stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Turun isku 2017
Tekijä > Vangitseminen ja oikeudenkäynti

Bouananea yritettiin puhuttaa lauantaina sairaalassa, mutta hän ei ollut siihen halukas. Kuulustelut aloitettiin sunnuntaina 20. elokuuta. Epäillyn vangitsemisoikeudenkäynti oli 22. elokuuta Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa Turussa. Epäilty oli mukana oikeudenkäynnissä videoyhteyden välityksellä sairaalasta. Käräjäoikeus päätti, että Bouanane vangitaan. Hän suostui keskustelemaan videoyhteyden välityksellä jonkin verran. Keskusrikospoliisin mukaan Bouanane on myöntänyt kuolemaan johtaneet teot, mutta kiistää murhat. Hänet siirrettiin Turun yliopistollisesta keskussairaalasta Hämeenlinnan vankisairaalaan 23. elokuuta, jonne hänen asianajajansa toimitti Koraanin Bouananen pyynnöstä.
Bouananen lisäksi käräjäoikeus vangitsi kolme muuta marokkolaismiestä, joista yksi vangittiin kovemmalla todennäköisin syin -epäillyllä ja kaksi lievemmällä syytä epäillä -nimikkeellä. Kaksi lievemmällä perusteella vangittua vapautettiin 29. elokuuta, koska heitä ei ollut enää syytä epäillä rikoksesta. 1. syyskuuta poliisi vapautti tutkintavankeudesta vielä toisen yhä vangittuna olleista miehistä, ja vangituksi jäi vain pääepäilty Bouanane.
Bouananen mielentilatutkimuksen tuloksista kerrottiin maaliskuussa 2018. Sen mukaan Bouanane oli puukotukset tehdessään syyntakeinen, eli hän toimi täydessä ymmärryksessä. Mielentilatutkimuksessa Bouananella diagnosoitiin antisosiaalinen persoonallisuushäiriö. Suomessa ei ollut aikaisemmin epäilty turvapaikanhakijaa yhtä vakavasta rikoksesta.
Käräjäoikeudessa arvioitiin erityisesti sitä, olivatko puukotukset terroristisessa tarkoituksessa tehtyjä vai eivät. Syyttäjä vaati Bouananelle elinkautista vankeusrangaistusta terroristisessa tarkoituksessa tehdyistä kahdesta murhasta ja kahdeksasta murhan yrityksestä. Puolustus kiisti terroristisen tarkoituksen ja nimitti tekoja tapoiksi ja tapon yrityksiksi. Syyttäjän mukaan merkittävänä todisteena terroristisesta tarkoituksesta kävi Bouananen kirjoittama ja kuvaama manifesti, jonka sisältö asiantuntijoiden mukaan on jihadisteille tyypillistä retoriikkaa, jossa kehotetaan muslimeja pyhään sotaan vääräuskoisia vastaan ja irtisanoutumaan läntisten demokratioiden arvomaailmasta.
Kuolleiden omaiset ja iskussa loukkaantuneet vaativat Bouananelta vahingonkorvauksia yhteensä lähes 583 000 euroa. Kahden kuolleen naisen läheiset vaativat kukin 20 000 euroa henkisestä kärsimyksestä sekä lisäksi hautaus- ynnä muita kuluja. Loukkaantuneiden korvausvaatimukset liittyvät muun muassa kipuun ja särkyyn, henkiseen kärsimykseen, tilapäiseen tai pysyvään haittaan, sairaanhoitokuluihin ja esinevahinkoihin. Suurimpia, yli 162 000 euron korvauksia Bouananelta vaatii pysyvästi invalidisoitunut 46-vuotias mies.
Tekijä > Tekijän taustat > Aika Marokossa ja muualla Euroopassa

Ollessaan Suomessa vastaanottokeskuksessa Bouanane oli kertonut tappaneensa ihmisen Marokossa ja kierrelleensä Euroopassa ennen Suomeen tuloa ja muun muassa myynyt kokaiinia Italiassa. Bouanane matkusti 23. huhtikuuta 2016 Italiasta Chiasson rajanylityspaikalta Sveitsiin, jossa vietti muutaman päivän ja anoi sieltä turvapaikkaa. Bouananelta ei otettu Saksassa sormenjälkiä, koska valtavan turvapaikanhakijamäärän takia poliisin käytäntönä oli ottaa ne vasta vastaanottokeskuksessa, josta Bouanane kuitenkin poistui nopeasti. Sveitsissä häneltä otettiin sormenjäljet, mutta niitä ei viety Eurodac-tietokantaan, koska Bouanane peruutti turvapaikkahakemuksensa pian sen tekemisen jälkeen. Saksan sisäministeriön ja Deutsche Welle -lehden mukaan hän saapui Suomeen Saksan kautta. Hänet rekisteröitiin siellä ollessaan, vaikka hän ei hakenut turvapaikkaa maassaoloaikanaan. Lehti kirjoitti, että Bouanane tuli Saksaan vuodenvaihteessa 2015–2016. Tuolloin häneltä otettiin DNA-näytteet ja biometriset tunnisteet henkilöllisyyden varmistamiseksi. Lisäksi hänet valokuvattiin. Saksan sisäministeriön mukaan hän oleskeli maassa laittomasti. Hänet päästettiin vapaaksi ja ohjattiin ilmoittautumaan Hampurin ulkomaalaisviranomaisille muutaman päivän sisällä, mitä Bouanane ei kuitenkaan tehnyt. Hän ei siis hakenut Saksasta turvapaikkaa Dublinin asetuksen mukaisesti, vaikka Saksa oli ensimmäinen maa, jonne hän Marokosta tiettävästi saapui. Hampurin poliisin tiedottaja Ulf Wundrack kertoi, että tuolloin saapui joka päivä kaikenlaisia pakolaisia ja muita ihmisiä Hampurin päärautatieasemalle, jotka jatkoivat matkaansa eteenpäin Skandinaviaan. Bouanane ei ilmeisesti asunut Hampurissa, eikä viipynyt siellä pitkään.
Tietotoimisto DPA:n saamien tiedusteluviranomaistietojen mukaan hän käytti Saksassa useaa eri henkilöllisyyttä. Siellä ollessaan hän oleskeli Hampurin lisäksi Ala-Saksissa. Bouanane jatkoi sieltä matkaansa Nordrhein-Westfaleniin, jossa hän oleskeli tammi–huhtikuun 2016 Hän käytti eri nimiä sekä Hampurissa että Nordrhein-Westfalenissa. Siellä ollessaan Bouananea syytettiin pahoinpitelystä Neussin kaupungissa. Pari viikkoa myöhemmin häntä syytettiin jälleen pahoinpitelystä, nyt Kerpenissä lähellä Kölniä. Dortmundin ulkomaalaisviranomaiset kirjasivat hänen olinpaikkansa ”tuntemattomaksi” huhtikuussa 2016.
Tekijä > Tekijän taustat > Aika Suomessa

Yleisradion lähteet ovat kertoneet, että Bouanane valehteli Suomeen tullessaan iäkseen 17 vuotta, ja sai näin luvan viettää ensin puolisen vuotta alaikäisten turvapaikanhakijoiden yksikössä. Kun hän tuli ilmoituksensa mukaan täysi-ikäiseksi marraskuun lopussa 2016, hänet siirrettiin aikuisten yksikköön. Hän lienee siis saapunut Pansioon marras–joulukuun taitteessa vuonna 2016.
Bouanane ei ole ollut suojelupoliisin seuraamien 350:n terrorismikytköksistä epäillyn kohdehenkilön joukossa. Useat turvapaikanhakijat kertoivat Bouananen radikalisoitumisesta vastaanottokeskuksen johdolle, joka toimitti vihjeen Turun ulkomaalaispoliisille. Vihje käsiteltiin, mutta sen sisällön perusteella se sijoitettiin jonon hännille, sillä mikään siinä ei viitannut erityisen akuuttiin uhkaan. Vihjeen mukaan mies puhui ihaillen Isisistä, katsoi järjestön propagandaa, halveksi suomalaisia ja käyttäytyi muutoinkin arvaamattomasti. Hän kyseli miten voisi liittyä terroristijärjestö Isisiin, käyttäytyi uhkaavasti ja käytti huumeita. Bouananen kuultiin kuuntelevan kännykästään radikaaleja saarnoja, toisinaan hip hopia. Bouanane oli todennut, että kristityt pitäisi tappaa ja pitänyt šiiamuslimeja vääräuskoisina. Hän kävi uimahallissa ja suomen kielen kurssilla; käytti proteiinilisää ja kävi kuntosalilla. Lähteiden mukaan hän oli kookas ja hyvässä kunnossa. Bouananen tunteneet eivät pitäneet häntä mielisairaana tai masentuneena – vaan älykkäänä, joskin muista käytökseltään selvästi poikkeavana. Hän kävi lukuvuoden 2016–2017 turkulaista peruskoulua, jossa kävi opiskelemassa maahantulijoille suunnattua perusopetusta. Hän ei tullut kurssille enää sen alun jälkeen, eikä hän menestynyt opinnoissa tai saanut todistusta.
Tekijä > Tekijän taustat > Vihje vastaanottokeskuksen johdolle

Osa vastaanottokeskuksen asukkaista on kertonut antaneensa Bouananesta vihjeen keskuksen johdolle. Vastaanottokeskuksen apulaisjohtaja Heimo Nurmi kertoi Yleisradiolle, että vihje vietiin poliisille. Paikallispoliisi toimitti vihjeen suojelupoliisille tammikuussa 2017, mutta vihje ei johtanut suojelupoliisin toimiin. Nurmen mukaan hän ei ole kuullut, että Bouanane olisi aiottu ottaa keskuksessa erityistarkkailuun. Nurmi totesi myös, että: "Poliisin on tehtävä selvittää, jos on jotain selvittämistä". Vihjeen antajat eivät huomanneet, että Bouananea olisi otettu erityiseen tarkkailuun. Suojelupoliisin operatiivinen apulaispäällikkö Seppo Ruotsalainen kommentoi tapahtumaa, että: "vihje otettiin vakavasti, mutta se ei poikennut vihjeiden valtavirrasta".
Tekijä > Tekijän taustat > Liikkeet ennen iskua

Alkukesällä Bouanane siirrettiin soluasunnostaan keskuksen päärakennukseen yhdessä toisen vangitun 18-vuotiaan marokkolaisen kanssa.
Helsingin Sanomien haastattelemien turkulaisten mukaan Bouanane liikkui viime aikoina paljon Pernon lähiössä. Haastatellut kertoivat, että epäilty osasi ainakin arabian kieltä, kulki paljon yksin ja vietti paljon vapaa-aikaansa anniskeluravintoloissa. Lännen Median ja Turun Sanomien mukaan epäilty tapasi käydä moskeijassa Turun Kupittaalla, mutta lopetti käynnit yllättäen ramadanin jälkeen, eli noin kaksi kuukautta ennen puukotuksia – vaikka moskeija on Turun moskeijoista juuri marokkolaisten suosima. Osa moskeijan marokkolaisyhteisöstä katsoi, että epäilty tekeytyi turvapaikkaprosessissa palestiinalaiseksi, koska Marokon kansalaiset eivät saa Suomesta turvapaikkaa. Kupittaan moskeijassa Bouanane kertoi olevansa kotoisin Casablancasta ja nimekseen Abuldrahman. Bouanane asui Pansion vastaanottokeskuksessa.
Bouanane kävi toisessa, Turun Yliopistonkadulla sijaitsevassa moskeijassa, perjantaina 18. elokuuta päivärukouksen aikaan. Rukous alkoi noin kello 13.30 ja päättyi noin tuntia myöhemmin kello 14.30, noin 1,5 tuntia ennen hyökkäystä.
Poliisin kiinniottamat ja etsintäkuuluttamat henkilöt

Poliisi kuuli tekoon liittyen kymmeniä henkilöitä ja iskun silminnäkijöitä. Esitutkinnan aikana ei ilmennyt seikkoja joiden perusteella hän olisi toiminut virallisesti mihinkään terroristijärjestöön. Poliisin mukaan Bouanane toimi yksin.
Välittömästi teon jälkeen poliisilla oli useita operaatioita Suomen alueella tapaukseen liittyen. Poliisi kertoi teon jälkeen perjantain ja lauantain välisenä yönä ottaneensa kiinni neljä henkilöä; osa Pansion vastaanottokeskuksesta, osa Varissuon kaupunginosasta yksityisasunnosta. Osa heistä oli viettänyt aikaa Bouananen kanssa muun muassa huumeita käyttäen. He olivat miehiä ja myös Marokon kansalaisia. Miehistä kaksi oli iältään 18-vuotiaita, kolmas 24-vuotias ja neljäs 28-vuotias. Heidät pidätettiin ja myöhemmin heitä esitettiin vangittaviksi. Aluksi kaikkia heistä epäiltiin osallisuudesta terroristisessa tarkoituksessa tehtyihin murhiin ja murhan yrityksiin. Kuitenkin maanantaina 22. elokuuta kahta heistä esitettiin vangittaviksi samoista syistä kuin päätekijää. Miehet kiistivät osallisuutensa tekoihin. Syyskuun 2017 alussa viimeinenkin muista vangituista vapautettiin.
Poliisi on tehnyt myös yhden kansainvälisen etsintäkuulutuksen uzbekistanilaisesta 23-vuotiaasta, Zuhriddin Rashidov -nimisestä mieshenkilöstä, jolla on Suomen kansalaisuus ja joka on mahdollisesti vaarallinen. Alkuvaiheen tietojen mukaan hän olisi ollut marokkolainen. Marraskuussa tutkinnanjohtaja Olli Töyräs Keskusrikospoliisista kertoi, että miestä ei ole tavoitettu ja etsintäkuulutus on yhä voimassa.
Poliisin kiinniottamat ja etsintäkuuluttamat henkilöt > 23. elokuuta kiinniotetut henkilöt

Keskiviikkoaamupäivänä 23. elokuuta poliisi teki kaksi uutta kiinniottoa tapaukseen liittyen. Keskusrikospoliisi ilmoitti, että kahden miehen osalta syytä epäillä -kynnys terroristisen teon valmistelurikoksessa ylittyi. Heidän kansalaisuutensa ei ole tiedossa: miehet ovat ilmoittaneet Suomen viranomaisille olevansa algerialaisia ja Ruotsin viranomaisille marokkolaisia. Poliisi ei ole kertonut, onko toinen se henkilö josta tehtiin etsintäkuulutus. Poliisi kuulusteli seuraavana päivänä kiinniotettuja, pidätti toisen ja vapautti toisen. Pidätetty vapautettiin lauantaina 26. elokuuta, eikä häntä enää epäilty rikoksesta.
Uhrit ja silminnäkijät

| Kansalaisuus | Kuolleita | Loukkaantuneita |
| --- | --- | --- |
|  Suomi | 2 | 5 |
|  Yhdistynyt kuningaskunta | 0 | 1 |
|  Italia | 0 | 1 |
|  Ruotsi | 0 | 1 |
| Yhteensä | 2 | 8 |
Iskussa kuoli kaksi ja kahdeksan loukkaantui. Myös iskun tekijä, Abderrahman Bouanane, loukkaantui poliisin ammuttua häntä jalkaan. Viisi loukkaantuneista oli Suomen kansalaisia. Puukottajan kymmenestä uhrista nuorin oli 15-vuotias ja vanhin 67-vuotias. Uhrit loukkaantuivat pääasiassa kaulan alueelle. Bouanane kertoi oikeuskäsittelyssä lukeneensa Koraanista kehotuksen tappamaan vääräuskoisia iskemällä heitä kaulaan.
Iskun nuorin ja ainoa alaikäinen uhri, 15-vuotias tyttö, oli tullut pakolaisena Syyriasta Suomeen. Hän oli Bouananen tuttava suomen kielen kurssilta. Bouanane kertoi oikeuskäsittelyssä tunnistaneensa tytön myöhemmin valokuvista, mutta ei iskuhetkellä tajunnut, kuka tämä oli. Hän oletti puukotushetkellä tämän olleen suomalainen. Muita uhreja olivat Tukholmassa asuva Ison-Britannian kansalainen, 45-vuotias Hassan Zubier,, Ruotsin kansalainen sekä Suomessa yliopistotutkijana toiminut 34-vuotias italialainen nainen. Hän oli puukotuspaikalla lastenrattaita työntänyt nainen. Hän ja tyttövauva selvisivät hyökkäyksestä hengissä. Viimeinen puukotuksissa loukkaantunut, 32-vuotias nainen, pääsi pois sairaalahoidosta syyskuun alussa 2017. Hänet leikattiin kahdesti.
Molemmat puukotuksessa kuolleet olivat naisia, ja he olivat syntyneet vuosina 1951 ja 1986. Kuolleista nuorempi oli 31-vuotias Jehovan todistajiin kuulunut nainen, joka oli torilla jakamassa esitteitä.
Poliisin mukaan uhrit valikoituivat sattumanvaraisesti. Kuitenkin poliisi epäilee tekijän valikoineen uhreikseen tarkoituksella naisia, koska epäilty puukotti vain sellaisia miehiä, jotka olivat tulleet auttamaan naisuhreja. Bouanane totesi oikeuskäsittelyssä, että hänen tarkoituksenaan oli tappaa nimenomaan naisia.
Silminnäkijä kiinnitti huomiota siihen, että suuri joukko sivullisia otti kännykkäkameroillaan kuvia ja videoita sen sijaan, että he olisivat auttaneet uhreja. Toisaalta eräät sivulliset puolustivat myös uhreja, ajoivat tekijää takaa ja jopa löivät hyökkääjää pesäpallomailalla pidätystilanteessa.
Useista kauneuskilpailuista tunnettu henkilö, joka ei halunnut tuoda nimeään julkisuuteen, kertoi The Voicen haastattelussa, että veristä puukkoa kantanut Bouanane huusi Jumalaa arabiaksi: ”Hän käveli meitä kohti kädet levällään ja huusi Allahia.” Epäilty on kuulusteluissa vahvistanut huutaneensa ”Allāhu akbar”. Myös todistajat oikeudessa vahvistivat huudot. He kuvasivat Bouananen toimintaa sekavaksi ja raivoisaksi.
Esitutkintavaiheen kommentteja > Suomessa

Tasavallan presidentti Sauli Niinistö antoi lausuntonsa lauantaina 19. elokuuta. Hän muun muassa otti osaa kuolonuhrien omaisten menetykseen sekä toivotti voimia haavoittuneille. Hän myös kiitti poliisia ja pelastushenkilökuntaa vakuuttavasta toiminnasta. Lisäksi hän toivoi kansalaisilta asiallista keskustelua maahanmuuttoon liittyvissä asioissa ja tuomitsi törkeän leimaamisen sekä tahallisen väärinymmärtämisen.
Pääministeri Juha Sipilän mukaan ”on kyse yksittäisestä” tapauksesta, ja välikohtauksella ei ole yhteyttä muihin tapauksiin. Seuraavana päivänä hän kommentoi, että ”vihaan ei vastata vihalla”.
Sisäministeri Paula Risikon mukaan ”isku ei tullut yllätyksenä”. Iskun tapahduttua Risikko kuvaili epäiltyä ”ulkomaalaisen näköiseksi”. Hän joutui myöhemmin selittelemään lausuntoaan.
Perussuomalaisten puheenjohtaja ja europarlamentaarikko Jussi Halla-aho kommentoi iskua 19. elokuuta Facebook-päivityksessään. Halla-ahon mukaan ”surunvalittelut ja latteudet eivät riitä” ja ”päättäjien on kannettava vastuu harjoittamansa politiikan seurauksista”.
Arkkipiispa Kari Mäkinen totesi välikohtauksesta, että ”tekijä on yksi meistä” ja ”mitä enemmän elämä jatkuu arkisena, sitä nopeammin voimme käsitellä asiaa”.
Suomen islamilainen neuvosto tuomitsi jyrkästi Turun puukotukset, koska ne olivat ”vastoin niin islamin kuin kaikkien muidenkin uskontojen perusperiaatteita ja yleisiä inhimillisiä arvoja.”
Esitutkintavaiheen kommentteja > Omaiset

31-vuotiaan kuolleen naisuhrin pikkuveli kommentoi MTV Uutisille tuntojaan iskua seuraavana päivänä sanomalla: ”Olen aina tuominnut terrori-iskut ja pitänyt niitä kamalina tekoina. Olen kuitenkin ajatellut, että ne tapahtuvat kaukana ja muille ihmisille. Ei sitä pysty sanoin kuvailemaan miltä tuntuu, kun se osuu omalle kohdalle. Ajattelin heti, että nyt terrori-isku tapahtui sitten Suomessa. Se ei tuntunut normaalilta väkivallan teolta. Olin jo aikaisemmin sanonut, että on vain ajan kysymys, kun Suomessa sattuu jotain. Ajattelin jo silloin, kun turvapaikanhakijoita rupesi tulemaan Suomeen paljon, että siitä seuraa jotain pahaa. Joukossa on aina vaarallisia ihmisiä. Ja nyt se sitten tapahtui.”
Pääministeri Juha Sipilän lausuntoja uhrin veli kommentoi sanomalla: ”Hän korostaa koko ajan, että tämä on yksittäistapaus eikä tarvitse pelätä. Miten hän voi sanoa niin? Ei terroristien kohdalla voi puhua yksittäistapauksista, kun iskuja tapahtuu jatkuvasti jossain päin. Minä en ole pitänyt enää hetkeen Suomea turvallisena paikkana. Ei täällä ole turvallista, kun tällaista voi tapahtua keskellä päivää torilla, aivan järjetöntä teurastusta.”
Esitutkintavaiheen kommentteja > Poliitikot ulkomailla

Suomi on saanut paljon osanottoja maailmalta. Viron presidentti Kersti Kaljulaid otti myös osaa suomalaisten suruun toteamalla muun muassa, että ”Tämä on raskas päivä ja raskas viikonloppu Suomelle ja suomalaisille. Raskas se on myös virolaisille, sillä meillä on aivan erityinen yhteys Suomeen. Me hengitämme samaan tahtiin suomalaisten kanssa, me ymmärrämme toisiamme useimmiten jo puolesta sanasta. Ja kun heillä on vaikeaa, jaamme heidän tuskansa.”
Myös muun muassa Ranskan presidentti Emmanuel Macron sekä Ruotsin ja Tanskan pääministerit ilmaisivat osanottonsa tapahtumien johdosta. Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker lähetti pääministeri Sipilälle suomenkielisen kirjeen, jossa hän ilmaisi tukensa suomalaisille ja Suomen turvallisuusviranomaisille.
Esitutkintavaiheen kommentteja > Tutkijat

Jane's-tutkimuslaitoksen terrorismiin perehtynyt vanhempi tutkija Otso Iho sanoo, että ei ole lainkaan yllättävää, että tekijä tulee Marokosta, koska siellä ja Pohjois-Afrikassa yleensäkin on ollut vahvaa jihadistista liikehdintää.
Sotatieteen tohtori ja terrorismin tutkija Antti Paronen kertoi pitävänsä merkittävänä, että puukotusten taustalta löytyi terroristinen motiivi, koska kyseinen ideologinen vaikutus kytkee tapahtumat osaksi jotain suurempaa, joka uhkaa yhteiskuntaa tavalla, joka ravisuttaa sen rakenteita. Paronen katsoo, että aatteellisuus tekee teosta esimerkiksi tavallista humalaisen tekemää puukotusta tai tappelua huomattavasti vaarallisemman ilmiön. Hän katsoo myös, että nyt on ylitetty se raja, jonka jälkeen Suomessa ei ole paluuta sellaiseen tilaan, jossa pelkästään pystyttäisiin deradikalisointiohjelmilla ja ehkäisevällä poliisityöllä ehkäisemään terrori-iskuja. Hänen mielestään Suomella pitää olla kyky tarvittaessa ratsioiden, voimankäytön ja voimannäytön kautta torjua tällaista uhkaa. Paronen sanoo, että suomalaisten on pystyttävä tunnustamaan, että terroriteot ovat tekijöiden näkökulmasta sotaa Suomea kohtaan.
Geopoliittisiin konflikteihin erikoistuneen tutkijan Alan Salehzadehin mukaan yksi syy terrori-iskujen lisääntymiseen Euroopassa on se, että Isis on häviämässä sotaa Lähi-idässä.
»Isis käyttää tehokkaasti hyväkseen turvapaikanhakujärjestelmää ja on onnistunut soluttamaan lukuisia aktiivejaan vanhalle mantereelle, kuten näimme esimerkiksi vuonna 2015 Pariisin-iskuissa. – – Länsimaissa elää ja on elänyt runsaasti islamisteja. Myös Suomessa. Heidän annetaan oleskella melko vapaasti ja paikoin heidän toimintaansa jopa tuetaan. Lepsuilu islamistien kanssa on kuitenkin hengenvaarallista peliä. Yksittäinen terroristi saattaa olla ’syrjäytynyt’ tai ’mielisairas’, mutta islamistien terroritekojen takana vaikuttaa myös ideologia: islamistit haluavat hallita maailmaa – – asettamalla kalifaatin mahdollisimman moneen maahan. Tämä ideologia ei rajoitu ainoastaan Isisiin, Al-Qaidaan tai muun selkeästi terroristisen järjestön aktiiveihin, vaan se saa tukea sadoilta tuhansilta normaalisti yhteiskunnassa toimivilta ihmisiltä kaikkialla maailmassa. Tämä tekee ideologiasta vaarallisen ja länsimaalaisten arvojen suuren vihollisen.» 
(Alan Salehzadeh)
Terrorismin seurantaan erikoistuneen SITE Intelligence Groupin johtajan Rita Katzin mukaan Isis-jihadistijärjestön tukijat ovat juhlineet Turun puukotuksia internetissä. Poikkeuksellisesti Isis ei kuitenkaan ottanut terroriteosta vastuuta. Syyksi epäiltiin muun muassa teon vähäistä propaganda-arvoa ja sitä, että tekijä ei kuollut teossa.
Ruotsin Maanpuolustuskorkeakoulun tutkijan Magnus Ranstorpin mukaan Turun puukotuksella on selkeä yhteys edellisenä päivänä tapahtuneeseen Barcelonan terrori-iskuun. Ranstorpin mukaan Marokkolainen terrorismiverkosto ulottuu Barcelonasta Turkuun. Se alkaa Ceutan ja Melillan kaupungeista (Marokon rannikolta) ja jatkuu Espanjan, Ranskan ja Brysselin kautta edelleen Pohjoismaihin. Eräillä merkittävimmillä terroristitoimijoilla Ruotsissa on marokkolainen tausta.
Oikeudenkäynnit > Pääkäsittely > Ensimmäisen pääkäsittelyviikon tapahtumat

Iskun oikeudenkäynnin pääkäsittely alkoi 9. huhtikuuta 2018. Istunto pidettiin poikkeuksellisesti Turun Saramäen vankilassa. Bouanane yritti oikeudenkäynnissä pyytää puheenvuoroa viittaamalla. Hän ei saanut aluksi puheenvuoroa, koska häntä oli tarkoitus kuulla vasta seuraavalla viikolla. Kun lupa puheenvuoroon myönnettiin, hän kertoi, että hänen ensimmäinen ajatuksensa oli tappaa kaksi ihmistä ja katkaista heidän päänsä. Bouanane jatkoi, että ensimmäisen murhan jälkeen hän halusi piiloutua ja jatkaa iskua myöhemmin. Hänen tavoitteenaan oli katkaista kahden tai sitä useamman ihmisen päät. Samassa oikeudenkäynnissä tekijän avustaja totesi, että Bouanane kokee itsensä terroristiksi. Eräs uhrien avustajista kertoi oikeudessa, että Bouanane on myös kirjoittanut sellissään, että hän halusi tehdä Suomesta islamilaisen valtion.
Kolmantena käsittelypäivänä kuultiin iskussa vakavasti loukkaantunutta uhria. Hänen kertoessaan puukotuksista Bouanane nauroi avoimesti. Jo käsittelypäivän alussa Bouanane oli virnuillut oikeudelle. Bouanane myös poistettiin istuntosalista, kun hän oli hermostunut asianomistajalle tämän kuulemisen aikana eikä suostunut hiljentymään. Bouanane solvasi arabiaksi häntä pelkuriksi nimittänyttä miestä.
Oikeudenkäynnit > Tuomio

Varsinais-Suomen käräjäoikeus tuomitsi 15. kesäkuuta 2018 Abderrahman Bouananen kahdesta terroristisessa tarkoituksessa tehdystä murhasta ja kahdeksasta terroristisessa tarkoituksessa tehdystä murhan yrityksestä elinkautiseen vankeuteen. Hän joutuu korvaamaan uhreille kipu- ja kärsimyskorvauksia yli puoli miljoonaa euroa ja lisäksi oikeudenkäyntikulut.
Puukotukset oli tehty vakaasti harkiten sekä erityisen raa’alla ja julmalla tavalla. Oikeuden mielestä teko oli myös kokonaisuutena arvostellen törkeä. Hänet siirrettiin Turun vankilaan kärsimään tuomiotaan.
Bouanane valitti tuomiosta hovioikeuteen elokuussa 2018. Hän kiisti, että teko olisi tehty lain tarkoittamalla tavalla terroristisessa tarkoituksessa. Lisäksi Bouanane valitti yhden uhrin, Hassan Zubierin, ansionmenetyskorvauksista. Käräjäoikeus oli määrännyt Bouananen maksamaan Zubierille ansionmenetyksistä 948 euroa kuukaudessa siihen saakka, kunnes tämä täyttää 65 vuotta. Myöhemmin kuitenkin selvisi, että Zubier oli antanut ansioistaan vääriä tietoja.
Valmisteleva istunto hovioikeudessa pidettiin 11. tammikuuta 2019, ja varsinaisen käsittelyn piti alkaa helmikuussa 2019. 28. tammikuuta 2019 Bouanane kuitenkin perui valituksensa, joten käräjäoikeuden tuomio sai lainvoiman. Bouananea oikeuskäsittelyssä avustanut asianajaja Kaarle Gummerus tiedotti valituksen peruuttamisen syyksi sen, että ”hänen päämiehensä ei halua olla asian kanssa enää missään tekemisissä”. Valituksen peruuttaminen jäi harmittamaan Gummerusta, sillä terrorismituomion perusteluiden uudella käsittelyllä olisi voinut olla yleisempää merkitystä, koska terrorismirikoksesta ei ollut aiempaa oikeuskäytäntöä Suomessa. Elinkautista rangaistusta uusi käsittely ei olisi muuttanut, mutta rikosnimikkeiden mahdollinen muutos olisi voinut vaikuttaa Bouananen vapautumisen ajankohtaan.
Vuonna 2022 Bouananea vastaan nostettiin syytteet vanginvartijoiden väkivaltaisesta vastustamisesta vankilassa. Hän puri vanginvartijaa sormeen ja potkaisi toisessa tapauksessa nivusiin. Bouanane on hakenut siirtoa kotimaahansa kärsimään rangaistustaan. Hän oli syyskuuhun 2024 mennessä tehnyt hakemuksen kolme kertaa ja perunut niistä jokaisen. Kaarle Gummerus on todennut, että hänelle on jäänyt epäselväksi, olisiko elinkautinen Marokossa todella eliniän mittainen. Kuultuaan tämän Bouanane muutti mieltään ja perui toiveensa paluusta kotimaahansa. Kun Bouanane aikanaan vapautuu, hänet toimitetaan pois Suomesta.