Samothrake (kaupunki)
Historia > Arkaaiselta roomalaiselle kaudelle

Nykyisin kreikkalaisten katsotaan asuttaneen Samothraken vasta arkaaisella kaudella 500-luvun eaa. lopulla, vaikka joskus kreikkalaisten tulo on ajoitettu jo noin vuoteen 700 eaa. Löydettyjen piirtokirjoitusten perusteella saaren kreikkalaiset ovat puhuneet aiolialaista murretta, eivät joonialaista murretta, mikä sekin on ristiriidassa sen ajatuksen kanssa, että saari olisi asutettu Samokselta käsin. Todennäköisemmin kreikkalaiset ovat tulleet sinne Lesbokselta tai Troaksesta.
Samothraken vaiheista tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Sen merkittävyys historiassa perustuu lähinnä sen sijaintiin maamerkkinä ja turvapaikkana tärkeän Egeanmereltä Mustallemerelle johtaneen merireitin varrella. Samothrake joutui 400-luvun eaa. alussa Persian valtaan, ja siksi sen asukkaat liittyivät mukaan Kserkseen sotaretkeen Kreikkaa vastaan persialaissodissa vuonna 480 eaa. Heidät mainitaan taitavina keihäänheittäjinä. Salamiin meritaistelussa samothrakelainen laiva onnistui upottamaan yhden ateenalaisen aluksen, ja tuli itse puolestaan aiginalaisen laivan upottamaksi. Viimeistään noihin aikoihin samothrakelaisten hallussa oli peraia-aluetta ja linnoituksia mantereen puolella. Alueen polikset esitetään Samothraken siirtokunniksi.
Samothrake löi omaa hopearahaa noin vuosina 500–465 eaa. Klassisella kaudella Samothrake kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa useita kertoja vuosina 454/453–429/428 eaa. sekä mahdollisesti vielä 425/424 eaa. Antifonilta tunnetaan puhe Samothrakelaisten maksamista veroista. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Samothrāks (Σαμόθρᾳξ) ja Samothrēïkē (Σαμοθρηΐκη).
Samothrakelaiset menettivät mantereen puolen alueensa peloponnesolaissodan aikana vuonna 422/421 eaa. Saari tuli Spartan valtaan sodan päättymisen jälkeen vuonna 404/403 eaa., jolloin he saivat kyseiset alueet takaisin. Ateenalaiset saivat Samothraken vallattua takaisin vuonna 389/388 eaa. 370-luvulla eaa. kaupunki liittyi toiseen Ateenan liittoon. Jossakin vaiheessa 300-lukua Samothrake menetti jälleen mantereen puolen alueensa. Kaupungin valtiomuoto oli mukana Aristoteleen koulukunnan kokoelmassa 158 kaupungin valtiomuodot.
Myöhemmin useimmat maininnat Samothrakesta liittyvät sen mysteerikulttiin. Makedonian Filippos II ja Olympias tapasivat toisensa Samothrakella ollessaan vihkiytymässä mysteereihin. Vihkiytymisen mysteerikulttiin katsottiin ilmeisesti suojaavan ihmisiä vaaroilta. Samothrake liitettiin Makedoniaan vuonna 340 eaa. Hellenistisellä kaudella se toimi Lysimakhoksen, ptolemaiosten ja seleukidien laivastotukikohtana.
Samothraken pyhäkön kuvataan toiminen turvapaikkana turvananojille. Esimerkiksi Perseus pakeni sinne kärsittyään tappion roomalaisia vastaan Pydnan taistelussa. Samothrake alkoi lyödä rahaa jälleen noin vuonna 280 eaa. Germanicus saapui Samothrakelle vihkiytyäkseen mysteereihin, mutta ennusmerkki esti häntä toteuttamasta sitä.
Apostoli Paavali vietti yön ankkurissa Samothrakella ensimmäisellä lähetysmatkallaan Aasiasta Eurooppaan. Pliniuksen aikana Samothrakella oli vapaakaupungin asema. Samothrake ja sen pyhäkkö alkoivat taantua noin vuonna 200 tapahtuneen voimakkaan maanjäristyksen jälkeen. Hierokleen Synekdemoksessa Samothrake esiintyy Thasoksen ohella osana Illyricumin prefektuuria. Myöhemmin bysanttilaisella kaudella se oli osa Traakian themaa.