Irving Berlin
Elämä ja ura > Alkuvuodet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | En tuntenut köyhyyttä, koska en ollut koskaan tiennyt mistään muusta. Olin köyhien vanhempien lapsi, mutta ollaanpa realistisia: En minä nähnyt nälkää; en ollut kylmissäni tai nälissäni. Aina oli leipää ja voita ja kuumaa teetä. | ” |
– Irving Berlin lapsuudestaan Lower East Sidella. 
Izrail Beilin (engl. Israel Baline) syntyi 11. toukokuuta 1888 juutalaiseen perheeseen Mogiljovissa Venäjän keisarikunnassa, nykyisen Valko-Venäjän alueella. Syntymäpaikaksi ilmoitetaan useissa lähteissä Siperiassa sijaitseva kaupunki ”Temun” tai ”Temum” (mahdollisesti Tjumen); Berlin itse antoi syntymäpaikakseen Mogiljovin Yhdysvaltojen kansalaisuushakemuksessaan ja toisen avioliittonsa rekisteröintipapereissa. Hänen isänsä Moisei Beilin (1848–1901) toimi paikallisen synagogan kanttorina. Äiti Leah (Lena) Beilin oli syntynyt vuonna 1849. Perheeseen kuului kuusi lasta: tyttäret Sarah (s. 1878), Sifre (s. 1879), Rebecca (s. 1883) ja Chasse (s. 1885) sekä pojat Benjamin (s. 1881) ja Izrail. Tuohon aikaan juutalaisten elämä Venäjällä oli vaarallista, erityisesti tsaari Aleksanteri III:n astuttua valtaan vuonna 1881. Beilinien talo poltettiin maan tasalle juutalaisvastaisissa pogromeissa Israelin ollessa vielä pieni. Hän on myöhemmin kertonut muistavansa Venäjällä viettämistään viidestä vuodesta ainoastaan sen, että hän makasi peitteellä tien vierellä katsellen, kun heidän talonsa paloi.
Beilinit muuttivat Yhdysvaltoihin vuonna 1893, ja sukunimen kirjoitusasuksi tuli Baline. Yksikään jiddišiä äidinkielenään puhuvasta perheestä ei osannut englantia. He asuivat aluksi Monroe Streetillä ja myöhemmin muuttivat viereiselle Cherry Streetille Manhattanin Lower East Sidella. Kaupunginosa oli tuohon aikaan täynnä huonoissa oloissa elävää siirtolaisväestöä ja ulkopuoliset kutsuivat sitä nimellä ”Jewtown” (”juutalaiskaupunki”). Perheen nuorimpana Israelilla eli ”Izzyllä”, kuten häntä usein kutsuttiin, oli jossakin määrin turvatumpi lapsuus kuin muilla perheenjäsenillä, jotka joutuivat alusta lähtien tekemään voitavansa perheen elättämiseksi.
Perheen isä työskenteli torilla lihatarkastajana ja huolehti siitä, että eläimet oli teurastettu košer-säännösten mukaisesti. Hän toimi toisinaan paikallisen synagogan kanttorin tuurajana. Lena Baline auttoi naapuruston naisia kätilönä tuodakseen lisäelantoa perheeseen. Benjamin ompeli paitoja hikipajatyönä ja perheen tyttäret käärivät sikareita. Israel myi kadulla iltapäivälehti Evening Journalia. Myöhempinä vuosinaan Moses Baline joutui etsimään töitä talojen maalaajana, koska juutalaisväestön sopeutuminen vähensi lihatarkastajatyön kysyntää. Fyysinen työ oli raskasta keski-ikäiselle kanttorille. Syyskuussa 1900 Moses Baline alkoi sairastella, ja 21. heinäkuuta 1901 hän kuoli kroonisen keuhkoputkentulehduksen ja ateroskleroosin seurauksena.
Israel piti laulamisesta lapsesta lähtien, mutta opiskelusta hän ei ollut innostunut koulussa sen paremmin kuin chederissäkään. 14-vuotiaana, kun hän lain mukaan sai jättää koulun kesken, hän lähti kotoa ja alkoi ansaita elantonsa laulamalla Boweryn kapakoissa, joissa merimiehet sekä saksalaiset ja irlantilaiset maahanmuuttajat viettivät aikaa. Useissa kapakoissa oli takahuone uhkapeliä, prostituutiota ja (siihen aikaan lain sallimaa) oopiumin polttoa varten. Yösijaa Israel piti Lower East Siden halvoissa, ahtaissa ja likaisissa majataloissa, joissa köyhäkin yöpyjä joutui jatkuvasti pelkäämään varkaita.
Vuonna 1902 Israel Baline teki ensiesiintymisensä teatterissa Victor Herbertin ja George M. Cohanin musikaalin The Show Girl taustakuorossa. Hän osallistui kaupungin ulkopuolella pidettyihin koenäytöksiin, mutta hänet jätettiin pois kokoonpanosta ennen musikaalin New Yorkin ensi-iltaa. Hän työskenteli lyhyen aikaa lauluntekijä Harry Von Tilzerille mainostaen tämän lauluja teatteriyleisön joukossa yrittäen saada yleisön innostumaan niistä. Baline osallistui tässä roolissa muun muassa vaudeville-koomikkoryhmä The Three Keatonsin esitykseen Tony Pastor’s Music Hall -teatterissa. Ryhmässä esiintyi myös nuori Buster Keaton, joka tuli myöhemmin tunnetuksi elokuvakoomikkona.