stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pan Zhanle

| Pan Zhanle> 潘展乐 |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. elokuuta 2004 (ikä 20) Wenzhou, Zhejiang, Kiina
Uimari
Pituus:  189 cm
Lajit:  Vapaauinti
Seurat:  Zhejiang Province
| Mitalit> Maa:   Kiina.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kiina.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kiina.Miesten uinti. Olympialaiset  | Maa:   Kiina> Miesten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Pariisi 2024 | 100 m vu |  |
|  Kultaa | Pariisi 2024 | 4×100 m sku |  |
|  Hopeaa | Pariisi 2024 | sekajoukkueiden 4×100 m sku |  |
| MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Kultaa | Doha 2024 | 100 m vu |  |
|  Kultaa | Doha 2024 | 4×100 m vu |  |
|  Kultaa | Doha 2024 | 4×200 m vu |  |
|  Kultaa | Doha 2024 | sekaj. 4×100 m vu |  |
|  Hopeaa | Fukuoka 2022 | 4×100 m sku |  |
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Kultaa | Hangzhou 2923 | 100 m vu |  |
|  Kultaa | Hangzhou 2023 | 4×100 m vu |  |
|  Kultaa | Hangzhou 2023 | 4×100 m sku |  |
|  Hopeaa | Hangzhou 2023 | 200 m vu |  |
|  Hopeaa | Hangzhou 2023 | 400 m vu |  |
|  Hopeaa | Hangzhou 2023 | 4×200 m vu |  |
|  Pronssia | Hangzhou 2023 | 50 m vu |  |
Pan Zhanle (kiin. 潘展乐, s. 4. elokuuta 2004 Wenzhou, Kiina) on kiinalainen uimari. Hän on 100 metrin vapaauinnin olympiavoittaja, maailmanmestari ja maailmanennätysmies. Viestiuinneista hänellä on yksi olympiakulta ja kolme maailmanmestaruutta.
Pan saavutti junioreiden Aasian-mestaruuskilpailuissa hopeaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä ja pronssia 400 metrin vapaauinnissa 2017 sekä kultaa 200 metrin sekauinnissa, hopeaa 50 ja 1 500 metrin vapaauinneissa ja pronssia 400 metrin sekauinnissa 2019.
Pan sijoittui 100 metrin vapaauinnissa vuonna 2022 neljänneksi Budapestin pitkän radan ja kuudenneksi Melbournen lyhyen radan MM-kilpailuissa. Fukuokan MM-kilpailuissa 2023 hän oli 100 metrin vapaauinnissa neljäs ja sai 4 × 100 metrin sekauintivietissä hopeaa. Saman vuoden Hangzhoun Aasian kisoissa hän saavutti kultaa 100 metrin vapaauinnissa sekä 4 × 100 metrin vapaa- ja sekauintiviesteissä, hopeaa 200 ja 400 metrin vapaauinneissa ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä sekä pronssia 50 metrin vapaauinnissa.
Pan voitti 100 metrin vapaauinnin maailmanmestaruuden Dohassa 2024 ajalla 47,53. Välierissä hän teki maailmanennätyksen 46,80. Hän voitti kultaa myös miesten 4 × 100 ja 4 × 200 metrin vapaauintiviesteissä sekä sekajoukkueiden 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä.
Pan voitti Pariisissa 2024 olympiakultaa 100 metrin vapaauinnissa maailmanennätysajalla 46,40. Hän voitti toisen kultamitalinsa 4 × 100 metrin sekauintiviestin vapaauintiosuuden uimarina. Hän sai olympiahopeaa sekajoukkueiden 4 × 100 metrin sekauintiviestissä, jossa hän ui vain alkuerän.
Pan aloitti uimisen nelivuotiaana.
Parhaat päältä (Irwin Goodman)

| Parhaat päältä Irwin Goodman |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1978
 Kesto: 36.08
 Levy-yhtiö: Finnlevy
Parhaat päältä on vuonna 1978 julkaistu Irwin Goodmanin kokoelmalevy.
Kappaleet

Juhlavalssi – 3.32
Vielä yhdet – 2.17
Ryysyranta – 3.24
St. Pauli ja Reeperbahn – 3.27
Las Palmas – 2.56
Si si si – 2.33
Kun ei rahat riitä – 3.18
Tositarkoituksin – 2.39
Lievestuoreen Liisa – 3.23
Poing, poing, poing – 3.14
Viuhahdus – 2.41
Ei tippa tapa – 2.39
Paul Attanasio

Paul Attanasio (s. 14. marraskuuta 1959 Bronx) on yhdysvaltalainen käsikirjoittaja ja tuottaja. Hänet tunnetaan muun muassa sarjasta House sekä elokuvista Tupla tai kuitti (1994), Operaatio Donnie Brasco (1997), Poseidon (2006) ja Jaettu Berliini (2006).
Attanasio on voittanut Baftan ja ollut ehdolla Golden Globen sekä kahden Oscar-palkinnon saajaksi. Hän toimi 1980-luvulla The Washington Postin elokuva-arvostelijana.
Aiheesta muualla

Paul Attanasio Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Paleoeskimot

Paleoeskimot (paleo-eskimot) olivat nykyisten neo-eskimoiden edeltäjiä. Paleoeskimot hankkivat elatuksensa yleensä sekä maa- että meripyynnillä. He elivät melko pieninä kivikautisina metsästäjä-kalastajaryhminä eri puolilla Arktista. Paleoeskimot olivat niitä, jotka ensimmäisinä käyttivät jousta ja nuolta Amerikassa. Paleoeskimoiden perinne syntyi Beringian tienoilla Itä-Siperian ja Alaskan seuduilla noin 2500–2000 eaa. Pian sen jälkeen paleoeskimot levittäytyivät Pohjois-Kanadaan, Arktisille saarille ja Grönlantiin. Näille alueille syntyi monia paleoeskimoiden kulttuureja, jotka poikkesivat jonkin verran toisistaan. Yhteistä niille oli melko pienet kiviset työkalut, joiden joukossa oli muun muassa luisiin keihään kärkiin kiinnitettäviä mikroteriä.
Paleoeskimot eivät olleet sopeutuneet niin hyvin arktisiin oloihin kuin "nykyiset" neoeskimot. Vielä noin 800 eaa. alkanut Dorsetin kulttuuri oli paleoeskimoiden luoma.
Thulen kulttuurin neoeskimot valtasivat paleoeskimoiden alueen noin 1000–1500 jaa.
DNA-löytöjä

Beringia-alkuperään viittaa geenistön jakautuminen, Itä-Siperian D2b-geeniä ei esiinny paleoeskimoilla.
Grönlannista tehdyn 3 400–5 400 vuotta vanhan DNA-löydön mukaan paleoeskimoilla oli geeneissään yhteisiä piirteitä Siperian rannikon ja Aleuttien alkuperäisheimojen kanssa. Kyse on äitilinjan mitokondrion DNA:n markkerista D2a1, joka puuttuu intiaaneilta, mutta jota muistuttavaa D2a1a esiintyy Tsuktsien niemimaan kärjessä muun muassa Sireniki Yuitissa ja Chaplin Yuitissa ja Aleuteilla.
Lämmin ilmasto saattoi luoda edellytykset eskimoja huonommin arktisiin oloihin sopeutuneiden paleoeskimoiden levittäytymiseen. Maapallolla oli lämpökausi noin 4 500–3 600 vuotta sitten, ja esim Hudsoninsalmi jäätön
. Myös noin 3 000–1 500 vuotta sitten oli nykyistä lämpimämpää.
Paleoeskimoiden luomat varhaiset Independence I ja II-kulttuurit. Samoihin aikoihin Grönlannissa oli Saqqaqin kulttuuri.
Parhaat – 18 suosituinta sävelmää (Lea Laven)

| Parhaat – 18 suosituinta sävelmää Lea Laven |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1978–1982
 Julkaistu: 2000
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 64.39
 Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment (Finland) Oy
Lea Lavenin muut julkaisut
| Vuosikertaa 2000 | Parhaat – 18 suosituinta sävelmää 2000 | Suuret sävelet 2001 |
Parhaat – 18 suosituinta sävelmää on Lea Lavenin vuonna 2000 julkaistu kokoelmalevy, joka sisältää 18 kappaletta hänen vuosina 1978–1982 CBS Finland Oy:lle levyttämistään albumeista.
Kappaleet

Hän mennyt on – 4.10 (alkup. Avant De Nous Dire Adieu, säv. ja san. Michel Mallory & Jean Renard, suom. san. Vexi Salmi, sov. Jori Sivonen)
Sorry jos oon lady – 3.04 (alkup. Sorry, I'm a Lady, säv. Rolf Soja, san. Frank Dostal, suom. san. Pertti Reponen, sov. Sivonen)
Sorrento – 3.30 (säv. Roferri, san. R. Bais-Capogh & Robert O'Brien-Fiss, suom. san. Raul Reiman, sov. Jori Sivonen)
En koskaan – 2.44 (alkup. You Don't Have to Say You Love Me, säv. Pino Donaggio, san. Vito Pallavicini, suom. san. Juha Vainio, sov. Sivonen)
Aamulla rakkaani näin – 3.05 (säv. ja san. Raul Reiman, sov. Sivonen)
Rotunainen – 3.35 (säv. Jukka Kuoppamäki, san. Chrisse Johansson, sov. Sivonen)
Saat – 3.47 (alkup. Blu, säv. Sergepy-Sergio Bardotti, san. Mauro Lusini & Dario Farina, suom. san. Chrisse Johansson, sov. Sivonen)
Sunnuntai – 4.14 (säv. ja san. Raul Reiman, sov. Sivonen)
Määränpäänä tähdet – 3.56 (säv. Michael Kujawa, san. Jorma Toiviainen, sov. Kassu Halonen)
Mitä tekisinkään ilman sinua – 3.23 (säv. Kuoppamäki, san. Chrisse Johansson, sov. Sivonen)
Niin paljon rakkautemme kestää – 3.23 (alkup. No Le Hagas Lo Que A Mi, säv. Gianni Boncompagni,  Franco Bracardi & M. Diaz, suom. san. Chrisse Johansson, sov. Halonen)
Älä pelkää – 4.23 (alkup. Lady Laura, säv. Roberto Carlos, Erasmo Carlos & B. M. McCluskey, suom. san. Chrisse Johansson, sov. Halonen)
Jos todellakin tahdot – minä lähden – 3.52 (säv. Minttu, Kari Kuusamo, san. Minttu, sov. Halonen)
Ei oo, ei tuu – 3.05 (säv. ja sov. Jori Sivonen, san. Raul Reiman)
Bella Cara – 3.34 (alkup. Questro Amore Non Si Tocca, säv. Giancarlo Bigazzi & Gianni Bella, suom. san. Linda Vallila)
Aamu ja ilta – 4.08 (säv. Esko Koivumies, san. Minttu)
Mennäänks meille – 3.45 (alkup. Musique Magique / Crazy Music, säv. Jean Kluger & Daniel Vangarde, suom. san. Chrisse Johansson)
Tänä kylmänä syysaamuna – 3.04 (säv. Matti Puurtinen, san. Chrisse Johansson)
Parhaat päältä (Katri Helenan albumi)

| Parhaat päältä Katri Helena |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1978
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Scandia-Musiikki
Katri Helenan muut kokoelmalevyt
| Katri Helenan kauneimmat 1977 | Parhaat päältä 1978 | 28 toivotuinta levytystä 1987 |
Parhaat päältä on Katri Helenan kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 1978. Albumi on myynyt kultalevyyn oikeuttavan määrän.
Kappaleet

| --- | --- |
 A-puoli Syysunelma – 2.39  Brasilero – 3.12  Anteeksi suo – 3.15  Puhelinlangat laulaa – 2.13  Kun kohdattiin – 3.34  Kesän lapsi – 3.49  Kuudenikäinen – 2.38 :  B-puoli Lady Love – 2.33   Äänesi mä kuulen – 3.10  Vasten auringon silta – 3.35  Palman mainingit – 3.18  Nuoruus on seikkailu – 2.42  Ystävä – 2.54  Paloma Blanca – 3.04
Parhaat päältä (Fredin albumi)

| Parhaat päältä Fredi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1976
 Formaatti: LP-levy, C-kasetti
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 40.49
 Levy-yhtiö: Finnlevy
Fredin muut julkaisut
| Laula kanssain 1976 | Parhaat päältä 1976 | Jokaiselle joku on kai rakkain 1977 |
Parhaat päältä on Matti Siitosen eli Fredin kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 1976.
Kappaleet

| --- | --- |
 A-puoli Vihreät niityt – 3.11  Kolmatta linjaa takaisin (Beautiful in the Rain) – 3.09  Milloinkaan en löydä samanlaista (A Man Without Love) – 3.18  Pieni nukke – 3.20  Se päivä tulee kerran – 3.23  Istun ullakolla yksinäin – 4.01 :  B-puoli Vippaa mulle viitonen (Brother, Can You Spare Me a Dime) – 3.08   Niin paljon kuuluu rakkauteen (Love is a Many Splendored Thing) – 2.46  Rakkauden sinfonia (Lonely Lovers Symphony) – 4.21  Puhu hiljaa rakkaudesta (Speak Softly Love) – 2.59  Yksin oon tietenkin (Alne Again (Naturally) – 4.11  Isä kulje hitaammin (Daddy Don't You Walk so Fast) – 2.56
Panteion-yliopisto

| Panteion-yliopisto> Πάντειο Πανεπιστήμιο Κοινωνικών και Πολιτικών Επιστημών |
| --- | --- |
Perustettu:  1927
Tyyppi:  Julkinen
Opiskelijoita:  21 000
Sijainti:  Kallithéa, Attika  Kreikka
Sivusto:  www.panteion.gr
Panteion-yliopisto (kreik. Πάντειο Πανεπιστήμιο Κοινωνικών και Πολιτικών Επιστημών, Pánteio Panepistímio Koinonikón kai Politikón Epistimón) on yliopisto, joka toimii Kallithéassa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1927. Yliopisto on erikoistunut yhteiskunta- ja valtiotieteisiin.
Yliopiston pääpaikka on Kallithéassa Ateenan metropolialueella. Lisäksi se toimii useissa toimipaikoissa varsinaisen Ateenan alueella sekä Pireuksessa ja Sífnoksen saarella. Yliopistossa on neljä tiedekuntaa ja yhteensä yhdeksän laitosta. Niissä on yhteensä noin 21 000 opiskelijaa, joista noin 1 500 on maisterivaiheen ja noin 1 000 jatko-opiskelijoita. Opetushenkilökunnan määrä on 248.
Tiedekunnat

Yliopiston tiedekunnat ja niiden laitokset ovat:
| Tiedekunta | Laitokset |
| --- | --- |
Kansainvälisen politiikan, viestinnän ja kulttuurin tutkimuksen tiedekunta: Kansainvälisen politiikan, Euroopan ja Aasian tutkimuksen laitos Viestinnän, median ja kulttuurin tutkimuksen laitos
Taloustieteen ja julkishallinnon tiedekunta: Julkishallinnon laitos Talous- ja aluekehityksen laitos
Valtiotieteellinen tiedekunta: Politiikantutkimuksen ja poliittisen historian laitos Yhteiskuntapolitiikan laitos
Yhteiskuntatieteellinen ja psykologinen tiedekunta: Psykologian laitos Sosiaaliantropologian laitos Sosiologian laitos
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Panteion-yliopisto Wikimedia Commonsissa
Πάντειο Πανεπιστήμιο - Panteion University. Yliopiston verkkosivut. (kreikaksi) (englanniksi)
Kreikan yliopistot
| --- | --- |
Attika:   Ateenan kansallinen teknillinen korkeakoulu  Ateenan kauppakorkeakoulu  Ateenan maatalousyliopisto  Ateenan taidekorkeakoulu  Ateenan yliopisto  Charokópeio-yliopisto  Länsi-Attikan yliopisto  Panteion-yliopisto  Pireuksen yliopisto 
Epeiros:  Ioánninan yliopisto
Itä-Makedonia ja Traakia:  Traakian Demokritos-yliopisto
Jooniansaaret:  Joonian yliopisto
Keski-Makedonia:   Kreikan kansainvälinen yliopisto  Makedonian yliopisto  Thessalonikin Aristoteles-yliopisto 
Kreeta:   Kreetan yliopisto  Kreetan teknillinen yliopisto  Kreikan Välimeren yliopisto 
Länsi-Kreikka:   Kreikan avoin yliopisto  Patraksen yliopisto 
Länsi-Makedonia:  Länsi-Makedonian yliopisto
Peloponnesos:  Peloponnesoksen yliopisto
Pohjois-Egean ja Etelä-Egean saaret:  Egean yliopisto
Thessalia:  Thessalian yliopisto
Pakokaasu

Dieselpolttoaineesta syntynyttä rekan pakokaasua.
Pakokaasu on polttoaineen palamisen seurauksena syntyvää kaasuseosta. Kaasuseos poistetaan palotilasta johtamalla se piipun tai pakoputkiston kautta ilmakehään. Pakokaasut ovat useimmiten myrkyllisiä ja siten terveydelle haitallisia niiden sisältämien ainesosien johdosta.
Pakokaasujen koostumus

Yksi välittömästi vaarallisimpia aineita on hiilimonoksidi eli häkä, jota syntyy epätäydellisen palamisen yhteydessä. Häkä verenkiertoon päästessään heikentää elimistön kykyä kuljettaa happea, joka johtaa tajuttomuuteen ja lopulta kuolemaan. Hitaammin vaikuttavia mutta silti yhtä haitallisia ovat muun muassa syöpää aiheuttavat hiukkaspäästöt, joita syntyy etenkin dieselmoottoreissa, suoraruiskutteisissa bensiinimoottoreissa ja puuta poltettaessa. Autojen polttomoottoreissa ja jarruissa syntyy myös terveydelle haitallisia magnetiittinanopalloja.
Kaikki pakokaasut eivät ole myrkyllisiä, esimerkiksi maakaasua polttamalla syntyy hiilidioksidia. Merkittävin pakokaasussa oleva yhdiste on vesi, jota esim. polttomoottoreissa muodostuu jopa yksi kilo jokaista poltettua bensiinilitraa kohti.
Häkä- ja muita päästöjä voidaan vähentää varustamalla bensiinikäyttöiset ajoneuvot katalysaattorilla, dieselkäyttöiset ajoneuvot voidaan varustaa vastaavasti hiukkassuodattimella. Myös suoraruiskutteisella bensiinimoottorilla käyviä autoja on alettu varustaa hiukkassuodattimella   Euro 6d-TEMP -päästönormin myötä. Katalysaattorissa häkä hapettuu myrkyttömäksi hiilidioksidiksi, joskin ilmakehään vapautuessaan se kiihdyttää kasvihuoneilmiötä. Muita katalysaattorin puhdistustuloksia ovat palamatta jääneiden hiilivetyjen hapettuminen hiilidioksidiksi ja vedeksi sekä typen oksidien pelkistyminen typeksi. Hiukkassuodatin vastaavasti kerää palamisen seurauksena syntyviä noki- ja muita hiukkasia jotka se hävittää polttamalla ne aika ajoin.
Pakokaasujen hyödyntäminen

Pakokaasun sisältämää energiaa kyetään jossain määrin hyödyntämään ennen niiden ilmakehään johtamista. Palotilasta virtaava pakokaasu voidaan johtaa esimerkiksi polttomoottorissa turboahtimen turbiiniin, joka pyörittää sylintereihin ilmaa puristavaa kompressoria. Näin ollen muuten hukkaan menevää energiaa saadaan hyödynnettyä. Turboahtaminen parantaa bensiinimoottorin teho-painosuhdetta ja dieselmoottorin hyötysuhdetta. Tätä kautta moottorin polttoainetalous paranee ja sen myötä päästöjä saadaan vähennettyä. Maakaasu-kombivoimalassa kaasuturbiineista purkautuva pakokaasu johdetaan kattilaan, josta saatava höyry pyörittää vielä sähköä tuottavaa turbiinia. Lopuksi lämpöä voidaan käyttää kaukolämmön tuotantoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pakokaasu Wikimedia Commonsissa
Oskari Korpikari

| Oskari Korpikari |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 5. huhtikuuta 1984 (ikä 40) Oulu, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Osku, Ozi
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  95 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2002–2015
Seurat:  Kärpät (SML) Blues (SML) Pelicans (SML) Jokerit (KHL)
NHL-varaus:  217. varaus, 2003 Montréal Canadiens
Oskari Korpikari (s. 5. huhtikuuta 1984 Oulu) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Varsin isokokoinen Korpikari oli pelityyliltään peruspuolustaja. Hän pelasi uransa kahtena viimeisenä kautenaan KHL-joukkue Jokereissa tehden yhteensä 39 runkosarjaottelussa tehot 4+5=9 ja keräten 26 jäähyminuuttia sekä yhdeksässä playoff-ottelussa tehot 1+1=2 ja keräten kahdeksan jäähyminuuttia. SM-liigassa Korpikari pelasi yhteensä 506 runkosarjaottelua tehopistein 24+57=81 ja keräten 446 jäähyminuuttia sekä 104 playoff-ottelua tehopistein 4+14=18 ja keräten 64 jäähyminuuttia. Hän voitti Oulun Kärpissä neljä Suomenmestaruutta.
Ura > Seuraura

Korpikarin kasvattajaseura oli Kempeleen Kiekko-Ketut (myöhemmin Laser HT). Hän pelasi kuitenkin myöhemmät juniorivuotensa Oulun Kärpissä. Korpikari debytoi SM-liigassa joulukuussa 2002 kaudella 2002–2003, jolloin hän sai tililleen 23 ottelua ja antoi niissä yhden syöttöpisteen. Korpikari teki tammikuussa 2003 kolmivuotisen jatkosopimuksen Kärppien kanssa. Hän voitti keväällä 2003 SM-hopeaa.
Kesällä 2003 Montréal Canadiens varasi Korpikarin seitsemännellä kierroksella 217. pelaajana. Kaudella 2003–2004 Korpikari pelasi 35 ottelua runkosarjassa sekä seitsemän pudotuspeleissä. Keväällä 2004 mestaruuteen päättynyttä kautta lyhensi muun muassa alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa tullut olkapäävamma. Korpikarin turnaus päättyi kolmeen otteluun. Kaudella 2004–2005 hän pelasi kauden aikana vain 21 ottelua ilman tehopisteitä. Yksi syy vähempään peliaikaan oli NHL:n työsulku, joka toi muun muassa Janne Niinimaan ja Josef Boumediennen SM-liigaan. Osan kaudesta A-nuoriakin vahvistanut Korpikari voitti uransa toisen Suomen mestaruuden keväällä 2005.
Toukokuussa 2005 Korpikari teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Kärppien kanssa. Kausi 2005–2006 oli hänelle ensimmäinen kokonainen kausi SM-liigassa. Korpikari pelasi kaikki runkosarjan 56 ottelua ja teki niissä tehot 1+1=2. Hän teki uransa ensimmäisen liigamaaliin 27. joulukuuta 2005 Jokereita vastaan. Korpikari teki ensimmäisen liigamaalinsa vasta uransa 112. ottelussaan. Hän oli ennen osumaansa maalittomien otteluiden tilastossa sijalla 3. Korpikari voitti keväällä 2006 SM-pronssia. Kausi 2006–2007 hänellä päättyi taas mestaruuteen. Korpikari teki kauden jälkeen kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Korpikarin kausi 2007–2008 jäi vain 39 runkosarjaottelun mittaiseksi. Häntä vaivasi kauden aikana useat loukkaantumiset, joista pahin oli lokakuussa 2007 tullut leukavamma. Korpikari ei pelannut pudotuspeleissä, mutta hän kuitenkin voitti keväällä 2008 jo uransa neljännen Suomen mestaruuden. Korpikari teki jälleen kahden vuoden jatkosopimuksen keväällä 2008.
Korpikari aloitti kauden 2008–2009 Kärppien varakapteenina. Jälleen rikkonaisen kauden pelannut Korpikari voitti keväällä 2009 SM-hopeaa. Ennen kautta 2009–2010, harjoituskaudella 2009 Korpikari loukkasi Kärppien toisessa harjoitusottelussa polvensa. Toivuttuaan leikkauksesta hän aloitti kautensa Mestis-joukkue Kajaanin Hokissa pelaamalla yhden ottelun lainalla.
Kaudeksi 2010–2011 Korpikari siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Espoo Bluesiin. Hän teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 3+10=13. Korpikari voitti SM-hopeaa keväällä 2011. Kaudella 2011–2012 hän nousi joukkueen varakapteeniksi ja ylsi uudelleen yhden kauden piste-ennätykseensä tehoilla 1+12=13. Kaudeksi 2012–2013 Korpikari siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Pelicansiin. Lokakuussa 2012 hän joutui kuukaudeksi sivuun alavartalovamman vuoksi.
Kaudeksi 2014–2015 Korpikari siirtyi Jokereihin pelaamaan KHL:ää. Kaudella 2015–2016 hän ehti pelata vain 11 ottelua, kunnes hän joutui sivuun lokakuussa 2015. Tammikuussa 2016 Korpikari päätti lopettaa pelaajauransa sydänperäisen vaivan vuoksi.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Suomi 2004 | jääkiekko |  |
Korpikari pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2004 voittaen pronssia, vaikka hänen turnauksensa päättyikin kolmeen otteluun olkapäävamman takia. Suomen A-maajoukkueessa Korpikari pelasi yhteensä 15 tehden yhden syöttöpisteen. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Finnkampenissa 6. syyskuuta 2008 Tukholmassa Ruotsia vastaan. Korpikari valittiin myös vuoden 2014 MM-joukkueeseen, mutta hänen kisapassinsa jätettiin lopulta leimaamatta, kun Erik Haula saapui joukkueeseen kesken turnauksen.
Tilastot

Korpikari Oulun Kärppien paidassa maaliskuussa 2009. Hän voitti joukkueessa kahdeksan kauden aikana neljä Suomenmestaruutta, kaksi hopeaa ja yhden pronssin.
Palmuvaris

| Palmuvaris |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Varikset Corvidae
Suku::  Corvus
Laji::  palmarum
Kaksiosainen nimi
 Corvus palmarum  Württemberg, 1835 
Katso myös
   Palmuvaris Wikispeciesissä   Palmuvaris Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Palmuvaris (Corvus palmarum) on pienikokoinen (pituus noin 43 cm), kokonaan musta varislintu. Palmuvaris ja Corvus minutus yhdistettiin samaksi lajiksi 1990, 1993 (Sibley ja Monroe), mutta BirdLifen nimistökomitean päätöksellä lajit yhdistettiin palmuvarikseksi 1997.
Esiintyminen

Palmuvaris elää Hispaniolan saarella ja pienellä alueella Kuuban Camagüeyn provinssissa. Se oli Kuubassakin aikaisemmin yleisempi.
Laji on yleinen, ja vaikka yksilömäärä on laskussa, se luokitellaan elinvoimaiseksi.
Elinympäristö

Palmuvarikset asuvat vuoristojen mäntymetsissä ja Enriquillojärven ympäristössä.
Papias

Papias (m.kreik. Παπίας) voi viitata seuraaviin antiikin kreikkalaisiin henkilöihin:
Papias Afrodisionlainen (toimi n. 117–138 jaa.), kuvanveistäjä yhdessä Aristeaan kanssa
Papias Hierapolislainen (n. 60–130 jaa.), varhaiskristillinen johtaja, mahdollisesti Hierapoliin piispa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Papias”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pakojärvi

| Pakojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°33′48″N, 24°46′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  Kottioja Syväjärveen 
Järvinumero:  35.762.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142,2 m  
Rantaviiva:  0,858 km  
Pinta-ala:  2,278 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPakojärvi 
Pakojärvi  on Pirkanmaalla Oriveden Löytäneellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Sinivuoren länsipuolella Pitkäkallioiden ja Pakojärvenkallioiden välisessä laaksossa. Laakson rinteet kohoavat yli 20 metriä ylemmäksi molemmilla puolilla. Pakovuorella on järvelle katsova jyrkänne. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat metsämaata.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pajulanjärven valuma-alueeseen (35.762) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,2 metriä mpy. Siihen tulee lännestä laaksoa pitkin metsäoja ja poistuu itään päin laskuoja Kottioja, joka laskee Syväjärveen.
Paximádi (Kykladit)

| --- | --- |
Sijainti:  36°37′55″N, 24°19′01″E, Mílos Mílos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Kykladit
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,07 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Paximádi (kreik. Παξιμάδι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Míloksen saaren eteläpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,07 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Paximádi kuuluu Míloksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.