stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaarle Rohkea
Perintö

Burgundin viimeisen herttuan, Kaarle Rohkean kuoltua vuonna 1477 Ranskan kuningas Ludvig XI saattoi todeta päässeensä eroon itsepäisestä vasallistaan ja vahvasta kilpailijastaan. Kuningas sai näin palautetuksi Ranskan valtioyhteyteen vanhan saalilaisen lain mukaisesti Ranskan vallan alle kuulunet maat: Burgundin herttuakunnan, Champagnen, Picardien ja Artois’n kreivikunnat. Palautus ei koskenut Franche-Comtén kreivikuntaa, joka kuului Saksan keisarikunnan maihin.
Herttuatar Maria pakeni Ranskasta ja avioitui samana vuonna 20-vuotiaana Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan tulevan keisarin Habsburg-sukuisen Maximilian I:n (1459–1519) kanssa. Marien mukana Maksimilianin haltuun tulivat Alankomaiden Burgundin (nykyiset Beneluxmaat) sekä keisarikuntaan kuuluneet muut Burgundin osat, joista keskeinen oli Franche-Comté eli Burgundin kreivikunta, jonka Ludvig XIV valloitti Itävallan Habsburgeilta Ranskalle 201 vuotta myöhemmin vuonna 1678.
Kaarle Rohkean perintö aiheutti useiden sukupolvien ajan useita taisteluja Ranskan kuninkaiden sekä Espanjan ja Itävallan Habsburg-sukuisten hallitsijoiden välille.
Avioliitot

Ensimmäisen avioliittonsa Kaarle solmi 19. toukokuuta 1454 Blois'sa Ranskan prinsessa Catherine de Valois'n (1428–1446) kanssa, joka oli tällöin vain 12-vuotias. Catherine kuoli 18-vuotiaana todennäköisesti tuberkuloosiin. Hän oli Ranskan kuningas Kaarle VII:n ja Marie de Anjoun tytär. Liitto oli lapseton.
Toisen kerran Kaarle avioitui 30. lokakuuta 1454 Lillessä Bourbon-suvun prinsessa Isabelle de Bourbonin (1437–1465) kanssa, joka oli Bourbonin herttua Kaarle I:n ja tämän puolison Agnesin tytär. Agnes oli Juhana I Pelottoman ja Baijerin prinsessa Margaretin (1363–1424) tytär. Kaarle Rohkea ei halunnut itse tätä liittoa, vaan halusi avioitua Rikhard Plantagenetin vanhimman tyttären Anne of Yorkin kanssa. Isä Filip III muistutti Arrasin sopimuksen edellyttävän avioliittoa Ranskan kuningashuoneen prinsessan kanssa. Tästä avioliitosta syntyi tuleva Burgundin herttuatar Marie, joka vuonna 1477 avioitui tulevan keisari Maksimilian I:n kanssa. Heidän poikansa on Filip Komea. Isabelle kuoli 31-vuotiaana Antwerpenissä tuberkuloosiin.
Kolmannen kerran Kaarle avioitui 3. heinäkuuta 1468 Demmessa Margaret of Yorkin (1446–1503) kanssa. Tämä oli Yorkin herttua Rikhard Plantagenet'in tytär ja Englannin kuningas Edvard IV:n ja Rikhard III:n sisar. Avioliitosta ei ole tunnettuja jälkeläisiä.
Tittelit

Kaarle Rohkealla oli lukuisten läänitystensä myötä myös lukuisia titteleitä. Kaikki oheiset titteli ovat ajalta 1467–1477, ellei toisin mainita.
| --- | --- |
 Artois’n kreivi  Boulognen kreivi  Burgundin kreivi  Charolais’n kreivi  Flanderin kreivi  Hainaut’n kreivi  Hollannin kreivi  Mâconin kreivi  Namurin kreivi :  Saint-Polin kreivi  Zélandin kreivi  Zutphen kreivi (1472–1477)  Burgundin herttua  Brabantin herttua  Gueldren herttua (1472–1477)  Limbourgin herttua  Luxemburgin herttua
Muut hänen vallassaan olleet alueet

Kaarlen hallintavaltaa kuului myös alueita, joiden myötä ei tullut vastaavaa titteliä. Näitä alueita olivat:
| --- | --- |
 Liègen ruhtinaskunta  Clèvesin ruhtinaskunta  Rethelin kreivikunta  Neversin kreivikunta  Kolme hiippakuntaa (Metz, Toul et Verdun)  Barom herttuakunta  Lothringenin herttuakunta  Montbéliardin kreivikunta :  Baaselin hiippakunta  Ylä-Elsassin maakreivikunta  Sundgaun alue  Brisgaun alue  Bouillonin herttuakunta  Utrechtin hiippakunta  Picardie
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaarle Rohkea Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Filip Hyvä | Burgundin herttua   | Seuraaja: Maria |
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Filip Hyvä | Flanderin kreivi   | Seuraaja: Maria |
Kaarle Rohkea kantaa Kultaisen taljan ritarikunnan ketjua, jossa roikkuu oinaantaljaa esittävä riipus. Rogier van der Weyden n. 1460.
Kaarle Rohkea taisteluhaarniskassa, Burgundin herttuoiden palatsin museo
Kaarle Rohkea, Burgundin herttua. Tuntematon maalari 1500-luku.
Peter Paul Rubensin Kaarlesta 1600-luvun alussa maalaama postuumi muotokuva.
Ensimmäinen puoliso Catherine de Valois
Toinen puoliso Isabelle de Bourbon
Kolmas puoliso Margaret of York, n. 1500
Jarmo Kunnas

Jarmo Juha Kunnas (7. heinäkuuta 1937 Helsinki – 22. heinäkuuta 1976) oli suomalainen yleisurheilija, jonka päälaji oli kuulantyöntö.
Kunnas sijoittui Belgradin EM-kilpailuissa 1962 kuulantyönnössä 12:nneksi tuloksella 17,06. Hän edusti seuratasolla huippuvuosinaan Tampereen Pyrintöä ja Helsingin Kisa-Veikkoja. Hän voitti Suomen mestaruuden vuosina 1960 ja 1962 sekä SM-hopeaa vuonna 1959. Hän ylitti ensimmäisenä suomalaisena kuulantyöntäjänä 17 metrin rajan Tampereella heinäkuussa 1959. Hänen pisimmät työntönsä olivat ulkoradoilla 18,34 metriä vuonna 1969 sekä sisäradoilla 18,52 metriä vuonna 1975. Vuosina 1956–1957 hän voitti 4 × 100 metrin viestijuoksussa nuorten Suomen mestaruuden.
Professori Tarmo Kunnas on hänen veljensä.
Karjalan tasavallan hymni

| Karjalan tasavallan hymni |
| --- | --- |
 Karjalan tasavallan vaakuna
Valtio:   Karjalan tasavalta
Säveltäjä:  Aleksandr Beloborodov
Sanoittaja:  Armas Mišin ja Ivan Kostin
   Karjalan tasavallan valtiohymnin ääninäyte. 
Hymnin instrumentaalinen äänitys
Karjalan Tasavallan valtiohymni (ven. Гимн Республики Карелия) on Aleksandr Beloborodovin säveltämä. Venäjänkieliset sanat ovat kirjoittaneet Armas Mišin ja Ivan Kostin ja suomenkieliset sanat Armas Mišin. Hymnin teksti on kirjattu Karjalan tasavallan perustuslain 14. artiklaan. Osa hymnistä noudattaa perinteisen suomalaisen kansanlaulun Karjalan kunnailla säveltä. Karjalankieliset sanat kirjoitti Aleksandr Volkov.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karjalan tasavallan hymni Wikimedia Commonsissa
James Hutchison Stirling

James Hutchison Stirling (22. tammikuuta 1820–19. maaliskuuta 1909) oli skotlantilainen filosofi. Hän syntyi Glasgow'ssa ja opiskeli siellä sekä Edinburghissa lääketiedettä. Hän toimi alalla isänsä vuonna 1851 tapahtuneeseen kuolemaan saakka, minkä jälkeen hän omistautui filosofialle.
Stirlingin teos The Secret of Hegel (1865) antoi sykäyksen hegeliläisen filosofian tutkimiseen ja ymmärtämiseen sekä Isossa-Britanniassa että Yhdysvalloissa. Teosta pidettiin arvossa myös muun muassa Saksassa ja Italissa.
Teoksia

Filosofisia:
The Secret of Hegel (1865)
Complete Text-book to Kant (1881)
Philosophy and Theology (1890)
What is Thought? or the Problem of Philosophy (1900)
The Categories (1903)
Kirjallisuutta käsitteleviä:
Jerrold, Tennyson, and Macaulay (1868)
Burns in Drama (1878)
Philosophy in the Poets (1885)
Aiheesta muualla

Internet Encyclopedia of Philosophy: James Hutchison Stirling (englanniksi)
Kansainvälinen ammattiyhdistysliitto

Kansainvälinen ammattiyhdistysliitto eli Amsterdamin internationaali (International Federation of Trade Unions, IFTU) oli vuosina 1903 (1913)–1945 toiminut kansainvälinen järjestö. Vuonna 1913 sillä oli 7,5 miljoonaa jäsentä. Työväenliikkeen jakautuessa se edusti sosiaalidemokratiaa lähellä olevaa reformistista suuntaa.
Suomen Ammattijärjestö SAJ liittyi siihen 1909, mutta yhteys katkesi 1914 maailmansodan syttyessä. IFTU uudisti toimintansa Amsterdamissa 1919, ja siitä se sai nimen Amsterdamin internationaali. SAJ erosi IFTUsta 1921 äänestyksen tuloksena.
Kari Karnakoski

Kari Karnakoski.
Kari Ilmari Karnakoski (19. huhtikuuta 1908 Leppävirta – 11. tammikuuta 1985) oli suomalainen balettitanssija, tanssinopettaja ja koreografi.
Karnakoski aloitti tanssiopintonsa myöhään, 19-vuotiaana George Gén ja Alexander Saxelinin johdolla. Hän opiskeli 1930 lähtien Pariisissa, jossa hän tanssi muun muassa Pariisin Opéra Comiquessa ja Ida Rubinsteinin balettiseurueessa ja Ballet Russe de Monte Carlossa.
Hänellä oli merkittäviä osia muiden muassa baleteissa Joutsenlampi ja Sininen helmi.
Toisen maailmansodan puhjettua Karnakoski työskenteli Yhdysvaltoja kiertävässä Ballet Russe de Monte Carlossa, mistä hän palasi Suomeen 1940-luvun lopulla. Muistelmissaan Tanssin ja rakastin (1983) hän kertoo sisäpiirin tarinoita Hollywoodista, jossa hän työskenteli monissa pikkurooleissa. Hän ei yritäkään esiintyä suurena tähtenä, mutta kertoo mielenkiintoisia tarinoita henkilökohtaisesti tuntemistaan suuruuksista, esimerkiksi Maurice Chevalier'sta, Josephine Bakerista ja Joan Crawfordista.
Karnakoski esiintyi Lucia Nifontovan kanssa Antti Halosen dokumentissa Suomalaista balettia (1950). Hän johti Suomen Kansallisoopperan balettikoulua 1952–1956.
Karnakoskelle myönnettiin vuonna 1966 Pro Finlandia.
Kirjallisuutta

Karnakoski, Kari: Tanssin ja rakastin. Helsinki: Gummerus, 1983.
Aiheesta muualla

Suomalainen tanssija Parisin Opéra-Comique'ssa, Suomen Kuvalehti, 17.12.1932, nro 51-52, s. 34, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Rakel Kansanen : Kari Karnakoski suuressa maailmassa, Suomen Kuvalehti, 22.01.1938, nro 3, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kalle Virolainen

Kalle Virolainen (s. 1. huhtikuuta 1981 Kauhajoki) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä pelaavaa Jyväskylän Kiriä. Virolainen on edustanut koko 2010 alkaneen Superpesis-uransa ajan Jyväskylän Kiriä. Virolainen pelasi aiemmin Kirissä myös Kirin pelatessa Ykköspesistä. Lisäksi Virolainen on pelannut Ykköspesistä ja Suomensarjaa kasvattajaseurassaan Kauhajoen Karhussa sekä lisäksi Suomensarjaa Peräseinäjoen Toivon riveissä. Virolainen toimii lyöjäjokerina. Pelaamissaan 85 Superpesiksen runkosarjassaottelussa Virolainen on lyönyt 130 juoksua, tuonut seitsemän juoksua ja kerännyt 215 kärkilyöntiä. Virolaisen lyömistä juoksuista kolme on kunnareita. Pelaamissaan neljässä Superpesiksen pudotuspeliottelussa Virolainen on lyönyt kolme juoksua ja kerännyt kahdeksan kärkilyöntiä. Tilastot päivitetty 25. syyskuuta 2013.
Palkinnot

Ykköspesiksen kuukauden pelaaja: elokuu 2008
Karşıyaka Basket

| Karşıyaka Basket |
| --- | --- |
Liiga:  BSL
Perustettu:  1966
Areena:  Karşıyaka Arena
Kotipaikka:  İzmir, Turkki
Mestaruudet:   2× Turkin mestaruus  1× Turkin cup 
Kotisivu:  kskbasketbol.net
Karşıyaka Basket on turkkilainen koripalloseura İzmirin kaupungista.
Seura voitti Turkin mestaruuden vuosina 1987 ja 2015 sekä Turkin cup-mestaruuden vuonna 2014. Se on osallistunut useasti eurooppalaisiin seurakilpailuihin ja sijoittui EuroChallengessa kaudella 2012–2013 hopealle. Seura on tunnettu myös sponsorinimellä Pınar Karşıyaka.
Aiheesta muualla

Joukkue eurobasket.com-sivustolla (englanniksi)
Seuran verkkosivut (turkiksi) (englanniksi)
Jakob Flachsenius

Jakob Flachsenius (1633 Vehmaa – 18. helmikuuta 1694 Turku) oli filosofi, professori ja Turun akatemian rehtori 1673–1674 sekä 1682–1683.
Flachseniuksen vanhemmat olivat Länsi-Götanmaalla syntynyt ratsutilallinen Henrik Henrikinpoika ja Margareta Jaakontytär ja hänen veljensä Turun akatemian professori ja rehtori Johan Flachsenius. Hän opiskeli Turussa ja Uppsalassa, valmistuen maisteriksi 1656. Turun akatemian eli yliopiston sihteeri hänestä tuli 1658, logiikan ja metafysiikan professori 1665. Teologisen tiedekunnan professoriksi hän siirtyi 1679 ja teologian tohtoriksi hänet vihittiin 1689. Flachseniuksen huomattavin teos oli yhteensä 37 väitöskirjana ilmestynyt ja 1678 lopullisesti valmistunut Collegium logicum, joka kuului aristotelelais-skolastiseen filosofiseen koulukuntaan ja jossa hän hylkää kartesiolaisen filosofian ja polemisoi ramismia vastaan. Teologina Flachseniusta pidettiin jyrkän puhdasoppisena. Palkkapitäjänsä Liedon kirkkoherra hän oli 1679, Maarian kirkkoherra 1684, Turun tuomiokirkkoseurakunnan ja Kaarinan kirkkoherra sekä tuomiorovasti 1687.
Flachseniuksen puoliso vuodesta 1668 oli Susanna Meisner.
Aiheesta muualla

Kotivuori, Yrjö: Jakob Flachsenius. Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu 2005. Viitattu 23.3.2013.
Kansanopetus

Kansanopetus on laajoille kansan kerroksille tarjottavaa perusopetusta, joka pyritään ajan mittaan laajentamaan koskemaan koko kansaa. Opetus koskee lasten lisäksi myös aikuisia kansansivistystyönä ja aikuiskasvatuksena.
Kansanopetus alkoi keskiajalla munkkien ja pappien lyhyinä kansankielisinä saarnoina. Keskiajan lopulla Ruotsi-Suomessa säädettiin pakolliseksi Isä meidän -rukous, Ave Maria ja uskontunnustus luettavaksi kirkossa kansankielellä. Uskonpuhdistus johti lopulliseen kansanopetuksen järjestämiseen.
Mikael Agricola loi suomen kirjakielen ja julkaisi kirjallisuutta kansankielellä. Varsinaisen opetuksen aloitti 1600-luvulla Johannes Gezelius vanhempi. 1600-luvulla perustettiin ensimmäiset kiinteät lastenkoulut kaupunkeihin ja muutamia maaseudullekin.
Lukkarit tai erityiset koulumestarit velvoitettiin kuninkaan päätöksellä vuonna 1762 opettamaan lapsia. 1800-luvun alussa Etelä-Suomessa osattiin jo melko laajasti lukea ja kirjoittaa.
1800-luku

Kouluja alkoivat perustaa valtio, kirkko, yksityinen hyväntekeväisyys ja rahvas omatoimisena sivistysharrastuksena. Papiston johtamia pyhäkouluja (alkeiskouluja) alkoi syntyä 1830-luvulla.
Varsinaisia ensimmäisiä kouluja Suomessa olivat Ahlmani Tampereella, Antelli Kainuussa ja Alopaeuksen koulu Pohjanmaalla. Kaupunkeihin perustettiin köyhäin kouluja, köyhäin tyttöjen, köyhäin poikien ja pikkulasten kouluja. Käsityöläisten oppipojille määrättiin perustettaviksi sunnuntaikouluja vuonna 1842. Turussa toimi vuonna 1820 Belle-Lancasterin koulu eli vuoro-opetuskoulu, myöhemmin vastaavia perustettiin Helsinkiin ja Vaasaan.
Vuosisadan puolivälissä alettiin vaatia yhä laajempaa kansanopetusta, minkä seurauksena säädettiin kansakouluasetus vuonna 1866. Jo ennen asetusta oli perustettu muutamia kansakouluja ja Jyväskylän kansakoulunopettajaseminaari. Asetuksen mukaan kansankouluun pääsemiseksi piti osata jo lukea, kirjoittaa, laskea, laulaa ja tuntea kristinoppia. Varsinainen alkeisopetus oli järjestettävä kodeissa tai sitä järjestivät seurakunnat kiinteissä tai kiertävissä lastenkouluissa. Kaupunkeihin tuli kuitenkin perustaa kaksivuotisia alakouluja.
Maaseutu

Maaseudulla kansanopetus jäi vuosikymmeniä jälkeen kaupunkien kehityksestä. Kodit eivät kyenneet järjestämään alkeisopetusta, ja seurakuntien kiertokoulut olivat pieniä, vähälukuisia ja tehottomia. Kansanopetus sai maaseudulla tehoa vasta sen jälkeen, kun se irrotettiin kokonaan kirkon holhouksesta 1900-luvun alkupuolella. Kunnat velvoitettiin piirijakoasetuksella vuonna 1898 jakamaan alueensa koulupiireihin ja perustamaan kuhunkin koulun. Vuonna 1920 säädettiin oppivelvollisuuslaki, jonka mukaan jokaisessa koulupiirissä tuli olla kaksivuotinen alakansakoulu.
Jakob Forsbacka-Karlsson

| Jakob Forsbacka-Karlsson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 31. lokakuuta 1996 (ikä 27) Tukholma, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  185 cm
Paino:  84 kg
Seura
Seura:  Bostonin yliopisto
Sarja:  NCAA
NHL-varaus:  45. varaus, 2015 Boston Bruins
Jakob Forsbacka-Karlsson (s. 31. lokakuuta 1996 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NCAA:ssa Bostonin yliopiston joukkueessa.
Ura

Kaudeksi 2013–2014 Forsbacka-Karlsson siirtyi Pohjois-Amerikkaan USHL-joukkue Omaha Lancersiin. Kaudella 2014–2015 hän oli joukkueen paras pistemies 53 tehopisteellä 50 ottelussa.
Kaudeksi 2015–2016 Forsbacka-Karlsson siirtyi Bostonin yliopiston joukkueeseen.
Käännös suomeksi
Kaskadi

Kaskadi tarkoittaa:
Cascades, alue Burkina Fasossa.
Kaskadit, vuoristo Pohjois-Amerikan länsirannikolla.
kaskadi, eräs sarjamuotoinen elektroniikan kytkentä.
vesiputous, tai useamman peräkkäisen vesiputouksen ryhmä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaskadi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karítsa

| Karítsa Καρίτσα |
| --- | --- |
 Karítsan Pyhän Demetrioksen (Ágios Dimítrios) kirkko.
 Karítsa
 Koordinaatit: 40°11′17″N, 22°28′56″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Pieria
Kunta:  Dío-Ólympos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  1102030501
Väkiluku (2011):  2 025
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karítsa (kreik. Καρίτσα) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Dío-Ólympoksen kuntaan, Pierian alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Καρίτσης, Dimotikí Koinótita Karítsis). Kaupungin väkiluku on 2 025 (vuonna 2011).
Kaivo kaupungin keskusaukiolla.
Karítsan pieni kaupunki sijaitsee noin kymmenen kilometriä etelään Katerínista. Sen tärkein kirkko on omistettu Pyhälle Demetriokselle (Ágios Dimítrios).
Aiemmin kaupunki kuului Díon kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Dío-Ólympoksen kunnan Díon kunnallisyksikköön.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karítsa Wikimedia Commonsissa
Kari Kasanen

| Kari Kasanen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 27. elokuuta 1955 (ikä 69) Helsinki
Kansalaisuus:   Suomi
Puoliso:  Maiju Kasanen
Lapset:  Kasper Kasanen Jesper Kasanen
Kari Kasanen (s. 27. elokuuta 1955 Helsinki) on konsultoinnin ja valmennuksen asiantuntija, sarjayrittäjä ja useiden yritysten perustaja.
Calliola

Vuodesta 1997 lähtien Kari Kasanen ja hänen vaimonsa Maiju Kasanen ovat omistaneet Calliolan seminaarikeskuksen Tammisaaressa Raaseporin kaupungissa. Vanhaan saaristolaistilaan, oopperalaulaja Timo Mustakallion lomakeskukseen on saneerattu johdon ja yritysten ryhmien koulutus- ja kokouskeskus. Tila käsittää 11 hehtaaria, 16 rakennusta ja viisi erilaista koulutustilaa. Calliola toimii 11 hengen voimin ympäri vuoden ja Calliolassa vierailee yli 4 000 suomalaista ja kansainvälistä kokousvierasta vuosittain. Calliola on suosittu hää- ja juhlapaikka sekä suomalaisille että eurooppalaisille häävieraille.
Calliolan ohella Kasanen on toiminut Suomen suurimman yksityisen ravintolayhtiön Royal Ravintolat Oy:n hallituksen jäsenenä sekä vaikuttaa edelleen Boardman Oy:n partnerina. Kasanen on toiminut Ensto Oy:n hallituksen jäsen sekä LJT Liikkeenjohdon tutkimusryhmän puheenjohtaja.
Yksityiselämä

Kari Kasanen syntynyt vuonna 1955. Hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1974 Tapiolan lukiosta ja valmistui vuonna 1981 Helsingin teknillisen korkeakoulun tuotantotalouden laitokselta. Kasanen on käynyt reserviupseerikoulun ja on sotilasarvoltaan aliluutnantti. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa 1970-luvulla.
Kari ja Maiju Kasasen perheessä on kaksi lasta – Kasper ja Jesper. Lisäksi Kasasella on kaksi lasta Mika ja Antti aikaisemmasta avioliitosta.  Kari Kasanen on voittanut Suomen mestaruuden ja useita kansainvälisiä palkintoja purjehduksessa sekä harrastaa aktiivisesti golfia, joogaa, musiikkia ja hiihtoa.
Jaakko Pernu

Jaakko Pernu (s. 1958 Kälviä) on suomalainen kuvataiteilija. Hän tekee paljon julkisia teoksia myös Keski-Euroopassa sekä Kanadassa. Hänen teostensa materiaali on usein katoavaa.
Pernulle myönnettiin taiteilijaeläke vuoden 2020 alusta.
Valokuvia julkisista teoksista

Pisara meressä, Kotka, 2011.
Lokinmuna, 2011, Kokkola.
ET, Ii, 2014.
Kauden satoa, Kuopio, 2022.
Lähde

Kuvataiteilijamatrikkeli
Aiheesta muualla

Jaakko Pernu kuvataiteilijamatrikkelissa
James Manby Gully

James Manby Gully 1860-luvulla.
James Manby Gully (14. maaliskuuta 1808 – 1883) oli brittiläinen lääkäri. Hän oli hydroterapianselvennä kannattaja. Hän perusti Great Malverniin suositun hydroterapiaklinikan, jossa kävivät vesihoidossa monet aikansa kuuluisuudet kuten Alfred Tennyson, Florence Nightingale ja Charles Darwin. Gully oli syntynyt Kingstonissa, Jamaikalla. Hän kävi koulunsa Liverpoolissa ja valmistui lääkäriksi Edinburghin yliopistosta vuonna 1829. Hän kannatti naisten äänioikeutta ja raittiusliikettä ja oli kiinnostunut homeopaattisista terapioista ja selvänäköisyydestä.
Gullyn klinikan hoitoihin kuului tiukka päiväohjelma, kylmiä kääreitä, suihkuja ja reipasta liikuntaa raittiissa ilmassa. Ruokavalio oli rajoitettu ja alkoholin nauttiminen kielletty.
Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 1997

| Naisten SM-sarjan kausi 1997 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Mestari:  HJK
Alempi sarjataso:  Ykkönen
  ← 1996 :  1998 → 
Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 1997 oli Suomen naisten jalkapallon korkeimman sarjatason kausi. Mestaruuden voitti Helsingin Jalkapalloklubi, hopeaa Malmin Palloseura ja pronssia FC United Pietarsaaresta.
Kausi pelattiin 10 joukkueen kaksinkertaisena sarjana, jonka jälkeen kuusi parasta joukkuetta pelasivat yksinkertaisen ylemmän loppusarjan ja neljä viimeistä yksinkertaisen alemman loppusarjan. Alkusarjan tulokset otettiin huomioon. Alemman loppusarjan viimeinen joukkue Lemlands IF putosi suoraan Ykköseen. Toiseksi viimeinen Porrassalmen Urheilijat -62 karsi paikasta SM-sarjaan Ykkösen lohkovoittajien karsinnassa hävinneen FC Kuusysin kanssa. FC Kuusysi nousi SM-sarjaan.
Alkusarja

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | MPS | 18 | 14 | 3 | 1 | 51 | 6 | +45 | 45  |
| 2 | HJK | 18 | 13 | 4 | 1 | 70 | 12 | +58 | 43  |
| 3 | FC United | 18 | 11 | 4 | 3 | 47 | 16 | +31 | 37  |
| 4 | Ilves | 18 | 11 | 2 | 5 | 34 | 11 | +23 | 35  |
| 5 | PuiU | 18 | 6 | 6 | 6 | 30 | 27 | +3 | 24  |
| 6 | KontU | 18 | 6 | 5 | 7 | 27 | 29 | −2 | 23  |
| 7 | TiPS | 18 | 6 | 4 | 8 | 32 | 35 | −3 | 22  |
| 8 | Pyrkivä | 18 | 4 | 2 | 12 | 22 | 69 | −47 | 14  |
| 9 | LIF | 18 | 2 | 1 | 15 | 15 | 76 | −61 | 7  |
| 10 | PU-62 | 18 | 1 | 1 | 16 | 7 | 54 | −47 | 4  |
Ylempi loppusarja

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | HJK | 23 | 18 | 4 | 1 | 95 | 16 | +79 | 58  |
| 2 | MPS | 23 | 17 | 3 | 3 | 65 | 15 | +50 | 54  |
| 3 | FC United | 23 | 14 | 5 | 4 | 65 | 22 | +43 | 47  |
| 4 | Ilves | 23 | 12 | 4 | 7 | 46 | 21 | +25 | 40  |
| 5 | KontU | 23 | 7 | 6 | 10 | 30 | 44 | −14 | 27  |
| 6 | PuiU | 23 | 6 | 6 | 11 | 33 | 58 | −25 | 24  |
Alempi loppusarja

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | TiPS | 21 | 8 | 4 | 9 | 46 | 43 | +3 | 28  |
| 2 | Pyrkivä | 21 | 6 | 2 | 13 | 30 | 76 | −46 | 20  |
| 3 | PU-62 | 21 | 3 | 1 | 17 | 13 | 60 | −47 | 10  |
| 4 | LIF | 21 | 2 | 1 | 18 | 20 | 88 | −68 | 7  |
Karsinta SM-sarjaan

Kuusysi – PU-62 1–0
PU-62 – Kuusysi 0–1
FC Kuusysi nousi SM-sarjaan yhteismaalein 2–0.
Parhaat maalintekijät

19 maalia
Sanna Rytkönen, FC United
18 maalia
Christina Forssell, HJK
15 maalia
Nina Weckström, HJK
14 maalia
Sani Ylitalo, FC Puistola
12 maalia
Rosa Lappi-Seppälä, HJK
11 maalia
Jessica Julin, FC United
Sinikka Vanharanta, FC United
Terhi Uusi-Luomalahti, HJK
10 maalia
Hanna Laine, Ilves
Pauliina Määttänen, Ilves
Kati Kantanen, MPS
Hilla Rantala, TiPS
Kansainvälinen Yhdistyneiden kansakuntien rauhanturvaajien päivä

Kansainvälinen Yhdistyneiden kansakuntien rauhanturvaajien päivä (engl. International Day of United Nations Peacekeepers) on vuosittain 29. toukokuuta järjestettävä vuosipäivä.
Aiheesta muualla

http://www.un.org/Depts/dpko/peacekeepersday/2007/index.shtml
Kannuksen työväentalo

| Kannuksen työväentalo |
| --- | --- |
 Kannuksen työväentalo
Osoite:  Mäkiraontie 1
Sijainti:  Kannus
Koordinaatit:  63°54′12″N, 23°54′50″E
Valmistumisvuosi:  1909
Rakennuttaja:  Kannuksen Työväenyhdistys ry
Omistaja:  Oskari Tokoi -seura
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosala:  501 m2
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kannuksen työväentalo on Kannuksessa sijaitseva entinen työväentalo. Talo on suojeltu rakennussuojelulailla vuonna 1984 ja se on historiallisesti merkittävä. Rakennuksessa sijaitsee nykyään Oskari Tokoi-museo.