stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tulehduskipulääkkeet

Aspiriini
Tulehduskipulääkkeitä
Tulehduskipulääkkeillä tarkoitetaan  steroideihin kuulumattomia lääkkeitä, joilla on tulehdusta rauhoittava (anti-inflammatorinen), kipua lievittävä (analgeettinen) ja kuumetta alentava (antipyreettinen) vaikutus.
Tulehduskipulääkkeen englanninkielinen nimitys on ”non-steroidal anti-inflammatory drug” (NSAID), joka on täsmällisempi ilmaisu kuin suomen kielessä käytetty ”tulehduskipulääke”.
Steroideihin kuulumaton (ei-steroidi) lääke tarkoittaa sellaista lääkeainetta, jolla ei ole samankaltaisia rakenteellisia ominaisuuksia kuin steroideilla eli lisämunuaisten tuottamilla hormoneilla (esimerkiksi kortisoni). Steroideihin kuuluvia lääkeaineita ovat muun muassa luonnollisen kortisonin johdannaiset, glukokortikoidit.
Tulehduskipulääkkeillä on voimakasta tulehdusta lievittävää vaikutusta, minkä vuoksi niiden yhtenä käyttökohteena ovat tietyt tulehdussairaudet. Tämän lisäksi ne vaikuttavat elimistöön monella muullakin tavalla. Eri maiden terveysviranomaiset ovat eri mieltä siitä, soveltuvatko tulehduskipulääkkeet virustautien hoitoon. Ranskassa suositellaan, ettei kipua hoidettaisi ibu- tai ketoprofeenilla pääsääntöisesti yli viittä vuorokautta ja kuumetta yli 3 vuorokautta .
Vaikutusmekanismi

Tulehduskipulääkkeiden kipua lievittävä vaikutus johtuu siitä, että ne vähentävät prostaglandiinien tuotantoa perifeerisessä kudoksessa ja keskushermostossa. Perifeerisen kudoksen prostaglandiinit eivät aiheuta itsessään kipua, mutta herkistävät perifeerisiä kipureseptoreita bardykiinien ja histamiinien kaltaisten välittäjäaineiden vaikutuksille.
Kaikki tulehduskipulääkkeet vaikuttavat samalla tavalla estäen kipua, kudoksen tulehdusreaktiota ja kuumetta aiheuttavien välittäjäaineiden eli prostanoidien syntyä kaikkialla elimistössä. Samalla kuitenkin estyy myös hyödyllisten, mahaa ja munuaisia suojaavien välittäjäaineiden tuotanto. Tulehduskipulääkkeet muuttavat myös arakidonihapon aineenvaihduntaa.
Verta ohentavaa pieniannoksista asetyylisalisyylihappoa on käytetty 1980-luvulta asti vähentämään valtimonkovettumatautia sairastavien komplikaatioita. Kyseistä hoitoa ei suositella kuitenkaan terveille, koska riskit ylittävät silloin hyödyt.
Haittavaikutukset

Pitkään jatkuva tulehduskipulääkkeen käyttö  häiritsee tulehtuneen rustokudoksen arpeutumista. Tulehduskipulääkkeet nostavat lisäksi verenpainetta ja saattavat lisätä riskiä sydän- ja aivoverenkiertohäiriöihin etenkin iäkkäillä potilailla.
Ibuprofeeni ja aspiriini vahingoittavat ruoansulatuskanavaa. Noin 25 %:lle tulehduskipulääkkeiden pitkäaikaiskäyttäjistä kehittyy krooninen maha- tai pohjukaissuolihaava. Suomessa arvioidaan 150–400 ihmisen menehtyvän vuosittain tulehduskipulääkkeiden aiheuttamiin haittoihin.
Aspiriini hidastaa myös veren hyytymistä ja lisää verenvuototaipumusta. Monet tulehduskipulääkkeet rasittavat maksaa.
Tulehduskipulääkkeet ja erityisesti diklofenaakki on yhdistetty myös suurentuneeseen sydänkohtausriskiin. Naprokseeni on osoittautunut vähiten haitalliseksi tässä suhteessa.
Tulehduskipulääkkeiden käyttö köyhdyttää myös suoliston mikrobilajistoa.
Tulehduskipulääkkeen pitkäaikaiskäyttö saattaa johtaa niin sanottuun särkylääkepäänsärkyyn. Se paranee ainoastaan vieroittautumalla kyseisestä lääkkeestä. Vieroitus saattaa edellyttää jopa sairaalahoitoa.
Aspiriinin on todettu lisäävän koe-eläinten kuolleisuutta influenssavirukseen. Joistain eläintutkimuksista oli saatu vuoteen 2015 mennessä viitteitä siitä, että aspiriini ja ibuprofeeni saattavat heikentää immuunipuolustusjärjestelmän toimintaa, mikä selittäisi aspiriinin kuolleisuutta lisäävän vaikutuksen, mutta ilmiötä ei ollut tutkittu ihmisellä.
Ranskan lääkeviraston vuonna 2019 laatimassa selvityksessä havaittiin, että esimerkiksi angiinan, keuhkokuumeen ja etenkin vesirokon hoitoon käytetyt tulehduskipulääkkeet saattavat lisätä komplikaatioiden riskiä, ellei sairaus ole lääkärin seurannassa. Lisäriski johtuu siitä, että kyseiset lääkkeet vähentävät bakteeritulehduksen hälytysmerkkeinä toimivaa kuumetta ja kipua. Lisäksi saatiin viitteitä siitä, että jo muutaman päivän pituinen tulehduskipulääkekuuri saattaa pahentaa bakteereiden ja etenkin streptokokin aiheuttamia infektiota.
Tulehduskipulääkkeitä > Etikkahapon johdokset ja sukulaisaineet

M01AB05 Diklofenaakki
M01AB01 Indometasiini
M01AB15 Ketorolaakki
Tulehduskipulääkkeitä > Fenamaatit

M01AG02 Tolfenaamihappo
Tulehduskipulääkkeitä > Koksibit

M01AH04 Parekoksibi
M01AH02 Rofekoksibi
M01AH01 Selekoksibi
M01AH03 Valdekoksibi
M01AH05 Etorikoksibi
Tulehduskipulääkkeitä > Propionihapon johdokset

M01AE01 Ibuprofeeni
M01AE03 Ketoprofeeni
M01AE02 Naprokseeni
Tulehduskipulääkkeitä > Oksikaamit

M01AC01 Piroksikaami
M01AC06 Meloksikaami
Tulehduskipulääkkeitä > Pyratsolonit

N02BB04 Propyfenatsoni
Tulehduskipulääkkeitä > Salisyylihappo ja johdokset

N02BA01 Asetyylisalisyylihappo
Eläinlääkintään tarkoitettuja tulehduskipulääkkeitä > Propionihapon johdokset

QM01AE91 Karprofeeni
Historiaa

Kultasyanidin havaittiin 1800-luvulla estävän tuberkuloosibasillin kasvua. Myöhemmin huomattiin myös, että kultapitoinen tio-omenahapon natriumsuola sopi reuman hoitoon. 30–40 % potilaista joutui kuitenkin keskeyttämään hoidon sivuvaikutusten takia. Pistoskullan valmistus loppui vuonna 2019.
Heikkotehoiseksi havaitun aspiriinin tilalle keksittiin 1950-luvulla erittäin tehokas fenyylibutatsoni. Sen käytöstä luovuttiin myöhemmin, koska se saattoi laskea veren valkosolut hengenvaarallisen matalalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tulehduskipulääkkeet Wikimedia Commonsissa
Kipulääkkeet eli analgeetit
| --- | --- |
Tulehduskipulääkkeet:  asetyylisalisyylihappo |  deksibuprofeeni | diflunisaali |  diklofenaakki | etorikoksibi | flurbiprofeeni |  ibuprofeeni |  indometasiini |  ketoprofeeni | ketorolaakki | mefenaamihappo | meloksikaami |  naprokseeni | parekoksibi | piroksikaami | propyfenatsoni |  rofekoksibi |  selekoksibi | sulindaakki | tolfenaamihappo | valdekoksibi
Opioidit:  alfentaniili |  buprenorfiini |  dekstropropoksifeeni |  dihydrokodeiini |  endorfiini | etyylimorfiini |  fentanyyli |  heroiini |  hydrokodoni | hydromorfoni | karfentaniili |  kodeiini |  metadoni |  morfiini |  nalbufiini |  oksikodoni |  oksimorfoni | pentatsosiini |  petidiini | propoksifeeni |  remifentaniili |  sufentaniili |  tebaiini | tilidiini |  tramadoli
Muut:  parasetamoli |  kannabinoidit (lääkekannabis)
Demolition 23.

| Demolition 23>  |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1993–1995, 2022, 2023, 2024, 2025
Tyylilaji:  punk, glam punk, hard rock, sleaze rock
Kotipaikka:   Helsinki, Suomi  New York, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Michael Monroe (1993–1995; 2022; 2023)   Sami Yaffa (1993–1995; 2022; 2023)   Jimmy Clark (1993–1995)   Jay Hening (1993–1994)   Nasty Suicide (1994–1995; 2022; 2023)   Karl Rockfist (2022; 2023)  
Levy-yhtiö:  Renegade Nation  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Demolition 23. on Michael Monroen ja Sami Yaffan perustama suomalais-yhdysvaltalainen hard rock-, glam punk, glam rock- ja punkvaikutteinen yhtye, joka on toiminut vuosina 1993–1995, 2022-2025.
Yhtyeen historia

Vuonna 1992 New Yorkissa laulaja Michael Monroe ja basisti Sam Yaffa päättivät perustaa yhtyeen Michael Monroe & Friends. Mukana yhtyeessä oli The Damned -yhtyeen entinen rumpali Rat Scabies ja  Bruce Springsteenin E-Street Bandissa vaikuttanut kitaristi Little Steven. Tosin jo vuonna 1993, kun yhtyeen nimeksi oli vaihtunut Demolition 23, Scabies korvattiin Jimmy Clarkilla ja Little Steven Star Star -yhtyeessä ja Johnny Thundersin kanssa soittaneella kitaristilla Jay Heningillä.
Vuonna 1994 yhtye julkaisi ainoaksi jääneen, yhtyeen nimeä kantavan albuminsa Demolition 23. Kitaristi Jay Hening jäi pois yhtyeestä, kun hän ei päässyt passiongelmiensa takia Euroopan- ja Japanin-kiertueelle. Monroe otti Heningin tilalle Hanoi Rocksin entisen kitaristin ja ystävänsä Nasty Suiciden, joka ilmoitti yllättäen lehdistötilaisuudessa Tavastian-keikan jälkeen 12. elokuuta olevansa yhtyeen pysyvä jäsen. Suicide oli eronnut Cheap and Nasty -yhtyeestään maaliskuussa 1994.
Yhtye esiintyi 14. helmikuuta 1995 Tavastia-klubilla Helsingissä. Esiintymisestä teki historiallisen se, että Hanoi Rocksin kuuluisimman kokoonpanon jäsenet edesmennyttä rumpali Razzlea lukuun ottamatta esiintyivät yhdessä ensimmäisen kerran Hanoi Rocksin hajoamisen jälkeen. Andy McCoy nimittäin tuli lavalle soittamaan yhdessä Nasty Suiciden, Michael Monroen ja Sam Yaffan kanssa Hanoi Rocksin kappaleet ”Problem Child”, ”In the Year ’79” ja ”I Feel All Right”.
Yhtye hajosi vuonna 1995, kun Nasty Suicide erosi yhtyeestä kesken Euroopan- ja Britannian-kiertueen. Britanniassa yhtyeen levy oli ollut Indie Record Charts -listan ykkösenä ja saanut hyvät arvostelut. Michael Monroe muutti takaisin Suomeen kesällä 1995. Jay Hening teki itsemurhan huhtikuun lopulla 1997.
Hajoamisen jälkeen Michael Monroe teki suomalaismuusikoiden ja Demolition 23. -rumpalin Jimmy Clarkin kanssa yhteistyötä Suomessa. Jimmy Clark oli rumpalina myös Monroen sooloalbumilla Peace of Mind. Monroe jatkoi soolouraansa, kunnes kasasi Hanoi Rocksin uudelleen McCoyn kanssa vuosiksi 2001–2009. Yaffa puolestaan soitti Suiciden kanssa tämän ensimmäisellä soololevyllä Vinegar Blood. Suicide, oikealta nimeltään Jan Stenfors, siirtyi levyn jälkeen siviilielämään ja Sam Yaffa palasi takaisin Yhdysvaltoihin. Yaffa on vaikuttanut sittemmin yhtyeissä Mad Juana ja New York Dolls sekä vuodesta 2010 alkaen Monroen kokoamassa Michael Monroe -yhtyeessä, jonka eräillä keikoilla myös Suicide on vieraillut.
27 vuotta hajoamisensa jälkeen Demolition 23. esiintyi osana Michael Monroen 60-vuotisjuhlakonserttia Helsingin jäähallissa 23. syyskuuta 2022.  Kokoonpanoon kuuluivat Monroe, Yaffa, Suicide sekä uutena jäsenenä rumpali Karl Rockfist. Syys-lokakuussa 2023 yhtye teki samalla kokoonpanolla kuuden konsertin mittaisen Suomen kiertueen, joka alkoi Tampereen Pakkahuoneelta 28. syyskuuta. Muut paikat olivat Turun Logomo, Lahden Möysän Musaklubi, Jyväskylän Lutakko, Helsingin Tavastia ja Kotkan Hotelli Leikari.
Tribuuttialbumi "The Songs That Demolition 23 Taught Us​.​.​." ilmestyi 16. lokakuuta  2023.
Jäsenet

| --- | --- |
Demolition 23.   (1993–1994):  Michael Monroe – laulu  Jay Hening – kitara  Sami Yaffa – basso  Jimmy Clark – rummut
(1994–1995):  Michael Monroe – laulu  Nasty Suicide – kitara  Sami Yaffa – basso  Jimmy Clark – rummut
(2022; 2023):  Michael Monroe – laulu  Nasty Suicide – kitara  Sami Yaffa – basso  Karl Rockfist – rummut
Michael Monroe – laulu, huuliharppu ja kitara (1993–1995; 2022; 2023)
Sami Yaffa – basso ja taustalaulu (1993–1995; 2022; 2023)
Jimmy Clark – rummut ja taustalaulu (1993–1995)
Jay Hening – kitara ja taustalaulu (1993–1994)
Nasty Suicide – kitara ja taustalaulu (1994–1995; 2022; 2023)
Karl Rockfist – rummut (2022; 2023)
Diskografia

Demolition 23. (1994)
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Michael Monroe ja Sam Yaffa ja Demolition 23 vuonna 1994
Verkkopalvelu

Verkkopalvelu tarkoittaa tietokoneverkkoon liitetyn tietojärjestelmän antamaa palvelua. Verkkopalvelulla voidaan tarkoittaa myös palvelimen verkkoon tarjoamaan palvelua, englanniksi network service. Esimerkkejä on muun muassa SSH-palvelu. Verkkopalvelun voi määritellä myös internetissä olevaksi multimedia- tai sisältökokonaisuudeksi. Tietojärjestelmien välisiä palveluita ovat muun muassa NTP-palvelut.
Jos verkkopalvelu rinnastetaan www-sivustoksi, niin voidaan sanoa, että verkkopalvelu on tietyn organisaation tuottama tai tiettyä aihetta käsittelevä ja siten selkeän kokonaisuuden muodostava www-sivujen joukko.  Verkkopalvelun synonyymeja ovat muun muassa verkkosivusto, www-sivusto, www-sivut, webbisivut, internet-sivut, internet-sivusto, nettisivusto, nettisivut, kotisivut. Esimerkiksi kaikkien yrityksien verkkosivustoista voidaan käyttää nimitystä verkkopalvelu. Yrityksien sisäisistä verkkopalveluista käytetään nimitystä intranet ja rajatulle kohderyhmälle tarkoitetusta verkkopalvelusta extranet. Verkkopalvelun määrittelyä voidaan tarkentaa listaamalla muita verkkopalveluille ominaisia piirteitä kuten esimerkiksi:
verkko-osoite, joka ilmaisee palveluntarjoajan nimen tai palveluntarjoajalle rekisteröidyn nimen
sisällöntuottajia ja sisällöntuotannosta vastaava taho
maailmanlaajuinen tai kohdennettu yleisö
reaaliaikainen saavutettavuus
mahdollisuus vuorovaikutteisuuteen.
Verkkopalvelun tarjoaja (engl. Online Service Provider) viitataan esimerkiksi monipuoliseen verkkosivustoon jolla on jokin selkeä taustataho (yritys, yhdistys, virasto, jne.). Vapaa käännös englanninkielisestä termistä voisikin olla esimerkiksi "verkossa toimiva palvelukanava", lyhyemmin siis "verkkopalvelu".
Termiä "verkkopalvelu" ei pidä sekoittaa termiin "Web Services"; jälkimmäisellä tarkoitetaan Web-teknologialla toteutettua ohjelmointiteknistä palvelurajapintaa.
Erilaisia verkkopalveluiden luokitteluja

Verkkopalvelut voidaan karkeasti jakaa kahteen eri luokkaan:
viestinnälliset verkkopalvelut
operatiiviset verkkopalvelut
Verkkopalveluita voidaan jaotella myös niiden kohderyhmien perusteella:
Internet-palvelut joiden käyttö on mahdollista lähes kenelle tahansa
Extranet-palvelut joihin annetaan pääsy rajatulle ryhmälle organisaation sidosryhmiä
Intranet-palvelut jotka ovat suunnattu vain organisaation työntekijöille.
Valtionhallinnon verkkopalveluiden luokittelu vuorovaikutteisuuden mukaan :
Tietopalvelut ja tiedottaminen (kansalaisille)
Asiakaspalaute ja kansalaisten osallistuminen
Tiedonkeruupalvelu (koskee lähinnä yrityksiä)
Vireillepano, jossa tarjotaan mahdollisuus täyttää hakemuslomake sähköisesti ja lähettää se sähköisesti viranomaiselle.
Vuorovaikutteinen asiointi, jossa asiakas voi:
tarkastella viranomaisen järjestelmässä olevia omia tietojaan,
täyttää hakemuslomakkeita niin, että osa tiedoista täydentyy lomakkeelle viranomaisen järjestelmästä,
jättää hakemuksensa sähköisesti,
seurata asiansa käsittelyn etenemistä ja
saada päätöksen hakemukseensa sähköisesti.
Erilaisia verkkopalveluiden luokitteluja > Operatiiviset verkkopalvelut

Kun verkkoa hyödyntämällä tapahtuu jokin muutos Internet-järjestelmän ulkopuolella, voidaan puhua todellisista operatiivisista palveluista. Muutoksia ovat esimerkiksi rahan siirtyminen tililtä toiselle (pankit), tuotteen siirtyminen varastosta eteenpäin (verkkokaupat) tai istuimen tuleminen varatuksi lentokoneesta (sähköiset varausjärjestelmät).
Erilaisia verkkopalveluiden luokitteluja > Viestinnälliset verkkopalvelut

Viestinnällisissä verkkopalveluissa palvelun hyöty käyttäjälle perustuu palvelussa olevaan tekstiin, kuviin ääneen tai elävään kuvaan eli hyöty perustuu ruudulla näkyvään ja kaiuttimista kuuluvaan sisältöön. Käyttäjä kokee, että tärkeintä oli informaatio tai viihteellisyys, joka sisällössä tarjottiin. Käyttäjän ei yleensä tarvitse tai kannata lukea uudestaan samaa artikkelia tai sisältöä, mutta mikäli informaatio koettiin tärkeäksi, käyttäjä todennäköisesti palaa takaisin palveluun saadakseen ruudulle näkyviin uutta, edellistä vastaavaa sisältöä. Teksti, kuvat ja ääni ovat viestinnällisen verkkopalvelun ydin.
Erilaisia verkkopalveluiden luokitteluja > Julkiset verkkopalvelut

Julkiset verkkopalvelut ovat tietoverkkojen kautta kansalaisille, yrityksille ja yhteisöille ja toisille hallinnon yksiköille tarjottavia palveluja, jotka voivat ulottua yksinkertaisesta tietojen etsinnästä ja tarkistamisesta aina vuorovaikutteisten palvelujen tarjoamiseen ja mahdollisuuksiin osallistua asioiden valmisteluun ja päätöksentekoon. 
Toinen määritelmä julkisille verkkopalveluille on, että julkiset verkkopalvelut ovat julkishallinnon kansalaisille, yrityksille ja yhteisöille verkon kautta tarjoamia palveluja. Verkkona on tällöin Internet tai sen WWW (World Wide Web) sekä siihen liitetyt puhelin- ja mobiililaitekanavat.
Verkkopalveluiden kehittäminen

Verkkopalveluiden kehittäminen on monien eri alojen osaamista tarvitseva kokonaisuus, jossa on sekä viestinnällisiä että teknologisia haasteita. Esimerkiksi Overmyer (2000) on todennut verkkopalveluiden kehittämisen olevan ensisijaisesti viestinnällinen haaste, jossa käyttäjäkokemuksen ja viestinnän suunnittelun rooli on suurempi kuin perinteisempien tietojärjestelmien suunnittelussa.
Globalisaation tuoma kansainvälistyminen näkyy myös vahvasti verkkopalveluiden kehittämistyössä ja yhä useampia verkkopalveluita tuotetaan monikielisinä.  Monikieliset verkkopalvelut tuovat mukanaan myös monenlaisia haasteita. Saman verkkopalvelun käyttäjät voivat olla kovin kaukana toisistaan niin maantieteellisesti kuin kulttuurisesti.
Muut sähköiset palvelut

Aiemmin käytetyt "online-palvelut" sisälsivät modeemiyhteydellä saavutettavia palveluita kuten pankkipalveluita. Myös muut BBS-tyyppiset sähköiset palvelut olivat modeemiyhteydellä toimivia ennen internet-pohjaisten palveluiden yleistymistä.
Aiheesta muualla

Julkisten verkkopalveluiden laatukriteerit -sivuston sanasto, jossa myös annettu määritelmä verkkopalvelulle
Mustakurkkumuura

| Mustakurkkumuura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Puumuurat Thamnophilus
Laji::  melanothorax
Kaksiosainen nimi
 Thamnophilus melanothorax  (Sclater, 1857) 
Synonyymit
 Sakesphorus melanothorax 

Katso myös
   Mustakurkkumuura Wikispeciesissä   Mustakurkkumuura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mustakurkkumuura (Thamnophilus melanothorax) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Mustakurkkumuuraa tavataan Brasiliassa, Ranskan Guianassa, Guyanassa ja Surinamessa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 713 000 km2. Laji on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen takia, mutta laajan levinneisyysalueen ansiosta se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Turkinvaahtera

| Turkinvaahtera |
| --- | --- |
 Turkinvaahteran hedelmiä ja lehtiä
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Saippuamarjakasvit Sapindaceae
Suku::  Vaahterat Acer
Laji::  hyrcanum
Kaksiosainen nimi
 Acer hyrcanum  Fisch. & C.A.Mey. 
 Turkinvaahteran levinneisyys
Katso myös
   Turkinvaahtera Wikispeciesissä   Turkinvaahtera Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Turkinvaahtera (Acer hyrcanum) on vaahteroiden (Acer) sukuun kuuluva puulaji. Se voi kasvaa korkeimmillaan noin 17 metriä korkeaksi, ja runko voi kasvaa halkaisijaltaan enintään noin 40 cm paksuksi. Kaarnan väri vaihtelee harmaanruskeasta tummanharmaaseen. Uloimmat lehdet ovat tavallisesti viisiliuskaisia. Lehtiruodit ovat tiiviitä ja maitiaisnesteettömiä. Kukinnot ovat aluksi pystyjä ja punertavankeltaisia mutta muuttuvat sittemmin nuokkuviksi. Kukkaperät ovat 1,8–2,4 cm pitkiä. Hedelminä olevien siivekkäiden lohkohedelmien siipien välinen kulma vaihtelee terävästä kulmasta oikokulmaan. Turkinvaahtera tuottaa joka vuosi suuren määrän siemeniä, ja siementen kypsymisen jälkeen kukinnot putoavat maahan.
Turkinvaahtera muistuttaa kappadokianvaahteraa (Acer cappadocicum), nukkavaahteraa (Acer velutinum) ja Acer mazandaranicum -lajia.
Aiheesta muualla

Trees and Shrubs Online: Acer hyrcanum (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Acer hyrcanum (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q805008  Wikispecies: Acer hyrcanum  BOLD: 254623  CoL: 94B5  EPPO: ACRHR  EUNIS: 150825  GBIF: 7262979  GRIN: 1146  iNaturalist: 515965  IPNI: 781340-1  IUCN: 193616  NCBI: 290838  Observation.org: 128728  Open Tree of Life: 830656  Plant List: kew-2615738  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:781340-1  Tropicos: 200124  WFO: wfo-0000514347
Muumi ja punainen pyrstötähti

| Muumi ja punainen pyrstötähti |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Maria Lindberg
Käsikirjoittaja:  Minna Karvonen Iivo Baric Joel Backström Anders Larsson
Tuottaja:  Tom Carpelan
Säveltäjä:  Björk Andrzej Rokicki
Leikkaaja:  Maria Lindberg
Pääosat:  Tapani Perttu Jasper Pääkkönen Johanna Viksten Taneli Mäkelä Elsa Saisio Jarmo Koski Ilpo Mikkonen Vuokko Hovatta
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi  Puola  Iso-Britannia 
Tuotantoyhtiö:  Filmkompaniet Alpha
Levittäjä:  NonStop Sales
Ensi-ilta:  Suomi 6. elokuuta 2010
Kesto:  77 min
Alkuperäiskieli:  suomi englanti
Budjetti:  1 055 656 €
Katsojat:  35 451 (Suomessa)
Edeltäjä:  Muumi ja vaarallinen juhannus
Seuraaja:  Muumien taikatalvi
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ristiinkatsottava 3D-kuva 
 (O=oikea, V=vasen silmä)
Muumi ja punainen pyrstötähti (ruots. Mumintrollet och kometjakten, (engl. Moomins and the Comet Chase) on vuonna 2010 valmistunut, Suomalais-puolalais-brittiläisenä yhteistuotantona tehty nukkeanimaatioelokuva, joka perustuu Tove Janssonin vuonna 1946 julkaistuun kirjaan Muumipeikko ja pyrstötähti. Muumi ja punainen pyrstötähti on järjestyksessä toinen Muumien maailman pohjalta tehty elokuva. Se on myös ensimmäinen Pohjoismaissa tehty kokopitkä kolmiulotteinen elokuva.
Juoni

Käsikirjoitus perustuu Tove Janssonin muumikirjaan Muumipeikko ja pyrstötähti. Alkuperäistä nukkeanimaatiota valmistettaessa hän oli itse taiteellisesti mukana.
Eräänä päivänä Muumipeikko huomaa koko Muumilaakson joutuneen harmaan pölyn peittoon. Piisamirotta julistaa, että mitä tahansa voi tapahtua, jos maailmanloppu tipahtaa taivaalta. Muumipapan avulla Muumipeikko rakentaa lautan ja lähtee ystäviensä kanssa jännittävälle matkalle Yksinäisten vuorten tähtitorniin kysymään asiasta. Professorit varmasti osaavat kertoa mikä oikein on tämä uhka avaruudesta.
Lauttamatka muuttuukin suureksi seikkailuksi, kun villi joki heittää kolmikon maan uumeniin. Matkan varrella Muumipeikko, Nipsu ja Nuuskamuikkunen kohtaavat monia vaikeuksia, mutta tapaavat myös uusia ja vanhoja ystäviä. Kun he pääsevät observatorioon, professorit ilmoittavat pelottavan pyrstötähden kohtaavan maan neljän päivän, neljän tunnin ja 44 sekunnin kuluttua. Tai ehkä neljä sekuntia myöhemmin.
Muumipeikon pitää palata ystäviensä kanssa kotiin niin nopeasti kuin mahdollista - ja selviytyä odottamattomista ja oudoista olennoista ja vaaroista matkalla. Matka on kuitenkin pitkä ja hankala - pyrstötähti tuo lähestyessään mukanaan katastrofeja: meri on hävinnyt, jättimäinen mustekala yllättää heidät, ja pyörremyrsky vie heidät kaikki mukaansa. Viimein Muumitalo on jo näkyvissä - mutta he saavat kuulla vielä yhden pelottavan yksityiskohdan: pyrstötähti tulee iskeytymään heidän keittiöpuutarhaansa.
Musiikki

Islantilaiset Björk ja Sjón ovat säveltäneet kappaleen The Comet Song elokuvaan. Molemmat taiteilijat 
ovat suuria Muumi-faneja. Filmkompaniet kehuu Björkin otetta tuoreeksi ja omaperäiseksi ja kertoo sen tuovan aivan oman musiikillisen ulottuvuuden kerrontaan.
Äänirooleissa > Englanniksi

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Max von Sydow  | … |  Kertoja   |
|  Alexander Skarsgård  | … |  Muumipeikko   |
|  Stellan Skarsgård  | … |  Muumipappa, Hemulit   |
|  Kathleen Fee  | … |  Muumimamma, Puotieukko   |
|  Peter Stormare  | … |  Nuuskamuikkunen   |
|  Helena Mattsson  | … |  Niiskuneiti   |
|  Arthur Holden  | … |  Niisku   |
|  Mads Mikkelsen  | … |  Nipsu   |
|  Terrence Scammell  | … |  Piisamirotta, Professori   |
Äänirooleissa > Suomeksi

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tapani Perttu  | … |  Kertoja, Muumipappa   |
|  Jasper Pääkkönen  | … |  Muumipeikko   |
|  Johanna Viksten  | … |  Muumimamma   |
|  Taneli Mäkelä  | … |  Nuuskamuikkunen   |
|  Elsa Saisio  | … |  Niiskuneiti   |
|  Jarmo Koski  | … |  Piisamirotta, Hemulit, Niisku, Professori   |
|  Ilpo Mikkonen  | … |  Nipsu   |
|  Vuokko Hovatta  | … |  Puotieukko, Talonpeikko   |