stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kahvi
Juoman valmistus ja nauttiminen > Uuttuminen

Kahvijuomassa on liuenneita kahvinporoja tavallisesti 1,20–1,45 prosenttia ja vettä loput eli vajaat 99 prosenttia. Espresso on vahvempaa, joten siinä kahvia on selvästi enemmän. Kahvinpavusta on liukenevaa 30 prosenttia. Uuton saanto tarkoittaa sitä prosenttia kahvista, joka poroista katoaa, ja se on ihanteellisesti 18–22 prosenttia liukenevasta kahvista. Ihannetason ala- tai yläpuolella kahvi on aliuuttunutta tai yliuuttunutta. Silloin sen maku on epätasapainoinen, sillä aineet liukenevat eri aikoina ja jokin ainesosa on liian hallitseva. Hedelmäiset hapot liukenevat ensimmäisinä. Paahtamisen sivutuotteina syntyneet Maillard-yhdisteet liukenevat seuraavaksi, ja ne antavat kahville pähkinäisen, paahdetun viljaisen tai maltaisen maun. Runsaasti karamellisoidut sokerit liukenevat seuraavaksi, ja ne tuottavat vaniljaisen, suklaisen tai karamellisoidun maun. Kuivat tisleet liukenevat hitaimmin. Ne antavat tuhkaisen, savuisen, hiilimäisen tai tupakkamaisen maun.
Juoman valmistus ja nauttiminen > Lisukkeet

Jotkut nauttivat kahvinsa maidon, sokerin, kerman tai kauramaidon kera. Kahvia voi maustaa myös esimerkiksi kardemummalla, aniksella, inkiväärillä tai alkoholilla. Valmiiksi maustetut kahvit ovat tulleet suosituiksi 1960-luvun jälkeen etenkin Yhdysvalloissa. Kahvia voidaan käyttää myös muun muassa leivonnassa, kastikkeissa ja marinadeissa. Kylmänä nautittavia kahveja kutsutaan jääkahveiksi.
Juoman valmistus ja nauttiminen > Tarjoiluastiat

Kahvia voi juoda erilaisista astioista, kuten lasista, kupista tai mukista. Astian tuntuma, muoto, koko ja tyyli voivat vaikuttaa kahvin ulkonäköön ja juomiskokemukseen eri tavoin. Paksuseinäinen muki pitää kahvin lämpimänä pitkään. Mukissa ja kupissa on usein korva, joka ei kuumene ja josta voi tarttua. Kylmää kahvia voi juoda myös lasista, esimerkiksi tavallisesta juomalasista, konjakkilasista tai korkeasta lattelasista. Laakeaa mukia käytetään perinteisesti café au lait'lle. Kahvicocktaileja ja jääkahvia juodaan joskus tyylikkäästä coupettesta.
1800-luvun jälkipuoliskolta lähtien oli tavallista juoda kahvia tassilta eli aluslautaselta. Maaseudulla tämä oli tapana vielä 1970-luvulla. Lautasen päällä kahvi jäähtyy nopeammin, jolloin sen aromit tulevat selvemmin esiin. Lisäksi lautaselta juodessa kahvia tulee ryystettyä, jolloin juomaan tulee mukaan ilmaa, ja tämä aktivoi makuhermoja, jotka aistivat makuja hajuaistin kautta. Juomalla kahvi lautaselta hampaiden väliin asetetun sokeripalan läpi oli mahdollista saada sokerista tasaisemmin makua jokaiseen suulliseen. Lautaselta kahvin värin ja paahtoasteen voi nähdä paremmin.
Cupping eli maistelu

Cupping on paahtajien ja kahviammattilaisten käyttämä menetelmä eri kahvinpapujen maun ja tuoksun arvioimiseksi. Sen avulla ammattilaiset voivat selvittää papujen suhteellisen arvon ja tehdä ostopäätöksiä. Cupping on paras menetelmä mitata tietyn pavun koko profiili, sillä olosuhteet ja menetelmä ovat siinä aina samat ja makuun vaikuttaa vain pavun ominaisuudet.
Kahvinäytteet paahdetaan kevyesti enintään vuorokautta ennen cuppingia ja jauhetaan karkeaksi juuri ennen maistelua. Kuppiin annostellaan 7–8 grammaa kahvia ja 1,5 desilitraa 93–95-asteista vettä. Kahvin annetaan tekeytyä 3–5 minuuttia. Sen jälkeen sitä haistetaan ja maistetaan lusikalla, ja sen ominaisuuksia vertaillaan muihin laatuihin. Myös pavun ulkomuoto arvioidaan.
Kahvikulttuuri

Kahvia voi ostaa ja nauttia julkisissa kahviloissa, jotka toimivat myös sosiaalisen oleskelun tiloina. Kahviloiden tarjonta ja kahvilakulttuuri vaihtelee maittain. Internetin myötä on perustettu myös nettikahviloita, joissa kahvitarjoilu ei kuitenkaan ole pääosassa. Monilla työpaikoilla on nykyään usein niin kutsuttu kahvitauko. Työaikalaki ei tunne erityisiä kahvitaukoja, ja kahvitauot perustuvat yleensä työpaikoilla noudatettuun vakiintuneeseen käytäntöön.
Jos kahvia juodaan kupista, lusikka tulee etiketin mukaan laskea lautaselle ennen juomista.
Kahvinvalmistuksessa ja kahvinmaistamisessa myös kilpaillaan. Suurin kilpailunjärjestäjä on Dublinissa toimiva World Coffee Events (WCE), joka järjestää muun muassa baristojen, kahvinmaistajien ja lattetaiteen (Latte Art) maailmanmestaruuskilpailut. Myös Suomessa järjestetään vuosittain Vuoden Barista ja Latte Art -kilpailut.
Kahvista voidaan myös pidättäytyä terveydellisistä tai uskonnollisista syistä. Mormonien ”Viisauden sanaksi” kutsuttu käsky kieltää alkoholin, tupakan ja huumeiden ohella myös kahvin ja teen käytön. Adventistit korostavat terveitä elämäntapoja, mihin kuuluu osana myös kahvin välttäminen. Rastafarit välttävät kahvia siinä olevan kofeiinin vuoksi.
Kulutus

Maailmassa kulutettiin vuonna 2023 keskimäärin 1,3 kiloa kahvia henkeä kohti. Eniten kahvia joivat suomalaiset, ruotsalaiset ja norjalaiset. Kahvimaana pidetyn Italian kahvinkulutus oli vain 5,8 kiloa asukasta kohti vuonna 2011. Yhdysvalloissa yli puolet asukkaista joi päivittäin kahvia vuonna 2017.
Kulutus > Suomessa

Suomessa kahvin kulutus suhteessa väestön määrään on maailman suurin. Suomessa käytettiin vuonna 2023 noin 9 kiloa paahdettua kahvia asukasta kohden. Tämä tulisi kolme kuppia päivässä jokaista suomalaista kohti laskettuna.
Suomessa juodusta kahvista 94 % on vaaleapaahtoista vuonna 2011, mutta tummapaahtoisen kahvin suosio ja tarjonta oli kasvussa.
Suosituimmat kahvien tuotemerkit Suomessa vuonna 2004 olivat Juhla Mokka, Kulta Katriina, Presidentti, Costa Rica ja Saludo yhteensä 87,3 %:n markkinaosuudella. Reilun kaupan kahveja on myyty Suomessa vuodesta 1999 lähtien, ja vuonna 2012 Reilun kaupan kahvia myytiin Suomessa noin 864 000 kiloa. Johtava pikakahvimerkki Suomessa ja maailmalla on Nescafé.
Terveysvaikutukset

Kahvinjuonnilla on todettu olevan sekä hyödyllisiä että haitallisia terveysvaikutuksia.
Terveysvaikutukset > Hyödyt > Piristävä vaikutus

Kahvia juodaan usein sen sisältämän kofeiinin piristävän vaikutuksen takia. Kahvin sisältämä kofeiini estää välittäjäaine adenosiinia vastaanottavien reseptorien toimintaa aivoissa. Adenosiini vaikuttaa unirytmiin ja aiheuttaa väsymystä ja unipainetta etenkin pitkäaikaisen valvomisen yhteydessä.
Kahvin piristävä vaikutus hyödyttää etenkin yö- ja vuorotyöläisiä ja henkilöitä, jotka joutuvat valvomaan pitkään. Kahvi auttaa erityisesti väsyneitä ja kovassa suorituspaineessa työskenteleviä. Liikenteessä kahvi parantaa tarkkaavaisuutta ja ajovirheet vähenevät. Paras teho on saatu ottamalla 1–2 kahvikupillisen jälkeen 15 minuutin nokoset.
Kofeiini imeytyy vereen ja kudoksiin noin 45 minuutin sisällä kahvin nauttimisesta. Kofeiiniaineenvaihdunnassa on kuitenkin niin paljon yksilöllistä vaihtelua, että elimistön kofeiinipitoisuus on suurimmillaan 15–120 minuuttia kahvin nauttimisesta.
Terveysvaikutukset > Hyödyt > Dementia

Vuonna 2024 julkaistun tutkimuksen mukaan vähintään neljä kahvikupillista päivittäin juovat sairastuvat dementiaan noin puolet harvemmin kuin kahvia juomattomat. On olemassa viitteitä siitä, että dementiariskin pieneneminen koskisi vain niitä, joilla on hidas kofeiiniaineenvaihdunta eli joiden elimistössä kofeiini säilyy pitkään.
Joissakin tutkimuksissa kahvin sisältämän kofeiinin on havaittu myös vähentävän muistisairauden oireita.
Terveysvaikutukset > Hyödyt > Diabetes, sydämen vajaatoiminta, maksakirroosi

Vuonna 2014 julkaistu tieteellisten tutkimusten yhteenveto tarkasteli kahvin yhteyttä terveysriskeihin. Sen mukaan jokainen päivittäinen kupillinen tavallista kahvia päivässä vähensi diabetesriskiä 9 prosentilla ja kofeiiniton kupillinen 6 prosentilla. Muutama kupillinen kahvia päivässä näytti ehkäisevän myös sydämen vajaatoimintaa, mutta tätä vaikutusta ei saanut suurkulutuksella.
Vuonna 2025 julkaistussa yhdysvaltalaistutkimuksessa havaittiin, että jokainen päivittäinen kupillinen makeuttamatonta kahvia vähensi kymmenellä prosentilla riskiä sairastua kakkostyypin diabetekseen. Makeutusaineella makeutettu kahvikupillinen vähensi riskiä 7 prosentilla ja sokerilla makeutettu kupillinen viidellä prosentilla. Tutkimuksessa oli yhteensä 3 665 408 henkilöseurantavuotta.
Kahvia käyttävät sairastuvat muita harvemmin myös maksakirroosin. Se ei johdu kofeiinista, vaan muista kahvin sisältämistä aineista, mahdollisesti fenolihapoista tai diterpeeneistä.
Terveysvaikutukset > Hyödyt > Klorogeenihapon vaikutukset

Etenkin vaaleapaahtoinen kahvi sisältää runsaasti klorogeenihappoa. Se on antioksidanttien lähde, joka vaikuttaa muun muassa mahalaukun hormonieritykseen ja jolla on arveltu olevan suotuisia vaikutuksia sokeriaineenvaihduntaan.
Terveysvaikutukset > Haitat > Akuutit haittavaikutukset

Kahvin sisältämä kofeiini voi aiheuttaa sydämentykytystä, vatsavaivoja ja unettomuutta. Yleensä nämä haitat ovat kuitenkin vähäisiä. Kahvia satunnaisesti nauttiva huomaa nämä vaikutukset herkemmin kuin säännöllisesti käyttävä, koska kofeiinin sieto kasvaa säännöllisessä käytössä. Kofeiini lisää happaman mahanesteen eritystä, joten kahvi saattaa pahentaa muista syistä johtuvaa närästystä tai muita vatsavaivoja.
Terveysvaikutukset > Haitat > Lisääntymisterveys

Kahvin on havaittu häiritsevän sikiön kasvua jo aivan pieninä pitoisuuksina. Vuonna 2022 julkaistussa yhdysvaltalaistutkimuksessa havaittiin, että kahvia tai muita kofeiinipitoisia juomia käyttävien äitien lapset myös kasvoivat muita hitaammin, ja olivat 7-vuotiaina keskimäärin 1,5 senttiä muita lapsia lyhyempiä.
Terveysvaikutukset > Haitat > Tulehdusmarkkereiden kohoaminen

Vuonna 2004 julkaistussa kreikkalaistutkimuksessa havaittiin, että kahvinjuojien veressä esiintyy tavallista selvästi korkeampia elimistön systeemisen tulehdustilan biomarkkereita, jotka lisäävät esimerkiksi sydän- ja verisuonitautien riskiä. Yli 2 desilitraa kahvia päivässä juovilla naisilla oli kahvia käyttämättömiin naisiin verrattuna 54 % korkeampi interleukiini 6 -arvo, 38 % korkeampi amyloidi-A:n arvo (SAA) ja 28 % korkeampi tuumorinekroosiarvo (TNF). Saman verran kahvia juovilla miehillä oli 50 % korkeampi interleukiini 6 -arvo, 30 % korkeampi CRP-arvo, 28 % korkeampi tuumorinekroosiarvo ja 12 % korkeampi amyloidi-A:n arvo. Tutkimuksessa oli noin 3 000 osanottajaa.
Terveysvaikutukset > Haitat > Vieroitusoireet

Jos päivittäin nautittava kahvimäärä sisältää vähintään 300 milligrammaa kofeiinia, voi lopettaminen aiheuttaa vieroitusoireita jo kolmen päivän käytön jälkeen. Vieroitusoireet alkavat usein 12–24 tunnin sisällä ja ovat vahvimmat 20–51 tunnissa lopetuksesta lukien. Oireet voivat kestää 2–9 päivää. Niihin lukeutuvat usein päänsärky, väsymys, masennus, tyytymättömyys, keskittymisvaikeudet tai ärtymys. Oireet katoavat usein pian jos kofeiinia käytetään uudelleen.
Terveysvaikutukset > Haitat > Muuta

Kahvi sisältää elimistölle haitallista akryyliamidia.
Pannukahvin sisältämä diterpeeni kafestoli kohottaa LDL-kolesterolipitoisuutta veressä. Suodatinkahvin valmistuksessa aine jää paperisuodattimeen. Kahvi ei vaikuta enää väestötasolla merkittävästi suomalaisten kolesteroliarvoihin, koska pannukahvin käyttö on vähentynyt.
Ympäristövaikutukset

Yhden kahvikilon tuotannon ja kuljetusten ilmastoa lämmittävä vaikutus vastaa 4,87 ekvivalenttikiloa hiilidioksidia.
1970- ja 1980-luvulla linnuille elintilaa tarjoavia perinteisiä varjokasviviljelyksiä alettiin korvata aurinkoviljelytekniikoilla paremman tuottavuuden vuoksi. Aurinkoviljelyn ympäristövaikutukset ovat dramaattiset perinteiseen varjokasviviljelykseen verrattaessa. Aurinkoviljely edellyttää laajojen metsäalueiden hakkuuta ja yhden lajin monokulttuurista viljelyä. Tehokkaamman tuotannon vuoksi kehitettiin uusia lajikkeita, joita voidaan viljellä täydessä auringonpaisteessa. Täydessä auringonpaisteessa kasvavat kahvilajikkeet vaativat suuret määrät vettä ja lannoitteita. Halvan työvoiman vuoksi kahvia kasvatetaan alueilla, joilla ei luonnostaan ole suuria vesistöjä. Veden siirtäminen toisista vesistöistä aiheuttaa kasvihuonepäästöjä ja kuivattaa metsäalueita.
Kirjallisuutta

Allen, Stewart Lee: Paholaisen juoma.  (The Devil's Cup: A History of the World According to Coffee, 2003.)  Suomentanut Seppo Hyrkäs. Helsinki:  WSOY, 2000.  ISBN 951-0-24828-2
Sofia Laine & Raisa Kyllikki Karjalainen: Kahvin hinta: Kertomuksia nicaragualaisista kahvintuottajista. Tammi, Helsinki 2006. ISBN 951-3-13847-X
Nieminen, Petri & Puustinen, Terho: Kahvi: Suuri suomalainen intohimo.  Helsinki:  Tammi, 2014.  ISBN 978-951-31-7865-9
Saarinen, Tuija: Pannu kuumana: Suomalaisia kahvihetkiä.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2011.  ISBN 978-952-222-287-9
Jorma Sipilä: Yhä jalompaa kahvijuomaa! Suomen kahvi- ja vastikepaahtimot sekä sikuritehtaat. Edita, Helsinki 2007. ISBN 951-3-74783-2
Timo Voipio: Tropiikin lahjat: Kahvin, teen ja kaakaon talous- ja sosiaalihistoriaa. Gaudeamus, Helsinki 1993. ISBN 951-6-62555-X
Kadonnutta kahvilaa etsimässä, toim. Eero Balk ja Tapani Kärkkäinen. Helsinki: Otava 2000 ISBN 951-1-15972-0
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Ristretto.fi - suomenkielinen kahviharrastajien foorumi ja kahwiki
Food Component Database (FooDB): Coffee (englanniksi)
International Coffee Organization (englanniksi)
Institute for Scientific Information on Coffee (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Japani  Tšekki 
Muut:  Dictionnaire historique de la Suisse  NARA 
Etiopialaisnainen paahtamassa kahvipapuja nykyajan kahviseremoniassa
Ranskalainen laivastoupseeri Gabriel Mathieu de Clieu tuomassa kahvipensasta Karibialle vuonna 1720
Kahvimarjan poikkileikkaus kahvimuseon mallissa. Marjan sisällä on kaksi kahvipapua.
Paahtamattomia kuivattuja kahvipapuja (arabica)
Kahvipapuja paahtumassa
Paahdettuja kahvipapuja
Kahvijuoman keskimääräinen kemiallinen koostumus laskettuna prosentteina kuiva-aineesta (kahvijuomassa on 1,5 % kuiva-ainetta)
Suodatinkahvin valmistusta.
Pressopannu
Maitoa kaadetaan jääkahviin.
Mummo juo kahvia tassilta.
Ammattimaisia kahvinmaistelijoita arvioimassa kahveja.
Turkkilaistyyppinen kahvila.
Stanley

Stanley voi tarkoittaa seuraavia:
Paikkoja

Stanley, kaupunki Durhamin kreivikunnassa, Englannissa
Stanley, kylä ja kunta Kanadassa
Stanley, Port Stanley, Falklandsaarten pääkaupunki
Stanley, kaupunki Yhdysvaltojen Pohjois-Carolinassa
Stanley, kaupunki Yhdysvaltojen Pohjois-Dakotassa
Stanley, kaupunki Yhdysvaltojen Virginiassa
Stanley, kaupunki Yhdysvaltojen Wisconsinissa
Stanley, Hongkongin kaupunginosa
Stanley Park, puisto Vancouverissa, Kanadassa
Stanley R. Mickelsen Safeguard Complex, joukko sotilaiskohteita Pohjois-Dakotassa Yhdysvalloissa
Henkilöitä > Stanley sukunimenä

Allan Stanley (1926–2013), kanadalainen jääkiekkoilija
Andy Stanley (s. 1958), yhdysvaltalainen pastori, kirjailija ja North Point Ministries -järjestön perustaja
Barney Stanley (1893–1971), kanadalainen jääkiekkoilija
Charles Stanley (1819–1901), yhdysvaltalainen shakkimestari
Charles Stanley (1932–2023), yhdysvaltalainen pastori ja kirjailija
Clayton Stanley (s. 1978), yhdysvaltalainen lentopalloilija
Edward Smith-Stanley (1775–1851), englantilainen valtiomies, luonnontutkija ja lintutieteilijä, 13. Derbyn jaarli
Edward Smith-Stanley (1799–1869), brittiläinen valtiomies ja pääministeri, 14. Derbyn jaarli
Frederick Stanley (1841–1909), brittiläinen poliitikko ja ministeri, Kanadan kenraalikuvernööri 1888–1893), 16. Derbyn jaarli
Henry Morton Stanley (1841–1904), brittiläinen tutkimusmatkailija, toimittaja ja poliitikko
John Stanley (1712–1876), englantilainen säveltäjä
John Stanley (1914–1993), yhdysvaltalainen sarjakuvataiteilija
John Stanley (s. 1942), brittiäinen poliitikko
Jon Stanley (s. 1943), yhdysvaltalainen lentopalloilija
Kim Stanley (1925–2001), yhdysvaltalainen näyttelijä
Larry Stanley (1896–1987), irlantilainen korkeushyppääjä
Logan Stanley (s. 1998), kanadalainen jääkiekkoilija
Owsley Stanley (1935–2011), yhdysvaltalais-australialainen äänentoistolaitteiden kehittäjä ja huumerikollinen
Richard Stanley (s. 1943), englantilainen elokuvaohjaaja ja musiikkituottaja
Ronja Stanley (ent. Gullichsen), Ronya (s. 1991), suomenruotsalais-brittiläinen laulaja
Wendell Meredith Stanley (1904–1971), yhdysvaltalainen biokemisti ja virologi, Nobelin kemianpalkinnon saaja
Henkilöitä > Kuvitteellisia henkilöitä

Stanley Cox, toinen päähenkilöistä Martin Rittin ohjaamassa elokuvassa Stanley ja Iris
Stanley Marsh, komediasarjassa South Park
Muita merkityksiä

Stanley Hand Tools, amerikkalainen työkaluvalmistaja, nykyisin osa Stanley Black & Decker -yhtiötä
Stanley Motor Carriage Company, Yhdysvalloissa 1902–1924 toiminut höyryautojen valmistaja
Stanley, Shawn Pyfromin elokuva
Morgan Stanley, yhdysvaltalainen pankki
Stanley Cup, jääkiekon palkintopokaali
Stanley Hotel, hotelli Estes Parkissa, Coloradossa Yhdysvalloissa
The Stanley Parable, videopeli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Stanley”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Komerot

| Komerot Kadotettujen nuorten tarinoita |
| --- | --- |

Kirjailija:  Lilja Tamminen (kirjoittaja, toimittaja) Mira Eskelinen (valokuvaaja)
Genre:  tietokirja
Kustantaja:  Osuuskunta IVA
Julkaistu:  2013
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  39
ISBN:  978-952-93-1942-8
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Komerot. Kadotettujen nuorten tarinoita on vuonna 2013 julkaistu tietokirja syrjäytymisestä. Kirja perustuu syrjäytyneitä nuoria käsittelevään Komerot-dokumenttihankkeeseen ja on ensimmäinen Suomessa julkaistu joukkorahoitettu kirja. Kirjan ovat tehneet Lilja Tamminen ja Mira Eskelinen ja sen on julkaissut IVA Kustannus.
Tekijät

Lilja Tamminen (s. 1987) on helsinkiläinen julkishallinnon konsultti, poliittinen blogisti ja kunnallispoliitikko. Mira Eskelinen on kulttuurituottaja.
Ensio Harni

Emil Ensio Harni (7. heinäkuuta 1900 Turku – 15. tammikuuta 1981 Turku) oli suomalainen piirustuksenopettaja, opettajaseminaarin lehtori, taidemaalari ja oppikirjojen tekijä.
Ensio Harni kävi keskikoulun Turun suomalaisessa lyseossa sekä turkulaisen Lindbergin veistokoulun 1916–1917 iltakouluna. Hän valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista 1923 ja suoritti piirustuksenopettajan tutkinnon Taideteollisuuskeskuskoulussa 1937. Lisäksi hän suoritti opintoja Helsingin yliopistossa ja Turun yliopistossa.
Harni oli yläkansakoulun johtajaopettajana Kosken T.l. Hongistossa 1923–1929, yläkansakoulun johtajaopettajana Nummen Oinolassa 1929–1943 sekä Sortavalan seminaarin piirustuksen ja veiston ylimääräisenä lehtorina 1942–1944. Hän oli sitten kuvaamataidon ja miesten käsityön lehtorina Itä-Suomen seminaarissa Raumalla 1944–1953 ja kuvaamataidon ja miesten käsityön lehtorina Heinolan seminaarissa 1953–1960. Harni jäi eläkkeelle 1960.
Harni piti yksityisnäyttelyitä Raumalla 1948 ja Heinolassa 1954, 1956, 1960, 1962 ja 1968 sekä Turussa 1967. Hän osallistui raumalaisten taiteilijain vierailunäyttelyyn Gävlessä 1947, Satakunnan taiteen näyttelyihin Raumalla 1948, Porissa 1949 ja Huittisissa 1950, Turun Taideyhdistyksen vuosinäyttelyihin 1964 ja 1967, Lahden Taiteilijaseuran näyttelyyn Lahdessa 1959, akvarellinäyttelyyn Strindbergillä Helsingissä 1968 ja näyttelyyn Turun Taidehallissa 1971. Harnin teoksia on Rauman, Heinolan, Turun, Naantalin ja Uudenkaupungin kokoelmissa sekä Rauman taidemuseon säätiöllä.
Julkaisuja

Piirustuksen opetus korttijärjestelmänä: kansakoulun piirustuksen opetusta varten. Maalaiskuntien liitto, Helsinki 1931
Piirustuksenopetus korttijärjestelmänä: kansakoulun piirustuksen opetusta varten. I, Yläk. I. l.. Maalaiskuntien liitto, Helsinki 1931
Piirustuksenopetus korttijärjestelmänä: kansakoulun piirustuksen opetusta varten. 4 l. (Yläk. 2 l.). WSOY 1933
Piirustuksenopetus korttijärjestelmänä: kansakoulun piirustuksen opetusta varten. 5-6 l. (Yläk. 3-4 l.). WSOY 1933
Piirustuksenopetus korttijärjestelmänä: kansakoulun piirustuksen opetusta varten. III-IV, Yläk. III-IV l.. WSOY 1933
Piirustuksenopetus korttijärjestelmänä: kansakoulun piirustuksen opetusta varten. II, Yläk. II l.. WSOY 1933
Seuratalojen koristelu juhlia ja iltamia varten. WSOY 1937
Kirjoituskirjaimemme ja niiden osat. WSOY 1939
Kuvaamataito: opetusopas opettajakokelaille sekä kansa- ja oppikoulujen piirustuksenopettajille. Tekijä, Rauma 1951
Poikien veistonopetus. WSOY 1951, 2. painos 1956
Tekstausjärjestelmä. Vihko 1, Peruskirjaimisto. Kouluaitta, Helsinki 1951
Kaunis tekstaus: antiikva. Koulutarpeiden keskusliike, Helsinki 1953
Kirjoitusjärjestelmä. Kouluaitta, Helsinki 1953, 3. painos 1955
Kirjoitusjärjestelmä: opettajan vihko. Kouluaitta, Helsinki 1955
Nuori takoja, tekijät Ensio Harni, Kalevi Etola, Kaj Nuorivaara. WSOY 1957
Nuori takoja. Ohjevihko, tekijät Ensio Harni, Kalevi Etola, Kaj Nuorivaara. WSOY 1957
Heinola. Itä-Hämeen kirjapaino, Heinola 1963, 2. uud. painos 1966
Tutustumme Etelä-Suomeen; teksti ja piirrokset Ensio Harni. Otava 1964
Laurell

Laurell tai Laurel on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Arnold Laurell, A. Laurio (1894–1972), suomalainen toimittaja, kirjailija ja suomentaja
Axel Laurell (1715–1790) suomalainen pappi ja perunanviljelyksen uranuurtajia
Axel Adolf Laurell (1801–1852), suomalainen teologian professori, filosofi ja pedagogi
Bertel Laurell (1879–1954), suomalainen lääkäri
Eemil Laurell (s. 2004), suomalainen jääkiekkoilija
Emanuel Laurell (1878–1935), ruotsalainen pankinjohtaja, joka toimi Suomessa Suomen Finanssin, Ulkomaankauppapankin ja Bensowin toimitusjohtajana
Gustaf Fredrik Laurell (1802–1885), suomalainen vuorihallituksen intendentti ja vuorineuvos
José P. Laurel (1891–1959), Filippiinien presidentti Japanin miehityksen aikana
Juan Tomás Ávila Laurel (s. 1966), päiväntasaajanguinealainen kirjailija
Seppo Laurell (1937–2022), suomalainen merikapteeni, tietokirjailija ja majakkahistorioitsija
Stan Laurel, oik. Arthur Stanley Jefferson (1890–1965), brittiläinen näyttelijä ja koomikko ("Ohukainen")
Tuomas Laurell, aik. Laurila (1855–1925), suomalainen voinvientiä harjoittanut tukkukauppias ja kauppaneuvos
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Bernard Cornwell

| Bernard Cornwell |
| --- | --- |
 Bernard Cornwell vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. helmikuuta 1944 (ikä 81) Lontoo
Kirjailija
Tuotannon kieli: englanti
Tyylilajit:  historiallinen romaani
Aiheesta muualla
[www.bernardcornwell.net Kotisivut]
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Bernard Cornwell (alkujaan Bernard Wiggins; s. 23. helmikuuta 1944 Lontoo) on englantilainen historiallisten romaanien kirjoittaja. Hän asuu Chathamissa, Massachusettsissa, Yhdysvalloissa. Cornwell myös julkaissut romaaneja yhdessä vaimonsa Judy Cornwellin kanssa kirjailijanimellä Susannah Kells.