stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ostvik

| Ostvik |
| --- | --- |
 Ostvik
 Koordinaatit: 64°52′52″N, 21°04′03″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Västerbotten
Kunta:  Skellefteå
Väkiluku (31.12.2023):  546
Ostvik on taajama Skellefteån kunnassa Västerbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 442 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ostvik Wikimedia Commonsissa
Uusivuosi

Ilotulitukset ovat yleinen tapa juhlistaa vuodenvaihdetta. Kuva uudenvuodenyöltä 2004–2005 Zwickausta, Saksasta.
Ilotulitus Jyväskylän Kauppakadulta kuvattuna uudenvuoden aikaan.
Uusivuosi on juhla, jolla juhlistetaan vuoden vaihtumista, kun vanhan vuoden viimeinen päivä eli uudenvuodenaatto vaihtuu uuden vuoden ensimmäiseksi päiväksi eli uudenvuodenpäiväksi. Uuttavuotta juhlitaan ympäri maailmaa eri tavoin esimerkiksi ilotulituksilla. Uuden vuoden alkaessa on tapana muistella menneen vuoden tapahtumia sekä tehdä suunnitelmia alkavan vuoden varalle. Uusivuosi yhteen kirjoitettuna tarkoittaa tapahtumaa, jota vietetään viimeisenä päivänä. Erikseen kirjoitettuna uusi vuosi viittaa koko seuraavaan vuoteen.
Nykyisessä länsimaisessa ajanlaskussa vuoden viimeinen päivä on 31. joulukuuta ja vuoden ensimmäinen päivä 1. tammikuuta. Uudenvuodenpäivä on Suomessa ja useissa muissa maissa yleinen pyhä- ja vapaapäivä.
Eri kulttuureissa

Eri maissa vuoden vaihdetta vietetään eri tavoin ja eri aikaan. Elinkeinollisista ja historiallisista syistä vuodenvaihde on ollut eri vuodenaikoina. Muinaisten babylonialaisten vuodenvaihde oli kevätpäiväntasauksena. Heillä oli myös toinen vuodenvaihde syyspäiväntasauksena. Egyptiläiset aloittivat vuoden kesäpäivänseisauksesta. Vuoden ensimmäisen päivän sijoittaminen tammikuun ensimmäiseen päivään on roomalainen käytäntö. Juutalaisuudessa, kristinuskossa ja islamissa vuosi vaihtuu eri aikoihin. Suomessa vuodenvaihde oli vanhastaan syksyllä kekrin aikoihin, kun maataloustyöt oli saatu päätökseen.
Eri kulttuureissa > Länsimaat ja kristinusko

Roomalaiset alkoivat ennen ajanlaskun alkua viettää uutta vuotta tammikuun ensimmäisenä päivänä, kun aikaisemmin sitä oli vietetty maaliskuussa. Kristityt pyrkivät korvaamaan kalendae-juhlan jouluun liittyvällä paastopäivällä. Myöhemmin päivä nimettiin Jeesuksen ympärileikkaamisen muistopäiväksi ja sittemmin myös Jeesuksen nimipäiväksi. Katolinen kirkko viettää tammikuun ensimmäistä Neitsyt Marian juhlana, kun taas luterilaiset ja ortodoksit Kristuksen ympärileikkaamisen muistoksi.
Eri kulttuureissa > Juutalaisuus

Juutalainen vuosi vaihtuu syyspäiväntasauksen tienoilla. Juutalaisen perimätiedon mukaan maailma luotiin 7. lokakuuta vuonna 3761 eaa. juliaanisen kalenterin mukaan.
Eri kulttuureissa > Islam

Islamilaisessa kalenterissa ajanlasku aloitettiin 16. heinäkuuta 622. Islamilaisen perimätiedon mukaan profeetta Muhammad pakeni tuona päivänä Mekkasta Medinaan.
Eri kulttuureissa > Kiinalainen uusivuosi

Vanhan kiinalaisen kalenterin mukainen vuodenvaihe on silloin, kun uusikuu sattuu toisen kerran talvipäivänseisauksen jälkeen. Aurinko on tällöin Eläinradalla Vesimiehen merkissä. Länsimaisen kalenterin mukaan kiinalainen uusivuosi sattuu tavallisimmin helmikuuhun, joskus tammikuun lopulle. Vuodet seuraavat toisiaan kuudenkymmenen vuoden jaksoissa. Vuodet nimetään ”taivaallisen rungon” ja ”maallisen oksan” merkkien perusteella.
Eri kulttuureissa > Venäläinen uusivuosi

Venäjällä uusivuosi on paljolti ottanut kristillisenkin joulun aseman, sillä se on ajankohdaltaan lähempänä läntisen kristikunnan maissa vietettävää joulua kuin venäläis-ortodoksinen joulu – ortodoksiset kirkothan noudattavat Suomen ortodoksista kirkkoa lukuun ottamatta juliaanista kalenteria, joka on parisen viikkoa jäljessä gregoriaanista. Lahjoja jakava Pakkasukko kulkee venäläisellä kolmivaljaksella ja mukanaan hänellä on lapsenlapsensa Lumityttö eli Lumihiutaletyttö. Uudenvuodenyönä Pakkasukko ja Lumityttö tuovat lapsille lahjoja sekä toteuttavat ihmisten salaisia toiveita. Pakkasukko on Joulupukin vanha ystävä. Kotona uutta vuotta juhlittaessa kutsutaan paljon sukulaisia ja ystäviä pitkille juhlaillalliselle. Kuohuvia maljoja kohotetaan tunneittain siitä lähtien, kun uusi vuosi alkaa Venäjän kaukoidässä.
Eri kulttuureissa > Suomalainen uusivuosi

Suomessa on juhlittu uutta vuotta keskitalven aikaan vasta noin 1300-luvulta alkaen ja virallisesti vasta 1500-luvulta alkaen. Uudenvuoden päivä ei näytä olleen muinoin kovinkaan merkittävä suomalaisille. Päivällä ei ollut paljon merkitystä, sillä vuoden katsottiin vaihtuneen kekrinä. Yksi todiste päivän merkityksettöyydestä suomalaisessa muinaisukossa on, että juhlalle ei ole omistettu Suomessa minkään katolilaisen suojeluspyhimyksen juhlaa. Toisin sanoen tuolloin Suomessa merkittävimpänä kirkkona toiminut katolinen kirkko ei kokenut tarvetta korvata minkään uudenvuoden aikaista pakanallista juhlaa omalla juhlallaan. Joitakin vähäisiä tapoja uuteenvuoteen muinaisilla suomalaisilla kuitenkin liittyi. Tinaa valettiin, onnea ennustettiin vedestä ja onnea myös kuunneltiin tienhaaroissa. Nämä tavat tunnettiin kautta maan. Paikoin myös piirrettiin aurinkopyöriä oviin joulun tapaan.
Nykyään suomalaisen uudenvuoden juhlaruokiin kuuluvat esimerkiksi nakit ja perunasalaatti. Kun kello lyö kaksitoista, nostetaan maljat ja toivotetaan hyvää uutta vuotta. Uudenvuodenyönä ravintolat ovat täynnä ja järjestetään tansseja. Arvokkaaseen uudenvuoden viettoon kuuluvat ooppera ja teatteri. Uudenvuoden perinteeseen kuuluu myös tasavallan presidentin uudenvuodenpuhe.
Uuteenvuoteen kuuluu ilotulitteiden ampuminen. Eniten ilotulitteita ammutaan uudenvuodenaaton juuri vaihtuessa uudenvuodenpäiväksi. Viime vuosina ilotulitteiden paukuttelu on jo paikoin aloitettu uudenvuodenaaton vastaisena yönä.
Uudenvuodenaattona tai -yönä alkavan vuoden tapahtumia ennustetaan uudenvuodenkenkien valamisella. Tapa on alun perin liittynyt kekrin juhlimiseen.
Vuosituhannen vaihtuminen

Monissa maissa järjestettiin erilaisia juhlia vuosituhannen vaihteessa, kun 1000-luku vaihtui 2000-luvuksi. Myös Suomessa järjestettiin rumpu- ja tanssiesitys sekä Suomen suurin ilotulitusnäytelmä, jonka teki japanilainen Hanabi-ryhmä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta uusivuosi Wikimedia Commonsissa
| n k Uusivuosi |
| --- | --- |
 Uudenvuodenaatto  Uudenvuodenpäivä 
Perinteet:  Ilotulitus  Illallinen yhdelle  Times Squaren pallo  Tinanvalanta  Uudenvuodenjuoksu  Uudenvuodenkello  Uudenvuodenkortti  Uudenvuodenrevyy  Uudenvuoden vierailut  Wienin filharmonikkojen uudenvuoden konsertti 
Musiikki:  Auld Lang Syne  Happy New Year  New Year’s Day  What’s Another Year? 
Urheilu:  Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut  Yliopistojalkapallon kuusikko: Rose  Orange  Sugar  Fiesta  Cotton  Peach  NHL Winter Classic  Spengler Cup  Tour de Ski  Uudenvuoden mäkikilpailu  Keski-Euroopan mäkiviikko 
Politiikka:  Puolustusministerin uudenvuodenpäivän vastaanotto  Tasavallan presidentin uudenvuodenpuhe 
Liittyvät:  Karkaussekunti  Gregoriaaninen kalenteri  Guy Lombardo 
Pakkasukko
Olipa kerran keksintö

| Olipa kerran keksintö> Il était une fois… Ces drôles d’Objets |
| --- | --- |
Tyyli:  Animaatio
Kestoaika:  7 min
Perustuu:  Albert Barillén luomaan "Olipa kerran..." -sarjaan
Alkuperämaa:  Ranska   Sveitsi
Verkko:   RTS   FR4  Yle
Julkaistu:  2023
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  78
Tuotanto
Tuottaja(t):  Hélene Barillé - Prodicis   Samuel Kaminka - Samka
Ohjaaja(t):  Luc Vinciguerra
Säveltäjä(t):  Mathias Duplessy
Edeltäjä:  Olipa kerran planeetta Maa(2008)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
Olipa kerran keksintö (ransk. Il était une fois... Ces drôles d’Objets) on ranskalainen opetusanimaatiosarja, joka perustuu Albert Barillén luomaan Olipa kerran... -sarjaan, ollen samalla sarjan kahdeksas osa. Sarjan on tuottanut Barillén perustama Prodicis-animaatiostudio, sekä ranskalainen Samka-tuotanto. Sarja on ensimmäinen jonka tuotantoyhtiö Prodicis on tehnyt Barillén kuoleman jälkeen.
Sarjassa Maestro selittää jakson aiheena olevan keksinnön historiaa ja kehitystä, matkustaen ajassa tapaamaan historiallisesti merkittäviä henkilöitä kuten hallitsijoita, taidemaalareita ja keksijöitä.
Sarjan suomenkielisestä tuotannosta vastaa Yle ja sarjan on dubannut Uptempo. Suomessa sarjaa on julkaistu 15.11.2024 alkaen Yle Areenassa, aluksi jaksoja julkaistiin 25 kappaletta, jonka jälkeen seuraava osa julkaistiin 11.12.2024. Seuraavat jaksot julkaistaan 26.2.2025
Ääninäyttelijät

Suomenkielisissä rooleissa ovat: Petri Hanttu, Petrus Kähkönen, Jani Karvinen, Sasu Moilanen, Heljä Heikkinen, Valtteri Turunen, Jenny Ye, Anni Kajos, Hanna Mönkäre, Mirjami Heikkinen, Joonathan Kettunen, Emma Louhivuori, Aaro Wichmann ja Peter Kanerva.
Jaksot

Suklaalevy
Jalkapallo
Polkupyörä
Käymälä
Väriaine
Kirja
Hehkulamppu
Liukumäki
Piano
Viivoitin
Pelikortit
Haarukka
Hammasharja
Kamea
Farkut
Sänky
Avain
CD-Levy
Koululaukku
Potkulauta
Huulirasva
Peili
Maksukorti
Sateenvarjo
Pyyhekumi
Energia Virossa

Energia Virossa kuvaa Viron energian tuotantoa, kulututusta ja siirtoa.
Energian kulutus

Energiankulutus asukasta kohti vuonna 2022 oli 73,259  miljoonaa BTU:ta, maailmassa 69:nneksi suurinta.
Vuonna 2022 loppukäyttäjistä suurimmat ryhmät olivat kotitalouksien energiankäyttö (34%) ja liikenne (30%). Teollisuuden osuus oli 12,6%.
Energian tuotanto

Viron energiankulutus vuonna 2023 jakaantui eri lähteiden kesken seuraavasti:
hiili: 28 %
öljy: 24 %
ydinvoima 20 %
maakaasu: 15 %
biopolttoaineet ja jätteet: 12 %
maalämpö, aurinko ja tuuli: alle 1  %
vesivoima: alle 1  %
Viron sähköntuotanto jakautui vuonna 2022 eri lähteiden kesken seuraavasti:
fossiiliset polttoaineet: 63,5 % kokonaiskapasiteetista
biomassan ja jätteiden poltto: 21,7 %
tuulivoima: 9,6 %
aurinkoenergia: 5,1 %
vesivoima: 0,2 %
Sähkönsiirto

Pitkään valmisteltu irtautuminen Venäjän sähköverkosta tapahtui helmikuussa 2025.
Estlink-yhteydet 1 ja 2  Viron ja Suomen välille valmistuivat 2006 ja 2013. Suomesta viedään merkittävä määrä sähköä Viroon.
Historiaa

Viro on lisännyt omaa energiantuotantoaan ja vähentänyt tuontiriippuvuuden 27 %:iin vuosina 2004-2008, mutta samalla ovat hiilidioksidipäästöt kasvaneet. IEA:n mukaan ilmaston lämpenemisen hiilidioksidipäästöt olivat asukasta kohti 150 % Tanskaan verrattuna vuonna 2008.
Virossa on valtion kokoon nähden suuret öljyliuskeen esiintymät. Vuonna 2019 öljyliuske on edelleen maan ylivoimaisesti tärkein energianlähde, sähköstä noin 70%. Maan BKT:stä öljyliuske on neljä prosenttia.
Historiaa > Energiantuotanto, tuonti ja  hiilidioksidipäästöt

Virossa energiantuonti oli 27 % primaarienergiasta vuonna 2008. Neljän vuoden aikana 2004-2008 oman energiatuotannon määrä kasvoi 19 %.
Väestöön suhteutettuna virolaisten sähkönkulutus vuonna 2008 oli sama kuin tanskalaisten kulutus ja 39 % suomalaiseen verrattuna ja (Viro 8,5 TWh 1,34 milj. ihmistä, Tanska 35 TWh 5,49 milj. ihmistä ja Suomi 87 TWh  5,31 milj. ihmistä).
Hiilidioksidipäästöt kasvoivat enemmän kuin energiankulutus verrattaessa vuotta 2008 vuoteen 2004. Hiilidioksidipäästöt olivat asukasmäärään suhteutettuna 122 % Suomen ja 150 % Tanskan päästöihin verrattuna  (Viro 17, 6 Mt, Suomi 57 Mt ja Tanska 48 Mt). Energiantuotatanto on selvästi Viron suurin kasvihuonekaasupäästöjen lähde. Esimerkiksi vuonna 2016 sen osuus oli 70,4 prosenttia maan kokonaispäästöistä.
| Energia Virossa> . | Energia Virossa> Väestö.milj.as. | Energia Virossa> Prim. energia.TWh | Energia Virossa> Tuotanto.TWh | Energia Virossa> Tuonti.TWh | Energia Virossa> Sähkö.TWh | Energia Virossa> CO2-päästö.Mt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 1,35 | 60,1 | 41,3 | 19,5 | 7,4 | 16,6 |
| 2007 | 1,34 | 65,5 | 51,2 | 17,9 | 8,4 | 18,1 |
| 2008 | 1,34 | 62,8 | 49,1 | 17,1 | 8,5 | 17,6 |
| Kasvu |  -0,7 % | 4,4 % | 18,9 % |  -12,5 % | 15,0 % | 6,3 % |
 Mtoe = 11,63 TWh
Historiaa > Sähköntuotanto ja -kulutus

Viro on vuosikymmenten ajan ollut sähkön suhteen yliomavarainen öljyliuskevarojensa käytön ansiosta. Sähköntuotanto oli suurimmillaan Neuvosto-Viron aikana, 1980-luvun alkupuolella. 2010-luvulla tuotanto on ollut noin 11 TWh ja kulutus (sisältäen siirtohäviöt) noin 8 TWh. Tuotantoylijäämä vietiin neuvostoaikana muualle Neuvostoliittoon. 1990-luvun alussa sähköä vietiin sekä muihin Baltian maihin että Venäjälle. Venäjän-vienti päättyi vuonna 2005. Suomen-siirtoyhteyden valmistuttua vuonna 2006 alkaen sähköä ensin lähinnä vietiin Suomeen, mutta vienti kääntyi tuonniksi vuonna 2012.
|  | 1960 | 1970 | 1980 | 1990 | 2000 | 2005 | 2010 | 2012 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettotuotanto, TWh | 1,8 | 10,4 | 17,2 | 15,4 | 7,6 | 9,1 | 11,7 | 10,5 | 11,0 |
| Kulutus ja häviöt, TWh | 1,3 | 3,4 | 6,5 | 8,4 | 6,7 | 7,5 | 8,5 | 8,3 | 8,3 |
| Ylijäämä, TWh | 0,4 | 7,0 | 10,7 | 7,0 | 0,9 | 1,6 | 3,2 | 2,2 | 2,7 |
| josta Latviaan, TWh |  |  | 5,2 | 3,4 | 0,8 | 1,4 | 0,9 | 1,9 | 6,3 |
| josta Liettuaan, TWh |  |  |  |  | -0,1 | 0,0 | 1,0 | 1,5 | 0 |
| josta Suomeen, TWh | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1,4 | -1,2 | -3,5 |
| josta Venäjälle, TWh |  |  | 5,5 | 3,6 | 0,2 | 0,2 | 0 | 0 | 0 |
Valtaosa Viron sähköntuotantokapasiteetista on öljypohjaisia polttoaineita käyttävää lämpövoimaa. Viron voimalaitosten nimellinen kapasiteetti on yhteensä 3 137 megawattia, josta tuulivoimaa on 334 MW ja vesivoimaa 5 MW. Sähköenergiasta lähes 90 prosenttia tuotetaan öljypohjaisilla polttoaineilla (10,9 TWh eli 88 % vuonna 2014).
| Tuotantomuoto | Kapasiteetti, MW  nimellinen v>  2014 | Tuotettu energia  GWh v>  2014 |
| --- | --- | --- |
| Lämpövoima | 2 798 | 11 798 |
| josta öljytuotteilla |  | 10 823 |
| josta maakaasulla |  | 64 |
| josta hiilellä |  | 6 |
| josta turpeesta |  | 53 |
| josta puulla |  | 687 |
| josta jätteistä/biokaasusta |  | 141 |
| josta muilla uusiutuvilla |  | 24 |
| Tuulivoima | 334 | 604 |
| Vesivoima | 5 | 27 |
| Yhteensä, brutto | 3 137 | 12 430 |
Historiaa > Lämmöntuotanto

Viron lämmöntuotannosta noin puolet (53 % vuonna 2014) tuotetaan uusiutuvilla polttoaineilla, lähinnä puulla. Toinen puolisko tuotetaan öljypohjaisilla polttoaineilla, lähinnä öljyliuskeesta saatavilla polttoaineilla. Lämmöntuotantokapasiteettia on Virossa yhteensä 2 258 megawattia.
| Lämmöntuotanto   polttoaineittain | Kapasiteetti, MW  nimellinen v>  2014 | Tuotettu lämpöenergia  GWh v>  2014 |
| --- | --- | --- |
| Öljytuotteet |  | 1 411 |
| Maakaasu |  | 502 |
| Hiili |  | 3 |
| Turve |  | 111 |
| Puu |  | 1 495 |
| Jätteet/biokaasu |  | 269 |
| Muut uusiutuvat |  | 286 |
| Yhteensä | 2 258 | 4 077 |
Palythoa

| Palythoa |
| --- | --- |
 Palythoa grandis
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Polttiaiseläimet Cnidaria
Luokka::  KorallieläimetAnthozoa
Alaluokka::  Kukkakorallit Hexacorallia
Lahko::  Zoanthidea
Heimo::  Sphenopidae
Suku::  Palythoa  Lamouroux, 1816
Katso myös
   Palythoa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Palythoa on Zoanthidea -lahkoon kuuluvien korallien suku. Siihen kuuluu satakunta lajia. Koralleja elää sekä Atlantilla että Tyynellä valtamerellä.
Palythoa-korallien polyypit ovat lyhytvartisia ja muodostavat mattomaista kasvustoa. Niiden keskusta on laaja kiekko, ja sen reunoilla on lyhyitä tai pitempiä lonkeroita. Tyypillisiä värejä ovat kerman ja ruskean sävyt. Yksittäiset polyypit kasvavat kiinni pohjamatossa, jonka kudoksen joukossa on hiekkaa tai muuta pohjasedimenttiä jotta yhdyskunta olisi tukevampi. Yhdyskunta kasvaa halkaisijaltaan 10–30 cm:n kokoiseksi.
Palythoa-korallien kudoksessa elää zooksantelli-leviä, jotka huolehtivat suurimmasta osasta koralliin ravinnontarpeesta. Ne pyydystävät lonkeroillaan myös ohileijuvaa planktonia ja muuta syötävää.
Eräissä Palythoa-koralleissa on voimakkaita hermomyrkkyjä jotka voivat aiheuttaa hengenahdistusta. Sitä on käytetty nuolimyrkkynä halvaannuttamassa vihollisia ja saaliseläimiä.
Palythoa-koralleita kasvatetaan riutta-akvaarioissa. Voimakkaassa valossa ne kasvavat nopeasti ja lisääntyvät voimakkaasti. Ne pärjäävät vähemmälläkin valolla, mutta kasvu on silloin hitaampaa.
Liiketoiminta

Liiketoiminta on ansiotarkoituksessa tehtyä taloudellista toimintaa, varsinkin kauppa ja teollisuus. Liiketoiminnan tarkoituksena on joko luoda pääomaa ja voittoa tai vain ylläpitää omaa toimintaansa. Kaupallista toimintaa varten perustetaan yrityksiä ja teollista toimintaa varten taas tehtaita. Voittoa tavoittelematon liiketoiminta kattaa muun muassa julkishallinnon alaiset laitokset sekä tietyt yleishyödylliset järjestöt. Kapitalismissa liiketoiminnalla on suuri merkitys ja myös vapaus yhteiskunnassa, mutta yleensä valtio rajoittaa ja tarkkailee jossain määrin yritysten ja teollisuuden toimintaa.
Liiketoiminnan tyyppejä

Valmistajat tekevät fyysisiä tuotteita, joita ne myyvät voitolla joko suoraan kuluttajille tai jälleenmyyntiin. Tuotteet ovat yleensä joko valmiita tai sellaisenaan käyttökelpoisia jonkin toisen tuotteen osana.
Palvelujen toimittajat veloittavat ihmistä tai yritystä tälle tehdystä työstä tai tarjotusta palvelusta. Palveluja ovat esimerkiksi talonmaalaus tai konsultointi.
Jälleenmyynti, jakelu ja maahantuonti toimivat välikäsinä tavaran toimittamisessa valmistajalta ostajalle, ja veloittavat osan tuotteen hinnasta tarjoamistaan myynti- tai jakelupalveluista.
Maatalous ja kaivostoiminta tuottavat raaka-aineita, kuten kasveja tai mineraaleja, jotka yleensä päätyvät valmistajan käsiteltäviksi tai suoraan jälleenmyyntiin.
Finanssi- eli rahoitustoiminta käsittää lähinnä pankit, jotka ansaitsevat rahaa uudelleensijoittamalla ja hallitsemalla asiakkaidensa varoja.
Informaatioliiketoiminta luo voittoa pääasiassa tieteellisten ja taiteellisten teosten jälleenmyynnistä. Esimerkkejä ovat elokuvastudiot, erilaiset julkaisijat ja ohjelmistoyritykset.
Yleishyödylliset laitokset toimittavat julkisia palveluja, kuten sähkön- ja lämmönsiirtoa, ja ne toimivat usein valtion alaisuudessa.
Kiinteistöliiketoiminta hankkii voittonsa kiinteistöjen, kuten kotien ja liiketilojen myynnistä, vuokrauksesta ja kehittämisestä.
Liikenneyhtiöt vievät maksusta ihmisiä ja tuotteita paikasta toiseen.
Käsitteitä

Liiketoimintamalli
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Liiketoimintaontologia (Liiketoiminnassa esiintyvien käsitteiden ylä-, vierus- ja alakäsitteitä) Kansallinen FINTO-ontologiakirjastopalvelu.
Khyan

Skarabee, jossa on Khyanin nimi kartussissa.
Khyan tai Khian  oli 15. dynastian hyksoihin lukeutunut faarao, joka hallitsi noin 1586–1566 eaa. Hänen nimensä tarkoittaa luoteis-semiittisellä kielellä ”Syntynyt Khijar-kuukauden aikana”. Khyanin nimi esiintyy sylinterimäisissä sineteissä ja yhdessä skarabeessa.
Drängsmark

| Drängsmark |
| --- | --- |
 Drängsmark
 Koordinaatit: 64°55′02″N, 20°57′16″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Västerbotten
Kunta:  Skellefteå
Väkiluku (31.12.2023):  346
Drängsmark on taajama Skellefteån kunnassa Västerbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 346 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Drängsmark Wikimedia Commonsissa
Yannick d’Escatha

Yannick d'Escatha (s. 18. maaliskuuta 1948 Pariisi, Ranska) on Ranskan avaruusjärjestön CNESin pääjohtaja, vuodesta 2003 alkaen. Hän on kuulunut Thalesin johtokuntaan 19.5.2009 lähtien.
Hän valmistui insinööriksi École polytechnique ja Ingénieur du corps des mines korkeakouluista 1960-luvulla. Hän teki tämän jälkeen rakenteiden mekaniikan tutkimusta ja toimi ydinvoimaloiden parissa myös teollisuusministeriössä nousten 1990-luvulla Commissariat à l'énergie atomique et aux énergies alternativesin (CEA) johtoon. Vuonna 2003 hän nousi CNESin johtoon.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Son cursus sur le site du CNES (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data 
Muut:  IdRef
Deadmau5

| deadmau5 |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 5. tammikuuta 1981 (ikä 44) Niagara Falls, Ontario, Kanada
Ammatti:  musiikkituottaja, muusikko, DJ
Muusikko
Taiteilijanimi:  deadmau5, Halcyon441, Karma K
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2005–
Tyylilajit:  electro house, progressiivinen house, tekno, ambient, progressiivinen trance, tech house
Soittimet:  syntetisaattori, keyboard, digitaalinen äänityöasema ja Musiikkiohjelmointi 
Levy-yhtiöt:  mau5trap Recordings Ultra Records Ministry of Sound SongBird Play Records WeWillDoo Virgin Records, EMI
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
deadmau5 (lausutaan "dead mouse", suom. kuollut hiiri) (oikealta nimeltään Joel Thomas Zimmerman, s. 5. tammikuuta 1981 Niagara Falls, Ontario) on kanadalainen house-tuottaja, lauluntekijä ja DJ. Zimmerman käyttää keikoillaan hiiren päätä muistuttavaa, koko päätä peittävää päähinettä.
Deadmau5 esiintyi vuoden 2010 talviolympialaisissa, Kanadan Vancouverissa. Hän esiintyi myös 12. syyskuuta järjestetyssä MTV Video Music Awardsissa samana vuonna. Samana vuonna joulukuussa hän esiintyi Spike Video Game Awardsissa. Vuonna 2012 hän esiintyi Grammy Awardsissa ja Ultra Music Festivalissa.
Taiteilijanimi

Nimi "deadmau5" syntyi, kun Zimmerman löysi kuolleen hiiren tietokoneestaan vaihtaessaan näytönohjainta. Tämän jälkeen hän kertoi asiasta erilaisissa chattihuoneissa ja tuli tunnetuksi nimellä "that dead mouse guy" (suom. "se kuollut hiiri -tyyppi"). Hän valitsi myös käyttäjätunnuksekseen nimen "Dead Mouse", mutta nimen ollessa liian pitkä, hän lyhensi sen nykyiseen muotoon "deadmau5".
Diskografia > Studioalbumit

Get Scraped (2005)
Vexillology (2006)
Random Album Title (2008)
For Lack of a Better Name (2009)
4×4=12 (2010)
Album Title Goes Here (2012)
while(1<2) (2014)
5 years of mau5 (2014)
W:/2016ALBUM/ (2016)
Diskografia > Yhteistyöalbumit

Kx5 (mukana Kaskade) (2023)
Diskografia > Kokoelmat

deadmau5 Circa 1998-2002 (2006)
A Little Oblique (2006)
Project 56 (2008)
Stuff i used to do (2017)
Diskografia > mau5trap Recordsin julkaisut

Meowingtons Hax Tour Trax (2011)
Diskografia > Antologiat

It Sounds Like (2009)
For Lack of a Better Album Title (2010)
5 years of mau5 (2014)
Diskografia > DJ Mixit

At Play (2008)
At Play Vol. 2 (2009)
Tech-Trance-Electro Madness (Mixmag-lehden mukana tullut DJ-miksausalbumi, 2009)
At Play Vol. 3 (2010)
Diskografia > EP:t

Full Circle (2007)
Everything Is Complicated (2007)
The Veldt (2012)
7 (2013)
Diskografia > Livealbumit/DVD:t

Live @ Earl's Court (2011)
Meowingtons Hax 2k11 Toronto (2012)
Diskografia > mau5hax

Miami (feat. Steve Duda, Kill The Noise, Feed Me, The Frederik, Foreign Beggars & Moguai) (2012)