stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nairobin piirikunta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nairobin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Nairobi County. County well know for urban city. (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (nairobi.kenyacounty.co.ke)
Kenian piirikunnat
Baringo
Bomet
Bungoma
Busia
Elgeyo Marakwet
Embu
Garissa
Homa Bay
Isiolo
Kajiado
Kakamega
Kericho
Kiambu
Kilifi
Kirinyaga
Kisii
Kisumu
Kitui
Kwale
Laikipia
Lamu
Länsi-Pokot
Machakos
Makueni
Mandera
Marsabit
Meru
Migori
Mombasa
Muranga
Nairobi
Nakuru
Nandi
Narok
Nyamira
Nuandarua
Nyeri
Samburu
Siaya
Taita Taveta
Tana River
Tharaka Nithi
Trans Nzoia
Turkana
Uasin Gishu
Vihiga
Wajir
Kanakeitto

Kulhollinen kanakeittoa
Kanakeitto on keitto, joka on valmistettu kanasta tai broilerista ja muista ruoka-aineista, kuten perunasta tai riisistä ja kasviksista.
Eri kulttuureissa käytettyjä aineksia:
Kuuba: paljon sipulia, myös valkosipulia
saksalainen keittiö: selleri, persilja, sipuli
juutalainen keittiö: bataatti, nauris, tuoretta tilliä (ei kuivattua)
Muinaiset egyptiläiset käyttivät kanakeittoa lääkkeenä vilustumiseen. On tutkittu, että kanakeiton ominaisuudet lieventävät ylempien hengitysteiden sairauksia ja sillä on myös muita terveydellisiä vaikutuksia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kanakeiton resepti / kotikokki.net
Kansainvälisiä kanakeiton reseptejä / sopusong.com (englanniksi)
Myllylampi (Keuruu)

| Myllylampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°17′54″N, 24°48′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keurusselän alue (35.62)
Laskujoki:  Tolpanjoki 
Järvinumero:  35.627.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,5 m  
Rantaviiva:  1,617 km  
Pinta-ala:  8,805 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMyllylampi 
Myllylampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Jukojärven kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 8,8 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Elämäistenjoen valuma-alueeseen (35.627) se kuuluu.
NEAR Shoemaker

| NEAR Shoemaker |
| --- | --- |
Alkuperäinen nimi:  Near Earth Asteroid Rendezvous
 Taiteilijan näkemys NEARista.
Organisaatio:  NASA
Laukaisu:  17. helmikuuta 1996 Cape Canaveral, Florida, Yhdysvallat
Laukaisualus:  Delta II
Kohteessa:  12. helmikuuta 2001
Tehtävän kesto:  28. helmikuuta 2001
Massa:  487 kilogrammaa
Teho:  1800 W
COSPAR ID::  1996-008A
Near Earth Asteroid Rendezvous – Shoemaker (NEAR Shoemaker) on avaruusluotain, joka tutki lähellä Maata kiertävää asteroidi Erosta lähietäisyydeltä yli vuoden ajan. Avaruusluotain lähetettiin matkaan Delta II -raketilla 17. helmikuuta 1996 Cape Canaveral Air Force Stationin laukaisukompleksi 17B:stä, Floridasta. Se nimettiin uudestaan asteroideja tutkineen Eugene Shoemakerin kunniaksi sen saapuessa maan kiertoradalle.
Matka ja kiertoradalle asettuminen

Luotain oli suuren osan matkasta ”horrostilassa” joka päättyi muutamia päiviä ennen kun luotain saapui Mathilden luokse. Se lensi sen ohitse 27. kesäkuuta 1997 1 200 kilometrin etäisyydeltä. Maan vetovoimaa käytettiin 23. tammikuuta 1998 korjaamaan luotaimen kiertorataa samanlaiseksi kuin Eroksen. Joulukuussa 1998 – helmikuussa 1999 luotain ohjattiin 321 × 366 kilometrin kiertoradalle Eroksesta. Kiertorataa alennettiin tämän jälkeen vähitellen, ja 12. helmikuuta 2001 NEAR teki hitaan ja kontrolloidun laskeutumisen Eroksen pinnalle. Luotain selviytyi laskeutumisesta vaurioitta, ja mittaustuloksia saatiin vielä asteroidin pinnalta 28. helmikuuta 2001 saakka, jolloin laitteet suljettiin. Yritys ottaa yhteyttä siihen myöhemmin 10. joulukuuta 2002 ei onnistunut.
Tutkimus

Tärkeimmät tieteelliset tavoitteet olivat tutkia Eroksen kokoa, koostumusta, mineralogiaa, morfologiaa, massan sisäistä jakautumista ja magneettikenttää. Lisäksi tutkittiin regoliitin ominaisuuksia, aurinkotuulen vaikutuksia ja asteroidin pyörimistä. Tutkimusia varten luotain oli varustettu röntgen-/gammasäde-spektrometrillä, lähi-infrapuna-kuvantamisspektrografilla, kameralla, jossa oli CCD kuvantunnistin, laseretäisyysmittarilla ja magnetometrillä.
NEAR-luotaimen kiertoradat.
433 Eros NEARin kuvaamana 14. helmikuuta 2000.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta NEAR Shoemaker Wikimedia Commonsissa
Shekhtman, Lonnie; Thompson, Jay: In Depth – NEAR Shoemaker Solar System Exploration: NASA Science.  26.1.2018. Viitattu 11.2.2019 (englanniksi).
Williams, David R.: NEAR Shoemaker – Near Earth Asteroid Rendezvous NASA Goddard Space Flight Center.  7.8.2015. Viitattu 11.2.2019 (englanniksi).
Near Earth Asteroid Rendezvous (N.E.A.R) Shoemaker Aerospace Technology. Viitattu 11.2.2019 (englanniksi).
Kaupunginkirjuri

Kaupunginkirjuri (ruots. Stadskrivare) oli Ruotsissa ja Suomessa keskiajalla ja uudella ajalla kaupungin virkamies jonka tehtäviin kuului pöytäkirjan pito kaupungin raadin istunnoista, lain lukeminen oikeuskäsittelyissä, kirjanpito kaupungin tonteista ja tonttien omistajista sekä porvarinkirjojen laatiminen. Asemaltaan hän vastasi kaupungin raatimiehiä mutta hänellä ei ollut äänestysoikeutta raadin kokouksissa.
Minna Koskelan filmografia ja esiintymiset

Tämä on Minna Koskelan filmografia ja esiintymiset.
Elokuvat

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1990 | Kiljusen herrasväen uudet seikkailut | lennon­valvojan ääni |
| 1992 | Tuhlaaja­poika | Susku |
| 1993 | Viiniä, rakas äiti (meidän on vielä rokattava) | tumma nainen |
| 1999 | Pikkusisar | Liisa |
| 2001 | Klassikko | kioskin myyjä |
| 2003 | Nousu­kausi | Leena Kuusisto |
| 2007 | Aavan meren tällä puolen | Taina |
| 2008 | 8 päivää ensi-iltaan | karaoke-emäntä |
| 2010 | Supermään | täti |
| 2014 | Mielensä­pahoittaja  | naapuri |
| 2015 | Viikossa aikuiseksi | Mervi |
| 2016 | Luokkakokous 2 – Polttarit | Speed dating -emäntä |
| 2017 | Armoton maa | juoppo nainen |
| 2020 | Le Café de mes Souvenirs | Inna |
Lyhytelokuvat

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1993 | Viiniä, rakas äiti (meidän on vielä rokattava) | tumma nainen |
| 2008 | Syanidia, suola­happoa ja kukkivaa seka­ihoa | vaimo |
| 2010 | Super­mään | — |
Televisielokuvat

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1998 | Saari | — |
| 1998 | Poliisin poika | pankki­neiti |
| 1998 | Pala valkoista marmoria | Marketta |
| 1999 | Tanssi perhoseni tanssi | Annikki |
Televisio

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1994 | Milk­shake | Linda |
| 1995 | Kotikatu | Linda |
| 1995 | Rillumarei ja reipastamenoa | useita |
| 1996 | Akkaa päälle | rouva Tukia |
| 1998–2001 | Iltalypsy | kulttuuri­toimittaja Diana Juva |
| 1999 | Team Ahma | koditon nainen (jakso 30) |
| 1999–2003 | Kaverille ei jätetä | Sipe / Emma, sisäkkö |
| 2000 | Raid | sairaan­hoitaja Heidi Wathen |
| 2000 | Ratikka-Raimo | verovirkailija |
| 2001 | Ou nou! | nainen kirjastossa |
| 2002 | Tummien vesien tulkit | Riitta Virtanen |
| 2003 | Rikospoliisi Maria Kallio | Marja Hirvi |
| 2003–2005 | Kumman kaa | Ellu Jokinen |
| 2004 | Head­hunters | avio­liitto­neuvoja |
| 2005 | Tahdon asia | nainen laivalla |
| 2007 | Taivaan tulet | Leena Junni |
| 2008 | Harvoin tarjolla | Oleander |
| 2008 | Ylikävely | pankki­neuvoja |
| 2008 | Hyvät naiset ja herrat | — |
| 2016 | Ex-onnelliset | Viivin opettaja |
| 2019 | M/S Romantic | seurueen nainen |
| 2019 | Sunnuntailounas | Stella |
| 2019 | Joulukalenteri | rouva Manteli |
| 2021 | Kioski | sokea veikkaaja |
Televisio > Käsikirjoittajana

| Vuosi | Sarja | Huomiot |
| --- | --- | --- |
| 2003–2005 | Kumman kaa | käsi­kirjoitettu yhteis­työssä |
| — | Rillumarei ja reipasta menoa | — |
| — | Ex-onnelliset | yksi viidestä käsi­kirjoittajasta |
Teatteri > Näyttelijänä

| Vuosi | Näytelmä | Rooli | Teatteri |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009-2013 | Kummankin kaa ja mukana myös Vesa | Ellu | Teatterikiertue |
| 2016 | Linnan juhlat | useita | Emma Teatteri (Naantalissa) |
| 2017 | Reinikainen |  | Rauman Kaupunginteatteri |
| 2019 | Comeback | Taina Kovanen | Helsingin Kaupunginteatteri |
| 2019-2023 | Luolanainen | kaikki roolit |  Aleksanterin Teatteri  Riihimäen teatteri  Teatteriravintola ILO (Mikkeli)  Teatterikiertue  Lobby Myyrmäki  Kino Myyri  |
| 2021, 2023 | Pokka pitää | Hyacinth Bucket | Imatran kesä­teatteri Tampereen Komediateatteri |
| 2021 | Syntipukki | — | Bastionin kesä­teatteri |
| 2022-2023 | Kun kiltteys ei riitä | Useita | Riihimäen teatteri, Linnateatteri Turku |
| 2022-2023 | Pesänjako | Kaisa | Lappajärven Kesäteatteri Nilsiän Louhosareena |
Teatteri > Käsikirjoittajana ja ohjaajana

| Vuosi | Näytelmä | Teatteri | Huomiot |
| --- | --- | --- | --- |
| 2008–2009 | Taloyhtiömusikaali | Teatteri Avoimet Ovet, Kapsäkki | — |
| 2014–2015 | Melkein kuin Emmerdalessä | Teatteri Jurkka | Käännetty englanniksi Too Deep. Too Deep hyväksyttiin ensimmäisenä suomalaisena näytelmänä Summer Playwrights -festivaaleille Los Angelesiin elokuussa 2017. |
| 2016 | Das Ria – Diivan kuolema | Teatteri Jurkka (myös kiertue-esitys) | — |
| 2018 2019 2021 | Exän uus ja vanha | Keski-Uudenmaan TeatteriRauman kaupunginteatteri Mikkelin teatteri | käännetty englanniksi nimelle Too deep |
| 2018–2019 | -II- | Rauman teatteri | — |
| — | Rakastan sua ja Abbaa | Rauman Teatteri (2019), Ravintola­teatteri Nyyrikki (2019), Teatteri Vantaa (2021-2022), TTT-Klubi | — |
Aiheesta muualla

Minna Koskela Allmoviessa (englanniksi)
Minna Koskela Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Minna Koskela Svensk Filmdatabasissa (englanniksi, ruotsiksi)
Minna Koskela – Wikipedia
Nanjō

| Nanjō (南城市) |
| --- | --- |
 Näkymä Sashikin kaupunginosaan
 lippu:  Symboli
 Nanjōn sijainti Okinawan prefektuurissa
 Nanjō
 Koordinaatit: 26°09′48″N, 127°46′14″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kyūshū, Ryūkyūsaaret
Prefektuuri:  Okinawan prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  49,70 km²
Väkiluku (08/2019):  44 233
 – Väestötiheys:  890,0 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Diospyros ferrea
 – Kukka:  Hibiskus
 – Kukkiva puu:  Kiinangardenia
 – Kala  – Simpukka:  Meriahven Turbo sazae
 
 http://www.city.nanjo.okinawa.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nanjō (jap. 南城市, Nanjō-shi) on Japanin kaupunki Okinawan saarella Okinawan prefektuurissa. Se sijaitsee Tyynenmeren rannikolla Okinawan eteläosassa noin 12 kilometriä prefektuurin pääkaupungista Nahasta kaakkoon. Pohjoisessa kaupunki rajautuu Tyynenmeren Nanjōnlahteen. Kaupunkiin kuuluu myös koralliriutasta muodostunut Kudakajiman saari, joka tunnetaan myyteissä ryūkyūlaisten alkukotina. Nanjōssa on 44 233 asukasta (syyskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 49,70 neliökilometriä.
Nanjō on hallinnollisena yksikkönä suhteellisen uusi: kaupunki perustettiin vuonna 2006 liittämällä yhteen Sashikin maaseutukaupunki sekä Chinenin, Ōzaton ja Tamagusukun kyläkunnat. Merkittävimpiä elinkeinoja on maatalous, joka tuottaa esimerkiksi sokeriruokoa ja vihreitä papuja.
Nanjō on kulttuuriperinnöltään rikasta seutua, jossa on säilynyt muun muassa useita gusuku-linnoituksia ja muita Ryūkyū-kuningaskunnan aikaisia muistomerkkejä sekä ryūkyūlaisten vanhaa kansanperinnettä. Huomattavin kohde lienee pyhä lehto Sēfā-utaki, ryūkyūsaarten uskonnon pyhimpänä pidetty paikka. Se on otettu vuonna 2000 Unescon maailmanperintöluetteloon osana kohdetta ”Gusukut ja muut Ryūkyū-kuningaskunnan omistukset”. Sitä pidetään koko Ryūkyūsaarten luojan Amamikiyon perustamana, samoin kuin Tamagusukun linnaa, joka on nykyään raunioina. Sen vartiolinnana toimi vuorostaan Itokazun linna. Matkailijoita kaupunkiin houkuttelevat myös uimarannat, kauniit maisemat ja Gyokusendōn luola, jonka ympärille on rakennettu teemapuisto.
Kuvia

Hiekkaranta Chinenniemellä
Gyokusendō-luola
Sēfā-utakin kolmiokivi
Itokazun linnan raunioita
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nanjō Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Mándra-Eidyllía

| Mándra-Eidyllía Mándra-Eidyllían kunta Μάνδρα-Ειδυλλία Δήμος Μάνδρας-Ειδυλλίας |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti
 Mándra-Eidyllía
 Koordinaatit: 38°04′N, 23°29′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Länsi-Attika
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Kallikrates-koodi:  5003
 – Kuntakeskus:  Mándra
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  426,3 km²
Väkiluku (2011):  17 885
 – Väestötiheys:  41,95 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.mandras-eidyllias.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mándra-Eidyllía (kreik. Μάνδρα-Ειδυλλία eli Δήμος Μάνδρας-Ειδυλλίας, Dímos Mándras-Eidyllías) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Länsi-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Kunnan pinta-ala on 426,3 neliökilometriä ja väkiluku 17 885 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Mándra.
Mándra-Eidyllía sijaitsee noin 25 kilometriä Ateenan keskustasta luoteeseen. Kunta syntyi, kun Erythrés, Mándra, Oinói ja Vília yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Mándra-Eidyllían kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Erythrés | Erythrés | Erythrés | 2 862 |
Erythrés: Yhteensä: 2 862
| Mándra | Mándra | Ágios Charálampos | 6 |
| Mándra | Mándra | Ágios Geórgios | 69 |
| Mándra | Mándra | Ágios Sotíras | 488 |
| Mándra | Mándra | Diódia | 116 |
| Mándra | Mándra | Léfka | 28 |
| Mándra | Mándra | Loútsa | 0 |
| Mándra | Mándra | Mándra | 11 327 |
| Mándra | Mándra | Pyhittäjä Meletioksen luostari (Moní Osíou Meletíou) | 20 |
| Mándra | Mándra | Néa Zoí | 518 |
| Mándra | Mándra | Palaiochóri | 190 |
| Mándra | Mándra | Pournári | 92 |
| Mándra | Mándra | Théa | 34 |
Mándra: Yhteensä: 12 888
| Oinói | Oinói | Oinói | 382 |
Oinói: Yhteensä: 382
| Vília | Vília | Agía Paraskeví | 1 |
| Vília | Vília | Agios Konstantínos | 2 |
| Vília | Vília | Ágios Nektários | 40 |
| Vília | Vília | Pórto Germenó (Aigósthena) | 80 |
| Vília | Vília | Áno Alepochóri | 8 |
| Vília | Vília | Káto Alepochóri | 220 |
| Vília | Vília | Krýo Pigádi | 17 |
| Vília | Vília | Loúmpa | 1 |
| Vília | Vília | Mýtikas | 16 |
| Vília | Vília | Profítis Ilías | 32 |
| Vília | Vília | Psátha | 15 |
| Vília | Vília | Véniza | 52 |
| Vília | Vília | Vília | 1 269 |
Vília: Yhteensä: 1 753
Yhteensä: 17 885
Aiheesta muualla

Δήμος Μάνδρας-Ειδυλλίας. Mándra-Eidyllían kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Attikan alue
| --- | --- |
Keski-Ateenan alueyksikkö:   Ateena  Dáfni-Ymittós  Filadélfeia-Chalkidóna  Galátsi  Ilioúpoli  Kaisarianí  Výronas  Zográfou 
Pohjois-Ateenan alueyksikkö:   Agía Paraskeví  Amaroúsio  Chalándri  Filothéi-Psychikó  Irákleio  Kifisiá  Lykóvrysi-Péfki  Metamórfosi  Néa Ionía  Papágou-Cholargós  Pentéli  Vrilíssia 
Länsi-Ateenan alueyksikkö:   Agía Varvára  Ágioi Anárgyroi-Kamateró  Aigáleo  Chaïdári  Ílio  Peristéri  Petroúpoli 
Etelä-Ateenan alueyksikkö:   Ágios Dimítrios  Álimos  Ellinikó-Argyroúpoli  Glyfáda  Kallithéa  Moscháto-Távros  Néa Smýrni  Palaió Fáliro 
Pireuksen alueyksikkö:   Keratsíni-Drapetsóna  Korydallós  Níkaia-Ágios Ioánnis Rénti  Pérama  Pireus 
Itä-Attikan alueyksikkö:   Acharnés  Diónysos  Kropía  Lavreotikí  Marathónas  Markópoulo Mesogaías  Oropós  Paianía  Pallíni  Rafína-Pikérmi  Saronikós  Spáta-Artémida  Vári-Voúla-Vouliagméni 
Länsi-Attikan alueyksikkö:   Asprópyrgos  Elefsína  Fylí  Mándra-Eidyllía  Mégara 
Saarten alueyksikkö:   Agkístri  Aígina  Hydra  Kythera  Póros  Salamis  Spétses  Troizinía-Méthana
Keimiötunturi

Keimiötunturi
Keimiötunturi Kutunivasta. Etualalla Jerisjärveä.
| --- | --- |
Tyyppi:  tunturi
Sijainti:  Muonio, Suomi
Vesistö:  Jerisjärvi, Keimiöjärvi (d) 
Korkeus merenpinnasta:  613,5 m
Suojelualue:  Pallas-Yllästunturin kansallispuisto 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Keimiötunturi on Pallas-Yllästunturin kansallispuistoon kuuluva Pallas-Ounastuntureiden tunturiketjun eteläisin tunturi Muoniossa, Jerisjärven pohjoispuolella. Keimiötunturin korkeus on 613,5 m.
Aiheesta muualla

Luontoon.fi – Pallas-Yllästunturin kansallispuisto (Arkistoitu – Internet Archive)
Myllylampi (Savitaipale, Mustapää)

| Myllylampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Savitaipale
Koordinaatit:  61°10′39″N, 27°42′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskuoja:  oja Tikkiin 
Järvinumero:  14.196.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83,6 m  
Pituus:  520 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  1,125 km  
Pinta-ala:  3,393 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMyllylampi 
Myllylampi  on Etelä-Karjalassa Savitaipaleella Mustapään kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,4 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Taudinjoen valuma-alueeseen (14.196) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 83,6 metriä mpy.
Nanjingin yliopisto

| Nanjingin yliopisto> 南京大學 |
| --- | --- |

Motto:  Sincerity with  Aspiration, Perseverance with Integrity
Perustettu:  1902
Rehtori:  Chen Jun (陈骏)
Henkilökunta:  2 144 (opetushenkilökunta, "faculty")
Opiskelijoita:  38 267 (full-time students)
Jatko-opiskelijoita:  6 996 (doctoral students)
Sijainti:  Nanjing, Jiangsu  Kiina (32.0565°N, 118.7757°E)
Kampus:  Gulou (keskusta) Pukou, Xianlin (esikaupunki)
Yhteistyö:  WUN Johns Hopkinsin yliopisto Göttingenin yliopisto Itä-Suomen yliopisto C9-liiga
Sivusto:  www.nju.edu.cn (kiinaksi)
Nanjingin yliopisto (perint.: 南京大學; yksink.: 南京大学; pinyin: Nánjīng Dàxué; arkikielessä 南大, Nándà) on Nanjingissa Kiinassa sijaitseva kansallinen yliopisto, jota pidetään yhtenä maan parhaista ja opiskelija-aineksen suhteen valikoivimmista. Sen historia johtaa vuoteen 258, Yong'anin ajan ensimmäiseen vuoteen ja Wu-kuningaskuntaan, jolloin keisari Sun Xiu perusti yliopiston ja nimitti sen johtajaksi Wei Zhaon. Näin tulkiten Nanjingin yliopisto olisi yksi maailman vanhimmista korkeakouluista. Nykyisen kaltaiseksi moderniksi kiinalaisyliopistoksi se kehittyi kuitenkin varhain 1920-luvulla. Yliopisto itse ilmoittaa perustamisvuodekseen vuoden 1902.
Nykyään yliopistolla on kolme kampusaluetta Nanjingissa, joista tunnetuimmat ovat Guloun kampus (Guloun piirissä) ja Xianlinin kampus (Qixian piirissä, linnuntietä noin 18 kilometriä Guloun kampuksesta itäkoilliseen). Lisäksi yliopistoon kuuluu Pukoun kampus (noin 14 kilometriä Guloun kampuksesta pohjoisluoteeseem).
Nanjingin yliopisto on ollut kiinalaisyliopistojen edelläkävijöitä opetuksen ja tutkimuksen kehityksessä. Siellä otettiin ensimmäisenä käyttöön opiskelijalähtöinen opetustapa. Nanjingin yliopisto oli myös ensimmäinen kiinalaisyliopisto, joka otti vastaan sekä mies- että naisopiskelijoita. Se alkoi tarjoamaan ensimmäisenä myös tohtoriopintoja.
Nanjingin yliopistossa opiskelee runsas 38 000 päätoimista opiskelijaa. Heistä runsas 28 000 opiskelee alempaa tai ylempää korkeakoulututkintoa ja noin 7 000 tohtoriopintoja. Ulkomaalaisia opiskelijoita on noin 3 000. Esimerkiksi yhdysvaltalaisia opiskelijoita on runsaasti; yliopisto tekee yhteistyötä yhdysvaltalaisen Johns Hopkinsin yliopiston kanssa (Center for Chinese and American Studies). Siellä on myös oikeustieteen kiinalais-saksalainen laitos. Toukokuussa 2009 avattu The Sino-Finnish Environmental Research Centre (SFERC) on Itä-Suomen ja Nanjingin yliopistojen yhteinen, Nanjingissä yliopistokampuksella sijaitseva ympäristöntutkimuskeskus. Se on ensimmäinen suomalaisten yliopistojen perustama etäkampus ulkomailla.
Vuoden 2020 ARWU-yliopistoranking ("Shanghain lista") sijoitti Nanjingin yliopiston tuhannen huippuyliopiston maailmanlistansa sijaluokkaan 101–150. Yliopisto kuuluu nimellä C9-liiga kutsuttuun Kiinan kärkiyliopistojen liittoumaan.
Alumneita, henkilökuntaa

Kenneth Hsu
Yuan-Cheng Fung
Chien-Shiung Wu
Yang Jiechi
Guo Jinlong
Chang Cheh
Jiang Zemin
Vikram Seth
Miles Flint
Pearl S. Buck
Xu Beihong
Zheng Ji
Charles W. Woodworth
Hans Driesch
François Cheng
Gao Xingjian
Miner Searle Bates
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nanjingin yliopiston kotisivut (kiinaksi)
Hopkins-Nanjing Center (Johns Hopkinsin yliopiston Paul H. Nitze School of Advanced International Studiesin Nanjingin kampus) (englanniksi)
Kanat

| Kanat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kanalinnut Galliformes
Heimo::  Aitokanat Phasianidae
Suku::  Kanat Gallus  Brisson, 1760

Lajit
 Punaviidakkokana (Gallus gallus)  Srilankanviidakkokana, (Gallus lafayetii)  Harmaaviidakkokana (Gallus sonneratii)  Viherviidakkokana (Gallus varius) 
Katso myös
   Kanat Wikispeciesissä   Kanat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kanat (Gallus) on aitokanojen (Phasianidae) heimoon kuuluva lintusuku. Luonnossa sukuun kuuluvia lajeja esiintyy Intiassa, Sri Lankassa ja Kaakkois-Aasiassa.
Kanojen sukuun kuuluvat lajit syövät pääasiassa siemeniä, mutta joskus myös hyönteisiä.
Punaviidakkokanan (Gallus gallus) uskotaan olevan nykyisen kesykanan (Gallus gallus domesticus) kantamuoto.
Lajit

Punaviidakkokana (Gallus gallus)
Srilankanviidakkokana, (Gallus lafayetii)
Harmaaviidakkokana (Gallus sonneratii)
Viherviidakkokana eli jaavankana (Gallus varius)
Gallus-suvun edustajia löytyi ympäri esihistoriallista Euraasiaa. Joitakin fossiililajeja on tunnistettu:
Gallus aesculapii
Gallus moldavicus
Gallus beremendensis
Gallus karabachensis
Gallus europaeus
Karl Seitz

| Karl Seitz |
| --- | --- |

Itävallan 1. liittopresidentti
 5. maaliskuuta 1919 – 9. joulukuuta 1920  
Liittokansleri:  Karl Renner Michael Mayr
Seuraaja:  Michael Hainisch
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. syyskuuta 1869 Wien
Kuollut: 3. helmikuuta 1950 (80 vuotta) Wien
Puoliso:  Emma Seitz
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraattinen puolue
Karl Seitz (4. syyskuuta 1869 – 3. helmikuuta 1950) oli itävaltalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän oli Itävallan ensimmäinen liittopresidentti 1919–1920. Presidenttiyden jälkeen Seitz toimi Wienin pormestarina 1923–1934.
Kenan Pirić

Kenan Pirić (s. 7. heinäkuuta 1994 Tuzla) on bosniahertsegovinalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän on pituudeltaan 192-senttimetrinen. Hän on pelannut Bosnia ja Hertsegovinan maajoukkueessa ja edustaa seuratasolla Slovenian jalkapalloliigassa pelaavaa Mariboria.
Pirić on edustanut kotimaassaan Gradinaa, Sloboda Tuzlaa ja Zrinjski Mostaria. Kauden 2013–2014 hän vietti belgialaisseura Gentissä mutta ei pelannut edustusjoukkueessa. Heinäkuussa 2018 hän siirtyi slovenialaisseura Mariboriin.
Pirić pelasi Bosnia ja Hertsegovinan alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa 12 ottelua. Bosnia ja Hertsegovinan A-maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran helmikuussa 2018 ystävyysottelussa Meksikoa vastaan. Vuoden 2020 loppuun mennessä hän on pelannut neljä A-maaottelua, joista yksi ottelu on kuulunut EM-karsintoihin ja yksi Kansojen liigaan.