stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Scott McKenna

Scott Fraser McKenna (s. 12. marraskuuta 1996 Kirriemuir) on skotlantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän on pituudeltaan 189-senttimetrinen. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Nottingham Forestia.
McKenna pelasi Aberdeenin junioreissa ja nousi Skotlannin Valioliigassa pelanneeseen edustusjoukkueeseen alkuvuonna 2016. Hän pelasi lainalla Skotlannin alemmilla sarjatasoilla Ayr Unitedissa helmi-toukokuussa 2015, Alloa Athleticissa tammikuussa 2016 ja uudelleen Ayr Unitedissa marraskuusta 2016 kauden 2016–2017 loppuun. Hän on pelannut Skotlannissa 91 valioliigaottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia.
McKenna siirtyi syyskuussa 2020 Englannin mestaruussarjassa pelanneeseen Nottingham Forestiin. Hän pelasi kahden kauden aikana 69 mestaruussarjaottelua ja teki niissä kolme maalia. Hän pelasi Nottinghamin kaikki kolme ottelua kevään 2022 nousukarsinnassa, jonka tuloksena joukkue nousi Valioliigaan. McKenna pelasi kaudella 2022–2023 Valioliigassa 20 ottelua, joissa hän oli 19 kertaa avauskokoonpanossa. Kaksi loukkaantumista pilasi hänen loppukauttaan. Kaudella 2023–2024 hän pelasi viisi valioliigaottelua. Tammikuussa hän siirtyi kauden loppuun kestävälle lainalle tanskalaiseen FC Kööpenhaminaan, jossa hän pelasi 13 superliigaottelua.
McKenna pelasi Skotlannin alle 19- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän pelasi Skotlannin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran maaliskuussa 2018 ystävyysotteluissa Costa Ricaa ja Unkaria vastaan. Kesällä 2021 pelatuissa Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän tuli viimeisessä alkulohko-ottelussa Kroatiaa vastaan 33. minuutilla vaihdosta kentälle loukkaantuneen Grant Hanleyn tilalle ja sai ensimmäisessä tilanteessaan varoituksen. McKenna on pelannut kesäkuun 10. päivään 2024 mennessä 34 A-maaottelua, joissa hän on ollut 24 kertaa avauskokoonpanossa. Hän teki toistaiseksi ainoan maaottelumaalinsa kesäkuussa 2022 Kansojen liigan ottelussa Armeniaa vastaan.
Seututie 689

Seututie 689 on tie, joka kulkee Kurikan alueella sijaitsevasta Kurikankylän kaupunginosasta saman kaupungin alueella sijaitsevaan Jurvaan. Tien pituus on 26 kilometriä.
Tien osoitenimenä on ensin Huovintie Kantatieltä 67 Yhdystien 6900 risteykseen, sen jälkeen Viitalantien risteykseen asti Paulaharjuntie, Viitalantieltä Peurantien ja Kauppatien kiertoliittymään Jurvantie ja viimeisellä 500 metrin osuudella Liiketie.
Roukalahti

Roukalahti on kylä Liperissä, Liperin ja Rääkkylän maantien varrella, Pyhäselän rannalla. Asukkaita on noin 350. Maatalous leimaa kylämaisemaa. Rannoilla on runsaasti kesämökkejä.
Kylän keskeinen paikka on kylätalo, joka on entinen seurojen talo. Talossa on pieni museo ja sali, jota vuokrataan juhlien pitopaikaksi. Talon omistaa voimistelu- ja urheiluseura Kivekkäät. Kesäisin siellä toimii kahvio.
Kylän alueella toimii muun muassa koneyrittäjiä, ratsastustalliyritys Teijan majoitus- ja maastotalli, juhla- ja matkailuyritys Roihun tila (Korkeasaari), hallivuokraus, maatilamatkailu Karvisen kissanpäivät ja mökinvuokrausyrittäjiä. Päivilän sanktuarissa on kesäisin taidenäyttelyjä, kursseja ja erilaisia tapahtumia.
Roukalahden kesäteatteri toimii kylätalon pihapiirissä. Kesäteatteriin on järjestetty laivaristeilyjä Joensuusta Tutjunniemen Saariston rannan sataman kautta.
Kyläyhdistyksellä on Päivilänmäellä kota ja lintutorni.
Kylätoimintaa pyörittävät Roukalahden kyläyhdistys ja Kivekkäät.
Aiheesta muualla

Roukalahden kyläyhdistyksen kotisivut
Saltasaurus

| Saltasaurus |
| --- | --- |
 Saltasaurus
 Myöhäisliitukausi 80–65 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Ylälahko::  Dinosaurukset Dinosauria
Lahko::  Liskonlantioiset Saurischia
Alalahko::  †Sauropodomorpha
Osalahko::  †Sauropodit Sauropoda
Kladi::  †Titanosauria
Heimo::  †Saltasauridae
Suku::  †Saltasaurus
Laji::  loricatus
Kaksiosainen nimi
 † Saltasaurus loricatus  Bonaparte & Powell, 1980 
Katso myös
   Saltasaurus Wikispeciesissä   Saltasaurus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Saltasaurus loricatuksen muna.
Saltasaurus (nimen merkitys: "Saltan lisko") oli sauropodeihin kuulunut, kasveja syönyt titanosauri. Siihen kuuluu yksi laji, tyyppilaji S. loricatus. Saltasauruksen fossiileja on löydetty Saltan maakunnasta, Argentiinasta. Saltasaurus eli 80–65 miljoonaa vuotta sitten myöhäisliitukaudella.
Koko ja ulkonäkö

Saltasauruksen pituus oli 12 metriä. Se oli suhteellisen pieni titanosauri, mutta se oli suojautunut hyvin hyökkäyksiltä. Suuret saalistajat eivät pystyneet repimään sen paksua panssaroitua nahkaa, jossa oli luisia levyjä ja nastoja. Ne olivat Saltasauruksella 10–12 senttimetriä leveitä, ja ne näyttävät muodostaneen matalia, kartionmuotoisia piikkejä. Näitä luisia muodostumia oli itse asiassa löydetty ennen Saltasauruksen pääjäänteiden löytämistä, ja niiden ajateltiin kuuluneen panssaroidulle ankylosaurille. Tämän jälkeen myös muilla sauropodeilla on huomattu olleen samankaltaisia luisia muodostumia. Saltasauruksen löytäminen oli paljastus siitä, että ainakin joillakin titanosaureilla oli selässään luisia muodostumia.
Saltasauruksen vahva lantio ja ylemmät häntäluut viittaavat siihen, että se saattoi pystyä seisomaan takajaloillaan tukien itseään hännällään. Saltasauruksen etujaloissa ei ollut varpaita ja kynsiä.
Fossiililöydöt

Saltasauruksesta on löydetty fossiilimateriaalia ainakin kahdesta yksilöstä. Lisäksi on löydetty Saltasauruksen munia ja alkioita. Jäänteitä on löydetty Saltan maakunnassa, Argentiinassa.
Saltasauruksen pesimäalue on löydetty Patagonian alueella, Argentiinassa. Keskimäärin 25 11–12 senttimetrin mittaista munaa sisältäneitä pesiä on löydetty alueelta, jota satojen Saltasaurus-naaraiden on ajateltu käyttäneen. Munien sisälle fossiloituneet alkiot ovat paljastaneet, että jo munan sisällä Saltasauruksella oli luinen panssari pitkin selkää. Pesien suuri määrä ja läheisyys toinen toisistaan osoittaa Saltasauruksen eläneen laumoissa, ehkäpä lisäsuojana petoja, kuten Abelisaurusta ja Carnotaurusta vastaan.
Seututie 694

Seututie 694 lähtee Seinäjoelta etelään.
Seututie 694 eli Törnäväntie/Seinäjoentie on Virroilta Seinäjoelle kulkeva maantie. Seututie 694 kuuluu sekä Pirkanmaan että Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen alueeseen. Pohjoisessa seututie 694 yhdistyy seututiehen 701. Eteläpäässä Virroilla tie yhdistyy valtatiehen 23.
Seututie 704

Seututie 704 on seututie, joka sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa, Vaasan kaupungissa. Tie alkaa moottoriteiden 3 ja 8 rinnakkaistienä toimivan seututien 715 risteyksestä ja päättyy Vaasan lentoasemalle. Tie on noin 1,5 kilometrin mittainen ja kaksikaistainen.
Sulkeet

|  () [] {}  Välimerkit |
| --- | --- |
piste: .
pilkku: ,
kaksoispiste: :
puolipiste: ;
kysymysmerkki: ?
huutomerkki: !
heittomerkki: ’
lainausmerkit: ” ”, » », ’ ’
viivamerkit: -, –, —, −
sulkeet: ( ), [ ], { }, ⟨ ⟩
kolme pistettä: …
vinoviiva: /
kenoviiva: \
välilyönti:  
Sulkeet, sulkumerkit eli sulut (yksikkömuoto sulje tai sulku) ovat välimerkkejä, joita käytetään monien kielten kirjoituksessa sekä matemaattisissa ja teknisissä merkinnöissä erottamaan jokin ilmaus tai elementti ympäristöstään. Sulkeita käytetään yleensä pareittain, niin että erotettavan osan eteen kirjoitetaan aloittava sulje ja perään lopettava sulje (joka näyttää aloittavan sulkeen peilikuvalta). Aloittavan ja lopettavan sulkeen sijasta puhutaan usein vasemmasta ja oikeasta sulkeesta.
Tavallisin suljetyyppi ovat kaarisulkeet ( ). Muita sulkeita ovat hakasulkeet [ ], aaltosulkeet { } ja kulmasulkeet 〈 〉.
Sisäkkäiset sulkeet

Sulkeet voivat joskus esiintyä sisäkkäinkin, jolloin ympäröivästä tekstistä sulkein erotetun ilmauksen sisällä on vuorostaan jokin siitä erotettava ilmaus. Havainnollisuuden vuoksi sisemmällä tasolla käytetään tällöin usein toisentyyppisiä sulkeita. Erityisesti yleiskielessä uloimpina sulkeina käytetään tavallisesti kaarisulkeita ja sisempinä hakasulkeita.
Matematiikassa elementtejä ryhmiteltäessä suljetyyppien roolitus on toisenlainen kuin yleiskielessä. Jos sisäkkäiset sulkeet ylipäätään ovat keskenään erityyppisiä, kaarisulkeita käytetään kaikkein sisimmällä ryhmittelytasolla ja haka- tai aaltosulkeita ulommilla tasoilla. Matemaattisten merkkien käyttöä luonnontieteiden ja tekniikan alalla koskeva kansainvälinen standardi ISO 80000-2 suosittelee tosin käyttämään kaarisulkeita ryhmittelytasosta riippumatta, sillä muille suljetyypeille on määritelty omat erikoistarkoituksensa eivätkä kaarisulkeet toisten kaarisulkeiden sisällä käytännössä jätä tilaa tulkinnoille, koska kunkin ryhmän aloittava ja lopettava sulkumerkki joka tapauksessa erottuvat toisistaan. Havainnollisuuden lisäämiseksi voivat ulomman ryhmittelytason kaarisulkeet kuitenkin olla kookkaampia kuin sisemmät kaarisulkeet.
Kaarisulkeet

| --- | --- |
(: )
Kaarisulkeita eli parenteeseja käytetään suomen kielessä muun muassa seuraaviin tarkoituksiin:
Kaarisulkeiden sisään voidaan kirjoittaa lisähuomautuksia ja täsmennyksiä:
Kaarisulkeissa voidaan mainita myös vaihtoehtoinen ilmaus:
Kaarisulkeita voidaan käyttää lähdeviitteiden merkitsemiseen:
Asiakirjan kokonaissivumäärä voidaan ilmaista kaarisulkeissa sivunumeron jälkeen (tavallisesti näin tehdään vain ensimmäisellä sivulla):
Suomalaisen puhelinnumeron suuntanumero kirjoitetaan kaarisulkeisiin:
Oikeaa kaarisuljetta voidaan käyttää luettelossa numeron tai kirjaimen jäljessä osoittamaan luettelon jäsentä. Poikkeuksellisesti vasen sulje jää tällöin yleensä kokonaan pois:
Kaarisulkeet > Matematiikassa

Matemaattisissa lausekkeissa sulkumerkkejä käytetään ryhmittelymerkkeinä, joilla osoitetaan, että niiden välissä oleva laskutoimitus on suoritettava ennen muita. Jos lausekkeessa ei ole sulkumerkkejä, lausekkeessa olevat kerto- ja jakolaskut suoritetaan ensin ja sen jälkeen yhteen- ja vähennyslaskut vasemmalta oikealle. Poikkeukset tästä laskujärjestyksestä osoitetaan sulkumerkeillä.
Esimerkiksi lausekkeessa 5 + 2 · 3 on suoritettava ensin kertolasku 2 · 3 = 6 ja sitten yhteenlasku 5 + 6 = 11, joten lausekkeen arvo on 11.  Sen sijaan lausekkeessa (5 + 2) · 6 on suoritettava ensin yhteenlasku 5 + 2 = 7, minkä jälkeen tämä summa kerrotaan 6:lla, jolloin lausekkeen arvoksi saadaan 42.
Sulkumerkkejä käytetään myös matemaattisten funktioiden yhteydessä. Esimerkiksi f(x) tarkoittaa funktion f arvoa, kun argumentin arvona on x. Monien matematiikassa yleisesti käytettyjen funktioiden, esimerkiksi trigonometristen ja logaritmifunktion, yhteydessä jätetään kuitenkin tavallisesti sulkumerkit pois, ellei argumentti itsessään ole lauseke.  Niinpä merkitään yleensä ilman sulkeita ”sin x” tai ”sin 45°”, mutta sulkeiden kanssa ”sin (a + b)”.
Sulkeilla on matematiikassa lisäksi monia erikoismerkityksiä. Kaarisulkeita käytetään binomikertoimen, järjestetyn parin ja jonon merkinnöissä. Matriisit ympäröidään kaari- tai hakasulkeilla.
Kaarisulkeet > Tietotekniikassa

Sulkeita käytetään monissa ohjelmointikielissä, mutta niiden merkitys vaihtelee kielestä toiseen.
C-kielen syntaksia seuraavissa kielissä (C++, Java, JavaScript, Perl, PHP) kaarisulkeilla osoitetaan funktioiden argumentteja:
Toisin kuin matematiikassa, sulkumerkit on aina merkittävä myös esimerkiksi trigonometristen ja logaritmifunktion yhteydessä:
Lispin sukuisissa kielissä kaarisulkeita käytetään lausekkeiden ympärillä:
Hakasulkeet

| --- | --- |
[: ]
Hakasulkeita käytetään esimerkiksi seuraaviin tarkoituksiin:
Kun kaarisulkeiden sisällä oleva toinen ilmaus merkitään sulkeisiin, käytetään selvyyden vuoksi hakasulkeita (kuten edellä mainittiin).
Lainauksen sisälle lisättävät lainaajan omat huomautukset erotetaan hakasulkeilla:
Sanan ääntämisohje kirjoitetaan usein hakasulkeisiin (tosin foneemisella kuvailutasolla voidaan hakasulkeiden sijasta käyttää myös vinoviivoja):
Matematiikassa hakasulkeita voidaan käyttää kaarisulkeiden sijasta matriisien ympärillä.
C-ohjelmointikielessä hakasulkeita käytetään ilmaisemaan taulukon alkioita tai taulukon kokoa:
Säännöllisen lausekkeen syntaksissa hakasulkeilla ilmaistaan merkkijoukkoa, josta merkki valitaan.
MediaWikissä ja muissa wikiohjelmistoissa kaksoishakasulkeilla merkitään sisäistä linkkiä:
Aaltosulkeet

| --- | --- |
{: }
Aaltosulkeita käytetään lähinnä teknisissä ja tieteellisissä teksteissä.
Vasenta aaltosuljetta käytetään joskus osoittamaan peräkkäisten rivien kuulumista yhteen:
Matematiikassa aaltosulkeilla voidaan merkitä luvun x desimaaliosaa:
Joukko-opissa joukon alkiot kirjoitetaan aaltosulkeisiin. Esimerkiksi luonnollisten lukujen joukko voidaan merkitä seuraavasti:
C-ohjelmointikielessä aaltosulkeita käytetään merkitsemään koodilohkon alkua ja loppua tai alustamaan taulukon alkioita:
Pascal-ohjelmointikielessä aaltosulkeita käytetään kommentin aloitus- ja lopetusmerkkeinä.
Kulmasulkeet

| --- | --- |
〈: 〉
Kulmasulkeita käytetään lähinnä eri alojen erikoismerkinnöissä.
Kielitieteessä kulmasulkein voidaan merkitä kirjoitusmerkit eli grafeemit (erotukseksi esimerkiksi hakasulkein merkittävistä ääntämisohjeista):
Matematiikassa kulmasuluilla merkitään pistetuloa ja joskus odotusarvoa.
HTML:ssä ja vastaavanlaisissa merkintäkielissä (SGML, XML) elementtien aloitus- ja lopetustunnisteet merkitään pienemmyys- ja suuremmuusmerkein, joita tällöin kutsutaan kulmasulkeiksi:
Aiheesta muualla

Jukka Korpela: Sulkeet (osa Nykyajan kielenopas -sivustoa)
Linkki Kielikello lehden artikkeliin https://www.kielikello.fi/-/sulkeet
Seututie 701

Seututie 701 on Ilmajoella kulkeva seututie. Se kulkee valtatieltä 3 Huissinkylästä Ilmajoen keskustaajaman ja kantatien 67 kautta seututielle 694 Seinäjoen Honkakylään. Tien pituus on noin 31 kilometriä. Tie on tyypillinen haja-asutusalueen tie, joka halkoo isoja peltoaukeita siinä missä metsikköäkin. Tie on koko matkansa osalta kestopäällystetty.
Seututien 701 varrella sijaitsee mm. Ilmajoen kirkko, Ilmajoen kunnantalo, Ilmajoen kunnankirjasto, Siltalan teollisuusalue ja Seinäjoen lentoasema. Lisäksi tien varrella on yksityisomistuksessa oleva maitolaituri.
Seututie 701 on ollut aikaisemmin Kauppilantien osalta yhdystie 7003 ja Alaanentien osalta 7004. Vuoden 1996 tiennumerouudistuksessa se sai nykyisen numeronsa.
Sahaiiva

| Sahaiiva |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit
Suku::  Sahaiivat Cyclachaena  Fresen.
Laji::  xanthiifolia
Kaksiosainen nimi
 Cyclachaena xanthiifolia  (Nutt.) Fresen. 
Synonyymit
 Euphrosyne xanthiifolia (Fresen.) Gray  Iva xanthiifolia Nutt.  Iva xanthifolia Nutt. 
Katso myös
   Sahaiiva Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sahaiiva eli karheaiiva eli iiva (Cyclachaena xanthiifolia, syn. Euphrosyne xanthiifolia ja Iva xanthiifolia) on alun perin pohjoisamerikkalainen asterikasvilaji. Lajinimi xanthiifolia viittaa kasvin lehtien muistuttavan sappiruohon (Xanthium) lehtiä. Sahaiiva on nykyisen sukunsa sahaiivojen (Cyclachaena) ainoa laji. Edellisessä luokituksessa laji kuuluu muutamalajiseen Euphrosyne-sukuun, jota on myös kutsuttu sahaiivoiksi. Aiemmin laji kuului iivojen eli suomuiivojen (Iva) sukuun. Kasvi on Ambrosiinae-alatribuksessa läheistä sukua muun muassa sappiruohoille ja tuoksukeille (Ambrosia).
Ulkonäkö

Sahaiiva on yksivuotinen, karheakarvainen ruoho, joka kasvaa puolesta jopa 1,8 metriä korkeaksi. Kasvi on ryydintuoksuinen. Lehdet ovat vastakkaiset, pitkäruotiset ja isolapaiset. Kerrannainen kukinto on terttumainen mykeröstö, jossa on lukuisia pieniä vihreitä mykeröitä, kooltaan 4–5 millimetriä. Sahaiiva kukkii elo-lokakuussa.
Levinneisyys

Sahaiivaa esiintyy alkuperäisenä Pohjois-Amerikassa Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Laji on levinnyt uustulokkaana lukuisiin Euroopan maihin. Suomessa sahaiiva on harvinainen satunnaistulokas, jota on kuitenkin havaittu 2010-luvulle mennessä yli sata kertaa. Suomeen kasvi on levinnyt yleensä tavaraliikenteen mukana satamiin ja rautateille sekä aiemmin auringonkukansiementen käsittelypaikoille.
Aiheesta muualla

Kasviatlas: Sahaiivan (Cyclachaena xanthiifolia) levinneisyys Suomessa.
Samsung Galaxy S5

| Galaxy S5 |
| --- | --- |


Valmistaja:  Samsung Electronics
Julkaistu:  huhtikuu 2014
Edeltäjä:  Samsung Galaxy S4
Seuraaja:  Samsung Galaxy S6
Muut versiot:  Samsung Galaxy S5 Mini, Samsung Galaxy S5 Neo
Käyttöverkot:  (GSM/GPRS/EDGE): 850, 900, 1 800 ja 1 900 MHz; 3G (HSDPA 42,2 Mbit/s, HSUPA 5,76 Mbit/s): 850, 900, 1 900 ja 2 100 MHz; 4G: 800, 850, 900, 1 800, 2 100 ja 2 600 MHz
Mitat:  142 × 72,5 × 8,1 mm
Paino:  145 g
Näyttö:  5,1 tuuman Full HD Super AMOLED -näyttö, Gorilla Glass 3
Näytön kuvatarkkuus:  1 920 × 1 080 px
Värien lukumäärä:  16.7 milj.
Suoritin:  2,1 GHz neliydin Cortex-A15 ja 1,5 GHz neliydin Cortex-A7 (big.LITTLE)  tai 2.5 GHz neliydin Krait 400 (4G versioissa)
Keskusmuisti:  2 Gt
Flash-muisti:  16/32 Gt
Kamera:  16 Mpix, led-salama 2,1 Mpix etukamera
Radio:  S5 SM-G900P -mallissa
Musiikkisoitin:  on
Käyttöjärjestelmä:  Android 4.4.2 KitKat
Tiedonsiirto:  GPRS, EDGE, HSPA, LTE, WLAN
Liitännät:  microUSB 3,5 mm kuulokeliitäntä
Muistikorttipaikka:  tukee enintään 128 gigatavun microSD-kortteja
Muuta:  GPS, GLONASS, NFC
Infobox OKNimi-testi OK: 
Samsung Galaxy S5 on korealaisen Samsung Electronicsin helmikuussa 2014 esittelemä ja huhtikuussa julkaisema älypuhelin. Käyttöjärjestelmä oli julkaisuhetkellä Android 4.4.2 KitKat, alkuvuodesta 2015 lähtien siihen on saanut ladattua päivityksen 5.0 Lollipop -versioon. Kesästä 2016 lähtien siihen on ollut mahdollista ladata versio 6.0.1. Puhelin saapui maailmalla myyntiin 11.4.2014 Laitteen suositushinta oli julkaisuhetkellä Suomessa 699 euroa.
Ominaisuudet

Puhelimesta löytyy 2,5 gigahertsin neliydinsuoritin, kaksi gigatavua RAM-muistia ja 2 800 milli­ampeeri­tunnin vaihdettavissa oleva akku. Sisäistä tallennustilaa Galaxy S5:ssä on mallista riippuen joko 16 tai 32 gigatavua. Puhelimesta löytyy myös MicroSD -korttipaikka, joka tukee jopa 128 Gt muistikortteja.
Galaxy S5 sisältää 16 mega­pikselin takakameran ja 2,1 megapikselin etukameran. Kamerasovellus mahdollistaa muun muassa kuvien tarkennuksen jälkikäteen ja sisältää reaaliaikaisen HDR-tilan. Videoiden kuvaaminen onnistuu 4K-tarkkuudella. Näyttönä on 1 920 × 1 080 -resoluution Super AMOLED -kosketusnäyttö. Puhelin on IP67-sertifioitu, eli pölyn- ja vedenkestävä.
Aiheesta muualla

Samsung Galaxy S5 - Ominaisuudet
SCORM

SCORM (Shareable Content Object Reference Model) on joukko digitaalisen oppimateriaalin standardeja ja määrityksiä. Tarkoitus on saada aikaan standardoituja oppimateriaaleja, jotka toimivat erilaisissa oppimisympäristöissä. SCORMin kehitystyö alkoi Yhdysvaltain armeijan tarpeista, mutta myöhemmin  sitä on jatkettu sekä yksityisellä että julkisella sektorilla. Sen tavoitteena on alusta- ja teknologiariippumaton sekä uudelleenkäytettävä sisältö. SCORM on tekninen määrittely eikä sisällä pedagogisia näkökulmia.
Kehittämisen tavoitteena on alusta- ja teknologiariippumaton sekä uudelleenkäytettävä sisältö. Scormin mukaiset kurssisisällöt ovat modulaarisia ja voivat sisältää muun muassa oppimisaihioita, tekstisisältöjä, tehtäviä ja testejä. Modulaarisuus mahdollistaa sisällön osien uudelleenkäytön eri kursseilla (siirrettävyys). Tavoitteena on myös moduulien kuvaustavat hakutoimintoja varten. Moduulien väliset suhteet sekvensseinä on myös kehitystavoitteena. SCORMin avulla sisällön tuottamiskustannukset vähenevät radikaalisti.
Amerikkalainen ADL (Advanced Ditributed Learning) on sertifioinut toukokuussa 2010 301 SCORM-tuotetta ja 329 tuotetta ovat yhteensopivia .
Versiot

SCORMin nykyinen versio (edition) on 3 vuodelta 2004. Vuonna 2004 on kehitetty uudempaa versiota (edition) 4, josta uusin versio on 1.1. Se on tällä hetkellämilloin? beta-testaus¬vaiheessa.
Rakenne

SCORM jakautuu kolmeen osaan. Sisällön paketointi määrittelee kuinka sisällöt tulisi pakata ja kuvata. Se perustuu pääosin XML:ään. Ajonaikainen Run Time -osa määrittelee, kuinka sisältö asentuu ja toimii oppimisympäristössä. Se perustuu JavaScript-tyyliseen ECMAScriptiin. Sekvenssiosa määrittelee, kuinka oppija voi navigoida ja selata kurssin osia. Tämä osa on toteutettu XML-muotoisilla säännöillä ja attribuuteilla.
SCORM kurssipaketti on looginen tiedostohakemisto (kansio). Hakemistossa on yksi erityinen tiedosto, joka kuvaa tietoja ja niiden muotoja (XML:n XSD). Tiedosto kuvaa käytetyn sekä uudelleen käytetyn sisällön. Packaging Interchange File (PIF) kuvaa kurssitiedot tiivistetysti WWW-jakelua varten. Pakettien sisältämät tiedot ja niiden järjestely muistuttavat avoimien dokumenttien ODF-muotoa (Open Document Format).
SCORM sisältää ilmaisen SCORM Test Suite testausjärjestelmän, jolla voidaan testata, noudattaako paketti LMS:ää (Learning Management System) ja SCO:ta (Shareable Content Objects).
SCORM-pakettien muokkaus

SCORM-paketteja voi muokata avoimen lähdekoodin ohjelmalla eXe. Sillä voi muokata myös IMS-paketteja SCORMin lisäksi. Ohjelman eXe kehitysprojekti ei ole enää aktiivinen (maaliskuu 2010). Tuote on sisällytetty iDevice-skeemoiksi, jota WikiEducator käyttää hyväksi.
Aiheesta muualla

SCORM-sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Noin 300 SCORM-sertifioitua tuotetta (Arkistoitu – Internet Archive)
eXe-muokkain SCORM-tiedostoille (Arkistoitu – Internet Archive)
ProDiags SCORM link - SCORM aktiviteetteja autotekniikan ja elektroniikan opetukseen (Arkistoitu – Internet Archive)
Ruotsin kristillinen neuvosto

| Ruotsin kristillinen neuvosto> Sveriges Kristna Råd |
| --- | --- |

Perustettu:  1992
Tyyppi:  kristillinen järjestö
Toimiala:  ekumenia
Kotipaikka:  Bromma, Ruotsi
Päämaja:  Gustavlundsvägen 18 Bromma
Pääsihteeri:  Sofia Camnerin
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruotsin kristillinen neuvosto (ruots. Sveriges Kristna Råd) on Ruotsissa toimiva kristillisten kirkkojen ja järjestöjen yhteistoimintajärjestö. Kirkot toteuttavat yhteistoimintajärjestön puitteissa yhteisiä projekteja. Ekumeeniseen järjestöön kuuluu 26 kirkkokuntaa. Ruotsin kristillinen neuvosto perustettiin vuonna 1992 uudeksi kansalliseksi ekumeeniseksi järjestöksi. Järjestön edeltäjä oli vuodesta 1933 toiminut Ruotsin ekumeeninen neuvosto.
Jäsenet

Ruotsissa kristilliset kirkot ja vapaakristilliset neuvostot ovat järjestäytyneet Suomen Ekumeenista Neuvostoa vastaavaan kansalliseen kristittyjen neuvostoon. Ruostissa neuvosto on jakautunut kirkkoperheisiin. Vapaakirkot muodostavat yhden kirkkoperheen, ortodoksikirkot toisen, luterilaiset ja anglikaanit kolmannen ja katolinen kirkko yksin neljännen. Toiminta-ajatuksena on että eri kirkkoperheillä on sekä yhteistä että omaa toimintaa.
Jäsenet > Vapaakirkot

Pingst – fria församlingar i samverkan
Evangeliska Frikyrkan
Frälsningsarmén i Sverige
Equmeniakyrkan
Svenska alliansmissionen
Vineyard Norden
Sjundedags Adventistsamfundet
Trosrörelsen
Kväkarna, Vännernas samfund
Jäsenet > Katolinen kirkko

Katolinen kirkko Ruotsissa: Tukholman roomalaiskatolinen hiippakunta
Jäsenet > Luterilaisuus

Estniska evangelisk-lutherska kyrkan
Svenska kyrkan
Evangeliska fosterlandsstiftelsen
Ungerska protestantiska kyrkan
Lettlands evangelisk-lutherska kyrka
Jäsenet > Ortodoksiset kirkot

Armeniska apostoliska kyrkan
Bulgariska ortodoxa kyrkan
Eritreanska ortodoxa Tewahedokyrkan i Skandinavien
Etiopiska ortodoxa kyrkan
Finska ortodoxa församlingen
Grekisk-ortodoxa kyrkan av Antiokia
Grekisk-ortodoxa metropolitdömet av Sverige och Skandinavien
Koptiska ortodoxa kyrkan
Makedonska ortodoxa kyrkan
Kristi Förklarings ortodoxa kyrka i rysk tradition
Ryska ortodoxa kyrkan
Serbisk-ortodoxa kyrkan
Syrisk-ortodoxa kyrkan (Syrisk-ortodoxa patriarkatets ställföreträdarskap i Sverige)
Syrisk-ortodoxa ärkestiftet av Sverige och övriga Skandinavien
Österns assyriska kyrka
Österns gamla kyrka
Saudi-Arabian provinssit

Saudi-Arabia on jaettu kolmeentoista hallinnolliseen alueeseen, provinsseihin (mintaqah).
Al Bahah
Al Hudud ash Shamaliyah
Al Jawf
Al Madinah
Al Qasim
Ar Riyad
Al-Šarqiyya
Asir
Ha'il
Jizan
Makkah
Najran
Tabuk