stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Reincarnation of Benjamin Breeg
Aiheesta muualla

Sivusto Benjamin Breegistä
Iron Maiden
| --- | --- |
Studioalbumit:   Iron Maiden  Killers  The Number of the Beast  Piece of Mind  Powerslave  Somewhere in Time  Seventh Son of a Seventh Son  No Prayer for the Dying  Fear of the Dark  The X Factor  Virtual XI  Brave New World  Dance of Death  A Matter of Life and Death  The Final Frontier  The Book of Souls  Senjutsu 
Livealbumit:   Live After Death  A Real Live One  A Real Dead One  Live at Donington  A Real Live Dead One  Rock in Rio  BBC Archives  Beast over Hammersmith  Death on the Road  Flight 666 – The Original Soundtrack  En Vivo!  Maiden England ’88  The Book of Souls: Live Chapter  Nights of the Dead, Legacy of the Beast: Live in Mexico City 
EP:t:   The Soundhouse Tapes  Live!! +one  Maiden Japan  No More Lies 
Kokoelmat:   Best of the Beast  Ed Hunter  Edward the Great  Best of the 'B' Sides  The Essential Iron Maiden  Somewhere Back in Time  From Fear to Eternity 
Boksit:   The First Ten Years  Eddie's Head  Eddie's Archive 
Singlet:   ”Running Free”  ”Sanctuary”  ”Women in Uniform”  ”Twilight Zone”  ”Purgatory”  ”Run to the Hills”  ”The Number of the Beast”  ”Flight of Icarus”  ”The Trooper”  ”2 Minutes to Midnight”  ”Aces High”  ”Wasted Years”  ”Stranger in a Strange Land”  ”Can I Play with Madness”  ”The Evil That Men Do”  ”The Clairvoyant”  ”Infinite Dreams”  ”Holy Smoke”  ”Bring Your Daughter... to the Slaughter”  ”Be Quick or Be Dead”  ”From Here to Eternity”  ”Wasting Love”  ”Fear of the Dark (live)”  ”Hallowed Be Thy Name (live)”  ”Man on the Edge”  ”Lord of the Flies”  ”Virus”  ”The Angel and the Gambler”  ”Futureal”  ”The Wicker Man”  ”Out of the Silent Planet”  ”Wildest Dreams”  ”Rainmaker”  ”The Reincarnation of Benjamin Breeg”  ”Different World”  ”El Dorado”  ”Satellite 15... The Final Frontier”  ”Coming Home”  ”Speed of Light”  ”Empire of the Clouds”  ”The Writing on the Wall”  ”Stratego” 
Videotallenteet:   Live at the Rainbow  Video Pieces  Behind the Iron Curtain  Live After Death  12 Wasted Years  Maiden England  The First Ten Years  From There to Eternity  Donington Live 1992  Raising Hell  Classic Albums: The Number of the Beast  Rock in Rio  Visions of the Beast  The Early Days  Death on the Road  En Vivo!  Maiden England '88 
Katso myös:   Jäsenet  Diskografia  Kappaleluettelo  Kiertueet  Tribuutit  Eddie  Blaze Bayley  Michael Kenney  Psycho Motel  Samson  Urchin  Lauren Harris
Tillia

| Tillia |
| --- | --- |
 Tillia
 Koordinaatit: 16°8′13″N, 4°47′33″E 
Valtio:  Niger
Alue:  Tahoua
Departementti:  Tchintabaraden
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
Väkiluku (2010):  23 200
Aikavyöhyke:  UTC+1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tillia on maalaiskunta ja sen keskuskylä Tahouan alueen Tchintabaraden departementissa Nigerissä. Se sijaitsee Saharan ja Sahelin siirtymäalueella 185 kilometriä Tahouasta luoteeseen ja 135 kilometriä Tchintabaradenista länteen. Kunnassa on 23 200 (vuonna 2010, arvio) ja kylässä 2 000 asukasta (vuonna 2001, väestönlaskenta).
Tillian kunnan pinta-ala on virallisesti noin 22 000 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa ja koillisessa Tchintabaradenin departementin Tassaran, idässä Tchintabaradenin ja kaakossa Kaon kuntiin, etelässä Tahouan departementin Affalan, Takanamatin ja Tébaramin kuntiin, lounaassa Filinguén departementin Sanamin ja Abalan kuntiin sekä lännessä Maliin, jossa huomattavin asutuskeskus on Andéramboukane.
Kuntaan kuuluu 12 hallinto- ja kaksi perinteistä kylää, 7 pikkukylää, 22 leiriä ja 17 vedenottopaikkaa. Asukkaista 70 % on tuaregeja, 22 % fulbeja, 6 % hausoja ja 2 % arabeja. Tuaregeilla ja fulbeilla on perinteiset päällikkönsä Telemcesissä ja Machakarissa. Asutus on keskittynyt kunnan länsi- ja eteläosiin.
Seudun pääelinkeinot ovat osin paimentolaisuuteen perustuva karjanhoito sekä maanviljely. Osa alueesta on täysin asumatonta autiomaata.
The Redshift

| The Redshift Omnium Gatherum |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : maalis–huhtikuu 2008; Sound Supreme -studio, Hämeenlinna & SouthEastSounds Studio, Karhula
 Julkaistu: 22. syyskuuta 2008
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: melodinen death metal
 Kesto: 47.52
 Levy-yhtiö: Candlelight
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 24
Omnium Gatherumin muut julkaisut
| Stuck Here on Snakes Way 2007 | The Redshift 2008 | New World Shadows 2011 |
The Redshift on suomalaisen death metal -yhtye Omnium Gatherumin vuonna 2008 julkaistu neljäs studioalbumi.
Kappaleet

Nail – 03.44
A Shadowkey – 04.29
Chameleon Skin – 04.56
No Breaking Point – 03.47
The Return – 05.28
Shapes on Shades – 04.51
The Red Shifter – 03.41
Greeneyes – 04.39
The Second Flame – 04.24
Song for December – 02.19
Distant Light Highway – 05.34
Kokoonpano

Jukka Pelkonen – laulu
Harri Pikka – kitara, kosketinsoitin
Markus Vanhala – kitara
Eerik Purdon – bassokitara
Jarmo Pikka – rummut
Aapo Koivisto – kosketinsoitin
Kokoonpano > Muut tekijät

Janne Saksa – äänittäjä
Teemu Aalto – äänittäjä
Dan Swanö – miksaaja, masteroija
Olli Lappalainen – grafiikka, design
Markus Männistö – valokuvat
Arvostelut

Allmusic:
Imperiumi: 9½/10
Soundi:
V2.fi:
Aiheesta muualla

Albumi The Redshift Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
The Redshift discogs.com -sivustolla
Omnium Gatherum
| --- | --- |
Studioalbumit::   Spirits and August Light  Years in Waste  Stuck Here on Snakes Way  The Redshift  New World Shadows  Beyond  Grey Heavens  The Burning Cold  Origin 
EP:t:   Steal the Light  Slasher
Tadaaki Otaka

Tadaaki Otaka (jap. 尾高 忠明; s. 1947 Kamakura) on japanilainen kapellimestari. Hän opiskeli Toho Gakuen -musiikkikoulussa Hideo Saiton johdolla ja jatkoi opintojaan Wienissä Hans Swarowskyn ja Spannagelin? johdolla. Otaka on toiminut muun muassa Tokion filharmonikkojen sekä NHK-sinfoniaorkesterin vakituisena kapellimestarina ja Osakan filharmonikkojen musiikillisena johtajana. Hänet tunnetaan erityisen hyvin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa hän on johtanut lukuisia merkittäviä orkestereita.
Oopperan alalla Otaka on johtanut muun muassa Peter Grimesin, Fidelion, Lepakon, Toscan, Tannhäuserin, Carmenin, Taika-ampujan ja Salomen esityksiä. Hän on myös johtanut muiden muassa Teizo Matsumuran, Toru Takemitsun ja Akira Miyoshin teosten kantaesityksiä.
Tillanen

Tillanen on seuraavien suomalaisten sukunimi:
Fabian Tillanen (1895–1976), kansanedustaja (SKDL) ja maanviljelijä
Ilkka Tillanen (s. 1981), poliitikko (Vasemmistoliitto) ja rap-artisti
Kai Tillanen (s. 1981), jääkiekkoilija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Tillandz

Tillandz tarkoittaa seuraavia:
Elias Tillandz, synt. Tillander (1640–1693), ruotsalaissyntyinen suomalainen lääkäri, kasvitieteilijä ja yliopiston rehtori
3272 Tillandz on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi.
Tiller

Tiller on seuraavien henkilöiden sukunimi:
George Tiller (1941–2009), yhdysvaltalainen aborttilääkäri
Henry Tiller (1914–1999), norjalainen nyrkkeilijä
Nadja Tiller (1929–2023), itävaltalainen näyttelijä
Rasmus Fossum Tiller (s. 1996), norjalainen maantiepyöräilijä
Simen Tiller (s. 1995), norjalainen yhdistetyn hiihtäjä.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Tony Thompson (nyrkkeilijä)

| Tony Thompson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Anthony Tyrone Thompson
Syntynyt: 18. lokakuuta 1971 Washington, D.C.
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Nyrkkeilijä
Lempinimi:  The Tiger
Pituus:  196  cm
Painoluokka:  raskassarja
Kätisyys:  vasenkätinen
Ammattilaistilastot
Ottelut:  47
Voitot:  40
– tyrmäysvoitot:  27
Tappiot:  7
Ratkaisemattomat:  0
Ei tuomiota/ mitätöity:  0
Tony Thompson (s. 18. lokakuuta 1971 Washington) on yhdysvaltalainen raskaansarjan nyrkkeilijä. Thompson debytoi vuonna 2000 otellen viidesti. Thompson voitti otteluista neljä mutta hävisi viidennessä itseään hieman kokeneemmalle Eric Kirklandille tuomariäänin nelieräisessä kamppailussa.
Tappiosta toivuttuaan Thompson jatkoi uraansa. Vastustajien taso koheni hitaasti ja vuonna 2006 sitkeä työ palkittiin tasokkaammilla otteluilla. Vuonna 2006 Thompson voitti kaikin tuomariäänin Dominick Guinnin täydet erät kestäneessä kamppailussa. Vuonna 2007 Thompson voitti kaikin tuomariäänin Timor Ibragimovin ja tyrmäsi WBO-liiton haastajaottelussa Luan Krasniqin. Tämän jälkeen Thompson raivasi tieltään heikon Cliff Couserin pitäen tämän jälkeen lähes vuoden ottelutauon. Vuonna 2008 Thompson pääsi WBO-liiton titteliotteluun ukrainalaista Volodymyr Klytškoa vastaan. Thompson hallitsi ottelun alkua ja sai kokoisensa Klytškon ajoittain pahoihin vaikeuksiin mutta romahti henkisesti ottelun edetessä pidemmälle ja tuli tyrmätyksi näyttävästi 11. erässä.
Aiheesta muualla

boxrec.com
Tadamichi Kuribayashi

| Tadamichi Kuribayashi |
| --- | --- |
 Kenraali Kuribayashi
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. heinäkuuta 1891 Nagano, Japani
Kuollut: 26. maaliskuuta 1945 (53 vuotta) Iwo Jima, Japani
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Japani
Palvelusvuodet:  1914–1945
Taistelut ja sodat:  Toinen maailmansota
Sotilasarvo:  Kenraaliluutnantti ja kenraali
Kenraali Tadamichi Kuribayashi (jap. 栗林忠道, Kuribayashi Tadamichi, 7. heinäkuuta 1891 Nagano, Japani – 23. maaliskuuta 1945 Iwo Jima, Japani) oli japanilainen kenraali ja Iwo Jiman varuskunnan komentaja toisessa maailmansodassa. Hän otti osaa miehineen Iwo Jiman taisteluun, jossa kaatui. Erkki Arnin mukaan Kuribayashi ja koko hänen esikuntansa olisi tehnyt seppukun kun tuli selväksi että heitä uhkasi sotavankeus. Toisen teorian mukaan Kuribayashi olisi riisunut sotilasmerkkinsä ja kaatunut viimeisissä taisteluissa rivimiehenä, jotta taistelujen jälkeen ruumista ei voitaisi tunnistaa.
Clint Eastwoodin elokuvassa Kirjeitä Iwo Jimalta (2006) Kuribayashin roolin esittää Ken Watanabe.
Suurijärvi (Kuhmoinen)

| Suurijärvi |
| --- | --- |
 Maanmittauslaitoksen ortoilmakuva Suurjärvestä. Kuvan ylälaidassa näkyy osa Takajärvestä.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°36′15″N, 25°19′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  Salakkaoja Kaijaan 
Järvinumero:  14.221.1.070
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,6 m  
Pituus:  1,7 km  
Leveys:  680 m  
Rantaviiva:  4,997 km  
Pinta-ala:  51,874 ha  
Saaria:  3 
 fiSuurijärvi 
Suurijärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Myllykylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 52 hehtaaria, se on 1,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme pientä saarta ja järven rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä. Rannat ovat pääosin metsämaata, mutta järven ympäristössä on myös peltoja. Järvellä on lähes 20 taloa ja vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,6 metriä mpy. Siihen johtaa viisi ojaa, joista yksi tulee Takajärvestä. Suurijärvi laskee sen eteläpäästä lähtevää Salakkaojaa pitkin Kaijaan. Laskuojan pituus on 1,8 kilometriä ja pudotus 8,1 metriä.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty.
Vuoden 1966 peruskartassa järvellä oli viisi taloa. Lisäksi järven itäpäässä oli neljäs saari. Vuoteen 1986 mennessä saari oli kasvanut mantereeseen kiinni ja järvelle oli rakennettu noin kymmenen taloa lisää.
Teknologinen singulariteetti

Teknologinen singulariteetti (lyh. singulariteetti) tarkoittaa tulevaisuudentutkimuksessa hypoteesiä, jossa tietyssä pisteessä tulevaisuudessa ihmiskunnan teknologinen kehitys kiihtyy niin nopeasti ja hallitsemattomasti, että siitä seuraa täysin edeltä arvaamattomia ja peruuttamattomia muutoksia kaikkiin ihmiskunnan perusrakenteisiin. Ilmiön nimitys on analogia, joka viittaa modernin fysiikan sääntöjen kaatumiseen lähellä mustan aukon singulariteettia.
Singulariteettihypoteesin suosituimmassa mallissa syntyy ihmistä korkeampi älykkyys (tehostettu ihmisäly tai tekoäly), jonka seurauksena kyseinen älykkyys voi iteroivasti nostaa omaa älykkyyttään sitä mukaa mitä älykkäämmäksi se tulee.
Monet tutkijat, kuten Stephen Hawking, ovat ilmaisseet huolensa siitä, että keinotekoinen superälykkyys voi johtaa ihmiskunnan sukupuuttoon. Singulariteetin seurauksista ja sen mahdollisista hyödyistä tai haitoista ihmiskunnalle on keskusteltu kiivaasti.
Historia

Käsitteestä puhuttiin jo 1950-luvulla, alun perin "singulariteetin" konseptin kehitti John von Neumann. Vuonna 1965 I.J Good esitti älykkyysräjähdysmallin, jossa itseään paranteleva tekoäly luo itsestään uusia älykkäämpiä sukupolvia yhä nopeammin, mikä aiheuttaa älykkyyden "räjähdyksen", jonka tuloksena on voimakas superälykkyys joka ylittää moninkertaisesti kaiken ihmisälykkyyden.
Yleiseen tietoisuuteen teknologinen singulariteetti konseptina tuli vasta 1993 matemaatikko ja tieteiskirjailija Vernor Vingen artikkelissa Coming Technological Singularity. Vuonna 2005 Raymond Kurzweil julkaisi kirjan The Singularity is near: When humans transcend biology ja on sen jälkeen ollut näkyvimpiä singulariteetista puhujia.
Teknologisen singulariteetin ajankohdasta on tehty useita erilaisia ennusteita, jotka vaihtelevat vuodesta 2007 (Dan Clemens 1996) vuoteen 2017 (Terence McKenna 1996), ja siitä vuosikymmeniä tai vuosisatoja eteenpäin. Vinge ennusti kirjassaan singulariteetin saavuttamisen noin vuoteen 2023 ja Kurzweil ennustaa vuotta 2045. Yleisin tarjottu ajanjakso on noin 2030-luvulta eteenpäin.
Singularitarianismi

Singularitarianismi on moraalifilosofia, jonka mukaan turvallisen teknologisen singulariteetin käynnistäminen on mahdollista ja toivottavaa. Alun perin termin ”singularitarianisti” määritteli Mark Plus vuonna 1991 tarkoittamaan ”singulariteettiin uskovaa”, mutta myöhemmin termi on määritelty uudelleen tarkoittamaan ”singulariteettiaktivistia” eli ihmistä, joka näkee singulariteetin rakennusprojektina ja toimii tavoilla, joiden arvelee edistävän turvallisen ja ihmisystävällisen[lähde? ] supertekoälyn rakentamista.
Ajatuksen uskottavuus

Monet tunnetut teknologit ja akateemikot ovat kiistäneet teknologisen singulariteetin uskottavuuden, mukaan lukien Paul Allen, Jeff Hawkins, John Holland, Jaron Lanier, sekä Gordon Moore, jonka lakiin viitataan usein käsitteen tukena.
Useimmat ehdotetut menetelmät yli-inhimillisten tai transhumanistisien mielien luomiseksi voidaan jakaa kahteen kategoriaan: ihmisaivojen älykkyyden tehostamiseen ja tekoälyyn. Useat mahdolliset tiet älykkyysräjähdykseen, joita kaikkia aktiivisesti tavoitellaan, ja joissa on viime vuosina tapahtunut myös valtavasti edistystä, tekevät singulariteetistä ajatuksena todennäköisemmän.
Ajatuksen uskottavuus > Ihmisälykkyyden tehostaminen

Biotekniikan ja geenitekniikan kehitys osoittaa jo potentiaalinsa ihmisten rajoitusten vähentämisessä ja sairauksien hoidossa. Nootrooppiset aineet ja suorat aivokäyttöliittymät ovat kehittyviä tieteenaloja, jotka vihjaavat kognitiivisen tehostamisen mahdollisuuteen. Jopa mielen lataamista digitaaliseen ympäristöön tutkitaan teoreettisissa kehyksissä ja varhaisen vaiheen kokeissa, tosin vielä hyvin spekulatiivisesti.
Ajatuksen uskottavuus > Tekoäly

Tekoälyn kykyjen laajentuminen on ollut räjähdysmäistä viime vuosina. Koneoppimisalgoritmit ovat saavuttamassa läpimurtoja aloilla, joita pidettiin aikoinaan ihmisälyn erityispiirteinä, kuten kielen ymmärtämisessä, ongelmanratkaisussa ja luovuudessa. Kasvavat investoinnit tekoälytutkimukseen ja laskentatehon eksponentiaalinen kehitys viittaavat siihen, että älykkyydeltään ihmistasoisen tai yli-inhimillisen tekoälyn luominen on mahdollista.
Mahdolliset vaikutukset

Teknologian kehitys on aiheuttanut merkittäviä muutoksia talouskasvun nopeudessa. Esimerkiksi neoliittisen vallankumouksen jälkeen maatalouspohjainen talous kaksinkertaistui joka 900. vuosi, kun taas teollisen vallankumouksen jälkeen maailmantalous on kaksinkertaistunut joka 15. vuosi. Ekonomisti Robin Hansonin mukaan, jos tekoäly aiheuttaa samanlaisen vallankumouksen, talouden voisi odottaa kaksinkertaistuvan jopa viikoittain.
Mahdolliset vaikutukset > Epävarmuus ja riskit

Tekoälyn kehitykseen liittyy merkittäviä epävarmuustekijöitä, eikä ole selvää, olisiko tekoälyn äkillinen kehitys lopulta hyödyllistä vai haitallista ihmiskunnalle. Jotkut tutkijat, kuten fyysikko Stephen Hawking, ovat todenneet, että tekoälyn kehitys voi tarjota "arvaamattomia hyötyjä ja riskejä", mutta myös aiheuttaa eksistentiaalisen uhan. Tämän vuoksi useat organisaatiot, kuten Future of Humanity Institute ja Machine Intelligence Research Institute, pyrkivät kehittämään keinoja linjata tekoälyä ihmisarvojen kanssa.
On olemassa useita skenaarioita, joissa tekoäly saattaisi aiheuttaa vakavia ongelmia. Tekoäly saattaisi esimerkiksi eliminoida ihmiskunnan kilpaillakseen rajallisista resursseista tai edistääkseen omaa selviytymistään. Nick Bostrom on esittänyt, että jos ensimmäiselle superälykkäälle tekoälyohjelmalle ei anneta tarpeeksi selkeitä toimintaohjeita, saattaisi se esimerkiksi päättää käyttää koko aurinkokunnan materiaa ratkaistakseen matemaattisen ongelman, tuhoten samalla ihmiskunnan.
Eliezer Yudkowsky on todennut, että vihamielisen tekoälyn luominen saattaa olla helpompaa kuin ystävällisen tekoälyn kehittäminen. Vaikka molemmat edellyttävät suuria parannuksia optimointiprosessissa, ystävällinen tekoäly vaatisi myös kyvyn säilyttää tavoiterakenteet muuttumattomina itseparantumisen aikana, jottei tekoäly muuttuisi vihamieliseksi.
Mahdolliset vaikutukset > Uusi vaihe sosiobiologisessa evoluutiossa

Vaikka teknologinen singulariteetti nähdään usein äkillisenä tapahtumana, jotkut tutkijat väittävät, että nykyistä muutoksen nopeutta voidaan pitää singulariteettia lähestyvänä. Lisäksi on esitetty, että olemme juuri nyt keskellä suurta evoluutiomuutosta, jossa teknologia, biologia ja yhteiskunta yhdistyvät. Digitaalinen teknologia on yhdistynyt ihmisyhteiskunnan arkeen kiistattomana ja monissa tapauksissa elintärkeänä osana.
Vuoden 2016 Trends in Ecology & Evolution -lehden artikkelissa todetaan, että ihmiset omaksuvat jo biologian ja teknologian fuusioita. Vietämme suurimman osan valveillaoloajastamme kommunikoiden digitaalisilla kanavilla. Luotamme tekoälyyn autojen luistonestojärjestelmien ja lentokoneiden autopilottien kautta. Joka kolmas avioliitto Yhdysvalloissa alkaa verkossa, mikä osoittaa digitaalisten algoritmien olevan osa myös ihmisten pariutumista ja lisääntymistä.
Artikkelissa jatketaan, että evoluution näkökulmasta useat aiemmat suuret evoluutiomuutokset ovat aiheutuneet informaation varastoinnin ja replikoinnin innovaatioiden kautta (RNA, DNA, monisoluisten organismien kehittyminen, sekä kulttuuri ja kieli). Nykyisessä evoluution vaiheessa hiilipohjainen biosfääri on synnyttänyt kognitiivisen järjestelmän (ihmiset), joka kykenee luomaan teknologiaa, joka johtaa vastaavaan evoluutiomuutokseen.
Ihmisten luoma digitaalinen informaatio on saavuttanut samankaltaisen suuruusluokan kuin biologinen informaatio biosfäärissä. 1980-luvulta lähtien digitaalisesti tallennetun tiedon määrä on kaksinkertaistunut noin joka 2,5 vuosi, saavuttaen noin 5 zettatavua vuonna 2014 (5×1021 tavua).
Biologisesti ajateltuna, maapallolla on 7,2 miljardia ihmistä, joilla jokaisella on 6,2 miljardin nukleotidin kokoinen genomi. Koska yksi tavu voi koodata neljä nukleotidiparia, jokaisen maapallon ihmisen genomi voitaisiin koodata noin 1×1019 tavulla. Digitaalinen maailma tallensi viisisataa kertaa enemmän tietoa vuonna 2014. Jos digitaalisen tallennuksen kasvu jatkuu nykyisellä 30–38% vuotuisella kasvulla, se kilpailee kaiken DNA:ssa olevan informaation kanssa kaikissa maapallon soluissa noin 110 vuoden kuluessa. Tämä tarkoittaisi biosfääriin tallennetun tiedon määrän kaksinkertaistumista vain 150 vuoden aikana.
Aiheesta muualla

Acceleration Studies Foundation (englanniksi)
Singularity Institute for Artificial Intelligence (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Technological singularity
Käännös suomeksi
Sven Selånger

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Sven Selånger, Holmenkollen, Oslo, 1929. |  Sven Selånger, Holmenkollen, Oslo, 1929. |  Sven Selånger, Holmenkollen, Oslo, 1929. |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten mäkihyppy
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Garmisch-Partenkirchen 1936 | mäkihyppy |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Oberhof 1931 | mäkihyppy |  |
|  Pronssia | Innsbruck 1933 | mäkihyppy |  |
|  Pronssia | Sollefteå 1934 | mäkihyppy |  |
Miesten yhdistetty
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Innsbruck 1933 | yhdistetty |  |
Sven Selånger (19. maaliskuuta 1907 – 9. marraskuuta 1992) oli ruotsalainen yhdistetyn hiihtäjä, joka kilpaili 1930-luvulla. Hän voitti olympiahopeaa mäkihypyssä vuoden 1936 talviolympialaisissa Garmisch-Partenkirchenissä. Hän kilpaili yhdistetyssä vuoden 1928 talviolympialaisissa St. Moritzissa ja sijoittui kuudenneksi ja vuonna 1932 viidenneksi. Vuoden 1932 talviolympialaisissa hän sijoittui mäkihypyssä neljänneksi.
Hän voitti myös neljä mitalia hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa: kolme pronssia mäkihypyssä vuosina 1931, 1933 ja 1934 sekä kultaa yhdistetyssä vuonna 1933.
Hän voitti Holmenkollenin kisojen mäkihyppykilpailun ensimmäisenä ei-norjalaisena vuonna 1939. Holmenkollen-mitalin hän sai vuonna 1939 ja oli ensimmäinen ei-norjalainen mitalin saaja. Vuonna 1939 hän sai arvostetun Svenska Dagbladetin kultamitalin onnistuneen vuoden tuloksena.
Hän käytti nimeä Sven Eriksson vuoden 1936 talviolympialaisiin saakka, mutta vaihtoi sukunimekseen Selånger kotikaupunkinsa mukaan, koska piti Erikssonia liian yleisenä sukunimenä.
Aiheesta muualla

Sven Selånger Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi) (yhdistetty)
Sven Selånger Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi) (mäkihyppy)
Thomas N’Kono

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 20. heinäkuuta 1955 (ikä 69)
Syntymäpaikka: Dizangue, Kamerun
Lempinimi: Tommy
Seura
Seura: –
Tehtävä: Päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1974 1975 1976–1982 1982–1991 1991–1993 1993–1994 1994–1997 |  Canon Yaoundé  Tonnerre Yaoundé  Canon Yaoundé  RCD Espanyol  CE Sabadell FC  CE L'Hospitalet  Club Bolívar |       241 (0) 70 (0)   92 (0) |
Maajoukkue
| 1976–1994 |  Kamerunin maajoukkue | 112 (0) |
Valmennusura
2009:  Kamerunin maajoukkue
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Thomas N’Kono (s. 20. heinäkuuta 1955) on kamerunilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän pelasi maajoukkueessa jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 1982, 1990 ja 1994.
N’Kono pelasi ammattilaisseuroissa paitsi kotimaassaan, myös Espanjassa ja Boliviassa (Club Bolívar). Hänet valittiin Afrikan vuoden pelaajaksi kahteen otteeseen vuosina 1979 ja 1982.
Gianluigi Buffonin sanotaan nimenneen poikansa N’Konon kunniaksi.
Kesäkuussa 2009 N’Konosta tuli Kamerunin maajoukkueen väliaikainen päävalmentaja Otto Pfisterin saatua potkut.
Heinäkuussa N’Kono jätti tehtävänsä Paul Le Guenille.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Otto Pfister | Kamerunin maajoukkueen päävalmentaja 6–7/2009 | Seuraaja: Paul Le Guen |
Tony Trabert

| Tony Trabert |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. elokuuta 1930
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Tennispelaaja
Pituus:  1,85  m
Kätisyys:  oikeakätisyys
Kaksinpeli
Voitot/tappiot:  58–11
Nelinpeli
Voitot/tappiot:  2–4
Aiheesta muualla
ITF
ATP
Marion Anthony ”Tony” Trabert (16. elokuuta 1930 – 3. helmikuuta 2021) oli yhdysvaltalainen tennispelaaja. Hän syntyi Cincinnatissa, Ohiossa, ja oli alun alkaen lahjakas high school- ja yliopistotason koripalloilija.
Maailmanmaineeseen Trabert kohosi tenniksessä 1950-luvulla. Hänet kelpuutettiin Newportin International Tennis Hall of Fameen Rhode Islandilla vuonna 1970.