stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Porin kartonkitehdas
Tuotanto > Tehtaan paperi- ja kartonkikoneet

Tehtaalla oli parhaimmillaan (Oy W. Rosenlew Ab:n aikana) neljä paperikonetta. Uusin paperikone muutettiin kartonkikoneeksi vuonna 1992 ja muut paperikoneet on poistettu.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kone | Valmistaja | Toiminnassa vuosina | Viiraosa | Viiraleveys | Puristinosa | Nopeus | Kapasiteetti | Muuta |
| Paperikone PKI | A.B. Karlstads Mekaniska Werkstad | 1920–1986, uusittu 1930-luvulla | tasoviira | 120" (3 048 mm) |  ? |  ? | Voimapaperi | Poistettu, Yankee-sylinteri, halkaisija 4,5 m |
| Paperikone PKII | A.S. Thunes Mekaniske Verksted | 1920–1987, uusittu vuonna 1937 | tasoviira | 120" (3 048 mm) |  ? |  ? | Voimapaperi | Poistettu, Yankee-sylinteri, halkaisija 5,0 m |
| Paperikone PKIII | A.S. Thunes Mekaniske Verksted | 1920-1991 | tasoviira |  ? |  ? |  ? | Voimapaperi | Poistettu |
| Paperikone PKIV | saksalainen | (1906) 1930-195x (hankittu käytettynä) | tasoviira |  ? |  ? |  ? | Voimapaperi | Poistettu, Ostettu käytettynä  Frenckellin paperitehtaalta Tampereelta |
| Kartonkikone KK1/Paperikone PKIV | Voith | 1958-, uusittu vuonna 1992 | tasoviira | 4 200 mm |  ? | 1 500 m/min | 120 000 t/a, hylsykartonki (aik. voimapaperi) | Paperikone muutettu kartonkikoneeksi vuonna 1992 |
Historia

W. Rosenlew & Co. Ab käynnisti paperitehtaan toiminnan kolmella koneella vuonna 1920 Porin Aittaluodossa. Aittaluodon alue on ollut teollisuuskäytössä jo 1700-luvulta asti, jolloin alueella on toiminut mm. purjekangastehdas ja kruunutila sekä tuulimylly. Myöhemmin 1800-luvulla Aittaluodon teollisuusalueella ja sen lähistöillä on toiminut tulitikkutehdas, höyrysahoja ja konepaja.
Vuonna 1930 hankittiin neljäs kone käytettynä Frenckellin paperitehtaalta Tampereelta. Vuonna 1958 neljäs paperikone korvattiin uudella, Voithin rakentamalla. Vuonna 1986 pysäytettiin yksi paperikone ja vuonna 1987 toinen. Kolmas kone pysäytettiin 1990-luvun alussa, jolloin neljäs kone muutettiin valmistamaan hylsykartonkia.
Tehtaan omistajat:
Rosenlew 1920–1987
Rauma-Repola 1987–1992
Yhtyneet Paperitehtaat 1992–1992
Corenso (Yhtyneet Paperitehtaat ja Enso Gutzeit) 1992–2005
Corenso (Stora Enso) vuodesta 2005-2014, tehdaskiinteistön omistaa UPM-Kymmene
Corenso osana Powerflute-yhtiötä 2014-2019
Corenso/Corex (VPK Packaging Group) 2019-
Eetterimessu

| Eetterimessu Tähtiportti |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1. huhtikuuta 2016
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: EBM
 Kesto: 41.14
 Levy-yhtiö: Svart
Listasijoitukset
  43. (16/2016)
Tähtiportin muut julkaisut
| Tähtiportti 2015 | Eetterimessu 2016 | Superdepressio 2017 |
Eetterimessu on elektronisen musiikin yhtye Tähtiportin toinen studioalbumi. Se julkaistiin 1. huhtikuuta 2016 levymerkillä Svart Records. Albumista julkaistiin kaksi painosta, joista 300 mustalla vinyylillä ja 200 sinisellä. Tyyliltään Eetterimessu on edeltäjäänsä humoristisempi.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 43.
Vuonna 2017 albumi julkaistiin CD-formaatissa yhdessä yhtyeen kolmannen studioalbumin Superdepressio kanssa.
Vastaanotto

Albumi sai ristiriitaisen vastaanoton. Soundin Arttu Tolonen antoi albumille kolme tähteä viidestä, ja sanoi sen olevan tiiviimpi ja kevyempi, mutta vaikeammin määriteltävissä oleva kokonaisuus kuin edeltäjänsä. Imperiumin Napero myönsi, ettei sisäistä musiikkia täysin ja kritisoi äänimaailman muovisuutta ja tekotaiteellisuutta, mutta antoi albumille silti arvosanaksi 6.5/10. Rumban arvioija kehui konetaustoja, mutta sanoi konseptin tukehduttavan ne.
Kappaleet > A-puoli

Vaeltaja herää – 9.04
Ihmeiden aika ei ole ohi – 5.32
”Yllätys” – 5.42
Kappaleet > B-puoli

Hullu nero – 5.11
Abraxas – 12.36
Unohtumaton ilta – 3.09
Kokoonpano

Albert Witchfinder – laulu
Randy Barracuda – instrumentit
Stiletti Ana – instrumentit
Vilunki 3000 – instrumentit
Arvostelut

Imperiumi.net:
Rumba: 4.8/10
Soundi:
Esko Luostarinen

Tapparan kapteeni Esko Luostarinen nostamassa Kanada-maljaa keväällä 1964 mestaruuden kunniaksi.
Esko Alpo Luostarinen (s. 8. toukokuuta 1935 Viipuri) on suomalainen entinen jääkiekkohyökkääjä.
Luostarinen tunnetaan Lahden kiekkokulttuurin kehittäjänä. Hänen toimiessaan Reippaan pelaajavalmentajana 1964–1967 kaupunki oli lähinnä jalkapallopaikkakunta.
"Sulppi" Luostarinen pelasi kuitenkin pääosan urastaan Tampereella TBK:ssa ja Tapparassa. Hän voitti neljä Suomen mestaruutta ja teki SM-sarjassa 166 ottelussa tehopisteet 98+66. Tapparaan Luostarinen palasi Lahdesta valmentajaksi kausiksi 1968–1970. Tappara on aateloinut Luostarisen seuran Hall of Fame -kunniagalleriaan.
Maajoukkueessa Luostarinen pelasi 93 ottelua, joissa hän teki 15 maalia ja sai kymmenen syöttöpistettä. Hän edusti Suomea viisi kertaa MM-kisoissa ja kahdesti olympialaisissa.
Luostarinen pelasi jalkapallon SM-sarjassa kaksi ottelua Ilves-Kissojen joukkueessa kaudella 1956.
Saavutukset ja palkinnot

4 Suomen mestaruutta (1955, 1959, 1961, 1964)
3 SM-hopeaa ja 3 SM-pronssia
Tappara Hall of Fame #10
Suomen Jääkiekkoleijona #31
SM-tilastot

| Kausi | Sarja | Seura | O | M | S | P | R |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1952-1953 | SM-sarja | TBK | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1954‑1955 | SM-sarja | TBK | 10 | 4 | 0 | 4 | 2 |
| 1955-1956 | SM-sarja | Tappara | 10 | 3 | 1 | 4 | 6 |
| 1956-1957 | SM-sarja | Tappara | 10 | 6 | 2 | 8 | 2 |
| 1957-1958 | SM-sarja | Tappara | 11 | 8 | 6 | 14 | 4 |
| 1958-1959 | SM-sarja | Tappara | 18 | 17 | 11 | 28 | 6 |
| 1959-1960 | SM-sarja | Tappara | 18 | 17 | 6 | 23 | 8 |
| 1960-1961 | SM-sarja | Tappara | 17 | 15 | 10 | 25 | 6 |
| 1961-1962 | SM-sarja | Tappara | 17 | 10 | 9 | 19 | 16 |
| 1962-1963 | SM-sarja | Tappara | 18 | 13 | 13 | 26 | 20 |
| 1963-1964 | SM-sarja | Tappara | 17 | 3 | 3 | 6 | 16 |
| 1965-1966 | SM-sarja | Reipas | 18 | 2 | 5 | 7 | 14 |
| 1966-1967 | SM-sarja | Reipas | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| YHT. |  |  | 166 | 98 | 66 | 164 | 100 |
Aiheesta muualla

Tapparan veteraani Esko Luostarinen varoittelee tuomasta kentille turhia tehokeinoja. Jääkiekko on yksinkertainen, lumoava taito- ja järkipeli (Helsingin Sanomat, tilaajille)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Teppo Rastio | Suomen kapteeni jääkiekon MM-kilpailuissa 1963 | Seuraaja: Raimo Kilpiö |
Entente Sannois Saint-Gratien

Entente Sannois Saint-Gratien on ranskalainen jalkapalloseura, joka on perustettu vuonna 1989 OMNIA Sports Sannois Saint-Gratienin ja AS Saint-Gratienin fuusioiduttua. Sen kotipaikkoja ovat Pariisin pohjoiset esikaupungit Sannois ja Saint-Gratien, jotka sijaitsevat Val-d’Oisen departementissa.
Aiheesta muualla

Joukkueen viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Ranskan National2018–2019
Boulogne |
Bourg-Péronnas	|
Chambly |	
Cholet	|
Concarneau |	
Drancy	|
Dunkerque |	
Laval |
L'Entente |	
Le Mans |
Lyon-Duchère |
Marignane-Gignac |	
Pau	|
Quevilly-Rouen |	
Rodez |
Tours |	
Villefranche
Ew

Ew tarkoittaa seuraavia:
eksavatti, tunnus EW, tehon yksikkö
Eurowings, IATA-koodi EW, lentoyhtiö
luonnosta hävinnyt, lyhenne EW, englanninkielisestä nimestä exctinct in the wild, eliön uhanalaisuusluokka
Valko-Venäjä, siviililentokoneiden kansallisuustunnus EW, valtio tai muu maantieteellinen alue
Viro, ISO 3166-1 -koodi EW (varaus), valtio tai muu maantieteellinen alue.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ew”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Evžen Tošenovský

| Evžen Tošenovský |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 14.7.2009–  
Ryhmä:  ECR-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. helmikuuta 1956 (ikä 68) Ostrava, Tšekki
Kansalaisuus:  tšekkiläinen
Tiedot
Puolue:  Kansalaisdemokraattinen puolue
Aiheesta muualla
www.tosenovsky.cz
Evžen Tošenovský (s. 26. helmikuuta 1956 Ostrava, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen poliitikko. Tošenovský edustaa Kansallisdemokraattista puoluetta. Tošenovský on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2009 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa konservatiivien ja reformistien ryhmää.
Eudemoksen gymnasion

| Eudemoksen gymnasion |
| --- | --- |
Sijainti:  Miletoksen arkeologinen alue, Balat, Didim, Aydın, Turkki
Koordinaatit:  37°31′44″N, 27°16′49″E
Rakennustyyppi:  gymnasion
Valmistumisvuosi:  n. 200–150 eaa.
Tyylisuunta:  doorilainen/joonialainen
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Eudemoksen gymnasion, tutkimuksessa myös Hellenistinen gymnasion, oli antiikin aikainen gymnasion eli urheilupaikka Miletoksen kaupungissa Vähässä-Aasiassa, nykyisessä Turkissa.
Eudemoksen gymnasion rakennettiin hellenistisellä kaudella 100-luvun eaa. ensimmäisellä puoliskolla. Sen rakennutti miletoslainen Eudemos, josta rakennus on saanut nimensä.
Gymnasion sijaitsi kaupungin keskustassa itään Pohjoisesta agorasta. Gymnasionin sisäänkäyntinä toimi sen eteläsivulla ollut propylon-pylväikkö, jonka julkisivussa oli neljä pylvästä ja sivuilla kaksi pylvästä. Se oli rakennettu viisiportaiselle krepidomalle. Rakennuksen keskiössä oli palaistra, jonka koko oli noin 19 × 35 metriä. Sitä ympäröi pylväikkö, joka edusti doorilaista tyyliä.
Palaistran pohjoispuolella sijaitsi rivissä joukko huoneita, joiden edessä oli rivi joonialaisia pylväitä. Keskellä sijainnut suurin huone oli efebeion eli nuorukaisten kouluhuone. Muut tilat olivat apodyterion, aleipterion ja kylpyhuone.
Gymnasionin länsipuolella Pyhän tien laidalla sijaitsi niin kutsuttu Joonialainen stoa. Gymnasionin pohjoispuolella sijaitsi siihen liittynyt Capiton kylpylä ja eteläpuolella Nymfaion ja Eteläinen agora.
Pähkähullu perheloma

| Pähkähullu perheloma> Johnson Family Vacation |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Christopher Erskin
Käsikirjoittaja:   Earl Richey Jones  Todd R. Jones 
Tuottaja:   Andrew Sugerman  Cedric the Entertainer 
Säveltäjä:  Richard Gibbs
Leikkaaja:  John Carter
Pääosat:   Cedric the Entertainer  Shannon Elizabeth  Bow Wow  Solange Knowles  Gabby Soleil  Steve Harvey  Vanessa Williams 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Fox Searchlight Pictures
Levittäjä:  Fox Searchlight Pictures Netflix
Ensi-ilta:  7. huhtikuuta 2004
Kesto:  97 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  $12 miljoonaa dollaria
Tuotto:  $31,203,964 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pähkähullu perheloma (eng. Johnson Family Vacation) on vuonna 2004 ilmestynyt yhdysvaltalainen perhekomediaelokuva. Laajasta kritiikistä huolimatta elokuva oli kaupallinen menestys.
Eripurainen perhe lähtee autolla vuosittaiseen sukukokoukseen Missouriin, tavoitteenaan napata Vuoden perhe -palkinto. Matkalla tulee vastaan monenlaisia mutkia ja sotkuja. Tien päällä he joutuvat muun muassa taisteluun pelottavan rekkakuskin kanssa ja poimivat kyytiin voodoota harrastavan liftarin. Lisäksi vanhempien ja lasten pitää yrittää selvitä toisistaan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Cedric the Entertainer  | … |  Nate Johnson   |
|  Bow Wow  | … |  D.J. Johnson   |
|  Vanessa Williams  | … |  Dorothy Johnson   |
|  Solange Knowles  | … |  Nikki Johnson   |
|  Gabby Soleil  | … |  Destiny Johnson   |
|  Shannon Elizabeth  | … |  Chrishelle Rene Bourdeau   |
|  Christopher B. Duncan  | … |  Stan   |
|  Steve Harvey  | … |  Mack Johnson   |
|  Aloma Wright  | … |  Glorietta Johnson   |
|  Godfrey  | … |  mopokyttä   |
|  Jason Momoa  | … |  Navarro   |
|  Jennifer Freeman  | … |  Jill   |
Aiheesta muualla

Pähkähullu perheloma Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Eudaimonismi

Eudaimonismi (kreikan sanasta eudaimonia eli onni) eli onnellisuusoppi on etiikan suuntaus, jonka mukaan eettisen toiminnan tavoite on tai sen tulee olla onnellisuus. Ajattelun tunnetuin edustaja on Aristoteles.
Pohjoismaiset hiihtolajit olympialaisissa

Pohjoismaiset hiihtolajit on järjestetty jokaisissa talviolympialaisissa, eli yhteensä 21 kertaa. Pohjoismaisiin hiihtolajeihin kuuluvat maastohiihto, mäkihyppy ja yhdistetty. Naiset kilpailivat ensimmäisen kerran pohjoismaisten hiihtolajien olympiamitaleista vasta vuonna 1952. Kyseessä oli 10 kilometrin maastohiihto. Naiset eivät ole kilpailleet mitaleista yhdistetyssä tai mäkihypyssä. Mäkihypyn kohdalla tulee muutos vuonna 2014, sillä silloin naiset kilpailevat mitaleista kyseisessä lajissa. Parhaiten menestynyt maa on Norja 55 kullallaan, 53 hopeallaan ja 43 pronssillaan. Olympialaisten pohjoismaisia hiihtolajeja hallitsee kansainvälinen hiihtoliitto.
Tapahtumat > Maastohiihto, miehet

| Tapahtuma | 1924 | 1928 | 1932 | 1936 | 1948 | 1952 | 1956 | 1960 | 1964 | 1968 | 1972 | 1976 | 1980 | 1984 | 1988 | 1992 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 kilometrin maastohiihto |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | • | • | • |  |  |  |
| 15 kilometrin maastohiihto |  |  |  |  |  |  | • | • | • | • | • | • | • | • | • |  |  |  | • | • | • |
| 18 kilometrin maastohiihto | • | • | • | • | • | • |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 30 kilometrin maastohiihto |  |  |  |  |  |  | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • |  |  |
50 kilometrin maastohiihto: •
| 4 × 10 kilometrin viesti |  |  |  | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • |
| Sprintti |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | • | • | • |
| Joukkuesprintti |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | • | • |
| Takaa-ajo |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | • | • | • | • | • | • |

| Yhteensä | 2 | 2 | 2 | 3 | 3 | 3 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 5 | 5 | 5 | 6 | 6 | 6 |
Tapahtumat > Maastohiihto, naiset

| Tapahtuma | 1952 | 1956 | 1960 | 1964 | 1968 | 1972 | 1976 | 1980 | 1984 | 1988 | 1992 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 kilometrin maastohiihto |  |  |  | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • |  |  |  |
| 10 kilometrin maastohiihto | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • |  |  |  | • | • | • |
| 15 kilometrin maastohiihto |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | • | • | • | • |  |  |
| 20 kilometrin maastohiihto |  |  |  |  |  |  |  |  | • | • |  |  |  |  |  |  |
| 30 kilometrin maastohiihto |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | • | • | • | • | • | • |
| 3 × 5 kilometrin viesti |  | • | • | • | • | • |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 4 × 5 kilometrin viesti |  |  |  |  |  |  | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • |
| Sprintti |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | • | • | • |
| Joukkuesprintti |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | • | • |
| Takaa-ajo |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | • | • | • | • | • | • |

| Yhteensä | 1 | 2 | 2 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 4 | 4 | 5 | 5 | 5 | 6 | 6 | 6 |
Tapahtumat > Yhdistetty, miehet

| Tapahtuma | 1924 | 1928 | 1932 | 1936 | 1948 | 1952 | 1956 | 1960 | 1964 | 1968 | 1972 | 1976 | 1980 | 1984 | 1988 | 1992 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Normaalikilpailu: •
| Joukkuekilpailu |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | • | • | • | • | • | • | • |
| Sprintti |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | • | • | • |

| Yhteensä | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 3 | 3 |
Tapahtumat > Mäkihyppy, miehet

| Tapahtuma | 1924 | 1928 | 1932 | 1936 | 1948 | 1952 | 1956 | 1960 | 1964 | 1968 | 1972 | 1976 | 1980 | 1984 | 1988 | 1992 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Suurmäki: •
| Normaalimäki |  |  |  |  |  |  |  |  | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • |
| Joukkuemäki |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | • | • | • | • | • | • | • |

| Yhteensä | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Norja | 55 | 53 | 43 | 151 |
| 2. |  Suomi | 33 | 40 | 36 | 109 |
| 3. |  Ruotsi | 27 | 19 | 21 | 67 |
| 4. |  Neuvostoliitto | 26 | 23 | 23 | 72 |
| 5. |  Venäjä | 13 | 7 | 9 | 29 |
| 6. |  Itävalta | 10 | 11 | 19 | 40 |
| 7. |  Italia | 9 | 12 | 14 | 35 |
| 8. |  Itä-Saksa | 7 | 4 | 7 | 18 |
| 9. |  Saksa | 6 | 15 | 6 | 27 |
| 10. |  Sveitsi | 6 | 3 | 5 | 14 |
| 11. |  Japani | 5 | 5 | 2 | 12 |
| 12. |  Viro | 4 | 2 | 1 | 7 |
| 13. |  Yhdistynyt joukkue | 3 | 2 | 4 | 9 |
| 14. |  Tšekki | 2 | 9 | 5 | 16 |
| 15. |  Puola | 2 | 4 | 4 | 10 |
| 16. |  Ranska | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 17. |  Länsi-Saksa | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 18. |  Kanada | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 19. |  Saksan yhdistynyt joukkue | 2 | 0 | 2 | 4 |
| 20. |  Yhdysvallat | 1 | 4 | 1 | 6 |
| 21. |  Kazakstan | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 22. |  Tšekkoslovakia | 0 | 1 | 4 | 5 |
| 23. |  Jugoslavia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 24. |  Bulgaria | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 24. |  Slovenia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 24. |  Slovakia | 0 | 0 | 1 | 1 |
Maastohiihto.
Yhdistetty.
Mäkihyppy.
Enteogeeni

Meskaliinikaktusta käytetään enteogeeninä.
Enteogeeni sanatarkassa muodossaan, tarkoittaa uskonnollisessa, shamanistisessa tai hengellisessä konteksissa käytettyä psykoaktiivista ainetta. Laajemmassa käsityksessään sana "enteogeeni" viittaa niin synteettisiin kuin luonnollisiin kemiallisiin yhdisteisiin, jotka aiheuttavat ihmisessä muuntuneen tajunnantilan (kuten transsin), joka muistuttaa perinteisten enteogeenien, kuten ayahuascan, psilosybiinisienten ja muiden hallusinogeenien avulla saavutettuja hengellisiä kokemuksia, joita esimerkiksi šamaanit hyödyntävät työssään.
Etymologia

Enteogeeni (engl. entheogen) on uudissana, jonka kehitti vuonna 1979 joukko etnobotanisteja ja mytologian tutkijoita. Se on johdettu kahdesta muinaiskreikan sanasta ἔνθεος entheos ja γενέσθαι, genesthai. Adjektiivi entheos tarkoittaa "jumalasta täyttynyttä, inspiroitunutta"  ja siitä on myös johdettu sana entusiasmi eli into. Genesthai tarkoittaa olevaksi tulemista. Täten enteogeeni tarkoittaa ainetta, joka tekee inspiroituneeksi, usein uskonnollisessa tai hengellisessä mielessä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Enteogeenit Erowidin tietokannassa
Porin ensimmäinen kirkko

| Porin ensimmäinen kirkko |
| --- | --- |
 Porin vanhojen kirkkojen muistomerkki.
Sijainti:  Pori
Valmistumisvuosi:  1558
Purkuvuosi:  1698
Julkisivumateriaali:  puu
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Porin ensimmäinen kirkko rakennettiin todennäköisesti kaupungin perustamisen yhteydessä vuonna 1558, ja se tuhoutui vuonna 1698 kaupunkipalossa. Puukirkko sijaitsi nykyisen Hallituskadun kohdalla, Satakunnan Museon pääsisäänkäynnin edustalla.
Yleistä

Kirkko sijaitsi nykyisen Hallituskadun kohdalla myöhemmin paikalle rakennetun Satakunnan Museon pääsisäänkäynnin edustalla. Kirkkomaa hautausmaineen jatkui alueelle, jossa 1850-luvulta lähtien toimi Porin Oluttehdas.
Puurakenteinen kirkko oli laudoitettu, maalattu punaiseksi ja siinä oli tervattu paanukatto. Pääoven yläpuolelle oli punertava kivi, johon oli kaiverrettu vuosiluku 1558. Varsinaisen kirkkorakennuksen vieressä oli kellotapuli, jossa oli kaksi kirkonkelloa sekä aikaa näyttävä tornikello eli ”säijäri”. Kirkossa oli myös todennäköisesti urut. Säijäri ja urut olivat ylellisyysesineitä, joita 1600-luvulla pystyivät hankkimaan vain varakkaat yhteisöt. Toinen kirkonkelloista rikkoontui vuonna 1660 kuningas Kaarle X Kustaan kuolinkelloja soitettaessa, mutta kaupungilla ei ollut enää varaa hankkia uutta kelloa.
Kuninkaaksi myöhemmin noussut kaupungin perustaja Juhana III antoi vuonna 1589 määräyksen, jonka mukaan Poriin oli rakennettava uusi ”80 kyynärää pitkä ja 35 kyynärää leveä” kivikirkko. Hanke ei kuitenkaan toteutunut, vaan puukirkko oli käytössä vuoteen 1698 saakka. Kirkko tuhoutui 28. toukokuuta 1698 raivoneessa kaupunkipalossa. Uusi kirkko rakennettiin vuoteen 1703 mennessä, mutta varsinaisesti se saatiin käyttökuntoon vasta isovihan jälkeen 1730-luvun alussa.
Hautaukset

Varsinainen hautausmaa sijaitsi kirkon ympärillä, mutta 1600- ja 1700-luvuilla vallinneen yleisen tavan mukaan myös kirkon alle haudattiin. 1660-luvulta lähtien varakkaimmat kaupunkilaiset rakennuttivat lattian alle hautaholveja, joita myöhemmin 1700-luvulla laskettiin olevan yhteensä 12, eri sukujen käytössä. Alueella tehtyjen rakennustöiden yhteydessä on tullut esiin lukuisia kertoja pääkalloja ja luita, jotka on haudattu uudelleen Käppärän hautausmaalle. Vuonna 1911 paljastui myös muurattuja hautaholveja.
Esineistö ja kirjasto

Kirkon esineistö koostui varakkaiden kaupunkilaisten sekä lähiseudun aatelisten lahjoituksista, joita tuli muun muassa Grothusen-, Eneskjöld- ja De la Gardie -sukujen jäseniltä. Huomattavimpia olivat vuodelta 1638 peräisin oleva hopeinen kalkki, 1643 lahjoitettu ehtoolliskannu sekä kreivitär Sofia de la Gardien 1631 lahjoittama messukasukka. Katossa roikkui kaksi kahdeksanhaaraista kynttiläkruunua, joista toisen olivat lahjoittaneet veljekset Henrik ja Otto Grothusen vuonna 1652 ja toisen pormestari Gustaf Henrikssonin leski 1671. Arvoesineet saatiin pelastettua tulipalosta ja nykyään osa niistä on Kansallismuseon kokoelmissa.
Myös kirkon kirjasto oli huomattava. Se käsitti muun muassa vuoden 1642 Biblian, joka oli kapteeni Henrik Grothusenin ja rovasti Gregorius Arctopolitanuksen lahjoitus, ruotsalaisen Kustaa II Aadolfin raamatun vuodelta 1655 sekä Johannes Gezelius vanhemman julkaisemia suomenkielisiä virsi- ja evankeliumikirjoja.
Muistomerkki

Vuonna 1938 Hallituskadun varrella sijainneeseen puistoon pystytettiin Porin entisten kirkkojen muistomerkki, jossa on kuvattuna 1852 tuhoutunut kaupungin toinen kirkko. Nykyiselle paikalleen Satakunnan Museon edustalle se siirrettiin puistoon rakennetun museon valmistuttua vuonna 1973.
Vuonna 1911 löytynyt hautaholvi.
Ev’rybody’s Gonna Be Happy

| ”Ev'rybody's Gonna Be Happy” The Kinks |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Kinda Kinks (USA-painos)
 B-puoli: ”Who’ll Be the Next in Line”
 Äänitetty : Pye-studio no. 2, Lontoo, 22. tai 23. joulukuuta 1964 
 Julkaistu: 19. maaliskuuta 1965 
 Formaatti: 7"-single
 Tekijä(t): Ray Davies
 Tuottaja(t): Shel Talmy
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 02.16
 Levy-yhtiö: Pye Records
Listasijoitukset
  17. (27. maaliskuuta 1965)    28. (24. huhtikuuta 1965)    29. (viikko 20/1965)
The Kinksin muut singlet
| ”Tired of Waiting for You” 1965 | ”See My Friends” 1965 | ”Set Me Free” 1965 |
Ev'rybody's Gonna Be Happy on brittiläisen The Kinks -yhtyeen kappale ja single vuodelta 1965. Kappale ylsi Britanniassa sijalle 17, ja koska kyseessä oli pienimuotoinen floppisijoitus, julkaistiin Yhdysvalloissa singlen A-puolella kappale ”Who'll Be the Next in Line”, joka pääsi sijalle 34. ”Ev'rybody's Gonna Be Happy” sisältyy Kinda Kinks -albumin Yhdysvaltain-painokselle.
Kappale oli yhtyeen ensimmäinen singlejulkaisu, jossa rumpali Mick Avoryn annettiin soittaa studiomuusikon sijaan.
Kappaleet

A-puoli
Ev'rybody's Gonna Be Happy – 2.16 (säv. Ray Davies)
B-puoli
Who'll Be the Next in Line – 2.02 (säv. R. Davies)