stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pohjanukonkorento
Levinneisyys ja elinympäristö

Lajia tavataan lähinnä Euraasian pohjoisissa osissa Skandinaviasta Tyynellemerelle. Laji elää jääkauden jälkeisenä reliktinä myös Skotlannissa, Kaukasuksella, Alpeilla ja muilla Keski-Euroopan vuoristoilla. Suomessa pohjanukonkorento on hyvin harvinainen, mutta pohjoisessa yleisempi ja Lapin yleisin sudenkorentolaji. Laji on Suomessa taantunut ja nykyisin monessa paikassa hävinnyt soiden ojituksen takia.
Pohjanukonkorennon elinympäristöä ovat erilaiset suot ja pohjoisessa myös metsäjärvet, tundra-alueet ja muut ympäristöt. Lajia esiintyy etenkin rimpisillä ja pienilampisilla soilla.
Aiheesta muualla

Pohjanukonkorento Korentowikissä
Pokémon-elokuva: Genesect ja legenda herää

| Pokémon-elokuva: Genesect ja legenda herää> 劇場版ポケットモンスター ベストウイッシュ 神速のゲノセクト ミュウツー覚醒 Pokémon the Movie: Genesect and the Legend Awakened |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Kunihiko Yuyama
Käsikirjoittaja:  Hideki Sonoda
Tuottaja:   Chōji Yoshikawa  Jun'ya Okamoto  Takemoto Mori 
Säveltäjä:  Shinji Miyazaki
Pääosat:   Sarah Natochenny  Ikue Ōtani  Eileen Stevens  Jason Griffith  Michele Knotz  Jimmy Zoppi 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Japani
Tuotantoyhtiö:   Tōhō (Japani)  VIZ Media (Yhdysvallat)  Universal Pictures 
Levittäjä:  Tōhō
Ensi-ilta:  13. heinäkuuta 2013
Kesto:  96 min
Alkuperäiskieli:  japani
Edeltäjä:  Pokémon-elokuva: Kyurem vs. Oikeuden Miekka
Seuraaja:  Pokémon-elokuva: Diancie ja tuhon kotelo
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pokémon-elokuva: Genesect ja legenda herää (jap. 劇場版ポケットモンスター ベストウイッシュ 神速のゲノセクト ミュウツー覚醒, Gekijōban Poketto Monsutā Besuto Uisshu Shinsoku no Genosekuto: Myūtsū Kakusei, engl. Pokémon the Movie: Genesect and the Legend Awakened) on kuudestoista kokopitkä Pokémon-elokuva vuodelta 2013. Yhdysvalloissa se julkaistiin lokakuussa 2013, ja Suomessa TV-ensi-ilta oli MTV3-kanavalla 28. joulukuuta 2014. Elokuvan pääpokémonit ovat Genesect ja Mewtwo, joka ei kuitenkaan ole sama kuin ensimmäisen elokuvan Mewtwo. Elokuvassa esiteltiin toinen Mewtwon Megakehitysmuodoista, Mega Mewtwo Y, jonka on voinut saada kuudennesta sukupolvesta alkaen. Erikoisjakso Mewtwo – Prologue to Awakening, jota ei ole esitetty Suomessa, toimii elokuvan prologina ja se sijoittuu aikaan juuri ennen sen tapahtumia.
Elokuvan on kääntänyt Jukka Jaatinen.
Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Rooli | Alkuperäinen ääni | Englanninkielinen ääni | Suomenkielinen ääni |
| Ash Ketchum | Rica Matsumoto | Sarah Natochenny | Hanna Leino |
Pikachu: Ikue Ōtani
| Iris | Aoi Yūki | Eileen Stevens | Saara Aalto |
| Axew | Minami Tsuda | Kayzie Rogers | Kayzie Rogers |
| Cilan | Mamoru Miyano | Jason Griffith | Petrus Kähkönen |
| Jessie | Megumi Hayashibara | Michele Knotz | Susa Saukko |
| James | Shin'ichirō Miki | Jimmy Zoppi | Peter Pihlström |
| Meowth | Inuko Inuyama | Jimmy Zoppi | Arto Nieminen |
| kertoja | Unshō Ishizuka | Rodger Parsons | Pasi Ruohonen |
| Eric | Takashi Yoshimura | Jake Paque | Samuel Harjanne |
| hoitaja Joy | Chika Fujimura | Alyson Rosenfeld | Saara Lehtonen |
| Mewtwo | Reiko Takashima | Miriam Pultro | Sari Ann Moilanen |
| Punainen Genesect | Kōichi Yamadera | Scottie Ray | Markus Bäckman |
| Douse Drive Genesect | Sumire Morohoshi | Samia Mounts |  ? |
| Chill Drive Genesect | Akeno Watanabe | Yuko Minaguchi | Saara Lehtonen |
| Burn Drive Genesect | Kiyotaka Furushima | Tom Wayland |  ? |
| Shock Drive Genesect | Kensuke Satō | Marc Thompson | Pasi Ruohonen |
Elokuvan alussa olevan tunnuslaulun esittävät Iriksen ja Cilanin ääninäyttelijät Saara Aalto ja Petrus Kähkönen.
Pirisaari

Pirisaari
Pirisaari kuvan alareunassa näkyvän Ryssjeholmenin koillispuolella (oikealla)
| --- | --- |
Muut nimet:  Birisholm
Sijainti:  60°8′37.09″N, 24°43′40.35″E, Espoo Uusimaa Suomi
Merialue:  Suomenlahti, Itämeri
Pinta-ala:  0,023 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Pirisaari on saari Espoossa Finnoon saaristossa. Kaitaan ja Matinkylän kaupunginosien raja kulkee Pirisaaren halki. Saari on Espoon kaupungin omistuksessa.
Pirisaari sijaitsee Ryssjeholmsfjärdenin merialueen koillisosassa Suomenojan venesataman ja Nuottaniemen venesataman välissä. Saaren pinta-ala on noin 2,3 hehtaaria. Runsas sata metriä Pirisaaresta lounaaseen sijaitsee Ryssjeholmen. Suomenlahden avomeri on Pirisaaresta katsottuna kaakon suunnassa.
Pirisaari on metsäinen ja lähes koskematon. Kasvillisuustyypiltään Pirisaari on tuoretta kangasta. Pohjoisosan puusto on kuusivaltaista, etelää kohden mäntyjen määrä lisääntyy. Saaren lounaisosassa ja koillisosassa on jonkin verran ruovikkoa. Kenttäkerroksen valtalaji on mustikka, muita lajeja ovat muun muassa kevätpiippo, käenkaali, metsäalvejuuri, metsäimarre, metsämaitikka ja metsätähti. Ranta-alueen kasvilajit ovat alueelleen tavanomaisia, kuten hiirenvirna ja keltaängelmä.
Pirisaaren ruotsinkielinen nimi Birisholm palautunee johonkin Birger-miehennimen muotoon. Saari on aiemmin tunnettu myös nimellä Lövisholmen.
Aiheesta muualla

FINNOONSATAMA RUOPPAUS, TÄYTTÖ JA LÄJITYS : YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTISELOSTUS / Maaliskuu 2014
Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi
Birisholm, Uusimaa, Finland — Sunrise, Sunset and Daylength
Pokémon-elokuva: Mewtwo iskee takaisin – Kehitys

| Pokémon-elokuva: Mewtwo iskee takaisin - Kehitys> Pokémon the Movie: Mewtwo Strikes Back Evolution |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Motonori Sakabihara  Tetsuo Yajima  Kunihiko Yuyama 
Käsikirjoittaja:   Satoshi Tajiri  Aya Takaha  Eiji Umehara  Takeshi Shudo  (alkuperäisen elokuvan käsikirjoittaja) 
Perustuu:  Pokémon -tuotesarjaan
Tuottaja:   Tsunekazu Ishihara  Yosuke Nagafuchi  Satoshi Shimohira 
Säveltäjä:  Shinji Miyazaki
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Japani
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:   2019-7-1212. heinäkuuta 2019 (Japani)   2020-2-2727. helmikuuta 2020 (Suomi)  
Kesto:  100 minuuttia
Alkuperäiskieli:  japani
Aiheesta muualla
(japaniksi) Virallinen sivusto
IMDb 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pokémon-elokuva: Mewtwo iskee takaisin - Kehitys (jap. ミュウツーの逆襲 EVOLUTION Mewtwo Strikes Back EVOLUTION, engl. Pokémon the Movie: Mewtwo Strikes Back Evolution) on kahdeskymmenestoinen kokopitkä Pokémon-elokuva. Elokuvan julkaistiin Japanissa 12. heinäkuuta 2019, Yhdysvalloissa 4. heinäkuuta 2019, ja Suomessa 27. helmikuuta 2020 eli Pokémon-päivänä.
Elokuva on oikeastaan uudelleentehty versio alkuperäisestä Mewtwon vastaisku elokuvasta, mutta toisin kuin edeltäjänsä, tämä elokuva on tehty käyttäen CGI eli tietokonegrafiikkaa.
Elokuvan suomenkieliseen versioon palaa pitkän tauon jälkeen Juha Paananen esittämään Brockia, ja Pasi Ruohonen kertojaksi, myös Jussi Lampi palasi dubbaamaan Mewtwota. Osa elokuvan rooleista ovat samojen dubbaajien dubbaamia, kuten alkuperäisessä suomenkielisessä versiossa. Elokuvan on kääntänyt suomeksi Jukka Jaatinen[lähde? ].
Ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Hahmo | Japaninkielinen | Englanninkielinen | Suomenkielinen |
| Ash Ketchum | Rica Matsumoto | Sarah Natochenny | Hanna Leino |
| Misty | Mayumi Iizuka | Michele Knotz | Mirjami Heikkinen |
| Brock | Yuji Ueda | Bill Rogers | Juha Paananen |
Pikachu: Ikue Ōtani
Togepi: Satomi Korogi
| Jessie | Megumi Hayashibara | Michele Knotz | Susa Saukko |
| James | Shin-ichiro Miki | James Carter Cathcart | Peter Pihlström |
| Meowth | Inuko Inuyama | James Carter Cathcart | Arto Nieminen |
| kertoja | Unshō Ishizuka | Rodger Parsons | Pasi Ruohonen |
| Giovanni | Kenta Miyake | Ted Lewis | Aku Laitinen |
| Tri. Fuji | Yōsuke Akimoto | Philip Bartlett | Arto Nieminen |
| hoitaja Joy | Ayako Shiraishi | Suzy Myers Jackson | Saara Lehtonen |
| konstaapeli Jenny | Risa Shimizu | Emily Jenness |  |
Mew: Kōichi Yamadera
| Mewtwo | Masachika Ichimura | Dan Green | Jussi Lampi |
| Miranda | Sachiko Kobayashi | Lisa Ortiz |  |
| Corey | Tōru Furuya | Ted Lewis | Pasi Ruohonen |
| Neesha | Aiko Satō | Lisa Ortiz |  |
| Fergus | Wataru Takagi | Jimmy Zoppi |  |
| Raymond | Raymond Johnson |  | Aku Laitinen |
Pihabongaus

Pihabongaus-tapahtuman tunnus.
Pihabongaus on BirdLife Suomi ry:n vuodesta 2006 lähtien järjestämä Suomen suurin lintujentunnistustapahtuma, jossa tarkkaillaan tunnin ajan lintuja omalla pihalla tai muulla sopivalla paikalla tammikuun viimeisenä viikonloppuna. Pihabongaukseen voi osallistua kuka tahansa ja osallistumismaksua ei ole, eikä ilmoittautumista tarvita, mutta havainnot ilmoitetaan BirdLifelle. Tapahtuma on kasvanut tasaisesti vuosien aikana, ja vuonna 2022 siihen osallistui yli 25 000 ihmistä noin 17 500 pihalla.
Tarkoitus

Pihabongauksen päätarkoituksena on saada ihmiset mukaan tarkkailemaan talvisia lintulaudan ja kotipihan lintuja. Samalla välitetään tietoa lintujen suojelusta ja talviruokinnasta sekä kerätään tietoa Suomen talvisesta linnustosta. Pihabongaus ei ole kilpailu, joten havaittujen lintujen määrä ei ole ratkaisevaa. Linnut tunnistetaan ja lasketaan, jonka jälkeen tulokset lähetetään BirdLife Suomelle. Tapahtumalla kerätyllä havaintoaineistolla voidaan päätellä lintukannoissa tapahtuneita muutoksia ja sitä käytetään apuna linnustonseurannassa ja tutkimuksissa.
Tapahtumat

Pihabongaus on järjestetty Suomessa vuodesta 2006 alkaen. Tapahtumaan on osallistuttu kaikilta Suomen paikkakunnilta ja runsaslukuisimmin Uudeltamaalta, Varsinais-Suomesta ja Pirkanmaalta. Tapahtumaan ilmoitetaan vuosittain havaintoja noin 100 lintulajista ja 400 000–800  000 lintuyksilöstä. Kolme useimmalla pihalla havaittua lajia ovat vuodesta toiseen talitiainen, sinitiainen ja harakka.
Tapahtumat > 2006

Ensimmäiseen Pihabongaus tapahtumaan vuonna 2006 osallistui yli 7 000 ihmistä, 4 800 pihalla. Yhteensä lintuja nähtiin lähes 200 000 yksilöä ja lajeja noin sata. Keskimäärin yhdellä pihalla nähtiin alle kymmenen lajia. Kolme useimmalla pihalla havaittua lajia olivat talitiainen (97 %), sinitiainen (83 %) ja harakka (68 %). Kolme runsaslukuisinta lajia olivat keltasirkku 38 000, talitiainen 35 000 ja viherpeippo 23 500 yksilöä. Harvinaisin lintu oli Närpiössä havaittu Siperiasta kotoisin oleva mäntysirkku.
Tapahtumat > 2007

Tapahtuma laajeni edellisestä vuodesta ja nyt Suomen jokaisella paikkakunnalla osallistuttiin Pihabongaukseen. Yli 12 000 ihmistä tarkkaili lintuja noin 8 500 pihalla. Yhteensä lintuja nähtiin 467 000 yksilöä ja lajeja 97. Yhdellä pihalla nähtiin keskimäärin 8 lajia ja 55 yksilöä. Kolme useimmalla pihalla havaittua lajia olivat talitiainen (99,7 %), sinitiainen (85 %) ja harakka (67 %). Kolme runsaslukuisinta lajia olivat talitiainen 75 000, keltasirkku 70 000 ja urpiainen 62 000 yksilöä. Venäjältä kotoisin oleva valkopäätiainen oli tapahtumassa havaituista linnuista harvinaisin. Tapahtuman suojelijana toimi pääministeri Matti Vanhanen.
Tapahtumat > 2008

Vuoden 2008 Pihabongauksessa yli 12 000 ihmistä tarkkaili lintuja 8 500 pihalla. Yhteensä lintuja nähtiin 380 000 yksilöä ja lajeja 92. Asukasmäärään suhteutettuna eniten pihabongaajia oli Lapissa sekä Kuusamossa. Yhdellä pihalla nähtiin keskinmäärin 7 lajia ja 45 yksilöä. Kolme useimmalla pihalla havaittua lajia olivat talitiainen (96 %), sinitiainen (82 %) ja harakka (68 %). Kolme runsaslukuisinta lajia olivat talitiainen 74 000, keltasirkku 61 000 ja viherpeippo 51 500 yksilöä. Harvinaisimmat lajit olivat mustakaularastas Kotkassa ja töyhtökiuru Inarissa. Pihabongauksen suojelija toimi pääministeri Matti Vanhanen ja pääyhteistyökumppanina VPG Finland Oy.
Tapahtumat > 2009

Vuoden 2009 Pihabongaukseen osallistui lähes 15 000 ihmistä, noin 10 000 pihalla. Lintuja havaittiin yhteensä lähes puoli miljoonaa yksilöä ja sata lajia. Keskimäärin yhdeltä pihalta havaittiin 8 lajia ja 50 yksilöä. Kolme useimmalla pihalla havaittua lajia olivat talitiainen (96 %), sinitiainen (81 %) ja harakka (65 %). Runsaslukuisimmat lajit olivat talitiainen 81 200, keltasirkku 80 500 ja viherpeippo 51 400. Harvinaisin laji oli Kuhmossa havaittu idänturturikyyhky. Eniten osallistujia oli pääkaupunkiseudulta (1217) ja Varsinais-Suomesta (913). Väestömäärään suhteutettuna eniten osallistuttiin taas Lapista, Kainuusta ja Kuusamosta. Tapahtuman suojelijana toimi tasavallan presidentti Tarja Halonen ja pääyhteistyökumppanina Lintuvaruste Oy.
Tapahtumat > 2010

Vuoden 2010 Pihabongaukseen osallistui yli 15 000 ihmistä, reilulla 10 000 pihalla. Lintuja havaittiin 416 316 yksilöä, ja lajeja 98. Keskimäärin yhdeltä pihalta havaittiin 7 lajia ja 46 yksilöä. Yleisimmät lajit olivat edellisvuosien tapaan talitiainen (97 % pihoista), sinitiainen (83 %) ja harakka (68 %). Runsaslukuisimmat lajit olivat keltasirkku 97 200, talitiainen 80 900 ja sinitiainen 46 500. Harvinaisuuksia ei tapahtumassa havaittu, ja ankara talvi oli verottanut joidenkin lajien kantoja: Muun muassa puukiipijöitä, hippiäisiä ja peippoja havaittiin selvästi viimevuotista vähemmän. Toisaalta isolepinkäisiä ja varpuspöllöjä havaittiin runsaasti enemmän kuin aikaisempina vuosina. Ne ovat siirtynet pihojen ja ruokintojen pikkulinturavintoon paksun lumipeitteen ja etelän myyräkadon takia. Tapahtuman suojelijana toimi tasavallan presidentti Tarja Halonen ja pääyhteistyökumppaneina Eläinruokatehdas Lemmikki Oy, Weilin+Göös ja Suomen Lintuvaruste Oy.
Pihabongaus ulkomailla

Pihabongaus on lähtöisin Isosta-Britanniasta, missä BirdLife Internationalin maayhdistys Royal Society for the Protection of Birds on yli 25 vuoden ajan järjestänyt Big Garden Birdwatch -tapahtumaa, johon osallistuu vuosittain yli 400 000 ihmistä. Säännöllisyyden ja suuren osallistujamäärän ansiosta tapahtuman avulla on saatu myös hyödyllistä tietoa monien lintulajien kannanvaihteluista. Pihabongaus tapahtuma järjestetään myös ainakin Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa.
Aiheesta muualla

www.pihabongaus.fi
Presidentti Halonen suojeli viikonlopun lintutapahtumaa presidentti.fi.  25.1.2009. Tasavallan presidentin kanslia. Arkistoitu 4.6.2016. Viitattu 21.5.2016.
Talitiainen on yleisimmin tavattu lintulaji Pihabongauksessa.
Pyhän Kolminaisuuden luostari (Chaniá)

| Pyhän Kolminaisuuden luostari Μονή Αγίας Τριάδας Τζαγκαρόλων |
| --- | --- |
 Pyhän Kolminaisuuden luostari.
Sijainti:  Mouzourás, Chaniá, Kreeta, Kreikka
Koordinaatit:  35°33′39″N, 24°08′07″E
Kirkkokunta:  ortodoksinen kirkko
Perustaja:  Jeremiah ja Laurentius Tzagkarolos
Perustettu:  1611
Asukkaita:  6
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Pyhän Kolminaisuuden luostari (kreik. Μονή Αγίας Τριάδας Τζαγκαρόλων, Moní Agías Triádas Tzagkarólon, myös Agía Triádan luostari) on ortodoksinen luostari Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Akrotírin niemellä Chanián kunnassa lähellä Mouzourásin kylää ja Chanián kansainvälistä lentoasemaa, noin 15 kilometriä pohjoiseen Chanián kaupungista.
Luostarin rakennuksia.
Pyhän Kolminaisuuden luostari on perustettu vuonna 1611 varhaisemman luostarin paikalle. Luostarin perusti venetsialainen Jeremiah Tzagkarolos ja sen rakentamista jatkoi hänen veljensä Laurentius. Siksi se tunnetaan myös nimellä ”Tzagkarolosten luostari”. Luostarikokonaisuus on saanut paljon vaikutteita Italiasta. Turkkilaisvallan alettua 1645 luostarin rakentaminen pysähtyi joksikin aikaa. Turkkilaiset tuhosivat luostarin Kreikan vapaussodan aikana vuonna 1821. Se rakennettiin uudestaan vuonna 1830. Kreetan kansannousun aikana 1800-luvun lopulla luostari toimi sairaalana. Toisessa maailmansodassa luostari toimi ensin kreikkalaisten ja sitten saksalaisten tukikohtana.
Luostari on rakennettu tyypilliseen linnoituksen muotoon niin, että sen rakennukset ovat neljällä sivulla ja keskelle muodostuu luostaripiha, jonka keskellä on luostarin pääkirkko (katholikon). Kirkko on saanut vaikutteita sekä athoslaisesta kirkkoarkkitehtuurista että läntisestä arkkitehtuurista. Luostari tuottaa luomutuotteita kuten oliiviöljyä ja viiniä, ja siksi sen yhteydessä on oliivin- ja viininpuristamot sekä muut tarvittavat tilat. Luostarin yhteydessä toimii pieni museo.
Vuoden 2011 väestönlaskennassa luostarille kirjattiin kuusi asukasta. Hallinnoltaan luostari on stauropegiaalinen. Läheinen Pyhän Johannes Laupiaan luostari kuuluu Pyhän Kolminaisuuden luostarin alaisuuteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhän Kolminaisuuden luostari Wikimedia Commonsissa
Punasilmävireo

| Punasilmävireo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Vireot Vireonidae
Suku::  Vireot Vireo
Laji::  olivaceus
Kaksiosainen nimi
 Vireo olivaceus  (Linnaeus, 1766) 
Katso myös
   Punasilmävireo Wikispeciesissä   Punasilmävireo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Punasilmävireo (Vireo olivaceus) on vireoiden heimoon kuuluva lintulaji, joka pesii Pohjois-Amerikassa. Se on harvinaistunut esiintymisalueillaan, mahdollisesti DDT:n käytön myötä. Aiemmin laji oli yleinen. Sen talvehtimisalueet ovat trooppisessa Keski- ja Etelä-Amerikassa. Lajin selkä on vihreänkellertävä ja vatsa valkoinen. Päälaki on sininen.
Punasilmärisuttaja

| Punasilmärisuttaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Risuttajat Phacellodomus
Laji::  ferrugineigula
Kaksiosainen nimi
 Phacellodomus ferrugineigula  (Pelzeln, 1858) 
Katso myös
   Punasilmärisuttaja Wikispeciesissä   Punasilmärisuttaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Punasilmärisuttaja (Phacellodomus ferrugineigula) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu. Sitä on aiemmin pidetty samana lajina ruskorisuttajan (Phacellodomus erythrophthalmus) kanssa.
Punasilmärisuttajaa tavataan Brasiliassa ja Uruguayssa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Ponomari

Ponomari on ortodoksisen kirkon alttaripalvelija. Hänen tehtävänään on auttaa papistoa jumalanpalveluksien aikana.
Ponomarina voi toimia papin luvalla kuka tahansa ortodoksinen mieshenkilö.  Alaikärajana pidetään seitsemää vuotta, koska jonkinasteinen lukutaito on tärkeä.  Suurissa seurakunnissa on yleensä runsaasti stikareita nuoriakin ponomareja varten. Muun muassa Helsingin ortodoksinen seurakunta on järjestänyt erityisen ponomarikerhon nuorten apulaisten kouluttamista varten. Helsingissä kerhoa on ohjannut ylidiakoni.
Ponomarin tehtävät

Ponomarille annettuja tehtäviä voivat olla muun muassa
Jälkileivän pilkkominen
Ehtoolliseen käytettävän veden keittäminen
Saatoissa kynttilän tai tuohuksen kantaminen
Ristisaatossa esimerkiksi kirkkolipun, ikonin tai lyhdyn kantaminen
Korkeamman papiston jäsenelle kadilon antaminen (sitä tarvittaessa) sekä sen hoito.
Aiheesta muualla

Ponomari / Ortodoksi.net
Ponomarin tehtävät / Ortodoksi.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Puolan ilmavoimat Britanniassa ja Ranskassa

| Puolan ilmavoimat |
| --- | --- |

Toiminnassa:  18. toukokuuta 1940
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska
Puolustushaarat:  ilmavoimat
Rooli:  Puolan pakolaishallinnon ilmavoimat
Kalusto:  Caudron C.714, Hawker Hurricane, Supermarine Spitfire
Sodat ja taistelut:  Toinen maailmansota
Puolan ilmavoimat (puol. Polskie Siły Powietrzne) oli nimitys Puolan valtauksen jälkeen Ranskassa ja Britteinsaarilla toisessa maailmansodassa toimineille Puolan pakolaishallinnon alaisille ilmavoimille. Ilmavoimien ydinjoukko oli Puolan taisteluiden veteraaneja ja he osallistuivat taisteluun Britanniasta sekä lukuisiin muihin operaatioihin. Yhteensä 145 puolalaista lentäjää palveli taistelussa Britanniassa, mikä teki heistä suurimman ei-brittiläisen ryhmän. Sodan lopulla noin 19 400 puolalaista palveli Puolan ilmavoimissa Britteinsaarilla ja Britannian kuninkaalliset ilmavoimissa.
Perustaminen

Saksan ja Neuvostoliiton hyökättyä Puolaan vuonna 1939 pääosa silloisten Puolan ilmavoimien henkilöstöstä evakuoitiin Romaniaan ja Unkariin. Tuhannet puolalaiset jatkoivat matkaansa edelleen Ranskaan.
Ranskan valtaus

Ranskan ja Puolan vuonna 1921 tekemän liittosopimuksen ja siihen 1939 tehdyn lisäyksen nojalla puolalaisista  muodostettiin puolalaisia joukkoja Ranskan ilmavoimien osaksi. Pääosa puolalaisista muodosti kuitenkin pieniä yksiköitä ja ainoastaan yksi suurempi yhtymä Groupe de Chasse polonaise I/145 muodostettiin Mionsin lentotukikohtaan.
Vasta toukokuussa GC I/145 saatiin kalustettua ja silloinkin vanhentuneilla Caudron C.714 -hävittäjillä. Lennettyään 23 lentoa puolalaislentäjät ilmaisivat huolensa koneen suorituskyvystä. Kone ei kyennyt tasaveroiseen taisteluun Saksan ilmavoimien kaluston kanssa. Viikkoa myöhemmin Ranskan puolustusministeri Guy La Chambre määräsi koneet poistettavaksi palveluksesta. Uusien koneiden puuttuessa osa puolalaisista kieltäytyi tottelemasta määräystä. Puolalaiset saavuttivat kaksitoista vahvistettua ja kolme vahvistamatonta ilmavoittoa kolmessa erillisessä ilmataistelussa 8.–11. kesäkuuta. He menettivät yhdeksän konetta ilmataisteluissa ja saman verran maassa.
Muut puolalaisjoukot varustettiin Morane-Saulnier M.S.406 -hävittäjillä ja yksi yksikkö Koolhoven FK.58 -koneilla. Joukoilla oli kaikkiaan 86 lentokonetta, joilla saatiin kalustettua puolitoista laivuetta operatiiviseen valmiuteen. Loput kaksi ja puoli laivuetta olivat Ranskan sotatoimien loppuessa edelleen koulutettavana. Yhteensä puolalaiset tekivät 714 lentosuoritetta.
Yhdistynyt kuningaskunta

Ranskan antauduttua suuri osa Puolan Ranskassa olleista ilmavoimista evakuoitiin Britteinsaarille. RAF:n johto ei kuitenkaan ollut valmis luomaan erillistä Puolan johdon alaista sotajoukkoa.
Ensimmäiset perustettavat joukot olivat 300. ja 301. pommituslentolaivue sekä 302. ja 303. hävittäjälentolaivueet, jotka oli varustettu Hawker Hurricane I -konein. Hävittäjälaivueet osallistuivat taistelun Britanniasta kolmanteen vaiheeseen elokuun lopulla 1940.
Joukot

Ranskassa (toukokuussa 1940):
Groupe de Chasse Polonaise de Varsovie I/145, Lyon-Bron 20 kpl M.S.406
2e Groupe de Chasse Polonaise
Montpellier’n laivue, 18 kpl M.S.406
3e Groupe de Chasse Polonaise, Lyon-Bron (koulutuksessa)
4e Groupe de Chasse Polonaise, Lyon-Bron (koulutuksessa)
1er Groupe de Reconnassaince, Lyon-Bron (koulutuksessa)
2er Groupe de Reconnassaince, Lyon-Bron (koulutuksessa)
1er Groupe de Bombardement (operatiivinen kesäkuussa)
Yhdistyneessä kuningaskunnassa:
No. 300 Bomber Squadron Masovia
No. 301 Bomber Squadron Pomerania
No. 302 Fighter Squadron Poznan
No. 303 Fighter Squadron Kosciuszko
No. 304 Bomber Squadron Silesia
No. 305 Bomber Squadron
No. 306 Fighter Squadron Torun
No. 307 Fighter Squadron Lvov
No. 308 Fighter Squadron Krakow
No. 309 Fighter Squadron Cserwien
No. 315 Fighter Squadron Deblin
No. 316 Fighter Squadron Warsawa
No. 317 Fighter Squadron Wilno
No. 318 Fighter Squadron Gdansk
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Polish Air Forces in France and Great Britain
Käännös suomeksi
Pyhä Hyginus

| Pyhä Hyginus |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: Tuntematon Ateena, Kreikka
Kuollut: n. 140 Rooma, Italia
Paavi
Paavius alkoi:  138
Paavius päättyi:  142
Edeltäjä:  Pyhä Telesforus
Seuraaja:  Pyhä Pius I
Pyhä Hyginus (myös Higinio, Hygin tai Igino; sanoista terve, edistynyt; syntynyt Ateenassa Kreikassa - kuollut 142 Roomassa, Italiassa) oli kreikkalainen, 9. paavi, filosofi ja pyhimys. Hän oli marttyyrinä kuolleen pyhän Telesforuksen seuraaja, pyhän Pius I:n edeltäjä sekä kuoli itse Antoninus Piuksen vainoissa hallittuaan 138-142. Hän taisteli siihen aikaan Roomassa olleiden Valentinuksen ja Cerdon gnostilaista harhaoppia vastaan sekä organisoi papistoa jossain määrin. Mies listataan usein marttyyriksi ja hänet on haudattu Vatikaanin kukkulalle lähelle pyhän Pietari Apostolin hautaa. Paavin muistopäivä on 11. tammikuuta, mutta hänen kulttinsaselvennä tukahdetuttiinselvennä 1969.