stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jari Niemelä (Ylen toimittaja)

Jari Niemelä on suomalainen eläkkeelle jäänyt radiotoimittaja, joka työskenteli yli 40 vuotta Yleisradion palveluksessa, valtaosan ajasta politiikan toimittajana.
Niemelä aloitti radiotoimittajan työt Ylen Nuorten radion freelancerina vuonna 1973, ja noin 30 vuotta hän on toiminut Ylen politiikan toimittajana. 2010-luvulla hän on toiminut tuottajan tehtävänimikkeellä ja muun muassa juontanut Pääministerin haastattelutuntia sekä toiminut Ylen ohjelmatyöntekijöiden (YOT) puheenjohtajana ja henkilöstön edustajana Yleisradion hallintoneuvostossa. Television puolelta Niemelä tunnettiin Ylen pienpuoluetentin vetämisestä.
Janne Rajamaa
Kirjallisuutta

Eino S. Rahikainen : Vienan prihan tie : Kauppaneuvos Janne Rajamaan elämää; kuvia ja taustakuvia. Otava 1969
Palkkakatto

Palkkakatolla tarkoitetaan tietyissä ammattiurheilun liigoissa sitä summaa, jonka joukkue voi enintään käyttää pelaajien palkkoihin. Palkkakaton tarkoitus on pitää seurojen kulut kurissa ja estää rikkaiden seurojen dominointi rahan voimalla.
Palkkakattoa käyttävät liigat > Pohjois-Amerikka

NHL
NFL
MLS
NLL
CFL
NBA
myös useissa alempien tasojen liigoissa käytetään palkkakattoa.
Palkkakattoa käyttävät liigat > Muut

Englanti
Rugby unionin valioliiga
Super League
Australia
National Rugby League
AFL
A-League
Ranska
Top 14
Venäjä
KHL
NHL:n palkkakatto

NHL:ssä palkkakatto oli käytössä sen alkuvuosina muun muassa 1930-luvun laman aikana. Tuolloin katto oli 62 500 dollaria joukkuetta kohti ja suurin sallittu yhden pelaajan palkka oli 7 000 dollaria. Palkkakatto otettiin uudelleen käyttöön kaudeksi 2005–2006. Tuolloin joukkueen palkkakatto oli 39 miljoonaa ja yhden pelaajan maksimipalkka 7,8 miljoonaa. Palkkakatto on kuitenkin noussut joka kauden jälkeen. Esimerkiksi kaudella 2010–2011 katto oli 59,4 miljoonaa dollaria yksittäisen pelaajan palkan ollessa maksimissaan 11,88 miljoonaa. Kauden 2013–2014 palkkakatto oli 64,3 miljoonaa dollaria.
Palkkakaton yhteydessä käyttöön tuli myös ”palkkalattia”. Aluksi lattia oli 55 prosenttia katosta, mutta se muutettiin myöhemmin olemaan 16 miljoonaa dollaria kattoa pienempi summa. Näin ollen esimerkiksi kaudella 2010–2011 jokaisen joukkueen oli käytettävä pelaajiin vähintään 43,4 miljoonaa dollaria.
Pelaajalle maksettava palkka ja palkkakattoon vaikuttava summa, cap hit, ovat eri kokoiset. Varsinkin rahakkaampia sopimuksia tehtäessä saatetaan eri kausilta maksaa huomattavastikin erikokoisia summia, jotta cap hit pysyisi kohtuullisena.
Kaudella 2013–2014 eniten tienasi Nashville Predatorsin Shea Weber, jonka palkka oli 14 000 000 dollaria.
Cap hit

Cap hit on urheilun ammattilaissarjoissa käytetty termi summasta, joka pelaajan palkasta lasketaan palkkakattoon. Cap hit lasketaan pelaajan sopimusvuosien palkkojen mukaan sisältäen mahdolliset bonukset. Näin ollen cap hit on yleensä lähellä palkoista laskettavaa keskiarvoa.
Cap hitiä pyritään ”kiertämään” niin sanotuilla etupainotteisilla sopimuksilla, joissa pelaajalle voidaan ensimmäisiltä sopimuskausilta maksaa moninkertaisia summia myöhempiin verrattuna. Esimerkiksi NHL:ssä tähän on puututtu Ilja Kovaltšukin ja New Jersey Devilsin sopimuskikkailujen jälkeen. Tuossa tapauksessa Devils tarjosi Kovaltšukille sopimusta, jossa hän olisi 17 vuoden sopimuksen ensimmäisten kymmenen kauden aikana tienannut 9,5 miljoonaa dollaria kaudessa ja saanut lopuilta seitsemältä kaudelta yhteensä 7 miljoonaa dollaria. NHL kuitenkin hylkäsi sopimuksen, sillä liigan mielestä se kiersi liigan palkkakattosääntöä. Tapauksen jälkeen NHL muutti cap hitin laskentatapaa vaikeammin kierrettäväksi.
Cap hit > Esimerkki cap hitin laskemisesta

Kimmo Timosella on kaudesta 2007–2008 alkanut sopimus Philadelphia Flyersin kanssa. Kahdelta ensimmäiseltä kaudelta Timonen tienasi 8 000 000 dollaria, kahdelta seuraavalta 7 000 000 dollaria kahden viimeisen sopimuskauden palkkojen ollessa 5 000 000 ja 3 000 000 dollaria. Koska sopimukseen ei sisälly bonuksia, cap hitiksi lasketaan suoraan palkkojen keskiarvo, joka on tässä tapauksessa 6 333 333 $.
Jallu Vuolle

| Jallu Vuolle> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. lokakuuta 1890 Tampere
Kuollut: 9. marraskuuta 1956 Tampere
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1912–
Merkittävät roolit:  Klaus Kurki Elinan surma Harri Pohjalaisia Timo Seitsemän veljestä
Jalmari ”Jallu” Vuolle (alk. Villgrén; 19. lokakuuta 1890 Tampere – 9. marraskuuta 1956 Tampere) oli suomalainen näyttelijä. Tampereen Työväen Teatterissa uransa tehnyt Vuolle tunnettiin lähinnä koomikkona ja salonkiosien tulkitsijana. Vuolle oli myös suosittu runonlausuja.
Elämä ja ura

Jallu Vuolteen vanhemmat olivat levyseppä Karl Villgrén ja Elina Jakobson. Kansakoulun käytyään hän työskenteli muun muassa Tampereen Pellavatehtaassa, jonka ammattiosaston iltamissa hän alkoi näytellä 17-vuotiaana. Vuolle jatkoi näyttelijänuraansa harrastuspohjalta raittiusseura Aamuruskon seuranäyttämöllä. Vuodesta 1912 alkaen hän työskenteli Tampereen Työväen Teatterin iltanäyttelijänä. Varsinaisen ammattilaisuransa hän aloitti 1921 Tampereen Työväen Teatterissa.
Vuolle näytteli muun muassa seuraavat roolit:
Klaus Kurki (Elinan surma)
Kuningas ja Polonius (Hamlet)
Malvolio (Loppiaisaatto)
Niko (Nummisuutarit)
Piru (Pirun kirkko)
Harri (Pohjalaisia)
Timo (Seitsemän veljestä)
Frans von Rambow (Setä Bräsig)
Tolari (Tukkijoella)
Flaksman (Yliopettaja Flaksman)
Aiheesta muualla

Suomenmuseotonline.fi / Esityskuva: Seitsemän veljestä (Arkistoitu – Internet Archive)
Elore.fi / Silkkiherneet: Kaksi maailmaa
Janne Raudaskoski (näyttelijä)

| Janne Raudaskoski> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. helmikuuta 1966 (ikä 58) Haukipudas
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1992–
Aiheesta muualla
Elonet
Janne Raudaskoski (s. 23. helmikuuta 1966 Haukipudas) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt laaja-alaisesti Oulun kaupunginteatterissa, lisäksi hänellä on ollut sivurooleja lukuisissa elokuva- ja televisiotuotannoissa.
Ura

Raudaskoski opiskeli Teatterikorkeakoulussa 1988–1992. Hän valmistui teatteritaiteen maisteriksi 1995. Vuosina 1992–1995 hän työskenteli vapaana taiteilijana Helsingissä, minkä jälkeen hänet kiinnitettiin Oulun kaupunginteatteriin.
Raudaskosken tulorooli Oulussa oli Oras teoksessa Isännät ja isäntien varjot. Hänen muista rooleista mainittakoon Martti-hanhi (Peukaloisen retket), Salieri (Amadeus) ja Jan (Breaking the Waves). Raudaskosken rooleja ovat niin ikään paroni Grafvenhjelm (Muuan sulhasmies), Akusti (Niskavuoren Heta), Reino (Aino ja Reino), Lammio (Tuntematon sotilas) ja Henry Higgins (My Fair Lady).
Raudaskoskella oli kreditoimaton lapsirooli Mikko Niskasen elokuvassa Pulakapina (1977). Ammattilaisurallaan Raudaskoski on näytellyt sivuosia muun muassa elokuvissa Lupaus (2005) ja Olen suomalainen (2019). Raudaskoskella on ollut sivurooleja muutamissa televisiosarjoissa, kuten Uusi päivä (2014) ja Kaikki synnit (2019).
Jamie Hewlett

Jamie Hewlett
Jamie Christopher Hewlett (s. 3. huhtikuuta 1968) on englantilainen sarjakuvapiirtäjä. Hänet tunnetaan eritoten Tank Girlin piirtäjänä ja Gorillazin animaattorina.
Nuoruutensa Hewlett vietti Horshamin kaupungissa, West Sussexissa, Englannissa ja opiskeli Tanbridgen House Schoolissa. Hänen piirtäjänlahjansa tulivat esiin varhain – hän avusti yhdellä töistään tieturvallisuuskampanjaa, joka pääsi kansalliseen televisiokilpailuun.
Opiskellessaan Northbrook Collegessa Hewlett, Alan Martin ja Philip Bond tekivät fanilehteä nimeltä Atomtan. Tämä sai sarjakuvapiirtäjä Brett Ewinsin kiinnostumaan kaksikosta ja pyysi Hewlettiä ja Martinia tekemään uutta materiaalia lehteen, jota hän toimitti yhdessä Steve Dillonin kanssa vuonna 1988. Deadline magazine koostui eri sarjakuvapiirtäjien stripeistä ja musiikki- sekä kulttuuriartikkeleista. Martin ja Hewlett loivat Tank Girlin, anarkistisen panssarivaunulla ajavan punkkariteinitytön. Tank Girlin suosio kasvoi nopeasti ja tämä nousi Deadlinen suosituimmaksi osioksi.
Hewlettin erikoinen tyyli sai suosiota, ja hän ryhtyi kuvittamaan levyjen kansia eri yhtyeille, kuten Senseless Things ja Cud.
Vuonna 1992 Hewlett oli jo melko tunnettu nimi sarjakuvateollisuudessa ja yksi niistä harvoista, jotka pääsivät kuuluisuuteen sarjakuvapiirtäjänä. MGM teki vuonna 1995 Tank Girlistä elokuvan, jonka pääosaa näytteli Lori Petty. Elokuva ei kuitenkaan menestynyt, eikä se muistuttanut sarjakuvaa tarpeeksi fanien harmiksi.
Musiikillinen ura

Vuonna 1998 Hewlett aloitti Gorillaz-projektin, jossa neljä animoitua hahmoa, Noodle, 2D, Russel ja Murdoc, toimivat yhtyeen jäseninä. Musiikillisesti Gorillaz yhdistelee folkia, rockia ja rappia. Tiiviimmässä yhteistyössä Hewlett on ollut Blur-yhtyeen Damon Albarnin kanssa. Hän teki Albarnin kanssa vuonna 2008 musikaalin Monkey: Journey to the West.
Nyköpingin kunta

| Nyköpingin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Södermanlandin lääni
Maakunta:  Södermanland
Keskustaajama:  Nyköping
Kuntakoodi:  0480
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 420,46 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  57 633
 – Väestötiheys:  40,6 as./km²
 
 www.nykoping.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Raatihuone Nyköpingin kaupungissa.
Nyköpingshusin linna.
Nyköpinginjoki Täckhammarin sillan kohdalla.
Nyköpinginjoen laaksoa.
Stigtomtan taajama.
Näkymä Kiladaleniin Berga Kullen luonnonsuojelualueelta.
Lindbacke-Svanvikenin luonnonsuojelualue.
Labro ängarin luonnonsuojelualue.
Hornetista otettu kuva Båven-järvestä.
Nävsjön-järvi näköalavuorelta.
Simonbergetin luonnosuojelualue Tunabergissä.
Nyköpingin kunta (ruots. Nyköpings kommun) on Södermanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Nyköping.
Kunnan maapinta-ala on 1 420,46 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 57 633 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 298,66 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 20,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1951 Nyköpingin kaupunkiin liitettiin suurin osa Nikolain maalaiskunnasta ja samalla loppuosasta muodostettiin Oxelösundin kaupunki. Vuotta myöhemmin Ruotsissa toteutettiin kuntauudistus, jolloin nykyisen Nyköpingin alueelle muodostettiin kaupungin lisäksi seitsemän "suurkuntaa":
Bettna (Bettna, Blacksta, Forssa, Husby-Oppunda, Vadsbro ja Vrena)
Jönåker (Bergshammar, Kila, Lunda ja Tuna)
Rönö (Lid, Ludgo, Ripsa, Runtuna, Råby-Rönö ja Spelvik)
Stigtomta (Bärbo, Halla, Nykyrka ja Stigtomta)
Svärta (Helgona ja Svärta)
Tunaberg (ei muutosta)
Tystberga (Bogsta, Bälinge, Lästringe, Sättersta, Torsåker ja Tystberga)
Nyköpingin kaupunki (ei muutosta)
Vuonna 1967 Svärta liitettiin Nyköpingin kaupunkiin. Nyköpingin kunta muodostettiin yllä mainituista kunnista, mutta Bettnan kunnasta Nyköpingiin liitettiin vain Vrena ja Husby-Oppundan. Loput Bettnan alueet liitettiin Flenin kuntaan. Vuonna 1974 Nyköpingiin liitettiin vielä Trosan kaupunki, Vagnhäradin ja Dagan maalaiskunnat sekä Gnestan kauppala.
Kuntauudistuksen jälkeen Nyköpingin kunta kattoi koko Södermanlandin läänin rannikon lukuun ottamatta Oxelösundin kuntaa, jota pienestä pinta-alastaan huolimatta ei liitetty Nyköpingin kuntaan. Uuden suurkunnan pohjois- ja itäosissa oli kuitenkin toiveita irtautumisesta. Nyköpingin kunta jaettiin vuoden 1992 alussa erottamalla siitä Gnestan ja Trosan kunnat.
Vaakuna

Vaakunaselitys:selvennä (Ruotsiksi: I fält av silver ett rött borgtorn med krenelerad väktargång och spetsig tornhuv.)
Vaakunan aihe esiintyy ensimmäisen kerran sinetissä vuonna 1359 ja myöhemmin vaakunana. Vaakuna vahvistettiin Nyköpingin kaupungille vuonna 1945. 1970-luvun kuntauudistuksen jälkeen päätettiin käyttää jatkossakin kaupungin vanhaa vaakunaa, joka rekisteröitiin Patentti- ja rekisterihallituksessa vuonna 1974. Nykyisen Nyköpingin kunnan alueella aiemmin sijainneista kunnista viidellä on ollut oma vaakuna:
Bettnan maalaiskunta
(1953–1970)
Rönön maalaiskunta
(1954–1970)
Stigtomtan maalaiskunta
(1963–1970)
Tunabergin maalaiskunta
(1953–1970)
Tystbergan maalaiskunta
(1957–1970)
Väestönkehitys

| Nyköpingin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 39 875 | 39 875 |
| 1955 | 1955 |    | 40 922 | 40 922 |
| 1960 | 1960 |    | 42 643 | 42 643 |
| 1965 | 1965 |    | 45 140 | 45 140 |
| 1970 | 1970 |    | 46 772 | 46 772 |
| 1975 | 1975 |    | 47 689 | 47 689 |
| 1980 | 1980 |    | 47 262 | 47 262 |
| 1985 | 1985 |    | 47 238 | 47 238 |
| 1990 | 1990 |    | 47 481 | 47 481 |
| 1995 | 1995 |    | 48 737 | 48 737 |
| 2000 | 2000 |    | 49 063 | 49 063 |
| 2005 | 2005 |    | 49 816 | 49 816 |
| 2010 | 2010 |    | 51 644 | 51 644 |
| 2015 | 2015 |    | 54 262 | 54 262 |
| 2020 | 2020 |    | 57 071 | 57 071 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 7 192 | 13,3 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 2 123 | 3,9 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 3 694 | 6,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 41 253 | 76,0 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 977 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Seuraaviin vuoden 1984 lopun mukaisiin tietoihin sisältyvät myös nykyään itsenäiset Gnestan ja Trosan kunnat. Kyseisten tietojen mukaan 5,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 667 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 193 039 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 71 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,8 %
18–64-vuotiaat: 57,9 %
65 vuotta täyttäneet: 22,3 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,1 | 2,0 |
|   | jalostus | 16,1 | 21,9 |
|   | palvelut | 79,4 | 74,1 |
|   | tuntematon | 2,4 | 2,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 22 596 | 23 988 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 94,2 |  |
Taajamat

Kunnassa on 15 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 81,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 9 359 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Nyköping | 29 891 |
| 2 | Arnö | 3 871 |
| 3 | Stigtomta | 1 942 |
| 4 | Svalsta | 1 078 |
| 5 | Tystberga | 828 |
| 6 | Nävekvarn | 795 |
| 7 | Bergshammar | 790 |
| 8 | Vrena | 626 |
| 9 | Jönåker | 617 |
| 10 | Sjösa | 483 |
| 11 | Enstaberga | 430 |
| 12 | Runtuna | 250 |
| 13 | Ålberga | 247 |
| 14 | Buskhyttan | 225 |
| 15 | Stavsjö | 212 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Oppeby
Oxbacken
Luettelossa mainituista taajamista molemmat ovat sittemmin kasvaneet yhteen Nyköpingin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Aspa
Berghag
Buskhyttegård
Edstorp
Fyrby
Granlund + Kvarnsjön*
Jagbacken
Kila
Kisäng
Lappetorp
Lid
Lästringe
Nedre Aspa
Påljungshage
Skeppsvik
Stavsjöbruk
Uttervik (norra delen)
Örstig
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Granlund + Kvarnsjön kuuluu osin myös Trosan kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Brandholmen
Koppartorp
Påljungshage
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Nyköpingin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Nyköpings Västra (21 valtuutettua)
Nyköpings Norra (20 valtuutettua)
Nyköpings Östra (20 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Nyköpingin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Gnestan kunta ja Trosan kunta sisältyvät Nyköpingin tuloksiin vuosina 1973–1988.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 8 | 9 | 11 | 14 | 14 | 13 | 13 | 12 | 13 | 8 | 14 | 15 | 14 | 16 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 17 | 16 | 12 | 11 | 9 | 9 | 7 | 6 | 5 | 3 | 5 | 4 | 5 | 5 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 4 | 6 | 5 | 3 | 8 | 7 | 5 | 3 | 3 | 7 | 5 | 4 | 3 | 3 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 1 | 6 | 6 | 5 | 3 | 2 | 3 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 2 | 3 | 3 | 3 | 6 | 6 | 3 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 32 | 30 | 33 | 33 | 30 | 30 | 26 | 34 | 25 | 29 | 26 | 23 | 22 | 20 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 6 | 5 | 3 | 3 | 3 | 4 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 6 | 7 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 63 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Bergshammarin piiri
Kilan piiri (Södermanland)
Lidin piiri
Ludgo-Spelvikin piiri
Lundan piiri
Lästringen piiri
Nyköpingin Alla Helgonan piiri (Nyköpings Alla Helgona distrikt)
Nyköpingin Sankt Nicolain piiri (Nyköpings Sankt Nicolai distrikt)
Runtunan piiri
Råby-Rönön ja Ripsan piiri (Råby-Rönö och Ripsa distrikt)
Stigtomtan piiri
Svärtan piiri
Tunabergin piiri
Tunan piiri (Södermanland)
Tystberga-Bälingen piiri
Vrenan piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Nyköpings S:t Nicolai
Nyköpings Alla Helgona
Tunaberg
Kiladalen
Stigtomta-Vrena
Rönö
Tystbergabygden
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Lähteessä Gnestan kunta ja Trosan kunta ovat vielä osa Nyköpingin kuntaa, mutta niihin kuuluvat seurakunnat on jätetty tässä pois. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Bergshammar
Bogsta
Bälinge
Bärbo
Halla
Helgona* (Allhelgona)
Husby-Oppunda (Husby)
Kila
Lid
Ludgo
Lunda (Jönåker)
Lästringe
Nicolai*
Nikolai kbfd*
Nykyrka
Nyköpings Alla Helgona (Nyköpings östra)
Nyköpings Sankt Nicolai (Nyköpings västra)
Ripsa
Runtuna
Råby-Rönö (Råby)
Spelvik
Stigtomta
Svärta
Sättersta
Tuna
Tunaberg (Näveberg)
Tystberga
Vrena
Seurakunnat > Kirkot

Alla Helgonan kirkko
Bergshammarin kirkko
Bogstan kirkko
Bälingen kirkko
Bärbon kirkko
Hallan kirkko
Husby-Oppundan kirkko
Kilan kirkko
Lidin kirkko
Ludgon kirkko
Lundan kirkko
Lästringen kirkko
Nykyrkan kirkko
Ripsan kirkko
Runtunan kirkko
Råby-Rönön kirkko
Sankta Annan kirkko
Sankt Nicolain kirkko
Sankta Katarinan kirkko
Spelvikin kirkko
Stigtomtan kirkko
Svärtan kirkko
Sätterstan kirkko
Tunan kirkko
Tunabergin kirkko
Tystbergan kirkko
Vrenan kirkko
Ystävyyskaupungit

Iisalmi, Suomi
Lauf an der Pegnitz, Saksa
Notodden, Norja
Nykøbing Falster, Tanska
Salacgrīva, Latvia
Viipuri, Venäjä
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nyköpingin kunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Nyköpings kommun – Kuntajaon kehitys ja vaakuna ovat käännöstä.
Södermanlandin läänin kunnat
Kartta Nyköpingin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut 1963

Jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut 1963 olivat historian neljännet Afrikan-mestaruuskilpailut. Kilpailut järjestettiin Ghanassa. Ottelut pelattiin maan pääkaupungissa Accrassa sekä Kumasissa. Turnaukseen osallistui kuusi joukkuetta, jotka jaettiin kahteen kolmen joukkueen lohkoon. Lohkovoittajat selviytyivät loppuotteluun ja toiseksi sijoittuneet pronssiotteluun. Maanosan mestaruuden voitti Ghana.
Karsinnat

Karsintoihin osallistui kahdeksan joukkuetta. Karsinnoista lopputurnaukseen selviytyivät Tunisia, Yhdistynyt arabitasavalta, Sudan ja Nigeria. Isäntämaa Ghana ja hallitseva mestari Etiopia pääsivät lopputurnaukseen ilman karsintoja.
Karsinnat > Joukkueet

Etiopia
Ghana
Nigeria
Sudan
Tunisia
Yhdistynyt arabitasavalta
Alkulohkot > Lohko A

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   Ghana  | 2 |  1  |  1  |  0  |  3  |  1  | +2 | 3 |
|   Etiopia  | 2 |  1  |  0  |  1  |  4  |  4  | 0 | 2 |
|   Tunisia  | 2 |  0  |  1  |  1  |  3  |  5  | -2 | 1 |
Alkulohkot > Lohko B

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   Sudan  | 2 |  1  |  1  |  0  |  6  |  2  | +4 | 3 |
|   Yhdistynyt arabitasavalta  | 2 |  1  |  1  |  0  |  8  |  5  | +3 | 3 |
|   Nigeria  | 2 |  0  |  0  |  2  |  3  |  10  | -7 | 0 |
Maalipörssi

5 maalia
Hassan El-Shazly
4 maalia
Djaksa
3 maalia
Riza
Mfum
2 maalia
Mengistu Worku
Acquah
Jedidi
1 maali
Hassan El-Shazly
Raidh
Taha
Italo Vassalo
Luciano Vassalo
Hassan El-Chazli
Aggrey-Fin
Okepe
Bassey
Onya
El Kawardi
Jakdoul
Ben Amor