stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Guirane N’Daw

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Guirane N’Daw
Syntymäaika: 24. huhtikuuta 1984 (ikä 40)
Syntymäpaikka: Rufisque, Senegal
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 189 senttimetriä
Seura
Seura: Saint-Étienne
Pelinumero: –
Junioriseurat
: Sochaux
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2002–2008 2008–2010 2009–2010 2010– 2011 | Sochaux Nantes → Saint-Étienne Saint-Étienne → Zaragoza | 122 (5) 32 (3) 34 (0) 5 (0) 9 (0) |
Maajoukkue
| 2005– | Senegal | 36 (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 24. toukokuuta 2011.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 26. tammikuuta 2011.
Guirane N’Daw (s. 24. huhtikuuta 1984 Rufisque, Senegal) on senegalilainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Zaragozaa, jossa hän on lainalla ranskalaisesta Saint-Étiennesta. Hän on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.
Seurajoukkueura

N’Daw aloitti uransa Sochauxista, pelaten aluksi seuran juniorijoukkueissa ja nousten sieltä edustusjoukkueeseen. Hän pelasi yhteensä yli 120 sarjaottelua kuuden pelaamansa kauden aikana joukkueessa. Vuonna 2008 N’Daw teki sopimuksen Nantesin kanssa.
Kaudeksi 2009–2010 hän siirtyi lainasopimuksella Saint-Étienneen, johon sisältyi myös osto-optio kauden jälkeen. Lopulta hyvin sujuneen lainakauden jälkeen N’Daw siirtyi pysyvällä siirrolla joukkueeseen.
24. tammikuuta 2011 N’Daw siirtyi loppukauden kestävällä lainasopimuksella espanjalaisseura Zaragozaan.
Aiheesta muualla

N'Dawn esittely Playerhistory.com-sivustolla (englanniksi)
Hautaniemi

Hautaniemi on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Eero Hautaniemi (s. 1965), yritysjohtaja
Harri Hautaniemi (s. 1989), laulaja, Seinäjoen tangomarkkinoiden tangokuningas 2024
Janne Hautaniemi (s. 1973), pikajuoksija
Katja Hautaniemi (o.s. Kangas, s. 1978), 7-ottelija ja korkeushyppääjä
Mikko Hautaniemi (s. 1989), salibandyn pelaaja
Päivi Hautaniemi (s. 1971), kiekonheittäjä.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Hamadi Jebali

| Hamadi Jebali |
| --- | --- |
 Hamadi Jebali vuonna 2012.
Tunisian väliaikainen pääministeri
 22. marraskuuta 2011 – 19. helmikuuta 2013  
Edeltäjä:  Béji Caïd Essebsi
Seuraaja:  Ali Laarayedh
Ennahdan puoluesihteeri
 1981–  
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. tammikuuta 1949 (ikä 75) Sousse, Ranskan Tunisia
Ammatti:  Insinööri
Tiedot
Puolue:  Ennahda
Uskonto:  sunnalaisuus
Hamadi Jebali (arab. حمادي الجبالي‎, Ḥammādī al-Jibālī; s. 12. tammikuuta 1949) on tunisialainen poliitikko ja islamistisen Ennahda-puolueen puoluesihteeri. Jebali valittiin Tunisian väliaikaseksi pääministeriksi marraskuussa 2011 hänen puolueensa parlamenttivaalien voiton jälkeen.
Jebali ilmoitti helmikuun 2013 alussa hajottavansa islamistisen Ennahda-puolueen hallituksen ja muodostavansa tilalle virkamieshallituksen rauhoittaakseen maassa oppositiojohtaja Chokri Belaidin murhan jälkeen puhjenneen kuohunnan. Jebali ilmoitti 19. helmikuuta eroavansa pääministerin tehtävästä epäonnistuttuaan uuden hallituksen muodostamisessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hamadi Jebali Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Tunisian pääministerit
Ben Ammar
Bourguiba
Ladgham
Nouira
Mzali
Sfar
Ben Ali
Baccouche
Karoui
al-Ghannuši
Essebsi (väliaikainen)
Jebali (väliaikainen)
Laarayedh
Jomaa
Essid
Chahed
Fakhfakh
Mechichi
Bouden
Käännös suomeksi
Hamada (maantiede)

Hamada Boavistassa Kap Verdellä
Hamada (arabiaksi, حمادة  ḥammāda) on vähähiekkainen, kivinen tasanko. Hamada tai hammada on avoin deflaatioalue josta tuuli on vienyt hienorakeisen aineksen mukaan ja jäljelle on jäänyt kalliota, isoja ja pieniä kiviä. Myös Länsi-Saharassa käytettävä termi reg, Itä-Saharassa serir, Australiassa gibber plain ja Taklimakan hiekka-aavikolla Saï tarkoittavat samankaltaista aavikkoa.
Ahaggar on alue Afrikassa Saharan autiomaan keskiosassa.
Hieno aines on poissa ja jäljellä on vain pieniä kiviä. Kuutio keskellä kuvaa on 1 sentin levyinen.
Mojaven aavikko. Pieniä, sileitä, tiiviisti olevia kiviä joiden päältä ja sivulta on tuuli vienyt hienon aineksen.
Aiheesta muualla

hammada Geography. Viitattu 8.7.2018.
Guipry-Messac

| Guipry-Messac (Gwipri-Mezeg) |
| --- | --- |
 Guipry-Messacin satama
 Guipry-Messac
 Koordinaatit: 47°49′32″N, 1°50′29″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bretagne
Departementti:  Ille-et-Vilaine
Arrondissementti:  Redon
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  92,0 km²
Väkiluku (2018):  7 034 
 – Väestötiheys:  76 as./km²
Kunnan numero:  35176
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Guipry-Messac (bretoniksi Gwipri-Mezeg) on kunta läntisessä Ranskassa Ille-et-Vilainen departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Vilainejoen varrella, noin 31 kilometriä Redonin kaupungista koilliseen.
Historia

Alueella on ollut asutusta jo neoliittisella aikakaudella, mistä on yhä nähtävillä Gréesin menhir ja Chevaleriesin linjaus. Keltit saapuivat alueelle 700–500 eaa. Vilainejoesta tuli tuolloin kahden kelttiheimon rajajoki. Joen vasemman puolen asuttivat namnetit ja oikean coriosolitesit. Roomalaiset saapuivat alueelle 56 eaa. Tätä seurasi lähes kolmensadan vuoden rauha, jolloin alueelle muodostui useita maatiloja. Samalta ajalta on peräisin myös satama, joka oli luonnollinen päätepiste Vilainejokea ylös purjehtiville laivoille. 500-luvulla alueelle muutti lisää kelttejä Britanniasta. He ottivat haltuun joen oikean rannan ja perustivat plou de Guipryn. Frankit miehittävät joen vasemman rannan. Tämä johti Messacin ja Guipryn kaupunkien jatkuvaan konfliktiin, joka kesti lähes kolme vuosisataa. Keskiajalla kaupunkien satamat kasvoivat merkittävästi suolakaupalla. 1500-luvulla ylävirralle rakennettiin sulut, jolloin laivoilla pääsi Rennesiin saakka. Tämä johti kaupan vähenemiseen kaupungeissa.
1. tammikuuta 2016 Guipry ja Messac yhdistyivät muodostaen uuden Guipry-Messacin kunnan.
Gréesin menhir
Vanha mylly
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Guipry-Messac Wikimedia Commonsissa
Hautapaikka

| --- | --- |
:  Määritelmä: hautausmaalta varattu paikka vainajan hautaamista varten 
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Hautapaikka. Katso hautapaikka Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
Harmaalinna

| Harmaalinna |
| --- | --- |
 Harmaalinnantietä Harmaalinnan kaupunginosassa.
Kaupunki:  Pori
Suuralue:  Itäinen Maa-Pori
Kaupunginosa nro:  40
Väkiluku:  1 257 (2013)
Postinumero(t):  28430
Harmaalinna on Porin kaupunginosa, joka sijaitsee Itä-Porissa lähellä Ulvilan rajaa. Idässä kaupunginosan rajana toimii Kokemäenjoki, eteläpuolella Porin ja Ulvilan kaupunkien raja. Pohjoisessa alue rajoittuu Valtatie 11:een ja lännessä Ulvilantiehen. Harmaalinnan naapurikaupunginosat ovat pohjoisessa Metallinkylä ja lännessä Kartano. Etelässä on Ulvilan kaupunginosa Uotila.
Kaupunginosa on suurelta osin omakoti- ja rivitaloasutusta. Kaupunginosa on yksi Porin uusimmista, sillä sen ensimmäiset asuinrakennukset on rakennettu 1980-luvulla. Harmaalinnan alue on osa entistä Koiviston kartanoa, josta se erotettiin vuonna 1910 yhdessä Kartanon ja Koiviston kylän eli nykyisen Vanhakoiviston kanssa.
Aiheesta muualla

Harmaalinna Pori-tiedossa (poritieto.com)
Porin kaupunginosat
1. Linna | 2. Teljä | 3. Malminpää | 4. Karhunpää | 5. Itätulli | 6. Päärnäinen | 7. Aittaluoto | 8. Isosanta | 9. Riihiketo | 10. Tiilinummi | 11. Tiilimäki | 12. Uusikoivisto | 13. Kuninkaanhaka | 14. Herralahti | 15. Tupala | 16. Koivula | 17. Kalaholma | 18. Isojoenranta | 19. Sunniemenranta | 20. Koivistonluoto | 21. Karjaranta | 22. Käppärä | 23. Musa | 24. Tikkula | 25. Vähärauma | 26. Liinaharja | 27. Liikastenmäki | 28. Tuorsniemi | 29. Pietniemi | 30. Ulasoori | 31. Leppäkorpi | 32. Isomäki | 33. Tiiliruukki | 34. Kyläsaari | 35. Uusiniitty | 36. Pihlava | 37. Rieskala | 38. Metsämaa | 39. Enäjärvi | 40. Harmaalinna | 41. Kartano | 42. Impola | 43. Vanhakoivisto | 44. Väinölä | 45. Metallinkylä | 46. Mikkola | 47. Sampola | 48. Paratiisinmäki | 49. Luotsinmäki | 50. Murtosenmutka | 51. Ruosniemi | 52. Toejoki | 53. Pormestarinluoto | 54. Hyvelänviiki | 55. Lotskeri | 56. Hyvelä | 57. Kirjurinluoto | 58. Hanhiluoto | 59. Hevosluoto | 60. Yyteri | 61. Kaanaa | 62. Uniluoto | 63. Karhuluoto | 64. Herrainpäivät | 65. Mäntyluoto | 66. Kirrinsanta | 67. Kaanaankorpi | 68. Huvilaranta | 69. Viikinäinen | 70. Raatimiehenluoto | 71. Reposaari | 72. Parkkiluoto | 73. Tahkoluoto | 74. Isokatava | 75. Vähäkatava | 76. Tyltty | 77. Lukkarinsanta | 78. Tuulikylä | 79. Paarnoori | 80. Honkaluoto | 81. Finpyy | 82. Lahdenmaa | 83. Hakalanvainio | 84. Länsimetsä | 85. Mäntylä | 86. Palstakallio | 87. Lehtola | 88. Kotometsä | 89. Klasipruuki | 90. Perko | 91. Susikoski | 92. Salaplakkari
Harry Jansson

Harry Jansson maaliskuussa 2023.
Harry Jansson (s. 4. lokakuuta 1959) on ahvenanmaalainen poliitikko, joka edustaa Ahvenanmaan keskustaa. Jansson loikkasi keskustaan keväällä 2009 separatistisesta Ahvenanmaan tulevaisuus -puolueesta. Hän on istunut Ahvenanmaan maakuntapäivillä vuodesta 2007. Vuoden 2011 maakuntapäivävaaleissa hän ei tullut uudelleenvalituksi, mutta pääsi  varaedustajaksi.
Aiheesta muualla

Profiili maakuntapäivien sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Halolankallion kalliomaalaus

| Halolankallion kalliomaalaus> Sijainti |
| --- | --- |
 Halolankallion kalliomaalaus
Koordinaatit:  64°9′42.3541″N, 28°14′32.9375″E
Valtio:  Suomi
Historia
Tyyppi:  kalliomaalaus
Huippukausi:  esihistoria
Kaupunki:  Sotkamo
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Halolankallion kalliomaalaus sijaitsee Sotkamossa Kainuussa. Kalliomaalaus on todettu esihistorialliseksi, mutta sen ajoitus on avoin.
Kallio ja sen sijainti

Kalliomaalaus sijaitsee Nuasjärven itäosassa Mujehoulunjoen suussa, mistä järvelle pistää esiin Tikkalanniemi. Niemen rantakallio on pahoin halkeillut ja maalaus sijaitsee lounaaseen aukeavassa seinämässä, joka kaartuu hieman maalauksen ylle. Kohde sijaitsee noin neljän kilometrin päässä Vuokatista ja sen hiihtokeskuksesta.
Maalaus

Maalauksen ainoa kuvio esittää ihmishahmoa, joka on 13 senttimetriä pitkä ja 15 leveä, ja se sijaitsee noin metrin korkeudella järven pinnasta. Ihminen ojentaa oikean kätensä suoraksi alaviistoon sivulle ja riiputtaa vasenta kättään alaspäin. Kädet eivät näytä päättyvän, vaan niihin on lisätty jotakin, mitä ei enää hahmota. Oikea käden jatkeeksi on maalattu heikosti erottuvaa punaväriä, jonka alla olisi kaksi punaväripistettä. Lyhyet jalat ovat haara-asennossa. Pää on maalattu soikeaksi. Punaväri peittyy osittain tummanharmaan jäkälän alle.
Heikki Mäkelä (teatteriohjaaja)

Heikki Mäkelä (19. joulukuuta 1943 Tampere – 8. kesäkuuta 2023 Helsinki) oli suomalainen teatterinjohtaja ja dramaturgi.
Mäkelä valmistui teatterikoulun korkeakouluosastosta ohjaajaksi vuonna 1970, jonka jälkeen toimi vaihtelevissa teatterikoulun tehtävissä sekä johti sen täydennyskoulutuskeskusta 1983–1986. Hän toimi teatterinjohtajana muun muassa Teatteri Pienessä Suomessa, Joensuun kaupunginteatterissa 1991–1996 ja Kuopion kaupunginteatterissa 1996–2001. Mäkelä kuului Teatterin Tiedotuskeskuksen raatiin, joka valitsi muun muuassa suomalaisnäytelmä Punahaukan ehdolle vuoden 2006 Pohjoismaisen näytelmäkirjailijapalkinnon saajaksi.
Guipúzcoa (1729)

| Guipúzcoa |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Pasajes
Laskettu vesille:  1729
Palveluskäyttöön:  19. elokuuta 1731
Poistui palveluskäytöstä:  uponnut 25. huhtikuuta 1741
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 120 t (arqueo)
Pituus:  43,89 m (köli)
Leveys:  14,63 m
Syväys:  7,32 m
Aseistus
Aseistus:  alempi tykkikansi: 26 × 18 naulan tykkiä ylempi tykkikansi: 28 × 18 naulan tykkiä puoli- ja etukansi: 12 × 8 naulan tykkiä
Guipúzcoa oli Espanjan laivaston vuonna 1731 palvelukseen otettu kaksikantinen 66-tykkinen linjalaiva.
Valmistus

Alus tilattiin Pasajesista. Alus laskettiin vesille 1729 ja otettiin palvelukseen 19. elokuuta 1731.
Haiyr

| Хайыр |
| --- | --- |
Valtio:  Venäjän federaatio
Tasavalta:  Sahan tasavalta
Ulus:  Ust-Janskin ulus
Kunta:  Omoloin kansallinen nasleg
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2001):  494
Aikavyöhyke:  UTC+10 (MSK+7)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Haiyr (ven. Хайыр) eli Xajyr (jak. Хайыр) on Omoloin kansallisen naslegin (kunnan) keskuskylä Ust-Janskin ulusissa Sahan tasavallassa. Haiyr sijaitsee Omoloijoen keskijuoksulla, 463 kilometriä uluusin keskuksesta Deputatskista luoteeseen.
Haiyrissä on peruskoulu, klubi, kauppa ja terveyskeskus.
Harald Oxe

Harald Erik Oxe (14. joulukuuta 1628 Järpås – 1689) oli ruotsalainen aatelinen ja maaherra. Hän toimi Turun ja Porin läänin maaherrana vuosina 1666–1682 sekä lyhyen aikaa Viipurin ja Savonlinnan läänin maaherrana vuonna 1667.
Lidköpingin Järpåsissa syntynyt Oxe oli vuonna 1645 Magnus Gabriel De la Gardien mukana Ranskassa tämän toimiessa suurlähettiläänä. Ruotsiin palattuaan hän oli seremoniamestarina kuningatar Kristiinan ja kuningas Kaarle X Kustaan hoveissa. Lokakuussa 1666 Oxe nimitettiin Turun ja Porin läänin maaherraksi tehtävää väliaikaisesti hoitaneen Ernest Johann Creutzin seuraajaksi. Seuraavan vuoden maaliskuussa hänet siirrettiin Viipurin ja Savonlinnan läänin maaherraksi, mutta Oxe sai jo muutaman viikon kuluttua luvan palata vanhaan virkaansa Turkuun.
Harald Oxe avioitui vuonna 1671 myös Turun ja Porin maaherrana toimineen amiraali Lorentz Creutzin tyttären Elsan kanssa. Heidän kahdesta pojastaan vanhempi, 1674 syntynyt Lorentz Erik Oxe, joutui pakenemaan maasta vuonna 1691 tapettuaan erään rengin. Hän päätyi myöhemmin everstiksi ja kamariherraksi Pfalz-Neuburgin hallitsijan Kaarle III:n hoviin.
Oxe kuoli vuonna 1689 ja hänet haudattiin seuraavana keväänä Järpåsin kirkkoon.
Harry Jansson (luistelija)

Gustav Harry Jansson (Jangneus) (4. kesäkuuta 1916 Tukholma, Ruotsi – 11. maaliskuuta 2002 Uppsala) oli ruotsalainen pikaluistelija 1940-luvulla.
Jansson oli yksi 1940-luvun parhaista ruotsalaisista pikaluistelijoista. Hänen uransa alkoi hieman ennen maanmiestään Åke Seyffarthia, josta tuli 1940-luvun ruotsalainen pikaluistelun ykkösnimi. Janssonin rinnalla Göthe Hedlund oli toinen vahva ruotsalainen pikaluistelunimi.
Toisen maailmansodan takia kansainvälisiä kilpailuja ei järjestetty. Vuosittaiset kansainväliset kisat Davosissa tosin olivat helmikuun alussa ohjelmassa. Niissä hän teki vuosina 1941 ja 1942 omia ennätyksiään useilla matkoilla. Jansson ehti osallistua EM-kisoihin helmikuussa 1939 sijoittuen yhteispisteissä viidenneksi. Talvella 1946 järjestettiin sodan jälkeen ensimmäiset kansainväliset kilpailut. Jansson oli mukana helmikuussa 1946 järjestetyissä epävirallisissa MM-kilpailuissa Oslossa sijoittuen viidenneksi.
Vuonna 1948 järjestettiin St. Moritzissa talviolympialaiset. Jansson sijoittui 1 500 metrillä viidenneksi, 5 000 metrillä neljänneksi häviten maanmiehelleen Hedlundille pronssimitalin yhdellä kymmenyksellä ja 10 000 metrillä kahdeksanneksi maanmiehensä Seyffarthin voittaessa kultaa.. Olympialaisten jälkeen Helsingissä pidetyissä MM-kisoissa Jansson oli yhteispisteissä kahdeksas.
Pikaluistelun lisäksi Jansson kilpaili Seyffarthin lailla ratapyöräilyssä kesäkausina saavuttaen lajissa maansa mestaruuksia.
Uransa Jansson lopetti kaudella 1950. Hän ei enää kausilla 1949 ja 1950 ollut mukana kansainvälisissä mestaruuskilpailuissa.
Henkilökohtaiset ennätykset

500 metriä: 42,5 (29. tammikuuta 1942, Davos)
1 000 metriä: 1.30,5 (2. helmikuuta 1941, Davos)
1 500 metriä: 2.15,5 (29. tammikuuta 1942, Davos)
3 000 metriä: 5.00,0 (21. helmikuuta 1946, Helsinki)
5 000 metriä: 8.32,9 (3. helmikuuta 1941, Davos)
10 000 metriä: 17.46,71 (10. helmikuuta 1946, Oslo)
Jansson piti sotien jälkeen keväällä 1945 nimissään vielä maansa pikamatkojen eli 500 ja 1 000 metrin ennätyksiä.
Harald Petersen

| Harald Petersen> Tanskan puolustusministeri |
| --- | --- |
 Erik Eriksenin hallitus 30. lokakuuta 1950 – 30. syyskuuta 1953  
Edeltäjä:  Rasmus Hansen
Seuraaja:  Rasmus Hansen
 Knud Kristensenin hallitus 7. marraskuuta 1945 – 13. marraskuuta 1947  
Edeltäjä:  Ole Bjørn Kraft
Seuraaja:  Rasmus Hansen
Kansankäräjäedustaja
 1943–1950  
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. lokakuuta 1893 Møn, Tanska
Kuollut: 16. tammikuuta 1970 (76 vuotta) Hellerup, Tanska
Tiedot
Puolue:  Venstre
Harald Petersen (27. lokakuuta 1893 – 16. tammikuuta 1970) oli tanskalainen Venstren poliitikko, joka toimi Tanskan puolustusministerinä vuosina 1945–1947 ja 1950–1953.
Haramayan yliopisto

| Haramayan yliopisto> Haramaya University |
| --- | --- |
  
 Haramayan yliopistoalueen portti.
Perustettu:  1952
Tyyppi:  julkinen
Henkilökunta:  lähes 7 000 (kaikkiaan)
Opiskelijoita:  runsas 30 300
Sijainti:  Dire Dawa (osoite: P.O. Box 138, Dire Dawa, Ethiopia) ja Harar,  Etiopia
Sivusto:  www.haramaya.edu.et
Haramayan  yliopisto (engl. Haramaya University, lyhennys HU) on Etiopian Dire Dawan kaupungin Haramayassa toimiva julkinen yliopisto. Se on perustettu vuonna 1952 alkujaan yhdysvaltalaisen Oklahoman osavaltionyliopiston avustuksella etiopialaiseksi maatalouskorkeakouluksi (engl. Imperial Ethiopian College of Agricultural and Mechanical Arts, lyh. IECAMA).
Lokakuussa 1952 Jumman maatalous- ja tekninen koulun ensimmäisellä kurssilla aloitti kahdeksankymmentä opiskelijaa. Heistä 19 valmistui elokuussa 1953, ja he jatkoivat opintojaan maatalouskorkeakoulussa (IECAMA). Lukuvuoden 1956/57 lopussa 11 opiskelijaa sai alemman korkeakoulututkinnon (B.Sc.) yleisen maatalouden alalta. 1960-luvun alussa opetustarjontaa monipuolistettiin. Vuoteen 1963 saakka IECAMA-maatalouskorkeakoulu oli riippuvainen Oklahoman osavaltionyliopistosta, mutta itsenäistyi vähitellen ja vuonna 1968 IECAMA siirtyi hallinnollisesti Addis Abeban yliopiston alaisuuteen. Nimeksi muutettiin Alemayan maatalouskorkeakoulu (Alemaya College of Agriculture). Opetustarjontaa laajennettiin kotitalouden, luonnontieteen opettajakoulutuksen ja täydennysopintojen tarjonnalla. Alemman korkeakoulututkinnon jälkeiset maisterivaiheen opinnot käynnistettiin lukuvuonna 1979-1980. Korkeakoulu laajennettiin Alemayan maatalousyliopistoksi (1985) ja täydentyi metsätieteellisellä tiedekunnalla (1987). Kasvatustieteellisen ja terveystieteellisen tiedekunnan perustamisen seurauksena yliopisto nimettiin Alemayan yliopistoksi. 2000-luvulla perustettiin useita uusia tiedekuntia. Helmikuussa 2006 yliopisto sai nykynimensä.
Yliopistolla on kampukset Dire Dawan Haramayassa ja Hararissa. Yliopistoa käy noin 30 355 opiskelijaa. Henkilökuntaan kuuluu kaikkiaan 6 996 ihmistä (2021).
Espanjalainen Webometrics-yliopistorankingissa Haramayan yliopisto ylsi  Afrikan yliopistojen 116. sijalle ja maailmanlistan sijalle 3 487 (tammikuun 2021 yliopistolistauksen mukaan). Ethiopian yliopistoista se oli tämän listan mukaan 6. sijalla, edellään Addis Abeban yliopisto, Mekellen yliopisto,  
Bahir Darin yliopisto, Jimman yliopisto ja Gondarin yliopisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haramayan yliopisto Wikimedia Commonsissa
Haramaya University (englanniksi) (4icu.org)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:University of Haramaya
Käännös suomeksi
Hans Jacob Sparre

| Hans Jacob Sparre |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. marraskuuta 1861 Nore, Norja
Kuollut: 2. kesäkuuta 1937 (75 vuotta) Vestre Aker, Norja
Ammatti:  arkkitehti
Hans Jacob Sparre (18. marraskuuta 1861 Nore – 2. kesäkuuta 1937 Vestre Aker) oli norjalainen arkkitehti, joka tunnetaan erityisesti Norjan korkeimman oikeuden talon suunnittelijana.
Norjan korkein oikeus
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hans Jacob Sparre Wikimedia Commonsissa
Hefaistion

Hefaistion ja Aleksanteri Suuri.
Hefaistion (m.kreik. Ἡφαιστίων, Hēfaistiōn, lat. Hephaestion; n. 356 eaa. – syksy 324 eaa.) oli makedonialainen aristokraatti, Amyntorin poika. Arrianoksen mukaan hän syntyi Makedonian pääkaupungissa Pellassa. Hänet tunnetaan Aleksanteri Suuren läheisimpänä ystävänä, toisena komentojärjestyksessä ja mahdollisesti Aleksanterin rakastajana. On mahdollista, että Aleksanteri ja Hefaistion tapasivat Miezassa ollessaan Aristoteleen oppilaana muiden ylhäisöön kuuluneiden poikien kanssa. Aristoteles kirjoitti Hefaistionille joukon kirjeitä, joten he ovat tavanneet ja olleet yhteyksissä toisiinsa.
Hefaistion seurasi Aleksanterin mukana, kun tämä valloitti Persian valtakunnan. Aleksanterin ja Hefaistionin ystävyyttä korostetaan monessa lähteessä. Muun muassa he uhrasivat yhdessä Troijassa. Tunnettu anekdootti kertoo, että Issoksen taistelun jälkeen Dareios III:n vaimo Statira luuli Hefaistionia Aleksanteriksi ja kumarsi tämän edessä. Issoksen jälkeen Hefaistion johti muun muassa Aleksanterille antautuneiden foinikialaisten laivastoa. Ennen Gaugamelan taistelua Hefaistion nimitettiin yhdeksi Aleksanterin seitsemästä henkivartijasta (somatofylakes).
Vuonna 330 eaa. Hefaistion ja Krateros saivat jakaa makedonialaisen toveriratsuväen komennon. Tähän asti Filotas oli johtanut ratsuväkeä, mutta hänet teloitettiin epäiltynä salajuonesta. Kraterosta pidettiin yleisesti yhtenä parhaista makedonialaisupseereista. Hefaistionilla taas ei ollut yhtä paljon kokemusta. Hefaistionia ja Kraterosta kuvaillaan usein niin että Hefaistion rakasti Aleksanteria, Krateros taas rakasti kuningasta.
Kun armeija palasi Intian sotaretkeltään, järjesti Aleksanteri suuret häät Susassa. Tärkeimmät makedonialaiset upseerit menivät naimisiin persialaisten aristokraattien tyttärien kanssa. Hefaistion nai Dareios III:n tyttären Drypetisin.
Hefaistion kuoli Ekbatanassa lokakuussa 324 eaa. Aleksanteri suri suuresti ystäväänsä. Plutarkhoksen mukaan Aleksanteri Hefaistionin kuoleman jälkeen  leikkautti kaikkien hevosten ja muulien harjat, revitytti kaupunkien muurien rintavarustuksia, ristiin naulitsi syyttömän lääkärin, kielsi kaikki säveltaiteelliset esitykset, aloitti sodan kossaialaisten heimoa vastaan ja aikoi rakennuttaa tälle valtavan mausoleumin, jota kuitenkaan ei ehditty rakentaa ennen kuin Aleksanteri itse kuoli vuonna 323 eaa.
Erään teorian mukaan Amfipoliin niin kutsuttu Kastán hauta olisi Hefaistionin hauta. Tämä perustuu ennen kaikkea haudasta löydetystä monogrammista tehtyyn tulkintaan, jonka mukaan kyseessä olisi Hefaistionin monogrammi.
Hammasproteesi

Irrotettava kokoproteesi.
Osaproteesi.
Hammasproteesilla (puhekielessä usein tekohampaat) tarkoitetaan omia hampaita, menetettyä luuta ja suun alueen pehmytkudoksia korvaavaa suussa kiinteästi tai irrotettavasti olevaa laitetta. Proteesin tarkoituksena on mahdollistaa syöminen ja puhuminen. Proteesin tulisi myös olla esteettinen, palauttaa kasvojen muoto ja tarvittaessa tukea kasvojen pehmytkudoksia.
Irrotettavat proteesit

Irrotettavat proteesit ovat osaproteeseja, kokoproteeseja tai peittoproteeseja. Nämä voidaan vielä jakaa levyproteeseihin tai rankaproteeseihin. Levyproteesit ovat yleensä akryylimuovista valmistettuja ja niiden kiinnipitävänä voimana ovat adheesio sekä suun lihaksiston automaattinen ja tahdonvarainen toiminta tai osaproteesien kohdalla yleisesti mekaaninen pinnekiinnitys. Pinteet kiinnittyvät suussa jäljellä oleviin omiin hampaisiin. Rankaproteesit ovat useimmiten metallirunkoisia osaproteeseja, joissa on ns. satulaosat akryylimuovia ja niiden kiinnipysyminen perustuu pääosin kromi-koboltti -metallirungon yhteydessä oleviin valettuihin tai taivutettuihin pinteisiin. Rankaproteesit ovat yleensä rakenteeltaan sirompia, koska käytetty metallirunko on vahvempi ja ohuempi kuin akryylilevy. Rankaproteesi on helpompi puhdistaa omatoimisesti kuin akryylinen proteesi. Peittoproteesin kiinnitys perustuu leukaluuhun ruuvattuihin implantteihin tai proteesin alle jääviin omien hampaiden jäännöksiin, jotka on peitetty esim. kullalla tai amalgaamilla (ns. hammaskappa).