stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Liisa Talonpoika

Liisa Maria Talonpoika (s. 28. huhtikuuta 1961 Turku) on suomalainen ekonomi ja diplomaatti.
Talonpoika valmistui kauppatieteiden maisteriksi vuonna 1986 Åbo Akademista ja tuli ulkoasiainministeriön palvelukseen vuonna 1989. Hän on työskennellyt ministeriön kehitysyhteistyöosastossa, kauppapoliittisessa osastossa sekä lehdistö- ja kulttuuriosastossa. Hän on ollut virkamiehenä EU-edustustossa Brysselissä ja Suomen Pariisin-suurlähetystössä.
Talonpoika oli Suomen Hollannin-suurlähettiläs 2013–2015 ja Suomen Ruotsin-suurlähettiläs 2018–2021, ja hän on ensimmäinen nainen suurlähettiläänä Ruotsissa. Hänen edeltäjänsä Matti Anttonen siirtyi alkuvuodesta 2018 ulkoministeriön valtiosihteeriksi.
Kuvotus

| Kuvotus |
| --- | --- |
 Kuvotus, Hulkin yksi vaarallisimmista ja sitkeimmistä vastustajista
Luoja(t):  Stan Lee & Gil Kane
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Tales to Astonish vol. 1 nro 90 (1967)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Emil Blonsky
Status:  Aktiivinen
Pituus:  202 cm
Paino:  81 kg (Blonskyna), 444 kg
Ryhmäsidokset:  KGB
Henkilöllisyydet:  Agentti R-7
Voimat:  Suunnattomat fyysiset voimat ja kestävyys, regeneraatio
Suhteet
Sukulaiset:  Nadia Blonsky (vaimo)
Kuvotus (engl. Abomination) on Marvel-kustantamon luoma superroisto, jonka ensiesiintyminen oli Tales to Astonish -lehden numerossa 90 (1967). Kuvotuksen loivat Stan Lee ja Gil Kane. Kuvotus taistelee useimmiten Hulkia vastaan.
Suomessa Kuvotus esiintyi ensimmäisen kerran Hulk Erikoisjulkaisu I -lehdessä (1989).
Vuonna 2009 Kuvotus oli listattu sijalle 54 IGN-sivuston laatimassa kautta aikain sata suurinta sarjakuvarikollista.
Historia

Emil Blonsky oli KGB:n vakooja joka tiesi, että Bruce Banner oli muuttunut gammasäteilyn vaikutuksesta Hulkiksi, ja joka janosi itsekin samanlaisia voimia. Hän altisti itsensä samalle säteilylle ja muuttui sen vaikutuksesta Kuvotuksena tunnetuksi olennoksi.
Toisin kuin Hulk, Kuvotus on säilyttänyt kykynsä rationaaliseen ajatteluun, mutta hän ei kykene muuttumaan takaisin alkuperäiseen muotoonsa. Blonsky syyttää hirviömäisestä olotilastaan Banneria ja on siksi käynyt arkkivihollisensa kimppuun yhä uudestaan. Vaikka Kuvotus on voimakkaampi, Hulk on aina voittanut tämän raivostuneessa tilassaan.
Myöhemmin on käynyt ilmi, että Blonskyn muodonmuutos erotti hänet ex-vaimostaan Nadiasta, jota Blonsky edelleen rakasti. Kärsittyään lukuisia nöyryyttäviä tappioita Hulkille Kuvotus sai selville, että Bruce Banner on naimisissa kenraali Thaddeus Rossin tyttären, Betty Rossin kanssa.
Nadian kuoltua Blonsky päätti, että Bannerin on kärsittävä sama eron tuska, joten hän myrkytti Bettyn omalla radioaktiivisella verellään ja sai Bannerin uskomaan, että tämän radioaktiivinen veri olisi ollut Bettyn sairauden syynä. Kuvotuksen osuus Bettyn kuolemassa selvisi Bannerille myöhemmin. Seuranneessa taistelussa Hulk pieksi Kuvotuksen, mutta antoi sen jälkeen tälle anteeksi. Lopulta Kuvotus tajusi eläneensä valheessa; hirviö olikin hän itse, ei Hulk.
Kuukausia myöhemmin surun murtama kenraali Ross manipuloi Hulkin hyökkäämään Kuvotuksen kimppuun, ja seuranneessa taistelussa Hulk miltei tappoi Kuvotuksen. Sen jälkeen armeija vangitsi Kuvotuksen, ja rangaistuksena tyttärensä tappamisesta Ross pakotti tämän katsomaan videoita Nadiasta ja Blonskysta ennen tämän muodonmuutosta.
Myöhemmin armeija usutti Kuvotuksen Hulkin kimppuun, mutta Kuvotuksen yritys provosoida Hulkia koitui lopulta hirviön omaksi tappioksi: Hulk hakkasi Kuvotuksen jälleen.
Planet Hulk -jatkumossa Illuminati lähetti Hulkin Sakaarin taisteluplaneetalle, jolloin Kuvotus hyökkäsi Nevadaan, Renon kaupunkiin ja tuhosi asutusta silmittömästi. Hulktar pysäytti hirviön ja YPKVV:n agentit vangitsivat Kuvotuksen.
Voimat ja kyvyt

Blonsky käytti huomattavasti suurempaa säteilymäärää kuin mille Banner oli altistunut, minkä seurauksena Kuvotus on Hulkia voimakkaampi. Kuvotus kykenee nostamaan yli sata tonnia, joka on Marvel-universumin ylin painoluokitus. On kuitenkin melko varmaa, että Kuvotus kykenee nostamaan jopa 200 tonnia. Toisin kuin Hulkilla, jonka voimat kasvavat erityisen rauhasen ansiosta emotionaalisten ärsykkeiden vaikutuksesta, Kuvotuksen voimat pysyvät samana. Ei tosin tiedetä, kykeneekö Kuvotus lisäämään voimiaan fyysisellä harjoittelulla.
Gammasäteily vahvisti Blonskyn solurakennetta ja lisäsi tämän luu- ja kudosmassaa noin 350 kilolla. Valtaisten fyysisten voimiensa lisäksi Kuvotuksella on korkea kivunsietokyky, eivätkä voimakkaatkaan fyysiset iskut vahingoita häntä; esimerkiksi kenttätykistön laukauksista ei koidu sanottavaa vahinkoa olennolle. Kuvotuksen iho kestää lisäksi suuria lämpötilanvaihteluita (-115 C°:sta liki 2000 C°:een) ilman näkyviä vaurioita. Mikäli Kuvotus kuitenkin saa kudoksiinsa vaurioita, olento kykenee regeneroimaan itsensä kuntoon, tosin huomattavasti hitaammin kuin Hulk.
Kuvotus kykenee pidättämään hengitystään hyvin pitkään — tarkkaa aikarajaa ei ole koskaan mitattu. Äärimmäinen kipu, kylmyys tai hapenpuute saattaa Kuvotuksen koomankaltaiseen tilaan, jossa olento voi elää joidenkin arvioiden mukaan ikuisesti.
Kuvotuksen erittäin tehokas fysiologia tekee hänet immuuniksi kaikille Maapallolta tavatuille sairauksille.
Kuvotus voi käyttää jalkalihaksiaan Hulkin tavoin hyppyihin, joilla kattaa pitkiäkin matkoja. Kuvotuksen tiedetään loikanneen yhdellä hypyllä yli 32 kilometriä.
Toisin kuin Hulk, Kuvotus on säilyttänyt kykynsä rationaaliseen ajatteluun, mutta hän ei kykene muuttumaan takaisin alkuperäiseen muotoonsa.
Kuvotus muissa jatkumoissa > Ultimate Marvel

Ultimate Marvel -jatkumossa Kuvotus oli alkujaan Chang Lam -niminen, kiinalainen tiedemies, joka halusi tulla aasialaiseksi versioksi Hulkista. Ultimate-jatkumon Kuvotus oli noin 7,6 metriä pitkä, hännällinen, ja muistutti keltaista gorillan ja matelijan risteytystä. Ultimate-Kuvotus hyökkäsi Hulkia vastaan, jolloin Hulk mestasi sen.
Kuvotus muissa jatkumoissa > Epätäydellinen Tulevaisuus

Dystopisessa Epätäydellinen Tulevaisuus -jatkumossa Kuvotus (jota kutsutaan yksinkertaisesti Emiliksi) ja hänen mutatoituneet kätyrinsä taistelevat Maestroa vastaan maapallon herruudesta.
Kuvotus muissa medioissa > Televisio

Kuvotus esiintyi Hulk-animaatiosarjassa vuonna 1996 tehdyllä, ensimmäisellä tuotantokaudella. Hahmon ääniosuudet dubbasi Richard Moll.
Kuvotus muissa medioissa > Elokuvat

Kuvotus esiintyy vuonna 2008 julkaistussa The Incredible Hulk -elokuvassa, jossa häntä esittää Tim Roth.
Kuvotus muissa medioissa > Videopelit

Kuvotus on SNESille tehdyn Incredible Hulk -videopelin ensimmäisen tason vastustaja.
Kuvotus on keskeinen vastustaja myös The Incredible Hulk: Ultimate Destruction -videopelissä (2005). Hahmoa ääninäytteli Ron Perlman. Peli kertaa Kuvotuksen vaiheet sarjakuville uskollisesti.
Aiheesta muualla

Marvel-kustantamon kotisivujen tietopaketti Kuvotuksesta (englanniksi)
MarvelDirectory-sivuston osuus Kuvotuksesta (englanniksi)
Kuvotus ja Hulk mittelemässä voimiaan.
Luca Cereda

| Luca Cereda> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. syyskuuta 1981 (ikä 43) Bellinzona, Sveitsi
Kansalaisuus:   Sveitsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  92 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1998–2007
Seurat:  HC Ambrì-Piotta (NLA)   St. John's Maple Leafs (AHL)   SC Bern (NLA)
NHL-varaus:  24. varaus, 1999 Toronto Maple Leafs
Luca Cereda (s. 7. syyskuuta 1981) on sveitsiläinen entinen jääkiekkoilija, joka oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Toronto Maple Leafs varasi Ceredan NHL:ään ensimmäisen kierroksen 24. pelaajana vuoden 1999 varaustilaisuudessa, mutta hän pelasi miltei koko uransa kuitenkin Sveitsissä. Pelaajauransa jälkeen hän on toiminnut valmentajana, ja hän valmentaa nykyään Sveitsin alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkuetta.
Aiheesta muualla

Luca Cereda Elite Prospects. Everysport Media Group AB. (englanniksi)
Piia Suomalainen

| Piia Suomalainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. heinäkuuta 1984  Helsinki 
Kansalaisuus:   Suomi
Tennispelaaja
Pituus:  172 cm
Kätisyys:  oikea
Palkintorahat:  68 858 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  356. (10.10.2011)
Voitot/tappiot:  273–225
Nelinpeli
Paras sijoitus:  
Voitot/tappiot:  49–36
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Piia Suomalainen (s. 9. heinäkuuta 1984 Helsinki) on suomalainen tennispelaaja, joka edustaa tennisseura Smash-Tennistä Helsingistä. Parhaimmillaan hän on sijoittunut WTA-maailmanlistalla kaksinpelissä sijalle 356 lokakuussa 2011 ja nelinpelissä sijalle 528 joulukuussa 2006. Hän on voittanut neljä ITF-turnausta kaksinpelissä sekä nelinpelissä. Hän on edustanut Suomea Fed Cupissa vuosina 2002, 2003, 2005–2007, 2009–2015 ja 2017.
Hän on voittanut tenniksen Suomen mestaruuden ulkokentillä kaksinpelissä vuosina 2002, 2006, 2013 ja 2017 ja nelinpelissä 2001, 2002 ja 2003 sekä sisäkentillä kaksinpelissä vuosina 2005, 2006 ja 2014 ja nelinpelissä 2002 ja 2006.
Pentti Karvonen (eversti)

Pentti Vilho Karvonen (11. syyskuuta 1931 Kajaani – 4. kesäkuuta 1996) oli suomalainen eversti, joka toimi Jääkäriprikaatin komentajana.
Karvonen syntyi Ville ja Olga Karvosen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1957 oli Anja Isoviita.
Karvonen tuli ylioppilaaksi Kajaanin yhteiskoulusta 1952 ja suoritti Kadettikoulun 1956 ja Sotakorkeakoulun 1969. Hän toimi Pohjan prikaatissa opetusupseerina ja komppanianpäällikkönä vuodesta 1956, Kadettikoulussa opettajana ja komppanian varapäällikkönä vuodesta 1959 sekä Uudenmaan jääkäripataljoonassa koulutusupseerina vuodesta 1966. Pääesikunnassa Karvonen työskenteli useaan otteeseen, ensin toimistopäällikkönä koulutusosastolla vuodesta 1969, sitten järjestelyosastolla vuodesta 1974 ja vielä komento-osaston päällikkönä vuodesta 1980. Uudenmaan jääkäripataljoonaa hän komensi vuodesta 1979 ja Jääkäriprikaatia vuodesta 1984. Karvonen erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1989.
Karvonen ylennettiin vänrikiksi 1953, luutnantiksi 1957, yliluutnantiksi 1960, kapteeniksi 1963, majuriksi 1969, everstiluutnantiksi 1974 ja everstiksi 1980.
Petrichor

Sadepisaroita lehdellä.
Petrichor tarkoittaa voimakasta sateen jälkeistä tuoksua. Sana on muodostettu antiikin kreikan sanoista πέτρα (pétra) 'kivi' tai πέτρος (pétros) 'kivestä' ja ἰχώρ (ikhṓr), eteerisestä nesteestä, joka on jumalien verta kreikkalaisessa mytologiassa. Vaikka luonnonilmiö on tunnettu vuosituhansia, vasta 1960-luvulla australialaiset tutkijat keksivät tuoksulle nimen petrichor.
Petri Yrjölä

Petri Yrjölä (s. 1972 Oulunsalo) on suomalainen taidemaalari. Hän käsittelee töissään luontoaiheita, jotka monissa tapauksissa saavat mystis-uskonnollisen ulottuvuuden. Yrjölä työskentelee Iijoen rannalla.
Yrjölä opiskeli Kuvataideakatemiassa ja valmistui maalaustaiteen laitokselta vuonna 1998. Hänen taidettaan on ollut vuodesta 1997 lähtien esillä yksityisnäyttelyissä muun muassa Oulun taidemuseossa ja saman kaupungin Galleria Harmajassa. Kutsu- ja kokoelmanäyttelyissä hänen töitään on esitelty esimerkiksi Kiasmassa ja Sara Hildénin taidemuseossa sekä Venäjän Petroskoissa ja Kiinan Pekingissä. Vuonna 2006 Oulunsalo Soi -musiikkijuhlilla Yrjölä valittiin vuoden kuvataiteilijaksi. Hän sai myös Vuoden nuoren taiteilijan tunnustuksen Oulun läänissä 2003 ja Suomen Taideyhdistyksen William Thuring -nimikkopalkinnon 2010. Hän pääsi Ars Fennica -ehdokkaaksi vuonna 2009.
Yrjölän töitä kuuluu Helsingin taidemuseon, Iin kunnan, Oulun kaupungin, Oulunsalon kunnan, Sanomalehti Kalevan, Sara Hildénin taidemuseon, Tampereen kaupungin ja Tampereen taidemuseon kokoelmiin. Julkista taidetta hän on tehnyt Ouluun ja Oulunsaloon.
Kirkon ulkomaanapu

| Kirkon Ulkomaanapu> Kyrkans Utlandshjälp |
| --- | --- |

 Kirkon ulkomaanavun toimisto sijaitsee Kirkon talossa, Helsingin Etelärannassa.
Perustettu:  1947
Tyyppi:  Kristillinen avustusjärjestö
Toimiala:  kotimainen ja kansainvälinen avustustyö
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Päämaja:  Eteläranta 8 00130 Helsinki
Viralliset kielet:  suomi, ruotsi
Toiminnanjohtaja:  Tomi Järvinen
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirkon ulkomaanapu sr (säätiön käyttämä kirjoitusasu on Kirkon Ulkomaanapu ja lyhenne KUA, ruots. Kyrkans Utlandshjälp) on Suomen suurin kehitysyhteistyöjärjestö ja toiseksi suurin katastrofiavun antaja. Kirkon ulkomaanapu on perustettu vuonna 1947 Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ja sen seurakuntien kansainvälistä diakoniaa toteuttavaksi tahoksi. Alkuvaiheessa se hallinnoi ulkomailta suomalaisten avuksi lähetettyjä varoja. Muutaman vuoden kuluttua rahavirta kääntyi ja varoja alettiin koota hädässä olevien auttamiseksi Suomen ulkopuolella.
Kirkon ulkomaanapu säätiöityi vuonna 1995 itsenäiseksi toimijaksi. Säätiön hallituksen nimittää evankelis-luterilaisen kirkon kirkkohallituksen täysistunto. KUA on yksi Suomen suurimmista kehitysyhteistyön ja katastrofiavun toteuttajista. KUA on osa kirkollisten avustusjärjestöjen ACT-allianssin verkostoa.
Historia

Kirkon ulkomaanapu on katsottu perustuneen 25. syyskuuta 1947, jolloin Suomen evankelis-luterilainen kirkko liittyi kirkkojen kansainvälisen avun verkostoon. Taustalla oli Luterilaisen maailmanliiton perustaminen Lundin kokouksessa, jossa kehotettiin kaikkia jäsenkirkkoja perustamaan oma kansalliskomiteansa. Suomalainen kansalliskomitea perustettiin arkkipiispa Aleksi Lehtosen aloitteesta ja perustaminen merkitsi Suomen kirkon kytkeytymistä maailman luterilaisten kirkkojen kirkkoperheeseen ja sen kansainväliseen avustusjärjestelmään. Kansainvälisen vastuun oppivuodet -historiikin mukaan Suomen kirkko joutui tosiasiallisesti kirkkojenvälisen avustustoiminnan piiriin jo paljon ennen Lundin kokousta.
Historia > Avunsaaja sotien jälkeen

Alkuvuosina Suomi oli avun vastaanottaja, jolloin Suomeen toimitettiin kirkon kautta rahaa, vaatteita ja ruokatarpeita erityisesti Ruotsin, Tanskan ja Yhdysvaltojen luterilaisilta kirkoilta sekä Sveitsin evankeliselta kirkkoliitolta. Talvisodan päättyessä kirkko sai ottaa vastaan kirkkojenvälistä avustusta noin 13,2 miljoonan markan arvosta.
Erityisen aktiivisia auttajia Kirkon ulkomaanavun mukaan olivat amerikansuomalaiset. Suomen oloista ja tarpeista toimitettiin kuvauksia amerikkalaisille sisarkirkoille. Hätäavun lisäksi vahvistettiin Suomen evankelis-luterilaisen kirkon diakoniavalmiuksia, ja tuettiin näin suomalaisten valmiuksia auttaa itse itseään. Eino Murtorinne on kuvannut amerikkalaisten luterilaisten kirkkojen avustustyötä Euroopan kirkkojen hyväksi kirkolliseksi Marshall-avuksi. Amerikkalaisten kirkkojen apu käsitti rahallisesti noin miljoona dollaria, minkä lisäksi amerikkalaisten kirkkojen avustusjärjestö toimitti runsaasti vaate-, ruokatavara- ja lääkeapua. Lukuisat Pohjois- ja Itä-Suomen kirkot sekä monet kirkollisten järjestöjen ja laitosten toimitilat ovat esimerkki kirkkojenvälisestä avustustyöstä.
Historia > Kehittyminen avunantajaksi

1950- ja 1960-lukujen vaihteessa Suomen kirkko siirtyi avunantajaksi. Taustalla vaikutti selviytyminen jälleenrakennusvaiheesta ja ajatusta tuki maan yleinen vaurastuminen 1950-luvulta lähtien. Aluksi kansainvälinen avustustyö rajoittui pariin virallisen kolehtiin, mutta vuoden 1956 Unkarin kansannousu herätti avustusinnostuksen. Unkarilaisten kokema murhenäytelmä sai suomalaisen kristikansan lämpenemään avustustyölle.
Vuonna 1963 Helsingissä järjestettiin Luterilaisen maailmanliiton neljäs yleiskokous, joka avasi kirkkojenvälisen toiminnan merkitystä laajemmin. Yleiskokouksen tunnelma johti suomalaisen kansalliskomitean ja kirkon kansainvälisen avustustoiminnan uudelleenjärjestämiseen. Nykymuodossaan Kirkon ulkomaanapu syntyi 1960-luvulla, mutta järjestöä ei kuitenkaan virallisesti perustettu. Vuonna 1964 laajennettu piispankokous päätyi lopputulokseen, että osa Yhteisvastuukeräyksen toiminnan tuotosta tulisi siitä lähtien käyttää "hädänalaisen maailman ja vaikeuksissa elävien toisten kirkkojen auttamiseen".
1960-luvun yleinen ilmapiiri kiinnitti huomiota kehitysmaiden hätään ja kolmannen maailman ongelmiin. Suomalaisessa lehdistössä otsikkoihin nousivat esille Biafran kysymykset. 1960-luvun lopulla seurakunnat saivat oikeuden myöntää avustuksia budjettivaroistaan avustustyöhön. Ulkomaanavun voimakkaimman kasvun ajat sijoittuvat 1970- ja 1980-luvuille. 1990-luvulla Kirkon ulkomaanavun keskeisiä avustuskohteita olivat erityisesti Afrikan maiden auttaminen sekä katastrofi- ja pakolaisapu. Kirkkojenvälisen avun merkitys kasvoi varsinkin 1980-luvun lopulla Namibian sekä Baltian, Itä-Euroopan ja Inkerin kirkkojen avustustyön vuoksi. 1990-luvun lama vaikuttii myös KUA:n keräystuloksiin. Vuoteen 1995 asti KUA oli osa kirkon ulkoasiainhallintoa, kunnes järjestö säätiöityi itsenäiseksi toimijaksi.
Tavoitteet

Kirkon ulkomaanapu pyrkii edistämään rauhan ja oikeudenmukaisuuden toteutumista ihmisoikeus- ja rauhantyöllä. Tavoitteena on, että ihmisillä olisi ihmisoikeusjulistuksen mukainen vapaus oman uskonsa, kulttuurinsa ja poliittisen vakaumuksensa ilmaisemiseen ja toteuttamiseen tasavertaisina yhteiskunnan jäseninä. Käytännössä Kirkon Ulkomaanapu tukee ihmisoikeuskoulutusta, paikallisia ihmisoikeusryhmiä ja ihmisoikeusloukkausten uhreja yhteistyökumppaneiden kanssa.[lähde? ]
Tavoitteet > Yhteisvastuukeräys

Suomessa Yhteisvastuukeräyksen tuotosta 60 prosenttia suunnataan Kirkon ulkomaanavun kautta kehitysmaihin. Vuonna Yhteisvastuu 2017 torjuu ihmiskauppaa. Suomessa keräysvaroin autetaan ihmiskaupan uhreja. Keräyksen kansainvälisessä esimerkkikohdemaassa Jordaniassa yhteisvastuuvaroin tuetaan Syyriasta sotaa paenneiden nuorten koulutusta ja toimeentuloa, mikä ennaltaehkäisee altistumista ihmiskaupalle ja muulle hyväksikäytölle. Vuoden 2016 keräyksellä tuettiin syrjäytymisvaarassa olevia nuoria Suomessa ja kehitysmaissa.
Toiminta > Kotimaantyö

Kirkon ulkomaanapu tekee vaikuttamis- ja kansainvälisyyskasvatustoimintaa Suomessa. Järjestö tarjoaa aineistoja ja välineitä koulujen ja seurakuntien kansainvälisyyskasvatusta varten. Vuonna 2005 Kirkon ulkomaanapu aloitti ensimmäisenä Suomessa eettisten lahjojen laajan myynnin niin sanotun Toisenlainen lahja -kampanjan avulla (ks. joululahja). Tarkoituksena on yhdistää kehitysyhteistyöstä kertominen ja ihmisten halu antaa eettisiä lahjoja. Toisenlaisen lahjan ostaja ostaa konkreettisia välineitä kehitysmaan ihmisille ja saa sitä vastaavan kortin, jonka hän voi antaa suomalaiselle lahjansaajalle. Näin sekä lahjan antaja, lahjan saaja että kehitysmaassa elävä henkilö saavat lahjan.
Toiminta > Kansainvälinen työ

Kirkon ulkomaanavun toiminta perustuu kristinuskoon ja erityisesti sen diakoniseen toimintaan (faith-based organisation). Kansainvälisen diakonian perusteet nousevat diakoniasta. Usein tämä toiminta samaistetaan lähetystyöhön, vaikka näillä kahdella on erilainen motivaatio. Diakoniassa oleellista on ihmisen hätä ja avun tarve. Nykyaikainen kansainvälinen diakonia on ns. oikeusperusteista. Tähän kuuluu oleellisesti myös vaikuttamistoiminta. Kirkon ulkomaanapu tekee työtä kaikkein köyhimpien ihmisten kanssa uskontoon, etniseen taustaan tai poliittiseen vakaumukseen katsomatta. Kirkon ulkomaanapu noudattaa kansainvälisä humanitaarisen avun standardeja CHS Alliancen jäsenenä ja CHS-sertifioinnin saaneena järjestönä.
Toiminta > Kehitysyhteistyö

Kirkon ulkomaanapu on yksi Suomen suurimmista kehitysyhteistyöjärjestöistä. Kehitysyhteistyön tavoitteena on yhteisöjen voimaantuminen, jonka myötä niiden jäsenet kykenevät itse auttamaan itseään ja vaikuttamaan ympäröivään yhteiskuntaan. Kirkon ulkomaanapu tekee kehitysyhteistyötä osana kirkollisten ja ekumeenisten avustusjärjestöjen maailmanlaajuista yhteisöä.
Kirkon ulkomaanavun kehitysyhteistyöohjelmat keskittyvät toimeentuloon ja koulutukseen sekä rauhantyöhön. KUA toimii kansainvälisen [Uskonnollisten ja perinteisten johtajien rauhanvälitysverkoston] sihteeristönä.
Toiminta > Humanitaarinen apu

Kirkon ulkomaanapu toimittaa hätäapua luonnon ja ihmisten aiheuttamien katastrofien uhreille. Apua toimitetaan sekä pahimman hädän aikana että kriisin jälkeen toipumiseen ja jälleenrakennukseen. Ulkomaanapu on Suomen toiseksi suurin ammattimaisen katastrofiavun järjestö. Kirkon ulkomaanapu on toimittanut katastrofiapua muun muassa Pakistanin vuoden 2010 tulvien,  Haitin maanjäristyksen, Norsunluurannikon pakolaisia, Filippiinien taifuunin 2013 ja Nepalin maanjäristyksen 2015 yhteydessä. Katastrofeissa avustustyötä ei jätetä ensihädän lievittämiseen, vaan viivytään ihmisten tukena niin pitkään, että heidän elinolonsa ovat jälleen vakiintuneet. Tämä merkitsee usein monien vuosien työskentelyä.
Toiminta > Avustuskohteita

Kirkon ulkomaanavun avustustyö suuntautuu ensisijaisesti köyhimpiin kehitysmaihin. Tärkeimmät avustusten kohteena olevat maat:
Organisaatio > Kansainväliset suhteet

Kirkon ulkomaanavun tärkeimmät ulkomaiset yhteistyöverkostot ovat Luterilainen maailmanliitto (LML) ja Kirkkojen maailmanneuvosto (KMN).
Kirkon ulkomaanapu on ACT-allianssin jäsen. ACT-allianssi on kirkollisten katastrofi- ja kehitysyhteistyötä tekevien järjestöjen yhteenliittymä. ACT-allianssi muodostaa maailman suurimman ei-valtiollisen avustusorganisaation. ACT-allianssin yhteenlaskettu budjetti on yli 1,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa ja sen palveluksessa on 25 000 työntekijää.
Organisaatio > Naisten pankki

Naisten pankki on Kirkon ulkomaanavun hallinnoima rahasto ja yhteisö kehitysmaiden naisten yrittäjyyden ja toimeentulon tukemiseksi kestävän kehityksen periaattein. Kirkon ulkomaanapu perusti yhdessä suomalaisten naisvaikuttajien kanssa Naisten pankin toukokuussa 2007.
Naisten pankin tavoitteena on tukea kehitysmaiden naisten työtä köyhyyden voittamiseksi. Naisten pankin rahaston varoilla rahoitetaan muun muassa mikroluottoja, ammattikoulutusta, työkalujen ja materiaalin hankintaa ja muuta yrittäjyyteen tähtäävää toimintaa.
Organisaatio > Changemaker

Changemaker on Kirkon ulkomaanavun yhteydessä toimiva nuorten ja nuorten aikuisten vaikuttamisverkosto, mikä on perustettu vuonna 2004. Verkosto pyrkii edistämään maailmanlaajuista oikeudenmukaisuutta kampanjoimalla käytännöllisin ja luovin keinoin. Toiminnassaan Changemaker tekee yhteistyötä samaan päämäärään pyrkivien tahojen kanssa uskontoon tai vakaumukseen katsomatta.
Organisaatio > Opettajat ilman rajoja

Opettajat ilman rajoja on verkosto opetus- ja kasvatusalan ammattilaisille. Verkosto tarjoaa tukea globaalikasvatukseen kotimaassa, mahdollisuuden käyttää ja kehittää osaamistaan maailmalla ja tukea paikallisten opettajien osaamista kehitysmaissa. Kirkon Ulkomaanavun koordinoiman verkoston tavoitteena on tukea kehitysmaiden opettajien pedagogista osaamista, tukea globaalikasvatusta suomalaisissa kouluissa ja tarjota opetus-ja kasvatusalan ammattilaisille mahdollisuus laajentaa omaa osaamistaan 3–12 kuukauden vapaaehtoisjaksoilla maailman hauraimmissa valtioissa.
Talous

Kirkon ulkomaanavun varainhankinnan tuotot vuonna 2019 olivat 44,7 miljoonaa euroa. Siitä saatiin kansainvälisenä tukena 14,9 miljoonaa euroa, yksityisten, yritysten ja yhteisöjen lahjoituksina 11,5 miljoonaa euroa, valtion tukena 10,3 miljoonaa euroa ja seurakunnilta 7,4 miljoonaa euroa. Avustustoimintaan käytettiin 40,7 miljoonaa euroa. Kotimaan toimintoihin ja yleishallinnon kuluihin käytettiin 5,6 miljoonaa euroa.
Talous > Rahoitus

| Rahoituksen lähde | 2018 | 2017 | 2016 | 2015 | 2014 | 2013 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille | 30 000 € | 30 000 € | 30 000 € | 30 000 € | 30 000 € | 30 000 € | 33 000 € |
Toiminnanjohtajat

Listaa täydennettävä
1988–1993: Risto Lehtonen
1993–2003: Tapio Saraneva
2004–2010: Antti Pentikäinen
2010–2011: vt. Pauliina Parhiala
2011–2014: Antti Pentikäinen
2015–2022: Jouni Hemberg
2023– Tomi Järvinen
Kirjallisuutta

Auttamisen teologia, toimittaneet Kari Latvus & Antti Elenius; julkaisija: Kirjapaja, 2007
Diakonian tutkimus -aikakauskirja 1/2008 (Arkistoitu – Internet Archive)