Venäjän hyökkäys Ukrainaan – helmi–toukokuu 2022
Huhtikuu 2022 > 6. viikko (28.3.–3.4.)

Maanantaina 28. maaliskuuta Ukrainan joukot ilmoittivat puolustautuneensa menestyksellisesti useissa taisteluissa Donetskin ja Luhanskin alueilla. Talousministeri Julija Svyrydenkon mukaan Venäjän hyökkäys oli maksanut Ukrainalle siihen mennessä noin 500 miljardia euroa. Ukrainan viranomaisten mukaan ainakin 5 000 ihmistä oli kuollut Mariupolissa hyökkäyksen alusta lukien. Kaupungin pormestari Vadym Boitšenko kertoi, että venäläiset olivat onnistuneet valtamaan kaupungin noin kuukauden jälkeen hyökkäyksestä. Irpinin pormestari taas kertoi Ukrainan asevoimien onnistuneen ottamaan kaupungin takaisin hallintaansa.
Saatuaan kaksi varoitusta Venäjän viestintäviranomaiselta Roskomnadzorilta lännessä riippumattomana tunnettu Novaja Gazeta viimein ilmoitti lopettavansa julkaisemisen, kunnes sota Ukrainassa olisi ohi. Jälkimmäinen varoituksista tuli siitä, että lehti ei ollut lainmukaisesti huomauttanut sivuillaan olevan materiaalin olevan peräisin ulkomaiseksi agentiksi luokitellulta organisaatiolta.
Mykolajivin hallintorakennus ohjusiskun jälkeen 29. maaliskuuta.
Tuhoutunut paloasema Harkovassa 29. maaliskuuta.
Rauhanneuvottelut Venäjän ja Ukrainan välillä 29. maaliskuuta alkoivat Istanbulissa Turkissa. Venäjän ohjusisku, joka tuhosi pahoin Mykolajivin hallintorakennusta, surmasi ensimmäisten tietojen mukaan 12 ja haavoitti 22:ta. Sittemmin kuolleiden määrä nousi 36:een.
Venäjän puolustusministeri Sergei Šoigu kertoi Venäjän päätavoitteen Ukrainassa olevan Donbasin alueen vapauttaminen Kiovan hallinnasta.
30. maaliskuuta Venäjä pommitti Tšernivtsiä, Lviviä ja Kiovaa. Myös katutaisteluista Popasnan kaupungissa Itä-Ukrainassa raportoitiin. Edellisenä päivänä Venäjä oli ilmoittanut vähentävänsä toimiaan Pohjois-Ukrainassa, mutta ilmoitus oli otettu lännen puolella epäillen vastaan; sitä pidettiin peitteenä Venäjän joukkojen uudelleenorganisoinnille.
Venäjän neuvotteludelegaation johtaja Vladimir Medinski kertoi Ukrainan olevan halukas suostumaan Venäjän tärkeimpiin vaatimuksiin. Jos nämä vaatimukset täyttyisivät, se Medinskin mukaan eliminoisi uhan Ukrainasta Naton jäsenenä. Venäjä puolustusministeriö kertoi Venäjän saavuttaneen tavoitteensa Kiovassa ja Tšernihivissä.
Torstaina 30. maaliskuuta Ukraina kertoi neuvottelujen jatkuvan seuraavana päivänä virtuaalisesti.  Presidentti Zelenskyi teki yhden monista videopuheluistaan ulkomaille, tällä kertaa Australian parlamentin kanssa.
31. maaliskuuta Venäjän puolustusministeriö ja Punaisen Ristin kansainvälinen komitea ilmoittivat tulitauosta Mariupolissa seuraavaksi päiväksi asukkaiden evakuointia varten. Taistelut jatkuivat Kiovan ympäristössä ja Tšernihivissä kaupungissa, vaikka Venäjä oli luvannut 29. päivän neuvotteluissa vähentävänsä sotilastoimintaansa alueella.
1. huhtikuuta Ukraina ilmoitti erottaneensa kaksi korkea-arvoista turvallisuuspalvelun jäsentä. Saman päivänä Venäjän Belgorodin alueen kuvernööri väitti Ukrainan ilmavoimien tehneen helikoptereilla hyökkäyksen 30 kilometriä rajalta Belgorodissa sijaitsevaan polttoainevarastoon. Polttoainevaraston omistaja Rosneft kertoi, ettei kukaan loukkaantunut tulipalossa. Sosiaalisessa mediassa levinneistä videoista huolimatta esimerkiksi suomalainen sotilasprofessori, everstiluutnantti Janne Mäkitalo piti epätodennäköisenä, että iskun takana olisi Ukraina. Hän piti mahdollisena, että kyseessä oli ollut Venäjän itsensä tekemä ”false flag” -isku. Ukraina kiisti väitteen.
Ukrainan pääesikunta kertoi venäläisten joukkojen jatkaneen osittaista vetäytymistään Kiovan pohjoispuolella kohti Valko-Venäjän rajaa. Siitä huolimatta joitain taisteluja käytiin Kiovan ympärillä edelleen. Ukrainalaiset syyttivät venäläisiä jätettyjen alueiden miinoittamisesta ja siitä, ettei Mariupoliin evakuoinnin yhteydessä päästetty liikennettä sisään vaan vain ulospäin. Joka tapauksessa 1 263 ihmisen kerrottiin päässeen poistumaan piiritetystä Mariupolista ja miehitetystä Berdjanskista.
Sunnuntaina 3. huhtikuuta Ukraina kertoi vallanneensa takaisin Tšernobylistä pohjoisluoteeseen sijaitsevan Prypjatin aavekaupungin ja sen joukkojen edenneen Valko-Venäjän rajalle saakka. Tšernihivin pormestari kertoi noin 70 prosenttia kaupungista tuhoutuneen.