stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Klondike-pasianssi
Alkuasetelma

Tavallinen 52 kortin korttipakka sekoitetaan ja jaetaan pöydälle seitsemän pinoa niin, että ensimmäisessä pinossa on yksi kortti, toisessa kaksi jne. kunnes seitsemännessä pinossa on seitsemän korttia. Kunkin pinon päällimmäinen kortti jaetaan oikein päin, muut kuvapuoli alaspäin. Kortit jaetaan yleensä hieman limittäin niin, että kussakin pinossa olevien korttien määrä on näkyvissä. Pinojen yläpuolelle jätetään tilaa sinne mahdollisesti myöhemmin siirrettäville ässille, joiden päälle kortteja rakennetaan maittain ylöspäin. Loput  kortit jätetään kuvapuoli alaspäin ns. käsipakaksi.
Kun pasianssia pelataan tietokoneella, alkuasetelman jakaminen tapahtuu automaattisesti uutta peliä aloitettaessa.
Pelin kulku > Käsipakan korttien pelaaminen

Käsipakasta käännetään kolme korttia kerrallaan (joskus helpommassa versiossa yksi kortti) pöydälle kuvapuoli ylöspäin. Ässä vastaa numeroa 1, numerokortit niihin merkittyjä numeroarvoja ja kuvakortit (jätkä, kuningatar ja kuningas) lukuja 11-13. Käännetyistä korteista päällimmäisenä oleva on pelattavissa seuraavien sääntöjen mukaisesti:
Jos kyseessä on kuningas, se voidaan asettaa pöydässä tyhjäksi jääneen korttirivin kohdalle uuden rivin pohjakortiksi.
Pöydässä olevien korttipinojen päällimmäiselle, näkyvissä olevalle kortille voidaan rakentaa vuorovärein alaspäin. Tämä tarkoittaa sitä, että jos jossakin pinossa päällimmäisenä on seuraava suurempi kortti kuin se, mikä yritetään sijoittaa, ja kortit ovat eriväriset, kortti voidaan lisätä tähän pinoon päällimmäiseksi. Toisin sanoen pinossa joka toinen kortti punainen (hertta tai ruutu), ja joka toinen on musta (pata tai risti).
Jos kyseessä on ässä, kortti voidaan sijoittaa pöytään jaettujen pinojen yläpuolelle oman maansa peruspakan pohjakortiksi.
Jos kyseessä on johonkin peruspakkaan seuraavaksi kuuluva kortti, se voidaan siirtää peruspakkansa päällimmäiseksi.
Jos päällimmäinen käsipakasta käännetyistä korteista pelataan, vapautuu sen alla oleva käännetty kortti pelattavaksi. Jos siis esimerkiksi kolmesta nostetusta kortista päällimmäisenä on ruutuässä, se voidaan sijoittaa ässille varattuun tilaan (kts. alkuasetelma). Jos seuraava nostettu kortti oli herttakuutonen ja jossakin pinossa päällimmäisenä on ristiseitsikko, herttakuutosen voi asettaa tämän päälle. Jos viimeinen kolmesta nostetusta kortista on herttajätkä eikä missään pinossa päällimmäisenä ole pata- tai ristikuningatar, tätä korttia ei voida pelata mihinkään. Kun kaikki siirrot on tehty, käännetään pelipakasta seuraavat kolme korttia käyttämättä jääneiden korttien päälle. Kun käsipakka on käyty läpi, käyttämättä jääneet kortit käännetään ympäri uudeksi käsipakaksi jolla peliä jatketaan.
Pelin kulku > Pöydässä olevien korttien pelaaminen

Pöydässä olevien pinojen päällimmäisenä oikeinpäin olevaa korttia voidaan pelata (siirtää) milloin vain samojen sääntöjen mukaan kuin käsipakan korttejakin. Oikeinpäin olevien korttien pinoja voidaan myös siirtää toisten pöydässä olevien pinojen jatkoksi, kunhan rakentaminen tapahtuu aina vuorovärein alaspäin.
Kun jonkin pinon päällimmäiseksi kortiksi paljastuu nurinpäin oleva kortti, saadaan se kääntää oikein päin. Mikäli jostakin pinosta pelataan kaikki kortit pois, saa sen jättämälle tyhjälle paikalle siirtää vain kuninkaan, jonka päälle sitten taas voidaan rakentaa vuorovärein alaspäin.
Pelin kulku > Tavoite

Kortit yritetään saada siirretyksi pöydän pinoihin ja sieltä edelleen peruspakkoihin ässien päälle. Ässän päälle voi sijoittaa samaa maata olevan kakkosen, sen päälle taas samaa maata olevan kolmosen ja niin edelleen kuninkaaseen saakka. Yleensä kannattaa pyrkiä saamaan kaikki pöydän piilokortit (kuvapuoli alaspäin olevat kortit) näkyviin mahdollisimman pian. Peruspakkoihin (ässien päälle) kannattaa yleensä pyrkiä rakentamaan mahdollisimman tasaisesti. Käsipakan korttia ei aina välttämättä kannata pelata pöytään, vaikka se olisi mahdollistakin.
Pelin kulku > Läpimeno tai pelin päättyminen

Peli päättyy, jos mitään käsipakasta kääntyvää tai pöydässä pelattavissa olevaa korttia ei voi enää sijoittaa mihinkään. Pasianssi on mennyt läpi, kun kaikki kortit ovat maittain neljässä peruspakassa järjestyksessä ässästä kuninkaaseen. Peruspakan korttien täytyy olla samaa maata, eli kaikki neljä maata ovat omissa pinoissaan. Pasianssi ei ole mennyt läpi, jos neljän maan pinoja ei ole saatu täyteen.
Muunnelmia

Peliä voidaan pelata useilla hieman erilaisilla säännöillä, esimerkiksi:
käsipakasta käännetään kortteja yksi kerrallaan (helpottaa läpimenoa);
käsipakan saa käydä läpi vain kolme kertaa (vaikeuttaa läpimenoa);
käsipakan käyttämättä jäävät kortit viedään takaisin käsipakan alle, jolloin käsipakkaa ei tarvitse välillä kääntää;
toisten sääntöjen mukaan peruspakkoihin (ässien päälle) siirrettyjä kortteja ei saa enää siirtää takaisin pöytään, toisten sääntöjen mukaan tämä on sallittua.
Pelitilanne sen jälkeen, kun käsipakan (vasemmalla ylhäällä) ensimmäinen kortti 4♠ on käännetty näkyviin.
Krista Moisio

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 17. huhtikuuta 1994 (ikä 30)
Syntymäpaikka: Tampere,  Suomi
Pelipaikka: maalivahti
Junioriseurat
–2011: Ilves
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2010 | FC United | 9 | (0) |
| 2011 | Ilves | 2 | (0) |
| 2012–2013 | Kokkola F10 | 17 | (0) |
| 2014– | NiceFutis |  |  |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Krista Moisio (s. 17. huhtikuuta 1994) on suomalainen jalkapalloilija. Maalivahtina pelaava Moisio edustaa kaudella 2014 porilaista NiceFutista.
Hän on aikaisempia seurojaan ovat olleet Naisten Liigan Ilves ja Kokkola F10 sekä Ykkösen FC United. Moisio on edustanut 17-vuotiaista lähtien kaikkia ikäkausimaajoukkueita. Maajoukkuedebyttinsä hän teki syyskuussa 2010. Moisio oli mukana Suomen joukkueessa myös vuonna 2013 alle 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa.
Kissanmaa

| Kissanmaa |
| --- | --- |
 Kissanmaalle tyypillisiä 1950-luvun kerrostaloja Kissanmaankadulla.
Kaupunki:  Tampere
Suuralue:  Keskinen suuralue
Suunnittelualue:  Sampo
Postinumero(t):  33530
Lähialueet:  Ruotula, Uusikylä, Hakametsä, Kaleva, Kauppi.
Baptistikirkko Kissanmaankadulla.
Hakametsän jäähalli
Kissanmaa on Tampereen kaupunginosa idässä Teiskontien varressa. Se kuuluu aluejaossa luokkaan 2, Sampo. Keskustaan Kissanmaalta on 3 kilometriä ja bussilinjoja kulkee useita. Alueena Kissanmaata pidetään rauhallisena. Kissanmaata ympäröi idässä Ruotula ja Uusikylä, etelässä Hakametsä, lännessä Kaleva ja pohjoisessa Kauppi. Kissanmaan tilastoalueen väkiluku vuonna 2020 oli 2774. Asuintaloista pääosa on omakotitaloja, mutta alueen länsiosassa on myös erikokoisia kerrostaloja. Parhaiten alue tunnetaan siellä sijaitsevasta Suomen ensimmäisestä, vuonna 1965 valmistuneesta Hakametsän jäähallista ja harjoitushallista.
Kissanmaa-nimi on esiintynyt ensimmäisen kerran vuonna 1913, kun alue liitettiin Tampereeseen Hatanpään maakaupan yhteydessä. Kissanmaalla viitattiin kapeaan metsäiseen alueeseen, joka ulottui Näsijärveltä Iidesjärvelle. Kissanmaa-nimi esiintyi myös jo vuoden 1916-17 osoitekartassa. Noihin aikoihin maa-alueita nimettiin eläinten mukaan. Suuret palstat nimettiin isojen eläinten mukaan, kun taas pienet ja mitättömät alueet saivat pienten eläinten nimiä. Kissanmaa-nimi olisi siis annettu kuvastamaan alueen pienuutta. Kissanmaa-nimitys saattaa myös johtua siitä, että alueella tavattiin ilveksiä vielä 1800-luvun lopulla. Nimen taustalla saattaa olla myös palstannimi Kissankorpi, joka esiintyi Hugo Hackstedtin vuonna 1869 laatimassa kartassa Hatanpään kartanon tiluksista. On myös mahdollista, että Kissanmaa-nimi viittaa ilveksiin, joita alueella tiedetään esiintyneen runsaasti vielä 1800-luvun lopulla.
Useat Kissanmaan kadunnimistä liittyvät eläimiin tai entisajan metsästykseen (esimerkiksi Sudenkatu ja Vasamakatu). Kissanmaalle vahvistettiin asemakaava vuonna 1958.  Kissanmaan aukiolla toimi ennen postioikeuksinen kioski sekä Kissankulma-pub.
Tulevaisuudessa Kissanmaalle aiotaan rakentaa paljon uutta. Alueelle on suunniteltu esimerkiksi Hakametsä Sport Campus .
Palvelut

Alueella toimii K-Market, pizzeria, seurakunta, useita parturikampaamoita, sekä Tapparan junioriyhdistyksen ja kannattajien toimistot, Tampereen jäähalli, Tampereen harjoitusjäähalli, autokoulu sekä päiväkoti. Lähimmät kauppakeskukset ovat Kauppakeskus Kale ja Kalevan Prisma.
Kissanmaan rajalla Teiskontien pohjoispuolella sijaitsee Tampereen yliopistollinen sairaala, jonka työntekijöille tarkoitetut asunnot ovat Kissanmaan eteläpäädyssä. Teiskontien eteläpuolella sijaitsee Kissanmaan perhetukikeskus.
Oppilaitoksista Kissanmaan ala-aste toimii yhteistyössä Sammon yläasteen kanssa. Tampereen ammattikorkeakoulun ja Tampereen yliopiston Kaupin kampukset sijaitsevat naapurikaupunginosassa Kaupissa. Kissanmaalla sijaitsee myös opiskelija-asuntoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kissanmaa Wikimedia Commonsissa
Kissanmaan Hipposkylän historia
Tampereen suuralueet, suunnittelualueet, tilastoalueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Keskustan suuralue:  Amuri: Amuri A · Amuri B · Särkänniemi Kyttälä: Jussinkylä · Kyttälä A · Kyttälä B Petsamo: Petsamo Kaleva: Kaleva · Liisankallio · Kalevanrinne · Hakametsä Kalevanharju: Kalevanharju · Järvensivu · Vuohenoja Pyynikki: Pyynikki · Pyynikinrinne · Kaakinmaa Finlayson: Finlayson · Tammerkoski Nalkala-Ratina: Nalkala · Ratina Tammela: Osmonmäki · Tammela A · Tammela B · Tulli Tampella-Lapinniemi: Lapinniemi · Lappi · Tampella Kissanmaa: Kauppi · Kissanmaa · Uusikylä Niihama: Kaupinlaakso · Niihama
Koillinen suuralue:  Messukylä : Ristinarkku · Aakkula · Messukylä Olkahinen: Kumpula · Tasanne · Olkahinen Leinola: Leinola · Holvasti Atala: Atala Pappila: Pappila Linnainmaa: Linnainmaa · Hankkio Ojala: Ojala Takahuhti: Takahuhti · Ruotula · Huikas Turtola: Turtola, Viiala Kämmenniemi: Kämmenniemi Nurmi-Sorila: Nurmi · Sorila · Aitoniemi Teisko: Polso · Terälahti · Velaatta · Viitapohja
Kaakkoinen suuralue:  Kaukajärvi: Kaukajärvi · Lukonmäki · Annala · Haihara Hervanta pohjoinen: Hervanta luode · Hervanta koillinen Hervanta etelä: Hervanta lounas · Hervanta kaakko Rusko: Rusko Hervantajärvi: Hervantajärvi Vehmainen: Vehmainen Hallila: Hallila
Eteläinen suuralue:  Härmälä: Härmälä · Rantaperkiö Koivistonkylä: Rautaharkko · Taatala · Koivistonkylä · Veisu · Korkinmäki · Nirva Peltolammi: Lakalaiva · Peltolammi · Multisilta · Sarankulma · Lahdesjärvi Hatanpää: Hatanpää Nekala: Viinikka · Nekala · Vihioja Muotiala: Jokipohja · Muotiala Vuores: Vuores
Läntinen suuralue:  Epilä: Epilä · Epilänharju · Hyhky · Kaarila Haukiluoma: Haukiluoma · Lamminpää Ikuri: Ikuri Kalkku: Kalkku Myllypuro: Myllypuro Pispala: Ylä-Pispala · Tahmela · Ala-Pispala Rahola: Villilä · Rahola Tesoma: Ristimäki · Tesomajärvi Tohloppi: Tohloppi
Luoteinen suuralue:  Lentävänniemi: Lentävänniemi Lielahti: Lielahti · Niemenranta · Hiedanranta · Santalahti Lintulampi: Niemi · Pohtola · Ryydynpohja · Lintulampi
Kaupunginosat jotka eivät ole tilastoalueita:  Taraste
Krista Nieminen

| Mitalit> Maa:  Suomi.Naisten salibandy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Naisten salibandy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Naisten salibandy.MM-kilpailut  | Maa:  Suomi> Naisten salibandy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Uppsala 2021 |  |  |
|  Hopeaa | Singapore 2023 |  |  |
Krista Nieminen (s. 9. maaliskuuta 1987) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan maalivahti. Hän on pelannut Suomen naisten maajoukkueessa vuodesta 2016 alkaen 48 ottelua. Hän saavutti MM-hopeaa vuosina 2021 ja 2023.
Naisten Salibandyliigassa Nieminen on edustanut Espoon Oilersia kausina 2004–2009, nurmijärveläistä SB-Prota kausina 2009–2011 sekä Porvoon Salibandyseuraa kausina 2011–2015 ja 2016–2018. Hän on saavuttanut SM-hopeaa vuonna 2010 sekä SM-pronssia vuosina 2006, 2011 ja 2017. Hän on pelannut Sveitsin liigassa kauden 2015–2016 Zug Unitedin joukkueessa, kausina 2018–2022 Unihockey Berner Oberlandissa ja kaudella 2023–2024 Kloten-Dietlikon Jetsissä. Kaudeksi 2022–2023 Nieminen siirtyi Ruotsin pääsarjaan nousseeseen Åkersbergaan. Hän ei kuitenkaan viihtynyt seurassa vaan lähti sieltä neljän ottelun, joista hän pelasi kahdessa, jälkeen. Kevään 2023 hän pelasi Ruotsin toisella sarjatasolla.
Koirajärvi (Mäntyharju, Haimi)

| Koirajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°13′17″N, 26°59′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskujoki:  Koirakoski Kaljujärvi-Kaitaan 
Järvinumero:  14.984.1.037
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,4 m  
Pituus:  710 m  
Leveys:  380 m  
Rantaviiva:  2,544 km  
Pinta-ala:  14,291 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoirajärvi 
Koirajärvi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Haimin lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 710 metriä pitkä, 380 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,3 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Tervajärven valuma-alueeseen (14.984) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,4 metriä mpy.
Kuolajärvi

Kuolajärvi on suomenkielinen paikannimi. Nimen alkuosa tulee saamelaiskielten kalaa tarkoittavasta sanasta, kuten pohjoissaameksi guolli. Nimi esiintyy paikannimissä etenkin Suomen Lapissa ja lähialueilla. Nimen esiintymiä ovat seuraavat:
Järvet > Suomi

Kuolajärvi Kittilässä
Kuolajärvi Muoniossa
Kuolajärvet:
Iso Kuolajärvi ja Pieni Kuolajärvi Kittilässä
Järvet > Venäjä

Kuolajärvi (ven. Куолаярви, Kuolajärvi), järvi Kemijoen vesistössä Murmanskin alueen Kantalahden piirin Alakurtin maalaiskunnassa, aiemmin Sallassa Suomessa.
Kuolajärvi (ven. Колозеро, Kolozero) Kuolajoen vesistössä Murmanskin alueen Olenegorskin kaupunkipiirissä
Paikkakunnat > Suomi

Kuolajärvi, Sallan kunnan nimi vuoteen 1936
Paikkakunnat > Venäjä

Kuolajärvi (ven. Куолаярви, myöh. Кайралы, Kairaly), kylä Kuolajärven rannalla, Murmanskin alueen Kantalahden piirin Alakurtin maalaiskunnassa, aiemmin kylä Sallassa Suomessa, antoi nimensä Kuolajärven seurakunnalle ja kunnalle (nimi vuodesta 1936 Salla)
Sormikoukku

Sormikoukku on kilpailu, jossa kaksi henkilöä seisoo vastakkain kädet sormiotteessa. Tarkoituksena on vetää sormea kovempaa kuin toinen henkilö. Voittaja on se, joka saa vedettyä toisen henkilön liikkeelle tai saa toisen otteen lipeämään.
Virallisessa kilpailussa sormiote otetaan keskisormella. Hämeenkoskelainen keksijä Jari Palviainen keksi sormikoukunvetolaitteen. Nykyisellä laitteella voidaan kilpailla yksinvetona vaakaa vastaan tai perinteisenä kaksinkamppailuna.
Keksijä haki laitteelleen patentin, ja vuodesta 1999 alkaen sormikoukunvetolaitteella on kilpailtu MM-kisa-arvoisesti miesten ja naisten sarjoissa Hämeenkoskella Kosken VPK:n kesäjuhlien yhteydessä.
Subordinationismi

Subordinationismi on kristinuskon (harhaoppinen) käsitys, että Poika ja Henki ovat arvossa Isän alapuolella. Joskus termiä käytetään myös perinteisestä kolminaisuusopista, jossa Isän katsotaan olevan Kolminaisuuden lähde, minkä vuoksi Poika ja Pyhä Henki näyttävät olevan Isän "alla".
Kristian II (Saksi)

Kristian II, tuntemattoman taiteilijan muotokuva.
Kristian II (23. syyskuuta 1583 Dresden – 23. heinäkuuta 1611 Dresden) oli Saksin vaaliruhtinas vuosina 1591–1611. Hän tuli isänsä Kristian I:n seuraajaksi vain 8-vuotiaana. Hänen alaikäisyytensä aikana holhoojahallitusta johti kaukainen sukulainen, Saksi-Weimarin herttua Fredrik Vilhelm, joka yhdessä kuningataräiti Sofian kanssa palautti vaaliruhtinas Augustin aikaisen puhdasoppisen luterilaisuuden ja syrjäytti liian vapaamielisenä pidetyn Kristian I:n kanslerin Nikolaus Krellin. Kristian II jatkoi täysi-ikäiseksi tultuaan samaa politiikkaa ja pyrki säilyttämään ystävälliset suhteet Habsburg-sukuisiin keisareihin. Vain 28-vuotiaana kuollutta Kristiania on pidetty melko epäpätevänä hallitsijana. Hänen avioliittonsa Tanskan prinsessa Hedvigin kanssa oli lapseton. Kristian II:n seuraajaksi tuli hänen nuorempi veljensä Juhana Yrjö I.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristian II (Saksi) Wikimedia Commonsissa
Sormisimput

| Sormisimput |
| --- | --- |
 Sormisimppu (Ereunias grallator)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Simppukalat Scorpaeniformes
Heimo::  Sormisimput Ereuniidae  Jordan & Snyder, 1901
Suvut
 Ereunias  Marukawichthys 
Katso myös
   Sormisimput Wikispeciesissä   Sormisimput Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sormisimput (Ereuniidae) on simppukaloihin kuuluva kalaheimo. Heimon lajit elävät Tyynenmeren syvissä vesissä  Japanin läheisyydessä.
Sormisimppujen heimoon kuuluu kolme lajia kahdessa suvussa:
Sormisimppu - Ereunias grallator
Marukawichthys ambulator
Marukawichthys pacificus.
Sormisimppulajit kasvavat korkeintaan noin 30 cm pitkiksi. Niille tyypillisiä piirteitä ovat neljä pidentynyttä ja muusta rintaevästä erillistä rintaevän ruotoa ja piikikkäät suomut.
Kurditanssi

Kurdit tanssimassa Irakissa.
Kurditanssi (Kurdiksi Govend, Helperkê, Shayî, ھەڵپەڕکێ, شایی) tarkoittaa ryhmää kurdien, Kurdistanin alueella (osin Irak, Turkki, Syyria, Iran) tanssimia perinteisiä, käsikädessä tanssittavia piiritansseja, joissa on yhtäläisyyksiä osaan naapurikansojen tansseista, sekä myös rivinä tai jonoissa tanssittavia tansseja.
Kurditansseissa usein yksi tai muutama soolotanssija voi tanssia osan aikaa tanssipiirin keskellä. Encyclopedia of Islam -tietosanakirjan mukaan kurdit laulavat ja tanssivat kaikilla festivaaleillaan, syntymäpäivillä, uutenavuotena, persialaisena uutenavuotena, häissä ja muissa juhlissa. Kurditansseissa miehet ja naiset tanssivat useimmiten yhdessä, toisin kuin etenkin eteläisillä arabi-naapurikansoillaan, joilla miehet ja naiset tanssivat yleensä erikseen.
Nykyään myös Irakissa, Syyriassa ja Turkissa muutkin kuin kurdit tanssivat kurditansseja, etenkin sähkösoitinlauluversioiden säestyksellä. 
Kurdi-maahanmuuttajien myötä kurditansseja harrastetaan myös Euroopassa, etenkin Saksassa, Pohjoismaissa ja myös Suomessa (Suomessa asuu noin 13 000 kurdia).
Hääseremoniatanssi kurdikylässä.
Historia

Kurditanssien katsotaan pohjaavan ainakin 3000 vuotta vanhaan tanssiperinteeseen.
Tunnettuja kursitanssimusiikin nykyesittäjiä

Aziz Weisi (synt. 1967 Iranissa)
Baxtyar Salah (Baxtiar Saleh, Baxtyar Saleh)
Aiheesta muualla

Suomen kurdeja tanssimassa Newroz-juhlassa, Turku 2014
Suomen kurdien tanssijuhlat Helsingissä, 2010
Käännös suomeksi
Kozain resonanssi

Kozain resonanssi, jota kutsutaan myös joskus Kozain mekanismiksi, on taivaanmekaniikassa esiintyvä prosessi, joka aiheuttaa taivaankappaleen rataan jaksollisen vaihtelun radan eksentrisyyden ja inklinaation välillä. Mekanismin kuvasi teoreettisesti ensimmäisenä japanilainen Yoshihide Kozai vuonna 1962. Kozain resonanssi on sittemmin osoittautunut tärkeäksi tekijäksi Aurinkokunnan rakenteen ymmärtämisessä, ja sen tiedetään vaikuttavan mm. eräiden Kuiperin vyöhykkeen kappaleiden liikkeeseen.
Kozain mekanismi esiintyy ainoastaan sellaisilla kappaleilla, joiden radan inklinaatio on suurempi kuin 39,2°. Mekanismi muuttaa kappaleen rataa siten, että kun radan eksentrisyys  e on minimissään, saavuttaa inklinaatio  i maksimin. Vaihtelu tapahtuu siten, että suure
{\sqrt {1-e^{2}}}\cos i=vakio
Huomattakoon erityisesti, että Kozain resonanssi ei muuta radan isoakselia  a.
Kozain mekanismilla uskotaan olleen merkittävä tehtävä Aurinkokunnan alkuvaiheessa suuren inklinaation omaavien kappaleiden hävittämisessä, sillä sen ansiosta suuri-inklinaatioisten kappaleiden radat ovat muuttuneet hyvin soikeiksi, jolloin niiden radan pienin etäisyys Auringosta on vastaavasti tullut hyvin pieneksi (pienin etäisyys on Jäsentäminen epäonnistui (SVG (MathML voidaan ottaa käyttöön selainlaajennuksen kautta): Invalid response ("Math extension cannot connect to Restbase.") from server "http://localhost:6011/fi.wikipedia.org/v1/":): {\displaystyle a(1-e)}
) ja aikaa myöten tällaiset kappaleet ovat päätyneet Aurinkoon. Näin resonanssi on edesauttaa planeettajärjestelmän litistymistä tasoon. Vastaavasti voimakkaasti planeetan ekvaattoritasoon nähden kallelleen joutuneet kuut ovat aikaa myöten päätyneet liian lähelle emoplaneettaansa ja hajonneet vuorovesivoimien vaikutuksesta (ks. Rochen raja). Oortin pilvessä Kozain resonanssin arvellaan myös aiheuttavan säännöllisesti havaittavat Aurinkoa hipovat (tai sinne syöksyvät) komeetat.
Aiheesta muualla

Painovoimasimulaattori: Kozai
Koukáki

| Koukáki Κουκάκι |
| --- | --- |
 Koukákin kaupunginosaa.
 Kaupungin kartta, jossa Koukáki korostettuna.
Kaupunki:  Ateena, Attika, Kreikka
Suuralue:  1.
Koordinaatit:  37°57′48″N, 23°43′16″E
Lähialueet:  Filopáppou, Makrygiánni, Néos Kósmos, Petrálona
Koukáki (kreik. Κουκάκι; myös Kukáki) on kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Ateenan ydinkeskustan ja Filopáppou- eli Filopáppos-kukkulan eteläpuolella ja kuuluu kaupungin 1. suuralueeseen.
Koukákin kaupunginosaa Akropoliilta nähtynä, oikealla Filopáppou-kukkula.
Kaupunginosan kaksi keskeisintä katua ovat Veḯkou- ja Dimitrakópoulou-kadut. Koukákin pohjoispuolella on Makrygiánnin kaupunginosa, itäpuolella Néos Kósmos ja lounaispuolella Petrálona sekä Kallithéan kaupunki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koukáki Wikimedia Commonsissa
Ateenan kaupunginosat ja alueet
Aérides
Ágios Artémios
Ágios Elefthérios
Ágios Loúkas
Ágios Nikólaos
Ágios Panteleímonas
Akadimía
Akadimía Plátonos
Akrópoli
Ampelókipoi
Anafiótika
Anáktora
Asteroskopeío
Attikí
Chílton
Elaiónas
Ellinoróson
Erythrós Stavrós
Evangelismós
Exárcheia
Filopáppou
Girokomeío
Gkázi
Gkráva
Gkýzi
Goudí
Goúva
Ilísia
Kallimármaro
Kansallispuutarha
Kerameikós
Klafthmónos
Kolokynthoú
Kolonáki
Kolonós
Koukáki
Kountouriótika
Kynosárgous
Kypriádou
Kypséli
Lampriní
Lófos Skouzé
Lykavittós
Makrygiánni
Metaxourgeío
Mets
Monastiráki
Néa Filothéi
Neápoli
Néos Kósmos
Omónoia
Pagkráti
Patísia
Pedíon Áreos
Pefkákia
Petrálona
Pláka
Plateía Amerikís
Plateía Koliátsou
Plateía Koumoundoúrou
Plateía Mavíli
Plateía Viktorías
Polýgono
Profítis Daniíl
Profítis Ilías
Promponás
Psyrí
Rizoúpoli
Rouf
Sepólia
Stathmós Larísis
Sýntagma
Thiseío
Thymarákia
Treis Géfyres
Váthi
Votanikós
Záppeio
Sphincterochila insularis

| Sphincterochila insularis> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Kotilot Gastropoda
Lahko::  Pulmonata
Heimo::  Sphincterochilidae
Suku::  Sphincterochila
Laji::  insularis
Kaksiosainen nimi
 Sphincterochila insularis  O. Boettger, 1894 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sphincterochila insularis on Sphincterochilidae-heimoon ja Sphincterochila-sukuun kuuluva kotilolaji. Laji kasvaa 10–11 × 14–16 mm:n kokoiseksi. Lajin kuori on väriltään valkoinen. Sphincterochila insularis on termofiilinen laji, ja se kesähorrostaa erittäin kuumilla ja auringonpaisteisilla kalkkikivialueilla.
Sphincterochila insularis on Välimeressä sijaitsevan ja Kreikalle kuuluvan Antikytheran saaren kotoperäinen laji.