stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Suomessa järjestettävistä historianelävöitystapahtumista
Suomessa järjestettävät historianelävöitystapahtumat > Muinainen Laukko -festivaali

Muinainen Laukko-festivaali on vuodesta 2018 Laukon kartanolla järjestetty ristiretkiaikainen tapahtuma. Vuoden 2019 jälkeen tapahtumaa järjestetään joka toinen vuosi.
Suomessa järjestettävät historianelävöitystapahtumat > Nauravan Lohikäärmeen viikinkipäivä

Nauravan Lohikäärmeen viikinkipäivä on vuodesta 2016 Euran Nauravan Lohikäärmeen opastuskeskuksessa järjestetty viikinkiaikainen historianelävöitystapahtuma.
Suomessa järjestettävät historianelävöitystapahtumat > Peräpohjolan markkinat

Peräpohjolan markkinat on Torniossa järjestettävä 1900-luvun alun Torniota mukaileva tapahtuma. Tapahtumassa järjestetään teatteri- ja musiikkiesityksiä, sekä myydään ajan hengen mukaisia käsityötuotteita ja leivonnaisia.
Suomessa järjestettävät historianelävöitystapahtumat > Pirkkalan muinaismarkkinat

Pirkkalan muinaismarkkinat on vuodesta 2016 alkaen Pirkkalassa järjestetty rautakautinen tapahtuma. Tapahtuma on keskittynyt viikinkiaikaan, ja saanut innoituksensa Tursiannotkon muinaisjäännösalueelta tehdyistä rautakautisista arkeologisista löydöistä.
Suomessa järjestettävät historianelävöitystapahtumat > Pukkisaaren muinaismarkkinat

Pukkisaaren muinaismarkkinat on Helsingin Pukkisaaressajärjestettävä rautakautinen tapahtuma.
Suomessa järjestettävät historianelävöitystapahtumat > Pyhän Valentinuksen talvimarkkinat

Pyhän Valentinuksen talvimarkkinat oli Jyväskylässä vuonna 2015 järjestetty viikinki- ja keskiajan elävöitystapahtuma.
Suomessa järjestettävät historianelävöitystapahtumat > Rikalanmäen muinaismarkkinat

Rikalanmäen muinaismarkkinat oli Salon Rikalanmäellä vuosina 2012-2013 järjestetty viikinkiaikainen tapahtuma.
Suomessa järjestettävät historianelävöitystapahtumat > Rosalan viikinkipäivä

Rosalan Viikinkikeskuksessa vuodesta 2005 järjestetty vuosittainen viikinkiaikainen tapahtuma.
Suomessa järjestettävät historianelävöitystapahtumat > Saltvikin viikinkimarkkinat

Saltvikin viikinkimarkkinat]on vuodesta 2006 Saltvikissa Ahvenanmaalla järjestettävä viikinkiaikainen tapahtuma, jonne tulee esiintyjiä ympäri Pohjoismaita. Paikalla on myös viikinkilaiva.
Suomessa järjestettävät historianelävöitystapahtumat > Savonlinnan Keskiaikamarkkinat

Savonlinnan Keskiaikamarkkinat syntyivät jo 2000-luvun alkupuolella, mutta keskeytyivät välillä viideksi vuodeksi. Uudelleen tapahtuma puhallettiin henkiin vuonna 2018 Savonlinnan Seudun Kolomonen ry:n toimesta.
Vuonna 2021 Savonlinnan Keskiaikamarkkinat järjestetään osana laajaa Savonlinnan Syystulet]-tapahtumaa 3.–5.9.2021 Olavinlinnan, Riihisaaren, Wanhan Savonlinnan ja Savonlinnan torin maisemissa.
Suomessa järjestettävät historianelävöitystapahtumat > Taaran markkinat

Taaran markkinat Janakkalassa on vuodesta 2018 lähtien vuosittain järjestettävä historiaan ja kulttuuriperintöön johdattava tapahtuma alueella, jossa kulttuurihistoriallisia kohteita löytyy rautakaudelta lähtien.
Suomessa järjestettävät historianelävöitystapahtumat > Turun keskiaikaiset markkinat

Turun keskiaikaiset markkinat on Turussa vuodesta 1996 lähtien järjestetty Suomen suurin ja vanhin keskiaikatapahtuma. Ohjelmassa on muun muassa hevosturnajaiset. Tapahtuma järjestetään yleensä kesä-heinäkuun vaihteessa.
Suomessa järjestettävät historianelävöitystapahtumat > Turun linnan turnajaiset

Turun linnan turnajaiset on vuodesta 2016 lähtien Turun linnalla järjestetty monista historiallisista kamppailulajeista käytävä kilpailu, joihin kuuluu muun muassa HEMA:a (HEMA/Historical European Martial Arts), buhurttia ja hevosturnajaiset.
Suomessa järjestettävät historianelävöitystapahtumat > Ulvilan keskiaikaiset Hansamarkkinat

Ulvilan keskiaikaiset Hansamarkkinat on vuodesta 2000 Ulvilassa järjestetty keskiaikatapahtuma.
Suomessa järjestettävät historianelävöitystapahtumat > Vantaan Steiner-koulun keskiaikamarkkinat

Vantaan Steiner-koulun keskiaikamarkkinat on Vantaan Steiner-koulun vuodesta 1998 järjestämä keskiaikatapahtuma.
Suomessa järjestettävät historianelävöitystapahtumat > Varjagi-festivaali

Varjagi-festivaali on vuodesta 1998 Helsingin Puotilassa järjestetty viikinkiaikatapahtuma. Aikaisemmin järjetetty asukastapahtuma Meripäivät otti nimekseen Varjagi-festivaali vuonna 1998, mutta tapahtumaa ei järjestetty moneen vuoteen 2000-luvun puolivälin jälkeen, kunnes se elvytettiin vuonna 2017.
Suomessa järjestettävät historianelävöitystapahtumat > Verlan aika -keskiaikatapahtuma

Verlan aika -keskiaikatapahtuma oli vuodesta 2009 vuoteen 2016 Verlassa, Kouvolassa, järjestetty keskiaikatapahtuma. Vuonna 2014 keskiaikatapahtuma oli Kouvolan Kasarminmäellä nimellä Kouvo La Arctopolis. Vuonna 2017 tapahtuma lopetti toimintansa nimi- ja paikkariitojen takia. Sen henkisenä perintönä jatkaa Wiipurintien markkinat.
Suomessa järjestettävät historianelävöitystapahtumat > Wiipurintien markkinat

Wiipurintien markkinat on vuodesta 2017 Kouvolan Kasarminmäellä järjestetty itseään keskiaikatapahtumaksi nimittävä sekalainen historiatapahtuma, jossa vuonna 2017 on historianelävöitysryhmiä edustamassa historiaa noin 800-luvulta 1800-luvulle.
<ref>Wiipurintien markkinat Kouvola.fi
Ulla Tørnæs

| Ulla Tørnæs |
| --- | --- |
 Tørnæs vuonna 2014.
Tanskan kehitysyhteistyöministeri
 Lars Løkke Rasmussenin III hallitus 29. marraskuuta 2016 – 27. kesäkuuta 2019  
Edeltäjä:  Peter Christensen
Seuraaja:  Rasmus Prehn
 Anders Fogh Rasmussenin II ja III hallitus 18. helmikuuta 2005 – 23. helmikuuta 2010  
Edeltäjä:  Bertel Haarder
Seuraaja:  Søren Pind
Tanskan koulutus- ja tutkimusministeri
 Lars Løkke Rasmussenin II hallitus 29. helmikuuta 2016 – 2. marraskuuta 2016  
Edeltäjä:  Esben Lunde Larsen
Seuraaja:  Søren Pind
Tanskan opetusministeri
 Anders Fogh Rasmussenin I hallitus 27. marraskuuta 2001 – 18. helmikuuta 2005  
Edeltäjä:  Margrethe Vestager
Seuraaja:  Bertel Haarder
Kansankäräjäedustaja
 5.6.2019– 21.9.1994–30.6.2014  
Euroopan parlamentin jäsen
 Tanska 2014–2016  
Henkilötiedot
Koko nimi:  Ulla Pedersen Tørnæs
Syntynyt: 4. syyskuuta 1962 (ikä 62) Esbjerg, Tanska
Tiedot
Puolue:  venstre
Ulla Pedersen Tørnæs (s. 4. syyskuuta 1962 Esbjerg) on tanskalainen Venstren poliitikko. Hän on istunut kansankäräjillä vuosina 1994–2014 sekä uudelleen vuodesta 2019.
Vuosina 2001–2005 Tørnæs oli opetusministeri ja sen jälkeen kehitysapuministeri vuosina 2005–2010. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin vuonna 2014, ja hän istui siellä vuoteen 2016. Vuonna 2016 hän toimi muutaman kuukauden korkeakoulu- ja tutkimusministerinä, minkä jälkeen palasi kehitysyhteistyöministeriksi, jota virkaa hän hoiti vuoteen 2019.
Yksityiselämä

Tørnæsin isä Laurits Tørnæs (s. 1936) oli kalastaja ja venstren poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1981–1994 ja toimi maatalousministerinä Poul Schlüterin johtamassa hallituksessa vuosina 1987–1993.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ulla Tørnæs Wikimedia Commonsissa
Ulla Tørnæs Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
Ulla Tørnæs Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Odile Ahouanwanou

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Odile Ahouanwanou |  Odile Ahouanwanou |  Odile Ahouanwanou |  |
Maa:   Benin
Naisten yleisurheilu
| Afrikan kisat  | Afrikan kisat  | Afrikan kisat  |  |
|  Kultaa | Accra 2023 | seitsenottelu |  |
|  Hopeaa | Brazzaville 2015 | seitsenottelu |  |
|  Pronssia | Rabat 2019 | kuulantyöntö |  |
| Afrikan-mestaruuskilpailut  | Afrikan-mestaruuskilpailut  | Afrikan-mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Asaba 2018 | seitsenottelu |  |
|  Kultaa | St Pierre 2022 | seitsenottelu |  |
|  Kultaa | Douala 2024 | seitsenottelu |  |
Odile Ahouanwanou (s. 5. tammikuuta 1991 Savalou Beninin tasavalta) on beniniläinen yleisurheilija. Hän kilpaili vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa naisten 100 metrin aitajuoksussa, mutta putosi ensimmäisellä kierroksella jäätyään eränsä kahdeksanneksi. Lontoon olympialaisissa Ahouanwanou teki kansallisen ennätyksen ajalla 14,76.
Ahouanwanou sijoittui seitsenottelussa kahdeksanneksi Afrikan-mestaruuskilpailuissa Marrakechissa 2014. Hän saavutti samassa lajissa hopeaa Brazzavillen Afrikan kisoissa 2015 pistein 5734. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui seitsenottelussa 19:nneksi. Hän voitti seitsenottelun Afrikan-mestaruuden Asabassa 2018 pistein 5999. Hän saavutti Rabatin Afrikan kisoissa 2019 pronssia kuulantyönnössä tuloksella 13,77. Saman vuoden Dohan MM-kilpailuissa hän sijoittui seitsenottelussa kahdeksanneksi. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän oli seitsenottelussa viidestoista. Hän voitti seitsenottelun Afrikan-mestaruuden Saint Pierressä 2022 pistein 5756,  kultaa maaliskuussa 2024 käydyissä Accran Afrikan kisoissa pistein 5616 sekä Afrikan-mestaruuden Doualassa 2024 pistein 5777.
Ahouanwanou on tehnyt Beninin ulkoratojen ennätyksen 100 metrin aitajuoksussa (13,25), korkeushypyssä (179), kuulantyönnössä (15,79) ja seitsenottelussa (6274).
Junius Rusticus

Quintus Junius Rusticus (n. 100-170) oli roomalainen poliitikko ja stoalainen filosofi. Hän oli todennäköisesti Arulenus Rusticuksen pojanpoika.
Rusticus oli yksi keisari Marcus Aureliuksen opettajista ja aikansa merkittävimpiä roomalaisia stoalaisia. Marcus suhtautui häneen hyvin kunnioittavasti. Historia Augusta kertoo, että Marcus "sai suurimman osan opetuksestaan Rusticukselta, jota arvostettiin sekä yksityisessä että julkisessa elämässä, ja joka oli hyvin perehtynyt stoalaiseen filosofiaan"; "jonka kanssa Marcus jakoi sekä kaikki yksityiset että julkiset päätöksensä, jota hän tervehti suudelmalla ennen kaartin prefektejä"; ja että Marcus "pyysi senaattia kunnioittamaan [Rusticusta] patsailla tämän kuoleman jälkeen".
Teoksessaan Itselleni Marcus kiittää Rusticusta saamastaan opetuksesta:
»Rusticukselta, että olen käsittänyt tarvitsevani kuria ja ohjausta sekä parannusta luonteeseeni; olla sortumatta sofistiseen intoiluun, olla kirjoittamatta kirjoja teoreettisista periaatteista, olla väittelemättä parannukseen kannustavista kirjoitelmista, olla esittämättä suurieleisesti askeettia tai hyväntekijää; pidättyminen retoriikasta, runoudesta ja sievistelystä [...]»
Marcus selittää myös, kuinka hän tuli alun perin lukeneeksi Epiktetoksen teoksia Rusticuksen ansiosta, tämän lainatessa hänelle omistamiaan kirjoja.
Rusticus toimi Rooman konsulina vuosina 133 (consul suffectus) ja 162 (consul ordinarius). Hän toimi myös Rooman kaupunginprefektinä vuosien 162 ja 168 välisenä aikana, ja tuolloin hän johti muun muassa Justinos Marttyyrin oikeudenkäyntiä, mikä johti tämän teloittamiseen. Oikeudenkäynnistä on säilynyt kolme käsikirjoitusta, joista lyhin on todennäköisesti paikkansapitävin.
Käännös suomeksi
Axel Ludvig Born

| Axel Ludvig Born> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. helmikuuta 1803 Leppävirta
Kuollut: 4. maaliskuuta 1887 (84 vuotta) Espoo
Ammatti:  juristi, virkamies, senaattori
Vanhemmat:  Karl Born ja Hedvig Charlotta Meijer
Muut tiedot
Koulutus: Helsingin triviaalikoulu, Porvoon lukio ja Turun akatemia
Axel Ludvig Born (20. helmikuuta 1803 Leppävirta – 4. maaliskuuta 1887 Espoo) oli suomalainen senaattori, salaneuvos ja Suomen senaatin valtiovaraintoimituskunnan apulaispäällikkö.
Bornin vanhemmat olivat Varkauden linnoituksen asevaraston vt. vartija Karl Born (k. 1805) ja Hedvig Charlotta Meijer. Hän kävi Helsingin triviaalikoulua ja Porvoon lukiota, pääsi ylioppilaaksi 1820 ja suoritti Turun akatemiassa tuomarintutkinnon ja kameraalitutkinnon 1821.
Born oli Suomen senaatin kansliatoimituskunnan ylimääräisenä kopistina 1822–1823, sotakomissariaatissa 2. kamarikirjurina 1823–1824 ja 1. kamarikirjurina 1824–1825, senaatin kansliatoimituskunnan kopistina 1825–1832 ja valtiovaraintoimituskunnan kanslistina 1832–1838. Hän sai protokollasihteerin arvonimen 1835. Born oli senaatin kirkollistoimituskunnan protokollasihteerinä 1838, valtiovaraintoimituskunnan apulaisesittelijäsihteerinä 1838–1839 ja esittelijäsihteerinä vuodesta 1839 toimien samalla myös sensuuriylihallituksen sihteerinä 1832–1845. Bornista tuli Suomen Pankin johtokunnan vt. puheenjohtaja 1845 ja hän oli vakinaisena puheenjohtajana 1853–1856. Hän oli samalla senaatin talousosaston väliaikaisena jäsenenä ja valtiovaraintoimituskunnan päällikön väliaikaisena apulaisena vuodesta 1853. Bornista tuli valtioneuvos 1854. Hän oli senaatin talousosaston jäsenenä vuodesta 1856, senaattorina vuodesta 1857, valtiovaraintoimituskunnan päällikön apulaisena vuodesta 1856 ja valtiovaraintoimituskunnan apulaispäällikkönä 1862–1867. Hän sai salaneuvoksen arvonimen 1867.
Born omisti Kunnarlan tilan Espoossa.
Aiheesta muualla

Axel Ludvig Bornin elämäkerta Kansallisbiografiassa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Carl Wilhelm Trapp | Suomen Pankin pääjohtaja 1853–1856 | Seuraaja: Alex Federley |
Juho Edvard Airola

Johan (Juho) Edvard Airola, sukunimi vuoteen 1906 Österman (17. lokakuuta 1869 Maaria – 18. huhtikuuta 1945 Tampere) oli suomalainen insinööri ja höyryveturisuunnittelija.
Airola kävi Turun käsityökoulun ja Turun teollisuuskoulun ja opiskeli sitten Ruotsissa kolme vuotta sekä teki opintomatkoja Ranskaan, Sveitsiin ja Hollantiin. Hän toimi piirtäjänä, konstruktöörinä ja tehdasinsinöörinä eri tehtaissa Turussa ja Tukholmassa kunnes hän sitten tuli Tampereen Pellavatehtaan konepajan palvelukseen. Airola erikoistui veturinsuunnitteluun ja rakentamiseen. Hän oli ensin Pellavatehtaan konepajalla veturitöiden suunnittelijana ja rakennustöiden johtajana kunnes vuonna 1915 hän tuli vastaperustetun Lokomon konepajan palvelukseen. Lokomolla hän työskenteli konepajainsinöörinä veturiosastolla. Airola julkaisi kaksi käsikirjaa Ammattilaisen opas ja Tehdasjärjestelyn suuntaviivoja sekä toimi teknillisessä oppilaitoksessa tehdasjärjestelyn ja konekustannuslaskennan opettajana.
Juho Edvard Airola on haudattu Kalevankankaan hautausmaalle.
Julkaisuja

Nimellä J. E. Airola:
Ammattilaisen opas: mitä pienteollisuuden harjoittajan tulee tietää. Karisto 1925
Tehdasjärjestelyn suuntaviivoja. Otava 1926
Välityssuhde

Välityssuhde R on välityksen käyttävän (merkitään kaavoissa alaindeksillä A) akselin pyörimisnopeuden suhde käytettävän (merkitään alaindeksillä B) akselin pyörimisnopeuteen.     Alennusvaihteilla  \left\vert R\right\vert >1 ja ylennysvaihteilla  \left\vert R\right\vert <1. Kun akselit pyörivät samaan suuntaan  R>0 , kun taas vastakkaisiin suuntiin pyöriville akseleille  R<0. Välityssuhde voidaan laskea esimerkiksi hammaspyörä-, ketju ja hihnavälityksille.
Välityssuhde kertoo kuinka moni kertaisesti käyttävä akseli pyörii kuin käytettävä akseli. Esimerkiksi jos autolla ajetaan vaihteella jolla saadaan kokonaisvälityssuhteeksi neljä, moottori pyörii neljä kertaa niin nopeasti kuin pyörä.
Esimerkiksi hammaspyörävälityksessä jossa kymmenhampaisella hammaspyörällä pyöritetään satahampaista hammaspyörää välityssuhde on kymmenen. Tällöin käyttävä hammaspyörä pyörii kymmenen kertaa nopeammin kuin käytettävä. Jos vääntöhäviötä ei oteta huomioon käytettävältä hammaspyörältä saadaan kymmenkertainen momentti verrattuna momenttiin jolla vaikutetaan käyttävään hammaspyörään. Kiihtyvän pyörimisliikkeen ollessa kyseessä on käyttävän hammaspyörän kulmakiihtyvyys kymmenkertainen verrattuna käytettävän hammaspyörän kulmakiihtyvyyteen.
R={\frac {\omega _{A}}{\omega _{B}}} , jossa  {\omega _{A}} käyttävän akselin kulmanopeus ja R välityssuhde.
Hammaspyörä välityksillä voidaan saavuttaa lähes minkäsuuruisia välityssuhteita tahansa, vaikkei minkään pyörän hammasluku ole nolla eikä ääretön. Esimerkiksi jos planeettapyörästössä aurinkopyörän hammasluku on 27, sen kanssa rynnössä olevan planeettapyörä A:n 28, edellisen kanssa samalla akselilla ja siten samalla kulmanopeudella pyörivän toisen planeettapyörä B:n hammasluku 29, A:n kanssa rynnössä olevan kehäpyörä A.n hammasluku 83, sekä planeettapyörä B:n kanssa rynnössä olevan kehäpyörä B:n 86, saadaan välityssuhteeksi noin 9810:1 , kun kehäpyörä A on lukittu pyörimättömäksi vaihteistokoteloon, nopeasti pyörivä aurinkopyörä on käyttävänä ja todella hitaasti pyörivä kehäpyörä B käytettävänä, sekä planeetan pidin vapaasti pyörivänä. High Gear Ratio Epicyclic Drives Analysis  Tällaisella konstruktiolla hyötysuhde jää huonoksi  ,mutta ainakin epästandardella ja erisuuruisilla moduleilla toteutus onnistuu. Standardeilla hammaspyörillä kehäpyörän hampaiden lukumäärän on vastattava aurinkopyörän ja kaksinkertaista planeettapyörän hammaslukujen summaa  (ei toteudu esimerkin B pyörillä), mikä rajoittaa huomattavasti mahdollisia välityssuhteita jos yksittäisten hammaspyörien hammasluvulle on annettu jokin yläraja. Ilman rajoituksia esimerkiksi tällainen onnistuu: https://www.youtube.com/watch?v=kYmUJVE6Vo0
Hammaslukujen ja säteiden tai halkaisijoiden suhde

Välityksissä käytetään usein pyöriä jotka ovat hammastettuja. Esimerkkejä tällaisista välityksistä suoraan rynnössä olevien hammaspyörien lisäksi ovat ketjuvälitykset ja hammashihnavälitykset. Näissä välityksissä välityssuhteen kertoo käytettävän pyörän hammasluvun suhde käyttävän pyörän hammaslukuun.
Kehänopeus

Välityksissä pyörillä olevat kehänopeudet ovat yhtä suuria akselien välisen suoran suhteen laskettuna. Kehänopeuden yhtäsuuruuden saa aikaan joko pyörien suora kosketus kuten hammaspyörävälityksissä tai sen välittyminen hihnan tai ketjun kautta. Jos pyörät ovat eri kokoisia niiden kulmanopeudet ovat kuitenkin eri suuruiset. Tämä johtuu siitä että kulmanopeus riippuu kehänopeuden lisäksi pyörän säteestä.
Esimerkiksi planeettavaihteistossa kehäpyörän kulmanopeus voi olla nolla samaan aikaan kun planeettapyörä, planeettojen pidin sekä aurinkopyörä pyörivät. Tällöin kehäpyörän kehänopeus vaihteistokotelon suhteen on nolla, vaikka sen kanssa rynnössä olevalla planeettapyörällä on samaan aikaan kehänopeutta. Planeetan pitimen kehänopeus ja planeetan kehänopeus summautuvat nollaksi kehäpyörän kanssa kosketuksessa olevalle hampaalle. Nopeus ja kehänopeus eivät siis tarkoita samaa asiaa, ja alla esitetty kaava ei päde siis nopeuksille vaan kehänopeudelle. Siksi on erittäin olennaista minkä suhteen kehänopeuksia kulloinkin laskee. Hampaiden rynnössä syntyvien tehohäviöiden kannalta vain planeetan pitimen suhteen lasketuilla nopeuksilla on merkitystä, kun taas tehonsiirron kannalta olennaista on vaihteistokotelon suhteen lasketut nopeudet. Hyötysuhteen laskennassa taas tarvitaan molempia, sekä siirrettyä tehoa että häviöitä, joten myös molempia kulmanopeuksia tarvitaan jokaiselle hammaspyörälle erikseen.
Kiertymien suhde

Välityssuhde on myös käyttävän pyörän kiertymän suhde käytettävän pyörän kiertymään.
Hitausmomenttien suhde

Välityssuhde vaikuttaa käyttävällä puolella havaittavaan hitausmomenttiin. Tälle vaikutukselle voidaan johtaa kaava vertaamalla tilannetta jossa hitausmomenttia pyöritetään tietyllä teholla määrätyn mittainen aika suoraan ja välityksen kautta. Koska välitys oletetaan häviöttömäksi saa pyöritettävä hitausmomentti molemmissa tapauksissa yhtä suuren pyörimisenergian. Välitystä käytettäessä pyörimisnopeus  kuitenkin muuttuu eri nopeudella ja havaittu hitausmomentti on eri.
Käytettävän puolen hitausmomentti voidaan redusoida käyttävälle puolelle.
Ville Eetvartti

| Ville Eetvartti |
| --- | --- |
 Ville Eetvartti studiossa tammikuussa 2012
Henkilötiedot
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2000-
Tyylilajit:  pop, rock
Yhtyeet:  Killville, Substances, BBC Nukes
Levy-yhtiöt:  Periferia Sound (2011-) Helsinki Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ville Eetvartti Parkkonen on suomalainen laulaja, lauluntekijä ja tuottaja.
Musiikkura

Parkkosen ura alkoi 2000-luvun alussa Killville-yhtyeen riveissä. Vuonna 2004 Killville julkaisi ensisinglensä Miten Minun Käy, joka nousi Suomen viralliselle singlelistalle .Täyspitkä albumi Tyhjä Taulu julkaistiin vuonna 2005 Helsinki Recordsin kautta. Ville esiintyi myös vierailevana solistina runoilija Tommy Tabermannin Mulle kaikki heti nyt -albumilla 2004 sekä toimi säveltäjänä, sovittajana ja tuottajana useilla Suomen eturivin artistien julkaisuilla.
Killvillen lopetettua toimintansa Parkkonen jatkoi solistina, säveltäjänä ja sanoittajana Substances-yhtyeessä  Vuonna 2009 Substances julkaisi itsenäisesti Between Floors -albumin  ja kuvasi musiikkivideon kappaleeseen God is a girl.
Vuonna 2010 Parkkonen esiintyi Nelosen Kuorosota-ohjelman kolmannella tuotantokaudella Pihtiputaan kuoron solistina.
Syksyllä 2011 Parkkosen ensimmäinen suomenkielinen julkaisu Lasikaupunki valittiin Uuden Musiikin Kilpailussa 40 parhaan kilpailukappaleen joukkoon. Tuottaja Jyri Sariolan ja sanoittajien Tero Myllyvirta ja Joni Pekkarinen kanssa tehty kappale sijoittui kilpailussa lopulta toiseksi.
Ville Eetvartin ensimmäinen sooloalbumi Kirkasta julkaistiin 25.4.2012. Albumin 2. single Tie esiteltiin ensimmäisen kerran Ville Eetvartin Facebook-sivulla 28.3.2012. Ensimmäisenä albumin arvioi sanomalehti Keskisuomalainen antaen albumille 4 tähteä.
Yksityiselämä

Ville Eetvartti on laulaja Pete Parkkosen veli.
Julkaisut > Albumit

Ville Eetvartti: Kirkasta, 2012, Periferia Sound
Killville: Tyhjä Taulu, 2005, Helsinki Records
Substances: Between Floors, 2009, Golden Harpsicord Records
BBC Nukes: Cutting Room - EP, 2008
Julkaisut > Vierailut

Tommy Tabermann: Mulle kaikki heti nyt, 2004, Helsinki Records
Mighty 44 : Same thing we believe in, 2007 Bonnier Music
All of Us: If I had a child, 2007
Julkaisut > Sävellyksiä muiden albumeilla

Pete Parkkonen: First Album, 2009, Sony Music Finland
Pete Parkkonen: I'm an accident, 2010, Sony Music Finland
Julkaisut > Videot

Mighty 44: Same thing we believe in, 2007
Substances: God is a girl, 2009
Ville Eetvartti: Lasikaupunki (UMK-finaaliesitys), 2012
Julkaisut > Demot

Omakustanteita 1996-2001 (Studio Watercastle - Arttu Sarvanne)
Helsinki Records 2002-2003
EMI Music Finland 2003-2005
Suomen Pop Yhtiöt 2005-2007
Golden Harpsichord Records 2008-2010
Aiheesta muualla

Artistin kotisivut  (Arkistoitu – Internet Archive)
Pihtiputaan kuoron esitys Nelosen Kuorosota sivustolla  (Arkistoitu – Internet Archive)
Uuden Musiikin Kilpailu  (Arkistoitu – Internet Archive)
Ylen Elävä arkisto: Ville Eetvartin Lasikaupungissa kitarat helisevät