Nornickel
Työtapaturmat ja ympäristöonnettomuudet

Maaliskuun 11. päivänä 1999 Kaierkanskin kaivoksen Angidrit-kohteella 150 metrin syvyydessä sattuneessa räjähdyksessä kuoli kolme kaivosmiestä.
Maaliskuun 15. päivänä 2001 Zapoljarnyin kaivoksessa 201 metrin syvyydessä tapahtuneessa räjähdyksessä kuoli kaksi kaivosmiestä ja neljä loukkaantui.
Elokuun 27. päivänä 2003 kaksi kaivostyöläistä kuoli yhdessä Oktjabrskin esiintymän kaivoksista kallion putoamisen seurauksena.
Marraskuun 8. päivänä 2003 yksi kaivosmies kuoli yhdessä Oktjabrskin esiintymän kaivoksista kallion putoamisen seurauksena.
Harjavallan nikkelipäästö 5.–6. heinäkuuta 2014, jolloin Harjavallassa toimivasta Norilsk Nickelin tehtaasta pääsi Kokemäenjokeen prosessivettä, joka sisälsi muun muassa 66 tonnia nikkelisulfaattia. Lisäksi jokeen päätyi kobolttia, kuparia, lyijyä ja kadmiumia. Kyseessä oli Suomen historian suurin nikkelipäästö.
Syyskuun 11. päivänä 2015 Oktjabrskin esiintymän kaivoksessa kuoli kaksi kaivostyöläistä tukimuurin sortumisen seurauksena.
25. helmikuuta 2016 yksi kaivosmies hukkui Komsomolskin esiintymän Majak-kaivoksessa, kun kaivos täyttyi vedellä.
Marraskuun 15. päivänä 2016 yksi kaivostyönjohtaja sai surmansa Oktjabrskin kaivoksella sattuneessa kallion putoamisessa. Vuonna 2016 yhtiö myönsi päästäneensä padosta suodatusvesiä Norilskin alueella joesta toiseen. Sen seurauksena joen vesi värjäytyi kirkkaanpunaiseksi. Yhtiö sai vain vajaan tuhannen dollarin sakot.
Heinäkuun 7. päivänä 2017 neljä kaivosmiestä kuoli metaaniräjähdyksessä Zapoljarnyin esiintymän kaivoksessa.
Lokakuun 22. päivänä 2019 kaivostyönjohtaja ja kaksi insinööriä kuoli tukehtumisen seurauksena Taimyrskin esiintymän kaivoksessa.
Toukokuun 29. päivänä 2020 Norilsk-Taimyrin energiayhtiön (NTEC), joka on osa Norilsk Nikel -yritysryhmää, lämpövoimalaitoksessa vuoti 21 000 tonnia dieselpolttoainetta Ambarnajajokeen värjäten sen verenpunaiseksi. Asiantuntijoiden mukaan joen ekosysteemi meni sekaisin kymmeniksi vuosiksi. Suurin osa dieselistä valui jokeen, mutta maaperäänkin polttoainetta pääsi 6 000 tonnia. Ympäristöjärjestö WWF:n mukaan tuhot Ambarnajajoella olivat tuolloin yhdet rajuimmista nyky-Venäjän historiassa. Tuho ulottui jopa 350 neliökilometrin alueelle. Kesti kaksi päivää ennen kuin tieto lonnettomuudesta tuli paikallisviranomaisille. Hallinto sai tiedon sosiaalisen median kautta. Yleisradion mukaan Norilsk Nickelin ympäristövastuuta ja riskienhallintaa kuvaa, että voimalaitoksen dieselsäiliön tukipilarit ovat alkaneet upota jo aikaisemmin, ja juuri pilarien uppoaminen tiettävästi aiheutti dieselsäiliöön repeämiä. Onnettomuus olisi siis pystytty välttämään, jos asiaan olisi puututtu ajoissa. Säiliöitä kannattelevat pilarit alkoivat vajota niiden alla sulavaan ikiroutaan. Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta napapiiri lämpenee yli kaksinkertaista vauhtia muuhun maailmaan verrattuna. Lämpenemisen välittömät vaikutukset näkyvät kesäisin laajoina maastopaloina sekä ikiroudan sulamisena. Alueella tehtiin vuoden 2020 kesäpäiväntasauksena pohjoisen napapiirin pohjoispuolen alustava lämpöennätys, 38 astetta. Kommersant-lehti kutsui tapahtumaa Venäjän arktisen alueen suurimmaksi onnettomuudeksi. Maan presidentti Vladimir Putin julisti koko Venäjän tasoisen hätätilan. Rostekhnadzorin mukaan onnettomuus johtui polttoainesäiliön paalujen suunnittelu- ja rakennusvirheistä. Lämpövoimalaitoksen henkilökuntaa ja Norilskin kaupunginjohtajaa vastaan aloitettiin rikosoikeudenkäynti ja jälkimmäinen tuomittiin myöhemmin yhdyskuntapalveluun. Grigoriy Djukarev, Krasnojarskin alueen Taimyrin alkuperäiskansojen yhdistyksen puheenjohtaja, lähetti virallisen kirjeen Putinille jossa tiedotti Nornickelin yritysten aiheuttamasta saastumisesta.
Rosprirodnadzor arvioi NTEC:n onnettomuuden ympäristövahinkojen määräksi 147,7 miljardia ruplaa. Kommersant kutsuu tätä sakkoa todennäköisesti Venäjän historian suurimmaksi. Nornickel itse arvioi polttoainevuodon aiheuttamat vahingot seitsemän kertaa pienemmiksi, 21,4 miljardiksi ruplaksi, ja ilmoitti kolmivuotisesta korjaussuunnitelmasta. Venäjän kalatalouden ja meritieteen tutkimuslaitos VNIRO arvioi, että vesiluonnon biologisten resurssien palauttaminen maksaa 40 miljardia ruplaa. Greenpeace arvioi vahinkojen määräksi 6 miljardia ruplaa. Asiantuntijat arvioivat pohjoisille alkuperäiskansoille aiheutuneiden vahinkojen määräksi 170 miljoonaa ruplaa. Arvioinnin tehneen toimikunnan jäsenen, Taimyrin duuman varapuhemiehen Sergei Sizonenkon mukaan vahinkoalueella asuu noin 700 pienten kansojen yhteisöjen ja kotitalouksien edustajaa. Syyskuuhun 2020 mennessä Nornickel oli käyttänyt hätätilanteen selvittämiseen ja seurausten korjaamiseen 11,5 miljardia ruplaa. Elokuussa 2021 hätätilaministeriö ilmoitti, että polttoainevuoto oli poistettu kokonaan.
Kesäkuun 28. päivänä 2020 Nornickelin laitoksella sijaitsevasta rikastushiekka-altaasta pumpattiin laittomasti nestettä tundravyöhykkeelle, mikä johti vuotoon. Greenpeace Russia dokumentoi yhdessä Novaja Gazeta -lehden ja Rosprirodnadzorin entisen työntekijän Vasili Rjabininin kanssa, miten Talnakhin rikastamon allasta tyhjennettiin. Allas oli suunniteltu varastoimaan raskasmetalleja ja pinta-aktiivisia aineita sisältävää nestemäistä jätettä. Neste pumpattiin pois varastosta tundralle. Myrkyllinen jäte valui Haraelah-jokeen, joka virtaa Pjasinojärveen.
Heinäkuun 12. päivänä 2020 Krasnojarskin alueella sijaitsevan Tukhardin taajaman lähellä vuoti 44,5 tonnia lentopolttoainetta Nornickeliin kuuluvan Norilsktransgaz-yhtiön putkiston vaurioitumisen johdosta.
Yhtiö ilmoitti 1. maaliskuuta 2021 ensimmäisen varapresidentin ja operatiivisen johtajan Sergei Diatšenkon erosta useiden teollisuuslaitoksilla tapahtuneiden onnettomuuksien jälkeen.