stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Krimin miehitys 2014
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vladimir Putinin puhe Krimin liityttyä Venäjään. (Arkistoitu – Internet Archive) Viitattu 19.3.2014. Helsingin Sanomat.
Ukrainan kriisi. BBC News Online.
Crisis in Crimea. Kyiv Post.
Ukraine turmoil. Russian Today (RT).
Ukraine Crisis in Maps The New York Times.
Crisis in Ukraine. CNN.
Ukraine Live Blog. Al Jazeera English
Säilynoja, Juhana: Krim halusi osaksi Venäjää jo 1990-luvulla YLE Elävä arkisto. 21.3.2014.
Krimin niemimaan asukkaat 2001 väestönlaskennassa.
Venäläismielinen protesti Krimillä helmikuussa 2014.
Kansainväliset reaktiot Krimin kriisiin. Luokitteluna valtioiden viralliset lausunnot.
  Ukraina
  Venäjä

  ilmaisee vain huolestuneisuutensa tai haluaa rauhanomaisen ratkaisun konfliktiin
  tukee Ukrainan alueellista koskemattomuutta
  tuomitsee Venäjän toimet
  pitää Venäjän toimia sotilaallisena interventiona

  tukee Venäjän toimia ja/tai tuomitsee Ukrainan väliaikaisen hallituksen
  "tunnustaa Venäjän intressit"

  ei virallista kantaa / ei tietoa saatavilla
Cleveland Monsters

| Cleveland Monsters |
| --- | --- |

Historia:  Denver Grizzlies 1994–1995 Utah Grizzlies 1995–2005 Lake Erie Monsters 2007–2016 Cleveland Monsters 2016–
Perustettu:  2007
Kaupunki:   Cleveland, Ohio
Kotiareena:  Rocket Mortgage FieldHouse
Sarja:  AHL
Konferenssi:  Itäinen
Divisioona:  Pohjoinen
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Chris Clark
Päävalmentaja:   Trent Vogelhuber
Yhteistyöseurat:   Columbus Blue Jackets (NHL)
Calder Cupit:  1 (2016)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Cleveland Monsters (vuoteen 2016 Lake Erie Monsters) on AHL:n Läntisen konferenssin Keskistä divisioonaa Ohion Clevelandissa pelaava jääkiekkojoukkue. Joukkue toimii farmijoukkueena NHL:ssä pelaavalle Columbus Blue Jacketsille. Monsters pelaa kotiottelunsa Clevelandin Quicken Loans Arenalla.
Historia

Lake Erie Monsters alkoi elvyttää unohtuneen Utah Grizzliesia, jonka oli ostanut 16. toukokuuta 2006 clevelandilainen omistajaryhmä, jota johti Dan Gilbert, NBA-joukkue Cleveland Cavaliersin omistaja. Lake Erie Monsters siirrettiin Clevelandiin korvaamaan kaupungin aikaisempi AHL-joukkue Cleveland Barons, joka oli vuoden 2005–2006 AHL-kauden jälkeen siirretty Massachusettsiin nimellä Worcester Sharks. Lake Erie Monstersin kotikentäksi tuli Quicken Loans Arena ja joukkueesta tuli Colorado Avalanchen ensisijainen NHL-yhteistyökumppani viiden vuoden sopimuksella 17. joulukuuta 2006.
25. tammikuuta 2007 Dan Gilbert julkisti joukkueen uudeksi nimeksi Lake Erie Monsters (”Eriejärven hirviöt”), joka on viittaus paikallisen kansanperinteen Bessie-järvihirviöön. Nimi valittiin korostamaan joukkueen kytköstä Clevelandin alueeseen ja logo kuvaamaan Eriejärven läheisyyttä. Pelipaitojen väreiksi valittiin viininpunainen, musta, valkoinen, keltainen ja sininen ja paitalogoksi joukkueen toissijainen logo.
Entinen NHL-pelaaja ja Avalanchen yhteistyöjoukkueissa valmentanut Joe Sacco valittiin Lake Erie Monstersin ensimmäiseksi päävalmentajaksi ja myöhemmin hänen avustajakseen valittiin entinen Avalanchen pelaaja ja NHL-puolustaja Sylvain Lefebvre.
Lake Erie Monsters osoitettiin American Hockey Leaguen pohjoisdivisioonaan. Joukkue pelasi ensiottelunsa kaudella 2007–2008 kotikentällään Grand Rapids Griffinsiä vastaan 6. lokakuuta 2007.
Lake Erie Monstersin ja Colorado Avalanchen välinen yhteistyö päättyi kauteen 2014–2015, kun seura ilmoitti aloittavansa yhteistyön samasta osavaltiosta kotoisin olevan NHL-seura Columbus Blue Jacketsin kanssa. Kaudelle 2015–2016 seura siirtyy myös Läntisen konferenssin sisällä Keskiseen divisioonaan.
Alueen aikaisemmat joukkueet:
Cleveland Indians (1929–1934)
Cleveland Falcons (1934–1936)
Cleveland Falcons (1936–1937)
Cleveland Barons (1937–1972)
Cleveland Crusaders (1972–1976)
Cleveland Barons (NHL) (1976–1978)
Cleveland Lumberjacks (1992–2001)
Cleveland Barons (2001–2006)
Joukkue

(Tilanne 13. maaliskuuta 2025)
| Maalivahdit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 36 |  | Zach Sawchenko | L | 2025 | Calgary, Alberta, Kanada |
| 73 |  | Jet Greaves | L | 2026 | Cambridge, Ontario, Kanada |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 4 |  | Corson Ceulemans | R | 2026 | Regina, Saskatchewan, Kanada |
| 5 |  | Stanislav Svozil | L | 2026 | Přerov, Tšekki |
| 6 |  | Madison Bowey | R | 2025 | Winnipeg, Manitoba, Kanada |
| 8 |  | Ole Bjørgvik Holm | L | 2025 | Oslo, Norja |
| 17 |  | Denton Mateychuk | L | 2027 | Dominion City, Manitoba, Kanada |
| 20 |  | Samuel Kňažko | L | 2025 | Trenčín, Slovakia |
| 22 |  | Daemon Hunt | L | 2025 | Brandon, Manitoba, Kanada |
| 34 |  | Cole Clayton (A) | R | 2025 | Strathmore, Alberta, Kanada |
|   |  | Will MacKinnon | L | 2025 | Plymouth, Michigan, Yhdysvallat |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Paikka | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 10 |  | Luca Del Bel Belluz | L | KH | 2026 | Woodbridge, Ontario, Kanada |
| 11 |  | James Malatesta | L | VLH | 2026 | Kirkland, Québec, Kanada |
| 12 |  | Owen Sillinger (A) | L | KH / VLH | 2025 | Regina, Saskatchewan, Kanada |
| 14 |  | Joseph LaBate | L | KH / VLH | 2025 | Eagan, Minnesota, Yhdysvallat |
| 16 |  | Curtis Hall | R | KH | 2025 | Chagrin Falls, Ohio, Yhdysvallat |
| 18 |  | Dylan Gambrell | R | KH | 2025 | Bonney Lake, Washington, Yhdysvallat |
| 19 |  | Jake Gaudet | L | KH | 2025 | Ottawa, Ontario, Kanada |
| 24 |  | Justin Pearson | L | VLH | 2025 | Nashua, New Hampshire, Yhdysvallat |
| 25 |  | Stefan Matteau (C) | L | KH / VLH | 2025 | Chicago, Illinois, Yhdysvallat |
| 37 |  | Roman Ahcan | L | VLH / KH | 2025 | Savage, Minnesota, Yhdysvallat |
| 41 |  | Hunter McKown | R | KH | 2025 | San José, Kalifornia, Yhdysvallat |
| 42 |  | Cameron Butler | R | OLH | 2026 | Ottawa, Ontario, Kanada |
| 45 |  | Gavin Brindley | R | OLH | 2026 | Estero, Florida, Yhdysvallat |
| 64 |  | Trey Fix-Wolansky (A) | R | OLH | 2025 | Edmonton, Alberta, Kanada |
| 82 |  | Mikael Pyyhtiä | L | VLH / KH | 2025 | Turku, Suomi |
| 88 |  | Jordan Dumais | R | OLH | 2027 | L'Île-Bizard, Québec, Kanada |
| 91 |  | Rocco Grimaldi | R | H | 2025 | Anaheim, Kalifornia, Yhdysvallat |
| 93 |  | Max McCue | L | VLH | 2027 | Sudbury, Ontario, Kanada |
|   |  | Rylan Mosley | L | VLH | 2026 | Arnprior, Ontario, Kanada |
Joukkue > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Trent Vogelhuber
Apuvalmentaja: Chris Bergeron
Apuvalmentaja: Mark Letestu
Maalivahtivalmentaja: Brad Thiessen
Videovalmentaja: Mike Monti
Fysiikkavalmentaja Ben Eaves
Kehitysvalmentaja: Tommy Cross
Kehitysvalmentaja (Euroopassa pelaavat): Jarkko Ruutu
Huoltopäällikkö: Jeremy Lascko
Puheenjohtaja Mike Ostrowski
Toimitusjohtaja Chris Clark
Omistaja: Dan Gilbert
Lähde: EliteProspects
Joukkue > Jäädytetyt numerot

Seura ei ole jäädyttänyt yhdenkään Monstersissa pelanneen pelaajan numeroa. Sen sijaan kunnioittaakseen Clevelandin jääkiekkohistoriaa Monsters on jäädyttänyt kaupungin aiempien joukkueiden pelaajien numeroita.
1  Johnny Bower (Cleveland Barons)
9  Fred Glover (Cleveland Barons)
15  Jock Callander (Cleveland Lumberjacks)
Joukkue > Kapteenit

Mark Rycroft, 2007–2008
Wyatt Smith, 2008
Brian Willsie, 2008–2010
David Liffiton, 2010–2012
Bryan Lerg, 2012–2014
Brian Sutherby, 2013
Bruno Gervais, 2014–2015
Joukkue > Monstersissa pelanneet suomalaiset

Sami Aittokallio (2012-2015)
Tilastoja

Ensimmäinen peli: 6. lokakuuta 2007. Grand Rapids Griffins 3, Lake Erie Monsters 2
Ensimmäinen voitto: 20. lokakuuta 2007. Lake Erie Monsters 3, Syracuse Crunch 2.
Ensimmäinen maali: 6. lokakuuta 2007. Grand Rapids Griffins 3, Lake Erie Monsters 2. Matt Hussey
Ensimmäinen rangaistuslaukaus: 15. marraskuuta 2007. Jason Bacashihua. Lake Erie Monsters 2, Quad City Flames 0.
Ensimmäinen hattutemppu: 17. marraskuuta 2007. Chris Stewart. Lake Erie Monsters 5, Toronto Marlies 3.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
AHL:n lehdistötiedote (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| Itäinen konferenssi | Itäinen konferenssi | Läntinen konferenssi | Läntinen konferenssi |
| --- | --- | --- | --- |
| Atlantin Divisioona | Pohjoinen Divisioona | Keskilännen Divisioona | Tyynenmeren Divisioona |
| Bridgeport Sound Tigers | Albany Devils | Charlotte Checkers | Bakersfield Condors |
| Hartford Wolf Pack | Binghamton Senators | Chicago Wolves | Ontario Reign |
| Hershey Bears | Rochester Americans | Grand Rapids Griffins | San Antonio Rampage |
| Lehigh Valley Phantoms | St. John's IceCaps | Iowa Wild | San Diego Gulls |
| Portland Pirates | Syracuse Crunch | Lake Erie Monsters | San Jose Barracuda |
| Providence Bruins | Toronto Marlies | Manitoba Moose | Stockton Heat |
| Springfield Falcons | Utica Comets | Milwaukee Admirals | Texas Stars |
| Wilkes-Barre/Scranton Penguins |  | Rockford IceHogs |  |
Yliopistolaitos Suomessa

Turun yliopisto.
Suomen yliopistolaitos muodostuu pääosin yliopistoista sekä joistakin niihin rinnastettavista korkeakouluista. Suomessa on useiden yhdistämisten jälkeen 14 yliopistoa. Yliopistoista kaksi on ruotsinkielisiä ja kolme kaksikielisiä.
Vuonna 2023 suoritettiin yhteensä noin 33 000 tutkintoa, joista 14 040 oli alempia korkeakoulututkintoja, 17 223 ylempiä korkeakoulututkintoja ja 1 725 tohtorintutkintoa.
Suomen yliopistolaitos laajeni huomattavasti 1960- ja 1970-luvuilla, jolloin perustettiin seitsemän uutta yliopistoa ja vanhoja yliopistoja valtiollistettiin. Vuoden 2010 alusta kaikki opetus- ja kulttuuriministeriön toimialaan kuuluvat yliopistot muuttuvat itsenäisiksi juridisiksi yksiköiksi. Aalto-yliopisto ja Tampereen yliopisto toimivat säätiöinä, muut yliopistot ovat julkisoikeudellisia yksiköitä. Maanpuolustuskorkeakoulu kuuluu Puolustusvoimiin.
Yleistä

Yliopiston muodostavat opettajat ja opiskelijat, jotka ovat jakautuneet opintoaloittain perinteisissä yliopistoissa tiedekuntiin, jotka ovat edelleen jakautuneet laitoksiin. Jos tiedekunta on suuri tai yliopistossa on vain yksi tiedekunta, sen ja laitoksen välissä voi olla myös osastotaso; tämä on ollut aiemmin tyypillinen ratkaisu teknillisellä alalla. Suomen yliopistoissa opettajina ovat professorit, dosentit, yliopistolehtorit, lehtorit ja apulaisopettajat, tunti- ja erikoisopettajat, yliassistentit, assistentit, opettavat tutkijat ja yliopisto-opettajat. Yliopiston henkilöstön palvelussuhde on työsuhde (vuoden 2009 loppuun asti valtaosa oli virkasuhteessa).
Opiskelijoina ovat yliopiston kirjoihin hyväksytyt henkilöt, joilta vaaditaan tietty perustietomäärä. Suomessa edellytyksenä on, että hakija on suorittanut ylioppilastutkinnon, ammattikorkeakoulututkinnon, ammatillisen korkea-asteen tutkinnon, ammatillisen opistoasteen tutkinnon, vähintään kolmivuotisen ammatillisen tutkinnon tai sellaisen ulkomaisen koulutuksen, joka asianomaisessa maassa antaa kelpoisuuden vastaaviin korkeakouluopintoihin. Yliopisto voi ottaa opiskelijaksi myös henkilön, jolla se muutoin katsoo olevan opintoja varten riittävät tiedot ja valmiudet. Kaikkien yliopiston opiskelijoiden on kuuluttava ylioppilaskuntaan.
Ammattikorkeakoulujen vakinaistamisen yhteydessä korkeakouluilla alettiin tarkoittaa sekä yliopistoja että ammattikorkeakouluja. Pian tämän jälkeen osa entisistä korkeakouluista vaihtoi nimensä yliopistoksi. Valtioneuvoston asetuksen mukaan ammattikorkeakoulut määritellään korkeakouluiksi, kun yliopistot ja yliopistoja vastaavat korkeakoulut määritellään yliopistoiksi.
Yliopistoihin kuuluu varsinaisten opetuksesta ja tutkimuksesta vastaavien laitosten lisäksi erillislaitoksia, joista yleisimmät ovat kirjasto ja kielten opetusta antava kielikeskus. Lisäksi joillakin yliopistoilla on muun muassa sairaaloita lääketieteen opetusta ja harjoittelu- eli normaalikouluja opettajankoulutusta varten.
Suomalaisissa yliopistoissa luennot alkavat yleensä 15 minuuttia yli tasan. Tästä käytännöstä käytetään nimitystä akateeminen vartti.
Luettelo yliopistoista

Aalto-yliopisto
Hanken Svenska handelshögskolan
Helsingin yliopisto
Itä-Suomen yliopisto
Jyväskylän yliopisto
Lapin yliopisto
Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT
Maanpuolustuskorkeakoulu
Oulun yliopisto
Taideyliopisto
Tampereen yliopisto
Turun yliopisto
Vaasan yliopisto
Åbo Akademi
Tutkinnot > Alemmat ja ylemmät korkeakoulututkinnot

Opiskelijat valitaan koulutusohjelmiin valintakokeiden sekä opintosuoritusten ja eräiden muiden ansioiden perusteella, jotka ovat erilaisia eri tieteenaloilla ja yliopistoissa. Yliopistoissa voi suorittaa kandidaatintutkintoja (180 opintopistettä, kuvataiteen ja sotatieteen alalla 210 opintopistettä) ja näiden päälle rakentuvia maisterintutkintoja (120 opintopistettä, psykologian ja musiikin aloilla 150 opintopistettä); yhteensä perustutkinnon laajuus on 300 tai 330 opintopistettä. Lääketieteen aloilla perustutkinto on lisensiaatin tutkinto (360 opintopistettä). Perustutkinnon jälkeen voidaan yliopistossa suorittaa tieteellisiä, taiteellisia tai ammatillisia jatkotutkintoja.
Kandidaatin tutkinto on alempi korkeakoulututkinto ja maisterin tutkinto ylempi korkeakoulututkinto. Varsinaisessa tutkintonimikkeessä ei aina ole mukana sanaa maisteri. Esimerkiksi tekniikan maisteria ei ole, vaan tutkintonimike on diplomi-insinööri tai arkkitehti.
Tutkinnot > Tieteelliset jatkotutkinnot

Tieteellisiä jatkotutkintoja ovat lisensiaatin ja tohtorin tutkinnot. Poikkeuksen tekevät lääketieteen, hammaslääketieteen ja eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinnot, jotka lasketaan ylemmiksi korkeakoulututkinnoiksi.
Rakenteellinen kehittäminen > 1990-luku

Vuonna 1995 Eläinlääketieteellinen korkeakoulu liitettiin Helsingin yliopistoon, jolloin siitä tuli Helsingin yliopiston eläinlääketieteellinen tiedekunta. Kuvataideakatemia muuttui korkeakouluksi vuonna 1993 ja vuonna 1998 siitä tuli yliopisto. Myös Sibelius-Akatemiasta tuli yliopisto vuonna 1998.
Rakenteellinen kehittäminen > 2010-luku

1. tammikuuta 2010 aloittivat toimintansa Espoossa Aalto-yliopisto sekä Kuopion yliopiston ja Joensuun yliopiston muodostama Itä-Suomen yliopisto. Myös Turun kauppakorkeakoulu liitettiin Turun yliopistoon vuonna 2010. Vuoden 2013 alusta Kuvataideakatemia, Sibelius-Akatemia ja Teatterikorkeakoulu yhdistyivät Taideyliopistoksi.
Korkeakoulujen rakenteen kehittäminen oli yksi Sipilän hallituksen vuoden 2015 hallitusohjelman kärkihankkeista. Tavoitteena oli muun muassa päällekkäisyyksien purkaminen, profiloituminen, keskittyminen valittuihin tavoitteisiin sekä kansallisten ja kansainvälisten kumppanuuksien kehittäminen. Korkeakoulurakenteen pohjana on jatkossakin duaalimalli, mutta rajat ylittävät uudet yhteenliittymät ovat mahdollisia.
Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto on hankkinut omistukseensa Saimaan ja Lahden ammattikorkeakoulut. Kolme korkeakoulua muodostavat nykyisin LUT-konsernin. Lapin yliopisto on puolestaan ostanut Lapin ammattikorkeakoulun osake-enemmistön ja korkeakoulut muodostavat korkeakoulukonsernin. Tampereella vuodesta 2016 valmisteilla olleessa fuusiossa Tampereen yliopisto ja Tampereen teknillinen yliopisto yhdistyivät vuoden 2019 alussa uudeksi Tampereen yliopistoksi. Uudesta yliopistosta tuli myös Tampereen ammattikorkeakoulun pääomistaja. Vuonna 2018 Oulun yliopistosta tuli Oulun ammattikorkeakoulun pääomistaja. Uusissa konserniratkaisuissa yliopistot ja ammattikorkeakoulut toimivat opetus- ja kulttuuriministeriön erillisen ohjauksen alla. Yliopistot toimivat yliopistolain ja ammattikorkeakoulut oman lainsäädäntönsä puitteissa. Myös rahoitus- ja tutkintojärjestelmät ovat yhä erilliset.
Yliopistojen hallinto

Vuosina 1969–1973 Suomen hallitus esitti useasti opiskelijaliikkeen ja presidentti Urho Kekkosen ajaman mies ja ääni -periaatteen käyttöönottoa yliopistojen hallinnossa, mutta professorien ankaran jarrutuskampanjan myötä päädyttiin kompromissina kolmikantamalliin, jossa kolmannes äänivallasta tuli opiskelijoille, kolmannes professoreille ja kolmannes muulle henkilökunnalle. 1990-luvun lopulla tullut vielä uudempi lainsäädäntö puolestaan sai yliopistot kutsumaan ulkopuolisia jäseniä hallituksiinsa.
Kritiikkiä

Nobel-palkittu professori Bengt Holmström on kritisoinut pohjoismaisten yliopistojen vapautta. Hänen mukaansa luovuus ei kuitenkaan synny vapaudesta vaan rajoituksista. Holmström seuraa omien opiskelijoidensa tylskentelyä tarkasti ja vaatii tohtoriopiskelijoita keskittymään vain yhteen ideaan. Holmströmin mukaan Suomella ei myöskään ole varaa pitkiin opiskeluaikoihin.
Tieteenfilosofian ja tutkimusetiikan yliopistonlehtori Tuomas K. Pernun mukaan ongelmana on yliopistojen byrokratia, kuten resurssien tuhlaus hakemuksiin ja raportteihin, jollaisilla yritykset eivät henkilöstöään kuormittaisi.
2000-luvulla Suomessa on huolestuttu maan tieteen englanninkielistymisestä, sillä kun vuonna 2011 Suomen yliopistoista hyväksytyistä kandidaatintöistä englanninkielisiä oli 8 prosenttia, määrä oli kymmenen vuotta myöhemmin jo 30 prosenttia. Pro gradu -tutkielmista 30 prosenttia oli englanninkielisiä vuonna 2011, mutta kymmenen vuotta myöhemmin jo 38 prosenttia. Väitöskirjojen perusteella Suomessa voidaan puhua englannista tieteen kielenä: vuonna 2021 Suomen yliopistoissa tarkastetuista väitöksistä oli englanninkielisiä 86 prosenttia.
Kirjallisuutta

Kuortti, Joel: Yliopistoon! Kuvauksia akateemisesta maailmasta.  Helsinki:  Gaudeamus, 2013.  ISBN 978-952-495-289-7
Aiheesta muualla

Korkeakoulutus ja tiede Opetus- ja kulttuuriministeriö
Yliopistotutkinnot Opintopolku.fi
| n k Suomen yliopistot |
| --- | --- |
Yliopistot:  Aalto  Hanken  Helsinki  Itä-Suomi  Jyväskylä  Lappi  Lappeenranta-Lahti  MPKK  Oulu  Taideyliopisto  Tampere  Turku  Vaasa  Åbo Akademi 
Yliopistokeskukset:  Kajaani  Kokkola  Lahti  Mikkeli  Pori  Seinäjoki 
Entiset:  Eläinlääketieteellinen korkeakoulu  Helsingin kauppakorkeakoulu  Joensuu  Kuopio  Kuvataideakatemia  Sibelius-Akatemia  Svenska social- och kommunalhögskolan  Taideteollinen korkeakoulu  Tampere (1925-2018)  Tampereen teknillinen yliopisto  Teatterikorkeakoulu  Teknillinen korkeakoulu  Turun kauppakorkeakoulu 
| n k Suomalaiset julkisoikeudelliset laitokset |
| --- | --- |
 Eläketurvakeskus  Kansaneläkelaitos  Keva  Kunnallinen työmarkkinalaitos  Kuntien takauskeskus  Suomen metsäkeskus  Suomen Pankki  Työterveyslaitos  Yliopistolaitos
Life.Church

| Life> Church |
| --- | --- |

 Life.Churchin sivutoimipiste luoteisessa Oklahoma Cityssa.
Suuntautuminen:  kristinusko
Kirkkokunta:  evankelikalismi
Perustettu:  1996
Johtava pastori:  Craig Groeschel
Pääkirkko:   Edmond, Oklahoma
Jäseniä:  n. 30 000 /vko (2019) n. 300 000 (online)
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Life.Churchin toimipisteet osavaltioittain.
Life.Church on kristillinen seurakunta, joka sijaitsee Edmondin kaupungissa Oklahomassa, Yhdysvalloissa. Seurakunnalla on yhteensä noin 30 000 viikoittaista kävijää. Tämän lisäksi seurakunta ilmoittaa tavoittavansa viikoittain 300 000 kävijää online-palvelun kautta. CBS Newsin mukaan seurakunta oli Yhdysvaltain kolmanneksi suurin megakirkko vuonna 2019.
Seurakunnan johtava pastori on Craig Groeschel. Groeschel ja hänen vaimonsa Amy perustivat kirkon yhdessä vuonna 1996. Seurakunnan muita pastoreita ovat Bobby Gruenewald, Jerry Hurley ja Sam Roberts.
Seurakunta tunnetaan erityisesti YouVersion-palvelun kehittäjänä. Seurakunnan Raamattu-sovellus on App Storen ladatuin mobiiliraamattusovellus.
Hans Forssell

| Hans Forssell |
| --- | --- |
 Hans Forssell vuonna 1880.
Henkilötiedot
Muut nimet:  Hans Ludvig Forssell
Syntynyt: 14. tammikuuta 1843 Gävle, Ruotsi
Kuollut: 31. heinäkuuta 1901 (58 vuotta) Lostallo, Sveitsi
Ammatti:  historioitsija, poliitikko
Hans Ludvig Forssell (14. tammikuuta 1843 Gävle – 31. heinäkuuta 1901 Lostallo, Sveitsi) oli ruotsalainen historioitsija ja poliitikko. Hän julkaisi Kustaa Vaasan ja hänen poikiensa hallintoa käsittelevän teoksen Sveriges inre historia från Gustaf den förste med särskildt afseende på förvaltning och ekonomi, mutta ei kiireiltään ehtinyt kirjoittaa jatko-osia, joiden oli tarkoitus käsitellä 1600-lukua. Forssell toimi Ruotsin valtiovarainministerinä 1875–1880, valtiopäiväedustajana 1880–1897 ja kamarikollegion presidenttinä 1880–1891. Vuonna 1881 hänet valittiin Ruotsin akatemian jäseneksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hans Forssell Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Anders Fryxell | Ruotsin akatemia, tuoli 1 1881–1901 | Seuraaja: Carl N. D. Bildt |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi  Vatikaani 
Taiteenala:  KulturNav 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove
Vuoden albumin Emma-palkinto

| Vuoden albumin Emma-palkinto |
| --- | --- |
Palkinnon antaja:  Musiikkituottajat – IFPI Finland
Maa:  Suomi
Ensimmäinen palkinto:  1994
Viimeisin palkittu:  Soittorasia – Pehmoaino (2025)
Virallinen internet-sivu
Vuoden albumin Emma-palkinto on yksi Musiikkituottajat – IFPI Finlandin vuosittain jakamista musiikkialan Emma-palkinnoista. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1994, jolloin sen sai Kaija Koo albumillaan Tuulten viemää.
Palkinnon on saanut kolme kertaa J. Karjalainen ja PMMP ja kahdesti sen on saanut Chisu ja Haloo Helsinki!.
Tämän kategorian tuorein voittaja on Emma-gaalassa vuonna 2025 palkittu Pehmoainon albumi Soittorasia.
Voittajat ja ehdokkaat

| Vuosi | Albumi | Artisti | Muut ehdokkaat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| Emma-gaala 1994 | Tuulten viemää | Kaija Koo |  |  |
| Emma-gaala 1995 | Villejä lupiineja | J. Karjalainen |  |  |
| Emma-gaala 1996 | Mielenrauhaa | Aki Sirkeasalo |  |  |
| Emma-gaala 1997 | Electric sauna | J. Karjalainen |  |  |
| Emma-gaala 1998 | Hyvää yötä ja huomenta | Don Huonot |  |  |
| Emma-gaala 1999 | Pulu | Ismo Alanko Säätiö |  |  |
| Emma-gaala 2000 | Mestarit Areenalla | Mestarit |  |  |
| Emma-gaala 2001 | Razorblde Romance | HIM |  |  |
| Emma-gaala 2002 | Into | The Rasmus |  |  |
| Emma-gaala 2003 | Rajaraportti | Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus |  |  |
| Emma-gaala 2004 | Ei | Maija Vilkkumaa |  |  |
| Emma-gaala 2005 | Halo | Jonna Tervomaa |  |  |
| Emma-gaala 2006 | Kovemmat kädet | PMMP |  |  |
| Emma-gaala 2007 | Leskiäidin tyttäret | PMMP |  |  |
| Emma-gaala 2008 | Dark Passion Play | Nightwish |  |  |
| Emma-gaala 2009 | Maailmanloppua odotellessa | Egotrippi |  |  |
| Emma-gaala 2010 | Veden varaan | PMMP |  |  |
| Emma-gaala 2011 | Seili | Jenni Vartiainen |  |  |
| Emma-gaala 2012 | Kun valaistun | Chisu |  |  |
| Emma-gaala 2013 | Yhdestä puusta | Jukka Poika |  |  |
| Emma-gaala 2014 | Et ole yksin | J. Karjalainen |  |  |
| Emma-gaala 2015 | Kiitos ei ole kirosana | Haloo Helsinki! |  |  |
| Emma-gaala 2016 | En kommentoi | Antti Tuisku |  |  |
| Emma-gaala 2017 | Vesala | Vesla |  |  |
| Emma-gaala 2018 | Hulluuden highway | Haloo Helsinki! |  |  |
| Emma-gaala 2019 | Tapa poika | Pyhimys |  |  |
| Emma-gaala 2020 | Momentum 123 | Chisu |  |  |
| Emma-gaala 2021 | Draaman kaari viehättää | Behm |  |  |
| Emma-gaala 2022 | Viimeinen romantikko | Ellinoora |  Erika Vikman – Erika Vikman  Zen – Gasellit  Älä pelkää elämää – Haloo Helsinki!  Betonitahra – Hassan Maikal  Gasoo Ei Breikkei – Kube |  |
| Emma-gaala 2023 | Vastustamaton | Gettomasa |  Tykkäät kummiski – Etta  Soulavaris – J. Karjalainen  1973 – Maija Vilkkumaa  Masennust & massii – Mouhous  Kaukana kotoa – Pehmoaino |  |
| Emma-gaala 2024 | Hyvikset ja pahikset | Kuumaa |  Time Machine – Alma  Merkittävät erot – Behm  Kertoimia vastaan – Jami Faltin  Aino – Lauri Haav  X – Stam1na |  |
| Emma-gaala 2025 | Soittorasia | Pehmoaino |  Yuno – Averagekidluke  Mammanpoika – Ege Zulu  Pisara meressä – Kuumaa  Kunpa oisin kertonut – Mirella  Roadman – Turisti |  |
Useamman palkinnot saaneet

| Palkinnot | Artisti |
| --- | --- |
3: J. Karjalainen
3: PMMP
2: Chisu
2: Haloo Helsinki!