stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Puola (yhtye)
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Yhtyeen Facebook-sivu
Yhtye Soundcloud-sivustolla
Uurasjärvi (Virrat)

| Uurasjärvi |
| --- | --- |
 Venesatama Kotalassa Uurasjärven Niittysaaren edustalla
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°13′40″N, 24°00′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskujoki:  Kauhaselkä 
Järvinumero:  35.481.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,7 m  
Rantaviiva:  77,638 km  
Pinta-ala:  8,50585 km²  
Tilavuus:  0,06491537 km³  
Keskisyvyys:  7,63 m  
Suurin syvyys:  33 m  
Saaria:  47 
 fiUurasjärvi 
Uurasjärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Pihlajaveden reitillä sijaitseva järvi.
Luontoarvoja

Järvellä on kallioisia ja jyrkänteisiä rantoja, jotka on huomioitu valtakunnallisesti arvokkaiksi. Huomion arvoisia ovat myös kallioiset metsä, joissa jäkäliköt ovat poikkeuksellisen edustavia. Näitä suojelemaan on perustettu pinta-alaltaan 512 hehtaarin kokoinen Natura 2000 -suojeluohjelman suojelualue (SCI, FI0355004). Se käsittää Takalahden ja sen ympäröivät metsäalueet, Ohtimuksen ja sen niementyven alueet sekä siitä länteen salmea reunustavat rannat.
Virkistys

Pihlajaveden reitillä on merkitty melontareitti.
Järvessä on elinvoimainen muikkukanta. Järveen on istutettu kuhaa, planktonsiikaa ja jokirapua. Järven siikasaaliit ovat kuitenkin satunnaisia. Rapuistutukset eivät ole onnistuneet yläjuoksun rapuruton vuoksi, mutta järvestä on pyydetty jonkin verran täplärapua.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Uurasjärven alueeseen (35.481) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,7 metriä mpy.
Valuma-alue saa pääosan vedestään Pihlajaveden reitin yläpuolisilta alueilta sekä omalta alueeltaan. Yläpuoliset vedet tulevat Jyrkeejärvestä (286 ha) Vironjokea myöten Kitus- ja Vehmasjärven (49 ha) kautta Kotalan Kortesalmeen. Uurasjärven alueella on 38 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista 18 laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä suoraan järveen laskevat Koivujärvi (11 ha), jonka laskuoja on Koiraoja, Ohtimuslammi (3 ha), joka laskee järveen Ohtimuksen niemestä, Säynävälammi (3 ha), Kavonlahti (8 ha), joka on rautatien erottama järvenosa, sekä Sorsanlammi (2 ha) ja Sinilammi, jotka laskevat Laalukkaan, ja vielä Valkiainen (38 ha), joka on laajemman valuma-alueen pääjärvi. Valkiaisen kautta laskee useita järviä. Siihen laskee etelästä Sysilammi, Pihlajalammi, Luomanlammi ja Syväjärvi (17 ha). Kortessalmeen laskee luoteesta lyhyt reitti, jonka pääuoman Kiikkaojan varrella ovat seuraavat järvet alajuoksulta lueteltuina: Alainen-Kinko (3 ha), Kotajärvi, Iso-Kinko (12 ha), Yläinen-Kinko, Kiikkajärvi ja Saarisjärvi (16 ha). Tähän reittiin laskee kuitenkin sen varrelta muita järviä. Yläinen-Kinkoon laskee lännestä Ilvesjärvi (17 ha), jonka kautta laskevat myös Alainen Niinilammi ja Yläinen Niinilammi. Saarisjärveen laskevat Ruokosjärvi (10 ha) ja Isojärvi (28 ha). Koivujärveen laskee ylempää vielä Iso-Palannes (14 ha), Vähä-Palannes, Hirvijärvi (13 ha) ja Kotajärvi (5 ha) itäistä reittiä sekä Hankalampi (7 ha) ja Ahvenlampi eteläistä reittiä myöten.
Uurasjärven länsirannasta Hulponsaaren takaa alkava järvimäinen Kauhaselkä (56 ha) on sen lasju-uoma Tarjanteeseen.
Historiaa

Pihlajaveden reitillä tehtiin joskus 1962-luvulla uittoväylien perkauksia, jotka vaikuttivat myös reitin järvien vedenpinnan korkeuteen. Järvellä on jo toteutettu vuonna 2010 vedenpinnan korkeuden ennallistus.
Uurasjärveä Kotalasta kuvattuna.
Pätkis

Katkaistu Pätkis-suklaapatukka
Pätkis on Fazerin valmistama maitosuklaalla kuorrutettu suklaapatukka, jossa on täytteenä minttutryffeliä. 18 g:n painoinen Pätkis-patukka on ollut myynnissä vuodesta 1978 lähtien. Pätkistä myydään myös 36 g:n painoisina patukoina nimellä Iso Pätkis ja 140 g painoisiin pusseihin pakattuna.
Vuoden 2017 arvion mukaan Pätkistä myydään vuosittain yli 12 miljoonaa kappaletta, ja se on vuodesta toiseen ollut kappalemäärässä mitattuna Suomen myydyimpiä patukoita. 2017 Iso Pätkis oli Keskon ja S-ryhmän myyntitilastoihin perustuen Suomen 4. myydyin makeinen.
Keväällä 2009 myyntiin tuli salmiakin makuinen Pätkis Salmiakki.
Kesällä 2015 Pätkiksestä tehtiin myös jäätelötuote.
Vuonna 2017 Fazer valmisti Suomen itsenäisyyspäivän satavuotisjuhlan kunniaksi 8 kappaletta maailman pisimpiä Pätkiksiä, joista kukin painoi 350 g ja ne olivat 95 cm pitkiä. Ne olivat siten 11 kertaa normaaleja Pätkiksiä pidempiä.
Tammikuussa 2018 myyntiin tuli 99 g:n painoinen Pätkis-suklaalevy. Syksyllä 2019 Fazer kasvatti muiden täytesuklaalevyjen ohessa Pätkis-suklaalevyn kokoa 99 grammasta 121 grammaan.
Ratsia

Ratsia tarkoittaa yllätystarkastusta. Yleensä yllättävä ja laajamittainen poliisioperaatio. Ratsian tarkoituksena voi olla rikoksesta epäiltyjen kiinniottaminen, todistusaineiston hankkiminen ja sen tuhoamisen estäminen.[lähde? ] Ratsioiksi kutsutaan usein myös muita poliisioperaation tapaisia viranomaisoperaatioita.
Sana on peräisin arabiankielisestä termistä غز 'ghazw', joka tarkoittaa suomeksi käännettynä sananmukaisesti sota- tai ryöstöretkeä. Historiallisesti ratsioiksi kutsuttiin arabialaisten paimentolaisheimojen Bysantin valtakuntaan tekemiä ryöstöretkiä.
UC Sampdoria

Unione Calcio Sampdoria on genovalainen jalkapallojoukkue, joka pelaa Italian toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Serie B:ssä. Seura perustettiin vuonna 1946, kun kaksi joukkuetta, Sampierdarenese ja Andrea Doria yhdistyivät. Seura tunnetaan lempinimellä Blucerchiati (sinirenkainen) ja joskus sen nimi lyhennetään muotoon Samp tai Doria. Sampdoria pelaa ottelunsa Stadio Luigi Ferrarisilla, jonka se jakaa yhdessä paikallisvastustajansa Genoa CFC:n kanssa.
Sampdoria on voittanut scudetton kerran vuonna 1991. Italian Cupin se on voittanut neljästi (viimeisin vuonna 1994) ja Cup-voittajien cupin vuonna 1990. Vuonna 1992 se hävisi Mestarien liigan finaalissa FC Barcelonalle.
Sampdoria nousi pitkän tauon jälkeen takaisin Serie A:han kaudeksi 2003–2004. Kaudella 2004–2005 se sijoittui peräti viidenneksi päästen Uefa Cupiin. Kausi 2005–2006 oli pettymys. Liigassa seura jäi 14. sijalle, joka muuttui Italian jalkapalloskandaalin jälkeen 12. sijaksi, ja Uefa Cupista se putosi jo lohkovaiheessa.
Kaudella 2009–2010 Luigi Delneri johdatti Sampdorian upeisiin suorituksiin ja seura sijoittui sarjassa neljänneksi. Näin ollen se pääsi karsimaan paikastaan Mestarien liigan lohkovaiheeseen, missä se kuitenkin epäonnistui. Delneri jätti paikkansa kauden jälkeen ja siirtyi Juventuksen peräsimeen. Hänen seuraajakseen palkattiin Domenico Di Carlo.  Di Carlo luotsasi Sampdorian Eurooppa-liigan lohkovaiheeseen. Talven tullen Sampdorian meno kuitenkin hyytyi ja lopulta kehnot tulokset johtivat Di Carlon potkuihin maaliskuussa 2011. Valmennusvastuun otti Alberto Cavasin.  Kauden päätteeksi Sampdoria sijoittui 18. ja tippui Serie B:hen. Vuotta myöhemmin se nousi takaisin pääsarjaan kukistettuaan nousukarsintafinaalissa Varesen
Sampdoria osti heinäkuussa 2015 Ajaxista suomalaispelaaja Niklas Moisanderin.
Saavutukset

Scudetto: 1990–1991
Italian Cup: 1984–1985, 1987–1988, 1988–1989, 1993–1994
Italian Super Cup: 1991
Cup-voittajien Cup: 1989–1990
Entisiä pelaajia

Enrico Chiesa
Ruud Gullit
Simone Inzaghi
Christian Karembeu
Jürgen Klinsmann
Marcello Lippi
Roberto Mancini
Siniša Mihajlović
Ariel Ortega
Gianluca Pagliuca
Clarence Seedorf
Giuseppe Signori
Graeme Souness
Juan Sebastián Verón
Gianluca Vialli
Pietro Vierchowod
Christian Vieri
Des Walker
Walter Zenga
Entisiä valmentajia

Vujadin Boškov
Luigi Delneri
Domenico Di Carlo
Eusebio Di Francesco
Sven-Göran Eriksson
Ciro Ferrara
Marco Giampaolo
Giuseppe Iachini
Walter Mazzarri
César Luis Menotti
Siniša Mihajlović
Vincenzo Montella
Walter Novellino
Claudio Ranieri
Luciano Spalletti
Walter Zenga
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Serie B 2024–2025
Bari • Brescia • Carrarese • Catanzaro • Cesena • Cittadella • Cosenza • Cremonese • Frosinone • Juve Stabia •
Mantova • Modena • Palermo • Pisa • Reggiana • Salernitana • Sampdoria • Sassuolo • Spezia • Südtirol
Luettelo Serie B:n voittajista • Serie B:n maalikuninkaat
Päälaenluu

Päälaenluut
Päälaenluut (lat. os parietale) ovat kaksi luuta kallossa, jotka muodostavat pääkallon sivut ja katon. Molemmat luut ovat noin nelikulmion muotoisia.
Videopelivuosi 1978

Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1978 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.
Tapahtumat

Koei perustetaan.
SNK aloittaa videopelien kehittäjänä, ensimmäinen peli Micon Kit julkaistaan
Huomattavat julkaisut > Kolikkopelit

Taito julkaisee Space Invaders kolikkopelin.
Atari julkaisee Atari Football kolikkopelin.
Atari julkaisee Avalanche kolikkopelin.
Huomattavat julkaisut > Pelikonsolit

Philips Videopac G7000 pelikonsoli julkaistaan.
Interton VC 4000 pelikonsoli julkaistaan.
Randan vuorensortuma

Sortuma sijaitsee Randan kylän pohjoispuolella Mattertalin laaksossa.
Junaliikenne vyörymäalueen ohi Vispan edelleen tulviessa alkoi elokuussa 1991.
Randan vuorensortuma oli huhti-toukokuussa 1991 Randassa, Sveitsissä, Wallisin kantonissa tapahtunut luonnonkatastrofi. Sortuma tuhosi rakennuksia ja Vispajoen laakson liikenneyhteyksiä sekä esti Vispajoen juoksun. Kotieläimiä kuoli ja rakennuksia tuhoutui, mutta henkilövahingoilta vältyttiin.
Kolmessa eri sortumassa (18. ja 21. huhtikuuta sekä 9. toukokuuta) irtosi ja valui Weisshornvuoren itäpuoliselta vuorenrinteeltä 1 600–2 300 metrin korkeudelta noin 33 miljoonaa kuutiometriä kiviä ja murentunutta kalliota alas Mattertalin laaksoon, noin 1 400 metrin korkeuteen. Kalliomassat peittivät alleen sekä Vispin ja Zermattin välisen maantien että rautatien. Vispajoen juoksu estyi ja patoutunut vesi kasteli rakennuksia. Sortumien syynä oli kosteuden ja lämpötilan vaihteluiden aiheuttama kallioperän rapautuminen.
Rauta- ja maantie rakennettiin uudelleen kiertämään vyörymäalue 100–200 metrin etäisyydeltä itäpuolelta. Vispan vesiä varten kaivettiin louhealueen läpi kanava.
Aiheesta muualla

Stoffel, Markus: Leben mit Naturgefahren: Gefahrenbeurteilung, Massnahmenplanung und Katastrophenbewältigung (pdf) (Bernin yliopiston maantieteen laitoksen opintomatkan matkaopas) 54. Deutscher Geographentag Bern 2003, Exkursionsführer.  2003. Bern:  GEOGRAPHICA BERNENSIA, Geographisches Institut der Universität Bern. Arkistoitu 21.2.2014. Viitattu 6.10.2013. (saksaksi)
Rauðskinna

Rauðskinna (myös bók máttarins) on 1500-luvulla kirjoitettu islantilainen grimoire. Kirja on lajityyppinsä pahamaineisimpia edustajia, sillä sen päätarkoitus on opettaa lukija hallitsemaan saatanaa. Rauðskinna sai nimensä punaisesta kannestaan. Kirjan tekee mielenkiintoiseksi erityisesti sen kirjoittajan tausta: Gottskálk grimmi Nikulásson oli pohjoisislantilaisen Hólarin piispa. Rauðskinna haudattiin Gottskálkin mukana.
Puola talviolympialaisissa 2002

Puola osallistui Salt Lake Cityn talviolympialaisiin 2002 27 urheilijan voimin. Maa saavutti kaksi mitalia, yhden hopeisen ja yhden pronssisen, molemmat mitalit voitti mäkihyppääjä Adam Małysz.
Mitalistit > Hopeaa

Adam Małysz – mäkihyppy, suurmäki
Mitalistit > Pronssia

Adam Małysz – mäkihyppy, normaalimäki
Valkovenäjän translitterointi

Valkovenäjän translitterointi on valkovenäjänkielisen tekstin esittämistä jollakin muulla muulla kirjaimistolla kuin kyrillisellä. Suomen kielessä valkovenäjän translitterointiin käytetään Suomen Standardisoimisliiton laatimaa SFS 4900 -standardia. Kansainväliseen käyttöön on tarkoitettu Organisation internationale de normalisationin ISO 9 -standardi.
SFS 4900

SFS 4900 -standardia eli kansallista standardia käytetään kaikessa suomenkielisessä tiedonvälityksessä kuten yksityishenkilöiden välisessä viestinnässä, sanoma- ja aikakauslehdistössä, televisiossa, kaunokirjallisuudessa, yleistajuisessa tietokirjallisuudessa sekä suomenkieliseen kirjallisuuteen keskittyvissä kirjastoissa. SFS 4900 -standardin mukaisesti translitteroitua valkovenäjänkielistä tekstiä ei voida mekaanisesti palauttaa takaisin alkuperäiseen kyrilliseen asuunsa.
| Kirjain | Translitteraatio | Esimerkki | Esimerkki | Huomautus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | a | Ашмяны | Ašmjany |  |
| Б б | b | Бабруйск | Babruisk |  |
| В в | v | Ваўкавыск | Vaukavysk |  |
| Г г | h | Гомель | Homel |  |
| Д д | d | Давыд-Гарадок | Davyd-Haradok |  |
| Е е | e | Петрыкаў | Petrykau | konsonantin jälkeen |
| Е е | je | Ельск, Лоеў | Jelsk, Lojeu | sanan alussa, vokaalin jälkeen sekä kirjainten ’, ь ja ъ jälkeen |
| Ё ё | jo | Міёры | Mijory |  |
| Ж ж | ž | Жодзіна | Žodzina |  |
| З з | z | Зарэчча | Zaretštša |  |
| І і | i | Івацэвічы | Ivatsevitšy |  |
| Й й | i | Вілейка | Vileika | muualla kuin sanan alussa tai sanan lopussa kirjaimen і jälkeen |
| Й й | j |  |  | sanan alussa |
| Й й | – | Лаўрэнцій | Laurentsi | kirjaimen і jälkeen sanan lopussa |
| К к | k | Крупкі | Krupki |  |
| Л л | l | Лепель | Lepel |  |
| М м | m | Магілёў | Mahiljou |  |
| Н н | n | Нароўля | Naroulja |  |
| О о | o | Орша | Orša |  |
| П п | p | Пінск | Pinsk |  |
| Р р | r | Рагачоў | Rahatšou |  |
| С с | s | Свіслач | Svislatš |  |
| Т т | t | Татарка | Tatarka |  |
| У у | u | Узда | Uzda |  |
| Ў ў | u | Быхаў | Byh’au |  |
| Ф ф | f | Фаніпаль | Fanipal |  |
| Х х | h’ | Хойнікі | H’oiniki | h ja puolilainausmerkki |
| Ц ц | ts | Церахаўка | Tserah’auka |  |
| Ч ч | tš | Чачэрск | Tšatšersk |  |
| Ш ш | š | Шаркаўшчына | Šarkauštšyna |  |
| ’ | – | Мар’іна Горка | Marina Horka | puolilainausmerkki |
| Ы ы | y | Докшыцы | Dokšytsy |  |
| Ь ь | – | Лельчыцы | Leltšytsy |  |
| Э э | e | Эмэрык | Emeryk |  |
| Ю ю | ju | Юрацішкі | Juratsiški |  |
| Я я | ja | Янавічы | Janavitšy |  |
| Ґ ґ | g |  |  | ei esiinny nykyortografiassa |
| И и | i |  |  | ei esiinny nykyortografiassa |
| Ъ ъ | – |  |  | ei esiinny nykyortografiassa |
| Ѣ ѣ | e |  |  | konsonantin jälkeen; ei esiinny nykyortografiassa |
| Ѣ ѣ | je |  |  | sanan alussa, vokaalin jälkeen sekä kirjainten ь ja ъ jälkeen; ei esiinny nykyortografiassa |
ISO 9

ISO 9 -standardia eli kansainvälistä standardia käytetään nimensä mukaisesti kansainvälisessä tiedonvälityksessä. Merkittävimmät käyttöalat ovat bibliografiat, tieteellisten kirjastojen tietojärjestelmät, tieteellinen tutkimus ja muu kansainvälinen toiminta. ISO 9 -standardin mukaisesti translitteroitu teksti voidaan mekaanisesti palauttaa takaisin alkuperäiseen kyrilliseen asuunsa.
| Kirjain | Translitteraatio | Esimerkki | Esimerkki | Huomautus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | a | Ашмяны | Ašmâny |  |
| Б б | b | Бабруйск | Babrujsk |  |
| В в | v | Ваўкавыск | Vaŭkavysk |  |
| Г г | g | Гомель | Gomelʹ |  |
| Д д | d | Давыд-Гарадок | Davyd-Garadok |  |
| Е е | e | Петрыкаў, Ельск, Лоеў | Petrykaŭ, Elʹsk, Loeŭ |  |
| Ё ё | ë | Міёры | Mìëry |  |
| Ж ж | ž | Жодзіна | Žodzìna |  |
| З з | z | Зарэчча | Zarèčča |  |
| І і | ì | Івацэвічы | Ìvacèvìčy |  |
| Й й | j | Вілейка, Лаўрэнцій | Vìlejka, Laŭrèncìj |  |
| К к | k | Крупкі | Krupkì |  |
| Л л | l | Лепель | Lepelʹ |  |
| М м | m | Магілёў | Magìlëŭ |  |
| Н н | n | Нароўля | Naroŭlâ |  |
| О о | o | Орша | Orša |  |
| П п | p | Пінск | Pìnsk |  |
| Р р | r | Рагачоў | Ragačoŭ |  |
| С с | s | Свіслач | Svìslač |  |
| Т т | t | Татарка | Tatarka |  |
| У у | u | Узда | Uzda |  |
| Ў ў | ŭ | Быхаў | Byhaŭ |  |
| Ф ф | f | Фаніпаль | Fanìpalʹ |  |
| Х х | h | Хойнікі | Hojnìkì |  |
| Ц ц | c | Церахаўка | Cerahaŭka |  |
| Ч ч | č | Чачэрск | Čačèrsk |  |
| Ш ш | š | Шаркаўшчына | Šarkaŭščyna |  |
| ’ | ’ | Мар’іна Горка | Mar’ìna Gorka | puolilainausmerkki |
| Ы ы | y | Докшыцы | Dokšycy |  |
| Ь ь | ʹ | Лельчыцы | Lelʹčycy | yläpuolinen indeksointipilkku |
| Э э | è | Эмэрык | Èmèryk |  |
| Ю ю | û | Юрацішкі | Ûracìškì |  |
| Я я | â | Янавічы | Ânavìčy |  |
| Ґ ґ | g̀ |  |  | ei esiinny nykyortografiassa |
| И и | i |  |  | ei esiinny nykyortografiassa |
| Ъ ъ | ʺ |  |  | kaksinkertainen yläpuolinen indeksointipilkku; ei esiinny nykyortografiassa |
| Ѣ ѣ | ě |  |  | ei esiinny nykyortografiassa |
Kirjallisuutta

Paikkala, Sirpa: Yuliia, Julija, Yulia – Ukrainan, Valko-Venäjän ja Bulgarian omakielisten nimien latinaistaminen. (Artikkeli verkkomuodossa) Kielikello, 2012, 45. vsk, nro 4, s. 27–29.  ISSN 0355-2675.
Aiheesta muualla

Kielitoimiston ohjepankki: Valkovenäjänkieliset nimet
Raportti

Raportti on objektiivisuuteen pyrkivä selonteko asiasta tai tapahtumasta. Raportin tarkoituksena on saattaa lukija tietoiseksi asiasta ja jättää kohteelle valta muodostaa siitä omat mielipiteensä. Raportti voi myös olla hyvinkin laaja ja kattava selonteko aiheesta, kuten esimerkiksi Yhdysvaltojen presidentin John F. Kennedyn murhaa tutkineen Warrenin komission raportti tai ilmastonmuutoksen maailmanlaajuisia talousvaikutuksia käsittelevä Sternin raportti.
Uutisterminä raportti tarkoittaa asiatyylistä, faktapohjaista ja tiivistä selontekoa uutistapahtumasta. Raportti on eri asia kuin reportaasi, joka on toimittajan tekemä ja muodoltaan raporttia vapaampi ja voi sisältää laajemman kuvauksen aiheeseen liittyvistä taustoista. Reportaasi voi sisältää myös yksityiskohtaista tietoa, toimittajan henkilökohtaisia näkemyksiä tai arveluja sekä haastatteluja.
Urheiluoikeus

Oikeuden vaaka
Oikeusjärjestys
Julkisoikeus
Valtiosääntöoikeus
Hallinto-oikeus
Finanssioikeus
Rikosoikeus
Prosessioikeus
Eurooppaoikeus
Kansainvälinen oikeus
Yksityisoikeus
Henkilöoikeus
Varallisuusoikeus
Perhe- ja jäämistöoikeus
Työoikeus
Kauppaoikeus
Ympäristöoikeus
Urheiluoikeus
Lääkintä- ja bio-oikeus
Kansainvälinen yksityisoikeus
Oikeuden yleistieteet
Oikeusteoria
Oikeushistoria
Oikeussosiologia
Oikeustaloustiede
Oikeuden ja sukupuolen tutkimus
Oikeusinformatiikka
Urheiluoikeus on oikeusalue, jonka piiriin kuuluvat urheilun itsesääntely, urheilua koskeva lainsäädäntö ja urheiluun liittyvät tuomioistuinten ennakkopäätökset. Urheiluoikeuden asema itsenäisenä oikeudenalana on vasta muotoutumassa, mutta sen vakiintuessa siitä tullaan puhumaan myös oikeudenalana. Siihen ei juuri sisälly vakiintuneista oikeudenaloista poikkeavia yleisiä oppeja ja omaa käsitteenmuodostusta, ja sen käsitesisältöä ei ole pystytty riidattomasti määrittelemään. Ruotsalainen Krister Malmsten on määritellyt erikseen urheiluoikeuden ja urheiluun liittyvän oikeuden, joka sisältää urheiluun sovellettavan yleisen lainsäädännön. Kansainvälisessä keskustelussa käytetään usein nimityksiä ”urheilu ja oikeus” sekä ”urheilusidonnainen oikeus”. Suomessa käytetään käsitettä urheiluoikeus lähinnä sen selkeyden vuoksi.
Urheiluoikeutta voidaan pitää myös osana liikuntatieteitä, mutta se ei ole liittynyt niihin kovinkaan kiinteästi. Sen sijaan se on kiinteä osa oikeustiedettä. Urheiluoikeus on kuitenkin paljon myöhäisempi käsite kuin liikuntatieteet. Toisaalta urheiluoikeudella on liittymäkohtia usealle muullekin alalle, esimerkiksi liikuntalääketieteeseen.
Ylikansallinen urheiluoikeus

Kansainvälisen olympiakomitean ja kansainvälisten lajiliittojen itsesääntelymääräykset yhtenäistävät urheiluoikeutta, mutta siellä missä ne eivät vaikuta, havaitaan kansallisia eroja. Ylikansallisia itsesääntelymääräyksiä soveltaa ja tulkitsee muun muassa urheilun kansainvälinen vetoomustuomioistuin CAS, jonka ratkaisut eivät kuitenkaan ole täysin yhteneväisiä, sillä ratkaisuja tekevät kokoonpanot vaihtelevat. Koska kyseessä on välimiesmenettely, se on lähtökohtaisesti ei-julkista eli asianosaiset voivat olla julkistamatta ratkaisua kokonaisuudessaan, mutta kaikista CAS:n ratkaisuista on alettu antaa tiedote. CAS:n toimiala on laajempi kuin suomalaisen Urheilun oikeusturvalautakunnan ja CAS on osaltaan pystynyt yhtenäistämään urheilun kilpailu- ja muiden sääntöjen tulkintaa.
Kansalliset erot

Suomessa urheiluun liittyvä oikeus on samalla tapaa pohjoismaisen mallin mukaista kuin koko oikeusjärjestyskin, vaikka hienoisia erojakin on löydettävissä. Yhteispohjoismaisia lainsäädäntöhankkeita ei ainakaan vielä ole ollut lainkaan. Eurooppalaista urheiluoikeutta yhtenäistää Euroopan neuvosto ja Euroopan unioni. Esimerkiksi Euroopan neuvosto on toiminut sopupelejä ja katsomoväkivaltaa ehkäisevästi. Etenkin Euroopan unionin tuomioistuimen urheilua koskevat ratkaisut ovat olleet tärkeitä yhteneväisyyden kehittäjiä.
Ranskalainen urheilun järjestelmä on valtiojohtoisempaa kuin pohjoismainen ja saksalainen vastaava. Samoin Turkissa urheilu on hyvin valtiojohtoista, sillä esimerkiksi maajoukkueiden valmentajat ovat valtion virkamiehiä. Eurooppalaisissa valtioissa myös dopingin kriminalisointiin liittyvässä lainsäädännössä on paljon kansallisia eroja. Melkoisesti toisistaan eroavat etenkin entisten sosialististen maiden valtiojohtoinen urheilujärjestelmä ja muun Euroopan yhdistymisvapauteen nojaava urheilun kansanliike. Kiinassakin ollaan kiinnostuneita länsimaisesta urheilujärjestelmästä ja urheiluoikeudesta, mutta siellä on vaikea ymmärtää aatteellisten yhdistysten suurta roolia urheiluelämässä.
Tutkimus ja opetus Suomessa

Suomessa urheiluoikeuden tutkimus voidaan jakaa aikaan ennen urheilun oikeudellistumista ja aikaan sen jälkeen. Edelliselle on tunnusomaista se, että tutkija huomasi tutkimuskohteeseensa liittyvän myös urheilun ilmiöitä, ja hän otti ne huomioon. Urheilu on liittynyt kahteen rikosoikeuden väitöskirjaan Paavo Kekomäen 1933 julkaisemaan ”Ammattimaisuus rikosoikeudessa” ja Inkeri Anttilan 1946 julkaisemaan ”Loukatun suostumus rikosoikeudessa”. Anttilan teoksessa urheilun osuus on niin huomattava, että häntä voidaan pitää suomalaisen urheiluoikeuden pioneerina. Ensimmäinen varsinainen urheilua käsittelevä oikeustieteellinen väitöskirja on Esko Linnakankaan vuonna 1984 tekemä. Laaja ja perusteellinen alan perusteos on Olli Rausteen 1997 valmistunut ”Urheiluoikeus”.
Alan opetus oikeustieteellisissä tiedekunnissa eteni samalla tavoin kuin tutkimuskin. Urheiluun liittyviä opinnäytetöitä on tehty jo vuosikymmeniä sitten etenkin vahingonkorvauskysymyksistä. Helsingin ja Turun yliopistoissa järjestettiin 1997–1998 ensimmäinen urheiluoikeuden yhteinen syventävien opintojen projekti. Helsingissä on ollut vuodesta 2001 lähtien määräaikainen urheiluoikeuden professuuri.
Puola kesäolympialaisissa 1936

Puola osallistui Berliinin kesäolympialaisiin 1936 saavuttaen urheilulajeissa kuusi mitalia, joista kolme oli hopeisia ja kolme pronssisia. Kisojen mitalitilastossa Puola sijoittui 22. sijalle.
Mitalistit > Hopeaa

Stanisława Walasiewiczówna — Yleisurheilu, naisten 100 m
Jadwiga Wajsówna — Yleisurheilu, naisten kiekonheitto
Zdzisław Kawecki, Seweryn Kulesza ja Henryk Leliwa-Roycewicz — Ratsastus, kenttäratsastuksen joukkuekilpailu
Mitalistit > Pronssia

Maria Kwaśniewska — Yleisurheilu, naisten keihäänheitto
Jerzy Ustupski ja Roger Verey — Soutu, miesten pariairokaksikko
Władysław Karaś — Ammunta, miesten 50 m vapaapienoiskivääri, makuu