Aasian historia
Lähi-idän historia

Lähi-idän korkeakulttuurin historian ja samalla maailman varhaisin korkeakulttuuri oli  Sumereiden, korkeakulttuuri muinaisessa Mesopotamiassa eli Kaksoisvirtainmaassa. Siellä oli varsin kehittynyt kaupungeissa vallinnut kulttuuri noin 3000 eKr. Sumerilaiset kehittivät nuolenpääkirjoituksen. Myöhemmin Mesopotamian alueella sijainnut valtakunta oli Babylonia, jossa oli kaupunki nimeltä Babylon. Myös Egyptissä oli varhaista korkeakulttuurisivistystä jo kivikaudella. Siellä rakennettiin ensimmäiset pyramidit 2500 eKr. Foinikialaiset, jotka asuivat nykyisen Libanonin alueella ollivat taitavia merenkulkijoita. Heidän toimillansa oli vaikutusta koko Välimeren ympäristössä. Heidän kautta Lähi-Idän alueet yhdistyivät Euroopan alueisiin, kuten Kreikkaan, Aleksanteri Suuren valtakuntaan ja Rooman valtakuntaan. Myös Persian valtakunnalla oli merkitystä Lähi-Idän ja Euroopan välisisten yhteyksien syntymisessä. Persian valtakunta ulottui laajimmillaan nykyisen Turkin alueelta Pohjois-Intiaan.
Maanviljely on ollut ratkaiseva tekijä Lähi-idän sivilisaatioiden nousussa. Monet nykyisin tunnetut merkittävät viljelykasvit on otettu käyttöön Lähi-idässä, ja jalostettu paikallisista luonnonkasveista. Laajamittainen maanviljely kehitettiin Lähi-idässä itsenäisesti, ja kenties ensimmäisenä maailmassa. Maanviljely on tosin kehitetty itsenäisesti eräillä muillakin maapallon alueilla. Lähi-idän maanviljely lienee aloitettu niin sanotun hedelmällisen puolikuun alueella. Sieltä maanviljely ja viljellyt kasvit levisivät muun muassa Egyptiin ja Intiaan, ja saivat aikaan näiden korkeakulttuurit. Useat Lähi-idästä peräisin olevat viljelykasvit levisivät varhain myös Eurooppaan, jossa ne ovat edelleen merkittävimpiä viljelykasveja. Varhaisin Lähi-Idän maatalous kehittyi noin 9000 eKr.
Lähi-idässä on myös tehty merkittävää kehitystyötä pyörän parissa. Yksinkertaisia teloja lienee osattu käyttää muuallakin, mutta varsinainen pyörä, akselilla ja vanteilla varustettu, on keksitty Lähi-idässä. Lähi-idässä on myös todennäköisesti opittu ensin käyttämään metalleja. Nämä keksinnöt kuitenkin hyödyttivät varsinkin arovyöhykkeen paimentolaisia, jotka saattoivat näiden avulla entistä tehokkaammin ryöstellä korkeakulttuureja. Indoeurooppalaiset kielet levisivät Eurooppaan todennäköisesti Lähi-idästä, jossa ne olivat alkujaan paimentolaisten kieliä. Leviämisen mahdollistaneeksi seikaksi on ehdotettu muun muassa maanviljelyä, pyörää ja metalliaseita, tai joitain näihin teknologioihin liittyviä edistysaskelia. Indoeurooppalaiset eivät kuitenkaan ilmeisesti keksineet itse näitä keksintöjä, vaan omaksuivat ne maanviljelykulttuureilta.
Lähi-itä erottui omaksi kulttuurialueekseen islamin noustessa Arabian niemimaan valtakulttuuriksi. Arabit levittivät kulttuuriaan ja uskontoaan sekä itään että länteen, ja monet alueet ja kansat arabialaistuivat. Persiassa säilyi kuitenkin vanhempi persiankielinen kulttuuri, joka tosin islamilaistui ja sai huomattavasti vaikutteita arabeilta. Muita arabivalloituksista huolimatta säilyneitä Lähi-idän ryhmiä olivat esimerkiksi kurdit ja assyrialaiset.
Arabien valtakausi päättyi kun nykyisten turkkilaisten kielelliset esivanhemmat seldžukit saapuivat Vähään-Aasiaan Keski-Aasiasta 1000-luvun alussa. Osmannien valtakunnan perustaneet ottomaanit olivat heidän perillisiään. Bysantin valtakunnan alue joutui Osmannivaltakunnan valtaamaksi 1400-luvulla. Islamilainen maailma koki toisen vakavan takaiskun mongolien hävittäessä Lähi-itää 1200-luvulla. Mongolivaltakunnan johtaja Tšingis kaani valloitti laajoja alueita Lähi-Idästä. Vakavin yksittäinen isku lienee ollut Bagdadin hävitys. Mongolit ilmeisesti lopettivat Mesopotamian alueen korkeakulttuurien pitkän historian. Vuosituhansia vanha kastelukanavien verkosto rappeutui pysyvästi, eikä sitä enää korjattu. Valtavat alueet muuttuivat viljelysmaasta aavikoiksi. Toiseksi syyksi tähän on esitetty maaperän suolan lisääntymistä, joka on yleinen ilmiö keinokastelluilla seuduilla. Joka tapauksessa Mesopotamian alueen kanavaverkosto rappeutui jotakuinkin mongolien hyökkäyksen aikoihin.
Osmanien valta päättyi Ensimmäisen maailmansodan loppuessa. Samoihin aikoihin Euroopan valtiot aktivoituivat alueella, kun öljyä löytyi Persiasta 1908, ja Saudi-Arabiasta 1938.
Jännite juutalaisten ja palestiinalaisten välillä sekä kiista öljyvarojen hallinnassa ovat pitäneet Lähi-itää konfliktien keskellä jatkuvasti toisesta maailmansodasta alkaen.