stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jukkatalo

| Jukkatalo Oy |
| --- | --- |
Perustettu:  1968 (Pyhännän Rakennustuote Oy 2014 (Jukkatalo Oy)
Perustaja:  Pyhännän kunta
Lakkautettu:  2023
Toimitusjohtaja:  Ilkka Sydänmetsä
Avainhenkilöt:  Veijo Sydänmetsä
Kotipaikka:  Pyhäntä
Liikevaihto:  34,2 milj. € (2017)
Liikevoitto:  –0,5 milj. € (2017)
Henkilöstö:  140 (2017)
Emoyhtiö:  PRT-Forest Oy
Kotisivu:  www.jukkatalo.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jukkatalo Oy oli vuonna 1968 nimellä Pyhännän Rakennustuote Oy perustettu suomalainen puualan yritys, jonka päätoimialana oli puurakenteisten omakotitalojen valmistus ja myynti. Tehdas sijaitsi Pohjois-Pohjanmaalla Pyhännän kunnassa ja oli yksi kunnan suurimpia työnantajia.
Jukkatalo oli vuonna 2015 Suomen neljänneksi suurin talotoimittaja runsaan viiden prosentin markkinaosuudella. Jukkatalo valmisti vuosittain noin 300 omakotitaloa. Yhtiön liikevaihto vuonna 2022 oli yli 95 miljoonaa euroa, ja se työllisti yli 200 henkeä.
Jukkatalo kuului yhtenä toimijana suureen PRT-Forest -konserniin, jonka liikevaihto vuonna 2017 oli 141 miljoonaa euroa. Konserniin kuuluivat myös muun muassa hirsitaloja valmistanut Kontiotuote Oy ja yksilöllisiä puutaloja valmistanut Lappli-Talot Oy. Jukkatalo Oy oli vuonna 2019 Suomen suurin puutaloja valmistava yritys 57,6 miljoonan euron liikevaihdollaan, Kontiotuote Oy toiseksi suurin 56,7 miljoonalla eurolla ja Lappli-Talot Oy 11:nneksi suurin 8,1 miljoonalla eurolla.
Historia

Vuonna 1967 Pyhännän kunta perusti sahan kunnan korkean työttömyyden vuoksi. Yrityksen toimitusjohtajaksi valittiin Veijo Sydänmetsä. Vuonna 1968 yhtiön nimeksi tuli Pyhännän Rakennustuote Oy, joka ryhtyi valmistamaan huviloita ja vapaa-ajan asuntoja, pian myös pientaloja. Siitä kasvoi nykyinen Sydänmetsän perheen omistama PRT-Forest -konserni.
1980-luvun alussa Pyhännän Rakennustuote nousi Suomen valmistalomarkkinoiden kärkeen 16 prosentin markkinaosuudellaan eli noin 800 talopaketin vuosimyynnillään.
Vuonna 2014 Jukka-talojen valmistus yhtiöitettiin konsernissa omaksi Jukkatalo Oy:ksi, kun taas Pyhännän Rakennustuote Oy:n uudeksi tehtäväksi tuli rakennusammattilaisten palveleminen puurakenteisilla elementeillä. Ilkka Sydänmetsä ja Lauri Konttila lukeutuivat viimeisiin yhtiön toimitusjohtajiin.
Konkurssi 2023

Vaikka Jukkatalon liikevaihto nousi vuonna 2022 yli 95 miljoonaan euroon, yrityksen liiketulos painui samaan aikaan 4,6 miljoonaa euroa tappiolliseksi. Vaikka liiketulos oli pysynyt voitollisena neljänä edellisenä vuotena, vuoden 2022 tilanne oli poikkeus. Tilinpäätöksessään Jukkatalo perustelee tappiotaan ennätyksellisellä kasvulla, työvoimapulalla ja materiaalikustannusten nousulla. Lisäksi yrityksen täytyi toimittaa taloja sopimusehtojen mukaisilla hinnoilla, mikä vaikeutti tilannetta entisestään.
Vuonna 2022 Jukkatalo työllisti yli kaksisataa henkilöä.
Jukkatalo jätti konkurssihakemuksen Oulun käräjäoikeuteen 28. elokuuta 2023. Oulun käräjäoikeus asetti Jukkatalon konkurssiin seuraavana päivänä.
Syyskuussa 2024 kerrottiin, että puuelementtituotantoa Jukkatalon entisessä tehtaassa Pyhännällä jatkaa entisten työntekijöiden perustama yritys Neco Elements, joka ei ole urakoija vaan puisten rakennuselementtien toimittaja.
Jukkatalo-tuotemerkki myytiin joulukuussa espoolaiselle talofirmalle Havilla Oy:lle.
Aiheesta muualla

Jukkatalon kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Retriitti

Katolinen pappisseminaarin kävijä viettää retriittiä ja rukoilee.
Retriitti eli retretti (< ransk. retrait, ’vetäytyminen’ < lat. retraho, ’noutaa takaisin’) on vetäytymistä arkielämästä ja hiljentymistä esimerkiksi hengellisistä syistä tai stressin välttämiseksi. Länsimaiden kristillisistä, hiljaisuutta korostavista retriiteistä käytetään usein sekaannusten välttämiseksi nimityksiä hiljaisuuden retriitti ja hiljentymispäivät, sillä on olemassa sellaisiakin retriittejä, joiden ajatus perustuu runsaalle keskustelulle.
Nykyisin retriittejä järjestetään enenevässä määrin myös liikeyritysten työntekijöille työyhteisön tiivistämiseksi, luovan ajattelun kehittämiseksi ja kommunikaation parantamiseksi (tyky-retriitti).
Retriitti on tärkeä hengellisyyden muoto myös useissa joogatraditioissa ja buddhalaisuudessa.
Historia

Ignatius Loyola kehitteli 1500-luvulla valmennusohjelman uuteen jesuiittaveljestöön liittyville. Teoksessaan Hengellisiä harjoituksia hän kuvaa kuukauden kestävän ohjelman, joka sisältää muun muassa mietiskelyä, rukoilua ja keskusteluja ohjaajan kanssa.
Jo 1500-luvulla Loyolan harjoituksia alettiin soveltaa myös muihin sääntökuntiin, papistoon ja lopulta tavallisiin seurakuntalaisiin. Ohjelmaa lyhennettiin käytännön syistä päivien mittaiseksi.
Retriitillä katsotaan olevan juuret jo vanhemmassa hengellisessä perinteessä, asketismissa ja kilvoitteluajattelussa.
Retriitit tulivat länsimaissa muotiin 1900-luvun loppupuolella. Suomen retriittiliikkeen syntyyn 1970-luvulla vaikuttivat yhteydet Englannin ja Ruotsin retriitinviettäjiin. Ensimmäisenä retriittejä järjestivät Suomessa Porvoon ja Helsingin hiippakunnat.
Kristillinen hiljaisuuden retriitti > Retriittien järjestäjät

Monet seurakunnatselvennä järjestävät retriittejä. Suomessa kaupunkien suuret seurakunnat järjestävät retriittejä enemmän kuin maaseudun seurakunnat. Suomessa retriittitoimintaa varten perustettiin vuonna 1986 Hiljaisuuden Ystävät -niminen yhdistys, joka järjestää retriittejä ja retriittiohjaajien koulutusta.
Retriittejä voidaan järjestää seurakuntien omissa leirikeskuksissa tai erityisesti retriittejä varten perustetuissa retriittikeskuksissa. Retriittikeskuksia Suomessa ovat ainakin Snoan Lappohjassa, Kyrönniemi Vieremällä ja Heponiemi Karjalohjalla. Katolisella kirkolla toimii Suomessa retriittikeskuksena Stella Maris Koisjärvellä.
Kristillinen hiljaisuuden retriitti > Ohjelma

Retriitit järjestetään usein viikonloppuisin, niin että osallistujat tulevat perjantai-iltana ja lähtevät sunnuntaina iltapäivällä. Loma-aikoina järjestetään pidempiäkin retriittejä. Tyypillinen osallistujamäärä on 10–15 osallistujaa.
Ohjelma on usein suunniteltu tarkoin, jotta osallistujan ei tarvitsisi huolehtia tekemisen puutteesta. Aikatauluun jätetään kuitenkin paljon vapaa-aikaa rauhoittumiseen ja mietiskelyyn. Retriitin tarkoituksena voi olla esimerkiksi hengellinen kasvu, arjen huolten unohtaminen ja itsetutkiskelu.
Retriitissä saatetaan noudattaa säännöllisiä rukoushetkiä luostarien tavoin. Aikaisin aamulla voidaan viettää ehtoollisjumalanpalvelus. Päivän aikana myös ruokaillaan ja kahvitellaan. Ohjelmaan voi kuulua myös Raamatun tutkimista, hiljaista rukoilua ja mietiskelyä (meditaatio). Osallistujilla on myös mahdollisuus keskustella kahden kesken retriitin ohjaajan kanssa ja ripittäytyä. Puhumista vältetään, poikkeuksena rukoushetkien rukoileminen ja yhteislaulu.
Kristillinen hiljaisuuden retriitti > Teemaretriitit

Retriitit suunnitellaan yleensä tiettyjen teemojen ympärille. Teema näkyy mm. siinä, mitä aiheita ohjaaja käsittelee opetuspuheissaan. Usein teema liittyy kirkkovuoden vaiheeseen, mutta joskus retriitille valitaan jokin erityinen teema kuten tietyt laulut tai joku tietty kristinuskoon liittyvä henkilö.
Aiheesta muualla

Hiljaisuuden Ystävät (Arkistoitu – Internet Archive)
Buddhalainen retriittikeskus Padmaloka (englanniksi)
Ignatius Loyolan ajatukset olivat pohjana retriittiperinteen synnyssä.
Naapurihaudan kaveri

| Naapurihaudan kaveri> Grabben i graven bredvid |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Kjell Sundvall
Käsikirjoittaja:  Sara Heldt
Tuottaja:   Charlotta Denward  Börje Hansson 
Säveltäjä:  Trond Bjerknæs
Kuvaaja:  Philip Øgaard
Leikkaaja:   Thomas Täng  Sebastian Amundsen 
Lavastaja:  Peter Bävman
Pääosat:   Elisabeth Carlsson  Michael Nyqvist 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Ensi-ilta:  2002
Kesto:  94 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Naapurihaudan kaveri (ruots. Grabben i graven bredvid) on Kjell Sundvallin ohjaama elokuva vuodelta 2002. Sitä kuvattiin syksyllä 2001 Luulajassa. Se perustuu Katarina Mazéttin romaaniin Parfyymia peräkammarissa. Pääosissa ovat Elisabeth Carlsson ja Michael Nyqvist.
Elokuvan ensi-ilta oli 20. joulukuuta 2002 Kinopalatsissa ja Finnkinon ensi-ilta oli tammikuussa 2003.
Elokuvan juoni

Kirjastonhoitaja Desirée on ollut yksin siitä asti, kun hänen miehensä Örjan kuoli auto-onnettomuudessa. Kun hän on miehensä haudalla, hän tapaa Bennyn, joka on asunut koko ikänsä maaseudulla. Benny on aivan erilainen kuin Desirée. Sitä paitsi Desirée harkitsee muuttavansa kotikaupungista isompaan kaupunkiin, vaikkapa Tukholmaan. He kuitenkin rakastuvat toisiinsa.
Aiheesta muualla

Naapurihaudan kaveri Internet Movie Databasessa (englanniksi)
↑  Luleå - hetast i Filmsverige www.aftonbladet.se. 12.7.2003. Viitattu 6.2.2025. (ruotsiksi)
Jukka Kopra

| Jukka Kopra |
| --- | --- |
 Kopra vuonna 2021.
Kansanedustaja
 22.04.2011−  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen Kokoomuksen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Kymen vaalipiiri (2011–2015) Kaakkois-Suomen vaalipiiri (2015–)
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. helmikuuta 1967 (ikä 57) Helsinki, Suomi
Asuinpaikka:  Lappeenranta
Puoliso:  Anu Kopra (vih. 1996)
Lapset:  4
Tiedot
Puolue:   Kokoomus
Koulutus:  diplomi-insinööri
Aiheesta muualla
Kotisivu
Jukka Matti Kopra (s. 11. helmikuuta 1967 Helsinki) on suomalainen poliitikko, kokoomuksen neljännen kauden kansanedustaja ja yrittäjä. Hän on toiminut vuodesta 2023 puolustusvaliokunnan puheenjohtajana. Kopra on ollut Lappeenrannan kaupunginvaltuutettu vuosina 1997–2004 ja uudelleen vuodesta 2008.
Eduskuntaan Kopra valittiin vuoden 2011 vaaleissa Kymen vaalipiiristä. Eduskunnassa hän on kaudella 2023−2027 puolustusvaliokunnan puheenjohtajuuden lisäksi valtionvarainvaliokunnan varajäsen, puhemiesneuvoston jäsen ja hallinto- ja turvallisuusjaoston jäsen. Kopra on ollut kokoomuksen eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja vuosina 2016−2023. Vuodesta 2013 Kopra on ollut Etelä-Karjalan liiton maakuntahallituksen puheenjohtaja.
Kopra on ollut vuonna 1996 perustamansa ohjelmistoyritys Enerity Solutions Oy:n pääomistaja ja hallituksen jäsen. Kopra myi yrityksensä keväällä 2022.
Yrittäjänä

Kopra on valmistunut tuotantotalouden diplomi-insinööriksi Lappeenrannan teknillisestä yliopistosta ja työskenteli vuosina 1993–1996 Kopra työskenteli UPM-Kymmenellä suunnittelijana.
Kopra perusti vuonna 1996 sähkökaupan ja -verkon kannattavuuden sekä riskienhallinnan ohjelmistoratkaisuihin erikoistuneen Tietokoura Oy:n, jonka toimitusjohtajana hän toimi vuosina 2001-2011. Kun Kopra tuli valituksi eduskuntaan vuonna 2011, hän siirtyi yrityksen hallituksen puheenjohtajaksi.
Yritys vaihtoi nimensä Enerity Solutions Oy:ksi vuonna 2019 ja se myytiin 4,5 miljoonalla eurolla pörssiyritys Solteq Oyj:lle vuonna 2022. Kopra tienasi pääosakkaana kaupasta noin 1,9 miljoonaa euroa pääomatuloja.
Poliittinen ura

Kopra valittiin ensimmäisen kerran Lappeenrannan kaupunginvaltuustoon vuoden 1996 kuntavaaleissa. Hän toimi kaupunginvaltuustossa kaksi kautta vuoteen 2004 saakka ja palasi kaupunginvaltuustoon kuntavaaleissa 2008. Vuosina 2009–2012 hän toimi Lappeenrannan kasvatus- ja opetuslautakunnan puheenjohtajana.
Eduskuntaan Kopra valittiin 4 303 äänellä Kymen vaalipiiristä eduskuntavaaleissa 2011. Hän toimi ensimmäisellä vaalikaudellaan perustuslakivaliokunnan, liikenne- ja viestintävaliokunnan sekä maa- ja metsätalousvaliokunnan jäseninä.
Eduskuntavaaleissa 2015 Kopra valittiin jatkokaudelle Kaakkois-Suomen vaalipiiristä 4 677 äänellä. Hän jatkoi työtään liikenne- ja viestintävaliokunnassa sekä maa- ja metsätalousvaliokunnissa. Lisäksi hän toimi tulevaisuusvaliokunnan ja Yleisradion hallintoneuvoston jäsenenä sekä suuren valiokunnan varajäsenenä.
Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Kopra tuli valituksi Kaakkois-Suomen vaalipiiristä 4 025 äänellä. Hän toimi puolustusvaliokunnan jäsenenä ja valtiovarainvaliokunnan varajäsenenä sekä kokoomuksen eduskuntaryhmän varapuheenjohtajana. Kun Petteri Orpo jätti puolustusvaliokunnan puheenjohtajuuden Suomen Nato-prosessin jälkeen syyskuussa 2022, Kopra oli ehdolla valiokunnan uudeksi puheenjohtajaksi mutta hävisi eduskuntaryhmän äänestyksessä Antti Häkkäselle äänin 18–12.
Eduskuntavaaleissa 2023 Kopra valittiin neljännelle kaudelleen 5 731 äänellä. Hän nousi puolustusvaliokunnan puheenjohtajaksi kesäkuussa 2023. Lisäksi hän toimii Naton parlamentaarisen yleiskokouksen Suomen valtuuskunnan varapuheenjohtajana ja valtiovarainvaliokunnan varajäsenenä.
Näkemyksiä

Kopra kannattaa yrittäjyyttä. Hän on tehnyt yrittäjyyteen ja talouteen liittyviä avauksia sekä julkaissut muun muassa pamfletin ”7 keinoa yrittämisen edellytysten parantamiseksi”.
Kopra on ollut Kokoomuksen valiokuntavastaava liikenne- ja viestintävaliokunnassa. Hän on esittänyt kannanottoja liikenteen kehittämiseksi. Kopra on ehdottanut muun muassa  autoveron poistamista. Hänen mukaansa autoverotuksen uudistus nopeuttaisi autokannan uudistumista ja johtaisi ympäristöystävällisempien autojen määrän merkittävään nousuun. Tämä olisi hänen mielestä järkevää sekä ilmaston että liikenneturvallisuuden kannalta.
Kopra kannattaa yleiseen asevelvollisuuteen perustuvaa vahvaa puolustusjärjestelmää. Kopra on palkittu Reserviläisliiton myöntämällä kultaisella ansiomitalilla. Vuonna 2011 Kopra ei äänestänyt jalkaväkimiinat kieltävän Ottawan sopimuksen puolesta. Kopra on ottanut kantaa kansalliset erityispiirteet huomioivan EU-asedirektiivin puolesta. Hän on kertonut kuitenkin olevansa tyytyväinen asiasta EU:ssa joulukuussa 2016 syntyneeseen neuvotteluratkaisuun, joka turvaa edelleen reserviläisten aseharjoittelun osana vapaaehtoista maanpuolustustyötä.
Vaalikone.fi -palvelussa Kopra oli jokseenkin eri mieltä siitä, että homo- ja lesbopareilla tulisi olla heteroparien kanssa yhtäläiset avioliitto- ja adoptio-oikeudet. Vuonna 2014 Kopra kannatti käsittelyssä olevan tasa-arvoisen avioliittolain kumoamista. Vuonna 2016 Kopra kuitenkin äänesti Aito avioliitto -aloitetta vastaan, jonka tavoite oli kumota homo- ja lesboparien yhtäläinen oikeus avioliittoon.  Vuoden 2018 helmikuussa Kopra äänesti äitiyslakihanketta vastaan.
Helmikuussa 2016 Kopra kertoi hämmästelevänsä, että ”osa hänen puoluetovereistaan on hurahtanut monikulttuurisuuteen”. Kopran mukaan rikoksen tehneet turvapaikanhakijat tulee häätää heti käräjäoikeuden tuomion jälkeen Suomesta. Kysymykseen ”pitäisikö Suomen lähettää turvapaikanhakijoita teloitettaviksi”, Kopra totesi, että tilanne on kestämätön jos kotimaassaan murhan tehnyt turvapaikanhakija ei joudu Suomessa vastuuseen rikoksestaan.
Kopra on ollut vaikuttamassa valtioneuvoston päätökseen sijoittaa lääkärihelikopteri Kaakkois-Suomeen.
Kopra on toiminut vuodesta 2016 Lappeenrannan Heikintalon kummina. Heikintalon toiminta perustuu kansainväliseen Fountain House -klubitalomalliin, jota toteutetaan suomalaiseen yhteiskuntaan soveltuvalla tavalla. Heikintalon toiminta edistää ja tukee arkielämän hallintaa, työllistymistä ja opiskelumahdollisuuksia sekä terveyttä että hyvinvointia. Toiminnan kohderyhmä on 18–62-vuotiaat työikäiset.
Yksityiselämä

Kopran vanhemmat ovat kenraaliluutnantti Matti Kopra ja ekonomi Leena Kopra. Hänen isoisänsä on kenraaliluutnantti Tauno Kopra.
Kopra on ollut vuodesta 1996 naimisissa erikoissairaanhoitaja Anu Kopran kanssa. Perheeseen kuuluu neljä lasta.
Julius Nyqvist

| Julius Nyqvist> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. lokakuuta 1992 (ikä 32) Vantaa, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Julle
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  183 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  EC Bregenzerwald
Sarja:  AlpsHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2012–
Aik. seurat:  Kiekko-Vantaa (Mestis) KooKoo (Mestis/SML) HIFK (SML) HCK (Mestis) Edinburgh Capitals (EIHL) Gentofte Stars (Tanska) Rødovre Mighty Bulls (Tanska)
Julius Nyqvist (s. 29. lokakuuta 1992 Vantaa) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa monikansallisen Alps Hockey Leaguen itävaltalaisjoukkue EC Bregenzerwaldissa. Hän on pelityyliltään peruspuolustaja. Nyqvist laukoo oikealta.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Valko-Venäjä 2010 | jääkiekko |  |
Nyqvist pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2010, jolloin hän voitti pronssia. Nyqvist pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2009. Hän oli mukana myös alle 20-vuotiaiden MM-leiriryhmässä vuoden 2012 turnaukseen, mutta Nyqvist putosi kuitenkin viimeisten joukossa lopullisesta kisajoukkueesta. Yhteensä hän on pelannut 14 nuorten ja 16 poikien maaottelua.
Pilvi

Cumulus congestus, suuri kumpupilvi.
Hahtuvapilviä.
Pilvi on ilmakehän alimmissa kerroksissa ilmavirtausten kannattamana leijuvaa aerosolia, joka koostuu jääkiteistä tai vesipisaroista. Kun pisarat ja kiteet kasvavat riittävän painaviksi, ne putoavat alas sateena. Tämä artikkeli, pois lukien kappale Pilvet muilla planeetoilla, käsittelee lähinnä Maan pilviä. Muiden tunnettujen planeettojen pilvet koostuvat yleensä muusta aineesta kuin vedestä.
Pilvien kaksi perustyyppiä ovat kumpupilvet ja kerrospilvet. Pilvet jaetaan myös niiden alareunan korkeuden mukaan yläpilviin, keskipilviin ja alapilviin. Pilviä esiintyy troposfäärissä maan pinnalta aina 18 kilometriin asti, ja joitain pilvityyppejä sitä ylempänäkin. Sumu on pilvi, joka ulottuu maan pinnalle asti.
Pilvet syntyvät kun kosteaa ilmaa nousee ylöspäin ja tiivistyy viilentyessään hyvin pieniksi pisaroiksi tai jääkiteiksi tiivistymisydinten ympärille.
Pilvet jäähdyttävät maapalloa heijastamalla Auringon säteilyä takaisin avaruuteen. Toisaalta niillä on talvisin myös lämmittävä vaikutus niiden estäessä lämmön karkaamista maapallon pinnalta.
Koostumus

Pilvi koostuu pilvipisaroiksi tai jääkiteiksi tiivistyneestä vesihöyrystä. Pilvipisarat ovat yleensä kooltaan muutamasta mikrometristä kymmeniin mikrometreihin. Niitä muodostuu ja haihtuu koko ajan. Pilvipisarat voivat olla pilvessä alijäähtyneinä nestemäisessä muodossa vielä ainakin –20 asteen lämpötilassa, jos ne eivät ole olleet kosketuksissa sopivaan jäätymisytimeen.
Pilven pitämä vesimäärä riippuu sen lämpötilasta. Esimerkiksi 20-asteisessa pilvessä vettä on 1,7 prosenttia, jolloin kuutiokilometrin kokoisessa pilvessä vettä on noin 17 000 tonnia.
Väri ja muoto

Pilvet ovat usein valkoisia, mutta paksut pilvet ovat tummia. Kumpupilven kumpuileva muoto syntyy nousevista ilmavirtauksista. Repaleinen muoto aiheutuu voimakkaasta tuulesta, joka hajottaa pilven. Laajat kerrospilvet muodostuvat laaja-alaisesta nousevasta liikkeestä esimerkiksi säärintamien yhteydessä. Yläpilvien kuitumainen rakenne syntyy siitä, että ne koostuvat jääkiteistä eivätkä alempien pilvien tapaan vesipisaroista.
Muodostuminen > Olosuhteet

Pilvien syntyprosessi voi alkaa ainakin kolmen eri olosuhteen seurauksena. Kosteaa ilmaa nousee korkeammalle, lämpimien ja kylmien säärintamien myötä, jolloin syntyy kerrospilviä. Konvektiopilviä syntyy konvektion seurauksena, kun ilmaa lämmitetään alhaalta päin. Tätä tapahtuu, kun Aurinko lämmittää maanpintaa tai kylmä ilma ajautuu lämpimän veden päälle. Orografiset pilvet ovat puolestaan seurausta siitä, kun ilma jäähtyy sen joutuessa kohoamaan ylöspäin jonkun esteen, esimerkiksi vuoriston vuoksi.
Muodostuminen > Vesipisaroiden muodostuminen

Pilvien muodostuminen alkaa, kun vettä haihtuu meristä, järvistä, joista ja muista vesialtaista. Vesihöyryn noustessa ylöspäin se viilenee, koska ilma muuttuu kylmemmäksi mitä korkeammalle noustaan troposfäärissä. Samalla ilmanpaine pienenee ja ilma sekä vesihöyry laajenevat, mikä myös viilentää ilmaa ja vesihöyryä. Lopulta ilma ja vesihöyry saavuttavat nostotiivistyskorkeuden, jossa ne ovat viilenneet kastepisteeseen. Tämän jälkeen kondensaatio on nopeata, ja ilmassa muodostuu huomattava määrä pieniä 10–20 mikrometrin suuruisia vesipisaroita.
Pilvien muodostumiseen tarvitaan kosteutta ja sopivan matala lämpötila. Muodostumiseen ei riitä kuitenkaan pelkkä sopiva kosteus, vaan siihen tarvitaan myös pieniä tiivistymisytiminä tunnettuja hiukkasia. Ne antavat vesihöyrylle pinnan, johon sitä voi kiinnittyä. Suhteellinen kosteus voi nousta helposti yli sadan prosentin, jos tiivistymisytimiä ei ole saatavilla. Tällaiset olosuhteet ovat harvinaisia, sillä tiivistymisytimiksi kelpaavat monet erilaiset hiukkaset, kuten metsäpaloista, tulivuorten purkauksista tai ihmisen toiminnasta syntyneet pienet hiilihiukkaset, sulfaatti- ja nitraattiyhdisteet ja ilmakehään päätynyt merisuola.
Muodostuminen > Tiivistymisjuovan synty

Tiivistymisjuova on pilvi, joka syntyy lähinnä lentokoneen pakokaasuun sisältyvästä vesihöyrystä, joka tiivistyy ja jäätyy sopivissa kosteus- ja lämpötilaoloissa. Pakokaasussa olevat muut hiukkaset toimivat tiivistymisytiminä. Tiivistymisjuovia syntyy tyypillisimmin 8–12 kilometrin korkeudessa.
Vaikutus lämpötilaan

Pilvet yhtäältä jäähdyttävät ja toisaalta lämmittävät maapalloa. Jäähdytysvaikutus on voimakkaampi: se syntyy siitä kun osa Auringon lämpösäteilystä ei pääse pilvien läpi maanpinnalle vaan absorboituu pilviin tai heijastuu niistä takaisin avaruuteen. Keväällä ja kesällä sää onkin viileämpi kun taivas on pilvien peitossa verrattuna selkeään säähän. Talvella pilvet kuitenkin myös estävät lämmön karkaamista maasta avaruuteen. Kun taivas talvella selkenee, pakkanen kiristyykin nopeasti.
Luokittelu

Pilvien kaksi perustyyppiä ovat kumpupilvet ja kerrospilvet. Kumpuilevanmuotoiset kumpupilvet ovat useimmiten konvektion tai maaston synnyttämiä. Tasaiset ja litteät kerrospilvet syntyvät laajan kostean ilmamassan kohotessa esimerkiksi säärintaman yhteydessä.
Pilvet jaetaan myös niiden alareunan korkeuden mukaan ylä-, keski- ja alapilviin. Näiden lisäksi on vielä troposfäärin yläpuolella olevia pilviä, kuten helmiäispilviä ja valaisevia yöpilviä. Pilvet voidaan lisäksi ryhmitellä myös laajan alueen pilviin, sadepilviin, paksuihin ja litteisiin pilviin sekä vesi-, seka- ja jääkidepilviin.
| Alareunan korkeus | Napaseutu | Lauhkea vyöhyke | Tropiikki |
| --- | --- | --- | --- |
| Alapilvet | 0–2 km | 0–2  km | 0–2  km |
| Keskipilvet | 2–4 km | 2–7 km | 2–8 km |
| Yläpilvet | 3–8 km | 5–13 km | 6–18 km |
Yläpilvet ovat yleensä muodostuneet jääkiteistä. Keskipilvet sisältävät sekä vettä että jäätä. Alapilvet ovat enimmäkseen muodostuneet pilvipisaroista.
Luokittelu > Pilvisuvut

Yleisimmin käytetyssä luokittelussa pilvet jaetaan kymmeneen pilvisukuun, joihin kuuluu kolme ylä-, kolme keski- ja neljä alapilvisukua. Suvut jaetaan edelleen lajeihin. Jokainen pilvi voi kuulua vain yhteen sukuun ja lajiin. Luokittelun loi 1800-luvun alussa englantilainen apteekkari ja harrastelijameteorologi Luke Howard. Sukujen ja lajien kuvaamiseen käytetään latinankielisiä nimiä:
alto – kohottaa
cirrus – hiuksen kihara
cumulus – pino
nimbus – sadepilvi
stratus – peitto