stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Israelin heimot
Heprealaiset, israeliitit ja juutalaiset

Heprealaiset, israeliitit ja juutalaiset ovat kaikki samaa kansaa tarkoittavia nimityksiä, mutta eri termit usein yhdistetään kansan eri ajanjaksoihin. Raamatullisessa kontekstissa heprealaisilla voidaan tarkoittaa erityisesti juutalaisten esivanhempia Abrahamista exodukseen asti, ja israeliiteilla puolestaan usein tarkoitetaan Israelin heimoja Kaanainmaahan asettumisen ja Babylonin pakkosiirtolaisuuden väliseltä ajalta, minkä jälkeen termi juutalaiset vakiintui.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Israelin heimot Wikimedia Commonsissa
Earth Hour

| Earth Hour |
| --- | --- |
 Earth Hour -logo.
Vietetään:  maaliskuun viimeisenä tai toiseksi viimeisenä lauantaina kello 20.30–21.30 paikallista aikaa
Järjestämistiheys:  vuosittain
Ensimmäisen kerran:  31. maaliskuuta 2008 (Suomessa ensimmäistä kertaa vuonna 2009.)
Juhlapäivän tapahtumia:  Tunnin aikana ihmiset maapallon eri puolilla sammuttavat valonsa osoittaaksen huolensa ilmaston muutoksesta.
Liittyy:  Ilmastonmuutokseen
Kotisivu
Petronas Towers Kuala Lumpurissa ylempänä ennen Earth Houria, ja alla Earth Hourin aikana vuonna 2013.
Earth Hour (suom. Tunti maailmalle tai Maan tunti) on WWF:n organisoima maailmanlaajuinen ilmastotapahtuma, joka järjestetään yleensä maaliskuun viimeisenä tai toiseksi viimeisenä lauantaina kello 20.30–21.30 paikallista aikaa. Sen aikana ihmiset eri puolilla maapalloa sammuttavat valonsa tunniksi ja kertovat näin huolensa ilmastonmuutoksesta.
Tausta

Ensimmäinen Earth Hour järjestettiin Australian Sydneyssä 31. maaliskuuta vuonna 2007. Vuonna 2008 mukana olivat lisäksi muun muassa Tanska, Yhdysvallat ja Kanada ja silloin lähes 400 kaupunkia ympäri maailman osallistui tapahtumaan. Vuoden 2009 tapahtumaan osallistui yli 4 000 kaupunkia 88 maasta, mukaan lukien kaikki Pohjoismaat. Vuonna 2010 osallistui 126 maata ja yli 4000 kaupunkia. Vuonna 2016 Earth Houriin osallistui maailmanlaajuisesti 178 maata ja maantieteellistä aluetta.
Earth Hourin tarkoitus on ilmastohuolen globaali ilmaiseminen. Valot sammuvat ympäri maailman samaan kellonaikaan siten, että tapahtuma kiertää ympäri maapallon aikavyöhyke kerrallaan. Näin ihmiset kaikkialla maailmassa voivat osallistua.
Tarkoitus ei ole säästää energiaa itse tapahtumatunnin aikana, vaikka Earth Hour on myös säästänyt energiaa esimerkiksi Suomessa. Parempi tietoisuus ilmastoasioista vaikuttaa kuitenkin myös ihmisten energiankulutustottumuksiin. Siksi Earth Hourin tavoite on myös vaikuttaa ihmisten energiankulutustottumuksiin pitkällä tähtäimellä.
Katukuvassa Earth Hour näkyy tunnettujen rakennuksien pimennyksinä ja erilaisina kulttuuri- ja ilmastoaiheisina tapahtumina. Earth Hourin aikana valonsa sammuttaneita kuuluisia rakennuksia ovat muun muassa Pariisin Eiffel-torni, Gizan pyramidit ja Helsingin tuomiokirkko.
Tapahtumaan voivat osallistua kaikki kunnat ja kaupungit, organisaatiot ja yksityiset ihmiset.
Earth Hour Suomessa

Suomessa Earth Hour järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2009 kansallisella tasolla. Silloin mukana oli 105 suomalaista kuntaa ja satoja organisaatioita. WWF:n teettämän galluptutkimuksen mukaan valonsa sammutti 51 prosenttia suomalaisista. Tapahtuma säästi sähköä noin yhden 30 000 ihmisen pikkukaupungin verran eli noin 100 megawattituntia.
Vuonna 2010 tapahtumaan ilmoittautui 86 suomalaista kuntaa, 105 oppilaitosta, 510 yritystä ja yli 200 muuta organisaatiota. WWF:n teettämän galluptutkimuksen perusteella noin joka kolmas yli 15-vuotias suomalainen osallistui tapahtumaan: naisista 38 % ja miehistä 23 %. Kampanjan tulokset luovutettiin ympäristöministeri Paula Lehtomäelle 11.5.2010.
Vuoden 2010 Earth Hour saattoi vaikuttaa Uudessakaupungissa liikenneonnettomuuden syntymiseen. Mies kuoli, kun kevytmoottoripyörä törmäsi häneen tiellä, joka on tavallisesti valaistu, mutta oli pimeänä Earth Hour -tempauksen vuoksi. WWF pahoitteli onnettomuutta. Se kertoi laatineensa kunnille, yrityksille ja muille organisaatioille ohjeet valojen sammuttamisesta. Se korosti ohjeissaan, että turvallisuuden kannalta tärkeät valot, muun muassa katuvalot, voidaan jättää päälle.
Vuonna 2016 Earth Houria vietettiin teemalla Maailman suurin kynttiläillallinen. Teemalla haluttiin herättää keskustelua ruuan ilmastovaikutuksista. WWF:n teettämän kyselyn mukaan tuolloin Earth Houriin osallistui 1,6 miljoonaa suomalaista.
Vuosien 2021–2030 päivämäärät

Vuosina 2021–2030 järjestetään Earth Hour: 27.3.2021 , 26.3.2022 , 25.3.2023 , 23.3.2024 , 22.3.2025 , 28.3.2026 , 20.3.2027 , 25.3.2028 , 31.3.2029 , 30.3.2030.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
earthhour2009: Earth Hour 2010 Official video Youtube. 1.2.2010. Viitattu 31.3.2020. (englanniksi)
Edwards, Mion & Ahmed, Saeed: For a brief period tonight, some parts of the world will go dark. It's Earth Hour CNN. 28.3.2020. Viitattu 31.3.2020. (englanniksi)
Earth Hour Goes Exclusively Online for First Time in Its History Euronews.com. Viitattu 31.3.2020. (englanniksi)
Isoruohokaija

| Isoruohokaija |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Kaijat Psittaculidae
Suku::  Ruohokaijat Neophema
Laji::  elegans
Kaksiosainen nimi
 Neophema elegans  Gould, 1837 
Katso myös
   Isoruohokaija Wikispeciesissä   Isoruohokaija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Isoruohokaija (Neophema elegans) on australialainen pitkäpyrstöinen kaija.
Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on noin 22 cm ja paino 40–51 g. Sen höyhenpuku on pääosin kellanvihreä, otsassa ja siivillä on kirkkansinistä. Koiras on kirkkaamman värinen.
Esiintyminen

Isoruohokaijan esiintymisalue Australiassa on kaksiosainen: sitä tavataan mantereen lounaisosassa ja eteläosassa, myös Kengurusaarella, mutta ei Tasmaniassa. Kannan suuruus on yli 30 000 yksilöä. Gould kuvaili lajin holotyypin Victoriasta.
Elinympäristö

Isoruohokaijat asuvat avoimella maalla, harvapuustoisilla ruohostomailla, rannikon hiekkadyyneillä, akasiatiheiköissä ja kuivilla pensaikkomailla.
Lisääntyminen

Lisääntymisaika on elokuusta marraskuulle. Pesä on tavallisesti puunkolossa. Naaras munii neljästä viiteen munaa, joita se hautoo noin 18 päivää. Poikaset jättävät pesän neljän-viiden viikon ikäisinä, ja saavat aikuisen höyhenpuvun kolmen tai neljän kuukauden ikäisinä.
Ravinto

Ruokavalio koostuu siemenistä, hedelmistä ja marjoista.
Nativismi (politiikka)

Ku Klux Klan vastusti Yhdysvalloissa etenkin katolilaisten ja juutalaisten maahanmuuttoa ja pyrki edistämään valkoista ylivaltaa.
Nativismi on poliittinen ideologia, joka vastustaa maahanmuuttoa ja vieraiksi koettujen kulttuurien vaikutusvaltaa. Tyypillisesti nativismi asettaa jonkin maan syntyperäisen väestön edut maahanmuuttajien tai maahanmuuttajiin rinnastettavien ryhmien edelle, mikä näkyy politiikassa maahanmuuton vastustamisena. Termi koetaan usein negatiivisena, minkä vuoksi ideologian kannattajat kutsuvat itseään useimmiten muilla nimityksillä, kuten "nationalisti", "isänmaallinen" tai "populisti", vaikka nämä ei tarkoita samaa asiaa. Nativismin taustalla on yleensä ennakkoluuloisia, rasistisia ja ksenofobisia asenteita.
Nativistiset liikkeet voivat olla myös uskonnollisia tai laajemmin sosiaalisia liikkeitä. Ne tähdentävät oman kulttuurin merkitystä ja erityispiirteitä. Nativistis-uskonnollisia liikkeitä ovat esimerkiksi Tyynenmeren saarten lastikultit ja Amerikan alkuperäiskansojen peyotismi. Näihin liittyy myös profeetallisia, messiaanisia ja millenaristisia piirteitä.
Aatteena nativismi on ollut erityisen vaikutusvaltainen Yhdysvaltain historiassa. Suomessa saamelaiset katsovat joutuneensa ahdinkoon lisääntyvän uudisasutuksen tunkeutuessa yhä syvemmälle saamelaisten alueille.
Ituvarstasammal

| Ituvarstasammal |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen 
Suomessa::  Elinvoimainen
   
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Ryhmä::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Lahko::  Hiirensammalet Bryales
Heimo::  Lehväsammalet Mniaceae
Suku::  Varstasammalet Pohlia
Laji::  camptotrachela
Kaksiosainen nimi
 Pohlia camptotrachela  (Renauld & Cardot) Broth. 
Katso myös
   Ituvarstasammal Wikispeciesissä   Ituvarstasammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ituvarstasammal (Pohlia camptotrachela) on lehtisammallaji lehväsammalten heimossa (Mniaceae). Sitä esiintyy Euroopassa, Pohjois-Amerikassa ja Japanissa, etenkin lauhkealla vyöhykkeellä. Suomen alueella lajia esiintyy paikoitellen maan eteläosassa, sitä on löydetty Satakuntaan ja Etelä-Savoon asti.
Ituvarstasammal muistuttaa varstasammallajeista eniten jyväsvarstasammalta (Pohlia annotina). Niiden tuntomerkki on lukuisat pienet itusilmut ylemmissä lehtihangoissa. Samankaltaisia itusilmuja on myös monilla hiirensammalten (Bryum) lajeilla, joihin ituvarstasammalen erona ovat lehdet, jotka ovat tyypillisesti kapeammat kuin hiirensammalilla ja hienosti hampaalliset yläpuolelta. Itiöpesäkkeitä kasvaa harvoin, itujyväset ovat tavallisia.
Ituvarstasammal kasvaa avoimilla paikoilla kostealla soralla ja hiekalla, joskus savella.
NASA Clean Air Study

NASA Clean Air Study oli Yhdysvaltain avaruushallinto Nasan johtama tutkimusprojekti, jossa tutkittiin yleisten huonekasvien kykyä poistaa myrkkyjä ilmasta.
Nasan yhteistyökumppanina oli Associated Landscape Contractors of America (ALCA). Huomattiin, että tutkitut huonekasvit kykenevät vähentämään ilmasta myrkkyjä, kuten bentseeniä, formaldehydiä ja trikloorietyleeniä ja siten vähentämään sairas rakennus -oireyhtymän vaikutuksia ihmisiin.
Ensimmäinen kooste ilmaa puhdistavista kasveista julkaistiin Nasan vuonna 1989 julkaisemassa tutkimuksessa.  Tutkimuksen kohteena oli kasvien kyky puhdistaa ilmaa sekä niiden kyky sitoa hiilidioksidia ja vapauttaa happea avaruusalusten sisätiloissa. Tutkimuksia johtanut tutkija Bill Wolverton julkaisi myöhemmin 1996 omassa kirjassaan: "Raikas, vihreä koti" (Gummerus 1997, alkuteos: "How to Grow Fresh Air", Penguin 1996) sekä myös Journal of the Mississippi Academy of Sciences -lehdessä julkaistussa tutkimusraportissaan lisätutkimuksiin perustuneen täydentävän luettelon ilmaa puhdistavista kasveista.
Nasan tutkimusten mukaan kotien tai toimistotilojen sisäilman puhdistamiseen kasvien avulla tarvitaan ainakin yksi kasvi noin 9:ää neliömetriä varten. Muiden tutkimusten perusteella on todettu, että kasvien kasvualustassa olevat mikro-organismit poistavat juurten avustamana huoneilmasta mm. bentseeniä.
Luettelo ilmaa puhdistavista kasveista

Useimmat luettelon kasveista ovat trooppisilta tai subtrooppisilta seuduilta. Koska ne ovat aluskasvillisutta kykenevät ne yhteyttämään myös vähäisessä valossa ja kykenevät siksi kasvamaan jopa sisätilojen suhteellisen vähäisessä luonnonvalossa.
| Kasvi, poistaa myrkkyä: (vihreä=kyllä, punainen=ei) | bentseeniä | formaldehydiä | trikloorietyleeniä | ksyleeniä ja tolueenia | ammoniakkia | Myrkyllinen koirille ja kissoille  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pikkutaateli  (Phoenix roebelenii) |  |  |  |  |  | myrkytön  |
| Kultapalmu  (Dypsis lutescens) |  |  |  |  |  | myrkytön  |
| Kaarisulkasaniainen  (Nephrolepis exaltata 'Bostoniensis') |  |  |  |  |  | myrkytön  |
| Sulkasaniainen  (Nephrolepis obliterata) |  |  |  |  |  | myrkytön |
| Varjomuratti  (Hedera helix) |  |  |  |  |  | myrkyllinen  |
| Liriope  (Liriope spicata) |  |  |  |  |  | myrkytön  |
| Kirjorönsylilja  (Chlorophytum comosum) |  |  |  |  |  | myrkytön  |
| Kultaköynnös, Money plant (Epipremnum aureum) |  |  |  |  |  | myrkyllinen  |
| Viirivehka  (Spathiphyllum 'Mauna Loa') |  |  |  |  |  | myrkyllinen  |
| Flamingonkukka  (Anthurium andraeanum) |  |  |  |  |  | myrkyllinen  |
| Kiinanlaikkuvehka  (Aglaonema modestum) |  |  |  |  |  | myrkyllinen  |
| Kaislapalmu (Chamaedorea seifrizii) |  |  |  |  |  | myrkyllinen  |

| Pensaspalmu (Rhapis excelsa) |  |  |  |  |  | myrkytön  |
| Isoanopinkieli, mother-in-law's tongue (Sansevieria trifasciata 'Laurentii') |  |  |  |  |  | myrkyllinen  |
| (Köynnösvehka) (Philodendron cordatum) |  |  |  |  |  | myrkyllinen  |
| Peikonkämmen (Philodendron bipinnatifidum) |  |  |  |  |  | myrkyllinen |
| Isoköynnösvehka  (Philodendron domesticum) |  |  |  |  |  | myrkyllinen |
| Reunustraakkipuu  (Dracaena marginata) |  |  |  |  |  | myrkyllinen  |
| Tuoksutraakkipuu (Dracaena fragrans 'Massangeana') |  |  |  |  |  | myrkyllinen  |
| Benjaminfiikus, Limoviikuna  (Ficus benjamina) |  |  |  |  |  | myrkyllinen  |
| Gerbera (Gerbera jamesonii) |  |  |  |  |  | myrkytön  |
| Krysanteemi (Chrysanthemum morifolium) |  |  |  |  |  | myrkyllinen  |
| Kumiviikuna, Huonekumipuu  (Ficus elastica) |  |  |  |  |  | myrkyllinen  |
| Puikkokämmekkä  (Dendrobium spp.) |  |  |  |  |  | myrkytön} |
| Kirjovehkat (Dieffenbachia spp.) |  |  |  |  |  | myrkyllinen  |
| Soikkovehka  (Homalomena wallisii) |  |  |  |  |  | myrkyllinen |
| Perhosorkidea  (Phalaenopsis spp.) |  |  |  |  |  | myrkytön  |
| Aaloe (Aloe vera) |  |  |  |  |  | myrkyllinen  |
| Supputraakkipuu (Dracaena deremensis "Janet Craig") |  |  |  |  |  | myrkyllinen  |
| Juovatraakkipuu (Dracaena deremensis "Warneckei") |  |  |  |  |  | myrkyllinen  |
| Banaani (Musa Oriana) |  |  |  |  |  | myrkytön  |
Aiheesta muualla

How to Grow Your Own Fresh Air – TED 2009. TED talk konferenssin satoa].
Tietoa kasveista, jotka poistavat tiettyjä saasteita.
A Garden Myth Is Born – Plants Don’t Purify Air; By Robert Pavlis, Dec. 27, 2014
Ensio Itkonen

| Ensio Itkonen |
| --- | --- |
 Ensio Itkonen (vas.) antamassa ajo-opetusta vuonna 1969.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. lokakuuta 1926 Helsinki
Kuollut: 15. joulukuuta 2010 (84 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  suomi
Vanhemmat:  Onni Itkonen ja Dagmar Itkonen
Muut tiedot
Lempinimet:  Enska
Onni Ensio ”Enska” Itkonen (7. lokakuuta 1926 Helsinki – 15. joulukuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen liikenneopettaja ja liikennevalistaja. Hän tuli 1970-luvulla valtakunnallisesti tunnetuksi sekä yksin että yhdessä Hannu Karpon kanssa tekemästään liikennevalistustyöstä televisiossa, radiossa ja aikakauslehdissä.
Teokset

Muista aina liikenteessä.  Sanoma, 1975.
Aja paremmin.  Tammi, 1987.
Aiheesta muualla

Itkosen autokoulun historia (Arkistoitu – Internet Archive)
Ensio Itkosen Liikennekoulu.  Ylen Elävä arkisto.
Itkosen ja Karpon vesiliikennekoulu. Ylen Elävä arkisto.
Suomalainen ruletti: Turvavyö. Ylen Elävä arkisto.
Ensio Itkonen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ensio Itkonen Elonetissä.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Ritva  Elonet  Yle
Isoviirikaija

| Isoviirikaija |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Kaijat Psittaculidae
Suku::  Viirikaijat Prioniturus
Laji::  flavicans
Kaksiosainen nimi
 Prioniturus flavicans  Cassin, 1853 
Katso myös
   Isoviirikaija Wikispeciesissä   Isoviirikaija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Isoviirikaija (Prioniturus flavicans) on indonesialainen kaijlalaji.
Koko ja ulkonäkö

Isoviirikaija on noin 37 cm pitkä, suurin viirikaijoista. Kuten kaikilla viirikaijoilla, on silläkin pidentyneet keskimmäiset pyrstösulat, joiden päässä on ikään kuin lusikka tai lasta. Sen höyhenpuku on vihreä, vatsapuolelta ja poskista kellanvihreä. Kaula, niska ja rinnan yläosa ovat oliivinkeltaiset, päälaki ja takaraivo siniset ja sinisen laikun keskellä on punainen täplä. Siiven alapeitinhöyhenet ovat vihreät ja siipisulat alapuolelta vihertävän siniset. Pidentyneet pyrstösulat ovat vihreät ja "lusikat" ovat mustat. Sukupuolet ovat muuten samannäköisiä mutta naaraan lakista puuttuu punainen väri ja sininen on himmeämpää. Nokka on vaalean siniharmaa ja kärjestä valkoinen, iiris tummanruskea ja jalat siniharmaat. Nuori lintu muistuttaa naarasta mutta siltä puuttuvat pyrstösulkien "lusikat" ja lakissa on sinistä vain vähän.
Laji on hiljainen ja elää huomaamattomasti pareittain tai pieninä parvina puiden latvustoissa. Sen lento on hidasta.
Esiintyminen

Isoviirikaija elää Indonesiassa Sulawesin saaren pohjoisosan Minahasan niemimaalla ja lähistön pienemmillä saarilla. Sen populaatio on kooltaan noin 45 000 yksilöä. Lajin kanta on taantunut elinympäristöjen tuhoutumisen ja rakentamisen takia.
Elinympäristö

Laji elää pääasiassa alavien maiden vanhoissa metsissä 1 000 m:n korkeudelle merenpinnasta.
Lisääntyminen

Pesintä tunnetaan puutteellisesti. Ainoat varmistetut pesät olivat puussa päällyskasvina eläneiden saniaisten lehtiruusukkeiden onkaloissa hyvin korkealla (27 m). Yhdessä tapauksessa kolme poikasta selviytyi lentoon 88 päivän ikäisinä. Molemmat emot ruokkivat ja hoitivat poikasia.
Ravinto

Isoviirikaija syö luultavasti ainakin hedelmiä.
Natamysiini

| --- | --- |

Natamysiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(1R,3S,5R,7R,8E,12R,14E,16E,18E,20E,22R,24S,25R,26S)-22-[(2R,3S,4S,5S,6R)-4-amino-3,5-dihydroksi-6-metyylioksan-2-yyli]oksi-1,3,26-trihydroksi-12-metyyli-10-okso-6,11,28-trioksatrisyklo[22.3.1.05,7]oktakosa-8,14,16,18,20-pentaeeni-25-karboksyylihappo
Tunnisteet
CAS-numero: 7681-93-8
ATC-koodi: A01AB10
PubChem CID: 5281099
DrugBank: DB00826
Kemialliset tiedot
Kaava: C33H47NO13 
Moolimassa: 665,725 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 290 °C
Liukoisuus veteen: 4,1 g/l
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika:  ?
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa:  ?
Natamysiini eli pimarisiini on sieni-infektioiden hoitoon käytetty melko laajakirjoinen polyeeneihin kuuluva antimykootti. Se on myös elintarvikelisäaine, jonka E-koodi on E 235. Se tehoaa hiivasieniin, mutta myös homeisiin ja alkueläimiin, ja sitä käytetään vain paikallishoidossa, sillä se ei imeydy suun kautta otettuna. Suurina annoksina se aiheuttaa ripulia ja mahavaivoja.. Elintarvikelisäaineena sitä saa käyttää kovien, puolikovien ja puolipehmeiden juustojen sekä kuivattujen, suolattujen makkaroiden pintakäsittelyyn.
Koska natamysiiniä käytetään ihmisille tarkoitetuissa lääkkeissä, ja resistenssiä pitäisi välttää, EU:n komissio on vuonna 2003 todennut aikovansa arvioida uudelleen sen ja eräiden muiden aineiden turvallisuutta ja niiden käytön tarpeellisuutta elintarvikkeissa. Komission mietintöluonnoksessa todetaan, että niin kauan kuin näiden lisäaineiden turvallisuutta ei voida tieteellisesti taata, ne olisi kiellettävä. Natamysiini kuitenkin hyväksyttiin edelleen elintarvikelisäaineena käytettäväksi vuonna 2007 direktiivillä 95/2/EY. Uudelleenarviointi saatiin päätökseen 26. marraskuuta 2009.
Natamysiinin käyttö viinissä on EU:ssa kielletty. Sitä on kuitenkin löydetty Argentiinasta ja Etelä-Afrikasta tuoduista viineistä.
Natamysiinin valmistuksessa käytetään Streptomyces natalensis- ja Streptococcus lactis-bakteereja, jotka tuottavat sitä.
Sen enimmäismäärärajoitus on ADI: 0,3 mg/kg/vrk.
Aiheesta muualla

PubChem: Natamycin (englanniksi)
DrugBank: Natamycin (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Natamycin (englanniksi)
ChemBlink: Pimaricin (englanniksi)
European Food Safety Authority (EFSA): Scientific Opinion on the use of natamycin (E 235) as a food additive1 (pdf) (englanniksi)
Narjan-Mar

| Narjan-Mar (Нарьян-Мар) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Nenetsian sijainti, alla kaupungin sijainti piirikunnassa
 Narjan-Mar
 Koordinaatit: 67.63911°N, 53.00528°E 
Valtio:  Venäjä
Feneraatiopiiri:  Luoteinen
Alue:  Arkangelin alue
Piirikunta:  Nenetsia
Perustettu:  1929
Kaupungiksi:  9. huhtikuuta 1934
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  43 km²
Väkiluku (2010):  21 658
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK) 
Postinumero:  166700
Suuntanumero(t):  +7 81853 
 
 www.adm-nmar.ru 
 OKATO-tilastotunnus: 11111 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Narjan-Mar (ven. Нарья́н-Мар, nenetsiksi Няръянa мар, ″punainen kaupunki”) on Nenetsian autonomisen piirikunnan pääkaupunki Euroopan puoleisen Venäjän koillisosassa Barentsinmereen laskevan Petšoran varrella 110 kilometriä joen suulta. Arkangeli sijaitsee 1 097 kilometriä lounaaseen.
Paikallishallinnossa Narjan-Mar muodostaa oman kaupunkipiirikunnan.
Kaupungissa vallitsee ankara subarktinen ilmasto. Tammikuun keskilämpötila vaihtelee −12 asteesta −22 celsiusasteeseen, heinäkuun keskilämpötila on +6 – −13 °C. Keskimääräinen vuosisademäärä on noin 350 millimetriä.
Näkymä joelta kaupungin satamaan.
Historia

Lokakuussa 1929 paikkakunnalle päätettiin rakentaa asutuskeskus. Maaliskuussa 1931 alun perin nimellä Beloštšelje (ven. Белощелье) tunnettu taajama nimettiin Narjan-Mariksi. Huhtikuun 9. päivänä 1934 tehdyllä päätöksellä tuolloin jo runsaan 8 000 asukkaan Narjan-Marin taajama muutettiin kaupungiksi. Laajemman kaupunkipiirin alueella asui vuonna 1926 noin 14 000 henkeä ja vuonna 1939 noin 13 000. Kaupungin ensimmäisessä asemakaavassa vuodelta 1936 kuvattiin kantakaupungin tieverkko. Ydinkaupungissa oli pääosin kaksikerroksisia puutaloja. Vuonna 1960 laadittu kaavassa sallittiin kaupungin keskustaan jo korkeampiakin tiilirakennuksia.
Väestö

Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Narjan-Marissa asui 21 658 henkeä. Määrä oli hieman yli puolet koko Nenetsian autonomisen piirikunnan väestöstä (42 090 as.).
Väestö > Asukasluvun kehitys

Oheinen taulukko kuvaa Nenetsian ja Narjan-Marin kaupunkipiirin (gorsovet (ven. горсовет), gorodskoi okrug (ven. городской округ)) väkiluvun kehitystä vuosien 1959–2010 suoritettujen väestönlaskentojen mukaan.
| Vuosi | Koko Nenetsian väestö | Narjan-Marin  kaupunkipiirin asukasluku |
| --- | --- | --- |
| 1959 | 36 881 | 21 897 (sis. 8 675 maaseutuas.) |
| 1970 | 39 119 | 16 864 |
| 1979 | 47 001 | 23 435 |
| 1989 | 54 840 | 28 854 (Narjan-Mar 20 182 as., Iskatelei 8 672 as.)  |
| 2002 | 41 546 | 25 592 (Narjan-Mar 18 611 as., Iskatelei 6 981 as.)  |
| 2010 | 42 090 | 21 658 |
Talous ja nähtävyyksiä

Kaupunki on tärkeä kalastuskeskus, ja siellä on kalan- ja lihanjalostus- sekä sahateollisuutta. Kaupungissa on piirikunnallisesti tärkeä satama ja lentokenttä. Sataman käyttökausi ulottuu kesäkuun puolivälistä lokakuun puoliväliin, jäänmurtajien avustamana tarvittaessa marraskuun loppuun.
Kaupungissa toimii Nenetsian piirikunnallinen museo. Lisäksi kaupungissa on aiemman Pustozjorskin kaupungin kulttuuriin ja historiaan keskittyvä museo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Narjan-Mar Wikimedia Commonsissa
Kaupunki Jandex-karttapalvelussa (venäjäksi)
Kaupunkiin keskittynyt portaali (venäjäksi)
| n k Arkangelin alueen kaupungit |
| --- | --- | --- |
|  Arkangeli  Kargopol  Korjažma  Kotlas  Mezen  Mirnyi  Narjan-Mar  Njandoma  Novodvinsk  Onega (Ääninen)  Šenkursk  Severodvinsk  Solvytšegodsk  Velsk  |  Arkangeli  Kargopol  Korjažma  Kotlas  Mezen  Mirnyi  Narjan-Mar  Njandoma  Novodvinsk  Onega (Ääninen)  Šenkursk  Severodvinsk  Solvytšegodsk  Velsk  |  |
Naulasaari

Naulasaari
| --- | --- |
Sijainti:  61°25.0′N, 26°38.5′E, Mäntyharju Etelä-Savo Suomi
Vesialue:  Naulasalmi
Korkein kohta:  78  m 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Naulasaari on saari Mäntyharjulla Tarhaveden ja Juolaveden välillä Naulasalmessa. Saari oli 1400-luvulta alkaen Hämeen ja Savon erämaiden välinen rajapaikka. Se oli myös vuonna 1743 solmitun Turun rauhan rajasaari.