stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Justified
Kappaleet

Señorita – 4.54
Like I Love You – 4.43
(Oh No) What You Got – 4.31
Take It From Here – 6.14
Cry Me a River – 4.48
Rock Your Body – 4.27
Nothin’ Else – 4.58
Last Night – 4.47
Still On My Brain – 4.35
(And She Said) Take Me Now – 5.31
Right For Me – 4.29
Let’s Take A Ride – 4.44
Never Again – 4.34
Worthy Of – 4.09 (Australian & Japanin bonuskappale)
Arvostelut

AllMusic:
Entertainment Weekly: B
John Mawe
Teoksia

The Mineralogy of Derbyshire, 1802.
A Treatise on Diamonds and Precious Stones, 1813
A Catalogue of Minerals, 1815.
A Descriptive Catalogue of Minerals, 1816;
Familiar Lessons on Mineralogy and Geology, 1819;
Amateur Lapidary's Guide, 3rd edit. 1823; 1827.
Instructions for the use of the Blow-pipe and Chemical Tests, 4th edit. 1825.
The Voyager's Companion or Shell-Collector's Pilot, 1821; 4th edit. 1825.
The Linnæan System of Conchology, 1823.
Kiekkokamera

Yhdelle kiekolle mahtui 15 kuvaa.
Kiekkokamera oli Kodakin vuonna 1982 lanseeraama ohut pokkarikamera. Nimitys tuli kiekkomaisesta filmistä, jolle mahtui 15 kuvaa. Negatiivikoko oli 8,2×10,6 mm, suunnilleen sama kuin Minox-pienoiskamerassa. Se aiheutti kuviin rakeisuutta ja kameran menestys jäi heikohkoksi. Vuoteen 2000 mennessä oli kiekkofilmien valmistus ja kehitys päättynyt maailmanlaajuisesti, itse kameroiden valmistus loppui jo noin vuonna 1990.
Suomen markkinoilla kiekkokameroita myytiin 1980-luvun keskivaiheilla Kodakin lisäksi ainakin merkeillä Fuji, Konica, Minolta ja Osram. Kiekkofilmiä valmisti Kodakin rinnalla ainakin Fuji. Kodakin kameramalleista kallein, Disc 8000, sisälsi vitkalaukaisimen, kolmen ruudun sarjakuvauksen ja pienen nestekidenäyttöisen herätyskellon.
Kai Syväsalmi

| Kai Syväsalmi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. joulukuuta 1984 (ikä 39) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Syvis
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  177 cm
Paino:  77 kg
Seura
Seura:  Rapaces de Gap
Sarja:  Ligue Magnus
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2002–
Aik. seurat:  , TuTo (Mestis)   HPK (SM-liiga)   KalPa (SM-liiga)   Tappara (SM-liiga)   KooKoo (Mestis)
Kai Syväsalmi (s. 20. joulukuuta 1984 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja, joka siirtyi kaudeksi 2012–2013 Ranskan pääsarjan Rapaces de Gapiin.
Syväsalmi tuli tunnetuksi Mestis-joukkue TuTon kärkipuolustajana. Hän voitti TuTossa kaksi Mestis-pronssia, sekä yhden Mestis-mestaruuden. Kaudella 2006–2007 Syväsalmi teki Mestis-puolustajien uuden maaliennätyksen (16 maalia), jolloin hänet valittiin All Stars -puolustajaksi.
Kausina 2008–2009 ja 2009–2010 Syväsalmi pelasi Hämeenlinnan Pallokerhossa. 6. toukokuuta 2010 SM-liigaseura KalPa ilmoitti verkkosivuillaan, että Syväsalmi siirtyy joukkueeseen kahden vuoden sopimuksella. Hänellä oli kuitenkin vaikeuksia mahtua KalPan kokoonpanoon kaudella 2010–2011 ja KalPa lainasi hänet tammikuussa loppukaudeksi Tapparaan. KalPa purki Syväsalmen sopimuksen kauden jälkeen, ja hän siirtyi vuoden sopimuksella Mestiksen KooKoohon.
Syväsalmi pelasi KooKoossa vain kauden 2011–2012 alun ja siirtyi sen jälkeen TuToon. Kauden aikana hän teki 42 runko- ja pudotuspelisarjaottelun aikana 28 pistettä. Syväsalmi solmi kaudeksi 2012–2013 sopimuksen Ranskan pääsarjan Rapaces de Gapin kanssa.
Kai Syväsalmi on kaukaista sukua entiselle jääkiekkoilijalle, hyökkääjä Kari Syväsalmelle.
Syväsalmen palkinnot ja saavutukset

SM-liigan hopea kaudelta 2009–2010 (HPK)
Mestis-pronssia kaudella 2004–2005 ja 2005–2006 (TuTo)
Mestis-mestaruus kaudella 2007–2008 (TuTo)
Mestiksen puolustajien uusi maaliennätys 2006–2007 (16 maalia)
Mestiksen 1-All Stars -puolustaja 2006–2007
Pelaajahistoria

TuTo
HPK 2008–2010
KalPa, SaPKo, Tappara 2010–2011
Jyskyjärvi

Nykyinen Jyskyjärven maalaiskunta Kalevalan kansallisen piirin kartalla.
Jyskyjärvi (karjalaksi Jyškyjärvi, ven. Юшкозеро, Juškozero) on maalaiskunta  ja kahden siihen kuuluvan kylän nimi (Vanha ja Uusi Jyskyjärvi) Kalevalan kansallisessa piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä.
Jyskyjärvellä oli yhteensä 1 300 asukasta, joista 2/3 karjalaisia.[lähde? ] Väestöstä on työikäisiä noin 730, joista on työttömänä 54.
Jyskyjärvi oli myös historiallinen Arkangelin kuvernementin kunta Vienan Karjalassa Venäjän keisarikunnassa.
Nykyinen Jyskyjärven maalaiskunta

Jyskyjärven maalaiskunnassa on kolme asutuskeskusta: Vanhan Jyskyjärven kylä sekä Uuden Jyskyjärven ja Kepan taajamat.
Nykyinen Jyskyjärven maalaiskunta > Jyskyjärvi

Jyskyjärvi (ven. Юшкозеро, Juškozero) tai Vanha Jyskyjärvi on kunnan hallinnollinen keskus. Se sijaitsee Tsirkkakemijoen ja Kemijoen yhtymäkohdassa 118 kilometriä piirikeskuksesta Uhtuasta kaakkoon. Se on perinteenmukaisesti rakennettu komea karjalainen joenvarsikylä, jossa talot kulkevat nauhana pitkin joentörmää päädyt rantaan päin. Jyskyjärvellä on myös joen yli rakennettuja riippusiltoja, jotka yhdistävät joessa olevia saaria mantereeseen. Karjalainen kylä on yleensä kalmistoa lukuun ottamatta puuton. Jyskyjärvellä on kuitenkin paljon erilaisia koristepuita ja puutarhoja. Jyskyjärven kirkko on rakennettu vuonna 1998.
Jyskyjärvi oli itäisimpiä Vienan runokylistä. Vuonna 1905 kylässä oli 107 taloa ja 626 asukasta. Jyskyjärvellä vieraili useita runonkerääjiä 1800-luvulla. Ensimmäisenä Jyskyjärvellä vieraili Jaakko Fellman. Elias Lönnrot puolestaan vieraili vuonna 1835. Myöhemmin alueella vierailivat vielä Berner, Genetz, Basilier ja Meriläinen.
Nykyinen Jyskyjärven maalaiskunta > Uusi Jyskyjärvi

Uusi Jyskyjärvi (ven. Новое Юшкозеро, Novoje Juškozero) sijaitsee seitsemän kilometriä Vanhasta Jyskyjärvestä itään. Se on Kemijoen rannalle perustetun rautatieaseman ympärille syntynyt taajama. Sinne päättyvän rautatien toinen pää on Suojärvellä. Radan liikenne on  hiljaista, puutavaraliikennettä ja paikallista henkilöliikennettä.
Jyskyjärven historiallinen kunta

Arkangelin kuvernementin Jyskyjärven kunta sijaitsi Tsirkka-Kemijoen vesistöalueella ja käsitti suunnilleen Nuokkijärven ja Kemijoen välisen alueen. Sen naapurikuntia olivat pohjoisessa Uhtua ja Paanajärvi, idässä Voijärvi ja Tunkua, etelässä Rukajärvi ja Kiimasjärvi sekä lännessä Kontokki. Jyskyjärven kunnan kyliä olivat Jyskyjärvi (nykyinen Vanha Jyskyjärvi), Suopassalmi, Lukanniemi ja Piismalahti. Vuonna  1907 kunnassa oli 1 066 asukasta, joista 1 060 oli karjalaisia.[lähde? ] Jyskyjärven kunta lakkautettiin vuonna 1920 ja sen alue liitettiin Uhtuan piiriin. Entisen kunnan länsiosa oli jatkosodassa Suomen miehittämä 1941–1944. Nykyisin entisen kunnan alueen käsittävät suunnilleen Jyskyjärven ja Borovoin kunnat.
Aiheesta muualla

Jyskyjärvi Vienan runokylät. juminkeko.fi
Itä-Karjalan entiset kunnat ja kaupungit
Riippusilta Tsirkkakemin yli
Kasanje

Kasanje oli valtio Keski-Afrikassa nykyisen Angolan alueella. Imbangala-soturit perustivat sen Kwangojoen yläjuoksulle noin 1630.
1600-luvun puoliväliin mennessä Kasanje oli tullut alueellisesti vaikutusvaltaiseksi liittouduttuaan Portugalin kanssa. Kasanje soti usein naapuriensa, erityisesti Matamban, kanssa. Kasanje toimi myös tärkeänä orjakaupan väylänä portugalilaisten ja sisämaan välillä. Portugali yritti vallata maan 1800-luvun puolivälissä, mutta Kasanje onnistui torjumaan hyökkäyksen. Pian tämän jälkeen maa ajautui useaan sisällissotaan, kun kaupalla rikastunut aatelisto yritti kaataa kuninkaan. Myös portugalilaiset yrittivät vallata maan uudestaan 1890-luvulla siinä kuitenkaan onnistumatta. Lopulta Portugali valloitti Kasanjen 1911 ja liitti sen osaksi Angolaa.
Kalamaja

Kalamaja oli kylä Vpl Pyhäjärvellä, Karjalankannaksella. Kylä sijaitsi Kiimajärven itärannalla, järven keskivaiheilla. Naapurikyliä olivat Montrua ja Pölhölä itäpuolella, Hassinmäki länsipuolella ja Kunnianiemi lounaassa, Kiimajärven vastakkaisella rannalla. Kiimajärvessä oli kylän kohdalla Kalamajanlahti, kylän talot olivat suurimmaksi osaksi ryhmittyneet Montrualta tulevan kylätien varteen rivikyläksi. Kylän keskustasta oli järven rantaan matkaa noin 400 metriä.
Kylä oli - nimensäkin mukaisesti - saanut aikaisemmin tärkeän osan toimeentulostaan kalastuksesta. Kylän luota Kiimajärvestä tunnetaan "Soaretakkaine" -niminen nuotta-apaja. Vielä ennen toista maailmansotaa kylässä asui joitakin ammattikalastajia. Kalamajan kylä tunnettiin aikaisemmin Pyhäjärvellä väitetystä köyhyydestään, josta on säilynyt tietoja lähinnä sananparsien muodossa: "Sikält ku o sinistä taivasta, sikält o köyhii Kalamajas". Kylän köyhyys ei ainakaan kaikkina aikoina pitäne paikkaansa, sillä esimerkiksi vuoden 1724 Pyhäjärven pitäjän maakirjassa kylän ainoan talon isäntä, Jöran Kasolain (Yrjö Kaasalainen) kylvi peltoon 2 tynnyriä 16 kappaa viljaa, kaskeen 16 kappaa, eli enemmän kuin yhdenkään naapurikylän yksittäinen talollinen.
Kalamajan kylässä oli v. 1925 8 tilaa. Vuonna 1929 peltoa oli 52,47 ha ja vuonna 1943 viljelyksessä peltoa oli veroilmoitusten mukaan yhteensä 70,67 ha. Kirkonkirjoihin kirjoitettua väestöä kylässä asui ennen toista maailmansotaa yhteensä 68 henkeä.
Kiekkokotilot

| Kiekkokotilot |
| --- | --- |
 Isokiekkokotilo (Planorbarius corneus)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Kotilot Gastropoda
Lahko::  Vesikeuhkokotilot Basommatophora
Heimo::  Kiekkokotilot Planorbidae  Rafinesque, 1815
Katso myös
   Kiekkokotilot Wikispeciesissä   Kiekkokotilot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiekkokotilot (Planorbidae) on makeissa ja murtovesissä elävien vesikeuhkokotiloiden heimo. Suomessa tavataan 13 lajia, joista suurin on isokiekkokotilo ja yksi yleisimmistä pyörrekiekkokotilo (Anisus vortex).
Useimpien kiekkokotiloiden kuori on tasossa kiertyvä spiraali, ja useimmat niistä ovat ”vasenkätisiä”. Toisaalta heimoon on luettu myös kartiomaiset Ancylus-kotilot. Heimon taksonomia on kuitenkin hyvin kiistanalainen.
Toisin kuin monilla muilla vesinilviäisillä kiekkokotiloilla on veressään hemoglobiinia ja ne voivat käyttää hyväkseen ilmassa olevaa happea.
Kaaterlampi (Hirvensalmi)

| Kaaterlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Hirvensalmi
Koordinaatit:  61°45′20″N, 26°49′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Puulaan 
Järvinumero:  14.923.1.187
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,6 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,601 km  
Pinta-ala:  2,037 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaaterlampi 
Kaaterlampi  on Etelä-Savossa Hirvensalmella  Väisälänsaaren lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 220 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,6 metriä mpy.
Kansallinen ryhmitys

| Kansallinen ryhmitys> Εθνική Παράταξις |
| --- | --- |
  
  
Perustettu:  1977
Lopetti:  1981
Ideologia:  konservatismi antikommunismi kuningasmielisyys
Poliittinen kirjo:  oikeisto
Värit:      
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kansallinen ryhmitys (kath.kreik. Εθνική Παράταξις, Ethnikí Parátaxis, kreik. Εθνική Παράταξη, Ethnikí Parátaxi) (lyh. ΕΠ, EP) oli kreikkalainen oikeistolainen puolue. Se perustettiin vuonna 1977 ja lakkautettiin vuonna 1981.
Puolue oli politiikaltaan konservatiivinen ja kuningasmielinen. Se osallistui vain vuoden 1977 parlamenttivaaleihin, joissa puolue sai viisi edustajaa, mutta puolueen puheenjohtaja Stéfanos Stefanópoulos itse ei mennyt läpi. Puolue purettiin vähän ennen vuoden 1981 vaaleja vuoden 1980 presidentinvaaliin liittyneiden kiistojen vuoksi.
Vaalitulokset

Puolueen tulokset parlamenttivaaleissa olivat:
| Vuosi | Vaalit | Johtaja | Äänet> Määrä | Äänet>  % | Paikkamäärä | Asema / Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1977 | Parlamenttivaalit 1977 | Stéfanos Stefanópoulos | 349 988 | 6,82 | 5 / 300 | oppositiossa |
Jälkitauti – Kaikki levytykset 1980–1986

| Jälkitauti – Kaikki levytykset 1980–1986 Jaakko Teppo |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1980–1986
 Julkaistu: 9. huhtikuuta 2008
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: kupletti
 Levy-yhtiö: Rocket Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 6.
Jaakko Tepon muut julkaisut
| Karjalan kunnailla 1984 2007 | Jälkitauti – Kaikki levytykset 1980–1986 2008 | Sammakkoprinssi – Kaikki levytykset 1987–1993 2009 |
Jälkitauti – Kaikki levytykset 1980–1986 on suomalaisen kuplettilaulaja Jaakko Tepon kokoelmalevy. Sen julkaisi Rocket Records 9. huhtikuuta 2008. Äänite sisältää artistin kaikki levytykset vuosilta 1980–1986 sekä viisitoista aiemmin julkaisematonta kotiäänitystä 1970-luvulta.
Jälkitauti – Kaikki levytykset 1980–1986 on Jaakko Tepon eniten listaviikkoja saavuttanut julkaisu. Se debytoi Suomen virallisen listan sijalla 23, ja saavutti parhaimmillaan kuudennen sijan. Se pysyi listalla yhteensä 53 viikkoa.
Kappaleet

| --- | --- |
 CD 1 Hilma ja Onni – 3.48  Mäntypistiäinen – 1.29  Rantaleijona – 2.23  Pörsänmäen tango – 3.17  Ruikonperän rocktähti – 2.53  Jalkapallo-ottelu – 2.46  Vuonna -25 – 3.32  Työttömän laulu – 4.07  Haiseva henki – 2.16  Jälkitauti – 2.55  Tumma mies – 2.39  Lypsykilpailu – 2.33  Kervisen kinkeri – 1.59  Römppäisen Veikko – 2.50  Merkonomi Blomqvist – 2.58  Rekkakuskin tilitys – 3.03  Klasu ja Pirkko – 2.42  Salakaato – 2.30  Yksinäinen ahven – 2.02  Kurssikeskuksen oppilas – 3.42  Rapparityynen humppa – 2.45  Viinurin ylistys – 2.32  Katuojalaulaja – 2.17  Rakkaus ja metsärahat – 3.28  Kuulkees neiti – 1.31  Vihoviimene valssi – 3.36  Pilkillä (singleversio) – 3.16  Tuupovaaran yössä (singleversio) – 2.10 :  CD 2 Ieva – 3.12  Mikko-sika Mallorcalla – 3.13  Rullatuoli-Aatu – 2.35  Joen valjastus – 2.38  Ravimatka – 3.02  Pilkillä – 3.41  Pamela – 3.02  Onnen kerjäläinen – 2.48  Rötösrock – 2.56  Tuupovaaran yössä – 2.22  Valko – 3.03  Ukki – 3.16  Ryynäsen vartti – 2.51  Alkupuhe – 1.05  (aiemmin julkaisematon)  Vuonna 25 – 4.46  (aiemmin julkaisematon)  Ahti-vitsejä – 4.22  (aiemmin julkaisematon)  Eteläisen Riikka – 2.03  (aiemmin julkaisematon)  Stereotesti – 1.18  (aiemmin julkaisematon)  Yksinäinen ahven – 1.54  (aiemmin julkaisematon)  Mäntypistiäinen – 2.39  (aiemmin julkaisematon)  Jouluevankiljumi – 1.54  (aiemmin julkaisematon)  Kervisen kinkerit – 2.32  (aiemmin julkaisematon)  Pörsänmäen tango – 3.52  (aiemmin julkaisematon)  Alustus – 2.06  (aiemmin julkaisematon)  Lypsykilpailu – 3.16  (aiemmin julkaisematon)  Jalkapallo-ottelu – 3.36  (aiemmin julkaisematon)  Hurme-Jack – 3.44  (aiemmin julkaisematon)  Loppupuhe – 0.12  (aiemmin julkaisematon)
Aiheesta muualla

Levyn esittelysivu Rocket Recordsin kotisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Jaakko Teppo
| --- | --- |
Studioalbumit:   Ruikonperän multakurkku  Katuojalaulaja  Onnen kerjäläinen  Uutisraivooja  Pers’aukisten piiritarkastaja 
Kokoelmat:   Nevergreens  Parhaat / 20 parasta  Ruikonperän multakurkku  Parhaat  Ruikonperän suosikit A-P  Ruikonperän suosikit R-Y  Jälkitauti – Kaikki levytykset 1980–1986  Sammakkoprinssi – Kaikki levytykset 1987–1993  Ruikonperän sanaseppo  Rakkaus ja metsärahat – Kaikki laulut 1980–1995 
Livealbumit:   Parhaat vitsit  Karjalan kunnailla 1984 
Singlet:   ”Hilma & Onni” / ”Haiseva henki”  ”Työttömän laulu” / ”Rakkaus & metsärahat”  ”Pilkillä” / ”Tuupovaaran yössä”  ”Pamela” / ”Onnen kerjäläinen”  ”Mikko sika Mallorcalla” / ”Rötösrock”  ”Ryynäsen Vartti” / ”Rantaleijona”  ”Sammakkoprinssi” / ”Lenita” 
DVD:t:   Onnen kerjäläiset
Kansallinen radikaalipuolue

Kansallinen radikaalipuolue oli vuosina 1991–1995 Suomessa toiminut äärioikeistolainen puoluehanke ja järjestö, jonka puheenjohtajana oli Tapio Linna. Järjestö ei onnistunut keräämään tarvittavaa määrää kannattajakortteja puoluerekisteriin pääsyä varten, mutta se osallistui kuitenkin vuoden 1992 kunnallisvaaleihin. Kansallisen radikaalipuolueen ideologia pohjautui antiliberalismiin, rodulliseen nationalismiin ja kansalliseen solidaarisuuteen. Järjestö julkaisi lehtiä Uusi Suunta, Kansallinen Suunta ja Kansakunta.
Historia ja toiminta

Kansallisen radikaalipuolueen juuret olivat Börje Himbergin ja Jarmo Saloseudun vuonna 1985 rekisteröimässä Kansallisen Yhtenäisyyden Järjestössä. Uusi Suunta -nimistä maahanmuutovastaista lehteä julkaisseen opiskelija Tapio Linnan tultua mukaan mukaan järjestön toimintaan Kansallisen Yhtenäisyyden Järjestön nimi vaihtui Kansalliseksi radikaalipuolueeksi. Linna valiittiin Kansallisen radikaalipuolueen puheenjohtajaksi ja hän jatkoi myös Uuden Suunnan päätoimittajana. Kansallinen radikaalipuolue osallistui vuoden 1992 kunnallisvaaleihin, joissa sen ehdokkaat saivat Helsingissä 314 ääntä ja Turussa 184 ääntä.
Vuonna 1993 järjestön puheenjohtaja ja Uuden Suunnan päätoimittaja Tapio Linna tuomittiin kiihottamisesta kansanryhmän syrjintään ja uskonrauhan rikkomisesta 60 päiväsakkoon. Tuomioon johtaneissa kirjoituksissa levitettiin rotuoppia ja solvattiin juutalaisia. Tuomion jälkeen Kansallinen radikaalipuolue alkoi julkaisemaan Kansallinen Suunta -lehteä, joka muistutti tyyliltään lopetettua Uutta Suuntaa.
Kansallinen radikaalipuolueen toiminta hiipui vuonna 1994 ja päättyi lopullisesti vuonna 1995. Järjestö kärsi talousvaikeuksista, eikä se onnistunut keräämään puoluerekisteriin pääsemiseksi vaadittavaa määrää kannattajakortteja. Lisäksi osa Kansallisen radikaalipuolueen toimijoista oli siirtynyt muihin ryhmiin.
Kalttaus

Sianlahti, ruhoa kaltataan Maaningalla 1927.
Kalttaamisessa ruoka-ainetta keitetään, kunnes sen uloin kerros on valmis irrotettavaksi.
Kalttaus tarkoittaa myös kokonaisen ruhon käsittelyä karvojen poistamiseksi niin, että nahka jätetään paikoilleen – toisin kuin nylkemisessä. Esimerkiksi sian ruho kastetaan kiehuvaan veteen, minkä jälkeen karvoitus, nahan pintakerros ja niissä olleet epäpuhtaudet irtoavat helposti. Myös siipikarjan ruhot kaltataan kynimisen helpottamiseksi.
Eri ruokien kalttausta

Tomaattien kalttauksessa tomaatteja pidetään kuumassa vedessä niin kauan, että tomaatin ohuen ulkokuoren saa helposti vedettyä irti.
Manteleiden kalttauksen tarkoituksena on irrottaa mantelin karvas, ruskea ja ohut ulkokuori kellertävästä sisuksesta.
Karymskoje

Karymskoje (ven. Карымское) on kaupunkimainen taajama Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Ingoda-joen laaksossa 100 kilometriä Tšitasta kaakkoon. Taajama on Karymskojen piirin keskus. Sen kautta kulkee Siperian rautatie, josta haarautuu Kiinan Manzhouliin johtava rata. Asukkaita on 12 200 henkeä (vuonna 2009).
Karymskojen ovat perustaneet kristityt evenkit (”karymit”) vuonna 1761. Vuonna 1897 tapahtuneen Ingodan tulvan takia kylä siirrettiin ylemmäs vuonna 1896 avatun rautatieaseman yhteyteen. Vuonna 1935 se sai kaupunkimaisen taajaman statuksen.
Taajamassa toimii rautatieliikenteen yrityksiä, tielaitos ja maatalousyritys. Palveluihin kuuluu neljä koulua, lasten taidekoulu, kulttuuritalo, kirjastoja, kaksi sairaalaa ja kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy Krasnoje znamja (”Punalippu”).
Aiheesta muualla

Karymskoje Taka-Baikalian tietosanakirjassa (venäjäksi)
Kaspars Bērziņš

| Kaspars Bērziņš |
| --- | --- |
 Bērziņš vuonna 2009.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kaspars Bērziņš
Syntynyt: 25. elokuuta 1985 (ikä 39) Ogre, Latvian SNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Latvia
Koripalloilija
Pelipaikka:  Iso laitahyökkääjä / Sentteri
Pituus:  213 cm
Paino:  102 kg
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2003–2004 2004–2005 2005–2006 2006–2009 2009–2010 2010 2010–2014 2014 2014–2015 2015–:  BK Skonto CB Málaga ASK Rīga Barons LMT Baloncesto Fuenlabrada Cáceres BK VEF Rīga Obradoiro CAB BK Krasnyje Krylja BK Nižni Novgorod
Maajoukkueet
:   Latvia
Kaspars Bērziņš (s. 25. elokuuta 1985 Ogre, Latvian SNT, Neuvostoliitto) on latvialainen koripalloilija.
Bērziņš on pelannut urallaan Latviassa, Espanjassa ja Venäjällä. Hän voitti Latvian mestaruuden vuosina 2008, 2011, 2012 ja 2013 sekä Espanjan cupin vuonna 2005. Vuonna 2008 hän voitti latvialaisessa Barons LMT:ssä FIBA EuroCupin (EuroChallenge) mestaruuden.
Latvian miesten maajoukkueessa Bērziņš sijoittui EM-kilpailuissa 11:nneksi vuonna 2013 ja kahdeksanneksi vuonna 2015.
Karson Kuhlman

Karson Kuhlman vuonna 2022.
Karson Kuhlman (s. 26. syyskuuta 1995 Minnesota) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Rauman Lukkoa. Hän toimii joukkueen varakapteenina. Kuhlman on pelipaikaltaan keskushyökkääjä ja hän laukoo oikealta.
Kuhlman teki Boston Bruinsin kanssa sopimuksen varaamattomana pelaajana huhtikuussa 2018. Lokakuussa 2020 Kuhlman teki Boston Bruinsin kanssa kaksivuotisen ja yhteensä 1,45 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen. Tammikuussa 2022 Bruins asetti Kuhlmanin siirtolistalle, josta Kraken poimi hänet joukkueeseensa.
Kaudella 2018-2019 alkaneella NHL-urallaan Kuhlman on pelannut 147 runkosarjaottelua, joissa on tehnyt 12 maalia ja 18 syöttöä eli 30 tehopistettä. 17 NHL-pudotuspeliottelussa Kuhlman on tehnyt yhden maalin ja kolme syöttöä eli neljä tehopistettä.
Heinäkuussa 2023 Kuhlman teki vapaana pelaajana New York Islandersin kanssa yksivuotisen sopimuksen.
Kaudeksi 2024–2025 Kuhlman siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella SM-liigajoukkue Rauman Lukkoon. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi.
Aiheesta muualla

https://www.nhl.com/player/karson-kuhlman-8480901?stats=career-r-nhl&season=null
https://www.hockeydb.com/ihdb/stats/pdisplay.php?pid=154550
Karymskojen piiri

Karymskojen piiri Taka-Baikalian aluepiirin kartalla.
Karymskojen piiri (ven. Карымский район, Karymski raion) on kunnallinen itsehallintoalue Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1926 perustetun piirin pinta-ala on 7 800 neliökilometriä. Asukkaita on 36 100 henkeä (vuonna 2009).
Karymskojen piiri sijaitsee Taka-Baikalian keskiosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Tungokotšenin, idässä Šilkan ja Mogoituin, etelässä Aginskojen ja Duldurgan sekä lännessä Tšitan piireihin.
Piiriin kuuluvat Darasunin, Karymskojen ja Kurort-Darasunin kaupunkimaiset taajamat sekä 10 maalaiskuntaa: Adrianovka, Bolšaja Tura, Kadahta, Kaidalovo, Majaki, Naryn-Talatša, Novodoroninsk, Tyrgetui, Urulga ja Žimbira. Hallinnollinen keskus on Karymskojen taajama. Asutuskeskuksia on yhteensä 29.
Seudun kanta-asukkaita ovat evenkit ja burjaatit. Nykyään piirissä asuu venäläisiä, ukrainalaisia, tataareja ym.
Piirin kautta kulkee Trans-Siperian rautatie. Rakenteilla on Tšitan ja Habarovskin välinen M58-valtatie. Karymskojesta on matkaa aluepiirin pääkaupunkiin 100 kilometriä.
Talous perustuu rautatieliikenteeseen ja koneenrakennusteollisuuteen. Darasunissa on kaivosteollisuuden laitteita valmistava konepaja. Karymskoje on huomattava rautatieliikenteen keskus. Lisäksi harjoitetaan puunhankintaa ja -jalostusta. Maatalous tuottaa maitoa, lihaa, perunaa, vihanneksia ja viljaa.
Karymskojessa toimii kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy Krasnoje znamja (”Punalippu”). Nähtävyyksiin kuuluu vuonna 1868 rakennettu Pyhän kolminaisuuden kirkko Kaidalovon kylässä. Seudulla sijaitsee useita arkeologisia muistomerkkejä. Kurort-Darasunissa toimii kylpylä.
Aiheesta muualla

Karymskojen piiri Taka-Baikalian tietosanakirjassa (venäjäksi)
Aginskoje¹ • 
Aginskoje¹ • 
Akša • 
Aleksandrovski Zavod • 
Balei • 
Borzja • 
Duldurga¹ • 
Gazimurski Zavod • 
Gornyi • 
Hilok • 
Kalar • 
Kalga • 
Karymskoje • 
Krasnokamensk • 
Krasnyi Tšikoi • 
Kyra • 
Mogoitui¹ • 
Mogotša • 
Nertšinsk • 
Nertšinski Zavod • 
Olovjannaja • 
Onon • 
Petrovsk-Zabaikalski • 
Petrovsk-Zabaikalski • 
Priargunsk • 
Šelopugino • 
Šilka • 
Sretensk • 
Tšernyševsk • 
Tšita • 
Tšita • 
Tungir–Oljokma • 
Tungokotšen • 
Uljoty • 
Zabaikalsk
¹= kuuluu Agan Burjatian piirikuntaan
Justiina (palkinto)

Justiina on suomalaisen elokuvan varjopalkinto Jussi-palkinnon rinnalla. Palkintoa jakaa Filmikaura-niminen rekisteröimätön yhdistys, ja palkintokategorioita on 14.  Ensimmäiset palkinnot julkistettiin 29.1.2010. Palkitut valitsi nimetön raati.
Palkinto on nimetty Pekka ja Pätkä -elokuvissa esiintyneen Justiina-hahmon mukaan. Filmikaura puolestaan on väännös Jussi-palkintoja jakavan Filmiaura-yhdistyksen nimestä.