stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tampereen nähtävyydet

Näsinneula ja Näsijärvi.
Kalevan kirkko.
Rajaportin sauna Pispalassa.
Tämä on luettelo Tampereen nähtävyyksistä.
Arkkitehtuuria > Kirkkoja

Aleksanterin kirkko
Finlaysonin kirkko
Hervannan kirkko
Kalevan kirkko
Messukylän vanha kirkko
Ortodoksinen kirkko
Tampereen tuomiokirkko
Teiskon kirkko
Vanha kirkko
Vapaakirkko
Viinikan kirkko
Arkkitehtuuria > Näkötorneja

Näsinneula
Pyynikin näkötorni
Arkkitehtuuria > Palatseja ja kartanoita

Finlaysonin palatsi
Haarlan palatsi
Hatanpään kartano
Lielahden kartano
Näsilinna
Pikkupalatsi
Pyynikinlinna
Teiskolan kartano
Arkkitehtuuria > Jugendtaloja

Commercen talo
De Gamlas Hem
Hämeen Pohjan talo
Kansallispankintalo
Kauppahalli ja virastotalo
Keskuspaloasema
Palanderin talo
Sumeliuksen talo
Tampereen tuomiokirkko
Tirkkosen talo
VPK:n talo
Ylioppilastalo
Arkkitehtuuria > Tehdasrakennuksia

Finlaysonin tehdasalue
Frenckellin tehdasalue
Hiedanrannan tehdasalue
Kehräsaari
Lapinniemen kylpylä
Takon kartonkitehdas
Tampellan tehdasalue
Verkaranta
Arkkitehtuuria > Moderneja rakennuksia

Hervannan keskusakseli
Hotelli Ilves ja Koskikeskus
Hotelli Torni
Kalevan kirkko
Keskiputouksen voimalaitos
Keskusvirastotalo
Linja-autoasema
Nekalan asevelikylä
Pääkirjasto Metso
Ratinan kauppakeskus
Ratinan stadion
Rautatieasema
Sampola
Sara Hildénin taidemuseo
Tampereen yliopisto
Tampere-talo
Terästammela
Tipotien terveysasema
Arkkitehtuuria > Muita rakennuksia

Amurin työläismuseokortteli
Gaddin kappeli
Hotelli Tammer
Kulttuuritalo Laikku
Lepolan huvila
Pispalan haulitorni
Raatihuone
Sandbergin talo
Säästöpankintalo
Tallipihan rakennukset
Tampellan juhlatalo
Työväentalo
Yleinen sairaala
Kaupunkinäkymiä ja luontokohteita > Katuja ja aukioita

Hämeenkatu
Hämeenpuisto
Itäinenkatu
Kauppakatu
Keskustori
Koulukatu
Kuninkaankatu
Laukontori
Pyynikintori
Satakunnankatu
Tammelantori
Väinö Linnan aukio
Kaupunkinäkymiä ja luontokohteita > Siltoja ja tunneleita

Aunessilta
Hämeensilta
Laukonsilta
Patosilta
Pispalan uittotunneli
Rantatunneli
Satakunnansilta
Kaupunkinäkymiä ja luontokohteita > Puistoja ja hautausmaita

Hatanpään arboretum
Herrainmäki
Hämeenpuisto
Kalevankankaan hautausmaa
Kirjastonpuisto
Koskipuisto
Nottbeck-suvun hautausmaa
Näsinpuisto
Pyynikin kirkkopuisto
Sorsapuisto
Wilhelm von Nottbeckin puisto
Kaupunkinäkymiä ja luontokohteita > Saaria ja vesistöjä

Konsulinsaari
Näsijärvi
Pyhäjärvi
Siilinkari
Tammerkoski
Viikinsaari
Kaupunkinäkymiä ja luontokohteita > Vesireittejä

Runoilijan tie
Kaupunkinäkymiä ja luontokohteita > Harjuja

Kalevankangas
Pispalanharju
Pyynikinharju
Kaupunkinäkymiä ja luontokohteita > Kaupunginosia

Kaleva
Lappi
Nekala
Pispala (Ylä-Pispala, Ala-Pispala)
Pyynikinrinne
Viinikka
Kaupunkinäkymiä ja luontokohteita > Raitiolinjoja

Tampereen raitiotie
Kaupunkinäkymiä ja luontokohteita > Retkeilyalueita

Kintulammi
Kulttuurikohteita > Museoita

Amurin työläismuseokortteli
Emil Aaltosen museo
Hiekan taidemuseo
Lauri Viita -museo
Lenin-museo
Maitolaiturimuseo
Malkkimuseo
Milavida
Museokeskus Vapriikki
Jääkiekkomuseo
Kivimuseo
Luonnontieteellinen museo
Mediamuseo Rupriikki
Pelimuseo
Postimuseo
Muumimuseo
Nyrkkeilymuseo
Palomuseo
Poliisimuseo
Sara Hildénin taidemuseo
Siirtolapuutarhamuseo
Suojeluskunta- ja lottamuseo
Tampereen taidemuseo
Teiskon museo
Työväenmuseo Werstas
Höyrykonemuseo
Teollisuusmuseo
Vakoilumuseo
Varalan liikuntamuseo
Kulttuurikohteita > Teattereita

Pyynikin kesäteatteri
Tampereen Komediateatteri
Tampereen Teatteri
Tampereen Työväen Teatteri
Tanssiteatteri MD
Teatteri Telakka
Kulttuurikohteita > Muita kulttuuritiloja

Elokuvateatteri Niagara
Elokuvateatteri Plevna
Grafiikanpaja Himmelblau
Haiharan taidekeskus
Hirvitalo
Juicen kirjasto
Konservatorio
Kulttuuritalo Laikku
Lastenkulttuurikeskus Rulla
Laikunlava
Lastenkirjainstituutti
Mältinrannan taidekeskus
Pääkirjasto Metso
Rakennuskulttuurikeskus Piiru
Tampere-talo
Tullikamarin kulttuurikeskus
Tähtikatu
Valokuvakeskus Nykyaika
Vastavirta-klubi
Yo-talo
Kulttuurikohteita > Taideteoksia ja suihkulähteitä

Hiedanrannan seinämaalaukset
Kalevankankaan hautausmaan muistomerkit
Keskustorin suihkukaivo
Kivikirjasto
Kotkankallion muistomerkki
Kultakutri
Mannerheimin patsas
Muumipeikko
Näsikallion suihkukaivo
Pirkkalaisveistokset
Suomen neito
Runoilija ja muusa
Sininen suora
Tampereen tuomiokirkon freskot
Haavoittunut enkeli
Kuoleman puutarha
Köynnöksenkantajat
Tampere-veistos
Valon kehrä
Vapaudenpatsas
Muita nähtävyyksiä > Elämyskohteita

Flowpark
Höyrylaiva Tarjanne
Kalevan maauimala
Kaupin tähtitorni
Lapinniemen kylpylä
Lasten liikennepuisto
Rajaportin sauna
Rauhaniemen kansankylpylä
Särkänniemen huvipuisto
Akvaario
Koiramäki
Näsinneula
Planetaario
Muita nähtävyyksiä > Ostospaikkoja

Duo
Kauppahalli
Koskikeskus
Ratina
Sokos
Stockmann
Tallipiha
Tammelantori
Tullintori
Muita nähtävyyksiä > Tapahtumia

Annikin runofestivaali
Blockfest
Finlayson Art Area
Kukkaisviikot
Museoiden yö
Pispalan Sottiisi
South Park -festivaali
Tammerfest
Tampereen elokuvajuhlat
Tampereen musiikkijuhlat
Tampereen päivä
Teatterikesä
Valoviikot
Aiheesta muualla

Visit Tampere -matkailuneuvonta
Tampereen kaupungin kulttuuriraitit
VirtualTampere: Panoraamakuvia Tampereen seudun nähtävyyksistä
Museovirasto: Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt
Messukylän keskiaikainen kirkko.
Pyynikin näkötorni Pyynikinharjulla.
Tirkkosen talo.
Finlaysonin tehdasaluetta.
Pääkirjasto Metson yläkertaa.
Sara Hildénin taidemuseo.
Gaddin kappeli.
Keskustorin suihkukaivo.
Pispalan uittotunneli.
Hatanpään arboretum.
Tammerkosken kansallismaisemaa.
Näkymä Pispalanharjulta kohti Pyhäjärveä.
Lenin-museon seinälaatta.
Museokeskus Vapriikki.
Tampereen taidemuseo.
Pyynikin kesäteatterin pyörivä katsomo.
Kulttuuritalo Laikku.
Tampere-talon Iso sali.
Hugo Simbergin fresko Haavoittunut enkeli.
Kameleontti Särkänniemen akvaariossa.
Tampereen kauppahalli.
Valoviikot Itäiselläkadulla.
Torpa stenhus

Torpa stenhus
Torpa stenhus on rakennus Ruotsissa Tranemon kunnassa. Ensimmäisen talon rakennutti valtaneuvos Arvid Knutsson noin vuoden 1470 tienoilla. Keskiajalla se toimi sekä puolustus- että kauppalinnana. Vanhimmat osat ovat 1400-luvulta, mutta pääosin linna on nykyään 1500-lukulaisen tyylin mukainen.
1500-luvulla linnassa asui valtaneuvos Gustav Olofsson Stenbock. 1500-luvun loppupuolella linnaan tehtiin kattava laajennus ja modernisointi. Silloin tehtiin muun muassa neljäs kerros, porrastornit, kattoa kohotettiin ja salit koristeltiin maalauksilla. 1600-luvun alussa silloinen linnanherra Gustav Otto Stenbock rakennutti itselleen asuinkäyttöön hirsitalon ja käytti linnaa vain edustustarkoituksiin. Viimeisin sisustustyö oli linnan kappeli, joka tehtiin hänen kuolemansa jälkeen karoliiniseen barokkityyliin ja oli valmiina vuonna 1699.
Stenbockin suvulta Torpa siirtyi perintönä vuonna 1765 Sjöbladin suvulle ja sen jälkeen vuonna 1787 Sparreille. Vuonna 1927 linna siirtyi Ebba Marianne Charlotte Storckenfeltille, jonka pojanpoika Pehr Zethelius omistaa ja hoitaa linnaa nykyisin. Omistajien historia on sikäli poikkeuksellinen, että vain yhden kerran linna on vaihtanut omistajaa muuten kuin periytymällä.
Kirjailija Birgit Sparren romaanisarjassa Gårdarna runt sjön Torpa stenhus on mukana nimellä Heljö.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Linnan kotisivut (ruotsiksi)
Slottsguiden (ruotsiksi)
Bebyggelseregistret (ruotsiksi)
Tsimši

| Tsimši |
| --- | --- |
 Tsimšikielten levinneisyys ennen eurooppalaisten saapumista
Oma nimi:  Sm’algyax
Tiedot
Alue:   Kanada  Alaska
Virallinen kieli:   Alaska
Puhujia:  800
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalaiset aakkoset
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  penutikielet
Kieliryhmä:  tsimšikielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  -
ISO 639-3:  tsi
 Ohje 
Tsimši (omakielinen nimi: Sm’algyax) on penutikieliin kuuluva tsimši-intiaanien puhuma kieli. Tsimši muodostaa yhdessä gitksanin ja nisga'an kielten kanssa tsimšikielten ryhmän. Kielen katsotaan olevan lähes kadonnut. Se jakautuu kahteen murteeseen. Äidinkielisiä puhujia kielellä on 48, minkä lisäksi 275 ihmistä osasi kieltä edes jonkin verran. Kielen puhujat asuvat Brittiläisen Kolumbian pohjoisrannikolla Kanadassa sekä Alaskassa. Vuodesta 2014 lähtien tsimšilla on ollut virallisen kielen asema Alaskan osavaltiossa.
Tsimšia kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamatun osia on käännetty tsimšiksi, mutta kokonaiset Uuden testamentin tai Raamatun käännökset puuttuvat.
Tsimšia opetetaan Kaakkois-Alaskan yliopistossa, joka tekee yhteistyötä Sealaska Heritage Institute -nimisen organisaation kanssa.
Aiheesta muualla

http://www.ydli.org/bcother/bclist.htm#tsim
Sm'algyax - "The Real Language" (Arkistoitu – Internet Archive)
Tšekkiläinen kultajuovainen kana

Tšekkiläinen kultajuovainen kana on kanarotu, joka on peräisin Tšekistä.
Ensimmäinen maininta niistä on vuodelta 1205, jolloin Tanskan Valdemar II Sejr sai avioituessaan Tšekin prinsessa Margaret Böömilaisen kanssa häälahjaksi parven tšekkiläisiä kanoja.
Tšekkiläinen kultajuovainen kana on siro mutta ryhdikäs ja voimakas kanarotu. Kanasta on useita eri värejä kuten kultajuovainen, peltopyyn kaltainen, kultainen, hopeinen, hopeajuovainen, musta ja mustavalkoinen. Kukko painaa noin 2,3–2,8 kg ja kana noin 2–2,5 kg. Kana munii noin 150–190 munaa vuodessa.
Tšekkiläis-slovakialainen taisteluosasto

| Tšekkiläis-slovakialainen taisteluosasto |
| --- | --- |
 Embleemi
Toiminnassa:  2009
Valtio:   Slovakia  Tšekki
Osa joukkoa:   Euroopan unionin taisteluosasto
Koko:  2 100 + 400
Tšekkiläis-slovakialainen taisteluosasto on yksi 18 Euroopan unionin taisteluosastosta. Taisteluosasto koostuu 2100 tšekkiläisestä ja 400 slovakialaisesta sotilaasta.
Taisteluosasto pystyy siirtymään 6 000 kilometrin päähän kymmenen päivän kuluessa.
Käännös suomeksi
Tyrfing

Lorenz Frølichin kuvitus: Kuningas Svafrlame vangitsee kääpiöt Durinin ja Dvalinin, pakottaen nämä takomaan Tyrfing-miekan vapautumisensa lunnaaksi
Tyrfing on taianomainen miekka, joka esiintyy skandinaavisessa mytologiassa.
Tyrfingin legenda

Svafrlam oli Gardarikin kuningas ja Odinin pojanpoika. Hän onnistui vangitsemaan kääpiöt nimeltä Durinn ja Dvalin. Hän pakotti heidät takomaan miekan, jossa olisi kultainen kädensija, jolla ei löisi iskuakaan ohi, joka ei koskaan ruostuisi, ja joka pystyisi leikkaamaan kiveä ja rautaa kuin vaatekappaleen.
Kääpiöt loivat miekan, se hohti ja kimmelsi kuin tuli. Mutta kääpiöt kirosivat miekan siten, että aina miekkaa käytettäessä joku kuolisi. Kirottu miekka myös tappaisi Svafrlamin itsensä. Tämä tulisi tapahtumaan kolme kertaa.
Kun Svafrlami sai kuulla kirouksesta hän yritti tappaa Dvalinin, mutta kääpiö katosi kiveen. Miekka kuitenkin iskeytyi syvälle kiveen, ohi kohteestaan.
Soturi nimeltä Arngrim tappoi Svafrlamin ja otti miekan vuorostaan itselleen. Arngrimin jälkeen miekkaa käyttivät Angantyr ja hänen yksitoista veljeään. Heidät kaikki tapettiin Samsøssä, ruotsalaisen esitaistelijan Hjalmarin ja hänen veljekseensä lupautuneen norjalaisen Nuoli-Oddrin kädestä. Miekka kuitenkin vahingoitti Hjalmaria, joka pyysi Nuoli-Oddria viemään hänen ruumiinsa Ingeborgin luo Uppsalaan.
Angatyrin tytär, Hervör kasvatettiin palvelijana, eikä hänelle kerrottu syntyperäänsä. Kun hän sai tietää siitä, hän puki itsensä soturiksi ja lähti Samsøøn etsimään kääpiöiden kiroamaa miekkaa. Hän löysi miekan, ja nai Hofundin. He saivat kaksi poikaa, Heidrekin ja Angatyrin. Hervor antoi salaa Angatyrille tämän taikamiekan. Kävelyllä Heidrek halusi nähdä Angatyrin miekan. Kun Angatyr ojensi miekan veljelleen, kääpiöiden kirous lankesi ja sai Heidrekin tappamaan veljensä.
Heidrekistä tuli goottien kuningas. Matkalla Carpathiaan hänen seuraansa liittyi kahdeksan ratsuin varustettua thrallia. Yöllä thrallit murtautuivat Heidrekin telttaan ja tappoivat hänet Tyrfingillä. Tämä oli Tyrfingin viimeinen paha teko. Heidrekin poika Angatyr sai thrallit kiinni, tappoi heidät ja vei miekan mukanaan.
Angatyr oli goottien seuraava kuningas. Kuitenkin tämän velipuoli, joka oli hunni nimeltään Hlod, halusi puoli valtakuntaa. Angatyr kieltäytyi. Gizur kutsui Hlodia äpäräksi ja tämän äitiä orjatytöksi. Hlod hyökkäsi 320 000 miehensä kanssa goottien kimppuun. Gootteja oli paljon vähemmän kuin hunneja, mutta gootit voittivat kuitenkin sodan koska Angatyr käytti Tyrfingiä. Angatyr tappoi veljensä Hlodin. Kuolleiden soturien määrä sai joet tulvimaan yli äyräidensä ja täytti kylät kuolleilla miehillä ja hevosilla.
Tyrfing populaarikulttuurissa

Tyrfing esiintyy myös roolipelissä Ragnarok Online
Tyrfing esiintyy myös strategiapelissä Fire Emblem: Genealogy Of The Holy War
Tyrfing esiintyy myös pelissä Playstationilla: Castlevania: Symphony of The Nights
Ruotsalaisen viikinkimetallia soittavan bändin nimi on Thyrfing
Peter Nicolai Arbon maalaus Hervörin kuolema
Tuppivita

| Tuppivita |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Alismatales
Heimo::  Vitakasvit Potamogetonaceae
Suku::  Kaitavidat Stuckenia
Laji::  vaginata
Kaksiosainen nimi
 Stuckenia vaginata  (Turcz.) Holub 
Synonyymit
 Potamogeton vaginatus Turcz. 
Katso myös
   Tuppivita Wikispeciesissä   Tuppivita Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tuppivita (Stuckenia vaginata, syn. Potamogeton vaginatus) on vitakasvien (Potamogetonaceae) heimoon ja kaitavitojen (Stuckenia) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen, ruohovartinen vesikasvi, joka kasvaa täysin upoksissa, kokonaan vedenpinnan alapuolella. Tuppivita on tunnistettavissa tylppäkärkisten lehtiensä sekä pitkien lehtituppiensa myötä. Tuppivita muistuttaa jonkin verran hapsivitaa (Stuckenia pectinata, syn. Potamogeton pectinatus), mutta lajit ovat erotettavissa lehtien, lehtituppien sekä hedelmien ulkonäön perusteella. Hapsividan lisäksi tuppivita muistuttaa hieman myös merivitaa (Stuckenia filiformis, syn. Potamogeton filiformis), mutta siitä tuppividan voi erottaa lehtituppien pituuden perusteella.
Tuppividan varsi kasvaa noin metrinpituiseksi ja se on runsaasti haarova. Lehdet ovat noin 3–4 cm pitkiä, 1 mm paksuja ja tylppäkärkisiä. Lehtien tyvillä on sekä lehtitupet että kielekekorvakkeet. Kielekekorvakkeet saattavat tosin puuttua alimpien lehtien tyviltä, mutta niissäkin on kuitenkin lehtitupet. Tuppividan kukat ovat pieniä ja sijaitsevat kiehkuroina siten, että kukinto muistuttaa harvahkoa tähkää. Kukintolapakko voi kasvaa noin 20 cm pitkäksi. Tuppividan hedelmät ovat noin 3 mm pitkiä ja lyhytotaisia.
Tuppivita kasvaa vedessä melko syvällä. Suomessa tuppivitaa on havaittu lähes pelkästään Pohjanlahden rannikolta. Ruotsissa lajia on tavattu Pohjanlahden Ruotsin puoleiselta rannikolta sekä joistakin järvistä.
Toimi Kiviharju

Toimi Viljo Kiviharju (2. huhtikuuta 1912 Miehikkälä – 29. lokakuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja taidegraafikko.
Kiviharjun vanhemmat olivat puutarhasuunnittelija Antton Kiviharju ja Anna o.s. Heikkilä. Hän kävi Taideteollisen keskuskoulun iltakurssin 1934 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulun 1935–1936. Kiviharjun töitä oli esillä lukuisissa koti- ja ulkomaisissa näyttelyissä.
Kiviharju kuului Suomen Taiteilijaseuran hallitukseen, Taidehallin isännistoon, Suomen Taidegraafikot ry:n johtokuntaan, Suomen Kuvataidejärjestöjen Liiton hallitukseen, Työväen Sivistysliiton taidetoimikuntaan ja Kansalaisten taiteenedistämisyhdistyksen kuvataidelautakuntaan.
Kiviharju esiintyi myös sivuosissa monissa kotimaisissa elokuvissa 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa.
Teoksia

Tungosta, puupiirros 1946
Kesä Gumbossa, värillinen puupiirros 1961
Tippukiveä, puupiirros 1964
Irtaantuminen, värillinen puupiirros 1966
Palkinnot

I palkinto Suomen suurkisojen graafisessa kilpailussa 1966
Todiste (elokuva)

| Todiste> Proof |
| --- | --- |

Ohjaaja:  John Madden
Käsikirjoittaja:   David Auburn  Rebecca Miller 
Tuottaja:   John N. Hart  Robert Kessel  Alison Owen  Jeff Sharp 
Säveltäjä:  Stephen Warbeck
Kuvaaja:  Alwin Küchler
Leikkaaja:  Mick Audsley
Pääosat:   Anthony Hopkins  Gwyneth Paltrow  Jake Gyllenhaal  Hope Davis 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Miramax Films
Levittäjä:  Miramax Netflix
Ensi-ilta:  2005
Kesto:  100 min
Alkuperäiskieli:  Englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Todiste (Proof) on John Maddenin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2005. Se pohjautuu David Auburnin Pulitzer- ja Tony-palkittuun näytelmään. Elokuvan aiheena on kahden tyttären (Gwyneth Paltrow ja Hope Davis) suhde huippulahjakkaaseen mutta mielisairaaseen matemaatikkoisäänsä (Anthony Hopkins).
Juoni

Eläkeikään ehtinyt huippumatemaatikko Robert (Hopkins) on luonut parhaat saavutuksensa jo vähän yli 20 vuoden iässä, mutta jatkoi opettamista Chicagon yliopistossa, vaikka hänen mielisairautensa oli edennyt jo pitkälle. Hänen tyttäristään huippulahjakas Catherine (Paltrow) on myös opiskellut matematiikkaa, muttei isänsä yliopistossa vaan läheisessä Northwesternissä ja pelkää mielenterveytensä puolesta. Hän on keskeyttänyt opintonsa hoitaakseen isäänsä tämän viimeisinä vuosina. Isän opiskelija (Gyllenhaal) on rakastunt Catherineen, mutta tyttö on vastahakoinen. Sisar Claire (Davis) on tavallisempi ja asuu New Yorkissa. Isän kuollessa käytännöllinen Claire haluaisi heti myydä heidän kotitalonsa yliopistolle, joka on sitä jo kysellyt, mutta talossa yhä asuvalle Catherinelle nopeat muutokset ovat henkisesti vaikeampia. Sitten isän sekavien muistiinpanojen joukosta löytyy julkaisematon, kauan ratkaisematta olleen matemaattisen ongelman ratkaisu, ja Catherine alkaakin väittää sitä omaksi työkseen.
Valtaosa elokuvasta tapahtuu isän kuoleman jälkeen, mutta elokuva sisältää paljon takaumia ja Catherinen kuvittelemia kohtauksia, joissa matemaatikkoisä esiintyy.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Gwyneth Paltrow  | … |  Catherine   |
|  Anthony Hopkins  | … |  Robert   |
|  Jake Gyllenhaal  | … |  Hal   |
|  Hope Davis  | … |  Claire   |
|  Danny McCarthy  | … |  poliisi   |
Lähde:
Vastaanotto

Chicagolainen elokuvakriitikko Roger Ebert antoi Todisteelle täydet neljä tähteä ja piti sen akateemisen yliopistoelämän kuvausta ”täsmälleen oikeana”. Suomalaisen Film-O-Holic-sivuston Juha Rosenqvist antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä, kehui Paltrow’n roolityötä mutta valitteli, etteivät Paltrow, Hopkins ja Gyllenhaal yllä matemaatikkojen rooleissaan Kauniin mielen Russell Crowen tasolle.
Tupper

Tupper voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Charles Tupper (1821– 1915), kanadalainen poliitikko, lääkäri ja Kanadan pääministeri 1896
Charles Hibbert Tupper (1855–1927), kanadalainen poliitikko, Kanadan oikeusministeri
William Johnston Tupper (1862–1947), kanadalainen poliitikko, Manitoban varakuvernööri
Earl Silas Tupper (1907–1983), yhdysvaltalainen liikemies ja keksijä
Reginald Tupper (1859–1945), brittiläinen amiraali
Stanley Roger Tupper (1921–2006), yhdysvaltalainen poliitikko
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Torpan piiri (Södermanland)

| Torpan piiri |
| --- | --- |
 Torpan kirkko
 fiTorpan piiri 
 59°25′19″N, 16°11′13″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Södermanland
Lääni:  Västmanlandin lääni
Kunta:  Kungsörin kunta
Piirikoodi:  212106
Väestö
Väkiluku (2022):  580 
Torpan piiri (ruots. Torpa distrikt) sijaitsee Kungsörin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 580  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Kungsörin kunnan piirit
Työmies (täsmennyssivu)

Työmies tarkoittaa muun muassa seuraavia:
työmies, miespuolinen työläinen
Työmies, suomalainen sanomalehti 1895–1918
Arbetaren–Työmies, vuosina 1886–1889 ilmestynyt wrightiläisen työväenliikkeen lehti
Työmies, Michiganin Ishpemingissä vuosina 1889–1893 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti
Työmies, amerikansuomalainen sanomalehti ja kirjankustantamo 1903–1995
Suupohjan Työmies, suomalainen sanomalehti 1883–1885
Työmies, savukemerkki
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Työmies”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Toimi Ruokosalmi

Toimi Eevertti Ruokosalmi (9. syyskuuta 1903 Asikkala – 15. syyskuuta 1980) oli suomalainen päätoimittaja, järjestöjohtaja ja tietokirjailija.
Henkilöhistoria

Toimi Ruokosalmen vanhemmat olivat pienviljelijä Topias Ruokosalmi ja Hilma Arvidintytär Venäjäniemi ja puoliso vuodesta 1931 Aune Mäkiö. Näytelmäkirjailija Aleksius Ruokosalmi oli hänen veljensä. Toimi Ruokosalmi valmistui maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1927. Hän toimi Pienviljelijäin keskusliiton maanviljelyskonsulenttina 1928–1945 ja toiminnanjohtajana 1946–1963. Hän oli myös Pienviljelijäin neuvojaopiston vt. lehtori 1939 sekä Yhteistyö-lehden toimitussihteeri 1942–1945 ja päätoimittaja 1946–1964.
Julkaisuja

Sokerijuurikkaan sekä lantun ja turnipsin lannoitustarpeesta, 1928, J. Valmari, Toimi Ruokosalmi
Lannanhoito-opas, 1936, Toimi Ruokosalmi, Toivo E. Survonen
Kylvöä ja satoa: Pienviljelijäin keskusliitto 1922–1969, 1977, Toimi Ruokosalmi, Hilja Lahti
Tuppinokat

| Tuppinokat |
| --- | --- |
 Keltatuppinokka (Chionis alba)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Tuppinokat Chionidae  Bonaparte, 1832
Synonyymit
 Chionididae  
Katso myös
   Tuppinokat Wikispeciesissä   Tuppinokat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuppinokat (Chionidae) on rantalintujen lahkoon ja kahlaajien alalahkoon kuuluva lintuheimo. Heimon nimesi Charles Lucien Bonaparte 1832 ja Chionis-suvun Johann Reinhold Forster 1788.
Tuppinokat ovat kokonaan valkoisia, paljasnaamaisia, lyhytsiipisiä, noin 40 cm:n kokoisia merilintuja. Ne elävät Etelämantereella ja mannerta ympäröivillä saarilla. Ne asuvat lintu- tai hyljeyhdyskunnissa. Ne ovat kaikkiruokaisia haaskansyöjiä. Pesä on maassa kolossa.
Tuppinokkia on ainakin kaksi lajia, keltatuppinokka (Chionis alba) ja mustatuppinokka (C. minor). Toisinaan myös hopeakurmitsa (Pluvianellus socialis) luetaan kuuluvaksi tuppinokkien heimoon.
Mustatuppinokka
Syntetisaattori

Korgin syntetisaattori.
Syntetisaattori (puhekielessä myös syntikka tai syna) on musiikin ja äänitehosteiden luomiseen käytettävä ääntä tuottava elektroninen laite. Yleensä syntetisaattoreita ohjataan pianon koskettimistoa muistuttavalta laitteelta, mutta on olemassa myös esimerkiksi kitarasyntetisaattoreita sekä syntetisaattoreita, joita ei ole tarkoitettu käsin soitettavaksi.