stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Renault FT-17
Renault FT-17 Suomessa

Renault FT-17 oli aikanaan suuri menestys, ja Ranska hankki sitä armeijansa käyttöön 3177 kappaletta. FT-17 oli myös Suomen puolustusvoimien ensimmäinen panssarivaunu. Hankinnat perustuivat lähinnä siihen, että ensimmäisen maailmansodan jälkeen Ranskassa oli runsaasti panssarivaunuja, joista osasta voitiin luopua.
Puolustusvoimiaan rakentava Suomi päätti ostaa näitä moderneja vaunuja, joita saapui vuosina 1919 ja 1921 yhteensä 32 kappaletta. Niistä 14 oli "koiraita" ja 18 "naaraita". Suomalaiset Renaultit erosivat myös tornin muodon perusteella. Toisissa oli Renaultin tehtaan kulmikas, toisissa Berlietin tehtaan pyöreä torni.
15. heinäkuuta 1919 Suomeen perustettiin hyökkäysvaunurykmentti Santahaminan varuskuntaan.
Renault FT-17 Suomessa > Luoteis-Venäjän armeija

Renaultia käytettiin myös itärajamme toisella puolella. Suomi lainasi muutaman vaunun bolsevikkeja vastaan taistelleelle kenraali Judenitšin komentamalle Luoteis-Venäjän armeijalle, mutta myös bolsevikit ihastuivat vaunuun niin että alkoivat tuottaa siitä lähes suoraa kopiota. Ensimmäinen "neuvosto-Renaulteista" ristittiin "Vapaustaistelijatoveri Leniniksi".
Renault FT-17 Suomessa > Myöhempi käyttö Suomessa

Renault oli 1930-luvulla vanhentunut, mutta varojen puute esti suomalaisia korvaamasta sitä uudemmilla vaunuilla. Renaulteja ei koskaan käytetty Suomessa taisteluissa. Talvisodan sytyttyä vaunut kaivettiin Karjalankannakselle kiinteiksi tulipesäkkeiksi. Suurin osa menetettiin viholliselle, ja viimeiset neljä vaunua poistettiin vahvuudesta vuonna 1942.
Epäonnistunut parannusyritelmä

Vuosien 1919 ja 1921 hankinnoissa Suomeen tuli myös useita Latil-traktoreita ja Weiz-perävaunuja; näiden oli tarkoitus nopeuttaa kaluston maantiesiirtoja. Yritys oli turha: Renault ja perävaunu yhdessä painoivat liikaa eikä marssinopeudesta tullut juurikaan suurempi. Maastossa yhdistelmä juuttui ensimmäiseen vaikeaan kohtaan.
Kaksi Weiz-perävaunua muutettiin ennen talvisotaa korjaamoperävaunuiksi, jollaisina ne toimivatkin hyvin.
Kaikki Latil-traktorit on ehditty romuttaa. Perävaunuja on säilynyt kaksi; toinen täyskunnostettu on Panssarimuseossa ja toinen huonokuntoinen odottaa museon pajalla.
Viesti-Renault
FT-17 Saksan väreissä
FT-17 ensimmäisessä maailmansodassa, Ranskassa lähellä Saint Micheliä
Reunajakauma

Kahden normaalisti jakautuneen satunnaismuuttujan yhteisjakauman (vihreä) reunajakaumien kuvaajat (punainen, sininen).
Reunajakauma  on todennäköisyyslaskennassa usean satunnaismuuttujan todennäköisyysjakaumasta muodostettu rajoitettu jakauma, jossa varioi vain yksi satunnaismuuttuja, tai osa satunnaismuuttujista, ja samalla huomioidaan muiden satunnaismuuttujien yhteisvaikutus todennäköisyyteen. Reunajakaumat ovat erityisen hyödyllisiä kaksiulotteisissa yhteisjakaumissa, jossa reunajakaumiin jää jäljelle vain toinen satunnaismuuttuja. Niillä yritetään pääasiassa helpottaa yhteisjakauman toiminnan ymmärtämistä, mikä toimii hyvin riippumattomien satunnaismuuttujien tapauksessa.
Kaksiulotteisen yhteisjakauman reunajakaumat > Todennäköisyysfunktioilla

Kaksiulotteinen yhteisjakauma muodostuu kahdesta satunnaismuuttujasta  X ja  Y, jotka muodostavat järjestetyn parin  (X,Y). Diskreetin yhteisjakauman pistetodennäköisyysfunktion arvo annetuilla arvoilla  (x,y) merkitään
ja jatkuvalla yhteisjakauman tiheysfunktiolla
olevalla reaaliarvoisella lausekkeella.
Reunajakaumia on kaksi, koska yksi satunnaismuuttuja voidaan "jättää pois" kahdella eri tavalla. Diskreetillä satunnaismuuttujaparilla reunajakaumat muodostetaan ensimmäisen satunnaismuuttujan  X suhteen
tai toisen satunnaismuuttujan  Y suhteen
Jatkuvilla satunnaismuuttujaparilla muodostetaan vastaavasti
tai
Kaksiulotteisen yhteisjakauman reunajakaumat > Kertymäfunktioilla

Kaksiulotteinen yhteisjakauman  (X,Y) kertymäfunktiot muodostetaan todennäköisyysfunktioista summan tai määrätyn integraalin avulla. Tässä esitetään ylhäältä rajoitettujen kertymäfunktioiden muodostustavat. Diskreetin satunnaismuuttujaparin yhteisjakauman kertymäfunktio arvojen  (x,y) alla merkitään ja lasketaan
ja vastaavasti jatkuvan satunnaismuuttujaparin yhteisjakauman kertymäfunktio merkitään ja lasketaan
Näistä muodostetut reunajakaumien kertymäfunktiot ovat diskreettisillä satunnaismuuttujilla vastaavasti
sekä
ja jatkuvilla satunnaismuuttujilla
sekä
Kaksiulotteisen yhteisjakauman reunajakaumat > Esimerkki kahdella satunnaismuuttujalla

Kaksi diskreettiä satunnaismuuttujaa muodostavat yhteisjakauman  f_{XY}(x,y). Satunnaismuuttujalla  X on vain neljä arvoa  \{x_{1},x_{2},x_{3}{\text{ ja }}x_{4}\}, joita ei mainita tässä. Vastaavasti satunnaismuuttujalla  Y on myös neljä arvoa  \{y_{1},y_{2},y_{3}{\text{ ja }}y_{4}\}. Jokaista arvoparia  (x_{i},y_{j}) vastaa pistetodennäköisyys  f_{XY}(x_{i},y_{j}), jollainen on esimerkiksi  f_{XY}(x_{1},y_{4})={\frac {8}{32}}. Kaikki todennäköisyydet on esitetty oheisessa taulukossa.
| fxy(x,y) | x1 | x2 | x3 | x4 | fy(y)↓ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| y1 | 4⁄32 | 2⁄32 | 1⁄32 | 1⁄32 | 8⁄32 |
| y2 | 2⁄32 | 4⁄32 | 1⁄32 | 1⁄32 | 8⁄32 |
| y3 | 2⁄32 | 2⁄32 | 2⁄32 | 2⁄32 | 8⁄32 |
| y4 | 8⁄32 | 0 | 0 | 0 | 8⁄32 |
| fx(x) → | 16⁄32 | 8⁄32 | 4⁄32 | 4⁄32 | 32⁄32 |
Yhteis- ja reunajakaumat järjestetylle diskreetille satunnais- muuttujaparille. Yhteisjakauman pistetodennäköisyydet sijaitsevat keskustan 4×4-alueella, ja reunajakaumien todennäköisyydet sijaitsevat alimmalla vaakarivillä ja oikeanpuoleisessa pystysarakkeessa.
Yhteisjakaumalla  f_{XY}(x,y) on kaksi reunajakaumaa  f_{X}(x) ja  f_{Y}(y). Reunajakaumat muodostetaan laskemalla kullekin satunnaismuuttujan arvoille yhteistodennäköisyydet. Esimerkiksi  f_{X}(x_{2}) lasketaan
ja se on sijoitettu taulukkoon satunnaismuuttujan  X reunajakauman omalle riville alareunaan. Oikeassa pystysarakkeessa sijaitsevat satunnaismuuttujan  Y reunajakauman todennäköisyydet.
Moniulotteiset reunajakaumat

Kolmiulotteiset yhteisjakaumien todennäköisyysfunktiot satunnaismuuttujille  X,  Y ja  Z ovat muotoa  f_{XYZ}(x,y,z) ja kertymäfunktioille  F_{XYZ}(x,y,z). Näiden reunajakaumia voidaan muodostaa "jättämällä pois" kaksi satunnaismuuttujaa laskemalla niiden vaikutukset todennäköisyyksiin mukaan jäljelle jäävän satunnaismuuttujan vaihteluihin. Silloin saadaan kolme reunajakaumaa:  f_{X}(x),  f_{Y}(y) ja  f_{Z}(z).
Näiden lisäksi voidaan muodostaa vielä kolme reunajakaumaa "jättämällä pois" vain yksi satunnaismuuttuja. Näin muodostettujen reunajakaumien todennäköisyysfunktiot olisivat  f_{XY}(x,y),  f_{YZ}(y,z) ja  f_{XZ}(x,z).
Kun todennäköisyysjakaumien ulottuvuudet kasvavat, lisääntyvät myös eri mahdollisten reunajakaumien lukumäärät.
Martin-Baker MB 1

| Martin-Baker MB 1 |
| --- | --- |

Valmistaja:  Martin-Baker
Valmistusmäärä:  1 
Martin-Baker MB1 oli 1930-luvun alun lentokone, jonka valmistaja oli englantilainen Martin-Baker -yhtiö.
Kehitystyö

Insinööri James Martin ja lentäjä Valentine Baker perustivat 1934 Martin-Baker-yrityksen. Yhtiön kaksi ensimmäistä konetta olivat epäonnistumisia: 2-paikkainen alataso  MB 1 ja autogiro. Yhtiö kuitenkin sai tuttavalta sijoituksen, jonka avulla yhtiö sai myyntikelpoisen lentokoneen aikaiseksi. MB 1-konetta testattiin huhtikuussa 1935. Prototyyppi tuhoutui hallipalossa ja oppia koneesta käytettiin MB 2 -koneen suunnittelussa.
Tekniset tiedot

miehistö 2
pituus 8,8 n
kärkiväli 11,3 m
voimalaite Napier Javelin IIIA 6-sylinterinen ilmajäähdytteinen rivimoottori, teho 160 hv
Aiheesta muualla

The Dictionary of Ulster Biography: James Martin (1893 - 1981): Ejector seat designer and manufacturer (englanniksi)
Donald, David. "A-Z of Aircraft - M". World Aircraft Information Files, File 901, Sheet 7. London: Brightstar Publications, 1997-2002. ISSN 1369-6483.
Donald, David. "Martin-Baker Fighters." Wings of Fame, Vol. 9, 1997, Aerospace Publishing Ltd., ISSN 1361-2034.
Green, William, ed. "Mr. Martin's Memorable M.B.5." Air International, Vol. 16, no. 2, February 1979.
Jackson, A.J.: British Civil Aircraft 1919-59.  (toinen painos)  London  (englanniksi):  Putnam Publishing, 1960.
Lumsden, Alec and Terry Heffernan. "Martin Baker Mb.2" (Probe Probare No. 14). Aeroplane Monthly, Volume 13, No. 7, July 1985.
Memotech

| Memotech |
| --- | --- |
Perustaja:  Robert Branton, Geoff Boyd
Toimiala:  elektroniikkateollisuus
Tuotteet:  Memotech MTX
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Memotech on brittiläinen elektroniikkayritys, jonka perustivat Robert Branton ja Geoff Boyd.
Yritys aloitti valmistamalla laajennuskomponentteja, kuten esimerkiksi muistilaajennuksia Sinclair Researchin ZX81-tietokoneeseen.
Yritys julkaisi myös Memotech MTX mikrotietokoneen,joihin kuuluu versiot MTX500, MTX512 ja RS128.
Aiheesta muualla

Binary Dinosaurs (englanniksi)
Martynas Gecevičius

| Martynas Gecevičius |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Martynas Gecevičius
Syntynyt: 16. toukokuuta 1988 (ikä 36) Vilna, Liettuan SNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Liettua
Koripalloilija
Pelipaikka:  Heittävä takamies
Pituus:  193 cm
Paino:  93 kg
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2004–2007 2007–2011 2011–2013 2013–2015 2015–:   BC Sakalai  BC Lietuvos Rytas  Olympiakos BC  BC Lietuvos Rytas  TED Ankara Kolejliler
Maajoukkueet
2010–:   Liettua
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Maa:   Liettua.Miesten koripallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Liettua.Miesten koripallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Liettua.Miesten koripallo.MM-kilpailut  | Maa:   Liettua> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Turkki 2010 |  |  |
Martynas Gecevičius (s. 16. toukokuuta 1988 Vilna, Liettuan SNT, Neuvostoliitto) on liettualainen koripalloilija.
Ura

Gecevičius aloitti koripallon Šarūnas Marčiulionisin koripallokoulussa. Vuonna 2004 hän siirtyi pääsarjassa pelanneeseen BC Sakalaihin. Hän pelasi seurassa kaksi ja puoli kautta tehden kaudella 2006–2007 13,4 pistettä ottelua kohden. Tammikuussa 2007 Gecevičius siirtyi maan suurseuraan, BC Lietuvos Rytasiin. Seurassa hän voitti kauden Baltian liigan. Kaudella 2007–2008 Gecevičius pelasi ensimmäistä kertaa Euroliigassa. Vuosina 2006 ja 2008 hän voitti nuorten EM-hopeaa. Todellisen läpimurtonsa Gecevičius teki kaudella 2009–2010, jolloin hän teki Euroliigassa 14,2 pistettä ottelua kohden.
Kaudeksi 2011–2012 Gecevičius siirtyi Olympiakosiin, jonka paidassa hän voitti samana kautena Euroliigan mestaruuden. Seura voitti Euroliiga-mestaruuden myös kaudella 2012–2013, ja kauden päätyttyä Gecevičius palasi liettualaiseen Rytasiin.
Aiheesta muualla

Euroliigan pelaajaprofiili (englanniksi)
Liettuan joukkue – Koripallon MM-kilpailut 2010
4 Seibutis |
5 Kalnietis |
6 Mačiulis |
7 Pocius |
8 Gecevičius |
9 Delininkaitis |
10 Jasaitis |
11 Kleiza |
12 Klimavičius |
13 Jankūnas |
14 Andriuškevičius |
15 Javtokas |
Valmentaja Kemzūra
Marianne Brandt

| Marianne Brandt> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. lokakuuta 1893 Chemnitz, Saksan valtakunta
Kuollut: 18. kesäkuuta 1983 (89 vuotta)
Ammatti:  muotoilija ja taiteilija
Marianne Brandt (o.s. Liebe; 1. lokakuuta 1893 Chemnitz, Saksa – 18. kesäkuuta 1983 Kirchberg, Itä-Saksa) oli saksalainen muotoilija, taiteilija ja valokuvaaja. Hän työskenteli ja opiskeli 1920-luvulla Bauhausissa, missä hän erikoistui teolliseen muotoiluun. Hän suunnitteli muun muassa tunnettuja käyttöesineitä ja valaisimia. Brandt kokeili myös valokuvausta, loi useita fotomontaasiteoksia ja teki koko uransa ajan myös maalauksia ja veistoksia. Bauhausin jälkeen Brandt oli lyhyen aikaa metalliteollisuuden palveluksessa mutta sitten taloudellisten vaikeuksien takia etääntyi taidemaailmasta. Toisen maailmansodan jälkeen hän opetti useissa kouluissa ja toimi itsenäisenä taiteilijana.
Nuoruus, koulutus ja perhe

Marianne Liebe syntyi Chemnitzissä vuonna 1893, ja hän alkoi vuonna 1911 opiskella maalaustaidetta yksityisessä taidekoulussa Weimarissa. Hän vaihtoi seuraavana vuonna suurherttuan taidekouluun. Hän opiskeli maalaustaidetta Fritz Mackensenin ja Robert Weisen oppilaana ja kuvanveistoa Richard Engelmannin oppilaana .
Liebe matkusti vuonna 1919 Norjaan ja meni Kristianiassa naimisiin norjalaisen taidemaalarin Erik Brandtin kanssa. He asuivat ensin Norjassa ja sitten Etelä-Ranskassa ja muuttivat Weimariin 1922. Brandit erosivat 1935. Erik oli muuttanut yksin Norjaan jo vuonna 1923.
Ura > Bauhausissa

Brandt osallistui 1923 Bauhausin esikursseille, joilla häntä opettivat muun muassa Josef Albers, László Moholy-Nagy, Paul Klee ja Wassily Kandinsky. Virallisesti Brandt kirjautui Bauhausin opiskelijaksi vuonna 1924.
Brandt opiskeli Bauhausissa László Moholy-Nagyn metallityöpajassa. Hän keskittyi erityisesti teolliseen muotoiluun ja lähestyi muotoilua funktionalistisesti, mikä oli aikanaan vallankumouksellista. Hän suunnitteli muun muassa käyttöesineitä, kuten tuhkakuppeja, kahviastiastoja ja teekannuja. Teekannuista tunnetuin on vuonna 1924 suunniteltu Model No. MT 49. Brandt oli aikanaan kuitenkin tunnetuin valaisimistaan. Hän opiskeli Bauhausissa myös valokuvausta ja otti valokuvia epätavallisista kuvakulmista sekä käytti lasi- ja metalliheijastumia vääristämään kuvia.
Brandt piti vuonna 1926 sapattivapaan ja matkusti miehensä kanssa Pariisiin. Hän kokeili tuolloin fotomontaasia ja loi tekniikalla noin 45 teosta seuraavan vuosikymmenen aikana. Hän yhdisti teoksissaan lehdistä leikattuja kuvia ja tekstejä. Teoksissa oli vaikutteita Moholy-Nagyn valokuvista ja Hannah Höchin satiirisista fotomontaaseista. Brandt kuvasi usein fotomontaaseissaan kaupunkien niin sanotun ”uuden naisen” elämää.
Brandt palasi sapattivapaansa jälkeen Bauhausiin ja toimi toukokuussa 1928 heinäkuulle 1929 metallityöpajan johtajana. Sinä aikana hän osallistui muun muassa Stuttgartissa järjestettyyn vaikutusvaltaiseen ”Film und Foto” -näyttelyyn. Brandt sai 10. syyskuuta 1929 Bauhausin päästötodistuksen.
Ura > Myöhempi ura

Brandt työskenteli loppuvuoden 1929 Walter Gropiuksen arkkitehtitoimistossa ja vaikutti muun muassa aluerakennuskohde Dammerstockin sisustuksiin. Hän sai paikan myös Ruppelwerkin metallitavaratehtaan suunnitteluosaston johtajana. Hän toimi tehtävässä vuoteen 1932 mutta joutui jättämään paikan taloudellisten vaikeuksien vuoksi.
Brand asui 1933–1945 vanhempiensa luona ja etääntyi sen aikana taidemaailmasta, vaikka hän jatkoi edelleen maalausten ja muun taiteen tekemistä. Hänestä tuli 1939 Valtakunnankulttuurikamarin jäsen, mutta hän ei liittynyt missään vaiheessa kansallissosialistiseen puolueeseen.
Brand sai 1949 paikan Dresdenin taideakatemian opettajana. Berlin-Weißenseen taidekorkeakoulun opettajana hän oli vuodet 1951–1954. Brandt eli viimeiset vuotensa Chemnitzissä itsenäisenä taiteilijana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marianne Brandt Wikimedia Commonsissa
Brandt MoMAn sivuilla (englanniksi)
Brandt Arnet-sivustolla (englanniksi)
Brandtin teekannu (1924)
Brandin tuhkakuppi 1926
Brandtin Ruppelwerkille suunnittelmia metalliesineitä.
Brandtin hauta Chemnitzissä.
Mathurin Régnier

| Mathurin Régnier |
| --- | --- |
 Mathurin Régnier
Henkilötiedot
Syntynyt: 1573
Kuollut: 1613 (39–40 vuotta)
Kansalaisuus:  Ranska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: ranska
Tuotannon kieli: ranska
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Mathurin Régnier (1573–1613) oli ranskalainen kirjailija ja pappi. Hän oli klassillisen ranskalaisen satiirin luoja. 16 satiirissaan hän kuvaa osuvasti Henrik IV:n aikaista yhteiskuntaelämää. Hän on Molièren ja Jean de La Bruyèren edeltäjä.
Korkeista suhteistaan huolimatta Régnier ei itse saavuttanut koskaan korkeaa asemaa, sillä hän oli liian itsenäinen ja lisäksi huikentelevaisen elämäntyylinsä vuoksi hän kuoli jo neljänkymmenen ikäisenä. Hänen kirjallinen tuotantonsa on merkittävä, mutta hänen elinaikanaan julkaistiin vain yksi runokokoelma (1608). Hänen nimiinsä on aikoinaan pantu muiden runoilijoiden tekstejä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mathurin Régnier Wikimedia Commonsissa
Mathé Altéry

Marie-Thérèse Altare eli Mathé Altéry (s. 12. syyskuuta 1927) on ranskalainen laulaja ja näyttelijä. Hän opiskeli taidemusiikkia ja esiintyi alun alkaen muiden muassa opereteissa.
Vuonna 1956 Altéry edusti maataan Eurovision laulukilpailussa laululla "Le temps perdu". Sijoitusta ei tiedetä, sillä ainoastaan voittaja kuulutettiin julki.
Altérylla oli tärkeä rooli André Haguet'n elokuvassa Valekreivi (Milord l'Arsouille, 1956).
Aiheesta muualla

Mathé Altéry Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Mathráki

Mathrákin (taustalla ensimmäisenä) ja Othonoín saaret.
| --- | --- |
Sijainti:  39°46′15″N, 19°31′19.19″E, Keski-Korfu ja Diapontiset saaret Korfu, Jooniansaaret Kreikka
Saariryhmä:  Jooniansaaret
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Korkein kohta:  152  m 
Pinta-ala:  3,1 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  329
Kieli:  kreikka
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Mathráki (kreik. Μαθράκι) on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Diapontisiin saariin. Se sijaitsee Joonianmeressä Korfun saaren luoteispuolella. Saaren pinta-ala on 3,1 neliökilometriä ja asukasluku 329 (vuonna 2011).
Hallinnollisesti Mathráki kuuluu Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Vuodesta 2011 lähtien Mathráki muodostaa oman Korfun kuntaan kuuluvan kunnallisyksikkönsä, Mathrákin kunnallisyksikön (Δημοτική Ενότητα Μαθρακίου, Dimotikí Enótita Mathrakíou). Aiemmin saari muodosti itsenäisen kyläkunnan nimeltä Mathrákin kyläkunta. Saaren pääkylä on Mathrákin kylä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mathráki Wikimedia Commonsissa
Jooniansaaret
| --- | --- |
Pääsaaret:   Ithaka  Kefaloniá  Korfu  Kythera  Lefkas  Paxós  Zákynthos 
Alisaariryhmät:   Paxoí Ágios Nikólaos  Antípaxos  Daskália (Pláka)  Kaltsonísi  Mongonísi  Panagía  Paxós  Diapontiset saaret Diákopo  Diáplo  Ereikoússa  Karávi  Mathráki  Othonoí  Plateiá  Tracheiá  Ekhinadit Ápasa  Drakonéra  Fílippos  Giróvaris  Kalógiros  Karlonísi  Kounéli  Lamprinós  Mákri  Módi  Oxeía  Petalás  Pístros  Pontikós  Práso  Prováti  Sofía  Sorós  Tsakalonísi  Vromónas  Oinoússes Avgó  Bómpa  Dýo Adélfia  Sapiéntza  Schíza  Venétiko  Strofadit Árpyia  Stamfáni  Tilevoḯdes Alafonísi  Arkoúdi  Átokos  Chelóni  Formíkoula  Kálamos  Kastós  Kýthros  Madourí  Meganísi  Petaloú  Prasonísi  Prováti  Skorpídi  Skorpiós  Spárti  Thiliá  Tsokári 
Muut pienemmät saaret:   Agía Marína  Ágios Andréas  Ágios Ioánnis  Ágios Nikólaos, Áktio-Vónitsa  Ágios Nikólaos, Sývota  Ágios Nikólaos, Zákynthos  Ágios Sóstis  Antidragonéra  Antikythera  Avgó  Dionísi  Dragonéra  Fortí  Kalonísi  Korakonísi  Lagoúdia  Lazaréto, Ithaka  Lazaréto, Korfu  Lygía  Marathonísi  Megálo Mourteméno  Merópi  Mikró Nisí  Moúrtos  Myzíthres  Panagía  Peristerés  Pontikonísi  Poréti  Porí  Próti  Pýlos  Sésoula  Sfaktiría  Skartsoumponísi  Vagiá  Vardiánoi  Vído
McCabe ja Mrs Miller

| McCabe ja Mrs Miller> McCabe and Mrs. Miller |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Robert Altman
Käsikirjoittaja:   Robert Altman  Brian McKay 
Perustuu:  Edmund Naughtonin romaaniin McCabe
Tuottaja:  David Foster
Säveltäjä:  Leonard Cohen
Kuvaaja:  Vilmos Zsigmond
Leikkaaja:  Lou Lombardo
Pääosat:   Warren Beatty  Julie Christie 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros. Warner Bros. Pictures
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:  1971
Kesto:  120 minuuttia 121 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
McCabe ja Mrs Miller (McCabe and Mrs. Miller) on Robert Altmanin ohjaama yhdysvaltalainen lännenelokuva vuodelta 1971. Se perustuu Edmund Naughtonin romaaniin, jonka pohjalta Altman laati käsikirjoituksen yhdessä Brian McKayn kanssa. Elokuvan nimiosia näyttelevät Warren Beatty ja Julie Christie.
Juoni

Parrakas peluri McCabe saapuu Kanadan rajan hökkelikylään, voittaa korttipelissä ja ryhtyy suunnittelemaan liiketoimia kylään asettuakseen. Kumppanikseen hän saa oopiumiin mieltyneen bordellinomistajan, rouva Millerin. Pian kylään vetää väkeä ilotalon lisäksi myös pelikasino.
Vastaanotto ja myöhempi arvostus

Julie Christie sai Mrs Millerin roolista parhaan naispääosan Oscar-ehdokkuuden.
Helsingin Sanomien Mikael Fränti kirjoitti elokuvan tv-esityksen alla sen olevan naturalistinen vastine lännenelokuvan siloitellulle visuaaliselle perinteelle samalla tavoin kuin edellinen Altman-ohjaus M.A.S.H. (1970) rikkoi sankarillisen sotaelokuvan kliseet. ”Altman esittelee tyyppejä, tilanteita, ristiriitoja, tapahtumia, ihmisen arvottomuutta ja moraalittomuutta epädramaattisesti: näyttelijät saavat liikkua ja puhua melko vapaasti, mumista ja humista.” Näkökulma on ulkopuolisen tarkkailijan, ja katsoja saa luoda elokuvan omassa päässään jos jaksaa pysyä mukana.
Vuonna 2010 elokuva valittiin Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.
Robert Taylor Jones

Robert Taylor Jones
Robert Taylor Jones (8. helmikuuta 1884 Rutledge, Tennessee – 11. kesäkuuta 1958) oli yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko ja insinööri. Hän toimi Arizonan osavaltion kuvernöörinä vuosina 1939–1941.
Jones syntyi Rutledgessä, Tennesseessä. Hän oli maa- ja vesirakennusinsinööri sekä mukana rakentamassa Panaman kanavaa. Hän kuoli Phoenixissa.
Meotydan kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Donetskin alue, Ukraina
Lähin kaupunki:  Novoazovsk
Pinta-ala:  207,2095 km²
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  25.12.2009
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Meotydan kansallispuisto (ukr. Національний природний парк «Меотида», Natsionalnyi pryrodnyi park "Meotyda") on kansallispuisto Ukrainan Donetskin alueella. Vuonna 2009 perustetun kansallispuiston pinta-ala on 207,2095 neliökilometriä. Kansallispuisto sijaitsee osin Azovanmeren äärellä tai tuntumassa, osin sisämaan arolla. Muun muassa Itä-Ukrainan sodan vuoksi kansallispuiston hoito on päässyt rapistumaan ainakin osassa kansallispuistoa. Viranomaiset eivät ole sallineet sen alueella edes aiemmin alueen asukkaille luvallisia haittaeläinkantojen poistometsästyksiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meotydan kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Regionalnyi landšaftnyi park "Meptyda" (ukrainaksi) (pryroda.in.ua)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Meotyda National Nature Park
Käännös suomeksi
Record Store Day

Record Store Day on itsenäisiä levykauppoja juhlistava päivä, joka toistuu vuosittain huhtikuussa ympäri maailmaa. Ensimmäinen Record Store Day järjestettiin Yhdysvalloissa vuonna 2007. Päivän mittainen tapahtuma yhdistää vuosittain levykauppiaat, artistit sekä musiikin harrastajat. Record Store Dayn tarkoituksena on tukea kivijalkamyymälöitä ja houkutella kuluttajia fyysisten levyjen ostoon.
Yhtyeet ja artistit julkaisevat erikoispainoksia tätä päivää varten.  Record Store Daynä myydään usein enemmän vinyyleitä kuin muina päivinä, kuten vuonna 2013 Yhdysvalloissa (244,000)  Monet kivijakamyymälät osallistuvat päivään kansainvälisin erikoisjulkaisuin, joita saa vain kyseisenä päivänä.
Mm. suomalainen yritys Levykauppa Äx osallistuu vuosittain Record Store Day - tapahtumaan.
Aiheesta muualla

Record Store Day -tapahtuman kotisivut (englanniksi)