stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
James W. Fowler
Uskon vaiheet > Vaiheiden kuvaus > 2. vaihe: Myyttis-kirjaimellinen usko

Yrittäessään ymmärtää ulkoista todellisuutta lapsi alkaa tässä vaiheessa sisäistää ympäristössään esiintyviä tarinoita ja uskomuksia. Tarinat antavat lapselle keinon käsitellä todellisuutta koherentisti ja loogisesti. Lapsi tulkitsee tarinoita kirjaimellisesti tosina. Myös mahdolliset uskonnolliset symbolit, moraalisäännöt tai vertauskuvat ymmärretään yleensä yksiulotteisesti ja kirjaimellisesti.
Mikäli 2. vaiheeseen edennyt lapsi uskoo jumaluuteen, mielletään jumala usein ihmisen kaltaiseksi olennoksi. Usko voi olla hyvin yksityiskohtaista ja kompleksista ja lapsi voi olla kiinnostunut uskonnollisista tarinoista ja symboleista. Tarinoita kuitenkin tulkitaan aina kirjaimellisesti tosina, eikä niiden mahdollista vertauskuvallisuutta tai symboliikkaa vielä ymmärretä.
Tässä vaiheessa lapsen moraalinen ajattelu alkaa muovautua. Aiemmin lapsi ei vielä täysin osaa asettua toisten ihmisten näkökulmaan. 2. vaiheessa hän alkaa kuitenkin ymmärtää myös toisten ihmisten tarpeita. Moraalikäsitys on kuitenkin vielä hyvin konkreettinen, ja käsitys hyvyydestä tai oikeudenmukaisuudesta perustuu suoraviivaiseen vastavuoroisuuteen tai moraalisääntöjen kirjaimelliseen tulkintaan.
Lopulta lapsen omaksumien tarinoiden ristiriidat ja epäjohdonmukaisuudet johtavat niiden tarkempaan pohdintaan. Esimerkiksi uskonnollisen luomiskertomuksen ja evoluutioteorian välinen ristiriita voi pakottaa pohtimaan tarinoiden tulkintaa. Kun lapsi noin 12-vuotiaana saavuttaa kyvyn formaalis-operationaaliseen ajatteluun, hän kykenee myös ratkaisemaan nämä ristiriidat tavalla, joka johtaa seuraavan vaiheen alkamiseen.
Uskon vaiheet > Vaiheiden kuvaus > 3. vaihe: Synteettis-konventionaalinen usko

3. vaihe alkaa yleensä varhaisnuoruudessa. Tässä vaiheessa ihmisen sosiaalinen ympäristö muuttuu oleellisesti. Aiemmin lapsi on elänyt lähinnä perheensä ja muun lähipiirin yhteydessä, mutta nyt perheen lisäksi elämään sisältyy muiden muassa kouluyhteisö, ystävä- ja kaveripiirit sekä median välittämä kuvasto. Myös usko saa uuden roolin yksilön elämässä. Nyt sen pitää tarjota keinoja jäsentää aiempaa monimutkaisempaa sosiaalista todellisuutta ja siihen liittyviä arvoja, sekä mahdollistaa myös omaan yhteisöön sopivan identiteetin omaksumisen.
Vastatakseen näihin tarpeisiin yksilö kehittää yleensä melko konformistisen uskon. Hän omaksuu yhteisössä vallitsevat arvot ja merkitykset jokseenkin sellaisinaan vastatakseen perheensä, ystäviensä tai muun tärkeänä pitämänsä yhteisön odotuksiin. Yksilöllistä pohdintaa saattaa esiintyä, mutta se ei vielä merkittävästi vaikuta maailmankuvaan, vaan maailmankuva omaksutaan suhteessa yhteisöön. Synteettis-konventionaalista uskoa voidaan myös kuvata ideologiaksi, sillä se on perusluonteeltaan ulkopuolelta omaksuttu vakiintunut kokoelma erilaisia uskomuksia, arvoja ja asenteita.
Siinä missä lapsi aiemmin piti perheenjäseniään uskon tärkeimpinä auktoriteetteina, siirtyy auktoriteettiasema 3. vaiheessa laajemmalle yhteisölle. Perinteisimmillään yksilö voi kokea esimerkiksi oman uskontonsa johtohahmot tärkeinä auktoriteetteina, jotka määrittävät uskon sisällön. Toisaalta kaikkien 3. tasolla olevien kohdalla näin ei ole, vaan yksilö voi kokea myös erilaiset kaveripiirit tai muut itselleen tärkeät yhteisöt auktoriteetteina uskonasioissa.
Siirtymä 4. tasolle tapahtuu harvoin ennen aikuisuutta. Siirtymää edeltää usein jonkinlainen ristiriitatilanne niiden auktoriteettien tai uskomusten kanssa, jotka 3. tasolla koettiin merkityksellisiksi. Toisaalta myös uusien elämänkokemusten myötä yksilö saattaa huomata, että hänen uskomuksensa ovat vain yksi mahdollinen tapa jäsentää todellisuutta. Ristiriidat tai uudet kokemukset pakottavat ihmisen lopulta pohtimaan uskoaan itsenäisesti. Kaikkien kohdalla näin ei käy, vaan suuri osa aikuisista jää pysyvästi 3. tasolle.
Uskon vaiheet > Vaiheiden kuvaus > 4. vaihe: Yksilöllis-reflektiivinen usko

Itsenäistyessään yksilö joutuu ottamaan vastuun paitsi omista elämänvalinnoistaan, myös asenteistaan, arvoistaan ja uskomuksistaan. Fowlerin mukaan otollisimmillaan 4. vaihe käynnistyy nuorena aikuisena. Kuitenkin osa ihmisistä saavuttaa tämän vaiheen vasta myöhemmällä aikuisiällä, ja toisaalta osa ihmisistä ei koskaan päädy haastamaan synteettis-konventionaalista uskoaan.
Yksilö tulee tässä vaiheessa tietoiseksi siitä, että hänen aiempi uskonsa on vain yksi mahdollinen maailmankatsomus, jolle on olemassa myös vaihtoehtoja. Hän pyrkii kriittisen itsereflektion kautta jalostamaan omaa maailmankuvaansa järkiperäisemmäksi, ja koettaa samalla irtautua ulkopuolelta tulevista vaikutteista. Ulkopuolisten vaikutteiden lisäksi myös irrationaalisten alitajuisten toiveiden ja fantasioiden vaikutusta maailmankuvaan pyritään torjumaan.
Yksilöllis-reflektiivinen usko pyrkii riisumaan myös uskonnolliset tarinat ja symbolit mytologisista aineksista. Uskonnolliset symbolit ymmärretään tässä vaiheessa yleensä käsitteellisinä vertauskuvina. Koetellessaan omaa uskomusjärjestelmäänsä järkiperäisesti moni päätyy lopulta uskonkriisiin. Tämä voi johtaa uskonnolliseen kääntymykseen tai uskonnosta kokonaan luopumiseen.
Eteneminen seuraavaan vaiheeseen saattaa käynnistyä, kun yksilö tavalla tai toisella huomaa oman kriittisen ajattelunsa rajat. Hän saattaa tulle tietoiseksi alitajunnassaan vaikuttavista aiempien vaiheiden mielikuvista. Yksilö saattaa myös kokea, että hänen maailmankuvansa ja siihen liittyvät merkitykset ovat muuttuneet "steriileiksi" tai "latteiksi". Hän saattaa jälleen kiinnostua tarinoista, symboleista ja paradokseista, joita hänen aiemmat uskon vaiheensa sisälsivät. Lopulta yksilö päätyy siihen, että todellisuus on jollain tapaa kompleksisempi ja monitasoisempi kuin mitä hänen loogisesti ja käsitteellisesti tarkka maailmankuvansa antaa ymmärtää.
Uskon vaiheet > Vaiheiden kuvaus > 5. vaihe: Konjunktiivinen usko

Mikäli yksilö etenee 5. tasolle, tapahtuu tämä Fowlerin mukaan yleensä aikaisintaan keski-iässä. Ihmisen kyky rationaaliseen ja loogiseen ajatteluun säilyy. Samalla hänen uskoonsa kuitenkin liittyy eräänlainen "uusi naiivius", jossa yksilö hyväksyy jälleen tarinoiden ja symbolien merkityksen muunakin kuin käsitteellisenä vertauskuvana. Yksilö tulee myös tietoiseksi siitä, että hänen sosiaalinen taustansa ja elämänkokemuksensa vaikuttavat edelleen hänen maailmankuvaansa.
Konjunktiivisella tasolla uskon ristiriitoja ei pyritä enää ratkaisemaan pelkästään loogisina ja käsitteellisinä ongelmina. Sen sijaan ristiriitojen ja paradoksien olemassaolo aletaan hyväksyä, ja niiden ajatellaan viittaavan jollain tapaa myös syvempään todellisuuteen.
Vaiheeseen liittyy uudenlainen kyky "ironiseen mielikuvitukseen". Tällöin yksilö kykenee ottamaan uskonsa symbolit ja tarinat täysin vakavasti ja hyväksyy niiden koko merkityksen, mutta samaan aikaan ymmärtää, että symbolit ovat vain suhteellisia ja osittaisia kuvauksia transsendentista todellisuudesta. Hän myös tulee tietoiseksi siitä, että myös muiden uskontojen symbolit ja tarinat voivat tavoittaa samaa todellisuutta. Konjunktiivisessa uskossa yksilö harjoittaakin uskoaan oman uskontonsa kontekstissa, mutta tunnustaa myös muiden uskontojen ansiot.
Konjunktiivinen usko kokee haasteita ennen kaikkea siinä, miten yksilö voi elää uskoaan todeksi. Konjunktiivisen uskon omaksuneella yksilöllä alkaa muovautua käsitys kaikkien ihmisten tai kaiken olemassaolevan yhteydestä ja yhtäläisestä arvosta. Samaan aikaan tämä ihmisten yhteys ei kuitenkaan toteudu maailmassa. Konjunktiiviseen uskoon edennyt saattaakin lopulta kyynistyä, koska hänen omaksumansa paradoksaalinen tapa lähestyä todellisuutta ei saa usein vastakaikua. Harvemmin konjunktiivisen uskon saavuttanut kääntyy itsestään pois päin ja alkaa elää uskoaan radikaalilla tavalla todeksi. Tämä johtaa lopulta universaaliin uskoon.
Uskon vaiheet > Vaiheiden kuvaus > 6. taso: Universaali usko

Kuudennen tason uskon kuvailua vaikeuttaa sen harvinaisuus ja omalaatuisuus, sillä vain muutamat poikkeukselliset ihmiset etenevät Fowlerin mukaan kyseiselle tasolle. Fowler kuvaakin universaalia uskoa paljolti esimerkkien kautta, ja mainitsee esimerkiksi Mahatma Gandhin, Äiti Teresan ja Martin Luther King, Jr.:n saavuttaneen tämän tason. Universaalin uskon tasolle yltäneet ihmiset mielletään ulkopuolisten silmissä usein jollain tapaa valaistuneiksi. Heidän elämäntapansa on usein yksinkertaista, mutta samaan aikaan täyttä ja merkityksellistä.
Universaalin uskon tasolla ihminen elää uskoaan todeksi, välittämättä itselleen koituvista haasteista ja vaikeuksista. Kyseisillä ihmisillä on usein uskonnollinen visio tai näkemys, joka ajaa heidät radikaaliin mutta väkivallattomaan yhteiskunnalliseen toimintaan. Universaalia uskoa elävät saattavat toimia kumouksellisesti ja vallanpitäjiä tai sosiaalisia konventioita haastaen pyrkiessään muuttamaan maailmaa visionsa mukaisesti. Yleensä he samalla suhtautuvat kaikkiin muihin ihmisiin myötätuntoisesti näiden uskon laadusta tai tasosta riippumatta.
Uskon vaiheet > Teorian kritiikki > Metodologinen kritiikki

Fowlerin teoria perustuu paitsi kehityspsykologiseen teoriapohjaan, myös empiiriseen aineistoon. Hänen aineistonsa käsittää 359 henkilön haastattelut, joiden pohjalta Fowler pyrki hahmottamaan uskon kehityksessä toistuvia yleisiä suuntaviivoja.
Fowlerin aineistoa on kritisoitu puutteelliseksi ja vinoutuneeksi. Aineiston määrä on verrattain pieni, ja se on kerätty vain yhdysvaltalaisen väestön keskuudessa. Lisäksi yli 80 prosenttia haastatelluista oli uskonnolliselta vakaumukseltaan kristittyjä. Myös esimerkiksi juutalaiset olivat aineistossa yliedustettuna suhteessa juutalaisten määrään tuon ajan yhdysvaltalaisessa väestössä. Ei-uskonnolliset ihmiset puolestaan olivat aineistossa aliedustettuja.
Fowler ei tehnyt määrällistä tilastollista tutkimusta, joten aineiston koko ja eri väestönosien edustuksen epäsuhta eivät välttämättä vääristä tuloksia. Voidaan kuitenkin väittää, että Fowlerin tulokset eivät välttämättä ole kovin hyvin yleistettävissä muuhun kuin tiettyyn rajattuun väestönosaan.
Myös Fowlerin tapaa tyypitellä haastateltavien uskoa eri asteisiin voidaan kritisoida. Fowler etsi haastatteluista erilaisia muuttujia, joiden ilmeneminen kunkin yksilön kohdalla määritti hänen asteensa. Fowlerin mukaan aineistossa oli havaittavissa muuttujien jakautumisen säännönmukaisuutta, jonka perusteella jako hänen teoriassaan esitettyihin asteisiin oli perusteltua. Kuitenkin aineistossa noin kolmannes haastatelluista ei yksiselitteisellä tavalla asetu Fowlerin asteikkoon. Fowler itse tulkitsi kyseisten henkilöiden olevan siirtymässä asteelta toiselle. Voidaan kuitenkin väittää, että näin suuri osa ei-luokiteltavissa olevia myös heikentää Fowlerin teorian uskottavuutta.
Lisäksi Fowlerin teorian myöhempien vaiheiden perättäisestä etenemisestä ei välttämättä ole vakuuttavaa näyttöä. Fowlerin aineistossa aikuisväestöä esiintyi kaikilla asteilla 3-6. Fowler itse oletti, että asteet järjestäytyvät hierarkisesti ja etenevät määrätyssä järjestyksessä. Kuitenkaan aineisto ei yksiselitteisesti todista, että kyseiset asteet etenisivät aina toisiaan seuraten. Vaihtoehdoksi jää, että aikuisväestön uskon vaiheet olisivat pikemmin erilaisia uskon tyylejä, kuin toisiaan seuraavia vaiheita.
Uskon vaiheet > Teorian kritiikki > Tulosten toistettavuus

Fowlerin tulosten paikkansapitävyyttä on myös yritetty arvioida myöhemmissä tutkimuksissa. Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan professori Antti Räsäsen mukaan joitakin Fowlerin tunnistamista trendeistä on vahvistettu, mutta teorian ei voida sanoa kuvaavan aukottomasti tai universaalisti uskonnollisuuden kehittymistä.
Lisäksi osa ihmisistä vaikuttaa hyppivän Fowlerin vaiheiden yli tai siirtyvän elämänsä aikana myöhemmästä vaiheesta aikaisempaan. Havainto haastaa Fowlerin teorian, jonka mukaan vaiheet etenisivät aina samassa järjestyksessä tietyn dynamiikan ajamina.
Nykykäsityksen mukaan Fowlerin teoria kuvaa uskonnollisuuden kehittymistä melko hyvin nuoruuteen tai teini-iän kynnykselle. Aikuisuuteen liittyvien vaiheiden osalta Fowlerin teoria ei sen sijaan täysin kykene kuvaamaan kehityskulkujen moninaisuutta. Eräs ongelma on se, että ihmisten elämänpolut ja uskonnoliset käsitykset alkavat erkanemaan toisistaan aikuisiällä.
Karin kampus

Karin kampus Raumalla Aittakarinkadulta nähtynä
Karin kampus on loppuvuodesta 2024 valmistunut rakennuskokonaisuus Raumalla Aittakarinkadulla. Kampuksella on Hj. Nortamon peruskoulu, kansalaisopisto, kuvataide- ja teatterikoulut, musiikkiopisto, nuorison kokoontumistila, Rauman uusi uimahalli sekä liikuntahalli, jonka katsomokapasiteetti on 804 henkilöä. Rakennuksessa on noin 200 paikkainen konserttisali. Hanke alkoi vuonna 2018 ja rakentaminen keväällä 2021.
Roberta Metsola

| Roberta Metsola |
| --- | --- |
 Metsola vuonna 2022.
Euroopan parlamentin puhemies
 18. tammikuuta 2022 –  
Edeltäjä:  David Sassoli
Euroopan parlamentin varapuhemies
 12. marraskuuta 2020 – 18. tammikuuta 2022  
Edeltäjä:  Mairead McGuinness
Seuraaja:  Othmar Karas
Euroopan parlamentin jäsen
 24. huhtikuuta 2013 –  
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. tammikuuta 1979 (ikä 45) St. Julian’s, Malta
Tiedot
Puolue:  Kansallispuolue
Koulutus:  juristi, EU-oikeus
Tutkinnot:  Maltan yliopisto
Aiheesta muualla
Kotisivu
Roberta Metsola (o.s. Tedesco Triccas, s. 18. tammikuuta 1979 St. Julian’s, Malta) on maltalainen poliitikko, joka on toiminut Euroopan parlamentin puhemiehenä vuodesta 2022 ja europarlamentaarikkona vuodesta 2013 alkaen. Hänet äänestettiin tuolloin kahden muun naisen kanssa täyttämään tyhjäksi jääneet paikat, joiden entiset haltijat erosivat tultuaan valituiksi Maltan parlamenttiin. He olivat Maltan ensimmäiset naispuoliset europarlamentaarikot. Hän edustaa kansallispuoluetta.
Vuonna 2019 Metsola sanoi valinneensa kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan jäsenyyden, jotta pystyi vaikuttamaan laittomaan siirtolaisuuteen. Hän myös pyrki luomaan Euroopan unionin rajavalvontaa vahvistavia direktiivejä. Hänen direktiivinsä, jonka myötä Euroopan unioni palkkasi kymmenentuhatta ylimääräistä rajavalvojaa unionin ulkorajoille, hyväksyttiin. Aikaisemmissa puheissaan Metsola on moittinut Euroopan unionia siitä, että se ei ole vuosikymmeniin saanut sovittua yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa.
Metsola on tunnettu abortinvastaisista mielipiteistään.
Yksityiselämä

Metsola on naimisissa suomalaisen Ukko Metsolan kanssa. Pariskunta teki historiaa vuonna 2009, kun he molemmat olivat ehdokkaina europarlamenttivaaleissa omissa maissaan.
Kunnianosoituksia

Ruhtinatar Olgan ritarikunta (Ukraina, 2022)
Jadwiga Wiśniewska

| Jadwiga Wiśniewska |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 1.7.2014–  
Ryhmä:  ECR-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. heinäkuuta 1963 (ikä 61) Myszków, Puola
Kansalaisuus:  puolalainen
Tiedot
Puolue:  Laki ja oikeus
 Nimikirjoitus
Jadwiga Wiśniewska (s. 2. heinäkuuta 1963 Myszków, Puola) on puolalainen poliitikko. Wiśniewska edustaa Laki ja oikeus-puoluetta. Wiśniewska on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2014 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa konservatiivien ja reformistien ryhmää.
Aiheesta muualla

Jadwiga Wiśniewska Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k  ECR-ryhmän Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
Ranska:  Bay  Maréchal  Peltier  Trochu 
Italia:  Berlato  Cavedagna  Ciccioli  Ciriani  Crosetto  Donazzan  Fidanza  Fiocchi  Gambino  Gemma  Inselvini  Magoni  Mantovani  Milazzo  Nesci  Picaro  Polato  Procaccini  Razza  Sberna  Squarta  Torselli  Ventola  Vivaldini 
Puola:  Bielan  Bocheński  Brudziński  Buda  Dworczyk  Gosiewska  Jaki  Kamiński  Maląg  Mularczyk  Müller  Obajtek  Ozdoba  Rzońca  Szydło  Tarczyński  Wąsik  Wiśniewska  Zalewska  Złotowski 
Romania:  Axinia  Piperea  Sturdza  Târziu  Teodorescu  Terheș 
Alankomaat:  Ruissen 
Belgia:  Kanko  Van Dijck  Van Overtveldt 
Kreikka:  Alexandráki  Frágkos 
Tšekki:  Krutílek  Vondra  Vrecionová 
Ruotsi:  Erixon  Timgren  Weimers 
Bulgaria:  Valtšev 
Tanska:  Storm 
Suomi:  Tynkkynen 
Kroatia:  Bartulica 
Liettua:  Tomaszewski  Veryga 
Latvia:  Kols  Pozņaks  Zīle 
Viro:  Madison 
Kypros:  Geadi 
Luxemburg:  Kartheiser 
Puolan europarlamentaarikot
| n k   Puolan Euroopan parlamentin jäsenet (2019–2024) |
| --- | --- |
EPP:  Adamowicz  Arłukowicz (2019–2023)  Brejza (2024–)  Buzek  Duda  Frankowski  Halicki  Hetman (2019–2023)  Hübner  Jarubas  Kalinowski  Karpiński (2023–)  Kopacz  Lewandowski  Łukacijewska  Ochojska  Olbrycht  Pahl (2023–)  Sikorski (2019–2023) 
Renew:  Thun 
S&D:  Bałt  Belka  Biedroń  Cimoszewicz  Kohut  Liberadzki  Miller 
ECR:  Bielan  Brudziński  Czarnecki  Fotyga  Jaki  Jurgiel  Karski  Kempa  Kloc  Kopcińska  Krasnodębski  Kruk  Kuźmiuk (2019–2023)  Legutko  Mazurek  Możdżanowska  Poręba  Rafalska  Romanowski (2023–)  Rzońca  Saryusz-Wolski  Szydło  Tarczyński (2020–)  Tobiszowski  Waszczykowski  Wiśniewska  Zalewska  Złotowski 
N/I:  Spurek 
| n k   Puolan Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
EPP:  Adamowicz  Arłukowicz  Brejza  Budka  Buła  Gasiuk-Pihowicz  Halicki  Hetman  Jarubas  Joński  Kierwiński  Kohut  Kopacz  Lewandowski  Łukacijewska  Marczułajtis-Walczak  Nykiel  Protas  Sienkiewicz  Szczerba  Wawrykiewicz  Wcisło  Zdrojewski 
Renew:  Kobosko 
S&D:  Biedroń  Scheuring-Wielgus  Śmiszek 
ECR:  Bielan  Bocheński  Brudziński  Buda  Dworczyk  Gosiewska  Jaki  Kamiński  Maląg  Mularczyk  Müller  Obajtek  Ozdoba  Rzońca  Szydło  Tarczyński  Wąsik  Wiśniewska  Zalewska  Złotowski 
ESN:  Sypniweski  Tyszka  Zajączkowska-Hernik 
N/I:  Braun  Bryłka  Buczek 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Puola 
Henkilöt:  MEP-hakemisto
Amerikansaamelaiset

Saamelaisia lypsämässä poroa, Port Clarence, Alaska, 1900.
Amerikansaamelaiset ovat Pohjois-Amerikan mantereelle muuttaneita saamelaisia ja heidän jälkeläisiään. Heitä arvioidaan olevan 30 000–60 000. Saamelaisia asettui Pohjois-Amerikassa paljolti samoille alueille kuin muita pohjoismaalaisiamilloin?. Heidän jälkeläisiään on erityisesti ylä-keskilännessä (Michiganissa, Wisconsinissa, Minnesotassa ja Pohjois-Dakotassa), Pohjois-Amerikan luoteisosassa (Oregonissa ja Washingtonissa) ja Alaskan North Slopessa.
Saamelaisten siirtolaisuus Pohjois-Amerikkaan jaetaan yleensä kahteen erilliseen ryhmään: Alaskaan poronhoitotaloutta perustamaan tuotuihin saamelaisiin ja muihin osavaltioihin ”piilomuuttona” saapuneisiin saamelaisiinmilloin?. Alaskan ulkopuolella varhaisimmat saamelaisyhteisöt syntyivät Keweenawin niemimaalle ylä-Michiganissa ja East Lake Lilliania ympäröivälle preerialle läntisessä Minnesotassamilloin?. Kanadassa saamelaisten jälkeläisiä asuu lähellä Torontoa, Thunder Baytä ja Calgarya sekä Vancouverinsaarella.
Amerikansaamelaisten kiinnostus juuriaan kohtaan on kasvanut 1990-luvulta lähtien etenkin Báiki: The International Sami Journal -julkaisun (1991–) ja Árran-uutiskirjeen (1996–) ansiosta. Tietoisuuden lisääntymisen myötä saamelaiset ovat järjestäneet kokoontumisia eri puolilla Pohjois-Amerikkaa ja tarjonneet kulttuuriperehdytystä kouluille ja muille instituutioille.
Kosma Złotowski

| Kosma Złotowski |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 1.7.2014–  
Ryhmä:  ECR-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. tammikuuta 1964 (ikä 60) Bydgoszcz, Puola
Kansalaisuus:  puolalainen
Tiedot
Puolue:  Laki ja oikeus
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
kosmazlotowski.eu
Kosma Złotowski (s. 14. tammikuuta 1964 Bydgoszcz, Puola) on puolalainen poliitikko. Złotowski edustaa Laki ja oikeus-puoluetta. Złotowski on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2014 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa konservatiivien ja reformistien ryhmää.
Aiheesta muualla

Kosma Złotowski Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k  ECR-ryhmän Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
Ranska:  Bay  Maréchal  Peltier  Trochu 
Italia:  Berlato  Cavedagna  Ciccioli  Ciriani  Crosetto  Donazzan  Fidanza  Fiocchi  Gambino  Gemma  Inselvini  Magoni  Mantovani  Milazzo  Nesci  Picaro  Polato  Procaccini  Razza  Sberna  Squarta  Torselli  Ventola  Vivaldini 
Puola:  Bielan  Bocheński  Brudziński  Buda  Dworczyk  Gosiewska  Jaki  Kamiński  Maląg  Mularczyk  Müller  Obajtek  Ozdoba  Rzońca  Szydło  Tarczyński  Wąsik  Wiśniewska  Zalewska  Złotowski 
Romania:  Axinia  Piperea  Sturdza  Târziu  Teodorescu  Terheș 
Alankomaat:  Ruissen 
Belgia:  Kanko  Van Dijck  Van Overtveldt 
Kreikka:  Alexandráki  Frágkos 
Tšekki:  Krutílek  Vondra  Vrecionová 
Ruotsi:  Erixon  Timgren  Weimers 
Bulgaria:  Valtšev 
Tanska:  Storm 
Suomi:  Tynkkynen 
Kroatia:  Bartulica 
Liettua:  Tomaszewski  Veryga 
Latvia:  Kols  Pozņaks  Zīle 
Viro:  Madison 
Kypros:  Geadi 
Luxemburg:  Kartheiser 
Puolan europarlamentaarikot
| n k   Puolan Euroopan parlamentin jäsenet (2019–2024) |
| --- | --- |
EPP:  Adamowicz  Arłukowicz (2019–2023)  Brejza (2024–)  Buzek  Duda  Frankowski  Halicki  Hetman (2019–2023)  Hübner  Jarubas  Kalinowski  Karpiński (2023–)  Kopacz  Lewandowski  Łukacijewska  Ochojska  Olbrycht  Pahl (2023–)  Sikorski (2019–2023) 
Renew:  Thun 
S&D:  Bałt  Belka  Biedroń  Cimoszewicz  Kohut  Liberadzki  Miller 
ECR:  Bielan  Brudziński  Czarnecki  Fotyga  Jaki  Jurgiel  Karski  Kempa  Kloc  Kopcińska  Krasnodębski  Kruk  Kuźmiuk (2019–2023)  Legutko  Mazurek  Możdżanowska  Poręba  Rafalska  Romanowski (2023–)  Rzońca  Saryusz-Wolski  Szydło  Tarczyński (2020–)  Tobiszowski  Waszczykowski  Wiśniewska  Zalewska  Złotowski 
N/I:  Spurek 
| n k   Puolan Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
EPP:  Adamowicz  Arłukowicz  Brejza  Budka  Buła  Gasiuk-Pihowicz  Halicki  Hetman  Jarubas  Joński  Kierwiński  Kohut  Kopacz  Lewandowski  Łukacijewska  Marczułajtis-Walczak  Nykiel  Protas  Sienkiewicz  Szczerba  Wawrykiewicz  Wcisło  Zdrojewski 
Renew:  Kobosko 
S&D:  Biedroń  Scheuring-Wielgus  Śmiszek 
ECR:  Bielan  Bocheński  Brudziński  Buda  Dworczyk  Gosiewska  Jaki  Kamiński  Maląg  Mularczyk  Müller  Obajtek  Ozdoba  Rzońca  Szydło  Tarczyński  Wąsik  Wiśniewska  Zalewska  Złotowski 
ESN:  Sypniweski  Tyszka  Zajączkowska-Hernik 
N/I:  Braun  Bryłka  Buczek 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Puola 
Henkilöt:  MEP-hakemisto
Heinähattu, Vilttitossu ja ärhäkkä koululainen

| Heinähattu, Vilttitossu ja ärhäkkä koululainen |
| --- | --- |
 Virallinen elokuvajuliste
Ohjaaja:  Lenka Hellstedt
Käsikirjoittaja:   Sinikka Nopola  Tiina Nopola 
Perustuu:  Sinikka ja Tiina Nopolan romaaniin Heinähattu, Vilttitossu ja ärhäkkä koululainen
Tuottaja:   Jarkko Hentula  Anni Pänkäälä 
Säveltäjä:   Katja Lappi  Miikka Huttunen 
Kuvaaja:  Mark Stubbs
Leikkaaja:  Iikka Hesse
Tuotantosuunnittelija:  Saara Joro
Pukusuunnittelija:  Susse Roos
Lavastaja:  Saara Joro
Pääosat:   Matilda Pirttikangas  Emelia Levy  Niina Lahtinen  Joonas Nordman  Pirjo Heikkilä  Krisse Salminen  Janne Kataja  Lari Halme  Aksa Korttila 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:   Yellow Film & TV  Ricky Rapper  Tuotantoyhtiö Hihhihhii 
Levittäjä:  SF Studios
Ensi-ilta:   2020-02-1414. helmikuuta 2020  
Kesto:  75 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 600 000 euroa
Katsojat:  176 276
Edeltäjä:  Heinähattu, Vilttitossu ja Rubensin veljekset
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Heinähattu, Vilttitossu ja ärhäkkä koululainen on vuonna 2020 ensi-iltansa saanut lastenelokuva, jonka on ohjannut Lenka Hellstedt. Elokuva perustuu Tiina ja Sinikka Nopolan kirjoittamaan samannimiseen lastenkirjaan vuodelta 2013. Elokuva on kolmas Heinähattu ja Vilttitossu -kirjasarjaan perustuva filmatisointi.
Heinähattu, Vilttitossu ja ärhäkkä koululainen sai ensi-iltansa 14. helmikuuta 2020.
Elokuva on jatkoa vuonna 2017 ensi-iltansa saaneelle Heinähattu, Vilttitossu ja Rubensin veljekset -elokuvalle. Elokuva saa jatkoa vuonna 2024 valmistuvasta Heinähattu, Vilttitossu ja kana -elokuvasta.
Juoni

Heinähattu on aloittanut koulun, jossa hän oppii uusia asioita. Pikkusisko Vilttitossusta on tylsää jäädä aamuisin kotiin ilman leikkikaveria, joten eräänä päivänä, kun Heinähatun luokka on lähdössä onkiretkelle, hän päättää lähteä kouluun sisarekseen pukeutuneena.