stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jousiampuja (elokuva)

| Jousiampuja |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Taavi Kassila
Käsikirjoittaja:  Taavi Kassila
Tuottaja:  Taavi Kassila
Säveltäjä:  Kai Pihlström Anu Ekholm
Kuvaaja:  Pertti Mutanen
Leikkaaja:  Olavi Lindblad Keijo Virtanen
Lavastaja:  Tuula Mannersuo
Pääosat:  Kari Heiskanen Åke Lindman Eeva Eloranta Vesa Vierikko Jarkko Rantanen Pekka Laiho
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Filmi-Kassila Oy
Ensi-ilta:  1982
Kesto:  111 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jousiampuja on suomalainen draama- ja jännityselokuva vuodelta 1982. Taavi Kassilan esikoisohjaus kertoo nuoresta miehestä, joka huumerikollisia pakoillessaan saa yllättäen työpaikan ambulanssiyrityksessä.
Elokuvan musiikkina käytettiin muun muassa Ylen radiokonsertista Kaivopuistosta 25. heinäkuuta 1982 taltioitua kappaletta ”Are We The Angels”.
Elokuva vei tuotantoyhtiön konkurssiin.
Tarina

Huumekauppias Aki viedään sairaalaan jouduttuaan väkivaltaisen ryöstön uhriksi, jossa hän menettää rahansa ja huumevarastonsa. Yksi sairaankuljettajista, vanha Eino, ystävystyy Akin kanssa sairaalassa ja tarjoaa tälle kesätyötä kuultuaan että Akilla on ensiapukoulutus. Aki saa asunnonkin ambulanssitallien vierestä. Näin Aki saa loistavan piilopaikan häntä jahtaavilta huumepomoilta. Ambulanssitalleilla Aki oppii elämää ja jousiammuntaa ja rakastuu Einon tyttäreen Leenaan. Piilopaikka ei kuitenkaan pysy salassa kauan.
Vastaanotto

Video-oppaassa vuodelta 1995 Olavi Similä piti Jousiampujaa pätevästi tehtynä, mutta hivenen vaisuna jännärinä. Taavi Kassilan esikoisohjausta hän kuitenkin kuvaa sanalla ”solidi”. Similä antoi elokuvan Suomessa julkaistulle VHS-kasettiversiolle kaksi tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.
Jousivaaka

Jousivaaka
Jousivaaka on vaaka, jossa punnittavan esineen painon osoittaa kierrejousen muodonmuutos. Sen tärkeimmän osan muodostaa kierrejousi, jonka jompikumpi pää on kiinnitetty ja toiseen päähän asetetaan punnittava esine. Jousivaaka perustuu Hooken lakiin, jonka mukaan voima, joka tarvitaan jousen venyttämiseen tai kokoonpuristamiseen, on suoraan verrannollinen tämän venymän tai puristuman suuruuteen. Siksi sen asteikkoon tehdyt eri suuruisia painoja tai massoja tarkoittavat merkinnät ovat tasaväliset.
Kun kappale punnitaan jousivaa’alla, sitä venyttävänä tai puristavana voimana on punnittavaan esineeseen vaikuttava maan vetovoima, toisin sanoen esineen paino. Jousivaa’an näyttämä lukema osoittaakin kappaleen painon, edellyttäen ettei kappaleeseen painovoiman ja jousen jännityksen lisäksi vaikuta muita voimia. Jousivaa’an käyttö kappaleen massan määritykseen perustuu siihen, että samalla paikalla kappaleen paino on suoraan verrannollinen sen massaan. Painovoiman kiihtyvyys riippuu kuitenkin maan pälläkin sekä leveyspiiristä että paikkakunnan korkeudesta merenpinnasta, ja sen vuoksi jousivaaka näyttää kappaleen massan oikein vain siellä, missä sen asteikko on kalibroitu. Tässä suhteessa jousivaaka eroaakin tasapainovaa’asta, joka osoittaa punnittavan kappaleen massan painovoiman paikallisista vaihteluista riippumatta. Tällä perusteella voidaankin sanoa, että tasapainovaaka mittaa massaa, jousivaaka painoa. Painovoiman paikalliset vaihtelut maan pinnalla ovat kuitenkin niin pieniä, ettei tästä aiheutuva virhe massan määrityksessä ole kovin suuri.  Suuremman virheen aiheuttaa käytännössä se, ettei jousen jousivakio ei pysy loputtomiin muuttumattomana, minkä vuoksi aikaa myöten jousivaaka alkaa näyttää virheellisesti.
Käyttö

Jousivaaka on käyttökelpoinen lähinnä silloin, kun yksinkertaisuus ja kätevyys ovat tärkeämpiä kuin suuri tarkkuus. Jousivaa’an etuna on myös sen halpuus. Suurta tarkkuutta edellyttäviin mittauksiin ne eivät sovellu.
Paitsi painoa, voidaan jousivaa'alla mitata muitakin voimia, toisin sanoen sitä voidaan käyttää dynamometrina. Esimerkiksi kappaleen ja alustan välinen lepokitka voidaan mitata kiinnittämällä kappale jousivaa'an koukkuun ja vetämällä jousivaakaa. Sillä hetkellä kun kappale lähtee liikkeelle, jousivaa'an näyttämä lukema osoittaa liukukitkan.  Tähän tarkoitukseen käytetyissä jousivaaoissa asteikon luvut tarkoittavatkin usein voiman yksiköitä, newtoneja, eivät grammoja tai kilogrammoja. Jos jousivaakaa ja sen välityksellä kappaletta sen jälkeen vedetään tasaisella nopeudella, sen näyttämä lukema osoittaa kappaleen ja alustan välisen liikekitkan.
Jousivaakoihin kuuluvat myös torsiovaa'at, joissa kuorma kiertää suoran langan muodostamaa vääntöjousta. Sellaisella voidaan mitata hyvinkin pieniä painoja ja voimia.
Historia

Jousivaa’an keksi englantilainen Richard Salter noin vuonna 1770. Yhdessä veljensä William Salterin kanssa hän oli jo aikaisemmin perustanut George Salter & Co -nimisen yrityksen, joka edelleen on merkittävä vaakojen valmistaja ja joka vuonna 1838 patentoi jousivaa'an.
Aikaisemmin, vielä 1970-luvulla kaupoissa käytettävät vaa’at olivat usein jousivaakoja.  Nykyisin niiden sijasta käytetään kuitenkin yleensä elektronisia vaakoja, jotka perustuvat pietsosähköiseen ilmiöön tai materiaalien sähkönjohtavuuden muuttumiseen niiden ollessa puristuksen alaisina.
Juche-torni

Torni yöllä.
Juche-torni (kor. 주체사상탑) on vuonna 1982 valmistunut torni Pjongjangissa, Pohjois-Koreassa. Torni rakennettiin Kim Il-sungin 70-vuotispäivän kunniaksi. Se sijaitsee Taedongjoen varrella vastapäätä Kim Il-sungin aukiota. Nimi tulee valtion juche-ideologiasta.
Torni on 170 metriä korkea ja se on valmistettu valkoisesta graniitista. Se on maailman korkein kivitorni.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Juche-torni Wikimedia Commonsissa
Julia Livilla

Julia Livilla (18–41) oli roomalainen nainen, joka oli keisari Caligulan sisko. Hän oli Germanicuksen ja Vipsania Agrippinan tytär. Hänen siskojaan olivat Julia Drusilla ja Agrippina nuorempi. Nero Julius Caesar ja Drusus Julius Caesar olivat hänen veljiään. Vuonna 33 Livilla meni naimisiin Marcus Viniciuksen kanssa. Vuonna 37 Caligulasta tuli keisari. Caligula osoitti kunnioitusta kaikkia sukulaisiaan kohtaan, mutta Drusilla oli hänen suosikkinsa. Vuonna 39 Livilla matkusti Caligulan mukana Germaniaan, jossa Caligula syytti häntä ja useita muita salaliitosta keisaria vastaan. Livilla ja Agrippina karkotettiin maanpakoon. Kun Claudius nousi keisariksi vuonna 41, hän antoi Livillan ja Agrippinan palata Roomaan. Claudiuksen vaimo Valeria Messalina pelkäsi kuitenkin siskoksia. Pian Livilla joutui syytetyksi aviorikoksesta oraattori Lucius Annaeus Senecan kanssa. Livilla joutui toistamiseen maanpakoon ja tappoi itsensä pian tämän jälkeen.
Joulun taikaa (elokuva)

| Joulun taikaa> One Magic Christmas |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Phillip Borsos
Käsikirjoittaja:   Phillip Borsos  Barry Healey  Thomas Meehan 
Tuottaja:  Peter O'Brian
Säveltäjä:  Michael Conway Baker
Kuvaaja:  Frank Tidy
Leikkaaja:  Sidney Wolinsky
Pääosat:   Gary Basaraba  Elisabeth Harnois  Arthur Hill  Robbie Magwood  Michelle Meyrink  Sarah Polley  Wayne Robson  Jan Rubes  Harry Dean Stanton  Mary Steenburgen 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Walt Disney Pictures The Walt Disney Company Silver Screen Partners
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures Netflix Disney+
Ensi-ilta:  1985
Kesto:  85 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Joulun taikaa tai Joulukuun kaksi päivää (One Magic Christmas) on vuonna 1985 julkaistu Phillip Borsosin ohjaama elokuva, jonka pääosissa nähdään Mary Steenburgen ja Harry Dean Stanton.
Juoni

Joulupukki lähettää enkeli Gideonin joulua vihaavan Ginny Graingerin, tämän aviomiehen ja kahden lapsen luo. Perheen talous on mennyt huonoon jamaan ja on entistäkin vaikeampi uskoa joulun taikaan. Gideon saa apua lapsilta yrityksessään palauttaa äiti-Ginnyn uskon elämään.
Vastaanotto

Video-oppaassa vuodelta 1995 Kari Salminen antoi elokuvan Suomessa julkaistulle VHS-kasettiversiolle kaksi tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”. Hänestä elokuva on hyvin ohjattu, vakavamielinen ja Disney-elokuvaksi yllättävän vähäsiirappinen joulufantasia.
Aiheesta muualla

Joulun taikaa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Joulupukin vaatteissa

| Joulupukin vaatteissa> The Man in the Santa Claus Suit |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Corey Allen
Käsikirjoittaja:  George Kirgo
Perustuu:  Leonard Gershen tarinaan
Tuottaja:  Lee Miller
Säveltäjä:  Peter Matz
Kuvaaja:  Woody Omens
Lavastaja:  Michele Guiol
Pääosat:  Fred Astaire
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Ensi-ilta:  1979
Kesto:  92 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Joulupukin vaatteissa (The Man in the Santa Claus Suit) on vuonna 1979 julkaistu Corey Allenin ohjaama televisioelokuva, jossa Fred Astaire esittää seitsemää eri roolia.
Juoni

Kolmen miehen elämä muuttuu, kun maagisen pukuvuokraamon omistaja vuokraa heille joulupukkiasun.
Vastaanotto

Video-oppaassa vuodelta 1995 Bello Romano antoi elokuvan Suomessa julkaistulle VHS-kasettiversiolle kaksi tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”. Hän kuvasi elokuvaa ”miellyttävän naiiviksi joulufantasiaksi”.
Aiheesta muualla

Joulupukin vaatteissa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Joulu on rakkautta

| Joulu on rakkautta Matti ja Teppo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1989
 Julkaistu: 1989
 Formaatti: CD, C-kasetti, LP-levy
 Tyylilaji: joulumusiikki
 Kesto: 42.16
 Levy-yhtiö: MTR Music
Listasijoitukset
  Suomi: Ei listasijoitusta.
Matin ja Tepon muut julkaisut
| Aito tunne 1989 | Joulu on rakkautta 1989 | Suuret valssisuosikit 1991 |
Joulu on rakkautta on Matin ja Tepon jouluaiheinen vuonna 1989 julkaistu studioalbumi. Albumi sai kultalevyn.
Osa albumin kappaleista löytyy vuonna 2004 ilmestyneessä albumissa Joulun aika.
Kappaleet > A-puoli

Joulusikermä (Koska meillä on joulu, Porsaita äidin oomme kaikki, No onkos tullut kesä, Joulupuu on rakennettu, Joulu on taas) – 3.03
Tonttuparaati (alkuperäinen kappale: Heinzelmännichens Wachtparade) – 2.45
Joulu on rakkautta – 3.20
Petteri Punakuono (Rudolph the Red-Nosed Reindeer) – 2.06
Jollei jouluna ole lunta / Joulupukki matkaan jo käy (alkuperäinen kappale: If It Doesn't Snow On Christmas / Santa Claus Is Coming to Town) – 2.47
Rekiretki (Alkuperäinen kappale: Sleigh Ride) – 2.07
Klingelingeling (Alkuperäinen kappale: Kling Klöckhen) – 2.06
Kulkuset (Alkuperäinen kappale: Jingle Bells) – 1.52
Kappaleet > B-puoli

Nyt syttyy valot tuhannet (Alkuperäinen kappale: Nu tändas tusen juleljus) – 2.06
Varpunen jouluaamuna – 2.33
Marian poikalapsi (Alkuperäinen kappale: Mary's Boy Child) – 4.06
Valkea joulu (Alkuperäinen kappale: White Christmas) – 2.29
Konstan joululaulu – 3.56
On hanget korkeat nietokset – 3.55
En etsi valtaa loistoa – 3.00
Muusikoita

Juha Björninen – kitarat (3, 9, 13)
Julius Placidianus

Julius Placidianus (lat. Iulius Placidianus, 200-luku) oli roomalainen kenraali ja kahden Rooman keisarin, Claudius Gothicuksen ja Aurelianuksen pretoriaaniprefekti (praefectus praetorio). Claudius nimitti hänet Rooman palokunnan ja turvallisuusjoukkojen päälliköksi (prafectus vigilum). Hänen tehtävänään oli vartioida Rhône-joen laaksoa Gallian keisarikunnan joukkojen hyökkäyksiltä. Placidianuksen johdolla roomalaiset valtasivat joen itäpuoliset osat. Vuoden 270 alussa Placidianus ylennettiin pretoriaaniprefektiksi. Hän sai myös senaattorin aseman ja konsulinviran vuodelle 273. Placidianus saattoi kukistaa usurpaattori Domitianuksen kapinan Etelä-Galliassa, mikä luultavasti on syynä näin nopealle nousulle korkeisiin virkoihin.
Curtis Joseph

| Curtis Joseph |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. huhtikuuta 1967 (ikä 57) Keswick, Ontario, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Cujo, Cooj
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  85 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1989–2009
Seurat:  Detroit Red Wings Toronto Maple Leafs Edmonton Oilers St. Louis Blues Phoenix Coyotes Calgary Flames
| Mitalit> Maa:  Kanada.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Kanada.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Kanada.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:  Kanada> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Salt Lake City 2002 | jääkiekko |  |
| World Cup  | World Cup  | World Cup  |  |
|  Hopeaa | 1996 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Suomi 1997 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Itävalta 1996 | jääkiekko |  |
Curtis Joseph (s. 29. huhtikuuta 1967 Keswick, Ontario, Kanada) on uransa päättänyt kanadalainen jääkiekkomaalivahti.
Nuoruus

Joseph syntyi kahdelle teini-ikäiselle nuorelle. Viisi päivää hänen syntymänsä jälkeen hänen äitinsä Wendy Munro antoi hänet adoptoitavaksi hoitaja Jeanne Josephille, jonka kanssa hän oli ystävystynyt sairaalassa, sekä hänen miehelleen Harold Josephille. Curtis sai nimensä biologiselta isältään, Curtis Nickleltä. Curtiksella on isoveli nimeltä Grant sekä velipuoli nimeltä Victor. Sekä Jeanne että Victor olivat mustaihoisia, kun taas Harold ja Grant valkoihoisia. Curtis aloitti jääkiekon harrastaminen varsin myöhään, ainakin kanadalaisen mittapuun mukaan. Ensimmäiseen joukkueeseensa hän liittyi 11-vuotiaana, ja vain sen takia, että hänen serkkunsa oli maksanut kausimaksut, mutta muuttanut toiseen kaupunkiin. Serkkupoika pelasi maalivahdin paikkaa, joten myös Curtisista tuli maalivahti. Pelattuaan kauden Wisconsinin yliopistojoukkueessa, Curtis siirtyi St. Louis Bluesiin kaudella 1988–1989. Samalla hän vaihtoi nimensä Curtis Munrosta Curtis Josephiksi.
Pelaajaura

Josephilla ei ole NHL-varausta, vaan St. Louis Blues otti hänet vapaana pelaajana. Lähes koko 1990-luvun alkupuolen Joseph vartioi Bluesin maalia ja oli yksi eniten laukauksia vastaan ottaneista maalivahdeista. Joseph pelasi usein kiekkoa mailallaan ja vaelsi kauaksi maaliltaan. Se näkyi kauden 1991–1992 tilastoissa; Curtis keräsi yhdeksän maalisyöttöä, joka on maalivahdille huikea määrä.
Vuonna 1995 Joseph myytiin Edmonton Oilersiin. Hänen maalivahtipelinsä ansiosta Oilers pudotti kaksi ennakkosuosikkia pudotuspeleissä; vuonna 1997 Dallasin ja seuraavana vuonna Coloradon. Joseph oli myös Kanadan ykkösmaalivahti World Cupissa 1996 sekä mukana Naganon olympialaisissa 1998.
Vuonna 1998 Joseph siirtyi vapaana pelaajana Toronto Maple Leafsiin. Leafs oli jäänyt kahtena peräkkäisenä kautena pudotuspelien ulkopuolelle, jossa oli tuolloin aihetta paniikkiin. Uuden maalivahdin myötä joukkueen osakkeet nousivat suuresti, ja joukkuetta povattiin jopa mestariksi. "Cujon" aikana Toronto eteni pudotuspeleihin, ja oli kaudella 1999–2000 divisioonansa ykkönen. Joseph on myös ollut ehdolla liigan parhaaksi maalivahdiksi 1999 ja 2000, mutta pokaalia ei miehelle annettu.
Sittemmin Joseph pelasi Detroit Red Wingsissä, Phoenix Coyotesissa ja Calgary Flamesissa, mutta ei niin menestyksekkäästi kuin huippuvuosina. Kaudeksi 2008 Joseph hankittiin takaisin Torontoon.
Joseph on myös ollut Kanadan maajoukkueessa vuosien 1998, sekä 2002 olympiajoukkueissa. Vuoden 2002 olympialaisissa hän voitti kultaa. Josephin lempinimi on Cujo, mikä tulee Stephen Kingin kauhuromaanista Cujo. Vuoden 2009 huhtikuussa Joseph sivusi maalivahtien tappioennätystä. Kaudeksi 2009–2010 Joseph ei saanut pelipaikkaa ja tammikuussa 2010 hän ilmoitti lopettavansa uransa.
NHL-tilastot

| Kausi | Joukkue | O | Min | V | H | T | PM | NP | PM/O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1989–1990 | St. Louis | 15 | 852 | 9 | 5 | 1 | 48 | 0 | 3,38 |
| 1990–1991 | St. Louis | 30 | 1 710 | 16 | 10 | 2 | 89 | 0 | 3,12 |
| 1991–1992 | St. Louis | 60 | 3 494 | 27 | 20 | 10 | 175 | 2 | 3,01 |
| 1992–1993 | St. Louis | 68 | 3 890 | 29 | 28 | 9 | 196 | 1 | 3,02 |
| 1993–1994 | St. Louis | 71 | 4 127 | 36 | 23 | 11 | 213 | 1 | 3,10 |
| 1994–1995 | St. Louis | 36 | 1 914 | 20 | 10 | 1 | 89 | 1 | 2,79 |
| 1995–1996 | Edmonton | 34 | 1 935 | 15 | 16 | 2 | 111 | 0 | 3,44 |
| 1996–1997 | Edmonton | 72 | 4 089 | 32 | 29 | 9 | 200 | 6 | 2,93 |
| 1997–1998 | Edmonton | 71 | 4 132 | 29 | 31 | 9 | 181 | 8 | 2,63 |
| 1998–1999 | Toronto | 67 | 4 001 | 35 | 24 | 7 | 171 | 3 | 2,56 |
| 1999–2000 | Toronto | 63 | 3 801 | 36 | 20 | 7 | 158 | 4 | 2,49 |
| 2000–2001 | Toronto | 68 | 4 100 | 33 | 27 | 8 | 163 | 6 | 2,39 |
| 2001–2002 | Toronto | 51 | 3 065 | 29 | 17 | 5 | 114 | 4 | 2,23 |
| 2002–2003 | Detroit | 61 | 3 566 | 34 | 19 | 6 | 148 | 5 | 2,49 |
| 2003–2004 | Detroit | 31 | 1 708 | 16 | 10 | 3 | 68 | 2 | 2,39 |
| 2005–2006 | Phoenix | 60 | 3 424 | 32 | 21 | 3 | 166 | 4 | 2,91 |
| 2006–2007 | Phoenix | 55 | 2 993 | 18 | 31 | 2 | 159 | 4 | 3,19 |
| 2007–2008 | Calgary | 9 | 399 | 3 | 2 | 0 | 17 | 0 | 2,55 |
| 2008–2009 | Toronto | 21 | 383 | 5 | 9 | 1 | 50 | 0 | 3,57 |
| NHL yhteensä |  | 943 | 54 055 | 454 | 352 | 90 | 2 516 | 51 | 2,79 |
Aiheesta muualla

tilasto NHL.com -sivuilla
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Rob Ray | King Clancy Memorial Trophyn voittaja 2000 | Seuraaja: Shjon Podein |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz
Joutukaa sielut

| Joutukaa sielut Jukka Kuoppamäki |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Finnvox-studiot, Helsinki
 Julkaistu: lokakuu 2013
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tyylilaji: gospel, jazz
 Levy-yhtiö: Unja Gospel
Jukka Kuoppamäen muut julkaisut
| Matkamiehen virsi 2013 | Joutukaa sielut 2013 | Perintö 2014 |
Joutukaa sielut on Jukka Kuoppamäen lokakuussa 2013 julkaistu jazz-tyylinen hengellinen albumi. Sillä on samat kappaleet kuin kuukautta aiemmin ilmestyneellä levyllä Matkamiehen virsi, mutta Joutukaa sielut on yhtyeen kanssa äänitetty studiolive, siinä missä Matkamiehen virsi on kokonaan akustinen.
Albumin kappaleet on sovittanut Kuoppamäen yhtye Pieni joukko. Siihen kuuluvat Heikki ”Häkä” Virtanen (basso), Jussi Liski (kosketinsoittimet), Markus Raivio (rummut) ja Miika Kurtakko (kitara). Levy on äänitetty Finnvox-studioilla. Sen on miksannut Aki Sihvonen ja masteroinut Pauli Saastamoinen.
Joutukaa sielut -albumin julkaisi Unja Gospel -levy-yhtiö, joka on Unja Recordsin hengelliseen musiikkiin erikoistunut yhtiö.
Kappaleet

Tässä ja nyt – 3.41
Joutukaa sielut – 2.26
Kotikirkko – 2.54
Jeesus johdata – 2.30
Herra on minun paimeneni – 3.01
Totuuden henki – 2.54
Herran siunaus – 2.36
Minä uskon – 2.16
Oi Herra, jos mä matkamies maan – 2.17
Isä meidän – 2.37
Matkamiehen virsi – 3.42
Feeniks – 3.40
Kokoonpano

Pieni joukko:
Heikki ”Häkä” Virtanen – basso
Jussi Liski – kosketinsoittimet
Markus Raivio – rummut
Miika Kurtakko – kitara
Juhana II (Aragonia)

Juhana II
Juhana II (esp. Juan II); (1398 Medina del Campo – 1479 Barcelona) oli Aragonian kuningas vuosina 1458–1479 veljensä Alfonso V:n jälkeen. Isänsä Ferdinand I:n kruunajaisissa vuonna 1414 Juhana oli nimetty Sisilian kuningaskunnan käskynhaltijaksi.
Juhana nai vuonna 1420 Navarran kuninkaan Kaarle III Jalon (1387–1425) tyttären ja kruununperijän, prinsessa Blankan (1387–1441), ja kuningasveljen Alfonso V:n poissa ollessa Juhana ja toinen veli Henrik ajautuivat kiistaan Kastilian herruudesta. Kun Juhana oli Navarrassa juhlimassa häitään, Henrik päätti ratkaista kiistan voimakeinoin. Hän valtasi Kastilian kuninkaan Juhanan linnan ja sai tämän hetkeksi vangikseen. Aragonian infanttien eli prinssien ja Kastilian välisen riidan pääarkkitehti oli Alvaro de Luna, Kastilian kuninkaan neuvonantaja, joka vähitellen sai kaiken vallan haltuunsa.
Juhanasta tuli puolisonsa, Navarran kuningatar Blanka I:n kruununperijän aseman kautta Navarran kuningas vuonna 1425. Alfonso V:n kuoltua Napolin kuningaskunnan peri hänen avioton poikansa Ferrante ja lopun valtakuntaa Juhana II, joka oli jo Navarran kuningas. Juhana alkoi pian suunnitella Kastilian valtausta ja siten koko niemimaan yhdistämistä oman valtansa alle. Vaikka hänellä olikin Kastiliassa tukijoita, monet katalaanit vieroksuivat häntä. Juhanan onnistui lopulta järjestää Kastilian kuninkaan Henrik III:n sisaren ja kruununperijän Isabellan ja oman poikansa Ferdinand II:n avioliitto, mikä lopulta yhdisti Espanjan.
Avioliitot ja lapset

Ensimmäisestä avioliitosta ​​vuonna 1420 Navarran kuningatar Blankan I:n (1387–1441) kanssa, joka oli Navarran kuningas Kaarle III Jalon (1387–1425) ja Kastilian prinsessa Eleonooran toiseksi vanhin tytär ja perijätär, Juhanalla oli lapset:
Carlos, Vianan ruhtinas (1421–1461)
Juana (1423 – 22. elokuuta 1425), kuoli alle kaksivuotinaana
Navarran Blanka II (1424–1464)
Navarran Eleonoora (1426–1479)
Toisesta avioliitosta vuonna 1444 ​​Juana Enríquezin, Casarrubios del Monten valtiattaren (1425–1468) kanssa Juhanalla oli lapset:
Ferdinand II Aragonilainen (1452–1516), avioitui Kastilian Isabella I:n kanssa.
Johanna Aragonialainen (1455–1517), avioitui Napolin kuningas Ferdinand I:n kanssa vuonna 1477.
Aviottomat lapset:
Alfonso de Aragón y de Escobar (1417–1495), Villahermosan herttua
Juan de Aragón (1440–1475), Zaragozan arkkipiispa
Felipe de Carrayos del Radona
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Julkivarmistus

Julkivarmistuksella tarkoitetaan toimia, joilla luodaan panttausoikeudelle tehokas sitovuus sivullisia kohtaanselvennä.
Nimensä mukaisesti julkivarmistuksella tavoitellaan toimia, jotka tuottavat julkisuuttaselvennä. Julkisuudella halutaan varmistaa panttivelkojan velkojanaseman säilyminen parempana suhteessa muihin pantinantajan tuleviin velkojiin. Erityisesti julkivarmistuksella on merkitystä pakkotäytäntöönpanossa.
Julkivarmistuskeinoja on kolme: traditio eli hallinnan siirto, denuntiaatio eli panttausilmoitus sekä kirjaaminen rekisteriin.
Pyhä Julius I

| Pyhä Julius I |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: n. 280 Rooma
Kuollut: 12. huhtikuuta 352 Rooma
Paavi
Paavius alkoi:  6. helmikuuta 337
Paavius päättyi:  12. huhtikuuta 352
Edeltäjä:  Pyhä Markus
Seuraaja:  Liberius
Pyhä Julius I (n. 280–12. huhtikuuta 352) oli paavi 6. helmikuuta 337 – 12. huhtikuuta 352. Hän oli syntyperäinen roomalainen. Hänet valittiin Pyhän Markuksen seuraajaksi, kun paavinistuin oli ollut tyhjänä neljän kuukauden ajan. Hän toimi areiolaisuutta vastaan ja kutsui koolle Sardican kirkolliskokouksen, jossa areiolaisuus tuomittiin.
Julius vakiinnutti joulukuun 25. päivän Jeesuksen syntymäpäiväksi eli joulun päivämääräksi vuonna 345. Samaan aikaan aikaisemmin oli vietetty talvipäivänseisauksen jälkeistä voittamattoman auringon päivää, Sol Invictusta.
Julius on pyhä katolisessa kirkossa, ja ortodoksinen kirkko puolestaan kunnioittaa hänen tukemaansa pyhää Atanasios Suurta ortodoksisuuden isänä.
Julkiteoria

Julkiteoria (engl. espoused theory) tarkoittaa ihmisen toiminnalleen esittämiä perusteluita. Julkiteorian käsite on käyttöteorian ohella toinen keskeinen käsite Chris Argyrisin ja Donald Schönin kehittämässä toiminnan teoriassa (engl. theory of action).
Julkiteorian mukaiset rationaaliset toiminnan perustelut, siis ne, jotka kysyttäessä kerrotaan, voivat olla erilaisia, jopa vastakkaisia käyttöteorian sisältämiin toiminnanperusteluihin nähden. 
Julkiteoria voi ilmetä muodikkaiden ja arvostettujen termien käyttämisenä oman toiminnan kuvaamiseen. Esimerkiksi aikuiskouluttaja saattaa kuvata toimintaansa "osallistujakeskeiseksi", "dialogiseksi" tai "konstruktivistiseksi".