stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fritzi Burger

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Fritzi Burger vuonna 1928. |  Fritzi Burger vuonna 1928. |  Fritzi Burger vuonna 1928. |  |
Maa:   Itävalta
Naisten taitoluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Sankt Moritz 1928 | yksinluistelu |  |
|  Hopeaa | Lake Placid 1932 | yksinluistelu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Budapest 1929 | yksinluistelu |  |
|  Hopeaa | Montréal 1932 | yksinluistelu |  |
|  Pronssia | Lontoo 1928 | yksinluistelu |  |
|  Pronssia | Berliini 1931 | yksinluistelu |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Wien 1930 | yksinluistelu |  |
|  Hopeaa | Sankt Moritz 1931 | yksinluistelu |  |
|  Hopeaa | Pariisi 1932 | yksinluistelu |  |
|  Pronssia | Lontoo 1933 | yksinluistelu |  |
Friederike "Fritzi" Nishikawa (o.s. Burger, 6. kesäkuuta 1910 Wien – 16. helmikuuta 1999 Portland, Yhdysvallat) oli itävaltalainen taitoluistelija, olympia- ja MM-mitalisti sekä Euroopan mestari.
Burger voitti urallaan olympiahopeaa Sankt Moritzin vuoden 1928 ja Lake Placidin vuoden 1932 talviolympialaisissa. Lisäksi hän voitti neljä MM- ja neljä EM-mitalia. Yleensä Burgerin mestaruudet esti samoilla areenoilla kilpaillut norjalainen Sonja Henie, jota Burgerin ei urallaan koskaan onnistunut voittaa. Ainoan arvokisojen kultamitalinsa, ensimmäisistä järjestetyistä EM-kilpailuista vuonna 1930, Burger voitti ennen maannaistaan Ilse Hornungia. Henie ei kyseiseen kilpailuun osallistunut. Itävallan-mestaruuskilpailuissa Burger voitti maansa mestaruuden vuosina 1928, 1929, 1910 ja 1931, oli hopella vuonna 1932 sekä pronssilla vuosina 1927 ja 1934.
Vuonna 1935 Burger meni naimisiin Shinkichi Nishikawan, helmipohatta Kōkichi Mikimoton lapsenlapsen kanssa.
Jalmari Jalo-Kivi

Jaakko Jalmari Jalo-Kivi (vuoteen 1906 Jaakko Hjalmar Stén; 28. huhtikuuta 1878 Ilmajoki – 9. helmikuuta 1937 Helsingin maalaiskunta) oli suomalainen ammattiyhdistysaktiivi, toimittaja, spiritualisti, yrittäjä sekä oikeistoradikaali.
Jalo-Kivi asettui 1800-luvun lopulla Helsinkiin, missä työskenteli aluksi kivityömiehenä ja toimi 1900-luvun alkuvuosina Helsingin ulkotyöväenyhdistyksen aktiivisena jäsenenä ja lopulta puheenjohtajana. Hänet kuitenkin syrjäytettiin vuonna 1905 yhdistyksen johdosta ja koko sosiaalidemokraattisesta työväenliikkeestä venäläisen poliisin ilmiantajaksi syytettynä. Tämän jälkeen hän muun muassa osallistui Matti Kurikan ympärille kerääntyneen ihannesosialistisen piirin toimintaan. Vuonna 1909 hän perusti spiritualistisen aikakauslehden Spiritistin (lakkasi ilmestymästä 1913). Samana vuonna perustettiin myös Helsingissä ja Tampereella toiminut Suomen Spiritistinen Seura, jonka puheenjohtajana hän toimi seuraavien vuosien aikana. Spiritualismin yhteydessä Jalo-Kivi toimi nimimerkillä Jalo Kivi.
1920-luvun lopulla ja 1930-luvun alussa Jalo-Kivi oli mukana oikeistoradikaaleissa puoluehankkeissa. 1920-luvun lopulla hän oli oikeistoradikaalin Suomen Riippumaton Työväenjärjestö -puolueen johtohahmo. Tämä järjestö pyrki tuhoamaan kommunistisena pitämänsä ammattiyhdistysliikkeen ja korvaamaan sen kansallismielisellä työväenjärjestöllä. Suomen Riippumaton Työväenjärjestö hajosi pian sisäisiin riitoihin ja Jalo-Kivi perusti tilalle Suomen Kansallisen Työväenpuolueen jonka äänenkannattajana oli vuoden 1932 ajan ilmestynyt Suomen Työläinen -lehti.
Teoksia

Julkaistu nimellä Jalo Kivi.
Omia teoksia:
Ääniä haudan takaa eli näkymätön maailma. A. Airaksisen kirjapaino, Helsinki 1909
Suomennoksia:
Oscar Busch : Mistä ja mihin? : elämänkysymyksiä. Aikakauskirja Spiritisti, Tampere 1911, 2. kieliasultaan nykyaikaistettu painos ilmestyi nimellä Jälleensyntyminen, karma ja kuolemanjälkeinen elämä. Biokustannus, Helsinki 2007
Kirjallisuutta

Juuso Järvenpää: Vainotun totuuden esitaistelija – Jaakko Jalmari Jalo-Kiven spiritualistisen identiteetin rakentuminen 1900-luvun alun Suomessa, Historiallinen aikakauskirja 2/2017, s. 198–210.
Juuso Järvenpää, Kansan henkinen kehitys. Jaakko Jalmari Jalo-Kiven eletty kansalaisuus 1900-luvun alussa. Papers on Labour History XVI. Työväen historian ja perinteen tutkimuksen seura. Helsinki 2024. 408 s. http://hdl.handle.net/10138/570338
Franki-paalu

Franki-paalu on paalutyyppi, jota käytetään siirtämään paalukuormia maakerroksiin joko anturan tai anturan ja varren avulla. Se on maata syrjäyttävä paalu, joka valmistetaan käyttäen työputkea, jonka alapää on suljettu vesitiiviillä betonitulpalla. Kärkikappaletta ei kiinnitetä työputkeen, vaan sen ja työputken liitoksessa käytetään tiivistysmassaa, jolla estetään pohjaveden tunkeutuminen työputkeen. Työputki upotetaan maahan lyömällä betonista tulppaa Franki-järkäleellä putken sisällä. Järkäleen massa on 3-8 tonnia ja lyöntikorkeutta vaihdellaan 1-12m välillä läpäistävän kerroksen tiiviyden mukaan. Kun tavoitetaso saavutetaan, lyödään betoninen tulppa osittain ulos putkesta ja kärkeen   valetaan putken läpimittaa suurempi anturalevitys. Tämän jälkeen varsiosaan asennettaan raudoitus ja se valetaan täyteen betonia. Lopuksi työputki poistetaan tärytystä apuna käyttäen. Paalun halkaisija on tavallisesti 500-700 mm.
Falkenswärdin mööpelit

Falkenswärdin mööpelit (ruots. Falkenswärds möbler) on Yle FST:n ja Ruotsin televisioyhtiö SVT:n tuottama ruotsinkielinen tilannekomediasarja vuosilta 2000–2003. Se kertoo suomenruotsalaisesta perheestä, joka muuttaa Helsingin seudulta ruotsinkieliselle Pohjanmaalle saatuaan perinnöksi perheen äidin suvun puusepänverstaan, jonka toimintaa he haluavat jatkaa ja laajentaa. Verstasta vetää omapäinen vanha puuseppä Evert, jonka kanssa perheen äidin Stinan uudet huonekalusuunnitelmat eivät tahdo edetä. Perheen isä Herman haluaa perustaa aina haaveilemansa rockyhtyeen, kun taas teini-ikäiset pojat Markus ja Zacharias haluaisivat aluksi vain palata takaisin Kauniaisiin. Kuudes keskeinen henkilö on naapurinrouva Laura.
Sarjaa tehtiin kolme kymmenen jakson tuotantokautta Vaasan Mediahuset-studiossa, jossa se työllisti viitisenkymmentä ihmistä. Sen ovat käsikirjoittaneet ruotsalaiset Lasse Karlsson ja Anders Berggren, tuottaneet suomenruotsalainen Anders Engström ja ruotsalainen Jan-Olof Svarvar ja ohjanneet ruotsalaiset Leif Lindblom ja Walter Söderlund.
Ruotsissa tästä ensimmäisestä Suomessa tehdystä ruotsinkielisestä tilannekomediasta tuli melko suosittu, ja se sai hyviä arvosteluja.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Johan Storgård  | … |  Herman   |
|  Anna Hultin  | … |  Stina   |
|  Patrick Henriksen  | … |  Markus   |
|  Onni Thulesius  | … |  Zacharias   |
|  Carola Sarén  | … |  Laura   |
|  Thomas Backlund  | … |  Evert   |
Aiheesta muualla

Falkenswärdin mööpelit Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tv-sarja Ritva-radio- ja tv-tietokannassa
Fokka

Fokka on purjehduksessa käytettävä purjetyyppi.
Fokkaa kutsutaan usein myös "etupurjeeksi", vaikkakin se on vain yksi etupurjetyypeistä. Purje on käytössä käytännössä kaikissa purjeveneissä, ja sitä käytetään yleensä aina yhdessä isopurjeen kanssa. Purjepinta-alaltaan fokka on usein veneen pienin purje, jos ei oteta lukuun myrskypurjeita. Fokasta suurempaa etupurjetta, joka ulottuu maston takapuolelle, kutsutaan genuaksi.
Bermudatakiloidussa veneessä fokka on kolmiomainen, etuliesmastaan veneen keulaharukseen kiinnittyvä ja alaliesmasta korkeintaan maston kohdalle ulottuva purje. Fokan etupuolelle keulapuuhun tai erilliseen puomiin kiinnitettävää kolmionmuotoista pitkittäispurjetta kutsutaan nimellä klyyvari tai halkaisija, sillä se "halkaisee" keulanpuoleisen tuulen ja saa fokan kanssa aikaan solailmiön.
Purjeet, masto ja takila
| --- | --- |
Purjeet:  Genua · Genaakkeri · Kahvelipurje · Latinalaispurje · Raakapurje · Spinaakkeri · Course · Driver · Extra · Fokka · Haruspurje · Isopurje · Moonsail · Spanker · Studding · Tallboy · Prammipurje · Topsail · Trysail
Purjeen osat ja materiaalit:  Jalus/skuutti · Halssi · Dacron · Foot · Head · Kevlar · Spectra · Liesma eli liikki, liiktouvi · Reiviseisinki · Roach · Tack
Mastot ja puomit:  Fokkapuomi · Puomi · Kahveli · Kokkapuu · Jiggermasto · Masto · Isomasto · Mesaanimasto · Märssy · Puntarihaarukka · Raakapuu · Masthead Truck · Saalinki · Spinaakkeripuomi
Takilan muut osat:  Ahdin eli prässi · Harus eli staaki · Talja · Boom vang · Buntlines · Cleat · Clewlines · Cunningham · Downhaul · Etuharus · Seistinki · Gooseneck · Guy · Jury Rig · Nostin · Outhaul · Peak · Preventer · Ratlines · Juokseva riki · Sakkeli · Kiinteä riki · Vantti · Stay mouse · Stays · Throat · Trapetsi
Firmin Lambot

Firmin Lambot
Firmin Lambot (14. maaliskuuta 1886 – 19. tammikuuta 1964) oli belgialainen maantiepyöräilijä. Hän voitti Ranskan ympäriajon vuosina 1919 ja 1922; jälkimmäisellä kerralla hän oli jo 36 vuoden ikäinen. Hän on yhä vanhimpana kilpailun koskaan voittanut urheilija.
Saavutuksia

Ranskan ympäriajo:
1911 kokonaiskilpailussa 11.
1912 kokonaiskilpailussa 18., kolmas etapilla 7
1913 kokonaiskilpailussa neljäs, voitto etapilla 9, kolmas etapilla 12
1914 kokonaiskilpailussa kahdeksas, voitto etapilla 6, kolmas etapilla 10
1919 kokonaiskilpailun ja etapin 14 voitto, toinen etapilla 6, kolmas etapeilla 7 ja 10
1920 kokonaiskilpailussa kolmas, voitto etapeilla 5 ja 6, toinen etapilla 11, kolmas etapilla 12
1921 kokonaiskilpailussa yhdeksäs, voitto etapilla 9, toinen etapeilla 4 ja 8
1922 kokonaiskilpailun voitto, kolmas etapeilla 5, 6 ja 7
Liège-Bastogne-Liège: 1920 viides
Fokionísia

| --- | --- |
Sijainti:  36°36′30″N, 26°21′03″E, Astypálaia Kálymnos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Dodekanesia
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,569 km² (Megálo Fokionísi)
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Fokionísia (kreik. Φωκιονήσια) on pieni Kreikan saariryhmä, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja jonka saaret sijaitsevat Egeanmeressä Astypálaian pohjoispuolella. Saariryhmän pääsaari on Megálo Fokionísi (Μεγάλο Φωκιονήσι), josta käytetään usein samaa nimeä kuin koko saariryhmästä. Sen pinta-ala on 0,569 neliökilometriä. Saariryhmä on asumaton (2011). Hallinnollisesti Fokionísia kuuluu Astypálaian kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Faye-l’Abbesse

| Faye-l’Abbesse |
| --- | --- |
 Kirkko

Valtio:  Ranska
Hallintoalue:  Poitou-Charentes
Departementti:  Deux-Sèvres
Hallinto:  
 – Pormestari:  Gérard Pierre
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  23,27 km²
Väkiluku (2012):  1 040
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Faye-l’Abbesse on Ranskan kunta Deux-Sèvresin departementissa Poitou-Charentesin hallintoalueella. 23 neliökilometrin laajuisessa kunnassa oli vuoden 2012 väestönlaskennassa 1 040 asukasta.
Kunta sijaitsee Bressuiresta Châtellerault’hon johtavan tien 725 varrella departementin pohjoisosassa. Se kuuluu Bressuiren kaupungin ympärille syntyneeseen 44 kunnan ja 25 000 asukkaan muodostamaan taajamakuntaan communauté d'agglomération du Bocage bressuirais (CA2B).
Käännös suomeksi
Frank Morgan

Frank Morgan
Frank Morgan (1. kesäkuuta 1890 – 18. syyskuuta 1949) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet muistetaan varsinkin roolistaan Ihmemaa Ozissa (1939).
New Yorkissa syntynyt Frank Morgan oli Ralph Morganin veli. Hän esiintyi elokuvissa 1910-luvulta kuolemaansa saakka.
Morganilla on tähti Hollywood Walk of Famella. Hän sai uransa aikana lisäksi kaksi Oscar-ehdokkuutta rooleistaan elokuvissa Rakastaja Florensista (The Affairs of Cellini, 1934) ja Tyhjäntoimittajien kerho (Tortilla Flat, 1942).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Frank Morgan Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Frank Murkowski

Frank Murkowski
Francis "Frank" Hughes Murkowski (s. 28. maaliskuuta 1933 Seattle) on amerikanpuolainen[lähde? ] Yhdysvaltain republikaanisen puolueen poliitikko, joka toimi Alaskan edustajana Yhdysvaltain senaatissa vuosina 1980–2002 ja Alaskan osavaltion 10. kuvernööri. Hänet valittiin kuvernööriksi 5. marraskuuta 2002 56 %:n ääniosuudella. Murkowskia seurasi vuonna 2006 Alaskan kuvernöörinä Sarah Palin.
Ammatiltaan Murkowski on pankkiiri. Hän on naimisissa ja hänellä on kuusi lasta, joista Lisa Murkowski on Alaskan edustaja senaatissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Frank Murkowski Wikimedia Commonsissa
Fritz Zwicky

Fritz Zwicky (1947)
Muistolaatta Fritz Zwickyn syntymäkodin seinässä Varnassa Bulgariassa.
Fritz Zwicky (14. helmikuuta 1898 Varna, Bulgaria – 8. helmikuuta 1974 Pasadena, Yhdysvallat) oli bulgarialaissyntyinen sveitsiläis-yhdysvaltalainen tähtitieteilijä, joka tunnetaan parhaiten väsynyt valo -hypoteesista. Sen mukaan havaittu punasiirtymä johtuu ’valon väsymisestä’ eli siitä, että valo menettää energiaa matkatessaan lähteeltä havaitsijalle mahdollisesti gravitaation aiheuttaman resistanssin vuoksi. Hän ei uskonut universumin laajenemiseen, vaikka 1920-luvun lopulta lähtien alkoi kertyä todistusaineistoa laajenemisen puolesta.
1930-luvulla Zwicky esitti ensimmäisenä pimeän aineen, neutronitähtien ja gravitaatiolinssien olemassaolon mahdollisuutta. Hän kunnostautui myös supernovien löytäjänä ja löysi niitä 120, mikä on edelleen ennätys (2006).
Aiheesta muualla

About Zwicky From the The Swedish Morphological Society
Idea Man By Stephan M. Maurer. At Beamline.
Fritz von Uhde

Fritz von Uhde, 1880-luvun alussa.
Studiossa, taiteilija vaimonsa kanssa.
Fritz von Uhde (1848–1911) oli saksalainen taidemaalari. Hänen taiteessaan jatkui realistinen suuntaus. Hän oli Max Liebermannin ohella maansa impressionistisen ulkoilmamaalauksen pääedustaja. Hän on tunnettu hengellisaiheisista maalauksistaan, jotka on sovitettu hänen omaan aikaansa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fritz von Uhde Wikimedia Commonsissa
Iso-Köppi

| Iso-Köppi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°32′36″N, 25°03′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskuoja:  oja Salmi-Köpiin 
Järvinumero:  14.625.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  216,2 m  
Pituus:  310 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  0,915 km  
Pinta-ala:  4,859 ha  
Tilavuus:  0,0002349 km³ 
Keskisyvyys:  4,83 m  
Suurin syvyys:  10,4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso-Köppi 
Iso-Köppi  on Keski-Suomessa Multialla  Nikaranperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 310 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 234 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,8 metriä ja suurin syvyys on 10,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Konttijoen valuma-alueeseen (14.625) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 216,2 metriä mpy.
Falkenberg

| Falkenberg |
| --- | --- |
 Ätran-joki virtaa Falkenbergin halki.
 Falkenberg
 Koordinaatit: 56°53′N, 12°30′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Hallandin lääni
Maakunta:  Halland
Kunta:  Falkenbergin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  14,85 km²
Väkiluku:  20 035
 – Väestötiheys:  1 349,2 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Falkenberg on samannimisen Falkenbergin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Hallandin läänissä ja Hallandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 20 035 asukasta.
Falkenberg oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Falkenberg sai kaupunkioikeudet vuonna 1432, mutta siihen aikaan sen nimi oli Ätraby. Nimi Falkenberg tuli linnasta, joka rakennettiin Ätran-joen etelärannalle 1200-luvulla tanskalaisten hallitessa Hallandia.
Falkenbergin Falkagård on Ruotsin keskusrikospoliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan yksi Ruotsin 55 alueesta, jonka paikalliset rikolliset ovat ottaneet hallintaansa ja alueilla tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja kiristystä. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia hyökkäysten vuoksi.
Väestönkehitys

| Falkenbergin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 9 999 | 9 999 |
| 1965 | 1965 |    | 11 817 | 11 817 |
| 1970 | 1970 |    | 13 476 | 13 476 |
| 1975 | 1975 |    | 14 148 | 14 148 |
| 1980 | 1980 |    | 15 653 | 15 653 |
| 1990 | 1990 |    | 17 322 | 17 322 |
| 1995 | 1995 |    | 18 308 | 18 308 |
| 2000 | 2000 |    | 18 581 | 18 581 |
| 2005 | 2005 |    | 18 972 | 18 972 |
| 2010 | 2010 |    | 20 035 | 20 035 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hallandin läänin kuntien keskustaajamat
Interliga

| Interliga |
| --- | --- |
Laji:  Jääkiekko
Maa(t):   Itävalta  Jugoslavian liittotasavalta  Kroatia  Puola  Slovakia  Slovenia  Unkari
Perustettu:  1999
Lopetettu:  2007
Eniten mestaruuksia:   Alba Volán Székesfehérvár  HK Jesenice  Olimpija Ljubljana (2)
Interliga (engl. International Ice Hockey League, saks. Internationale Eishockeyliga, sloveeniksi Mednarodna hokejska liga) oli kansainvälinen jääkiekkoliiga vuosina 1999–2007. Se perustettiin Alpenligan tilalle, kun sarjaan tuli joukkueita Alppien ulkopuolisista maista kaudeksi 1999–2000. Myös edellisen kauden kaikki italialaisjoukkueet jäivät pois sarjasta, eikä Italiasta sittemmin nähty joukkueita enää Interligassa. Liigassa pelasi sen kahdeksan kauden mittaisen historian aikana joukkueita Itävallasta, Kroatiasta, Puolasta, Jugoslavian liittotasavallasta (nyk. Serbia), Slovakiasta, Sloveniasta ja Unkarista.
Interligan kaudet olivat varsin lyhyitä ja liigan runkosarja kesti enimmillään 28 ottelua avauskaudella 1999–2000. Joukkueet pelasivat useimmiten myös omia kansallisia sarjojaan. Viimeisellä kaudellaan 2006–2007 Interligaa pelattiin kahdessa lohkossa, joista B-lohko edusti niin ikään alempaa sarjatasoa. Liigan suosio alkoi hiipumaan ja se lopetettiin vuoteen 2007. HK Jesenice, Olimpija Ljubljana ja Alba Volán Székesfehérvár siirtyivät kaudeksi 2007–2008 Itävallan pääsarja Erste Bank Eishockey Ligaan. Vuonna 2009 käynnistettiin myös Slohokej Liga, johon osallistui joukkueita Itävallasta, Kroatiasta, Serbiasta ja Sloveniasta.
Ainoana suomalaispelaajana Interligassa pelasi Olimpija Ljubljanan maalivahti Tommi Satosaari kaudella 2004–2005.
Osallistuneet joukkueet

| Joukkue | Kaudet | Aikaväli | Mestaruudet |
| --- | --- | --- | --- |
|  Klagenfuter AC | 1 | 1999–2000 | 2000 |
|  Villacher SV | 1 | 1999–2000 |  |
|  VEU Feldkirch | 1 | 1999–2000 |  |
|  Wiener EV | 1 | 1999–2000 |  |
|  Olimpija Ljubljana | 8 | 1999–2007 | 2001, 2002 |
|  Dunaújvárosi Acélbikák | 7 | 1999–2006 |  |
|  Alba Volán Székesfehérvár | 8 | 1999–2007 | 2003, A-lohko 2007 |
|  HK Jesenice | 7 | 1999–2006 | 2005, 2006 |
|  HK Slavija Ljubljana | 7 | 2000–2007 |  |
|  Medveščak Zagreb | 7 | 2000–2007 |  |
|  Ferencvárosi TC | 1 | 2000–2001 |  |
|  HK Roter Stern Belgrad | 1 | 2000–2001 |  |
|  HK Bled | 2 | 2000–2003 |  |
|  MHK Dubnica | 1 | 2001–2002 |  |
|  HK Vojvodina Novi Sad | 2 | 2001–2003 |  |
|  HKm Zvolen 2 | 1 | 2002–2003 |  |
|  Unia Oświęcim | 1 | 2003–2004 |  |
|  Podhale Nowy Targ | 1 | 2003–2004 | 2004 |
|  GKS Tychy | 1 | 2003–2004 |  |
|  Újpesti TE | 2 | 2005–2007 |  |
|  HK Jesenice 2 | 1 | 2006–2007 (B-lohko) | B-lohko 2007 |
|  HK Triglav Kranj | 1 | 2006–2007 (B-lohko) |  |
|  KHL Mladost Zagreb | 1 | 2006–2007 (B-lohko) |  |
|  KHL Zagreb | 1 | 2006–2007 (B-lohko) |  |
|  SD Alfa | 1 | 2006–2007 (B-lohko) |  |
Pelaajaennätyksiä

Eniten tehopisteitä runkosarjassa:  Krisztián Palkovics (Alba Volán Székesfehérvár) (234)
Eniten maaleja runkosarjassa:  Krisztián Palkovics (Alba Volán Székesfehérvár) (136)
Eniten syöttöjä runkosarjassa:  Balázs Ladányi (Dunaújvárosi Acélbikák, Újpesti TE) (136)
Paras piste per peli -keskiarvo runkosarjassa:  Brad Purdie (Villacher SV) (2.48; 33 ottelua, 32+50=82)
Eniten otteluita runkosarjassa:  Balázs Ladányi (Dunaújvárosi Acélbikák, Újpesti TE) (163)
Eniten jäähyminuutteja runkosarjassa:  Dejan Varl (HK Jesenice) (268)
Eniten tehopisteitä pudotuspeleissä:  Gábor Ocskay (Alba Volán Székesfehérvár) (13)
Eniten tehopisteitä yhden kauden runkosarjassa:  Brad Purdie (1999–2000, Villacher SV) (82)
Eniten maaleja yhden kauden runkosarjassa:  Brad Purdie (1999–2000, Villacher SV) (32)
Eniten syöttöjä yhden kauden runkosarjassa:  Brad Purdie (1999–2000, Villacher SV) (50)
Eniten jäähyminuutteja yhden kauden runkosarjassa:  Martin Hohenberger (1999–2000, Villacher SV) (137)
NHL-pelaajat

NHL:n työsulku 2004–2005 toi Interligaan Olimpija Ljubljanan joukkueeseen Manny Malhotran, Matt Pettingerin ja Brian Willsien. Joukkueessa pelasi tuolloin myös ennestään NHL-kokemusta omannut John Jakopin. Muita tunnetuimpia NHL:ssä pelanneita liigassa oli kaudella 1999–2000 Villacher SV:ssä pelanneet Gino Cavallini sekä tappelijana tunnettu Gord Donnelly.
| --- | --- |
  Christoph Brandner    Gino Cavallini   Jozef Čierny   Gord Donnelly   David Emma   John Jakopin   Manny Malhotra :    Darcy Martini   Kevin Miehm   Matt Pettinger   Thomas Pöck   Brad Schlegel    Emanuel Viveiros 
Yli 900 NHL-ottelua pelannut Manny Malhotra pelasi NHL:n työsulkukaudella 2004–2005 slovenialaisjoukkue Olimpija Ljubljanan riveissä.
Faydherbe

Lucas Faydherbe ja hänen perheensä. Maalaus: Jan-Anthonie Coxie . (1693)
Faydherbe, myös muodossa Faid’herbe, on seuraavien saman flaamilaisen taiteilijasuvun jäsenten sukunimi:
Antoon Faydherbe (k. 1653), kuvanveistäjä
Hendrik Faydherbe (1574–1629), kuvanveistäjä ja runoilija
Jean-Luc Faydherbe (1654–1704), kuvanveistäjä ja arkkitehti
Lucas Faydherbe (1617–1697), kuvanveistäjä ja arkkitehti
Maria Faydherbe (1587–1643), kuvanveistäjä
Rombout Faydherbe (1649 – n. 1673), taidemaalari
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Jalmari Jäntti

Jalmari Jäntti (istumassa) sekä Y. A. Jäntti ja Ilmari Melander.
Hjalmar "Jalmari" Johannes Jäntti (9. huhtikuuta 1876 Viipurin maalaiskunta – 9. maaliskuuta 1960 Helsinki) oli WSOY:n pitkäaikainen toimitusjohtaja vuosina 1914–1951.
Ura

Jalmari Jäntti kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta vuonna 1894 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1898. Talvikauden 1898–1899 hän opiskeli taloustiedettä Münchenin yliopistossa ja teki myöhemmin useita ulkomaanmatkoja.
Jäntti aloitti WSOY:n palveluksessa apulaisjohtajana vuonna 1899, siirtyi kirjalliseksi johtajaksi 1904, ja toimitusjohtajana hän toimi Werner Söderströmin kuoleman jälkeen 1914–1951. Hän toimi myös Porvoon kaupunginvaltuuston jäsenenä, rahatoimikamarissa, säästöpankin johtokunnassa ja yhteiskoulun johtokunnassa. Lisäksi hän oli mukana Suomen Kustannusyhdistyksen hallintoneuvostossa, Yhtyneet Kuvalehdet oy:n johtokunnan puheenjohtajana sekä WSOY:n hallintoneuvoston ja Rautatiekirjakauppa oy:n johtokunnan jäsenenä. Toimipa hän valtiopäivien pikakirjoittajanakin vuonna 1897. Hän oli Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran ja Suomen Kulttuurirahaston kunniajäsen ja sai professorin arvon 1946.
Perhe

Jalmari Jäntin ja vaimonsa Hildurin poikia olivat Yrjö Jäntti, joka toimi WSOY:n pääjohtajana 1952–1968, ja Lauri Jäntti, joka oli Yhtyneiden Kuvalehtien johtaja 1934–1969, sekä 30-vuotiaana kuollut Kalevi Jäntti, jonka muistoksi Jalmari ja Hildur perustivat Kalevi Jäntin palkinnon.
Aiheesta muualla

Häggman, Kai: / Jäntti, Jalmari (1876–1960). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  23.8.2006. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Jalmari Jäntti SKS:n kirjailijamatrikkelissa (toimimaton linkki)[vanhentunut linkki]