Suomen hallituskonselji

| Keisarillinen Suomen hallituskonselji ja tuomioistuin (tribunaali) "Suomen senaatti" Сенат Финляндии   1809–1816 vuoteen 1916 |
| --- | --- |
 
Tyyppi
Tyyppi:  Suomen suuriruhtinaskunnan keskushallinto ns. eduskunta ja hallitus.
Historia
Perustettu:  6 (18) elokuuta 1809
Edeltäjä:   Ruotsin Tukholman kuninkaallinen keskushallinto oli Kuninkaanlinna jonka vaikutus suomeen päättyi suomen sodan syttyessä 9 (21). helmikuuta 1808.
Seuraaja:   Keisarillinen Suomen senaatti 9 (21). helmikuuta 1816.
Johto
Kenraalikuvernööri:  Konseljin puheenjohtajana toimi kenraalikuvernööri.
Presidentti:  Konseljin presidentti johti kokokuksia ja hoiti juoksevia asioita kuvernöörin poissaollessa, presidentin tehtävä annettiin konseljin vanhimmalle jäsenelle.
Prokuraattori:  Laillisuusvalvoja (nyk. oikeuskansleri) valvoo hallituksen yleisistunnossa päätösten lainmukaisuutta.
Valtiosihteeri:  Valtiosihteeri (vuodesta 1834 alkaen ministerivaltiosihteeri) esitteli Venäjän keisarille Suomen suuriruhtinaskuntaa koskevat asiat, hän toimi Suomen senaatin ja Venäjän hallinnon välisenä virkamiehenä Pietarissa.
Hallitus:  Valtionhallinto koostui Suomen neljästä valtiosäädyn 14. valituksi tulleesta  jäsenestä, joista puolet tuli valita aatelissäädystä ja muut aatelittomista säädyistä, jäsenet jaettiin siten että 7. jäsentä valittiin talousosatoon ja 7. jäsenntä oikeusosastoon. Hallituksen jäsentä kutsuttiin senaattoriksi.
Vaalit
Valintatapa:  Ensimmäiset edustajat valittiin Porvoon valtiopäivillä. Edustaksi valittiin seitsemän aatelis ja seitsemän aatelitonta säätyläistä, lähinnä entisiä valtiopäivämiehiä neuvoksen arvonimellä. Konseljin toimikausi kesti kolmevuotta jonka jälkeen suoritettiin uudelleenvalinta.
Kokouspaikka
 Konselji perustettiin Suomen silloiseen pääkaupunkiin Turkuun.
Porvoon valtiopäivien avajaiskuva 15 (27) tai 17 (29). maaliskuuta 1809. Valtiopäivät kestivät kolme kuukautta avajaiset pidettiin 10 (22) maaliskuuta ja päättäjäiset pidettiin 7 (19) heinäkuuta 1809.
Valtaistuin siirrettiin Porvoosta Turkuun hallituskonseljin istuntosaliin ja sieltä Helsinkiin senaatintalon valtaistuinsaliin. Suomen itsenäistymisen jälkeen se on ollut nähtävillä Kansallismuseossa.
Keisarillinen Suomen senaatti 1809–1909.
Keisarillinen Suomen hallituskonselji ja tuomioistuin (tribunaali) "Suomen senaatti" ven. Сенат Финляндии, ransk. deparment eli hallitoalueen, ven. tribunaal, ransk: une administration generale eli. suom. suomen hallinnollisen alueen kenraalikuvermentin ministeristö) oli Suomen suuriruhtinaskunnassa 1809 aloittanut väliaikaiseksi suunniteltu mutta lopulta pysyväiseksi jäänyt maan ylin siviilihallintoelin ja tuomioistuin, joka koostui neljästätoista valituksi tulleesta hyvämaineisesta Suomen kansalaisesta, edustajat jakaantuivat seitsemään talousosaton ja seitsemään oikeusosaston jäseneen, hallitukseen jäsenet valittiin kaikista neljästä säädystä, puolet edustajista eli aatelis- ja aatelittomista säädyistä, hallitukseen nimitykset tapahtuivat keisari toimesta, jäseneksi valittiin lähinnä neuvoksia, koseljin puheenjohtajana toimi kulloinkin keisarin nimittämä kenraalikuvernööri.. Konseljin hallitusjäsenten toimikausi oli kolme vuotta, minkä jälkeen suoritettiin edustajien uudelleenvalinta.
Suomen hallituskonselji (Suomen hallitus) aloitti toimintansa Turussa 6 (18) elokuuta 1809, Keisari Aleksanteri I ja Suomen lähetyskunnan neuvottelun tuloksena annetulla päätöksellä, jonka lopullinen muoto määritettiin neuvotteluissa Porvoon valtiopäivillä.
Helsinki muuttui vuonna 1912 Suomen pääkaupungiksi, Keisari Aleksanteri I määräsi 7 (19). heinäkuuta 1817 annetussa julistuksessa senaatin ja keskusvirastot muutettavaksi Helsinkiin, hallinnollinen toiminta Helsingissä jatkoi toimintaansa 19 (1) lokakuuta 1819.