stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1881
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

8. tammikuuta – Einari Weijo, suomalainen jääkärieversti (k. 1954)
9. tammikuuta – Giovanni Papini, italialainen toimittaja, esseisti, kriitikko ja kirjailija (k. 1956)
12. tammikuuta – Arthur Långfors, suomalainen romanisti, professori, diplomaatti ja kriitikko (k. 1959)
29. tammikuuta – E. E. Tuompo, suomalainen metsänhoitaja ja eräkirjailija (k. 1939)
31. tammikuuta – Irving Langmuir, vuoden 1932 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kemisti (k. 1957)
3. helmikuuta – József Galamb, unkarilais-yhdysvaltalainen koneinsinööri ja Fordin ensimmäinen pääsuunnittelija (k. 1955)
4. helmikuuta – Fernand Léger, ranskalainen taidemaalari, kuvanveistäjä ja elokuvantekijä (k. 1955)
4. helmikuuta – Kliment Vorošilov, neuvostoliittolainen sotilasjohtaja ja poliitikko (k. 1969)
10. helmikuuta – Pauline Brunius, ruotsalainen näyttelijä, teatteriohjaaja ja teatterinjohtaja (k. 1954)
11. helmikuuta – Carlo Carrà, italialainen taidemaalari (k. 1966)
12. helmikuuta – Yrjö Kemppainen, suomalainen toimitusjohtaja, toimittaja ja kirjailija (k. 1929)
25. helmikuuta – Aleksei Rykov, venäläinen vallankumouksellinen ja neuvostoliittolainen poliitikko (k. 1938)
27. helmikuuta – Sveinn Björnsson, Islannin ensimmäinen presidentti (k. 1952)
27. helmikuuta   – L. E. J. Brouwer, alankomaalainen matemaatikko (k. 1966)
3. maaliskuuta – Olga Tainio, suomalainen näyttelijä (k. 1961)
8. maaliskuuta – K. H. Seppälä, suomalainen kirkkoherra ja tuomiorovasti (k. 1959)
12. maaliskuuta – Väinö Tanner, suomalainen poliitikko ja osuustoimintamies (k. 1966)
17. maaliskuuta – Walter Rudolf Hess, vuoden 1949 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut sveitsiläinen fysiologi (k. 1973)
18. maaliskuuta – Paul Le Flem, ranskalainen säveltäjä ja musiikkikriitikko (k. 1984)
20. maaliskuuta – Eugène Schueller, ranskalainen liikemies, L’Oréal-yhtiön perustaja (k. 1954)
23. maaliskuuta – Roger Martin du Gard, vuoden 1937 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut ranskalainen kirjailija (k. 1958)
23. maaliskuuta – Hermann Staudinger, vuoden 1953 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti (k. 1965)
25. maaliskuuta – Béla Bartók, unkarilainen säveltäjä ja pianisti (k. 1945)
26. maaliskuuta – Guccio Gucci, italialainen liikemies ja muotisuunnittelija (k. 1953)
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

3. huhtikuuta – Alcide De Gasperi, italialainen kristillisdemokraattinen poliitikko (k. 1954)
7. huhtikuuta – Ida Virenius, yksi Suomen pitkäikäisimmistä henkilöistä (k. 1990)
12. huhtikuuta – Sulo Wuolijoki, suomalainen asianajaja, sanomalehtimies, poliitikko ja kansanedustaja (k. 1957)
17. huhtikuuta – Cornelius Holmboe, norjalainen poliitikko (k. 1947)
18. huhtikuuta – Juho Karreinen, suomalainen kirjailija (k. 1935)
21. huhtikuuta – Georg Palmroth, suomalainen ratsuväen upseeri (k. 1951)
25. huhtikuuta – Kaarlo Junnelius, suomalainen talousmies ja kunnallispoliitikko (k. 1950)
30. huhtikuuta – Leopold Ziegler, saksalainen filosofi (k. 1958)
3. toukokuuta – Henri Schouteden, belgialainen eläintieteilijä (k. 1972)
4. toukokuuta – Aleksandr Kerenski, Venäjän väliaikaisen hallituksen pääministeri 1917 (k. 1970)
10. toukokuuta – Louis Gassion, ranskalainen sirkustaiteilija (k. 1944)
18. toukokuuta – Walfrid Kauhanen, suomalainen taidemaalari (k. 1940)
19. toukokuuta – Kemal Atatürk, Nyky-Turkin perustaja (k. 1938)
29. toukokuuta – Hilma Valjakka, suomalainen SDP:n kansanedustaja (k. 1934)
30. toukokuuta – Georg von Küchler, saksalainen sotamarsalkka (k. 1968)
30. toukokuuta   – Oskar August Rosenqvist, suomalainen taloustieteilijä (k. 1918)
5. kesäkuuta – François Coli, ranskalainen lentäjä ja lentosuunnistaja (katosi 1927)
9. kesäkuuta – Axel Brusewitz, ruotsinsuomalainen valtiotieteilijä ja professori (k. 1950)
11. kesäkuuta – Nils Wohlin, ruotsalainen poliitikko (k. 1948)
24. kesäkuuta – Hanna Lappalainen, suomalainen apteekkari ja suurlahjoittaja (k. 1966)
28. kesäkuuta – Torsten Aminoff, suomalainen eversti ja metsänhoitaja (k. 1946)
29. kesäkuuta – Curt Sachs, saksalainen musiikkitieteilijä (k. 1959)
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

4. heinäkuuta – Toivo Paatola, suomalainen arkkitehti (k. 1962)
6. heinäkuuta – Hilma Honkakangas, suomalainen runoilija (k. 1962)
7. heinäkuuta – Hugo Dingler, saksalainen tiedemies ja filosofi (k. 1954)
13. heinäkuuta – Joel Järnstedt, suomalainen toimittaja (k. 1934)
14. heinäkuuta – Magnus Poulsson, norjalainen arkkitehti (k. 1958)
19. heinäkuuta – Toimi Juuti, suomalainen kirjailija ja kääntäjä (k. 1943)
24. heinäkuuta – Reinhold Svento, suomalainen lakimies ja poliitikko (k. 1973)
27. heinäkuuta – Hans Fischer, vuoden 1930 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti (k. 1945)
27. heinäkuuta – Arthur E. Nikander, suomalainen rakennuttaja ja tiilitehtailija (k. 1953)
6. elokuuta – Alexander Fleming, vuoden 1945 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut skotlantilainen tutkija, penisilliinin keksijä (k. 1955)
6. elokuuta – Louella Parsons, yhdysvaltalainen juorukolumnisti ja käsikirjoittaja (k. 1972)
7. elokuuta – François Darlan, ranskalainen amiraali (k. 1942)
8. elokuuta – Ewald von Kleist, saksalainen sotamarsalkka (k. 1954)
16. elokuuta – Jon Väinö Karsten, suomalainen kuvanveistäjä (k. 1963)
22. elokuuta – Yrjö Liipola, suomalainen kuvanveistäjä (k. 1971)
28. elokuuta – Sigurd Islandsmoen, norjalainen säveltäjä (k. 1964)
5. syyskuuta – Otto Bauer, itävaltalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko (k. 1938)
5. syyskuuta – Henry Maitland Wilson, brittiläinen sotamarsalkka (k. 1964)
7. syyskuuta – Einar Reuter, suomalainen kirjailija, taidekriitikko ja taidemaalari (k. 1968)
11. syyskuuta – Asta Nielsen, tanskalainen näyttelijä (k. 1972)
14. syyskuuta – Tuomas W. Hyrskymurto, suomalainen kauppias ja kommunistinen vallankumousmies (k. 1920)
15. syyskuuta – Ettore Bugatti, italialainen autonsuunnittelija (k. 1947)
17. syyskuuta – Elli Malm, suomalainen näyttelijä (k. 1960)
20. syyskuuta – Karin Elg, suomenruotsalainen näytelmäkirjailija (k. 1956)
20. syyskuuta – Antti Hackzell, suomalainen poliitikko (k. 1946)
23. syyskuuta – Arno Almqvist, suomalainen eversti, vankilanjohtaja ja olympiaurheilija (k. 1940)
26. syyskuuta – Ernst Gräfenberg, saksalais-yhdysvaltalainen lääkäri ja gynekologi (k. 1957)
29. syyskuuta – Ludwig von Mises, itävaltalainen taloustieteilijä (k. 1973)
30. syyskuuta – Ain'Elisabet Pennanen, suomalainen kirjailija (k. 1945)
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

3. lokakuuta – Adolf Taimi, suomalainen kommunistipoliitikko (k. 1955)
4. lokakuuta – Walther von Brauchitsch, saksalainen sotamarsalkka (k. 1948)
4. lokakuuta – Otto Ville Kuusinen, suomalais-neuvostoliittolainen poliitikko (k. 1964)
8. lokakuuta – Rudolf Holsti, suomalainen poliitikko (k. 1945)
11. lokakuuta – Hans Kelsen, itävaltalainen oikeusteoreetikko (k. 1973)
17. lokakuuta – Erland Aarnio, suomalainen toimittaja ja poliitikko (k. 1938)
17. lokakuuta – Aleksanteri Vasten, suomalais-venäläinen bolševikki (k. 1938)
22. lokakuuta – Clinton Davisson, vuoden 1937 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (k. 1958)
25. lokakuuta – Pablo Picasso, espanjalainen taidemaalari (k. 1973)
26. lokakuuta – Jenő Farkas, unkarilainen autosuunnittelija (k. 1963)
26. lokakuuta   – Sergei Merkurov, armenialainen kuvanveistäjä (k. 1952)
7. marraskuuta – Otto Engelbrekt Jaatinen, suomalainen näytelmäkirjailija (k. 1934)
12. marraskuuta – Maximilian von Weichs, saksalainen sotamarsalkka (k. 1954)
13. marraskuuta – Knut Liestøl, norjalainen folkloristiikan professori (k. 1952)
16. marraskuuta – Mimmi Haapasalo, suomalainen kauppias ja puvustonhoitaja (k. 1970)
22. marraskuuta – Enver pašša, İsmail Enver Efendi, turkkilainen kenraali ja sotaministeri (k. 1922)
23. marraskuuta – Aarne Laaksovirta, suomalainen kirjailija (k. 1958)
25. marraskuuta – Johannes XXIII, paavi (k. 1963)
27. marraskuuta – Joel Lehtonen, suomalainen kirjailija (Putkinotko). (k. 1934)
28. marraskuuta – Stefan Zweig, itävaltalainen kirjailija (k. 1942)
30. marraskuuta – Edvard Gylling, suomalainen tilastotieteilijä ja kommunistipoliitikko (k. 1938)
3. joulukuuta – Ilmari Launis, suomalainen arkkitehti (k. 1955)
4. joulukuuta – Edvard Bull, norjalainen historioitsija ja poliitikko (k. 1932)
4. joulukuuta – Erwin von Witzleben, saksalainen sotamarsalkka (k. 1944)
23. joulukuuta – Juan Ramón Jiménez, vuoden 1956 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut espanjalainen runoilija (k. 1958)
23. joulukuuta – Gunnar Tallberg, suomalainen liikkeenjohtaja ja kilpapurjehtija (k. 1931)
25. joulukuuta – Janne Hautala, suomalainen toimittaja ja työväenliikkeen poliitikko (k. 1917)
30. joulukuuta – Frans Myyryläinen, suomalainen punakaartilainen, läskikapinan johtaja (k. 1938)
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Louis-Auguste Blanqui, ranskalainen poliittinen aktivisti ja kommunisti (s. 1805)
4. tammikuuta – J. W. Snellman G:son, suomalainen kauppaneuvos, sahanomistaja, laivanvarustaja ja tervaporvari (s. 1809)
19. tammikuuta – Auguste Mariette, ranskalainen arkeologi (s. 1821)
23. tammikuuta – Damian Kononov, Damaskin, Valamon luostarin igumeeni (s. 1795)
30. tammikuuta – Jacques-Nicolas Lemmens, belgialainen urkuri, säveltäjä ja pedagogi (s. 1823)
3. helmikuuta – John Gould, englantilainen lintutieteilijä (s. 1804)
5. helmikuuta – Thomas Carlyle, skotlantilainen esseisti, satiristi ja historioitsija (s. 1795)
6. helmikuuta – Konstantin Ton, saksalais-venäläinen arkkitehti (s. 1794)
7. helmikuuta – Fredrik Cygnaeus, suomalainen taide- ja tiede-elämän vaikuttaja (s. 1807)
9. helmikuuta – Fjodor Dostojevski, venäläinen kirjailija (s. 1821)
18. helmikuuta – Karl Eugen Grönlund, suomalainen oppikoulun lehtori ja kirjailija (s. 1831)
4. maaliskuuta – Jakob August Estlander, suomalainen lääkäri ja kirurgi (s. 1831)
13. maaliskuuta – Aleksanteri II, Venäjän tsaari (s. 1818)
13. maaliskuuta – Ignacy Hryniewiecki, puolalainen vallankumouksellinen (s. 1855)
14. maaliskuuta – Nikolai Sablin, venäläinen vallankumouksellinen narodnikki (s. 1849)
21. maaliskuuta – Anders Fryxell, ruotsalainen kirjailija, rehtori ja pappi (s. 1795)
23. maaliskuuta – Nikolai Rubinštein, venäläinen pianisti ja säveltäjä (s. 1835)
23. maaliskuuta – B. F. Salonen, suomalainen opettaja ja oppikirjojen laatija (s. 1849)
24. maaliskuuta – Friedrich Hecker, saksalainen vallankumouksellinen tasavaltalainen (s. 1811)
28. maaliskuuta – Modest Musorgski, venäläinen säveltäjä (s. 1839)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

3. huhtikuuta – Alexander Ferdinand Borenius, suomalainen tuomiokapitulin asessori (s. 1807)
7. huhtikuuta – Pierre Bonaparte, ranskalainen prinssi, Lucien Bonaparten poika (s. 1815)
7. huhtikuuta – Johann Hinrich Wichern, saksalainen teologi ja hyväntekijä (s. 1808)
11. huhtikuuta – Kristian Elster (vanhempi), norjalainen kirjailija, toimittaja, kirjallisuus- ja teatterikriitikko (s. 1841)
15. huhtikuuta – keisari Aleksanteri II:n murhaan osallistuneet venäläiset narodnikit (hirtettiin):
Nikolai Kibaltšitš (s. 1853)
Timofei Mihailov (s. 1859)
Sofja Perovskaja (s. 1853)
Nikolai Rysakov (s. 1861)
Andrei Željabov (s. 1851)
19. huhtikuuta – Benjamin Disraeli, brittiläinen valtiomies ja kirjailija (s. 1804)
22. huhtikuuta – Heinrich Wächter, saksalais-suomalainen musiikinopettaja, urkuri ja kuoronjohtaja (s. 1818)
27. huhtikuuta – Ludwig von Benedek, itävaltalainen kenraali (s. 1804)
9. toukokuuta – Fredrik Wilhelm Scholander, ruotsalainen arkkitehti ja taidemaalari (s. 1816)
9. toukokuuta – Wolmar Westling, suomalainen arkkitehti (s. 1845)
11. toukokuuta – Henri Amiel, sveitsiläinen filosofi, kirjailija ja estetiikan professori (s. 1821)
14. toukokuuta – Mary Seacole, jamaikalaissyntyinen Krimin sodassa haavoittuneita auttanut sairaanhoitaja (s. 1805)
15. toukokuuta – Franz von Dingelstedt, saksalainen runoilija (s. 1814)
19. toukokuuta – Harry von Arnim, saksalainen kreivi ja diplomaatti (s. 1824)
21. toukokuuta – Thomas A. Scott, yhdysvaltalainen liikemies (s. 1823)
24. toukokuuta – Samuel Palmer, brittiläinen taidemaalari ja etsaaja (s. 1805)
6. kesäkuuta – Henri Vieuxtemps, belgialais-ranskalainen viulutaiteilija ja säveltäjä (s. 1820)
15. kesäkuuta – Franjo Krežma, kroatialainen viulisti ja säveltäjä (s. 1862)
16. kesäkuuta – Marie Laveau, yhdysvaltalainen voodoo-papitar (s. 1801)
17. kesäkuuta – James Starley, englantilainen keksijä (s. 1831)
27. kesäkuuta – Herman Fredrik Sohlberg, suomalainen rovasti, opettaja ja Tammikuun valiokunnan jäsen (s. 1813)
28. kesäkuuta – Jules Armand Dufaure, ranskalainen poliitikko ja pääministeri (s. 1798)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Rudolf Hermann Lotze, saksalainen filosofi ja loogikko (s. 1817)
4. heinäkuuta − Johan Vilhelm Snellman, suomalainen filosofi, kirjailija ja valtiomies (s. 1806)
13. heinäkuuta − John C. Pemberton, Etelävaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa (s. 1814)
14. heinäkuuta – William Henry McCarty (”Billy the Kid”), yhdysvaltalainen Villin lännen lainsuojaton (s. 1859)
3. elokuuta – William Fargo, yhdysvaltalainen liikemies ja pormestari (s. 1818)
18. elokuuta – Torsten Gustaf Aminoff suomalainen kielitieteilijä (s. 1838)
21. elokuuta – Theodor Sederholm, suomalainen kirjakauppias, kirjankustantaja ja toimittaja (s. 1832)
13. syyskuuta – Ambrose Burnside, yhdysvaltalainen rautatiejohtaja, keksijä, tehtailija ja poliitikko (s. 1824)
19. syyskuuta – James Garfield, Yhdysvaltain presidentti (s. 1831)
20. syyskuuta – Johan Lorentz Lagus, suomalainen kirkkoherra ja tuomiorovasti (s. 1805)
24. syyskuuta – Friedrich von Thun und Hohenstein, itävaltalainen kreivi ja diplomaatti (s. 1810)
Kuolleita > Lokakuu–joulukuu

10. lokakuuta – Heinrich von Haymerle, itävaltalainen paroni, diplomaatti ja ministeri (s. 1828)
16. lokakuuta – Louis A. Wiltz, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko (s. 1843)
30. lokakuuta – George W. De Long, yhdysvaltalainen laivaston upseeri ja tutkimusmatkailija (s. 1844)
2. marraskuuta – Fredrik Berndtson, suomenruotsalainen lehtimies, runoilija, dosentti ja virkamies (s. 1820)
9. marraskuuta – Carl Otto Ramstedt, suomalainen everstiluutnantti ja Suomen konepajateollisuuden uranuurtaja (s. 1813)
14. marraskuuta – Christoph Gottfried Andreas Giebel, saksalainen eläintieteilijä ja paleontologi (s. 1820)
22. marraskuuta – Natalia Castrén, suomalainen kulttuuripersoonallisuus (s. 1830)
30. marraskuuta – Nikolai Muravjov-Amurski, venäläinen tutkimusmatkailija, diplomaatti ja kuvernööri (s. 1809)
2. joulukuuta – Jenny von Westphalen, Jenny Marx, saksalainen Karl Marxin puoliso (s. 1814)
5. joulukuuta – Nikolai Pirogov, venäläinen lääkäri ja kenttäkirurgian kehittäjä (s. 1810)
9. joulukuuta – Thomas François Burgers, Transvaalin presidentti 1872–1877 (s. 1834)
11. joulukuuta – Hugo Raab, ruotsalainen vapaaherra ja kenraalimajuri (s. 1831)
13. joulukuuta – August Šenoa, kroatialainen kirjailija, kriitikko ja toimittaja (s. 1838)
14. joulukuuta – Berndt Godenhjelm, suomalainen taidemaalari (s. 1799)
27. joulukuuta – Pjotr Uspenski, venäläinen vallankumouksellinen (s. 1847)
Shacknasty Jim, yhdysvaltalainen modoc-soturi (s. 1851)
Muuta

Kirjallisuusvuosi 1881
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Dick Erixon

Dick Erixon (2024)
Dick Erixon (s. 16. heinäkuuta 1962 Tukholma) on ruotsalainen Ruotsidemokraatit-puolueen poliitikko.
Erixon sai taloustieteellisen koulutuksen. Hän on aiemmin toiminut päätoimittajana Samtiden-verkkolehdessä. Hän vastasi myös Ruotsidemokraattien Youtube-kanavasta Riks, mutta hänen seuraajakseen tuli Richard Sörman ennen vuoden 2024 eurovaaleja. Erixon oli vaaleissa kolmantena ehdokkaana Ruotsidemokraattien listalla ja tuli valituksi Euroopan parlamentin jäseneksi.
Mielipiteitä

Erixon on kritisoinut Euroopan unionia epädemokraattisuudesta.
Erixon on kritisoinut voimakkaasti Euroopan unionin ilmastopoliittista Fit for 55 -suunnitelmaa. Hän kyseenalaistaa ihmisen osuuden ilmastonmuutokseen ja pitää huolta lajikadosta aiheettomana. Erixon ilmoitti olevansa Euroopan parlamentissa avoin yhteistyölle myös ”Venäjä-ystävällisten” puolueiden kanssa.
Kalla fakta -ohjelma paljasti vuonna 2024 Ruotsidemokraatit-puolueeseen kytkeytyvät internetin trollitilit. Erixon kiisti tilien käytön trollaukseen ja selitti niiden toimintaa satiirilla ja huumorilla.
Facebook

| Facebook |
| --- | --- |


Verkkosivusto:  www.facebook.com
Tyyppi:  Internet-yhteisö
Rekisteröinti:  vaihtoehtoinen (tarpeellinen)
Kielet:  saatavilla 111 kielellä
Omistaja:  Meta, Inc.
Luonut:  Mark Zuckerberg Dustin Moskovitz Matt Cohler Chris Hughes Eduardo Saverin
Avattu:  4. helmikuuta 2004
Similarweb-sija:  3. (kesäkuu 2022)
Ohjelmointikieli:  C++, D-kieli ja Hack (ennen myös PHP)
Nykyinen tila:  aktiivinen
Facebookin "f"-logo.
Facebook [ˈfeɪs.bʊk] on Internetissä toimiva mainosrahoitteinen yhteisöpalvelu. Sivusto tarjoaa käyttäjille mahdollisuuden kuvallisen käyttäjäprofiilin luomiseen sekä yhteydenpitoon ystäviensä kanssa. Facebookissa on myös mahdollista liittyä erilaisiin yhteisöihin ja saada tietoa tulevista tapahtumista. Facebookin liikeidea on myydä mainostajille mahdollisuutta lähettää palvelun kautta käyttäjille kohdennettua mainontaa. Facebookin omistaja ja ylläpitäjä on Meta, Inc. -yritys, jonka kotipaikka on Yhdysvalloissa Kalifornian osavaltiossa Palo Altossa. Facebookin perusti sen nykyinen toimitusjohtaja Mark Zuckerberg Harvardin yliopiston kampuksella yhdessä opiskelukavereidensa Eduardo Saverinin, Dustin Moskovitzin ja Chris Hughesin kanssa.
Vuoden 2019 lopulla Facebookilla oli 2,5 miljardia aktiivista käyttäjää kuukaudessa. Sen käyttöliittymä on saatavilla yhteensä 111 eri kielellä.
Facebook on saanut nimensä Harvardin yliopiston vuosittain julkaiseman kirjan mukaan, jossa esitellään yliopiston uudet opiskelijat. Kirjan nimi on Freshman Register, mutta sitä kutsutaan lempinimellä Facebook.
Historia

Facebookin alullepanijana toimi yhtiön nykyinen toimitusjohtaja Mark Zuckerberg. Sivuston kehittämisessä hän sai tukea ystäviltään Eduardo Saverinilta, Dustin Moskovitzilta ja Chris Hughesilta.
Facebookin idea kuitenkin perustuu alun perin ConnectU:n yhteisöpalveluohjelmistoon. ConnectU:n perustajat Tyler ja Cameron Winklevoss antoivat vuonna 2003 Zuckerbergin tehtäväksi viimeistellä kehittelemänsä yhteisöpalveluohjelmiston. Zuckerberg kuitenkin varasti idean ja julkaisi Facebookin alkuvuodesta 2004. Asiaa puitiin oikeudessa vuonna 2008. Facebook ja ConnectU sopivat kuitenkin oikeustapauksen ja Facebook maksoi 65 miljoonan dollarin vahingonkorvaukset ConnectU:lle. Oikeusjutun osapuolet sopivat visusta vaitiolosta, mutta juttu kuitenkin levisi julkisuuteen ConnectU:n lakitoimiston kömmähdyksen myötä.lähde?
Alun perin Zuckerberg suunnitteli Facebookin ainoastaan yliopiston sisäiseen käyttöön. Sana tästä uudesta palvelusta levisi nopeasti ja Facebookin suosio alkoi kasvaa räjähdysmäisesti. Suosion seurauksena palvelua päätettiin laajentaa Stanfordin, Columbian, sekä Yalen yliopistoihin.
Zuckerberg ja Moskovitz päättivät jättää opintonsa Harvardissa kesken tehdäkseen unelmistaan totta ja pyörittääkseen Facebookia täysipäiväisesti. Vuoden lopulla käyttäjämäärä lähenteli jo miljoonaa käyttäjää. Vuonna 2005 Facebook jatkoi laajentumistaan useisiin eri kouluihin Yhdysvalloissa ja lopulta myös ulkomaille. Vuoden 2005 joulukuussa palvelulla oli jo yli viisi ja puoli miljoonaa käyttäjää.
Vuonna 2006 käyttäjäkuntaa laajennettiin ensin työyhteisöille ja lopulta kaikille avoimeksi. Internet-jätti Yahoo tarjosi Facebookista miljardi dollaria, mutta Zuckerberg kieltäytyi. Käyttäjämäärä kasvoi vuoden aikana jo yli 12,5 miljoonaan käyttäjään.
Historia > Facebook Suomessa

Suomessa Facebook alkoi levitä varsinaisesti vuoden 2007 lokakuussa. Tuolloin aktiivisia käyttäjiä oli kokonaisuudessaan jo 58 miljoonaa. Facebookin suomennos saatiin valmiiksi keväällä 2008. Translations-sovelluksen avulla käyttäjät itse ehdottivat käännöksiä Facebookissa käytettäville sanoille ja käsitteille. Sovellusta käyttävä yhteisö äänesti parhaat sanat, jotka sitten otettiin käyttöön suomenkieliseen Facebookiin.
Facebookin tilastojen mukaan aktiivisia suomalaisia käyttäjätunnuksia on vuonna 2011 arvioitu olevan noin 2 miljoonaa, mutta todellisten suomalaiskäyttäjien määräksi on arvioitu muiden tilastojen vertailun avulla tuolloin olleen 1,7 miljoonaa.
Tammikuussa 2012 julkaistun tutkimuksen mukaan yli tuhannen tykkääjän Facebook-sivuja on Suomessa noin tuhat. Näistä 50 suosituinta sivua oli onnistunut saamaan yli 100 000 tykkääjää. Sukupuolensa ilmoittaneista käyttäjistä yli puolet oli naisia (57 %). Tutkimuksen mukaan suomalaiset yritykset käyttävät Facebookia pääasiassa tiedottamiseen (92 % vastaajista), mutta myös brändinrakennus (81 %) ja asiakassuhteiden hoitaminen (71 %) olivat yleisiä käyttötarkoituksia. Sivujen ylläpitoon käytetään keskimäärin noin 4 tuntia viikossa. Facebook-sivujen tykkääjien aktiivisuustaso oli keskimäärin 3,9 % ja mediaani 1,8 %. Eniten aktiivisuutta Facebook-sivuilla oli seurantajaksona (14.11. – 14.12.2011) kello 10 ja klo 20.
Perustoiminnot

Facebookissa ihmiset esiintyvät lähtökohtaisesti oikealla nimellään. Käyttö alkaa lähettämällä kuva itsestään ja ajan myötä keräämällä lista kavereista. Kuvaa ei ole pakko lisätä. Jokaisen kaverin täytyy hyväksyä lähetetty kaveripyyntö, minkä jälkeen molemmat osapuolet ilmestyvät toistensa listalle.
Sivusto tarjoaa useita tapoja kertoa kuulumisistaan ja kokemuksistaan. Jokaisella on oma aikajana (aikaisemmin seinä), johon kaverit voivat kirjoittaa viestejä ja jossa voi kertoa omia tapahtumia status- eli tilapäivityksissä. Facebookin etusivu näyttää uutisvirran, joka toimii yhteenvetona uusimmista tapahtumista. Käytössä on myös yksinkertainen chat, jossa voi keskustella reaaliaikaisesti.
Käyttäjällä voi olla Facebookin rajattoman tallennuskapasiteetin ansiosta loputtomasti kuvia itsestään tai muista tapahtumista. Kuvia voi jaotella teeman mukaan erilaisiin albumeihin ja lisätä niihin tägejä, jotka kertovat, keitä niissä esiintyy. Kuvia on mahdollista myös kommentoida. Henkilö voi hallita julkaisemiensa kuvien tai tietojen näkyvyyttä. Eri osa-alueita voi rajoittaa näkymään vain itselle, läheisille kavereille, kaikille kavereille, kavereiden kavereille tai kaikille.
Mainosbannerien lisäksi Facebook on kehittänyt muun muassa erilaisia sovelluksia ja pelejä, joiden mainostaminen tuo tuloja verkoston lisäksi myös käyttäjille.
Huhtikuussa 2018 Mark Zuckerberg kertoi Facebookin kehittäjäkonferenssissa että Facebookiin lisätään deittailupalvelu. Se julkaistiin Yhdysvalloissa syyskuussa 2019 ja Euroopassa lokakuussa 2020.
Perustoiminnot > Facebook-ryhmä

Kuka tahansa Facebook-tilin käyttäjä voi perustaa oman Facebook-ryhmän. Ryhmän jäsenet voivat lähettää toisilleen Internetin sisältöä, kuten linkkejä, mediasisältöä, kysymyksiä, tapahtumia, editoitavia dokumentteja ja kommentteja jotka kohdistuvat kyseisiin sisältöihin.
Facebook-ryhmiä perustetaan ja niitä käytetään monenlaiseen netin kautta tehtävään yhteydenpitoon, kuten keskusteluihin, tapahtumien mainostamiseen, informaation levittämiseen tai jonkin yhden asian liikkeen tai harrastus- tai kaveripiirin luomiseen. Monesti ryhmiin liitytään myös sen kummemmin pohtimatta mitä siellä aikoo tehdä, jolloin ne ikään kuin toimivat kannanottona, muistuttaen Facebokissa esiintyvää "peukuttamista" eli "tykkäämistä".
Facebook-ryhmät toimivat yleensä samanhenkisten ihmisten kohtaamispaikkoina Internetissä. Facebook-ryhmiä käyttävät usein esimerkiksi kerhot, yhdistykset, yritykset ynnä muut. Niissä vierailevat tyypillisesti erilaisten kerhojen, intressiryhmien ja yhdistysten jäsenet, kauppiaiden asiakkaat, yritysten työntekijät sekä ketkä hyvänsä Facebookin käyttäjät.
Facebook-ryhmillä on kolme eri yksityisyyskategoriaa (yksityisyysasetusta):
"Avoin" ("Open"); Ryhmä ja sen jäsenet sekä sivujen sisältö ovat avoimesti näkyvissä kaikille Internetin käyttäjille.
Ainoa rajoitus on, ettei sisältöä voi muuttaa ennen kuin liittyy ryhmän jäseneksi.
"Suljettu" ("Closed"); Ryhmä ja sen jäsenet näkyvät avoimesti kaikille internetin käyttäjille, mutta heidän kommenttinsa eivät näy ennen kuin liittyy ryhmään.
"Salainen" ("Secret"); Facebook-ryhmä ei ole julkisesti nähtävillä. Siihen pääsee vain sitä kautta, että joku ryhmän jäsenistä kutsuu uuden jäsenen Facebookin kautta liittymään ryhmään.
Facebookin käyttäjät voivat liittyä enintään 6 000 ryhmään. Facebook poistaa automaattisesti kaikki ryhmät, joissa ei ole jäseniä.