stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Antti Candolin
Julkaisuja

Georg Granfelt : Finlands växelrätt i sammandrag; fullbordad och utg. av O. Hj. Granfelt under medverkan av A. Candolin. Söderström, Helsingfors 1926
Om aktiebolags hörande i inteckningsärenden teoksessa Festskrift för presidenten, jur. utr. dr Berndt Julius Grotenfelt. Juridiska föreningen i Finland, Helsingfors 1929
Ants Eskola

Ants Eskola (alkuperäiseltä nimeltään Gerhardt Esperk; 17. helmikuuta 1908 Tallinna – 14. joulukuuta 1989 Tallinna) oli virolainen laulaja ja näyttelijä, joka näytteli 25 elokuvassa vuosina 1930–1979.
Osittainen filmografia

Auringon lapset (Päikese lapsed, 1931)
Kohtaloita kylässä (Valgus Koordis, 1951)
Tuulilasin takaa (Delo Rumjantseva, 1955)
Mehed jäävad koju (1956)
Pöördel (1957)
Varo kurveja (Vallatud kurvid, 1959)
Hornanperän uusi paholainen (Põrgupõhja uus Vanapagan, 1964)
Tuhoava ase R-8-12 (Mjortvyi sezon, 1968)
Suurlähettiläs (Posol sovetskogo soyuza, 1969)
Punainen viulu (Punane viiul, 1974)
Kõrboja peremees (1979)
Aiheesta muualla

Ants Eskola Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ants Eskola Elonetissä.
Antti Autti

| Antti Autti |
| --- | --- |
 Antti Autti vuonna 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. maaliskuuta 1985 (ikä 39) Rovaniemi, Suomi
Uran tiedot
Laji:  lumilautailu 
Maailmancup
Kaudet:  2001– 2013
Voitot:  6
Palkintokorokkeella:  19
 Tietolaatikko päivitetty 14.11.2018 
Aiheesta muualla
www.anttisworld.com
| Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten lumilautailu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten lumilautailu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten lumilautailu.MM-kilpailut  | Maa:  Suomi> Miesten lumilautailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Whistler 2005 | big air |  |
|  Kultaa | Whistler 2005 | halfpipe |  |
|  Hopeaa | Arosa 2007 | big air |  |
|  Pronssia | Kreischberg 2003 | big air |  |
Antti-Matias Antero Autti (s. 15. maaliskuuta 1985 Rovaniemi) on suomalainen kilpailu-uransa lopettanut lumilautailija.
Vuonna 2005 Autti voitti half-pipen ja big airin MM-kultaa sekä X Gamesin lumikourukilpailun. Hän pääsi Guinnessin ennätystenkirjaan ensimmäisenä ei-yhdysvaltalaisena, joka on voittanut X Gamesin. Torinon olympialaisissa 2006 Autti sijoittui viidenneksi lumikourukilpailussa. Häntä pyydettiin myös Vancouverin olympialaisiin 2010, mutta hän jatkoi lumilautailua vapaalaskijana.
Joulukuussa 2013 Autti laski viidenneksi halfpipen maailmancupin osakilpailussa Rukalla lähes kolmen vuoden kilpailutauon jälkeen ja toimi varaedustajana Sotšin olympialaisissa 2014.
Autti aloitti lumilautailun keväällä 1995. Kaudella 2003–2004 hän sijoittui lumilautailun maailmancupissa kokonaiskilpailun toiseksi.
Autti oli jo monta vuotta laskenut lumilautamerkki Flow:lle mutta vuonna 2009 tiet erosivat. Tämän seurauksena Autti vaihtoi laskemaan Ndk:lle.
Aiheesta muualla

Antti Autti Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi)
Antti Autin kotisivut
Ylen Elävä arkisto: Tuplamestari Antti Autti vuonna 2005
Miesten half-pipen maailmanmestarit
Mõniste

| Mõniste |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Mõniste
 Koordinaatit: 57°37′N, 26°37′E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Võrumaa
Rõugen kunnan osaksi:  2017
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  entinen kunta
 – Kunnanjohtaja:  Merlika Niidumaa
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  174,8 km²
Väkiluku (1.1.2010):  1 021
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.moniste.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mõniste (võroksi Mõnistõ) oli kunta Võrumaalla, Virossa.
Vuoden 2017 kuntauudistuksessa vanha Rõugen kunta, Haanja, Mõniste ja Varstu sekä osa Misson kunnasta yhdistettiin uudeksi Rõugen kunnaksi.
Pinta-alaa kunnalla oli 174,8 neliökilometriä, josta metsää oli 57 prosenttia. Asukkaita kunnassa oli 1 021 (1.1.2010), joista naisia oli 497 ja miehiä 524. Mõnisten kunnanjohtajana toimi Merlika Niidumaa. Kunnan keskus oli samanniminen kuin kuntakin, ja siellä oli vuonna 2004 236 asukasta.
Mõnisten naapurikunnat olivat Antsla ja Varstu Võrumaalla sekä Taheva ja Karula Valgamaalla. Lisäksi kunta rajautui Latviaan. Kunnasta oli matkaa Võrumaan pääkaupunkiin Võruun 38 kilometriä, Valgaan 45 km, Tarttoon 105 km, Viron pääkaupunkiin Tallinnaan 300 km sekä Latvian puolella sijaitsevaan Apeen 11 km.
Mõnisten alueella oli yksi luonnonjärvi, nimeltään Ubajärv, sekä kolme tekojärveä. Lisäksi kunnassa virtasi viisi jokea, jotka olivat Peetri jõgi, Vaidva jõgi, Peeli jõgi, Mustjõgi ja Ahelo jõgi. Viron eteläisin paikka sijaitsee kunnassa.
Väkiluvun kehitys

Mõnisten väkiluvun kehitys vuodesta 1994 vuoteen 2009:
| Vuosi | Väkiluku | Vuosi | Väkiluku |
| --- | --- | --- | --- |
| 1994 | 1 284 | 2000 | 1 202 |
| 1995 | 1 265 | 2001 | 1 183 |
| 1996 | 1 279 | 2002 | 1 167 |
| 1997 | 1 269 | 2003 | 1 143 |
| 1998 | 1 257 | 2004 | 1 117 |
| 1999 | 1 237 | 2009 | 1 042 |
Kylät

Mõnisten kunta muodostui 17 kylästä (vir. küla):
Hürova, Hüti, Kallaste, Karisöödi, Koemetsa, Kuutsi, Mõniste, Parmupalu, Peebu, Sakurgi, Saru, Singa, Tiitsa, Tundu, Tursa, Vastse-Roosa ja Villike küla.
Väestö

Vuonna 2011 Mõnisten kunnassa oli 838 asukasta, joista 795 (94,9 %) oli virolaisia, 18 (2,1 %) venäläisiä ja 24 (2,9 %) muita kansallisuuksia.
Ystävyyskuntia

Kaavi, Suomi (1991-)
Antti Hukka

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 9. syyskuuta 1987 (ikä 37)
Syntymäpaikka: Lahti, Suomi
Pelipaikka: vasen laitapuolustaja
Pituus: 177 cm
Seura
Seura: FC Lahti Akatemia
Pelinumero: 8
Junioriseurat
1998–2006: Reipas
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2007 | City Stars | 0 | (0) |
| 2009 | SalReipas | – | (–) |
| 2010 | City Stars | 21 | (5) |
| 2011 | Kuusysi | 15 | (4) |
| 2011–2012 | FC Lahti | 9 | (1) |
| 2013– | FC Lahti Akatemia | 40 | (8) |
| Yhteensä | Yhteensä | 85 | (18) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 2. maaliskuuta 2016.
Antti Hukka (s. 9. syyskuuta 1987 Lahti) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Kakkosessa pelaavaa FC Lahti Akatemiaa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja.
Hukka on pelannut myös FC Lahden riveissä ja debytoinut Veikkausliigassa 22. huhtikuuta 2012 ottelussa Vaasan Palloseuraa vastaan.
Amesbury

The Greyhound -majatalo kaupungissa
Amesbury on kaupunki Englannissa Wiltshiren kreivikunnassa 13 kilometriä pohjoiseen Salisburysta. Siellä on noin 28 000 asukasta. Stonehenge sijaitsee Amesburyn liepeillä.
Historia

Vuonna 2002 Amesburyssä tehtiin tähän asti suurin pronssikautinen löytö Britanniassa. Kaivauksissa löydettiin kahden yläluokan miehen jäännökset ja yli 100 esinettä joihin lukeutuu esimerkiksi nuolenkärkiä, kupariveitsiä ja kultaisia korvariipuksia. Hauta tunnetaan nimellä "Amesbury Archer".
Runsaan kilometrin päässä länteen kaupungista on rautakauden aikainen umpeenkasvanut kumpulinnoitus. Linnoitus tunnetaan paikallisesti nimellä "Vespasian's Camp", joka juontaa nimensä roomalaisesta kenraalista ja hallitsijasta, jonka johtama sotaretki kulki alueen läpi.
1600-luvun kartoissa Amesbury tunnettiin nimellä "Ambersbury" josta on päätelty, että se on nimetty Ambrosius Aurelianuksen mukaan, joka oli roomalaisbrittiläisen vastarinnan johtaja sakseja vastaan 400-luvulla. Amesbury on myös liitetty kuningas Arthurin legendaan: nunnaluostari jonne Guinevere vetäytyi legendan mukaan sijaitsi Amesburyssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Amesbury Wikimedia Commonsissa
All That You Fear

| All That You Fear Impaled Nazarene |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : heinäkuu 2003, Astia-studio
 Julkaistu: 3. marraskuuta 2003
 Tuottaja(t): Anssi Kippo Impaled Nazarene
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 42.09
 Levy-yhtiö: Osmose Productions Spinefarm
Impaled Nazarenen muut julkaisut
| Absence of War Does Not Mean Peace 2001 | All That You Fear 2003 | Death Comes in 26 Carefully Selected Pieces 2005 |
All That You Fear on suomalaisen black metal -yhtye Impaled Nazarenen kahdeksas studioalbumi, vuodelta 2003. Albumi on nauhoitettu Anssi Kipon Astia-studiolla heinäkuussa 2003. Pitkäsoiton kuudes kappale, Suffer in Silence, on omistettu yhtyeen entiselle, edesmenneelle kitaristi Teemu "Somnium" Raimorannalle.
Pitkäsoiton toisesta kappaleesta, Armageddon Death Squadista, on tehty musiikkivideo.
Kappalelista

Kohta ei naura enää Jeesuskaan – 2.14
Armageddon Death Squad – 2.56
The Endless War – 4.13
The Maggot Crusher – 3.42
Curse of the Dead Medusa – 3.25
Suffer in Silence – 4.13
Halo of Flies – 2.21
Recreate Thru Hate – 2.15
Goat Seeds of Doom – 3.36
Even More Pain – 2.44
Tribulation Hell – 3.14
Urgent Need to Kill – 2.53
All that You Fear – 4.23
Kokoonpano

Sluti666 – laulu
Tuomio – kitara
Onraj 9mm – kitara
Arc v 666 – bassokitara
Repe Misanthrope – rummut
Arvostelut

Imperiumi: 7½/10
Soundi:
Aiheesta muualla

All That You Fear Discogsissa. (englanniksi)
Albumi All That You Fear Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Impaled Nazarene
| --- | --- |
Studioalbumit:   Tol Cormpt Norz Norz Norz  Ugra-Karma  Suomi Finland Perkele  Latex Cult  Rapture  Nihil  Absence of War Does Not Mean Peace  All That You Fear  Pro Patria Finlandia  Manifest  Road to the Octagon  Vigorous and Liberating Death  Eight Headed Serpent 
EP:t:   Goat Perversion  Motörpenis  Die in Holland 
Kokoelmat:  Decade of Decadence
Livealbumit:  Death Comes in 26 Carefully Selected Pieces
Splitit:  Impaled Nazarene / Driller Killer
Demot:   Shemhamforash  Taog Eht Fo Htao Eht 
Singlet:   Satanic Masowhore  Sadogoat  Enlightenment Process  Die in Holland 
Videografia:   1999: Karmakeddon Warriors  1990–2012
Andreas Rogert

Andreas Rogert (10. marraskuuta tai 18. marraskuuta 1754 Trondheim, Norja – 10. kesäkuuta 1833 Trondheim) oli norjalainen juristi, oikeuden esimies ja Eidsvollin kansalliskokousedustaja.
Elämä ja ura

Andreas syntyi poliisimestari Poul Rogertin (1725–1771) ja Anna Eline Hornemannin virkamiesperheeseen. Äidin suku oli Trondheimin merkkisukuja. Rogert suoritti latinalais-juridisen lakitutkinnon, ninkä jälkeen hän sai viran Vardøhusista 1779. Vuonna 1793 hän tuli Søndfjordiin, Bergenin piiriin, tuomariksi.
Rogert avioitui 1797 Bergeniläisen opettajantyttären Birgitte Brøndumin (1773–1851) kanssa. Samana vuonna hänet nimitettiin asessoriksi ja 1805 oikeuden esimieheksi Trondheimin hovioikeuteen. Hän sai Etatsråd-arvonimen 1812.
Tultuaan valituksi kansalliskokousedustajaksi Rogert oli jo 60-vuotias ja eräs vanhimpia osanottajia. Hänet valittiin kokouksen varapuheenjohtajaksi ensimmäisellä viikolla ja perustuslakikomitean jäseneksi. Rogertin ajamia asioita olivat kansalliset symbolit, joista hän ajoi läpi norjalaisen kruununperimyslain ja yhdessä Georg Sverdrupin kanssa protokollan kuninkaan kruunaamisesta Trondheimissa. Hän oli itsenäisyyspuolueen riveissä, mutta herätti vähemmän vastakkainasettelua opposition kanssa kuin monet puoluetoverinsa.
Kansalliskokouksen jälkeen Rogert vetäytyi politiikasta ja jäi eläkkeelle virastaan vuonna 1826. Rogertilta jäi suuri kokoelma kirjoja, käsikirjoituksia ja arkistomateriaalia, mikä jaettiin eri tahoille hänen kuolemansa jälkeen 1833..
Antichrist (Gorgorothin albumi)

| Antichrist Gorgoroth |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 19. joulukuuta 1994 – 19. tammikuuta 1996[lähde? ]
 Julkaistu: 3. kesäkuuta 1996
 Tuottaja(t): Infernus & Pytten
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 25.19
 Levy-yhtiö: Malicious
Gorgorothin muut julkaisut
| Pentagram 1994 | Antichrist 1996 | Under the Sign of Hell 1997 |
Antichrist on Gorgorothin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 3. kesäkuuta 1996.
Kappaleet

En Stram Lukt av Kristent Blod – 0.23
Bergtrollets Hevn – 3.55
Gorgoroth – 6.02
Wind – 0.13
Possessed (By Satan) – 4.52
Heavens Fall – 3.43
Sorg – 6.11
Kokoonpano

Hat – laulu
Pest – laulu
Infernus – kitara, basso
Frost – rummut
Arvostelut

AllMusic:
Imperiumi: 9/10
Aiheesta muualla

Antichrist (Gorgorothin albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Virallinen sivusto
Albumi Antichrist (Gorgorothin albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Armagnac

Armagnac departementtikartalla
Armagnac on alue Lounais-Ranskassa, Pyreneiden juurella. Se  kuuluu nykyisin  Gersin departementtiin.  900-luvulta alkaen Armagnac oli itsenäinen poliittinen yksikkö, kunnes Ranskan keskusvalta vahvistui 1400-luvulla.
Alue on kukkulaista maanviljelysseutua. Se tunnetaan ennen kaikkea armanjakin valmistuksesta. Siellä tuotetaan myös hanhenmaksaa.
Alueen tärkein kaupunki on Auch.
Anja-Liisa Alanko

| Anja-Liisa Alanko> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. helmikuuta 1945 (ikä 79)
Ammatti:  Rehtori
Arvonimi: Kouluneuvos
Anja-Liisa Alanko (os. Roine, s. 11. helmikuuta 1945) on suomalainen eläkkeellä oleva rehtori ja kouluneuvos. Alanko työskenteli Helsingin Suomalaisen Yhteiskoulun rehtorina vuosina 1997-2009.
Alanko työskenteli SYK:ssa ranskan ja englannin lehtorina vuosina 1979-2009. SYK:sta tuli Suomen ensimmäinen International Baccalaureate -tutkintoa tarjoava lukio vuonna 1990 ja Alanko aloitti koulun IB-koordinaattorina vuonna 1991. Alanko toimi SYK:n apulaisrehtorina vuosina 1992-1997.
Alanko hoiti uransa aikana useita kansallisia ja kansainvälisiä opetusalan luottamustehtäviä. Hän on toiminut mm. Suomen ranskan opettajain yhdistyksen puheenjohtajana ja Yksityiskoulujen liiton hallituksen jäsenenä. Lisäksi Alanko on toiminut International Baccalaureate Organisation (IBO) -järjestössä useissa asiantuntija- ja luottamustehtävissä, mm. hallintoneuvoston varapuheenjohtajana sekä kansainvälisen rehtorineuvoston jäsenenä.
Alanko kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta vuonna 1964. Hän valmistui vuonna 1970 filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta opiskeltuaan ranskan kieltä ja kirjallisuutta.
Älvdalenin kunta

| Älvdalenin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Keskustaajama:  Älvdalen
Kuntakoodi:  2039
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  6 871,91 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  7 042
 – Väestötiheys:  1,0 as./km²
 
 www.alvdalen.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Älvdalenin kunta (ruots. Älvdalens kommun, älvdalskaksi Övdaln, eteläsaameksi Älvdaelien tjïelte) on Taalainmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Älvdalen.
Kunnan maapinta-ala on 6 871,91 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 7 042 henkeä (31.12.2021).
Alueella asuu älvdalenin kieltä puhuvia. Kunta on myös yksi niistä kunnista, joissa on oikeus asioida viranomaisten kanssa saamen kielellä.
Kunnassa sijaitsevat Fulufjälletin ja Töfsingdalenin kansallispuistot.
Vuonna 2007 kunnassa oli 7,63 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1952 kuntauudistus ei aiheuttanut muutoksia alueella. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Älvdalenin, Särnan ja Idren maalaiskunnat yhdistettiin nykyiseksi Älvdalenin kunnaksi.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Älvdalenin maalaiskunnan vaakuna. Myös Idren ja Särnan maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Idren maalaiskunta
Särnan maalaiskunta
Väestönkehitys

| Älvdalenin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 10 851 | 10 851 |
| 1955 | 1955 |    | 11 073 | 11 073 |
| 1960 | 1960 |    | 11 467 | 11 467 |
| 1965 | 1965 |    | 9 998 | 9 998 |
| 1970 | 1970 |    | 8 970 | 8 970 |
| 1975 | 1975 |    | 8 429 | 8 429 |
| 1980 | 1980 |    | 8 348 | 8 348 |
| 1985 | 1985 |    | 8 266 | 8 266 |
| 1990 | 1990 |    | 8 353 | 8 353 |
| 1995 | 1995 |    | 8 228 | 8 228 |
| 2000 | 2000 |    | 7 718 | 7 718 |
| 2005 | 2005 |    | 7 445 | 7 445 |
| 2010 | 2010 |    | 7 207 | 7 207 |
| 2015 | 2015 |    | 7 035 | 7 035 |
| 2020 | 2020 |    | 7 033 | 7 033 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 519 | 7,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 33 | 0,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 348 | 4,9 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 6 135 | 87,2 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 36 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 55 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 166 370 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 96 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,5 %
18–64-vuotiaat: 56,6 %
65 vuotta täyttäneet: 24,9 %
Älvdalenin kieli

Kunnan alueella puhutaan harvinaista älvdalenin kieltä, älvdalskaa. Kieli muistuttaa fääriä ja islantia eikä ruotsin osaaja ymmärrä sitä. Kieli on säilynyt osaksi siitä syystä, että alue on ollut eristyksissä vaikeiden kulkuyhteyksien päässä. Nykyään kielen puhujia on noin 2 500.
Tutkijat ovat löytäneet Älvdalenissa myös merkkejä riimukirjaimien käytöstä aina 1900-luvun alkuun saakka. Muualta Skandinaviasta riimujen käyttö on kadonnut paljon aikaisemmin.
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 6,9 | 6,9 |
|   | jalostus | 22,2 | 25,4 |
|   | palvelut | 69,8 | 66,6 |
|   | tuntematon | 1,1 | 1,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 2 996 | 3 263 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 91,8 |  |
Taajamat

Kunnassa on 8 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 69,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 175 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Älvdalen | 1 810 |
| 2 | Idre | 794 |
| 3 | Särna | 719 |
| 4 | Rot | 695 |
| 5 | Västermyckeläng | 279 |
| 6 | Evertsberg | 267 |
| 7 | Åsen | 246 |
| 8 | Brunnsberg | 222 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Blyberg
Klitten
Kåtila
Väsa
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Blyberg
Gåsvarv
Klitten
Kåtilla (eteläinen osa)
Liden + Kittan
Månsta
Väsa
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Drevdagen
Heden
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Älvdalenin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 2 | 3 | 3 | 5 | 6 | 4 | 9 | 6 | 5 | 2 | 4 | 6 | 4 | 3 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 16 | 16 | 15 | 14 | 12 | 11 | 9 | 13 | 9 | 5 | 6 | 7 | 8 | 11 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 4 | 4 | 4 | 2 | 4 | 4 | 3 | 1 | 1 | 3 | 3 | 1 | 0 | 1 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 17 | 18 | 21 | 23 | 23 | 22 | 21 | 22 | 17 | 13 | 15 | 14 | 17 | 11 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 2 | 5 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 5 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 9 | 7 | 5 | 4 | 3 | 2 | 2 | 1 | 8 | 8 | 5 | 4 | 2 | 3 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Idren piiri
Särnan piiri
Älvdalenin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Älvdalen
Idre-Särna
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Evertsbergs kbfd*
ldre
Särna
Åsens kbfd*
Älvdalen
Älvdalens kbfd*
Seurakunnat > Kirkot

Evertsbergin kappeli
Idren kirkko
Nornäsin kappeli
Särnan vanha kirkko
Särnan kirkko
Åsenin kappeli
Älvdalenin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Älvdalenin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Älvdalens kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Taalainmaan läänin kunnat
Kartta Taalainmaan kielialueista. Älvdalska kuuluu tummansiniseen Ovansiljanmål-alueeseen yhdessä samankaltaisten naapurikunnissa puhuttavien kielten tai murteiden kanssa. Kunnan pohjoisosassa Idressä ja siitä pohjoiseen puhutaan eteläsaamea.
Kartta Älvdalenin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Mäkivyö

Mäkivyö osana valjaita.
Mäkivyö on vetoeläimen, ratsun tai kantojuhdan lautasten ympäri kulkeva hihna, joka helpottaa hidastamista tai alamäessä kulkemista. Se voi myös vakauttaa selässä kannettavan kuorman.