stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aad Bak

Adrianus "Aad" Johannes Bak (18. heinäkuuta 1926 Rotterdam, Alankomaat – 16. tammikuuta 2009 Schiedam) oli alankomaalainen ammattilaisjalkapalloilija.
Bak aloitti uransa synnyinkaupunkinsa kakkosjoukkueessa Excelsior Rotterdamissa. Vuosina 1955-62 hän pelasi Feyenoordissa, jossa hän nappasi kaksi peräkkäistä Eredivisien voittoa, vuosina 1961 ja 1962.
Ainoan maaottelunsa Bak pelasi Alankomaiden maajoukkueessa vuonna 1956. Hän lopetti uransa 36-vuotiaana ja meni töihin kassanhoitajaksi alankomaalaiseen Amro-pankkiin.
Abbottabad

| Abbottabad (urduksi ‏ایبٹ آباد‎) |
| --- | --- |
 Abbottabad Shimlan vuorilta katsottuna
 Abbottabad
 Koordinaatit: 34°9′21″N, 73°13′10″E 
Valtio:  Pakistan
Provinssi:  Khyber Pakhtunkhwa
Piirikunta:  Abbottabadin piirikunta
perustettu:  1853
Hallinto:  
 – Nazim:  Haider Zaman
 – Naib Nazim:  Liaqat Ali Khan
Korkeus:  1 250 m
Väkiluku (2006):  120 888
 – Väestötiheys:  413,2 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+5 h
Suuntanumero(t):  0992
 
 www.abbottabad.com.pk 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Abbottabad (urduksi ‏ایبٹ آباد‎, Ebṭ Ābād) on kaupunki Pakistanin Luoteisprovinssissa 150 kilometriä Islamabadista pohjoiseen, 205 kilometriä Peshawarista 1 250 metrin korkeudella merenpinnasta. Vuonna 1998 kaupungissa oli 106 101 asukasta; lukuun kuuluu sotilastukikohdan väki.
Historia

Abbottabadin perustivat aluetta hallinneet britit 1853, ja se  sai nimensä majuri James Abbottin mukaan. Heillä oli siellä sotilastukikohta ja parantola. Nykyisin kaupungissa on Pakistanin armeijan tukikohta.
Vuoden 2005 maanjäristys runteli kaupunkia pahoin. Yhdysvaltain laivaston iskujoukot tekivät 2. toukokuuta 2011 sissi-iskun Abbottabadiin ja surmasivat terroristijärjestö al-Qaidan johtajan Osama bin Ladenin.
1801

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Tapahtumia

1. tammikuuta – Yhdistynyt kuningaskunta syntyi, kun sen liittosopimus astui voimaan.
1. tammikuuta – Giuseppe Piazzi löysi ensimmäisen asteroidin, Cereksen. (Sitä pidettiin tuolloin vielä planeettana)
9. helmikuuta – Lunévillen rauha solmittiin Ranskan ja Itävallan välillä.
4. maaliskuuta – Yhdysvaltain kolmas presidentti Thomas Jefferson astui virkaansa.
20.–21. maaliskuuta – Ranskalaisten ja brittien välillä käytiin Aleksandrian taistelu.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

Napoleon solmi uudelleen suhteet paavinistuimeen.
Yhdysvaltojen ja Barbareskivaltioiden välillä alkoi ensimmäinen barbareskisota.
Britannia aloitti maan ensimmäisen väestönlaskennan.
Aachenin rauha

Aachenin rauhaa juhlistavat ilotulitukset Thamesilla, jotka järjestettiin 15. toukokuuta 1749. Georg Friedrich Händel sävelsi tilaisuuteen kappaleensa Ilotulitusmusiikki
Aachenin rauha (engl. Treaty of Aix-la-Chapelle, saks. Der Zweite Aachener Friede, esp. Tratado de Aquisgrán) oli Itävallan perimyssodan päättänyt rauhansopimus. Sopimuksen laati neuvosto, joka kokoontui Aacheniin 24. huhtikuuta 1748. Sopimus allekirjoitettiin 18. lokakuuta 1748.
Aachenin rauhansopimusta pidettiin ensimmäisenä monenvälisenä sopimuksena, jossa oli peräti kahdeksan osapuolta. Britannia, Ranska ja Alankomaat allekirjoittivat sopimuksen ensimmäisinä ja muut osapuolet allekirjoittivat ehdolla olevat kohdat, joita nämä kolme olivat valmistelleet Bredan kokouksissa vuosina 1746–1748.
Sopimuksissa sovittiin seuraavista ehdoista:
Itävalta tunnusti Fredrik II Suuren Sleesian valloituksen ja luovutti Espanjalle menettämiään alueita Italiasta. Ranska vetäytyi Alankomaista ja sai vastaavasti takaisin osan siirtokunnistaan. Ranska sai takaisin Cape Bretonin, luovutti Madrasin (nyk. Chennai) Britannialle ja nykyisen Belgian alueen linnakekaupungit Hollannille.
Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarinna Maria Teresia luovutti Espanjalle Parman, Piacenzan ja Guastallan herttuakunnan Italiassa.
Modenan herttuakunta ja Genovan tasavalta saivat itsenäisyytensä takaisin.[lähde? ]
Asiento-sopimus, joka oli taannut briteille orjakauppaoikeuden Espanjan siirtokuntiin Utrechtin rauhan 1713 mukaan, uudistettiin. Espanja heräsi myöhemmin vastustamaan asienton kohtia ja vaati 1750 allekirjoitetun Madridin sopimuksen yhteydessä brittien luopuvan vaatimuksistaan 100 000 punnan korvausta vastaan.[lähde? ]
Käytännössä sopimus merkitsi status quo ante bellumia, eli tilanne palautettiin ennen sotaa vallinneeseen tilaan. Sopimus ei ratkaissut Britannian ja Ranskan siirtomaakilpailun aiheuttamia riitoja eikä näin toiminut pohjana kestävälle rauhalle. Italian oloja sopimus kuitenkin vakautti.[lähde? ]
Sotimista jatkettiin seitsenvuotinen sodassa 1756–1763 mm. Sleesian kysymyksestä. Jotkut kohdista olivat yhä kiistakohtia Ranskan vallankumoussodissa, jotka alkoivat 1792.[lähde? ]
Käännös suomeksi
Aarne Siirala

Aarne Johannes Siirala (8. heinäkuuta 1919 Liperi – 8. toukokuuta 1991 Carnarvon, Minden Hills, Ontario, Kanada) oli suomalainen teologi ja professori. Hän oli Seurakuntaopiston johtaja 1952–1960. Hän oli Kanadassa Waterloon luterilaisen yliopiston systemaattisen teologian professori vuosina 1963–1974 ja Wilfrid Laurierin yliopiston uskontotieteen professori 1974–1984. Hänen teemojaan ovat kristiuskon immanetti piirre ja evankeliumin sanoman inhimillisyys.
Siirala opiskeli sotien jälkeen teologiksi Lundin yliopistossa ja väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1955. Hän oli Helsingin yliopiston systemaattisen teologian dosentti 1962–1969 mutta ei astunut dogmatiikan professorin virkaan vuonna 1969.
Siirala erosi Seurakuntaopiston johtajan tehtävästä ja muutti Kanadaan. Syynä oli 1960 julki tullut kohu tanssimisesta Seurakuntaopistolla. Kirkon sisällä oli jo aiemmin jotkut olleet sitä mieltä, että Siirala toi kirkkoon liikaa maallisia elementtejä.
Teokset

Sairauden sanottava, 1962
Jumalallinen inhimillisyys, 1968
Aachenin konferenssi

Aachenin konferenssi oli Aachenissa (tuolloin Aix-la-Chapelle) 1. lokakuuta – 15. marraskuuta 1818 järjestetty Euroopan asioita käsitellyt konferenssi, johon osallistuivat Iso-Britannia, Itävalta, Preussi, Ranska ja Venäjä. Aachenissa päätettiin lopettaa vuodesta 1814 jatkunut Ranskan miehitys ja ottaa Napoleonin sotien jälkeen valvonnan alla ollut Ranska mukaan suurvaltojen tulevaan yhteistyöhön. Kyseessä oli ensimmäinen Wienin kongressia seuranneista neljästä kansainvälisestä konferenssista; seuraava oli Troppaun konferenssi vuonna 1820.
Englannin, Itävallan, Preussin ja Venäjän välisen neliliiton solmimisen yhteydessä vuonna 1815 oli päätetty säännöllisestä kansainvälisten konferenssien järjestämisestä yhteisten ongelmien ratkaisemiseksi ja erimielisyyksien selvittämiseksi. Ensimmäinen tällainen konferenssi kutsuttiin koolle Aacheniin lokakuussa 1818 Ranskan kysymyksen selvittämiseksi. Kokouksessa olivat läsnä valtionpäämiehistä Venäjän Aleksanteri I, Itävallan Frans I ja Preussin Fredrik Vilhelm III. Englantia edustivat ulkoministeri lordi Castlereagh sekä Wellingtonin herttua ja Ranskaa pääministeri Armand Emmanuel du Plessis de Richelieu.
Ennakko-odotusten vastaisesti Ranskan ulkopolitiikka oli Napoleonin jälkeen ollut hyvin varovaista ja maltillista. Muut suurvallat olivat nyt valmiit myönnytyksiin Ranskalle rohkaistakseen sitä jatkamaan samalla linjalla. Richeliu lupasi kokouksen ensimmäisessä istunnossa Ranskan maksavan pääosan sille määrätyistä sotakorvauksista, mikäli liittokunnan maiden sotajoukot vetäytyisivät sen alueelta 30. marraskuuta 1818 mennessä. Ehdotukseen suostuttiin ja sopimus järjestelyistä allekirjoitettiin 9. lokakuuta. Ranska päätettiin hyväksyä myös tasavertaisena osapuolena tuleviin neuvotteluihin, mikä merkitsi uuden viisiliiton syntymistä. Myös vanha Ranskan-vastainen neliliitto uusittiin salaisella sopimuksella 15. marraskuuta, mutta tämä jäi lähinnä muodollisuudeksi. Venäjän Aleksanteri I oli valmis tekemään Ranskasta täysivaltaisen jäsenen Euroopan konsertissa, mutta tämä kaatui varsinkin Englannin vastustukseen. Myöskään Aleksanterin ehdotukset neliliiton laajentamisesta rauhan takaamisen ohella myös suojelemaan kaikkien hallitsijoiden valtaistuimia ja omaisuutta eivät toteutuneet.
Konferenssissa käsiteltiin myös muita aiheita, kuten orjakaupan kieltämistä ja toimia barbareskimerirosvoja vastaan, mutta päätöksiä näistä asioista ei syntynyt.
Vähä Ojajärvi (Ikaalinen)

| Vähä Ojajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°52′53″N, 23°07′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Aurejärven valuma-alue (35.57)
Laskujoki:  joki Ojajärveen 
Järvinumero:  35.571.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  146,1 m 
Rantaviiva:  1,572 km 
Pinta-ala:  0,05127 km² 
 fiVähä Ojajärvi 
Vähä Ojajärvi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Tevaniemessä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Vähä Ojajärvi on osa Poltinjoen-Leppäsjärven aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 550 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 5,1 hehtaaria. Se sijaitsee Ojajärven eteläpuolella ja järviä yhdistää leveä jokimainen uoma. Järvillä on myös samat vedenpinnan korkeudet. Siihen laskee vain kaksi suo-ojaa, jotka ovat Ahvenlammen, sen lähellä oleva nimettömän lammen ja Aittolammen laskuojia. Järvessä on vain yksi pieni luoto. Rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja se on puoliksi suota ja puoliksi kalliosta kangasmetsää. Järvi on autio lukuun ottamatta pientä kämppää 50 metriä länsirannasta.
Noin 100 metriä itään sijaitsee nimetön lampi, jonka pituus on 60 metriä.
Pirkan Taival

Pirkan Taipaleen Parkanoon johtava reitti ohittaa Vähä Ojajärven sen eteläpuolelta. Reitillä on nuotiopaikka Vähä Ojajärven kohdalla suon reunassa olevalla kalliolla. Itäpuolella reitti kiertää viereisen Ahvenlammen.
A. K. Hangal

| A>  K. Hangal |
| --- | --- |
 A. K. Hangal vuonna 2011.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Avtar Kishan Hangal
Syntynyt: 1. helmikuuta 1914 Sialkot, Punjab, Brittiläinen Intia
Kuollut: 26. elokuuta 2012 (98 vuotta) Mumbai, Maharashtra, Intia
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Manorama
Lapset:  1
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Avtar Kishan Hangal (1. helmikuuta 1914 Sialkot – 26. elokuuta 2012 Mumbai), tunnettiin nimellä A. K. Hangal, oli intialainen näyttelijä ja vapaustaistelija. Hän näytteli yli 200 hindinkielisessä elokuvassa vuosikymmeniä kestäneellä urallaan. Intian hallitus myönsi Hangalille Padma Bhushan -palkinnon vuonna 2006.
Valikoitu filmografia

Shagird (1967)
Daag (1973)
Abhimaan (1973)
Deewaar (1975)
Sholay (1975)
Kalyug (1981)
Meri Jung (1985)
Ram Teri Ganga Maili (1985)
Khalnayak (1993)
Dilwale (1994)
Lagaan – olipa kerran Intiassa (2001)
Paheli (2005)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta A. K. Hangal Wikimedia Commonsissa
A. K. Hangal Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
A. K. Hangal Allmoviessa (englanniksi)
Väliliha

Väliliha (lat. perineum) on sukupuolielinten ja peräaukon välissä lantiopohjassa sijaitseva alue. Naisilla väliliha on peräaukon ja häpyalueen, miehillä peräaukon ja kivespussin välissä. Välilihassa on runsaasti hermopäätteitä ja on siten kosketusherkkää aluetta ja kuuluu erogeenisiin alueisiin. Synnytyksessä välilihaan voi tulla repeämiä tai sitä voidaan joutua leikkaamaan.
Naisen väliliha

Naisen väliliha on emättimen ja peräaukon väliin jäävä ohut lihaksesta ja sidekudoksesta muodostuva alue. Väliliha on erogeenisesti kosketusherkkää aluetta, kuten emättimen suu ja peräaukkokin, ja sitä voidaan stimuloida seksuaalisessa kanssakäymisessä tai itsetyydytyksessä mm. hyväilemällä tai hieromalla.
Välilihan keskiviivalla kulkee välilihan sauma, joka ylöspäin mentäessä päättyy frenulumiin (frenulum labiorum pudendi). Frenulum on pieniä häpyhuulia yhdistävä häpyhuulien side.
Väliliha voi hankaloittaa alatiesynnytystä, jos se ei jousta tarpeeksi. Synnytyksessä välilihaan voi tulla vaurioita. Synnytyksen yhteydessä saattaa olla tarpeellista tehdä välilihan leikkaus eli episiotomia, jossa leikataan välilihaa emättimen aukon suurentamiseksi.
Välilihan paraneminen episiotomian jälkeen saattaa kestää pitkään, ja siitä voi aiheutua mm. yhdyntäkipuja. Monet kokevat nauttivansa seksistä vähemmän ja saavansa orgasmin harvemmin. Monet naiset kokevat myös, että heidän sukuelimiään on silvottu välilihan leikkauksen jälkeen.
Miehen väliliha

Miehen väliliha sijaitsee kivespussin ja peräaukon välissä. Myös miehen väliliha on kosketusherkkää aluetta kivespussin ihon ja peräaukon tavoin, ja sitä voidaan hyväillä seksuaalisessa kanssakäymisessä tai itsetyydytyksessä mm. hieromalla, nipistelemällä tai puremalla.
Välilihan keskiviivalla kulkee välilihan sauma (raphe perinealis), joka jatkuu ylöspäin mentäessä kivespussin saumana (raphe scrotalis) sekä edelleen siittimen saumana (raphe penis) ja päättyy frenulumiin (frenulum preputii penis) eli esinahkaa terskaan yhdistävään kiinnityssiteeseen.
Välilihan sauman alla kulkevat paisuvaiset, jotka alkavat peräaukon läheltä ja jatkuvat kivesten takaa siittimen kärkeen asti.
Naisen väliliha.
Miehen väliliha.
1. Väliliha
2. Välilihan sauma
3. Peräaukko (ei näkyvissä)
4. Kivekset, kivespussi
5. Kivespussin sauma
Aachenin kaupunkialue

| Aachenin kaupunkialue Städteregion Aachen |
| --- | --- |

 Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Nordrhein-Westfalen
Hallintopiiri:  Köln
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Aachen
Pinta-ala:  706,83 km²
Väkiluku (31.12.2016):  552 472
Aachenin kaupunkialue (saks. Städteregion Aachen) on piirikunta Kölnin hallintopiirissä Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa. Alue jakaantuu kahdeksaan kaupunkiin ja kahteen kuntaan.
Aachen
Alsdorf
Baesweiler
Eschweiler
Herzogenrath
Monschau
Stolberg
Würselen
Roetgen
Simmerath
Vähä Paatsalo

Vähä Paatsalo
| --- | --- |
Sijainti:  Sysmä Päijät-Häme Suomi
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  90 m 
Pinta-ala:  18,67 ha  
Ikä:  Varhainen metallikausi 
| --- | --- |
Luokitus:  Rekisteröity arkeologinen kohde Suomessa 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Vähä Paatsalo  on Päijänteen saari Päijät-Hämeessä Sysmässä. Se kuuluu Päijänteen kansallispuistoon.
Maantietoa

Saari on 820 metriä pitkä, 410 metriä leveä ja sen pinta-ala on 18,67 hehtaaria . Se sijaitsee Virmailanselän itäosassa Paatsalon ja mantereen välissä. Se voidaan kastoa kuuluvan Paatsalon saariryhmään. Paatsalon lisäksi lähimmät saaret ovat pohjoisessa Latosaaret ja kaakossa Hietasaaret. Niiden lisäksi Vähä Paatsalon lähellä on pieniä suojeltuja luotoja. Paatsalon rantaan on vain 30 metriä matkaa. Saaressa on kaksi matalaa mäkeä. Eteläisempi mäki kohoaa 12 metrin korkeuteen Päijänteestä. Paatsalon suojassa on Vähä Paatsalon rannassa rantautumispaikka ja nuotiopaikka retkeilijöiden käyttöön. Saari on muuten autio.
Luontoarvoja

Koko saari muodostaa yhtenäisen luonnonsuojelualueen, joka kuuluu Päijänteen kansallispuistoon yhdessä joidenkin naapurisaarten kanssa. Kansallispuiston alueet muodostavat yhden Natura 2000-alueen Päijänteen alueen (10 857 hehtaaria, FI0335003).
Historiaa

Saaren luoteispäästä silokallion laelta ja noin 20 metriä nykyrannasta on tunnistettu vuonna 1989 lapinraunio. Se on irtokivistä rakennettu kiviröykkiö, jonka mitat ovat 6×5 metriä ja korkeus 0,3 metriä. Läheisillä Kuhjasaarilla on myös lapinraunio.
Vähä Näätäjärvi

| Vähä Näätäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Jaala)
Koordinaatit:  61°15′18″N, 26°30′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Isoon Näätäjärveen 
Järvinumero:  14.177.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,5 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  240 m  
Rantaviiva:  0,884 km  
Pinta-ala:  4,549 ha  
Saaria:  1 
 fiVähä Näätäjärvi 
Vähä Näätäjärvi  on Kymenlaaksossa Jaalassa, Paljakan länsipuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Vehkajoen valuma-alueeseen (14.177) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,5 metriä mpy.
Abraham Öhmann

Abraham Öhman, sukunimi myöhemmin Öhmann (14. syyskuuta 1758 – 14. joulukuuta 1814 Turku) oli suomalainen senaattori ja laamanni.
Öhmannin vanhemmat olivat porvoolainen kauppias, raatimies Jakob Öhman (k. 1787) ja Anna Kristina Witting. Hän kävi Porvoon pedagogiota ja Porvoon lukioa, pääsi ylioppilaaksi 1779 ja suoritti Turun akatemiassa tuomarintutkinnon 1782.
Öhmann oli Turun hovioikeudessa ylimääräisenä kanslistina 1784 ja varanotaarina 1784–1795. Hän oli oikeusraatimiehenä Turussa 1795–1805 ja oikeuspormestarina 1805–1809. Öhmann toimi Turun ja Porin laamannikunnan vt. laamannina vuodesta 1809 ja hän sai laamannin arvonimen vuonna 1810. Öhmann oli hallituskonseljin (senaatin) oikeusosaston jäsenenä (senaattorina) 1811–1814.
Öhmann oli naimisissa vuodesta 1789 Eva Helena Strandheimin kanssa. Heidän tyttärensä Agata Emerentia Öhmann oli naimisissa professori ja runoilija Johan Jakob Nervanderin kanssa.
Wen Tianxiang

Wen Tianxiangin rintakuva
Wen Tianxiang (文天祥, Wade-Giles: Wen T'ien-hsiang, 1236–1283) oli Eteläinen Song-dynastian oppinut ja ministeri. Häntä pidetään Kiinassa isänmaallisuuden ja uskollisuuden suurimpana symbolina ja hänen kirjoituksiaan opiskellaan edelleen kouluissa.[lähde? ]
Wen syntyi 1236 Lulingissa (nyk. Ji’an), Jiangxissa. Vuonna 1256 hän oli keisarillisen virkatutkinnon ylin valvoja, rangaistusten ministeri, hallitsi Hunania ja Jiangxia ja saavutti viimein pääministerin aseman.[lähde? ]
Vuonna 1278 hän lähti neuvottelemaan rauhaa etenevien Kublai-kaanin joukkojen kanssa, jotka vangitsivat hänet ja tarjosivat hänelle uudelleen pääministerin asemaa alaisuudessaan. Wen kieltäytyi ja pakeni Wenzhouhin, missä kokosi Song-dynastian joukot taisteluun. Hänet vangittiin kuitenkin Haifengin taistelun tappion jälkeen, ja määrättiin määräämään Song-dynastian joukot antautumaan, mistä Wen myös kieltäytyi ja kirjoitti runon joka päättyi sanoihin: "Onko kukaan kuolemalta turvassa / Jättäkää uskollinen sydämeni loistamaan historian lehdille."
Hän kärsi neljä vuotta mongolien vankilassa Dadussa ennen teloitustaan 1282. Vankeudessa hän kirjoitti kuuluisat teoksensa "Oikeamielisen hengen ylistys" (正气歌; Zhengqige) ja "Lingdingyangin ylitys." (过零丁洋).
Weman

Weman on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Adèle Weman (1844–1936) suomalainen opettaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija
Carl Gustaf Weman (1740–1803), suomalainen pappi, kielentutkija ja runoilija
Gunnar Weman (1932–2024), ruotsalainen teologi, Luulajan piispa 1986–1993, Ruotsin kirkon arkkipiispa 1993–1997
Gustav Wilhelm Weman (1880–1941), ruotsalaissyntyinen Suomeen muuttanut Hotelli Kämpin johtaja
Karl Wilhelm Weman (1838–1889), suomalainen opettaja ja toimittaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Adelmo Melecci

Adelmo Melecci (18. toukokuuta 1899 – 31. elokuuta 2004) oli italialaissyntyinen säveltäjä, urkuri ja pedagogi. Hän lähti Italiasta vuonna 1911 ja sai vuonna 1928 Kanadan kansalaisuuden. Hän opiskeli New Yorkissa ja Toronto Conservatory of Musicissa (Royal Conservatory of Music). Hänen opettajiaan olivat Healey Willan ja Ernest Seitz.
Melecci opetti Toronto Conservatory of Musicissa itse pianon- ja urkujensoittoa sekä musiikin teoriaa. Hän perusti vuonna 1942 konservatorion Willowdalen haaran, jonka rehtorina hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle heinäkuussa 1991. Hän toimi Richmond Hill United Churchin urkurina vuosina 1929–1958. Hänen sävellystensä joukossa on kuoroteoksia, lauluja ja lapsille suunnattuja pianokappaleita. Melecci jatkoi sävellystyötään yli 100-vuotiaaksi saakka. Royal Conservatory of Music jakaa hänen mukaansa nimettyä stipendiä.
Abraham Zapruder

Abraham Zapruderin Bell & Howell 414PD Director Series -kaitafilmikamera.
Abraham Zapruder (15. toukokuuta 1905 – 30. elokuuta 1970) kuvasi Bell & Howell 414PD Director Series -kaitafilmikamerallaan presidentti John F. Kennedyn autosaattuetta 22. marraskuuta 1963 sen matkatessa Dallasissa, Texasissa ja tuli samalla tallentaneeksi John F. Kennedyn salamurhan.
Zapruderin filmi on ainoa kuvatallenne, jolle salamurha on tallentunut kokonaisuudessaan ja Yhdysvaltain hallitus pakkolunasti sen Zapruderin perikunnalta vuonna 1998.
Zapruderin kuvaama kaitafilmi otettiin vuonna 1994 mukaan Yhdysvaltojen National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia.
Welwyn Garden City

| Welwyn Garden City Welwyn Garden City |
| --- | --- |
 Parkway Fountain
 fiWelwyn Garden City 
 51°48′22″N, 0°11′35″W 
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Osa:  Englanti
Hallintoalue:  Itä-Englanti
Kreivikunta:  Hertfordshire
Kaupunkipiiri:  Welwyn Hatfield
Maantiede
Kokonaispinta-ala:  13,9 km²
Väestö
Väkiluku (2018):  51 180
Väestötiheys:  3 681 as./km²
 www.welhat.gov.uk 
Welwyn Garden City on noin 51 000 asukkaan kaupunki Hertfordshiren kreivikunnassa Itä-Englannissa, Lontoon pohjoisreunalla. Sen alueella ei ole kuntia (unparished area) ja sen hallinnosta vastaa Welwyn Hatfieldin piirivaltuusto.
Welwyn Garden Citystä tuli Englannin toinen puutarhakaupunki Letchworthin jälkeen 1920-luvulla. Tavoitteena oli yhdistää kaupungin ja maaseudun hyvät puolet.
Wendell Corey

Wendell Corey elokuvan Yksin maailmassa trailerissa
Wendell Reid Corey (20. maaliskuuta 1914 Dracut, Massachusetts – 8. marraskuuta 1968 Woodland Hills, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen teatteri-, elokuva- ja televisionäyttelijä.
Hän aloitti uransa teatterissa ja hänen Broadway-debyyttinsä oli vuonna 1942. Hän näytteli lukuisissa elokuvissa joista tunnetuin on luultavasti Takaikkuna (Rear Window, 1954). Hän näytteli myös lukuisissa televisiosarjoissa ja hän onkin saanut televisiourastaan tähden Hollywood Walk of Famelle.
Hän oli naimisissa Alice Wileyn kanssa ja pariskunnalla oli neljä lasta. Hän kuoli maksasairauteen 54-vuotiaana.
Aiheesta muualla

Wendell Corey Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Wendell Corey NNDB:ssä