stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Andrejs Šulcs
Elämäkerta

Andrejs Šulcs syntyi Miķeļtornisin kylässä kalastajaperheeseen. Hän suoritti lukio-opintonsa Ventspilsissä vuonna 1930 ja meni sen jälkeen Latvian taideakatemiaan, josta hän valmistui vuonna 1938 diplomityöllään Riga. 1940-luvulla hän toimi opettajana, ja vuosina 1947-68 Ventspilsin historian museon johtajana. Vuonna 1997 hän sai kolmen tähden ritarikunnan jäsenyyden.
Työt

Šulcs teki lähinnä öljyväritöitä maa- ja merimaisemista. Hänen ensimmäinen ammattimainen taidenäyttelynsä avattiin vuonna 1931 Ventspilsissä, ja sen jälkeen hänellä oli useita näyttelyitä Ventspilsissä sekä Riiassa. Erityisen paljon hänen näyttelyitään oli 1980-luvulla. Hänen töitään on ollut esillä myös muun muassa Virossa, Suomessa, Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Brasiliassa. Hänen töidensä tyyliä on kuvailtu kirkkaaksi ja värikkääksi.
Aiheesta muualla

Ventspilsin museon Internetgalleria (Arkistoitu – Internet Archive)
Armoton ase

Armoton ase voi tarkoittaa seuraavia:
Armoton ase (3:10 to Yuma), Delmer Davesin ohjaama elokuva vuodelta 1957
Armoton ase (Warriors), Shimon Dotanin ohjaama elokuva vuodelta 1994.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Armoton ase”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Andri Deštšytsja

Andri Deštšytsja maaliskuussa 2015.
Andri Bohdanovytš Deštšytsja (ukr. Андрій Богданович Дещиця; s. 22. syyskuuta 1965 Pervjatyši, Lvivin alue, Ukrainan SNT) on ukrainalainen diplomaatti, joka toimi Ukrainan vt. ulkoministerinä 27. helmikuuta 2014 – 19. kesäkuuta 2014. Ennen ministeriksi nimittämistään hän toimi muun muassa Ukrainan Suomen-suurlähettiläänä.
Ulkoministeriytensä jälkeen hänet nimitettiin Ukrainan Puolan-suurlähettilääksi.
Koulutus ja ura

Deštšytsja on valmistunut vuonna 1989  Lvivin Ivan Frankon kansallisesta yliopistosta ja vuonna 1995 edmontonilaisesta Albertan yliopistosta, jossa väitteli valtio-opista tohtoriksi. Maisterintutkinto hänellä on historiasta. Hänellä on sujuva kielitaito ukrainan lisäksi englannissa, venäjässä ja puolassa. Hänen perheeseensä kuuluvat vaimo ja tytär.
Koulutus ja ura > Lyhyt CV

1996–1999: Lehdistösihteeri, ensimmäinen lähetystösihteeri Ukrainan Puolan-suurlähetystö
1999–2001: ylempi koordinaattori, Puolalais-amerikkalais-ukrainalaisen yhteistyöaloite PAUCI (Polish-American-Ukrainian Cooperation Initiative)
2001–2004: ulkoasiainneuvos, Ukrainan Suomen-suurlähetystö
2004–2006: ulkoasiainneuvos, ministerineuvos Ukrainan Puolan-suurlähetystö
2006–2008: tiedottaja, Ukrainan ulkoministeriö
2008–2012: Ukrainan suurlähettiläs Suomessa ja Islannissa (edustusto Helsingissä)
2012–2/2014: kiertävä suurlähettiläs
2013: ETYJin puheenjohtajan erityisedustaja konfliktin ratkaisussa
27. helmikuuta 2014: Ukrainan vt. ulkoasiainministeri
13. lokakuuta 2014: Ukrainan suurlähettiläs Puolassa
Andri Deštšytsja, 2022.
Ampumahiihto talviolympialaisissa 2022

Ampumahiihdossa kilpailtiin Pekingin 2022 talviolympialaisissa 5.–18. helmikuuta.
Aikataulu

Lihavoidut tapahtumat ovat loppukilpailuja.
| Päivä | Aika | Laji |
| --- | --- | --- |
| 5. helmikuuta | 17.00 | Sekaviesti 4 × 6 km  |
| 7. helmikuuta | 17.00 | Naisten 15 km normaalimatka |
| 8. helmikuuta | 16.30 | Miesten 20 km normaalimatka |
| 11. helmikuuta | 17.00 | Naisten 7,5 km pikakilpailu |
| 12. helmikuuta | 17.00 | Miesten 10 km pikakilpailu |
| 13. helmikuuta | 17.00 | Naisten 10 km takaa-ajo |
| 13. helmikuuta | 18.45 | Miesten 12,5 km takaa-ajo |
| 15. helmikuuta | 14.30 | Miesten 4 × 7,5 km viesti |
| 16. helmikuuta | 15.45 | Naisten 4 × 6 km viesti |
| 18. helmikuuta | 15.00 | Naisten 12,5 km yhteislähtö |
| 18. helmikuuta | 17.00 | Miesten 15 km yhteislähtö |
Mitalitaulukko

|  Ampumahiihto talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko > Sijoitus |  Ampumahiihto talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko > Maa |  Ampumahiihto talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko > Kulta |  Ampumahiihto talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko > Hopea |  Ampumahiihto talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko > Pronssi |  Ampumahiihto talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko > Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | 6 | 2 | 6 | 14 |
| 2 |  Ranska | 3 | 4 | 0 | 7 |
| 3 |  Ruotsi | 1 | 3 | 0 | 4 |
| 4 |  Saksa | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 5 |  Venäjän olympiakomitea | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 6 |  Valko-Venäjä | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7 |  Italia | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  | Yhteensä | 11 | 11 | 11 | 33 |
Tulokset > Miesten kilpailut

| Tapahtuma | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normaalimatka tiedot |  Quentin Fillon Maillet Ranska (FRA) | 48.47,4 |  Anton Smolski Valko-Venäjä (BLR) | 49.02,2 |  Johannes Thingnes Bø Norja (NOR) | 49.18,5 |
| Pikakilpailu tiedot |  Johannes Thingnes Bø Norja (NOR) | 24.00,4 |  Quentin Fillon Maillet Ranska (FRA) | 24.25,9 |  Tarjei Bø Norja (NOR) | 24.39,3 |
| Takaa-ajo tiedot |  Quentin Fillon Maillet Ranska (FRA) | 39.07,5 |  Tarjei Bø Norja (NOR) | 39.36,1 |  Eduard Latypov Venäjän olympiakomitea (ROC2) | 39.42,8 |
| Yhteislähtö tiedot |  Johannes Thingnes Bø Norja (NOR) | 38.14,4 |  Martin Ponsiluoma Ruotsi (SWE) | 38.54,7 |  Vetle Sjåstad Christiansen Norja (NOR) | 39.26,9 |
| Viesti tiedot |  Norja (NOR) Sturla Holm Lægreid Tarjei Bø Johannes Thingnes Bø Vetle Sjåstad Christiansen | 1.19.50,2 |  Ranska (FRA) Fabien Claude Émilien Jacquelin Simon Desthieux Quentin Fillon Maillet | 1.20.17,6 |  Venäjän olympiakomitea (ROC2) Said Karimulla Halili Aleksandr Loginov Maksim Tsvetkov Eduard Latypov | 1.20.35,5 |
Tulokset > Naisten kilpailut

| Tapahtuma | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normaalimatka tiedot |  Denise Herrmann Saksa (GER) | 44.12,7 |  Anaïs Chevalier-Bouchet Ranska (FRA) | 44.22,1 |  Marte Olsbu Røiseland Norja (NOR) | 44.28,0 |
| Pikakilpailu tiedot |  Marte Olsbu Røiseland Norja (NOR) | 20.44,3 |  Elvira Öberg Ruotsi (SWE) | 21.15,2 |  Dorothea Wierer Italia (ITA) | 21.21,5 |
| Takaa-ajo tiedot |  Marte Olsbu Røiseland Norja (NOR) | 34.46,9 |  Elvira Öberg Ruotsi (SWE) | 36.23,4 |  Tiril Eckhoff Norja (NOR) | 36.35,6 |
| Yhteislähtö tiedot |  Justine Braisaz-Bouchet Ranska (FRA) | 40.18,0 |  Tiril Eckhoff Norja (NOR) | 40.33,3 |  Marte Olsbu Røiseland Norja (NOR) | 40.52,9 |
| Viesti tiedot |  Ruotsi (SWE) Linn Persson Mona Brorsson Hanna Öberg Elvira Öberg | 1.11.03,9 |  Venäjän olympiakomitea (ROC2) Irina Kazakevitš Kristina Reztsova Svetlana Mironova Uliana Nigmatullina | 1.11.15,9 |  Saksa (GER) Vanessa Voigt Vanessa Hinz Franziska Preuß Denise Herrmann | 1.11.41,3 |
Tulokset > Sekakilpailu

| Tapahtuma | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sekaviesti tiedot |  Norja (NOR) Marte Olsbu Røiseland Tiril Eckhoff Tarjei Bø Johannes Thingnes Bø | 1.06.45,6 |  Ranska (FRA) Anaïs Chevalier-Bouchet Julia Simon Émilien Jacquelin Quentin Fillon Maillet | 1.06.46,5 |  Venäjän olympiakomitea (ROC2) Uljana Nigmatullina Kristina Reztsova Aleksandr Loginov Eduard Latypov | 1.06.47,1 |
Anki, Bosse ja Robert

Anki, Bosse & Robert oli suomalainen folk- ja laulelmamusiikkiin keskittynyt yhtye. Se teki neljä levyä 1960-luvulla (1965, 1966, 1967 ja 1969), joilla oli lähinnä käännöskappaleita, kansanlauluja ja muun muassa Neil Youngin, Dan Anderssonin ja Jukka Kuoppamäen tunnetuksi tekemiä tekstejä.
Jäsenet

Anki Lindqvist
Bosse Österberg
Robert Österberg
Diskografia

Anki, Bosse ja Robert (Finlandia PSOP 15, 1965)
Anki, Bosse ja Robert (Columbia MYLP 103, 1966)
Anki, Bosse ja Robert (Top Voice Top-LP 503, 1967)
Anki, Bosse ja Robert (Top Voice Top-LP 510, 1969)
Bosses barnvänliga ballader (Kompass KOLP 20, 1980)
Bosse på lyran (Okay OKEMC 1056, kasetti, 1991)
20 suosikkia – Nellyn palmikko (1996)
Lisäksi useita singlejä, EP:eitä ja esiintymisiä kokoelmalevyillä. 60-luvun levyissä ei ole vuosilukuja.
Aiheesta muualla

Ankin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Bossen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Robertin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Arinsal

Arinsalin kylää
Arinsal on kylä Andorrassa La Massanan pitäjässä. Kylässä oli 1 694 asukasta vuoden 2018 arvioiden mukaan. Se sijaitsee 1 415 metrin korkeudella merenpinnasta.
Ilmasto

Arinsalissa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan lauhkea meri-ilmasto. Vuoden keskilämpötila on noin 7 °C ja keskimääräinen sademäärä 1 110 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 15 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin 0 °C. Sateisin kuukausi on toukokuu, jolloin sataa keskimäärin noin 120 millimetriä. Tammikuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 73 millimetriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arinsal Wikimedia Commonsissa
Antonio Provana

Antonio Provana (1578? Torino – 25. heinäkuuta 1640) oli italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet nimitettiin Durrësin (Durazzo) arkkihiippakunnan johtoon 21. heinäkuuta 1622 ja Torinon arkkipiispaksi 19. tammikuuta 1632. Hän kuoli jälkimmäisessä virassa.
Armotonta menoa – Hoivatyön lauluja

| Armotonta menoa – Hoivatyön lauluja |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Susanna Helke
Käsikirjoittaja:  Markku Heikkinen Susanna Helke
Tuottaja:  Timo Korhonen
Säveltäjä:  Anna-Mari Kähärä
Kuvaaja:  Sari Aaltonen
Leikkaaja:  Markus Leppälä Inka Lahti Samu Kuukka
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Road Movies
Ensi-ilta:  2022 (Docpoint)
Kesto:  90 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi englanti
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Armotonta menoa – Hoivatyön lauluja on Susanna Helken ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2022.
Elokuva on musiikkipitoinen dokumentti, joka käsittelee hoitotyötä. Siinä kritisoidaan hoitotyön arkea hoitajien sekä hoidattavien vanhusten muodostamien kuorojen esittämien laulujen kautta.
Anne-Marie Duff

Anne-Marie Duff Bafta-gaalassa vuonna 2007.
Anne-Marie Duff (s. 8. lokakuuta 1970 Lontoo) on englantilainen näyttelijä, joka on näytellyt teatterissa, televisiosarjoissa ja elokuvissa.
Duff syntyi ja kasvoi Lontoossa, mutta hänen molemmat vanhempansa ovat irlantilaisia. Hän oli vuosina 2006–2016 naimisissa näyttelijä James McAvoyn kanssa, ja heillä on vuonna 2010 syntynyt poika.
Osittainen filmografia

Peter Pan (1995–1996, teatteri) – Wendy
Sota ja rauha (1996, teatteri) – Natasha
Kuningas Lear (1997–1998, teatteri) – Cordelia
The Aristocrats (1999, minisarja) – Louisa
Nukkekoti (2000, teatteri) – Nora
Magdalena-sisaret (2002, elokuva) – Margaret
Tohtori Zivago (2002, minisarja) – Olja
Hävytöntä (2004–2005, televisiosarja) – Fiona
Neitsytkuningatar (2005, minisarja) – kuningatar Elisabet I
Nowhere Boy (2009, elokuva) – Julia Lennon
Viimeinen asema (2009, elokuva) – Sasha Tolstoi
Suffragette (2015, elokuva) – Violet Miller
Pako pimeydestä (2015, minisarja) – Claire Church
Rannalla (2017, elokuva) – Marjorie Mayhew
Universumien tomu (2019–, televisiosarja) -Ma Costa
Aiheesta muualla

Anne-Marie Duff Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Anne-Marie Duff Elonetissä.
Antonio Puchades

Antonio Puchades (oikealla) vuonna 1950.
Antonio Puchades Casanova (4. kesäkuuta 1925 – 24. toukokuuta 2013) oli espanjalainen jalkapalloilija. Hän pelasi Valencia CF:ssä vuosina 1946–1958.
Puchades kuului kansainvälisellä urallaan Espanjaan maajoukkueeseen, joka muun muassa ylsi neljännelle sijalle vuoden 1950 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa.
Amaru Entertainment

| Amaru Entertainment |
| --- | --- |

Emoyhtiö:  Universal Music Group
Perustettu:  1997
Perustajat:  Afeni Shakur
Jakelijat:  Interscope Records
Tyylilajit:  Rap
Kotimaa:  Yhdysvallat
Sijainti:  Atlanta, Kalifornia
Kotisivu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Amaru Entertainment on levy-yhtiö, jonka perusti Tupac Shakurin äiti Afeni Shakur vuonna 1997. Amaru Entertainmentin toimenkuvana on Tupacin ennen julkaisemattomien kappaleiden julkaisu uusilla albumeilla. Yhtiöllä on myös päätösvalta kaikkiin Tupacin ennen julkaisemattomiin kappaleisiin. Tupacin kuoleman jälkeen Amaru on julkaissut uusintajulkaisuina 2Pacalypse Now-, Strictly 4 My N.I.G.G.A.Z...-, Thug Life Vol. 1- ja Me Against the World -albumit. Amaru Entertainment on julkaissut yhteensä kymmenen postuumia albumia Tupacilta sekä yhden dokumenttielokuvan Tupac: Resurrection.
Artisti

Tupac Amaru Shakur (16. kesäkuuta 1971 New York, Yhdysvallat – 13. syyskuuta 1996 Las Vegas, Nevada, Yhdysvallat) on Yhdysvaltain parhaiten myynyt hip hop -artisti ja näyttelijä. Tupac käytti artistinimenään lyhennettä "2Pac". Myöhemmin hän käytti myös artistinimeä "Makaveli". Tupac on myynyt maailmanlaajuisesti yli 80 miljoonaa levyä ja pelkästään Yhdysvalloissa yli 50 miljoonaa albumia. Monet fanit, kriitikot ja ammattialojen sisäpiiriläiset ovat määritelleet 2Pacin kaikkien aikojen parhaimmaksi rap-artistiksi.
Julkaistut albumit

1997 – R U Still Down? (Remember Me)
1998 – Greatest Hits
1999 – Still I Rise
2001 – Until the End of Time
2002 – Better Dayz
2003 – Tupac: Resurrection (soundtrack)
2004 – Loyal to the Game
2006 – Pac's Life
2007 -  Best of 2Pac Part 1: Thug
2007 -  Best of 2Pac Part 2: Life
Filmografia

Tupac: Resurrection (2003)
Aikamatkustus fiktiossa

Aikamatkustus on käytetyimpiä aiheita tieteiskirjallisuudessa ja muussa science fictioniin liittyvässä viihteessä. Aikamatkustus voi tapahtua tarinoissa monin tavoin: itsestäänselvennä joko tarkoituksellisesti tai tahdonvastaisesti, nukahtamisen seurauksena, henkiolennon avulla tai aikakoneella. Joskus aikamatkustus paljastuu pelkäksi uneksi. Ajassa voidaan matkustaa tulevaisuuteen tai menneisyyteen, usein vuoron perään, ja aikasilmukassa samat tapahtumat koetaan uudelleen ja uudelleen.
Kirjallisuudessa > H. G. Wells

Tieteiskirjailija H. G. Wellsin, jonka voidaan katsoa luoneen nykyaikaisen scifi-kirjallisuuden, ensimmäinen merkittävä tieteisromaani Aikakone vuodelta 1895 käsitteli juuri ajassa matkaamista. Kirjassa päähenkilö matkustaa tulevaisuuteen aina vuoteen 802 701 asti. Kyseistä romaania on pidetty koko aikamatkustuskirjallisuuden peruskivenä.
Kirjallisuudessa > Pimeä nousee

Susan Cooperin Pimeä nousee -kirjasarjassa ajassa matkustaminen on yleinen taito niin Valon kuin myös Pimeän kannattajien keskuudessa. Kirjasarjassa ajan käsitekin on erilainen kuin todellisuudessa, sillä sitä pystyy magian keinoin hidastamaan. Kirjasarjan sisäisten sääntöjen mukaan menneisyyttä ei voi mitenkään muuttaa, koska aikamatkustus on jo tapahtunut ennen sen alkua ja tekipä ajassa matkaava henkilö mitä tahansa, hän ei voi muuttaa menneisyyttä. Sekä Valon että Pimeän kannattajat käyttävätkin taitojaan matkata ajassa tehokkaasti hyväksi muun muassa piilottamalla vastapuolelta erittäin tärkeitä esineitä historiallisiin rakennuksiin (roomalaiset rakennukset, haudat yms.) jo niiden rakennusvaiheessa ja hakemalla historiallisia henkilöistä nykyaikaan taistelemaan vastapuolta vastaan.
Elokuvissa > Paluu tulevaisuuteen -trilogia

Tunnetuimpia elokuvia, jossa matkataan ajassa, on 1980-luvun menestyneimpiin teinielokuviin kuuluva Paluu tulevaisuuteen. Elokuva on osa Paluu tulevaisuuteen -trilogiaa. Siinä aikamatkustukseen käytetään aikakoneeksi muutettua autoa, joka saa energiansa ydinpolttoaineena käytetystä plutoniumista, ja aikakoneella pääsee matkaamaan sekä menneisyyteen että tulevaisuuteen.
Elokuvissa > Terminator - elokuvasarja

Aikamatkustus on keskeisessä osassa elokuvassa Terminator – tuhoaja ja sen lukuisissa jatko-osissa. Niissä koneet pyrkivät muuttamaan nykyisyyttä matkustamalla menneisyyteen, mutta isoisäparadoksi jätetään selittämättä.
Elokuvissa > Päiväni murmelina

Päiväni murmelina -elokuvan aikasilmukassa päähenkilö herää aamuisin samaan päivään, jossa tapahtumat toistuvat samanlaisina.
Elokuvissa > Muita

Primer (2004)
12 apinaa (1995)
Tenet (2020)
Televisiosarjoissa > Aikahyppy

Televisiosarja Aikahyppy (engl. Quantum Leap l. kvanttihyppy) kertoo aikamatkailusta, jossa päähenkilö on rakentamaansa kammiomaista aikakonetta kokeileva tiedemies Samuel Beckett. Sarja oli vuosina 1989–1993 kohtalainen menestys sekä Yhdysvalloissa että muualla maailmassa, ja sitä tehtiin viiden tuotantokauden aikana 96 jaksoa. Aikahyppy perustui keskeiseen ajatukseen, jonka mukaan päähenkilön epäonnistunutta aikamatkailua ohjasi tuntematon voima. Tiedemies Beckett kykeni siirtymään edestakaisin vain omaa elinaikaansa seuraavalla aikajanalla ja silloinkin vasta, kun hän oli auttanut tiettyjä ihmisiä ja korjannut historian kulkua. Beckett päätyi jokaisen aikahypyn päätteeksi toisen ihmisen ruumiiseen muistinsa menettäneenä. Televisiosarjan draaman kaari perustui siihen, pääsisikö päähenkilö seuraavalla aikahypyllä takaisin omaan aikaansa ja ruumiiseensa, takaisin kotiin.
Televisiosarjoissa > Doctor Who

Toinen tunnettu, aikamatkustustakin käsittelevä, televisiosarja on brittiläinen Doctor Who, joka on televisiohistorian pisimpään jatkuneita scifisarjoja. Maailmalla kulttimaineen saavuttanutta sarjaa on tuotettu vuosina 1963–1989 ja uudelleen vuodesta 2005 alkaen, ja jaksoja on kertynyt jo yli 700. Sarjan päähenkilö Tohtori (engl. The Doctor) matkustaa ajassa ja avaruudessa sekä taistelee pahaa vastaan; aikamatkustus tapahtuu TARDIS-nimisellä, sinisellä poliisikopilla. TARDISin nimi on akronyymi sanoista Time And Relative Dimension(s) In Space
Videopeleissä

Aikamatkustusta esiintyy myös videopelien tarinoissa. Esimerkiksi Chrono Trigger ja Jak II: Renegade -peleissä se on keskeinen osa juonta.
Professor Layton and the Lost Future -pelissä professori Layton ja hänen apulaisensa matkustavat aikakoneella tulevaisuuden Lontooseen.
Internetissä

Väitettyjä aikamatkailijoita on ollut paljon, kuuluisin heistä John Titor. Hän ilmestyi internetin keskustelupalstoille kertomaan uskomatonta tarinaansa, jonka mukaan hän oli tullut tulevaisuudesta. Hän kertoi paljon asioita, joita tulisi tapahtumaan tulevassa, kuten vuosina 2004–2005 alkavan Amerikan sisällissodan. Hän katosi salaperäisesti, eikä kukaan tavannut häntä muuten kuin internetissä.
Sarjakuvissa > Aku Ankka

Don Rosan sarjakuvassa Ankka kuningas Arthurin hovissa (nimi on väännös kirjasta Jenkki kuningas Arthurin hovissa, joka myös käsittelee aikamatkustusta) Aku Ankka, Pelle Peloton sekä Tupu, Hupu ja Lupu matkaavat aikakoneella historiaan kuningas Arthurin Englantiin. Myös toisessa Don Rosan tarinassa, Onnenlantin tarina, matkataan menneisyyteen. Kyseisessä tarinassa menneisyyteen matkustetaan taikakynttilällä eikä perinteisellä aikakoneella.
Aku Ankka -lehdessä on myös tarinoita, joissa Sudenpennut käyttävät Pelle Pelottoman valmistamaa ”Tiimatäppää” (joka on tablettitietokoneen näköinen) matkustaessaan ratkaisemaan menneisyyden arvoituksia, kuten Nazcan linjojen syntyä tai Tunguskan räjähdyksen todellista syytä.
Paluu tulevaisuuteen -trilogiassa aikamatkustuksessa käytettiin DeLoreania, johon oli asennettu ”asianmukaista teknologiaa”.
TARDIS, tohtorin aikakone ja avaruusalus on lontoolaisen poliisikioskin mallinen.
Maksim Ramaštšanka

Ramaštšanka pelasi Himkissä vuonna 2009
Maksim Jurjevitš Ramaštšanka (valkoven. Максім Юр'евіч Рамашчанка, łacinkaksi Maksim Jurjevič Ramaščanka, ven. Максим Юрьевич Ромащенко, Maksim Jurjevitš Romaštšenko, ukr. Максим Юрійович Ромащенко, Maksym Jurijovytš Romaštšenko; s. 31. heinäkuuta 1976 Pavlograd, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalaissyntyinen valkovenäläinen jalkapalloilija. Hän edustaa Venäjän jalkapalloliigassa pelaavaa Himkiä ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Hänen nuorempi veljensä on jalkapalloilija ja valmentaja Miraslau Ramaštšanka.
Arini

| Arini |
| --- | --- |
 Aurinkoaratti (Aratinga solstitialis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Papukaijat Psittacidae
Alaheimo::  Arinae
Tribus::  Arini  G.R. Gray, 1840
Katso myös
   Arini Wikispeciesissä   Arini Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Arini on papukaijojen heimoon kuuluva sukuryhmä eli tribus. Tribukseen kuuluu 18 sukua.
Tribukseen kuuluvia sukuja

Valkovatsa-aratit (Pionites)
Deroptyus
Suomuaratit (Pyrrhura)
Etelänaratit (Enicognathus)
Cyanoliseus
Hyasinttiarat (Anodorhynchus)
Mäntyaratit (Rhynchopsitta)
Persikka-aratit (Eupsittula)
Conuropsis
Viheraratit (Aratinga)
Cyanopsitta
Orthopsittaca
Brasilianarat (Primolius)
Arat (Ara)
Leptosittaca
Ognorhynchus
Guaruba
Diopsittaca
Aratit (Psittacara)
Aiheesta muualla

BioLib: Tribus Arini (englanniksi)
Anatis (kovakuoriaissuku)

| Anatis |
| --- | --- |
 Isopirkko (Anatis ocellata)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Yläheimo::  Härömäiset Cucujoidea
Heimo::  Leppäkertut Coccinellidae
Alaheimo::  Coccinellinae
Tribus::  Coccinellini
Suku::  Anatis  Mulsant, 1846
Katso myös
   Anatis (kovakuoriaissuku) Wikispeciesissä   Anatis (kovakuoriaissuku) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Anatis on kovakuoriaisten (Coleoptera) lahkoon kuuluva leppäkerttusuku. Sukuun kuuluu ainakin kuusi lajia.  Lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. Suomessa on tavattu yksi Anatis-suvun laji, isopirkko. Suvun lajien pituus on 7,2-10,5 mm ja leveys 5,5-9,0 mm. Suvun lajit elävät usein metsissä.
Sukuun kuuluvia lajeja

Anatis halonis
Anatis labiculata
Anatis lecontei
Anatis mali
Isopirkko (Anatis ocellata)
Anatis rathvoni
Aiheesta muualla

Laji.fi: Anatis
iNaturalist: Suku Anatis
ITIS: Anatis (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Anatis (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Genus Anatis - Giant Lady Beetles (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Genus Anatis (englanniksi)
Anola

"Anolan aukee", yhdystie 2440 Nakkilan Anolassa.
Anola on kylä Nakkilan kunnassa. Se sijaitsee Kokemäenjoen pohjoispuolella noin kolmen kilometrin päässä kunnan keskustaajamasta Ulvilaan vievän yhdystien 2440 varrella.
Anola mainitaan asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1410.  Alun perin Ulvilaan kuulunut kylä on muodostunut samalla vuosisadalla perustetun Anolan kartanon ympärille. Se käsittää kartanon lisäksi muutamia pien- ja maalaistaloja sekä laajat viljelysmaat. Kartanon kaakkoispuolella levittäytyy laaja peltoaukea, ns. Anolan aukee, joka erottaa kylän Nakkilan keskustaajamaan kuuluvasta Viikkalasta.
Anolan kartanon edustalla Kokemäenjoessa sijaitsee Kirkkosaari, jossa on tiettävästi sijainnut toinen keskiaikaisen Ulvilan kirkoista.
Anolassa toimi ala-asteen koulu vuoteen 1995 saakka, jolloin se lakkautettiin ja oppilaat siirrettiin samana vuonna toimintansa aloittaneeseen Viikkalan kouluun.
Nakkilalainen rockyhtye Penniless julkaisi vuonna 2001 Anola-nimisen albumin.
Folkmetal-yhtye Korpiklaanin vuonna 2021 julkaistavalla albumilla on kappale ”Anolan aukeat”.
Aiheesta muualla

Avellan, Niilo J.: ”Entisen Ulvilan pitäjän maatilat II: Anola”, Satakunta - Kotiseutututkimuksia III, s. 138–143.  (Toinen painos)  Satakuntalainen osakunta, 1928.  Näköisversio verkossa (pdf) (viitattu 24.9.2014).