stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Protoni
Protoni kemiassa > Vetyioni

Kemiassa protonilla tarkoitetaan yleensä vetyionia (H+), joka syntyy, kun vedyn tavallisimman isotoopin atomi menettää ainoan elektroninsa, ja jäljelle jää vain yhdestä protonista koostuva atomiydin. Tällaisia vapaita vetyioneja eli protoneja ei normaaleissa olosuhteissa esiinny liuoksissa, mutta hapon ja emäksen reagoidessa keskenään siirtyy yksi protoni molekyylistä tai kompleksi-ionista toiseen. Hapot ovat protonin luovuttajia, emäkset vastaanottajia. Esimerkiksi vesiliuoksissa hapot luovuttavat protonin vesimolekyylille, joka tällöin muuttuu oksoniumioniksi (H3O+). Hapon ja emäksen neutraloituminen vesiliuoksessa tapahtuu niin, että oksoniumioni luovuttaa protonin hydroksidi-ionille, jolloin molemmat muuttuvat vesimolekyyleiksi seuraavasti:
H3O+ + OH- ⇒ 2 H2O.
Antihiukkanen

Protonilla on vastaava antihiukkanen, kahdesta u-antikvarkista ja yhdestä d-antikvarkista koostuva antiprotoni. Protonin ja antiprotonin massojen erotuksen tulisi vastata tismalleen nollaa, minkä on todettu pitävän paikkaansa kuuden miljardisosan tarkkuudella. Protonin ja antiprotonin kohdatessa hiukkaset annihiloivat toisensa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Particle Data Group – The Review of Particle Physics (englanniksi)
Hiukkaset fysiikassa
Protoni, jolla on spinistä aiheutunut liikemäärämomentti  \mathbf {P}  sekä magneettinen momentti  \mathbf {u} .
Käännös suomeksi
Pantse Syrjä

| Mikko Syrjä |
| --- | --- |
 Syrjä esiintymässä Oulussa Raatin stadionilla vuoden 2012 heinäkuussa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. marraskuuta 1957 (ikä 66) Tampere
Muusikko
Taiteilijanimi:  Pantse Syrjä
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  1976–
Tyylilajit:  suomirock
Soittimet:  kitara laulu   koskettimet
Yhtyeet:  Eppu Normaali (1976–)
Levy-yhtiöt:  Poko Rekords (1977–) Akun tehdastuotanto (2007–)
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Mikko Juhana "Pantse" Syrjä (s. 15. marraskuuta 1957 Tampere) on suomalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten urastaan Eppu Normaali -yhtyeen kitaristina, säveltäjänä ja musiikillisena johtajana.
Pantse Syrjä on toiminut myös sanoittajana 26 Eppu Normaalin kappalessa joko yksin tai yhdessä Martti Syrjän tai Mikko Saarelan kanssa ja myös päälaulajana joissakin kappaleissa, kuten esimerkiksi kappaleessa "Baarikärpänen". Hän on myös vieraillut kitaristina lukuisten kotimaisten artistien, kuten Juice Leskisen albumeilla ja keikoilla.
Syrjä on toiminut myös äänilevytuottajana ja on tuottanut kaikki Eppu Normaalin albumit lukuun ottamatta yhtyeen vuonna 1978 ilmestynyttä debyyttialbumia Aknepop. Eppu Normaalin ohella hän on toiminut tuottajana myös Hassisen koneelle, Popedalle, Widowsille, Sensuurille, Kairolle, Mikko Saarelalle ja Juice Leskiselle. Muille kuin Eppu Normaalille Syrjä on säveltänyt ainoastaan yhden kappaleen, Yö-yhtyeen kappaleen "Mysteeri" vuodelta 2001.
Ura

Tutustuttuaan Mikko Saarelaan Syrjä perusti tämän kanssa lukuisia eri yhtyeitä, joista mainittavimpia lienevät Eppu Normaalin esiasteet Öystilä ja Fuzz Band. Vuonna 1976 Saarela, Syrjän veljekset, Rovaniemeltä Kauhavan kautta Ylöjärvelle muuttanut Juha Torvinen sekä Martin ja Pantsen serkku Aku Syrjä perustivat yhdessä Eppu Normaalin. Vaikka Pantse ihailikin enemmän soittotavaltaan melodisempia, Eric Claptonin tapaisia kitaristeja, aloitti Eppu Normaali oman uransa punkin parissa. Vuonna 1977 yhtye esiintyi rockin SM-kilpailuissa Saarelan toimiessa basistina, Martin laulajana ja Akun rumpalina Juhan ja Pantsen vastatessa kitaroinnista. Kisojen tuomaristossa ollut suomalaisen rockmusiikin pioneeri Juice Leskinen huomasi heti yhtyeen potentiaalin, mutta tämän vaatimuksista huolimatta he eivät voittaneet kisaa. Yhtye jatkoi tästä huolimatta aktiivisesti demonauhojen lähettämistä levy-yhtiöihin, mikä tuotti pian tulosta kun yhtye huomioitiin vastikään perustetussa Poko Rekords -levy-yhtiössä jonka perustaja Epe Helenius hurmaantui yhtyeen "Poliisi pamputtaa taas" -kappaleesta.
Helenius kutsui yhtyeen levyttämään, ja Eppu Normaalin debyyttialbumi Aknepop ilmestyikin vuonna 1978. Albumi sai varsin positiivisia arvioita punkalbumiksi ja se myi ilmestymisvuotenaan noin 2 000 kappaletta. Kultaa Aknepop myi vasta sen ilmestyttyä CD-painoksena vuonna 1994. Aknepopin ainoa singlejulkaisu oli "Poliisi pamputtaa taas", mutta myös kappale "Rääväsuita ei haluta Suomeen" saavutti eräänlaisen klassikon arvon. Yhtyeen seuraava albumi, vuoden 1979 Maximum Jee & Jee on monen fanin ja kriitikon mielestä koko yhtyeen paras julkaisu, ja albumin kappaleet "Jee jee" ja "Pidetään ikävää" jäivät elämään yhtyeen 1970-luvun klassikkoina. Albumin jälkeen Mikko Saarela kuitenkin jätti yhtyeen, vaikkakin hän jatkoi yhtyeen kappaleiden sanoittamista vielä kahden vuoden ajan.
Yhtyeen seuraava studioalbumi, vuoden 1980 Akun tehdas hivutti yhtyeen musiikkia hiljalleen punkista kevyempään suuntaan ja se pelasti myynnillään Poko Rekordsin konkurssilta. Seuraavat albumit Cocktail Bar, Tie vie ja Aku ja köyhät pojat raivasivat tietä yhtyeen menestykselle, vaikkakin ainoastaan Tie vie on jäänyt elämään jonkinlaisena menestyslevynä; esimerkiksi vuonna 1983 ilmestyneen Aku ja köyhät pojat -albumin olemassaolosta eivät vielä sen julkaisunkaan jälkeen tienneet monetkaan musiikkialan ammattilaiset. Yhtye tarvitsi pikaisen piristysruiskeen, mikä saapui vuotta myöhemmin Rupisia riimejä, karmeita tarinoita -albumin muodossa. Albumi aloitti yhtyeen kulta-ajan ollen kahden seuraavan Eppu Normaali -albumin, Kahdeksannen ihmeen (1985) ja Valkoisen kuplan (1986) ohella koko suomalaisen rockmusiikin merkittävimpiä julkaisuja. Hetkessä melodisten hittisinglejen menestyksen johdosta Eppu Normaalista tuli koko Suomen ylivoimaisesti suosituin rockyhtye.
Vuonna 1990 ilmestyneen Historian suurmiehiä -albumin seuraajan, Studio Etanan (1993) levytysprosessi oli yhtyeelle hyvin vaikeaa aikaa. Yhtye vetäytyi yli 11-vuotiselle levytystauolle, joka katkesi vuonna 2004 Sadan vuoden päästäkin -albumin ilmestyttyä.
Yksityiselämä

Mikko Juhana Syrjä syntyi 15. marraskuuta vuonna 1957 Jaakko Syrjän ja Kirsi Kunnaksen esikoiseksi. Hänen pikkuveljensä Martti Syrjä syntyi kaksi vuotta myöhemmin 17. toukokuuta 1959. Syrjän musiikillinen ura käynnistyi viulunsoiton ja pianotuntien merkeissä, ja kitaransoiton hän aloitti varsinaisesti 14-vuotiaana pitäen esikuvanaan muun muassa Creamia. Hän on myös kertonut ihailleensa popin ja progressiivisen rockin lisäksi The Beatlesia jo lapsesta lähtien.
Vuonna 1977 Syrjä aloitti fysiikan opiskelun Helsingin yliopistossa. Hän kuitenkin keskeytti opinnot kolmantena vuotena, kun yhtye vei koko mielenkiinnon ja ajan. Hän on ollut Eppujen nokkamies, säveltäjä ja tuottaja, joka on määrännyt yhtyeen tahdin.  Yhtyettä rautaisin ottein johtanutta Syrjää on pidetty ujona, itseriittoisena ja analyyttisenä täydellisyyden tavoittelijana. Osin hänen kriittisyytensä tuottamansa musiikin suhteen pysäytti Eppu Normaalin levyjulkaisut 1990-luvulla. Mikko Syrjä on asunut pienessä torpassa maaseudulla Ylöjärvellä.
Syrjä meni naimisiin Kirsi-Kaisa Sinisalon kanssa vuonna 1995. Avioliitosta syntyi vuosituhannen alussa poika. Aikaa myöten liitosta tuli riitaisa. Vuonna 2015 Syrjä haki avioeroa, mutta peruutti hakemuksensa.
Vuonna 2017 eroa haki Sinisalo.
Avioeron jälkeen Sinisalo syytti Syrjää väkivallasta. Vuonna 2018  Syrjää vastaan nostettiin syyte kolmesta pahoinpitelystä vuosina 2014–2016. Syrjä kiisti syytökset. Lokakuussa 2018 Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi Syrjän pahoinpitelystä 60 päivän ehdolliseen vankeuteen ja 4 000 euron vahingonkorvauksiin Tuomio tuli kahdesta vuonna 2016 tapahtuneesta pahoinpitelystä. Tuomion perusteina olivat todistajahavainnot, lääkärinlausunnot sekä uhrin kertomukset.  Turun hovioikeus puolestaan kumosi käräjäoikeuden tuomion syyskuussa 2020.
Syrjä avioitui toisen kerran, nyt Elina Orman kanssa 2. maaliskuuta 2019.
Soolojulkaisut

Hautausmaarock / Ruumisautorock (single, 1980)
Soolosingle on julkaistu Eppu Normaalin vinyylilevykokoelmalla Soolot, sekä myöhemmin CD-kokoelmalla Hatullinen paskaa / Soolot.
Aiheesta muualla

Eppu Normaalin viralliset sivut.
Pantsen esittelysivu fanisivuilla.
Pantsen haastattelu fanisivuilla.
| n k Eppu Normaali |
| --- | --- |
 Martti Syrjä  Mikko ”Pantse” Syrjä  Juha Torvinen  Sami Ruusukallio  Aku Syrjä   Mikko Saarela  Mikko Nevalainen 
Studioalbumit:  Aknepop  Maximum Jee & Jee  Akun tehdas  Cocktail Bar  Tie vie  Aku ja köyhät pojat  Rupisia riimejä, karmeita tarinoita  Kahdeksas ihme  Valkoinen kupla  Imperiumin vastaisku  Historian suurmiehiä  Studio Etana  Sadan vuoden päästäkin  Syvään päähän  Mutala 
Kokoelmat:  Pop pop pop  Hatullinen paskaa  Aku, Juha, Martti ja Mikko² – soolot  Poko klassikot  Lyömättömät  Hatullinen paskaa / Soolot  Paskahatun paluu  Repullinen hittejä  Reppu 2 – toinen repullinen kuolemattomia Eppu-klassikoita  Singlet 1978–1991  Syvään päähän -live  Jackpot – 101 Eppu-klassikkoa 1978–2009 
Livealbumit:  Elävänä Euroopassa  Onko vielä pitkä matka jonnekin?  Klubiotteella Pe 14.11.2008 Yökerho Ansa, Laihia  Klubiotteella La 15.11.2008 Rytmikorjaamo, Seinäjoki  Klubiotteella To 20.11.2008 Kellari, Joensuu  Klubiotteella Pe 21.11.2008 Revontuli, Hankasalmi  Klubiotteella La 22.11.2008 Seurahovi, Porvoo  Klubiotteella Su 23.11.2008 Amarillo, Kotka  Klubiotteella Pe 28.11.2008 Club&Bar Wilhelm, Mikkeli  Klubiotteella La 24.1.2009 House of rock, Kouvola  Klubiotteella Ti 3.2.2009 Henry's pub, Kuopio  Klubiotteella Ke 4.2.2009 45 Special, Oulu  Klubiotteella To 5.2.2009 Tivoli, Rovaniemi  Klubiotteella Pe 6.2.2009 Umpitunneli, Tornio  Klubiotteella La 7.2.2009 Taiga, Ylläs  Klubiotteella Ke 11.2.2009 Bar Kino, Pori  Klubiotteella To 12.2.2009 Hotel Kaarle, Kokkola  Klubiotteella Pe 20.2.2009 Iisoppi, Nokia  Klubiotteella La 21.2.2009 Kantri, Kankaanpää  Klubiotteella Ke 11.03.2009 The 100 Club, Lontoo  Ratina 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 2 
Henkilöt:  Elonet
Sähkövuon tiheys

Sähkövuon tiheys (tunnus D) on sähkökentän tiheyttä kuvaava suure, jota SI-järjestelmässä mitataan yksiköllä C/m2 .
Sähkövuon tiheys riippuu sähkökentästä, mutta ei väliaineen laadusta (permittiivisyydestä). Sähkövuon tiheyden suuruus pisteessä määritellään laskemalla differentiaalinen sähkövuo  d\Phi _{E} differentiaalisen pinta-alan dA läpi ja jakamalla alueen pinta-alalla, eli
Sähkövuo pinnan P läpi saadaan pintaintegraalista
Sähkökentän voimakkuutta E  ja sähkövuon tiheyttä yhdistää lineaarisessa, isotrooppisessa väliaineessa seuraava yhtälö, jossa on mukana myös väliaineen permittiivisyys  \operatorname {\varepsilon } :
missä siis  \scriptstyle \varepsilon _{0} on tyhjiön permittiivisyys ja  \scriptstyle \varepsilon _{r} on suhteellinen permittiivisyys.
Kirjallisuutta

Lindell, Ismo; Sihvola, Ari: Sähkömagneettinen kenttäteoria 1. Staattiset kentät.  Helsinki:  Otatieto, 2013.  ISBN 978-951-672-354-2
Voipio, Erkki: Sähkö- ja magneettikentät.  (Moniste 381)  Espoo:  Otakustantamo, 1987.  ISBN 951-672-038-2
Säpsäjärvi

| Säpsäjärvi Сяпчозеро, Sjaptšozero |
| --- | --- |
Valtiot:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Kontupohjan piiri
Kunnat:  Petrovski
Koordinaatit:  62°14′50″N, 33°06′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Suunujoki
Järveen tulevat joet:  Kulanjoki
Laskujoki:  Säpsäjoki
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  143 m
Pituus:  6,8 km
Leveys:  2,7 km
Rantaviiva:  24 km
Pinta-ala:  11,4 km²
Tilavuus:  0,0263 km³
Keskisyvyys:  2,3 m
Suurin syvyys:  3,4 m
Valuma-alue:  158 km²
 fiSäpsäjärvi 
Säpsäjärvi (ven. Сяпчозеро, Sjaptšozero) on Suunujoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Petrovskin kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 11,4 neliökilometriä ja valuma-alueen laajuus 158 neliökilometriä.
Säpsäjärveen virtaa Kulanjoki. Se laskee Säpsäjoen ja kanavan kautta Torasjärveen, joka puolestaan laskee Märännyksenjärveen. Järven kalalajeja ovat muikku, hauki, särki, salakka, lahna, säyne, made, ahven ja kiiski.
Järven etelärannalla sijaitsee autioksi jäänyt Säpsäjärven kylä.
Sähköstaattinen kaiutin

Sähköstaatisen kaiuttimen rakenne ja kytkentä. (Kalvon ja hilojen paksuutta on liioiteltu, jotta rakenne näkyy selvemmin.)
Sähköstaattisessa kaiuttimessa on kahden metallihilan väliin pingotettu ohut, johtavalla materiaalilla pinnoitettu kalvo.  Metallihilojen ja kalvon välillä vallitsee voimakas staattinen sähkökenttä. Toistettava signaali tuodaan muuntajan kautta hilojen välille, mikä tuottaa kalvon ja hilojen välille sähköisen voiman ja saa kalvon värähtelemään.
Sähköstaattiset kaiuttimet käyttävät korkeaa, jopa useiden tuhansien volttien jännitettä, ja audiosignaalin jännitettä vahvistetaan voimakkaasti audiomuuntajalla, jotta kaiutinta voi soittaa tavallisella vahvistimella. Sähköä johtavan liikkuvan kalvon paksuus on joitakin mikro­metrejä.
Sähköstaattinen kaiutin on rakenteeltaan yleensä levymäinen, kapea ja korkea dipolikaiutin. Sitä muistuttavat rakenteeltaan ja äänenladultaan magnetostaattiset panelikaiuttimet. Dipolikaiuttimen etuna on, että kuuntelutila ei väritä ääntä kovin paljoa kaiuttimen suuren suuntaavuuden takia.lähde? Haittapuolena on se että dynamiikkaa kadotetaan sitä enemmän, mitä matalampaa taajuutta soitetaan, mutta jakosuotimella asiaa voi auttaaselvennä. Siksi rakenteeseen on toisinaan yhdistetty subwoofer tai bassokaiutin, jotta matalat taajuudet toistuvat paremmin.
Äänenlaadultaan kaiutin on arvostettu. Sähköstaattisella periaatteella on toteutettu myös kuulokkeita.
Kirjallisuutta

Toivanen, Jarmo: Teknillinen akustiikka, "Kaiuttimet", s. 261–359.  Espoo:  Otakustantamo, 1976.  ISBN 951-671-123-5
Pekka Säilä

Pekka Säilä (20. joulukuuta 1941 – 7. joulukuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen tennispelaaja. Hän valmistui ekonomiksi Tulsan yliopistosta. Uransa alussa hän oli matkatoimisto Arean johtaja, mutta jättäytyi myöhemmin kokonaan tenniksen pariin.
Säilä oli Suomen menestyneimpiä pelaajia 1960- ja 1970-luvuilla, joka voitti urallaan 16 kaksinpelin, 13 nelinpelin ja 4 sekanelinpelin Suomen mestaruutta vuosina 1964–1980. Davis Cupissa hän edusti Suomea 15 maaottelussa vuosina 1962–1976. Säilän pelityyli oli hyökkäävä, ja hän oli nopeajalkainen. Ensimmäisen suomenmestaruutensa hän voitti  1964, jolloin muutti paitsi pelityylinsä aggressiivisemmaksi, myös elämäntapansa. Elämäntavanmuutosten, tupakoinnin ja alkoholinkäytön lopettamisen taustalla oli uskoontulo.
Vuonna 1967 Säilä eteni Wimbledonin tennisturnauksessa kolmannelle kierrokselle. Kolmannella kierroksella hän kärsi tappion Roger Taylorille, joka eteni turnauksen välieriin. Taylor voitti Säilän lukemin 6–2, 6–1, 6–3.
Aktiiviuransa jälkeen Säilä toimi tennisvalmentajana ja suomalaisen tenniksen vaikuttajana. Hän valmensi ja opetti 1980-luvun alusta pitkään Saksassa.
Suomen mestaruudet

Miesten kaksinpeli (ulkokentät): 1964, 1965, 1966, 1967, 1968, 1971, 1972, 1974, 1975
Miesten kaksinpeli (sisäkentät): 1965, 1967, 1971, 1972, 1973, 1974, 1980
Miesten nelinpeli (ulkokentät): 1965 (parina Heikki Hedman), 1966 (parina Pekka Petersen-Dyggve), 1968, 1972, 1973, 1975 (parina George Berner), 1976 (parina Matti Timonen)
Miesten nelinpeli (sisäkentät): 1964 (parina Matti Kinnunen), 1971, 1972, 1973, 1975, 1976 (parina George Berner)
Sekanelinpeli (ulkokentät): 1964, 1966, 1968 (parina Leena Ahonen)
Sekanelinpeli (sisäkentät): 1971 (parina Laila Pirilä)
Psykologinen manipulointi

Sensaatiomainen kuvaus Bostonin verilöylystä (5. maaliskuuta 1770): Tällaisia kuvia käytettiin kasvattamaan tyytymättömyyttä ja edistämään yhdysvaltalaisten kolonistien yhtenäisyyttä Ison-Britannian kruunua vastaan ennen Amerikan itsenäisyyden sotaa.
Psykologinen manipulointi on kohteen ennalta-arvattavien reaktioiden käyttämistä manipuloijan hyödyksi.
Manipulointia voi tapahtua kaikissa tilanteessa, jossa ihmiset puhuvat keskenään. Manipuloinnin kohteeksi joutuneesta tuntuu siltä, että hän joutuu tekemään jotain vastoin tahtoaan tai omia etujaan toisen ihmisen hyväksi.
Manipulointi ja sen torjuminen Andreas Edmüllerin ja Thomas Wilhelmin mukaan

Andreas Edmüller ja Thomas Wilhelm kirjoittavat teoksessaan Manipulointitekniikat (1999), että tehoton keino vastata manipulointiin on vaistonvarainen reagointi, kuten alistuminen tai pakeneminen tilanteesta. Manipuloinnin torjuminen jakautuu heidän mukaansa kolmeen vaiheeseen: manipulointitekniikan tunnistaminen ja torjuminen (suojautuminen), manipuloinnin tavoitteen tunnistaminen sekä vastatoimien toteuttaminen. Vastatoimien tarkoituksena on valvoa omia etujaan rehellisin keinoin. Manipulointi pyritään poistamaan keskustelusta rakentamalla mahdollisuuksia toimia yhteistyössä keskustelun aikana. Maltillisuus ja asiallisuus heikentää manipuloinnin tehoa. Manipulointia sisältävässä keskustelutilanteessa on keskityttävä omien tavoitteiden eteenpäinviemiseen ja manipuloivan henkilön toimintatapojen havainnointiin.
Manipulointi ja sen torjuminen Andreas Edmüllerin ja Thomas Wilhelmin mukaan > Poissulkeva ja läpivievä manipulointi

Poissulkemisstrategiassa manipuloijalla ei ole varsinaista henkilökohtaista tavoitetta, ja hän keskustelee vain estääkseen muita saavuttamasta tavoitteitaan. Passiivisen poissulkemisen keinoja ovat muun muassa tietojen pimittäminen, selvityksistä kieltäytyminen ja väistäminen. Kysymykset voidaan jättää vastaamatta, ollaan haluttomia ymmärtämään ja pidetään kiinni omasta kannasta. Aktiivisen poissulkemisen keinoja ovat muun muassa harhaan johtaminen, merkityksetön monisanaisuus ja paisutteleminen. Keskustelukumppanin huomio voidaan kiinnittää vääriin asioihin, asiat voidaan ”ymmärtää” tahallisesti väärin tai keskustelussa voidaan esittää näennäisiä perusteluja. Puheenaihe voidaan ”vaihtaa” sopivammaksi.
Manipuloivan poissulkemisen käsittely tapahtuu edeten vaiheittain neuvottelevasta keskustelusta johtamisvaltuuksia sisältäviin keskusteluihin. Manipuloija pyritään saamaan kertomaan näkökannoistaan, häntä rohkaistaan yhteistyöhön, tämän jälkeen manipulointi otetaan esille keskustelussa, ja mikäli tämäkään ei riitä, viimeisenä vaiheena on rehellinen ja perusteltu vallankäyttö.
Läpiviemisstrategiassa manipuloijan tavoitteena on saavuttaa henkilökohtaiset tavoitteet. Vakuuttamaan pyrkiviä tekniikoita ovat muun muassa omalla arvovallalla pelottelu, imarteleminen ja tunnetason hyväksikäyttö. Keskustelussa voidaan luoda epävarmuutta oman ratkaisun edullisuuden keinotekoiseksi perustaksi. Perusteina voidaan käyttää sepitettyjä perusteita. Vakuuttamaan pyrkimättömiä menetelmiä ovat uhkailun, valehtelun ja painostuksen lisäksi muun muassa aikapaineiden luominen, ehdottoman vaihtoehdon esittäminen ja tietojen valikoiva jakelu. Vastaneuvottelijan tunteita voidaan pyrkiä horjuttamaan, häneen voidaan kohdistaa henkilökohtaisia hyökkäyksiä tai hänessä pyritään herättämään huonoa omaatuntoa. Vastaneuvottelijan kanta voidaan leimata neuvottelukelvottomaksi tai keskustelua voidaan johdatella suostumalla näennäisiin myönnytyksiin tunnetasolla.
Manipulointi ja sen torjuminen Andreas Edmüllerin ja Thomas Wilhelmin mukaan > Keskustelun sabotointi

Keskustelun aikana tapahtuvan sabotoinnin tarkoituksena on saada keskustelu loppumaan muun kuin manipuloijan aloitteesta. Keinoja tähän ovat muun muassa valehtelu ja vihjailu ja liioitellut tunteenpurkaukset. Käyttäytyminen voidaan pitää yhteistyöhaluttomana ja asiat voidaan ”ymmärtää” tahallisesti väärin. Voidaan provosoida keskustelun lopettamista tai vastapuolen loukkaantumista. Muita keinoja ovat keskustelun liian nopea läpivienti ja päättäminen, aikapaineiden luominen, ehdottoman vaihtoehdon esittäminen ja tietojen valikoiva jakelu. Vastaneuvottelijan kanta voidaan leimata neuvottelukelvottomaksi ja hänessä pyritään herättämään huonoa omaatuntoa. Voidaan kieltäytyä vastaamasta kysymyksiin, antamasta selityksiä ja pimittää asiaan liittyviä tietoja sekä tekemättä myönnytyksiä omaan kantaan.
Keskustelun jälkeen tapahtuvan sabotoinnin tarkoituksena on tuhota tai mitätöidä keskustelussa aikaansaadut tulokset. Keinoja tähän ovat muun muassa sopimusten rikkominen tai uudelleentulkinta, esteiden luominen tai henkilösuhteiden manipulointi.
Manipulointi ja sen torjuminen Andreas Edmüllerin ja Thomas Wilhelmin mukaan > Muita manipulointitekniikoita

Tunteiden manipulointi on vaikuttamisstrategia, jossa keskustelukumppani halutaan johdattaa hyväksymään tai hylkäämään esitetty väite vetoamalla hänen tunteisiinsa. Manipuloija voi pyrkiä käyttämään hyväkseen vastapuolen rehellisyyden, myötätunnon, solidaarisuuden, kohtuullisuuden tai pelon tunnetta sekä niin sanottujen hyvin yleisten tunteiden -ryhmää. Manipulointiin voidaan käyttää tunneperäisesti värittyneitä käsitteitä.
Virhepäätelmät ovat johtopäätöksiä, jotka jättävät tosiasiat huomioimatta. Tosiasioiden kieltäminen -virhepäätelmässä esitetyt tosiasiat jätetään ottamatta huomioon, koska ne ovat vastoin henkilön omia periaatteita tai vakaumusta. Periaatteet ja vakaumus on testattava tosiasioilla. Yksipuolinen näkökulma -virhepäätelmässä jätetään ottamatta huomioon kaikki asiaa tukevat ja sitä vastustavat perustelut. Asian objektiivinen ratkaiseminen edellyttää siihen kohdistuvien etujen ja haittojen arviointia ennakkoluulottomasti kaikista näkökulmista.
Henkilökohtainen hyökkäys on vaikuttamisstrategia, jossa manipuloija ryhtyy asian sijasta puhumaan mielipiteen esittäjästä. Suorassa henkilökohtaisessa hyökkäyksessä vastapuoli pyritään asettamaan kyseenalaiseksi esimerkiksi luonteen, luotettavuuden tai motiivien suhteen. Vastatoimena on keskustelun palauttaminen nopeasti asiatasolle. Henkilökohtaisessa epäsuorassa hyökkäyksessä manipuloija pyrkii osoittamaan ristiriidan henkilön esittämän näkökannan ja hänen elämänolosuhteidensa, käyttäytymistapojen tai aiempien mielipiteidensä välillä vähentääkseen hänen vakuuttavuuttaan. Manipulointiyritykseen vastataan tekemällä selväksi se, että kyse on eri asioista, joiden välillä ei ole ristiriitaa.
Puolueettomuuteen kohdistuva hyökkäys on yksi henkilökohteisen hyökkäyksen muunnelma, jossa manipuloija asettaa henkilön rehellisyyden ja objektiivisuuden kyseenalaiseksi viittaamalla tämän salaisiin motiiveihin ja intresseihin. Keskustelua kannattaa pyrkiä jatkamaan asiallisesti ja intressit kannattaa yleensä myöntää. Hyvä neuvottelija etsii aina ratkaisua, joka hyödyttää kaikkia osapuolia.