen lahjakkuutensa ja lähettivät hänet syksyllä 1929 opiskelemaan Valtion elokuvateknikumin näyttelijäosastolle.
Yhdessä kansallisten näyttelijätyöpajojen opiskelijoiden kanssa Kyrla sai kutsun Neuvostoliiton ensimmäisen äänielokuvan Passi elämään (Putjovka v žizn, 1931) kuvauksiin. Ohjaaja Nikolai Ekk valitsi hänet esittämään yhtä elokuvan pääosista, katulasten johtajaa Mustafaa. Opintojen ohessa kahden vuoden ajan kuvattu elokuva teki Kyrlasta koko maan elokuvayleisön tunteman näyttelijän. Hänen elämäkertaansa perustuu marinuorison elämästä kertova elokuva Pesnja o stšastje (”Laulu onnesta”, 1934).
Elokuvateknikumista valmistuttuaan näyttelijä työskenteli Vostokfilm-studiolla. Vuosina 1934–1936 hän osallistui Jevgeni Ivanov-Barkovin ohjaaman Namestnik Buddy (”Buddhan sijainen”) -elokuvan kuvauksiin Mongoliassa. Vuoden 1937 alussa Kyrla muutti Joškar-Olaan, jossa hänestä tuli Marin draamateatterin näyttelijä.
Jyvan Kyrla tunnetaan myös runoilijana. Hänen runojaan painettiin Moskovassa 1930-luvun vaihteessa ilmestyneessä Mari jal (”Marikylä”) -lehdessä. Runoilijan elinaikana ilmestyi kolme marinkielistä runokokoelmaa: Me udarne ulyna (”Olemme iskureita”, 1931; yhdessä Olyk Ipain kanssa), Revoljutsijyn jükšö dene muraltem myi jyvyrten (”Laulan ilosta vallankumouksen äänellä”, 1932) ja Šotšmo ketše (”Syntymäpäivä”, 1935). Tammikuussa 1937 Kyrla hyväksyttiin Neuvostoliiton kirjailijaliiton ehdokasjäseneksi.
Kyrla pidätettiin huhtikuussa 1937 syytettynä vastavallankumouksellisesta toiminnasta. Hänet tuomittiin kymmeneksi vuodeksi vankeuteen ja lähetettiin Vienanmeren–Itämeren kanavan vankileirille. Virallisen tiedon mukaan hän kuoli vankileirillä Uralilla heinäkuussa 1943.
Ivan Kyrlan maine palautettiin Stalinin kuoleman jälkeen. Vuosina 1957 ja 1969 julkaistiin hänen marinkieliset runokokoelmansa ja vuonna 1968 venäjänkielinen valikoima. Marraskuussa 2009 Joškar-Olan asema-aukiolle pystytettiin runoilijan ja näyttelijän muistomerkki.
Taloustieteen koulukunnat

Taloustieteessä on useita erilaisia koulukuntia, joilla on erilaisia käsityksiä taloustieteen metodologiasta, teoreettisesta perustasta tai talouden toiminnasta. Puhuttaessa koulukuntien näkymyseroista viitataan yleensä näkemyseroihin makrotaloustieteestä. Siinä tunnetuin jako syntyi 1970-luvulla, jolloin monetaristit kyseenalaistivat siihen asti vallinneen keynesiläisen teorian.
Nykyään taloustieteen voi katsoa jakautuvan valtavirran hyväksymään teoriapohjaan, jota opetetaan lähes kaikissa yliopistoissa sekä useisiin pieniin koulukuntiin. Valtavirtana mikrotaloustieteessä uusklassisen koulukunnan yhtenäistä teoriaa yksittäisten taloudellisten toimijoinen käyttäytymisestä ja niiden aggregoimisesta koko kansantalouden tasolle. Yleensä taloustieteilijät hyväksyvät markkinahäiriöiden olemassaolon.
Makrotaloustieteessä katsotaan yleisesti, että teorialla tulee olla mikrotaloudelliset perusteet. Makroteorian hajanaisuuden vuoksi erilaisille lähestymistavoille on enemmän tilaa kuin mikroteorian puolella. Valtavirtana voidaan pitää uusklassisen koulukunnan ja keynesiläisen koulukunnan yhdistelmää. Valtavirran sisällä on erilaisia näkemyksiä siitä, kuinka tehokasta keynesiläinen elvytyspolitiikka on. Monetaristit Milton Friedmanin johdolla suhtautuvat elvytykseen erityisen kriittisesti. Uuskeynesiläiset ovat taas omaksuneen uusklassisen teoriapohjan malleilleen, mutta painottavat analyysissaan keynesiläisiä teemoja kuten hinta- ja palkkajäykkyyttä.
1960-luvulla keynesiläiset ja monetaristit kiistelivät inflaation syistä ja vaikutuksesta työllisyyteen (ks. Phillipsin käyrä), rahan kysynnän korkojoustosta ja siitä, onko finanssipolitiikalla toivottua vaikutusta kokonaiskysyntään. Professori Vesa Kanniaisen mukaan empiiriset tosiasiat ratkaisivat kiistan monetarismin voittoon ja keynesiläisten usko finanssipolitiikan ylivertaiseen kykyyn hoitaa työttömyysongelma on kuollut.
Vuosien 2007-2008 finanssikriisin jälkeen jotkut taloustieteilijät kuten Nouriel Roubini ovat arvioineet, että onnistunutta talouspolitiikkaa ei voida harjoittaa, jos otetaan johtotähdeksi vain toinen näistä teorioista.
Heterodoksiset koulukunnat

Heterodoksisia koulukuntia yhdistää se, että niillä on jyrkästi valtavirtataloustieteestä poikkeavia näkemyksiä. Niiden keskinäiset näkemyserot ovat vielä suurempia. Monet koulukunnista syntyivät marginalismin vallankumouksen jälkeen 1800-luvun lopussa. Useat niistä ovat edelleen olemassa, mutta niiden vaikutus on hyvin heikko verrattuna valtavirtaan. Tärkeimmät näistä koulukunnista ovat institutionaalinen taloustiede, marxilainen taloustiede ja itävaltalainen taloustiede.
John Hicksin muodostaman keynesiläisyyden ja uusklassisen taloustieteen synteesin jälkeen keynesiläisyys siirtyi osaksi taloustieteen valtavirtaa. Tiukimmat keynesiläiset valtavirran kriitikot ovat muodostaneet jälkikeynesiläisen koulukunnan.
Useimmat heterodoksisista koulukunnista ovat kapitalismin kriitikoita, mutta itävaltalainen taloustiede on näistä poikkeus. Itävaltalaisen taloustieteen edustajat, pääosassa Ludwig von Mises, kehittivät prakseologiaksi kutsutun opin, jonka mukaan ihmisen toiminta on redusoitavissa filosofisen logiikan perusteisiin. Nykyään tyypilliset itävaltalaisen taloustieteen kannattajat ovat rothbardilaisia anarkokapitalisteja, mutta useimmat liberaalit taloustieteilijät kuten Bryan Caplan ja Milton Friedman ovat argumentoineet koulukunnan keskittyvän liian vähän valtavirtataloustieteelliseen empiiristen havaintojen käsittelemiseen ja teoretisointiin.
Historiallinen tai preussilainen koulukunta puolestaan puolusti näkemystä, jota he kutsuivat historisismiksi. Sen mukaan historian tarkastelu on yhteiskunnan ja talouden lainalaisuuksien selvittämisen päälähde. Koska talouden toiminta on kulttuurista riippuvaista eivät he hyväksyneet taloustieteen teoreemoista johdettuja tuloksia.
Tuoreempia koulukuntia ovat muun muassa evolutionaarinen, feministinen, vihreä taloustiede ja ekonofysiikka.
Tavel (Gard)

| Tavel |
| --- | --- |

 vaakuna
 Tavel
 Koordinaatit: 44°00′43″N, 4°42′02″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Occitanie
Departementti:  Gard
Arrondissementti:  Nîmes
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  20,0 km²
Väkiluku (2016):  1 962 
 – Väestötiheys:  98 as./km²
Kunnan numero:  30326
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tavel on kunta Ranskan eteläosassa Gardin departementissa Occitanien alueella.  Se sijaitsee noin 40 kilometriä Nîmesin kaupungista koilliseen.
Paikallista viinivalikoimaa
Tavel on viinintuotantoalueet. Siellä valmistettu roseeviini Tavel (AOC) on kansainvälisesti tunnettu viini. Tärkeimmät käytettävä viinirypäleet ovat Grenache, Cinsault ja Syrah. Tavelissa on valmistettu viiniä jo antiikin ajoista lähtien. 1300-luvulla Tavelin viini kuului paaville tarjoiltaviin viineihin. Tavelissa tuotetaan myös AOC-laatuluokituksen saanutta oliiviöljyä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tavel (Gard) Wikimedia Commonsissa
Tavelsjön piiri

| Tavelsjön piiri |
| --- | --- |
 Tavelsjön kirkko
 fiTavelsjön piiri 
 64°02′13″N, 20°03′14″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Västerbotten
Lääni:  Västerbottenin lääni
Kunta:  Uumajan kunta
Piirikoodi:  323010
Väestö
Väkiluku (2022):  2 481 
Tavelsjön piiri (ruots. Tavelsjö distrikt) sijaitsee Uumajan kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 2 481  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Uumajan kunnan piirit
TM-Kaluste

| TM-Kaluste Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1957
Lakkautettu:  9. kesäkuuta 2009
Kotipaikka:  Naantali
Toimiala:  Konttori- ja myymälä- ja julkiskalusteiden valmistus
Henkilöstö:  22 (2009)
Kotisivu:  www.tmkaluste.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
TM-Kaluste Oy oli vuonna 1957 perustettu ja 2009 konkurssiin ajautunut, viimeiset vuotensa Naantalissa toiminut huonekaluvalmistaja. Sen päätuoteryhmät olivat katsomo-, kokous- ja opetuskalusteet. Yritys oli Suomen markkinajohtaja katsomokalusteissa. Tuotteiden markkinointia hoiti Turun Metallikaluste Ky.
Yritys valmisti muun muassa pikkutuoleja, auditoriotuotteita, pöytiä ja katsomokalusteita liikunta-areenoille. Sen tunnetuin tuote on Kai Salon suunnittelema TM-13 -tuoli, jota on valmistettu vuodesta 1973 lähtien noin miljoona kappaletta. Se on pieneen tilaan mahtuva yleistuoli, joita on käytössä erityisesti juhla- ja liikuntasaleissa.
Yritys ajautui konkurssiin kesällä 2009. Salolainen julkitilakalustevalmistaja Piiroinen osti TM-Kaluste Oy:n ja sen tuotesarjat.
Historia

Yritys perustettiin Turussa vuonna 1957, ja se toimi Kaarinassa kolmekymmentä vuotta, kunnes vuonna 2000 siirtyi uusiin tiloihin Luolalan teollisuusalueelle Naantaliin.
Yritys ei valmistanut tuotteitaan liukuhihnaperiaatteella, vaan pitkälti käsityönä alusta lähtien itse. Kalusteiden päämateriaaleina ovat muotopuristettu puu ja huonekaluteräs. Yritys hoiti myös verhoilun ja pintakäsittelyn itse.
2000-vuosikymmenen alussa yritys valmisti noin 20 000 tuolia vuodessa, mutta vuonna 2005 Venäjän jäähalleihin saadut kymmenientuhansien tuolien tilaukset nostivat tuotannon 35 000 yksikköön. Muun muassa Arena Kazan -monitoimihalliin toimitettiin 10 000 tuolia.
Merkittäviä kohteita, jonne yritys on valmistanut tuoleja, ovat muun muassa Helsingin Messukeskus, Turkuhalli, Helsingin jäähalli, Sibeliustalo, Naantalin Kylpylä, Uspenskin katedraali ja Royal Caribbean Cruisesin risteilyalukset. Yritys oli Suomen ensimmäisen EU-puheenjohtajuuskauden pääkalustetoimittaja.
Historia > Konkurssi

Vuosina 1997–2007 yritys oli lakisääteisessä yrityssaneerauksessa. Yrityksen talous ei kuitenkaan ehtinyt parantua tarpeeksi ennen tulevaa taantumaa. Samoilla markkinoilla Suomessa toimi 5–10 yritystä, ja TM-Kaluste ei pärjännyt kasvavassa kilpailussa koska yrityksen kulu- ja kustannusrakenne osoittautui liian suureksi, vaikka kasvua oli parhaimmillaan 20 %.
Lopulta vuoden 2009 kesällä TM-Kaluste ajautui taloudellisten vaikeuksien takia konkurssiin yhdessä emoyhtiö Turun Metallikaluste Ky:n kanssa. Salolainen julkitilakalustevalmistaja Piiroinen osti kummatkin yritykset ja sen tuotesarjat. Tuotteiden valmistus siirtyi Saloon, ja osa TM-Kalusteen työntekijöistä palkattiin Piiroisille. TM-Kalusteessa työskenteli 22 henkilöä, joista kuusi markkinoinnissa.
Taloudellisten vaikeuksien syynä oli taantuman myötä romahtanut kysyntä. Yritys myi etenkin Venäjälle paljon tuotteita, josta tilaukset loppuivat kokonaan. Myös Suomessa kysyntä hiipui.
Aiheesta muualla

TM-Kalusteen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen poliisin tietojärjestelmät

Suomen poliisilla on useita tietojärjestelmiä.
Rikosrekisteri

Rikosrekisteri on Suomessa oikeusrekisterikeskuksen ylläpitämä rekisteri, johon merkitään lähinnä vankeuteen tuomittujen tietoja rikoksista. Tietoja käytetään rikosoikeudellisia seuraamuksia varten ja lisäksi henkilön luotettavuuden tai henkilökohtaisen soveltuvuuden selvittämistä ja arviointia varten.
Työnantajalla on lain mukaan velvollisuus pyytää rikostaustaote nähtäväksi haettaessa lain tarkoittamiin, pysyväisluontoisesti alaikäisten parissa tehtäviin töihin. Lain tarkoituksena on suojella alaikäisten henkilökohtaista koskemattomuutta ja turvallisuutta. Laissa säädetään menettelystä, jolla alaikäisten kanssa työskentelemään valittavien henkilöiden rikostaustaa selvitetään. Rikosrekisterilain tarkoittamassa rikostaustaotteessa lasten parissa tehtävää työtä varten näkyy myös tiettyjä sakkorekisteriin merkittyjä rikoksia: otteeseen merkitään tiedot myös sakkorekisteriin merkityistä sakoista, jotka on tuomittu lapseen kohdistuvista rikoksista tai seksuaalirikoksista. Myös vapaaehtoistehtävän järjestäjällä on oikeus pyytää rikostaustaotetta, jos vapaaehtoisen tehtävät tapahtuvat alaikäisten parissa. Eräissä tilanteissa voidaan vaatia turvallisuusselvitys, josta rikosrekisterissä olevat tiedot käyvät ilmi.
Rikosrekisteri > Merkintä rikosrekisteriin > Merkitään

Rikosrekisteriin merkitään tiedot ratkaisuista, joilla henkilö on Suomessa tuomittu
ehdottomaan vankeuteen
valvontarangaistukseen
yhdyskuntapalveluun
ehdolliseen vankeuteen
ehdollisen vankeuden ohessa tuomittuun
sakkoon (oheissakko),
yhdyskuntapalveluun tai
valvontaan
nuorisorangaistukseen
nuorisorangaistuksen sijasta sakkoon
viraltapanoon.
Rikosrekisteriin merkitään myös tiedot ratkaisuista, joilla
henkilö on Suomessa jätetty lain nojalla rangaistukseen tuomitsematta tai
oikeushenkilö on tuomittu yhteisösakkoon.
Lisäksi rikosrekisteriin merkitään tiedot tuomioistuinratkaisuista, joilla Suomen kansalainen ja Suomessa pysyvästi asuva ulkomaalainen on ulkomailla tuomittu yllä olevassa luettelossa mainittua seuraamusta vastaavaan seuraamukseen.
Rikosrekisteri > Merkintä rikosrekisteriin > Ei merkitä

Rikosrekisteriin ei kuitenkaan merkitä tietoja
sakon muuntorangaistuksesta eikä
siviilipalveluslain tai asevelvollisuuslain nojalla tuomitusta vankeusrangaistuksesta tai valvontarangaistuksesta.
Muista kuin yllä luetelluista sakkorangaistuksista ja sakon muuntorangaistuksista ei tule merkintää rikosrekisteriin. Niistä tulee merkintä sakkorekisteriin.
Rikosrekisteri > Merkintä rikosrekisteriin > Merkinnän laajuus

Rikosrekisteriin merkitään[lähde? ]
henkilön nimi, henkilötunnus ja kansalaisuus sekä
tiedot tuomioistuinten ratkaisuista, syyksi luetuista rikoksista ja tuomituista rangaistuksista, rangaistusten suorittamisesta sekä armahtamisesta.
Oikeushenkilöstä ja sille tuomitusta yhteisösakosta merkitään rikosrekisteriin vastaavat tiedot. Kansalaisuuden sijasta merkitään oikeushenkilön kotipaikka, ja tietoa yhteisösakon maksamisesta ei merkitä.
Rikosrekisteri > Merkintöjen poistaminen

Rikosrekisteritietojen poistoaika määräytyy rangaistuksen ankaruuden mukaisesti.[lähde? ]
ehdollinen vankeus, ehdollisen vankeuden oheissakko, yhdyskuntapalvelu tai valvonta, nuorisorangaistus tai sen sijaan määrätty sakko
viraltapano
yhteisösakko
enintään kahden vuoden ehdoton vankeus
yhdyskuntapalvelurangaistus
yli kahden ja enintään viiden vuoden vankeus
tuomitsematta jättäminen ymmärrystä vailla
yli viiden vuoden vankeus
viimeistään tällöin poistetaan myös kaikki muut merkinnät
Yksittäistä rangaistusta koskevaa tietoa ei poisteta, jos henkilöstä on rikosrekisterissä sellainen tieto, jota ei edellä olevien päätöskohtaisten sääntöjen mukaan vielä voida poistaa. Jos henkilö syyllistyy uusiin rikoksiin ennen aiemman rikosrekisterimerkinnän poistumista, kaikki hänestä rekisteröidyt tiedot säilyvät, kunnes ankarimman tuomion päätöskohtainen poistoaika on kulunut umpeen.[lähde? ]
Poliisin muut rekisterit > Muut rekisterit

Poliisin rekistereistä säädetään henkilötietojen käsittelystä poliisitoimessa annetussa laissa (616/2019). Yksittäisiä rekistereitä ovat muun muassa seuraavat poliisin käytössä olevat rekisterit:
AFIS Automaattinen sormenjälkien identifiointijärjestelmä - PATJA-tuntomerkkitietojen osarekisteriRikostorjunta/PO/PY
DNA-rekisteri DNA-tunnisteiden tallennus- ja vertailujärjestelmä, PATJAn tuntomerkkitietojen osarekisteri./Rikostorjunta/PO/PY
EPRI Epäiltyjen tietojärjestelmä/Rikostorjunta/PO/PY
EPRITRIP Epäiltyjen tietojärjestelmä - EPRITrip kyselykanta/Rikostorjunta/PO/PY
HALTI Tursel PoliTRIP Paikallispoliisin turvallisuusselvitysrekisteri Turvallisuusalan valvontayksikkö/PO
HALTI Turval PoliTRIP Turvallisuusalan valvontarekisteri Turvallisuusalan valvontayksikkö/PO
HALTI UlkoKuva HALTI – ulkomaalaisten tunnistamistiedot, tuntomerkit ja valokuvat KuvaMinttu Hallintoyksikkö/PO
Hätäkeskustietojärjestelmä Jokaisessa hätäkeskuksessa oma ELS-tietokanta, rek.pitäjä poliisin tietojen osalta, Helsingissä Päike/Valvonnan ja hälytystoiminnan vastuualue/PO/PY
Hätäkeskustietojärjestelmän Trip-tietokannat VuotuisetELS-hätäkeskusjärjestelmän tietokannat poliisin tietojen osalta Valvonnan ja hälytystoiminnan vastuualue/PO/PY
Jalkineenjälkirekisteri Jalkineenjälkirekisteri/KRP:n mallikanta (myös alueelliset kannat), PATJAn tuntomerkkitietojen osarekisteri Rikostorjunta/PO/PY
Kuha Telekuuntelujärjestelmä Rikostorjunta/PO/PY
Käyttölokijärjestelmä Käyttölokijärjestelmä, joka muodostuu useiden järjestelmien lokitiedostoista Tietohallinto/POPY
Museo (Trip-tietokanta) Rikosmuseon kuvatietokanta Keskusrikospoliisi
PATJA PATJA - poliisiasiain tietojärjestelmä Rikostorjunta/PO/PY
PATJA RikiTrip Poliisiasian tietojärjestelmä (PATJA), tutkinnan ja virka-avun tiedot (RIKI)/Rikostorjunta/PO/PY
POKE Poliisin kenttäjärjestelmä/Valvonnan ja hälytyksen vastuualue/PO/PY
PoliTRIP PIDÄ PATJA – Pidätettyjen rekisteri/vanhat tiedotRikostorjunta/PO/PY
PoliTRIP Päike Vuosittaiset tietokannat läänien Päike- ja Häke4- tiedoista/Valvonnan ja hälytyksen vastuualue/PO/PY
PoliTrip Raid Raidelevelysrekisteri/Rikostorjunta/PO/PY
PoliTrip Symboli Symbolikirjasto/Rikostorjunta/PO/PY
Rape Rahapesurekisteri /Rikostorjunta/PO/PY
Rape, rahanpesurekisteri, KRP Rahanpesurekisteri/KRP
Renki, KRP Rikosanalyysijärjestelmä/KRP
SALPA (aik. TEPA) Salaisten pakkokeinojen asianhallintajärjestelmä/Rikostorjunta/PO/PY
TAIMI Haltik Poliisin työaikajärjestelmä/Suunnittelu- ja talousyksikkö/PO
Tuntomerkkirekisteri (Tunt) Haltik Poliisiasian tietojärjestelmä - tuntomerkit ja valokuvat,PATJAn tuntomerkkitietojen osarekisteri KuvaMinttu/Rikostorjunta/PO/PY
Ulko-AFIS Haltik HALTI– ulkomaalaisten tunnistamistiedot, Autom. sormenjälkien identifiointijärjestelmä/Hallintoyksikkö/PO
Ulkomaalaisrekisteri (Uvi/UMA) Haltik Ulkomaalaisten lupahallinnon järjestelmä, poliisin tietojen osalta/Hallintoyksikkö/PO
Virve Haltik Viranomaisradioverkon paikannustiedot ym./Valvonnan ja hälytyksen vastuualue/PO/PY
Vyyhti Haltik PTR-viranomaisyhteistyön kyselyjärjestelmä/Rikostorjunta/PO/PY