stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Shimonosekin rauha

| Shimonosekin rauhansopimus> 下関条約 |
| --- | --- |
 Sopimuksen japaninkielinen versio
Allekirjoitettu:  17. huhtikuuta 1895
Allekirjoituspaikka:   Shimonoseki, Japani
Kielet:  japani, mandariinikiina
Osapuolet
Alkuperäiset allekirjoittajat:   Japani  Qing-dynastia
Allekirjoittajat:  Itō Hirobumi Mutsu Munemitsu Li Hongzhang Li Jingfang
Shimonosekin rauhansopimus (jap. 下関条約, Shimonoseki Jōyaku), Kiinassa nimellä Maguanin sopimus (kiin.: 馬關條約; pinyin: Mǎguān Tiáoyuē), 17. huhtikuuta 1895 lopetti Kiinan ja Japanin välisen sodan, joka oli alkanut Japanin sodanjulistuksella 1. elokuuta 1894. Sotaan oli syynä kiista Koreasta. Japani halusi vahvistaa otettaan Koreasta ja alistaa koko Korean omaksi protektoraatikseen. Sopimus solmittiin Shimonosekin kaupungissa, Yamaguchin prefektuurissa. Sopimuksen allekirjoittivat Japanin osalta Itō Hirobumi ja Mutsu Munemitsu sekä Kiinan osalta Li Hongzhang ja Li Jingfang.
Rakennus, jossa Shimonosekin sopimus solmittiin.
Shimonosekin rauhansopimuksessa Kiina tunnusti Korean täyden itsenäisyyden ja autonomisen aseman. Kiina velvoitettiin sopimuksessa maksamaan suuret sotakorvaukset (200 000 000 taelia) Japanille sekä luovuttamaan alueita Japanin haltuun. Japanin haltuun siirtyi Formosan saari (nyk. Taiwan), Peskadorit ja Liaotungin niemimaa.
Eurooppalaiset siirtomaavallat eivät katsoneet suopeasti Japanin aluelaajennuksia vaan Japani pakotettiin niin sanotulla kolmoisinterventiolla luopumaan nopeasti vaatimuksistaan Liantungin niemimaahan. Japani sai tästä hyvästä vielä 30 000 000 taelia lisää sotakorvauksia.
Taiwanilaisille Shimonosekin rauhansopimus edustaa ensimmäistä askelta kohti omaa itsenäistä valtiota. Shimonosekin sopimuksen synnyttyä Taiwanissa syntyi 1895 kapinallisten kapinoinnin seurauksena vähäksi aikaa itsenäinen Taiwanin tasavalta. Japanin keisarilliset joukot murskasivat kuitenkin vastarinnan muutamassa kuukaudessa.
Korealle sopimus merkitsi "vapautta" siinä mielessä, että sen ei enää tarvinnut maksaa suojelurahaa Kiinalle; kyseinen järjestely oli alkanut 500-luvulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Shimonosekin rauha Wikimedia Commonsissa
Pjotr Kropotkin

Pjotr Kropotkin
Pjotr Aleksejevitš Kropotkin (ven. Пётр Алексе́евич Кропо́ткин; 9. joulukuuta (J: 27. marraskuuta) 1842 Moskova – 8. helmikuuta 1921 Dmitrov, Moskovan lääni) oli venäläinen ruhtinas, anarkisti ja maantieteilijä.
Aate

Kirjoissaan (esimerkiksi englanniksi kirjoitetussa teoksessa Factories, Fields and Workshops, 1898) Kropotkin hahmotteli sosialistista, hierarkiattomasti järjestettyä yhteiskuntaa, jossa tuotanto on järjestetty pitkälti paikallisella tasolla. Kropotkin kirjoitti myös kirjan Mutual Aid: Factor of Evolution (1902), jossa hän argumentoi aikalaistensa, muun muassa T. H. Huxleyn, sosiaalidarvinismia vastaan, että evoluutiossa kilpailun sijaan keskeistä on yksilöiden välinen auttaminen. Lajien yksilöt tekevät yhteistyötä keskenään, ja näiden yhteistyön muotojen kehittyminen on tärkeää lajin selviytymisen kannalta.
Kropotkinin pääteos on vuonna 1892 ilmestynyt Taistelu leivästä, jonka esipuheen on kirjoittanut ranskalainen Élisée Reclus. Kirja julkaistiin suomeksi myös nimellä Leivän valloitus.
Kirjallisuutta > Suomennetut teokset

Anarkistin muistelmat. Suom. Ilmari Lehmusvaara. Helsinki: Ex Libris, 1973. (Ilmestynyt myös nimellä Vallankumousmiehen muistelmia 1910 ja Vallankumouksen ruhtinas 1917.)
(Krapotkin, P.) Hirmuvalta Venäjällä 1905–1909. Helsinki: Kustannusliike Tarmo, 1909.
Kapinahenki: Kirjoituksia anarkismista.  (Toimittanut ja suomentanut Juha Kulmala)  Turku:  Savukeidas, 2009.  ISBN 978-952-5500-53-0
(Krapotkin, P.) Leivän valloitus. Suom. Santeri Rissanen. Hämeenlinna: Karisto, 1919. (Ilmestynyt myös nimellä Taistelu leivästä 1906.)
Kirjallisuutta > Muuta kirjallisuutta

Halmesvirta, Anssi & Valta, Reijo (toim.): Aatteiden kamppailu elintilasta: Viktoriaanisen ajan näkemyksiä ihmisestä ja yhteiskunnasta.  (Jyväskylän yliopiston historian laitos. Yleisen historian tutkimuksia 10)  Jyväskylä:  Kampus kustannus, 1999.  ISBN 951-9113-48-7
Sutinen, Ville-Juhani (toim.): Utopiasosialistit.  (Suomennokset Timo Hännikäinen ym.)  Turku:  Savukeidas, 2009.  ISBN 978-952-5500-43-1
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Peter Alekseyevich Kropotkin | Russian revolutionary Encyclopedia Britannica. Viitattu 21.12.2020. (englanniksi)
Kropotkin, Pjotr Mutual Aid: Factor of Evolution Gutenbergissä
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 2  Venäjä  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove  Kansallisbiografia  Biografiasampo 
Muut:  Europeana  Dictionnaire historique de la Suisse  SNAC  IdRef 
Kropotkinin vuonna 1875 laatima Itä-Siperian eteläosan sekä Mongolian, Mantsurian ja Sahalinin osien kartta.
Olivier Richters

| Olivier Richters> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. syyskuuta 1989 (ikä 35)
Ammatti:  kehonrakentaja
Muut tiedot
Lempinimet:  The Dutch Giant
Aiheesta muualla
Kotisivu
Olivier Richters (s. 5. syyskuuta 1989) on alankomaalainen kehonrakentaja, näyttelijä, malli ja Muscle Meat -yhtiön perustaja. Richters on 218 senttimetriä pitkä, mikä tekee hänestä maailman pisimmän kehonrakentajan.
Richters esiintyy vuoden 2021 elokuvissa Black Widowissa sekä The King’s Manissa.
Laila Pullisen veistospuisto ja kotimuseo

| Laila Pullisen veistospuisto ja kotimuseo |
| --- | --- |
 Laila Pullisen veistospuisto ja kotimuseo esittelee taiteilija Laila Pullisen tuotantoa 1950-luvulta 2010-luvulle saakka.
Tyyppi:  veistospuisto ja kotimuseo
Sijainti:  Sotungintie 4, 01200 Vantaa
Koordinaatit:  60.28131°N, 25.12597°E
Kotisivut
Laila Pullisen veistospuisto ja kotimuseo (aiemmin: Nissbackan kartanon veistospuisto) on veistospuisto Vantaan Hakunilassa, noin 200 metriä Sotungin koululta koilliseen. Se esittelee kuvanveistäjä Laila Pullisen (1933-2015) veistoksia ja ympäristötaideteoksia ja muuta tuotantoa Nissbackan kartanon piha-alueella, viljamakasiinissa sekä taiteilijan ateljeessa ja vuonna 2021 auenneessa kotimuseossa. Yksityiskäytössä olevalla alueella sijaitseva veistospuisto on avoinna yleisölle kesäkuukausina neljästiiviikossa ja ryhmille varauksesta.
Pullinen perusti veistospuiston yhdessä miehensä, neurologi Carl-Magnus Ramsayn kanssa Ramsayn suvun omistaman Nissbackan kartanon pihapiiriin. Pakkolunastusuhan ja suunnitellun kerrostalorakentamisen alle joutunut tilan ydinosa pelastettiin paljolti kotiuttamalla kansainvälisesti tunnetuksi nousseen taiteilijan veistoskokoelma Euroopasta Vantaalle. Ajatuksena oli yhtäältä turvata tilan säilyminen uhkaavilta kaavoitushankkeilta ja toiseaalta tarjota vantaalaisille linkki paikallishistoriaan. Muutto Pariisista Vantaalle vuonna 1983 antoi taiteilijalle tilaisuuden ympäristötaiteen alaan kuuluvan maareliefien toteuttamiseen jo kotimiljössään. Samalla luonnon valo, värit, äänet ja vaihtuvat olot toivat veistoksiin uusia ulottuvuuksia. Kartanon valoisa piha-alue mahdollisti Pulliselle kivimateriaalin lähes ympärivuotisen työstämisen; tämä edesauttoi kivisten teosten syntyä.
Nissbackan kartanossa julkinen kesänäyttelytoiminta alkoi vuonna 1985 yhteistyössä Helsingin juhlaviikkojen kanssa,  erään lähteen mukaan jo 1984. Nyttemmin vastuullisena on Laila Pullisen poika, veistospuiston toiminnanjohtaja Jean Ramsay yhdessä vaimonsa kanssa. Toiminta on organisoitu keväästä 2018 lähtien Laila Pullisen säätiön kautta.
Esillä on taiteilijan tuotantoa vuosilta 1955–2013.
Kuvia veistospuiston teoksista

Joukko Laila Pullisen veistoksia Nissbackan kartanon veistospuistossa keskuussa 2016.
Pullisen veistoksia Nissbackan kartanon veistospuistossa keskuussa 2016.
Veistokset Viimeinen Flora (1970), Viimeinen Apollo (1970) ja Ajuri (1987) Nissbackan veistospuistossa.
Pronssiveistokset Viimeinen Flora (1970/1973) ja Viimeinen Apollo (1970/1973). Veistosten takana loivasti kohoava maapenger muodostaa osan maareliefiteosta Muinainen meri (1987).
Ajuri-veistos (1987) Vantaan taidemuseo Artsin näyttelyssä, taustallaan rasvaliitupiirrokset Oikeuden kuva (allegorinen omakuva, 2003) ja Onnetar suosii tietämättömyyttä (2003).
Omaggio a Botticelli (1972) kesäkuussa 2016 Nissbackan veistospuistossa.
Omaggio a Botticelli (1972) Vantaan taidemuseo Artsin taidenäyttelyssä joulukuussa 2019.
Aiheesta muualla

Minne mennä: Nissbackan kartanolle tulossa vilkas kesä: näyttely, kahvila, leffafestarit ja jopa puistojoogaa (1.6.2019) (vantaansanomat.fi)
Jatkuva ilkivalta piinaa Nissbackan kartanoa (26.9.2015) (Arkistoitu – Internet Archive) (vantaansanomat.fi)
Suna Vuori

Suna Vuori (s. 1967) on suomalainen toimittaja, kirjailija ja viestintäyrittäjä.
Ura

Suna Vuori perusti vuonna 2016 taiteeseen ja kulttuuriin erikoistuneen viestintätoimisto Svart Helsinki Oy:n. Ennen sitä hän työskenteli pitkään teatterikriitikkona ja kulttuuritoimittajana muun muassa Helsingin Sanomissa.
Vuoren artikkeleita on julkaistu Helsingin Sanomien lisäksi useissa muissa medioissa, kuten Suomen Kuvalehdessä, Imagessa ja Long Playssa sekä Yleisradion verkkosivuilla. Vuori on myös yksi Yleisradion kulttuuriaiheisen Jälkinäytös-keskusteluohjelman vakipanelisteista.
Vuori on julkaissut tietokirjoja ja lastenkirjoja sekä käsikirjoittanut kansainvälisesti palkitun lyhytelokuvan Kesken (2024). Vuonna 2022 hän toimi puheenjohtajana tietokirjallisuuden Finlandia-palkinnon esiraadissa.
Koulutukseltaan hän on filosofian maisteri.
Kevin Magnussen

| Kevin Magnussen |
| --- | --- |
 Kevin Magnussen vuonna 2016.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kevin Jan Magnussen
Syntynyt: 5. lokakuuta 1992 (ikä 32) Roskilde, Tanska
Kansalaisuus:   Tanska
Formula 1 -ura
Auton numero:  20
Aktiivivuodet:  2014–2020, 2022–2024
Talli(t):  McLaren (2014–2015) Renault (2016) Haas (2017–2020, 2022–2024)
Kilpailuja:  186 (185 starttia)
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  1
Paalupaikkoja:  1
Nopeimpia kierroksia:  3
MM-pisteitä:  202
Ensimmäinen kilpailu:  Australian GP 2014
Viimeinen kilpailu:  Abu Dhabin GP 2024
Sijoitus kaudella 2024:  15. (16 p.)
Aiheesta muualla
kevinmagnussen.com
Kevin Jan Magnussen (s. 5. lokakuuta 1992 Roskilde, Tanska) on tanskalainen rata-autoilija.
Vuonna 2013 Magnussen voitti Formula Renault 3.5 -sarjan mestaruuden. Kaudella 2016 hän kilpaili Formula 1 -sarjassa Renault’lla.
Hänen isänsä on entinen F1-kuljettaja Jan Magnussen, joka ajoi vuonna 1995 yhden kilpailun McLarenilla ja vuodet 1997–1998 Stewartilla.
Ura

Magnussen aloitti uransa karting-luokista ja siirtyi vuonna 2008 ajamaan Tanskan Formula Ford -sarjaa voittaen sarjan mestaruuden. Hän kilpaili samana vuonna muun muassa ADAC Formel Masters -sarjassa sijoittuen sarjan 12:nneksi. Vuonna 2009 Magnussen siirtyi kilpailemaan Formula Renault -sarjoja ja sijoittui Formula Renault 2.0 NEC -sarjan toiseksi. Hän kilpaili myös Eurocup Formula Renault -sarjaa sijoittuen sarjan seitsemänneksi.
Vuonna 2010 Magnussen ajoi Saksan Formula 3 -sarjassa sijoittuen sarjan kolmanneksi. Hän ajoi samana vuonna kaksi kilpailua Formula 3 Euro -sarjassa voittaen niistä toisen. Vuonna 2011 Magnussen kilpaili Britannian Formula 3 -sarjassa. Hän voitti seitsemän kilpailua ja sijoittui loppupisteissä sarjan toiseksi. Magnussen ajoi World Series by Renault -sarjassa vuonna 2012 saavuttaen yhden voiton ja kolme paalupaikaa sijoittuen sarjan seitsemänneksi. Vuonna 2013 Magnussen jatkoi samassa sarjassa ja voitti sarjan mestaruuden ajettuaan kauden aikana kahdeksan paalupaikkaa, viisi voittoa ja neljä kilpailun nopeinta kierrosta.
Formula 1 -ura

Kevin Magnussen kuului McLarenin nuorten kuljettajien kehitysohjelmaan. Vuoden 2012 loppupuolella Magnussen pääsi testaamaan McLarenin F1-autoa Abu Dhabin nuorten kuljettajien testeissä ollen ensimmäisenä päivänä päivän nopein kuljettaja. Vuonna 2013 Magnussen testasi jälleen McLarenin F1-autoa Silverstonen nuorten kuljettajien testeissä, jossa hän oli ensimmäisen päivän nopein kuljettaja.
Formula 1 -ura > McLaren (2014–2015)

Vuonna 2014 Magnussen kilpaili Formula 1:ssä McLarenin tallin autolla korvaten lähtöpassit tallista saaneen Sergio Pérezin. Hän on neljäs tanskalainen F1-kuljettaja Tom Belsøn, isänsä Jan Magnussenin ja Nicolas Kiesan jälkeen. Hän on täten myös toisen sukupolven F1-kuljettaja. Ensimmäisessä F1-osakilpailussaan Australiassa maaliskuussa 2014 Magnussen ajoi maaliin kolmantena, mutta Daniel Ricciardon hylkäyksen johdosta hän nousi toiseksi. Hänestä tuli myös ensimmäinen tanskalainen, joka on ajanut F1:ssä palkintokorokkeelle. Hienon avauskilpailun jälkeen McLaren autoilla ei enää taisteltu palkintosijoista vaan Magnussen joutui tyytymään kilpailuissa ainoastaan jäännöspisteisiin. Hän sijoittui lopulta 55 pisteellään MM-sarjassa 11:nneksi.
McLaren ilmoitti 11. joulukuuta 2014, että Magnussen siirtyy takaisin tallin testikuljettajaksi, kun uudella Hondan moottorilla uuteen kauteen lähtevä talli julkaisi kuljettajikseen Magnussenin tallikaverin Jenson Buttonin ja Ferrarilta lähteneen Fernando Alonson.
Magnussen pääsi kuitenkin ajamaan kauden avauksessa kun Fernando Alonso jäi pois aivotärähdysriskin vuoksi. Magnussenin moottori kuitenkin hajosi jo ennen lähtöruutuihin ajamista eikä hän pystynyt starttaamaan lainkaan kilpailuun.
Lokakuussa 2015 McLaren ilmoitti Magnussenille, ettei hänen kauden lopussa päättyvää sopimustaan jatkettaisi.
Formula 1 -ura > Renault (2016)

Magnussen ajoi kaudella 2016 Renault’lla, korvaten Pastor Maldonadon, joka sai potkut sponsorinsa maksuvaikeuksien vuoksi. Magnussen onnistui saalistamaan kauden avauspisteensä Venäjältä, sijoittuen seitsemänneksi. Monacossa Magnussen keskeytti kierroksella jääneen Daniil Kvjatin törmättyä häneen ja vaurioitettua Magnussenin auton pohjaa. Belgiassa Magnussen ajoi kierroksella 6 ulos Eau Rouge -mutkassa. Ulosajon seurauksena Magnussen satutti jalkaansa ja kilpailu keskeytettiin hetkellisesti. Hän oli kuitenkin ajokunnossa jo seuraavassa kilpailussa Italiassa. Singaporen GP:ssä Magnussen ajoi kymmenenneksi saaden yhden MM-pisteen. Hän sijoittui seitsemällä pisteellä sarjapisteissä 16:nneksi.
Formula 1 -ura > Haas (2017–2020)

Marraskuussa 2016 Magnussen teki sopimuksen Haas-tallin kanssa kaudesta 2017. Mangussen keräsi kauden aikana 19 pistettä sijoittuen MM-sarjan 14:nneksi, parhaaksi sijoitukseksi jäi Azerbaidžanin GP:n seitsemäs sija.
Magnussen jatkoi Haasilla kaudella 2018. Bahrainin ja Itävallan GP:eissä Magnussen sijoittui viidenneksi. Singaporen GP:ssä Magnussen ajoi uransa ensimmäisen kilpailun nopeimman kierroksen. Kyseessä oli myös ensimmäinen tanskalaiskuljettajan ajama nopein kierros F1-sarjassa. Magnussen saavutti kauden aikana 56 pistettä.
Magnussen jatkoi tallissa kaudella 2019 keräten 20 pistettä. Hän ajoi uransa toisen nopeimman kierroksen jälleen Singaporen GP:ssä.
Kaudella 2020 Magnussen saavutti vain yhden pisteen Unkarin GP:stä. Magnussen ajoi maaliin yhdeksäntenä, mutta putosi aikarangaistuksen takia kymmenenneksi. Haas ei uusinut Magnussenin sopimusta kauden 2020 jälkeen, mikä päätti Magnussenin seitsemän vuotta kestäneen F1-uran. Marraskuussa 2021 Magnussen kertoi kuitenkin omaelämäkerrassaan, että Williams-talli oli tarjonnut hänelle sopimusta kaudeksi 2021, mutta hän kieltäytyi saatuaan kuulla korvaavansa lahjakkaana kuljettajana pitämänsä George Russellin tallin toisen kuljettajan Nicholas Latifin sijasta ja hän siirtyi sen seurauksena muihin kilpasarjoihin.
Formula 1 -ura > Haas (2022–)

Kevin Magnussen valittiin kaudelle 2022 Haas-tallin kilpakuljettajaksi juuri ennen kauden alkua, kun Haas irtisanoi venäläisen pääsponsorinsa Uralkalin ja Nikita Mazepinin Venäjän hyökättyä Ukrainaan. Kauden avauskilpailussa Bahrainissa Magnussen yllätti aika-ajoissa ajamalla seitsemänteen lähtöruutuun todistaen tallin parantaneen suorituskykyään merkittävästi. Kilpailussa Magnussen sijoittui Red Bullin kuljettajien keskeytysten seurauksena peräti viidenneksi, mikä oli hänen ja tallin paras kilpailusuoritus sitten Itävallan GP:n 2018, jossa Grosjean sijoittui neljänneksi ja Magnussen viidenneksi. São Paulon GP:ssä vaihtelevissa olosuhteissa Magnussen ajoi perjantaina ajetuissa aika-ajoissa uransa ensimmäisen paalupaikkansa lauantain sprinttikilpailuun. Hänestä tuli näin ensimmäinen tanskalainen, joka on ajanut paalulle aika-ajoissa. Paalupaikka oli myös Haas-tallin ensimmäinen. Lauantain sprinttikilpailussa Magnussen johti kilpailua kolmen kierroksen ajan, mutta putosi lopulta kahdeksanneksi sunnuntaina ajettavaan varsinaiseen kilpailuun, jossa Magnussen joutui keskeyttämään hänen kolaroitua Daniel Ricciardon kanssa. Magnussen keräsi kauden aikana 25 pistettä sijoittuen sarjan 13:nneksi.
Magnussen jatkoi Haas-tallissa kaudella 2023 ajaen kolmesti pisteille hänen oltua kymmenes Saudi-Arabian, Miamin ja Singaporen kilpailuissa. Magnussen saavutti kauden aikana kolme pistettä sijoittuen sarjan 19:nneksi. Kaudella 2024 Magnussen jatkoi Haas tallin kuljettajana. Hän joutui jättämään väliin Azerbaidžanin GP:n hänen saatua täyteen 12 rangaistuspistettä vuoden aikana, mikä aiheutti hänelle yhden kilpailun mittaisen kilpailukiellon. Magnussenista tuli näin ensimmäinen kuljettaja sitten Romain Grosjeanin, joka on saanut kilpailukieltoa. Hänen tilallaan kilpailussa ajoi Oliver Bearman. Magnussen jätti väliin myös São Paulon GP:n, jossa hänen tilallaan ajoi Oliver Bearman. Kauden päättävässä Abu Dhabin GP:ssä Magnussen ajoi uransa kolmannen nopeimman kierroksen sivuten Chris Amonin ja Jean-Pierre Jarierin nimissä olevaa ennätystä eniten uralla ajettuja nopeimpia kierroksia ilman voittoa. Kauden jälkeen Haas ilmoitti, että Magnussen ei jatka tallin kuljettajana. Magnussen ajoi viimeisellä Haas-kaudellaan 16 pistettä sijoittuen sarjan 15:sta.
Rata- ja kestävyysajot

F1-kauden 2020 jälkeen Magnussen ilmoitti ajavansa IMSA-rata-autosarjassa Chip Ganassi Racingin tallissa. Vuonna 2021 hän osallistui Le Mansin 24 tunnin ajoon, missä hän ajoi Jan-isänsä ja Anders Fjordbachin kanssa Orecan valmistamalla autolla kokonaistuloksissa sijalle 29.
Formula 1 -tulokset > Tulokset kilpailuittain

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | McLaren | AUS 2 | MAL 9 | BHR Kesk. | CHN 13 | ESP 12 | MON 10 | CAN 9 | AUT 7 | GBR 7 | GER 9 | HUN 12 | BEL 12 | ITA 10 | SIN 10 | JPN 14 | RUS 5 | USA 8 | BRA 9 | ABU• 11 |  |  |  |  |  | 55 | 11. |
| 2015 | McLaren | AUS DNS | MAL   | CHN   | BHR   | ESP   | MON   | CAN   | AUT   | GBR   | HUN   | BEL   | ITA   | SIN   | JPN   | RUS   | USA   | MEX   | BRA   | ABU   |  |  |  |  |  | 0 | NC |
| 2016 | Renault | AUS 12 | BHR 11 | CHN 17 | RUS 7 | ESP 15 | MON Kesk. | CAN 16 | EUR 14 | AUT 14 | GBR 17† | HUN 15 | GER 16 | BEL Kesk. | ITA 17 | SIN 10 | MAL Kesk. | JPN 14 | USA 12 | MEX 17 | BRA 14 | ABU Kesk. |  |  |  | 7 | 16. |
| 2017 | Haas | AUS Kesk. | CHN 8 | BHR Kesk. | RUS 13 | ESP 14 | MON 10 | CAN 12 | AZE 7 | AUT Kesk. | GBR 12 | HUN 13 | BEL 15 | ITA 11 | SIN Kesk. | MAL 12 | JPN 8 | USA 16 | MEX 8 | BRA Kesk. | ABU 13 |  |  |  |  | 19 | 14. |
| 2018 | Haas | AUS Kesk. | BHR 5 | CHN 10 | AZE 13 | ESP 6 | MON 13 | CAN 13 | FRA 6 | AUT 5 | GBR 9 | GER 11 | HUN 7 | BEL 8 | ITA 16 | SIN 18 | RUS 8 | JPN Kesk. | USA DSQ | MEX 15 | BRA 9 | ABU 10 |  |  |  | 56 | 9. |
| 2019 | Haas | AUS 6 | BHR 13 | CHN 13 | AZE 13 | ESP 7 | MON 14 | CAN 17 | FRA 17 | AUT 19 | GBR Kesk. | GER 8 | HUN 13 | BEL 12 | ITA Kesk. | SIN 17 | RUS 9 | JPN 15 | MEX 15 | USA 18† | BRA 11 | ABU 14 |  |  |  | 20 | 16. |
| 2020 | Haas | AUS C | AUT Kesk. | STY 12 | HUN 10 | GBR Kesk. | ANI Kesk. | ESP 15 | BEL 17 | ITA Kesk. | TUS Kesk. | RUS 12 | EIF 13 | POR 16 | EMI Kesk. | TUR 17† | BHR 17 | SKR 15 | ABU 18 |  |  |  |  |  |  | 1 | 20. |
| 2022 | Haas | BHR 5 | SAU 9 | AUS 14 | EMI 98 | MIA 16† | ESP 17 | MON Kesk. | AZE Kesk. | CAN 17 | GBR 10 | AUT 87 | FRA Kesk. | HUN 16 | BEL 16 | NED 15 | ITA 16 | SIN 12 | JPN 14 | USA 9 | MXC 17 | SÃP Kesk.8 | ABU 17 |  |  | 25 | 13. |
| 2023 | Haas | BHR 13 | SAU 10 | AUS 17† | AZE 13 | MIA 10 | EMI C | MON 19† | ESP 18 | CAN 17 | AUT 18 | GBR Kesk. | HUN 17 | BEL 15 | NED 16 | ITA 18 | SIN 10 | JPN 15 | QAT 14 | USA 14 | MXC Kesk. | SÃP Kesk. | LVG 13 | ABU 20 |  | 3 | 19. |
| 2024 | Haas | BHR 12 | SAU 12 | AUS 10 | JPN 13 | CHN 16 | MIA 19 | EMI 12 | MON Kesk. | CAN 12 | ESP 17 | AUT 8 | GBR 12 | HUN 15 | BEL 14 | NED 18 | ITA 10 | AZE EX | SIN 19† | USA 117 | MXC 7 | SÃP   | LVG 12 | QAT 9 | ABU 16 | 16 | 15. |
• Abu Dhabin GP:ssä 2014 jaettiin tuplapisteet.
Formula 1 -tulokset > Kaudet numeroina

| Kausi | Talli | Sijoitus | Kilpailut | Pisteet | Voitot | Palkinto- pallisijat | Paalu- paikat | Nopeimmat kierrokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | McLaren-Mercedes | 11. | 19 | 55 | 0 | 1 | 0 | 0 |
| 2015 | McLaren-Honda | NC | 1 (0 starttia) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2016 | Renault | 16. | 21 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2017 | Haas-Ferrari | 14. | 20 | 19 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2018 | Haas-Ferrari | 9. | 21 | 56 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| 2019 | Haas-Ferrari | 16. | 21 | 20 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| 2020 | Haas-Ferrari | 20. | 17 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2022 | Haas-Ferrari | 13. | 22 | 25 | 0 | 0 | 1 | 0 |
| 2023 | Haas-Ferrari | 19. | 22 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2024 | Haas-Ferrari | 15. | 22 | 16 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Yhteensä (10 kautta) | Yhteensä (10 kautta) | Yhteensä (10 kautta) | 186 (185 starttia) | 202 | 0 | 1 | 1 | 3 |
Formula 1 -tulokset > Merkkipaalut

| Nro | Merkkipaalu | Ajetut GP:t | Osakilpailu |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ensimmäinen kilpailu | 1 | Australian GP 2014 |
| 2 | Ensimmäiset MM-pisteet | 1 | Australian GP 2014 |
| 3 | Ensimmäinen palkintosija | 1 | Australian GP 2014 |
| 4 | 100 MM-pistettä | 65 | Espanjan GP 2018 |
| 5 | Ensimmäinen kilpailun nopein kierros | 76 | Singaporen GP 2018 |
| 6 | 100 kilpailua | 101 | Yhdysvaltain GP 2019 |
| 7 | Ensimmäinen paalupaikka | 141 | São Paulon GP 2022 |
| 8 | 200 MM-pistettä | 183 | Meksikon GP 2024 |
| 9 | Viimeinen kilpailu | 186 | Abu Dhabin GP 2024 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kevin Magnussen Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivusto
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Robin Frijns | Formula Renault 3.5 -mestari 2013 | Seuraaja: Carlos Sainz Jr. |
Kauden 2024 Formula 1 -tallit ja -kuljettajat
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Red Bull Racing | Mercedes | Ferrari | McLaren | Aston Martin Aramco |
| 1. Max Verstappen  11. Sergio Pérez    | 44. Lewis Hamilton  63. George Russell    | 16. Charles Leclerc  55. Carlos Sainz  38. Oliver Bearman | 4. Lando Norris  81. Oscar Piastri    | 14. Fernando Alonso  18. Lance Stroll    |
| Alpine | Williams | RB | Kick Sauber | Haas |
| 10. Pierre Gasly  31. Esteban Ocon | 2. Logan Sargeant  23. Alexander Albon | 3. Daniel Ricciardo  22. Yūki Tsunoda | 24. Zhou Guanyu  77. Valtteri Bottas | 20. Kevin Magnussen  27. Nico Hülkenberg |
Tanskalaiset Formula 1 -kuljettajat
Tom Belsø
Jac Nelleman
Jan Magnussen
Nicolas Kiesa
Kevin Magnussen
Magnussen Monacon GP:ssä kaudella 2014.
Magnussen Renault'lla Espanjan GP:ssä 2016.