stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nora Dunn

| Nora Dunn> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. huhtikuuta 1952 (ikä 72)  Chicago, Illinois, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä, koomikko
Näyttelijä
Aktiivisena:  1985–
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Nora Dunn (s. 29. huhtikuuta 1952) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko. Hänet tunnetaan varsinkin työstään NBC:n Saturday Night Livessä.
Dunn on esiintynyt myös elokuvissa, joiden joukossa on Miami Blues (1990). Hän on näyttelijä Kevin Dunnin sisar.
Dunn opiskeli vuosina 1970–1972 Chicagon taideinstituutin koulussa.
Aiheesta muualla

Nora Dunn Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Zagrebin piirikunta

Zagrebin piirikunta (kroatiaksi Zagrebačka županija) on keskisessä Kroatiassa sijaitseva piirikunta. Se ympäröi Kroatian pääkaupunkia Zagrebia kolmesta suunnasta. Zagrebin piirikunnan pinta-ala on 3 060 neliökilometriä ja vuoden 2018 arvion mukaan siellä asui 309 306 asukasta. Piirikunnan suurin kaupunki on Velika Gorica. Muita kaupunkeja ovat Samobor, Zaprešić ja Sveta Nejelda.
Historia

1100-luvulla Zagrebin piirikuntaa aloitettiin asuttamaan Kroatian kuningaskunnassa. Habsburgien monarkia kukoisti Zagrebissa ja se kesti vuosikausia. Zagreb oli myös Jugoslavian vallan alla, kunnes se päättyi Jugoslavian hajoamissodissa. Nykyään Zagrebin piirikunta on osa Kroatiaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zagrebin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Kroatian piirikunnat
Bjelovar-Bilogora
Brod-Posavina
Dubrovnik-Neretva
Istria
Karlovac
Krapina-Zagorje
Koprivnica-Križevci
Lika-Senj
Međimurje
Osijek-Baranja
Požega-Slavonia
Primorje-Gorski Kotar
Šibenik-Knin
Sisak-Moslavina
Split-Dalmatia
Varaždin
Virovitica-Podravina
Vukovar-Syrmia
Zadar
Zagreb
Zagrebin kaupunki
Nord Stream (yritys)

| Nord Stream AG |
| --- | --- |

Tunnuslause:  The new gas supply route for Europe
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2. joulukuuta 2005
Perustaja:   Gazprom    Wintershall Holding AG    E.ON Ruhrgas
Toimitusjohtaja:  Matthias Warnig 
Puheenjohtaja:  Gerhard Schröder
Avainhenkilöt:   Matthias Warnig (tj.)    Gerhard Schröder
Kotipaikka:  Zug, Sveitsi
Henkilöstö:  140
Omistaja:  Gazprom (51%)  Wintershall (15,5%)  PEG Infrastruktur AG (15.5%)  N. V. Nederlandse Gasunie (9%)  Engie (9%)
Kotisivu:  www.nordstream.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nord Stream AG on yhtiö, jonka tarkoituksena on rakennuttaa Itämeren alittava Nord Stream -maakaasuputki ja huolehtia putken operoinnista. Yhtiö perustettiin vuonna 2005 nimellä North European Gas Pipeline Company, ja sen nimi muutettiin nykyiseen muotoonsa vuonna 2006. Yhtiön osakkaat ovat venäläinen Gazprom (51 %), saksalaiset Wintershall Holding AG (BASF:n tytäryhtiö) (20 %) ja E.ON Ruhrgas (20 %) sekä alankomaalainen Gasunie (9 %). Yhtiön pääkonttori sijaitsee Sveitsin Zugissa, ja sen palveluksessa on noin 140 henkilöä. Yhtiön hallintoneuvoston puheenjohtajana toimii Saksan entinen liittokansleri Gerhard Schröder.
Suomen entinen pääministeri Paavo Lipponen toimi konsulttina ja lobbarina elokuusta 2008 lähtien. Paavo ja Päivi Lipposen yhteisyrityksellä Cosmopoliksella oli konsultointisopimus Nord Stream 2 AG:n kanssa kesään 2022 asti. Sopimus purkautui maaliskuussa 2022, kun putkiyhtiö hakeutui konkurssiin.
Gazprom, BASF ja E.ON Ruhrgas sopivat putkihankkeesta syyskuussa 2005. Gasunie liittyi mukaan vuonna 2008. Gazprom ja ranskalainen energiayhtiö GDF Suez tekivät maaliskuussa 2010 aiesopimuksen, jonka mukaan GDF tulee Nordstream AG:n osakkaaksi 9 %:n osuudella.
Nora-Jane Noone

Nora-Jane Noone (s. 8. maaliskuuta 1984) on irlantilainen näyttelijä, jonka rooleja on muun muassa Bernadette elokuvassa Magdalena-sisaret (2002).[lähde? ]
Valikoitu filmografia > Elokuvat

Magdalena-sisaret (2002)
Lumottu Ella (2004)
The Descent – loukussa (2005)
Doomsday (2008)
The Descent – loukussa 2 (2009)
Brooklyn (2015)
Rakkaani merikapteeni (2022)
Valikoitu filmografia > Televisiosarjat

Coronation Street (2005)
Holby Cityn sairaala (2005)
Jack Taylor (2010–2013)
Nora (taajama)

| Nora |
| --- | --- |
 Noran kirkko.
 Nora
 Koordinaatit: 59°31′N, 15°02′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Örebron lääni
Maakunta:  Närke
Kunta:  Noran kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  6,45 km²
Väkiluku:  6 526
 – Väestötiheys:  1 011,8 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nora on samannimisen Noran kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Örebron läänissä ja Västmanlandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 526 asukasta.
Nora oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Väestönkehitys

| Noran taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 4 101 | 4 101 |
| 1965 | 1965 |    | 4 468 | 4 468 |
| 1970 | 1970 |    | 4 681 | 4 681 |
| 1975 | 1975 |    | 5 515 | 5 515 |
| 1980 | 1980 |    | 6 235 | 6 235 |
| 1990 | 1990 |    | 6 306 | 6 306 |
| 1995 | 1995 |    | 6 648 | 6 648 |
| 2000 | 2000 |    | 6 398 | 6 398 |
| 2005 | 2005 |    | 6 496 | 6 496 |
| 2010 | 2010 |    | 6 526 | 6 526 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Nora kasvoi yhteen Pershyttanin kanssa vuonna 1975.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Örebron läänin kuntien keskustaajamat
Northern Lights: Norwegian Metal Compilation

| Northern Lights Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1993–1996
 Julkaistu: 1996
 Tyylilaji: extreme metal
 Kesto: 42.44
 Levy-yhtiö: Rowe Productions
Rowe Productionsin muut julkaisut
|   | Northern Lights 1996 |   |
Northern Lights: Norwegian Metal Compilation (1996) on australialaisen Rowe Productions -levy-yhtiön julkaisema kokoelma-albumi, jonka teemana on norjalainen metallimusiikki. Extolin kappaleita lukuun ottamatta kaikki albumin kappaleet on julkaistu yhtyeiden debyyttialbumeilla: Schaliachin kappaleet Sonrise-albumilla, Antestorin kappaleet Martyrium-albumilla ja Gromsin kappaleet Ascension-albumilla.
Kappalelista

Schaliach: "Last creed"
Schaliach: "You Maintain"
Schaliach: "Coming of the Dawn"
Groms: "Assention"
Groms: "True Wisdom"
Groms: "No One"
Antestor: "Mercy Lord"
Antestor: "Thoughts"
Antestor: "Inmost Fear"
Extol: "Vicious Intent"
Extol: "Christianity Misunderstood"
Extol: "Seek the Righteous"
Aiheesta muualla

Northern Lights: Norwegian Metal Compilation Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Northern Lights: Norwegian Metal Compilation Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Onegan kihlakunta

| Onegan kihlakunta Оне́жский уе́зд |
| --- | --- |
 Kihlakunnan sijainti kuvernementin kartalla
Kuvernementti:  Arkangelin kuvernementti
Perustettu:  1780
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Onega
Pinta-ala:  29 000 km²
Väkiluku (1897):  39 300
Onegan kihlakunta (ven. Оне́жский уе́зд, Onežski ujezd) oli kihlakunta Venäjän keisarikunnan Arkangelin kuvernementissa. Kihlakunta sijaitsi Vienanmereen kuuluvan Äänislahden ympärillä ja Äänisjoen varrella. Lännessä se rajoittui saman kuvernementin Kemin kihlakuntaan ja etelässä Aunuksen kuvernementtiin. Idässä rajanaapureita olivat samaan kuvernementtiin kuuluneet Arkangelin kihlakunta, Holmogoryn kihlakunta ja Šenkurskin kihlakunta. Kihlakunnan hallintokaupunki oli Onega.
Vuoden 1897 väestönlaskennassa kihlakunnan asukkaista 99,6 % oli venäläisiä.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäiset artikkelit: ru:Онежский уезд & ru:Архангельская губерния
Operaatio Snow White

Operaatio Snow White (suom. Lumikki) oli skientologien vuosina 1973–1977 suorittama toimenpidesarja, jolla skientologiakirkko pyrki hävittämään Yhdysvaltain hallituksen hallussa olevia aineistoja, joissa oli skientologiakirkon ja sen perustajan L. Ron Hubbardin kannalta kielteisiä asioita. Noin 5000 kirkon jäsentä soluttautui  136 liittovaltion virastoon kuten Interpoliin, Yhdysvaltain verohallintoon ja oikeuslaitokseen sekä Yhdysvaltain lääkärijärjestöön AMA:han, kopioi papereita ja varoitti tulevista iskuista. Jäsenet myös murtautuivat virastoihin ja asensivat salakuuntelulaitteita.
Nuuskaleesio

Nuuskaleesio eli -keratoosi on nuuskan käytön aiheuttama paikallinen limakalvovaurio suussa. Se voi olla vaalea tai harmahtava ja näkyy paksuuntuneena keratiinin kertymänä paikassa, jossa nuuskaa on ollut tapana pitää. Nuuskaleesio on nuuskan käytön yleisin terveyshaitta.
Nuuskaleesio on todettavissa eri tutkimusten mukaan lähes kaikilla nuuskaajilla tai enintään 60 %:lla nuuskan käyttäjistä kuuden kuukauden ja kolmen vuoden välillä käytön aloittamisesta. Limakalvomuutoksen asteeseen vaikuttavat päivittäinen kulutus ja aktiivisten käyttövuosien määrä. Irtonuuskan on havaittu aiheuttavan merkittävämpiä limakalvomuutoksia kuin pussinuuskan. Leesion merkittävyys näyttää myös nousevan pH-arvon ja nikotiinipitoisuuden kasvaessa. Nuuskaleesio yleensä paranee nuuskan käytön lopettamisen myötä. Tieteellisen huomion kohteena on pitkään ollut nuuskaleesion mahdollinen yhteys syöpään. Eräissä tutkimuksissa ei ole havaittu nuuskaleesion voivan muuttua pahanlaatuiseksi. Mahdollinen nuuskaleesion suusyöväksi kehittymisen riski on muissa tutkimuksissa osoittautunut vähäiseksi toisin kuin esimerkiksi leukoplakian pahanlaatuistuminen. Vakava ja pitkälle edennyt limakalvovaurio saattaa kuitenkin olla syövän esiaste.
Oona Hujanen

Oona Hujanen Jyväskylän Kalevan kisoissa vuonna 2018.
Oona Hujanen (s. 19. heinäkuuta 1994 Helsinki) on suomalainen aitajuoksija, joka edustaa Helsingin Kisa-Veikkoja.
Hujanen karsiutui 400 metrin aitajuoksun välierissä Lillen alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2011. Alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa Barcelonassa 2012 hän selviytyi niin ikään välieriin, jossa juoksi ennätyksensä 59,88. Samanikäisinä alle minuutin suomalaisista olivat aikaisemmin juosseet vain Tuija Helander 1970-luvulla ja Annika Kumlin 1990-luvulla. Alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2013 hän karsiutui alkuerissä.
Hujasella on useita nuorten SM-mitaleita ja maaotteluedustuksia. Hän on saavuttanut Kalevan kisoissa 2011 400 metrin aidoissa pronssia. Sisäratojen SM-kilpailuissa 2013 hän sai pronssia 4×200 metrin viestissä. Hän juoksi 400 metrin aitajuoksuennätyksensä 59,57 Espoossa 17. elokuuta 2013.
Olav Ahlbäck

Olav Ahlbäck.
Torvald Olav Otto Ahlbäck (28. maaliskuuta 1911 Vaasa – 14. syyskuuta 1989 Vaasa) oli suomenruotsalainen kielitieteilijä. Hän oli Helsingin yliopiston pohjoismaisen filologian professori 1950–1960. Hän laati ruotsalaismurteiden sanakirjan Ordbok över Finlands svenska folkmål osia 1–2. Ahlbäck oli Svenska litteratursällskapet i Finlandin hallituksen jäsen vuosina 1950–1981 ja hallituksen puheenjohtaja 1954–1966. Hänet nimettiin Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäseneksi 1964.
Aiheesta muualla

Ahlbäck, Olav hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Lars Huldén ja Carl-Eric Thors, Festskrift till Olav Ahlbäck 28.3.1971 / [förord: Lars Huldén & Carl-Eric Thors]., Helsinki, 1971 (ISSN 0039-6842 ja 2490-1547, verkkoversio)
Yelle

| Yelle |
| --- | --- |
 Yelle esiintymässä vuonna 2011.
Tiedot
Tyylilaji:  electropop, elektroninen, pop, synthpop
Kotipaikka:  Ranska
Jäsenet:  Yelle GrandMarnier
Entiset jäsenet:  Tepr
Levy-yhtiö:  Source Etc Recreation Center Barclay Caroline Kemosabe Because
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yelle on ranskalainen yhtye, jonka päälaulaja Yelle (Julie Budet) ja GrandMarnier (Jean-François Perrier) perustivat. Kolmas jäsen, Tepr (Tanguy Destable), liittyi yhtyeeseen ennen heidän esikoisalbuminsa nauhoittamista. Yelle ja GrandMarnier alkoivat tekemään musiikkia yhdessä vuonna 2000. Yhtye sai suosiota, kun he julkaisivat varhaisen version kappaleesta ”Je Veux Te Voir” Myspacessa vuonna 2005, joka sijoittui myöhemmin Ranskan musiikkilistojen viiden parhaimman kappaleen joukkoon. Kappaleen suosio Myspacessa herätti myös levy-yhtiön kiinnostuksen, joka asetti heidät työstämään esikoisalbumiaan Pop Up, joka julkaistiin vuonna 2007. Yhtyeen toinen albumi Safari Disco Club julkaistiin vuonna 2011 ja kolmas, Complètement Fou, vuonna 2014.
Yhtye on saanut suurta suosiota myös ei-ranskankielisissä maissa. He ovat olleet kiertueilla kansainvälisesti jokaisen albumijulkaisun aikoihin. Yelle on yksi harvoista ranskalaisista yhtyeistä, joka on esiintynyt Coachellassa kolmesti.
Diskografia > Studioalbumit

Pop Up (2007)
Safari Disco Club (2011)
Complètement Fou (2014)
L'Ère du Verseau (2020)
Diskografia > EP-levyt

Je Veux Te Voir (2006)
À Cause des Garçons (2007)
iTunes Festival: London 2008 (2008)
Ce Jeu (2008)
La Musique (2010)
Que Veux-Tu (Remixes) (2011)
Safari Disco Club (Remixes) (2011)
Comme un Enfant (Remixes) (2011)
The Contest Pack (2012)
L’Amour Parfait (2013)
Complètement Fou (Remix) (2015)
Diskografia > Singlet

”Je Veux Te Voir” (2006)
”À Cause des Garçons” (2007)
”Ce Jeu” (2008)
”La Musique” (2010)
”Safari Disco Club” (2011)
”Que Veux-Tu?” (2011)
”Comme un Enfant” (2011)
”L’Amour Parfait” (2013)
”Bouquet Final” (2014)
”Complètement Fou” (2014)
”Ba$$in” (2015)
”Un Million” (2016)
”Ici & Maintenant” (2016)
”Interpassion” (2017)
”Romeo” (2017)
”OMG!!!” (2018)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yelle Wikimedia Commonsissa
One of Us

| ”One of Us” Abba |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: The Visitors
 Äänitetty : 21. lokakuuta 1981
 Julkaistu: 7. joulukuuta 1981 (Ruotsi)
 Tuottaja(t): Benny Andersson Björn Ulvaeus
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.56
 Levy-yhtiö: Polar Music
Abban muut singlet
| ”Lay All Your Love on Me” 1981 | ”One of Us” 1981 | ”When All Is Said and Done” 1981 |
One of Us on ruotsalaisen Abba-yhtyeen musiikkikappale vuodelta 1981. Kappaleen sävelsivät ja sanoittivat Benny Andersson ja Björn Ulvaeus. Se julkaistiin The Visitors -studioalbumilla 30. marraskuuta 1981 ja singlenä 7. joulukuuta 1981. Singlen b-puolena on ”Should I Laugh or Cry”.
”One of Us” kertoo romanttisen rakkauden päättymisestä. Abban molemmat pariskunnat, Benny Andersson ja Anni-Frid Lyngstad sekä Björn Ulvaes ja Agnetha Fältskog, olivat eronneet kun The Visitors -albumia työstettiin.
”One of Us” -kappaleen päälaulaja on Agnetha Fältskog. Musiikkivideo kuvattiin marraskuussa 1981 Lasse Hallströmin asunnossa.
”One of Us” -kappaleesta ovat esittäneet omat versionsa muun muassa Pandora vuonna 1995 ja Cher 2018. Se valittiin mukaan Mamma Mia: Here We Go Again! -musikaalielokuvaan, jossa sen esittävät Amanda Seyfried ja Dominic Cooper.
Käännös suomeksi
Niittyhumalat

| Niittyhumalat |
| --- | --- |
 Isoniittyhumala Prunella grandiflora
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Huulikukkaiskasvit Lamiaceae
Suku::  Niittyhumalat Prunella  L.
Katso myös
   Niittyhumalat Wikispeciesissä   Niittyhumalat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Niittyhumalat (Prunella) on suku huulikukkaiskasvien heimossa. Siihen kuuluu kahdeksan lajia ja muutama risteymälaji. Niittyhumalien tieteellinen nimi Prunella on homonyymi rautiaisten lintusuvun kanssa.
Lajeja

isoniittyhumala (Prunella grandiflora)
valkoniittyhumala (Prunella laciniata)
ahoniittyhumala (Prunella vulgaris)
Suomessa kasvaa luonnonvaraisena ahoniittyhumala. Se on matalakasvuinen sinikukkainen ruoho, jonka tähkämäinen kukinto muistuttaa lakastuneena näöltään humalan emikukintoa. Pohjoismaiden eteläosissa esiintyvät lisäksi isoniittyhumala ja valkoniittyhumala.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Niittyhumalat (Prunella)
Suomen Lajitietokeskus: Niittyhumalat – Prunella
ITIS: Prunella (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Prunella (englanniksi)
Flora of China: Prunella (englanniksi)
Olav Beddari

Olav Emanuel Beddari (4. tammikuuta 1928 Paatsjoki, Norja – 3. elokuuta 2014 Kirkkoniemi) oli norjalainen opettaja, rehtori ja kirjailija.
Beddari oli suomalaisten maahanmuuttajien jälkeläinen. Hän kävi Tromssan opettajaseminaarin ja valmistui 1951. Hän aloitti opettajantyönsä Berlevågissa. Vuonna 1954 hän muutti takaisin Skogfossiin Paatsjokilaaksoon, jossa hän työskenteli opettajana ja myöhemmin rehtorina siihen asti, kun hän 1994 jäi eläkkeelle.
Opettajana toimiessaan Beddari opetti sekä norjaksi että suomeksi. Hän keräsi aineistoa Paatsjokilaakson suomalaissukuisista ja työskenteli suomalais-norjalaisen kulttuurin säilyttämisen hyväksi. Beddari työskenteli myös Norjan ja Suomen suhteiden vahvistamiseksi kulttuurin ja koulutuksen piirissä.
Beddarille myönnettiin toiminnastaan useita huomionosoituksia. 1994 Beddari sai ansioistaan Suomalais-norjalaisen kulttuuri-instituutin norjalais-suomalaisen kulttuuripalkinnon. Vuonna 2002 hän sai Suomen Leijonan ritarikunnan 1. luokan ritarin arvon. Vuonna 2008 Beddari vastaanotti kultaisen Kongens fortjenstmedaljen.
Teokset

Trygve Sotkajärvi. Kunstner og skogsarbeider fra Pasvikdalen, norsk og finsk tekst, eget forlag, 2008.
Jeg kan ikke glemme Kalaniemi, oversettelse og redigering av Johan Mikkonens fortelling "Lapin miehen muistelmia», eget forlag, 2007.
Fra vår grense mot Finland og Russland, eget forlag, 2005.
"Johan Beronka – prest, språkmann og forsker», Varanger Årbok 2005.
"Paatsjoella ja Petsamossa» Eget forlag  2004.
"På sankthansfest i Øvre-Pasvik året 1945», Varanger Årbok 2004.
"Historier fra Pasvik og Bugøyfjord», Varanger Årbok 2003.
"Jul i grenseland mellom øst og vest», Varanger Årbok 2001.
"Internatskolen – en kulturell smeltedigel», Varanger Årbok 1999.
"Ruija – et nordlys bakom fjellene», Varanger Årbok 1998.
"Livet ved elvene. Og en finskspråklig forfatter i Russland. Olav Beddari ved Pasvikelva møter Sven Lokka ved Tuloma elv», Nordnorsk magasin, bd. 18, nr. 6/7, 1995, s. 34–40.
"Norsktalende Aagot og finsktalende Jenny forteller», Varanger Årbok 1993.
"Finsk i skolen – en nordisk utfordring», Norsk skoleblad, nr. 26, 1993, s. 26–28.
"Glimt av finsk innvandring», Varanger Årbok 1991.
"Da vinterkrigen kom til det grenselause landet. Olav Beddari beretter om det å høre til i to land», Nordnorsk magasin, bd. 13, nr. 1/2, 1990, 4–11 og 36–40.
med Kåre Våga og Steinar Wikan: Statsinternatene i Finnmark, Vadsø: Skoledirektøren i Finnmark, 1989.
"Vi kan ikke la ham ligge der og dø – flukt over minefelt i Pasvikdalen», Varanger Årbok 1989.
"Dengang var Finland så nær oss», Varanger Årbok 1988.
"I myndighetenes øyne var vi et kulturfattig folk" Olav Beddari forteller om å vokse opp i grenselandet Pasvik med finsk som morsmål», Nordnorsk magasin, bd. 11, nr. 3, 1988, s. 20–22.
Niin saapi sanoa. Pieni ruijansuomalainen lukukirja, Vadsø: Skoledirektøren i Finnmark, 1987.
"Da Johan Sarre "overgav" Svanvik til russerne», Varanger Årbok 1984.
Nuijamiesten lava

| Nuijamiesten lava |
| --- | --- |
 Nuijamiesten lavan sisäänkäynti
Osoite:  Hetekyläntie 20, 91300 Ylikiiminki
Sijainti:  Ylikiiminki, Oulu
Koordinaatit:  65.031°N, 26.170°E
Perustettu:  1957
Omistaja:  Ylikiimingin Nuijamiehet ry
Tanssilattia:  Vajaa 300 m², 6-kulmio, puuta
Tanssikausi:  toukokuu–syyskuu
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nuijamiesten lava on tanssilava, joka sijaitsee Ylikiimingin taajaman tuntumassa Oulussa. Lavan toiminnasta vastaa urheiluseura Ylikiimingin Nuijamiehet, joka ylläpitää paikkaa talkoovoimin.
Historia

Tanssilava ja disco sijaitsevat Kiiminkijoen Juopulinkosken partaalla noin puolen tunnin ajomatkan päässä Oulusta. Lava perustettiin 1950-luvulla kyläyhteisön ajanviettopaikaksi.
Vaiheita vuosien varrelta:
Vuonna 1986 lavalle rakennettiin myös disco.
Vuonna 2005 valmistui Nuijamiesten lavan korjaus ja laajennus.
Suomen Huvijärjestäjien Keskusliitto valitsi vuoden huvijärjestäjäksi 2005 Ylikiimingin Nuijamiehet ja Nuijamiesten lavan.
Vuonna 2011 lavalle valmistui karaoketalo, jossa on myös tanssilattia.
Tanssipaikka

Lavalla järjestetään tanssit kesälauantaisin. Tanssi-iltoina naisille on varattu tunnin naistenhaku.
Vuoden 2005 tanssikaudella Nuijamiesten lavalla vieraili keskimäärin hieman alle 700 kävijää illassa. Parhaimmillaan artistia käy kuulemassa yli 1 600 kävijää illassa.
Tanssilavan katon uusimisen yhteydessä ehostettiin myös sisustusta. Hirsisen lipunmyynti-kioskirakennuksen siirto etelämmäs niin, että pihalle avautuu koskinäkymä, on saanut kiitosta kävijöiltä. Tanssilavan, ravintolan ja nuorisodiskon lisäksi huvialueella on myös karaoke.
Aiheesta muualla

www.nuijamiehet.net
tanssi.net
Oulun nähtävyydet
| --- | --- |
Puistot ja nähtävyydet:   Franzénin puisto  Heinätorin puisto  Hollihaan puisto  Hautausmaa  Mannerheimin puisto  Hupisaaret  Kasvitieteellinen puutarha  Kaupunginojan puistovyöhyke  Letonniemi  Markkuun ryhmäpuutarha  Pilpasuo  Tuiranpuisto  Hautausmaa  Äimäraution siirtolapuutarha 
Museot:   Automuseo  Kierikkikeskus  Merimiehenkotimuseo  Sahamuseo  Pohjois-Pohjanmaan museo  Taidemuseo  Turkansaaren ulkomuseo 
Rakennukset ja alueet:   Kauppahalli  Kauppatori  Kaupungintalo  Kaupunginteatteri  Maikkulan kartano  Nallikari  Nuijamiesten lava  Pikisaari  Rotuaari  Tietomaa  Tuiran sillat  Tuomiokirkko  Vesaisenlinna  Villa Hannala  Ylikiimingin kirkko 
Patsaat ja veistokset:   Frans Mikael Franzénin patsas  Futura – Tuntematon  Inhimillisen kosketuksen ja teknologian vuorovaikutus  Kalasääski ja lohi  Kevätmyrskyä  Pallautuneet  Pohjan neito  Polskis  Ruutuvihko  Siivet  Toripolliisi  Tuirasta Ruijan rannoille  Valaistuksen tie
Nuutajärven lasimuseo Prykäri

| Nuutajärven lasimuseo |
| --- | --- |
Tyyppi:  Erikoismuseo
Sijainti:  Tehtaantie 2, Nuutajärvi
Perustettu:  1977
Kotisivut:  https://nuutajarvi.fi/lasimuseo
Koordinaatit:  61°02′38″N, 23°26′13″E
 fiNuutajärven lasimuseo 
   
Nuutajärven lasimuseo Prykäri sijaitsee Nuutajärvellä. Museorakennus rakennettiin Nuutajärven lasitehtaan voimakkaalla laajentumiskaudella 1850-luvulla. Kauniin, tiiliholvatun museorakennuksen nimi, Prykäri, juontaa juurensa rakennuksessa aluksi toimineesta tehtaan olutpanimosta eli prykäristä. Museo avattiin yleisölle vuonna 1977 ja nykyisin se on osa Designmuseota. Nuutajärven lasimuseo esittelee Nuutajärven lasikylän mielenkiintoista historiaa ja teollisuushistoriaa, Nuutajärvi on Suomen vanhin toiminnassa oleva lasitehdas, lasinvalmistuksen historiaa sekä tehtaan vanhaa tuotantoa yli 200 vuoden ajalta ja siellä voi tutustua myös lasinpuhaltajan ammattiin. Lasimuseosta löytyy edustava ja laaja kokoelma Nuutajärvellä valmistettuja lasiesineitä, aina 1800-luvulta nykypäivään. Nuutajärvellä on valmistettu alkuajoista aina 1920-luvulle saakka puhaltamalla ikkunalasia, kuten myös erilaisia pulloja, purkkeja ja apteekkilasia. Vierailijat voivat tutustua puhaltamalla ja myöhemmin puristamalla valmistettuihin lasiesineisiin ja useiden 1900-luvun kuuluisien lasitaiteilijoiden Nuutajärvelle suunnittelemiin esineisiin, kuten esimerkiksi Oiva Toikan lintuihin ja Tapio Wirkkalan Kantarelli-maljakkoihin.
Nordagutu

| Nordagutu |
| --- | --- |
 Nordagutun asema Sørlandin radan varrella.
 Nordagutu
 Koordinaatit: 59°24′59″N, 9°19′23″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Telemark
Kunta:  Midt-Telemark
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,4 km²
Väkiluku (2023):  316
 – Väestötiheys:  790 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nordagutu on taajama Midt-Telemarkin kunnassa Telemarkin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,4 neliökilometriä ja asukasluku 316 vuonna 2023. Nordagutun muinaisnorjankielinen nimi Norðangata tarkoittaa "tien pohjoispuolella".
Tunnettua viulistia Myllargutenia esittävä patsas.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nordagutu Wikimedia Commonsissa