stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luopioisten kirkko
Kirkkorakennus > Sisätilat ja esineistö

Kaksiosaisen alttaritaulun Ristiltä otto ja Pyhä ehtoollinen maalasi 1844 Wilhelm Bosin ja alttaritaulun ympärillä olevat siniset verhot Luopioisten pitäjänmaalari, koristemaalari Jeremias Wikman. Alttarilla olevan puisen krusifiksin on tehnyt Uuno Nurmi.
B. A. Thulen valmistamat kirkon urut ovat vuodelta 1890, Kangasalan urkutehdas uudisti ne 15-äänikertaisiksi 1956. Urut entisöitiin 2004, ja ne ovat mukana Sibelius-akatemian historiallisten urkujen listalla.
Kirkossa olevat muut maalaukset on tehnyt taiteilija Antti Salmenlinna 1939.
Sisäpuolelta kirkko peruskorjattiin vuosina 1999–2000, katto ja ulkomaalaus uusittiin vuosina 2008–2009.
Kellotapuli

Erillinen puinen kellotapuli rakennettiin 1817, sen kellot ovat vuosilta 1806 ja 1807.
Hautausmaa

Kirkon yhteydessä sijaitsevat Luopioisten hautausmaa ja sankarihautausmaa.  Sankarihautausmaan sankaripatsaan on suunnitellut Kirsti Liimatainen.
Aiheesta muualla

Luopioisten kirkko
László Lovász

László Lovász
László Lovász (s. 9. maaliskuuta 1948) on unkarilainen matemaatikko. Hänen pääasiallista työmaataan on kombinatoriikka, jonka alalla kertyneistä ansioistaan hän sai vuonna 1999 Wolfin palkinnon yhdessä Elias M. Steinin kanssa. Hän sai Abelin palkinnon yhdessä Avi Wigdersonin kanssa vuonna 2021.
Lovász syntyi Budapestissa. Hän on työskennellyt Yalessa ja kotimaansa maineikkaassa Eötvös Loránd -yliopistossa. Hänestä tuli vuoden 2007 alussa IMU:n (International Mathematical Union) puheenjohtaja. Hän toimi puheenjohtajana vuosina 2007–2010.
Logan Lerman

| Logan Lerman |
| --- | --- |
 Logan Lerman vuonna 2014.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Logan Wade Lerman
Syntynyt: 19. tammikuuta 1992 (ikä 32)  Beverly Hills, Kalifornia
Näyttelijä
Aktiivisena:  2000–
Merkittävät roolit:  Fury
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Logan Wade Lerman (s. 19. tammikuuta 1992) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa nimiroolistaan elokuvissa Percy Jackson: Salamavaras (2010) ja Percy Jackson: Hirviöidenmeri (2013).
Elämä ja ura

Lerman syntyi Beverly Hillsissä, Kaliforniassa Larry Lermanille ja Lisa Goldmanille, joka on nykyään hänen managerinsa. Hänellä on kaksi sisarusta, Lindsey ja Lucas. Uskonnoltaan Lerman on juutalainen.
Lerman on esiintynyt vuodesta 2000 lähtien lukuisissa elokuvissa, kuten Patriot (2000), John Grishamin maalattu talo (2003), Perhosvaikutus (2004), Huuhkajat (2006), Numero 23 (2007), Klo 15:10 lähtö Yumaan (2007), Meet Bill (2008), Gamer (2009), Tule omakseni (2009), Kolme muskettisoturia (2011), Elämäni seinäruusuna (2012), Noah  ja Fury (2014).
Vuonna 2010 ensi-iltansa saaneessa fantasiaelokuvassa Percy Jackson: Salamavaras Lerman pääsi ensimmäistä kertaa esiintymään pääroolissa.
Lerman on saanut uransa aikana kolme Young Artist -palkintoa.
Yksityiselämä

Lerman tutustui sarjassa Jack & Bobby näyttelijätoveriinsa Dean Collinsiin, jonka kanssa hän on pysynyt ystävinä. He tekivät vuosina 2006–2007 yhdessä YouTubeen lyhytelokuvia nimellä ”monkeynuts1069”, ja soittavat yhtyeessä nimeltä Indigo muusikko Daniel Pashmanin kanssa. Lerman soittaa muun muassa pianoa ja kitaraa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Logan Lerman Wikimedia Commonsissa
Logan Lerman Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ängelholmin kunta

| Ängelholmin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Keskustaajama:  Ängelholm
Kuntakoodi:  1292
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  419,87 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  43 633
 – Väestötiheys:  103,9 as./km²
 
 www.angelholm.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ängelholmin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Ängelholmin kunta (ruots. Ängelholms kommun) on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Ängelholm.
Kunnan maapinta-ala on 419,87 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 43 633 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 185,90 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 44,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Ausås (Ausås, Starby ja Strövelstorp)
Barkåkra (ei muutosta)
Hjärnarp (Hjärnarp ja Tåstarp)
Munka-Ljungby (ei muutosta)
Östra Ljungby (Källna, Össjö ja Östra Ljungby)
Höjan ja Rebbelbergan maalaiskunnat liitettiin Ängelholmin kaupunkiin. Ängelholmin kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä Ängelholmin kaupunki sekä Ausåsin, Barkåkran, Hjärnarpin ja Munka-Ljungbyn maalaiskunnat. Nykyiset rajansa Ängelholmin kunta sai vuonna 1974, jolloin Östra Ljungby jaettiin ja Össjön alue liitettiin Ängelholmiin.
Vaakuna

Kuntavaakuna on entisen Ängelholmin kaupungin vaakuna. Alueella sijainneista entisistä maalaiskunnista vain Barkåkralla oli oma vaakunansa.
Barkåkran maalaiskunta
(1963–1970)
Väestönkehitys

| Ängelholmin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 23 069 | 23 069 |
| 1955 | 1955 |    | 23 921 | 23 921 |
| 1960 | 1960 |    | 24 557 | 24 557 |
| 1965 | 1965 |    | 25 632 | 25 632 |
| 1970 | 1970 |    | 26 009 | 26 009 |
| 1975 | 1975 |    | 28 173 | 28 173 |
| 1980 | 1980 |    | 29 813 | 29 813 |
| 1985 | 1985 |    | 31 477 | 31 477 |
| 1990 | 1990 |    | 34 149 | 34 149 |
| 1995 | 1995 |    | 36 491 | 36 491 |
| 2000 | 2000 |    | 37 312 | 37 312 |
| 2005 | 2005 |    | 38 347 | 38 347 |
| 2010 | 2010 |    | 39 394 | 39 394 |
| 2015 | 2015 |    | 40 732 | 40 732 |
| 2020 | 2020 |    | 42 910 | 42 910 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 4 406 | 10,8 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 1 110 | 2,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 2 608 | 6,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 32 608 | 80,1 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 215 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 180 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 194 408 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 124 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,4 %
18–64-vuotiaat: 58,5 %
65 vuotta täyttäneet: 22,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 3,0 | 2,8 |
|   | jalostus | 19,6 | 22,3 |
|   | palvelut | 76,6 | 74,2 |
|   | tuntematon | 0,8 | 0,7 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 16 361 | 18 625 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 87,8 |  |
Taajamat

Kunnassa on 10 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 81,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 323 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ängelholm | 23 240 |
| 2 | Munka-Ljungby | 2 840 |
| 3 | Vejbystrand* | 2 522 |
| 4 | Strövelstorp | 1 087 |
| 5 | Hjärnarp | 975 |
| 6 | Skepparkroken | 743 |
| 7 | Svenstorp | 239 |
| 8 | Margretetorp | 214 |
| 9 | Höja | 202 |
| 10 | Åstorp* | 9 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Vejbystrandin taajamassa on 2 721 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Båstadin kuntaan. Koko Åstorpin taajamassa on 9 488 asukasta, ja se kuuluu lähes kokonaan Åstorpin kuntaan.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Skälderviken
Tåstarp
Össjö
Luettelossa mainituista taajamista Skälderviken on sittemmin kasvanut yhteen Ängelholmin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Ausås
Bjärlyckehus
Gånarp
Källna*
Lerbäckshult
Ljungabolet
Nybygget och Lerbäckshult
Ryet och Lyckorna
Rössjöfors (norra delen)
Skälderhus
Spannarp
Starby
Tullstorp
Tåstarp och Toarp
Vejbyslätt
Össjö
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Källna kuuluu osin myös Klippanin kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Höja
Kassagården
Stavershult
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Ängelholmin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Ängelholms Södra (25 valtuutettua)
Ängelholms Norra (26 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ängelholmin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 10 | 10 | 14 | 17 | 17 | 17 | 17 | 17 | 19 | 18 | 21 | 20 | 13 | 15 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 15 | 15 | 11 | 10 | 9 | 9 | 9 | 7 | 9 | 6 | 4 | 4 | 4 | 4 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 3 | 4 | 4 | 2 | 6 | 4 | 4 | 3 | 2 | 4 | 2 | 2 | 2 | 3 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 4 | 2 | 4 | 4 | 4 | 2 | 2 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 4 | 2 | 0 | 2 | 2 | 2 | 2 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 17 | 15 | 16 | 16 | 17 | 17 | 13 | 18 | 13 | 15 | 13 | 13 | 16 | 12 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 1 | 0 | 0 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 6 | 9 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 3 | 4 | 3 | 2 | 2 | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 | 6 | 3 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Barkåkran piiri
Hjärnarpin piiri
Höjan piiri
Munka Ljungbyn piiri
Rebbelbergan piiri
Strövelstorpin piiri
Tåssjön piiri
Tåstarpin piiri
Ängelholmin piiri
Össjön piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Ängelholm
Munka Ljungby
Strövelstorp
Barkåkra
Hjärnarp-Tåstarp
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Ausås
Barkåkra
Hjärnarp
Humlarp
Höja
Luntertun* (Rynestad)
Munka-Ljungby (Ljungby)
Rebbelberga
Starby
Strövelstorp
Tåssjö
Tåstarp
Vantinge*
Ängelholm
Ängelholms garnisonsförsamling*
Össjö
Seurakunnat > Kirkot

Ausåsin kirkko
Barkåkran kirkko
Hjärnarpin kirkko
Höjan kirkko
Munka-Ljungbyn kirkko
Rebbelbergan kirkko
Sankt Mikaelin kirkko
Starbyn kirkko
Strövelstorpin kirkko
Tåssjön kirkko
Tåstarpin kirkko
Ängelholmin kirkko
Össjön kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ängelholmin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Ängelholms kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Skånen läänin kunnat
Kartta Ängelholmin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Luxemburgin parlamenttivaalit 1999

Luxemburgin parlamenttivaalit 1999 toimitettiin Luxemburgissa 13. kesäkuuta 1999. Vaaleissa valittiin 60 edustajaa Luxemburgin edustajainhuoneeseen viisivuotiskaudeksi, joista kymmenen oli naisia. Vaalien äänestysprosentti oli 87. Vaalit pidettiin samanaikaisesti europarlamenttivaalien kanssa.
Tulokset

Paikkajako vaalien jälkeen:
Kristillissosiaalinen kansanpuolue: 19
Demokraattinen puolue: 15
Luxemburgin sosialistinen työväenpuolue: 13
Demokratian ja oikeuksien puolesta -toimintakomitea: 7
Vihreät: 5
Vasemmisto: 1.
Lola (vuoden 1981 elokuva)

| Lola |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Rainer Werner Fassbinder
Käsikirjoittaja:   Rainer Werner Fassbinder  Pea Fröhlich  Peter Märthesheimer 
Tuottaja:  Horst Wendlandt
Säveltäjä:  Peer Raben
Kuvaaja:  Xaver Schwarzenberger
Leikkaaja:  Juliane Lorenz
Lavastaja:  Helmut Gassner
Pääosat:   Barbara Sukowa  Armin Mueller-Stahl  Mario Adorf 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Saksan liittotasavalta
Tuotantoyhtiö:   Rialto Film Preben Philipsen  Trio Film  Tobis 
Levittäjä:  United Artists Netflix
Ensi-ilta:  1981
Kesto:  116 min.
Alkuperäiskieli:  saksa
Edeltäjä:  Maria Braunin avioliitto
Seuraaja:  Veronika Vossin kaipuu
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lola on Rainer Werner Fassbinderin ohjaama elokuva vuodelta 1981. Se on valmistusajallisesti keskimmäinen, mutta kuitenkin viimeinen elokuva BRD-trilogian sarjassa, jonka kaksi muuta ovat Maria Braunin avioliitto (BRD 1) ja Veronika Vossin kaipuu (BRD 2).
Fassbinder tilittää trilogiassa Saksan liittotasavallan sodanjälkeisen talousihmeen yhteiskunnallista ja moraalista hintaa. Elokuvan päähahmo on viaton rakennustarkastaja von Bohm (Armin Mueller-Stahl), joka joutuu korruptoituneen grynderin ja ilotalon emännän juonittelun kohteeksi. Elokuva on saanut vaikutteita Josef von Sternbergin Sinisestä enkelistä mutta myös Douglas Sirkin elokuvien melodraamoista. Elokuvan näkökulma on laulajattaren, Lolan. Lolan ammatin paljastuminen järkyttää von Bohmin.
The New York Timesin kriitikot valitsivat Lolan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Mario Adorf  | … |  Schuckert   |
|  Barbara Sukowa  | … |  Lola   |
|  Matthias Fuchs  | … |  Esslin   |
|  Helga Feddersen  | … |  Hettich   |
|  Armin Mueller-Stahl  | … |  rakennustarkastaja von Bohm   |
Aiheesta muualla

Film noir, Lola Yle Teema.  11.6.2010. Viitattu 9.2.2022.
Mansikka (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Mansikka voi tarkoittaa seuraavia:
jokin mansikoiden (Fragaria) sukuun kuuluva kasvilaji
mansikoiden, erityisesti puutarhamansikan syötävä pohjushedelmä
Mansikka, pelikone
Sukunimenä

Arvi Mansikka (1890–1931), lausuntataiteilija ja näyttelijä
Erik Mansikka (s. 1985), keittiömestari
Kauko Mansikka (1932–1996), fyysikko, professori
Martti Mansikka (1933–2024), voimistelija ja olympiamitalisti
Mikko Majanlahti (ent. Mansikka, 1933–2023), näyttelijä ja teatterinjohtaja
Pietari Mansikka (1825–1871), kansanrunoilija
Reijo Mansikka (s. 1959), jääkiekkovalmentaja
Samuli Mansikka (1978–2015), vuorikiipeilijä
Viljo Mansikka (1884–1947), kansanrunoudentutkija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mansikka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Llívia

| Llívia |
| --- | --- |
 Näkymä Llíviaan.
 vaakuna
 Llívian sijainti Baixa Cerdanyan comarcassa.
 Llívia
 Koordinaatit: 42°28′12″N, 1°58′12″E 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Katalonia
Maakunta:  Girona
Comarca:  Baixa Cerdanya
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Josep Pous i Rodríguez
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12.84 km²
Korkeus:  1 224 m
Väkiluku (2009):  1 589
 – Väestötiheys:  122.9 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  17527
 
 www.llivia.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Llívia on kunta Baixa Cerdanyan comarcassa, Gironan maakunnassa, Katalonian itsehallintoalueella, Espanjassa. Kunnan pinta-ala on 12,84 neliökilometriä, ja asukkaita siellä on 1 589 (2009). Väestötiheys on 122,9 as./km². Väestöstä 13,2 prosenttia on 0–14-vuotiaita,	74 % on 15–64-vuotiaita ja loput 12,8 % yli 65-vuotiaita.
Llívia on Espanjan eksklaavi, sillä se on kokonaan Ranskan ympäröimä. Eksklaavi sijaitsee Pyreneillä muutaman kilometrin Andorrasta itään; sen erottaa Espanjasta noin kahden kilometrin levyinen kaista, jolla sijaitsevat ranskalaiset kunnat Ur ja Bourg-Madame.
Llívian ystävyyskunta on Boé Lot-et-Garonnen departementissa, Ranskassa.
Llívian maaseutua.
Katunäkymä Llíviasta.
Rajakivi Espanjan ja Ranskan rajalla Llíviassa.
Yksi kunnan kulttuuritapahtumista on vuodesta 1982 lähtien järjestetyt musiikkifestivaalit. Kunnassa toimii myös apteekkimuseo. Apteekki rekisteröitiin jo vuonna 1594, ja se toimi aina vuoteen 1926 saakka. Llíviassa on mahdollista hiihtää, lumilautailla, kalastaa, pyöräillä, ratsastaa, uida sekä pelata tennistä ja golfia.
Historia

Alun perin paikkakunta tunnettiin nimellä Kerre, joka tarkoittaa kivikkoista paikkaa tai vuoriketjua. Myös Kerretania-, Ceretania- ja nykyinen Cerdanya-nimi pohjautuvat Kerre-nimeen. Roomalaiset antoivat alueelle nimen Julia Libica, josta kehittyi sen jälkeen Julia Livia ja lopulta Llívia. Visigootit kutsuivat paikkakuntaa nimellä Castrum Libyae. Muslimeille paikka oli nimeltään Medinet-el-Bab.
Llívian alue oli muinoin osa iberialaisten oppidumia, joka oli Rooman valtakunnan hallinnassa. Se oli antiikin ajoista lähtien Cerdanyan pääkaupunki vuoteen 1117 saakka.
Ranskan kuninkaan Ludvig XI:n armeija tuhosi Llívian linnan vuonna 1479. Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari ja Espanjan kuningas Kaarle V teki Llíviasta kaupungin vuonna 1528.
Vuonna 1659 Pyreneiden rauhassa 33 Cerdanyan kylää luovutettiin Ranskan alaisuuteen. Llíviasta ei kuitenkaan tullut osa Ranskaa, koska Miquel de Salbà väitti sopimuksen koskevan ainoastaan kyliä ja Llívia oli kaupunki (vila). Llíviasta Espanjan Puigcerdàan Ranskan alueen kautta kulkevasta tiestä tehtiin neutraali.
Asutuskeskukset

Llívian asutuskeskukset ja niiden väkiluvut vuonna 2007:
| Nimi | Väkiluku |
| --- | --- |
Cereja: 26
Gorguja: 31
Llívia: 1 331
Lähde:
Väkiluvun kehitys

| Vuosi | Väkiluku | Vuosi | Väkiluku | Vuosi | Väkiluku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1857 | 968 | 1910 | 994 | 1970 | 856 |
| 1860 | 903 | 1920 | 877 | 1981 | 921 |
| 1877 | 1 070 | 1930 | 743 | 1991 | 901 |
| 1887 | 1 236 | 1940 | 723 | 2007 | 1 388 |
| 1897 | 952 | 1950 | 755 | 2009 | 1 589 |
| 1900 | 941 | 1960 | 755 |  |  |
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Llívia Wikimedia Commonsissa
Ajuntament de Llívia – kunnan kotisivut (katalaaniksi)
Kunta Municatin sivuilla (katalaaniksi)
Kunta Idescatin sivuilla (katalaaniksi)
Baixa Cerdanyan kunnat
Alp
Bellver de Cerdanya
Bolvir
Das
Fontanals de Cerdanya
Ger
Guils de Cerdanya
Isòvol
Lles de Cerdanya
Llívia
Meranges
Montellà i Martinet
Prats i Sansor
Prullans
Puigcerdà
Riu de Cerdanya
Urús
M/S Voyager of the Seas

| M/S Voyager of the Seas |
| --- | --- |
 Voyager of the Seas Ocho Riosissa, Jamaikalla
Tyyppi:  risteilyalus
Lippuvaltio:   Bahama
Kotipaikka:  Nassau
IMO-numero:  9161716
Omistaja:  Royal Caribbean International
Rakennustelakka:  Kvaerner Masa Yards, Turun Uusi Telakka, Suomi
Rakennusnumero:  1344
Kölinlasku:  31. maaliskuuta 1998
Vesillelasku:  27. marraskuuta 1998
Luovutettu:  29. lokakuuta 1999
Neitsytmatka:  21. marraskuuta 1999
Tekniset tiedot
Pituus:  311,12 m
Leveys:  38,60 m
Syväys:  8,60 m
Bruttovetoisuus (GT):  137 276
Koneisto:  6 × Wärtsilä 12V46C -dieselmoottoria
Koneteho:  74 544 kW
Nopeus:  22,0 kn
Hyttipaikkoja:  3 138
Matkustajia:  3 138
Sisaralukset:  Adventure of the Seas, Navigator of the Seas, Explorer of the Seas ja Mariner of the Seas
Lähteet:  
M/S Voyager of the Seas on Royal Caribbean International -varustamon omistama vuonna 1999 Suomessa valmistunut Voyager-luokan risteilyalus. Se oli maailman suurin matkustaja-alus vuoteen 2002 asti. Alus tekee risteilyjä Karibialla.
Rakentaminen

Alus tilattiin Kvaerner Masa Yardsin telakalta Turusta. Sen köli laskettiin 31. maaliskuuta 1998 telakkanumerolla 1344 ja alus laskettiin vesille 27. marraskuuta 1998. Se aloitti koeajot 29. kesäkuuta 1999 ja alus luovutettiin 29. lokakuuta Bahamalle Nassauhun rekisteröidylle Royal Caribbean Cruise Linelle. Alus kastettiin Voyager of the Seaksi sen saavuttua Miamiin 19. marraskuuta.
Aluksen koneisto on dieselsähköinen. Siinä kuusi Wärtsilän 13 300 kilowatin 12V46C-dieselgeneraattoria (11 kV AC) on kytketty kolmeen 14 000 kilowatin sähkömoottoriin, jotka pyörittävät kahta akselia 140 kierrosta minuutissa.
Käyttöhistoria

Alus teki neitsytmatkansa 21. marraskuuta 1999 ja kuukauden lopulla se aloitti risteilyt Miamista Karibianmerelle.
Varustelu

Vihkikappeli
Täysimittainen koripallokenttä
Kiipeilyseinä
Luistinrata
9-reikäinen miniatyyrigolfrata
Golfsimulaattoreita
Kuntoilukeskus ja kylpylä
Teatteri
Kirjasto
Royal Promenade
Kolmikerroksinen ravintola
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta M/S Voyager of the Seas Wikimedia Commonsissa
Royal Caribbean International -varustamon laivasto
| Käytössä olevat risteilyalukset |
| --- | --- |
Sovereign-luokka:  Majesty of the Seas
Vision-luokka:  Legend of the Seas · Splendour of the Seas · Grandeur of the Seas · Rhapsody of the Seas · Enchantment of the Seas · Vision of the Seas
Voyager-luokka:  Voyager of the Seas · Explorer of the Seas · Adventure of the Seas · Navigator of the Seas · Mariner of the Seas
Radiance-luokka:  Radiance of the Seas · Brilliance of the Seas · Serenade of the Seas · Jewel of the Seas
Freedom-luokka:  Freedom of the Seas · Liberty of the Seas · Independence of the Seas
Oasis-luokka:  Oasis of the Seas · Allure of the Seas · Harmony of the Seas · Symphony of the Seas · Wonder of the Seas
Quantum-luokka:  Quantum of the Seas · Anthem of the Seas
| Entiset laivat |
| --- | --- |
Moottorialukset:  Song of Norway (nyk. Ocean Pearl) · Nordic Prince (nyk. Aquamarine) · Sun Viking (nyk. Long Jie) · Song of America · Viking Serenade (nyk. Island Escape) · Empress of the Seas (nyk. Empress)
Sovereign-luokka:  Sovereign of the Seas · Monarch of the Seas