stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Talouskasvu
Talouskasvun haasteita > Investointien laiminlyöminen

Investointi tarkoittaa rahallista panostusta tämän päivän rahaa ja voimavaroja käyttäen, jotta tulevaisuudessa investoinnin tuottaessa olisi enemmän rahaa ja voimavaroja käytettävänä. Talouskasvun kannalta investoinnit ovat erittäin tärkeitä. Investoinnit tulisi kohdentaa tuottavasti eli siten, että ne maksavat itsensä takaisin ja tuottavat voittoakin.
Investoinnit tutkimukseen ja tuotekehitykseen ovat keskeisellä sijalle tulevien sukupolvien aineellisen hyvinvoinnin varmistamisessa. Lisäksi investoinnit toimivaan infrastruktuuriin ovat tärkeitä kuten investoinnit teollisuuden energia- ja liikenneinfrastruktuuriin. Yhdysvalloissa investointeja infrastruktuuriin on yleisesti laiminlyöty.
Investoinnit vaativat säästöjä, eli säästämisasteen tulisi olla riittävän korkea. Viime vuosina kotitalouksien säästämisaste on ollut Suomessa hyvin matala tai jopa negatiivinen. Kotitalouksien säästämisasteessa on ollut Yhdysvalloissa laskeva trendi jo pitkään. Joissain maissa, kuten Kiinassa, säästämisaste on sitä vastoin korkea.
Talouskasvun haasteita > Velkaantuneisuus

Velkaantuneisuutta pidetään ongelmana, koska velkataakka vähentää mahdollisuuksia muuhun kulutukseen. Lisäksi velka kasvaa korkoa. Yleensä velkaantuessa oletetaan, että tulevaisuudessa talous tulee olemaan suurempi kuin velanoton hetkellä, eli toisin sanoen talouskasvua oletetaan olevan, koska talouskasvu tekee velan maksamisesta helpomman.
Julkisen velan eli kuntien ja valtion velkojen takaisinmaksu saattaa nostaa verotusta, koska se on lähes ainoa tapa maksaa velka pois. Julkista velkaa kasvattavat alijäämäinen valtion budjetti ja alijäämäinen vaihtotase. Yhdysvalloissa sekä valtion budjetti että vaihtotase ovat olleet alijäämäisiä 2000-luvun ajan. Valtion velkaantuminen ei voi jatkua loputtomiin, koska lopulta joko kukaan ei suostu luotottamaan pahasti velkaantunutta valtiota tai kaikki valtion tulot menevät pelkästään velan korkojen maksamiseen.
Kotitalouksien velkaantuminen on kiihtynyt 2000-luvulla. Velkaantuneisuus vähentää kotitalouden mahdollisuuksia muuhun kulutukseen. Kotitalouksien velka ei voi kasvaa kestävästi kovin paljon nopeammin kuin kotitalouksien tulotason kasvu. Kotitalouksien velka on tavallisesti kulutusvelkaa eli velkaa, joka ei tuota rahaa jolla se maksaisi itsensä takaisin (engl. non self-liquidating debt) eli yleensä esimerkiksi omaa asuntoa, autoa, sisustamista tai lomamatkaa varten otettua.
Talouskasvun kritiikkiä

Neljä pääargumenttia nostetaan yleensä talouskasvua vastaan:
Talouskasvulla on sekä positiivisia että negatiivisia vaikutuksia elämänlaatuun kuten vaikutuksia ympäristöön (esim. metsien avohakkuut, kasvaneen liikenteen päästöt ja melu) ja ihmisten henkiseen hyvinvointiin (työelämä on muuttunut stressaavammaksi jatkuvien yt-menettelyjen vuoksi). Lisäksi työtä saatetaan yliarvostaa yksinomaan talouskasvuun tähtäävässä talouspoliittisessa puoluepolitiikassa. Tällöin vapaa-aikaa jää perheille vähemmän käyttöön: työhön käytetyllä ajalla on vaihtoehtoiskustannus; esim. ihmissuhteiden hoitamiseen, lasten kanssa ajan viettämiseen, yöuniin, kotitöiden suorittamiseen ja rentoutumiseen käytettävä aika on pienempi.
Talouskasvu kannustaa luomaan keinotekoisia tarpeita. Teollisuus tarjoaa kuluttajille uusia makuja ja mieltymyksiä, joihin ihmisillä ei ole välttämättä todellista tarvetta. Lisäksi talouskasvun aikaansaamiseksi tarvitaan uusia innovaatioita eli uusia tuotteita ja niille halukkaita ostajia eli usein ns. konsumerismia, joka tarkoittaa sitä, että ihmiset eivät osta tarvitsemiaan tuotteita vaan sellaisia, joita luulevat tarvitsevansa.
Luonnonvarojen riittämättömyys: Talouskasvu kuluttaa uusiutumattomat luonnonvarat (fossiiliset polttoaineet, metallit ja muut kaivannaiset) nopeasti loppuun. Luonnonsuojelijoiden ja ympäristöjärjestöjen mukaan uusiutumattomien luonnonvarojen laajamittainen hyödyntäminen nyt vähentää jälkisukupolvien mahdollisuuksia niiden elintasoa kohottavaan vaikutukseen, kun hinnat nousevat tulevaisuudessa liian korkeiksi ja lopulta ne myös loppuvat kokonaan. Näin ollen he kritisoivat sitä valintaa, että nykysukupolvet elävät materiaalisessa yltäkylläisyydessä tulevien sukupolvien kustannuksella.
Tuloerojen kasvaminen: Talouskasvun suurimmat hyödyt kasautuvat ilman riittävää progressiivista verotusta rikkaille, koska pääoma saattaa kasvaa hyvin pienellä riskipitoisella sijoituksella huomattavaa korkoa ja reaaliomaisuus (kiinteistöt ja maa-alueet) ei juurikaan menetä arvoaan inflaation seurauksena. Tuloerot kasvavat tällä hetkellä (2010) niin yhteiskuntaluokkien kuin valtioidenkin välillä (OECD:n tilastot).
Yhdysvalloissa tehdyn tutkimuksen mukaan ihminen on onnellisimmillaan kun hän ansaitsee 75 000 dollaria vuodessa. Se tarkoittaa että ansiot jotka ylittävät tämän tulotason eivät kasvata onnellisuutta. 164 maata käsittävässä tutkimuksessa saatiin tulokseksi matalampi tulotaso 60 000–75 000 dollaria. Onnellisuutta ei aja absoluuttinen tulotaso, vaan suhteessa muihin ihmisiin (kuten samanikäisiin ryhmiin ja naapureihin) oleva status. Ihmisen muita korkeampi asema siis vaikuttaa onnellisuuteen enemmän kuin tulotaso.
Kirjallisuutta

Aghion, P. & Howitt, P.: The Economics of Growth.  Cambridge, Massachusetts:  MIT Press, 2009.  ISBN 978-0-262-01263-8
Herrmann, Ulrike: Pääoman voitto. Kasvun, rahan ja kriisien historia.  (Der Sieg des Kapitals. Wie der Reichtum in die Welt kam: Die Geschichte von Wachstum, Geld und Krisen, 2013.)  Suomentanut Mari Janatuinen. Helsinki:  Into, 2015.  ISBN 978-952-264-422-0
Hyytinen, A. & Rouvinen, R. (toim.): Mistä talouskasvu syntyy?  Helsinki:  Elinkeinoelämän Tutkimuslaitos ETLA, 2005.  ISBN 951-628-429-9  Teoksen verkkoversio.
The influence of standards on the Nordic economies (Arkistoitu – Internet Archive), Menon-Publication No. 31/2018
The Economic Contribution of Standards to the UK Economy, Cebr, BSI, June 2015
Tampereen tataariseurakunta

| Tampereen tataariseurakunta Tampere tatar cämiyäte |
| --- | --- |
 Ramazan-pyhän aamurukous imaami Habibur-Rahman Shakirin johtamana Tampereen Teatterin lämpiössä vuonna 1949.
Suuntautuminen:  islam
Hallinto:  uskonnollinen yhdyskunta
Johtaja:  Vahit Wafin
Yhteistyötahoja:  Suomen Islam-seurakunta
Toiminta-alue:  Tampere
Perustettu:  1943
Jäseniä:  58 (2022)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tampereen tataariseurakunta (Tampere tatar cämiyäte, ent. Tampereen islamilainen seurakunta, Tampere İslam Mahallesı) on paikallisten suomentataarien seurakunta, jonka tilat sijaitsevat Hämeenkadulla. Jäsenmäärä on nykyään muutamissa kymmenissä.
Historia > Tausta

Ensimmäiset tataarit asettuivat Tampereelle 1890-luvulla. On oletettu, että kaupungin vahva tekstiilituotanto oli houkuttava tekijä kierteleville kangaskauppiaille. Suomen suuriruhtinaskunta oli osa Venäjän keisarikuntaa ja täten matkustaminen ei vaatinut ulkomaanpasseja tai muita erityislupia.
Vuonna 1910 Tampereella asui 59 tataaria ja vuonna 1930 heitä oli 110. Tampereen tataarit omistivat 1920-1930 -luvuilla melkein kymmenen vaatetusliikettä.
Historia > Seurakunta

Tampereella asuneiden tataarien pitkäaikaisena toiveena oli perustaa omaan kaupunkiinsa seurakunta, jossa he voisivat kokoontua yhteisiin rukoustilaisuuksiin, järjestää kouluopetusta, sekä yleisesti ylläpitää omaa kulttuuriansa.
Ennen oman seurakunnan perustamista, rukoustilaisuuksia hoiti 1910-luvulla Kazanista saapunut imaami Alaeddin Abbes. Ne järjestettiin Amurissa, jossa oli yhteisin varoin hankitut tilat. He kokoontuivat myös osoitteissa Kyttälänkatu 14,  Aleksanterinkatu 23, sekä Ymär Salin kotona A. A. Scheelen puutalossa Hämeenkadulla. 1940-luvulla perjantairukouksia pidettiin Vakuutusyhtiö Varman kokoustiloissa Hämeenkatu 9:ssä sekä Tampereen Teatterin lämpiössä. Paikalliset tataarit myös kuluivat tuolloin Suomen muhamettilaiseen seurakuntaan, jonka nimi muutettiin myöhemmin Suomen Islam-seurakunnaksi. Yhteisön järjestäytymistä hoidettiin myös Tampereen Turkkilaisen Yhdistyksen kautta.
Lokakuussa 1942, he ostivat Satakunnankatu 4:stä tilan itselleen. Tampereen islamilainen seurakunta hyväksyttiin oikeusministeriössä 1943 huhtikuussa merkittäväksi uskonnollisten yhdyskuntien rekisteriin. Imaamina toimi alkuun helsinkiläinen Weli-Ahmed Hakim, jonka jälkeen vuodesta 1947 Habibur-Rahman Shakir. Muezzinin tehtäviä hoiti muun muassa Abbas Bedretdin, Husein Suleiman ja Esad Baibulat. Ramazan-kuukauden rukouksia lausui kymmenien vuosien ajan Aisa Hakimcan ja Fatih Arat.
Seurakunnan ensimmäisenä puheenjohtajana ja merkittävän rahallisen panoksen antaneena henkilönä toimi liikemies Ymär Sali. Ensimmäiseen hallitukseen kuului Salin lisäksi Neuman Nasibulla, Letfulla Baibulat, Semiulla Wafin ja Fatih Arat.
Tampereen islamilainen seurakunta muutti nimensä vuonna 2019 Tampereen tataariseurakunnaksi (Tampere tatar cämiyäte). Sen nykyinen osoite on Hämeenkatu 29 A 9. Seurakunta osti tilat itselleen vuonna 1977 ja ne otettiin kunnostuksen jälkeen käyttöön vuonna 1981. Tiloihin mahtuu yli 100 henkeä. Seurakunnan puheenjohtaja vuonna 2023 on yrittäjä Vahit Wafin, Semiulla Wafinin pojanpoika.
Seurakunnan jäseniä oli sen perustamisesta 1900-luvun ajan noin 150. Sittemmin lukumäärä on ollut muutamissa kymmenissä.
Edesmenneille Tampereen tataariyhteisön jäsenille on varattu erilliset paikat Kalevankankaan ja Vatialan hautausmailta.
Puheenjohtajat

Vahit Wafin (2014–)
Altan Kaader (2010–2013)
Esad Baibulat (1984–2010)
Semiulla Wafin (1951–1983)
Ymär Sali (1943–1951)
Yhteydet ulkomaille

Tampereen tataarien islamilainen seurakunta on ylläpitänyt yhteyksiä islamilaiseen maailmaan myös Suomen ulkopuolella. Heidän keskuudessa on käynyt vieraita aina 1900-luvun alkupuolelta ja myös he itse ovat tehneet ulkomaan matkoja. Näihin kuuluu muun muassa vuonna 1991 kun tamperelaiset tataarit Esad Baibulat ja Äkram Neuman lähtivät Ufan muftin Talgat Tadžuddinin kutsumana vierailemaan Nižni Novgorodissa kun siellä pidettiin moskeijan avajaisjuhlat kesällä. Muutama vuosi myöhemmin seurakunnan hallituksen jäseniä vieraili Moskovassa mufti Ravil Gainutdinin luona. Tampereen tataarit olivat myös edustettuina kun vuonna 1938 Varsovassa järjestettiin Idel-Uralin muistotilaisuus.
Vuosisadan vaihteessa Tampereen yhteisön keskuudessa oleskeli sittemmin matkaansa muualle jatkaneita teologeja ja poliitikkoja kuten Alimcan Idris, Musa Bigi ja Sadri Maksudi Arsal. 1900-luvun puolivälissä vierailuja teki esimerkiksi tataaritaustainen turkkilainen kielitieteilijä Reşit Rahmeti Arat ja Medinan yliopiston professori Abdullah Ahmed Zadri. Vuonna 1983 Tampereelle saapui mufti Tadžuddin ja 1990-luvun aikana mufti Gainutdin vieraili lukuisasti. Taiteilijoihin kuuluu oopperalaulaja Haidar Bigitšev ja Baškortostanin teatteriryhmä Ufasta.
Kun vuonna 1998 Tampereen yliopisto järjesti kansainvälisen "Crossroads in cultural studies" -seminaarin, järjestettiin sen keskustelutilaisuus ja perinneruokailu seurakunnan tiloissa. Siihen otti osaa muun muassa Turkista professori Gönül Pultar ja Mutlu Binark. Vuonna 2000 yhteisön jäsenet tutustuivat vastaavassa tilaisuudessa Etelä-Kalifornian yliopiston tutkijaan Azade-Ayşe Rorlich, joka on perehtynyt etenkin tataarien historiaan.
Vuonna 2001 eduskunnan puhemiehen Riitta Uosukaisen kutsusta Suomeen saapui Tatarstanin parlamentin puhemies Färit Möhämmätşin seurueineen. He vierailivat matkan aikana myös Tampereen seurakunnan tiloissa.
Maaliskuussa vuonna 2024 järjestettiin "klassisen tataarimusiikin juhlakonsertti" Tampere-talossa. Esiintyjien joukossa oli ulkomaisina tataareina muusikot Duo Mong, Aliya Iskhakova, Yulia Gubaidullina ja Mussa Malik.
Poliitikko Sadri Maksudi (istumassa keskellä) Tampereen tataarien kanssa vuonna 1920.
Tampereen islamilaisen seurakunnan "isähahmo", liikemies Ymär Sali (1932).
Kazanin kielitieteilijät İlbaris Nadirov ja İskender Abdullin (vas.), joiden vieressä tamperelainen tataari Aisa Hakimcan sekä Okan Daher Helsingistä (Tampere, 1969).
Tanskan kansanäänestys eurosta

Tanskan kansanäänestys eurosta järjestettiin 28. syyskuuta 2000. Kansanäänestyksessä 53,2 prosenttia vastusti ja 46,8 prosenttia kannatti maan liittymistä Euroopan unionin rahaliitto EMU:un, ja siten myös yhteisvaluutta euroon. Äänioikeutetuista  87,6 prosenttia käytti ääntään.
Tulokset

| Vaihtoehto | Äänet | % |
| --- | --- | --- |
| Kyllä | 1 620 353 | 46.8 |
| Ei | 1 842 814 | 53.2 |
| Hylätyt äänet | 40 358 | – |
| Yhteensä | 3 503 525 | 100 |
| Rekisteröidyt äänestäjät / äänestysprosentti | 3 999 325 | 87.6 |
Lähde: Nohlen & Stöver
Tulokset > Maakunnittain

| Alue | Kyllä | Ei | Äänestänyt | Äänet |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kööpenhaminan kunta & Frederiksberg  | 169 154 | 201 263 | 446 155 | 376 291 |  |  |  |  |
| Kööpenhaminan amt | 188 824 | 207 026 | 450 043 | 399 864 |  |  |  |  |
| Frederiksborg | 120 627 | 117 546 | 269 775 | 240 562 |  |  |  |  |
| Roskilde | 74 487 | 79 871 | 173 068 | 155 940 |  |  |  |  |
| Länsi-Sjælland | 81 899 | 112 501 | 223 692 | 196 344 |  |  |  |  |
| Storstrøm | 73 936 | 100 523 | 200 123 | 176 294 |  |  |  |  |
| Bornholm | 11 662 | 16 752 | 33 747 | 28 845 |  |  |  |  |
| Fyn | 142 461 | 166 395 | 357 537 | 312 237 |  |  |  |  |
| Etelä-Jyllanti | 78 914 | 83 912 | 187 254 | 164 610 |  |  |  |  |
| Ribe | 68 533 | 74 856 | 165 339 | 144 953 |  |  |  |  |
| Vejle | 107 277 | 118 464 | 260 740 | 229 162 |  |  |  |  |
| Ringkjøbing | 88 400 | 86 837 | 202 362 | 177 280 |  |  |  |  |
| Århus | 202 714 | 213 946 | 479 278 | 421 747 |  |  |  |  |
| Viborg | 71 856 | 79 198 | 175 053 | 152 902 |  |  |  |  |
| Pohjois-Jyllanti | 139 609 | 183 724 | 375 159 | 326 494 |  |  |  |  |
Lähde: European Election Database (Arkistoitu – Internet Archive)
Tarjouskartelli

Tarjouskartelli on samassa jakelu- tai tuotantoportaassa toimivien yritysten keskinäistä yhteistoimintaa, jolla pyritään poistamaan kilpailu tarjouskilpailuista. Toiminta on joko salaista tai avointa. Kartellin jäsenet yrittävät vaikuttaa tuotteen tai palvelun hintaan ja usein myös markkinoiden jakamiseen. Usein yhteistoiminta salataan ja näin johdetaan harhaan tarjousten pyytäjiä. Toiminta voi myös olla avointa ja kaikki tarjoajat antavat lähes samanlaisen tarjouksen, jotta kilpailuttajan olisi pakko tyytyä kartellin sopimaan hintatasoon. Tarjouskartelli on houkutteleva menettelytapa silloin, kun hyödykkeelle ei ole muodostunut selvää markkinahintaa. Jos kilpailuttajan pitkäaikainen käyttäytyminen on ennustettavissa, voivat tarjoajat vuorotella voittaakseen tarjouskilpailun, jolloin ei synny painetta kartellin hajoamiseen.
Suomen kilpailulaki (948/2011, 5 §) kieltää tarjouskartellit. Kiellolla pyritään kilpailuttajan saamien tarjousten itsenäisyyteen ja markkinaehtoisuuteen perustuvan hinnanmuodostuksen toimivuuteen. Yritykset eivät saa sopia, että jonkun on luovuttava tarjouksen tekemisestä tai tehtävä alempi tai korkeampi tarjous kuin toisen. Tarjouskartellista voidaan määrätä seuraamusmaksu (kilpailunrikkomismaksu). Sellainen tarjousyhteistoiminta on sallittua, jossa yhteinen tarjous koskee yhteistä suoritusta, esimerkiksi rakennusurakkaa, johon yksittäisen yrityksen voimavarat eivät riitä.
Pauli Tanttu

Pauli Tanttu
Pauli Veikko Tanttu (2. kesäkuuta 1921 Hirvensalmi – 25. joulukuuta 1952 Hirvensalmi) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 180. 10. divisioonan  Jalkaväkirykmentti 1:n esikuntakomppaniassa (EsikK/JR 1) konepistoolimiehenä palvellut Tanttu nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 21. joulukuuta 1944. Nimityshetkellä Tanttu oli sotilasarvoltaan korpraali, ja hänet oli kotiutettu jo ennen nimitystä, 4. marraskuuta 1944.
Tanttu osoitti huimapäistä rohkeutta sodan hyökkäysvaiheen aikana. Hän osallistui vapaaehtoisena kaikkiin jääkärijoukkueensa partioihin. Hän eteni hyökkäyksen kärjessä ja tuhosi lähes omin voimin useita konekivääri- ja pikakivääripesäkkeitä. Hyökkäyksen pysähdyttyä vihollisen voimakkaan vastarinnan vuoksi hänen kerrotaan sanoneen: "Ei tässä auta muu kuin hyökätä".
Sodan jälkeen Tanttua syytettiin venäläisten vankien teloittamisesta, mutta syyte raukesi ja Tanttu pääsi keskittymään siviilielämään ja metsätyömiehen töihinsä. Pauli Tantun kerrotaan päättäneen itse päivänsä joulupäivänä 1952 korkeimman sotaoikeuden otettua syytteen uudestaan käsittelyyn.
Siviilissä maatalous- ja metsätöissä työskennellyt Tanttu on haudattu Hirvensalmen hautausmaalle. Vuonna 1990 Pauli Tantulle paljastettiin muistokuva Hirvensalmen kunnanvirastoon.
Tellervo Tapionlinna

Tellervo Tapionlinna vuonna 1932 (Helsingin Suomalainen Tyttölyseo)
Tellervo Oma Ilona Tapionlinna (s. 24. lokakuuta 1911 Vilppula – 6. lokakuuta 1974 Espoo) oli suomalainen opettaja ja kirjallisuuden tutkija.
Tapionlinnan vanhemmat olivat Jalo Johannes Turkkila Tapionlinna (1883–1947) ja Hilja Helmi Tapionlinna.
Tellervo Tapionlinna toimi 1942–1950 Järvenpään yhteiskoulun äidinkielen opettajana ja Töölön yhteislyseon suomen kielen vanhempana lehtorina 1950–1974. Hän väitteli tohtoriksi 1946 Helsingin yliopistossa, väitöskirja käsitteli englantilaista runoilijaa Dorothy Wordsworthia.
Hänet on haudattu Malmin hautausmaalle. Haudan osoite on 2-9-113.
Teoksia

Järvikoulun runotar : Dorothy Wordsworth ja hänen vaikutuksensa William Wordsworthiin ja S. T. Coleridgeen ; väitöskirja. WSOY 1946
William Wordsworth : Runoja ; ruonot valinnut ja esipuheen kirjoittanut Tellervo Tapionlinna ; suom. Aale Tynni, Yrjö Jylhä, Lauri Viljakainen. WSOY 1949
Aino Kallas koulutyttönä teoksessa Kirjallisuudentutkijain seuran vuosikirja 16. Juhlakirja Rafael Koskimiehen täyttäessä 60 vuotta 9.2.1958. Otava 1958
Spero Tanner

Spero Toivo Tanner
Spero Toivo Tanner (23. helmikuuta 1894 Helsinki - 16. maaliskuuta 1918 Suodenniemi) oli suomalainen jääkärivaravääpeli. Hänen vanhempansa olivat lääketieteen-lisensiaatti Anders Ferdinand Tanner ja Vendla Gustava Vesterlund.
Opinnot

Tanner kävi kahdeksan luokkaa Helsingin suomalaista reaalilyseota.
Jääkärikausi

Tanner liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 25. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.
Suomen sisällissota

Tanner saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan jääkäriyliluutnantti Gunnar von Hertzenin hiihto-osastoon ja otti osaa taisteluihin Antooran-Pastuskerin akselilla ja Suodenniemellä, missä hän kaatui taistelussa niskaan osuneeseen vihollisen luotiin 16. maaliskuuta 1918. Kuollessaan hän oli naimaton ja kirjoilla Helsingin eteläisessä seurakunnassa. Hänet haudattiin Helsingin uuteen hautausmaahan.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Hilfsgruppenführer 24. joulukuuta 1916  Varavääpeli 11. helmikuuta 1918 |    |  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Jääkärimerkki |
Andrew Tanenbaum

Andrew Tanenbaum
Andrew Stuart ”Andy” Tanenbaum (s. 1944 Yhdysvallat) on tietojenkäsittelytieteen professori. Vuodesta 1971 lähtien hänen toimipaikkansa oli Amsterdamin vapaa yliopisto (Vrije Universiteit Amsterdam). Hän jäi eläkkeelle vuonna 2014.
Ura ja oppikirjat

Parhaiten Tanenbaum tunnetaan tietotekniikka-alan kirjoistaan, joita käytetään laajalti oppikirjoina.
Tanenbaumin tunnetuimpiin kirjoihin kuuluvat:
Operating Systems: Design and Implementation, 1987, ISBN 0-13-637331-3
Modern Operating Systems, 2001, ISBN 0-13-031358-0
Computer Networks, 2003, ISBN 0-13-066102-3
Vaikutus vapaiden ohjelmistojen taustalla

Tanenbaum kehitti 1980-luvun alussa suljettuna lähdekoodina julkaistun Amsterdam Compiler Kit -kääntäjän. Kun yhdysvaltalainen Richard Stallman oli kiinnostunut sen käyttämisestä vapaissa ohjelmistoissa, Tanenbaum vastasi että se ei ole vapaa ohjelmisto. Tältä pohjalta Stallman alkoi keskittyä GNU C Compilerin kehittämiseen vapaita ohjelmistoja varten.
Tanenbaum myös kehitti Minix-käyttöjärjestelmän opetustarkoituksiin. Se oli Unixin kaltainen käyttöjärjestelmä. Suomalaisen Linus Torvaldsin kurssikirjana oli yliopistossa Tanenbaumin kirja Operating Systems: Design and Implementation (1987). Kirja sisälsi yksityiskohtaisen kuvauksen toimivan Minix-käyttöjärjestelmän toiminnasta ja kirjan sisältämissä esimerkeissä Tanenbaum käytti 12 000 riviä Minixin lähdekoodia. Torvaldsin Linux-käyttöjärjestelmä sai vaikutteita Minixistä.
Minix Intelin suorittimissa

Minix on yksi maailman suosituimmista ohjelmistoista, sillä se on sisältynyt Intel-yhtiön suorittimiin vuodesta 2008 alkaen. Jokainen Intelin suoritin vuodesta 2008 alkaen sisältää mikroprosessorin, jolla ajetaan Management Engine -nimistä toiminnallisuutta. Tämä toiminnallisuus on toteutettu avoimen lähdekoodin Minix 3:een pohjautuvalla suljetun lähdekoodin versiolla. Intel ei kertonut Tanenbaumille Minixin käytöstä eikä pyytänyt siihen erikseen lupaa, ja tiedon paljastuminen tuli myöhemmin Tanenbaumille yllätyksenä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Andrew Tanenbaum Wikimedia Commonsissa
Tanenbaumin oma kotisivu (englanniksi)
Keskusteluryhmissä Linus Torvaldsin kanssa käyty kuuluisa väittely (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  Association for Computing Machinery  CiNii  DBLP  Google Scholar  MathSciNet  Mathematics Genealogy Project  Scopus  zbMATH 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Tampereen linja-autoasema

| Tampereen linja-autoasema |
| --- | --- |
 Tampereen linja-autoasema. Kuva vuodelta 2021.
Osoite:  Hatanpään valtatie 7
Sijainti:  Ratina, Tampere
Koordinaatit:  61°29′36.9″N, 23°46′09.2″E
Valmistumisvuosi:  1938
Suunnittelija:  Jaakko Laaksovirta ja Bertel Strömmer
Omistaja:  Matkahuolto
Käyttäjä:  Matkahuolto
Tyylisuunta:  funktionalismi
Kerrosluku:  2
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tampereen linja-autoasema on matkustajaterminaali Tampereella. Asema valmistui 1938 Jaakko Laaksovirran ja Bertel Strömmerin suunnitelmien mukaan. Valmistuessaan asema oli pohjoismaiden suurin.
Nykyisen linja-autoaseman edeltäjät

Linja-autoliikenteen alkuaikoina 1920-luvulla kaikki linja-autot lähtivät Keskustorilta Vanhan kirkon edustalta, mutta liikenteen vilkastuessa tori kävi nopeasti ahtaaksi. Vuonna 1929 valmistuivat Bertel Strömmerin suunnittelemat, keskenään miltei täysin samanlaiset Tampereen itäinen ja läntinen kaukolinja-autoasema. Edellinen sijaitsi nykyisen aseman naapuritontilla Sorin aukiolla, jälkimmäinen Pyynikintorin kulmalla Pirkankadun varressa. Molemmat asemat rakennettiin öljy-yhtiöiden − itäinen Shellin, läntinen Esson (silloinen Nobel-Standard) − rahoituksella ja kummankin aseman yhteydessä toimi huoltoasema. Kaupunki vuokrasi tontit asemien käyttöön 20 vuodeksi. Lähiliikenne jäi edelleen Keskustorille. Vuonna 1933 kummankin kaukolinja-autoaseman ylläpitäjäksi tuli juuri perustettu valtakunnallinen Oy Matkahuolto Ab. Kaksi erillistä linja-autoasemaa yli kilometrin päässä toisistaan osoittautui kuitenkin ennen pitkää hankalaksi ja epäkäytännölliseksi ratkaisuksi ja alettiin suunnitella niiden toimintojen yhdistämistä.