Brasilian asevoimat
Historia > Aseelliset konfliktit, joissa Brasilia oli osallisena

Guararapesin ensimmäinen taistelu (1648): Portugalilaisten merkittävä voitto, joka johti hollantilaisten miehityksen päättymiseen. Tämän taistelun ansiosta vuotta 1648 pidetään Brasilian armeijan perustamisvuonna.
Cayennen maihinnousu (1809): Englantilais-portugalilaisen retkikunnan yhdistetty sotilasoperaatio Cayennea vastaan, joka oli Ranskan Etelä-Amerikan siirtomaan Ranskan Guayanan pääkaupunki vuonna 1809 Napoleonin sotien aikana.
Luso-brasilialainen hyökkäys (1816-1820): Aseellinen konflikti Portugalin, Brasilian ja Algarvesin Yhdistyneen kuningaskunnan sekä José Artigasin partisaanien välillä Banda Orientalista (itärannikko), nykyisestä Uruguaysta.
Brasilian itsenäisyyssota (1822-1824): Sarja sotaretkiä, joiden tavoitteena oli lujittaa Brasilian itsemääräämisoikeutta ja lopettaa Portugalin vastarinta.
Päiväntasaajan konfederaatio (1824): Lyhytaikainen kapina, joka tapahtui Brasilian koillisosassa Brasilian itsenäisyystaistelun aikana.
Cisplatinen sota (1825-1828): Río de la Platan yhdistyneiden maakuntien ja Brasilian valtakunnan välinen aseellinen konflikti Banda Orientalin eli ”itärannan” alueesta sen jälkeen, kun yhdistyneet maakunnat olivat vapautuneet Espanjasta.
Ragamuffinin sota (1835-1845): Republikaanien kansannousu, joka alkoi Etelä-Brasiliassa Rio Grande do Sulin ja Santa Catarinan osavaltioissa vuonna 1835. Kenraalien Bento Gonçalves da Silvan ja Antônio de Sousa Neton johtamat kapinalliset, joita italialainen taistelija Giuseppe Garibaldi tuki, antautuivat keisarillisille joukoille vuonna 1845.
Platonin sota (1851-1852): Brasilian keisarikunta ja sen liittolaiset ryhtyivät sotaan Argentiinan liittovaltion diktaattoria Juan Manuel de Rosasia vastaan.
Uruguayn sota (1864-1865): Brasilian väliintulo Uruguayssa. Argentiinan tuella keisarilliset joukot syrjäyttivät presidentti Atanasio Aguirren virasta ja asettivat hänen tilalleen kenraali Venancio Floresin.
Paraguayn sota (1864-1870): Yli 200 000 brasilialaista taisteli tässä konfliktissa, jota pidetään Brasilian historian vakavimpana.
Brasilian laivastokapina (1893-1894): Aseellinen kapina, jonka takana olivat pääasiassa amiraalit Custodio de Mello ja Saldanha da Gama ja Brasilian laivaston alukset, jotka vastustivat Rio de Janeirossa toimivan keskushallinnon perustuslain vastaista vallassa pysymistä.
Canudosin sota (1893-1897): Kapinalliset päihittivät kolme ensimmäistä sotilasjoukkoa, jotka lähetettiin hillitsemään kapinaa.
Contestadon sota (1912-1916): oli siirtokuntalaisten ja maaherrojen välinen sissisota maasta, jota Brasilian valtion poliisi- ja sotilasjoukot tukivat. Sota kesti lokakuusta 1912 elokuuhun 1916.
Brasilia ensimmäisen maailmansodan aikana: Brasilia osallistui ensimmäiseen maailmansotaan vuonna 1917 kolmoisententen rinnalla. Brasilia osallistui ensimmäiseen maailmansotaan pääasiassa Atlantin sotaretkellä ja vähemmän maasodassa.
Perustuslaillinen vallankumous (1932): São Paulon osavaltiossa Brasiliassa heinäkuun ja lokakuun 1932 välisenä aikana tapahtunut aseellinen liike, jonka tavoitteena oli Getúlio Vargasin väliaikaisen hallituksen kukistaminen ja Brasilian uuden perustuslain julistaminen.
Brasilia toisessa maailmansodassa (1942-1945): Brasilia julisti sodan natsi-Saksaa vastaan elokuussa 1942 ja lähetti vuonna 1944 Italiaan 25 334 sotilaan vahvuisen sotilasjoukon. Brasilia toimitti myös elintärkeitä raaka-aineita sotatoimiin ja luovutti tärkeitä lentotukikohtia Natalissa ja Fernando de Noronhan saaristossa, jotka mahdollistivat Pohjois-Afrikan maihinnousun eli Soihtu-operaation, ja sillä oli keskeinen rooli Etelä-Atlantin meriväylien vartioinnissa.