stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Minuutti
Alkuperä

Minuutti tulee latinan kielestä fraasista (pars) minuta prima, joka tarkoittaa ”ensimmäinen pieni osa”. Vastaavasti sekunti tulee fraasista (pars) minuta sekunda, ”toinen pieni osa”. Aikoinaan on vastaavasti myös 1/60 sekunnista käytetty  nimitystä (pars) minuta tertia, ”kolmas pieni osa”. Nykyisin sen sijasta käytetään kuitenkin sekunnin desimaaliosia.
Minuuttia ja sitä pienempiä aikayksiköitä käytettiin 1600-luvulle saakka pääasiassa vain tähtitieteellisissä laskuissa. Kelloissakin oli yleensä vain tuntiosoitin, kunnes minuutti- ja sekuntiosoitin yleistyivät 1600-luvun lopulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Minuutti Wikimedia Commonsissa
Satakunnan lennosto

| Satakunnan lennosto |
| --- | --- |
 Satakunnan lennoston joukko-osastotunnus
Toiminnassa:  1918–
Valtio:  Suomi
Puolustushaarat:  Suomen ilmavoimat
Tukikohta:  Pirkkala
Värit:  
Marssi:  Mikko Sirén: Lentäjän marssi
Vuosipäivät:  1. elokuuta
Komentajat
Nykyinen komentaja:  eversti Markus Leivo 1.3.2024 alkaen
Tunnettuja komentajia:  Heikki Nikunen
Satakunnan lennosto (Satlsto) on yksi Suomen ilmavoimien valmiusyhtymistä ja joukko-osastoista. Pirkkalan lentoasemalla sijaitseva Satakunnan lennosto tukee ilmavoimien taistelua tukilentotoiminnalla, tutkimuksella ja kehittämisellä sekä turvaa operaatiot Etelä-Suomen alueella varmistamalla lentotukikohtien toimintavalmiuden.
Yleistietoa

Lennosto tukee puolustusvoimia, kriisinhallintaoperaatioita, valtionjohtoa sekä myös muita viranomaisia tuki- ja kuljetuslennoilla. Lennoston toimintaa on myös ilmasodan taktiikan ja taistelutekniikan kehittäminen. Kehitystyötä tehdään korkeakoulujen ja teknologiateollisuuden kanssa. Koelentoiminnalla varmistetaan ilma- ja maavoimien lentokaluston kehitystyö ja  järjestelmien uudistaminen.  Pirkanmaan alueen sotilaskohteiden turvallisuudesta huolehtiminen on lennoston päivittäinen tehtävä.
Lennosto kouluttaa laaja-alaisesti varusmiehiä ja reserviläisiä. Se tukee myös vapaaehtoista maanpuolustuskoulutusta. Vuonna 2022 lennostossa palvelee palkattua henkilöstöä noin 370 ja varusmiespalvelustaan suorittavia asevelvollisia on noin 250.
Aikaisemmin lennostossa toimi myös F/A-18C/D Hornet-monitoimihävittäjiä, jotka vuonna 2015 siirtyivät Lapin ja Karjalan lennostoihin.
Yhdysvaltojen kanssa vuonna 2023 solmitun DCA-sopimuksen perusteella Yhdysvallat saavat tarvittaessa käyttöönsä Satakunnan lennoston lentotukikohdan.
Historia

Luutnantti Väinö Mikkola perusti 26. kesäkuuta 1918 Sortavalassa lentotiedustelutehtäviin I kenttälentoaseman, mistä voidaan katsoa lennoston historian alkavan. Kenttälentoasemasta tuli itsenäinen yksikkö 1. elokuuta. Se yhdistettiin 1. tammikuuta 1938 lentoasema 4:n ja lentoasema 5:n kanssa muodostettaessa lentorykmentti 1. Rykmentti hajotettiin liikekannallepanossa kesäkuussa 1941, ja sen laivueet alistettiin maavoimille. Rykmentti perustettiin uudelleen 3. toukokuuta 1942, ja sille alistettiin maayhteistoimintalaivueet. Sotatoimien päätyttyä ja ilmavoimia uudelleen organisoitaessa rykmentistä muodostettiin 2. lennosto 1. joulukuuta 1952. Lennosto sai maakunnallisen nimen Satakunnan lennosto 1. syyskuuta 1957.
Suomen ensimmäiset suihkuhävittäjät, de Havilland Vampiret, tulivat lennoston käyttöön vuonna 1953. Ensimmäiset Fouga Magister -suihkuharjoitushävittäjät tulivat lennoston käyttöön 1958. Lennoston esikunta siirrettiin Tampereelle 1965. Ensimmäiset BAe Hawk -suihkuharjoitushävittäjät otettiin lennoston käyttöön 1980. Hävittäjälentolaivue 21 siirtyi lennoston perässä Pirkkalaan 1985. Kymmenen vuotta myöhemmin 1995 lennoston käyttöön tulivat ensimmäiset F/A-18 Hornet -torjuntahävittäjät. Lennostoon kuuluva Viestikeskus 3 oli tässä vaiheessa nimetty uudelleen 3. Pääjohtokeskukseksi. 3. Pääjohtokeskus lakkautettiin puolustusvoimauudistuksessa.
Historia > Puolustusvoimauudistus 2012–2014

Pirkkalaan siirtyvät kuljetus- ja yhteyskoneet Tukilentolaivueesta Jyväskylän Tikkakoskelta. Koelentotoiminta ja Koelentokeskus siirtyivät alueelle Jämsän Hallista 1.7.2013
Aitovuoresta lakkautettiin pääjohtokeskus vuonna 2014, ja Lennoston esikunta siirtyi Pirkkalaan.lähde?
Kokoonpano

Lennostoa johtaa esikunta. Lennostoon kuuluu joukkoyksikköinä tukilentolaivue, ilmataistelukeskus ja lentotekniikkalaivue. Lisäksi organisaatioon kuuluvat jo mainittu esikunta sekä huoltokeskus, suojausyksikkö ja viestitekniikkakeskus.
Kokoonpano > Esikunta

Lennostoa komentaa eversti Mika Kulkas. Hänen apunaan johtamisessa on esikunta (E/SATLSTO), johon kuuluu henkilöstö- ja koulutusalasta sekä tiedottamisesta vastaava hallinto-osasto ja poikkeusolojen varautumisesta ja taloushallinnosta vastaava operatiivinen osasto. Esikuntaa johtaa esikuntapäällikkö insinöörieverstiluutnantti Harri Saarinen.
Kokoonpano > Tukilentolaivue

Tukilentolaivueeseen on sijoitettu lennoston kuljetus- ja yhteyskoneet, joilla se lentää valtionhallinnon ja puolustusvoimain tilaamia operatiivisia, palvelu-, tuki- ja koululentoja. Laivue muun muassa lentää kansainvälisille operaatioalueille tukilentoja.
Kokoonpano > Ilmataistelukeskus

Ilmataistelukeskus tutkii ilmataisteluita ja tukikohtien hallinnasta käytäviä taisteluja. Lisäksi sen tehtävänä on kehittää toimintamalleja. Keskuksen vastuulla on myös ilmavoimien koelentäminen ja lentokaluston testaus.
Kokoonpano > Lentotekniikkalaivue

Lentotekniikkalaivue tarjoaa kunnossapitopalvelut, kuten määräaikaishuollot ja vikakorjaukset lentokalustolle, samoin kuin päivittäiset tarkastukset.
Kokoonpano > Suojausyksikkö

Suojausyksikkö vastaa asevelvollisten kouluttamisesta ilmavoimien sodanajan joukkoihin. Yksikkö myös vastaa tukikohdan ja koko varuskunnan vartioinnista ja lentotoiminnan pelastustehtävistä.
Kokoonpano > Viestitekniikkakeskus

Viestitekniikkakeskus on Etelä-Suomen alueen tiedustelu-, valvonta- ja johtamisjärjestelmien toiminnasta  vastaava yksikkö.
Kokoonpano > Huoltokeskus

Huoltokeskus vastaa Pirkkalan tukikohdan ja lennoston yleishuollon suunnittelusta, valmistelusta ja toteuttamisesta. Se muun muassa hoitaa lennoston vaatimat maakuljetukset ja varastopalvelut.
Komentajat

Lennoston komentajina ovat olleet:
everstiluutnantti Reino Turkki (1913–1968) 1956–1957
everstiluutnantti Mikael Somppi (s. 1914) 1957–1958
everstiluutnantti Kalervo Mustonen (1918–1989) 1958–1964
everstiluutnantti Alpo Hirvonen (s. 1922) 1964–1966
eversti Kalervo Mustonen 1966–1967
eversti Martti Uotinen (s. 1922) 1967–1968
eversti Eero Salmela (1920–1999) 1968–1969
eversti Vilho Lukkarinen (s. 1926) 1969–1972
eversti Pentti Impola (1929–1975) 1972–1975
eversti Jaakko Moilanen (s. 1931) 1976
eversti Eero Urpo (s. 1932) 29. marraskuuta 1976 – 5. huhtikuuta 1984
eversti Heikki Nikunen (s. 1939) 5. huhtikuuta 1984 – 23. maaliskuuta 1986
eversti Jouko Knuutila (1939–1997) 23. maaliskuuta 1986 – 31. elokuuta 1988
eversti Jukka Uhari (s. 1943) 31. elokuuta 1988 – 30. marraskuuta 1995
eversti Jouni Pystynen (s. 1951) 1. joulukuuta 1995 – 31. joulukuuta 1996
eversti Pekka Tuunanen (s. 1951) 1. tammikuuta 1997 – 1998
eversti Pekka Hiltunen (s. 1955) 1998 – 2006
eversti Kari Janhunen (s. 1960) 2007 – 2010
eversti Kim Jäämeri (s. 1964) 1.1.2011 – 30.6.2012lähde?
eversti Sampo Eskelinen (s. 1964) 1.7.2012 – 31.3.2014lähde?
eversti Pauli Rantamäki (s.1963) 1.4.2014 – 28.2.2015lähde?
eversti Juha-Pekka Keränen (s.1968) 1.3.2015 – 31.7.2017lähde?
eversti Petteri Seppälä (s.1969) 1.8.2017 – 28.2.2019lähde?
eversti Aki Heikkinen 1.3.2019 – 31.12.2021
eversti Mika Kulkas 1.1.2022 alkaenlähde?
eversti Markus Leivo 1.3.2024 alkaen
Esikuntapäälliköt

Lennoston esikuntapäällikköinä ovat olleet:
everstiluutnantti Viljo Wetterstrand 2. kesäkuuta 1975 – 9. toukokuuta 1980
everstiluutnantti Jouko Knuutila 1. heinäkuuta 1980 – 22. maaliskuuta 1986
everstiluutnantti Pentti Putaala 23. maaliskuuta 1986 – 31. elokuuta 1989
everstiluutnantti Aarno Liusvaara 1. syyskuuta 1989 – 30. syyskuuta 1991
everstiluutnantti Heikki Lyytinen 1. lokakuuta 1991 – 31. maaliskuuta 1996
everstiluutnantti Markku Määttänen 1. huhtikuuta 1996 –
Tuure Lehtoranta
Tommi Keränen
Antti Koskela
Kari Partinen
Mikko Kauppala
Anssi Saarikoski
Pauli Rantamäki
Juha-Pekka Pystynen
Martti Uotinen
Yksiköistä 1960-luvulla perustettu 3. pääjohtokeskus (vuoteen 1993 asti Viestikeskus 3, VKesk 3) vastasi Etelä-Suomen ilmatilan valvonnasta ja tunnistuslentoja suorittavien hävittäjäkoneiden johtamisesta. Fyysisesti pääjohtokeskus sijaitsee luolatiloissa Tampereen Olkahisissa Finavian alaisen Suomen aluelennonjohdon yhteydessä. Keskuksen alaisuuteen kuuluu myös tutka-asemia, jotka sijaitsevat ympäri Länsi- ja Sisä-, Lounais- sekä läntistä Etelä-Suomea. Keskivalvontatutkat (Keva) on hankittu Suomeen 1970-luvulla.
Aiheesta muualla

Satakunnan lennosto
| n k Suomen ilmavoimien joukko-osastot |
| --- | --- | --- |
| Ilmavoimien esikunta  Karjalan lennosto  Lapin lennosto  Satakunnan lennosto  Ilmasotakoulu  | Ilmavoimien esikunta  Karjalan lennosto  Lapin lennosto  Satakunnan lennosto  Ilmasotakoulu  |  |
Luettelo Suomen ilmavoimien ilma-aluksista
The Independent

| The Independent |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Kustantaja:  Independent Print Limited
ISSN:  ISSN 1741-9743
Perustettu:  1986
Päätoimittaja:  Geordie Greig 2023–
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Lontoo
Kotimaa:   Britannia
Sivukoko:  tabloidi
Ilmestymistiheys:  päivittäin
Kieli:  englanti
Aiheesta muualla
OCLC
www.independent.co.uk/
The Independent on brittiläinen sanomalehti. Se perustettiin vuonna 1986. Perustajina olivat kolme The Daily Telegraphin jättänyttä journalistia: Andreas Whittam Smith, Stephen Glover ja Matthew Symonds.
Lehden omistaa Aleksandr Lebedevin ESI Media, joka omistaa myös London Evening Standardin. Aiemmin lehteä julkaisi Tony O’Reillyn Independent News & Media.
The Independent teki vuonna 2009 tappiota 12,4 miljoonaa puntaa. Lehden levikki on 92 000. Paperilehti lakkautettiin vuonna 2016. Viimeinen numero ilmestyi maaliskuun lopussa. Sen sisarlehti myydään Johnston Pressille, ja osa työntekijöistä siirtyy uuden omistajan palvelukseen.
The Independent on puolueista riippumaton, mutta se on kampanjoinut vaaliuudistuksen ja luonnonsuojelun puolesta ja kansallista henkilökorttia vastaan, ja sitä pidetään usein vasemmalle kallistuvana. Lehti on tukenut Bonon Product Red -kampanjaa ja julkaisee ajoittain punaisen The (RED) Independentin, jonka tuotosta puolet menee Afrikan AIDSin vastaiseen taisteluun. Ensimmäinen The (RED) Independent ilmestyi toukokuussa 2005 Bonon toimittamana ja houkutteli paljon ostajia.
Lehden perustamisen aikaan Rupert Murdochin News International taisteli ammattiliittoja vastaan ja irtisanoi yli viisi tuhatta työntekijää. Useat ammattijournalistit jättivät Murdochin lehdet, ja Independent sai ammattitaitoista toimituskuntaa. Independent haastoi The Guardianin keskustavasemmistolaisten lukijoiden markkinoilla, ja sen levikki nousi vuonna 1989 ennätykselliseen 400 000:een. Kova kilpailu johti myös hintasotaan, eikä Independentin sunnuntainumero kerännyt tarpeeksi ostajia.
1990-luvun alussa julkaisijan Newspaper Publishing talousvaikeudet kävivät ilmeisiksi. Maaliskuussa 1995 Tony O’Reillyn yhtiöt ja Mirror Group Newspapers jakoivat yhtiön äänivallan (O’Reilly 43 %, MGN 43 % ja Prisa (El País), 12 %). Huhtikuussa 1996 O'Reilly osti 54 % yhtiöstä ja otti vastattavakseen sen velat. Päätoimittajaksi tuli Simon Kelner huhtikuussa 1998. Lehden levikki oli tällöin enää alle 200 000.
Syyskuussa 2003 lehti julkaisi ensimmäisen tabloid-kokoisen numeronsa, jota nimitetään ”compactiksi” tabloid-lehtiin liittyvien ennakkoluulojen vuoksi. Murdochin The Times seurasi pian perässä, ja 14. toukokuuta 2004 Independent julkaisi viimeisen broadsheet-kokoisen numeron. Maaliskuussa 2010 venäläinen Aleksandr Lebedev osti talousvaikeuksiin ajautuneen lehden yhden punnan nimellisellä hinnalla.
Kriittisestä näkökulmastaan tunnettu toimittaja Robert Fisk oli pitkään lehden Lähi-idän kirjeenvaihtaja.
Aiheesta muualla

Lehden kotisivut
Tiedekeskus Tietomaa

| Tiedekeskus Tietomaa |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Oulun kaupungin nettoyksikkö
Perustettu:  1985, avattu yleisölle 1988
Kotipaikka:  Oulu
Toimiala:  matkailu
Tuotteet:  teemanäyttelyt, jättielokuva, torni, Luuppikauppa, Tiedekahvila Tietomaa
Henkilöstö:  20
Omistaja:  Oulun kaupunki
Kotisivu:  www.tietomaa.fi
Huomioitavaa:  Suomen ensimmäinen tiedekeskus
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tiedekeskus Tietomaa on Suomen ensimmäinen tiedekeskus. Se avattiin yleisölle 29. kesäkuuta 1988. Tietomaa sijaitsee Oulun kaupungin Myllytullin kaupunginosassa, noin 700 metriä rautatieasemalta luoteeseen. Tiedekeskus toimii entisissä Veljekset Åström Oy:n nahkatehtaan voima-asemassa ja vesitornissa. Tietomaan tarkoituksena on esitellä tieteen ja tekniikan saavutuksia hauskasti ja mielenkiintoisesti kansantajuisesta näkökulmasta.
Tietomaassa on myös jättielokuvateatteri, joka esitti Suomen viimeisenä teatterina säännöllisesti 70 mm:n jättielokuvia. Elokuvat olivat niin sanottuja 8/70 mm -kopioita samoista lyhytelokuvista, joita esitetään maailmalla Imax-teattereissa. Vuodesta 2013 lähtien 3D-elokuvat on esitetty digitaalisella Barco 4K -projektorilaitteistolla.lähde?
Tiedekeskus Tietomaa on osa Museo- ja tiedekeskus Luuppia.
Joulukuussa 1984 Oulun kaupunginhallituksen asettama työryhmä alkoi valmistella "Tietokonemaan" perustamista. Hankkeeseen pyrittiin saamaan mukaan yrityksiä, joilla oli laaja tietokoneasiantuntemus. Kesällä 1985 perustettiin Tietomaa Oy, jonka osakkeita omistivat muun muassa Oulun kaupunki, Nokia ja Valmet.
Tietomaan kävijäennätys 74 567 henkilöä on vuodelta 2008.
Tietomaa ja sen vesitorni menevät vuoden 2023 lopulla remonttiin, ja pysyvät suljettuina vuoteen 2026 saakka.  Remontin jälkeen samoihin tiloihin tiedekeskuksen kanssa muuttavat Pohjois-Pohjanmaan museo ja Oulun yliopiston kanssa rakennettava luontonäyttely.
Tietomaa meni peruskorjaukseen elokuussa 2023. Sen on määrä valmistua vuoteen 2026 menessä. Tässä yhteydessä tietomaan viereinen teatteri rakennus puretaan ja sen tilalle tulee uudisrakennus. Uusi rakennus valittiin arkkitehtikilpailussa, voittaneen Loggia ehdotuksen on suunnitellut Arkkitehtitoimisto Opus & Simon Mahringer.  Tässä uudessa kokonaisuudessa Pohjois-Pohjanmaan museo siirtyy samoihin tiloihin tiedekeskuksen kanssa.
Tunnustukset ja palkinnot

Tietomaa sai vuonna 1993 Skepsis ry:n huuhaa-palkinnon ufo-näyttelystään ja sen markkinoinnista.
Kuvagalleria

Tiedekeskus Tietomaa.
Tietomaa toisesta suunnasta kuvattuna (kesä 2011).
Tietomaassa sijaitseva pienoismalli Veljekset Åströmin tehdasalueesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tiedekeskus Tietomaa Wikimedia Commonsissa
Tietomaan omat sivut
Museo- ja tiedekeskus Luuppi
Oulun taidemuseo
Pohjois-Pohjanmaan museo
Tiedekeskus Tietomaa
Oulun nähtävyydet
| --- | --- |
Puistot ja nähtävyydet:  Franzénin puisto  Heinätorin puisto  Hollihaan puisto  Hautausmaa  Mannerheimin puisto  Hupisaaret  Kasvitieteellinen puutarha  Kaupunginojan puistovyöhyke  Letonniemi  Markkuun ryhmäpuutarha  Pilpasuo  Tuiranpuisto  Hautausmaa  Äimäraution siirtolapuutarha 
Museot:  Automuseo  Kierikkikeskus  Merimiehenkotimuseo  Sahamuseo  Pohjois-Pohjanmaan museo  Taidemuseo  Turkansaaren ulkomuseo 
Rakennukset ja alueet:  Kauppahalli  Kauppatori  Kaupungintalo  Kaupunginteatteri  Maikkulan kartano  Nallikari  Nuijamiesten lava  Pikisaari  Rotuaari  Tietomaa  Tuiran sillat  Tuomiokirkko  Vesaisenlinna  Villa Hannala  Ylikiimingin kirkko 
Patsaat ja veistokset:  Frans Mikael Franzénin patsas  Futura – Tuntematon  Inhimillisen kosketuksen ja teknologian vuorovaikutus  Kalasääski ja lohi  Kevätmyrskyä  Pallautuneet  Pohjan neito  Polskis  Ruutuvihko  Siivet  Toripolliisi  Tuirasta Ruijan rannoille  Valaistuksen tie 
| n k Perustiedot Wikidatassa: Tiedekeskus Tietomaa (Q3700754)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: tiedekeskus, museo
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Oulu
sijainti: Myllytulli
katuosoite: Nahkatehtaankatu 6, 90130 Oulu
koordinaatit: 65°01′05″N 25°29′03″E﻿ / ﻿65.0181°N 25.4842°E﻿ / 65.0181; 25.4842
Guardians of the Galaxy Vol. 3

| Guardians of the Galaxy Vol>  3 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  James Gunn
Käsikirjoittaja:  James Gunn
Perustuu:  Dan Abnettin ja Andy Lanningin sarjakuvaan Guardians of the Galaxy
Tuottaja:  Kevin Feige
Säveltäjä:  John Murphy
Kuvaaja:  Henry Braham
Leikkaaja:   Fred Raskin  Greg D’Auria 
Pääosat:   Chris Pratt  Zoë Saldaña  Dave Bautista  Karen Gillan  Pom Klementieff  Vin Diesel  Bradley Cooper  Sean Gunn  Chukwudi Iwuji  Will Poulter  Elizabeth Debicki  Maria Bakalova  Sylvester Stallone 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Marvel Studios
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures
Ensi-ilta:   2023-4-2222. huhtikuuta 2023 (Pariisi)  2023-5-33. toukokuuta 2023 (Suomi)  2023-5-55. toukokuuta 2023 (Yhdysvallat)  
Kesto:  150 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  250 miljoonaa dollaria
Tuotto:  844 miljoonaa dollaria
Edeltäjä:  Guardians of the Galaxy Vol. 2
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Guardians of the Galaxy Vol. 3 (tyylitelty Guardians of the Galaxy Volume 3) on vuonna 2023 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen Marvel Comicsin luomaan supersankariryhmään Galaksin Vartijat perustuva avaruusooppera ja supersankarielokuva. Se on jatkoa elokuville Guardians of the Galaxy (2014) ja Guardians of the Galaxy Vol. 2 (2017) sekä Marvel Cinematic Universen (MCU) 32. elokuva ja viidenneen vaiheen toinen elokuva. Elokuvan ohjasi ja käsikirjoitti James Gunn ja sen pääosissa ovat Chris Pratt, Zoë Saldaña, Dave Bautista, Karen Gillan, Pom Klementieff, Vin Diesel, Bradley Cooper, Sean Gunn, Chukwudi Iwuji, Will Poulter, Elizabeth Debicki, Maria Bakalova ja Sylvester Stallone. Elokuvassa Galaksin Vartijat päätyvät suojelemaan Rocketia tämän luojalta, Suurelta Kehittäjältä.
Gunn, joka ohjasi ja käsikirjoitti kaksi ensimmäistä elokuvaa, kertoi marraskuussa 2014, että hänellä oli ideoita kolmannelle elokuvalle ja kertoi huhtikuussa 2017 palaavansa ohjaajaksi ja käsikirjoittajaksi. Disney ja Marvel kuitenkin lopettivat yhteistyön Gunnin kanssa, löydettyään hänen vanhoja kiistanalaisia Twitter-kommenttejaan. Elokuvan tuotannon aikataulua siirrettiin myöhemmäksi ja alettiin etsiä uutta ohjaajaa. Gunnin käsikirjoitusta päätettiin silti käyttää elokuvassa. Maaliskuussa 2019 Disney perui päätöksensä ja palkkasi Gunnin uudelleen ohjaajaksi. Tuotannon odotettiin alkavan vasta, kun Gunn saisi työnsä DC Filmsin elokuvan The Suicide Squad: Suicide Mission (2021) ja sen spin-off -televisiosarjan Peacemaker (2022–) parissa valmiiksi. Kuvaukset alkoivat Atlantassa marraskuussa 2021 ja päättyivät toukokuussa 2022.
Guardians of the Galaxy Vol. 3 sai maailmanensi-iltansa Pariisin Disneylandissä 22. huhtikuuta 2023. Elokuvateattereihin se ilmestyi Suomessa 3. toukokuuta 2023 ja Yhdysvalloissa 5. toukokuuta 2023. Elokuva oli sekä kriittinen että taloudellinen menestys, tuottaen yli 844 miljoonaa dollaria.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Chris Pratt  | … |  Peter Quill / Tähtilordi   |
|  Zoë Saldaña  | … |  Gamora   |
|  Dave Bautista  | … |  Drax Tuhoaja   |
|  Karen Gillan  | … |  Nebula   |
|  Pom Klementieff  | … |  Mantis   |
|  Vin Diesel  | … |  Groot (ääni)   |
|  Bradley Cooper  | … |  Rocket (ääni)   |
|  Sean Gunn  | … |  Kraglin Obfonteri, nuori Rocket (ääni)   |
|  Chukwudi Iwuji  | … |  Suuri Kehittäjä   |
|  Will Poulter  | … |  Adam Warlock   |
|  Elizabeth Debicki  | … |  Ayesha   |
|  Maria Bakalova  | … |  Avaruuskoira Cosmo (ääni)   |
|  Sylvester Stallone  | … |  Stakar Ogord   |
|  Linda Cardellini  | … |  Laila (ääni ja liikkeenkaappaus)   |
|  Nathan Fillion  | … |  mestari Karja   |
|  Daniela Melchior  | … |  Ura   |
|  Nico Santos  | … |  Theel   |
|  Miriam Shor  | … |  Vim   |
|  Michael Rosenbaum  | … |  Martinex N’Taga   |
|  Stephen Blackehart  | … |  Steemie Blueliver   |
|  Noah Raskin  | … |  vauva-Rocket (ääni)   |
|  Asim Chaudhry  | … |  Hampi (ääni ja liikkeenkaappaus)   |
|  Mikaela Hoover  | … |  Lattia (ääni ja liikkeenkaappaus)   |
|  Judy Greer  | … |  Soturisika (ääni)   |
|  Reinaldo Faberlle  | … |  Behemoth (ääni)   |
|  Tara Strong  | … |  Mainframe (ääni)   |
|  Jared Leland Gore  | … |  Krugarr (liikkeenkaappaus)   |
|  Gerardo Davila  | … |  Fitz-Gibbonok   |
|  Dee Bradley Baker  | … |  Blurp (ääniefektit)   |
|  Jennifer Holland  | … |  Kwol   |
|  Dane DiLiegro  | … |  huumekauppias Vastamaassa   |
|  Kai Zen  | … |  Phyla   |
|  Michael Rooker  | … |  Yondu Udonta   |
|  James Gunn  | … |  Lambshank (ääni)   |
|  Lloyd Kaufman  | … |  Gridlemop (ääni)   |
|  Seth Green  | … |  Howard Ankka (ääni)   |
|  Christopher Fairbank  | … |  Broker   |
|  Rhett Miller  | … |  Bzermikitokolak   |
|  Karen Abercrombie  | … |  Quillin isoäitipuoli   |
|  Gregg Henry  | … |  Jason Quill   |
|  Callie Brand  | … |  avaruusolento   |
|  Pete Davidson  | … |  Phlektik (ääni)   |
Tuotanto > Esituotanto

Esituotantotyön visuaalinen osuus alkoi huhtikuussa 2021. Toukokuussa 2021 Marvel paljasti elokuvan ensi-iltapäivämääräksi: 5. toukokuuta 2023. Myöhemmin saman kuukauden aikana Gunn sanoi Vol. 3:n sijoittuvan Thor: Love and Thunderin (2022), jossa useat Guardians-hahmot esiintyvät, tapahtumien jälkeen. Gunn aloitti kuvakäsikirjoitusversion työstämisen kesäkuussa, ja kuvausten paljastettiin alkavan marraskuussa 2021. Bautista sanoi, ettei ollut vielä lukenut Vol. 3:n käsikirjoitusta, eikä ollut varma oliko sitä muutettu tuotantoviivästymisien aikana. Seuraavan kuukauden aikana Gillan sanoi, että hän ja Klementieff olivat lukeneet käsikirjoituksen ja pitäneet sitä uskomattomana, nerokkaana, tunteellisena ja hauskana. Hänen mielestään se oli myös Gunnin ”mahtavin” Galaksin Vartijoihin liittyvä työ tähän mennessä. Gunn sanoi käsikirjoituksen pysyneen samanlaisena viimeiset kolme vuotta, mutta oli hieman ”leikitellyt sen yksityiskohdilla” vuosien aikana. Hän oli kuukauden lopulla työstämässä uutta luonnosta. Elokuussa Gunn ja Marvel Studios alkoivat etsiä näyttelijää Adam Warlockille. Harkittujen näyttelijöiden joukossa ovat Will Poulter, George MacKay ja Regé-Jean Page. Syyskuussa Gillan tarkensi positiivisia kommenttejaan käsikirjoituksesta, sanoen elokuvan tutkivan edellisten Guardians-elokuvien hahmoja entistä syvällisemmin, kun taas Seth Green, Howard Ankan ääninäyttelijä MCU:ssa sanoi elokuvaa Gamoran ja Nebulan tarinaksi. Hän ei kuitenkaan tiennyt siihen aikaan, että esiintyisi Howard elokuvassa. Lokakuussa Poulter valittiin Adam Warlockin näyttelijäksi.