stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lasíthin maanjäristys 2021

| Lasíthin maanjäristys 2021 |
| --- | --- |
 Maanjäristyksen intensiteettikartta.
Päivämäärä:  12. lokakuuta 2021
Aika:  12.24.4 (paikallista aikaa) 9.24.4 (UTC)
Magnitudi:  6,3 (Mw)
Intensiteetti:  VIII
Syvyys:  8,2 km
Episentrumin sijainti:  35°4′29″N, 26°27′54″E
Maat, joihin vaikutukset ulottuivat:  Kreikka
Lasíthin maanjäristys 2021 oli merenalainen maanjäristys, joka tapahtui Kreikassa 12. lokakuuta 2021 kello 12.24 paikallista aikaa. Sen keskus sijaitsi Välimeressä Kreetan itäpuolella noin 23 kilometriä itään Zákroksen kylästä. Maanjäristyksen magnitudi oli 6,3 ja intensiteetti VIII, ja se tapahtui noin 8,2 kilometrin syvyydessä.
Maanjäristys vaikutti erityisesti Kreetan itäpäässä Siteían kunnassa Lasíthin alueyksikön alueella. Se tunnettiin saarella myös Iraklionissa sekä Dodekanesiassa Kásoksen, Kárpathoksen ja Ródoksen saarilla. Se tunnettiin aina Ateenassa saakka. Järistys ei kuitenkaan aiheuttanut voimakkuudestaan huolimatta merkittäviä tuhoja. Maanjäristystä seurasi pieni tsunami, joka vaikutti Kreetan etelärannikolla. Pääjäristystä seurasi magnitudin 4,5 jälkijäristys Kárpathoksella ja magnitudin 4 jälkijäristys lähellä Zákrosta.
Järistys tapahtui vain pari viikkoa Arkalochórin maanjäristyksen jälkeen.
Kuntalaisaloite

Kuntalaisaloitteeksi sanotaan kunnan toimintaa koskevaa ehdotusta, jonka kunnan asukas tekee kunnalle.
Kuntalaisaloitetta on pidetty suomalaisena erikoisuutena. Siitä säädettiin ensi kerran vuoden 1976 kunnallislaissa. Ruotsissa aloiteoikeuden käyttö kunnissa mahdollistettiin vasta vuonna 2002 ja Norjassa vuonna 2003.
Muita kansalaisille tarjolla olevia aloitemahdollisuuksia ovat kansalaisaloite ja eurooppalainen kansalaisaloite. Kunnanvaltuutettu voi tehdä valtuustoaloitteen.
Lainsäädäntö

Kunnallisaloite perustuu kuntalain 23 §:ään:
»23 § Aloiteoikeus
Kunnan asukkaalla sekä kunnassa toimivalla yhteisöllä ja säätiöllä on oikeus tehdä aloitteita kunnan toimintaa koskevissa asioissa. Aloitteen tekijälle on ilmoitettava aloitteen johdosta suoritetut toimenpiteet.


Jos 1 momentissa tarkoitetun aloitteen tekijöinä on vähintään kaksi prosenttia kunnan asukkaista, asia on otettava käsiteltäväksi kuuden kuukauden kuluessa asian vireille tulosta.


Lisäksi palvelun käyttäjällä on oikeus tehdä aloitteita kyseistä kunnan palvelua koskevassa asiassa.
Valtuuston tietoon on saatettava vähintään kerran vuodessa sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa tehdyt aloitteet ja niiden johdosta suoritetut toimenpiteet.»
Hallituksen esityksen perusteluissa kyseisen pykälän sisältöä tarkennettiin edellisen kuntalain säädösten osalta seuraavasti:
»28 §. Aloiteoikeus. Aloitteen tekemistä koskevaan oikeuteen ja siihen liittyviin periaatteisiin ei esitetä muutoksia. Voimassa olevan lain mukainen oikeus tehdä kunnan hallintoa koskevia aloitteita muutettaisiin oikeudeksi tehdä kunnalle aloitteita sen toimintaa koskevissa asioissa. Aloiteoikeuden on katsottu aiemminkin käsittävän myös muun muassa kunnan palvelut ja yhteistoiminnan. Kysymys on näin ollen sanamuodon selventämisestä. Aloiteoikeus ei myöskään riippuisi siitä, miten kunta on organisoinut tehtäviensä hoidon. Aloite voisi koskea esimerkiksi asiaa, jonka kunta on antanut perustamansa osakeyhtiön hoidettavaksi.
Aloitteen käsittelystä lakiin otettaisiin täsmällisemmät ja velvoittavammat säännökset. Ensinnäkin aloitteen tekijälle olisi ilmoitettava toimenpiteistä, joihin aloitteen johdosta on ryhdytty. Ilmoitus olisi tehtävä kohtuullisessa ajassa aloitteen tekemisestä, vaikka laissa ei määräajasta säädettäisikään. Ilmoituksen tekeminen ei myöskään edellyttäisi, että aloite on jo loppuun käsitelty, vaan tarkoitus olisi nimenomaisesti ilmoittaa niistä toimenpiteistä, joihin aloitteen johdosta on ryhdytty. Hyvään hallintoon kuuluisi myös ilmoittaa aloitteen arvioitu käsittelyaika. Toiseksi valtuuston tietoon olisi saatettava vähintään kerran vuodessa valtuuston toimivaltaan kuuluvissa asioissa tehdyt aloitteet ja niiden johdosta suoritetut toimenpiteet. Tämä vastaisi pitkälti nykyistä sääntelyä.


Laissa säädettäisiin myös valtuuston toimivaltaan kuuluvan aloitteen käsittelystä, kun aloitteen tekijöinä olisi kaksi prosenttia kunnan äänioikeutetuista asukkaista. Tällaisen aloitteen johdosta asia olisi otettava valtuustossa käsiteltäväksi viimeistään kuuden kuukauden kuluessa asian vireilletulosta.
Tarkemmat määräykset aloiteoikeuden käyttöön liittyvistä menettelytavoista voitaisiin ottaa hallintosääntöön. Siinä voitaisiin myös täsmentää pykälän 1 momentin mukaisen ilmoituksen sisältöä ja tekemistä.»
Kuntalaisaloitteesta säädettiin myös vuonna 1995 voimaan tullessa kuntalaissa.
Yleisyys

Keskimääräisessä suomalaisessa kunnassa tehdään noin 7 kuntalaisaloitetta vuodessa. Suuremmissa kunnissa aloitteita tehdään enemmän kuin pienemmissä.
Vain joka viidennessä kunnassa tehdään sellaisia aloitteita, joissa tekijöinä oli yli kaksi prosenttia kunnan asukkaista.
Sisältö

Useimmin aloitteet koskevat teknisten palvelujen toimialaa. Niissä ehdotetaan esimerkiksi kevyen liikenteen väylien rakentamista, hidasteita, katuvalaistusta ja parkkipaikkoja. Ne saattavat sisältää toiveita esimerkiksi koirapuistoista, uimahallista, leikkikentistä ja kuntoportaista.
Tulokset

Keskimäärin 41 prosenttia kuntalaisaloitteista johtaa konkreettisiin toimenpiteisiin.
Kuntalaisaloite.fi

Oikeusministeriö julkaisi 10. syyskuuta 2013 Kuntalaisaloite.fi-verkkopalvelun kuntalaisaloitteiden tekemiseen.
Palvelua käyttää noin 75 prosenttia kunnista.
Aiheesta muualla

Miten teen kuntalaisaloitteen? Kuntaliiton ohjesivu
www.kuntalaisaloite.fi[vanhentunut linkki] - Verkkopalvelu kuntalaisaloitteiden selailuun ja tekemiseen
Kuninkuusravit 1955

Kuninkuusravit 1955 järjestettiin Lappeenrannassa Harapaisen raviradalla 13.–14. elokuuta 1955. Ne olivat 24. Kuninkuusravit ja ensimmäiset Lappeenrannassa pidetyt. Ravikuninkuuden voitti Olof Westerlund Erkko ja kuningatartittelin Antti Hämylän Suhina.
Kilpailuun oli ilmoitettu 10 oriita ja kuusi tammaa, joista yksi jäi pois. Molemmat kilpailivat samassa sarjassa kuninkuustittelista, jonka ohella paras tamma kruunattiin myös ravikuningattareksi. Kaikki matkat juostiin pareittain, jolloin kaksi hevosta kiersi rataa samanaikaisesti toisen lähtiessä etusuoralta ja toisen takasuoralta. Kokonaiskilpailun järjestys ratkaistiin vuonna 1951 käyttöönotetulla monimutkaisella pistejärjestelmällä.
Kuninkuuskilpailu

Lauantaina juostun 2 000 metrin avausmatkan nopein oli titteliä hallinnut Erkko, jolle kaksinkertainen ravikuningas Amor hävisi 0,6 sekuntia. Kolmanneksi sijoittui yllättäen Arotus, kun taas ennakkosuosikkeihin lukeutunut Purje jäi seitsemänneksi. Paras tamma oli viidenneksi sijoittunut Suhina ennen hallitsevaa ravikuningatarta A.K. Tyttöä ja Virkkua. Suhinan aika 2.58,8 (kilometriaikana 29,4) oli uusi Suomen ennätys.
Sunnuntain maililla Amor ravasi kuninkuuskilpailun uuden ennätyksen 2.17,8 (25,6). Suhina puolestaan teki tammojen SE-tuloksen 2.20,5 (27,3).
Kahden matkan jälkeen kokonaiskilpailua johti päätösmatkan viimeisessä parissa juossut Amor. Se oli kärjessä vielä kahden kilometrin jälkeen, mutta viimeisen kierroksen kangistuminen pudotti Amorin toiseksi. Erkon voittoaika 4.25,6 (28,5) oli kylmäveristen uusi 3 000 metrin maailmanennätys. Suhina teki myös päätösmatkalla uuden tammojen Suomen ennätyksen 4.34,6 (31,5). Kokonaiskilpailussa Erkon ja Amorin jälkeen seuraaviksi sijoittuivat Arotus sekä ravikuningattareksi kruunattu Suhina.
Kuninkuuskilpailu > Osallistujat

Tammat merkitty tähdellä.
| Hevonen | Ohjastaja | Omistaja |
| --- | --- | --- |
| Aaroni | Eero Lötjönen | Enon hevosystäväinseura, Eno |
| A.K. Tyttö* | Henrik Holmbäck | Sven Hagström, Kokkola |
| Amor | Bertel Hakalax | Bertel Hakalax, Kokkola |
| Arotus | Jussi Pietiläinen | Hankasalmen hevosystäväinseura, Hankasalmi |
| Eri-Hovi | Matti Myllymäki | Matti Myllymäki, Laihia |
| Erikka* | Paavo Vesterinen | Vihtori & Paavo Vesterinen, Laukaa |
| Eri-Uljas | Urho Ali-Mäkelä | Urho Ali-Mäkelä, Orimattila |
| Erkko | Olof Westerlund | Olof Westerlund, Tenhola |
| Kirha* | Juho Pätiälä | Juho Pätiälä, Joutseno |
| Lohko | Pauli Luukkonen | A. V. Marttila, Lapinjärvi |
| Meso | Oiva Laine | Kalle Hagert, Helsinki |
| Purje | Kalevi Hämäläinen | Vallu Andersson, Helsinki |
| Suhina* | Antti Hämylä | Matti Hämylä, Hämeenkyrö |
| Vihun-Vinha* | Risto Paronen | Risto Paronen, Valkeala |
| Virkku* | Olavi Hänninen | Antti Iiskola, Jaala |
| Volu | Teuvo Viipuri | A. V. Marttila, Lapinjärvi |
Kuninkuuskilpailu > Tulokset

| Sij>  | Hevonen | 2 000 m | 1 609 m | 3 000 m | Pist>  | Kokonaisaika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Erkko | 1. | 2. | 1. | 042,99 | 9.39,5 | 000,0 |
| 2. | Amor | 2. | 1. | 2. | 052,86 | 9.44,5 | 0+6,0 |
| 3. | Arotus | 3. | 4. | 3. | 080,40 | 9.51,6 | +13,1 |
| 4. | Suhina* | 5. | 3. | 4. | 087,35 | 9.53,9 | +15,4 |
| 5. | Volu | 4. | 5. | 4. | 088,46 | 9.54,0 | +15,5 |
| 6. | Purje | 7. | 6. | 7. | 107,79 | 9.59,7 | +21,2 |
| 7. | Eri-Uljas | 6. | 8. | 8. | 122,12 | 10.03.3 | +24,8 |
| 8. | A.K. Tyttö* | 9. | 10. | 6. | 128,47 | 10.03,1 | +24,6 |
| 9. | Lohko | 8. | 7. | 11. | 134,26 | 10.08,2 | +29,7 |
| 10. | Aaroni | 11. | 9. | 10. | 151,01 | 10.11,2 | +32,7 |
| 11. | Eri-Hovi | 10. | 14. | 12. | 195,43 | 10.24,2 | +45,7 |
| 12. | Virkku* | 13. | 13. | 13. | 219,89 | 10.31,4 | +52,9 |
| – | Meso | 12. | 11. | hyl. | – | – | – |
| – | Vihun-Vinha* | hyl. | p. | p. | – | – | – |
| – | Kirha* | kesk. | 12. | 9. | – | – | – |
Kilpailun osanottajia esittelyssä.
Kryoniikka

Alcor Life Extension Foundationin teknikot valmistelevat potilasta syväjäädytykseen. Kuva vuodelta 1985.
Kryoniikka eli syväjäädytys tarkoittaa organismien, esimerkiksi ihmisten (tai pelkästään heidän aivojensa) tai muiden eläinten, säilyttämistä alhaisissa lämpötiloissa, jolloin aineenvaihdunta ja rappeutuminen pysähtyy lähes täysin. Yleensä tämä tehdään siinä toivossa, että tulevaisuuden teknologia (erityisesti nanoteknologia) saattaa tehdä mahdolliseksi organismin uudelleenkäynnistämisen.
Termit kryogeniikka ja kryoniikka sekoitetaan joskus toisiinsa. Kryogeniikka tarkoittaa alhaisten lämpötilojen tutkimista ja tuottamista, kryoniikka taas on yksi kryogeniikan erityissovellus.
Yleistä

Science fictionin puolella henkilöt yleensä säilötään kryonisesti heidän vielä eläessään, mutta todellisuudessa säilötään vain juridisesti kuolleiksi julistettuja henkilöitä.
Kryoniikkaan uskovat eivät kuitenkaan periaatteessa pidä säilytyksessä olevia henkilöitä kuolleina – pikemminkin heidän ajatellaan kuuluvan testiryhmään, joka on ”aikamatkalla” kaukaisessa tulevaisuudessa odottavaan sairaalaan, jossa heidät voidaan mahdollisesti elvyttää. Kryonisistit siis erottavat toisistaan juridisen kuoleman (tila, josta nykyajan lääketiede ei pysty henkilöä enää elvyttämään) ja informaatioteoreettisen kuoleman (tila, josta mikään tulevaisuuden teknologia ei pysty enää henkilöä elvyttämään).
Periaatteessa kryoniikka perustuu kolmeen väitteeseen:
Elämä voidaan pysäyttää ja käynnistää uudelleen, jos organismin perusrakenne säilyy
Vitrifikaation avulla perusrakenne voidaan säilyttää
Tapa perusrakenteen vaurioiden korjaamiseen ja organismin henkiinherättämiseen voidaan keksiä jonakin päivänä
Historia

Kryoniikka sai alkunsa vuonna 1962, kun Robert Ettinger julkaisi kirjansa The Prospect of Immortality. Hän kertoi saaneensa idean kryoniikasta Neil R. Jonesin tieteistarinasta The Jameson Satellite.
Ensimmäisissä 1970-luvulla tehdyissä syväjäädytyskokeissa jäädyttäminen johti ruumiin kaikkien solujen tuhoutumiseen, kun jäätyessään laajeneva vesi hajotti solurakenteen. Ensimmäiset kryoniikkaa harjoittavat yhtiöt menivät konkurssiin, ja tämä toi kryoniikalle paljon huonoa mainetta.
1980-luvulla kiteytymisprosessia alettiin ymmärtää paremmin, ja koko kehon säilömisestä alettiin siirtyä pelkkien aivojen säilyttämiseen. Nykyään yleisin käytössä oleva kryosäilytysmenetelmä on vitrifikaatio.[lähde? ] Vitrifikaatiossa organismi muutetaan osittain lasimaiseksi,[lähde? ] jolloin solujen kristallisoitumista ei tapahdu. Ensimmäinen koko kehon vitrifikaatio suoritettiin vuonna 2005.
Nykyään

Noin 500 ihmistä on syväjäädytettynä eri puolilla maailmaa. Suurimpia kryoniikkapalveluita tarjoavia organisaatioita ovat The Cryonics Institute (Detroit. USA), jonka varastossa on 206 kokonaista kehoa; Alcor Life Extension Foundation (Scottsdale, Arizona, USA), jolla on 182 kokonaista kehoa tai pelkkää aivoa; sekä moskovalainen KrioRus, joka pitää varastoissaan 80 kehoa. Kiinalainen Yinfeng Life Science Research Institute (Jinan) on varastoinut 12:n asiakkaan vartalot. 1845 asiakasta on tehnyt sopimuksen tulevasta kryosäilytyksestä näiden organisaatioiden kanssa. Lisäksi syväjäädytykseen on varastoitu lemmikkieläimiä, joita on säilötty jopa enemmän kuin ihmisiä.
Alcor veloittaa koko vartalon käsittelystä 200 000 dollaria ja aivojen käsittelystä 80 000 dollaria.
Kryonisessa säilytyksessä on muun muassa baseballpelaaja Ted Williams. Urbaanin legendan mukaan myös Walt Disney olisi kryosäilytyksessä, mutta todellisuudessa hänet on tuhkattu.[lähde? ] Disney kuoli jo vuonna 1966.
Jäädytysprosessi

Kun vainaja on todettu lain mukaan kuolleeksi, hänet upotetaan jäävesikylpyyn. Verenkierto pidetään toiminnassa sydän-keuhkokoneella ja vainajalle annetaan muun muassa verta ohentavaa lääkitystä. Jos vainaja täytyy kuljettaa kryoniikkalaitoksen tiloihin, se tapahtuu tässä vaiheessa. Kuljetus tapahtuu pitkälti samalla tavoin kuin siirtoelimien kuljetus, mutta kyydissä on koko keho. Kun vainaja on kylmentynyt lähelle veden jäätymispistettä, veri korvataan hitaasti suoja-aineilla (kryoprotektanteilla) kuten glyserolilla. Jos kyseessä on pelkän pään vitrifikaatio (neuropreservaatio), käytetään useiden vähemmän myrkyllisten suoja-aineiden yhdistelmää.
Tämän jälkeen ruumis upotetaan silikoniöljyyn ja jäähdytetään −79 °C eli kuivajään lämpötilaan hitaasti, noin 0,1 °C minuutissa jäädytysvaurioiden välttämiseksi. Seuraavaksi vainaja siirretään dewar-säiliöön, jossa kylmennystä jatketaan nestemäisellä typellä −196 °C:n lämpötilaan. Tähän vaiheeseen kuluu aikaa kaksi viikkoa. Neuropreservaatiossa vainajan pää vitrifioidaan tietokoneen valvonnassa typpikaasulla alle −124 °C noin kolmen tunnin kuluessa ja siirretään tämän jälkeen dewar-säiliöön kahden viikon kuluessa samoin kuin koko kehon tapauksessa.
Tämänhetkinen käsitys kryoniikasta

Vallitsevan käsityksen mukaan kryoniikalla jäädytettyjä vainajia ei pystytä nykyisellä tai lähitulevaisuuden teknologialla herättämään henkiin. Optimistisesti ajattelevat pitävät avainteknologioina tulevaisuuden molekulaarista nanoteknologiaa tai nanolääkkeitä.
Kryoniikka fiktiossa

Fiktiossa kryoniikkaa käytetään muun muassa tilanteessa, jossa henkilöllä on sairaus, jota ei osata hoitaa. Vaikeasti sairas ihminen voidaan panna syväjäädytykseen ja hoitokeinoja voidaan miettiä silloin rauhassa.
Fiktiivisesti kryoniikkaa käytetään myös pitkillä avaruuslennoilla.
Kapteeni Han Solo Tähtien sota -elokuvasaagan osassa Imperiumin vastaisku
Tiedemiehet Beth Revisin Across the Universe -kirjasarjan osassa Matka alkaa
The First Immortal, James L. Halperinin tieteiskirja
Daniel Boone Davies, hahmo Robert A. Heinleinin tieteiskirjassa The Door into Summer
Elokuva Demolition Man, pääosassa Sylvester Stallone
Kapteeni Powell elokuvassa Pimeä tähti
David Lister televisiosarjassa Red Dwarf
Philip J. Fry, päähenkilö Futurama-televisiosarjassa
Buck Rogers
Khan Noonien Singh televisiosarjassa Star Trek
Alien-elokuvat
Arthur C. Clarken teokset 2001, 2010 ja 2061
Stanisław Lemin Futurologinen kongressi
Austin Powers
Master Chief Halo-pelisarjasta
Aurinkotuuli (elokuva)
Aiheesta muualla

Suomen Kryoniikkaseura ry
Cryonics FAQ
sci.cryonics Usenet newsgroup
CryoNet
Ralph Merkle's introduction to cryonics
Alcor Life Extension Foundation
Cryonics Institute
American Cryonics Society
Trans Time, Inc.
Twenty-First Century Medicine
The Immortality Institute
Kultainen tulppaani (vuoden 2003 elokuva)

| Kultainen tulppaani> Fanfan la Tulipe |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Gérard Krawczyk
Käsikirjoittaja:   Luc Besson  Jean Cosmos 
Tuottaja:   Luc Besson  Michel Feller 
Säveltäjä:  Alexandre Azaria
Kuvaaja:  Gérard Simon
Leikkaaja:  Nicolas Trembasiewicz
Pääosat:   Vincent Perez  Penélope Cruz 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:   EuropaCorp  (mukana myös Canal+, Open Art Productions, TF1 Films Production ja CNC) 
Levittäjä:  01 Distribution
Ensi-ilta:   2003-05-1414. toukokuuta 2003 (Ranska)  
Kesto:  97 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultainen tulppaani (ransk. Fanfan la Tulipe) on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut Gérard Krawczykin ohjaama ranskalainen seikkailuelokuva, jonka pääosissa ovat Vincent Perez ja Penélope Cruz. Luc Besson käsikirjoitti elokuvan Jean Cosmosin kanssa ja tuotti Michel Fellerin kanssa. Elokuva esitettiin vuoden 2003 Cannesin elokuvajuhlien avajaispäivänä.
Juoni

Kultainen tulppaani sijoittuu 1760-luvun Ranskaan ja kertoo nuoresta seikkailijasta Fanfan la Tulipesta (Vincent Perez), joka pakenee kotoaan välttääkseen järjestetyn avioliiton. Tulipe värväytyy kuningas Ludvig XV:n (Didier Bourdon) armeijaan, kun mustalaistyttö Adeline la Franchise (Penélope Cruz) ennustaa hänen saavan siellä mainetta, kunniaa ja prinsessan puolisokseen. Vaikka mustalaistyttö paljastuu värväysupseerin tyttäreksi, Tulipen urasuunnitelmat eivät kuitenkaan muutu.
Tuotanto

Kultainen tulppaani on neljäs Fanfan la Tulipe -filmatisointi. Ensimmäinen filmatisointi on jo vuodelta 1907, jolloin ilmestyi Alice Guyn ohjaama lyhyt Fanfan la Tulipe -mykkäelokuva. Vuoden 1925 versiota, René Leprincen ohjaamaa mykkää seikkailuelokuvaa Fanfan-la-Tulipea, seurasi vuonna 1952 ensi-iltansa saanut Kultainen tulppaani (Fanfan la Tulipe), jonka ohjasi Christian-Jaque. Vuoden 2003 versio on uudelleenfilmatisointi vuoden 1952 versiosta.
Kultainen tulppaani kuvattiin kokonaan Ranskassa, missä sen kuvauspaikkoina olivat:
Château des Bourinesin linna, Bertholènen kunta, Aveyronin departementti
Château de Najacin linna, Najacin kunta, Aveyronin departementti
Château du Plessis-Bourrén linna, Écuillén kunta, Maine-et-Loiren departementti
Château de Villetten linna, Condécourtin kunta, Val-d’Oisen departementti
Nucourtin kunta, Val-d’Oisen departementti
Monpazierin kunta, Dordognen departementti
Éclairin studiot, Épinay-sur-Seinen kunta, Seine-Saint-Denisin departementti
Elokuvan budjettina oli 21 740 000 euroa ja tuotantoyhtiönä EuropaCorp. Elokuvaa oli tuottamassa myös Canal+, Open Art Productions ja TF1 Films Production. Vaikka elokuva on ranskankielinen, naispääosaa näytellyt Penélope Cruz ei osannut ranskaa. Hän palkkasi murrevalmentajan ja opetteli vuorosanansa foneettisesti.
Julkaisu ja vastaanotto

Kultainen tulppaani sai ensi-iltansa Ranskassa 14. toukokuuta 2003. Elokuvan teatterilevittäjänä Ranskassa oli EuropaCorp Distribution. Maailmanlaajuisesti elokuva tuotti lähes kahdeksan miljoonan dollarin lipputulot.
Kultainen tulppaani on saanut elokuvakriitikoilta kielteisen vastaanoton. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 17% kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 5,0/10 keskiarvolla. Keräys perustuu kuuteen arviointiin. 2 320 käyttäjästä 42% on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 2,9/5 keskiarvolla. Internet Movie Databasen 4 210 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 5,7/10.
Fox Pathé Europa julkaisi elokuvan Ranskassa DVD:lle 3. joulukuuta 2003. Future Film Distribution julkaisi elokuvan Suomessa DVD:lle 21. syyskuuta 2011.
Palkinnot ja ehdokkuudet

| Palkinnot ja ehdokkuudet> Palkinto | Palkinnot ja ehdokkuudet> Kategoria | Palkinnot ja ehdokkuudet> Ehdokas | Palkinnot ja ehdokkuudet> Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| Euroopan elokuvapalkinto | Yleisöpalkinto: paras eurooppalainen miesnäyttelijä | Vincent Perez | Ehdokkuus |
| Euroopan elokuvapalkinto | Yleisöpalkinto: paras eurooppalainen naisnäyttelijä | Penélope Cruz | Ehdokkuus |
Aiheesta muualla

Kultaisen tulppaanin viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Kultainen tulppaani Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kultainen tulppaani Elonet.
Kultainen tulppaani AllMoviessa. (englanniksi)
Kuutin kanava

Kuutin kanavan alapää Kuutinlahden luona.
Kuutin kanava sijaitsee Kouvolassa Repoveden kansallispuiston Tervajärven ja Repoveden välillä. Suluttoman kanavan pituus on 270 metriä ja se rakennettiin 1912 helpottamaan puutavaran uittoa. Koska Tervajärven ja Repoveden välinen korkeusero on 2,3 metriä, tukit kulkivat alas kanavaa Repovedelle virran vieminä. Kanavassa ei kuitenkaan ollut kaikkina aikoina riittävästi vettä ja kivetyn kanavan syventäminen olisi tullut liian kalliiksi, joten kanavauomaan rakennettiin puinen uittoränni. Puutavaraa uitettiin rännin kautta aina vuoteen 1968 saakka. Uittoränni kunnostettiin 1996–1997 matkailunähtävyydeksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuutin kanava Wikimedia Commonsissa
Köysi kiristyy

| Köysi kiristyy> Tightrope |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Richard Tuggle
Käsikirjoittaja:  Richard Tuggle
Tuottaja:  Clint Eastwood Fritz Manes
Säveltäjä:  Lennie Niehaus
Kuvaaja:  Bruce Surtees
Leikkaaja:  Joel Cox
Pääosat:  Clint Eastwood Geneviève Bujold Dan Hedaya Alison Eastwood
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros.
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:   17. elokuuta 1984  16. marraskuuta 1984
Kesto:  114 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Köysi kiristyy on vuonna 1984 valmistunut jännityselokuva, jossa pääosaa esittää Clint Eastwood.
Juoni

Poliisi Wes Block jahtaa sarjamurhaajaa New Orleansissa. Öisillä kaduilla iskevä seksuaalitappaja nirhaa enimmäkseen prostituoituja, varsinkin, jos nämä ovat olleet vastikään eronneen Blockin kanssa. Tästä hän päättelee, ettei kukaan hänen lähimmäisistään ole kauaa turvassa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Clint Eastwood  | … |  Wes Block   |
|  Geneviève Bujold  | … |  Beryl Thibodeaux   |
|  Dan Hedaya  | … |  Etsivä Molinari   |
|  Alison Eastwood  | … |  Amanda Block   |
Koordinaattimittauskone

Koordinaattimittauskone. Kuvan alaosassa käsiohjauspaneeli.
Kolmiulotteinen koordinaatisto, jossa on X, Y ja Z-akselit toisiaan kohtisuorassa.
Lineaarimoottoreilla toimiva koordinaattimittauskone.
Koordinaattimittauskone (myös KMK, koordinaattimittalaite, engl. CMM, Coordinate-measuring machine) on mittalaite, joka mittaa pisteitä avaruudessa (koordinaatistossa). Sillä voidaan suorittaa kappaleiden mittaamista tai 3D-digitointia.
Koordinaattimittauskoneita käytetään teollisuudessa eniten mittaamiseen ja ne korvaavat useita tavanomaisia mittalaitteita. 3D-digitointitarkoituksissa CMM-laitteet ovat suosituimpia. Kappaleesta mitattua mallia voidaan verrata esimerkiksi teknisen piirustuksen vaatimuksiin. Pienien toleranssien tapauksessa CMM-laitteella saadaan toleranssi varmennettua tarkimmin.