stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen eläkejärjestelmä
Työeläketurvan keskeiset periaatteet

Ansaintaperiaate
Rajat ylittävä ansiotyö on vakuutettava jossain eläkejärjestelmässä. Ansiotyö kartuttaa aina eläkettä. Eläkkeen saamiseksi ei ole asetettu työuran pituudesta riippuvia karenssiehtoja.
Etuusperusteisuus
Suomen työeläkejärjestelmä on etuusperusteinen. Se tarkoittaa sitä, että etuuden suuruus on sovittu etukäteen eli etuus perustuu ansaittuun palkkaan ja yrittäjillä työtuloon. Etuuden rahoittamiseksi tarvittavat maksut joustavat tarpeen mukaan.
Koskemattomuusperiaate
Karttunut eläkeoikeus säilyy työskentelyn päätyttyä tai työnantajan vaihduttua.
Turvaavuusperiaate
Eläkelaitoksen mahdollisesta konkurssista ei seuraa tappioita vakuutetuille: vakuutusmaksujen ja vastuuvelan laskemista koskevat perusteet on laadittava kiinnittäen huomiota erityisesti vakuutettujen etujen turvaamiseen eli sen varmistamiseen, että yhtiö kykenee selviytymään vastaisista eläkesuorituksistaan. Yksityisen sektorin eläkevakuutusyhtiöissä on konkurssiyhteisvastuu.
Indeksilauseke
Työuran aikana karttuneet eläkkeet ja eläkkeelle siirtymisen jälkeen maksussa olevat eläkkeet tarkistetaan automaattisesti indeksillä, joka määräytyy ansiotasossa ja kuluttajahinnoissa
tapahtuneiden muutosten perusteella.
Katottomuus
Eläkkeen määrälle ei ole asetettu euromääräistä ylärajaa. Ylärajaa ei ole myöskään eläkkeen laskemisessa huomioon otettaville työntekijöiden ansioille eikä maksuille. Yrittäjien eläkkeen perusteena olevalle työtulolle on yläraja, joka on kuitenkin sangen korkea: 209 125 euroa vuodessa (v. 2025 indeksitaso).
Viimeisen laitoksen periaate
Eläkkeen maksaa se eläkelaitos, joka on vakuuttanut henkilön ansioita eniten kahden viimeisen kalenterivuoden aikana eläkettä hakiessa.
Työeläkejärjestelmän hallinto

Suomalaisen työeläkejärjestelmän luonteeseen kuuluu, että yksityiset vakuutuslaitokset hoitavat lakisääteiseen sosiaalivakuutukseen kuuluvaa työeläkevakuutusta ja tapaturmavakuutusta. Yksityisten alojen työeläkelaitokset ovat Finanssivalvonnan (ent. Vakuutusvalvontavirasto) valvonnan alaisia. Sosiaali- ja terveysministeriö vastaa alan lainvalmistelusta.
Julkisen puolen työntekijän eläketurvasta vastaa Keva. Se hoitaa kuntien, valtion, evankelis-luterilaisen kirkon ja Kelan palveluksessa olevien eläketurvaa. Keva on Suomen suurin eläkelaitos. Valtion Eläkerahasto (VER) huolehtii valtion eläkevarojen sijoittamisesta.
Yksityisen alan työnantaja voi valita missä työeläkevakuutusyhtiössä työntekijöiden työeläkevakuuttaminen järjestetään. Vakuutus voidaan järjestää myös yrityksen omassa eläkesäätiössä tai toimialakohtaisessa eläkekassassa. Työeläkelaitokset eivät voi harjoittaa muuta vakuutustoimintaa.
Suomessa toimii neljä työeläkevakuutusyhtiötä (suluissa vakuutettujen määrä 2023, Tyel+YEL):
Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen, (675 352)
Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma (607 540)
Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo (493 173)
Eläkevakuutusosakeyhtiö Veritas (80 847)
Yhtiömuodoltaan työeläkevakuutusyhtiöt ovat keskinäisiä vakuutusyhtiöitä, poikkeuksena osakeyhtiömuotoinen Veritas.
Mikäli työnantaja järjestää eläketurvan eläkesäätiössä (tai eläkekassassa), vastaa yrityksen hallinnoima eläkesäätiö eläkelaitoksen tehtävistä. Lakisääteistä eläketurvaa hoitavan eläkesäätiön voi perustaa työnantaja tai työnantajien ryhmä, joilla on vähintään 300 työntekijää. Tällöin vaihtoehtoina ovat nk. B-eläkesäätiö tai nk. AB-eläkesäätiön B-osasto. Lisäeläketurvaa voidaan järjestää A-eläkesäätiössä tai AB-eläkesäätiön A-osastossa.
Eläkekassoissa voidaan säännöistä riippuen järjestää TyEL/YEL -eläketurvaa ja/tai lisäeläketurvaa. Yrityksen eläkesäätiön erityspiirteenä on, että työnantaja voi takaisinlainata vakuutta vastaan varoja, joita eläkesäätiö ei välittömästi tarvitse eläke- ja muiden etuuksien sekä hallintokulujen maksamiseen.
Erityinen rooli eläkejärjestelmän ylläpidossa on Eläketurvakeskuksella (ETK), joka on työeläketurvan kehittämisen ja toimeenpanon lakisääteinen yhteistyöelin, asiantuntija ja yhteisten palvelujen tuottaja. Sen tehtäviä ovat muun muassa työeläkejärjestelmän keskusrekisterien hoitaminen, tutkimus, tilastointi ja työeläkelaitosten vastuunjako. Lisäksi ETK tuottaa suunnittelu-, koulutus- ja viestintäpalveluja ja tukee säädösten valmistelua. Eläketurvakeskus neuvoo työeläkeasioissa ja valvoo, että työnantajat ovat ottaneet työntekijöilleen työeläkevakuutuksen. Eläketurvakeskus on kansainvälinen yhdyslaitos eli se välittää ulkomaille kaikki Suomessa asuvien hakemukset, joissa haetaan eläkettä ulkomailta. ETK:n hallinnossa ovat edustettuina sekä työntekijät, työnantajat ja yrittäjät että ammatillinen eläkeasiantuntemus. ETK:ta valvoo sosiaali- ja terveysministeriö.
Eläkejärjestelmän rahoitus > Työeläkemaksun tuotto maksajalleen

Eläketurvakeskuksen mukaan vuonna 1940 syntyneet saavat työeläkemaksulleen 6,5 prosentin reaalituoton, naiset vajaat 8 % ja miehet vajaat 6 %.
Tuotto laskee tasaisesti, kunnes 1970-luvulla ja myöhemmin syntyneet saavat reaalituottoa 2,3 %: naiset 2,8 % ja miehet 2 %.
Myös nykyarvolla laskettuna suuret ikäluokat saavat nuorempia enemmän vastinetta maksuilleen. 1950-luvun alkuvuosiin mennessä syntyneiden eläkkeiden nykyarvo on suurempi kuin heidän maksamiensa eläkemaksujen, 1960-luvun jälkipuolella tai myöhemmin syntyneillä päinvastoin.
Eron pääsyy on työeläkemaksujen nousu: 1960-luvulla ne olivat 5 %, vuonna 2016 jo noin 24 % palkkasummasta (tästä neljännes näkyy työntekijän palkkalaskelmassa). Jos nykyeläkeläisten eläkkeitä parannettaisiin, vuoden 1990 jälkeen syntyneiden eläkemaksuja pitäisi korottaa vielä yli 10 %-yksikköä enemmän kuin muuten.
Eläkejärjestelmän rahoitus > Rahoituksen haasteita

Eläkerahastoissa oli vuoden 2024 lopussa varoja runsaat 267 miljardia euroa eli lähes nelinkertainen määrä valtion budjettiin verrattuna. Toisaalta eläkevastuiden arvo oli 816,7 miljardia euroa vuoden 2023 lopussa.
Kiinnostus eläkejärjestelmien rahoitusta kohtaan on lisääntynyt väestön ikääntyessä.  Eläkkeellä olevien ja työssäolevien suhde vaikuttaa eläkemaksujen suuruuteen. Myös työllisyystilanne ja eläkesijoitusten tuotot ja yleinen taloustilanne vaikuttavat eläkkeiden rahoitukseen. Osaltaan eläkejärjestelmän toimivuus voidaan päätellä suoraan demografiasta: mikä on väestön ikärakenne, paljonko on maksajia ja kuinka paljon maksun vastaanottajia?
Työurien pidentäminen on ollut keskeinen yhteiskuntapoliittinen tavoite viimeisen kahdenkymmenen vuoden aikana. Työuria pyritään pidentämään niin alusta, keskeltä kuin lopustakin. Jos työelämässä ollaan liian vähän aikaa, ei eläkemaksuja riitä eläkkeiden kattamiseksi. Vuonna 2023 toteutunut työura oli keskimäärin 31,6 vuotta kaikista eläkkeelle siirtyneistä laskettuna (mediaani 36,8 vuotta).   
Työeläkemaksun nousupaine on aiheuttanut kiinnostuksen työeläkeyhtiöiden ja -säätiöiden työeläkesijoittamista kohtaan. Keskustelussa on ollut työeläkejärjestelmää kohti esitetyt tuottovaatimukset: työeläkevaroja halutaan sijoittaa aikaisempaa enemmän pääomamarkkinoille (esimerkiksi pörssiosakkeet, johdannaiset). Suuremmalla tuotolla tarkoitetaan tässä suuremman riskinottoa l. riskinkatokyvyn lisäämistä osakesijoituksista: osakesijoitukset ovat tuottaneet pitkällä aikavälillä enemmän kuin laskuperustekorko.
Yksityisten alojen työntekijöiden eläkejärjestelmässä oli vuoden 2023 lopussa rahastoitu noin 107 miljardia euroa vanhuuseläkkeitä varten.  Yksi vanhuuseläkkeiden rahastoinnin määrään vaikuttava tekijä on eliniän pituus ja siihen liittyvä kuolevuus. Kuolevuutta seurataan eläkejärjestelmässä jatkuvasti ja vastuuvelkalaskelmien kuolevuusoletuksiin tehdään tarvittaessa muutoksia ja täydennetään vanhuuseläkerahastoja niitä vastaavasti.
Kansaneläke

Kansaneläke turvaa yhdessä takuueläkkeen kanssa vähimmäistoimeentulon niissä tapauksissa, joissa hakijan työeläke on hyvin pieni tai hakija ei saa lainkaan työeläkettä. Kansaneläke rahoitetaan nykyisin yksinomaan verotuloilla.
Kansaneläkkeen täysi määrä vuonna 2025 on 699,42 euroa kumppanin kanssa asuvalle ja 783,41 euroa kuukaudessa yksin asuvalle. Täyttä kansaneläkettä maksetaan kuitenkin ainoastaan niille, joiden muiden eläkkeiden kuukausittainen bruttoyhteismäärä on enintään 66,29 euroa. Jos hakijan muut eläkkeet ovat alle 1 449,13 e/kk (kumppanin kanssa asuvat) tai alle 1 617,13 e/kk (yksin asuvat), hakijalle maksetaan eläkevähenteistä kansaneläkettä.
Kansaneläkettä korotetaan yleensä hitaammin kuin työeläkkeitä, koska kansaneläkeindeksi ei ota lainkaan huomioon yleistä ansiotulojen kehitystä, vaan on sidottu yksinomaan hintojen nousuun.
Kansaneläkkeeseen voi saada erilaisia lisiä: rintamalisä, lapsikorotus, hoitotukia, ruokavaliokorvaus, ja siihen vaikuttaa perhesuhteet ja kuntaryhmä (~kuntakalleusluokka). Jos eläkkeensaaja on julkisessa laitoshoidossa yhtäjaksoisesti yli 3 kuukautta, kansaneläke maksetaan pienennettynä ja hoitotukiin tulee rajoituksia.
Kansaneläke > Kansaneläkkeen historiaa

Kansaneläkelaki säädettiin vuonna 1937 ja se tuli voimaan vuoden 1939 alussa. Laissa säädettiin Kansaneläkelaitoksen hoitama pakollinen vanhuus- ja työkyvyttömyysvakuutus, mutta lain toteuttaminen viivästyi sodan takia. Kansaneläkkeen laajennus tuli voimaan vuonna 1957. Laajennuksen myötä kansaneläkkeen tasoa korotettiin huomattavasti, ja luotiin mahdollisuus hakea erilaisia lisiä.
Vuoden 1995 loppuun asti kansaneläke muodostui kaikille yhtä suuresta ja tuloista riippumattomasta pohjaosasta sekä muiden henkilölle maksettavien eläkkeiden suuruudesta riippuvasta lisäosasta. Vuoden 1997 alusta pohjaosa ja lisäosa yhdistettiin kansaneläkkeeksi, jota muut eläkkeet yleensä pienentävät: kansaneläke on muihin eläketuloihin nähden toissijainen. Täyttä kansaneläkettä sai vuoden 2019 lopussa 81 000 eläkeläistä, kun vastaava luku vuonna 2008 oli 91 400.
Työnantajat rahoittivat ennen osan kansaneläkkeestä, mutta työnantajien kansaneläkemaksu poistettiin vuonna 2010.
Edunvalvontajärjestöt

Kaikki työeläkevakuuttajat ovat järjestäytyneet ja heidän etujärjestönään toimii Työeläkevakuuttajat. Yksityisten työeläkevakuutusyhtiöiden edunvalvojana toimii Finanssiala-yhdistys. Eläkesäätiöt ja eläkekassat ovat järjestäytyneet ja niiden etujärjestönä toimii Eläkesäätiöyhdistys (ESY).
Eläkkeensaajien etujärjestöinä toimii useita erityyppisiä järjestöjä, jotka tekevät edunvalvontatyötä jäsentensä puolesta ja tarjoavat muun muassa virkistys- ja koulutuspalveluja. Niillä ei ole virallista neuvotteluasemaa eläkeasioissa.
Suurimmat eläkeläisjärjestöt perustivat vuonna 2006 yhteistyöjärjestökseen Eläkeläisliittojen etujärjestön (Eetu). Sen jäsenjärjestöjä ovat:
Eläkeliitto (lähinnä Suomen keskustaa), jäseniä noin 130 000
Eläkeläiset (lähinnä Vasemmistoliittoa), jäseniä noin 26 000
Eläkkeensaajien keskusliitto (lähinnä Suomen sosiaalidemokraattista puoluetta), jäseniä noin 80 000
Kansallinen senioriliitto (lähinnä Kansallista kokoomusta), jäseniä noin 26 000
Kristilliset eläkeläiset (lähinnä Suomen kristillisdemokraatteja), jäseniä noin 4 500
Svenska pensionärsförbundet (lähinnä Suomen ruotsalaista kansanpuoluetta), jäseniä noin 20 000
Rekisteröidyt lisäeläkkeet

Rekisteröidyllä lisäeläkevakuutuksella tarkoitetaan 1960-luvulta vuoteen 2001 voimassa ollut järjestelyä, jolla voitiin lisätä ja parantaa työntekijöiden saamaa eläkkeen määrää tai alentaa eläkeikää.
Rekisteröidyt lisäeläkejärjestelmät suljettiin vuoden 2001 alusta lähtien, eikä uusia lisäeläkevakuutuksia ole tämän jälkeen voinut enää rekisteröidä. Vanhan ennen 2001 alkaneen lisäeläketurvan vakuuttaminen päätetään 2017 mennessä, mutta kertynyt lisäeläketurva säilyy. Muutos ei vaikuta maksussa oleviin lisäeläkkeisiin.
Lisäeläketurvalla oli huomattava merkitys työeläketurvan täydentäjänä järjestelmän alkuvuosina, kun työeläkekertymät olivat pieniä ja työeläkkeen tavoitetaso 40 prosenttia eläkepalkasta. Kun vuonna 1975 työeläkkeiden tavoitetaso korotettiin 60 prosenttiin, TEL-lisäturvan tarve väheni. Lisäeläketurvan menot olisi pitänyt kattaa täysimääräisesti rahastoimalla, mutta niitä on tarvinnut käyttää myös lakisääteisiä työeläkevaroja.
Rekisteröityä TEL-lisäeläkettä sai vuonna 2011 n. 90 000 suomalaista ja rekisteröidyt lisäeläkkeet (TEL-L) ovat noin kaksi prosenttia kaikista yksityisen sektorin työsuhteen työeläkkeistä. Historiasta johtuen lisäeläkkeistä koituu noin 100 miljoonan euron vuosikustannus nykyisille työssäkäyville ja työnantajille; 2000-luvulla lisäeläkkeiden tasausjärjestelmään on tilitetty 1,2 miljardia euroa.
Tilastotietoa

Vuonna 2023 suurin osa Suomen 1 649 628 eläkkeensaajasta on vanhuuseläkkeellä, heitä on noin 1 442 871  (87 %). Muut suuret eläkkeensaajaryhmät ovat työkyvyttömyyseläkkeet (179 731) ja leskeneläkkeet (212 747).
Huomattavaa on, että henkilö voi saada useaa eri eläkelajin etuutta.
Suomalaisten keskimääräinen kokonaiseläke oli vuoden 2023 lopussa 1 977 euroa kuukaudessa. Miesten eläke oli keskimäärin 2 216 euroa ja naisten 1 736 euroa kuukaudessa. Eläkkeiden määrässä on suuria eroja.  Sadan huippueläkkeen keskiarvo oli vuonna 2012 noin 18 600 euroa.
Eläkkeitä maksettiin Suomessa vuonna 2023 kokonaisuudessaan 37,7 miljardia euroa, josta 34,1 miljardia oli työeläkkeitä. Suomen eläkemenot vuonna 2006 olivat 18,5 miljardia euroa, ja ne ovat tasaisesti nousseet vuosi vuodelta jo vuosikymmenten ajan.
Vuonna 2023 eläkkeellesiirtymisiän odote työeläkejärjestelmässä oli 62,8 vuotta.
Eläkkeiden taso

Suomessa eläkkeiden taso on korkea ja eläkeläisköyhyys vähäistä, mutta sen hintana eläkemaksut ovat korkeita, yli 24 prosenttia palkasta, kun OECD-maiden keskiarvo on 18 prosenttia. OECD-maissa nettoeläkkeet ovat keskimäärin 59 prosenttia viimeisestä nettopalkasta, Suomessa nykyeläkeläisillä 68 prosenttia ja tuleville 64 prosenttia. Eläkeläisten suhteellinen köyhyyskin on Suomessa melko vähäistä, vaikka yli 65-vuotiaiden keskitulo onkin vain 83 prosenttia koko väestön tuloista.
Yrittäjien eläkkeet ovat matalia, koska yrittäjät voivat pudottaa eläkemaksunsa minimiin. OECD ehdotti, maksut määrättäisiin verotuksessa ilmoitettavien tulojen mukaan eikä yrittäjän kirjaaman yrittäjätulon.
Aiheesta muualla

Eläketurvakeskus
Työeläke.fi
Kela
Eläkesäätiöyhdistys - ESY ry
Työeläkevakuuttajat TELA ry
Keva
Valtion eläkerahasto
Eläkkeensaajien Keskusliitto EKL ry
Aiheesta muualla > Julkaisuja

Varoma, Pekka toim., Tarmo Pukkila: Eläkepolitiikka 2000-luvulle. 1997.
Täyden kansaneläkkeen saajat vuonna 2004[vanhentunut linkki]
Findikaattori: Eläkkeellesiirtymisiän odote (aikasarja 1996-)
Rajaniemi, Erkki: Kilpailun asema työeläkejärjestelmän hajautetussa toimeenpanossa. Kauppaoikeudellinen tutkimus erityisesti kilpailun merkityksestä työeläkevakuutusyhtiöille. Helsinki 2015.
Aiheesta muualla > Lakitekstit

Kansaneläkelaki (568/2007)
Työntekijän eläkelaki (355/2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
Yrittäjän eläkelaki (1272/2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
Maatalousyrittäjän eläkelaki (1280/2006)
Valtion eläkelaki (1295/2006)
Kunnallinen elkelaki (549/2003)
Merimieseläkelaki (1290/2006)
| n k  Artikkelit Suomesta |
| --- | --- |
Historia:  Suomen asutushistoria  Suomen esihistoria  Ruotsin vallan aika Suomessa  Suomen suuriruhtinaskunta  Itsenäisen Suomen historia  Suomen sotahistoria 
Maantiede:  Geologia  Ilmasto  Joet  Järvet  Kansallispuistot  Kaupungit  Kaupunkialueet Helsinki  Tampere  Turku  Oulu  Jyväskylä  Kunnat  Linnut  Luonto  Luonnonsuojelualueet  Läänit  Maakunnat Ahvenanmaa  Metsät  Nisäkkäät  Saaret  Taajamat  Ääripisteet 
Hallinto:  Asevoimat NATO  Eduskunta  Hallinnolliset alueet  Ihmisoikeudet  Korruptio  Laki  Oikeusjärjestelmä  Perustuslaki  Poliisi  Politiikka  Presidentti  Puolueet  Pääministeri  Ulkopolitiikka  Vaalit  Valtioneuvosto  Valtion talousarvio 
Talous:  Eläkejärjestelmä  Energia  Liikenne  Maatalous  Matkailu  Meriteollisuus  Metsätalous  Keskuspankki  Pörssi  Teollisuus  Tiede  Tulopolitiikka  Valtionyhtiöt  Verotus  Viestimet  Yrittäjyys 
Yhteiskunta:  Hyvinvointi  Ihmiskauppa  Ilmastonmuutos  Kielet Suomi  Ruotsi  Pohjoissaame  Inarinsaame  Koltansaame  Karjala  Koulutus  Naiset  Prostituutio  Rikollisuus  Sensuuri  Siirtolaisuus  Suomalaiset  Terveydenhoito  Uskonto  Väestö 
Kulttuuri:  Arkkitehtuuri  Elokuva  Itsenäisyyspäivä  Juhlapäivät  Kansallislaulu  Kansanperinne  Kansallissymbolit  Keittiö  Kirjallisuus Kalevala  Lippu  Maailmanperintökohteet  Musiikki  Mytologia  Sauna  Taide  Urheilu  Valokuvaus  Vaakuna 
Suomalaisia työssä. Eläke oli harvinaisuus 1930-luvun Suomessa.
Tom Brady

| Tom Brady |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. elokuuta 1977 (ikä 47) San Mateo, Kalifornia
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  193 cm
Paino:  102 kg
Pelipaikka:  pelinrakentaja
Pelinumero:  12
Pelaajaura
Seurat:   New England Patriots (NFL)  Tampa Bay Buccaneers (NFL) 
NFL-varaus:  199. varaus, 2000 New England Patriots
Pääsarjaura:  2000–2023
Aiheesta muualla
www.tombrady.com
Thomas Edward Patrick ”Tom” Brady, Jr. (s. 3. elokuuta 1977 San Mateo, Kalifornia) on aktiiviuransa lopettanut yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Pelipaikaltaan hän oli pelinrakentaja. Brady pelasi National Football League (NFL) -sarjassa New England Patriotsissa (2001–2019) ja Tampa Bay Buccaneersissa (2020–2023). Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista pelinrakentajista lajin historiassa.
Brady ilmoitti helmikuussa 2022 lopettavansa uransa. Kuukausi lopetuspäätöksen jälkeen maaliskuussa 2022 Brady kuitenkin ilmoitti jatkavansa uraansa. Brady ilmoitti jälleen helmikuussa 2023 lopettavansa uransa.
Ura

Brady opiskeli Michiganin yliopistossa, jonka amerikkalaisen jalkapallon joukkueen hän johdatti Orange Bowlin, eli yliopistosarjojen yhden tärkeimmän mestaruusottelun, voittoon vuonna 1999. Seuraavana vuonna Bradyn varasi NFL-liigaan New England Patriots kuudennella kierroksella 199. varausvuorolla. Brady oli vasta seitsemäs varaustilaisuudessa valittu pelinrakentaja, mitä on jälkikäteen pidetty sarjan kykyjenetsijöiden huomattavana epäonnistumisena. Baseballin MLB-ammattilaisliigan varaustilaisuudessa vuonna 1995 Montreal Expos oli varannut lajissa high school -tasolla menestyneen Bradyn 18. kierroksella ja 507. varausvuorolla, mutta Brady päätti keskittyä edistämään uraa amerikkalaisessa jalkapallossa.
Jo ammattilaisuransa aikana Bradya pidettiin yhtenä kaikkien aikojen parhaimmista pelinrakentajista . Brady voitti Super Bowlin seitsemän kertaa ja hänet valittiin viidesti ottelun arvokkaimmaksi pelaajaksi. Kaudella 2007 hänet valittiin NFL:n arvokkaimmaksi pelaajaksi. Neljästi hänet kutsuttiin Pro Bowl -otteluun. Lisäksi Sports Illustrated -lehti valitsi Bradyn vuoden urheilijaksi vuonna 2005. Hänellä on myös NFL:n ennätys perättäisten voittojen määrässä: 21 voittoa . Brady teki sopimuksen Tampa Bay Buccaneersin kanssa maaliskuussa 2020. Kaksivuotisen sopimuksen arvoksi arvioitiin 30 miljoonaa dollaria kaudessa.
Yksityiselämä

Bradylla on elokuussa 2007 syntynyt lapsi entisen tyttöystävänsä, näyttelijä Bridget Moynahanin kanssa. Brady avioitui huippumalli Gisele Bündchenin kanssa 29. helmikuuta 2009. Heillä on kaksi yhteistä lasta ja Bradylla yksi aiemmasta suhteestaan. Pariskunta haki yhdessä avioeroa lokakuussa 2022.
Ray Lewis

| Ray Lewis |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. toukokuuta 1975 Bartow, FL
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  185 cm
Paino:  113 kg
Pelipaikka:  Tukimies
Seura
Pelinumero:  52
Seura:  Baltimore Ravens
Sarja:  NFL
Pelaajaura
NFL-varaus:  26. varaus, 1996 Baltimore Ravens
Pääsarjaura:  1996–2012
Hall of Fame:  2018
Aiheesta muualla
raylewis.com
Ray Anthony Lewis (s. 15. toukokuuta 1975, Bartow, Florida) on yhdysvaltalainen entinen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan tukimies. Hän edusti koko ammattilaisuransa ajan NFL-liigassa pelaavaa Baltimore Ravensia.
Lewis valittiin urallaan 12 kertaa NFL:n tähdistöotteluun Pro Bowliin. Lisäksi hän on voittanut NFL:n parhaalle puolustavalle pelaajalle jaettavan palkinnon vuosina 2000 ja 2003, tehden hänestä vasta kuudennen pelaajan joka on voittanut palkinnon kaksi kertaa. Lewis oli myös vasta toinen tukimies, joka on voittanut Super Bowlin arvokkaimmalle pelaajalle jaettavan palkinnon ja ensimmäinen tukimies joka voitti kyseisen palkinnon Super Bowlin voittaneessa joukkueessa. NFL Network on listannut Lewisin kaikkien aikojen 18. parhaaksi pelaajaksi joka on koskaan pelannut NFL:ssä.
Ura

Lewis pelasi yliopistouransa Miamin yliopiston joukkueessa, ollen kerran ehdolla Butkus Awardiin.
Baltimore Ravens varasi Lewiksen NFL:n varaustilaisuudessa ensimmäisellä kierroksella, 26. pelaajana. Hän kohtasi ennakkoluuloja, koska hänen ei uskottu pystyvän murtautua kokoonpanoon tukimiehen rooliin siihen pienen kokonsa takia. Lewis voitti Super Bowlin Baltimore Ravensin riveissä kausilla 2000 ja 2012.
Hänen uransa loppui jälkimmäiseen voittoon.
Yksityiselämä

Lewisillä on kahdeksan lasta vaimonsa kanssa. Hän on kristitty, ja tuli uskoon vuonna 2006.
Vuonna 2000 Lewis joutui kavereineen kahakkaan toisen ryhmän kanssa, joka johti kahden ihmisen kuolemaan. Lewis ja kaksi muuta miestä saivat syytteet murhasta.
Shawn Mendes

| Shawn Mendes |
| --- | --- |
 Shawn Mendes vuonna 2018.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Shawn Peter Raul Mendes
Syntynyt: 8. elokuuta 1998 (ikä 26) Toronto, Ontario, Kanada
Ammatti:  laulaja, malli
Muusikko
Taiteilijanimi:  Shawn Mendes 
Laulukielet:  englanti, portugali
Aktiivisena:  2013–
Tyylilajit:  pop
Soittimet:  kitara, piano
Levy-yhtiöt:  Island Records
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Shawn Peter Raul Mendes (s. 8. elokuuta 1998 Toronto, Ontario, Kanada) on kanadalainen laulaja-lauluntekijä ja malli. Mendes tuli ennen levytyssopimuksen saamista tunnetuksi Vine-videopalvelussa ja Youtubessa,lähde? joihin hän latasi videoita itsestään laulamassa popkappaleiden cover-versioita. Vuonna 2014 Mendes solmi levytyssopimuksen Island Recordsin kanssa ja julkaisi seuraavan vuoden huhtikuussa debyyttialbuminsa Handwritten. Albumi saavutti Billboard 200 -listan kärkisijan. Myös hänen toinen albuminsa, syyskuussa 2016 julkaistu Illuminate, nousi listaykköseksi. Mendesin kolmas albumi Shawn Mendes nousi sen julkaisupäivänä, 25. toukokuuta 2018 yli 75 maassa listaykköseksi.lähde?
Vuoden 2019 aikana Mendes on julkaissut muutaman uuden kappaleen; ”If I Can’t Have You” sekä ”Señorita”, joka on tehty yhteistyössä laulajatar Camila Cabellon kanssa. Kappale ja sen musiikkivideo keräsivät julkaisun jälkeen valtavasti katselu- ja kuuntelukertoja. Kappale vietti kauan aikaa Spotifyn kuunnelluimpana kappaleena.
2. lokakuuta 2020 Mendes julkaisi kappaleen "Wonder" ja 20. marraskuuta Justin Bieberin kanssa kappaleen "Monster". Mendesin neljäs studioalbumi Wonder, julkaistiin 4. joulukuuta.selvennä Shawn Mendesista kertova dokumentti "Shawn Mendes: In Wonder", julkaistiin 23. marraskuuta Netflixissa.
Yhdysvaltalainen Time-lehti on nimennyt Mendesin kahdesti (2014 ja 2015) yhdeksi vuoden vaikutusvaltaisimmista teini-ikäisistä. Vuonna 2016 Mendes oli talouslehti Forbesin 30 Under 30 -listalla, sillä lehden mukaan hän on yksi 30:stä alle 30-vuotiaasta musiikkialan vaikuttajasta.
Mendes on seurustellut Camila Cabellon kanssa vuodesta 2019 vuoteen 2021.
Diskografia > Studioalbumit

Handwritten (2015)
Illuminate (2017)
Shawn Mendes (2018)
Wonder (2020)
Diskografia > Livealbumit

Live at Madison Square Garden (2016)
MTV Unplugged (2017)
Diskografia > EP:t

The Shawn Mendes EP (2014)
Spotify Singles (2018)
The Album (Remixes) (2018)