stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keuhkot
Keuhkojen rakenne > Keuhkojen verenkierto

Koska keuhkojen tehtävä on suorittaa kaasujen vaihtoa veren ja hengitysilman välillä, koko verenkierrossa kiertävä verimäärä kulkee keuhkojen kautta. Sydämen oikeasta kammiosta lähtevää, keuhkojen kautta kulkevaa ja sydämen vasempaan eteiseen palaavaa verenkiertoelimistön osaa kutsutaan usein pieneksi verenkierroksi; siinä valtimoissa eli tuovissa suonissa on elimistön kudoksista tulevaa vähähappista verta, ja laskimoissa eli vievissä suonissa on happipitoista verta.
Pienen verenkierron päävaltimot eli keuhkovaltimot haarautuvat siis sydämen oikeasta kammiosta ja kulkevat keuhkoihin keuhkonportin kautta. Sisällä keuhkoissa valtimot haarautuvat pienemmiksi valtimoiksi, siten, että kutakin keuhkoputkenhaaraa seuraa vierellä oma valtimon haaransa. Saavuttaessaan keuhkorakkulat valtimot muodostavat hiussuoniverkoston, joka ympäröi ohutseinäisiä keuhkorakkuloita. Kaasujen vaihto tapahtuu juuri veren kulkiessa hiussuonien läpi. Hiussuonet kuroutuvat yhteen laskimoiksi, joista muodostuvat edelleen keuhkolaskimot. Myös keuhkolaskimot kulkevat keuhkoportin kautta, ja kuljettavat lopulta hapekkaan veren sydämen vasempaan eteiseen.
Koska pienen verenkierron kautta keuhkoihin tuleva veri on kudoksissa kiertäessään luovuttanut valtaosan ravinteistaan, tätä kautta tuleva veri ei riitä tyydyttämään keuhkokudoksen omaa energiantarvetta. Siksi keuhkoihin tulee myös ohuita valtimonhaaroja isosta verenkierrosta. Niiden kautta keuhkot saavat riittävästi ravinteita toimintansa ylläpitämiseen.
Keuhkojen tilavuudet

Keuhkojen tilavuutta mitataan spirometrillä.  Spirometrillä saadaan selville FVC- ja FEV1-arvot. FVC (nopea vitaalikapasiteetti) kuvaa uloshengitetyn ilman maksimi-ilmamäärää. FVC- arvo kertoo myös keuhkojen koosta eli tilavuudesta. PEF-mittarilla mitataan ilman maksimivirtausta.
Keuhkotaudit

Keuhkosyöpä on yksi yleisimmistä keuhkosairauksista.lähde? Merkittävin syy keuhkotauteihin on tupakka. Radon ja asbesti ovat tupakoinnin jälkeen yksiä merkityksellisimmistä keuhkosyövän lähteistä.
Astma on keuhkoputkien limakalvojen tulehdussairaus, johon liittyy keuhkoputkien vaihtelevaa ahtautumista. Yskä, limaneritys, hengityksen vinkuminen ja hengenahdistus ovat tyypillisiä oireita. Astma on lasten yleisin pitkäaikaissairaus. Lääkehoitoa vaativista pitkäaikaissairauksista astma on toiseksi yleisin verenpainetaudin jälkeen. Astma voi liittyä allergiaan tai olla sisäsyntyistä.
Muita sairauksia ovat bronkiektasia, idiopaattinen keuhkofibroosi, ilmarinta, infektioastma, keuhkoahtaumatauti, keuhkolaajentuma, keuhkoparenkyymisairaudet, keuhkopussitulehdus, keuhkoputkentulehdus, keuhkoödeema, pölykeuhko, rasitusastma, SARS ja äkillinen hengitysvaikeusoireyhtymä.
Keuhkoja voidaan tutkia röntgentutkimuksilla ja tähystämällä. Keuhkoputken tähystämistä kutsutaan bronkoskopiaksi.
Terveys

Terveelliset elämäntavat ylläpitävät keuhkojen terveyttä. Aerobiologia vaikuttaa osaltaan keuhkojen terveyteen. Keuhkot pyrkivät suodattamaan ilman mukana kulkeutuvia haitallisia yhdisteitä, mutta tutkimusten mukaan ne kykenevät myös sitomaan ilmassa olevia ravinteita kuten vitamiineja, rasvahappoja ja hivenaineita, jotka ovat hyödyllisiä terveydelle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keuhkot Wikimedia Commonsissa
Hengityselimistö
Nenä
Nenäontelo
Nenän sivuontelo
Nielu
Kurkunpää
Henkitorvi
Keuhkot
Keuhkoputket
Keuhkorakkulat
Verenkierto
Veri  |  Sydän → Aortta → Valtimot → Hiussuonet → Laskimot → Onttolaskimot → Sydän → Keuhkovaltimorunko → Keuhkot → Keuhkolaskimo → Sydän
Piirros keuhkoista aukileikattuina.
Vaskiluoto

| Vaskiluodon suuralue> Vasklot storområde |
| --- | --- |
 Vaskiluoto ilmakuvassa.
 Kaupungin kartta, jossa Vaskiluodon suuralue korostettuna.  Vaasan suuralueet
Kaupunki:  Vaasa
Suuralue nro:  3
Väkiluku:  338 (31.12.2017) 
Kaupunginosat:  Satama   Sokeri   Niemeläntie
Vaskiluoto (ruots. Vasklot) on saari Vaasan keskustan edustalla. Sen koko on 2,5 neliökilometriä. Vaasan kaupunki pakkolunasti alueen Klemetsön suvulta. Nykyisin siellä on Vaasan ulkosatama, leirintäalue, hotelleja ja vesipuisto Tropiclandia, sekä aiemmin huvipuisto Wasalandia. Vaskiluodossa on lisäksi Cultor Oy:n tuotantolaitoksia ja Vaskiluodon voimalaitos. Vaskiluodossa sijaitsee yksi Vaasan kolmesta aidatusta koirapuistosta.
Vaskiluodon saari on yksi Vaasan kahdestatoista suuralueesta. Vuoden 2017 lopussa suuralueella asui 338 asukasta. Vaskiluoto muodostaa oman tilastollisen taajaman eikä siten ole osa Vaasan keskustaajamaa.
Vaskiluodon yhdistää Vaasan kaupungin mantereeseen Vaskiluodon silta.
Wärtsilä perusti Vaskiluotoon Smart Technology Hubin (STH). Myöhemmin nimi muutettiin muotoon Sustainable Technology Hub (STH). Suurin osa yhtiön Vaasan keskusta-alueella sijainneista toiminnoista siirtyi Vaskiluotoon vuoden 2022 aikana.lähde tarkemmin?
YIT suunnittelee Vaskiluotoon 21-kerroksista asuinrakennusta.
Kaupunginosat

Vaskiluodon suuralue jakautuu kolmeen nimettyyn tilastolliseen pienalueeseen, joiden rajat täsmäävät asemakaavassa määriteltyjen numeroitujen kaupunginosien 12–14 kanssa. Arkipuheessa Vaskiluoto mielletään kokonaisuudessaan yhdeksi kaupunginosaksi.
Satama
Sokeri
Niemeläntie
Satama

Vaskiluodossa toimii Vaasan ulkosatama. Vaasanlaivat harjoittaa sieltä ympärivuotista reittiliikennettä Ruotsiin Uumajaan.
Eppu ja Nuppu

Eppu ja Nuppu (engl. Ebb and Flo) on brittiläinen animoitu lasten televisiosarja, joka perustuu lastenkirjailija Jane Simmonsin kirjoittamiin kirjoihin. Sarja pyörii Nupun ja hänen koiransa Epun ympärillä.
Nuppu ei pidä Eppua koirana, eikä Eppu pidä Nuppua tyttönä, he ovat vain parhaita ystäviä.
Jaksot

Suomessa ohjelmaa on esitetty Pikku Kakkosen yhteydessä. Sarjaan on tuotettu yhteensä 26 jaksoa.
Noemi Rüegg

| Noemi Rüegg |
| --- | --- |
 Noemi Rüegg Tour de France Femmes -kilpailussa 2022.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. huhtikuuta 2001 (ikä 23)
Kansalaisuus:   Sveitsi
Pyöräilijä
Joukkue:  EF Education-Oatly
Laji:  maantiepyöräily
Rooli:  ajaja
Suurimmat voitot
  Maantieajon Sveitsin-mestaruus 2024 Tour Down Under 2025 
 Tiedot päivitetty: 19. tammikuuta 2025 
Noemi Rüegg (s. 19. huhtikuuta 2001 Schöfflisdorf, Zürichin kantoni; Sveitsi) on sveitsiläinen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Cogeas–Mettler–Look-joukkueessa vuonna 2020, edusti Stade Rochelais Charente-Maritime -tallia 2021, Team Jumbo–Vismaa vuosina 2022–2023 ja on vuodesta 2024 alkaen kilpaillut EF Education – Cannondale / EF-Oatly-Cannondale / EF Education-Oatly -tallissa. Hän kilpailee myös cyclocrossissa.
Rüegg voitti maantieajon Sveitsin-mestaruuden vuonna 2024. Hän voitti UCI Women's World Tour -sarjaan kuuluneen Tour Down Under -etappikilpailun 2025. Hän voitti Willunga Hillille päättyneen kilpailun "kuningataretapin", ja lopulta kokonaiskilpailun 13 sekunnin erolla Silke Smuldersiin.
Saavutuksia > Maantiepyöräily

Lähteet: Pro Cycling Stats, CycleBase
Saavutuksia > Cyclocross

Lähteet: Pro Cycling Stats, CycleBase
M/S Stena Spirit

| M/S Stena Spirit |
| --- | --- |
 M/S Stena Scandinavica Kielin satamassa.
Tyyppi:  matkustaja-autolautta
Lippuvaltio:   Bahama
Kotipaikka:   1988–2011: Göteborg    2011–: Nassau 
IMO-numero:  7907661
MMSI-numero:  311058100
Tunnuskirjaimet:  C6ZK8
Aiemmat nimet:  1988–2011 Stena Scandinavica
Omistaja:  Stena Bermuda Line Ltd.
Rakennustelakka:  Stocznia im Lenina, Gdańsk, Puola
Rakennusnumero:  B494/2
Vesillelasku:  16. huhtikuuta 1983
Luovutettu:  10. helmikuuta 1988
Tekniset tiedot
Pituus:  175,37 m
Leveys:  31,0 m
Syväys:  6,80 m
Bruttovetoisuus (GT):  39 178
Koneisto:  4 × Zgoda-Sulzer 16ZV49/48 diesel
Akseliteho:  33,098 MW
Nopeus:  40 km/h
Nopeus:  21,5 kn
Lastikapasiteetti:  1 628 m
M/S Stena Spirit (IMO 79077661) on Stena Line -varustamon autolautta, joka on koko ikänsä liikennöinyt Ruotsin Göteborgin ja Saksan Kielin väliä. Laivan kotisatama on Nassau ja se liikennöi Bahaman lipun alla. Laiva voi kuljettaa 2 500 matkustajaa, joita varten on 2 204 vuodetta. Henkilöautoja mahtuu mukaan 700 kappaletta, sillä autokansien pituus on 1 628 kaistametriä.
Laivan rakentaminen kesti kauan Puolan poliittisen tilanteen vuoksi ja 1987 se siirrettiin viimeisteltäväksi Göteborgiin Cityvarvet-telakalle. Kastamisen suoritti Ruotsin kuningatar Silvia Kielissa 10. helmikuuta 1988. Vuonna 1999 laiva oli korjattavana Landskronassa Öresundsvarvet-telakalla. Siitä muun muassa poistettiin 80 hyttiä, jotta saatiin lisää tilaa trailereille. Laivassa on ravintola, baari, kauppa, konferenssitilat, peliautomaatteja, rahanvaihtotoimisto, leikkihuone ja elokuvateatteri. Aluksen polttoaineenkulutus on 75 tonnia/24 h.
Sisaralukset

M/S Stena Baltica
M/S Stena Vision
M/S El Venizelos
Aiheesta muualla

Ruotsalaislautta kolaroi Gdynian satamassa[vanhentunut linkki]
Dipsomania

Dipsomania eli periodialkoholismi eli jaksoittaisjuopottelu eli tuurijuoppous on alkoholismin muoto. Dipsomaani voi olla pitkiä aikoja raittiina, mutta ryhdyttyään juomaan hänelle tulee useiden päivien, jopa viikkojen pituisia juomaputkia.lähde?
Sanajumalanpalvelus

Sanajumalanpalvelus on seurakunnan yhteinen jumalanpalvelus, jota voidaan viettää sekä sunnuntain tai muun pyhäpäivän pääjumalanpalveluksena että arkipäivän tai erityistilanteiden jumalanpalveluksena.
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Jumalanpalvelusten kirjassa on sanajumalanpalveluksen kaava, jota voidaan käyttää sekä sunnuntain että muun pyhäpäivän pääjumalanpalveluksena. Se soveltuu myös arkipäivän tai erityistilanteiden jumalanpalvelukseksi. Tällaisia ovat esimerkiksi nuorille tarkoitetut jumalanpalvelukset, eri oppilaitosten ja puolustusvoimien yksikköjen jäsenille tarkoitetut jumalanpalvelukset, kirkkovuoden juhla-aikojen jumalanpalvelukset ja teemajumalanpalvelukset, joita sävyttää jokin tietty teema kirkkovuoden aiheen ohella.
Sanajumalanpalveluksen kaavaa käytetään myös silloin, jos pappi ei sairauden tai muun syyn vuoksi voi johtaa jumalanpalvelusta. Sanajumalanpalveluksessa keskitytään sanaan ja rukoukseen eikä siihen liity ehtoollisenviettoa. Sanajumalanpalveluksessa on siten tilaa keskittyä tavallista laajemmin Raamatun lukemiseen, saarnaan tai musiikilliseen toteutukseen ja sen toteuttaminen voidaan tehdä monin eri vaihtoehdoin.
Kirkkovuoden juhla-aikojen päiviä varten on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Jumalanpalvelusten kirjassa erityisiä järjestyksiä sanajumalanpalveluksia varten. Tällaisia päiviä ovat muun muassa hiljaisen viikon ja pitkäperjantain jumalanpalvelukset, pyhäinpäivän iltajumalanpalvelus sekä jouluaaton ja jouluaamun jumalanpalvelus. Sanajumalanpalvelukseen voi liittyä myös sairaiden puolesta tapahtuva esirukous ja öljyllä voiteleminen.
Ruotsin kirkon kirkkokäsikirjassa sanajumalanpalvelus on nimeltään ”Jumalanpalvelus”. Se on jumalanpalvelus, jossa ei vietetä ehtoollista ja jossa kiinteitä kohtia on vähemmän kuin päämessussa ja sitä voidaan viettää seurakunnan pääjumalanpalveluksena. Sen järjestys seuraa päämessun järjestystä siten, että Kiitosateria (ehtoollisosa) jätetään pois.
Sanajumalanpalvelus on kehittynyt reformaation ajan saarnajumalanpalveluksesta (saks. Predigtgottesdienst). Myös katolisessa kirkossa on sitä vastaava jumalanpalvelus (saks. Wortgottesdienst tai Liturgie des Wortes).
Sanajumalanpalvelus Suomen ev. lut. kirkon jumalanpalvelusten kirjassa
I Johdanto
Alkuvirsi
Alkusiunaus (Siunaus, Vuorotervehdys)
Johdantosanat
Yhteinen rippi (Synnintunnustus, Synninpäästö, Kiitosrukous)
Virsi
Päivän rukous
II Sana
Ensimmäinen lukukappale (Voi jäädä pois)
Vastaus
Toinen lukukappale
Päivän virsi eli graduaali (Graduale)
Evankeliumi
Virsi
Saarna
Uskontunnustus (Credo) (Apostolinen uskontunnustus)
Virsi
III Rukous
Yhteinen esirukous
Isä meidän (Pater noster)
IV Päätös
Ylistysvirsi
Siunaus ja Lähettäminen
Päätösmusiikki
Banaanikärpäsen kasvatus laboratoriossa

Banaanikärpäspulloja. Vasemmalla pienempi risteytyspullo ja oikealla suurempi kasvatuspullo, jollaisessa eri kantoja ylläpdetään
Banaanikärpäsen kasvatus laboratoriossa tapahtuu tasaisessa lämpötilassa pidetyissä ja ilmavasti suljetuissa lasipulloissa, joiden pohjalle on valettu puuromaista kärpäsen toukkien ja aikuisten ravintoalustaa. Laboratorioissa banaanikärpäsiä käytetään  muun muassa erilaisissa geneettisissä ja fysiologisissa tutkimuksissa. Tutkimuksia varten laboratoriossa tulee olla mahdollisuus kasvattaa ja risteyttää useita erilaisia kärpäskantoja.
Kasvatuspullot ja sukupolvenkierto

Banaanikärpäsiä kasvatetaan pienissä lasipulloissa, jotka on suljettu ilmavasti joko sideharsolla tai vaahtomuovitupolla. Kantoja ylläpidetään suuremmissa, yleensä noin 200 ml:n vetoisissa kasvatuspulloissa. Haluttujen yksilöiden risteytys ja näiden jälkeläisten nopeampi kasvatus tehdään pienemmissä, yleensä noin 50 ml:n vetoisissa risteytyspulloissa. FlyBasen kautta tai suoraan kantakeskuksista postitse tilatut yksilöt kuljetetaan tätäkin pienemmissä, noin 10 ml:n muovipulloissa, joista ne on siirrettävä suurempiin pulloihin.
Koska banaanikärpänen on vaihtolämpöinen eliö, on sen sukupolven kierto riippuvainen kasvatuslämpötilasta. Siksi kasvatuspulloja pidetään yleensä kasvatushuoneessa, jonka lämpötila on vain noin 18 astetta. Tässä lämpötilassa banaanikärpäsen kehitys kestää noin 4 – 5 viikkoa. Risteytykset taas tehdään korkeammassa lämpötilassa, joka on yleensä noin 24 astetta. Näin kärpäset kehittyvät nopeammin ja risteytyksen tulos saadaan nopeammin selville. Kasvatuspulloissa olevat kärpäset siirretään uusiin pulloihin noin kuuden viikon välein, jotta ruoka olisi aina tuoretta ja etteivät banaanikärpäsen taudit pääsisi leviämään pulloissa. Yleensä samaa kantaa olevat eri pullot vaihdetaan noin kahden viikon väleillä, jotta osa pulloista on aina tuoreita.
Ravintoalusta

Kotioloissa banaanikärpäsiä kasvatettaessa (esimerkiksi akvaariokalojen ruoaksi) niiden kasvatus onnistuu parhaiten yksinkertaisesti erlenmeyer-pullon kaltaisessa lasiastiassa, johon on valettu hiivaa ja fruktoosisokeria sisältävää agaroosi- ja mannaryynihyytelöä. Laboratorio-olosuhteissa ravintoalustan koostumus on kuitenkin hieman monimutkaisempi, pääasiassa tautien ja homeiden torjunnan vuoksi. Yleinen valmistusohje noin 20 – 25 kpl 200 ml:n pulloon tarvittavalle "puurolle" sisältää seuraavat valmistusaineet:
1200 ml vettä
10 g agar-agaria
150 ml siirappia
20 g panimohiivaa
Nipagin M -liuosta
80 g mannaryynejä
elävän hiivan suspensiota (lisätään jäähtyneeseen massaan)
Aineksista hiivat toimivat kärpästen pääasiallisena ravintona. Hiivat puolestaan käyttävät siirappia ja mannaryynejä kasvaakseen. Agar antaa puurolle kiinteyttä ja Nipagin M estää homeiden kasvun. Puuro keitetään ja sitä valetaan steriloidun pullon pohjalle parin senttimetrin kerros, jonka jälkeen pullot suljetaan steriilillä vanutupolla. Pullojen annetaan seistä noin vuorokauden ajan, jotta ylimääräinen kosteus haihtuu ja massa jäähtyy huoneenlämpöiseksi. Kärpäset siirretään uuteen pulloon vanhasta pullosta nopeasti karistamalla.
Kantakirjat ja kantojen tilaus

Jokaisesta laboratoriossa ylläpidettävästä kannasta pidetään yleensä omaa kantakirjaa, johon merkitään kunkin kannan genotyyppi, sen ylläpidon vaativat erikoistoimenpiteet sekä havaitut sairaudet ym. Osa banaanikärpäslaboratorioista ylläpitää näitä tietoja myös internetissä. Banaanikärpästutkimuksen perinteiden mukaisesti useimmat laboratorioista ovat valmiita lähettämään ylläpitämiään kärpäskantoja maksutta muille tutkijoille, jotta myös nämä saavat tehdä kokeita harvinaisilla kannoilla. Maailmalla on myös muutamia niin sanottuja kaupallisia kantakeskuksia, jotka ylläpitävät suuria määriä erilaisia kärpäskantoja ja joiden kautta voi helposti tilata useimpia yleisiä mutanttikantoja. FlyBase, joka ylläpitää listaa kaikista tunnetuista mutanttikannoista, listaa myös sivuillaan kantojen saatavuustietoja.
Kouvolan iltalukio

Kouvolan iltalukio
Kouvolan iltalukio toimii Kouvolassa samoissa tiloissa Kouvolan Yhteislyseon kanssa. Kouvolan iltalukio on Pohjois-Kymenlaakson ainoa aikuislukio. Se on nuorten ja aikuisten oppilaitos, jossa opiskelu tähtää ennalta määrättyyn tavoitteeseen: peruskoulun, lukion, ylioppilastutkinnon tai yksittäisen aineen oppimäärän suorittamiseen.
Koulu on Opetushallituksen valvoma ja sillä on virallinen todistuksenanto-oikeus. Kouvolan iltalukiosta saatu päättötodistus vastaa täysin päivälukiosta saatua päättötodistusta.
Historia

Vuonna 1971 annettiin asetus, jonka mukaisesti Kouvolan lyseoon liitettiin lukuvuodesta 1971–1972 alkaen kuusiluokkainen iltalinja, jossa on kolmiluokkainen keskikouluaste ja kolmiluokkainen lukioaste. Kouvolan lyseon iltalinja aloitti toimintansa 1. syyskuuta 1971. Opetuksessa noudatettiin alusta alkaen uudenlaista jaksolukujärjestelmää.
Syyskuun 1976 alusta koulu siirtyi noudattamaan kurssimuotoista lukusuunnitelmaa, ja vuonna 1979 koulu muuttui luokattomaksi.
Elokuun alusta vuonna 1991 koulu muuttui hallinnollisesti itsenäiseksi kouluksi, Kouvolan iltalukioksi.
Syksyllä 1994 valmistuivat ensimmäiset ”kauppisylioppilaat”, ja 16. elokuuta 1999 perustettiin ammatillisen oppimiskeskuksen kanssa täysimittainen ammattilukio. Syyskuun 1999 alussa aloitettiin uutena opetusmuotona myös etälukio-opetus.
Lokakuussa 2003 aloitettiin maahanmuuttajille suunnattu suomi toisena kielenä -opetus.
Tammikuussa 2010 aloitettiin oppivelvollisuusiän ylittäneille maahanmuuttajille tarkoitettu monikulttuurinen peruskoulu.
Kouvolan iltalukio, Kouvolan Yhteislyseo sekä Kuusankosken lukio yhdistetään hallinnollisesti 1. elokuuta 2025 alkaen. Yhdistymisen myötä kaikki lukiot toimivat nykyisen Kouvolan yhteislyseon rehtorin alaisuudessa, jonka avuksi tulee 2–3 virka-apulaisrehtoria. Yhdistyminen voi myös aiheuttaa muutoksia siihen, missä tiloissa opetusta järjestetään. Lukioiden yhdistäminen ennakoi Kouvolan toiseen asteen opiskelijoiden määrän vähenemistä.
Aiheesta muualla

Kouvolan iltalukion kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Hirvensalmen hyvinvointiasema

| Hirvensalmen hyvinvointiasema |
| --- | --- |
 Hirvensalmen hyvinvointiasema elokuussa 2020.
Osoite:  Keskustie 4 52550 Hirvensalmi
Sijainti:  Hirvensalmi
Koordinaatit:  61.64300°N, 26.77452°E
Hirvensalmen hyvinvointiasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hirvensalmen hyvinvointiasema on Hirvensalmen kirkonkylällä toimiva kunnallinen sosiaali- ja terveysasema. Vuoden 2017 alusta Hirvensalmen terveys- ja sosiaalipalveluiden toteuttamisesta on vastannut usean kunnan yhteisen Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Essote ja vuoden 2023 alusta Etelä-Savon hyvinvointialue. Elokuussa 2020 hyvinvointiasema muutti Hirvensalmen keskustaan kunnantalon naapurustoon. Terveysaseman laboratoriotoiminnoista vastaa Itä-Suomen laboratoriokeskuksen liikelaitoskuntayhtymä (ISLAB), jonka osaomistaja Essote on.
Etelä-Savossa terveyskeskusten ja -asemien sijaan vuodesta 2017 viljellyt hyvinvointikeskus- ja hyvinvointiasema-nimitykset ovat herättäneet keskustelua. Esimerkiksi kielen ymmärrettävyysen kannalta ilmaisua on pidetty harhaanjohtavana ja jopa hallintolain vastaisena. Kielellisesti selkeämpää on kutsua toimipistettä edelleen Hirvensalmen sosiaali- ja terveysasemaksi.
Aiheesta muualla

Essote - sairaaloiden ja hyvinvointikeskusten osoitteet ja kartat (Arkistoitu – Internet Archive) (essote.fi)
Nuorteva

Nuorteva on suomalainen sukunimi. Se voi viitata seuraaviin henkilöihin:
Jussi Nuorteva (s. 1954), valtionarkistonhoitaja, Pekka Nuortevan poika
Kerttu Nuorteva (1912–1963), desantti, Santeri Nuortevan tytär
Matti Nuorteva (1928–2023), maatalous- ja metsäeläintieteen professori, Väinö Nuortevan poika
Pekka Nuorteva (1926–2022), biologi, Väinö Nuortevan poika
Santeri Nuorteva (vuoteen 1906 Nyberg, 1881–1929), sanomalehtimies, kansanedustaja
Väinö Nuorteva (vuoteen 1919 Nyberg, 1889–1967), pakinoitsija, professorin arvonimi, käytti nimimerkkiä Olli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nuorteva”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Erillinen pataljoona 17 (talvisota)

Erillinen pataljoona 17, myös nimellä Sallan pataljoona, oli talvisodan aikainen Suomen puolustusvoimien joukko-osasto, joka perustettiin ylimääräisten harjoitusten (YH) aikana Sallan rajakomppaniassa, jonka henkilöstö muodosti pataljoonan rungon. 1. komppania muodostettiin Sallan, 2. komppania Pelkosenniemen ja Savukosken sekä 3. komppania ja konekiväärikomppania Kemijärven reserviläisistä.
Yksiköt sekä niiden päälliköt ja vahvuudet perustettaessa

Esikuntakomppania
1. komppania (1./ErP 10) päällikkö kapteeni A. O. Väänänen
2. komppania (2./ErP 10) päällikkö luutnantti A. O. Nyyssölä
3. komppania (3./ErP 10) päällikkö luutnantti V. H. Kiiveri
Konekiväärikomppania (KKK/ErP 10) luutnantti K. E. Reini
Komentajat

jääkärimajuri Vilho Roininen 8.10. - 6.12.1939
kapteeni A. O. Väänänen 6.12.1939 - 28.2.1940
luutnantti V. H. Kiiveri 28.2.1940 -
Ennen talvisodan syttymistä pataljoona oli mukana luomassa edellytyksiä sissitoiminnalle Sallan suunnalla: se perusti maastoon
muona- ja ampumatarvikekätköjä.
Talvisodan alkaessa ErP 17 oli ryhmittynyt puolustukseen Kelsinkäisessä, jossa taistelut alkoivat 2.12., mutta pataljoona joutui perääntymään seuraavana Kuolajärven vesistölinjalle. Taistelut alkoivat siellä 5.12. Seuraavana päivänä paikalle saapui ErP 25. Peräntyvät suomalaisjoukot taistelivat Sallan kirkonkylässä 8.-9.12. Siihen asti ErP 17 oli ollut ainoa Sallan suunnalla toimiva joukko-osasto, ja sen vahvuus oli noin tuhat miestä.
ErP 17 taisteli yksinään venäläistä 122. divisioonaa vastaan, kunnes siitä ja avuksi tulleesta ErP 25:stä muodostettiin Osasto Roininen, joka jatkoi taistelua Sallan suunnalla. ErP 17:ää komensi Roinisen jälkeen kapteeni A. O. Väänänen sen ollessa osa osasto Roinista.
Perääntyminen jatkui Kemijärven suuntaan aina Joutsijärven kylän tasolle, jolloin rajalta oli peräännytty 161 km. Täällä venäläisten eteneminen pysäytettiin 20.12. eli lähes kolmen viikon perääntymisen jälkeen. Tämän jälkeen EP 17 pääsi kolme päivän lepoon ErP 26:n ottaessa rintamavastuun.
ErP 17 majoittui Joutsijärven länsipuolelle Mäntyvaaran maastoon. Tällöin selvisi, että Mäntyvaaran laelle oli edennyt venäläisjoukkoja, jotka ErP 17 joutui tuhoamaan. Taistelussa kaatui kaikkiaan noin 600 venäläissotilasta.
Venäläisjoukot perääntyivät tammikuussa Joutsijärveltä Märkäjärven maastoon. Rintama vakiintui tälle tasolle, jossa osasto Roinisen joukkojen lisäksi toimi JR 40 ja helmikuun lopulla 1940 ruotsalais-norjalainen vapaaehtoisyksikkö Svenska frivilligkåren. ErP 17 jatkoi talvisodan loppuvaiheessa sissitoimintaa Märkävaaran–Sallan tieosuudella ruotsalaisyksikölle alistettuna. Tunnetuimpana partiojohtajana toimi ylikersantti Olli Remes.
Gnesin-musiikkiakatemia

| Gnesin-musiikkiakatemia> Российская академия музыки имени Гнесиных |
| --- | --- |

Perustettu:  1895
Tyyppi:  musiikkikorkeakoulu
Henkilökunta:  400
Opiskelijoita:  2000
Sijainti:  Moskova,  Venäjä ()
Osoite:  Povarskaja 30/36 121069 Moskova
Sivusto:  http://www.gnesin-academy.ru/
päärakennus Moskovassa
Gnesin-musiikkiakatemia  eli Gnesin-instituutti (ven. Российская академия музыки имени Гнесиных, Rossijskaja akademija muzyki imeni Gnesinyh, "Gnesineille nimetty Venäjän musiikkiakatemia") on Venäjän valtion maineikas musiikkikorkeakoulu Moskovassa.
Historia

Sisarukset Jelena, Jevgenija ja Marija Gnesina perustivat yksityisen musiikkioppilaitoksen ("Музыкальное училище Е. и М. Гнесиных") vuonna 1895. Vuonna 1920 koulu jaettiin musiikin perusopetuksen ja edistyneemmän opetuksen yksiköihin. Vuonna 1944 nimeksi tuli "Gnesinien valtiollinen musiikillis-pedagoginen instituutti" ("Государственного музыкально-педагогического института имени Гнесиных"), ja vuonna  1946 koulu tarjosi täyden kymmenvuotisen peruskoulutuksen. Koulun nimi muuttui nykyiseksi "Gnesinien venäläiseksi musiikkiakatemiaksi" ("Российская Академия музыки имени Гнесиных") vuonna  1992 .