stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ferrari (sukunimi)

Ferrari on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Caetano Ferrari (s. 1942), brasilialainen roomalaiskatolinen piispa
Enzo Ferrari (1898–1988), italialainen autotehtailija, Scuderia Ferrari -Grand Prix -tallin ja Ferrari-autotehtaan perustaja
Érico Ferrari (1928–1973), brasilialainen roomalaiskatolinen piispa
Ermanno Wolf-Ferrari (1876–1948), italialainen säveltäjä
Giancarlo Ferrari (s. 1942), italialainen jousiampuja
Giordano Ferrari (s. 1956), italialainen korkeushyppääjä
Giovanni Ferrari (1907–1982), italialainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja
Jérôme Ferrari (s. 1968), ranskalainen kirjailija ja kääntäjä
Lodovico Ferrari (1522–1565), italialainen matemaatikko
Luc Ferrari (1929−2005), ranskalainen säveltäjä
Lolo Ferrari, oik. Eve Valois (1963–2000), ranskalainen eroottinen tanssija ja pornonäyttelijä
Marco Ferrari (1932–2020), italialainen roomalaiskatolinen piispa
Mario Ferrari (1894–1974), italialainen näyttelijä
Matteo Ferrari (s. 1979), italialainen jalkapalloilija
Paolo Ferrari (1822–1889), italialainen näytelmäkirjailija
Piero Ferrari (s. 1945), italialainen autourheiluvaikuttaja, Enzo Ferrarin poika
Roberto Ferrari (1923–1996), italialainen miekkailija
Roberto Ferrari (s. 1983), italialainen maantiepyöräilijä
Unge Ferrari, oik. Stig Joar Haugen (s. 1990), norjalainen rap-artisti
Vanessa Ferrari (s. 1990), italialainen telinevoimistelija.
Muut merkitykset

Ferrari, italialainen urheiluautojen valmistaja
Ferrari (viini), Franciacorta-tyyppinen italialainen viini.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Ron Hainsey

| Ron Hainsey |
| --- | --- |
 Ron Hainsey vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. maaliskuuta 1981 (ikä 43) Bolton, Connecticut
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  191 cm
Paino:  91 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2001–2020
Seurat:  Montreal Canadiens   Columbus Blue Jackets   Atlanta Thrashers   Winnipeg Jets   Carolina Hurricanes   Pittsburgh Penguins   Toronto Maple Leafs   Ottawa Senators
NHL-varaus:  13. varaus, 2000 Montreal Canadiens
Ronald Hainsey (s. 24. maaliskuuta 1981 Bolton, Connecticut, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelasi ammattilaisurallaan 17 kauden aikana NHL-liigassa 1 132 ottelua tehden niissä tehot 59+252=311. Kaudella 2016–2017 Hainsey voitti Stanley Cupin pelatessaan Pittsburgh Penguinsissa. Hainsey ilmoitti lopettavansa ammattilaisuransa huhtikuussa 2021 oltuaan vuoden pelaamatta.
Formula E Gen3

Formula E Gen3, tunnetaan myös nimillä Spark Gen3 ja Gen3,  on Formula E -sarjassa käytettävä kilpa-auto. Gen3 otettiin käyttöön kaudeksi 2022–2023. Nimensä mukaisesti se on Formula E -sarjan kolmannen sukupolven auto ja seuraaja Spark SRT05e autolle. Auton on rakennuttanut Spark Racing Technology ja se toimii pohjana kaikille Formula E -sarjan autoille.
Gen3 auto esiteltiin huhtikuussa 2022 Monacossa. Formula E:n ja FIA:n mukaan Gen3 on kaikkien aikojen tehokkain auto hyötysuhteeltaan, sillä yli 40 prosenttia auton käyttämästä energiasta tulee energian talteenotosta jarruttaessa. Gen 3 on myös ensimmäinen formula-auto ilman takajarruja sekä voimansiirto niin taka- kuin etupyörillä. Vuoden 2014 ensimmäisen sukupolven autoon verrattuna Gen3 on 75 prosenttia tehokkaampi, huippunopeus on 95 km/h nopeampi ja talteenottokapasiteetti kuusinkertainen.
Kehitys

Heinäkuussa 2020 ilmoitettiin, että SRT rakentaa auton rungon ja toimittaa etuakselit. Akkujen toimittajana on Williams Advanced Engineering ja rengastoimittajana Hankook.
Tekniset tiedot

|   | Gen3 |
| --- | --- |
Pituus: 5016,2mm
Leveys: 1700mm
Korkeus: 1023,4mm
Akseliväli: 2970,5mm
Paino (sis. kuljettajan): 840kg
Maksimiteho: 350 kW
Energian talteenotto: 600 kW
Huippunopeus: 322 km/h
Fokusmekanismi

USGS:n fokusmekanismi vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristykselle. Numerot rantapallon kehällä osoittavat siirrosliikunnon kulkua, kaadetta ja kallistuskulmaa.
Fokusmekanismi on seismologian käsite, joka kuvaa, kuinka kiviaines muuttaa muotoaan maanjäristyksen lähdealueella eli paikassa, jossa seismistä energiaa vapautuu. Tyypillisesti maanjäristystä mallinetaan kahdella kalliolohkolla, jotka liukuvat toistensa suhteen siirroksessa. Siirroksen fokusmekanismi eli siirrostasoratkaisu tarkoittaa näin ollen siirroksen asentoa ja liu'un suuntaa kolmiulotteisessa avaruudessa.
Siirrostasoratkaisut auttavat ymmärtämään maanjäristysten syitä ja tektonista asemaa myös silloin, kun nämä tapahtuvat merellä tai eivät aiheuta havaittavia muutoksia maanpinnalla. Siirrostasoratkaisujen avulla on löydetty esimerkiksi transformisiirrokset valtamerten keskiselänteiltä. Siirrostasoratkaisujen perusteella on myös ymmärretty, että joissain alityöntyvissä laatoissa syvät maanjäristykset tapahtuvat puristuksen ja toisissa venytyksen alaisuudessa.
Siirrosparametrit

Tektonisen maanjäristyksen siirrosliikunto voidaan määritellä kolmella parametrilla, jotka ovat siirroksen kulku (engl. strike) ja kaade (engl. dip) sekä liuku, jota kuvaava luku on kallistuskulma (engl. rake). Kulku ja kaade määräävät siirrostason, kallistuskulma määrää liukuvektorin suunnan siirrostasolla. Niiden ilmoittamiseen käytetään yleensä seuraavia sopimuksia:
Kulku on välillä 0–360° ja se mitataan asteina pohjoisesta itäänpäin. Kulun suunta mitataan siirrostasolle piirrettyä vaakasuoraa pitkin. Kulun suuntaan katsottaessa siirrostaso viettää oikealle.
Kaade on välillä 0–90°, ja se on siirrostason vietto asteina.
Kallistuskulma vaihtelee välillä (−180°, 180°] ja se ilmaisee, mihin suuntaan siirroksen kattopuoli kulkee suhteessa jalkapuoleen.
Kulku–liuku-siirroksilla kallistuskulma on 0° (vasenkätinen siirros) tai 180° (oikeakätinen siirros). Normaalisiirroksilla kallistuskulma on negatiivinen ja käänteissiirroksilla positiivinen.
Fokusmekanismin määritys

Varhaisin tapa määrittää fokusmekanismi perustui seismogrammien "ensimmäisten heilahdusten" suuntiin eli siihen, suuntautuuko ensimmäinen saapuva P-aalto ylös vai alas. Tätä menetelmää käytettiin ennen digitaalisten seismometrien aikaa ja voidaan soveltaa edelleen pieniin maanjäristyksiin. Nykyään fokusmekanismit lasketaan puoliautomaattisesti aaltomuotojen inversion tai geodeettisten havaintojen perusteella.
Fokusmekanismin määritys > Ensimmäisten heilahdusten menetelmä

Ensimmäiset heilahdukset esitetään stereografisella alapalloprojektiolla niin, että pallon keskuksessa on maanjäristyksen hyposentrumi. Jokainen säde hyposentrumin ja vastaanottimen välillä sijoitetaan pallopinnalle lähtökulmansa perusteella. Yleensä mustatulla symbolilla kuvataan asemia, joilla ensimmäinen saapuva P-aalto suuntautuu ylös (kokoonpuristuminen), ja ontolla symbolilla asemia, joilla suuntaus on alas (laajeneminen). Jos havaintoja on riittävästi, aineistoon voidaan sovittaa kaksi isoympyrää, jotka erottavat puristushavainnot laajenemishavainnoista. Näitä vastaavat tasot ovat maanjäristyksen solmutasoja (engl. nodal planes). Tyypillisesti kokoonpuristusneljännekset värjätään tummiksi ja laajenemisneljännekset jätetään valkoisiksi, jolloin saadaan fokusta esittävä "rantapallodiagrammi".
Solmutasot leikkaavat N (neutraali)-akselilla. P (puristus)-akseli edustaa suurimman puristusjännityksen suuntaa maanjäristyksen fokuksessa, ja se piirretään valkoisen neljänneksen keskelle. T (veto)-akseli edustaa pienimmän puristusjännityksen suuntaa, ja se piirretään mustan neljänneksen keskelle. Lähtevien S-aaltojen värähtelysuunta hajaantuu P-akselilta ja suppenee T-akselille ja on kohtisuorassa solmutasoja vastaan. Käytännössä P- ja T-akselit kuvaavat ominaisjännitysten suuntia melko harvoin, sillä maanjäristyksissä on yleensä kyse vanhojen siirrosten aktivoitumisesta eikä uusien repeämisestä.
Maanjäristyksen siirrostaso on jommankumman solmutason suuntainen, ja liukuvektori on siirrostasossa. Toista tasoa kutsutaan aputasoksi. Pelkän fokusmekanismin perusteella ei voida määrittää, kumpi tasoista on itse siirrostaso. Tätä varten tarvitaan muuta geologista tai geofysikaalista todistusaineistoa.
Fokusmekanismin määritys > Momenttitensorimenetelmä

Momenttitensorit ovat matemaattisia olioita, jotka sisältävät kaiken informaation maanjäristyksen lähdealueesta. Ne ovat toisen kertaluvun tensoreita, jonka komponentit kuvaavat lähdealueella vallitsevien alkeisvoimaparien voimakkuuksia. Momenttitensorin komponenttien yksikkö on N·m tai dyn·cm. Siirrosliikuntoa edustavan momenttitensorin ominaisarvot ovat likimain  \pm M_{0}, missä M0 on seisminen momentti.
Momenttitensori voidaan hajottaa kolmeen termiin  \mathbf {M} =\mathbf {M} ^{\text{ISO}}+\mathbf {M} ^{\text{DC}}+\mathbf {M} ^{\text{CVLD}}, joista MISO kuvaa isotrooppista osaa, MDC kaksoisvoimaparien hallitsemaa osaa ja MCVLD vektoridipolien (engl. compensated linear vector dipole) hallitsemaa osaa. Maanjäristyksiä mallintava alkeellinen momenttitensori on kaksoisvoimapari (engl. double-couple). Räjäytykset ja ydinkokeet eivät aiheudu siirroksen liikkeestä. Niillä isotrooppinen osa on voimakkaasti edustettuna, eli niiden momenttitensori on käytännössä lävistäjämatriisi. Momenttitensoreihin perustuvaa erotusmenetelmää hyödynnetään esimerkiksi ydinkoekieltosopimuksen kansainvälisessä valvonnassa.
Tarkastellaan momenttitensoria  \mathbf {M} =M_{pq}, missä komponentin Mpq indeksi p kertoo, minkä akselin suuntaista alkeisvoimaparia tarkastellaan, ja q kertoo voimaparin varren suunnan. Momenttitensorit ovat symmetrisiä eli  M_{pq}=M_{qp}, joten sen sisältämät voimaparit esiintyvät aina kaksikkoina, ja esimerkiksi siirroksen suuntaiseen voimapariin liittyy aina siirrosta vastaan kohtisuora voimapari. Tämän symmetrian vuoksi momenttitensori sisältää saman epämääräisyyden siirrostason ja aputason välillä kuin rantapallodiagrammi.
Greenin funktio kuvaa, millaisena seisminen signaali saapuisi vastaanottimeen, jos sen synnyttäisi fokuksessa äärettömän terävä impulssi. Pistelähteen synnyttämä seismogrammi u voidaan laskea momenttitensorin M ja Greenin funktion G konvoluutiona
u_{n}({\vec {x}},t)=M_{pq}*{\frac {\partial }{\partial \xi _{q}}}G_{np},
missä derivointi tapahtuu lähdepisteen ξ koordinaattien suhteen. Tämän kaavan avulla on myös mahdollista arvioida momenttitensorin komponentit inversiomatematiikkaa hyödyntämällä, kun Greenin tensori tunnetaan.
Aiheesta muualla

Focal Mechanisms – United States Geological Survey (englanniksi)
A Primer on Focal Mechanism Solutions for Geologists – Baylor University (englanniksi)
Focal Mechanisms – enter fault parameters and a 'beachball' diagram is created (englanniksi)
Focal Mechanisms Explained: What are those “beach balls”? – IRIS Consortium (englanniksi)
Kolme siirrostyyppiä: kulku-liukusiirros (liukuvektori on vaakasuuntainen), normaalisiirros (liuku suuntautuu alaspäin) ja käänteissiirros (liuku suuntautuu ylöspäin).
Eri tyyppisten siirrosten "rantapalloesityksiä". Siirrostyppit ovat vasemmalta oikealle kulku–liuku-siirros, työntösiirros ja normaalisiirros.
Leikkaavien solmutasojen sovitus kuvitteellisen maanjäristyksen havaintoihin.
Fredrik Nyberg

Fredrik Nyberg (s.  23. maaliskuuta 1969 Skön) on entinen ruotsalainen alppihiihtäjä. Nyberg kilpaili erityisesti suurpujottelussa ja Super-G:ssä ja voitti yhteensä 7 maailmancupin osakilpailua. Hän osallistui vuoden 2006 talviolympialaisiinja sijoittui 5. Nyberg suunnitteli lopettavansa uransa kauden 2006-07 jälkeen, mutta marraskuussa 2006 hän kaatui ja loukkasi polvensa. Loukkaantuminen pakotti hänet lopettamaan uransa suunniteltua aiemmin.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Fredrik Nyberg
Ristar

| Ristar |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Sonic Team
Julkaisija:  Sega
Jakelija:  Steam
Ohjaaja:  Akira Nishino Takeshi Niimura
Tuottaja:  Hiroshi Aso
Suunnittelija:  Takumi Miyake
Säveltäjä:  Tomoko Sasaki
Julkaistu:  EU 18. helmikuuta 1995NA 16. helmikuuta 1995JP 17. helmikuuta 1995
Lajityyppi:  tasohyppely
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  CERO: A (kaikenikäisille)  ESRB: Kaikenikäisille  PEGI 3  USK 0 
Alusta:  Sega Mega Drive, Sega Game Gear
Jakelumuoto:  pelimoduuli, Steam
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK    : 
Ristar (julkaistu Japanissa nimellä Ristar the Shooting Star) on Sonic Teamin kehittämä ja Segan julkaisema tasohyppelypeli Sega Mega Drivelle ja Sega Game Gear -konsoleille. Peli julkaistiin helmikuussa vuonna 1995.
Pelin päähenkilönä on nuori tähti Ristar, joka käyttää käsiään sekä venyviä käsivarsiaan niin liikkuakseen kuin taistellakseen. Pelin vastaanotto oli aikanaan yleisesti ottaen positiivinen, mutta pelin julkaisuajankohta oli hieman kehno johtuen 16-bittisten konsolien alkaessa väistyä viidennen sukupolven pelikonsolien tieltä. Pelille ei ole julkaistu jatko-osia, mutta pelin alkuperäinen Mega Drive -versio on julkaistu lukuisia kertoja uudelleen esimerkiksi Segan erilaisten pelikokoelmien, kuten Sonic Mega Collectionin tai Sega Mega Drive Collectionin yhteydessä. Ristar on myös tehnyt cameoita muutamissa muissa Segan peleissä, kuten muun muassa Sonic & All-Stars Racing Transformedissa.
Red Bull RB11

| Red Bull RB11 |
| --- | --- |
 Daniil Kvjat RB11:n ratissa Malesiassa
Talli:  Red Bull Racing
Suunnittelija(t):  Rob Marshall   Adrian Newey
Kuljettajat:   3. Daniel Ricciardo    26. Daniil Kvjat
Teknisiä tietoja
Renkaat:  Pirelli
Polttoaine:  Total
Jarrut:  Brembo
Runko:  hiilikuitumonokokki
Moottori:  turboahdettu Renault Energy F1-2015 1,6 l (1600 cc) V6
Kilpailuhistoria
Debyytti:   Australian GP 2015
Kilpailuja:  19
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  3
Palkintosijoja:  3
MM-pisteitä:  187
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Red Bull RB11 on itävaltalaisen Formula 1 -talli Red Bull Racingin käyttämä auto kaudella 2015. Autoa ajoivat australialainen Daniel Ricciardo ja Scuderia Toro Rossolta saapunut venäläinen Daniil Kvjat.
Yhteenveto > Ennen kauden alkua

Red Bullin entinen pääsuunnittelija Adrian Newey siirtyi sivuun auton suunnittelun johdosta edellisen kauden aikana. Auton kehityksestä vastaa nyt Rob Marshall. Tallille neljä kuljettajien maailmanmestaruutta tuonut Sebastian Vettel siirtyi Scuderia Ferrarille. Hänen tilalleen otettiin Red Bullin sisartallissa Toro Rossolla ajanut Daniil Kvjat. Tallin siteet moottoritoimittaja Renault'hon ovat aiempaa tiiviimmät Red Bullin ja Toro Rosson ollessa ainoat kyseisiä moottoreita käyttävät tallit. RB10-autossa moottori oli suurin heikkous, joten suurin kehitys on tehty sen ympärillä.
RB11 julkistettiin ensimmäisten talvitestien alkaessa Jerezissä. Talli käytti testeissä mustavalkoista maastokuvioväritystä aiemmista autoista tutun värityksen sijaan. Neljän päivän aikana tallin kuljettajat saivat ajettua uudella autolla 166 kierrosta. Testaamista haittasivat ongelmat moottoriyksikössä. Ensimmäisenä päivänä autossa oli akkuongelmia. Toisena päivänä Kvjat vahingoitti tallin ainoaa etusiipeä ja talli joutui testaamaan ilman sitä. Kolmantena ja neljäntenä päivänä ongelmia oli ERS-järjestelmässä. Auton vauhtiin talli oli kuitenkin varsin tyytyväinen. Barcelonassa ajetuissa testeissä autoa vaivasivat edelleen ongelmat ERS-järjestelmän kanssa. Kaiken kaikkiaan talli sai ajettua kahdentoista testipäivän aikana 4400 kilometriä.
Yhteenveto > Alkukausi

Kauden avannut Australian GP oli tallille pettymys. Perjantaina talli joutui vaihtamaan Ricciardon autosta moottorin, eikä hän päässyt ollenkaan ajamaan toisissa vapaissa harjoituksissa. Aika-ajoissa Kvjat ei päässyt edes viimeiseen aika-ajo-osioon, vaan jäi 13:nneksi vaihdelaatikko-ongelmien vuoksi. Ricciardo ajoi seitsemänteen ruutuun. Daniil Kvjat ei pystynyt ajamaan kilpailussa ollenkaan, sillä hänen autonsa vaihdelaatikko ylikuumeni hänen ajaessaan lähtöruudukkoon jo ennen lämmittelykierrosta. Ricciardo sijoittui kuudenneksi, mutta jäi kilpailun voittajasta yli kierroksen verran. Talli syytti ongelmista ja suorituskyvyn puutteesta moottoritoimittajaansa Renault'ta.
Malesian GP:n sateisissa aika-ajoissa Ricciardo ajoi toiseen riviin neljänteen ruutuun Kvjatin ajaessa viidenneksi. Kilpailussa sisartalli Toro Rosso kuitenkin nöyryytti Red Bullia sijoittuen kilpailussa molempien Red Bull -kuljettajien edelle. Molemmat RB11-autot kärsivät kilpailussa jarruongelmista, mikä vaikeutti kilpailun vauhdissa pysymistä. Kvjat sijoittui yhdeksänneksi, Ricciardo kymmenneksi. Kiinassa talli palasi viime vuonna käyttämiinsä jarruihin Malesiassa koettujen ongelmien vuoksi. Kvjat kärsi läpi viikonlopun moottoriongelmista, ja hänen kilpailunsa lopulta päättyi moottorin hajoamiseen. Ricciardo putosi lähdössä 17:nneksi, mutta nousi lopulta yhdeksänneksi.
Bahrainin GP:n aika-ajoissa Kvjat jäi jo ensimmäisessä aika-ajo-osiossa ulos. Hän syytti moottoriongelmia karsitumisestaan. Ricciardo ajoi seitsemänteen ruutuun. Kilpailussa molemmat kuljettajat onnistuivat ajamaan pisteille Ricciardon sijoittuessa kuudenneksi ja Kvjat yhdeksänneksi. Ricciardon moottori kuitenkin hajosi näyttävästi hänen ohittaessaan ruutulipun, mikä tarkoitti sitä, että Espanjassa hän joutuisi ottamaan käyttöön viimeisen sallitun moottorinsa. Espanjan aika-ajoissa Toro Rosso nöyryytti Red Bullia jälleen ollen molemmilla autoillaan nopeampi, vaikka Red Bull -kuljettajat sijoittuivatkin kärkikymmenikköön kahdeksanneksi ja kymmenenneksi. Kilpailussa moottorimurheilta säästyttiin ja molemmat kuljettajat ottivat pisteitä Ricciardon sijoituttua seitsemänneksi ja Kvjatin kymmenenneksi.
Tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | Moottori | Renkaat | Kuljettajat | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | Red Bull | Renault Energy F1-2015 | P |  | AUS | MAL | CHN | BHR | ESP | MON | CAN | AUT | GBR | HUN | BEL | ITA | SIN | JPN | RUS | USA | MEX | BRA | ABU | 187 | 4. |
| 2015 | Red Bull | Renault Energy F1-2015 | P |  Daniel Ricciardo | 6 | 10 | 9 | 6 | 7 | 5 | 13 | 10 | Kesk. | 3 | Kesk. | 8 | 2 | 15 | 15† | 10 | 5 | 11 | 6 | 187 | 4. |
| 2015 | Red Bull | Renault Energy F1-2015 | P |  Daniil Kvjat | DNS | 9 | Kesk. | 9 | 10 | 4 | 9 | 12 | 6 | 2 | 4 | 10 | 6 | 13 | 5 | Kesk. | 4 | 7 | 10 | 187 | 4. |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Auton esittely tallin virallisilla sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Autot, jotka kilpailivat Formula 1 -kaudella 2015
Mercedes F1 W06 Hybrid
Red Bull RB11
Williams FW37
Ferrari SF15-T
McLaren MP4-30
Force India VJM08
Scuderia Toro Rosso STR10
Lotus E23 Hybrid
Sauber C34
Marussia MR03B
RB11 testivärityksessään Jerezin testeissä
Red Bullin autot Malesian GP:ssä.
Fetiaali

Fetiaalit (lat. fetiales) oli muinaisroomalainen pappiskollegio, jonka tehtävänä oli huolehtia valtioiden väliseen kanssakäymiseen liittyvistä uskonnollisista menoista. Monimutkaisia uskonnollisia toimituksia tarvittiin, kun Rooman valtio julisti sodan, solmi rauhan tai vahvisti sopimuksen. Alkuaan tähän ryhmään kuului 20 jäsentä, jotka oli valittu eliniäksi tehtävään ylhäisten perheiden joukosta.
Sopimusten vahvistamiseen liittyvässä rituaalissa fetiaalien oli tapana liikkua pareittain niin, että verbenarius kulki kantaen mukanaan kotikaupungin symbolina toimivaa mätästä, joka oli otettu Rooman Capitoliumilta. Parin toinen osapuoli, pater patratus, luki sopimuskaavan. Kun sopimus oli solmittu, uhrattiin porsas piikiviveitsellä.
Sodanjulistukseen liittyvissä menoissa fetiaalit siirtyivät vihollisen alueelle tekemään selkoa tilanteesta ja vakuuttamaan näkökantansa oikeutusta. Jos vihollinen ei suostunut sopimaan asiaa ja Rooman kansankokous katsoi sodan tarpeelliseksi, fetiaalien tehtävänä oli heittää vertauskuvallinen keihäs vihollisen maaperään sodan alkamisen merkiksi. Myöhemmin sodanjulistusmenoista tuli vielä symbolisempi tapahtuma, kun Rooman kaupungin läheltä valittiin alue, joka edusti vihollisen maaperää, jonne keihäs tuli heittää. Sodanjulistusmenot olivat roomalaisille tärkeitä, sillä sodan syyn tuli olla heidän mielestään oikeutettu, jotta sotaa voitiin kutsua oikeudenmukaiseksi sodaksi (bellum iustum).
Fetiaaleja vastaavat virkamiehet olivat yleisiä muinaisen Italian alueella ja heidän toiminnastaan on todisteita niinkin myöhään kuin 300-luvulla jälkeen ajanlaskun alun.
Fylkesvei 868

| Fv868 |
| --- | --- |

Maa:  Norja
Tieluokka:  Fylkesvei / Fylkesveg
Pituus:  42 km
Alkupiste:  Oteren
Reitti:  Furuflaten
Päätepiste:  Lyngseidet (42 km)
Päällyste:  asfaltti
Kaistaluku:  kaksikaistainen
Fylkesvei 868 tai Fylkesveg 868 (lyhennettynä Fv868; aiemmin Riksvei 868 tai Riksveg 868, lyhennettynä Rv868) on tie Pohjois-Norjassa Tromssan läänissä. Tie kulkee Omasvuonossa sijaitsevan Oterenin ja Yykeän Yykeänmuotkan välillä. Tien pituus on 42 kilometriä.
Kunnat ja liittymät > Tromssan lääni

E6, Oteren
Furuflaten
Pollfjelltunnelen (tunneli, pituus 3 230 metriä)
Rv91, Yykeänmuotka
Rv91, lautta Lyngseidetistä Olderdaleniin (aika 35 minuuttia, 1 vaihto)
Fylkesvei 91

| Fv91 |
| --- | --- |
 Riksvei 91 -tietä Muotkalahden varrelta toukokuussa 2009.
Maa:  Norja
Tieluokka:  Fylkesvei / Fylkesveg
Pituus:  45,9 km
Alkupiste:  Olderdalen
Reitti:  Lyngseidet Svensby Breivikeidet Hov
Päätepiste:  Fagernes (45,9 km)
Päällyste:  asfaltti
Kaistaluku:  kaksikaistainen
Näkymä vuonon toisella puolella sijaitseville Lyngsalpenen huipuille, kuten Store Jægervasstindenille ja Stortindenille, Riksvei 91 -tieltä Breivikeidetiä lähestyttäessä toukokuussa 2009.
Fylkesvei 91 tai Fylkesveg 91 (lyhennettynä Fv91; aiemmin Riksvei 91 tai Riksveg 91, lyhennettynä Rv91) on tie, joka sijaitsee Tromssan läänissä, Pohjois-Norjassa. Tie kulkee Kaivuonossa sijaitsevan Olderdalenin ja Tromssan kunnassa sijaitsevan Fagernesin välillä. Tien pituus on 45,9 kilometriä, kun lauttavälejä ei lasketa mukaan.
Kunnat ja risteykset > Tromssan lääni

E6, Olderdalen
lautta Olderdalenista Lyngseidetiin (aika 35 minuuttia / 1 vaihto)
Lyngseidet, lauttasatama
Fv311 Lyngseidetistä Rastenesiin
Rv868 Lyngseidetistä Otereniin
Fv312 Svensbystä Russelviin
lautta Svensbystä Breivikeidetiin (aika 20 minuuttia / 1 vaihto)
Breivikeidet, lauttasatama
Fv51 Hovista Stordaliin
E8, Fagernes
Rista

Rista on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Eeva Rista (o.s. Pakkala) (s. 1947), valokuvaaja
Ilona Rista (s. 1959), taiteilija
Kirsti Rista (o.s. Siitonen) (1935–2018), taidegraafikko
Simo Rista (ent. Renvall) (1933–2021), taidevalokuvaaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Reijo Heikkinen

Reijo Heikkinen (s. 21. huhtikuuta 1950 Oulu) on pitkään kasvatustieteen yliopisto-opettajana toiminut kirjailija, jolle on myönnetty professorin arvonimi. Heikkinen asuu Kajaanissa.
Henkilöhistoria

Heikkinen valmistui historiaa opiskeltuaan filosofian maisteriksi Oulun yliopistosta vuonna 1976, valtiotieteen lisensiaatiksi Turun yliopistosta 1980 ja kasvatustieteen maisteriksi 1987 Oulun yliopistosta. Kasvatustieteen tohtoriksi hän väitteli Oulun yliopistossa vuonna 1995 ja seuraavana vuonna hänet nimitettiin kasvatustieteen dosentiksi.
Heikkinen on merkittävimpiä Lönnrotin, kulttuuriperinteen ja kansankulttuurin sekä kulttuuri- ja luontokohteiden tutkijoita. Hän työskenteli vuodesta 1978 Oulun yliopiston Kajaanin opettajankoulutusyksikössä ja yksikön lakkautuksen jälkeen Oulussa.
Tutkimuksellisista ansioistaan Heikkinen sai tasavallan presidentin myöntämän professorin arvonimen vuonna 2012. Lisäksi hän on saanut muun muassa tiedonjulkistamispalkinnon 1988, Oulun yliopiston ensimmäisen Hyvän opettajan palkinnon 1990, Oulun Historiaseuran Olaus Magnus -tunnustuspalkinnon 1997, Kajaanin kaupungin kulttuuripalkinnon 2001, Kainuun maakunta -kuntayhtymän Pro Kainuu -palkinnon 2005 sekä Kainuun kirjailijapalkinnon 2008.