stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
K.V.N & Lobo
K.V.N:n & Lobon tuotantoa muiden levyillä > 2012 > DJ Ibusal + Lobo – Mt. Everest

2. "Luotolle" (tuottanut Lobo)
4. "Veli" (mukana Get'O Koira & Assile G, tuottanut Lobo)
6. "Mt. Everest" (mukana Kivenveistäjä, tuottanut Lobo)
8. "Päivä kotkana, viikko variksena" (mukana Pimp P, Emergency Mike, Haaskamayne, tuottanut Lobo)
K.V.N:n & Lobon tuotantoa muiden levyillä > 2013 > Aivovuoto – Aivovuoto

1. "Amalgaami"
2. "Itä Bloc Eau De Toilette"
3. "Kivikova kalloluu"
4. "Musta ambulanssi" (mukana Shaka & JV)
5. "Nyt on hyvä"
6. "Enemmayn" (mukana Kemmuru)
7. "Peidinful"
8. "Deli riumi"
9. "Moukarimies"
10. "Baby on Babylon"
11. "Puhu mulle tuhmia"
12. "Pedon sydän" (mukana Shaka)
13. "Raaka keikka kolme"
14. "Samanlainen nuori"
15. "Evoluution huippu"
16. "Piilotajunnasta sylkee myrkkyy" (mukana Särre & Kosola)
K.V.N:n & Lobon tuotantoa muiden levyillä > 2013 > Aivovuoto – Vihaa karkkia EP

1. "V.U.O.H.I." (mukana Hannibal)
2. "Heimopäälliköt"
3. "Saari" (mukana Kriso K & Stepa)
4. "Jotkut parhaista kavereistani ovat pankkiireita"
5. "Grafenwalder Mousse" (mukana J-Laini)
6. "Iso kuoppa"
7. "OK"
8. "Eliittikumppani"
K.V.N:n & Lobon tuotantoa muiden levyillä > 2014 > Notkea Rotta & SMC Lähiörotat - Rottaradio

3. "Elämäntapa"
K.V.N:n & Lobon tuotantoa muiden levyillä > 2015 > DJ Ibusal + Lobo – Olympos

2. "Jetset Hilife" (tuottanut Lobo)
4. "Luotolle pt. II" (mukana Música Jóse & Haaskamayne, tuottanut Lobo)
8. "Tanssii susien kanssa" (mukana Bönö, tuottanut Lobo)
10. "00" (mukana Kuiva Mikko & Touhu1000, tuottanut Lobo)
K.V.N:n & Lobon tuotantoa muiden levyillä > 2015 > Likanen Etelä – Kirkkonummi LP

2. "Onko Kirkkonummi hereillä pt. 2 (K.V.N & Lobo Remix)"
K.V.N:n & Lobon tuotantoa muiden levyillä > 2015 > Aivovuoto / Khid – Se tuli televisiosta / Sushi Drive-by

1. "Fantastik Voyage" (mukana Yona)
2. "AI VO WU SHOW & Skeleonora’s Theme"
3. "TV" (mukana Pietari)
4. "Seinä seinä seinä seinä" (mukana Khid)
5. "Osta mut"
6. "YO Raps" (mukana J-Laini)
7. "Alfa-aalto"
K.V.N:n & Lobon tuotantoa muiden levyillä > 2015 > SMC Lähiörotat – Ja niin se menee

1. "Thonoslono – Pitkin Vantaanjokee"
2. "Eräkoira – Käärmeet"
3. "Raffii Suomi-flättii pt. II" (mukana Lataaja Wormisto & Davo)
4. "Valoo tunnelin päässä"
5. "Valto – MLMVC"
6. "Ja niin se menee"
7. "Avionin Prinssi – Bitumin katku"
8. "Lotioonit pannassa"
9. "Juno – Mihin sä ohjaat"
10. "Kuutamokeikka (mukana MC Respektor)
12. "Vastavirta (mukana Naispyy & Jinks)
K.V.N:n & Lobon tuotantoa muiden levyillä > 2016 > Aivovuoto – Dötöx

"Odotin että"
K.V.N:n & Lobon tuotantoa muiden levyillä > 2016 > Yona – Jano

1. "Kai sä tiedät kulta (intro)"
2. "Jano"
3. "Unissa ruuhkaa"
4. "En häntä enää koskaan (skit)"
5. "Romanssi feat. Jodarok"
6. "Annamme pimeyden niellä (skit)"
7. "Aurinkojumala"
8. "Ei oo haluu"
9. "Yksi on vain (skit)"
10. "Nättii, eipä"
Aiheesta muualla

K.V.N & Lobo (Arkistoitu – Internet Archive) Freaky Beats Productions -sivustolla
K.V.N & Lobo SoundCloud -sivustolla
K.V.N & Lobo Facebook -sivustolla
Kristoff St. John

Kristoff St. John vuonna 2000.
Kristoff St. John (15. heinäkuuta 1966 New York – 3. helmikuuta 2019 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi Tunteita ja tuoksuja -draamasarjasta, jossa hän näytteli Neil Wintersiä vuodesta 1991 kuolemaansa saakka.
Yksityiselämä

St. John oli vuosina 1991–1995 naimisissa nyrkkeilijä Mia St. Johnin kanssa. Heillä on kaksi lasta, poika (s. 1989 k. 2014) ja tytär (s. 1992).
Vuosina 2001–2007 St. John oli naimisissa Allana Nadalin kanssa, jonka kanssa hänellä on tytär (s. 2003). Skitsofreniaa sairastanut poika teki itsemurhan vuonna 2014 ja oli itsemurhan aikoihin sairaalahoidossa mielenterveysongelmien takia. Erityisesti St. John otti poikansa itsemurhan raskaasti. Kolme vuotta myöhemmin poikansa kuoleman vuosipäivän aikoihin St. John uhkasi satuttaa itseään, minkä takia hän joutui hakeutumaan itsekin psykiatriseen hoitoon. Syyskuussa 2018 St. John julkisti kihlauksensa venäläisen mallin Kseniya Mikhalevan kanssa. Heidän oli tarkoitus avioitua vuonna 2019.
St. John löydettiin kuolleena kotoaan. Vierailulle mennyt ystävä soitti ensiapua, mutta mitään ei ollut tehtävissä St. Johnin pelastamiseksi. St. John kuoli sydänlihassairauteen. Kuolema on merkitty ruumiinavauspöytäkirjoihin tapaturmaiseksi, sillä St. John oli kuollessaan voimakkaasti alkoholin vaikutuksen alainen. Hän ei koskaan päässyt yli poikansa kuolemasta, vaan alkoi juoda ja masentui.
Käännös suomeksi
Kolmiloppi (Ylöjärvi)

| Kolmiloppi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°46′01″N, 23°27′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Lavajärven valuma-alue (35.59)
Laskujoki:  Myllyjoki eli Tipanoja 
Järvinumero:  35.593.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,6 m 
Rantaviiva:  3,588 km 
Pinta-ala:  0,22953 km² 
Tilavuus:  0,000783 km³ 
Suurin syvyys:  9,4 m 
Valuma-alue:  7 km² 
 fiKolmiloppi 
Kolmiloppi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Kolmiloppi on osa Karhejärven aluetta.
Maantietoa

Järvi on kaarevan muotoinen ja sillä on keskikohdassa puoli kilometriä pitkä ja 60 metriä leveä lahti, joka työntyy pohjoiseen. Sen nimi on Pitkälahti. Järven pääallas on kilometrin pituinen ja 200 metriä leveä. Eteläpäätä kutsutaan Lopenperäksi ja länsipuolella sijaitsee Lopenvuori. Järven pinta-ala on 23 hehtaaria. Järveen laskee kahdeksan metsä- tai pelto-ojaa. Etelästä laskee tulo-oja, joka tuo vettä suurelta Ämmänsuolta ja Vähäjärvenkankaan soilta. Rokkalammin laskuojan kautta tulee Sokerivuoren takana olevia suovesiä. Viereinen oja tuo Toussuvuoren suovettä. Pitkälahteen laskee kaksi ojaa. Pitempi tuo kauempaa Tuohisurmannevalta suo-ojien vettä ja toinen on Kivijärvien yhteinen laskuoja. Se tuo Alisen Kivijärven ja Kivijärven vesiä. Järven laskujoki on Myllyjoki, jonka 400 metriä pitkä alkuosuus Ahvenusjärveen on nimeltään Tipanoja. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 164 vuorokautta. Järvellä on ollut kolme maatilaa, joiden pellot ulottuvat järven rantaan. Näiden lisäksi rannoille on rakennettu toistakymmentä vapaa-ajan asuntoa. Nille pääsee Hyynilästä tai Nopanperältä yhdystieltä 2771.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu alkutalvella vuonna 2000. Sen vesi on erittäin ruskeaa ja siinä on runsaasti humusta. Myös veden happamuustao oli hapahkoa ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan oli heikko. Veden ravinnetasot olivat lievästi rehevöityneen järven tasolla, mutta kesällä se saattaa ylittää rehevien järvien raja-arvon. Järven happitilanne oli tyydyttävä. Pintavesien happitasot olivat normaalit, mutta alusvedessä pohjan lähellä happi oli kulunut lähes loppuun. Hapen loppuessa alkaa pohjan sedimenteistä vapautua ravinteita takaisin veteen, mistä näkyi merkkejä vuonna 2000. Kolmiloppi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.
Kiiskin Haukilampi

| Kiiskin Haukilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Jaala)
Koordinaatit:  61°13′29″N, 26°25′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskujoki:  suo-oja Märkjärveen 
Järvinumero:  14.179.1.048
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,3 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,55 km  
Pinta-ala:  1,611 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKiiskin Haukilampi 
Kiiskin Haukilampi  on Kymenlaaksossa Jaalassa, Ansalahden pohjoispuolella sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,3 metriä mpy.
Korumarjat

| Korumarjat |
| --- | --- |
 Safiirikorumarja (Symplocos paniculata)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Symplocaceae
Suku::  Korumarjat Symplocos  Jacq.
Katso myös
   Korumarjat Wikispeciesissä   Korumarjat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korumarjat (Symplocos) on Symplocaceae-heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu ainakin noin 200 lajia, mutta mahdollisesti jopa noin 750 lajia.
Lajeja

Symplocos coriacea
Symplocos glauca
Symplocos hartwegii
Symplocos lanceolata
Symplocos martinicensis
Symplocos nitens
Symplocos paniculata – safiirikorumarja
Symplocos pendula
Symplocos phaeoclados
Symplocos racemosa
Symplocos reflexa
Symplocos revoluta
Symplocos rhamnifolia
Symplocos sawafutagi – indigokorumarja
Symplocos theiformis
Symplocos tinctoria
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Korumarjat (Symplocos)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Symplocos (englanniksi)
ITIS: Symplocos (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Symplocos (englanniksi)
UniProt: Taxonomy – Symplocos (englanniksi)
Flora of China: Symplocos (englanniksi)
Kilpiruohot

| Kilpiruohot |
| --- | --- |
 Rinnekilpiruoho (Alyssum montanum)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit Brassicaceae
Suku::  Kilpiruohot Alyssum  L.
Katso myös
   Kilpiruohot Wikispeciesissä   Kilpiruohot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kilpiruohot eli kivikilpiruohot (Alyssum) on ristikukkaiskasvien heimoon kuuluva kasvisuku, jossa on 116 lajia. Kilpiruohoihin sisältyy monia monivuotisina viljeltyjä koristekasveja.
Lajeja

hietakilpiruoho (Alyssum alyssoides)
huopakilpiruoho (Alyssum hirsutum)
mattokilpiruoho (Alyssum moellendorfianum)
rinnekilpiruoho (Alyssum montanum)
hopeakilpiruoho (Alyssum murale) → hopealaikkaruoho (Odontarrhena muralis)
kriminkilpiruoho (Alyssum sphacioticum)
piikkikilpiruoho (Alyssum spinosum)
pikkukilpiruoho (Alyssum desertorum, syn. A. turkestanicum)
kenttäkilpiruoho (Alyssum simplex)
koukerokilpiruoho (Alyssum tortuosum)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Alyssum
Suomen Lajitietokeskus: Kilpiruohot (kivikilpiruohot) – Alyssum
ITIS: Alyssum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Alyssum (englanniksi)
Flora of China: Alyssum (englanniksi)
Kristofer Lehmkuhl

| Kristofer Lehmkuhl |
| --- | --- |
 Lehmkuhl noin vuonna 1920.
Norjan työministeri
 Michelsenin hallitus 11. maaliskuuta 1905 – 28. syyskuuta 1907  
Edeltäjä:  Albert Hansen
Seuraaja:  Jørgen Brunchorst
Suurkäräjäedustaja
 1903–1906  
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kristofer Diedrich Lehmkuhl
Syntynyt: 25. syyskuuta 1855 Bergen, Norja
Kuollut: 23. lokakuuta 1949 (94 vuotta) Bergen, Norja
Ammatti:  liikemies, poliitikko
Kristofer Diedrich Lehmkuhl (25. syyskuuta 1855 Bergen – 23. lokakuuta 1949 Bergen) oli norjalainen liikemies ja poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1903–1906 ja toimi Norjan työministerinä 1905–1907.
Hänen mukaansa on nimetty purjealus Statsraad Lehmkuhl.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristofer Lehmkuhl Wikimedia Commonsissa
Kulta (täsmennyssivu)

Kulta voi tarkoittaa seuraavia:
Kulta, metallinen alkuaine
Kulta, perunalajike
kultamitali, urheilukilpailuissa ensimmäiseksi sijoittuneelle jaettava palkinto
Kulta, sukunimenä:
Heikki Kulta, suomalainen toimittaja
Kiiskinlampi (Pieksämäki)

| Kiiskinlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°20′20″N, 26°56′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskupuro:  puro Kirvesjärveen 
Järvinumero:  14.935.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,6 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  1,037 km  
Pinta-ala:  5,431 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKiiskinlampi 
Kiiskinlampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Paltasen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 290 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Naarajärven valuma-alueeseen (14.935) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,6 metriä mpy.
Kulta Katriina

| Kulta Katriina |
| --- | --- |

Tuotetyyppi:  kahvi
Omistaja:  Meira
Alkuperämaa:  Suomi
Perustettu:  1937
Kotisivu:  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kulta Katriina (aiemmin Kulta-Katriina) on Meiran kahvimerkki.
Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan (SOK) kahvinpaahtimo Helsingin Vallilassa eli nykyinen Meira alkoi valmistaa Katriina-nimistä kahvia vuonna 1937. Vuonna 1954 sen rinnalle tuotiin toinen merkki, Kulta-Katriina. 1960-luvulla yhtenä muunnelmana oli myös Mokka-Katriina. Katriinaa mainostettiin edullisena, Kulta-Katriinaa laadukkaana ja arvokkaana. Katriina- ja Kulta-Katriina-kahvien pakkauksissa oli naishahmo vuodesta 1937 vuoteen 1968 asti, jolloin Kulta-Katriinan pakettiin tuli kahvipannu ja kuppi.  Pari vuotta aiemmin Katriina-kahvit ja muut SOK:n AAA-paahtimon kahvit olivat saaneet uuden metallifoliota ja muovikalvoa yhdistämällä tehdyn ilmatiiviin Metalvac-pakkauksen.
Perinteisen Kulta Katriinan paahtoaste on vaalea. Kulta Katriina -tuotemerkillä tehdään nykyisin myös tummempaa, kofeiinipitoisempaa ja luomukahvia.
Konad

Konad CO. ltd on korealainen yritys, joka valmistaa kosmetiikkaa ja kynsituotteita. Se perustettiin vuonna 2002. Konadin tuotteita myydään yli 100 maassa. Kaikkein tunnetuin Konadin tuote on Konad Stamping Nail Art, jonka ideana on, että kynsiin leimataan kuvioita. Yritys myy myös meikkejä, kosteusvoiteita ja muuta kosmetiikkaa.
Suomen virallinen maahantuoja on Cesars Finland Oy.
Aiheesta muualla

Konad CO. ltd:n kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
cesarsshop
Kukkakaalikeitto

Kukkakaalikeittoa
Kukkakaalikeitto on keitto jonka pääaineksena on kukkakaali ja sipuliakin voi sisällyttää. Keittoruoat sopivat hyvin talviseen vuodenaikaan.
Kinalampi (Mäntyharju, Paasolanmäki)

| Kinalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°24′54″N, 26°46′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  Holmanoja Pyhäveteen 
Järvinumero:  14.971.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,1 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,512 km  
Pinta-ala:  1,09 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKinalampi 
Kinalampi on Etelä-Savossa Mäntyharjulla Paasolanmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Kinalampi on 240 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Kinalampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Pyhäveden lähialueeseen (14.971) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,1 metriä mpy.
Kolmastoista yö

| Kolmastoista yö |
| --- | --- |

Kirjailija:  Reijo Mäki
Kieli:  suomi
Genre:  dekkari
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2001
ISBN:  951-1-17595-5
Sarja: Vares
Edeltävä:  Mullan maku
Seuraava:  Black Jack
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kolmastoista yö on Reijo Mäen vuonna 2001 julkaisema kolmastoista Vares-dekkari.
Kirjan yhtenä aiheena on laiton kansainvälinen asekauppa. Lisäksi sivutaan Venäjän/Neuvostoliiton tapaa asettaa eri maihin valehenkilöllisyydellä niin sanottuja uinuvia agentteja, jotka voidaan ottaa käyttöön tarpeen tullen. Myös räjähteitä on pitkään kätketty Turun saaristoon, tässä tapauksessa Kakskertaan.
Vareksen nuoruudesta kirjassa kerrotaan hänen muistikuvansa Niinisalon juhannusjuhlista, joilla oli ollut katsomassa Baddingiä. Kerrotaan myös, että Vares on vaihtanut suosikkijoukkueensa Ässistä TPS:ksi viimeistään silloin, kun se voitti Euroopan mestaruuden. Tapauksen yhteydessä oli juotu maljoja Vareksen Pomarfin-kengästä.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Suvi Ahola kertoi arviossaan, että Kolmastoista yö on hänen ensimmäinen Vares-dekkarinsa. Häntä häiritsi, että Vares ei 41 ensimmäisellä sivulla ole vielä kuin juonut ja nainut ja että tarinan pahikseksi on asenteellisesti valittu lesbo.
Mäki vastasi Aholalle, että hän on kirjoittanut tätä ennen jo 18 dekkaria ja että näissä yhdessäkään lesbolla ei ole ollut pahan tytön roolia. Hän toisti myös, että koska Ahola ei ole Vareksia lukenut, muistuttaa tilanne sitä, jos Tony ”Viikinki” Halme yhtäkkiä päättäisi arvostella Jorma Uotisen tanssiteoksen.
Kolmastoista yö myi ilmestymisvuonnaan 16 200 kappaletta.
Kona (yritys)

Konan logo
Kona on polkupyörävalmistaja, joka on erikoistunut maastopyöriin. Konan valikoimaan kuuluu myös maantiepyöriä, kuten 'Zing Zing', cyclocrosspyöriä, 'Jake the Snake' ja retkeilypyöriä, kuten 'Kona Sutra'.
Jacob "Jake the Snake" Heilbron, Dan Gerhard ja Joe Murray perustivat yrityksen vuonna 1988.
Kona tunnetaan polkupyörävalmistajana kolmesta asiata: ensiksi humoristisesta asenteesta pyöräilykulttuuria kohtaan. Mallinimet, kuten Stinky, Muni Mula, Jake the Snake ja Humuhumu Nukunuku A'Pua'a sekä tajunnanvirtamainen kerronta yrityksen kuvastoissa, on aikaansaanut Konasta "hauskan" polkupyörävalmistajan.
Kona tunnetaan yhtenä ensimmäisistä valmistajista, jotka huomasivat freeride-maastopyöräilyn suosion kasvun. Kona ryhtyikin valmistamaan pyöriä, jotka olivat aiempaa raskaampia ja joissa oli pitkä joustomatka sekä edessä että takana.
Konan täysjoustopyörissä käytetään 4-linkkujärjestelmää, joka voidaan tunnistaa mustan- (ennen vuotta 2005) tai hopeanvärisistä (vuodesta 2006) keinuvarsista, jotka kiinnittyvät rungon pystyputkeen.
Kona toimii yhteistyössä useiden polkupyöräpuistojen kanssa. Esimerkkinä voidaan mainita Whistler Blackcomb Bike Park Whistlerissä, Brittiläisessä Kolumbiassa, jossa ajajat voivat vuokrata Konan valmistaman kustomoidun "Park Bike" -pyörän. Myös Kittilän Levillä on Konan Bike Park.
Aiheesta muualla

KonaWorld virallinen kotisivu (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Kinajärvi

| Kinajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°42′31″N, 25°18′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Alaiseen Karijärveen 
Järvinumero:  14.221.1.087
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,8 m  
Pituus:  390 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  0,957 km  
Pinta-ala:  4,37 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKinajärvi 
Kinajärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Harjunsalmen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,4 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen itäpuolinen Kinavuori nousee 50 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja rannat ovat metsämaata. Järven eteläpuolelle tulee metsäautotie.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,8 metriä mpy. Laskuoja lähtee järven pohjoispäästä, kulkee pienen nimettömän lammen kautta ja laskee Alaiseen Karijärveen, joka puolestaan laskee Päijänteeseen. Kinajärven ja Alaisen Karijärven välinen pudotus on 39,4 metriä ja Kinajärven ja Päijänteen välinen pudotus 49,5 metriä.
Koos de la Rey

| Koos de la Rey |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 1907–1910  
Vaalipiiri:  Transvaal
Henkilötiedot
Koko nimi:  Jacobus Herculaas de la Rey
Syntynyt: 22. lokakuuta 1847 Doornfontein, Winburg, Oranjen vapaavaltio
Kuollut: 15. syyskuuta 1914 (66 vuotta) Witwatersrand, Etelä-Afrikka
Tiedot
Sotilaspalvelus
Lempinimi:  Länsi-Transvaalin leijona
Sotilasarvo:  kenraali
Taistelut ja sodat:  Basothon sota 1865 Sekhukhunen sota 1876 Ensimmäinen buurisota 1880–1881 Toinen buurisota 1899–1902
Jacobus Herculaas (Koos) de la Rey (22. lokakuuta 1847 – 15. syyskuuta 1914) oli buurikenraali toisessa buurisodassa.
Koos de la Reyn perhetaustassa oli hollantilaisia ja hugenotteja. Hän oli syvästi uskonnollinen, kantoi Raamattua mukanaan ja kohteli sotavankeja inhimillisesti. Hän osallistui Basothon sotaan vuonna 1865, Sekhukhunen sotaan vuonna 1876 ja ensimmäiseen buurisotaan 1881. Toisen buurisodan loppupuolella hän siirtyi joukkoineen sissisotaan, ja opetti "liikkuvien joukkojen" sotilaat ampumaan satulasta vauhdissa. Hänen sissijoukkonsa voitti britit useissa taisteluissa, joiden paikkoja olivat Moedwil, Nooitgedacht, Driefontein, Donkerhoek, Ysterpruit ja Tweebosch. Tästä toiminnasta hän sai lempinimen Länsi-Transvaalin leijona.
Vuores

| Vuores |
| --- | --- |
 Vuoreksen Puistokatu.
Kaupunki:  Tampere, Lempäälä
Suuralue:  Eteläinen suuralue
Suunnittelualue:  Peltoo
Väkiluku:  7 638 (26.1.2024)
Postinumero(t):  33870
Lähialueet:  Hervanta, Peltolammi, Lakalaiva
Vuores on Tampereen kaupunginosa sekä taajama. Alue on maastoltaan ja luonnoltaan monimuotoista, ja siellä on lukuisia järviä. Vuores on yksi Tampereen uusimmista kaupunginosista.
Vuoreksessa on jätteiden putkikeräysjärjestelmä. Alueella pidettiin asuntomessut vuonna 2012.
Suunnittelu

Kaupunginosaa on suunniteltu ekotehokkuuden lähtökohdista. Esimerkiksi Koukkurannan asemakaavaluonnos on arvioitu erityisellä ekotehokkuuden työkalulla, jonka VTT on kehittänyt.
Vuoreksen osayleiskaava on laadittu yhteistyössä Tampereen kaupungin ja Lempäälän kunnan kesken. Tampereen puolella rakentaminen alkoi vuonna 2010. Tampereen kaupunki ja Lempäälän kunta alkoivat valmistella kuntarajan siirtoa Vuoreksen lounaisosassa keväällä 2024. Siirrettävä alue olisi noin 112 hehtaarin kokoinen. Alue siirtyisi Lempäälältä Tampereelle.
Rakennuksia Vuorekseen

Vuoreksen asuinalueille rakennetaan monipuolisesti kerros-, rivi- ja omakotitaloja. Kaupunginosan toiminnallisessa ytimessä Vuoreskeskukseen sijaitsee palveluita, kuten koulu- ja liikekeskukset sekä keskuspuisto. Lempäälän puoli Vuoreksesta tukeutuu Tampereen kaupungin tuottamiin julkisiin palveluihin, joista Lempäälä maksaa Tampereelle.
Vuoreksen koulukeskus on yksi kaupunginosan monista hankkeista. Vuonna 2008 koulukeskuksesta pidetyn suunnittelukilpailun voitti ehdotus nimeltä "Kruunu" (Arkkitehtitoimisto Aarne von Boehm Oy). Koulukeskus sisältää tilat muun muassa peruskoulun luokille 1-9, esiopetukselle ja päiväkodille. Tilat on mitoitettu 1 300 oppilaalle.
Asuinalueet

Vuoreksen asuinalueisiin kuuluvat Vuoreskeskus, Virolainen, Mäyränmäki, Koukkuranta, Isokuusi, Rimmi, Västinginmäki ja Annisto. Asuinalueista Västinginmäki, Annisto ja Isokuusi ovat rakenteilla. Västinginmäen katujen ja kunnallistekniikan rakentaminen alkoi vuonna 2023.
Vuoreskeskus on Vuoreksen palveluiden ydin. Asuinalueet koostuvat enimmäkseen rivitaloista, omakotitaloista, kerrostaloista sekä pientaloista. Osassa alueista on myös paritaloja, kytkettyjä pientaloja sekä pienkerrostaloja.
Liikenne

Vuoreksen liikennesuunnittelun perustana on tehokas julkinen liikenne. Se hoidetaan linja-autoilla, vaikka suunnittelussa varauduttiin myös raitiotien toteuttamiseen. Tampereen raitiotien seudullisen yleissuunnitelman mukaan raitiotie voitaisiin toteuttaa Vuorekseen 2030-luvulla. Vuorekseen rakennetaan lisäksi kattava kevyen liikenteen verkosto. Vuoreksen Tampereen keskusta-alueeseen yhdistävä Särkijärven silta avattiin liikenteelle heinäkuun alussa vuonna 2011.