stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jacky Rosen

| Jacky Rosen |
| --- | --- |

Yhdysvaltain senaattori Nevadasta
 3. tammikuuta 2019– Yhdessä Catherine Cortez Maston kanssa  
Edeltäjä:  Dean Heller
Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen Nevadan 3. vaalipiiristä
 3. tammikuuta 2017 - 3. tammikuuta 2019  
Edeltäjä:  Joe Heck
Seuraaja:  Susie Lee
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. elokuuta 1957 (ikä 67) Chicago, Illinois, Yhdysvallat
Puoliso:  Lloyd Dean Neher (eronneet) Larry Rosen (vih. 1993)
Lapset:  1
Tiedot
Puolue:  demokraatit
Uskonto:  reformijuutalaisuus
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.rosen.senate.gov
Jacklyn Sheryl Rosen (o.s. Spektor, s. 2. elokuuta 1957 Chicago, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen
demokraattisen puolueen poliitikko, joka on toiminut Nevadan nuorempana senaattorina 3. tammikuuta 2019 lähtien. Hän edusti Nevadan 3. vaalipiiriä Yhdysvaltain edustajainhuoneessa vuosina 2017–2019. Vuoden 2018 senaatinvaaleissa Rosen voitti republikaanipuolueen Dean Hellerin.
Elämäkerta

Rosen syntyi Chicagossa. Hänen äitinsä oli syntyperältään irlantilainen, saksalainen ja itävaltalainen. Hänen isänsä oli venäjänjuutalaisesta perheestä. Rosen valmistui Minnesotan yliopistolta vuonna 1979. Pian tämän jälkeen hän muutti Las Vegasiin, jossa hän työskenteli Caesars Palace -kasinolla. Rosen perusti konsulttiyrityksen 1980-luvulla. Myöhemmin hän toimi tietokoneohjelmoijana. Rosen asettui ehdolle vuoden 2016 vaaleissa senaatin enemmistöjohtajan Harry Reidin kehotuksesta.
Yksityiselämä

Rosen on nykyään naimisissa radiologi Larry Rosenin kanssa. Pariskunnalla on yksi tytär. Rosen asuu Hendersonin kaupungissa, Nevadassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jacky Rosen Wikimedia Commonsissa
Rosenin viralliset kotisivut
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Henkilöt:  US Congress 
Muut:  SNAC 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Jacky Rosen
Käännös suomeksi
Pieksänmaa

| Pieksänmaa> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Pieksämäki |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  62°17′12″N, 027°04′41″E
Lääni:  Itä-Suomen lääni
Maakunta:  Etelä-Savon maakunta
Seutukunta:  Pieksämäen seutukunta
Kuntanumero:  640
Hallinnollinen keskus:  Naarajärvi
Perustettu:  2004
– emäpitäjä:  Juva
Kuntaliitokset:  Jäppilä (2004) Pieksämäen mlk (2004) Virtasalmi (2004)
Liitetty:  2007
– liitoskunnat:  Pieksämäki Pieksänmaa
– syntynyt kunta:  Pieksämäki
Pinta-ala:  1 789,97 km²   (2006)
– maa:  1 534,33 km²
– sisävesi:  255,64 km²
Väkiluku:  8 467   (31.12.2006)
– väestötiheys:  5,6 as./km²
Pieksänmaa oli lyhytikäinen Suomen kunta, joka oli olemassa vuosina 2004–2006 ja sijaitsi Etelä-Savon maakunnassa, Itä-Suomen läänissä, Pieksämäen silloisen alueen ympärillä. Sen väkiluku oli 8 607 ja pinta-ala 1 789,97 km², josta 255,64 km² oli sisävesiä. Väestötiheys oli 5,7 asukasta neliökilometriä kohti. Pieksänmaa oli yksikielisesti suomenkielinen. Pieksänmaasta tuli osa Pieksämäen kaupunkia 1. tammikuuta 2007.
Pieksänmaa oli Suomen lyhytikäisin kunta. Pieksänmaa oli niin sanottu reikäleipäkunta, sillä se ympäröi kauttaaltaan Pieksämäen.
Historia

Pieksänmaan kunta syntyi 1. tammikuuta 2004, kun Pieksämäen maalaiskunta sekä Jäppilän ja Virtasalmen kunnat lakkautettiin ja yhdistettiin noin 9 000 asukkaan kunnaksi. Kuntakeskus oli Naarajärvi. Kunta jäi lyhytikäiseksi, sillä Pieksänmaa ja Pieksämäki yhdistettiin vuoden 2007 alussa uudeksi Pieksämäeksi. Uuden kunnan väkiluku oli vuoden 2007 alussa noin 21 000.
Kylät

Pieksänmaan kunta käsitti seuraavat kylät:
entisen Pieksämäen maalaiskunnan kylät: Heikkolankangas, Hietamäki, Kantala, Karjala, Kirkonkylä, Kontiomäki, Kylmämäki, Maavesi, Mataramäki, Montola, Neuvola, Nenonpelto, Nikkarila, Niskamäki, Nykälä, Pitkäsmäki, Pyhitty, Pyhäjärvi, Pöyhölä, Sarkaniemi, Siikamäki, Surnuinmäki, Toikkalanmäki, Vanaja, Vehmaskylä, Venetmäki, Venettekemäranta, Vilhula
entisen Jäppilän kunnan kylät: Hietakylä, Jäppilä, Järvikylä, Kontiomäki, Kukkola, Kuvansi, Kähkölä, Maavesi, Oittila, Rummukka, Ruuhilampi, Sarkaniemi, Siikamäki, Sormula, Suontientaipale, Syvänsi, Tihusniemi, Tossavalansaari, Utriala, Väyrylä
entisen Virtasalmen kunnan kylät: Ankele, Hällinmäki, Längelmäki, Montola, Narila, Pohjoismäki, Salmenkylä, Tikkalanmäki, Valkeamäki, Virtasalmi, Väisälä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pieksänmaa Wikimedia Commonsissa
Pieksämäen kaupungin sivut
| n k Etelä-Savon maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Enonkoski  Hirvensalmi  Juva  Kangasniemi  Mikkeli  Mäntyharju  Pieksämäki  Puumala  Rantasalmi  Savonlinna  Sulkava 
Entiset kunnat:  Anttola  Haukivuori  Jäppilä  Kerimäki  Mikkelin maalaiskunta  Pertunmaa  Pieksänmaa  Pieksämäen maalaiskunta  Punkaharju  Ristiina  Savonranta  Sääminki  Virtasalmi 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Suomi (KANTO)
Sambiantöpösieppo

| Sambiantöpösieppo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Afrikansiepot Platysteiridae
Suku::  Töpösiepot Batis
Laji::  margaritae
Kaksiosainen nimi
 Batis margaritae  (Boulton, 1934) 
Katso myös
   Sambiantöpösieppo Wikispeciesissä   Sambiantöpösieppo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sambiantöpösieppo (Batis margaritae) on afrikkalainen varpuslintu.
Esiintyminen

Sambiantöpösieppo elää Afrikassa Angolassa, Sambiassa ja Kongossa. Lajin elinalueen koko on noin 48 000 neliökilometriä ja sen kanta on elinvoimainen.
Elinympäristö

Lajin tyypillistä elinympäristöä ovat subtrooppiset ja trooppiset kuivat metsät.
Aikaansaamattomuus

Aikaansaamattomuus (myös esimerkiksi prokrastinaatio, vitkuttelu, vetkuttelu, ryhtymisrajoitteisuus) tarkoittaa sellaista asioiden tekemisen viivyttämistä, joka aiheuttaa ihmiselle itselleen haittaa. Aikaansaamaton ihminen siirtää tehtäviään tai päätöksiään myöhempään, ja päätyy lopulta tekemään ne vasta viime hetkellä ja kovalla kiireellä. Tämä voi aiheuttaa hänelle konkreettista haittaa tai ahdistusta. Aikaansaamattomuus ei ole laiskuutta, vaan johtuu mielen sisäisestä kamppailusta.
Jaottelu

Jotkut tutkijat ovat jakaneet aikaansaamattomuuden kahteen lajiin: tilanteesta toiseen vaihtelevaksi toiminnaksi sekä krooniseksi kaikissa tilanteissa toistuvaksi tavaksi tai persoonallisuuspiirteeksi. Aikaansaamattomuus voidaan jakaa myös esimerkiksi sen mukaan, millaisissa tilanteissa sitä esiintyy, kuten sosiaalisissa tilanteissa, päätöksenteossa, terveyskäyttäytymisessä ja suunnitelmien teossa.
Yleisyys

Aikaansaamattomuudesta kärsii noin 30% ihmisistä Yhdysvalloissa. Kroonisesta aikaansaamattomuudesta on kyselytutkimuksissa kertonut kärsivänsä 10–20 prosenttia kaikesta aikuisväestöstä.
Opiskelijoilla aikaansaamattomuutta esiintyy ainakin joka toisella. Alempaa korkeakoulututkintoa suorittavista ihmisistä 80–95 prosenttia on vastannut olevansa aikaasaamaton ainakin joskus, ja puolet arvioi olevansa aikaansaamaton säännöllisesti ja ongelmallisesti.
Aikaansaamattomuuden yleisyyttä ja voimakkuutta mitataan yleensä itsearviointilomakkeiden avulla. Sitä on tutkittu myös päiväkirjamenetelmällä.
Vaikutukset

Aikaansaamattomuus voi aiheuttaa vahinkoa esimerkiksi opiskelijalle siten, että kun hän lukee tärkeään kirjatenttiin vasta viime tipassa, hän on tenttiin huonosti valmistautunut ja reputtaa, millä voi olla hänelle kauaskantoista haittaa omassa elämässään.
Aikaansaamattomuus voi aiheuttaa ihmisessä myös ahdistusta suuresta määrästä lykättyjä töitä. Se voi aiheuttaa myös huonommuuden tunnetta siitä, että henkilö ei saavuta omia tavoitteitaan. Aikaansaamattomuudella voi myös sotkea ihmissuhteitaan, heikentää terveyttään tai menettää rahaa.
Syyt

Psykologi Satu Kasken mukaan kyse ei ole laiskuudesta vaan mielensisäisestä kamppailusta. Aikaansaamattomuudelle on annettu useita selityksiä, kuten palkinnon puute, määräajan kaukaisuus, epäonnistumisen pelko, itseluottamuksen vähäisyys, tehtävän suuret vaatimukset, opittu avuttomuus, masennus, motivaation puute ja persoonallisuuden piirteet.
Tutkimusten mukaan aikaansaamattomuudella on yhteys tehtävän välttelyyn, tehtävän aloittamisen viivyttelyyn, impulsiviisuuteen, tunnollisuuteen ja omiin kykyihinsä uskomiseen. Impulsiivisella ihmisellä tärkeä asia voi jäädä tekemättä, kun hän keskittyy enemmän mielihyvää tuottaviin asioihin. Vitkuttelu voi johtua jännityksen kaipuusta, jolloin tylsä tehtävä ei tunnu kiinnostavalta. Tunnollinen ihminen taas haluaa kaiken onnistuvan täydellisesti, ja epäselvä tai hämärä tehtävä voi vaikeuttaa työn aloittamista. Aikaansaamattomuudella on yhteys itsekontrolliin, järjestelykykyihin ja kuinka paljon motivoituu tavoitteiden saavuttamisesta, sekä kuinka helposti häriintyy.
Aikaansaamattomuus on ymmärretty myös itsesäätelyn tai toiminnanohjauksen ongelmaksi. Esimerkiksi Piers Steelin vuonna 2007 esittelemässä motivaation odotusarvomallissa (TMT) oletetaan, että ihminen tarttuu kullakin hetkellä aina houkuttelevimpaan ärsykkeeseen tai mahdollisuuteen. Jos sijaistoiminnot ovat helpommin saavutettavia ja välittömästi palkitsevampia kuin tärkeät mutta tylsät asiat, ihminen tekeekin niitä ja lykkää tärkeitä asioita. Mallin mukaan aikaansaamattomuus on juuri kyvyttömyyttä säädellä tai ohjata omaa toimintaa oman edun kannalta tärkeissä asioissa.
Aikaansaamattomat ihmiset eivät ole muita neuroottisempia, kapinallisempia tai mielihyvää etsivämpiä. Psykologi Minna Miaon mukaan aikaansaamattomuus voi olla myös opittu selviytymiskeino, jolla haetaan apua stressin säätelyyn.
Korrelaatioita

Viiden suuren persoonallisuuspiirteen mallin mukaisista persoonallisuuspiirteistä voimakkain yhteys aikaansaamattomuuteen on vähäisellä tunnollisuudella. Se ilmenee matalana itsekurina ja velvollisuudentuntona, epäjärjestelmällisyytenä ja vähäisenä kunnianhimona. Myös neuroottisuudella ja vähäisellä ekstraversiolla on yhteys aikaansaamattomuuteen, mutta perfektionismilla ei juurikaan ole. Nuoret kärsivät aikaansaamattomuudesta herkemmin kuin vanhemmat ihmiset.
Etäopiskeluun tai etätyöhön siirtyminen voi lisätä aikaansaamattomuutta, kun opiskelijan tai työntekijän täytyy alkaa itseohjautua ja pärjätä ilman yhteisönsä tuomaa tukea ja säntillisyyttä.
Kognitiivinen käyttäytymisterapia aikaansaamattomuuden hoidossa

Kognitiivinen käyttäytymisterapia (CBT) toimii aikaansaamattomuuden hoitona, keskittyen erityisesti ajattelumalleihin ja käyttäytymiseen liittyviin ongelmiin. CBT taustalla on ajatus siitä, että aikaansaamattomuus johtuu haitallisista ajatusmalleista, kuten välttelevistä uskomuksista ja vääristyneistä odotuksista, jotka johtavat tehtävien viivyttelyyn. Terapiassa keskitytään näiden uskomusten haastamiseen ja korvaamiseen realistisemmilla ajatuksilla, mikä puolestaan auttaa henkilöä suoriutumaan tehtävistä paremmin ja ajoissa.
CBT sisältää käytännön menetelmiä, kuten tehtävien aikatauluttamista, käyttäytymisen aktivointia ja itsehavainnointia, joilla pyritään parantamaan yksilön kykyä säännellä toimintaansa. CBT on todettu olevan yksi tehokkaimmista hoitomuodoista aikaansaamattomuuden vähentämisessä, ja sitä käytetään usein yksilö- tai ryhmäterapiana sekä internet-pohjaisina ohjelmina. Meta-analyysin mukaan CBT on kohtalaisen tehokasta aikaansaamattomuuden hoidossa (efektikoko g = 0.55) verrattuna muihin hoitomuotoihin.
Itsehoitomenetelmiä > Syiden tunnistaminen ja poistaminen

Psykologi Satu Kaski neuvoo pyrkimään miettimään syitä, jotka ovat vitkuttelun taustalla, kuten johtuuko tehtävän aloittamisen vaikeus omasta epävarmuudesta tai siitä että tehtävä tuntuu liian suurelta. Kaski neuvoo sen jälkeen kirjoittamaan ylös asioita jotka helpottaisivat niiden kanssa. Impulsiivisen vitkuttelijan kannattaa poistaa aistiärsykkeitä ympäristöstään, kuten laittaa puhelin äänettömälle. Itseään voi myös yrittää huijaamaan tekemään asioita, ja lisäksi itselleen voi olla armollinen.
Itsehoitomenetelmiä > Kahden minuutin sääntö

"Kahden minuutin sääntö" on aikaansaamattomuuden vähentämiseksi ja tuottavuuden lisäämiseksi ehdotettu strategia, joka perustuu siihen ajatukseen, että jos tehtävän voi suorittaa alle kahdessa minuutissa, se kannattaa tehdä heti. Säännön popularisoi tuottavuusguru David Allen kirjassaan Getting Things Done. Periaate auttaa ehkäisemään pienten tehtävien kasautumista ja parantaa toimintakykyä. Säännön teho perustuu siihen, että se torjuu aikaansaamattomuutta edistämällä välitöntä toimintaa. Pienten tehtävien nopea suorittaminen luo tunnetta aikaansaamisesta ja saa liikkeelle päivän muihin tehtäviin, luoden "tuottavuuden lumipalloefektin". Se myös vähentää mentaalista kuormitusta, kun vältetään tehtävien lykkäämistä. Sääntöä voi soveltaa esimerkiksi vastaamalla sähköposteihin, järjestämällä papereita tai soittamalla lyhyitä puheluita. Pitkäaikaisesti säännön on tarkoitus auttaa kehittämään tavan hoitaa asioita välittömästi, mikä parantaa yleistä tuottavuutta ja ajanhallintaa.
Itsehoitomenetelmiä > Toimintasuunnitelma

"Toimintasuunnitelma" (Implementation Plan) on itseohjautuva strategia, joka auttaa yksilöä säätelemään omaa käyttäytymistään. Aikaansaamattomuuden yhteydessä toimintasuunnitelman avulla pyritään parantamaan itsesäätelyn kykyä, jotta vältettäisiin jatkuva tehtävien lykkääminen.
Toimintasuunnitelmassa on kaksi keskeistä osaa:
"Jos" osa: Tämä määrittää tilanteellisen vihjeen, joka laukaisee tietyn tehtävään liittyvän toiminnan.
"Sitten" osa: Tämä määrittää tehtävään liittyvän toiminnan, joka käynnistyy, kun "jos"-komponentin tilanne toteutuu.
Tämän menetelmän avulla pyritään sulkemaan kuilu aikomusten ja toiminnan välillä, sillä se vahvistaa yhteyttä tilanteellisen vihjeen ja toivotun toiminnan välillä, mikä tekee käyttäytymisestä automaattisempaa. Tutkimukset ovat osoittaneet, että toimintasuunnitelma on tehokas tapa vähentää aikaansaamattomuutta, koska se auttaa yksilöä keskittymään siihen, miten ja milloin toiminta aloitetaan, eikä vain tavoitteeseen sinänsä.
Itsehoitomenetelmiä > Tavoitteiden asettaminen

"Tavoitteiden asettaminen" (Goal-Setting Theory) on keskeinen komponentti motivaation lisäämisessä ja aikaansaamattomuuden vähentämisessä työpaikalla. Edwin Locken tavoiteteorian mukaan tavoitteen saavuttaminen vaatii selkeitä ja hyvin määriteltyjä tavoitteita, jotka motivoivat yksilöä työskentelemään niiden saavuttamiseksi.
Teoria perustuu viiteen periaatteeseen, jotka on otettava huomioon onnistuneen tavoitteen saavuttamiseksi:
Selkeys: Tavoitteen on oltava selkeä ja tarkasti määritelty.
Haastavuus: Tavoitteen on oltava haastava, mutta realistinen ja saavutettavissa oleva.
Sitoutuminen: Yksilön on oltava sitoutunut tavoitteeseensa.
Palaute: Yksilön on saatava jatkuvaa ja tarkkaa palautetta edistymisestään.
Monimutkaisuus: Tavoitteen monimutkaisuus tulee ottaa huomioon, ja tarvittaessa se tulisi jakaa pienempiin osiin, jotta edistyminen on hallittavissa.
Tutkimukset osoittavat, että hyvin asetetut tavoitteet lisäävät motivaatiota ja vähentävät aikaansaamattomuutta. Lisäksi säännöllinen ja tarkka palaute on olennainen osa tavoitteen saavuttamista, sillä se auttaa yksilöä pysymään oikealla polulla ja sopeutumaan mahdollisiin haasteisiin.
Itsehoitomenetelmiä > Paloittain eteneminen

"Paloittain eteneminen" (Bits and Pieces Approach) on strategia, jossa suuret ja monimutkaiset tehtävät jaetaan pienempiin, hallittaviin osiin. Tämän lähestymistavan avulla työntekijät voivat käsitellä vaikealta tai ylivoimaiselta tuntuvia tehtäviä askel askeleelta. Paloittain eteneminen tekee tehtävästä vähemmän pelottavan ja helpommin lähestyttävän, mikä auttaa vähentämään prokrastinaatiota.
Artikkelissa korostetaan, että tämän menetelmän avulla työntekijät voivat aloittaa helpoimmista vaiheista, kuten aiheen valitsemisesta tai tutkimuksen tekemisestä, ja edetä vähitellen kohti vaikeampia osia. Tämä pienentää tehtävän aloittamisen aiheuttamaa stressiä ja tekee koko prosessista sujuvamman. Paloittain eteneminen ei ainoastaan helpota työn aloittamista, vaan auttaa myös säilyttämään keskittymisen ja edistymään tasaiseen tahtiin kohti työn loppuun saattamista.
Itsehoitomenetelmiä > 5 minuutin sääntö

"5 minuutin säännön" perusidea on, että henkilö sitoutuu aloittamaan jonkin tehtävän ja tekemään sitä vain viiden minuutin ajan. Tämän ajallisen sitoumuksen tarkoituksena on helpottaa aloittamista, sillä suurin este monien tehtävien kohdalla on juuri alkuun pääseminen. Menetelmän taustalla on ajatus siitä, että kun aloittaa tehtävän, syntyy usein työn "virtaustila", joka auttaa jatkamaan pidempään kuin alun perin oli suunniteltu. Viiden minuutin sääntö on erityisen tehokas suurten tai monimutkaisten tehtävien kohdalla, jotka voivat tuntua ylivoimaisilta. Jakamalla ne pienempiin osiin ja aloittamalla pienellä sitoumuksella, kuten viidellä minuutilla, tehtävä muuttuu hallittavammaksi. Menetelmä vähentää tehtävän aloittamiseen liittyvää henkistä painetta ja antaa nopean onnistumisen tunteen, joka voi lisätä motivaatiota jatkaa pidempään. Pienten voittojen saavuttaminen vahvistaa tunnetta siitä, että tehtävät ovat hallittavissa ja että ne voi saattaa loppuun.
Itsehoitomenetelmiä > Pomodoro-menetelmä

Myös Pomodoro-menetelmä voi auttaa vitkuttelussa. Pomodoro-tekniikan perusperiaate on seuraavanlainen:
Valitse tehtävä.
Käynnistä 25 minuutin ajastin.
Työskentele tehtävän parissa, kunnes aika on kulunut.
Pidä viiden minuutin tauko.
Siirry vaiheeseen 2.
Kun neljä "pomodoroa" (25+5 min) on suoritettu, pidä pidempi tauko (15–30 minuuttia).
Pomodoro-työsyklejä tulee suojata sisäisiltä ja ulkoisilta häiriötekijöiltä työskentelyn tehokkuuden säilyttämiseksi. Lisäksi on hyvä etukäteen arvioida, kuinka monta "pomodoroa" kuluu kuhunkin tehtävään, ja kirjata lopuksi tulokset ylös. Näin pystyy hahmottamaan, kuinka paljon työtä erilaiset tehtävät vaativat, mikä edistää tehokasta ajankäyttöä.
Edistyneemmässä pomodoro-rakenteessa työskentelyn ensimmäiset ja viimeiset 3–5 minuuttia käytetään edellisen pomodoron aikana opitun sisällön kertaamiseen. Konseptin voi ajatella myös neljän pomodoron setteinä, joista ensimmäinen ja viimeinen pomodoro käytetään kertaamiseen.
Siska

Siska on saksalainen ZDF:n, SF DRS:n ja ORF:n 1998–2008 tuottama television rikossarja, jossa ratkotaan murhia müncheniläisessä poliisipiirissä.
Siskan loivat käsikirjoittaja Herbert Reinecker ja tuottaja Helmut Ringelmann vuonna 1998 Derrick-sarjan jälkeen. Siskan päähenkilönä oli aikaisemmin Peter Kremerin esittämä rikosylikomisario Peter Siska, joka kuitenkin kuoli 56. jaksossa ”Der Abgrund”. Hänen tilalleen vuonna 2004 päähenkilöksi tuli Peterin veli rikosylikomisario Viktor Siska, jota näytteli Wolfgang Maria Bauer. Jo Peter Siskan aikakaudella Siskaa avusti Werner Schnitzerin esittämä kollega rikosylikomisario Jacob Hahne ja Viktorin tultua Tobias Nathin esittämä rikoskomisario Gerhard Lessmann. Lessmannin tilalle ryhmään vuoden 2007 alusta siirtyi rikoskomisario Robert Dallberg (Dirk Plönissen). Vuosina 1998–2003 sarjassa oli rikoskomisario Lorenz Wiegand, jota esitti Matthias Freihof, sekä vuosina 1999-2004 sarjassa esiintynyt Robinson Reichelin esittämä rikoskomisario ja rikospaikkatutkija Felix Bender. Sarjan tekeminen päättyi vuonna 2008.
Herbert Reinecker on käsikirjoittanut sarjaan vain neljä alkuvuosien jaksoa. Pääosan jaksoista ovat kirjoittaneet monet muut saksalaisista rikossarjoista tunnetut nimet kuten Kettua käsikirjoittaneet Adolf Schröder ja Siegfried Schneider, Kettua ja Kahden keikkaa käsikirjoittanut Detlef Müller sekä Albert Sandner. Sarjan tunnusmusiikin on säveltänyt Eberhard Schoener.
Siskaa esitetään tai on esitetty noin kahdessakymmenessä maassa. Suomessa Siskaa esitettiin Yle TV2 -kanavalla.
Jaksot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1. Der neue Mann  2. Frau Malowas Töchter  3. Tod einer Würfelspielerin  4. Die 10% Bande  5. Der Bräutigam der letzten Tage  6. Regen in Wimbledon  7. Blackout  8. Fünf Sekunden, höchstens sechs  9. Tod auf Kaution  10. Am seidenen Faden  11. Hart am Abgrund  12. Der Zeuge  13. Der Schlüssel zum Mord  14. Das Ende von Haug  15. Der Jobkiller  16. Leonardos Geheimnis  17. Mord frei Haus  18. Sonjas Freund  19. Das letzte Konzert  20. Du lebst noch drei Minuten  21. Laufsteg ins Verderben  22. Der Erlkönig  23. Zeit genug für einen Mord  24. Herrn Lohmanns gesammelte Mörder  25. Die Zeugin  26. Die halbe und die ganze Wahrheit  27. Das Böse an sich  28. Der Tote im Asphalt  29. Die Hölle des Staatsanwalts  30. Letzte Zuflucht  |  31. Der zweite Tod des Max Holler  32. 10 Minuten vor Mitternacht  33. Hexe im Feuer  34. Eiskalt auf der Bahre  35. Hass macht blind  36. Im Schatten des Mörders  37. Und dann hilft dir keiner mehr  38. Der Mann im Garten  39. Eine riskante Beziehung  40. Wenn du erst mal tot bist  41. Engelsgesicht  42. Die Hölle ist anderswo  43. Die Braut aus dem Nichts  44. Der Brief aus Rio  45. Tödliche Begegnung  46. Tödliches Spiel  47. Der verbrannte Mann  48. Russenmusik  49. Am Ende aller Lügen  50. In letzter Minute  51. Feinde sind zum Sterben da  52. Briefe aus dem Knast  53. Tödlicher Zwiespalt  54. Morgen bist du tot  55. Böser Engel  56. Abgrund  57. Die Guten und die Bösen  58. Solange das Herz schlägt  59. Verzweifelt  60. Auf den Tod ist Verlass  |  61. Schlangengrube  62. Ein Stich ins Herz  63. Zellers letzter Auftrag  64. Hass ist ein stiller Mörder  65. Im Falle meines Todes  66. Zuerst kommt die Angst  67. Einfach nur sterben  68. Verlorener Sohn  69. Keine andere Wahl  70. Junger Mann mit Messer  71. Gestehe deine Schuld  72. Bis ins Grab  73. Zwischen Kain und Abel  74. Das Gewissen des Mörders  75. Dunkler Wahn  76. Ankündigung eines schnellen Todes  77. Stirb, damit ich glücklich bin  78. Liebe vor dem Tod  79. Schatten einer Frau  80. Requiem für einen Engel  81. Spiel im Schatten  82. Sei still und stirb  83. Alibi für Tommi  84. Der Tod in deinen Armen  85. Der unbekannte Feind  86. Keiner von uns Dreien  87. Schwer wie die Schuld  88. Seele im Nebel  89. Keine Gnade für Ronny Brack  90. Und alles kann man kaufen  91. Die Wahrheit  |
Aiheesta muualla

Siska ZDF:n sivuilla (saksaksi)
Siska YLEn sivuilla
Kaisa Peräaho

| Kaisa Peräaho> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. marraskuuta 2001 (ikä 23) Muurame, Suomi
Pesäpalloilija
Ulkopelipaikka:  polttolinja / etukenttä
Sisäpelirooli:  vaihtaja
Seura:  Lapuan Virkiä
Pelaajaura
Junioriseurat
–2019:  Lapuan Virkiä
Ammattilaisjoukkueet
2017–:  Lapuan Virkiä
Kaisa Peräaho (s. 5. marraskuuta 2001 Muurame) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesis-joukkue Lapuan Virkiää.
Ura

Peräaho on Lapuan Virkiän oma kasvatti. Hän teki Superpesis-debyyttinsä vain 16-vuotiaana 13. elokuuta 2017 vieraissa Rauman Lukkoa vastaan. Peräaho löi ensimmäisen juoksunsa toisessa Superpesis-ottelussaan 5. kesäkuuta 2018 vieraissa Hyvinkään Tahkoa vastaan. Ensimmäisen juoksunsa Peräaho toi ensimmäisessä pudotuspeliottelussaan 25. elokuuta 2018 vieraissa Kirittäriä vastaan. Peräaho löi ensimmäisen kunnarinsa 22. toukokuuta 2019 vieraissa Kirittäriä vastaan. Peräaho valittiin vuoden 2022 Itä-Länsi-otteluun. Peräaho valittiin Itä-Länsi-otteluun myös vuonna 2023. ja 2024.
Saavutukset

B-tyttöjen Itä–Länsi-ottelu (2019)
Muuta

Peräaho valmistui ylioppilaaksi Lapuan lukiosta syksyllä 2020.
Vilja

Viljojen jyviä. Ylärivissä helmisulkahirssi, riisi ja ohra, Keskirivissä kirjodurra, maissi, kaura. Alarivissä hirssi, vehnä, ruis, ruisvehnä.
Viljat ovat heinäkasveihin (Poaceae eli Gramineae) kuuluvia siemenkasveja, joita kasvatetaan eli viljellään niiden ravinnoksi kelpaavien siementen eli jyvien vuoksi. Kasvitieteellisesti jyvät ovat kuivia, yksisiemenisiä pähkylähedelmiä.