stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joensuun lentoasema

Enter Airin Boeing 737 ja Finnairin ATR 72 Joensuun lentoasemalla syyskuussa 2023.
Pegasus Airlinesin A320 Joensuun lentoasemalla syyskuussa 2022.
Finncomm Airlinesin ATR 42 Joensuun lentoasemalla tammikuussa 2010
Joensuun lentoasema (IATA: JOE, ICAO: EFJO) on Liperin ja Kontiolahden rajalla, noin 11 kilometriä Joensuun keskustasta luoteeseen sijaitseva lentoasema. Vuonna 2019 lentoaseman kautta kulki yhteensä 126 613 matkustajaa, joista 112 564 oli kotimaan lentojen matkustajia ja 14 049 kansainvälisten lentojen matkustajia. Matkustajamäärä kasvoi 4,2 % vuoteen 2018 verrattuna; kotimaan liikenteessä 1,3 % ja kansainvälisessä liikenteessä 35 %.
Joensuun lentoasemalla toimii myös Pohjois-Karjalan rajavartioston ylläpitämä kansainvälinen rajanylityspaikka.
Lentoasemaa kutsutaan toisinaan Onttolan lentoasemaksi, sillä sen mielletään sijaitsevan Kontiolahteen kuuluvassa Onttolan kylässä; osa lentoaseman alueesta on Kontiolahden kunnan puolella.
Lentoaseman kiitotie 10/28 on 2 500 metriä pitkä ja 52 metriä leveä. Kiitotie 28 on varustettu ILS-mittarilähestymisjärjestelmällä. Aiemmin lentoasemalla oli myös toinen, 1 200 metriä pitkä kiitotie 17/35, joka kuitenkin poistettiin käytöstä 25. elokuuta 2008 alkaen. Joensuun lentoasemalla otettiin ensimmäisenä Suomessa käyttöön pystysuuntaopastuksen mahdollistavat APV SBAS (LPV) GPS -lähestymiset 12. joulukuuta 2013. Ne korvaavat tulevaisuudessa osittain ILS-mittarilaskeutumisjärjestelmät. Vastaavia menetelmiä on käytetty Yhdysvalloissa jo 2000-luvun alusta lähtien mittarilentovarustelluissa yleisilmailukoneissa.tarvitaan parempi lähde
Historia

Lentoasema on perustettu vuonna 1937. Toisen maailmansodan aikana lentokenttä oli sotilaskoneiden käytössä. Esimerkiksi jatkosodan aikana (14. helmikuuta 1944 tilanteen mukaan) oli Onttolan eli Joensuun lentokenttä Lentorykmentti 4:n pommituslentolaivue 44:n ja 48:n käytössä. Edellisellä oli lentokoneinaan Junkers Ju 88 ja jälkimmäisellä sekä Bristol Blenheim että Petljakov Pe-2.
Helsingin ja Joensuun väliset lennot alkoivat vuonna 1950.
Lentoasemalla sijaitsevalla Ilmatieteen laitoksen sääasemalla mitattiin 29. heinäkuuta 2010 Suomen lämpöennätys 37,2 astetta.
Lentoyhtiöt

| Lentoyhtiölähde? | Kohteetlähde? |
| --- | --- |
Finnair: Helsinki-Vantaa
Enter Air: Tilauslento: Ródos, Chaniá, Lárnaka, Varsova
Pegasus Airlines: Tilauslento: Antalya
Kulkuyhteydet

Lentoasemalta on bussiyhteydet Joensuun keskustaan ja takaisin. Joensuun paikallisliikenteen bussilinja 6 liikennöi jokaiselle kotimaan lennolle.
Lentoaseman lähistöltä, noin kolmen kilometrin päästä,selvennä on bussiyhteyksiä Joensuuhun, muualle Pohjois-Karjalaan sekä muualle Suomeen, muun muassa Kuopioon, Jyväskylään, Varkauteen, Mikkeliin, Lahteen sekä Helsinkiin.
Matkustajatilastot

| Vuosi | Kotimaa | Ulkomaat | Yhteensä | Muutos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 144 917 | 8 972 | 153 889 | −6,1 %  |
| 2006 | 139 299 | 7 340 | 146 639 | −4,7 %  |
| 2007 | 132 436 | 10 836 | 143 272 | −2,3 %  |
| 2008 | 124 835 | 9 439 | 134 274 | −6,3 %  |
| 2009 | 113 895 | 8 846 | 122 741 | −8,6 %  |
| 2010 | 108 618 | 10 143 | 118 761 | −3,2 %  |
| 2011 | 108 704 | 9 027 | 117 731 | −0,9 %  |
| 2012 | 130 006 | 16 191 | 146 197 | +24,2 %  |
| 2013 | 118 084 | 13 207 | 131 291 | −10,2 %  |
| 2014 | 125 082 | 13 137 | 138 219 | +5,3 %  |
| 2015 | 121 281 | 12 445 | 133 726 | −3,3 %  |
| 2016 | 112 454 | 10 089 | 122 543 | −8,4 %  |
| 2017 | 110 666 | 9 048 | 119 714 | −2,3 %  |
| 2018 | 111 144 | 10 410 | 121 554 | +1,5 %  |
| 2019 | 112 564 | 14 049 | 126 613 | +4,2 %  |
| 2020 | 21 038 | 916 | 21 954 | −82,7 %  |
| 2021 | 8 823 | 167 | 9 090 | −58,6 %  |
| 2022 | 15 685 | 3 070 | 18 755 | +106,3 %  |
| 2023 | 36 192 | 2 522 | 38 741 | +106,4 %  |
| 2024 | 36 544 | 3 412 | 39 956 | +3,2 %  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Finavia – Joensuun lentoasema
Suomen ilmailukäsikirja – Joensuun lentoasema (Arkistoitu – Internet Archive)
Martikainen, Unto: Teräslinnun korkea laulu. Joensuun lentoaseman historia.  Joensuu:  Ilias Oy, 2006.  ISBN 952-5309-96-7
Virtual Finnairin esittely Joensuun lentoasemasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Joensuun ilmasilta kotisivut
”Karjalan pojat” – artikkeli Junkers pommikoneen suojan entisöinnistä Onttolan lentokentällä (Arkistoitu – Internet Archive)
Piipponen, Jukka: Onttolan punaiset pirut.  Vantaa:  Koala Kustannus, 1997.  ISBN 952-5186-01-6
| n k Suomen lentoasemat |
| --- | --- |
Suuret kansainväliset:  Helsinki-Vantaa 
Pienet kansainväliset:  Ivalo  Joensuu  Kittilä  Kokkola-Pietarsaari  Kuusamo  Kuopio  Lappeenranta  Maarianhamina  Oulu  Rovaniemi  Tampere-Pirkkala  Turku  Vaasa 
Kotimaiset:  Jyväskylä  Kajaani  Kemi-Tornio  Pori  Savonlinna 
Ei säännöllistä liikennettä:  Enontekiö  Halli  Mikkeli  Seinäjoki  Utti 
Entiset lentoasemat:  Helsinki-Malmi  Kauhava  Sodankylä  Tampere-Härmälä  Varkaus  Ylivieska 
Suomen raja-asemat
| --- | --- |
Maaraja-asemat: Haapovaara | Imatran Pelkola | Inari | Karesuvanto | Karikangas | Karigasniemi | Karttimo | Kilpisjärvi | Kivilompolo | Kivipuro | Kokkojärvi | Kolmikanta (Imatra) | Kurvinen | Kuusamo | Leminaho | Muonio | Niirala (Tohmajärvi) | Nuijamaa-Brusnitšnoje (Lappeenranta) | Nuorgam | Näätämö | Onkamo | Parikkala | Pello | Puitsi | Rajakangas | Raja-Jooseppi-Lotta (Sodankylä) | Ruhovaara | Salla | Santio (Virolahti) | Tornio-Haaparanta | Uukuniemi | Vaalimaa-Torfjanovka (Virolahti) | Vainikkala-Lužaika (Lappeenranta) | Valkeavaara | Vartius-Lyttä (Kuhmo) | Virtaniemi
Lentoasemat: Enontekiö | Helsinki-Vantaa | Ivalo | Joensuu | Jyväskylä | Kajaani | Kemi-Tornio | Kittilä | Kokkola-Pietarsaari | Kuopio | Kuusamo | Lappeenranta | Maarianhamina | Mikkeli | Oulu | Pori | Rovaniemi | Savonlinna | Tampere-Pirkkala | Turku | Vaasa
Satamat: Eckerö | Färjsundet | Hamina | Hanko | Haukipudas | Helsinki | Inkoo | Kalajoki | Kaskinen | Kemi | Kemiö | Kirkkonummi | Kokkola | Kotka | Kristiinankaupunki | Lappeenranta | Loviisa | Långnäs | Maarianhamina | Merikarvia | Naantali | Nuijamaa | Olkiluoto | Oulu | Parainen | Pernaja | Pietarsaari | Pohja | Pori | Porvoo | Raahe | Rauma | Salo | Sipoo | Taalintehdas | Tammisaari | Tornio | Turku | Uusikaupunki
Rautatieasemat: Helsingin rautatieasema | Kouvolan rautatieasema | Vainikkalan rautatieasema
| n k Perustiedot Wikidatassa: Joensuun lentoasema (Q370924)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: lentoasema, kaupallinen liikennelentoasema
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Liperi
sijainti: Onttola
katuosoite: Lentoasemantie 30
koordinaatit: 62°39′32″N 29°37′28″E﻿ / ﻿62.6589°N 29.6244°E﻿ / 62.6589; 29.6244
Horred

| Horred |
| --- | --- |
 Horredin kirkko
 Horred
 Koordinaatit: 57°21′25″N, 12°28′23″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Mark
Väkiluku (31.12.2023):  1 283
Horred on taajama Markin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 283 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Horred Wikimedia Commonsissa
Filippiinienlepinkäinen

| Filippiinienlepinkäinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Lepinkäiset Laniidae
Suku::  Lepinkäiset Lanius
Laji::  validirostris
Kaksiosainen nimi
 Lanius validirostris  Ogilvie-Grant, 1894 
Katso myös
   Filippiinienlepinkäinen Wikispeciesissä   Filippiinienlepinkäinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Filippiinienlepinkäinen (Lanius validirostris) on lepinkäisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Filippiinienlepinkäistä tavataan kotoperäisenä Filippiineillä. Laji esiintyy laikuttaisesti, ja sen on kuvattu olevan harvinainen. Filippiinienlepinkäinen on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Elinympäristö

Filippiinienlepinkäinen elää vuoristometsien aukkopaikoilla yli 1 000 metrin korkeudella merenpinnasta.
Krister Teräsvuori

Krister Allan Teräsvuori (s. 1942, kadonnut 1984, lempinimi Krisu tai Crisu) oli suomalainen liikemies ja rikollinen. Hän teki omaisuusrikoksia ja harjoitti pimeää viinanmyyntiä ensin Suomessa Helsingin Punavuoressa ja myöhemmin Ruotsissa. Siellä hän siirtyi huumekauppaan ja alkoi käyttää itsekin huumeita. Hän saattoi joutua henkirikoksen uhriksi. Elokuvassa Rööperi Teräsvuorta esittää Peter Franzén.
Toimintaa Ruotsissa

Teräsvuori toimi Ruotsissa amfetamiinin myyjänä Pekka Jylhälahden organisoimassa huumekaupassa keväästä 1968 lähtien. Kauppaan liittyen hänellä oli reviirikiistoja myöhemmin Olof Palmen murhasta epäillyn Christer Petterssonin kanssa. Ruotsiin Teräsvuori oli siirtynyt muiden rööperiläisten alkoholin salakauppiaiden vanavedessä.lähde?
Yhdessä Tom Sjöbergin kanssa Teräsvuorella oli Helsingissä yhteiskäytössä auto, joka päätyi kolmannen henkilön tekemän kassakaappivarkauden keikka-autoksi. Epäilysten kohdistuessa heihin Sjöberg siirtyi Ruotsiin vuoden 1967 alussa, kun taas Teräsvuori joutui syytetyksi ja sai vuoden tuomion, josta kärsi puolet. Myös Teräsvuori muutti Ruotsiin kesällä 1967. Jo aiemmin he olivat selvittäneet mahdollisuuksia laittomaan alkoholimyyntiin Ruotsissa.
Vangitseminen ja alamäki Suomessa

Helsingissä amfetamiinikauppaa tehtiin rikollisten suosimassa Kukkopilli-nimisessä ravintolassa Lönnrotinkadulla. Siellä poliisit löysivät Teräsvuoren hallusta Kosti Kustaa Kartiokarin järjestämiä itsetäytettyjä ampulleja eli koukkunokkia. Hän sekä käytti itse, että käytön rahoittaakseen välitti amfetamiinia.
Teräsvuori säilytti varastoaan omalla nimellään vuokratussa Helsingin Suomalaisen Säästöpankin Fredrikinkadun konttorin tallelokerossa n:o 128. Pitkään häntä seurattuaan poliisi pidätti hänet lokerolla käynnin yhteydessä, ja hänet tuomittiin kahdeksi vuodeksi vankeuteen. Lokerossa oli pidätyshetkellä 1 300 grammaa eli 13 "hektoa" amfetamiinia.
Teräsvuori sai selville hänet paljastaneen henkilön ja tavattuaan tämän myöhemmin ravintola Kukkopillissä kertoman mukaan syötti tälle kukat maljakosta, koska "vasikat syö ruohoa". Vasikka on ilmiantajan slanginimitys. Teräsvuorta pidettiin jopa eräiden poliisien silmin "pätevänä" ja merkittävänä tukkutason välittäjänä Kartiokarin organisaatiossa. Ajan kuluessa uhkapelin harrastaminen ja lisääntynyt huumeidenkäyttö tekivät vähitellen lopun hänen asemastaan.
Vuonna 1983 hänen tyttärensä kuoli ja hänet itsensä pahoinpideltiin Helsingin Lassilassa. Pahoinpitelyn seurauksena hän ilmeisesti osittain menetti muistinsa ja alkoi pelätä eräitä entisiä kumppaneitaan.
Katoaminen

Tom Sjöbergin mukaan Teräsvuori katosi kesällä 1984 kuukausi samaan ystäväpiiriin kuuluneen Paavo Nurmen kuoleman jälkeen. Hänet nähtiin tiettävästi viimeksi Urho Kukkamaan seurassa Porvoonpuistossa, Helsingissä. Kukkamaa soitti Sjöbergille yöllä kertoen Teräsvuoren lähteneen äkkiä Ruotsiin. Myöhemmin Kukkamaa varoitti Sjöbergiä kertomasta tästä soitostaan poliisille. Kukkamaan ohella Teräsvuoren katoamiseen on liitetty epäiltynä ns. Villingin piirityksestä tunnettu Ervo "Snobi" Jokinen.
Vaasan lentoasema

Vaasan lentoasema (IATA: VAA, ICAO: EFVA) (ruots. Vasa flygplats) sijaitsee Vaasassa noin yhdeksän kilometriä kaupungin keskustasta kaakkoon. Vuonna 2024 lentoaseman kautta kulki lähes 178 000 matkustajaa.
Finavia on valinnut Vaasan lentoaseman vuoden lentoasemaksi vuosina 2005, 2008 sekä 2017.
Lentoaseman kiitotie 16/34 on 2 500 metriä pitkä. Aiemmin lentoasemalla on ollut myös toinen kiitotie, 11/29, mutta se on poistettu käytöstä. Lentoaseman laajennusta suunniteltiin ja työt alkoivat kesällä 2012. Lentoasemaa on sittemmin laajennettu, esimerkiksi lisättiin neljäs lähtöportti ja turvatarkastusta sujuvoitettiin. Kiitotien päällyste uusittiin kesällä 2015.
Vaasassa suunnitellaan pistoraidetta lentoasemalle, jotta lentoasemalle pääsisi junalla, tai junapysäkkiä Vanhaan Vaasaan. Seinäjokelaiset reittimatkustajat käyttävät Vaasan lentoasemaa, sillä Seinäjoen lentoasemalta ei harjoiteta reittiliikennettä. Matkaa Seinäjoelta on 74 kilometriä.
Spanairin lentokone Vaasan lentoasemalla vuonna 2009.
Lentoyhtiöt ja kohteet

| Lentoyhtiö | Kohteet |
| --- | --- |
Aegean Airlines: Tilauslento: Hania, Rodos
Finnair: Helsinki
Freebird Airlines: Tilauslento: Antalya
Scandinavian Airlines: Tukholma-Arlanda
Sunclass Airlines: Tilauslento: Gran Canaria
Matkustajatilastot

Katso lähdekoodikysely ja lähteet.
| Vuosi | Kotimaa | Ulkomaat | Yhteensä | Muutos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 227 523 | 98 851 | 326 374 | +4,2 %  |
| 2001 | 216 409 | 95 651 | 312 060 | −4,4 %  |
| 2002 | 194 651 | 74 466 | 269 117 | −13,8 %  |
| 2003 | 169 088 | 79 836 | 248 924 | −7,5 %  |
| 2004 | 166 836 | 94 480 | 261 316 | +5,0 %  |
| 2005 | 178 378 | 118 886 | 297 264 | +13,8 %  |
| 2006 | 195 045 | 111 106 | 306 151 | +3,0 %  |
| 2007 | 213 833 | 108 095 | 321 928 | +5,3 %  |
| 2008 | 234 447 | 108 948 | 343 395 | +6,7 %  |
| 2009 | 207 274 | 86 983 | 294 257 | −14,3 %  |
| 2010 | 194 102 | 94 040 | 288 142 | −2,1 %  |
| 2011 | 226 931 | 111 568 | 338 499 | +18,0 %  |
| 2012 | 218 742 | 155 399 | 374 141 | +10,5 %  |
| 2013 | 185 562 | 133 753 | 319 315 | −14,7 %  |
| 2014 | 184 316 | 141 570 | 325 886 | +2,1 %  |
| 2015 | 162 864 | 119 573 | 282 437 | −13,3 %  |
| 2016 | 173 541 | 114 979 | 288 520 | +2,2 %  |
| 2017 | 162 333 | 137 785 | 300 118 | +4,0 %  |
| 2018 | 166 195 | 149 705 | 315 900 | +5,3 %  |
| 2019 | 165 125 | 138 786 | 303 911 | −3,8 %  |
| 2020 | 35 303 | 24 409 | 59 712 | −80,4 %  |
| 2021 | 16 648 | 2 583 | 19 231 | −67,8 %  |
| 2022 | 89 532 | 23 712 | 113 244 | +818,0 %  |
| 2023 | 103 306 | 50 475 | 153 781 | +35,8 %  |
| 2024 | 99 389 | 78 203 | 177 592 | +15,5 %  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vaasan lentoasema Wikimedia Commonsissa
Finavia – Vaasan lentoasema
Suomen ilmailukäsikirja – Vaasan lentoasema (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Suomen lentoasemat |
| --- | --- |
Suuret kansainväliset:  Helsinki-Vantaa 
Pienet kansainväliset:  Ivalo  Joensuu  Kittilä  Kokkola-Pietarsaari  Kuusamo  Kuopio  Lappeenranta  Maarianhamina  Oulu  Rovaniemi  Tampere-Pirkkala  Turku  Vaasa 
Kotimaiset:  Jyväskylä  Kajaani  Kemi-Tornio  Pori  Savonlinna 
Ei säännöllistä liikennettä:  Enontekiö  Halli  Mikkeli  Seinäjoki  Utti 
Entiset lentoasemat:  Helsinki-Malmi  Kauhava  Sodankylä  Tampere-Härmälä  Varkaus  Ylivieska 
Suomen raja-asemat
| --- | --- |
Maaraja-asemat: Haapovaara | Imatran Pelkola | Inari | Karesuvanto | Karikangas | Karigasniemi | Karttimo | Kilpisjärvi | Kivilompolo | Kivipuro | Kokkojärvi | Kolmikanta (Imatra) | Kurvinen | Kuusamo | Leminaho | Muonio | Niirala (Tohmajärvi) | Nuijamaa-Brusnitšnoje (Lappeenranta) | Nuorgam | Näätämö | Onkamo | Parikkala | Pello | Puitsi | Rajakangas | Raja-Jooseppi-Lotta (Sodankylä) | Ruhovaara | Salla | Santio (Virolahti) | Tornio-Haaparanta | Uukuniemi | Vaalimaa-Torfjanovka (Virolahti) | Vainikkala-Lužaika (Lappeenranta) | Valkeavaara | Vartius-Lyttä (Kuhmo) | Virtaniemi
Lentoasemat: Enontekiö | Helsinki-Vantaa | Ivalo | Joensuu | Jyväskylä | Kajaani | Kemi-Tornio | Kittilä | Kokkola-Pietarsaari | Kuopio | Kuusamo | Lappeenranta | Maarianhamina | Mikkeli | Oulu | Pori | Rovaniemi | Savonlinna | Tampere-Pirkkala | Turku | Vaasa
Satamat: Eckerö | Färjsundet | Hamina | Hanko | Haukipudas | Helsinki | Inkoo | Kalajoki | Kaskinen | Kemi | Kemiö | Kirkkonummi | Kokkola | Kotka | Kristiinankaupunki | Lappeenranta | Loviisa | Långnäs | Maarianhamina | Merikarvia | Naantali | Nuijamaa | Olkiluoto | Oulu | Parainen | Pernaja | Pietarsaari | Pohja | Pori | Porvoo | Raahe | Rauma | Salo | Sipoo | Taalintehdas | Tammisaari | Tornio | Turku | Uusikaupunki
Rautatieasemat: Helsingin rautatieasema | Kouvolan rautatieasema | Vainikkalan rautatieasema
Vaasan liikenne
| --- | --- |
Keskustan kadut:  Alatori  Aleksanterinkuja  Ajurinkatu  Asemakatu  Hietasaarenkatu  Hovioikeudenpuistikko  Itäinen Kasarmintori  Kasarminkatu  Kauppapuistikko  Kellosepänkatu  Kirjastonkatu  Kirjastonkuja  Kirkkopuistikko  Kirvesmiehenkatu  Klemetinkatu  Korsholmanpuistikko  Koulukatu  Lastenkodinkatu  Läntinen Kasarmintori  Museokatu  Pitkäkatu  Pikkukatu  Raastuvankatu  Rantakatu  Rauhankatu  Rautatienkatu  Rosteninkatu  Teräksenkuja  Tiilitehtaankatu  Tiilitehtaankuja  Vaasanpuistikko  Ylätori 
Sillat:  Vaskiluodon silta  Palosaaren silta  Sundomin silta 
Päätiet:  Eurooppatie 8  Eurooppatie 12  Valtatie 3  Valtatie 8  Valtatie 18  Seututie 673  Seututie 704  Seututie 715  Seututie 717  Seututie 718  Yhdystie 6741  Yhdystie 7173  Yhdystie 7251 
Raideliikenne:  Vaasan rata  Huutoniemen seisake  Mustasaaren rautatieasema  Rautatieasema  Vaskiluodon rautatieasema  Wasalandian seisake 
Lento- ja meriliikenne:  Lentoasema  Satama
Filippiinienkiitäjä

| Filippiinienkiitäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kiitäjät Apodidae
Suku::  Filippiinienkiitäjät Mearnsia
Laji::  picina
Kaksiosainen nimi
 Mearnsia picina  (Tweeddale, 1879) 
Katso myös
   Filippiinienkiitäjä Wikispeciesissä   Filippiinienkiitäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Filippiinienkiitäjä (Mearnsia picina) on kiitäjiin kuuluva lintulaji. Sitä tavataan useilta Filippiinien saarilta.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan filippiinienkiitäjä on noin 14 cm pitkä. Sen ruumiin rakenne on kiitäjällä epätavanomainen, pää on suuri ja ruumis ja pyrstö suhteellisen lyhyet. Siivet ovat pitkät ja muodoltaan kapeat ja sirppimäiset. Filippiinienkiitäjän selkä, siipien yläpuoli, pää, vatsa ja siipien alapuolen reunat ovat mustat ja niissä on violetti tai vihreä kiilto. Kurkku on valkoinen ja siipien alapinnalla on suuret valkoiset laikut. Pyrstö on tasakärkinen ja pyrstössä on pieniä piikkejä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Filippiinienkiitäjään tavataan Filippiineiltä Leyten, Negrosin, Cebun, Biliranin, Samarin, Mindanaon ja Tawitawin saarilta. Sen elinympäristöä ovat metsät alangoilta aina 1–100 metrin korkeuteen meren pinnasta. Ne elävät pieninä ryhminä.Ravintonsa laji pyydystää ilmasta. Maailman luonnonsuolojuliitto IUCN luokittelee Filippiinienkiitäjän silmälläpidettäväksi lajiksi. Lajin kantaa uhkaa elinympäristön häviäminen metsien hakkuun ja kaivostoiminnan vuoksi.
Silja (nimi)

| Silja |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  22. marraskuuta
– ruotsinkielinen:  22. marraskuuta
– ortodoksinen:  22. marraskuuta
Muunnelmia:  Selja
Vastineita eri kielissä:  Cécile
Nimen alkuperä:  Cecilia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Silja on suomalainen naisen etunimi. Siljan nimipäivä on 22. marraskuuta. Vuoden 2019 loppuun mennessä on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 7 826 henkilöä saanut etunimekseen Silja, kaikki ovat naisia.
Alkuperältään nimi on Cecilian kansanomainen lyhentymä, joka perustuu nimen vanhaan ääntämistapaan ”Sesílja”. Vastaava nimimuoto esiintyy myös viron ja friisin kielissä. F. E. Sillanpään vuonna 1931 ilmestynyt romaani Nuorena nukkunut kasvatti nimen suosiota.
Tunnettuja Siljoja

Silja Ahonen (s. 1988), rytminen voimistelija
Silja Andersson (s. 2003), seiväshyppääjä
Silja Dögg Gunnarsdóttir (s. 1973), islantilainen poliitikko
Silja Eskelinen (s. 1993), salibandyn pelaaja
Silja Frost, o.s. Lehtinen (s. 1995), kilpapurjehtija ja maailmanmestari
Silja Hiidenheimo, kirjankustantaja ja kustannustoimittaja, Teos-kustantamon perustaja
Silja Hiironniemi (s. 1951), varatuomari, virkamies ja Alavuden ent. kaupunginjohtaja
Silja Jaatinen (s. 2002), jalkapalloilija
Silja Järventausta (s. 19797), runoilija
Silja Kanerva (s. 1985), kilpapurjehtija ja maailmanmestari
Silja Kautonen (s. 1956), pikajuoksija
Silja Kejonen (s. 1978), runoilija ja kuvataiteilija
Silja Keränen (s. 1983), diplomi-insinööri ja vihreä poliitikko
Silja Kiehelä (s. 1968), lastenkirjailija
Silja Kosonen (s. 2002), moukarinheittäjä
Silja Känsäkoski (s. 1997), uimari
Silja-Elisa Laitonen (s. 1988), poliisi ja kirjailija
Silja Liukkonen (s. 1989), kirjailija ja kuvataiteilija
Silja Paavola (s. 1956), Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPerin puheenjohtaja
Silja Rantanen (s. 1955), taidemaalari
Silja Borgarsdóttir Sandelin (s. 1985), käsipalloilija ja RKP:n poliitikko
Silja Seppälä (1933–2002), pituushyppääjä
Silja Sillanpää (s. 1975), kirjailija ja televisioesiintyjä
Silja Syrjälä (s. 1998), pesäpalloilija
Silja Tarvonen (s. 1985), hiihtäjä ja suunnistaja
Silja Tuominen (s. 1999), jalkapalloilija
Silja Viita (s. 2001), koripalloilija
Silja Vuorikuru (s. 1977), kirjallisuudentutkija ja tietokirjailija
Kuvitteellisia Siljoja

Silja, F. E. Sillanpään romaanin Nuorena nukkunut (1931) nimihenkilö
Silja, rikoskomisario Sakari Koskisen pojan Antin tyttöystävä Seppo Jokisen rikoskirjallisuudessa
Silja Hickley (o.s. Salin), Salatut elämät -televisiosarjan henkilö vuosina 1999–2001
Silja Taskinen, Maria Kallion kollega Jyrki Taskisen tytär Leena Lehtolaisen rikoskirjallisuudessa
Silja, toinen päähenkilö Maria Veijalaisen elokuvassa Diva of Finland
Silja Ollila, Sonja Ollilan pikkusisko tv-sarjassa Uusi päivä
Nimen muita käyttöyhteyksiä

Silja Line, Tallink Silja Oy:n laivojen markkinointinimi, joka esiintyy myös laivojen nimissä:
M/S Silja Europa
M/S Silja Festival
M/S Silja Serenade
M/S Silja Star
M/S Silja Symphony
Bob Casey Jr.

| Bob Casey, Jr>  |
| --- | --- |

Yhdysvaltain senaattori Pennsylvaniasta
 2007-1-33. tammikuuta 2007 – 2025-1-33. tammikuuta 2025  
Edeltäjä:  Rick Santorum
Seuraaja:  Dave McCormick
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1960 (ikä 64) Scranton, Pennsylvania, Yhdysvallat
Puoliso:  Terese Foppiano (vih. 1985)
Lapset:  4
Tiedot
Puolue:  demokraatit
Aiheesta muualla
Kotisivu
Robert Patrick “Bob” Casey Jr (s. 13. huhtikuuta 1960 Scranton, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen lakimies ja poliitikko Pennsylvaniasta. Hän kuuluu demokraatteihin ja hän edusti Pennsylvanian osavaltiota Yhdysvaltain senaatissa vuosina 2007–2025. Hän hävisi senaatin vaalit vuonna 2024 republikaani Dave McCormickille.
Caseyn isä Bob Casey, Sr. eli Robert P. Casey toimi Pennsylvanian kuvernöörinä. Myös Bob Casey Jr. on pyrkinyt Pennsylvanian kuvernööriksi vuonna 2002, mutta häntä ei tuolloin valittu.
Luettelo Aasian joista

Luettelo Aasian joista sisältää niiden Aasiassa sijaitsevien valtioiden alueella virtaavien jokien nimet, joista on artikkeli ja jotka on luokiteltu. Joet on merkitty niiden maiden kohdalle, jossa ne päättyvät. Luettelo alkaa Uraljoesta ja se kiertää Aasian mantereen reunavaltiot vastapäivään. Sivujoet on merkitty pääuomien alle, ja valtio jossa ne yhdistyvät on merkitty. Luettelo ei ole täydellinen ja pääuomien järjestämistä maittain ei joka kohdassa ole tehty.
Sisämeriin ja järviin laskevat joet > Kaspianmeri > Venäjä

Volga (kokonaan Euroopan puoleisella Venäjällä)
Terek
Sisämeriin ja järviin laskevat joet > Kaspianmeri > Kazakstan

Ural
Sisämeriin ja järviin laskevat joet > Kaspianmeri > Turkmenistan

Murgap
Sisämeriin ja järviin laskevat joet > Kaspianmeri > Azerbaidžan

Araks
Kura
Alazani (Georgia)
Sisämeriin ja järviin laskevat joet > Araljärvi > Kazakstan

Syrdarja
Sisämeriin ja järviin laskevat joet > Araljärvi > Uzbekistan

Amu-Darja
Sisämeriin ja järviin laskevat joet > Kuollutmeri > Israel ja Jordania

Jordan