Positiivinen syrjintä
Suomalaista keskustelua > Perussuomalaisten julkilausuman herättämä keskustelu

Vuonna 2011 perussuomalaisten eduskuntaryhmä antoi syrjintää ja suosintaa vastustavan julkilausuman. Siinä ei suoraan esiintynyt positiivisen erityiskohtelun käsitettä vaan todettiin:
”Tuomitsemme kaiken etniseen taustaan, kieleen, kulttuuriin, uskontoon tai vastaavaan seikkaan perustuvan syrjinnän tai suosimisen työmarkkinoilla, koulutuksessa ja muissa yhteyksissä... julkisen vallan on kohdeltava jokaista ihmistä yksilönä, ei etnisen, kulttuurisen tai muun vastaavan ryhmän edustajana”.
Myös Kokoomuksen Nuorten Liitto ja Perussuomalaiset Nuoret ottivat pian tämän jälkeen kantaa suosimista ja syrjintää vastaan. Kokoomuksen Nuorten liiton mukaan ”Tiettyjen ryhmien suosimisella ja kiintiöillä Suomeen on luotu rakenteellista eriarvoisuutta, joka lisää jännitteitä eri ryhmien välille - - Kokoomusnuoret vaatii, että yksilöitä kohdellaan Suomessa yksilöinä eikä erilaisten vähemmistö- tai enemmistöryhmien jäseninä.”
Perussuomalaisten vaatimus kohdella ”jokaista ihmistä yksilönä” herätti keskustelua ja laajaa paheksuntaa tiedotusvälineissä.
Helsingin Sanomien haastattelussa Helsingin yliopiston yleisen oikeustieteen professori Kaarlo Tuori, Helsingin yliopiston valtiosääntöoikeuden professori Tuomas Ojanen ja Turun yliopiston valtiosääntöoikeuden professori Veli-Pekka Viljanen pitivät perussuomalaisten näkemystä perustuslain ja kansainvälisten ihmisoikeussopimusten vastaisena. Veli-Pekka Viljasen mielestä suosinnan hylkääminen johtaisi tasa-arvon olennaiseen heikkenemiseen. Sotaveteraanien erilaiset edut olivat hyvä esimerkki positiivisesta syrjinnästä. Viljanen katsoi, että ”ajatukseen tasa-arvosta liittyy se, että yhteiskunnassa heikommassa asemassa olevia ryhmiä voidaan tukea”, ja arvioi, että ”lainsäädäntö voi muodostua välillisesti syrjiväksi, jos ajatellaan, että ryhmissä ei ole mitään eroa”. Tuomas Ojasen mukaan julkilausuma oli ”kamala”, koska muun muassa naisia tulisi suosia tietyissä virkanimitystilanteissa. Kaarlo Tuorin mukaan ”esimerkiksi koko vammaislainsäädäntö on positiivista erityiskohtelua”.
Myöhemmässä vieraskynäkirjoituksessa Ojanen lisää, että  ”julkilausumista paistaa läpi niiden laatijoiden pahantahtoinen syrjivä motiivi.” Ojanen kirjoittaa, että ”positiivinen erityiskohtelu ei ole suosintaa, joka asettaa ihmisen tai ryhmän muita parempaan asemaan.”
RKP:n varapuheenjohtaja Nils Torvalds arvioi perussuomalaisten julkilausumasta, että ”silloin meidän sosiaalipolitiikkamme menee kokonaan uusiksi. Niin kauan kuin Suomi on ollut sivistysvaltio, me olemme harrastaneet mittavastikin positiivista diskriminaatiota.”
Kokoomuksen Ossi Mäntylahti totesi, että ”Suomessa yleisesti hyväksyttyjä vähemmistöjä suojaavia erityistoimenpiteitä ovat sotaveteraanien, maanviljelijöiden, vammaisten ja naisten kiintiöt sekä tuet”.
Helsingin Sanomat katsoi pääkirjoituksessaan 27.5.2011, että tiukin tulkinta suosimisen kieltämisestä romuttaisi koko sosiaaliturvan, sillä ”Suomessa heikoimmassa asemassa olevia suositaan verotuksella ja sosiaalisilla tulonsiirroilla.”
Kannanoton arvostelijat katsoivat siten, että perussuomalaisten julkilausuma hylkäsi sosiaalipolitiikan yleensä sekä muun muassa maanviljelijöiden saamat tuet. Perussuomalaisten kannanoton kirjoittanut Jussi Halla-aho vastasi väitteisiin kahdessa blogikirjoituksessa.