stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Spartan armeija
Kokoonpano > Muut joukot

Itse Spartan kansalaisten lisäksi Spartan armeijaan kuului joukkoja myös muista Spartan kansanluokista. Tärkeimpiä näistä olivat perioikit, jotka taistelivat Spartan armeijassa omissa yksiköissään. Perioikit taistelivat luultavasti etupäässä hopliitteina ja olivat myös spartalaisten tapaan hyvin koulutettuja. Vuoristoisesta Skiritis-maakunnasta kotoisin olleet skiritait taistelivat omassa yksikössään. He olivat kevyesti varustettuja ja heidän tehtävänään oli turvata armeija vasen siipi taistelun aikana. Öisin he toimivat vartiotehtävissä.
Kokoonpano > Liittolaiset

Spartan johtaman peloponnesolaisliiton jäsenten oli sodan aikana alistettava joukkonsa Spartan johdettaviksi.
Tärkeimmät taistelut

Luettelo tärkeimmistä taisteluista, joihin Spartan armeija otti osaa.
480 eaa. – Thermopylain taistelu
479 eaa. – Plataiain taistelu
425 eaa. – Pyloksen taistelu
418 eaa. – Mantineian taistelu
395 eaa. – Haliartoksen taistelu
394 eaa. – Nemean taistelu
391 eaa. – Lekhaionin taistelu
371 eaa. – Leuktran taistelu
362 eaa. – Mantineian taistelu
331 eaa. – Megalopoliin taistelu
222 eaa. – Sellasian taistelu
207 eaa. – Mantineian taistelu
Reichstag

Reichstag (saks., kirjaimellisesti ”valtakunnanpäivät”) voi tarkoittaa seuraavia:
Reichstag eli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan valtiopäivät, 1100-luvulta vuoteen 1806 kokoontunut säätykokous
Reichstag eli valtiopäivät, Pohjois-Saksan liiton edustajakokous vuosina 1867–1871
Reichstag eli Saksan valtiopäivät, Saksan valtakunnan parlamentti vuosina 1871–1945
Reichstag (koko nimi Reichstagsgebäude) eli Valtiopäivätalo, parlamenttitalo Berliinissä
Sininärhi

| Sininärhi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Säihkylinnut Coraciiformes
Heimo::  Sininärhet Coraciidae
Suku::  Sininärhet Coracias
Laji::  garrulus
Kaksiosainen nimi
 Coracias garrulus  Linnaeus, 1758 

Alalajit
 C. g. garrulus  C. g. semenowi 
Katso myös
   Sininärhi Wikispeciesissä   Sininärhi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sininärhi (Coracias garrulus) on sininen ja keskikokoinen säihkylintulaji. Nimestään huolimatta sininärhi ei ole sukua närhelle, joka kuuluu varislintuihin.
Koko ja ulkonäkö

Sininärhi on vanttera lintu, jonka pituus on 29–32 cm ja siipiväli on 52–58 cm. Väritykseltään se on kirkkaan sininen, mutta sen selkä on ruosteenruskea.
Levinneisyys

Sininärhi elää Euroopassa, Länsi-Afrikassa ja Länsi-Aasiassa. Se talvehtii eteläisessä Afrikassa.
Sininärhi ei nykyisin pesi Suomessa, ja lintua tavataan maassa vain hyvin harvoin. Se on pesinyt Lounais-Suomessa vielä 1900-luvun alussa.  Viimeinen varma pesintä Suomesta on Ahvenanmaalta vuodelta 1943. Myös Ruotsista ja Virosta sininärhi on kadonnut kokonaan.
Elinympäristö

Sininärhen yleisimpiä elinympäristöjä ovat lehtimetsät, puistot, puutarhat, viljelysmaat ja pensaikot.
Lisääntyminen

Sininärhi munii vuoraamattomaan puun koloon enintään 5 munaa kerrallaan.
Ravinto

Sininärhi syö hyönteisiä, erityisesti kovakuoriaisia, sekä pieniä liskoja.
Nimi

Coracias (lat.), kreikan sanasta korakias, tarkoittaa korpin kaltaista. Lajinimi garrulus (lat.) tarkoittaa lörpöttelyä ja meluamista.
Aiheesta muualla

Sininärhi Lintukuva-verkkopalvelussa
Sininärhen munia.
Rsync

| Rsync |
| --- | --- |
Luoja:  Andrew Tridgell ja Paul Mackerras
Kehityshistoria
Vakaa versio:  3.3.0 (6. huhtikuuta 2024)
Tiedot
Ohjelmointikielet:  C
Lisenssi:  GPLv3
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
rsync (engl. remote synchronization) on ohjelmisto tiedostojen siirtämiseen, jonka tavoiteena on minimoida siirrettävän tiedon määrä. Ohjelmisto siirtää tiedostoista vain ne osat, jotka ovat muuttuneet. Ohjelmistolla voidaan siirtää hakemistopuun sisältö ja ohjelmisto osaa jatkaa mikäli siirto keskeytyy esimerkiksi verkkoyhteyden katkeamiseen. rsync ei pidä versiohistoriaa tiedostoista. Ohjelmisto osaa kulkea hakemistopuussa rekursiivisesti ja päivittää uudet, muutetut ja poistetut tiedostot toiseen sijaintiin.
rsync voi siirtää tiedostoja verkon yli tai paikallisesti. rsync tunnetaan muutosten (delta) siirtoon käytettävästi algoritmista, joka vähentää verkon yli siirrettävää tietoliikennettä. Ohjelmaa käytetään tietojen peilaamiseen (mirrorointi) palvelimelta toiselle sekä varmuuskopioiden tekemiseen. rsyncin ovat alun perin kirjoittaneet Andrew Tridgell ja Paul Mackerras. Nykyään sitä ylläpitää Wayne Davison. Ohjelmisto käyttää asiakas-palvelin-arkkitehtuuria käyttävää protokollaa.
Versio 3.0.0 (julkaistu 1. maaliskuuta 2008) ohjelmisto on julkaistu avoimena lähdekoodina GPLv3-lisenssillä.
rsync oli aiheena Tridgellin tohtorinväitöksessä vuonna 1999.
Aiheesta muualla

rsync, käyttöesimerkkejä (englanniksi)
Soul-Crusher

| Soul-Crusher White Zombie |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: marraskuu 1987
 Tyylilaji: noise rock
 Kesto: 37.40
 Levy-yhtiö: Silent Explosion, Caroline
White Zombien muut julkaisut
| Psycho-Head Blowout 1987 | Soul-Crusher 1987 | Make Them Die Slowly 1989 |
Soul-Crusher on White Zombien debyyttialbumi, joka julkaistiin marraskuuta 1987.
Kappaleet

Ratmouth – 3.41
Shack of Hate – 2.55
Ratmouth – 4.54
Crow III – 3.50
Die Zombie Die – 4.07
Skin – 3.37
Truck on Fire – 4.06
Future Shock – 3.10
Scum Kill – 3.42
Diamond Ass – 3.40
Kokoonpano

Rob Zombie – laulu
Tom Guay – kitara
Sean Yseult – basso
Ivan de Prume – rummut
Aiheesta muualla

Soul-Crusher Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Soul-Crusher Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Ristipaatsamat

| Ristipaatsamat |
| --- | --- |
 Rhamnus betulifolia
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliopsida
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Rosales
Heimo::  Paatsamakasvit Rhamnaceae
Suku::  Ristipaatsamat Rhamnus  L.
Katso myös
   Ristipaatsamat Wikispeciesissä   Ristipaatsamat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ristipaatsamat eli paatsamat (Rhamnus) on paatsamakasvien heimon kasvisuku, johon kuuluu 147 lajia ja risteymälajia. Lajit ovat pääosin päiväntasaajan pohjoispuolella kasvavia ainavihantia, enintään 50 metriä korkeita puita ja pensaita. Suvun lajeista kaksi kasvaa Suomessa: Korpipaatsama (Rhamnus frangula) yleisenä maan etelä- sekä keskiosassa Etelä-Lapin korkeudelle ja orapaatsama (Rhamnus cathartica) Lounais-Suomessa. Paatsamista erotetaan usein suku Frangula eli haprapaatsamat, joihin korpipaatsama kuuluu nykyisessä luokituksessa.
Paatsamia on käytetty hyödyksi värjäyksessä.
Paatsamalajeja

Luettelossa on sekä ristipaatsamien että nykyisten haprapaatsamien lajeja:
Azorienpaatsama (Rhamnus latifolia)
Alppipaatsama (Rhamnus alpina)
Baleaarienpaatsama (Rhamnus ludovici-salvatoris)
Hubeinpaatsama (Rhamnus globosa)
Kalliopaatsama (Rhamnus pallasii)
Kaukasianpaatsama (Rhamnus imeretina)
Korpipaatsama (Rhamnus frangula → Frangula alnus)
Lamopaatsama (Rhamnus pichleri)
Lemmonpaatsama (Rhamnus oleoides )
Idänlemmonpaatsama (R. oleoides subsp. graecus)
Lännenlemmonpaatsama (R. oleoides subsp. oleoides)
Louhupaatsama (Rhamnus saxatilis)
Lännenpaatsama (Rhamnus alnifolius)
Mantsurianpaatsama eli dahurianpaatsama (Rhamnus davurica)
Mattopaatsama (Rhamnus pumila)
Nyhäpaatsama (Rhamnus crenulata)
Nyppypaatsama (Rhamnus glandulosa)
Orapaatsama (Rhamnus cathartica)
Pukinpaatsama (Rhamnus lycioides)
Rohtopaatsama eli sagrada (Rhamnus purshiana → Frangula purshiana)
Suippupaatsama (Rhamnus schneideri)
Teneriffanpaatsama (Rhamnus integrifolia)
Ussurinpaatsama (Rhamnus ussuriensis)
Välimerenpaatsama (Rhamnus alaternus)
Väripaatsama (Rhamnus utilis)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Paatsamat (Rhamnus)
Suomen Lajitietokeskus: Ristipaatsamat – Rhamnus
Funet: Paatsamat (Rhamnus)
ITIS: Rhamnus (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Rhamnus (englanniksi)
Flora of China: Rhamnus (englanniksi)
Roberto Bussinello

| Roberto Bussinello |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Kansalaisuus:   Italia
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1961, 1965
Talli(t):  De Tomaso, Scuderia Centro Sud
Kilpailuja:  3 (2 starttia)
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Viimeinen voitto:  Italian GP 1961
Viimeinen kilpailu:  Italian GP 1965
Roberto Bussinello (4. lokakuuta 1927 Pistoia – 24. elokuuta 1999) oli italialainen kilpa-autoilija. Bussinello kilpaili kolmessa Formula 1 -sarjan osakilpailussa 1960-luvulla. MM-pisteitä Bussinello ei saavuttanut.
Bussinello teki F1-debyyttinsä Italian GP:ssa 1961 De Tomaso -tallin autolla. Kilpailu päättyi keskeytykseen. Seuraavan kerran hän ajoi kuninkuusluokassa Scuderia Centro Sud -yksityistallin BRM-autoa Saksan GP:ssa 1965, mutta hän karsiutui kilpailusta. Uransa kolmannessa ja viimeisessä kilpailussa, Italian GP:ssa 1986, Bussinello sai sijoituksen, mutta hän keskeytti teknisiin ongelmiin 59. kierroksella.
Bussinello kuoli 71-vuotiaana vuonna 1999.
Formula 1 -tulokset

| Kausi | Talli | Runko | Moottori | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1961 | Isobele de Tomaso | de Tomaso F1 004 | Alfa Romeo | MON  | NED  | BEL  | FRA  | GBR  | GER  | ITA Ret | USA  |  |  | - | 0 |
| 1965 | Scuderia Centro Sud | BRM P57 | BRM V8 | RSA  | MON  | BEL  | FRA  | GBR  | NED  | GER DNQ | ITA 13 | USA  | MEX  | - | 0 |
Spartakiadit

Spartakiadien kunniaksi vuonna 1982 Neuvostoliitossa julkaistu postimerkki.
Spartakiadit olivat Neuvostoliiton järjestämä urheilutapahtuma, jonka oli tarkoitus kilpailla olympialaisten kanssa. Nimi spartakiadit tulee Rooman valtakunnan orjakapinajohtaja Spartacuksesta.
Spartakiaditoiminta elpyi toisen maailmansodan jälkeen, jolloin Neuvostoliitto loi maan kansalliseksi huipputapahtumaksi spartakiaditoiminnan vuodesta 1956 lähtien. Sen jälkeen niitä järjestettiin kesäolympialaisia edeltävä vuotena kymmenen kertaa Neuvostoliiton olemassaolon ajan.
Spartakiaditoiminta käynnistyi myös 1950-luvulla Neuvostoliiton kommunistissa liittolaismaissa Itä-Saksassa ja Tšekkoslovakiassa.
Neuvostoliiton spartakiaditoiminta ennen toista maailmansotaa

Neuvostoliiton perustamisen jälkeen 1920-luvulla kansainvälinen työväenliike ei ollut vielä ottanut "porvarien" olympialaisia omakseen, eikä Neuvostoliitto ollut kansainvälisen olympialiikkeen jäsen. Siksi työläisille oli omia urheilutapahtumia, joita järjesti muun muassa Moskovassa perustettu Punainen urheiluinternationaali (PUI). Vuonna 1928 PUI järjesti ensimmäiset kansainväliset spartakiadit, kesällä Moskovassa ja talvella Oslossa. Moskovan kesäspartakiadeihin osallistui urheilijoita 650 kaikkiaan 19 maasta.
Suomalaisetkin osallistuivat vuoden 1928 Moskovan spartakiadeihin suurella joukkueella, kaikkiaan noin 80 urheilijaa. Osallistumisen organisoijana Suomessa toimi TUL:n silloinen kommunististen oppositiovoimien perustama järjestö Työläisurheilun Yhtenäisyyskomitea. Tunnetuimpia spartakiadeihin osallistuneita suomalaisurheilijoita olivat yleisurheilija Volmari Iso-Hollo, nyrkkeilijä Gunnar Bärlund, jalkapalloilijat Ernst Grönlund, Viljo Halme ja Frans Karjagin.
Toiset kesäspartakiadit oli tarkoitus järjestää vuonna 1931 Berliinissä ja kolmannet vuonna 1933, mutta niille ei saatu paikallisten viranomaisten lupaa.
Oslon talvispartakiadeihin osallistui viisi suomalaisurheilijaa. Suomen urheileva työväki keskittyikin spartakiadien sijasta vuosina 1925, 1931 ja 1937 järjestettyihin työläisolympialaisiin, joissa Suomi oli suorastaan ylivoimainen.
Toisen maailmansodan jälkeinen spartakiaditoiminta Neuvostoliitossa

Neuvostoliitto liittyi kansainväliseen olympialiikkeeseen vuoden 1952 kisojen alla, minkä jälkeen spartakiadit jäivät Neuvostoliitossa kansallisiksi kisoiksi. Sen jälkeen spartakiadien nimellä järjestettiin Neuvostoliitossa useita suuria urheilutapahtumia aina 1980-luvun puoliväliin asti. 2000-luvulla Venäjä harkitsi perinteen elvyttämistä.
Kun Moskovalle myönnettiin vuoden 1980 kesäolympialaisten järjestämisoikeus, vuoden 1979 7. spartakiadeista tuli luonnostaan olympialaisten esikisat. Vuonna 1979 spartakiadeihin kutsuttiin ensimmäistä kertaa vuoden 1928 jälkeen mukaan ulkomaisia urheilijoita. Myös Suomi lähetti spartakiadeihin urheilijoita 25 yhteensä 12 urheilumuotoon. Suomalaisvoittajiksi spartakiadeissa tulivat edellisten olympialaisten voittajat painija Pertti Ukkola ja soutaja Pertti Karppinen.
Itä-Saksan spartakiaditoiminta

Itä-Saksassa spartiakaditoiminta käynnistettiin 1964, jolloin alueellisten kilpailujen pohjalta järjestettiin maata käsittävät lapsi- ja nuorisospartakiadit. Toiminta tuli olemaan pohja urheilullisesti lahjakkaiden saamiselle kilpaurheilun piiriin Itä-Saksassa.
Tšekkoslovakian spartakiaditoiminta

Tšekkoslovakiassa oli ollut jo 1860-luvulta n.s. Sokol-liike, jonka olennaisena osana oli joukkovoimistelutapahtumat. Perinne katkesi kuitenkin toiseen maailmansotaan. Tšekkoslovakian kommunistihallinto käynnisti spartakiaditoiminnan nimissä Sokol-joukkoliikunnan kaltaisen liikuntaohjelman vuonna 1955. Siitä lähtien aina vuoteen 1990 viiden vuoden välein maassa järjestettiin spartakiaditapahtuma. Vuonna 1970 tapahtuma peruttiin sisäisen jännityksen vuoksi, ja viimeinen vuoden 1990 tapahtuma oli kommunistihallinnon kukistumisen aikaan jo supistetulla ohjelmalla aikaisempiin nähden.
Vuoden 1985 Itä-Saksan nuorisospartakiadien avajaiset. Lipun oikealla puolella maratonin olympiavoittaja Waldemar Cierpinski ja vasemmalla puolella 110 metrin aitajuoksun olympiavoittaja Thomas Munkelt; Munkeltin takana 200 metrin kaksinkertainen olympiavoittaja Bärbel Wöckel ja hänen takanaan ratapyöräilijät Lothar Thoms ja Bernd Drogan.
Sikojärvi

| Sikojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Pirkkala
Koordinaatit:  61°25′29″N, 23°38′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue‎ (35.21)
Laskujoki:  Sikojoki 
Järvinumero:  35.217.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,4 m 
Rantaviiva:  0,946 km 
Pinta-ala:  0,04264 km² 
 fiSikojärvi 
Sikojärvi  eli Kotojärvi  on Pirkanmaalla Pirkkalan Sorkkalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Sikojärvi on osa Sikojoen valuma-aluetta.
Maantietoa

Järvi on 400 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,3 hehtaaria. Järvi on Sikojoen pääjärvi, jonka länsirannoille päättyvä pellot ja itärannat ovat metsää. Järveen laskee Sorkkalan kylän peltoaukean kuivatusoja sekä Tampere-Pirkkalan lentoaseman ojia. Etelästä järveen laskee Keskinenjärven 400 metriä pitkä laskuoja. Järven oma laskuoja on Sikojoki, joka alkaa järven pohjoispäästä. Se virtaa aluksi pohjoiseen ja kääntyy koilliseen alittaessaan seututien 308. Iharinkosken kohdalla siihen yhtyy oikealta Ahveniston laskuoja. Sikojoki laskee Isolammiin, josta se jatkaa vielä hetken Pyhäjärveen. Järven rantaviivan pituus on 950 metriä. Itärannalle on rakennettu moottoriurheilijoiden rantasauna ja länsirannalle neljä kiinteistöä. Lentokentän toiminta vaikuttaa voimakkaasti järven melumaisemaan.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu kesänä ja talvena vuosina 2012, 2013, 2014 ja 2015. Järven pintavesi on ollut sameahkoa (keskimäärin 5,5 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 0,9 metriä ja vedenväri on ruskea (väriluku 69–180 mg(Pt)/l, keskiarvolla 117 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 8,5 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaali taso. Humuksen liukeneminen järven valumisvesiin on pääasiallinen syypää vedenväriin ja se myös muuttaa veden lievästi happamaksi. Järven pintaveden happamuustaso on ollut keskimäärin pH 6,6. Talvella happamuustaso on pH 6,3, mutta kesällä se kohoaa arvoon pH 6,8. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä (keskimäärin 0,3 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi lämpötilakerrostuu selvästi talvisin ja kesäisin. Silloin järven pohjan lähellä alusvedessä voi olla hyvinkin erilaiset olosuhteet kuin päällysvedessä. Alusveden happamuustaso on talvella pH 6,7 ja kesällä pH 6,6. Päällysveden happipitoisuus on ollut kesäisin 6,9 mg/l, jolloin hapen kylläisyys oli 56%. Talvisin se on ollut 5,1 mg/l (kylläisyys 75%). Alusveteen ei lämpötilakerrostumisen vuoksi tule kovin paljon happitäydennystä. Siellä on happipitoisuus ollut kesäisin 0,5 mg/l (kylläisyys 5%) ja talvisin täysin hapetonta. Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella huonoksi. Kun hapen määrä vähenee alusvedessä pohjan lähellä, aiheutuu siitä haitallisia seurauksia. Hapen loputtua on pohjan seudulta kokonaan, on se aiheuttanut voimaksasta sisäistä kuormitusta. Sisäisessä kuormutuksessa pohjan sedimenteistä liukenee takaisin veteen ravintoaineita ja metalleja, joiden pitoisuudet alusvedessä kasvavat. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 37 µg/l ja kesällä pitoisuudet ovat olleet keskimäärin 45 µg/l ja talvisin 29 µg/l. Alusvedessä pohjan lähellä fosforipitoisuudet ovat olleet kesällä 59 µg/l ja talvella 65 µg/l. Suurimmillaan on pitoisuus ollut talvella 120 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet päällisvedessä keskimäärin 815 µg/l (vaihteluvälillä 520–1100 µg/l). Alusveden typpipitoisuudet ovat vaihdelleet 740–1600 µg/l. Talvella on alusvedessä ollut typpeä keskimäärin 233 µg/l enemmän kuin kesällä. Ravinnepitoisuuksien mukaan järvi on rehevöitynyt järvi.
Historiaa

Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimeä ei mainittu. Sen sijaan järven lounaispäässä sijaitsi ”Sikojärvi Gård”. Länsipuolelle oli merkitty myös kaksi muutakin maataloa, jotka kaikki yhdessä muodostivat Sorkkalan kylän.
Vuoden 1953 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin ”Kotojärvi”, mutta vuoden 1975 karttaan oli merkitty järvelle päänimeksi ”Sikojärvi” ja Kotojärvi rinnakkaisnimeksi. Järven lounaispäässä sijaitsee Sikojärven maatila. Vuonna 1953 järvi oli kokonaan peltojen ympäröimä, mutta itäpuolen pellot on metsitetty ennen vuoden 1975 kartan painamista. Samoin loppui lounaispään viljely 1980-luvulla. Rannoille rakennettiin talot 1970-luvulla. Lentokenttä aloitti toimintansa 1979.
Skópelos (Lesbos)

| Skópelos Σκόπελος |
| --- | --- |
 Skópelos
 Koordinaatit: 39°01′45″N, 26°26′52″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Pohjois-Egean saaret
Alueyksikkö:  Lesbos
Kunta:  Mytilíni
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  5301040601
Korkeus:  150 m
Väkiluku (2011):  1 530
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Skópelos (kreik. Σκόπελος) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 1 530 (vuonna 2011).
Skópelos sijaitsee Lesboksen kaakkoisosassa Géranlahden lounaispuolella noin 26 kilometriä Mytilínistä. Kylä, suomeksi nimeltään ”Kallio”, on rakennettu kallioiselle alueelle Kariónas-vuoren rinteelle noin 150 metrin korkeuteen. Skópelos muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Σκοπέλου, Dimotikí Koinótita Skopélou), johon kuuluvat varsinaisen Skópeloksen kylän lisäksi Fará, Kariónas, Lagkáda, Ligonári, Tárti, Tsáfi ja Tsília. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 607.
Kylän nähtävyyksiin kuuluu Magdalinín (Magdalan Marian) kirkko, jonka alta on löydetty varhaiskristillinen katakombitunneli.
Aiemmin kylä kuului Géran kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Géran kunnallisyksikköön.
Simon Critchley

Simon Critchley vuonna 2008.
Simon Critchley (s. 27. helmikuuta 1960 Hertfordshire, Englanti) on brittiläissyntyinen Yhdysvalloissa asuva filosofi. Hän opettaa New School for Social Researchissa. Critchley on valmistunut Essexin yliopistosta ja opiskellut myös Nizzan yliopistossa.
Critchleyn mukaan filosofia ei enää antiikin tapaan lähde liikkeelle ihmettelystä vaan pettymyksestä: pettymyksestä ihmisen rajoittuneisuuteen ja erityisesti uskonnollisesta ja poliittisesta pettymyksestä. Nykyiset poliittiset projektit hän jakaa kolmeen: ensinnäkin militaristinen uusliberalismi, jota edustavat Yhdysvaltojen ja useimpien Euroopan maiden poliittiset valtapuolueet, toiseksi uusleninismi, kuten al-Qaidan tapaiset ääri-islamilaiset liikkeet, ja kolmanneksi uusanarkistiset liikkeet, kuten prekariaattiliikkeet. Itseään hän pitää uusanarkistina, joka hänen mukaansa eroaa muista väkivallattomuutensa takia.
Teos Infinitely Demanding on systemaattinen katsaus hänen ajatteluunsa. Se on käännetty viidelle kielelle.
Cratchley on vieraillut Suomessa kesäkuussa 2009.
Teokset

Things Merely Are, 2005
Infinitely Demanding, Verso, 2007
The Book of Dead Philosophers, Granta, 2008
Bowie, Aula & Co, 2016, suomentanut Anna Tuomikoski
DVD

Laura Hanna: Democracy and Disappointment: On the Politic of Resistance – Alain Badiou and Simon Citchley in Conversation. Microcinema International, Yhdysvallat.
Soukkio (Kangasniemi)

| Soukkio |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°00′58″N, 26°54′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskuoja:  oja Kyyveteen 
Järvinumero:  14.932.1.069
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,7 m  
Pituus:  2,6 km  
Leveys:  1,2 km  
Rantaviiva:  19,948 km  
Pinta-ala:  1,51847 km²   
Saaria:  11 
 fiSoukkio 
Soukkio  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Harjunmaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,6 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 152 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 11 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 19,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Kyyveden lähi-alueeseen (14.932) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,7 metriä mpy.
Rory Guilday

| Rory Guilday> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Rory Susanna Guilday
Syntynyt: 7. syyskuuta 2002 (ikä 22) Chanhassen, Minnesota
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  Puolustaja
Seura
Seura:  Cornell Big Red
Sarja:  NCAA
| Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Naisten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Naisten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Naisten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:  Yhdysvallat> Naisten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Kanada 2023 |  |  |
|  Hopeaa | Tanska 2022 |  |  |
Rory Susanna Guilday (s. 7. syyskuuta 2002 Chanhassen, Minnesota) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja.
Guilday voitti alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa kultaa vuonna 2020. Hän on Yhdysvaltain naisten maajoukkueesssa saavuttanut MM-kilpailuissa hopeaa vuonna 2022 ja voittanut kultaa vuonna 2023. Hän pelaa myös vuoden 2024 MM-kilpailuissa.
Guilday edustaa yliopistosarjoissa Cornellin yliopiston Big Red -joukkuetta.
Ruperto Cruz Santos

Ruperto Cruz Santos vuonna 2016.
Ruperto Cruz Santos (s. 30. lokakuuta 1957) on filippiiniläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Manilan arkkihiippakuntaan 10. syyskuuta 1983 ja nimitettiin Balangan hiippakunnan piispaksi 1. huhtikuuta 2010. Piispaksi vihkiminen seurasi 24. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Gaudencio Borbon Rosales, jota avustivat Ricardo Vidal ja Edward Joseph Adams. Cruz Santos asetettiin virkaansa 8. heinäkuuta.