stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kolumbianvahapalmu
Aiheesta muualla

Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Ceroxylon alpinum (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Ceroxylon alpinum (englanniksi)
PheroBase: Floral volatiles of Ceroxylon alpinum (englanniksi)
Keskisormi (käsimerkki)

Keskisormen näyttäminen on kansainvälinen käsimerkki.
Keskisormen näyttäminen sitä suorana sekä etusormea, nimetöntä ja pikkurilliä koukussa kämmentä vasten ja peukaloa koukussa etusormea ja mahdollisesti nimetöntä vasten pitäen on laajalti tunnettu käsimerkki, joka varsinkin länsimaisissa kulttuureissa merkitsee jonkin solvaamista.
Keskisormen näyttäminen on lähes 3 000 vuotta vanha tapa ja lähtöisin Kreikasta, jossa mies saattoi näyttää keskisormea vihamiehelleen. Käsimerkistä käytettiin nimeä katapugon, joka tarkoitti homoseksuaalia tai miesten välistä seksiä. Ilmaus oli halventava ja keskisormen näyttäminen johti usein käsirysyyn. Käsimerkkiä käytettiin myös näyttämöllä karkeissa näytelmissä. Roomalaiset sotilaat omaksuivat kyseisen tavan ja vähättelivät ilmauksella vihollisiaan. Roomassa siitä käytettiin nimitystä digitus impudicus, joka tarkoittaa ”hävytöntä sormea”. Myöhemmin keskisormen näyttö on ollut yleistä armeijoissa. Sotilaat näyttivät keskisormea viholliselle ennen hyökkäystä.
Vanhin varma maininta keskisormimerkistä on noin vuodelta 300 eaa eli 2 300 vuoden takaa olevassa tekstissä. Merkin ensimmäistä käyttäjää tai käyttöseutua ei tiedetä, mutta sen kuvaama merkitys on pysynyt samana kautta aikojen. Merkissä ojennettu keskisormi symboloi siitintä ja saman käden muut sormet kiveksiä. Antiikin Kreikassa merkin näyttäminen miehelle oli positiivinen toivotus miehekkäästä voimasta ja useasta lapsesta. Keskiajalla suhtautuminen kehoon ja sukuelimiin vähitellen muuttui ja keskisormimerkistä kehittyi esimerkiksi suomen kielen nykyistä haistattelua ("haista"+jokin alatyylinen sana) tarkoitukseltaan vastaava ele.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keskisormi (käsimerkki) Wikimedia Commonsissa
Kiikun kaakun

| Kiikun kaakun Jope Ruonansuu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1994
 Julkaistu: 1994
 Formaatti: CD, c-kasetti
 Tuottaja(t): Risto Asikainen
 Tyylilaji: huumori
 Kesto: 74.02
 Levy-yhtiö: Audiovox Records
Jope Ruonansuun muut julkaisut
| Jope Ruonansuu presidentiksi 1993 | Kiikun kaakun 1994 | Washington Bar 1995 |
Kiikun kaakun on Jope Ruonansuun kuudes albumi. Ruonansuu osallistui MTV3:n Syksyn sävel -kilpailuun albumin kappaleella ”Essayahh”.
Albumin CD-versiossa on toiseksi viimeisen raidan Jätkän tekno (homelite mix) ja viimeisen raidan Karpolla on asiaa välille laitettu noin puolen tunnin pituinen väli. Mutta albumin C-kasetti -versiossa sen sijaan raitojen välissä on "normaali" muutaman sekunnin välinen tauko.
Kultalevy myönnettiin vuonna 1996. Albumia on myyty yhteensä yli 32 000.
Kappaleet

Maran puhe – 0.31
Essayahh – 2.48
Chili on loppu – 3.16
Tosi hemmot – 0.42
Jos sulla on toinen mies – 3.27
Manun humppa – 2.43
Tosi nynnyt – 0.45
Mexicon kuu – 2.58
Tosi mummut – 0.45
Kaljalaulu – 1.33
Basso kanissa – 3.21
Jätkän tekno – 2.20  (Alkuperäinen kappale: Jätkän humppa)
Kiikun kaakun kukkaset – 2.37
Tosi junnut – 0.31
Kiinalaisessa ravintolassa – 2.36
Tollo Peloton – 2.41
Speden Spelit – 0.54
Upuleita – 2.47
Tosi possut – 0.37
Syyliisi suun – 3.28
Yliammuttu lännenmies – 2.47
Jätkän tekno (homelite mix) – 3.28  (Alkuperäinen kappale: Jätkän humppa)
Karpolla on asiaa – 0.16
Tekijät

Jope Ruonansuu – laulu, imitaatiot
Risto Asikainen – tuottaja, musiikkiohjelmointi, kitara, sovittaja
Drome – taustalaulu
Tyyne Hot – taustalaulu
Jari Valkeinen – rummut
Aiheesta muualla

Kiikun kaakun discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Jope Ruonansuu
| --- | --- |
Studioalbumit:   Matkiva kulkuri (1988)  Elvis-osasto (1992)  Täällä Washington (1992)  Politiikkaa ja erotiikkaa (1993)  Jope Ruonansuu presidentiksi (1993)  Kiikun kaakun (1994)  Washington Bar (1995)  Piinapenkki (1996)  Vara Mara (1997)  Neuroopan omistajat (1999)  Hauskaa joulua t: Jope (2000)  Lomakiertue (2001)  Työnnä kännykkä hanuriin (2002)  Finnshits (2003)  Tosi-CD (2004)  Me hirviöt (2006)  Tanssii läskien kanssa (2007)  Enkeleitä toisillemme – Herkimmät laulut (2008)  Kunnioittaen – Yhden miehen tribuutti (2009)  Naamakirja (2010)  Jopetusministeri (2011)  Veljekset kuin kyljykset (2012)  Jope Ruonansuu ja Porsaanperän pikkujoulut (2013)  Biisinmurtajat (2016) 
Kokoelmat:   Mix 1 (1995)  Naurettava 90-luku – 60 parasta naururaitaa (2000)  Jope Ruonansuu & Juha Laitila: American Office – Parhaat radiosketsit (2002)  Naura pois – 20 huumorihittiä (2002)  Kaikkien aikojen parhaat – Aattelepa ite (2009)  Sound Pack 12 (2010)  32 Jopeinta laulua (2014) 
Singlet:   Enska ja Hanski / Matkiva Kulkuri (1988)  Nyt lähtee läskit / Rantamiehen balladi (1991)  Hyppää pois / Ilman jarruja helvettiin (1991)  Pappi vaan joi (1995)  Enkeleitä toisillemme / Veronpunaiset ruusut (1996)  Mararock / Satasen laina (1997)  Kaikki menee kun sovittelee / Mattiesko Hytönen (1997, vedettiin pois ennen virallista myyntipäivää)  Soneranputsausjenkka (1999)  Umtsi-um (2002)  Annelin silmin / Stressmann (2003)  Aulis Gerlander / Haluan Aidoliksi (2004)  Yllytyshullu / Matti on numero yksi (2004)  Sua rakastan kuin hullu / Uu Pee Ämmät (2006)  Yhden miehen rivitanssi / Digitaalihumppa (2007)  Enkeleitä toisillemme – Äiti (promo, 2008)  Rahamaailma / Kerran jos toisenkin (2009)  Katsastusinssi Nauraa (2011)  Loirinuotiolla (2016) Luettelo Jope Ruonansuun kappaleista 
Filmografia:   Jope Ruonansuun filmografia  Jopet Show Jope Ite
Keskinen kolmio

Keskinen kolmio (punainen) muodostetaan yhdistämällä sivujen keskipisteet toisiinsa.
Keskinen kolmio muodostetaan geometriassa yhdistämällä kolmion sivujen keskipisteet janoilla toisiinsa.
Kolmio, joka syntyy kolmion sivuilla olevista pisteistä, kutsutaan sisäkolmioksi. Keskinen kolmio on siten eräs kolmion sisäkolmio. Kolmiota, josta keskinen kolmio muodostettiin, on keskisen kolmion antikomplementtinen kolmio.
Ominaisuudet

Merkitään kolmion  \triangle ABC kärjen vastaisia sivuja  a,\,b\,ja\,c ja sivujen keskipisteitä  M_{a},\,M_{b}\,ja\,M_{c}, jolloin keskinen kolmio voidaan merkitä  \triangle M_{a}M_{b}M_{c}. Keskisen kolmion sivuja voidaan merkitä  a'=M_{b}M_{c},\,b'=M_{a}M_{c}\,ja\,c'=M_{a}M_{b}, jolloin esimerkiksi sivuja  a\,ja\,a', ja muutkin vastaavasti, ovat toistensa vastinsivuja.
Ominaisuudet > Yhdenmuotoisuus

Keskinen kolmio  M_{a},\,M_{b}\,ja\,M_{c} on yhdenmuotoinen  \triangle ABC kanssa.
Voidaan nimittäin osittaa, että kaikki kolmion  M_{a},\,M_{b}\,ja\,M_{c} sivut ovat yhdensuuntaisia jonkin kolmion  \triangle ABC sivujen kanssa. Yhdensuuntaisuus kulkee vastinsivupareina, esimerkiksi  a\,ja\,a'. Yhdensuuntaisuudesta johtuen kaikki keskisen kolmion vastinkulmat ovat samat kolmion  \triangle ABC kulmien kanssa.
Koska keskinen kolmio määriteltiin sivujen keskipisteiden avulla, ovat sen sivut puolet kolmion  \triangle ABC sivuista
Keskisen kolmion pinta-ala  \triangle _{M_{a}M_{b}M_{c}} on
Kolmion  \triangle ABC ja kärjen  A väliin jäävä kolmio on yhdenmuotoinen ja samankokoinen, eli yhtenevä keskisen kolmion kanssa. Sama pätee muihin vastaaviin kolmioihin ja tämä voidaan tiivistää sanomalla, että kolmio  \triangle ABC voidaan jakaa neljään, keskenään yhtenevään mutta kolmion kanssa, yhdenmuotoiseen kolmioon, joilla siis on sama pinta-ala. Nelikulmiot, jotka muodostuvat keskisen kolmion kärjistä ja yhdestä kolmion  \triangle ABC kärjestä, ovat suunnikkaita.
Ominaisuudet > Merkilliset pisteet ja kolmioteoria

Keskinen kolmio syntyi yhdistämällä kolmion  \triangle ABC sivujen keskipisteet toisiinsa. Keskipisteisiin vedetyt keskijanat leikkaavat toisensa painopisteessä (Kimberlingin tunnus  X_{2} ). Keskisen kolmion sivujen keskipisteet sijaitsevat näillä keskijanoilla, joten keskisen kolmion keskijanat yhtyvät kolmion  \triangle ABC keskijanoihin. Tällöin myös keskisen kolmion painopiste on kolmion  \triangle ABC painopisteen kanssa sama. Itse asiassa, rekursiivisesti määritellyt kaikkien keskisen kolmioiden keskisten kolmioiden painopisteet ovat samassa paikka.
Kolmion  \triangle ABC ulkoympyrän keskipiste on sama kuin keskisen kolmion kolmion keskinormaalien leikkauspiste (Kimberlingin tunnus  X_{3} ). Tämä johtuu siitä, että keskisen kolmion korkeusjanat ovat kolmion keskinormaaleilla, joiden leikkauspisteet ovat siksi samat. Keskisen kolmion ulkoympyrä on taas kolmion  \triangle ABC yhdeksän pisteen ympyrä ja sisäympyrä on sen Spiekerin ympyrä, jonka keskipiste on Spiekerin piste (Kimberlingin tunnus  X_{10} ).
Ominaisuudet > Trilineaarit

Keskisen kolmion kärkien trilineaarit eli trilineaariset koordinaatit ovat
Trilineaarinen matriisi on siksi
Kerstin Lindman-Strafford

Kerstin Margareta Lindman-Strafford (s. 30. toukokuuta 1939 Turku) on suomalainen Lontoossa asuva ruotsin ja englannin kielellä kirjoittanut kirjailija ja toimittaja.
Lindman-Strafford valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi Åbo Akademista ja hän suoritti Master of Arts-tutkinnon Washingtonin yliopistossa Seattlessa.
Teoksia

Sandhögen och andra essäer. Ekenäs tryckeri, Ekenäs 1974
Tancred Borenius - europé och viborgare. Ekenäs tryckeri, Ekenäs 1976
Landet med många ansikten: essäer om segrare och förlorare i dagens Amerika. Ekenäs tryckeri, Ekenäs 1979
Three lectures on literature in English, Kerstin Lindman-Strafford, Roger D. Sell ja Ralf Norrman; toim. Roger D. Sell. Meddelanden från Stiftelsens för Åbo akademi forskningsinstitut nr. 90. Åbo Akademi, Åbo 1983
Fäder och döttrar. Schildt, Helsingfors 1986
Mödrar och söner. Sahlgren, Otalampi 1990
Förändringen: om en yngling som drabbades av schizofreni. Sahlgren, Otalampi 1994, suomeksi nimellä Paraneeko poikani skitsofreniasta?. Sahlgren, Otalampi 1996
En fin romans: ett angloamerikanskt halvsekel. Sahlgren, Otalampi 1999
Otto i Rhodesia: ett finlandssvenskt emigrantöde. Sahlgren, Otalampi 2002
Bloody foreigner: bilder från mitt engelska liv. Kerstin Lindman-Strafford, Vasa 2010
Palkinnot

Svenska Litteratursällskapetin Schantz-palkinto 1976
Kosti Vehanen (toimittaja)

Konstantin (Kosti) Vehanen (3. syyskuuta 1858 Taivassalo – 2. lokakuuta 1887 Turku) oli suomalainen opettaja, toimittaja ja valtiopäivämies.
Vehasen vanhemmat olivat säterinomistaja Adolf Simonpoika Vuorenpää ja Gustava Jaakontytär. Hän oli käynyt lukkarinkoulua eikä osannut ruotsia. Vehanen pääsi ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisen normaalilyseon suomalaisesta osastosta vuonna 1876. Hän opiskeli Helsingin yliopiston historiallis-kielitieteellisessä osastossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1880.
Vehanen työskenteli latinan ja kreikan opettajana Turun suomalaisessa yksityislyseossa vuodesta 1881. Hän toimitti sanomalehti Auraa ja oli sen vastaava toimittaja vuosina 1882–1884. Vehanen suoritti lakitieteiden kandidaatintutkinnon vuonna 1886 ja työskenteli Auran päätoimittajana vuosina 1886–1887.
Vehanen oli innokas fennomaani. Hän kuului Turun suomalaiseen seuraan ja työväenyhdistykseen. Vehanen valittiin talonpoikaissäädyn edustajaksi vuoden 1885 valtiopäiville Vehmaan tuomiokunnasta.
Kivimäki (Forssa)

| Kivimäki |
| --- | --- |
Kaupunki:  Forssa
Suuralue:  Keskustaajaman suuralue
Koordinaatit:  60°50.1′N, 023°38.2′E
Kaupunginosa nro:  10
Väkiluku:  71 (31.12.2011)
Kivimäki on yksi Forssan kaupunginosista. Vuoden 2011 lopussa Kivimäen tilastoalueella (kaupunginosassa) oli 71 asukasta. Kivimäki on maaseutumainen alue ydinkeskustasta koilliseen päin.
Aiheesta muualla

Kartta Forssan osa-alueista: Väestönlaskennan 2006 osa-alueet, Forssa (JPG)  24.1.2006. Hämeen liitto. Viitattu 9.4.2013.[vanhentunut linkki]
Forssan suuralueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Keskustaajaman suuralue:  Haudankorva • Järvenpää • Kaikula • Keskusta • Kivimäki • Korkeavaha • Kuhala • Kuusto • Lamminranta • Linikkala • Ojalanmäki • Paavola • Pikku-Muolaa • Pispanmäki • Talsoila • Vieremä
Parkkiaron suuralue:  Parkkiaro
Entisen Koijärven suuralue:  Kojo • Matku • Suonpää
Huomautus. Keskustaajaman ja Parkkiaron suuralueilla kaupunginosat on samaistettu vastaavien tilastoalueiden kanssa. Entisen Koijärven suuralueella ei ole kaupunginosia, mutta alue on kuitenkin jaettu kolmeen tilastoalueeseen.
Kouluratsastusluokat

Kouluratsastusluokat ovat tasoja, jotka kertovat mitä ratsukolta vaaditaan kouluratsastuksessa. Luokkia on Suomessa yhdeksän kappaletta.
Varusteet

Kouluratsastuksessa käytettävät varusteet ja vaatetus vaihtelevat tasoittain. Helpoissa luokissa saa yleensä käyttää hevosen suuhun lievemmin vaikuttavia nivelsuitsia. Vaativissa luokissa ratsastaja saa halutessaan esittää ohjelman frakkiin pukeutuneena. Turvakypärän käyttö päähineenä on sallittua kaikilla tasoilla, mutta ennen vanhaan oli vaativalta tasolta alkaen tapana käyttää knallia tai frakin kanssa silinteriä. Nykyisin kypärää käytetään lähes poikkeuksetta kaikilla tasoilla.
Kerstin Nylander

Nylander 1930-luvun alussa.
Kerstin Signe Nylander, oikea nimi Kerstin Lindström, käytti myös nimeä Kerstin Lagus  (6. maaliskuuta 1899 Pietari, Venäjä – 18. lokakuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän oli kiinnitettynä Helsingin Svenska Teaterniin 1925–1960 ja toimi siellä myös ohjaajana.
Kerstin Nylander tunnettiin uransa alusta asti monipuolisena ja etevänä näyttelijänä. Nylanderin ominta alaa olivat vaativat traagiset naishahmot, mutta hän oli myös älykäs komedienne. Hän näytteli paitsi ruotsiksi myös suomeksi. 
Hänen vakavampia roolejaan olivat muun muassa Neiti Julie, Lady Macbeth ja Kuolemantanssin Alice. Hän opetti teatterikoulussa ja vieraili ohjaajana Turussa, Vaasassa ja Norjan Bergenissä. Hän työskenteli paljon myös Yleisradion kuunnelmien parissa sekä ohjaajana että näyttelijänä.
Suomi-Filmin näyttelijänä hän esiintyi useissa elokuvissa, muun muassa Carl von Haartmanin ohjaamassa elokuvassa Korkein voitto (1929), Hannu Lemisen ohjaamassa elokuvassa Morsiusseppele (1954) Hannu Lemisen ohjaamassa elokuvassa Ratkaisun päivät (1956) ja T. J. Särkän ohjaamassa elokuvassa Juha (1956).
Yhden parhaista rooleistaan ja ehkä omimpaan lajiinsa täydellisimmin sopivan roolinsa hän teki Risto Orkon elokuvassa VMV 6, jossa hän esitti salakuljettajien mustanpuhuvaa donnaa Lila Landersia, jolla oli toivoton tehtävä vietellä Joel Rinteen yhtä loistokkaasti tulkitsema, tahallisen yliampuvan kirkasotsainen merivartija. Rooli oli äärimmäisen vaikea, ei vähiten käsikirjoittaja Mika Waltarin tahallisen yliampuvan tekstin takia, mutta Nylander piirsi loistokkaan kuvan pahasta ja paatuneesta naisesta.[lähde? ]
Nylanderin puoliso oli Svenska Teaternin näyttelijä Erik Lindström. Myös Lindström sai Pro Finlandia -mitalin. Ensimmäinen puoliso oli Gunnar Wilhelm Lagus.
Palkinnot ja tunnustukset

Pro Finlandia -mitali 1954
Aiheesta muualla

Kerstin Nylander Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kreeta (täsmennyssivu)

Kreeta (m.kreik. Κρήτη, Krētē; door.kreik. Κρήτα, Krēta; kreik. Κρήτη, Kríti) tai Creta (lat.) voi viitata seuraaviin:
Kreeta, saari Kreikassa
Kreetan alue, alue Kreikassa
Kreetan hajautetun hallinnon alue, hajautetun hallinnon alue Kreikassa
Kreeta, naisen nimi
Creta, Rooman provinssi
Creta et Cyrene, Rooman provinssi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kreeta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Keskislammi

| Keskislammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°57′23″N, 25°10′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jämsänjoen alue (14.51)
Järvinumero:  14.512.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,9 m 
Rantaviiva:  0,7 km 
Pinta-ala:  0,03 km² 
 fiKeskislammi 
Keskislammi on Jämsänkoskella Jämsässä sijaitseva kolmen hehtaarin laajuinen järvi. Sen länsipuolella on Kankarisvesi. Etäisyys Jämsänkosken liikekeskustasta on neljä kilometriä pohjoiskoilliseen ja Jämsän keskustasta kymmenen kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Keskislammin pituus on 280 metriä. Järven lounaisrannalla on rakennuksia, pohjoisessa on metsämaata. Kaakkoispuolella sijaitsee Keskismäki. Keskislammiin virtaa laskuoja koillisesta Soukkiolta, Keskislammista lähtee laskuoja lounaaseen Alaslammin kautta Kankarisveden Rekolanselkään. Kankarisveden korkeustaso on noin neljätoista metriä Keskislammia alempana.
Keskislammi kuuluu Kankarisveden-Pirttijärven alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Keskislammi on Kankarisveden-Pirttijärven alueen kaakkoisia vakavesiä.
Kreeta Pohjanheimo

Pohjanheimo vuonna 1937. Kuva: Pietinen.
Vendla Margareta (Kreeta) Pohjanheimo (15. toukokuuta 1904 Sysmä – 23. helmikuuta 1988 Längelmäki) oli suomalainen tekstiilitaiteilija. Hän suunnitteli muun muassa paramentteja. Hänellä oli Helsingissä vuodesta 1935 tekstiilikoulu. Hänen suunnittelemansa kuviollisten kankaiden kutomistapa on patentoitu.
Pohjanheimo sai Pro Finlandia -mitalin 1976.
Kiinan suurnopeusjunaradat

China Railways -yhtiön CRH3-junayksikkö
China Railways -yhtiön CRH2-junayksikkö Jinanin rautatieasemalla
Shanghain maglev-juna on maailman ensimmäinen kaupalliseen käyttöön otettu suurinopeuksinen maglev-junayhteys.
Kiinan suurnopeusjunaradat (yksink.: 中国高速铁路; perint.: 中國高速鐵路; pinyin: Zhōngguó gāosù tiělù) viittaa Kiinan suurnopeusjunaratoihin, joilla junien keskimääräinen ajonopeus on vähintään 200 kilometriä tunnissa.
Kiinan hallitus hyväksyi vuonna 2009 osana talouden elvyttämispakettia noin 200 miljardin euron ohjelman nopeiden junaratojen rakentamiseksi. Kiinan rautatieministeriö ilmoitti rakentavansa suurnopeusjunille sopivaa rautatietä 16 000 kilometriä vuoteen 2020 mennessä. Tavoitteena on yhdistää maan suurimmat kaupungit nopeilla junayhteyksillä.
Kiinassa oli vuoden 2010 heinäkuussa 6 920 kilometriä junarataa, jolla voi liikennöidä vähintään 200 kilometrin tuntinopeutta. Tästä määrästä 1 995 kilometrillä voi liikennöidä 350 kilometrin tuntinopeutta. Kiinan suurnopeusjunaradoista osa on paranneltuja perinteisiä ratoja, osa uusia varta vasten rakennettuja. Shanghain maglev-juna on maailman ensimmäinen kaupalliseen käyttöön otettu suurinopeuksinen magneettilevitaatiotekniikkaa soveltava junayhteys.
Vuoden 2014 loppuun mennessä Kiinan rautateiden suurnopeusjunaverkko kattoi jo 16 000 kilometriä eli Kiinalla oli maailman laajin kansallinen suurnopeusjunaverkosto. Uudeksi tavoitteeksi maa oli asettanut ylittää 25 000 kilometrin raja viimeistään vuonna 2020.
Kiina on ensimmäinen ja ainoa valtio, jolla on suurnopeusratoja, jossa operatiivinen huippunopeus yltää 350 kilometriin tunnissa.
Esimerkki tällaisesta on suurnopeusjunarata Wuhan–Kanton, 968 kilometrin pituinen runkolinja. Matka Wuhanin ja Kantonin kaupunkien välillä kestää noin kolme tuntia. Huippunopeus on 350 km/h, keskimääräinen nopeus 310 km/h. Toinen esimerkki on 117 kilometrin pituinen suurnopeusjunarata Peking–Tianjin. Huippunopeus on 330 km/h ja keskimääräinen noin 234 kilometriä tunnissa. Shanghain maglev-juna, raideyhteys lentoasemalle, kulkee 30,5 kilometrin matkan noin seitsemässä minuutissa. Keskinopeus on noin 245 km/h ja huippunopeus 431 km/h.
Kiinan suurnopeusjunakalusto koostuu kotimaisten ja ulkomaisten yritysten kehittelemistä erilaisista tekniikoista. Suurnopeusjunarata Peking–Shanghai käyttää Changchun Railway Vehicles Co. Ltd.:n kehittämää 380A-junayksikköä, joka yltää 380 km/h huippunopeuteen.
Suurnopeusjunarata Peking–Hongkong avattiin pääosin liikenteelle 26. joulukuuta 2012, kun Pekingin ja Kantonin välinen osuus vihittiin käyttöön.
Käännös suomeksi
Krešimir Čuljak

| Mitalit> Maa:   Kroatia.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kroatia.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kroatia.Miesten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Kroatia> Miesten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Sydney 2000 | kahdeksikko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Luzern 2001 | kahdeksikko |  |
Krešimir Čuljak (s. 18. syyskuuta 1970 Zagreb) on kroatialainen soudun olympia- ja MM-mitalisti.
Čuljak kuului Kroatian kahdeksikkoon, joka saavutti olympiapronssia Sydneyssä 2000 ja MM-hopeaa Luzernissa 2001. Sevillan MM-kilpailuissa 2002 hän oli kahdeksikossa neljäs.
Čuljak voitti maailmancupin kilpailun kahdeksikossa Münchenissä 2000 ja 2001.
Krešimir Baranović

Krešimir Baranović
Krešimir Baranović (25. kesäkuuta 1894, Šibenik, Itävalta-Unkari – 17. marraskuuta 1975, Belgrad, Serbian sosialistinen tasavalta, Jugoslavia) oli kroatialainen säveltäjä ja kapellimestari.
Baranović syntyi Kroatiassa ja opiskeli Bečun ja maan pääkaupungin Zagrebin lisäksi Wienissä. Hän toimi myös Zagrebin oopperan johtajana.
Baranović sävelsi muun muassa oopperoita ja sinfonista musiikkia.
Korsikan ralli 2003

|  Korsikan ralli 2003 |
| --- | --- |
 12. osakilpailu 14 osakilpailusta kaudella 2003. 


Palkintokoroke
Voittaja:   Petter Solberg  Phil Mills  (Subaru)
Toinen:   Carlos Sainz  Marc Martí  (Citroën)
Kolmas:   François Duval  Stéphane Prévot  (Ford)
Korsikan ralli 2003 (virallisesti 47. Tour de Corse – Rallye de France 2003) oli Rallin MM-sarjan kauden 2003 12. osakilpailu, joka ajettiin 17–19. lokakuuta.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Petter Solberg |  Phil Mills | Subaru Impreza WRC 2003 | 4:20.15,3 |  | 10 |
| 2. |  Carlos Sainz |  Marc Martí | Citroën Xsara WRC | 4:20.51,9 | +36,6 | 8 |
| 3. |  François Duval |  Stéphane Prévot | Ford Focus RS WRC 03 | 4:20.57,0 | +41,7 | 6 |
| 4. |  Marcus Grönholm |  Timo Rautiainen | Peugeot 206 WRC | 4:21.24,5 | +1.09,2 | 5 |
| 5. |  Colin McRae |  Derek Ringer | Peugeot 206 WRC | 4:21.41,3 | +1.26,0 | 4 |
| 6. |  Gilles Panizzi |  Hervé Panizzi | Peugeot 206 WRC | 4:22.14,0 | +1.58,7 | 3 |
| 7. |  Tommi Mäkinen |  Kaj Lindström | Subaru Impreza WRC 2003 | 4:22.41,1 | +2.25,8 | 2 |
| 8. |  Richard Burns |  Robert Reid | Peugeot 206 WRC | 4:22.52,0 | +2.36,7 | 1 |
Lähde:
Muuta

Richard Burnsin uran viimeinen piste.
Kokkolan NMKY

| Kokkolan NMKY |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kokkolan NMKY
Kaupunki:  Kokkola
Kotiareena:  Kampushalli
Kultaa:  0
Hopeaa:  0
Pronssia:  0
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kokkolan NMKY (lyh. KoNMKY, myös muodossa Namika Kokkola) on kokkolalainen koripalloseura. Sen miesten edustusjoukkue pelaa pohjoisen alueen sarjoissa.
KoNMKY:llä on edustusjoukkueet sekä eri ikäluokkien junioritoimintaa sekä miehissä että naisissa. Keväällä 2014 seuralla oli noin 60 junioripelaajaa. Seuran kasvateista ovat aikuisten pääsarjatasolla pelanneet Juho Kauro, Joni Pohjonen, Tero Ollila ja Heikki Laatikainen
Seuran kotiareena, Kampushalli.
Seura pelaa kotiotteluitaan vuonna 2015 valmistuneessa Kampushallissa, johon mahtuu noin 450 katsojaa.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Kiinan kansanpankki

| Kiinan kansanpankki Zhōngguó Rénmín Yínháng |
| --- | --- |

 Kiinan keskuspankin pääkonttori Pekingissä.
Perustettu:  1. joulukuuta 1948
Toimitusjohtaja:  pääjohtaja: Yi Gang (3/2018–)
Kotipaikka:  pääkonttori: 32 Chengfang Street, Xichengin kaupunkipiiri, Peking, 100800 Kiina
Toimiala:  Kiinan keskuspankki
Kotisivu:  www.pbc.gov.cn www.pbc.gov.cn/en/3688006/index.html
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiinan kansanpankki (perint.: 中國人民銀行; yksink.: 中国人民银行; pinyin: Zhōngguó Rénmín Yínháng; engl. People's Bank of China, lyhenne PBC tai PBoC) on Kiinan keskuspankki. Sen pääkonttori sijaitsee Pekingissä muutaman kilometrin päässä Kielletystä kaupungista ja Taivaallisen rauhan aukiosta.