stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kazakstanin jääpallomaajoukkue

| Kazakstan |
| --- | --- |

Liitto:  Kazakstanin jääpalloliitto
Päävalmentaja:  Aleksei Nikišov
Suurinumeroisin voitto
 Unkari-Kazakstan 0-29, Habarovsk 29.1.2018 
Suurinumeroisin tappio
 Kazakstan-Venäjä 3-21, Katrineholm 23.1.2006 
MM-kilpailut
Esiintymiset:  20 (ensimmäiset 1995)
Paras sijoitus:  Pronssia 2003, 2005, 2012, 2013, 2014, 2015
Paras sijoitus:  Kultaa 2011
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kazakstanissa julkaistiin vuonna 2014 jääpalloa kuvaava postimerkki. Kazakstan oli tullut kansainväliseen jääpalloperheeseen vuonna 1994.
Kazakstanin jääpallomaajoukkue edustaa Kazakstania kansainvälisissä jääpallon maajoukkuekilpailuissa. Kazakstanista tuli Kansainvälisen jääpalloliiton järjestyksessään yhdeksäs jäsen vuonna 1994. Joukkue on historiansa aikana saavuttanut jääpallon MM-kisoista kuusi pronssia, 2003, 2005, 2012, 2013, 2014 ja 2015. Joukkuetta valmentaa Aleksei Nikišov.
Aiheesta muualla

Kazakstanin maajoukkue IBDB:ssä
Kemal Atatürkin kunnianosoitukset

Atatürkia esittävä ratsastajanpatsas
Mustafa Kemal Atatürk otti jo elämänsä aikana vastaan useita palkintoja ja kunnianosoituksia.
Nimi ja tittelit

Atatürk (suom. "turkkilaisten isä") on Kemalin lisänimi, jonka hän sai Turkin parlamentilta samassa yhteydessä, kun Turkissa tehtiin päätös sukunimien käyttöön ottamisesta.
Vuonna 1921 Sakaryan taistelun jälkeen parlamentti antoi Kemalille marsalkan arvonimen ja titteli gazi (suom. "voittaja").
Ritarikunnat ja mitalit > Turkkilaiset

Medjidie-ritarikunnan I luokka (1917)
Osmanin ritarikunnan II luokka (1916)
Imtiaz-mitali kultaisena (1917)
Liakat-mitali (1915 & 1916)
Sotamitali (1918)
Turkin itsenäisyysmitali (1923)
Ritarikunnat ja mitalit > Ulkomaalaiset

Kunnialegioonan upseeri (Ranska, 1914)
Pyhän Aleksanterin ritarikunnan komentaja (Bulgaria, 1915)
Rautaristin I luokka (Saksa, 1915)
Sotalisansioristin II luokka (Itävalta-Unkari, 1917)
Kuninkaallisen kruunun ritarikunnan I luokka (Saksa, 1918)
Lähde:
Keira Walsh

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Keira Walsh |  Keira Walsh |  Keira Walsh |  |
Maa:   Englanti
Naisten jalkapallo
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Australia & Uusi-Seelanti 2023 | Jalkapallo |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Englanti 2022 | Jalkapallo |  |
Keira Walsh (s. 8. huhtikuuta 1997) on englantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Englannin naisten maajoukkueessa vuoden 2022 EM-kilpailujen päättyessä 48 maaottelua tekemättä niissä maaleja. MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi avauskokoonpanossa viidessä Englannin seitsemästä ottelusta. EM-kilpailuissa 2022 hän voitti kultaa ja hänet valittiin turnauksen tähdistökentälliseen sekä palkittiin loppuottelun parhaana pelaajana.
Walsh edustaa seuratasolla Manchester Cityä.
Karunginjärvi

Karunginjärvi ei nimestään huolimatta ole järvi vaan Tornionjoen suvanto, jonka Suomen puoleinen osa kuuluu Tornioon (aikaisemmin Karungin kuntaan) ja Ruotsin puoleinen osa Ruotsin Ylitornion kuntaan. Karunginjärvi on noin 9 km pitkä ja leveimmältä kohdaltaan noin 1 km leveä. On sanottu, että Karunginjärvi on Kemin-Tornion seudun paras vesilintumuuton levähdyspaikka sekä keväällä että varsinkin syksyllä. Erityisen paljon sitä levähdyspaikkanaan suosivat joutsenet ja sorsat.  Vuonna 2004 Karunginjärvi liitettiin Naturaan. Se ei kuitenkaan kuulu valtakunnalliseen suojeluohjelmaan
Kiinalaisen koettelemukset

| Kiinalaisen koettelemukset> Les Tribulations d'un Chinois en Chine |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Jules Verne
Julkaistu:  1879
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kiinalaisen koettelemukset (ransk. Les Tribulations d'un Chinois en Chine) on Jules Vernen vuonna 1879 julkaistu romaani, joka sijoittuu Kiinaan.
Juoni

Elämästä ja sen iloista erkaantunut Kin Fo joutuu konkurssiin ja pyytää hyvän ystävänsä Wangin murhaamaan itsensä. Ensin hän tekee vakuutuksen, joka kattaa kaikki kuolintavat, myös itsemurhan, ja maksaa ensimmäisen kolme kuukautta viimeisillä rahoillaan.
Selviääkin, ettei mitään konkurssia ole tapahtunutkaan ja murhapyyntö pitäisi peruuttaa. Wang on vain kadonnut. Kin Fo joutuu pakenemaan ympäri Kiinaa palvelijansa ja kahden vakuutusyhtiön agentin kanssa.
Matkan varrella Verne kertoo paljon Kiinan kaupungeista ja luonnosta sekä tekee muutamia odottamattomia juonenkäänteitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiinalaisen koettelemukset Wikimedia Commonsissa
Kiinalainen vesikidutus

Kiinalaisella vesikidutuksella tarkoitetaan henkistä kidutusmenetelmää, jossa uhri sidotaan ja hänen päähänsä tiputetaan tasaisin väliajoin pieni tippa vettä. Veden tippuminen samaan kohtaan herkistää tuntoaistia, ja saa aistimuksen muuttumaan ennen pitkää kivuksi. Myös ajan käsitys heikkenee ja eri pisaroiden välillä olevat sekunnit muuttuvat tuskaiseksi odotukseksi. Tätä kidutuksen muotoa kuvaili ensimmäisenä 1500-luvulla Italiassa Hippolytus de Marsiliis.
Todisteita käytöstä

Ei ole olemassa todisteita että tätä kidutusmuotoa olisi koskaan käytetty Kiinassa. "Kiinalainen vesikidutus" -termin suosio nousi kahdesta lähteestä: ensimmäinen oli Harry Houdinin temppu 'Kiinalainen vesikidutusselli' (Chinese Water Torture Cell), joka on hänen vuonna 1913 esittelemänsä kahlekuningas-näytös. Tässä esityksessä Houdini oli sidottu ylösalaisin lasi- ja teräshäkkiin, joka täyttyi vedellä, mistä Houdini sitten pakeni. Toinen vaikuttaja oli Sax Rohmerin suositut Fu Manchu -kertomukset 1930-luvulta, joissa paha Fu Manchu alisti uhrinsa erilaisille keksimilleen kidutusmetodeille, kuten 'ketjupaita'. Nämä yhdessä toimivat termin popularisoijana.
Hippolytus de Marsiliis on pidetty tämän vesikidutusmuodon keksijänä. Hän havaitsi, että yksittäiset vesitipat kivelle kaiversivat kolon ajan kuluessa, joten tämä päätti kokeilla metodia ihmiseen. "Uhrit sidottiin niin etteivät he voineet liikkua, ja kylmää vettä tiputettiin hiljalleen pienelle alueelle ruumista. Otsan huomattiin olevan kaikkein otollisin alue tälle kidutusmuodolle: vanki saattoi nähdä jokaisen pisaran putoamisen, mikä lopulta johti vauhkoontumiseen."
Pidetään myös mahdollisena että termi Chinese water torture juontuu samantyyppisistä termeistä kuten Chinese fire drill ja Chinese whispers, missä sana Chinese toimi alun perin Viktoriaanisella ajalla slangiterminä hämmentävälle tai "containing erratic qualities".
Aiheesta muualla

Houdinin kiinalainen vesikidutusselli
straightdope.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Tietoa termin alkuperästä
Kenraalin morsian

| Kenraalin morsian |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ville Salminen
Käsikirjoittaja:  Topias (Toivo Kauppinen)
Perustuu:  Toivo Kauppisen näytelmään Kenraalin morsian, 1949
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Harry Bergström
Kuvaaja:  Osmo Harkimo Kauno Laine
Leikkaaja:  Armas Vallasvuo
Lavastaja:  Aarre Koivisto
Pääosat:  Elsa Turakainen Eino Kaipainen Sakari Halonen Kullervo Kalske
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus SF Oy
Levittäjä:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:  1951
Kesto:  66 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kenraalin morsian on Ville Salmisen ohjaama suomalainen mustavalkoinen sotilasfarssi vuodelta 1951. Se pohjautuu Topiaksen näytelmään Kenraalin morsian vuodelta 1949.
Kevyessä farssissa kapteeni Saarron anoppi, rempseä matkakirjailija Sofi ”Tussari” Tissari (Elsa Turakainen) surrauttaa harjoitusleirille moottoripyörällä ja antaa sotapojille esimerkkiä, miten eletään. Sotilaallisen äksiisin sijasta elokuva kertoo kesäisistä lemmenleikeistä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Elsa Turakainen  | … |  Sofi Tissari alias Tussari   |
|  Eino Kaipainen  | … |  kenraalimajuri Anton Narva   |
|  Sakari Halonen  | … |  sotamies Taavetti Hurskainen   |
|  Kullervo Kalske  | … |  kapteeni Veikko Saarto   |
|  Ruth Luoma-aho  | … |  Irma Saarto   |
|  Leena Häkinen  | … |  Kaisa   |
|  Eija Inkeri  | … |  luutnantti Naulan morsian   |
|  William Markus  | … |  luutnantti Naula   |
|  Irja Ranin  | … |  karjakko   |
|  Lasse Pöysti  | … |  Jukka, korpraali   |
|  Olavi Virtamo  | … |  sotamies   |
|  Kauko Vuorensola  | … |  korpraali   |
Palkinnot

Parhaan musiikin Jussi-palkinto 1951: Harry Bergström
Arviot

Aikalaisarviossa Eugen Terttula (Suomen Sosialidemokraatti) huomautti, ettei elokuvalle ole eduksi jos sen parasta antia on musiikki. Hänen mukaansa Harry Bergström onnistuu pelastamaan aika monta kohtausta. Elsa Turakainen sai kiitosta usealta kriitikolta, mutta soraääniäkin kuului, kuten Rakel Jylhän (Keskisuomalainen) kommentti: Turakainen ”ei tällä kertaa saavuta samanlaista täysosumaa kuin Kauniin Veeran tummista silmistä laulavana ruhtinattarena.”
Myöhemmässä kritiikissä Arto Pajukallio (Helsingin Sanomat) luonnehtii elokuvaa musiikkinumeroilla jatketuksi kankeaksi sotilasfarssiksi. Toisen kriitikon (Tv-maailma 5/2012) mukaan rutiinityönä ohjatun elokuvan parasta antia on Elsa Turakaisen iloinen säteily.
Keiren Westwood

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 23. lokakuuta 1984
Syntymäpaikka: Manchester, Iso-Britannia
Pelipaikka: Maalivahti
Pituus: 188 cm
Paino: 84 kg
Seura
Seura: Sheffield Wednesday
Junioriseurat
: Manchester City
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2003–2004 | Manchester City | 0 | (0) |
| 2004 | → Oldham Athletic (laina) | 0 | (0) |
| 2004–2008 | Carlisle United | 131 | (0) |
| 2008–2011 | Coventry City | 131 | (0) |
| 2011–2014 | Sunderland | 19 | (0) |
| 2014– | Sheffield Wednesday |  |  |
| Yhteensä | Yhteensä | 271 | (0) |
Maajoukkue
| 2009– |  Irlannin tasavalta | 21 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 20.5.2019 .  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 20.5.2019 .
Keiren Westwood (s. 23. lokakuuta 1984 Manchester, Yhdistynyt kuningaskunta) on irlantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hänen seuransa on vuodesta 2014 ollut Sheffield Wednesday.
Westwood pelasi junioreissa Manchester Cityn riveissä jouduttuaan ensin Manchester Unitedin hylkäämäksi. Myöhemmin myös City jätti Westdoowin pois kokoonpanosta, ja hän meni pienempiin seuroihin testeille. Kun hän ei saanut paikkaa myöskään sieltä, hän harkitsi jalkapallouransa lopettamista ja ryhtymistä poliisiksi. Westwood kuitenkin kutsuttiin Carlisle Unitediin, ja hän jatkoi jalkapalloilijana.
Westwood oli Carlislessa vuosina 2004–2008, jonka jälkeen hän siirtyi Coventry Cityyn. Hän voitti seuran vuoden pelaajan palkinnon kaudella 2009–2010. Westwood lähti Coventrystä 131 pelatun ottelun jälkeen vuonna 2011 Sunderlandiin, jossa hän pelasi 19 ottelua kolmen vuoden aikana.
Westwood debytoi maajoukkueessa vuonna 2009 ja on ollut Irlannin maalilla yhteensä 21 ottelussa. Hän oli mukana kokoonpanossa vuosien 2012 ja 2016 EM-kilpailuissa mutta ei pelannut otteluakaan.
Kim Lamarre

| Kim Lamarre |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. toukokuuta 1988 (ikä 36) Quebec, Kanada
Uran tiedot
Laji:  freestylehiihto 
Maailmancup
Kaudet:  2013–
Aiheesta muualla
kimlamarre.com
| Mitalit> Maa:  Kanada.Naisten freestylehiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Kanada.Naisten freestylehiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Kanada.Naisten freestylehiihto. Olympialaiset  | Maa:  Kanada> Naisten freestylehiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Sotši 2014 | slopestyle |  |
Kim Lamarre (s. 20. toukokuuta 1988 Quebec) on kanadalainen freestylehiihtäjä, joka kilpailee slopestylessa. Hän sai Sotšin olympialaisissa 2014 ensimmäistä kertaa järjestetyssä slopestylessa pronssimitalin.
Vuonna 2011 Lamarre oli slopestylen MM-kilpailuissa neljäs. Saman vuoden X Games -kisoissa hän oli kolmas. Ensimmäisen freestylehiihdon maailmancupin osakilpailunsa hän laski tammikuussa 2013 Coppern Mountainilla. Hänen paras sijoituksensa on neljäs Breckenridgen osakilpailussa tammikuussa 2014.
Lamarren ura on ollut katkonaista useiden polven eturistisidevammojen vuoksi, ja Sotšin olympiamitali olikin jossain määrin yllätys.
Aiheesta muualla

Kim Lamarre Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi)
Kodinelektroniikka

Kodinelektroniikka on nimitys kaikelle kodista löytyvälle elektroniikalle. Kodinelektroniikkaan kuuluvat:
viihde-elektroniikka, kuten televisiot ja radiot
kodinkoneet, kuten pesukoneet, mikroaaltouunit ja sähköhellat
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kodinelektroniikka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Web Mercator

Useimpien Web-karttojen tavoin myös OpenStreetMap käyttää Web Mercator -projektiota.
Web Mercator, Google Web Mercator, Spherical Mercator, WGS 84 Web Mercator
 eli WGS 84/Pseudo-Mercator on Mercatorin projektiosta muunneltu karttaprojektio, josta on tullut web-kartta­palvelujen de facto -standardi. Sen otti ensimmäisenä käyttöön Google Maps vuonna 2005. Nykyään sitä käyttävät lähes kaikki suurimmat Internet-karttojen julkaisijat kuten Google Maps, Bing Maps, OpenStreetMap, Mapquest, Esri, Mapbox ja monet muut. Sen virallinen EPSG-tunniste on EPSG:3857, joskin aiemmin on käytetty muitakin tunnisteita.
Ominaisuudet

Web Mercator on Mercatorin projektion muunnelma, jota käytetään pääasiassa web-pohjaisissa kartta­ohjelmissa. Pienialaisia karttoja muodostettaessa siinä käytetään samoja matemaattisia kaavoja kuin Mercatorin projektiossa. Web Mercatorissa kaavoja kuitenkin käytetään kartan mittakaavasta ja siinä näkyvän alueen laajuudesta riippumatta pallo­pinnalle johdetussa muodossa, kun taas suuri­mitta­kaavaisissa Mercatorin kartoissa Maan napalitistyneisyys on otettu huomioon ja käytetään projektion ellipsoidille johdettua muotoa. Maailman­laajuisessa mitta­kaavassa ero on tuskin huomattavissa, mutta pientä aluetta esittävä oikea ellipsoidinen Mercatorin kartta ja samaa aluetta esittävä Web Mercator -kartta poikkeavat jo selvästi toisistaan. Tämä ero sitä suurempi, mitä kauempana päivän­tasaajasta alue sijaitsee, ja enimmillään se on jopa 35 kilometriä maan pintaa pitkikin mitattuna.
Vaikka Web Mercatorissa käytetään Mercatorin projektion pallopinnalle johdettuja kaavoja, sen maantieteelliset koordinaatit ovat WGS84:n ellipsoidisen koordinaatti­järjestelmän mukaiset. Tämä ero aiheuttaa, että projektio ei ole täysin oikea­kulmainen. Koska yleisesti ei ole ymmärretty, että Web Mercator tällä tavoin poikkeaa "oikeasta" Mercatorin projektiosta, tästä on usein aiheutunut sekaannusta ja väärin­käsityksiä. Näistä syistä Yhdysvaltain puolustusministeriö ja National Geospatial-Intelligence Agency ovat julistaneet Web Mercatorin kelpaamattomaksi mihinkään viralliseen käyttöön.
Ominaisuudet > Kaavat

Web Mercatorin kaavat ovat oleellisesti samat kuin pallopinnalle laaditun standardin Mercatorin, mutta ennen zoomausta maailmanlaajuiset koordinaatit säädetään siten, että vasen yläkulma on (0, 0) ja oikea alakulma (256, 256):
missä λ on maantieteellinen pituus radiaaneina ja φ geodeettinen leveyspiiri.
Koska Mercatorin projektiossa ja myös Web Mercatorissa navat kuvautuvat äärettömän kauas, Google Maps ei voi näyttää napaseutuja. Sen peittämä alue rajoittuu pohjoisessa ja etelässä leveys­piiriin 85,051129°. Palvelun käyttö­tarkoituksen vuoksi tätä ei pidetä kovin merkittävänä rajoituksena. Leveyspiirit 85,051129° on valittu rajoiksi, koska tällöin laajin mahdollinen kartta saadaan neliön muotoiseksi, ja tämä kulma φ on laskettu seuraavasti, kun y = 0:
Ominaisuudet > Pallomainen vai ellipsoidinen

Projektio ei ole tarkkaan ellipsoidinen eikä tarkkaan pallomainen. EPSG:n määritelmän mukaan projektio
"käyttää ellipsoidisten koordinaattien pallopinnalle kohdettua kehitelmää." Alastair Aitchisonin mukaan sen perustana olevat maantieteelliset koordinaatit on määritelty WGS84:n mukaan sellaisena kuin se on 3857:ssä, mutta projisoitu ikään kuin ne olisi määritelty pallopinnalle (kuten 3785:ssä)".
Ominaisuudet > Edut ja haitat

Web Mercatorilla on monia yhteisiä piirteitä Mercatorin projektion kanssa: pohjoissuunta on kaikkialla suoraan ylöspäin, pituuspiirit ovat tasavälisiä pystysuoria viivoja, mutta pinta-alat lähellä napaa ovat aivan liian suuria.
Toisin kuin ellipsoidinen ja pallomainen Mercator, Web Mercator ei ole täysin oikeakulmainen, koska siinä käytetään
ellipsoidia koskevaa tietoa pallopinnalle laaditussa projektiossa. Loksodromit eivät ole suoria viivoja. Etuna on, että projektion pallomainen muoto on paljon helpompi laskea, mikä säästää runsaasti tietokoneaikaa.
Tunnisteet

Koska standardi EPSG-järjestelmä omaksuuttiin hitaasti, Web Mercatorista on käytetty sekaannuttavaa joukkoa
nimiä ja tunnisteita kuten OpenLayers:900913, EPSG:3785 ja EPSG:3857.
Tunnisteet > OpenLayers:900913

Projisoidulta koordinaattijärjestelmältä puuttui aluksi virallinen viitetunniste (SRID), ja OGP:n geomaattisen komitean geodeettinen alakomitea (EPSG) kieltäytyi myöntämästä sille sellaista ilmoittaen: "Me olemme tarkastaneet Microsoftin, Googlen ja muiden käyttämät koordinaatti­järjestelmät ja uskomme, että se on teknisesti virheellinen. Emme aio alentaa EPSG-tietokokoelman arvoa lisäämällä siihen sellaista epäasianmukaista
geodesiaa ja kartografiaa." Käyttöön tuli epävirallinen koodi  "900913" (GOOGLE Leetspeakin mukaisesti numeroilla kirjoitettuna.) Sen määritteli alun perin Christopher Schmidt Technical Ramblings -blogissaan.
Tunnisteet > EPSG:3785

Vuonna 2008, EPSG myönsi Web Mercatorille virallisen tunnisteen EPSG:3785 ja siihen liittyvän virallisen nimen "Popular Visualisation CRS / Mercator", mutta huomautti: "Se ei ole virallinen geodeettinen järjestelmä." Tämä määritelmä käytti Maalle pallomaista, ei ellipsoidista mallia.
Tunnisteet > EPSG:3857

Myöhemmin samana vuonna EPSG myönsi päivitetyn tunnisteen, EPSG:3857 ja siihen liittyvän virallisen nimen "WGS 84 / Pseudo-Mercator". Tämä määritelmä liittyi siihen, että ryhdyttiin käyttämään WGS84-ellipsoidia pallopinnan sijasta.
Vaikka projektio yleisesti yhdistetään Googleen, EPSG:n standardeissa mainitaan tietolähteenä Microsoft.
Tunnisteet > Muita tunnisteita

Muita käytettyjä tunnisteita ovat olleet ESRI:102113, ESRI:102100, OpenLayers:900913 ja OSGEO:41001.,
ESRI:102113 vastaa versiota EPSG:3785, kun taas ESRI:102100 vastaa versiota EPSG:3857.
WKT-määritelmä

Projektio kattaa Maan pituuspiirien −180° ja 180° sekä pohjoisen ja eteläisen leveyspiirin 85,05° välillä. Well-known textillä EPSG:3857 määritellään seuraavasti:
PROJCS["WGS 84 / Pseudo-Mercator",
    GEOGCS["WGS 84",
        DATUM["WGS_1984",
            SPHEROID["WGS 84",6378137,298.257223563,
                AUTHORITY["EPSG","7030"]],
            AUTHORITY["EPSG","6326"]],
        PRIMEM["Greenwich",0,
            AUTHORITY["EPSG","8901"]],
        UNIT["degree",0.0174532925199433,
            AUTHORITY["EPSG","9122"]],
        AUTHORITY["EPSG","4326"]],
    PROJECTION["Mercator_1SP"],
    PARAMETER["central_meridian",0],
    PARAMETER["scale_factor",1],
    PARAMETER["false_easting",0],
    PARAMETER["false_northing",0],
    UNIT["metre",1,
        AUTHORITY["EPSG","9001"]],
    AXIS["X",EAST],
    AXIS["Y",NORTH],
    EXTENSION["PROJ4","+proj=merc +a=6378137 +b=6378137 +lat_ts=0.0 +lon_0=0.0 +x_0=0.0 +y_0=0 +k=1.0 +units=m +nadgrids=@null +wktext  +no_defs"],
    AUTHORITY["EPSG","3857"]]
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Web Mercator
Käännös suomeksi
Kiekko

Sana kiekko voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
kiekko, peliväline jääkiekossa
Kiekko-Vantaa, suomalainen jääkiekkoseura
Kiekko-67, suomalainen rulla ja jää -kiekkoseura
Kiekko-Espoo, suomalainen jääkiekkoseura
Kiekko-Haukat, suomalainen jääkiekkoseura
Kiekko-Laser, suomalainen jääkiekkoseura
Kiekko-Reipas, suomalainen jääkiekkoseura
Kiekko-sudet, suomalainen jääkiekkoseura
kiekonheitossa käytettävä urheiluväline
Kiekko.tk, Suomessa kehitetty selainpohjainen peli
kiekko (matematiikka), ympyrän tasossa rajoittama alue.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kiekko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kemalismi

Kemal Atatürk (1925)
Kemalismi on aate, joka perustuu Mustafa Kemal Atatürkin kuuteen periaatteeseen. Kemalismin kuusi periaatetta, joita kutsutaan kuudeksi nuoleksi, ovat tasavaltalaisuus, populismi, sekularismi, reformismi, nationalismi ja valtiojohtoisuus. Nämä periaatteet koottiin varsinaiseksi ideologiaksi vasta Atatürkin kuoleman jälkeen. Atatürkin perustama, nykyään sosiaalidemokraattinen Tasavaltalainen kansanpuolue (CHP) sanoo jatkavansa kemalismin perinnettä. Kemalismin kuusi periaatetta kirjoitettiin CHP:n ohjelmaan vuosina 1931 ja 1935 ja Turkin perustuslakiin vuonna 1937.
Kemalismi korosti 1920-luvulla modernisaatiota ja sen tavoitteena oli luoda Turkista moderni ja sekularisoitu kansallisvaltio länsimaisen mallin mukaan. Kymmenessä vuodessa kemalistit toteuttivat suuren määrän uudistuksia, jotka muokkasivat turkkilaista yhteiskuntaa. Ripeän modernisaation saavuttamiseksi Turkkiin luotiin autoritäärinen hallintorakenne. Turkissa oli muodollinen demokratia parlamentteineen ja vaaleineen, mutta todellisuudessa valta keskitettiin CHP:lle ja sen johtajalle. Kemalismin mukaan äänestäjien tahto oli alisteinen valtion ylimmälle johdolle. Uudistusten vuoksi Kemal Atatürkia kunnioitetaan yhä Turkissa.
Suomessa professori Yrjö Ruudun suomalaissosialistisen puolueen puoluelehti julkaisi 1930-luvulla kemalismia ylistäneitä artikkeleita.
Atatürkilaisuus

Turkin presidentiksi nousi vuonna 1938 İsmet İnönü, jolle Kemal Atatürkin luoman käytännön mukaan kaikki valta siirtyi ja joka oli keskeinen henkilö siirryttäessä Atatürkin jälkeiseen aikaan. Hän vakiinnutti Atatürkin arvonimen "ikuinen johtaja" ja varmisti Turkin siirtymisen karismaattisen johtajan autoritäärisyydestä institutionalistiseen autoritäärisyyteen. Vuosina 1950-60 Turkin presidenttinä toiminut Celâl Bayar kriminalisoi Kemal Atatürkin muiston loukkaamisen ja joudutti Atatürkin mausoleumin rakennuttamista. Hän varmisti, että Atatürkista tuli loukkaamaton ja saavuttamaton symboli. Mausoleumi muistuttaa siitä, että kukaan ei voi vallata "ikuisen johtajan" paikkaa. Kemalismi muuttui 1950-luvulla atatürkilaisuudeksi ja siitä tuli Turkin valtion virallinen ideologia. Ne poliittiset liikkeet, jotka eivät allekirjoita atatürkilaisia ajatuksia, leimataan edelleen "kansan ja isänmaan vihollisiksi". Kemalismilla on ollut alusta lähtien läheinen suhde asevoimiin, ja Turkin armeijan katsotaan olevan atatürkilaisuuden ensisijainen suojelija.
Vuonna 1945 Turkissa otettiin käyttöön monipuoluejärjestelmä. Kemalismi jakautui 1940-luvun lopulla oikeisto- ja vasemmistokemalismiin. Vasemmistokemalistinen Tasavaltalainen kansanpuolue ja oikeistokemalistinen Demokraattinen puolue kiistelivät 1950-luvulla pitkään vallanjaosta eli siitä, kenellä oli oikeus tehdä päätökset. Demokraattinen puolue korosti parlamentin merkitystä ja Tasavaltalainen kansanpuolue valtion korkeiden siviili- ja sotilasvirkamiesten merkitystä. Kiista päättyi vuoden 1960 sotilasvallankaappaukseen.