stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Surun pyyhit silmistäni

| Surun pyyhit silmistäni Kirka |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1988
 Studio : MTV-studiot
 Julkaistu: marraskuu 1988
 Formaatti: LP-levy (FGL-4035)   CD-levy (FGCD-12)   C-kasetti (FGK-4035)
 Tuottaja(t): Kassu Halonen   Kisu Jernström   Vexi Salmi
 Tyylilaji: iskelmä, suomipop, soft rock
 Kesto: 39.04
 Levy-yhtiö: Flamingo Music
 Levymerkki: Flamingo
Muut kannet
   Albumin takakansi.
Listasijoitukset
  Suomi: 4. (joulukuu 1988)
Kirkan muut julkaisut
| The Spell 1987 | Surun pyyhit silmistäni 1988 | Anna käsi 1989 |
Singlet albumilta Surun pyyhit silmistäni
 ”Kaksin rannalla yksinäiset” / ”Sua mä kaipaan” Julkaistu: 1988  ”Surun pyyhit silmistäni” Julkaistu: marraskuu 1988
Surun pyyhit silmistäni on Kirkan 14. studioalbumi, joka julkaistiin marraskuussa 1988. Levyn tunnetuimmat kappaleet ovat ”Surun pyyhit silmistäni” ja ”Kaksin rannalla yksinäiset”. Kirka esitti ensiksimainitun myöhemmin englanniksi nimellä ”Sadness in Your Eyes”.
Albumi julkaistiin vinyyli -ja CD-levyinä sekä C-kasettina Flamingo-levymerkillä marraskuussa 1988. Kymmenen vuoden kuluttua lokakuussa 1998 albumista julkaistiin uusi CD-painos, joka julkaistiin uudelleen seuraavana vuonna. Vuonna 2010 albumi julkaistiin kolmannen kerran CD-levynä.
Albumi ylsi parhaimmillaan Suomen virallisen listan neljännelle sijalle joulukuussa 1988 ja pysyi listalla yhteensä 39 viikon ajan. Albumi ylitti kulta-, platina- ja tuplaplatinalevyjen rajat jo vuonna 1989. Albumia on myyty yhteensä 214 196 kappaletta, joka tekee siitä Suomen kaikkien aikojen kolmanneksi myydyimmän kotimaisen albumin.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sanoittanut Vexi Salmi, ellei toisin mainita. Kaikki kappaleet sovittanut Kassu Halonen.
Kappaleet > A-puoli

Surun pyyhit silmistäni – 3.25 (säv. Kassu Halonen ja Kisu Jernström)
Kaksin rannalla yksinäiset – 3.29 (säv. Kassu Halonen ja Kisu Jernström)
Sua mä kaipaan – 4.39 (alkup. ”When I Need You”, säv. Albert Hammond ja Leo Sayer)
Kesäilta – 4.35 (säv. Kassu Halonen ja Kisu Jernström)
Siivin valkoisin – 3.25 (säv. Kassu Halonen)
Kappaleet > B-puoli

Yksin tietäsi kuljet – 4.24 (säv. Kassu Halonen ja Kisu Jernström)
Menneisyys – 4.24 (säv. Kassu Halonen)
Ikuinen nuoruus – 3.11 (säv. Kassu Halonen)
Na na naa – 3.26 (säv. Kassu Halonen)
Sain elämältä minkä hain – 4.37 (säv. Kassu Halonen, san. Kisu Jernström ja Vexi Salmi)
Kappaleet > Surun pyyhit silmistäni -kappaleen käännöskappaleet

Ding Xiaowenin (丁晓雯) mandariinikiinaksi kääntämä versio "Xiàng wù xiàng yǔ yòu xiàng fēng" (像雾像雨又像风, suom. "Kuin usva, sade ja tuuli") nousi vuonna 1991 maailman kiinankielisille listoille hongkongilaisen Annie Leungin (梁雁翎) esittämänä ja on yksi harvoista Kiinassa laajasti tunnetuista suomalaisista kappaleista. Kappaleesta on myös Richard Lamin (林振強) kääntämä ja Andy Huin (許志安) esittämä kantoninkiinan versio "Faan1 tang4" (翻騰, suom. "Vääntelehtien").
Ruotsalainen laulaja Ankie Bagger levytti vuonna 1993 albumilleen From the Heart kappaleesta englanninkielisen käännöskappaleen nimeltä "I'm Still in Love With You".
Kokoonpano > Yhtye

Kirka – laulu
Kassu Halonen – kosketinsoittimet, taustalaulu
Juha Björninen – kitara, kitarasoolot
Jarmo Nikku – kitara
Jari Heino – basso
Anssi Nykänen – rummut
Pave Maijanen – taustalaulu
Kim Lönnholm – taustalaulu
Esa Kaartamo – taustalaulu
Kisu Jernström – taustalaulu
Kokoonpano > Tuotanto

Jari Laasanen – äänitys, miksaus ja C-laboratorio-ohjelmointi (MTV-studiot 1988)
Erik Uddström – kannen kuvat
Markus Heikkerö – kannen suunnittelu
Kassu Halonen – tuotanto
Kisu Jernström – tuotanto
Vexi Salmi – tuotanto ja vuosien 1998 ja 1999 CD-painoksen sisäkannen teksti
Väätsjärvi

| Väätsjärvi Вятчозеро, Vjattšozero |
| --- | --- |
Valtiot:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Kontupohjan piiri
Paikkakunta:  Petrovski
Koordinaatit:  62°17′43″N, 33°36′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Suunujoki
Laskujoki:  Semsjoki
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119 m
Pituus:  4,3 km
Leveys:  0,9 km
Rantaviiva:  10,5 km
Pinta-ala:  2,7 km²
Tilavuus:  0,015 km³
Keskisyvyys:  5,6 m
Suurin syvyys:  19,4 m
Valuma-alue:  58,4 km²
 fiVäätsjärvi 
Väätsjärvi (lyydiksi Viäčäŕv, ven. Вятчозеро, Vjattšozero) on Suunujoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Petrovskin kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 2,7 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 58,4 neliökilometriä, keskisyvyys 5,6 metriä ja suurin syvyys 19,4 metriä.
Väätsjärveen virtaa viisi puroa. Se laskee Väätsynjokea pitkin Päljärveen. Järven kalalajeja ovat hauki, särki, made ja ahven.
Waalo

Senegalin alue 1800-luvun puolivälissä. Waalo ylhäällä vasemmalla.
Waalo (myös Walo) oli wolofivaltio Senegaljoen laaksossa Saint-Louisista Daganaan ulottuvalla alueella.
Waalo itsenäistyi Djolofin alaisuudesta 1500-luvun puolivälissä. Sen talous perustui kalastukseen, karjanhoitoon, metsästykseen ja kaupankäyntiin. Ylimystö harjoitti orjakauppaa eurooppalaisten ja maurien kanssa. Waalo oli poliittisesti heikko ja kärsi naapuriensa hyökkäyksistä ja uskonnollisten liikkeiden aiheuttamista levottomuuksista. Louis Faidherben johtamat ranskalaiset valtasivat sen lopullisesti vuonna 1855.
Suomen sisäministeriö

| Sisäministeriö Inrikesministeriet |
| --- | --- |

Lyhenne:  SM
Ministeri(t):  
– Sisäministeri:  Mari Rantanen
Kansliapäällikkö:  Kirsi Pimiä
Budjetti:  2,6 mrd. € (2024)
Työntekijöitä:  281 (2023)
Osoite:  Kirkkokatu 12, Helsinki PL 26 00023 Valtioneuvosto
Aiheesta muualla
Sivusto
Sisäministeriö (ruots. Inrikesministeriet) (lyhenne SM, vuoteen 2013 saakka sisäasiainministeriö) on sisäisen turvallisuuden ja maahanmuuton ministeriö Suomessa. Se on yksi Suomen kahdestatoista valtioneuvoston alaisuudessa toimivasta ministeriöstä. Sisäministeriötä johtaa sisäministeri. Ministeriön ylimpänä virkamiehenä toimii kansliapäällikkö.
Ministeriön tärkeimpiä tehtäviä ovat säädösvalmistelu sekä hallinnonalan toiminnan strateginen suunnittelu ja ohjaus. Sisäministeriössä valmistellaan poliisia, pelastustoimea, hätäkeskustoimintaa, rajavalvontaa, meripelastusta ja maahanmuuttoa koskeva lainsäädäntö. Ministeriö vastaa myös siviilikriisinhallinnan kotimaan valmiuksista sekä Suomen lippuun ja vaakunaan liittyvistä asioista. Ministeriössä tulosohjataan sisäministeriön alaisia virastoja ja laitoksia sekä käsitellään ministeriön toimialaan kuuluvat kansainväliset ja EU-asiat.
Ministeriön organisaatio

Sisäministeriössä on viisi osastoa: hallinto- ja kehittämis-, poliisi-, pelastus-, maahanmuutto- ja rajavartio-osastot. Poliisiosastoa johtaa osastopäällikkö Tero Kurenmaa, pelastusosastoa pelastusylijohtaja Kimmo Kohvakka, maahanmuutto-osastoa ylijohtaja Jorma Vuorio ja rajavartio-osastoa Rajavartiolaitoksen apulaisosastopäällikkö kontra-amiraali Markku Hassinen.
Suoraan kansliapäällikön alaisuudessa toimivat kansallisen turvallisuuden yksikkö, viestintäyksikkö, kansainvälisten asioiden yksikkö sekä sisäisen tarkastuksen yksikkö. Erilliset yksiköt muodostavat ministeriön esikunnan.
Ministeriön organisaatio > Hallinto- ja kehittämisosasto

Hallinto- ja kehittämisosasto käsittelee asiat, jotka koskevat yleistä toiminnan kehittämistä sekä yleisten hallintoasioiden hoitoa ja sisäisiä palveluja sekä hallinnonalan asiakirjahallinnon yleistä ohjausta, strategiavalmistelua, tulossuunnittelua, tulosohjausta, tuloksellisuuden valvontaa ja niihin liittyvää kehittämistä. Henkilöstöhallinto- ja politiikka kuuluvat hallinto- ja kehittämisosaston tehtäviin tietohallinnon ja digitalisaation kehittämisen ohella. Hallinto- ja kehittämisosasto vastaa muun muassa hallinnonalan ja ministeriön taloussuunnittelusta, talousarvion soveltamisesta sekä talousarviolainsäädännön mukaisista kertomuksista, ministeriön kirjanpitoyksikkötehtävistä, taloushallinnosta ja tutkimustoiminnan kehittämisestä. Lisäksi osastolla käsitellään asioita, jotka liittyvät Euroopan unionin yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan yleisohjelman mukaisten Euroopan pakolaisrahaston, ulkorajarahaston, paluurahaston ja kotouttamisrahaston todentamisviranomaistehtäviin.
Hallinto- ja kehittämisosastolle kuuluvat myös toimitiloihin ja virastopalveluihin, tietopalveluun ja asiakirjahallintoon, käännös- ja tulkkauspalveluihin liittyvä yhteistyö valtioneuvoston kanslian kanssa ja sellaiset ministeriön asioita, jotka eivät kuulu muille osastoille tai erillisille yksiköille.
Hallinto- ja kehittämisosasto jakautuu yksiköihin:
henkilöstö ja hallinto
strategian ohjaus ja kehittäminen
talous
tietohallinto
Ministeriön organisaatio > Poliisiosasto

Poliisin toiminnan tarkoitus on varmistaa ihmisten ja ympäristön turvallisuus. Poliisihallitus on keskusvirasto, joka johtaa ja ohjaa operatiivista poliisitoimintaa. Paikallispoliisin muodostavat 11 poliisilaitosta. Poliisiosasto käsittelee asiat, jotka koskevat:
Poliisihallituksen tulosohjausta
poliisihallintoa
yleistä järjestystä ja turvallisuutta
poliisin rikostorjuntaa
poliisin lupahallintoa
ampuma-aseita
poliisin arpajaishallintoa ja rahapelipolitiikkaa
yksityistä turvallisuusalaa
Ihmiskaupan vastaisen toiminnan yhteensovittamista sisäministeriön hallinnonalalla.
Poliisiosasto käsittää asiat, jotka koskevat poliisin tulosohjausta, kansainvälisiä asioita samoin kuin sisäministeriölle poliisin toimialalla kuuluvia muita asioita.
Ministeriön organisaatio > Pelastusosasto

Tavoitteena on turvallinen ja kriisinkestävä Suomi. Suomessa on 22 kuntien yhteisesti ylläpitämää pelastuslaitosta, jotka hoitavat pelastustoimen tehtävät alueellaan.
Sisäministeriön työjärjestyksen mukaan pelastusosasto käsittelee asiat, jotka koskevat:
pelastustointa
hätäkeskustoimintaa, Hätäkeskuslaitosta ja sen tulosohjausta
Pelastusopistoa ja sen tulosohjausta
palosuojelurahastoa lukuun ottamatta 18 §:n 1 momentin 8 kohdassa mainittuja asioita
kansainvälistä pelastustoimintaa
valmiussuunnittelua
aluehallinnon yhteistä varautumista poikkeusoloihin ja häiriötilanteisiin ja siihen liittyviä keskushallinnon tehtäviä
viranomaisradioverkkoa
hengenpelastusmitaleja
Suomen Punaista Ristiä
Hätäkeskuslaitoksen tulosohjausta, talousarviota, yhteistyöryhmän asettamista, sekä muita Hätäkeskuslaitoksen toiminnan kannalta tärkeitä asioita osasto käsittelee yhteistyössä poliisiosaston kanssa.
Ministeriön organisaatio > Maahanmuutto-osasto

Sisäministeriö vastaa maahanmuuttoa koskevan lainsäädännön valmistelusta, ohjaa ja kehittää maahanmuuttohallintoa sekä tulosohjaa Maahanmuuttovirastoa. Tavoitteena on maahanmuuton parempi ennakointi ja hallinta sekä turvallisesti avoin Suomi, jossa jokainen löytää paikkansa. Maahanmuutto-osasto jakautuu oikeudelliseen yksikköön, politiikkayksikköön ja ohjaus- ja kehittämisyksikköön.
Maahanmuutto-osasto käsittelee asiat, jotka koskevat:
maahanmuuttoa ja maahanmuuttoon liittyviä lupia maahanmuuttohallinnon osalta
Maahanmuuttovirastoa, vastaanottokeskuksia ja Maahanmuuttoviraston tulosohjausta ja laillisuusvalvontaa
muukalaispassia ja pakolaisen matkustusasiakirjaa
pakolaisuutta ja turvapaikkaa
Suomen kansalaisuutta
ulkomaan kansalaisten paluuta ja palauttamista
paluumuuttoon, maastamuuttoon ja ulkosuomalaisiin liittyviä asioita
turvapaikanhakijoiden vastaanottoa ja joukkopakotilanteisiin varautumista
ulkomaalaislain (301/2004) nojalla tapahtuvaa säilöönottoa
Ministeriön organisaatio > Rajavartio-osasto

Rajavartiolaitos vastaa rajojen valvonnasta ja meripelastuksesta. Rajavartiolaitoksen päätehtävät ovat rajojen valvonta maarajoilla ja merialueella, henkilöliikenteen rajatarkastukset rajanylityspaikoilla maarajalla, satamissa ja lentoasemilla sekä pelastustoiminta erityisesti merellä. Toiminnan tavoitteena on rauhallisten olojen säilyttäminen Suomen rajoilla. Rajavartiolaitos hoitaa myös poliisitehtäviä ja vastaa tullivalvonnasta niillä rajanylityspaikoilla, joilla Tulli ei toimi. Rajavartiolaitos hoitaa Suomen puolustamista yhteistoiminnassa Puolustusvoimien kanssa. Partiointi maastorajalla ja merialueella on samalla alueellisen koskemattomuuden valvontaa. Rajavartiolaitos myös kouluttaa asevelvollisia ja ylläpitää kriisi- ja puolustusvalmiutta yhteistyössä muiden viranomaisten kanssa. Rajavartiolaitoksen toiminnassa yhdistyvät luontevasti Suomen sisäinen ja ulkoinen turvallisuus.
Rajavartio-osasto käsittelee asiat, jotka koskevat:
rajaturvallisuutta
meripelastusta
Rajavartiolaitoksen organisaatiota, aluejakoa
Rajavartiolaitoksen taloushallintoa ja tulosohjausta sekä henkilöstöhallintoa
sisäministeriölle Rajavartiolaitoksen toimialalla kuuluvia muita asioita.
Rajavartio-osaston eli Rajavartiolaitoksen esikunnan osastot ovat:
henkilöstöosasto
raja- ja meriosasto
teknillinen osasto
oikeudellinen osasto.
Ministeriön organisaatio > Osastoihin kuulumattomat yksiköt

Sisäisen tarkastuksen yksikkö tukee johtoa sisäisen valvonnan kehittämisessä ja tuottaa tarkastus- ja arviointitietoa hallinnonalan sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan asianmukaisuudesta ja riittävyydestä.
Viestintäyksikkö vastaa sisäministeriön ulkoisesta viestinnästä ja sen kehittämisestä. Viestinnän tehtävänä on tukea ministeriön toimintaa sekä edistää hallinnonalan tavoitteiden toteutumista. Viestintäyksikkö vastaa myös Suomen lippua ja vaakunaa koskevasta valistus- ja tiedotustoiminnasta.
Kansainvälisten asioiden yksikkö yhteensovittaa ministeriölle kuuluvia kansainvälisiä ja Euroopan unionissa käsiteltäviä asioita sekä avustaa ministeriä, valtiosihteeriä ja kansliapäällikköä kansainvälisten ja Euroopan unioniin liittyvien asioiden hoitamisessa.
Kansallisen turvallisuuden yksikkö käsittelee kansallista turvallisuutta ja siviilitiedustelua sekä valmiutta, varautumista, organisaatioturvallisuutta ja riskienhallintaa koskevia asioita.
Kriisinhallintakeskus rekrytoi ja kouluttaa siviilikriisinhallinnan asiantuntijoita kansainvälisiin kriisinhallintaoperaatioihin.
Ministeriön toimiala

Poliisi (Poliisihallitus, Poliisiammattikorkeakoulu, keskusrikospoliisi ja 11 poliisilaitosta)
Suojelupoliisi
Kriisinhallintakeskus
Pelastusopisto, hätäkeskuslaitos, Palosuojelurahasto
Maahanmuuttovirasto, turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskukset, ulkomaalaisten säilöönottoyksikkö
Rajavartiolaitos
Ministeriön tehtävät

yleinen järjestys ja turvallisuus sekä poliisihallinto
Suomen passi, henkilökortti ja sähköinen henkilökortti
rikoksentekijän luovuttaminen Suomen ja muiden pohjoismaiden välillä
yksityiset turvallisuuspalvelut
arpajaiset, viihdelaitteet ja rahankeräykset
ampuma-aseet ja teräaseet
yleisötilaisuudet ja järjestyksenvalvojat
Suomen kansalaisuus
maahanmuutto ja kansainvälisen suojelun antaminen
maahanmuuttajien kotouttaminen
turvapaikanhakijoiden vastaanotto ja joukkopakotilanteisiin varautuminen
ulkomaalaislain nojalla tapahtuva säilöönotto
paluumuuttoon, maastamuuttoon ja ulkosuomalaisiin liittyvät asiat
pelastustoimi
hätäkeskustoiminta
rajavalvonta, rajatarkastukset ja meripelastustoimi
siviilikriisinhallinnan kotimaan valmiuksien yhteensovittaminen
Suomen lippu ja Suomen vaakuna
hengenpelastusmitalit ja Suomen Punaisen Ristin ansiomerkit
Kansliapäälliköt

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Sisäministeriön kansliapäällikköinä:
1922–1932: Kustaa Mauri Sadeniemi
1932–1944: Petter Wilhelm Snellman
1945–1960: Erkki O. Mantere
1960–1963: Paavo Lihtonen
1963–1983: Arno Hannus
1984–2001: Juhani Perttunen
2001–2003: Kari Häkämies
2003–2012: Ritva Viljanen
2012–2017: Päivi Nerg
2018–2019: Ilkka Salmi
2020– Kirsi Pimiä
Aiheesta muualla

Sisäministeriön kotisivu
| n k  Suomen ministeriöt |
| --- | --- |
 Liikenne- ja viestintäministeriö  Maa- ja metsätalousministeriö  Oikeusministeriö  Opetus- ja kulttuuriministeriö  Puolustusministeriö  Sisäministeriö  Sosiaali- ja terveysministeriö  Työ- ja elinkeinoministeriö  Ulkoministeriö  Ympäristöministeriö  Valtioneuvoston kanslia  Valtiovarainministeriö
Vöyrin vaakuna

Vöyrin vaakuna vuodesta 2011. Sama vaakuna oli vuosina 1954–2006 Maksamaan vaakunana ja vuosina 2007–2010 Vöyri-Maksamaan vaakunana.
Vöyrin vaakuna on alun perin Maksamaan kunnalle 19. kesäkuuta 1954 vahvistettu vaakuna, jonka Vöyri-Maksamaan kunta otti kunnanvaakunakseen Vöyrin ja Maksamaan kuntaliitoksen yhteydessä vuonna 2007. Vaakunasta tuli 2011 uudelleen perustetun Vöyrin kunnan vaakuna, kun Oravainen ja Vöyri-Maksamaa yhdistyivät Vöyrin kunnaksi.
Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä vedenhaltia pitäen oikeassa kädessään kalaa ja vasemmassa apilanlehteä; kaikki hopeaa.” Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja sen pääaihe on sama kuin von Numersin suvun, jonka juuret ovat Maksamaalla, vaakunassa. Vaakunan muut tunnukset viittaavat kalastukseen ja maanviljelyyn.
Vöyrin vaakuna (1955–2006)
Vuonna 2007 lakkautetun Vöyrin kunnan vaakuna oli saanut aiheensa vanhasta pitäjänsinetistä, johon oli kuvattu karhunkäpälä kahden ristin välissä. Tämän vaakunan selitys on ”kultakentässä palkeittainen, musta karhunkäpälä, jonka kynnetkin mustat, saatteena molemmin puolin vihreä apilaristi”. Myös sen oli suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 28. joulukuuta 1955. Vaakuna muuttui epäviralliseksi 2007, kun Vöyri yhdistyi Maksamaan kanssa Vöyri-Maksamaan kunnaksi.
Väinö Wallinin piirros Vöyrin pitäjän sinetistä vuodelta 1896.
Vöyrin kunnallislautakunnan sinetti, käytössä vuoteen 1928 asti.
Von Numers-suvun vaakuna.
Värekarva

Elektronimikroskooppikuva kahden värekarvan
poikkileikkauksesta
Värekarva eli cilium (monikko cilia) on solun pinnalla oleva karvamainen rakenne, jonka tehtävä on yleensä joko liikuttaa nestettä solun pinnalla tai liikuttaa itse solua nesteessä. Esimerkiksi ihmisen hengitysteissä värekarvat liikuttavat limaa kohti nielua.
Rakenne

Värekarvat ovat ohuita, liikkuvia ulokkeita, joita ympäröi solukalvo. Niitä on suuri joukko solua kohden.
Värekarvat ovat halkaisijaltaan noin 0,25 μm. Karvan poikkileikkaus paljastaa yhdeksän kehässä olevaa mikrotubulusparia. Kehän sisäpuolelle on asettuneena vielä kaksi yksittäistä mikrotubulusta.
Tällainen 9 + 2 -järjestys on tunnusomaista melkein kaikille eukaryoottisille värekarvoille ja flagelloille, aina yksisoluisten eliöiden karvoista niihin, joita löytyy ihmiseltä. Ripset tai siimat (flagellat) ovat  tavallista pitempiä värekarvoja, joita kussakin solussa on yleensä vain muutamia.
Tehtävät

Värekarvojen päätehtävä on liikuttaa nestettä solun pinnalla tai liikuttaa itse solua nesteessä. Värekarvat tuottavat aaltomaista liikettä, johon ne saavat energiansa mikrotubuluksista ja ATP:sta. Värekarvan liike on seurausta sen ytimen taipumisesta, jonka aiheuttavat ytimen mikrotubulukset liukuessaan toisiaan vasten. Mikrotubuluksiin on liittyneenä useita proteiineja. Näistä tärkein on dyneiini-tyyppinen moottoriproteiini.  Proteiini katalysoi ATP:n hajoamista ja saa näin vapautuneella energialla aikaan
mikrotubulusparien liukumista. Tästä on siis lopputuloksena värekarvan taipuminen. Jotkut yksisoluiset eukaryootit käyttävät värekarvoja myös ruokahiukkasten keräämiseen. Ihmisillä puolestaan värekarvoja on hengitysteiden lisäksi mm. naisilla munatorven seinämässä. Siellä ne tuottavat virtauksen, joka helpottaa munasolujen liikkumista munatorvea pitkin.
Kriittinen korkeakoulu

Kriittisen korkeakoulun rakennus Helsingin Kampissa.
Kriittinen Korkeakoulu on vuonna 1968 perustettu, pääosin Helsingissä toimiva, yksityinen ja sitoutumaton valtion tukema koulutus- ja kulttuurikeskus. Toimintaa ylläpitää samanniminen yhdistys. Kriittisen Korkeakoulun toimintamuotoja ovat avoimet esitelmä- ja keskustelutilaisuudet, seminaarit, erityiskurssit, työryhmät ja projektit. Korkeakoulu ilmoittaa tehtäväkseen tarjota tietoja ja virikkeitä ajan ilmiöistä kiinnostuneille, järjestää mahdollisuuksia itsensä ja yhteisönsä kehittämiseen, edistää uusia näkökulmia avaavan tiedon syntymistä sekä tarjota mahdollisuus erilaisia aatteita, oppeja ja mielipiteitä edustavien ihmisten kohtaamiselle.
Kriittinen Korkeakoulu julkaisee Katsaus-lehteä, jonka päätoimittajana toimii Markus Neuvonen.
Historia

Kriittisen Korkeakoulun alku ajoittuu vuoteen 1968 kun silloinen Suomen Teiniliiton kuraattori, Reijo Wilenius, sittemmin Jyväskylän yliopiston filosofian professorina vuosina 1973–1992 toiminut ja Steiner-koulun puolestapuhuja, esitti Erkki Tuomiojalle ja Risto Volaselle keskustelufoorumin perustamista, ”-- koska Suomessa on kansalaiskeskustelua liian vähän. Ylhäällä päätetään asioista eivätkä kansalaiset pääse keskustelemaan”.  Korkeakoulun pääsihteerinä toimi vuonna 1978-1984 sosiaalipedagogi, SDP:n kansanedustaja Antti-Veikko Perheentupa (1930–2007). Perheentupa oli myös keskeinen alkuvaiheen vaikuttaja ja yhdistyksen varapuheenjohtaja.
Korkeakoulun johtokunnassa on toiminnut monia kulttuurin vaikuttajia, kuten Henri Broms. Vuonna 1994 pidettiin Inhimillisen kasvun seminaari, INKA Martti Tuomolan johdolla, jonka kokemusten pohjalta syntyi vuonna 1980 Snellman-korkeakoulu, jossa kokopäiväiseen opiskeluun sovellettiin INKAn kokemuksia. Professori Erkki Lähde toimi Kriittisen korkeakoulun johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 1992. Koulu sai uudet tilat vuonna 2000 ja toiminnanjohtajana aloitti Tuomas Nevanlinna. Taidemaalari Heli Heikkinen toimi Kriittisen Korkeakoulun johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 2006 ja runoilija Eino Santanen vuodesta 2017.
Kriittisen korkeakoulun johtokunnan puheenjohtajana on vuodesta 2019  toiminut puhetaidon opettaja Severi Hämäri.
Toiminta

Korkeakoulu on järjestänyt koulutuksia muun muassa kirjoittamisessa (Kirjoittajakoulu, kirjoittamisen verkkokurssit), puhetaidossa (Puhujakoulu), filosofisessa praktiikassa, kuvataiteessa ja musiikissa. Kriittisessä Korkeakoulussa on toiminut Virtaa-klubi, jossa eri taiteenalojen edustajat ovat olleet esillä. Klubi on harjoittanut yhteistyötä muun muassa Sibelius-Akatemian kanssa. Kriittinen korkeakoulun ja ruotsinkielinen Interbaas ry -yhdistyksen luoma Filocafé on toiminut keskustelufoorumina erilaisille kulttuurien kohtaamisille. Korkeakoulu on järjestänyt yleisöluentoja, joissa on esitelmöinyt muun muassa Tuomas Nevanlinna. Kulttuurikeskuksen yhteydessä toimii myös Filosofiklubi.
Alueellista toimintaa Kriittisellä korkeakoululla on lisäksi Tampereella, Jyväskylässä ja Satakunnassa.