stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Puolan kansallispuistoista

Puolassa on 23 kansallispuistoa, jotka edustavat 1 % maan pinta-alasta (noin 3 200 neliökilometriä). Vanhin kansallispuisto, Białowieża, perustettiin jo vuonna 1932, ja se on tunnetuin kaikista puistoista. Se on listattu Unescon maailmanperintökohteeksi. Alueella asuu maailman suurin eurooppalaisten biisonien populaatio, ja siellä tavataan  myös villisikoja, hirviä, peuroja ja susia.
| Nimi | Perustettu | Pinta-ala (km²) | Opastuskeskuksen sijainti | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Babia Góran kansallispuisto | 1954 | 33,92 | Zawoja |  |  |
| Białowieżan kansallispuisto | 1932 | 105,173 | Białowieża |  | Unescon maailmanperintökohde |
| Biebrzan kansallispuisto | 1993 | 592,23 | Osowiec-Twierdza |  |  |
| Bieszczadyn kansallispuisto | 1973 | 292,02 | Ustrzyki Górne |  |  |
| Bory Tucholskien kansallispuisto | 1996 | 46,13 | Charzykowy |  |  |
| Drawan kansallispuisto | 1990 | 114,41 | Drawno |  |  |
| Gorcen kansallispuisto | 1981 | 70,28 | Poręba Wielka |  |  |
| Gór Stołowychin kansallispuisto | 1993 | 63,4 | Kudowa Zdrój |  |  |
| Kampinosin kansallispuisto | 1959 | 385,44 | Izabelin |  |  |
| Karkonoszen kansallispuisto | 1959 | 5575 | Jelenia Góra |  |  |
| Maguran kansallispuisto | 1995 | 194,39 | Krempna |  |  |
| Narewn kansallispuisto | 1996 | 73,5 | Kurowo |  |  |
| Ojcówin kansallispuisto | 1956 | 21,46 | Ojców |  |  |
| Pieninyn kansallispuisto (Puola) | 1932 | 23,364 | Krościenko nad Dunajcem |  |  |
| Poleskin kansallispuisto | 1990 | 97,64 | Urszulin |  |  |
| Roztoczen kansallispuisto | 1974 | 84,83 | Zwierzyniec |  |  |
| Słowińskin kansallispuisto | 1967 | 327,44 | Smołdzino |  |  |
| Świętokrzyskin kansallispuisto | 1950 | 76,26 | Bodzentyn |  |  |
| Tatran kansallispuisto | 1954 | 211,64 | Zakopane |  |  |
| Wartan jokisuiston kansallispuisto | 2001 | 80,38 | Chyrzyno |  |  |
| Wielkopolskan kansallispuisto | 1957 | 75,84 | Jeziory |  |  |
| Wigryn kansallispuisto | 1989 | 149,88 | Krzywe |  |  |
| Wolinin kansallispuisto | 1960 | 109,37 | Międzyzdroje |  |  |
Käännös suomeksi
Pavel Posád

Pavel Posád vuonna 2020.
Pavel Posádin vaakuna
Pavel Posád (s. 28. kesäkuuta 1953) on tšekkiläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Brnon hiippakuntaan Josef Vrana 26. kesäkuuta 1977, ja hänet nimitettiin Litoměřicen hiippakunnan johtoon 24. joulukuuta 2003. Piispaksi vihkiminen seurasi 28. helmikuuta 2004. Pääkonsekraattorina toimi Miloslav Vlk, jota avustivat Jan Graubner ja Josef Koukl.
Posád sai 26. tammikuuta 2008 nimityksen České Budĕjovicen vihkipiispaksi ja Poetoviumin titulaaripiispaksi.
Jan Vokál

Jan Vokal (2011)

Jan Vokál (s. 25. syyskuuta 1958) on tšekkiläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki Hradec Královén hiippakuntaan diakoniksi Jaroslav Škarvada 5. heinäkuuta 1988 ja papiksi paavi Johannes Paavali II 28. toukokuuta 1989. Vokál sai nimityksen Hradec Královén piispaksi 3. maaliskuuta 2011, ja hänet asetettiin tähän virkaan 14. toukokuuta. Piispaksi vihkiminen suoritettiin 7. toukokuuta 2011 Tarcisio Bertonen toimiessa pääkonsekraattorina sekä Dominik Dukan ja Erwin Josef Enderin avustaessa.
Japani ensimmäisessä maailmansodassa

Paleoliittinen kausi
Jōmon-kausi
Yayoi-kausi
Yamato-kausi
Kofun-kausi
Asuka-kausi
Nara-kausi
Heian-kausi
Kamakura-kausi
Kenmu-restauraatio
Muromachi-kausi
Nanboku-chō-kausi
Sengoku-kausi
Azuchi-Momoyama-kausi
Nanban-kaupan kausi
Edo-kausi
Bakumatsu
Meiji-kausi
Taishō-kausi
Japani I maailmansodassa
Shōwa-kausi
Miehitetty Japani
Heisei-kausi
Reiwa-kausi
Japani osallistui ensimmäiseen maailmansotaan keskusvaltojen vastaisessa liittoutumassa, mutta ajaakseen omia etujaan Aasiassa eikä puolustaakseen ympärysvaltoja. Se julisti sodan Saksan keisarikunnalle elokuussa 1914 ja vaati itselleen Saksan Kiinasta vuokraamia alueita. Qingdao oli tärkeä Saksan laivastotukikohta Kaukoidässä. Kaksikymmentätuhatta japanilaista sotilasta rantautui Longkouhun ja hyökkäsi sieltä Qingdaoon. Japani hankki haltuunsa alueen rautatiet ja hallitsi pian entisiä saksalaisalueita täysin.
Seuraavana vuonna Japani esitti Kiinalle niin kutsutut 21 vaatimusta, jotka olisivat käytännössä toteutuessaan tehneet Kiinasta Japanin vasallivaltion. Se olisi taannut Japanille Kiinan rannikkojen hallinnan, Port Arthurin vuokralle 99 vuodeksi ja oikeuden asuttaa miljoonia kansalaisiaan Mantšuriaan ja Mongolian sisäosiin. Vaatimuksia lievennettiin kahteen otteeseen, ja lopulta Kiina, tietäen että se ei pärjäisi Japanille täysimittaisessa sodassa, suostui myönnytyksiin. Yhdysvaltalaiset ja britit tukivat Kiinaa lievennysvaatimuksissa, koska tiesivät ja pelkäsivät Japanin havittelevan Tyynenmeren herruutta.
Qingdaon jälkeen Japanin laivasto valtasi saksalaisilta näiden Tyynenmeren tukikohdat Marshallsaarilla ja Carolinesaarilla. Japanilaiset laivat saattoivat ympärysvaltojen miehistönkuljetusaluksia myös Intian valtamerellä. Ne partioivat Kaukoidässä vuoteen 1917 ja auttoivat brittejä tukahduttamaan Singaporen kapinan 1915. Vuonna 1917 neljätoista hävittäjää siirrettiin Maltalle, missä ne suojasivat saattueita sukellusveneiltä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Japani ensimmäisessä maailmansodassa Wikimedia Commonsissa
František Radkovský

František Radkovskýn vaakuna
František Radkovský (s. 3. lokakuuta 1939 Třešť) on tšekkiläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 27. kesäkuuta 1970 ja nimitettiin Prahan arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Aggarin titulaaripiispaksi 17. maaliskuuta 1990. Piispaksi vihkiminen seurasi 7. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi František Tomášek, jota avustivat Jan Lebeda ja Antonín Liška.
Radkovský sai 31. toukokuuta 1993 nimityksen Plzeňin piispaksi.
Hylemorfismi

Hylemorfismi eli hylomorfismi (m.kreik. ὕλη, hylē, 'aine' + μορφή, morfē, 'muoto') on filosofinen teoria, jonka mukaan kaikki kappaleet koostuvat aineesta ja muodosta.
Hylemorfismissa aine ja muoto muodostavat ykseyden, jossa ainetta ei ole olemassa ilman muotoa, eikä muotoa ilman ainetta. Puhdasta ainetta sen enempää kuin puhdasta muotoakaan ei voida havaita. Ainoastaan järki voi käsittää ne abstrahoimalla muodon aineesta tai aineen muodosta.
Ajatus on peräisin antiikin filosofiasta, jossa tunnetuimpana hylemorfismia kannatti Aristoteles. Ajatusta kehitettiin edelleen keskiajan skolastiikassa, jossa hylemorfismia sovellettiin kristinuskoon, esimerkiksi ehtoollisen transsubstantiaatio-oppiin.
Antiikin filosofiassa > Aristotes

Aristoteles hylkäsi Platonin ideaopin ja korvasi sen omalla teoriallaan substantiaalisista ja aksidentaalisista muodoista. Aristoteleen mukaan jokainen substanssi voidaan jakaa kahtia aineeseen ja muotoon. Esimerkiksi pronssinen patsas voidaan jakaa aineeseen (pronssi) ja muotoon (patsaan muoto). Itsessään pronssi on potentiaalisesti patsas; siitä tulee aktuaalisesti patsas, kun se saa patsaan muodon.
Olion muoto antaa oliolle sen luonnon. Muotoa vailla oleva aine – prima materia – on puhdasta potentiaalisuutta ilman mitään erityisiä ominaisuuksia; näin se on pelkkä käsite, eikä voi olla olemassa todellisuudessa. Kaikkein perustavimpia muotoja ovat neljän klassisen alkuaineen muodot. Ne ovat jakamattomia ja yksinkertaisimpia olemassa olevia. Alkuaineet organisoituvat erilaisiksi monimutkaisemmiksi muodoiksi, moninaisiksi olioiksi.
Aristoteleen mukaan luonto on tarkoituksenmukainen. Aine on olemassa saadakseen muodon; potentiaali on olemassa aktualisoituakseen. Kun asia on saanut täyden muotonsa, voimme sanoa, että sen tulee suorittaa niitä toimintoja jotka sen muoto antaa sille. Mitä kauemmaksi olio erkaantuu muodostaan, sitä huonommin se menestyy tarkoituksessaan. Aristoteleen maailma oli näin teleologinen – siinä jokaisella asialla oli objektiivinen tarkoituksensa. Olion tarkoituksena oli toteuttaa ne toiminnot, jotka sen muoto sille antaa.
Aristoteleen mukaan elävän olennon sielu on sen muoto. Elävä olento on kokoelma ainetta, joka on järjestynyt niin, että sen järjestys pitää itseään yllä.
Antiikin filosofiassa > Hylemorfismi ja mekanismi

Hylemorfismi voidaan nähdä vaihtoehtona mekanistisille eli puhtaan aineellisille selityksille siitä, kuinka muutos tapahtuu. Aineellinen todellisuuskäsitys pyrkii selittämään kaikki tapahtumat edeltävien tapahtumien ketjun (josta Aristoteles käytti nimitystä aikaansaava syy) seurauksena, ilman vetoamista mihinkään päämäärään tai tarkoitukseen. Tämän näkemyksen mukaan kun sanomme, että tammenterho ”tavoittelee” tammen muotoa, viittaamme vain siihen, kuinka yhdellä tavalla järjestetty aine (tammenterho) muotoutuu edeltävien syiden seurauksena uudenlaiseksi aineen järjestykseksi (tammi). Tammen muoto on vain pelkkä abstraktio, joka on pohjimmiltaan tarpeeton tammenterhon kasvun selittämiseksi.
Hylemorfismin mukaan termi ”tammi” vastaa objektiivista todellisuutta, jossa on kausaalisia voimia. Kun tammenterho kasvaa tammeksi, se ”pyrkii” kohti tammen muotoa. Termin ”tammi” merkitys on olemassa objektiivisena päämääränä, joka vetää ainetta itseään kohti.
Antiikin filosofiassa > Hylemorfismi muutoksen selittäjänä

Aristoteles näki hylemorfismin parhaana tapana selittää muutos. Määritelmän mukaan muutosta tapahtuu silloin, kun yhdestä asiasta tulee toista. Mutta jos yhden asian täytyy ”tulla” toiseksi, silloin näillä kahdella asialla täytyy olla jotain yhteistä. Jos tammenterholla ja tammella ei ole mitään yhteistä, tällöin tammenterho ei muutu tammeksi; sen sijaan jossain vaiheessa tammenterho katoaa ja tammi ilmestyy. Koska tammenterho ilmeisesti kuitenkin muuttuu tammeksi, tammenterhon ja tammen täytyy jakaa joku alla oleva prinsiippi, joka ei muutu vaan pysyy samana muutoksen tapahtuessa. Aristoteleen mukaan tämä oli aine. Samaan aikaan tuli olla jotain, mitä tammenterholla ja tammella ei ollut yhteistä, prinsiippi joka saa muutoksen aikaan. Aristoteleen mukaan tämä oli muoto. Aristoteleen järjestelmässä muutos tapahtuu, kun aine menettää yhden muodon ja saa toisen muodon.
Antiikin filosofiassa > Liikkumaton liikuttaja

Aristoteleen mukaan suurimmassa osassa olioita muoto tarvitsee ainetta yhtä paljon kuin aine tarvitsee muotoa. Ihmisyyden muoto ei voi olla olemassa itsekseen; se tarvitsee olemassaoloonsa yksittäisiä ihmisiä. Aristoteles kuitenkin päätteli, että tulee olla olemassa perimmäinen syy kaikelle liikkeelle, ja sen tulee olla puhdasta muotoa. Tämä olento ei tarvitse ainetta, koska se ei ole muodon yksittäinen ilmentymä; sen sijaan se on ideaali muoto, jota kohti kaikki muut olennot pyrkivät. Näin se on kaikkeuden ”liikkumaton liikuttaja”: kaikki asiat saavuttavat täydellisyyden siinä määrin kun ne saavuttavat tämän olennon täydellisyyden.
Aristoteleen mukaan tähti­tieteelliset syyt viittasivat siihen, että olisi olemassa joko 47 tai 55 liikkumatonta liikuttajaa. Sen sijaan monien myöhempien filosofien mukaan sellaisia oli vain yksi. Monet keskiaikaiset juutalaiset, kristityt ja islamilaiset filosofit sovelsivat aristoteelista ajatusta liikkumattomasta liikuttajasta ajatukseen Jumalasta.
Antiikin filosofiassa > Myöhempi antiikin filosofia

Stoalaiset olivat materialisteja ja hylkäsivät sekä Sokrateen että Aristoteleen ajatukset. He kehittivät oman kategoriaoppinsa, ennen kaikkea välttyäkseen viittaamasta aineettomiin muotoihin.
Plotinos herätti ideaalien muotojen ajatuksen uudelleen henkiin uusplatonismissa. Hän katsoi aineen olevan tyhjää avaruutta tai olemassaolon puhdasta mahdollisuutta. Augustinuksen kautta ajatus siirtyi kristilliseen ajatteluun, niin kutsutun Aristoteleen teologian, joka koostui todellisuudessa Plotinoksen Enneadien materiaalista, välityksellä puolestaan islamilaiseen filosofiaan. Tuomas Akvinolainen, joka sai vaikutteita myös islamilaisesta filosofiasta, esitteli aristoteelisen hylemorfismin keskiajan filosofiaan.
Keskiajan filosofiassa

Keskiajan skolastiset filosofit hyväksyivät yleensä hylemorfismin, mutta he eivät olleet yksimielisiä sen sovellusalueesta. Erityisesti keskiajalla kiisteltiin siitä, missä määrin hylemorfismia tuli soveltaa aineettomiin olioihin, kuten ihmissieluihin ja enkeleihin.
Keskiajan filosofiassa > Ihmissielut

Aristoteleen mukaan ihmisen sielu on hänen muotonsa. Tämä kuitenkin antaisi ymmärtää, että sielu lakkaa olemasta ihmisen kuollessa. Aristoteleen järjestelmässä eri ihmiset ovat erillisiä aineellisia olioita, mutta he jakavat saman muodon – ihmisyyden muodon. Tällöin ei ole olemassa yksilöllistä sielua, joka säilyy olemassa kuoleman jälkeen.
Tämä aiheutti ongelmia keskiajan filosofian kristillisessä viitekehyksessä. Kristinusko vaikutti olettavan, että yksilölliset sielut voivat säilyä olemassa kuoleman jälkeen. Siksi aristoteelisesti ajatelleet keskiajan filosofit olivat pulman edessä. He saattoivat toisaalta hyväksyä Aristoteleen määritelmän sielusta puhtaana muotona, sillä kustannuksella, että heidän tuli selittää, kuinka se saattoi jatkaa olemassaoloaan kuoleman jälkeen. Toisaalta he saattoivat määritellä sielun substanssiksi, joka on tehty sekä aineesta että muodosta, sillä kustannuksella, että heidän näkemyksensä oli ristiriidassa Aristoteleen kanssa.
Jotkut filosofit, kuten Tuomas Akvinolainen, hyväksyivät Aristoteleen kannan sielusta puhtaana muotona. Toiset, kuten Bonaventura, katsoivat, että ihmissielun täytyy sisältää sekä muotoa että ainetta: näin sen täytyy muodostua jonkinlaisesta ”henkisestä aineesta”, joka kuitenkin toimii muotona ihmisruumiin ruumiilliselle aineelle.
Keskiajan filosofiassa > Enkelit

Jotkut keskiajan filosofit, kuten Tuomas Akvinolainen, katsoivat enkelien olevan puhdasta muotoa ilman ainetta. Aristoteleen järjestelmässä lajin (species) eri jäsenet ovat erillisiä aineellisia yksilöitä, jotka jakavat saman muodon. Tällöin aineen täytyy olla se, joka erottaa lajin jäsenet toisistaan. Jos enkelit ovat puhdasta muotoa ilman ainetta, tällöin ne eivät voi jakaa yhteistä muotoa; jos ne jakaisivat, silloin kaikki enkelit olisivat yksi olento. Tästä seuraa, että jos enkelit ovat puhdasta muotoa, silloin jokaisen enkelin tukee olla oma erityinen muotonsa, eli oma lajinsa.
Ajatus siitä, että jokainen enkeli on oma lajinsa tai sukunsa (genus), tarjosi kätevän selityksen kristilliselle uskolle siitä, etteivät langenneet enkelit voi pelastua: Kristus saattoi omaksua ihmisen luonnon pelastaakseen kaikki ihmiset, mutta hän ei voinut samalla tavalla pelastaa langenneita enkeleitä, koska jokaisella enkelillä oli oma luontonsa.
Toiset, kuten Bonaventura, katsoivat enkelien, samoin kuin kaiken muunkin, koostuvan sekä aineesta että muodosta. Bonaventura tunsi Tuomaan ajatuksen siitä, että jokainen enkeli muodostaa oman lajinsa, mutta hänen mukaansa niin oudon teorian voi hyväksyä vain, jos Raamatussa lukee niin suoraan tai jos logiikka ehdottomasti vaatii sitä. Päinvastoin kuin Tuomas, Bonaventura päätteli enkelien jakavan yhden enkeliyden muodon. Koska Aristoteleen järjestelmässä kaksi yksilöoliota voivat jakaa saman muodon vain, jos ne ovat aineellisesti erillisiä olioita, Bonaventuran mukaan enkelien tulee koostua sekä ”henkisestä aineesta” että muodosta.
Keskiajan filosofiassa > Väärä dilemma?

Étienne Gilsonin mukaan Tuomaan ja Bonaventuran näkemykset eivät välttämättä ole ristiriidassa keskenään. Tuomas määritteli ”aineen” enemmän tai vähemmän fysikalistisesti. Jos aineellisuus tarkoittaa ruumiillisuutta, tällöin Tuomas on oikeassa siinä, etteivät henkiset olennot kuten sielut ja enkelit voi olla aineellisia.
Bonaventura sen sijaan määritteli aineen abstraktimmin: hänelle ”aine” oli se olion prinsiippi, joka teki siitä yksilöolion: se oli se, mikä teki enkelistä tietyn enkelin (tämyys), vastakohtanaan sen muoto, enkeliys yleensä (mikyys). Bonaventuran ”aine” ei ollut itsessään ruumiillista eikä henkistä: siitä tuli ruumiillista, jos se yhdistyi ruumiillisen olennon muotoon, ja henkistä, jos se yhdistyi henkisen olennon muotoon.
Käännös suomeksi
Operaatio FS

Kartta japanilaisten hyökkäyssuunnitelmista Tyynenmeren sodassa. Suunnitellut hyökkäykset Fidžille, Samoalle ja Uuteen-Kaledoniaan on merkitty oikeaan alalaitaan.
Operaatio FS oli toisessa maailmansodassa japanilaisten hylätty suunnitelma hyökätä Fidžille, Samoalle ja Uuteen-Kaledoniaan. Operaatio oli tarkoitus aloittaa heinä–elokuussa 1942 yhdessä operaatioiden Mo, RY ja MI kanssa, mutta japanilaisten kärsittyä tappion Korallimeren ja Midwayn taisteluissa operaatio peruutettiin kesäkuussa 1942.
Operaatio Goldeneye

Operaatio Goldeneye oli toisen maailmansodan aikainen hylätty sotilasoperaatio, jossa liittoutuneiden suunnitelma oli tarkkailla Espanjaa, jos Francisco Francon hallinto siirtyisi akselivaltojen puolelle. Suunnitelmaa ehdotti Naval Intelligence Divisionin komentajaluutnantti Ian Fleming elokuussa 1940. Sen toteuttamiseen kuuluivat vähäiset sabotointioperaatiot Espanjan maaperällä ja Britannian kommunikoinnin varmistaminen Gibraltarilta, mikäli Espanja tai Saksa hyökkäisivät. Koska Espanja ei siirtynyt akselivaltojen puolelle eivätkä saksalaiset toteuttaneet operaatio Felixiä Gibraltarin valtaamiseksi, suunnitelma peruttiin elokuussa 1943. Myöhemmin Fleming käytti Goldeneye-nimeä Jamaikan-kodistaan, jossa hän kirjoitti James Bond -romaanejaan.
Flemingin Goldeneye-asunto, jossa hän kirjoitti Bond-romaaninsa.
Operaatio Herkules

Maltan sijainti.
Operaatio Herkules (saks. Unternehmen Herkules, ital. Operazione C3) oli Saksan ja Italian suunnitelma Maltan valtaamiseksi toisessa maailmansodassa. Valtauksen tarkoitus olisi ollut turvata akselivaltojen huoltoreitit Italiasta Pohjois-Afrikkaan. Suunnittelu alkoi 29.–30. huhtikuuta 1942, jolloin Saksan ja Italian sodanjohdot keskustelivat operaation toteutuksesta. Erwin Rommel kannatti operaatiota, mutta Hermann Göring vastusti sitä laskuvarjojoukkojen Kreetan taistelussa kärsimien tappioiden vuoksi. Operaatio oli tarkoitus toteuttaa heinäkuussa 1942, mutta maltalaisten puolustustaistelu saarron aikana ja akselivaltojen kärsimät tappiot Pohjois-Afrikan rintamalla johtivat suunnitelman hylkäämiseen marraskuussa 1942.
Samuel Anini jr.

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 7. syyskuuta 2002 (ikä 22)
Syntymäpaikka: Vantaa, Suomi
Pelipaikka: laitahyökkääjä
Pituus: 175 cm
Lempinimi: Junnu
Seura
Seura: EIF
Junioriseurat
: HakRi
: FC Kontu
2014-2019: PKKU
2019-2022: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2019 | PKKU | 7 | (2) |
| 2019-2024 | Klubi 04 | 51 | (15) |
| 2024 | HJK | 1 | (0) |
| 2022 | → AC Oulu (laina) | 15 | (2) |
| 2022 | → OLS (laina) | 3 | (1) |
| 2023 | → IFK Mariehamn (laina) | 17 | (1) |
| 2024- | EIF | 2 | (0) |
Maajoukkue
| 2018-2019 | Suomi U17 | 9 | (1) |
| 2019 | Suomi U18 | 2 | (0) |
| 2021 | Suomi U20 | 2 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 12. lokakuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 12. lokakuuta 2020.
Samuel Anini jr. (s. 7. syyskuuta 2002, Vantaa) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelaa hyökkääjänä Veikkausliigaa Ekenäs IF:ssä. Anini jr. debytoi Veikkausliigassa kaudella 2022 24. huhtikuuta AC Oulun riveissä ottelussa IFK Marienhamnia vastaan.
Samuel Anini Jr. liittyi juniorivuosien seurastaan PKKU:sta HJK:n organisaatioon kesällä 2019. HJK:ssä hän pelasi niin HJK:n junioreissa kuin Klubi 04:n joukkueessa. Kaudella 2021 hän oli Klubi 04:n Ykkösessä pelanneen joukkueen paras maalintekijä.
Kaudeksi 2022 Anini liittyi vuokrapelaajana Veikkausliigassa pelanneen AC Oulun riveihin. AC Oulussa hän pelasi kauden pelaten 15 ottelua ja tehden kaksi maalia. Kaudeksi 2023 hän siirtyi edelleen vuokralle Veikkausliigaseura IFK Mariehamniin, jossa hän pelasi myös kauden. Hän teki IFK Mariehamnin riveissä 17 ottelussa yhden maalin. Kaudella 2024 Anini pelasi alkukaudella vielä HJK:n organisaatiossa mm. tuli kentälle yhteen Veikkausliigaotteluun HJK:n riveissä. Elokussa 2024 hän siirtyi suoralla siirrolla Veikkausliigaseura Ekenäs IF:ään, jossa hän on pelannut kaksi ottelua.
Samuel Anini jr. on pelanniut urallaan neljässä Veikkausliigaseurassa (AC Oulu, IFK Mariehamn, HJK ja EIF) kaikkiaan 35 ottelua ja tehnyt kolme maalia. Hän on pelannut Suomen nuorisomaajoukkueissa (U17, U18 ja U20) 13 ottelua ja tehnyt yhden maalin vuosina 1018-2021.
Samuel Anini jr. on syntynyt Suomessa, mutta vanhemmat muuttivat Ghanasta Suomeen 1990-luvun lopulla.
Operaatio Ruskea

Operaatio Ruskea (saks. Fall Braun) oli toisessa maailmansodassa Saksan suunnitelma Ranskan valtaamiseksi yhdessä Italian kanssa. Operaatiota ei toteutettu saksalaisten aloitettua operaatio Keltaisen (saks. Fall Gelb) 10. toukokuuta 1940. Operaatio Punainen, joka aloitettiin 5. kesäkuuta, toteutti osan suunnitelmasta.
Operaatio Ruskea oli myös saksalaisten suorittama operaatio Ardennien taistelun aikana vuosina 1944–1945.
Merkinnän syy: Malline ja operaatiokuvaus puuttuvat
Operaatio Nordlicht (1942)

Operaatio Nordlicht (suom. revontulet) oli toisessa maailmansodassa Adolf Hitlerin ja Saksan sodanjohdon suunnitelma Leningradin valtaamiseksi yli vuoden piirityksen jälkeen.
Sevastopolin kukistuttua heinäkuussa 1942 Saksan 11. armeija vapautui muihin tehtäviin ja sai tehtäväkseen vallata kaupungin Saksan pohjoisen armeijaryhmän tukemana.selvennä
Samanaikaisesti saksalaiset valmistautuivat Stalingradin taisteluun Kaukasuksellaselvennä. Hyökkäyksen tarkoituksena oli aiheuttaa sekavuutta puna-armeijalle kahdella hyökkäyksellä pohjoisessa ja etelässä. Suunnitelma oli tarkoitus käynnistää 23. elokuuta 1942 valtavalla tykistö- ja lentopommituksilla kaupunkiin, mutta puna-armeijan aloitettua Vahriselän offensiivinlähde? 19. elokuuta 1942, Saksan 11. armeija määrättiin puolustukseen. Saksalaiset onnistuivat torjumaan puna-armeijan hyökkäyksen 10. lokakuuta 1942 mennessä, mutta hyökkäyksen seurauksena suunnitelma Leningradin valtaamiseksi peruttiin. Saksalaiset eivät tämän jälkeen enää kyenneet aloittamaan hyökkäystä kaupunkiin.selvennä
Heikki Eskelinen (yhteiskuntatieteilijä)

| Heikki Eskelinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1950
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  yhteiskuntatieteilijä, aluetutkimuksen professori emeritus
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Joensuun yliopisto
Instituutti:  Itä-Suomen yliopiston Karjalan tutkimuslaitos
Tutkimusalue:  aluepolitiikka ja raja-alueet
Palkinnot:  Vuoden tieteentekijä (1998)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Heikki Eskelinen (s. 1950) on suomalainen yhteiskuntatieteen tohtori, joka jäi eläkkeelle Itä-Suomen yliopiston Karjalan tutkimuslaitoksen yhteiskuntatieteellisen aluetutkimuksen professorin virasta syyskuussa 2016. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet erityisesti aluepolitiikka ja raja-alueet.
Eskelinen väitteli Joensuun yliopistossa vuonna 1985 suomenkielisellä tutkielmalla Sijainti ja tuotantorakenne riippuvuuksineen: Tutkimuksia aluetaloudellisesta integraatiosta. Hän hoiti Jean Monnet -professuuria 2000-luvun alussa vuoteen 2007 saakka.
Eskelinen palkittiin Vuoden tieteentekijä -tunnustuksella vuonna 1998.
Kirjallisuutta

Fritsch, Matti ym. (toim.): Aluetutkimuksen kymmenottelija: Heikki Eskelisen juhlakirja.  Joensuu:  Kirjokansi, 2016.  ISBN 978-952-7142-55-4
Aiheesta muualla

Heikki Eskelinen. (Arkistoitu – Internet Archive) Itä-Suomen yliopiston SoleCris-tutkimustietokanta.
Heikki Eskelisen julkaisuluettelo 1975–2020. Itä-Suomen yliopisto
Kotisivu. Itä-Suomen yliopisto
JoY: Virkaanastujaisesitelmiä 13.5.2008. Itä-Suomen yliopisto
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO) 
Tieteilijät:  ORCID  Scopus 
Henkilöt:  DDB
Meges

Meges oli kreikkalaisessa mytologiassa Doulikhionin kuningas ja Fyleuksen ja joko Eustyokhen, Ktimenen tai Timandran poika.
Meges oli yksi Helenan kosioista. Vannomansa valan perusteella hän osallistui Troijan sotaan Pariin siepattua Helenan. Hän johti sotaan 40 alusta miehistöineen ja kunnostatui sodassa alusten puolustamisessa troijalaisia vastaan. Delfoissa oli Polygnotoksen Megeestä tekemä maalaus, jossa tämä esitettiin kädestä haavoittuneena. Hän oli myös yksi Troijan puuhevoseen piiloutuneista sotureista.
Palatessaan Troijasta Meges haaksirikkoutui ja hukkui Kafereuksessa Euboian edustalla.