stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Náxos
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Náxos Wikimedia Commonsissa
Kykladit
| --- | --- |
Pääsaaret:   Amorgós  Anáfi  Ándros  Antíparos  Delos  Folégandros  Íos  Kéa  Kímolos  Kýthnos  Mílos  Mýkonos  Náxos  Páros  Santoríni Thíra  Sérifos  Sífnos  Síkinos  Sýros  Tínos 
Muut suuremmat saaret:   Antímilos  Despotikó  Donoúsa  Gyáros  Irakleiá  Káto Koufonísi  Kéros  Koufonísi  Makrónisos  Nikoúria  Pacheiá  Polýaigos  Ríneia  Schoinoúsa  Thirasía 
Pienet saaret:   Agía Kalí  Agía Paraskeví  Ágios Andréas, Kímolos  Ágios Andréas, Koufonísia  Ágios Artémios  Ágios Efstáthios  Ágios Geórgios  Ágios Ioánnis  Ágios Nikólaos, Makáres  Ágios Nikólaos, Thíra  Ágios Spyrídonas  Akráthi  Almyronísi  Anánes  Áno Antikéri  Ánydros  Árgilos  Askaniá  Áspro  Aspronísi, Santoríni  Aspronísi, Schoinoúsa  Avelonísia Megálos Avelás  Mikrí Akradiá  Avoladonísi  Báos  Christianí  Daskalió  Diakoftó  Didými  Dipló  Drakonísi  Dryonísi  Dýsvato  Escháti  Evriókastro  Filídi  Foínisses  Ftená  Foúis  Gaïdouronísi  Galiátsos  Gavrionísia Akamátis  Alidonísi  Gáidaros  Megálo  Platý  Prásso  Tourlítis  Glarómpouta  Glaronísi, Gyáros  Glaronísi, Koufonísia  Glaronísi, Sérifos  Glaronísia  Gramvoússa  Kalógeroi, Kímolos  Kalógeroi, Tínos  Kalógeros  Kampána  Káravos  Kardiótissa  Kasséles  Káto Antikéri  Kávouras, Antíparos  Kávouras, Mýkonos  Kitrianí  Klidoúra  Klimatónisa  Kounelonísi  Krommýdi  Ktapódia  Lazaronísi  Lázaros  Makáres  Makrá  Makronísi  Manolonísi  Mantó  Marmaronísi  Mavronísi  Megáli Pláka  Megálo Viókastro  Megálos Refmatiáris  Mikrí Pláka  Mikronísi  Mikró Viókastro  Mikrós Avelás  Mikrós Refmatiáris  Moschonás  Náta  Néa Kaméni  Ofeidoússa  Palaiá Kaméni  Panagía  Panteronísi  Paximádi  Petalídi, Íos pohj.  Petalídi, Íos loun.  Pipéri  Pláka  Plakí  Planítis  Porí  Práso  Prasonísi, Íos  Prasonísi, Kímolos  Prasoúra  Psathonísi, Íos  Psathonísi, Sýros  Revmatonísi  Revmatonísia  Sáliagkos  Schinonísi  Serifopoúla  Sfontíli  Skylonísi  Strongylí, Antíparos  Strongylí, Makáres  Strongyló, Sýros Ermoúpoli  Strongyló, Sýros Poseidonía  Tetartonísi  Theotókos  Thermonísia  Tigáni  Toúrlos, Antíparos  Toúrlos, Páros  Tragonísi  Tría Adélfia  Tsimintíri  Tsouloúfi  Varvaronísi  Varvaroúsa  Venétiko  Voúlgari  Vous  Vryokastráki 
Náxoksen Apóllonaksen kylä.
Keskeneräinen kuros-patsas Apóllonaksessa.
Náxoksen Apollonin temppelin portti eli Portára.
The Mechanic (vuoden 2011 elokuva)

| The Mechanic |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Simon West
Käsikirjoittaja:   Lewis John Carlino  Richard Wenk 
Tuottaja:  Irwin Winkler Robert Chartoff
Säveltäjä:  Mark Isham
Kuvaaja:  Eric Schmidt
Pääosat:   Jason Statham  Ben Foster 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Millennium Films
Levittäjä:  Fórum Hungary Netflix Dong-A Export (käännä suomeksi)
Ensi-ilta:  28. tammikuuta 2011
Kesto:  93 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Seuraaja:  Mechanic: Resurrection
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Mechanic on vuonna 2011 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintaelokuva. Se on uudelleenfilmatisointi vuoden 1972 Mestaritappaja-elokuvasta. Elokuva kertoo palkkamurhaaja Arthur Bishopista, jonka oppimestari murhataan, ja hän alkaa perehdyttää mestarin poikaa ammatin saloihin. Elokuvan päärooleissa ovat Jason Statham ja Ben Foster.
Vuonna 2016 elokuva sai jatko-osan Mechanic: Resurrection.
Juoni

Arthur Bishop on alan kylmähermoisin palkkamurhaaja, jolla on ainutlaatuinen kyky eliminoida kohteensa siististi. Kun hänen ystävänsä ja oppi-isänsä murhataan, työ muuttuu henkilökohtaiseksi kostoksi ja hän alkaa perehdyttää oppi-isän poikaa Steve McKennaa ammatin saloihin. Molemmat haluavat saada tappajat tilille teostaan.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jason Statham  | … |  Arthur Bishop   |
|  Ben Foster  | … |  Steve McKenna   |
|  Tony Goldwyn  | … |  Dean Sanderson   |
|  Donald Sutherland  | … |  Harry McKenna   |
|  Jeff Chase  | … |  Burke   |
|  Mini Andén  | … |  Sarah   |
|  James Logan  | … |  Jorge Lara   |
|  John McConnell  | … |  Andrew Vaughn   |
|  Stuart Greer  | … |  Ralph   |
|  Christa Campbell  | … |  Kelly   |
Aiheesta muualla

The Mechanic Internet Movie Databasessa (englanniksi)
The Next Three Days

| The Next Three Days |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Paul Haggis
Käsikirjoittaja:  Paul Haggis
Tuottaja:   Michael Nozik  Olivier Delbosc  Paul Haggis  Marc Missonnier 
Säveltäjä:  Danny Elfman
Kuvaaja:  Stéphane Fontaine
Leikkaaja:  Jo Francis
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Lionsgate
Levittäjä:  Lionsgate Netflix
Ensi-ilta:   2010-11-99. marraskuuta 2010 (New York City)  2010-11-2626. marraskuuta 2010 (Suomi)  
Kesto:  133 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  30 miljoonaa dollaria
Tuotto:  67.4 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Next Three Days on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen trilleri-draamaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Paul Haggis. Sen pääosissa näyttelevät Russell Crowe, Elizabeth Banks, Brian Dennehy ja Liam Neeson.
Elokuva kertoo perheestä, jonka elämä järkkyy, kun perheen äitiä Laraa (Elizabeth Banks) syytetään pomonsa murhasta ja hänet tuomitaan vankilaan. Laran aviomies (Russell Crowe) ryhtyy valmistelemaan vaimonsa vapauttamista rikollisin keinoin.
Elokuva on yhdysvaltalainen uusintaversio ranskalaisesta elokuvasta Kaiken se kestää (2008)
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Russell Crowe  | … |  John Brennan   |
|  Elizabeth Banks  | … |  Lara Brennan   |
|  Brian Dennehy  | … |  George Brennan   |
|  Lennie James  | … |  Lieutenant Nabulsi   |
|  Olivia Wilde  | … |  Nicole   |
|  Ty Simpkins  | … |  Luke   |
|  Helen Carey  | … |  Grace Brennan   |
|  Liam Neeson  | … |  Damon Pennington   |
|  Daniel Stern  | … |  Meyer Fisk   |
|  Kevin Corrigan  | … |  Alex   |
|  Jason Beghe  | … |  Detective Quinnan   |
|  Aisha Hinds  | … |  Detective Collero   |
|  Tyrone Giordano  | … |  Mike   |
|  Jonathan Tucker  | … |  David   |
Musiikki

Elokuvan musiikin ja kappaleet sävelsi Danny Elfman lukuun ottamatta kappaleita ”Mistake” ja ”Be The One”, jotka sanoitti ja esitti Moby.
Aiheesta muualla

The Next Three Days Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Next Three Days/ The Next Three Days Rotten Tomatoesissa. (englanniksi)
The Next Three Days Box Office Mojossa. (englanniksi)
Johannes Leppänen

Frans Johannes Leppänen (s. 18. kesäkuuta 1949 Kannonkoski) on suomalainen agrologi ja entinen Suomen Keskustan kansanedustaja Keski-Suomen vaalipiiristä. Hän toimi kansanedustajana vuosina 1991–2003. Leppänen kuuluu Kannonkosken kunnanvaltuustoon, jonka puheenjohtajana hän aiemmin toimi.
Kansanedustajan toimiessaan Leppänen oli perustuslakivaliokunnan, suuren valiokunnan ja talousvaliokunnan jäsenenä sekä lakivaliokunnan ja eduskunnan palkkavaliokunnan varajäsenenä.
Leppänen tuomittiin vuonna 1994 tuottamuksellisesta kätkemisrikoksesta 30 päiväsakkoon. Hän oli ostanut edellisenä kesänä varastetun perämoottorin tuttavansa pojalta.
Johannes Leppänen on uskonnolliselta vakaumukseltaan vanhoillislestadiolainen ja toimii liikkeessä puhujana eli saarnaajana. Johannes Leppänen on toiminut myös Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokousedustajana.
Aiheesta muualla

.aspx Johannes Leppänen Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Suomen Keskustan kansanedustajat
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 1991–1995 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (55):  Aho  Ala-Nissilä  Alaranta  Anttila  Aula  Björkenheim  Heikkinen  Huuhtanen  Isohookana-Asunmaa  Jokiniemi  Juhantalo (1991–1993)  Järvilahti  Jäätteenmäki  Kalli  Kauppinen  Kemppainen  Koistinen  Komi  Korkeaoja  Korva  Koski  Korteniemi (1994–1995)  Kuittinen  Kuuskoski  Kääriäinen  Laivoranta  Laukkanen  Lehtosaari  Leppänen  Liikkanen  Lindqvist  Mattila  Morri  Mölsä  Näsi  Pekkarinen  Pelttari  Pesälä  Pokka (1991–1994)  Puhakka  Pura (1992–1995)  Rehn  Renko (1991–1995)  Rossi  Ryynänen  Röntynen  Saapunki  Saari  Siuruainen (1991)  Suhola  Tenhiälä (1991–1992)  Vanhanen  Vihriälä  Viljanen  Virrankoski  Vuorensola  Väistö  Väyrynen  Ääri (1993–1995) 
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 1995–1999 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (44):  Aho  Aittoniemi  Ala-Nissilä  Alaranta  Anttila (1995–1996)  Aula  Huuhtanen  Hyssälä  Isohookana-Asunmaa  Juhantalo  Jäätteenmäki  Kalli  Karjula  Kemppainen  Kiviniemi  Koistinen  Komi  Korkeaoja  Korteniemi  Koski  Kääriäinen  Lehtosaari  Leppänen  Liikkanen  Lindqvist  Lämsä  Manninen  Myllyniemi  Mölsä (1995–1999)  Pekkarinen  Pesälä  Ranta-Muotio  Rehn  Rehula (1996–1999)  Saapunki  Saari  Salo  Suhola  Takkula  Vanhanen  Vehviläinen  Vihriälä  Vuorensola  Väistö  Väyrynen (1995) 
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 1999–2003 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (48):  E. Aho  H. Aho  Aittoniemi (1999)  Ala-Nissilä  Anttila  Aula  Huuhtanen (1999–2000)  Hyssälä  Isohookana-Asunmaa  Jäätteenmäki  Kalli  Karjula  Karpela  Kerola  Keränen  Kiviniemi  Komi  Korkeaoja  Korteniemi (1999–2001)  Korva (2001–2003)  Kääriäinen  Lahtela  Laukkanen  Lehtomäki  Leppä  Leppänen  Lintilä  Lämsä  Manninen  Myllyniemi  Mölsä  Neittaanmäki  Nousiainen  Oinonen  Pekkarinen  Puhakka  Ranta-Muotio  Rantakangas  Rehula  Rossi (1999, 2000–2003)  Ryynänen (1999–2003)  Saapunki  Salo  Takkula  Vanhanen  Vehviläinen  Vihriälä  Vilkuna  Väistö  Ylä-Mononen 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
K. F. Lehtonen

| Kustaa Fredrik Lehtonen> Kansallisen Kokoomuksen puheenjohtaja |
| --- | --- |
 1945–1946  
Edeltäjä:  Edvin Linkomies
Seuraaja:  Arvo Salminen
Kansanedustaja
 1.9.1933–31.8.1936 14.12.1943–5.4.1945  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Oulun läänin vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. lokakuuta 1883 Hämeenlinna
Kuollut: 6. elokuuta 1962 (78 vuotta) Helsinki
Arvonimi: maanviljelysneuvos (1944)
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Koulutus:  agronomi (1908)
Kustaa Fredrik (K. F.) Lehtonen (alkuaan Gustaf Fredrik Skytt, 20. lokakuuta 1883 Hämeenlinna – 6. elokuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi lyhyen aikaa kokoomuksen puheenjohtajana 1945–1946.
Kustaa Lehtonen kirjoitti ylioppilaaksi Tampereella vuonna 1903 ja valmistui agronomiksi Mustialassa vuonna 1908. Lehtonen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1937, 1940 ja 1943 vaaleissa. Lehtonen aloitti poliittisen uransa Kajaanin maalaiskunnan kunnanvaltuustossa, jossa hän oli valtuutettuna vuosina 1931–1945. Lehtonen toimi kokoomuksen kansanedustajana ensin vuosina 1933–1936. Hän nousi takaisin eduskuntaan Väinö Kokon kuoltua joulukuussa 1943 ja toimi kansanedustajana vaalikauden loppuun huhtikuuhun 1945 asti.
Lehtonen oli kokoomuksen puoluevaltuuston jäsen vuosina 1934–1948. Puolueen varapuheenjohtajana toiminut Lehtonen valittiin eroamaan joutuneen puheenjohtajan Edwin Linkomiehen seuraajaksi 1945. Valinta ei ollut suunniteltu vaan johtui lähinnä yllättävästä tilanteesta, jossa varapuheenjohtaja Lehtosen valinta oli helppo ratkaisu. Lehtosen jälkeen kokoomuksen puheenjohtajaksi tuli Arvo Salminen seuraavana vuonna 1946.
Lehtonen teki pääosan työurastaan Kajaani Oy:n palveluksessa. Hän aloitti Kajaanin Puutavara Osakeyhtiön maatalousosaston päällikkönä ja sosiaalisen työn johtajana Kajaanissa vuonna 1919 ja jäi tehtävästä eläkkeelle vuonna 1952. Lehtosen kirjoittama Kajaanin Puutavara Osakeyhtiön (myöh. Kajaani Oy) 25-vuotishistoriikki ilmestyi 1932.
Tunnustukset

Lehtoselle myönnettiin vuonna 1944 maanviljelysneuvoksen arvonimi. Arvonimen myöntämisen perusteena oli Lehtosen työ Kainuun maatalousneuvonnan perustan rakentamisessa ja yleisemmin toiminta maakunnan taloudellisten ja yhteiskunnallisten olojen kehittämisen hyväksi.
Kajaanin maanviljelysseura nimesi vuonna 1952 Lehtosen kunniajäsenekseen. Nimitys oli tunnustus hänen kolmekymmentävuotisesta työstään maa- ja karjatalouden neuvontajärjestön johtokunnassa. Myöhemmin Kajaanin maanviljelysseura perusti K. F. Lehtosen nimeä kantavan rahaston.
Aiheesta muualla

.aspx K. F. Lehtonen Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
K. F. Lehtonen. Suomen talouselämän vaikuttajat -verkkojulkaisu (maksullinen). Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat
| n k Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat 1933–1936 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (18):  Böök  Forstadius  Honka  Horelli  Junnila  Korvenoja  Lehtonen  Leiwo  Linkomies  Moilanen  Oksala  Oksanen  Pennanen  Pohjala  Rantanen (1933–1935†)  Soini  Vaarama  Virkkunen 
| n k Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat 1939–1945 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (25):  Eerola  Hackzell  Havas (1939–1941†)  Heikinheimo (1941–1945)  Heikkilä  Honka  Horelli  Hurtta  Ikola  Kallio  Kokko (1939–1943†)  Korvenoja  Kylänpää  K. Lehtonen (1943–1945)  O. Lehtonen  Linkomies  Moilanen  Oksala  Paavolainen  Pennanen  Pilkama (1939–1942†)  Pohjala  Pohjannoro  Soini  Turja  Tuurna  Valanne (1942–1945)  Virkkunen 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Talousvaikuttajat  Eduskunta  Biografiasampo
Anna-Liisa Linkola

| Anna-Liisa Linkola> Anna-Liisa Korhonen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. elokuuta 1914 Pielisjärvi
Kuollut: 3. elokuuta 1999 (84 vuotta) Kotka
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  lyseon lehtori
Arvonimi: kunnallisneuvos (1977)
Poliitikko
Puolue:  Kokoomus
Asema:  Eduskunnan II varapuhemies (1975–1978)
Vaalipiiri:  Kymen läänin vaalipiiri
Kotipaikka:  Kotka
Koulutus:  diplomi-insinööri
Puoliso:  Klaus Vilho Johannes Linkola
Anna-Liisa Linkola (o.s. Korhonen; 10. elokuuta 1914 Pielisjärvi – 3. elokuuta 1999 Kotka) oli suomalainen diplomi-insinööri, lehtori ja kunnallisneuvos. Hän oli kokoomuksen kansanedustajana 1960- ja 1970-luvulla ja ensimmäinen eduskunnan puhemiehistöön valittu nainen.
Linkolan vanhemmat olivat diplomi-insinööri Kaarlo Heikki Korhonen ja Anna Maria Ryynänen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1932 ja valmistui diplomi-insinööriksi 1937 ja erikoistui myöhemmin 1957 vesikemiaan. Linkola oli Kotkan puutalousopiston lehtori 1945–1950, Kotkan lyseon lehtori 1951–1955 ja Kotkan lyseon matemaattisten aineiden lehtori 1955–1974. Hän opetti myös Kotkan sairaanhoito-oppilaitoksessa 1957–1973 ja toimi Kotkan kaupungin vesilaitoksen kemistinä 1955–1971. Linkola sai kunnallisneuvoksen arvon 1977.
Linkola oli kansanedustajana vuosina 1962–1979 Kymen läänin vaalipiiristä. Hän oli ensimmäinen eduskunnan puhemiehistöön kuulunut nainen toimiessaan 2. varapuhemiehenä vuosina 1975–1978. Hän kuului myös Yleisradion hallintoneuvostoon. Lisäksi Linkola oli kokoomuksen varapuheenjohtaja, kokoomuksen puoluevaltuuston varapuheenjohtaja ja kokoomuksen naisten liiton puheenjohtaja.
Linkola oli presidentin valitsijamies vuosien 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Hän kuului Kotkan kaupunginhallitukseen ja oli Kotkan kaupunginvaltuuston varapuheenjohtaja. Linkola oli Liike- ja virkanaisten kansainvälisen liiton varapresidentti ja Liike- ja virkanaisten liiton puheenjohtaja.
Anna-Liisa Linkolan puolisona oli vuodesta 1937 Klaus Vilho Johannes Linkola, jonka isä oli maaherra Mikko Collan.
Eino Lottanen

Eino Henrik Lottanen (29. kesäkuuta 1909 Antrea – 25. huhtikuuta 1995 Hämeenlinna) oli Keskustapuolueen kansanedustajana toiminut suomalainen agrologi, viljelypäällikkö ja maanviljelijä.
Lottasen vanhemmat olivat arentilainen Juhkom (Joakim) Lottanen ja Maria Sofia Putkonen. Hän kävi kansakoulun ja suoritti sitten 1932 maamieskoulun ja 1934 maamiesopiston.
Lottanen toimi Viipurin läänin maanviljelysseuran maatalousneuvojana Räisälässä 1935–1936, Itä-Suomen raakasokeritehtaan piirikonsulenttina Antreassa 1937–1939 ja Salossa toimineen Suomen raakasokeritehtaan piirikonsulenttina 1940–1941. Sotavuosina hän oli Antrean kunnan työvoimapäällikkönä 1943–1944 ja sodan päätyttyä 92. maanlunastuslautakunnan agronomijäsenenä 1945–1947. Lottanen oli sitten Turengin sokeritehdas oy:n palveluksessa piirikonsulenttina 1948–1950 ja viljelypäällikkönä 1951–1976. Lottanen viljeli myös omaa maatilaansa Vanajassa vuodesta 1948. Hän sai maanviljelysneuvoksen arvon 1979.
Lottanen oli kansanedustajana 1966–1975 edustaen Hämeen läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa ja hän kuului myös Vanajan kunnanvaltuustoon ja Hämeenlinnan kaupunginvaltuustoon. Lottanen oli jäsenenä Rikkihappo Oy:n ja Sanomalehti Suomenmaan hallintoneuvostoissa sekä Alkio-opiston johtokunnassa. Hän oli myös Kemira Oy:n tilintarkastajana.
Eino Lottanen oli naimisissa vuodesta 1936 Elsa Inkeri Olkinuoran kanssa.
Aukusti Luoma

| Aukusti Luoma> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Aukusti Vihtori Luoma
Syntynyt: 8. syyskuuta 1888 Kuortane
Kuollut: 11. heinäkuuta 1943 (54 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  maanviljelijä, pankinjohtaja
Poliitikko
Puolue:  Kansallinen Kokoomuspuolue
Asema:  Kansanedustaja (1927–1930)
Vaalipiiri:  Vaasan läänin itäinen vaalipiiri
Kotipaikka:  Kuortane
Puoliso:  Hellin Serafia Järvikangas (1909)
Vanhemmat:  Eljas Luoma Johanna Perander
Aukusti Vihtori Luoma (8. syyskuuta 1888 Kuortane – 11. heinäkuuta 1943 Helsinki) oli suomalainen maanviljelijä, pankinjohtaja ja Kansallisen Kokoomuksen kansanedustaja.
Luoman vanhemmat olivat maakauppias Eljas Luoma ja Johanna Perander. Hän kävi seitsemän luokkaa oppikoulua ja oli maanviljelijänä Kuortaneella. Luoma toimi Kuortaneen säästöpankin johtajana 1917–1943 ja oli Kuortaneen kunnankirjurina kolmen vuoden ajan.
Luoma oli kansanedustajana 1927–1930 edustaen Vaasan läänin itäistä vaalipiiriä Kokoomuksen edustajana. Hän oli myös Kuortaneen kunnanvaltuuston jäsenenä. Myöhemmin Luoma toimi Isänmaallisen kansanliikkeen Etelä-Pohjanmaan itäisen piirin puheenjohtajana ja oli Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin esikunnan ja Etelä-Pohjanmaan ilmapuolustusliiton johtokunnan jäsenenä.  Hän oli keskeisiä henkilöitä Lapuan Liikkeessä.
Aukusti Luoma oli naimisissa vuodesta 1909 Hellin Serafia Järvikankaan kanssa.
Aaro Lintilä

Aaro Olavi Lintilä (14. kesäkuuta 1928 Toholampi – 1. marraskuuta 1986 Toholampi) oli suomalainen keskustapoliitikko.
Lintilä toimi kansanedustajana kymmenen vuotta, helmikuusta 1962 tammikuuhun 1972. Eduskunnan valiokunnista hän vaikutti maa- ja metsätalousvaliokunnassa, suuressa valiokunnassa ja talousvaliokunnassa. Hän oli myös eduskunnan pankkivaltuuston jäsen.
Lintilä syntyi maanviljelijäperheeseen ja oli itsekin maanviljelijä. Hän viljeli kotitilaansa Toholammilla vuodesta 1944, aluksi veljiensä kanssa. Myöhemmin tila siirtyi kokonaan hänelle. Ennen kansanedustajuuttaan hän toimi vuosina 1949–1951 puolueensa Keski-Pohjanmaan piirin järjestöneuvojana ja vuosina 1952–1961 piirin toiminnanjohtajana. Vuonna 1964 Lintilä seurasi Viljami Kalliokoskea piirin puheenjohtajana ja toimi tehtävässä vuoteen 1975. Kansanedustajavuosiensa jälkeen hän oli vuodesta 1974 kuolemaansa saakka Eläkeliiton toiminnanjohtaja.
Lintilä oli presidentin valitsijamies kaksissa vaaleissa, 1962 ja 1968. Hän vaikutti myös Toholammin kunnallispolitiikassa. Hän oli vuodesta 1965 kunnan kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Vuonna 1978 Lintilälle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi.
Lintilä oli naimisissa Kaisu Helena Nissilän kanssa vuodesta 1955. Heidän poikansa Mika Lintilä on toiminut kansanedustajana vuodesta 1999 alkaen.
Julius Lindberg

Adolf Julius Lindberg (2. elokuuta 1874 Porvoon maalaiskunta – 4. heinäkuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen kirkkoherra, lääninrovasti ja ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustaja.
Lindbergin vanhemmat olivat perämies Adolf Lindberg ja Karolina Fredriksson. Hän pääsi ylioppilaaksi Porvoon lyseosta 1893 ja suoritti Helsingin yliopistossa teologian erotutkinnon 1896. Lindberg vihittiin papiksi 1896 ja hän suoritti pastoraalitutkinnon 1900. Hän valmistui vielä filosofian kandidaatiksi 1904 ja filosofian maisteriksi 1907.
Lindberg toimi Loviisan kirkkoherran apulaisena, vt. kirkkoherrana ja Loviisan sairaalan saarnaajana 1896–1897, Someron vt. kappalaisena 1897–1898 ja Porvoon kirkkoherran apulaisena 1898–1900. Hän oli saarnaajana ja uskonnonopettajana Haminan kadettikoulussa 1900–1903. Tämän jälkeen Lindberg toimi Pietarsaaren ja Pietarsaaren maaseurakunnan kappalaisena 1904–1907, kansakouluntarkastajana ja uskonnonopettajana Pietarsaaressa 1904–1921, Pietarsaaren maaseurakunnan kirkkoherrana 1907–1921 ja Kirkkonummen kirkkoherrana 1921–1951. Hän oli myös Pietarsaaren rovastikunnan lääninrovastina 1918–1921, Raaseporin lääninrovastina 1929–1951 ja Porvoon tuomiokapitulin asessorina 1932–1938. Lindberg toimi myös Människovännen-lehden toimittajana 1912–1921.
Lindberg oli kansanedustajana 1914–1917 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä ja 1922–1924 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1925 presidentinvaaleissa ja hän toimi Pietarsaaren maalaiskunnan kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Lindeberg oli Finlands svenska söndagsskolförbundin puheenjohtajana ja kuului Suomen lähetysseuran ja Suomen ruotsalaisen pappisliiton hallitukseen sekä Suomen kirkon pappisliiton keskushallitukseen.
Julius Lindberg oli naimisissa vuodesta 1900 Ida Maria Fredrika Ekroosin kanssa.
Teoksia

Jakobstads folkskolor 1908-1918 : berättelse. Jakobstad 1918
Alpo Luostarinen

Alpiin Optaatus (Alpo O.) Luostarinen (4. kesäkuuta 1886 Enonkoski – 27. huhtikuuta 1948 Kerimäki) oli suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos ja Kansallisen Edistyspuolueen ja myöhemmin Maalaisliiton kansanedustaja.
Luostarisen vanhemmat olivat maanviljelijä Albin Luostarinen ja Ida Maria Pennanen. Hän kävi kansakoulun ja kansanopiston sekä suoritti maanviljelyskoulukurssin. Luostarinen toimi maanviljelijänä Kerimäellä vuodesta 1907 alkaen.
Luostarinen oli Kansallisen Edistyspuolueen kansanedustajana 1922–1927 ja Maalaisliiton kansanedustajana 1930–1936 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Hän toimi myös Kerimäen kunnanvaltuuston puheenjohtajana sekä Maalaisliiton Itä-Savon piirin ja Savo-Karjalan meijeriliiton hallituksen puheenjohtajana. Luostariselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1926.
Luostarinen oli naimisissa vuodesta 1911 kansanedustaja Aino Lempi Maria Aarnion kanssa. Maisema-arkkitehti ja apulaisprofessori Katri Luostarinen oli heidän tyttärensä.
Aino Luostarinen

Aino Luostarinen vuonna 1951.
Aino Lempi Maria Luostarinen, ent. Östring myöhemmin Aarnio (2. kesäkuuta 1889 Savonranta – 3. heinäkuuta 1953 Kerimäki) oli suomalainen maatalon emäntä ja Maalaisliiton kansanedustaja.
Luostarisen vanhemmat olivat maanviljelijä Abraham Östring ja Amalia Hynninen. Hän kävi tyttökoulun 1906 ja suoritti 1910 opettajakurssin Helsingin suomalaisessa jatko-opistossa sekä seminaarikurssin 1911.
Luostarinen oli maatalon emäntänä Kerimäellä vuodesta 1911 alkaen. Hän toimi myös Kerimäen Makkolan osuuskassan kirjanpitäjänä.
Luostarinen oli Maalaisliiton kansanedustajana 1927–1930 ja 1936–1953 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Hän oli myös Yleisradion hallintoneuvoston jäsenenä. Luostarinen kuoli kesken edustajakautensa heinäkuun alussa 1953 ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli Maalaisliiton Onni Mannila. Luostarinen oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1950 presidentinvaaleissa ja toimi Kerimäen kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Hän oli Maalaisliiton keskushallituksen jäsen ja Maalaisliiton naisten puheenjohtaja.
Aino Luostarinen oli naimisissa vuodesta 1911 kansanedustaja Alpo Luostarisen kanssa. Maisema-arkkitehti ja apulaisprofessori Katri Luostarinen oli heidän tyttärensä.
Lauri Linna

Lauri Johannes Linna (11. heinäkuuta 1930 Perho – 9. kesäkuuta 2018 Oulu) oli suomalainen poliitikko ja kirjailija. Linna valmistui agrologiksi Pienviljelysneuvojaopistosta Hyvinkäältä vuonna 1956. Hän oli kansanedustajana 1970–1975 Oulun läänin vaalipiiristä Suomen Maaseudun Puolueen ja vuodesta 1972 Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolueen edustajana. Hän julkaisi kuusiosaisen Aatu-kirjasarjan 1996–2007. Lisäksi hän julkaisi teoksen Vennamon panttivangit (1998). Hänen veljensä oli Heimo Linna.