stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ercole Ferrata
Teoksia

Cuius principatus super humerum ejus (Ponte Sant’Angelo, Rooma)
Sant'Agnese sul pogo (Sant’Agnese in Agone, Rooma, 1660)
Lapidazione di Sant'Emerenziana (Sant’Agnese in Agone, Rooma)
Santa Caterina da Siena (Chigi-kappeli, Siena)
Giulio Del Cornon hautamuistomerkki (Gesù e Maria -kirkko, Rooma)
Neptunuksen suihkulähde (Queluzin palatsi, Portugali)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ercole Ferrata Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Vatikaani 
Taiteenala:  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Dizionario Biografico degli Italiani  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Kalle Kinos

| Kalle Kinos> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 26. kesäkuuta 1979 (ikä 45) Tampere
Muusikko
Taiteilijanimi:  Kalle Kinos Idän Ihme Idän Ihme aka Kalle Kinos Tupla-I
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2001–
Tyylilajit:  rap
Yhtyeet:  Maajoukkue Kalevan Komitea Supreme Team
Levy-yhtiöt:  Litraset Kaikille Entertainment Kaita Polku Productions
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kalle Kinos (s. 26. kesäkuuta 1979 Tampere), tunnetaan myös aiemmalla taiteilijanimellään Idän Ihme, on tamperelainen rap-artisti. Hän on Maajoukkue-nimisen rap-yhtyeen jäsen.
Ura

Suomiräpin noustua suosioon 2000-luvun alussa, Idän Ihme suoritti useita vierailuja muiden tamperelaisten rap-artistien albumeilla. Idän Ihme tuli suuremman yleisön tietoisuuteen vuonna 2002 vierailustaan Seremoniamestarin singlellä "Chillaa meiä kanssa". Idän Ihme julkaisi vuonna 2003 Liian kuumaa käsitellä -nimisen albumin Supersankarin kanssa. Kyseinen levy sai hyvän vastaanoton alan piireissä. Tämän jälkeen hän alkoi työstämään tamperelaiskollektiivi Maajoukkueen kanssa albumia. Samaan aikaan hän suunnitteli myös ensimmäistä omaa sooloalbumia, joka kulki työnimellä Nyt tarvitaan Ihmettä. Yhtye julkaisi kaksi mixtapea ennen varsinaista albumia. Rakasta sitä tai vihaa -niminen studioalbumi julkaistiin vuonna 2005. Albumi ei saanut odotuksista huolimatta suurta suosiota. Tämän jälkeen Idän Ihme omien sanojensa mukaan poti pienehköä masennusta, kunnes tuottaja Jazzy-O halusi Idän Ihmeen tekevän debyyttialbuminsa valmiiksi. Idän Ihme julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa Tästä ei sitte kerrota kellekkään 8. joulukuuta 2010. Idän Ihme ilmoitti Facebook-sivullaan 26. huhtikuuta 2012, että hän julkaisee jatkossa musiikkinsa Kalle Kinos -nimellä. Kinoksen toinen sooloalbumi julkaistaan vuonna 2014.
Kinoksen tulevan toisen albumin ensimmäinen single Sirkus jatkuu (Rico Tubbs Remix) julkaistiin 13. helmikuuta 2014 musiikkivideon kera.
Kinos muodostaa rap-artisti SP:n kanssa Supreme Team -nimisen yhtyeen. Kokoonpanon debyyttialbumi oli tarkoitus julkaista vuonna 2014.
Diskografia > Idän Ihme

Liian kuumaa käsitellä (Supersankari & Idän Ihme) (2003)
Tästä ei sitte kerrota kellekkään (2010)
Diskografia > Maajoukkue

Rakasta Sitä Tai Vihaa (2005)
Diskografia > Kalevacation

Kalevacation (2018)
Kalevacation 2 (2020)
Kalevacation 3 (2022)
Diskografia > Kalle Kinos

Hyvä Ätmös (2014)
Syvä Ätmös (2015)
Lamminpää EP (2017)
5.0 (2021)
Oloasu Business (2023)
Diskografia > Singlet

| Vuosi | Single | Albumilta |
| --- | --- | --- |
| 2014 | ”Sirkus jatkuu” | Hyvä ätmös |
| 2015 | ”Pois” | Syvä ätmös |
| 2015 | ”Wäinämöine” | Syvä ätmös |
| 2015 | ”Mun flow” (mukana Pianomies) | Syvä ätmös |
| 2016 | ”Ei koskaan kotiin” | Lamminpää (EP) |
| 2016 | ”Haipis liikun kaupunkiin” (mukana Särre) | Lamminpää (EP) |
| 2019 | "Tehään jotai tyhmää" |  |
| 2019 | "Kaikki mitä tarviit" (mukana Adikia) |  |
| 2020 | "OHO" (mukana Silkinpehmee) | Kalevacation 2 |
| 2020 | "Kaleva teki musta eläimen" | Kalevacation 2 |
| 2021 | "Automaatti" / "5.0" | 5.0 |
| 2021 | "Ihan muuten vaan" | 5.0 |
| 2022 | "T.O.L.E." |  |
¹ EP:llä julkaistiin singlen toisena kappaleena ollut Rico Tubbs Remix -versio.
Diskografia > Mixtapet

Tappiin asti (Maajoukkue) (2004)
Tappiin asti 2 (Maajoukkue) (2005)
Diskografia > Mukana kokoelmilla

Mestarisoundi - Soundcheck 2007 - "Sitä räppipxxxxx" (2007)
Syvällä Pelissä kokoelma Vol. 1 - "Turkuun" (2008)
Diskografia > Musiikkivideot

Älä kysy miks (2010)
Mä rakastuin lutkaan (2011)
Passaa tohon käteen (Silkinpehmee mukana Kalle Kinos, 2012)
Paperi sakset kivet (Silkinpehmee mukana Kalle Kinos, Brädi, Majuri, Mikael Gabriel & Timo Pieni Huijaus, 2013)
Sirkus jatkuu (Rico Tubbs Remix) (2014)
Tää fiilis (mukana 6Mäki, 2014)
Mansejuntti osa 2 (6Mäki mukana Kalle Kinos & Taskumatti, 2014)
Liian lähiö sulle (2014)
Pois (2015)
Wäinämöine (2015)
Sesonki (mukana DJ Massimo, 2015)
Mun flow (mukana Pianomies, 2015)
Sanotaan ei (Habio mukana Kalle Kinos & Parkano, 2016)
Automaatti / 5.0 (2021)
Diskografia > Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Flegmaatikot | "Jotain pientä" | Läheltä ja kaukaa | Timsi & Supersankari | 2001 |
| Seremoniamestari | "Tulemme taas" | Sanasta miestä | Supersankari | 2001 |
| Flegmaatikot | "Päiväkoomat" | Hampuusin päiväkirja | Supersankari | 2001 |
| Petri Nygård | "Mä haluun ämmän" | Hovinarrin paluu! | Henry Zaari & Supersankari | 2002 |
| Seremoniamestari | "Chillaa meiä kanssa" | Sana viikonvaihteeksi | [Em:el] | 2002 |
| Spesialisti | "Sielläpäin mistä mä tuun" | Takas tukikohtaan | Supersankari | 2003 |
| Cheek | "Avaimet mun himaan" | Avaimet mun kulmille | Tupla-S | 2004 |
| Hannibal & Soppa | "Monte Carlo" | Pahat viinit | Tykopaatti | 2005 |
| Sere | "Mitä vaan" | Edustaa edustaa 2 | Silkinpehmee | 2005 |
| Opaali | "Se ei kuulu mulle" | Ehdon alla |  | 2007 |
| Opaali | "K.H.Y.L." | Ehdon alla | Spesialisti | 2007 |
| Opaali | "Kadulla on kuumaa" | Ehdon alla | Tupla-S | 2007 |
| Opaali | "Silmät" | Viisasten kivi |  | 2007 |
| SP | "Lennän etelään" | Kalevan poika | Sere | 2007 |
| Tykopaatti | "Mä toistan itteeni" | Luopioisten luja | Hannibal | 2008 |
| Opaali | "Kiukaat" | Hinnalla millä hyvänsä |  | 2010 |
| Sere | "Mitä sää tiiät" | Edustaa edustaa 3 | Brädi | 2011 |
| Sere | "En oo vihanen sulle" | Edustaa edustaa 3 | SP & Leijonamieli | 2011 |
| PeePee | "Intro" | Paljon sanoja vähän asiaa |  | 2012 |
| PeePee | "Ruuvataan räppiä" | Paljon sanoja vähän asiaa |  | 2012 |
| HKI Crates | "Kyllä sä tiedät sen" | HKI Crates | SP | 2012 |
| Flegmaatikot | "Aivan liian isoo" | 931 | Taikamaha | 2012 |
| SP | "Passaa tohon käteen" | – |  | 2012 |
| Brädi | "Näis kengis" | Näis kengis | SP | 2012 |
| Silkinpehmee | "Maailman mahtavin ase" | Mun Beverly Hills | Henrika | 2013 |
| Silkinpehmee | "Paperi sakset kivet" | Mun Beverly Hills | Brädi, Majuri, Mikael Gabriel & Timo Pieni Huijaus | 2013 |
| Cheek | "Vihaajat vihaa" | Kuka muu muka |  | 2013 |
| Tapani Kansalainen | "Kaikkee sitä jatsii" | Kaatoja ja rännejä |  | 2014 |
| Tykopaatti | "Gigolo" | Bäk in bisnes |  | 2014 |
| 6Mäki | "Mansejuntti osa 2" | Elinkautisfunky | Taskumatti | 2014 |
| Habio | ”Sanotaan ei” |  | Parkano | 2016 |
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Meteli.net
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz 2
Figaro (1886)

Lehden ensimmäisen numeron etusivu.
Figaro oli Helsingissä vuonna 1886 ilmestynyt ruotsinkielinen sanomalehti.
Guido Grönvallin kustantaman ruotsinmielisen Figaron tarkoituksena oli julkaista alkuperäisartikkeleita sekä Euroopasta sähkeitse ja kirjeenvaihtajien välityksellä saatuja uutisia. Ilmoitustila oli rajattu takasivulle. Kerran viikossa julkaistun lehden levikki jäi odotettua pienemmäksi, vain 1500 kappaleeseen. Se ehti ilmestyä vajaat puoli vuotta.
Aiheesta muualla

Figaro digitoituna kansalliskirjastossa
Feodalismi

Kaaviokuva feodalismista.
Feodalismi tai feodaalinen järjestelmä (latinan sanasta feudum) on keskiajalle tyypillinen sotilaallinen, hallinnollinen ja taloudellinen järjestelmä. Euroopassa feodalismi kehittyi Länsi-Rooman hajoamisen jälkeen, 700- ja 800-luvuilla. Järjestelmä perustui läänitysperiaatteelle, joka on tunnettu myös muualla maailmassa, Aasiassa (Kiina ja Japani) sekä Afrikassa.
Oikeushistoriallisesti suuntautuneet tutkijat samaistavat usein feodalismin ja läänityslaitoksen. Näin määritellyn feodalismin peruspilari on lääninherran suojelu ja ylläpito vastapalkkiona alamaisen verosuorituksesta, ylempänä (lääninherrojen välillä) ylemmän suojelu vastikkeena alemman herran uskollisuudesta ja palveluksesta. Vasallin uskollisuus koski vain lähintä herraa, jolle hän oli vannonut uskollisuutta. Ylläpitovelvollisuus ilmeni useimmiten niin, että herra antoi vasallilleen maa-alueen, joka tunnetaan läänityksenä. Läänityksiä käytettiin sotilasluokan palkan korvikkeena.
Myös Japanissa esiintyi järjestelmä, jota usein verrataan eurooppalaiseen feodalismiin. Se tunnettiin nimellä bakuhan taisei (幕藩体制).
Feodalismi-termin käytöstä on käyty historioitsijoiden kesken paljon keskustelua. Kyseessä on, kuten historiallisessa käsitteenmuodostuksessa usein, anakronistinen ilmaisu, joka luo käsityksen yhtenäisestä järjestelmästä. Niinpä tutkijat puhuvat nykyään usein mieluummin feodaalisesta yhteiskunnasta kuin feodalismista.
Historia

Feodalismi syntyi sodankäynnissä tapahtuneen kehityksen tuloksena 800-luvulla. Ratsusotilaista tuli ylivoimaisia jalkaisin taisteleviin sotilaisiin nähden jalustimen keksimisen myötä. Keskiajan ritari syntyi, kun ratsumiehet ja heidän hevosensa suojattiin haarniskoilla. Tämän jälkeen jokainen kuningas halusi ritareita omiin sotajoukkoihinsa.
Ongelmana oli rahan puuttuminen, sillä ilman sitä ritarille ei voitu maksaa sotapalveluksesta. Ratkaisuna rahatalouden puuttumiseen oli maa-alueen eli läänityksen antaminen ritarille vastineeksi sotapalveluksesta. Aluksi läänitys siirtyi takaisin läänityksen antajalle, jos lääninherran alainen – vasalli – kuoli tai lopetti ratsupalveluksen, mutta myöhemmin läänitykset olivat perinnöllisiä. Kuninkaiden oli yhä enemmissä määrin läänitettävä maitaan saadakseen enemmän ritareita.
Aikaa myöden kuninkaat olivat pirstoneet koko valtakuntansa läänityksiksi, ja samalla he olivat luovuttaneet pois valtaansa: ritarit muodostivat kuninkaan armeijan ytimen, ja mikäli he päättivät kieltäytyä tottelemasta kuningasta, ei tällä ollut voimaa, jonka nojalla hän voisi pakottaa ritarit tottelemaan häntä.
Kirjallisuutta

Hietaniemi, Tapani ym.: Feodalismi: Uuden ajan käsite, keskiajan ilmiö, maailmanhistorian kategoria.  Tampere:  Vastapaino, 1997.  ISBN 951-768-026-0
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Feodalismi Wikimedia Commonsissa
Figuriini

Männystä tehty figuriini 1700-luvulta. Se esittää Johannes Kastajaa.
Figuriini tarkoittaa pientä patsasta, joka on usein ihmisaiheinen.
Figuriinit kuvaavat usein jumaluuksia tai eläimiä. Varhaisimmat figuriinit tehtiin kivestä tai savesta. Nykyisin käytetään keramiikkaa, metallia, lasia, puuta ja muovia.
Moderneja figuriineja, joissa on liikkuvia osia, kuten raajat, sanotaan useimmiten nukeiksi, tai roboteiksi, jos ne pystyvät liikkumaan.
Historiaa

Esihistoriallisia raskaana olevia naisia esittäviä figuriineja kutsutaan venusveistoksiksi, koska ne esittävät todennäköisesti jumalatarta ja liittyvät hedelmällisyyteen. Vanhimmat tunnetut venusveistokset on tehty kivestä. Nämä useita satoja tuhansia vuosia vanhat veistokset löytyivät Afrikasta ja Aasiasta. Poltetusta savesta tehtyjä noin 25 000 - 30 000 vuotta vanhoja venusveistoksia, jotka ovat myös vanhinta tunnettua keramiikkaa, on löydetty Euroopasta.
Minoalaisessa kulttuurin rautakautisia terrakottaveistoksia on myös löydetty.
Historialliselta ajalta on posliinisia figuureja, ja puusta veistettyjä pyhimysfiguriineja.
Nykyisin sarjakuva- ja scifihahmoista on saatavilla lelufiguriineja, kuten
Masters of the Universe -hahmot.
Esihistoriallinen Willendorfin Venus -figuriini.
Dresden-posliinia oleva figuriini.
Filippos Agathokleen poika

Filippos Agathokleen poika oli makedonialainen sotilas Aleksanteri Suuren aikana. Lysimakhos oli hänen veljensä.
Filippos kuului ilmeisesti makedonialaisen jalkaväen valiojoukon hypaspistien kuninkaalliseen osastoon eli agemaan. Quintus Curtius Rufus  kertoo Kun Aleksanteri oli sotaretkellä Sogdianassa seurasi Filippos Aleksanterin mukana juosten, vaikka kuningas ratsasti. Lysimakhos tarjosi veljelleen hevosta, mutta tämä kieltäytyi. Seuranneessa taistelussa Filippos taisteli Aleksanterin rinnalla, mutta pyörtyi taistelun aikana ja kuoli Aleksanterin käsiin.
HMS Zephyr (1895)

| HMS Zephyr |
| --- | --- |
 HMS Zephyr

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Hanna, Donald and Wilson, Paisley
Kölinlasku:  23. huhtikuuta 1894
Laskettu vesille:  10. toukokuuta 1895
Palveluskäyttöön:  heinäkuu 1901
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 10. helmikuuta 1920
Tekniset tiedot
Uppouma:  275 t (koeajot) 320 t (max)
Pituus:  62,26 m (kokonaispituus)
Leveys:  5,79 m
Syväys:  2,21 m
Koneteho:  4 400 ihp
Nopeus:  27 solmua
Miehistöä:  53
Aseistus
Aseistus:  1 x QF 12 naulan 12 cwt laivatykki 5 x QF 6 naulan Hotchkiss -tykkiä 2 x 18" torpedoputkea
HMS Zephyr oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1901 palvelukseenotettu Fervent-luokan torpedovenehävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin 7. marraskuuta 1893 Hanna, Donald and Wilsonilta Paisleysta, jolloin sen valmistumisajankohdaksi määrättiin 31. toukokuuta 1895. Köli laskettiin 23. huhtikuuta 1894 ja alus laskettiin vesille 10. toukokuuta 1895. Alus valmistui heinäkuussa 1901.
Palvelus

Uransa alus palveli kotivesilla, kunnes se myytiin 10. helmikuuta 1920 romutettavaksi Wardille Rainhamiin.
Ferrari F2001

| Ferrari F2001 |
| --- | --- |
 Michael Schumacher Espanjan GP:ssä 2001.
Talli:   Ferrari
Suunnittelija(t):   Ross Brawn  Rory Byrne
Kuljettajat:   Michael Schumacher  Rubens Barrichello
Teknisiä tietoja
Renkaat:  B Bridgestone
Polttoaine:  Shell
Runko:  hiilikuitumonokokki
Moottori:  Ferrari 050 90° V10
Voimansiirto:  7-vaihteinen puoliautomaattinen pituussuuntainen vaihdelaatikko
Kilpailuhistoria
Debyytti:  Australian Grand Prix 2001
Kilpailuja:  20
Voittoja:  10
Paalupaikkoja:  13
Nopeimpia kierroksia:  4
MM-pisteitä:  197
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  2
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  2
Ferrari F2001 oli Ferrarin Formula 1 -kilpa-auto kaudella 2001. Talli käytti F2001:n päivitettyä versiota vielä kauden 2002 alussa, mutta se jää historiaan autona joka toi Michael Schumacherille ja Ferrarille sekä kuljettajien että autonvalmistajien mestaruuden kaudella 2001 melko ylivoimaiseen tyyliin. F2001:n ansioiksi jäi 10 kisavoittoa, 13 paalupaikkaa ja 193 pistettä.
Ferrari F2001:n pohjana oli Ferrari F1-2000 -auto, joka oli tuonut mestaruuden Ferrarille kaudella 2000. F2001 sisälsi uutta aerodynamiikkaa ja uusittua jäähdytysjärjestelmää. Lisäksi moottoria oli kehitetty kevyemmäksi ja tehokkaammaksi kuin vuonna 2000.
Auto myytiin RM Sothebyn huutokaupassa 7,5 miljoonalla dollarilla vuonna 2017.
Tekniset tiedot

Henkilökunta
Suunnittelijat: Ross Brawn, Rory Byrne
Kisainsinöörit: Luca Baldisseri (Schumacher), Carlo Cantoni (Barrichello)
Päämekaanikko: Nigel Stepney
Runko
Pituus: 4485 mm
Leveys: 1796 mm
Korkeus: 959 mm
Akseliväli 3010 mm
Raideväli edessä: 1470 mm
Raideväli takana: 1405 mm
Paino: 600 kg (kuljettajan kanssa)
Etujousitus: erilliset työntötankovälitteiset kierrejouset
Takajousitus: erilliset työntötankovälitteiset kierrejouset
Iskunvaimentimet: Sachs
Jarrusatulat: Brembo
Jarrulevyt: Brembo CCR, Italian GP:ssä Carbon Industrie
Vanteet: BBS
Jäähdyttimet: Secan
Öljysäiliö: Polttoainetankin sisällä
Voimansiirto
Pitkittäinen titaanista valmistettu vaihdelaatikko
7 vaihdetta + pakki, puoliautomaattinen
Kytkin: AP Racing / Sachs; käsikäyttöinen
vetoakselit: Ferrari
2 poljinta
Tekniset tiedot > Moottori

Ferrari 050
Projektipäällikkö: P. Martinelli / G. Simon
Kilpailuosaston henkilökuntamäärä: 150
Vuonna 2001 valmistettujen moottorien määrä: yli 120
Ratavastaava: Giuseppe D'Agostino
Kilpailussa mukana olevien moottorien määrä: 10–12
Iskutilavuus: 2 996,6 cm³
90° V10
Sylinterin halkaisija: 96,00 mm (arvio)
Iskun pituus: 41,40 mm (arvio)
Puristussuhde: 13,4:1 (arvio)
Venttiilit: 4 paineilmatoimista per sylinteri
Korkein käyntinopeus: 17 700 rpm kilpailuissa, 18  000 rpm aika-ajoissa (arvio)
Suurin teho: 840 hv kilpailuissa, 850 hv aika-ajoissa (arvio)
Kaasuläppä: Sähkö-hydraulinen
Elektroniikka: Magneti Marelli Step 9
Sylinterilohko: kevytmetallinen
Polttoaine: Shell
Öljy: Shell
Polttoainetankin koko: 141 l (arvio)
Kojelauta: Magneti Marelli
Laakerit: 6, SKF
Polttonestesuuttimet: Magneti Marelli
Sytytystulpat: NGK
Pituus: 589 mm (arvio)
Leveys: 530 mm (arvio)
Korkeus: 353 mm (arvio)
Massa: 97 kg (arvio)
Filmiyhtymä

Filmiyhtymä Oy oli 1950–1970-luvuilla toiminut audiovisuaalisia opetus- ja koulutusmateriaaleja tuottanut yritys.
Filmiyhtymä syntyi 1952 SOK:n Koulupalvelun, Maatalouskeskusten liiton, Hankkijan ja Mannerheimin Lastensuojeluliiton yhdessä omistamaksi yritykseksi. Se tuotti kouluihin, maatalousneuvontaan ja muuhun opetuskäyttöön diasarjoja, rainoja ja yli 200 opetus- ja muuta dokumentaarista lyhytelokuvaa. Lisäksi Filmiyhtymä myi myös ulkopuolisille valokuva- ja elokuva-alan resurssejaan, kuten filmilaboratoriopalveluja.
1960-luvulla Yleisradion päiväsaikaan lähettämien Koulu-TV-opetusohjelmien myötä koulujen diasarjatarve alkoi nopeasti vähetä. Filmiyhtymä ajautui vaikeuksiin, kunnes sai yksinoikeuden myydä Demolux-piirtoheittimiä suomalaisiin kouluihin ja kokoustiloihin. Niitä myytiin kymmeniä tuhansia kappaleita. 1980-luvun alussa Filmiyhtymä siirtyi Wulffin omistukseen, joka muodosti siitä yritysten neuvottelutiloja suunnittelevan ja varustavan Wulff Viestintä -yksikön.
Sarah Fillier

| Mitalit> Maa:  Kanada.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Kanada.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Kanada.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:  Kanada> Naisten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Peking 2022 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kanada 2021 |  |  |
|  Kultaa | Tanska 2022 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 2023 |  |  |
Sarah Fillier (s. 9. kesäkuuta 2000 Georgetown, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, olympiavoittaja ja kaksinkertainen maailmanmestari.
Fillier pelasi juniorina PWHL:ssä Oakville Hornetsissa vuosina 2014–2018. Hän saavutti kaksi alle 18-vuotiaiden MM-mitalia: hopeaa vuonna 2017 ja pronssia 2018. Kaudeksi 2018–2019 hän siirtyi pelaamaan Yhdysvaltain yliopistosarjaan Princetonin yliopiston joukkueessa.
Fillier debytoi Kanadan aikuisten maajoukkueessa kaudella 2018–19. Ensimmäisen MM-mitalinsa hän saavutti Kanadan MM-kilpailuissa 2021, kun Kanada voitti kultaa. Hän oli mukana voittamassa olympiakultaa Pekingin olympialaisissa 2022. Hän pelasi olympialaisissa seitsemän ottelua, joissa hän teki kahdeksan maalia ja antoi kolme syöttöä. Hän voitti Tanskan MM-kilpailuissa 2022 toisen maailmanmestaruutensa ja hänet valittiin turnauksen tähdistökentälliseen. Hän saavutti hopeaa Kanadan MM-kilpailuissa 2023.
Filiskos Aiginalainen

Filiskos Aiginalainen (m.kreik. Φιλίσκος; 300-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen kyyniseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli Onesikritoksen poika ja kotoisin Aiginasta.
Onesikritos lähetti Filiskoksen ja tämän nuoremman veljen Androstheneen Ateenaan. Siellä he kiinnostuivat Diogenes Sinopelaisen ajattelusta siinä määrin, että myös Onesikritos tuli Ateenaan ja ryhtyi Diogeneen oppilaaksi. Hermippos Smyrnalaisen mukaan Filiskos oli Stilponin oppilas. Hänet on liitetty myös Fokioniin.
Sudan mukaan Filiskos olisi ollut Aleksanteri Suuren opettaja, mutta tällaista tietoa ei esiinny muissa antiikin aikaisissa lähteissä. Se, että Filiskos olisi ollut sekä Onesikritoksen poika, Stilponin oppilas että Aleksanterin opettaja, muodostaa myös kronologisen ongelman. Claudius Aelianus on kuitenkin säilyttänyt Filiskoksen Aleksanterille osoittaman lyhyen kehotuksen; siinä Filiskos kehottaa Aleksanteria pitämään huolen maineestaan ja tuomaan enemmän rauhaa kuin tuhoa.
Sudan mukaan Filiskos kirjoitti dialogeja. Niihin kuului muun muassa teos nimeltä Kodros. Satyros väitti, että Diogeneen nimiin laitetut tragediat olivat todellisuudessa Filiskoksen kirjoittamia. Sotionin mukaan Diogeneen nimiin laitettujen dialogien joukossa oli myös dialogi nimeltä Filiskos.
Armando Filiput

| Mitalit> Maa:   Italia.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:   Italia> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Bryssel 1950 | 400 metrin aidat |  |
|  Hopeaa | Bryssel 1950 | 4×400 metriä |  |
Armando Filiput (19. joulukuuta 1923 – 30. maaliskuuta 1982) oli italialainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli 400 metrin aitajuoksu.
Filiput voitti Brysselin EM-kilpailuissa 1950 kultaa 400 metrin aitajuoksussa ajalla 51,9 s. Lisäksi hän saavutti hopeaa 4 × 400 metrin viestijuoksussa, jossa Italian joukkueen loppuaika oli 3.11,0. Helsingin 1952 olympialaisten aitajuoksussa hän sijoittui loppukilpailun viimeiseksi eli kuudenneksi ajalla 54,4 s.
Fílippos

| --- | --- |
Muut nimet:  Módi (Μόδι)
Sijainti:  38°28′16″N, 21°00′56″E, Sámi Kefaloniá, Jooniansaaret Kreikka
Saariryhmä:  Ekhinadit, Jooniansaaret
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Korkein kohta:  3  m 
Pinta-ala:  0,046 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Fílippos (kreik. Φίλιππος) eli Módi (Μόδι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Ekhinadeihin, ja sijaitsee Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla Joonianmeressä etelään Drakonéran saaresta. Saaren pinta-ala on noin 0,046 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Fílippos kuuluu Sámin kuntaan, Kefalonián alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Fibera KK-1e Utu

KK-1e Utu
Suomalainen KK-1e Utu on yksi maailman ensimmäisistä lujitemuovista valmistetuista purjelentokoneista. Diplomi-insinööri Ahto Anttila johti sen suunnittelua 1960-luvun alussa. Tällöin oli käytössä lujitteista vain lasikuitu. Rakenne oli sandwich-rakenne, jossa lasikuitukuorien välissä on polyuretaanivaahtoa. Koneen prototyyppi, KK-1a, lensi 14. elokuuta 1964.
Lyhenne KK tulee koneen valmistuksessa mukana olleen henkilön mukaan sanoista "Kalja & Kuitu".
Konetta valmisti Fibera Oy. Koneita tehtiin 22 kappaletta.
Teknisiä tietoja

kärkiväli: 15,0 m
pituus: 6,50 m
tyhjäpaino: 200 kg
liitoluku: 35 nopeudella 80 km/h
suurin nopeus: 250 km/h tyynessä säässä
Museokoneita Suomessa

Suomen ilmailumuseossa on yksi Utu, OH-368. Kone osallistui Tiedekeskus Heurekan Lentoon!-näyttelyyn vuosina 2003–2004.
Malmin lentokentän alueella Suomen ilmailuliiton tilojen edessä oli OH-364X pylvään nokassa, kunnes lumikuorma romahdutti useiden vuosien aikana väsyneet siivet.
Filippiinien lippu

Filippiinien lippu.
Filippiinien lipun värit käännetään sodan aikana.
Filippiinien lippu on Filippiinien kansallistunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella.
Lippu on otettu käyttöön 16. elokuuta 1997. Lipun mittasuhteet ovat 1:2. Lipun on suunnitellut Filippiinien ensimmäinen presidentti Emilio Aguinaldo.
Lippu jakautuu kahteen yhtä suureen vaakaraitaan, joista ylempi on sininen ja alempi punainen. Tangon puoleisessa reunassa on valkoinen tasasivuinen kolmio. Kolmion sisään on kuvattu keltainen kahdeksansäteinen aurinko ja kolme keltaista viisisakaraista tähteä.
Lipun sininen raita symboloi kunniaa ja isänmaallisuutta, punainen raita rohkeutta, valkoinen kolmio rauhaa ja puhtautta, tähdet maan kolmea pääaluetta (Luzon, Visayas, Mindanao) ja aurinko vapautta sekä kahdeksaa Espanjaa vastaan taistellutta maakuntaa (Batangas, Bulacan, Cavite, Laguna, Manila, Nueva Ecija, Pampanga ja Tarlac).
Filippiinien ollessa sodassa lippu käännetään siten, että punainen raita on ylinnä. Tätä ei esiinny missään muussa maailman lipussa. Vuonna 2016 Facebook pyysi anteeksi, koska oli käyttänyt vahingossa sodanaikaista lippua toivottaessaan hyvää itsenäisyyspäivää Filippiineille.
Entisiä lippuja

1898–1901
1919–1985
1943–1944
1985–1986
1986–1998
1998–