stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pulkkaniemen teloitukset
Tapahtumat > Taustaa

Sisällissodan käynnistyttyä sotatapahtumat etenivät Taipalsaarelle vasta kuukauden kuluttua, kun punaiset miehittivät kirkonkylän 28. helmikuuta. Seudulla ei käyty merkittäviä yhteenottoja, vaan Taipalsaaren punaiset osallistuivat Savitaipaleen rintaman taisteluihin. Sodan loppuvaiheessa punaiset vetäytyivät Lappeenrantaan yöllä 25. huhtikuuta, jonka jälkeen valkoiset miehittivät kylän seuraavana iltapäivänä. Kun pakoreitti Viipurin suuntaan oli jo poikki palasi suurin osa punaisista Taipalsaarelle.
Valkoisten vallattua myös Lappeenrannan 26. huhtikuuta kokoontuivat suojeluskuntalaiset Hotelli Patriassa, jossa organisoitiin kaupungin ja lähikuntien puhdistus. Jokaiseen pitäjään muodostettiin erillinen puhdistusryhmä keräämään ja kuulustelemaan vankileireillä olleita punakaartilaisia. Lisäksi perustettiin paikallisten suojeluskuntien nokkamiehistä koostuneet tutkijalautakunnat ja kenttäoikeudet.
Tapahtumat > Tuomiot

Taipalsaaren puhdistusryhmän muodostivat maanviljelijä Anton Kilpiä sekä opettajat Antti Aspinen ja Otto Juvonen, jotka kävivät tunnistamassa taipalsaarelaisia Lappeenrannan ja Viipurin vankileireiltä. Kilpiä ja Juvonen kuuluivat myös kolmihenkiseen tutkijalautakuntaan ja kenttäoikeuteen, jonka puheenjohtajana toimi nimismies Robert Markku.
Vangittuja punaisia säilytettiin aluksi Vilkolan talossa, josta heidät pian siirrettiin Kaulion taloon. Kuulustelut suoritettiin pappilassa ja kenttäoikeus kokoontui Röytyn majatalossa. Kuolemantuomioita jaettaessa raskauttavaa oli syytetyn kuuluminen aseelliseen kaartiin, punaisten siviilihallintoon tai osallistuminen ryöstöihin. Lisäksi runsaasti tuomioita langetettiin vanhojen kaunojen perusteella, jolloin toinen osapuoli teki ilmiannon henkilökohtaisten riitojen vuoksi. Joissakin tapauksissa kuolemantuomiolta saattoi pelastua tarpeeksi vaikutusvaltaisen puolustajan ilmaantuessa. Esimerkiksi opettaja Juvonen pelasti erään ystäväpiiriinsä lukeutuneen miehen ampumiselta ja toimitti hänet turvaan Savitaipaleelle.
Tapahtumat > Teloitukset

Ensimmäistä 21 kuolemaantuomittua kuljetettiin kirkkorannan laiturilta syrjäiseen Pulkkaniemeen Taipalsaaren suojeluskunnan esikuntapäällikön Mikko Kilpiän Kaukas-yhtiöltä vuokraamalla S/S Hurma -hinaajalla 29. huhtikuuta. Teloittajat oli valittu taisteluihin osallistuneiden valkoisten joukosta, joista osa kieltäytyi tehtävästä. Noin viisi kilometriä kirkonkylän eteläpuolella sijaitsevan Pulkkaniemen rannassa oli valmiiksi kaivettu hauta, jonka reunalla tuomitut ammuttiin kolmen ryhmissä. Kuolema varmistettiin vielä lähietäisyydeltä päähän ammutulla armonlaukauksella, jonka seurauksena uhrien päälaki irtosi. Myöhemmin syksyllä kenttäoikeuden johtajana toiminut nimiesmies Markku ei uskaltanut siirrättää silpoutuneita vainajia hautausmaalle peläten ruumiden kunnon herättävän paheksuntaa.
Ammuttujen joukossa oli muun muassa Taipalsaaren kunnallislautakunnan puheenjohtajana vuosina 1907–1911 toiminut Antti Pyymäki, jonka tehtävänä oli marssittaa tuomitut hinaajasta teloituspaikalle. Teloitettuihin kuului oli myös Lappeenrannasta Taipalsaarelle paennut vaatekauppias Taavi Strandman, joka ennen sotaa oli toiminut muun muassa SVUL:n Etelä-Saimaan piirin puheenjohtajana. Teloituksen jälkeen yksi ampujista otti Strandmanin kellon, sormuksen ja vaatteet sekä suuren summan hänen vaatteisiinsa piilotettuja seteleitä. Strandmanin puoliso peräsi myöhemmin rahoja takaisin, mutta teloittajan todettiin juoneen rahat.
Mukana olleista vangeista pelastui Armas Forsman, jonka eräs teloittajista tunsi ja otti hänet pois ammuttavien joukosta. Perimätietona kiertänyt Forsmanin tarina tapahtumien kulusta on erilainen. Hänen mukaansa teloitetut joutuivat kaivamaan oman hautansa, eivätkä kaikki kuoppaan ammutut olleet vielä kuolleet, kun heidän päälleen lapioitiin jo maata. Vuonna 1928 ilmestyneessä Taipalsaaren suojeluskunnan kymmenvuotishistoriikissa väitetään totuudesta poiketen, ettei taloitettuja tuomittu Taipalsaarella. Historiikin mukaan Lappeenrannasta saapunut liikemies E. Karhunen otti esittämiensä valtuuksien nojalla mukaansa 24 vankia, jotka matkan aikana tuomittiin ja teloitettiin Pulkkaniemessä.
Pulkkaniemen jälkeen teloituksia jatkettiin Heikkolankankaalla, jossa ammuttiin 16 punakaartilaista. Lisäksi Lappeenrannan vankileirillä teloitettiin seitsemän taipalsaarelaista ja muualla kaksi.
Muistomerkki

Muistitiedon mukaan vainajat siunattiin mahdollisesti jo samana kesänä, jolloin tilaisuuteen osallistui runsaasti teloitettujen omaisia. Paikalle pystytettiin aluksi puinen risti, joka korvattiin kivisellä muistomerkillä vuonna 1921. Sen pystyttäminen oli poikkeuksellista, sillä yleisesti viranomaiset sallivat punaisten muistomerkit vasta talvisodan jälkeen. Muistomerkkiin on kaiverrettu nimet ainoastaan kuudelta henkilöltä, joiden omaiset osallistuivat sen rahoittamiseen. Muistomerkissä on teksti ”Kohtalonsa kovan kärsineet kunnon toverit, muistonne elää”. Kansanedustaja Jere Juutilainen osti myöhemmin alueen ja nykyään joukkohauta sijaitsee Lappeenrannan Työväenyhdistyksen hallinnassa olevan kesämökin pihapiirissä.
Pulkkaniemen ja Heikkolankankaan teloitettujen kuolinilmoituksia Kansan Työ -lehdessä 3. heinäkuuta 1919. Pulkkaniemessä teloitettujen kohdalla on väärä päivämäärä 2. toukokuuta.
Rautameteoriitti

Vuonna 1864 löydetty rautameteoriitti.
Rautameteoriitti on meteoriittityyppi, joka koostuu enimmäkseen raudasta ja nikkelistä. Lisäksi niissä on pieniä määriä sulfidi- ja karbidimineraaleja tai kobolttia ja kuparia. Rautameteoriittien oletetaan olevan peräisin asteroidien ytimistä. Ne ovat sulaneet jossain vaiheessa, jolloin rauta on muodostanut meteoriittiin metallisen ytimen.
Pian putoamisensa jälkeen löydetyistä meteoriiteista on 6 % rautameteoriitteja, mutta pidempään maassa olleista löydöistä 40 % on rautaisia, koska ne säilyvät kivisiä meteoriitteja paremmin. Toisaalta ne kestävät myös Maahan putoamisen paremmin, joten todennäköisesti monet kraatterit ovat rautameteoriittien aiheuttamia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
The largest meteorites www.meteorite.fr (englanniksi)
Structural classification www.meteorite.fr (englanniksi)
Chemical classification www.meteorite.fr (englanniksi)
Iron meteorites www.meteorite.fr (englanniksi)
Artikkeli Gibeonin rautameteoriitista
http://www.oulu.fi/astronomy/planetology/Meteoriitit/meteoriitit.htm#Rautameteoriitit (Arkistoitu – Internet Archive)
NBC News: Massive iron meteorite discovered in China (englanniksi)
Pyörön terveysasema

| Pyörön terveysasema |
| --- | --- |
 Pyörön terveysasema sijaitsee Vapauden aukion laidalla Kuopion Petosen keskustassa.
Osoite:  Pyörönkaari 24 / 26, 70820 Kuopio
Sijainti:  Petosen keskusta, Kuopio
Koordinaatit:  62.8389°N, 27.6438°E
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyörön terveysasema on Kuopion Petosten asuinalueen keskustassa sijaitsevan Vapaudenaukion laidalla toimiva kaupungin terveysasema.
Aiheesta muualla

Kiireellinen hoito ja päivystys (Arkistoitu – Internet Archive) (kuopio.fi)
Pori Folk

Pori Folk -festivaali oli Porin kaupungin kulttuuriasiainkeskuksen tuottama kansankulttuuritapahtuma, joka  tarjoiili monipuolisesti kansankulttuuria: musiikkia, tanssia ja satakuntalaisia kädentaitoja. Esiintyjät olivat kotimaasta ja ulkomailta. Ensimmäinen Pori Folk järjestettiin vuonna 2000 ja viimeisen kerran vuonna 2014.
Festivaaleilla järjestettiin myös erityisesti lapsille ja nuorille suunnattuja kansanmusiikin työpajoja. Pori Folk -festivaali järjestettiin elokuussa. Tapahtumassa oli kymmeniä konsertteja eri puolilla kaupunkia. Ohjelmassa oli myös ilmaislavojen ohjelmaa Eetunaukion ulkolavalla, sekä Korsmanin talon pihalla. Festivaalien esiintyjämäärä oli vuosittain noin 800 henkilöä.
Pori Folk -festivaali nosti teemoissaan vuosittain esiin satakuntalaisia vanhoja pelimannimestareita. Vuonna 2004 aloitetussa satakuntalaisten pelimannien teemassa esiteltiin Edith Tuomi & Arvo Lindfors (2004), Kustaa Järvinen (2005), Eino Saari (2006), Fanny ja Ville Lehtinen (2007), Jaakko Kaappa (2008), Sifferi Kivisilta (2009) ja Gösta Ratsula (2010).
Pori Folk -klubit

Porin kaupungin kulttuuriasiainkeskus / Pori Folk järjesti ympärivuotista kansanmusiikin klubi-toimintaa. Syksyllä 2010 Pori Folk –klubitoiminta uudistui. Marraskuusta alkaen toiminta jatkui uudelta pohjalta Porin kaupungin kulttuuriasiainkeskuksen ja Satakunnan Museon välisenä yhteistyönä. Jatkossa tilaisuuksien pääpromoottorina toimi Satakunnan Museo. Kulttuuriasiainkeskus vastasi osaltaan tapahtumien musiikkipuolesta hyödyntämällä muun muassa Folk-klubien ympärille muodostunutta laajaa esiintyjäverkostoa. Konsertteja järjestettiin vaihtelevasti ympäri vuoden ja niihin oli vapaa pääsy.
Folk vuosittain > 2007

Kahdeksas Pori Folk järjestettiin 16.–19. elokuuta 2007.
Kotimaisia pääesiintyjiä olivat Ulla Tapaninen ja Nasevat Kurtut, Sari Kaasinen & Otawa, Crawfish Kings, Lipparit ja Pumpun Henki.
Ulkomaisia esiintyjiä olivat mm. Old Horned Sheep Venäjältä, Rai-Rai Band Ruotsista ja Rodna pesen Bulgariasta samoin kuin muusikkoja Virosta, Latviasta, Slovakiasta, Espanjasta, Ranskasta ja Yhdysvalloista.
Mestarien perintö -teemassa nostettiin esiin edesmenneiden kiikoislaisten Fanny ja Ville Lehtisen musiikillinen elämäntyö.
Folk vuosittain > 2008

Vuoden 2008 Pori Folk oli osa Porin 450-vuotisjuhlavuotta. Se järjestettiin 21.-24. elokuuta.
Folk vuosittain > 2009

10. Pori Folk järjestettiin 20.-23. elokuuta 2009.
Folk vuosittain > 2010

11. kansainvälinen kulttuurifestivaali Pori Folk 19.–22.8.2010.
Pääosin hyvässä säässä järjestetty yhdestoista festivaali onnistui odotusten mukaisesti. Viikon aikana festivaalin tapahtumat keräsivät yhteensä noin 30 000 kävijää.
Pori Folkin maksullisista tapahtumista etenkin loppuunmyydyt Kasevan ja japanilaisen lapsikuoro Nishinomiya Boys and Girls Chorus:in konsertit kiinnostivat yleisöä.
Festivaalin ilmaistarjonnasta suosituimpia olivat tapahtumat Eetunaukiolla ja Korsmanin talolla sekä päätöskonsertti Teljän kirkossa.
Erityiskohderyhmistä Pori Folk tarjosi ohjelmaa päiväkotilapsille ja koululaisille sekä ikäihmisille. Porin alueen päiväkodeissa ja kouluissa sekä palvelu- ja vanhainkodeissa järjestetty ohjelma koostui musiikkikulttuurityöpajoista sekä pelimannikonserteista.
Folk vuosittain > 2011

12. Pori Folk järjestettiin elokuussa 18.-21.8.2011.
Aiheesta muualla

http://www.pori.fi/kulttuuri/porifolk/ (Arkistoitu – Internet Archive)
https://www.radiopori.fi/uutiset/paikallinen/synttarit-ja-laksiaiset-15-vuotias-pori-folk-jarjestetaan-viimeista-kertaa%5Bvanhentunut+linkki%5D
RCN Televisión

| RCN Televisión |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  23. maaliskuuta 1969 (tuotantoyhtiö)   10. heinäkuuta 1998 (televisiokanava)
Omistaja:  Organización Ardila Lülle
Tunnuslause:  Encontrémonos
Maa:   Kolumbia
Näkyvyysalue:  Valtakunnallinen
Pääkonttori:  Bogotá
Kotisivu:  canalrcn.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
RCN Televisión (tunnetaan myös nimellä Canal RCN) on kolumbialainen televisiokanava, joka on perustettu vuonna 1998. RCN on Organización Ardila Lüllen omistuksessa.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (espanjaksi)
Pyeonuijeom saetbyeoli

| Pyeonuijeom saetbyeoli> 편의점 샛별이 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  70 min
Pääosissa:   Ji Chang-wook  Kim Yoo-jung 
Alkuperämaa:   Korean tasavalta
Alkuperäiskieli:  korea
Verkko:   SBS
Esitetty:  19. kesäkuuta 2020 – 8. elokuuta 2020
Jaksoja:  16
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Taewon Entertainment
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Pyeonuijeom saetbyeoli (hangul: 편의점 샛별이, engl. Backstreet Rookie) on televisioyhtiö SBS:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Ji Chang-wook ja Kim Yoo-jung.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ji Chang-wook  | … |  Choi Dae-hyun   |
|  Kim Yoo-jung  | … |  Jung Saet-byul   |
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Ramses

Ramses tarkoittaa seuraavia henkilöitä ja asioita:
Ramses, joskus myös Rameses tai Ramesses, muinainen egyptiläinen nimi, joka kuului seuraaville faaraoille:
19. dynastian faaraot:
Ramses I
Ramses II eli Ramses Suuri
20. dynastian faaraot:
Ramses III
Ramses IV
Ramses V
Ramses VI
Ramses VII
Ramses VIII
Ramses IX
Ramses X
Ramses XI
Ramses, Christian Jacqin kirjasarja faarao Ramses II:sta
Pi-Ramses, Avariksen päälle rakennettu kaupunki Niilin suistossa, Egyptissä
Ramses II, oik. Rami Shikeben (s. 1991 tai 1992), suomalainen muusikko ja rap-artisti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ramses”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ricky Williams

| Ricky Williams |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. toukokuuta 1977 (ikä 47) San Diego, Kalifornia
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  178 cm
Paino:  104 kg
Pelipaikka:  Keskushyökkääjä
Pelinumero:  34
Pelaajaura
Seurat:  New Orleans Saints   Miami Dolphins   Toronto Argonauts (CFL)   Baltimore Ravens
NFL-varaus:  5. varaus, 1999 New Orleans Saints
Pääsarjaura:  1999–2011
Errick Lynne ”Ricky” Williams, Jr. (s. 21. toukokuuta 1977) on yhdysvaltalainen entinen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. New Orleans Saints varasi hänet ensimmäisen kierroksen viidentenä valintana vuoden 1999 NFL:n varaustilaisuudessa. Yliopistourallaan Williams pelasi Texasin yliopistossa, jossa hänet valittiin vuosina 1997–1998 All-American-joukkueeseen ja voitti vuonna 1998 yliopistotason parhaalle pelaajalle myönnettävän Heisman Trophyn. Ammattilaisurallaan hän edusti Baltimore Ravensa, Miami Dolphinsia ja CFL-joukkue Toronto Argonautsia.
Williams ilmoitti helmikuussa 2012 lopettavansa jalkapallouransa.
Pyromantia

Pyromantia on ennustusmenetelmä, jolla tarkoitetaan ennustamista esimerkiksi uhritulen, tai kynttilän liekin tutkimalla.
Variaatioita pyromantiasta

Alomantia – Suolasta ennustaminen tuleen kastamalla
Botanomantia – Ennustaminen kasveja polttamalla
Capnomantia – Savusta ennustaminen
Aiheesta muualla

Pyromancy (englanniksi)
Ras Muhammadin kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Janub Sina’ Egypti
Pinta-ala:  850,0 km2 
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  راس محمد 
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1983 
Luokitus:  Maailmanperinnön aieluettelon kohde (d) (22. tammikuuta 2002) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Punaisenmeren rantaa Ras Muhammadin kansallispuistossa.
Ras Muhammadin kansallispuisto on kansallispuisto Siinain niemimaan eteläkärjessä Egyptissä. Siihen kuuluu rannikkoa ja merta sekä Suezinlahden että Akabanlahden puolelta. Maa-alueilla on vuoria, vadeja, hiekkadyynejä ja rantaliejukkoja. Parhaiten puisto kuitenkin tunnetaan merenalaisista nähtävyyksistään. Näihin kuuluu erityinen haidenkatsomispaikka sekä Ankeriaspuutarhaksi kutsuttu alue, jossa on paljon Heteroconger-suvun kaloja. Mangroven joukossa voi nähdä sekä pesiviä että muuttolintuja.
Puisto on yksi Egyptin vanhimmista luonnonsuojelualueista. Se on perustettu vuonna 1983. Siellä on tavattu yli tuhat kalalajia ja kaksisataa korallilajia. Siellä elää myös uhanalaisia kilpikonnia ja jopa harvinaisia nisäkkäitä, kuten dorkasgaselli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ras Muhammadin kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Raskaushepatoosi

Raskaushepatoosi on raskauden aikana kehittyvä maksan toimintahäiriö, jonka syytä ei tunneta. Se ilmenee kohonneina maksa-arvoina ja kutinana. Jopa joka toinen raskaushepatoosiin sairastunut nainen sairastuu siihen toisenkin raskautensa aikana. Sairastettu raskaushepatoosi kohottaa jonkin verran ainakin sappikivitaudin riskiä.
Prosentti raskaana olevista kärsii raskaushepatoosista. Tavallisesti maksan häiriö puhkeaa 30. raskausviikon jälkeen.
Platy

| Platy |
| --- | --- |
 Naaraspuolinen platy
Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Hammaskarppikalat Cyprinodontiformes
Heimo::  Hammaskarpit Poeciliidae
Suku::  Xiphophorus
Laji::  maculatus
Kaksiosainen nimi
 Xiphophorus maculatus  (Günther, 1866) 
Katso myös
   Platy Wikispeciesissä   Platy Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Platy (Xiphophorus maculatus) on hammaskarppeihin kuuluva kala. Sukunimi Xiphophorus, joka tarkoittaa miekkaa kantavaa, viittaa synnyttävien hammaskarppien paritteluevään. Maculatus puolestaan tarkoittaa laikukasta, ja se viittaa kalojen väritykseen.
Koko ja ulkonäkö

Platy on 3–6 cm pitkä, ja siitä on useita värimuunnoksia. Luonnossa esiintyvät platyt ovat vaaleita ja värittömiä, mutta siitä on jalostettu useita värimuunnoksia. Yleisin lienee "punainen wagtail", jolla on punaoranssi ruumis ja mustat evät. Muita värimuunnoksia on muun muassa kokonaan oranssi "coral", mustakylkinen "tuxedo" ja "mickey mouse", jolla on Mikki Hiiren pään muotoinen kuvio pyrstön tyvessä. Platyjen ruumiin väritys vaihtelee valkoisesta keltaisen kautta punaiseen ja niiden evien väritys läpinäkyvästä keltaiseen, punaiseen ja mustaan.
Koiraan ja naaraan erottaa toisistaan pyrstön edessä vatsapuolella olevan paritteluevän muodosta. Koiras on myös pienempi ja tummempi kuin naaras.
Alkuperä

Platy on kotoisin Keski-Amerikasta ja Pohjois-Amerikan eteläosista: Meksikosta ja Belizestä.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Platy on helppo saada lisääntymään akvaariossa. Se kantaa poikasiaan noin kuukauden. Emo syö omia poikasiaan, ja niitä voivat syödä myös muut samassa akvaariossa olevat kalat. Siksi kannattaakin ostaa lemmikkikaupasta poikasallas, johon emo laitetaan ennen poikasten syntymistä. Altaassa on poikasille oma paikka, johon ne voivat mennä, ettei emo syö niitä. Emon voi myös jättää akvaarioon, jos niille on hyviä paikkoja piilopaikkoja.
Platy on viimeisillään "raskaana", kun vatsa on hieman kulmikas, ja naaras hyvin suurikokoinen. Myös lähelle peräaukkoa tulee tumma täplä. Kun tämä täplä tulee, kannattaa emo siirtää poikasaltaaseen.
Platy synnyttää noin viisi poikuetta. Ensimmäisessä poikueessa syntyy 3-10 poikasta, toisessa parikymmentä enemmän, ja joka kerta poikasia tulee lähes parikymmentä enemmän kuin edellisessä poikueessa. Loppujen lopuksi poikasia voi olla jopa lähes 200. Jos poikaset syntyvät akvaarioon, niiden määrä pysyy kurissa, eikä niistä välttämättä yhtään kasva aikuiseksi. Poikanen kasvaa noin 5-6 viikossa sen kokoiseksi, että sen voi laittaa seura-akvaarioon eli akvaarioon, jossa ovat kaikki muutkin kalat.
Vesiolot ja ravinto

Platy sopii seura-akvaarioon vain, jos asuinkumppanit valitaan tarkasti sen vesivaatimuksien mukaan. Esimerkiksi samanlaisissa vesissä viihtyvät miljoonakalat käyvät platyjen seuraksi mainiosti. Veden pH:n tulisi olla 7–8, kovuuden 9–30 sGH, ja lämpötilan 18–25 °C. Jos kalan siirtää pehmeämpään veteen kuin missä se on kasvanut, se sairastuu helposti. Aasiassa platyjä kasvatetaan kovassa vedessä, johon lisätään joskus suolaakin. Platy viihtyy monenlaisissa akvaarioissa.[lähde? ]
Muuta

Platy risteytyy lähisukulaisensa miekkapyrstön kanssa, ja siksi nämä lajit tulee pitää erillään toisistaan.
Aiheesta muualla

Xiphophorus maculatus (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Parvi platyn wagtail- ja tuxedo -värimuunnoksia.
Pyöröorapihlaja

| Pyöröorapihlaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Suku::  Orapihlajat Crataegus
Laji::  laevigata
Kaksiosainen nimi
 Crataegus laevigata  (Poir.) DC. 
Katso myös
   Pyöröorapihlaja Wikispeciesissä   Pyöröorapihlaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pyöröorapihlaja eli pyöröliuskaorapihlaja (Crataegus laevigata) on orapihlajiin kuuluva puuvartinen kasvi, joka kasvaa luonnonvaraisena Keski-Euroopassa ja paikoin Englannissa.
Ulkonäkö ja koko

Pyöröorapihlaja kasvaa 4–8 metriä korkeaksi ja yhtä leveäksi. Sen oksat ovat piikkiset ja lehdet kiiltävät, sormihaaraiset. Kermanvalkoiset kukat puhkeavat loppukeväällä, ja punaiset marjat kypsyvät syksyllä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Pyöröorapihlaja (Crataegus laevigata)
Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Pyöröorapihlaja (Crataegus laevigata)
ITIS: Crataegus laevigata (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Crataegus laevigata (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Crataegus laevigata (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Crataegus laevigata (englanniksi)
Bouquetotin kunnassa Normandiassa kasvavan pyöröorapihlajan uskotaan olevan yksi Ranskan vanhimmista puista.
Pälkjärvi

| Pälkjärvi> Entinen kunta – pääosa luovutettu Neuvostoliitolle ja jäljelle jäänyt alue nykyisin osa Tohmajärveä |
| --- | --- |

 sijainti 
Lääni:  Kuopion lääni
Maakunta:  Karjalan historiallinen maakunta
Kihlakunta:  Ilomantsin kihlakunta
Kuntanumero:  634
Perustettu:  
Lakkautettu:  1948 (luovutettu Neuvostoliitolle 1944)
Suomelle jääneet osat liitetty:  1946
– kuntiin:  Tohmajärvi
Pinta-ala:   km²  (1936)
– maa:  202 km²
Väkiluku:  1 953  (1939)
Pälkjärven epävirallinen perinnevaakuna.
Pälkjärvi oli Kuopion läänissä Pohjois-Karjalassa sijainnut Suomen kunta, josta suurin osa jäi Neuvostoliitolle vuonna 1944 luovutetulle alueelle. Kokonaispinta-ala oli 199,1 km² ja asukkaita 1 953 vuonna 1939. Pälkjärvestä luovutettiin Neuvostoliitolle 184,7 km², ja Suomelle jäänyt osa (17,3 km²) liitettiin Tohmajärveen vuonna 1946. Pälkjärvi oli ainoa Kuopion lääniin kuulunut alueluovutuksen takia lakkautettu kunta. Historiallisesti Pälkjärvi kuului Laatokan Karjalaan.
Nykyään entisen Pälkjärven pitäjän alue kuuluu Sortavalan piirin Kaalamon kuntaan.
Historia

Pälkjärven nimi esiintyy ensimmäisen kerran vuonna 1500 Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa, jossa se mainitaan Ilomantsin pogostaan kuuluvana veropiirinä. Siihen kuului silloin kaikkiaan 11 kylää, joista kaukaisimmat pohjoisessa olivat Kaltimo, Viensuu ja Lieksa. Hallinnollisesti laajimmillaan pitäjä lienee ollut 1700-luvun alussa. Uudenkaupungin rauhassa v. 1721 Pälkjärvestä tuli rajapitäjä, että valtakunnan raja halkoi sen kahtia. Pitäjä menetti Venäjälle 7 kylää, tynkäosa jäi Suomen puolelle.
Viimeinen rauhanaikainen alueluovutus koettiin vuoden 1936 alussa, jolloin osa kylistä siirrettiin Värtsilän kuntaan ja Jänisjärven itäpuolelta Pälkjärvelle jäänyt pieni nurkka, Luopasniemi Soanlahden kuntaan. Niin Pälkjärven pitäjä Tohmajoen yläjuoksun ja Jänisjärven välisellä alueella jäi pieneksi sekä pinta-alaltaan että asukasluvultaan.
Alueluovutusten jälkeen Suomen puolelle jäi vain Vepsänvaaran pari tilaa, joten Pälkjärven kunta päätettiin lakkauttaa. Sen Suomelle jäänyt osa liitettiin Tohmajärveen vuoden 1946 alussa.
Kyliä

Iljala, Jero, Kurikka, Makari, Naatselkä, Potoska, Puikkola ja Pälksaari (Pälkjärven rannalla).
Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 5 koulupiiriin.