stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valtioneuvoston valtion omaisuuden valvonta- ja hallintokomissio

Komission logo.
Valtioneuvoston valtion omaisuuden valvonta- ja hallintokomissio (kiin.: 国务院国有资产监督管理委员; pinyin: Guówùyuàn Guóyǒu Zīchǎn Jiāndū Guǎnlǐ Wěiyuánhuì; engl. State-owned Assets Supervision and Administration Commission of the State Council , lyhenne SASAC) on vuonna 2003 perustettu Kiinan kansantasavallan valtioneuvoston alainen erityiskomissio, joka on päävastuussa Kiinan keskeisten keskusjohtoisten valtionyhtiöiden hallinnoinnista. Komissio myös nimittää hallitsemiensa valtionyhtiöiden korkeimmat johtajat, hyväksyy tai hylkää niiden yrityskaupat sekä säätää lakeja, jotka liittyvät valtionomistukseen.
Esimerkiksi vuodelta 2019 Kiinan keskusjohtoiset keskeiset valtionyhtiöt (engl. state-owned enterprise, lyhennys SOE) raportoivat noin 1,3 triljoonan juanin (CNY; noin 188,8 biljoonaa USD) liikevoiton. selvennä Kiinan valtiontalouden 13. viisivuotissuunnitelmakauden (2016–2020) lähestyessä loppuaan, SASAC ennakoi tiedotusvälineille Kiinan keskeisten keskusjohtoisten valtionyhtiöiden yhteisten omistusten (assets) olevan vuoden 2020 lopussa rahalliselta arvoltaan lähes 69 triljoonaa juania (CNY; eli noin 10,56 triljoonaa USD). Tämä edustaisi 45 prosentin arvonnousua viisivuotiskaudella.
SASACin lisäksi Kiina hallinnoi esimerkiksi finanssialan omistuksiaan Kiinan valtion varainhallintakonserni China Investment Corporationin (CIC) välityksellä. Lisäksi useilla ministeriöillä ja maakuntahallinnoilla on merkittävästi valtiollista omistusta kiinalaisissa yrityksissä. Kiina hallinnoi esimerkiksi useita maailman suurimmista pankeista (ICBC, China Construction Bank, AgBank) CIC:n ja valtiovarainministeriönsä kautta.
Aiheesta muualla

Kotisivut (englanniksi)
École de management de Normandie

EM Normandie -kauppakorkeakoulun logo.
École de management de Normandie on eurooppalainen kauppakorkeakoulu, joka toimii Pariisissa, Le Havressa, Caenssa, Oxfordssa, ja Dublinssa. EM Normandie perustettiin Ranskassa vuonna 1871.
Vuonna 2019 EM Normandie oli 21. sijalla Financial Timesin Euroopan kauppakorkeakoulujen rankinglistalla.
EM Normandiella on kansainvälinen kolmoisakkreditointi (EPAS, EQUIS ja AACSB).. Koulun tunnettuihin alumneihin lukeutuvat muun muassa Patrick Bourdet (CEO Areva Med) ja palvelukomissaari Frédéric Daruty de Grandpré (CEO 20 Minutes).
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
École Navale

Borda-alus, jolla merisotakoulu sijaitsi 1864–1890. Auguste Mayerin maalaus vuodelta 1867.
École Navale on Ranskan merisotakoulu, joka vastaa Ranskan merivoimien upseerien kouluttamisesta. Se sijaitsee Crozonin niemimaalla Brestin kaupungin lähellä.
Merisotakoulu perustettiin vuonna 1830 kuningas Ludvig Filipin määräyksestä. Alkujaan se sijaitsi Brestinlahdelle ankkuroiduilla laivoilla. Vuonna 1915 koulu siirtyi mannermaalle ja vuonna 1936 nykyiseen sijaintiinsa. Toisen maailmansodan aikana merivoimien upseerien kouluttaminen tapahtui useissa paikoissa Ranskassa, Britanniassa ja Pohjois-Afrikassa. Meriupseerien kouluttamista ei pystytty jatkamaan Brestissä sodan loputtua, sillä koulun rakennukset olivat vaurioituneet pahoin. Presidentti Charles de Gaulle vihki nykyiset rakennukset käyttöön vuonna 1965.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut (ranskaksi, englanniksi)
Vehmasmäen koulu

| Vehmasmäen koulu |
| --- | --- |
 Vehmasmäen koulua Kuopion Vehmasmäellä.
Sijainti:  Vehmasmäentie 71, 70870 Kuopio
Koordinaatit:  62.7523°N, 27.5605°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Esko Valikainen
Luokat:  1–6
Oppilaita:  140
Verkkosivut
Vehmasmäen koulu on Vehmasmäellä, vanhan viitostien länsipuolella, noin 20 kilometriä Kuopion keskustasta etelään sijaitseva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Kyläkoulua käy noin 140 oppilasta.
Vehmasmäen koulun vanhempi rakennus.
Koulun uudempi rakennus.
Varitunjärvi

| Varitunjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Hämeenkyrö
Koordinaatit:  61°36′23″N, 23°09′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Mahnalanselän alue (35.51)
Laskujoki:  oja Alhajärveen 
Järvinumero:  35.514.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,9 m 
Rantaviiva:  1,088 km 
Pinta-ala:  0,0355 km² 
 fiVaritunjärvi 
Varitunjärvi  on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä oleva Kokemäenjoen vesistön järvi, joka kuuluu Ikaalisten reitin valuma-alueen Mahnalanselän alueella olevaan Prentinjoen valuma-alueeseen.
Maantieto

Soikion muotoinen järvi on halkaisijaltaan 150 metriä ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Järvi sijaitsee 800 metriä pitkän avosuon ja kosteikon keskellä. Siihen laskee pelto-oja ja yksi suo-oja. Pellonpuoleista suonreunaa kiertää vedenkeruuoja, joka toimii samalla Varitunjärven suoalueen laskuojana. Se laskee vetensä läheiseen Alhajärveen. Järvelle ei johda teitä ja se on asumaton. Kyröspohjaan johtava yhdystie 13121 kulkee ohi 200 metrin päästä.
Luonto

Varitunjärvi on kasvamassa umpeen. Sen ympäristön pellot kärsivät pinnanmuodoista johtuen kosteudesta ja tälle paikalle on ehdotettu kosteikon perustamista patoamalla järven laskuoja.
Historiaa

Vanhoista pitäjänkartoista Hämeenkyröstä järven nimi kirjoitetaan Waritusjärvi. Kartasta näkyy selvästi, kuinka järven muoto ja rantaviiva on ajan saatossa muuttunut. Järven länsipää oli pitempi ja on peittänyt ainakin osan siitä alueesta, joka on nykyään kosteikkona. Kalmbergin kartastossa järven nimenä oli Waritasjärvi. Samassa kartassa näkyy luoteessa toinenkin nimetön järvi.
Äkämäsääsket

| Äkämäsääsket |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Alaluokka::  Siipikantaiset Pterygota
Ylälahko::  Neoptera
Lahko::  Kaksisiipiset Diptera
Alalahko::  Sääsket Nematocera
Heimo::  Äkämäsääsket Cecidomyiidae  Newman, 1835
Katso myös
   Äkämäsääsket Wikispeciesissä   Äkämäsääsket Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Äkämäsääsket (Cecidomyiidae) ovat pieniä hentoja sääskiä, joilla on pitkät tuntosarvet. Äkämäsääsket syövät muun muassa lahoavia kasvinjätteitä.
Alaheimoja

Cecidomyiinae
Lestremiinae
Micromyinae
Porricondylinae
Winnertziinae
Aiheesta muualla

Finto: Äkämäsääsket (Cecidomyiidae)
UniProt: Taxonomy - Cecidomyiidae (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Family Cecidomyiidae - Gall Midges and Wood Midges (englanniksi)
Fauna Europaea: Cecidomyiidae (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Yuta Takahashi

| Yuta Takahashi 髙橋 佑汰> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. maaliskuuta 1993 (ikä 31) Nerima, Tokio
Kansalaisuus:   Japani
Kyokushin-ottelija
Aktiivisena:  2007–
Pituus:  180 cm
Paino:  90 kg
Painoluokka:  superraskassarja (2016–)  keskisarja (2010–2013) raskassarja (2014–2017)
Kätisyys:  oikea
Vyöarvo:  2. dan
| Mitalit> Maa:   Japani.Miesten kyokushin.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Japani.Miesten kyokushin.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Japani.Miesten kyokushin.MM-kilpailut  | Maa:   Japani> Miesten kyokushin. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tokio 2017 | -90 kg |  |
| Japanin mestaruuskilpailut  | Japanin mestaruuskilpailut  | Japanin mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Tokio 2017 | avoin |  |
|  Hopeaa | Tokio 2016 | avoin |  |
| Japanin mestaruuskilpailut  | Japanin mestaruuskilpailut  | Japanin mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Osaka 2010 | -75 kg |  |
|  Kultaa | Osaka 2014 | -85 kg |  |
|  Hopeaa | Osaka 2016 | +85 kg |  |
|  Pronssia | Osaka 2012 | -75 kg |  |
|  Pronssia | Osaka 2013 | -75 kg |  |
Yuta Takahashi (jap. 髙橋 佑汰, s. 5. maaliskuuta 1993 Nerima, Tokio) on japanilainen raskaansarjan karateka. Hän on Kyokushinin kolminkertainen Japanin mestari ja vuoden 2017 raskaansarjan MM-hopeamitalisti. Takahashi perusti 2020 oman seuran Takahashi Dojo.
Kilpaura

Takahashi kilpaili nuorten tasolla vuosina 2007–2009 voittaen muun muassa lukion Japanin mestaruuden raskaassasarjassa, sekä alle 80-kiloisten maailmanmestaruuden.
Hänestä tuli 2010 Japanin historian nuorin mestari, kun hän saavutti Japanin keskisarjan mestaruuden voitettuaan loppuottelussa Yuki Fukuin.
Takahashi sijoittui 2016 toiseksi Japanin mestaruuskisoissa hävittyään loppuottelussa Shōhei Kamadalle.
2017 Takahashi otti ensimmäisen Japanin mestaruuden avoimessasarjassa voitettuaan tällä kertaa edellisvuoden loppuotteluvastustajansa Shōhei Kamadan.
Takahashi oli marraskuussa 2019 toistamiseen mukana Kyokushinin suurimmassa MM-turnauksessa, joka käytiin Tokiossa. Hän eteni kolmipäiväisessä turnauksessa aina välieriin asti. Takahashi voitti viimeisenä päivänä Alejandro Navarron, neljännesvälierissä Anton Gulyaevin, puolivälierissä Ryunosuke Hoshin, mutta hävisi välierissä Oleksandr Ieromenkolle. Hän sijoittui turnauksessa neljänneksi.
Takahashi Dojo (2020–)

Elokuussa 2020 Takahashi päätti erota IKO-liitosta ja myöhemmin 16. syyskuuta hän ilmoitti perustaneensa oman seuran Japan Karatedo Takahashi Dojo, joka jatkaa edelleen Kyokushinin opettamista.
Hän otti sittemmin osaa WKO-liiton Japanin mestaruuskilpailuun joulukuussa 2021. Hän eteni neljännelle kierrokselle, jossa Takahashi hävisi turnauksessa lopulta neljänneksi sijoittuneelle Yusaku Watanabelle.
Örebro

| Örebro |
| --- | --- |

 Örebro
 Koordinaatit: 59°16′26.2″N, 15°12′48.1″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Örebron lääni
Maakunta:  Närke
Kunta:  Örebron kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  49,27 km²
Väkiluku:  107 038
 – Väestötiheys:  2 172,5 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Örebron vesitorni Svampen. Kauempana taustalla näkyy Kilsbergen.
Örebro on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Örebron kunnan keskustaajama. Keskustaajama-aseman lisäksi Örebro on myös Örebron läänin pääkaupunki. Örebro sijaitsee Hjälmarenin länsipäässä kuuluen Örebron lääniin ja Närken historialliseen maakuntaan. Vuoden 2015 lopussa Örebron taajamassa oli 115 765 asukasta. Kaupunki on ollut keskiajalta lähtien tärkeä kaupankäynnin keskus. Myöhemmin alueelle perustettiin myös paljon teollisuutta. Nykyäänmilloin? Örebrossa on paperi-, kone-, metalli-, kumi- ja elintarviketeollisuutta sekä tukkuliikkeitä. Örebrossa on muun muassa sisävesisatama ja lentoasema.[lähde? ]
Historia

Örebron kaupunki tunnetaan teksteistä 1200-luvulta, mutta kaupungin perustamiskirja on vuodelta 1404. Alueella on kuitenkin  asuttu jo ennen ajanlaskun alkua. Kaupunki oli tärkeä kauppapaikka jo keskiajalla.[lähde? ]
Väestönkehitys

| Örebron taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 71 310 | 71 310 |
| 1965 | 1965 |    | 77 576 | 77 576 |
| 1970 | 1970 |    | 87 125 | 87 125 |
| 1975 | 1975 |    | 88 125 | 88 125 |
| 1980 | 1980 |    | 84 830 | 84 830 |
| 1990 | 1990 |    | 85 858 | 85 858 |
| 1995 | 1995 |    | 90 814 | 90 814 |
| 2000 | 2000 |    | 95 354 | 95 354 |
| 2005 | 2005 |    | 98 237 | 98 237 |
| 2010 | 2010 |    | 107 038 | 107 038 |
| 2015 | 2015 |    | 115 765 | 115 765 |
| 2020 | 2020 |    | 156 381 | 156 381 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Örebro kasvoi yhteen Adolfsbergin kanssa vuonna 1970, Brickebackenin ja Lillånin kanssa 1975 sekä Mariebergin ja Mosåsin kanssa 2010.
Kaupunginosat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Adolfsberg  Almby  Alnängarna  Baronbackarna  Bettorp  Bista-Pilängen  Björkhaga  Boglundsängen  Brickebacken  Brickeberg  Centrum  Choisie  Grenadjärstaden  Haga  Hagaby  Hjärsta |  Holmen  Karlslund  Ladugårdsängen  Lillån  Lundby  Markbacken  Mellringe  Nasta  Norr  Norrby  Näsby  Oxhagen  Ringstorp  Rosta  Rynninge  Rynningeåsen |  Skebäck  Solhaga  Söder  Sörby  Sörbyängen  Tybble  Varberga  Vivalla  Väster  Västhaga  Västra Mark  Västå  Älvtomta  Örnsro  Öster |
Koulutus

Örebrossa on 41 kunnallista peruskoulua ja useita lukioita. Tämän lisäksi kunnassa on useita yksityisiä oppilaitoksia. Örebron yliopistossa opiskelee noin 17 000 opiskelijaa.
Terveydenhuolto

Örebron kunnassa on kolme sairaalaa: Lindesbergin sairaala, Karlskogan sairaala sekä Örebron yliopistollinen sairaala (USÖ).
Hallinto ja politiikka

Örebro kuuluu suomen kielen hallintoalueeseen. Suomenkielisillä on oikeus käyttää suomea asioidessaan Örebron kunnan virastoissa. Örebron Ruotsinsuomalainen Kielikoulu aloitti toimintansa syyslukukaudella 1994. Kunta tarjoaa myös muun muassa suomenkielisiä vanhustenhoitopalveluita. Örebrossa toimii myös Örebron Suomalainen seura.
Nähtävyydet

Eräs Örebron merkittävimmistä nähtävyyksistä on vuonna 1958 valmistunut vesitorni Svampen (suom. sieni). Kuten monet muutkin vesitornit, se on samalla näköalapaikka, ja huipulla palvelee ravintola. Kun torni oli uusi, vieraili saudiarabialainen prinssi kaupungissa ja näki vesitornin. Hänen käskystään Riadissa on Örebron Svampenin kopio.
Toinen merkittävä nähtävyys on Wadköpingin ulkoilmamuseo, johon on kerätty puutaloajan taloja. Kun eteläistä keskustaa rakennettiin kivestä, purettavat puutalot siirrettiin Svartån rannalle Kaupunginpuistoon. Wadköping on saanut nimensä Hjalmar Bergmanin näytelmän mukaan.
Kulttuurikohteista kunnassa on muun muassa kirjasto, teatteri, museoita ja konserttitalo. Ruotsin kamarinorkesteri on perustettu Örebrossa vuonna 1995.[lähde? ]
Kaupungin keskellä sijaitsee Örebron linna. Sen iästä ei ole varmaa tietoa, mutta jo 1300-luvulla on nykyisen linnan paikalla Svartån saarella ollut jonkinlainen suurempi linnoitus. Linna on saanut nykyisen ulkomuotonsa historiallisromanttisessa uudistuksessa 1800-luvun loppupuolella.[lähde? ]
Seurakunnat

Örebron kaupunkitaajama on jaettu kuuteen Ruotsin kirkon evankelis-luterilaiseen seurakuntaan:
Adolfsbergin seurakunta
Almbyn seurakunta
Längbron seurakunta
Mikaelin seurakunta
Örebron Nikolain seurakunta
Örebron Olaus Petrin seurakunta
Tiedotusvälineet

Örebrossa ilmestyy seitsenpäiväinen sanomalehti Nerikes Allehanda.
Urheilu

Örebrosta on kotoisin urheiluseura Örebro SK, jolla on toimintaa useassa eri lajissa. Örebro SK Fotboll pelaa jalkapalloa Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla ja Örebro SK Bandy jääpalloa Ruotsin Elitserienissä. Naisten jalkapallossa Örebrosta on kotoisin naisjalkapalloseura KIF Örebro.  Jääkiekossa kaupunkia edustaa Örebro HK.
Tunnettuja örebrolaisia

Tunnettuja kaupunkilaisia ovat kirjailija Hjalmar Bergman (1883–1931) ja runoilija Lars Wivallius (1605–1669), joka kirjoitti kuuluisimmat runonsa myös vankilana toimineessa Kajaanin linnassa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Örebron kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Kansanopisto (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Örebro sportklubb (ruotsiksi)
Lääninmuseo (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Paikallinen radio (ruotsiksi)
Teatteri (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Konserttitalo (ruotsiksi)
Gustavsvikin vapaa-ajankeskus
Örebron Ruotsinsuomalainen Kielikoulu (Arkistoitu – Internet Archive)
Örebron läänin kuntien keskustaajamat
Škoda Fabia WRC

| Škoda Fabia WRC |
| --- | --- |
 Skoda Fabia WRC 2006 EMS.
Yleiset tiedot
Luokka:  World Rally Car
Talli:  Škoda
Teknisiä tietoja
Moottori:  4 sylinteriä, turboahdettu, 1999 cm3
Voimansiirto:  6-vaihteinen puoliautomaattivaihteisto
Massa:  1 230 kg
Pituus:  4 002 mm
Leveys:  1 770 mm
Akseliväli:  2 462 mm
Teho:  320 hv, 5500 rpm
Vääntö:  600 kg/m / 3500 rpm
Kilpailuhistoria
Debyytti:  Saksan ralli 2003
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Škoda Fabia WRC tuli ralliteille vuonna 2003. Auto osoittautui raakileeksi ja kuljettajat Didier Auriol ja Toni Gardemeister kärsivät lukuisista ongelmista. Sittemmin Škoda Fabia on aika ajoin osoittanut nopeutensa muun muassa yksityistallien kilpailuttamina. Myös Colin McRae oli vuoden 2005 Australian rallissa välillä toisella sijalla tehdas-Fabiallaan, mutta keskeytti mekaanisiin ongelmiin. Tulos olisi ollut Fabian paras sijoitus MM-ralleissa. Kaudella 2006 Armin Schwarz ajatti Red Bullin tukemaa yksityistallia joka ajatti kahta Fabiaa, joita ajoivat Andreas Aigner ja Harri Rovanperä. Kauden 2006 jälkeen talli lopetti toimintansa. Yksityis-Fabioilla ovat ajaneet lisäksi Jan Kopecky ja Francois Duval.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Škoda Fabia WRC Wikimedia Commonsissa
Möyly

Möyly
| --- | --- |
Sijainti:  65°32.61′N, 024°53.378′E, Simo Suomi
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Möyly on asumaton saari Simon kunnan vesialueella Perämerellä. Se sijaitsee noin neljä kilometriä itäkaakkoon Tiurasenkrunnista, noin neljä kilometriä koilliseen Leipäreiden saariryhmästä ja noin kymmenen kilometriä länteen Iin Vatungista.
Ålesundin lentoasema

Ålesundin lentoasema (norj. Ålesund lufthavn) (IATA: AES, ICAO: ENAL) on lentoasema Vigran saarella Gisken kunnassa Norjassa. Se palvelee Ålesundia. Lentoasema on Norjan seitsemänneksi vilkkain lentoasema. Sen kautta kulki 1 147 666 matkustajaa vuonna 2019. Lentoaseman toimitusjohtaja on Tor Hånde.
Tilastot

Katso lähdekoodikysely ja lähteet.
| Sija | Kohde | Matkustajamäärä | Muutos 2018/2019 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Oslo–Gardermoen | 654 839 |  +2,1 % |
| 2. |  Bergen | 131 111 |  +3,8 % |
| 3. |  Gdańsk | 100 589 |  −3,0 % |
| 4. |  Amsterdam | 88 675 |  +6,3 % |
| 5. |  Trondheim | 55 124 |  +2,5 % |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ålesundin lentoasema Wikimedia Commonsissa
Ålesundin lentoaseman virallinen verkkosivusto norjaksi ja englanniksi
Myllykangas (Ii)

Myllykangas on kylä Iin kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla valtatie 4:n ja Oulu–Tornio-rautatien varressa Perämeren rannalla. Kylässä sijaitsevat Myllykankaan rautatieasema sekä Merihelmen matkailualue.
Aiheesta muualla

Myllykankaan Tietotupa (Arkistoitu – Internet Archive)
Merihelmen matkailualue (Arkistoitu – Internet Archive)
Ii
| --- | --- |
Kylät:  Alaranta · Iin Asemankylä · Kuivaniemen Asemakylä· Halttula · Iin Hamina · Illinsaari · Jakkukylä · Jokikylä · Koni · Kuivaniemi · Laitakari · Luola-aapa · Meriläisenperä · Myllykangas · Nyby · Oijärvi · Ojakylä · Olhava · Paasonperä · Pohjois-Ii · Sorosenperä · Vuornos · Väli-Olhava · Yli-Olhava · Yliranta
Liikenne:  Iijoen rautatie- ja maantiesilta · Iin rautatieasema· Kuivaniemen rautatieasema · Lähessuon laituri · Myllykankaan rautatieasema · Olhavan rautatieasema · V. Alamäki · Veljekset Salmela · Yhdystie 8520  · Yhdystie 8523
Vesistöt:  Iijoki · Kivijoki · Kuivajoki · Muhojoki · Olhavanjoki · Oijärvi
Rakennukset ja rakennelmat:  Iin kirjasto · Iin kirkko · Iin lukio · Iin pappila · Kestilän saha · Kuivaniemen kirkko · Nybyn lasitehdas · Pahkakosken voimalaitos · Raasakan voimalaitos · Ulkokrunnin loisto · Ulkokrunnin tunnusmajakka
Muuta Iihin liittyvää:  Hiastinlahti · IIK!!-kauhuelokuvafestivaali · Iin Energia · Iin vaakuna · Kruununsaari ja hautausmaa · Taidekeskus KulttuuriKauppila · Litokaira · Nimettömänmatala · Olhavan taistelu · Suurhiekka · Vatunki
Veikko Tyrväinen

| Veikko Tyrväinen |
| --- | --- |
 Veikko Tyrväinen (Ottavio) ja Taru Valjakka (Donna Anna) Helsingin Oopperan Don Giovannissa vuonna 1964.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Veikko Aapeli Tyrväinen
Syntynyt: 16. toukokuuta 1922 Jäppilä
Kuollut: 11. kesäkuuta 1986 (64 vuotta) Helsinki
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ohjaajat Hannu Heikinheimo ja Mikko Niskanen, musiikillinen johtaja Kari Tikka ja oopperalaulaja, tenori Veikko Tyrväinen (edessä istumassa) työssä tekemässä Yleisradion televisio-ohjelmaa "Pajatso" vuonna 1973.
Veikko Aapeli Tyrväinen (16. toukokuuta 1922 Jäppilä – 11. kesäkuuta 1986 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja (tenori). Tyrväinen lauloi vuosina 1946–1973 Suomalaisessa oopperassa (vuodesta 1956 Suomen Kansallisooppera). Hänen tunnettuja roolejaan oli mm. Pajatson Canio. Oopperaesiintymisten lisäksi Tyrväinen esiintyi konsertti- ja oratoriosolistina. Hänet palkittiin vuonna 1957 Pro Finlandia -mitalilla.
Elämäkerta

Veikko Tyrväisen puoliso vuodesta 1949 oli hammaslääkäri Anja Helena o.s. Heinonen (1921–2018). Heidän lapsistaan fil. tri Helena Tyrväinen on musiikkitieteilijä, oik. lis. Paiju Tyrväinen on kulttuurikeskus Stoan johtaja ja valt. tri Timo Tyrväinen Aktia Pankin entinen pääekonomisti.
Tyrväinen on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.
Diskografia

Veikko Tyrväinen: Minä laulan sun iltasi tähtihin. Fuga 9280 (2008).
Kirjallisuutta

Kuusisaari, Harri: ”Tyrväinen, Veikko (1922–1986)”, Suomen kansallisbiografia, osa 10, s. 108–109.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007.  ISBN 978-951-746-451-2.  / Teoksen verkkoversio.
Tyrväinen, Helena: Oopperalaulaja Veikko Tyrväinen. Synteesi, 1988, nro 1–2.
Tyrväinen, Veikko: Ilon kyyneleet.  Helsinki:  WSOY, 1975.  ISBN 951-0-07303-2.
Aiheesta muualla

Tyrväinen, Veikko hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Nagato

Nagato voi tarkoittaa:
Nagato, Japanin Yamaguchin prefektuurin kaupunki
Nagato, Japanin Naganon prefektuurin entinen kunta
Nagaton provinssi, Japanin entinen provinssi
Nagato, Japanin keisarillisen laivaston taistelulaiva
Hiroyuki Nagato, japanilainen näyttelijä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nagato”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Turkin Grand Prix 2021

|  Turkin Grand Prix 2021  |
| --- | --- |
 16. osakilpailu 22 osakilpailusta kaudella 2021. 

Päivämäärä:  10. lokakuuta 2021
Rata:  Intercity Istanbul Park
Sijainti:  Tuzla, Istanbul, Turkki
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  5,338 km
Kilpailun pituus:  58 kierrosta, 309,396 km
Sää:   Sateinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Valtteri Bottas   (Mercedes)
Paaluaika:  1.22,998
Palkintokoroke
Voittaja:   Valtteri Bottas   (Mercedes)
Toinen:   Max Verstappen   (Red Bull Racing)
Kolmas:   Sergio Pérez   (Red Bull Racing)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Valtteri Bottas   (Mercedes)
Kierrosaika:  1.30,432 (kierroksella 58)
Turkin Grand Prix 2021 (virallisesti Formula 1 Rolex Turkish Grand Prix 2021) oli Formula 1 -kauden 2021 16. osakilpailu, joka ajettiin 10. lokakuuta Intercity Istanbul Parkin moottoriradalla Istanbulissa Turkissa. Kilpailu korvasi alun perin kalenteriin suunnitellun Singaporen GP:n.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8. lokakuuta | 11:30–12:30 | 11:30–12:30 | 1. vapaat harjoitukset |  Puolipilvinen | 19–20 °C | 28–30 °C | 66 % |
| 8. lokakuuta | 15:00–16:00 | 15:00–16:00 | 2. vapaat harjoitukset |  Puolipilvinen | 19–20 °C | 26–28 °C | 66–68 % |
| 9. lokakuuta | 12:00–13:00 | 12:00–13:00 | 3. vapaat harjoitukset |  Sateinen | 17–19 °C | 21–24 °C | 85–94 % |
| 9. lokakuuta | 15:00–16:00 | 15:00–16:00 | Aika-ajot |  Puolipilvinen | 18–19 °C | 23 °C | 82 % |
| 10. lokakuuta | 15:00–17:00 | 15:00–17:00 | Kilpailu |  Sateinen | 16 °C | 19 °C | 93 % |
Lähteet: