stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ursus maritimus tyrannus

| Ursus maritimus tyrannus |
| --- | --- |
 Piirros lajin kuvitteellisesta ulkonäöstä
Uhanalaisuusluokitus
 Hävinnyt 
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Eutheria
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Alalahko::  Caniformia
Heimo::  Karhut Ursidae
Suku::  Karhut Ursus
Laji::  Jääkarhu maritimus
Alalaji::  tyrannus
Kolmiosainen nimi
 † Ursus maritimus tyrannus  (Shaw, 1791) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ursus maritimus tyrannus oli esihistoriallinen jääkarhun alalaji.
Evoluutio

U. m. tyrannus oli ensimmäinen jääkarhu ja on kehittynyt joskus pleistoseenikaudella. [lähde? ]
Tuoksustoraksi

| Tuoksustoraksi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Lahko::  Ericales
Heimo::  Storaksikasvit Styracaceae
Suku::  Storaksit Styrax
Laji::  obassia
Kaksiosainen nimi
 Styrax obassia  Siebold & Zucc. 
Katso myös
   Tuoksustoraksi Wikispeciesissä   Tuoksustoraksi Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tuoksustoraksi (Styrax obassia) on storaksikasvien (Styracaceae) heimoon, storaksien (Styrax) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on pieni, pystykasvuinen puu tai suuri pensas.
Tuoksustoraksi kasvaa tavallisesti 6–10 metriä korkeaksi. Vanhempien versojen sileä, harmaa kuori hilseilee paljastaen oranssin sisäkerroksen. Kukat kehittyvät varsien päissä sijaitseviin terttuihin, jotka voivat olla noin 20 cm pitkiä. Kukat ovat kellomaisia, hauraita ja valkoisia, mutta niiden näyttävät heteet ovat keltaisia. Tuoksustoraksi kukkii touko–kesäkuussa eli puuksi melko myöhään. Kukista kehittyviä hedelmiä voi esiintyä kasvissa myöhäiseen syksyyn asti.
Tuoksustoraksia käytetään koristekasvina muun muassa pensasaidoissa. Se kasvaa parhaiten keskikosteassa, happamassa, runsasravinteisessa sekä hyvin vettä läpäisevässä maaperässä täydessä auringon valossa tai puolivarjossa. Viileämmillä alueilla laji on syytä istuttaa suojaisaan paikkaan.
Aiheesta muualla

Trees and Shrubs Online: Styrax obassia (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Styrax obassia (englanniksi)
Tyler Arnason

| Tyler Arnason |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. maaliskuuta 1979 (ikä 45) Oklahoma City, Oklahoma
Kansalaisuus:   Yhdysvallat  Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  90 kg
Pelinumero:  39
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2001–
Aik. seurat:   Norfolk Admirals (AHL),  Chicago Blackhawks (NHL),  Brynäs IF (Elitserien),  Ottawa Senators (NHL),  Colorado Avalanche (NHL),  Hartford Wolf Pack (AHL)  Dinamo Riika (KHL)  EHC Biel (NLA)  EHC Visp (NLB)  Blues (SM-liiga)
NHL-varaus:  183. varaus, 1998 Chicago Blackhawks
Tyler Arnason (s. 16. maaliskuuta 1979 Oklahoma City, Oklahoma, Yhdysvallat) on yhdysvaltalais-kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hänellä ei ole tällä hetkellä seuraa. Arnason edusti viimeksi SM-liigassa pelaavaa Espoo Bluesia helmikuussa 2011.
Maajoukkueura

Arnason edusti Yhdysvaltoja kevään 2007 MM-kilpailuissa. Hän teki seitsemässä ottelussa tehot 1+3=4.
Tausta

Arnasonin isä Chuck Arnason on pelannut NHL:ssä laitahyökkääjänä. Arnason syntyi Oklahomassa mutta kasvoi Winnipegissä.
Aiheesta muualla

Tyler Arnason The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Tyler Arnason Legends of Hockey -sivustolla (englanniksi)
Tuol Sleng

Tuol Slengin vankilamuseon pihamaata.
Kidutusvälineitä museon kokoelmista.
Tuol Sleng on koulusta vankilaksi ja kuulustelukeskukseksi muunnettu rakennus Phnom Penhissä, Kambodžassa. Vankilan koodinimi oli S-21. Laitosta johti entinen opettaja Kang Kek Ieu, sissinimeltään "Duch". Nykyään paikalla toimii vankilamuseo.
Punakhmerien valtakaudella 1975–1979 Tuol Slengiin koottiin yli 12 000 vankia, yleensä puhutaan noin 17 000 vangista. Vangituista ainakin 2 000 oli lapsia. Eloonjääneitä oli vähän, tiedettyjä selviytyjiä on seitsemän viidestätoista tuhannesta.
Punaisten khmerien hallitessa Kambodžaa myös ulkomaalaisia katosi. Jotkut näistä päätyivät Tuol Slengiin.
Vankilan oli tarkoitus olla valtion vihollisten (koulutettu väki, munkit, opiskelijat) kuulustelukeskus, mutta myös kokonaisia perheitä teloitettiin. Vangeilta haluttiin saada tunnustuksia ja nimiä kiduttamalla. Vangin keskimääräinen viipymisaika vankilassa oli kolme kuukautta.
Vankeja kuoli teloituksen ohella aliravitsemukseen, kidutukseen ja huonoon hygieniaan. Alussa vangit haudattiin vankilan pihamaalle, mutta tilan loputtua teloittaminen ja hautaaminen siirrettiin Choeung Ekin kuolemankentille kaupungin ulkopuolelle.
Vietnamilaiset sotilaat löysivät vankilan vallattuaan kaupungin. Vain muutama lapsi löytyi elossa, ja muut neljätoista viimeistä vankia oli puukotettu vuotamaan kuiviin vartijoiden paettua vankilasta kiireellä. Näiden neljäntoista tuntemattoman uhrin haudat löytyvät vankilan pihalta.
Virallisesti vankilaan tuotiin kuulusteltavaksi vain keskushallinnon vihollisia, mutta kansanvihollisia nähtiin olevan kaikkialla. Koulutus tai sivistys olivat usein riittävä syy vangitsemiseen, koska keskiluokka oli vallankumouksen tiellä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tuol Sleng Wikimedia Commonsissa
Torpedo

Sopwith Cuckoo torpedopommittaja. Konetyyppi käytössä 1918-1923. Aseistuksena yksi 457 mm torpedo.
Torpedokokeita Suomen laivastossa 1930-luvulla.
Ranskalaisen ydinsukellusveneen Le Redoutablen torpedohuone.
Torpedo on vedenalainen ammus, joka voidaan laukaista sukellusveneestä, torpedoveneestä, laivasta, lentokoneesta tai helikopterista.
Rakenne ja toiminta

Moderni torpedo on muodoltaan pitkä sukkula, jonka perässä on voimansiirto- ja ohjauslaitteisto. Tavallisimmin voimansiirto tapahtuu potkureilla mutta uudet superkavitaatiotorpedot toimivat periaatteessa rakettimoottorilla kuten ohjukset. Torpedo voi kerran laukaistuaan olla joko ohjaamaton, kohteeseen hakeutuva tai kauko-ohjattu. Koska radioaallot etenevät huonosti vedessä, kauko-ohjaus tapahtuu tavallisesti sähköisesti ohjauslangan välityksellä. Kohteeseen hakeutuminen voidaan tehdä kohteen potkuriäänten, rungon magneettisen jäljen tai kaikuluotauksen perusteella.
Voiman tuottamiseen torpedossa täytyy olla polttoainetta ja moottori. Ensimmäiset torpedot toimivat paineilmalla. Useimmat torpedot toisen maailmansodan alkaessa olivat höyrykäyttöisiä. Niiden pahana haittapuolena oli moottorin pakokaasuista muodostuva kuplavana, joka mahdollisti torpedon aikaisen havaitsemisen sekä tehokkaammat väistöliikkeet. Lisäksi sukellusveneestä ammuttuna se myös paljasti veneen sijainnin, koska torpedot olivat ohjaamattomia. Sodan loppuvaiheessa varsinkin saksalaiset ottivat käyttöön sähköiset torpedomoottorit. Nykyiset modernit laivastotorpedot ovat sähkötorpedoja. Erityisesti venäläiset ovat kehittäneet uutta torpedoteknologiaa viime vuosina; Shkval-torpedo toimii superkavitaatioperiaatteella eli torpedo muodostaa ympärilleen kuplan, jonka sisässä ammus voi edetä erittäin suurilla nopeuksilla. Tällaisen torpedon voimanlähde on rakettimoottori. Ensimmäiset mallit olivat ohjaamattomia mutta ilmeisesti parannettu Shkval-2 on ohjattava. Erittäin suuri nopeus aiheuttaa sen, ettei kohde ehdi enää tehdä väistöliikkeitä. Tiettävästi muilla valtioilla ei tällaista asejärjestelmää ole tällä hetkellä, tosin Yhdysvalloissa tutkitaan vedenalaisten ampuma-aseiden mahdollisuutta. Niissäkin ammuksen eteneminen perustuu superkavitaatioon.
Torpedon hyötykuorma on räjähde, joka tavallisesti sijaitsee sukkulan kärjessä. Räjähteen syttymisestä vastaa sytytin, jotka torpedotekniikan alkuaikoina oli tavallisimmin kosketukseen perustuva. Toisen maailmansodan loppuvaiheessa kehitettiin myös akustiseen ja sähkömagneettiseen herätteeseen perustuvia sytyttimiä. Nykyään sytyttimen valinta riippuu jossakin määrin siitä, mihin tarkoitukseen torpedoa käytetään. Räjähde on tavallisesti jotakin sotilasräjähdettä kuten TNT:tä. Myös ydinräjähtein varustettuja ydintorpedoita on kehitetty.
Tähtäys

Torpedon tähtäys on hankala ongelma, sillä ne ammutaan tyypillisesti liikkuvaan kohteeseen ja ne ovat siihen verrattuna suhteellisen hitaita. Pääosa torpedoista ei ole hakeutuvia, vaan ne liikkuvat suoraa linjaa. Ohjausmekanismina on gyroskooppi, joka kääntää torpedon laukaisun jälkeen ohjelmoituun suuntaan. Kohteesta on tunnettava sen etäisyys, kulkusuunta ja nopeus. Kohteen suunta voidaan lukea suoraan tähtäimeltä, kun tulenjohtojärjestelmään tai periskooppiin liitetty valmiiksi kalibroitu optinen tähtäin pidetään kohteen päällä. Kohteen tiedot voidaan saada tutkalta, aluksen patterin ampuma-arvoista tai muista lähteistä. Virheellinen arvio kohteen kulmasta tai nopeudesta aiheuttaa luultavasti torpedon menon ohi kohteesta. Aluksen oma nopeus ja kurssi voidaan saada sähköisesti sen laitteistoilta.
Lisäksi laitteistolla on tarpeen asettaa nykyinen leveysaste, koska tämä vaikuttaa gyroskoopin toimintaan.
Tämän jälkeen on laskettava trigonometrian avulla torpedon suunta, kun sen nopeus tiedetään.
Tämä voidaan tehdä mekaanisella tai elektronisella laskimella syötettyjen tietojen perusteella.
Tulenjohtojärjestelmä ohjelmoi automaattisesti torpedon gyroskoopin asetettujen tietojen perusteella.
Historiaa

Torpedon kehitti italialainen Giovanni Luppis. Siinä ei ollut moottoria vaan se toimi käsivoimin. Torpedoa kannateltiin pylväs- ja köysiviritelmällä. Idea hylättiin, mutta Luppis ei luovuttanut, vaan kääntyi Robert Whiteheadin puoleen ja vuonna 1866 he esittelivät ilmanpaineella toimivan Luppis-Whitehead−torpedon, jonka pystyi ampumaan laivasta. Ase oli hidas ja lyhytkantoinen, mutta silti se otettiin tuotantoon.
16. tammikuuta 1878 upotettu turkkilainen Intibah oli ensimmäinen torpedolla upotettu alus.
Torpedot olivat aikansa huipputekniikka ja kalliita ja hitaita valmistaa.
Kalleuden ja pienen valmiskapasiteetin vuoksi niitä ei mielellään käytetty harjoituksissa tai kokeissa.
Toisen maailmansodan alussa Saksan laivastolle oli suuri järkytys, kun vuosina 1939-1940 torpedojen magneettisytyttimet (alusten teräksen piti saada aikaan räjähdys aluksen kölin alla magneettisytytyksen avulla, jolloin aluksen runko katkeaa) osoittautuivat suurelta osin viallisiksi. Torpedot joko räjähtivät liian aikaisin, mikä sai saattueen hälytystilaan ja paljasti sukellusveneen, tai painuivat liian syvälle, jolloin magneettisytytys ei toiminut. Laivaston ylipäällikkö Karl Dönitz määräsikin pian sukellusveneiden päälliköitä ampumaan vain iskusytytteisiä torpedoita suuremman toimintavarmuuden vuoksi. Dönitz laski, että Saksa oli menettänyt ratkaisevan tärkeitä tonnistoja sukellusveneiden vähyyden ja torpedojen epäluotettavuuden takia.
Yhdysvaltain laivaston MK-46 Mod 5-torpedon laukaisu.
VL

VL voi viitata seuraaviin paikkoihin ja asioihin:
Valtion lentokonetehdas, suomalainen lentokonetehdas
Vapaamielisten liitto, vuosina 1951–1965 toiminut suomalainen puolue
Vapauden liitto, suomalainen puolue
Vartiolaiva, merivartioston vartiolaiva
VL-Media, suomalainen viihdealan yhtiö.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”VL”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ushki

| Uški> Sijainti |
| --- | --- |
 Uški
Koordinaatit:  56.490278°N, 162.691667°E
Valtio:  Venäjä
Kulttuuri:  Paleointiaanit
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ushki eli Uški-järvi sijaitsee Kamtšatkan niemimaalla.
Sieltä on löydetty kivikautista jääkauden lopun aikaista metsästäjien asutusta, joka on kiinnostanut tutkijoita siksi, että näiden löytöjen ajatellaan kertovan jotain intiaanien muutosta Amerikkaan.[lähde? ]
Uški-järveltä on löydetty nuolenkärkiä, jotka ovat 11 500 vuoden (noin 13 400 v)selvennä ikäisiä. Ne muistuttavat Alaskan ruotokärkiä ajalta noin 11 000 vuotta sitten eikä niitä ole tunnustettu nuolenkärjiksi. Ushkin missään kerrostumassa ei näy merkkejä routimisen aiheuttamasta kryoturbaatiosta.[lähde? ] Siellä on säletyökaluja, veitsiä ja pieniä kannallisia kärkiä, jotka muistuttavat jossain määrin paleointiaanien tekemiä. Veitset ovat ellipsin muotoisia. Kärjet ovat pitkiä, kolmiomaisia tai lehtimäisiä ja niissä on takana kaulamainen kanta.
Ushkin "komponentti 7" on samassa ikähaarukassa kuin Alaskan Nenana-kompleksiin (n. 13 000–14 000) ja Yhdysvaltain Clovisin kulttuurin (13 600–12 600 vuotta sitten) kanssa.[lähde? ] Uški VI:ssä 12 860–12 360 vuotta vanhoja mikroliitteja ja kaksipuolisesti iskettyjä veitsiä, sekä ihmisen ja koiran hauta. Tämä vaihe ei liittyne paleointiaaneihin. Se vastaa Alaskan Denali-komplaksia noin 12 800–11 000 vuotta sitten. Ushki 6 ja Denali osuvat nuoremman dryaksen kylmään kauteen 12 600–11 200 vuotta sitten.[lähde? ]
Aiheesta muualla

[vanhentunut linkki]
Vahva (veistos)

Maarit Nissilä, Vahva, 1987.
Vahva on Maarit Nissilän (s. 1952) tekemä betoniveistos, joka sijaitsee Turun Patterinhaassa Vaasantien varren puistossa. Vuonna 1987 valmistunut teos paljastettiin vuorineuvos Armas Puolimatkan 70-vuotisjuhlien yhteydessä 2. kesäkuuta 1988. Turun vanhimman lähiön Patterinhaan rakentanut Rakennustoimisto A. Puolimatka lahjoitti veistoksen Turun kaupungille. Jalustoineen 4,5 metriä korkea veistos kuvaa turkulaissyntyisen Armas Puolimatkan elämäntyötä Turun kaupungin rakentajana.
Uurainen (järvi)

| Uurainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°30′11″N, 26°06′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kuusveden–Kynsiveden alue (14.35)
Laskupuro:  Myllypuro Nurmiseen
Järvinumero:  14.356.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,8 m  
Pituus:  9,072 km  
Leveys:  3,328 km  
Rantaviiva:  53,236 km  
Pinta-ala:  12,98573 km²  
Tilavuus:  0,0856483 km³  
Keskisyvyys:  6,6 m  
Suurin syvyys:  30,2 m  
Saaria:  14 
 fiUurainen 
Uurainen eli Uuraistenjärvi on Laukaassa sijaitseva keskikokoinen järvi. Sen vedet laskevat Myllyjokea Nurmiseen, joka pinta on yli kymmenen metriä alempana. Sieltä vedet jatkavat Kuusveteen. Uurainen on kalastajien ja sorsastajien suosima saalistuspaikka. Uuraistenjärven keskellä oleva niemi jakaa järven kahteen haaraan, joista länsipuolinen on nimeltään Äijälänlahti ja sen pohjukassa on kapean taipaleen erottama Kutemainen.
Uudenmaan kasarmi

Näkymä Liisanpuistikosta
Uudenmaan kasarmi on 1880-luvulla rakennettu, Helsingin Kruununhaassa sijaitseva rakennuskokonaisuus. Rakennuksissa on viimeksi toiminut Sotamuseo. Kasarmi ei ole enää puolustusvoimien käytössä. Tiloihin on tulossa vuodesta 2023 alkaen päiväkoti ja asuntoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uudenmaan kasarmi Wikimedia Commonsissa
"Hienoin pataljoonan kasarmi koko maailmassa", Hakkapeliitta, 31.10.1933, nro 44, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Tyler (Texas)

| Tyler |
| --- | --- |
 Kuvia Tylerista

 Koordinaatit: 32°21′0″N, 95°18′0″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:   Texas
Piirikunta:  Smith
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  140,5 km²
 – Josta vettä:  0,3 km² 
Korkeus:  165 m
Väkiluku (2019):  105 729
 – Väestötiheys:  753 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-6 (kesäaika UTC-5)
Lempinimi::  Rose Capital of the Nation
 
 www.cityoftyler.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tyler on kaupunki Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Se on Smithin piirikunnan hallintokeskus. Tyler syntyi 1840-luvulla vauraan maanviljelysseudun keskuspaikaksi ja se nimettiin presidentti John Tylerin mukaan. Tylerin kehitys yhdeksi itäisen Texasin aluekeskuksista alkoi öljylöydöistä 1930-luvulla.
Maantiede

Tyler sijaitsee Smithin piirikunnan länsiosassa, piirikunta sijaitsee Texasin koillisosassa ja Texas Yhdysvaltain eteläosassa. Tylerin lähikaupunkeja ovat muun muassa Lindale luoteessa ja Whitehouse kaakossa. Noin 55 kilometriä itäkoilliseen on Longview'n öljykaupunki. Tylerin tilastollinen metropolialue käsittää Smithin piirikunnan, jonka väkiluku on noin neljännesmiljoona.
Tylerin etäisyys Dallasista on noin 160 kilometriä itäkaakkoon ja Houstonista noin 290 kilometriä pohjoiseen.
Ilmasto

Tylerissa vallitsee kostea subtrooppinen ilmasto. Vuotuinen keskilämpötila on 18,7 °C, lämpimimmät kuukaudet ovat heinä- ja elokuu, viileintä on joulu- ja tammikuussa. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 1 185 millimetriä, sateisinta on kesäkuussa ja syyskuussa. Korkein Tylerissa mitattu lämpötila on 46 °C (2011) ja matalin −19 °C (1930).
Historia

Tyler sai virallisesti alkunsa 11. huhtikuuta 1846. Sijainti valittiin läheltä Smithin piirikunnan maantieteellistä keskustaa, nimenantajana oli Yhdysvaltain kymmenes presidentti John Tyler. Tylerin ensimmäinen asemakaava käsitti 40 hehtaaria ja 28 korttelia, jotka rakennettiin keskusaukion ympärille. Ympäröivän maaseudun vauraus avitti Tylerin kasvua Smithin piirikunnan kaupalliseksi keskukseksi, jonne perustettiin myös teollisia yrityksiä. Muun Itä-Texasin tapaan Tyler oli sangen riippuvainen orjatyövoimasta: vuonna 1860 runsas kolmannes kaupungin tuhannesta asukkaasta oli orjia. Tylerin äänioikeutetut olivat vahvasti liittovaltiosta eroamisen kannalla, ja paikalliset miehet liittyivät sankoin joukoin Konfederaation armeijaan. Sisällissodan jälkeen orjuus lakkautettiin ja koko Smithin piirikunnan talous ajautui sen myötä lamaan. 1870-luvulla rautatieyhteydet nostivat Tylerin lamasta, kaupunki sai ensimmäisen pankkinsa ja runsaasti uutta yritystoimintaa. Erinäisistä tuhoisista tulipaloista huolimatta kantakaupunki kasvoi ja 1880-luvulla rakennettiin useita oppilaitoksia ja kirkkoja. Vuonna 1907 Tyler virallistettiin kaupungiksi ja vuonna 1910 väkiluku oli kohonnut yli 10 000:n.
Rautatien lisääntyvästä merkityksestä huolimatta Tylerin talouselämän perusta pysyi agraarisena. Erityisen tärkeä tulonlähde oli puuvilla. 1900-luvun taitteessa kauppapuutarhat nousivat huomattavaan asemaan. Kukoistava persikoiden viljely tyrehtyi kasvitauteihin ja tilalle tuli ruusujen viljely. 1940-luvulle tultaessa yli puolet Yhdysvaltojen ruusuista kasvatettiin Tylerissa ja sen lähiympäristössä. Voimakkaimman kasvusysäyksensä Tyler sai kuitenkin öljyesiintymästä, joka löydettiin 1930-luvulla. Öljy- ja kaasuteollisuuden yritykset perustivat toimistojaan Tyleriin, ja kaupungin väkiluku nousi toisen maailmansodan kynnyksellä lähes 30 000:een. Sodan jälkeen öljyteollisuus syrjäytti maanviljelyn Tylerin merkittävimpänä elinkeinona. Muut teollisuuden alat, kuten metalliteollisuus, nousivat öljyteollisuutta suuremmiksi työllistäjiksi 1960-luvulla, mutta öljy tuotti edelleen eniten liikevaihtoa. Monipuolisen teollisuuden siivittämänä myös palvelualat kehittyivät, Tyleriin syntyi useita oppilaitoksia ja sairaaloita. Vuonna 1970 Tylerin väkiluku oli noin 58 000. Erittäin nopea kasvu jatkui edelleen 1980-luvulla, ja 2000-luvun taitteessa väkiluku oli noin 84 000.
Tylerin vuosittaisia tapahtumia ovat muun muassa syyskuisin järjestettävä East Texas State Fair ja lokakuisin pidettävä Texas Rose Festival, joka vaali paikallista ruusutarhaperinnettä.
Talous ja liikenne

Tylerin pääelinkeinot ovat öljyteollisuus ja terveydenhuoltoon liittyvät toiminnot. Myös ruusujen kasvatuksella on edelleen tärkeä merkitys, ja kaupungissa toimii Yhdysvaltain suurin ruusutarha. Tyleria kutsutaan lisänimellä "Rose Capital of the Nation". Maaliikenteen keskeinen väylä on 2 470-kilometrinen Interstate 20, joka kulkee läntisestä Texasista Etelä-Carolinan Florenceen. Alueellinen lentoasema, Tyler Pounds Regional Airport, sijaitsee kymmenisen kilometriä keskustasta länteen. Lähin kansainvälinen lentoasema on Dallasin kansainvälinen lentoasema.
Aiheesta muualla

Tyler, Texas, USA — Sunrise, Sunset, and Daylength
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vahvaa väkeä

| Vahvaa väkeä>  Kotimaisia uskomus- ja fantasiaolentoja |
| --- | --- |

Kirjailija:  Merja Leppälahti
Kieli:  suomi
Genre:  tietokirjallisuus
Kustantaja:  Finn Lectura
Ulkoasu:  sidottu/nidottu
ISBN:  978-951-792-522-8
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Vahvaa väkeä on tutkija Merja Leppälahden kirjoittama vuonna 2012 ilmestynyt tietokirja, joka käsittelee suomalaisia uskomusolentoja fantasian näkökulmasta.
Tyler

Tyler on englanninkielinen sukunimi ja miehen etunimi. Se on myös melko yleinen paikannimi.
Tunnettuja Tyler-nimisiä:
Sukunimenä

Aisha Tyler (s. 1970), yhdysvaltalainen näyttelijä
Albert Tyler (1872–1945), yhdysvaltalainen yleisurheilija ja olympiamitalisti
Anne Tyler (s. 1941), yhdysvaltalainen kirjailija
Bonnie Tyler (s. 1961), walesilainen laulaja
Brian Tyler (s. 1972), yhdysvaltalainen elokuva-, televisio- ja videopelisäveltäjä, musiikki- ja elokuvatuottaja
Dorothy Tyler (1920–2014), brittiläinen korkeushyppääjä
Erastus B. Tyler (1822–1891), yhdysvaltalainen kenraali ja turkisteollisuuden vaikuttaja
Francis Tyler (1904–1956), yhdysvaltalainen rattikelkkailija
James Michael Tyler (1962–2021), yhdysvaltalainen näyttelijä
Jeremy Tyler (s. 1991), yhdysvaltalainen koripalloilija
John Tyler (1790–1862), Yhdysvaltojen presidentti 1841–1845
Judy Tyler (1933–1957), yhdysvaltalainen näyttelijä
Julia Gardiner Tyler (1829–1889), Yhdysvaltain presidentti John Tylerin toinen puoliso
Letitia Tyler (1790–1842), Yhdysvaltain presidentti John Tylerin ensimmäinen puoliso
Liv Tyler (s. 1977), yhdysvaltalainen näyttelijä
Martin Tyler (s. 1945), englantilainen jalkapalloselostaja
Steven Tyler, alkujaan Stephen Victor Tallarico (s. 1948), yhdysvaltalainen muusikko ja lauluntekijä
Wat Tyler (1341–1381), Englannin talonpoikaiskapinan johtaja 1380
Zander Tyler, Jack Parow (s. 1982), eteläafrikkalainen rap-artisti
Wat Tyler Cluverius Jr. (1874–1952), yhdysvaltalainen amiraali ja rehtori
Wat Tyler Cluverius IV (1934–2010), yhdysvaltalainen diplomaatti ja laivaston upseeri
Kuvitteellisia

Tyler Crowley, Stephenie Meyerin kirjasarjassa Houkutus
Tyler Lockwood, televisiosarjassa Vampyyripäiväkirjat
Rose Tyler, televisiosarjassa Doctor Who
Paikkakuntia

Tyler, kaupunki Texasissa
Muuta

Wat Tyler, englantilainen punk-yhtye
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tyler”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tupsikit

| Tupsikit> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Tupsikit Avellinia  Parl.
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tupsikit eli rivieranheinät (Avellinia) on kaurojen lähisukuinen heinäsuku. Suvussa on nykyisin kaksi lajia, jotka ovat yksivuotisia heiniä. Niitä esiintyy alkuperäisenä Välimeren alueella: Etelä-Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja Turkissa. Kesätupsikki (Avellinia festucoides), joka aiemmin on tunnettu nimellä A. michelii, esiintyy laajemmalla alueella ja toinen laji Avellinia longiaristata Baleaareilla Menorcan saarella.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Tupsikit (Avellinia)
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Avellinia
Tähtisafiiri

Tähtisafiiri (eng. Star Sapphire) on nimitys usealle DC Comicsin sarjakuvissa esiintyneelle hahmolle. Monet hahmoista ovat toimineet pahiksina ja Oikeuden Puolustajien ja Vihreän Lyhdyn vihollisina. Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran All-Flash Comics #32 numerossa joulukuussa 1947/tammikuussa 1948. Tunnetuin versio hahmosta Carol Ferris on toiminut sekä pahiksena että sankarina erinäisissä tarinoissa ja Hal Jordanin pitkäaikaisena tyttöystävänä ja Star Sapphire Corpsin johtajana.
Muussa mediassa > Elokuvissa

Carol Ferris esiintyi elokuvassa Green Lantern, jossa häntä esitti Blake Lively. Tämä versio on Hector Hammondin ja Hal Jordanin lapsuudenystävä ja Ferris Aircraftin varapresidentti. Hän ei elokuvassa toiminut Tähtisafiirina.