stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen Elävät Vedet
Tavoitteet ja periaatteet

Aslan pyrkii tukemaan kaikkia, jotka haluavat kasvaa miehisyyden, naiseuden, seksuaalisuuden tai ihmissuhteiden alueilla. Erityisryhmistä huomioidaan seksiriippuvaiset, hyväksikäytön uhrit ja homoseksuaalit, jotka haluavat muuttua heteroseksuaaliseen suuntaan. Aslan määrittelee termin ex-gay homoseksuaaliksi, joka ei vakaumuksensa vuoksi halua toteuttaa homoseksuaalisuuttaan, kun taas täyden muutoksen homoseksuaalista heteroseksuaaliksi kokenut henkilö on ex-homoseksuaali.
Aslan ilmoittaa noudattavansa periaatetta, jonka mukaan "jokaisella homolla tulee olla oikeus päättää itse haluaako hän homouteen sopeuttavaa vai muutosterapiaa. Mikäli asiakkaan päätös sotii terapeutin arvomaailmaa vastaan, hänen tulee ohjata asiakas toisenlaiseen terapiaan." Aslan perustelee kantaansa sillä, että vaikka homoseksuaalisuus on poistettu psykiatrisesta sairausluokituksesta (ICD-10), jäljellä on diagnoosi "itseä häiritsevä seksuaalinen suuntautuminen", jonka perusteella muutosta haluava homoseksuaali on oikeutettu saamaan muutokseen tähtäävää terapiaa.
Työmuodot

Aslan järjestää Adrew Comiskeyn kehittämää, ympäri maailman levinnyttä Living Waters -eheytymiskurssia Suomessa nimellä Elävät vedet. 30 tapaamiskertaa sisältävä kurssi on tarkoitettu "kaikille mieheydessä, naiseudessa ja seksuaalisuudessa rikkinäisille".
Aslanin tärkeimpinä työmuotoina ovat erilaiset seminaarit sekä tukiryhmät, joita ovat Elävien vesien lisäksi muutosta aloittaville suunnattu Kutsu kasvuun ja kristinuskon avulla ongelmista ja sairauksista selviämiseen pyrkivä Elämän puolelle.
Kritiikki > Setan syytökset epäeettisistä uskomushoidoista

Syyskuussa 2008 Seta antoi Sosiaali- ja terveysministeriön vaihtoehtohoitoja koskevan lainsäädännön tarpeita selvittävälle työryhmälle lausunnon, jonka mukaan Aslan tarjoaa homo- ja biseksuaaleille pseudotieteellisiä eheytymishoitoja. Nämä muodostavat riskin, sillä Yhdysvaltain psykiatriyhdistyksen (APA) mukaan seksuaalisen suuntautumisen muutosterapiat ovat epäeettistä terveysalan ammattilaisten käytöstä, sillä ne onnistuvat harvoin ja epäonnistuessaan aiheuttavat potilaalle itsemurhariskin. Tästä riskistä ei yleensä anneta tietoa ennen terapian aloittamista. Setan tietojen mukaan tiettyihin uskonnollisiin ryhmiin kuuluvat vanhemmat ohjaavat myös alaikäisiä lapsiaan Aslanin eheytystoimintaan. Seta vaatikin terapian käsitteen määrittelyä lääketietellisin kriteerein, mielenterveyteen liittyvien uskomushoitojen valvonnan tiukentamista, sellaisten alaikäisille tarjoamisen rajoittamista ja potilasta vahingoittavan hoidon korvausvastuun velvoittamista.
Kritiikki > Erottaminen TEK:stä

Aslan erotettiin Terveyden edistämisen keskuksesta (TEK) vuonna 2001, koska TEK sai yhteydenottoja, joiden mukaan Aslanin toiminta oli haitallista ja lainvastaista. Aslanin näkemyksen mukaan taustalla oli "homoaktivistien kampanja", jolla haluttiin sulkea pois eheytymiseen liittyvä keskustelu mielenterveysalalta. Terveyden edistämisen keskuksen toiminnanjohtajan mukaan taas erottamisen perusteena oli se, että Aslanin toiminnasta käyty keskustelu oli haitallista TEK:lle.
Erottamisen taustalla oli se, että vuoden 1999 alussa Aslan väitti TEK:n palvelimella, että Yhdysvaltain psykiatriyhdistys (APA) oli vuonna 1973 poistanut homoseksuaalisuuden diagnoosin sairausluokituksestaan "homoaktivistien painostuksesta". APA:n ulkomaanosaston johtaja lähetti huhtikuussa 1999 Terveyden edistämisen keskuksen toiminnanjohtajalle kirjeen, jossa hän selosti APA:n päätökseen johtanutta tieteellistä prosessia ja piti aiheettomina Terveyden edistämisen keskuksen verkkosivuilla esitettyjä syytöksiä alistumisesta ulkopuolisen painostuksen alla. TEK:n hallitus perusteli yksimielistä päätöstään sillä, että Aslanin toiminnasta käyty keskustelu oli vahingoittanut järjestöä huomattavasti.
Kritiikki > Liikkeestä eronneiden negatiiviset kokemukset

Eräs ex-gay-liikkeestä eronnut, homoseksuaalisen identiteettinsä hyväksynyt ihminen eli ex-ex-gay on 1990-luvulla Aslanin toimintaan useamman vuoden ajan osallistunut, peitenimellä esiintyvä "Marko". Aslanin teologia perustuu "Markon" mukaan fundamentalistiseen raamatuntulkintaan, ja yhdistyksen tapahtumat muistuttavat amerikkalaisperäistä, uuskarismaattista kristillisyyttä. Niinpä Aslan onkin löytänyt yhteistyökumppaneita vapaiden suuntien seurakunnista, kun taas yhdistyksen suhde evankelis-luterilaiseen kirkkoon on ongelmallinen.
"Marko" kritisoi Aslanin tapaa suhtautua homoseksuaalisuuteen sielullisen rikkinäisyyden seurauksena. "Vastoin omaa selkeää ja syvää kokemustaan homoseksuaalin pitäisi ajatella tulevansa eheäksi ainoastaan heteroseksuaalisessa suhteessa. Ellei hän ajattele näin, hän on tietämätön tai syntinen. Spontaanisti syntynyttä, toimivaa ja valmiiksi olemassa olevaa homoseksuaalista identiteettiä pidetään epäterveenä ja valheellisena. Määrittelemättömässä tulevaisuudessa odottavaa, epäkiinnostavaa ja ehkä lopulta täysin tavoittamatonta heteroseksuaalista identiteettiä puolestaan pidetään terveenä ja aitona." Järjestön tapahtumissa homoseksuaalit muun muassa julistavat kollektiivisesti tekevänsä parannusta Baalin palvontana pidetyistä "luomistarkoituksen vastaisista synnillisistä yllykkeistään". Eräässä tällaisessa tapahtumassa osallistujat tekivät parannusta suomalaisten oletetusta venäläisvihasta.
Aiheesta muualla

Suomen Elävät Vedet ry:n verkkosivut
APA: "Just the Facts About Sexual Orientation & Youth: A Primer for Principals, Educators and School Personnel" (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
FinnQueer: Eheytysliike: Jumala palaa psykologiseen teoriaan
Lumikallio, Katrina (2011). Konversioideologiat Suomessa. Teoksessa Tuovinen, Liisa et al. (toim): Saanko olla totta? Sukupuolen ja seksuaalisuuden moninaisuus. Helsinki: Gaudeamus.
Puonti, Ari (2004). Homoseksuaalisuus – hämmennyksestä selkeyteen. Helsinki: Uusi Tie.
Salomaa, Freija (Toim. 1995). Syntyjä syviä: erilaisen homoseksuaalisuuden näkökulma. Vantaa: Osumakustannus Oy.
Helsingin Sanomien juttu, jossa toimittaja soluttautui Aslan ry:n eheytymisleirille. 2012. Maksumuurin takana.
Paul Tirkkonen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Tirkkonen (vas.) ja Iivari Tuomisto 1900-luvun alussa. |  Tirkkonen (vas.) ja Iivari Tuomisto 1900-luvun alussa. |  Tirkkonen (vas.) ja Iivari Tuomisto 1900-luvun alussa. |  |
Maa:   Suomi
Miesten kreikkalais-roomalainen paini
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Helsinki 1911 | 67 kg |  |
Paul Ernst Vilhelm Tirkkonen (9. lokakuuta 1884 Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta – 31. elokuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija.
Tirkkonen voitti MM-pronssia Helsingissä 1911. Hän kilpaili myös Tukholman kesäolympialaisissa 1912. Tirkkosen veli Theodor Tirkkonen oli myös painin MM-mitalisti ja olympiaedustaja.
Otto Antti Jaala

Otto Antti Jaala (11. lokakuuta 1883 Oulu – 12. tammikuuta 1936) oli suomalainen maanmittausinsinööri ja hebrealais-suomalaisen Raamatun sanaston laatija.
Jaala kävi Oulun klassillista lyseota ja hän lähti vuonna 1905 merille koululaiva Fennian mukana. Hän palasi sitten Suomeen ja valmistui maanmittausinsinööriksi 1908. Jehovan palvelijaksi itseään kutsunut Jaala koki uskonnollisen näyn lokakuussa 1911 ja hän ryhtyi sen jälkeen laatimaan hebrealais-suomalaista sanakirjaansa. Sanakirjan laatiminen alkoi vuonna 1920 ja se valmistui 1932. Jaala monisti kirjasta 23 kappaletta ja lahjoitti niitä muun muassa Suomen tasavallan presidentin linnan kirjastoon, Helsingin yliopistolle, Turun yliopistolle, Helsingin juutalaiselle seurakunnalle, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuralle ja raamatunkäännöskomitealle.
Teoksia

Hebrealais-suomalainen sanasto kirjaan Aikaisemmat ja myöhemmät profeetat ja aikakirjat eli Vanha testamentti. Oulu 1934
Paha-Valkee

| Paha-Valkee |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Janakkala
Koordinaatit:  60°55′00″N, 24°51′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Puujoen alue (35.82)
Laskuoja:  oja Häränsilmään 
Järvinumero:  35.825.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,6 m  
Rantaviiva:  1,116 km  
Pinta-ala:  6,56  ha 
 fiPaha-Valkee 
Paha-Valkee  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on jäänyt pienten mäkien väliseen painanteeseen. Lammen pinta-ala on 6,6 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja lammen ranta on puoliksi suota ja metsämaata. Sen pohjoispuolella kulkee metsäautotie, mutta itse lampi on autio.
Vesistösuhteet

Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,6 metriä mpy. Lampeen ei johda tulo-ojia, mutta se on yhdistetty viereiseen Häränsilmään, joka sijaitsee metrin alempana kuin Paha-Valkee. Lammen vedet virtaavat Häränsilmän ja Mustavirran kautta Mallinkaistenjärveen.
Or

Or tarkoittaa seuraavia:
Arkefly, IATA-koodi OR, lentoyhtiö
Or, Uralin sivujoki Venäjällä
OR, tai, disjunktio, looginen konnektiivi, yhteenlasku Boolen algebrassa
OR-portti, disjunktiota vastaava looginen portti elektroniikassa
Oregon, postilyhenne OR, Yhdysvaltain osavaltio
orija, ISO 639-1 -koodi or, kieli
or, ranskan- ja englanninkielinen termi kullan värille heraldiikassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Or”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
PIN

Nykyaikainen pankkiautomaatti, jossa käytetään PIN-koodia käyttäjän henkilöllisyyden varmentamiseen.
PIN-koodi (engl. personal identification number) eli tunnusluku on salasanana käytettävä luku, jolla voidaan autentikoitua eli tunnistautua järjestelmään. Se vastaa toiminnaltaan allekirjoitusta, mutta sitä käytetään usein hieman korkeamman turvallisuuden takaamiseksi. PIN-koodi on henkilökohtainen, eikä sitä saa kertoa kenellekään. Se patentoitiin toukokuussa 1966 ja sen keksijä oli James Goodfellow.
PIN-koodin yhteydessä käytetään ID:tä, joka esimerkiksi pankkiautomaateissa ja maksukorttipäätteissä saadaan selville kortin sirusta tai magneettijuovasta. Mikäli järjestelmästä löytyy tieto, että PIN on oikein, annetaan käyttäjälle oikeus käyttää käyttäjätiliin liitettyjä ominaisuuksia (kts. käyttötarkoituksia).
ISO 9564-1 -standardi määrittää PIN-koodin minimipituudeksi neljä numeroa ja maksimipituudeksi 12 numeroa. Standardin yhteydessä kuitenkin huomautetaan, että koodin ei käytettävyyssyistä tulisi ylittää kuutta numeroa. Yleisimmin koodi on nelinumeroinen.
Käyttötarkoituksia

Esimerkiksi:
Pankkiautomaatit ja maksupäätteet
Tunnusluvulla annetaan oikeus nostaa rahaa tai suorittaa maksu.
Suomessa koodi on nelinumeroinen.
Matkapuhelimet
PIN-koodilla annetaan oikeus käyttää SIM-korttia.
Koodi voi olla pituudeltaan 4-8 numeroa ja on usein käyttäjän itse päätettävissä.
Tietoturvan takaamiseksi PIN-koodin syöttämiseen on kolme yritystä. Mikäli kaikki yritykset epäonnistuvat, laite lukkiutuu ja se täytyy nollata PUK-koodilla.
Vaihtaminen

Matkapuhelimen PIN-koodin voi vaihtaa näppäilemällä numerovalitsinnäyttöön
**04*(nykyinen PIN)*(uusi PIN)*(uusi PIN)#
Nobel-palkinto

| Nobel-palkinto |
| --- | --- |
 Marie Curien Nobel-palkinnon diplomi.
Palkitaan:  Annetaan työstä fysiikan, kemian, kirjallisuuden, rauhantyön ja lääketieteen aloilta.
Palkinnon antaja:  Ruotsin akatemia Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia Karoliininen instituutti Norjan Nobel-komitea
Maa:   Ruotsi  Norja
Ensimmäinen palkinto:  1901
Virallinen internet-sivu
Nobel-palkinto (ruots. Nobelpriset, norj. Nobelprisen) on vuosittain fysiikan, kemian, lääketieteen, kirjallisuuden ja rauhantyön alalla jaettava hyvin merkittävä palkinto.
Nobel-palkinto on ruotsalaisen keksijän Alfred Nobelin (1833–1896) testamenttiin perustuva ja hänen mukaansa nimetty huomionosoitus. Nobel määritteli testamentissaan palkinnon perusteet ja viisi palkintokategoriaa. Ensimmäiset Nobel-palkinnot jaettiin vuonna 1901.
Nobel-ehdokkaiden valinta on pitkä prosessi, johon kutsutaan palkinnonsaajan ehdottajiksi tuhansia arvovaltaisia henkilöitä. Ehdokkaat nimetään palkitsemisvuoden tammikuun loppuun mennessä. Sen jälkeen kunkin palkinnon myöntävä instituutio asettaa komitean, joka valitsee palkinnon saajan / saajat. Palkittujen nimet julkistetaan syksyllä, ja palkintoseremoniat pidetään 10. joulukuuta Tukholmassa ja Oslossa. Palkinnon saajalle annetaan mitali, diplomi ja vajaan miljoonan euron rahapalkinto.
Myös taloustieteen palkintoa kutsutaan usein Nobel-palkinnoksi ja se myös jaetaan samassa tilaisuudessa muiden Tukholmassa jaettavien (fysiikan, kemian, lääketieteen ja kirjallisuuden) palkintojen kanssa, vaikka se ei kuulukaan viiteen alkuperäiseen palkintokategoriaan. Taloustieteen palkinto on myönnetty vuodesta 1969 lähtien.
Historia

Ruotsalainen keksijä ja liikemies Alfred Nobel määräsi vuonna 1895 tehdyssä testamentissaan, että suurin osa hänen omaisuudestaan käytettäisiin hänen kuolemansa jälkeen viiden palkinnon perustamiseen ”niille, jotka edeltävänä vuonna ovat eniten hyödyttäneet ihmiskuntaa”. Testamentti määräsi myös, että palkinnot myöntäisi tietyt neljä instituutiota: Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia (fysiikka ja kemia), Karoliininen instituutti (fysiologia tai lääketiede), Ruotsin akatemia (kirjallisuus) sekä Norjan Nobel-komitea (rauhatyö).
Norjan parlamentti hyväksyi testamentin huhtikuussa 1897 ja valitsi Norjan Nobel-komitean jäsenet pian sen jälkeen. Seuraavana vuonna myös ruotsalaiset instituutiot hyväksyivät testamentin. Vuonna 1900 perustettiin Nobel-säätiö hallinnoimaan testamentattuja varoja ja valvomaan palkintojen jakoa.
Ensimmäiset viisi palkintokategoriaa (fysiikka, kemia, fysiologia tai lääketiede, kirjallisuus ja rauhantyö) perustettiin Nobelin testamentin mukaan, ja ensimmäiset palkinnot jaettiin 10. joulukuuta 1901 päivälleen viisi vuotta Nobelin kuoleman jälkeen.
Ruotsin keskuspankin taloustieteen palkinto Alfred Nobelin muistoksi perustettiin vuonna 1968, ja ensimmäinen taloustieteen palkinto annettiin seuraavana vuonna. Taloustieteen Nobel-palkintonakin tunnettu palkinto jaetaan samassa tilaisuudessa muiden Tukholmassa jaettavien  (fysiikan, kemian, lääketieteen ja kirjallisuuden) Nobel-palkintojen kanssa, vaikka se ei perustu Nobelin testamentin alkuperäisiin palkintokategorioihin. Taloustieteen Nobel-palkinnon saajan valitsee Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia samojen periaatteiden mukaan kuin muutkin Nobel-palkinnot. Myös Taloustieteen Nobel-palkinnon rahoittaa Nobel-säätiö, joskaan ei Nobelin testamenttaamista varoista, vaan Ruotsin keskuspankin vuonna 1968 tätä tarkoitusta varten lahjoittamista varoista, joita myös hallinnoi Nobel-säätiö.
Alfred Nobel sääti palkintojen myöntämisperusteet testamentissaan. Vuonna 1900 säädettiin tarkentavia perusteita. Näitä sääntöjä ei sittemmin ole juurikaan muutettu, joskin Alfred Nobelin epäkäytännöllinen vaatimus, että palkinto myönnetään ”edellisen vuoden” saavutuksista on laajennettu koskemaan pidempää ajanjaksoa. Myös Nobelin vaatimusta kirjallisuuspalkitun töiden ”idealistisesta tendenssistä” tulkitaan nykyisin alkuaikoja laveammin.
Vuosina 1940, 1941 ja 1942 ei toisen maailmansodan vuoksi jaettu yhtään Nobel-palkintoa. Vuonna 1916 ensimmäisen maailmansodan aikana jaettiin vain kirjallisuuspalkinto. Viimeisin jakamaton palkinto on vuodelta 1972, jolloin ei jaettu rauhanpalkintoa.
Vuoden 2020 palkintoseremoniat peruttiin koronapandemian vuoksi. Palkintojenjakotilaisuus lähetettiin suorana Tukholman kaupungintaloon pystytetystä studiosta, ja palkintojen saajat osallistuivat siihen kotimaistaan.
Myöntäminen

Kuka tahansa voidaan palkita ja palkinto voidaan myöntää samalle saajalle useammin kuin kerran. Nobel-palkinto voidaan myöntää kerrallaan yhdelle, kahdelle tai kolmelle saajalle. Palkinto voidaan myöntää vain henkilö(i)lle, paitsi rauhanpalkinto, joka voidaan myöntää myös organisaatiolle.
Mikä tahansa Nobel-palkinnoista voidaan jättää myöntämättä, jos soveliasta ehdokasta ei löydy tai jos maailmantilanne, kuten sota, estää valitsemiseen tarvittavan tiedon saannin. Rauhanpalkinto on useimmin myöntämättä jäänyt palkinto.
Jos palkintoa ei jonain vuonna myönnetä, seuraavana vuonna saatetaan myöntää kaksi palkintoa. Jos palkintoa ei myönnetä seuraavanakaan vuonna tai jos palkittu kieltäytyy palkinnosta tai ei ota sitä vastaan ennen määräpäivää, palkintosumma palautetaan rahastoon. Kieltäytyneet merkitään kuitenkin Nobel-voittajien luetteloon huomautuksella ”torjui palkinnon”. Vapaaehtoisesti palkinnosta ovat kieltäytyneet Jean-Paul Sartre (kirjallisuuspalkinto 1964) ja Lê Ðức Thọ (rauhanpalkinto 1973). Jotkin hallitukset ovat estäneet kansalaisiaan ottamasta palkintoa vastaan. Esimerkiksi Adolf Hitler kielsi vuonna 1937 saksalaisia ottamasta palkintoa, koska natsivastainen lehtimies Carl von Ossietzky oli saanut vuoden 1935 rauhanpalkinnon.
Palkinnot

Jokaiseen Nobel-palkintoon kuuluu kultainen mitali, diplomi ja rahasumma.
Palkinnot > Rahapalkinto

Rahapalkinnon suuruus on riippuvainen Nobel-säätiön tuloista. Vuodesta 2020 alkaen palkintosumma on 10 miljoonaa Ruotsin kruunua eli noin 953 000 euroa. Taloustieteen palkinto jaetaan Ruotsin keskuspankin Nobel-säätiölle lahjoittamista varoista. Kahdelle saajalle myönnetty palkinto jaetaan tasan. Jos palkinto myönnetään kolmelle, palkintosumma voidaan jakaa suhteessa 1:1:1 tai 2:1:1.
Palkinnot > Mitalit

Fysiikan, kemian, lääketieteen ja kirjallisuuden palkintomitalit suunnitteli ruotsalainen veistäjä ja kaivertaja Erik Lindberg. Rauhantyön palkintomitalin suunnitteli norjalainen veistäjä Gustav Vigeland ja taloustieteen palkintomitali on ruotsalaisen Gunvor Svensson-Lundqvistin suunnittelema.
Fysiikan, kemian, lääketieteen ja kirjallisuuden mitalien etupuolella on Alfred Nobelin rintakuvan sivuprofiili. Etupuolella on lisäksi teksti ALFR NOBEL ja NAT-MDCCC XXXIII OB-MDCCC XCVI (Nobelin synnyin- ja kuolinvuosi roomalaisin numeroin). Rauhantyön ja taloustieteen mitaleissa Nobelin kuva on hieman erilainen.
Fysiikan, kemian, lääketieteen ja kirjallisuuden mitalien kääntöpuolten kuvitus on kussakin erilainen, mutta niissä on mitalin kehällä sama latinankielinen teksti Inventas vitam iuvat excoluisse per artes. Rauhantyön mitalissa on kääntöpuolella teksti Pro pace et fraternitate gentium. Taloustieteen palkintomitalissa ei ole kääntöpuolella tekstiä lainkaan. Fysiikan, kemian, lääketieteen ja kirjallisuuden mitaleissa palkinnon saajan nimi on kaiverrettu kääntöpuolelle. Rauhantyön ja taloustieteen mitaleissa saajan nimi on kaiverrettu mitalin reunaan.
Mitalit valmistetaan 18 karaatin kullasta, ja ne painavat 175 grammaa, paitsi taloustieteen palkintomitali, joka painaa 185 grammaa. Mitalien halkaisija on 66 millimetriä. Vuoteen 1980 asti mitalit tehtiin 23 karaatin kullasta ja ne painoivat 200 grammaa. Mitalit on valmistettu vuodesta 2012 Svenska Medalj AB:ssa, paitsi rauhantyön mitali, joka valmistetaan Den Kongelige Myntissä Norjan Kongsbergissä.
Palkinnot > Diplomi

Kukin palkitseva instituutio on itse suunnitellut jakamansa diplomin. Diplomien visuaalinen tyyli ja kuvituksen teema on vaihtunut useasti, ja kuvituksesta ja kalligrafiasta on vastannut suuri joukko taiteilijoita ja kalligrafeja. Kooltaan diplomit ovat 23 × 35 senttimetriä. Kirjallisuuden palkintodiplomi tehdään pergamentille ja muut diplomit erikoistilauksesta käsin tehdylle paperille. Diplomit jaetaan kansissa, joissa on palkitun kullattu monogrammi.
Fysiikan, kemian, lääketieteen, kirjallisuuden ja taloustieteen diplomeissa on samanlainen tekstisisältö: saajan nimi ja palkitsemisen perusteet. Rauhantyön diplomissa ei ole koskaan lukenut palkitsemisen perusteita.
Ehdokkaaksi asettaminen

Nobel-palkinnon saajan valitseminen on perusteellinen prosessi, mikä on osaltaan tehnyt palkinnosta niin arvovaltaisen. Nobel-komiteat lähettävät edellisen vuoden syyskuusta alkaen tuhansille (kutakin palkintoa kohti noin tuhannelle) eri alojen tiedemiehille, eri organisaatioiden ja akatemioiden jäsenille sekä edellisille Nobel-palkinnon saaneille pyynnön asettaa perusteluineen ehdokas seuraavaksi palkinnon saajaksi. Rauhanpalkinnon saajaa voi lisäksi ehdottaa laaja joukko ihmisiä lähinnä politiikasta, kansainvälisestä oikeudesta ja yliopistomaailman eri aloilta. Itseään ei saa ehdottaa. Ehdolleasettajat valitaan siten, että mahdollisimman monet maat ja yliopistot ympäri maailmaa saavat vuosien aikana asettaa ehdokkaita. Vuosittain ehdolle asetetaan 100–250 ehdokasta kuhunkin palkintoryhmään. Ehdokkaiden nimiä ei julkisteta 50 vuoteen. Aikaraja ehdotusten lähettämiseen on 31. tammikuuta. Omia rauhanpalkintoehdokkaitaan voivat Norjan Nobel-komitean jäsenet ehdottaa vielä komitean ensimmäisessä kokouksessa.
Voittajien nimeäminen

Fysiikan ja kemian palkinnot sekä Ruotsin keskuspankin talouspalkinnon myöntää Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia, lääketieteen palkinnon Karoliininen instituutti, kirjallisuuden Ruotsin akatemia ja rauhanpalkinnon Norjan Nobel-komitea. Viisihenkisen rauhanpalkintokomitean nimittää Norjan suurkäräjät.
Helmikuun alussa kunkin palkinnon myöntävä instituutio asettaa komitean, joka alkaa käydä läpi ehdokkaita. Se konsultoi ulkopuolisia asiantuntijoita, joiden avulla kunkin ehdokkaan työn alkuperäisyys ja merkitys arvioidaan. Komitea kertoo valintansa syys- tai lokakuuhun mennessä instituutiolle, joka hyväksyy ehdokkaan. Yleensä komitean päätöstä noudatetaan, mutta instituutiot voivat vielä vaihtaa palkinnon saajaa. Lopulliset päätökset on tehtävä 15. marraskuuta mennessä. Päätösprosessi on salainen.
Palkitun nimi julkistetaan samana päivänä, kun valinta on tehty. Vuoden 2016 palkituista tiedotettiin lehdistötilaisuuksissa lokakuun 3. ja 13. päivän välillä.
Palkintoseremoniat

Fysiikan, kemian, lääketieteen, kirjallisuuden ja taloustieteen palkintoseremonia pidetään Alfred Nobelin kuoleman muistopäivänä 10. joulukuuta Tukholmassa ja rauhanpalkintoseremonia Oslossa. Palkinnon saajat tulevat yleensä paikalle henkilökohtaisesti ja pitävät luennon. Tukholmassa luennot pidetään palkintoseremoniaa edeltävinä päivinä ja Oslossa palkitsemistilaisuudessa.
Tukholman tilaisuus on vuodesta 1926 lähtien pidetty Tukholman konserttitalossa. Oslossa tilaisuus on pidetty vuodesta 1991 Oslon kaupungintalolla. Vuosina 1947–1990 tilaisuus järjestettiin Oslon yliopistolla ja sitä ennen Nobel-instituutissa.
Tukholman tilaisuudessa kuullaan ensin palkittujen ja heidän työnsä esittelypuheet. Sen jälkeen Ruotsin kuningas jakaa palkituille kunniakirjan ja mitalin. Tilaisuuden jälkeen järjestetään Tukholman kaupungintalolla juhla-illallinen, johon osallistuu noin 1 300 henkilöä, mukaan lukien Ruotsin kuningaspari ja muita kuninkaallisia sekä hallituksen jäseniä ja kansanedustajia. Tilaisuudet järjestää Nobel-säätiö. Oslossa rauhanpalkinnon jakaa Norjan Nobel-komitean puheenjohtaja. Tilaisuuteen osallistuu myös Norjan kuningaspari. Illalla järjestetään juhlaillallinen.
Ehdokkaita ja palkittuja

Vuosien 1901 ja 2016 välillä Nobel-palkinto, mukaan lukien taloustieteen palkinto, on jaettu yhteensä 579 kertaa. Viidestä varsinaisesta Nobel-palkinnosta useimmin on jaettu fysiikan palkinto, 110 kertaa, ja harvimmin rauhanpalkinto, 97 kertaa. Taloustieteen palkinto on jaettu 48 kertaa.
Koska palkinto on usein jaettu useamman saajan kesken, palkinnon saajia on ollut yhteensä 911, 885 henkilöä ja 26 organisaatiota. Useammin kuin yhden kerran on palkittu neljä henkilöä ja kaksi organisaatiota.
Nuorin palkittu on Malala Yousafzai (rauhanpalkinto 2014), joka oli 17-vuotias. Tiedenobelisteista nuorin on Lawrence Bragg (fysiikanpalkinto 1915), joka oli 25-vuotias. Naisia palkituista on 49.