stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keulakuva

Grand Turk -aluksen keulakuva
Recouvrance-aluksen keulakuva
Keulakuva on tyypillisesti puusta veistetty, yleensä naista tai eläintä esittävä koriste-esine, joka sijoitetaan purjealuksen keulaan, keulapuomin alle. Keulakuvat olivat yleisiä 1500–1800-luvuilla. Ensimmäiset keulakuvat ilmestyivät 1500-luvun kaljuunoihin.
Peräpeilin koristelun tavoin keulakuvan pääasiallinen tarkoitus oli usein kertoa aluksen nimi lukutaidottomalle väestölle sekä laivaston alusten ollessa kyseessä myös kuvata omistajansa mahtia ja varallisuutta. Barokin aikakaudella joissakin aluksissa oli suunnattoman suuria keulakuvia, jotka painoivat useita tonneja ja levittäytyivät aluksen keulan molemmille puolille.
Suuret keulakuvat heikensivät alusten purjehdusominaisuuksia, minkä vuoksi keulakuvien kokoa pienennettiin huomattavasti 1700-luvulla. Napoleonin aikakauden sotien jälkeen keulakuvat jälleen yleistyvät, mutta yleensä ne olivat enää pieniä rintakuvia. 1800-luvulla keulakuvien käyttö väheni huomattavasti, mutta 1850–1860-luvuilla nopeissa klippereissä oli täysikokoiset, joskin erittäin kevyet keulakuvat, sillä aluksissa ei haluttu kuljettaa ylimääräistä painoa.
Keulakuvat katosivat meriltä purjelaivojen mukana. Vielä varhaisissa höyrylaivoissa oli toisinaan joko keulakuva tai omistajansa vaakuna keulassa. Tämä tapa katosi viimeistään ensimmäisen maailmansodan myötä.
Tosin suomalaisissa jäänmurtajissa oli hyvin kauan keulassa Suomen vaakuna, poikkeuksena Hansessa Saksan liittotasavallan.
Saksassa, Belgiassa ja Alankomaissa uskottiin, että klaboutermannikin-nimiset henget tai keijut asustivat keulakuvissa ja suojelivat alusta karikoilta, myrskyiltä ja taudeilta. Jos alus upposi, klaboutermannikinit opastivat merimiesten henget tuonpuoleiseen. Hollannissa uskottiin, että ilman keulakuvaa ja henkien suojelusta uponneiden alusten miehistöt kummittelevat merillä ikuisesti.
Sanoja keulakuva ja keulahahmo käytetään myös metaforana henkilöstä, joka on julkisuudessa jonkin ryhmän tai organisaation näkyvin jäsen olematta kuitenkaan sen varsinainen johtaja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keulakuva Wikimedia Commonsissa
Laivojen keulakuvat, Hakkapeliitta, 24.12.1935, nro 51-52, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kaljuunakuvien romantiikkaa, Seura, 04.03.1936, nro 10, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kiertoilmahengitys

Kiertoilmahengitys on puhallinsoittajien käyttämä tekniikka, jossa hengitetään sisään samalla kun ilmaa puhalletaan ulos. Didgeridoon soitto perustuu osittain kiertoilmahengitykseen jonka avulla voidaan soittaa tauotta jopa tunteja, mikä ei tästä huolimatta ole didgeridoon soiton päätarkoitus.
Kiertoilmahengityksessä keuhkot vedetään täyteen ilmaa ja aletaan puhaltaa ilmaa soittimeen. Kun ilma alkaa loppua, ilma varastoidaan poskiin niin, että ne pullistuvat. Ilma puristetaan poskilihaksilla soittimeen samalla, kun lisää ilmaa vedetään nenän kautta sisään, jonka jälkeen voidaan taas puhaltaa normaalisti keuhkoista.
Menetelmä perustuu palleahengitykselle.
Aiheesta muualla

Näin voit oppia kiertoilmahengityksen yksinkertaisesti, Trumpetti.net, arkistoitu Internet Archiveen 23.3.2010.
Lautner

Lautner  on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Georges Lautner (1926–2013), ranskalainen ohjaaja ja käsikirjoittaja
John Lautner (1911–1994), yhdysvaltalainen arkkitehti
Taylor Lautner (s. 1992), yhdysvaltalainen näyttelijä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Lauren Lindsey Donzis

| Lauren Lindsey Donzis> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Lauren Lindsey Donzis
Syntynyt: 28. heinäkuuta 2004 (ikä 20)  Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Lauren Donzis
Aktiivisena:  2015–
Aiheesta muualla
IMDb
Lauren Lindsey Donzis (s. 28. heinäkuuta 2004 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan Mollyna Netflix-sarjassa Puijari Nick ja Rubyna Disney Channelin alkuperäissarjan Liv ja Maddie neljännellä tuotantokaudella.
Donzisilla on vanhempi sisko, näyttelijä Elizabeth Donzis. Hän ja Puijari Nick -näyttelijä Siena Agudong ovat myös oikeastikin ystäviä. [lähde? ]
Lauren Hutton

| Lauren Hutton |
| --- | --- |
 Hutton vuonna 2011
Henkilötiedot
Koko nimi:  Mary Laurence Hutton
Syntynyt: 17. marraskuuta 1943 (ikä 80) Charleston, Etelä-Carolina, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä malli
Aiheesta muualla
www.laurenhutton.com
IMDb
Elonet
Mary Laurence Hutton (s. 17. marraskuuta 1943 Charleston, Etelä-Carolina, Yhdysvallat) eli Lauren Hutton on yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli.
Filmografia

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Roolihahmo |
| --- | --- | --- | --- |
| 1970 | Iso pärinä ja pikku pärinä | Little Fauss and Big Halsy | Rita Nebraska |
| 1971 | Tyttö kadulta | Permette? Rocco Papaleo | Jenny |
| 1974 | Piru pakassa | The Gambler | Billie |
| 1976 | Enkelten kaupunki | Welcome to L.A. | Nona Bruce |
| 1976 | Isku vyön alle | Gator | Aggie Maybank |
| 1977 | Viva Knievel! – kaksi sekuntia elinaikaa | Viva Knievel! | Kate Morgan |
| 1978 | Mitkä häät! | A Wedding | Florence Farmer |
| 1978 | Vainoavat silmät | Someone's Watching Me! | Leigh Michaels |
| 1979 | Kovat kostajat | Institute for Revenge | Lilla Simms |
| 1980 | American Gigolo | American Gigolo | Michelle |
| 1981 | Z-Z-Zorro! | Zorro, the Gay Blade | Charlotte Taylor Wilson |
| 1981 | Hécate | Hécate | Clothilde de Watteville |
| 1981 | Tout feu, tout flamme | Tout feu, tout flamme | Jane |
| 1983 | Syöksy avaruuteen | Starflight One | Erica Hansen |
| 1984 | Lassiter ja timanttinen tehtävä | Lassiter | Kari |
| 1985 | Yksi puraisu | Once Bitten | Kreivitär |
| 1985 | Skandaali myy | Scandal Sheet | Meg North |
| 1986 | Monte Carlo | Monte Carlo | Evelyn MacIntyre |
| 1989 | Kauhu | Fear | Jessica Moreau |
| 1991 | Syyllinen, syyllisempi | Guilty as Charged | Liz |
| 1993 | Isän tyttö | My Father, the Hero | Megan |
| 1996 | Puolueellinen tuomio | We the Jury | Wynne Atwood |
| 1999 | Harmitonta seksiäkö... | Just a Little Harmless Sex | Elaine |
Aiheesta muualla

Lauren Hutton Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Lauren Hutton Elonetissä.
Hutton vuonna 1974
Laskentatoimi

Laskentatoimi on yrityksen tai muun talousyksikön ohjausjärjestelmään kuuluvaa toimintaa, jonka tehtävänä on kerätä, rekisteröidä ja analysoida talousyksikön toimintaa kuvaavia arvo- ja määrälukuja sekä tuottaa niihin perustuen laskelmia ja analyyseja, joiden tarkoituksena on auttaa talousyksikön johtoa, rahoittajia ja muita sidosryhmiä sen toimintaa koskevissa päätöksissä sekä toiminnan taloudellisen tuloksen jakamisessa.lähde tarkemmin?
Prosessinäkökulmasta laskentatoimi on tiedon tuottamista ja jalostamista laskelmiksi ja analyyseiksi organisaation rahaprosessista ja tuotantoprosessista kerätyn informaation perusteella. Laskentatoimen informaation tuottaminen tapahtuu laskentatoimen tietojärjestelmissä, joihin tallennetaan toimintaa kuvaavia arvo- ja määrälukuja. Laskentatoimen tietojärjestelmät myös keräävät informaatiota yrityksen muista tietojärjestelmistä. Laskentatoimi voidaan jakaa tietojen hyväksikäyttäjän perusteella sisäiseen ja ulkoiseen laskentatoimeen.
Ulkoinen laskentatoimi (financial accounting)

Ulkoisen laskentatoimen tehtävänä on tuottaa laskelmia yrityksen tai muun talousyksikön ulkoisille sidosryhmille, kuten omistajille, sijoittajille, verottajalle ja muille viranomaisille, yhteistyökumppaneille, asiakkaille ja henkilökunnalle. Ulkoisesta laskentatoimesta käytetään myös nimitystä yleinen laskentatoimi.
Ulkoisen laskentatoimen keskeisin tietojärjestelmä on kirjanpito ja sen tärkeimmät raportit ovat tilinpäätös ja toimintakertomus. Tilinpäätös perustuu kirjanpitoon. Tilinpäätöksen keskeiset laskelmat ovat tuloslaskelma, tase ja rahoituslaskelma. Tilinpäätökseen kuuluvat lisäksi tilinpäätöksen liitetiedot ja konsernitilinpäätös. Kirjanpitoa ja tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen laadintaperiaatteita säätelevät kirjanpitolaki ja -asetus, verotukseen liittyvät lait sekä yhdenmukainen, hyvä kirjanpitotapa. Hyvän kirjanpitotavan tärkeimpiä lähteitä ovat Kirjan­pito­lauta­kunnan yleisohjeet ja lausunnot, jotka sitovuudeltaan ovat lakiin verrattavia. Tilintarkastajien tehtävä on tarkastaa onko yhteisön tilinpäätös laadittu kirjanpitolain ja tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten ja määräysten mukaisesti ja antaako se riittävät ja oikeat tiedot yhteisön toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta. Ulkoinen laskentatoimi on normiperusteista.
Johdon laskentatoimi (management accounting)

Johdon laskentatoimen tehtävänä on tuottaa yrityksen tai muun talousyksikön johdon päätöksenteon tueksi laskelmia ja analyyseja. Johdon laskentatoimesta käytetään myös nimitystä operatiivinen laskentatoimi tai sisäinen laskentatoimi.
Johdon tehtävät jakaantuvat toiminnan suunnitteluun, toteuttamiseen sekä tulosten tarkkailuun ja valvontaan. Tehtävät muodostavat kehän, jossa tulosten tarkkailu ja valvonta tuottavat palautteita suunnitteluun. Johdon ohjaustehtävien perusteella operatiivisen laskentatoimen laskelmat voidaan jakaa suunnittelulaskelmiin, tavoite- ja vaihtoehtolaskelmiin ja tarkkailulaskelmiin. Suunnittelulaskelmista keskeisin on budjetti eli talousarvio. Tavoite- ja vaihtoehtolaskelmia ovat esim. kustannuslaskennan ennakkokalkyylit, hinnoittelulaskelmat, toimintavaihtoehtojen kannattavuuslaskelmat ja investointien vaihtoehtolaskelmat. Tarkkailulaskelmia ovat tulosennusteet, tuloslaskelmat ja kustannuslaskennan jälkikalkyylit.
Johdon laskentatoimi käyttää hyväkseen kirjanpidon tuottaman informaation lisäksi monia muita määrä- ja arvolukuja talousyksikön sisältä ja myös ympäristöstä. Talouslukujen ohella toimintaa kuvaavat suorite- ja määräluvut ovat keskeisessä asemassa verrattuna ulkoiseen laskentatoimeen. Johdon laskentatoimi ei perustu normeihin, toisin kuin ulkoinen laskentatoimi, joten sen sisältö ja laajuus voivat vaihdella eri talousyksiköissä.
Normien puuttumisesta huolimatta myös johdon laskentatoimessa tuotettavilta tiedoilta vaaditaan oikeellisuutta ja luotettavuutta. Sisäisen laskentatiedon validiteettiin ja realibiliteettiin liittyvät ongelmat: laajuus-, arvostus-, jaksotus-, kohdistamis- sekä mittausongelmat tulee ratkaista riittävän tarkalla tavalla.
Laajuusongelmalla tarkoitetaan rajanvetoa, mitä kustannuksia ja tuottoja otetaan laskelmiin mukaan
Arvostusongelma tarkoittaa, mitä yksikköhintoja ja -kustannuksia käytetään laskelmissa
Jaksotusongelma tarkoittaa, miten tuotot ja kustannukset jaksotetaan eri laskentakausille
Kohdistamisongelma sisältää kysymyksen, miten tuotot ja kustannukset kohdistetaan eri laskentakohteille
Mittausongelma tarkoittaa, miten ja millä tarkkuudella selvitetään tuottojen ja kustannusten määrä.
Em. sisäisen laskennan ongelmat on ensimmäisenä kuvattu kirjassa: Riistama Veijo - Jyrkkiö Esa: Operatiivinen laskentatoimi - 1. painos 1971.
Opetus Suomessa

Laskentatointa voi Suomessa opiskella seuraavissa yliopistoissa:
Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu
Hanken Svenska handelshögskolan
Itä-Suomen yliopisto
Jyväskylän yliopisto
Lapin yliopisto
Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT
Oulun yliopisto
Tampereen yliopisto
Turun yliopiston kauppakorkeakoulu
Vaasan yliopisto
Åbo Akademi
Laskentatointa opiskellaan paljon myös ammattikorkeakoulujen liiketalouden koulutusohjelmissa, esim.
Haaga-Helia ammattikorkeakoulu
Jyväskylän ammattikorkeakoulu
Laurea-ammattikorkeakoulu
Metropolia Ammattikorkeakoulu
Tampereen ammattikorkeakoulu
Kiertohapsikka

| Kiertohapsikka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Alismatales
Heimo::  Hapsikkakasvit Ruppiaceae
Suku::  Hapsikat Ruppia
Laji::  cirrhosa
Kaksiosainen nimi
 Ruppia cirrhosa  (Petagna) Grande 
Synonyymit
 Ruppia spiralis L. ex Dumort. 
Katso myös
   Kiertohapsikka Wikispeciesissä   Kiertohapsikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kiertohapsikka (Ruppia cirrhosa, syn. Ruppia spiralis) on hapsikkakasvien (Ruppiaceae) heimoon ja hapsikoiden (Ruppia) sukuun kuuluva kasvilaji. Se muistuttaa paljolti merihapsikkaa (Ruppia maritima) sekä jonkin verran myös hapsivitaa (Stuckenia pectinata) ja merivitaa (Stuckenia filiformis). Näistä vitalajeista kiertohapsikan voi kuitenkin erottaa kukintojen muodon, lehtien ulkonäön sekä kielekemäisen rakenteen perusteella. Merihapsikasta kiertohapsikan voi erottaa lehtituppien sekä kukintojen ulkonäön perusteella.
Kiertohapsikka on monivuotinen uposkasvi, joka kasvaa koko ajan vedenpinnan alapuolella. Sen varsi on tyveltä sivulle päin kaartuva ja kiertynyt, mutta kärkeä kohti ylöspäin kaartuva. Varret ovat rentoja sekä neulamaisen ohuita. Lehdet ovat hyvin kapeita, tylppäkärkisiä ja hienosahalaitaisia. Lehtien tyvillä on pitkät lehtitupet, mutta ei kielekemäistä rakennetta, joka taas löytyy hapsividalta ja jouhividalta. Kiertohapsikan kukat sijaitsevat pareittain ylimpien lehtien lehtitupissa. Kukinnan aikaan kukat ovat lähes näkymättömissä, mutta kukinnan jälkeen lehtitupista kasvaa useita kymmeniä senttimetrejä pitkä spiraalimaisesti kiertynyt varsi, jossa kukat ovat sarjankaltaisissa rykelmissä.
Kiertohapsikka kasvaa sekä suolaisessa vedessä että murtovedessä pehmeäpohjaisilla kasvupaikoilla. Kiertohapsikka suosii hiekkapohjaisia ja suojaisia paikkoja. Suomessa kiertohapsikkaa tavataan lounaisilla rannikkoalueilla sekä Ahvenanmaalla, joskin monilta paikoilta viimeisimmät havainnot ovat yli 30–50 vuoden takaa.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kiertohapsikka (Ruppia spiralis)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Ruppia cirrhosa (englanniksi)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Ruppia cirrhosa (englanniksi)
Flora of North America: Ruppia cirrhosa (englanniksi)
Kiertokanki

Kuvassa harmaat kiertokanget siirtävät myös harmaalla merkittyjen lieriömäisten mäntien liikkeen punaisella merkittyyn kampiakseliin.
Kiertokanki on mäntämoottorin olennainen osa kampiakselin ohella. Kiertokanki muuttaa männän edestakaisen liikkeen kampiakselin pyöriväksi liikkeeksi. Kiertokankia on moottorissa jokaiselle männälle omansa. Kiertokanki on kiinnitetty mäntään männän tapin avulla ja kampiakseliin taas omalla laakerillansa.
Myös höyrykoneessa on kiertokankia, joiden tehtävä ja toiminta ovat samat kuin polttomoottorissa. Myös erilaisissa pumpuissa ja kompressoreissa käytetään samankaltaista tekniikkaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiertokanki Wikimedia Commonsissa
Lauren Mukheibir

Lauren Mukheibir (s. 2000 tai 2001) on eteläafrikkalainen kiipeilijä. Vuonna 2023 hän voitti Afrikan olympiakarsintatapahtuman ja sai paikan vuoden 2024 kesäolympialaisiin.
Mukheibir aloitti kiipeilyn kahdeksanvuotiaana. Hän on kolminkertainen Afrikan-mestari. Vuonna 2022 hän edusti Etelä-Afrikkaa World Games -tapahtumassa Birminghamissa Yhdysvalloissa. Hän sijoittui nopeudessa 12:nneksi, lead-kiipeilyssä 12:nneksi ja boulderoinnissa 11:nneksi.
Karl Severin Ahonius

Karl Severin Ahonius (2. syyskuuta 1860 Turku – 10. syyskuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen rehtori ja venäläisen kirjallisuuden suomentaja.
Ahoniuksen vanhemmat olivat kirkkoherra, rovasti Karl Johan Ahonius ja Johanna Sofia Haartman. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan normaalilyseosta 1881 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1888 ja maisteriksi 1890. Ahonius toimi Helsingin ruotsalaisen reaalilyseon venäjän- ja suomenkielen lehtorina 1892–1916 ja 1919–1926. Hän oli myös koulun vararehtorina 1902–1908 ja rehtorina 1908–1916. Savonius käänsi venäjänkielistä kirjallisuutta suomen- ja ruotsinkielelle.
Teoksia

Elementaröfningar i ryska för det första undervisningsstadiet. 4. uppl. Helsingfors 1901, 5. uppl. 1904 (suomeksi nimellä Venäjän kielen alkuharjoituksia opetuksen ensi astetta varten. 4. painos, Tekijä, Helsinki 1901, 5. painos 1904)
Vilho Setälä : Handledning i esperanto : fullständig kurs ; svensk bearb. av K. Sev. Ahonius. Schildt, Helsingfors 1921
Biografiska anteckningar : Elever ; elevbiografierna hopbragta och redigerade av K. Sev. Ahonius teoksessa Reallyceum, Svenska reallyceum, Svenska lyceum 1872-1922 : minnesskrift utgiven av forna reallyceisters kamratförbund. Svenska reallyceum, Helsingfors 1922
Suomennoksia

Nimimerkillä Auramo:
Ivan Turgenjew : Kolme kohtausta ; tekijän luvalla venäjänkielestä suom. Auramo. Grönholm, Hämeenlinna 1882
Ivan Turgenjew : Aattona ; tekijän luvalla venäjänkielestä suom. Auramo. Holm, Helsinki 1883
Ivan Turgenjew : Ensilempi ; tekijän luvalla venäjänkielestä suom. Auramo. Palander, Pori 1883
Nimimerkillä K. S. -s.:
Ivan Turgenjew : Asja ; suom. K. S. -s. Hagelberg, Tampere 1882
Keuhkoödeema

Röntgenkuva potilaasta
Keuhkoödeema eli keuhkopöhö (myös keuhkoedeema, latinaksi oedema pulmonum) on sairaus, jossa keuhkoihin kerääntyy nestettä. Se johtaa heikentyneeseen kaasujen vaihtoon ja voi aiheuttaa hengityshäiriöitä. Keuhkoödeema johtuu joko sydämen vajaatoiminnasta, jonka seurauksena sydän ei pysty poistamaan nesteitä keuhkoverenkierrosta, tai kohtauksesta keuhkojen solukossa. Hoito riippuu sairauden syystä, mutta keskittyy hengitystoiminnan maksimoimiseen ja syyn poistamiseen.
Merkit ja oireet

Keuhkoödeeman oireisiin kuuluvat vaikeutunut hengitys, veren yskiminen, liiallinen hikoaminen, tuskaisuus ja kalpea iho. Hoitamattomana sairaus voi johtaa koomaan tai jopa kuolemaan. Sen pääkomplikaatio on hypoksia, eli kudosten hapenpuute.
Jos keuhkoödeema on kehittynyt asteittain, nesteen ylikuorman oireita voi näkyä. Näihin merkkeihin kuuluvat nokturia (jatkuva virtsaaminen yöllä), nilkkaturvotus, ortopnea (kyvyttömyys maata pitkällään hengitysvaikeuksien takia) ja paroksysmaalinen nokturnaalinen dyspnea (yöllinen kohtauksittainen ankara hengitysvaikeuskohtaus).
Hoito

Keuhkopöhöä hoidetaan hengitystiepainehoidolla (CPAP). Se suurentaa rintakehän painetta ja vähentää laskimopaluuta. Samalla happipitoisuus nousee. Lääkehoitona annetaan morfiinia, koska se helpottaa tukehtumisen tunnetta ja laajentaa keuhkoverisuonia. Lisäksi annetaan glyseryylinitraattia.
Lapsisinfonia

Lapsisinfonia (saks. Kindersinfonie), alkuperäisnimeltään Berchtolds-Gaden Musick, on wieniläisklassismin ajan kamarisävellys, jossa käytetään orkesterisoittimien rinnalla Berchtesgadener War -nimisen lelutehtaan leikkikalusoittimia. Muodoltaan Lapsisinfonia on kassaatio. Sävellys on peräisin noin vuodelta 1765, mutta nimi Lapsisinfonia on vasta vuodelta 1813.
Lapsisinfonian säveltäjästä ei ole täyttä varmuutta. Säveltäjänä on vanhastaan pidetty Joseph Haydnia, Michael Haydnia ja Leopold Mozartia, jopa W. A. Mozartia, mutta nykyään Edmund Angereria (1740–1794) pidetään todennäköisenä tekijänä.
Teoksessa on seitsemän osaa:
Marche
Menuetto
Allegro
Menuetto
Allegretto
Menuetto
Presto
Usein esitetään vain 3., 4. ja 7. osa.
Kirjallisuutta

Illing, Robert: Berchtolds gaden musick: A study of the early texts of the piece popularly known in England as Haydn’s Toy Symphony and in Germany as Haydns Kindersinfonie, and of a cassation attributed to Leopold Mozart which embodies the Kindersinfonie.  Melbourne:  Illing, 1994.  ISBN 0-949302-61-9.
Aiheesta muualla

Kindersinfonie: Erstdruck (saksaksi)
Edmund Angerer — Komponist der weltberühmten Kindersinfonie (saksaksi)
Lansing

| Lansing |
| --- | --- |
 Näkymä Lansingin keskustaan.
 Lansingin sijainti Inghamin piirikunnan kartalla.
 Lansing
 Koordinaatit: 42°44′N, 84°33′W 
Valtio:   Yhdysvallat
Osavaltio:  Michigan
Piirikunta:  Ingham
Väkiluku (2010):  116 986
 – Metropolialue:  464 036
 
 www.lansingmi.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lansing on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltion pääkaupunki. Pääkaupunki siirrettiin tuolloin vain harvaan asuttuun Lansingiin vuonna 1847. Sittemmin kaupunki kasvoi teollisuuden ja esimerkiksi autojenvalmistuksen siivittämänä. Lansingin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 116 986 ja suuremman metropolialueen 464 036.
Maantiede

Lansing sijaitsee Grand River- ja Red Cedar-jokien yhtymäkohdassa Inghamin piirikunnassa noin 140 kilometriä Detroitin kaupungista luoteeseen. Ilmasto alueella vaihtelee mantereisen ja puolimerellisen välillä. Merelliseen ilmastoon vaikuttavan läheisiltä Suurilta järviltä ajoittain puhaltavat navakat tuulet. Alueella esiintyy ajoittain myrskyjä ja joskus myös tornadoja. Lansingin alueen jokien tulvat aiheuttavat suuria vahinkoja keskimäärin kerran kymmenessä vuodessa.
Historia

Nykyinen Lansingin alue oli pitkään käytännössä koskematonta erämaata. Alueen ensimmäiset eurooppalaistaustaiset siirtolaiset saapuivat New Yorkin alueelta Lansing-nimisestä kylästä, jonka mukaan uusi kunta Michiganissa nimettiin. 1830-luvulla James Seymour osti maat Lansingista. Michiganin vuoden 1835 perustuslain mukaan osavaltion olisi siirrettävä pääkaupunkinsa väliaikaisesta pääkaupunki Detroitista vuoteen 1847 mennessä. Vuoden 1812 sodan kokemusten perusteella Detroitia pidettiin liian alttiina ulkoisille uhille pääkaupungin pitämiseksi siellä. Seymour ehdotti uuden pääkaupungin paikaksi Lansingia, jossa tuolloin sijaitsi vain yksi hirsitalo ja saha. Pääkaupunki siirrettiin Lansingiin vuonna 1847, joskin paikka tunnettiin vuoteen 1849 saakka nimellä Village of Michigan. Edellä mainittuna vuonna Lansingin asukasluku oli 1 500.
Lansing kasvoi aluksi varsin hitaasi hankalien kulkuyhteyksien takia. Lisäksi monet uskoivat, että pääkaupunki saatettaisiin tulevaisuudessa siirtää vielä uudestaan. Kaupungin kehitystä nopeutti kuitenkin lopulta rautatieyhteyden saapuminen. Nykyinen Michigan State Capitol rakennettiin Lansingiin vuosina 1872–1878. Vuosisadan lopulla Lansinissa vaikutti amerikkalaisen autoteollisuuden pioneeri Ransom E. Olds ja hänen vuonna 1897 perustamansa Olds Motor Vehicle Company. Yhtiö toimi osana General Motorsia aina vuoteen 2004 saakka. Vuonna 1855 oli perustettu puolestaan Michigan Agricultural College, joka oli nykyisen Michiganin osavaltionyliopiston edeltäjä. Yliopisto kuuluu nykyisin naapurikaupunki East Lansingiin.
Talous

Lansingin huomattavin työnantajataho on sen pääkaupunkiaseman takia osavaltio. Muita huomattavia talouden aloja Lansinissa ovat palvelut, teollisuus, tukku- ja vähittäiskauppa, sekä koulutus. Teollisuuden puolesta Lansing on osa Yhdysvaltojen keskilännen teollisuusvyöhykettä. Kaupunki on edelleen merkittävä autoteollisuuden keskus ja teollisuuden muihin tuotteisiin kuuluvat esimerkiksi tekstiilit, metallit ja lasi. Kaupungissa on myös useiden vakuutusyhtiöiden alue- ja pääkonttorit.
Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Lansingissa aikavälillä 2013–2017 olivat 60 470 Yhdysvaltain dollaria ja henkilöä kohden 31 637 dollaria. 10,1 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.
Väestö

Lansingin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 114 297 ja vuoden 2017 arvion mukaan 116 986. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 464 036. Kaupungin asukkaista 61,3 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 55,1 %), 22 % afroamerikkalaisia, 0,5 % intiaaneja, 12,2 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 3,7 % aasialaisia. 12,7 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 8,5 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Matkaopas aiheesta Lansing (Michigan) Wikivoyagessa (englanniksi)
Michigan State Capitol.
Michiganin korkeimman oikeuden rakennus.