stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hiihdon Norjan-mestaruuskilpailut 2016
Tulokset > Miehet > Viesti 3 × 10 km

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lyn Ski 1 | Jonas Udjus Frorud Hans Christer Holund Simen Hegstad Krüger | 1:15.24,7 |  |
| 2 | Lillehammer SK 1 | Martin Løwstrøm Nyenget Daniel Stock Håvard Solås Taugbøl | 1:16.12,3 | +47,6 |
| 3 | Strindheim IL 1 | Lars Ove Aunli Petter Northug Even Northug | 1:16.19,3 | +54,6 |
| 4 | IL Varden Meråker 1 | Emil Iversen Gaute Iversen Jørgen Sæternes Ulvang | 1:16.55,1 | +1.30,4 |
| 5 | IL Varden Meråker 2 | Mats Iversen Thomas Albertsen Dahlen Truls Torvik | 1:18.08,4 | +2.43,7 |
| 6 | IL Heming | Kasper Stadaas Lars Falsen Habostad Stian Grastveit | 1:18.08,4 | +2.43,7 |
Tromssa, 31. tammikuuta
Tulokset > Naiset > Sprintti (v)

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Heidi Weng | IL i BUL | 3.30,3 |  |
| 2 | Ingvild Flugstad Østberg | Gjøvik SK | 3.30,5 | +0,2 |
| 3 | Silje Øyre Slind | Oppdal IL | 3.30,9 | +0,6 |
| 4 | Mari Eide | Øystre Slidre IL | 3.30,9 | +0,6 |
| 5 | Therese Johaug | IL Nansen | 3.31,1 | +0,8 |
| 6 | Thea Krokan Murud | Roterud IL | 3.31,3 | +1,0 |
Tromssa, 29. tammikuuta
Tulokset > Naiset > 5 km (v)

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Therese Johaug | IL Nansen | 11.17,9 |  |
| 2 | Ingvild Flugstad Østberg | Gjøvik SK |  | +7,6 |
| 3 | Heidi Weng | IL i BUL |  | +16,6 |
| 4 | Astrid Uhrenholdt Jacobsen | IL Heming |  | +26,6 |
| 5 | Ragnhild Haga | Åsen IL |  | +29,0 |
| 6 | Kathrine Rolsted Harsem | IL Varden Meråker |  | +29,6 |
Tulokset > Naiset > 10 km (p)

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Astrid Uhrenholdt Jacobsen | IL Heming | 28.24,5 |  |
| 2 | Mari Eide | Øystre Slidre IL | 29.20,2 | +55,7 |
| 3 | Thea Krokan Murud | Roterud IL | 29.30,7 | +1.06,2 |
| 4 | Kathrine Rolsted Harsem | IL Varden Meråker | 29.30,9 | +1.06,4 |
| 5 | Marthe Bjørnsgaard | Lillehammer SK | 29.31,5 | +1.07,0 |
| 6 | Barbro Kvåle | Lillehammer SK | 29.47,0 | +1.22,5 |
Tromssa, 28. tammikuuta
Tulokset > Naiset > 15 km yhdistelmäkilpailu

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Astrid Uhrenholdt Jacobsen | IL Heming | 42.40,3 |  |
| 2 | Ingvild Flugstad Østberg | Gjøvik SK | 42.40,5 | +0,3 |
| 3 | Ragnhild Haga | Åsen IL | 43.16,8 | +36,5 |
| 4 | Silje Øyre Slind | Oppdal IL | 44.10,5 | +1.30,2 |
| 5 | Silje Theodorsen | Kvaløysletta SL | 44.10,8 | +1.30,5 |
| 6 | Marthe Kristoffersen | IL Varden Meråker | 44.12,1 | +1.31,8 |
Tromssa, 30. tammikuuta
Tulokset > Naiset > 30 km (v)

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Therese Johaug | IL Nansen | 1:18.46,6 |  |
| 2 | Heidi Weng | IL i BUL |  | +1.47,5 |
| 3 | Ingvild Flugstad Østberg | Gjøvik SK |  | +2.13,2 |
| 4 | Kari Øyre Slind | Oppdal IL |  | +3.45,0 |
| 5 | Silje Øyre Slind | Oppdal IL |  | +4.46,0 |
| 6 | Astrid Uhrenholdt Jacobsen | IL Heming |  | +5.17,9 |
Tulokset > Naiset > Parisprintti (p)

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | IL Varden Meråker 1 | Kathrine Rolsted Harsem Marthe Kristoffersen | 22.01,1 |  |
| 2 | IL i BUL | Martine Ek Hagen Heidi Weng | 22.02,5 | +1,4 |
| 3 | Nes Ski | Tiril Udnes Weng Lotta Udnes Weng | 22.05,5 | +4,4 |
| 4 | Lillehammer SK 1 | Marthe Bjørnsgaard Barbro Kvåle | 22.14,3 | +13,2 |
| 5 | IL Heming | Karianne Jevne Astrid Uhrenholdt Jacobsen | 22.24,2 | +21,7 |
| 6 | Gjøvik SK | Ingvild Flugstad Østberg Ingrid Sørumshaugen | 23.05,8 | +1.04,7 |
Beitostølen, 31. maaliskuuta
Tulokset > Naiset > Viesti 3 × 5 km

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | IL Heming | Karianne Jevne Fanny Horn Birkeland Astrid Uhrenholdt Jacobsen | 41.59,3 |  |
| 2 | IL Varden Meråker 1 | Kathrine Rolsted Harsem Anniken Jørgensen Marthe Kristoffersen | 43.00,7 | +1.01,4 |
| 3 | Lillehammer SK 1 | Marthe Bjørnsgaard Mari Støen Gussiås Barbro Kvåle | 44.06,5 | +2.07,2 |
| 4 | Kvaløysletta SL 1 | Silje Theodorsen Berthe Annette Svenkerud Marit Robertsen | 44.08,3 | +2.09,0 |
| 5 | Øystre Slidre IL | Mari Eide Hilde Eide Maren Wangensteen | 44.44,8 | +2.45,5 |
| 6 | Strindheim IL | Merete Myrseth Wenche Aune Snildalsli Berit Mogstad | 45.05,4 | +3.06,1 |
Tromssa, 31. tammikuuta
Anglismi

Anglismi (joskus myös anglisismi < lat. anglicismus) tarkoittaa englannin kielestä lainattua sanaa, sanontaa, muuta kielellistä rakennetta tai koko lainautumisprosessia. Usein termin käyttöön liittyy myös ajatus siitä, että kyseinen rakenne on lainaajakielelle vieras ja jollakin tavalla epäsopiva. Monet anglismit kuitenkin päätyvät yleiseen käyttöön.
Esimerkkejä suomen anglismeista ovat muiden muassa printteri (printer eli tulostin) ja pitkässä juoksussa (in the long run eli ajan mittaan, pitkällä tähtäimellä). Myös niin kutsuttu sinä-passiivi edustaa englantilaista vaikutusta: sinä voitat, jos juokset nopeimmin (you win if you run the fastest = voittaa, jos juoksee nopeimmin), joskin toinen persoona on suomessa ollut vanhastaan käytössä kaakkois- ja savolaismurteissa mutta siihen ei ole liittynyt sinä-pronominia.
Näennäisanglismi eli pseudoanglismi tarkoittaa sanaa, joka näyttää tulevan englannista mutta joka onkin englannin kielen puhujille vieras tai merkitykseltään toinen. Esimerkiksi saksan Handy (joka yritetään ääntää englannin kielen mukaisesti [ˈhændi] (IPA) eli suunnilleen "händi", jonka lopputuloksena on [ˈhɛndi] (IPA) eli suunnilleen "hendi") tarkoittaa matkapuhelinta, vaikka sanalla ei ole tavanomaisessa englannin kielessä tätä merkitystä. Näennäisanglismeja on paljon esimerkiksi saksan ja japanin kielessä mutta ei juuri suomessa. Esimerkki suomalaisesta näennäisanglismista on sana farmarihousut (> farkut), joka ei pohjaudu englannin vastaavaan sanaan (jeans) vaikka viittaakin Yhdysvaltoihin. Muita ovat ruotsista lainatut after ski ja after work sekä saksasta lainattu flipperi.
Suomessa Kielitoimisto antaa suosituksia englantilaisten lainasanojen käytöstä kuten yleensäkin kielenhuoltoon liittyvistä asioista. Suomessa ei ole virallisia ulkomaalaisperäisten ilmaisujen käyttökieltoja kuten esimerkiksi Ranskassa. Eduskunnan oikeusasiamies antoi kuitenkin 2010 päätöksen, jonka mukaan Tampereen yliopistollisen sairaalan aivoverenkiertohäiriöyksiköstään käyttämä englanninkielinen nimitys "Stroke Unit" ei ole viranomaisen toimintayksikön nimityksenä kielellisiä oikeuksia eikä hyvää hallintoa koskevan sääntelyn mukainen.
Kirjallisuutta

Pulkkinen, Paavo: Lokarista sponsoriin: Englantilaisia lainoja suomen kielessä.  Helsingissä:  Otava, 1984.  ISBN 951-1-08124-1
Bat Ye’or

Bat Ye’or vuonna 2014.
Bat Ye’or (hepr. ‏בת יאור‎, ’Niilin tytär’; oik. Gisèle Littman, os. Orebi; s. 1933) on egyptiläissyntyinen brittiläis-sveitsiläinen kirjailija ja historioitsija, joka on tehnyt tunnetuksi käsitteet ”dhimmitude” ja ”Eurabia”.
Elämä

Gisèle Orebi syntyi varakkaaseen juutalaisperheeseen Kairossa, Egyptissä, vuonna 1933. Vuonna 1952 alkaneen Nasserin hallinnon aikana juutalaisten elämä muuttui Egyptissä sietämättömäksi, minkä takia perhe muutti pakolaisina Yhdistyneeseen kuningaskuntaan vuonna 1957.
Orebi avioitui brittiläisen historioitsijan ja aktivistin David Litmanin kanssa syyskuussa 1959. Vuotta myöhemmin he muuttivat Sveitsiin, jossa asuivat Litmanin kuolemaan saakka vuonna 2012. Heillä on kolme lasta.
Näkemykset

Bat Ye’or väittää kirjassaan Eurabia, että sellaiset maat kuten Ranska, Saksa ja Ruotsi ovat menettäneet väestöpolitiikkansa hallinnan arabimaista tulleen muuttoliikkeen seurauksena. Hän katsoo, että militantin ja integroitumattoman muslimimaahanmuuttajaväestön kasvu Länsi-Euroopassa on luonut kriisin, jota poliitikot eivät kykene tunnustamaan. Hänen mukaansa islam ja siihen liittyvä antiamerikkalaisuus, kristinuskon vastaisuus ja antisemitismi vaikuttavat voimakkaasti Euroopan kulttuuriin ja politiikkaan.
Bat Ye’or on myös kirjoittanut kristittyjen ja juutalaisten historiallisesta asemasta islamilaisissa valtioissa. Hän on tehnyt tunnetuksi käsitteen ”dhimmitude”, jolla hän kuvaa näiden uskonnollisten vähemmistöjen kohtelua.
Näkemysten vastaanotto > Dhimmitude

Utrechtin yliopiston arabian professori Hans Jansen katsoi, että Bat Ye’orin teos The Dhimmi: Jews and Christians Under Islam osoittaa, että ajatus perinteisestä, lempeästä, vapaamielisestä ja suvaitsevasta muslimien suhtautumisesta juutalaisiin ja kristittyihin vähemmistöihin on ollut enemmänkin myytti kuin todellisuutta.
Princetonin yliopiston Lähi-idän tutkimuksen professori Mark R. Cohen katsoo, että juutalaisia ja kristittyjä kohdeltiin islamilaisessa maailmassa toisen luokan alamaisina, koska he eivät tunnustaneet profeetta Muhammadia ja Koraania. Heille kuitenkin tarjottiin myös etuja, jos he noudattivat islamilaisissa valtioissa säädettyjä lakeja. Juutalaiset ja kristityt nauttivat suojeltujen kansojen asemaa ja heillä oli oikeus elämän ja omaisuuden turvaan. Vastineeksi he maksoivat vuosittaisen henkilöveron ja tunnustivat islamin ylivertaisuuden pitämällä matalaa profiilia. Mark R. Cohen pitää antisemitismiä rasistisena salaliittoteoriana ja vakuuttaa, ettei sitä esiintynyt muslimien keskuudessa keskiajalla.
Presidentti Imad-ad-Dean Ahmad (Minaret of Freedom Institute) katsoo, että Bat Ye’orin teos Islam and Dhimmitude: Where Civilizations Collide pyrkii kumoamaan käsitteen ”suojeltu vähemmistö”, johon perustuen islamilainen sivilisaatio loi menestyksekkään moniarvoisen yhteiskuntamallin. Sen sijaan Bat Ye’or yhdistää käsitteen pahimpiin poikkeamiin tästä mallista. Ahmad katsoo, että kirjoittaja palvelee teoksellaan uusimperialismia ja yrittää saada kristityt tukemaan sionismia väittämällä, että mielipiteet muslimien suvaitsevaisuudesta olisivat virheellisiä. Tätä myönteistä suhdetta muslimeihin Bat Ye’or kutsuu sanalla dhimmitude eli mielenlaaduksi, joka alistuu ja jopa edistää uhrin alistamista.
Näkemysten vastaanotto > Eurabia

Matt Carr toteaa, että Atlantin molemmin puolin on syntynyt yhä vaikutusvaltaisempi älyllinen konsensus, jonka mukaan Eurooppa on tuhoon tuomittu ja rappioitunut manner, joka on muuttumassa islamilaiseksi siirtokunnaksi nimeltä ”Eurabia”. Carr pitää ajatusta Bat Ye’orin salaliittoteoriana, jonka mukaan eurooppalaiset poliitikot olisivat sopineet arabimaailman kanssa Euroopan islamisoimisesta.
Päivä vain ja hetki kerrallansa

| Päivä vain ja hetki kerrallansa |
| --- | --- |
säveltäjä:  Oscar Ahnfelt
sanoittaja:  Lina Sandell
suomentaja:  Rauhansäveliä, Julius Engström, Anna-Maija Raittila, Niilo Rauhala
virsikirjan numero:  338
virsikirjaan:  1986
Päivä vain ja hetki kerrallansa (ruots. Blott en dag, ett ögonblick i sänder) on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virsi 338. Sanat virteen on kirjoittanut ruotsalainen Lina Sandell vuonna 1865 ja sävel on peräisin Oscar Ahnfeltilta vuodelta 1872. Virsi on suosittu niin Suomessa kuin Ruotsissakin ja se sopii sekä häihin että hautajaisiin.
Historia

Virren on kirjoittanut ruotsalainen Lina Sandell vuonna 1865 ja sen teksti julkaistiin ensi kerran vuonna 1866 kristillisessä Korsblomman-kalenterissa. Virren mukana oli Sandellin kirjoitus nimellä "Tärkeä oppi", joka sisälsi allegorisen tarinan kaappikellosta, joka oli lakannut käymästä. Kellon heiluri oli lamaantunut laskettuaan että sen pitää heilahtaa pelkästään yhdessä vuorokaudessa 86 400 kertaa. Kellon taulu yritti lohduttaa heiluria kehottaen tätä heilahtamaan aluksi vain vaivaiset kuusi kertaa, mihin heiluri vastasi: "Eivät nämä kuusi kertaa tunnu raskaalta, mutta minunhan on työskenneltävä kuusi kertaa miljoonia kertoja." Kellotaulu piti heilurin huolen lähteenä työn määrän murehtimista eikä työtä sinänsä: "Vaikka voitkin jonakin hetkenä ajatella niitä miljoonia heilahduksia, jotka sinun on tehtävä, sinulta ei kuitenkaan vaadita kuin yksi heilahdus kerrallaan." Tarinan taustalla ovat raamatunkohdat 5. Moos. 33:25 "niinkuin sinun päiväsi, niin olkoon sinun voimasikin" ja Jeesuksen vuorisaarnassa esittämä varsinainen "tärkeä oppi": "Älkää siis huolehtiko huomispäivästä, se pitää kyllä itsestään huolen. Kullekin päivälle riittävät sen omat murheet" (Matt. 6:34). Sandell-tutkija Gösta Imbergin mukaan virren taustalla saattavat olla tragediat Sandellin henkilökohtaisessa elämässä: häneltä kuoli lyhyen ajan sisällä lanko, isä, äiti ja useita sisaruksia.
Sävelen virteen on tehnyt Oscar Ahnfelt vuonna 1872. Ahnfelt tunnetaankin juuri useiden Sandellin virsien säveltäjänä, ja juuri Ahnfeltin säveltämät Sandellin virret ovat menestyneet parhaiten. Tyyliltään ne ovat "oman aikakautensa hengellistä pop-tyyliä". Suomeksi "Päivä vain ja hetki kerrallansa" on ensin ilmestynyt kokoelmassa Rauhansäveliä vuonna 1894. Sen on uudistanut Julius Engström vuonna 1900, Anna-Maija Raittila vuonna 1977 ja Niilo Rauhala sen tullessa vuoden 1986 virsikirjaan virtenä numero 338. Suomen ruotsinkieliseen virsikirjaan virsi tuli jo vuonna 1943 ja on siinä nykyisin numerolla 391. Evankelisten Siionin kanteleehen virsi tuli vuonna 1900 ja on numerolla 315. Viidesläisen herätysliikkeen Viisikielisessävirsi on numerolla 236 ja vapaiden suuntien Hengellisessä laulukirjassa 423.
Virsi on varsin suosittu myös alkuperämaassaan Ruotsissa. Vuonna 1994 tehdyn tutkimuksen mukaan se oli viidenneksi suosituin virsi vuoden 1986 virsikirjassa. Saman pohjoismaisen vertailun mukaan se oli kolmanneksi suosituin virsi Suomen ruotsinkielisessä virsikirjassa, mutta ei päässyt suomenkielisessä virsikirjassa kymmenen suosituimman joukkoon. Virsi äänestettiin kuitenkin suomalaisten suosikkivirreksi TV1:n Virsistä viisi -ohjelmassa vuonna 2010.
Virsi löytyy Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjasta sekä siten myös suomenkielisestä virsikirjasta numerolla 249. Suomennos poikkeaa hieman suomalaisesta virsikirjasta. Kun Ruotsin kirkon virsikirjaa uudistettiin 1980-luvulla, piti uudistuskomitea virren sanomana Jumalan isällistä rakkautta. Sandellin vuonna 1866 ensi kerran julkaisemassa versiossa tätä ulottuvuutta ei virrestä kuitenkaan löydy. Vasta vuonna 1872 oli sana "Herra" muutettu "Isäksi" ja "äidin sydän" vaihdettu "isän sydämeksi".
Historia > Tie virsikirjaan

Kirkolliskokous asetti vuonna 1973 komitean luonnostelemaan ehdotuksen uudeksi virsikirjaksi. Ehdotus julkaistiin vuonna 1984 nimellä Virsikirjaehdotus 1984. Seurakunnilta kootun palautteen perusteella tehty ehdotus sisälsi perinteisten koraalivirsien lisäksi myös hengellisiä lauluja, joiden ottamista suomalaisiin virsikirjoihin oli vielä ennen toista maailmansotaa vastustettu ankarasti. Yksi näistä oli "Päivä vain ja hetki kerrallansa". Se ja muut Sandellin virret olivat menestyneet hyvin jo Ruotsissa sekä hengellisen sisältönsä, laulettavuutensa että helposti ymmärrettävien kielikuviensa ansiosta. Kirkolliskokous nimesi myös erillisen ja komiteasta itsenäisen virsikirjavaliokunnan kommentoimaan ehdotusta. Myös se puolsi hengellisiä lauluja ja piti virttä "Päivä vain ja hetki kerrallansa" hyvänä. Myös piispainkokous antoi lausunnon virsikirjaehdotuksesta. Se huomautti että hengellisiä lauluja oli jo Ruotsin ja Suomen ruotsinkielisessä virsikirjassa, jossa "Päivä vain ja hetki kerrallansa" oli ollut vuodesta 1943. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon suomenkieliseen virsikirjaan "Päivä vain ja hetki kerrallansa" saatiin siis vihdoin vuonna 1986. Vuoden 1986 virsikirjasta löytyy viisi muutakin Sandellin kirjoittamaa virttä. Hengellisiä lauluja siinä on yhteensä yli 20, joten "Päivä vain ja hetki kerrallansa" oli osana hengellisten laulujen lopullista läpimurtoa.
Virsikirjassa virsi on luokiteltu kiitos- ja ylistysvirsiin. Virsi sopii niin häihin kuin hautajaisiinkin. Kanttoreille tehdyssä kyselytutkimuksessa se osoittautui siunaustilaisuuksien toiseksi käytetyimmäksi alkuvirreksi. Muulla kuin alkuvirren paikalla se oli kolmanneksi suosituin. Egil Hovlandin urkusovituksena se on ollut myös verrattaen suosittu alkuvirttä edeltävänä alkumusiikkina.
Kirkollisten toimitusten kirja antaa virren vaihtoehdoksi myös osana seuraavia rukoushetkiä: rukoushetki sairaan luona, surukodissa, avioliittoon vihkimisen vuosipäivänä, läheisen haudalla ja hoitolaitoksen siunaamisen yhteydessä.
Aiheesta muualla

Päivä vain ja hetki kerrallansa – Virsikirja.fi
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Muut:  MusicBrainz work 
Lina Sandell
Le Sommeil

| Le Sommeil |
| --- | --- |

Nimi:  Le Sommeil
Toinen nimi:  Les Dormeuses
Tekijä:  Gustave Courbet
Valmistumisvuosi:  1866
Taiteenlaji:  Genretaide ja alaston
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  135 cm
Leveys:  200 cm
Kokoelma:  Musée des Beaux-Arts de la ville de Paris (käännä suomeksi)
Sijainti:  Petit Palais, Pariisi
Realismit
Jacob Riis, , 1890.
Realismi taiteessa | Realismi kirjallisuudessa
Fantastinen realismi 
 Fotorealismi 
 Inhorealismi 
 Kapitalistinen realismi 
 Maaginen realismi 
 Naturalismi (taide) 
 Neorealismi 
 Sosialistinen realismi 
 Surrealismi 
 Uusi realismi 
 Yhteiskunnallinen realismi
Realismia
Akka ja kissa 
 Démasquée 
 Femme nue couchée 
 Kivenhakkaajat 
 Le Sommeil 
 Maailman alkuperä 
 Poika ja varis 
 Pyykkiranta 
 Raatajat rahanalaiset 
 Tanssiaiskengät 
 Toipilas 
 Wolgastin satamassa 15. kesäkuuta 1633 
 Zaporogit kirjoittavat pilkkakirjettä Turkin sulttaanille
Le Sommeil (suom. Uni), joka tunnetaan myös nimellä Les Dormeuses on ranskalaisen realistisen taidemaalari Gustave Courbet'n (1819–1877) kooltaan 135 x 200 cm oleva öljyvärimaalaus vuodelta 1866.
Maalaus esittää kaksi alastonta nukkuvaa naista makaamassa vuoteella jalat yhteen kietoutuneina, vieressä rikkoutunut helminauha. Maalaus on samanaikaisesti sekä hämmentävän provokatiivinen että täynnä viattomuutta. Sitä on pidetty Courbet'n uneksimista ja ruumiin hekumallista kauneutta ylistävänä mestariteoksena.
Toimeksianto taulun maalaamiseksi tuli taiteen keräilijältä ja turkkilaiselta diplomaatilta Khalil-Beyltä. Sen toisena mallina tiedetään toimineen Courbet'n ja James McNeill Whistlerin kuuluisien maalausten mallin Joanna Hiffernanin, jonka uskotaan toimineen myös muun muassa Courbet'n samana vuonna maalaaman Maailman alkuperän mallina.
Gourbet'n signeeraus "G. Courbet, 66" löytyy maalauksen oikeasta alareunasta.
Maalaus kuuluu nykyään Pariisin Petit Palaisin kokoelmiin.
Aiheesta muualla

Le Sommeil Petit Palaisin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Lukupiiri

Lukupiiri on lukemista harrastavien ihmisten yhteisö. Lukupiirissä ryhmä ihmisiä kokoontuu säännöllisesti keskustelemaan etukäteen sovitusta kirjasta, jonka ryhmäläiset ovat lukeneet ennen tapaamista. Lukupiiri voi kokoontua esimerkiksi kirjastossa, ystävien kesken tai verkossa. Lukupiiriharrastuksen tausta on 1700-luvulla syntyneissä lukuseuroissa. Lukupiiritoiminta jatkui 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa kirjallisissa salongeissa.
Kirjallisuutta

Ahola, Suvi: Lukupiirien aika. Yhteisöllistä lukemista suomalaisissa lukupiireissä.  (Julkaisu pohjautuu tekijän Helsingin yliopistossa tekemään väitöstutkimukseen)  Helsinki:  Avain, 2013.  ISBN 978-951-692-958-6
Matero, Johanna & Hapuli, Ritva & Koskivaara, Nina (toim.): Lukupiirikirja.  Helsinki:  BTJ, 2010.  ISBN 978-951-692-756-8
Viola Angervuo

| Viola Angervuo |
| --- | --- |
 Viola vuonna 2022.
Näyttelijä(t):  Annalisa Tyrväinen (2015–2016) Vivi Wahlström (2016–2024)
Kesto:  2015-2024
Ensi- esiintyminen:  Osa 2914: Sannilla on kotitalouskriisi (10. joulukuuta 2015)
Viimeinen esiintyminen:  Osa 4575: Kaukaisimmalle rannalle (03. toukokuuta 2024) 
Henkilötiedot
Koko nimi:  Viola Angervuo
Status:  eronnut
Sukupuoli:  nainen
Ikä:  22
Kotipaikka:  Helsinki
Asuinpaikka:  Bali
Suhteet
Vanhemmat:  Linda Eerikäinen  Pauli Axelsson (kuollut)
Puoliso(t):  Mira Angervuo  (ex-vaimo, nykyinen tyttöystävä)
Lapset:  Ilo Angervuo
Isovanhemmat:  Aaro Vaalanne (kasvatti-isä, isoisä)   Päivi Helenius (kasvattiäiti, isoäiti, kuollut)   Anni Vatanen (isoisoäiti)    Aaron isä (isoisoisä)
Tädit ja sedät:  Noel Axelsson (setä)   Anton Helenius (kasvattiveli, enopuoli, kuollut)   Eero Vanala (isosetä, kuollut)   Nadja Tamminen (tätipuoli)
Serkut:  Toivo Taalasmaa  (adoptioserkku)
Muut sukulaiset:  Severi Sievinen (äidin serkku)
Tutut:  Nella Tamminen (paras ystävä)  Joanna Lumijoki  (entinen anoppi)   Vesa Järvelä  (entinen appi) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viola Angervuo (s. 9. syyskuuta 2000 )(o.s. Helenius oli Vivi Wahlströmin esittämä kuvitteellinen hahmo  suomalaisessa saippuasarjassa Salatut elämät.
Taustaa

Viola Helenius sai alkunsa vahingossa hänen vanhempiensa ollessa teini-ikäisiä. Violan äiti Linda Eerikäinen seurusteli tuolloin Pauli Axelssonin kanssa, joka oli Violan biologinen isä. Linda ja Pauli olivat nuoresta iästään huolimatta vakavissaan toistensa kanssa ja he odottivat tulevaa vauvaa innoissaan. Lindan biologinen isä ja Violan isoisä Aaro Vaalanne ei kuitenkaan voinut sietää Paulia, vaan hän painosti tätä tekemään itsemurhan. Tuolloin raskaana ollut Linda ei järkytykseltään pystynyt kasvattamaan tytärtään yksin, vaan antoi tämän äitinsä Päivi Heleniuksen ja tämän miehen kasvatettavaksi. Linda sai seurata Violan elämää esittämällä tämän siskoa. Perheeseen kuului tuolloin myös Päivin poika Anton Helenius, jota Viola piti veljenään. Totuus Violan oikeasta äidistä paljastui pian tämän täytettyä viisitoista. Toivuttuaan järkytyksestä Viola antoi Lindalle anteeksi, ja sittemmin Linda onkin toiminut Violan äitinä. Viola tietää biologisesta isästään ja tämän suvusta hyvin vähän. Viola ei esimerkiksi ole tietoinen isoisänsä Aaron osuudesta hänen isänsä itsemurhassa. Viola on kuitenkin tekemisissä isänsä veljen, Noel Axelssonin, kanssa.
Rooli sarjassa > Muutto Pihlajakadulle

Viola Helenius saapuu sarjaan Anton Heleniuksen pikkusiskona. Melko pian Violalle kuitenkin selviää, että hänen isosiskonaan pitämä Linda Eerikäinen olikin hänen äitinsä, mikä tarkoittaa, että Anton oli todellisuudessa Violan eno eikä veli. Viola ja Anton ovat läheisissä väleissä, ja Viola yöpyykin usein veljensä Pihlajakadulla sijaitsevassa vuokra-asunnossa. Sarjaan saapuessaan Viola ei tiedä Lindan olevan hänen äitinsä, vaan pitää tätä siskonaan ja isoäitiään Päivi Heleniusta äitinään. Kun salaisuus paljastuu, Violan ja Lindan välille syntyy lyhyt välirikko. Pian tämän jälkeen Anton saa vahingossa surmansa Karin Taalasbiili-autokorjaamolla.
Viola tutustuu Severi Sieviseen Instagram-sovelluksen kautta. Pari tapailee toisiaan satunnaisesti, ja jonkin aikaa kaksikko pysyy ystävinä, kunnes he alkavat seurustella. Severin täytyy kuitenkin muuttaa kasvatti-isänsä Lasse Sievisen luo Vaasaan. He suunnittelevat jatkavansa suhdettaan kaukosuhteena, mutta pian Viola kuitenkin päätyy suutelemaan velipuolensa Benjamin Taalasmaan kanssa. He aloittavat salasuhteen, josta  Nella Tamminen saa tietää ja kertoo Severille. Benjamin kuitenkin jättää Violan, koska tämä myöntää, ettei ole vielä valmis seksiin. Toivuttuaan erosta Viola päätyy jälleen yhteen Severin kanssa.