stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dissosiaatiohäiriö
Alaluokat

Kansainvälinen ICD-10-tautiluokitus jakaa dissosiaatiohäiriöt seuraaviin alaluokkiin:
Mukaan luetaan
Hysteerinen neuroosi
Konversiohysteria
Konversioreaktio
F44.0 Dissosiatiivinen muistinmenetys
F44.1 Dissosiatiivinen pakkovaellus
F44.2 Dissosiatiivinen sulkutila (horros)
F44.3 Hurmos ja haltiotilat
F44.4 Dissosiatiiviset liikehäiriöt
Psyykkisperäinen äänenkato (afonia)
Psyykkisperäinen ääntöhäiriö (dysfonia)
F44.5 Dissosiatiiviset kouristukset
F44.6 Dissosiatiivinen tunnottomuus tai tuntopuutos
Dissosiatiivinen tunnottomuus
Psyykkisperäinen kuurous
Psyykkisperäinen sokeus
Psyykkisperäinen hajuaistin menetys
F44.7 Sekamuotoiset dissosiaatiohäiriöt (konversiohäiriöt)
Kohdissa F44.0–F44.6 määritettyjen häiriöiden yhdistelmät.
F44.80  Ganserin oireyhtymä
F44.81  Sivupersoonahäiriö
F44.82  Tilapäinen lapsuus- ja nuoruusiän dissosiaatio-[konversio] oireisto
F44.88 Muu dissosiaatiohäiriö (konversiohäiriö)
Psyykkisperäinen sekavuustila
Psyykkisperäinen hämärätila
F44.9 Määrittämätön dissosiaatiohäiriö (konversiohäiriö)
Aiempi yhdysvaltalainen DSM-IV-luokitus (jota seurannut DSM-5 tuli käyttöön vuonna 2013) jakoi dissosiaatiohäiriöt viiteen päätyyppiin, jotka esitellään lyhyesti alla:[lähde? ]
Dissosiatiivisessa amnesiassa (”muistinmenetyksessä”) henkilö ei muista tärkeää henkilökohtaista informaatiota siinä määrin, ettei tätä voida selittää tavallisella unohtelulla. Amnesian täydellisyys ja ajanjakso, jonka muistamattomuus kattaa, vaihtelevat suuresti.
Depersonalisaatiohäiriössä henkilöä vaivaa toistuva tai jatkuva itsestä irrallaan olemisen tunne, ja hän kokee toistuvasti tai jatkuvasti tarkkailevansa kehoaan ja henkisiä toimintojaan itsensä ulkopuolelta.
Dissosiatiivinen pakkovaellus on tila, jossa henkilön identiteettitaju hämärtyy, tai hän omaksuu itselleen uuden identiteetin. Identiteetin hämärtymiseen tai vaihtumiseen liittyy yhtäkkinen, odottamaton matkustaminen pois kotoa. Häiriö on seurausta psyykkisesti kuormittavasta tilanteesta, ja sitä on kuvattu erityisesti sotatilanteissa sekä luonnonkatastrofien yhteydessä.
Dissosiatiivinen identiteettihäiriö (engl. dissociative identity disorder, DID) on dissosiaatiohäiriöistä vaikein. Siinä henkilöllä on kaksi tai useampia erillisiä, toisistaan poikkeavia identiteettejä, ”sivupersoonia”, jotka toistuvasti ottavat vallan henkilön käytöksestä. Häiriöstä käytetään myös nimityksiä sivupersoonahäiriö ja monipersoonahäiriö (multiple personality disorder).
Tarkemmin määrittelemätön dissosiaatiohäiriö on jäännöskategoria niille dissosiaatiohäiriöille, jotka eivät riitä täyttämään minkään tietyn alatyypin kriteerejä, tai joissa on piirteitä monesta eri alatyypistä. Tähän ryhmään kuuluu mm. erilaisia hurmostiloja, Ganserin oireyhtymä ja psyykkisperäinen kooma. Tämän häiriöjoukon erityistapaus on DID:in kaltainen häiriö, jossa henkilö on ”huonomuistinen” ja kokee depersonalisaatio- ja derealisaatiojaksoja. Henkilön identiteettikäsitys on myös usein hämärtynyt, ja hänellä saattaa olla useita ”tietoisuuden tasoja” tai identiteettejä. Identiteetit eivät kuitenkaan ole yhtä selkeitä ja kokonaisia kuin täysin kehittyneessä dissosiatiivisessa identiteettihäiriössä.
Dissosiaatiohäiriöiden syyt

Dissosiaatiohäiriöiden kehittymisen syynä on käytännössä aina lapsuusiän vakava trauma, joka on alkanut herkässä kehitysvaiheessa, yleensä ennen 5–9 ikävuotta ja jatkuu pitkään, yleensä useiden vuosien ajan. Tyypillisiä tällaisia traumoja ovat :
Fyysinen pahoinpitely
Emotionaalinen laiminlyönti
Emotionaalinen väkivalta (pitkään jatkunut loukkaaminen, nöyryytys, esim. koulukiusaaminen)
Seksuaalinen hyväksikäyttö
Dissosiatiivisten huumausaineiden liikakäyttö
Perheväkivalta
Sota
Kidnappaus
Kidutus
Toistuvat lääketieteelliset toimenpiteet, jotka jatkuvat pitkään ja joihin lasta ei ole valmisteltu
Lapset toipuvat raskaistakin kokemuksista hyvin, jos he saavat asianmukaista tukea ja ymmärrystä lähiympäristöstään. Dissosiaatiohäiriön kehittymiseen johtaakin usein lapsen saaman tuen puute sekä traumaan liittyvä salailu ja häpeä tai trauman kieltäminen. Trauman aiheuttaja on myös usein jokin lapselle läheinen henkilö, johon lapsen on ristiriitaisesti pakko turvautua. Joidenkin lähteiden mukaan myös ahdasmielinen uskonnollisuus altistaa häiriön kehittymiselle.
Alttius dissosiaation runsaaseen käyttöön on todettu perinnölliseksi, mutta ei tiedetä onko kysymys geneettisestä, epigeneettisestä vai sosiaalisesta periytymisestä. Toisinaan häiriöt ovat siirtyneet sukupolvelta toiselle traumatisoitujen vanhempien ”opettaessa” tiedostamattaan lapset käyttämään dissosiaatiota pääasiallisena puolustuskeinona.
Persoonallisuuden rakenteellinen dissosiaatio on traumakäsitteiden metateoria, joka yhdistää traumateoriat (muun muassa polyvagaalinen teoria) ja se on erotusdiagnostiikassa merkittävästi ymmärrystä lisäävä teoria. Emotionaalisen trauman kohdalla tapahtuva persoonallisuuden jakautuminen prototyyppisiin, alkumuotoisiin osiin ei tapahdu sattumanvaraisesti, vaan noudattelee todennäköisimmin evolutiivisesti määräytyneitä ”jakolinjoja” eri toimintajärjestelmien välillä. Mitä enemmän osia, sitä komplisoituneemmasta traumatisoitumisesta on kysymys. Yksinkertaisimmillaan (esimerkiksi PTSD) on kysymys primaarista rakenteellisesta dissosiaatiosta, tarkemmin määrittämättömän dissosiaatiohäiriön kohdalla sekundaarista rakenteellisesta dissosiaatiosta ja dissosiatiivisen identiteettihäiriön kohdalla tertiäärisestä rakenteellisesta dissosiaatiosta.
Kritiikki

Konversiohäiriön käsitettä on kritisoitu paljon. Monet ovat olleet sitä mieltä, etteivät esimerkiksi Freudin ja Breurerin esittelemän historian kuuluisimman "hysteriapotilaan", kirjailija ja ihmisoikeusaktivisti Bertha Pappenheimin yskä, säryt ja aisti- sekä halvausoireet johtuneet konversiohäiriöstä vaan esimerkiksi aivotulehduksesta tai ohimolohkoepilepsiasta. Tätä epäilyä tukee muun muassa se, että toisin kuin Freud ja Breurer väittivät vuonna 1895 julkaistussa kirjassaan Tutkielmia hysteriasta, Pappenheim ei parantunut psykoanalyysin avulla, vaan meni lopulta niin huonoon kuntoon, että joutui kuukausiksi sairaalahoitoon.
Vammaisaktivisti Maija Haavisto on esittänyt, ettei kukaan ole kyennyt todistamaan konversiohäiriön aiheuttavien mekanismien olemassaoloa, ja että konversiohäiriöksi diagnosoiduissa sairauksissa on todellisuudessa kyse somaattisista oireista, joiden aiheuttajaa ei ole vielä löydetty joko puutteellisen lääketieteellisen osaamisen vuoksi tai sen takia, ettei lääketieteessä ole kyetty vielä selvittämään kaikkia olemassa olevia sairauksia.
Yleisyys

Dissosiaatiohäiriöiden arveltiin aikaisemmin olevan harvinaisia, mutta nyt näyttää, että ne itse asiassa ovat melko tavallisia. Riippuen tavasta, jolla diagnostisia kriteereitä sovelletaan käytäntöön, häiriön esiintyvyyden arviot normaaliväestössä vaihtelevat 1,4–10 % välillä: Häiriöistä vaikeimman, dissosiatiivisen identiteettihäiriön, osuus on 0,4–1 %. Psykiatrisessa potilasaineistossa häiriön esiintyvyys on eri lähteiden mukaan 5–21 % ja dissosiatiivisen identiteettihäiriön 0,5–20 %. Dissosiatiivisia oireita raportoi sen sijaan hyvin moni psykiatrinen potilas.
Suurin osa dissosiaatiohäiriöistä diagnosoidaan naisilla (yksi mies 5–9 naista kohden), mutta eräät tutkimukset antavat ymmärtää dissosiaatiohäiriöiden olevan yhtä yleisiä sekä miehillä että naisilla. Miehillä häiriötä ei kuitenkaan usein tunnisteta muiden ongelmien, kuten päihteiden väärinkäytön tai rikoskierteen, alta.[lähde? ]
Oireet

Dissosiaatiohäiriöiden oireet ovat moninaisia ja painottuvat eri häiriöissä eri tavoin.
Amnesia (muistinmenetys) on tavallinen kaikissa dissosiaatiohäiriöissä. Sen laajuus vaihtelee; henkilöllä saattaa olla huomattavia muistikatkoja menneisyydessään (ei muista lapsuuden- tai traumaattisia tapahtumia; ei muista valmistujaisia tai häitä; muistikuvat jostakin perheenjäsenestä puuttuvat) tai hän ei muista lähihistorian tapahtumia, joissa hänen tiedetään varmuudella olleen mukana.
Depersonalisaatio- ja derealisaatio-oireisiin kuuluu joukko tuntemuksia, joille on yhteistä oman kehon ja henkisten prosessien (depersonalisaatio) tai ympäröivän maailman (derealisaatio) hahmottamisen häiriöt. Henkilöstä saattaa tuntua, että hän on itsestään irrallaan, ympäröivä maailma kasvaa (makropsia) tai kutistuu (mikropsia) tai, että kaikki hänessä ja hänen ympärillään on epätodellista.
Identiteetin hämärtymisen tai vaihtumisen kokemukset: potilaalla saattaa olla vaikeuksia muistaa omia henkilötietojaan (nimi, ikä), hän saattaa kokea toisen identiteetin läsnäolon kehossaan tai, että vieras identiteetti ottaa vallan hänen käytöksestään. Kun identiteetit ovat selvästi toisistaan erillisiä, voidaan puhua sivupersoonahäiriöstä.
Muita mahdollisia oireita ovat  pakkovaellus, sulkutila eli horros, hurmos ja haltiotilat, liikehäiriöt, äänenkato, ääntöhäiriö, kouristukset, tunnottomuus tai tuntopuutos (tai kyky  jättää kipu huomioitta), psyykkisistä syistä johtuva kuurous, sokeus tai hajuaistin menetys ja erilaiset aistihäiriöt. Dissosiaatiohäiriössä potilaan todellisuudentaju pysyy hyvänä kokemusten aikana, joten kyseessä ei ole psykoosisairaus.
Koska dissosiaatiohäiriön taustalla on käytännössä aina traumatisaatio, traumanjälkeinen stressihäiriö on tavallinen liitännäisongelma.  Lisäksi vakavissa dissosiaatiohäiriöissä on tavallista, että henkilöllä on lisäksi joukko muunlaisia mielenterveyden häiriöitä, kuten masennusta, ahdistuneisuutta, syömishäiriöitä tai päihteiden väärinkäyttöä.  Runsaat somaattiset (ruumiilliset) oireet, joille ei löydy lääketieteellistä selitystä, ovat myös tavallisia dissosiaatiohäiriöistä kärsivillä.
Diagnoosi

Dissosiaatiohäiriön diagnoosi perustuu pääosin haastatteluun. Potilaalta on hyvä kysyä[lähde? ]
Amnesia-, pakkovaellus-, (äkillinen, odottamaton matkustus pois kotoa) depersonalisaatio- ja itsehypnoosikokemuksista
Ajatuksista, tunteista tai käytöksestä, jota potilas ei koe omikseen
Identiteetin hämärtymis- ja vaihtumiskokemuksista, äkilliseltä ikätasolta taantumisesta, kuulohallusinaatioista
Mahdollisesta traumataustasta ja traumanjälkeisistä oireista. Dissosiaatiohäiriöisen kuvaukset traumatapahtumista ovat tyypillisesti onttoja ja tunnekylmiä tai hän muistaa tapahtumat huonosti. Toisaalta hän voi nopeasti siirtyä ulkokohtaisesta raportoinnista voimakkaaseen trauman uudelleen elämiseen.
Haastattelun apuna voidaan käyttää erilaisia dissosiaatioherkkyyttä ja hypnotisoitavuutta mittaavia kyselyitä ja testejä. Koska dissosiaatio-oireita voi esiintyä erilaisissa fyysisissä sairauksissa, on tärkeä varmistua oireiden psyykkisestä taustatekijästä huolellisilla lääkärin suorittamilla tutkimuksilla. Käytännössä vakavan dissosiaatiohäiriön tunnistaminen on vaikeaa. Potilas usein häpeää ja peittelee dissosiaatiohäiriön aiheuttamia oireita, ja muut mielenterveysongelmat usein peittävät ja naamioivat taudinkuvaa.
Hoito

Erityisesti vakaviin dissosiaatiohäiriöihin suositellaan Suomessa traumahoitomallia, joka koostuu kolmesta vaiheesta:[lähde? ]
Ensimmäisessä eli vakauttamisvaiheessa pyritään rakentamaan hoidolle luottamuspohja, vähentämään traumaperäisten oireiden häiritsevyyttä sekä vakauttamaan potilaan elämäntilanne. Jos potilaalla on useita psykiatrisia liitännäisongelmia tai riittämätön tukiverkko, hoidossa ei välttämättä edetä tätä vaihetta pidemmälle.
Toisessa eli trauman käsittelyvaiheessa käydään traumamuistoja vaiheittain läpi, sekä pyritään tuomaan dissosioituja persoonallisuuden osia lähemmäs toisiaan.
Viimeisessä vaiheessa (uudelleen suuntautuminen) keskitytään normaalielämään palaamiseen ja ihmissuhteisiin. Tässä vaiheessa potilaan on muistamisen lisäksi sisäistettävä traumatisaation merkitys omalle elämälleen (trauman realisaatio), jotta dissosioidut kokemukset ja persoonallisuuden osat voivat yhdistyä eheäksi kokonaisuudeksi. Potilaan on opittava kypsempien puolustusmekanismien käyttöä, jotta yhdistyminen olisi pysyvä.
Vaiheita sovelletaan jokaiseen potilaaseen yksilöllisesti. Hoidossa ei myöskään yleensä edetä suoraviivaisesti vaiheesta 1 vaiheeseen 2 ja lopuksi vaiheeseen 3, vaan niiden välillä liu’utaan joustavasti. Esimerkiksi trauman käsittelyssä (vaihe 2) joudutaan yleensä toistuvasti palaamaan oireiden hallinnan ja yleisen elämäntilanteen vahvistamiseen (vaihe 1).
Hoitovaiheiden traumaterapeuttisessa toteutuksessa käytetään usein erilaisia terapiatekniikoita potilaan oireista ja terapeutin omista tottumuksista riippuen. Näitä ovat esimerkiksi kognitiivis-behavioraaliset tekniikat, silmänliiketerapia ja dialektinen käyttäytymisterapia.
Aiheesta muualla

Dissosiaatio: yleiskatsaus Trauma ja dissosiaatio. Viitattu 11.8.2020.
Suokas-Cunliffe, Anne & Hart, Onno van der: Dissosiaatiohäiriö – varhaisen, jatkuvan traumatisoitumisen pitkäaikaisseuraamus. Duodecim, 2006, 122. vsk, s. 2001–2007.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 11.8.2020.
Suokas-Cunliffe, Anne: Lapsuuden kompleksisen traumatisoitumisen seuraukset aikuisuudessa. Yleislääkäri, 2006, 21. vsk, nro 6, s. 9–14.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 11.8.2020.
Discharge

Discharge esiintymässä Roomassa 2006.
Discharge on vuonna 1977 perustettu englantilainen hardcore punk -yhtye. Yhtyeen alkuperäisjäsenet olivat Terry ”Tez” Roberts (laulu), Tony ”Bones” Roberts (kitara), Roy ”Rainy” Wainwright (kitara), Nigel Bamford (basso) ja Akko (rummut). Vuonna 1979 Kelvin Morris liittyi yhtyeeseen laulajaksi ja Roberts siirtyi rumpuihin.
Yhtye oli merkityksellinen etenkin 1980-luvun alussa. Se edusti punkin siirtymistä poliittisempaan suuntaan. Dischargea pidetään yleisesti yhtenä ensimmäisistä hardcore punk- ja d-beat-yhtyeistä. Yhtyeen kitarapohjainen soundi ja antimelodiset, huutavat lauluosat toivat punkille kuulijoita metallisemman musiikin puolelta. Metallica on levyttänyt omat versionsa kahdesta Dischargen kappaleesta. Dischargen musiikki on vaikuttanut suuresti grindcore- ja death metal -tyylilajien syntyyn.
Diskografia > Albumit

Why? (1981)
Hear Nothing See Nothing Say Nothing (1982)
Grave New World (1986)
Massacre Divine (1991)
Shootin' Up the World (1993)
Discharge (2002)
Disensitise (2008)
End Of Days (2016)
Diskografia > Kokoelmat

Never Again (1984)
1980–1986 (1986)
Protest and Survive (1992)
The Clay Punk Singles Collection (1995)
Vision of War (1997)
Hardcore Hits (1999)
Society's Victims (2004)
War Is Hell (2008)
Diskografia > EP:t

Realities of War (1980)
Fight Back (1980)
Decontrol (1980)
Never Again (1981)
Warning: Her Majesty's Government Can Seriously Damage Your Health (1983)
Beginning of the End (2006)
Propaganda Feeds (2011)
New World Order (2016)
Diskografia > Singlet

State Violence State Control (1982)
The Price of Silence (1983)
The More I See (1984)
Ignorance (1985)
Gianfranco Lombardi

| Gianfranco Lombardi |
| --- | --- |
 Lombardi 1960-luvun puolivälissä.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Gianfranco ”Franco” Lombardi
Syntynyt: 20. maaliskuuta 1941 Livorno, Italia
Kuollut: 22. tammikuuta 2021 (79 vuotta) Cocquio-Trevisago, Italia
Kansalaisuus:   Italia
Koripalloilija
Lempinimi:  Dado
Pelipaikka:  Pieni laitahyökkääjä
Pituus:  194 cm
Paino:  96 kg
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1956–1958 1958–1970 1970–1972 1972–1973:  Pallacanestro Livorno Virtus Bologna Fortitudo Bologna AMG Sebastiani Basket Rieti
Maajoukkueet
1959–1968:   Italia
Ottelut (pisteet):  113 (1408)
Aiheesta muualla
FIBA
Gianfranco ”Franco” Lombardi (20. maaliskuuta 1941 Livorno – 22. tammikuuta 2021 Cocquio-Trevisago) oli italialainen koripalloilija ja koripallovalmentaja. Hän voitti Virtus Bolognassa pelatessaan kahdesti Italian pääsarjan korikuninkuuden. Italian maajoukkueessa Lombardi pelasi kolmissa kesäolympialaisissa, kaksissa MM- ja kaksissa EM-kilpailuissa.
Elämä ja urheilu-ura

Lombardi kuului vuosikymmenen ajan Italian miesten maajoukkueen vakiopelaajiin. Hän kuului Italian kokoonpanoon muun muassa kesäolympialaisissa Roomassa 1960 (Italia neljäs), Tokiossa 1964 (viides) ja Méxicossa 1968 (kahdeksas), vuosien 1963 ja 1967 MM-kilpailuissa sekä vuosien 1959 ja 1965 EM-kilpailuissa. Välimeren kisoista Lombardin edustama Italia voitti kultaa vuonna 1963.
Seuratasolla Lombardi edusti pisimpään Virtus Bolognaa, joka hänen aikanaan sijoittui Italian pääsarjassa parhaimmillaan toiseksi vuonna 1961. Kausilla 1963–1964 ja 1966–1967 Lombardi oli sarjan korikuningas. Pelaajauransa jälkeen Lombardi toimi valmentajana. Hänet nimettiin vuonna 2006 Italian koripallon kunniagalleriaan. Lombardi kuoli Cocquio-Trevisagossa 79-vuotiaana 22. tammikuuta 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gianfranco Lombardi Wikimedia Commonsissa
Gianfranco Lombardi Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Gjesdalin kirkko

| Gjesdalin kirkko Gjesdal kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2006.
Sijainti:  Gjesdal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Stavangerin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1848
Suunnittelija:  Hans Ditlev Franciscus Linstow
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Gjesdalin kirkko (norj. Gjesdal kyrkje) on Gjesdalin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko, joka valmistui vuonna 1848. Kirkko on rakennettu Hans Ditlev Franciscus Linstowin tyyppipiirustuksen pohjalta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gjesdalin kirkko Wikimedia Commonsissa
Gravitaatiopotentiaali

Gravitaatiopotentiaali on fysiikan käsite. Siihen liittyy tietyn kappaleen massa. Massaan vaikuttava Newtonin gravitaatiolaki voidaan esittää Poissonin yhtälön avulla, jolloin on kyseessä gravitaatiopotentiaaalin ja massatiheyden suhde. Kappaleiden keskinäiseen vetovoimaan liittyy potentiaalienergia, joka on suhteellinen kappaleiden etäisyyteen. Vetovoimaan liittyy myös gravitaatiovakio, joka määritetään mittaamalla. Jos määritetään kahden keskenään vuorovaikutuksessa olevien kappaleiden painovoima, saadaan määritettyä potentiaalienergiafunktio.
Gjesdalbuen

| Gjesdalbuen |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Amedia
Levikki:  3 526 (2021)
Perustettu:  1990
Päätoimittaja:  Kent Roar Nybø
Kotikunta:  Gjesdal
Kotimaa:  Norja
Ilmestymistiheys:  to
Kieli:  norja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Gjesdalbuen (lyh. GB) on norjalainen vuonna 1990 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Gjesdal. Lehti ilmestyy torstaisin ja kuuluu Amedia-konserniin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (norjaksi)
Gravitaatioaalto

Gravitaatioaalto voi tarkoittaa
yleisen suhteellisuusteorian ilmiötä, katso gravitaatiosäteily
hydrodynamiikassa painovoima-aaltoja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Gravitaatioaalto”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Elämä idiootin kanssa

Elämä idiootin kanssa op. 219 (ven. Žizn s idiotom) on Alfred Schnittken säveltämä kaksinäytöksinen ooppera, jonka libreton kirjoitti Viktor Jerofejev samannimiseen novellinsa pohjalta. Ooppera valmistui vuonna 1991 ja sai ensi-iltansa Amsterdamin Het Muziektheaterissa 14. huhtikuuta 1992.
Oopperan tapahtumat sijoittuvat Neuvostoliittoon, jossa päähenkilö ja hänen vaimonsa kutsuvat kotiinsa asumaan mielisairaalasta tulleen "idiootin". Tarina kuvaa neuvostoelämää satiirisesti.
Gjerstadin kirkko (Osterøy)

| Gjerstadin kirkko Gjerstad kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Osterøy, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1870
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  420
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gjerstadin kirkko (norj. Gjerstad kyrkje) on Osterøyn kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1870.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gjerstadin kirkko (Osterøy) Wikimedia Commonsissa
Full Spectrum Warrior

| Full Spectrum Warrior |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Pandemic Studios
Julkaisija:  THQ
Jakelija:  Xbox Game Studios, GOG.com, Steam ja Microsoft Store
Pelimoottori:  Havok
Julkaistu:  2004
Lajityyppi:  reaaliaikainen taktiikkapeli (en)
Pelimuoto:  moninpeli, yksinpeli ja yhteistyömoodi
Alusta:  Xbox, PlayStation 2 ja Microsoft Windows
Jakelumuoto:  DVD-R DL, digitaalinen jakelu ja digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Full Spectrum Warrior on Pandemic Studiosin kehittämä THQ:n julkaisema taktinen ammuntapeli. Peli on julkaistu vuonna 2004 PlayStation 2:lle, Windowsille ja Xboxille.
Pelille on julkaistu seuraaja Full Spectrum Warrior: Ten Hammers.
Kehitys

Peli on saanut alkunsa tutkimuksena koulutussimulaattorin kehittämisestä yhdysvaltain armeijalle, josta se on muokattu ryhmätaktiikkaa painottavaksi videopeliksi. Pelissä on useita asioita tehty juuri päinvastoin kuin tavanomaisissa ammuntapeleissä kuten tarve välttää tarpeetonta konfliktia.
Armeijan edustajat kuitenkin kritisoivat lopullista peliä liian epärealistisena. Pelin raskaasti muokattua versiota on kuitenkin hyödynnetty traumaperäisen stressihäiriön (PTSD) hoitamisessa.
Vastaanotto

Peli on saanut GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 7.7/10.
Peli on saanut Eurogamerin arvostelussa arvosanaksi 8/10.
Ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lex Lang  | … |  Platoon Leader   |
|  Svon  | … |  Devereux   |
|  Ben Diskin  | … |  Ota   |
|  Armando Valdes-Kennedy  | … |  Mendez   |
|  Ian Kessler  | … |  Picoli   |
|  JD Cullum  | … |  Shedadi, NATO British Officer   |
|  Mikey Kelley  | … |  Shimenski   |
|  Beng Spies  | … |  Silverman   |
|  Billy Brown  | … |  Williams   |
Aiheesta muualla

Full Spectrum Warrior MobyGamesissa (englanniksi)
Full Spectrum Warrior Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Electricity (Silk Cityn ja Dua Lipan kappale)

| ”Electricity” Silk City & Dua Lipa |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Electricity EP
 Äänitetty : elokuu 2018
 Julkaistu: 6. syyskuuta 2018
 Formaatti: digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Silk City, The Picard Brothers, Jarami, Riton, Alex Metric, Jr Blender
 Tyylilaji: dance-pop, house
 Kesto: 04.21
 Levy-yhtiö: Columbia Records
Silk Cityn muut singlet
| ”Loud” 2018 | ”Electricity” 2018 |   |
Dua Lipan muut julkaisut
| ”One Kiss” 2018 | ”Electricity” 2018 | ”If Only” 2018 |
Electricity on brittiläis-amerikkalaisen musiikkiduo Silk Cityn sekä brittiläislaulaja Dua Lipan musiikkikappale. Sen julkaisi Columbia Records digitaalisesti ladattavana singlenä 6. syyskuuta 2018. Kappale on liitetty sekä Silk Cityn omalle Electricity EP:lle että Lipan oman debyyttistudioalbumin lopulliseen versioon. Kappaleen ovat sanoittaneet Lipa, Silk City, Diana Gordon, Romy Madley Croft, Philip Meckseper, Jacob Olofsson, Rami Dawod, Maxime Picard ja Clément Picard. Sen tuotannosta vastasivat puolestaan Silk City, The Picard Brothers, Jarami, Riton, Alex Metric ja Jr Blender. Kappaleelle on toteutettu myös Bradley & Pablon ohjaama musiikkivideo, joka julkaistiin Mark Ronsonin, Silk Cityn jäsenen YouTube-kanavalla 5. syyskuuta 2018. Videon visuaalit sisältävät viittauksia vuoden 2003 Koillis-Yhdysvaltojen laajamittaiseen sähkökatkokseen, samalla kun Lipa tanssii hylätyssä varastorakennuksessa.
"Electricity" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sen päästyä singlelistan viiden parhaan joukkoon Alankomaissa, Britanniassa, Israelissa, Kroatiassa ja Latviassa sekä kymmenen parhaan joukkoon Belgiassa, Irlannissa, Libanonissa ja Skotlannissa. Kappale voitti Grammyn vuoden 2019 Grammy-palkintogaalassa kategoriassa "Paras tanssikappale".
Käännös suomeksi