stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
M/S Silja Europa
Kansikuvaus

Kansi 13: Vip Lounge Kapellskär ja aurinkokansi.
Kansi 12: Beach Bar & Sauna, Hera Salongid, aurinkokansi ja konferenssiosasto (kesällä Summer Center -leikkimaailma.)
Kansi 11: DeLuxe-, B-, B2- ja Executive Suite -luokan hyttejä.
Kansi 10: A-, B- ja B2-luokkien hyttejä ja komentosilta.
Kansi 9: A-, B- ja B2-luokkien hyttejä ja päällystön hytit.
Kansi 8: Satellite Bar, Showbar Starlight, Casino, Sea Pub, Grill House, Corner bar, Tavolata ja Grande Buffet.
Kansi 7: Arcade Shop, Perfume & Fashion, Lottemaa, Tax Free Superstore, neuvonta, Coffee&Co., Fast Lane, Moonlight Disco
Kansi 6: Teatteri Europa, Driver’s-luokan hyttejä ja miehistön tiloja, pelastusvenekansi
Kansi 5: A-, B- ja B2-luokkien hyttejä, maihinnousuaulat ja miehistön tiloja.
Kansi 4: nostettava henkilöautokansi ja miehistön hyttejä.
Kansi 3: autokansi ja miehistön hyttejä.
Kansi 2: C-luokan hyttejä, konehuone ja muita teknisiä tiloja.
Kansi 1: konehuone ja muita teknisiä tiloja.
Entiset tilat ja nimet

Buffet Europa 1993–2016, 12.12.2016 alkaen Grande Buffet
Foodmarket Europa 1993–2016, 13.3.2016 alkaen Fast Lane.
Banquet Europa 1993–2016, 13.3.2016 alkaen Fast Lane.
Joe’s Place 1993–2016, 12.12.2016 alkaen Sea Pub.
Maxim a la Carte 1993–2013, Russian maxim a la carte 2013–2016, 12.12.2016 alkaen Grill House.
Tax-free market 1993–2013, 23.1.2013 alkaen Tax-free superstore.
Siljaland 1993–2013, 23.1.2013 alkaen Lottemaa.
Taurus 1993–2016, 12.12.2016 alkaen Tavolata.
Disco Neon 1993–2000, nykyinen Moonlight Disco.
Cabinet Drottningholm 1993–2013, 12.12.2016 alkaen Grill House.
Seaside Cafe 1993–2016, 12.12.2016 alkaen Coffee&Co.
Moulin Rouge 1993–2010, 2010 alkaen Teatteri Europa.
McDonald’s 1993–1996, Real Europa Burger 1996–2003, tilat muutettu Perfume&Fashionin käyttöön 2004.
Bon Vivant 1993–1995, Thema 1996–2009, 2010 alkaen Corner bar.
Hytit

Silja Europan kaikissa hyteissä on WC ja suihku sekä TV. Kaikki hytit on uusittu syksyllä 2016.
Executive Suite: Sviitti 1–2 hengelle, erillinen olohuone sekä makuuhuone, jääkaappi, kassakaappi sekä oma sauna. Erikoisaamiainen sisältyy hintaan. Pinta-ala 43–46 m². Kansi 11.
Deluxe: Ikkunahytti 1–2 hengelle. Parivuode, sohva, jääkaappi. Erikoisaamiainen sisältyy hintaan yön yli kestävillä matkoilla. Pinta-ala 16 m². Kansi 11.
Harri Hylje -perhehytti: Kokonaan lapsiperheille varattu hyttiluokka vähintään 6 hengelle. Hytistä löytyy pieni jääkaappi ja se on sisustettu Harri Hylje -teemalla. Harri Hylje -perhehyttejä on sekä ikkunallisia ja ikkunattomia. Hytit sijaitsevat kannella 5 ja koostuvat kahdesta väliovellisesta hytistä. Pinta ala 18 m².
A-luokka: Ikkunahyttejä 2–4 hengelle kansilla 5, 9 ja 10. Hyttejä on myös allergikoille, liikuntarajoitteisille sekä lemmikin kanssa matkustaville. Pinta-ala 9 m².
B-luokka: Sisähyttejä 2–4 hengelle kansilla 5, 9, 10 ja 11. Hyttejä on myös allergikoille, liikuntarajoitteisille sekä lemmikin kanssa matkustaville. Pinta-ala 9 m².
B2-luokka: Sisähyttejä 1–2 hengelle kansilla 5, 9, 10 ja 11. Hyteissä on vuoteet päällekkäin. Pinta-ala 7 m².
C-luokka: Sisähyttejä 2–4 hengelle kannella 2. Hyttejä on myös lemmikkieläimen kanssa matkustaville. Pinta-ala 8,1 m².
Näiden hyttiluokkien lisäksi laivalla oli myös Seaside-S-hyttiluokka vuoteen 1995 asti.lähde? Hytit sijaitsivat kannella 6. Ne oli tarkoitettu vain yhdelle hengelle, varustelu ja hytin koko vastasivat muuten sen aikaista Turisti I-S (B2) -hyttiluokkaa, paitsi että Seaside-S-hyteissä oli pieni ikkuna.
Sopimukset 1993

Alkuperäinen tilaussopimus 6. lokakuuta 1989
Commitment letter 1: ”Viking Europan hinta on 455,9 miljoonaa Saksan markkaa. 20 prosenttia pitää maksaa käsirahana. Lainasopimus koskee jäljelle jäävää 80 prosenttia. Konsortio perustetaan PK Bankenin ja Kreditanstalt für Wiederaufbaun välille. Konsortio tarjoaa varustamoille Rederi Ab Slite/Rederi Ab Volo näin ollen lainasummaa, joka vastaa 1,3 miljardia ruotsin kruunua tai pienempää summaa, joka vastaa 364 720 000 miljoonaa Saksan markkaa jos valuuttakurssi muuttuu. Ruotsalainen ja saksalainen lainanantaja myöntävät kumpikin 50 prosenttia lainasta. Laina pitää maksaa sinä päivänä, kun alus luovutetaan tilaajalle, jonka odotetaan tapahtuvan viimeistään 1. toukokuuta 1993. Lainan korkoa ohjaa Libor ja Stibor, jota korotetaan 1,25 prosenttiyksiköllä jäljelle jäävästä lainanosuudesta ellei muuta sovita. German Government Shipyard Assistant Program myöntää korkoavustusta korkeintaan neljä prosenttiyksikköä vuosittain.”
Lainanantajat 6. lokakuuta 1989
50 % PK Banken Ruotsi: 227 955 000 milj. DM
50 % Kreditanstalt für Wiederaufbau (KFW) Saksa: 227 955 000 milj. DM
26. maaliskuuta 1992
25 % Nordbanken Ruotsi: 113 975 000 milj. DM
50 % Kreditanstalt für Wiederaufbau (KFW) Saksa: 227 955 000 milj. DM
25 % Norddeutsche Landesbank Papenburg Saksa: 113 975 000 milj. DM
10. joulukuuta 1992
50 % Kreditanstalt für Wiederaufbau (KFW) Saksa: 227 955 000 milj. DM
25 % Norddeutsche Landesbank Papenburg Saksa: 113 975 000 milj. DM
Nordbanken vetäytyy uudishankeesta
21. tammikuuta 1993
Meyer Werft purki sopimuksen Rederi Ab Sliten kanssa välittömästi, koska tilaaja oli rikkonut sopimuksen 10§ pykälää, jonka mukaan Meyer Werftin olisi pitänyt saada 91,2 miljoonaa Saksan markkaa käsirahaa, mutta Meyer Werft vastaanotti vai 79,7 miljoonaa, joka on liian vähän ja rakennuttajalla oli näin ollen oikeus purkaa sopimus välittömästi.
22. tammikuuta 1993
75 % Kreditanstalt für Wiederbau (KFW) Saksa: 285 000 000 milj. DM
25 % Norddeutsche Landesbank Papenburg Saksa: 95 000 000 milj. DM
Uusi pitkäaikainen vuokraussopimus tehtiin Meyer Werftin sekä Effjohn ja Silja Line varustamon välille.
Omistaja: Papenburg Fährschiffsreederei G.m.b.H & Co, Papenburg (Papenburger Shipping KB)
Vuokraaja: Effjohn International Oy Ab
Varustamo: Oy Silja Line Ab
Vuokrattava alus: Silja Europa
Vuokrauksen tyyppi: pitkäaikainen bareboat charter
Erityisehdot: pool agreement, pool guarantee, sopimuksen mukaiset Meyer Werftin lisäehdot.
Omistussuhteet

22. tammikuuta – 17. toukokuuta 1993
Omistaja Meyer Werft Papenburger Shipping KB (Saksa) (Papenburg Fährschiffsreederei G.m.b.H & Co, Papenburg)
Tytäryhtiö: Fährschiff Europa KB (Suomi) (100 % omistaja Papenburger Shipping KB Saksa)
Vuokraaja: Oy Silja Line Ab (Suomi)
18. toukokuuta 1993 – 5. maaliskuuta 1996
Omistaja Fährschiff Europa KB (Suomi) (100 % Papenburger Shipping KB Saksa)
Vuokraaja: Oy Silja Line Ab (Suomi)
6. maaliskuuta 1996 – 7. toukokuuta 2002
Omistaja 83 % Fährschiff Europa KB (Suomi) 17 % Silja Line Oy Turku (Suomi) (83% Papenburger Shipping KB Saksa)
Vuokraaja: Silja Line Oy (Suomi)
8. toukokuuta 2002 – 26. joulukuuta 2004
Omistaja 41 % Fährschiff Europa KB (Suomi) 17 % Silja Oy Ab (Suomi) 42 % Sea Containers Ltd (Bermuda) (41 % Papenburger Shipping KB Saksa)
Varustamo: Silja Line
27. joulukuuta 2004 – 24. toukokuuta 2005
Omistaja Papenburger Shipping Oy (Suomi) (83 % Seacontainers Ltd (Bermuda), 17 % Silja Oy Ab (Suomi) )
Varustamo Silja Line
25. toukokuuta 2005 – 18. heinäkuuta 2006
Omistaja Silja Europa Oy Espoo (83 % Seacontainers Ltd (Bermuda), 17 % Silja Oy Ab (Suomi) )
Varustamo Silja Line
19. heinäkuuta 2006 – 17. syyskuuta 2008
Omistaja Tallink Silja Oy (Suomi) (AS Tallink Grupp (Viro) )
Varustamo Silja Line
18. syyskuuta 2008 – 21. tammikuuta 2013
Omistaja Tallink Autoexpress Ltd (Kypros) (AS Tallink Grupp (Viro) )
Varustamo Silja Line
22. tammikuuta 2013 – 30. kesäkuuta 2019
Omistaja Tallink Autoexpress Ltd (Kypros) (AS Tallink Grupp (Viro) )
Varustamo Tallink
1. heinäkuuta 2019 –
Omistaja Baltic SF VII Ltd (Kypros) (AS Tallink Grupp (Viro) )
Varustamo Tallink
Tekniset tiedot

Luokituslaitos: Bureau Veritas
Jääluokka: 1A Super
Suurin pituus: 201,78 m
Vesilinjapituus: 171,60 m
Leveys: 32 m (komentosilta 40 m)
Korkeus kölistä savupiippuun: 62,2 m, kölistä 13. kannelle 39,75 m
Pääkoneet: 4× MAN B&W 6L58/64, 7 950 kW kierrosluvulla 428 RPM
Koneiden käynnistysjärjestelmä: Siemens
Alennusvaihteet: Renk-Tacke
Kytkin: Vulkan-Rato
Paineilmakompressorit: Hatlapa
Apukoneet: 3 × Wärtsilä Wasa Diesel 8R32D, 3 000 kW kierrosluvulla 750 RPM
Hätämoottori: Caterpillar 3508 DI-TA, 673 kW kierrosluvulla 1 500 RPM
Hätägeneraattori: A -v- Kaick (teho 580 kW), yhdistetty hätämoottoriin (kts. ylempi)
Potkurit: 2 × KaMeWa ulospäin pyörivää säätölapapotkuria, halkaisija 5 m
Peräsimet: 2 × sarviperäsintä, joita kääntää kiertomäntätyyppinen Tenfjord SR 782 -koneisto. Peräsimen pinta-ala 20,8 m².
Vakaajat: 2 × sisäänvedettävää Pinfabb-älyvakaajaa, pinta-ala 12 m²
Pilssipumput ja niiden separaattorit: Blohm & Voss Turbolo TPC 10H
Ohjailupotkurit: 3 keulaohjauspotkuria (2 × 1 500 kW ja 1 × 750 kW) ja 1 peräohjauspotkuri (1 300 kW)
Koneenvalvontajärjestelmä sekä muut laivan valvontaan liittyvät turvallisuusjärjestelmät: Lyngso Valmet Marine
Navigointilaitteet: Wärtsilä Radarpilot Platinum sekä pääkäytössä kaksi toisistaan riippumatonta integroitua navigointijärjestelmää tyypiltään Atlas Nacos 25-2 Integrated Bridge System
Tutkat: 2 × Atlas 9600 X-band, 2 × Atlas 9600 S-band, 1 × Wärtsilä X-band
Äänimerkinantolaite: KockumSonics TLI 50 E-2
Elektroninen merikartta: AdVeto ECDIS
Satelliittinavigaattorit: Sperry Marine Navitwin IV DGPS
Hyrräkompassit ja mittarinäytöt: Anschütz & Co
Ilmastointilaite: Rud O Meyer, teho 5 626 kW
Dieselöljytankkien tilavuus: 213 tonnia
Hissit: 13 × MacGregor Navire, joista 7 henkilöhissejä matkustajille ja 6 tavarankuljetushissiä
Keula- ja peräportit, runkoluukut sekä nostettava henkilöautokansi: MacGregor Navire
Pelastusveneet: 8 × Fassmer (6 × 150 henkilölle ja 2 × 47 henkilölle)
Pelastuslautat: 90 × Viking Life (35 henkilön pelastuslautta)
Palontorjuntajärjestelmä: Salwico
PA-järjestelmä: Vingtor-Stentofon
Kiinnitysvinssit ja ankkuripelit: Pusnes
Sähköjärjestelmä: Siemens
Kallistuksenvakautusjärjestelmä: Intering
Oopperaa ja festivaaleja

M/S Silja Europa oli oopperalaivana 6.–9. huhtikuuta 2000. Giacomo Puccinin ensimmäisen oopperan ’’Le Villin’’ Suomen ensi-esitys tapahtui Maarianhamina–Turku-reittiosuudella. Saattaa olla mahdollista, että esitys olisi ollut kaikkien aikojen ensimmäinen millään laivalla esitetty täysimittainen ooppera. Kapellimestari oli Jani Sivén ja ohjauksesta vastasi Markku Arokanto. Oopperan oli tuottanut MatkaKaleva. Giacomo Puccinin pojantytär Simonetta Puccini oli laivalla kunniavieraana.
Silja Europalla on järjestetty joka tammikuu vuodesta 1997 lähtien kansainvälinen kansanmusiikin ja kansantanssin Folklandia-festivaali.
Ongelmia > Keulaporttivaurio 1994

M/S Silja Europa sai keulaporttivaurion M/S Estonian onnettomuusyönä 28. syyskuuta 1994 matkalla Helsingistä Tukholmaan. Laiva oli hidastanut selvästi vauhtia myrskyn takia noin 10 solmuun. Saatuaan hätäkutsun Estonialta, Silja Europa kääntyi välittömästi Estoniaa kohti ja ajoi myrskystä piittaamatta täydellä matkavauhdilla onnettomuuspaikalle. Silja Europa saapui vasta seuraavan päivän aamuna kello 5.30 Tukholmaan johdettuaan ensiksi M/S Estonian pelastustöitä koko edellisen päivän merikapteeni Esa Mäkelän johdolla (Silja Europa toimi pelastustöiden johtoaluksena). Satamassa laivan miehistö huomasi, että laivan paapuurin puoleinen keulaportti avautui vain 40 senttimetriä. Laiva jouduttiin kääntämään ympäri ja lastaaminen tapahtui peräporttien kautta. Tarkkaa aikaa vaurioitumiselle oli mahdotonta antaa selvityksen mukaan. Aluksessa ei ole keulavisiiriä, vaan nykyaikaisemmat sivulle aukeavat niin kutsutut perhosportit.
Lähempi vaurioiden tarkastelu osoitti, että paapuurin puolen keulaportti oli saanut seuraavat vauriot:
Saranavarren sivu sekä pohjalevyjen lommahtamiset
Tukikaaren 218 ja 219 lommahtaminen
Portin yläpään ohjausrullan kiinnityskohdan murtuminen
Pitkittäisjäykän lommahtaminen
Laivan miehistö ja Macgregor Naviren korjausmiehet korjasivat keulaportin vauriot heti. Alus todettiin täysin merikelpoiseksi korjausten jälkeen ja se sai luvan lähteä takaisin merelle.
Ongelmia > Karilleajo 1995

Silja Europa oli matkalla Turusta Tukholmaan 12. tammikuuta 1995, kun se ajautui karille Tukholman saaristossa. Aluksella oli tapahtumahetkellä 2 575 matkustajaa. Laivan automaattisen nopeudensäätöjärjestelmän SPEEDPILOT-liitäntäkortin irtoaminen oli syy karilleajolle. Liitäntäkortin irtoaminen aiheutti sen, että SPEEDPILOT siirtyi MANUAL SPEED -moodiin, joka sai virheellisen nopeustiedon 17,62 solmua, joka oli ollut laivan nopeus ennen Tukholman saaristoa. Tästä syystä SPEEDPILOT antoi hälytyksen SP SPEED FAULT ja samalla SPEEDPILOT alkoi vähentämään automaattisesti potkurien lapakulmaa. Mutta koska moodi oli virheellisesti MANUAL SPEED, potkurien lapakulmat menivät nollaan ja aluksesta tuli ohjailukyvytön. Silja Europa ajautui karille kello 04.35. SPEEDPILOT yritettiin saada pois päältä BY-PASS-kytkimellä sekä ottamalla ohjaus konehuoneeseen, mutta SPEEDPILOT pysyi päällä koko ajan. Laivan ohjaus saatiin takaisin toimimaan käyttämällä manuaalista hätäohjausta (KaMeWaN BACK-UP), jolloin SPEEDPILOT saa olla kytkettynäkin, koska hätäohjaus ohittaa SPEEDPILOT-järjestelmän. Laiva irtosi karilta käyttämällä hätäohjausta. Laiva jatkoi karilleajon jälkeen matkaansa Tukholmaan, ja seuraavana päivänä alus meni telakalle korjattavaksi. Alus sai vain vähäisiä vaurioita keulabulbiin ja pystyi palaamaan liikenteeseen 19. tammikuuta 1995.
Ongelmia > Vuoden 2009 ongelmat

Silja Europa sai ohjausvian sunnuntaina 22. marraskuuta 2009. Alus oli matkalla Tukholmasta Turkuun, ja vika havaittiin kello 15.17 Teilin merenselällä Ahvenanmaan saaristossa. Alus olisi ollut välittömässä vaarassa ajautua karille, mutta laivan miehistö sai aluksen pysähtymään ajamalla pääkoneita ristiin. Laivan hätäohjausta (KaMeWan BACK-UP) ei pystytty käyttämään, koska peräsinakseli oli mennyt poikki. Silja Europalla oli tapahtumahetkellä 1 373 matkustajaa. Alus ohjattiin karikkoiselta alueelta väljemmille vesille, jossa se kiersi ympyrää lähes vuorokauden ajan. Alusta ohjailtiin keulapotkurien avulla. Vikaa yritettiin korjata koko ajan. Seuraavana aamuna Silja Europan luo saapui hinaaja Ukko, joka kiinnittyi laivan perään ja auttoi sitä etenemään kohti Turkua. Hinaajan mukana saapuneet sukeltajat tutkivat aluksen vikaa Airistolla ja huomasivat vian johtuvan peräsinakselin vaurioitumisesta. Silja Europan piti olla Turussa sunnuntai-iltana kello 19.15, mutta se pääsi perille vasta maanantaina 23. marraskuuta kello 16.30. Alus lähti korjaustelakalle 26. marraskuuta. Alun perin suuntana oli Riika, mutta telakkakäyntiin päätettiin yhdistää muitakin töitä kuin peräsinakselin korjaus ja puolalainen Gdańskin telakka oli siihen sopivampi. Telakoinnin aikana aluksen molemmat peräsinakselit vaihdettiin ja telakalla suoritettiin myös muita huoltotöitä. Korjaustoimenpiteiden ajan Silja Europaa korvasi Turku–Tukholma-reitillä M/S Baltic Queen. Silja Europa palasi takaisin liikenteeseen 19. joulukuuta 2009.
Avunannot

Silja Europa oli ensimmäinen vuonna 1994 uponneen autolautta Estonian hätäkutsuun vastannut laiva. Aluksella oli suora radioyhteys Estoniaan. Silja Europa saapui toisena aluksena paikalle noin kello 2.30, kun ensimmäinen paikalle tullut laiva, M/S Mariella oli saapunut kello 2.12. Aluksella oli tuolloin helikopterikansi valmiudessa. Silja Europan kapteeni Esa Mäkelä johti pelastustoimia paikan päällä. Alus pelasti yhden ihmisen vedestä, ensimmäinen helikopteri toi alukselle viisi pelastettua ja toinen helikopteri toi yhden loukkaantuneen pintapelastajan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta M/S Silja Europa Wikimedia Commonsissa
Tallink Silja
| --- | --- |
Nykyiset alukset:  Baltic Princess  Baltic Queen  Galaxy  Megastar  MyStar  Regal Star  Romantika  Sailor  Silja Europa  Silja Serenade  Silja Symphony  Star  Victoria I 
Entiset alukset:  Isabelle  Sea Wind  Superstar 
Muuta:  Harri Hylje  Tallink Hotels 
Viking Line
| --- | --- |
Nykyiset alukset:  Gabriella  Cinderella  Viking Glory  Viking Grace  Viking XPRS 
Entiset alukset:  Amorella  Apollo (1970)  Apollo III  Athena  Aurella  Boge  Diana  Diana II  Drotten  Isabella  Kalypso  Kapella  Linden  Marella  Mariella  Olympia  Rosella  Slite  Thor Viking  Turella  Viking  Viking 1  Viking 2  Viking 3  Viking 4  Viking 5  Viking 6  Viking Saga  Viking Sally  Viking Song  M/S Ålandsfärjan  S/S Ålandsfärjan 
Tilatut alukset, joita ei koskaan toimitettu:  Viking ADCC  Europa  Hansa Express 
Entiset osakasvarustamot:  Vikinglinjen  Slite  SF Line  Sally  Ålandsfärjan 
Muuta: Ville Viking
M/S Europa rakenteilla Viking Linelle joulukuussa 1992.
M/S Silja Europan vanha kansikartta.
M/S Silja Europa saapumassa Maarianhaminaan toukokuussa 2005.
Messukylän seurakunta

| Messukylän seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Messukylän kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Tampereen hiippakunta
Rovastikunta:  Tampereen tuomiorovastikunta
Seurakuntayhtymä:  Tampereen seurakuntayhtymä
Pääkirkko:  Messukylän kirkko
Perustettu:  1636
– Tampereen Messukylän seurakunta:  1947
Jäsenmäärä:  38 608 (2022)
– Osuus asukkaista:  64,6 %
Kirkollisvero:  1,25 %
Kirkkoherra:  Juha Itkonen
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Messukylän seurakunta tai Tampereen Messukylän seurakunta on Tampereella toimiva evankelis-luterilainen seurakunta. Seurakunta kuuluu Tampereen seurakuntayhtymään. Messukylän seurakunnassa on 38 608 jäsentä ja se on suurin Tampereen viidestä seurakunnasta.
Messukylän seurakunta on pinta-alaltaan laaja. Siihen kuuluvat Messukylän, Annalan, Haiharan, Kaukajärven, Hankkion, Lukonmäen, Turtolan, Aakkulan, Hakametsän, Huikkaan, Takahuhdin, Ruotulan, Pappilan, Ristinarkun, Linnainmaan, Leinolan, Holvastin ja Vehmaisten kaupunginosat.
Messukylän seurakunnan kirkkoherrana on vuodesta 2020 lähtien toiminut Juha Itkonen.
Historia

Messukylä lienee muodostettu Pirkkalan kirkkopitäjän kappeliseurakunnaksi 1400-luvun alussa, katolisella keskiajalla. Messukylän ensimmäinen kirkko rakennettiin todennäköisesti 1430-luvun alussa. Kivikirkon rakennusvaiheet ajoittuvat vuosien 1510 ja 1530 välille.
Luterilaisuuden aikaan siirtymisen jälkeen vuonna 1636 Messukylä itsenäistyi omaksi kirkkoherrakunnakseen. Teiskosta tuli puolestaan Messukylän kappeliseurakunta. Vuonna 1779 perustettiin Tampereen kaupunki, joka jäi kirkollisesti Messukylän seurakuntaan.
Venäjän vallan aikana, teollistumisen myötä, kaupunki alkoi kasvaa. Messukylän uusi tiilikirkko rakennettiin vuonna 1879. Vuoden 1865 kunnallisasetus johti Messukylän ja Teiskon kuntien perustamiseen, mutta vasta vuonna 1904 toteutui Teiskon ja Tampereen seurakunnallinen itsenäistyminen.
Itsenäisyyden ajan alkaessa, vuoden 1918 kansalaissodassa, Messukylän kirkontienoo joutui keskelle traagisinta sotatannerta. Vuonna 1924 myös Aitolahti erotettiin Messukylästä itsenäiseksi kunnaksi ja seurakunnaksi. Vuonna 1923 Tampereesta tuli hiippakuntajaon myötä tuomiokirkkoseurakunta. Kaupunkien kasvaessa niiden alueelle alettiin muodostaa useampia seurakuntia yhteistalouteen. Tampereella toteutui ensin jako suomen- ja ruotsinkieliseen vuonna 1926. Sitten Pohjois-Pirkkalasta kaupunkiin liitetystä alueesta muodostettiin Harjun seurakunta vuonna 1937.
Toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1947 Messukylän kunta liitettiin Tampereeseen, mikä johti seuraavana vuonna myös seurakunnan liittämiseen seurakuntien yhteistalouteen. Vuonna 1953 Tuomiokirkkoseurakunnasta erotettiin Pyynikin, Kalevan, Viinikan ja Härmälän seurakunnat. Kun Aitolahden kunta vuonna 1966 liitettiin Tampereeseen, myös seurakunta liitettiin seurakuntien yhteistalouteen. Samoin kävi Teiskon vuonna 1972. Kunnat hävisivät, mutta seurakunnat jäivät vaalimaan paikallisidentiteettiä. Väestönkasvun myötä Messukylä kohosi Tampereen suurimmaksi seurakunnaksi. Siksi siitä erotettiin vuonna 1980 Hervanta.
Vuosituhannen taitteessa kaupungin yhä kasvaessa Messukylä kohosi jälleen suurimmaksi seurakunnaksi. Ajan saatossa seurakunnan alue pieneni, mutta väestö kasvoi kymmeniin tuhansiin.
Vuonna 2014 silloisen Messukylän seurakunnan pohjalle perustettiin uusi Messukylän seurakunta, johon liitettiin myös Aitolahden ja Teiskon seurakunnat.
Historia > Kirkkoherrat

Severinus Matthiae Birkelman (1636-60)
Magnus Canuti Wallaeus (1661-86)
Nicolaus Agricola (1687/86-90)
Gustavus Lilius (1690-1706/09)
Ericus Indrenius (1706/09-17)
Henrik Lilius (1717-22)
Thomas Forselius (1718/22-30)
Henrik Gustafinpoika Lilius (1730-45)
Anders Henrikinpoika Lilius (1745-71)
Gustaf Andersinpoika Lilius vanhempi (1771-82/83)
Gustaf Gustafinpoika Lilius nuorempi (1783-1806/07)
Henrik Weckman (1810-21/24)
Abraham Lilius (1826-48)
Jonas Gabriel Taxell (1850-52)
Anders August von Pfaler (1856-57)
Josef Grönberg (1861-1903)
Kaarlo Magnus Olander (1904-33)
Toivo Aaroni Koskela (1934-47)
Mauri Lehtonen (1949-68)
Oke Tenhunen (1969-78)
Jouko Sihvo (1978-82)
Juhani Päätalo (1983-93)
Juha Kauppinen (1993-2007)
Jari Nurmi (2007-14)
Juha Vuorio (2014-20)
Juha Itkonen (2020-)
Kirkot ja muut tilat

Seurakunnan alueella on viisi kirkkoa sekä leiri- ja kurssikeskus:
Aitolahden kirkko
Aitolahden vanha kirkko
Messukylän kirkko
Messukylän vanha kirkko
Teiskon kirkko
Toimintakeskus AitO (leiri- ja kurssikeskus Aitolahdessa).
Lisäksi seurakunnalla on seuraavat seurakuntatalot ja pienemmät seurakuntatilat:
Atalan seurakuntakoti
seurakuntatila Aunes Kämmenniemessä
Messukylän seurakuntatalo
seurakuntatila Kauksun kulma Kaukajärvellä
Levonmäen seurakuntakoti Annalassa
Linnainmaan seurakuntakeskus
Takahuhdin seurakuntatalo eli "Pappila".
Aiemmin seurakunnalla oli Kaukajärvellä oma seurakuntatalo, mutta siitä on luovuttu ja rakennus aiotaan purkaa uudisrakentamisen tieltä . Uudet tilat eli Kauksun Kulma avattiin Kaukajärven liikekeskuksessa syksyllä 2020. Kämmenniemen seurakuntatalo eli Aunes valmistui myös vuonna 2020 Kämmenniemen Salen ja Aunessillan välittömässä läheisyydessä.
Aiheesta muualla

Messukylän seurakunnan verkkosivut
Panoraamakuvia Aitolahden kirkolta - Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
Panoraamakuvia Aitolahden vanhalta kirkolta - Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
Panoraamakuvia Messukylän kirkosta - Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
Panoraamakuvia Messukylän vanhasta kirkosta - Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
Panoraamakuvia Teiskon kirkolta - Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
| n k Tampereen tuomiorovastikunta |
| --- | --- | --- |
| Seurakunnat |  Harju  Messukylä  Tampere Eteläinen  Tuomiokirkkoseurakunta  |  |
| Entiset seurakunnat |  Aitolahti  Hervanta  Härmälä  Kaleva  Pispala  Pyynikki  Tampereen tehdas  Teisko  Viinikka  |  |
Tampereen hiippakunta
Luettelo animaatiosarjan Avatar jaksoista

Avatar on yhdysvaltalainen animaatiosarja, jonka ovat luoneet Michael Dante DiMartino ja Bryan Konietzko.
Luettelo Korihaiden tilastoista ja ennätyksistä Korisliigassa

Uudenkaupungin Korihait on suomalainen koripalloseura, joka pelaa Korisliigassa. Tämä on luettelo Korihaissa pelanneiden koripalloilijoiden seuraennätyksistä sekä joukkueen tilastoista Korisliigassa.
"Henkilökohtaiset ennätykset" -osio luettelee Korihaiden kaikkien aikojen tilastoykköset yleisimmissä tilastoitavissa kategorioissa. Lisäksi osiossa on listattu yksittäisten kausien sekä otteluiden tilastoennätykset. Joukkue-ennätyksiin on kirjattu Korihaiden joukkueena saavuttamat matalimmat ja korkeimmat tilastotulokset sekä yksittäisiltä kausilta että yksittäisistä otteluista.
Käytetyt lyhenteet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  OTT  | Pelatut ottelut |  MIN  | Pelatut minuutit |  PTS  | Tehdyt pisteet |
|  LEV  | Levypallot |  HL  | Hyökkäyslevypallot |  PL  | Puolustuslevypallot |
|  S  | Syötöt |  R  | Riistot |  T  | Torjunnat |
|  M  | Menetykset |  TEH  | Tehokkuuslukema |  V-T  | Joukkueen voitot ja tappiot |
|  2PO  | Onnistuneet kahden pisteen heitot |  2P%  | Kahden pisteen heittojen onnistumisprosentti |  3PO  | Onnistuneet kolmen pisteen heitot |
|  3P%  | Kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti |  1PO  | Onnistuneet vapaaheitot |  1P%  | Vapaaheittojen onnistumisprosentti |