stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Abraham islaminuskossa
Abraham islamissa

Islaminuskossa Abrahamia pidetään ensimmäisenä ihmisenä, joka kääntyi palvomaan oikeaa Jumalaa ja saarnasi epäjumalten palvontaa vastaan. Samasta syystä häntä pidetään ensimmäisenä profeettana, jolle paljastettiin pyhä kirja. Abraham oli myös ensimmäinen muslimi, sillä islam tarkoittaa täydellistä alistumista Jumalalle, ja Abraham osoitti kuuliaisuutensa yrittäessään uhrata oman poikansa. Muhammedin elämäkerta seuraa kaikissa näissä yksityiskohdissa Abrahamin vaiheita.
Torrey katsoo, että sanan islam (alistuminen) alkuperäisin esiintyminen tapahtuu  Koraanin kertomuksessa, jossa Jumala puhuttelee Abrahamia ja kehottaa tätä alistumaan (2:131–132). Ahsen-Bören käännöksenä jakeet kuuluvat:
Kun hänen Herransa sanoi hänelle: »Alistu!» hän vastasi: »Olen antautunut maailmojen Herran alamaiseksi». Ja Aabraham velvoitti poikansakin tähän, ja samoin Jaakob sanoen: »Poikani, Jumala on totisesti valinnut (tosi) uskonnon teille; älkää siis kuolko, ennen kuin olette siihen alistuneet».
Muslimioppineet ovat täydentäneet Koraanissa olevaa Abrahamin kuvausta lisätiedoilla. He kertovat, että Abraham syntyi pakanallisessa kaupungissa Irakissa Nimrod-kuninkaan hallitessa. Kun Nimrod kuulee ennustuksen, että lapsi on syntyvä, joka tuhoaa kaupungin pakanauskonnon, Nimrod määrää vastasyntyneet poikalapset tapettavaksi. Abrahamin äiti kuitenkin synnyttää lapsen luolassa ja jättää hänet sinne. Lapsi ei kuitenkaan kuole, sillä hän saa ravintoa imemällä peukaloaan ja kasvaa päivässä sen, minkä muut lapset kuukaudessa. Lopulta hän lähtee luolasta, näkee tähdet, kuun ja auringon, mutta niiden sijasta julistaa uskoa yhteen Jumalaan. Tätä uskoa hän lähtee julistamaan Nimrodin kaupunkiin.
"Ismaelismi" islamin varhaisvaiheena

Kun Lähi-idän beduiiniheimot joutuivat ensimmäisinä kristillisinä vuosisatoina tekemisiin Lähi-idän paikoilleen asettuneen kristityn väestön kanssa, he alkoivat kääntyä kansanomaisesti ymmärrettyyn kristinuskoon. He alkoivat katsoa olevansa Abrahamin lapsia tämän toisen pojan Ismaelin kautta.  Gazassa asunut patriarkka Sozomenos kuvaili 400-luvulla tätä "ismaeliittista monoteismia". Sozomenos kirjoitti, että se muistutti Moosesta edeltäneiden heprealaisten uskoa, johon oli sekoittunut pakanallisia vaikutteita. Hänen mukaansa jotkut arabit oppivat juutalaisilta, että he olivat Abrahamin perillisiä ja omaksuivat sen takia juutalaisia lakeja ja elämäntapoja. Tullessaan tekemisiin kristittyjen pappien ja munkkien kanssa he alkoivat omaksua myös kristillisiä ajatuksia.
Abrahamin merkitystä islamin kehityksen varhaisessa vaiheessa osoittaa, että Koraanin teksteissä sana "Abraham" esiintyy 69 kertaa, kun taas "Muhammed" esiintyy vain neljästi. Abraham merkitsi myös keinoa irtautua sekä juutalaisesta että kristillisestä perinteestä menemällä niiden ohi suoraan Abrahamiin: ”Ei Abraham ollut juutalainen eikä kristitty, vaan hän oli alistuva hanif”. Samalla tavoin apostoli Paavali (Room. 4:13) vetosi suoraan Abrahamin esikuvaan, kun hän perusteli, miksi kristittyjen ei tarvinnut noudattaa juutalaista lakia: Jumalan armo kohdistui jo Abrahamiin, vaikka tämä ei vielä lakia tuntenut.
Ibn Ishaqin Muhammed-elämäkerrassa 700-luvulla Abraham kytkettiin islamiin  tekemällä hänet Kaaban temppelin alkuperäiseksi rakentajaksi tai ainakin korjaajaksi vedenpaisumuksen jälkeen. Kaaban temppelillä oli siten kunniallinen alkuperä, ja vasta myöhemmin se rappeutui pakanalliseen käyttöön. Israelilainen arkeologi Yehuda Nevo on osoittanut, että nimi Abraham oli 600-luvulla yleinen Negevin autiomaasta löytyneissä piirtokirjoituksissa, mikä osoittaa, että abrahamismi oli siellä yleistä.
Myös Koraanin kertomuksissa Abraham on uhraamassa poikaansa (suura 37:100–109), mutta kyseessä ei ole Iisak vaan Ismael. Abraham tekee sen osoittaakseen tottelevaisuutta Jumalaa kohtaan. Profeettojen suurassa Abraham joutuu Raamatun Danielin kirjaa vastaavaan tilanteeseen, jossa hänet yritetään ilman tulosta polttaa (21:69–71). 800-luvulla kootussa islamilaisessa kansanperinteessä Abraham (eli Ibrahim) kutsuu itseään kunnianimellä "Jumalan ystävä" (Khalil Allah).
Kun maailmanhistoria loppuu ja kuolleet nousevat haudoistaan Jumalan eteen tuomittaviksi, ihmiset nousevat sellaisina kuin heidät on luotu: alastomina ja vailla ympärileikkausta. Tästä joukosta ensimmäinen, joka puetaan vaatteisiin, on Abraham.
Yhtäläisyydet Abrahamin ja Muhammedin välillä > Abraham ja Muhammed

Gabriel Said Reynolds toteaa, että Koraanissa Muhammed ja Abraham rinnastetaan: Ihmisiä, jotka voivat lähinnä vedota Aabrahamiin, ovat totisesti ne, jotka seuraavat Häntä kuten tämäkin profeetta, ja ne, jotka uskovat (Koraani 3:68). Muhammedin elämäkerturit pyrkivät sitten esittämään Muhammedin elämäkerran tavalla, jossa rinnastus Abrahamiin korostuu. Molemmat profeetat ovat kotoisin pakanakaupungista ja pakanaperheestä; kummatkin saavat kutsun Jumalalta, ja tämä tapahtuu luolassa; molemmat lähtevät kotikaupungistaan julistaakseen uskontoaan muualla.
Yhtäläisyydet Abrahamin ja Muhammedin välillä > Muhammedin isä "uutena Iisakina"

Ibn Hisham kertoo 800-luvulla Muhammedin isoisästä Abd al-Muttalibista Abrahamia vastaavan uhraustarinan. Abd al-Muttalib oli vähällä uhrata Mekassa poikansa Abdullahin. Myöhemmin Abdullahista tuli Muhammedin isä. Tässä tarinassa Muhammedin isoisä rinnastuu Vanhan Testamentin Abrahamiin ja isä Iisakiin. Mekasta tulee näin uusi Jerusalem ja Kaabasta uusi Temppeli. Muhammed on vertauskuvallisesti Iisakin poika eli Vanhan Testamentin Jaakob. Hänelle Jumala lupasi unessa perintöosaksi maan, jolla hän lepäsi.
Volker Poppin numismaattisen tulkinnan mukaan tarina Jaakobin unesta oli muuttunut arabeille tärkeäksi jo varhain. 600-luvun lopulla kalifi al-Malik oli antanut lyödä kolikoita, joiden kääntöpuolella Poppin mukaan oli Jaakobin päänalusestaan pystyttämä kivipatsas, Yegar Sahaduta. Kolikon tunnus kertoi siitä, että arabivaltio nojasi Jumalan kanssa tehtyyn sopimukseen. Vastineeksi kuuliaisuudesta Jumala antoi Jaakobin jälkeläisille oikeuden luvattuun maahan. Paikka, jonne Jaakob oli pystyttänyt patsaansa, oli Jerusalemin Temppelivuori. Kalifi Abd al-Malik (685–705) antoi rakennuttaa sinne valtakuntansa keskuspyhäköksi Kalliomoskeijan. Pyhäkön keskellä on edelleen pylväiden ympäröimänä paljas kallio, maailman peruskivi. Sen päällä nukkuessaan Jaakob näki taivaaseen johtavat portaat, joita pitkin enkelit kulkivat. Tältä kiveltä myös Muhammed nousi taivaaseen jo Jaakobin näkemiä tikapuita pitkin. Näin hän myös ylitti Jaakobin suorituksen.
Tarinassa Muhammed on uusi Jaakob, jonka jälkeläisille Jumala lupasi maanpiirin hallittavaksi siunaukseksi kaikille kansoille.
Arthur Southern

| Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta> Miesten voimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Tukholma 1912 | joukkuekilpailu |  |
Arthur George Heron Southern (26. maaliskuuta 1883 Sowerby Bridge – 5. kesäkuuta 1940 Swanage) oli brittiläinen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa ja oli siellä mukana saamassa pronssia joukkuevoimistelussa.
Arthur Sommer

Kauppaneuvos ja valtiopäivämies Arthur Sommer. Kuvaaja Daniel Nyblin.
Arthur Sommer (21. lokakuuta 1847 Hämeenlinna – 10. lokakuuta 1907 Tampere) oli suomalainen kauppaneuvos (1896) ja teollisuusjohtaja.
Sommerin vanhemmat olivat talonomistaja Alexander Martinus Sommer ja Maria Josefina Holmström. Sommerin perhe muutti 1850 Tampereelle kun Alexander Sommer valittiin Finlayson & Co:n konttoripäälliköksi. Alexander Sommer rakennutti Satakunnankadun ja Itäisen puistokadun (nykyinen Hämeenpuisto) kulmaukseen Sommerin huvilana tunnetun asuintalon.
Arthur Sommer kävi Viipurissa toimineen Behmin saksalaisen koulun. Hän oli Finlaysonin palveluksessa konttoriharjoittelijana, konttoristina, kassanhoitajana ja prokuristina 1864–1890. Sommer toimi tehtaan isännöitsijänä 1890–1897 mutta erosi sitten Finlaysonilta jouduttuaan kieli- ja kansallisuuskysymysten takia riitoihin yhtiön omistajien kanssa. Tämän jälkeen Sommer oli yhdessä kasööri J. Kupiaisen ja insinööri P. A. Sharplesin kanssa perustamansa Tampereen Puuvillateollisuus Oy:n isännöitsijänä 1897–1907. Tälle yhtiölle valmistui 1899 oma puuvillatehdas Tampereen Lapinniemeen. Sommer sai kauppaneuvoksen arvon 1896.
Sommer perusti 1875 Suomen ensimmäisen kenkätehtaan Tampereelle nykyisen Puisto-Emmauksen tontille (Hämeenpuisto 14). Jalintehtaan nimellä tunnettu tehdas toimi aina vuoteen 1887 saakka. Tehtaan koneet tulivat Englannista ja enimmillään se työllisti 25 henkilöä. Sommer lopetti tehtaan työntekijöiden liiallisen alkoholin käytön aiheuttamien ongelmien takia.
Sommer rakennutti 1880-luvulla Hatanpään kartanolta vuokraamalleen maa-alalle Metsola-nimisen huvilan Pyhäjärven rantaan nykyisen Härmälän kaupunginosan alueelle. Tampereen kaupunki osti huvilan 1921 Sommerin perillisiltä ja siinä toimi sitten lasten vastaanottokoti. Alueella oli kaikkiaan 12 huvilaa joista on säilynyt vain Lepolan huvila.
Sommer oli porvarissäädyssä Tampereen edustaja valtiopäivillä 1894, 1899 ja 1900. Hän oli Tampereen kaupunginvaltuutettuna lähes 30 vuotta. Puoluekannaltaan Sommer oli vanhasuomalainen.
Arthur Sommer oli naimisissa vuodesta 1880 Lydia Johanssonin (1852–1921) kanssa. Heillä oli kuusi lasta jotka kaikki suomensivat sukunimensä Somersaloksi vuonna 1906:
Eva Somersalo (1883–1956) kotitalous- ja käsityöopettaja, toimittaja, kokoomuksen kansanedustaja
Ensi Elias Somersalo (1884–1927) diplomi-insinööri ja kirjailija
Yrjö Aleksanteri Somersalo (1886–1942) fil. kandidaatti, perusti ensimmäisen maailmansodan aikana Helsinkiin pankkiiriliike Yrjö Somersalo & Kumpp, muutti 1921 Yhdysvaltoihin
Aili Maria Somersalo (1887–1957) sairaanhoitaja ja lastenkirjailija.
Artturi Somersalo (1889–1973) agronomi, maanviljelijä ja vuoden 1918 jälkeen liikemies
Arne Sakari Somersalo (1891–1941) everstiluutnantti, IKL:n kansanedustaja, Ajan Sana -lehden päätoimittaja
Arthur Stark

Arthur Stark
Arthur Cowell Stark (1846 Torquay, Englanti – 18. marraskuuta 1899 Ladysmith, Etelä-Afrikka) oli englantilainen lääkäri ja lintutieteilijä.
Arthur Starkin vanhemmat olivat rautakauppias John ja Anne Stark. Arthur opiskeli Blundell’s Schoolissa ja Clifton Collegessa. Hänen isänsä kuoli vuonna 1863 ja Arthur jatkoi perheen liiketoimia 16-vuotiaana. 26-vuotiaana hän avioitui kaukaisen sukulaisensa Rosa Coxin kanssa ja he muuttivat Weston-super-Mareen. 30-vuotiaana Stark lähti opiskelemaan lääketiedettä Edinburghin yliopistoon.
Vaimonsa kuoltua vuonna 1892 Stark muutti Etelä-Afrikkaan ja asettui Kapkaupunkiin, jossa hän harjoitti lääkärin praktiikkaa ja retkeili ympäri Etelä-Afrikkaa keräten näytteitä South African Museumille, vuodesta 1898 lähtien myös Durban Museumille ja Albany Museumille. Stark muutti Durbaniin hieman ennen toisen buurisodan puhkeamista. Vuonna 1899 hän matkusti Englantiin valvomaan kirjansa The Birds of South Africa painatusta. Teoksen oli tarkoitus olla osa Etelä-Afrikan eläimistöä käsittelevästä sarjasta, jota toimitti South African Museumin johtaja William Lutley Sclater. Stark palasi Nataliin syyskuussa 1899 ja toimi brittijoukkojen lääkärinä buurisodassa.
Ladysmithin kaupungin piirityksen aikana Stark asui Royal Hotelissa, kun sinne osui kaksi buurien ampumaa tykinammusta. Hän haavoittui jalkoihin ja menehtyi leikkauspöydälle 18. marraskuuta 1899.
Starkin kunniaksi on nimetty namibianaavikkokiuru (Eremalauda starki) (George Ernest Shelley 1902).
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Adlene Harrison

Adlene Harrison (19. marraskuuta 1923 Dallas, Texas – 19. helmikuuta 2022 Dallas, Texas) oli yhdysvaltalainen poliitikko. Hän toimi vuonna 1976 siirtymäkauden ajan Dallasin pormestarina ja oli ensimmäinen nainen tässä virassa. Hän oli ollut demokraattien kaupunginvaltuutettuna vuodesta 1973. Harrisonia edelsi pormestarin tehtävissä Wes Wise, joka erosi lähdettyään ehdolle kongressiedustajaksi. Harrison toimi pormestarina, kunnes Robert Folsom tuli valituksi.
Käännös suomeksi
Adler

Adler tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Adler, sukunimi
Adler, alue Sotšissa Venäjällä
Adler, saksalainen teollisuusyritys, joka valmisti kulkuneuvoja ja konttorikoneita
Adler Salvius, ruotsalainen aatelissuku
Adler-Skistadion, mäkihyppystadion Hinterzartenissa Saksassa
Adler Arena, pikaluisteluhalli Sotšissa Venäjällä
Adler Mannheim, saksalainen jääkiekkojoukkue
Berlin Adler, saksalainen amerikkalaisen jalkapallon joukkue
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Adler”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
14. divisioona

14. divisioona voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Asevoimien yhtymät

14. divisioona (jatkosota)
Saksan 14. jalkaväkidivisioona
Saksan 14. panssaridivisioona
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”14. divisioona”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Avoimet kylät

Avoimet kylät (kirjoitusmuoto Avoimet Kylät) on Suomen Kylät ry:n yhdessä paikallisten kyläyhdistysten ja muiden toimijoiden kanssa vuosittain järjestämä valtakunnallinen kesätapahtuma manner-Suomessa kesäkuun toisina lauantaina.  Tapahtumaan osallistuu 6. kesäkuuta 2019 jo noin 1 500 paikallista tapahtumanjärjestäjää. Joidenkin kuntien tai kaupunkien kylissä voi olla useampia kuin yksi tapahtuma.
Kokoonpano

| Vaakuna | Maakunta | Osallistuvia kaupunkeja ja kuntia |
| --- | --- | --- |
|  | Etelä-Karjala |  |
|  | Etelä-Pohjanmaa |  |
|  | Etelä-Savo |  |
|  | Kainuu |  |
|  | Kanta-Häme |  |
|  | Keski-Pohjanmaa |  |
|  | Keski-Suomi | Jyväskylä |
|  | Kymenlaakso |  |
|  | Lappi |  |
|  | Pirkanmaa |  |
|  | Pohjanmaa |  |
|  | Pohjois-Karjala |  |
|  | Pohjois-Pohjanmaa |  |
|  | Pohjois-Savo |  |
|  | Päijät-Häme | Asikkala, Heinola, Hollola, Lahti, Orimattila, Padasjoki, Sysmä |
|  | Satakunta |  |
|  | Uusimaa |  |
|  | Varsinais-Suomi |  |
Adlan Varajev

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten vapaapaini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Soul 1988 | 74 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Clermont-Ferrand 1987 | 74 kg |  |
|  Hopeaa | Budapest 1986 | 74 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Pireus 1986 | 74 kg |  |
|  Kultaa | Veliko Tărnovo 1987 | 74 kg |  |
|  Kultaa | Manchester 1988 | 74 kg |  |
Adlаn Abujevitš Vаrаjev (ven. Адлан Абуевич Вараев, 2. tammikuuta 1962 Sadovoje, Tšetšeenien ja inguušien ASNT, Venäjän SFNT – 3. tai 4. toukokuuta 2016 Tšetšenia, Venäjä) oli Neuvostoliittoa edustanut vapaapainija, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari.
Vapaapainin 74 kilogramman painoluokassa kilpaillut Varajev voitti vuosina 1986–1988 yhteensä kuusi arvokisamitalia. Hän saavutti olympiahopeaa Soulissa 1988, maailmanmestaruuden Clermont-Ferrandissa 1987 ja MM-hopeaa vuonna 1986 sekä kolme Euroopan mestaruutta. Varajevin kilpakumppaneihin kuului muun muassa suomalainen Pekka Rauhala, jonka hän jätti hopealle vuoden 1988 EM-kilpailuissa.
Varajev oli ensimmäinen olympiamitalin voittanut tšetšeeni. Hän kuoli 3. tai 4. toukokuuta 2016 54 vuoden iässä. Varajev oli halunnut valokuvauttaa itsensä vuoristossa joen vieressä, missä hän liukastui, putosi jokeen ja hukkui. Hänen ruumistaan etsittiin satojen ihmisten voimin.
Avoin Venäjä

logo
Avoin Venäjä (Open Russia Foundation) on Jukos-öljy-yhtiön ja johtajansa Mihail Hodorkovskin perustama ja rahoittama säätiö. Säätiö rahoittaa akateemisia instituutioita ja voittoa tavoittelemattomia järjestöjä. Toiminta tähtää Venäjän demokratisoimiseen ja avoimeen kansainvälisyyteen. Säätiön hallituksen muodostavat Arthur Hartman, Mihail Hodorkovski, Henry Kissinger, Mihail Piotrovski ja Jacob Rothschild.
Keväällä 2006 Venäjän oikeusviranomaiset jäädyttivät säätiön pankkitilejä perusteluinaan rahoituksen rikollinen alkuperä.
Talvella 2007 Venäjän viranomaiset syyttivät Hodorkovskia ja hänen liikekumppaniaan Platon Lebedeviä rahanpesusta säätiön kautta. He kuitenkin kiistivät syytökset.
Säätiön esikuvana on George Sorosin perustama Open Society Institute.
Säätiö ilmoitti toukokuussa 2021 lopettavansa toimintansa. Syynä on työntekijöiden suojelemisen syytteiltä. Säätiön toiminta on jo aiemmin kielletty lailla ja julistettu vuonna 2017 ”ei-toivotuksi järjestöksi”.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mikhail Khodorkovsky Press Center – Open Russia Foundation (Arkistoitu – Internet Archive)
Avoin ammattikorkeakoulu

Avoin ammattikorkeakoulu (Avoin AMK) on osa suomalaisten ammattikorkeakoulujen toimintaa. Avoin ammattikorkeakoulu-opetus antaa kaikille mahdollisuuden osallistua ammattikorkeakoulutasoiseen koulutukseen iästä ja pohjakoulutuksesta riippumatta. Opinnot ovat ammattikorkeakoulun opetussuunnitelman mukaisia. Ne vastaavat sisällöltään ja tavoitteeltaan ammattikorkeakoulun tutkinto-opintoja.
Avoimessa ammattikorkeakoulussa ei voi suorittaa tutkintoa, mutta opinnot voidaan sisällyttää myöhemmin varsinaiseen ammattikorkeakoulututkintoon. Avoimen ammattikorkeakoulu-opetuksen tavoitteena on edistää koulutuksellista ja alueellista tasa-arvoa sekä mahdollistaa kansalaisten elinikäinen oppiminen. Avoimen ammattikorkeakoulun opintoja voi opiskella esimerkiksi kehittääkseen ammattitaitoaan, tutustuakseen kiinnostavaan alaan, tutkintotavoitteisesti tai hankkiakseen yleissivistystä.
Avoimen ammattikorkeakoulun opinnot ovat opiskelijalle maksullisia. Opintomaksut perustuvat opetusministeriön asetukseen ammattikorkeakoulujen opinnoista perittävistä maksuista.
Avoimen ammattikorkeakoulun opintoja on ollut mahdollista opiskella vuodesta 1997.
Vuonna 2009 avoimen ammattikorkeakoulun opintoja opiskeli 11 800 opiskelijaa.
Aiheesta muualla

Avoin AMK -kehittämisverkoston sivut
Arthur Sjöblom

Arthur Sjöblom
Arthur Henrik Alexander Sjöblom (30. huhtikuuta 1870 Hamina – 9. tammikuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. Hän käytti nimimerkkejä Tom ja Sam.
Sjöblom toimi aluksi rautatievirkailijana vuodesta 1889. Hän oli kirjakauppiaana 1893–1904 ja työskenteli sitten Hufvudstadsbladetin toimittajana 1900–1933. Hän avusti Fyren- ja Kerberos-nimisiä pilalehtiä ja oli päätoimittajana Veckans Krönika -lehdessä 1903–1914 ja Kerberos-lehdessä 1919–1921. Sjöblom kirjoitti myös pakinoita Aftonposten-lehteen ja toimi Nya Pressenin teatteriarvosteilijana.
Teoksia

Pingst : skådespel i 3 akter.   Svenska Teatern 1898
I nyårsnatt : nyårspjäs i 1 akt.   Svenska Teatern 1902
Vesper : dramatisk dikt i 5 tablåer.   Svenska Teatern 1902
Soluppgång : nyårsbild.    Svenska Teatern 1904
Det hvita Österbotten : skildringar af befrielsestriderna i de österbottniska städerna.     Söderström & C:o, Helsingfors 1918  (Kirjan digitoitu versio (Työväenliikkeen kirjasto : Digitaalinen arkisto))
Arthur Sewall

| Arthur Sewall |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. marraskuuta 1835 Bath, Maine, Yhdysvallat
Kuollut: 5. syyskuuta 1900 Phippsburg, Maine, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Ammatti:  poliitikko
Poliitikko
Puolue:  demokraatit
Puoliso:  Emma Duncan Crocker
Lapset:  2
Arthur Sewall (25. marraskuuta 1835 Bath – 5. syyskuuta 1900 Phippsburg) oli demokraatteihin kuulunut yhdysvaltalainen poliitikko. Sewall oli Demokraattien kansallisen komitean jäsen 1888–1896. Sewall toimi vuosia Bathin kansallispankin presidenttinä. Sewall oli ehdolla demokraattien varapresidentiksi presidentinvaaleissa 1896.
Aiheesta muualla

Elämäkerta
Arabianmeri

Kartta Arabianmeren rannikkovaltioista
Arabianmeri on osa Intian valtamerta Intian ja Arabian niemimaan välissä. Arabianmeren rannikkovaltiot ovat Intia, Pakistan, Iran, Oman, Jemen, Somalia ja Malediivit. Sen kaksi tärkeää lahtea ovat Adeninlahti lounaassa, joka kurottuu kohti Punaistamerta, ja Omaninlahti luoteessa, joka jatkuu Persianlahtena aina Irakiin asti.
Arabianmeressä ei juuri ole saaria, vain Socotra Somalian edustalla, Omanille kuuluvat Kuria Muria -saaret ja Intialle Lakkadiivit Intian rannikolla. Suurimmat Arabianmereen laskevat joet ovat Indus ja Narmada.
Kauppareitit ovat kulkeneet Arabianmeren poikki muinaisista ajoista asti, ja niitä pitkin on kulkenut tavaraa ja vaikutteita Lähi-idästä Itä-Afrikkaan. 
Perinteisesti purjehtijat ovat käyttäneet monsuunituulia hyväkseen. Suezin kanavan valmistumisen jälkeen Arabianmeri on osa kauppareittiä Euroopasta Välimeren kautta Intiaan.
Nimi

Meren nykyinen nimi viittaa suurella osalla maailman kielistä Arabiaan, joka onkin Arabianmeren rannikkoalueista kulttuurisesti ja taloudellisesti merkittävä alue. Aiemmin merta on Euroopassa kutsuttu myös esimerkiksi Erythraeanmereksi. Eryhraeanmeri on antiikin kreikkalaisilta juontuva ja etenkin nykyiseen Adeninlahteen viittaava nimi, jonka käyttöä kuitenkin on aika ajoin laajennettu myös ympäröiville merialueille, kuten Arabianmerelle. Myös Persianmeri on eräs merialueen varhaisemmista, mutta jo käytöstä poistuneista nimityksistä.
Maantiede

Arabianmeren kokonaispinta-ala on noin 3 862 000 km2. Arabianmeri on leveimmillään 2 400 kilometriä. Syvin kohta, 4 652 metriä, on suunnilleen samalla leveyspiirillä kuin Intian eteläkärki. Suurin Arabianmereen laskevista joista on Indus.
Arabianmeren tärkeimmät yhdysreitit muihin vesistöihin ovat Adeninlahti, joka yhdistyy Arabianmereen Bab el Mandebin salmen kautta ja Omaninlahti, joka yhdistyy Persianlahteen. Muita huomionarvoisia lahtia ovat Khambatinlahti sekä Kutchinlahti, jotka sijaitsevat Intian länsirannikolla. Arabianmeren sijainti Suezin kanavaan liittyvän merireitin varrella sekä lukuisten öljyntuottajamaiden ympäröimänä tekee siitä maailmankaupalle keskeisen alueen.
Merikartoitusjärjestö International Hydrographic Organization määrittelee Arabianmeren rajat seuraavasti:
Lännessä: Adeninlahden itäraja
Pohjoisessa: Rantalinja, joka alkaa Ras al Hadd'sta, jatkuen Arabian niemimaan itäisimpään kärkeen ja edelleen Pakistanin rannikolle Jiwanin kaupunkiin.
Etelässä: Linja Malediiveilla sijaitsevan Addun atollin eteläkärjestä Ras Hafuniin (Afrikan sarven itäisimpänä sijaitseva piste)
Idässä: Linja, joka kulkee Intian rannikolla sijaitsevan Sadashivgadin kylän kautta Cora Divhin atollille ja jatkuu edelleen Lakkadiivien ja Malediivien saaristojen länsipuolelta Addun atollin eteläkärkeen
Ympäristö ja ekologia

Arabianmereen vaikuttaa mittava happikato ja se on eräs maailman merkittävimmistä matalan happipitoisuuden merivesialueista. Erityisesti vähähappisuus vaikuttaa Arabianmerellä 200 m - 1000 m syvyisiin merialueisiin. Happikatoon myötävaikuttaa Arabianmeren ilmasto ja maantieteelliset tekijät. Koska meri on pohjoisosastaan täysin umpinainen, ei vesi pääse virtaamaan sujuvasti merialueen läpi, vaan käänteisvirtaukset kuljettavat happensa menettänyttä merivettä edes takaisin Arabianmeren alueella.
Happikato luo alueelle omalaatuisen ekosysteemin. Esimerkiksi valokalat ovat sopeutuneet hyvin alueen vähähappiseen ympäristöön ja ovat erityisen hyvin edustettuina alueen lajistossa. Valokalojen puolestaan uskotaan olevan alueella keskeinen ravinnonlähde alueen ravintoketjujen huippulajeille, kuten kalmareille, viikatekaloille, tonnikaloille ja purjekaloille.
Toinen matalan happipitoisuuden luoma ominaispiirre on meren talviaikainen vihreä väri, joka syntyy matalaan happipitoisuuteen sopeutuneesta ja talviaikaan nopeasti lisääntyvästä kasviplanktonista.
Karttalehti, jossa Arabianmeren pohjoisosiin viitataan nimellä Persianmeri
Arabianmeren maantieteelliset rajat
Arabianmeren talviaikainen vihreä väri johtuu vähähappisessa vedessä viihtyvästä kasviplanktonista