1944
Tapahtumia > Marraskuu

1. marraskuuta – Suomessa aloitettiin kenttäarmeijan kotiuttaminen.
1. marraskuuta – Suomen Kansan Demokraattinen Liitto järjesti esittäytymistilaisuutensa Helsingin messuhallissa. Puheenjohtaja Aimo Aaltonen vaati puheessaan ”Neuvostoliiton vastaisen sodan lietsojien ja järjestäjien” vangitsemista ja tuomitsemista kansantuomioistuimissa.
3. marraskuuta – Neuvostoliittolainen kapteeni Ivan Belov sai surmansa selvittämättömäksi jääneessä ampumavälikohtauksessa Helsingin Lauttasaaressa. Tutkintaa vaikeutti oleellisesti se, että suomalaiset viranomaiset eivät saaneet tutkia Belovin ruumista eivätkä kuulustella tapauksen nähneitä neuvostosotilaita.
3. marraskuuta – Eduskunta kumosi vuonna 1934 annetut vaalikelpoisuutta rajoittaneet määräykset, mikä mahdollisti vankeudesta vapautettujen kommunistien asettumisen ehdokkaiksi seuraavissa eduskunta- ja kunnallisvaaleissa.
5. marraskuuta – Suomalaiset saivat haltuunsa Ivalon.
6. marraskuuta – Suojeluskunnat määrättiin lopetettaviksi Suomessa.
7. marraskuuta – Franklin D. Roosevelt voitti haastajansa Thomas Deweyn ja hänet valittiin ensimmäisenä ja ainoana Yhdysvaltain presidenttinä neljännelle kaudelle.
7. marraskuuta – Kulkulaitosministeri Eero A. Wuori ja sosiaaliministeri K.-A. Fagerholm pyysivät eroa hallituksesta SDP:ssä puhjenneiden sisäisten kiistojen vuoksi, minkä jälkeen pääministeri Urho Castrén esitti koko hallituksen eronpyynnön presidentti Mannerheimille.
7. marraskuuta – Sosialistisen eduskuntaryhmän kansanedustajat eli niin sanotut ”kuutoset” palasivat eduskuntaan, jolloin heidän varamiehikseen SDP:stä valitut kansanedustajat menettivät paikkansa.
7. marraskuuta – Vapaa Sana -sanomalehti aloitti ilmestymisensä uudelleen. Lehti ilmoittautui SKDL:n pää-äänenkannattajaksi ja sen päätoimittajana oli kansanedustaja Väinö Meltti. Lehti oli aiemmin ilmestynyt niin sanotun kuutosryhmän äänenkannattajana vuosina 1940−1941.
8. marraskuuta – Neuvostoliitto vaati kaikkien Suomen armeijassa palvelleiden neuvostosotilaiden − lähinnä suomensukuisiin kansallisuuksiin kuuluneiden − palauttamista.
12. marraskuuta – Taistelulaiva Tirpitz upposi RAF:n hyökkäyksessä Norjassa.
12. marraskuuta – Alkon myymälät suljettiin kaikkialla Suomessa armeijan kotiuttamisvaiheen ajaksi varotoimena järjestyshäiriöiden estämiseksi. Myymälät avattiin jälleen 7. joulukuuta.
16. marraskuuta – Ensimmäiset Jussi-palkinnot jaettiin Helsingissä ravintola Adlonissa.
17. marraskuuta – Presidentti Mannerheim myönsi eron Castrénin hallitukselle ja nimitti valtioneuvos J. K. Paasikiven muodostaman hallituksen. Ensimmäiseksi SKDL:n edustajaksi hallitukseen tuli toinen sosiaaliministeri Yrjö Leino.
18. marraskuuta – Saksalaiset sotilaat poistuivat pohjoisimmasta Suomesta Karigasniemellä Utsjoella.
22. marraskuuta – William Lyon Mackenzie King toteutti asevelvollisuuden Kanadassa, mikä johti poliittiseen kriisiin.
22. marraskuuta – Yhdysvaltalaisjoukot valtasivat Metzin.
22. marraskuuta – Neuvostoliitto palautti ensimmäisen erän suomalaisia sotavankeja, 1 256 miestä.
23. marraskuuta – Lotta Svärd -järjestö määrättiin lopettavaksi.
23. marraskuuta – Lapin sota : Suomalaisjoukot saavuttivat valtakunnanrajan Utsjoella, jolloin koko Pohjois-Lappi Käsivarren Lapin aluetta lukuun ottamatta oli puhdistettu saksalaisjoukoista.
24. marraskuuta – 88 USAF:n konetta pommitti Tokiota ensimmäisen kerran maatukikohdista idästä.
25. marraskuuta – SDP:n ensimmäinen sodanjälkeinen puoluekokous alkoi. Puolueen johtoon nousivat ns. asevelisiipeen kuuluneet Yrjö Kilpeläinen (Jahvetti), Väinö Leskinen, Penna Tervo ja Unto Varjonen.
27. marraskuuta – Yli 2 500 ihmistä kuoli sotavankilaiva M/S Rigelin pommituksessa Norjan rannikolla.
29. marraskuuta – Albania vapautui miehityksestä.