stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kysymys ensimmäisestä paavista
Katolisen kirkon näkemys > Eriäviä näkemyksiä

Apostoli Pietarin asema paavina on kielletty niin protestanttisissa kuin myös moderneissa katolisissa tutkimuksissa. Kriittisten mielipiteiden mukaan Pietaria ei voida pitää paavina, eikä täten paaviuden erityisasemaa kristinuskossa voida mitenkään perustella. Paavin kirkollis-hierarkkinen asema on aina ollut Rooman seurakunnan johtaja, eikä kriittisten mielipiteiden mukaan paaviudelle voida antaa suurempia erityisoikeuksia ainakaan teologisilla perusteilla.  Kriittisten mielipiteiden mukaan paavius ei liity mitenkään suoranaisesti apostoli Pietariin, eikä Rooman piispalla eli paavilla pitäisi olla enempää vaikutusvaltaa Rooman ulkopuolella kuin muillakaan eri kaupunkien piispoilla. Useiden apostoli Pietarin paaviuden kieltävien tutkijoiden mielestä paaviuden historian voidaan katsoa alkaneen aikaisintaan 100-luvulla, jolloin Anicetus toi Aasian seurakunnista Roomaan piispa-instituution. Myös myöhäisempiä ajankohtia paaviuden synnylle on esitetty.
Pietarin mahdollinen oleskeleminen Roomassa sekä marttyyrikuolema

Joissain kriittisissä näkemyksissä kyseenalaistetaan jo apostoli Pietarin oleskeleminen Roomassa. Kriittisimpien tutkijoiden mukaan Pietari ei koskaan edes käynyt kyseisessä kaupungissa, saati sitten kärsinyt siellä marttyyrikuolemaa. Näiden näkemysten mukaan Pietaria ei voida pitää ensimmäisenä paavina, eikä paaviutta instituutiona voi perustella väitetyillä yhteyksillä apostoliin.
Raamattu ei anna suoraa vastausta Pietarin mahdolliseen oleskeluun Rooman kaupungissa, koska Uusi testamentti ei kerro apostolin elämän loppuvaiheista. Kriittisistä mielipiteistä huolimatta perimätieto Pietarin marttyyrikuolemasta Roomassa lienee tosi.
Pietarin mahdollinen oleskeleminen Roomassa sekä marttyyrikuolema > Maallisia todisteita asiasta

Paavi Pius XII:n ollessa paavina 1950-luvun Pietarinkirkon alla suoritettiin kaivauksia, joiden tuloksena löydettiin hautamuistomerkki. Sen viereen on raapustettu kreikaksi sanat: Pietari on täällä. Paikalla, josta hautamuistomerkki löydettiin, sijaitsi aikanaan keisari Neron aikainen hautausmaa, jonne osa vainoissa teloitetuista kristityistä haudattiin. Paikalta löydettiin myös luita, ja tiedotuksessaan Vatikaanivaltio totesikin kyseessä olevan "mitä suurimmalla todennäköisyydellä" apostoliruhtinaan maalliset jäännökset. Kaikki eivät ole samaa mieltä Vatikaanivaltion kanssa, sillä kriittisimpien tutkijoiden mukaan "oli kyllä odotettavissa, että hautausmaalta löytyy luita".
Pietarin mahdollinen oleskeleminen Roomassa sekä marttyyrikuolema > Raamatun mahdollisia viitteitä asiasta

Maallisten todisteiden lisäksi Raamattu antaa joidenkin tutkijoiden mukaan epäsuoria viitteitä Pietarin oleskelusta Roomassa, vaikkei kuitenkaan kerro suoraan apostoliruhtinaan elämän loppuvaiheista. Esimerkiksi Pietarin ensimmäisen kirjeen lopussa sanotaan: "Tervehdyksen lähettää teille Babylonissa oleva seurakunta, valittu niin kuin tekin, ja minun poikani Markus." Mikäli oletetaan Pietarin kirjoittaneen kirjeen itse – vaikkakin useat tutkijat kyseenalaistavat tämän – sekä Babylonin olevan Rooman salanimi, on todennäköistä, että Pietari on ollut aikanaan Roomassa. Raamatussa Babylon -nimellä tarkoitettiin harvoin itse Babylonin kaupunkia, vaan sillä tarkoitettiin rappioituneita maailmankaupunkeja. Tällöin voisi olettaa, että kyseessä olisi juuri Rooma. Tätä  väitettä tukee myös Markuksen nimen mainitseminen, sillä kirkkohistorioitsijat mainitsevat tämän olleen Roomassa Pietarin tulkkina.
Toinen mahdollinen kohta Raamatussa, jonka voidaan tulkita kertovan Pietarin olleen Roomassa, on Ilmestyskirjan 11. luku. Kyseisessä luvussa jakeesta kolme eteenpäin puhutaan "kahdesta todistajasta". "Ja heidän ruumiinsa viruivat sen suuren kaupungin kadulla, jota hengellisesti puhuen kutsutaan Sodomaksi ja Egyptiksi ja jossa myös heidän herransa ristiinnaulittiin". Mikäli kyseessä on vertauskuvallista tulkintaa, silloin kohdassa mahdollisesti tarkoitettaisiin kaikkea jumalattomuutta edustavaa maailmankaupunkia. Joidenkin tulkintojen mukaan nämä kaksi todistajaa saattaisivat olla Pietari ja Paavali ja maailmankaupunki olisi Rooma.
Apostoli Pietarin asema Rooman seurakunnassa

Jo hautamuistomerkin ja luulöytöjen perusteella voidaan olettaa Pietarin tosiaan olleen Roomassa ja kuolleen siellä marttyyrikuoleman. Kysyttäessä sitä, oliko Pietari kuitenkaan Rooman piispa ja täten ensimmäinen paavi, sekä moderni katolinen että protestanttinen tutkimus vastaavat kieltävästi. Todennäköisesti Rooman seurakunta syntyi jo ennen vuotta 50 eli ennen Paavalin ja Pietarin saapumista kaupunkiin. Tällöin seurakunnista puuttuivat piispanvirat, sillä seurakuntajärjestys kehittyi vähitellen kohti yhtenäisempiä muotoja. Piispanvirka seurakunnan johtoasemana kehittyi alkujaan Vähässä-Aasiassa, josta se hiljalleen levittyi muualle ja saapui Roomaan noin vuonna 160. Tämän perusteella ei voida puhua Pietarista ensimmäisenä paavina eikä edes Rooman seurakunnan johtajana.
Apostoli Pietarin liittäminen paaviuteen

Mikäli Pietaria ei voida pitää ensimmäisenä paavina, voidaankin ihmetellä, miten paavius sitten kehittyi ja liitettiin apostolien johtajana pidettyyn Pietariin. Luetteloa Rooman piispoista alettiin laatia vasta piispaviran vakiinnuttua seurakunnan johtajaksi. Myös muissa kristinuskolle tärkeissä kaupungeissa kuten Jerusalemissa, Antiokiassa ja Aleksandriassa laadittiin samantyylisiä apostolista alkavia luetteloita, jotka pyrittiin johtamaan seurakunnan silloiseen piispaan. Vanhin säilynyt lista Rooman piispoista on vuodelta 185, ja siinä tunnettiin vain muutama silloisen piispan edeltäjistä. Listaa kuitenkin jatkettiin Pietariin saakka, koska aseman periytyminen apostoliruhtinaasta oli seurakunnalle oikean opin tae. Todennäköisesti listassa Pietarin ja piispan viran kaupunkiin tuoneen Anicetuksen välissä olevat nimet eivät ole keksittyjä, vaan kyseessä ovat mahdollisesti seurakunnan johtoryhmän jäsenet. Myös ajallinen järjestys on mahdollisesti oikea, mutta vuosiluvut lienevät epävarmoja.
Käsitys Pietarin olevan ensimmäinen Rooman piispa ja paavi syntyi toisella vuosisadalla ajanlaskun alun jälkeen. Suhteellisen pian tämän käsityksen synnyttyä silloinen Rooman piispa alkoi vaatia itselleen ylintä valtaa kristityssä kirkossa. Paavi Stefanus I (paavina 254–257) oli tiettävästi ensimmäinen, joka esitti teologisen perustelun paaviudelle, ja juuri tähän perusteluun onkin vedottu aikojen saatossa useaan kertaan. Stefanus I:n mukaan Jeesuksen sanat apostoli Pietarille olisi sanottu myös tämän seuraajille, jolloin Rooman piispoilla eli paaveilla olisi sama valta käytössään kuin apostoliruhtinaalla. Raamatussa ei kuitenkaan vihjaista mitenkään sanojen olleen tarkoitettu myös Pietarin seuraajille, minkä vuoksi Stefanus I:n perustelut eivät saaneet jalansijaa alkukirkossa. Paavin asema nousi kuitenkin jonkin verran läntisessä Euroopassa, mutta syynä eivät olleet Stefanus I:n esittämät uskonnolliset perustelut vaan Rooman asema suurkaupunkina ja sen seurakunnan arvovalta ja varallisuus.
Ensimmäiset aidot paavit ja teologisten perustelujen kehittyminen

Varsinaisen paaviuden voidaan katsoa alkaneen aikaisintaan Anicetuksen tuotua piispanviran Roomaan vuoden 160 tienoilla. Tämän ajattelutavan mukaisesti vasta Anicetus voisi olla ensimmäinen aitona paavina pidettävä henkilö. Anicetuksella tuskin oli valtaa Rooman seurakunnan ulkopuolella, joten hänenkään ei voida katsoa olleen ensimmäinen todellista valtaa käyttänyt paavi. Tosin Anicetuksen katsotaan kuuluneen keinotekoisesti ja postuumisti paaviluetteloon lisättyihin henkilöihin, joten hän ei välttämättä edes ollut seurakunnan johtaja vaan ainoastaan johtoryhmän jäsen.
Vasta Viktor I:n toimintaa pääsiäisenviettokiistassa toisen vuosisadan lopussa voidaan pitää Rooman piispan ensimmäisenä arvovaltaisena väliintulona, jolla hän pyrki säilyttämään kirkon yhtenäisyyden. Kertoman mukaan Viktor I vaati Vähän-Aasian piispoja mukautumaan muun maailman tapaan pääsiäisenvieton päivämäärästä. Tälle tapaukselle ei kuitenkaan ole olemassa muuta välitöntä lähdeaineistoa kuin Eusebios Kesarealaisen välittämät kahden muun piispan kirjeet Rooman piispalle. Eusebios kertoo Rooman piispan myös koettaneen erottaa Vähän-Aasian seurakunnat ja kristityt ehtoollisyhteydestä, vaikka tämä herätti paljon protesteja ihmisten keskuudessa. Nykypäivänä ei voida olla varmoja siitä, mihin Viktor I perusti etuoikeutensa muiden piispojen keskuudessa ja vaatimustensa oikeutuksen.
Merkittävää "aidon" ja vaikutusvaltaisen paavi-instituution muodostumisessa oli varsinkin Pyhä Leo I:n pontifikaatti (paavina 440–461), jonka aikana Rooma oli selkeästi kristikunnan merkittävin piispanistuin. Leo myös kehitti voimakkaasti teologisia perusteluja paavinvallalle. Leo katsoikin paavinistuimen nauttivan Jumalan antamaa oikeutusta. Leo I oli myös ensimmäinen, joka esitti vaatimuksen paavin erehtymättömyydestä perustaen vaatimuksensa Raamattuun. Osittain Leo I:n ansiosta käsitys paaviuden juurien yhteyksistä apostoli Pietariin vakiintui. Joidenkin näkemysten mukaan Leo I:stä voidaan pitää ensimmäisenä aitona paavina, koska vasta hänen hallintokaudellaan paavius alkoi saada suurta vaikutusvaltaa lännen kristikunnassa ja koska hänen valtansa oli paljon suurempaa hänen edeltäjiinsä nähden.
Gregorius Suuri – viimeistään ensimmäinen paavi

Kaikkein kriittisimpien näkemysten mukaan vasta Gregorius Suuri eli Gregorius I oli ensimmäinen oikeana paavina pidettävä henkilö. Paaviuden historian kannalta paavi Gregorius I (paavina 590-604) eli Gregorius Suuri oli hyvin merkittävä henkilö. Hän on nykyäänkin Leo I:n lisäksi ainoa paavi, jolle on myönnetty lisänimi Suuri. Gregorius Suuri oli pätevä hallintomies, kokenut juristi ja taitava diplomaatti. Hänen tekoihinsa lukeutuu mm. paavillisen keskushallinnon järjestäminen. Hän ei ollut suinkaan pelkkä uskonnollinen johtaja vaan tämän lisäksi esimerkiksi organisoi kirkon – joka oli sen ajan suurin maanomistaja Italiassa – omistamien maatilojen hoidon ja loi toimivan järjestelmän niistä tulevien rahojen jakamiseen.
Maallisen vallan heikkous, eli Bysantin keisarin kykenemättömyys puolustaa Roomaa viholliskansojen uhatessa, pakotti – tai toisesta näkökulmasta katsottuna mahdollisti – paavin ottamaan itselleen myös huomattavaa maallista valtaa. Kriittisimpien tulkintojen mukaan ketään Gregoriuksen edeltäjää – ei edes Leo Suurta – voida pitää aitona paavina näiden heikon valta-aseman (suhteessa Gregoriukseen) vuoksi. Kriittisimpien mielipiteiden mukaan paavius siis alkoi vasta Gregorius Suuresta ja hän olisi täten ensimmäinen paavi.
Caravaggion maalaus Apostoli Pietarin ristiinnaulitseminen n. vuodelta 1600-1601. Paaviutta perustellaan yleensä sen väitetyillä juurilla apostoli Pietariin, mutta asia on kriittisemmissä tutkimuksissa kyseenalaistettu. Osa kriittisimmistä ajattelijoista jopa kyseenalaistaa Pietarin koskaan olleen Roomassa tai kärsineen siellä marttyyrikuoleman.
Pietarin ensimmäisen kirjeen alkua. Tiettyjen tulkintojen mukaan esimerkiksi juuri kyseinen kirja sisältää vihjeitä apostoli Pietarin oleskelusta Roomassa.
Taivasten valtakunnan avainten luovutus apostoli Pietarille kuvattuna 1400-luvulta olevaan teokseen. Katolinen kirkko pitää tätä tapahtumaa Pietarin kohottamisena kaikkien apostolien yläpuolelle ja koko kristikunnan johtajaksi.
Pyhä Leo I Suuri.
Gregorius Suuri esitetään joskus ensimmäisenä oikeana paavina.
Unkarin Grand Prix 1999

Unkarin Grand Prix 1999 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 15. elokuuta 1999 Hungaroringillä, Unkarissa. Kilpailun voitti paalulta kisaan startannut Mika Häkkinen, joka johti kilpailua alusta loppuun. Kilpailun nopeimman kierroksen ajoi David Coulthard ajalla 1,20.699.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettajat | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Mika Häkkinen | McLaren-Mercedes | 77 | 1'46:23.536 | 1 | 10 |
| 2 | 2 |  David Coulthard | McLaren-Mercedes | 77 | 9.706 | 3 | 6 |
| 3 | 4 |  Eddie Irvine | Ferrari | 77 | 27.228 | 2 | 4 |
| 4 | 8 |  Heinz-Harald Frentzen | Jordan-Mugen-Honda | 77 | 31.815 | 5 | 3 |
| 5 | 16 |  Rubens Barrichello | Stewart-Ford | 77 | 43.808 | 8 | 2 |
| 6 | 7 |  Damon Hill | Jordan-Mugen-Honda | 77 | 55.726 | 6 | 1 |
| 7 | 10 |  Alexander Wurz | Benetton-Playlife | 77 | +1:01.012 | 7 |   |
| 8 | 19 |  Jarno Trulli | Prost-Peugeot | 76 | +1 krs. | 13 |   |
| 9 | 6 |  Ralf Schumacher | Williams-Supertec | 76 | +1 krs. | 16 |   |
| 10 | 18 |  Olivier Panis | Prost-Peugeot | 76 | +1 krs. | 14 |   |
| 11 | 17 |  Johnny Herbert | Stewart-Ford | 76 | +1 krs. | 10 |   |
| 12 | 3 |  Mika Salo | Ferrari | 75 | +2 krs. | 18 |   |
| 13 | 23 |  Ricardo Zonta | BAR-Supertec | 75 | +2 krs. | 17 |   |
| 14 | 20 |  Luca Badoer | Minardi-Ford | 75 | +2 krs. | 19 |   |
| 15 | 14 |  Pedro de la Rosa | Arrows | 75 | +2 krs. | 20 |   |
| 16 | 11 |  Jean Alesi | Sauber-Petronas | 74 | Polttoaine loppu | 11 |   |
| 17 | 21 |  Marc Gené | Minardi-Ford | 74 | +3 krs. | 22 |   |
| Kesk. | 22 |  Jacques Villeneuve | BAR-Supertec | 60 | Kytkin | 9 |   |
| Kesk. | 9 |  Giancarlo Fisichella | Benetton-Playlife | 52 | Moottori | 4 |   |
| Kesk. | 15 |  Toranosuke Takagi | Arrows | 26 | Voimansiirto | 21 |   |
| Kesk. | 12 |  Pedro Diniz | Sauber-Petronas | 19 | Ulosajo | 12 |   |
| Kesk. | 5 |  Alessandro Zanardi | Williams-Supertec | 10 | Sähköt | 15 |   |
Power Rangers Megaforce

| Power Rangers Megaforce |
| --- | --- |

Tyyli:  toiminta-seikkailu
Pääosissa:  Andrew Gray Ciara Hanna John Mark Loudermilk Christina Masterson Azim Rizk Shailesh Prajapati Ian Harcourt
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Nickelodeon  Fox
Esitetty:  2. helmikuuta 2013 –
Jaksoja:  40
Tuotanto
Tuottaja(t):  Sally Campbell
Vastaava(t) tuottaja(t):  Jonathan Tzachor
Tuotantoyhtiö(t):  SCG Power Rangers Saban Brands MarVista Entertainment (kansainvälinen jakelija)
Edeltäjä:  Power Rangers Super Samurai
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Power Rangers Megaforce on yhdysvaltalainen lasten televisiosarja, joka on samalla 20. Power Rangers -tuotantokausi. Sarjan esittäminen alkoi Yhdysvalloissa 2. helmikuuta 2013 ja sen on tuottanut SCG Power Rangers. Sarjassa juhlitaan Power Rangersin jo 20 vuotta kestänyttä taivalta. Megaforcessa tullaan ainakin sarjan ensimmäisellä puoliskolla käyttämään japanilaisen 34:n Super Sentai -sarjan Tensou Sentai Goseigerin lavaste- asu- ja kuvamateriaalia. Toisella tuotantokaudella kuvamateriaalia käytetään 35. Super Sentai-sarjasta Kaizoku Sentai Gokaiger. Kidscreen paljasti, että Megaforcessa näyttäytyy moni aiemmilta kausilta tuttu power ranger.
Juoni

Kun pahan Warstarin avaruusolennot hyökkäävät Maahan, värvää yliluonnollinen suojelija Gosei ja hänen uskollinen robottiavustajansa Tensou viisi oikeaa asennetta omaavaa teiniä estämään Warstarin olentojen pahat aikeet. Taistelutaitoja tehostavien voimiensa avulla teinit muuttuvat uusimmiksi ihmiskunnan puolustajiksi: Power Rangers Megaforceksi.
Jaksot

| # | Jakson nimi |
| --- | --- |
1: "Mega Mission"
2: "He Blasted Me With Science"
3: "Going Viral"
4: "Stranger Ranger"
5: "United We Stand"
6: "Harmony and Dizchord"
7: "Who's Crying Now?"
8: "Robo Knight"
9: "Prince Takes Knight"
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Andrew Gray  | … |  Troy Burrows (Punainen Megaforce Ranger)  |
|  Ciara Hanna  | … |  Gia Moran (Keltainen Megaforce Ranger)   |
|  John Mark Loudermilk  | … |  Noah Carver (Sininen Megaforce Ranger)   |
|  Christina Masterson  | … |  Emma Goodall (Vaaleanpunainen Megaforce Ranger)  |
|  Azim Rizk  | … |  Jake Holling (Musta Megaforce Ranger)  |
|  Shailesh Prajapati  | … |  Ernie   |
|  Ian Harcourt  | … |  Herra Burley  |
Rooleissa > Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Geoffrey Dolan  | … |  Gosei   |
|  Estevez Gillespie  | … |  Tensou   |
|  Chris Auer  | … |  Roboritari   |
|  Campbell Cooley  | … |  Amiraali Malkor   |
|  Mark Mitchinson  | … |  Creepox   |
|  Jason Hood  | … |  Vrak   |
Aiheesta muualla

Power Rangers Megaforce (IMDb.com) (englanniksi)
Power Rangers
| --- | --- |
Luojat:  Jack Olesker • Haim Saban
TV-sarjat:  Mighty Morphin • Alien Rangers • Zeo • Turbo • In Space • Lost Galaxy • Lightspeed Rescue • Time Force • Wild Force • Ninja Storm • Dino Thunder • Space Patrol Delta • Mystic Force • Operation Overdrive • Jungle Fury • RPM • Samurai & Super Samurai • Megaforce
Elokuvat:  Power Rangers (1995) • Power Rangers turbovaihteella • Power Rangers (2017)
Videopelit:  Mighty Morphin Power Rangers • The Movie • Fighting Edition • Battle Racers • Zeo Versus The Machine Empire • Lightspeed Rescue • Time Force • Wild Force • Ninja Storm • Dino Thunder • SPD • Super Legends • Samurai • Super Samurai • Megaforce • Mighty Morphin Power Rangers: Mega Battle
Albumit:  A Rock Adventure • Original Soundtrack Album • Original Motion Picture Soundtrack • Songs from the TV Series
Rangerien tittelit:  Punainen • Keltainen • Sininen • Musta • Vaaleanpunainen • Vihreä • Valkoinen
Megaforcen näyttelijät Power Morphicon -fanitapahtumassa 2012.
Kiovan kansainvälinen sosiologian instituutti

Logo.
Kiovan kansainvälinen sosiologian instituutti (ukr. Київський міжнародний інститут соціології, lyhenne ukr. КМІС, KMIS; eli engl. Kyiv International Institute of Sociology, lyhenne engl. KIIS) on ukrainalainen yksityisyritys, joka on tunnettu erityisesti Ukrainaa käsittelevistä selvityksistään ja mielipidekartoituksista.
KIIS toimii yhteistyössä Kiovan Mohyla-akatemian kanssa. KIIS on perustettu vuonna 1990 alkujaan Ukrainan sosiologian yhdistyksen tutkimuskeskukseksi. Yksityiseksi yritykseksi KIIS muuttui vuonna 2003. Yrityksellä on ollut yli 300 asiakasta, joukossa tunnettuja kansainvälisiä ja kansallisia organisaatioita, yrityksiä ja muita tahoja.
Aiheesta muualla

Yrityksen kotisivut (englanniksi, ukrainaksi, venäjäksi) (kiis.com.ua)
Urban Olsson

Urban Olsson on ruotsalainen lintutieteilijä.
Olsson työskentelee Göteborgin yliopiston systematiikan ja biodiversiteetin apulaisprofessorina. Olsson on kirjoittanut suuren joukon artikkeleita lintujen fylogenetiikasta. Hän oli nimeämässä tieteelle uutta lintulajia hainaninuunilintua 1993.
Portlandin ePrix 2023

|  Portlandin ePrix 2023 |
| --- | --- |
 12. osakilpailu 16 osakilpailusta kaudella 2022–2023. 

Päivämäärä:  24. kesäkuuta 2023
Sijainti:  Portland International Raceway, Portland, Oregon, Yhdysvallat
Rata:  Moottorirata   3,190 km
Pituus:  32 kierrosta, 102,080 km
Sää:  Kuiva 27–28°C
 
Paalupaikka
Kuljettaja:   Jake Dennis  (Andretti)
Aika:  1:08.931
Nopein kierros
Kuljettaja:   Mitch Evans  (Jaguar)
Aika:  1:11.216 (kierroksella 27)
Palkintokoroke
Ensimmäinen:   Nick Cassidy  (Envision)
Toinen:   Jake Dennis  (Andretti)
Kolmas:   António Félix da Costa  (Porsche)
Portlandin ePrix 2023 (virallisesti 2023 Southwire Portland E-Prix) oli Formula E -sarjan kauden 2022–2023 12. osakilpailu. Kilpailu ajettiin Portland International Racewayn moottoriradalla 24. kesäkuuta 2023. Kilpailu oli ensimmäinen Portlandin ePrix.
Kilpailun voitti uusiseelantilainen Nick Cassidy.
DS Penske sai 25 000 euron sakon, koska talli asensi varikon sisääntuloon RFID-siruja lukevan laitteen. Laitteella talli sai tietoa kilpailijoiden renkaista, mukaan lukien lämpötilat ja rengaspaineet. Lisäksi tallin kuljettajat Stoffel Vandoorne ja Jean-Éric Vergne saivat lähtöruuturangaistuksen joutuen aloittamaan kilpailun varikkosuoralta.
Lähtökohdat

11:n ajetun osakilpailun jälkeen MM-sarjaa johti saksalainen Pascal Wehrlein pisteen erolla britti Jake Dennisin. Kolmantena ollut Nick Cassidy oli jäänyt Wehrleinista kuusipistettä. Tallien MM-sarjaa johti Porsche, joka oli kerännyt 212 pistettä. Toisena, 22 pistettä vähemmän keränneenä, oli Envision Racing.
Tulokset > Aika-ajot

| Lohkojako |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lohko A |  WEH |  CAS |  JEV |  GUE |  BUE |  VAN |  FEN |  NAT |  TIC |  SET |  MUE |
| Lohko B |  DEN |  EVA |  DAC |  BIR |  HUG |  RAS |  LOT |  DIG |  MOR |  FRI |  MER |
Tulokset > Aika-ajot > Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät | Välierät |  |  | Finaali | Finaali | Finaali |
 
|   | A3 |   Norman Nato |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | A2 |   Jean-Éric Vergne |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | A2 |   Jean-Éric Vergne |   |   |   |   |   Norman Nato |   |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   |   |   Norman Nato |   |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   |   |   Sacha Fenestraz |   |   |  |  |  |  |
|  | A4 |   Maximilian Günther |   |   |   |   |   Sacha Fenestraz |   |   |  |  |  |  |
|  | A4 |   Maximilian Günther |   |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|   | A1 |   Sacha Fenestraz |   |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   Sacha Fenestraz |   |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   Jake Dennis |   |
|   | B3 |   Jake Hughes |   |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  | B2 |   Jake Dennis |   |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  | B2 |   Jake Dennis |   |   |   |   |   Jake Dennis |   |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   |   |   Jake Dennis |   |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   |   |   René Rast |   |   |  |  |  |  |
|  | B4 |   António Félix da Costa |   |   |   |   |   René Rast |   |   |  |  |  |  |
|  | B4 |   António Félix da Costa |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | B1 |   René Rast |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Tulokset > Aika-ajot > Aika-ajon tulokset

| Sij>  | No>  | Kuljettaja | Talli | A | B | QF | SF | F | Ruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 27 |  Jake Dennis | Andretti-Porsche | — | 1:09.856 | 1:09.111 | 1:08.919 | 1:08.931 | 1 |
| 2 | 23 |  Sacha Fenestraz | Nissan | 1:09.860 | — | 1:09.060 | 1:08.920 | 1:09.010 | 2 |
| 3 | 17 |  Norman Nato | Nissan | 1:10.112 | — | 1:09.118 | 1:09.264 | — | 3 |
| 4 | 58 |  René Rast | McLaren-Nissan | — | 1:09.808 | 1:09.310 | 1:09.374 | — | 4 |
| 5 | 7 |  Maximilian Günther | Maserati | 1:10.176 | — | 1:09.160 | — | — | 5 |
| 6 | 25 |  Jean-Éric Vergne | DS Penske | 1:10.060 | — | 1:09.240 | — | — | PL |
| 7 | 5 |  Jake Hughes | McLaren-Nissan | — | 1:09.864 | 1:09.385 | — | — | 6 |
| 8 | 13 |  António Félix da Costa | Porsche | — | 1:09.986 | 1:09.453 | — | — | 7 |
| 9 | 36 |  André Lotterer | Andretti-Porsche | — | 1:09.997 | — | — | — | 8 |
| 10 | 1 |  Stoffel Vandoorne | DS Penske | 1:10.227 | — | — | — | — | PL |
| 11 | 4 |  Robin Frijns | ABT-Mahindra | — | 1:10.043 | — | — | — | 9 |
| 12 | 37 |  Nick Cassidy | Envision-Jaguar | 1:10.282 | — | — | — | — | 10 |
| 13 | 48 |  Edoardo Mortara | Maserati | — | 1:10.050 | — | — | — | 11 |
| 14 | 51 |  Nico Müller | ABT-Mahindra | 1:10.282 | — | — | — | — | 12 |
| 15 | 11 |  Lucas di Grassi | Mahindra | — | 1:10.307 | — | — | — | 13 |
| 16 | 33 |  Dan Ticktum | NIO | 1:10.378 | — | — | — | — | 14 |
| 17 | 10 |  Sam Bird | Jaguar | — | 1:10.395 | — | — | — | 15 |
| 18 | 16 |  Sébastien Buemi | Envision-Jaguar | 1:10.440 | — | — | — | — | 16 |
| 19 | 8 |  Roberto Merhi | Mahindra | — | 1:10.482 | — | — | — | 17 |
| 20 | 94 |  Pascal Wehrlein | Porsche | 1:10.499 | — | — | — | — | 18 |
| 21 | 3 |  Sérgio Sette Câmara | NIO | 1:10.536 | — | — | — | — | 19 |
| 22 | 9 |  Mitch Evans | Jaguar | — | Ei aikaa | — | — | — | 20 |
Lähde: