stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tuoksuheliotrooppi

| Tuoksuheliotrooppi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Boraginales
Heimo::  Lemmikkikasvit Boraginaceae
Suku::  Heliotroopit Heliotropium
Laji::  arborescens
Kaksiosainen nimi
 Heliotropium arborescens  L. 
Katso myös
   Tuoksuheliotrooppi Wikispeciesissä   Tuoksuheliotrooppi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuoksuheliotrooppi (Heliotropium arborescens) on heliotrooppien sukuun kuuluva laji. Kukkien väri on yleensä sinivioletti, mutta joskus ne voivat olla valkoisia. Kukinto on kasvin latvassa. Lehdet ovat tummanvihreitä ja karheita. Tuoksuheliotroopin kasvutapa on pensasmainen ja pysty, ja korkeus 25–60 cm. Tuoksuheliotrooppi on hallanarka ja myrkyllinen, mutta se on hyvä mesikasvi.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Tuoksuheliotrooppi eli heliotrooppi (Heliotropium arborescens)
Universe (pelaaja)

| Universe |
| --- | --- |
 Universe The International -turnauksessa vuonna 2018.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Saahil Arora
Syntynyt: 11. lokakuuta 1989 (ikä 34)
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Ammatti:  ammattipelaaja
Elektronisen urheilun pelaaja
Pelaajanimi:  Universe
Aktiivisena:  2013–2020
Peli:  Dota 2
Mestaruudet:  The International 2015
Saahil ”Universe” Arora (s. 11. lokakuuta 1989) on yhdysvaltalainen ammattilaisuransa päättänyt Dota 2 -pelaaja. Hän voitti Evil Geniusesin joukkueen kanssa The International -turnauksen vuonna 2015.
Universe edusti urallaan Evil Geniusesin lisäksi monia joukkueita, kuten fnaticia, Team Dignitasta, Secretiä ja Ninjas in Pyjamasia.
Paul Weinstein

| Mitalit> Maa:   Saksan keisarikunta.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksan keisarikunta.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksan keisarikunta.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Saksan keisarikunta> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | St. Louis 1904 | Korkeushyppy |  |
Paul Weinstein (5. huhtikuuta 1878 Wallendorf – 16. elokuuta 1964 Bochum) oli saksalainen yleisurheilija, joka kilpaili korkeushypyssä, seiväshypyssä, pituushypyssä, kolmiloikassa ja keihäänheitossa. Hän voitti St. Louisin olympialaisissa 1904 pronssia korkeushypystä tuloksella 177,8 senttimetriä. Toiseksi sijoittunut Garrett Serviss hyppäsi saman tuloksen, mutta voitti Weinsteinin uusinnassa. Myös Paulin veli Albert oli olympiatason yleisurheilija.
Ennätykset

Korkeushyppy: 177,8 cm (1904)
Seiväshyppy: 306,5 cm (1908)
Pituushyppy: 6,88 m (1909)
Kolmiloikka: 13,38 m (1905)
Töpökurppa

| Töpökurppa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Kurpat Scolopacidae
Suku::  Töpökurpat Coenocorypha
Laji::  aucklandica
Kaksiosainen nimi
 Coenocorypha aucklandica  (G.R. Gray, 1845) 
Katso myös
   Töpökurppa Wikispeciesissä   Töpökurppa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Töpökurppa (Coenocorypha aucklandica) on Uuden-Seelannin kotoperäinen kahlaajalintu. Se elää pääsaarten eteläpuolella sijaitsevilla saarilla: Aucklandsaarilla, Antipodisaarilla ja Jacquemartsaarella. Lajista tunnetaan kolme eri saaristoissa elävää alalajia. Lajin holotyypin kuvaili George Robert Gray Auckland Islandilta vuonna 1845.
Työsuojeluvaltuutettu

Työsuojeluvaltuutettu on työsuojeluun liittyvissä kysymyksissä työntekijöiden edustaja. Jokaisella työpaikalla, jolla työskentelee vakituisesti vähintään 10 työntekijää, on valittava työsuojeluvaltuutettu ja kaksi varavaltuutettua. Myös tätä pienemmillä työpaikoilla työsuojeluvaltuutettu voidaan valita, mutta se ei ole pakollista.
Työsuojeluvaltuutetun tehtäviä, valintaa ja oikeuksia säätelee Laki työsuojelun valvonnasta ja työpaikan työsuojeluyhteistoiminnasta eli niin sanottu työsuojelun valvontalaki, ja erityisesti sen viides luku.
Tehtävät

Työsuojeluvaltuutettu edustaa työsuojeluasioissa työntekijöitä. Hän perehtyy työsuojelusäännöksiin, määräyksiin, ohjeisiin ja muihin työpaikan työsuojeluasioihin. Työsuojeluvaltuutettu tarkkailee työn turvallisuutta ja terveellisyyttä työpaikalla, ja ilmoittaa työsuojelupäällikölle sekä tarvittaessa työsuojeluviranomaisille havaitsemistaan puutteista.
Yli 20 työntekijän työpaikalla on perustettava työsuojelutoimikunta, jonka jäsen työsuojeluvaltuutettu aina on.
Työsuojeluvaltuutettu osallistuu myös työsuojelutarkastuksiin ja tutkimuksiin, sekä pyrkii yhteistyössä luottamusmiehen kanssa edistämään työntekijöiden työhyvinvointia.
Työsuojeluvaltuutetun tehtäviin kuuluu myös työntekijöiden huomion kiinnittäminen työnturvallisuuteen ja terveellisyyteen vaikuttaviin asioihin, kuten työtapoihin ja suojavarusteisiin.
Tehtävät > Oikeus tiedon saantiin

Työsuojeluvaltuutetulla on oikeus saada työnantajalta nähtäväkseen työsuojeluun liittyvät asiakirjat ja luettelot. Hänellä on myös oikeus saada työnantajalta tarpeelliset tiedot yhteistoimintatehtäviään varten.
Lisäksi työsuojeluvaltuutetulla on oikeus saada nähtäväkseen työterveyshuoltopalveluiden järjestämistä koskevat sopimukset ja asiakirjat. Työsuojeluvaltuutetulla on myös oikeus saada työterveyshuollossa toimivilta henkilöiltä tietoja, joilla on merkitystä työntekijöiden terveyden sekä työpaikan olosuhteiden terveellisyyden kehittämisen kannalta.
Tehtävät > Oikeus keskeyttää vaarallinen työ

Työsuojeluvaltuutetulla on oikeus keskeyttää välitöntä ja vakavaa vaaraa hengelle tai terveydelle aiheuttava työ. Valtuutetun tulee ilmoittaa työn keskeyttämisestä työnantajalle mahdollisuuksien mukaan etukäteen, kuitenkin viimeistään heti kun se on vaaratta mahdollista.
Työn keskeytyksellä ei saa rajoittaa työntekoa enempää kuin on vaaran välttämiseksi tarpeellista, ja työtä keskeyttäessä tulee mahdollisuuksien mukaan rajoittaa siitä aiheutuvaa haittaa ja vaaraa.
Kun työnantaja on varmistunut siitä, ettei vaaraa enää ole, hän voi määrätä työn jatkettavaksi.
Valinta

Yli 10 työntekijän työpaikalla työntekijöiden on valittava keskuudestaan työsuojeluvaltuutettu ja kaksi varavaltuutettua. Myös tätä pienemmillä työpaikoilla työntekijät voivat valita työsuojeluvaltuutetun, mutta se ei ole pakollista. Työpaikan toimihenkilöt voivat valita omat valtuutettunsa.
Työntekijät järjestävät vaalin, jossa valitaan työsuojeluvaltuutettu ja varavaltuutetut. Myös sopuvaali on yksimielisyyden vallitessa mahdollinen. Työntekijät sopivat vaalin ajankohdasta ja paikasta työnantajan kanssa. Kaikki työntekijät saavat osallistua vaaliin, ja vaali on järjestettävä niin, että työpaikan kaikilla työntekijöillä on mahdollisuus osallistua siihen. Työnantaja ei saa vaikeuttaa vaalin järjestämistä, ja työnantajan on annettava työntekijöiden käyttöön vaaliin sopiva tila. Vaali ei kuitenkaan saa aiheuttaa tarpeetonta haittaa työpaikan toiminnalle.
Työsuojeluvaltuutetun toimikausi on kaksi vuotta, ellei toisin sovita ennen vaalia.
Työnantajan on ilmoitettava työsuojeluhenkilörekisteriin työsuojelupäällikön, työsuojeluvaltuutetun ja varavaltuutetun, työsuojelutoimikunnan tai vastaavan elimen jäsenten sekä työsuojeluasiamiesten tiedot.
Irtisanomissuoja

Työsuojeluvaltuutetulla on samanlainen irtisanomissuoja kuin luottamusmiehellä ja luottamusvaltuutetulla.
Irtisanomissuojasta säädetään työsopimuslain 7. luvun 10 pykälässä. Sen mukaan työnantaja ei saa irtisanoa luottamusmiestä tai valtuutettua henkilöön liittyvin perustein ilman hänen edustamiensa työntekijöiden enemmistön suostumusta. Työnantaja saa irtisanoa luottamusmiehen tai valtuutetun taloudellisista ja tuotannollisista syistä vain, jos hänen työnsä päättyy kokonaan, eikä työnantaja voi järjestää hänelle hänen ammattitaitoaan vastaavaa tai muuten sopivaa työtä.
Irtisanomissuoja ei koske työsuhteen purkamista.
Suoja työsuojeluvaltuutetun tehtävien häirinnältä

Rikoslain 16. luvun 3 § "Haitanteko virkamiehelle" suojaa työsuojeluvaltuutettua, sillä työsuojeluvaltuutettu toteuttaa muun muassa "Laki työsuojelun valvonnasta ja työsuojeluyhteistoiminnasta" 31§:n  määrittelemää työsuojelun turvallisuuden valvontaa. Mikäli työnantaja, joku työntekijöistä tai joku muu taho estää tai häiritsee työsuojeluvaltuutettua toimimasta tehtävässään, tästä voidaan rangaista sakolla.
Aiheesta muualla

Työturvallisuuskeskus
Työsuojeluhenkilörekisteri
Työsuojeluvaltuutettu.fi, työsuojeluvaltuutettujen keskinäiseen verkottumisen, kouluttautumisen ja tiedonhankinnan yhteisöpalvelu
Praemium Imperiale

Praemium Imperiale (koko nimeltään World Culture Prize in Memory of His Imperial Highness Prince Takamatsu, jap. 高松宮殿下記念世界文化賞, Takamatsu no miya denka kinen sekai bunka-shō) on ”taiteiden Nobeleiksikin” kutsuttu Japanin keisariperheen perustama kulttuuripalkintojen ryhmä. Palkinnot myöntää Japanin taideseura vuosittain viiden eri taiteenalan edustajalle heidän elämäntyöstään. 
Palkinnon arvo on noin 15 miljoonaa Japanin jeniä.
Palkinnon nimi tulee edesmenneen Japanin keisarisuvun prinssin Takamatsun mukaan joka oli keisari Hirohiton nuorin veli. Palkinnon myöntää nykyään prinssi  Hitachi  joka on keisari Akihiton nuorin veli
Aiheesta muualla

Palkinnon kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Universal Studios Singapore

Battlestar Galactica Human vs Cylon -vuoristorata puiston sci fi -elokuviin keskittyvässä osassa.
Universal Studios on elokuva-aiheinen huvipuisto Singaporen Sentosan saarella. Puisto avattiin vuonna 2010. Sen eri alueet esittävät elokuvista tuttuja ympäristöjä: "New Yorkissa" voi otattaa itsestään valokuvan "Marilynin" tai "Chaplinin" kanssa, Hollywoodissa on muita elokuvista tuttuja hahmoja ja paljon ostospaikkoja. Sci-fi -alueella on vauhdikkaita vuoristoratoja. "Muinainen Egpti" on kummitusjunan tyyppinen kokemus.
Proteomiikka

Proteomiikka on tieteenala, joka tutkii proteomeja eli eliön tuottamien proteiinien kokonaisuutta. Vastaavasti genomiikka tutkii genomeita.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Marc Baumann ja Seppo Meri: Proteomiikka ja sen sovellukset, Lääketieteellinen Aikakauskirja Duodecim, 2002;118(11):1177-1184
Ura-autoilu

Ura-autoja.
Ura-auto on pienoisauto, jonka keulassa on ohjuri, eli autoradassa olevaan uraan upotettava autoa ohjaava nuppi. Ura-autot toimivat sähköllä. Ne ovat yleensä pienoismalleja oikeista automalleista.
Ura-autoradat toi ensimmäisenä markkinoille 1950-luvulla brittiläinen Scalex tuotenimellä Scalextric. Niitä alkoivat valmistaa myös saksalainen pienoisjunavalmistaja Fleischmann ja italialainen Polistil, 1980-luvulla saksalainen Carrera ja 1990-luvulla Ninco ja FlyCar.. Yleisin mittakaava on 1:32. Suomessa ajetaan kilpaa myös 1:24-kokoisilla autoilla, näitä kutsutaan malliautoiksi. Autoja ohjataan ohjaimella, jolla voi säätää kaasua. On myös ohjaimia, joissa on muitakin toimintoja, mutta näitä käytetään yleensä vain malliautoissa. [lähde? ]
Suomessa ura-autoilun harrastajia on noin 250. [lähde? ]
1/24 Malliautot

Malliautojen korit ovat yleensä peräisin rakennussarjasta. Alustoina käytetään metallialustaa. [lähde? ]
Skaala ja siipiautot

Autoissa on yleensä Lexan-muovista valmistettu kori ja metallialusta. Tämä on ura-autojen nopein luokka. Tämä on AKK:n alainen laji. [lähde? ]
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
FINSLOT
http://www.slotforum.com/
Prikaatin kosto

| Prikaatin kosto |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jarkko Sipilä
Kieli:  suomi
Genre:  dekkari
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  2009
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  380
ISBN:  978-952-207-989-6
Sarja: Takamäki
Edeltävä:  Seinää vasten
Seuraava:  Katumurha
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Prikaatin kosto on Jarkko Sipilän Takamäki-dekkari, joka on ilmestynyt vuonna 2009. Kirja kertoo poliisin ja Pääkalloprikaati-rikollisjengin väliseestä taistelusta.
Uskottavuusosamäärä

Uskottavuusosamäärä on tilastollinen suure, joka nojautuu uskottavuusosamäärätestiin. Siinä lasketaan rajoitetun ja rajoittamattoman uskottavuusfunktion maksimiarvon suhde. Uskottavuusosamäärätestin nollahypoteesi on, että rajoitetun ja rajoittamattoman mallin välillä ei ole eroa.
Merkitään uskottavuusosamäärää Λ (lambda). Jos nollahypoteesi on voimassa, tavallisten todennäköisyysjakaumien tapauksessa −2 log Λ noudattaa asymptoottisesti khii toiseen -jakaumaa, jonka vapausasteena on rajoitetun ja rajoittamattoman mallin parametrien lukumäärän erotus.
Monet yleiset tilastolliset testit kuten Z-testi, F-testi, Pearsonin khii toiseen -testi ja G-testi voidaan muokata logaritmisiksi uskottavuusosamäärälausekkeiksi tai niiden approksimaatioiksi.
Ennen tietokoneiden yleistymistä monet uskottavuusosamäärät olivat laskennallisesti käteviä. Nykyisin logaritmin laskeminen ei vie yhtään enempää aikaa kuin kahden luvun kertominen.
Tilastollinen malli on usein parametrisoitu jatkuvien tai diskreettien todennäköisyysfunktioiden perhe fθ(x). Nollahypoteesi on usein asetettu määrittelemällä parametri θ parametriavaruudessa Θ0, joka on laajemman avaruuden Θ osajoukko. Uskottavuusfunktio L(θ) = L(θ| x) = p(x|θ) = fθ(x) on parametrin θ funktio x:n ollessa vakio eli aineiston pysyessä samana. Uskottavuusosamäärä on määritelty
Aiheesta muualla

A nice working paper that explains the difference between Fisher's evidential p-value and the Neyman-Pearson Type I error rate  \alpha   (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Another working paper with the same theme (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Täkänä

Täkänä 1800-luvun alun Yhdysvalloista New Yorkin Cooper Hewitt -museossa
Täkänä on vanhimpia kansanomaisia kudonnaisia. Se koostuu kahdesta samanaikaisesti kudotusta kankaasta (ylä- ja alakangas), jotka vaihtavat kuvioiden kohdalla paikkaa ja sitoutuvat näin toisiinsa kuvioiden reunoissa.
Historia

Alun perin täkänät ovat olleet kirkkotekstiilejä, mutta myöhemmin ne kuuluivat myös säätyläiskotien lämmittäviin villakudonnaisiin. Vanhimmat Suomessa säilyneet täkänät ovat peräisin 1500-luvulta. Täkänän alueita ovat Suomessa olleet  ensin Etelä-Pohjanmaa, Häme ja Satakunta, mutta 1800-luvun lopulla täkänän kudontataito levisi myös muualle Suomeen aina Karjalaan asti.
Täkänän kutominen

Useimmiten täkänässä on kaksi palttinakangasta päällekkäin. Kudottaessa voidaan käyttää myös erilaisia sidoksia, mutta kuitenkin niin, että sidoksissa tarvittava niisivarsien määrä  pysyy mahdollisimman pienenä. Syynä on, että kumpikin kangas vaatii erilliset niisivarret ja polkuset ja lisäksi tarvitaan kaksi ns. apupolkusta, joilla kankaat saadaan erilleen toisistaan.
Täkänän kuviot syntyvät poimimalla, mihin on kaksi tapaa. Perinteisesti poiminta tehdään kahden kepin avulla, millä saa aikaan tarkan kuvion. Lastan avulla tehtävä poiminta on peräisin Norjasta.
Universe

Universe on englanninielinen sana joka tarkoittaa maailmankaikkeutta.
Lisäksi Universe voi tarkoittaa seuraavia:
Ibanez Universe, kitaramalli
Universe, Kyōko Fukadan albumi
Universe, Modern Talkingin albumi
Universe, Planet X:n albumi
Universe, Omnitrendin vuoden 1983 videopeli
Universe, Core Designin vuoden 1994 seikkailupeli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Universe”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ulvotuinen

| Ulvotuinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini
Koordinaatit:  62°41′49″N, 24°27′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Niemisjoen valuma-alue (35.47)
Laskujoki:  Alajoki Maintaiseen 
Järvinumero:  35.475.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  207,1 m  
Rantaviiva:  4,774 km  
Pinta-ala:  70,705 ha  
Tilavuus:  0,00106251 km³  
Keskisyvyys:  1,5 m  
Suurin syvyys:  5,5 m  
Saaria:  2 
 fiUlvotuinen 
Ulvotuinen , tai myös Ulvonjärvi , on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa Ulvonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 71 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 1,06 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00106 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 5,5 metriä. Järven rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä.
Ulvotuisen etelärannalla on muutamia kesäasuntoja ja myös järven itä- ja pohjoisrannalle rakennetaan uusia kesämökkejä.[lähde? ]
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Niemisjoen valuma-alueella (35.47), jonka Tyystänjoen valuma-alueeseen (35.475) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 207,1 metriä mpy.
Protolysoitumisaste

Protolysoitumisaste on kemiassa matemaattinen käsite, joka kertoo, kuinka monta prosenttia heikosta haposta tai emäksestä on proto­ly­soitunut, kun niitä on liuotettu veteen. Protolysoitumisastetta laskettaessa tulee tuntea heikkojen happojen ja emästen alkukonsentraatio ja niiden vastinemästen ja -happojen tasa­paino­konsentraatiot, jotka voidaan ratkaista happo- ja emäsvakion lausekkeiden avulla. Heikon hapon tapauksessa protolysoitumisaste lasketaan hapon vastinemäksen tasapainokonsentraation ja hapon alkukonsentraation osamääränä, joka kerrotaan sadalla. Vastaavasti heikon emäksen tapauksessa se lasketaan emäksen vastinhapon tasapainokonsentraation ja emäksen alkukonsentraation osamääränä, joka kerrotaan sadalla. Vahvat hapot ja emäkset protolysoituvat täysin, joten niiden protolysoitumisaste on 100 %.
Pro Urheilu

Pro Urheilu on tunnustuspalkinto, jonka Suomen valtio myönsi urheilun hyväksi tehdystä työstä. Palkintoa jaettiin vuosina 2000–2015. Suuruudeltaan se oli 100 000 markkaa vuosina 2000–2001, 16 800 euroa vuosina 2002–2005 ja 20 000 euroa vuosina 2006–2015. Lisäksi ansioituneille urheilijoille jaettiin numeroituja Pro Urheilu -mitaleita.
Urheilijaeläke-järjestelmän käyttöönoton jälkeen Pro Urheilu -palkintoja ei ole enää jaettu.
Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon saajat

2000: Veikko Hakulinen, Yrjö Hietanen, Kalevi Häkkinen, Väinö Markkanen, Rauno Mäkinen, Eero Mäntyranta, Siiri Rantanen, Sylvi Saimo, Thorvald Strömberg, Lydia Wideman-Lehtonen
2001: Toimi Alatalo, Heikki Hasu, Mirja Hietamies, Kalevi Hämäläinen, Urpo Korhonen, Paavo Lonkila, Tapio Mäkelä, Kaisa Parviainen, Sirkka Polkunen, Kaarlo Tuominen
2002: Eugen Ekman, Väinö Huhtala, Kaarlo Kangasniemi, Veikko Kankkonen, Veikko Karvonen, Pentti Linnosvuo, Kaija Mustonen, Pauli Nevala, Kalervo Rauhala, Kalervo Toivonen
2003: Mirja Kierros, Jorma Kinnunen, August Kiuru, Eero Kolehmainen, Kari Liimo, Olavi Mannonen, Pentti Nikula, Eevi Pirinen, Aulis Rytkönen, Pertti Sankilampi, Eero Tapio
2004: Pauli Janhonen, Marjatta Kajosmaa, Matti Keinonen, Pekka Kujala, Olli Laiho, Antti Tyrväinen, Juha Väätäinen, Suomen naisten jalkapallomaajoukkue, Suomen jääpallomaajoukkue
2005: Jouko Grip, Nina Holmén, Pertti Karppinen, Juhani Peltonen, Hilkka Riihivuori, Riitta Salin, Helena Takalo, Pertti Ukkola, Pekka Vasala, Lasse Virén
2006: Outi Borgenström, Heikki Ikola, Tauno Jaskari, Marja-Liisa Kirvesniemi, Maire Lindholm, Kalevi Oikarainen, Maire Rautakoski, Timo Solmari, Liisa Veijalainen, Reima Virtanen
2007: Niilo Halonen, Antti Kalliomäki, Arto Koivisto, Juha Mieto, Liisa Mäkelä, Kerttu Pesonen, Matti Pitkänen, Hannu Siitonen, Pertti Teurajärvi
2008: Päivi Aaltonen, Kari Joki-Erkkilä, Paavo Korhonen, Wäinö Korhonen, Jorma Kortelainen, Eeles Landström, Teuvo Laukkanen, Reima Salonen, Juhani Suutarinen, Jouko Törmänen, Urpo Ylönen
2009: Taina Itkonen, Jaakko Kailajärvi, Jouko Kuha, Veli Lehtelä, Rauno Miettinen, Kirsti Pennanen, Toimi Pitkänen, Tomi Poikolainen, Esko Rechardt, Olavi Salonen, Pauli Siitonen
2010: Arto Härkönen, Harri Jauhiainen, Tapio Kantanen, Sinikka Kukkonen, Juhani Kärkinen, Teuvo Länsivuori, Anna-Liisa Prinkkala, Jari Puikkonen, Pekka Päivärinta, Toivo Salonen, Juhani Wahlsten
2011: Kimmo Jokinen, Kyösti Laasonen, Tiina Lillak, Toini Pöysti, Esko Saira
2012: Lea Hakala, Leo Honkala, Veikko Jantunen, Pentti Kahma, Timo Karvonen, Veli-Pekka Ketola, Heikki Riihiranta, Tapio Räisänen, Jouko Salomäki, Pirjo Seppä, Rainer Stenius, Lauri Vilkko, Kalevi Viskari
2013: Kalervo Pieksämäki, Hannu Rantakari, Liisa Suihkonen, Yrjö Vesterinen
2014: Tapio Korjus, Heikki Miettinen, Veikko Niemikorpi, Senja Nuolikivi, Mirja Puhakka
2015: Kyra Kyrklund, Jouni Parkkali, Tapio Sipilä, Sirpa Vesanen
Pro Urheilu -mitalin saajat

2001: Rauno Aaltonen, Hilkka Hakola, Aarne Honkavaara, Eino Kaakkolahti, Heikki Mikkola, Timo Mäkinen
2002: Esko Karhunen, Eila Pyrhönen, Peter Tallberg, Unto Wiitala
2003: Eija Krogerus, Kalevi Lahtinen, Hannu Mikkola, Olli Mäki
2004: Minea Blomqvist, Kalle Palander, Tuula Rantanen, Polar Electro oy
2005: Tellervo Haapaniemi-Koskinen, Eevi Kaasinen, Reetta Meriläinen, Paavo Noponen, Tanja Poutiainen, Voitto Raatikainen, Raija Riikkala
2006: Marjatta Hara-Pietilä, Stig Häggblom, Pirjo Häggman
2007: Tuomo Jalantie, Tuula Palonen, Matti Pulli, Pentti Salmi, Seija Toivonen
2008: Ture Axelsson, Anja Järvinen, Irja Kleemola, Paavo Komi, Simo Lampinen, Pirjo Rusanen, Urho Salo, Kiti Silanterä
2009: Stig-Olof Fagerström, Raili Hämäläinen, Leena Jääskeläinen, Olavi Ojanperä, Göran Wallén
2010: Ingmar Björkman, Birgitta Kervinen, Marie Lundmark, Heikki Niininen, Sakari Orava, Juhani Syvänen
2011: Markku Alén, Nisse Hagman, Jari Kurri, Tommy Lindholm, Tuula Luhtanen, Kalevi Numminen, Esa Sulkava
2012: Eino Kalpala, Heikki Kantola, Kaija Salopuro, Arto Teronen
2013: Jane Erkko, Carl-Olaf Homén, Ilmo Lounasheimo, Lauri Tarasti, Kalevi Uusivuori
2014: Kerstin Ehnholm, Reino Kosonen, Keijo K. Kulha, Irma Nevala, Kosti Rasinperä
2015: Pekka Aaltonen, Martti Kuusela, Immo Kuutsa, Paula Leppänen, Markku Siukonen
2016: Eeva-Riitta Fingerroos, Raimo Heinonen, Olavi Leimuvirta, Martti Mansikka, Matti Niemi, Eero Saarinen
Protomycena

| Protomycena |
| --- | --- |

 Mioseeni Burdigala-vaihe  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N  ↓   
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Alalahko::  Marasmiineae
Heimo::  Incertae sedis
Suku::  †Protomycena  Hibbett, Grimaldi & Donoghue
Laji::  electra
Kaksiosainen nimi
 †Protomycena electra  Hibbett, Grimaldi & Donoghue 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Protomycena on sukupuutton kuollut helttasienisuku. Sen ainoa laji on Protomycena electra. Protomycena löydettiin meripihkaan säilyneenä Dominikaanisesta tasavallasta Hispaniolasta ja se on peräisin varhaiselta mioseenilta. Se on yksi viidestä tunnetusta fossiilisesta helttasienestä, ja toinen dominikaanisesta meripihkasta kuvattu.