stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ehkäisy
Suostumukseton ehkäisyn manipulointi > Naisen tekemänä

Nainen voi esimerkiksi pistää reikiä kondomiin tullakseen raskaaksi. Saksassa nainen tuomittiin ehdolliseen vankeuteen vuonna 2019 stealthing-rikoksesta, koska oli pistänyt salaa kondomiin reikiä ennen seksiä, tarkoituksenaan tulla raskaaksi.
Nainen voi myös valehdella käyttävänsä ehkäisyä (esimerkiksi ehkäisypillereitä), vaikka ei oikeasti käyttäisi niitä. Aihetta ei ole juurikaan tutkittu, joten ilmiön yleisyyttä ei tunneta.
Suostumukseton ehkäisyn manipulointi > Ulkopuolisten tekemänä

Myös parisuhteen ulkopuoliset henkilöt, kuten perheenjäsenet, voivat yrittää tärvellä toisten ehkäisyä saadakseen naisen raskaaksi. Teon motiivina voi olla esimerkiksi "perheen nimen" ja "verilinjan" jatkaminen, joka nähdään naisen velvollisuutena. Reikien teko kondomeihin kaupassa voi olla myös täysin tuntemattomien ihmisten tekemää vahingontekoa. Myös käytettyjä kondomeita on yritetty myydä uusina.
Suostumukseton ehkäisyn manipulointi > Suomen lainsäädäntö

Suomessa kondomin pois ottaminen luvatta seksin aikana voidaan nähdä suostumuksen puutteen vuoksi raiskauksena.  Suomen rikoslaissa säädetään, että raiskauksesta on kyse, kun sukupuoliyhteyteen ei ole suostuttu vapaaehtoisesti. Näin ollen ehkäisystä valehtelu tai sen manipulointi voidaan tulkita raiskaukseksi tekijän sukupuolesta riippumatta.
Ehkäisyn käytön valehtelemista liittyvää harhauttamista on pidetty yhtenä seksuaalisen väkivallan muotona.
Tulevaisuuden näkymät > Miesten hormoniehkäisy

Erityisesti lääketehtaat ovat investoineet miesten hormoniehkäisyn kehittämiseen vain vähän. Lääkekehittely on kallista, eikä lääkeyhtiöillä ole taloudellista kannustinta kehittää miehille menetelmää, koska asiakaspohja ja tuotteet naisille ovat jo olemassa. Miesten ehkäisy olisi tärkeää sekä länsimaissa tasa-arvon takia että maailmalla väestönkasvun takia. Esimerkiksi rahoitusta WHO:n jo tutkimuksissa toimivaksi todettuun menetelmään ei löydy, koska sitä ei voi patentoida eikä siitä näin ollen ole kaupallista hyötyä. Myös sivuvaikutukset ovat olleet esteenä. Miehille kehitetyillä toimivaksi todetuilla hormonivalmisteilla oli sivuvaikutuksia, kuten naistenkin hormonaalisilla menetelmillä. Tutkimukset lopetettiin koska miehille ehkäisystä aiheutuvia sivuoireita ei hyväksytä, kun taas naisille ne sallitaan, koska raskaudessakin olisi riskejä.
Tulevaisuuden näkymät > Hormonittomat geelivalmisteet miehille

Vasalgel on Yhdysvaltojen terveysstandardien mukaan valmistettu geeliehkäisymenetelmä, jonka tutkimukset ovat kliinisessä vaiheessa. Intiassa vastaava menetelmä RISUG kehitettiin jo vuosikymmeniä sitten. Menetelmä on edennyt ihmiskokeisiin asti, mutta vain Intiassa. Ehkäisyyn tarkoitettu polymeerigeeli injektoidaan ruiskeen avulla miehen siemenjohtimeen, missä se toimii siivilän tavoin. Nesteet kulkevat edelleen siemenjohtimesta ja ejakulaatio on normaali, sillä polymeeri vahingoittaa vain siittiöitä, niin että ne eivät voi enää hedelmöittää munasolua. Ehkäisygeeli saattaa toimia jopa viisitoista vuotta, ja sen voi tarvittaessa liuottaa pois toisen ruiskutettavan valmisteen avulla.
Ehkäisyneuvonta ja seksuaaliterveyden edistäminen

Suomen terveydenhuoltolain mukaan hyvinvointialueen on järjestettävä alueensa asukkaille myös ehkäisyneuvontaa ja muita seksuaali- ja lisääntymisterveyttä edistäviä palveluja. Seksuaaliterveyden edistäminen kuuluu myös opiskelijaterveydenhuollon tehtäviin.
Ehkäisyneuvonta ja seksuaaliterveyden edistäminen > Ilmainen ehkäisyvälineiden jakelu Suomessa

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos arvioi vuonna 2019, että Suomessa on noin 50 nuorille ilmaista ehkäisyä tarjoavaa kuntaa. Vuoden 2021 marraskuussa noin puolet Suomen kunnista tarjosi nuorille maksuttoman ehkäisyn.
Ilmaista jakelua perustellaan osaltaan taloudellisin syin kun aborttien oletetaan vähenevän.
Asiaa on tutkinut Frida Gyllenberg, jonka väitöskirjan mukaan Vantaalla ehkäisyn käyttöönottomäärä yli kaksinkertaistui ja abortin riski väheni 80 prosenttia, kun ilmainen ehkäisy tuli saataville, ja ohjelma oli kustannusten suhteen neutraali alle 25-vuotiailla.
Rinteen ja Marinin hallitusten ohjelmaan kuului valtakunnallinen kokeilu maksuttomasta ehkäisystä alle 25-vuotiaille. Kokeilu järjestettiin vuosina 2022–2023. Siihen osallistuivat Helsinki ja 16 hyvinvointialuetta. Kokeilun päätyttyä 16 mukana ollutta aluetta ja lisäksi 5 muuta hyvinvointialuetta päättivät jatkaa maksuttoman ehkäisyn järjestämistä alueellaan. Esimerkiksi Lahdessa, Pohjois-Karjalassa, Kajaanissa ja Varsinais-Suomessa ehkäisyvälineiden jakelu on järjestetty pakettiautomaatin avulla.
Ehkäisyneuvonta ja seksuaaliterveyden edistäminen > Ulkomailla

Esimerkiksi Ranskassa ehkäisy on ilmaista alle 25-vuotiaille. Kanadan hallitus suunnittelee ilmaisen ehkäisyn tarjoamista kaikille lisääntymisikäisille naisille.
Kirjallisuutta

Elomaa, Kaisa: Ehkäisy.  (Tietoa terveydestä)  Jyväskylä Helsinki:  Gummerus, 1997.  ISBN 951-20-5073-0
Kuparikierukka.
Muinainen hopeakolikko, johon on kuvattu laserjuuri. Kasvin uskottiin lisäävän seksuaalista suorituskykyä ja ehkäisevän raskauksia.
Vuonna 1900 valmistettu nykyaikaisen kondomin esiaste.
Modernien ehkäisyvälineiden käyttö maittain:




  6%
  12%
  18%
  24%


  36%
  48%
  54%
  60%


  66%
  78%
  86%
  Ei tietoa
Varhaiskasvatussuunnitelma

Varhaiskasvatussuunnitelma eli vasu on  varhaiskasvatuksessa jokaiselle lapselle laadittava henkilökohtainen suunnitelma Suomessa. Vasuun kootaan tietoja esimerkiksi lapsen tavoista, vahvuuksista ja tavoitteista. Vasun tarkoitus on arvioida ja kehittää lapsen saamaa varhaiskasvatusta.
Vaikka kasvatushenkilöstö vastaa varhaiskasvatussuunnitelman laatimisesta, tulee myös vanhemmilla olla mahdollisuus vaikuttaa sen sisältöön ja osallistua sen arviointiin. Vanhempien ja lasten suorittama toiminnan arviointi on osa varhaiskasvatuksen jatkuvaa kehittämistä. Varhaiskasvatuksessa toteutetaan joskus erilaisia kyselyjä toiminnan arvioimiseksi ja kehittämiseksi.
Vanhemmat osallistuvat lapsensa varhaiskasvatussuunnitelman tekoon yhteistyössä kasvattajien kanssa ja suunnitelman toteutumista arvioidaan säännöllisesti. Varhaiskasvatussuunnitelman tavoitteena on lapsen yksilöllisyyden ja vanhempien näkemysten huomiointi.
Emelie Degerholm

Emelie Degerholm vuonna 1870
Emelie Degerholm (1847 Helsinki  – 6. marraskuuta 1909 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija joka käytti nimimerkkiä Etty Malm.
Degerholm kävi Ruotsalaisen teatterin oppilaskoulun 1867–1869 ja oli Ruotsalaisen teatterin näyttelijänä 1871–1880. Myöhemmin hän toimi kirjanpitäjänä ja puheenopettajana sekä oli Helsingfors Dagblad- ja Hufvudstadsbladet-lehtien avustajana. Vuonna 1873 hän oli mukana yhdessä O. M. Reuterin ja Rafael Hertzbergin kanssa julkaisemassa Lyran-nimistä runokalenteria. Hän käänsi myös ulkomaisia näytelmiä ruotsin kielelle.
Degerholmin kirjallinen päätyö oli Helsingin ruotsinkielistä teatterielämää kuvannut kaksiosainen muistelmateos Vid svenska scenen i Helsingfors : minnen och bilder.
Teoksia

Vid svenska scenen i Helsingfors : minnen och bilder, tecknade Emilie Dergerholm. G. W. Edlund, Helsingfors 1900
Vid svenska scenen i Helsingfors : bilder och minnen 2. Söderström, Helsingfors 1903
Varjorautias

Varjorautias on kirja, jonka on kirjoittanut Ann Wigley. Sen on kustantanut Stabenfield AB Malmössa vuonna 1999. Se ilmestyi Pollux-hevoskirjakerhossa. Kirja kertoo Lieska-hevosesta ja sen omistajasta Rachelista, joille tapahtuu outoja asioita kesällä. He ovat juuri muuttaneet vuodeksi asumaan Swallowbridgen kylään hänen isänsä työkomennuksen vuoksi. Heillä on siellä talo, Bridge Cottage, sekä vanha talli, jonka olemassaolosta ei juuri kukaan paikallinen tiennyt. Tallin ollessa kunnostuksessa hän vie Lieskan pappilan talleille, jossa saa ystäviä, mutta myös vihamiehen. Hakiessaan Lieskaa talleihin remontin jälkeen se ei suostu menemään edes portin ali, ja Pölhö-Benin merkilliset lauseet vakuuttavat hänet siitä, että talleilla on tapahtunut jotain merkillistä vuosia sitten.
Varennesin pako

Thomas Falcon Marshallin maalaus vuodelta 1854 kuvaa kuningas Ludvig XVI:n ja hänen perheensä pidättämistä Varennesissa.
Varennesin pako oli kesäkuussa vuonna 1791 tapahtunut Ranskan kuningas Ludvig XVI:n epäonnistunut pakoyritys vankilaksi muuttuneesta palatsistaan Pariisissa.
Tapahtumat

Ranskan kuningas Ludvig XVI pakeni 21. päivänä kesäkuuta vuonna 1791 perheineen Pariisissa sijainneesta Tuileries’n palatsista väärennettyjen passien avulla pieneen Varennesin kaupunkiin, joka sijaitsi lähellä Ranskan koillisrajaa. Kuningas oli tekeytynyt vapaaherratar Korffin kamaripalvelijaksi ja kuninkaan puoliso Marie Antoinette vapaaherrattaren kotiopettajattareksi. Vapaaherratar Korffia esitti puolestaan kuningasperheen kotiopettajatar ja hänen kahta lastaan kuningasparin lapset. Matkaseurueeseen, joka matkusti isoissa ja mukavissa matkavaunuissa, kuului myös seuranainen ja muutama miespalvelija. He saapuivat lähtöpäivän iltana Varennesiin, missä muutama aseistautunut mies kunnan puheenjohtaja Saucen johdolla pysäytti heidät ja halusi nähdä matkustajien passit. Matkustajat pakotettiin laskeutumaan vaunuista ja käymään sisään Saucen taloon, missä matkustajien todellinen henkilöllisyys paljastui. Seuraavana aamuna pidätetty matkaseurue lähti vahvan vartioston saattamana paluumatkalle Pariisiin.
Varaktori

Varaktorin piirrossymboli.
Varaktoreja
Varaktori eli kapasitanssidiodi on sähköisesti säädettävä kondensaattori. Yleisin varaktori on puolijohdediodi, jonka tyhjennysalueen leveyttä voidaan säätää estosuuntaisella tasajännitteellä. Varaktorista käytetään myös nimeä varaktoridiodi. Varaktorin eräs tärkeä sovellus on värähtelypiirin resonanssitaajuuden säätö esimerkiksi radiovastaanottimissa.
Varaktoreita voidaan valmistaa myös ferrosähköisistä eristeistä, joiden permittiivisyys riippuu sähkökentästä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hadrianuksen kirjasto

| Hadrianuksen kirjasto> Βιβλιοθήκη τοῦ Ἀδριανοῦ |
| --- | --- |
 Hadrianuksen kirjaston arkeologinen alue.
Sijainti:  Ateena, Kreikka
Koordinaatit:  37°58′31″N, 23°43′35″E
Rakennustyyppi:  kirjasto
Valmistumisvuosi:  132
Omistaja:  Kreikan valtio
Tyylisuunta:  korinttilainen
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hadrianuksen kirjasto (m.kreik. Βιβλιοθήκη τοῦ Ἀδριανοῦ, Bibliothēkē tū Hadrianū) oli keisari Hadrianuksen rakennuttama kirjasto ja julkinen rakennus Ateenassa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Roomalaisen agoran pohjoispuolella lähellä Monastiráki-aukiota.
Historia

Keisari Hadrianus oli kreikkalaisen kulttuurin ystävä ja vieraili usein Ateenassa. Hän halusi tehdä Ateenasta Rooman valtakunnan kulttuurisen keskuksen ja rakennutti kaupunkiin useita julkisia rakennuksia.
Hadrianuksen kirjaston rakentaminen alkoi vuonna 125 ja se valmistui vuonna 132. Vaikka rakennusta kutsutaan kirjastoksi, se oli itse asiassa yleiskäyttöisempi julkinen tila, aukio ja kulttuurikeskus. Sellaisena se muistutti Rooman keisariforumien rakennuksia. Rakennus on lähes saman kokoinen kuin koko Roomalainen agora.
Rakennus vaurioitui pahasti herulien hyökkäyksessä vuonna 267. 400-luvulla paikalle rakennettiin uusi rakennus ja 1000-luvulla kirkko. Alueen arkeologiset kaivaukset alkoivat 1800-luvulla ja niiden yhteydessä alueen uudemmat rakennukset purettiin vaiheittain. Kaivaukset suoritti Ateenan arkeologinen seura.
Rakennus

Kirjastorakennus oli lähes suorakulmainen ja sen pituus oli 120 metriä ja leveys 78 metriä. Rakennuksen sisäänkäynti oli länsipäässä. Sen länsiseinä oli tehty Pentelikon-vuoren marmorista ja muut seinät kalkkikivestä. Länsiseinällä sisäänkäynnin kummallakin puolella oli rivi marmorisia korinttilaisia pylväitä.
Rakennuksen keskellä oli piha, jossa oli puutarha ja vesiallas. Piha oli marmoristen pylväiden ympäröimä ja siellä oli lukuisia patsaita, muun muassa Athenen sekä Hadrianuksen itsensä patsaat. Rakennuksen itäpäässä oli huoneita, joissa oli varsinainen kirjastotila kirjojen säilytyspaikkoineen (Bibliostasio) sekä luku- ja luentosaleineen. Kirjastoon mahtui 16 800 kirjakääröä. Rakennuksen lattiat oli koristeltu mosaiikein.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hadrianuksen kirjasto Wikimedia Commonsissa
Hadrianuksen kirjaston julkisivun raunioita, taustalla Tzistarákiksen moskeija.
Kirjastohuoneiden jäännöksiä.
Varisto (matematiikka)

Klassisessa algebrallisessa geometriassa (ja myös jossain määrin modernissa algebrallisessa geometriassa), tutkimuksen pääkohteena ovat algebralliset varistot. Affiini algebrallinen varisto määritellään jaottomaksi algebralliseksi joukoksi kunnassa  K. Algebrallinen joukko  K^{n}:ssä määritellään polynomien kokoelman nollakohtien joukoksi, missä polynomin kertoimet ovat algebrallisesti suljetussa kunnassa  K. Sitä kutsutaan jaottomaksi, jos häviävien polynomien ideaali on pääideaali. Polynomirenkaan tekijärengas on affiinin algebrallisen variston koordinaatistorengas. Se on kokonaisalue koska se on alkuideaalin tekijärengas. Projektiivinen algebrallinen varisto on affiinin variston sulkeuma projektiivisessa avaruudessa. Näillä määritelmillä pääsee jo hyvään alkuun algebrallisen geometrian opettelussa.
Jatkaakseen pidemmälle, tarkemmin sanoen ajattelemalla varistoja ei-algebrallisesti suljettujen kuntien yli, tarvitaan joitakin muutoksia määritelmään. Nykyinen variston käsite on huomattavasti abstraktimpi kuin yllä oleva, vaikka määritelmät yhtyvätkin algebrallisesti suljetuissa kunnissa. Abstrakti algebrallinen varisto on erityisesti skeema. Skeema on lokaalisti rengasmainen avaruus siten, että skeeman kullakin pisteellä on ympäristö, joka on isomorfinen renkaan spektrin kanssa. Siten varisto on skeema, jonka rakenteellinen lyhde on K-algebrojen lyhde, jossa jokainen rengas R on äärellisesti viritetty K-algebra, ts. polynomialgebrojen tekijäalgebra pääideaalin suhteen.
Määritelmä toimii kaikissa kunnissa K. Se mahdollistaa affiinien varistojen liimaamisen ilman, että tarvitsee huolehtia siitä, voidaanko saatu struktuuri upottaa johonkin projektiiviseen avaruuteen. On olemassa joitakin mielenkiintoisia variston osaluokkia. Projektiivinen varisto on varisto, joka on upotettu projektiiviseen avaruuteen. Täydellinen varisto on varisto siten, että jokainen kuvaus avoimelta osajoukolta epäsingulaariseksi käyräksi voidaan yksikäsitteisesti jatkaa koko käyräksi. Jokainen projektiivinen varisto on täydellinen, mutta ei päinvastoin.
Näitä varistoja kutsutaan 'Serren varistoiksi', koska Serren paperi FAC lyhdekohohomologiassa oli kirjoitettu näitä varistoja varten. Ne ovat tyypillisiä objekteja, joista aloittaa algebrallisen geometrian tutkiminen, vaikkakin yleisempiäkin objekteja on käytetty algebrallisen geometrian perusteissa.
Yksi tapa yleistää on sallia algebrallisten joukkojen olevan jaollisia joukkoja (jolloin kunta K ei ole algebrallisesti suljettu), jolloin renkaat R eivät ole välttämättä kokonaisalueita. Tämä ei ole teknisesti suuri askel. Paljon tärkeämpää on sallia nilpotentit renkaat lyhteissä. Nilpotentin täytyy olla 0. Jos nämä sallitaan, niin koordinaatistorenkaita ei voida ajatella koordinaatistofunktioiksi.
Kategoriateorian mielessä nilpotentit täytyy sallia, sillä tällöin varistoille saadaan äärelliset raja-arvot. Geometrisesti tämä tarkoittaa sitä, että hyvien kuvausten säikeissä täytyy olla infinitesimaalinen struktuuri.
Varaš

| Varaš (Вараш) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Rivnen alue Ukrainassa, alla kaupungin sijainti alueella
 Varaš
 Koordinaatit: 51.34836°N, 25.84778°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Rivnen alue
Piiri:  Varašin piiri
Perustettu:  1973
Kaupungiksi:  1984
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11,31 km²
Väkiluku (2021):  42 126
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  34400–34499
Suuntanumero(t):  +380 3636
 
 varash.rv.gov.ua 
 Kaupungin kotisivut (ukrainaksi) 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Varaš (ukr. Вараш; vuosina 1977–2016 Kuznetsovsk; ukr. Кузнецо́вськ) on Ukrainan pohjoisosassa Rivnen alueella sijaitseva keskikokoinen kaupunki, joka tunnetaan erityisesti siellä olevasta Rivnen ydinvoimalasta (koordinaatit 51.3245°N, 25.8954°E). Varaš on pohjoisrajaltaan Valko-Venäjään rajoittuvan Varašin piirin (138 599 as., 2021) hallintokeskus; piiri perustettiin heinäkuussa 2020 osana Ukrainan aluehallinnon uudistusta.
Rivnen ydinvoimalan jäähdytystorneja
Kirkko Varašissa
Vuonna 1973 jo vuodesta 1776 tunnetun Varašin kylän alueelle perustettiin kaupunkityyppinen taajama Rivnen ydinvoimalan työntekijöitä varten, ja vuonna 1977 se nimettiin Kuznetsovskiksi neuvostosankarin arvon saaneen N. I. Kuznetsovin muistamiseksi. Taajama sijaitsee Dneprin Pripet-sivuhaaran Styr-haarauman itärannalla. Kaupungin statuksen se sai vuonna 1984. Nykyään kaupunki kuuluu Rivnen alueen merkittävimpiin ja on hallinnollisesti suoraan aluehallinnon alaisuudessa. Kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 42 126 vuoden 2021 alussa (2011: 41 190 as.).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Varaš Wikimedia Commonsissa
Topografiakarttoja kaupungista ympäristöineen (venäjäksi)
Rivnen alueen pohjoisosien topografiakartta 1:200 000 vuodelta 2006 (jpg) (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Muut:  Encyclopedia of Modern Ukraine
Minecraft
Pelaaminen

Minecraftissa on avoin pelimaailma, joka on teoriassa ääretön, koska sitä luodaan automaattisesti lisää pelaajan liikkuessa ympäri pelimaailmaa. Maailma latautuu chunkien eli lohkojen avulla, jotka ovat 16x16 kuution kokoisia alueita. Pelimaailmasta voi muodostua jopa 4 096 000 000 neliökilometrin kokoinen alue (n. kahdeksankertainen maapallon pinta-alaan nähden), jonka sisään mahtuu noin 130 biljoonaa kuutiota, ennen kuin tekniset rajoitukset tulevat vastaan. Kuitenkin konsoliversioissa maailma on rajallinen, eikä niin suuri kuin PC- tai Bedrock Edition -versioissa. Maailma koostuu kiinteistä 3D-kuutioista, joita voi poistaa ja sijoittaa uudelleen. Maailma luodaan niin sanotun siemenen avulla, joka on kymmenmerkkinen lukusarja. Jos pelaaja ei aseta itse siementä ennen maailman luontia, peli antaa sen arvoksi satunnaisen luvun. Samalla siemenellä syntyy aina sama maailma, mutta jo yhden merkin muokkaaminen siemenestä tekee maailmasta täysin erilaisen. Pelissä voi kaivaa maan alle y-koordinaattiin -64 rikkoutumattomaan peruskallioon asti, ja maksimikorkeus palikan asettamiselle on y-koordinaatin arvossa 319, vaikka pelaaja voikin liikkua lähes äärettömän korkealle. Perusideana pelissä on hyödyntää erilaisia materiaaleja, kuten puita ja kiviä, joita voi hankkia eri tavoin. Pelissä keskeisiä toimintoja ovat muun muassa taisteleminen, esineiden valmistaminen, kaivaminen, seikkailu, viljely, eläinten kasvattaminen ja rakentaminen. Pelissä ei ole varsinaisesti mitään päämäärää, vaikka Ääriliskon päihittäminen näyttääkin lopputekstit.
Pelaaminen > Ulottuvuudet

Minecraftissa on päämaailman lisäksi kaksi ulottuvuutta: horna (engl. nether) ja ääri (engl. end).
Pelaaminen > Ulottuvuudet > Horna

Horna on helvetin kaltainen ulottuvuus, jonne voi matkustaa pelaajan rakentaman erityisen hornaportaalin avulla. Ulottuvuudessa on monia ominaisia resursseja, joita ei löydy päämaailmasta. Hornasta löytämillään resursseilla pelaaja voi rakentaa pelin toisen päävihollisen Näivettäjän. Hornaan on pakko mennä, jos haluaa läpäistä pelin, siis tappaa ääriliskon. Hornassa on kahdenlaisia linnoituksia, englanninkielisiltä nimiltään bastion ja nether fortress.
Pelaaminen > Ulottuvuudet > Ääri

Ääri on karu ulottuvuus, joka koostuu lukuisista saarista. Äären pääsaarella elää toinen Minecraftin kahdesta päävastuksesta, äärilisko. Ääreen pääsee löytämällä ääriportaalin, jonka löytää äären silmien (ennen ääreläisen silmä) avulla. Äären silmiä saa yhdistämällä roihusauvan, jonka roihu pudottaa kuollessaan ja äären helmen, jonka ääreläinen pudottaa kuollessaan. Äären silmillä myös aktivoidaan ääriportaali. Äärestä lähteminen ääriportaalin kautta näyttää pelaajalle pelin lopputekstit. Pelaajat pääsevät tämän jälkeen takaisin päämaailmaan, ja voivat jatkaa peliä loputtomiin.Ääriliskon voi myös synnyttää uudelleenn äärikristallien avulla.
Pelaaminen > Pääviholliset

Minecraftissa on kaksi päävihollista: äärilisko (engl. ender dragon) ja näivettäjä (engl. wither).
Pelaaminen > Pääviholliset > Äärilisko

Äärilisko on pelin toinen päävihollisista, ja se asuu Ääressä. Äärilisko saa elinvoimaa Äären obsidiaanipilarien päällä olevista äärikristalleista, jotka tuhoamalla saa ääriliskon päihitettyä helpommin. Ääriliskon tappamisesta saa paljon XP:tä. Kun äärilisko kuolee, avautuu kaksi portaalia: toinen takaisin päämaailmaan ja toinen Äären ulkosaarille ja äärikaupunkeihin. Myös portaalille päämaailmaan ilmestyy ääriliskon muna, joka on tosin vain kosmeettinen esine, eikä sitä voi saada kuin vain yhden (paitsi Java editionilla toimivalla kopiointikikkailusysteemillä, luovassa tai komennoilla).
Pelaaminen > Pääviholliset > Näivettäjä

Näivettäjä on pelin toinen päävihollisista. Sen voi rakentaa Hornasta löytyvillä resursseilla. Sen voi synnyttää mihin tahansa ulottuvuuteen. Näivettäjä tekee paljon tuhoa. Kun näivettäjä osuu pelaajaan, se nimensä mukaisesti näivettää. Kun näivettäjä saa tarpeeksi vahinkoa, se alkaa parantamaan itseään. Kuollessaan näivettäjä pudottaa XP:n lisäksi hornatähden.
Pelitilat

Minecraft tarjoaa viisi erilaista pelitilaa: selviytyminen (survival), luova (creative), kovanaama (hardcore), seikkailu (adventure) ja katsoja (spectator). Pelitilan voi valita maailmaa luodessa ja sen voi Java editionilla vaihtaa muulloin vain huijauskomennoilla.
Pelitilat > Selviytymispelitila

Selviytymispelitilassa pelaajan tulee selviytyä luonnossa, suojautua vihamielisiltä hirviöiltä, etsiä ruokaa ja aineita sekä rakennuskuutioita jne. Valmistamillaan työkaluilla pelaaja voi myös etsiä hyödyllisiä malmeja eri käyttötarkoituksia varten.
Selviytymispelitilassa ei voi kantaa mukanaan loputtomasti esineitä kuten luovassa pelimuodossa, vaan tavaraluetteloon mahtuu maksimissaan 2 436 esinettä, mikäli haarniskapaikat ja toinen käsi otetaan huomioon. Kaikki esineet pitää hankkia itse, mutta niitä voi ostaa myös kyläläisiltä. Maksuvälineenä käytetään pääasiassa smaragdeja. Alussa pelaajan tavaraluettelossa ei ole mitään esineitä. Pelaaja voi kuitenkin ottaa aloitusesineitä, jos bonusarkku-vaihtoehto on päällä. Pelaajan on hakattava puita, valmistettava työkaluja ja rakennettava itselleen koti tai suoja ennen yön saapumista, jolloin hirviöt tulevat maan pinnalle. Edellä mainitut toimenpiteet ovat tärkeitä pelin etenemisen kannalta, mutta niitä ei tarvitse tehdä. Tietyistä kuutioista ja materiaaleista voi valmistaa esineitä, kuten aseita, työkaluja, kulkuvälineitä, karttoja, sisustusesineitä ja niin edelleen. Pelissä voi myös viljellä kasveja, kalastaa, metsästää eläimiä ja kasvattaa eläimiä erilaisten materiaalien ja ruoan saamiseksi.
Käytännössä pelin idea on rakentaa omaa maailmaa, seikkailla ja suojautua/taistella hirviöitä vastaan. Peli painottaa voimakkaasti luovuutta. Minecraftissa pystyy rakentamaan monimutkaisia ansoja ja mekanismeja käyttämällä hyväkseen Minecraftin fysiikkaa, alkeellisia virtapiirimäisiä peliominaisuuksia sekä loogisia portteja pelistä löytyvän punakiven avulla.
Pelitilat > Luova pelitila

Luova pelitila keskittyy rakentamiseen ja pelaajan käytössä on rajaton määrä lähes kaikkia pelissä olevia kuutioita ja esineitä. Pelaaja on myös kuolematon. Lisäksi luovassa pelitilassa pystyy lentämään, eivätkä hirviöt hyökkää pelaajan kimppuun.
Pelitilat > Seikkailupelitila

Seikkailupelitila on muuten sama kuin selviytymispelimuoto, paitsi että kuutioita ja esineitä pystyy hajottamaan vain siihen määritellyllä työkalulla, jollaisen voi saada vain komennolla luovassa pelitilassa. Pelitilaa voidaan käyttää moninpelipalvelimella, jos tarkoituksena on rajata pelaajan mahdollisuuksia "rikkoa" maailmassa olevia asioita. Sitä voi käyttää myös yksinpelissä, jos haluaa hieman lisähaastetta peliin.