stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen arktinen seura

| Suomen arktinen seura ry |
| --- | --- |
Perustettu:  18.9.2012
Perustaja:  Ulkopoliittinen instituutti
Toimiala:  Kansainvälinen politiikka
Kotipaikka:  Helsinki
Puheenjohtaja:  Timo Koivurova
Hallituksen jäsenet (2020):  Atte Korhola, Hannele Pokka, Harri Mikkola, Ilona Mettiäinen, Juho Kähkönen, Mikkel Näkkäläjärvi, Mikko Kärnä, Nina Brander, Reko-Antti Suojanen, Samu Paukkunen, Tero Vauraste, Timo Rautajoki
 Valtuuskunta 40 jäsentä 
Aiheesta muualla
Suomen arktinen seura
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomen arktisen seuran ( Arktiska Föreningen i Finland r.y.) on sen oman ilmoituksensa mukaan tarkoitus seurata arktisen alueen kehitystä ja vaikuttaa arktista aluetta koskevissa kysymyksissä Suomen edun mukaisesti. Tähän tarkoitukseen se pyrkii järjestämällä seminaareja, esitelmiä ja muita tilaisuuksia. Sen postiosoite on sama kuin Ulkopoliittisella instituutilla.
In Their Darkened Shrines

| In Their Darkened Shrines Nile |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2002
 Julkaistu: 20. elokuuta 2002
 Tuottaja(t): Bob Moore
 Tyylilaji: brutaali death metal   Tekninen death metal
 Kesto: 58.44
 Levy-yhtiö: Relapse Records
Nilen muut julkaisut
| Black Seeds of Vengeance 2000 | In Their Darkened Shrines 2002 | Annihilation of the Wicked 2005 |
In Their Darkened Shrines on yhdysvaltalaisen death metal -yhtyeen Nilen kolmas albumi, joka julkaistiin 20. elokuuta 2002. Albumilta julkaistiin kaksi singleä: "Execration Text" ja "Sarcophagus". Kummallekin edellä mainituista kappaleista tehtiin myös musiikkivideot.
Kappaleet

The Blessed Dead – 4.53
Execration Text – 2.46
Sarcophagus – 5.09
Kheftiu Asar Butchiu – 3.52
Unas Slayer of the Gods – 11.43
Churning the Maelstrom – 3.07
I Whisper in the Ear of the Dead – 5.10
Wind of Horus – 3.47
In Their Darkened Shrines I: Hall of Saurian Entombment – 5.09
In Their Darkened Shrines II: Invocation to Seditious Heresy – 3.51
In Their Darkened Shrines III: Destruction of the Temple of the Enemies of Ra – 3.11
In Their Darkened Shrines IV: Ruins – 6.01
Kokoonpano

Karl Sanders – laulu, kitara, basso
Dallas Toler-Wade – laulu, kitara, basso
Tony Laureano – rummut, lyömäsoittimet, laulu
Jon Vesano ja Mike Breazeale – laulu
Arvostelut

Imperiumi: 9+/10
Soundi:
Suomen asiain komissio

Suomen asiain komissio oli Pietarissa Suomen autonomian alkuaikoina vuosina 1809–1811 toiminut elin, joka valmisteli Suomea koskeneita päätöksiä. Vaikka pääosa komission jäsenistä oli periaatteessa suomalaisia, se oli luonteeltaan enemmän venäläinen kuin suomalainen valmisteluelin. Se korvattiin vuonna 1811 vaikutusvaltaisemmalla Suomen asiain komitealla.
Keisari Aleksanteri I allekirjoitti ukaasin Suomen asiain komission perustamisesta 30. lokakuuta (J: 18. lokakuuta) 1809. Komissio toimi Suomen asioiden esittelijän, valtiosihteeri Mihail Speranskin ja hänen kansliansa apuna, ja se perustettiin mahdollisesti Speranskin aloitteesta. Sitä oli edeltänyt vuonna 1802 perustettu, Viipurin kuvernementin eli niin sanotun Vanhan Suomen asioita valmistellut komissio, jolla oli ollut eri nimiä. Uusi komissio luotiin vanhan pohjalta. Vanhan komission valtuudet ulotettiin koskemaan myös Uuden Suomen aluetta. Venäläisten näkökulmasta   Uuden Suomen alue yhdistettiin Venäjään entuudestaan kuuluneeseen Vanhaan Suomeen.
Komission puheenjohtajana ja sen kanslian päällikkönä toimi Viipurin siviilikuvernööri Nikolai Eminé. Muut jäsenet olivat majuri J. A. Jägerhorn, Speranskin apulainen Robert Henrik Rehbinder, paroni ja salaneuvos Heiking, salaneuvos Theils ja valtioneuvos P. Friccius. Heistä vain Rehbinder edusti Suomen suuriruhtinaskunnan asukkaita, kun taas Jägerhorn oli pitkään Venäjällä asunut suomalainen emigrantti ja kaksi muuta oli Vanhasta Suomesta. Komission kanslian yhdeksästä työntekijästä kaksi oli Suomesta, C. J. Walleen ja L. G. von Haartman. Komissio työskenteli venäjäksi ja sen palkat maksettiin Venäjän valtion eikä Suomen suuriruhtinaskunnan budjetista.
Komission merkitys jäi vähäiseksi, sillä useimmat sen jäsenistä tunsivat heikosti Suomen tilannetta, se kokoontui harvoin ja välillä vajaalukuisena, sen kanslian työ oli hidasta ja huolimatonta eikä asioiden valmistelu tai esittely toiminut kunnolla. Komissioon olivat tyytymättömiä niin Speranski kuin Suomen suuriruhtinaskunnan johtomiehet. Erityisesti Gustaf Mauritz Armfelt halusi uudistaa komission. Komissio lakkautettiin marraskuussa 1811 ja sen tehtävät siirrettiin uudelle Suomen asiain komitealle, joka sai huomattavasti suuremman vallan ja pelkästään suomalaisista koostuvan arvovaltaisen jäsenistön.
Hrólfr Riu'un saaga

Hrólfr Riu’un saaga tai Hrólfr Riu’un ja hänen sotureittensa saaga (isl. Hrólfs saga kraka (ok kappa hans)) on keskiaikainen islantilainen saaga, jonka kirjoittajaa ei tunneta. Se luetaan niin kutsuttuihin muinaissaagoihin. Saaga kertoo muinaisesta, kertomusperinteen mukaan 500-luvulla eläneestä ja mahdollisesti Tanskassa Lejren alueella hallinneesta kuningas Hrólfr krakista ("riuku"), joka kuului tarunhohtoiseen Skjöldungien kuningassukuun. Saaga keskittyy kuvaamaan erityisesti kuningas Hrólfrin ja Uppsalassa hallitsevan kuningas Aðilsin välisiä vihamielisyyksiä, sekä siihen johtaneita syitä ja sen seurauksia. Monelle muinaissaagalle tyypilliseen tapaan Hrólfr Riu’un saaga sisältää muutamia yksittäisiä runoja (isl. lausavísur).  Hrólfr Riu’un saagan kirjoittaja on oletettavasti tuntenut vanhan, mahdollisesti alkujaan jo 900-luvulla laaditun runon Bjarkamál (“Bjarkin laulu“), jonka kattavin versio on säilynyt latinankielisenä Saxo Grammaticuksen teoksessa Gesta Danorum. Hrólfr Riu’un saaga ei kuitenkaan sisällä itse runoa, vaan ilmaisee sen kertoman proosamuodossa.  Hrólfr Riu’un saagaa ei ole suomennettu.
Käsikirjoitukset ja ajoitus

Hrólfr Riu’un saagasta on säilynyt lukuisia käsikirjoituksia, mutta näistä vanhimmatkin ovat peräisin vasta 1600-luvulta. Saagan editioista useimmat ovat pohjautuneet käsikirjoitukselle  AM 9 fol. (1600-l.), mutta Desmond Slayn diplomaattisessa editiossa (1960), jossa saagan eri käsikirjoitusversiot esiintyvät rinnakkain eikä kirjoitusmuotoja ole normalisoitu, AM 285 4to (v. 1654) on ollut pääkäsikirjoituksena. 




Käsikirjoitusten nuoresta iästä huolimatta maininnat muissa lähteissä todistavat Hrólfr Riu’un saagan olevan vanhempi. Esimerkiksi 1200-luvulla vaikuttanut islantilainen historioitsija Snorri Sturluson mainitsee teoksensa Proosa-Edda runouden taitoa käsittelevässä osiossa Skáldskaparmál Hrólfrista kertovista ”tarinoista” (isl. frásagnir), ja Hrólfr Riu’un saaga mainitaan islantilaisen Möðruvellirin luostarin vuoden 1461 inventaarioluettelossa. 



Tutkijoiden arvioiden mukaan Hrólfr Riu’un saaga sellaisena kuin se nykyään tunnetaan on kirjoitettu 1300-luvun lopulla tai 1400-luvun alkupuolella. Huolimatta siitä, että saaga on iältään nuori, se luetaan niin kutsuttuihin sankarisaagoihin (saks. Heldensagas), joihin luetaan yleensä muinaissaagoista vanhimmat. Syy tähän on se, että saagan taustalla vaikuttanut tarinaperinne muinaisista tanskalaisista kuninkaista on hyvin vanhaa, ja samat kuninkaat esiintyvät myös huomattavasti vanhemmissa pohjoiseurooppalaisissa lähteissä. On myös katsottu, että Hrólfr Riu’un saaga sisältäisi samaa materiaalia kuin nyt jo kadonnut, mutta todennäköisesti 1200-luvun alussa laadittu *Skjöldunga saga, joka tunnetaan vain osittain muiden lähteiden kautta.
Hrólfr kraki muissa lähteissä

Hrólfr Riu’un saagan päähenkilö, kuningas Hrólfr, mainitaan saagan lisäksi useassa muussa keskiaikaisessa lähteessä. Näitä ovat ensinnäkin tanskalaisista lähteistä Saxo Grammaticuksen vuoden 1200 paikkeilla laatima latinankielinen Tanskan kuninkaista kertova teos Gesta Danorum ja 1100-luvulta peräisin oleva Chronicon Lethrense eli ”Lejren kronikka”. Islantilaisissa lähteissä Hrólfr mainitaan edellä mainitussa Snorrin tekstissä Skáldskaparmál (1200-l. alku) ja myyttisistä kuninkaista kertovassa Ynglinga sagassa (1200-l. alku), joka on osa Heimskringla-nimellä tunnettua kuningassaagojen kokoelmaa, sekä Gautrekrin saagassa. Alkujaan todennäköisesti 1100-luvulta peräisin oleva skandinaavisten kuninkaiden sukupuu Langfeðgatal, joka on säilynyt 1300-luvun alusta peräisin olevassa käsikirjoituksessa AM 415 4to, mainitsee sekin Hrólfrin Óðinn-jumalasta polveutuvien Skjöldungien sukuluettelossa. Lisäksi Hrólf mainitaan muinaisenglanninkielisissä runoelmissa Widsith (900-luvulta) ja Beowulf (n. 700–1000). Ensin mainitussa Hrólfriin viitataan muinaisten germaanisten sankareiden luettelossa nimellä Hróþwulf. Jälkimmäisessä Hroðulf esitetään Beowulfin sukulaisena.
Hrólfr Riu’un saaga lähteenä > Erityispiirteitä

Hrólfr Riu’un saaga pohjautuu vanhalle tarinaperinteelle, mutta se myös yhdistelee kerronnassaan keskiaikaisille ritariromaaneille ja niiden käännöksille tyypillisiä tarina-aihelmia sekä kansansatumaisia piirteitä. Saagassa tavataan erilaisia yliluonnollisia olentoja, kuten berserkkejä, haltioita, peikkoja ja noitia sekä maagisia aseita. Saagan kirjoittaja on todennäköisesti tuntenut arturiaanista eli kuningas Arthuriin ja tämän ritareihin liittyvää kirjallisuutta, esimerkiksi ritarisaagoja. Saagan kirjoittaja viittaa lopussa lisäksi ”mestari Galterukseen”, joka todennäköisesti tarkoittaa 1100-luvulla vaikuttanutta Gautier de Châtillonia. Tämän Aleksanteri Suuresta kirjoittama teos Alexandreis käännettiin Islannissa 1200-luvun puolivälissä ja tunnetaan nimellä Alexanders saga.
Hrólfr Riu’un saaga lähteenä > Yhteys historiallisiin paikkoihin ja tapahtumiin

Hrólfr Riu’un saagassa mainitaan Hrólfrin linnoitus Hleiðargarðr. Useat tutkijat ovat sitä mieltä, että kyseinen Hleiðargarðr on sijainnut Tanskassa Roskilden lähellä nykyisen Lejren alueella. Vanhassa Lejressä (Gammel Lejre), missä sijaitsee useita vanhoja kuningashautoja, on 1900-luvun lopulta alkaen tehty arkeologisia kaivauksia, joiden yhteydessä alueelta on löydetty merkkejä suurista rakennuksista.  On mahdollista, että Hrólfr Riu’un saagan taustalla vaikuttanut tarinaperinne juontuu osittain todellisista tapahtumista ja sen hahmoilla on voinut olla esikuvanaan historiallisia henkilöitä, joilla on ollut jonkinlainen yhteys Vanhan Lejren alueeseen. Huolimatta siitä, että Hrólfr Riu'un saaga pohjautuu vanhalle tarinaperinteelle, tulisi sen arvoon historianlähteenä kuitenkin suhtautua kriittisesti. Vuosisatojen välimatka itse tapahtumiin, kansansatumaiset piirteet ja vaikutteet eurooppalaisesta kirjallisuudesta ovat kaikki vaikuttaneet siihen, että Hrólfr Riu'un saagaa ei voida lukea kritiikittömästi historiallisia faktoja ilmentävänä tekstinä.
Hrólfr Riu’un saaga lähteenä > Hrólfr Riu’un saaga suurvalta-ajan Ruotsissa

Hrólfr Riu’un saagan tapahtumat sijoittuvat pääosin nykyisen Tanskan ja Ruotsin alueille. Hrólfr Riu’un saaga herättikin alkujaan kiinnostusta erityisesti Tanskassa, koska saagassa kuvattiin ennen kaikkea Tanskan muinaisiksi kuninkaiksi katsottuja hallitsijoita. Tanskalaiset oppineet tutkivat saagaa jo 1600-luvun lopulla. Tuolloin ilmestyivät myös ensimmäiset saagasta tehdyt käännökset, joita ei kuitenkaan julkaistu. Ensimmäinen painettu Hrólfr Riu’un saagan vapaamuotoinen ja mukaileva tanskankielinen versio oli Thormodus Torfæuksen Historia Hrolfi Kraki, joka ilmestyi Kööpenhaminassa vuonna 1706.  



Kaukaisesta menneisyydestä kertovat islantilaiset muinaissaagat alkoivat 1600–1700-luvulla herättää kiinnostusta myös suurvalta-ajan Ruotsissa. Niiden katsottiin olevan lähteitä, jotka voisivat kertoa jotain Ruotsin muinaisesta ja loistokkaasta menneisyydestä, josta muuten oli saatavilla hyvin vähän lähteitä. Tämän seurauksena muinaissaagoja käytettiin ilman asianmukaista lähdekritiikkiä myös suurvaltaideologian rakennusaineena ja propagandatarkoituksessa, huolimatta siitä, että osa aikalaistutkijoista suhtautui muinaissaagojen lähdearvoon epäillen jo tuolloin. Suurvalta-ajan ruotsalaisia oppineita kiinnostivat Hrólfr Riu'un saagan osalta varsinkin saagan kuvaukset Ruotsin alueen hallitsijoista. Koska ruotsalaiset eivät tuolloin enää ymmärtäneet muinaissaagojen kieltä, ilmestyi Hrólfr Riu’un saaga ruotsiksi käännettynä Eric Julius Björnerin teoksessa Nordiska kämpa dater vuonna 1737 (Stockholm: Horn).
Käännökset ja editiot

Bugge, Alexander (käänt.). 1911. Fortællingen om Rolv Krake og hans kjæmper. Norrøne heltesagn og eventyr. Kristiania: Gyldendal, 1911, 1-60.
Byock, Jesse L. (käänt.). 1998. The Saga of King Hrolf kraki. London: Penguin.
Finnur Jónsson (toim.). 1904. Hrólfs saga kraka og Bjarkarímur. STUAGNL 32. København: Samfund til udgivelse af gammel nordisk  litteratur.
Hrólfs sagaka kraka. Teoksessa Guðni Jónsson (toim.). 1954. Fornaldar sögur Norðurlanda, 1. Akureyri: Íslendingasagnaútgáfan, 1-105.
Konung Hrolf Krakes i Danmark / samt Adils Upsala Konungs Saga. Hwarwid fölgjer et Utdrag Af Bodwar Bjarkes Saga / Som war Konung Hrolfs förnämste Kämpe. / Rolfi krakii Daniæ, & Adili Svethiæ Regum Hisoria. Cui compendium Historiæ De Bodvaro Biarkio, Inter Rolfi pugiles fortissimo, additur . Teoksessa Nordiska kämpa dater , käänt. & toim. Eric Julius Björner. Stockholm, 1737.
Saga af Hrólfi Konúngi kraka ok köppum hans. Teoksessa Rafn, C. C. (toim.) 1829–1830. Fornaldar sögur Nordrlanda, 1. Kaupmannahöfn: [s.n.], 1-109.
Slay, Desmond (toim.). 1960. Hrólfs saga kraka. Editiones Arnamagnæanæ, Series B 1. København: Munksgaard.
Torfæus, Thormod (käänt.). 1705. Historia Hrolfi Krakii inter potentissimos in ethnicismo Daniæ reges celeberrimi, ab avo ejus Halfdano ii & patre Helgio, hujusque fratre Hroare, secundum monumentorum Islandicorum manuductionem deducta. Havniæ.
Aiheesta muualla

Hrólfs saga kraka ok kappa hans muinaisislanniksi Heimskringla.no -sivustolla
Hrólfs saga kraka ok kappa hans muinaisislanniksi Snerpa.is -sivustolla
Hrólfs saka kraka -bibliografia Stories for All Time: The Icelandic Fornaldarsögur (Arkistoitu – Internet Archive) -sivustolla
The Saga of Hrolf Kraki and his Champions englanniksi
Hrólfs saga krakan sisältämästä runoudesta Skaldic Poetry of the Scandinavian Middle Ages -projektin sivustolla
Lisätietoja Hrólfr Riu'un saagasta ja Vanhan Lejren arkeologisista löydöistä Prof. Jesse L. Byockin sivustolla
Lisätietoja Vanhasta Lejrestä (Gammel Lejre) saksaksi
Neoliittinen käytävähauta lähellä Vanhaa Lejreä (Gammel Lejre, Tanska).Kuva: J. Niles.
Hyperolius argus

| Hyperolius argus |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Sammakot Anura
Heimo::  Ruokosammakot Hyperoliidae
Suku::  Sarasammakot Hyperolius
Laji::  argus
Kaksiosainen nimi
 Hyperolius argus  (Peters, 1854) 
Synonyymit
 Hyperolius flavoviridis  Hyperolius tettensis  Hyperolius cinctiventris  Rappia platycephalus  Hyperolius ahli  Hyperolius böckii 
Katso myös
   Hyperolius argus Wikispeciesissä   Hyperolius argus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hyperolius argus  on ruokosammakoiden heimoon kuuluva sammakkolaji.
Kuvaus

Koiraan tunnistaa vihreästä ohuesta dorsolateraalisesta juovasta, naaraan taas suurista pyöreistä laikuista. Sukupuolten välinen värin eroavaisuus on selvä: koiraat ovat nurmenvihreitä tai kellertäviä, naaraat ovat vaalean- tai tummanruskeita, joilla on vaaleita, mustareunaisia juovia ja pyöreitä selkäläiskiä. Vatsapuoli on oranssi, raajat ja jalat punaiset. Pupilli on vaakasuora.
Elinympäristö ja elintavat

Hyperolius argus elää veden lähellä matalalla, tiheällä, kostealla savannilla ja niityillä. Pesiminen tapahtuu matalissa aavikkojärvissä, pienissä järvissä ja soissa.
Ravinto

Mölysammakko syö samaa kuin muutkin sammakot: matoja, hyönteisiä, toukkia, kotiloita ja muita selkärangattomia. Suurikokoisimmat yksilöt voivat syödä herhiläisiä, kalanpoikasia, muita sammakoita ja jopa pieniä lintuja.
Levinneisyys

Hyperolius argus on levinnyt Etelä-Somalian rannikon alamailta eteläiseen Keniaan, Tansaniaan, Malawiin, Itä-Zimbabween ja Mosambikiin.
Käännös suomeksi
Säteri

Rälssisäteri eli säteritila (ruots. säteri, ’asuinkartano’) on rälssitalo, jonka omistaja oli vapautettu suorittamasta ratsupalvelusta. Tavallisesti aatelissuvun omistuksessa oleva pää- ja sukukartano. Vuonna 1562 säädettiin, että kreivi oli vapautettu suorittamasta ratsupalvelua kolmelta, vapaaherra kahdelta ja tavallinen aatelinen yhdeltä talolta.
1600-luvun taitteessa Suomessa oli arviolta 340 säteritilaa. Ne sijaitsivat pääasiassa Uudenmaan itäosien tai Varsinais-Suomen ruotsinkielisellä vyöhykkeellä, parinkymmenen kilometrin päässä rannikolta. Vuosisadan aikana maahan perustettiin 800 uutta säteriä, entistä laajemmalle alueelle mutta kuitenkin pääosin keskittyen rannikkoseudulle.
Tavallisten rälssitilojen omistus vapautettiin 1723 papistolle ja porvaristolle sekä 1789 myös talonpojille, mutta säterien omistus oli vielä tämän jälkeenkin aatelin yksinoikeus, josta saattoi poiketa vain kuninkaan myöntämällä erivapaudella. Tosin aatelinen omistaja saattoi pantata säteritilansa aatelittomalle haltijalle. Allodiaalisäteri pysyi haltijansa omistuksessa ikuisesti.
Ruotsissa aateliston yksinoikeus säterien omistukseen lakkautettiin 1810 ja Suomessa 1864. Aateli oli loppuvaiheessa toivonutkin rajoituksen kumoamista, sillä se oli hankaloittanut säterimaiden myymistä. Rälssitalot muutettiin Suomessa vuonna 1951 tavallisiksi perintötiloiksi. Rälssitalot olivat käytännössä  menettäneet etuoikeutensa jo sitä ennen, koska maavero päättyi vuonna 1924 ja ratsupalveluvelvoite loppui 1700-luvun puolivälissä isojakouudistuksen yhteydessä.
Säterivapaus puolestaan oli ratsupalveluksesta riippumatta täydellinen verovapaus, jonka aatelinen sai vuodesta 1562 lähtien asumalleen talolle ja myöhemmin myös muille omistamilleen taloille. Kaarle XI:n suorittamassa reduktiossa aatelisto kuitenkin menetti tämän etuoikeuden.
Survivor Series (2009)

Survivor Series 2009 on WWEn järjestämä vapaapainitapahtuma, joka järjestettiin Washington D.C.:ssä. Tapahtumassa oli kolme joukkue-eliminointiottelua. The Mizin, Mickie Jamesin ja Kofi Kingstonin joukkueet voittivat. Tunnusmusiikki vuonna 2009 oli "Get Thru This - Art Of Dying".
Ottelut 2009

WWE Champion match John Cena vs Triple H vs Shawn Michaels John Cena
World Heavyweight Champion match The Undertaker vs Chris Jericho vs The Big Show Undertaker
Rey Mysterio vs. Batista Batista
Team Kingston vs. Team Orton (Traditional Survivor Series Elimination Tag Team Match) Team Kingston
Team Morrison vs. Team Miz (Traditional Survivor Series Elimination Tag Team Match) Team Miz
Team Mickie vs. Team Michelle (Traditional Survivor Series Tag Team Elimination Match) Team Mickie
Tulokset

| # | Matsi | Stipulaatio |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ei televisioitu | Santino Marella voitti Chavo Guerreron | Tavallinen matsi |  |  |
| 1 | Team Miz (The Miz, Drew McIntyre, Sheamus, Dolph Ziggler, ja Jack Swagger) voittivat Team Morrisonin (John Morrison, Matt Hardy, Evan Bourne, Shelton Benjamin, ja Finlay) | 5 vs. 5 Eliminointi matsi |  |  |
| 2 | Batista selätti Rey Mysterioion | Tavallinen matsi |  |  |
| 3 | Team Kingston (Kofi Kingston, Montel Vontavious Porter, Mark Henry, R-Truth, ja Christian) voittivat Team Ortonin (Randy Orton, Cody Rhodes, Ted DiBiase, CM Punk, and William Regal) | 5 vs. 5 Eliminointi matsi |  |  |
| 4 | The Undertaker (c) voitti The Big Shown ja Chris Jerichon | Kolminottelu World Heavyweight Championshipista |  |  |
| 5 | Team Mickie (Mickie James, Eve Torres, Kelly Kelly, Melina, ja Gail Kim) voittivat Team Michelle (Michelle McCool, Jillian Hall, Beth Phoenix, Layla, ja Alicia Fox) | Five-on-five Survivor Series Elimination match |  |  |
| 6 | John Cena (c) voitti Triple Hn ja Shawn Michaelsin | Kolminottelu WWE Championshipista |  |  |
(c) - tarkoittaa mestaria
| Eliminaatio | Painija | Tiimi | Eliminoi: | Eliminaatio liike | Aika |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Dolph Ziggler | Team Miz | Evan Bourne | Air Bourne | 03:57 |
| 2 | Evan Bourne | Team Morrison | Drew McIntyre | Future Shock DDT | 04:11 |
| 3 | Finlay | Team Morrison | Sheamus | Bicycle Kick | 05:13 |
| 4 | Jack Swagger | Team Miz | John Morrison | Starship Pain | 12:07 |
| 5 | Shelton Benjamin | Team Morrison | The Miz | Skull-Crushing Finale | 14:59 |
| 6 | Matt Hardy | Team Morrison | Drew McIntyre | Future Shock DDT | 17:10 |
| 7 | John Morrison | Team Morrison | Sheamus | Crucifix Powebomb | 20:53 |
Selviytyjä(t):: The Miz, Sheamus, Drew McIntyre (Team Miz)
| Eliminaatio | Painija | Tiimi | Eliminoi | Eliminaatio liike | Aika |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mark Henry | Team Kingston | Randy Orton | RKO | 00:51 |
| 2 | R-Truth | Team Kingston | CM Punk | Go To Sleep | 03:12 |
| 3 | Ted Dibiase | Team Orton | Christian | Sunset Flip | 05:09 |
| 4 | William Regal | Team Orton | MVP | Big Boot | 06:50 |
| 5 | MVP | Team Kingston | Cody Rhodes | Cross Rhodes | 10:09 |
| 6 | Cody Rhodes | Team Orton | Christian | Killswitch | 11:34 |
| 7 | Christian | Team Kingston | Randy Orton | RKO | 13:25 |
| 8 | CM Punk | Team Orton | Kofi Kingston | Roll-up | 20:40 |
| 9 | Randy Orton | Team Orton | Kofi Kingston | Trouble in Paradise | 20:49 |
Selviytyjä(t):: Kofi Kingston (Team Kingston)
Särkkä

Särkkä yhdistää Wayan ja Wayasewan saaret Fidžillä
Särkkä on vedenalainen tai matala hiekka- tai muun aineksen muodostama kasauma esimerkiksi järvessä tai joenuomassa.
Särkkä syntyy, kun rannikon suuntaisesti aaltojen tai virtojen mukana kulkeutuva aines kohtaa esteen (esimerkiksi korkean niemen tai rannan suunnan äkillisen muutoksen), jolloin erodoituneen aineksen kulkeutumisnopeus hidastuu ja aines alkaa kasaantua. Särkät voivat kasvaa kaareksi lahden tai jokisuun eteen, jolloin niiden taakse salpautuu matala laguunimainen järvi tai lahti eli haffi. Toiset särkät taas eivät ole kiinni mantereessa vaan kasautuvat mereen rannikon suuntaisiksi saariksi tai saarijonoiksi. Samalla tavalla muodostuu kannas kahden saaren tai saaren ja mantereen välille.
Rannikoiden eroosiota ja aineksen kulkeutumista pyritään estämään siellä, missä siitä aiheutuu haittaa, esimerkiksi rakennuksille ja rakenteille. Tähän tarkoitukseen rakennetaan muun muassa rautamuureja, aallonmurtajia ja sedimentti aineksen rannansuuntaista vaellusta estäviä aitauksia eli groyneja. Hiekan sitomiseen voidaan käyttää myös kasvillisuutta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Särkkä Wikimedia Commonsissa
Sydän-Hämeen Lehti

Sydän-Hämeen Lehti on paikallislehti, jonka levikkialuetta ovat Pälkäne ja Kangasala. Lehden toimitus sijaitsee Pälkäneellä ja lehti kuuluu Pirmedioihin. Lehti ilmestyy keskiviikkoisin ja tavoittaa viikoittain 12 500 lukijaa. Ensimmäinen numero ilmestyi syyskuussa 1929. Vuoteen 1990 asti lehti ilmestyi nimellä Kunnallistiedot.
Aiheesta muualla

Lehden kotisivut
In The Mood

| In The Mood |
| --- | --- |

Tiedot
Kotipaikka:   Suomi
Jäsenet:  Dmitri Dmitrenko, rummut, laulu   Ilari Haavisto, kitara, mandoliini, laulu   Suvi Karjula, laulu, kitara, perkussiot   Paavo Rahkila, bassokitara, kontrabasso ja taustalaulu  
Entiset jäsenet:  Jukka-Pekka Berg, kitara, taustalaulu  Pasi Järvinen, rummut   Mariina Niittymäki, laulu   Turo Rytky, kitara   Maija Tenkanen, laulu, kitara  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
In The Mood on vuonna 2005 keikkailunsa aloittanut suomalainen yhtye, joka on alun perin lähtöisin Urjalasta. Yhtye esiintyy noin 100 keikan vuositahtia tanssilavoilla, ravintoloissa, pubeissa, risteilylaivoilla, yksityistilaisuuksissa ja konserteissa.
Yhtye valittiin vuoden 2008 Tanssiorkestereiden Suomen Mestariksi SMORK-tapahtumassa. Vuonna 2010 In The Mood julkaisi debyyttialbuminsa Ajatuksenlukijan, joka valittiin radiotoimittajien kuukauden levyksi elokuussa 2010. Elokuussa 2017 In The Mood siirtyi MagnumLiven yksinmyyntiin. Kesäkuussa 2017 yhtyeeltä ilmestyi viiden kappaleen EP-levy. Levyllä vierailee myös Jani & Jetsetters -yhtyeestä tuttu Jani Forsman.