stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sameus
Mittaaminen > Juomaveden sameusarvoja

Eri maiden hallitukset ovat määrittäneet laissa ja asetuksissa juoma- ja talousveden puhtauden vähimmäiskriteerit. Esimerkiksi Yhdysvalloissa on asetettu vesilaitosten jakeluverkon sameuden ylärajaksi 1,0 NTU, mutta sillä edellytyksellä, että 95% kuukauden kaikista näytteistä tulisi alittaa 0,3 NTU. Muun kuin suodatetun veden tuottajien maksimirajaksi on asetettu 5 NTU. Silti useat vedentuottajat alittavat 0,1 NTU rajan. Näitä valvoo Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto.
Euroopan unionin juomaveden standardit eivät huomioi sameusarvoja , mutta Maailman terveysjärjestö asettaa ylärajaksi 5 NTU ja ideaaliseksi rajaksi 1 NTU.
Sameus ekosysteemissä

Veden sameus johtuu veteen joutuneista kiinteistä hiukkasista tai suurista veteen liukenemattomista yhdisteistä. Kiinteitä hiukkasia ovat esimerkiksi pelloilta huuhtoutuneita tai ojien varsilta veteen joutuneita savihiukkasia. Suoalueilla veteen joutuu pintahuuhtoutuman vuoksi humusta. Humuksen joukossa on silin havaittavia tai pienempiä kasvinosia tai suuria veteen liukenemattomia humusaineiden molekyylejä. Monet ioniyhdisteet saattavat sakkautua vaikealiukoiseen muotoon veden olosuhteiden muuttuessa. Tällaisia aineita ovat fosfaattiyhdisteet, rautayhdisteet ja muut pieninä pitoisuuksian veteen joutuneita muita yhdisteitä. Ne saattavat sakkautua vaikealiukoiseen muotoon happamus- tai happipitoisuusolosuhteiden muuttuessa. Metalli usein kolloiduvat muodostaen vettä sameuttavia hiukkasia. Hiukkaset painuvat yleensä hiljalleen vesistön pohjalle sedimenttiin, mutta ennen sitä vesi voi olla pitkään niistä samea. Juomavedessä sameuden aiheuttaa tavallisimmin ilma, joka poistuu, kun vettä seisotetaan.
Historiaa

Vanhimpia tapoja mitata sameutta oli käden työntäminen veteen veneestä. Tätä tarkempaa oli käyttää Secchin levyä, jolla saatiin selville näkösyvyys.
Aiemmin liuoksen sameutta mitattiin kortilla, joka sijoitettiin näyteastian taakse. Siitä arvioitiin sameus samalla tavalla kuin näöntarkastuksessakin eli pienin vielä eroteltavissa oleva luku oli sameuden arvo. Menetelmä oli epätarkka ja subjektiivinen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
USGS: Turbidity–Units of Measurement
HACH: What is the difference between the turbidity units NTU, FNU, FTU, and FAU? What is a JTU? (Arkistoitu – Internet Archive)
John Daly: What is Turbidity? (Arkistoitu – Internet Archive), ISA
ISO: ISO/TC 147 - Water quality
Ruskea Aurajoen vesi samentaa merivettä Turussa: ilmakuvassa näkyy selvästi valumavesien mukana tuleva kuormitus.
Malli historiallisesta mittauskortista, joka sijaitsi sameaa liuosta sisältäneen näyteastian takana.
Käännös suomeksi
Sammy Fain

Sammy Fain, alk. Samuel Feinberg (17. kesäkuuta 1902 New York – 6. joulukuuta 1989 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen populaarimusiikin säveltäjä. Hänen uransa jatkui 1920-luvulta 1970-luvulle ja hän työskenteli useiden sanoittajien, mukaan lukien Mitchell Parishin, Irving Kahalin, Jack Yellenin, E. Y. Harburgin ja Paul Francis Websterin, kanssa. Fain sävelsi musiikkia Broadway-musikaaleihin ja lukuisiin elokuviin. Hän oli urallaan yhdeksän kertaa ehdolla parhaan laulun Oscar-palkinnon saajaksi ja voitti palkinnon kahdesti, kappaleilla ”Secret Love” (1953) ja ”Love Is a Many-Splendored Thing” (1955).
Sammy Fain valittiin Songwriters Hall of Fameen vuonna 1972.
Suomennettuja kappaleita

”Hyvä neuvo” (Very Good Advice)
”Kesäpäivä kultainen” (All in a Golden Afternoon), san. Kyllikki Solanterä
”Kiire on” (I’m Late), san. Kyllikki Solanterä
”Kuinka rakastunut olla voin” (Secret Love), san. Chrisse Johansson
”Liisa ihmemaassa” (Alice in Wonderland), san. Kyllikki Solanterä
”Mamie ja miehet” (If You Wanna See Mamie Tonight)
”Muuan hymy” (A Certain Smile)
”Niin paljon kuuluu rakkauteen” (Love Is a Many-Splendored Thing), san. Sauvo Puhtila
”Rakkautta huhtikuussa” (April Love), san. Sauvo Puhtila
”Salainen rakkaus” (Secret Love), san. Jussi Raittinen
”Salainen rakkaus” (Secret Love), san. Rauli Badding Somerjoki
”Sua jossain kaivataan” (Someone’s Waiting for You), san. Hector
”Unten maa” (Hush a Bye), san. Sauvo Puhtila
Lähde: Suomen Äänitearkisto ry.
Aiheesta muualla

Sammy Fain Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Sammy Fain Internet Broadway Databasessa (englanniksi)
Sami Ahlberg

| Sami Ahlberg> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. joulukuuta 1972 (ikä 51) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Hore
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  84 kg
Pelinumero:  36
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1992–2002
Seurat:  Ilves (SM-liiga),   SaiPa (SM-liiga),   Leksands IF (Allsvenskan)
Sami Ahlberg (s. 6. joulukuuta 1972 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkoilija.
Ahlberg on Ilveksen kasvatti ja edusti ensimmäistä kertaa seuraa SM-liigassa kaudella 1991–1992, jolloin pelasi kahdeksan ottelua edustusjoukkueessa. Läpimurtonsa Ahlberg teki kaudella 1994–1995. Ahlberg teki kauden aikana 16 maalia . Kausi oli kuitenkin Ilvekselle vaikea, sillä joukkue jäi koko sarjan viimeiseksi ja joutui karsimaan liigapaikastaan. Ahlbergin kauden kohokohta oli ottelu Wayne Gretzkyn kokoamaa 99 All Stars -tähdistöjoukkuetta vastaan. 99 All Stars kiersi NHL:n työsulun aikana pelaamassa näytösotteluita Euroopan kaupungeissa. Ilves voitti joukkueen 4–3 jatkoajalla ja Ahlberg teki ratkaisumaalin.
Kaudella 1997–1998 Ilves voitti hopeaa ja Ahlberg oli merkittävässä roolissa ykköskentässä Raimo Helmisen ja Peter Larssonin rinnalla. Vielä seuraavallakin kaudella Ahlberg jatkoi tehokkaasti ykkösketjussa, mutta Ilveksen peli ei sujunut enää niin hyvin. Ahlberg sivusi kaudella 1998–1999 piste-ennätystään, tehden pisteet 20+16=36 .
Kaudeksi 2000–2001 Ahlberg siirtyi SaiPaan, jossa hän pelasi rikkinäisen kauden nivusrepeämän takia. Seuraavaksi kaudeksi Ahlberg siirtyi Ruotsin toisella sarjatasolla pellanneeseen Leksandiin. Leksand oli juuri keväällä tippunut pääsarjasta. Kausi päättyi nousujuhliin ja samalla päättyi myös Ahlbergin ura. Hän kärsi nivus- ja selkävaivoista, eikä hänelle tullut enää varteenotettavia sopimustarjouksia ulkomailta, joten kesällä 2002 Ahlberg päätti lopettaa uransa. SM-liigan runkosarjassa Ahlberg pelasi yhteensä 382 ottelua ja teki pisteet 101+97=198. Pudotuspeleissä Ahlberg oli kentällä 34 pelissä pistein 7+5=12.
Maajoukkueessa Ahlberg pelasi 18 A- ja 16 B-maaottelua .
Sami Ahlberg on toisen polven jääkiekkoilija, sillä myös hänen isänsä Sakari pelasi pääsarjatasolla jääkiekkoa.
Yufu

| Yufu |
| --- | --- |
 Yufudake, etualalla Kyūdai-päälinjan juna
 lippu:  tunnus
 Yufun sijainti Ōitan prefektuurissa
 Yufu
 Koordinaatit: 33°10′48″N, 131°25′36″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kyūshū
Prefektuuri:  Ōita
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  319,32 km²
Väkiluku (2015):  33 687
 – Väestötiheys:  105,5 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Bambutammi
 – Kukka:  Kosmoskukka
 – Lintu:  Idänsilkkikerttunen
 
 www.city.yufu.oita.jp 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yufu (jap. 由布市, Yufu-shi) on Japanin kaupunki Kyūshūn saarella Ōitan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin keskiosassa Ōitan kaupungin länsipuolella. Kaupungissa on 33 687 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 319,32 neliökilometriä.
Nykymuotoinen Yufun kaupunki perustettiin vuonna 2005, kun Ōitan piirikunnan maaseutukaupungit Hasama, Shōnai ja Yufuin liitettiin yhteen.
Maantiede

Yufu sijaitsee keskellä Ōitan prefektuuria. Pohjois-eteläsuunnassa kohoaa yli 1 000 metriä korkeita vuoria, kuten Yufudake ja Kurodake. Niiden juurella noin 450 metrin korkeudella merenpinnasta levittäytyy Yufuinin allas, jonka läpi itään virtaa Ōitajoki. Alueella viljellään riisiä, kasviksia, hedelmiä ja kukkia.
Osa kaupungista kuuluu Aso-Kujūn kansallispuistoon. Yufu tunnetaan myös monista kuumista lähteistään (onsen).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yufu Wikimedia Commonsissa
San Marinon kommunistinen puolue (marxilais-leniniläinen)

San Marinon kommunistinen puolue (marxilais-leniniläinen) (ital. Partito Comunista (Marxista-Leninista) di San Marino) oli sanmarinolainen maolainen kommunistinen puolue, joka perustettiin vuonna 1968. Puolue osallistui vuoden 1969 parlamenttivaaleihin (1,24 %), mutta ei saanut yhtään edustajaa parlamenttiin. Puolue yritti uudestaan vuoden 1974 vaaleissa, mutta sai vain 0,8 prosenttia äänistä eikä taaskaan päässyt parlamenttiin.
Samoankottarainen

| Samoankottarainen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kottaraiset Sturnidae
Suku::  Kiiltokottaraiset Aplonis
Laji::  atrifusca
Kaksiosainen nimi
 Aplonis atrifusca  (Peale, 1848) 
Katso myös
   Samoankottarainen Wikispeciesissä   Samoankottarainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Samoankottarainen (Aplonis atrifusca) on kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Samoankottaraista tavataan Samoassa ja Amerikan Samoassa. Lajin on kuvattu olevan yleinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi, vaikkakin sen levinneisyysalue on pieni.
Yoshihide Suga

| Yoshihide Suga> 菅義偉 |
| --- | --- |

 Japanin pääministeri
 16. syyskuuta 2020 – 4. lokakuuta 2021  
Monarkki:  Naruhito
Varapääministeri:  Tarō Asō
Edeltäjä:  Shinzō Abe
Seuraaja:  Fumio Kishida
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. joulukuuta 1948 (ikä 75)  Yuzawa, Japani
Kansalaisuus:   japanilainen
Ammatti:  poliitikko
Puoliso:  Mariko Suga
Tiedot
Puolue:  LDP
Tutkinnot:  Hosein yliopisto
Uskonto:  šintolaisuus
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.sugayoshihide.gr.jp
Yoshihide Suga  (jap. 菅 義偉, Suga Yoshihide, [sɯɡa joɕiꜜçide], s. 6. joulukuuta 1948 Yuzawa, Japani) on japanilainen poliitikko, joka valittiin Japanin pääministeriksi 16. syyskuuta 2020. Hän oli toiminut sitä ennen muun muassa kahdeksan vuotta Shinzō Aben hallituksen kabinettipäällikkönä.
Tausta ja yksityiselämä

Yoshihide Suga syntyi vuonna 1948. Hänen isänsä viljeli mansikoita, ja hänen äitinsä toimi opettajana. Suga ei halunnut jatkaa isänsä ammattia maanviljelijänä, vaan hän lähti kotoa mahdollisimman pian. Hän muutti Tokioon ja työskenteli ensin pahvilaatikkotehtaassa. Suga opiskeli Hosein yliopistossa, ja on kertonut, että se oli yksi halvemmista opiskeluvaihtoehdoista. Valmistuttuaan työskenteli sen jälkeen sähköhuoltoja tehneessä yrityksessä..
Suga kuuluu äärinationalistiseen Nippon Kaigi -järjestöön.
Suga on harrastanut karatea, josta hänellä on musta vyö. Lisäksi hän on kertonut tekevänsä joka aamu 100 vatsalihasliikettä..
Poliittinen ura

Suga päätyi pian valmistumisensa jälkeen myös politiikkaan, ja hän toimi ennen omaa poliittista uraansa liberaalidemokraattisen puolueen edustajan avustajana. Suga valittiin vuonna 1987 Jokohaman kaupunginvaltuustoon ja vuonna 1996 Japanin parlamenttiin.
Pääministeri Jun’ichirō Koizumi nimitti vuonna 2005 Sugan sisäasioiden ja viestinnän vanhemmaksi apulaisministeriksi ja seuraavana vuonna Koizumin seuraaja Shinzō Abe ministeriksi. Suga toimi ministerinä vuoteen 2007. Hänen suhteensa Abeen oli läheinen, ja kun tästä tuli vuonna 2012 uudestaan pääministeri Suga valittiin hallituksen kabinettipäälliköksi. Suga toimi tehtävässä kahdeksan vuoden ajan, ja hän oli varsin paljon julkisuudessa, koska hän piti kahdesti päivässä mediakatsaukset. Hallinnon kasvoina Suga myös julisti uuden aikakauden alkamisen, kun Naruhitosta tuli keisari vuonna 2019.
Poliittinen ura > Pääministerinä

Abe ilmoitti 28. elokuuta 2020 jättävänsä pääministerin tehtävät. Sugaa alettiin heti pitää vahvana suosikkina Aben seuraajaksi. Hän ilmoitti ehdokkuudestaan 2. syyskuuta, jolloin liberaalidemokraattisen puoleen johtohahmot olivat jo lupautuneet tukemaan häntä. Suga valittiin pääministeriksi 16. syyskuuta[lähde? ]. Suga ei asetu ehdokkaaksi syyskuussa 2021 puolueen puheenjohtajaksi ja luopuu siten pääministerin tehtävästä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yoshihide Suga Wikimedia Commonsissa
Östersundomin kartano

| Östersundomin kartano |
| --- | --- |

Sijainti:  Östersundom, Helsinki, Suomi
Koordinaatit:  60°15′31″N 25°11′35″E﻿ / ﻿60.2586°N 25.1931°E﻿ / 60.2586; 25.1931
Rakennustyyppi:  Kartanon päärakennus ja kartano (d)
 fiÖstersundomin kartano 
  
Östersundomin kartano on kartano Helsingin Östersundomissa, aikaisemmin Sipooseen kuuluneella alueella. Se on yksityisessä omistuksessa, ja kartano se on ollut 1600-luvun alusta. Se on historiansa aikana muun muassa joutunut venäläisten tuhoamaksi. Kartanon nykyinen, englantilaissävytteinen päärakennus on peräisin vuodelta 1878. Sitä edeltänyt päärakennus oli peräisin vuodelta 1792. Koivuniemi, joka oli Zacharias Topeliuksen koti, oli ennen osa Östersundomin kartanoa. Östersundomin kartano on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö.
Kauppaneuvos Henrik Borgströmin poika Georg Borgström osti kartanon vuonna 1870.  Kartano on edelleen Borgström-suvun yksityisessä omistuksessa.
Aiheesta muualla

Östersundomin kartano Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY. Museovirasto.
Itäsalmen kartano ja kulttuurimaisema
Yksikkötestaaminen

Yksikkötestaaminen (engl. unit testing) on tietokoneohjelman testaamisen ja laadunvarmistuksen menetelmä, jossa lähdekoodin osat testataan yhdessä tai erikseen. Yksikkötestaamisessa käytetään pienintä palaa testattavasta ohjelmasta ja se eroaa koko ohjelman testaamisesta yhtenä kokonaisuutena. Yksikkötestaamisessa testattava pala eristetään muusta ohjelmasta ja tarkistetaan toimiiko se kuten sen odotetaan toimivan.
Yksikkö tarkoittaa sovelluksen osaa. Yleensä yksikkö on yksittäinen toiminto, mutta esimerkiksi olio-ohjelmoinnissa yksikkö voi olla kokonainen luokka. Testeistä saadaan kattavia rakentamalla niitä ensin pienimmille testattaville yksiköille ja sen jälkeen niiden välisille yhteyksille. Ongelmien kartoittamiseksi jokainen testitapaus tulee testata erikseen.
Yksikkötestauksen tavoitteena on eristää ohjelman jokainen osa ja osoittaa, että yksittäiset osat toimivat oikein. Yksikkötesti tarjoaa tiukan sopimuksen, joka koodinpalan on täytettävä. Yksikkötestaus löytää ongelmat kehityssyklin alkuvaiheessa. Vikoja voi ilmetä ohjelmoijan toteutuksessa ja yksikön määrityksessä. Testisarjan kirjoittaminen pakottaa miettimään syötteitä, lähtöjä ja virheolosuhteita, joiden avulla yksikön käyttäytyminen saadaan määriteltyä paremmin. Yksikkötestauksen kustannukset ovat huomattavasti alhaisemmat, kuin näiden virheiden löytäminen ohjelmistokehityksen loppuvaiheessa.
Yksikkötestaaminen tehdään usein automatisoidusti, mutta myös manuaalinen testaus on mahdollinen.
Ohjelman eri osat voidaan testin ajaksi korvata yksinkertaistetuilla korvikkeilla. Korvattavat osat eivät kuulu varsinaiseen testattavaan yksikköön.
Yksikkötestaamisen lisäksi voidaan tehdä integraatiotestaaminen, jossa eri yksiköt testataan yhtenäisenä kokonaisuutena.
Standardit, kuten IEC 61508, saattavat vaatia ohjelman yksikkötestaamista.
Hyödyt

Yksikkötestauksella löydetään usein ongelmia jo kehityssyklin varhaisessa vaiheessa. Näitä ovat sekä ohjelmiston kehittäjän tekemät virheet toteutuksessa että yksikön määrittelyssä olevat puutteet tai puuttuvat osat. Perusteellisten testien kirjoittamisprosessi pakottaa ohjelmoijan pohtimaan syötteitä, tulosteita ja virhetilanteita ja siten määrittelemään yksikön halutun käyttäytymisen tarkemmin. Virheiden löytyminen projektin alkuvaiheessa on taloudellisesti huomattavasti halvempaa kuin virheen havaitseminen, tunnistaminen ja korjaaminen myöhemmin. Jos ohjelma julkaistaan virheellisenä, sen koodissa esiintyvät virheet aiheuttavat helposti kalliita ongelmia ohjelmiston loppukäyttäjille. Huonosti kirjoitettua koodia voi olla mahdotonta tai vaikeaa yksikkötestata, joten yksikkötestaus usein pakottaa kehittäjät kirjoittamaan parempaa koodia. Yksikkötestauksen etuja ovatkin juuri automaatio ja hyvän yksikkötestauksen tuoma varmuus testattujen luokkien toiminnasta.
Testivetoisessa kehityksessä (TDD), jota käytetään usein ohjelmistokehityksessä ja scrumissa, luodaan yksikkötestit jo ennen itse koodin kirjoittamista. Kun testit suoritetaan hyväksytysti, kyseinen koodi katsotaan valmiiksi. Samaa yksikkötestiä ajetaan kyseistä usein, aina kun suurempaa koodikantaa kehitetään, joko koodin muuttuessa tai automatisoidun prosessin avulla rakennuksen yhteydessä. Jos yksikkötestit eivät läpäise testiä, se katsotaan joko virheeksi muuttuneessa koodissa tai testeissä itsessään. Yksikkötestit mahdollistavat vian tai virheen jäljittämisen helposti. Koska yksikkötestit ilmoittavat kehittäjille ongelmasta ennen kuin koodi siirretään testaajille tai asiakkaille, mahdolliset ongelmat havaitaan varhaisessa vaiheessa kehitysprosessia.
Yksikkötestaus mahdollistaa koodin myöhemmän refaktoroinnin tai järjestelmäkirjastojen päivittämisen, jolloin  varmistetaan, että moduuli toimii edelleen. Menettelyssä kirjoitetaan kaikille funktioille ja metodeille testitapauksia, jotta aina kun muutos aiheuttaa virheen, se myös tunnistetaan mahdollisimman nopeasti. Yksikkötestit havaitsevat sellaiset muutokset, jotka saattavat rikkoa ohjelmistolle asetetut vaatimukset.
Hyödyt > Järjestelmän toiminnan dokumentointi

Yksikkötestaamisen dokumentointi ja raportointi on keskeinen osa ohjelmistoprojekteissa, jotka noudattavat ketteriä menetelmiä, laatuvaatimuksia tai sääntelyvaatimuksia. Dokumentoinnin laatiminen auttaa osoittamaan toteutettujen yksikkötestiesi kattavuuden ja täydellisyyden sekä tunnistamaan ja priorisoimaan virheitä. Niin ikään dokumentointi auttaa jakamaan palautetta ja kehitysehdotuksia projektin tiimin ja sen sidosryhmiesi välillä. Lisäksi kattavasti laadittu dokumentointi auttaa tarkastelemaan ja hienosäätämään projektin testausstrategiaa ja näin parantaa koodin laatua.
Yksikkötestaus tarjoaa elävän dokumentaation kehitettävästä järjestelmästä. Kehittäjät, jotka haluavat oppia, millaisia toimintoja tarkasteltava yksikkö tarjoaa ja miten sitä käytetään, käyttävät yksikkötestejä saadakseen lähtökohtaisen käsityksen yksikön rajapinnasta (API). Yksikkötestitapaukset ilmentävät ominaisuuksia, jotka ovat kriittisen tärkeitä yksikön toiminnallisuuden toteutumisen kannalta. Nämä ominaisuudet saattavat osoittaa joko sopivan tai sopimattoman tavan käyttää yksikköä sekä myös niin sanotut negatiiviset käyttäytymismallit, joita yksiköllä ehkä on. Yksikkötestitapaus itsessään dokumentoi näitä kriittisiä ominaisuuksia, vaikkakin monet ohjelmistokehitysympäristöt eivät perustu pelkästään siihen, että koodi dokumentoi kehitteillä olevaa tuotetta. Toisaalta jotkut kehitysympäristöt tarjoavat mahdollisuuden automaattisesti generoida dokumentaatiota testitapauksista: tämä dokumentaatio on esimerkiksi HTML-raportti, joka tarjoaa yksityiskohtaisen yhteenvedon yksikkötesteistä ja niiden tuloksista.
Kun ohjelmistoa kehitetään testivetoisella lähestymistavalla, yksikkötestin kirjoittaminen rajapinnan määrittämiseksi yhdessä testiläpäisyn jälkeen kirjoitettavien refaktorointitoimenpiteiden kanssa, saattaa joissakin tapauksissa korvata muodollisen suunnittelun. Jokainen yksikkötesti itsessään on tavallaan luokkia, metodeja ja käyttäytymishavainnointia määrittelevä suunnitteluelementti.
Dokumentaation ylläpitäminen kehittyvän koodipohjan kanssa on haasteellista, sillä dokumentaatio vanhentuu helposti uusien ominaisuuksien lisääntyessä. Tämän välttämiseksi on suositeltavaa pitää projektin dokumentaatio samassa arkistossa kehitettävän koodin kanssa ja näin mahdollistetaan laadukkaan "commitin" luominen, joka sisältää koodimuutoksen, päivitetyt yksikkötestit ja niihin liittyvän dokumentaation samassa kokonaisuudessa.
Haittapuolet ja rajoitteet

Testien kehittäminen voi vaatia paljon aikaa: jokaista Java-koodiriviä kohden tarvitaan keskimäärin 3–5 JUnit-koodiriviä riittävän kattavuuden saavuttamiseen.Tämä voi johtaa siihen, että investointi yksikkötestaukseen ei ole vaivan arvoista. Usein jos ohjelma on hyvin buginen, myös yksikkötestin koodi toimii kehnosti. Kuitenkin testien kirjoittamista ja ylläpitoa voidaan nopeuttaa parametroiduilla testeillä. Ne mahdollistavat yhden testin suorittamisen useita kertoja eri tulosarjoilla, joka vähentää testikoodin päällekkäisyyttä. Tavalliset yksikkötestit on suljettuja menetelmiä ja testaavat muutamia ehtoja, kun taas parametroidut testit testaavat minkä tahansa parametrin.
Yksikkötestauksessakaan ei havaita jokaista ohjelman virhettä, koska se ei pysty arvioimaan jokaista suorituspolkua muissa kuin triviaalisimmissa ohjelmissa. Tämä ongelma on ratkaisematon. Tämän lisäksi yksikkötestaus määritelman mukaan testaa vain yksiköiden toimivuutta, joka johtaa siihen, ettei integrointivirheitä tai laajempia järjestelmätason virheitä huomata. Järjestelmätason virheiksi voidaan määritellä useissa yksiköissä suoritettuja toimintoja tai ei-toiminnallisia testialueita, kuten suorituskykyä. Tämän takia yksikkötestaus tulee tehdä muiden ohjelmistojen testaustoimintojen yhteydessä, jotta testauksesta saadaan tarpeeksi kattava. Yksikkötestaus ei vastaa integraatiotestausta, jolloin integrointi oheislaitteiden kanssa tulee sisällyttää itse integraatiotestaukseen.
Yksi haaste on yksikkötestien kirjoittamiseen liittyvä, realististen ja hyödyllisten testien asettamisen vaikeus. Asiaankuuluvat alkuehdot tulee luoda testiä tehdessä, jotta testattava sovelluksen osa käyttäytyy kuin osa koko järjestelmää. Jos alkuehdot puuttuvat tai ne eivät ole asetettu oikein, testi ei käytä koodia realistisessa kontekstissa joka heikentää testin arvoa ja tarkkuutta.
Jotta yksikkötestauksesta hyödytään, tulee pitää kirjaa suoritetuista testeistä ja kaikista muutoksista, jotka on tehty ohjelmiston yksikön lähdekoodiin. Versionhallintajärjestelmän käyttö on välttämätöntä. Jos myöhempi versio ei läpäise tiettyä testiä, jonka sen aiempi versio oli läpäissyt, löytyy versionhallinnasta luettelo lähdekoodin muutoksista, joita on tehty yksikössä tämän ajankohdan jälkeen. Tällöin paljastuu, missä kohtaa virhe on sattunut. Tämän lisäksi on tärkeä ottaa käyttöön kestävä prosessi, joka varmistaa, että testitapausten epäonnistumiset tarkistetaan säännöllisesti ja niihin puututaan välittömästi. Jos tämä prosessi unohdetaan, testien tehokkuus heikkenee ja positiivisten tulosten määrä vähenee.
Sulautetun järjestelmäohjelmiston yksikkötestaus on ainutlaatuinen haaste yksikkötestauksessa. Koska tämä ohjelmisto kehitetään eri alustalle kuin millä se lopulta ajetaan, testiohjelma ei kovinkaan helposti toimi ohjelman käyttöympäristössä kuten vaikka työpöytäohjelmien kanssa.