stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo musiikkiartisteista levymyynnin mukaan
Artistit myynnin mukaan > Elvis Presley

| Artistit | Maa | Aktiivisena | Genre | Levyjä myyty  eri alueilla | Väitetty myynti (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elvis Presley  | Yhdysvallat | 1954-1977 | rock and roll country gospel blues country rock pop soul rockabilly | USA: 199,65 miljoonaa  UK: 19,115 miljoonaa Saksa: 1,2 miljoonaa   Ranska: 2,59 miljoonaa  Kanada: 2,925 miljoonaa Australia: 1,867 miljoona    Hollanti: 555 000  Japani: 300 000 Italia: 150 000 Brasilia: 125 000 Ruotsi: 380 000 Espanja: 300 000 Itävalta: 205 000 Sveitsi: 185 000 Belgia: 115 000 Tanska: 210 000 Argentiina: 110 000 Suomi: 213 945 Uusi-Seelanti: 117 500 Yhteensä: 230,3 miljoonaa | -Yli 1 miljardi -600 miljoonaa -500 miljoonaa |
300–400 miljoonaa myytyä levyä

| Artisti | Maa | Aika | Genre | Arvioitu myynti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Elton John | Yhdistynyt kuningaskunta | 1964– | Pop / Rock | 440 miljoonaa |
| Abba | Ruotsi | 1972–1982 | Pop / Disco | 370 miljoonaa |
| Queen | Yhdistynyt kuningaskunta | 1970– | Hard rock / Poprock | 330 miljoonaa |
200–299 miljoonaa myytyä levyä

| Artisti | Maa | Aika | Genre | Arvioitu myynti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AC/DC | Australia | 1973– | Hard rock | 220 miljoonaa |
| A. R. Rahman | Intia | 1992– | Elokuva | 215 miljoonaa |
| Alla Pugatšova | Venäjä | 1965– | Pop | 210 miljoonaa |
| Bee Gees | Britannia / Australia  | 1958–2003 | Pop / Disco | 200 miljoonaa |
| Bob Marley | Jamaika | 1962–1981 | Reggae | 200 miljoonaa |
| Celine Dion | Kanada | 1981– | Pop | 200 miljoonaa |
| Herbert von Karajan | Itävalta | 1938–1989 | Klassinen | 200 miljoonaa |
| Julio Iglesias | Espanja | 1968– | Latino | 200 miljoonaa |
| Led Zeppelin | Yhdistynyt kuningaskunta | 1968–1980 | Hard rock | 200 miljoonaa |
| Madonna | Yhdysvallat | 1982– | Pop / Dance | 200 miljoonaa |
| Mariah Carey | Yhdysvallat | 1990– | Pop / R&B | 200 miljoonaa |
| Nana Mouskouri | Kreikka / Ranska | 1958–2008 | Pop folk | 200 miljoonaa |
| Pink Floyd | Yhdistynyt kuningaskunta | 1964–1996 | Progressiivinen rock / Psykedeelinen rock | 200 miljoonaa |
| The Rolling Stones | Yhdistynyt kuningaskunta | 1962– | Rock / Blues rock | 200 miljoonaa |
| Wei Wei | Kiina | 1986– | Pop | 200 miljoonaa |
75–99 miljoonaa myytyä levyä

| Artisti | Maa | Aika | Genre | Arvioitu myynti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B'z | Japani | 1988– | Poprock | 75 miljoonaa |
| Britney Spears | Yhdysvallat | 1998– | Pop / Teini pop / Dance-pop | 80 miljoonaa |
| Carlos Santana | Meksiko | 1966– | Rock | 80 miljoonaa |
| Dalida | Ranska | 1956–1987 | Pop / Disco | 85 miljoonaa |

| Eurythmics | Yhdistynyt kuningaskunta | 1980– | New wave | 75 miljoonaa |
| Gloria Estefan | Yhdysvallat | 1977– | Latino / Dance / Pop | 90 miljoonaa |
| Green Day | Yhdysvallat | 1987- | Punkrock /  vaihtoehtorock | 85 miljoonaa |
| Journey | Yhdysvallat | 1973– | Arena rock | 75 miljoonaa |
| Luis Miguel | Meksiko | 1982– | Latino pop / Bolero / Balladi / Mariachi | 75 miljoonaa |
| Tupac Shakur | Yhdysvallat | 1990–1996 | Hip hop | 75 miljoonaa + |
| Oasis | Yhdistynyt kuningaskunta | 1991–2009 | Britti pop / Rock | 77 miljoonaa |
| Van Halen | Yhdysvallat | 1978- | Hard Rock | 80 miljoonaa +  |
Hans Petter Winge

Hans Petter Winge (23. maaliskuuta 1770 Kokkola – 2. maaliskuuta 1836 Kokkola) oli suomalainen pormestari ja valtiopäivämies.
Wingen vanhemmat olivat kauppias, raatimies Johan Winge ja Elisabet Höjer ja puoliso vuodesta 1819 Katarina Charlotta Häggström. Winge tuli ylioppilaaksi 1790 ja  valmistui filosofian maisteriksi 1795. Turun hovioikeuden auskultantti Winge oli 1800 ja Pohjalaisen Osakunnan kuraattori 1796–1805. Hänestä tuli Turun akatemian talousopin dosentti 1797 ja hänet valittiin Kokkolan pedagogion rehtoriksi 1799, mutta hän ei astunut virkaan, koskenperkausjohtokunnan sihteeri 1800 ja samana vuonna Turun hovioikeuden ylimääräinen notaari. Winge toimi myös Turun akatemian konsistorin amanuenssina 1800-luvun alussa, ennen kuin hänestä tuli Kokkolan pormestari 1806. Winge sai laamannin arvonimen 1809 ja toimi Karjalan laamannikunnan vt. laamannina 1810. Hän oli porvarissäädyssä valtiopäiväedustaja  Porvoon valtiopäivillä 1809.
Muuntohuume

Mefedronia
JWH-018, yksi lukuisista synteettisistä kannabinoideista, jotka luotiin alun perin tutkimuskäyttöön.
Hallusinogeenistä 25C-NBOMe-muuntohuumetta imeytettynä paperiin.
MPPP
MPTP
Muuntohuumeet tai design-huumeet ovat huumausaineiden erilaisia kokeellisia muunnoksia, joita saadaan alkuperäisen aineen kemiallista rakennetta muokkaamalla. Näin syntyy uusi aine, jonka farmakologiset ominaisuudet muistuttavat vanhempaa ainetta. Useat muuntohuumeet ovat alun perin tutkimuskemikaaleja, joita ei ole suunniteltu käytettäviksi päihteinä.
Tutkimuskemikaalilla tarkoitetaan usein muuntohuumeita, mutta sillä voidaan tarkoittaa mitä tahansa lääkkeiden kehityksessä tai tieteellisen tutkimuksen apuaineina käytettäviä yhdisteitä. Tutkimuskemikaalien ensisijainen käyttötarkoitus on voinut olla täysin laillinen, mutta jossain vaiheessa yhdisteen soveltuvuus päihteeksi on selvinnyt, ja sitä on alettu väärinkäyttää.
Muuntohuume on Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella muotoiltu termi korvaamaan aiemmin käytössä olleita termejä ja kuvaamaan 2010-luvun taitteessa kiihtynyttä ilmiötä. Kansainvälisesti samasta ilmiöstä käytetään termejä new psychoactive substances (NPS) (suom. uudet psykoaktiiviset aineet) tai novel psychoactive substances (NPS) (suom. epätyypilliset psykoaktiiviset aineet). NPS-termeillä viitataan kuitenkin vain sellaisiin päihteinä käytettäviin aineisiin, joita ei ole luokiteltu YK:n yleissopimuksissa huumausaineiksi.
Ilmiön kehitys

Vuonna 2011 Tullilaboratorio tunnisti 85 erilaista muuntohuumetta. Näistä 43 oli sellaisia, joita ei ollut tavattu Suomessa aikaisemmin. Vuonna 2012 Tullilaboratorio tunnisti 98 erilaista muuntohuumetta, joista 38:aa ei ollut tavattu Suomessa aikaisemmin. Vuonna 2013 noin sadan muuntohuumeaineen joukossa oli 20 aiemmin tunnistamatonta ainetta. Vuonna 2014 uusia muuntohuumeita löydettiin noin kolmekymmentä ja vuonna 2015 niitä löydettiin 23.
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen EMCDDA:n varhaisen varoituksen järjestelmä löysi 24 uutta ainetta vuonna 2009. Vuonna 2010 löydettiin 41 uutta ainetta; vuonna 2011 löydettiin 49 uutta ainetta; vuonna 2012 löydettiin 73 uutta ainetta; vuonna 2013 löydettiin 81 uutta ainetta ja vuonna 2014 löydettiin 101 uutta ainetta. Vuonna 2015 löydettiin 100 uutta ainetta, ja vuoden loppuun mennessä tarkkailussa oli yhteensä 560 muuntohuumeiksi luokiteltavaa yhdistettä. Vertailun vuoksi YK:n yleissopimuksissa on luokiteltu 234 huumausainetta.
Laillisuus Suomessa

2C-B
2C-I
Suomessa uudet psykoaktiiviset aineet ovat laillisia, kunnes ne luokitellaan joko lääkkeiksi, kuluttajamarkkinoilta kielletyiksi psykoaktiivisiksi aineiksi tai huumausaineksi. Luokituksia päivitetään säännöllisesti. Joulukuussa 2014 Suomen huumausainelakiin lisättiin uusi kategoria kuluttajamarkkinoilta kielletyt psykoaktiiviset aineet (KKP-aineet) ja aiemmin 153 lääkeaineiksi luokiteltua muuntohuumetta siirrettiin lääkelain piiristä KKP-aineiksi. Alkuvuodesta 2015 KKP-aineiksi luokiteltiin 141 aiemmin kokonaan valvonnan ulkopuolella ollutta ainetta. Syyskuussa 2015 lisättiin 65 uutta ainetta, ja huhtikuussa 2016 lisättiin 21 uutta ainetta ja lääkeluettelosta siirrettiin KKP-aineiksi mazatecinsalvia ja siaminkratomi. Marraskuussa 2016 lisättiin 85 uutta ainetta, toukokuussa 2017 lisättiin 58 uutta ainetta ja heinäkuussa 2018 lisättiin 54 uutta ainetta.
KKP-aineiden valmistus, maahantuonti, varastointi, myynnissä pitäminen ja luovuttaminen ovat kiellettyjä. Aineiden käyttöä tai hallussapitoa ei ole kielletty, mutta niistä voidaan tuomita tietyissä tilanteissa rangaistus laittomaan tuontitavaraan ryhtymisenä.
Suomen huumausainelakia voidaan kuitenkin kiertää valmistamalla laittomaksi luokitellun aineen molekyylirakenteesta poikkeava aine substituutiota käyttäen, jolloin lopputuloksena voidaan saada alkuperäisen aineen ominaisuuksia muistuttava aine, jota kuitenkaan ei ole luokiteltu huumausaineeksi. Erilaisen molekyylirakenteen luomiseksi riittää yhden atomin vaihtaminen toiseksi. Tästä esimerkkinä voidaan pitää 2C-ryhmään kuuluvia psykedeelisiä fenetyyliamiineita 2C-B ja 2C-I. Nämä kaksi ovat molekyylirakenteeltaan lähes samanlaisia, poiketen rakenteellisesti ainoastaan siten, että 2C-B:ssä on yksi bromiatomi, kun taas 2C-I:ssä se on korvattu jodiatomilla. 2C-B ja 2C-I luokitellaan Suomessa huumausaineiksi.
Vaarat

Tutkimukset muuntohuumeiden toksikologisista ja farmakologisista ominaisuuksista ovat usein puutteellisia tai niitä ei ole ollenkaan tehty, joten niiden vaikutuksia elimistöön ei tunneta. Tämä hankaloittaa myös yliannostustapauksissa sairaalahoitoon joutuneiden potilaiden asianmukaista hoitoa. Vaikka olisi tiedossa yliannosteltu kemikaali, sille ei välttämättä ole kehitetty vastamyrkkyä, eikä kyseisen kemikaalin yliannostuksen hoitoon ole välttämättä tiedossa asianmukaisia hoitokeinoja.
Lisäksi näiden aineiden valmistusprosessissa saattaa olla puutteita, jolloin lopputuotteeseen voi jäädä jäämiä synteesissä käytetyistä kemikaaleista. Esimerkki tällaisesta muuntohuumeesta on MPPP. Sen synteesin sivutuotteena muodostuu herkästi MPTP-nimistä kemikaalia, joka aiheuttaa pysyviä Parkinsonin taudin kaltaisia oireita.
Vaaratekijöitä ovat myös esimerkiksi jatkeaineet ja niiden ja itse vaikuttavan aineen keskinäinen määrällinen suhde. Tämä on tyypillinen vaaratekijä muidenkin laittomasti kaupattavien huumausaineiden kanssa. Käyttäjä ei näin ollen voi olla varma käyttämänsä aineen vahvuudesta, saati siitä että laittomasti ostettu huumausaine on varmasti sitä, jota hänelle on kaupattu. Esimerkkitapauksessa käyttäjälle on myyty 25I-NBOMe:tä virheellisesti LSD:nä, jotka kummatkin voidaan annostella imeytettynä paperilappuun (imupaperiin) eli niin kutsuttuun blotteriin. Nämä kaksi ainetta poikkeavat ominaisuuksiltaan ja vaikutuksiltaan huomattavasti toisistaan. LSD:n yliannostuksen riski on hyvin vähäinen: potentiaalisesti tappava annos on kymmeniätuhansia kertoja suurempi kuin normaali käyttöannos.
Aiheesta muualla

Muuntohuumeiden tuoteseloste Yle Puhe 2.1.2018.
Muuntohuumeet (Arkistoitu – Internet Archive) Yle Puhe 1.11.2014.
Muuntohuumeet huolestuttavat ammattilaisia ja käyttäjiä (Arkistoitu – Internet Archive) Tiimi – Päihdetyön erikoislehti 3/2014.
Euroopan komissio toteuttaa määrätietoisia toimia laillisten huumeiden torjumiseksi European Commission – IP/13/837 17/09/2013
State of the Stone 2013: Drugs of the Future, Now – Earth and Fire Erowid Erowidin perustajien luento muuntohuumeista Psychedelic Science 2013 konferenssista.
Lisää aineita ehdotetaan huumeiksi Helsingin Sanomat, 6.2.2013
Interview with a Ketamine Chemist. Vice 2011
UNODC Early Warning Advisory on New Psychoactive Substances
Tutkimuskemikaalit Erowid-tietokannassa
Design-huumeet – Kemian pimeämpi puoli City-lehti 4.6.2004
2C-B -tabletti
Henrik Dorsin

| Henrik Dorsin |
| --- | --- |
 Henrik Dorsin, 2014
Henkilötiedot
Koko nimi:  Per Henrik Dorsin
Syntynyt: 20.11.1977 Lidingö, Ruotsi
Ammatti:  koomikko, näyttelijä, laulaja, revyyntekijä
Puoliso:  Hanna Dorsin
Näyttelijä
Aktiivisena:  1996–
Merkittävät roolit:  Ove Sundberg Onnea onkimassa ja Konttori, Rolf Pihlman ja muita Grotesco-komediaryhmässä
Palkinnot
 Karamelodiktstipendiet-palkinto, Ankan (Expressenin satiiripalkinto) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Per Henrik Dorsin (20. marraskuuta 1977) on ruotsalainen näyttelijä, koomikko, laulaja ja revyytekijä. Jalkapalloilija Mikael Dorsin on hänen pikkuveljensä.
Elämäkerta

Dorsinin ensimmäinen elokuvarooli oli sivurooli Vinterviken-elokuvassa. Televisioura alkoi 1998 satiirisessa uutisohjelmassa Detta har hänt. Sittemmin näyttelijä ryhtyi myös revyy-esiintyjäksi ja näytelmäkirjailijaksi. Dorsin on tuottanut muun muassa revyyn Slängar av sleven ja ollut mukana monissa kokoelmissa Stockholms blodbad -teatteriryhmän mukana. Dorsin perusti ryhmän yhdessä Per Gavatinin, Leo Spaulsin, Michael Lindgrenin och Erik Wernquistin kanssa, joihin hän tutustui jo lapsena Lidingön Sagateatern-teatterissa. 
Lindgren ja Wernquist olivat mukana myös Grotesco-komediaryhmässä. Käytyään käsikirjoituslinjan TV-alan instituutissa IHTV:ssä (Institutet för Högre TV-utbildning) Göteborgissa, Dorsin alkoi kirjoittaa sketsejä ja esiintyä koomikkona. Hän oli keskeisessä roolissa SVT:n viihdeohjelmassa Säpop, joka kuitenkin floppasi. TV4:n Parlamentet-komediasarjan myötä Dorsin palasi takaisin ruutuun.
Dorsin oli yllätysvieras Orphei Drängars -mieskuoron jokavuotisessa Caprice-konsertissa Uppsalan yliopiston juhlasalissa joulukuussa 2006 ja 2012. Hänellä oli sivuosa elokuvassa Göta Kanal 2, joka sai ensi-iltansa joulukuussa 2006. A cappella -orkesteri Riltons vännerin kanssa Dorsin esitti sävellyksen O’boypaketin suomenkielisestä tekstistä. Musiikkina sävellyksessä on Göran Lindalin kirjoittama sävellys musikaaliin Sagoharen förstörde mitt liv. Laulu löytyy Kompis-albumilta.
Vuonna 2007 Dorsin sai Povel Ramelin jakaman Karamelodiktstipendiet-palkinnon. Samana vuonna hän oli mukana Allsång på Skansenilla, jossa hän esitti koomisen laulun oopperavierailusta. Musiikkina esityksessä oli tunnettuja lauluja oopperoista kuten Carmen ja Sevillan parturi. Myöhemmin Dorsin näytteli eri hahmoja Grotescon kahdella kaudella.  Dorsin on näytellyt myös monissa muissa huumoriohjelmissa, kuten Extra! Extra!, Time out, Stockholm live ja Cirkus Möller. Vuoden 2009 Melodifestivalen-laulukilpailussa Dorsin näytteli Pihlmania, joka yhdessä Pålin (Rikard Ulvshammar) kanssa viihdytti katsojia laulamalla "Tingeling"-lauluesityksen.
Suomessa Dorsin on saanut luultavasti parhaiten tunnettu Onnea onkimassa (Solsidan) -sarjan Ove Sundbergina. Dorsin on näytellyt hahmoa sarjan neljässä kaudessa vuodesta 2009 lähtien. Dorsinin näyttelemä Ove Sundberg on myös päähenkilö The Office -sarjan ruotsalaisessa versiossa Kontoret, jota esitettiin kaksi kautta vuosina 2012 ja 2013. Suomessa ohjelmaa on esitetty YLE:llä Konttori-nimellä. 
Vuonna 2012 Dorsin oli kauden viimeinen kesäpuhuja Ruotsin yleisradion Sveriges Radio P1-kanavalla.
Vuonna 2014 Dorsin teki kiertueen huumoriesityksellä Henrik Dorsin – näktergalen från Holavedsvägen (suom. Henrik Dorsin – Holavedsvägenin satakieli). Esityksen kahdessa näytöksessä Dorsin laulaa, puhuu ja tanssii. 2014 Dorsin voitti Kristallen-galassa vuoden miesnäyttelijän palkinnon. 2014 Dorsin oli SVT:n jouluisäntä. 2. helmikuuta 2015 hän sai Expressenin Ankan-satiiripalkinnon. Perusteluina palkinnon saamiseen olivat muun muassa Dorsinin lämmin ironia ja rohkea epäkohtien käsittely.
Teatteri ja revyy

1998 – Djävulen (Stockholms blodbad)
1999 – Revisorn (Sagateatern, Lidingö)
2000 – Landet där man gör som man vill (Stockholms blodbad)
2004 – Till Damaskus (Teater Kaos) - kerjäläinen, munkki, rippi-isä
2004 – Slängar av sleven (Mosebacke Etablissement)
2005 – Muntergökarna (Chinateatern)
2007 – Godkänd kvalitetsunderhållning (Scalateatern)
2008 – My Fair Lady (musikaali/operetti)
2010 – Sugar – I hetaste laget (Piukat paikat) ( Oscarsteatern)
2010 – Singin' in the rain (Laulavat sadepisarat) (Oscarsteatern)
2011 – Spamalot (Oscarsteatern)
2013 – Främmande Språk (Dramaten)
2014 – Näktergalen från Holavedsvägen (huumorikonserttikiertue)
TV

1998 – Falska förbindelser (SVT)
1998 – Detta har hänt (SVT)
2001 – En ängels tålamod (TV4, Kausi 2, Jakso 2)
2003 – Säpop (SVT)
2005 – Tjuefjerde [käsikirjoitus] (TV3 Norja)
2005 – Stockholm live (SVT)
2005–2011 – Parlamentet (TV4)
2006 – Grotesco Royal, Tv-sarja Humorlabbetin voittaja (SVT)
2006 – Time Out (TV4, kaudet 7 ja 8)
2006–2007 – Extra Extra (TV3)
2007 – Grotesco (SVT)
2008 – Skägget i brevlådan (SVT)
2010–2013 – Solsidan (Onnea onkimassa) (TV4)
2010 – Grotesco, kausi 2 (SVT)
2011 – Time Out (TV4)
2012–2013 – Kontoret (Konttori) (TV4)
Elokuvat

1996 – Vinterviken (sivurooli)
2006 – Göta kanal 2
2008 – Asterix på Olympiaden (Asterix Olympialaisissa) (Brutus, ääni)
2008 – Wall-E (ääni)
2009 – Upp (Up – kohti korkeuksia) (ääni)
2010 – Dumma mej (Itse ilkimys) (ääni)
2011 – Åsa-Nisse – wälkom to Knohult (Knohultaren), käsikirjoitus)
2013 – Dumma mej 2 (Itse ilkimys 2) (ääni)
2014 – Krakel Spektakel
2014 – Min så kallade pappa
2014 – Lasse-Majas detektivbyrå – Skuggor över Valleby (Lasse-Maijan etsivätoimisto – Varjo Vallilan yllä)
Musiikki > Albumi

2014 – Finns här några snälla barn?
Musiikki > Palkinnot ja kunnianosoitukset

2007 – Karamelodiktstipendiet-palkinto
2015 – Ankan, Expressenin satiiripalkinto
Aiheesta muualla

Henrik Dorsin IMDb
Lyhyt elämäkerta IHTV-sivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Henrik Dorsin
Käännös suomeksi
Pielisjoen koulu

| Pielisjoen koulu |
| --- | --- |
 Pielisjoen koulun uudet tilat Sirkkalassa.
Sijainti:  Sirkkalantie 12a, 80100 Joensuu
Koordinaatit:  62.6029°N, 29.7765°E
Tyyppi:  suomenkielinen yläkoulu
Rehtori:  Jouni Partti
Opiskelijoita:  noin 560 (2023); 324 (2022, luokka-asteet 7-9)
Kotisivu
Pielisjoen koulu on Joensuun Sirkkalassa toimiva peruskoulun yläkoulu (luokka-asteet 7-9). Pielisjoen koulussa työskentelee noin 50 opettajaa ja opiskelee noin 550 peruskoululaista. Koulun rehtori on Jouni Partti.
Pielisjoen koulussa toimivat Joensuun yläkoulujen LUMA- eli luonnontieteiden ja matematiikan -luokat. Suomen ensimmäinen peruskoulun oppilaskunta perustettiin Pielisjoen koululle vuonna 1976 nimellä Karsikon yläasteen koulun oppilaskunta. Oppilasmäärä on kasvanut voimakkaasti 2020-luvun alkuvuosina. Tämän taustalla on laajentunut oppilaaksiottamisalue, sillä Pielisjoen kouluun tulevat nykyään lähtökohteisesti kaikki Iiksenvaaran, Karsikon, Karhunmäen, Niittylahden ja Reijolan alakoulujen oppilaat. Tämän on mahdollistanut aiempaa suuremmat tilat.
Painotukset ja hankkeet

Pielisjoen koulussa pyritään panostamaan koulutyön säännöllisyyteen sekä hyviin opiskelutottumuksiin ja toimintatapojen ohjaamiseen. Syksyllä 2023 koulussa aloitti työelämäpainotteinen perusopetusohjelma.
Painotukset ja hankkeet > Musiikkiluokat

Pielisjoen koulussa musiikkiluokilla opiskeli lukuvuonna 2010–2011 45 8. ja 9. musiikkiluokan oppilasta. Seitsemänsille luokille musiikkiluokkaa ei järjestetty lukuvuonna 2010–2011 liian vähäisen hakijamäärän takia. Musiikkiluokkien tavoitteena oli lisätä musiikillista ilmaisua, esiintymistä ja musiikkiin liittyvien teknisten laitteiden hyödyntämistä. Musiikkiluokat esiintyivät juhlissa sekä erilaisissa tapahtumissa koulussa ja sen ulkopuolella. Pielisjoen koulussa ei ole enää viime vuosina ollut musiikkiluokkia vähäisen oppilasmäärän vuoksi.
Painotukset ja hankkeet > LUMA-painotteiset luokat

Pielisjoen koulussa toimivat LUMA-painotteiset eli luonnontiede-matematiikka-painotteiset luokat. Lukuvuonna 2009–2010 7. luokan teemana oli vesi, 8. luokan metsä, paine, lentäminen sekä avaruus ja 9. luokalla ympäristötutkimukset, teknologia ja fysiikan työpajakurssi.
Painotukset ja hankkeet > Vihreä Lippu -toiminta

Ympäristökasvatus on yksi Pielisjoen koulun keskeisistä aihekokonaisuuksista. Vuonna 2007 syksyllä koulu liittyi Suomen Ympäristökasvatuksen Seuran (Sykse) kordinoimaan Vihreä lippu -ohjelmaan. Lukuvuonna 2007–2008 teemana oli kierrätys ja jätteen määrän vähentäminen. Tuloksena Sykse myönsi Pielisjoen koululle Vihreän lipun keväällä 2008.
Oppilaskunta

Pielisjoen koulussa on ollut oppilaskunta jo vuodesta 1976 asti. Suomen ensimmäinen peruskoulujen oppilaskunta perustettiin Pielisjoen kouluun jo vuonna 1976 nimellä Karsikon yläasteen koulun oppilaskunta. Oppilaskuntaan kuuluu jokainen Pielisjoen koulun oppilas, mutta oppilaskunnan hallitukseen kuuluu jokaiselta luokalta varsinainen edustaja ja varaedustaja, eli luokan vanhin ja luokan varavanhin, jotka oppilaat ovat luokassa äänestäneet oppilaskunnan hallitukseen.
Historiaa

Koulu sai perustamisluvan 10. toukokuuta 1962. Se toimi vuodesta 1962 peruskoulu-uudistukseen asti nimellä Pielisjoen yhteiskoulu.  Yksityinen oppikoulu toimi aluksi viisiluokkaisena ja sai laajentumisluvan 8-luokkaiseksi 1965. Vuonna 1974 koulun nimi muuttui Karsikon yläasteeksi. 1990-luvulla nimeksi tuli Pielisjoen koulu.
Koulun opetus siirrettiin syksystä 2019 Karsikosta Sirkkalassa sijaitsevaan koulukiinteistöön, joskin aluksi jouduttiin käyttämään myös vanhoja tiloja.
Kuvia vanhoista tiloista

Pielisjoen vanha koulu ulkoa.
Luokkahuone.
Rehtorin huone.
Liikuntasali.
Toisen kerroksen käytävää. Syksyllä 2019 oppilaat maalasivat seinään taidetta.
Toisen kerroksen käytävää tielle päin.
Rakennusta alettiin purkamaan syksyllä 2020.
Purkutyö valmistui saman vuoden joulukuussa.
Aiheesta muualla

Pielisjoen koulun kotisivut.
Juhanalan koulu lakkautetaan vuonna 2012 (30.5.2011, päivitetty 11.4.2012) (yle.fi)
Luettelo Aku Ankan taskukirjoista (126–150)

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Aku Ankan taskukirja -luettelot
|  1–25 |  26–50 |  51–75 |  76–100 |
|  101–125 |  126–150 |  151–175 |  176–200 |
|  201–225 |  226–250 |  251–275 |  276–300 |
|  301–325 |  326–350 |  351–375 |  376–400 |
|  401–425 |  426–450 |  451–475 |  476–500 |
|  501–525 |  526–550 |  |  |
|  Teemanumerot 1–25 |  Teemanumerot 1–25 |  Teemanumerot 26–54 |  Teemanumerot 26–54 |
|  Erikoisnumerot |  Erikoisnumerot | Taskarin parhaat | Taskarin parhaat |
| Taskarin sankarit | Taskarin sankarit | Taskarin tähtihetket | Taskarin tähtihetket |
|  Mini-taskarit |  Mini-taskarit |  In English |  In English |
Tämä on luettelo Aku Ankan taskukirjojen numeroista 126–150. Ne ilmestyivät alun perin vuosina 1990–1992.