stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
M.U.G.E.N
Hahmot

M.U.G.E.N:n mukana tulee vain yksi hahmo, Kung Fu Man, mutta käyttäjät ovat luoneet peliin useita hahmoja muun muassa monista tappelupeleistä kuten Tekkenistä ja Mortal Kombatista. Tämän lisäksi pelissä on myös monia muita peli- ja tv-hahmoja kuten Super Mario , Crash Bandicoot,Rayman, Homer Simpson, Pingu, Hassu-klovni, Turanga Leela, Bender Bendin Rodriques ja Sonic sekä supersankareita kuten Hämähäkkimies, Lepakkomies ja Teräsmies. Dragon Claw on esimerkki hahmosta, joka on luotu varta vasten M.U.G.E.N:ia varten.
Hahmot > Kung Fu Man

M.U.G.E.N:n ainoa virallinen hahmo ja ainoa hahmo, jonka Elecbyte on luonut. Kung Fu Man toimii pohjana muille hahmoille. Hänen taistelutyylinsä on karate.
Hahmot > Dragon Claw

Dragon Claw on M.U.G.E.N:n kuuluisin hahmo.[lähde? ] Sen loi muusikkona ja mallina toiminut Reuben Kee, joka kuoli vuonna 2007 lohikäärmeveneonnettomuudessa kisaillessaan Tonlé Sapissa, Kambodžassa. Hahmo on luotu 3D:nä mutta muutettu kaksiulotteiseksi M.U.G.E.N:iin, ja siksi se on tyyliltään ja näyttävyydeltään paljon edellä muita hahmoja. Dragon Claw on lähitaistelussa heikko, mutta sen vahvuus on pitkät ja voimakkaat kombot.
Aiheesta muualla

Elecbyten kotisivu
Sivusto josta voi ladata M.U.G.E.N:n
Ladattavia hahmoja
Characters,Stages and Addon's
Luiz Ejlli

Luiz Ejlli (s. 12. heinäkuuta 1985 Shkodër) on albanialainen laulaja. Hän voitti vuonna 2004 Albanian Idols-kilpailut.
Ejlli valittiin vuonna 2005 edustamaan Albaniaa vuoden 2006 Euroviisuissa kappaleella Zjarr e ftohtë ("Tuli ja kylmä"), jonka on säveltänyt Klodian Qafoku ja sanoittanut Dr. Flori. Ejlli edusti Euroviisuissa Albaniaa ensimmäisenä mieslaulajana. Finaaliin asti Ejlli ei päässyt.
Luliang

| Luliang (吕梁市, Lǚliáng Shì) |
| --- | --- |
 Luliangin sijainti Shanxissa, alla sijainti Kiinassa.
 Luliang
 Koordinaatit: 37.516°N, 111.133°E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Shanxi
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  21 132 km²
Väkiluku (2010)  ():  3 727 068
 – Väestötiheys:  176,4  as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+8
Suuntanumero(t):  +86 (0)358
 
 www.lvliang.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Luliang tai Lüliang (kiin. 吕梁市, pinyin: Lǚliáng Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan kansantasavallan Shanxin maakunnan länsiosassa, linnuntietä noin 130 kilometriä maakuntakeskus Taiyuanista länsilounaaseen. Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli 3,727 miljoonaa ja pinta-ala 21 143 neliökilometriä.
Lüliang rajoittuu etelässä Linfenin, lännessä Yulinin, pohjoisessa Xinzhoun sekä idässä Taiyuanin ja Jinzhongin prefektuuritason kaupungit.
Piirikuntatason jako.
Piirikuntatasolla kaupunki jakautuu 13 osaan: kaupunkipiiriin (Lishi), kahteen piirikuntatason kaupunkiin (Fenyang, Xiaoyi) ja kymmeneen piirikuntaan (Fangshan, Jiaocheng, Jiaokou, Lanxian, Linxian, Liulin, Shilou, Wenshui, Xingxian, Zhongyang).
Näkymää Lishin kaupunkipiiristä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luliang Wikimedia Commonsissa
Luliang City Information (erityisesti talouspainotus) (englanniksi) (chinaknowledge.com)
Kasurila

Kasurila on noin 2 000 asukkaan kylä Siilinjärvellä, Pohjois-Savossa. Kylällä sijaitsee Kasurilan hiihtokeskus.
Kasurilan kylä sijaitsee Siilinjärven kunnassa vanhan 5-tien molemmilla puolilla, lähes kunnan maantieteellisessä keskipisteessä. Kasurilan kylän alue rajoittuu pohjoisessa kirkonkylän keskustaan, etelässä Haaparinteeseen, lännessä moottoritiehen sekä itäpuolella Jälään. Siilinjärven keskustaan on noin 4 kilometriä ja Kuopion torille noin 20 kilometriä.
Kasurilan näkyvin osa on Kukkuri (eli Kasurilanmäki), noin 197 metriä korkea mäki, jonka päältä on hienot maaseutu- sekä järvimaisemat Siilinjärvelle. Mäellä on pieni asuinalue. Kasurilassa toimii luokka-asteiden 1–6 alakoulu, Kasurilan koulu. Kylältä on hyvät liikenneyhteydet, sillä lähistöllä on lentokenttä, rautatie, vesireitti syväväylineen sekä moottoritie. Siilinjärven keskustasta Kuopioon johtava pyörätie kulkee kylän läpi. Linja-autoliikenteen vuoroväli on noin 20 minuuttia sekä Kuopion että kirkonkylän suuntaan.
Laskettelukeskus

Kasurilan hiihtokeskus on siilinjärveläisten sekä kuopiolaisten suosima lähikeskus 4 kilometriä Siilinjärven kirkonkylästä etelään ja 20 kilometriä Kuopion keskustasta pohjoiseen mennessä Kasurilan kylässä. Kasurilan hiihtokeskuksessa on kymmenen rinnettä ja kuusi hissiä: yksi sompahissi, yksi mattohissi, sekä neljä ankkurihissiä. Rinteiden korkeuserot ovat 86–102 metriä ja rinteet ovat luettavissa helposta keskivaikeaan. Hiihtokeskuksessa toimii myös kahvio-ravintola, lipunmyynti sekä suksivuokraamo ja -korjaamo. Mäen alla on myös kaksi kotaa. Laskettelurinteiden lisäksi Kasurilassa on lumilautailijoille ja freestyle-laskettelijoille tarjolla Super Pipe, 2 street-rinnettä, reilejä ja boxeja. Valaistua hiihtolatua on 5,1 kilometriä, ja se lähtee koulun vierestä viimeisen rinteen pielestä, nousee mäen päälle ja kiemurtelee mäen päällystä palaten samaan paikkaan mistä lähdettiin. Ladun varrella on myös pieni kota. Kasurilassa toimii myös hiihtokoulu ja freestyleseura Kuosi ry.
Kyläyhdistys

Kasurilassa toimii kyläyhdistys, joka järjestää erilaisia talkootapahtumia, kuten tienvarsien siivoamista. 
Kyläyhdistyksellä on myös vastikään peruskorjattu kylätalo, jonka käyttö on jäänyt melko vähäiseksi.
Asuminen

Asutus Kasurilassa on levittäytynyt hajanaisesti laajalle alueelle. Asutusta on mäen juurella kuin myös päällä. Mäen päällä olevaa asuinaluetta suunniteltiin alun perin loma-asuntoalueeksi, jota alettiin rakentaa vuonna 1996, mutta nykyään suurin osa mökeistä on omistusasuntoja. Alueella on edelleen tuolloin valettuja loma-asuntojen pohjia. Kukkurin päälle, Kukkurintien päässä olevan levikkeen päähän (Kasurilan hiihtokeskuksen metsäreitille ja hiihtoladulle johtava tienpätkä) oli 1980-luvulla tarkoitus rakentaa hotelli, jonka takia kyseiseen paikkaan on rakennettu vesijohdot. Sekä rakentamattomiin asuntoihin (pelkät pohjat) että hotellin rakentamattomuuteen johtivat ilmeisesti äkilliset taloudelliset vaikeudet, jotka rakennuttajia kohtasivat.
Kasurilan peltona tunnettu asuinalue on mäen kupeessa.
Kasurila on ollut jo pitkään elinvoimainen kyläyhteisö, mutta se on kytkeytymässä osaksi keskustan ruutukaava-aluetta. Ensimmäinen asuinalue Kasurilan Vanhan Pappilan kylkeen nousi vuosituhannen vaihteessa. Seuraava asuinalue vanhan viitostien kylkeen vastapäätä Räimäntien risteystä rakennettiin 2010-luvulla.
Aiheesta muualla

Kasurilan kartta. Kansalaisen karttapaikka.
Maarit Pyökäri

Maarit Pyökäri (s. 1951 Piikkiö) on suomalainen teatterinjohtaja ja ohjaaja. Hän on koulutukseltaan logonomi.
Pyökäri opiskeli yliopistossa kirjallisuutta, lehdistöoppia, tiedotusta ja filosofiaa, mutta teatteri veti hänet puoleensa. Hän oli Turun ylioppilasteatterin ohjaajana vuosina 1976–1978 ja sen jälkeen Työväen Näyttämöiden Liiton koulutusohjaaja 1979–1981. Salon teatterissa hän oli teatterinjohtajana vuosina 1981–1985 ja Rovaniemen kaupunginteatterissa ohjaajana vuosina 1985–1987.
Vuonna 1987 Pyökäri valittiin Rauman Kaupunginteatterin johtajaksi, jona hän toimi vuoteen 1994  saakka. Sen jälkeen hän oli Oulun kaupunginteatterin johtaja vuosina 1995–2000. Kahden johtajapestin jälkeen hän toimi vuodet 2000–2007 vapaana ohjaajana, jolloin hän työskenteli useiden eri teatteriryhmien kanssa sekä muun muassa Tampereen Teatterikesän taiteellisena johtajana vuosina 1999–2003. Hän on ollut myös valtion näyttämötaidetoimikunnan puheenjohtajana vuosina 2001–2003.
Vuonna 2007 Pyökäri valittiin Lahden kaupungin teatterinjohtajan virkaan, jossa hän oli vuoteen 2013 saakka. Pyökäri on ollut vuodesta 2008 lähtien myös Suomen Teatterit ry:n hallituksen jäsen. 1. elokuuta 2013 Pyökäri aloitti Tampereen Työväen Teatterin taiteellisena johtajana. Hän on ilmoittanut jäävänsä eläkkeelle 1. syyskuuta 2018.
Mads Nielsen

Nils Madsen (27. helmikuuta 1879 Langaa, Tanska - 8. joulukuuta 1958 Aaborg, Tanska) oli tanskalainen apteekkari ja virsirunoilija.
Nilsen oli maanviljelijän poika. Hän opiskeli farmaseutiksi ja toimi apteekkarina eri puolilla Tanskaa. Hän julkaisi ensimmäisen kirjansa "Vej og Sti" 1910. Hän on julkaissut  useita runokokoelmia, proosateoksia ja 1956 muistelmansa "Den gamle Apoteker fortæller". Hänen kirjojaan sävyttävät tanskalainen luonto, kansalliset ja kristilliset ajatukset.
Hän on kirjoittanut joitakin virsiä. Ne ovat ilmestyneet yleensä kristillisten nuorisoliikkeiden laulukirjoissa. Yksi hänen virtensä "Hver dag er en sjælden gave" on käännetty myös suomeksi. Se on vuodelta 1917 ja se ilmestyi "De Ungas Lommebog"-kirjassa. Vuonna 1925 ilmestyneessä runokokoelmassa ”Dagene” virsi ilmestyi muodossa ”Hver dag er endu en gave”. Se on julkasitu myös Madesnin 1949 ilmestyneessä runokirjassa ”Vi gaar gennem verden-Udvalgte digte".
VIrsi on käännetty ruotsiksi 1921 ja se on Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa virsi 180 "Var dag är en sällsam gåva". Suomenkielisessä virsikirjassa se on Anna-Maija Raittilan käännöksenä "Saat lahjaksi uuden päivän". Virren sävelmän tekijä Oscar Bandberg oli Norjassa syntynyt ja Kööpenhaminassa Pelastusarmeijan parissa vaikuttanut muusikko.
Karakirgiisien autonominen alue

Kara-Kirgiisien autonominen alue (venäjäksi Кара-Киргизская АО) oli Venäjän FSNT:aan kuulunut autonominen alue Neuvostoliitossa. Se käsitti nykyisen Kirgisian alueen. Venäjän kielessä käytettiin kirgiiseistä sanaa kara-kirgiisi 1920-luvun puoliväliin asti erotukseksi kazakeista, joita kutsuttiin tuohon asti kirgiiseiksi.
Kara-Kirgiisen autonominen alue perustettiin 14. lokakuuta 1924 Turkestanin ASNT:n koillisosasta. Alueen nimi muutettiin 15. maaliskuuta 1925 muotoon Kirgiisien autonominen alue. Kirgiisien autonomisesta alueesta muodostettiin Kirgiisien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1. helmikuuta 1926.
Kauko-objektiivi

Canon EF 70-200mm F/4L USM -telezoom, kauko- ja zoom-objektiivin yhdistelmä
Canon EF 400mm -kiinteäpolttovälinen kauko-objektiivi
Kauko-objektiivi eli teleobjektiivi on polttoväliltään filmin tai kennon lävistäjää suurempi. Normaaliobjektiivissa se on lävistäjän pituinen. Kauko-objektiivin kuvakulma on kapeampi kuin normaaliobjektiivin.
Yksinkertaisella yhden kokoavan linssiryhmän rakenteella kokoava linssiryhmä pitäisi sijoittaa vähintään objektiivin polttovälin etäisyyden päähän tarkennustasosta (filmi tai kenno), joten tällaisella rakenteella pitkän polttovälin omaavat linssit olisivat pitkiä ja suuria. Kauko-objektiivi on siis yleensä toteutettu rakenteella, jossa ensimmäisenä on valoa kokoava linssiryhmä ja sen perässä valoa hajottava linssiryhmä. Näiden välistä etäisyyttä muuttamalla voidaan objektiivin polttoväliä muuttaa eli toteuttaa objektiiviin zoom.
Linssiobjektiivien ohella on olemassa myös katadioptrisia objektiiveja, arkikielessä peilitele, jotka perustuvat peilikaukoputken tavoin kuperan peilin käyttöön, yleensä Maksutov-Cassegrain-optiikalle. Niiden etuna on kompakti koko sekä edullinen hinta ja iso polttoväli. Haittapuolina on huono valovoima sekä kiinteä aukko ja niiden soveltumattomuus zoom-objektiiveiksi.
Kauko-objektiivin käyttötilanteita

Kauko-objektiiveja käytetään tilanteissa, jossa kuvauskohdetta ei päästä helposti lähelle. Yksi tyypillisimmistä kauko-objektiivien käyttökohteista on luontokuvaus, jossa villieläimiä ei ole helppoa lähestyä, vaan eläintä saatetaan joutua väijymään suojasta. Toinen tyypillinen kauko-objektiivin käyttötilanne on urheilukuvaus.
Kauko-objektiivia käytetään myös muun muassa muotokuvauksessa, maisemakuvauksessa ja reportaasikuvauksessa. Useiden harrastajille tarkoitettujen kompaktikameroiden zoom-objektiivi kattaa myös kauko-objektiivin kuvakulmat. Myös harrastajakäyttöön tarkoitettuja järjestelmäkameroita myydään paketteina, joihin kuuluu niin sanotun normaalizoomin lisäksi telezoom.
Esimerkkejä

Canon EF 1200 mm f/5.6L USM. Canonin mukaan maailman pisin ja valovoimaisin vaihdettava SLR-kameran automaattitarkenteinen objektiivi. 2x polttovälin pidentimellä 2400 mm f/11.
Nikon 2000 mm f/11
Zeiss Apo Sonnar T* f/4 1700 mm painaa 256 kg ja on tarkoitettu Hasselblad 203 FE -rullafilmikameralle
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Objektiivit
kalansilmäobjektiivi | laajakulmaobjektiivi | makro-objektiivi | normaaliobjektiivi | kauko-objektiivi

kiinteäpolttovälinen objektiivi | 
zoom-objektiivi 

automaattitarkenteinen objektiivi | käsitarkenteinen objektiivi

polttoväli | valotusaukko 

polttovälin muuttaja | loittorengas
 objektiivin kiinnitys
Karakhanidit

Karakhanidien valtakunta vuonna 1000.
Karakhanidien Burana-minareetti Balasagunissa 1000-luvulta.
Karakhanidit oli turkkilainen dynastia (999–1211), joka hallitsi Transoxianaa Keski-Aasiassa.
Karakhanidit kuuluivat karlukki-nomadien liittokuntaan, joka ilmestyi historiaan 800-luvulla. 900-luvulla karlukit kääntyivät islamiin. Samanidien vallan hajotessa karlukit karakhanidien ja Harun Bughra Khanin johtamina valtasivat Buharan (992) ja Samarkandin (999). Samanidien entinen valtapiiri jaettiin ghaznavidien haltuunsa ottamien Khorasanin ja Afaganistanin sekä karakhanidien valtaaman Transoxianan kesken siten, että rajana oli Oxusjoki eli nykyinen Amudarja.
Karakhanidihallitsijat tukivat arabialaisten ja persialaisten esikuvien mukaista turkinkielisen kirjallisuuden kehitystä ja edistivät turkkilais-islamilaista sivistystä.
Varhain 1000-luvulla sisällissodat hajottivat dynastiaa, ja vuonna 1041 Muḥammad al-Dawla (1041–52) otti haltuunsa läntisen osan, johon Buhara kuului. 1000-luvun lopulla karakhanidit joutuivat seldzukkien alaisuuteen ja vuonna 1140 turkkilaisen Karakitai-liittokunnan alaisuuteen. Uthman (1204–1211) palautti hetkeksi dynastian itsenäisyyden, mutta hänen kuoltuaan karakhanidien dynastia tuhoutui.
Maailman autismitietoisuuden päivä

Maailman autismitietoisuuden päivä (engl. World Autism Awareness Day, WAAD) on 2. huhtikuuta vietettävä vuosipäivä. Se hyväksyttiin Qatarin esityksestä 18 joulukuuta 2007 Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa.
YK kehotti vuonna 2007 jäsenvaltioitaan ja alan kansalaisjärjestöjä  viettämään autismipäivää siten, että suuren yleisön ja autististen lasten vanhempien tietämys autismista lisääntyisi. Päivän alkuperäisenä tarkoituksena oli edistää Kannerin oireyhtymän aikaista diagnosointia ja tarvittavan yhteiskunnallisen tuen järjestämistä Kannerin oireyhtymän omaaville ihmisille. Viime vuosina päivän vietossa on alettu pitämään esillä yhä enemmän kaikkien autismikirjolaisten asiaa.
Aiheesta muualla

World Autism Awareness Day
Kaunovarpumittari

| Kaunovarpumittari |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Mittarimaiset Geometroidea
Heimo::  Mittarit Geometridae
Alaheimo::  Kenttämittarit Larentiinae
Suku::  Chloroclysta
Laji::  siterata
Kaksiosainen nimi
 Chloroclysta siterata  Hufnagel, 1767 
Katso myös
   Kaunovarpumittari Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaunovarpumittari (Chloroclysta siterata) on sekä syksyllä että keväällä lentävä melko yleinen mittariperhonen. Se on yksi kolmesta Suomessa aikuisena talvehtivasta mittarilajista.
Koko ja ulkonäkö

Etusiipien pohjaväri on sammaleenvihreä ja niissä erottuu pitkittäissuuntaisina alueina ruusunpunaista väriä. Poikkiviirut ovat mustat ja etenkin siiven keskiosassa on leveälti harmaata. Ulomman poikkiviirun kodalla siiven etu- ja takareunassa on laajat valkoiset laikut, joista takareunan puoleinen saattaa olla ruusunpunaisen sävyn sotkema. Takasiivet ovat tumman ruskeanharmaat. Siipiväli 25–30 mm.
Samannäköinen laji on vihervarpumittari (Chloroclysta miata), joka myös lentää samaan aikaan. Helpoimmin lajit erottaa takasiivistä.
Levinneisyys ja lentoaika

Kaunovarpumittaria tavataan suurimmassa osassa Eurooppaa. Idässä levinneisyys ulottuu Turkkiin, Kaukasukselle ja Venäjälle. Suomessa esiintyminen keskittyy etelään ja länsirannikolle. Pääosa havainnoista on Vaasa-Imatra-linjan eteläpuolelta. Perhoset kentävät elokuun lopulta lokakuun lopulle, jopa marraskuulle saakka ja talvehtimisen jälkeen lento jatkuu huhtikuun lopulta kesäkuulle.
Elinympäristö ja elintavat

Valoisien lehtimetsien laji, joka viihtyy myös puistoissa. Sitä tavataan yleensä yksitellen, mutta laji saattaa olla myös paikoitellen runsas. Perhoset lentävät pimeän turvin ja tulevat hyvin valolle, harvakseltaan syötille. Useimmista muista mittareista poiketen kaunovarpumittari talvehtii aikuisena.
Ravintokasvi

Toukka käyttää ravinnokseen monia eri lehtipuita.
Aiheesta muualla

Bestimmungshilfe des Lepiforums (saksaksi)
Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
Vlindernet (hollanniksi)
Maailman hauskin vitsi

Maailman hauskin vitsi (engl. The Funniest Joke in the World) on brittiläisessä komediasarjassa Monty Pythonin lentävä sirkus nähty sketsi. Se on yksi sarjan tunnetuimpia sketsejä ja esitettiin alkujaan sarjan ensimmäisessä jaksossa 5. lokakuuta 1969. Sketsin lyhyempi versio sisältyy myös vuonna 1971 valmistuneeseen elokuvaan Elämä on Pythonia.
Sketsin aiheena on vitsi, joka on niin hauska, että jokainen sen kuullut kuolee nauruun. Vitsin sisältöä ei sketsin aikana paljasteta katsojille. Sketsissä kuullaan vitsin ”saksankielinen käännös”, joka ei todellisuudessa tarkoita saksaksi mitään.
Sketsin kulku

Sketsin alussa Ernest Scribbler (Michael Palin) kirjoittaa kotonaan paperilapulle keksimänsä vitsin, jolle alkaa nauraa hysteerisesti ja kuolee nauruun. Pian paikalle ilmestyy hänen äitinsä (Eric Idle), joka järkyttyy nähdessään poikansa kuolleen ja ryhtyy lukemaan itsemurhaviestiksi luulemaansa lappua, kuollen pian itsekin nauruun. Myöhemmin televisioryhmä saapuu paikalle raportoimaan vaarallisesta vitsistä. Kaksi konstaapelia yrittää takavarikoida vitsin Scribblerin talosta. Hekin saavat surmansa luettuaan vitsin vahingossa, mutta toinen onnistuu ennen kuolemaansa kantamaan lapun pihalle saakka. Pian Britannian armeija kuulee tappavasta vitsistä ja alkaa käyttää sitä salaisena aseena sotatoimiin.
Tässä vaiheessa tarina siirtyy selittämättömästi toisen maailmansodan aikaan. Britit ovat kääntäneet vitsin sana kerrallaan saksaksi ja sitä huudatetaan Ardennien taistelun aikana rintamalla kovaäänisistä vihollisen puolelle, jolloin saksalaissotilaat kuolevat nauruun. Gestapo yrittää kiduttamalla saada sotavangiksi jääneen englantilaisen sotilaan (Michael Palin) paljastamaan vitsin. Kun sotilas kertoo vitsin saksaksi, kuulustelijan apulainen kuolee välittömästi nauruun, mutta tyhmä kuulustelija (John Cleese) kuolee vasta hieman myöhemmin tajuttuaan vitsin viiveellä. Saksalaiset kehittävät oman englanninkielisen vastavitsin, jota lähetetään häiriölähetyksenä brittiläisillä radiotaajuuksilla. Saksalaisten vitsi on kuitenkin kehno sanaleikki, joka ei naurata ketään. Lopussa sketsi muuttuu dokumentiksi, jossa juontaja (Eric Idle) kertoo, että maailman hauskimman vitsin viimeiset kappaleet haudattiin sodan jälkeen syrjäiseen paikkaan. Paikalla on hautakivi, jossa lukee ”To the Unknown Joke” (”tuntemattomalle vitsille”).
Maailman eläintarha- ja akvaariojärjestö

| Maailman eläintarha- ja akvaariojärjestö> World Association of Zoos and Aquaria (WAZA) |
| --- | --- |

Perustettu:  1935, Basel, Sveitsi
Päämaja:  Barcelona, Espanja
Toiminta-alue:  Maailmanlaajuinen
Puheenjohtaja:  Jenny Gray 
Kattojärjestö:  IUCN
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maailman eläintarha- ja akvaariojärjestö (WAZA, eng. World Association of Zoos and Aquaria) on Maailmanlaajuinen eläintarhojen ja yleisöakvaarioiden kattojärjestö, jonka tarkoituksena on ohjata, kannustaa ja tukea eläintarhoja ja yleisöakvaarioita eläinten hoidossa ja hyvinvoinnissa sekä ympäristökasvatuksessa ja luonnonsuojelussa.
Järjestö on perustettu vuonna 1935 Baselissa alun perin nimellä International Association of Directors of Zoological Gardens (IUDZG). Nykyinen nimi otettiin käyttöön vuonna 2000. WAZA:n pääkonttori on Barcelonassa. Järjestö on Kansainvälisen luonnonsuojeluliitto IUCN:n jäsen.
Jäsenet

WAZAan kuuluu 24 kansallista tai alueellista järjestöä.
Afrikka
Alueelliset järjestöt: PAAZAB (Pan African Association of Zoological Gardens, Aquaria and Botanical Gardens)
Aasia
Alueelliset järjestöt: SEAZA (South East Asian Zoos Association (SEAZA)
Kansalliset järjestöt: Kiina, Intia, Indonesia, Japani, Pakistan, Thaimaa
Australaasia/Oseania
Alueelliset järjestöt: ZAA (Zoo and Aquarium Association)
Eurooppa
Alueelliset järjestöt: Euroopan eläintarha- ja akvaariojärjestö EAZA (European Association of Zoos and Aquaria)
Kansalliset järjestöt: Itävalta, Tšekki / Slovakia, Tanska, Ranska, Saksa, Unkari, Italia, Alankomaat, Puola, Espanja, Ruotsi, Sveitsi, Iso-Britannia
Latinalainen Amerikka
Alueelliset järjestöt: ALPZA (Latin American Zoo and Aquarium Association), AMACZOOA (Association of Meso American and Caribbean Zoos and Aquaria)
Kansalliset järjestöt: Brasilia, Kolumbia, Guatemala, Meksiko, Venezuela
Pohjois-Amerikka
Alueelliset järjestöt: AZA (American Zoo and Aquarium Association)
Kansalliset järjestöt: Kanada
Lisäksi WAZAan jäseninä on 280 eläintarhaa. Suomalaisista eläintarhoista Korkeasaaren eläintarha on jäsen. Lisäksi noin 1300 eläintarhaa kuuluu WAZA:an omien paikallisten jäsenjärjestöjensä kautta.
Lullaby (Jewelin albumi)

| Lullaby Jewel |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 5. toukokuuta 2009
 Tuottaja(t): Jewel, Jason Freese
 Tyylilaji: lastenmusiikki, folk
 Kesto: 58.22
 Levy-yhtiö: Fisher-Price
Listasijoitukset
  Billboard 200: 117.
Jewelin muut julkaisut
| Perfectly Clear 2008 | Lullaby 2009 | Sweet and Wild 2010 |
Singlet albumilta Lullaby
 ”Somewhere Over the Rainbow” Julkaistu: 2009
Lullaby on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Jewelin albumi vuodelta 2009. Albumi koostuu pääosin kehtolauluista, joista osa on Jewelin itsekirjoittamia kappaleita ja osa cover-versioita.
Jewel on sanonut, että albumi sopii sekä lapsille että aikuisille. "Se ei ole pelkästään lastenlevy - se on tunnelmalevy. Albumin musiikki rauhoittaa lapsia, mutta myös aikuiset voivat nauttia siitä ja rentoutua sen parissa."
Albumi ylsi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 117.
Kappaleet

Raven – 4.07
All the Animals – 2.46
Sweet Dreams for You – 4.16
Twinkle Twinkle Little Star – 3.04
Circle Song – 3.47
The Cowboy's Lament – 3.59
Day Dream Land – 3.10
Sov Gott (Sleep Well) – 4.44
Dreamer – 4.23
Forever and a Day (Always) – 3.15
Gloria – 6.09
Somewhere Over the Rainbow – 4.25
Angel Standing By – 2.45
Simple Gifts – 2.47
Brahms Lullaby – 4.45
Arviot

Allmusic:
Kemmer stock cur

| Kemmer stock cur> Avaintiedot |
| --- | --- |
Alkuperämaa:  Tennessee,  Yhdysvallat
Määrä:  Suomessa ei yhtään
Rodun syntyaika:  1970-luku
Alkuperäinen käyttö:  pesukarhun, villisian ja karhun metsästys - puuhun ajava koira
Nykyinen käyttö:  metsästys-, vahti- ja karjakoira, tuhoeläinten hävittäjä
Muita nimityksiä:  Kemmer Stock Mountain Cur, Kemmer Cur
FCI-luokitus:  ei FCI-rotu
Ulkonäkö
Säkäkorkeus:  46–66 cm
Väritys:  keltainen, brindle, sininen tai musta
Kemmer stock cur on yhdysvaltalainen koirarotu.
Ulkonäkö

Kemmer stock cur on keskikokoinen, voimakasrakenteinen, lihaksikas. Pää on leveä, kallo litteä ja kuono voimakas. Korvat ovat lyhyet ja korkealle asettuneet. Niska on lihaksikas ja vahva. Häntä on joko luonnostaan töpö, lyhyt tai pitkä. Karvapeite voi olla sileä tai karkea. Väritys on yleensä keltainen, mutta myös brindlet, siniset ja mustat yksilöt hyväksytään. Säkäkorkeus vaihtelee 46–66 cm välillä.
Luonne ja käyttäytyminen

Rotu on valpas, älykäs ja nopea oppimaan. Metsästäessä se on nopealiikkeinen.