stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hanslampi (Heinola, Kesiö)
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,1 metriä mpy.
Jaan Teemant

Jaan Teemant.
Jaan Teemant (24. syyskuuta 1872 Vigala, Läänemaa, Venäjän keisarikunta – heinäkuu 1941? Tallinna, Viron SNT, Neuvostoliitto) oli virolainen poliitikko, joka toimi Viron riigivanemina eli pääministerinä ja valtionpäämiehenä vuosina 1925–1927 ja 1932. Hän oli aikanaan Viron näkyvimpiä poliitikkoja. Hänet vangittiin ja todennäköisesti teloitettiin Viron ensimmäisen neuvostomiehityksen aikana.
Elämä ja ura > Ennen Viron itsenäisyyttä

Teemant kävi koulua yksityisessä Hugo Treffnerin kymnaasissa Tartossa ja valmistui Pietarin yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1901. Hän työskenteli asianajajana Tallinnassa, ja hänet valittiin Tallinnan kaupunginvaltuustoon vuonna 1904. Teemant osallistui vuoden 1905 vallankumouksen aikana Viron radikaalien kansallismielisten toimintaan. Hänet valittiin Tarton Bürgermusse-talossa 27. marraskuuta 1905 järjestetyn yleisvirolaisen kansalaiskokouksen puheenjohtajaksi. Vaalin hävinneen Jaan Tõnissonin kannattajien marssittua ulos radikaalit ja vasemmistolaiset jatkoivat kokousta Teemantin johdolla Tarton yliopiston juhlasalissa ja päättivät vaatia lakkoja, boikotteja, keisarillisen hallituksen kaatamista sekä maaomaisuuden kansallistamista. Kun Viron maaseudulla puhkesi väkivaltaisuuksia, Venäjän sisäministeri Pjotr Durnovo ja Vironmaan kuvernööri väittivät keisari Nikolai II:lle Teemantin johtavan koko Viron kapinaliikettä ja suunnittelevan itsenäisen Viron tasavallan perustamista. Teemant pakeni joulukuussa 1905 maasta, ja kenttätuomioistuin tuomitsi hänet poissaolevana kuolemaan.
Teemant ja niinikään poissaolevana kuolemaantuomittu Konstantin Päts pakenivat aluksi Saksan kautta Sveitsiin ja asuivat yhdessä eräiden muiden virolaisten pakolaisten kanssa Bernin läheltä vuokraamassaan Weissenstein-Gutin kartanossa. Syksyllä 1906 he tulivat salaa Suomeen, jossa Vihtori Alava majoitti heidät Helsingin maalaiskunnan Hämeenkylässä omistamalleen Mäkelän tilalle. Teemant käytti Suomessa vääriä passeja nimillä Anderson ja Juri Lesch. Hän siirtyi marraskuussa 1908 Helsinkiin ja osallistui virolaisten pakolaisten kokouksiin Helsingin työväentalolla. Suomen poliisi pidätti hänet tammikuussa 1909 yhdessä kymmenien virolaisten kanssa, joita ilmiannon perusteella epäiltiin Suomen Pankin ryöstön ja kenraalikuvernööri Vladimir Böckmanniin kohdistettavan attentaatin suunnittelusta ”Unkarin poikana” tunnetun ulkomaalaisen rikollisen johdolla. Väitetyn salahankkeen olemassaoloa ei onnistuttu todistamaan, mutta väärällä passilla Suomessa asunut Teemant karkotettiin helmikuussa 1909 Uudenmaan läänin kuvernööri Max Alfthanin määräyksellä irtolaisena takaisin Viroon. Venäjän poliisi pidätti hänet välittömästi rajalla.
Koska Viron sotatila oli jo päättynyt, ei Teemantille langetettua kuolemantuomiota pantu toimeen. Sen sijaan hänelle järjestettiin joulukuussa 1909 Tallinnan sotaoikeudessa uusi oikeudenkäynti vuoden 1905 tapahtumista, ja tällä kertaa hänet tuomittiin vuodeksi vankeuteen. Tuomion suorittamisen jälkeen hän oli vielä karkotettuna Arkangelin kuvernementtiin vuosina 1911–1913. Sen jälkeen Teemant toimi jälleen asianajajana Tallinnassa.
Elämä ja ura > Itsenäisessä Virossa

Teemant palasi politiikkaan vuonna 1917, jolloin hänet valittiin edustajaksi Viron maapäiville. Hän osallistui samana vuonna myös keskustaoikeistolaisen Maarahva Liit -puolueen perustamiseen ja kohosi Konstantin Pätsin lähipiiriin. Vuonna 1918 hän oli itsenäiseksi julistautuneen Viron tasavallan prokuraattorina. Vuosina 1919–1925 hän oli asianajajakunnan (Vannutatud Advokaatide Nõukogu) puheenjohtaja.
Teemant oli edustajana vuosien 1919–1920 Viron perustavassa kokouksessa sekä uudessa parlamentissa eli riigikogussa vuosina 1923–1934. Hän liittyi oikeistolaiseen Põllumeeste Kogud -puolueeseen, joka perustettiin Maarahva Liitin seuraajaksi vuonna 1920. Teemant oli vuosien 1920–1934 ”ensimmäisen tasavallan” näkyvimpiä poliitikkoja Pätsin ja Jaan Tõnissonin ohella. Hän oli riigivanem eli valtionpäämiehenä toiminut pääministeri kolmessa peräkkäisessä hallituksessa vuosina 1925–1927. Teemant tuli riigivanemiksi 15. joulukuuta 1925 Jüri Jaaksonin hallituksen kaaduttua, jolloin niin sanottu demokraattinen blokki hajosi. Teemant muodosti vaalien jälkeen heinäkuussa 1926 toisen hallituksensa, johon myös Viron kansanpuolue (Eesti Rahvaerakond) osallistui. Teemantin kolmannen hallituksen muodostivat samat puolueet kuin toisenkin. Se päätti vuonna 1927 ottaa Viron rahayksiköksi seuraavan vuoden alussa kultakantaan sidotun kruunun. Teemantin riigivanemius päättyi 9. joulukuuta 1927.
Teemant palasi riigivanemiksi muodostaessaan 19. helmikuuta 1932 porvarillisen kokoomushallituksen, kun Tõnisson ja Päts eivät onnistuneet kokoamaan hallitusta. Teemantin neljäs hallitus jätti paikkansa vaalien jälkeen 19. heinäkuuta 1932. Kun Päts kaappasi vallan vuonna 1934, Teemant asettui oppositioon. Vapsien joulukuun 1935 epäonnistuneen vallankaappaushankkeen suunnitelmissa Teemant mainittiin tulevan kansalliskongressin jäsenenä, mutta hän ei ollut tiennyt kaappaussuunnitelmasta mitään, joten Pätsin hallinto ei ryhtynyt toimiin häntä vastaan. Lokakuussa 1936 Teemant allekirjoitti yhdessä kolmen muun entisen riigivanemin – Tõnissonin, Ants Piipin ja Juhan Kukkin – kanssa Pätsille henkilökohtaisesti toimitetun ja myöhemmin Suomen lehdissä julkaistun kirjelmän, jossa vaadittiin demokraattisen hallinnon ja poliittisten vapauksien palauttamista. Päts torjui vaatimukset.
Teemant vihittiin vuonna 1932 Tarton yliopiston oikeustieteen kunniatohtoriksi.
Elämä ja ura > Neuvostomiehitys ja kuolema

Neuvostoliiton miehitettyä Viron Teemant vangittiin 23. heinäkuuta 1940. Hänen kuolinaikaansa ja -tapaansa ei tiedetä varmuudella. Todennäköisesti hän joko kuoli Tallinnan keskusvankilassa tai hänet teloitettiin ampumalla Tallinnassa heinäkuun alussa 1941, hieman Saksan hyökkäyksen alkamisen jälkeen. Toisen tiedon mukaan neuvostoviranomaiset olisivat tuominneet hänet lokakuussa 1941 kymmenen vuoden vankeuteen ja viiden vuoden karkotukseen vallankumousliikkeen vastaisesta toiminnasta. Epäluotettavan ja todennäköisesti perättömän tiedon mukaan Teemant ja Tõnisson olisi nähty vielä vuonna 1946 vankilassa Permissä.
Aiheesta muualla

Teemant, Jaan (viroksi) Eestigiid.ee
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Jüri Jaakson | Viron riigivanem 1925–1927 | Seuraaja: Jaan Tõnisson |
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Konstantin Päts | Viron riigivanem 1932 | Seuraaja: Karl Einbund |
Heini Toivonen

Heini Toivonen (s. 1993) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on edustanut Liigassa Oulu Nice Socceria kausina 2012–2013 ja 2016–2019 sekä FC Honkaa kaudesta 2020 alkaen. Hän on ennen kauden 2021 alkua pelannut Liigassa 121 ottelua ja tehnyt niissä 20 maalia.
Liigaottelut kausittain

| Kausi | Joukkue | Ottelut | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Oulu Nice Soccer | 20 | 1 |
| 2013 | Oulu Nice Soccer | 20 | 4 |
| 2016 | Oulu Nice Soccer | 16 | 3 |
| 2017 | Oulu Nice Soccer | 23 | 4 |
| 2018 | Oulu Nice Soccer | 20 | 6 |
| 2019 | Oulu Nice Soccer | 9 | 2 |
| 2020 | FC Honka | 13 | 0 |
| 2021 | FC Honka | 2 | 1 |
| Yhteensä |  | 123 | 21 |
Päivitetty 25.4.2021
Hayastan MMA

| Hayastan MMA |
| --- | --- |

Perustettu:  1991
Perustajat:  Gokor Chivichyan
Valmentajat:  Gene LeBell (judo, lukkopaini) Gokor Chivichyan (judo, jujutsu, sambo) Benny Urquidez (potkunyrkkeily) Marcus Valentine (nyrkkeily) Ghukas Stepanyan (vapaaottelu)
Lajit:  vapaaottelu, judo, nyrkkeily, potkunyrkkeily, sambo, jujutsu
Paikkakunta:  Los Angeles, Kalifornia
Tunnetuimmat ottelijat:  Ronda Rousey Travis Browne Karo Parisyan Manny Gamburyan
Mestaruudet:  Ronda Rousey (UFC, kääpiösarjan mestaruus 2013–2015)
Hayastan MMA Academy on yhdysvaltalainen vapaaotteluseura, jonka perusti armenialainen Gokor Chivichyan vuonna 1991. Seuran tunnetuimpia ottelijoita ovat Ronda Rousey, Travis Browne ja Karo Parisyan.
Aiheesta muualla

Kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Heyshamin ydinvoimalaitos

| Heyshamin ydinvoimalaitos |
| --- | --- |
 Heysham 1 ja 2
Tyyppi:  kaasujäähdytetty ydinvoimala
Polttoaine:  ydinpolttoaine
Teho:  1155 MW (Heysham 1) 1230 MW
Omistaja:  EDF Energy
Rakentaminen aloitettu:  1970 1980
Kytketty sähköverkkoon:  1983 1988
Sijainti:  Heysham, Lancashire
Koordinaatit:  62°16′25″N, 021°22′40″E
Heyshamin ydinvoimalaitos (engl. Heysham nuclear power station) on kahdesta yksiköstä, joista kummallakin on kaksi AGR-tyyppistä reaktoria, koostuva ydinvoimala Ison-Britannian luoteisrannikolla. Sillä on hallussaan ennätys pisimpään käynnissä olleena kaupallisena ydinvoimalana.
Heckler & Koch PSG1

| Heckler & Koch PSG1 |
| --- | --- |

Tyyppi:  Hidastetun rullasulun periaatteella toimiva itselataava tarkkuuskivääri
Valmistaja:  Heckler & Koch GmbH
Valmistusmaa:  Saksa
Valmistusvuodet:  1970-luvun loppu –
Tekniset tiedot
Kaliiperi(t):  7,62 x 51 mm NATO
Aseen pituus:  1 223 – 1 260 mm
Piipun pituus:  650 mm
Paino (tyhjänä):  7,2 kg
Lipas:  vaihtolipas
Kapasiteetti:  5, 20 patruunaa
Teoreettinen kantama:  1 000 m
Heckler & Koch PSG1 (saks. PräzisionsScharfschützenGewehr 1, tarkka-ampujan tarkkuuskivääri) on saksalaisen Heckler & Koch -asetehtaan viranomaiskäyttöön suunnittelema ja valmistama itselataavaa kertatulta ampuva, hidastetun rullasulun periaatteella toimiva 7,62 x 51 mm NATO -kaliiperinen tarkkuuskivääri.
PSG1A1 on kiväärin uusin versio vuodelta 2006. Sen erot aiempaan malliin ovat Hensoldt 6x42 -kiikaritähtäimen korvaaminen Schmidt & Bender 3-12x50 Police Marksman II -tähtäimellä ja viritysvivun uran sijoittaminen aiempaa alemmaksi.
Aiheesta muualla

Mel's SniperCentral
HKPro
Military Factory Small Arms
Modern Firearms
HK global website: PSG1A1 (Arkistoitu – Internet Archive)
Heckler & Koch P11

| Heckler & Koch P11 |
| --- | --- |

Tyyppi:  Veden alla käytettävä pistooli.
Valmistaja:  Heckler & Koch
Valmistusmaa:   Saksa
Valmistusvuodet:  1976–
Tekniset tiedot
Kaliiperi(t):  7.62 mm x 36  Ase käyttää ammuksina noin 100 mm pitkiä pienoisraketteja.
Aseen pituus:  200 mm
Paino (tyhjänä):  1.2 kg (ladattuna)
Kapasiteetti:  viisi patruunaa
Tehokas kantama:  30 metriä ilmassa, 10 - 15 metriä vedenalla.
Heckler & Koch P11 on saksalaisen Heckler & Kochin valmistama pistooli. Ase on tarkoitettu käytettäväksi veden alla ja se käyttää ammuksina noin kymmenen senttimetrin pituisia nuolia. Jokaisessa aseen viidestä piipusta on oma nuoli, joka voidaan laukaista liipasimesta. Kun kaikki viisi nuolta on ammuttu, ase on lähetettävä valmistajalle ladattavaksi.
Ase on tarkoitettu taistelusukeltajien sekä muiden veden alla toimivien erikoisjoukkojen käytettäväksi ja muun muassa Saksan ja Ison-Britannian erikoisjoukkojen on raportoitu käyttäneen Heckler & Koch P11 pistoolia.
Aiheesta muualla

Tietoa aseesta (englanniksi)
Isabelle Huppert

| Isabelle Huppert |
| --- | --- |
 Isabelle Huppert Venetsian elokuvajuhlilla 2024.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Isabelle Anne Madeleine Huppert
Syntynyt: 16. maaliskuuta 1953 (ikä 71) Pariisi, Ranska
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Ronald Chammah (1982–)
Lapset:  3
Näyttelijä
Aktiivisena:  1971–
Palkinnot
  Parhaan naispääosan Golden Globe  2016 Elle 2021 Kultaisen karhun kunnia­palkinto  
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Isabelle Anne Huppert [yˈpɛʁ] (s. 16. maaliskuuta 1953 Pariisi) on ranskalainen Golden Globe -palkittu näyttelijä. Hänet tunnetaan muuntautumis­kyvystään ja taidostaan ilmaista tunteita pidättyneesti ja vähäeleisesti. Vuonna 2016 hänet palkittiin parhaan nais­pää­osan Golden Globella roolistaan elo­kuvassa Elle. Hän sai roolistaan myös Oscar-ehdokkuuden.
Vuonna 2020 The New York Times nimesi Huppertin tämän vuosituhannen toiseksi parhaaksi naisnäyttelijäksi.
Ura

Huppert aloitti elo­kuva­uransa 1970-luvun alussa. Läpimurtonsa hän teki vuoden 1977 elokuvassa Pitsinnyplääjä, josta hänet palkittiin Bafta-palkinnolla. Vuonna 1980 hän teki yhdysvaltalaisen elokuvan debyyttinsä, kun hän esiintyi Michael Ciminon lännenelokuvassa Portti ikuisuuteen. Samana vuonna hän näytteli yhtä pääroolia Jean-Luc Godardin elokuvassa Pelastukoon ken voi. Myöhemmin 1980-luvulla hän näytteli elokuvissa Makuuhuoneen ikkuna (1987) ja Naisten asioita (1988). Vuonna 1994 hän näytteli pääosaa yhdysvaltalaiselokuvassa Ei-ammattilaiset – nunna, konna ja huora, joka on yksi hänen harvoista englanninkielisistä rooleistaan sitten Portti ikuisuuteen -elokuvan. Vuonna 2001 Huppert aloitti yhteistyönsä Michael Haneken kanssa elokuvalla Pianonopettaja. Sitemmin hän on näytellyt Haneken elokuvissa Valkoinen nauha (2009), Rakkaus (2012) ja Happy End (2017).
Palkinnot ja ehdokkuudet

Huppert on voittanut urallaan muun muassa Baftan (1977), Berliinin hopeisen karhun, kaksi Cannesin elo­kuva­juhlien parhaan nais­näyttelijän palkintoa (1978 ja 2001), Césarin ja kaksi parhaan nais­näyttelijän European Film Awardsia. Vuonna 2005 hän sai Venetsian elo­kuva­juhlilla erikois­leijonan. Vuonna 2016 Huppert näytteli elo­kuvassa Elle, josta hänet palkittiin parhaan nais­pää­osan Golden Globella.
Huppert sai 16. joulukuuta 2021 Kultaisen karhun kunnia­palkinnon elämän­työstään.
Yksityiselämä

Huppert on ollut vuodesta 1982 lähtien pari­suhteessa Ronald Chammahin kanssa. Heillä on kolme lasta.
Valikoitu filmografia

Elokuvat, joiden rooleista Isabelle Huppert on palkittu.
Tuomari ja salamurhaaja (1976)
Pitsinnyplääjä (1977)
Mustapukuisen naisen arvoitus (1978)
Naisten asioita (1988)
Madame Bovary (1991)
Malina (1991)
Kiveen kirjoitettu (1995)
Suklaata, kiitos (2000)
Pianonopettaja (2001)
8 naista (2002)
Gabrielle (2005)
L’amore nascosto (2007)
Home (2008)
Copacabana (2010)
My Little Princess (2011)
Tämän jälkeen (2016)
Elle (2016)
Madame Hyde (2017)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Isabelle Huppert Wikimedia Commonsissa
Isabelle Huppert Notable Names Databasessa (englanniksi)
Isabelle Huppert Cannesin elokuvajuhlilla 2018.
Heikki Hämäläinen (muusikko)

Heikki Jarmo Olavi Hämäläinen (s. 11. marraskuuta 1947) on suomalainen viulisti, joka sai Suomen Muusikkojen Liiton tunnustuspalkinnon 
ja joka sijoittuu Gramexin studiomuusikkojen listalle sijalle 11 .
Aiheesta muualla

Elonetissä
Heikki Keinonen

Heikki Juhani Keinonen (s. 1945) on suomalainen oopperalaulaja. Hän on äänialaltaan baritoni. Hän aloitti laulajanuransa Lahden oopperayhdistyksessä. Suomen kansallisoopperassa hän aloitti 1977, ja vuodesta 1981 hän oli kiinnitettynä solistiksi. Perinteisten oopperaroolien lisäksi hän lauloi nykyoopperaa.
Keinonen tuli vuonna 1975 toiseksi Lappeenrannan valtakunnallisissa laulukilpailuissa.
Keinonen on kirjoittanut libreton yhdessä Tiina Puumalaisen kanssa Ilmajoen musiikkijuhlilla vuosina 2002–2004 esitettyyn oopperaan Pohjanmaan kautta. Hän on myös laulanut Ilmajoella usein. hopearahaa. Sittemmin hän on ollut taiteellisena neuvonantajana valittaessa sinne teoksia ja solisteja.
Ing-Marie Holmberg

Ing-Marie Holmberg (s. 12. joulukuuta 1969 Maarianhamina) on suomalainen entinen jalkapalloilija. Hän pelasi urallaan muun muassa Lemlands IF:ssä, Åland Unitedissa ja ruotsalaisessa Gideonsbergs IF:ssä. Holmberg edusti vuosina 1990–1995 maajoukkuetta 21 ottelussa, joissa hän teki neljä maalia.
Hayate (1906)

| Hayate / 疾風 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Osaka Iron Works, Osaka
Kölinlasku:  25. syyskuuta 1905
Laskettu vesille:  22. toukokuuta 1906
Palveluskäyttöön:  13. kesäkuuta 1907
Loppuvaihe:  romutettu 1. joulukuuta 1924
Tekniset tiedot
Uppouma:  460 t
Pituus:  72 m
Leveys:  6,57 m
Syväys:  1,8 m
Koneteho:  6 000 ihp
Nopeus:  29 solmua
Miehistöä:  70
Aseistus
Aseistus:  2 × QF 12 naulan 12 cwt laivatykki 4 × 8 cm/28 -tykkiä 2 × 18" torpedoputkea
Hayate (jap. 疾風) oli keisarillisen Japanin laivaston 1907 valmistunut Kamikaze-luokan torpedovenehävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin Osakasta Osaka Iron Worksiltä osana vuoden 1904 hankintoja. Sen köli laskettiin 25. syyskuuta 1905 ja alus laskettiin vesille 22. toukokuuta 1906. Alus valmistui 13. kesäkuuta 1907.
Palvelus

Alus luokiteltiin 28. elokuuta 1912 kolmannen luokan hävittäjäksi ja se poistettiin ensilinjan tehtävistä. Alus romutettiin 1. joulukuuta 1924.
Hanski (täsmennyssivu)

Hanski voi tarkoittaa seuraavia:
Sukunimenä

Anna Hanski (s. 1970), iskelmälaulaja
Eino Hanski (1928–2000), kirjailija ja toimitusjohtaja
Ilkka Hanski (1953–2016), suomalainen ekologi, akatemiaprofessori ja akateemikko
Ilkka Hanski (s. 1952), suomalainen jazz-basisti ja bassonsoiton opettaja
Janus Hanski (s. 1968), näyttelijä
Jari Hanski, kirjailija
Merja Hanski (s. 1955), vammaisurheilija
Olli Hanski (1926–2008), pesäpalloilija
Pentti Hanski (1924–1997), MTV:n ensimmäinen toimitusjohtaja
Pinja Hanski (s. 1974), laulaja
Ritva Hanski-Pitkäkoski (s. 1957), ekonomi ja juristi, Mainostajien liiton toimitusjohtaja
Seppo Hanski (1942–1995), muusikko
Vesa Hanski (s. 1973), uimari
Kutsumanimenä

Hannes "Hanski" Hyvönen (s. 1975), jääkiekkoilija
Hannes "Hanski" Häyrinen (1914–1991), näyttelijä, ohjaaja, käsikirjoittaja ja teatterinjohtaja
Paikannimenä

Hanski, kylä Virolahdella.
Hanskinmaa, paikannimi Mussalon eteläosassa.
Muita merkityksiä

Hanski, Mainostelevision komediasarja
Hayate (1925)

| Hayate / 疾風 |
| --- | --- |
 Hayate

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Ishikawajima
Kölinlasku:  11. marraskuuta 1922
Laskettu vesille:  24. maaliskuuta 1925
Palveluskäyttöön:  21. marraskuuta 1925
Loppuvaihe:  upotettu 11. joulukuuta 1941
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 400 t (normaali) 1 750 t (kuormattu)
Pituus:  102,6 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,1 m
Syväys:  2,9 m
Koneteho:  38 500 ihp
Nopeus:  37,25 solmua
Miehistöä:  154
Aseistus
Aseistus:  4 × 120 mm/45 type 3 -tykkiä 2 × 7,7 mm type 92 -ilmatorjuntakonekivääriä 6 × 533 mm torpedoputkea 18 × syvyyspommia
Hayate (jap. 疾風) oli Keisarillisen Japanin laivaston Kamikaze-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa. Alus oli ensimmäinen Tyynenmeren sodassa tuhoutunut keisarillisen Japanin laivaston hävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin Ishikawajiman telakalta. Sen köli laskettiin 11. marraskuuta 1922 ja alus laskettiin vesille 24. maaliskuuta 1925. Alus otettiin palvelukseen vielä saman vuoden lopulla 21. marraskuuta.
Palvelus

Toisen maailmansodan alkaessa aluksen päällikkönä oli komentajakapteeni Takatsuka Minoru ja alus kuului 4. laivaston 6. hävittäjälaivueen 29. hävittäjäviirikköön, jonka muut alukset olivat Oite, Asanagi ja Yunagi. Marraskuussa 1941 alus oli Trukilla.
Alus liitettiin 21. marraskuuta operaatio U:hun eli Waken valtaukseen. Alus lähti 29. marraskuuta viirikkönsä mukana Trukilta ja se saapui Kwajaleinille 3. joulukuuta. Alus jatkoi matkaansa Roista Kwajaleinilta 7. joulukuuta partiomatkalle.
Alus lähti 8. joulukuuta kontra-amiraali Kajioka Sadamichin johtaman Waken valtausosaston mukana kohti Wakea. Alus lähti 11. joulukuuta tulittamaan Wilkesin rannikkopattereita, kun siihen osui yksi tai kaksi 127 millimetrin rannikkotykistön kranaattia. Osumat aiheuttivat aluksen perässä voimakkaan räjähdyksen, joka katkaisi aluksen. Alus upposi parissa minuutissa vieden mukanaan lähes koko miehistön. Aluksella sai surmansa 167 henkeä mukaan lukien aluksen päällikkö. Ainoastaan yksi mies saatiin pelastettua merestä.
Hartikka (Rautalampi)

| Hartikka |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi
Koordinaatit:  62°28′59″N, 26°40′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Kotaseen 
Järvinumero:  14.711.1.065
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,8 m  
Pituus:  520 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  1,249 km  
Pinta-ala:  5,748 ha  
Suurin syvyys:  7,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHartikka 
Hartikka  on Pohjois-Savossa Rautalammilla  Kolmistonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 520 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,7 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Konneveden lähialueeseen (14.711) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,8 metriä mpy.
Hietasen höyrysaha

Hietanen vuonna 2008. Saari on uusien autojen varastointipaikka.
Hietasen höyrysaha oli Kotkassa Hietasen saarella toiminut höyrysaha. Sahan rakensi 1874 toiminimi Paul Wahl ja K:i. Se siirtyi 1909 oston kautta osakeyhtiölle AB W. Gutzeit & C:o. Vuotuinen tuotanto oli vuonna 1909 noin 1,5 miljoonaa markkaa eli noin 8 000 standerttia sahattua puutavaraa. Työntekijöitä oli 250 (perheineen noin 700 henkeä), joilla oli maksuton asunto yhtiön rakennuksissa ja vapaat puut. Sairaskassakin oli.
Wahlin kauppahuone muutettiin osakeyhtiöksi, mutta pian omistajasuvun keskinäiset riidat johtivat siihen, että yhtiön toiminta päättyi. Etelä-Suomen sahat siirtyivät W. Gutzeit & Co:lle.
Hedenstedin kunta

| Hedenstedin kunta |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti Tanskan kartalla.
Valtio:   Tanska
Alue:  Keski-Jyllannin alue
Keskustaajama:  Hedensted
Hallinto:  
 – Pormestari:  Kirsten Terkilsen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  551,0 km²
Väkiluku:  46 734
 – Väestötiheys:  84,8 as./km²
 
 www.hedensted.dk 
 Tilastotietojen lähteenä Danmarks Statistik. Väkiluvun ajankohta 1.4.2020 ja pinta-alan vuosi 2020. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hedensted on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 46 734 asukasta, ja sen pinta-ala oli 551,0 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Hedensted.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hedenstedin kunnan kotisivut (tanskaksi)
Hietasaaren Tanssimajakka

| Hietasaaren Tanssimajakka |
| --- | --- |

 Tanssipaikan portti
Osoite:  Hietasaarentie 13, 90500 Oulu
Koordinaatit:  65°01′41″N, 025°26′06″E
Perustettu:  1965
Omistaja:  Hieta-Viihde Oy
Tanssilattia:  noin 600 m², suorakulmio, puuta
Tanssikausi:  maaliskuu–joulukuu
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tanssipaikka tulipalon jäljiltä lokakuussa 2010.
Hietasaaren Tanssimajakka oli Oulun Hietasaaressa sijaitseva noin vuonna 1965 avattu tanssilava.
Hieta-Viihde Oy:n omistamaan tanssipaikkaan mahtui noin 1 200 tanssijaa. Tanssimajakassa oli noin 600 neliömetrin kokoinen tanssilattia, josta avautui näkymät Tuiraan ja Hartaanselän yli Pikisaareen sekä Kuusisaareen.
Tanssipaikka tuhoutui tulipalossa lokakuussa 2010. Aluksi poliisi epäili tulipalon johtuneen sähkölaiteviasta, mutta keväällä 2012 muiden vahingontekojen tutkinnan yhteydessä paljastui, että rakennus oli sytytetty tahallaan. Poliisin mukaan tuhopolton tunnusti nuori mieshenkilö, joka oli palon sytyttäessään alle 15-vuotias.
Hayashimo

| Hayashimo /　早霜 |
| --- | --- |
 Hayashimo

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Maizurun laivastoarsenaali
Laskettu vesille:  marraskuu 1943
Palveluskäyttöön:  20. helmikuuta 1944
Loppuvaihe:  upotettu 26. lokakuuta 1944
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 110 t (kuiva) 2 560 t (kuormattu)
Pituus:  119,17 m (kokonaispituus) 117 m (vesiraja)
Leveys:  10,8 m
Syväys:  3,76 m
Koneteho:  52 000 hv
Nopeus:  35 kn (65 km/h)
Miehistöä:  228
Aseistus
Aseistus:  6 × 127 mm/50 DP tykkiä 28 × 25 mm ilmatorjuntatykkiä 4 × 13 mm ilmatorjuntakonekivääriä 8 × 24″ torpedoputkea 36 syvyyspommia
Hayashimo (jap. 早霜, hayashimo, ’nopea kuura’) oli Keisarillisen Japanin laivaston Yūgumo-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.