stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuninkaalliset häät

| Kuninkaalliset häät> The Royal Wedding |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Stanley Donen
Käsikirjoittaja:  Alan Jay Lerner
Tuottaja:   Arthur Freed  Roger Edens 
Säveltäjä:  Burton Lane
Kuvaaja:  Robert H. Planck
Leikkaaja:  Albert Akst
Tuotantosuunnittelija:  Cedric Gibbons
Pääosat:   Fred Astaire  Jane Powell 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Metro-Goldwyn-Mayer
Levittäjä:  Loews Cineplex Entertainment Netflix
Ensi-ilta:  1951
Kesto:  94 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuninkaalliset häät (The Royal Wedding) on Stanley Donenin ohjaama elokuvamusikaali vuodelta 1951. Se kertoo toimittajista, jotka kerääntyvät Lontooseen seuraamaan kuninkaallisia häitä. Elokuvan pääosassa Fred Astaire tanssii jopa katossa.
Näyttelijät

| Näyttelijä |   | Rooli |
| --- | --- | --- |
|  Fred Astaire  | … |  Tom Bowen    |
|  Jane Powell  | … |  Ellen Bowen   |
|  Peter Lawford  | … |  John Brindale   |
|  Sarah Churchill  | … |  Anne Ashmond   |
|  Keenan Wynn  | … |  Irving Klinger / Edgar Klinger   |
|  Albert Sharpe  | … |  James Ashmond   |
Aiheesta muualla

Kuninkaalliset häät Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuninkaalliset häät Wikimedia Commonsissa
Lasca

Kuva aloitustilanteesta. Toinen pelaaja pelaa vaaleansinisillä ja toinen vaaleanpunaisilla nappuloilla.
Lasca tai Laskers on tammipelistä kehitetty uusi peli, jonka keksijä oli shakin toinen maailmanmestari Emanuel Lasker.
Peliä pelataan 7 × 7 laudalla, ja käytössä ovat vain yhdenväriset, yleensä tummat, ruudut. Nappulat voivat olla minkälaisia vain, mutta niitä pitää pystyä pinoamaan.
Pelinappuloita kutsutaan sotilaiksi, eivätkä ne voi liikkua takaisin päin. Kun sotilailla pääsee vastustajan puoleiselle viimeiselle riville, niistä tulee upseereita. Tämän jälkeen ne voivat liikkua myös takaisin päin.
Suurin ero tammeen verrattuna on, että Lascassa nappuloita ei poisteta laudalta lyödessä. Ne lyödään kyllä samalla tavalla. Lyöty nappula asetetaan aina oman nappulan alle, jolloin muodostuu pylväs. Pylvästä hallitsee se pelaaja, jonka nappula on päällimmäisinä. Pylväs liikkuu aina kokonaan, ja sillä tavalla kuin ylin nappula voi liikkua.
Jos pylvään yli hypätään, eli se vangitaan, vain ylin nappula pylväässä otetaan kiinni. Se ja oma pylväs tai nappula siirrettään ruutuun, johon oltiin hyppäämässä.
Lyöminen on aina pakollista, jos niin voi tehdä. Tämä antaa paljon mahdollisuuksia pakottaviin uhrauksiin, joilla voi saavuttaa pidempikantoista etua.
Pelin voittaa silloin:
kun vastustajalla ei ole enää laillisia siirtoja jäljellä.
kun kaikki vastustajan nappulat on kaapattu.
kun vastustaja luovuttaa.
Lahnajärvi (Salo)

Lahnajärvi, järvi Salossa
Lahnajärvi, kylä Salossa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lahnajärvi (Salo)”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kurt Schmid

| Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Sveitsi> Miesten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Helsinki 1952 | peräm:tön kaksikko |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Milano 1950 | peräm:tön kaksikko |  |
|  Pronssia | Mâcon 1951 | peräm:tön kaksikko |  |
Kurt Schmid (11. helmikuuta 1932 Baar – 2. joulukuuta 2000 Schaffhausen) oli sveitsiläinen soutaja, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.
Schmid voitti perämiehettömässä kaksikossa olympiapronssia Helsingissä 1952 parinaan Hans Kalt. EM-kilpailuissa Schmid voitti Kaltin kanssa kultaa vuonna 1950 ja pronssia vuonna 1951. Hän kilpaili myös kuudenneksi sijoittuneessa perämiehettömässä nelikossa Rooman kesäolympialaisissa 1960. Schmidin isä Karl Schmid oli myös soudun olympiamitalisti.
Aiheesta muualla

Kurt Schmid Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Koripallon maailmanmestaruuskilpailut 2006

| World Cup 2006 |
| --- | --- |

Joukkueet:  24
Isäntämaa:   Japani
Kaupungit:  Hamamatsu, Hiroshima, Saitama, Sapporo ja Sendai.
Ajankohta:  19. elokuuta–3. syyskuuta 2010
Mitalistit:  
–  Kultaa:   Espanja
–  Hopeaa:   Kreikka
–  Pronssia:   Yhdysvallat
Arvokkain pelaaja:   Pau Gasol
Vuoden 2006 koripallon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Japanissa 19. elokuuta–3. syyskuuta. Turnauksen järjestivät yhteistyössä kansainvälinen koripalloliitto FIBA, Japanin koripalloliitto JABBA sekä kisojen järjestelytoimikunta. Osallistuvien joukkueiden määrä nostettiin 16:sta 24:ään. Ottelut pelattiin viidellä paikkakunnalla, jotka olivat Hamamatsu, Hiroshima, Saitama, Sapporo ja Sendai.
Saitama Super Arena
Osallistuvat joukkueet

| A-lohko | B-lohko | C-lohko | D-lohko |
| --- | --- | --- | --- |
|   Argentiina   Ranska   Libanon   Nigeria   Serbia ja Montenegro   Venezuela  |   Angola   Saksa   Japani   Uusi-Seelanti    Panama   Espanja  |   Australia   Brasilia   Kreikka   Liettua   Qatar   Turkki  |   Kiina   Italia   Puerto Rico   Senegal   Slovenia   Yhdysvallat  |
Japani pääsi mukaan isäntämaana, Italia, Puerto Rico, Serbia ja Turkki villillä kortilla. Argentiina pääsi mukaan Ateenan olympialaisten kultamitalijoukkueina. Loput joukkueet, joista kuusi on Euroopasta, neljä Amerikasta, kolme Afrikasta ja Aasiasta ja kaksi Oseaniasta, pääsivät mukaan maanosakohtaisista karsinnoista.
Lohkoarvonta suoritettiin Tokiossa 15. tammikuuta. A-lohko pelaa ottelunsa Sendaissa, B Hiroshimassa, C Hamatsussa ja D Sapporossa. Loppuottelu pelataan Saitamassa.
Turnauksen kulku > Alkulohkot > Lohko A (Sendai)

| Joukkue | Pisteet | Ottelut | Voitot | Tappiot | Korit+ | Korit- | Kori-ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Argentiina | 10 | 5 | 5 | 0 | 464 | 339 | +125 |
|  Ranska | 8 | 5 | 3 | 2 | 353 | 329 | +24 |
|  Nigeria | 7 | 5 | 2 | 3 | 371 | 393 | -22 |
|  Serbia ja Montenegro | 7 | 5 | 2 | 3 | 409 | 352 | +57 |
|  Libanon | 7 | 5 | 2 | 3 | 357 | 451 | -94 |
|  Venezuela | 6 | 5 | 1 | 4 | 336 | 426 | -90 |
19. elokuuta 2006
|  |
| --- | --- | --- |
| Venezuela | 72–82 | Libanon |
| Serbia ja Montenegro | 75–82 | Nigeria |
| Argentiina | 80–70 | Ranska |
20. elokuuta 2006
|  |
| --- | --- | --- |
| Nigeria | 77–84 | Venezuela |
| Libanon | 72–107 | Argentiina |
| Ranska | 65–61 | Serbia ja Montenegro |
21. elokuuta 2006
|  |
| --- | --- | --- |
| Argentiina | 96–54 | Venezuela |
| Serbia ja Montenegro | 104–57 | Libanon |
| Ranska | 64–53 | Nigeria |
23. elokuuta 2006
|  |
| --- | --- | --- |
| Nigeria | 64–98 | Argentiina |
| Venezuela | 65–90 | Serbia ja Montenegro |
| Libanon | 74–73 | Ranska |
24. elokuuta 2006
|  |
| --- | --- | --- |
| Serbia ja Montenegro | 79–83 | Argentiina |
| Libanon | 72–95 | Nigeria |
| Ranska | 81–61 | Venezuela |
Turnauksen kulku > Alkulohkot > Lohko B (Hiroshima)

| Joukkue | Pisteet | Ottelut | Voitot | Tappiot | Korit+ | Korit- | Kori-ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Espanja | 10 | 5 | 5 | 0 | 476 | 336 | +140 |
|  Saksa | 9 | 5 | 4 | 1 | 421 | 384 | +37 |
|  Angola | 8 | 5 | 3 | 2 | 451 | 406 | +45 |
|  Uusi-Seelanti | 7 | 5 | 2 | 3 | 345 | 393 | -48 |
|  Japani | 6 | 5 | 1 | 4 | 322 | 393 | -71 |
|  Panama | 5 | 5 | 0 | 5 | 326 | 429 | -103 |
19. elokuuta 2006
|  |
| --- | --- | --- |
| Saksa | 81–70 | Japani |
| Angola | 83–70 | Panama |
| Espanja | 86–70 | Uusi-Seelanti |
20. elokuuta 2006
|  |
| --- | --- | --- |
| Japani | 62–87 | Angola |
| Uusi-Seelanti | 56–80 | Saksa |
| Panama | 57–101 | Espanja |
21. elokuuta 2006
|  |
| --- | --- | --- |
| Angola | 95–73 | Uusi-Seelanti |
| Saksa | 71–92 | Espanja |
| Japani | 78–61 | Panama |
23. elokuuta 2006
|  |
| --- | --- | --- |
| Espanja | 93–83 | Angola |
| Panama | 63–81 | Saksa |
| Uusi-Seelanti | 60–57 | Japani |
24. elokuuta 2006
|  |
| --- | --- | --- |
| Angola | 103–108 ja. | Saksa |
| Uusi-Seelanti | 86–75 | Panama |
| Japani | 55–104 | Espanja |
Turnauksen kulku > Alkulohkot > Lohko C (Hamamatsu)

| Joukkue | Pisteet | Ottelut | Voitot | Tappiot | Korit+ | Korit- | Kori-ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kreikka | 10 | 5 | 5 | 0 | 404 | 358 | +46 |
|  Turkki | 9 | 5 | 4 | 1 | 370 | 358 | +12 |
|  Liettua | 8 | 5 | 3 | 2 | 413 | 353 | +60 |
|  Australia | 7 | 5 | 2 | 3 | 370 | 349 | +21 |
|  Brasilia | 6 | 5 | 1 | 4 | 399 | 392 | +7 |
|  Qatar | 5 | 5 | 0 | 5 | 310 | 456 | -146 |
19. elokuuta 2006
|  |
| --- | --- | --- |
| Brasilia | 77–83 | Australia |
| Kreikka | 84–64 | Qatar |
| Turkki | 76–74 | Liettua |
20. elokuuta 2006
|  |
| --- | --- | --- |
| Qatar | 66–97 | Brasilia |
| Australia | 68–76 | Turkki |
| Liettua | 76–81 | Kreikka |
22. elokuuta 2006
|  |
| --- | --- | --- |
| Liettua | 106–65 | Qatar |
| Kreikka | 72–69 | Australia |
| Turkki | 73–71 | Brasilia |
23. elokuuta 2006
|  |
| --- | --- | --- |
| Australia | 57–78 | Liettua |
| Qatar | 69–76 | Turkki |
| Brasilia | 80–91 | Kreikka |
24. elokuuta 2006
|  |
| --- | --- | --- |
| Australia | 93–46 | Qatar |
| Liettua | 79–74 | Brasilia |
| Kreikka | 76–69 | Turkki |
Turnauksen kulku > Alkulohkot > Lohko D (Sapporo)

| Joukkue | Pisteet | Ottelut | Voitot | Tappiot | Korit+ | Korit- | Kori-ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | 10 | 5 | 5 | 0 | 543 | 428 | +115 |
|  Italia | 9 | 5 | 4 | 1 | 386 | 367 | +19 |
|  Slovenia | 7 | 5 | 2 | 3 | 434 | 433 | +1 |
|  Kiina | 7 | 5 | 2 | 3 | 424 | 455 | -31 |
|  Puerto Rico | 7 | 5 | 2 | 3 | 432 | 440 | -8 |
|  Senegal | 5 | 5 | 0 | 5 | 355 | 451 | -96 |
19. elokuuta 2006
|  |
| --- | --- | --- |
| Puerto Rico | 100–111 | Yhdysvallat |
| Slovenia | 96–79 | Senegal |
| Kiina | 69–84 | Italia |
20. elokuuta 2006
|  |
| --- | --- | --- |
| Senegal | 79–88 | Puerto Rico |
| Italia | 80–76 | Slovenia |
| Yhdysvallat | 121–90 | Kiina |
22. elokuuta
|  |
| --- | --- | --- |
| Puerto Rico | 90–87 | Kiina |
| Italia | 64–56 | Senegal |
| Slovenia | 95–114 | Yhdysvallat |
23. elokuuta
|  |
| --- | --- | --- |
| Senegal | 83–100 | Kiina |
| Puerto Rico | 82–90 | Slovenia |
| Yhdysvallat | 94–85 | Italia |
24. elokuuta
|  |
| --- | --- | --- |
| Slovenia | 77–78 | Kiina |
| Italia | 73–72 | Puerto Rico |
| Yhdysvallat | 103–58 | Senegal |
Turnauksen kulku > 16 parasta (Saitama)

Ajat paikallista aikaa (UTC +9)
Sijoitukset

| Sijoitus | Joukkue | Pelit |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Espanja | 9–0 |
| 2 |  Kreikka | 8–1 |
| 3 |  Yhdysvallat | 8–1 |
| 4 |  Argentiina | 7–2 |
| 5 |  Ranska | 6–3 |
| 6 |  Turkki | 6–3 |
| 7 |  Liettua | 5–4 |
| 8 |  Saksa | 5–4 |
| 9 |  Italia | 4–2 |
| 10 |  Angola | 3–3 |
| 11 |  Serbia and Montenegro | 2–4 |
| 12 |  Slovenia | 2–4 |
| 13 |  Australia | 2–4 |
| 14 |  Nigeria | 2–4 |
| 15 |  Kiina | 2–4 |
| 16 |  Uusi-Seelanti | 2–4 |
| 17 |  Puerto Rico | 2–3 |
| 18 |  Libanon | 2–3 |
| 19 |  Brasilia | 1–4 |
| 20 |  Japani | 1–4 |
| 21 |  Venezuela | 1–4 |
| 22 |  Senegal | 0–5 |
| 23 |  Panama | 0–5 |
| 24 |  Qatar | 0–5 |
Aiheesta muualla

Kisojen virallinen sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Kisoihin selvinneet maat
Espanja
Kreikka
Helen Fielding

| Helen Fielding |
| --- | --- |
 Helen Fielding vuonna 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. helmikuuta 1958 (ikä 66) Morley, West Yorkshire, Yhdistynyt kuningaskunta
Kansalaisuus:  Yhdistynyt kuningaskunta
Kirjailija
Äidinkieli: englanti
Tuotannon kieli: englanti
Esikoisteos:  Cause Celeb
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Helen Fielding (s. 19. helmikuuta 1958 Morley, West Yorkshire, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen kirjailija, jonka tunnetuin teos on Bridget Jones: Elämäni sinkkuna.
Helen Fielding oli innokas lukija teini-iässä ja hän opiskeli myöhemmin englantia Oxfordissa. Opiskelujen jälkeen hän työskenteli BBC:llä vuodesta 1979 alkaen, mutta ei pitänyt työstään ja päätti alkaa kirjoittaa.
Fieldingin ura kirjailijana

Fieldingin ensimmäinen kirjallinen teos oli ennen Bridget Jonesia ilmestynyt Afrikkaan sijoittuva satiiri Cause Celeb.
Bridget Jonesin syntyä edisti Fieldingin rahapula, jonka takia hän alkoi kirjoittamaan kyseisestä aiheesta kolumnia The Independent -sanomalehteen samalla, kun hän suunnitteli Karibialle sijoittuvaa satiiria. Kolumneista tuli suosittuja, jonka johdosta Fielding kokosi niistä kirjan, joka oli menestyi hyvin. Fielding kirjoitti Bridget Jonesille kaksi jatko-osaa.
Kaksi ensimmäistä Bridget Jonesista kertovaa kirjaa on filmatisoitu, toinen vuonna 2001 ja toinen 2004. Itse Bridget Jonesin roolin täyttäminen muodostui ongelmaksi ja yllättävästi texaslainen Renée Zellweger sai osan. Päätös aiheutti keskustelua muun muassa siitä, voiko Yhdysvalloissa kasvanut nainen esittää brittihahmoa uskottavasti.
Ensimmäisten Bridget Jones -kirjojen juonet perustuvat löyhästi Jane Austenin romaaniin Ylpeys ja ennakkoluulo, ja myös päähenkilöistä yhden, Darcyn, nimi on sama kuin Austenin teoksessa, minkä myös Fieldingin romaanin kertoja huomaa. Tapahtumat sijoittuvat kuitenkin nykyaikaan ja hahmot ovat selkeästi 1990-luvun kaupunkilaisia sinkkuja.
Fieldingin kirjat

Fielding, Helen: Cause Celeb.  London:  Picador, 1994.  ISBN 0330412256.
Fielding, Helen: Bridget Jones: Elämäni sinkkuna.  Suomentanut Karhulahti, Sari . Helsinki:  Otava, 1998.  ISBN 9511154931.
Fielding, Helen: Bridget Jones : elämä jatkuu.  Suomentanut Karhulahti, Sari. Helsinki:  Otava, 2000.  ISBN 9511161326.
Fielding, Helen: Olivia Joules ja ylivilkas mielikuvitus.  Suomentanut Parpola, Inka. Helsinki:  Otava, 2004.  ISBN 9511194976.
Fielding, Helen: Bridget Jones : mad about the boy.  Suomentanut Helen Eräpuro, Annika. Helsinki:  Otava, 2013.  ISBN 9789511274209.
Fielding, Helen: Bridget Jones : vauvapäiväkirja.  Suomentanut Helen Eräpuro, Annika. Helsinki:  Otava, 2016.  ISBN 9789511309710.
Lähde:
Aiheesta muualla

Helen Fielding Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Helen Fielding: Biography Webbiography. Viitattu 20.2.2020. (englanniksi)
Haperonvieras

| Haperonvieras |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Lyophyllaceae
Suku::  Haperonvieraat Asterophora
Laji::  lycoperdoides
Kaksiosainen nimi
 Asterophora lycoperdoides  (Bull.) Ditmar 
Katso myös
   Haperonvieras Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haperonvieras (Asterophora lycoperdoides) on Lyophyllaceae-heimoon kuuluva sieni. Sen lakki on 0,5–2 cm leveä, kupera ja paksu. Väriltään se on likaisenvalkoinen ja yläpinta on ruskeaksi kätköitiöjauheeksi hajoava. Se elää loisena lahoavilla haperoilla, erityisesti mustahaperolla ja nokihaperolla. Suomessa sitä tavataan paikoittain Etelä- ja Keski-Suomessa.
Helttakottarainen

| Helttakottarainen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kottaraiset Sturnidae
Suku::  Creatophora
Laji::  cinerea
Kaksiosainen nimi
 Creatophora cinerea  (Meuschen, 1787) 
Katso myös
   Helttakottarainen Wikispeciesissä   Helttakottarainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Helttakottarainen (Creatophora cinerea) on kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Helttakottaraista tavataan hyvin laajalla alueella Afrikan etelä- ja itäosissa. Lajin on kuvattu olevan yleinen tai runsaslukuinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Hamlet liikemaailmassa

| Hamlet liikemaailmassa |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Paula Oinonen, 1987.
Ohjaaja:  Aki Kaurismäki
Käsikirjoittaja:  Aki Kaurismäki
Tuottaja:  Aki Kaurismäki
Säveltäjä:  Elmore James
Kuvaaja:  Timo Salminen
Leikkaaja:  Raija Talvio
Lavastaja:  Pertti Hilkamo
Pääosat:  Pirkka-Pekka Petelius   Esko Salminen   Kati Outinen   Elina Salo
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Villealfa Filmproductions
Levittäjä:  Finnkino
Ensi-ilta:  21. elokuuta 1987
Kesto:  1 h 30 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  430 000 mk
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hamlet liikemaailmassa on Aki Kaurismäen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen mustan huumorin sävyttämä draamaelokuva vuodelta 1987. Se perustuu William Shakespearen näytelmään Hamlet, jonka tapahtumat on sijoitettu nykyaikaan suomalaiseen puunjalostusalan perheyritykseen. Nimiosassa esiintyy Pirkka-Pekka Petelius. Elokuvaa esitettiin valmistumisensa jälkeen lukuisilla kansainvälisillä elokuvafestivaaleilla ja se myytiin useisiin maihin. Pertti Hilkamo sai elokuvasta lavastus-Jussin. Elokuva on mustavalkoinen.
Hamlet liikemaailmassa voidaan nähdä parodiana sekä Shakespearesta että 1940-luvun film noir -rikoselokuvista. Samalla se on myös satiiria liikemaailmasta. Kaurismäen mukaan elokuvassa ovat mukana Hamletin kaikki keskeiset kohtaukset lukuun ottamatta kuuluisinta, eli ”Ollako vai eikö olla” -monologia.
Elokuvan musiikkina on käytetty pääasiassa otteita Dmitri Šostakovitšin 11. sinfoniasta.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Pirkka-Pekka Petelius  | … |  Hamlet   |
|  Esko Salminen  | … |  Klaus (vastaa Claudiusta)   |
|  Kati Outinen  | … |  Ofelia   |
|  Elina Salo  | … |  Gertrud   |
|  Esko Nikkari  | … |  Polonius   |
|  Kari Väänänen  | … |  Lauri Polonius (vastaa Laertesta)   |
|  Puntti Valtonen  | … |  Simo, Hamletin autonkuljettaja (vastaa Horatiota)   |
|  Mari Rantasila  | … |  Helena, palvelijatar   |
|  Turo Pajala  | … |  Rosencrantz   |
|  Aake Kalliala  | … |  Gyldenstriern   |
|  Pentti Auer  | … |  Hamletin isä   |
|  Matti Pellonpää  | … |  vartija   |
|  Vesa Mäkelä  | … |  lääkäri   |
|  Vesa Vierikko  | … |  näyttelijäseurueen johtaja   |
Aiheesta muualla

Hamlet liikemaailmassa Elonet.
Hamlet liikemaailmassa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Hamlet liikemaailmassa - Yle Areena
Kurt Sanderling

Kurt Sanderling (oikealla) ja Erich Honecker vuonna 1987.
Kurt Sanderling (19. syyskuuta 1912 Arys, nyk. Orzysz Puolassa – 18. syyskuuta 2011 Berliini) oli saksalainen kapellimestari.
Sanderling syntyi Itä-Preussissa juutalaiseen perheeseen. Hän opiskeli Königsbergissä (nyk. Kaliningrad Venäjällä) ja Berliinissä 1922–1931. Kurt Sanderling työskenteli Berliinin kaupunginoopperassa 1931–1933. Sanderling siirtyi vuonna 1936 Neuvostoliittoon, jossa hänen setänsä asui. Sanderling alkoi työskennellä Moskovan radion sinfoniaorkesterin kanssa vuonna 1936, jossa teki ensiesiintymisen kapellimestarina vuonna 1937. Hän toimi Harkovan filharmonisen orkesterin johtajana 1939–1942, jonka jälkeen vuoteen 1960 hän oli yhdessä Jevgeni Mravinskin kanssa Leningradin (aik. ja nyk. Pietari) filharmonikkojen pääkapellimestarina. Sanderling toimi myös opettajana Leningradin konservatoriossa 1945–1947. Sanderling esiintyi Suomessa Leningradin filharmonikkojen ensimmäisellä Suomen vierailulla keväällä 1946.
Sanderling palasi Saksaan, Neuvostoliiton Berliinin-miehitysvyöhykkeelle eli Itä-Berliiniin vuonna 1960 toimien sen sinfoniaorkesterin pääkapellimestarina vuoteen 1977 saakka. Kurt Sanderling toimi myös Itä-Saksassa Sächsische Staatskapelle Dresden –orkesterin johtajana 1964–1967. Ensiesiintyminen Britanniassa tapahtui 1970 ja hänet yhdistettiin erityisesti Philharmonia-orkesteriin. Vuodesta 1977 lähtien Sanderling toimi lukuisien orkesterien vierailevana kapellimestarina ympäri maailmaa. Hän vetäytyi eläkkeelle 90-vuotiaana 2002.
Kurt Sanderlingin poika on kapellimestari Thomas Sanderling.
Aiheesta muualla

Kurt Sanderlinin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa[vanhentunut linkki]
Kuvlungenit

Kuvlungenit olivat Norjan keskiajan kapinallisryhmä tai puolue. Kuningas Maunu Erlinginpojan kaaduttua Fimreiten taistelussa 1184 kuvlungenit nousivat vastustamaan taistelun voittaneita birkebeinejä ja heidän johtajaansa, kuninkaaksi noussutta Sverre Sigurdinpoikaa.
Kuvlungenit oli birkebeinien antama pilkkanimi, joka juontui munkin kalottia merkitsevästä muinaisnorjan sanasta kufl. Kuvlungenien johtaja Jon Kuvlung oli nimittäin ollut munkki Hovedøyan luostarissa. Jon Kuvlung väitti olevansa kuningas Inge koukkuselän poika, mutta birkebeinit kutsuivat häntä huijariksi. Papisto tuki kuvlungeneja, kuten se oli tukenut Maunu Erlinginpoikaa.
Kuvlungeneja kannatettiin laajalti Vikenissä, ja he tekivät hyökkäyksiä sekä Nidarosiin että Bergeniin, kunnes vuonna 1188 kuningas Sverre onnistui lyömään kuvlungenit Bergenissä ja sai vangittua Jon Kuvlungin.
Helttaotsa

| Helttaotsa |
| --- | --- |
 Töpöliputtaja (Parotia lawesii)
Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Paratiisilinnut Paradisaeidae
Suku::  Paratiisiharakat Astrapia
Laji::  carunculata
Kaksiosainen nimi
 Astrapia carunculata  (Lesson, 1835) 
Synonyymit
 Paradigalla carunculata 
Katso myös
   Helttaotsa Wikispeciesissä   Helttaotsa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Helttaotsa (Astrapia carunculata) on paratiisilintujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Helttaotsaa tavataan pienellä alueella Arfak-vuoristossa, Uuden-Guinean saarella Indonesiassa. Laji on huonosti tunnettu, eikä sen kannan koosta ole arvioita. Populaation arvellaan kuitenkin olevan pieni, ja laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi.
Helsingørin tuomiokirkko

Helsingørin tuomiokirkko
Helsingørin tuomiokirkko eli Pyhän Olavin kirkko (tansk. Sankt Olai Kirke) on kirkkorakennus Helsingørissä, Tanskan koillisessa Själlannissa. Vuonna 1559 valmistunut, mutta 1200-luvulta juuret omaava kirkko on Helsingørin hiippakunnan pääkirkko ja toiminut tuomiokirkkona hiippakunnan perustamisesta lähtien.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kirkon kotisivut (tanskaksi)
Lahnajärvi (kylä Salossa)

Lahnajärven taukopaikka vuonna 2013 Lahnajärven kylässä Lahnajärven rannalla.
Lahnajärvi on kylä entisessä Suomusjärven kunnassa, joka sittemmin liitettiin Salon kaupunkiin. Lahnajärvi sijaitsee suunnilleen Helsingin ja Turun puolivälissä, ja sen kautta kulkevat sekä nykyisin moottoritieksi rakennettu valtatie 1, jolla on siellä liittymä, että sen vieressä oleva entinen valtatie, nykyinen seututie 110.
Kylään Lahnajärven rannalle valtatien varteen perustettiin 1950-luvulla Suomen ensimmäinen taukopaikka, jossa oli muun muassa kahvila, ravintola ja huoltoasema ja jonka kohdalla linja-autojen pikavuorotkin pysähtyivät. Lahnajärven taukopaikka oli toiminnassa, kunnes uusi moottoritie valmistui vuonna 2008. 1980-luvulla Lahnajärvelle perustettiin lyhytikäiseksi jäänyt vesipuisto.[lähde? ]
Lahnajärvi oli paljon otsikoissa Muurlan–Lohjan-moottoritien tunnelien turvallisuusjärjestelmien testauksen takia. Jonkin aikaa se oli moottoritien päätepisteenä Turun suunnasta tultaessa, sillä Lahnajärven ja Lohjan välinen osuus moottoritiestä valmistui viimeisenä. Myöhemmin, kun tunneleiden turvallisuusjärjestelmiä testattiin, oli Lahnajärven eritasoliittymä ollut moottoritien pää, milloin mistäkin suunnasta.[lähde? ]
Kylä mainitaan arkistolähteissä ensi kerran 1530, ja vanhin kyläkartta on vuodelta 1827, jolloin kylässä oli kuusi taloa.
Lahnajärvellä on Rotomänty, vankka ja vanha suojeltu mänty.
Kuoppalan linnavuori

| Kuoppalan linnavuori> Sijainti |
| --- | --- |
 Kuoppalan linnavuori
Koordinaatit:  60.87636°N, 27.03458°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Kouvola
Historia
Tyyppi:  Linnavuori
Huippukausi:  rautakausi, keskiaika
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuoppalan linnavuori on Kymenlaaksossa Kouvolan Enäjärven Kuoppalassa sijaitseva mahdollinen linnavuori. Seutu kuului aiemmin Anjalankoskelle.