stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oulun Kärppien SM-liigakausi 2013–2014
Lähtökohdat kauteen > Edellinen kausi ja ennusteet

Oulun Kärppien SM-liigakausi 2012–2013 päättyi pudotuspelien ensimmäiselle kierrokselle; lopullinen sijoitus oli yhdeksäs. Runkosarjassa Kärpät oli seitsemäs ja jäi kolmen pisteen päähän suorasta paikasta pudotuspelien puolivälieriin.
Jääkiekkolehden toimittamassa ”Toimittajien liigaveikkauksessa” kiekkotoimittajat ennustivat liigakauden mestaria, runkosarjan sijoituksia ja pelaajakohtaisten tilastojen voittajia. Kärppien mestaruutta veikkasivat Jatkoaika.comin toimittaja Antti Wennströn, MTV3:n jääkiekkokommentaattori Antero Mertaranta, Turun Sanomien toimittaja Sakari Itälä, Urheilusanomien Sami Hoffren ja Yle Puheen toimittaja Kaj Kunnas. Vain Mertaranta ennusti Kärppien voittavan myös runkosarjan.
Toimittajat ennustivat Kärppien pelaajille myös henkilökohtaista menestystä, varsinkin hyökkääjä Ivan Humlille ja maalivahti Jussi Rynnäkselle.
Jääkiekkolehti listasi ennen kauden alkua liigan 50 parasta pelaajaa. Kärppien parhaaksi arvioitiin puolustaja Lasse Kukkonen, jonka sijoitus listalla oli 12. Viidenkymmenen parhaan joukkoon mahtuivat myös hyökkääjä Mika Pyörälä (21.), hyökkääjä Ivan Huml (25.), hyökkääjä Ben Maxwell (34.), hyökkääjä Toni Kähkönen (44.) ja maalivahti Jussi Rynnäs (50.).
Lähtökohdat kauteen > Pelaajavaihdokset

Kaudella 2012–2013 koko liigan maali- ja pistepörssin voittanut Juha-Pekka Haataja siirtyi KHL-seura Atlantiin. Kärpät menetti maalintekovoimastaan 43,1 prosenttia eli lähteneet pelaajat tekivät yhteensä 72 maalia.
Kärpistä lähti edellisen kauden päätyttyä yhteensä 12 pelaajaa: yksi maalivahti, viisi puolustajaa ja kuusi hyökkääjää. Tulleita pelaajia oli yhdeksän: maalivahti, kolme puolustajaa sekä viisi hyökkääjää. Kärppien uudeksi valmentajaksi Hannu Aravirran tilalle palkattiin edellisellä kaudella Espoo Bluesia valmentanut Lauri Marjamäki.
Lähtökohdat kauteen > Harjoituskausi

Kärpät osallistui elokuussa 2013 Raumalla järjestettyyn Pitsiturnaukseen. Lohkopeleissä Kärpät voitti Saimaan Pallon ja Turun Palloseuran, mutta semifinaaleissa Rauman Lukko oli parempi.
Kärpät osallistui harjoituskaudella European Trophy -turnaukseen. Samassa alkulohkossa Kärppien kanssa pelasivat Luleå HF, EC Red Bull Salzburg, HC Škoda Plzeň, HC Kometa Brno, Hamburg Freezers, Eisbären Berlin sekä HC Mountfield. Kärpät voitti otteluistaan neljä ja hävisi neljä, ja se oli lohkonsa viides eikä edennyt jatkopeleihin. Kärppien yleisökeskiarvo oli kuudenneksi paras (3 455 / ottelu) ja Mika Pyörälä voitti turnauksen ”European Star Award” palkinnon.
Harjoituskauden parhaat maalintekijät olivat Joonas Kemppainen ja Mika Pyörälä, jotka tekivät viisi maalia harjoituskauden otteluissa.
Runkosarja

Kärppien runkosarja käynnistyi perjantaina 13. syyskuuta Jyväskylässä JYPin vieraana. Syyskausi päättyi 28. joulukuuta kotiottelussa Kalevan Palloa vastaan ja kevätkausi alkoi Helsingissä 2. tammikuuta vierasottelulla Jokereita vastaan. Runkosarjan viimeisen ottelun Kärpät pelasi 13. maaliskuuta Jokereiden vieraana Helsingissä.
Runkosarja > Syyskuu

Kärpät nousi otsikoihin 14. syyskuuta, kun Saimaan Palloa vastaan pelatun kotiottelun jälkeen SaiPan kannattajien koskemattomuutta oli rikottu ja yhden kannattajan huivi sytytetty palamaan. Liiga antoi tapahtuneen jälkeen Kärpille varoituksen 26. syyskuuta. Liigan käskystä Kärpät joutui tarkentamaan turvallisuussuunnitelmaansa, jotta vierasjoukkueen kannattajien koskemattomuus pystyttäisiin takaamaan.
Kärpät tiedotti 30. syyskuuta, että ennen kauden alkua joukkueeseen tullut tšekkihyökkääjä David Květoň ei jatka joukkueessa. Květoň pelasi Kärpissä viisi ottelua, joissa hän teki yhden syöttöpisteen. 18. lokakuuta Tšekin Extraligaseura HC Ocelaři Třinec ilmoitti tehneensä sopimuksen Květoňin kanssa.
Runkosarja > Lokakuu

Puolustaja Lasse Kukkonen teki uransa ensimmäisen hattutempun 12. lokakuuta kotiottelussa Helsingin Jokereita vastaan. Kyseessä oli Kukkosen SM-liigauran 281 ottelu. Samassa ottelussa hattutemppuun pystyi myös vierasjoukkueen Nichlas Hardt. Kukkosen ja Hardtin jälkeen liigassa oli tehty seitsemän hattutemppua, kun koko viime kaudella hattutemppuja tehtiin 14.
Lokakuun lopussa Kärppäpelaajat viettivät juhlia, kun koko SM-liigauransa Kärppiä edustanut Jari Viuhkola pelasi 500. SM-liigaottelunsa 22. lokakuuta. Kauden jälkeen Viuhkola johti Kärppien kaikkien aikojen SM-liigan syöttö- ja pistepörssiä, ja enemmän otteluita Kärpissä oli pelannut vain puolustaja Ilkka Mikkola. Lokakuun viimeisenä päivänä Kärpät ilmoitti tehneensä jatkosopimuksen hyökkääjä Juho Keräsen kanssa. Keränen oli edustanut Kärppiä kuusi kautta, ja uusi sopimus tehtiin kauden 2015–2016 loppuun saakka.
Runkosarja > Marraskuu

Marraskuussa Kärpät sivusi SM-liigan perättäisten voittojen ennätystä. Kärppien voittamien ottelujen sarja alkoi 1. lokakuuta Porin Ässiä vastaan, ja ennätystä sivuava 14. voitto tuli Turun Palloseurasta 12. marraskuuta. Kärppät voitti lopulta 17 ottelua peräkkäin, kunnes Tampereen Ilves onnistui voittamaan Kärpät 23. marraskuuta.
Marraskuussa syntyi keskustelua Juhamatti Aaltosen sopimustilanteesta. Aaltosella oli sopimuksessaan pykälä, joka mahdollisti hänen siirtymisensä ulkomaille 15. marraskuuta mennessä. Marraskuun alussa Aaltonen totesi ruotsalaislehti Expressenin haastattelussa, että siirto Ruotsiin on mahdollinen. Lehden tietojen mukaan Aaltosesta olivat eniten kiinnostuneet SHL-seurat Örebro HK ja Linköpings HC. Aaltosen pelaaja-agentin mukaan kiinnostusta oli myös Sveitsissä ja Venäjällä. Huhumylly laantui vasta, kun Kärpät ilmoitti Aaltosen pysyvän seurassa.
Jari Viuhkolan lisäksi myös Mikko Lehtonen saavutti 500 ottelun rajapyykin sekä liigassa että Kärpissä. Liigadebyyttinsä Lehtonen teki Kärpissä kaudella 2000–2001, ja 500. ottelunsa hän pelasi 19. marraskuuta Oulussa Rauman Lukkoa vastaan.
Runkosarja > Joulukuu

Joulukuussa Kärppien ja Kalevan Pallon välillä vaihdettiin pelaajia, kun Kärpät vuokrasivat hyökkääjät Tomi Körkön ja Joonas Komulaisen KalPaan. Molempien pelaajien vuokrasopimukset kestivät joulutaukoon asti, joskin Kärpillä oli oikeus kutsua pelaajansa tarpeen tullessa takaisin.
9. joulukuuta ilmoitettiin jääkiekon mestarien liigan paluusta kaudeksi 2014–2015. Turnauksen luomisessa oli mukana Liigan lisäksi viisi muuta eurooppalaista jääkiekkosarjaa, 26 seurajoukkuetta sekä kansainvälinen jääkiekkoliitto. Kärppien lisäksi suomalaisia perustajaosakkaita olivat HIFK, JYP, KalPa, Tappara ja TPS.
Kärpät ilmoitti 18. joulukuuta tehneensä jatkosopimuksen tšekkihyökkääjä Ivan Humlin kanssa. Huml oli edustanut Kärppiä kaudesta 2010–2011, ja uusi sopimus tehtiin kauden 2014–2015 loppuun.
Tammikuun alussa ilmoitettiin, että Kärppien maalivahti Jussi Rynnäs on joulukuun pelaaja. Rynnäs pelasi joulukuussa viisi ottelua ja voitti niistä jokaisen. Hän pelasi myös kaksi nollapeliä, ja hänen torjuntaprosenttinsa oli joulukuussa 97,27. Arvioijien mielestä Kärpät nousi vahvaan johtoon runkosarjassa juuri Rynnäksen otteiden ansiosta.
Runkosarja > Tammikuu

Kärpät ilmoitti 13. tammikuuta, että se lainaa kolme pelaajaa muihin seuroihin helmikuun puoliväliin asti. Sakari Manninen siirtyi KalPaan, Heinolan Peliitat lainasi Ville Leskisen ja Mikkelin Jukurit Markus Nutivaaran. Lisäksi maalivahti Tomi Karhunen lainattiin 30. tammikuuta kahden pelin ajaksi Kajaanin Hokkiin. Tammikuussa Kärpät solmi myös kaksi jatkosopimusta: päävalmentaja Lauri Marjamäen sopimusta jatkettiin kauden 2015–2016 loppuun ja maalivahti Tomi Karhusen kauden 2014–2015 loppuun. Tammikuussa syntyi huhu KalPa-puolustaja Adam Masuhrin liittymisestä joukkueeseen, joskin MTV Sportin mukaan Masuhrista oli kiinnostunut myös HIFK.
Runkosarja > Helmikuu

Helmikuun alussa Kärpät ylitti sadan pisteen rajan runkosarjassa, kun se voitti KalPan 4–1, vaikka runkosarjaa oli pelaamatta vielä 14 ottelua.
Ruotsalainen Värmlands Folkblad -lehti uutisoi 3. helmikuuta, että Kärpät olisi kiinnostunut palkkaamaan Färjestadissa pelaavan Ville Lajusen. Lehden mukaan myös monet muut seurat olivat Lajusen perässä. Lajunen siirtyikin toukokuussa Helsingin Jokereihin. Kärpät hankki helmikuussa kuitenkin kaksi pelaajaa, Esa Pirneksen AIK:sta ja Adam Masuhrin KalPasta. Pirnes oli pelannut kasvattajaseurassaan edellisen kerran kaudella 1998–1999, jolloin Kärpät pelasi vielä I-divisioonassa. Molempien pelaajien sopimukset kattoivat loppukauden, joskin Masuhrin sopimus oli lainasopimus.
Useat Kärppien pelaajat joutuivat jättämään paljon otteluita väliin helmikuussa. Joukkueen paras maalintekijä Joonas Kemppainen oli alaraajavamman vuoksi sivussa 3–4 viikkoa, ja Juhamatti Aaltonen loukkaantui Sotšin talviolympialaisissa ja oli pelaamatta runkosarjan loppuun. Ivan Huml sai kolmen ottelun pelikiellon potkaistuaan Rauman Lukon Harri Tikkasta.
Helmikuun lopussa Kärpät ilmoitti tehneensä viisi jatkosopimusta. Kauteen 2015–2016 jatkaisivat puolustaja Mikko Niemelä sekä hyökkääjä Joonas Donskoi ja kauteen 2014–2015 hyökkääjät Mikko Alikoski ja Sakari Manninen sekä puolustaja Ari Vallin.
Runkosarja > Maaliskuu

Kärpät sai maaliskuun alussa lisää ongelmia, kun maalivahti Jussi Rynnäs loukkaantui. Rynnäs joutui jättämään runkosarjan lopun pelaamatta.
JYP voitti 7. maaliskuuta Kärpät maalein 1–0, mikä oli Kärpille ensimmäinen ottelu ilman maaleja kauden aikana. Seuraavana päivänä Kärppien runkosarjan voitto varmistui, kun Hämeenlinnan Pallokerho voitti Tampereen Tapparan.
Kärppien Juho Keränen sai 10. maaliskuuta yhden ottelun pelikiellon puskettuaan Lahden Pelicansin Oskari Korpikaria. Keränen oli nyökännyt kahnauksen aikana ja pelaajien kypärät olivat osuneet toisiinsa. Erotuomari ei antanut Keräselle tilanteesta rangaistusta.
Runkosarja päättyi torstaina 13. maaliskuuta. Kärpät päätti runkosarjan 1–5-voittoon Helsingin Jokereista ja teki uuden runkosarjan piste-ennätyksen. Se sai 131 pistettä ja voitti seuraavaksi tulleen Tapparan 15 pisteellä. Seuraavana päivänä jaetuista runkosarjapalkinnoista Kärpät sai kaksi: koko joukkue sai Hopealuistin-palkinnon siitä, että tehtyjen ja päästettyjen erikoistilannemaalien erotus oli paras, ja Ville Pokka sai Matti Keinonen -palkinnon parhaasta tehotilastosta.
Kärppien pelaajat arvokisoissa

Suomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue voitti maailmanmestaruuden vuoden 2014 MM-kisoissa. Kärppien pelaajista maajoukkueessa olivat puolustaja Ville Pokka sekä hyökkääjät Saku Mäenalainen ja Ville-Valtteri Leskinen. MTV3 Urheilun jääkiekkoasiantuntija Juhani Tamminen arvioi Pokan Rasmus Ristolaisen ja Esa Lindellin ohella Suomen parhaaksi puolustajaksi arvosanalla 9+ ja kuvasi häntä ”henkiseksi johtajaksi”. Leskinen sai arvosanaksi 8, mutta Tamminen kuvasi häntä ”hyväkätiseksi joukkuepelaajaksi”. Saku Mäenalainen sai arvosanakseen 10, kuten maalivahti Juuse Saros ja hyökkääjä Teuvo Teräväinen. Tamminen piti Mäenalaista joukkueen yllättäjänä ja katsoi hänen tehneen turnauksessa kansainvälisen läpilyöntinsä. Mäenalainen teki seitsemässä ottelussa 7+4 tehopistettä, voitti turnauksen maalipörssin ja oli pistepörssin kolmas. Pokka teki yhtä monessa ottelussa 1+3 ja Leskinen 1+0 tehopistettä. Turnauksen valmentajat valitsivat myös Pokan Suomen joukkueen parhaaksi puolustajaksi.
Suomen maajoukkue julkisti 7. tammikuuta pelaajat Sotšin talviolympialaisiin. Kärpistä olympialaisiin valittiin puolustaja Lasse Kukkonen ja hyökkääjä Juhamatti Aaltonen. He olivat Jokerien Ossi Väänäsen lisäksi maajoukkueen ainoat pelaajat SM-liigasta. Kukkonen ja Aaltonen olivat Suomen kokeinempia maajoukkuepelaajia, sillä maajoukkueesta vain Kimmo Timonen oli pelannut kaksikkoa enemmän maaotteluita. Julkisuudessa Aaltosen valintaa arvosteltiin, mikä ei yllättänyt päävalmentaja Erkka Westerlundia. Westerlundin mukaan Aaltoselle löytyisi Leijonista kiekollinen rooli. Aaltosen valintaan arveltiin vaikuttaneen myös sen, että hän oli pelannut viime MM-kisoissa hyvin yhteen joukkueeseen valitun Petri Kontiolan kanssa.
Talviolympialaisten jääkiekkoturnaus pelattiin 12.–23. helmikuuta. Suomi saavutti turnauksessa kolmannen sijan. Aaltoselle kyseessä oli ensimmäinen olympiamitali, kun taas Kukkonen oli voittanut hopeaa vuonna 2006 Torinosta ja pronssia 2010 Vancouverista. Olympiajoukkueen apuvalmentajana toimi Kärppien Lauri Marjamäki.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2014 pelattiin Valko-Venäjän Minskissä 9.–25. toukokuuta. Kärpistä joukkueeseen valittiin aluksi hyökkääjä Juhamatti Aaltonen ja puolustaja Atte Ohtamaa. Aaltonen perui kuitenkin kisamatkansa selkävaivojen vuoksi. Maajoukkueen apuvalmentajana toimi talviolympialaisten tapaan Lauri Marjamäki. Suomi sijoittui turnauksessa toiseksi. Ohtamaa pelasi kymmenen ottelua, joissa hän teki yhden syöttöpisteen.
Talous

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

|  | Kärpät | Liigan keskiarvo |
TULOT
| Pääsyliput | 2 500 000 | 1 886 000 |
| Markkinointi | 4 350 000 | 2 925 571 |
| Muut | 1 675 000 | 1 715 786 |
| Tulobudjetti yhteensä | 8 525 000 | 6 527 357 |
KULUT
| Pelaajien palkat | 3 000 000 | 2 350 429 |
| Kulubudjetti yhteensä | 8 231 000 | 6 506 071 |
MUUT
| Tulostavoite | +294 000 | +21 286 |
| Yleisötavoite | 5 800 | 4 995 |
Kauden alkaessa Kärppien pelaajabudjetti oli kolme miljoonaa euroa. Sitä enemmän pelaajien palkkoihin käyttivät vain helsinkiläisseurat Jokerit ja HIFK: Jokerit 3,5 miljoonaa ja HIFK 3,1 miljoonaa euroa. Pelaajien palkat mukaan luettuna Kärppien kulubudjetti oli 8 231 000 euroa. Kaikkien SM-liigaseurojen yhteinen kulubudjetti oli 91 085 000 euroa. Urheilusanomien selvityksen mukaan parhaiten palkattu Kärppien pelaaja oli Mika Pyörälä, jonka palkaksi arvioitiin 270 000 euroa.
Kärppien tulobudjetti oli reilut 8,5 miljoonaa euroa. Ainoastaan HIFK:lla oli suurempi tulobudjetti, runsaat 9,5 miljoonaa euroa. Markkinointitulot toivat Kärpille 4,35 miljoonaa euroa, pääsylipputulot 2,5 miljoonaa ja muut tulot noin 1,7 miljoonaa euroa. Kauden jälkeen Urheilulehti arvioi Kärppien sponsorituloiksi noin viisi miljoonaa euroa, mikä olisi ollut 20 prosenttia enemmän kuin edellisellä kaudella.
Kärppien tulostavoite oli 294 000 euroa, mikä oli eniten koko liigassa. Seuraavaksi parhaimpaan tulostavoitteeseen pyrki Saimaan Pallo, jonka tulostavoite oli 179 000 euroa. Kaikki seurat pyrkivät tekemään positiivisen tuloksen, lukuun ottamatta nollatulokseen pyrkineitä Rauman Lukkoa ja JYPiä ja Jokereita, jonka tavoite oli yli miljoona euroa negatiivinen. Kärppien tilikauden tulokseksi jäi loppujen lopuksi 8 905 euroa.
Ennen kauden alkua Kärpät ilmoitti, ettei sillä ollut lainkaan korollista velkaa. Seuralla ei ollut kauden päätyttyä pitkäaikaista velkaa.
Tilastot ja luettelot > Runkosarjan sarjataulukko

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kärpät  | 60 |  36  |  8  |  7  |  9  |  190  |  105  | +85 | 131 |
| 2 | Tappara  | 60 |  31  |  8  |  7  |  14  |  168  |  128  | +40 | 116 |
| 3 | Lukko  | 60 |  30  |  4  |  3  |  23  |  153  |  138  | +15 | 101 |
| 4 | SaiPa  | 60 |  26  |  9  |  4  |  21  |  160  |  134  | +26 | 100 |
| 5 | JYP  | 60 |  26  |  7  |  6  |  21  |  154  |  149  | +5 | 98 |
| 6 | Blues  | 60 |  28  |  3  |  3  |  26  |  137  |  146  | -9 | 93 |
| 7 | Jokerit  | 60 |  25  |  5  |  8  |  22  |  156  |  145  | +11 | 93 |
| 8 | Pelicans  | 60 |  25  |  6  |  5  |  24  |  156  |  156  | 0 | 92 |
| 9 | HIFK  | 60 |  25  |  4  |  5  |  26  |  147  |  145  | +2 | 88 |
| 10 | HPK  | 60 |  22  |  9  |  3  |  26  |  140  |  136  | +4 | 87 |
| 11 | Ilves  | 60 |  24  |  3  |  6  |  27  |  143  |  146  | -3 | 84 |
| 12 | Ässät  | 60 |  16  |  7  |  5  |  32  |  134  |  177  | -43 | 67 |
| 13 | TPS  | 60 |  12  |  6  |  11  |  31  |  135  |  197  | -62 | 59 |
| 14 | KalPa  | 60 |  12  |  3  |  9  |  36  |  101  |  172  | -71 | 51 |
Tilastot ja luettelot > Pelaajatilastot, kenttäpelaajat

OT = ottelut |M = maalit |S = syötöt| P = tehopisteet |R = rangaistusminuutit |* = tulokas
Tilastot ja luettelot > Pelaajatilastot, maalivahdit

| Runkosarja> Pelaaja | Runkosarja> PO | Runkosarja> MIN | Runkosarja> V | Runkosarja> JA | Runkosarja> H | Runkosarja> PÄ | Runkosarja> GAA | Runkosarja> T% | Runkosarja> 0 | Runkosarja>  | Runkosarja>  | Runkosarja>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eskelinen, ToniToni Eskelinen* | 1 | 0,04 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 | 00,00 | 0 |  |  |  |
| Jukuri, SamuelSamuel Jukuri* | 0 | 0,00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 | 00,00 | 0 |  |  |  |
| Karhunen, TomiTomi Karhunen | 21 | 1263,09 | 7 | 8 | 4 | 41 | 1,95 | 92,97 | 3 |  |  |  |
| Rynnäs, JussiJussi Rynnäs | 40 | 2382,18 | 28 | 7 | 5 | 60 | 1,51 | 93,87 | 9 |  |  |  |
| Yhteensä |  |  | 35 | 15 | 9 | 101 | 1,73 | 93,53 | 12 |  |  |  |
| Pudotuspelit> Pelaaja | Pudotuspelit> PO | Pudotuspelit> MIN | Pudotuspelit> V | Pudotuspelit> H | Pudotuspelit> PÄ | Pudotuspelit> GAA | Pudotuspelit> T% | Pudotuspelit> 0 | Pudotuspelit>  | Pudotuspelit>  | Pudotuspelit>  | Pudotuspelit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Karhunen, TomiTomi Karhunen | 14 | 835,36 | 12 | 1 | 17 | 1,22 | 95,20 | 3 |  |  |  |  |
| Rynnäs, JussiJussi Rynnäs | 3 | 163,26 | 0 | 3 | 7 | 2,57 | 88,14 | 0 |  |  |  |  |
PO = ottelut maalissa |MIN = minuutit| V = voitot |JA = jatkoaika |H = häviöt| PÄ = päästetyt maalit
 GAA = päästettyjen maalien keskiarvo |T% = Torjuntaprosentti |0 = nollapelit
JP Haataja teki kaudella 2012–2013 Kärppien paidassa tehot 28+31=59 ja oli liigan paras pistemies.
Jari Viuhkola ylitti 500 pelatun ottelun rajan lokakuussa.
Tšekkihyökkääjä Ivan Huml on edustanut Kärppiä jo neljä kautta.
Lasse Kukkonen juhli pronssia Vancouver olympialaisissa, edustaen silloin tosin KHL-seura Omskia.
Puolustaja Adam Masuhr liittyi joukkueeseen loppukaudeksi lainasopimuksella Kalevan Pallosta.
Kärppien pisteet (sininen viiva) sekä pisteet per ottelu (oranssi viiva).
Tardiivi dyskinesia

Tardiivi dyskinesia (TD) (suomeksi "hitaasti kehittyvä liikehäiriö", "pakkoliikeoireyhtymä") on lääkkeiden aiheuttama häiriö tahdosta riippumattoman hermoston ekstrapyramidaaliradassa. Tardiivi dyskinesia usein kehittyy hitaasti alkaen ekstrapyramidaalioireista, mutta se luokitellaan lääkeaineiden aiheuttamaksi liikehäiriöksi (drug-induced movement disorders (DIMDs)). Tardiivi dyskinesia ilmenee mm. lihaskireyksinä, jännitystiloina ja suonenvetona, etenkin kasvo- ja kaulalihaksissa, mutta myös ylävartalossa. Oireet näkyvät suun, kielen tai vartalon lihasten kiemurtelevina pakkoliikkeinä, kasvojen nykimisenä tai vapinana. Ilmiötä kuvataan joskus esim. suun mukeltamisena. Suun, kielen ja nielun pakkoliikkeet voivat aiheuttaa nielemisvaikeuksia eli dysfagiaa. Oireet voivat olla joskus tuskallisia ja nielemisvaikeudet vaarallisia. Jotkut oireista voivat väistyä nukkuessa. TD saattaa myös synnyttää hampaisiin kiillevaurioita.
Aiheuttajat

Tardiivia dyskinesiaa aiheuttaa etenkin perinteisten eli ensimmäisen polven psykoosilääkkeiden säännöllinen pitkäaikaiskäyttö, mutta myös toisen polven eli epätyypillisten psykoosilääkkeiden käyttö. Jälkimmäisessä tapauksessa riskiä kasvattaa useiden toisen polven psykoosilääkkeiden käyttö samaan aikaan. Häiriö on sitä yleisempi, mitä pidempään lääkitystä on käytetty.
Vain hyvin harva psykoosilääke aiheuttaa kerta-annoksella oireita. Tällöin kyseessä saattaa olla ohimenevä akuutti dystonia. Oireilun määrä riippuu myös lääkeannoksesta.
Myös masennuksen hoidossa käytetyt SSRI, SNRI ja NDRI lääkkeet voivat aiheuttaa ekstrapyramidaalioireita ja tardiivia dyskinesiaa. Erityisesti duloksetiini, sertraliini, essitalopraami ja bupropioni ovat masennuksen hoidossa käytettyjä lääkkeitä, jotka voivat aiheuttaa tardiivia dyskinesiaa ja myös Parkinsonin taudin hoidossa käytetyt lääkkeet voivat aiheuttaa tardiivia dyskinesiaa - monien muiden lääkkeiden lisäksi.
On tärkeää seurata lääkityksen aloittamisen jälkeen, aiheuttaako lääke ekstrapyramidaalioireita kuten lepovapinaa, jotta tardiivin dyskinesian kehittyminen pysyväksi pakkoliikeoireyhtymäksi voitaisiin estää.
Hoito

Tardiivi dyskinesia joko korjautuu hyvin hitaasti lääkityksen lopettamisen jälkeen tai jää joskus pysyväksi. Oireiden paheneminen estetään lopettamalla tai vaihtamalla kyseinen lääke. Joskus lääkehaittoja myös pidetään kurissa toisella lääkkeellä, samalla kun haitallisen lääkkeen käyttöä jatketaan, mutta lääkehuollon lehtori Alli Puiravan mukaan sellaista ei pitäisi tehdä.
Suomessa ei ole myynnissä ainoatakaan lääkettä, joka olisi kehitetty juuri tardiivin dyskinesian hoitoon. Sen oireita voidaan lievittää klonatsepaamilla, ja pakkoliikkeitä voidaan hoitaa myös botuliinipistoksin. On tärkeää erottaa tardiivi dyskinesia mm. parkinsonismista, sillä taas sen hoitoon käytetyt lääkkeet - kuten antikolinergit todennäköisesti pahentavat tardiivin dyskinesian oireita, ja voivat näin ollen olla dysfagiasta kärsiville jopa vaarallisia. Erityisesti biperideeniä ei tule käyttää tardiivin dyskinesian hoitoon.
Aiheesta muualla

Terveyskirjasto: Tardiivi dyskinesia
Alttariliinat

Alttari, jota peittää alttariliinat (St. Paulin kirkko, Leipzig,Saksa)
Alttariliinat ovat erityisesti läntisten kirkkojen kirkkorakennusten alttaria peittäviä valkoisia kangasliinoja.
Kirkon alttari on perinteisesti keskiajalta lähtien peitetty kolmella valkealla liinalla. Alimmainen liina on suojaliina, usein valmistettu pellavasta tai muusta suojaavasta materiaalista. Se suojaa muita liinoja kivisestä alttaripöydästä mahdollisesti irtoavalta kosteudelta. Keskimmäinen liina peittää alttaripöydän ja liina ulottuu alttarin päätyjen yli jopa kuorin lattiaan saakka. Kolmas liina on suojaliina, alttaripöydän kokoinen ja se voidaan helposti vaihtaa ja pitää puhtaana.
Vissefjärdan kirkon alttari, Ruotsi. Alttariliinat ja alttarin edustalla kapea pitsikoriste. Alttaripöydän edustalla antependium.
Koska alttaria on perinteisesti pidetty Kristuksen haudan vertauskuvana, ovat alttarin liinat nähty Kristuksen käärinliinoina ja ne on valmistettu usein pellavasta tai puuvillasta. Niiden voidaan tulkita myös kuvaavan Jeesus-lapsen kapaloliinoja Betlehemin seimessä. Tosin uusissa kirkoissa alttaripöytä jätetään usein paljaaksi ilman mitään liinoja. Näin menetellään usein arkkitehtoonisista tai esteettisistä syistä.
Alttarin liinoja suojaamaan saatettiin levittää erityinen suojaliina, vesperliina, kun alttari ei ollut käytössä. Tämä tapa on kuitenkin jäänyt pois käytöstä 1800-luvun lopulla.
Gigliola Cinquetti

| Gigliola Cinquetti |
| --- | --- |
 Gigliola Cinquetti vuonna 1965
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. joulukuuta 1947 (ikä 77) Verona, Italia
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Laulukielet:  italia
Tyylilajit:  
Levy-yhtiöt:  
Palkinnot
 Eurovision laulukilpailun voitto 1964   San Remon laulufestivaalien voitto 1964 
Aiheesta muualla
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Gigliola Cinquetti (s. 20. joulukuuta 1947 Verona) on italialainen laulaja. Cinquetti voitti San Remon musiikkifestivaalit 16-vuotiaana vuonna 1964 kappaleellaan ”Non ho l’età”. Myöhemmin samana vuonna Italiaa edustanut Cinquetti voitti Eurovision laulukilpailun samaisella kappaleella. Cinquetti osallistui Italian edustajana myös vuoden 1974 Euro­viisuihin kappaleellaan ”Si” sijoittuen toiseksi ABBA:n jälkeen.