stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekko talviolympialaisissa 1976
Turnauksen kulku > Alkukarsinta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2. |  Puola | 7–4 |  Romania |  |  |

|  | (1–2, 3–2, 3–0)  | (1–2, 3–2, 3–0)  | (1–2, 3–2, 3–0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2. |  Tšekkoslovakia | 14–1 |  Bulgaria |  |  |

|  | (3–0, 6–1, 5–0)  | (3–0, 6–1, 5–0)  | (3–0, 6–1, 5–0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2. |  Länsi-Saksa | 5–1 |  Sveitsi |  |  |

|  | (1–0, 2–0, 2–1)  | (1–0, 2–0, 2–1)  | (1–0, 2–0, 2–1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.2. |  Suomi | 11–2 |  Japani |  |  |

|  | (0–1, 4–0, 7–1)  | (0–1, 4–0, 7–1)  | (0–1, 4–0, 7–1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.2. |  Yhdysvallat | 8–4 |  Jugoslavia |  |  |

|  | (2–1, 4–1, 2–2)  | (2–1, 4–1, 2–2)  | (2–1, 4–1, 2–2)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.2. |  Neuvostoliitto | 16–3 |  Itävalta |  |  |

|  | (4–0, 8–2, 4–1)  | (4–0, 8–2, 4–1)  | (4–0, 8–2, 4–1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Turnauksen kulku > B-ryhmä (sijat 7.–12.)

| Joukkue | O | V | T | H | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Romania | 5 | 4 | 0 | 1 | 27–16 | 8 |
|  Itävalta | 5 | 3 | 0 | 2 | 18–14 | 6 |
|  Japani | 5 | 3 | 0 | 2 | 20–18 | 6 |
|  Jugoslavia | 5 | 3 | 0 | 2 | 22–19 | 6 |
|  Sveitsi | 5 | 2 | 0 | 3 | 25–26 | 4 |
|  Bulgaria | 5 | 0 | 0 | 5 | 19–38 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 5. helmikuuta |  Jugoslavia | 6–4 (1–1,2–2,3–1) |  Sveitsi |
| 5. helmikuuta |  Romania | 3–1 (1–0,1–1,1–0) |  Japani |
| 5. helmikuuta |  Itävalta | 6–2 (1–1,3–0,2–1) |  Bulgaria |
| 7. helmikuuta |  Romania | 3–4 (1–1,1–2,1–1) |  Jugoslavia |
| 7. helmikuuta |  Sveitsi | 8–3 (2–0,3–1,3–2) |  Bulgaria |
| 7. helmikuuta |  Itävalta | 3–2 (1–1,2–0,0–1) |  Japani |
| 9. helmikuuta |  Jugoslavia | 8–5 (3–1,1–0,4–4) |  Bulgaria |
| 9. helmikuuta |  Sveitsi | 4–6 (2–1,1–4,1–1) |  Japani |
| 9. helmikuuta |  Itävalta | 3–4 (2–1,0–0,1–3) |  Romania |
| 11. helmikuuta |  Romania | 9–4 (6–0,2–1,1–3) |  Bulgaria |
| 11. helmikuuta |  Jugoslavia | 3–4 (0–2,0–1,3–1) |  Japani |
| 11. helmikuuta |  Itävalta | 3–5 (1–1,2–3,0–1) |  Sveitsi |
| 13. helmikuuta |  Japani | 7–5 (4–3,2–1,1–1) |  Bulgaria |
| 13. helmikuuta |  Romania | 8–4 (0–2,4–0,4–2) |  Sveitsi |
| 13. helmikuuta |  Itävalta | 3–1 (0–0,2–0,1–1) |  Jugoslavia |
Lopputulokset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
:  Neuvostoliitto
:  Tšekkoslovakia
:  Länsi-Saksa
4.:  Suomi
5.:  Yhdysvallat
6.:  Puola
7.:  Romania
8.:  Itävalta
9.:  Japani
10.:  Jugoslavia
11.:  Sveitsi
12.:  Bulgaria
Turnauksen pistepörssi

| # | Nimi | O | M | S | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Vladimir Šadrin | 5 | 6 | 4 | 10 |
| 2. |  Aleksandr Maltsev | 5 | 5 | 5 | 10 |
| 2. |  Viktor Šalimov | 5 | 5 | 5 | 10 |
| 2. |  Erich Kühnhackl | 5 | 5 | 5 | 10 |
| 5. |  Valeri Harlamov | 5 | 3 | 6 | 9 |
| 6. |  Ernst Kopf | 5 | 3 | 5 | 8 |
| 7. |  Vladimir Petrov | 5 | 4 | 3 | 7 |
| 8. |  Aleksandr Jakušev | 5 | 3 | 4 | 7 |
| 8. |  Bob Dobek | 5 | 3 | 4 | 7 |
| 10. |  Lorenz Funk | 5 | 2 | 5 | 7 |
Mitalistijoukkueiden pelaajat

| --- | --- |
Kultaa::  Neuvostoliitto  Boris Aleksandrov, Sergei Babinov, Valeri Harlamov, Aleksandr Gusev, Aleksandr Jakušev, Sergei Kapustin, Juri Ljapkin, Vladimir Luttšenko, Aleksandr Maltsev, Boris Mihailov, Vladimir Petrov, Vladimir Šadrin, Viktor Šalimov, Viktor Žluktov, Aleksandr Sidelnikov, Vladislav Tretjak, Valeri Vasiljev, Gennadi Tsygankov
Hopeaa::  Tšekkoslovakia  Josef Augusta, Jiří Bubla, Milan Chalupa, Jiří Crha, Miroslav Dvořák, Bohuslav Ebermann, Ivan Hlinka, Jiří Holeček, Jiří Holík, Milan Kajkl, Oldřich Machač, Vladimír Martinec, Eduard Novák, Jiří Novák, Milan Nový, František Pospíšil, Jaroslav Pouzar, Bohuslav Šťastný
Pronssia::  Länsi-Saksa  Lorenz Funk, Ernst Köpf, Alois Schloder, Rudolf Thanner, Josef Völk, Anton Kehle, Erich Kühnhackl, Rainer Philipp, Klaus Auhuber, Ignaz Berndaner, Wolfgang Boos, Martin Hinterstocker, Udo Kiessling, Walter Köberle, Stefan Metz, Franz Reindl, Ferenc Vozar, Erich Weishaupt
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Suomi ja USA olympiakaukalossa 1976
Talviolympialaisten 1976 lajit
Alppihiihto
|
Ampumahiihto
|
Jääkiekko
|
Maastohiihto
|
Mäkihyppy
|
Ohjaskelkkailu
|
Pikaluistelu
|
Rattikelkkailu
|
Taitoluistelu
|
Yhdistetty
| n k Jääkiekko olympialaisissa |
| --- | --- | --- |
| Vuosittain |  1920  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1994  1998  2002  2006  2010  2014  2018  2022  2026  |  |
| Miehet |  1998  2002  2006  2010  2014  2018  2022  2026  |  |
| Naiset |  1998  2002  2006  2010  2014  2018  2022  2026  |  |
Mercedes-Benz E-sarja (W213)

| Mercedes-Benz W213 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Indonesia  Intia  Kiina  Malesia  Saksa  Thaimaa  Venäjä
Valmistaja:   Daimler AG 2016–2019  Mercedes-Benz AG 2019–2023 
Konserni:  Mercedes-Benz Group
Valmistusvuodet:  2016–2023
Korimalli:  2-ovinen coupé 2-ovinen cabriolet 4-ovinen sedan 5-ovinen farmari
Luokka:  E-segmentti
Edeltäjä:  Mercedes-Benz W212
Seuraaja:  Mercedes-Benz W214
Teknisesti samankaltaisia:  Mercedes-AMG X290 Mercedes-Benz C257 Mercedes-Benz W205 Mercedes-Benz X253
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Mercedes-Benz MRA
Moottori:  R4 R6 V6 V8
Iskutilavuus:  1,6–4,0 l
Käyttövoima:  bensiini diesel hybridi
Vetotapa:  takaveto neliveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen manuaali 9-vaihteinen automaatti
Mercedes-Benz W213 on Mercedes-Benz E-sarjan viidennen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 2016–2023. Se korvasi edeltäneen W212-mallin ja seuraajaksi tuli W214.
Mercedes-Benz W213 (2016–2023)

Mercedes-Benz W213 esiteltiin Detroitin autonäyttelyssä tammikuussa 2016. Edeltäjäänsä verrattuna auton kokonaispituus kasvoi 43 millimetriä ja akseliväli 65 millimetriä. Muotoiluun on otettu vaikutteita suuremmasta S-sarjasta (W222). Ensimmäiset mallivaihtoehdot olivat E 200 (185 hv), E 220 d (195 hv) ja pistokehybridi E 350 e (279 hv), jossa kaksilitraisen bensiinimoottorin apuna on sähkömoottori.
Vuoden 2016 Euro NCAP -kolaritestistä W213 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Pariisin autonäyttelyssä syyskuussa 2016 esiteltiin Mercedes-Benz E All-Terrain, joka on farmarimallin maasturimaisempi versio. Sen maavara on 29 millimetriä tavallista farmaria korkeampi. All-Terrain kilpailee Audi A6 Allroadin ja Volvo V90 Cross Countryn kanssa.
Detroitin autonäyttelyssä tammikuussa 2017 esiteltiin E-sarjan kaksiovinen coupé-malli. Muotoilultaan malli on hyvin samankaltainen kuin pienempi C-sarjan coupé.
Kangaskattoinen E-sarjan Cabriolet esiteltiin keväällä 2017 Geneven autonäyttelyssä.
Keväällä 2020 keulan ilme uudistui uusilla ajovaloilla, etusäleiköllä ja puskurilla. Sedan sai kiilamaiset, uuden A-sarjan (W177) tyyliset takavalot. Myös takaluukku- ja puskurit ovat uudet. Ohjaamossa näkyvin muutos on uusi ohjauspyörä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mercedes-Benz E-sarja (W213) Wikimedia Commonsissa
Mercedes-Benz E-sarjan farmarimalli (S213)
Mercedes-Benz E 43 AMG
Mercedes-Benz E-sarjan Coupé (C238)
Mercedes-Benz E-sarjan avomalli (A238)
Facelift-mallin Mercedes-Benz W213.
Väliaika

Väliaika tarkoittaa esityksen, kuten näytelmän, oopperan, konsertin tai elokuvanäytöksen, näytösten välissä olevaa taukoa, jonka aikana yleisö ja esiintyjät voivat levätä ja valmistautua seuraavaan näytökseen.
Suomen elokuvateattereiden näytöksissä ei yleensä ole väliaikaa, paitsi siinä tapauksessa, että esitettävä elokuva on intialainen.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Intermission
↑  Näissä Finnkinon elokuvissa on aina väliaika – taustalla yksi katsojaryhmä Yle Uutiset. 17.1.2025. Viitattu 17.1.2025.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1974

Turnauksen kunniaksi Suomessa tehtiin postimerkki.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1974 olivat jääkiekon 41. maailmanmestaruuskilpailut ja 52. Euroopan-mestaruuskilpailut. Turnaus järjestettiin Suomessa 5.–20. huhtikuuta ja ottelut pelattiin Helsingissä. Neuvostoliitto voitti maailmanmestaruuden 13. kerran ja Euroopan-mestaruuden 16. kerran. Kanada boikotoi kisoja vastalauseena Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jyrkille amatöörisäännöille. Turnauksessa Suomea valmensi Kalevi Numminen.
Ensi kertaa jääkiekon maailmanmestaruuskisojen historiassa kaksi pelaajaa tuomittiin dopingista. He olivat ruotsalainen Ulf Nilsson ja suomalainen Stig Wetzell, joiden todettiin dopingtesteissä käyttäneen efedriiniä. Molemmat pelaajat suljettiin ulos turnauksesta. Ulos suljetun Wetzellin tilalle tuli kakkosmaalivahti Harri Linnonmaa. Nilsson testattiin positiiviseksi Ruotsi–Puola-ottelussa, jonka Ruotsi alun perin voitti maalein 4–1. Dopingkäryn jälkeen ottelu tuomittiin 5–0-voitoksi Puolalle minkä myötä joukkue säilytti paikkansa A-sarjassa. Suomalainen Wetzell testattiin positiiviseksi Tšekkoslovakiaa vastaan pelatussa ottelussa, jonka Suomi voitti maalein 5–2. Tässäkin ottelussa vastustaja eli Tšekkoslovakia tuomittiin voittajaksi maalein 5–0. Suomi sijoittui turnauksessa neljänneksi. Turnauksen jälkeen monet tärkeät pelaajat jättivät maajoukkueen Esa Peltosta lukuun ottamatta. Juha Rantasila lopetti uransa. Veli-Pekka Ketola, Heikki Riihiranta ja Juhani Tamminen siirtyivät pelaamaan Pohjois-Amerikkaan.
B-sarja pelattiin Jugoslavian Ljubljanassa. Yhdysvallat lunasti paikan A-sarjaan muutaman välivuoden jälkeen. C-sarjaa isännöi Ranska.
Ylen lakko katkaisi lähetykset

Kisojen televisiointi ja radiointi Suomeen katkesi Yleisradion teknisen henkilökunnan 15. huhtikuuta alkaneen lakon takia. Neuvottelujen avulla tv-lähetykset ulkomaille saatiin jatkumaan, mutta suomalaisyleisö oli kisojen loppuajan sanomalehtien varassa. Lakko päättyi vasta vappuna, kymmenen päivää kisojen päättymisen jälkeen.
A-sarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Neuvostoliitto | 10 | 9 | 0 | 1 | 64–18 | 18 |
|  Tšekkoslovakia | 10 | 7 | 0 | 3 | 57–20 | 14 |
|  Ruotsi | 10 | 5 | 1 | 4 | 38–24 | 11 |
|  Suomi | 10 | 4 | 2 | 4 | 34–39 | 10 |
|  Puola | 10 | 1 | 2 | 7 | 22–64 | 4 |
|  Itä-Saksa | 10 | 1 | 1 | 8 | 21–71 | 3 |
Itä-Saksa putosi B-sarjaan.
A-sarja > Pistepörssi

| # | Nimi | M | S | P |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Boris Mihailov | 9 | 8 | 17 |
| 2. |  Vladimír Martinec | 9 | 6 | 15 |
| 3. |  Aleksandr Jakušev | 7 | 7 | 14 |
| 4. |  Václav Nedomanský | 10 | 3 | 13 |
| 5. |  Ivan Hlinka | 9 | 4 | 13 |
| 6. |  Sergei Kapustin | 10 | 1 | 11 |
| 7. |  Willy Lindström | 7 | 4 | 11 |
| 8. |  Vladimir Shadrin | 6 | 5 | 11 |
| 9. |  Vladimir Petrov | 4 | 7 | 11 |
| 10. |  Anders Hedberg | 7 | 3 | 10 |
A-sarja > Palkinnot > IIHF: Valitsemat turnauksen parhaat pelaajat

Maalivahti:  Vladislav Tretjak
Puolustaja:  Lars-Erik Sjöberg
Hyökkääjä:  Václav Nedomanský
A-sarja > Palkinnot > Turnauksen tähdistökentällinen

Maalivahti:  Curt Larsson
Puolustajat:  Lars-Erik Sjöberg,  Valeri Vasiljev
Hyökkääjät:  Vladimír Martinec,  Václav Nedomanský,  Aleksandr Jakušev
B-sarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | USA | YUG | FRG | JPN | NED | ROM | NOR | AUT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | 7 | 7 | 0 | 0 | 40–14 | 14 |  | 5–0 | 5–2 | 7–4 | 7–4 | 5–1 | 5–3 | 6–0 |
|  Jugoslavia | 7 | 4 | 2 | 1 | 41–27 | 10 |  |  | 10–4 | 5–4 | 9–4 | 3–3 | 4–4 | 10–3 |
|  Länsi–Saksa | 7 | 5 | 0 | 2 | 34–28 | 10 |  |  |  | 6–1 | 5–3 | 6–3 | 7–4 | 4–2 |
|  Japani | 7 | 4 | 0 | 3 | 31–31 | 8 |  |  |  |  | 8–5 | 6–4 | 4–1 | 4–3 |
|  Alankomaat | 7 | 2 | 1 | 4 | 33–37 | 5 |  |  |  |  |  | 7–5 | 7–0 | 3–3 |
|  Romania | 7 | 2 | 1 | 4 | 30–29 | 5 |  |  |  |  |  |  | 4–1 | 10–1 |
|  Norja | 7 | 1 | 1 | 5 | 18–31 | 3 |  |  |  |  |  |  |  | 5–0 |
|  Itävalta | 7 | 0 | 1 | 6 | 12–42 | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Yhdysvallat nousi A–sarjaan. Norja ja Itävalta putosivat C–sarjaan.
C-sarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | SUI | ITA | BUL | HUN | FRA | CHN | AUS | PRK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi | 7 | 6 | 0 | 1 | 63–4 | 12 |  | 4–2 | 4–0 | 1–2 | 6–0 | 13–0 | 20–0 | 15–0 |
|  Italia | 7 | 5 | 1 | 1 | 42–14 | 11 |  |  | 3–2 | 4–4 | 4–1 | 5–1 | 13–0 | 11–2 |
|  Bulgaria | 7 | 4 | 1 | 2 | 39–18 | 9 |  |  |  | 5–5 | 5–2 | 6–0 | 11–4 | 10–0 |
|  Unkari | 7 | 3 | 3 | 1 | 38–22 | 9 |  |  |  |  | 4–6 | 2–2 | 11–2 | 10–2 |
|  Ranska | 7 | 4 | 0 | 3 | 37–25 | 8 |  |  |  |  |  | 6–2 | 10–0 | 12–4 |
|  Kiina | 7 | 1 | 1 | 5 | 15–38 | 3 |  |  |  |  |  |  | 8–3 | 2–3 |
|  Australia | 7 | 1 | 0 | 6 | 13–74 | 2 |  |  |  |  |  |  |  | 4–1 |
|  Pohjois-Korea | 7 | 1 | 0 | 6 | 12–64 | 2 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Sveitsi ja Italia nousivat B–sarjaan.
Aiheesta muualla

YLE Elävä arkisto: Karvas kiekkovoitto tšekeistä 1974 (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
| n k Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
1920–1939: 1920 1924 1928 1930 1931 1932 1933 1934 1935 1936 1937 1938 1939
1940–1959: 1947 1948 1949 1950 1951 1952 1953 1954 1955 1956 1957 1958 1959
1960–1979: 1960 1961 1962 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979
1980–1999: 1981 1982 1983 1985 1986 1987 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999
2000–2019: 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019
2020–2029: 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 2028
Huomioitavaa: Vuosina 1920–1928 maailmanmestaruuskilpailuja järjestettiin vain olympiaturnausten yhteydessä.  Vuosina 1932–1968 olympiaturnauksissa ratkaistiin myös kyseisen vuoden maailmanmestaruus. Vuosina 1940–1946 maailmanmestaruuskilpailuja ei pelattu 2. maailmansodan vuoksi. Vuodesta 1972 lähtien olympiaturnauksilla ei ole ollut maailmanmestaruuskilpailujen arvoa. Vuosina 1972–1976 olympiavuosina järjestettiin erilliset maailmanmestaruuskilpailut. Vuosina 1980–1988 olympiavuosina ei järjestetty erillisiä maailmanmestaruuskilpailuja. Vuodesta 1992 lähtien olympiavuosina on järjestetty erillinen maailmanmestaruusturnaus. Vuonna 2020 maailmanmestaruuskilpailuja ei pelattu koronaviruspandemian vuoksi.
Citroën C5

Citroën C5 on Citroënin vuodesta 2001 lähtien valmistama ylemmän keskiluokan automalli, joka korvasi Citroën Xantian ja myös suuremman XM:n. Auton myynti Euroopassa päättyi vuonna 2017, mutta Kiinassa valmistus jatkui tämän jälkeenkin.
Citroën C5 I (2001–2008)

| Citroën C5 I |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ranska
Valmistaja:  Citroën
Konserni:  PSA Peugeot Citroën
Valmistusvuodet:  2000–2008
Korimalli:  5-ovinen hatchback 5-ovinen farmari
Luokka:  D-segmentti
Edeltäjä:  Citroën Xantia Citroën XM
Seuraaja:  Citroën C5 II
Teknisesti samankaltaisia:  Citroën C6 Peugeot 407 Peugeot 508 I
Pohjalevy:  PSA PF3
Iskutilavuus:  1,6–3,0 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti 6-vaihteinen automaatti
Ensimmäisen sukupolven C5 tuli markkinoille keväällä 2001 viisiovisena hatchbackina. Farmarimalli Break esiteltiin saman vuoden kesällä.lähde?
Vuoden 2001 Euro NCAP -kolaritestistä C5 sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
Syksyllä 2004 mallin keulan ja peräosan ilmettä muokattiin vastaamaan samoihin aikoihin esiteltyä Citroën C4 -mallia.
Uudistettu C5 ansaitsi Euro NCAP -kolaritestissä vuonna 2004 täydet viisi tähteä.
Citroën C5 II (2008–)

| Citroën C5 II |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Kiina  Ranska
Valmistaja:  Citroën
Konserni:  Groupe PSA
Valmistusvuodet:  2008–
Korimalli:  4-ovinen sedan 5-ovinen farmari
Luokka:  D-segmentti
Edeltäjä:  Citroën C5 I
Teknisesti samankaltaisia:  Citroën C6 Peugeot 407 Peugeot 508 I
Pohjalevy:  PSA PF3
Iskutilavuus:  1,6–3,0 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti
Toisen sukupolven C5 esiteltiin avokattoisena C5 Airscape -konseptiautona Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2007. Tuotantomalli tuli markkinoille seuraavana keväänä neliovisena sedanina ja hieman myöhemmin farmarinalähde?.
Vuoden 2009 Euro NCAP -kolaritestistä C5 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Geneven autonäyttelyssä keväällä 2014 esiteltiin hieman maasturimaisempi C5 CrossTourer, jonka maavara on perusasennossa 1,5 senttimetriä tavallista Tourer-farmarimallia korkeampi. Lisäksi siinä on lokasuojien levikkeet sekä suojalevyt etu- ja takapuskurien alla. Sisarmallistaan Peugeot 508 RXH:sta ja kilpailijoistaan poiketen C5 CrossTourer on aina etuvetoinen.
Vuodesta 2017 lähtien C5-mallia on myyty ainoastaan Kiinan markkinoilla. Faceliftissä ulkoasua muokattiin vastaamaan Kiinassa myytävää suurempaa C6-mallialähde?.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Citroën C5 Wikimedia Commonsissa
Citroën C5 Break
Ensimmäisen sukupolven facelift-malli.
Citroën C5 Tourer
Citroën C5 CrossTourer
Toisen sukupolven facelift-malli (2017).
BMW X1 (F48)

| BMW F48 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Alankomaat  Brasilia  Egypti  Indonesia  Intia  Kiina  Malesia  Saksa  Thaimaa  Venäjä
Valmistaja:  BMW
Valmistusvuodet:  2015–
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Edeltäjä:  BMW E84
Teknisesti samankaltaisia:  BMW F39 BMW F40 BMW F44 BMW F45 BMW F46 BMW F52 Mini Clubman (F54) Mini Countryman (F60)
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  BMW UKL2
Moottori:  R3 R4
Iskutilavuus:  1,5–2,0 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti 8-vaihteinen automaatti 7-vaihteinen kaksoiskytkin
BMW F48 on BMW X1:n toisen sukupolven malli, jota on valmistettu vuodesta 2015 lähtien. Se korvasi edeltäneen E84-mallin.
BMW X1 (F48) 2015–

BMW F48 esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syyskuussa 2015. Se perustuu samalle BMW:n kehittämälle etuvetoisten autojen perusrakenteelle kuin esimerkiksi BMW 2-sarjan Active Tourer ja Mini Countryman. Pekingin autonäyttelyssä huhtikuussa 2016 esiteltiin pidennetty X1 (koritunnus F49), jota myydään ainoastaan Kiinan markkinoilla. Se on akseliväliltään 110 millimetriä normaaliversiota pidempi.
Vuoden 2015 Euro NCAP -kolaritestistä F48 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Vuonna 2019 malli sai muun muassa suuremman etusäleikön ja uudenmallisen etupuskurin. Moottorivalikoimaa täydennettiin ladattavalla hybridimallilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta BMW X1 (F48) Wikimedia Commonsissa
BMW F49
Facelift-mallin BMW F48.
Iloharjunlampi

| Iloharjunlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Tervo
Koordinaatit:  62°54′02″N, 26°53′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Rasvankiin 
Järvinumero:  14.722.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,4 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,52 km  
Pinta-ala:  1,297 ha  
Suurin syvyys:  5,1 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Iloharjunlampi  on Pohjois-Savossa Tervossa  Ruokolahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 220 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Iisveden–Virmasveden alueeseen (14.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,4 metriä mpy.
Ruuhilampi

Ruuhilampi tai Ruuhilammi voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kylä

Ruuhilampi, kulmakunta Pieksämäellä
Ruuhilampi, kulmakunta Pertunmaalla
Lampi

Ruuhilampi, järvi Hartolassa
Ruuhilampi, järvi Hyrynsalmella
Ruuhilampi, järvi Kannonkoskella
Ruuhilampi, järvi Karkkilassa
Ruuhilampi, järvi Karstulassa
Ruuhilampi, järvi Kivijärvellä
Ruuhilampi, järvi Kuopiossa Matilanjoella
Ruuhilampi, itäisempi kahdesta lammesta Kuopion Saarisissa
Ruuhilampi, läntisempi kahdesta lammesta Kuopion Saarisissa
Ruuhilampi, järvi Kuopiossa Särkiskylässä
Ruuhilampi, järvi Mikkelissä
Ruuhilampi, järvi Mäntyharjulla
Ruuhilampi, järvi Perhossa
Ruuhilampi, järvi Pertunmaalla Ruuhilammella
Ruuhilampi, järvi Pieksämäellä Hiltulankylässä
Ruuhilampi, järvi Pieksämäellä Ruuhilammella
Ruuhilampi, järvi Pieksämäellä Sormulassa
Ruuhilampi, järvi Pieksämäellä Tihusniemellä
Ruuhilampi, järvi Posiolla
Ruuhilampi, järvi Puolangalla
Ruuhilampi, järvi Ranualla
Ruuhilampi, järvi Rovaniemellä
Ruuhilampi, järvi Sievissä
Ruuhilampi, järvi Uuraisilla
Ruuhilampi, järvi Vihdissä
Ruuhilampi, järvi Viitasaarella Kotvalassa
Ruuhilampi, järvi Viitasaarella Mäntyjärvellä
Ruuhilampi, järvi Äänekoskella
Alimmainen Ruuhilampi, järvi Joutsassa
Ylimmäinen Ruuhilampi, järvi Joutsassa
Iso Ruuhilampi, lampi Konnevedellä
Pieni Ruuhilampi, lampi Konnevedellä.
Lammi

Ruuhilammi, järvi Mänttä-Vilppulan Vilppulassa
Ruuhilammi, järvi Pellossa
Ruuhilammi, järvi Ylöjärvellä
Hirvilampi

Hirvilampi tai Hirvilammi voi tarkoittaa seuraavia:
Järviä ja lampia > Hirvilampi

Hirvilampi, lampi Heinolassa
Hirvilampi, lampi Hirvensalmella
Hirvilampi, lampi Hämeenlinnan Tiirinkoskella
Hirvilampi, lampi Joutsan Marjotaipaleella
Hirvilampi, lampi Kinnulan ja Perhon rajalla
Hirvilampi, lampi Kivijärvellä
Hirvilampi, lampi Kuopiossa
Hirvilampi, järvi Mikkelissä
Hirvilampi, lampi Mäntyharjun Jäniskylässä
Hirvilampi, lampi Mäntyharjun Vekaranjärvellä
Hirvilampi, lampi Petäjävedellä
Hirvilampi, lampi Sysmässä
Hirvilampi, lampi Viitasaarella
Hirvilampi, lampi Ähtärin Mäkikylässä
Hirvilampi, lampi Ähtärin Palkkiperällä
Pieni Hirvilampi, lampi Kinnulassa
Järviä ja lampia > Hirvilammi

Hirvilampi, lampi Hämeenlinnan Longankulmalla
Hirvilammi, lampi Kuhmoisissa
Hirvilammi, lampi Lahden Kumialla
Hirvilammi, lampi Tammelassa
Pikku Hirvilammi, lampi Hämeenlinnan Longankulmalla
Henkilöitä

Kaarlo Hirvilammi (s. 1929), suomalainen pappi, lähetystyöntekijä ja hiippakunnan lähetyssihteeri
Teemu Hirvilammi (1955–2015), suomalainen runoilija
Tero Hirvilammi (s. 1967), suomalainen ekonomi, eritysavustaja ja Turun entinen apulaiskaupunginjohtaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hirvilampi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.