stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
En päivääkään vaihtaisi pois (albumi)
Kappaleet > CD 3: Laulu on iloni ja työni; Levytyksiä 1959–64

Vihellän vaan – 3.05 (säv. ja san. J. Alfred Tanner, sov. George de Godzinsky)
Laulu on iloni ja työni – 3.32 (säv. trad., san. J. Alfred Tanner, sov. George de Godzinsky)
Tytöt ja pojat samasta kylästä – 2.40 (säv. trad., san. J. Alfred Tanner, sov. George de Godzinsky)
Tytön huivi – 4.57 (säv. trad., san. J. Alfred Tanner, sov. George de Godzinsky)
Kalle Aaltonen – 3.03 (säv. trad., san. J. Alfred Tanner, sov. George de Godzinsky)
Mun eukkoni on maalla – 2.31 (säv. trad., san. J. Alfred Tanner, sov. George de Godzinsky)
Pilanlaskija – 3.20 (säv. trad., san. J. Alfred Tanner, sov. George de Godzinsky)
Hankoniemen silmä – 3.49 (säv. trad., san. Zachris Topelius, suom. Paavo Cajander, sov. Ensio Kosta)
Täällä Pohjantähden alla – 3.11 (säv. ja san. trad., sov. Toivo Kärki)
Exodus – 3.00 (Exodus, säv. Ernest Gold, san. Rauni Kouta, sov. Leonard Fleuvemont)
Laps Suomen – 3.32 (säv. Fredrik Pacius, san. Zachris Topelius, suom. Antti Tuokko, sov. George de Godzinsky)
Vanha rantasauna – 3.42 (säv. Tapio Rautavaara, san. Reino Helismaa, sov. Ensio Kosta)
Lapsuuden koti – 3.11 (On the Banks of the Wabash, Far Away, säv. Paul Dresser, san. Väinö Sola, sov. Ensio Kosta)
Yölinjalla – 3.42 (I Walk the Line, säv. Tapio Rautavaara, oik. Johnny Cash, san. Tapio Rautavaara)
Kohti Alaskaa – 2.51 (North to Alaska, säv. Mike Phillips, san. Solja Tuuli, sov. Leonard Fleuvemont)
Metsäkukkia – 3.06 (säv. trad., san. Anu Tuulos, sov. Harry Bergström, Toivo Kärki)
Rosvo Roope – 2.50 (säv. trad., san. Rafu Ramstedt, sov. Toivo Kärki)
Tuopin jäljet – 3.00 (säv. ja sov. Toivo Kärki, san. Kari Wilkman)
Joensuun Elli – 3.32 (säv. Jorma Ikävalko, san. Eino Kettunen, sov. Yrjö Saarnio)
Ohimennen – 2.13 (säv. ja sov. Toivo Kärki, san. Tatu Pekkarinen)
Kappaleet > CD 4: Reppu ja reissumies; Levytyksiä 1964–67

Jätkän lauantai – 1.35 (säv. Usko Kemppi, san. Kalle Kivalo, sov. Yrjö Saarnio)
Neljän tuulen tiellä – 3.22 (säv. ja sov. Toivo Kärki, san. Reino Helismaa)
Lapin jenkka – 2.46 (säv. ja sov. Toivo Kärki, san. Reino Helismaa)
Kulkurin iltatähti – 2.28 (säv. ja sov. Toivo Kärki, san. Reino Helismaa)
Päivänsäde ja menninkäinen – 3.14 (säv. ja san. Reino Helismaa, san. Toivo Kärki)
Peltoniemen Hintriikan surumarssi – 3.24 (säv. trad., san. Reino Helismaa)
Laulajan ystävä – 3.28 (säv. Kullervo, san. Asser Tervasmäki, sov. Taito Vainio)
Kuubalainen serenadi – 3.11 (säv. Salamanteri, san. Unto Koskela, sov. Toivo Kärki)
Pelimannen penkillä – 3.50 (säv. Juhani Sälö, san. Arvi Tarvainen, sov. Taito Vainio)
Häävalssi – 2.39 (säv. Friiti Ojala, san. Tuula Valkama, sov. Toivo Kärki)
Reppu ja reissumies – 2.36 (säv. ja sov. Toivo Kärki, san. Reino Helismaa)
On aivan sama – 2.26 (säv. trad., san. Heikki Saarniaho, sov. Toivo Kärki)
Souvaripoikia – 2.29 (säv. Kari Aava, san. Tatu Pekkarinen, sov. Toivo Kärki)
Ei auta itku markkinoilla – 2.59 (säv. ja sov. Toivo Kärki, san. Reino Melismaa)
Vangin laulu – 3.18 (säv. ja san. trad., san. Toivo Kärki)
On suuri sun rantas autius – 2.16 (säv. trad., san. V. A. Koskenniemi, sov. Toivo Kärki)
Vanhan jermun purnaus – 3.14 (säv. ja sov. Toivo Kärki, san. Lauri Jauhiainen)
Laulu Dnjeprille – 4.14 (säv. trad., san. Reino Helismaa, sov. Toivo Kärki)
Ralli – 2.19 (säv. ja san. trad., sov. Toivo Kärki)
Topparoikka tulee – 4.08 (säv. ja sov. Toivo Kärki, san. Reino Helismaa)
Kappaleet > CD 5: En päivääkään vaihtaisi pois; Levytyksiä 1969–79

Kulkurin kaiho – 2.10 (säv. ja san. trad., sov. Toivo Kärki)
Rööperin Reiska – 3.09 (säv. ja sov. Toivo Kärki, san. Pauli Salonen)
Inarinjärvi – 3.10 (säv. Evert Suonio, san. Zachris Topelius, suom. Eino Leino, sov. Toivo Kärki)
Jos sais kerran reissullansa – 2.09 (säv. ja san. trad., san. Toivo Kärki)
Arholma-valssi – 2.56 (säv. trad., san. Kullervo, sov. Toivo Kärki)
Muistoissain muuttumaton – 2.38 (säv. ja sov. Toivo Kärki, san. Tuula Valkama)
Tuhlatut päivät – 3.12 (säv. ja san. Aimo Mustonen, sov. Markku Johansson)
Anttilan keväthuumaus – 3.11 (Sjösala vals, säv. Evert Taube, san. Palle, sov. Toivo Kärki)
Kulkuripoika – 3.31 (säv. trad., san. Tapio Rautavaara, sov. Toivo Kärki)
Korttipakka – 4.31 (säv. Jaakko Salo, san. Seppo Virtanen, sov. Paul Fagerlund)
Heila Heinolasta – 2.45 (säv. Kari Aava, san. Pauli Salonen, sov. Kaarlo Valkama)
Sinä kunnon ihminen – 3.13 (säv. ja sov. Kari Aava, san. Leo Länsi, Matti Heino)
Uralin pihlaja – 3.48 (Uralskja rajbinušk, säv. Jevgeni Rodygin, san. Veikko Vallas, sov. Kalevi Nyqvist)
Kapakan pikkuinen Liisi – 3.25 (säv. ja san. Usko Kemppi, sov. Paul Fagerlund)
Äidin syntymäpäivä – 2.38 (säv. Toivo Kärki, san. Reino Helismaa, sov. Kalevi Nyqvist)
Kultainen nuoruus – 2.20 (säv. Kullervo Linna, san. Kullervo, sov. Kalevi Nyqvist)
Elämäni vuodet – 3.13 (säv. Toivo Kärki, san. A. Aleksi, sov. Kalevi Nyqvist)
Soittajan kaipuu – 3.22 (säv. Viljo Vesterinen, san. Annuli, sov. Paul Fagerlund)
Unohtumaton ilta – 2.39 (Podmoskovnje vetšera, säv. Vasili Solovjev-Sedoj, san. Kristiina, sov. Kalevi Nyqvist)
En päivääkään vaihtaisi pois – 3.18 (säv. Reino Markkula, san. Juha Vainio, sov. Pentti Lasanen)
Stephen O’Donnell

Stephen O’Donnell vuonna 2015.
Stephen O'Donnell (s. 11. toukokuuta 1992 Aberdeen) on skotlantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän edustaa Skotlannin Valioliigassa pelaavaa Motherwellia.
O'Donnell on pelannut Skotlannin A-maajoukkueessa 26 ottelua vuosina 2018–2022.
Kokemuslukeminen

Kokemuslukeminen tai sensitiivisyyslukeminen (eng. sensitivity reading) tarkoittaa käytäntöä, jossa kirjallisen teoksen käsikirjoitus luetetaan vähemmistöryhmiin kuuluvilla koelukijoilla, esimerkiksi seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvilla tai vammaisilla, ennen sen julkaisua. Sen avulla pyritään mahdollisimman vastuullisiin ja uskottaviin kuvauksiin, jotka välttävät haitallisten stereotypioiden ja väärinymmärrysten toistamista.
Kokemuslukeminen on Yhdysvalloista peräisin oleva ja sittemmin myös suomalaiselle kustannusalalle rantautunut toimituksellinen käytäntö, joka on erityisen yleinen lasten- ja nuortenkirjallisuuden parissa. Englanniksi käytännön vakiintunut nimitys on sensitivity reading. Suomeksi käytetään sekä nimityksiä sensitiivisyyslukeminen että kokemuslukeminen.
Kokemuslukeminen voi kohdistua uuteen, tekeillä olevaan teokseen tai vanhaan teokseen, jonka kuvauksia muokataan julkaisun jälkeen.
Kokemuslukemisen prosessi ja tarkoitus

Kokemuslukeminen liittyy yhteiskunnallisissa valta-asemissa alistetuksi joutuneisiin vähemmistöihin, kuten seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin, ei-valkoisiin etnisiin ryhmiin, sairaisiin tai vammaisiin.
Kokemuslukijoille ei ole olemassa tiettyä koulutusta. Kokemuslukija on kuvattuun vähemmistöryhmään itse kuuluva henkilö, mikä tekee käytännöstä eräänlaista kokemusasiantuntijuutta. Samalla kokemuslukemista tehneet korostavat vähemmistöposition lisäksi asiantuntemusta.
Suomalainen LHBTIQA+ -taiteilijoiden ja journalistien tueksi perustettu yhdistys Sateenkaarikynä ry tarjoaa kokemuslukijapalveluja ja kertoo niistä seuraavasti:
Kokemuslukija ei anna palautetta lukemastaan tekstistä pelkän mututuntuman tai oman fiiliksen perusteella. Palautteen kirjoittaminen vaatii niin kirjallisuuden kentän kuin queer-kulttuurin tuntemista. Tekstiä peilataan omaan henkilöhistoriaan, luettuun ja kuultuun tietoon, uutisiin ja tutkimuksiin, oman tuttavapiirin ja laajemman queer-yhteisön kokemuksiin.
Kokemuslukija arvioi tekstin vähemmistökuvausta useista näkökulmasta: sensitiivisyyden lisäksi kokemuslukija pohtii usein tekstin uskottavuutta. Kokemuslukeminen onkin rinnastettu asiantuntijatyöhön, jota esimerkiksi dekkarikirjailija voi pyytää poliisilta tarinaansa varten. Kokemuslukijat ovat korostaneet, etteivät he sanele teoksen sisältöä vaan kirjailija tai kustantaja tekee päätökset teoksen sisällöstä asiantuntijan kommenttien perusteella.
Työstä maksetaan rahallinen korvaus, ja kokemuslukijan nimi saatetaan mainita kirjan lopussa kiitoksissa.
Esimerkkejä kokemuslukemisesta > Vanhojen tekstien muokkaaminen

Julkisen keskustelu kokemuslukemisesta on pääasiassa koskenut jo aikaisemmin julkaistun kirjallisuuden muokkaamista aikalaislukijoita paremmin puhuttelevaksi. Yleisimmin jälkikäteen on editoitu lastenkirjallisuutta.
Maailmalla kustantamot ovat poistaneet muun muassa Agatha Christien, Astrid Lindgrenin, Roald Dahlin ja Ian Flemingin teosten uusista painoksista loukkaavaa kieltä.
Esimerkkejä kokemuslukemisesta > Uusien teosten kokemuslukeminen

Suomessa kolme sensitiivisyyslukijaa luki mustan feministin Amanda Gormanin runon Kukkula jolle kiipeämme, joka esitettiin Yhdysvaltain presidentti Joe Bidenin virkaanastujaisissa. Kirjailija Tommi Kinnunen on kertonut käyttäneensä kirjoittaessaan apuna kokemuslukijoita luodakseen todenmukaisia hahmoja.
Myös Yle on kertonut käyttävänsä vuosittain kokemuslukijoita 3-10 hankkeessa, erityisesti fiktioiden kehitysvaiheessa. Kokemuslukijoita ei ole käytetty uutistyössä.
Näkemyksiä kokemuslukemisesta

Julkisuudessa käytäntöä kritisoineet ovat liittäneet sen keskusteluihin ilmaisunvapaudesta ja ns. poliittisesta korrektiudesta. Jotkut ovat pitäneet teosten muokkaamista vähemmän loukkaaviksi sensuurin muotona.
Kirjailija Jarkko Tontti luonnehti kokemuslukemista "uustaistolaiseksi woke-sensuuriksi". Tontin mukaan kokemuslukijat ovat woke-aktivisteja, joille annetaan valtaa siihen, mitä kirjallisuudessa saa sanoa. Tontti vertaa kokemuslukemista Neuvostoliiton harjoittamaan sensuuriin. Laskentatoimen emeritusprofessori Pekka Pihlannon mukaan käytäntö pyrkii suojelemaan vähemmistöihin kuuluvia ihmisiä loukkaantumisen aiheuttamilta harmeilta ja pettymyksiltä, joita he voivat kokea lukiessaan omaa ryhmäänsä käsitteleviä kirjoituksia.
Kokemuslukijana toiminut Sophia Wekesa katsoo, että käytäntöön kohdistunut kritiikki johtuu lähinnä tietämättömyydestä. Wekesan mukaan tarkoituksena ei ole kontrolloida teosta tai sen tekijää. Kokemuslukija Lyyra Virtasen mukaan kyse on asiantuntijanäkemyksestä, jonka pohjalta kirjailija itse päättää mitä muutoksia tekstiinsä tekee.
WSOY:n kustannustoimittaja Anna-Riikka Carlsonin ja kirjailija Koko Hubaran mukaan jo julkaistujen tekstien muokkaamisen arviointi riippuu paljon siitä, onko kyse lapsille vai aikuisille suunnatusta kirjallisuudesta. He pitävät lapsille suunnattujen kirjojen muokkaamista sensitiivisemmäksi suotavampana kuin aikuisille suunnatun kirjallisuuden. Hubaran mukaan aikuiset osaavat käsitellä kirjallisuuden herättämiä tunteita.
Häikiö

Häikiö on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Esteri Häikiö (1900–1974), poliitikko (SKDL)
Jarkko Häikiö (s. 1977), jalkapallomaalivahti
Juuso Häikiö (1917–2003), varatuomari, hovioikeudenneuvos ja Kokoomuksen kansanedustaja
Liisa Häikiö, sosiaalipolitiikan professori
Martti Häikiö (1949–2025), dosentti ja historiantutkija, Juuso Häikiön poika.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Saarenkylä (Rovaniemi)

Saarenkylä on kaupunginosa Rovaniemen kaupungissa Lapin maakunnassa. Se sijaitsee saarella Kemijoen ja Ounasjoen yhtymäkohdan ja Rovaniemen keskustan itäpuolella Ounasvaaran pohjoispuolella. Saaren ja kylän yhdistävät mantereeseen Suutarinkorvan ja Saarenputaan sillat. Valtatie 4 ylittää Ounasjoen Saarenkylän saaren länsipäässä ja toimii kaupunginosan länsirajana. Asuinaluetta halkoo myös Rovaniemen ja Kemijärven välinen osuus Laurilan–Kelloselän rautatiestä. Saarenputaan museosilta vuodelta 1925 on uuden maantiesillan vieressä kevyen liikenteen siltana.
Vuoden 2005 loppuun saakka kylä kuului Rovaniemen maalaiskuntaan ja oli kunnan suurin väestökeskittymä. Saarenkylässä sijaitsee K-Citymarket, K-Market, S-market, Lidl, kolme pizzeriaa (Paras Pizza, Saarenkylän Turkinpippuri ja Pizzeria Revontuli), terveyskeskus, hammaslääkäri, apteekki, alakoulu, optikkoliike, eräliike, kuntosali, Rollohalli-liikuntapuisto, Shell-huoltoasema, Neste-kylmäasema, Shell-kylmäasema ja St1-huoltoasema (aiemmin Esso ja Teboil).
Marraskuussa 2013 Saarenkylän entiseen jäähalliin ilmoitettiin olevan suunnitteilla Suomen pohjoisin HopLop-liikuntapuisto. Vuonna 2012 vuosia urheilukäytöstä poissaolleesta hallista aiottiin tehdä Angry Birds -teemapuisto. Tuolloin Rovaniemen tekninen lautakunta kuitenkin päätti pitää jäähallin kaavoituksen urheilukäytössä, mikä esti hallin käyttämisen muihin tarkoituksiin. Vuonna 2021 HopLop siirtyi kokonaan Rollohallin omistukseen.
Kirjallisuutta

Enbuske, Matti (toim.): Saarenkylän historia.  Rovaniemen maalaiskunnan kulttuuritoimi, 1998.  ISBN 951-97053-3-3
Rovaniemen kaupunginosat ja kylät
Alakorkalo
Ala-Nampa
Auttinseutu
Hirvas
Jaatila
Juotasniemi
Karvonranta
Katajaranta
Kauko
Kiiruna
Kivitaipale
Kolpene
Korkalovaara
Koskenkylä
Lehtojärvi
Leipee
Lohiniva
Marrasjärvi
Marraskoski
Meltaus
Misi
Muurola
Narkaus
Niesi
Nivankylä
Nivavaara
Norvajärvi
Oikarainen
Ojanperä
Olkkajärvi
Ounasrinne
Paavalniemi
Patokoski
Pekkala
Perunkajärvi
Petäjäinen
Pisa
Pullinranta
Pöykkölä
Rantaviiri
Rautiosaari
Ruikka
Saarenkylä
Sinettä
Santamäki
Sonka
Syväsenvaara
Tapionkylä
Tennilä
Teollisuuskylä
Tiainen
Tuhnaja
Vaarala
Vanttausjärvi
Vanttauskoski
Vennivaara
Viiri
Vikajärvi
Välijoki
Ylikylä
Yli-Nampa
Puhelias

Puhelias (ruots. Pratsam) on näkövammaisten ja muiden lukemisesteisten tarpeisiin kehitetty apuväline, jolla on mahdollista kuunnella ääneen luettua tekstiä, esimerkiksi sanomalehtiä tai kirjoja. Laite on suunniteltu korvaamaan aiemmin näkövammaisia varten tuotetut äänikasetit tai cd-levyt.
Puhelias on itsenäinen sähkölaite, joka kytketään tietoverkkoon tietokoneen tapaan. Siinä on sisäänrakennettu kaiutin sekä suuret, selkeät näppäimet, joilla käyttäjä pystyy ohjaamaan laitteen toimintaa. Käyttäjän niin pyytäessä laite ottaa automaattisesti yhteyttä ennalta sovittuun sisällöntuottajaan, esimerkiksi lehden julkaisijaan tai näkövammaisten kirjastoon ja lataa kuunneltavaksi ennalta tilatun aineiston, vaikkapa uusimman sanomalehden. Lataustekniikkana on Internet audio streaming, kuten esimerkiksi nettiradioissa. Tiedostomuotona on Daisy, jota useimmat näkövammaisille informaatiota tuottavat nykyään käyttävät. Haluttaessa laite voidaan kytkeä myös tietokoneeseen USB-portin kautta. Langattomia verkkoyhteyksiä varten siihen on saatavissa erillinen sovitin.
Vuonna 2008 Puhelias julkaistiin myös tietokoneohjelmana.
Vuonna 2012 yrityksestä ja sen tuotteista alettiin käyttämään pelkästään nimeä Pratsam, mm. lukuohjelmasta tuli nyt Pratsam Reader.
Näkövammaisten kirjasto Celia toteuttaa lainaamiensa kirjojen verkkokuuntelun Pratsamia käyttäen.
Progeria

| Progeria |
| --- | --- |
 Progerialapsen solun tuma (alhaalla oikealla) on epämuodostunut. Yläpuolella terveen ihmisen tuma.
Ala:  Perinnöllisyyslääketiede
Oireet:  Kaljuuntuminen, sydänsairaudet, lyhytkasvuisuus, pienipäisyys
Esiintyvyys:  1:llä 18 miljoonasta
Diagnosointi:  Geenitesti
Hoito:  Lonafarnib -lääkitys
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Progeriaa sairastava 19-vuotias mies terveen 19-vuotiaan miehen vieressä.
Progeria eli Hutchinsonin–Gilfordin syndrooma on mutaation aiheuttama tauti, jonka vaikutuksesta ihminen vanhenee 6–10 kertaa normaalia nopeammin. Jo 5-vuotiaina potilailla on monia vanhuuden tunnusmerkkejä kuten kaljuuntumista ja ryppyjä. Progeriapotilailla ei kuitenkaan tavata kaikkia vanhuuden ominaisuuksia kuten syövän esiintymistiheyden kasvua tai hermosolujen tuhoutumista, neuropatiaa. Progeriaa sairastavat elävät keskimäärin 13-vuotiaiksi, vain harva elää yli 16-vuotiaaksi. Vanhimmaksi elänyt progeriaa sairastava henkilö on 45-vuotias Tenacious Tiffany. Progeria aiheuttaa ainoastaan ennenaikaisen fyysisen vanhenemisen; sairaus ei vaikuta ihmisen henkisiin ominaisuuksiin. Progeria ei siis kasvata todennäköisyyttä dementoitua poikkeuksellisen nuorena.
Progeriaa esintyy 1:llä lapsella 18 miljoonasta. Progeria havaitaan yleensä lapsen ollessa 18–24 kuukauden ikäinen. Progeriasta kärsivä lapsi kuolee tavallisimmin sydänvikaan. Erään tutkimuksen mukaan syövän hoidossa käytettävät farnesyylitransferaasi-inhibiittorit saattaisivat auttaa progeriaan tai jopa parantaa sen. Vuonna 2020 Yhdysvaltain lääkevalvontaviranomainen myönsi lonafarnib -lääkkeelle käyttöluvan progerian hoitoon 1-vuotiailla ja vanhemmilla potilailla. Lonafarnid on ensimmäinen lääke Progerian hoitoon.
Sairauden totesivat ensimmäisinä Jonathan Hutchinson vuonna 1886 ja Hastings Gilford 1904. Vahvistetut progeriatapaukset ovat perinteisesti olleet satunnaisia mutaatioita. Sen vuoksi tieteellisen mielenkiinnon kohteeksi on päätynyt intialainen perhe, jossa on viisi progeriasta kärsivää lasta.
Progerian aiheuttaa 50 aminohapon deleetio lamiini-A:ta koodaavassa geenissä. Lamiini-A on proteiini, joka polymerisoituu tumassa muodostaen tumakalvon sisäpuolelle laminan, tumalevyn. Lamina tukee tuman arkkitehtuuria ja osallistuu tärkeisiin tehtäviin kuten DNA:n ja RNA:n synteesiin. Progeriapotilailla on progressiivisia poikkeavuuksia tuman muodossa ja tumakotelossa.
Muita ennenaikaista vanhenemista aiheuttavia harvinaisia sairauksia on muun muassa Cockaynen oireyhtymä. Wernerin oireyhtymä on samantyyppinen sairaus, mutta siinä nopea vanheneminen ilmenee vasta murrosiän jälkeen. Myös siitä kärsivien kohtalona on ennenaikainen kuolema.
Taudin kasvoina on julkisuudessa usein esiintynyt brittiläinen Hayley Okines, joka kuoli 17-vuotiaana huhtikuussa 2015.
Hoito

Marraskuussa 2020 Yhdysvaltain lääkevalvontaviranomainen myönsi lonafarnib -lääkkeelle käyttöluvan progerian hoitoon 1-vuotiailla ja vanhemmilla potilailla. Lonafarnid on toistaiseksi ainoa lääke progerian hoitoon. Lääkekokeissa lanafarnib alensi kuolleisuuden 33,3%:sta 3,7%:iin 2,2 vuotta kestäneen kokeilujakson aikana.
Aiheesta muualla

The Progeria Research Foundation (englanniksi)
Usakos

| Usakos (Okanduu) |
| --- | --- |
 Usakos ilmasta nähtynä vuonna 2018
 vaakuna
 Usakos
 Koordinaatit: 22°00′03″S, 15°35′16″E 
Valtio:   Namibia
Alue:  Erongo
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  56,30 km²
Väkiluku (2023):  5 094
 – Väestötiheys:  90 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
Motto::  Excelsior
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Purpuriitti, hyvin harvinainen manganeesin fosfaatti Sandamabin pegmatiitista Usakoksesta. Koko: 5.4 x 4.6 x 1.9 cm.
Pensaspalo Usakoksessa vuonna 2009
Usakos (khoikhoin kielellä ‘ota kiinni kantapäästä, hereron kielellä Okanduu) on kaupunki Erongon alueella Namibiassa. Se sijaitsee Khan-joen varrella 140 kilometriä koilliseen Swakopmundista. Usakos on Namibian B2-valtatien varrella eli Trans-Kalaharin valtatien varrella. Viimeksi mainittu yhdistää Walvis Bayta ja Etelä-Afrikan Johannesburgia. Vuoden 2023 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 5 094 asukasta, ja sen pinta-ala on 56,3 neliökilometriä.
Usakos on vuoren ympäröimä kaupunki, ja sen maisemat ovat kauniit. Joistain paikoista Usakoksessa on mahdollista nähdä maailman laajin horisontti. Kaupungin lähistöllä kohoaa Spitzkoppe-niminen vuori, jota joskus kutsutaan “Namibian Matterhorniksi.
Historia

Usakos perustettiin 1900-luvun alussa, jolloin sinne tuli verstas ja vesiposti rautateiden vetureita varten. Hererojen päällikkö Samuel Maherero myi paikan eurooppalaisille, jotka myivät sen edelleen Otavin kaivos- ja rautatieyhtiölle (OMEG:lle) vuonna 1903. Yhtiö operoi sittemmin rautatietä Swakopmundista Tsumebiin. OMEG rakensi Usakokseen rautatieaseman ja korjaamon, joista viimemainittu oli käytössä 1960-luvulle saakka. Kun Lounais-Afrikan kaivosteollisuus hiipui, myös Usakoksen merkitys väheni huomattavasti. Nykyään siitä vain ajetaan läpi matkalla sisämaasta rannikolle.
Kaupungin merkittävimmät vanhat rakennukset ovat roomalaiskatolinen kirkko (rak. 1905), rautatieasema, joka on melko huonossa kunnossa, sekä vanha hotelli.
Kehitys ja infrastruktuuri

Usakoksen kiroina ovat köyhyys ja alkoholin väärinkäyttö. Vuonna 2012 työttömyysaste oli noin 60%. Toisin kuin muut Namibian kaupungit, se ei juuri ole kehittynyt itsenäisyyden aikana.
TransNamibin rautatie kulkee Usakoksen kautta. Rata jatkuu rannikolle Swakopmundiin ja edelleen Walvis Bayhin ja idässä Kranzbergin kautta koilliseen Otjiwarongoon ja kaakossa Windhoekiin.
Politiikka

Usakos alennettiin vuonna 2010 kunnasta pienempien oikeuksien kaupungiksi. Kaupunkia hallinnoi kaupunginvaltuusto, jossa on seitsemän valtuutettua.
Usakoksen paikallisvaalien tulokset vuonna 2010 olivat seuraavat, kun kaupungissa annettiin 1.029 ääntä: SWAPO sai noin 47% äänistä. Muista puolueista United Democratic Front (UDF) sai noin 31% äänistä, Rally for Democracy and Progress (RDP) 17% ja Congress of Democrats (COD) 4%.
Vuoden 2015 vaalien tulokset olivat seuraavat:
| Usakoksen paikallisvaalit 2015> Puolue | Usakoksen paikallisvaalit 2015> Äänimäärä | Usakoksen paikallisvaalit 2015> Ääniosuus | Usakoksen paikallisvaalit 2015> Paikkoja | Usakoksen paikallisvaalit 2015>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SWAPO | 513 | 51,2% | 4 |  |
| United Democratic Front of Namibia | 297 | 29,6% | 2 |  |
| DTA | 76 | 7,6% | 1 |  |
| Christian Democratic Voice | 35 | 3,5% | 0 |  |
| National Unity Democratic Organisation of Namibia | 35 | 3,5% | 0 |  |
| Rally for Democracy and Progress | 28 | 2,8% | 0 |  |
| Congress of Democrats | 18 | 1,8% | 0 |  |
| Yhteensä  | 1 002 | 100%  | 7 |  |
Vuoden 2020 vaaleissa SWAPO oli jälleen voittoisa, mutta se menetti ehdottoman enemmistönsä. Tulokset olivat seuraavat:
| Usakoksen paikallisvaalit 2020> Puolue | Usakoksen paikallisvaalit 2020> Äänimäärä | Usakoksen paikallisvaalit 2020> Ääniosuus | Usakoksen paikallisvaalit 2020> Paikkoja | Usakoksen paikallisvaalit 2020>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SWAPO | 398 | 38,7% | 3 |  |
| United Democratic Front of Namibia | 260 | 25,3% | 2 |  |
| Independent Patriots for Change | 163 | 15,6% | 1 |  |
| Popular Democratic Movement | 78 | 7,6% | 1 |  |
| Landless People’s Movement (LPM) | 67 | 6,5% | 0 |  |
| Congress of Democrats (CoD) | 62 | 6,0% | 0 |  |
| Yhteensä | 1 028 | 100% | 7 |  |
Tunnettuja kaupunkilaisia

Seuraavat henkilöt ovat tunnettuja usakoslaisia:
Michael Goreseb, Namibian parlamentin jäsen
Theo-Ben Gurirab Namibian parlamentin puhemies
Tsudao Gurirab, Namibian parlamentin jäsen 1999–2009
Alpheus ǃNaruseb, maankäytön ja jälleenasuttamisen ministeri
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Usakos Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Usakos
Käännös suomeksi
Bergsviken

| Bergsviken |
| --- | --- |
 Bergsviken
 Koordinaatit: 65°18′32″N, 21°23′20″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Norrbottenin lääni
Maakunta:  Norrbotten
Kunta:  Piitime
Väkiluku (31.12.2023):  2 352
Bergsviken on taajama Piitimen kunnassa Norrbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 2 352 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Yrjö Ropponen

| Yrjö Ropponen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. huhtikuuta 1884 Kuopio
Kuollut: 9. lokakuuta 1955 Helsinki
Ammatti:  tietokirjailija, rehtori, poliisi
Muut tiedot
Koulutus: Kuopion lyseo
Yrjö Johannes Ropponen (24. huhtikuuta 1884 Kuopio  – 9. lokakuuta 1955 Helsinki) oli poliisineuvos, joka toimi valtion poliisikoulun johtajana.
Henkilöhistoria

Yrjö Ropposen vanhemmat olivat nimismies Matias Ropponen ja Mathilda Olivia Nordlund ja puoliso vuodesta 1910 Mimmi Sigrid Niilekselä. Ropponen tuli ylioppilaaksi Kuopion lyseosta 1904 ja suoritti yleisen hallintotutkinnon 1907. Hän toimi Kuopion läänin lääninkanslistina vuodesta 1907 ja läänin reistraattorina vuodesta 1910, Kaavin nimismiehenä vuodesta 1911, Vaasan läänin varalääninsihteerinä vuodesta 1915 ja valtion   poliisikoulun johtajana 1929–1948. Poliisineuvos hän oli vuodesta 1946. Ropponen julkaisi useita poliisin toimintaa koskevia teoksia.