stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kemmuna

Kemmuna
Kemmuna sijaitsee Għawdexin ja Maltan pääsaaren välissä.
| --- | --- |
Muut nimet:  Comino
Sijainti:  36°0′39″N, 14°19′59″E, Għajnsielem Malta
Korkein kohta:  75 m
Pinta-ala:  3,5 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  4
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kemmuna (engl. Comino) on saari Välimerellä Maltan saaristossa. Maltan kolmesta asutusta saaresta se on sekä pinta-alaltaan että asukasluvultaan pienin: Kemmunalla asuu alle kymmenen ihmistä, ja sen pinta-ala on noin 3,5 neliökilometriä. Saari sijaitsee Maltan pääsaaren ja Gozon välisessä salmessa. Nykyään Kemmuna on luonnonsuojelualue. Hallinnollisesti se kuuluu gozolaiseen Għajnsielemin kuntaan.
Kemmunan länsirannikolla sijaitsee Kemmunettin pikkusaari. Saarten välinen sinivetinen ja hiekkarantainen salmi, maltaksi Bejn il-Kmiemen eli ’Kemmunojen välissä’ (engl. Blue Lagoon), on sukeltajien, snorklaajien ja muiden uimarien suosiossa.
Pyhän Marian linnoitus on Kemmunan näkyvin maamerkki.
Saaren etelärannikolla on 1600-luvulla rakennettu Pyhän Marian linnoitus (maltaksi it-Torri ta’ Santa Marija). Vittorio Cassar laati sen piirustukset vuonna 1618 johanniittain suurmestari Alof de Wignacourtin toimeksiannosta. Linnoituksen rakentaminen paransi yhteyksiä pääsaaren ja Għawdexin välillä sekä esti barbareskimerirosvoja käyttämästä saarta tukikohtanaan.
1200-luvun juutalaisfilosofi ja kabbalisti Abraham Abulafia vietti viimeiset elinvuotensa Kemmunalla jouduttuaan epäsuosioon. Hän kirjoitti saarella kaksi viimeistä teostaan, Sefer ha-Ot (1285–1288) ja Imre Shefer (1291).
Kun johanniitat saapuivat Maltalle vuonna 1530, Kemmunalla eli runsaasti villisikoja. Siitä tehtiin riistanhoitoalue. Toisen maailmansodan jälkeen saari oli joutomaata, kunnes 1960-luvulta alkaen sen merkitys matkailulle alkoi kasvaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kemmuna Wikimedia Commonsissa
Maltan saaret
Malta
Gozo
Comino
Cominotto
Filfla
St. Paul’s Island
Manoel Island
Fungus Rock
Karakoro (kunta)

| Karakoro |
| --- | --- |
 Karakoro
 Koordinaatit: 15°16′28″N, 11°42′23″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Kayesin alue
Piiri:  Kayesin piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  15 200
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karakoro on maalaiskunta Kayesin alueen Kayesin piirissä Malissa. Sen keskuskylä Teichibé sijaitsee 115 kilometriä Kayesista pohjoiseen. Kunnassa on 15 200 ja keskuskylässä 2 300 asukasta (vuonna 2009).
Karakoron kunta rajoittuu pohjoisessa Kayesin piirin Sahelin, idässä Koussanén ja etelässä Djéléboun kuntiin sekä lännessä Mauritaniaan. Alue on pinnanmuodostukseltaan tasankoa, jota halkovat pienet vadit. Länsirajalla virtaa Senegalin sivujoki Karakoro. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on kuivuudesta kärsivää aroa.
Kuntaan kuuluu seitsemän kylää. Asukkaat ovat etupäässä soninkeja. Fulbet ja maurit liikkuvat alueella paimentolaisina.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maissi, maapähkinä, pavut ja vihannekset. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, hevoset, aasit, kamelit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kaupankäyntiä.
Kasuuni

Roter Sand -kasuunimajakka
Kasuuni eli uppoarkku (ransk. caisson) on esimerkiksi majakan tai satamalaiturin perustaksi vedenpohjaan upotettu rakennelma. Se sisältää paineilmaa ja on pohjasta avoin, mutta kuitenkin vesitiivis.
Ne rakennettiin satamissa laivateräksestä ja hinattiin halutulle paikalle johon ne upotettiin; paikallaan pysyminen varmistettiin täyttämällä kasuunin ontto sisus jollain sopivalla aineella, alun perin betonilla, myöhemmin hiekalla ja viimeksi rautamalmin rikastusjätteellä; tätä teollisuusjätettä käytettiin esimerkiksi Kemi I -majakan kasuunin täyttämiseen.
Kasuuneja rakennetaan etupäässä majakoiden sijoittamista varten. Ensimmäinen lajissaan oli saksalainen Weser-joen suistossa yhä oleva Roter Sand, joka valmistui vuonna 1885. Se oli miehitetty aina vuoteen 1964, jolloin se muutettiin öljypoltolta automaattiseksi kaasumajakaksi; nykyisin siinä on aurinkopaneelein toimiva vilkku veneilijöille. Majakkana sen korvasi ulommas sijoitettu ja vuonna 1972 automatisoitu Alte Weser.
Kasuuneja alettiin rakentaa, kun kehittynyt majakkatekniikka mahdollisti majakoiden täyden automatisoinnin, koska majakkalaivojen pitäminen tuli aikaa myöten kovin kalliiksi.
Suomen ensimmäinen kasuunimajakka on Kihdillä sijaitseva Gustaf Dalénin majakka, joka valmistui vuonna 1947.
Myöhemmin kehitettiin uusia menetelmiä kuten pohjaan upotettavat tukirakenteet joiden päälle majakat nykyisin rakennetaan ja vanha kasuunijärjestelmä alkoi vähin erin väistyä; eräs viimeisiä perinteistä kasuuneista on vuonna -75 valmistunut Kemi I.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kasuuni Wikimedia Commonsissa
Kemmunett

Kemmunett
| --- | --- |
Muut nimet:  engl. Cominotto myös: Comminotto Cominetto
Sijainti:  36°00′49″N, 14°19′10″E, Għajnsielem  Malta
Saariryhmä:  Maltan saaristo
Korkein kohta:  17  m 
Pinta-ala:  0,25 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton  GeoNames-tietokannassa 2562818
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kemmunett (engl.  Cominotto) tai Comminotto, kutsutaan joskus myös nimellä Cominetto, on pieni, karu, hedelmätön ja kivinen saari keskellä Välimerta 1,7 kilometrin etäisyydellä  Maltan saaren pohjoisrannikolta. Vain muutama sata metriä pitkä ja pinta-alaltaan noin 0,25 neliökilometrin Kemmunett on Maltan saarivaltion toiseksi suurin asumaton saari.
Kemmunett sijaitsee Kemmunasta luoteeseen ja saarten väliin jää noin 100 metriä leveä matalahko ja turkoosivetinen salmi, Sininen laguuni (maltaksi  Bein-il- Kmiemen), jonka keskisyvyys on 3 ja syvin kohta 14 metriä. Joidenkin mukaan salmen voi ylittää matalareittiä pitkin kahlaamalla ja uimalla. Vesi on alkuun matalaa, mutta Kemmunettia kohti syvenee. Tuulisella ilmalla laguunissa esiintyy vedenalaisia virtauksia. Kemmunetilla on pieni rantakaistale, mutta suurimmalta osin se on kallioista luotoa. Kemmunett-saaren ominaisuuksiin kuuluvat kirkas vesi ja valkoinen hiekka, luolat, sekä luoteeseen (Anchor Reef) että lounaaseen (Inner Cominotto) jäävät riutat ja runsaat sukelluspaikat. Riuttojen ja luolien syvyys on keskimäärin 10 ja enimmällään 50 metriä.
Kemmunett ja Sininen laguuni
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kemmunett Wikimedia Commonsissa
Maltan saaret
Malta
Gozo
Comino
Cominotto
Filfla
St. Paul’s Island
Manoel Island
Fungus Rock
Kasvainbakteeri

Kasvainbakteeri, onkobakteeri tai onkogeeninen bakteeri on bakteeri, joka voi aiheuttaa tai edistää kasvainten muodostumista tai syöpää.
Epäiltyjä kasvainbakteereita

Helikobakteeri (Helicobacter pylori) voi tartuttaa vatsalaukun ja pohjukaissuolen. Sen tiedetään aiheuttavan vatsasyöpää ja MALT-lymfoomia. Muilla bakteereilla erilaisten syöpien aiheutuvuudesta ei ole läheskään yhtä vahvaa näyttöä. Alla olevaan taulukkoon on listattu mahdollisesti eri syöpiin liittyviä bakteereita.
| Laji tai heimo | Lajiin/heimoon mahdollisesti liittyvät syövät | Viite |
| --- | --- | --- |
| Bacteroides fragilis | Paksusuolen syöpä. |  |
| Borrelia burgdorferi | MALT-lymfooma. |  |
|  Campylobacter jejuni | IPSID, joka on harvinainen MALT-lymfooman tyyppi. |  |
| Chlamydia pneumonia | Keuhkojen MALT-lymfooma. |  |
| Chlamydia trachomatis (klamydia) | Kohdunkaulan syöpä. |  |
| Chlamydophila psittaci | Näköaistinelimen/sivuelimen syöpä (silmäsyöpä). |  |
| Clostridium ssp | Paksusuolen syöpä. |  |
| Helicobacter bilis | Sappielinten syövät (mm. sappirakkosyöpä ja sappitien syöpä) |  |
| Helicobacter bizzozeronii | Vatsaan liittyvä MALT-lymfooma. |  |
| Helicobacter felis | Vatsaan liittyvä MALT-lymfooma. |  |
| Helicobacter heilmannii | Vatsaan liittyvä MALT-lymfooma. |  |
| Helicobacter hepaticus | Sappielinten syövät. |  |
| Helicobacter pylori (helikobakteeri) | Vatsasyöpä. |  |
| Helicobacter salomonis | Vatsaan liittyvä MALT-lymfooma. |  |
| Helicobacter suis | Vatsaan liittyvä MALT-lymfooma. |  |
| Mycoplasma spp | Vatsan, paksusuolen, munasarjojen ja keuhkojen syövät (erityisesti M. fermentans, M. penetrans ja M. hyorhinis). |  |
| Neisseria gonorrhoeae (tippuri) | Virtsarakko- ja eturauhassyöpä. |  |
| Propionibacterium acnes | Virtsarakko- ja eturauhassyöpä. |  |
| Salmonella enterica serotyyppi Paratyphi | Sappielinten syövät. |  |
| Salmonella enterica serovar Typhimurium | Sappielinten syövät. |  |
| Treponema pallidum (kuppa) | Virtsarakkosyöpä ja mahdollisesti eturauhassyöpä. |  |
Kilpijärvi

Kilpijärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Kilpijärvi, järvi Iisalmella
Kilpijärvi, järvi Kiuruvedellä
Kilpijärvi, järvi Mäntsälässä
Kilpijärvi, järvi Jämsän Sydänmaan kylän lähellä
Kilpijärvi, järvi Pälkäneellä
Kilpijärvi, järvi Sastamalassa
Kilpijärvi, kylä Venäjällä, entisen Korpiselän kunnan eteläosassa.
Mirka Kilpijärvi (s. 1991), suomalainen koripalloilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kilpijärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Keskiyön lapset

| Keskiyön lapset> Midnight’s Children.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Salman Rushdie
Kansitaiteilija:  Bill Botten
Kieli:  englanti
Genre:  romaani
Kustantaja:  Jonathan Cape
Julkaistu:  1981
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  446
ISBN:  0-224-01823-X
Suomennos
Suomentaja:  Arto Häilä
Kansitaiteilija:  Pekka Loiri
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1982
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  571
ISBN:  951-0-11424-3
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Keskiyön lapset (engl. Midnight’s Children) on Salman Rushdien vuonna 1981 julkaistu romaani. Se oli Rushdien kansainvälinen läpimurtoteos ja se sai ilmestymisvuotenaan Booker-palkinnon. Vuosina 1993 ja 2008 romaani sai erityisen ”Bookerien Booker” -palkinnon, eli se valittiin parhaaksi Booker-palkituksi kirjaksi palkinnon 25- ja 40-vuotisjuhlien kunniaksi. Suomeksi teos julkaistiin 1982 Arto Häilän suomentamana. 571-sivuisen kirjan kustansi WSOY.
Keskiyön lasten tapahtumat sijoittuvat Intiaan, Rushdien synnyinmaahan, ja tarina nivoutuu humoristisesti Intian poliittisiin tapahtumiin. Tarinan päähenkilö on isonenäinen ja telepaattisia kykyjä omaava Saleem Sinai, joka syntyy keskiyöllä 15. elokuuta 1947, eli samalla hetkellä kun Intia itsenäistyy. Samalla Sinain kohtalo kietoutuu Intian vaiheisiin.
Kesklinn (Tartto)

| Kesklinn> Tarton kaupunginosa |
| --- | --- |
 Emajoki
 Kaupungin kartta, jossa Kesklinn korostettuna.
Koordinaatit:  58°22′44.34″N, 26°43′27.66″E
Pinta-ala:  1,80 km² 
Väkiluku:  6 517 (31.12.2013)
Kesklinn (suomeksi: 'keskikaupunki') on Virossa Tarton kaupunginosa Emajoen oikealla rannalla. Siellä on 6 517 asukasta (31. joulukuuta 2013), ja sen pinta-ala on 1,80 neliökilometriä.
Kesklinnan kaupunginosaa ympäröivät pohjoisessa Supilinn, pohjoisessa ja idässä Ülejõe, kaakossa Annelinn, etelässä Karlova, lounaassa ja lännessä Vaksali ja luoteessa Tähtvere.
Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 1993

Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 1993 pelattiin Ruotsissa ja  Kanada voitti turnauksen. Turnauksessa kaikki pelasivat kaikkia vastaan yhden ottelun. Tšekkoslovakia jakautui vuoden vaihtuessa, joukkue pelasi loput pelit yhtenäisenä, mutta IIHF:n lipun alla ja sen hymnin kera. Neuvostoliiton/Itsenäisten valtioiden yhteisön paikan A-sarjassa peri Venäjä.
Turnaus

| Sija | Joukkue | O | V | H | T | TM | PM | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 1 |  Kanada | 7 | 6 | 1 | 0 | 37 | 17 | 12 |

| 2 |  Ruotsi | 7 | 6 | 1 | 0 | 53 | 15 | 12 |

| 3 | Tšekki / Slovakia | 7 | 4 | 2 | 1 | 38 | 27 | 9 |
| 4 |  Yhdysvallat | 7 | 4 | 3 | 0 | 32 | 23 | 8 |
| 5 |  Suomi | 7 | 3 | 3 | 1 | 31 | 20 | 7 |
| 6 |  Venäjä | 7 | 2 | 3 | 2 | 26 | 20 | 6 |
| 7 |  Saksa | 7 | 1 | 6 | 0 | 16 | 37 | 2 |
| 8 |  Japani | 7 | 0 | 7 | 0 | 9 | 83 | 0 |
Pistepörssi

| Sija | Pelaaja | M | S | P |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Peter Forsberg | 7 | 24 | 31 |
| 2 |  Markus Näslund | 13 | 11 | 24 |
| 3 |  David Vyborny | 6 | 9 | 15 |
| 4 |  Niklas Sundström | 10 | 4 | 14 |
| 5 |  Jere Lehtinen | 6 | 8 | 14 |
| 6 |  Pat Peake | 4 | 9 | 13 |
| 7 |  Peter Ferraro | 7 | 4 | 11 |
| 8 |  Ville Peltonen | 5 | 6 | 11 |
| 9 |  Chris Ferraro | 4 | 7 | 11 |
| 10 |  Jan Vopat | 6 | 4 | 10 |
Palkinnot > IIHF:n valitsemat turnauksen parhaat pelaajat

Paras maalivahti:  Manny Legace
Paras puolustaja:  Janne Grönvall
Paras hyökkääjä  Peter Forsberg
Palkinnot > Turnauksen tähdistökentällinen

Maalivahti:  Manny Legace
Puolustajat:  Brent Tully,  Kenny Jönsson
Hyökkääjät:  Paul Kariya,  Markus Näslund,  Peter Forsberg
Lopputulokset

C-sarjan karsinnat pelattiin marraskuussa 1992 kahdessa lohkossa toinen Riiassa ja toinen Minskissä, lohkojen voittajat Latvia ja Ukraina pelasivat ratkaisevan ottelun Riiassa ja Ukraina lunasti paikan C-sarjaan.
Hongkongin jääkiekkomaajoukkue

| Hongkong |
| --- | --- |

Liitto:  Hongkongin jääkiekkoliitto
Valmentaja:   Nikita Smirnov
Eniten otteluita:  Bernard Fung (64)
Eniten maaleja:  Jasper Tang (24)
Eniten pisteitä:  Jasper Tang (64)
IIHF-ranking:  49. (27.5.2024)
Ensimmäinen ottelu
  Taiwan 6–2 Hongkong  (Perth, Australia; 8. maaliskuuta 1987) 
Suurin voitto
  Hongkong 30–1 Macao  (Hongkong, Kiina; 6. tammikuuta, 2003) 
Suurin tappio
  Etelä-Korea 44–0 Hongkong  (Perth, Australia; 14. maaliskuuta, 1987) 
Hongkongin jääkiekkomaajoukkue edustaa Hongkongia kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa, ja se on ollut Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäsen vuodesta 1983 alkaen. Joukkue sijoitettiin ensimmäistä kertaa jääkiekon maailmanrankingiin vuonna 2014, jolloin se oli 48. sijalla. Vuonna 2021 se oli myös 48. sijalla. Vuonna 2022 maassa oli 75 rekisteröitynyttä miesjääkiekkoilijaa ja neljä jäähallia.
Joukkue osallistui D-sarjan maailmanmestaruuskilpailuihin vuonna 1987 häviten tuolloin kaikki kuusi otteluaan. Maaliero oli äärimmäisen huono, 1–180. Joukkueen seuraava esiintyminen IIHF:n turnauksessa oli vasta vuonna 2014. Joukkue pelasi viitenä peräkkäisenä vuonna 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailuissa. Vuonna 2017 joukkue voitti pronssia, mutta vuonna 2018 joukkue putosi kilpailuista. Keväällä 2019 joukkue osallistui 3. divisioonan karsintaan, jossa se sijoittui Kirgisian hylkäyksen jälkeen toiseksi.
Sijoituksia > Maailmanmestaruuskilpailut

1987 – D-sarja; 4.
2014 – 3. divisioona; 4.
2015 – 3. divisioona; 4.
2016 – 3. divisioona; 6.
2017 – 3. divisioona; 2.
2018 – 3. divisioona; 6.
2019 – 3. divisioonan karsinta; 2.
2020 – 3. divisioonan B-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
2021 – 3. divisioonan B-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
2022 – 3. divisioonan B-lohko; Joukkue vetäytyi koronaviruspandemian vuoksi
Sijoituksia > Maailmanranking

2014 - 48.
2015 - 46.
2016 - 44.
2017 - 44.
2018 - 45.
2019 - 46.
2020 - 48.
2021 - 48.
2022, helmikuu - 46.
Aiheesta muualla

Hong Kong Ice Hockey Association
IIHF Official Site
Kalliola

Kalliola voi tarkoittaa seuraavia:
Sukunimenä

Iiris Kalliola (s. 1959), tietokirjailija
Joonas Kalliola (s. 1991), jääkiekkoilija
Marianna Kalliola (1952–1978), runoilija
Reino Kalliola (1909–1982), kasvitieteilijä, luonnonsuojelija ja kirjailija, professorin arvonimi.
Muita merkityksiä

Kalliola, Hollolan Vesikansan alueella sijaitseva kylä
Kalliolan setlementti, Suomen Setlementtiliiton toimipiste ja kansalaisopisto Helsingissä
Paukkajan työväentalo Kalliola, työväentalo Enon Paukkajassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kalliola”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karhunpesäkivi

Karhunpesäkivi
Karhunpesäkivi on Inarin Myössäjärvellä Ivalo–Inari-maantien varrella sijaitseva suuri siirtolohkare, joka on sisältä ontto. Karhunpesäkivi on Suomen suurin tafoni, joka on syntynyt kiven sisuksen rapautuessa vähitellen veden ja lämpötilavaihteluiden vaikutuksesta. Onkalon seinämillä ja katossa on kennomaista pintaa, joka syntyy heikomman kiviaineksen rapautuessa pois vahvemman ympäriltä. Karhunpesäkiven onkalo ei siis ole nurin päin kääntynyt hiidenkirnu, kuten joissakin lähteissä väitetään. Karhunpesäkiven luokse johtaa polku ja sisällä olevaan luolaan pääsee kiven juurella olevasta aukosta.
Kiven kerrotaan saaneen nimensä siitä, että lumimyrskyssä eksynyt lappalainen oli mennyt luolaan suojaan ja nukahtanut sinne. Herättyään hän huomasi, että samassa luolassa oli talviuntaan viettävä karhu. Karhu ei onneksi herännyt ja mies pääsi poistumaan luolasta myrskyn laannuttua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karhunpesäkivi Wikimedia Commonsissa
Inarin Karhunpesäkivi Retkipaikka.fi
Aarne Laitakari : Tienviitoitta jäävät monet nähtävyyder matkamieheltä näkemättä, Suomen Kuvalehti, 27.05.1933, nro 22, s. 19, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Aarne Laitakari : Selittämätön luonnonihme. Inarin Karhunpesäkivi, Suomen Kuvalehti, 04.06.1938, nro 22, s. 27, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Keski-Nevka

Keski-Nevka elokuussa 2010.
Keski-Nevka (ven. Сре́дняя Не́вка, Srednjaja Nevka) on Nevan suuhaara Pietarissa Venäjällä. Se erkanee Suuresta Nevkasta (ven. Большая Невка, Bolšaja Nevka) Mistulansaaren (ven. Ела́гин о́стров, Jelagin ostrov) luona ja virtaa sen eteläpuolitse vastapäätä Korpisaarta (ven. Апте́карский о́стров, Aptekarski ostrov) ja Ristisaarta (ven. Кресто́вский о́стров, Krestovski ostrov) kunnes laskee Suomenlahteen Ristisaaren ja Mistulansaaren välissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keski-Nevka Wikimedia Commonsissa
Kansan yhtenäisyys

| Kansan yhtenäisyys> Λαϊκή Ενότητα |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  21. elokuuta 2015
Ideologia:  sosialismi euroskeptismi
Poliittinen kirjo:  äärivasemmisto
Värit:      
Parlamentti:  0 / 300
Euroopan parlamentti:  0 / 21
Kotisivu:  laiki-enotita.gr
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kansan yhtenäisyys (kreik. Λαϊκή Ενότητα, Laïkí Enótita) (lyh. ΛΑΕ, LAE) on kreikkalainen vasemmistolainen puolue. Se on perustettu vuonna 2015.
Kansan yhtenäisyyden perusti elokuussa 2015 joukko Syrizan vasemmasta laidasta eronneita poliitikkoja ympäristö- ja energiaministerinä Tsíprasin I hallituksessa toimineen Panagiótis Lafazánisin johdolla. Perustaminen oli vastalause Kreikan velkojien vaatimuksia vastaan Kreikan velkakriisin tulehduttua uudelleen kesän 2015 kansanäänestyksen aikoihin. Puolueella oli alkuvaiheessa Syrizasta siirtyneitä parlamentaarikkoja ja europarlamentaarikkoja, mutta se ei onnistunut saamaan edustajia vaaleissa 2015 ja 2019. Lafazánis toimi puolueen johdossa eroamiseensa vuonna 2019 saakka.
Vaalitulokset

Puolueen tulokset vaaleissa ovat:
| Vuosi | Vaalit | Johtaja | Äänet> Määrä | Äänet>  % | Paikkamäärä | Asema / Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Europarlamenttivaalit 2014 | Panagiótis Lafazánis | ei osallistunut | ei osallistunut | 1 / 21 | edustajat siirtyivät muista puolueista osa GUE/NGL-ryhmää |
| 2015 | Parlamenttivaalit 2015 I | Panagiótis Lafazánis | ei osallistunut | ei osallistunut | 28 / 300 | edustajat siirtyivät muista puolueista oppositiossa |
| 2015 | Parlamenttivaalit 2015 II | Panagiótis Lafazánis | 155 242 | 2,87 | 0 / 300 | ei parlamentissa |
| 2019 | Europarlamenttivaalit 2019 | Panagiótis Lafazánis | 31 674 | 0,56 | 0 / 21 | ei parlamentissa |
| 2019 | Parlamenttivaalit 2019 | Níkos Chountís | 15 930 | 0,28 | 0 / 300 | ei parlamentissa |
Aiheesta muualla

Λαϊκή Ενότητα. Puolueen verkkosivut. (kreikaksi)
Kalliokylän työväentalo

| Kalliokylän työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Kalliokylä, Kiuruvesi
Valmistumisvuosi:  ?, 1954
Suunnittelija:  Antti Juntunen
Rakennuttaja:  Kalliokylän Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi / runkorakenne
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosala:  250 neliömetriä
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalliokylän työväentalo oli Kiuruveden kaupungin Kalliokylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Kalliokylän työväenyhdistys perustettiin yhden lähteen mukaan nimellä Kalliokylän Työväen ja Pienviljelijöiden Yhdistys. Perustamisajankohta ei ole tiedossa, mutta yhdistys on ollut olemassa viimeistään loppuvuonna 1913, jolloin se ilmoitti lehdessä pitävänsä iltamat. Omaa taloa ei ilmeisesti vielä tuolloin ollut käytössä. Marraskuussa 1922 yhdistys ilmoitti järjestävänsä "vapaaviikko-iltamia" omalla talollaan; tämä on ensimmäinen maininta talosta.
Elokuussa 1930 Savon Sanomissa ilmoitettiin Kalliokylän Työväen ja Pienviljelijöiden Yhdistyksen talon sulkemisesta väliaikaisesti kommunistilakien nojalla. Jo kymmenen päivää ennen sulkemisuutista kyseisen yhdistyksen kerrottiin kuitenkin lakkauttaneen itsensä ja luovuttaneen talonsa ja omaisuutensa Kalliokylään samana vuonna perustetulle sosialidemokraattiselle yhdistykselle. Työväen ja Pienviljelijöiden Yhdistys oli luultavasti alun perin ollut sosialidemokraattinen, mutta liittynyt vuonna 1920 perustettuun Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, sillä uutisessa mainittiin talon olleen alun perin sosialidemokraattien omistuksessa. Samassa lehdessä julkaistiin uutinen uuden sosialidemokraattisen yhdistyksen perustamisesta.
Ilmeisesti talo omistajanvaihdoksesta huolimatta suljettiin pysyvämmin, sillä vuonna 1932 maaherra hylkäsi Voimistelu- ja urheiluseura Kallion anomuksen talon avaamisesta. Vuonna 1933 jokin taho järjesti talolla iltamat, mutta ei ole tiedossa, oliko talo silloin työväenyhdistyksen vai jonkin muun yhdistyksen hallussa. Yhden lähteen mukaan talo oli siirtynyt jossain vaiheessa 1930-luvun alussa omistajayhdistyksen lahjoituksen kautta Voimistelu- ja urheiluseura Kalliolle, jonka lakkauttamisen jälkeen talo myytiin Kiuruveden Työväen Osuuskaupalle 17.11.1934. Ei ole tiedossa, mitä tälle talolle sittemmin tapahtui.
Ilmeisesti yhdistys sai jatkaa toimintaansa sotien jälkeen, sillä sen toinen talo valmistui vuonna 1954. Talon suunnitteli Antti Juntunen. Yhdistys oli liittynyt sotien jälkeen SKDL:n.
Rakennus

Vuoden 1954 talo oli runkorakenteinen lautatalo, jossa oli huopakatto. Sisäkatto ja sisäseinät oli vuorattu kovalevyillä. Talon pinta-ala oli 250 neliömetriä, johon kuului juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen/vaatehuone sekä yhden huoneen asunto. Talo oli puulämmitteinen, mutta siinä oli sähköt. Sisä-WC:tä ei ainakaan vuonna 1988 ollut, ja tuolloin mainittiin korjausten olevan muutenkin ajankohtaisia. Kyseisenä ajankohtana talo oli edelleen yhdistyksen käytössä. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.
Kalvonuijapistiäiset

| Kalvonuijapistiäiset |
| --- | --- |
 Keltanuijapistiäinen (Cimbex luteus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Alalahko::  Sahapistiäiset Symphyta
Yläheimo::  Lehtipistiäismäiset Tenthredinoidea
Heimo::  Nuijapistiäiset Cimbicidae
Alaheimo::  Aitonuijapistiäiset Cimbicinae
Tribus::  Cimbicini
Suku::  Kalvonuijapistiäiset Cimbex  Olivier, 1790
Katso myös
   Kalvonuijapistiäiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalvonuijapistiäiset (Cimbex) on pistiäisten (Hymenoptera) lahkoon kuuluva nuijapistiäissuku. Suomessa suvun edustajia esiintyy kolme lajia. Maailmanlaajuisesti sukuun kuuluu ainakin neljä lajia. Suvun lajimäärä vaihtelee eri lähteissä.
Ukkonuijapistiäisen (Cimbex femoratus)) toukka
Sukuun kuuluvia lajeja

Leppänuijapistiäinen (Cimbex connatus)
Ukkonuijapistiäinen (Cimbex femoratus)
Keltanuijapistiäinen (Cimbex luteus)