stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oliver Lodge
Fysiikan tutkimus

Lodge oli kiinnostunut Maxwellin sähkömagneettiseen säteilyyn liittyvistä teorioista. Hän tunsi Hertzin henkilökohtaisesti ja seurasi hänen kokeitaan. Lodge aloitti sähkömagneettisen säteilyn tutkimuksensa 1888, jolloin hän tutki lankaa pitkin etenevää jännitettä, joka synnytti parijohdon kipinäväliin kipinöitä. 1889 Lodge havaitsi, että kahden metallipallon väliin syntyi vetovoimaa, jos lähistöllä tapahtui sähköpurkaus. Periaate oli sama, kuin Branlyn kokeissa metallijauheen kanssa. Havainnon pohjalta sekä Branly että Lodge kehittivät laitetta, jolla voisi havainnoida sähkömagneettista säteilyä. Lodge antoi laitteelle nimen kohereeri ja se oli seuraavat viisitoista vuotta perustana kaikille radiokokeiluille.
Vuonna 1894 Lodge piti Oxfordissa luentoja Hertzin kokeista. Esityksessään hän siirsi morsen aakkosilla kirjoitetun sanoman radioteitse toiseen rakennukseen. Tämä oli tiettävästi ensimmäinen kerta, kun radiolla siirrettiin käytännöllistä informaatiota.
Lodge oli myös kiinnostunut kuolemanjälkeisestä elämästä. Hän kirjoitti lukuisia kirjoja aiheesta, fysiikkaan liittyvien teosten ohella.
Suomennettuja teoksia

Raymond eli haastelua haudan takaa (1922)
Ihmisen eloonjääminen : tutkielma ihmisen tunnistamattomista kyvyistä (1920)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oliver Lodge Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii  zbMATH 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef  Te Papa (New Zealand)
Ramon Llull

Ramon Llull
Yksi Llullin luokittelukiekoista.
Ramon Llull (tunnettu myös nimillä Raymond Lully, Raimundus ja Raymundus Lullus, 1232–1236 – 29. kesäkuuta 1315) oli keskiaikainen kirjailija ja filosofi. Hän on kirjoittanut tiettävästi maailman ensimmäisen katalaaninkielisen kaunokirjallisen teoksen. Hänen on katsottu vaikuttaneen muun muassa Gottfried Leibnizin laskentateorioihin.
Llull oli mystikko ja runoilija, jonka teokset vaikuttivat katalaanin kielen kehittymiseen.
Elämä

Ramon Llull syntyi katalonialaiseen perheeseen Mallorcan saarella vuonna 1232 tai 1233. Aragonian ja Katalonian kuningas Jaakko I oli valloittanut Mallorcan muutamia vuosia aikaisemmin. Llull oli varakkaan perheen lahjakas poika, ja hänestä tuli prinssi Jaumen, tulevan kuningas Jaakko II:n kotiopettaja.
Llull vietti hovielämää 30-vuotiaaksi asti. Silloin hän koki uskonnollisen herätyksen ja kutsumuksen käännyttää muslimit kristinuskoon ja perustaa oppilaitoksia lähetyssaarnaajien kouluttamista varten. Hän arveli onnistuvansa käännytystyössään parhaiten, jos opiskelisi muslimien kieliä ja kykenisi kumoamaan arabifilofien, kuten Averroësin väitteet.
Llull teki pyhiinvaelluksen Santiago de Compostelaan Pyhän Jaakobin haudalle ja vetäytyi sen jälkeen lähes kymmenen vuoden ajaksi La Realin sistersiläisluostariin Mallorcalla. Siellä hän opiskeli latinaa ja arabiaa sekä perehtyi Raamattuun ja teologien kirjoituksiin sekä Aristoteleen teoksiin, Koraaniin ja islamin oppineiden kirjoihin.
Vuonna 1276 Llull perusti koulun tuleville lähetyssaarnaajille Miramarin luostarin yhteyteen Mallorcan luoteisrannikolle. Siellä fransiskaaniveljille opetettiin arabian kieltä ja "lullilaista" filosfiaa ja mystiikkaa.
Llull käytti kirjoituksissaan latinaa, katalaania ja arabiaa. Hänen ensimmäinen varsinainen teoksensa Art Abreujada d 'Atrobar Veritat (”Totuuden löytämisen taito”) oli alun perin kirjoitettu katalaaniksi ja sittemmin käännettiin latinaksi. Hän kirjoitti artikkeleita alkemian ja kasvitieteen aloilta. Lisäksi hän kirjoitti romaanin Blanquerna, joka on ensimmäinen katalaaniksi julkaistu kaunokirjallinen teos ja mahdollisesti jopa ensimmäinen Euroopassa kirjoitettu romaani.
Llullin teoksia tunnetaan nimeltä 285 kappaletta, ja kolmenkymmenen käsikirjoitukset ovat säilyneet nykypäiviin asti.
Koko elämänsä ajan Llull matkusti paljon. Hän pyrki vakuuttamaan maailman valtaapitäjät, niin kuninkaat kuin paavitkin, siitä, että vääräuskoisten kanssa kannattaa väitellä eikä sotia, jotta heidät voisi käännyttää kristinuskoon.
Vuoden 1315 lopulla Llull saarnasi nykyisessä Algeriassa islaminuskoa vastaan ja joutui kivityksen kohteeksi. Hänet pelastettiin henkihieverissä laivaan, jossa hän pian kuoli kotimatkalla Mallorcalle.
Ars generalis ultima (Ars Magna)

Vuoden 1275 tienoilla Llull kehitti tavan yhdistellä erilaisia määritelmiä, jotka oli lajiteltu eräänlaisen järjestysnumeron perusteella. Tämä menetelmä julkaistiin ensimmäisen kerran täydellisenä Llullin teoksessa Ars generalis ultima tai Ars magna (1305). Menetelmän alkuperäisenä inspiraationa pidetään arabiastrologien käyttämää laitetta, jota kutsuttiin nimellä zairja.
Tämän menetelmän alkuperäisenä tarkoituksena oli toimia väittelytyökaluna, jonka avulla muslimit voitaisiin loogisilla perusteluilla taivutella kääntymään kristinuskoon. Analyyttisiä menetelmiään käyttäen Llull kokosi eräänlaisen teologisen sisällysluettelon, jonka perusteella väittelijä löytäisi oikean vastauksen mihin tahansa kristinuskoa koskevaan argumenttiin tai kysymykseen.
Llull kehitti myös lukuisia ”koneita” tätä tarkoitusta varten. Yksi niistä oli paperikiekoista koottu laite, jossa kuhunkin paperikiekkoon oli kirjoitettu numeroita, kirjaimia tai symboleita, joista kukin vastasi jotain listassa olevaa sanaa tai määritelmää. Kääntelemällä paperikiekkoja oikeaan asentoon oli Llullin mukaan mahdollista kaikki mahdolliset totuudenmukaiset vastaukset kunkin kiekon otsikkoon liittyen.
Tämä menetelmä on yksi vanhimpia tunnettuja yrityksiä tuottaa tietoa loogisia menetelmiä käyttäen. Llullin tarkoituksena oli osoittaa, että kristinuskon perusteet ovat johdettavissa tietyistä perustavanlaatuisista ideoista. Esimerkiksi yksi hänen taulukoistaan listasi Jumalan määritelmät: Hyvyyden, Suuruuden, Ikuisuuden, Voimakkuuden, Viisauden, Tahdonvoiman, Oikeamielisyyden, Totuuden ja Loistavuuden. Llull uskoi, että kaikki yksijumalaiset uskonnot hyväksyisivät nämä jumalan määritelmiksi.
Tätä ajatusta kehittivät eteenpäin Giordano Bruno 1500-luvulla ja Gottfried Leibniz 1600-luvulla. Leibniz antoi Llullin ajatukselle nimen ars combinatoria, jolla nimellä se nykyisin yleensä tunnetaan. Joidenkin tietojenkäsittelytieteen tutkijoiden mukaan Llull on eräänlainen informaatiotieteiden "kantaisä".
Teoksia

Llull, Ramon: Ylistän rakastettuani.  ((Libre d’amich e amat, 1282—87.) Johdanto, suomennos ja selitykset Seppo A. Teinonen)  Helsinki:  Kirjapaja, 1983.  ISBN 9516214096
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Llullin luokittelupiirroksia Wikimedia Commonsissa
Ramon Llull Gran enciclopèdia catalana (katalaaniksi)
Ramon Llull MacTutor
Ramon Llull University Barcelona, (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia 2  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Australia  Kreikka 2  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 2  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii  zbMATH 
Taiteenala:  MusicBrainz  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Enar Josefsson

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Enar Josefsson |  Enar Josefsson |  Enar Josefsson |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten hiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Oslo 1952 | 4x10 km |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lake Placid 1950 | 4x10 km |  |
|  Hopeaa | Lake Placid 1950 | 15 km |  |
|  Hopeaa | Lake Placid 1950 | 50 km |  |
Enar Josefsson (6. syyskuuta 1916 – 18. joulukuuta 1989) oli ruotsalainen hiihtäjä.
Vuoden 1950 MM-kisoissa Lake Placidissa Josefsson voitti kultamitalin Ruotsin viestijoukkueessa ja saavutti lisäksi hopeamitalin sekä 15:n että 50 kilometrin kilpailusta. Kaksi vuotta myöhemmin Oslon olympiakisoissa hän saavutti viestipronssia.
Aiheesta muualla

Enar Josefsson Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi)
Loimuseppä

| Loimuseppä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tukaanit Ramphastidae
Suku::  Mustasepät Pogonornis
Laji::  dubius
Kaksiosainen nimi
 Pogonornis dubius  (Gmelin, 1788) 
Synonyymit
 Lybius dubius 
Katso myös
   Loimuseppä Wikispeciesissä   Loimuseppä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Loimuseppä (Pogonornis dubius) on tukaaneihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Länsi- ja Keski-Afrikasta.
Koko ja ulkonäkö

Loimuseppä voi kasvaa 25 26 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Loimusepän pää, selkä, siivet, pyrstö ja alaperä ovat väriltään kiltävän mustat. Silmien ympärillä on paljasta keltaista ihoa ja nokkaa ympäröivät mustat sukaset. Linnun kurkku ja rinta ovat kirkkaan punaiset ja rinnassa on musta juova. Loimusepän vatsa on punainen ja kyljet valkoiset. Lajin nokka on suurikokoinen, tukeva ja väriltään keltainen
Levinneisyys ja elinympäristö

Loimuseppää tavataan vyöhykkeeltä, joka ulottuu Senegalista ja Guinea-Bissausta itään Keski-Afrikan tasavaltaan asti. Lajin elinympäristöä ovat kuivat metsät ja savannit. Lintu liikkuu yksin, pareittain tai pieninä ryhminä. Loimusepän ravintoa ovat hedelmät. Lajin pesimäkausi on helmikuusta syyskuulle ja lintu kaivaa pesäkolon kuolleeseen puuhun.
Joukkopsykologia

Joukkopsykologia tai massapsykologia on psykologian haara, joka tutkii järjestymättömiä joukkoja ja yksilöä joukon jäsenenä. Joukkopsykologia on sosiaalipsykologian haara.
Tavalliset ihmiset voivat saavuttaa enemmän vaikutusvaltaa toimimalla yhdessä. Suuret ihmisjoukot voivat vaikuttaa joskus nopeasti ja voimakkaastikin sosiaaliseen tapaan, joka vallitsee yhteiskunnassa ja se herättää aina polemiikkia.
Gustave Le Bonin mukaan (Joukkosielu) yksilöiden toimia ohjaa tietoinen ja rationaalinen, joukkojen toimintaa sitä vastoin piilotajuinen ja irrationaalinen aines. Gabriel Tarden mukaan vellova massa on ihmiskunnan sosiaalinen alkutila. Massalla ei kuitenkaan ole mitään luovuutta tai aloitteellisuutta, kehityksen ovat aikaansaaneet massasta esiin nousseet poikkeusyksilöt, johtajat. Sigmund Freud (Joukkopsykologia ja egoanalyysi) ja Elias Canetti (Joukko ja valta) ovat tutkineet myös johtajattomia joukkoja ja niiden psykologista dynamiikkaa.
Kirjallisuutta

Canetti, Elias: Joukko ja valta.  ((Masse und Macht, 1960.) Suomentanut Markus Lång)  Helsinki:  Loki-Kirjat, 1998.  ISBN 952-9646-40-2
Freud, Sigmund: Joukkopsykologia ja egoanalyysi.  ((Massenpsychologie und Ich-Analyse, 1921.) Suomentanut Markus Lång)  Vantaa:  Moreeni, 2010.  ISBN 978-952-254-014-0
Le Bon, Gustave: Joukkosielu.  ((Psychologie des foules, 1895.) Suomentanut O. E. Tudeer)  Helsinki:  Otava, 1912.
Ortega y Gasset, José: Massojen kapina.  ((La rebelión de las masas, 1930.) Suomentanut Sinikka Kallio-Visapää)  Helsinki:  Otava, 1952.
Reich, Wilhelm: Fasismin massapsykologia.  Helsinki:  Otava, 1982.  ISBN 951-1-06670-6
Jotunheimenin kansallispuisto

Kartta Etelä-Norjan kansallispuistoista, Jotunheimenin kansallispuisto on merkitty numerolla 5.
Jotunheimenin kansallispuisto on kansallispuisto Opplandin ja Sognin ja Fjordanen läänien alueella Norjassa. Kansallispuisto sijaitsee Jotunheimenin vuoristoalueella Etelä-Norjassa. Kansallispuisto perustettiin vuonna 1980 ja sen pinta-ala on 1 151 neliökilometriä.
Kansallispuiston alueella sijaitsevat muun muassa kaksi Norjan korkeinta vuorta: Galdhøpiggen yltää 2 469 metrin korkeuteen merenpinnasta, lumihuppuinen Glittertinden on muutaman metrin matalampi. Alueen terävimmät vuorenhuiput sijaitsevat Hurrunganevuoristossa, jossa sijaitsee maan kolmanneksi korkein vuori, Store Skagastølstind, 2 403 metriä merenpinnasta. Laajin jäätikkö on Smørstabbreen, joka peittää noin 15 neliökilometrin laajuisen alueen.
Näkymä Knutshøilta. Etualalla Øvre Leirungen ja taaempana Gjendejärvi.
Gjende vasemmalla, Bessvatnet oikealla.
Veotindane
Glittertindenin ja Galdhøpiggenin välinen laakso.
Fylkesvei 55
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jotunheimenin kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Norjan kansallispuistot
Blåfjella–Skjækerfjella
Breheimen
Børgefjell
Dovre
Dovrefjell–Sunndalsfjella
Femundsmarka
Folgefonna
Forlandet
Forollhogna
Fulufjellet
Færder
Gutulia
Hallingskarvet
Hardangervidda
Indre Wijdefjorden
Jomfruland
Jostedalsbreen
Jotunheimen
Junkerdal
Làhku
Langsua
Lierne
Lofotodden
Lomsdal–Visten
Møysalen
Nordenskiöld Land
Nordre Isfjorden
Nordvest-Spitsbergen
Raet
Rago
Reinheimen
Reisa
Rohkunborri
Rondane
Saltfjellet–Svartisen
Sassen–Bünsow Land
Seiland
Sjunkhatten
Skarvan og Roltdalen
Stabbursdalen
Sør-Spitsbergen
Varangerhalvøya
Ytre Hvaler
Øvre Anárjohka
Øvre Dividal
Øvre Pasvik
Ånderdalen
Journal de St.-Pétersbourg

Journal de St.-Pétersbourgin vuosikerran aukeama tammikuussa 1826. Lehti ilmestyi tuolloin kolmesti viikossa.
Journal de St.-Pétersbourg oli Pietarissa vuosina 1825–1918 ilmestynyt ranskankielinen sanomalehti. Se oli Venäjän ulkoministeriön virallinen tai puolivirallinen äänenkannattaja.
Lehden edeltäjiä olivat viralliset Journal du Nord vuonna 1807–1812 ja Le Conservateur impartial vuosina 1813–1824. Niiden tehtävänä oli vaikuttaa ranskaa osaavan koti- ja ulkomaisen sivistyneistön mielipiteisiin Napoleonin sotien aikana. Journal de St.-Pétersbourg oli vuoteen 1828 saakka Venäjän hallituksen päälehti, joka julkaisi ensimmäisenä viralliset uutiset ja asetukset. Siinä ilmestyi vuoteen 1829 saakka myös Aleksandr Ulybyševin artikkeleita venäläisestä kirjallisuudesta, teatterista ja musiikista. Vuosina 1829–1855 toimittajana työskenteli ranskalainen kreivi Edouard de Sancé.
Suomessa Journal de St.-Pétersbourg toimi vuodesta 1828 lähtien Finlands Allmänna Tidningin mallina ja 1840-luvulla se oli ainut sallittu ulkomaanuutisten lähde. Vielä 1800-luvun lopulla suomalaiset lehdet lainasivat venäläisen aineistonsa etupäässä Journal de St.-Pétersbourgista ja St. Petersburger Zeitungista.
Lehti sai nimen Journal de Pétrograde vuonna 1914 ja Journal de Russie vuonna 1918. Se sulautui sen jälkeen Moskovassa julkaistuun lehdistökatsaukseen.
Jousia

| Jousia |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  18. marraskuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Joutsi
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  jousi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jousia on suomalainen miehen etunimi.
Jousia muodostettiin jousi-sanasta, jäljitellen keskiaikaisia ia-loppuisia nimiä (esimerkiksi Kaipia, Nousia). Jousi (joutsi) on ollut tavallinen jälkiosa vanhoissa, erityisesti hämäläisalueilla käytetyissä nimissä.
Nimi on ollut almanakassa vuodesta 1929 lähtien ja pysynyt suhteellisen harvinaisena.
Vuoden 2019 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Jousia-nimen on saanut 169 miestä ja alle 15 naista.
Jos talviyönä matkamies

Jos talviyönä matkamies (Se una notte d’inverno un viaggiatore) on Italo Calvinon romaani, joka julkaistiin vuonna 1979. Kirja kertoo Lukijasta, joka yrittää lukea kirjaa nimeltä Jos talviyönä matkamies. Kirjaa pidetään postmodernin kokeellisen kirjallisuuden klassikkona. Kirjassa ”lukijan” käsiinsä saamat teokset ovat satiireja salapoliisikertomuksista aina eroottiseen japanilaiseen kirjallisuuteen asti.
Juoni

Tarina kertoo yksikön toisessa persoonassa Lukijasta, ja tarina alkaa kun Lukija ostaa kirjan Jos talviyönä matkamies ja valmistautuu lukemaan sitä. Kirjan toinen luku alkaa kertoa Lukijan lukemaa kirjaa. Lukija huomaa pian saaneensa kirjasta viallisen kappaleen: teksti alkaa toistaa itseään sanasta sanaan. Hän palaa kauppaan vaihtaakseen kirjan virheettömään kappaleeseen, mutta palattuaan kotiinsa lukemaan havaitsee, että uudella kirjalla samoista kansista huolimatta ei ole mitään tekemistä tarinan Jos talviyönä matkamies kanssa. Harmistuksesta huolimatta hän alkaa lukea uutta tarinaa, mutta joutuu toteamaan, että tämäkin katkeaa kesken, koska pian ensimmäisen kappaleen jälkeen kirjassa on enää pelkkiä tyhjiä papereita. Lukija, joka haluaisi mieluusti lukea loppuun sekä alkuperäisen että uuden tarinan, alkaa selvittää tapausta ja saakin selville uuden tarinan nimen: Malborkin asutusten ulkopuolella. Yrittäessään löytää tämän loppuosaa Lukija saa käsiinsä yhä uusia romaaneja, joita hän ei yhä erilaisemmista syistä voi lukea loppuun. Lukija päätyy seikkailemaan ensin kirjankustantamossa ja yliopiston kirjallisuustieteen osastolla, sittemmin myös ulkomailla, ja joutuu tekemisiin ihailemansa Lukijattaren kanssa.
Tarina saa yhä absurdimpia piirteitä ja Lukija tempautuu mukaan seikkailuun, joka saa sensuuriin liittyen jopa syvästi poliittisia piirteitä.
Lukijan lukemien tarinanalkujen nimistä koostuu oma tarinansa: Jos talviyönä matkamies, Malborkin asutuksen ulkopuolella, Kurkottautuessaan äkkijyrkältä rinteeltä, Pelkäämättä tuulta ja huimausta, Katsoo alas tiivistyvään varjoon, Solmiutuvien linjojen verkossa, Ristiin menevien linjojen verkossa, Kuun valaisemalla lehtimatolla, Tyhjän kuopan ympärillä, Mikä tarina sen pohjalla odottaa loppuaan?
Aiheesta muualla

Jos talviyönä matkamies (Arkistoitu – Internet Archive) Tammen sivuilla.
Joutsenon lentokenttä

Joutsenon lentokenttä oli Joutsenonlahdella sijainnut, Lentorykmentti 2:n talvisodassa käyttämä jäälentokenttä. Kenttää käyttivät joulukuun lopusta 1939 tammikuun alkuun 1940 Lentolaivue 24:n 1. ja 4. lentue.
Joosua (nimi)

| Joosua |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  1. syyskuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Jehoshua, Jeshua, Jeesus, Jesus, Josua, Joshua
Nimen alkuperä:  heprealainen, "Jahve pelastaa"
Infobox OKNimi-testi OK: 
Joosua on heprealaisperäinen miehen etunimi. Nimen hepreankielinen alkumuoto on Jehoshua (יהושע) tai Jeschua, ja se merkitsee "Jahve" pelastaa" tai "Jahve on suurpiirteinen". Nimen erikielisiä muotoja ovat Josua ja Joshua. Nimi on tullut tunnetuksi Vanhasta testamentista, jossa Joosua oli muinaisten israelilaisten johtaja, Mooseksen seuraaja, jonka johdolla käydyistä taisteluista kerrotaan Joosuan kirjassa.  Myös Jeesuksen alkuperäinen nimi on todennäköisesti ollut Jehoshua (Yehoshua), ja Jesus onkin saman nimen kreikankielinen muoto.
Suomessa nimi Joosua on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 647 ja Josua 306 henkilölle.  Suomalaisissa kalentereissa nimi Josua on ollut vain muutamana vuotena 1700-luvulla, ensin 22. joulukuuta ja myöhemmin 13. kesäkuuta tai 30. huhtikuuta. Ortodoksisessa kalenterissa nimi Joosua on nykyisinkin 1. syyskuuta.
Joulu joka päivä

| Joulu joka päivä Arja Koriseva |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2002
 Julkaistu: 2002
 Tuottaja(t): Pertti Jalonen, Heikki Elo, Mika Toivanen
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 52.37
 Levy-yhtiö: Arja Koriseva Oy
Listasijoitukset
  Suomi: Ei listasijoitusta.
Arja Korisevan muut julkaisut
| Kuuntelitko sydäntäs 2001 | Joulu joka päivä 2002 | Nauran ja rakastan 2003 |
Joulu joka päivä on Arja Korisevan 12. albumi, joka julkaistiin 2002. Albumi on Korisevan toinen joululauluja sisältävä levy. Ensimmäisen joululevyn, Saa joulu aikaan sen, hän levytti 1991.
Kappaleet

Siks toivon – 4.06
Valkea sade – 3.48
Lunta saa tuiskuttaa (- Let It Snow! Let It Snow! -) – 2.52
Joulu joka päivä (- Christmas Can Be Everyday) – 3.38
Varpunen jouluaamuna – 4.49
Tähti tähdistä kirkkain – 4.07
Joulusydän (- Last Christmas -) – 4.56
Lasten joulu – 2.02
Lapsi tuoksuu joululta – 3.19
Talven ihmemaa (- Winter Wonderland -) – 3.09
Joulutaivas tähtineen (- Have Yourself a Merry Little Christmas -) – 3.55
Kun joulu on – 3.10
Konstan joululaulu – 4.09
Oi Betlehem sä pienoinen (- O Little Town of Betlehem -) – 2.11
Taas kaikki kauniit muistot – 2.20
Régis Loisel

Régis Loisel (s. 4. joulukuuta 1951 Saint-Maixent-l’École) on ranskalainen sarjakuvapiirtäjä ja käsikirjoittaja. Hän on piirtänyt fantasia-aiheisia sarjakuvia 1970-luvulta lähtien, ja hänen tunnetuimpia sarjojaan ovat 1980-luvulla tehty La quête de l'oiseau du temps sekä 1990–2000-luvuilla valmistunut Peter Pan. Loisel on työskentellyt 2000-luvun alussaselvennä Disneyn studioilla elokuvien Mulan ja Atlantis parissa.
Teokset

Les Nocturnes - 1978
L’offrandes - 1984
La dernière goutte - 1993
Norbert le lezard - 2000
Fanfreluches pour une sirène - 2001
Les farfelingues
La balade du pépère - 2001
La trompe à Neuneu - 2002
Les vignes de Lempereur - 2004
Peter Pan
L’envers du décor - 1996
Londres - 1990
Opikanoba - 1992
Tempête - 1994
Mains rouges - 1996
Crochet - 2002
Destins - 2004
Pyrénée - 1998
La quête de l’oiseau du temps
La conque de Ramor - 1983
Le temple de l’oubli - 1984
Le Rige - 1985
L’œuf des ténébres - 1987
L’ami Javin - 1998
Magasin Général
Marie - 2006
Serge - 2006
Les hommes - 2007
Confessions - 2008
Montréal - 2009
Ernest Latulippe - 2010
Charleston - 2011
Le Grand Mort
Larmes d’abeille - 2007
Pauline... - 2008
Blanche - 2011
Suomennetut albumit

Hämärän juhlat.  ((Troubles fêtes, 1989.) Teksti: Rose Le Guirec. Suomentanut Juhani Tolvanen)  Jalava, 1999.  ISBN 951-887-156-6
Peter Pan. 1, Lontoo.  ((Peter Pan: Londres, 1990.) Teksti, kuvitus ja väritys: Régis Loisel hyvin vapaasti Sir James Matthew Barrien henkilöhahmojen innoittamana. Suomentanut ja tekstannut Esa Mela)  Tampere:  Semic, 1992.  ISBN 951-876-242-2
Peter Pan. 2, Opikanoba.  (Peter Pan: Opikanoba, 1992)  Semic, 1993.  ISBN 951-876-290-2
Peter Pan. 3, Myrsky.  (Peter Pan: Tempête, 1994)  Semic, 1994.  ISBN 951-876-321-6
Aiheesta muualla

Régis Loisel’n virallinen sivusto (ranskaksi).
Suomennetut sarjakuvat.
Harri Römpötti: Hämärän juhlat sekoittaa kerrontatekniikoita. Helsingin Sanomat 11.1.2000.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz  RKD Artists 
Muut:  Europeana  IdRef
Greg Joy

| Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Kanada> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Montréal 1976 | korkeushyppy |  |
Gregory Andrew (Greg) Joy (s. 23. huhtikuuta 1956 Portland, Oregon, Yhdysvallat) on entinen kanadalainen korkeushyppääjä ja olympiamitalisti.
Joy saavutti Montréalin 1976 olympialaisten korkeushypyssä hopeaa tuloksella 223 cm, jonka hän ylitti kolmannella yrityksellään parantaen kauden siihen mennessä parasta tulostaan kahdella senttimetrillä. Isäntämaa Kanada jäi kisoissa ilman kultamitalia ja Joy oli maan ainoa yleisurheilumitalisti.
Joy syntyi Portlandissa, Yhdysvalloissa ja oli myös Yhdysvaltain kansalainen. Hänen puolisonsa Sue Holloway on ratamelonnan olympiamitalisti vuodelta 1984.
Joulun taika

| Joulun taika Taika ja Jukka Kuoppamäki |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1997
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: joulumusiikki, viihdemusiikki
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Jukka Kuoppamäen muut julkaisut
| Aika näyttää 1997 | Joulun taika 1997 | Lemmen taika 1998 |
Joulun taika on vuoden 1997 lopulla ilmestynyt jouluaiheinen musiikkialbumi, jolla esiintyvät Jukka Kuoppamäki sekä hänen tyttärensä Taika Kuoppamäki. Säestäjänä toimivat Lahden kaupunginorkesterin puhaltimet ja jouset.
Projektin tekeminen oli vaikeaa, sillä Kuoppamäet olivat olettaneet, että albumi tehdään edellisen Laulun taika -levyn tavoin pelimannihengessä. Sovittaja Luis Pasquet vei kuitenkin musiikillista linjaa enemmän big band -musiikin ja amerikkalaisen viihdemusiikin suuntaan. Taika ja Jukka Kuoppamäelle tuotti vaikeuksia laulaa kappaleita ilman perinteistä komppia. Jälkeenpäin Jukka Kuoppamäki on kuitenkin kiittänyt Pasquet’n sovittajan työtä. Kuoppamäen mukaan Pasquet osasi jalostaa hänen yksinkertaista sointumaailmaansa, minkä myötä lauluista on tullut ajattomia.