stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vähimmäispalkka
Vähimmäispalkkojen kritiikkiä > Työehdot huononevat

Professori Tyler Cowenin mukaan minimipalkan korotus johtaa siihen, että työehtoja kiristetään siten, että työn arvo kohoaa korotetun minimipalkan tasolle, tavalla, johon työnantaja ja työntekijät eivät aiemmin vapaaehtoisesti päätyneet. Joissain tapauksissa korotus johtaa vain siihen, että vähemmän tuottavat työntekijät saavat potkut. Joskus kuitenkin voi olla, että korotuksen vuoksi työnantaja korvaa osan työpaikoista tuottavammilla työtehtävillä. Tällöin ne tehtävät annetaan tyypillisesti niille matalapalkkatyöntekijöille, joilla on parhaat kyvyt, mutta huono-osaisimmat työntekijät jäävät ilman.
Milton Friedmanin mukaan taloustieteilijät tietävät ainakin sen, miten luodaan pula (enimmäishinta) ja ylitarjonta (vähimmäishinta)
Yhdysvalloissa suurin osa ekonomisteista on vuonna 2003 tehdyn kyselyn perusteella sitä mieltä, että työn kysyntä on joustavaa, jolloin minipalkasta aiheutuisi ainakin jonkin verran työttömyyttä. Tämän näkemyksen ovat kuitenkin kyseenalaistaneet tunnetut työn taloustieteen tutkijat David Card ja Alan Kruger. He tarkastelivat vähimmäispalkan noston vaikutusta Yhdysvalloissa ja totesivat, että se ei lisännyt työttömyyttä. Tulos tarkoittaisi, että matalapalkkatyön kysyntä olisi joustamatonta[lähde? ].
Vähimmäispalkan eräs vaihtoehto on palkkatuki (tai perustulo). Tällöin valtio maksaa työntekijälle summan, joka nostaa tulotason riittävän korkeaksi katsotulle tasolle. Tukien käytössä on kuitenkin ongelmia. Jos työn tarjonta ja kysyntä ovat joustamattomia (tosin Suomessa työn kysynnän hintajoustoksi arvioidaan pitkällä aikavälillä peräti 0,7–1,)lähde tarkemmin? työnantajat voivat laskea palkkoja vastaavan määrän, jolloin tuki menee yrityksille eikä työntekijät hyödy siitä. Toisaalta tukiainen voi muodostaa kannusteloukun, koska siirtyminen vaativimpiin töihin voi laskea tukiaista, jolloin tulojen lisäys voi jäädä liian pieneksi, mihin ratkaisuksi on esitetty perustuloa, joka ei vähenisi lisätulojen tahdissa.[lähde? ]
Vähimmäispalkkojen kritiikkiä > Vähimmäispalkka suhteessa mediaanipalkkaan

Kansallinen vähimmäispalkkalainsäädäntö saattaa koskea myös saaria tai alueita, joiden olosuhteet poikkeavat pääasiallisesta maan tilasta. Yhdysvaltojen Puerto Ricossa on matalat elinkustannukset, matala mediaanipalkka ja 7,25 dollarin vähimmäispalkka. Vähimmäispalkka on 77 prosenttia suhteessa mediaanipalkkaan, kun taas osavaltioissa suhde vaihtelee 35–53 prosentin välillä. Puerto Ricosta poiketen, Amerikan Samoa ja Pohjois-Mariaanit ovat kansallisen vähimmäispalkkalainsäädännön ulkopuolella. National Bureau of Economic Researchin julkaisun mukaan kansallinen vähimmäispalkkalainsäädäntö on aiheuttanut monenlaisia negatiivisia vaikutuksia Puerto Ricon talouteen.
Vähimmäispalkkojen kritiikkiä > Vähimmäispalkan korottaminen ja automaatio

Kun teknologia on kehittynyt korkealle tasolle ja sen käyttöönottoa estävä tai hidastava tekijä on työntekijöiden matalat palkat, tällöin vähimmäispalkan korottaminen johtaa teknologiseen työttömyyteen, kun automaatioteknologian käyttöönotosta tulee kannattavaa. Tällaisessa tapauksessa vähimmäispalkan korottamisen intentio on auttaa työntekijää, mutta käykin niin että hän joutuu työttömäksi. Vähimmäispalkan nosto koskee vähittäiskauppaa ja palveluita, ja johtaa pankkiautomaattien, pikaruokaloiden tilausnäyttöjen ja kauppojen itsepalvelukassojen yleistymiseen
Vähimmäispalkan nostoa seuraava korvaaminen automaatiolla koskee erityisesti vanhoja, naisia ja mustia. Teknologian korvaama henkilö saattaa olla työllistämiskelvoton tai löytää entistä huonomman työpaikan.
Vähimmäispalkkojen kritiikkiä > Vähimmäispalkkojen vastustajien väitteitä

Minimipalkka:
Vähentää työtä, luo työttömyyttä tai alityöllisyyttä tilanteissa, joissa työn arvo on työnantajalle pienempi kuin vähimmäispalkka.[lähde? ]
Vähentää työpaikkojen laatua lähellä minimipalkkarajaa, koska työnantajat tinkivät esimerkiksi koulutuksesta ja viihtyvyydestä työn hinnan ollessa kiinteä.[lähde? ]
Vähentää kasvua, koska alhaisen palkan työvoimaa ei ole saatavilla.[lähde? ]
Vähentää matalan osaamistason työntekijöiden mahdollisuutta päästä markkinoille ja oppia taitoja.[lähde? ]
Lisää hallinnon kustannuksia korkeamman työttömyyden vuoksi.[lähde? ]
Vähentää työntekijöiden valinnanvaraa työpaikoista, koska heidän työpanoksestaan ei välttämättä kannata maksaa minimipalkkaa juuri sillä alalla, paikkakunnalla tai työpaikassa, johon he haluavat.[lähde? ]
Vähentynyt valinnanvara työpaikoista alistaa työntekijät työnantajan vallalle.
Vähimmäispalkkojen puolustusta

Matti Tuomala kirjoittaa, että taloustieteen perusoppikirjojen mukaan täystyöllisyys toteutuu työmarkkinoilla, kun työn kysyntä ja tarjonta kohtaavat. Näin löytynyttä tasapainopalkkaa korkeampi vähimmäispalkka johtaisi työn kysynnän pienenemiseen sen tarjontaa alhaisemmaksi eli tehottomuuteen, työttömyyteen ja hyvinvoinnin menetykseen. Siten työllisyyttä olisi mahdollista lisätä vain alentamalla liian korkeita palkkoja. Tähän vetoavat ne, jotka vastustavat minimipalkkaa tai työehtosopimusten yleissitovuutta ja vaativat paikallisen sopimisen lisäämistä ja irtisanomisten helpottamista. Tuomalan mukaan nämä työmarkkinoiden joustoja kaipaavat ihmiset kuvittelevat elävänsä täydellisen kilpailun ja täydellisen informaation maailmassa, jota valtio ja työmarkkinajärjestöt pyrkivät vääristämään. Todellisessa maailmassa informaatio on epätäydellistä ja työntekijöiden välillä on tuottavuuseroja. Todellisuudessa vähimmäispalkan asettaminen voi päinvastoin lisätä oikeudenmukaisuutta, hyvinvointia ja taloudellista tehokkuutta. Näin on etenkin silloin, kun työnantaja on paikallinen monopsoni tai oligopsoni. Monopsoniasemassa oleva työnantaja maksaa pienempää palkkaa ja työllistää vähemmän kuin sellainen työnantaja, joka toimii kilpailluilla työmarkkinoilla. Tällaiset tilanteet ovat yleisempiä kuin usein luullaan. Esimerkiksi Suomessa työntekijöillä on usein hyvin vähän vaihtoehtoja. Mutta jos vähimmäispalkka nostetaan monopsonitilanteessa maksettua palkkaa korkeammalle, voidaan lisätä työllisyyttä ja hyvinvointia ja vaikuttaa suotuisasti tulonjakoon, kunhan minimipalkkaa ei nosteta korkeammaksi kuin täydellisen kilpailun tilanteessa löytyvä markkinapalkka.
Vähimmäispalkkojen puolustusta > Vähimmäispalkkojen kannattajien väitteitä

Minimipalkka:
Vähentää matalapalkkatyötä, joka voi olla epäreilua ja hyväksikäyttää työntekijää.[lähde? ]
Vähentää työntekijän tarvetta tehdä useampaa työtä saadakseen perustoimeentulon. (Vastustajien mielestä matalapalkkatyö on työttömyyttä parempi. Toisaalta korkeampi minimipalkka voi vähentää myös minimipalkkatyötä etsivien määrää, koska yhden työn palkka riittää paremmin.)[lähde? ]
Korkeampi minimipalkka lisää työntekijän mahdollisuuksia kouluttautua ja saada jatkossa paremmin palkattua työtä.[lähde? ]
Lisää taloudellista kasvua vähentämällä työvoimavaltaista teollisuutta ja lisäämällä investointeja sekä koulutusta.[lähde? ]
Rohkaisee matalapalkattuja pysymään töissä tai vaihtoehtoisesti kouluttautumaan ja näin lisää inhimillistä pääomaa.[lähde? ]
Työvoiman tarjonta lisääntyy ansiotason ylittäessä sosiaaliturvan, eivätkä yritykset joudu kilpailemaan harvoista muita halvemmalla työskentelemään suostuvista työntekijöistä, kuten opiskelijoista.[lähde? ]
Palkka käytetään yritysten valmistamien tavaroiden ja palvelujen ostamiseen. Palkanalennukset vähentävät tavaroiden ja palveluiden kysyntää, palkankorotukset vastaavasti lisäävät kysyntää. Useasti ekonomistit olettavat vähätuloisten laittavan suurempituloisia suuremman osan lisätuloistaan kulutukseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vähimmäispalkka Wikimedia Commonsissa
Kvtes.fi – Vähimmäispalkka[vanhentunut linkki]
Tyosuojelupiirit/Vähimmäispalkka (Arkistoitu – Internet Archive)
SAK: Palkkataso eri aloilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Þórunn Egilsdóttir

| Þórunn Egilsdóttir |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 2013–2021  
Ryhmä/puolue:  Edistyspuolue
Vaalipiiri:  Norðausturkjördæmi
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. marraskuuta 1964 Reykjavík
Kuollut: 9. heinäkuuta 2021 (56 vuotta) Akureyri
Kansalaisuus:  Islanti
Tiedot
Puolue:  Edistyspuolue
Þórunn Egilsdóttir (23. marraskuuta 1964 – 9. heinäkuuta 2021) oli islantilainen edistyspuolueen poliitikko, joka istui kansanedustajana Alþingissä vuosina 2013–2021.
Þórunn syntyi Reykjavíkissä. Hän valmistui kasvatustieteiden kandidaatiksi Islannin opettajakorkeakoulusta vuonna 1999. Vuodesta 1986 lähtien hän työskenteli lammastilalla. Vuosina 1999–2008 hän toimi opettajana peruskoulussa. Vuosina 2010–2014 hän istui Vopnafjarðarhreppurin kunnanvaltuustossa ja toimi vuosina 2010–2013 kunnanjohtajana. Vuoden 2013 parlamenttivaaleissa hänet valittiin Alþingiin. Hän toimi Alþingin 2. varapuhemiehenä vuosina 2015–2016, 1. varapuhemiehenä vuosina 2016–2017, 5. varapuhemiehenä vuonna 2017 ja 4. varapuhemiehenä 2017–2019. Vuosina 2015 sekä 2016–2021 hän toimi edistyspuolueen parlamenttiryhmän puheenjohtajana. Vuosina 2016–2017 hän toimi yleis- ja opetusvaliokunnan puheenjohtajana. Vuosina 2013–2016 hän toimi Naton parlamentaarisen yleiskokouksen Islannin-delegaation puheenjohtajana.
Þórunn kuoli syöpään Akureyrin sairaalassa 9. heinäkuuta 2021.
William F. Halsey

| William Frederick Halsey, Jr>  |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. lokakuuta 1882 Elizabeth, New Jersey, Yhdysvallat
Kuollut: 16. elokuuta 1959 (76 vuotta) Fishers Island, New York
Ammatti:  sotilas
Sotilashenkilö
Palvelusvuodet:  1904–1947
Taistelut ja sodat:  ensimmäinen maailmansota toinen maailmansota
Sotilasarvo:   laivastoamiraali
Kunniamerkit:  Navy Cross
Ylennykset:  lippueamiraali (1937) vara-amiraali (1940) amiraali (1942) laivastoamiraali (1945)
Joukko-osasto:   Yhdysvaltain laivasto
William Frederick Halsey, Jr. (lempinimi Bull Halsey; 30. lokakuuta 1882 Elizabeth, New Jersey – 16. elokuuta 1959 Fishers Island, New York) oli yhdysvaltalainen laivastoamiraali, joka toimi komentajana toisen maailmansodan Tyynenmeren sodassa. Hänet tunnettiin lentotukialusten tehokkaasta hyödyntämisestä sekä uhkarohkeisiin hyökkäyksiin perustuneesta taktiikastaan.
Elämäkerta > Ennen toista maailmansotaa

Halseyn isä William F. Halsey Sr. oli laivaston upseeri.
Halsey valmistui Yhdysvaltain laivastoakatemiasta vuonna 1904 luokkansa 42. parhaana. Hän toimi ensimmäisen maailmansodan aikana hävittäjien kapteenina Atlantilla ja sai Navy Cross -ansiomerkin. Myöhemmin hän oli laivastoattaseana Yhdysvaltain lähetystöissä Saksassa, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa.
Halsey hankki vuonna 1935 sotilaslentäjän koulutuksen erikoisluvalla käyttää lentäessä silmälaseja. Hän oli 52-vuotiaana edelleen kaikkien aikojen vanhin laivaston lentolupakirjan saanut. Hän perehtyi lentokoneiden käyttöön merisodankäynnissä ja oli kaksi vuotta lentotukialus USS Saratogan kapteenina, kunnes siirtyi vuonna 1937 Pensacolan merilentotukikohdan komentajaksi. Hänet ylennettiin heinäkuussa 1940 vara-amiraaliksi.
Elämäkerta > Toisessa maailmansodassa

Japanin hyökkäys Pearl Harboriin joulukuussa 1941 tuhosi pääosan Yhdysvaltain Tyynenmeren-laivaston taistelulaivoista, mutta Halseyn komentamat lentotukialukset pelastuivat, koska ne olivat iskun aikana merellä. Palattuaan Pearl Harboriin Halsey tokaisi,
»Jahka olemme valmiit heidän suhteensa, japanin kieltä puhutaan enää helvetissä.»
Tyynenmeren sodan ensikuukausina Halsey sai johtaa Yhdysvaltain vastahyökkäyksiä Marshallinsaarille ja Gilbertsaarille sekä Wakesaarelle samalla kun muuta laivastoa jälleenrakennettiin. Huhtikuussa 1942 Halseyn lentotukialukset kuljettivat everstiluutnantti James Doolittlen lentojoukkueen tarpeeksi lähelle Japania, jotta nämä saattoivat tehdä ensimmäisen pommituslennon Tokioon. Pahan ekseeman vuoksi Halsey ei voinut osallistua Midwaysaarten taisteluun ja joutui luovuttamaan komennon tilapäisesti Raymond A. Spruancelle. Lokakuussa 1942 Halsey nimitettiin eteläisen Tyynenmeren alueen komentajaksi. Hän komensi laivastoa Santa Cruz -saarten taistelussa lokakuussa ja Guadalcanalin meritaistelussa marraskuussa 1942. Hänet ylennettiin tämän jälkeen amiraaliksi.
Vuoden 1942 lopusta aina kesään 1944 saakka Halsey komensi eteläisen Tyynenmeren operaatioita Salomonsaarilta käsin. Yhdessä kenraali Douglas MacArthurin kanssa hän kehitti ”saariloikkimistaktiikan”, jossa amerikkalaiset joukot kiersivät japanilaisten pääasemat etenemällä pieneltä linnoittamattomalta saarelta toiselle. Kesäkuussa 1944 Halsey nimitettiin 3. laivaston komentajaksi. Hän tuki ilmaiskuilla maajoukkojen operaatioita Tyynenmeren alueella. Lokakuussa 1944 käydyssä Leytenlahden taistelussa Halsey meni japanilaisten ansaan lähettämällä laivastonsa syötiksi tarkoitetun Jisaburō Ozawan laivaston kimppuun ja jättämällä San Bernardinon salmen suojattomaksi, mutta vara-amiraali Thomas C. Kinkaidin komentama 7. laivasto onnistui pelastamaan tilanteen amerikkalaisten voitoksi. Halseyn laivasto menetti useita aluksia taifuuneissa joulukuussa 1944 ja kesäkuussa 1945, ja häntä arvosteltiin jälkeenpäin tuolloisesta toiminnastaan. Hän komensi vielä laivastojoukkoja Okinawan taistelussa kesällä 1945. Japanin antautumisseremonia syyskuussa 1945 suoritettiin Halseyn lippulaivalla USS Missourilla.
Halsey ylennettiin laivastoamiraaliksi joulukuussa 1945. Hän jäi eläkkeelle laivastosta vuonna 1947, mutta jatkoi vielä yritysmaailman palveluksessa. Hän oli International Telecommunicationsin erään tytäryhtiön johtokunnan puheenjohtajana vuosina 1951–1957.
Halsey kuoli 16. elokuuta 1959 Fishers Island -saarella New Yorkin osavaltiossa. Hänet haudattiin Arlingtonin sotilashautausmaalle vanhempiensa vierelle.
Muuta

Halsey esiintyi 4. maaliskuuta 1951 visailuohjelman What’s My Line? 2. tuotantokauden 25. jaksossa. Kilpailijoiden piti yrittää arvata 20 kysymyksessä hänen ammattinsa, missä he myös onnistuivat.
Kaksi Yhdysvaltain laivaston alusta on nimetty William F. Halseyn mukaan. Nämä ovat Leahy-luokan hävittäjä USS Halsey (DLG-23), joka oli käytössä 1963–1994, ja Arleigh Burke -luokan ohjushävittäjä USS Halsey (DDG-97), joka on edelleen käytössä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta William F. Halsey Wikimedia Commonsissa
Halseyn hautakivi Arlingtonin sotilashautausmaalla
Yleisurheilu kesäolympialaisissa 2020 – sekajoukkueen 4 × 400 m viestijuoksu

Sekajoukkueen 4 × 400 m viestijuoksu Tokion kesäolympialaisissa 2020 kilpailtiin 30.–31. heinäkuuta 2021 Uudella kansallisella stadionilla.
Karsinnat

Viestikilpailuun osallistuu 16 joukkuetta. Näistä kahdeksan valitaan MM-kilpailujen 2019 perusteella ja loput kahdeksan rankingin perusteella. Rankingit julkaistaan 1. heinäkuuta 2021. Yksi maa saa ilmoittaa kilpailuun yhden joukkueen.
Karsinnat > Olympiaturnaukseen osallistuvat joukkueet

| Karsintatapa | Määrä | Maat |
| --- | --- | --- |
| Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2019 | 8 |  Bahrain    Belgia    Brasilia    Intia    Iso-Britannia    Jamaika    Puola    Yhdysvallat |
| Ranking | 8 |  |
| Yhteensä | 16 |  |
Lähde:
Aikataulu

Karsintakierrokset kilpaillaan 30. heinäkuuta. Loppukilpailu käydään 31. heinäkuuta. Palkintojenjakotilaisuus on 1. elokuuta.
Kilpailu > Alkuerät

| Merkintä | Selite |
| --- | --- |
Q: Rikkoi karsintarajan
q: Pääsi loppukilpailuun tulosvertailun perusteella
Kilpailu > Alkuerät > Erä 1

| Sija | Joukkue | Juoksijat | Aika | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
1.: 
2.: 
3.: 
4.: 
5.: 
6.: 
7.: 
8.:
Kilpailu > Alkuerät > Erä 2

| Sija | Joukkue | Juoksijat | Aika | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
1.: 
2.: 
3.: 
4.: 
5.: 
6.: 
7.: 
8.:
Kilpailu > Loppukilpailu

| Sija | Joukkue | Juoksijat | Aika | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
1 Kultaa: 
2 Hopeaa: 
3 Pronssia: 
4.: 
5.: 
6.: 
7.: 
8.:
XML-tiedonhaku

XML-tiedonhaku tarkoittaa tiedonhakua rakenteisista dokumenteista, jotka on kuvattu XML-kielellä. XML-tiedonhaussa pyritään hyödyntämään XML-dokumenttien rakenteista informaatiota niin, että käyttäjälle voidaan palauttaa kokonaisten dokumenttien sijaan vain käyttäjän haun kannalta olennaisia dokumentin osia. XML-tiedonhaku on periaatteessa vain yksi rakenteisten dokumenttien tiedonhaun osa-alue, mutta se on nykyisin niin hallitseva, että siitä on käytännössä tullut synonyymi rakenteisten dokumenttien tiedonhaulle.
XML-tiedonhaku perustuu siihen, että XML-dokumenteissa voidaan erotella otsikot, tekstikappaleet, luvut ja muut tekstin elementit tietokoneen ymmärtämään muotoon ja määrittelemään tämän pohjalta dokumentin osien semanttiset suhteet. Tämä semanttinen erottelu mahdollistaa hakujen tehokkaamman kohdistamisen dokumentin eri tarkkuustasoille ja tarkempien hakutulosten palauttamisen käyttäjälle. XML-tiedonhaku hyödyntää tästä semanttisten suhteiden erottelusta syntyvää hierarkkista puurakennetta, jossa koko dokumentti muodostaa ylimmän tason ja pienimmät indeksoidut tekstin osat alimman tason - niin sanotut ”lehdet”. Puuhierarkian jokaista yksittäistä solua kutsutaan elementiksi.
XML-tiedonhaku verrattuna perinteiseen tekstitiedonhakuun

XML-tiedonhaussa haku voidaan kohdistaa koko dokumentin sijaan dokumentin osiin ja palauttaa hakutuloksena vain haun kannalta olennaiset osat. Jos esimerkiksi koko dokumentti on relevantti haun kannalta, palautetaan hakutuloksena koko dokumentti, mutta jos vain joku dokumentin osa tai osat ovat relevantteja, palautetaan ne. Relevanttien elementtien etsimisen lisäksi tavoitteena on palauttaa XML-dokumenttien puurakennetta käyttämällä hyväksi haun kannalta mahdollisimman relevanttia informaatiota optimaaliselta tarkkuustasolta. Haku voidaan periaatteessa kohdistaa myös yhtä aikaa sekä sisältöön että rakenteeseen. Tosin tutkimuksissa on havaittu, että tällainen haun rajaaminen rakenteen avulla ei vielä nykyisillä menetelmillä tehosta hakua.
XML-tiedonhaku on erityisen hyödyllistä silloin, kun dokumentit ovat pitkiä tai ne sisältävät informaatiota monista erilaisista aihealueista. Tällöin käyttäjä joutuisi tavallisessa tiedonhaussa käyttämään huomattavasti aikaa tiedon etsimiseen palautetun dokumentin sisältä ja tätä työtä voidaan vähentää palauttamalla vain käyttäjän kannalta olennaiset dokumentin osat.
Data- ja tekstiorientoitunut XML-tiedonhaku

XML-muotoinen informaatio jaotellaan yleensä data- ja tekstiorientoituneeseen sen muodon perusteella. Dataorientoituneella XML-informaatiolla tarkoitetaan tietokantakäyttöön tarkoitettua, enimmäkseen numeerista ja ennalta määriteltyihin arvoihin perustuvaa informaatiota, jossa tekstin osuus on pieni. Tekstiorientoituneet XML-dokumentit ovat yleensä ihmisten luettavaksi tarkoitettuja, niiden rakenteen kuvaus on epäsäännöllisempi ja kuvatut elementit tekstisisällöltään laajempia ja sisällöltään vaihtelevampia. Esimerkiksi XML-muotoiset kirjat ja sähköpostit ovat tekstiorientoituneita XML-dokumentteja.
XML-tiedonhaussa tekstiorientoituneiden dokumenttien hakemisessa käytetään usein perinteisen tiedonhakututkimuksen kehittämiä menetelmiä, joita on laajennettu rakenteisiin dokumentteihin. Yleensä kun XML:n yhteydessä puhutaan rakenteisen tiedon hakemisesta, viitataan nimenomaan tekstiorientoituneen XML-tiedon hakemiseen verrattuna tietokantakyselyihin, joita tehdään dataorientoituneelle tiedolle.
Perinteisesti tietokantoihin ja sisältöön kohdistuvat XML-tiedonhaun välineet ja menetelmät ovat olleet suhteellisen erillään toisistaan, mutta hiljalleen on syntynyt enemmän tarvetta näiden yhdistämiseen samoihin järjestelmiin. Usein samoissa järjestelmissä tarvitaan molempia lähestymistapoja ja niitä yhdistelemällä saadaan käyttäjän kannalta parhaat tulokset.
Menetelmät > Indeksointi

XML-dokumenttien indeksoinnissa käytetään pääosin samoja menetelmiä kuin rakenteettomien dokumenttien indeksoinnissa. Lisävaatimuksia syntyy kuitenkin siitä, että XML-dokumenteissa hakuyksiköiden muoto ei ole niin rajattu kuin rakenteettomissa dokumenteissa, joissa on yleensä selvää, mikä indeksoitava kokonaisuus on. XML-tiedonhaussa vastaus käyttäjän antamaan kyselyyn voi olla koko dokumentti tai vain osa siitä, ja on monia tapoja määritellä indeksoitavat yksiköt. Lisäksi on päätettävä, mitkä elementit dokumentista indeksoidaan, koska kaikkien elementtien indeksointi ei välttämättä ole tarpeellista.
XML-dokumentin elementtien indeksointi voidaan toteuttaa yksinkertaisimmillaan niin, että dokumentti korvataan indeksoitaessa elementillä ja indeksoidaan kaikki elementit järjestelmällisesti yksi kerrallaan. XML-kielen sisäkkäisestä hierarkkisesta luonteesta johtuen tässä niin sanotussa elementtipohjaisessa indeksoinnissa on kuitenkin ongelmansa. Esimerkiksi hierarkian viidennellä tasolla esiintyvä termi indeksoidaan viisi kertaa, koska se lasketaan esiintyväksi sekä alimmalla tasolla, että kaikilla sen yläpuolella samassa haarassa olevilla tasoilla. Puhdas elementtipohjainen indeksointi tuottaa usein erittäin laajoja indeksejä.
Elementtipohjaisen indeksoinnin ongelmien paikkaamiseksi on kehitetty useita vaihtoehtoisia indeksointimenetelmiä. Esimerkiksi sen sijaan, että indeksoidaan hierarkian kaikki tasot, voidaan indeksointi rajata vain hierarkian eri haarojen alimpiin elementteihin, ja päätellä sen jälkeen indeksoimatta jätettyjen elementtien relevanssi indeksoitujen elementtien perusteella. Toinen lähestymistapa on karsia hierarkian alinta tasoa indeksin keventämiseksi. Esimerkiksi tietyn ennalta määritellyn sanamäärän alittavat elementit voidaan jättää indeksoimatta. Indeksoinnissa on myös mahdollista luoda erillisindeksejä, jolloin jokaiselle eri elementtityypille luodaan erikseen oma indeksinsä ja hakutilanteessa jokaiselle näistä indekseistä suoritetaan haku erikseen ja tulokset näytetään käyttäjälle yhdistettynä.