stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Zeta Project
Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Diedrich Bader  | … |  Zeta, Infiltration Unit 7   |
|  Julie Nathanson  | … |  Ro Rowen   |
|  Kurtwood Smith  | … |  agentti Bennett   |
|  Michael Rosenbaum  | … |  agentti West   |
|  Lauren Tom  | … |  agentti Lee   |
|  Dominique Jennings  | … |  agentti Rush   |
|  Blayn Barbosa  | … |  Bucky (1. kausi)   |
|  Ulises Cuadra  | … |  Bucky (2. kausi)   |
|  Hal Linden  | … |  tri. Selig   |
|  Grey DeLisle  | … |  Andrea Donoso   |
|  Stuart Pankin  | … |  tri. Tanner   |
|  Michael Dorn  | … |  eversti Lemak   |
|  Richard McGonagle  | … |  agentti   |
|  Stacy Keach  | … |  Roland Deflores   |
|  Chad Lowe  | … |  Wade   |
|  Kevin Conroy  | … |  Bruce Wayne (1. jakso)   |
|  Will Friedle  | … |  Batman (1. jakso)   |
|  Jeff Bennett  | … |  Cody Koala (1. jakso)   |
|  Clancy Brown  | … |  Sheriffi Morgan (1. jakso)   |
|  Richard Moll  | … |  Boo (1. jakso)   |
|  Adam Baldwin  | … |  Sven (1. jakso)   |
|  Alexander Polinsky  | … |  Teini-ikäinen poika (1. jakso)   |
|  Greg Eagles  | … |  Vanha mies (1. jakso)   |
|  S. Scott Bullock  | … |  kapteeni (1. jakso)   |
|  Marc Worden  | … |  Sam (1. jakso)   |
Jaksoluettelo

1. tuotantokausi (2001)
The Accomplice
His Maker's Name
Change Of Heart
Remote Control
The Next Gen
Westbound
Hicksburg
Shadows
Crime Waves
Taffy Time
Ro's Reunion
Kid Genius
Absolute Zero
2. tuotantokausi (2002)
Wired, Osa 1
Wired, Osa 2
Hunt in the Hub
Ro's Gift
Quality Time
Resume Mission
Lost and Found
On the Wire
Cabin Pressure
The Wrong Morph
Eye of the Storm
The River Rising
The Hologram Man
Vastaanotto ja arvostelu

Wizard Magazine listasi vuonna 2001 The Zeta Projectin sijalle 73 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla.
Vesistön säännöstely

Vesistön säännöstely on menettely, jolla säädellään vesistöaltaassa olevaa veden määrää, läpivirtausta tai vedenpinnan korkeutta. Säännöstely voidaan toteuttaa rakentamalla jokeen tai järven luusuaan pato- tai voimalaitosrakenteita. Esimerkiksi Suomessa on käynnissä noin 240 säännöstelyhanketta, jotka koskettavat noin 300 järveä. Järvet muodostavat noin kolmanneksen Suomen järvien yhteispinta-alasta.
Vesistön säännöstely on Suomen vesilain mukaan luvanvaraista. Säännöstelyluvassa määritellään yleensä vedenpinnan korkeudelle ylä- ja alarajat sekä myös rajoitteita veden virtaamalle.
Säännöstelyn tavoitteet

Säännöstelyä voidaan Suomessa toteuttaa, jos sillä edistetään merkittävästi esimerkiksi:
vesivoimalaitoksen sähköntuotantoa
tukinuiton tai laivojen vesiliikenteen sujuvuutta
yhteiskunnan vedenhankintaa
virkistyskäyttöä
kalantuotantoa
maankuivatusta
vesiensuojelua
Esimerkiksi Tallinnan vesihuoltojärjestelmä sisältää useita säännöstelyhankkeita ja kanavien rakentamisia, jotta nopeasti kasvavan Tallinnan vesihuoltoon saadaan riittävästi raakavettä.
Historiaa

Valtaosa suomalaisten vesistöjen säännöstelyistä on aloitettu 1950-1970-luvuilla. Uusia säännöstelyhankkeita ei Suomessa käynnistetä enää usein.
Vinokkaat

Runkoruostevinokas (Crepidotus mollis)
Vinokkaat on helttasienten muotoryhmä, jota yhdistää toispuolinen itiöemä. Vinokkaat kasvavat yleensä lahottajina puulla, mutta niiden epäsymmetrisyys on perinnöllistä eikä johdu ainoastaan kasvupaikasta. Puun kyljessä kasvaessaan muutkin helttasienet voivat kasvaa epäsymmetriseen muotoon, mutta niitä ei lasketa vinokkaiksi.
Vinokkaat on monilajinen ja epäyhtenäinen ryhmä, jonka kaikki lajit eivät ole sukua toisilleen. Suomessa vinokkaita on yli 70 lajia, jotka jakautuvat noin 30 sukuun. Osa suvuista sisältää vinokkaiden lisäksi keskisesti jalallisia lajeja. Rajanveto vinokkaiden ja muiden muotoryhmien, esimerkiksi kääpien, välille, on pitkälti sopimuksenvaraista. Esimerkiksi heltalliset käävät on tapana jättää vinokkaat-käsitteen ulkopuolelle.
Vinokkaita sisältäviä sukuja

Ruostevinokkaat (Crepidotus)
Hytyvinokkaat (Hohenbuehelia)
Sahaheltat (Lentinellus)
Isovinokkaat (Pleurotus)
Viktor Svensk

| Mitalit> Maa:  Ruotsi.Miesten suunnistus.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Ruotsi.Miesten suunnistus.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Ruotsi.Miesten suunnistus.EM-kilpailut  | Maa:  Ruotsi> Miesten suunnistus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Rakvere 2022 | viesti |  |
|  Hopeaa | Mór 2024 | viesti |  |
Viktor Svensk (s. 2001) on ruotsalainen suunnistaja.
Vuonna 2022 hän oli Viron EM-kilpailuissa Ruotsin hopeaa voittaneessa viestijoukkueessa. Vuonna 2024 Unkarin EM-kilpailuissa hän oli samoin toiseksi tulleessa Ruotsin viestijoukkueessa.
Nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa 2021 Turkissa Svensk tuli keskimatkalla toiseksi ja oli mukana Ruotsin voittaneessa viestijoukkueessa.
Seuratasolla Svensk edustaa Stora Tunaa. Hän on ollut seuran Jukolan viestin voittaneessa joukkueessa 2019, 2020, 2022, 2023 ja 2024.
Vähä-Evo

| Vähä-Evo |
| --- | --- |
 Vähä-Evo
 Koordinaatit: 61.1870°N, 24.9545°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Kanta-Häme
Kunta:  Hämeenlinna
Entinen kunta:  Lammi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vähä-Evo on kylä entisen Lammin kunnan alueella Hämeenlinnan kaupungissa. Se sijaitsee Kuohijärven kaakkoispuolella sekä siihen laskevan Ekojärven eteläpuolella.
Voyageursin kansallispuisto

Voyageurs kartalla
| --- | --- |
Sijainti:  Minnesota, Yhdysvallat
Lähin kaupunki:  International Falls, Minnesota
Pinta-ala:  882 km²
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Voyageurs National Park 
Tyyppi:  Yhdysvaltain kansallispuisto, kansallispuisto 
Perustettu:  8. huhtikuuta 1975
Luokitus:  International Dark Sky Park (d) (2020) 
Kävijämäärä:  231 875 (2006)
Hallinto:  National Park Service
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Voyageursin kansallispuisto (engl. Voyageurs National Park)  on Yhdysvaltojen Minnesotan osavaltiossa, lähellä International Fallsin kaupunkia sijaitseva kansallispuisto. Se perustettiin 8. huhtikuuta vuonna 1975. Puisto saa nimensä voyageurs-nimellä kutsutuilta ranskalais-kanadalaisilta turkiskauppiailta, jotka olivat ensimmäisiä eurooppalaisia puiston alueella. Voyageurs on noin 882 km² laajuinen, ja sitä hallinnoi Yhdysvaltain muiden kansallispuistojen tapaan maan National Park Service. Puisto on tunnettu vesialueistaan, ja se on suosittu erityisesti veneilijöiden ja kalastajien keskuudessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Voyageursin kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut
Yhdysvaltain kansallispuistot
Acadia
American Samoa
Arches
Badlands
Big Bend
Biscayne
Black Canyon of the Gunnison
Bryce Canyon
Canyonlands
Capitol Reef
Carlsbad Caverns
Channel Islands
Congaree
Crater Lake
Cuyahoga Valley
Death Valley
Denali
Dry Tortugas
Everglades
Gates of the Arctic
Glacier
Glacier Bay
Grand Canyon
Grand Teton
Great Basin
Great Sand Dunes
Great Smoky Mountains
Guadalupe Mountains
Haleakalā
Hawaii Volcanoes
Hot Springs
Isle Royale
Joshua Tree
Katmai
Kenai Fjords
Kings Canyon
Kobuk Valley
Lake Clark
Lassen Volcanic
Mammoth Cave
Mesa Verde
Mount Rainier
North Cascades
Olympic
Petrified Forest
Pinnacles
Redwood
Rocky Mountain
Saguaro
Sequoia
Shenandoah
Theodore Roosevelt
Virgin Islands
Voyageurs
Wind Cave
Wrangell-St. Elias
Yellowstone
Yosemite
Zion
Viitamäki

Viitamäki on suomalainen sukunimi. Viitamäki-nimisiä henkilöitä:
Jouko Viitamäki (s. 1949), meloja
Kauko Viitamäki (1923–2014), harmonikansoittaja
Maritta Viitamäki (s. 1952), näyttelijä
R. Olavi Viitamäki (1918–2001), psykologi ja professori.
Kuvitteellisia henkilöitä

Jiri Viitamäki, Mikko Parikan esittämä hahmo TV-sarjassa Salatut elämät.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
The Island Years

| The Island Years Anthrax |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 19. lokakuuta 1991 28. tammikuuta 1992
 Julkaistu: 5. huhtikuuta 1994
 Tuottaja(t): Anthrax, Michael Barbiero, Steve Thompson
 Tyylilaji: thrash metal
 Kesto: 69.26
 Levy-yhtiö: Island
Anthraxin muut julkaisut
| Sound of White Noise 1993 | The Island Years 1994 | Stomp 442 1995 |
The Island Years on thrash metal -yhtye Anthraxin ensimmäinen livealbumi, joka julkaistiin vuonna 1994 levymerkeillä Megaforce ja Island.
Kappaleet 1–8 nauhoitettiin Irvine Meadowsissa, Kaliforniassa 19. lokakuuta 1991. Kappaleet 9–12 nauhoitettiin Electric Lady -studiolla 28. tammikuuta 1992.
Kappaleet

Efilnikufesin (N.F.L.) – 6.59 (Anthrax)
A.I.R. – 4.35 (Anthrax)
Parasite – 2.52 (Frehley)
Keep It in the Family – 7.05 (Anthrax)
Caught in a Mosh – 5.26 (Anthrax)
Indians – 6.59 (Anthrax)
Antisocial – 6.38 (Bonvois/Krief)
Bring the Noise – 7.38 (Anthrax/Public Enemy)
I Am the Law – 6.04 (Anthrax/Lilker)
Metal Thrashing Mad – 2.46 (Anthrax)
In My World – 6.36 (Anthrax)
Now It’s Dark – 5.48 (säv. Anthrax)
Kokoonpano

Joey Belladonna – laulu
Dan Spitz – kitara
Scott Ian – kitara
Frank Bello – basso
Charlie Benante – rummut
Arvostelut

Allmusic:
Aiheesta muualla

The Island Years Discogsissa. (englanniksi)
Albumi The Island Years Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
The Enigma Birth

| The Enigma Birth Avalonin |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 18. kesäkuuta 2021
 Kesto: 58.48
 Levy-yhtiö: Frontiers Records
Listasijoitukset
  46. (albumilista)    7. (fyysinen albumilista)
Avalonin muut julkaisut
| Return to Eden 2019 | The Enigma Birth 2021 |   |
The Enigma Birth on Avalonin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 18. kesäkuuta 2021.
Kappaleet

The Enigma Birth – 4.33 (feat. Pellek)
I Just Collapse – 6.13 (feat. Caterina Nix)
Memories – 5.43 (feat. Caterina Nix, Brittney Slayes)
Master of Hell – 3.51 (feat. Raphael Mendes)
Beautiful Lie – 3.51 (feat. James LaBrie)
Truth – 3.48 (feat. Jake E)
Another Day – 5.04 (feat. Marina La Torraca)
Beauty and War – 5.17 (feat. Raphael Mendes)
Dreaming – 6.30 (feat. Fabio Lione)
The Fire and the Sinner – 3.05 (feat. Jake E, Brittney Slayes)
Time – 5.58 (feat. Marina La Torraca)
Without Fear – 4.50 (feat. Fabio Lione)
Arvostelut

Imperiumi: 8 ½/10
Inferno:
Kaaoszine: 7/10
Soundi:
Kokoonpano

Timo Tolkki – kitara
Andrea Arcangeli - bassokitara
Marco Lazzarini - rummut
Antonio Agate - kosketinsoittimet
Aiheesta muualla

The Enigma Birth Discogsissa. (englanniksi)
Albumi The Enigma Birth Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Visa Orttenvuori

Visa Orttenvuori (s. 3. helmikuuta 1968) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti Viipurin Urheilijoita ja hänen valmentajanaan toimi Timo Hietanen. Aikuisten tasolla Orttenvuori voitti uransa aikana seitsemän mitalia ulkoradoilta. Kalevan kisoista hän saavutti hopeaa 5 000 metrin juoksussa vuonna 1992. Tiejuoksusta Orttenvuori saavutti 20 kilometrin matkalta kaksi kultaa vuosina 1991 ja 1994. Puolimaratonilta hän voitti kultaa vuonna 1996 ja maastojuoksun SM-kisoista 12 kilometrin matkalta niin ikään kultaa vuonna 1996. Lisäksi Orttenvuori oli mukana viestijuoksun SM-kisoissa voittamassa kahta hopeaa 4 x 1 500 metrin viestijuoksussa vuosina 1991 ja 1992. Sisäratojen SM-kisoista hän voitti pronssia 3 000 metrin juoksusta vuonna 1993.
Kansainvälisissä kisoissa Orttenvuori edusti Suomea yhden kerran, Bostonissa pidetyissä maastojuoksun MM-kisoissa. Hän osallistui 12 kilometrin kilpailuun, jossa sijoittui 123:nneksi.
Virallisiin kilpailuihin Orttenvuori ei ole osallistunut vuoden 1998 jälkeen.
Vuolle (hydrologia)

Vuolle eli niva on joen voimakkaasti virtaava kohta, joka ei kuitenkaan täytä kosken tunnusmerkkejä. Vuolteen tunnusomaisia piirteitä ovat voimakas, tasainen virta, jossa on vain pientä aaltoilua, sekä pyörteet virran reunassa. Vuolteesta puuttuvat koskelle tyypilliset isot aallot ja stopparit, ja vuolle on laskettavissa soutuveneellä tai avokanootilla. Vuolteet kuuluvat koskiluokituksen luokkaan I .
Vuolle ja niva

Vuolle on yleiskielinen ilmaus virtapaikalle. Niva on murteellinen nimitys. Sitä käytetään erityisesti Lapin jokien voimakkaista virtapaikoista. Sanan juuret ovat saamen kielen virtaavaa paikkaa tarkoittavassa sanassa njavvi, joka on kääntynyt muotoon niva .
Vätö

Vätön sijainti Tukholman saaristossa.
Vätö on Ruotsissa Norrtäljen kuntaan kuuluva saari. Saarella aloitettiin punaisen graniitin louhinta vuonna 1892, koska luonnonkiven kysyntä oli kasvanut. Kiviteollisuus säilyi saaren pääelinkeinona vuoteen 1941 asti, kunnes Tukholman kaupungin kivilouhos lakkautettiin.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vesisuihkupropulsio

Vesisuihkupropulsio on vesikulkuneuvoissa käytettävä voimansiirtojärjestelmä. Siinä alus etenee vedessä suihkuyksiköstä purkautuvan vesisuihkun työntämänä. Vesisuihku saadaan aikaan tunneliin sijoitetulla potkurilla (eli pumpulla). Käyttövoima voidaan saada monentyyppisestä lähteestä, useimmiten se on jonkintyyppinen mäntä- tai suihkumoottori. Vesisuihkupropulsio on vanhin mekanisoitu propulsiojärjestelmä; se patentoitiin Englannissa vuonna 1661 .
Vesisuihkupropulsio on nykyään yleisesti käytössä vesiliikenteessä, ja jokamiehen sovellus on lähinnä vapaa-ajan käytössä vesiskootteri. Sotilaskäytössä vesisuihkupropulsiota käytetään esimerkiksi torpedoissa ja ohjusveneissä, kuten suomalaisessa Hamina-luokassa.
Vesisuihkupropulsion etuja verrattuna potkuripropulsioon

Liikkuvat osat ovat aluksen rungon sisällä suojassa esimerkiksi kiviltä tai vedestä pelastettavilta ihmisiltä
Aluksen ohjattavuus paranee, koska vesisuihku on nopeasti käännettävissä haluttuun suuntaan
Vesisuihku voidaan kääntää jarruttamaan aluksen kulkua välittömästi vaikka täydestä vauhdista
Vesisuihkupropulsion huonoja puolia

Mahdollisesti huonompi hyötysuhde hitaammissa nopeuksissa
Kalliimpi rakenne (enemmän osia verrattuna pelkkään moottorin ja potkurin yhdistelmään)
Lisääntynyt paino johtuen järjestelmän sisältämästä vedestä
Ei toimi kunnolla, jos vesikulkuneuvon kuorma on mitoitettua suurempi (esimerkiksi vesiskootterissa)
Järjestelmä voi tukkeutua esimerkiksi levästä
Ei sovellu talvimerenkulkuun
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vesisuihkupropulsio Wikimedia Commonsissa
Eräs vesisuihkupropulsion toteutustapa
Poliisiveneen vesisuihkupropulsio
Viidenalanen

| Viidenalanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°19′47″N, 25°58′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ruotsalaisen alue (14.14)
Laskuoja:  oja Kalliojärveen 
Järvinumero:  14.147.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,9 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,696 km  
Pinta-ala:  2,558 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiViidenalanen 
Viidenalanen  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Vainionkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,6 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Ruotsalaisen alueella (14.14), jonka Lauhjoen valuma-alueeseen (14.147) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy.
Voyager (metalliyhtye)

| Voyager |
| --- | --- |
 Voyager vuonna 2017.
Tiedot
Toiminnassa:  1999– 
Tyylilaji:  Progressiivinen metalli
Kotipaikka:  Perth, Länsi-Australia
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Daniel "Danny" Estrin  Simone Dow  Scott Kay  Ashley Doodkorte  Alex Canion 
Entiset jäsenet:  Mark Boeijen  Chris Hanssen  Mark De Vattimo  Melissa Fiocco  Geoff Callaghan  Emanuel Rudnicki  Jennah Greaig  Mark Baker  Adam Lovkis 
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Voyager on australialainen progressiivinen metalliyhtye, joka oli perustettu Perthissä vuonna 1999. Bändi on julkaissut seitsemän täyspitkää albumia. Heidän seitsemäs täyspitkä studioalbuminsa Colors in the Sun julkaistiin maailmanlaajuisesti 1.11.2019 ranskalaisamerikkalaisen metallilevy-yhtiön Season of Mistin kautta. He edustivat Australiaa Eurovision laulukilpailussa 2023 kappaleella "Promise", joka sijoittui yhdeksänneksi.
Diskografia > Studioalbumit

Element V (2003,  V Music (VM 1X6V))
UniVers (2007,  Dockyard1 (DY100572))
I Am the Revolution (2009,  Riot! Entertainment (RIOT050CD))
The Meaning of I (2011,  Riot! Entertainment (RIOTCD081))
V (2013,  Iav Records (IAV1401))
Ghost Mile (2017,  Iav Records (IAV1701))
Colours in the Sun (2019,  Season of Mist (SOM 533D))
Fearless in Love (2023,  Season of Mist)
Diskografia > Singlet

Sober (2006)
Lost (2009)
The Devil in Me (2009)
Breaking Down (2013)
Misery Is Only Company (2016)
Ascension (2017)
Brightstar (2019)
Colours (2019)
Water Over the Bridge (2019)
Entropy (2019)
The Boy's in Love (2021)
Dreamer (2022)
White Shadow (2022)
Submarine (2022)
Hyperventilating (2022)
Promise (2023)
Vehmainen

| Vehmainen |
| --- | --- |
 Vehmaisten kaupunginosaa Kaukajärven pohjoispuolella, etualalla Kaukaniemi.
Kaupunki:  Tampere
Suuralue:  Koillinen suuralue
Suunnittelualue:  Leino
Koordinaatit:  61°28′32″N, 23°55′46″E
Postinumero(t):  33730
Lähialueet:  Kaukajärvi, Leinola, Vatiala (Kangasala), Nattari (Kangasala)
Vehmainen on kaupunginosa Itä-Tampereella Kangasalan rajalla. Itäosaltaan se on tyypillinen 1930-luvulla syntynyt esikaupunkialue ja länsiosaltaan sotienjälkeistä pientalorakentamista edustava alue. Aivan Vehmaisten länsipäässä vanhan aseman tienoilta alkaa Hankkion teollisuusalue, jonka itäisimmät osat kuuluvat vielä Vehmaisiin. Laajemmin miellettynä Vehmaisista puhuttaessa tarkoitetaan myös Holvastin ja Leinolan eteläisiä osia, muun muassa Leinolassa sijaitsevan marsalkka Mannerheimin patsaan väitetään monesti varsinkin vanhahkoissa lähteissä sijaitsevan Vehmaisissa.
Historia

Messukylän pitäjään kuulunut Vehmaisten kylä mainittiin vuoden 1540 maakirjassa. Kylässä oli seitsemän taloa – Soinila, Kauppila, Sarvanta, Krööti, Holvasti, Sonni ja Olavi –, joista kolme ensimmäistä oli Hatanpään kartanon lampuotitiloina vuodesta 1782 lähtien. Myöhemmin nämä kolme taloa joutuivat Haiharan kartanon omistukseen.
Vehmaisten kautta kulkeva Tampere–Haapamäki-rata (vanha Pohjanmaan rata) otettiin käyttöön vuonna 1883 ja samana vuonna radalla avattiin Vehmaisten pysäkki. Asemarakennuksen piirustukset laati todennäköisesti arkkitehti Knut Nylander ja rakennusta laajennettiin Bruno Granholmin suunnitelmien mukaan vuonna 1908. Runsaan kilometrin päässä Vehmaisten asemalta itään avattiin vuonna 1930 Vatialan rautatieasema, jolta erkani sivuraide kaakkoon VR:n sorakuopalle Kangasalan puolelle.
Vehmaisten omakotialueen historia alkaa vuodesta 1928, jolloin Messukylän kunta osti Kröötin ja Holvastin tilat asutustarkoituksiin. Tiloista muodostettiin yhteensä 258 tonttia. 1930-luvun alun pula-aikana omakotirakentajat joutuivat kuitenkin vaikeuksiin ja esimerkiksi vuonna 1934 pakkohuutokaupattiin 58 taloa. Vuonna 1940 kaavoitettiin lisää tontteja rautatien pohjoispuolelta. Vehmaisten ensimmäinen asemakaava vahvistettiin 1950-luvulla.
Palvelut

Vehmaisten palveluihin kuuluu elintarvikemyymälä (Valintatalo suljettiin marraskuussa 2011, vuonna 2012 tilalle avattiin K-Market), lahjatavarakauppa/asiamiesposti Fanti Shop, kukkakauppa, pankkiautomaatti, päiväkoti, seurakuntatalo, Vehmaisten Wembley, joka on hyvin suosittu urheilukenttä, kahviloita, ravintola, Vehmaisten koulu, Vehmas-krouvi sekä Teboil-huoltoasema. Vehmaisten alueella on myös kaksi uimarantaa Kaukajärven rannalla. Vehmaisissa sijaitsee myös Bandidosin kerhotalo. Vehmaisiin pääsee Tampereen kaupunkiliikenteen linjoilla 17 ja 40.
Aiemmin Vehmaisissa oli enemmän palveluja, mm. useita elintarvikemyymälöitä (Valintataloa edeltäneiden Spar/T-Market Valtaväylän ohella ainakin K-Lähikauppa Toivon Valinta ja nykyisessä päiväkodin sivutoimipisteen tiloissa Siwa, alun perin Voima. Toivon Valinnan naapuritalossa oli myös Spar-ketjuun kuulunut myymälä) ja kaksi rautatieliikennepaikkaa, joissa oli pitkään postitoimipaikat (Vehmainen / 33730 Tampere 73 ja Vatiala / 33750 Tampere 75). Vatialan postitoimipaikka sijaitsi Puskurinkadun ja Nevakadun kulmassa, ja samassa rakennuksessa oli 1970-luvulla myös Puskuri-Valinta -niminen elintarvikemyymälä. Teboilin vieressä Aukionkadun ja Kangasalantien kulmassa oli kioski, samoin Vatialan aseman vieressä, Pysäkkikadun ja Vaunukadun kulmassa oli suosittu Kerho-Kioski. Osoitteessa Aukionkatu 8 oli Tampereen Aluesäästöpankin konttori. Vehmas-Krouvi oli alkuperäiseltä nimeltään Vehmas-Baari, jonka lisäksi Vehmasaukiolla sijaitsi Lyhty-Baari.
Henkilöliikenne Vehmaisten ja Vatialan liikennepaikoilla lakkautettiin toukokuussa 1988. Vehmaisten liikennepaikka lakkautettiin ja ratapiha purettiin tavaraliikenteen loputtua vuonna 1998 ja asema lähirakennuksineen purettiin säilyttämistavoitteista huolimatta 2000-luvun vaihteessa. Vatialan vuonna 1945 valmistunut vaatimaton asemarakennus purettiin jo ennen henkilöliikenteen loppumista vuonna 1987.
Aiheesta muualla

Vehmaisten Omakotiyhdistys r.y.:n kotisivut
Tampereen suuralueet, suunnittelualueet, tilastoalueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Keskustan suuralue:  Amuri: Amuri A · Amuri B · Särkänniemi Kyttälä: Jussinkylä · Kyttälä A · Kyttälä B Petsamo: Petsamo Kaleva: Kaleva · Liisankallio · Kalevanrinne · Hakametsä Kalevanharju: Kalevanharju · Järvensivu · Vuohenoja Pyynikki: Pyynikki · Pyynikinrinne · Kaakinmaa Finlayson: Finlayson · Tammerkoski Nalkala-Ratina: Nalkala · Ratina Tammela: Osmonmäki · Tammela A · Tammela B · Tulli Tampella-Lapinniemi: Lapinniemi · Lappi · Tampella Kissanmaa: Kauppi · Kissanmaa · Uusikylä Niihama: Kaupinlaakso · Niihama
Koillinen suuralue:  Messukylä : Ristinarkku · Aakkula · Messukylä Olkahinen: Kumpula · Tasanne · Olkahinen Leinola: Leinola · Holvasti Atala: Atala Pappila: Pappila Linnainmaa: Linnainmaa · Hankkio Ojala: Ojala Takahuhti: Takahuhti · Ruotula · Huikas Turtola: Turtola, Viiala Kämmenniemi: Kämmenniemi Nurmi-Sorila: Nurmi · Sorila · Aitoniemi Teisko: Polso · Terälahti · Velaatta · Viitapohja
Kaakkoinen suuralue:  Kaukajärvi: Kaukajärvi · Lukonmäki · Annala · Haihara Hervanta pohjoinen: Hervanta luode · Hervanta koillinen Hervanta etelä: Hervanta lounas · Hervanta kaakko Rusko: Rusko Hervantajärvi: Hervantajärvi Vehmainen: Vehmainen Hallila: Hallila
Eteläinen suuralue:  Härmälä: Härmälä · Rantaperkiö Koivistonkylä: Rautaharkko · Taatala · Koivistonkylä · Veisu · Korkinmäki · Nirva Peltolammi: Lakalaiva · Peltolammi · Multisilta · Sarankulma · Lahdesjärvi Hatanpää: Hatanpää Nekala: Viinikka · Nekala · Vihioja Muotiala: Jokipohja · Muotiala Vuores: Vuores
Läntinen suuralue:  Epilä: Epilä · Epilänharju · Hyhky · Kaarila Haukiluoma: Haukiluoma · Lamminpää Ikuri: Ikuri Kalkku: Kalkku Myllypuro: Myllypuro Pispala: Ylä-Pispala · Tahmela · Ala-Pispala Rahola: Villilä · Rahola Tesoma: Ristimäki · Tesomajärvi Tohloppi: Tohloppi
Luoteinen suuralue:  Lentävänniemi: Lentävänniemi Lielahti: Lielahti · Niemenranta · Hiedanranta · Santalahti Lintulampi: Niemi · Pohtola · Ryydynpohja · Lintulampi
Kaupunginosat jotka eivät ole tilastoalueita:  Taraste
Villatapuli

Villatapuli tarkoittaa lampaan turkissa olevia villatupsuja. Ne voi avata joko karstaamalla tai käsin. Eri lammasroduilla ne ovat eri kokoisia. Villatapuli koostuu koostuu villakarvoista, joista pääosan muodostavat aluskarva eli pohjavilla, välivilla ja peitinkarva.
Villan laatua arvioitaessa katsotaan tapulin rakennetta ja muotoa. Tärkeä on tapulin likaisuusaste sen kokoon nähden.