stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Italiankielinen musiikkitermistö
Tekniikka

| italiankielinen termi | suora käännös | määritelmä |
| --- | --- | --- |
| Coloratura | väritys | Koloratuuri, koristeellinen laulutyyli |
| Altissimo | hyvin korkea | Hyvin korkealta |
| Arpeggio | harpun lailla | Sointu, jonku sävelet soitetaan peräkkäin |
| Acciaccatura | murskaava | Hyvin nopea koristenuotti |
| Appoggiatura | tukeutua | Yleensä iskulle sijoittuva purkausta edeltävä dissonoiva ääni |
| Bocca chiusa | suu suljettuna | Suljetuin huulin laulaminen, hyminä |
| Chiuso | suljettu | Torvi tukitaan kädellä; ääntä muutetaan käden avulla, ilman sordiinoa |
| Col legno | puun kanssa | Jousisoittimen kieliä soitetaan jousen puuosalla |
| Pizzicato | näppäillen | Jousisoittimen kieliä näppäillään sormella |
| Col arco | jousen kanssa | Jousella, kumoaa col legnon ja pizzicaton |
| Basso continuo | jatkuva basso | Jatkuva bassosäestys |
| Coperti | peitetty | Rummun kalvo peitetään vaatteella (esim. huovalla) |
| Una corda | yksi kieli | Pianossa käytetään vasenta eli una corda -pedaalia |
| Due corde | kaksi kieltä | Pehmeällä pedaalilla pianolla. Syy kahdelle pedaalille, ks. piano. |
| Tre corde or tutte le corde | kolme kieltä tai kaikki kielet | Kumoaa una cordan |
| Scordatura | väärin virittäminen | muunneltu viritys (jousisoittimilla) |
Roolit

| italiankielinen termi | suora käännös | määritelmä |
| --- | --- | --- |
| Prima donna | ensimmäinen nainen | Naispäähenkilö |
| Comprimario/a | con primario, ensimmäisen kanssa | Tukirooli, sivurooli |
Arvostaminen ja arvostelu

| italiankielinen termi | suora käännös | määritelmä |
| --- | --- | --- |
| Bel canto | kaunis (laulu)ääni | Mikä tahansa kaunis laulaminen, erityisesti 18. ja 19. vuosisatojen italialaisessa oopperassa |
| Bravura | taito | Erityisen virtuoosimainen esitys |
| Bravo! | taitava | Suosionosoitus miesesiintyjälle; myös bravi (mon.) ja naiselle brava, brave (f.mon.) |
Aiheesta muualla

termistösivu (englanniksi)
Simon Ehammer

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Simon Ehammer vuonna 2022. |  Simon Ehammer vuonna 2022. |  Simon Ehammer vuonna 2022. |  |
Maa:   Sveitsi
Miesten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Eugene 2022 | pituushyppy |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | München 2022 | kymmenottelu |  |
|  Pronssia | Rooma 2024 | pituushyppy |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Glasgow 2024 | seitsenottelu |  |
|  Hopeaa | Belgrad 2022 | seitsenottelu |  |
Simon Ehammer (s. 7. helmikuuta 2000) on sveitsiläinen kymmenottelija ja pituushyppääjä. Hän edustaa TV Teufen -seuraa.
Ehammer sijoittui kymmenottelussa 19:nneksi alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017. Hän saavutti seuraavana vuonna saman ikäluokan MM-pronssia Tampereella pistein 7642. Hän voitti kymmenottelun alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Boråsissa 2019 pistein 7851. Hän keskeytti seitsenottelun Torunin EM-hallikilpailuissa 2021.
Ehammer voitti pituushypyn alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Tallinnassa 2021 tuloksella 810 cm. Hän saavutti seitsenottelussa hopeaa Belgradin sisäratojen MM-kilpailuissa 2022 Sveitsin ennätyspisteillä 6363. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hän saavutti pituushypyssä pronssia tuloksella 816 cm. Ehammer otti ensimmäisen kymmenottelun aikuisten arvokilpailumitalinsa Münchenin EM-kilpailuissa 2022 sijoittuessaan toiseksi Sveitsin-ennätyspisteillä  8468. Hän hyppäsi kymmenottelun pituushypysssä tuloksen 831, jolla hän olisi sijoittunut samojen kilpailujen erikoispituushypyssä hopealle.
Ehammer keskeytti seitsenottelun Istanbulin sisäratojen EM-kilpailuissa 2023. Saman vuoden Budapestin MM-kilpailuissa hän sijoittui pituushypyssä yhdeksänneksi. Hän voitti seitsenottelun sisäratojen maailmanmestaruuden Glasgow'ssa 2024 Sveitsin ennätyspistein 6418. Hän saavutti Rooman EM-kilpailuissa 2024 pronssia pituushypyssä tuloksella 831.
Ehammer paransi toukokuussa 2022 kahdesti Sveitsin ennätystä sekä kymmenottelussa että pituushypyssä. Hänen pituushyppytuloksensa 830 Ratingenissa ja 845 Götzisissä olivat lisäksi parhaat kymmenottelussa koskaan tehdyt pituustulokset.
Henkilökohtaiset ennätykset

| Laji | Tulos | Paikka | Ajankohta | Tuuli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 10,34 | Götzis | 18.5.2024 | + 1,3 m/s |
| 400 m | 47,27 | Langenthal | 8.8.2020 |  |
| 1 500 m | 4.42,54 | Langenthal | 9.8.2022 |  |
| 110 m aidat | 13,43 | Basel | 13.5.2023 | + 0,2 m/s |
| Korkeushyppy | 208 | München | 15.8.2022 |  |
| Seiväshyppy | 520 | München | 16.8.2022 |  |
| Pituushyppy | 845 NR | Götzis | 28.5.2022 | + 0,2 m/s |
| Kuulantyöntö | 14,68 | Ratingen | 7.5.2022 |  |
| Kiekonheitto | 40,81 | St. Gallen | 25.5.2024 |  |
| Keihäänheitto | 55,98 | Götzis | 29.5.2022 |  |
| Kymmenottelu | 8468 NR | München | 15.–16.8.2022 |  |
| Laji | Tulos | Paikka | Ajankohta |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 m | 6,72 | Belgrad | 18.3.2022 |
| 1 000 m | 2.46,03 | Glasgow | 3.3.2024 |
| 60 m aidat | 7,55 | St. Gallen | 18.2.2024 |
| Korkeushyppy  | 205 | Belgrad | 18.3.2022 |
| Seiväshyppy | 521 | Aubière | 28.1.2024 |
| Pituushyppy | 826 NR | Aubiére | 29.1.2022 |
| Kuulantyöntö | 15,31 | Magglingen | 6.2.2021 |
| Seitsenottelu | 6418 NR | Glasgow | 2.–3.3.2024 |
Hämeenkyrön lentokenttä

Hämeenkyrön lentokenttä (ICAO: EFHM) sijaitsee Hämeenkyrön kunnassa Ulvaanharjulla, lähellä Ikaalisten rajaa. Kenttää käyttää ainakin Hämeenkyrön Lentokerho jokusen moottorikoneen voimin.
Kentän asvaltti- ja sorapäällysteisen kiitoradan pituus on 950 metriä ja leveys 18 metriä. Kentän maalaukset on uusittu 2018. Kentällä sijaitsee Hämeenkyrön Lentokerhon lentokonehalli. Polttoaineen jakelupistettä ei ole.
Kentällä on lentokerhon moottorikone- ja varjoliitotoimintaa.
Huijauslasku

Huijauslasku tai valelasku tarkoittaa laskua, joka näyttää oikealta, mutta siinä todellisuudessa laskutetaan palvelusta, jota yritys tai henkilö ei ole tilannut ja joka yleensä on täysin arvoton.
Laskun lähettäminen palvelusta, jota yritys ei ole tilannut, on rikos.
Huijauslaskun lähettäjäyrityksen nimi on yleensä valittu muistuttamaan jotain täysin rehellisellä pohjalla toimivaa yritystä. Huijaus perustuu siihen, että kun laskuja lähetetään tuhansia kappaleita, aina joku maksaa vahingossa. Huijauslaskuja on usein lähetetty kesäisin, kun yrityksissä on paljon kesätyöntekijöitä maksuliikennettä hoitamassa. Tällöin huijauksen onnistumistodennäköisyys paranee.
Miten toimia

Jos saa laskun palvelusta, jota ei ole tilannut, on siitä syytä tehdä rikosilmoitus poliisilaitoksella. Laskusta voi kertoa myös tiedotusvälineille suoraan. Yleensä huijauslaskut uutisoidaan ainakin sanomalehtien pikku-uutisina. Suomessa lisäksi Muskrat -nimisellä verkkosivustolla pidetään yllä varoituslistaa huijauslaskuista, jonne voi tehdä varoituksen.
Kaikki tilisiirron sisältävät laskut eivät ole huijauslaskuja. Esimerkiksi katsastusasemat ovat jo 1990-luvulta alkaen markkinoineet palveluaan tilisiirrolla, jonka maksamalla pystyy varaamaan katsastusajan. Hyvän liiketavan mukaisessa tilisiirron sisältävässä tarjouksessa kuitenkin sanotaan selvästi, jopa korostaen, että maksua ei ole pakko suorittaa vaan kyse on vain tarjouskirjeestä.
Tunnettuja huijauslaskutapauksia

Suomen Invalidiliitto (muistuttaa rehellistä Invalidiliitto ry:tä) Keijo P. M. Salon yritys
Suomen Yrittäjäliitto (tarkoitus sekoittaa Suomen Yrittäjät ry:een)
Syöpäsairaiden tuki ry ja Solia Oy (yli miljoonan euron rahastus syöpäsairaiden nimissä) Simo Olavi Laakso ja Keijo P. M. Salo pääepäiltyjä
Markus Pönkä
Directa
Aiheesta muualla

http://www.saunalahti.fi/paskis/ojan.net/index2.htm Pönkäleen uhrin seikkaperäinen selvitys Pasi Pöngän huijauksen toimintatavoista vuodelta 2004 (Arkistoitu – Internet Archive)
Hämeenkyrön kotiseutumuseo

| Hämeenkyrön kotiseutumuseo |
| --- | --- |
Tyyppi:  Kotiseutumuseo
Sijainti:  Härkikuja 14, Hämeenkyrö
Ylläpitäjä:  Hämeenkyrön kunta
Kotisivut:  https://www.facebook.com/kotiseutumuseo/
Koordinaatit:  61°38′06″N, 23°11′24″E
 fiHämeenkyrön kotiseutumuseo 
    
Hämeenkyrön kotiseutumuseo sijaitsee Hämeenkyrössä vuonna 1820 valmistuneessa, entisessä kruunun viljamakasiinissa. Kaksikerroksisen viljamakasiiniin sisätilat on kunnostettu lähes kokonaan paremmin museokäyttöön sopiviksi. Yksi vanha viljalaari on jätetty muistuttamaan rakennuksen alkuperäisestä käyttötarkoituksesta. Kotiseutumuseossa voi tutustua entisajan käsityötaitoon, perinnerakentamiseen ja työväenhistoriaan. Museolla on noin 4000, pääosin Hämeenkyröstä kootun, esineen kokoelma. Museoesineet on laitettu näytille aihekokonaisuuksien mukaan ja museon useat tunnelmalliset osastot kertovat havainnollisesti alueen elämästä menneinä aikoina.
Hoodoo

Hoodoo on afroamerikkalainen kansantaikuuden muoto. Hoodoo on useiden kulttuurien ja magiaoppien sekoitus, ja se lainaa monista afrikkalaisperäisistä, Amerikan alkuperäisasukkaiden ja eurooppalaisten uskomuksista, traditioista ja grimoireista. Vaikka hoodoo on monikulttuurinen ilmiö, sen menestyksen syynä pidetään voimakasta kristinuskon symbolien hyödyntämistä menoissaan.
Sana hoodoo dokumentoitiin ensimmäistä kertaa 1875, jolloin se luokiteltiin substantiiviksi tai transitiiviseksi verbiksi. Hoodoolla kuvataan yleensä maagista loitsua tai maagista juomaa, mutta sitä voidaan käyttää myös adjektiivina osallistujasta maagiseen menoon. Hoodoo tunnetaan myös nimellä "conjure".
Käännös suomeksi
Hoodia gordonii

| Hoodia gordonii |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Oleanterikasvit Apocynaceae
Suku::  Hoodia
Laji::  gordonii
Kaksiosainen nimi
 Hoodia gordonii  (Masson) Sweet ex Decne. 
Katso myös
   Hoodia gordonii Wikispeciesissä   Hoodia gordonii Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hoodia gordonii (syn. Scytanthus gordonii, Stapelia gordonii) on Afrikassa kasvava oleanterikasvi. Se on piikikäs sukkulenttikasvi, jota esiintyy Afrikan eteläosassa Etelä-Afrikassa ja Namibiassa. Lajia käytetään lääke- ja koristekasvina.
Hitit

Hitit voi tarkoittaa seuraavia:
Albumeja

Hitit on useamman artistin tai yhtyeen kokoelma-albumin nimi:
Hitit, Markku Aron kokoelma-albumi
Hitit, Beritin kokoelma-albumi
Hitit, Cat Catin kokoelma-albumi
Hitit, Dannyn kokoelma-albumi
Hitit, Einin kokoelma-albumi
Hitit, Martti "Huuhaa" Innasen kokoelma-albumi
Hitit, Juhamatin kokoelma-albumi
Hitit, Pasi Kauniston kokoelma-albumi
Hitit, Kikan kokoelma-albumi
Hitit, Veikko Lavin kokoelma-albumi
Hitit, Muskan kokoelma-albumi
Hitit, Petri & Pettersson Brassin kokoelma-albumi
Hitit, PMMP:n kokoelma-albumi
Hitit, Kake Randelinin kokoelma-albumi
Hitit, Tauskin kokoelma-albumi
Hitit – Suomirokkia ja suuria tunteita, Aknestikin kokoelma-albumi
Muut

Hitit, viihdelehti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hitit”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Humppilan vanha kirkko

Reinholm, Agathon 1887: Humppilan kirkko
Humppilan vanha kirkko oli Humppilan seurakunnan kolmas kirkko. Tämä puinen kirkkorakennus valmistui 1855 ja se tuhoutui tulipalossa 1917.
Päätös

Humppilan kirkonkokous päätti seurakunnan järjestyksessä toisen kirkon korvaavan uuden kirkon piirustuksista ja kustannusarviosta 7. huhtikuuta 1850. Huhtaan ja Taipaleen kylien omistaja kapteeni J. Brehmer valitti päätöksestä Hämeen läänin kuvernöörille. Brehmerin mielestä Humppilan seurakunta oli liian vähäväkinen ja varaton toteuttamaan uudisrakennusta. Kapteeni mielestä Humppilan, Jokioisten ja Perttulan olisi pitänyt rakentaa yhteinen kirkko, jonka sijoituspaikaksi olisi valittava Jokioinen, koska matka sinne olisi Humppilasta ja Perttulasta vain puolitoista peninkulmaa. Erityisesti humppilalaiset vastustivat tällaista ajatusta kuvernöörille lähettämässään lausunnossa. Kuvernööri hylkäsikin Brehmerin valituksen saman vuoden marraskuussa.
Rahoitus

Uuden kirkon rakentamisen mahdollistamiseksi määrättiin lokakuussa 1850 jokaisen talon velvollisuudeksi tuoda 30 rekikuormaa kiviä. Maaliskuussa 1853 alettiin periä jokaiselta ripilläkäyvältä henkilöltä viiden hopeakopeekan maksua, josta kuitenkin vapautettiin ruotuvaivaiset ja kirkonvaivaiset. Verorasituksen raskautta vähentämään luovuttiin rakennusajaksi verojen keräämisestä viinirahastoon. Manttaalin perusteella verotettujen maanomistajien eli manttaaliväen tuli luovuttaa rakennusaineita kuten puutavaraa uudisrakennusta varten. Sen sijaan torppareiden ja itsellisväestön velvollisuutena oli osallistuminen rakennustyöhön. Koska seurakuntalaisten joukossa oli haluttomia tai kovin huolimattomia, määrättiin toukokuussa 1853 heitä varten viiden hopearuplan uhkasakko työvelvollisuuden laiminlyönnin varalle. Syyskuussa 1853 määrättiin jokainen maanomistaja tuomaan rakennuspaikalle puolitoista tynnyriä kalkkia. Edellisestä kirkosta käytettiin uudisrakennukseen kaikki kelvollinen materiaali. Toukokuussa 1854 päätettiin kerätä manttaaliväeltä 140 hopearuplaa ja 1855 otettiin vielä 150 ruplan laina Matti Jaakonpoika Mikkolalta viiden prosentin korolla.
Kirkon piirustukset laati arkkitehti Ernst Lohrmann ja rakennusmestarina toimi A. G. Selin. Puukirkko rakennettiin 1853-1855.
Kirkko

Uudisrakennuksen tarkastuskertomukseen sisältyi muun muassa muistutus siitä, että oli rakennettu enemmän kuin piirustukset olivat edellyttäneet. Suunnitelmiin ei sisältynyt esimerkiksi kivikellaria ja penkkejäkin oli yksi enemmän kuin piti eli niitä oli 20. Kirkko oli tornillinen pitkäkirkko, jonka kummaltakin pitkältä sivulta ulkoni kaksi kapeata poikkipäätyä.
Varojen keräämiseksi alttaritaulun hankintaa varten järjestettiin ompeluseuroja, joissa valmistettiin arpajaisvoittoja. Arpajaisista saaduilla tuloilla ja Humppilan kylän nuorison keräämillä varoilla maksettiin taulu ja sen kehykset. Alttaritaulun maalasi A. Såltin ja sitä voitiin ihailla kirkossa ensi kertaa 18. kesäkuuta 1899. Vuonna 1880 perustettiin urkurahasto, johon kerättiin varoja arpajaisilla. Seurakunnan urkurahastoa alettiin 1887 kartuttamaan jäseniltä kerättävillä maksuilla. Talollisten, heidän emäntiensä ja heihin verrattavien ihmisten tuli maksaa kaksi markkaa hengeltä. Jokaisen talollisen lapsen, torpparin, käsityöläisen, rautatieläisen ja näiden vaimojen sekä heihin vertautuvien ihmisten maksuosuus oli yksi markka. Kaikkien itsellisten, palkollisten, irtolaisten ja heidän vaimojensa ja lastensa sekä torpparien, käsityöläisten ja rautatieläisten vaimojen ja lasten maksettavaksi määrätty osuus oli 50 penniä henkilöltä. Vuonna 1887 ostettiin urkujenrakentaja Zachariassenilta Helsingissä valmiina olleet urut. Vakinaista urkujen polkijaa ei aluksi valittu, mutta seuraavana vuonna valittiin vakinainen polkija, jonka palkkio oli yksi tynnyrillinen rukiita vuodessa. Vuonna 1888 urut päätettiin myös palovakuuttaa.
Kirkon ympärillä olevaa maata käytettiin vuodesta 1775 lähtien hautausmaana. Puuaidalla ympäröity hautausmaa tosin erotettiin vasta 1833 ja samassa yhteydessä maanmittari A. W. Zitting erotti myös uuden hautausmaan. Vanhan kirkkotarhan pinta-ala oli yksi tynnyrinala ja 29 kapanalaa sekä uuden alueen suuruus yksi tynnyrinala ja 16 kapanalaa.
Humppilan ensimmäinen kirkko valmistui 1723 Lamminmäkeen. Seuraavat kirkot rakennettiin nykyiselle kirkonpaikalle. Paikkakunnan toisen kirkon tilalle rakennettiin uusi puukirkko, Humppilan vanha kirkko, 1853-1855 ja siihen käytettiin kaikki edellisestä kirkosta saatava kelvollinen materiaali. Tämä järjestyksessä kolmas Humppilan kirkko paloi 1917 ja sen korvasi nykyinen kivirakenteinen Humppilan kirkko.
Humppilan työväentalo

| Humppilan työväentalo |
| --- | --- |

Osoite:  Rinnekuja 6, 31640 Humppila
Sijainti:  keskusta, Humppila
Koordinaatit:  60°55′33″N, 23°22′12″E
Valmistumisvuosi:  1910 (1. talo)  1923 (nykyinen talo)
Tuhoutui:  1944 (1. talo)
Rakennuttaja:  Humppilan Työväenyhdistys ry
Omistaja:  Humppilan Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosluku:  2
Kerrosala:  610 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Humppilan ensimmäinen työväentalo noin vuonna 1920
Humppilan työväentalo on Humppilan kunnan keskuksessa sijaitseva työväentalo. Se on maakunnallisesti arvokasta rakennettua kulttuuriperintöä.
Historiaa

Humppilaan perustettiin wrightiläinen työväenyhdistys vuonna 1901. Mukana oli muun muassa opettaja ja pappi. Työväestö ei kuitenkaan kokenut tätä yhdistystä tai sen lähtökohtia omakseen. Humppilan työväenyhdistys ry perustettiin vuonna 1904, ja se liittyi Sosialidemokraattiseen Puolueeseen vuonna 1906. Jäsenmäärä syksyllä 1904 oli 109 henkilöä, ja kahden vuoden päästä jo 220 henkilöä. Vuoden 1917 paikkeilla jäseniä oli jo kolmisen sataa.
Ensimmäiseksi toimitilakseen yhdistys osti vuonna 1906 leipuri Saukkoselta kanalan, josta kunnostettiin työväentalo. Pian päätettiin kuitenkin rakentaa kokonaan uusi talo. Hirret ostettiin kesällä 1909, ja tupaantuliaisia vietettiin lokakuussa 1910. Suurin osa rakennustyöstä tehtiin talkootyönä.
Marraskuussa 1917 Humppilaan perustettiin punakaarti, ja sen esikunta piti majaansa työväentalolla. Työväenyhdistyksen toiminta katkesi tammikuussa 1918 sisällissodan alkuun. Kunta otti sisällissodan jälkeen työväentalon haltuunsa ja myi sen irtaimistoineen paikalliselle suojeluskunnalle. Tämä talo poltettiin jatkosodan loppuvaiheessa, kun paikkakunnalla alkoi kiertää huhu, että se olisi täytynyt palauttaa työväenyhdistykselle sodan päätyttyä.
Yhdistystoiminta saatiin kuitenkin käyntiin, ja vuoden 1919 lopussa jäseniä oli jo 147. Seuraavana vuonna päätettiin uuden talon rakentamisesta. Vuonna 1920 yhdistyksen nimi myös muutettiin Humppilan Työväenyhdistys Raivaaja ry:ksi. Tämä tehtiin muodollisesti lakkauttamalla vanha yhdistys ja perustamalla uusi. Uutta taloa varten tontti saatiin hankittua kevättalvella 1921. Hirsitalkoita pidettiin maaliskuussa. Talo oli käyttökunnossa kesällä 1923, ja sitä viimeisteltiin loppuvuodelle saakka. Muun muassa kulissit näyttämölle maalattiin marraskuussa.
1930-luvun alussa Lapuanliike aiheutti jonkin verran häiriöitä. Syyskuussa 1931 liikkeen kannattajia tunkeutui työväentalolla pidettyihin iltamiin ja varasti sieltä Marxia esittävän taulun sekä taulun, johon oli kirjattu sisällissodassa kuolleiden humppilalaisten nimet. Tekijöitä ei tuomittu. Vuoden 1932 alussa taloa päätettiin alkaa vartioida, sillä sitä kohtaan oli esitetty uhkauksia.
1960-luvulla yhdistyksellä alkoi olla taloushuolia, ja talon ylläpito hankaloitui. Vuosikymmenen lopulla talon myyntiä harkittiin. 1970-luvulla toiminta kuitenkin alkoi elpyä. Talolla alettiin järjestää bingoa, josta tuli lisätuloja. Taloa alettiin myös vuokrata kansalaisopistolle. Nykyään (2022) talo on edelleen Humppilan työväenyhdistyksen omistuksessa ja käytössä.
Rakennus

Vuonna 1910 valmistuneessa ensimmäisessä talossa oli juhlasali, näyttämö, ravintola ja kammari. Sen kokonaispinta-ala oli noin 200 m².
Nykyinen talo on hirsirunkoinen, lautavuorattu ja punaiseksi maalattu. Siinä on kaksi kerrosta, ja sen pinta-ala on 610 m². Katto oli alun perin päreestä, sittemmin vaihdettu tiili- ja peltikatoksi. Sisäseinissä on ollut insuliittilevyt ja katossa panelointi. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen ja kahden huoneen ja keittiön asunto, alun perin vahtimestaria varten.
1940–1950-luvuilla tehtiin paljon korjauksia: muun muassa maalausta, katon täyttö, koivuparketin laittoa sekä muurin korjaus.
Taloon tehtiin peruskorjaukset vuosien 1980–2005 välisenä aikana: salin, näyttämön, ravintolan ja keittiön korjaus, kunnan vesi ja viemäri, wc-tilat, keskuslämmitys ja uudet ikkunat. Vuonna 2009 Humppilan Työväenyhdistys ry haki ja sai EU-rahoitusta lisäremonttiin, jossa huollettiin taloa ulkopuolelta. Katto korjattiin ja maalattiin, ulkovuori ja lahot räystäät sekä vesikourut uusittiin. Myös talon päätyjen lahot ikkunat sekä ulko-ovet ja pannuhuoneen rappuset uusittiin.
Toimintaa työväentalolla

Alkuaikoina talolla toimi muun muassa torvisoittokunta ja puhuja- ja näytelmäseurat. Siellä järjestettiin iltamia, jotka olivat sekä virkistystilaisuuksia  että varainhankintakeino. Sisällissodan jälkeen iltamilla kerättiin varoja myös punaorpojen hyväksi. Lisäksi talolla toimi kirjasto, johon saatiin kunnalta rahoitusta viinaverorahoista. Vuonna 1909 lainauksia tehtiin yli 500 kertaa. Taloa vuokrattiin myös ulkopuolisille. Vuoden mittaan järjestettäviä juhlia olivat muun muassa kevät-, kesä- ja syysjuhlat, juhannusjuhlat, uudenvuoden juhlat sekä jouluiset kuusijuhlat.
Voimistelu- ja urheiluseura Woima perustettiin vuonna 1917, ja se sai harjoitella työväentalolla ja säilyttää kalustoaan siellä. Toiminta katkesi sisällissotaan, ja se aloitettiin uudelleen 1922. Nimeksi tuli Raivaajan Veikot. Lajeja olivat maastojuoksu, hiihto, yleisurheilu, voimistelu ja pesäpallo.
Vuonna 1926 työväenyhdistys osti Humppilan ensimmäisen elokuvakoneen, ja elokuvia alettiin näyttää seuraavana vuonna. Näytökset pidettiin sunnuntai-iltapäivisin, ja niiden jälkeen oli tanssit. Jo 1928 hankittiin parempi elokuvakone, sillä näytökset olivat hyvin suosittuja. Vuonna 1937 ostettiin äänielokuvalaite. Myöhemmin näytöksiä alkoi olla myös perjantaisin ja lauantaisin. Television yleistyminen vähensi elokuvien suosiota, ja 1960-luvulla elokuvien näyttäminen lopetettiin.
Keväästä 1943 kevääseen 1944 talolla majoitettiin siirtoväkeä.
1980-luvun alussa talolla järjestettiin kokouksia, bingoa, juhlia, nuorisotoimintaa, teatteria, tansseja, urheiluharjoituksia ynnä muuta. Nykyään (2022) taloa vuokrataan erilaisia tilaisuuksia varten. Muun muassa Humppilan Eläkkeensaajat ry toimii siellä säännöllisesti järjestäen karaokea, boccia-peliä ym.
Judon maailmanmestaruuskilpailut 2010

Judon maailmanmestaruuskilpailut 2010 olivat järjestyksessään 27. judon maailmanmestaruuskilpailut. Ne järjestettiin Tokiossa, Japanissa 9.–13. syyskuuta 2010. Kilpailupaikkana toimi Yoyogi National Gymnasium -halli. Jokainen maa sai asettaa kaksi edustajaa sarjaa kohti aiemman yhden sijasta. Avoimessa luokassa oli mahdollista asettaa neljä edustajaa maata kohti.
Tulokset

Kilpailujen ohjelmassa oli seitsemän painoluokkaa ja avoin luokka miehille ja naisille.
Tulokset > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 60 kg | Rišod Sobirov  Uzbekistan | Heorhi Zantaraja  Ukraina | Arsen Galstjan  VenäjäHiroaki Hiraoka  Japani |
| 66 kg | Junpei Morishita  Japani | Leandro Cunha  Brasilia | Hašbaataryn Tsagaanbaatar  MongoliaSugoi Uriarte  Espanja |
| 73 kg | Hiroyuki Akimoto  Japani | Dex Elmont  Alankomaat | Wang Ki-Chun  Etelä-KoreaYasuhiro Awano  Japani |
| 81 kg | Kim Jae-Bum  Etelä-Korea | Leandro Guilheiro  Brasilia | Masahiro Takamatsu  JapaniEuan Burton  Yhdistynyt kuningaskunta |
| 90 kg | Ilias Iliadis  Kreikka | Daiki Nishiyama  Japani | Kirill Denisov  VenäjäElkhan Mammadov  Azerbaidžan |
| 100 kg | Takamasa Anai  Japani | Henk Grol  Alankomaat | Oreydis Despaigne  KuubaThierry Fabre  Ranska |
| Yli 100 kg | Teddy Riner  Ranska | Andreas Tölzer  Saksa | Matthieu Bataille  RanskaIslam El Shehaby  Egypti |
| Avoin luokka | Daiki Kamikawa  Japani | Teddy Riner  Ranska | Keiji Suzuki  JapaniHiroki Tachiyama  Japani |