stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eidangerin kirkko

| Eidangerin kirkko Eidanger kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2011.
Sijainti:  Porsgrunn, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1100-luku
Materiaali:  kivi, puu
Istumapaikkoja:  200
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Eidangerin kirkko (norj. Eidanger kirke) on Porsgrunnin kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen ja puinen pitkäkirkko, jonka vanhimmat osat ovat peräisin 1100-luvulta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eidangerin kirkko Wikimedia Commonsissa
Haukka ja lumimies

| Haukka ja lumimies> The Falcon and the Snowman |
| --- | --- |

Ohjaaja:  John Schlesinger
Käsikirjoittaja:  Steve Zaillian
Perustuu:  Robert Lindseyn kirjaan
Tuottaja:  John Daly
Säveltäjä:  Lyle Mays, Pat Metheny
Kuvaaja:  Allen Daviau
Leikkaaja:  Richard Marden
Pääosat:   Timothy Hutton  Sean Penn 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Hemdale films (käännä suomeksi)
Levittäjä:  Orion Pictures Netflix
Ensi-ilta:  1985
Kesto:  126 minuuttia 129 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haukka ja lumimies (The Falcon and the Snowman) on John Schlesingerin ohjaama yhdysvaltalainen vakoiludraama vuodelta 1985. Sen on käsikirjoittanut tositapahtumiin perustuvan Robert Lindseyn romaanin pohjalta Steve Zaillian. Elokuvan pääosia näyttelevät Timothy Hutton ja Sean Penn.
Elokuvan musiikkina soi muun muassa David Bowien sanoittama ja esittämä ”This Is Not America”. Sen ja elokuvan muun musiikin ovat säveltäneet Lyle Mays ja Pat Metheny.
Juoni

Kylmän sodan vuosina 1970-luvulla kaksi nuorta amerikkalaismiestä ajautuu Neuvostoliitolle tietoja luovuttaviksi vakoojiksi, toinen (Hutton) idealisminsa kadottua ja toinen (Penn) rahoittaakseen huumeriippuvuutensa.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien elokuvakriitikko Helena Ylänen kirjoitti Haukan ja lumimiehen olevan pikemminkin kiinnostava tapaus kuin hyvä elokuva. Danielin kirjan (1983) ja Tapaus Silkwoodin (1983) tavoin se edustaa hänestä 1980-luvun alun vakavia ”aikuiselokuvia”, jotka käsittelevät tärkeitä aiheitaan jotenkin ponnettomasti. Lisäksi elokuva on hänestä ylipitkä, muodoton ja heikosti rytmitetty, ja Huttonin ja Pennin esittämät päähahmot epämiellyttäviä.
Saman lehden toinen kriitikko Mikael Fränti puolestaan piti Haukkaa ja lumimiestä vuoden 1990 tv-esityksen alla John Schlesingerin parhaana 1980-luvun ohjauksena, jossa ”aistii samanlaista tyyntä tervejärkisyyttä ja kirpeää todenmakuisuutta kuin tekijän 1960-luvun englantilaisista töistä Sellaista rakkautta, Kultaseni ja Kaukana mielettömästä maailmasta”.
Video-oppaassa vuodelta 1994 Kati Sinisalo antoi Haukalle ja lumimiehelle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Aiheesta muualla

Haukka ja lumimies Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Hamppu

| Hamppu |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Kladi::  Aitokaksisirkkaisten ydinryhmä
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Rosales
Heimo::  Hamppukasvit Cannabaceae
Suku::  Hamput Cannabis
Laji::  sativa
Kaksiosainen nimi
 Cannabis sativa  L. (1753) 
Katso myös
   Hamppu Wikispeciesissä   Hamppu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hamppu (Cannabis sativa) on hamppukasvien (Cannabaceae) heimoon kuuluva perinteinen viljelyskasvi. Nykypäivänä hamppu on yksi maailman kiistaa herättävimmistä kasveista eräiden hamppulajikkeiden päihdyttävien vaikutuksien vuoksi.
Hampulla on hyöty- ja päihdekäyttökohteita, mutta niille on erilaisen jalostuspäämäärän tuottamat lajikkeet. Hyötykäyttöhamppu eli kuitu- tai öljyhamppu ovat lajikkeita, joilla on marginaalinen vaikuttavien aineosien eli kannabinoidien pitoisuus, mutta ne kasvattavat pitkän ja suoran varren tai paljon suuria ja öljypitoisia siemeniä. Hamppua saa lajikkeesta riippumatta lain mukaan kasvattaa, jos ei aio kasvattaa ja jalostaa siitä huumausainetta. Päihdehamppu on kannabinoidipitoinen muoto, josta voidaan kuivaamalla valmistaa kannabista. Yhteistä molemmilla lajiketyypeille ovat ulkonäön peruspiirteet.
Etymologia

Hampun tieteellisen nimen kannabis on oletettu olevan skyyttiläistä alkuperää. Mahdollisesti se on kotoisin seemiläisistä kielistä, kuten hepreasta. Raamatun toisessa Mooseksen kirjassa (30:23) Jumala käskee Moosesta valmistamaan pyhää öljyä mirhasta, kanelista, kaneh bosm'sta ja kassiasta. Kaneh bosm on hepreaksi cannabos tai kannabus; "kan" tarkoittaa ruokoa ja kaislaa ja "bosm" tarkoittaa tuoksuvaa, aromikasta.lähde?
Sara Benetowa Varsovan antropologisten tieteiden laitoksesta on kirjoittanut kirjaansa Book of Grass: "Hämmästyttävä löytö seemiläisen nimen kanbos ja skyyttiläisen cannabis välillä johtaa olettamukseen, että skyyttiläinen sana on seemiläistä alkuperää."lähde?
Kun vertaa englantilaista sanaa hemp ja kreikkalaista sanaa kannabis, huomaa nimen tulleen indoeurooppalaisista kielistä. On oletettavaa, että maanviljelyn levitessä hampun kasvattaminen yleistyi ja nimi kulki sen mukana.lähde?
Suomen itämurteissa, karjalan kielessä ja muissa itäisissä lähisukukielissä hampun nimenä on liina tai lina (vepsässä). Läntisessä Suomessa on käytetty myöhään Ruotsista tullutta hamppu-sanaa. Hampun siemenelle on ollut useita murteellisia nimityksiä kuten pöyryt, kulmut, kumut, suulat, kouhlot ja liinanpäät. Viroksi hamppu on kanep. Saamelaiskielissä hampun nimitys yhdistyy karjalaiseen ja savolaiseen sanaan roivas, joka murteissa yleensä tarkoittaa nyhdettyä hamppukourallista tai hamppulyhdettä, virossa vastaava sana tarkoittaa yleensä vaatteita.lähde?
Hampun tieteellisen nimen lajiosa on sukukongruenssia seuraava feminiinimuoto latinankielisesta sativus-adjektiivista, jonka merkitys on ’viljelty, kylvetty tai istutettu’ eli vastakohta luonnossa kasvavalle. Ruderalis tarkoittaa ruderaattia eli joutomaata ja indica viittaa Intiaan.lähde?
Historia > Alkukulttuuri Aasiassa

Kiinalaiset omaksuivat hampun sekä lääkekasviksi että kuitukäyttöön. Luonnonlääkkeenä hamppu oli tunnettu Kiinassa jo tuhansia vuosia. Hamppu oli Keski-Aasiassa ensimmäinen viljelty kuitukasvi. Ensimmäiset kudotut kankaat olivat hamppua, ja ne ovat peräisin ajalta 7000–8000 vuotta eaa.lähde?
Sata vuotta ennen ajanlaskumme alkua kiinalaiset valmistivat käärepaperia, ja vuonna 105 keisarillisen palatsin ministeri Tsai Lun onnistui valmistamaan kirjoituspaperia. Vanhimmat päivätyt paperit on löydetty Gobin erämaasta, ja ne ovat peräisin vuosilta 265–334. Kiinalaiset valmistivat paperia kuitukasveista – kuten mulperipensas, kiinanruoho (rami), pellava ja hamppu – sekä ramin, pellavan ja hampun lumpuista. Kuudensadan vuoden ajan vain kiinalaiset osasivat valmistaa ohutta mutta erittäin kestävää hamppupaperia.  Taito valmistaa paperia lumpuista levisi Sogdianaan 300-luvulla ja sieltä abbasidikalifaattiin, kun arabit valloittivat alueen 750-luvulla.
Historia > Hampun laillistaminen Yhdysvalloissa

Hampun viljely laillistettiin Yhdysvalloissa joulukuussa 2018.
Luokitus

Carl von Linné (ennen aatelointia Carl Linnaeus) luokitteli Cannabis sativan vuonna 1753 yksilajiseksi suvuksi.
Myöhemmin hampulle on ehdotettu myös useampilajisia luokitteluja. Melko yleinen luokittelu on jakaa hamppu kolmeen lajiin: Cannabis sativa, Cannabis indica ja Cannabis ruderalis. Yksilajisessa luokittelussa nämä eri muodot voidaan ajatella Cannabis sativan alalajeiksi (subspecies, subsp.), muunnoksiksi (varietas, var.) tai lajin eri muodoiksi (forma, f.), seuraavaan tapaan:lähde?
Cannabis indica: Cannabis sativa subsp. indica tai Cannabis sativa var. indica
Cannabis ruderalis: Cannabis sativa f. ruderalis, myös Cannabis sativa subsp. spontanea.
Ulkonäkö ja koko

Hamppu on yksivuotinen, 1–2 metrin korkuinen pystysti kasvava kasvi. Emikasvit kasvavat hedekasveja korkeammiksi. Varsi on yläviistoon siirottavakarvainen. Hampun alimmat lehdet kasvavat vastakkain kun taas ylemmät ovat kierteisesti. Lehdet ovat ruodillisia ja sormijakoisia, tavallisesti 3–7-sormisia. Lehdykät ovat suikeita ja terävähampaisia. Hampunlehtien sormien määrä lisääntyy kasvin kasvaessa: ensimmäiset lehdet ovat vain kolmisormisia mutta vanhemmista lehdistä on tavattu jopa 13-sormisia. Hampun lehden muodosta on syntynyt eräänlainen hampun yleinen tunnus.lähde?
Hamppu on kaksikotinen ja tuulipölytteinen. Kukinnot ovat lehtihankaisia sekä varren latvassa. Hedekukinto on perällinen, runsashaarainen ja itse kukat ovat ennen kukkimista hyvin pientä vihreätä banaaniterttua muistuttavat. Kehälehtiä ja heteitä on viisi kappaletta. Emikukinto on lyhyt tähkä, vihreä kuten verhiölehdet jotka muodostavat kukasta suuren osan. Kukkia täysikasvuisessa, kukkivassa emiyksilössä on satoja. Verhiölehtien välistä työntyy kaksi, yhdessä v-asennossa olevaa luottia, jotka ovat nuorella kasvilla vaaleat ja vanhalla kasvilla lopulta ruskeat ja kuivat. Suomessa hamppu kukkii heinä-lokakuussa. Hampun hedelmä on pähkylä. Nämä "siemenet" ovat noin puolen senttimetrin pituisia, litteitä, kaljuja ja väriltään kellanharmaita. Jotkut siemenet ovat jopa hyvinkin tummia tai tummaviirullisia pystysuunnassa.
Suomessa hamppua voi nykyään tavata luonnonvaraisena tulokkaana kaatopaikoilla, rautateillä, satamissa ja myllyillä Etelä-Lappia myöten. Etelä-Euroopassa ja muun muassa Ukrainassa se on vakiintunutkin.lähde?
Ulkonäkö ja koko > Kannabinoidipitoisuus

Hampun luontainen kannabinoidipitoisuus on tunnettu ympäri maailmaa. Kasvin pääasiallinen psykoaktiivinen yhdiste on tetrahydrokannabinoli (THC), mutta hampusta on eristetty noin 60 muuta kannabinoidia, joista suurin osa ei ole päihdyttäviä  .
Tutkijat eivät ole päässeet yksimielisyyteen kasvin lehdillä ja kukkien pinnoilla sijaitsevien kannabinoidirikkaiden hartsirauhasten tarkoituksesta. Toiset väittävät kannabinoidien olevan kasvin luontainen hyönteiskarkotelähde?, toiset pitävät niitä kasvin keinona suojautua kuivumiseltalähde?. Erään väitteen mukaan kannabinoidit suojaavat kasvia ultraviolettisäteiltälähde?. Kuivat kasvuolosuhteet saavat päihdehampun nostamaan hartsirauhasensa näkyville lehtien pinnalle, ja lisääntynyt ultraviolettisäteily vaikuttaa myös samoin.
Villi, luonnossa kasvava hamppu ei ole kovin kannabinoidipitoinen. Siitä on kuitenkin jalostettu vahvoja päihdehamppulajikkeita, jonka kuivapainosta jopa 25 prosenttia on kannabinoideja. Poliisin mukaan marihuanan tyypillinen THC-pitoisuus on 0,5–5 prosenttia. Toisessa ääripäässä on hyötykäyttöön jalostettu kuituhamppu, joka saattaa sisältää kannabinoideja vain 0,05 prosenttia.lähde?
Ulkonäkö ja koko > Alalajit > Cannabis sativa subsp. indica

Cannabis sativa subsp. indica on alkuperältään kotoisin Keski-Aasiasta Afganistanin, Nepalin ja Pakistanin alueelta. Kasvit ovat lyhytnivelvälisiä ja leveitä. Kasvin lehdykät ovat erittäin leveät ja usein hyvin tummanvihreät. Kasvit kukkivat nopeasti, vain noin 6–8 viikossa. Kukinnot ovat tiiviitä ja paksuja. Cannabis sativa subsp. indica on alun perinkin ollut alalajeista kannabinoidipitoisin; se sisältää Cannabis sativa subsp. sativaa enemmän kannabidiolia (CBD) ja kannabinolia (CBN), mutta vähemmän tetrahydrokannabinolia (THC). Nykyisin kaupalliseen käyttöön kasvatettavat päihdekasvit ovat pitkälle jalostettuja indica-painotteisia risteytyksiä. Syitä suosiolle ovat nopea kukinta-aika, lyhyt kasvutapa ja kasvista saatavan kannabiksen vahvuus. Keski-Aasiassa indicasta valmistetaan paljon hasista. Suuri kannabidiolimäärä tekee päihtymystilasta väsyttävän ja lääkinnälliseen käyttöön sopivan.lähde?
Ulkonäkö ja koko > Alalajit > Cannabis sativa subsp. sativa

Cannabis sativa subsp. sativa on indican "vastakohta"selvennä, josta on jalostettu suuri osa nykyisistä kuituhamppulajikkeista.. Alkuperältään se on kotoisin Meksikon, Kolumbian ja Thaimaan alueilta sekä Afrikan tietyistä osista. Sillä on vaaleammanvihreät ja paljon kapeammat lehdykät kuin indicalla. Kasvit kasvavat tropiikissa pitkiksi ja kukkivat hitaasti, 10–16 viikossa. Kukinnot sijaitsevat latvassa hajanaisesti, eikä indicalle tyypillistä suurta tiivistä kukintoa muodostu.lähde?
Sativa kukkii hitaasti, kasvaa yleensä korkeaksi ja vaatii paljon valoa.lähde?
Viljely

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 Hampun tuotanto tonneina 2003–2004  FAOSTAT (FAO)
| Kiina | 23000 | 79 % | 24000 | 79 % |  |
| Ranska | 4300 | 15 % | 4300 | 14 % |  |
| Chile | 1250 | 4 % | 1250 | 4 % |  |
| Venäjä | 200 | 1 % | 300 | 1 % |  |
| Turkki | 150 | 1 % | 150 | < 1 % |  |
| Ukraina | 150 | 1 % | 150 | < 1 % |  |
| Romania | 100 | < 1 % | 100 | < 1 % |  |
| Unkari | 40 | < 1 % | 40 | < 1 % |  |
| Puola | 15 | < 1 % | 15 | < 1 % |  |
| Espanja | 8 | < 1 % | 8 | < 1 % |  |
| Serbia ja Montenegro | 2 | < 1 % | 2 | < 1 % |  |
| Yhteensä | 29215 | 100 % | 30315 | 100 % |  |
Kuituhamppua viljeltiin Suomessa 150 hehtaarilla vuonna 2006. Hamppu kylvetään lämpimään maahan yleensä kesäkuun alussa. Sen jälkeen sille ei tarvitse tehdä mitään. Sato korjataan syksyllä tai vasta keväällä ruokohelven tapaan. Kevätkorjuussa osa sadosta menetetään. Korjuu onnistuu niittokoneella ja paalaimella. Kuituhamppua viljeltiin vuonna 2004 Euroopan unionissa 15 000 hehtaarin alalla. Kuituhampun lisäksi viljellään öljy- ja energiahamppua. Vuonna 2014 Suomessa oli hyötyhampun viljelijöitä nelisenkymmentä ja viljelypinta-ala alle 200 hehtaaria. Vuonna 2016 hamppua viljeltiin noin tuhannen hehtaarin alueella. Vuonna 2010 Suomessa viljeltiin öljyhamppua vain 18 hehtaarialla. Vuonna 2018 määrä oli jo 668 hehtaaria ja noin 700 hehtaaria vuonna 2020.
Käyttökohteet

YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin loppuvuodesta 2022 julkaisemassa raportissa korostetaan hampun kokonaisvaltaisen käytön merkitystä ja että mitään kasvin osaa ei kannattaisi enää heittää teollisessa tuotannossa hukkaan. Raportin mukaan hampun teollisten markkinoiden ennustetaan paisuvan kuluvan vuosikymmenen aikana noin 20 miljardin euron arvoiseksi, mikä olisi nelinkertainen arvo nykyiseen verrattuna. Noin 50 maata tuottaa hampusta aineksia vientiin merkittäviä määriä. Suurimpia viejämaita ovat Ranska, Kiina, Yhdysvallat, Romania ja Hollanti.
Käyttökohteet > Hamppukuitu

Hamppu on yksi vanhimmista viljelykasveista. Hamppukuidun tunnetuin käyttökohde on hamppuköysi, mutta hampusta saatavista kuiduista voidaan valmistaa myös kestäviä kankaita, selluloosaa paperin raaka-aineeksi sekä teollista raaka-ainetta käytettäväksi eristeenä, levyinä tai huonekalujen materiaalina.
Kuituhamppupelto tuottaa 3–4 kertaa enemmän kuitua kuin metsä. Uusi sato valmistuu vuosittain, toisin kuin metsän, jonka kuitukäyttöön kasvaminen kestää noin 20 vuotta, mutta sijainnista ja puulajista riippuen vähemmän tai enemmän. Hampun kuitu on kuitenkin erilaista kuin puukuitu.lähde?
Hamppukuitu on erittäin luja (120 kg/mm²) ja märkäkestävä. Se on myös muun muassa puuvillaa lämpimämpi ja pehmeämpi materiaali tekstiiliksi valmistettuna. Pehmeää kangasta varten hamppu korjataan 2–3 kuukauden iässä, lankakäyttöön 3–4 kuukauden jälkeen ja vaativaan kangas- ja köysikäyttöön noin puolivuotiaana.lähde?
Hamppukuitu muistuttaa monessa suhteessa pellavaa. Sen pituus-paksuussuhde on samansuuruinen ja poikkisiteet ovat molemmilla kasveilla toistensa kaltaiset. Hamppukuidun päät eivät kuitenkaan ole pellavan tapaan teräviä vaan tylppiä ja haarautuneempia. Hamppukuidun pää kiertyy kuivuessaan vastapäivään. Kuituosasta noin kaksi kolmannesta on selluloosaa.lähde?
Hampun varren ulompi osa käsittää pidempiä niinikuituja ja sisäosa lyhyempiä kuituja. Näistä niini on perinteinen tekstiilien ja köysien raaka-aine. Kuitukimpun pituus vaihtelee alle puolesta metristä lähes kahteen metriin. Liotuksen ja kuivauksen jälkeen väri voi olla hyvin erilainen käytetyistä menetelmistä riippuen – aina keltaisesta tai harmaasta vihreään, ruskeaan ja lähes mustaan. Myös täysvalkoista voidaan saada aikaan, mutta tällöin kuitu heikkenee eikä enää sovellu suurta lujuutta vaativiin tarkoituksiin. Kuitukimpun paksuus on 0,5–5 mm muodostuen peruskuiduista.lähde?
Hampusta voidaan valmistaa paperilaatuja hyvin ohuesta paperista paksuihin pahveihin. Nykyään hamppupaperia käytetään laajalti sätkäpapereissa ja suuri osa raamatuista painetaan hamppupaperille, koska sivujen täytyy olla ohuita, kestäviä ja keveitä. Lähes kaikki paperi, jolle on kirjoitettu ennen 1900-lukua on hamppupaperia. Hamppupaperin kestävyys on säilyttänyt suuren määrän vanhoja kirjoja ja seteleitä hyväkuntoisina. Hamppupaperi ei repeä yhtä helposti kuin puusta valmistettu paperi eikä kellastu sataan vuoteen; kaksisataavuotiaana paperi alkaa olla kellertävää, kun puusta valmistettu kellertää jo 30–50-vuotiaana.lähde?
Vaikka hamppukuidun merkitys väheni 1900-luvun alusta alkaen puuvillan ja myöhemmin tekokuitujen käytön myötä. Se on kuitenkin edelleen tärkeä raaka-aine muun muassa luontoystävällisessä vaateteollisuudessa, mattojen valmistuksessa sekä sekalaisissa tarkoituksissa – esimerkiksi darts-taulujen tärkein raaka-aine on hamppukuitu.lähde?
Käyttökohteet > Hampunsiemenet ja siemenistä puristettava öljy

Hampunsiemenistä saatavaa öljyä on perinteisesti käytetty lamppu- ja voiteluöljynä. Terveellistä, syötävää hamppuöljyä voidaan valmistaa muun muassa kylmäpuristamalla korjatuista, kypsistä siemenistä. Hampunsiemenet sisältävät helposti imeytyvää proteiinia noin 25 prosenttia ja monityydyttymätöntä rasvaa noin 33 prosenttia. Siemenet ja niistä puristettu öljy ovat gluteenittomia ja kolesterolittomia. Kumpikaan valmiste ei sisällä kannabinoideja.lähde?
Aiemmin soijapavun luultiin olevan kasvikunnan eniten aminohappoja sisältävä jäsen, sillä se sisältää jopa 18 aminohappoa kahdestakymmenestä proteiinisynteesissä tarvittavasta aminohaposta. Kuitenkin uudempien tutkimusten mukaan hampunsiemenet sisältävät kaikki ihmisen terveydelle välttämättömät 20 aminohappoa.
Hampunsiemenet sisältävät paljon terveellisiä ja ihmiselle välttämättömiä omega-3-, omega-6-, ja omega-9-rasvahappoja. Hampunsiementen monityydyttymätön ja paljon rasvahappoja sisältävä rasva koostuu pääosin linolihaposta (LA, omega-6), jota on siementen rasvapitoisuudesta noin 55 prosenttia ja alfalinoleenihaposta (ALA, omega-3) jota on 20–25 prosenttia. Hampunsiemenet sisältävät myös erittäin harvinaista ja terveellistä gammalinoleenihappoa (GLA, omega-6) neljä prosenttia ja stearidonihappoa (SDA, omega-3) suunnilleen kaksi prosenttia.
Hampunsiemenet ovat erinomainen proteiinin lähde sisältämällä kaikki 8 kehollemme välttämätöntä aminohappoa sekä 12 muuta aminohappoa. Hampunsiemen on raaka, kokonainen ja valmis proteiininlähde sellaisenaan. Sitä ei tarvitse missään vaiheessa kuumentaa, jotta esimerkiksi ravinnon sisältämät bakteerit saataisiin tuhottua. Tämän vuoksi hampunsiemenessä on jäljellä kaikki sen elinvoimaiset ravinto-aineet. Yli 65 prosenttia hampunsiemenen proteiineista on erittäin hyvin imeytyvää edestiiniä. Loput 35 prosenttia on albumiinia, joka on myös äärimmäisen hyvin imeytyvä proteiinityyppi. Sekä edestiini, että albumiini ovat hypoallergisia eli ne aiheuttavat hyvin vähän allergisia reaktioita .
Käyttökohteet > Hampunlehdet

Hampunlehtiä käytetään ruuanlaitossa erityisesti Thaimaassa. Hampunlehden käyttö ruuanlaitossa mainitaan tiettävästi ensimmäisessä thaimaalaisessa ruuanlaittokirjassa Mae Krua Hua Bpak, joka julkaistiin Chulalongkornin hallintokaudella 1800 ja 1900 -lukujen taitteessa. Hampunlehdet sisältävät erityisen paljon glutamiinihappoa.
Ruokaviraston mukaan Euroopan komissiossa on kesken selvitystyö, jossa tarkennetaan hampun ja sen eri kasvinosien käyttöhistoriatietoja komission uuselintarvikekatalogissa. Muiden kasvinosien kuin siementen käytöstä elintarvikkeena ei ole todennettua tietoa EU:n alueella ennen 15.5.1997, minkä vuoksi niitä, tai niistä valmistettuja tuotteita ei saa käyttää elintarvikkeena ilman uuselintarvikelupaa tai hyväksyttyä ilmoitusmenettelyä, mikäli tuote on ollut perinteisesti ja turvallisesti käytössä EU:n ulkopuolisessa maassa vähintään 25 vuoden ajan merkittävän väestönosan keskuudessa.
Käyttökohteet > Energianlähde

Hamppu on nopeasti kasvava energiakasvi, jota voidaan viljellä kuivattuna poltettavaksi tai biokaasuksi kaasutettavaksi biomassaksi. Hamppu ja maissi tuottavat Suomen korkeuksilla enemmän ja nopeammin korjuukelpoista maanpäällistä biomassaa kuiva-aineena mitattuna kuin mikään muu peltoviljelykasvi. Hampulla saadaan jopa 20 tonnin kuiva-ainesatoja hehtaarilta. Dieselmoottorin kehittäjä Rudolf Diesel kokeili moottoria hampun siemenöljystä valmistetulla biodieselillä maapähkinöistä valmistetun biodieselin ohella, vaikka alkuperäinen tarkoitus oli käyttää moottorissa kivihiilipölyä (engl. coal dust).lähde?
Lainsäädäntö

Suomessa hampun kasvattaminen huumausainekäyttöön on kiellettyä rikoslain 50. luvun 1 §:n perusteella. Kieltoa rikkova syyllistyy huumausainerikokseen, josta voidaan langettaa enintään kahden vuoden vankeusrangaistus. Jos kasvattaa suuren määrän huumausaineeksi luokiteltavaa hamppua, syyllistyy törkeään huumausainerikokseen, josta tuomitaan vankeuteen vähintään yhdeksi ja enintään kymmeneksi vuodeksi. Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuksen päätöksellä hamppu on myös rohdoskasvi.
EU-direktiivin (2860/2000, liite V, kohta 2.b) mukaan yli 0,2 prosenttia tetrahydrokannabinolipitoisuuden (THC) omaavalle hampulle ei myönnetä viljelytukea. Kuitu- tai öljyhamppua, eli alle 0,2 prosenttia THC:tä sisältävää hamppua saa kasvattaa vapaasti.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hamppu Wikimedia Commonsissa
Kuituhamppu - Uusiutuva teollisuusraaka-aine (Arkistoitu – Internet Archive), ProAgria Etelä-Pohjanmaa, 2011
ÖLJYHAMPPU. - opas viljelyyn ja käsittelyyn Turun ammattikorkeakoulun puheenvuoroja 75, 2013. Noora Norokytö.
Fineli: Hampunsiemenen ravintosisältö (Arkistoitu – Internet Archive)
Hankasalmen Hamppuseminaari 2015 videokooste Hankasalmen Hamppuprojektin 20-vuotisjuhlasta 17.10.2015. Juha Sorsa.
Hampun viljelyohjeita viljelijöiltä ja tuotteistajilta kuvattu Hankasalmen Hamppuseminaarissa 2015. Juha Sorsa.
Hampusta öljyä ja muovia, Elävä arkisto, Yleisradio
Hyötyhamppu -hanke (Arkistoitu – Internet Archive)
Kasviatlas 2010: Hampun levinneisyys Suomessa
Puutarha.net: Hamppu (Cannabis sativa)[vanhentunut linkki]
HIA — Hemp Industries Association
The Emperor Wears No Clothes (Arkistoitu – Internet Archive)
The Emperor Wears No Clothes -teoksen suomenkielinen käännös
United States Department of Agriculture (USDA): Cannabis sativa (englanniksi)
Flora of China: Cannabis sativa (englanniksi)
International Programme on Chemical Safety (IPCS), Inchem: Cannabis sativa (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Cannabis sativa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q26726  Wikispecies: Cannabis sativa  AoFP: 1838  APA: 1355  APDB: 133318  APNI: 106887  BioLib: 3466  BOLD: 163503  Calflora: 1471  CoL: QM84  eFloraSA: Cannabis_sativa  EoL: 594919  EPPO: CNISA  EUNIS: 164695  FloraBase: 18134  FNA: 200006342  FoAO2: Cannabis sativa  FoC: 200006342  GBIF: 5361880  GRIN: 8862  iNaturalist: 75997  IPA: 5259  IPNI: 306087-2  IRMNG: 10587353  ISC: 14497  ITIS: 19109  MichiganFlora: 711  NatureServe: 2.131607  NBN: NBNSYS0000004692  NCBI: 3483  NSWFlora: Cannabis~sativa  NZOR: cb9a7c7a-19e5-4340-820c-6de34649d8c3  NZPCN: 3592  Observation.org: 6520  Open Tree of Life: 84004  PalDat: Cannabis_sativa  PfaF: Cannabis sativa  PFI: 296  Plant List: kew-2696480  PLANTS: CASA3  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:306087-2  Tropicos: 21302042  VASCAN: 4191  WisFlora: 2864  WFO: wfo-0000584001 
Hamppukasvustoa.
Asanoha – japanilainen koristekuvio.
Hampun korjuuta Neuvostoliitossa vuonna 1956.
Kastelholman linna. Piirros 1600-luvulta.
Hampun kuva Otto Wilhelm Thomén teoksesta Flora von Deutschland, Österreich und der Schweiz (1885).
Hampun yhdeksänsorminen lehti. "Sormet" eli lehdykät ovat kapeat.
Lähikuva emikukinnosta, josta näkee rusehtuneet luotit ja verholehdillä sijaitsevat kannabinoidirikkaat hartsirauhaset, trikoomat.
Perimältään indica-painotteinen emikukinto.
Perimältään ruderalis-painotteista kuituhamppua.
Varren niinikuituja.