stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1941
Tapahtumia > Maaliskuu

1. maaliskuuta – Bulgaria liittyi akselivaltoihin.
1. maaliskuuta – Ensimmäinen FM-radioasema, W47NV, aloitti Nashvillessä Tennesseessä.
1. maaliskuuta – Adolf Hitlerin Taisteluni-teoksen ensimmäinen osa ilmestyi Suomessa kielitieteilijä Lauri Hirvensalon suomentamana ja WSOY:n kustantamana.
11. maaliskuuta – Franklin D. Roosevelt allekirjoitti Lend-Lease-lain, joka salli yhdysvaltalaisvalmisteisen sotamateriaalin myynnin Liittoutuneille.
12. maaliskuuta – Suomen ulkoministeri Rolf Witting hyväksyi suomalaisten sotilaiden värväämisen saksalaisiin SS-joukkoihin.
20. maaliskuuta − Kansanhuoltoministeriö määräsi kaiken villan ja villalumpun takavarikkoon kotimaisen tekstiilituotannon turvaamiseksi.
23. maaliskuuta – Helsingin Kaisaniemessä mitattiin lumensyvyydeksi ennätykselliset 109 cm. Kahden edellisen päivän aikana satoi uutta lunta 55 cm.
25. maaliskuuta – Jugoslavian kuningaskunta liittyi Wienissä akselivaltoihin.
27. maaliskuuta – Jugoslavian sijaishallitsija Ruhtinas Paulin palatessa Wienistä neuvotteluista armeijan upseerit kapinoivat ja asettivat 17-vuotiaan prinssi Petarin Jugoslavian kuninkaaksi ja ilmoittivat kolmisopimuksen mitättömäksi.Italian taistelulaiva Vittorio Veneto, joka selvisi Matapanin taistelusta takaisin satamaan. Italia menetti viisi muuta alusta.
27.–29. maaliskuuta – Matapanin taistelu: Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimat upotti viisi italialaista sotalaivaa Peloponnesoksen rannikolla.
30. maaliskuuta – Adolf Hitler esitti näkemyksiään hyökkäyksestä Neuvostoliittoon muun muassa kenraalikunnalleen pitämässään puheessa Berliinin valtakunnankansliassa.
Tapahtumia > Huhtikuu

4. huhtikuuta – Akselivaltojen tukijoiden ja kansallismielisten vallankaappaus Irakissa Rašid Ali al-Kailanin johdolla pyrki tuomaan maan akselin puolelle sodassa. Kaappaus päättyi toukokuun lopulla brittijoukkojen lyötyä Irakin joukot.
6. huhtikuuta – Saksa hyökkäsi Jugoslaviaan ja Kreikkaan.
7. huhtikuuta – Turun hovioikeus piti voimassa Helsingin raastuvanoikeuden joulukuussa 1940 tekemän päätöksen Suomen-Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seuran lakkauttamisesta.
17. huhtikuuta – Jugoslavia antautui.
21. huhtikuuta – Kreikka antautui. Britit vetäytyvät Kreetalle.
21. huhtikuuta − SS-joukkoihin lähtevien suomalaisten sotilaiden värväys alkoi Helsingissä.
23. huhtikuuta – Neuvostoliiton uusi Helsingin-lähettiläs Pavel Orlov ilmoitti, ettei Neuvostoliitto enää vastustanut Suomen ja Ruotsin puolustusliittoa.
27. huhtikuuta – Saksalaiset saapuivat Ateenaan.
30. huhtikuuta − Eduskunta hyväksyi valtalain, joka antoi hallitukselle laajat valtuudet säännellä talouselämää poikkeusoloissa, sekä lain väestön toimeentuloa vaarantavien rikosten rankaisemisesta. Taustalla oli jatkuvasti paheneva tavara- ja raaka-ainepula.
Tapahtumia > Toukokuu

1. toukokuuta – Orson Wellesin ohjaama elokuva Citizen Kane ensi-iltaan New Yorkissa.
2. toukokuuta – Grinin keskitysleiriä alettiin käyttää pääasiassa norjalaisten poliittisten vankien sijoituspaikkana.
4. toukokuuta – Adolf Hitler piti Saksan valtiopäivillä puheen, jossa hän selosti Saksan saavuttamia voittoja Balkanin niemimaalla. Hitler korosti, että ”mikään voima ei voi viedä Saksalta sitä, minkä se on taistellen hankkinut”. Lisäksi hän solvasi Britannian pääministeriä Winston Churchillia ”halvaantuneeksi juopoksi” ja sodanlietsojaksi.
4. toukokuuta − Suomen ja Ruotsin välinen kolme viikkoa kestänyt maaottelumarssi alkoi. Marssille osallistui myös Suomen korkein poliittinen johto. Marssi päättyi Suomen voittoon 25. toukokuuta.
6. toukokuuta − Ensimmäiset SS-joukkoihin osallistuneet suomalaiset sotilaat lähtivät Saksaan.
Enigma-salauslaite.9. toukokuuta – Kuninkaallinen laivasto kaappasi sukellusvene U-110:n Atlantilla. Sukellusveneessä oli mukana viimeisin Enigma-salauslaite, jota liittoutuneet käyttivät saksalaisten koodin murtamiseen.
10. toukokuuta –  Saksan kansallissosialistisen puolueen varajohtaja Rudolf Hess hyppäsi laskuvarjolla Skotlantiin väittäen olevansa rauhan asialla. Hänet vangittiin ja pidettiin Britanniassa sodan loppuun saakka. Hessin paikalle Saksan kansallissosialistisen puolueen johdossa tuli Martin Bormann.
12. toukokuuta – Konrad Zuse sai valmiiksi Z3-tietokoneen.
20. toukokuuta – Saksalaisjoukot hyökkäsivät Kreetalle.
23. toukokuuta − Kansanedustaja Väinö Meltti erotettiin SDP:sta.
24. toukokuuta – Saksalainen taistelulaiva Bismarck upotti brittien taisteluristeilijä HMS Hoodin. Kolme merimiestä 1480:stä pelastui.
25. toukokuuta – Suomen korkeinta sotilasjohtoa vieraili Saksan pääesikunnassa Salzburgissa, jossa saksalainen sotilasvaltuuskunta johtajanaan kenraali Alfred Jodl selosti Neuvostoliittoon suunnitteilla olevaa hyökkäystä. Saksalaiset esittelivät yhteistyösuunnitelmaa Saksan ja Suomen taistelujoukkojen välille.
26. toukokuuta – Bismarck sai osuman torpedosta ja menetti ohjattavuutensa.
26. toukokuuta – Valtioneuvos J. K. Paasikivi sai pyytämänsä eron Suomen Moskovan-lähettilään tehtävistä.
27. toukokuuta – Bismarck upotettiin Atlantilla, 2 300 merimiestä kuoli.
27. toukokuuta – Presidentti Roosevelt julisti rajoittamattoman kansallisen hätätilan.
30. toukokuuta – Suomen hallitus päätti, että siirtoväen asuttamisessa ja pika-asutuslain toimeenpanossa voitiin tarvittaessa turvautua pakkokeinoihin.
31. toukokuuta − Aleksis Kiven Seura perustettiin.
Tapahtumia > Lokakuu

1. lokakuuta – Suomalaiset valtasivat Petroskoin ja nimesivät kaupungin Äänislinnaksi.
2. lokakuuta – Hitler lähetti Petroskoin valtaamisen jälkeen onnittelusähkeen Mannerheimille.
2. lokakuuta – Operaatio Taifun Moskovan valtaamiseksi käynnistyi.
7. lokakuuta − Presidentti Risto Ryti nimitti marsalkka Mannerheimin 1. luokan Mannerheim-ristin ritariksi.
8. lokakuuta – Saksan joukot saavuttivat Asovanmeren ja valtasivat Mariupolin.
10. lokakuuta – Reinhard Heydrich ilmoitti, että Saksan juutalaiset kuljetettaisiin Lodziin, Riikaan ja Minskiin, ja ensimmäiset kuljetukset saapuivat Lodziin jo kuuden päivän kuluttua.
12. lokakuuta − Äänislinnassa pidettiin kaupungin valtausparaati. Paraatijoukot otti vastaan jalkaväenkenraali Erik Heinrichs yhdessä armeijakuntien komentajien kanssa.
13. lokakuuta − Heinrich Himmler tapasi Lublinin SS-poliisipäällikkö Odilo Globočnikin ja ilmeisesti tuossa tapaamisessa hyväksyi Belzecin tuhoamisleirin rakentamisen, joka alkoi 1. marraskuuta.
15. lokakuuta − Itä-Karjalan sotilashallinnon esikunta siirtyi Mikkelistä Joensuuhun.
16. lokakuuta − Neuvostoliiton hallitus ja ulkomaiset diplomaatit siirtyivät Moskovasta Kuibyševin kaupunkiin. Josif Stalin jäi kuitenkin Moskovaan.
17. lokakuuta – Josif Stalin vaati Isoa-Britanniaa julistamaan sodan Suomelle.
18. lokakuuta − Japanin poliisi pidätti saksalaisen Frankfurter Zeitungin Tokion-kirjeenvaihtajan Richard Sorgen ja hänen avustajansa Max Clauzenin epäiltyinä vakoilusta Neuvostoliiton hyväksi.
19. lokakuuta − Josif Stalin julisti Moskovan piiritystilaan.
20. lokakuuta – Ilmajoen asevarikon räjähdysonnettomuus: Ilmajoen Palonkylässä sijainneessa Asevarikko 4:ssä tapahtui räjähdys, jossa sai surmansa viisi henkilöä.
22.–24. lokakuuta – Odessan joukkomurha Odessassa ja Transnistriassa. Armeijan päämajassa räjähti pommi, joka surmasi 67 ihmistä, joukossa saksalaisia ja romanialaisia upseereja. Tämän seurauksena romanialaiset sotilasjoukot kokosivat 19 000 juutalaista torille. Monet ammuttiin, toisten päälle valeltiin polttoainetta ja heidät poltettiin. Ainakin 20 000 muuta juutalaista vietiin Dalnikiin, lukittiin vajoihin ja poltettiin.
23. lokakuuta – Walt Disneyn animaatioelokuva Dumbo sai ensi-iltansa.
23. lokakuuta – Heinrich Himmler kielsi juutalaisten maastamuuton Saksasta.
24. lokakuuta − Eduskunta hyväksyi äänin 123−4 lain, jolla pidennettiin vuoden 1939 vaaleissa valittujen kansanedustajien toimikautta kahdella vuodella. Uusien eduskuntavaalien sääntömääräinen ajankohta olisi ollut heinäkuun alussa 1942. Eräät kansanedustajat epäilivät, voidaanko vaaleja pitää edes vuonna 1944.
30. lokakuuta – Roosevelt hyväksyi miljardin dollarin Lend-Lease-avun Neuvostoliitolle.
30. lokakuuta − Valtiollinen poliisi antoi kommunistipoliitikko Yrjö Leinoa koskeneen etsintäkuulutuksen. Leino oli karannut rintamalle matkalla olleesta vankijunasta Riihimäen seudulla syyskuun alussa.
31. lokakuuta – Korkein oikeus vahvisti Suomen ja Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seuran (SNS) lakkauttamisen.
Tapahtumia > Marraskuu

1. marraskuuta – Belzecin tuhoamisleirin rakentaminen alkoi Saksan miehittimässä Puolassa.
5. marraskuuta − Rauhanaktivisti Arndt Pekurinen teloitettiin Uhtualla hänen kieltäydyttyään osallistumasta hyökkäykseen.
6. marraskuuta – Josif Stalin piti toisen puheensa valtakaudellaan. Hän sanoi, että vaikka 350 000 sotilasta on kaatunut, saksalaisten tappiot ovat 4,5 miljoonaa ja voitto on lähellä.
6. marraskuuta – Mannerheim antoi käskyn, jonka mukaan suomalaisten joukkojen tuli saavuttaa Seesjärven ja Äänisen välinen kannas ja ryhmittyä sitten puolustukseen.
8. marraskuuta – Saksalaiset valtasivat Tihvinän Syvärin eteläpuolella.
U-81 -sukellusveneen torpedoima HMS Ark Royal uppoamassa.14. marraskuuta – Brittiläinen lentotukialus HMS Ark Royal kaatui ja upposi saksalaisen sukellusvene U-81:n torpedoimana.
16. marraskuuta − Risto Orkon ohjaama farssielokuva Ryhmy ja Romppainen sai ensi-iltansa. Elokuva pohjautui kirjailija Armas J. Pullan teokseen ”Jees, punamultaa!” sanoi kersantti Ryhmy.
24. marraskuuta – Yhdysvallat myönsi Lend-Leasen myös vastarintaliike Vapaan Ranskan joukoille (Forces Françaises Libres).
25. marraskuuta – Suomi liittyi akselivaltojen antikominternsopimukseen.
25. marraskuuta – Sosialistinen eduskuntaryhmä eli ns. kuutoset erotettiin eduskunnasta ja heidän tilalleen valittiin uudet kansanedustajat SDP:sta.
26. marraskuuta – Yhdysvallat jätti Hullin nootin Japanille vaatien vetäytymistä Kiinasta.
26. marraskuuta – Japanin keisarillisen laivaston vara-amiraali Chuichi Nagumon komentama kuuden lentotukialuksen saattue lähti kohti Pearl Harboria.
27. marraskuuta – Saksalaiset pääsivät lähimmäs Moskovaa. Kylmä sää ja vastahyökkäykset pysäyttivät etenemisen.
29. marraskuuta – Karjalan armeijan suurhyökkäys Karhumäkeä vastaan alkoi.
30. marraskuuta ja 8. joulukuuta – Rumbulan joukkomurha oli kaksi peräkkäistä natsien suorittamaa joukkomurhaa Biķerniekin metsäalueella, lähellä Riikaa Latviassa. Niissä surmattiin 25 000 Baltian juutalaista. Suurin osa uhreista oli latvianjuutalaisia, jotka tuotiin Riian ghetosta, noin tuhat oli Saksasta tuotuja juutalaisia. Murhat toteutti Einsatzgruppe A johtajanaan SS-poliisijohtaja Friedrich Jeckeln, apureina heillä oli latvialaisen aktivistiryhmän jäseniä.
Tapahtumia > Joulukuu

3. joulukuuta – Neuvostoliitto evakuoi joukkonsa Hangosta niiden jäätyä saarroksiin.
5. joulukuuta – Suomalaiset valtasivat Karhumäen ja kaksi päivää myöhemmin Poventsan, minkä jälkeen hyökkäys keskeytettiin.
6. joulukuuta – Iso-Britannia julisti sodan Suomelle, Unkarille ja Romanialle.
6. joulukuuta – Eduskunta julisti Moskovan rauhassa menetetyt alueet liitetyiksi jälleen Suomeen ja irtisanoi Neuvostoliiton kanssa solmitun Hankoa koskeneen vuokrasopimuksen. Samalla säädettiin joukko palautettuja alueita koskevia lakeja, palauttamislainsäädäntö.
7. joulukuuta – Japani teki yllätyshyökkäyksen Yhdysvaltain laivastotukikohtaan Pearl Harboriin Havaijilla, vetäen Yhdysvallat mukaan toiseen maailmansotaan.
7. joulukuuta – Chełmnon tuhoamisleirin toiminta alkoi. Leiri oli ensimmäinen sellainen pysyvä leiri, jossa juutalaisia massamurhattiin myrkkykaasun avulla.
8. joulukuuta – Yhdysvallat julisti sodan Japanille.
8. joulukuuta – Rumbulan joukkomurhan jälkimmäinen päivä.
8. joulukuuta – Neuvostojoukot räjäyttivät Vienanmeren ja Äänisen yhdistävän Stalinin kanavan sulkuja, mutta tulvan vaikutukset jäivät pieniksi.
9. joulukuuta − Saksan Helsingin-lähettiläs Wipert von Blücher ehdotti inkeriläisten siviilien siirtoa Leningradin ympäristön sotatoimialueelta Suomeen.
9. joulukuuta – Neuvostojoukot takaisinvaltasivat Tihvinän Leningradin lähellä.
10. joulukuuta – Japanilaisten ilmahyökkäys tuhosi brittien Singaporesta Malaijan maihinnousua torjumaan lähetetyn Force Z -laivasto-osaston. HMS Prince of Wales ja HMS Repulse upposivat.
11. joulukuuta – Saksa julisti sodan Yhdysvalloille.
15.−17. joulukuuta − Suurin yksittäinen Liepājan joukkomurha, jossa kuoli 2 749 juutalaista, suoritettiin vanhalla Latvian armeijan harjoitusalueella Šķēden dyyneillä. Ampujat olivat saksalaisia joukkoja, latvialaisia SD-joukkoja ja latvialaisia poliiseja.
19. joulukuuta – Adolf Hitler syrjäytti Walther von Brauchitschin ja otti itse armeijan johdon.
25. joulukuuta – Japanilaiset valtasivat Hongkongin.
27. joulukuuta – Brittikommandot tekivät iskun Vaagson satamaan Norjassa.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

Huhtikuu – Neuvostoliitto ja Japani solmivat puolueettomuussopimuksen.
Syys–lokakuu – Natsi-Saksan johto teki päätöksen "lopullisesta ratkaisusta" eli kaikkien juutalaisten tuhoamisesta. Koska kirjallista dokumenttia päätöksestä holokaustin aloittamisesta ei ole löydetty, sen ajankohdasta on väitelty tutkijoiden piirissä kauan, eikä tarkkaa päivämäärää ole voitu antaa.[Historioitsija Christopher Browningin mukaan päätös jokaisen kiinnisaatavan juutalaisen murhaamisesta tehtiin 16. syyskuuta ja 25. lokakuuta 1941 välisenä aikana.
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Aarne Orjatsalo, suomalainen näyttelijä, teatterinjohtaja, seikkailija ja kirjailija (s. 1883)
4. tammikuuta – Henri Bergson, vuoden 1927 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut ranskalainen filosofi (s. 1859)
5. tammikuuta – Amy Johnson, useita lentoennätyksiä tehnyt englantilainen lentäjä (s. 1903)
8. tammikuuta – Robert Baden-Powell, englantilainen upseeri, partioliikkeen perustaja (s. 1857)
11. tammikuuta – Emanuel Lasker, yhdysvaltalainen shakin suurmestari, matemaatikko ja filosofi (s. 1868)
13. tammikuuta – James Joyce, irlantilainen kirjailija (s. 1882)
23. tammikuuta – Torsten Fogelqvist, ruotsalainen kirjailija ja toimittaja (s. 1880)
23. tammikuuta – Dobri Hristov, bulgarialainen säveltäjä (s. 1875)
29. tammikuuta – Ioánnis Metaxás, Kreikan sotilasdiktaattori (s. 1871)
31. tammikuuta – Verner Järvinen, suomalainen yleisurheilija (s. 1870)
3. helmikuuta – Linda Forsström, suomenruotsalainen näytelmäkirjailija (s. 1867)
7. helmikuuta – K. V. Huhtala, suomalainen rakennusmestari ja kansanedustaja (s. 1874)
11. helmikuuta – Rudolf Hilferding, itävaltalais-saksalainen poliitikko, sosialismin teoreetikko ja marxilainen taloustieteilijä (s. 1877)
21. helmikuuta – Frederick Banting, vuoden 1923 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut kanadalainen lääketieteilijä (s. 1891)
28. helmikuuta – Alfonso XIII, Espanjan kuningas 1886–1931 (s. 1886)
3. maaliskuuta – Hannes Ignatius, suomalainen kenraaliluutnantti (s. 1871)
4. maaliskuuta – Ludwig Quidde, vuoden 1927 Nobelin rauhanpalkinnon saanut saksalainen historioitsija (s. 1858)
5. maaliskuuta – Otto Strandman, virolainen poliitikko, riigivanem 1929–1931 (s. 1875)
7. maaliskuuta – Günther Prien, saksalainen meriupseeri ja sukellusveneen päällikkö (s. 1908)
8. maaliskuuta – Sherwood Anderson, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1876)
26. maaliskuuta – Wilhelm Thesleff, suomalainen kenraali ja ministeri (s. 1880)
28. maaliskuuta – Virginia Woolf, englantilainen kirjailija (itsemurha) (s. 1882)
29. maaliskuuta – Arvi Grotenfelt, suomalainen filosofi (s. 1863)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

3. huhtikuuta – Pál Teleki, Unkarin pääministeri (teki itsemurhan) (s. 1879)
6. huhtikuuta – Émile Bernard, ranskalainen taidemaalari ja kirjailija (s. 1868)
7. huhtikuuta – Frans Mikael Gripenberg, suomalainen everstiluutnantti ja Suomen Punaisen Ristin pääsihteeri (s. 1882)
8. huhtikuuta – Karl Friederich Griffin Dawes, norjalainen amiraali (s. 1861)
8. huhtikuuta – Marcel Prévost, ranskalainen tupakkatehtailija ja kirjailija (s. 1862)
15. huhtikuuta – Otto Thuneberg, suomalainen kansanedustaja liikemies ja kunnallisneuvos (s. 1865)
16. huhtikuuta – Wilho Siukonen, suomalainen säveltäjä, musiikkipedagogi ja kuoronjohtaja (s. 1885)
20. huhtikuuta – Bernt Holtsmark, norjalainen poliitikko (s. 1859)
24. huhtikuuta – Karin Boye, ruotsalainen kirjailija (s. 1900)
26. huhtikuuta – Isak Kaitera, suomalainen liikemies ja suojeluskunta-aktiivi (s. 1885)
2. toukokuuta – Anders Hallbäck, suomenruotsalainen runoilija (s. 1861)
7. toukokuuta – James George Frazer, skotlantilainen antropologi ja uskontotieteilijä (s. 1854)
18. toukokuuta – Werner Sombart, saksalainen taloustieteilijä ja sosiologi (s. 1863)
23. toukokuuta – Reginald Campbell Thompson, brittiläinen arkeologi, assyriologi ja nuolenpääkirjoitusten tutkija (s. 1876)
27. toukokuuta – Ernst Lindemann, saksalainen kommodori (s. 1894)
27. toukokuuta   – Günther Lütjens, saksalainen amiraali (s. 1889)
28. toukokuuta – K. E. Kilpeläinen, suomalainen kirkkoherra, kansanedustaja ja ministeri (s. 1879)
30. toukokuuta – John Forsell, ruotsalainen oopperalaulaja (s. 1868)
30. toukokuuta   – Prajadhipok, Thaimaan kuningas (s. 1893)
4. kesäkuuta – Vilhelm II, Saksan viimeinen keisari 1888–1918 (s. 1859)
6. kesäkuuta – Louis Chevrolet, sveitsiläis-yhdysvaltalainen autotehtailija (s. 1878)
10. kesäkuuta – Jelly Roll Morton, yhdysvaltalainen jazz-muusikko (s. 1885 tai 1890)
18. kesäkuuta – Reino Lamppu, suomalainen tiedustelu-upseeri (s. 1916)
29. kesäkuuta – Jorma Heiskanen, suomalainen pastori ja kirjailija (s. 1914)
29. kesäkuuta – Ignacy Paderewski, puolalainen pianisti ja säveltäjä, Puolan pää- ja ulkoministeri (s. 1860)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

heinäkuu – Jaan Teemant, virolainen poliitikko, riigivanem 1925–1927 ja 1932 (s. 1872)
3. heinäkuuta – Friedrich Akel, virolainen diplomaatti ja poliitikko (s. 1871)
4. heinäkuuta – Eino Halonen, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1915)
9. heinäkuuta – Bertha Witting, suomenruotsalainen näytelmäkirjailija (s. 1858)
10. heinäkuuta – Herbert Standertskjöld, suomenruotsalainen kirjailija (s. 1893)
12. heinäkuuta – Kaarlo Simojoki, suomalainen teologian ylioppilas ja sotakirjailija (s. 1913)
19. heinäkuuta – Eino Hosia, suomalainen kirjailija (s. 1905)
19. heinäkuuta   – Pekka Laitakari, suomalainen sotilas, spektroliitin löytäjä (s. 1920)
22. heinäkuuta – Holger Granström, suomalainen jääkiekkoilija ja jalkapalloilija (s. 1917)
25. heinäkuuta – Harald Herlin, suomalainen insinööri ja teollisuusmies (s. 1874)
29. heinäkuuta − Taavetti Laitinen, suomalainen lääkäri ja pääjohtaja, valtioneuvos (s. 1866)
31. heinäkuuta – Toivo Hämeenkoski, suomalainen kirjailija (s. 1886)
3. elokuuta – Eric Lock, brittiläinen hävittäjälentäjä (s. 1919) (katosi)
7. elokuuta – Rabindranath Tagore, vuoden 1913 Nobelin kirjallisuuspalkinon saanut intialainen kirjailija ja filosofi (s. 1861)
14. elokuuta – Maximilian Kolbe, puolalainen munkki ja pyhimys (s. 1894)
14. elokuuta – Paul Sabatier, vuoden 1912 Nobelin kemianpalkinnon saanut ranskalainen kemisti (s. 1854)
17. elokuuta – Arne Somersalo, Suomen ilmavoimien komentaja, toimittaja, oikeistoradikaali poliitikko ja muistelmakirjailija (s. 1891)
28. elokuuta – Iivo Härkönen, suomalainen kirjailija (s. 1882)
28. elokuuta – Johannes Lauristin, virolainen kommunistipoliitikko (s. 1899)
3. syyskuuta – Nils-Gustav Hahl, suomalainen taidehistorioitsija ja kriitikko (s. 1904)
3. syyskuuta – Aleksander Iljin-Genevski, venäläinen bolševikki, diplomaatti ja shakkimestari (s. 1894)
4. syyskuuta – Hjalmar Hagelstam, suomalainen taidemaalari, graafikko, kuvittaja ja lavastaja (s. 1894)
5. syyskuuta – Kalle Jalkanen, suomalainen hiihtäjä (s. 1907)
8. syyskuuta – Giuseppe Amisani, italialainen taidemaalari (s. 1881)
9. syyskuuta – Hans Spemann, vuoden 1935 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut saksalainen biologi ja embryologi (s. 1869)
11. syyskuuta – A. E. Rautavaara, suomalainen juristi, hallintomies ja ministeri (s. 1873)
14. syyskuuta – Vihtori Herttua, suomalainen Lapuan liikkeen johtohenkilö (s. 1886)
24. syyskuuta – Oiva Lakari, suomalainen metsätieteilijä ja hallintovirkamies (s. 1883)
28. syyskuuta – Axel Ebbe, ruotsalainen kuvanveistäjä ja runoilija (s. 1868)
Kuolleita > Lokakuu–joulukuu

4. lokakuuta – Toivo Antikainen, suomalainen kommunistipoliitikko ja Neuvostoliiton armeijan upseeri (s. 1898)
9. lokakuuta – Alarik Hernberg, suomalainen oikeustieteen apulaisprofessori (s. 1869)
14. lokakuuta – Kaarlo Oksanen, suomalainen elokuvanäyttelijä ja jalkapalloilija (s. 1909)
21. lokakuuta – Toivo Suonpää, suomalainen näyttelijä (s. 1889)
25. lokakuuta – Robert Delaunay, ranskalainen taidemaalari (s. 1885)
28. lokakuuta – Jakov Smuškevitš, neuvostoliittolainen kenraaliluutnantti ja ilmavoimien komentaja (teloitettiin) (s. 1902)
2. marraskuuta – Charles Huntziger, ranskalainen kenraali (s. 1880)
3. marraskuuta – Samuil Jafimavitš Plaunik (”Zmitrok Bjadulja”), valkovenäläinen kirjailija (s. 1886)
5. marraskuuta – Arndt Pekurinen, suomalainen pasifisti (teloitettiin) (s. 1905)
6. marraskuuta – Kalervo Huuri, suomalainen orientalisti (s. 1908)
6. marraskuuta – Maurice Leblanc, ranskalainen kirjailija (Arsène Lupin) (s. 1864)
7. marraskuuta – Juhani Koti, suomalainen kirjailija ja teosofi (s. 1869)
13. marraskuuta – Juhani Arajärvi, suomalainen pankinjohtaja ja senaattori (s. 1867)
15. marraskuuta – Fredrik Stang, norjalainen poliitikko (s. 1867)
16. marraskuuta – Miina Härma, virolainen kuoronjohtaja ja säveltäjä (s. 1864)
17. marraskuuta – Ernst Udet, saksalainen lentäjä ja kenraalieversti (s. 1896)
18. marraskuuta – Walther Hermann Nernst, vuoden 1920 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti, fysikaalisen kemian kehittäjä (s. 1864)
18. marraskuuta – Chris Watson, australialainen poliitikko (s. 1867)
22. marraskuuta – Werner Mölders, saksalainen hävittäjälentäjä (s. 1913)
25. marraskuuta – Pedro Aguirre Cerda, Chilen presidentti (s. 1879)
2. joulukuuta – Edward Rydz-Śmigły, Puolan marsalkka, Puolan epävirallinen johtaja 1935–1939 (s. 1886)
3. joulukuuta – Christian Sinding, norjalainen säveltäjä (s. 1856)
5. joulukuuta – Amrita Sher-Gil, unkarilais-intialainen taidemaalari (s. 1913)
7. joulukuuta – Isaac C. Kidd, yhdysvaltalainen kontra-amiraali (s. 1884)
9. joulukuuta – Paavo Vierto, suomalainen mäkihyppääjä (s. 1915)
11. joulukuuta – Kasper Järnefelt, suomalainen kriitikko ja kielenkääntäjä (s. 1859)
18. joulukuuta – Verner Viikla, suomalainen jääkärieversti ja Mannerheim-ristin ritari (s. 1895)
30. joulukuuta – El Lisitski, venäläinen taidemaalari, valokuvaaja, typografi, poleemikko ja arkkitehti (s. 1890)
30. joulukuuta – Erkki Saurala, suomalainen koripalloilija (s. 1917)
Muuta

Elokuvavuosi 1941
Kirjallisuusvuosi 1941
Sota-ajalle tyypillistä eskapismia edustava Kulkurin valssi -elokuva sai ensi-iltansa.
Kenraaliluutnantti Erwin Rommel saapui Tripoliin.
Yhdysvaltain presidentti Roosevelt allekirjoittamassa Lend-Lease-lakia.
Finlaysoninkatu

Näkymä Finlaysoninkadulta kohti Puuvillatehtaankatua. Vasemmassa laidassa näkyvä rakennus on Plevna. Taustalla kohoaa tehtaan pääkonttori.
Finlaysoninkatu on Tampereen keskustassa kulkeva itä-länsisuuntainen katu, joka toimii autoliikenteen käyttämänä pääreittinä Finlaysonin tehdasalueelle. Se sijoittuu Itäisenkadun ja Kuninkaankadun väliin, ja sen pituus on noin 140 metriä. Kuninkaankadun länsipuolella katulinja jatkuu Puuvillatehtaankatuna.
Finlaysoninkatu on aikoinaan ollut Puuvillatehtaankadun alkupää. Se muuttui portilla suljetuksi teollisuusalueeksi sen jälkeen kun Finlayson vuonna 1913 sai Tampereen kaupungilta luvan sulkea tehdasalueen sisällä kulkevat yleiset tieosuudet. Tehdastoiminnan päättyessä Finlaysonin alueelle tehtiin uusi asemakaava, joka tuli voimaan vuonna 1995. Vanhan pääkonttorin edustalla kulkeva katu sai tällöin nimen Finlaysoninkatu. Entistä nimeä Puuvillatehtaankatu ei käytetty, koska se olisi ollut osoitenumeroinnin kannalta hankala.
Finlaysoninkatu on osa Tammerkosken teollisuusmaisemaa, jonka Museovirasto on vuonna 2009 luokitellut valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Kadun varrella on useita asemakaavalla suojeltuja rakennuksia. Lisäksi kadulla kasvaa vanhoja, arvokkaita puistolehmuksia.
Finlaysoninkadulla on kulkenut kapearaiteinen rautatie. Kuva on otettu Finlaysonin tehtaankoulun luota Kuninkaankadun risteyksestä.