Luettelo Erkki Melartinin sävellyksistä
Yksinlaulut

Bön om ro, op. 122, nro 6 (Jarl Hemmer, 1924) - Rauhan rukous (Ilta Koskimies)
En liten visa, op. 122, nro 7 (Jussi Snellman, 1928 tai aikaisemmin) - En liten minnesvisa
Jul, op. 122, nro 8 (Jacob Tegengren, 1927?) - Laulusta tunnetaan moderni suomennos nimellä Hyvyyden voiman ihmeellisen suojaan (Anna-Maija Raittila) – Sävelmää on käytetty ainakin viidessä ruotsinkielisessä virsitekstissä: Att bedja är ej endast att begära - Frälsare du som äger läkedomen - När du är trött - Se, kärlet brast, och oljan är utgjuten - Tänk när en gång det töcken har försvunnit.
Kolme laulua , op. 128
1. Tili tili tengan löysin (virolainen runo, suomennos A. O. Väisänen, 1924)
2. Sykön virsi (Eino Leino, 1925 tai aikaisemmin)
3. Merimiehen iltalaulu (V. A. Koskenniemi, 1920?)
Uusia kansanlauluja , op. 130 (kansanlauluja, 1925, ruotsinkieliset käännökset Joel Rundt) - Nya folkvisor - 7 uutta kansanlaulua
1. Kaipaava - Den längtande
2. Heilini soitteli (Talvella Talikkalan markkinoilla) - Minns du på marknadsdansen i staden
3. Sinun silmäs ja minun silmät - Dina ögon och mina ögon
4. Aikoja entisiä - Gångna tider
5. Vierivän virran reunalla - Vid den glidande flodens strand
6. Linnassa - I fästningen
7. Hyvästijättö - Farväl
Nuorten laulukirja I , op. 131 (1925?) - Yksi-, kaksi- ja kolmiäänisiä lauluja pianon säestyksellä (vuonna 1929 julkaistu myös säestyksetön melodianuottiversio)
1. Taas koulun ukset aukeaa (Immi Hellén)
2. Lumisilla (tekijä tuntematon)
3. Meidän mummo (Alli Nissinen)
4. Lintujen syyslaulu (Immi Hellén)
5. Lauvantai-ilta (perinteinen teksti)
6. Isä pellollaan (Immi Hellén)
7. Kevät kutoo (tekijä tuntematon)
8. Keväällä (nimimerkki T.S.)
9. Nukkien karkelot (Alli Nissinen) - Nukkien tanssit
10. Mirrit koulussa (tekijä tuntematon)
11. Kesän tullessa (Yrjö Veijola eli Yrjö Weilin)
12. Leivo (Aleksanteri Rahkonen) – Yksinlauluna opus 138 nro 2
13. Seimen lapsi (tekijä tuntematon)
14. Jouluaamu (Immi Hellén)
15. Jouluilta salomailla (Arvid Lydecken nimimerkillä Arvily)
16. Lapin tunturilla (tekijä tuntematon)
17. Puurolaulu (tekijä tuntematon)
18. Joulu armas muistuu mieleen (nimimerkki ”-a -a”)
19. Kiitos (Simo Korpela) - lauluääni ja urut tai piano
20. Työtä aljettaessa (August Ahlqvist nimellä A. Oksanen)
21. Kiitosvirsi (Simo Korpela)
22. Hiljaisuutta anna (nimimerkki L.S.)
23. Helluntaivirsi (Johan Ludvig Runebergin runosta suomentanut Alpo Noponen)
24. Totuuden henki (Zachris Topelius, suomentanut V. Vesala) - Totuuden henki, haasta korkealta (Alpo Noponen, 1927)
Paddan, op. 132 (Johan Henric Kellgren, 1926) - Sammakko (Kyllikki Solanterä)
Nuorten laulukirja II , op. 134a (1927 tai aikaisemmin) - Yksi-, kaksi- ja kolmiäänisiä lauluja pianon säestyksellä - Myös yksiääninen versio vuodelta 1929 tunnetaan
1. Hyvä paimen (Immi Hellén)
2. Linnun hautaus (Alpo Noponen)
3. Rattoisa retki (Immi Hellén)
4. Suvinen sade (Alpo Noponen)
5. Tuuti (Alli Nissinen)
6. Virsi kotimaan puolesta (Julius Krohn nimellä Suonio)
7. Kodin kynnys (Arvid Lydecken nimimerkillä Arvily)
8. Kyläkoulu (Arvid Lydecken nimimerkillä Arvily)
9. Autan ensin (Arvid Lydecken nimimerkillä Arvily)
10. Heikin ystävät (Arvid Lydecken nimimerkillä Arvily)
11. Iltalaulu (Arvid Lydecken nimimerkillä Arvily)
12. Ratsu reipas odottaa (Arvid Lydecken nimimerkillä Arvily)
13. Suvella (Jussi Snellman)
14. Pikku Maija nurmikolla (Immi Hellén)
15. Unten siipisisko (Arvid Lydecken nimimerkillä Arvily)
16. Mirriäidin lapset (Immi Hellén)
17. Karhujen tanssi (nimimerkki ”-n”)
18. Niityllä (Ilmari Kianto)
19. Lasten joululaulu (Larin-Kyösti)
20. Lumisateella (Julius Krohn nimellä Suonio)
21. Rukous (Alli Nissinen)
22. Talvi-iltahämärässä (Larin-Kyösti)
23. Oi kuin selvään soipi meille (Immi Hellén)
24. Te soikaa joulun kellot taas (Aukusti Simelius)
Nuorten laulukirja III , op. 134b (1928 tai aikaisemmin) - Yksi-, kaksi- ja kolmiäänisiä lauluja pianon säestyksellä - Myös yksiääninen versio vuodelta 1928 tunnetaan
1. Luistimilla (Otto Manninen)
2. Kultasauva (Otto Manninen)
3. Toivoni (Paavo Cajander)
4. Mökkiläinen ja hänen poikansa (Eino Leino)
5. Suvisia suruja (Larin-Kyösti)
6. Enkelten joululaulu paimenille (Ilmari Pimiä)
7. Joulun kellot (Ilmari Pimiä)
8. Lapin joulu (Larin-Kyösti)
9. Orpo (Hilja Haahti)
10. Kotia kohti (Hilja Haahti)
11. Muista kotiasi (nimimerkki Tyyne R.)
12. Ensi lumi (Einari Vuorela)
13. Uudelle vuodelle (Arvid Lydecken nimimerkillä Arvily)
14. Kaksoset (Arvid Lydecken nimimerkillä Arvily)
15. Köyhän antimet (Arvid Lydecken nimimerkillä Arvily)
16. Kehtolaulu (Nyt on aika pienen miehen unten maille kiiruhtaa) (Arvid Lydecken nimimerkillä Arvily)
17. Koulumatkalla (Alli Nissinen)
18. Tunnetko meidän pullean pojan (Annikki Setälä)
19. Äiti ja Nanu (Annikki Setälä)
20. Äidin apulainen (Annikki Setälä)
21. Kahvikemut (Salme Setälä)
22. Tuhma Jukka (Salme Setälä)
23. Yölaulu (nimimerkki Cartouche)
24. Unten mailla (nimimerkki Pojukissa)
Nuorten laulukirja IV , op. 134c (1929 tai aikaisemmin) - Yksi-, kaksi- ja kolmiäänisiä lauluja pianon säestyksellä - Myös yksiääninen versio vuodelta 1929 tunnetaan
1. Suomen nimi (Zachris Topelius)
2. Korven kansan toivo (Alli Nissinen)
3. Pyyntö (Yrjö Kaijärvi nimellä Yrjö Teppo)
4. Valkeille kirsikan kukille (Zachris Topelius)
5. Sinivuokko (Lempi Vihervaara)
6. Kissankellolle (nimimerkki Sirja-sisko)
7. Orava (nimimerkki Pikku prinsessa)
8. Narri-kissa (Immi Hellén)
9. Vappuratsastus (Zachris Topelius)
10. Iltahetki (nimimerkki Saarentyttö)
11. Lapsikullat nukkukaa (nimimerkki”-a”)
12. Tuutulaulu (Tuutu mun lastani tupukkaa) (Annikki Setälä)
13. Afrikassa, keidasmaassa (Arvid Lydecken nimimerkillä Arvily)
14. Syyskuu (Lempi Paala)
15. Onnellinen (nimimerkki Liekki)
16. Mummon haudalla (nimimerkki Inkeri)
17. Maailma on suur’ (Zachris Topelius)
18. Helvinpäivät (Salme Setälä nimimerkillä Priska)
19. Kevään henki (Zachris Topelius)
20. Kevätleikki (tekijä tuntematon)
21. Tule, joulu! (Lempi Vihervaara)
22. Joulupäivä (nimimerkki Tyyne R.)
23. Jeesus siunaa lapsia (Immi Hellén)
24. Siunaus (Zachris Topelius)
Den sista stjärnan, op. 136, nro 1 (Bo Bergman, 1930, julkaisematon) - Fem sange - Lieder mit Klavier
Jorden är blott du och jag och mull, op. 136, nro 2 (Pär Lagerkvist, 1927, julkaisematon)
Springvandet, op. 136, nro 3 (Helge Rode, 1920-luvun lopussa?, julkaisematon)
Den døde tid, op. 136, nro 4 (Johannes Jørgensen, 1927, julkaisematon)
Lintunen, op. 138, nro 1 (Josef Julius Wecksell, suomennos Otto Manninen, 1925-1926, julkaisematon) (Opuksen 138 lauluilla on Melartinin teosluettelossa yhteinen nimi Pikkulauluja)
Leivo, op. 138, nro 2 (Aleksanteri Rahkonen) - Lärkan (Joel Rundt) – Skylark (Alex Bryan) – lukuisia sovituksia tunnetaan, muun muassa kantele (Eero Koskimies), kitara (Viljo Immonen), naiskuoro (Eino Linnala), sello (Vili Pullinen) ja soitinyhtye (Lauri Sarlin).
Vappuratsastus, op. 138, nro 3 (Zachris Topelius, 1925-1926, julkaisematon)
Pustan poika, op. 138, nro 4 (Sándor Petőfi, suomennos Otto Manninen,1925-1926, julkaisematon)
Koti kultaisin, op. 138, nro 5 (Otto Manninen1925-1926, julkaisematon)
Kehtolaulu joka vuodenajalle, op. 138, nro 6 (Lempi Vihervaara,1925-1926, julkaisematon)
Talven tulo, op. 138, nro 7 (Aarne Kumpuniemi,1925-1926, julkaisematon)
Kevätlaulu, op. 138, nro 8 (nimimerkki T. S. ,1925-1926, julkaisematon)
Kolme syyslaulua , op. 139 (1927-1928) - Tre höstsånger
1. Sa lohdun, Herra (Eemil Hiille) - Du skänker tröst (Joel Rundt)(
2. Punakylkiset omenat (Eeva Satakunta) - De röda äpplena falla (Joel Rundt)
3. Syystuuli soittaa (J. K. Kulomaa) - Höstvinden spelar (Joel Rundt)
Paimenelta, op. 140, nro 1 (J. H. Erkko, 1894) - Pastorale
Schliesse mir die Augen beide, op. 140, nro 2 (Theodor Storm, 1927?) - Lad mit trøtte øje lukkes (kääntäjä tuntematon)
Lasten maailmasta , op. 141 (1927) - 10 pientä laulelmaa - Nuotinnoksessa ei ole erillistä melodiaääntä, laulut voi soittaa myös pianokappaleina
1. Alkaessa (Immi Hellén)
2. Metsäpirtin lasten laulu (Aini Setälä)
3. Mikin kengät (Salme Setälä)
4. Hiekassa (Annikki Setälä)
5. Nöpön tiput (Annikki Setälä)
6. Takkavalkean ääressä (Annikki Setälä)
7. Säteet (Annikki Setälä)
8. Porolla ajo (Annikki Setälä)
9. Poroparvi (Annikki Setälä)
10. Päivää, pukki (Immi Hellén)
Nuorten laulukirja V , op. 146 (1927)
1. Jumalan kartano (Elina Vaara)
2. Purjehdusretki (Elina Vaara)
3. Uudelle vuodelle (Arvid Lydecken nimimerkillä Arvily)
4. Hiihtolaulu (Arvid Lydecken nimimerkillä Arvily)
5. Kalle ja Ville (Arvid Lydecken nimimerkillä Arvily)
6. Kinosten suojassa (Arvid Lydecken nimimerkillä Arvily)
7. Kai ja varjo (Arvid Lydecken nimimerkillä Arvily)
8. Unikeko (Arvid Lydecken nimimerkillä Arvily)
9. Ilmapallot (Salme Setälä nimimerkillä Priska)
10. Keinuhevonen (Salme Setälä nimimerkillä Priska)
11. Joulupukki (Salme Setälä nimimerkillä Priska)
12. Kahvikemut (Salme Setälä nimimerkillä Priska)
13. Pesen poikaa palleroista (Annikki Setälä)
14. Kissanpojat (Annikki Setälä)
15. Muuttolinnut (nimimerkki Pohjatuuli)
16. Kultakalat (Anna Kaari)
17. Rannalla (Anna Kaari)
18. Lumisade (Märchen Elisabeth)
19. Taikalähde (nimimerkki Leporello)
20. Kissankellolle (nimimerkki Sirpa-sisko)
21. Unten mailla (nimimerkki Pojukissa)
22. Linnunpojat (nimimerkki Liekki)
23. Jouluna (nimimerkki Ruskolilja)
24. Joulukellot (nimimerkki Punapeippo)
Suomalaisia kansanlauluja , op. 148 (1928 tai aikaisemmin) - Finska Folkvisor - Finnische Volkslieder - 7 uutta kansanlaulua (tekstit kansanlauluja, ruotsinkieliset käännökset Nino Runeberg)
1. Tule surma - Kom nu, död
2. Ieva (levytetty nimellä Laiska Jaakko)
3. Silloin minä itkin - Bittra tårar – sovitus kahdelle viululle, sellolle ja kontrabassolle (Lauri Sarlin) julkaistu
4. Odottava - Den väntande
5. Heilani kotiin - Piiritanssi - Till kärestans stuga - Ringdans
6. Salainen suru - Hemlig sorg
7. Tanssilaulu (Ähä, ähä, ämmäparat) - Dansvisa (Oh-oh, oh-oh, stackars gummor) – sovitus naiskuorolle julkaistu
Neljä laulua , op. 151 (1928) - Fyra sånger
1. Kotihinsa muut menevät (Kalevala) - Till ett hem får andra styra (Joel Rundt)
2. Maria, Guds moder (Ragnar Ekelund) - Sa Maaria, Neitsyt (Ilta Koskimies)
3. Stjärnor (Carl Jonas Love Almqvist) - Tähdet (Jussi Snellman)
4. Isä meidän (Jussi Snellman) - Fader vår (Joel Rundt)
Kahdeksantoista karjalaista kansanlaulua , op. 156 (1921?) - 18 kansanlaulua Käkisalmelta - Kahdeksantoista Karjalaista kansanlaulua - Kaikki tekstit ovat kansanlauluja, ruotsinkieliset käännökset Nino Runeberg
1. Pilvet ne varjosti - Sky vid sky
2. Pellolla - Mitt på min pappas fält
3. Köyhä poika - Klandra inte en fattig gosse
4. Etelästä tuulee - När det blåser sunnanvind
5. Joki - Älvens böljor - Flusswindung
6. Hyvästijättö - Avskedssång
7. Meinasin - Tänkte och tänkte att söka mig brud
8. Pilalaulu (Mansikka on punainen marja)' - Smultronbäret
9. Mun heilani - Vännen min
10. Koivumetsä - I björkskogen
11. Vankilaulu - En fånges visa
12. Vankilaan mennessä - På väg till fängelset
13. Yhdessä - Tillsammans
14. Tulatulla - Om kvällen
15. Lammen rannalla - Minns du?
16. Rallati koputin - Hei tralla och dalla-la!
17. Naapurin likka - Grannens flicka
18. Hulivilipoika - En slarvens visa
Fem sånger till ord av Jarl Hemmer , op. 162 (Jarl Hemmer, 30.3.1930)
1. Vi som ännu leva
2. Jag vill allting glömma
3. Bön om ett nytt hjärta
4. Sälg i sol – Paju auringossa (Erkki Ainamo)
5. Tjugo år - Kaksikymmenvuotias (Erkki Ainamo)
Maailmalle matkani, op. 164, nro 1 (kansanlaulu, sovitettu 1936 tai aikaisemmin) – julkaistu 1958 kokoelmassa Viisi kansanlaulua
Lahden laineilla, op. 164, nro 2 (kansanlaulu, sovitettu 1936 tai aikaisemmin) – julkaistu 1958 kokoelmassa Viisi kansanlaulua
Älä mene heilani, op. 164, nro 3 (kansanlaulu, sovitettu 1936 tai aikaisemmin) – julkaistu 1958 kokoelmassa Viisi kansanlaulua
Passaahan sitä, op. 164, nro 4 (kansanlaulu, sovitettu 1936 tai aikaisemmin) – julkaistu 1958 kokoelmassa Viisi kansanlaulua
Se kunnia!, op. 164, nro 5 (kansanlaulu, sovitettu 1936 tai aikaisemmin) – julkaistu 1958 kokoelmassa Viisi kansanlaulua
Hyvää iltaa, op. 164, nro 6 (kansanlaulu, sovitettu 1930-luvulla) – Goder afton (Ture Ara) – julkaistu 1944 kokoelmassa Kaksi karjalaista kansanlaulua
Mamman sinisilmä, op. 165, nro 1 (kansanlaulu, 1930-luku, julkaisematon) - Var är mammas lilla flicka
Vaikein hetki, op. 165, nro 2 (kansanlaulu, sovitettu 1930-luvulla) – Den ensamme stunden (Ture Ara) – julkaistu 1944 kokoelmassa Kaksi karjalaista kansanlaulua - Vesper’ premanta (esperantonkielinen käännös, kääntäjä ehkä Vilho Setälä)
Raitilla, op. 165, nro 3 (kansanlaulu, 1930-luku, julkaisematon)
Jos minä tietäisin kultani mielen. op. 165, nro 4 (kansanlaulu, 1930-luku, julkaisematon)
Kodista vieroitettu, op. 165, nro 5 (kansanlaulu, 1930-luku, julkaisematon)
Senpä tähden, op. 165, nro 6 (kansanlaulu, 1930-luku, julkaisematon)
Iltalaulu, op. 165, nro 7 (kansanlaulu, 1930-luku, julkaisematon)
Bröllopssång, op. 166 (Erkki Melartin, 1930) - Häälaulu (Oi onni suuri) (Ilta Koskimies)
Gondoolilaulu, op. 167 (Elina Vaara, 1930, julkaisematon)
Te soikaa joulun kellot taas, op. 169, nro 1 (Aukusti Simelius), 1926 - Lauluääni ja piano (tai harmoni) - Kolme joululaulua
Sa juhla talven keskellä, op. 169, nro 2 (Irene Mendelin, 1926) - Lauluääni ja piano (tai harmoni)
Joulupäivä, op. 169, nro 3 (nimimerkki Tyyne P. , 1926) - Jouluna - Lauluääni ja piano (tai harmoni)
Tröst, op. 170, nro 1 (Johan Ludvig Runeberg, 1931) - Lohdutus (Erkki Melartin) - Consolation (Edward Adams-Ray)
Höstkvällen, op. 170, nro 2 (Johan Ludvig Runeberg, 1931) - Kuin kalpeaa on kaikki (Pekka Sipilä) - Autumn eve (Edward Adams-Ray)
Törnet, op. 170, nro 3 (Johan Ludvig Runeberg, 1931) - Villiruusu (Erkki Melartin?) - The Briar (Edward Adams-Ray)
Så jag färdas sjelf mot fjärran, op. 171, nro 1 (Johan Ludvig Runeberg, 1931) - Miksi puron laine huokaa (kääntäjä tuntematon)
Hvarje årstid, op. 171, ro 2 (Johan Ludvig Runeberg, 1931, julkaisematon) - Miksi puron laine huokaa (kääntäjä tuntematon)
Dagar komma, op. 172, nro 1 (Johan Ludvig Runeberg, 1931, julkaisematon) - Päivä koittaa (Ture Ara)
Mellan friska blomster, op. 172, nro 2 (Johan Ludvig Runeberg, 1931, julkaisematon) - Loisteessa kukkain (Pekka Sipilä)
Fågeln, op. 172, nro 3 (Johan Ludvig Runeberg, 1931, julkaisematon) - Lintu (Ture Ara)
Lapsille , op. 173 (1930-luku, julkaisematon, käsikirjoitus on kadoksissa) - 10 pientä laulua
1. Peilin ääressä (Annikki Setälä) - 2. Kevätlaulu (nimimerkki Intiaanipoika) - 3. Tuutulaulu nukelle (J. Raitio) - 4. Hankilaulu (nimimerkki Janne.setä) - 5. Lumilinna (nimimerkki Janne-setä) - 6. Kun perhe lähti kesäasunnolle (Mirri Aalto) - 7. Pekka hiihtäjä (Huugo Vasara) - 8. Satu (Arvo Rajamäki) - 9. Ilkeä ruusu (Lempi Vihervaara) - 10. Ratsastamassa (Annikki Setälä)
Lauluja Käkisalmelta, op. 176 (kansanlauluja, sovitettu 1930-luvulla, julkaisematon, kadoksissa). Osat olisivat: 1. Lahden laineilla - 2. Älä mene heilani - 3. Raitilla - 4. Vaikein hetki - 5. Senpä tähden - 6. Passaahan sitä - 7. Kodista vieroitettu - 8. Mitäs minä teen
Aate, EM003 (Irene Mendelin, 1928?) - Lauluääni
Abendsegen, EM005 (anonyymi teksti 1680-luvulta, 1910-luku)
Ahdistuksessa, EM006 (Vilho Rantanen, 1932)
Aino neiti, EM007 (Eino Leino, 1911 tai aikaisemmin, julkaistu 1911) - Lauluääni
Ballaadi, EM022 (Santeri Ingman eli Santeri Ivalo, 1902)
En blomma, EM027 (Viktor Rydberg, sävellysaikaa ei tiedetä, 1902 ja 1935 ovat mahdollisia)
Blomster i snee, EM028 (Thor Lange, 1895) – teos tunnetaan vain välillisesti
Crescendo, EM033 (Uuno Kailas, 1932)
Det är en ros utsprungen, EM034 (perinteinen saksalainen laulu, sovitettu 1923, julkaistu 1925) - Gammal julpsalm - Lauluääni ja urut tai piano
D’une prison, EM038 (Paul Verlaine, sävellysaikaa ei tiedetä)
Elannon laulu, EM039 (Yrjö Jylhä, 1930, julkaistu 1933) – Lauluääni (myös sekakuorolle)
Es war zu unser Lenzeszeit, EM040 (tekstin alkuperää ei tiedetä, 1896) - Piano ja lauluteksti
For alle gode tanker, EM049 (J. P. Jacobsen, 1915) – Piano ja lauluteksti
Fragment af en kärleksdröm , EM050 (Karl August Tavaststjerna, 1895) - 6 Sånger ur K. A. Tawaststjernas Fragment af en kärleksdröm
1. Vi möttes, vi stannade, bytte en blick
2. Vid min bok jag satt och drömde
3. Jag söker att binda tillsamman
4. Nu vill jag glömma att du bröt
5. Och när du vaggat mitt hjärta
6. Du var mig mera nära
Förbi, EM053 (Vilhelm Ekelund, 1911)
Den förrådda kärleken, EM055 (Johan Ludvig Runeberg, 1931)
Een gammal Boord-Wijsa, EM056 (perinteinen teksti, 1898-1914, julkaistu 1918, 1976 ja 2000) - Wanha kestilaulu (Jussi Snellman) - Lauluääni ja piano tai luuttu
Goternas sång, EM057 (Viktor Rydberg, 1894)
Helmikuun ilta, EM062 (Ilmari Calamnius eli Ilmari Kianto, 1911 tai aikaisemmin, julkaistu 1911) - Lauluääni
Henki, EM063 (J. H. Erkko, 1911 tai aikaisemmin, julkaistu 1911) - Lauluääni
Herra Petteri, EM066 (perinteinen teksti, 1921?)
Hosiannah, EM068 (Gustaf Fröding, 1893)
Hur jag älskar dig, EM069 (tekstin tekijää ei tiedetä, 1894)
I båten hade vi sabbat, EM072 (Karl August Tavaststjerna, 1895)
Illan tullen, EM074 (perinteinen teksti, 1913?)
Ilta hautausmaalla, EM075 (tekstin tekijää ei tiedetä, 1890-luku?, kadoksissa)
Iltarukous, EM077 (Suonio eli Julius Krohn, 1907) - Lauluääni ja piano tai harmoni
Im grünenden Wiesengrunde, EM078 (tekstin tekijää ei tiedetä, 1894)
Im Walde, EM079 (tekstin tekijää ei tiedetä, 1911?, kadoksissa)
Immelle, EM080 (Rietrikki Polén, 1893)
Ja! Kunde jeg se dig smile, EM087 (Viggo Christiansen, 1934)
Jos olet mun!, EM089 (Larin-Kyösti, 1894?)
Joskus virren vierettää, EM090 (Rafael Engelberg, 1928?) - Lauluääni
Joululaulu, EM091 (Heikki Rytkönen, 1912, julkaistu 1912) - Taas kutsuvat kynttilät kirkkahat
Kadonnut unelma, EM100 (Ture Ara salanimellä Topi Aaltonen, 1930 tai aikaisemmin) - Lauluääni ja piano - Erkki Melartin käytti sävellyksen yhteydessä salanimeä Eero Mela.
Kallis asia, EM101 (tekstin tekijää ei tiedetä, suomennos nimimerkki Hilja, 1928?) - Lauluääni
Karjalan vahti, EM104 (Axel Stenius, 1920, julkaistu 1921) - Karelens vakt - Käkisalmen läänin rykmentin kunniamarssi - Kexholms läns regementes honörsmarsch
Katajaisten marssi, EM105 (Arvid Lydecken, 1927, julkaistu erillispainatteena) – Lauluääni tai yksiääninen kuoro ja piano
Katseet kiehtovat, EM106 (N. Subow, suomennos Erkki Melartin?, 1930-luku?) - Lauluääni
Katson virran kalvohon, EM107 (V. A. Koskenniemi, 1928 tai aikaisemmin, julkaistu 1928) - Lauluääni
Kehtolaulu, EM108 (Arvid Lydecken nimimerkillä Arvily, 1926, julkaistu 1926) - Nyt on aika pienen miehen unten maille kiiruhtaa
Keväinen kotiintuminen, EM110 (Lauri Soini, 1911 tai aikaisemmin, julkaistu 1911) – Lauluääni
Komeroista, EM114 (Heikki Välisalmi, 1928, julkaistu 1928) - Lauluääni
Korven koski, EM115 (Rafael Engelberg, 1920-luku?) - Lauluääni
Kristallen den fina, EM118 (perinteinen teksti ja sävelmä, sovitettu 1920-luvulla)
Kylän lahdella, EM126 (Larin-Kyösti, 1899)
Kyntömiehen laulu, EM127 (Vihtori Auer eli Vihtori Simonen, 1911 tai aikaisemmin, julkaistu 1911 ja 1921) – Lauluääni (sovitus sekakuorolle ja pianolle tunnetaan)
Käy työhön, EM129 (Severi Nuormaa, 1928, julkaistu 1928) – Lauluääni
Köyhän lapsen joulukuusi, EM130 (Aapo Pärnänen, 1928, julkaistu 1928) - Lauluääni
Nachtwache der Liebe, EM132 (Alfred Meissner, 1898)
Lempeä laupeus taivainen, EM133 (Jussi Snellman, 1927 tai aikaisemmin, julkaistu 1927) - Lauluääni
Linden har blomst, og solsorten synger, EM135 (Aage Lind, 1924)
Lintuseni, EM136 (Antti Räty, 1932)
Lisbeths sang, EM137 (Erik Moltesen, 1918)
Lob des Weines, EM139 (Asraki, sävellysaikaa ei tiedetä)
Lovsång, EM141 (Bengt Lidner, 1933?, julkaistu 1954 ja 2000) - Kiitoslaulu (Kyllikki Solanterä) - Lauluääni ja piano (tai urut)
Långt från land, EM145 (Jarl Hemmer, 1931 tai aikaisemmin)
Maamiehen toukolaulu, EM147 (Larin-Kyösti, 1911 tai aikaisemmin, julkaistu 1911) – Lauluääni
Maamieslaulu, EM148 (Eero Eerola, 1928 tai aikaisemmin, julkaistu 1928) - Lauluääni
Maamieskoululaisten laulu, EM149 (Eero Eerola, 1911 tai aikaisemmin, julkaistu 1911) - Nuorten maamiesten laulu - Lauluääni
Manta, EM151 (Usko Hurmerinta eli Usko Kemppi, 1930-luku?) - Lauluääni ja viihdeyhtye - Erkki Melartin käytti sävellyksen yhteydessä salanimeä Eero Mela
Me seisomme yhtenä, EM153 (Alfred Saukkonen, 1928 tai aikaisemmin, julkaistu 1928) - Lauluääni
Meill’ on niin kiire, EM155 (Eino Leino, 1928 tai aikaisemmin, julkaistu 1928) - Lauluääni
Meit’ runteli routa, EM157 (Sulo Suortti, 1928) - Lauluääni
Mieron nuotioilla, EM161 (Eino Leino, 1898?) - Lauluääni
Mikä olenki utala, EM162 (J. H. Erkko, 1895)
Mount Lavinia, EM163 (Carl Robert Lamm, 1934)
Muistathan, EM164 (sävellys ja sanat Erkki Melartin salanimellä Eero Mela, 1931) – Lauluääni
Musta kaarti, EM165 (Zachris Topelius, suomennos Aarni Kouta, 1928 tai aikaisemmin, julkaistu 1928) - Lauluääni
Mä nurmella uinun, EM167 (Niilo Mantere, 1911 tai aikaisemmin, julkaistu 1911) – Lauluääni
Mädchenlied, EM168 (Otto Julius Bierbaum, 1898)
Nouskaa maani nuoret voimat, EM169 (Heikki Kahila, 1928, julkaistu 1928) – Lauluääni
Nuorisoseurakurssilaisten laulu, EM171 (Eero Eerola, 1909, julkaistu 1909) - Nuorisoseuralaisten laulu - Lauluääni
Nuorukaiselle, EM173 (Mikko Uotinen, 1928?) - Lauluääni
När julen ringer, EM175 (Holger Drachmann, 1896) - Sopraano, 2 viulua, sello ja piano
Oma maa, EM176 (Kallio eli Samuel Gustaf Bergh, 1909 tai aikaisemmin, julkaistu 1911) - Lauluääni
Orvon laulu, EM178 (Eino Leino, 1928, julkaistu 1928) - Lauluääni
Orvon valitus, EM179 (August Pärnänen, 1928, julkaistu 1928) - Lauluääni
Per Spelman, EM183 (perinteinen teksti ja sävelmä, sovitettu 1925)
Der Phönix, EM185 (Heinrich Heine, 1895)
La Polusstelo, EM190 (Nino Runeberg, 1913, julkaistu yksiäänisenä sovituksena 1913)
Pyhä kevät, EM196 (Eino Leino, 1911 tai aikaisemmin, julkaistu 1911) – Lauluääni
På floden, EM197 (Nikolaus Lenau, ruotsinkielinen käännös Viktor Rydberg, 1896)
På vägen, EM198 (Arvid Lydecken, 1929)
Pälve, EM199 (Irene Mendelin, 1911 tai aikaisemmin, julkaistu 1911) – Lauluääni
Rannalla, EM201 (V. A. Koskenniemi, 1908)
Rantakoivulleni, EM202 (Ilmari Kianto, 1911 tai aikaisemmin, julkaistu 1911 ja myöhemmin lukuisissa laulukirjoissa) – Lauluääni (sovitus lauluäänelle ja pianolle, Jaakko Kiiskin)
Ristin vierelle, EM204 (teksti nimimerkki ”T. H.”, 1927 tai aikaisemmin, julkaistu 1927) – Lausuja ja sekakuoro, julkaistu sovitettuna lauluäänelle
Rosa, EM205 (italialainen kansanlaulu, 1928?) - La mamma di Rosa - Canto popolare di Napoli
Salakari, EM206 (Ture Ara salanimellä Topi Aaltonen, 1929, julkaistu 1929) - Karjalainen valssi - (Sävellys Erkki Melartin salanimellä Eero Mela)
Samarialainen vaimo, EM208 (Edmond Rostand, suomennos Jalmari Finne, 1927)
Seppä, EM211 (nimimerkki G. A. L., 1928, julkaistu 1928) – Lauluääni
Simo Hurtta, EM213 – lauluääni ja kantele, katso Näyttämömusiikki
Sjung! , EM215 (nimimerkki Sylvia, 1913, julkaistu 1913)
Den stulna kyssen, EM220 (Arvid Lydecken, 1925?, julkaistu erillispainatteena)
Sureva, EM223 (Kallio eli Samuel Gustaf Bergh, 1895-1897, julkaistu 1928 alkusanoilla Pois meni merehen päivä)
Suru, EM224 (kansanlaulu, 1929)
Syystervehdys opistolle, EM226 (Oili Ora, 1928, julkaistu 1928) - Lauluääni
Tehtaantytön laulu, EM231 (Hilja Liinamaa eli Hilja Pärssinen, 1928, julkaistu 1928) – Lauluääni
Terve, terve Väinämöinen, EM232 (Jussi Snellman, 1920-luku?) - Lauluääni
Toivojen tammi, veljespuu, EM233 (Osmo Orjanheimo, 1928, julkaistu 1928) - Lauluääni
Toukolaulu, EM234 (Eero Eerola, 1911 tai aikaisemmin, julkaistu 1911) - Lauluääni
Tuli tuttu, vanha tuttu!, EM236 (Larin-Kyösti, 1911 tai aikaisemmin, julkaistu 1911) – Lauluääni
Tuoll’ on mun kultani, EM238 (kansanlaulu, 1920-luku?)
Tuomenkukka, EM240 (nimimerkki Astrid, 1920-luku?) – Lauluääni
Tuutulaulu, EM241 (Suonio eli Julius Krohn, 1908)
Työ ja vapaus, EM242 (Yrjö Veijola eli Yrjö Weilin, 1928 tai aikaisemmin) – Lauluääni (sekakuorosovitus vuodelta 1956)
Työnraatajan laulu, EM243 (Heikki Välisalmi, 1928, julkaistu 1928) – Lauluääni
Ukko-Pekan laulu, EM245 (Jussi Snellman, 1936) - Pekan laulu
Unga tankar, EM246 (Nisse Holmberg, 1893)
Uus’ ajanjakso alkaa, EM247 (Niilo Mantere, 1911 tai aikaisemmin, julkaistu 1911) – Lauluääni
Veni Sancte Spiritus, EM251 (perinteinen liturginen teksti, 1900)
En visa i gammal stil, EM253 (Märta Skarp, 1926)
Vuoren uumeniin, EM255 (Lauri Viljanen, 1928, julkaistu 1928) - Lauluääni
Yhteistyöhön yhteisvoimin, EM259 (nimimerkki Rautakoura, 1928, julkaistu 1928) - Lauluääni
Ylösnousemus, EM260 (Pietari Salmenoja, 1928, julkaistu 1928) – Lauluääni
Å ruusorna visna, EM262 (Elin Golovin?, 1912) - Och rosorna vissna - Å rusarna visna - Piano ja lauluteksti
Äitien internationaali, EM264 (tekstin tekijää tai suomentajaa ei tiedetä, 1928, julkaistu 1928) - Lauluääni
Äitini, EM265 (Zachris Topelius, suomennos Alpo Noponen, 1911 tai aikaisemmin, julkaistu 1911) – Lauluääni
Älfvan till flickan, EM266 (Viktor Rydberg, 1902) - Älvan till flickan
Öisiä ääniä kuunneltiin, EM267 (kansanlaulu, sovitettu 1935) - Humalamäen sillalla nätin tytön rinnalla
7 canti popolari italiani , EM268 (italialaisia kansanlauluja, suomennokset Jussi Snellman, ruotsinkieliset käännökset Nino Runeberg, 1928, julkaistu 1929) - 7 italialaista kansanlaulua - 7 italienska folkvisor - Sette canti popolari italiani
1. Senti a me! - Kuule mua!  - Hör på mig!
2. Quello che tu mi dici - Muut’ älä vaadi multa - Nej, nej!
3. La vera Sorrentina - Armaani - Den sköna från Sorrento
4. Il Cavadenti - Hammastohtori - Tanddoktorn
5. Padrona crudele - Julma nainen - Den grymma flickan
6. Lisa mia! - Liisa kulta!  - Sköna Lisa!