stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kari Mäkitalo
Muuta

Kari Mäkitalon veli on myös entinen jääkiekkoilija Jarmo Mäkitalo. Hänen poikansa Roope Mäkitalo pelaa jääkiekkoa Imatran Ketterässä ja tytär Mikaela Mäkitalo on toiminut HC Giantsin joukkueenjohtajana. Jarmon poika ja siten Kari Mäkitalon veljenpoika Tom Mäkitalo on Ruotsin kansalainen ja pelaa HockeyEttanin Mörrums GoIS joukkueessa.
Kailo

Kailon saari kuvattuna Naantalin kirkontornista. Etualalla Ailostenniemeä.
Kailon uimaranta
Muumitalo Muumimaailmassa
Kailo on Naantalissa Naantalinaukolla sijaitseva saari, jossa sijaitsee Muumimaailma ja sen yhteydessä Emma-teatteri sekä muussa osassa saarta kaupunkilaisten virkistysalueita. Kailon omistaa Naantalin kaupunki, ja pääosin se on vuokrattu elämyspuisto Muumimaailma Oy:lle
. Saareen johtaa 250-metrinen ponttonisilta Naantalin vanhastakaupungista, Ailostenniemestä. Suomen tasavallan presidentin kesäasunto Kultaranta sijaitsee 500 metriä Kailosta lounaaseen.
Maantiede

Kailo on Naantalin kaupungin ulkoilusaari, ja noin kolmannes sen pinta-alasta on vapaasti käytettävissä. Saaressa on muun muassa uimaranta, yleisösauna, grillauspaikka, kaksi tenniskenttää sekä lentopallokenttä. Talvisin vapaa liikkuminen on sallittua myös Muumimaailman alueella.
Kailoa reunustaa sen eteläreunassa kalliojyrkänne, minkä lisäksi keskiosassa on erillinen kallioalue. Pohjoisessa taas on kallioinen niemi, joka on kaupungin hallinnassa. Saaren metsät ovat keskeisiltä osin kalliomännikköä ja katajikkoa, mutta pohjoisosassa on lisäksi kangasmetsää. Rannoilla on rantajyrkänteiden lisäksi sileitä rantakallioita, hiekkaisia uimarantoja ja ruovikoita.
Historia

Kailon saari on ollut 1400-luvulta Naantalin seurakunnan ja sen edeltäjien omistuksessa. Saaren lähistöltä pyydettiin kalaa, ja sen kirsikkametsät tunnettiin laajalti Naantalissa. Kailossa on asunut muun muassa useita pappilan torppareita, joista viimeinen muutti saarelta pois vuonna 1932. Seurakunta otti tämän jälkeen saaren oman käyttöönsä, ja Kailossa pidettiin 1960-luvulta alkaen rippileirejä. Torppareiden viljelemät pellot muuttuivat vähitellen niityiksi.
Vuonna 1977 tehtiin vaihtokauppa, jossa kaupunki sai saaren itselleen seurakunnalta. Kaupunki alkoi kehittää saarta virkistysalueeksi ja rakennutti sinne saunarakennuksen, uimarannan, kesäteatterin ja tenniskentän. Vuonna 1978 valmistui kiinteä liikenneyhteys ponttonisillan muodossa ja kunnallisen vesihuoltoverkoston piirissä Kailo on ollut 1970-luvulta lähtien. Naantalin teatteri esitti kesäteatteria Kailon saaren näyttämöllä 1980-luvun alkupuolelta Muumimaailman tuloon saakka.
Muumimaailma alkoi toimia saarella vuonna 1993, minkä jälkeen sinne on rakennettu lukuisia rakennuksia. Vuonna 2000 aiempi puinen ponttonisilta korvattiin nykyisellä betonisella, koska olemassa oleva silta osoittautui liian ahtaaksi huoltoliikenteelle. Sittemmin Muumimaailman tila Kailossa on jäänyt riittämättömäksi ja sen laajenemistarpeet ovat olleet Naantalissa esillä aika ajoin. Esimerkiksi vuonna 2009 Muumimaailmalla oli Kailossa rakennusoikeutta jäljellä vain 50 neliömetriä. Naantalin kaupunki haluaa kuitenkin säilyttää osan Kailon saaresta avoimena virkistys- ja liikunta-alueena kaupunkilaisille. Vuonna 2017 Naantalin kaupunki ja Muumimaailma Oy neuvottelivat uusista yhteistyö- ja vuokrasopimuksista joka mahdollistaa mm. laajentumisen Kailon saarelta varattaville alueille sekä Nunnakadulle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kailo Wikimedia Commonsissa
Lehtomaa, Leena & Matikainen, Jyrki: Kailon saaren luontoinventoinnin tarkistus.  Luonto- ja maisematutkimus Lehtomaa & Naantalin kaupunki, 1998.
Routio, Irene & Valta, Matti: Kailon saari.  Naantalin ympäristönsuojelulautakunta, 1992.
Routio, Irene & Valta, Matti: Kailon saaren luonto-opas.  Naantalin ympäristönsuojelulautakunta, 1991.
Kaspar Taimsoo

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Andrei Jämsä, Allar Raja, Tõnu Endrekson ja Kaspar Taimsoo EM-kilpailuissa 2016. |  Andrei Jämsä, Allar Raja, Tõnu Endrekson ja Kaspar Taimsoo EM-kilpailuissa 2016. |  Andrei Jämsä, Allar Raja, Tõnu Endrekson ja Kaspar Taimsoo EM-kilpailuissa 2016. |  |
Maa:  Viro
Miesten soutu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Rio 2016 | pariaironelonen |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Poznań 2009 | pariairokaksikko |  |
|  Pronssia | Aiguebelette 2015 | pariaironelonen |  |
|  Pronssia | Sarasota 2017 | pariaironelonen |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Brest 2009 | pariairokaksikko |  |
|  Kultaa | Varese 2012 | pariaironelonen |  |
|  Kultaa | Brandenburg 2016 | pariaironelonen |  |
|  Hopeaa | Ateena 2008 | pariairokaksikko |  |
|  Hopeaa | Montemor-o-Velho 2010 | pariairokaksikko |  |
|  Hopeaa | Plovdiv 2011 | pariaironelonen |  |
|  Pronssia | Varese 2021 | pariaironelonen |  |
Kaspar Taimsoo (s. 30. huhtikuuta 1987 Paide, Järvamaa) on virolainen soudun olympia- ja MM-mitalisti sekä Euroopan-mestari. Hän asuu Pärnussa ja on pituudeltaan 193 cm.
Taimsoo kuului Viron pariaironeloseen, joka saavutti olympiapronssia Rio de Janeirossa 2016 sekä sijoittui neljänneksi Lontoossa 2012, kuudenneksi Tokiossa 2021 ja yhdeksänneksi Pekingissä 2008.
Taimsoo on saavuttanut MM-kilpailuissa pariairokaksikossa pronssia 2009 sekä sijoittunut seitsemänneksi 2011 ja kahdeksanneksi 2010. Pariaironelosessa hän sai MM-pronssia 2015 ja 2017 sekä sijoittui viidenneksi 2013 ja 2014 ja kahdeksanneksi 2007.
Taimsoo on voittanut pariairokaksikossa Euroopan-mestaruuden 2009 sekä saanut EM-hopeaa 2008 ja 2010. Pariaironelosessa hän on voittanut Euroopan-mestaruuden 2012 ja 2016, saanut hopeaa 2011 ja pronssia 2021 sekä sijoittunut neljänneksi 2020, viidenneksi 2007 ja kuudenneksi 2014.
Taimsoo saavutti nuorten MM-kilpailuissa pronssia yksikössä 2005. Hän voitti pariaironelosen maailmancupin kilpailun Zagrebissa 2021.
Kasvutekijä

Kasvutekijä voi olla:
kasvutekijä, kasvitieteessä kasvien kasvuun ja satoon vaikuttava fysikaalinen tai kemiallinen tekijä
kasvutekijä, biokemiassa ja immunologiassa solujen tuotantoa ja erilaistumista stimuloiva proteiinirakenteinen aine
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kasvutekijä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karnal

| Karnal |
| --- | --- |

 Karnal
 Koordinaatit: 29°41′10″N, 76°59′20″E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Haryana
Piirikunta:  Karnal
Väkiluku (2011):  286 827
 – Metropolialue:  302 140
 
 karnal.gov.in 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karnal on kaupunki Intian Haryanan osavaltiossa. Sen asukasluku oli vuonna 2011 286 827.
Maantiede

Karnal sijaitsee Intian Haryanan osavaltiossa Jamunajoen länsirannalla historiallisen Punjabin alueella.
Historia

Karnalin kaupungilla on pitkä historia. Sen nimen sanotaan juontuvan eppos Mahabharatan soturihahmo Karnata, jota on kansanperinteessä pidetty kaupungin perustajana. Kaupungilla ei kuitenkaan ollut varhaisen historiansa aikana suurempaa merkitystä.
Karnalin merkitys kasvoi, kun Delhin sulttaani Firuz Šah Tughluq rakennutti kastelukanavan Jamanalta. Kanava kehitti alueen maatalutta, minkä lisäksi paikkakunta kasvoi tiellä Delhiin. Sama tie teki kuitenkin kaupungista hyökkäysreitin kohti Delhiä. Suurmoguleja vastaan kapinoineet sikhit ryöstivät kaupungin vuonna 1708. Vuonna 1739 sen kautta kulki puolestaan Nadir Šah, joka voitti suurmogulien armeijan kuuluisaksi tullessa Karnalin taistelussa. Suurmogulien valtakunta alkoi hajota Nadir Šahin sotaretken jälkeen. Sen omistuksesta kamppailivat myöhemmin sikhit ja marathat. Britit saivat sen haltuunsa voitettuaan marathat Delhin taistelussa vuonna 1803.
Brittivallan alla Karnalista tuli oman piirikuntansa hallinnollinen keskus. Kaupunki oli vuoteen 1841 saakka tärkein brittien sotilastukikohta heidän hallitsemiensa alueiden luoteisosissa. Intian sepoy-kapinan puhjetessa vuonna 1857 brittien onnistui pitää kaupunki hallinnassaan paikallisten hallitsijoiden avulla. Britit laajensivat myös Firuz Šahin rakennuttamaa kanavaa tehostaen alueen maataloutta.
Väestö

Karnalin asukasluku oli Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 286 827. Suurempi esikaupunkialue mukaan luettuna sen asukasluku oli 302 140. Väestöstä 274 498 eli 90,85 % oli hinduja. Suurempia vähemmistöjä olivat sikhit (21 033, 6,96 %) ja muslimit (3 938, 1,3 %). Paikalliset puhuvat länsihindiä.
Diwalin aikana valaistu rakennus.
Kasvurahasto

Kasvurahasto voi tarkoittaa sijoitusrahastoa, joka
sijoittaa kasvuosakkeisiin, tai
ei jaa tuotto-osuutta (kts. kasvuosuus)
Kasaoka

| Kasaoka (笠岡市) |
| --- | --- |
 Shiraishijiman saarta
 lippu:  Symboli
 Kasaokan sijainti Okayaman prefektuurissa
 Kasaoka
 Koordinaatit: 34°30′26″N, 133°30′27″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūgoku
Prefektuuri:  Okayaman prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  136,39 km²
Väkiluku (12/2019):  47 918
 – Väestötiheys:  351,3 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Neidonhiuspuu
 – Kukka:  Chrysanthemum morifolium
 – Kala:  Oratosquilla oratoria
 
 https://www.city.kasaoka.okayama.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kasaoka (jap. 笠岡市, Kasaoka-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūgokun alueella Okayaman prefektuurissa. Se sijaitsee Seton sisämeren rannikolla prefektuurin lounaisosassa ja rajautuu lännessä Hiroshiman prefektuuriin. Kaupunkiin kuuluvat Seton sisämeren Kasaokasaaret. Kasaokassa on 47 918 asukasta (joulukuussa 2019) ja sen pinta-ala on 136,39 neliökilometriä.
Edo-kaudella Kasaoka kehittyi buddhalaisen Daisen-inin temppelin eduskaupunkina ja satamakaupunkina. Meiji-restauraation jälkeen sinne sijoittui tekstiiliteollisuutta, joka kuitenkin taantui toisen maailmansodan päätyttyä. 1960-luvulta lähtien viereisen Fukuyaman puolella toiminut terästehdas laajeni myös Kasaokaan Seton sisämeren rannikon täyttömaalle. Kaupunkiin on syntynyt myös lannoite-, elintarvike- ja huonekaluteollisuutta. Maaseutualueilla viljellään muun muassa riisiä ja hedelmiä. Manabeshiman saarella tuotetaan koristekukkia, Kitagishimalla taas graniittia. Saarialueet kärsivät väkiluvun vähenemisestä. Kaupunkioikeudet Kasaoka sai vuonna 1952, kun silloiseen Kasaokan maaseutukaupunkiin liitettiin Kanauran maaseutukaupunki.
Kasaokan kulttuuriperintöön kuuluvat Shiraishin saaren Shiraishi-odori-tanssiperinne ja Henshō-jin temppeli, jonka tahōtō-pagodi on nimitetty yhdeksi Japanin tärkeän kulttuuriomaisuuden kohteista. Manabeshima ja Kanauranlahti tunnetaan Tachypleus tridentatus -molukkiravun elinalueena. Valtaosa Kasaokasaarista kuuluu Seton sisämeren kansallispuistoon. Kaupunkia palvelee JR Nishi-Nihonin San’yō-päälinja.
Kuvia

Kasaokan kaupungintalo
Kasaokan rautatieasema
Manabeshiman rannikkoa
Ōura Kitagishiman saarella
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kasaoka Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Kartiska (Parkano)

| Kartiska |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  62°00′24″N, 22°44′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Kartiskaluoma 
Järvinumero:  35.556.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,9 m 
Rantaviiva:  1,421 km 
Pinta-ala:  0,09774 km² 
 fiKartiska 
Kartiska  on Pirkanmaalla Parkanossa Laholuomassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kovesjoen valuma-alueeseen. Kartiska on osa Laholuoman valuma-aluetta.
Maantietoa

Lammen pituus on 600 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 9,8 hehtaaria. Se sijaitsee Pajanevan lounaispuolella Tornikuusenkeitaan ja Kartiskanevan välissä. Lampeen laskee kuusi suo-ojaa ympäröiviltä ojitetuilta soilta. Kartiskan oman laskuojan Kartiskaluoman luusua sijaitsee lounaissivulla ja se virtaa 2,8 kilometriä Laholuoman kylän eteläpuolelle, missä se yhtyy Laholuomaan. Rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa suota, mutta välissä on metsäisiäkin välejä. Rannat ovat rakentamattomia ja lähin metsäautotie ohittaa lammen 50 metrin etäisyydeltä sen pohjoispäässä.
Historiaa

Vanhassa 1800-luvun pitäjänkartassa lammen nimi kirjoitettiin "Kaartiskalampi". Sillä oli tuolloin luontainen laskuoja, joka kulki samaa reittiä kuin nykyinenkin. Lampi oli tuolloinkin autiolampi, mutta sen kosteikkoja hyödynnettiin. Luusua ja laskuojan ympäristö oli raivattu niityksi.
Kaspar Schwenckfeld

Kaspar Schwenckfeld
Kaspar Schwenckfeld (1489–1561) oli saksalainen uskonnollisen lahkon perustaja. Hän opiskeli Kölnissä ja Frankfurtissa ja astui 1510 Liegnitzin herttuan palvelukseen mutta luopui hovipalveluksesta 1522. Talvella 1521–1522 hän tutustui uskonpuhdistajiin Wittenbergissä. Hän kuitenkin irtautui 1524 Lutherista, joka hänen mielestään pilasi uskonpuhdistuksen kirkkolaitoksellaan. Erottuaan uskonpuhdistajista hän lähestyi kasteenuudistajia, joiden kanssa hänellä oli paljon yhteistä. Hän piti tärkeänä välitöntä hengen ilmoitusta, jota hän vastoin ulkonaista sanaa nimitti sisälliseksi sanaksi. Hänen näkemyksensä mukaan Raamattua kuitenkin tarvitaan ohjeena, jonka kautta oikea hengen ilmoitus erotetaan väärästä. Kirkko on uskovaisten näkymätön yhteys. Sakramenteista Schwenckfeldillä oli oma mystinen käsityksensä. Hänen oppinsa nimenomaan kirotaan Sovinnon kaavassa.
Sleesiassa ja Itä-Preussissa muodostui hänen kannattajistaan pieniä seurakuntia, jotka vainosta huolimatta jatkuvasti pysyivät voimassa. Ankara vaino vuonna 1720 pakotti jäljelle jääneet siirtymään Saksiin, josta he sitten muuttivat Amerikkaan. Pennsylvaniassa oli 1910-luvulla noin 700 kannattajaa, joilla oli oma vuonna 1782 laadittu kirkkojärjestys. He pitivät myös huolta Schwenckfeldin teosten uudestaan painattamisesta.
Nykyisin Yhdysvalloissa toimivat Schwenckfeld-kirkot ovat itsenäisiä mutta ovat yhteydessä keskenään ja järjestävät yleiskokouksia, joihin osallistuu edustajia kustakin itsenäisestä kirkosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaspar Schwenckfeld Wikimedia Commonsissa
Schwenkfelder.org (englanniksi)
Kalamaja (Tallinnan asuinalue)

| Kalamaja |
| --- | --- |
 Asuinalueen kartta.
 Asuinalueen sijainti Tallinnassa.
Valtio:  Viro
Maakunta:  Harjumaa
Kunta:  Tallinna
Kaupunginosa:  Põhja-Tallinn
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  asuinalue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2,10 km²
Väkiluku (1.1.2018):  11 366
 – Väestötiheys:  5 412,4 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kalamaja on asuinalue (vir. asum) Põhja-Tallinnan kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 210 hehtaaria ja väkiluku 11 366 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 66 prosenttia oli virolaisia.
Idässä Kalamaja rajautuu Vanalinnaan (Tallinnan vanhaankaupunkiin), etelässä Kelmikülaan, lännessä Pelgulinnaan ja luoteessa Karjamaan asuinalueeseen. Kalamaja sijaitsee Paljassaaren niemen ja Viimsin niemen välisellä alueella.
Alueella oli kesäkuussa 2011 yhteensä 8 254 asukasta ja kesäkuussa 2012 asukkaita oli 8 620. 1. tammikuuta 2015 Kalamajassa asui jo 9 820 henkilöä.
Tärkeitä Kalamajassa sijaitsevia rakennuksia ovat muun muassa kulttuuri- ja urheilukeskus Linnahall, Salmen kulttuurikeskus, Kalamajan peruskoulu, Kalamajan hautausmaapuisto (entinen Kalamajan hautausmaa), Kalaranna fort ja Voltan tehdas. Alueella on myös useita satamia: Patareisadam, Kalasadam, Lentosatama ja Peetri sadam (entinen Noblessneri sadam).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalamaja (Tallinnan asuinalue) Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: et:Kalamaja
Käännös suomeksi
Kaspars Kambala

Kaspars Kambala
Kaspars Kambala (s. 13. joulukuuta 1978 Riika, Latvia) on latvialainen koripalloilija. Jäätyään kiinni dopingin käytöstä hän sai joulukuusta 2006 alkaen kahden vuoden kilpailukiellon.
Kambalan seuroina olivat muiden muassa Real Madrid ja Fenerbahçe Ülkerspor. Hän on myös ammattilaisnyrkkeilijä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaspars Kambala Wikimedia Commonsissa
Kalevantalo

Kalevantalo.
Kalevantalo (eli Kalevan koulu, ent. Riihimäen kauppaoppilaitos) on Riihimäen Harjukylässä sijaitseva opistorakennus.
Vuonna 1951 Riihimäen, Hausjärven ja Lopen kunnat muodostivat Riihimäen ammattioppilaitoskuntainliiton. Liiton tarkoituksena oli alkujaan perustaa ammatti- ja kauppakoulun yhdistävä oppilaitos, mutta koulut perustettiin lopulta erilleen. Arkkitehtien Marjatta ja Martti Jaatisen suunnittelema kauppaoppilaitos valmistui Harjukylään, Kalevankadun varteen vuonna 1963. Rakennusta laajennettiin vuonna 1989 arkkitehti Erkki Valovirran suunnitelmin. Rakennus laajennuksineen edustaa modernismin parhaimmistoa Riihimäellä.
Kauppaoppilaitoskäytöstä rakennus on sittemmin poistunut. Vuosina 2011-2013 rakennuksen tiloissa olivat evakossa Harjunrinteen koulun oppilaat remontin vuoksi. Tämän jälkeen vuosina 2013-2019 rakennuksessa oli vuorostaan evakossa Uramon koulun oppilaat Uramon vanhan koulurakennuksen sisäilmaongelmien vuoksi. Tällä hetkellä rakennuksessa toimii Peltosaaren koulu, sillä Peltosaaressa sijaitseva koulurakennus on suljettu lopullisesti ja odottaa purkupäätöstä. Vuonna 2019 rakennus nimettiin Kalevantaloksi.
Kalaliskot

| Kalaliskot |
| --- | --- |
 Ichthyosaurus
 Triaskausi - Liitukausi 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Alaluokka::  Diapsidit Diapsida
Ylälahko::  †Ichthyopterygia
Lahko::  †Kalaliskot Ichthyosauria  Blainville, 1835
Katso myös
   Kalaliskot Wikispeciesissä   Kalaliskot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalaliskoja maalauksen havainnollistamana (Heinrich Harder, 1916).
Kalaliskot (Ichthyosauria) on Ichthyopterygia ylälahkoon kuuluva sukupuuttoon kuollut diapsidisten matelijoiden lahko. Kalaliskot olivat nimensä mukaisesti muodoltaan kalan tai valaan kaltaisia merieläimiä. Niiden raajat olivat evämäiset ja niillä oli myös pyrstö ja selkäevä. Niiden silmät olivat myös eläimen kokoon nähden suhteellisen suuret. Esimerkiksi Ophthalmosaurus sukuun kuuluvan kalaliskon silmien läpimitta oli jopa yli 220 mm. Suurimpien lajien on uskottu olleen jopa yli 30 m pitkiä. Kalaliskot elivät  mesotsooisella maailmankaudella 65–250 miljoonaa vuotta sitten.
Kalaliskot olivat nykyisten merinisäkkäiden tapaan kehittyneet maalla eläneistä kantamuodoista, jotka olivat siirtyneet elämään vedessä. Tästä syystä ne olivat ilmaa hengittäviä eläimiä.
Luokittelu

Nimityksiä Ichthyosauria ja Ichthyopterygia pidetään joskus synonyymeinä, mutta yleensä Ichthyopterygia on kuitenkin mielletty Ichthyosauriaa kattavammaksi ryhmäksi, jolloin kaikki Ichthyopterygia ryhmän eläimet eivät ole varsinaisia kalaliskoja. Kalaliskojen sopeutumat ovat vaikeuttaneet niiden alkuperän ja sukulaisuussuhteiden selvittämistä ja siksi niiden paikka vesikalvollisten systematiikassa on ollut kiistanalainen yli 180 vuoden ajan. Varhaisempien muotojen löytyminen on kuitenkin tuonut kalaliskojen alkuperään jotain selvyyttä.
Lahko: Ichthyosauria
Chaohusaurus
Heimo: Quasianosteosauridae
Hueneosauria
Mixosauria
Heimo: Mixosauridae
Heimo: Wimaniidae
Longipinnati
Heimo: Toretocnemidae
Cymbospondylus
Merriamosauria
Heimo: Merriamosauridae
Heimo: Besanosauridae
Heimo: Shastasauridae
Heimo: Shonisauridae
Heimo: Californosauridae
Parvipelvia
Macgowania
Hudsonelpidia
Neoichthyosauria
Heimo: Temnodontosauridae
Heimo: Leptonectidae
Heimo: Suevoleviathanidae
Thunnosauria
Heimo: Ichthyosauridae
Heimo: Stenopterygiidae
Heimo: Ophthalmosauridae
Stenopterygius kalaliskon fossiili museossa Hampurissa
Kaspars Gorkšs

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 6. marraskuuta 1981 (ikä 42)
Syntymäpaikka: Riika, Latvia
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 191 cm
Seura
Seura: Reading
Pelinumero: 17
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1997–2002 | Auda Rīga | 77 | (9) |
| 2002–2004 | Öster | 32 | (1) |
| 2004–2005 | Assyriska Föreningen | 23 | (0) |
| 2005–2006 | Ventspils | 28 | (5) |
| 2006–2008 | Blackpool | 50 | (6) |
| 2008–2011 | Queens Park Rangers | 114 | (6) |
| 2011– | Reading | 55 | (4) |
Maajoukkue
| 2005– |  Latvia | 46 | (6) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 17. joulukuuta 2012.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 16. lokakuuta 2012.
Kaspars Gorkšs (s. 6. marraskuuta 1981) on latvialainen jalkapalloilija, joka pelaa Readingissa puolustajan paikalla. Hän kuuluu myös Latvian maajoukkueeseen.
Ura

Riiassa syntynyt Gorkšs aloitti uransa kotimaassaan FK Audassa, jossa hän teki 77 ottelussa 9 maalia. Viikon pituisen koejakson jälkeen hän siirtyi Ruotsin Allsvenskanissa pelaavaan Östers IF:ään joulukuussa 2002. Hän siirtyi toiseen ruotsalaisseuraan Assyriska Föreningeniin vuonna 2005. Hän palasi Latviaan vuonna 2006 ja teki sopimuksen FK Ventspilsin kanssa. ja teki viisi maalia kaudella 2006 auttamalla seuran Virslīgan mestaruuten.
Gorkšs siirtyi Blackpooliin tammikuussa 2007 Hänet nimettiin elokuussa 2007 mestaruussarjan viikon joukkueeseen. Hän ensimmäiset maalinsa Blackpoolille liigacupin toisella kierroksella Derby Countya vastaan. Lokakuussa 2007 hänet nimettiin jälleen viikon tähdistökentälliseen. Toukokuussa 2008 hän teki Blackpool käytti sopimuksen option ja jatkoi Gorkšsin sopimusta vuodella. Kauden jälkeen häntä huhuiltiin moniin englantilaiseen seuroihin.
Heinäkuussa 2008 hän siirtyi Queens Park Rangersiin. Hän teki ensimmäisen maalinsa Rangersille marraskuussa 2009 Sheffield Wednesdayta vastaan. Syyskuussa 2010 Gorkšs teki kaksivuotisen jatkosopimuksen seuran kanssa. Kauden 2010–2011 päätteeksi QPR nousi Englannin valioliigaan. Elokuussa 2011 Gorkšs siirtyi kuitenkin Readingiin, joka nousi niin ikään valioliigaan kauden 2011–2012 päätteeksi.
Kelli McCarty

Kelli McCarty.
Kelli McCarty (s. 6. syyskuuta 1969, Liberal Kansas) on yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä. Hän oli vuoden 1991 Miss USA.
Hän on näytellyt muun muassa televisiosarjassa Passions Beth Wallacen roolissa.
McCarty on esiintynyt myös useissa softcore-pornoelokuvissa. Vuonna 2008 hän allekirjoitti sopimuksen Vivid Entertainment -aikusviihdeyhtiölle. McCartyn ensimmäinen hardcore-elokuva Faithless: From Beauty Queen on Porn Queen julkaistiin 4. helmikuuta 2009.
Kapteeninkatu

Kapteeninkatua kuvattuna Vuorimiehenkadulta.
Kapteeninkatu (ruots. Kaptensgatan) on noin 790 metriä pitkä pohjois-eteläsuuntainen katu Helsingin Ullanlinnassa. Se alkaa eteläpäässään Merikadulta ja jakautuu Pietarinkadun risteyksen jälkeen kahteen haaraan, joiden väliin jää kiilamainen Kapteeninpuistikko. Läntinen haara päättyy Tehtaankadulle, kun taas itäinen haara jatkuu Tehtaankadun poikki Vuorimiehenkadulle saakka, jonka pohjoispuolella sen jatkeena on Korkeavuorenkatu. Kapteeninkadun ajorata on koko pituudeltaan kaksisuuntainen.
Kapteeninkadulla sijaitsee muutamia tunnettuja palveluja, kuten KOM-teatteri, sekä ravintola Sea Horse. Osoitteessa Kapteeninkatu 26 sijaitsi vuosina 1929–1984 elokuvateatteri Atlantis, joka tunnettiin myöhemmin Joukolana.
Tanskalainen rikollinen Steen Christensen ampui pakomatkallaan kaksi poliisia Kapteeninkadun ja Tehtaankadun kulmassa lokakuussa 1997. Tapaus käynnisti ennennäkemättömän ajojahdin Suomessa.
Poikkikadut etelästä pohjoiseen

Merikatu
Kapteeninkuja (länteen)
Laivanvarustajankatu (itään)
Pietarinkatu
Tehtaankatu; Kapteeninkadun läntinen haara päättyy tähän.
Vuorimiehenkatu; tästä risteyksestä pohjoiseen jatkuu Korkeavuorenkatu.
Kuvia

Kuvassa näkyy Kapteeninkadun jakautuminen.
Tehtaankadun ja Kapteeninkadun risteys vuonna 1908.
Tehtaankadun ja Kapteeninkadun risteys vuonna 2014.
Kapteeninkatu 3.
Kapteeninkadun nimikyltti.
Sea Horse -ravintola eli ”Sikala”.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kapteeninkatu Wikimedia Commonsissa
Kaspar Olevianus

| Kaspar Olevianus |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. elokuuta 1536 Trier
Kuollut: 15. maaliskuuta 1587 (50 vuotta) Herborn
Kaspar Olevianus (tai Caspar, Olevian, alkuperäinen saksankielinen nimi Olewig) (10. elokuuta 1536 Trier – 15. maaliskuuta 1587 Herborn) oli saksalainen lakimies, reformoitu uskonpuhdistaja ja toinen Heidelbergin katekismuksen laatijoista.