stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen kansanvaltuuskunta
Aiheesta muualla

Ossi Raivion kokoama Punaisen Suomen asetuskokoelma (arkistoitu sivu)
28. helmikuuta 1918 rauhantunnustelijoiksi saapuneet Ruotsin sosialidemokraattien puoluesihteeri Gustav Möller (vas.) ja tanskalainen toimittaja Marius Wulff kansanvaltuuskunnan toimipaikan Senaatintalon portailla.
Suomen Kuvalehdessä julkaistu kuva kansanvaltuuskunnan viisipennisestä, jonka suunnitteli taiteilija Akseli Halonen.
Kansanvaltuuskunnan 2. helmikuuta 1918 antama laki kuolemanrangaistuksen poistamisesta. Kansanvaltuuskunnan lait ja säädökset olivat usein lyhyitä ja astuivat voimaan heti.
Punaisten hallitsema osa Suomea laajimillaan helmi–maaliskuussa 1918.
Suomi yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa 1987

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Suomi yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa
| Maakoodi: | Maakoodi: |  FIN |  FIN |  FIN |
| IAAF:n jäsenliitto: | IAAF:n jäsenliitto: | Suomen Urheiluliitto / EAA | Suomen Urheiluliitto / EAA | Suomen Urheiluliitto / EAA |
Rooma 1987
Sijoitus mitalitaulukossa: 9.
|   |   | Yhteensä | miehet | naiset |
| Urheilijoita | Urheilijoita | 32 | 17 | 15 |
|  kultaa |  kultaa | 1 | 1 | - |
|  hopeaa |  hopeaa | - | - | - |
|  pronssia |  pronssia | - | - | - |
| pistesijat 4.–8. | pistesijat 4.–8. | 3 | - | 3 |
Osallistumisvuodet
1983 • 1987 • 1991 • 1993 • 1995 • 1997 • 1999 • 2001 • 2003 • 2005 • 2007 • 2009 • 2011 • 2013 • 2015 • 2017 • 2019 • 2022
Suomi osallistui toisiin yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuihin 1987 Roomassa 32 urheilijan voimin. Seppo Räty voitti kultaa keihäänheitossa ja oli Suomen ainoa mitalisti. Arto Bryggare selviytyi 110 metrin aitajuoksun loppukilpailuun mutta ei loukkaantumisen vuoksi pystynyt juoksemaan siinä. Naisurheilijoista Tuija Helander-Kuusisto sijoittui 400 metrin aitajuoksussa viidenneksi, Tiina Lillak keihäänheitossa kuudenneksi ja Sinikka Keskitalo maratonilla kahdeksanneksi. Suomi sijoittui mitalitaulukossa jaetulle yhdeksännelle sijalle.
Miehet

Ari Suhonen 800 metrin juoksussa
Martti Vainio 10 000 metrin juoksussa ja maratonilla
Arto Bryggare 110 metrin aitajuoksussa
Mikael Ylöstalo 110 metrin aitajuoksussa
Tommy Ekblom 3 000 metrin estejuoksussa
Reima Salonen 20 kilometrin kävelyssä 10. ja 50 kilometrin kävelyssä keskeytti
Vesa Puukari 20 kilometrin kävelyssä 30. ja 50 kilometrin kävelyssä hylättiin
Mikko Levola korkeushypyssä
Timo Kuusisto seiväshypyssä
Kimmo Kuusela seiväshypyssä
Jarmo Kärnä pituushypyssä 14.
Janne Ronkainen kuulantyönnössä
Harri Huhtala moukarinheitossa 12.
Juha Tiainen moukarinheitossa
Seppo Räty keihäänheitossa kultaa
Jyrki Blom keihäänheitossa
Petri Keskitalo kymmenottelussa
Naiset

Satu Levelä 3 000 metrin juoksussa
Tuija Jousimaa 10 000 metrin juoksussa 20.
Päivi Tikkanen 10 000 metrin juoksussa
Sinikka Keskitalo maratonilla 8.
Tiina Lindgren 100 metrin aitajuoksussa
Tuija Helander-Kuusisto 400 metrin aitajuoksussa 5.
Sari Essayah 10 kilometrin kävelyssä 19.
Sirkka Oikarinen 10 kilometrin kävelyssä 23.
Mirva Hämäläinen 10 kilometrin kävelyssä 30.
Ringa Ropo pituushypyssä
Asta Hovi kuulantyönnössä
Anne Känsäkangas kiekonheitossa
Tiina Lillak keihäänheitossa 6.
Tuula Laaksalo keihäänheitossa
Ragne Kytölä seitsenottelussa
Suomi yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa 1997

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Suomi yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa
| Maakoodi: | Maakoodi: |  FIN |  FIN |  FIN |
| IAAF:n jäsenliitto: | IAAF:n jäsenliitto: | Suomen Urheiluliitto / EAA | Suomen Urheiluliitto / EAA | Suomen Urheiluliitto / EAA |
Ateena 1997
Sijoitus mitalitaulukossa: 31.
|   |   | Yhteensä | miehet | naiset |
| Urheilijoita | Urheilijoita | 24 | 12 | 12 |
|  kultaa |  kultaa | - | - | - |
|  hopeaa |  hopeaa | 1 | 1 | - |
|  pronssia |  pronssia | - | - | - |
| pistesijat 4.–8. | pistesijat 4.–8. | 3 | 2 | 1 |
Osallistumisvuodet
1983 • 1987 • 1991 • 1993 • 1995 • 1997 • 1999 • 2001 • 2003 • 2005 • 2007 • 2009 • 2011 • 2013 • 2015 • 2017 • 2019 • 2022
Suomi yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa 1997 käsittelee Suomen joukkuetta yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa 1997, jotka järjestettiin Ateenassa. Suomi osallistui näihin kuudensiin yleisurheilun MM-kisoihin joukkueella, joka koostui 12 nais- ja 12 miesurheilijasta. Kilpailuiden avajaisissa Suomen lippua kantoi seitsenottelija Tiia Hautala.
Suomen Urheiluliiton virallinen tavoite kilpailuissa oli kahden mitalin ja viiden pistesijan saavuttaminen. Tavoitteesta kuitenkin jäätiin ja Suomen joukkueen ainoan mitalin hankki kymmenottelussa toiseksi sijoittunut Eduard Hämäläinen, joka edusti Ateenassa ensimmäistä kertaa Suomea arvokisoissa. Nämä olivat ensimmäiset MM-kisat, joissa Suomi ei saavuttanut yhtään kultamitalia.
Pistesijoja Suomen joukkueelle kertyi kaikkiaan kolme, joista parhaana Mikaela Ingbergin neljäs sija keihäänheitossa. Vuoden 1996 keihään olympiavoittaja Heli Rantanen jäi kymmenenneksi.
Kuulantyönnössä edellisten kisojen hopeamitalisti Mika Halvari nousi lopulta viidenneksi ja miesten keihäässäkin saavutettiin pistesija Aki Parviaisen oltua kahdeksas. Suomen joukkueen vanhin urheilija Seppo Räty ei näissä kisoissa saavuttanut keihäänheitossa loppukilpailupaikkaa. Vuoden 1995 MM-kisojen 50 kilometrin kävelyn maailmanmestaruutta puolustanut Valentin Kononen uupui tällä kertaa sijalle yhdeksän. Pistesijojen ulkopuolelle jääneistä suomalaisista onnistujana voitiin pitää Heli Koivulaa, joka hyppäsi pituudessa ennätyksekseen 657.
Miehet

Samuli Vasala, 5000m, alkuerässään 15. (14.10,92)
Antti Haapakoski, 110m aj, 2. alkuerässään viides (13,72)
Valentin Kononen, 50 km kävely, yhdeksäs (3.53.40)
Vesa Rantanen, seiväs, karsinnassa 22. (545)
Heikki Vääräniemi, seiväs, karsinnassa ilman tulosta
Mika Halvari, kuula, viides (20,13)
Arsi Harju, kuula, karsinnassa 15. (19,43)
Marko Wahlman, moukari, karsinnassa 21. (73,60)
Aki Parviainen, keihäs, kahdeksas (82,80)
Seppo Räty, keihäs, karsinnassa 17. (77,24)
Sami Saksio, keihäs, karsinnassa 18. (76,20)
Eduard Hämäläinen, kymmenottelu, hopeaa (8730 SE)
Naiset

Johanna Manninen, 100m, 1. alkuerässään viides (11,59)
Sanna Hernesniemi, 100m, 2. alkuerässään kuudes (11,38); 200m, 2. alkuerässään kahdeksas (23,52)
Monika Kinnunen, 800m, alkuerässään kuudes (2.04,11); 1500m, alkuerässään 11. (4.11,71)
Annemari Sandell, 10 000m, 15. (33.00,11)
Johanna Halkoaho, 100m aj, alkuerässään kuudes (13,52)
Viestijoukkue 4x100m, alkuerässään seitsemäs (44,08)
Sanna Koivisto, Johanna Manninen, Sanna Hernesniemi, Anu Pirttimaa
Heli Koivula, pituus, karsinnassa 13. (657); kolmiloikka, karsinnassa 19. (13,85)
Mikaela Ingberg, keihäs, neljäs (66,00)
Heli Rantanen, keihäs, kymmenes (62,64)
Taina Uppa, keihäs, karsinnassa 20. (57,72)
Tiia Hautala, seitsenottelu, 14. (6026)
Suomi yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1970

Suomi yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1970 käsittelee Suomen joukkuetta ensimmäisissä virallisissa  yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa Wienissä 1970.
Suomen neljästä miesurheilijasta koostunut joukkue saavutti yhden pronssimitalin.
Mitalistit

| Mitali | Nimi | Laji |
| --- | --- | --- |
| Pronssia | Jarkko Tapola | 60 metrin juoksu |
Joukkue

| Laji | Nimi | Sijoitus ja tulos |
| --- | --- | --- |
| 60 metriä | Jarkko Tapola | loppukilpailussa kolmas (6,7) |
| 3 000 metriä | Seppo Tuominen | alkuerässään kuudes (8.09,6) |
| korkeushyppy | Reijo Vähälä | kymmenes (211) |
Ülle

| Ülle |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  viron kielen sana üllas ’jalo, ylevä’
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ülle on virolainen naisen etunimi. Se on yksi Viron yleisimmistä naisennimistä. Nimen pohjana on viron kielen sana üllas, joka merkitsee ’jaloa’ ja ’ylevää’.
Suomen väestössä on noin 50 000 vironkielistä, joten Ülle-nimeä esiintyy jonkin verran myös Suomessa. Digi- ja väestötietoviraston mukaan se on vuoteen 2020 mennessä ollut etunimenä noin 350 naisella.
Ääntäminen

Viron kielessä käytetty kirjain Ü äännetään niin kuin suomen Y.
Nimipäivä

Üllen nimipäivää vietetään Virossa 19. helmikuuta.
Tunnettuja Üllejä

Ülle Kauksi, nyk. Kauksi Ülle (s. 1962), virolainen kirjailija
Ülle Rajasalu (s. 1953), virolainen poliitikko
Suomi yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1978

Suomi yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1978 käsittelee Suomen joukkuetta yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa Milanossa 1978.
Suomen kymmenhenkisen joukkueen menestys oli historian paras, kun suomalaiset saavuttivat peräti kolme kultamitalia. Mestaruudet tulivat sisäratojen SE-tuloksilla ja vieläpä varmistuivat vajaan puolen tunnin aikavälillä. Yllättävimpänä mestarina pidettiin Markku Taskista, kun taas Reijo Ståhlbergin kultaa osattiin jopa odottaa. EM-hallikisojen kestomenestyjä Antti Loikkanen saavutti kultaa heti ensimmäisellä osallistumiskerrallaan. Arto Bryggare kaatui aitajuoksun finaalissa ja jäi viimeiseksi.
Mitalistit

| Mitali | Nimi | Laji |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Markku Taskinen | 800 metrin juoksu |
| Kultaa | Antti Loikkanen | 1 500 metrin juoksu |
| Kultaa | Reijo Ståhlberg | kuulantyöntö |
Joukkue > Naiset

| Laji | Nimi | Sijoitus ja tulos |
| --- | --- | --- |
| korkeushyppy | Susann Sundkvist | 11. (185) |
Yleisestä mielipiteestä

| Yleisestä mielipiteestä> Περὶ δόξης Β'.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Dion Khrysostomos
Kieli:  muinaiskreikka (klassinen)
Genre:  puhe
Julkaistu:  1. vuosisata/100-luku
Suomennos
Suomentaja:  Juhana Torkki
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2022
ISBN:  978-951-1-42569-4
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Yleisestä mielipiteestä (m.kreik. Περὶ δόξης Β', Peri doksēs II) on Dion Khrysostomoksen eli Dion Prusalaisen kirjoittama puhe, jossa Dion sanoo yleisen mielipiteen olevan huono ohjenuora millekään asialle.
Historia

Dion Khrysostomos kirjoitti ensimmäisen vuosisadan lopulla ja 100-luvun alussa. Puhe Yleisestä mielipiteestä on Dionin kirjoitusten luettelossa numerolla 67. Se liittyy läheisesti edeltävään puheeseen 66, Maineesta, ja seuraavaan puheeseen 68, Mielipiteestä. Kreikan kielessä kaikilla näillä puheilla on sama nimi, Peri doksēs (Περὶ δόξης), ja ne on erotettu vain numeroilla I, II ja III (Α', Β', Γ'). Dion käyttää kuitenkin sanaa doksa (δόξα) kussakin puheessa eri merkityksessä, joten sana on luontevaa kääntää myös teosten nimissä eri tavoin. Teksti alkaa ja päättyy kesken, joten on arveltu, ettei sitä välttämättä ollut tarkoitettu julkaistavaksi. On mahdollista, että se oli hahmotelma tai muistiinpano, joka päätyi tavalla tai toisella Dionin teokset toimittaneen käsiin.
Kirjoituksen on suomentanut Juhana Torkki osana Dionin tekstien kokoelmaa Onnellisuudesta (Otava 2022).
Sisältö

Teos esittää olevansa kuvaus keskustelusta Dionin ja erään hänen oppilaansa välillä. Dion ja hänen keskustelukumppaninsa ovat yhtä mieltä siitä, että filosofin erottavat muista ennen kaikkea totuus ja tieto. Filosofi siis tutkii jokaisen asian totuuden eikä yleisen mielipiteen avulla, sillä yleinen mielipide on petollinen ja epävarma. Sen sijaan ihmisten tulee totuutta tavoitellessaan ensin totella Delfoin Apollonin temppelissä ollutta ohjetta gnothi seauton, ”tunne itsesi" – ohjetta, joka muodosti Sokrateen filosofian perusperiaatteen. Tämän jälkeen Dion osoittaa eri tavoin, miten turhaa on olla toisten ihmisten mielipiteiden heittelemänä. Hän havainnoillistaa asiaansa huvittavalla esimerkillä miehestä, joka eläisi varjonsa mukaan: kun se on aamulla ja illalla pitkä, hän on iloinen ja ylpistynyt, kun taas keskipäivällä varjon ollessa lyhyt hän on murheen murtama ja nöyrä. Samalla tavoin yleisen mielipiteen mukaan elävä käy koko ajan läpi useita muutoksia riippuen siitä, mitä kukin sattuu hänelle sanomaan.
Kirjallisuutta > Suomennos

Dion Prusalainen: Yleisestä mielipiteestä. Teoksessa Dion Prusalainen: Onnellisuudesta, s. 71–76.  (Muinaiskreikasta suomentanut ja esipuheen kirjoittanut Juhana Torkki)  Helsinki:  Otava, 2022.  ISBN 978-951-1-42569-4
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

Dio Chrysostom: On Popular Opinion. Teoksessa Dio Chrysostom: Discourses 61–80. Fragments. Letters.  (Translated by H. Lamar Crosby. Loeb Classical Library 385)  Cambridge, MA:  Harvard University Press, 1951.
Aiheesta muualla

Dio Chrysostom: Περὶ δόξης Β'. LacusCurtius. (muinaiskreikaksi)
Dio Chrysostom: On Popular Opinion. LacusCurtius. (englanniksi)
Suomi yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1980

Suomi yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1980 käsittelee Suomen joukkuetta yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa Sindelfingenissä 1980.
Suomen kuuden urheilijan joukkueessa ei ollut mukana vuosien 1978 ja 1979 mitalisteja ja Suomi jäikin ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1971 ilman mitalia. EM-halleista viisi mitalia kahminut Antti Kalliomäki jäi viimeisissä sisäratojen mestaruuskisoissaan kuudenneksi.
Joukkue > Miehet

| Laji | Nimi | Sijoitus ja tulos |
| --- | --- | --- |
| korkeushyppy | Harri Sundell | 25. (205) |
| seiväshyppy | Antti Kalliomäki | kuudes (540) |
| seiväshyppy | Tapani Haapakoski | ilman tulosta |
| pituus | Olli Pousi | 13. (719) |
| kolmiloikka | Olli Pousi | kahdeksas (16,31) |
Joukkue > Naiset

| Laji | Nimi | Sijoitus ja tulos |
| --- | --- | --- |
| 60 metriä | Helinä Laihorinne | loppukilpailussa kuudes (7,37) |
| 60 metrin aidat | Lena Spoof | alkuerässään viides (8,48) |
Suomen urheilu 1982

Suomen urheilu 1982 käsittelee vuoden 1982 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.
Vuoden urheilija

Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon sijoittuivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Keke Rosberg | Autourheilu |
| 2. | Matti Nykänen | Mäkihyppy |
| 3. | Reima Salonen | Kävely |
| 4. | Hilkka Riihivuori | Hiihto |
| 5. | Sirpa Ylönen | Ammunta |
| 6. | Tiina Lillak | Yleisurheilu |
| 7. | Tarmo Uusivirta | Nyrkkeily |
| 8. | Jari Puikkonen | Mäkihyppy |
| 9. | Jorma Härkönen | Yleisurheilu |
| 10. | Harri Kirvesniemi | Hiihto |
Lähde: 
Naisten listalla kuusi parasta olivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Hilkka Riihivuori | Hiihto |
| 2. | Sirpa Ylönen | Ammunta |
| 3. | Tiina Lillak | Yleisurheilu |
| 4. | Päivi Meriluoto | Jousiammunta |
| 5. | Outi Borgenström | Suunnistus |
| 6. | Kristiina Wegelius | Taitoluistelu |
Lähde:
Ammunta

Maailmanmestaruuskilpailuissa Caracasissa, Venezuelassa Sirpa Ylönen voitti kultaa naisten standardipienoiskiväärin makuuasentokilpailussa. Hänestä tuli ensimmäinen ammunnan maailmanmestaruuden voittanut suomalaisnainen. Suomalaismiehet saavuttivat pronssia isopistoolin ja villikarjuammunnan sekajuoksujen joukkuekilpailuissa.
Autourheilu

Formula 1:n maailmanmestaruuden voitti ensimmäisenä suomalaisena Keke Rosberg. Ainoan osakilpailuvoittonsa hän sai 29.8. Sveitsin Grand Prix'ssä, joka ajettiin Ranskan Dijonissa.
Rallin maailmanmestaruussarjassa Hannu Mikkola sijoittui kolmanneksi.
Jyväskylän suurajojen voittajaksi ajoi 29.8. kuudennen kerran urallaan Hannu Mikkola Audi Quattrolla.
Hiihtosuunnistus

Maailmanmestaruuskilpailuissa miesten henkilökohtaisella matkalla Olavi Svanberg voitti kultaa ja  Pertti Tikka saavutti hopeaa. Naisten henkilökohtaisella matkalla Mirja Puhakka päätyi hopealle ja Sirpa Kukkonen pronssille. Naisten viestissä Suomi sai hopeaa ja miesten viestissä pronssia.
Jalkapallo

Suomen miesten maajoukkue pelasi yhdeksän maaottelua. Se aloitti kautensa uuden päävalmentajansa Martti Kuuselan johdolla helmikuussa Lahden suurhallissa pelaamalla Ruotsin kanssa ensin tasapelin 2–2 ja voittamalla toisen ottelun lukemin 2–1; Pasi Jaakonsaari teki otteluissa yhteensä kolme maalia. Huhtikuussa Stavangerissa Suomi pelasi Norjan kanssa tasapelin 1–1, ja kesän ainoa voitto tuli heinäkuussa Helsingin olympiastadionilla Islannista maalein 3–2. Suomen Palloliiton 75-vuotisjuhlaottelussa kesäkuussa Suomi kohtasi Olympiastadionilla Englannin ja hävisi 1–4. Euroopan-mestaruuskilpailujen karsinnoissa Suomi hävisi syyskuussa Kuopiossa Puolalle 2–3, myöhemmin samassa kuussa Helsingissä Portugalille 0–2 ja lokakuussa Moskovassa Neuvostoliitolle 2–0.
Suomen naisten maajoukkue hävisi heinäkuussa Tanskassa pelatussa Pohjoismaiden-mestaruusturnauksessa Ruotsille 0–4 ja Tanskalle 0–1 sekä pelasi Norjan kanssa tasapelin 1–1. Vuosien 1982–1984 Euroopan-mestaruuskilpailun Suomi aloitti häviämällä alkulohkossaan elokuussa Vammalassa Ruotsille 0–6 ja syyskuussa Kotkassa Norjalle 0–3. Joukkueen valmentajana jatkoi Kaj Österberg.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti lahtelainen Kuusysi, hopeaa sai Helsingin Jalkapalloklubi ja pronssille sijoittui Valkeakosken Haka.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti helsinkiläinen Puotinkylän Valtti, hopeaa sai Turun Pyrkivä ja pronssille sijoittui Helsingin Jalkapalloklubi.
Jääkiekko

Maailmanmestaruuskilpailut pelattiin Suomessa Helsingissä ja Tampereella. Suomi sijoittui kahdeksan joukkueen turnauksessa viidenneksi.
Suomen-mestaruuden voitti tamperelainen Tappara, hopeaa sai Tapparalle loppuottelut voitoin 3–1 hävinnyt Turun Palloseura ja pronssille sijoittui Helsingin IFK.
Jääpallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Oulun Luistinseura, hopeaa sai Helsingin IFK ja pronssille sijoittui Porvoon Akilles.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Oulun Luistinseura.
Koripallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Turun NMKY, hopeaa sai helsinkiläisseura Pantterit ja pronssille sijoittui Kotkan Työväen Palloilijat.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Lahden Sampo, hopeaa sai Nokian Urheilijat ja pronssille sijoittui helsinkiläinen Karhun Pojat.
Käsipallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti toisen peräkkäisen kerran Sjundeå IF, hopeaa sai helsinkiläinen Kiffen ja pronssille sijoittui Pargas IF.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti toisen peräkkäisen kerran helsinkiläinen Dicken, hopeaa sai Kiffen ja pronssille sijoittui Helsingin IFK.
Lentopallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Raision Loimu -79, hopeaa sai seitsemän edellistä mestaruutta voittanut Pieksämäen NMKY ja pronssille sijoittui Salon Viesti.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Jyväskylän Pesä-Veikot, hopeaa sai Karhulan Veikot ja pronssille sijoittui Euran Raiku.
Nyrkkeily

Amatöörinyrkkeilyn maailmanmestaruuskilpailuissa Münchenissä, Saksassa Tarmo Uusivirta saavutti hopeaa alle 75-kiloisten sarjassa.
Paini

Euroopan-mestaruuskilpailuissa Varnassa, Bulgariassa Pekka Rauhala saavutti hopeaa vapaapainin alle 74-kiloisten sarjassa.
Pesäpallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Jyväskylän Kiri, hopeaa sai Seinäjoen Maila-Jussit ja pronssille sijoittui Hyvinkään Tahko.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti turkulainen Lännen Pallo, hopeaa sai helsinkiläinen Roihuvuoren Roihu ja pronssille sijoittui Hyvinkään Tahko.
Naisten Itä–Länsi-ottelun 7.8. Helsingissä voitti Länsi juoksuin 0–10.
Miesten Itä–Länsi-ottelu 8.8. Helsingin olympiastadionilla päättyi tasan 10–10.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Maailmanmestaruuskilpailuissa Oslossa, Norjassa Suomi saavutti yhden kultamitalin, neljä hopeaa ja neljä pronssia. Suomi sijoittui mitalitilastossa neljänneksi. Mäkihypyssä 18-vuotias Matti Nykänen voitti suurmäessä kultaa, Jari Puikkonen saavutti normaalimäessä hopeaa ja Suomen joukkue, johon Nykäsen ja Puikkosen lisäksi kuuluivat Keijo Korhonen ja Pentti Kokkonen, saavutti joukkuemäessä pronssia. Yhdistetyn joukkuekilpailussa Jouko Karjalainen, Rauno Miettinen ja Jorma Etelälahti saavuttivat pronssia. Hilkka Riihivuori saavutti naisten hiihtomatkoilla kaksi hopeaa (5 km, 10 km) ja yhden pronssin (20 km). Miesten hiihtomatkoilla Harri Kirvesniemi saavutti pronssia 15 kilometrillä sekä Kari Härkösen, Aki Karvosen ja Juha Miedon kanssa viestissä.
Suunnistus

Tiomila-viestin 8.–9.5. Ruotsissa voitti kaikkien aikojen toisena suomalaisjoukkueena Liedon Parma.
Jukolan viesti kilpailtiin 12.–13.6. Liperissä. Paras suomalaisjoukkue oli toiseksi sijoittunut Vaajakosken Terä.
Yleisurheilu

Euroopan-mestaruuskilpailuissa 6.–12.9. Ateenassa, Kreikassa Suomi voitti yhden kullan ja kolme pronssia ja sijoittui mitalitilastossa 11:nneksi. Kultaa voitti Reima Salonen 50 kilometrin kävelyssä. Pronssille sijoittuivat Jorma Härkönen 800 metrin juoksussa, Martti Vainio 10 000 metrin juoksussa ja Arto Bryggare 110 metrin aitajuoksussa.
Sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa Milanossa, Italiassa Antti Loikkanen saavutti pronssia 1 500 metrin juoksussa. Helinä Laihorinne sijoittui 60 metrin juoksussa kuudenneksi.
Maailmankisoissa Helsingissä 29. heinäkuuta Tiina Lillak teki keihäänheiton maailmanennätyksen 72,40. Hän menetti ennätyksen Kreikan Sofía Sakoráfalle 26. syyskuuta.
Ylivertaiset

Ylivertaiset ryhmäkuvassa.
Ylivertaiset (engl. The Ultimates) on Marvelin luoma fiktiivinen ryhmä, jonka ovat luoneet kirjoittaja Mark Millar ja taiteilija Bryan Hitch. Ylivertaiset, kuten muut Ultimate-aikalinjan lehdet, ovat alkuperäisen Marvel-universumin sankareiden uusioversioita. Tässä tapauksessa uudistus on kohdistettu Kostajiin. Ylivertaisiin kuuluvat suurin piirtein kaikki alkuperäisen Kostajien vakiokaarti vahvistettuna Nick Furylla, joka toimii ryhmän johtajana.
Eroavaisuuksia

Ylivertaisten maailma on paljon raadollisempi kuin normaalijatkumon Kostajat-sarja. Lisäksi kuvitukseen ja hahmojen ulkonäköön on otettu vaikutteita oikeilta julkisuuden henkilöitä. Esimerkiksi Nick Fury näyttää paljon näyttelijä Samuel L. Jacksonilta. Ylivertaiset ovat korostetusti julkisuuden henkilöitä ja valtio rahoittaa heidän toimintansa kokonaan, kun taas alkuperäisissä Kostajissa Rautamiehen perustama säätiö rahoittaa ryhmää.
Ylivertaiset sai suuren suosion Yhdysvaltain sarjakuvamarkkinoilla. Suomessa Ylivertaiset esiintyi ensimmäistä kertaa Mega-lehden numerossa 5/2003.
Jäsenet
Kapteeni Amerikka
Rautamies
Thor
Jättiläinen
Ampiainen
Nick Fury
Musta Leski
Haukansilmä
Elohopea
Purppuranoita
Haukka
Vastustajat

Ultimate-Marvel-jatkumossa Ylivertaiset kohtasivat monia superroistoja, mukaan lukien:
Chitaurit – Muukalaisrotu, joka yritti valloittaa maailman. Olivat myös vastuussa useista kansanmurhista, joista suurin oli Toinen maailmansota
Herr Kleiser – Chitaurien komentaja ja natsiupseeri.
Kuuden Kopla – Vihreän Menninkäisen johtama ryhmä joka koostui Hämähäkkimiehen vastustajista.
Loki – Thorin vallanhaluinen velipuoli.
Venom – Pahantahtoinen symbiootti, joka toimii lähinnä Hämähäkkimiehen vastustajana.
Vihreä Menninkäinen – Nerokas tiedemies joka kuitenkin muuttui psykopaattiseksi hirviöksi epäonnistuneen kokeen seurauksena.
Suomennetut albumit

Millar, Mark & Hitch, Bryan: Ylivertaiset 1.  ((Ultimates vol. 1: Gods and monsters, 2002–04.) Tarina: Mark Millar. Kuvitus: Bryan Hitch. Suomentanut Topi Makkonen)  Helsinki:  Egmont, 2012.  ISBN 978-952-233-573-9
Millar, Mark & Hitch, Bryan: Ylivertaiset 2.  ((Ultimates vol. 2: Grand theft America, 2005–07.) Tarina: Mark Millar. Kuvitus: Bryan Hitch. Suomentanut Jouko Ruokosenmäki)  Helsinki:  Egmont, 2012.  ISBN 978-952-233-577-7
Aiheesta muualla

Otto Sinisalo: Ylivertaiset. Katuoja 3.8.2004.
Toni Jerrman: Ylivertaiset. Tähtivaeltaja 2/2012.
Shimo Suntila: Ylivertaiset 2. Kvaak.fi 27.10.2012.
Overrated/Underrated: The Ultimates Vol 1. Inside Pulse 14.2.2012. (englanniksi)