Herkepaeus
Suku

Vanhimmat tiedot 1400- ja 1500-lukujen taitteesta kertovat, että suvun jäsenet ovat kotoisin Uudenmaan Pernajasta, jonka saaristossa on edelleen olemassa Härkäpään kylä. Vanhimmat arkistotiedot kertovat, että Härkäpään kylässä oli yhdeksän taloa 1560-luvulla. Härkäpään kylässä oli kestikievari 1500-luvulla.
Suku tunnetaan ensin erittäin vanhana suomalaisena rälssisukuna ja myöhemmin laajalle levinneenä pappissukuna.
Suvun varhainen jäsen Jakob i Härkäpää avioitui Creutz-suvun kantaisän Lars Mattssonin tyttären kanssa. Creutz-suvun juuret ovat myös Pernajassa.
Suvun varhainen jäsen on Pernajan saariston Härkäpään kylästä kotoisin oleva Ericus Matthaei Härkäpää, joka toimi Turun katedraalikoulun rehtorina ja Viipurin piispana. Härkäpää oli opiskellut Rostockin yliopistossa ja Wittenbergin yliopistossa valmistuen maisteriksi. Härkäpää oli Ruotsin kuningas Juhana III:n suosiossa ja häntä on luonnehdittu ensimmäiseksi suomalaiseksi humanistirunoilijaksi, joka harrasti renessanssihumanismia. Hän vaikutti myös Pieksämäen ja Ruokolahden syntyyn.
Hattulan Pyhän Ristin kirkon kirkkoherra Andreas Laurentii Härkäpää onnistui kääntämään Hattulan pitäjänmiehet Ruotsin kuningas Juhana III:n puolelle.
Suvun varhainen jäsen on 1500-luvun puolivälissä elänyt Lars Persson Herkepaeus, joka toimi Viipurin pormestarina, raatimiehenä 1558–1572 ja porvarina. Hän omisti Rakkolan tilan Viipurin pitäjässä, joka nautti rälssitilana verovapautta. Rakkola sijaitsee nykyisen Vahvialan alueella, jonne kuningas Kustaa Vaasa määräsi rakentamaan sahan.
Lars Persson Herkepaeuksen poika oli kirkkoherra Per Laurentius Herkepaeus ( myöh. latinankielinen nimi Petrus Laurentii Herkepaeus), joka toimi Viipurin linnan, Siikaniemen ja Taipalsaaren kirkkoherrana. Petrus Laurentii Herkepaeus oli Taipaleen kartanon isäntä ja Rakkolan rälssitilan omistaja. Taipaleen kartano oli entinen kuninkaankartano, joka majoitti Ruotsin armeijan sotaväkeä.
Taipalsaaren kirkkoherra Laurentius Petri Herkepaeuksen tytär Anna avioitui William Affleckin kanssa, joka oli Leppävirran nimismies.
Taipalsaaren kirkkoherran virka kuului useiden sukupolvien ajan Herkepaeus-suvulle. Taipalsaari kuului tuolloin Viipurin linnalääniin.
Suku haarautui hämäläiseen sukuhaaraan. Suvun jäseniä esiintyi Hauholla 1600-luvulta lähtien. Heistä moni toimi Hauhon kirkkoherroina useiden sukupolvien ajan. Suku omisti Alastalon kartanon Hauholla. Christofer Herkepaeus väitteli tohtoriksi kasvitieteistä Turun Akatemiassa vuonna 1756. Hän tunnisti 409 esiintyvää kasvia Hauholla.
Pielisjärven kirkkoherran Petrus Laurentii Herkepaeuksen tytär Anna avioitui skotlantilaistaustaisen majuri Simon Affleckin kanssa. Anna ja hänen lapsensa joutuivat venäläisten vangeiksi suuren Pohjan sodan aikana. Petrus Laurentii Herkepaeus ja Simon Affleck olivat eri linjoilla suuren Pohjan sodan aikana. Herkepaeus kannusti talonpoikia solmimaan oman rauhan venäläisten kanssa ja vannomaan uskollisuutta Venäjän keisari Pietari Suurelle, jotta itäsuomalaiset olisivat säästyneet venäläisten raakuuksilta.
Johan Herkepaeus nimitettiin Hämeenkosken kappalaiseksi vuonna 1720. Hänen esi-isänsä oli Ericus Matthaei Härkäpää. Herkepaeus jälleenrakennutti uuden puukirkon Hämeenkoskelle suuren Pohjan sodan jälkeen.
Anders Gottlieb Herkepaeus perusti Tankebyggarordenin runoilija, kanslianeuvos Carl Friedrich Eckleffin kanssa Tukholmassa vuonna 1753. Uuden kirjallisuusseuran jäseniä olivat kreivi Gustaf Philip Creutz, runoilija, kanslianeuvos Gustaf Fredrik Gyllenborg ja Ruotsin ensimmäinen feministi, runoilija Hedvig Charlotta Nordenflycht.
Majuri Per Olof Herkepé vartioi juuri vangittua Ruotsin kuningas Kustaa IV Aadolfia, kun Ruotsissa suoritettiin vallankaappaus vuonna 1809. Herkepé oli everstiluutnantti Johan Georg de la Grangen seurassa, kun Ruotsi toimitti ehdotuksen rauhansopimuksesta Ranskan joukoille. Herkepé ja de la Grange luovuttivat kirjeen marsalkka Jean-Baptiste Jules Bernadottelle, joka ehdotti kirjeen viemistä Ranskan keisari Napoleonille. Herkepé oli seurueen jäsen, kun entinen Ruotsin kuningas vieraili Saksassa.
Suvun Suomen-haaran viimeinen edustaja mieslinjan kautta oli kappalainen Alexander Herkepaeus, joka menehtyi vuonna 1837.
Suvun Ruotsin-haaran jäseniä on mainittu 1800-luvun loppupuolella. 1700-luvulta lähtien sukunimi kirjoitettiin Herkepé-muodossa Ruotsissa.
Cygnaeus-pappissuku on Herkepaeus-suvun naislinjan sukuhaara. Suomen kansakoulujen isä Uno Cygnaeus ja Helsingin yliopiston professori Fredrik Cyganeus ovat tunnettuja sukuhaaran jäseniä.
Suomen presidentti Lauri Kristian Relander oli suvun jälkeläinen.
Sukupiiriin kuuluivat piispa Jakob Tengström, taloustieteilijä Anders Chydenius, runoilija Johan Ludvid Runeberg ja kirjailija Fredrika Runeberg.
Herkepaeus-suvun merkittävimpiin saavutuksiin kuului saksalaisen humanismin juurruttaminen Suomen maaperälle.