stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Donald Trump
Poliittinen ura > Poliittisia näkemyksiä ennen presidenttikautta > Talouspolitiikka

Trump kannatti valtiontalouden yksityistämistä sekä veronkevennyksiä. Hän ilmoitti poistavansa yritysten ja rikkaimpien verovähennyksiä, keventävänsä verotusta, rajoittavansa vapaakauppaa ja suojelevansa köyhiä ja eläkeläisten sosiaalitukia.
Trumpin presidentinvaalikampanjassaan esittelemä talouspoliittinen ohjelma perustui pääasiassa veronalennuksiin, joilla ei kuitenkaan lisättäisi valtiontalouden alijäämää. Republikaanien ehdokkaaksi pyrkiessään Trump tyrmäsi useaan otteeseen mahdollisuuden veronkorotuksiin. Ehdokkuutensa varmistuttua hän kuitenkin sanoi rikkaimpien veronkorotuksien olevan mahdollisia. Republikaanien entisestä linjasta poiketen Trump arvostel vapaakauppasopimuksia, kuten NAFTAa ja TPP:tä. Trump kannattaa taloudellista protektionismia, kuten korkeita tuontiveroja, suojellakseen yhdysvaltalaista tuotantoa ja työpaikkoja globalisaatiota vastaan. Trump arvosteli Yhdysvaltojen liittolaisia siitä, että ne elävät Yhdysvaltain siivellä.
Poliittinen ura > Poliittisia näkemyksiä ennen presidenttikautta > Ulkopolitiikka

Trump sanoi kunnioittavansa Venäjän presidentti Vladimir Putinin ulkopoliittista kyvykkyyttä. Presidenttiytensä aikana Trump ilmoitti luottavansa Vladimir Putiniin enemmän kuin oman maansa tiedustelupalveluihin. Trump olisi jättänyt Syyrian sodan Venäjän hoidettavaksi, eikä puuttunut Ukrainan kriisiin. Vaalikampanjansa aikana hän kannatti terroristiepäiltyjen vesikidutuksen sallimista, mutta tultuaan valituksi hän ilmoitti muuttaneensa kantansa sitä vastaan. Maahanmuutto- ja pakolaispolitiikkaa hän aikoi kiristää. Hän lupasi laajentaa Meksikon ja Yhdysvaltain raja-aitaa muurilla suitsiakseen laitonta maahanmuuttoa sekä huumekartellien toimintaa, ja ehdotti muslimien väliaikaista maahantulokieltoa. Trump on myös kuulunut vuodesta 2003 asti Irakin sodan ja George W. Bushin ulkopolitiikan vastustajiin. Hänen mukaansa Yhdysvaltain sotilaallinen toiminta Lähi-idässä on horjuttanut alueen vakautta huomattavasti. Trump kannatti pommitusten aloittamista Isis-järjestöä vastaan, mutta vastusti varsinaista joukkojen lähettämistä alueelle.
Trump vihjasi, että presidenttinä hän saattaisi tunnustaa Krimin liittämisen Venäjään ja lakkauttaa Venäjän vastaiset pakotteet. Hän myös ensimmäisenä pääpuolueen ehdokkaana kautta aikojen kyseenalaisti Naton turvatakuut, mikäli Nato-maat eivät vastavuoroisesti pidä kiinni sopimuksen velvoittamasta kahden prosentin bruttokansantulo-osuudestaan puolustusbudjettiin.
Poliittinen ura > Poliittisia näkemyksiä ennen presidenttikautta > Sosiaalipolitiikka

Trumpin kannat sosiaalisissa kysymyksissä ovat tiukentuneet vuosien varrella. Vielä vuonna 1999 hän sanoi olevansa ehdottomasti aborttioikeuden puolella. Vuonna 2011 hän ilmoitti ensimmäisen kerran vastustavansa aborttia ja sanoi kantansa muuttamisen ”kehittyneen”, kuten Ronald Reaganilla aikoinaan. Trump on puolustanut seksuaaliterveysjärjestö Planned Parenthoodia, mutta kritisoinut järjestön aborttiin liittyviä toimintoja.
Samaa sukupuolta olevien avioliittoa Trump ei sanojensa mukaan kannata. Toisaalta hän on sanonut myös, ettei kumoaisi samaa sukupuolta olevien avioliiton laillisuutta, jonka Yhdysvaltain korkein oikeus linjasi perustuslain mukaiseksi vuonna 2015. Hän on kutsunut avioliittolakia ”todellisuudeksi”. Trumpilla on kuitenkin ollut aina paljon läheisiä homoystäviä ja homoseksuaalisia avustajia. Esimerkiksi vuonna 2005 Trump onnitteli blogissaan ystäväänsä Elton Johnia tämän mennessä naimisiin David Furnishin kanssa.
Trump kannattaa lääkekannabiksen laillisuutta, mutta ei kannabiksen kokonaisvaltaista laillistamista valtion tasolla. Hänen mukaansa laillisuudesta tulee linjata osavaltiotasolla.
Ensimmäinen presidenttikausi (2017–2021)

Donald Trump voitti 8. marraskuuta 2016 järjestetyt presidentinvaalit. Trump sai noin kolme miljoonaa ääntä vähemmän kuin demokraattien ehdokas Hillary Clinton, mutta Trump valittiin presidentiksi valitsijamiesten perusteella. Verrattuna Obamaan Hillary Clinton menetti etenkin afroamerikkalaisten, latinoiden, nuorten sekä ei-koulutettujen valkoisten ääniä, hieman myös naisten ääniä. Sukupuolen merkitys arvioitiin vähäiseksi. Trumpista tuli 70-vuotiaana Yhdysvaltain historian vanhin ensimmäiselle kaudelle valittu presidentti.
Trump ilmoitti kieltäytyvänsä presidentin 400 000 dollarin palkasta ja nosti vain muodollista yhden dollarin vuosipalkkaa. Välttääkseen mahdollisia eturistiriitoja presidenttikautensa aikana Trump siirsi tammikuussa 2017 liiketoimintansa johdon kokonaisuudessaan kahdelle vanhimmalle pojalleen Donald Jr:lle ja Ericille sekä yhtiön talousjohtajalle Allen Weisselbergille. The Guardian -lehden mukaan lobbaajat ja liittolaiset tuottivat Trumpin liiketoiminnalle satoja miljoonia dollareita.
Ensimmäinen presidenttikausi (2017–2021) > Nimityksiä > Hallitus

| Virka | Nimi | Kausi |
| --- | --- | --- |
| Varapresidentti | Mike Pence | 2017–2021 |
| Ulkoministeri | Rex Tillerson | 2017–2018 |
| Ulkoministeri | Mike Pompeo | 2018–2021 |
| Valtiovarainministeri | Steven Mnuchin | 2017–2021 |
| Puolustusministeri | James Mattis | 2017–2019 |
| Puolustusministeri | Mark Esper | 2019–2020 |
| Oikeusministeri | Jeff Sessions | 2017–2018 |
| Oikeusministeri | William Barr | 2019–2021 |
| Sisäministeri | Ryan Zinke | 2017–2019 |
| Sisäministeri | David Bernhardt | 2019–2021 |
| Maatalousministeri | Sonny Perdue | 2017–2021 |
| Ulkomaankauppaministeri | Wilbur Ross | 2017–2021 |
| Työministeri | Alexander Acosta | 2017–2019 |
| Terveysministeri | Tom Price | 2017–2018 |
| Terveysministeri | Alex Azar | 2018–2021 |
| Asuntoministeri | Ben Carson | 2017–2021 |
| Liikenneministeri | Elaine Chao | 2017–2021 |
| Energiaministeri | Rick Perry | 2017–2021 |
| Opetusministeri | Betsy DeVos | 2017–2021 |
| Veteraaniasiainministeri | David Shulkin | 2017–2018 |
| Veteraaniasiainministeri | Robert Wilkie | 2018–2021 |
| Kotimaan turvallisuuden ministeri | John F. Kelly | 2017 |
| Kotimaan turvallisuuden ministeri | Kirstjen Nielsen | 2017–2019 |
Ensimmäinen presidenttikausi (2017–2021) > Nimityksiä > Muita tärkeitä nimityksiä

Trump nimitti marraskuussa 2016 republikaanisen puolueen johtajan Reince Priebusin Valkoisen talon kansliapäälliköksi ja Steve Bannonin pääneuvonantajakseen. Muita lähipiiriin nimettyjä henkilöitä olivat Mike Pompeo CIA:n johtoon ja Nikki Haley YK-suurlähettilääksi.
Trumpin ehdokas työministeriksi, Andrew Puzder, vetäytyi senaatin vastustuksen takia. Michael T. Flynn nimitettiin turvallisuusneuvonantajaksi, mutta joutui eroamaan 24 päivän kuluttua Venäjän suurlähettilään puheluihin liittyvän jupakan takia.
Trump vaihtoi presidenttikautensa aikana useita ministereitään ja läheistä avustajakuntaansa. Hän erotti muun muassa ulkoministeri Rex Tillersonin, päästrategi Steven Bannonin, kaksi viestintäpäällikköä, FBI:n päällikkö James Comeyn sekä kansliapäällikkö Reince Priebusin. Vielä vuoden 2020 presidentinvaalien jälkeen Trump erotti marraskuussa 2020 puolustusministeri Mark Esperin ja lukuisia puolustusministeriön korkeita virkamiehiä.
Trumpin neuvonantajiin kuuluivat muiden muassa tytär Ivanka Trump ja tämän aviomies Jared Kushner.
Ensimmäinen presidenttikausi (2017–2021) > Sisäpolitiikka

Trump nimitti korkeimpaan oikeuteen kolme konservatiivituomaria, mikä antoi konservatiiveille siellä enemmistön. Trump nimitti ahkerasti konservatiivituomareita myös alempaan oikeusasteeseen. Trump allekirjoitti asetuksen, joka takasi uskonnollisten ja uskopohjaisten järjestöjen toiminta- ja sananvapauden ja kielsi liittovaltion virastoja puuttumasta niiden vapauteen. Ulkomailla teetettyjen aborttien korvaaminen julkisilla rahoilla lopetettiin. Trumpin hallinto kumosi keskeisiä osia Obaman hallinnon säädöksistä, jotka suojelivat seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä työsyrjinnältä.
Trump aloitti deregulaation asetuksilla, jotka määräsivät liittovaltion virastoja kumoamaan kaksi vanhaa säädöstä jokaista tekemäänsä uutta säädöstä kohti. Sen lisäksi hän käski liittovaltion virastojen purkaa ja peruuttaa joukko Obaman antamia säädöksiä, joilla rajoitettiin elinkeinoelämän toimintavapautta. Trump kumosi yli 100 ympäristönsuojelusäädöstä, mukaan lukien ne, jotka rajoittivat kasvihuonekaasupäästöjä, ilman ja veden saastumista sekä myrkyllisten aineiden käyttöä. Hän heikensi eläinsuojelua ja infrastruktuurihankkeiden ympäristömääräyksiä sekä laajensi öljynporaukselle ja luonnonvarojen hyödyntämiselle sallittuja alueita, muun muassa sallimalla poraukset arktisella suojelualueella.
Trump hylkäsi tieteellisen konsensuksen ilmaston lämpenemisestä. Yhdysvalloista tuli maailman ainoa maa, joka ei ollut allekirjoittanut Pariisin ilmastosopimusta. Trump leikkasi uusiutuvan energian tutkimuksen budjettia, pyrki kasvattamaan fossiilienergian tuotantoa ja vientiä ja kumosi Obaman kaudella asetettuja ilmastonmuutoksen torjuntaan tähtääviä toimintoja.
Trump purki monia säädöksiä terveydenhuollosta ja työlainsäädännöstä sekä sääti muun muassa asetuksen, joka helpotti aseiden myymistä vakavasti mielisairaille henkilöille. Trump pyrki purkamaan edeltäjänsä Obamacare-terveydenhoitojärjestelmää. Trumpin hallinnon hanke olisi poistanut sairausvakuutuksen 23 miljoonalta yhdysvaltalaiselta, mutta se ei onnistunut.
Yhdysvaltain talous oli vahva Trumpin ensimmäisen kauden alussa. Trumpin budjetti kasvatti vuonna 2018 yhdessätoista kuukaudessa Yhdysvaltojen velkaa 895 miljardia dollaria. Suurimmat menoerät olivat veronalennukset ja asehankinnat.
Huhtikuussa 2020 Trump uhkasi keskeyttää kongressin toiminnan saadakseen nimityspolitiikkansa etenemään. Tätä oikeutta hän perusteli koronapoikkeustilanteella. Huhtikuussa 2020 koronaviruspandemian aikana Trump keskeytti Yhdysvaltain rahoituksen Maailman terveysjärjestölle. Hän arvosteli järjestöä koronavirustilanteen huonosta hoitamisesta.
Ensimmäinen presidenttikausi (2017–2021) > Maahanmuutto

Trump asetti presidentin asetuksella väliaikaiset maahantulorajoitukset kuuden sellaisen maan kansalaisille, joissa esiintyi ääri-islamilaista terrorismia ja joista ei saatu kattavia tietoja Yhdysvaltoihin pyrkivien taustoista. Trump myös keskeytti kaikkien Lähi-idästä Yhdysvaltoihin pyrkineiden pakolaisten vastaanoton. Vähän myöhemmin Trump sai läpi pysyvät maahantulorajoitukset seitsemälle maalle. Trump alkoi myös puuttua laittomaan maahanmuuttoon, minkä seurauksena laittomat rajanylitykset vähenivät noin neljäsosaan aiemmasta.
Ensimmäinen presidenttikausi (2017–2021) > Ulkopolitiikka

Trumpin hallinto nosti maan uudeksi ulkopoliittiseksi doktriiniksi paleokonservatiivisen opin maan oman kansallisen edun puolustamisesta ja maksimoimisesta. Trumpin kauden aikana Yhdysvaltain ulkosuhteita leimasivat ennakoimattomuus, epävarmuus ja epäjohdonmukaisuus.
Trumpin presidenttikauden aikana Yhdysvallat erosi YK:n kasvatus-, opetus- ja kulttuurijärjestö Unescosta, YK:n pakolaissopimuksesta, Pariisin ilmastosopimuksesta ja Iranin kanssa tehdystä ydinasesopimuksesta. YK:lle myönnettyä rahoitusta vähennettiin ja järjestön asemaa Yhdysvaltain ulkopolitiikassa pienennettiin. Trump veti Yhdysvallat pois Tyynenmeren alueen vapaakauppasopimuksesta ja alkoi neuvotella Pohjois-Amerikan vapaakauppasopimusta uusiksi. Kiinalle ja Euroopan unionille asetettiin huomattavia uusia tuontitulleja.
Trump tunnusti joulukuussa 2017 Jerusalemin Israelin pääkaupungiksi ja ilmoitti Yhdysvaltojen siirtävän suurlähetystönsä Tel Avivista Jerusalemiin. 
Trump esitteli tammikuussa 2020 Lähi-idän rauhansuunnitelmansa ”Rauhan kautta vaurauteen” (Peace to Prosperity), joka laillistaisi Israelin siirtokunnat, muodostaisi pirstaleisen palestiinalaisvaltion, liittäisi Israelin valloittamat alueet virallisesti osaksi juutalaisvaltiota ja työntäisi palestiinalaiset Jerusalemin itälaidalle.
Joulukuussa 2018 Trump päätti, että Yhdysvallat vetää sotajoukot kokonaan Syyriasta keskusteltuaan asiasta Turkin presidentin Recep Tayyip Erdoğanin kanssa. Tämän jälkeen Trump ilmoitti että miesvahvuus Afganistanissa pudotetaan puoleen. Puolustusministeri Mattis ilmoitti eroavansa.
Ensimmäinen presidenttikausi (2017–2021) > Ulkomaanmatkat ja merkittävimmät tapaamiset

Donald Trump teki presidenttikautensa ensimmäisten puolentoista vuoden aikana heinäkuuhun 2018 mennessä kuusi ulkomaanmatkaa ja niillä 21 vierailua muissa maissa. Tämä on hiukan vähemmän kuin hänen kaksi edeltäjäänsä tekivät samassa ajassa. Trumpilla oli tapana käydä useassa maassa yhden matkan aikana. Vierailuista 10 oli käyntejä kansainvälisten järjestöjen kuten Naton ja G7:n kokouksissa ja 11 kahdenvälisiä neuvotteluja.
Trump ja Venäjän presidentti Vladimir Putin sopivat marraskuussa 2016 parantavansa maiden välisiä suhteita, lupasivat olla puuttumatta toisen maan sisäisiin asioihin ja tehostavansa terrorismin vastaista taistelua.
Trump tapasi Pohjois-Korean johtajan Kim Jong-unin kolme kertaa. Ensimmäinen kerta oli 12. kesäkuuta 2018 Singaporessa järjestetyssä huippukokouksessa. Tapaaminen oli historiallinen ensitapaaminen maiden johtajien välillä. Tapaamista oli edeltänyt maiden välien jännittyminen Pohjois-Korean ohjustestien takia edellisenä vuonna. Singaporen huippukokous keskittyi jännitteiden lieventämiseen ja ydinasekysymykseen. Tapaamisen päätteeksi Trump ja Kim allekirjoittivat asiakirjan, jonka mukaan Pohjois-Korea sitoutuu Korean niemimaan ydinaseista riisumiseen. Toinen Trumpin ja Kimin huippukokous järjestettiin helmikuussa 2019 Vietnamin pääkaupungissa Hanoissa. Kolmannen kerran he tapasivat kesäkuussa 2019 Koreiden välisellä demilitarisoidulla vyöhykkeellä. Tuolloin Trump myös ensimmäisenä Yhdysvaltain presidenttinä astui rajalinjan yli Pohjois-Korean puolelle.
Trump saapui Suomeen ensi kertaa presidenttinä 15. heinäkuuta 2018, kun hän ja Venäjän presidentti Vladimir Putin tapasivat Helsingissä järjestetyssä huippukokouksessa.
Ensimmäinen presidenttikausi (2017–2021) > Kannatus presidenttinä

Trumpin toimien hyväksyjien osuus hänen presidenttikautensa alussa putosi neljässä kuukaudessa 48 prosentista alle 40 prosentin. Sen jälkeen lukema pysytteli FiveThirtyEight-sivuston julkaiseman yhteenvedon mukaan 36 ja 40 prosentin välillä kunnes nousi noin vuoden vallassaolon jälkeen 40 ja 43 prosentin välille, missä se oli yhä marraskuussa 2018. Trumpin vastustus oli vähintään 51 prosenttia keväästä 2017 alkaen ja suurimmillaan vajaat 58 prosenttia vuoden 2018 alussa. Maaliskuussa 2020 keskellä koronaviruspandemiaa Trumpin hyväksyjen osuus nousi eri tutkimuksissa ennätyslukemiin lähelle 50 prosenttia.
Puolentoista vuoden vallassaolon jälkeen Trumpin kannatus oli samaa luokkaa kuin esimerkiksi Obaman, Ronald Reaganin ja Bill Clintonin kannatus, mutta paljon matalampi kuin esimerkiksi George H. W. Bushin kannatus. Trumpin kannatus oli poikkeuksellisen vakaata verrattuna muihin häntä välittömästi edeltäviin presidentteihin.
Republikaanien keskuudessa Trumpin kannatus alkusyksyllä 2018 oli 84 prosenttia, mikä oli samaa tasoa kuin aikaisempienkin republikaanipresidenttien. Demokraattien kannattajista Trumpin hyväksyi vain seitsemän prosenttia, mikä oli paljon vähemmän kuin aikaisempien republikaanipresidenttien kohdalla.
Trumpin valintaan olivat Yhdysvalloissa tyytyväisiä etenkin paleokonservatiivit, kristillinen oikeisto, libertaristit sekä äärioikeisto kuten alt-right.
Trumpin valinnan ratkaisseissa Keskilännen perinteisesti demokraattisissa osavaltioissa Trumpia äänestäneistä 86 prosenttia ilmoitti syyskuussa 2017 olevansa tyytyväisiä Trumpiin ja hänen politiikkaansa. Trumpin äänestäjistä 91 prosenttia ilmoitti aikovansa äänestää Trumpia uudelleen. Kaikista republikaanien kannattajista 91 prosenttia halusi puolueensa seuraavan Trumpia.
Kaikista yhdysvaltalaisista 60 prosenttia ja republikaaneista 80 prosenttia sanoi menettäneensä Trumpin ensimmäisen vallassaolovuoden aikana luottamuksensa liberaalin median raportointiin ja puolueettomuuteen. Trumpin kannattajat ilmaisivat olevansa sitä varmempia omasta ratkaisustaan tukea Trumpia mitä enemmän Yhdysvaltain liberaali media hyökkää Trumpia ja häntä äänestäneitä vastaan.
Trumpin valinta presidentiksi syvensi Yhdysvaltain konservatiivien ja liberaalien välistä kahtiajakoa. Useimmat Trumpia tai Clintonia presidentinvaaleissa äänestäneet ilmoittavat jopa, etteivät halua edes ystävystyä kenenkään vastapuolta äänestäneen kanssa.
Kun Trumpin kannatus oli matalimmillaan, kaksi kolmasosaa yhdysvaltalaisista uskoi, että maasta on tullut vähemmän yhtenäinen Trumpin astuttua valtaan. Yhdysvaltalaisten isänmaallisuus vähentyi Trumpin valtaan tulemisen jälkeen. Vuoden 2018 tutkimuksen mukaan vain 47 prosenttia yhdysvaltalaisista oli ”erittäin ylpeitä” siitä että ovat yhdysvaltalaisia. 74 prosenttia republikaaneista oli ”erittäin ylpeitä” amerikkalaisuudestaan, kun taas vain 32 prosenttia demokraatteja kannattavista. Tämä oli ensimmäinen kerta kun ”erittäin isänmaalliset” yhdysvaltalaiset olivat tutkimuksen mukaan vähemmistössä.
Ensimmäinen presidenttikausi (2017–2021) > Ensimmäinen virkasyytetutkinta

Syyskuussa 2019 Yhdysvaltain edustajainhuoneen puhemies Nancy Pelosi ilmoitti, että Trumpia vastaan aloitetaan virkasyytetutkinta. Ilmiantaja, jonka nimeä ei ole kerrottu, on sanonut Trumpin painostaneen Ukrainan presidenttiä Volodymyr Zelenskyitä. Trump on ilmiantajan mukaan pyrkinyt saamaan Ukrainalta tietoja Joe Bidenin ja tämän pojan Hunter Bidenin yhteyksistä ukrainalaiseen energiayhtiö Burismaan. Pelosin mukaan Trump rikkoi Yhdysvaltain perustuslakia, koska Biden oli ehdolla demokraattien presidenttiehdokkaaksi, ja Trumpin toimintaa voi pitää yrityksenä vaikuttaa vuoden 2020 presidentinvaaleihin. Lisäksi presidentin hallinnon yritys estää ilmiantajan kertomien tietojen raportointi kongressille oli Pelosin mukaan laitonta. Trump kiisti virkasyytteet.
Virkarikossyytteet julkistettiin 10. joulukuuta 2019. Toinen syyte koski vallan väärinkäyttöä ja toinen kongressin toiminnan häiritsemistä. Demokraattienemmistöinen edustajainhuone äänesti 19. joulukuuta virkarikossyytteiden puolesta äänin 230–197 ja 229–198. Virkarikossyytteet etenivät seuraavaksi senaattiin. Helmikuussa 2020 republikaanienemmistöinen senaatti vapautti Trumpin virkarikossyytteistä äänin 52–48 ja 53–47.
Ensimmäinen presidenttikausi (2017–2021) > Uudelleenvalintakampanja ja vaalitappio 2020

Trump ilmoitti helmikuussa 2018 tavoittelevansa jatkokautta Yhdysvaltain presidenttinä vuoden 2020 presidentinvaaleissa. Hän kertoi marraskuussa 2018 varapresidenttiehdokkaansa olevan jälleen Mike Pence. Trumpin vaalikampanjan virallinen avaustilaisuus pidettiin 18. kesäkuuta 2019. Trump voitti republikaanien esivaalit keväällä 2020, ja hänet nimitettiin virallisesti republikaanien presidenttiehdokkaaksi puoluekokouksessa 24. elokuuta 2020.
Trump kohtasi vastaehdokkaansa Joe Bidenin ensimmäisessä vaaliväittelyssä 29. syyskuuta 2020. Toista väittelytilaisuutta suunniteltiin pidettäväksi etänä Trumpin 2. lokakuuta saaman koronavirustartunnan vuoksi. Trump kieltäytyi etäväittelystä. Presidentinvaaliväittelyjen järjestelykomitea perui lopulta väittelyn ja aloitti seuraavan ja viimeisen vaaliväittelyn valmistelut.
Trump kieltäytyi hyväksymästä vaalitulosta, esitti väitteitä vaalivilpistä ja nosti vaaleista oikeusjuttuja. Vaalivilppiä ei kuitenkaan todettu missään osavaltiossa. 26. marraskuuta 2020 Trump totesi toimittajille, että hän lähtee Valkoisesta talosta, jos valitsijamiehet äänestävät Bidenin presidentiksi.
Ensimmäinen presidenttikausi (2017–2021) > Toinen virkasyyteyritys

Osa Trumpin hallinnon jäsenistä erosi 7. tammikuuta 2021 sen jälkeen, kun joukko Trumpin kannattajia oli tunkeutunut kongressitaloon, eikä Trump ollut tuominnut heitä. Kongressin edustajainhuone päätti 13. tammikuuta äänin 232–197 asettaa Trumpin uudelleen virkarikossyytteeseen kapinaan kiihottamisesta. Trump oli puheessaan kehottanut kannattajiaan tulemaan pääkaupunkiin osoittamaan mieltä samaan aikaan, kun kongressi käsittelisi presidentinvaalien tulosta. Yhdysvaltain senaatti hylkäsi virkarikossyytteen 13. helmikuuta 2021 äänin 57–43, kun tuomioon olisi tarvittu vähintään kahden kolmasosan määräenemmistö. Trumpin tuomitsemisen puolesta äänestivät kaikki demokraattisenaattorit ja seitsemän republikaania.
Tuomiot ja syytteet > Syyte rasistisesta syrjinnästä

Donald Trump haastettiin veljensä ja isänsä kanssa oikeuteen vuonna 1973 pitkään jatkuneen laittoman syrjinnän harjoittamisesta. Kyse oli siitä, että he olivat kieltäneet yrityksensä työntekijöitä vuokraamasta asuntoja tummaihoisille ja ohjeistanut heitä väittämään tummaihoisille asunnonhakijoille, ettei heillä olisi lainkaan vapaita asuntoja saatavilla. Tapaus päättyi sovitteluratkaisuun, jossa Trump Management joutui muun muassa julkaisemaan lehti-ilmoituksia, joissa kerrottiin, että Trump Management vuokraa asuntoja myös tummaihoisille.
Tuomiot ja syytteet > Syyte sekaantumisesta presidentinvaalien 2020 tuloslaskentaan

15. elokuuta 2023 valamiehistö äänesti nostavansa syytteet Trumpin toimista koskien vuoden 2020 presidentinvaaleja Georgian osavaltiossa. Syyte koski väärentämistä, osavaltion järjestäytyneen rikollisuuden torjumista koskevan lain rikkomista sekä viranomaisen yllyttämistä virkavalan rikkomiseen.
Vuoden 2020 presidentinvaaleissa presidentti Joe Biden sai Trumpia enemmän valitsijamiehiä Georgian osavaltiossa. Syytteen mukaan Trump soitti vaalien jälkeen Georgian korkeimmalle vaaliviranomaiselle pitkän puhelun, jossa hän vaati ”löytämään” Trumpille tarpeeksi monta uutta ääntä, jotta hän ohittaisi Bidenin jo valmiissa tuloslaskennassa. Samassa puhelussa Trump syytti vaalitulosta virheelliseksi. Vaaliviranomaisen kieltäydyttyä Trump antoi ymmärtää, että vaaliviranomainen saattaisi syyllistyä rikokseen, jos hän ei ”löydä” Trumpin vaatimia ääniä. Tämän jälkeen Trump haukkui vaaliviranomaisen kovasanaisesti Twitterissä ja esitti samalla virheellisen sisällön keskustelusta. Tämän seurauksena vaaliviranomainen vuosi puhelun nauhoituksen sanomalehti The Washington Postille. Puhelu todisti myös Trumpin liittolaisten pyrkineen pääsemään käsiksi osavaltion ääntenlaskentamateriaaliin. Tavoite oli ollut laittaa liikkeelle tekaistuja valitsijamiehiä, joiden äänillä olisi korvattu Bidenin valitsijamiesäänet. Trump kiisti syyllistyneensä rikoksiin.
31. elokuuta 2023 tuomari päätti, että oikeudenkäynti esitetään suorana televisiossa ja Youtube-videopalvelussa. Fultonin piirikunnan syyttäjä ehdotti oikeudenkäynnin alkamispäiväksi 4. maaliskuuta 2024, mutta myöhemmin kävi ilmi, että syyttäjällä sekä hänen palkkaamallaan asianajajalla oli suhde. Tapauksen johdosta tuomari piti useita kuulemisia ja syyttäjä sai jatkaa tapauksen parissa sen jälkeen, kun asianajaja oli lupautunut astua syrjään. Tapauksen johdosta oikeudenkäynti siirtyi.
Tuomiot ja syytteet > Tuomio seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja kunnianloukkauksesta

Toukokuussa 2023 Trump todettiin syyllistyneen siviilioikeudenkäynnissä yhdysvaltalaisen toimittajan E. Jean Carrollin seksuaalisesta hyväksikäytöstä joka tapahtui keväällä 1996 luksustavaratalon pukuhuoneessa. Trump on kiistänyt häntä vastaan esitetyt syytökset.
Oikeudenkäynnin tuomari totesi, että Trump raiskasi Carrollin siinä merkityksessä kuin käsite yleensä ymmärretään, vaikka häntä ei tuomittukaan New Yorkin rikoslain tiukan määritelmän mukaisesta raiskauksesta.
Tuomion jälkeen Trump hyökkäsi julkisesti sosiaalisessa mediassa Carrollia sekä tapauksen tuomaria vastaan. Trumpille annettiin näiden kommenttien seurauksena myös tuomio kunnianloukkauksesta. Trump kiisti koskaan tavanneensa Carrollia ja syytti Carrollia valehtelijaksi. Carroll on kertonut kärsineensä Trumpin esittämistä syytöksistä, menettäneensä paljon toimittajantöitä sekä joutuneensa Trumpin tukijoiden tappouhkauksien kohteeksi.
Tammikuussa 2024 yhdeksänhenkinen valamiehistö päätti, että Trump joutuu maksamaan Carrollille vahingonkorvauksia 18,3 miljoonaa dollaria sekä erilaisia rangaistusluonteisia korvauksia noin 65 miljoonaa dollaria. Kaikkiaan Trump määrättiin maksamaan Carrollille 83,3 miljoonaa dollaria (yli 76 miljoonaa euroa).
Kun ABC-televisiokanavan uutisankkuri George Stephanopoulos kertoi lähetyksessään, että Trump oli todettu syylliseksi raiskaukseen, ABC sopi maksavansa Trumpille korvauksena 15 miljoonaa dollaria ja oikeudenkäyntikulut.