stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kreikan maanjäristys 426 eaa.

| Kreikan maanjäristys 426 eaa>  |
| --- | --- |
Päivämäärä:  kesä 426 eaa.
Magnitudi:  7,1 (Mw)
Intensiteetti:  X
Episentrumin sijainti:  38°53′59″N, 22°41′59″E
Maat, joihin vaikutukset ulottuivat:  antiikin Kreikka
Henkilövahingot:  2 500 kuollutta
Kreikan maanjäristys 426 eaa. oli maanjäristys, joka tapahtui Kreikassa kesällä 426 eaa. Sen keskus sijaitsi Malianlahden (nyk. Maliakóslahti) ja Euboian pohjoispään tienoilla. Maanjäristyksen magnitudi oli arviolta noin 7,1 ja intensiteetti X.
Thukydides kertoo Peloponnesolaissodassaan, että järistystä oli edeltänyt useita järistyksiä vuonna 427 eaa. Ne vaikuttivat peloponnesolaissodan kulkuun, sillä spartalaiset pitivät niitä pahana enteenä ja luopuivat tuolloin yrityksestä vallata Attika, vaikka olivat edenneet jo Korintin kannakselle saakka. Järistykset jatkuivat kesällä 426 eaa., jolloin tapahtui useita järistyksiä Euboian mantereesta erottaneen salmen alueella. Järistyksissä tuhoutuivat muun muassa Lamian, Larisan ja Herakleia Trakhinian kaupungit. Suuria tuhoja mainitaan myös muun muassa Orobiaissa, Opuksessa, Elateiassa, Oreoksessa ja Peparethoksessa sekä Atalanten (nyk. Atalantonísi) saarella. Skarfeiassa kerrotaan kuolleen 2 500 henkeä.
Maanjäristys tunnetaan ennen kaikkea siihen liittyneestä tsunamista, joka tunnetaan Malianlahden tsunamina. Thukydides kertoo tsunamista eli siitä, kuinka meri ensin vetäytyi ja tuli sitten takaisin suurena hyökyaaltona, ja osasi yhdistää ilmiön edeltäneeseen maanjäristykseen. Tämä on ensimmäinen historiallisesti tunnettu esimerkki siitä, että tsunami osattiin kytkeä aiempaan geologiseen tapahtumaan. Havainto on edistysaskel tieteellisessä ajattelussa, sillä vielä Herodotos oli pitänyt Poteidaiassa tapahtuneen tsunamin syynä Poseidonin vihaa. Thukydideen kuvaus keskittyy tapahtumiin Orobiaissa, Atalantella ja Peparethoksessa, joista hänellä oli tietoa paikalla olleiden ateenalaisten kautta.
Myöhemmistä kirjailijoista maanjäristystä ja tsunamia käsittelivät Demetrios Kallatislainen, Demetrios Skepsisläinen ja Strabon. Ainakin osassa kuvauksissa tiedot useammista erillisistä tapahtumista ovat saattaneet kietoutua yhteen.
Kirjallisuusvuosi 1889

Kirjallisuusvuosi 1889 käsittelee vuoden 1889 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Talouslehti The Wall Street Journal alkoi ilmestyä New Yorkissa.
Das Volkstheater in Wien aloitti toimintansa.
Julkaisuja

Henri Bergson – Essai sur les données immédiates de la conscience (filosofiaa)
Paul Bourget – Le Disciple (romaani)
Minna Canth – Kauppa-Lopo
Friedrich Nietzsche – Epäjumalten hämärä
Juho Saarinen – Kristian Scriverin Sielun-Aarre (suomenk. Christian Scriverin hartauskirjat 1.-3., yhteensä noin 2 500 sivua)
Bertha von Suttner – Die Waffen nieder! (suom. Aseet pois!)
Leo Tolstoi – Kreutzersonaatti (suomennokset vuosilta 1919, 1946 ja 2011)
Zacharias Topelius – Tähtien turvatit
Mark Twain – Jenkki kuningas Arthurin hovissa
Kyösti Holma

Kyösti Matias Holma (s. 1942) on suomalainen oikeustieteilijä. Hän on ollut Lapin korkeakoulun, sittemmin Lapin yliopiston, yksityisoikeuden professori vuodesta 1990. Hän tutki ympäristöoikeutta, kaavoitusta ja pakkolunastusta. Hän jäi eläkkeelle 2006.
Kirjallisuusvuosi 1884

Kirjallisuusvuosi 1884 käsittelee vuoden 1884 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Suomen naisyhdistys perustettiin.
Suomen polaariretkikunta palasi kaksivuotiselta tieteelliseltä tutkimusmatkaltaan Sodankylästä ja Ivalosta.
Itävaltalainen silmälääkäri Karl Koller keksi tehokkaan paikallispuudutuksen.
Ruotsalainen Alfred Nobel patentoi uuden ampuma-aseissa ruudin korvaavan räjähdysaineen, jota hän kutsui ballistiitiksi.
Oskar Merikanto sävelsi Kesäillan valssin.
Julkaisuja

Juhani Aho – Rautatie
Henrik Ibsen – Vildanden (suom. Villisorsa)
Sully Prudhomme – De l’expression dans les beaux-arts
Henryk Sienkiewicz – Ogniem i mieczem (trilogian ensimmäinen osa, suom. Tulella ja miekalla: kuvaus menneiltä ajoilta)
Arnold Toynbee – Lectures on The Industrial Revolution in England
Mark Twain – Huckleberry Finnin seikkailut
Jules Verne – Etelän tähti
Kik Messenger

| Kik Messenger |
| --- | --- |

Luoja:  ryhmä Waterloon yliopiston opiskelijoita
Kehittäjä:  MediaLab Ai Inc. aiemmin Kik Interactive
Julkaisija:  MediaLab Ai Inc. aiemmin Kik Interactive
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  19. lokakuuta 2010
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  pikaviestintäohjelma
Alusta:  Android, iOS
Lisenssi:  ilmaisohjelma
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Kik Messenger eli Kik on ilmainen pikaviestintäohjelma. Vuonna 2010 julkaistu sovellus on suosituimpia pikaviestiohjelmia erityisesti Yhdysvalloissa. Sillä oli yli 300 miljoonaa käyttäjää vuonna 2016.
Sovellusta kehittävä Kik Interactive ilmoitti syyskuussa 2019 sulkevansa sovelluksen 19. lokakuuta 2019 ja keskittyvänsä jatkossa Kin-virtuaalivaluuttansa kehittämiseen. Päivä ennen sovelluksen sulkemista, 18. lokakuuta 2019, yhdysvaltalainen holding-yhtiö MediaLab ilmoitti kuitenkin ostaneensa Kikin ja jatkavansa sovelluksen kehittämistä.
Historia

Kik Messengerin perusti vuonna 2009 pieni ryhmä kanadalaisen Waterloon yliopiston opiskelijoita. Ensimmäinen beetaversio julkaistiin huhtikuussa 2010 ja vakaa versio saman vuoden lokakuussa. Alun perin Kik Messenger oli saatavilla Androidille, iOS:lle ja BlackBerryn puhelimille ja myöhemminmilloin? myös Windows-puhelimille. Joulukuussamilloin? sovellus kuitenkin katosi Windows-puhelinten sovelluskaupasta. Sovelluksen viimeiseksi jäänyt sovelluspäivitys oli edeltävältä vuodeltamilloin?.
Heinäkuussa 2011 julkaistiin Kik ohjelmointirajapinta, jonka avulla ulkopuolisten oli mahdollista tehdä sovelluksia Kik Messengeriin.
Ominaisuudet

Kik Messengeriin rekisteröityminen ei vaadi minkäänlaista tunnistautumista.
Kikissä käyttäjät voivat ottaa yhteyttä toisiin käyttäjiin, mikäli heidän nimimerkkinsä on tiedossa.
Kikissä voi lähettää muille käyttäjille tekstimuotoisia viestejä, kuvia, videoita ja GIF-animaatioita. Tekstimuotoisia viestejä voi elävöittää emojeilla ja tarroilla. Kikissä voi lisäksi kommunikoida chatbottien kanssa ja pelata niitä vastaan.
Turvallisuus

Kik Messenger sai 4. marraskuuta 2014 yhden pisteen seitsemästä Electronic Frontier Foundation -järjestön pikaviestinvertailussa, jossa keskityttiin yksityisyyteen ja tietoturvaan. Kik sai pisteen siitä, että se salaa käyttäjän ja palvelimen välisen viestinnän. Kik menetti pisteitä siitä, että viestejä ei salata avaimilla joihin ylläpitäjillä ei ole pääsyä, käyttäjät eivät voi varmistaa ettei yhteydenpidossa ole tapahtunut mies välissä -hyökkäystä, viestit eivät ole turvattuja jos vanhat salausavaimet varastetaan, lähdekoodi ei ole avoin vapaalle tarkastelulle, turvasuunnittelua ei ole dokumentoitu riittävän hyvin eikä ulkopuolinen taho ole tarkastanut lähdekoodia viimeisen 12 kuukauden aikana.
Kuvansi

Kuvansi on taajama Joroisissa ja Varkaudessa. Se sijaitsee valtatien 5 varrella pääosin Joroisten kunnan alueella. Joroisten ja Varkauden rajalla kulkee Sorsakosken suunnasta laskeva Kuvansinjoki. Taajamassa on asutuksen lisäksi pienteollisuutta ja joitain palveluja.
Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan Kuvansin pinta-ala oli 3,65 neliökilometriä ja väkiluku 899 vuoden 2020 lopussa. Asukkaista 890 asui Joroisissa ja 9 Varkaudessa.
Kuvansissa toimii Kuvansin koulu (alakoulu).
Keenan Wynn

Keenan Wynn vuoden 1950 Annie mestariampuja -elokuvan trailerissa.
Francis Xavier Aloysius James Jeremiah Keenan Wynn (27. heinäkuuta 1916 New York, New York – 14. lokakuuta 1986 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.
Palkinnot

Audience Award (2008)
Star on the Walk of Fame
Ehdokkuudet

Emmy (1978)
Yksityiselämä

Wynn oli naimisissa vuodet 1938–1947 Evie Wynn Johnsonin, 1949–1953 Bettie Jane Butlerin ja sitten Sharley Hudsonin kanssa kuolemaansa saakka. Hänellä on kaksi lasta Johnsonin ja kolme Hudsonin kanssa. Keenan Wynn kuoli syöpään 70-vuotiaana.
Filmografia

Sotareportteri (1941)
Sittenkin sankari (1942)
Enkeli karkuteillä (1943)
The Clock (1945)
Ilman rakkautta (1945)
Lemmenkaruselli (1946)
Tapaamme Riossa (1946)
Amor harhateillä(1946)
Saippuakauppias (1947)
Pettävän varjon laulu (1947)
Kolme muskettisoturia (1948)
Rakas sihteerini (1949)
Näin me Gangsterit (1950)
Kind Lady (1951)
Annie mestariampuja (1951)
Leijona karkuteillä (1952)
Anna suukko, äkäpussi (1953)
Hornan sirkus (1953)
Poliisipartio (1953)
Pantterilaivue (1954)
Ryöstetty morsian (1957)
Professorin ihmeelliset keksinnöt (1963)
Tohtori Outolempi eli: kuinka lakkasin olemasta huolissani ja opin rakastamaan pommia (1964)
Suuri kilpa-ajo – maailman ympäri (1965)
Viva Max (1969)
Tipu, Tipu! Tulepas (1971)
Aiheesta muualla

Keenan Wynn Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kirjallisuusvuosi 1865

Kirjallisuusvuosi 1865 käsittelee vuoden 1865 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Kirjailija Charles Dickens oli matkustajana Staplehurstin junaonnettomuuteen joutuneessa junassa. Onnettomuudessa kuoli 10 henkeä ja loukkaantui 40. Vaikka Dickens ei itse loukkaantunut, hän järkyttyi suuresti ihmisten kärsimyksistä eikä täysin toipunut järkytyksestään viimeisten viiden elinvuotensa aikana.
Sokeainopetus alkoi Suomessa Mathilda Linsénin ehdotuksen pohjalta, kun tyttöjen ruotsinkielinen sokeainkoulu aloitti toimintansa Helsingin Kaivopuistossa.
Mark Twainin kirjailijanura alkoi novellilla The Celebrated Jumping Frog of Calaveras County.
Julkaisuja

José de Alencar – Iracema : Lenda do Ceará (pohjautuu brasilialaisiin intiaanitarinoihin)
Matthew Arnold – Essays in Criticism: First Series
Sabine Baring-Gould – The Book of Were-Wolves, being an account of a terrible superstition (suom. Ihmissusien kirja, 2014)
Wilhelm Busch – Max ja Moritz
Gustaf Cannelin – Ruotsin valtakunnan laki: hyväksytty ja vahvistettu valtiopäivillä vuonna 1734 (uusi suomennos)
Thomas Carlyle – History of Friedrich II of Prussia
Lewis Carroll – Alice´s Adventures in Wonderland (suom. Liisan seikkailut ihmemaassa, 1906)
Kaarle Alfred Castrén – Muistelmia vuosien 1808–1809 sodasta (muistitietokeräys, yksi ensimmäisistä suomenkielisistä historiateoksista)
David Livingstone – Narrative of an Expedition to the Zambesi and its Tributaries
Jaakko Länkelä – Asioimiskirjain tekemisen johdatus : kansa-, pyhä- ja maanviljelyskouluin ynnä yksityisten tarpeeksi
Leo Tolstoi – Sota ja rauha, ensimmäinen osa (Vojna i mir, toinen osa ilm. 1869)
Zachris Topelius – Lukemisia lapsille, 1. osa
Anthony Trollope – Can you forgive her? (suom. Epävarmoja tunteita : Palliser-taru 1., 1978)
Jules Verne – De la Terre à la Lune (suom. Maasta Kuuhun, 1904)
Palkintoja

Aleksis Kivi
Kuvansin koulu

| Kuvansin koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Kuvansintie 6, 78880 Kuvansi (Joroinen)
Koordinaatit:  62.2624°N, 27.8801°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Jari Toroi
Luokat:  1–6
Oppilaita:  93 (2016)
Verkkosivut
Kuvansin koulu on Joroisten kunnan Kuvansin taajamassa toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koululta on noin 12 kilometriä Joroisten kirkonkylän keskustaan (etelään) ja 6 kilometriä Varkauden keskustaan (pohjoiseen). Vuonna 2016 koulua kävi 93 oppilasta.
Kiiltomalva

| Kiiltomalva |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malvales
Heimo::  Malvakasvit Malvaceae
Suku::  Malvat Malva
Laji::  sylvestris
Kaksiosainen nimi
 Malva sylvestris  L. 
Katso myös
   Kiiltomalva Wikispeciesissä   Kiiltomalva Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiiltomalva (Malva sylvestris) on kaksi- tai monivuotinen, Euraasiasta kotoisin oleva ruohovartinen kasvi. Se on myös yleinen koristekasvi ja vanha lääkekasvi.
Ulkonäkö ja koko

Kiiltomalva kasvaa 30–100 cm korkeaksi. Sen varsi on pysty tai rento ja tähti- ja hapsikarvainen. Lehtien lavan muoto vaihtelee munuaismaisesta herttamaiseen ja on nyhälaitainen, halkoinen tai jakoinen. Lehtien liuskat ovat puolipyöreitä tai puikeita ja hammaslaitaisia. Lehdet ovat päältä kiiltäviä, josta kiiltomalva onkin saanut suomenkielisen nimensä. Sinipunaiset, tummasuoniset kukat ovat pareittain tai muutaman kukan ryhmissä lehtihangoissa. Kukan ulkoverhiö on kolmelehtinen, teriö 3–6 cm leveä. Kiiltomalva kukkii Suomessa heinä-syyskuussa. Kiekkomaiset lohkohedelmykset ovat kaljuja tai karvaisia ja kurttupintaisia.
Kiiltomalvasta tunnetaan kaksi alalajia, maurinkiiltomalva (subsp. mauritiana) ja pikkukiiltomalva (subsp. sylvestris).
Levinneisyys

Kiiltomalvaa tavataan koko Euroopassa lukuun ottamatta Islantia, Fennoskandian pohjoisosia ja Pohjois-Venäjää. Levinneisyysalue jatkuu satunnaisempana pitkälle Keski-Aasiaan, Turkkiin, Lähi-itään ja Pohjois-Afrikkaan. Kiiltomalvaa kasvaa myös monin paikoin Pohjois-Amerikassa, jossa se ei kuitenkaan ole alkuperäinen laji. Suomessa kiiltomalvaa on tavattu villiintyneenä Tornion korkeudella saakka, mutta pääosa havainnoista sijoittuu Etelä-Suomeen.
Elinympäristö

Suomessa kiiltomalvaa tavataan luonnossa viljelykarkulaisena ja joskus harvoin myös tulokkaana satamissa ja lastauspaikoilla. Tyypillisiä kasvupaikkoja ovat tienvarret ja muut vastaavat ihmisen muokkaamat kulttuuriympäristöt.
Käyttö

Kiiltomalvaa viljellään yleisesti koristekasvina. Muiden malvojen tapaan myös kiiltomalvaa on käytetty lääkekasvina, jota on hyvin kauan nautittu muun muassa yskänlääkkeenä ja käytetty turvotuksen hoitoon. Paikoin malvaa on syöty vihanneksena ja sen kukkia käytetty leipomotuotteiden värjäämiseen. Malvojen varren kuituja on käytetty myös kehruussa.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Kiiltomalvan levinneisyys Suomessa.
Luontoportti: Kiiltomalva (Malva sylvestris)
ITIS: Malva sylvestris (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Malva sylvestris (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Malva sylvestris (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kiiltomalvan kukka.
Kiiltomalva Jakob Sturmin teoksessa Deutschlands Flora in Abbildungen
(1796).
Kyrylo Stetsenko

| Kyrylo Stetsenko |
| --- | --- |
 Kyrylo Stetsenko
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. toukokuuta 1882 Kvitkyi, Kiovan kuvernementti
Kuollut: 29. huhtikuuta 1922 (39 vuotta) Vepryk, Kiovan kuvernementti
Ammatti:  säveltäjä, kuoronjohtaja
Kyrylo Stetsenko, ukr. Кирило Стеценко, (24. toukokuuta 1882 Kvitkyi, Kiovan kuvernementti – 29. huhtikuuta 1922 Vepryk, Kiovan kuvernementti) oli ukrainalainen säveltäjä, kuoronjohtaja, opettaja ja yhteiskunnallinen toimija.
Stetsenkon musiikillisen lahjakkuuden havaitsi hänen opiskeluaikanaan Kiovassa luostarikuoron johtaja I. Apolonov. Valmistuttuaan 1903 Kiovan teologisesta akatemiasta Stetsenko aloitti opettajana ja johti kirkkokuoroja ja maallisia kuoroja. Hän opiskeli säveltämistä Lysenkon musiikki- ja teatterikoulussa opettajanaan Hryhori Ljubomyrskyi.
Kyrylo Stetsenko perheineen Bila Tserkvassa 1808 tai 1809.
Stetsenko yritti yhdessä johtavien ukrainalaisten musiikin alalla toimivien kanssa perustaa itsenäisen musiikkikustantamon. Samoihin aikoihin hän laati laulukirjan Luna ('Kaiku'). Hän joutui toimintansa vuoksi pidätetyksi, ja hänet karkotettiin vuosiksi 1907–1910 Donbasiin, jossa hän toimi paikallisissa kouluissa musiikinopettajana. Sieltä hän muutti opettajaksi Bila Tserkvaan ja sitten Vinnytsjaan. Hän sai pappisvihkimyksen 1911 ja meni papiksi Podiliaan Tomašpilin lähelle. Luovaan työhön tuli tauko vuoteen 1917 asti, jolloin hän meni opetusministeriöön ja palasi käytännöllisten töiden ohella jälleen säveltämisen ja kuoronjohtamisen pariin. Jouduttuaan uusien neuvostoviranomaisten epäsuosioon hän meni 1920 papiksi Kiovan eteläpuolelle Veprykin kylään.
Stetsenko jatkoi säveltämistä ja opettamista Mykola Lysenkon perustaman ukrainalaisen musiikkiperinteen mukaisesti. Hän sävelsi ukrainalaisten runoilijoiden, esimerkiksi Taras Ševtšenkon, Ivan Frankon, Lesja Ukrajinkan ja Oleksander Olesin, tekstejä. Kanadassa julkaistiin 2006 kahden cd:n albumi hänen taidelaulujaan. Stetsenkon kuorosävellyksiin kuuluu uskonnollisia sävellyksiä ja ukrainalaisten kansanlaulujen sovituksia. Hän sävelsi myös teatteri- ja oopperamusiikkia, muun muassa kaksi lastenoopperaa.
Stetsenko kuoli lavantautiin saatuaan tartunnan hoitaessaan kyläläisiä epidemian aikana. Hänen kotitalonsa Veprykissä muutettiin 1982 hänen muistoaan kunnioittavaksi museoksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kyrylo Stetsenko Wikimedia Commonsissa
Kástro

Kástro (kreik. Κάστρο, ”Linna”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Kástro, kaupungin tai kylän keskiaikaisen linnan nimitys erityisesti saarilla, esimerkiksi:
Kástro eli Náxoksen linna Náxoksen kaupungissa samannimisellä saarella
Kástro, kylä Andravída-Kyllínin kunnassa Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella
Kástro, kylä Sífnoksen saarella Etelä-Egean alueella
Kástro-Kyllíni, Andravída-Kyllínin kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella
Ágios Nikólaos eli Kástro, saari Jooniansaarten saariryhmässä lähellä Paxósta
Kantia

| Kantia |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Konnevesi
Koordinaatit:  62°49′03″N, 26°08′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskupuro:  Myllypuro Keiteleeseen 
Järvinumero:  14.421.1.057
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,6 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  380 m  
Rantaviiva:  2,836 km  
Pinta-ala:  18,782 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKantia 
Kantia tai Kantianjärvi on Keski-Suomessa Konnevedellä  Pyhälahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 380 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 18,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,6 metriä mpy.
Kieran Bew

| Kieran Bew> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. elokuuta 1980 (ikä 44) Hartlepool, Englanti
Aiheesta muualla
IMDb
Kieran Bew (s. 18. elokuuta 1980 Hartlepool, Englanti) on englantilainen näyttelijä.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Roolihahmo |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 | Alien vs. Predator | Alien vs. Predator | Klaus |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuodet | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Roolihahmo |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | Sydän paikallaan | Where the Heart Is | Rob Deyton |
| 2004–2011 | Hiljainen todistaja | Silent Witness | Stephen Wiltshire/Stephen Lockford |
| 2005 | Kelmien kerho | Hustle | Neil Davis |
| 2007 | Midsomerin murhat | Midsomer Murdes | Danny Twyman |
| 2011 | Murhan jäljet | Waking the Dead | Murray Stuart |
| 2013–2014 | Naiskonstaapeli 56 | WPC 56 | Jack Burns |
| 2014–2015 | Da Vinci’s Demons | Da Vinci’s Demons | Herttua Alfonso |
| 2017 | Doctor Who | Doctor Who | Ivan |
| 2017 | Rimakauhua ja rakkautta | Cold Feet | Gareth Newton |
| 2024– | House of the Dragon | House of the Dragon | Hugh |
Kaakkolampi (Lemi)

| Kaakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Lemi
Koordinaatit:  61°00′44″N, 27°50′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskuoja:  oja Kivijärveen 
Järvinumero:  14.192.1.039
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  77,4 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  0,972 km  
Pinta-ala:  3,788 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolampi 
Kaakkolampi  on Etelä-Karjalassa Lemillä Suonialan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,8 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kivijärven alueeseen (14.192) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 77,4 metriä mpy.
Kuutio

| --- | --- |
Osa artikkelisarjaa Geometria

 Tasogeometria  Piste  Suora  Käyrä  Taso  Pinta  Pinta-ala  Pituus  Kulma  Trigonometria  Ympyrä  Ellipsi  Monikulmio  Kolmio  Nelikulmio  Suorakulmio  Neliö  Suunnikas  Neljäkäs  Puolisuunnikas  Avaruusgeometria  Tilavuus  Avaruuskappale  Pallo  Kartio  Lieriö  Särmiö  Suuntaissärmiö  Suorakulmainen särmiö  Säännöllinen monitahokas  Platonin kappale  Tetraedri  Heksaedri eli kuutio  Oktaedri  Dodekaedri  Ikosaedri  Keplerin–Poinsot'n kappale  Euklidinen geometria  Paralleeliaksiooma  Epäeuklidinen geometria  Hyperbolinen geometria  Elliptinen geometria  Analyyttinen geometria : 
Kuutio eli säännöllinen heksaedri eli säännöllinen kuusitahokas on kuusitahkoinen geometrinen kappale, joka on säännöllinen monitahokas.
Kuution tahkot ovat neliöitä. Kuutiossa on kuusi tahkoa, kahdeksan kärkeä ja 12 särmää. Jos särmän pituus on  d, kuution tilavuus on  V=d^{3}\ ja tahkojen yhteispinta-ala on  A=6d^{2}\ .
Jos kuution joka toisesta nurkasta piirtää tahkoille lävistäjät, syntyy sisälle säännöllinen nelitahokas, tetraedri.
Jos kuution tahkojen keskipisteet yhdistää, syntyy sen sisälle säännöllinen kahdeksantahokas, oktaedri eli oktaedri on kuution duaalikappale.
Avaruusgeometriassa kuutiomittojen suhdeluku on 1 000. Se tarkoittaa sitä, että esim. yksi kuutiodesimetri (10 cm × 10 cm × 10 cm) vastaa 1 000 pienempää kuutiosenttimetriä.
Kuutio
Jos kuution kukin tahko maalataan esim. joko valkeaksi tai mustaksi, saadaan ilmiasultaan erilaisia tapauksia kymmenen kappaletta.
Kun kuution tahkoja merkitään esim. kokonaisluvuilla 1–6, voidaan numerointi tehdä 30 eri tavalla.
Kuution muotoista noppaa käytetään hyvin useissa lauta-, rooli- ja uhkapeleissä satunnaislukujen tuottamiseen. Tässä yhteydessä sitä voi kutsua myös nimellä d6, joka tarkoittaa, että siinä on kuusi tahkoa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
MathWorld. Cube
MathWorld. Hexahedron
Kuutiometri

Kuutiometri (tunnus m³) on SI-järjestelmän mukainen tilavuuden yksikkö. Kuution mallisen kappaleen, jonka koko on 1 metri × 1 metri × 1 metri, tilavuus on kuutiometri. Lisäyksikkönä tilavuudelle on käytössä litra (tunnus l). Tuhat litraa on kuutiometri.
1 kuutiometri ilmaa painaa 1,29 kilogrammaa, ja
1 kuutiometri vettä painaa 1 000 kilogrammaa.
Kuutiometreillä mitataan esimerkiksi asunnon vedenkulutusta, polttomoottorin iskutilavuutta ja merten vesimääriä. Puutavaraa mitataan kiinto-, pino, tai irtokuutiometreinä sen mukaan, onko tilavuutta ilmoitettaessa otettu huomioon puunrunkojen väliset raot. Kuutiometristä pinottuja halkoja käytetään myös nimeä motti (ransk. Stère).
Muunnettaessa kerrannaisyksiköitä on huomattava tilavuuden kuutiollisuus (kolmas potenssi) eli:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuutiometri Wikimedia Commonsissa