stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nordi Mukiele
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nordi Mukiele Wikimedia Commonsissa
Paris Saint-Germain – Ligue 1
1 Navas |
2 Hakimi |
3 Kimpembe |
4 Ugarte |
5 Marquinhos |
7 K. Mbappé |
8 Fabián |
9 Ramos |
10 Dembélé |
11 Asensio |
15 Danilo |
17 Vitinha |
19 Lee |
21 Hernández |
23 Kolo Muani |
25 Mendes |
26 Mukiele |
27 Ndour |
28 Soler |
29 Barcola |
30 Letellier |
33 Zaïre-Emery |
37 Škriniar |
38 E. Mbappé |
44 Ekitike |
80 Tenas |
97 Kurzawa |
99 Donnarumma |
Valmentaja Luis Enrique
Nordiatsepaami

| --- | --- |

Nordiatsepaami
Systemaattinen (IUPAC) nimi
7-kloori-5-fenyyli-1,3-dihydro-1,4-bentsodiatsepin-2-oni
Tunnisteet
CAS-numero: 1088-11-5
ATC-koodi: N05BA16
PubChem CID: 2997
Kemialliset tiedot
Kaava: C15H11N2ClO 
Moolimassa: 270,71 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 216,5 °C
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 36-200 tuntia
Ekskreetio: Renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Nordatsepaamilääkepakkauksia
Nordiatsepaami (muita nimiä mm. nordatsepaami ja desmetyylidiatsepaami) on bentsodiatsepiineihin kuuluva lääkeaine, jota käytetään pääasiassa ahdistuksen hoitoon, mutta sillä on myös muita lääkeryhmälle tyypillisiä vaikutuksia, kuten sedatiivisuus. Nordiatsepaami useiden muiden bentsodiatsepiinien, kuten diatsepaamin, aktiivinen metaboliitti eli aineenvaihduntatuote. Nordiatsepaami metaboloituu edelleen oksatsepaamiksi.
Nordiatsepaami toimii GABAA-reseptorissa osittaisagonistina, minkä vuoksi se on keskushermostovaikutuksiltaan heikompi kuin esimerkiksi diatsepaami.
Aiheesta muualla

PubChem: Nordazepam
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Nordazepam (englanniksi)
ChemBlink: Nordazepam (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Nyame

Nyame on länsiafrikkalainen taivaan jumala, kaiken olevaisen luoja, joka pysytteli erossa luomuksistaan. Hämähäkki Ananse kutoi taivaaseen ulottuvan langan ja pyysi Nyamea luomaan kuun ja auringon, jotta maan asukkaat voisivat nauttia päivästä ja yöstä.
Nyala

Nyala tai Njala on
Njala, afrikkalainen nautaeläin
Njala (Sierra Leone), pikkukaupunki Sierra Leonessa
Nyala (Sudan), kaupunki Sudanissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nyala”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Noora Järvikangas

Noora Järvikangas (s. 2. huhtikuuta 1994) on suomalainen koripalloilija ja koripallovalmentaja. Hän on pelannut pääsarjatasolla kaudesta 2011–2012 alkaen ja voittanut kolme Suomen-mestaruutta.
Järvikangas on helsinkiläisseura Karhun Poikien kasvatti. Hän pelasi Korisliigassa (silloiselta nimeltään SM-sarja) ensimmäisen kerran kaudella 2011–2012 Forssan Alun joukkueessa. Kauden 2013–2014 hän pelasi Yhdysvalloissa Oral Robertsin yliopiston joukkueessa. Vuonna 2016 hän siirtyi Forssan Alusta Vimpelin Vetoon ja vuonna 2018 kotkalaisseura Peli-Karhuihin, jonka riveissä hän voitti Suomen-mestaruuden keväällä 2019, keväällä 2021 ja viimeisimpänä keväällä 2023. Järvikankaalla on myös kaksi Suomen Cup kultaa vuosilta 2021 ja 2022 ja hopea vuodelta 2023.
Parhaat henkilökohtaiset tilastolukemat Järvikangas on kerännyt kaudella 2020-2021, jolloin hän teki runkosarja ja pudotuspelit yhteen laskien 12,2 pistettä ja otti 5 levypalloa ottelua kohden.
Järvikangas on pelannut Suomen 16-vuotiaiden maajoukkueessa 13 ottelua, 18-vuotiaiden maajoukkueessa 41 ottelua ja naisten haastajamaajoukkueessa kahdeksan ottelua.
Kaudella 2023-2024 Järvikangas toimi ensimmäistä kautta pääsarjassa valmentajana niin ikään Peli-Karhuissa.
Järvikangas on ollut mukana myös politiikassa, kun hänet valittiin vuoden 2021 kunnallisvaaleissa Kotkan kaupunginvaltuustoon.
Nyamwezit

Nyamwezit on yksi Tansanian suurimmista etnisistä ryhmistä. Siihen kuuluu 1-1,5 miljoonaa henkeä. Nyamwezit ovat läheistä sukua  Tansanian suurimmalle etniselle ryhmälle sukumille. Molemmat kansat kuuluvat bantukansoihin ja  elävät maan pohjoisosissa Viktoriajärven etelärannalla. Perinteinen elinkeino on maatalous ja karjanhoito; useimmat sukumat ovat omavaraisviljelijöitä. Ennen saksalaisten siirtomaaisännyyttä nyamwezit ja sukumat toimivat myös välittäjinä sisämaan kansojen ja rannikon swahilien välillä.
Nordhordland

| Nordhordland |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Amedia
Levikki:  5 062 (2022)
Perustettu:  1974
Päätoimittaja:  Vegard Flatøy
Kotikunta:  Alver
Kotimaa:  Norja
Ilmestymistiheys:  ke ja la
Kieli:  norja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Nordhordland (lyh. NH) on norjalainen vuonna 1974 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Alver. Se ilmestyy kahdesti viikossa ja kuuluu Amedia-konserniin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (norjaksi)
Nestori Toivonen

Nestor ”Nestori” Kallenpoika Toivonen (25. maaliskuuta 1865 Kuorevesi – 6. huhtikuuta 1927 Kiviniemi, Sakkola) oli suomalainen liikemies, kunnallisneuvos ja kilpa-ampuja, joka voitti olympialaisissa kaikkiaan neljä mitalia.
Nestori Toivonen oli Suomen ensimmäinen ammunnan henkilökohtaisen lajin olympiamitalisti ja Suomen ampumaurheilun alkutaipaleen merkittävä tukija. Seuratasolla hän edusti Helsingin Kisa-Veikkoja ja oli seuran kunniajäsen.
Taustaa

Toivonen opetteli ampumaan jo lapsena isänsä opastuksella. Hän innostui kilpa-ammunnasta tavattuaan Mäntän VPK:n juhlilla kuuluisan ampujan Matti Saxbergin. Toivonen sai muun muassa Hämeen läänin metsästysseuran kunniapalkinnot ammuttuaan 21 ilvestä pääasiassa Kuoreveden, Keuruun ja Längelmäen pitäjien alueeella.
Vuonna 1887 Toivonen lähti siirtolaiseksi Yhdysvaltoihin. Hän asui Oregonin osavaltiossa Astorian alueella ja toimi lohenpyytäjänä. Yhdysvalloissa Toivonen ampui makasiinikiväärillä lohiverkkojaan repineitä merileijonia ja Wyomingissa myös antiloopin sukuisia eläimiä.
Toivonen palasi Suomeen 1897. Hän harrasti metsästystä ja kaatoi muun muassa Jääskessä pari tusinaa hirveä. Kilpa-ampujana hän sai Viipurin läänin metsästyseuran edustajana useita palkintoja ja suoritti 1909 mestaruuskilpailuissa toisen luokan kokeen ja 1913 mestaruusluokkakokeen.
Toivosen liiketoiminta

Vuonna 1911 Vuojoki Gods Ab -yhtiön ostaneet liikemiehet Nestor Toivonen, K. A. Paloheimo ja H. G. Paloheimo aloittivat Eurajoella Vuojoen kartanon metsissä suuret metsänhakkuut. Vuonna 1915 perustettiin Rauma Wood Ltd -niminen osakeyhtiö, jolle Vuojoki Gods Ab:n sahalaitos siirtyi ja Toivonen oli osakkaana myös tässä yhtiössä. Toivonen omisti lisäksi Sakkolan Kiviniemessä sijainneen sahalaitoksen, oli mukana perustamassa kullanhuuhtomoyhtiöitä ja harjoitti maanviljelystä tilallaan Oulunkylässä. Myytyään Oulunkylän maatilansa Helsingin kaupungille Toivonen siirtyi Kiviniemeen, jonne hän perusti vielä vesiparantolan.
Viiksanlahden parantola ja urheiluopisto

Nestori Toivonen perusti Sakkolaan Suvannon rantaan Viiksanlahden pohjukkaan Radium-Hydro-nimisen luonnonparantolan joka käytti paikalla olleen lähteen radiumpitoista vettä. Parantolan vieraat joivat vettä lasipillejä käyttäen suoraan lähteestä ja vettä pullotettiin myös vietäväksi muualle Suomeen ja ulkomaille. Toisena parannuskeinona parantolassa oli maasäteily jota johdettiin erityisten laitteiden avulla johtoja pitkin hoidettavien henkilöiden nilkkoihin ja ranteisiin. Toivonen testamenttasi parantolan Suomen Voimistelu ja Urheiluliitolle SVUL:lle joka perusti paikalle urheiluopiston. Opistoa varten rakennettiin parantola-alueelle urheilukenttä ja voimisteluhalli. Suomen urheiluopisto toimi Viiksanlahdessa vuosina 1929–1932. Urheiluopiston siirryttyä Vierumäelle SVUL myi parantolan. Viimeksi parantola toimi 1930-luvun lopulla täysihoitolana.
Saavutuksia

olympiahopeaa Antwerpenissa 1920 (hirviammunta, kertalaukaukset, joukkue)
kaksi olympiapronssia Tukholmassa 1912 (hirviammunta, kertalaukaukset tuloksella 41 ja hirviammunta, kertalaukaukset, joukkue) ja yksi Antwerpenissa 1920 (hirviammunta, parilaukaukset, joukkue)
Nilpotentti matriisi

Nilpotentti matriisi on sellainen n×n-neliömatriisi, että jollakin kokonaisluvulla q
missä  O on nollamatriisi. Esimerkiksi matriisi
on nilpotentti, sillä  N^{4}=O.
Ominaisuuksia

Nilpotentilla n×n-matriisilla M on seuraavat ominaisuudet:
Pienin kokonaisluku q, jolla  M^{q}=O on pienempi tai yhtä suuri kuin n.
Matriisi M on nilpotentti jos ja vain jos sen kaikki ominaisarvot ovat nollia.
Matriisin M karakteristinen polynomi on  \lambda ^{n}.
Sekä matriisin M jälki että sen determinantti ovat nollia.
Lisäksi
Jokainen kolmiomatriisi, jonka päälävistäjän alkiot ovat nollia on nilpotentti.
Nilonjärvi

| Nilonjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Pohjanmaa
Kunnat:  Kuusamo
Koordinaatit:  65°58′42″N, 29°09′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kemijoen vesistö (Viena) (74)
Järveen tulevat joet:  Matkajoki
Laskujoki:  Nilonjoki
Järvinumero:  74.041.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  253,2 m 
Rantaviiva:  8,077 km 
Pinta-ala:  0,93 km² 
Tilavuus:  0,00141 km³ 
Keskisyvyys:  1,65 m 
Suurin syvyys:  4,05 m 
Saaria:  Kotisaari
 fiNilonjärvi 
Nilonjärvi (myös Leskelänjärvi) on matala ylänköjärvi Kuusamon keskustaajamassa Pohjois-Pohjanmaan koillisosassa. Sen pinta-ala on 93 hehtaaria. Etäisyys Oulusta on 201 kilometriä koilliseen.
Maantiede

Nilonjärven pituus kaakosta luoteeseen on 1,9 kilometriä. Järven luoteisosaa erottaa muusta järvestä Kumpuniemi. Nilonjärven keskisyvyys on vain 1,65 metriä. Syvin kohta, neljä metriä, sijaitsee altaan keskivaiheilla. Nilonjärven kaakkoisosassa sijaitsee vajaan hehtaarin laajuinen Kotisaari.
Järveä ympäröi taajama-asutus. Järven länsiosan Länsilahden rannat ovat metsämaata ja järven pohjoisosan matalaa Rytiperää reunustaa Rytisuo.
Nilonjärven luoteisosaan laskee mutkainen Matkajoki pohjoisesta Saunajärveltä (259,2 metriä mpy). Nilonjärven kaakkoiskolkasta alkaa noin puolitoista kilometriä pitkä Nilonjoki, joka virtaa itään Kuusamojärveen (253,0 metriä mpy).
Järven vesitilavuus on 1 405 000 kuutiometriä.
Nilonjärvi (74.041.1.001) kuuluu Oivanginjärven lähialueeseen (74.041), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vienan Kemin päävesistössä (74). Toinen jakovaihe on Oivanginjärven valuma-alue (74.04). Nilonjärvi on Oivanginjärven lähialueen kolmanneksi laajin vakavesi. Laajimmat ovat Oivanginjärvi ja Singerjärvi. Nilonjärveä seuraa Junganjärvi. Kaikkiaan Oivanginjärven lähialueella on 47 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Neonsateenkaarikala

| Neonsateenkaarikala |
| --- | --- |
 Koiras - kuvassa väri violetimpi kuin yleensä luonnossa
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Hopeakylkikalat Atheriniformes
Heimo::  Sateenkaarikalat Melanotaeniidae
Suku::  Melanotaenia
Laji::   praecox
Kaksiosainen nimi
 Melanotaenia  praecox  (Weber & Beaufort, 1922) 
Katso myös
   Neonsateenkaarikala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Neonsateenkaarikala (Melanotaenia  praecox) on värikäs aasialainen hopeakylkikala. Sitä pidetään myös akvaariokalana.
Ulkonäkö ja koko

Neonsateenkaarikalakoiras kasvaa 7 cm pitkäksi naaras jää pari senttiä lyhyemmäksi. Vartalo on turkoosinsinisen hohtava. Koiraan evät ovat punaiset, naaraan oranssit.
Alkuperä

Neonsateenkaarikaloja elää luonnossa Indonesian Papuassa, Mamberamo-joessa. Kaikki Suomen kaupoissa myytävät neonsateenkaarikalat tulevat kalakasvattamoilta.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Neonsateenkaarikala on nopealiikkeinen ja rohkea parvikala. Se vaatii uimatilaa ja viihtyy sellaisessa akvaariossa jossa on paljon kasveja.
Vesiolot ja ravinto

Neonsateenkaarikala ei tarvitse niin kovaa vettä kuin muut sateenkaarikalat. Parasta on pehmeähkö, happamuudeltaan neutraali vesi (dH alle 15,  pH 6,5–7,5). Lämpötila 22–28 °C.
Aiheesta muualla

Papua adventures (Arkistoitu – Internet Archive) (tarina Mamberamo-joelta)
Harrastajan kokemuksia (Kati Laine)
Poikasia (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Dr Pez (espanjaksi)
Neontetra

| Neontetra |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Tetrakalat Characiformes
Heimo::  Tetrat Characidae
Suku::  Paracheirodon
Laji::  innesi
Kaksiosainen nimi
 Paracheirodon innesi  (Myers, 1936) 
Katso myös
   Neontetra Wikispeciesissä   Neontetra Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Neontetra (Paracheirodon innesi) on eteläamerikkalainen parvikala. Se on suosittu akvaariokala.
Koko ja ulkonäkö

Neontetrat kasvavat noin 2–3 senttiä pitkiksi ja ovat hoikkavartaloisia. Ne elävät noin 4–6 vuotta. Se on saanut nimensä neonsinisestä raidasta kyljessä. Alempana on punainen raita, mutta se ei ole lainkaan niin huomiota herättävä kuin kardinaalitetralla. Muuten vartalon väri on harmahtava. Naaraan erottaa uroksesta sen hieman suuremmasta vatsasta.
Alkuperä

Neontetroja elää villeinä Etelä-Amerikan musta- ja kirkasvetisissä joissa Solimõesin vesistössä. Akvaariokaupoissa myytävät neontetrat ovat pääosin viljeltyjä.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Neontetra on parvikala, joka liikkuu akvaarion keskikorkeudella. Neontetrojen parveen tulisi kuulua vähintään kuusi kalaa, mutta on suositeltavaa hankkia tätä suurempi parvi, sillä neontetra on pieni, parvisidonnainen ja arka kala. Isompi yhden kalalajin parvi on myös akvaarion ulkonäön kannalta näyttävämpi kuin pieni parvi.  Luonnossa neontetrat liikkuvat tuhansien yksilöiden parvissa. Lehtikalat ja muut selvästi neontetraa suuremmat kalat voivat syödä näitä tetroja.
Taitava harrastaja voi saada neontetrat lisääntymään akvaariossa.
Vesiolot

Neontetra vaatii vettä, jonka pH-arvo on 5–7 ja lämpötila 20–26 astetta. Kovuudeltaan veden tulisi olla alle 12 °dH.
Neontetra on viileänveden akvaariokala, toisin kuin sukulaisensa kardinaalitetra. Erilaisten lämpötilavaatimustensa takia neontetroja ja kardinaalitetroja ei tulisi yhdistää keskenään. Humushappojen lisääminen veteen turpeen avulla tai muilla keinoin on hyväksi. Akvaarion minimikoko on 40 litraa, johon mahtuu jo minimiparvi neontetroja, eli 6–15 yksilöä. Satalitraisessa akvaariossa voi pitää yli 30 neontetran parvea.
Aiheesta muualla

How to breed Neon tetras Practical Fishkeeping. Arkistoitu 31.5.2013. Viitattu 23.4.2013. (englanniksi)
Neontetra Antin & Annen kotisivut. Arkistoitu 20.8.2011. Viitattu 23.4.2013.
Neontetra (Paracheirodon innesi) Akvaario.info. Arkistoitu 5.3.2016. Viitattu 23.4.2013.
Oksala

Oksala on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Ali Oksala (s. 1980), painonnostaja.
Arvi Oksala (1891–1949), diplomi-insinööri, kansanedustaja ja puolustusministeri
Arvo Oksala (1920–1993), silmätautien professori, Arvi Oksalan poika
Erkki Oksala (1930–2016), hammaskirurgian professori Turun yliopistossa
Ilkka Oksala (s. 1965), järjestöjohtaja, kokoomuslainen poliitikko ja valtiosihteeri
Kaarle Oksala (1873–1949), kasvatusopin professori, Kasvatusopillisen korkeakoulun rehtori
Ohto Oksala (1905–1984), työpsykologian ja työnjohto-opin professori
Pekka Oksala (1942–2016), televisiotoimittaja
Päivö Oksala (1907–1974), professori, antiikin tutkija ja kirjallisuuden kääntäjä
Tarvo Oksala (1915–1982), sytologi, perinnöllisyystieteen professori Turun yliopistossa
T. T. Oksala (1958–2010), musiikkituottaja ja kitaristi
Teivas Oksala (1936–2018), filologian professori, antiikin tutkija ja kirjallisuustieteilijä
Unto Oksala (1915–1995), Mannerheim-ristin ritari.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
No Man’s Land

| No Man’s Land Waldo’s People |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 22. toukokuuta 2000
 Tyylilaji: eurodance
 Kesto: 51.15
 Levy-yhtiö: RCA
Listasijoitukset
  6.
Waldo’s Peoplen muut julkaisut
| Waldo’s People 1998 | No Man’s Land 2000 | Greatest Hits 2008 |
No Man’s Land on Waldo’s Peoplen toinen albumi, joka julkaistiin 22. toukokuuta 2000.
Kappaleet

No Man's Land – 3.57
Bounce (To The Rhythm Divine) – 3.39
1000 Ways – 3.24
Wild Wild Thing – 3.30
Rock the World – 3.36
Remedy – 3.13
I'm Alive – 4.55
Mindblower – 3.47
Fire – 3.39
Disconnected – 3.32
No Man's Land (Darude vs. JS16 Remix) – 7.24
1000 Ways (Darude vs. JS16 Remix) – 6.34
Maastohiihdon Suomen Cup 2012–2013

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Maastohiihdon Suomen Cup 2012–2013
| Laji | Miehet | Naiset |
Voittaja
| Kokonaiscup | Sami Jauhojärvi, VuokattSKT | Riitta-Liisa Roponen, OHS |
| Viesticup | Jämsänkosken Ilves | Hämeenlinnan Hiihtoseura |
Kilpailut
Kilpailupaikat: 6
Henkilökohtaiset kilpailut: 9
Viestit: 5
← 2011–2012 2013–2014 →
Maastohiihdon Suomen Cupin kausi 2012–2013 oli kilpailusarjan toinen kausi. Se alkoi Sotkamon Vuokatista 27. lokakuuta 2012 ja päättyi Kuusamon Rukalle 14. huhtikuuta 2013. Myös Jämillä ja Kontiolahdella käydyt SM-kilpailut laskettiin cup-pisteytykseen.
Kilpailut > Miehet

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 27. lokakuuta 2012 |  Vuokatti | 1,6 km Sprintti (p) | Matias Strandvall, IFMinken | Juho Mikkonen, KuSki | Toni Ketelä, IFMinken | Karsinta Erät |
| 2 | 10. marraskuuta 2012 |  Rovaniemi | 1,5 km Sprintti (v) | Anssi Pentsinen, JIlves | Ville Nousiainen, KoHS | Sami Jauhojärvi, VuokattSKT | Karsinta Erät |
| 3 | 11. marraskuuta 2012 |  Rovaniemi | 10 km väliaikalähtö (p) | Sami Jauhojärvi, VuokattSKT | Ville Nousiainen, KoHS | Jussi Simula, JIlves | Tulokset |
| 4 | 12. tammikuuta 2013 |  Vantaa | 10 km väliaikalähtö (v) | Matti Heikkinen, VHS | Jussi Simula, JIlves | Ville Nousiainen, KoHS | Tulokset |
| 5 | 25. tammikuuta 2013 |  Jämi (SM) | 1,4 km Sprintti (p) | Matias Strandvall, IFMinken | Sami Jauhojärvi, VuokattSKT | Anssi Pentsinen, JIlves | Karsinta Erät |
| 6 | 26. tammikuuta 2013 |  Jämi (SM) | 15 km väliaikalähtö (v) | Matti Heikkinen, VHS | Tero Similä, YK | Kari Varis, KoHS | Tulokset |
| 7 | 27. tammikuuta 2013 |  Jämi (SM) | 10 km väliaikalähtö (p) | Ville Nousiainen, KoHS | Sami Jauhojärvi, VuokattSKT | Tero Similä, YK | Tulokset |
| 8 | 7. huhtikuuta 2013 |  Kontiolahti (SM) | 50 km väliaikalähtö (v) | Ville Nousiainen, KoHS | Matti Hakala, HmlHS | Jussi Simula, JIlves | Tulokset |
| 9 | 14. huhtikuuta 2013 |  Ruka | 20 km yhteislähtö (v) | Sami Jauhojärvi, VuokattSKT | Jussi Simula, JIlves | Iivo Niskanen, VuokattSKT | Tulokset |
Kilpailut > Miehet > Viestit

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 28. lokakuuta 2012 |  Vuokatti | 3x6 km (v) | Jämsänkosken Ilves Henri Jelonen Anssi Pentsinen Jussi Simula | Kuhmo-Ski Juho Mikkonen Tino Tiilikainen Kusti Kittilä | Vuokatti Ski Team Kainuu Mikko Koutaniemi Matti Hiironen Martti Jylhä | Tulokset |
| 2 | 13. tammikuuta 2013 |  Vantaa | 3x6,3 km (3x5 km) (v) | Vuokatti Ski Team Kainuu Teemu Härkönen Iivo Niskanen Sami Jauhojärvi | Jämsänkosken Ilves -1 Timo Nurminen Tomi Oittinen Jussi Simula | Ounasvaaran Hiihtoseura Antti Haahti Morten Priks Ari Luusua | Tulokset |
| 3 | 5. huhtikuuta 2013 |  Kontiolahti (SM) | 6x1,7 km Parisprintti (p) | Jämsänkosken Ilves Henri Jelonen Anssi Pentsinen | Kouvolan Hiihtoseura Kari Varis Ville Nousiainen | Vuokatti Ski Team Kainuu Iivo Niskanen Sami Jauhojärvi | Tulokset |
| 4 | 6. huhtikuuta 2013 |  Kontiolahti (SM) | 4x10 km (p,p,v,v) | Vuokatti Ski Team Kainuu Iivo Niskanen Sami Jauhojärvi Teemu Härkönen Mikko Koutaniemi | Jämsänkosken Ilves -1 Henri Jelonen Anssi Pentsinen Tomi Oittinen Jussi Simula | Oulun Hiihtoseura -1 Lasse Paakkonen Jarmo Rissanen Heikki Palosaari Jonne Seppänen | Tulokset |
| 5 | 13. huhtikuuta 2013 |  Ruka | 3x10 km (p) | Vuokatti Ski Team Kainuu Sami Jauhojärvi Mikko Koutaniemi Iivo Niskanen | Jämsänkosken Ilves Henri Jelonen Jussi Simula Anssi Pentsinen | Kuhmo-Ski Juho Mikkonen Tino Tiilikainen Kusti Kittilä | Tulokset |
Kilpailut > Naiset

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 27. lokakuuta 2012 |  Vuokatti | 1,2 km Sprintti (p) | Mona-Liisa Malvalehto, KoHS | Maria Grundvall, IKKronan | Anne Kyllönen, KaHS | Karsinta Erät |
| 2 | 10. marraskuuta 2012 |  Rovaniemi | 1,1 km Sprintti (v) | Mari Laukkanen, EK-P | Riikka Sarasoja-Lilja, LappRi | Mona-Liisa Malvalehto, KoHS | Karsinta Erät |
| 3 | 11. marraskuuta 2012 |  Rovaniemi | 5 km väliaikalähtö (p) | Anne Kyllönen, KaHS | Riitta-Liisa Roponen, OHS | Krista Lähteenmäki, IkaalUrh | Tulokset |
| 4 | 12. tammikuuta 2013 |  Vantaa | 5 km väliaikalähtö (v) | Riitta-Liisa Roponen, OHS | Riikka Sarasoja-Lilja, LappRi | Maija Hakala, HmlHS | Tulokset |
| 5 | 25. tammikuuta 2013 |  Jämi (SM) | 1,2 km Sprintti (p) | Mona-Liisa Malvalehto, KoHS | Anne Kyllönen, KaHS | Kerttu Niskanen, Koitto | Karsinta Erät |
| 6 | 26. tammikuuta 2013 |  Jämi (SM) | 10 km väliaikalähtö (v) | Kaisa Mäkäräinen, KontiolU | Riitta-Liisa Roponen, OHS | Riikka Sarasoja-Lilja, LappRi | Tulokset |
| 7 | 27. tammikuuta 2013 |  Jämi (SM) | 5 km väliaikalähtö (p) | Anne Kyllönen, KaHS | Aino-Kaisa Saarinen, LeKi | Kerttu Niskanen, Koitto | Tulokset |
| 8 | 7. huhtikuuta 2013 |  Kontiolahti (SM) | 30 km väliaikalähtö (v) | Kerttu Niskanen, Koitto | Riitta-Liisa Roponen, OHS | Krista Lähteenmäki, IkaalUrh | Tulokset |
| 9 | 14. huhtikuuta 2013 |  Ruka | 10 km yhteislähtö (v) | Kaisa Mäkäräinen, KontiolU | Riikka Sarasoja-Lilja, LappRi | Riitta-Liisa Roponen, OHS | Tulokset |
Kilpailut > Naiset > Viestit

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 28. lokakuuta 2012 |  Vuokatti | 3x4 km (v) | Kangasniemen Kalske Heini Hokkanen Terttu Lappi Silja Tarvonen | Vuokatti Ski Team Kainuu Marjo Loukkola Sanna Martikkala Susanna Saapunki | Kouvolan Hiihtoseura Mona-Liisa Malvalehto Heli Heiskanen Kaisa Sipinen | Tulokset |
| 2 | 13. tammikuuta 2013 |  Vantaa | 3x4,2 km (3x3 km) (v) | Hämeenlinnan Hiihtoseura Anni Kainulainen Jenni Mattila Maija Hakala | Vuokatti Ski Team Kainuu Saana Kemppainen Sanna Martikkala Marjo Loukkola | Leppävirran Viri Tanja Kauppinen Maria Nousiainen Kati Venäläinen | Tulokset |
| 3 | 5. huhtikuuta 2013 |  Kontiolahti (SM) | 6x1,2 km Parisprintti (p) | Vieremän Koitto Marjaana Pitkänen Kerttu Niskanen | Lempäälän Kisa Maija Saarinen Aino-Kaisa Saarinen | Hämeenlinnan Hiihtoseura Maija Hakala Laura Ahervo | Tulokset |
| 4 | 6. huhtikuuta 2013 |  Kontiolahti (SM) | 3x5 km (p,v,v) | Vieremän Koitto Marjaana Pitkänen Eveliina Randelin Kerttu Niskanen | Hämeenlinnan Hiihtoseura -1 Anni Kainulainen Laura Ahervo Maija Hakala | Oulun Hiihtoseura -1 Eeva Palosaari Riitta-Liisa Roponen Ruut Vähämetsä | Tulokset |
| 5 | 13. huhtikuuta 2013 |  Ruka | 3x5 km (p) | Hämeenlinnan Hiihtoseura Maija Hakala Anni Kainulainen Laura Ahervo | Leppävirran Viri Kati Venäläinen Sanna Markkanen Tanja Kauppinen | Kangasniemen Kalske Silja Tarvonen Heini Hokkanen Terttu Lappi | Tulokset |
Pisteet

Suomen Cupin kilpailut pisteyttiin identtisesti maastohiihdon maailmancupin henkilökohtaisten kilpailujen kanssa. Pisteitä jaettiin jokaisen kilpailun 30 parhaalle oheisen taulukon perusteella. Viestikilpailuissa seuroille jaettiin kaksinkertaiset pisteet.
Televisiointi

Suomen Cupin kaikki kilpailut televisioitiin Ylen kanavilla.