stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Etelä-Suomen lääni
Kihlakunnat

Espoon kihlakunta
Forssan kihlakunta
Haminan kihlakunta
Heinolan kihlakunta
Helsingin kihlakunta
Hyvinkään kihlakunta
Hämeenlinnan kihlakunta
Imatran kihlakunta
Keski-Uudenmaan kihlakunta
Kotkan kihlakunta
Kouvolan kihlakunta
Lahden kihlakunta
Lappeenrannan kihlakunta
Lohjan kihlakunta
Loviisan kihlakunta
Orimattilan kihlakunta
Porvoon kihlakunta
Raaseporin kihlakunta
Riihimäen kihlakunta
Vantaan kihlakunta
Vihdin kihlakunta
Palo- ja pelastuslaitokset

Helsingin pelastuslaitos
Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos
Keski-Uudenmaan pelastuslaitos
Itä-Uudenmaan pelastuslaitos
Kanta-Hämeen pelastuslaitos
Päijät-Hämeen pelastuslaitos
Kymenlaakson pelastuslaitos
Etelä-Karjalan pelastuslaitos
Sairaanhoitopiirit

Kanta-Hämeen sairaanhoitopiiri
Päijät-Hämeen sairaanhoitopiiri
Kymenlaakson sairaanhoitopiiri
Etelä-Karjalan sairaanhoitopiiri
Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri
Muissa kokonaisuuksissa
Etelä-Savon sairaanhoitopiiri (Suomenniemi)
Itä-Savon sairaanhoitopiiri (Parikkala)
Sotilasläänit

Helsingin sotilaslääni
Uudenmaan sotilaslääni
Hämeen sotilaslääni
Kymen sotilaslääni
Kunnat 2009 (kaupungit lihavoitu)

Etelä-Suomen lääni jakautui vuonna 2009 72 kuntaan.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|   Artjärvi   Asikkala   Askola   Espoo   Forssa   Hamina   Hanko   Hartola   Hattula   Hausjärvi   Heinola   Helsinki   Hollola   Humppila   Hyvinkää  |   Hämeenkoski   Hämeenlinna   Iitti   Imatra   Inkoo   Janakkala   Jokioinen   Järvenpää   Karjalohja   Karkkila   Kauniainen   Kerava   Kirkkonummi   Kotka   Kouvola  |   Kärkölä   Lahti   Lapinjärvi   Lappeenranta   Lemi   Liljendal   Lohja   Loppi   Loviisa   Luumäki   Miehikkälä   Myrskylä   Mäntsälä   Nastola   Nummi-Pusula  |   Nurmijärvi   Orimattila   Padasjoki   Parikkala   Pernaja   Pornainen   Porvoo   Pukkila   Pyhtää   Raasepori   Rautjärvi   Riihimäki   Ruokolahti   Ruotsinpyhtää   Savitaipale  |   Sipoo   Siuntio   Suomenniemi   Sysmä   Taipalsaari   Tammela   Tuusula   Vantaa   Vihti   Virolahti   Ylämaa   Ypäjä  |
Läänin asukasluvultaan suurimmat kunnat olivat lakkautusvuonna 2009:
Helsinki,	583 484
Espoo, 244 353
Vantaa, 197 663
Lahti, 100 861
Kouvola, 88 193
Lappeenranta, 70 447
Hämeenlinna, 66 643
Kotka, 54 782
Porvoo, 48 608
Hyvinkää, 45 286
Kuntamuutokset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Anjalankoski (liitetty 2009 Kouvolaan)  Elimäki (liitetty 2009 Kouvolaan)  Hauho (liitetty 2009 Hämeenlinnaan)  Jaala (liitetty 2009 Kouvolaan)  Joutseno (liitetty 2009 Lappeenrantaan)  Kalvola (liitetty 2009 Hämeenlinnaan)  |  Karjaa (liitetty 2009 Raaseporiin)  Kuusankoski (liitetty 2009 Kouvolaan)  Lammi (liitetty 2009 Hämeenlinnaan)  Pohja (liitetty 2009 Raaseporiin)  Renko (liitetty 2009 Hämeenlinnaan)  Saari (liitetty 2005 Parikkalaan)  |  Sammatti (liitetty 2009 Lohjaan)  Tammisaari (liitetty 2009 Raaseporiin)  Tuulos (liitetty 2009 Hämeenlinnaan)  Uukuniemi (liitetty 2005 Parikkalaan)  Valkeala (liitetty 2009 Kouvolaan)  Vehkalahti (liitetty 2003 Haminaan)  |
Läänin lakkauttamisen jälkeiset muutokset
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Artjärvi (liitetty 2011 Orimattilaan)  Hämeenkoski (liitetty 2016 Hollolaan)  Karjalohja (liitetty 2013 Lohjaan)  Liljendal (liitetty 2010 Loviisaan)  |  Nastola (liitetty 2016 Lahteen)  Nummi-Pusula (liitetty 2013 Lohjaan)  Pernaja (liitetty 2010 Loviisaan)  Ruotsinpyhtää (liitetty 2010 Loviisaan)  |  Suomenniemi (liitetty 2013 Mikkeliin entisessä Itä-Suomen läänissä)  Ylämaa (liitetty 2010 Lappeenrantaan)  |
Maaherrat

Tuula Linnainmaa 1997–2003
Anneli Taina 2003–2009
Vaakuna

Etelä-Suomen läänin vaakuna luotiin yhdistämällä Hämeen, Karjalan ja Uudenmaan historiallisten maakuntien vaakunat. Kilven päällä oli herttuakunnan kruunu johdettuna Hämeen ja Karjalan vaakunoista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Etelä-Suomen lääni Wikimedia Commonsissa
Wild Life

| Wild Life Wings |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : elokuu 1971
 Julkaistu: 7. joulukuuta 1971
 Tuottaja(t): Paul McCartney, Linda McCartney
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 39.39
 Levy-yhtiö: Apple Records
Listasijoitukset
  4. (joulukuu 1971)   17. (toukokuu 1972)   11. (joulukuu 1971)   10.
Wingsin muut julkaisut
|   | Wild Life 1971 | Red Rose Speedway 1973 |
Wild Life on Paul McCartneyn johtaman Wings-yhtyeen esikoisalbumi vuodelta 1971. Vuonna 1993 albumi julkaistiin remasteroituna sisältäen neljä bonuskappaletta.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittaneet Linda ja Paul McCartney, ellei toisin mainita.
Mumbo – 3.53
Bip Bop – 4.09
Love Is Strange – 4.49 (säv. Baker/Smith)
Wild Life – 6.39
Some People Never Know – 6.36
I Am Your Singer – 2.13
Bip Bop Link – 0.48
Tomorrow – 3.23
Dear Friend – 5.46
Mumbo Link – 0.45
Vuoden 1993 remasteroidun version bonuskappaleet
Give Ireland Back to the Irish – 3.46
Mary Had a Little Lamb – 3.34
Little Woman Love – 2.11
Mama's Little Girl – 3.41
Kokoonpano

Paul McCartney – bassokitara, kitara, piano, kosketinsoittimet, lyömäsoittimet, laulu
Linda McCartney – kosketinsoittimet, piano, lyömäsoittimet, laulu
Denny Laine – kitarat, bassokitara, lyömäsoittimet, kosketinsoittimet, laulu
Denny Seiwell – rummut, lyömäsoittimet
Ota rahat ja juokse

| Ota rahat ja juokse |
| --- | --- |

Tyyli:  tositelevisio
Kestoaika:  42 minuuttia
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  2. syyskuuta 2016 –
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  30
Tuotanto
Tuottaja(t):   Matleena Luokola (kausi 1)  Matti Malinen (kausi 2)  Carl Ehrström (kausi 3) 
Vastaava(t) tuottaja(t):   Seija-Liisa Eskola (kaudet 1–2)  Antti Väisänen (kaudet 1–3)  Tiia-Tuulia Ahomäki (kausi 3)  Tomi Suomela (MTV, kausi 1)  Jasmi Kuusisto (MTV, kaudet 2–3) 
Ohjaaja(t):   Edward Kojonen (kausi 1)  Mikko Ylöstalo (kausi 2)  Taku Kaskela (kausi 3) 
Tuotantoyhtiö(t):  Warner Bros. International Television Production Finland
Aiheesta muualla
IMDb 
Ensimmäisen tuotantokauden tunnus.
Ota rahat ja juokse on MTV3-kanavalla esitettävä suomalainen tositelevisiosarja, jossa kilpailijoiden tehtävänä on piilottaa 10 000 euroa sisältävä rahasalkku yhdessä tunnissa niin hyvin, etteivät heidän peräänsä lähetetyt etsivät löydä sitä. Etsintöjen ajaksi kilpailijat suljetaan putkaan 30 tunnin ajaksi (ensimmäisellä kaudella 48 tunnin ajaksi), jona aikana heitä kuulustellaan. Jos etsivät eivät löydä salkkua, saavat kilpailijat pitää piilottamansa rahat.
Ohjelman ensimmäinen tuotantokausi esitettiin syys–marraskuussa 2016. Toisen kauden kilpailijahaku alkoi toukokuussa 2018 ja kauden esittäminen syyskuussa 2018. Kolmannen kauden esittäminen alkaa tammikuussa 2023. Kauden kilpailijat ovat aiemmista poiketen julkisuuden henkilöitä.
Sarja perustuu yhdysvaltalaiseen Take the Money and Run -formaattiin.
Esiintyjät

Ohjelmaa juontaa lumilautailija Eero Ettala, joka teki ohjelman ensimmäisellä tuotantokaudella ensimmäisen juontoroolinsa televisiossa.
Ensimmäisellä tuotantokaudella kuulustelijoina toimivat Kimmo Keinänen ja Juha-Matti Kemppinen. Etsivinä puolestaan Ari Huhtinen ja Hanna Kajosmaa.
Toisella kaudella Kajosmaan korvasi Kristiina Mikkilä.
Kolmannella kaudella kuulustelijoina toimivat Ari Huhtinen ja Kari Laari. Etsivinä aloittivat Kristiina Komulainen ja Mikko Raula.
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Kilpailijat | Esitys MTV3:lla | Katsojaluvut | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Janne ja Eerik | 2. syyskuuta 2016 | 461 000  | Salkku löydettiin |
| 2 | Maiju ja Kati | 9. syyskuuta 2016 | 406 000  | Salkkua ei löydetty |
| 3 | Toni ja Juha | 16. syyskuuta 2016 | 195 000  | Salkku löydettiin |
| 4 | Reima ja Riia | 23. syyskuuta 2016 | 268 000  | Salkku löydettiin |

| 5 | Pasi ja Sasja | 30. syyskuuta 2016 | 248 000  | Salkkua ei löydetty |
| 6 | Ida ja Iiro | 7. lokakuuta 2016 | 247 000  | Salkku löydettiin |
| 7 | Heli ja Jonna | 14. lokakuuta 2016 | 254 000  | Salkku löydettiin |
| 8 | Elina ja Sauli | 21. lokakuuta 2016 | 265 000  | Salkkua ei löydetty |
| 9 | Saila ja Minna | 28. lokakuuta 2016 | 235 000  | Salkku löydettiin |
| 10 | Päivi ja Harri | 4. marraskuuta 2016 | 253 000  | Salkkua ei löydetty1 |
1 Etsivät löysivät salkun 3 minuuttia etsintäajan päättymisen jälkeen ja kilpailijat saivat pitää piilottamansa rahat.
Jaksot > Toinen tuotantokausi

| Jakso | Kilpailijat | Esitys MTV3:lla | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Minttu ja Linda | 18. syyskuuta 2018 | Salkkua ei löydetty |
| 2 | Kai ja Anssi | 25. syyskuuta 2018 | Salkku löydettiin |
| 3 | Jouni ja Jenni | 2. lokakuuta 2018 | Salkkua ei löydetty |
| 4 | Jarmo ja Tomi | 9. lokakuuta 2018 | Salkkua ei löydetty |
| 5 | Joonas ja Katriina | 16. lokakuuta 2018 | Salkku löydettiin |
| 6 | Jaana ja Toni | 23. lokakuuta 2018 | Salkku löydettiin |
| 7 | Essi ja Ville | 30. lokakuuta 2018 | Salkkua ei löydetty |
| 8 | Lilli ja Susanna | 6. marraskuuta 2018 | Salkku löydettiin |
| 9 | Sari ja Mikko | 13. marraskuuta 2018 | Salkku löydettiin |
| 10 | Petra ja Marko | 20. marraskuuta 2018 | Salkkua ei löydetty |
Jaksot > Kolmas tuotantokausi

| Jakso | Kilpailijat | Esitys MTV3:lla | Katsojaluvut | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Brädi ja Tuomas Kauhanen | 27. tammikuuta 2023 | 246 000  | Salkkua ei löydetty |
| 2 | Miska Haakana ja Alisa Aarniomäki | 3. helmikuuta 2023 | alle 245 000  | Salkku löydettiin |
| 3 | Kerttu Rissanen ja Sini Sabotage | 10. helmikuuta 2023 | alle 289 000  | Salkkua ei löydetty |
| 4 | MolyBros | 17. helmikuuta 2023 | alle 260 000  | Salkku löydettiin |
| 5 | Sabina Särkkä ja Shirly Karvinen | 24. helmikuuta 2023 | alle 300 000  | Salkku löydettiin |
| 6 | Pippa Laukka ja Noora Karma | 3. maaliskuuta 2023 | alle 248 000  | Salkkua ei löydetty |
| 7 | Jaakko Parkkali ja Perttu Sirviö | 10. maaliskuuta 2023 | alle 264 000  | Salkku löydettiin |
| 8 | Ina Mikkola ja Roni Bäck | 17. maaliskuuta 2023 |  | Salkku löydettiin |
| 9 | Ansku Bergström ja Elina Gustafsson | 31. maaliskuuta 2023 |  | Salkkua ei löydetty |
| 10 | Seksikäs Suklaa ja Tinze | 7. huhtikuuta 2023 |  |  |
Tinapilli

Tinapillejä
Tinapilli (engl. tin whistle) on irlantilaisessa kansanmusiikissa ja muuallakin Britteinsaarilla varsin yleisesti käytettävä huilun sukuinen puhallinsoitin. Se muistuttaa jonkin verran nokkahuilua, koska ääni muodostuu siinä puhallusilman virratessa ääniaukosta ulos puhallettaessa suoraan soittimen päässä olevaan puhallusreikään.
Alkuperäinen valmistus ja rakenne

Tinapillit on alun perin valmistettu käsityönä läkkipellistä, joka taivutettiin putken muotoon joko suoraksi putkeksi tai kartiomaiseksi, puhallusreiästä toisessa päässä olevaan ilman ulostuloaukkoon lievästi halkaisijaltaan kaventuvaksi putkeksi, jonka sauma tinattiin kiinni koko putken pituudelta. Puhallusreikä saatiin näihin alkuperäisiin tinapilleihin aikaiseksi sovittamalla tiiviisti pieni puupala siihen päähän, johon puhalletaan, siten että puupalan yläpuolelle jäi kapea aukko, josta puhallusilma kulkee ääniaukon läpi. Peltirunkoon on tehty sopiva painauma ääniaukon kohdalle, jotta pillimäinen huiluääni syntyisi soittimeen puhallettaessa.
Tinapillissä on kuusi reikää (molempien käsien etu- ja keskisormille sekä nimettömälle) joilla säädellään putken pituutta eli äänen korkeutta. Ylempi oktaavi muodostetaan ylipuhaltamalla ylä-äänisävelsarjan avulla kuten poikkihuilussa tai nokkahuilussa (vrt. oktaavireikä puoliksi peitetty).
Tinapillillä soitetaan useimmiten D-duurissa, ja tällöin puhutaan D-tinapillistä, joka on yleisin ja myös aloittelijalle sopivin tinapilli. Se on pituudeltaan hieman lyhyempi kuin sopraanonokkahuilu, koska alin ääni on kaksiviivainen D. Lisäksi saatavana on lyhyempiä ja pidempiä tinapillejä, jotka sopivat muihin sävellajeihin (yleisimmät ovat C-, G-, E-, Eb-, A-, Bb-, F-tinapilli), joten soittaja voi tarpeen mukaan tinapilliä vaihtamalla vaihtaa toiseen sävellajiin kulloinkin soitettavasta kappaleesta riippuen muuttamatta kuitenkaan sormituksia. Tarvittaessa voidaan apusormituksilla (esimerkiksi puoli reikää peittämällä) saada aikaan myös joitain paikallisia korotuksia/alennuksia (D-tinapillissä: C# → C ja G → G#), mutta tällöin äänen vire ja puhtaus eivät ole aivan kohdallaan.
Oktaavia alempaan rekisteriin valmistetaan myös tinapillejä, joita kutsutaan nimellä low whistle (matala tinapilli). Näistä yleisimmät ovat D- ja C-tinapillit, joista jälkimmäinen vastaa pituudeltaan suunnilleen poikkihuilua.
Nykyaikaiset tinapillit

Nykyisin tinapillejä valmistetaan enimmäkseen halpoina tehdasvalmisteisina malleina, joissa on muovinen suukappale, johon puhallusreikä ja ääniaukko on valettu muotissa valmiiksi. Soittimen runko on suora metalliputki (esimerkiksi sinkkiä, nikkeliä tai alumiinia), johon reiät on porattu tuotantolinjalla koneellisesti. Näille tehdasvalmisteisille halvoille tinapilleille on vakiintunut nimitys penny whistle. Aloittelijalle tällainen halpa tinapilli on hyvä vaihtoehto.
Ammattilaiskäytössä ovat yleistyneet käsinvalmistetut tinapillit, mutta myös halpoja tinapillejä suositaan kansanmusiikkipiireissä. Kokonaan peltisissä tinapilleissä (esimerkiksi Clarke original) ääni on suukappaleen muotoilusta johtuen hieman tuhiseva eikä niitä yleensä pysty virittämään.
Muovisella suukappaleella varustettuja tinapillejä voi virittää liottamalla ensin kuumalla vedellä liimaus pois suukappaleen ja metallirungon välistä. Sen jälkeen voidaan tinapillin suukappaletta pyörittämällä ja vetämällä tai työntämällä laskea tai nostaa soittimen virettä. Tinapillejä valmistetaan käsin myös puusta, metallista ja muovista.
Tinapillin valmistaminen on verrattain helppoa, ja verkosta löytyykin ohjeita, joiden avulla tinapillin voi rakentaa itse.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Walton Music
Clarke Tinwhistle Company
Shaw whistles
Susato.com
Overton Whistles
Chiff & Fipple
The 'Low-Tech' Whistle: How to Make a PVC Whistle
Lääkäriauto

Sébastien Buemi ajaa lääkäriautoa Japanin GP:ssä 2008.
Lääkäriauto (engl. medical car) on rata-autourheilussa auto, joka tulee radalle onnettomuuspaikalle jonkin radalla tapahtuneen kolarin tai ulosajon seurauksena. Onnettomuuden sattuessa lääkärit pääsevät paikalle mahdollisimman nopeasti.
Formula 1

Ensimmäinen Formula 1 -kilpailu, jossa käytettiin lääkäriautoa, oli Portugalin Grand Prix 1984.
Formula 1 > Lääkäriauton kuljettajat

Alex Ribeiro (1999–2000)
Jacques Tropenat (2000–2008)
Damien Faulkner (Malesian GP 2002)
Alexander Wurz (Singaporen GP 2008)
Sébastien Buemi (Japanin GP 2008, Kiinan GP 2008, Brasilian GP 2008)
Alan van der Merwe (2009–2021)
Bruno Correia (Turkin GP 2021)
Karl Reindler (Australian GP 2022)
Käännös suomeksi
Year Zero

| Year Zero Nine Inch Nails |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syys–joulukuu 2006
 Julkaistu: huhtikuu 2007
 Tuottaja(t): Trent Reznor, Atticus Ross
 Tyylilaji: industrial rock
 Kesto: 63.42
 Levy-yhtiö: Interscope
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 5.
Nine Inch Nailsin muut julkaisut
| With Teeth 2005 | Year Zero 2007 | Ghosts I–IV 2008 |
Year Zero (tunnetaan myös nimellä Halo 24) on yhdysvaltalaisen Nine Inch Nails-yhtyeen huhtikuussa 2007 julkaistu kuudes studioalbumi. Albumin ensimmäinen single "Survivalism" julkaistiin maaliskuussa. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 5.
Taustaa

Albumi on yhtyeelle tyypillinen konseptialbumi, jonka kappaleet ovat osa isompaa kokonaisuutta. Yhtyeen keulakuva Trent Reznor on kuvaillut albumia "soundtrackiksi elokuvalle, jota ei ole". Albumi on Reznorin näkemys vuodesta 2022.
Reality-peli

Yhtyeen fanit saivat tietoonsa helmikuun aikana 2007, että yhtyeen silloisissa kiertuepaidoissa oleva teksti olikin internetsivusto, josta sai lisävihjeitä ja polkuja. Samalla erään keikkapaikan WC:stä löydettiin USB-muistitikku, joka sisälsi kappaleen "My Violent Heart", joka vuosi Internetiin.
Kappaleet

Hyperpower! – 1.42
The Beginning of the End – 2.47
Survivalism – 4.23
The Good Soldier – 3.23
Vessel – 4.52
Me, I'm Not – 4.51
Capital G – 3.50
My Violent Heart – 4.13
The Warning – 3.38
God Given – 3.50
Meet Your Master – 4.08
The Greater Good – 4.52
The Great Destroyer – 3.17
Another Version of the Truth – 4.09
In This Twilight – 3.33
Zero-Sum – 6.14
Kokoonpano

Trent Reznor – laulu, kitara, bassokitara, rummut, kosketinsoitin
William Artope – trumpetti (kappale 7)
Matt Demeritt – saxofoni (kappale 7)
Josh Freese – rummut (kappale 1 ja 7)
Geoff Galleos – saxofoni (kappale 7)
Jeff Galleos – vaskipuhaltimet (kappale 7)
Elizabeth Lea – vetopasuuna kappaleessa (kappale 7)
Saul Williams – taustalaulu (kappaleet 3 ja 6)
Kokoonpano > Tuotanto

Trent Reznor – tuottaja
Atticus Ross – tuotanto, äänittäjä
Alan Moulder – miksaaja
Brian Gardner – masteroija
Arvostelut

Allmusic:
Desibeli.net:
Imperiumi: 8+/10
Metacritic: 76/100
Pitchfork Media: 6.7/10
Robert Christgau: A–
Rolling Stone:
Soundi:
London Town

| London Town Wings |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : helmikuu 1977 – tammikuu 1978
 Julkaistu: 31. maaliskuuta 1978
 Tuottaja(t): Paul McCartney
 Tyylilaji: Rock
 Kesto: 51.29
 Levy-yhtiö: Parlophone, EMI
Listasijoitukset
  4. (15. toukokuuta 1978)   2. (huhtikuu 1978)   4. (21. huhtikuuta 1978)   12. (huhtikuu 1978)   4. (huhtikuu 1978)   2. (1978)
Wingsin muut julkaisut
| Wings over America 1976 | London Town 1978 | Wings Greatest 1978 |
Singlet albumilta London Town
 ”With a Little Luck” Julkaistu: 20. maaliskuuta 1978  ”I've Had Enough” Julkaistu: 12. kesäkuuta 1978  ”London Town” Julkaistu: 21. elokuuta 1978
London Town on Wings-yhtyeen vuonna 1978 julkaistu albumi.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Paul McCartney, ellei toisin mainita.
London Town – 4.10 (säv. Paul McCartney/Denny Laine)
Cafe On The Left Bank – 3.25
I'm Carrying – 2.44
Backwards Traveller – 1.09
Cuff Link – 1.59
Children Children – 2.22 (säv. Paul McCartney/Denny Laine)
Girlfriend – 4.39
I've Had Enough – 3.02
With a Little Luck – 5.45
Famous Groupies – 3.36
Deliver Your Children – 4.17 (säv. Paul McCartney/Denny Laine)
Name And Address – 3.07
Don't Let It Bring You Down – 4.34 (säv. Paul McCartney/Denny Laine)
Morse Moose And The Grey Goose – 6.25 (säv. Paul McCartney/Denny Laine)
Kokoonpano

Paul McCartney – laulu, basso, rummut, kitara, viulu, nokkahuilu, lyömäsoittimet, kosketinsoittimet, flageoletti
Denny Laine – basso, flageoletti, kitara, kosketinsoittimet, nokkahuilu, lyömäsoittimet, laulu
Linda McCartney – lyömäsoittimet, kosketinsoittimet, laulu
Jimmy McCulloch – kitara, lyömäsoittimet
Joe English – rummut, laulu, lyömäsoittimet, huuliharppu
Venus and Mars

| Venus and Mars Wings |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : tammi–helmikuu 1975
 Julkaistu: 27. toukokuuta 1975
 Tuottaja(t): Paul McCartney
 Tyylilaji: pop, rock
 Kesto: 43.11
 Levy-yhtiö: Capitol, EMI
Listasijoitukset
  1. (kesäkuu 1975)   12. (heinäkuu 1975)   1. (kesäkuu 1975)   1. (1975)
Wingsin muut julkaisut
| Band on the Run 1973 | Venus and Mars 1975 | Wings at the Speed of Sound 1976 |
Singlet albumilta Venus and Mars
 ”Listen to What the Man Said” Julkaistu: 16. toukokuuta 1975  ”Letting Go” Julkaistu: 4. lokakuuta 1975  ”Venus and Mars/Rock Show” Julkaistu: 27. lokakuuta 1975
Venus and Mars on brittiläisen Wings-yhtyeen albumi vuodelta 1975. Vuonna 1993 albumi julkaistiin uudelleen bonuskappalein varustettuna.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Paul McCartney, ellei toisin mainita
Venus and Mars – 1.20
Rock Show – 5.31
Love in Song – 3.04
You Gave Me the Answer – 2.15
Magneto and Titanium Man – 3.16
Letting Go – 4.33
Venus and Mars (Reprise) – 2.05
Spirits of Ancient Egypt – 3.04
Medicine Jar – 3.37 (säv. Jimmy McCulloch/Colin Allen)
Call Me Back Again – 4.59
Listen to What the Man Said – 4.01
Treat Her Gently/Lonely Old People – 4.21
Crossroads Theme – 1.00 (säv. Tony Hatch)
Vuoden 1993 uusintapainoksen bonuskappaleet
The Zoo Gang (tunnus brittiläisesta TV-sarjasta The Zoo Gang) – 2.01
Lunch Box/Odd Sox ("Coming Up" -singlen b-puoli) – 3.50
My Carnival ("Spies Like Us" -singlen b-puoli) – 3.57
Kokoonpano

Paul McCartney – bassokitara, kitarat, kosketinsoittimet, piano, laulu
Denny Laine – kitarat, kosketinsoittimet, laulu
Linda McCartney – kosketinsoittimet, lyömäsoittimet, laulu
Jimmy McCulloch – kitarat, laulu
Joe English – rummut, lyömäsoittimet
Geoff Britton – rummut (kappaleissa 3, 6 & 9)
PHP

| PHP |
| --- | --- |

Paradigma:  olio, proseduraalinen
Tyypitys:  heikko
Muistinhallinta:  automaattinen
Julkaistu:  1995
Kehittäjä:  The PHP Group
Vakaa versio:  8.3.12 (26. syyskuuta 2024) ja 8.4.0 RC 1 (26. syyskuuta 2024)
Vaikutteet:  C, Perl
Verkkosivu:  php.net
Uutisryhmä:  comp.lang.php
Lisenssi:  PHP License 3.01
PHP (lyhenne sanoista PHP: Hypertext Preprocessor) on Perlin kaltainen palvelinpuolen skriptikieli, jota käytetään erityisesti web-palvelinympäristöissä dynaamisten verkkosivujen luonnissa. Ohjelmointikielen lisäksi PHP-ympäristössä on laaja luokkakirjasto. PHP on avoimen lähdekoodin komentosarjakieli, jossa ohjelmakoodi tulkitaan vasta ohjelman suoritusvaiheessa. PHP sai alkunsa vuonna 1995 Personal Home Page -työkalujen (PHP Tools) nimellä. Alusta alkaen sen tärkeä käyttöaihe oli verkkosivujen lomakkeiden tulkinta.
PHP:n ensimmäisen version julkaisi tanskalais-kanadalainen Rasmus Lerdorf vuonna 1995 ohuena mallinejärjestelmänä, mutta pian käyttäjät alkoivat pakottaa siihen uutta ja kattavampaa toimintalogiikkaa. PHP muistuttaa sen historiallista kilpailijaa, Microsoftin Active Server Pages (ASP) -teknologiaa, jota ajettiin Windows-palvelimella. PHP sen sijaan sopi ilmaisen Linux-käyttöjärjestelmän kanssa yhteensopivalla ilmaisella Apache-palvelimella ajettavaksi. PHP:n kilpailija oli myös JavaServer Pages (JSP). PHP:n käyttöaiheita olivat lomakkeet ja niihin kytkeytyvän lähetä-painikkeen toiminnallisuus. PHP luki tietokantaan tallennettua tietoa ja kirjoitti sinne uutta sisältöä verkkosivun lomakekentästä. PHP sopi yhteen ilmaisen MySQL-tietokannan kanssa. Yleinen palvelinpuolen ohjelmistopino alettiin tuntea nimellä LAMP (Linux, Apache, MySQL, PHP). PHP nousi 2010-luvun alussa suosituimmaksi dynaamisten web-palveluiden tuottamiseen tarkoitetuksi tekniikaksi. Erään työnvälityssivuston mukaan PHP-osaajat olivat halutuimmillaan 2011 ja siitä lähtien kielen suosio on ollut laskussa.
HTML-koodin sekaan upotetuista skripteistä, jotka mahdollistivat dynaamiset verkkosivut, yleiseksi web-kehityksen suunnaksi alkoi muotoutua MVC-arkkitehtuuri (toimintalogiikka erotettu esityslogiikasta). PHP:lle ilmestyi lisää kilpailua varsinkin Ruby- ja Python-kielistä. JavaScript-kielen käyttöaiheet alkoivat laajentua Ajax:n myötä datan lähettämiseen palvelinpuolelle, ja lomakkeet ja painikkeet kehittyivät JavaScriptin varaan.