stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansainvälinen liike

Liikkeen tunnuksia ovat "Geneven risti" ja Punainen Puolikuu.
Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansainvälinen liike on maailman suurin humanitaarinen liike. Sen muodostavat:
Punaisen Ristin kansainvälinen komitea (ICRC).
Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälinen liitto (IFRC).
190 eri maiden Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansallista yhdistystä.
Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansainvälisen liikkeen toimintaan osallistuu noin 97 miljoonaa jäsentä ja 20 miljoonaa aktiivista vapaaehtoista. Yksin Punaisen Ristin katastrofiapu tavoittaa vuosittain yli 30 miljoonaa apua tarvitsevaa eri puolilla maailmaa. Liikkeen tehtävänä on antaa apua kaikkein heikoimmassa asemassa oleville ihmisille, välittämällä apua ihmiseltä ihmiselle. Punaisen Ristin seitsemän perusperiaatetta, jotka näkyvät sen kaikessa toiminnassa, ovat inhimillisyys, tasapuolisuus, puolueettomuus, riippumattomuus, vapaaehtoisuus, yleismaailmallisuus ja ykseys.
Alun perin Punainen Risti toimi vain sodan uhrien auttamiseksi. Vähitellen 1900-luvun kuluessa Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun liike alkoi antaa apua myös katastrofi- ja onnettomuustilanteissa. Useissa maissa Punainen Risti vastaa muun muassa veripalvelutoiminnasta, antaa ensiapukoulutusta, tekee kehitysyhteistyötä, harjoittaa valistustoimintaa ja ylläpitää auttamisvalmiutta.
Punaisen Ristin toiminta perustuu Geneven sopimuksiin, joissa määritellään esimerkiksi se, että kussakin valtiossa voi olla vain yksi joko Punaisen Ristin tai Punaisen Puolikuun kansallinen yhdistys.
Punaisen Ristin kansainvälinen komitea

Punaisen Ristin kansainvälisen komitean (ICRC) kotipaikka on Genevessä. Siihen kuuluu 25 jäsentä, jotka ovat Sveitsin kansalaisia. Komitea nimittää uusia jäseniä, jos jäseniä eroaa tai kuolee. Komitea on perustettu 1863 sveitsiläisen liikemiehen ja humanistin Henri Dunantin aloitteesta, johon aihetta antoivat varsinkin kokemukset neljä vuotta aikaisemmin käydystä Solferinon taistelusta  ja hänen kirjoittamansa kirja Solferinon muisto.
Komitea on saanut Nobelin rauhanpalkinnon 1917, 1944 ja IFRC:n kanssa 1963. ICRC on yksi harvoista kansainvälisesti tunnustetuista ei-valtiollisista organisaatioista. Sen asema perustuu Geneven sopimuksiin, jotka ovat yksi kansainvälisen humanitaarisen oikeuden perusasiakirjoista ja joista käytetään usein myös nimitystä "sodan lait"  (jus in bello).
Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansallisten yhdistysten liitto

Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälinen liitto (IFRC) perustettiin toukokuussa 1919 eri maihin perustettujen Punaisen Ristin kansallisten yhdistysten kattojärjestöksi. Siihen kuuluvat kaikki eri maiden Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansalliset yhdistykset. Suomen Punaisen Ristin kansallinen yhdistys perustettiin 7. toukokuuta 1877 haavoitettujen ja sairaiden sotilaiden hoitoa varten.
Eri maiden kansalliset yhdistykset järjestävät katastrofiapua, kehittävät paikallista auttamisvalmiutta, ylläpitävät veripalvelutoimintaa useissa maissa, huolehtivat pakolaisista, antavat ensiapukoulutusta sekä pyrkivät edistämään yleistä tietoisuutta kansainvälisistä humanitaarisista periaatteista. Punaisen Ristin kansalliset yhdistykset käyttävät tunnuksenaan punaista "Geneven ristiä" valkoisella pohjalla. Ensimmäisen Geneven sopimuksen mukaan sairaanhoitoon tarkoitettuja ajoneuvoja ja rakennuksia vastaan hyökkääminen on kiellettyä.
Punaisen ristin ja punaisen puolikuun tunnusten rinnalle järjestön viralliseksi tunnukseksi hyväksyttiin vuonna 2005 joulukuussa punaisen kristallin merkki. Merkin tarkoitus on olla uskontojen ja kulttuurien kannalta neutraali.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Punainen Risti.
Punaisen Ristin kansainvälinen komitea, ICRC. (englanniksi)
Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälinen liitto, IFRC. (englanniksi)
Nobelin rauhanpalkinnon saajat
| --- | --- |
1901–1925:  1901: Dunant, Passy 1902: Ducommun, Gobat 1903: Cremer 1904: Kansainvälisen oikeuden instituutti 1905: Suttner 1906: Roosevelt 1907: Moneta, Renault 1908: Arnoldson, Bajer 1909: Beernaert, Paul Balluet d’Estournelles de Constant 1910: Kansainvälinen Rauhantoimisto 1911: Asser, Fried 1912: Root 1913: La Fontaine 1917: Punainen Risti 1919: Wilson 1920: Bourgeois 1921: Branting, Lange 1922: Nansen 1925: Chamberlain, Dawes
1926–1950:  1926: Briand, Stresemann 1927: Buisson, Quidde 1929: Kellogg 1930: Söderblom 1931: Addams, Butler 1933: Angell 1934: Henderson 1935: Ossietzky 1936: Lamas 1937: Cecil 1938: Nansenin kansainvälinen pakolaistoimisto 1944: Punainen Risti 1945: Hull 1946: Balch, Mott 1947: Kveekarit 1949: Boyd Orr
1951–1975:  1950: Bunche 1951: Jouhaux 1952: Schweitzer 1953: Marshall 1954: Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö 1957: Pearson 1958: Pire 1959: Noel‑Baker 1960: Lutuli 1961: Hammarskjöld 1962: Pauling 1963: Punainen Risti 1964: King 1965: Unicef 1968: Cassin 1969: Kansainvälinen työjärjestö 1970: Borlaug 1971: Brandt 1973: Kissinger, Lê 1974: MacBride, Satō 1975: Saharov
1976–2000:  1976: B. Williams, Corrigan 1977: Amnesty International 1978: Sadat, Begin 1979: Äiti Teresa 1980: Esquivel  1981: YK:n pakolaisapujärjestö 1982: Myrdal, García Robles 1983: Wałęsa 1984: Tutu 1985: Lääkärit ydinsotaa vastaan 1986: Wiesel 1987: Arias 1988: YK:n Rauhanturvaajat 1989: Dalai Lama 1990: Gorbatšov 1991: Suu Kyi 1992: Menchú 1993: Mandela, de Klerk 1994: Arafat, Peres, Rabin 1995: Pugwash-liike, Rotblat 1996: Belo, Ramos Horta 1997: Kampanja maamiinojen kieltämiseksi (ICBL), J. Williams 1998: Hume, Trimble 1999: Lääkärit ilman rajoja 2000: Kim
2001–:  2001: YK, Annan 2002: Carter 2003: Ebadi 2004: Maathai 2005: IAEA, ElBaradei 2006: Yunus, Grameen Bank 2007: Gore, IPCC 2008: Ahtisaari 2009: Obama 2010: Liu 2011: Gbowee, Johnson Sirleaf, Karman 2012: EU 2013: Kemiallisten aseiden kieltojärjestö 2014: Satyarthi, Yousafzai 2015: Tunisian kansallisen vuoropuhelun kvartetti 2016: Juan Manuel Santos 2017: International Campaign to Abolish Nuclear Weapons 2018: Murad, Mukwege 2019: Abiy 2020: Maailman ruokaohjelma 2021: Ressa, Muratov 2022: Bjaljatski, Memorial, Center for Civil Liberties 2023: Mohammadi 2024: Nihon Hidankyō
Punaisen leijonan merkki.
Punainen kristalli.
Pieni Kirilampi

| Pieni Kirilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°04′04″N, 26°47′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Härkäjärven valuma-alue (14.96)
Laskujoki:  Välijoki Isoon Kirilampeen 
Järvinumero:  14.961.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109,2 m  
Pituus:  810 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  2,006 km  
Pinta-ala:  9,13 ha  
Saaria:  1 
 fiPieni Kirilampi 
Pieni Kirilampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Kutemajärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 810 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Härkäjärven valuma-alueella (14.96), jonka Härkäjärven lähi-alueeseen (14.961) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,2 metriä mpy.
Haminan linnoitus

Savonlinnan bastionin valleja, taustalla Reserviupseerikoulun päärakennus
Ruutikellari Hämeenlinnan bastionissa
Lipputorni
Lappeenrannan portin vartiorakennus
Viipurin portin vartiorakennus
Meriportin vartiorakennus
Kaponieeri Puolikuu 1 ja Hämeenlinnan bastionin vallia
Galleria ja nuolilinnakkeen vallia
Haminan linnoitus sijaitsee Suomenlahden rannalla, ja se on nykyisin tiiviisti osa Haminan kaupungin keskustaa. Haminan linnoitus on yksi maailman harvoista niin sanotuista ympyrälinnoituksista. Se edustaa Välimeren maissa kehitettyä renessanssin ihannekaupunki-ideaa, ja sen esikuvana voidaan pitää pohjoisitalialaista Palmanovan kaupunkia.
Rakennustyöt

Haminan kaupungin paikalla oli Vehkalahden markkinapaikka, joka oli saanut kaupunkioikeudet vuonna 1653 nimellä Vehkalahden Uusikaupunki. Kaupunki tuhoutui suuressa Pohjan sodassa vuonna 1712. Linnoituksen rakennustyöt aloitti Uudenkaupungin rauhan jälkeen 1720-luvun alussa ruotsalaiskenraali Axel von Löwen, joka näin halusi pysäyttää Venäjän levittäytymisen Suomenlahden ympäristöön, sillä Venäjän keisarin Pietari Suuren päämäärä oli laajentua ja avata tie Suomenlahden kautta maailman merille. Samoihin aikoihin aloitettiin kaakkoisrajalla myös Lappeenrannan linnoituksen rakennustyöt.
Linnoituksen bastionirintaman suojissa toimi varuskunta, joka vastasi asukkaiden turvallisuudesta. Kuusi bastionia nimettiin Suomen toisten linnoituskaupunkien mukaan.
Ruotsin ja Venäjän välisen hattujen sodan (1741–1743) aikana vielä pahasti keskeneräinen linnoitus joutui antautumaan venäläisille, ja alue liitettiin Venäjään. Kenraali Aleksandr Suvorov vauhditti rakennustöitä ja rakennutti muun muassa harmaakivimuurit.
Linnoituksen muuriin on tehty vuonna 2018 tunneli, jonka kautta on yhteys Vallikentän ja tapahtuma-areenan välillä.
Bastionit

Linnoitusta ympäröi alkujaan seitsemän bastionia, joista kuusi on yhä jäljellä.[lähde? ]
Bastionit > Keskusbastioni

Keskusbastioni sijaitsee linnoituksen pohjoisreunustalla, Kirkkojärven rannalla. Se rakennettiin vuonna 1803 hollantilaissyntyisen kenraali Peter van Suchtelenin suunnitelmien mukaan. Vuonna 1998 bastioniin rakennettiin Euroopan suurin kesäajan telttakatos.[lähde? ]
Keskusbastionista käytetään nykyisin myös nimitystä Hamina Bastioni, mutta sitä ei tule sekoittaa linnoituksen itäosassa sijaitsevaan Haminan bastioniin. Keskusbastioni sisältää 58 kasemattia. Bastionin pituus on 240 metriä ja sitä reunustaa kaksi kaponieeria eli linnoitettua tykistöasemaa, Puolikuu 1 ja Puolikuu 2.
Bastionit > Savonlinnan bastioni

Savonlinnan bastioni sijaitsee Keskusbastionin itäpuolella, Kadettikoulunkadun pohjoispuolella. Reserviupseerikoulun päärakennus ja varuskuntasairaala sijaitsevat sen alueella.[lähde? ]
Bastionit > Haminan bastioni

Haminan bastioni, jota ei tule sekoittaa Keskusbastionissa toimivaan Hamina Bastioniin, sijaitsee linnoituksen itäosassa, Kadettikoulunkadun eteläpuolella.
Bastionit > Turun bastioni

Turun bastioni sijaitsee linnoituksen eteläosassa, Maariankadun itäpuolella. Senaattikiinteistö myi omistamansa alueen, joka on tällä hetkellä yksityisessä omistuksessa.[lähde? ]
Bastionit > Helsingin bastioni

Helsingin bastioni purettiin vuonna 1889, ja siitä on jäljellä ainoastaan vuonna 1790 rakennettu Lipputorni. Bastionin paikalla sijaitsee nykyisin kauppatori.
Bastionit > Lappeenrannan bastioni

Lappeenrannan bastioni sijaitsee kauppatorin ja Mannerheimintien välissä. Haminan Kesäpuisto perustettiin bastionin alueelle 1850-luvulla. Puiston yhteydessä on Karl August Wreden suunnittelema ja vuonna 1884 rakennettu Puistotalo.
Bastionit > Hämeenlinnan bastioni

Hämeenlinnan bastioni sijaitsee Mannerheimintien pohjoispuolella. Bastionissa sijaitseva ruutikellari toimii taidegalleriana ja kokoustiloina. Hämeenlinnan bastionissa sijaitsee myös Haminan Teatterin kesäteatteri.
Vartiorakennukset

Linnoitukseen johti kolme sisäänkäyntiä, joita vartioivat vartiorakennukset. Kaupunkiin pääsi vain näiden vartiopisteiden kautta ja tulijoiden oli luovutettava passit ja mahdollisesti mukana olleet aseet porttivartioon.[lähde? ]
Vartiorakennukset > Lappeenrannan portti

Nykyisen Mannerheimintien varrella sijaitseva Lappeenrannan portin vartiorakennus on rakennettu vuonna 1774. Rakennus toimi linnoituksen ja varuskunnan päävartiona vuosina 1840–1974, sen jälkeen siinä toimi Reserviupseerikoulun museo vuoteen 1995 asti ja myöhemmin Museoviraston toimipiste. Nykyisin rakennus on yksityisomistuksessa.[lähde? ]
Vartiorakennus on kokenut vuosisatojen aikana useita muutoksia. Päävartion aikana sen suurimmassa huoneessa oli kahdeksan vankikoppia, joiden ikkuna-aukkojen paikat ovat yhä nähtävillä sisäpuolella. Ulkoseinissä ikkunoiden paikat ovat vaihdelleet ja vankituvasta johti aikoinaan ovi kadulle. RUK-museon siirryttyä pois rakennus restauroitiin ja vuosien saatossa tehtyjä muutoksia palautettiin lähemmäs alkuperäistä asua.[lähde? ]
Vartiorakennukset > Viipurin portti

Viipurin portin vartiorakennus on rakennettu 1774, ja se sijaitsee nykyisen Kadettikoulunkadun varrella, Reserviupseerikoulun päärakennuksen vieressä. Rakennuksen ulkoasu on muuttunut alkuperäisestä.[lähde? ]
Vartiorakennukset > Meriportti

Maariankadun varrella sijaitseva Meriportin vartiorakennus on vuodelta 1776. Rakennus vartioi satamaan johtanutta tietä ja on nykyisin yksityisomistuksessa.
1800-luku

1800-luvun alussa Haminan linnoitus oli yksi niistä linnoituksista, joita ryhdyttiin uudistamaan. Hollantilaissyntyisen insinöörikenraalin Jan Peter van Suchtelenin mielestä bastionijärjestelmä oli vanhanaikainen ja puolustusteholtaan heikko, joten linnoituksen pohjoisen puoleinen Kirkkojärven epäsäännöllinen rintama purettiin kokonaan. Tilalle rakennettiin kaponieerijärjestelmän mukainen suuri tiilinen Keskusbastioni vuonna 1803.
1830-luvulla linnoitus lakkautettiin ja Venäjän keisari Nikolai I luovutti Haminan linnoitukset kaupungin omistukseen. Samalla linnoituksen päällikön virka lakkautettiin.
Linnoitus oli jälleen mukana taisteluissa 1850-luvulla soditussa Krimin sodassa (1854–1856). Linnoitusta vahvistettiin ja päällikön virka perustettiin uudelleen sodan ajaksi.
Linnoituksen nykytila

Linnoituksen korjaustyöt aloitettiin vuonna 1957 ja 1980-luvulta lähtien rakennelmien kunnostuksesta ovat vastanneet Museovirasto sekä Haminan työsiirtola. Linnoituksesta on nykyäänkin jäljellä vielä paljon ja se tarjoaa hienot olosuhteet erilaisten kesätapahtumien järjestämiseksi. Siellä sijaitsee myös Hamina Bastioni, Euroopan suurin telttakatos katsomoineen, jossa järjestetään muun muassa joka toisena kesänä kansainvälinen sotilasmusiikkitapahtuma Hamina Tattoo. Linnoituksessa toimii nykyään myös Reserviupseerikoulu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haminan linnoitus Wikimedia Commonsissa
Rakennusperintö.fi – Haminan linnoituspuistoa kehitetään jatkuvasti
Henriette Richter-Röhl

Henriette Richter-Röhl (s. 9. tammikuuta 1982 Berliini, Saksa) on saksalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan hyvin saksalaisesta telenovelasta Lemmen viemää, jossa hän on näytellyt Laura Mahleria. Hän on näytellyt myös tv-sarjoissa Marienhof, Kettu, Rosemund Pichler ja SOKO Kitzbühel. Richter-Röhl on näytellyt myös elokuvassa Mein Leben - Marcel Reich- Ranicki (2009).
Yksityiselämä

Henriette Richter-Röhl on naimisissa Walter Unterwegerin kanssa, ja heillä on yksi tytär. He asuvat Berliinissä. Hänen serkkujaan ovat näyttelijät Anna Frenzel-Röhl ja Katja Frenzel-Röhl, hänen tätinsä on näyttelijä Bärbel Röhl.
Aiheesta muualla

Henriette Richter-Röhl Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Hugo Toeppen

Hugo Anton Toeppen (8. lokakuuta 1853 Udzikowo, Puola – 26. syyskuuta 1933 Riverside) oli yhdysvaltalainen vapaapainija. Hänen seuransa oli saintlouisilainen Concordia Turnverein. Toeppen osallistui 50-vuotiaana St. Louisin olympialaisissa 1904 alle 71,7 kilon sarjaan, joissa hän putosi puolivälierissä.
Hugon poika Manfred oli vesipalloilija.
Houkutus (vuoden 2005 elokuva)

| Houkutus> Derailed |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Mikael Håfström
Käsikirjoittaja:  Stuart Beattie
Tuottaja:  Lorenzo di Bonaventura
Säveltäjä:  Edward Shearmur
Kuvaaja:  Peter Biziou
Leikkaaja:  Peter Boyle
Pääosat:   Clive Owen  Jennifer Aniston  Vincent Cassel 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat  Yhdistynyt kuningaskunta 
Tuotantoyhtiö:  Di Bonaventura Pictures
Levittäjä:  Fórum Hungary Netflix Disney+
Ensi-ilta:   11. marraskuuta 2005  Suomi: 6. tammikuuta 2006 
Kesto:  107 min.
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Houkutus (Derailed) on Mikael Håfströmin ohjaama brittiläis-yhdysvaltalainen trilleri/draamaelokuva vuodelta 2005.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Clive Owen  | … |  Charles Schine   |
|  Jennifer Aniston  | … |  Jane   |
|  Vincent Cassel  | … |  Philippe LaRoche   |
|  Addison Timlin  | … |  Amy Schine   |
|  Melissa George  | … |  Deanna Schine   |
|  Sandra Bee  | … |  konduktööri   |
|  RZA  | … |  Winston Boyko   |
|  William Armstrong  | … |  kirjanpitäjä   |
|  Tom Conti  | … |  Eliot Firth   |
|  Rachael Blake  | … |  Susan Davis   |
|  Richard Leaf  | … |  Ray   |
|  David Morrissey  | … |  Sam Griffin   |
Helvettijärvi (Virrat)

| Helvettijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°11′29″N, 23°34′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vaskuunjärven valuma-alue (35.44)
Laskuoja:  oja Kartiskajärveen 
Järvinumero:  35.443.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,5 m  
Rantaviiva:  0,615 km  
Pinta-ala:  1,845 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHelvettijärvi 
Helvettijärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Särkiperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vaskuunjärven valuma-alueella (35.44), jonka Saukkolammin valuma-alueeseen (35.443) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,5 metriä mpy.
Rasmus Elm

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 17. maaliskuuta 1988 (ikä 36)
Syntymäpaikka: Kalmar, Ruotsi
Pelipaikka: keskikenttä
Pituus: 184 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2005–2009 2009–2012 2012–2014 2015–2019 |  Kalmar FF  AZ Alkmaar  TsSKA Moskova  Kalmar FF | 96 (17) 83 (18) 47 (5) 72 (2) |
Maajoukkue
| 2007–2010   2009–2013 |  Ruotsi U21    Ruotsi | 18 (0)   39 (4) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 7. tammikuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 7. tammikuuta 2024.
Rasmus Christoffer Elm (s. 17. maaliskuuta 1988 Kalmar) on ruotsalainen jalkapalloilija. Hän pelasi kotimaansa lisäksi Alankomaiden ja Venäjän pääsarjoissa. Hänen veljensä David ja Viktor ovat myös jalkapalloilijoita.
Ura

Elm aloitti uransa Johansfors IF:n ja Emmaboda IS:n juniorijoukkueissa, kunnes liittyi vuonna 2005 Kalmar FF:n vahvuuteen. Hän edusti seuraa kaikkiaan neljä ja puoli vuotta ollen mukana voittamassa Ruotsin mestaruutta kaudella 2008. Mestaruuskausi ja hyvät esitykset Ruotsin alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa poikivat Elmille sopimuksen Eredivisien mestariseura AZ Alkmaarin kanssa elokuussa 2009.
Heinäkuussa 2012 Elm siirtyi Venäjän valioliigassa pelaavaan TsSKA Moskovaan yhdessä Alkmaarin toisen ruotsalaisen keskikenttäpelaajan Pontus Wernbloomin kanssa.
Elm kärsi vuonna 2014 kroonisesta vatsasairaudesta, jonka vuoksi hänen uransa jatkuminen oli kysymysmerkki. Aiemmin urallaan Elm joutui olemaan kahteen kertaan sivussa pelikentiltä pohkeeseen tulleen veritulpan vuoksi.
Elm palasi Ruotsiin ja Kalmariin kaudeksi 2015 ja pelasi viimeiset Allsvenskan-ottelunsa kaudella 2019.
Ura > Maajoukkueura

Elm edusti Ruotsin maajoukkuetta 39 kertaa ja teki neljä maalia. Hän oli joukkueen kokoonpanossa vuoden 2012 EM-kilpailuissa.
Saavutukset

Ruotsin mestaruus 2008
Ruotsin cupin voitto 2007
Venäjän jalkapalloliigan mestaruus 2013, 2014
Venäjän cupin voitto 2013
Hovdenakken

| Hovdenakken |
| --- | --- |
 Hovdenakken
 Koordinaatit: 62°43′03″N, 7°25′25″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Møre ja Romsdal
Kunta:  Molde
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,28 km²
Väkiluku (2023):  303
 – Väestötiheys:  1 082,1 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hovdenakken on taajama Molden kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,28 neliökilometriä ja asukasluku 303 vuonna 2023.
Hetki lyö (vuoden 2022 elokuva)

| Hetki lyö |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  J-P Valkeapää
Käsikirjoittaja:  J-P Valkeapää
Tuottaja:  Daniel Kuitunen
Säveltäjä:  Stefan Pasborg
Kuvaaja:  Meelis Veeremets
Leikkaaja:  Mervi Junkkonen
Pääosat:   Johannes Holopainen  Outi Mäenpää  Ilkka Heiskanen  Pääru Oja 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Elokuvayhtiö Komeetta
Levittäjä:  Scandinavian Film Distribution
Ensi-ilta:   2022-11-1111. marraskuuta 2022  
Kesto:  123 minuuttia
Budjetti:  2 683 000 euroa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hetki lyö (engl. Hit Big) on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut suomalainen rikoskomediaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut J-P Valkeapää. Espanjaan sijoittuvan elokuvan pääosissa esiintyvät Outi Mäenpää, Ilkka Heiskanen, Johannes Holopainen ja Jari Pehkonen.
Elokuvassa entinen missikilpailujen toinen perintöprinsessa Marjaleena (Mäenpää) pyörittää huonosti menestyvää baaria Espanjan Aurinkorannikolla poikansa Vilin (Holopainen) ja entisen rikollisen Mikon (Heiskanen) kanssa, kun Marjaleenan entinen mies Mato vapautuu vankilasta, ja alkaa juonia kolmikon pään menoksi.
Elokuvan budjetti oli 2 683 000 euroa, jota Suomen elokuvasäätiö tuki 830 000 € summalla.
Elokuvan on tuottanut Elokuvayhtiö Komeetta, ja sen levittää Scandinavian Film Distribution.
KAVI on nosti elokuvan ikärajaa sallituksi yli 16-vuotiaille voimakkaan väkivallan ja voimakasta ahdistusta aiheuttavan sisällön perusteella.
Elokuva sai teattereissa 7 429 katsojaa ja se tuotti 90 927 euron lipunmyyntitulot.
Ilkka Heiskanen palkittiin elokuvasta parhaan sivuosan Jussi-palkinnolla 2023.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Johannes Holopainen  | … |  Vili   |
|  Outi Mäenpää  | … |  Marjaleena   |
|  Ilkka Heiskanen  | … |  Mikko   |
|  Pääru Oja  | … |  Ninja   |
|  Jari Pehkonen  | … |  Jormanainen   |
|  Jukka-Pekka Palo  | … |  Mato   |
|  Besir Zeciri  | … |  Flamur   |
Arvosteluja

Tero Kartastenpää, Helsingin Sanomat
Esa Karell, Film-O-Holic.com
Tuomas Riskala, Katso
Matti Rämö: Suomen Kuvalehti
Niko Ikonen, Episodi
Marko Kilpilampi, Kulttuuritähdet
Homatropiini

| --- | --- |

Homatropiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
[(1R,5S)-8-metyyli-8-atsabisyklo[3.2.1]oktan-3-yyli]-2-hydroksi-2-fenyyliasetaatti
Tunnisteet
CAS-numero: 87-00-3
ATC-koodi: A02BX03
PubChem CID: 5282593
DrugBank: DB00725
Kemialliset tiedot
Kaava: C16H21NO3 
Moolimassa: 356,26
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika:  ?
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa:  ?
Homatropiini on puolisynteettinen muskariinireseptorin salpaaja eli antikolinergi, joka on tropiinin (C8H15NO) ja mantelihapon (C8H8O3) esteri. Sen voimakkuus on noin kymmenesosa atropiinin voimakkuudesta ja vaikutusaika huomattavasti pienempi. Sitä käytetään mydriaattina eli silmäterän laajentajana silmälääketieteessä, sekä sykloplegisenä lääkeaineena, jollaisia käytetään apuna linssin taittokyvyn määrityksessä.
Aiheesta muualla

PubChem: Homatropine (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Homatropine (englanniksi)
ChemBlink: Homatropine (englanniksi)