Rinta-Kurikan talonpoikaiskartano
Isännät ja vuodet isäntänä

Seuraavan selvityksen on tehnyt Suomen maanviljelijäin ammatillinen järjestö vuonna 1963. Tätä uudemmat tiedot ovat peräisin tilan nykyiseltä isännältä.
Antti Kurikka                              1480–1546
Mikko Antinpoika Kurikka                   1546–1582   (Talon Ja Mikon sukunimen tiedetään olleen vielä tässä vaiheessa Kurikka. Mikko Antinpoika Kurikasta oli lautamiehenä 1553 lähtien.)
Juho Mikonpoika Kurikka                    1582–1603
Marcus Juhonpoika Wähä-Kurikka             1603–1662   ( Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf yöpyi Marcuksen aikana talossa, eikä isäntä perimätiedon mukaan ottanut edes lakkia päästään kun kuningas tuli tupaan. Kurikka on jaettu ja Marcus on ottanut talolle nimen Wähä-Kurikka) Marcukselta mainitaan palaneen n.40 huoneinen kartano, kaikkine irtaimistoineen 1646 ja vahingot laskettiin 1000:ksi kuparitaalariksi. (Etelä_pohjanmaan historia III, 788.) Talo on rakennettu perimätiedon mukaan tuon jälkeen uudestaan vanhojen perustusten ja jääkellarin päälle. pso. Kerttu Krekontytär Hirvi                           (Hirvelästä)
Erkki Marcuksenpoika Wähä-Kurikka          1662–1676 pso. Anna Matintytär
Matti Erkinpoika Wähä-Kurikka              1676–1701  (Matti Erkinpoika oli Kurikan kirkonisäntä (1687)–1700.  pso. Valborg Niilontytär
Yrjö Matinpoika Wähä-Kurikka               1701–1722  (Yrjö Matinpoika oli Kurikan kirkonisäntä. oli Kurikan kirkonisäntä 1700–1714 ja 1719–1724.  pso. Vendla Ala-Kojonen
Jaakko Yrjönpoika Wähä-Kurikka            1722–1769  (Jaakko Yrjönpoika oli Kurikan kirkonisäntä 1735–1746.  (Talon nimi on pysynyt kuitenkin verokirjoissa Wähä-Kurikkana aina 1930-luvulle saakka, jolloin se muutettiin Rinta-Kurikaksi. Tämä ilmenee tilalla olevista verokuiteista joissa mainitaan, että Matilda ja Frans asuvat Wähä-Kurikan verotalossa) pso. Maria Matintytär
Juho Jaakonpoika Wähä-Kurikka             1769–1788  (Juho Jaakonpoika oli Kurikan kirkonisäntä 1765–1776.  pso. Maria Juhontytär Wähä-Kurikka
Samuel Juhonpoika Wähä-Kurikka            1788–1813 pso. Helena Samelintytär Luopa
Hedvig (Heta) Samuelintytär                1813–1819 pso. Iisakki Juhanpoika Rinta-Kakkuri 1813–1837 otti nimen Vähä-Rinta-Kurikka käyttöön 1828.
Maria Iisakintytär Vähä-Kurikka           1837–1853  (perilliset hallitsivat tilaa yhdessä) pso. Samuel Samuelinpoika Ala-Lusa
Hedvig Helena Samuelintytär                1853–1867 pso. Iisakki Eliaanpoika Iso-Jouppila. Perilliset 1867–1879 vanhempien kuoltua, kartano sen maat ja 4 alaikäistä lasta olivat Piirtolan talossa huostassa täysi-ikäisyyteensä asti. Silloin 22 vuotta.
Samuel Iisakinpoika Rinta-Kurikka          1879–1916 pso. Justiina Serafia Juhontytär  Latva-Nikkola
Frans Iisakki Samuelinpoika Rinta-Kurikka  1916–1947 pso. Matilda Samelintytär Rinta-Koivisto    1947–1949
Aino Matilda Franssintytär Rinta-Kurikka   1947–1984 ( Pentti teetti kartanoon ison remontin, jossa poistettiin kuistista 4 ikkunaa. Kartanoon asennettiin myös yksi Suomen ensimmäisistä maalämpökeskuksista. Saunasiipi kytkettiin päärakennukseen talvipuutarhalla.) pso. Pentti Jaakko Kytöharju
Ritva Hannele Kytöharju                    1984–2006 (1984 tulipalossa kartano oli tuhoutua täysin. Palokunta sai kuitenkin rajattua palon yläkertaan ja vahingot olivat pääasiassa vesi ja savuvahinkoja. Tulipalo lähti lasten tulitikkuleikeistä. Sammuttamassa oli paloautoja Kurikasta ja neljästä naapurikunnasta. pso. Pentti Johannes Kandolin 1984–2009
Olavi Johannes Kandolin                    2009–        (Kartanoon tehty yksi sen historian mittavimpia remontteja ja myös 2 poistettua kuistin yläikkunaa palautettu. (Maalämpö, lattialämmitys ja lämmitysputkiston uusiminen, kaikki ikkunat, saunaosasto, uudet kattorakenteet ja lattiat saunasiipeen etc.)