stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oranienbaumin palatsi
Vallankumouksen jälkeen > 2000-luku

Sanomalehti "Gazeta" kirjoitti huhtikuun 2004 lopussa, otsikoituna: "Ruhtinas Menšikovin ja Katariina II:n entinen omaisuus voi siirtyä yksityisiin käsiin", jossa käsiteltiin Pietarin kuvernööri Valentina Matvienkon vierailua Oranienbaumiin, että sen rakennukset "ovat rappeutuneet ja paikalliset asukkaat ovat onnistuneet murskaamaan 192 puistossa seisonutta marmoripatsasta", Katalnaja Gorka Mäenlaskupaviljonki on puoliksi raunioina jne. Päätettiin aloittaa palatsien entisöinnin yksityisten sijoittajien avulla, jotka ottavat haltuunsa osan palatseista.
Vuonna 2004 restauroinnin rahoittamiseksi perustettiin erityinen säätiö, jonka puheenjohtajina toimivat Pietarin kuvernööri Valentina Matvijenko ja Venäjän entinen talouskehitysministeri German Gref. Vuonna 2006 avattiin säätiön varoin restauroitu Mäenlaskupaviljonki, joka oli kärsinyt eniten toisen maailmansodan pommituksista ja jota oli restauroitu vuodesta 1959 lähtien.  Kiinalaisen palatsin restaurointi alkoi vuonna 2009 ja oli valmistumassa vuonna 2019.  Vuonna 2010 valmistui Suuren palatsin julkisivun restaurointi ja vuonna 2011 palatsissa avautui museo.
Päärakennuksen kymmenen salia avattiin kunnostuksen jälkeen syyskuussa 2011, jolloin juhlittiin Oranienbaumin (Lomonosovin) 300-vuotisjuhlaa. Naisten puolen suuri työhuone, makuuhuone, kamarineitsyen huone ja läpikulkutilat ovat olleet vierailijoille avoinna elokuusta 2012 lähtien. Myös Pietari III:n palatsi on avattu kahden vuoden restauroinnin jälkeen.
Aiheesta muualla

Oranienbaumin palatsin virallinen kotisivu (englanniksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oranienbaumin palatsi Wikimedia Commonsissa
| n k Unescon maailmanperintökohteet Venäjällä |
| --- | --- | --- |
| Keskinen |  Jaroslavlin historiallinen keskusta  Kolomenskojen Kristuksen taivaaseenastumisen kirkko  Moskovan Kreml ja Punainen tori  Novodevitšin nunnaluostari  Troitse-Sergijevin luostari  Vladimirin ja Suzdalin valkoiset monumentit  |  |
| Kaukoitä |  Baikaljärvi  Daurian maisemat1  Kamtšatkan tulivuoret  Keskinen Sikhote-Alin  Lenan kansallispuisto  Wrangelinsaari  |  |
| Pohjois-Kaukasia |  Derbentin monumentit  |  |
| Luoteinen |  Ferapontovin luostari  Kiži  Komin aarniometsät  Kuurinkynnäs2  Novgorodin historialliset monumentit  Pietari Pietarhovin, Puškinin, Pauluskoin (Pavlovsk), Hatsinan, Strelnan, Kronstadtin, Oranienbaumin ja Pähkinälinnan kanssa  Pihkovan arkkitehtikoulun kirkot  Solovetskin luostari  Struven ketju3  |  |
| Siperia |  Altain kultavuoret  Baikaljärvi  Putoranan laakio  Uvs Nuurin syvänne1  |  |
| Eteläinen |  Läntinen Kaukasus  |  |
| Volga |  Bulgar  Kazanin Kreml  Svijažskin katedraali  |  |
1Yhdessä Mongolian kanssa. 2Yhdessä Liettuan kanssa. 3Yhdeksän muun maan kanssa.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Kuvasali, n. 1750-luku
Katariina II:n Mäenlaskupaviljonki (Katalnaja Gorka), arkkitehti Antonio Rinaldi 1762–1774
Katariinan palatsin mäenlaskurakennus 1752, Francesco Bartolomeo Rastrelli. "Façade de La Grande Glisade, vis a vis du Grand Palais de Sarskeselau". Toisella sivulla signeeraus: "Le Comte de R. Intend. des Batiments"
Mäenlaskupaviljongin pienoismalli, johon yhdistyvät 523 metriä pitkät rampit.
Kivisali, mahdollisesti Francesco Bartolomeo Rastrelli 1749-1751
Kiinalainen palatsi, arkkitehti Antonio Rinaldi 1762–1768
Käännös suomeksi
Tiehinen

| Tiehinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°14′23″N, 25°30′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  Tiehisenoja Ylä-Maksinkaan 
Järvinumero:  14.285.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,4 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,609 km  
Pinta-ala:  1,643 ha  
Tilavuus:  0.000053 km³ 
Keskisyvyys:  3,24 m  
Suurin syvyys:  5,6 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiTiehinen 
Tiehinen  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Lähteelänperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 53 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys on 5,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,4 metriä mpy.
Mustalampi (Jyväskylä, Lähteelänperä)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°14′23″N, 25°27′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Vispiläjokeen 
Järvinumero:  14.285.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,7 m  
Pituus:  160 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,471 km  
Pinta-ala:  1,389 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Korpilahdella Lähteelänperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,7 metriä mpy.
Sven Utterström

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Sven Utterström vuonna 1932. |  Sven Utterström vuonna 1932. |  Sven Utterström vuonna 1932. |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten hiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Lake Placid 1932 | 18 km |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Oslo 1930 | 50 km |  |
|  Kultaa | Innsbruck 1933 | 4 × 10 km |  |
|  Hopeaa | Innsbruck 1933 | 50 km |  |
Sven "Uttern" Utterström (16. toukokuuta 1901 – 7. toukokuuta 1979) oli ruotsalainen maastohiihdon olympiavoittaja.
Utterströmin hiihtouran menestyksekkäimmät vuodet ajoittuivat 1920- ja 1930-luvulle, jolloin hän oli maailman huipulla ja voitti kolme arvokisakultaa. Oslon MM-kilpailuissa 1930 hän voitti kultaa 50 kilometrillä. Lake Placidin 1932 olympialaisissa hän voitti kultaa 18 kilometrillä ja sijoittui kuudenneksi 50 kilometrillä. Innsbruckin MM-kilpailuissa hän voitti kultaa viestissä ja saavutti hopeaa 50 kilometrillä.
Utterström voitti Vaasahiihdon vuonna 1925 sekä toistamiseen vuonna 1928 tasapelillä Per-Erik Hedlundin kanssa.
Saavutuksia

Vaasahiihdon voitto 1925 ja 1928
1930 Oslon MM-hiihdot:
kultaa: 50 km
1932 Lake Placidin talviolympialaiset:
kultaa: 18 km
1933 Innsbruckin MM-hiihdot:
kultaa: viesti
hopeaa: 50 km
Jean-Baptiste Krumpholtz

Jean-Baptiste Krumpholtz (1742–1790) oli tšekkiläinen säveltäjä ja harpisti. Häntä opetti muun muassa Joseph Haydn. Krumpholtz teki itsemurhan hukuttautumalla Seineen.
Krumpholtzin tuotanto koostuu pääasiassa harppumusiikista. Hän sävelsi soittimelleen useita konserttoja ja sonaatteja. Krumpholtz sävelsi myös kamarimusiikkia.
Targum

Targum on arameankielinen käännös heprealaisesta Raamatusta Tanakista, joka vastaa suunnilleen kristittyjen Vanhaa testamenttia. Aramea  oli satojen vuosien ajan juutalaisten yhteisöjen arkikieli; tämä kansankielinen käännös mahdollisti Raamatun tekstien laajamittaisen opettamisen ja keskustelun niistä.
Targumin vanhimmat löydöt ovat peräisin 100-luvulta eaa.
Kuusjärvi (Muurame)

| Kuusjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Muurame, Jyväskylä
Koordinaatit:  62°12′30″N, 25°28′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Tulouomat:  Vispiläjoki Iso-Lampsista
Laskujoki:  Myllyjoki Muuratjärveen
Järvinumero:  14.285.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,3 m  
Pituus:  3,7 km  
Leveys:  770 m  
Rantaviiva:  12,144 km  
Pinta-ala:  1,06491 km²   
Saaria:  6 
 fiKuusjärvi 
Kuusjärvi on Keski-Suomessa Muuramen ja Jyväskylän Korpilahden rajalla Saukkolan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 106 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä, se on 3,7 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Se sijaitsee maastoltaan vaihtelevalla alueella, jossa on paikoin yli 180 metrin korkuisia mäkiä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta, joista suurin on sen eteläosassa sijaitseva Vasikkasaari. Järven rantaviivan pituus on 12,1 kilometriä. Rannat ovat paikoin tiheään rakennettuja sekä lännessä Saukkolassa että idässä Riskoperällä.
Kalasto

Vuosien 2005 ja 2014 välillä Kuusjärveen istutettiin 11 275 kuhaa ja 1 500 siikaa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) se kuuluu. Järven suurin tulouoma on Vispiläjoki, joka alkaa Iso-Lampsista ja laskee järven pohjoispäähän. Vispiläjokeen laskevat myös muun muassa Marjojärven, Saarijärven ja Ylä-Maksingan vedet. Lännestä järveen laskee Pitkäjärven laskuoja Niittulammen ja Pahalammen kautta, sekä etelämpää Nälköjärven laskuoja. Myös Valkonen ja Tarkkalampi sijaitsevat Kuusjärven valuma-alueella, mutta niillä ei ole avoimia laskuojia. Kuusjärven oma laskujoki on sen kaakkoispäästä alkava Myllyjoki, joka laskee Muuratjärveen. Kuusjärven vedenpinnan korkeus on 100,3 metriä mpy., joten pudotusta Myllyjoelle kertyy noin 10,2 metriä.
Kuusjärven pinnankorkeutta säännöstellään Myllyjoessa olevalla padolla. Nykyinen vuonna 1989 rakennettu pato on alentanut järven pinnankorkeutta jonkin verran, sillä sen keskiylikorkeus määritettiin padon rakennuksen aikana todellista alemmaksi. Rannat ovat kasvaneet tämän vuoksi jonkin verran umpeen.
Umkhonto we Sizwe

| Umkhonto we Sizwe |
| --- | --- |
 Umkhonto we Sizwen tunnus.
Toiminnassa:  1961–1990
Valtio:  Etelä-Afrikka, Angola
Rooli:  ANC:n ja Etelä-Afrikan kommunistisen puolueen aseellinen siipi
Lempinimi:  MK
Komentajat
Tunnettuja komentajia:  Joe Slovo,   Nelson Mandela
Umkhonto we Sizwe (lempinimi MK) (suom. Kansakunnan keihäs) oli ANC:n ja Etelä-Afrikan kommunistisen puolueen yhteinen aseellinen siipi, joka perustettiin 16. joulukuuta 1961.  Järjestön tarkoituksena oli käydä sissisotaa Etelä-Afrikan apartheid-hallintoa vastaan. Umkhonto we Sizwe lopetti aseellisen vastarinnan 1. elokuuta 1990 ja liitettiin sittemmin osaksi Etelä-Afrikan puolustusvoimia.
Totuuskomission loppuraportin mukaan Etelä-Afrikan konfliktin osapuolista ainoastaan ANC oli sitoutunut noudattamaan Geneven sopimusta ja pääsääntöisesti toteutti aseellista vastarintaa kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön mukaisesti. Komissio myös huomioi ANC:n pidättyvyyden sotilaallisten iskujen kohteiden valinnassa. Komissio totesi kuitenkin, että ANC oli taistelun aikana myös rikkonut Geneven sopimusta ja syyllistynyt vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin.
Perustaminen

Umkhonto we Sizwe perustettiin maaliskuussa 1960 tapahtuneen Sharpevillen verilöylyn jälkeen tarkoituksena rakentaa nykyaikainen sissiarmeija toimimaan osana laajempaa Etelä-Afrikan vapautusliikettä ja tukemaan ANC:n ajamaa poliittista ohjelmaa. Etelä-Afrikan hallituksen julistettua hätätilan ja kiellettyä muun muassa ANC:n ja PAC:n toiminnan ANC:ssä käytiin laaja keskustelu aseellisen taistelun mahdollisuudesta ja väkivallan moraalisesta oikeutuksesta. Umkhonto we Sizweä ei tämän vuoksi aluksi liitetty suoraan ANC:hen vaan se esitettiin Etelä-Afrikan väestöä edustavana Kansanarmeijana. 16. joulukuuta se järjesti ensimmäiset sabotaašitekonsa räjäyttämällä lukuisia pommeja kaikissa maan suurissa kaupungeissa. Yksinkertaisilla pommeilla toteutetut iskut eivät aiheuttaneet ihmisvahinkoja ja aineellisetkin vahingot jäivät pieniksi.
Pommi-iskut jatkuivat yli vuoden MK:n perustamisen jälkeen muun muassa poliisiasemiin ja sähkölinjoihin. Umkhonto we Sizwen taistelijoilla ei kuitenkaan ollut juurikaan taistelukokemusta tai sotilaskoulutusta ja kampanja oli amatöörimäinen. Alkuhämmennyksen jälkeen myös hallitus vastasi terrorikampanjaan uudella lainsäädännöllä, joka muun muassa mahdollisti epäiltyjen vangitsemisen määräämättömäksi ajaksi ilman oikeudenkäyntiä. ANC reagoi tähän lähettämällä Oliver Tambon ja Nelson Mandelan ulkomaille hankkimaan liikkeelle ulkovaltojen tukea ja sotilaskoulutusmahdollisuuksia.
Rivonian oikeudenkäynti

Kesäkuussa 1963 hallituksen onnistui saada kiinni seitsemäntoista ANC:n ja Umkhonto we Sizwen johtajaa maatilalta Rivoniassa, läheltä Johannesburgia. Vuonna 1964 niin kutsutussa Rivonian oikeudenkäynnissä heitä ja Mandelaa, joka oli jo vankilassa muista syytteistä, syytettiin maanpetoksesta ja kahdeksan, mukaan lukien Sisulu ja Mandela, tuomittiin elinkautiseen vankeuteen. Oliver Tambo pakeni Etelä-Afrikasta ja valittiin maanpaossa olleen ANC:n puheenjohtajaksi. Hallitus oli näin onnistunut hävittämään käytännössä Umkhonto we Sizwen koko komentorakenteen ja aseellinen toiminta Etelä-Afrikan apartheid-järjestelmää vastaan taukosikin yli vuosikymmeneksi.
Rivonian oikeudenkäynnin jälkeen ANC keskittyi luomaan edellytyksiä sotilastoimintaan ja -koulutukseen Etelä-Afrikan naapurimaista. Aluksi Umkhonto we Sizwen sotilaita koulutettiin Algeriassa, Tansaniassa ja Neuvostoliitossa, mutta ajan mittaan koulutuskeskuksia perustettiin melkein kaikkiin sosialistisiin- ja useisiin Afrikan valtioihin. Vuonna 1964 MK:lla oli satoja koulutettuja sotilaita.
1965 ANC liittoutui zimbabwelaisen ZAPU-puolueen ja sen sotilaallisen siiven ZIRPA:n kanssa. MK ja ZIRPA suorittivat yhdessä lukuisia tiedusteluretkiä Rhodesiaan tarkoituksenaan suorittaa laaja sotilasoffensiivi. John Vorsterin hallitus puolestaan tuki Ian Smithin hallitusta sotilaallisesti kapinallisia vastaan.
Aseellisen taistelun uudelleenkäynnistäminen

1970-luvun puolivälissä MK:n toimintamahdollisuudet Etelä-Afrikassa paranivat huomattavasti. Mosambikin ja Angolan itsenäistymisen myötä MK:n onnistui perustaa koulutus- ja sotilastukikohtia lähelle maan rajaa ja erityisesti Soweton mellakoiden jälkeen tuhannet mustat opiskelijat pakenivat Etelä-Afrikasta liittyäkseen aseelliseen taisteluun. Vuosina 1977–80 MK aloitti laajan sotilasoperaatioiden sarjan. Se iski useisiin poliisiasemiin ja maaseudulla MK:n taistelijat ottivat yhteen maan poliisijoukkojen kanssa. Toisaalta MK:n taistelijoiden pidätykset lisääntyivät ja Etelä-Afrikan ilmavoimat pommittivat useita kertoja Angolassa olleita Umkhonto we Sizwen tukikohtia.
1980-luvulla Umkhonto we Sizwe suoritti jo vaativia sabotaašeja strategisesti merkittäviin kohteisiin. Kesäkuussa 1980 se toteutti pommi-iskun Sasolin öljynjalostamoon aiheuttaen arviolta 66 miljoonan randin vahingot. Vuonna 1981 se iski ESCOMin sähkölaitokseen Transvaalissa sekä lukuisiin sotilastukikohtiin maaseudulla. 9. elokuuta MK:n erityisyksikkö suoritti iskun Voortrekkerhoogten sotilaskeskukseen Pretorian laidalla ampuen siihen viisi 122 mm rakettia. Huolimatta vuoden 1984 osittaisesta ja vuoden 1985 koko maata kattavasta hätätilalaista ja kymmenien tuhansien apartheidia vastustaneiden aktivistien pidätyksistä, MK:n onnistui toteuttaa tasaisesti operaatioita sekä maaseutu-, että kaupunkialueilla. 1980-luvun lopulla Umkhonto we Sizwe pystyi myös luomaan tehokkaan tiedusteluorganisaation MKIZA:n.  Vuonna 1989 MK:n erityisyksikön sotilaat toteuttivat pitkän kranaatinheitinhyökkäyksen maan puolustusvoimien salaiseen tutka-asemaan Klippanissa, Transvaalissa, joka kärsi pahoja vaurioita.
Aseellisen taistelun uudelleenkäynnistäminen > Church Streetin pommi-isku

20.5.1983 Umkhonto we Sizwe räjäytti autopommin Pretoriassa Etelä-Afrikan ilmavoimien toimiston edessä. Tässä Church Streetin iskussa kuoli 21 ihmistä ja 217 loukkaantui. Kuolleista 11 oli toimiston työntekijöitä, kaksi MK:n jäseniä ja muut 8 kuollutta olivat sivullisia. Autopommi-isku tehtiin ruuhka-aikaan noin kello 16:30, mistä johtuen iskussa kuoli paljon kadulla kävelleitä sivullisia.
Operaatio Vula

MK pyrki vuonna 1986 aloittamallaan operaatio Vulalla siirtämään kokenutta MK:n henkilöstöä takaisin Etelä-Afrikan maaperälle tarkoituksenaan luoda  uusia maanalaisia vastarintapesäkkeitä. Umkhonto we Sizwen onnistui salakuljettamaan maahan runsaasti aseita ja kerätä tiedustelutietoa muun muassa Etelä-Afrikan turvallisuusviranomaisiin soluttautuneilta agenteiltaan. Vuonna 1987 tapahtuneen vallankaappauksen jälkeen myös Transkein bantustanin sotilasjohtaja kenraali Bantu Holomisa suhtautui myönteisesti ANC:hen ja salli sen toiminnan alueella. Vuosina 1987–94 Transkei oli käytännössä "vapautettu" alue, jota hallitsi Holomisan asevoimat ja MK yhdessä.  Umkhonto we Sizwe käytti aluetta tukialueena muualle Etelä-Afrikkaan suoritetuissa iskuissa.
Aselepo ja lakkauttaminen

ANC:n laillistaminen helmikuussa 1990 johti de facto tulitaukoon MK:n ja turvallisuusjoukkojen välillä. Tulitauko ratifioitiin virallisesti elokuussa 1990 kun MK ilmoitti yksipuolisesti pidättäytyvänsä aseellisesta toiminnastaan. Umkhonto we Sizwen johto lähetti tuhansia MK:n sotilaita tavanomaiseen komento- ja upseerikoulutukseen ennakoiden Etelä-Afrikan puolustusvoimien ja MK:n lopullisen integroimiseen, joka alkoi marraskuussa 1993.
Aiheesta muualla

Umkhonto we Sizwe Documents ANC. (englanniksi)
Pitkäjärvi (Jyväskylä, Vesanka)

| Pitkäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°18′23″N, 25°33′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Saarijärveen 
Järvinumero:  14.286.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  149,9 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  2,65 km  
Pinta-ala:  15,21 ha  
Tilavuus:  0,0008836 km³ 
Keskisyvyys:  5,81 m  
Suurin syvyys:  17,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPitkäjärvi 
Pitkäjärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Vesangan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 15,2 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 883 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 5,8 metriä ja suurin syvyys on 17,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Vesankajärven valuma-alueeseen (14.286) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,9 metriä mpy.
Haukilampi (Jyväskylä, Lähteelänperä)

| Haukilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°14′01″N, 25°26′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Saukkojärveen 
Järvinumero:  14.285.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  152 m  
Pituus:  370 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,836 km  
Pinta-ala:  1,978 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaukilampi 
Haukilampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Lähteelänperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 152 metriä mpy.
Saukkojärvi (Jyväskylä, pohjoinen)

| Saukkojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°14′09″N, 25°26′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Marjojärveen 
Järvinumero:  14.285.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,6 m  
Pituus:  460 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  1,157 km  
Pinta-ala:  2,149 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSaukkojärvi 
Saukkojärvi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Lähteelänperän kylän lähellä sijaitseva järvi. Järven eteläpuolella sijaitsee vielä toinen Saukkojärvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,6 metriä mpy.
Bogomiilit

Syyrialais-egyptiläinen gnostilaisuus
Setiläisyys
Tuomaskristityt
Valentinolaisuus
Basilidelaisuus
Persialainen gnostilaisuus
Mandealaisuus
Manikealaisuus
Kristillisen gnostilaisuuden isät
Simon Magus
Kerinthos
Markion
Valentinos
Muita ryhmiä
Ofiitit
Barbelo-gnostikot
Kainiitit
Karpokratiaanit
Paulikiaanit
Bogomiilit
Kataarit
Gnostilaisuuden lähteet
Nag Hammadin kirjasto
Codex Tchacos
Muuta
Gnosis
näytä
keskustele
Osa artikkelisarjaa
Bogomiilien leviäminen keskiajalla
Bogomiilit olivat 900-luvulla Bulgariaan siirrettyjä paulikiaaneja, jotka saivat nimensä bulgarialaisen papin Bogomilin mukaan. Bogomil antoi liikkeelle myös uuden itsenäisen asun. Heidän mukaansa Saatana, joka samaistuiselvennä Vanhan testamentin luojajumalaan, oli maailman hallitsija. Vapautuminen pahasta saavutettiin ankaran askeesin avulla. Toisaalta kun Bysantin keisari Aleksiosselvennä halusi selonteon bogomiilien opista, antoi bogomiilisaarnaaja Zigabamus hänelle selonteon, jossa puhutaan muun muassa Saatanan lankeamisesta, mikä viittaa siihen, ettei ainakaan hänen edustamansa suunta kannattanut Saatanan jumaluutta eikä myöskään dualismia, josta bogomiileja myös epäiltiin.
Bogomiilit saivat niin paljon kannattajia, että heistä tuli vakava kilpailija Bysantin kirkolle, jonka kultin ja organisaation he hylkäsivät täydellisesti. Heidän uskonnollinen julistuksensa perustui suurelta osin vallitsevan yhteiskuntajärjestyksen vastustamiseen.
Bysantti taisteli voimakkaasti bogomiileja vastaan, mutta he kykenivät pitämään puolensa jopa Konstantinopolissa. Liike tukahdutettiin vasta 1100-luvulla, vainojen saavuttaessa lakipisteensä, mutta sitä ei hävitetty kokonaan: Balkanilla sillä oli jatkuvasti tukikohta, ja se liittoutui Bulgariassa ja Bosniassa paikallisten vallanpitäjien kanssa. Bogomiilien lähetyssaarnaajien ja vainoja paenneiden bogomiilien kautta liikkeen ajatukset kulkeutuivat länteen, jossa ne vaikuttivat kataareihin.