stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pentti Kyrölä

| Pentti Kyrölä |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. kesäkuuta 1925
Kuollut: 30. elokuuta 1999 (74 vuotta)
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  opettaja, lentäjä
Pentti Elmeri Kyrölä (aik. Randell; 12. kesäkuuta 1925 Mietoinen – 30. elokuuta 1999 Mietoinen) oli Mietoisista kotoisin ollut kansakoulun käynyt puukäsityön opettaja. Kyrölä suunnitteli ja rakensi  1940-luvun lopulla kansakoulupohjalta omatekoisen lentokoneen. Myöhemmin Kyrölä toimi ammattilentäjänä, ja hänellä ehti olla omistuksessaan useita eri lentokoneita.
Kyrölän rakentama koekone on nykyään Suomen Ilmailumuseossa, jolle tämän omaiset lahjoittivat sen vuonna 2001. Koneen konservointi saatiin päätökseen vuonna 2013, mutta museon tilanpuutteen vuoksi se ei ole tällä hetkellä näytteillä vaan pelkästään varastoituna.
Koekone

Koneen ensimmäiset koelennot tapahtuivat Mietoistenlahdella kevättalvella 1949. Kone oli yksipaikkainen, ja se oli valmistettu puusta ja vanerista. Moottori oli peräisin Harley-Davidsonin valmistamasta moottoripyörästä. Kaikessa hiljaisuudessa kehitelty lentokone tuotiin kylmiltään tarkastettavaksi vielä saman vuoden keväällä. Sille ei kuitenkaan voitu myöntää lentolupaa, koska se ei täyttänyt voimassa olevia määräyksiä. Työ oli tarkastusraportin mukaan paikoittain liian vahvaa ja paikoittain liian heikkoa.
Asia kiinnosti siinä määrin ilmailuharrastajia, että Suomen Ilmailuliitto järjesti Kyrölälle kesällä 1949 lento-opetusta. Hän ei myöskään luovuttanut koekoneen suhteen vaan rupesi parantelemaan sitä seuraavien kahden vuoden aikana. Alkuperäisen moottorin tilalle tuli Continentalin valmistama lentokonemoottori, ja koneeseen tiedetään ilmestyneen ainakin kuomu ja mittaristo. Lentäminen jatkui meren jäällä siihen asti, kunnes viranomaiset saivat tietää luvattomista lennoista.
Myöhemmät vaiheet

Kyrölä jatkoi 1950-luvulla lentoharrastustaan luvallisena, ja hän hankki lentolupakirjan. Hän rakensi Laajoen suistossa sijainneelle Iso-Kääpän saarelle tukikohdan, jonka hän suunnitteli itse. Lentoja ruvettiin suorittamaan kaksipaikkaisella koneella, joka kuitenkin vaihtui pian nelipaikkaiseen. Kyrölä muun muassa levitti lentolehtisiä Vehmassalmen lavan toimeksiannosta.
1960-luvulla lentokone vaihtui kuusipaikkaiseen. Tällä Kyrölä teki vuoteen 1986 taksi- ja kelirikkolentoja muun muassa Naantalista, mutta tukikohta säilyi alkuperäisellä paikallaan Mietoisissa. Liiketoiminta ei ollut aina menestyksekästä, sillä viimeisimmän koneen hankkiminen vaati suuret alkuinvestoinnit ja kilpailu toimeksiannoista oli kovaa. Ongelmista huolimatta hän koki toimivansa toiveammatissaan.
Kyrölän vanhemmat olivat puuseppä ja lohkotilallinen August Valdemar Kyrölä (ent. Randell) ja Elviira Amanda Kyrölä (o.s Virtanen). Pentti Kyrölä toimi puukäsityön opettajana Tavastilan koulussa Mietoisissa. Vaimo Aino oli kotitalouden opettaja samassa koulussa. Kyrölä ei päässyt Ilmavoimien ohjaajakouluun sodan aikana, niin kuin hän oli anonut. Omien sanojensa mukaan
hän aloitti lentokoneen suunnittelun jo sota-aikana korsun laverilla tympääntyneenä ikuiseen pokerinpeluuseen ja haitarin rimputukseen. Kyrölä osallistui vapaaehtoisena Jatkosotaan. Hän oli rakennellut sitä ennen lennokkeja ja koki suomenkielisen lentokoneenrakennuksen oppikirjan puutteen pahaksi.
Aiheesta muualla

Finlandia-katsaus 105. Keväällä 1949 filmattua kuvamateriaalia Kyrölän lentokoneesta.
Peltonätkelmä

| Peltonätkelmä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Suku::  Nätkelmät Lathyrus
Laji::  sativus
Kaksiosainen nimi
 Lathyrus sativus  L. 
Katso myös
   Peltonätkelmä Wikispeciesissä   Peltonätkelmä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Peltonätkelmä (Lathyrus sativus) on yksivuotinen Suomessa myrkylliseksi luokiteltu hernekasvi nätkelmien suvussa. Sitä esiintyy Etelä- ja Itä-Euroopassa kuten myös Afrikassa ja Aasiassa. Suomessa peltonätkelmä esiintyy maan eteläosissa, mutta on hyvin harvinainen.
Ulkonäkö ja koko

Peltonätkelmän rento ja kalju varsi kasvaa 20:stä 80:een senttimetriä pitkäksi. Lehdissä on yksi pari kapeansuikeita lehdyköitä ja kärhellinen kärki. Terttukukinto koostuu tavallisesti yhdestä kukasta, jonka väri vaihtelee valkoisesta vaalean sinipurtavaan. Palot ovat ruskeita 2–4 senttimetriä pitkiä.
Levinneisyys

Peltonätkelmää on viljelty vuosituhansien ajan, eikä sen tarkkaa alkukotia tunneta. Se kasvaa ilmeisen luonnonvaraisena Kaakkois-Euroopassa (Bulgariassa ja entisen Jugoslavian alueella). Se on levinnyt ihmisen mukana suureen osaan Eurooppaa, Pohjois- ja Itä-Afrikkaan, Australian koillisosaan ja Aasiassa etenkin Lähi-idän ja Intian alueille.
Käyttö ja myrkyllisyys

Peltonätkelmää kasvatetaan viherrehuksi ja siementensä takia. Se on typensitojakasvi, jota kasvatetaan vuoroviljelyssä riisin, kikherneen, linssin tai ohran kanssa.
Lajia käytetään ainakin Aasiassa ja Itä-Afrikassa yleisenä ravinto- ja rehukasvina. Sen proteiinirikkaat siemenet sisältävät neurotoksiinia (oksalyylidiaminopropionihappo, ODAP), joka laajamittaisessa altistuksessa, erityisesti yhdistettynä aliravitsemukseen, aiheuttaa alaraajojen halvaantumista. Käyttöä pidetään turvallisena, jos ruokavaliosta alle 30% perustuu nätkelmänsiemeniin. ODAPin määrää voidaan vähentää liottamalla ja keittämällä, varsinkin jos liotus- ja keitinvettä vaihdetaan välillä, mutta käsittely huonontaa siementen ravintoarvoa.
Peltonätkelmästä tehtyä jauhoa käytetään nykyisinkin joissakin perinteisissä ruuissa osissa Italiaa ja Espanjaa.
Peltonätkelmän jalostettuja lajikkeita (var. azureus) kasvatetaan koristekasvina. Se muistuttaa ulkomuodoltaan hajuherneenä tunnettua tuoksunätkelmää, mutta on likimain tuoksuton.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2016: Peltonätkelmän (Lathyrus sativus) levinneisyys Suomessa
Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Peltonätkelmä (Lathyrus sativus)
ITIS: Lathyrus sativus (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Lathyrus sativus (englanniksi)
Flora of China: Lathyrus sativus (englanniksi)
Canadian Biodiversity Information Facility (CBIF): Lathyrus sativus (englanniksi)
Peristeróna (Nikosia)

| Peristeróna Περιστερώνα Λευκωσίας |
| --- | --- |
 Peristerónan kylä.
 Peristeróna
 Koordinaatit: 35°07′59″N, 33°04′48″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Nikosia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä ja kyläyhdyskunta
Väkiluku (2011):  2 226
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Peristeróna (kreik. Περιστερώνα Λευκωσίας, Peristeróna Lefkosías) on kylä ja kyläyhdyskunta (koinótita) Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on 2 226 (2011).
Peristerónan Pyhän Barnabaan ja Pyhän Hilarionin (Ágios Varnávas kai Ilaríon) kirkko.
Peristerónan kylä sijaitsee Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 27 kilometriä länteen pääkaupunki Nikosiasta, aivan kiinni saaren jakavassa Vihreässä linjassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peristeróna Wikimedia Commonsissa
Nikosian alue
| --- | --- |
Kunnat (dímos):  Ágios Dométios · Aglantziá · Dáli · Égkomi · Géri · Kythréa · Lakatámeia · Latsiá · Mórfou · Nikosia (Lefkosía) · Stróvolos · Tséri
Yhdyskunnat (koinótita):  Agía Eiríni · Agiá Kepír · Agía Marína Skylloúras · Agía Marína Xyliátou · Agía Varvára · Ágios Vasíleios · Ágioi Iliófotoi · Ágioi Trimithiás · Ágios Epifánios Oreinís · Ágios Geórgios Kafkállou · Ágios Geórgios Soléas · Ágios Ioánnis Maloúntas · Ágios Ioánnis Tillyrías · Ágios Nikólaos Léfkas · Ágios Sozómenos · Ágios Theódoros Soléas · Ágios Theódoros Tillyrías · Agrokipiá · Akáki · Alámpra · Alévga · Alithinoú · Álona · Ammadiés · Ampelikoú · Anágeia · Analióntas · Angolémi · Anthoúpoli · Aplíki · Aredioú · Argáki · Askás · Astromerítis · Avlóna · Béïkioï · Déneia · Dýo Potamoí · Eliá · Epichó · Episkopeió · Ergátes · Evrýchou · Éxo Metóchi · Farmakás · Fikárdou · Flásou · Fterikoúdi · Fylliá · Galáta · Galiní · Gerakiés · Gerólakkos · Goúrri · Kakopetriá · Kaliána · Kaló Chorió Léfkas · Kaló Chorío Mórfou · Kaló Chorió Oreinís · Kalopanagiótis · Kalyvákia · Kampí · Kampiá · Kámpos · Kanlí · Kannávia · Kapédes · Karavostási · Katalióntas · Káto Defterá · Káto Koutrafás · Káto Moní · Káto Pýrgos · Katokopiá · Katýdata · Kaziverá · Kióneli · Klírou · Kókkina · Kokkinotrimithiá · Korákou · Kotsiátis · Kouroú Monastíri · Kyrá · Lagouderá · Lazaniás · Léfka · Linoú · Livádia · Louroukína · Loutrós · Lýmpia · Lythrodóntas · Maloúnta · Mámmari · Mansoúra · Mántres · Margó · Markí · Másari · Mathiátis · Méniko · Mia Miliá · Mitseró · Móra · Mosfíli · Moutoullás · Mylikoúri · Néo Chorió · Nikitári · Nikítas · Nísou · Oíkos · Oroúnta · Ortákioi · Pachýammos · Palaichóri Mórfou · Palaichóri Oreinís · Palaíkythro · Palaiométocho · Páno Defterá · Páno Koutrafás · Páno Pýrgos · Páno Zódeia · Pedoulás · Pentágeia · Péra · Péra Chorió · Peristeróna · Peristeronári · Pétra · Pétra tou Digení · Pigénia · Platanistása · Politikó · Polýstypos · Potámi · Potamiá · Prasteió · Psimolófou · Pyróï · Saránti · Selládi tou Áppi · Siá · Sinaóros · Skouriótissa · Skylloúra · Spília · Syrianochóri · Temvriá · Tráchonas · Trachóni · Tsakístra · Týmvou · Varíseia · Vóni · Vroḯsia · Vyzakiá · Xeróvounos · Xyliátos · Zódeia
Performing Price

| Performing Price Alan Price |
| --- | --- | --- |

LP-levyn kansikuva
Livealbumin tiedot
 Äänitetty : Royalty Theatre, Lontoo, 22. tammikuuta 1975
 Julkaistu: 1975
 Formaatti: LP-levy, C-kasetti,   8-raitanauha
 Tuottaja(t): Alan Price   Keith Grant
 Tyylilaji: rock
 Levy-yhtiö: Polydor
Alan Pricen muut julkaisut
| Metropolitan Man 1975 | Performing Price 1975 | Shout Across the Street 1976 |
Performing Price on The Animals -yhtyeestä tunnetun Alan Pricen tupla-livealbumi, joka on julkaistu vuonna 1975. Levy-yhtiö on Polydor Int. ja Price on sen tuottanut yhteistyössä Keith Grantin kanssa yhtiölle Jarrow Productions Ltd. Valmistuspaikka on Englanti.
Albumi on äänitetty televisioidussa konsertissa Royalty Theatressa Lontoossa 22. tammikuuta 1975 yhteydessä Kölnissä toimineen WDR:n nuoriso-osaston, the Young People's Department of WDR, kanssa.
Kansion ulkoasun ovat ideoineet Alan Price, Graham Hughes ja Ian Murray. Kannen trikkikuvassa Price kannattelee flyygeliä ja kuvan on toteuttanut Graham Hughes. Avautuvien kansien sisäpuolella on lisää valokuvia ja ne on ottanut Eric Swayne. Taiteellisena johtajana on toiminut Ian Murray ja suunnittelusta ja toteutuksesta vastaa Wadewood Associates. Levykansia on valmistanut Englannissa James Upton Ltd.
Kappaleet

Kappaleiden tekijä on Alan Price, ellei toisin ole mainittu.
Arrival
O Lucky Man
Left Over People
Away Away
Under the Sun
In Times Like These
Simon Smith and the Amazing Dancing Bear (Randy Newman)
Poor People
Sell Sell Sell
Justice
Look Over Your Shoulder
Too Many People
Nobody Can
Keep on Rollin'
City Lights
You're Telling Me / Is There Anybody Out There
Hi-Lili, Hi-Lo (Kaper / Deutsch)
Sweet 'P'
I Put a Spell on You (Hawkins)
It Takes Me Back
Between Today and Yesterday
Changes
O Lucky Man (Reprise)
Laulujen julkaisija on Jarrow Music paitsi
"Simon Smith and the Amazing Dancing Bear": A. Schroeder Music Ltd.
"Keep on Rollin'": Jarrow M. / EMI Film M. / KPM
"Is There Anybody Out There": Alan Price M.Ltd. (Carlin M. Corp)
"Hi-Lili, Hi-Lo": Robbins M.Corp.Ltd.
"I Put a Spell on You": United Artists Music Ltd.
Alan Price Setin ajoilta ovat kappaleet "I Put a Spell on You", "Hi-Lili, Hi-Lo" ja "Simon Smith and the Amazing Dancing Bear".
Elokuva-albumilta O' Lucky Man ovat ko. kappale sekä "Poor People", "Sell Sell Sell", "Justice" ja "Look Over Your Shoulder".
Albumilta "Between Today and Yesterday" ovat kappaleet "Left Over People", "Away Away", "Under the Sun" ja "In Times Like These".
Muut muusikot

Barry Morgan, rummut
Tony Carr, rummut ja lyömäsoittimet
Alan Parker, soolokitara
Paul Keogh, rytmikitara
Dave Markee, basso
Kenny Baker, trumpetti
Kenney Wheeler, trumpetti
Derek Watkins, trumpetti
Chris Pyne, vetopasuuna
Derek Wadsworth, vetopasuuna
Bill Geldard, vetopasuuna ja baritonitorvi
Fred Crossman, käyrätorvi
Peter Civil, käyrätorvi
Vic Ash, saksofoni
Bob Birtles, saksofoni
Steve Gregory, saksofoni
Pat Halling, jousisektion johto
Skaila Kanga, harppu
Derek Wadsworth on myös muusikoiden johtaja ja kappaleiden sovittaja.
Lähteet ja viitteet

Alan Price 2LP Performing Price (Polydor Select Double 2683 062) 1975
Pekka Helo

Pekka Helo (s. 25. helmikuuta 1945 Kajaani) on suomalainen luontovalokuvaaja ja -kirjailija, koulutukseltaan kansakoulunopettaja. Hänen kirjansa Kotka, lintujen kuningas, valittiin vuoden luontokirjaksi 1981, ja vuonna 1985 hän sai Valtion tiedonjulkistamispalkinnon kirjastaan Yön linnut. Hän on toimittanut useita luontokirjoja, joilla on monta kirjoittajaa. Helo on kuulunut Vuoden luontokuva -kilpailun palkintotuomaristoon.
Teoksia

Kotka, lintujen kuningas, 1981
Yön linnut, kirja Suomen pöllöistä, 1984
Pakkasyön jäinen syleily (yhdessä Eine Syvävirran kanssa), 1987
Kainuun uhanalaisia kasveja (yhdessä Tauno Ulvisen kanssa), 1992.
Parolan Rottinki

| Parolan Rottinki Oy |
| --- | --- |

Perustettu:  1967
Perustaja:  Aulis ja Toini Herranen
Toimitusjohtaja:  Anitta Herranen
Kotipaikka:  Parola
Toimiala:  Huonekaluteollisuus
Tuotteet:  Rottinkikalusteet
Liikevaihto:  552 000 € (2018) 
Henkilöstö:  3
Kotisivu:  https://www.parolanrottinki.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Parolan Rottingin klassikko-kukkapöytä ja tuoli vuodelta 1970
Parolan Rottinki Oy on Hattulassa toimiva perheyritys, joka suunnittelee ja maahantuo rottinkisia huonekaluja ja pientuotteita. Yrityksen vaiherikas historia sisältää kolme isoa kriisiä: rottingin maahantuontikiellon 1986, yrityksen perustajan kuoleman vuotta myöhemmin ja polyrottinki-buumin 1990-luvun lopussa.
Historiaa

Parolan Rottinki sai alkunsa vuonna 1967, kun Aulis ja Toini Herranen muuttivat asumaan 6-vuotiaan tyttärensä Anittan kanssa Parolan Kanunginmäkeen, entisen autoverstaan yläkertaan. Pariskunta oli aiemmin tehnyt rottikikalusteita Loimaalla näkövammaisten palveluksessa, ja Aulis Herranen oli suorittanut rungon painajan kisällin tutkinnon. Yhdessä Aulis ja Toini Herranen alkoivat pyörittää rottinkiverstasta ja tekivät huonekaluja uuden kodin kellaritiloissa. Yrityksen nimi oli aluksi T:mi Aulis Herranen, mutta muuttui myöhemmin Parolan Rottingiksi.
Vuonna 1970 Aulis Herranen suunnitteli rottingista riippukeinun ja valmisti itse käsin ensimmäiset myyntikappaleet. Riippukeinusta tuli klassikko, jonka suosio ei ole vielä tänäkään päivänä laantunut.
Historiaa > Kolme isoa kriisiä kolmen vuoden aikana

Parolan Rottinki on historiansa aikana käynyt läpi kolme isoa kriisiä ja muutamia pienempiä takaiskuja, ja selvinnyt niistä voittajana.
Ensimmäinen kriisin paikka oli vuonna 1986, jolloin Indonesia kielsi rottingin maastaviennin kuolemanrangaistuksen uhalla. Yrityksen oli irtisanottava yrityksen käsityöläiset. Pariskunta ei kuitenkaan halunnut luovuttaa, ja niinpä Aulis Herranen matkusti Indonesiaan etsimään yhteistyökumppania. Kun sellainen löytyi, Parolan rottinki saattoi jatkaa rottinkituotteiden suunnittelijana ja maahantuojana. Kalusteet tehdään nykyisin Indonesiassa paikallisin voimin.
Kun yhteistyökumppanuus Indonesiaan oli saatu solmittua, Aulis Herranen menehtyi vuonna 1987 sairauskohtaukseen. Tytär Anitta Herranen keskeytti äitiysvapaansa ja tuli töihin äitinsä rinnalle.
Seuraavat kymmenisen vuotta Anitta Herranen luotsasi Parolan Rottinkia ja toiminta pyöri tasaisesti, kunnes 1990-luvun loppupuolella iski kolmas suuri kriisi: muotiin tulivat muoviset polyrottinkituotteet ja aidon rottingin myynti romahti.
Anitta Herranen lähti Indonesiaan tutustumaan paikallisiin rottinkimessuihin ja hankkimaan uusia ideoita. Parolan Rottingin tuotevalikoimaa laajennettiin ja lisäksi perustettiin myymälä, jonka yritys avasi omiin tiloihinsa Hitsaajantielle 2010-luvun alkupuolella. Pienin askelin yritys lähti jälleen nousuun.
Pieniä takaiskuja on koettu myöhemminkin. Marraskuussa 2018 trombi nosti Parolan Rottingin hallin katon ilmaan, ja seuraavalla viikolla varkaat iskivät myymälään. Myymälästä varastettiin muun muassa kassakaappi, joka löytyi myöhemmin avattuna metsästä Nokialta. Parolan Rottinkiin tehdystä murrosta ja varkaudesta pidätettiin kuusi romanialaismiestä.
Tällä hetkellä Parolan Rottinki on lähes velaton yritys, jonka tulevaisuus näyttää valoisalta. Ekobuumin myötä ympäristöystävällinen rottinki on kovassa suosiossa.
Parolan Rottingin tuotteita myyvät muun muassa A-lehtien tytäryhtiö Finnish Design Shop.
Aiheesta muualla

Sisustusblogi: http://tarja-snowland.blogspot.com/2015/08/parolan-rottinki-outlet-ja-rakkaudesta.html
Blogi: http://www.oblik.fi/2017/04/vierailulla-parolan-rottinki.html
Blogi: https://www.worldoftre.com/blogs/tre-edit/parolan-rottinki (Arkistoitu – Internet Archive)
KPK-lehdet: Pieni päivitys tuo eloa kalusteeseen: Merenneito värittää rottingin herkuksi: https://www.keskipohjanmaa.fi/uutiset/518921/pieni-paivitys-tuo-eloa-kalusteeseen-merenneito-varittaa-rottingin-herkuksi
Blogi: https://www.voikukkapelto.fi/2018/10/ihana-ilta-parolassa.html
Blogi: https://sisustusopas.wordpress.com/tag/herranen-anitta/
Blogi: http://www.oblik.fi/2017/04/vierailulla-parolan-rottinki.html
Pentti Kähkönen

Pentti Pellervo Kähkönen (s. 29. heinäkuuta 1932 Kaukola) on suomalainen tietokirjailija ja Jules Vernen teosten suomentaja. Hän on käyttänyt myös nimimerkkejä Akseli Temmes ja Heikki Havina.
Kaukolan Sylijärven kylässä syntyneen Kähkösen vanhemmat olivat kyläseppä, pienviljelijä Viljo Kähkönen ja Laina o.s. Meronen. Kähkösen perhe oli sotavuosina kaksi kertaa evakossa ja sodan jälkeen he muuttivat Ruovedelle jossa perheellä oli sitten maatila. Pentti Kähkönen luki oppikoulukurssin omin päin ja pääsi ylioppilaaksi 1960. Hän joutui lopettamaan opinnot Helsingin yliopistossa sairauden takia ja kävi sitten kauppaopiston Tampereella 1961-1962 ja sen jälkeen ammattikursseja.
Kähkönen työskenteli useissa ammateissa renkinä, metsätyömiehenä, rakennustyömiehenä, puhelinlinjamiehenä, konttoristina ja merimiehenä. Hän oli 30 vuoden ajan Helsingin Puhelinyhdistyksen palveluksessa ja jäi eläkkeelle 1992. Kähkönen on asunut Vihdin Nummelassa vuodesta 1998 lähtien.
Teoksia

Lemun osuuskassan 30. vuosikertomus : Lemun osuuskassa 30 vuotta 1927-1957. Lemun osuuskassa, Turku 1957
Hauhon osuuskassa 40 vuotta ; kirj. Helmi Anttila ja Pentti Kähkönen. Hauho 1967
Kotikyläni Sylijärvi : Muistelmia Sylijärven kylästä ja sen asukkaista ; kirj. Tapio Kähkönen, Pentti Kähkönen. T. Kähkönen, Ruovesi 1996
Shamaanin kaipaus. Omakustanne, Reisjärvi 1996
Nälkämaan lapset. 1 osa, Suuriruhtinaanmaassa : historiallinen romaani. Saarijärvi-seura, Saarijärvi 1998, 2. painos 2001, 3. painos Suomen luonnonsuojelun tuki, Helsinki 2003
Nälkämaan lapset. 2 osa, Suuriruhtinaanmaasta : historiallinen romaani. Saarijärvi-seura, Saarijärvi 2001, 2. painos Suomen luonnonsuojelun tuki, Helsinki 2003
Saarijärven murteen opas - Soarjärvem murtee' opas. Saarijärven kaupunki, Saarijärvi 2004
Stambai! : dokumentoiva merimiesromaani vuodelta 1955. Omakustanne, Vihti 2005
Semmosta se ol! : Saarijärvi 1800-luvulla : murretta ja kulttuurikuvauksia. Saarijärvi-seura, Saarijärvi 2008 (Saarijärveläinen-lehdessä 2001-2004 ilmestyneitä kirjoituksia)
Elämän evakkona : autobiografia. Omakustanne, Vihti 2009
Nimimerkillä Heikki Havina:
Totuus : filosofista toisinajattelua : totuudenetsijän käsikirja ; kansi ja kuviot tekijän suunnittelemia ja piirtämiä. Harppuuna, Helsinki 1986
Luonto ja kulttuuri : kokonaisvaltaista kulttuurikritiikkiä. Omakustanne, Vihti 2005
Suomennoksia

Jules Verne : Matka maan keskipisteeseen. WSOY 1974 (alkuteos Voyage au centre de la terre)
Jules Verne : Kiinalaisen koettelemukset ; lyhentämätön suomennos Pentti Kähkönen ; kuvitus L. Benett. WSOY 1975 (alkuteos Les tribulations d'un chinois en Chine)
Jules Verne : Robur Valloittaja : seikkailukertomus 1880-luvulta ; lyhentämätön suomennos Pentti Kähkönen ; kuvitus L. Benett. WSOY 1975 (alkuteos Robur-le-Conquérant)
Jules Verne : Etelän tähti ; lyhentämätön suomennos Pentti Kähkönen ; kuvitus L. Benett. WSOY 1978 (alkuteos L'Etoile du Sud)
Jules Verne : Karpaattien linna ; lyhentämätön suomennos Pentti Kähkönen ; kuvitus L. Benett. WSOY 1978 (alkuteos Le chǎteau des Carpathes)
Jules Verne : Höyrytalo ; lyhentämätön suom. Pentti Kähkönen ; kuv. L. Benett. WSOY 1980 (alkuteos La maison à vapeur)
Jules Verne : Isänmaan lippu ; lyhentämätön suom. Pentti Kähkönen ; kuv. L. Benett. WSOY 1981 (alkuteos Face au drapeau)
Jules Verne : Jangada : 800 peninkulmaa Amazonia pitkin ; lyhentämätön suom. Pentti Kähkönen ; kuv. L. Benett. WSOY 1983 (alkuteos La Jangada)
Jules Verne : Tsaarin kuriiri ; suom. Pentti Kähkönen ; toim. Paula Pesonen ; kuv. Gianni. WSOY 1983, 2. painos 1990, 3. painos Valitut palat, Helsinki 1994 (alkuteos Michel Strogoff)
Jules Verne : Claudius Bombarnac : reportterin muistikirja ; lyhentämätön suom. Pentti Kähkönen ; kuvat L. Benett. WSOY 1985 (alkuteos Claudius Bombarnac)
Jules Verne : Maailman Herra ; suom. Pentti Kähkönen ; kuv. George Roux ja L. Benett. WSOY 1987 (alkuteos Maître du monde)
Jules Verne : Merkilliset matkat 1. WSOY 1987, 2. painos 1998 (sisältää teokset Kiinalaisen koettelemukset, Höyrytalo, Robur Valloittaja)
Jules Verne : Merkilliset matkat 2. WSOY 1987 (sisältää teokset Matka maan keskipisteeseen,Jangada, Etelän tähti)
Aiheesta muualla

Kirja etsii lukijaa! – Pentti Kähkönen lahjoittaa teoksiaan, Vihdin Uutiset 19.12.2016 (Arkistoitu – Internet Archive)
Persianorava

| Persianorava |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Alalahko::  Oravamaiset jyrsijät Sciuromorpha
Heimo::  Oravat Sciuridae
Alaheimo::  Sciurinae
Tribus::  Sciurini
Suku::  Sciurus
Laji::  anomalus
Kaksiosainen nimi
 Sciurus anomalus  Gmelin 1778 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Persianorava (Sciurus anomalus) on oravien heimoon kuuluva laji. Sen levinneisyysalue ulottuu Kreikasta Iraniin. Se muistuttaa oravaa, mutta on sitä vähän pienempi. Se on noin 20 cm pitkä ja häntä on noin 13–17 cm pitkä. Turkin värisävy on talvella selkäpuolelta mustanharmaasta haaleanpunertavaan vaihteleva ja vatsapuolelta vaaleankeltaisen ja vaaleanpunaisen välillä vaihteleva. Turkin kesäasun väri vaihtelee selkäpuolelta vaaleasta punertavanharmaasta mustanharmaaseen ja vatsapuolelta keltaisesta oranssiin. Korvissa saattaa olla talvella tupsut, jotka katoavat kesällä. Persianorava syö hedelmiä ja siemeniä, erityisesti männyn siemeniä.
Perunkoisot

| Perunkoisot |
| --- | --- |
 Perunkoiso.
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Solanales
Heimo::  Koisokasvit
Suku::  Perunkoisot Nicandra  Adans.
Katso myös
   Perunkoisot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Perunkoisot (Nicandra) on pieni koisokasvisuku, joka on kotoisin Etelä-Amerikasta. Suvussa on kolme lajia: alun perin ainoa laji perunkoiso (Nicandra physalodes), jonka lisäksi 2000-luvun alussa kuvatut muut lajit ovat ruutuperunkoiso (Nicandra john-tyleriana) ja koitoperunkoiso (Nicandra yacheriana). Ne esiintyvät Perussa, Boliviassa, Pohjois-Chilessä ja Luoteis-Argentiinassa. Tunnetuin laji perunkoiso eli tähtiperunkoiso eli rakkokoiso on myös levinnyt melko laajalti eri puolille maailmaa. Lajia kasvatetaan yksivuotisena koristekasvina.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Nicandra
Suomen Lajitietokeskus: Perunkoisot – Nicandra