stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalle Laanet

| Kalle Laanet |
| --- | --- |
 Laanet vuonna 2021.
Viron oikeusministeri
 Kaja Kallaksen III hallitus 17. huhtikuuta 2023 – 1. huhtikuuta 2024  
Edeltäjä:  Lea Danilson-Järg
Seuraaja:  Madis Timpson
Viron puolustusministeri
 Kaja Kallaksen I hallitus 26. tammikuuta 2021 – 18. heinäkuuta 2022  
Edeltäjä:  Jüri Luik
Seuraaja:  Hanno Pevkur
Viron sisäministeri
 Kaja Kallaksen I hallitus 3. kesäkuuta 2022 – 18. heinäkuuta 2022  
Edeltäjä:  Kristian Jaani
Seuraaja:  Lauri Läänemets
Edustaja riigikogussa
 2007–2021  
Viron sisäministeri
 Ansipin I hallitus 13. huhtikuuta 2005 – 5. huhtikuuta 2007  
Edeltäjä:  Margus Leivo
Seuraaja:  Jüri Pihl
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. syyskuuta 1965 (ikä 59) Orissaare, Viron SNT
Tiedot
Puolue:  Reformipuolue (2014–)
Muut puolueet:  Keskustapuolue (2005–2012)
Kalle Laanet (s. 25. syyskuuta 1965 Orissaare) on virolainen reformipuolueen poliitikko ja entinen poliisi. Hän oli Viron oikeusministeri vuosina 2023–2024. Vuosina 2021–2022 hän toimi Viron puolustusministerinä. Kesäkuusta heinäkuuhun 2022 Laanet toimi myös Viron sisäministerinä, kun pääministeri Kaja Kallas erotti keskustapuolueen ministerit. Aiemmin Laanet on toiminut Viron sisäministerinä vuosina 2005–07. Hän kuului vuoteen 2012 saakka keskustapuolueeseen, josta hänet erotettiin hänen puoluetta kritisoineiden ulostulojensa takia. Vuosina 2007–21 hän oli edustajana riigikogussa.
Maaliskuussa 2024 Laanet ilmoitti eroavansa ministerinvirastaan, kun oli käynyt ilmi, että hän oli saanut ministerinä toimiessaan valtiolta yli 12 000 euroa hyvityksiä vuokra-asunnostaan, jonka omistaa hänen poikapuolelleen kuuluva yritys.
Yksityiselämä

Laanet on naimisissa ja hänellä on yksi poika sekä kaksi tytärtä.
Aiheesta muualla

Kalle Laanet Viron hallituksen verkkosivuilla[vanhentunut linkki] (viroksi)
Swell

| Swell Tiny Moving Parts |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2015-2017
 Julkaistu: 26. tammikuuta 2018
 Formaatti: LP, digitaalinen, CD
 Tyylilaji: emo, pop-punk
 Kesto: 30.49
 Levy-yhtiö: Triple Crown Records
Tiny Moving Partsin muut julkaisut
| Celebrate 2016 | Swell 2018 |   |
Singlet albumilta Swell
 ”Caution” Julkaistu: 27. marraskuuta 2017  ”Applause” Julkaistu: 3. tammikuuta 2018  ”Warm Hand Splash” Julkaistu: 2018
Swell on yhdysvaltalaisen emo -yhtye Tiny Moving Partsin kuudes studioalbumi, jonka julkaisi Triple Crown Records 26. tammikuuta 2018.
Kappaleet

Applause – 3.08
Smooth It Out – 3.24
Feel Alive – 3.21
Caution – 3.19
Wildfire – 3.19
Whale Watching – 3.15
It's Too Cold Tonight – 2.51
Malfunction – 2.53
Wishbone – 2.36
Warm Hand Splash – 3.53
Arvostelut

Punknews:
Aiheesta muualla

Swell Discogsissa
Think

Think voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:
"Think", Arethra Franklinin kappale
Think Global, norjalainen sähköauto ja sitä valmistanut yritys (1991-2011)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Think”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
KFC Rhodienne-De Hoek

Koninklijke Football Club Rhodienne-De Hoek on jalkapalloseura Sint-Genesius-Roden kunnasta. Seura perustettiin vuonna 1894 nimellä Racing Football Club. Racing voitti kuusi Belgian mestaruutta 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa. Seura on fuusioitunut usean kerran historiansa aikana. Nykyisen nimen se otti käyttöönsä vuonna 2010.
Tapan lentoasema

Tapan lentoasema (viroksi Tapa lennuväli, ICAO: EETA) on lentoasema Tapassa Virossa. Se sijaitsee Tapan kaupungin eteläosassa.
Ensimmäinen lento tehtiin vuonna 1934. Toisen maailmansodan aikana vuonna 1939 Neuvostoliitto rakensi alueelle sotilaskentän ja vuonna 1941 Saksa otti sen hallintaansa. Vuonna 1952 Neuvostoliitto alkoi rakentaa alueelle kenttää, joka soveltui operoimiseen MiG-17-koneilla. Vuonna 1993 Viron puolustusministeriö otti kentän hallintaansa ja samana vuonna sinne laskeutui ensimmäinen siviililento.
The Poseidon Adventure (vuoden 2005 elokuva)

| The Poseidon Adventure |
| --- | --- |

Ohjaaja:  John Putch
Käsikirjoittaja:  Bryce Zabel
Perustuu:  Paul Gallicon romaaniin The Poseidon Adventure
Tuottaja:   Jon Brown  Mary Church 
Säveltäjä:  Joe Kraemer
Kuvaaja:  Ross Berryman
Leikkaaja:  Jennifer Jean Cacavas
Pääosat:   Adam Baldwin  Rutger Hauer  Steve Guttenberg 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Levittäjä:  Walt Disney Studios Home Entertainment Netflix
Ensi-ilta:  2005
Kesto:  178 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Poseidon Adventure on Paul Gallicon romaaniin perustuva toimintaseikkailuelokuva, joka on tehty vuonna 2005. Vuonna 1972 on tehty samanlainen elokuva nimeltä S/S Poseidonin seikkailu (The Poseidon Adventure, 1972).
Juoni

Elokuva kertoo luksusristeilyaluksesta nimeltä S/S Poseidon, joka on matkalla Etelä-Afrikasta Sydneyyn mukanaan 3 700 matkustajaa. Laivalle tulee lisäksi rikollisjoukko, joka tuo lastina oluttynnyreitä, jotka ovatkin tyhjiä. Agentti Mike Rogo (Adam Baldwin) seuraa Poseidonilla tapahtuvia asioita ja rikollisjoukkoa siltä varalta, ettei satu mitään ikäviä tilanteita. Lopuksi rikolliset räjäyttävät laivaan ison reiän, josta tulvii vettä laivaan, minkä seurauksena Poseidon hiljalleen uppoaa mereen.
Pääosissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rutger Hauer  | … |  Pappi August Schmidt   |
|  Adam Baldwin  | … |  Agentti Mike Rogo   |
|  Steve Guttenberg  | … |  Richard Clarke   |
|  Bryan Brown  | … |  Jeffrey Eric Anderson   |
|  C. Thomas Howell  | … |  Tohtori Matthew Ballard   |
|  Peter Weller  | … |  Kapteeni Paul Gallico   |
|  Alex Kingston  | … |  Suzanne HarrisonAlexa    |
|  Alexa Hamilton  | … |  Rachel Clarke   |
|  Clive Mantle  | … |  James Martin   |
|  Sylvia Syms  | … |  Belle Rosen   |
|  Amber Sainsbury  | … |  Shelby Clarke   |
|  Rory Copus  | … |  Dylan Clarke   |
|  Geoffrey Pierson  | … |  Amiraali Jennings   |
|  Peter Dobson  | … |  Agentti Percy   |
|  Nathalie Boltt  | … |  Shoshanna   |
|  Andrew Brent  | … |  Ronald Acre   |
|  Peter Butler  | … |  Badawi   |
Aiheesta muualla

The Poseidon Adventure Internet Movie Databasessa (englanniksi)
The Poseidon Adventure Elonet.
Tiedekunta

Tiedekunta on useimmissa yliopistoissa hallinnollinen yksikkö, joka kokoaa yhteen lähekkäisten tieteenalojen laitokset. Sitä johtavan professorin työnimike on dekaani.
Tiedekunnan ylin päätöksiä tekevä elin on yliopistosta riippuen nimeltään tiedekuntaneuvosto, osastoneuvosto tai tiedekunnan johtokunta. Se noudattaa ns. kolmikantamallia, jossa tietty osuus paikoista on varattu tiedekunnan professoreille, tietty osuus muille henkilökunnan jäsenille ja tietty osuus perustutkinto-opiskelijoille.
Tiedekuntatasolla päätetään mm. uusien opiskelijoiden valintaperusteista, tutkintovaatimuksista sekä laitosten rahoitusosuuksista. Tiedekunta päättää myös väitöskirjojen hyväksymisestä.
Suomessa tiedekuntien toiminnasta säädetään yliopistolain 22 §:ssä ja yliopistojen hallintojohtosäännössä. Suomessa koulun määrittely yliopistoksi edellyttää tiedekuntia olevan vähintään neljä, poikkeuksena Vaasan yliopisto, jossa tiedekunnat korvautuivat vuonna 2018 akateemisilla yksiköillä.
The Legend of Zelda -pelisarjan olennot

The Legend of Zelda -pelisarjan olennoista kertovia artikkeleita ovat
The Legend of Zelda -pelisarjan hahmot
The Legend of Zelda -pelisarjan rodut
The Legend of Zelda -pelisarjan viholliset
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”The Legend of Zelda -pelisarjan olennot”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Toimalaiset

Toimalaiset (ven. Тоймичи, Toimitši) olivat suomalais-ugrilainen kansa ja kieliryhmä, joka asui Arkangelin alueella Vienanjoen vesistöalueen eteläosassa. Toimalaiset mainitaan venäläisissä kronikoissa.  Heidän mukaansa ovat saaneet nimensä Ylinen ja Alinen Toimajoki, jotka laskevat Vienajokeen. Toimalaisiin kuuluvat venäläisten kronikoiden taipaleentakaiset tšuudit sekä Aleksandr Matvejevin mainitsemat pohjoiset itämerensuomalaiset kansat (engl. Northfinns, ven. севернофинны, severnofinny).
Toimialakohtainen myyntisivusto

Toimialakohtainen myyntisivusto on tiettyä alaa varten tehty verkkosivusto, joka ottaa huomioon alan toimijat, tuotteet, nykyiset toimintamallit sekä uudistaa alaa tuomalla uusia työkaluja myyntityöhön. Toisin kuin vähittäiskaupan myyntisivustot, toimialakohtaisille myyntisivustoille ominaista on suljettu luonne. Tämä tarkoittaa että myyjät ja ostajat ovat luokiteltu erillisiksi rooleiksi, eikä yritys voi samanaikaisesti olla molempia.
Toimialaministeriö

Toimialaministeriö oli Neuvostoliiton ministeriö, jolle oli osoitettu jonkin teollisuudenalan tai palvelualan koko liittovaltiotasoinen hallinto, minkä vuoksi toimialaministeriö toimi kuin yleisvaltakunnallinen monopolikonserni.
Kari Harila

| Kari Harila> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 15. huhtikuuta 1968 Oulu
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  186 cm
Paino:  88 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1987–2000
Seurat:  Kärpät (SML)  TPS (SML)  Malmö IF (SEL)
Kari Harila (s. 15. huhtikuuta 1968 Oulu) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Harilaa kutsuttiin Kopoksi TPS:ssä pelattuaan[lähde? ].
Ura

Harila muutti Turkuun 1988 opintojensa perässä ja samalla vakiinnutti paikkansa Turun Palloseuran joukkueessa. Harila oli puolustajana perusvarma pelaaja eikä esittänyt mitään hienouksia, vaan hoiti puolustajan tehtävänsä tunnollisestikenen mukaan?. Harila pelasi ainoastaan neljä kautta muualla kuin Palloseurassa, ja hän toimikin kahteen otteeseen joukkueen kapteenina. Meriitteinä Harilalla on kuusi Suomen mestaruutta ja kaikki Turun Palloseurassa. Harila lopetti peliuransa 32-vuotiaana viimeiseen Suomen mestaruuteensa.[lähde? ]
Toimialue (Windows)

Toimialue (engl. Domain) on joukko Microsoft Windows -käyttöjärjestelmän sisältäviä tietokoneita, joita voidaan hallita keskitetysti yhdeltä tai useammalta Windows-palvelimelta. Toimialueen järjestelmänvalvojalla on täydellinen hallintamahdollisuus toimialueen koneisiin. Toimialueita käyttävät yritykset, jotka haluavat keskittää Windows-tietokoneidensa hallinnan. Jokaisella toimialueen tietokoneita käyttävällä on oma käyttäjätili. Tämä tili antaa heille yleensä mahdollisuuden kirjautua sisään ja käyttää mitä tahansa toimialueen tietokonetta, vaikka tilin pääsyoikeus saattaa olla rajattu vain joihinkin tietokoneisiin ja verkkoresursseihin. Yksi toimialueen vahvuuksista on mahdollisuus asettaa kaikkia toimialueen tietokoneita koskevia oikeuksia ja rajoituksia käyttäjille.
Sven Donner

Sven Evert Donner (12. toukokuuta 1890 Helsinki – 8. syyskuuta 1970) oli suomalainen lääkäri, partiojohtaja sekä itsenäisyysaktivisti.
Henkilöhistoria ja ammattiura

Donnerin vanhemmat olivat valtioneuvos Anders Severin Donner ja Elin Maria Wasastjerna. Hän pääsi ylioppilaaksi 1908 ja valmistui lääketieteen kandidaatiksi 1913, lisensiaatiksi 1920 sekä lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1926. Hän sai professorin arvonimen 1950. Donner oli naimisissa vuodesta 1919 Elsa Strengellin kanssa. Heillä oli kolme lasta, Märta Donnerista tuli tunnettu lastenneurologi.
Donner toimi Suomen armeijan ylilääkärin adjutanttina, eri joukko-osastojen lääkärinä ja lääkintäaliupseerikurssien opettajana 1918–1921 yleten 1919 lääkintäkapteeniksi. Hän oli Helsingin yleisen sairaalan apulaislääkärinä 1920, Lapinlahden keskuslaitoksen apulaislääkärinä 1922–1925 ja Tampereen kaupungin mielisairaalan lääkärinä 1925–1928. Tämän jälkeen Donner toimi Nikkilän sairaalan ylilääkärinä 1928–1939 sekä Helsingin Kivelän sairaalan mielisairasosaston ylilääkärinä vuodesta 1939 ja Helsingin yliopiston dosenttina vuodesta 1940.
Hän oli ylioppilaiden poliittisen valtuuskunnan puheenjohtajana 1917–1918, Suomen psykiatris-neurologisen yhdistyksen puheenjohtajana 1930–1931, Sielunterveysseuran puheenjohtajana 1929–1931, Hermo- ja mielitautien vastustamisyhdistyksen puheenjohtajana vuodesta 1944 sekä Pelastakaa Lapset ry:ssä hallintoneuvoston varapuheenjohtajana vuodesta 1951 ja keskushallituksen puheenjohtajana.
Maanpuolustus- ja partiolaistoiminta

Donner oli vuodesta 1915 mukana jääkäriliikkeessä ja myöhemmin myös suojeluskuntaliikkeessä. Hän osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten puolella ja oli Aktivistikomitean jäsen 1915–1918. Donner oli myös Duodecimin ambulanssin ylilääkärinä Itä-Karjalan kansannousun aikana 1921–1922 sekä lääkintätehtävissä sotavuosina 1939–1940 ja 1941–1944. Donner ylennettiin lääkintäeverstiluutnantiksi 1942. Hän toimi jatkosodan aikana armeijan hermo- ja mielitautiosaston tarkastajana.
Partioliikkeessä Donner oli partiojärjestö Toimen Poikien johtajana 1913–1925 ja Suomen Vapaan Partioryhmän johtajana 1917–1963 sekä Suomen Partiopoikajärjestön puheenjohtajana 1957–1963.
Natsikytköksiä

Monien merkittävien aikalaistensa tavoin Donner ihaili kansallisosialistista ideologiaa ja toimintaa. Suomen armeijan hermo- ja mielitautiosaston tarkastajana hän toivoi jyrkkiä toimia vammaisia kohtaan. Donner kirjoitti armeijan johdolle erään tarkastusmatkansa päätteeksi ihailunsa Hitlerin vammaisten murhauttamistoimia kohtaan: "En voi pitää mahdollisena sitä, että Suomellakaan olisi varaa sallia kielteisten voimien tehdä tuhotöitään samalla kuin se panee myönteisimmät alttiiksi rintamilla." Donner piti välttämättömänä, että vaikeimmat potilaat "tehdään vaarattomiksi" ja suljetaan keskitysleiriin. Ylen Mot-ohjelman mukaan suomalaisella lääketieteellä ja natsilääkäreillä oli tiivis yhteistyösuhde, eikä mainittu natsimielisyys ollut harvinaista.
Teoksia

Duodecimin jäsenten Itä-Karjalan ambulanssien toiminnasta talvella 1921–22. Duodecim 2–3/1923
Om behandling av progressiv paralysi med inympning av malaria. 1925
Über Belastung mit Schlag und Arteriosklerose bei den Paralytiker und bei anderen Geisteskranken, väitöskirja. 1926
Intracranial acuta ederna. 1947
Aiheesta muualla

SKS Biografiakeskus : Sven Donnerin elämäkerta
Thinis

| Thinis> Θίνις𓍿𓈖𓇋𓊖.Sijainti |
| --- | --- |
 Thinis
Koordinaatit:  26°20′29″N, 31°50′31″E
Valtio:  Egypti
Paikkakunta:  El-Birba / Girga, Suhaj
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  muinaisen Egyptin dynastiat Ptolemaiosten valtakunta Rooman valtakunta Bysantin valtakunta
Alue:  Thinites, Thebais, Egypti
Aiheesta muualla
  Thinis Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Thinis (m.kreik. Θίνις, myös Θίς, This) eli Tjenu (egypt. 𓍿𓈖𓇋𓊖, Ṯnj; kopt. Ⲧⲓⲛ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa ja kuului Thiniteen nomokseen, jonka pääkaupunki se oli.
Thiniksen tarkkaa sijaintia ei tunneta, mutta se sijoitetaan Niilin länsipuolelle pohjoisluoteeseen muinaisesta Adyboksesta ja lähelle nykyistä Girgaa. Kaupunki toimi siitä nimensä saaneen thiniittikauden eli Egyptin kaikkein varhaisimpien dynastioiden, ensimmäisen ja toisen dynastian, eli yhdistetyn valtakunnan alkuvaiheen pääkaupunkina, ennen kuin tämä asema siirtyi Memfiille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thinis Wikimedia Commonsissa
Kaarlo Kramsu

| Kaarlo Kramsu |
| --- | --- |
 Kaarlo Kramsu 1890-luvulla.
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. joulukuuta 1855 Oulu
Kuollut: 28. elokuuta 1895 (39 vuotta) Kuopio
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  runoilija, toimittaja
Kirjailija
Tuotannon kieli: suomi
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Kaarlo Robert Kramsu (22. joulukuuta 1855 Oulu – 28. elokuuta 1895 Kuopio) oli suomalainen runoilija ja toimittaja.
Henkilötietoja

Kramsun vanhemmat olivat merimies, talonomistaja Antti Kramsu ja Brita Liisa Anglén. Tultuaan ylioppilaaksi 1874 hän opiskeli Helsingin yliopistossa filosofiaa, historiaa ja suomen kieltä kuitenkaan valmistumatta. Kramsu oli toimittajana useissa lehdissä eri paikkakunnilla, Oulun Wiikko-Sanomissa hän oli 1879, Oulun Lehdessä 1880–1881, turkulaisessa Aurassa 1885–1886, Rauman Lehdessä 1886–1889 ja porilaisessa Satakunnassa 1890–1891. Hän toimi myös Rauman kaupunginvaltuuston sihteerinä ja opettajana.
Hän sairastui henkisesti vuonna 1891. Yksinäistä, velkoja pakoilevaa ja ajoittain ryypiskelevää runoilijaa ahdisti sairaus, paralysia. Hän kuoli Kuopion Niuvanniemen mielisairaalassa 39 vuoden ikäisenä.
Kirjallinen tuotanto

Kramsu muistetaan isänmaallisista balladeistaan ja lohduttomista tunnelmarunoistaan, jotka heijastelevat tekijänsä yksinäistä ja levotonta elämää. Hänen laajin nuijasota-aiheinen runonsa on balladi Hannu Krankasta. V. A. Koskenniemi pitää Kramsun Ilkka -runoa kuuluisimpana historiallisena balladinamme. Runoilijan päälähteenä on ollut Yrjö-Koskisen Nuijasota-teos.
Eino Leino kirjoitti Kramsun runoudesta teoksessaan Suomalaisen kirjallisuuden historia seuraavasti:
"Kaarlo Kramsun runotar on synkkäpukuinen, traagillinen impi, jonka kasvoilla syvä ja totinen elämäntuska kuvastuu. Hän on kansallisuusaatteesta innostunut, mutta sekään ei tuota hänelle täyttä lohdutusta. Hän näkee senkin traagillisessa valaistuksessa. Hän näkee historiallisen ristiriidan herran ja talonpojan, samoin yleisinhimillisen ristiriidan pikkusielujen ja suurten johtajien välillä. Hänen oma tunne-elämänsä on karu, miehekäs ja yksinkertainen. Hänen sielullinen yksinäisyytensä on ääretön ja siksi seisoo hän niin yksin myös Suomen kirjallisuudessa."
Kramsua onkin pidetty Suomen synkimpänä runoilijana.
Kirjallinen tuotanto > Teokset

Runoelmia I. Oulu, 1878, omakustanne.
Runoelmia. Porvoo, 1887, WSOY.
Kirjallinen tuotanto > Suomennokset

Kramsu suomensi Frederick Marryatin romaanin Merirosvo (1890).
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vapaasti ladattavia Kaarlo Kramsun e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
Niemi, Juhani: / Kramsu, Kaarlo (1855–1895). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  22.4.1998. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Pohjoista kirjallisuutta: Kaarlo Kramsu
Kramsun Runoelmia digitoituna kirjastot.fi Digissä
Kotuksen tekstikorpuksia: Kaarlo Kramsu
Kirjasampo.fi: Kaarlo Kramsu
Ilkan ja Santavuoren tappelun runoilija. Muutamia piirteitä Kaarlo Kramsun elämästä, Hakkapeliitan joulu, 01.12.1933, s. 35, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Thiniittikausi

Esidynastinen Egypti
Protodynastinen kausi
Dynastinen Egypti
Thiniittikausi
Vanha valtakunta
Ensimmäinen välikausi
Keskivaltakunta
Toinen välikausi
Uusi valtakunta
Kolmas välikausi
Nubialaisdynastia
Egyptin myöhäiskausi
Persian kausi
Ptolemaiosten hallitsijasuku
Egyptin dynastiat
Egyptin faaraot
Osa artikkelisarjaa
Thiniittikausi (tunnetaan myös nimillä varhaisdynastinen kausi ja haukkakuninkaitten aika) oli muinaisen Egyptin historiassa kausi, jolloin maan pääkaupunkina toimivat Ylä-Egyptissä sijainneet Thinis ja Memfis. Kausi alkoi Narmerin tai hänen seuraajansa Horus Ahan  yhdistettyä Egyptin noin 3050 eaa. Eräissä paljon myöhäisemmissä lähteissä Egyptin yhdistäjinä mainitaan Menes, joka todennäköisesti kuitenkin oli sama henkilö kuin jompikumpi edellisistä. Faaraon vallan alle vasta-alistetut alueet kapinoivat. Valtataistelut loppuivat viimeistään kauden viimeisen faaraon, voimakkaan Khasekhemuin hallitessa maata.
Thiniittikausi

Luultavasti Narmer yhdisti Egyptin, ja häntä seurasi Horus Aha. 
Valtakunnan kaksijakoisuus näkyi kaikessa. Ensimmäisen dynastian kuninkaat kruunattiin Memfisissä Ala-Egyptin punaisella kruunulla, ja Hierakonpoliksessa (Thinisissä) Ylä-Egyptin valkoisella kruunulla.
Kuninkaalla oli sekä Ylä- ja Ala-Egyptin visiirit ja näiden alaiset Valkoinen ja Punainen talo. Kuninkaan hautoja oli kaksi, Ala-Egyptin Memfisin ja Ylä-Egyptin Abydoksen haudat. Faaraoiden kuollessa palvelusväkeä uhrattiin mukana, mistä tavasta luovuttiin 1. dynastian viimeisen kuninkaan Horus Kan hallitessa maata. Horus Ka ympäröi ensimmäistä kertaa hautansa savitiilillä.
2. dynastia oli hajanainen, koska pohjoinen ja etelä, "Horus ja Seth", taistelivat vallasta. Tältä ajalta on löydetty vain kaksi kuningashautaa, muut on ehkä tuhottu tarkoituksella sisällissodassa. 2. dynastian viimeinen kuningas Horus Seteh Khasekhemui rakennutti suuren haudan Abydokseen.
Teresa Stratas

Teresa Stratas vuonna 1984.
Teresa Stratas OC (s. 26. toukokuuta 1938, Toronto) on kanadalainen dramaattinen sopraano.  Debyytti oopperalavalla tapahtui 1959 Puccinin La bohèmen Miminä. Muita tärkeitä rooleja hänen urallaan ovat olleet Verdin La traviatan Violetta sekä Straussin Salomen ja Bergin Lulun nimiroolit. Nämä kolme roolia hän on myös levyttänyt. Hän on saavuttanut mainetta myös Kurt Weillin laulujen tulkitsijana sekä esiintymällä mm. Jennyn roolissa Metropolitan Operan Mahagonnyn kaupungin nousu ja tuho -oopperassa (Weill/Brecht), jonka harjoituksissa hän tutustui 'alkuperäiseen' Jennyyn eli näyttelijä Lotte Lenyaan.
Levytyksiä

Giuseppe Verdi: La traviata
Richard Strauss: Salome
Alban Berg: Lulu
Wolfgang Amadeus Mozart: Così fan tutte
Franz Lehár: Iloinen leski
Bedřich Smetana: Myyty morsian
Kurt Weill: The Unknown Kurt Weill
Kurt Weill: September Songs: The Music of Kurt Weill
Weill/Brecht: Rise and Fall of the City of Mahogony - Metropolitan Opera Film Recording
Muuta

Vuonna 1972 hänelle myönnettiin Officer of the Order of Canada -arvonimi.
Teuvo Katainen

Teodor (Teuvo) Katainen (26. lokakuuta 1903 Vieremä – 8. heinäkuuta 1971 Jyväskylä) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Kataisen vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Pekka Katainen ja emäntä Ida Maria Väisänen ja puoliso vuodesta 1938 Hellä Kyllikki Vesterinen. Katainen kävi kansakoulun ja Peltosalmen maamieskoulun, valmistui maatalousteknikoksi Kurkijoen maamiesopistosta 1929 ja suoritti osuuskassakurssin 1933, säästöpankkikurssin 1935 ja hallinto-organisaatio- ja kirjanpitokurssin 1935–1936. Hän oli alueneuvoja Vehmersalmella 1930, Kuopion maanviljelysseuran maatalousneuvoja 1931, Konneveden maamiesseuran maatalousneuvoja 1932–1933, Joroisten maamiesseuraliiton sihteeri ja maatalousneuvoja 1930–1934, Iisalmen Osuuskassan hoitaja 1934–1935, Keski-Suomen säästöpankkiyhdistyksen sihteeri ja säästöpankkineuvoja 1935–1938 ja Oy Keskimaan, vuodesta 1963 Oy Keskisuomalainen, toimitusjohtaja 1938–1971. Kataisella oli myös luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1963.
Toimi Hämäläinen

Toimi Veli Hämäläinen (6. joulukuuta 1922 Hyvinkää – 21. huhtikuuta 1995) oli suomalainen arkkitehti, joka toimi rakennushallituksen yliarkkitehtina 1957–1972 sekä suunnitteluosaston päällikkönä ja rakennusneuvoksena vuodesta 1972 alkaen. Hän suunnitteli paljon koulurakennuksia.
Toimi Hämäläinen kirjoitti ylioppilaaksi 1941 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1950. Hän toimi Jyväskylän kaupungin palveluksessa 1949–1956 ja sitten lyhyesti Savonlinnan kaupunginarkkitehtina, kunnes siirtyi rakennushallitukseen Helsinkiin. Hänellä oli myös omaa nimeä kantava arkkitehtitoimisto.
Suunnitelmia

Tikkakosken yhteiskoulu 1952
Kirkkopuiston kioski, Jyväskylä, 1954
Savonlinnan vanhainkoti
Etelä-Pohjanmaan keskusammattikoulu, Seinäjoki
Nätkin kansakoulu, Savonlinna 1964
Savonlinnan yhteiskoulu
Rauman kansalaiskoulu
Kalajoen yhteiskoulu
Oulangan yhteiskoulu
Vilppulan yhteiskoulun laajennus 1961
Ylivieskan yhteiskoulu
Helsingin ja Kotkan merenkulkukoulut
Nurmijärven kansalaiskoulu
Valtion teknillisen tutkimuslaitoksen betonitekniikan laboratorio ja kattilalaitos, nyk. Design Factory, Betonimiehenkuja 5, Otaniemi, 1958