stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1963
Yhdistetty

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hiihto ja mäenlasku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Esko Jussila | Lahden Hiihtoseura | 497,08 | 242,33 + 254,75 |
| 2 | Kauko Pusenius | Lahden Hiihtoseura | 465,55 | 239,35 + 226,2 |
| 3 | Esa Klinga | Lahden Hiihtoseura | 456,08 | 225,48 + 230,6 |
| 4 | Pekka Ristola | Sotkamon Jymy | 451,63 | 228,93 + 222,7 |
| 5 | Erkki Luiro | Ounasvaaran Hiihtoseura | 450,06 | 200,76 + 249,3 |
| 6 | Pertti Tiitta | Lahden Hiihtoseura | 448,66 | 219,36 + 229,3 |
Yhdistetyn kisa aloitettiin perjantaina 15. helmikuuta 15 km:n hiihto-osuudella Paimiossa. Kärkikolmikko hiihdossa oli selvä eli Lahden Jussila ja Pusenius sekä Sulkavan Urheilijat-41:n Reijo Kasanen. Seuraavana päivänä 16. helmikuuta hypättin mäki, jossa Jussila voittohypyillään otti ylivoimaisen Suomen mestaruuden ennen Puseniusta ja Klingaa. Mäessä toiseksi paras oli Ounasvaaran Erkki Luiro, joka nousi hiihdon 17:ltä sijalta 5:ksi mäen kakkossijallaan. Pertti Tiitta nosti itsensä lopputuloksissa 6:ksi hiihto-osuuden 10:ltä sijalta.
Petelinus lucus

Petelinus lucus oli lehto antiikin Rooman kaupungissa Italiassa. Se sijaitsi Campus Martiuksella Porta flumentanan ulkopuolella.
Historiassa Petelinus lucus mainitaan, kun kansankokous käsitteli siellä vuonna 385/384 eaa. Manlius Capitolinuksen asiaa, jotta kansa ei näkisi Capitoliumia oikeudenkäynnin aikana. Se mainitaan toisen kerran vuoden 342 eaa. tapahtumien yhteydessä.
Petronia amnis

| Petronia Petronia amnis |
| --- | --- |
Alkulähde:  Catuksen lähde  41°53′59″N, 12°29′06″E
Laskupaikka:  Tiber
Maat:  Italia
Petronia (lat. Petronia amnis) oli puro antiikin Rooman kaupungissa Italiassa. Se sai alkunsa Catuksen lähteestä (Cati fons) Quirinaliksen länsirinteestä ja virtasi Campus Martiuksen halki Tiberiin.
Catuksen lähde tunnistetaan nykyään yleensä lähteeksi, joka sijaitsee Quirinalen palatsin viereissä olevan Palazzo San Felicen sisäpihalla, lähellä antiikin ajan Porta Salutarista. Petronian puron oletetaan kulkeneen nykyisen maanalaisen kanavan linjaa pitkin nykyisen Piazza Venezian poikki lounaaseen ja siitä länteen Pompeiuksen portiikin (Porticus Pompeianae) itäpäähän. Tämän jälkeen sen reitti on epävarma. Ei ole selvää, kääntyikö se Aqua Sallustianaan yhdistyttyään etelään ja virtasi jokeen Tiberin saaren kohdalla, vai jatkoiko se länteen Pompeiuksen portiikin alitse ja virtasi Tiberiin lähellä Navaliaa.
Puron merkitys oli siinä, että se muodosti kaupungin auspiciumien rajan ja velvoitti virkamiehet ottamaan auspicium peremne -nimellä tunnetut enteet aina, kun he ylittivät puron johtaakseen comitia centuriata -kokouksia Campus Martiuksella.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1966

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1966 Mikkelissä ja Rovaniemellä. Koska aiemmin oli havaittu ongelmalliseksi kisata 15 ja 30 km samassa SM-kisassa, erotettiin 30 km:n SM-kisa omakseen. Tässä tapauksessa kisapaikka oli Mikkeli ja kisa osana Porrasalmen hiihtoja 16. tammikuuta. Samalla myös karsintaa Oslon MM-hiihtoihin. Pakkanen oli ollut edellisenä päivän yli 30 astetta, mutta 30 km:n SM-hiihtojen alkaessa se oli 23-24 pakkasastetta. 
Rovaniemen Ounasvaaralla käytiin pääosa SM-kisalajeista 23.-25. maaliskuuta keväisissä tuulisissa oloissa, joka vaikeutti mäkihyppyä. Tasavallan presidentti Urho Kekkonen seurasi sunnuntaina miesten 50 km:n hiihtoa kisapaikalla.
Tulokset > Miehet > 15 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eero Mäntyranta | Pellon Ponsi | 47.56 |
| 2 | Osmo Karjalainen | Kuusamon Erä-Veikot | 48.33 |
| 3 | Keijo Luukkanen | Joensuun Hiihtoseura | 49.06 |
| 4 | Kalevi Laurila | Tampereen Poliisi-Urheilijat | 49.20 |
| 5 | Arto Tiainen | Mikkelin Hiihtäjät | 49.39 |
| 6 | Jorma Kortelainen | Jämsänkosken Ilves | 49.46 |
Perjantaina 25. maaliskuuta kisattiin Rovaniemellä Ounasvaaran maastossa SM-kisojen miesten 15 kilometriä. Väliajoissa 10 km:n kohdalla Mäntyranta oli ottanut selvän johdon yli minuutilla seuraaviin eli Karjalainen, Luukkanen, Laurila ja Tiainen. Oslon MM-kisahiihtäjistä ainoastaan Mäntyranta piti paikkansa eli voitti kisan, sillä MM-jloukkueen ulkopuolelle jääneet Kuusamon Karjalainen ja Joensuun Luukkanen ottivat mut SM-mitalit.
Tulokset > Miehet > 30 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kalevi Laurila | Tampereen Poliisi-Urheilijat | 1.50.20 |
| 2 | Arto Tiainen | Mikkelin Hiihtäjät | 1.52.52 |
| 3 | Eino Huhtala | Jämsänkosken Ilves | 1.53.10 |
| 4 | Kalevi Hämäläinen | Juvan Urheilijat | 1.54.22 |
| 5 | Petteri Raskila | Lappeenrannan Hiihtoseura | 1.54.51 |
| 6 | Arvo Kinnari | Joensun Kataja | 1.56.13 |
Sunnuntaina 16. tammikuuta kisattiin Mikkelissä SM-kisojen miesten 30 kilometriä erillisenä SM-kisana. Katsojia oli paikalla 2 300, vaikka pakkasta oli kisan alussa peräti 23-24 astetta. Kisan keskeyttivät nimimiehistä mm. Pellon Ponnen Eero Mäntyranta, Vetelin Urheilijoiden Hannu Taipale, Kuusamon Erä-Veikkojen Kalevi Oikarainen ja Juvan Urheilijoiden Raimo Hämäläinen. Ensimmäisen 10 km:n jälkeen kärki oli Mäntyranta, Laurila, Tiainen ja Mäntyrannan keskeytettyä Laurila, Tiainen, Taipale. Taipaleen keskeytettyä kisa oli Tampereen Kalevi Laurilan näytöstä eli 2,5 minuutin voitto Mikkelin Tiaisesta.
Tulokset > Miehet > 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eero Mäntyranta | Pellon Ponsi | 2.49.19 |
| 2 | Kalevi Laurila | Tampereen Poliisi-Urheilijat | 2.52.30 |
| 3 | Kalle Mäkinen | Virtain Urheilijat | 2.54.46 |
| 4 | Raimo Hämäläinen | Juvan Urheilijat | 2.55.06 |
| 5 | Kalevi Hämäläinen | Juvan Urheilijat | 2.56.35 |
| 6 | Petter Raskila | Lappeen Riento | 3.00.14 |
Sunnuntaina 27. maaliskuuta kisattiin Rovaniemen Ounasvaaralla SM-kisojen miesten 50 kilometriä. Kisasta tuli Pellon Eero Mäntyrannan näytös. Hän otti johdon heti alusta asti kasvattaen sen lopputuloksissa yli kolmen minuutin. Toiseksi tuli Tampereen Kalevi Laurila kaksi minuutia ennen Virtain Kalle Mäkistä.
Tulokset > Miehet > 3 × 10 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jämsänkosken Ilves | Esko Hakola   Eino Huhtala   Jorma Kortelainen | 1.39.59 |
| 2 | Kuusamon Erä-Veikot | Mauno Seppänen   Kari Kämäräinen   Osmo Karjalainen | 1.40.23 |
| 3 | Mikkelin Hiihtäjät | Heimo Himanen   Veini Puttonen   Arto Tiainen | 1.40.44 |
Miesten viesti käytiin lauantaina 26. maaliskuuta 31 joukkueen voimin. Ensimmäiseltä osuudelta kärjessä saapui Kuhmon Kivan Martti Määttä 34 sekuntia ennen Kuusamon Seppästä, josta olivat 10 sekuntia Jämsänkosken Hakola ja Mikkelin Himanen. Toisella osuudella Jämsänkosken kokenut Eino Huhtala nosti seuransa johtoon Mikkelin kokeneen Puttosen seuratessa 12 sekunnin etäisyydellä vaihdossa. Ankkuriosuudella Mikkelin Tiainen yritti osuuden alkuvaiheessa tavoittaa Jämsänkosken Kortelaista, mutta ei onnistunut. Kolmantena ankkuriosuudelle lähtenyt Kuusamon Karjalainen tuli lujaa ja ohitti väsähtäneen Mikkelin Tiaisen loppukilometrillä nostaen Kuusamon SM-hopealle. Mestaruus meni Jämsänkosken Ilvekselle nyt 5. kertaa vuodesta 1960 alkaen. SM-mitalistien takana pistesijoille tulivat Juvan Urheiljoiden kaksi joukkuetta ja 6:ksi Kemijärven Urheilijat.
Tulokset > Naiset > 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Senja Pusula | Laitasaaren Veto | 18.26 |
| 2 | Eeva Ruoppa | Miehikkälän Vilkas | 18.29 |
| 3 | Liisa Suihkonen | Suonenjoen Vasama | 18.30 |
| 4 | Saara Saarinen | Lahden Hiihtoseura | 18.36 |
| 5 | Toini Pöysti Kirsti Karvonen | Noormarkun Nopsa Kuusamon Erä-Veikot | 18.57 |
Perjantaina 25. maaliskuuta kisattiin Rovaniemen Ounasvaaralla SM-kisojen naisten 5 kilometriä. Kisan mitalisteja olivat Oslon MM-kisojen hiihtäjät Muhoksen Laitasaaren Senja Pusulan johdolla.
Tulokset > Naiset > 10 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Liisa Suihkonen | Suonenjoen Vasama | 35.34 |
| 2 | Senja Pusula | Laitasaaren Veto | 35.38 |
| 3 | Eeva Ruoppa | Miehikkälän Vilkas | 36.01 |
| 4 | Toini Pöysti | Noormarkun Nopsa | 36.08 |
| 5 | Kirsti Karvonen | Kuusamon Erä-Veikot | 36.41 |
| 5 | Kaija Järvinen Saara Saarinen | Inkeroisten Terho Lahden Hiihtoseura | 37.01 |
Sunnuntaina 27. maaliskuuta kisattiin Rovaniemellä Ounasvaaran maastossa SM-kisojen naisten 10 kilometriä. Kisa voitosta käytiin MM-kävijöiden Suonejoen Suihkosen ja Laitasaaren Pusulan välillä, jotka olivat tasoissa vielä puolimatkassa. Maalissa Suihkonen otti neljän sekunnin eron Pusulaan voitaen näin ensimmäisen henkilökohtaisen Suomen mestaruuden. Kolmas sija meni totusti tasaisesti hiihtäneelle Miehikkälän Ruopalle.
Tulokset > Naiset > 3 × 5 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lahden Hiihtoseura | Meeri Hussa   Eeva Jare   Saara Saarinen | 59.03 |
| 2 | Leppävirran Viri | Marja Kosunen   Riitta Nyyssönen   Ritva Suomalainen | 1.00.04 |
| 3 | Suonenjoen Vasama | Raija Korhonen   Anja Kiiskinen   Liisa Suihkonen | 1.01.28 |
Naisten viesti käytiin lauantaina 26. maaliskuuta Rovaniemen Ounasvaaralla 12 joukkueen voimin. Lahden Hiihtoseuran Meeri Hussa otti seuralleen johdon ensimmäisellä osuudella, josta Lappeenrannan Hiihtoseuran Riitta Talka ja Leppävirran Kosunen olivat jääneet 15 sekuntia. Toisella osuudella Lahden nuori Eeva Jare lisäsi seuransa johtoa lähes puoleen minuutiin. Ankkuriosuudella Lahden Saarinen venytti eron maalissa minuuttiin ennen Leppävirtaa, jonka takana Suonenjoen Suihkonen nosti seuransa SM-pronssille. Seuraavina olivat Kuusamon Erä-Veikot, Pielisen Hiihtoseura ja Hankasalmen Hanka.
Mäkihyppy

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Osmo Leivo | Lahden Hiihtoseura | 219,4 | 84,0 - 77,5 |
| 2 | Paavo Maunu | Ounasvaaran Hiihtoseura | 218,9 | 85,5 - 78,5 |
| 3 | Heikki Lahtela | Ounasvaaran Hiihtoseura | 209,4 | 84,0 - 78,5 |
| 4 | Heikki Väisänen | Kainuun Hiihtoseura | 206,8 | 83,0 - 74,5 |
| 5 | Keijo Laiho | Lahden Hiihtoseura | 200,0 | 80,5 - 72,5 |
| 6 | Jaakko Manni | Ounasvaaran Hiihtoseura | 199,4 | 84,0 - 72,5 |
Mäenlaskun oli SM-kisojen Ounasvaaran päätöspäivänä sunnuntaina 27. maaliskuta. Puskittainen tuuli seoitti möäkikisan. Kaatuneita oli useita, kuten Lahden Kankkonen, Erkki Pukka ja Niilo Halonen. Pahimmin kaatui Ounasvaaran  Martti Niemi, joka kiidätettiin sairaalaan. Itse kisassa parhaat tasaiset suoritukset teki Lahden Leivo voittaen niukasti Ounasvaaran Maunun. Kolmannelle sijalle nousi kauniilla ja pitkällä toisen kierroksen hypyllä Ounasvaaran Lahtela.
Yhdistetty

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hiihto ja mäenlasku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Aarne Ylikorva | Ounasvaaran Hiihtoseura | 401,73 | 228,73 + 173,0 |
| 2 | Esa Klinga | Vierumäen Jytinä | 400,30 | 240,0 + 160,3 |
| 3 | Ilpo Nuolikivi | Hämeenlinnan Hiihtoseura | 381,19 | 235,09 + 146,1 |
| 4 | Raimo Partanen | Vuoksenniskan Urheilijat | 362,55 | 227,45 + 135,1 |
| 5 | Matti Timoska | Puijon Hiihtoseura | 353,45 | 215,55 + 137,9 |
| 6 | Heikki Tuomainen | Tampereen Pyrintö | 353,24 | 227,64 + 125,6 |
Yhdistetyn kisa aloitettiin perjantaina 25. maaliskuuta 15 km:n hiihto-osuudella, jonka voitti Vierumäen Esa Klinga selvällä minuutin erolla. Seuraavina olivat Hämeenlinnan Nuolikivi, Kiteen Urheilijoiden Heikki Kainulainen ja Imatran Hiihtäjien Tapani Kontula, edellisen vuoden Suomen mestari. Mäkiosuutta jouduttiin siirtämään yhdellä päivällä tuulisten olojen vuoksi. Se päästiin hyppäämään sunnuntaina aamupäivällä kohtuullisissa oloissa. Siinä Ounasvaaran Aarne Ylikorva nosti itsensä hiihdon 7:ltä sijalta Suomen mestaruuteen hyvillä hypyillään ohi Vierumäen Klingan. Kolmanneksi tuli Hämeenlinnan Nuolikivi. Kovimpia nousijoita oli Puijon Timoska, joka nousi hiihdon 13:lta sijalta 5:ksi.
Dee Hsu

Hsu Hsi-Ti eli Dee Hsu (kiin.: 徐熙娣; pinyin: Xú Xīdì; s. 14. kesäkuuta 1979) on taiwanilainen laulaja ja televisiojuontaja. Hänet tunnetaan muun muassa ohjelmasta Kangxi Lai Le, jota hän alkoi vuonna 2004 juontaa yhdessä Kevin Tsain kanssa.
Musiikkialalla Hsu on työskennellyt duossa siskonsa Barbie Hsun kanssa.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Australia 
Taiteenala:  MusicBrainz
1705

| --- | --- |
Vuosisadat: 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku
Vuosikymmenet: 1690-luku · 1700-luku · 1710-luku · 1720-luku · 1730-luku · 1740-luku 1750-luku · 1760-luku · 1770-luku · 1780-luku · 1790-luku · 1800-luku
Vuodet: 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709 1710 · 1711 · 1712 · 1713 · 1714 · 1715 · 1716 · 1717 · 1718 · 1719 1720 · 1721 · 1722 · 1723 · 1724 · 1725 · 1726 · 1727 · 1728 · 1729 1730 · 1731 · 1732 · 1733 · 1734 · 1735 · 1736 · 1737 · 1738 · 1739 1740 · 1741 · 1742 · 1743 · 1744 · 1745 · 1746 · 1747 · 1748 · 1749 1750 · 1751 · 1752 · 1753 · 1754 · 1755 · 1756 · 1757 · 1758 · 1759 1760 · 1761 · 1762 · 1763 · 1764 · 1765 · 1766 · 1767 · 1768 · 1769 1770 · 1771 · 1772 · 1773 · 1774 · 1775 · 1776 · 1777 · 1778 · 1779 1780 · 1781 · 1782 · 1783 · 1784 · 1785 · 1786 · 1787 · 1788 · 1789 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809
Tapahtumia

Tunisia irtautui osmanien valtakunnasta
Ensimmäinen suomenkielinen almanakka ilmestyi
Edmund Halley julkaisi teoriansa komeettojen liikkeestä.
Baijerissa alkoi Habsburgien vastainen kansannousu.
Arvid Horn nimitettiin Ruotsin valtaneuvoston jäseneksi. Aikaa myöten hänestä tuli vaikutusvaltainen maamarsalkka ja kansliapresidentti.
5. toukokuuta – Joosef I:stä tuli keisari.
20. heinäkuuta – Oulussa syttyi tulipalo, jossa tuhoutui suuri osa kaupungista.
25. joulukuuta – Baijerin kansannousun yhteydessä tapahtui verilöyly, joka tunnetaan nimellä Sendlingin murhan yö.
Syntyneitä

8. tammikuuta – Jacques-François Blondel, ranskalainen arkkitehti ja kaivertaja (k. 1774)
14. tammikuuta – Jean-Baptiste Bouvet de Lozier, ranskalainen merikapteeni, tutkimusmatkailija ja kuvernööri (k. 1786)
19. tammikuuta – Magnus Otto Nordenberg, suomalainen kapteeni ja alkemisti (k. 1756)
24. tammikuuta – Carlo Broschi, Farinelli, italialainen kastraattilaulaja (k. 1782)
2. helmikuuta – Georg Salonius, suomalainen hovioikeuden aktuaari ja kirjankustantaja (k. 1760)
27. helmikuuta – Peter Artedi, ruotsalainen biologi (k. 1735)
7. maaliskuuta – Thomas Gurney, englantilainen pikakirjoittaja ja pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä (k. 1770)
30. maaliskuuta – August Johann Rösel von Rosenhof, saksalainen luonnontutkija ja eläinmaalari (k. 1759)
19. huhtikuuta – Claes Grill, ruotsalainen liikemies (k. 1767)
30. huhtikuuta – Matteus Gottfried Hehl, saksalaissyntyinen Yhdysvalloissa toiminut evankelinen pappi, apulaispiispa ja virsirunoilija (k. 1787)
28. toukokuuta – Karl Gustaf Werander, suomalainen pappi ja valtiopäivämies (k. 1771)
21. kesäkuuta – David Hartley, englantilainen filosofi ja psykologi (k. 1757)
19. syyskuuta – Joasaf Horlenko, Jakym Horlenko, ukrainalainen kirkollinen johtaja ja kirjailija (k. 1754)
24. syyskuuta – Leopold Daun, Itävallan marsalkka (k. 1766)
28. syyskuuta – Johann Peter Kellner, saksalainen urkuri ja säveltäjä (k. 1772)
29. syyskuuta – Samuel Pryss, suomalainen runousopin ja teologian professori ja tuomiorovasti (k. 1779)
3. lokakuuta – Jacques-Joachim de La Chétardie, ranskalainen markiisi ja diplomaatti (k. 1759)
31. lokakuuta – Klemens IV, Giovanni Ganganelli, paavi (k. 1774)
5. marraskuuta – Thomas Ravonius, suomalainen kirkonrakentaja (k. 1784)
20. marraskuuta – Georg Tillaeus, ruotsalainen pappi (k. 1782)
30. marraskuuta – Kalle Arvola, suomalainen talonpoika ja valtiopäiväedustaja (k. 1772)
Alexander Hacks, suomalainen asianajaja ja runoilija (k. 1740)
Wolter Petersen, ruotsalainen kauppias, ruukinpatruuna ja vuorineuvos (k. 1783)
Philipp Stamma, syyrialainen shakinpelaaja ja shakkipelin edistäjä (k. 1755)
Parmen Timm, ruotsalaissyntyinen Kauttuan ruukin patruuna (k. 1750)
Johan Bernhard Virgin, ruotsalainen linnoitusupseeri ja kenraalimajuri (k. 1783)
Kuolleita

3. tammikuuta – Luca Giordano, italialainen taidemaalari ja etsaaja (s. 1634)
14. tammikuuta – Marie-Catherine d' Aulnoy, ranskalainen kirjailija (s. 1650)
17. tammikuuta – John Ray, englantilainen luonnontieteilijä (s. 1627)
1. helmikuuta – Sofia Charlotte, saksalainen prinsessa ja Preussin ensimmäinen kuningatar, kuningas Fredrik I:n puoliso (s. 1668)
5. helmikuuta – Philipp Jakob Spener, saksalainen luterilainen teologi, pietistisen liikkeen perustaja (s. 1635)
12. huhtikuuta – Henrik Florinus, suomalainen pappi, kirjailija ja kääntäjä (s. 1633)
17. huhtikuuta – Johann Paul von Westhoff, saksalainen säveltäjä ja viulisti (s. 1656)
18. huhtikuuta – Gabriel Tuderus, suomalainen pappi ja runoilija (s. 1638)
5. toukokuuta – Leopold I, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari, Böömin ja Unkarin kuningas (s. 1640)
16. elokuuta – Jakob Bernoulli, sveitsiläinen matemaatikko (s. 1654)
12. syyskuuta – Kavanoz Ahmed pašša, Osmanien valtakunnan suurvisiiri
13. syyskuuta – Imre Thököly, unkarilainen kapinanjohtaja (s. 1657)
17. lokakuuta – Ninon de l’Enclos, ranskalainen kirjailija, kurtisaani ja taiteiden suosija (s. 1620)
31. joulukuuta – Katariina de Bragança, Englannin kuningas Kaarle II:n puoliso (s. 1638)
Pierre Beauchamp, ranskalainen koreografi, balettitanssija ja säveltäjä (s. 1631)
Margaretha Florina, suomalainen postimestari
Louis Hennepin, ranskalainen pappi, lähetyssaarnaaja ja tutkimusmatkailija (s. 1626)
Antti Keksi, suomalainen kansanrunoilija (s. 1622)
Petrus Laurbecchius, ruotsalainen teologi, professori ja Viipurin piispa (s. 1628)
Pioneer 0

| Pioneer 0 |
| --- | --- |
Alkuperäinen nimi:  Able 1

Organisaatio:  Yhdysvaltain ilmavoimat
Valmistaja:  STL (nyk. TWR)
Tehtävätyyppi:  kiertolaisluotain
Kohde:  Kuun kiertorata
Laukaisu:  17. elokuuta 1958 klo 12.18 UTC Cape Canaveral Air Force Station Launch Complex 17A
Laukaisualus:  Able 1
Tehtävän kesto:  73,6 sekuntia
Massa:  38,1 kg 
Aiheesta muualla
Pioneer 0 (myös Able 1 ja suunnitteluvaiheessa Baker) oli Yhdysvaltain ilmavoimien laukaisema ja Space Technology Laboratoryn (STL, nyk. TWR) valmistama vuonna 1958 laukaistu kuuluotain sekä ihmiskunnan ensimmäinen yritys saada luotain matalan Maan kiertoradan ulkopuolelle. Luotaimen kantoraketti räjähti laukaisussa pian tuhoten myös luotaimen. Pioneer 0 oli Advanced Research Projects Agencyn Operaatio Monan, Air Force Ballistic Missile Divisionin Project Able-1:n sekä Nasan Pioneer-ohjelman ensimmäinen avaruusluotain.
Tausta

Lokakuussa 1957 Neuvostoliiton Sputnik 1:stä tuli ensimmäinen satelliitti, joka kiersi Maata. Alle kuukausi myöhemmin Yhdysvallat oli laatinut suunnitelman päästä Neuvostoliiton edelle avaruuskilvassa. Suunnitelmana oli saada satelliitti kiertämään Kuuta kansainvälisen geofysiikan vuoden aikana ja ennen Neuvostoliittoa. Douglas Aircraft Companylla, Convairilla, Glenn L. Martin Companylla, North American Aviationilla, Jet Propulsion Laboratorylla, Yhdysvaltain ilmavoimilla sekä Ramo-Wooldridge Corporationilla (nyk. TRW) oli erilaisia suunnitelmia Yhdysvaltain kuuluotaimelle.
Tausta > Nimi

Pioneer 0 oli alunperin nimetty Able 1:ksi. 29. heinäkuuta 1958 Yhdysvaltain silloisen presidentin Dwight Eisenhowerin perustama Nasa otti 1. lokakuuta 1958 virallisesti hallintoonsa kaiken Yhdysvaltain aseettoman avaruustoiminnan, jonka jälkeen järjestö asetti tehtäväkseen nimetä uudelleen Yhdysvaltain satelliitit sekä luotaimet. Nasa uudelleennimesi Explorer-satelliitit, ja niiden tiedottaja kutsui satelliitteja "avaruuden pioneereiksi". Yhdysvaltain ilmavoimamuseon näyttelyiden pääsuunnittelija Stephen A. Saliga ehdotti Able 1 -kuuluotaimelle nimeä Pioneer "näyttämään, että Yhdysvallat on avaruuden pioneeri". Vuoden 1958 lokakuussa laukaistava kuuluotain nimettiin Saligan ehdotuksesta Pioneer 1:ksi, ja sen edeltäjä nimettiin johdonmukaisuuden vuoksi Pioneer 0:ksi.
Valmistus

Pioneer 0:n valmisti STL Yhdysvaltain ilmavoimien Tutkimus ja tuotekehitys -laitoksessa Redondo Beachissa Kaliforniassa. Air Force Ballistic Missile Division oli antanut STL:lle täyden määräysvallan luotaimen sekä kantoraketin suunnitteluun ja kokoamiseen. STL hankki suurimman osan komponenteistaan vapailta markkinoilta sekä Yhdysvaltain virastoilta. Luotaimella oli yksi avaruustoiminnan historian nopeimmista valmistusaikatauluista. Elokuun määräaikaan päästäkseen STL:n luotaimen valmistajan tekivät jopa 120-tuntisia työviikkoja ja nukkuivat laitoksessa kuuden tunnin yöunia.
15. huhtikuuta 1958 luotain painoi 9 kilogrammaa, ja 23. toukokuuta luotain oli saanut lopullisen muotonsa. Luotaimen massa oli silloin 10,2 kg.
Pioneer 0:n päätavoitteena oli osoittaa Yhdysvaltojen kyky kiertää Kuun ympäri luotaimella. Luotaimen alkuperäisessä suunnitelmassa oli pelkästään yksi tutkimuslaite, televisiokamera, jonka tarkoituksena oli kuvata Kuun pintaa ja erityisesti Kuun Maahan näkymätöntä puolta. Kuitenkin Neuvostoliiton Luna 3 -luotain saavutti tavoitteen ennen Yhdysvaltoja lokakuussa 1959. Keväällä 1958 Explorer 3 -satelliitti vahvisti Van Allenin vyöhykkeen olemassaolon, joka viittasi siihen, että avaruudessa olisi paljon löydettävää. Pioneer 0:n lentoreitti Kuuhun tarjosi tilaisuuden tutkia tuntematonta osaa avaruudesta. Tämän takia tiedeyhteisö pyysi, että Pioneer 0:an asennettaisiin lisää tutkimuslaitteita. Kesäkuun alussa myönnettiin lupa lisätä luotaimeen seitsemän uutta tutkimuslaitetta. Pioneer 0:n laukaisuun oli enää kaksi kuukautta aikaa, ja tutkimuslaitteiden lisäämiseksi luotaimen runkoa oli muunnettava. Kaikkia tutkimuslaitteita ei saatu valmiiksi ennen laukaisua. STL suunnitteli uusien tutkimuslaitteiden painottuvan avaruuden eri kenttien ja hiukkasten tutkimukseen.
Elokuussa 1958 Pioneer 0 puhdistettiin eliöistä ultraviolettivalolla siltä varalta, että jos luotain osuisi Kuuhun, se ei haittaisi tulevia Kuun pinnan tutkimuksia.
Laukaisu

Cape Canaveralissa luotaimen laukaisuvalmisteluissa Pioneer 0:n Able 1 -kantoraketin ensimmäisen vaiheen MB-3-rakettimoottori alkoi herättää huolta. Kantoraketin ensimmäisen vaiheen koelennot 24. huhtikuuta ja 11. lokakuuta 1958 olivat päättyneet epäonnistumiseen, jotka johtuivat MB-3:n turbopumpun vioittumisesta. Tästä huolimatta laukaisuvalmistelut jatkuivat.
Able 1 tankattiin iltapäivällä 16. elokuuta 1958 ja viimeiset kantoraketin kokeet aloitettiin kello 0.30 UTC (19.30 paikallista aikaa). Kokeet saatiin valmiiksi ennen aikataulua. Luotaimen laukaisuikkuna toistui neljä kertaa kuukaudessa ja oli parhaimmillaan 35 minuutin mittainen. Laukaisupäivän laukaisuikkuna avautui kello 12.14 UTC.
Pioneer 0 laukaistiin 17. elokuuta 1958 kello 12.18 UTC (7.18 paikallista aikaa) Cape Canaveral Air Force Stationin laukaisualusta Launch Complex 17A:sta. Kantoraketti tuhoutui 73,6 sekuntia laukaisun jälkeen räjähdyksessä 16 kilometrin korkeudessa Atlantin valtameren yllä. Telemetriaa luotaimesta saatiin ainakin 123 sekuntia räjähdyksen jälkeen.
Luotain oli ihmiskunnan ensimmäinen yritys saada luotain matalan Maan kiertoradan ulkopuolelle.
Laukaisu > Räjähdyksen syy

Yhdysvaltain laivaston sukeltajien talteenottamat osat luotaimesta sekä Pioneer 0:n telemetriatietojen analyysi osoittivat räjähdyksen syynä olleen vika kantoraketin ensimmäisen vaiheen, Thor -IRBM:n MB-3 -rakettimoottorin turbopumpun vaihteistossa. Vaihteiston laakeri jumittui ja pysäytti nestehapen virtauksen rakettimoottoriin. Muita syitä räjähdykselle uskottiin olleen kantoraketin revennyt polttoaine- tai happiputki.
Kun räjähdyksen syy saatiin selville, Pioneer 0:n seuraajan, Pioneer 1:n laukaisualus, joka oli nostettu laukaisualustalleen 19. elokuuta, päätettiin korvata. Laukaisua lykättiin kuukaudella, että laukaisualuksen ensimmäinen vaihe ehdittiin muuttaa Thor 129:stä turbopumpun vian korjattuun versioon, 130:een.