stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Olof Bergqvist

Olof Bergqvist
Olof Bergqvist (24. syyskuuta 1862 Brunskog, Värmlanti, Ruotsi – 20. lokakuuta 1940 Luulaja) oli ruotsalainen luterilainen piispa ja valtiopäiväedustaja.
Bergqvistin kotiseudulla Värmlannissa oli 1860–1870-luvuilla uskonnollista heräämistä ja tämä vaikutti voimakkaasti häneen. Tultuaan ylioppilaaksi Karlstadissa hän valmistui teologian kandidaatiksi Uppsalan yliopistossa 1892 ja vihittiin papiksi Karlstadin hiippakuntaan. 1896 hänestä tuli Jällivaaran seurakunnan kirkkoherra ja vuonna 1904 hänet nimitettiin vastaperustetun Luulajan hiippakunnan ensimmäiseksi piispaksi. Hän oli Ruotsin valtiopäivien ensimmäisen kamarin jäsen 1912–1938 ja useiden komiteoiden jäsen.
Hiippakunnassaan hän kehitti seurakuntatyötä monin eri tavoin kuten jakamalla suuria seurakuntia pienemmiksi, perustamalla uusia papinvirkoja ja rakennuttamalla uusia kirkkoja. Jällivaarassa ollessaan hän opetteli suomen ja saamenkieltä ja siten hän pystyi saavuttamaan läheisen kontaktin alueen asukkaisiin, jotka eivät aina osanneet ruotsia. Tästä oli seurauksena myös se, että hän osallistui alueen suomenkielisten asemaa koskevaan selvitykseen. Hänen aloitteestaan perustettiin 1907 opettajaseminaari Luulajaan. Hän osallistui Uuden testamentin kääntämiseen pohjoissaamen kielelle.
Paimenkirjeessään 1904 liittyi Bergquist kuitenkin tuolle ajalle tyypilliseen rotuajatteluun ja toimi myös ruotsalaisten ja saamelaisten pitämiseksi erillään. Myös alueen suomenkielisiin hänen suhtautumisensa oli samanlaista. Hänen ajatuksensa saivat merkittävän sijan valtion suhtautumisessa saamelaisiin ja Tornionlaakson suomenkielisiin asukkaisiin, etenkin koululaitoksen osalta. Hän vaikutti siihen, että saamelaisia lapsia varten kehitettiin niin sanottuja nomadikouluja erillään muista kouluista, joissa saamelaisille opetettaisiin kristinuskoa ja tarpeellisia tietoja poronhoitoa varten. Hän oli sitä mieltä, että  "lappalaiset" tulevat kuolemaan heimona, jos he saavat liikaa opetusta. Nykyään hänen ajatuksensa on tuomittu rotubiologisina ajatuksina. Keväällä 2022 on Jällivaarassa jätetty kunnallinen kansalaisaloite, jotta Bergqvistin mukaan nimetyn kadun "Olof Bergqvistgatan" nimi tulisi muuttaa. Aloitteessa muutosehdotusta perustellaan Bergqvistin rotubiologisilla näkemyksillä.
Bergqvist on kirjoittanut 70-vuotiaana yhden virren, joka on Ruotsin kirkon virsikirjassa. Hänen mielestään virsikirjassa ei ollut yhtään virttä, joka liittyi suoraan Apostolien tekojen 2. luvun kertomukseen helluntai-ihmeestä. Virsi on 475, "Nu stunden är kommen, o saliga fröjd". Sen käännös suomenkielisessä virsikirjassa "Nyt hetki on koittanut riemullinen" on Niilo Rauhalan tekemä 1998.
Olli-Pekka Peltola

| Olli-Pekka Peltola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. syyskuuta 1969 Kyyjärvi
Ampumahiihtäjä
Pituus:  173 cm
Paino:  72 kg
Laji:  ampumahiihto
Seura:  Lahden Hiihtoseura
Aiheesta muualla
IBU
Olli-Pekka Peltola (s. 8. syyskuuta 1969 Kyyjärvi) on suomalainen ampumahiihtäjä. Peltola osallistui vuoden 1998 talviolympialaisiin, jossa hän tuli sijalle kahdeksan ja vuoden 2002 talviolympialaisiin, jossa hän tuli sijalle 73. Vuoden 2002 talviolympialaisissa Peltola kilpaili 10 kilometrin sprintin ja vuoden 1998 talviolympialaisissa 4 x 7,5 kilometrin viestin. Peltolan seura on Lahden Hiihtoseura.
Odeonsplatzin metroasema

| Odeonsplatz |
| --- | --- |

 Münchenin metro 
Perustiedot
Lyhenne:  OD
Metrolinjat:     
Sijainti:  48°08′33″N, 11°34′39″E
Paikkakunta:  München
Avattu:  19. lokakuuta 1971
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Laitureita:  2 (U3 ja U6) 2 (U4 ja U5)
Laituriraiteita:  2 (U3 ja U6) 2 (U4 ja U5)
Liukuportaita:  kyllä
Hissejä:  kyllä
Odeonsplatz on Münchenin metroon kuuluva metroasema Münchenin vanhan kaupungin pohjoisosassa, se on merkittävä risteysasema. Asemalle liikennöivät metrolinjat    ja , joista U4 ja U5 itä-länsi-suunnassa, ja U3 ja U6 pohjois-etelä-suunnassa. Asema on yksi vanhankaupungin tärkeimmistä metron vaihtoasemista, toiset ovat Sendlinger Tor etelämpänä, Karlsplatz lännempänä, ja Marienplatz aivan ydinkeskustassa.
Läheisiä kohteita

Odeonsplatz
Englischer Garten
Haus der Kunst
Hofgarten
Residenz
Feldherrnhalle
Theatinerkirche
Oberhausen

| Oberhausen |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Oberhausen
 Koordinaatit: 51°28′N, 06°51′E 
Valtio:  Saksa
Alue:  Nordrhein-Westfalen
Hallintopiiri:  Düsseldorf
Piirikunta:  kaupunkipiiri
Hallinto:  
 – Pormestari:  Daniel Schranz (CDU)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  77,09 km²
Väkiluku (31.12.2022):  210 824
 – Väestötiheys:  2 735 as./km²
 
 www.oberhausen.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Oberhausen on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa. Se sijaitsee Ruhrin metropolialueella, Düsseldorfista 35 kilometriä pohjoiseen. Vuoden 2022 lopussa siellä oli 210 824 asukasta
Oberhausen on muodostaa oman kaupunkipiirinsä (kreisfreie Stadt), eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista.
Oberhausenin linna, saks. Schloss Oberhausen
Kaupunki on pitkälti 1800-luvun taloudellisen kasvun ja teollistumisen tulosta. Se oli suurimmaksi osaksi pelkkää maalaisaluetta noin vuoteen 1860 saakka, jolloin kivihiilikaivokset avattiin ja jolloin teräksen tuotanto kasvoi nopeasti. Hiili- ja terästuotanto oli laajaa 1960-luvulle asti. Keskeinen toimija oli Thyssen. Sinkin valmistusta harjoitti Zinkfabrik Altenberg. Nykyisin hiili- ja terästuotanto esittäytyy Reininmaan teollisuusmuseossa (saks. Rheinisches Industriemuseum ), joka kuuluu Euroopan teollisen perinteen reittiin.
Oberhausenin Centro on Euroopan suurin ostos- ja viihdekeskus. Sen Sea Life -yleisöakvaariossa elänyt mustekala Paul oli jalkapallokisoja ennustava julkkis.
Ystävyyskaupungit

Middlesbrough, Yhdistynyt kuningaskunta, vuodesta 1974 lähtien
Zaporižžja, Ukraina, vuodesta 1986 lähtien
Iglesias, Italia, vuodesta 2002 lähtien
Carbonia, Italia, vuodesta 2002 lähtien
Mersin, Turkki, vuodesta 2004 lähtien
Tychy, Puola, vuodesta 2020 lähtien
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oberhausen Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut (saksaksi)
Nordrhein-Westfalenin kaupunkipiirit ja piirikunnat
| --- | --- |
Kaupungit:   Aachen  Bielefeld  Bochum  Bonn  Bottrop  Dortmund  Duisburg  Düsseldorf  Essen  Gelsenkirchen  Hagen  Hamm  Herne  Köln  Krefeld  Leverkusen  Mönchengladbach  Mülheim  Münster  Oberhausen  Remscheid  Solingen  Wuppertal 
Piirikunnat:   Aachenin kaupunkialue  Borken  Coesfeld  Düren  Ennepe-Ruhr-Kreis  Euskirchen  Gütersloh  Heinsberg  Hereford  Hochsauerland  Höxter  Kleve  Lippe  Märkischer Kreis  Mettmann  Minden-Lübbecke  Oberbergischer Kreis  Olpe  Paderborn  Recklinghausen  Rheinisch-Bergischer Kreis  Rhein-Erft-Kreis  Rhein-Kreis Neuss  Rhein-Sieg-Kreis  Siegen-Wittgenstein  Soest  Steinfurt  Unna  Viersen  Warendorf  Wesel
Olli-Pekka Salminen

Olli-Pekka Salminen (s. 31. heinäkuuta 1967) toimi Karttulan kunnan virkaa sijaistavana hallintojohtajana vuosina 2003–2006, Keuruun kaupungin kaupunginsihteerinä vuosina 2006–2008, Tervon kunnanjohtajana vuosina 2008–2010 sekä Kemijärven kaupunginjohtajana vuodesta 2011 heinäkuuhun 2014.
Salmisen kaupunginjohtajan tehtävät päättyivät Kemijärvellä hänen itse tekemäänsä esitykseen virkasuhteen purkamisesta johtajasopimuksen mukaisesti 1.8.2014 alkaen. Virkauran päättymistä edelsivät epäilyt kiusaamisesta ja varoitukset muun muassa alkoholin väärinkäytöstä ja taloudellisista epäselvyyksistä sekä poliisitutkinnat.
Salmisella konsultoi kuntia niitä koskevien ajankohtaisten juridisten kysymysten osalta. Hän on hakenut lukuisia kunnanjohtajan tehtäviä viime vuosina (esimerkiksi Nousiainen, Rautalampi, Suomussalmi ja Taivalkoski) Kemijärven virkasuhteensa päättymisen jälkeen.
Salminen on koulutukseltaan julkishallinnon merkonomi Kemijärven kauppaoppilaitoksesta ja hallintotieteiden maisteri Tampereen yliopistosta. Hän  jatko-opiskelee Tampereen yliopiston Johtamiskorkeakoulussa.
Olof Broman

| Olof Broman |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1676 Rogsta, Ruotsi
Kuollut: 1750 (73–74 vuotta)
Kansalaisuus:  Ruotsi
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: ruotsi
Tuotannon kieli: ruotsi
Pääteokset:  Glysisvallur
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Olof Broman (1676 Rogsta, Ruotsi – 1750) oli ruotsalainen pappi, lääkäri ja kirjailija. Hän valmistui 1703 maisteriksi Uppsalan yliopistosta ja palveli sitten erinäisissä pappis- ja opettajanviroissa, kunnes hänet 1729 nimitettiin Hudiksvallin kirkkoherraksi. Broman oli kirjoitti kotiseutunsa Helsinglannin muinaisuuden ja historian aiheista ja keräsi siihen liittyvää aineistoa, joskin hänen kokoelmansa jäivät pääasiassa käsikirjoituksiksi ja ne on vasta myöhemmin julkaistu osaksi painettuina. Hänen huomattavin teoksensa on laaja Glysisvallur eli Helsing-Boken, jonka nimi viittaa rudbeckilaiseen vaikutukseen. Broman sai 1719 lääkärinä hoitaa Armfeltin Norjan retkeltä jäljelle jääneitä suomalaisia sotamiehiä:
»Koko talven ja vielä kesällä oli luonani melkein lukemattomia sairaita, paleltuneita, niin kenraaleja ja upseereja, kuin sotamiehiä ja ratsumiehiä, ja sangen monelta täytyi minun sahata tai leikata molemmat jalat, tai toinen jalka, kädet, sormet jne.; siinä oli semmoista kurjuutta, että kuolleittenkin täytyi sitä itkeä!» 
(A. Hægermarck, Helsinge-boken (prosten Bromans Glysisvallur))
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olof Broman Wikimedia Commonsissa
Nuffield 4WD

Nuffield 4WD oli nelivetoinen Nuffield -traktori, ns. Cantatore -neliveto, joita on säilynyt ajokuntoisena vain muutama.
Suomessa Kesko rakensi näitä noin 150 kappaletta. Osat toimitti italialainen Vittorio Cantatore, joka oli Italian Nuffield -maahantuoja ja myös Nuffield -traktoreiden paikallinen kehittelijä.
Oikeudenpalvelija (2019 elokuva)

Oikeudenpalvelija (Advocate) on Rachel Leah Jonesin ja Philippe Bellaïchen vuonna 2019 valmistunut dokumenttielokuva. Se sai ensi-iltansa vuoden 2019 Sundancen elokuvajuhlilla ja on voittanut useita palkintoja ympäri maailmaa.
Tiivistelmä

Elokuva seuraa israelinjuutalaista ihmisoikeusasianajajaa Lea Tsemeliä tämän pyrkimyksissä puolustaa palestiinalaisia poliittisia vankeja Israelin oikeussysteemissä.
Suomessa

Elokuva esitettiin Suomen DocPoint-festivaaleilla vuonna 2020. Elokuvan ohjaajat ja Lea Tsemel olivat festivaaleilla haastateltavina. Elokuva on ollut esillä Yle Areenassa keväällä 2020.
Leah Tsemel (2019)
Olof Bergström

| Olof Bergström |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. marraskuuta 1919 Karlskrona, Ruotsi
Kuollut: 22. marraskuuta 1984 (65 vuotta) Solna, Ruotsi
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb
Olof Henrik Oskar Bergström (21. marraskuuta 1919 – 22. marraskuuta 1984) oli ruotsalainen näyttelijä ja ohjaaja. Hänen oli tarkoitus opiskella insinööriksi, mutta teatteriharrastuksen kautta hän päätyikin Dramatenin näyttelijäkouluun. Hän oli urallaan kiinnitettynä muun muassa Helsingborgin, Göteborgin, Malmön ja Tukholman kaupunginteattereihin, mutta näytteli myös elokuvissa, esimerkiksi Bo Widerbergin Ådalen 31:ssä. Bergström oli jonkin aikaa naimisissa näyttelijä Anita Björkin ja myöhemmin oopperalaulaja Henriette Guermantin kanssa. Hänen poikansa Jonas Bergström on myös näyttelijä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olof Bergström Wikimedia Commonsissa
Olkipyrstöleski

| Olkipyrstöleski |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Lesket Viduidae
Suku::  Lesket Vidua
Laji::  fischeri
Kaksiosainen nimi
 Vidua fischeri  (Reichenow, 1882) 
Katso myös
   Olkipyrstöleski Wikispeciesissä   Olkipyrstöleski Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Olkipyrstöleski (Vidua fischeri) on leskien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Olkipyrstöleskeä tavataan Etiopiassa, Keniassa, Somaliassa, Sudanissa, Etelä-Sudanissa, Tansaniassa ja Ugandassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi. Sen kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Oppimisen hallintajärjestelmä

Oppimisen hallintajärjestelmä (engl. learning management system, LMS) tarkoittaa ohjelmistoa, jolla voidaan hallita, dokumentoida, seurata ja raportoida kurssien, e-oppimisen sekä oppisisällön käyttöä oppimisprosessin aikana.
Hallintajärjestelmän toiminnot ovat usein osana tietoteknistä oppimisalustaa. Avoimessa oppimisessa ei tyypillisesti käytetä kovin kattavia hallintajärjestelmiä.
Yrityskoulutuksen haavoittuvimpia alueita ovat henkilöstön alhainen motivaatio oppimiseen, henkilöstön vähäinen osallistuminen oppimisprosessiin, edistymisen hallinnan puute, lukutaidoton lähestymistapa valittuun oppimisalustaan, sen rakenteeseen, moduuleihin ja sen epäjohdonmukaisuus tavoitteiden ja tavoitteiden kanssa.
Numero

Numerot (latinan sanasta numerus ’lukumäärä, joukko’) ovat merkkejä, joita voidaan käyttää joko lukujen tai numerosarjojen ilmaisemiseen. Jos numeroita käytetään yhdessä muiden merkkien, kuten kirjaimien, kanssa, on tuloksena merkkijono.
Länsimaissa käytetään yleisesti arabialaisia numeroita kymmenkantaisessa lukujärjestelmässä. Tässä järjestelmässä numerot ovat 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9. Nämä numerot muodostavat lukuja paikkamerkintäperiaatteen mukaisesti niin, että luvun arvo riippuu siinä käytettävien numeromerkkien arvoista ja niiden keskinäisestä järjestyksestä.
Sanaa numero käytetään yhdeksää suuremmistakin luvuista silloin, kun ne eivät niinkään ilmaise lukumäärää, vaan ovat jollekin asialle käytettyjä tunnuksia. Esimerkkejä tällaisesta numero-sanan käytöstä ovat muun muassa lottonumerot, osoitenumerot, sivunumero, pelinumero, luottokortin numero ja julkisen liikenteen linjojen numerot.
Historia

Ennen numeroiden keksimistä kivikautiset ihmiset esittivät lukumääriä usein viivoilla eli tukkimiehen kirjanpidolla, jossa luvun suuruutta kuvasi viivojen lukumäärä. Tällä tavalla ei pystytty esittämään kovinkaan suuria lukuja.
Varhaisissa korkeakulttuureissa otettiin käyttöön uusia tapoja esittää lukuja. Moni näistä tavoista oli vain tukkimiehen kirjanpidon laajennus, jossa suurille luvuille keksittiin uusia symboleita. Numeromerkkejä kuitenkin edelleen vain toistettiin niin monta kertaa kuin niiden esittämät arvot esiintyivät luvussa. Jos esimerkiksi lukua 100 esitti tietty merkki, lukua 300 esitti sama merkki kolme kertaa.
Kun keksittiin paikkamerkintäjärjestelmä, pystyttiin suuriakin lukuja kuvaamaan pienellä määrällä numeroita, eikä suurille luvuille enää tarvinnut keksiä uusia numeroita. Paikkamerkintä keksittiin itsenäisesti muun muassa Babyloniassa, Kiinassa ja Mesoamerikassa. Intialaiset matemaatikot olivat keksineet kymmenjärjestelmän 600-lukuun mennessä, ja arabit toivat nämä numerot Eurooppaan. Tässä järjestelmässä oli mukana myös uusi nollaa esittävä numero.
Numerot eri kirjoitusjärjestelmissä

| Arabialainen | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bengalilainen | ০ | ১ | ২ | ৩ | ৪ | ৫ | ৬ | ৭ | ৮ | ৯ |
| Devanagari | ० | १ | २ | ३ | ४ | ५ | ६ | ७ | ८ | ९ |
| Itäarabialainen | ٠ | ١ | ٢ | ٣ | ٤ | ٥ | ٦ | ٧ | ٨ | ٩ |
| Persialainen | ٠ | ١ | ٢ | ٣ | ۴ | ۵ | ۶ | ٧ | ٨ | ٩ |
| Gurmukhi | ੦ | ੧ | ੨ | ੩ | ੪ | ੫ | ੬ | ੭ | ੮ | ੯ |
| Urdu | ۰ | ۱ | ۲ | ۳ | ۴ | ۵ | ۶ | ۷ | ۸ | ۹ |
| Heprealainen |  | א | ב | ג | ד | ה | ו | ז | ח | ט |
| Kiinalainen | 〇 | 一 | 二 | 三 | 四 | 五 | 六 | 七 | 八 | 九 |
| Kiinalainen  (muodollinen) | 零 | 壹 | 贰/貳 | 叁/叄 | 肆 | 伍 | 陆/陸 | 柒 | 捌 | 玖 |
| Kiinalainen  (suzhou) | 〇 | 〡 | 〢 | 〣 | 〤 | 〥 | 〦 | 〧 | 〨 | 〩 |
| Ge'ez |  | ፩ | ፪ | ፫ | ፬ | ፭ | ፮ | ፯ | ፰ | ፱ |
| Gudžarati | ૦ | ૧ | ૨ | ૩ | ૪ | ૫ | ૬ | ૭ | ૮ | ૯ |
| Egyptiläinen |  | 𓏺 | 𓏻 | 𓏼 | 𓏽 | 𓏾 | 𓏿 | 𓐀 | 𓐁 | 𓐂 |
| Japanilainen | 零 / 〇 | 一 | 二 | 三 | 四 | 五 | 六 | 七 | 八 | 九 |
| Kannadalainen | ೦ | ೧ | ೨ | ೩ | ೪ | ೫ | ೬ | ೭ | ೮ | ೯ |
| Khmeriläinen | ០ | ១ | ២ | ៣ | ៤ | ៥ | ៦ | ៧ | ៨ | ៩ |
| Laolainen | ໐ | ໑ | ໒ | ໓ | ໔ | ໕ | ໖ | ໗ | ໘ | ໙ |
| Malajalamilainen | ൦ | ൧ | ൨ | ൩ | ൪ | ൫ | ൬ | ൭ | ൮ | ൯ |
| Mongolialainen | ᠐ | ᠑ | ᠒ | ᠓ | ᠔ | ᠕ | ᠖ | ᠗ | ᠘ | ᠙ |
| Burmalainen | ၀ | ၁ | ၂ | ၃ | ၄ | ၅ | ၆ | ၇ | ၈ | ၉ |
| Orijalainen | ୦ | ୧ | ୨ | ୩ | ୪ | ୫ | ୬ | ୭ | ୮ | ୯ |
| Roomalainen |  | I | II | III | IV | V | VI | VII | VIII | IX |
| Kreikkalainen (nykyinen) |  | Α΄ | Β΄ | Γ΄ | Δ΄ | Ε΄ | Ϛ΄ / ΣΤ΄ | Ζ΄ | Η΄ | Θ΄ |
| Shanilainen | ႐ | ႑ | ႒ | ႓ | ႔ | ႕ | ႖ | ႗ | ႘ | ႙ |
| Sinhalilainen |  | 𑇡 | 𑇢 | 𑇣 | 𑇤 | 𑇥 | 𑇦 | 𑇧 | 𑇨 | 𑇩 |
| Tamililainen | ௦ | ௧ | ௨ | ௩ | ௪ | ௫ | ௬ | ௭ | ௮ | ௯ |
| Telugulainen | ౦ | ౧ | ౨ | ౩ | ౪ | ౫ | ౬ | ౭ | ౮ | ౯ |
| Thailainen | ๐ | ๑ | ๒ | ๓ | ๔ | ๕ | ๖ | ๗ | ๘ | ๙ |
| Tiibetiläinen | ༠ | ༡ | ༢ | ༣ | ༤ | ༥ | ༦ | ༧ | ༨ | ༩ |
| Uusi tai lü | ᧐ | ᧑ | ᧒ | ᧓ | ᧔ | ᧕ | ᧖ | ᧗ | ᧘ | ᧙ |
| Jaavalainen | ꧐ | ꧑ | ꧒ | ꧓ | ꧔ | ꧕ | ꧖ | ꧗ | ꧘ | ꧙ |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kielitoimiston sanakirja / numero
Mayojen numerot 0–19.
Babylonialaiset numerot 1–59.
Oppimisorientaatio

Oppimisorientaatio on yksi tavoiteorientaatioista eli oppimiseen ja suoriutumiseen liittyvistä suuntautumistavoista. Oppimisorientoitunut opiskelija on kiinnostunut opiskelusta ja tavoitteena on ymmärtää opiskeltavat asiat. Opiskelijan toiminta on sisäisesti motivoitunutta eli itse oppiminen on tärkeää. Oppimisorientoitunut opiskelija keskittyy itse tehtävään, eikä ole huolissaan siitä, miten hän tehtävästä suoriutuu.
Nostava runko

Lentokoneita, joissa nostava runko: X-24A, M2-F3 ja HL-10.
Nostava runko on ilma-aluksen rakenne, jossa koneen runko tuottaa merkittävän osan nostovoimasta. Lentävä siipi ei käytä juuri lainkaan rungoksi määriteltyä osaa kun taas nostava runko ei käytä juuri lainkaan siiviksi määriteltävää osaa.
Muotoilu voidaan toteuttaa siten, että kone on ylhäältä kuperampi kuin alhaalta, jolloin syntyy noste. Nostavan rungon avulla siipiä voidaan pienentää tai ne voidaan poistaa kokonaan. Nostavaa runkoa ollaan käytetty hävittäjissä pienemmän koon takia ja avaruussukkuloissa painon vähentämiseksi.
Venäjän avaruusjärjestön suunnitteleman Kliper-nostavan rungon on tarkoitus korvata ballistinen Sojuz-avaruusalus. Lisäksi NASA on tutkinut mahdollisuutta käyttää nostavia runkoja avaruusaluksissa ja lentokoneissa.
Aiheesta muualla

Wingless Flight: The Lifting Body Story ntrs.nasa.gov. Viitattu 12.7.2024.
Oskar Öflund

Oskar Alexander Öflund (12. toukokuuta 1876 Helsinki – 28. helmikuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen talousneuvos ja kirjapainoalan yritys Tilgmannin omistaja ja toimitusjohtaja.
Öflundin vanhemmat olivat ratsutilallinen Gustaf Henrik Öflund ja tämän ensimmäinen puoliso Elsa Sofia Schogster. Hän oli perustamassa Öflund & Petterssonin kirja- ja kivipainoa vuonna 1902 ja oli sitten painon osakkaana. Tämä yritys yhdistyi vuonna 1918 Tilgmannin kirjapainoon, ja Öflund oli F. Tilgmann Oy:n toimitusjohtajana 1918–1935, Turun kivipainon toimitusjohtajana 1918–1922 ja Wilh. Salin Oy:n johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 1916.
Öflund omisti Gillobackan talon Kirkkonummella. Hän sai talousneuvoksen arvon 1935. Öflund oli Kirjateollisuuden asioimisto Oy:n johtokunnan varapuheenjohtaja, Nordiska boktryckarrådetin jäsen ja Suomen graafillisen teollisuuden työnantajaliiton varapuheenjohtaja. Öflund perusti vuonna 1944 Oskar Öflundin säätiön (Oskar Öflunds stiftelse), joka on jakanut vuodesta 1946 lähtien apurahoja ja tukenut tiedettä ja kulttuuria.
Oskar Öflund oli naimisissa vuodesta 1916 Olga Sophie Frédérique Emilie (Bia) Aminoffin kanssa.
Off with Their Heads

| Off with Their Heads Kaiser Chiefs |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 20. lokakuuta 2008
 Tuottaja(t): Mark Ronson Eliot James
 Tyylilaji: alternative rock, indie rock
 Kesto: 35.34
 Levy-yhtiö: B-Unique
Listasijoitukset
  Britannia: 2
Kaiser Chiefsin muut julkaisut
| Yours Truly, Angry Mob 2007 | Off with Their Heads 2008 | The Future Is Medieval 2011 |
Singlet albumilta Off with Their Heads
 ”Never Miss a Beat” Julkaistu: 6. lokakuuta 2008  ”Good Days Bad Days” Julkaistu: 15. joulukuuta 2008
Off with Their Heads on brittiläisen rockyhtye Kaiser Chiefsin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin lokakuussa 2008. Albumi ylsi Britannian albumilistalla parhaimmillaan toiselle sijalle. Off with Their Headsilta julkaistiin singlenä kappaleet ”Never Miss a Beat” ja ”Good Days Bad Days”.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Spanish Metal | 2.19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Never Miss a Beat | 3.08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Like It Too Much | 3.23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | You Want History | 3.45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Can’t Say What I Mean | 2.49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Good Days Bad Days | 2.53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Tomato in the Rain | 3.51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Half the Truth | 3.44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Always Happens Like That | 3.12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Addicted to Drugs | 3.53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Remember You’re a Girl | 2.37 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 35.34 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

AllMusic:
Pitchfork: 6,8/10
Soundi:
Oskar Wilhelm Riskala

Oskar Wilhelm Riskala, vuoteen 1956 Friskberg (3. heinäkuuta 1918 Helsinki – 8. toukokuuta 2004 Espoo) oli suomalainen mainosalan yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Riskalan vanhemmat olivat keskuskomisario Otto Wilhelm Friskberg ja Hilja Emilia Ahlqvist ja puoliso vuodesta 1938 Raili Jenny Sarka. Riskala kävi kuusi luokkaa Helsingin Suomalaista normaalilyseota 1929–1935 ja tuli ylioppilaaksi Helsingin V yhteiskoulusta 1946. Hän harjoitti opintoja Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa ja teki opintomatkoja lukuisiin eri maihin. Riskala oli Rautatiekirjakauppa-yhtiön sivukonttorin hoitaja Karjaalla 1937–1939 ja Kemissä 1940–1945, Singer Sewing Machine Companyn piiritarkastaja 1939–1940, Kansankirja Oy:n myynti- ja konttoripäällikkö 1945–1946, Pellervo-Seuran myynti- ja tuotantopäällikkö 1946–1950 ja kustannustyövaliokunnan jäsen ja kaupallinen johtaja 1950–1952 sekä Mainosyhtymä Oy:n kaupallinen johtaja 1950–1952 ja toimitusjohtaja ja johtokunnan jäsen 1952–1983. Hän oli myös Nuoren Voiman levikkipäällikkö 1945–1946 ja Pellervon levikkipäällikkö 1946–1948. Riskalalla oli lisäksi useita kotimaisia ja kansainvälisiä luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan hän oli reservin alikersantti (1942). Kauppaneuvoksen arvonimen Riskala sai 1973.
Olli-Pekka Silfverhuth

Olli-Pekka "Olsa" Silfverhuth (s. 1970) on Pirkkalan seurakunnan kirkkoherra ja vammaishuippu-urheilun kisapappi. Silfverhuth on oppiarvoltaan teologian maisteri.
Silfverhuth vihittiin papiksi 1998. Hän on ollut uskonnonopettajana Espoossa, pappina Vantaankosken seurakunnassa, Kirkon ulkomaanavun palveluksessa sekä vuodesta 2004 vuoteen 2009 Hampurin suomalaisen merimieskirkon pappina ja johtajana. Pirkkalassa hän aloitti 1.9.2009. Kirkolliskokouksessa hän on ollut vuodesta 2012 alkaen.
Silfverhuth hoitaa osatoimisesti vammaisurheilun kisapapin tehtäviä ensimmäisen vammaisurheilijoiden kisapapin Mauri Vihkon jälkeen. Silfverhuth oli kisapappina paralympialaisissa Ateenassa 2004, Torinossa 2006, Pekingissä 2008, Lontoossa 2012 ja Sotšissa 2014.
Silfverhuthilla on vaimonsa Outi Lehtipuun kanssa kolme lasta.
Aiheesta muualla

Olli-Pekka Silfverhuthin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)