Mobiilisäteilyn terveysvaikutukset
Mediassa käytyä keskustelua

Suomen säteilyturvakeskuksen edustajan Tommi Toivosen mukaan ei ole havaittu merkittävää terveyshaittojen lisääntymistä vuosikymmenien ajan jatkuneesta massiivisesta matkapuhelimien käytöstä huolimatta. Lainsäädännön määrittämät säteilyn turvallisuusrajat ovat lisäksi riippumattomia laitteisiin käytetystä teknisestä toteutuksesta ja operaattori sekä myyjä ovat vastuussa, että kuluttajalaite täyttää ne. Toivosen mukaan jo käyttöön otetun 5G-verkon 3,5 GHz:n alueen terveyshaittoja voidaan hyvin verrata aikaisempiin 3G- ja 4G-verkkojen 2,5 GHz:n alueen terveysvaikutuksiin, koska 5G-verkon teknologia on laajalti identtistä 4G-verkon teknologian kanssa.
Pitkän linjan matkapuhelinsäteilytutkija ja Säteilyturvakeskuksen entinen tutkimusprofessori Dariusz Leszczynski on esittänyt, että 5G-verkon kanssa on nyt sama tilanne kuin 30 vuotta sitten, jolloin 2,5 GHz:n verkko otettiin käyttöön tekniikan nopean kehittymisen vuoksi. Tällöin arveltiin, että oltiin jo saatu riittävästi terveysvaikutuksiin liittyvää tutkimusnäyttöä. Kolmenkymmenen vuoden kuluttua havaittiin kuitenkin joka vuosi ilmaantuvan 20–50 ylimääräistä syöpää 100 000 puhelimenkäyttäjää kohti niille kehon alueille, jotka altistuvat eniten säteilylle. Leszczynskin mukaan nyt kehiteltävien 5G-teknologien käyttämän millimetrialueen terveysvaikutuksista tarvitaan lisää tutkimusta. Kun 30 GHz:n millimetrialue tulee käyttöön, sen 1–2 mm:n tunkeutumissyvyys saattaa aiheuttaa vaikutuksia lähinnä ihossa sekä ihossa syntyvien mahdollisten solumuutosten kautta koko kehossa. Leszczynskin mukaan "emme tiedä kuinka 5G millimetriaallot vaikuttavat ihmisen terveyteen." Myös eri säteilylajien ja säteilyn sekä kemikaalien yhteisvaikutus on lähes kokonaan tutkimatta. Leszczynski syytti myös kumpaakin leiriä liioiteltujen väitteiden esittämisestä.
Professorit Tapio Ala-Nissilä, Risto Ilmoniemi ja Juhani Knuuti sekä sähköturvallisuuden ryhmäpäällikkö Vesa Linja-aho esittivät Suomen Kuvalehden vuonna 2020 julkaisemassa mielipidekirjoituksessa, että radiotaajuista säteilyä hyödyntävät laitteet ovat turvallisia. Eräs vastustaja oli heidän mukaansa väittänyt hyvän tieteellisen tavan vastaisesti tasokkaimpien lehtien, kuten Nature ja Lancet, julkaisseen artikkeleita terveysriskeistä, mutta oikeasti ne oli julkaistu esimerkiksi Naturen kustantajan Scientific Reports -lehdessä. Kyseisessä artikkelissakin todettiin vain päänsärystä kärsivien usein käyttävän matkapuhelimia, eikä että matkapuhelin aiheuttaisi päänsärkyä. Vastustaja oli heidän mukaansa vedonnut COSMOS-tutkimukseen, joka heidän mukaansa päin vastoin tuki radiotaajuuksien turvallisuutta.
IT-kulttuuria käsittelevän Wired News -lehden vuonna 2019 julkaiseman artikkelin mukaan väitteet siitä, että 5G-teknologia aiheuttaisi syöpää, hedelmättömyyttä, autismia, Alzheimerin tautia ja selittämättömiä lintukuolemia ovat salaliittoteorioita. Todisteena tästä esitettiin, että esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa matkapuhelinten käyttäjien määrä kasvoi 500 prosenttia 1990-luvulta ja vuoteen 2016, kun taas aivokasvaimien diagnosoinnissa havaittiin vain 34 prosentin kasvu. Kasvu johtui artikkelin mukaan kasvainten aiempaa paremmasta havaitsemisesta ja raportoinnista.
Venäjän harjoittamasta propagandasta syytetty RT America (Russia Today) -tv-kanava on esittänyt 5G-verkkojen vaarallisuudesta väitteitä, joiden tueksi ei löydy tieteellistä näyttöä. Se ja Venäjän valtiollinen uutistoimisto Sputnik News väittävät, että koronaviruskriisi johtuisi muun muassa 5G-verkoista. Toisaalta Putin ja venäjän tiedeyhteisö ylistävät 5G-verkkoja.
Skeptikko-lehden mukaan väitteet mobiililaitteiden säteilyn vaaroista ovat jatkumoa 1980-luvulla alkaneesta ilmiöstä, joka liittyi tietokoneiden näyttöpäätteiden väitettyyn säteilyvaaraan, josta 1990-luvulla pelko siirtyi kännyköihin ja niiden tukiasemiin ja WLAN-verkkoihin. Artikkelin mukaan uskottavaa tieteellistä näyttöä sille, että arkiympäristön sähkölaitteiden sähkömagneettiset kentät aiheuttaisivat ihmisille oireita, ei ole löydetty, vaikka aihetta on tutkittu vuosikymmeniä. Mikäli mobiililaitteiden säteily olisi vaarallisia, se näkyisi jo väestötasolla. Artikkelissa haastatellun Säteilyturvakeskuksen ionisoimattoman säteilyn terveysvaikutuksiin perehtyneen johtavan asiantuntijan, TkT Lauri Purasen mukaan viime vuosina tieteellinen näyttö ei ole muuttunut suuntaan eikä toiseen, vaikka on olemassa joukko tutkijoita, jotka vahvasti uskovat radiotaajuisen säteilyn terveysvaikutuksiin. Myöskään laajassa COSMOS-tutkimuksessa ei ole havaittu esimerkiksi radiotaajuisen säteilyn ja unen laadun ja päänsäryn välistä yhteyttä. Paljon puhelimeen puhuvilla unettomuus oli hieman yleisempää, mutta tämä vaikuttaa selittyvän psykologisilla tekijöillä, ei säteilyn vaikutuksilla. Puhelimeen puhumisen määrän ja päänsäryn välillä ei havaittu yhteyttä, mutta viikoittaisen päänsäryn ja runsaan tekstiviestien lähettelyn välillä havaittiin yhteys. Koska tekstiviestien lähettelyssä altistuminen radiotaajuiselle säteilylle on mitätöntä verrattuna puhelimeen puhumiseen, tulokset vahvistavat näkemystä, että kännykänkäytön aiheuttamat oireet eivät johdu säteilystä.