stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ota mies elämääsi
Juoni

Jalkapallovalmentaja Juan Antonio ja tyttöbändin laulaja Belinda sananmukaisesti törmäävät uima-altaalla, ja tajuavat herättyään vaihtaneensa ruumiita keskenään. Belindaksi muuttunut Juan Antonio joutuu kävelemään korkokengillä ja torjumaan Belindan poikaystävää. Jalkapallojoukkue saa ihmetellä valmentajansa muuttunutta käytöstä.
Pankakosken voimalaitos

Pankakosken voimalaitos on Pohjois-Karjalassa Lieksassa, Lieksanjoen varrella sijaitseva vesivoimalaitos. Sen omistaa Kemijoki Oy. Voimalaitos tuottaa vuodessa keskimäärin 66 gigawattituntia energiaa. Laitoksen on suunnitellut Alvar Aalto.
Pankakoski on toiminut energianlähteenä monenlaiselle teollisuudelle 1820-luvulta asti.
Paramythiá (vuori)

Paramythiá-vuoria ja Paramythián kaupunki.
| --- | --- |
Tyyppi:  vuoristo 
Sijainti:  Ioánnina ja Thesprotia, Epeiros, Kreikka
Korkeus merenpinnasta:  1 658 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Paramythiá (kreik. Όρη Παραμυθιάς, Óri Paramythiás, ”Paramythián vuoret”) on vuori ja vuorijono Epeiroksessa luoteisessa Kreikassa. Sen korkeus on 1 658 metriä.
Paramythián vuoret sijaitsevat Ioánninan ja Thesprotian alueyksiköiden rajalla. Vuorten korkeimman huipun nimi on Gkorílas (Γκορίλας, myös Gorílas, Γορίλας, Koúrilas, Κουρίλας), mitä nimeä käytetään joskus koko vuorijonosta. Vuorten rinteellä sijaitsee muun muassa Paramythián pieni kaupunki.
Vuorten alue on osa 11 710 hehtaarin kokoista Natura 2000 -aluetta yhdessä Kalamás- ja Achérontas-jokien kapeikkojen kanssa. Vuorilta saa alkunsa Kokytós-joki.
Paramythián vuoria ja Neráidan kylä.
Pankakoski (sukunimi)

Pankakoski on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Antero Pankakoski (1911–2001), Lepaan puutarhaopiston johtaja
Antti Pankakoski (s. 1954), suomalainen yritysjohtaja, Altian toimitusjohtaja
Karl Herman Pankakoski, s. Hällström, (1881–1967), luonnontutkija, Sortavalan seminaarin johtaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Paris Las Vegas

| Paris Las Vegas |
| --- | --- |

Huoneita:  2916
Teema:  Pariisi, Ranska
Houkuttimet:  
Merkittävät ravintolat:  Eiffel Tower Restaurant, Mon Ami Gabi Restaurant Gordon Ramsay Jean Joho
Omistaja:  Caesars Entertainment Corporation
Avajaispäivämäärä:  1. syyskuuta 1999
Kotisivu:  http://www.caesars.com/paris-las-vegas
Paris Las Vegas on hotelli ja kasino Paradisen alueella Las Vegas Stripillä Nevadassa lähellä Las Vegasia. Hotellin rakennusryhmä perustuu Pariisi-teemaan, ja se käsittää useita jäljitelmiä Pariisin tunnetuista rakennuksista. Siellä on muun muassa 165 metrin korkuinen pienoisjäljennös Eiffel-tornista, Montgolfierin ilmapallon mukainen kyltti, Riemukaaren jäljennös, joka on kooltaan kaksi kolmasosaa alkuperäisestä, sekä Place de la Concordella olevan La Fontaine des mers -suihkulähteen jäljennös. Lisäksi siellä on 1200-paikkainen teatteri nimeltä Le Théâtre des Arts.  Varsinaisen hotellin julkisivu on jäljitelmä Pariisin oopperatalosta ja Louvresta.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Paris Las Vegas
Oulun tuomiorovastikunta

| Oulun tuomiorovastikunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Oulun hiippakunta
Jäsenmäärä:  154 574 (2021)
– Osuus asukkaista:  70,4 %
Lääninrovasti:  Pauli Niemelä
Oulun hiippakunta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oulun tuomiorovastikunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Oulun hiippakuntaan kuuluva rovastikunta. Tuomiorovastikuntaan kuuluvat Oulun seurakuntayhtymä eli Oulun tuomiokirkkoseurakunta sekä Karjasillan, Tuiran, Oulujoen, Haukiputaan, Kiimingin ja Oulunsalon seurakunnat sekä erillisenä Iin seurakunta. Tuomiorovastikunnan lääninrovasti on Kiimingin seurakunnan kirkkoherra Pauli Niemelä.
Otsala

Otsala on suomenkielinen sukunimi. Otsala-nimisiä henkilöitä:
Aake Otsala (s. 1976), suomalainen muusikko, musiikkituottaja, äänittäjä ja miksaaja
Elina Otsala, suomalainen radiojuontaja
Tomi Otsala (s. 1977), suomalainen muusikko
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Otrantonsalmi

Otrantonsalmen sijainti
Italian rannikolla sijaitsevan Otranton satama.
Otrantonsalmi (alb. Kanali i Otrantos, ital. Canale d’Otranto) on salmi, joka yhdistää Adrianmeren ja Joonianmeren sekä erottaa Italian Albaniasta. Salmi on saanut nimensä Otranton kaupungin mukaan.
Salmessa käytiin meritaistelu ensimmäisessä maailmansodassa toukokuussa 1917.
Toisessa maailmansodassa Ison-Britannian merivoimat ja Italian laivaston saattue taistelivat salmella 12. marraskuuta 1940. Taistelu päättyi liittoutuneiden voittoon.
Käännös suomeksi
Orion (elokuvateatteri)

| Orion |
| --- | --- |
 Orionin aula vuonna 2018.
Osoite:  Eerikinkatu 15
Kaupunki:  Helsinki
Perustettu:  1928
Suunnittelija:  Martti Välikangas
Käyttäjä:  Elävän kuvan keskus (ELKE)
Elokuvasalit:  1
Istumapaikat:  216
Aiheesta muualla
 Wikimedia Commons 
Elokuvateatterin kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Orion on elokuvateatteri Helsingin Kampissa. Elokuvateatterin toiminnasta vastaa  Elävän kuvan keskus Elke, joka aloitti teatterissa esitystoiminnan 1. maaliskuuta 2019. Elokuvateatterissa järjestetään säännöllisesti elokuvaesityksiä, ja tilaa vuokrataan myös yksityistilaisuuksiin. Teatterin ohjelmistossa on uutta art-house-elokuvaa, vanhempia klassikoita sekä kulttielokuvia. Orionin ohjelmisto julkaistaan teatterin kotisivuilla. Orionissa on 216 istumapaikkaa.
Orion oli Kansallisen audiovisuaalisen instituutin (KAVI) käytössä vuoden 2018 loppuun asti, jolloin Kavi siirsi esitystoiminnan keskustakirjasto Oodin elokuvateatteri Kino Reginaan.
Orionin esityssali vuonna 2018.
Osoitteessa Eerikinkatu 15 sijaitseva Orion on Helsingin vanhimpia elokuvateattereita; samoissa tiloissa on esitetty elokuvia vuodesta 1928, tosin aiemmin Bio Athena -nimellä. Rakennuksen ja art deco -tyylisen elokuvateatterin tilat on suunnitellut arkkitehti Martti Välikangas. Silloisen Elokuva-arkiston käyttöön teatteri tuli 1984 käytyään läpi perusteellisen remontin vuonna 1980, jolloin muun muassa projektorit uusittiin. Teatteria uudistettiin myös vuonna 2001.
Vuonna 2020 Orion liittyi osaksi eurooppalaista Europa Cinemas -verkostoa. Jäsenyyden edellytyksenä on, että teatterin esitettämistä elokuvista merkittävä osa tulee olla eurooppalaisia ei-kansallisia tuotantoja. Muita verkostoon kuuluvia elokuvateattereita ovat Helsingissä Kino Engel, Korjaamo Kino ja Maxim sekä Espoossa Kino Tapiola, Lahdessa Kino Iiris, Tampereella Niagara ja Kuopiossa Kino Kuvakukko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Orion (elokuvateatteri) Wikimedia Commonsissa
Elokuvateatterin kotisivut
Oulun yliopiston arkkitehtuurin yksikkö

Oulun yliopiston arkkitehtuurin yksikkö (aiemmin Oulun yliopiston arkkitehtiosasto ja Oulun yliopiston arkkitehtuurin tiedekunta) on yksi Oulun yliopiston teknillisen tiedekunnan yksiköistä. 
Kyseessä on maailman pohjoisin arkkitehtikoulu.
Historia

Arkkitehtikoulutus Oulun yliopistossa alkoi 1959 ja sen ensimmäisenä professorina toimi Olli Pöyry. Reima Pietilän professorikaudella 1970-luvulla arkkitehtiosastolla sai alkunsa postmodernistisen arkkitehtuurin koulukunta Oulun koulu.
Oulun yliopisto erotti arkkitehtuurin ja kaivannaisalan osastot omiksi tiedekunnikseen teknillisestä tiedekunnasta vuonna 2014, mutta ne liitettiin takaisin osaksi teknillistä tiedekuntaa jo vuonna 2018.
Arkkitehtiosasto toimi vuoteen 2017 Oulun keskustassa rakennuksessa, joka oli Oulun yliopiston ensimmäinen toimipaikka ennen Linnanmaan kampuksen valmistumista.
Oulun yliopistossa opiskelleita ja opettaneita arkkitehteja

Olli Pöyry
Erkki Koiso-Kanttila
Reima Pietilä
Seppo Valjus
Olavi Noronen
Anssi Lassila
Heikki Taskinen
Panu Kaila
Rainer Mahlamäki
Jouni Koiso-Kanttila
Aiheesta muualla

Arkkitehtuurin yksikön kotisivut
Rantakadun yksikkö
Paarlampi

| Paarlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°33′23″N, 25°49′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vatianjärven alue (14.33)
Laskuoja:  oja Kuhnamoon 
Järvinumero:  14.332.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,6 m  
Pituus:  360 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,823 km  
Pinta-ala:  3,057 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPaarlampi 
Paarlampi  on Keski-Suomessa Äänekoskella Suolahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,1 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Vatianjärven alueella (14.33), jonka Kuhnamon alueeseen (14.332) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,6 metriä mpy.
Omega (albumi)

| Omega Azaghal |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : kesä‎–syksy 2007 Cursed Studio & DT-Audio
 Julkaistu: 3. maaliskuuta 2008
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 44.54
 Levy-yhtiö: Moribund
Azaghalin muut julkaisut
| Luciferin valo 2006 | Omega 2008 | Teraphim 2009 |
Omega on suomalaisen black metal -yhtye Azaghalin seitsemäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2008 levymerkillä Moribund Records.
Kappaleet

Tämän maailman prinssi – 7.00
Pirun verta – 4.52
Quetzalcoatl – 5.52
Kuolonkäärme – 3.40
Vihani raivoavina valtamerinä – 4.55
Maailman viimeinen yö – 4.33
Kuolemankultti – 4.56
Tuhkaan kirjoitettu – 4.29
Kaikkinäkevän silmän alla – 4.37
Kokoonpano

Narqath ‎– kitara, basso, laulu
Chernobog ‎– rummut
JL Nokturnal ‎– kitara, syntetisaattori, rummut
Varjoherra ‎– laulu
Kokoonpano > Tuotanto

Tehomot Drakon ‎– kansikuva, grafiikka
Eelco Duppen ‎– grafiikka (kansilehti)
Naas Alcameth ‎– grafiikka, design
Timo Hanhirova ‎– logo
Arvostelut

Imperiumi: 7½/10
The Metal Observer:
Sea of Tranquility:
Aiheesta muualla

Omega (albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Omega (albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Palva

Palva tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:
Palva, Velkuan pääsaari Naantalissa
Palvan meritaistelu, Suomen sodassa 18. syyskuuta 1808 käyty meritaistelu
Palva, saari Luonnonmaan kaakkoispuolella Naantalissa
2885 Palva, asteroidi
M/T Palva, myöhemmin Vitoria, Neste Shippingin vuonna 1964 valmistunut tankkeri
M/T Palva, nyk. Laurentia Desgagnes, Neste Shippingin vuonna 2007 valmistunut tankkeri
Sukunimi

Antti Palva (s. 1933), korva-, nenä- ja kurkkutautiopin professori
Heikki Palva (1935–2022), arabian kielen ja islamilaisen kulttuurin professori
Tapio Palva (s. 1947), perinnöllisyystieteen professori
Tauno Palva (1925–2019), korva-, nenä- ja kurkkutautiopin professori
Veikko Palva (1924–2013), diplomi-insinööri, sähkötekniikan professori ja VTT:n tutkimusjohtaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Palva”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Painomuovaus

Painomuovauksesta käytetään useita eri nimiä sekä suomeksi että englanniksi. Painomuovaus tai numeerinen painomuovaus on yleisin suomenkielinen termi, mutta myös termiä muotiton muovaus käytetään vielä joissakin yhteyksissä.
Englanninkieliset termit painomuovaukselle ovat incmental sheet forming, incremental forming, single point incremental forming ja dieless forming (lähinnä Japanissa).
Painomuovauksen perusteet

Numeerinen painomuovaus (engl. incremental forming, dieless NC forming) on ohutlevyjen kylmämuovausmenetelmä, joka on kehitetty prototyyppien ja pienten sarjojen valmistukseen. Menetelmän juuret ovat 1990-luvun Japanissa, jossa professori Matsubara keksi tavan muovata ohutlevyjä ilman kalliita työkaluja. Sittemmin menetelmää on tutkittu ja kehitetty eri puolilla maailmaa. Vuonna 2004 ainoa kaupallinen numeerisen painomuovauksen sovellus on Amino Corporationin valmistama portaalityyppinen painomuovauskone.
Muovaus

Ohutlevyaihio kiinnitetään nelikulmaiseen kehikkoon, joka on kiinnitetty pystyjohteisiin. Muovauksen edetessä kehikko liikkuu alaspäin yhtäaikaisesti työkalun kanssa. Koneesta riippuen kehikko voi liikkua myös x-y-tasossa muovauksen aikana.
Muovaus tapahtuu tietokoneohjatulla työkalulla, joka liukuu levyn pinnalla painaen. Työkalu etenee kerroksittain alaspäin, jolloin levy venyy ja taipuu haluttuun muotoon. Työkalu painaa levyä riittävällä voimalla, että levyn muodonmuutos jää pysyväksi. Voima riippuu muovattavasta materiaalista ja levyn paksuudesta. Muovauksessa ei tarvita muottia, vaan muovattavaa ohutlevyä tuetaan tarvittavista kohdista aihion alle sijoitettavalla kiinteällä tuella.
Muovausratojen ohjelmointi

Muovausratojen ohjelmointiin liittyvät työvaiheet voidaan jaotella seuraavasti.
CAD -mallinnus
CAM -ohjelmointi
Postprosessointi
Kappaleen muovaus robotilla
3D CAD -mallit

Muovattavasta kappaleesta tarvitaan 3D CAD -malli, jonka avulla muovausradat voidaan CAM-ohjelmistossa luoda. CAM-ohjelmisto ei tarvitse täydellistä 3D CAD -mallia (tilavuusmalli) muovattavasta kappaleesta vaan pelkät muotopinnat riittävät. Näiden pohjalta voidaan tarvittavat muovausradat luoda sekä alapuoleinen tuki suunnitella.
Alapuoleinen tuki suunnitellaan aina kappalekohtaisesti. Tarvittavan tuen määrä riippuu kappaleen muodosta ja halutusta tarkkuudesta. Yksinkertaisimmillaan alapuolinen tuki voi olla pystysuora tappi, mutta tarkemmissa muovauksissa tarvitaan täydellinen alapuolinen tuki.
CAM -ohjelmointi

Mikäli kappale on mallinnettu erillisellä CAD-järjestelmällä, joudutaan kappaleen geometria siirtämään CAM-ohjelmistoon. Yleisin tapa on siirtää geometria ns. neutraalissa tiedostoformaatissa (esim. IGES). Tällöin yleensä siirretään vain tarvittavat piirteet valmistettavasta kappaleesta eikä koko 3D CAD -mallia. Esimerkiksi siirretään pelkät muovattavat pinnat.
Postprosessointi

Ennen kuin luotuja muovausratoja voidaan ajaa robotilla, joudutaan CAM-ohjelmiston tuottama NC-koodi kääntämään robotin ymmärtämään muotoon. Eri CAM-järjestelmien tuottama NC-koodi on pääasiassa samanlaista, mutta varsinkin erityiskäskyjen kirjoitusmuoto on erilainen.
Kappaleen muovaus robotilla

Käännetyillä muovausradoilla muovataan robotilla halutunlainen kappale.
Muovauspöytä

Muovauspöydällä on kaksi erilaista toimintaperiaatetta: kiinteä kiinnityskehikko tai liikkuva kiinnityskehikko.
Kiinteä kiinnityskehikko

Muovattava levy kiinnitetään pöydässä kiinteään kehikkoon. Muovauspöydän toiminta perustuu periaatteeseen, jossa liikkuvalla levyllä nostetaan muovauksessa käytettävää alapuoleista tukea. Varsinainen levyn muovaus tapahtuu muovattavan levyn x, y -tasossa kerroksittain. Muovatun kerroksen jälkeen liikkuva levy nousee ylöspäin z-suunnassa halutun askeleen verran.
Liikkuva kiinnityskehikko

Muovattava levy kiinnitetään liikkuvaan kehikkoon. Muovauspöydässä kehikko laskee "vapaasti" z-suunnassa muovauksen aikana. Muovattava levy on tuettu alla olevaan alapuoliseen tukeen. Lisäksi kehikkoa voidaan keventää tarvittaessa esimerkiksi paineilmasylintereillä. Muovauksen aikana levyn muovaus tapahtuu x,y -tasossa kerroksittain siten, että muovatun kerroksen jälkeen muovaustyökalu siirtyy alaspäin z-suunnassa halutun askeleen verran ja samalla "painaa" liikkuvaa kehikkoa alaspäin.
Prosessiparametrit

Numeerisen painomuovauksen tärkeimpiä prosessiparametrejä ovat:
Materiaali ja levyn paksuus
Seinämän kulman jyrkkyys
Z-akselin suuntainen syöttö
Työkalun koko ja muoto
Työstörata
Muovattavan kappaleen geometria
Voitelu
Parametrit vaikuttavat toisiinsa. Yhden parametrin muuttaminen aiheuttaa rajoituksia toisiin parametreihin ja muovausta suunniteltaessa joudutaan päättämään, mitkä ominaisuudet ovat toisia tärkeämpiä juuri kyseisessä kappaleessa.
Muovauslaitteistosta riippuvat tekijät

Muovattavan levyn suurin mahdollinen paksuus määräytyy koneen koon ja muovattavan materiaalin mukaan. Koska materiaalien myötörajat vaihtelevat, myös myötörajan ylittämiseen vaadittava voima vaihtelee. Muovauslaitteiston osalta muovaukseen tarvittava voima on kriittinen suure levynpaksuutta määriteltäessä. 
Robottiavusteisessa painomuovauksessa robotin jäykkyys ja voima rajoittavat muovattavan levyn suurinta mahdollista paksuutta. Käsivarsirobotti koostuu useasta varresta, jotka liittyvät toisiinsa nivelten avulla. Jokaisessa nivelessä on sähkömoottori, joka ohjaa varren liikkeitä. Nivelet ja moottoroinnit aiheuttavat rakenteeseen joustoja, joka robotin kärjessä mitattuna voi olla useita millimetrejä. Tämä jousto aiheuttaa epätarkkuutta myös muovausrataan niissä tilanteissa, joissa työkaluun kohdistuu paljon voimaa. Epätarkkuutta voidaan kompensoida ohjelmallisesti, jolloin saavutettu muokkaustarkkuus on parempi.
Työkalusta riippuvat parametrit

Jos muovaava työkalu on suora ja kiinnitetty kappaleen yläpuolelle, sisäänpäin kääntyvien muotojen muovaaminen edellyttää erikoistyökaluja. Tätä ongelmaa voidaan kiertää muovaamalla kappaletta uudelleen toisessa asennossa.
Työkalun pään halkaisija määrittää pienimmän mahdollisen pyöristyssäteen. Työkalun pienin mahdollinen halkaisija määräytyy muovattavan materiaalin mukaan. Vaikeasti muovattavien materiaalien, kuten ruostumattoman teräksen, muovauksessa työkaluun kohdistuu suuria sivuttaisvoimia, jotka voivat katkaista ohuen työkalun.
Työkalun halkaisija vaikuttaa myös pinnanlaatuun, mahdolliseen kulmajyrkkyyteen ja muovausvoimiin.
Materiaaliparametrit

Toinen geometrinen rajoitus liittyy materiaalin käyttäytymiseen muovauksessa. Numeerisessa painomuovauksessa muodonmuutos tapahtuu paikallisesti ainoastaan työkalun alla ja sen välittömässä läheisyydessä. Muovauksen aikana materiaali ei virtaa muualta aihiosta muodonmuutoskohtaan päin, vaan koko muodonmuutos aiheutuu muovattavan kohdan ohenemisesta. Aihiota taivutettaessa se ohenee suoraan verrannollisesti taivutuskulmaan nähden, jolloin levyn tilavuuden pysyessä samana levyn paksuus rajoittaa mahdollista taivutuskulmaa. Ilmiötä kuvaa Sinin laki.
tf=t0sinα
tf= levyn lopullinen paksuus
t0= levyn alkuperäinen paksuus
α = taivutuskulma
Z-portaan vaikutus lopputulokseen

Numeerisessa painomuovauksessa työkalun muovausrata on kerroksittainen. Jokaisen kerroksen välissä työkalu liikkuu määritellyn askeleen verran alaspäin. Tätä kutsutaan z-syötöksi. Useimmiten z-portaan arvot ovat 1,0–0,2mm välillä materiaalista ja muovattavasta geometriasta riippuen. Pienempi syöttö tuottaa paremman pinnanlaadun, mutta vastaavasti muovausaika kasvaa. Kun syöttöä pienennetään riittävästi, työkalu muovaa samaa kohtaa useita kertoja, jolloin materiaalin muokkauslujittumiskyky loppuu ja materiaali murtuu.
Muovausajan arviointi

Kappaleen muovausaika numeerisessa painomuovauksessa riippuu geometriasta, valitusta z-syötöstä ja käytetystä muovausnopeudesta. Geometria vaikuttaa muovausradan pituuteen, ja jos muovausnopeus pidetään vakiona, radan pituus on suoraan verrannollinen muovausaikaan. Z-portaan arvo on suoraan verrannollinen muovausratojen määrään ja siten muovausaikaan.
Ouvinlampi

| Ouvinlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°15′33″N, 27°00′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Sammakkolampeen 
Järvinumero:  14.978.1.040
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,9 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,522 km  
Pinta-ala:  1,22 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiOuvinlampi 
Ouvinlampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Valtolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 200 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Tainaveden valuma-alueeseen (14.978) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,9 metriä mpy.
Oxygène

| Oxygène Jean-Michel Jarre |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1976
 Julkaistu: 1976
 Formaatti: 1976 (LP, C-kasetti)
 Tuottaja(t): Jean Michel Jarre
 Tyylilaji: elektroninen musiikki
 Kesto: 39.44
 Levy-yhtiö: Disques Dreyfus
Jean Michel Jarren muut julkaisut
| Les Granges Brûlées 1973 | Oxygène 1976 | Équinoxe 1978 |
Oxygène on Jean-Michel Jarren tuottama ja säveltämä, instrumentaalista elektronista musiikkia sisältävä albumi. Sen julkaisi Disques Dreyfus vuonna 1976 Ranskassa ja vuonna 1977 maailmanlaajuisesti. Levy on lisensoitu myös Polydorille.
Alun perin Jarrella oli vaikeuksia saada levyä julkaistuksi johtuen sen täysin instrumentaalisesta sisällöstä. Julkaisunsa jälkeen albumista tuli kuitenkin yksi kaikkien aikojen suosituimmista elektronisen musiikin saralla. Albumia myytiin maailmanlaajuisesti 15 miljoonaa kappaletta ja siitä tehtiin myös single-julkaisuja.
Vastapainona samantyylisten aikalaisartistien tuotannolle, kuten Kraftwerkin lähinnä futuristis-kokeelliselle äänimaailmalle tai Tangerine Dreamin tummanpuhuvalle ja kosmiselle musiikille, Oxygènella oli raikkaan avara ja vahvan melodinen sointi.
Raita ”Oxygène Part II” esiintyi australialaisessa Gallipoli-elokuvassa. ”Oxygène Part IV” julkaistiin singlenä, ja se on eräs kaikkien aikojen tunnetuimmista elektronisen musiikin teoksista sekä teki Jarresta tunnetun hyvin laajalti maailmassa. Pätkä kappaleesta toimi muun muassa Hittimittari-ohjelman tunnusmusiikkina italialaisen Hipnosis-yhtyeen esittämänä versiona.
Vuonna 1997 Jarre julkaisi jatko-osan Oxygene 7-13. Nimi viittaa ensimmäiseen albumiin laajemman teoskokonaisuuden kuutena ensimmäisenä osana. Tyylillisesti se edustaa samaa linjaa kuin ensimmäinen albumi ja siinä käytetään myös samantyylistä, analogiselta kuulostavaa äänimaailmaa.
Kappaleet

Oxygène (Part I) – 7.40
Oxygène (Part II) – 8.09
Oxygène (Part III) – 2.55
Oxygène (Part IV) – 4.15
Oxygène (Part V) – 10.24
Oxygène (Part VI) – 6.21
Instrumentit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  ARP 2600  EMS Synthi AKS  EMS Synthi VCS3  RMI Harmonic Synthesizer  |  Farfisa-urku  Eminent 310U -urku  Mellotron  Elka 707 -urku  |  EKO ComputeRhythm (Rhythmin' Computer)  |
Osterikastike

Osterikastike on tyypillisesti paksua ja tummanruskeaa.
Osterikastike on ostereista keittämällä valmistettu tummanruskea ja paksu maustekastike. Se on maultaan makeahkoa ja umamia[lähde? ], ja sitä käytetään erityisesti kasvisten, broilerin ja naudanlihan maustamiseen. Osterikastike on yleinen perusmauste Kiinan, Thaimaan, Malesian, Vietnamin ja Kambodžan keittiöissä[lähde? ]. Kastike valmistetaan tavallisesti osteriuutteesta, sokerista, suolasta, maissitärkkelyksestä ja vedestä. Toisinaan sokerikulööriä käytetään tummentamaan sen väriä, mutta korkealaatuinen osterikastike on luonnostaan tummaa.
Osterikastikkeen kulinaarisella historialla on yhtäläisyyksiä kala- ja soijakastikkeisiin, mutta nämä kaksi ovat koostumukseltaan juoksevampia ja maultaan suolaisempia.
Käyttö

Sienistä valmistettua kasvisruokavalioon sopivaa osterinmakuista kastiketta
Rapuja osterikastikkeessa
Härmekaalia osterikastikkeella