stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bart Simpson
Kuvitteellinen henkilöhistoria

Simpsonien hahmot eivät vanhene ja sarjassa on tämän vuoksi liikkuva aikajatkumo. Bartin syntymä ajoitettiin 3. kauden jaksossa ”Ensimmäiset vuodet” 1980-luvun alkupuolelle, kun taas 19. kauden jaksossa ”Paluu ysäriaikaan” tapahtumat oli siirretty 1990-luvun lopulle. Homer ja Marge eivät suunnitelleet lapsen hankkimista ja Bartin syntymä oli ”vahinko”. Bartin oman kirjan mukaan hän on syntynyt aprillipäivänä. Hän asui perheensä kanssa Springfieldin itäpuolella, kunnes hänen vanhempansa ostivat ensimmäisen talonsa. 4. kauden jakson ”Lisan ensimmäinen sana” mukaan Lisan synnyttyä Bart oli aluksi mustasukkainen siskonsa saamasta huomiosta, mutta lämpeni Lisalle, kun tämän ensimmäinen sana oli ”Bart”. Bartin koulunkäynnin alku kuvattiin 9. kauden jaksossa ”Saksofonin tarina”, jonka mukaan tavattuaan Milhousen Bart alkoi viihdyttää häntä ja muita oppilaita eleillä ja rumilla sanoilla. Kun rehtori Skinner antoi hänelle varoituksen: ”Polku jonka valitset nyt, voi olla se jota seuraat loppuelämäsi! Miten on?”, Bart vastasi ”syö shortsini!”. Toisaalta Bart oli ollut keppostelija jo huomattavasti nuorempana, sillä jakson ”Ensimmäiset vuodet” mukaan jo vastasyntyneenä hän sytytti Homerin solmion tuleen.
Bartin tulevaisuudesta on Simpsonien tulevaisuusjaksoissa erilaisia versioita. 4. kauden jakson ”Rangaistus” tulevaisuuteen sijoittuvan epilogin mukaan Bartista tulisi aikuisena korkeimman oikeuden tuomari, mutta 6. kauden tulevaisuusjaksossa ”Lisan häät” hänet nähtiin purkutyömaan työntekijänä ja 11. kauden jaksossa ”Tulevaisuus” hän oli työtön pummi. Tulevaisuusjaksoissa ”Kurkistus tulevaisuuteen” (16. kausi), ”Joulukortti tulevaisuudesta” (23. kausi) ja ”Katsaus tulevaan” (25. kausi) aikuisella Bartilla on rakoileva ja eroon päättyvä avioliitto sekä kaksi lasta Jenda-nimisen naisen kanssa.
29. kauden jakson ”Bartin painajainen” mukaan Bart kuolisi tulevaisuudessa 80-vuotiaana.
Hahmon luonti

Simpsonien luoja Matt Groening paljasti eräässä haastattelussaan, että nimi "Bart" on itse asiassa anagrammi sanasta brat (kauhukakara) ja että hahmo on saanut vaikutteita hänestä ja hänen veljestään, Markista. Sarjassa Bartin syntymänimi on Bartholomew Jo-Jo Simpson. 3. kauden takaumajaksoissa ennen Bartin syntymää Homer ja Marge miettivät lapselle nimeä. Homer päätyi nimeen Bart, koska tämän mielestä siitä ei voisi vääntää pilanimeä.
Esiintyminen Simpsoneissa

Usein väitetään, että Bart olisi ollut sarjan päähahmo kolmella ensimmäisellä tuotantokaudella ennen kuin käsikirjoittajat siirsivät päähuomion Homeriin. Todellisuudessa Homerilla on ollut sarjassa aina enemmän dialogia kuin Bartilla, jo 1. kaudelta alkaen. On kuitenkin totta, että Bart esiintyi ensimmäisellä kaudella suhteellisesti enemmän kuin myöhemmin. Koko sarjan historian aikana Bartilla on ollut kaikista hahmoista kolmanneksi eniten dialogia, vain Homerilla ja Margella on ollut enemmän.
Bart on toistaiseksi esiintynyt jokaisessa Simpsonien jaksossa lukuun ottamatta 20. kauden jaksoa ”Täydelliset naiset”, joka keskittyi sarjan naishahmoihin.
Muualla

Bart on päähenkilö useissa 1990-luvun alussa julkaistuissa videopeleissä, kuten The Simpsons: Bart vs. the Space Mutants, The Simpsons: Bart vs. the World, The Simpsons: Bart's Nightmare ja The Simpsons: Bart & the Beanstalk.
Bart esiintyi koko 1990-luvun ajan tv-mainoksissa, jotka mainostivat Butterfinger-patukkaa.
Aiheesta muualla

Lisää tietoa Bart Simpsonista (englanniksi)
Simpsonien hahmot
| --- | --- |
Simpsonit ja sukulaiset:  Homer Simpson  Marge Simpson  Bart Simpson  Lisa Simpson  Maggie Simpson  Abraham Simpson  Patty ja Selma Bouvier 
Kaupungin väkeä:  Ned Flanders  Maude Flanders  professori Frink  Barney Gumble  tohtori Hibbert  Lionel Hutz  pastori Lovejoy  Hans Moleman  Apu Nahasapeemapetilon  pormestari Quimby  tohtori Nick  Sarjakuvahemmo  Agnes Skinner  Cletus Spuckler  Moe Szyslak  poliisipäällikkö Wiggum 
Springfieldin ydinvoimala:  Montgomery Burns  Carl Carlson  Lenny Leonard  Waylon Smithers 
Perheet:  Simpsonin perhe  Flandersin perhe  Van Houtenin perhe 
Springfieldin ala-asteen henkilökuntaa ja oppilaita:  ylitarkastaja Chalmers  Jimbo Jones  Edna Krabappel  Otto Mann  Nelson Muntz  Martin Prince  Sherri ja Terri  rehtori Skinner  Milhouse Van Houten  Ralph Wiggum  talonmies Willie 
Julkkikset:  Kent Brockman  Hassu-klovni  Troy McClure  Rainier Wolfcastle 
Vakiokonnat:  Läski-Tony  Kang ja Kodos  Sideshow Bob  Snake 
Muut:  Jebediah Springfield  Pukin pikku apuri  Tikku ja Takku 
Alkutunnuksen liitutauluvitsi 5. kauden jaksosta ”Burnsin perillinen”. Bart kopioi taululle lausetta ”Lippuvala ei pääty Eläköön Saatana”.
Bart Simpsonin ääninäyttelijä Nancy Cartwright vuonna 2007.
Sierra Leone

Sierra Leonen tasavalta (engl. Republic of Sierra Leone) eli Sierra Leone on valtio Länsi-Afrikassa Atlantin valtameren rannikolla. Sen rajanaapurit ovat Guinea pohjoisessa ja Liberia kaakossa. Sierra Leonessa on trooppinen ilmasto ja monipuolinen luonto, joka vaihtelee savanneista sademetsiin. Maan pinta-ala on 71 740 neliökilometriä ja väkiluku vuonna 2021 noin 7,5 miljoonaa. Sierra Leone on presidenttijohtoinen tasavalta, ja valtion johdossa on viisivuotiskausittain valittava presidentti. Hallituksen päämiehenä on pääministeriä vastaava Chief Minister.
Sierra Leonesta vietiin Atlantin orjakaupan aikana tuhansia orjia Atlantin taakse. Sen pääkaupunki Freetown perustettiin Amerikasta vapautetuille orjille vuonna 1787. Sierra Leone oli Britannian siirtomaana vuodesta 1808 ja protektoraattina vuodesta 1896 aina itsenäistymiseensä vuonna 1961. Maa on toipumassa vuosina 1991–2002 kestäneestä sisällissodasta, joka vaati ainakin 50 000 ihmisen hengen. Sierra Leonen talous on kasvanut nopeasti sodan päättymisen jälkeen, mutta kasvua ovat hidastaneet vuoden 2014 ebolaepidemia ja seuraavana vuonna tapahtunut rautamalmin maailmanhinnan romahtaminen.
Sierra Leonen väestö jakautuu 15–20 etniseen ryhmään, joista suurimmat ovat temnet ja mendet. Englanti on maan ainoa virallinen kieli, ja sitä puhutaan virallisena kielenä kouluissa, valtionhallinnossa ja mediassa. Sierra Leone on kuitenkin monikielinen maa, jossa puhutaan miltei 25 kieltä.
Maantiede > Pinnanmuodot ja vesistöt

Sierra Leone voidaan jakaa maantieteellisesti neljään alueeseen: rannikkotasankoon, sisämaan tasankoon, sisämaan ylätasankoon ja Sierra Leonen niemimaahan. Rannikolla on sekä 8–40 kilometriä leveä rannikkotasanko että Sierra Leonen niemimaa, jossa nousee kolme rinnakkaista vuorijonoa rannikosta 200–1 000 metrin korkeuteen. Rannikkotasangolla on useita pieniä jokia ja estuaareja, joihin on muodostunut mangrovesoita. Se on Länsi-Afrikan ainoa osaksi vuoristoinen rannikkoalue.
Rannikkotasangon jälkeen maa kohoaa sisämaan tasankoon, joka on pinta-alaltaan noin puolet koko maan pinta-alasta. Tasangon eteläosissa on mäkistä metsämaata, jossa yksittäiset kukkulat kohoavat yli 300 metriin. Sierra Leonen koillisosa on osa Guinean ylätasankoa, joka on pääosin 300–600 metrin korkeudessa merenpinnasta. Siitä nousee kuitenkin joitakin vuoristoja, kuten Loma- ja Tingivuoret. Maan korkein kohta Loma Mansa (Bintumani) sijaitsee Lomavuorilla ja kohoaa 1 948 metriä merenpinnan yläpuolelle.
Sierra Leonea halkovat useat joet, joista monet saavat alkunsa Guineasta Fouta Djallonin alueelta. Sieltä ne virtaavat lounaaseen Sierra Leonen halki kohti Atlanttia. Jokien keskijuoksulla on useita koskia. Sierra Leonen suurimmat joet pohjoisesta etelään ovat Kolenté, Kaba, Rokel, Gbangbaia, Jong, Sewa, Waanje, Moa ja Mano. Suurin valuma-alue on Sewajoella, 14 140 neliökilometriä.
Maantiede > Ilmasto

Sierra Leonen ilmasto on trooppinen, jossa sadekausi on huhti–marraskuussa. Rannikon sademäärä on hyvin suuri, ja maaperää on huuhtoutunut vähitellen vuosien saatossa mereen. Sateisimmat kuukaudet ovat kesäkuusta elokuuhun, vähiten sataa joulukuusta helmikuuhun. Atlantin rannikon Sherbron saaren Bonthessa sataa heinäkuussa keskimäärin 824 mm, sisämaan Kabalassa vain 386 mm. Lämpötilojen alueelliset erot eivät ole kovin suuria. Lämpimin kuukausi on maaliskuu, keskimääräinen ylin lämpötila on Bonthessa 33 °C ja Kabalassa 35 °C, ja viileimmän kuukauden eli elokuun keskimääräinen alin lämpötila Bonthessa 23 °C ja Kabalassa 21 °C.
Maantiede > Luonto

Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman biodiversiteettitutkimus tunnisti Sierra Leonesta kuusi pääasiallista ekosysteemiluokkaa: metsät, vuoristot, savannit, viljelysmaat, makeanveden kosteikot ja merialueet rannikoineen. Luonnontilainen metsä peitti vuonna 1970 enää viisi prosenttia maa-alasta, kun sen osuus 1900-luvun alussa oli noin 60 prosenttia. Metsäkadon suuruutta ei vuonna 2014 julkaistussa monimuotoisuusraportissa osattu arvioida, mutta se arvioitiin silti merkittäväksi ympäristöuhaksi.
Savannia on pääasiassa Sierra Leonen pohjois- ja koillisosissa, ja se peittää noin kolmanneksen maan pinta-alasta. Kosteikkoja on puolestaan noin 4 840 neliökilometriä. Suometsiä on kaikkialla maassa, ja mangroveita rannikkoalueella.
Sierra Leonessa elää 178 nisäkäslajia. Uhanalaisia ovat muun muassa valkohäntägueretsa, guineanruostegueretsa, dianamarakatti, guineansimpanssi, jentinkinsukeltaja-antilooppi, juovasulkeltaja-antilooppi, savanninorsu, jonka uskotaan jo lähes hävinneen Sierra Leonesta, afrikanmanaatti, kääpiövirtahepo ja leopardi.
Sierra Leonen lintulajistoon kuuluu 632 lajia, joita tavataan siellä pysyvästi tai säännöllisesti. Maan kokoon nähden lajisto on melko monipuolinen. Paikallisista lajeista suurin osa kuuluu Guinean–Kongon metsävyöhykkeen lajeihin. Lisäksi maassa elää 28 Sudanin–Guinean savannivyöhykkeen lajia. Muuttolinnuista 146 lajia muuttaa Euroopan ja Välimeren sekä Afrikan välillä, kun taas 48 lajia ovat Afrikan sisällä muuttavia lajeja.
Erilaiset luonnonsuojelualueet kattavat 2 941 neliökilometriä eli 4,1 prosenttia Sierra Leonen maapinta-alasta. Vuoden 2016 alussa maassa oli neljä kansallispuistoa. Sierra Leonen vanhin kansallispuisto on maan pohjoisosassa 1 109,0 neliökilometrin laajuinen Outamba-Kilimin kansallispuisto. Se on perustettu suojelemaan savannin eläimistöä, etenkin apinoita. Vuonna 2007 perustettiin lähelle Liberian rajaa Golan sademetsäkansallispuisto (pinta-ala 750,0 km²). Puisto jatkuu Liberian puolella Golan laajempana sademetsäalueena, ja yhdessä niiden on suunniteltu muodostavat yli 2 000 neliökilometriä kattavan, rajan ylittävän rauhanpuiston. Vuonna 2013 perustettiin Lomavuorten kansallispuisto (332,01 km²) maan koillisosaan ja Läntisen alueen niemimaan kansallispuisto aivan pääkaupungin Freetownin eteläpuolelle (176,88 km²).
Historia > Varhaishistoria

Arkeologisista löydöistä on pääteltävissä Sierra Leonen alueen olleen asuttu tuhansia vuosia. Alueen asuttamisen on perinteisesti ajateltu tapahtuneen toisiaan seuraavina maahanmuuttoaaltoina, mutta kielten tutkimus osoittaa rannikon bulomien ja temnejen asuneen paikoillaan jo pitkään, kun taas sisämaan mendeä puhuvia kansoja on muuttanut alueelle satunnaisesti. Asujaimisto oli järjestäytynyt pieniksi itsenäisiksi kuningaskunniksi ja päällikkökunniksi. Salaseurat, kuten poro, toimivat alueella jo varhain.
Islam tuli alueelle muslimikauppiaiden mukana. Eurooppalaisia löytöretkeilijöitä pysähtyi rannikolla jo 1400-luvulla. Laivat pysähtyivät nykyisen Freetownin lähelle Rokeljoen suuhun hakemaan juomavettä.
Historia > Orjakauppa, vapautetut orjat ja siirtomaa-aika

Sierra Leonelle antoi sen nykyisen nimen portugalilainen tutkimusmatkailija Pedro de Sintra, joka kävi alueella noin vuonna 1462. Ei tiedetä, onko nimen antamisen syynä ollut maan muoto vai ilmasto-olosuhteet. Joidenkin mukaan rannikkoalueet muistuttivat leijonan hampaita, kun taas toiset ovat esittäneet, että de Sintran mielestä vuoristoisen niemimaan yläpuolella olevat ukkoset kuulostivat aivan leijonan karjahdukselta. Professori C. Magbaily Fylen mukaan kyseessä on saattanut olla väärinkäsitys, sillä Serra Lyoasta on hänen mukaansa puhuttu jo ennen kuin de Sintran retkikunta oli käynyt Sierra Leonen rannikolla. Maan nimeäjän henkilöllisyys olisi siis vieläkin pimennossa.
Eurooppalaisia kauppiaita alkoi 1400-luvun loppupuolella tulla lähelle Freetownia. Alkuun kauppaa tehtiin erityisesti kullalla ja norsunluulla, mutta 1550-luvulla tärkeimmäksi kaupan kohteeksi muodostuivat orjat. Vuosina 1668–1807 Buncensaarelta vietiin yli 50 000 orjaa.
Sierra Leoneen perustettiin vuonna 1787 asutusalue 400:lle Englannista tulleelle vapaalle mustaihoiselle ihmiselle. Samana vuonna maan viralliseksi nimeksi hyväksyttiin Sierra Leone. Englantilaiset merimiehet olivat 1500-luvulla kutsuneet maata Sierra Leoaksi, josta kehittyi 1600-luvulla Sierra Leone. Englannista tuodut mustaihoiset asuttivat nykyisen Freetownin niemimaan, ja heihin liittyi 1790-luvulla kotimantereelle palanneita vapautettuja orjia Kanadan Nova Scotiasta. Krioiksi tai kreoleiksi kutsutut paluumuuttajat kärsivät pahasti paikallisista olosuhteista ja sairauksista, ja paikallisen temneväestön vastarinta oli väkivaltaista.
Freetownin alueesta tuli vuonna 1808 Britannian kruununsiirtomaa, ja sisämaa-alueista tuli vuonna 1896 brittien protektoraatti. Britit eivät olleet aluksi kiinnostuneita sisämaasta, mutta ranskalaisten lisättyä toimintaansa Freetownin pohjoispuolella Britanniakin otti haltuunsa sisämaa-alueita. Sierra Leonen siirtomaa ja protektoraatti käsitti siis kaksi erillistä hallintoaluetta, Freetownin ympäristön siirtomaan ja sisämaan protektoraatin.
Britannian siirtomaahallintoa vastaan käytiin vain yksi suurempi yhteenotto, kun Bai Burehin johtama kapina käytiin vuonna 1898 niin sanotusta majaverosta.
Britannia alkoi toisen maailmansodan jälkeen luopua Länsi-Afrikan siirtomaista. Vuonna 1947 säädetty perustuslaki käynnisti prosessin kohti itsehallintoa. Sierra Leoneen perustettiin ensimmäiset ministeriöt vuonna 1953, jolloin maan ensimmäiseksi pääministeriksi valittiin Sierra Leonen kansanpuolueen Milton Margai.
Historia > Itsenäisyys

Vuonna 1961 brittien kruununsiirtomaa ja protektoraatti yhdistyivät, ja niistä muodostettiin itsenäinen Sierra Leonen valtio. Aluksi se oli Commonwealth realm, jonka valtionpäämies oli edelleen Britannian kuningatar Elisabet II. Talous kehittyi hyvin ensimmäisinä vuosina, ja valtio käytti rautamalmista ja timanteista saamansa tulot muun muassa koulutuksen kehittämiseen.
Pääministeriksi tuli vuonna 1967 Siaka Stevens. Hän teki vuonna 1971 maasta tasavallan ja julisti vuonna 1978 maahan yksipuoluejärjestelmän. Stevensin yksipuoluejärjestelmän aikana Sierra Leonessa vallitsi laaja korruptio, ja iso osa muun muassa timanttituotoista meni yksityishenkilöille. Stevens jäi eläkkeelle vuonna 1985 ja nimesi seuraajakseen Joseph Saidu Momohin.
Historia > Sisällissota

Sierra Leonen sisällissota käytiin vuosina 1991–2002. Sen osapuolina olivat vallankumousrintama RUF johtajanaan Foday Sankoh ja valtiollinen armeija johdossaan ensin Joseph Saidu Momoh ja vuoden 1992 sotilasvallankaappauksen jälkeen Valentine Strasser.
Liberian sisällissota oli aiheuttanut levottomuuksia rajaseuduilla 1980-luvulta asti. Ennen Sierra Leonen sisällissotaa timanttivarojen huonosta hallinnasta ja korruptiosta johtui, että maa oli Yhdistyneiden kansakuntien tilastojen mukaan maailman köyhin. Sodan puhkeamiseen vaikutti sisäisten ongelmien lisäksi rajanaapurissa Liberiassa käyty sisällissota. Yksi sen osapuolen johtajista, Charles Taylor, tuki RUF:ia aiheuttaakseen Sierra Leonessa epävakautta. Sierra Leonen sisällissota alkoi vuonna 1991, kun hallituksen joukot kohtasivat raja-alueella sekä liberialaisen Charles Taylorin johtaman Liberian kansallisen isänmaallisen rintaman että Tayloria tukevan sierraleonelaisen vallankumousrintama RUF:n joukot. Sisällissotaa käyvät kapinallisjoukot rahoittivat toimintaansa ”veritimanteiksi” kutsutuilla laittomasti kaivetuilla timanteilla.
Sodassa kuoli ainakin 70 000, joidenkin lähteiden mukaan jopa yli 120 000 sierraleonelaista. Kodeistaan joutui lähtemään yli kolmannes väestöstä, yli kaksi miljoonaa ihmistä. Noin 490 000 ihmistä haki turvapaikkaa naapurimaista Liberiasta ja Guineasta. Ulkomaille lähteneistä sierraleonelaisista suurin osa on jo palannut kotimaahan, ja vuoden 2008 arvion mukaan pakolaisista asui ulkomailla 43 500 ihmistä.
Historia > Sisällissodan jälkeen

Sisällissota päättyi vasta tammikuussa 2002. Sodan aikana valta vaihtui maassa monta kertaa. Rauhaa yrittivät tuoda maahan sekä länsiafrikkalaiset ECOMOG-joukot että YK:n Sierra Leone -operaatio, joka lopulta vuonna 2001 onnistui riisumaan aseista sekä RUF:ta että hallitusta tukevat sissit. YK antoi vuonna 2000 päätöslauselman, jolla se pyrki kieltämään timanttien kaupan ilman hallituksen myöntämää todistusta.
Sisällissodan jälkeen vuonna 2002 presidentiksi valittiin Ahmad Tejan Kabbah. Hänen aikanaan perustettiin muun muassa Sierra Leonen erikoistuomioistuin. Tuomioistuimessa sai syytteen muun muassa Charles Taylor, joka tuomittiin vuonna 2012 Haagissa 50 vuodeksi vankilaan.
Sierra Leonen talous on kehittynyt selvästi sisällissodan jälkeen. Siirtyminen takaisin monipuoluejärjestelmään on sujunut suhteellisen hyvin, ja vuonna 2007 valta siirtyi oppositiopuolueelle, kun Ernest Bai Koroma valittiin presidentiksi.
Historia > Länsi-Afrikan ebolaepidemia

Sierra Leonen talouden kehitys koki pahoja takaiskuja 2010-luvulla, kun maahan julistettiin heinäkuussa 2014 Länsi-Afrikan ebolaepidemian takia hätätila. Lisäksi vuonna 2015 rautamalmin hinta maailmanmarkkinoilla romahti. Puolitoista vuotta kestäneen ebolaepidemian vuoksi Sierra Leonessa kuoli lähes 4 000 ihmistä.
Historia > Vuoden 2017 mutavyöryt

Aamuyöllä maanantaina 14. elokuuta 2017 Sierra Leonessa tapahtui mutavyöryjä. Useita päiviä kestäneet rankkasateet olivat aiheuttaneet Freetownin ympäristössä tulvia, ja aamuyöllä 14. elokuuta vuorenrinne Freetownin suurkaupunkialueeseen kuuluvassa Regentissä sortui sateiden vaikutuksesta, jolloin kaupunkialueelle vyöryi suuri määrä vetistä maa-ainesta ja satoja taloja tuhoutui.
Mutavyöryjen vahvistettiin aiheuttaneen ainakin 499 ihmisen kuoleman, ja 19. elokuuta oli yhä kateissa satoja. Kuolleista yli 150 oli lapsia. Mutavyöryjen vuoksi yli 20 000 ihmistä joutui jättämään kotinsa tai menetti sen.
Historia > Politiikka ja turvallisuus

26. marraskuuta 2023 asemiehet valtasivat Sierra Leonessa asevaraston, armeijan kasarmi ja vankiloita ja päästivät 2200 vankia pakosalle. Tapahtumissa kuoli 20. Hallituksen mukaan hyökkääjät olivat entisen presidentti Ernest Bai Koroman henkivartijoita. Tapahtumaa pidettiin vallankaappausyrityksenä. Ne ovat johtivat 13 sotilasupseerin pidätykseen ja Koroma kutsuttiin kuultavaksi ja häntä syytettiin maanpetoksesta. Väkivaltaisuuksissa kuoli ainakin 19 ihmistä, joista 13 oli sotilaita. BBC:n mukaan hyökkääjät vapauttivat noin 2 000 vankia. Kapinayrityksen on arveltu johtuvan poliittisesta epävakaudesta kesäkuun presidentinvaalien jälkeen, jossa prosessi ei ollut vapaa, oikeudenmukainen ja uskottava.
Poliittinen järjestelmä > Valtionjohto

Sierra Leone on presidenttijohtoinen tasavalta. Valtionpäämies on viisivuotiskausittain valittava presidentti. Perustuslaki rajoittaa presidentin valtakaudet kahteen. Presidentti on toimeenpanovallan johdossa, ja hän on myös asevoimien ylipäällikkö. Presidentin tärkein avustaja on varapresidentti, joka valitaan vaaleissa samalla äänestyslipulla kuin presidentti. Presidentillä on toimeenpanovalta, ja hän vastaa muun muassa ulkosuhteista, Sierra Leonen kansainvälisistä sopimuksista ja sodanjulistuksesta. Presidenttiä avustavat hänen tehtävissään ministerit ja apulaisministerit.
Yksikamarisessa parlamentissa on 124 edustajanpaikkaa. Presidentinvaalien yhteydessä valitaan 112 edustajaa. 12 paikan jaosta aluepäälliköt äänestävät erillisissä vaaleissaan. Parlamentilla on lainsäädäntävalta, ja se voi tehdä lisäyksiä perustuslakiin.
Vuoden 2018 presidentinvaalit voitti Julius Maada Bio. Hän astui virkaan 4. huhtikuuta 2018. Bio johti Sierra Leonea vuonna 1996, puolueenaan maan entinen sotilasjunttahallitus National Provincial Ruling Council (NPRC). Hän kuitenkin astui vapaaehtoisesti sivuun tehdäkseen tilaa maan presidentille Ahmad Tejan Kabbahille.
Sierra Leonen perustuslaki takaa yleisen äänioikeuden ja oikeuden asettua ehdolle. Sisällissodan jälkeen käytyjä vaaleja on pidetty vapaina, rehellisinä ja läpinäkyvinä, ja vuoden 2018 vaalit pidettiin ilman YK:n tukea. Köyhyys estää kuitenkin suurta osaa kansasta asettumasta ehdolle ja käymästä vaalikamppailua. Lisäksi mediaa on syytetty vaaleissa hallituksen suosimisesta.
Poliittinen järjestelmä > Puolueet

Monipuoluejärjestelmästä huolimatta Sierra Leonessa on käytännössä kaksipuoluejärjestelmä. Maata hallitsevat All People’s Congress (APC) ja Sierra Leonen kansanpuolue (SLPP), mutta vuoden 2018 vaaleissa oli mukana kaikkiaan 17 puoluetta. Kaksipuoluejärjestelmää ovat monet ryhmittymät ja yksilöt yrittäneet haastaa, mutta suosio on jäänyt pääosin varsin pieneksi. Entisen YK-diplomaatin Kandeh Yumkellan National Grand Coalition sai vuoden 2018 vaaleissa neljä paikkaa parlamentista ja useiden pienpuolueiden allianssi Coalition for Change kahdeksan paikkaa.
APC ja SLPP eroavat toisistaan maantieteellisen ja etnisten jakolinjojen perusteella, mutta ne eivät juurikaan kilpaile keskenään erilaisten poliittisten ohjelmien suhteen. APC:n kannatus on suurinta pohjoisilla alueilla sekä temnien ja limbojen parissa. SLPP on puolestaan etelän mendejen puolue. Itäisessä Konon piirikunnassa ja pääkaupunki Freetownin alueella puolueiden kannatus sen sijaan saattaa heilahdella enemmän.
Poliittinen järjestelmä > Oikeuslaitos

Tuomiovalta Sierra Leonessa on vuoden 1991 perustuslaissa säädetty oikeuslaitokselle. Oikeuslaitoksen riippumattomuus ei kuitenkaan toteudu täysin, sillä toimeenpanovalta pyrkii vaikuttamaan päätöksiin varsinkin korruptiotapauksissa.
Oikeuslaitos muodostuu kolmesta pääoikeudesta, korkeimmasta oikeudesta, vetoomustuomioistuimesta ja poliisituomioistuimesta. Korkeinta oikeutta johtaa ylituomari. Korkein alioikeuksista on poliisituomioistuin, jollainen on jokaisessa piirikunnassa. Paikallisoikeudet soveltavat tapaoikeutta Läntisen alueen ulkopuolella.
Poliittinen järjestelmä > Vapauksien kehitys

Freedom Housen vuoden 2022 raportin mukaan Sierra Leonessa on järjestetty säännölliset monipuoluevaalit vuonna 2002 päättyneestä sisällissodasta lähtien. Oppositiopuolueet ovat kuitenkin kohdanneet poliisiväkivaltaa ja kokoontumisrajoituksia. Kansalaisryhmiä rajoittavat voimakkaat määräykset, ja hallituksen korruptio on edelleen yleistä. Muita pitkäaikaisia ​​huolenaiheita ovat sukupuoleen perustuva väkivalta ja naisten sukupuolielinten silpominen.
Hallinnollinen jako

Sierra Leone jakautuu aluehallinnon ylimmällä tasolla viiteen osaan. Alueet jakautuvat edelleen yhteensä 16 piirikuntaan. Piirikunnat jakautuvat päällikkökuntiin, joita johtavat päälliköt ja neuvostot. Piirikuntien neuvostoissa tehdään paikallisia päätöksiä, ja ne ovat suoraan keskushallinnon alaisuudessa. Päälliköiden valta on perinnöllistä, ja heillä on edelleen vaikutusvaltaa perinteiseen kulttuuriin ja oikeudellisiin asioihin, vaikka keskushallinto onkin vienyt heiltä suurimman osan hallinnollisesta vallasta. Läntisellä alueella on päällikkökuntia vastaava paikallistason jako äänestysalueisiin.
Sierra Leonen alueet ja niiden hallintokeskukset ovat:
| Maakunta tai alue | Piirikunnat | Sijainti | Hallinto- keskus | Väkiluku (VL2021) | Osuus väestöstä (%, VL2021) | ISO 3166-2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eteläinen maakunta | Bon, Bonthen, Moyamban ja Pujehunin piirikunta |  | Bo | &&&&&&&&01830881.&&&&001 830 881 | 24,3 | SL-S |
| Itäinen maakunta | Kailahunin, Keneman ja Konon piirikunta |  | Kenema | &&&&&&&&01943610.&&&&001 943 610 | 25,7 | SL-E |
| Luoteinen maakunta | Kambian, Karenen ja Port Lokon piirikunta |  |  | &&&&&&&&01186050.&&&&001 186 050 | 15,7 |  |
| Läntinen alue | Läntisen alueen maaseutupiirikunta ja  kaupunkipiirikunta (Freetown) |  | Freetown | &&&&&&&&01271330.&&&&001 271 330 | 16,8 | SL-W |
| Pohjoinen maakunta | Bombalin, Falaban, Koinadugun ja Tonkolilin piirikunta |  | Makeni | &&&&&&&&01316831.&&&&001 316 831 | 17,4 | SL-N |
| Sierra Leone yhteensä | 16 piirikuntaa | - | Freetown | &&&&&&&&07548702.&&&&007 548 702 | 100,0 | SL |