stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Matias Mäkynen
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Matias Mäkynen Wikimedia Commonsissa
Matias Mäkynen Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Sosialidemokraattien kansanedustajat
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (40):  Asell  Berg   Eloranta   Eskelinen  Filatov  Gustafsson   Guzenina    Haatainen  Harakka    Heinäluoma  Kari   A. Kiljunen  K. Kiljunen    Kiuru  Koskinen  Kvarnström  Kymäläinen  Lindén    Lindtman   Malm  Marin  Mäkinen   Mäkisalo-Ropponen  Mäkynen (2019–)1  Nurminen   Ojala-Niemelä   Paatero  Piirainen  Rantanen  Rinne  Salonen   Skinnari  al-Taee  Taimela   Tuppurainen  Tuomioja  Urpilainen (2019)1  Viitanen  Viljanen  Väätäinen  Werning 
1 Jutta Urpilainen valittiin joulukuussa 2019 komissaariksi Euroopan komissioon, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Matias Mäkynen.
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (43):  Asell  Berg  Eloranta  Eskelinen  Filatov  Gebhard  Guzenina (2023–2024)  Haatainen  Hamari (2023–)1  Harakka  Heinäluoma  Hiltunen  Kari  Kiljunen  Kiuru  Kokko  Koskinen  Kumpula-Natri (2024–)  Kvarnström  Kymäläinen  Lindén  Lindtman  Lyly  Malm  Marin (2023)1  Marttila  Merinen  Mikkonen  Mäkinen  Mäkynen  Nikkanen  Nurminen  Ojala-Niemelä  Peltonen  Perholehto  Rantanen  Razmyar  Räsänen  Skinnari  Suhonen  Tuppurainen  Viitala  Viitanen  Väätäinen  Werning 
1 Sanna Marin nimitettiin syyskuussa 2023 Tony Blair Instituten strategiseksi neuvonantajaksi, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Lotta Hamari.
Vaasan vaalipiirin kansanedustajat
| n k Vaasan vaalipiirin kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (16):  Berg  Henriksson  Kivisaari  Kurvinen  Lintilä  Mäenpää  J. Mäkynen  M. Mäkynen (2019–)  Norrback  Ollikainen  Peltokangas  Risikko  Sankelo  Savola  Strand  Urpilainen (2019)  Östman 
| n k Vaasan vaalipiirin kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (16):  Berg  Henriksson (2023–2024)  Ingo (2024–)  Jukkola  Kurvinen  Lintilä  Mäenpää  Mäkynen  Norrback  Ollikainen  Peltokangas  Rintamäki  Risikko  Savola  Sillanpää  Strand  Östman 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta  Yle
Anne Kalmari

| Anne Kalmari |
| --- | --- |
 Kalmari Eduskuntatalon ulkopuolella
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. huhtikuuta 1968 (ikä 56) Kivijärvi
Poliitikko
Puolue:  Keskusta
Asema:  kansanedustaja
Vaalipiiri:  Keski-Suomi
Kotipaikka:  Kivijärvi
Aiheesta muualla
annekalmari.fi
Anne Inkeri Kalmari (o.s. Leinonkoski, s. 20. huhtikuuta 1968 Kivijärvi) on suomalainen poliitikko ja keskustan kansanedustaja vuodesta 2007 alkaen.
Koulutus ja työura

Kalmari valmistui ylioppilaaksi Saarijärven lukiosta vuonna 1987 ja maatalous- ja metsätieteiden maisteriksi (agronomiksi) Helsingin yliopistosta vuonna 1991. Hän suoritti harjoittelujaksonsa Ranskassa ja teki päättötyönsä Englannissa. Kalmari on ollut maatalousyrittäjä vuodesta 1991 alkaen. Maatila on maidontuotanto- ja metsätila, joka vaihtoi 2010-luvulla lypsylehmistä ylämaankarjaan.
Kalmari on tehnyt opettajan töitä Jyväskylän ammattikorkeakoulussa, Pohjoisen Keski-Suomen oppimiskeskuksessa, Kivijärven kunnassa ja Saarijärven kaupungissa. Hän on ollut myös maaseutuelinkeinoviranomaisen sijaisena Kivijärvellä.
Poliittinen toiminta

Kalmarilla on ollut useita luottamustoimia Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliittossa (MTK). Hän on toiminut muun muassa Maaseutunuorten puheenjohtajana 1995 ja MTK:n valtuuskunnan jäsenenä 1999. Kalmari on ollut Kivijärven kunnanvaltuutettu vuodesta 1996, valtuuston puheenjohtaja 2005–2007 ja 2009–2010 sekä varapuheenjohtaja vuodesta 2011. Kalmari on ollut Karstulan Evankelisen Opiston johtokunnassa 2010–2015 ja 4H-liiton valtuuskunnan jäsen vuodesta 2010. Vuosina 2008–2015 hän oli Kalatalouden Keskusliiton varapuheenjohtaja.
Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Kalmari valittiin keskustan kansanedustajaksi Keski-Suomen vaalipiiristä 8 266 äänellä. Hän on toiminut maa-ja metsätalousvaliokunnan jäsenenä vuodesta 2007 ja puheenjohtajana toukokuusta 2017. Ensimmäisellä kaudellaan hän oli myös talousvaliokunnan jäsen (2007–2009). Kalmari äänesti ydinvoimalupien myöntämistä vastaan vuonna 2010. Kalmari valittiin eduskuntavaaleissa 2011 toiselle kaudelle 9 288 äänellä. Hän toimi keskustan eduskuntaryhmän 1. varapuheenjohtajana 2011–2015. Hän oli kaudella myös Kansaneläkelaitoksen valtuutettu. Hän veti harvaan asutun maaseudun parlamentaarista työryhmää vuosina 2017–2019  Ryhmä esitti viisi eri toimenpidekokonaisuutta harvaan asuttujen alueiden mahdollisuuksien parantamiseksi ja ne kirjautuivat suurelta osin Rinteen hallituksen ohjelmaan. 2015–2019 hän toimi Euroopan neuvoston jäsenenä. Vuodesta 2019 hän on jatkanut maa- ja metsätalousvaliokunnan puheenjohtajana, toimii suuren valiokunnan jäsenenä ja valtiovarainvaliokunnan liikennejaoston ja kunta- ja terveysjaoston jäsenenä. Samoin hän on kaudella Eduskunnan puhemiesneuvoston jäsen ja Parlamenttienvälisen liiton IPU:n Suomen ryhmän johtokunnan (jäsen).
Kalmari valittiin myös vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.
Yksityiselämä

Kalmari on naimisissa maanviljelijä, metsänhoitaja Riku Kalmarin kanssa ja heillä on kaksi aikuista lasta.
Jenna Simula

| Jenna Simula |
| --- | --- |
 Simula vuonna 2023.
Kansanedustaja
 17.4.2019–  
Ryhmä/puolue:  Perussuomalaisten eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Oulun vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. syyskuuta 1989 (ikä 35) Oulu
Ammatti:  tradenomi, eläintenhoitaja
Tiedot
Puolue:  Perussuomalaiset
Aiheesta muualla
Kotisivu
Jenna Simula (s. 13. syyskuuta 1989 Oulu) on suomalainen perussuomalaisia edustava poliitikko, joka on toiminut kansanedustajana Oulun vaalipiiristä vuodesta 2019. Hän on maa- ja metsätalousvaliokunnan puheenjohtaja.
Koulutus ja työura

Simula on alkuperäiseltä koulutukseltaan ylioppilas vuodelta 2008. Hän on valmistunut myös eläintenhoitajaksi. Lisäksi hän on tradenomi ja suorittanut myös alan yamk-opintoja. Ennen kansanedustajan uraa hän toimi kahdeksan vuotta kansanedustaja Olli Immosen avustajana.
Politiikka

Simula oli ehdolla eduskuntavaaleissa 2015 muttei tullut valituksi. Sittemmin hänet on valittu Oulun kaupunginvaltuustoon ja maakuntavaltuutetuksi. Simula on toiminut myös Perussuomalaisten nuorten varapuheenjohtajana. Simula tuli valituksi vuonna 2019 eduskuntaan 9 197 äänellä. Hän oli myös kansallismielisen yhdistyksen Suomen Sisun kirjuri vuoteen 2020 saakka. Vuonna 2020 Simula valittiin puolueen uuden nuorisojärjestön Perussuomalaisen Nuorison ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Eduskuntavaaleissa 2023 Simula valittiin toiselle kaudelleen 9 481 äänellä.
Simula on Ruutikankaan ampumaurheilukeskusta ylläpitävän Ruutikunnat oy:n hallituksen puheenjohtaja.
Näkemyksiä

Simulan vaalislogan oli ”On kotiinpalautusten aika”. Hän onkin pitänyt maahanmuuttokysymyksiä vahvasti esillä vaalikampanjassaan. Vaalikoneen mukaan Simula ei kannata ilmastonmuutoksen torjumista, jos se aiheuttaa suomalaisille kohtuuttomia kustannuksia. Hän kannattaa myös menojen leikkauksia mieluummin kuin verojen kiristyksiä. Simula kannattaa eutanasian sallimista ja vastustaa translain uudistamista. Hän on ilmoittanut kannattavansa perinteisiä arvoja ja koviakin keinoja järjestyksen ylläpitämiseen. Simula on kertonut ajavansa myös nuorille parempia tulevaisuudennäkymiä ja maaseudun elinvoiman tukemista.
Aiheesta muualla

Yle: Seuraa kansanedustajaasi: Jenna Simula (ps.)
Perussuomalaisten kansanedustajat
| n k Perussuomalaisten kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (39):  Antikainen  Eerola  Elomaa  Halla-aho (2019–)1  Hakkarainen (2019)2  Huhtasaari (2019)3  Huru (2019–)3  Immonen  Junnila  Juuso  Juvonen  Kankaanniemi (2019–)2  Koponen  Koskela  Kotiaho  Laakso  Lehto  Lundén  Meri  Mäenpää  Mäkelä  Mäkynen  Niemi  Niikko  Packalén  Peltokangas  Puisto  Purra  Raatikainen (2019)1  Ranne  Rantanen  Reijonen  Ronkainen  Rydman (2023–)5  Savio  Simula  Slunga-Poutsalo  Tavio  Turtiainen (2019–2020)4  Tynkkynen  Vallin  Vähämäki  Wihonen 
 1 Jussi Halla-aho aloitti kansanedustajana vasta heinäkuussa 2019. Mika Raatikainen toimi hänen varaedustajanaan siihen saakka.  2 Teuvo Hakkarainen siirtyi Euroopan parlamenttiin heinäkuussa 2019, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Toimi Kankaanniemi.  3 Laura Huhtasaari siirtyi Euroopan parlamenttiin heinäkuussa 2019, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Petri Huru.  4 Ano Turtiainen erotettiin ryhmästä kesäkuussa 2020.  5 Wille Rydman erosi kokoomuksesta ja liittyi perussuomalaisten eduskuntaryhmään tammikuussa 2023. 
| n k Perussuomalaisten kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (46):  Aittakumpu (2024–)3  Antikainen  Bergbom  Eerola  Elomaa  Garedew  Halla-aho  Huhtasaari  Huru  Immonen  Junnila  Juuso  Juvonen  Kangas  Keskisarja  Koponen  Koskela  Laakso  Lehtinen  Lundén  Meri  Mäenpää  Mäkelä  Niemi  Nieminen  Peltokangas  Piisinen  Polvinen  Puisto  Purra  Ranne  Rantanen  Rasinkangas (2024–)2  Reijonen  Rintamäki  Ronkainen  Rostila  Rydman  Savio  Seppänen  Sillanpää  Simula  Strandman  Tavio  Tynkkynen (2023–2024)2  Vigelius  Vornanen (2023–2024)1  Vähämäki 
 1  Timo Vornanen erotettiin ryhmästä toukokuussa 2024.  2  Sebastian Tynkkynen siirtyi Euroopan parlamenttiin heinäkuussa 2024, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Merja Rasinkangas.  3 Pekka Aittakumpu erosi keskustasta ja liittyi perussuomalaisten eduskuntaryhmään lokakuussa 2024. 
Perussuomalaisen Nuorison puheenjohtajat
Jenna Simula (2020) |
Miko Bergbom (2020–2022) |
Joakim Vigelius (2022–2023) |
Lauri Laitinen (2023–)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta  Yle
Carl Peter Hagberg

| Carl Peter Hagberg |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 23. marraskuuta 1778 Rasbo, Ruotsi
Kuollut: 15. syyskuuta 1841 (62 vuotta) Tukholma, Ruotsi
Ammatti:  pappi
Muut tiedot
Koulutus: Uppsalan yliopisto
    
Carl Peter Hagberg (23. marraskuuta 1778 Rasbo – 15. syyskuuta 1841 Tukholma) oli ruotsalainen pappi. Hän valmistui teologiksi Uppsalan yliopistosta vuonna 1803 ja eteni nopeasti hovisaarnaajaksi. Vuonna 1815 hänestä tuli Klaran seurakunnan kirkkoherra. Myöhemmin hän siirtyi kotiseudulleen Upplantiin Rasbon kirkkoherraksi, kunnes palasi myöhemmin Tukholmaan, missä hänestä tuli pastor primarius. Hagberg oli aikansa johtavia saarnaajia, ja hänet valittiin vuonna 1821 Ruotsin akatemian jäseneksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Carl Peter Hagberg Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Carl Fredrik Scheffer | Ruotsin akatemia, tuoli 2 1821–1841 | Seuraaja: Christian Eric Fahlcrantz |
Aki Lindén

| Aki Lindén |
| --- | --- |
 Lindén vuonna 2022
Suomen perhe- ja peruspalveluministeri
 Marinin hallitus 4.2.2022–6.10.2022  
Edeltäjä:  Krista Kiuru
Seuraaja:  Krista Kiuru
Kansanedustaja
 17.4.2019–  
Ryhmä/puolue:  Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Varsinais-Suomen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. huhtikuuta 1952 (ikä 72) Kööpenhamina, Tanska
Ammatti:  lääkäri
Tiedot
Puolue:  SKDL (vuosina 1977–1994) SDP (vuodesta 1994)
Aiheesta muualla
akilinden.fi
Aki Alexander Felix Lindén (s. 19. huhtikuuta 1952 Kööpenhamina, Tanska) on suomalainen lääkäri, terveydenhuollon johtaja ja poliitikko. Lindén on koulutukseltaan myös valtiotieteiden maisteri. Puoluekannaltaan hän on sosiaalidemokraatti.
Lindén on profiloitunut terveydenhuollon ja terveyspolitiikan aktiivisena keskustelijana ja vaikuttajana. Lindén on julkisen terveydenhuollon puolestapuhuja.
Lindénin lääkärinura alkoi vuonna 1978 terveyskeskuslääkärinä Turussa. Vuosina 1987–1994 hän työskenteli Porin terveyskeskuksen johtavana ylilääkärinä. Sieltä hän siirtyi vuonna 1995 Länsi-Suomen lääninlääkäriksi. Vuosina 2001–2010 Lindén työskenteli Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajana. Vuosina 2010–2018 hän oli eläköitymiseensä asti HUSin toimitusjohtajana. Johtotehtävistään huolimatta Lindén teki vielä 2000-luvulle saakka osa-aikaisesti myös käytännön lääkärintyötä.
Lindén oli Turun kaupunginvaltuutettu 1977–1997, ensin SKDL:n ja vuodesta 1994 SDP:n valtuutettuna. Uudestaan Lindén valittiin Turun kaupunginvaltuustoon kuntavaaleissa 2021, jolloin hän oli myös pormestariehdokkaana. Eduskuntavaaleissa 2019 Lindén sai kaikkiaan 8 963 ääntä ja tuli valituksi eduskuntaan. Aluevaaleissa 2022 Lindén sai vaaleissa toiseksi eniten ääniä  sekä koko maassa että paikallisesti saatuaan 7 663 ääntä Varsinais-Suomen hyvinvointialueella. Lindén nimitettiin perhe- ja peruspalveluministeriksi 4. helmikuuta 2022.
Koulutus ja työura

Aki Lindén on valmistunut Turun yliopistosta lääketieteen lisensiaatiksi ja valtiotieteen maisteriksi. Hänellä on sekä yleislääketieteen että terveydenhuollon erikoislääkärin pätevyys.
Lääkäriksi valmistuttuaan vuonna 1977 Lindén toimi terveyskeskuslääkärinä Turussa. Porin kaupungin terveyskeskuksen johtavana ylilääkärinä hän toimi vuosina 1987–1994. Porin terveyskeskuksissa otettiin tällöin käyttöön hänen kehittämänsä omalääkärimalli, joka otettiin myöhemmin käyttöön valtakunnan laajuisesti. Omalääkärimallin tarkoituksena oli taata kuntalaisille nopeampi lääkäriin pääsyn ja terveydenhoidon resurssien riittävyys. Turkuun Lindén palasi Länsi-Suomen lääninlääkäriksi vuonna 1995. Merkittävä erityistehtävä oli toimiminen vuonna 1994 sattuneen Estonian meripelastuksen johtoryhmän jäsenenä.lähde?
Sosiaali- ja terveysministeriön alaisessa Terveydenhuolto 2000-luvulle -kehittämisprojektissa Lindén toimi Länsi-Suomen alueen projektijohtajana. Hän on osallistunut useiden julkisten työryhmien työhön jäsenenä tai asiantuntijana.lähde?
Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaksi hänet nimitettiin vuonna 2001. Tehtävässä keskeisiä kehittämiskohteita olivat potilasjonojen lyhentäminen, T-sairaalan rakentaminen ja Tyksin aseman vahvistaminen yliopistosairaaloiden joukossa. Vuonna 2010 hänet valittiin Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) toimitusjohtajaksi. Toimitusjohtajan tehtävästä Lindén jäi eläkkeelle vuonna 2018.
HUSin toimitusjohtajan asemassa Lindén suhtautui kriittisesti Sipilän hallituksen esittämään sote-uudistukseen, etenkin niin kutsutun laajan valinnanvapauden osalta, ja kertoi työskennelleensä uudistushankkeen kaatamiseksi.
Koulutus ja työura > Virkarikosepäily

Lokakuussa 2023 tiedotettiin, että poliisi epäili Lindéniä virkavelvollisuuden rikkomisesta liittyen HUSin vuodesta 1998 alkaen ilman kilpailutusta tekemiin hankintoihin, joiden epäillään rikkoneen hankintalakia. Lindénin mukaan hän ei itse ollut tehnyt virheitä eikä osallistunut tutkinnan kohteena oleviin hankintoihin. Eduskuntaryhmän puheenjohtajan Tytti Tuppuraisen mukaan SDP oli tietoinen rikostutkinnasta jo ennen kevään 2023 eduskuntavaaleja. Joulukuussa 2023 syyttäjä tiedotti, ettei Lindén saa syytettä, sillä syytekynnyksen ylittävää näyttöä hänen syyllisyydestään ei ollut löytynyt.
Poliittinen ura

Aki Lindén aktivoitui poliittisesti kouluaikoinaan Suomen suurimmassa koulussa Porin suomalaisessa yhteislyseossa 1960-luvulla. Valtakunnallisena vaikutusfoorumina oli tuolloin Teiniliitto. Hän oli myös taistolaisen Turun Marxilaisten Opiskelijoiden puheenjohtaja. Lindén on sanonut, että nykyään nuoruuden radikaalit mielipiteet tuntuvat huvittavilta.
Lindén valittiin Turun kaupunginvaltuustoon SKDL:n listoilta vuonna 1977. Hän loikkasi SDP:hen 1994, vaikka harkitsi siirtymistä ensin Vasemmistoliittoon. Lindén joutui luopumaan valtuustopaikasta, koska lainmuutoksen myötä hän ei enää lääninlääkärinä voinut olla kunnanvaltuutettu. Lindén toimi useiden lautakuntien jäsenenä ja puheenjohtajana.lähde?
Eduskuntavaaleissa 2019 hän oli puolueen kansanedustajaehdokkaana Varsinais-Suomen vaalipiirissä. Lindén oli yli 9 000 äänellään SDP:n äänikuningas Varsinais-Suomessa, ja hänet valittiin kansanedustajaksi. Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Lindén valittiin uudestaan kansanedustajaksi 9 272 äänellä.
Kuntavaaleissa 2021 Lindén oli ehdolla ja SDP:n pormestariehdokkaana Turussa ja sai Turun suurimman äänimäärän 3 474 ääntä. Pormestarin paikan sai Turun suurimmaksi puolueeksi yltänyt kokoomus.
Aluevaaleissa 2022 Lindén sai toiseksi eniten ääniä sekä koko maassa että paikallisesti saatuaan 7 663 ääntä Varsinais-Suomen hyvinvointialueella.
Yksityiselämä

Lindén on naimisissa, ja hänellä on kaksi aikuista lasta. Hän on asunut lapsuutensa Kuopion ja Porin sairaaloiden pihapiirissä. Lindénin isoisä oli Suomen puolustusvoimien ensimmäinen ylilääkäri, lääkintäkenraalimajuri Väinö Lindén.lähde?
Mauri Peltokangas

| Mauri Peltokangas |
| --- | --- |
 Peltokangas vuonna 2023.
Kansanedustaja
 23.4.2019–  
Ryhmä/puolue:  Perussuomalaisten eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Vaasa
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. helmikuuta 1966 (ikä 58) Kokkola
Asuinpaikka:  Kokkola
Ammatti:  yrittäjä, myyntineuvottelija
Tiedot
Puolue:  Perussuomalaiset
Mauri Olavi Peltokangas (s. 11. helmikuuta 1966 Kokkola) on suomalainen poliitikko, joka edustaa perussuomalaisia. Hänet valittiin vuoden 2019 vaaleissa eduskuntaan ensimmäisenä perussuomalaisena Keski-Pohjanmaalta. Peltokangas on kansallismielisen Suomen Sisun Keski-Pohjanmaan piiripäällikkö. Elokuussa 2021 Peltokangas valittiin puolueensa toiseksi varapuheenjohtajaksi.
Työura

Armeijan jälkeen Peltokangas toimi vuosia kiertävänä kauppiaana ja myi kaikenlaista käyttötavaraa. Hän oli 1990-luvulla töissä kengänkiillotuskoneita myyvässä yrityksessä. Lisäksi hän on toiminut myyntineuvottelijana kiinteistövälitysyrityksessä.
Poliittinen toiminta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Eduskuntavaalit
| Vuosi | Vaalipiiri | Äänet | Tulos |  |
| 2019 | Vaasa | 13 114 | valittiin |  |
| 2023 | Vaasa | 14 548 | valittiin |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Kuntavaalit
| Vuosi | Kunta | Äänet | Tulos |  |
| 2012 | Kaustinen | 24 | varalla |  |
| 2017 | Kaustinen | 46 | valittiin |  |
| 2021 | Kokkola | 1 082 | valittiin |  |
Ennen eduskuntaan valituksi tulemistaan Peltokangas on vaikuttanut näkyvästi lähde? sosiaalisessa mediassa. Politiikassa hän on ollut mukana vuodesta 2008, jolloin hän pääsi silloisen asuinkuntansa Kaustisen kunnanvaltuustoon varasijalle. Vuonna 2017 hänet valittiin valtuustoon. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Peltokangas sai kolmanneksi eniten ääniä kotikunnassaan Kaustisella. Enemmän ääniä saivat Keskustan Tuomo Puumala (668 ääntä) ja Mika Lintilä (360 ääntä). Hän oli vaalipiirinsä toiseksi eniten ääniä saanut ehdokas 13 114 äänellä. Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Peltokangas valittiin uudestaan kansanedustajaksi 14 548 äänellä. Hän sai eniten ääniä vaalipiirissään. lähde?
Peltokangas on yksi yleisradioveron lakkauttamista vaativan kansalaisaloitteen vireillepanijoista. Kansalaisaloitteen mukaan Yleisradion pitää hankkia rahoituksensa maksukortilla tai mainoksilla.
Elokuussa 2018 Peltokangas ilmoitti haastavansa Facebookin oikeuteen, koska oli saanut kuukauden eston. Heinäkuussa 2020 Peltokangas kirjoitti Facebookissa Suomen ministerien olevan ”säälittäviä persereikiä”. Hän väitti, että ministerit eivät olisi esittäneet pahoitteluja perussuomalaisen eduskunta-avustajan Pekka Katajan pahoinpitelyn johdosta.
Osallistuminen Turun terrori-iskun muistotilaisuuteen

Elokuussa 2018 Peltokangas oli puhujana Turun terrori-iskun muistotilaisuudessa, johon osallistui myös uusnatsijärjestö Suomen Vastarintaliikkeen jäseniä. Tapahtuman järjesti Kansallismielisten liittouma. Peltokangas itse sanoutui irti Suomen vastarintaliikkeestä ja kertoi myös, ettei kuulu Kansallismielisten liittoumaan.
Tuomiot

Peltokangas tuomittiin vuonna 2024 törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta 55 päiväsakon suuruiseen rangaistukseen. Hän oli syyllistynyt vastaavaan tekoon myös vuonna 2022. Peltokangas on ollut syytteessä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan mutta saanut vapauttavan tuomion Pohjanmaan käräjäoikeudessa 2021 ja Vaasan hovioikeudessa 2022.
Mauri Peltokangas puhuu 188-Kukkavirta-mielenosoituksessa 2018.
Sirkumpolaarinen eliölaji

Sirkumpolaarinen eliölaji on eläin-, kasvi- tai muu eliölaji, joka esiintyy koko arktisella tahi antarktisella meri- tai maa-alueella. Esimerkiksi sieniin kuuluvas keltalapakkas pofrytään esiintymistavaltaan sirkumpolaarisena.
Hieman samantapainen asia on sirkumpolaarinen tähti tai tähtijoukko, joka ei laskeudu horisontin alle maapallon navalta katsoen.
Ville Vähämäki

| Ville Vähämäki |
| --- | --- |
 Ville Vähämäki vuonna 2023
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. maaliskuuta 1979 (ikä 45) Veteli
Poliitikko
Puolue:  Perussuomalaiset
Asema:  kansanedustaja, kaupunginvaltuutettu
Vaalipiiri:  Oulun vaalipiiri
Kotipaikka:  Oulu
Koulutus:  diplomi-insinööri
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Ville Petteri Vähämäki (s. 30. maaliskuuta 1979 Veteli) on suomalainen Perussuomalaisten kansanedustaja ja Oulun kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2009. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 2011 vaaleissa Oulun vaalipiiristä.
Tausta

Vähämäki varttui Vimpelissä, missä hän valmistui ylioppilaaksi 1998. Hän valmistui tietotekniikan diplomi-insinööriksi Oulun yliopistosta vuonna 2008.
Poliittinen ura

Vähämäki oli ensimmäistä kertaa ehdolla vuoden 2003 eduskuntavaaleissa sitoutumattomana Perussuomalaisten listalla ja liittyi puolueeseen vuonna 2004. Hän oli Vimpelin teknisen lautakunnan puheenjohtaja 2004–2008. Perussuomalaisiin Nuoriin Vähämäki liittyi vuonna 2005 ja toimi kaksi vuotta varapuheenjohtajana ja hallituksen jäsenenä vuoden 2011 loppuun. Hän on toiminut myös Perussuomalaisten puoluevaltuustossa ja puoluehallituksessa.
Vähämäki oli ehdolla eduskuntaan Perussuomalaisten listalta ensimmäisen kerran eduskuntavaaleissa 2007, mutta ei tullut 243 äänellä valituksi. Vaaleissa 2011 hän sai 5 534 ääntä Oulun vaalipiiristä ja hänet valittiin kansanedustajaksi. Hän uusi paikkansa vuoden 2015 vaaleissa saaden 3 798 ääntä. Vuoden 2019 vaaleissa Vähämäki keräsi 5 074 ääntä, mikä riitti valituksi tulemiseen. Eduskuntavaaleissa 2023 Vähämäki valittiin neljännelle kaudelleen 4 927 äänellä.
Kunnallisvaaleissa 2008 Vähämäki valittiin 325 äänellä Oulun kaupunginvaltuustoon. Vähämäki oli valtuuston 4. varapuheenjohtaja 2011–2012. Hän uusi valtuustopaikkansa vaaleissa 2012 saaden Oulussa 643 ääntä. Kuntavaaleissa 2017 Vähämäki valittiin kolmannelle valtuustokaudelle 364 äänellä.
Bartosz Slisz

Bartosz Slisz Legia Varsovan pelaajana Eurooppa-liigan ottelussa syyskuussa 2021.
Bartosz Slisz (s. 29. maaliskuuta 1998 Rybnik) on puolalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 179-senttimetrinen. Hän edustaa pohjoisamerikkalaisessa MLS:ssä pelaavaa Atlanta Unitedia. Hän on pelannut Puolan A-maajoukkueessa vuodesta 2021.
Slisz edusti kotimaassaan ROW Rybnikiä vuoteen 2017, Zagłębie Lubinia vuosina 2017–2020 ja Legia Varsovaa vuosina 2020–2024. Hän on pelannut Puolan pääsarjassa Ekstraklasassa 164 ottelua ja tehnyt niissä viisi maalia. Hän voitti Puolan liigamestaruuden vuosina 2020 ja 2021 sekä Puolan cupin vuonna 2023. Kaudella 2021–2022 hän pelasi Eurooppa-liigassa kuusi ottelua. Slisz siirtyi tammikuussa 2024 yhdysvaltalaisseura Atlanta Unitediin.
Slisz pelasi useissa Puolan nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi avauskokoonpanossa Puolan kaikki neljä ottelua alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2019. Slisz pääsi Puolan A-maajoukkueessa kentälle ensimmäisen kerran syyskuussa 2021 MM-karsintaottelussa San Marinoa vastaan. Hän palasi A-maajoukkueeseen kesällä 2023 ja on pelannut maaliskuun 2024 loppuun mennessä kahdeksan A-maaottelua, joista neljä avauskokoonpanossa.