stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pää pilvissä

| Pää pilvissä> Up the Sandbox |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Irvin Kershner
Käsikirjoittaja:  Paul Zindel
Perustuu:  Anne Roiphe-Richardsonin romaaniin
Tuottaja:   Robert Chartoff  Irwin Winkler 
Säveltäjä:  Billy Goldenberg
Kuvaaja:  Bernard Abramson
Leikkaaja:  Robert Lawrence
Lavastaja:   Robert de Vestel  David M. Haber  Rodger Maus 
Erikoistehosteet:  Richard Albain
Pääosat:   Barbra Streisand  David Selby 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   First Artists  Warner Bros. 
Levittäjä:  National General Pictures
Ensi-ilta:  1972, Suomessa 1974
Kesto:  97 minuuttia 100 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pää pilvissä (Up the Sandbox) on Irvin Kershnerin ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 1972.
Anne Roiphe-Richardsonin romaaniin perustuva käsikirjoitus keskittyy nuoreen New York Cityssä asuvaan Margaret Reynoldsiin, joka on sekä äiti että vaimo. Margaretin mies ei huomioi häntä ollenkaan ja kyllästyneenä tylsiin päiviinsä Margaret liukuu eriskummallisiin fantasioihinsa, jotka monien muiden muassa sisältävät aseellisen ryöstön, heimojen hedelmällisyysmusiikkia ja terrori-iskun Vapauden patsaan räjäyttämiseen.
Näyttelijäkaartiin kuuluvat Barbra Streisand, David Selby, Paul Benedict, George S. Irving, Conrad Bain, Isabel Sanford, Lois Smith ja Stockard Channing.
Elokuvakriitikot olivat vaikuttuneita Streisandin esityksestä, mutta heidän mielestään elokuva itse oli hämmentävä ja sotkuinen.
Aiheesta muualla

Pää pilvissä Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Ahvenjärvi (Kuru, Karjula)

| Ahvenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  RuovesiYlöjärvi
Koordinaatit:  61°52′28″N, 23°52′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Paloveden alue (35.32)
Laskuoja:  oja Särkijärveen 
Järvinumero:  35.321.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134 m  
Rantaviiva:  1,685 km  
Pinta-ala:  7,899 ha  
Saaria:  1 
 fiAhvenjärvi 
Ahvenjärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä ja RuovedelläKarjulan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,9 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Paloveden lähialueeseen (35.321) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134 metriä mpy.
Pulmunen

| Pulmunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Vaarantunut  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Pulmuset Calcariidae
Suku::  Pulmuset Plectrophenax
Laji::  nivalis
Kaksiosainen nimi
 Plectrophenax nivalis  (Linnaeus, 1758) 

Katso myös
   Pulmunen Wikispeciesissä   Pulmunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pulmusen ääninäyte.
Pulmunen (Plectrophenax nivalis) on valkeankirjava varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Lentävät pulmuset on helppo tunnistaa valkeista siipiläikistään. Soidinasuisella koiraalla on valkea vatsa ja musta selkä. Muut höyhenpuvut ovat selästä vaaleanpunertavia, vatsapuolelta valkoisia. Linnun pituus on noin 16–18 cm, paino 35 g. Euroopan vanhin rengastettu pulmunen on ollut 9 vuoden 6 kuukauden ikäinen islantilainen lintu.
Levinneisyys

Pulmusia tavataan arktisella alueella koko pohjoisella pallonpuoliskolla. Euroopan kannaksi on arvioitu 1 250 000 – 2 470 000 paria, joista 81 prosenttia Grönlannissa. Suomen tuntureilla pesii 3 000 – 7 000 pulmusparia. Skotlannin ylämaan vuorenhuipuilla on pieni eristynyt populaatio (50–90 paria).
Pulmuset muuttavat talvehtimaan etelään, muun muassa Keski-Eurooppaan. Ne palaavat usein ensimmäisinä muuttolintuina jo helmi–maaliskuussa ja lähtevät syksyllä loka–marraskuussa.
Elinympäristö

Pulmusen pesimisaluetta on puuton tunturiylänkö. Muuttoaikoina pelloilla ja ulkosaariston luodoilla.
Lisääntyminen

Pulmunen pesii maakoloon. Munia on tavallisesti 5. Munat ovat vihertävänsinisiä, ruskeapilkkuisia, ja naaras hautoo noin 2 viikkoa. Toisen kaksiviikkoisen kuluttua poikaset ovat jo lentokykyisiä.
Ravinto

Pulmuset syövät heinänsiemeniä, viljanjyviä ja silmuja, kesällä myös hyönteisiä. Poikaset saavat pelkästään hyönteisravintoa.
Nimi

Sukunimi Plectrophenax on kreikkaa ja tulee sanoista plektron (kukon kannus) ja phenax (petkuttaja). Lajinimi nivalis on latinaa ja tarkoittaa "lumenkaltainen" (lat. nix = lumi).
Aiheesta muualla

LuontoPortti: Pulmunen (Plectrophenax nivalis)
ITIS: Plectrophenax nivalis (englanniksi)
Pulmusten yksilöllinen väritys vaihtelee voimakkaasti (reunimmaisina urpiaisia).
Pulmusen munia.
Rakkaudesta ja pelosta

| Rakkaudesta ja pelosta Elias Hämäläinen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 25. lokakuuta 2010
 Tuottaja(t): Leri Leskinen
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 40.52
 Levy-yhtiö: Sony BMG
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 9.
Rakkaudesta ja pelosta on Elias Hämäläisen esikoisalbumi, joka julkaistiin 25. lokakuuta 2010. Sen tuotti Leri Leskinen. Albumin kappaleet ovat säveltäneet pääosin Hämäläinen sekä Jere Ijäs. Hämäläinen esitti albumin Irwin Goodmanin -coverkappaleen ”Maailma on kaunis" Suomen X Factor -kilpailun finaalissa. Kappaleesta ”Mä tulen kaukaa” kuvattiin musiikkivideo musiikkivideo, joka löytyy Hämäläisen kotisivuilta.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 9.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittaneet Elias Hämäläinen ja Jere Ijäs, ellei toisin mainittu.
Keskiarvoo parempi – 4.15
Mies vailla virkaa – 3.52  (säv. ja san. Aleksi Ruoste)
Mä tulen kaukaa – 3.35
Kerro mulle – 4.49
Mä vaan soitan – 3.52
Hyvä tyttö – 4.03
Arizona / Mexico – 3.39
Lumivalkoinen – 3.49  (säv. ja san. Pasi Siitonen, Petri Alanko & Jani Kämppi)
Se vain ois liian ikävää – 5.10
Maailma on kaunis – 3.48  (Irwin Goodman -cover)
Arvostelut

Keskisuomalainen: negatiivinen
Puńsk (kylä)

| Puńsk Punskas |
| --- | --- |
 Puńskin kirkko
 Koordinaatit: 54°15′N, 23°10′E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Podlasia
Piirikunta:  Sejny
Kunta:  Puńsk
Väkiluku (2011):  1 336
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Puńsk (liett. Punskas) on kylä Podlasian voivodikunnassa Puolassa viisi kilometriä Liettuan rajalta etelään. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan siellä asui 1 336 asukasta. Sen asukkaista noin 80 prosenttia on liettualaisia, ja kylä on tärkeä liettuankielisen vähemmistön keskus. Siellä on kulttuuritalo, kirjapaino ja liettuankielinen lukio. Toiseen maailmansotaan asti enemmistö asukkaista oli juutalaisia, mutta nyt heistä muistuttaa vain laaja juutalainen hautausmaa.
Puńsk on perustettu vuonna 1559, ja se kuulunut Puolaan vuodesta 1920.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puńsk (kylä) Wikimedia Commonsissa
Radio Aalto

| Radio Aalto |
| --- | --- |
 ”Kaikki suosikkisi”
Perustettu:  11. tammikuuta 2007
Lopettanut:  31. joulukuuta 2020
Kuuluvuus: valtakunnallinen
Helsinki: 91,1 MHz
Lahti: 101,5 MHz
Jyväskylä: 104,5 MHz
Kaarina: 106,4 MHz
Kouvola: 89,3 MHz
Kuopio: 103,8 MHz
Oulu: 103,5 MHz
Tampere: 105,2 MHz
Ulvila: 104,1 MHz
Ohjelmat ja juontajat
Radio Aallon Aamu: Sami Kuronen, Jenni Alexandrova ja Jarkko Valtee (ma–pe klo 6–10)
Radio Aallon Keskipäivä: Jani Nivala (ma–pe 10–14)
Radio Aallon Iltapäivä: Elli Collan (ma–pe 14–18)
Mediatiedot 
Omistaja:  Sanoma Media Finland
Kuulijamäärä:  481 000 / viikko
www.supla.fi/radioaalto
Internet-lähetys
Radio Aallon logo vuosina 2011–2020
Radio Aalto oli Sanoma-konserniin kuuluvan Nelonen Median omistama lifestyle-tyyppinen puolivaltakunnallinen kaupallinen radiokanava, jonka kuuntelijat olivat suurimmaksi osaksi kaupunkilaisia. Joulukuussa 2020 kerrottiin radiokanavan lopettavan vuodenvaihteessa ja korvautuvan uudella kanavalla Me Naiset Radio.
Historiaa

Radio Aalto aloitti toimintansa 11. tammikuuta 2007. Toimiluvan se peri vuoden 2006 kierroksella lupansa menettäneeltä MTV Median Sävelradiolta. Aallon konsepti pidettiin salassa viime hetkiin saakka.
Alun perin kanava kulki työnimellä ”LadyFM”, ja sen piti aloittaa samaan aikaan Radio Rockin kanssa 1. tammikuuta 2007.
Radio Aallon alkuperäinen formaatti oli "pehmeät suosikit", joka vaihdettiin 24. elokuuta 2009 "rockiin ja tyylikkääseen poppiin". Aalto uudistui jälleen maaliskuussa 2011, kohdistaen ohjelmistonsa nyt 20–44-vuotiaisiin sekä monipuolistaen musiikkitarjontaansa. Kanavan ydinkohderyhmää ovat nykyisin 25–44-vuotiaat. Aallon tunnuslauseena oli vuodesta 2011 "Värikästä kuultavaa", josta luovuttiin vuodenvaihteessa 2016. Vuodesta 2016 vuoteen 2019 tunnuslause oli "Paras sekoitus". Tätä seurasi tunnuslause ”Kaikki suosikkisi”, joka jäi kanavan viimeiseksi. Myös kanavan viimeinen logo, joka oli yhdenmukainen muiden Nelonen Mediaan kuuluvien kanavien kanssa, jäi erittäin lyhytikäiseksi.
Radio Aallon musiikkipäällikkö oli Jussi Mäntysaari, joka seurasi tehtävässään Mikko Koivusipilää.
Ohjelmat ja musiikki

Radio Aalto uudisti ohjelmiaan ja juontajiaan tammikuussa 2020.
Radio Aallon Aamu arkisin kello 6–10: Sami Kuronen, Jenni Alexandrova ja Jarkko Valtee.
Radio Aallon Keskipäivä arkisin klo 10–14: Jani Nivala.
Radio Aallon Iltapäivä arkisin klo 14–18: Elli Collan.
Suomen Virallinen Lista sunnuntaisin klo 18: Jani Juntunen.
2010-luvun lopulla Radio Aallolla oli tapana soittaa pelkkää joulumusiikkia useita viikkoja aina tapaninpäivään saakka.
Kanavalla aiemmin juontaneita

Olga K 2007–2011
Harri Moisio 2007–2011
Mia Halonen 2007–2009
Milla Mattila 2007–2009
Tiina Uusiniitty 2007–2009
Sami Kuronen 2007–2012
Kristiina Komulainen 2011–2012
Heidi Suomi –2014
Jarkko Valtee –2015, 2017–2020
Lauri Saarilehto –2015
Ellen Jokikunnas 2011–2016
Ari Hursti 2013–2016
Anna Perho –2017
Joonas Vuorela 2014–2017
Palkinnot

Radio Aalto palkittiin vuoden 2009 Radio Gaalassa kategoriassa :
vuoden radio-ohjelma kunniamaininta (viikon vieras)
Taajuudet

Radio Aallon taajuudet 1. tammikuuta 2020 alkaen.
| Paikkakunta | Taajuus (MHz) |
| --- | --- |
Helsinki: 91,1
Hämeenlinna: 97,7
Joensuu: 105,4
Jyväskylä: 104,5
Kaarina: 106,4
Karjaa: 89,4
Kotka: 94,8
Kouvola: 89,3
Kuopio: 103,8
Lahti: 101,5
Lapua: 87,6
Mustasaari: 96,7
Oulu: 103,5
Rauma: 106,7
Sotkamo: 103,4
Tampere: 105,2
Ulvila: 104,1
Ähtäri: 93,3
Aiheesta muualla

Radio Aallon kotisivut
Suomalaiset radioasemat
| --- | --- |
Yle:   Yle Radio 1  YleX  Yle Radio Suomi  Yle Vega  Yle X3M 
Bauer Media Group:   Basso  Iskelmä  Radio 957  Radio City  Radio Classic  Radio Mega Oulu  Radio Nova  Radio Pooki  SuomiRock  SuomiRäp  Auran Aallot  Radio Pori  Kasari  Ysäri  Top51  KISS 
Nelonen Media:   Aito Iskelmä  Easy Hits  Groove FM  Helmiradio  HitMix  Kantriradio  Loop  Radio Rock  Radio Suomipop 
NRJ Finland:   NRJ  Radio Nostalgia 
Keskisuomalainen:   Radio Keskisuomalainen  Radio Voima  Savon Aallot 
Muut:   Classic Hits  FUN Tampere  Järviradio  Kuhan.fm  Radio Dei  Radio Helsinki  Radio Inari  Radio Kaleva  Radio Moreeni  Radio Ramona  Radio Rex  Radio Sandels  Radio SUN  Radio Vaasa  Rattoradio  Sea FM Radio  Suviseuraradio  Tampereen Kiakkoradio 
Lakkautetut asemat:   Aito Hitti (2016–2019)  Aito Kajaus (1989–2019)  Box (2018–2020)  Business FM (2016–2019)  I LUV 2K (2018–2020)  Metro Helsinki (2005–2017)  Me Naiset Radio (2021–2023)  Oi FM (2007–2015)  Pispalan Radio (2015–2021)  Päijänneradio (1989–2001)  Radio 88,2 (1989–2020)  Radio 967 (2007–2011)  Radio Aalto (2007–2020)  Radio Alex  Radio Kaakko (2020–2023)  Radio KLF (2005–2015)  Radio Lakeus (1985–1989)  Radio Manta (1989–2011)  Radio Majakka (1999–2008)  Radio Melodia (2008–2016)  Radio Mikkeli (2013–2020)  Radio Rapu (2014–2016)  Radio Seinäjoki  Radio Sputnik (1999–2019)  Radio Ykkönen  Rogmo FM (2000–2009)  RÄP (3/2020–9/2020)  Spin FM (2009–2020)  Spirit FM (2015–2018)  The Voice (2007–2016)  Zoom FM (2008–2011)  Yle Puhe (1998–2024)
Päijät-Hämeen liitto

| Päijät-Hämeen liitto |
| --- | --- |
Tyyppi:  kuntayhtymä
Toimiala:  aluekehitys ja maakuntakaavoitus
Päämaja:  Lahti
Toiminta-alue:  Päijät-Hämeen maakunta
Maakuntajohtaja:  Niina Pautola-Mol (8/2021-)
Päätöksentekoelin:  Päijät-Hämeen maakuntavaltuusto
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Päijät-Hämeen liitto on Päijät-Hämeen maakunnan kuntien aluehallintoa varten muodostama maakunnan liitto. Toimialaan kuuluu myös maakunnan edunvalvonta sekä erilaiset vapaaehtoiset tehtävät. Se on maakunnan aluekehityksen johtava viranomainen ja vastaa lakisääteisesti seutusuunnittelusta, muun muassa maakuntakaavasta. Liitto hallinnoi myös Päijät-Hämeen pelastuslaitosta. Tehtäviä ohjaavat muun muassa kuntalaki, maankäyttö- ja rakennuslaki.
Päijät-Hämeen liittoon kuuluvat Asikkala, Hartola, Heinola, Hollola, Iitti, Kärkölä, Lahti, Orimattila, Padasjoki ja Sysmä.
Aiheesta muualla

Päijät-Hämeen liitto
Ahvenjärvi (Jämsä, Petäiskulma)

| Ahvenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°48′12″N, 25°04′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Vähään Virstajärveen 
Järvinumero:  14.226.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  173,8 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,57 km  
Pinta-ala:  1,476 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenjärvi 
Ahvenjärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Petäiskulman kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Kurujoen–Nytkymenjoen valuma-alueeseen (14.226) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 173,8 metriä mpy.
Rauman seminaari

Rauman seminaari oli Raumalla toiminut opettajaseminaari. Seminaarialue kuuluu Museoviraston valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luetteloon. Nykyisin seminaarin rakennukset ja puistoalue ovat Turun yliopiston opettajankoulutuslaitoksen käytössä. 1890-luvun lopulla miesopettajien koulutuspaikaksi perustettu seminaari oli yksi Suomen ensimmäisistä opettajakouluista. Sen tilat rakennettiin silloin asumattomaan Myllymäkeen, vanhan kaupunkirakenteen luoteispuolelle. Arkkitehtina toimi Jac. Ahrenberg.
Pääakselihajotelma

Pääakselihajotelma (engl. singular value decomposition, lyh. SVD) on matriisihajotelma, jota sovelletaan paljon esimerkiksi lineaarialgebran, signaalinkäsittelyn ja tilastotieteen alueilla.
Teoreeman esittely

Oletetaan mxn-ulotteinen matriisi M, avaruudessa K.
Matriisille M on näin olemassa hajotelma
U on m*m-ulotteinen ortonormaali matriisi.
V on n*n-ulotteinen ortonormaali matriisi.
Σ on m*n-ulotteinen diagonaalinen matriisi, joka sisältää matriisin M ominaisarvot.
Näistä kolmesta matriisista vain Σ on uniikki, mutta V ja U voivat vaihdella käytetyn numeerisen menetelmän mukaan.
Kirjallisuutta

Kivelä, Simo K.: Matriisilasku ja lineaarialgebra.  Helsinki:  Otatieto, 1984.  ISBN 951-671-368-8.
Pitkäranta, Juhani: Calculus Fennicus.  Helsinki:  Avoimet oppimateriaalit ry, 2015.  ISBN 978-952-7010-12-9.
Puy de Dôme

| Puy de Dôme |
| --- | --- |
 Puy de Dôme nähtynä Puy de Cômen huipulta
Korkeus:  1 465 m
Sijaintitiedot
Sijainti:  Ranska, Auvergne-Rhône-Alpes
Vuoristo:  Ranskan keskiylänkö
Koordinaatit:  45°46′21″N, 2°57′51″E
Puy de Dôme on lepotilassa oleva tulivuori Ranskassa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella Puy-de-Dômen departementissa. Vuoren itäosa ja huippu on Orcinesin ja länsiosa Ceyssatin kunnan alueella.
Puy de Dômen kartta
Puy de Dôme kuuluu Ranskan keskiylängön Chaîne des Puysin tulivuoriketjuun, joka koostuu noin 80:sta tulivuoresta. Puy de Dôme on ketjun nuorimpia, ja se syntyi noin 11 000 vuotta sitten.
Historia

Toisella vuosisadalla roomalaiset rakensivat vuoren huipulle Mercuriuksen temppelin. Temppeli oli tärkeä pyhiinvaelluskohde ja sieltä oli näkymä itään yli pääkaupunki Augustonemetumin (Clermont-Ferrand). Temppelin rauniot ovat yhä olemassa, ja huipulla on observatorion yhteydessä Mercuriuksen temppelin museo.
1600-luvulla Blaise Pascal, joka oli kotoisin läheisestä Clermont-Ferrandista, käytti Puy de Dômea vahvistaakseen tyhjiön olemassaolon teorian. 19. syyskuuta 1648 tehtiin koe, jossa Blaise Pascalin lanko kiipesi Puy de Dômen rinnettä elohopeabarometrin kanssa. Nousun aikana hän kirjasi elohopean alenemisen ja nousun laskeutuessaan. Näin havaittiin ilmanpaineen vaihtelu korkeuden mukaan. Pascalin kokeilu luo perustan ilmakehän tutkimuksille. Noin kaksisataa vuotta myöhemmin perustettiin ensimmäinen pysyvä vuoristo-observatorio Puy de Dômen huipulle professori Émile Alluardin johdolla. Observatorio vihittiin käyttöön 22. elokuuta 1876, siitä tuli maailmankaikkeuden tieteiden observatorio vuonna 1986.
Vuonna 1907 rakennettiin Puy de Dômen huipulle johtava raitiovaunulinja. Sen tarkoituksena oli kuljettaa matkailijoita vuoren huipulle. Linja lopetettiin vuonna 1925 kannattamattomana. Vuonna 2012 otettiin käyttöön Panoramique des Domes -hammasrata. Sen avulla 400 henkilöä pääsee huipulle viidessätoista minuutissa. Radalla on myös tarkoitus suojella luontoa, ja samalla matkailijoilta kiellettiin autolla kulku vuoren huipulle.
Vuosina 1956 ja 1957 vuoren huipulle rakennettiin televisiomasto, joista on tullut oleellinen osa Puy de Dômen siluettia.
Vapaa-aika

Ensimmäinen riippuliitolento Puy de Dômen huipulta tehtiin vuonna 1973. Sen teki kaksi pariisilaista tulevan riippuliiton pioneeria. Nykyään paikalla harrastetaan lajia jatkuvasti.
Puy de Domen huipulle johtaa kaksi vaelluspolkua, jotka alkavat Panoramique des Dômesin pysäköintialueelta: Chemin Chèvres (4,9 km, 3 h) ja Chemin de Muletiers (3,9 km, 2 h). Ensimmäinen vie vaeltajat huipulle pohjoista puolta pitkin, ja sieltä on näkymät Puy Parioulle, Puy des Goulesille ja Puy de Cômelle. Chemin de Muletiers kulkee ylös vuoren eteläpuolta pitkin. Polku on hyvin kuljettavissa ja jyrkkä (2,3 km vaellusta ja 350 metrin nousu).
Puy de Dômen huippu
Mercuriuksen temppeli
TV-masto
Panoramique des Dômes
Riippuliitäjiä Puy de Domen rinteellä
Uusia vaelluspolkuja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puy de Dôme Wikimedia Commonsissa
Ravilehto

| Ravilehto |
| --- | --- |
Kaupunki:  Kouvola
Suuralue:  Keskusta
Kaupunginosa:  Lehtomäki
Pienalue nro:  66
Postinumero:  45160 (Kouvola)
Naapurialueet:  Riihikallio  Utumäki  Lehtomäki  Ravikylä  Lamminranta
Ravilehto on Kouvolan kaupungin pohjoisella puolella sijaitseva pienalue Lehtomäen kaupunginosassa. Alue sijaitsee Ravikylän ja Lehtomäen välissä. Ravilehto koostui ennen muutamasta talosta, pellosta ja laitumesta. Peltojen ja laitumien tilalle alettiin rakentaa rivi- sekä omakotitaloja vuonna 2006. Tällä hetkellä alue on lähes täyteen rakennettu.
Potsdam

| Potsdam |
| --- | --- |

 vaakuna
 Potsdam
 Koordinaatit: 52°24′N, 13°4′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Brandenburg
Piirikunta:  piiritön kaupunki
Hallinto:  
 – Pormestari:  Jann Jakobs (SPD)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  187,27 km²
Korkeus:  35 m
Väkiluku:  156 021 (2 011)
 – Väestötiheys:  801 as./km²
 
 www.potsdam.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Templiner See ja Potsdam
Sanssoucin linna on Potsdamin merkittävimpiä nähtävyyksiä
Filmstudio Babelsberg Potsdamissa on maailman vanhin suurelokuvastudio
Potsdam on Saksan Brandenburgin osavaltion pääkaupunki ja sijaitsee Havel-joen varrella Berliinin naapurissa, 26 kilometriä lounaaseen Berliinin keskustasta.  Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 156 021 asukasta.   Potsdam kuuluu Berliinin–Brandenburgin metropolialueeseen, jolla asuu noin 6 miljoonaa ihmistä.
Potsdamin merkitys lähti nousuun 1600-luvun loppupuolella, kun Preussin kuningasperhe alkoi rakennuttaa linnoja kaupunkiin. Erityisen tunnettu on Fredrik II Suuren 1740-luvulla rakennuttama Sanssouci. Potsdamin linnat ja puutarhat on listattu Unescon maailmanperintöluetteloon. Toisessa maailmansodassa vaurioitunut Potsdamer Statdschloss eli Potsdamin kaupunkipalatsi rakennettiin uudelleen ja valmistui vuonna 2013.
Toisessa maailmansodassa kaupunki vaurioitui pahoin liittoutuneiden ilmahyökkäyksissä ja siellä pidettiin sodan Euroopassa loputtua 17. heinäkuuta – 2. elokuuta 1945 Potsdamin konferenssi, jossa määriteltiin Saksan sodan jälkeiset rajat.
Maantieto

Potsdam sijaitsee lounaaseen Berliinistä Havel-joen varrella. Sitä ympäröivät laajat metsä- ja järvialueet. Kaupungin korkein kohta on 114 metrin korkeuteen yltävä Kleiner Ravensberg. Kaupunkialueesta nykyisin noin 75 prosenttia koostuu viher-, vesi- ja maanviljelysalueista, 25 prosenttia siitä on rakennettua. Potsdamissa vallitsee lauhkean vyöhykkeen ilmasto.
Historia > Perustaminen ja keskiaika

Varhaisimmat jäljet asutuksesta Potsdamin alueella ovat peräisin varhaiselta pronssikaudelta. Kansainvaellusajan jälkeen alueelle perustettiin 600-luvulla slaavilainen asutus. Ensimmäisen kerran paikkakunta mainittiin kirjallisesti Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Otto III:n kirjeessä Quedlinburgin luostarille vuonna 993.
Vuonna 1157 kaupungin valloitti Brandenburgin rajakreivikunnan perustanut Albrekt I Karhu (saks. Albrecht der Bär). Vuonna 1317 Potsdamiin viitattiin ensimmäisen kerran kaupunkina. Sille myönnettiin viralliset kaupunginoikeudet vuonna 1345. Kaupunki kuitenkin pysyi seuraavat vuosisadat varsin pienenä kauppapaikkana. Vuonna 1416 kaupungin hallinta päätyi Hohenzollernin suvulle, jolla se pysyi aina ensimmäisen maailmansodan loppuun ja Saksan keisarikunnan luhistumiseen saakka. Potsdam koki suuria vaurioita kolmikymmenvuotisessa sodassa sekä myöhemmin kahdessa suuressa kaupunkipalossa.
Historia > Kasvun ja kuninkaallisen loiston vuodet

Potsdam alkoi toden teolla kasvattaa merkitystään 1600-luvulla Brandenburgin saatua vaaliruhtinaakseen Fredrik Vilhelmin, joka myöhemmin sai lisänimen Suuri vaaliruhtinas. Fredrik Vilhelmillä oli suuri vaikutus kaupungin historiaan. Hän teki Potsdamista residenssikaupunkinsa Berliinin ohella ja rakennutti kaupunkiin barokkisen kaupunkilinnan, Potsdamer Stadtschlossin. 1600-luvun nousukaudella Potsdamiin myös muutti runsain mitoin protestanttisia hugenotteja Ranskasta.
Preussia hallinneen "sotilaskuningas" Fredrik Vilhelm I:n aikana 1700-luvun alkupuolella sotilaallinen läsnäolo Potsdamissa moninkertaistui ja kaupungin väkiluku koki räjähtävän kasvun. Fredrik Vilhelmin poika Fredrik II Suuri lisäsi kaupungin loistoa uudistamalla sitä barokkityyliin. Hän myös rakennutti 1740-luvulla kaupunkiin Sanssoucin rokokoopalatsin.
Vuoden 1806 lokakuussa Potsdam päätyi Ranskan Napoleon Bonaparten hallinnan alaiseksi. Napoleonin hallinnon päätyttyä Fredrik Vilhelm III kehitti Potsdamista vuoteen 1815 mennessä hallinnollisen keskuksen muun muassa muutattamalla sinne Preussin hallinnollisia laitoksia. Vuonna 1838 avattiin Potsdamin ja Berliinin välinen rautatieyhteys.
Potsdam menetti asemansa kuninkaallisena residenssikaupunkina vuonna 1918 Saksan keisarikunnan luhistuttua ensimmäisen maailmansodan jälkeen.
Historia > Kansallissosialistinen Saksa

Saksan häviämän ensimmäisen maailmansodan jälkeen Hohenzollernin suvun mittava omistus Potsdamissa siirtyi suurimmaksi osaksi Potsdamin kaupungin haltuun.
Natsi-Saksan alkumainingeissa presidentti Paul von Hindenburg ja uusi valtakunnankansleri Adolf Hitler puristivat seremoniallisesti kättä Potsdamin Garnisonkirchessä 21. maaliskuuta vuonna 1933. Myöhemmin toisessa maailmansodassa 14. huhtikuuta vuonna 1945 liittoutuneiden ilmapommitukset raunioittivat kaupungin. Muun muassa Stadtschloss ja Garnisonkirche paloivat maan tasalle. Neuvostoliiton Puna-armeija saapui kaupunkiin 27. huhtikuuta vuonna 1945.