stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kanban

Sana kanban tulee japanin kielestä ja tarkoittaa kirjaimellisesti taulua tai mainoskylttiä.
Kanban on Lean-periaatteen mukainen tuotannon ajoitusjärjestelmä, joka auttaa määrittämään, mitä pitää tuottaa, milloin ja millaisissa määrissä. Tämä mahdollistaa Just-In-Time-tuotannon (JIT). Kanban ei ole varastonhallintamenetelmä, vaikka sen vaikutukset ulottuvat myös varastonhallintaan. Kanbanin keksijän Taiichi Ōnon lisäksi menetelmän edelläkävijöihin kuuluu David Anderson, Donald Reinertsen sekä Jeffrey Liker.
Kanban näki päivänvalon, kun Toyotalla oli tarve ylläpitää nopeaa parannusvauhtia Taiichi Ōnon suunnittelemassa Toyota Production System -järjestelmässä. Kanbanista tuli tehokas työväline koko tuotantojärjestelmän ohjaukseen. Lisäksi se nosti esille erilaisia tuotantoprosessin ongelmia ja edisti siten parannusten keksimistä ja käyttöönottoa.
Tausta

Toyota tutki 1940-luvulla supermarketteja sillä ajatuksella, että joitakin varastonhallinta- ja hyllyjen täyttömenetelmiä voitaisiin käyttää myös autotehtaissa. Supermarketissa asiakkaat voivat ostaa vain sitä, mitä tarvitsevat, juuri silloin kun on tarve ja juuri tarvittavan määrän. Kauppias täyttää hyllyt kulutuksen mukaan ja tilaa lisää tavaraa tarvittaessa. Toyotalla syntyi ajatus, että tuotantoprosessi on itse asiassa edeltävien prosessien asiakas, ja että edeltävä prosessi voisi toimia eräänlaisena supermarkettina: "asiakas" hakee tarvitsemansa, ja "kauppa" tuottaa tai tilaa lisää käytön mukaan.
Kanbanissa kysyntä ohjaa tuotantoa, ja parhaimmillaan loppuasiakkaan tilaus menee koko asiakas-kauppa -ketjun läpi. Vuonna 1953 Toyota lähti käyttämään tätä logiikkaa päätehtaassaan.
Toiminta

Kanban-kortit ovat kanbanissa keskeisiä. Kortti on viestimekanismi, joka kertoo, että asiakkaat ovat kuluttaneet hyödykkeitä ja että lisää voi nyt valmistaa tai laittaa esille. Kanban-korttien määrä määrittää suoraan varastojen ja puskureiden koon. Tasapainoisessa kanban-prosessissa kortteja on juuri sopiva määrä nopean läpimenoajan varmistamiseksi. Liiallinen määrä kortteja lisää läpimenoaikaa, koska ylimääräistä tavaraa tuotetaan etukäteen ja jää varastoon odottamaan. Liian pieni määrä kortteja on myös haitaksi, koska seuraava prosessi joutuu odottamaan toimitusta, ja resurssien käyttöaste laskee.
Konkreettisena esimerkkinä kanban-kortista voidaan mainita, että joillakin käyntikorttivalmistajilla on tapana ujuttaa oma mainoskorttinsa käyntikorttipinkan pohjan tuntumille. Kun pinkka on loppumassa, näkyy muistutus tilata niitä lisää.
Perinteisempi tehdaspainotteinen esimerkki on ns. "two-bin system" eli "kahden laatikon järjestelmä". Kuvitellaan tehdas, jossa käytetään vaikkapa tietyntyyppisiä ruuveja. Yksi laatikko ruuveja löytyy tehtaan lattialta, ja toinen odottaa tehtaan varastossa. Kummassakin laatikossa on kanban-kortti, joka kuvaa sisällön attribuutteja ja ominaisuuksia, esim. ruuvien kokoa ja määrää. Kun tehtaan lattialla oleva laatikko tyhjenee, työntekijät palauttavat tyhjän laatikon ja sen kanban-kortin tehtaan varastoon ja hakevat sieltä täyden laatikon, jotta tuotantoprosessi voisi jatkua. Samalla he tilaavat toimittajalta uuden laatikon tyhjentyneen tilalle. "Kolmen laatikon järjestelmässä" ajatusta on laajennettu siten, että myös tavarantoimittaja liittyy järjestelmään, ja kolmas laatikko on silloin toimittajan varastossa odottamassa tilausta.
Kanban-signaaleja voi tietenkin lähettää myös sähköisesti (tätä kutsuttiin aiemmin e-kanbaniksi, tosin digitalisoinnin myötä erotuksen tarve on nykyään pieni). Monet tavalliset ERP-järjestelmät pystyvät esimerkiksi lähettämään sähköpostin toimittajalle, kun varasto uhkaa tyhjetä. Myös syvempi integraatio on mahdollinen, jolloin toimittaja saa paremman näkyvyyden ostajan tilauskantaan eli tuleviin tarpeisiin ja pystyy optimoimaan omat prosessinsa sen mukaan.
Perinteisessä tuotannon suunnittelussa myyntiennusteiden laatu on avainasemassa. Huonolaatuisella ennusteella on suora negatiivinen rahallinen vaikutus: jos asiakkaiden tarve on luultua pienempi, valmiit tuotteet jäävät varastoon keräämään pölyä ja sitovat samalla rahaa. Jos tarve onkin ennakoitua suurempi, tuotantoprosessi ei pysty tuottamaan riittävästi, ja tehdas menettää myyntiä kilpailijoille. Yksi kanbanin vahvuuksista on, että järjestelmä ohjaa itse itseään aidon kulutusdatan perusteella ja reagoi kulutusmuutoksiin välittömästi ns. imuohjauksen avulla. Näin ollen valmistaja pystyy toimimaan tehokkaasti myös silloin, kun tuotantoprosessi on pitkä tai kulutuksen ennustettavuus on heikko. Jos kulutus vaihtelee voimakkaasti, yritys voi luoda puskureita käyttämällä lisää kanban-kortteja. Taiichi Ōnon mukaan kanban-järjestelmän ohjeita pitää jatkuvasti tarkkailla ja seurata. Toyotalla on esimerkiksi kuusi Kanban-sääntöä (ks. alla).
Kanbanin periaatteita voi myös käyttää henkilökohtaisen työn hallinnassa.
Toyotan kanban-säännöt

Toyotan kanban-sääntöjä mainitaan monessa eri kirjassa.
Älä toimita huonolaatuista tavaraa eteenpäin seuraavalle prosessille
Seuraava prosessi tilaa vain niin paljon kuin se tarvitsee
Toimita vain se määrä, mikä on tilattu
Tasoita tuotanto
Kanban on työkalu hienosäätöön
Stabilisoi ja rationalisoi prosessi
Käännös suomeksi
Suomen maahockeymaajoukkue

| Suomi |
| --- | --- |

Liitto:  Suomen Hockeyliitto
Maanosaliitto:  EHF
Valmentaja:   Colin Clarke
FIH-ranking:  Maahockey 66 
Olympialaiset
Esiintymiset:  1 (ensimmäiset 1952)
Paras sijoitus:  yhdeksäs (1952)
EM-kilpailut
Esiintymiset:  2 (ensimmäiset 1970)
Paras sijoitus:  16. (1970)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomen maahockeymaajoukkue edustaa Suomea maahockeyn maajoukkueturnauksissa.
Historia

Maahockeyn pelaaminen alkoi Suomessa varsinaisesti Helsingin olympiakisoihin valmistautumisen aikaan. Heinäkuussa 1952 Suomi pelasi 2–2-tasapelin harjoitusottelussa Italiaa vastaan. Helsingin kesäolympialaisissa Suomi hävisi ensimmäisen kierroksen ottelunsa Belgialle 0–6 ja sijoitusottelunsa Saksalle 0–7 sijoittuen lopputuloksissa jaetulle viimeiselle sijalle eli yhdeksänneksi.
1970-luvulla Suomi osallistui historian kahteen ensimmäiseen EM-lopputurnaukseen. Belgiassa 1970 Suomi hävisi alkulohkossaan Belgialle 0–1 mutta voitti Skotlannin ja Unkarin sekä pelasi tasan Sveitsin kanssa. Sijoitusotteluissa Suomi taipui Tšekkoslovakiaa, Italiaa ja Skotlantia vastaan ollen lopputuloksissa 16:s. Espanjan EM-turnauksessa 1974 Suomi hävisi kaikki neljä alkulohko-otteluaan ja sijoitusottelunsa ollen turnauksen viimeinen eli 18:s.
2000-kymmenluvun puolivälistä lähtien Suomi on pelannut sekä maahockeyssa että sisähockeyssa neljännellä tasolla.
Sijoitukset arvokilpailuissa > Kesäolympialaiset

1952 - 9.
Sijoitukset arvokilpailuissa > EM-kilpailut

1970 – 16.
1974 – 18.
Kokoonpanot

Suomen joukkue – Maahockey kesäolympialaisissa 1952
Kaarlo Einiö |
Pentti Elo |
Erkki Heikkilä |
Veijo-Lassi Holopainen |
Helge Korhonen |
Keijo Kuusela |
Risto Lamppu |
Reino Lindroos |
Esko Salminen |
Toivo Salminen |
Esko Silvennoinen |
Tauno Timoska |
Varamiehet: Esko Kiviaho |
Keijo Lehtonen |
Pentti Paasonen
Muut maajoukkueet

Suomen naisten maahockeymaajoukkue toiminta on käynnistynyt vuonna 2019.
Pojissa Suomella oli vuonna 2017 alle 18- ja alle 16-vuotiaiden maajoukkueet.
Aiheesta muualla

Miesten maahockeymaajoukkue (Arkistoitu – Internet Archive) Suomen Hockeyliitto
| n k  Suomen maajoukkueet |
| --- | --- |
 Amerikkalainen jalkapallo M  N  Baseball  Beach volley M  N  Cheerleading  Curling  Futsal M  N  Haavipallo M  N  Hiihto M  N  Jalkapallo M  N  Beachfutis  Jääkiekko M  N  Jääpallo M  N  Koripallo M  N  Kriketti M  N  Käsipallo M  N  Maahockey  Ringette  Lentopallo M  N  Purjehdus  Ratsastus  Rugby union M  N  Rullakiekko M  N  Rullalautailu  Salibandy M  N  Softball  Sulkapallo  Squash  Tennis M  N  Uinti  Vesipallo
Luettelo tunnetuista suomalaisista homo- ja biseksuaaleista

Sateenkaarilippu on seksuaalivähemmistöön kuuluvien tunnus.
Tämä on luettelo tunnetuista suomalaisista homo-, bi- ja panseksuaaleista. Luettelo koostuu kuuluisista nykyajan henkilöistä, jotka ovat julkisuudessa itse viitanneet seksuaaliseen suuntautumiseensa tai parisuhteeseensa, sekä historiallisista henkilöistä, joiden suuntautumisen käsittely on perusteltua.
Henkilöitä, joiden vain huhutaan olevan homoja tai biseksuaaleja, ei ole lueteltu. Huomautus-sarakkeeseen on merkitty, jos henkilö on kertonut tai hänen on kerrottu olevan nimenomaan homo-, bi- tai panseksuaali. Muissa tapauksessa henkilö on kertonut tai hänen on kerrottu olevan tai olleen parisuhteessa samaa sukupuolta olevan kanssa tai hän on ilmaissut seksuaalisen ja/tai romanttisen kiinnostuksensa samaa sukupuolta oleviin.
Luettelo

Siirry kirjaimeen → A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z Å Ä Ö
A

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Ammatti tai toimi | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saara Aalto | s. 1987 | laulaja-lauluntekijä | homoseksuaali |  |
| Tuomas Aivelo | s. 1984 | evoluutiobiologi ja tietokirjailija |  |  |
| Alviina Alametsä | s. 1992 | europarlamentaarikko | panseksuaali |  |
| Mikko Alanne | s. 1972 | käsikirjoittaja |  |  |
| Laura Andersson | s. 1982 | kirjailija |  |  |
| Berndt Arell | s. 1959 | taidemuseoalan ammattilainen |  |  |
| Tuuve Aro | s. 1973 | kirjailija, elokuvakriitikko |  |  |
| Isa Asp | 1853–1872 | runoilija |  |  |
| Into Auer | 1890–1948 | upseeri ja jääkäriliikkeen aktiivi |  |  |
B

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Ammatti tai toimi | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vivica Bandler | 1917–2004 | teatteriohjaaja ja teatterinjohtaja |  |  |
| Anna-Liisa Bergström | s. 1985 | tanssija, koreografi |  |  |
| Marco Bjurström | s. 1966 | tanssija, koreografi |  |  |
| Gunnar Björling | 1887–1960 | runoilija |  |  |
| Marko Björs | s. 1969 | kouluratsastaja, malli |  |  |
| Ville Blåfield | s. 1980 | toimittaja |  |  |
| Tuure Boelius | s. 2001 | tubettaja, laulaja, näyttelijä, tanssija | homoseksuaali |  |
| Lina Bonde | s. 1990 | runoilija |  |  |
C

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Ammatti tai toimi | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fredrik Cygnaeus | 1807–1881 | tutkija |  |  |
E

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Ammatti tai toimi | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sini Yasemin Eira | s. 1990 | laulaja-lauluntekijä | homoseksuaali |  |
| Riko Eklundh | s. 1965 | näyttelijä |  |  |
| Eeva Eloranta | s. 1954 | näyttelijä, käsikirjoittaja |  |  |
| Anna Englund | s. 1980 | kirjailija |  |  |
| Magnus Enckell | 1870–1925 | taidemaalari | Joko bi- tai homoseksuaali |  |
| Jouko Enkelnotko | s. 1970 | näyttelijä ja laulaja |  |  |
| Siiri Enoranta | s. 1987 | kirjailija | panseksuaali |  |
| Lasse Erjamo | s. 1976 | muusikko, ”Arto Muna” | biseksuaali |  |
F

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Ammatti tai toimi | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kurt Fagerstedt | s. 1958 | kasvibiologi, professori |  |  |
| Pauliina Feodoroff | s. 1977 | ohjaaja, käsikirjoittaja |  |  |
| Hilda Flodin | 1877–1958 | kuvanveistäjä | biseksuaali |  |
| Pasi Flodström | s. 1995 | tangokuningas |  |  |
| Antonio Flores | s. 1978 | kampaaja |  |  |
| Merikukka Forsius | s. 1972 | entinen kansanedustaja |  |  |
| Tiia Forsström | s. 1974 | Setan ja Sexpon puheenjohtaja | biseksuaali |  |
| Heidi Foxell | s. 1988 | jalkapalloilija ja poliisi |  |  |
| Erik Fröling | 1894–1974 | näyttelijä |  |  |
| Juha Föhr | s. 1958 | meteorologi |  |  |
G

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Ammatti tai toimi | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Harald Gallen | 1880–1931 | taidemaalari, taidegraafikko ja diplomaatti | homoseksuaali |  |
| Elisa Gebhard | s. 1993 | kansanedustaja |  |  |
| Holger Glan | 1928–1989 | Psyke ry:n puheenjohtaja |  |  |
| Elina Gustafsson | s. 1992 | nyrkkeilijä | homoseksuaali |  |
| Kim Gustafsson |  | näyttelijä | homoseksuaali |  |
H

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Ammatti tai toimi | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minna Haapkylä | s. 1973 | näyttelijä |  |  |
| Joanna Haartti | s. 1979 | näyttelijä |  |  |
| Pekka Haavisto | s. 1958 | poliitikko | homoseksuaali |  |
| Monica Hagström | s. 2000 | jalkapalloilija |  |  |
| Laura Haimila | s. 1988 | juontaja | homoseksuaali |  |
| Sanni Hakala | s. 1997 | jääkiekkoilija |  |  |
| Hanna Hakko | s. 1988 | poliitikko, ympäristöasiantuntija | biseksuaali |  |
| Carola Hakola | s. 2002 | näyttelijä |  |  |
| Aki Samuli Hakonen | s. 1982 | tangolaulaja |  |  |
| Onni Halla | 1899–1981 | kirjailija ja kirjallisuuskriitikko |  |  |
| Veikko Halmetoja | s. 1977 | kuvataidekriitikko |  |  |
| Antti Halonen | 1903–1985 | kirjailija, toimittaja |  |  |
| Kalle Hamm | s. 1969 | kuvataiteilija |  |  |
| Edith Hammar | s. 1992 | kuvittaja, kuvataiteilija |  |  |
| Jukka Hankamäki | s. 1966 | filosofi | homoseksuaali |  |
| Outi Hannula | s. 1968 | Setan puheenjohtaja |  |  |
| Samuel Harjanne | s. 1987 | ohjaaja, näyttelijä ja laulaja |  |  |
| Markku Haussila | s. 1986 | näyttelijä, laulaja ja tanssija | homoseksuaali |  |
| Tiia Hautala | s. 1972 | entinen yleisurheilija |  |  |
| Markku Heikkinen | s. 1966 | dokumenttiohjaaja |  |  |
| Osku Heiskanen |  | koreografi, drag-artisti |  |  |
| Simo Heiskanen | s. 1969 | tanssija |  |  |
| Seija Helander | s. 1970 | kirjailija |  |  |
| Ester Helenius | 1875–1955 | taidemaalari |  |  |
| Susanna Helke | s. 1967 | dokumenttielokuvien tekijä, professori |  |  |
| Martta Helminen | 1890–1983 | taiteilija |  |  |
| Jorma Hentilä | s. 1937 | poliitikko |  |  |
| Mikael Hertell | s. 1995 | ”Deata”, tubettaja | biseksuaali |  |
| Pekka Hiltunen | s. 1966 | toimittaja, kirjailija |  |  |
| Vera Hjelt | 1857–1947 | opettaja, kansanedustaja |  |  |
| Pentti Holappa | 1927–2017 | kirjailija, kulttuuriministeri | homoseksuaali |  |
| Antti Holma | s. 1982 | näyttelijä | homoseksuaali |  |
| Pirjo Honkasalo | s. 1947 | elokuvaohjaaja |  |  |
| Hannu Huuska | s. 1949 | näyttelijä, lausuja ja teatteriohjaaja |  |  |
| Tapio Huuska | s. 1975 | ”Cristal Snow”, muusikko, drag-artisti ja juontaja | homoseksuaali |  |
| Simon Häger |  | näyttelijä |  |  |
| Pirkko Hämäläinen | s. 1959 | näyttelijä | biseksuaali |  |
| Jera Hänninen | s. 1974 | kirjailija |  |  |
I

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Ammatti tai toimi | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kristoffer Ignatius | s. 1979/1980 | juontaja, yrittäjä, tuottaja | homoseksuaali |  |
J

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Ammatti tai toimi | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tove Jansson | 1914–2001 | kirjailija, kuvataiteilija |  |  |
| Astrid Joutseno | 1899–1962 | pianisti |  |  |
| Heini Junkkaala | s. 1975 | näytelmäkirjailija |  |  |
| Perttu Jussila | s. 1991 | entinen keilaaja ja keilailuliiton puheenjohtaja |  |  |
| Kaarlo Juurela | 1929–2010 | näyttelijä |  |  |
| Kersti Juva | s. 1948 | suomentaja | homoseksuaali |  |
| Helvi Juvonen | 1919–1959 | runoilija |  |  |
| Tuula Juvonen |  | tutkija |  |  |
| Antti Järvi | s. 1977 | toimittaja, tietokirjailija |  |  |
| Raimo Jääskeläinen | 1932–1992 | ”Monsieur Mosse”, meikkitaiteilija | homoseksuaali |  |
K

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Ammatti tai toimi | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yrjö Kaijärvi | 1896–1971 | runoilija, kirjailija ja kääntäjä |  |  |
| Jesse Kaikuranta | s. 1982 | laulaja |  |  |
| Uuno Kailas | 1901–1933 | runoilija ja kirjailija |  |  |
| Birger Kaipiainen | 1915–1988 | keraamikko | biseksuaali |  |
| Jukka Kajava | 1943–2005 | kriitikko |  |  |
| Natalia Kallio | s. 1996 | runoilija |  |  |
| Jenny Kangasvuo | s. 1975 | tutkija, kirjailija | biseksuaali |  |
| Emma Kantanen | s. 1989 | kirjailija, graafikko |  |  |
| E. L. Karhu | s. 1982 | näytelmäkirjailija | biseksuaali |  |
| Kaarina Kari | 1888–1982 | liikuntakasvattaja |  |  |
| Mari Karppinen | s. 1984 | toimittaja |  |  |
| Kaisu Karvala | s. 1970 | EU-vaikuttaja |  |  |
| Kreeta Karvala |  | toimittaja |  |  |
| Michelle Karvinen | s. 1990 | jääkiekkoilija |  |  |
| Shirly Karvinen | s. 1992 | juontaja, Miss Suomi 2016 |  |  |
| Veera Kauppi | s. 1997 | salibandyn pelaaja |  |  |
| Mikko Kauppila | s. 1995 | näyttelijä |  |  |
| Antti Keinänen |  | balettitanssija |  |  |
| Ville Kekäläinen | s. 1991 | ”Linnea von Kattendam”, drag-artisti |  |  |
| Christer Kihlman | 1930–2021 | kirjailija | biseksuaali |  |
| Atte Kilpinen | s. 1996 | balettitanssija |  |  |
| Leo Kirjonen | s. 1988 | tanssija, näyttelijä |  |  |
| Harri Kivi | s. 1961 | kuvataiteilija | biseksuaali |  |
| Tiina Kivinen | s. 1959 | pääsihteeri, Setan entinen puheenjohtaja |  |  |
| Minna Koivisto | s. 1993 | musiikkituottaja |  |  |
| Rudolf Koivu | 1890–1946 | taidemaalari, lastenkirjojen kuvittaja ja satukirjailija |  |  |
| Anu Koivunen | s. 1967 | elokuvatutkimuksen professori |  |  |
| Alex Komulainen | s. 2000 | tanssija |  |  |
| Arto Korhonen | 1963–2023 | kuvataiteilija |  |  |
| Johanna Korhonen | s. 1968 | toimittaja |  |  |
| Kaj Korkea-aho | s. 1983 | kirjailija, kolumnisti |  |  |
| Nyyti Korolainen | s. 1984 | urheilija, taekwondon maailmanmestari |  |  |
| Tinja-Riikka Korpela | s. 1986 | jalkapalloilija |  |  |
| Kiira Korpi | s. 1988 | taitoluistelija | biseksuaali |  |
| Samu-Jussi Koski | s. 1975 | vaatesuunnittelija |  |  |
| Elias Koskimies | s. 1974 | ohjaaja ja käsikirjoittaja | homoseksuaali |  |
| Sauli Koskinen | s. 1985 | tv-juontaja |  |  |
| Anne Kukkohovi | s. 1970 | entinen malli, nykyinen juontaja |  |  |
| Voima Kulmala | s. 1976 | lastenmuusikko ja näyttelijä, Mimi ja Kuku -duo |  |  |
| Essi Kummu | s. 1977 | kirjailija |  |  |
| Sanni Kurkisuo | s. 1993 | muusikko |  |  |
| Jukka Kuronen | s. 1978 | drag-artisti |  |  |
| Amare Kuukka | s. 1996 | "Yeboyah"; DJ, muusikko ja radiojuontaja | queer |  |
| Hilda Käkikoski | 1864–1912 | kansanedustaja |  |  |
L

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Ammatti tai toimi | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Timo Laakso | s. 1961 | professori |  |  |
| Touko Laaksonen | 1920–1991 | ”Tom of Finland”, kuvataiteilija | homoseksuaali |  |
| Elina Laavi | s. 1981 | poliitikko |  |  |
| Antton Laine | s. 1972 | tanssija, koreografi |  |  |
| Tommi Laitio | s. 1977 | Helsingin kaupungin nuorisotoimen johtaja |  |  |
| Petra Lampinen | s. 1975 | muusikko |  |  |
| Ervin Latimer | s. 1988 | vaatesuunnittelija | homoseksuaali |  |
| Hannele Lehtikuusi | 1960–2004 | järjestösihteeri, Setan entinen puheenjohtaja |  |  |
| Valtteri Lehtinen | s. 1996 | näyttelijä, laulaja, juontaja |  |  |
| Laura Lehtola | s. 1978 | kirjailija |  |  |
| Mappela Lehtonen | s. 1981 | thainyrkkeilijä |  |  |
| Juha Leiviskä | 1936–2023 | arkkitehti, akateemikko | homoseksuaali |  |
| Rakel Liekki | s. 1979 | toimittaja ja kuvataiteilija, entinen pornonäyttelijä | homoseksuaali |  |
| Hjalmar Linder | 1862–1921 | kamariherra, varatuomari ja suurmaanomistaja |  |  |
| Tiina Lindfors | s. 1958 | tanssitaiteilija-koreografi |  |  |
| Laura Lindstedt | s. 1976 | kirjailija |  |  |
| Hannu Lintu | s. 1967 | kapellimestari |  |  |
| Ari-Pekka Liukkonen | s. 1989 | uimari | homoseksuaali |  |
| Teuvo Loman | s. 1962 | stylisti ja laulaja |  |  |
| Yazka Love | s. 1963 | toimittaja, yrittäjä |  |  |
| Kiba Lumberg | s. 1956 | kirjailija ja kuvataiteilija |  |  |
M

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Ammatti tai toimi | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Manne Maalismaa | s. 1977 | tv-kuuluttaja |  |  |
| Katri Makkonen | s. 1975 | toimittaja |  |  |
| Sofia Manner | s. 1997 | jalkapalloilija |  |  |
| Anastasie Mannerheim | 1893–1978 | C. G. E. Mannerheimin tytär |  |  |
|  Sophie Mannerheim | 1895–1963 | C. G. E. Mannerheimin tytär |  |  |
| Tarmo Manni | 1921–1999 | näyttelijä |  |  |
| Tittamari Marttinen | s. 1968 | kirjailija | biseksuaali |  |
| Pekka Mattila | 1978–2024 | tutkija, toimitusjohtaja | homoseksuaali |  |
| Riina Mattila | s. 1991 | kirjailija |  |  |
| Pekka Metso |  | suurlähettiläs |  |  |
| Annika Metsäketo | s. 1971 | juontaja |  |  |
| Alma Miettinen | s. 1996 | laulaja | homoseksuaali |  |
| Ina Mikkola | s. 1990 | toimittaja | biseksuaali |  |
| Erkka Mikkonen | s. 1982 | toimittaja | homoseksuaali |  |
| Minna Minkkinen | s. 1984 | poliitikko |  |  |
| Silvia Modig | s. 1976 | toimittaja, kansanedustaja, europarlamentaarikko | homoseksuaali |  |
| Panu Mäenpää | s. 1975 | viestintäjohtaja, Helsinki Pride -yhteisön puheenjohtaja | homoseksuaali |  |
| Jussi Mäkinen | 1929–1978 | suurlähettiläs |  |  |
| Niko-Pekka Mäkinen | s. 1987 | ”NikoLa”, drag-artisti |  |  |
N

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Ammatti tai toimi | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Janne Naakka | s. 1994 | bloggaaja ja tubettaja |  |  |
| Lauri Nautela | 1914–1998 | keräilijä ja mesenaatti |  |  |
| Fred Negendanck | 1937–2017 | tanssija, näyttelijä, koreografi |  |  |
| Kari-Otso Nevaluoma | s. 1969/1970 | päätoimittaja |  |  |
| Petra Niemenmaa | s. 1980 | salibandyn pelaaja |  |  |
| Teri Niitti | 1973–2017 | stylisti ja muotisuunnittelija |  |  |
| Reino Nordin | s. 1983 | näyttelijä ja muusikko | biseksuaali |  |
| Siiri Nordin | s. 1980 | muusikko |  |  |
| Fanni Noroila | s. 1992 | muusikko ja näyttelijä |  |  |
| Paula Noronen | s. 1974 | käsikirjoittaja, kirjailija, radiojuontaja |  |  |
| Seppo Nummi | 1932–1981 | säveltäjä | biseksuaali |  |
| Emmi Nuorgam | s. 1988 | toimittaja |  |  |
| Miisa Nuorgam | s. 1992 | media-alan ammattilainen | panseksuaali |  |
| Ilmari Nurminen | s. 1991 | poliitikko |  |  |
| Majka Nurminen | s. 1979 | lastenmuusikko ja säveltäjä, Mimi ja Kuku -duo | homoseksuaali |  |
| Eino Nurmisto | s. 1990 | bloggaaja | homoseksuaali |  |
| Katja Nyberg | s. 1979 | käsipalloilija |  |  |
O

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Ammatti tai toimi | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oscar Ohlis | s. 1983 | poliitikko |  |  |
| Sofi Oksanen | s. 1977 | kirjailija | biseksuaali |  |
| Hagar Olsson | 1893–1978 | kirjailija, esseisti ja kirjallisuuskriitikko |  |  |
| Raisa Omaheimo | s. 1977 | taiteilija |  |  |
| Mert Otsamo | s. 1990 | vaatesuunnittelija |  |  |