COVID-19
Hoito > Lääkehoito

Taudin oireita voidaan lieventää lääkehoidolla. Lääkkeitä voidaan annostella sekä pillereinä ja suonensisäisesti. Maailman terveysjärjestö on antanut vahvan suosituksen taudin hoidossa useille lääkkeille, kuten systeemisille kortikosteroideille ja hydroksiklorokiinille.
Kaikki suun kautta annettavat lääkkeet on tarkoitettu Suomessa niille, joilla on riski sairastua vakavaan tautiin. Niitä annetaan vain vakavimmissa tapauksissa erittäin rajatulle joukolle, kuten iäkkäille ja immuunipuutteisille vuonna 2022.
Kesällä 2022 EU:ssa oli hyväksytty käyttöön kahdeksan lääkettä taudin hoitoon ja ehkäisyyn, joista kuusi on kehitelty erityisesti COVID-19 varten. Paxlovid on ensimmäinen Euroopassa myyntiluvan saanut COVID-19-lääke. Sen vaikuttavia aineita ovat nirmatrelviiri (pakkauksessa lukee PF-07321332) ja ritonaviiri. Lääke hidastaa SARS-CoV-2-viruksen monistumista. Lääke annetaan kahtena erillisenä pillerinä. Hoito kestää viisi päivää. Se tulisi aloittaa mahdollisimman pian oireiden alettua, kuitenkin viimeistään viiden päivän kuluessa oireiden alkamisesta. Lääkettä annetaan Suomessa vain immuunipuutteisille potilaille, kuten syöpää sairastaville ja elinsiirtopotilaille. Vuonna 2022 Maailman terveysjärjestö suositti lääkettä potilaille, jotka ovat suurimmassa riskissä joutua sairaalahoitoon. Paxlovidilla on yhteisvaikutuksia muiden lääkkeiden kanssa. Se ei sovellu muun muassa raskaana oleville, imettäville ja niille, joilla on maksan tai munuaisten vajaatoimintaa.
Remdesiviiri vähentää kuolleisuutta tautiin, jos hoito aloitetaan varhain. Hoito vähensi kuolleisuutta 15 % niillä potilailla, jotka saivat lisähappea, mutta eivät olleet hengityskoneessa. Se voi myös lyhentää sairaalahoidon pituutta ja estää sairaalahoitoon joutumista kotihoidossa annettuna. Remdesiviiri on ollut joissain Euroopan maissa ja Yhdysvalloissa sallittu lääke kesästä 2020 lähtien. Alkujaan lääke oli käytössä vain hätätapauksissa. Maailman terveysjärjestön mukaan lääkkeen tehosta ei ole varmaa näyttöä. Se kuitenkin antaa varauksellisen suosituksen lääkkeen käytölle vakavimmissa tautitapauksissa. Lääke ei sovellu raskaanaoleville ja imettäville.
Taudin hoitoon on myös suositeltu deksametasonilääkitystä vakavissa tapauksissa sairaalahoidossa. Sen on todettu tutkimuksissa vähentävän kuolleisuutta 41 prosentista 29 prosenttiin, silloin kun sairastunut oli hengityskoneessa. Lääke vähentää myös jonkin verran lisähappea saavien kuolleisuutta. Lääke rajoittaa kehon oman immuunipuolustusjärjestelmän ylireagointia.
MSD:n kehittämää Lagevrio-lääkettä (molnuvirapiiri) käytettäessä ei ole tarvetta tehdä yhteisvaikutusselvitystä muiden lääkkeiden kanssa. Lagevriosta on pyydetty lisäselvityksiä. Lääkettä on vasta testattu kohtuullisen nuorten ja voimakkaasti ylipainoisten kanssa. Se on ollut käytössä 23 maassa joulukuusta 2021 lähtien.
Myös muiden lääkkeiden mahdollisuutta sairauden hoitoon on tutkittu. HIV-lääkkeistä COVID-19:n hoidossa ei nykyisen tiedon mukaan ole hyötyä. Myös ivermektiiniä on pidetty mahdollisena lääkkeenä, mutta tutkimusten mukaan siitä ei ole hyötyä. Myös interferonia on kokeiltu kortikosteroidien kanssa ja ilman. Maailman terveysjärjestö suositti kesällä 2022 olemaan käyttämättä fluvoksamiinia ja kolkisiinia.