stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yakusha-e
Kuvien sisältö

Kabuki-teatterin ominaislaatu vaikutti kuvien sisältöön. Tyypillinen yakusha-e-kuva pyrki esittämään yksittäisen näyttelijän hänen roolisuorituksensa huippukohdassa. Kabukinäytelmän tapahtumat kulminoituivat kohtaan, jossa näyttelijä jähmettyi paikoilleen omaan asentoonsa (mie), jonka katsojat tunsivat jo etukäteen. Huippukohdan aikana liikkumattoman näyttelijän taustalla soivat puiset lyömäsoittimet. Näyttelijäkuvat kuvasivat usein juuri tätä hetkeä.
Näyttelijöillä oli vahvasti maneristiset ja tunnistettavat liikekielensä, puhetapansa ja eleensä. Ilmeet olivat liioiteltuja ja kasvot usein maalatut. 1700-luvun sensuurin jälkeen myös naisrooleja esittivät miehet, joten näyttelijäkuvien naiset olivat karkeapiirteisiä. Kabuki-estetiikka vaikutti myös siihen, miten monta näyttelijää kuvissa esitettiin. Näyttelijät pitivät lavalla etäisyyttä toisiinsa, joten he esiintyivät usein myös kuvissa yksin, esimerkiksi kukin omassa osassaan triptyykkiä. Varhaiset kuvat olivat kokokuvia tai polvesta rajattuja laajoja puolikuvia, mutta myöhemmin kuvissa oli erilaisia kuvakokoja, myös puolikuvia päästä ja hartioista (ōkubi-e) tai koko kuva-alan täyttäviä lähikuvia näyttelijöiden kasvoista (ōgao-e).
Kuvien sisältö > Muut näyttelijäkuvat

Näyttelijöiden lavaesiintymisen lisäksi ukiyo-essa kuvattiin myös laajempia näkymiä teattereista, joskus myös teatterirakennuksen ulkopuolelta. Toisinaan painokuvat esittivät näyttelijöitä lavan takana taukotiloissa, joihin tavallisilla katsojilla ei ollut pääsyä. Utagawan koulukunnan suunnittelijoiden painokuvissa esitettiin myös näyttelijöiden joukkoja laajoissa triptyykeissä. Kuvien tarkoitus oli mainostaa yksittäisen teatterin tulevaa kautta ja näyttelijäkiinnityksiä. Näyttelijöistä julkaistiin myös buddhalaisia shini-e-muistokuvia heidän kuolemansa jälkeen.
Edon ukiyo-en lisäksi myös Kiotossa ja Osakassa painettiin nimellä kamigata-e tunnettuja näyttelijäkuvia. Kummassakaan kaupungissa ei kuitenkaan painettu yksittäisiä vedoksia ennen 1790-lukua. Kuvat olivat usein Edon kaavamaisia kuvia yksilöllisempiä ja lähempänä nykyaikaista käsitystä yksittäisen näyttelijän muotokuvasta. Myös painojäljen laatu oli usein Edon suurten painosten kuvia parempi.
Historia > 1700-luvun alkupuolisko: Torii-koulukunta ja Masanobu

1600-luvun lopussa ja 1700-luvun alkupuoliskolla näyttelijäkuvia hallitsi Torii-koulukunta. Koulukunnan perustajana pidetyn Torii Kiyonobu I:n (1664–1729) isä oli kabuki-näyttelijä. Perhe oli muuttanut Edoon isän työn perässä. Teatterimaailmaan tottunut Kiyonobu I suunnitteli näytelmien mainoksia ja näyttelijöiden muotokuvia. Kabuki-aihe periytyi myöhemmin yhdeltä Torii-kuvittajien sukupolvelta seuraavalle. Torii Kiyomasu I (aktiivinen noin 1690–1720), Torii Kiyonobu II (1706–63) ja Torii Kiyoshige (aktiivinen 1724–64) suunnittelivat kaikki näyttelijäkuvia. Torii-koulukunnan kuvat painettiin pelkällä musteella (sumizuri-e), mutta ne väritettiin käsin. Okumura Masanobu (1686–1764) alkoi 1740-luvulla suunnitella kahdella värillä painettuja kuvia (benizuri-e), joista tuli nopeasti standardi. Pian lähes kaikki näyttelijäkuvat painettiin tällä tekniikalla.
Varhainen yakusha-e kuvasi näytelmien roolien arkkityyppejä tunnistettavien näyttelijöiden sijasta. Henkilöiden kuvaus oli kaavamaista ja kasvojen piirteissä vain vähän vaihtelua. Kuviin oli liitetty teksti, jossa kerrottiin näyttelijä, näytelmä ja rooli. Kuvaan saattoi liittyä myös pidempi lainaus näytelmän käsikirjoituksesta.
Historia > 1760–1800: Katsukawa-koulukunta ja Sharaku

Katsukawa Shunkon , 1789, 38 × 25 cm ja Tōshūsai Sharakun , 1794, 38,1 x 22,9 cm.
Väripainotekniikan kehitys 1760-luvun puolivälissä muutti myös näyttelijäkuvia. Niistä tuli entistä realistisempia ja vähemmän kaavamaisia. Yksittäisten näyttelijöiden persoonallisuus nousi esiin uudella tavalla. Yakusha-en johtavaksi kouluksi nousi Katsukawa-koulukunta. Koulukunnan näyttelijäkuvat olivat kapeita ja korkeita hosoban-kuvia, usein diptyykkejä tai triptyykkejä. Kauden kuvista jätettiin pois lähes kaikki tekstit. Kuvat oli todennäköisesti suunnattu asianharrastajille, jotka tunsivat näytelmät ja näyttelijät läpikotaisin.
Katsukawa Shunsho (1726–1793) oli Katskukawa-koulukunnan johtava yakusha-e-suunnittelija. Shunso laajensi yakusha-e-genreä kuvaamalla näyttelijöitä myös näyttämön ulkopuolella, esimerkiksi pukuhuoneessa valmistautumassa esitykseen. Shunshon oppilas Katsukawa Shunko (1743–1812) suunnitteli ensimmäiset puolikuvat (ōkubi-e) ja koko kuva-alan täyttävät lähikuvat näyttelijöiden kasvoista (ōgao-e). Katsukawa Shun’eista (1762–1819) tuli 1790-luvulla koulukunnan seuraava johtava näyttelijäkuvien suunnittelija.
Shun’ein työ vaikutti myös nykyisin usein näyttelijäkuvien suurimpana mestarina pidetty Tōshūsai Sharakuun. Hän suunnitteli vuosien 1794–95 aikana yakusha-e-kuvia, jotka kuvasivat näyttelijöiden kasvoja ja persoonallisuutta karikatyyrimaisesti liioitellen. Sharakun kuvista on tullut myöhemmin yakusha-e-kuvien arkkityyppi, vaikka hän ei ollut omana aikanaan tunnettu tai suosittu näyttelijäkuvien suunnittelija. On todennäköistä, että hänen uransa kuvittajana jäi lyhyeksi, koska karikatyyrit eivät myyneet riittävästi.
Historia > 1800-luku: Kabukin kulta-aika ja Utagawa-koulukunta

Utagawa-koulukunnan kaksi vaihetta: Utagawa Toyokunin ja Utagawa Kunisadan näyttelijäkuvat.
1800-luvun kolme ensimmäistä vuosikymmentä olivat kabuki-teatterin huippukausi. Teattereiden, näyttelijöiden, suunnittelijoiden ja ukiyo-e-kustantajien yhteistyö loi ennennäkemättömän kuuluisuuden kulttuurin. Yakusha-e kuvista tuli mainoksia ja nykykielellä näyttelijöiden brändäyksen välineitä. Kuviin kirjattiin näkyviin kaikki oleellinen: näyttelijän nimi, näytelmä, teatteri, suunnittelija ja kustantaja.
Utagawa Toyokuni (1769–1825) hylkäsi Katsukawa-koulukunnan ja Sharakun karikatyyrimaisen kerronnan. Toyokunin realistiset muotokuvat vaikuttivat seuraaviin suunnittelijoiden sukupolviin. Hänen perustamansa Utagawa-koulukunnan suunnittelijat hallitsivat näyttelijäkuvien genreä 1900-luvun alkuun saakka.
Osana vuoden 1842 Tenpō-uudistuksia shōgunaatti yritti sensuroida myös näyttelijäkuvia. Kuvien julkaisemista ja painotekniikkaa rajoitettiin osana yritystä hillitä ja peruuttaa yhteiskunnallisia muutoksia. Sensuurin tulokset olivat kuitenkin lyhytikäisiä. Ostava yleisö halusi näyttelijäkuvia. Suunnittelijat ja kustantajat kehittivät luovia keinoja kiertää kieltoja. Näyttelijöitä esitettiin esimerkiksi historiallisissa tarinoissa. Kuvien yhteyttä ajankohtaisiin, mahdollisesti poliittisesti riskialttiisiin näytelmiin pyrittiin välttämään. Aiemmin suosittujen yksittäiskuvien sijasta ryhdyttiin julkaisemaan keräilykuvien kaltaisia kuvasarjoja. Sensuurin synnyttämien innovaatioiden seurauksena genrestä tulikin suositumpi kuin koskaan. Utagawa Kunisada (1786–1865) ja Utagawa Kuniyoshi (1798–1861) olivat 1800-luvun puolivälin merkittäviä suunnittelijoita. Sensuurista toipuneen genren suosio säilyi 1900-luvun alkuun Meiji-kaudelle saakka.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yakusha-e Wikimedia Commonsissa
Utagawa Hiroshige, Kabuki-teatterit Nichomachissa, 1830-luku, 22,5 x 34,6 cm. Los Angeles County Museum of Art, Los Angeles.
Utagawa Toyokuni I:n surimono-kuva, jossa näyttelijä Onoe Kikugorô III (1784–1849) esittää roolia näytelmässä Soga nakamura. Rijksmuseum, Amsterdam.
Okumura Masanobu, Nakamura Denkuro Asaina no Saburon roolissa ja Nakajima Kanzaemon Soga no Gorōn roolissa, näytelmässä Soga, 1709, 26,4 x 37,5 cm. Metropolitan Museum of Art, New York.
Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous

| Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous |
| --- | --- |
  United Nations General Assembly (englanniksi)  الجمعية العامة للأمم المتحدة (arabiaksi)  联合国大会 (kiinaksi)  Assemblée générale des Nations unies (ranskaksi)  Генера́льная Ассамбле́я ООН (venäjäksi)  Asamblea General de las Naciones Unidas  (espanjaksi)  

 YK:n yleiskokouksen istuntosali.
Perustettu:  1945
Tyyppi:  Yhdistyneiden kansakuntien toimielin
Päämaja:  Yhdistyneiden kansakuntien päämaja New York, Yhdysvallat
Jäsenet:  193 jäsenvaltiota
Viralliset kielet:   arabia  englanti  espanja  kiina  ranska  venäjä 
Puheenjohtaja:  Abdulla Shahid  ( Malediivit)
Kattojärjestö:  Yhdistyneet kansakunnat
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous on yksi kuudesta Yhdistyneiden kansakuntien toimielimestä. Yleiskokouksen istuntokausi alkaa vuosittain syyskuun kolmannen viikon tiistaina ja istunnot järjestetään New Yorkissa YK:n päämajassa. Kaikilla YK:n jäsenvaltiolla on yleiskokoukseen osallistumisoikeus.
Yleiskokous on YK:n keskeisin neuvotteluelin. Se voi kokoontua myös varsinaisen istuntokauden ulkopuolella niin sanottuihin hätäistuntoihin, tai erityisistuntoihin, jos kansainvälinen tilanne niin vaatii. Näihin poikkeusistuntoihin kutsutaan paikalle tarvittaessa myös YK:n turvallisuusneuvosto, jäsenvaltioiden enemmistö tai yksi jäsenvaltioista, jota istunto koskee (esimerkiksi konfliktitilanteissa).
Ensimmäinen yleiskokous järjestettiin 10. tammikuuta 1946 Lontoon Westminsterissä, ja siihen osallistui 51 jäsenmaiden edustajaa.
Malesian pääministeri Mahathir Mohamad puhumassa YK:n kokouksessa syyskuussa 2003.
Yleiskokouksen tehtävät > Perustehtävät

Yleiskokouksen tehtävät on määritelty YK:n peruskirjassa. Yleiskokous voi peruskirjan mukaan käsitellä istuntokauden aikana kaikkia YK:ta koskevia kysymyksiä lukuun ottamatta YK:n turvallisuusneuvoston käsittelyssä olevia asioita. Yleiskokouksen tehtävänä on myös neuvoa kansainvälistä yhteisöä ja antaa käsiteltyjä asioita koskevia poliittisia suosituksia. Yleiskokouksessa neuvotellaan asioista, jotka myöhemmin välittyvät YK:n eri toimielimille.
Yleiskokous voi toimeenpanna selvityksiä ja antaa suosituksia, joiden avulla voidaan edistää esimerkiksi taloudellisia, sosiaalisia ja humanitaarisia sekä koulutukseen, kulttuuriin ja terveyteen liittyvää kansainvälistä yhteistyötä. Lisäksi yleiskokous pyrkii kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeusjärjestelmien kehittämiseen.
Uhkaavissa kansainvälisissä tilanteissa yleiskokous voi antaa suosituksia tilanteen selvittämiseksi.. Lisäksi yleiskokous voi tarvittaessa erottaa jäsenvaltion YK:sta yhteistoiminnassa turvallisuusneuvoston kanssa. YK:n peruskirjan on kirjattu, että jos jokin YK:n jäsenvaltio loukkaa jatkuvasti YK:n peruskirjan periaatteita, voidaan valtio turvallisuusneuvoston suosituksesta erottaa YK:sta, jos yleiskokous hyväksyy erottamisen.
Yleiskokouksen keskeinen rooli on myös valita YK:n turvallisuusneuvoston vaihtuvat jäsenmaat salaisessa lippuäänestyksessä. Lisäksi yleiskokous valitsee YK:n pääsihteerin yhdessä turvallisuusneuvoston kanssa. Turvallisuusneuvosto esittelee yleiskokoukselle pääsihteeriehdokkaat, minkä perusteella yleiskokous tekee päätöksen seuraavasta pääsihteeristä. Turvallisuusneuvoston on kuitenkin hyväksyttävä pääsihteerinimitys. Turvallisuusneuvoston pysyvät jäsenvaltiot voivat kaataa yleiskokouksen ehdotuksen pääsihteeristä veto-oikeudella. Lisäksi yleiskokous valitsee myös turvallisuusneuvoston suosituksen mukaisesti Kansainvälisen tuomioistuimen tuomarit.
Yleiskokous on myös se YK:n päätöksentekoelin, joka ottaa vastaan ja käsittelee YK:n toimielinten tekemiä loppuraportteja.
Yleiskokouksen tehtävät > Budjetista ja YK:n rahoituksesta päättäminen

Yleiskokouksen hallinnollisiin tehtäviin kuuluu käsitellä ja hyväksyä YK:n budjetti, jonka YK:n sihteeristö laatii kerran kahdessa vuodessa. Samassa budjettikäsittelyssä yleiskokous sopii myös kunkin jäsenvaltion jäsenmaksuosuudet YK:n budjettiin.
Ennen budjetin hyväksyntää yleiskokouksessa budjettia käsitellään yleiskokouksen alaisissa hallinto- ja budjettiasioiden komiteassa sekä Yhdistyneiden kansakuntien talous- ja sosiaalineuvoston komiteassa.
Rauhanturvatoimintaa, katastrofiapua tai alajärjestöjen kehitysyhteistyötä koskeva rahoitus ei tule YK:n budjetista, vaan näiden rahoituksesta sovitaan erikseen.
Yleiskokouksen ensimmäisen istunnon alku

Yleiskokouksen istuntokaudet alkavat vuosittain syyskuun kolmannen viikon tiistaina ja ensimmäisen istuntokauden avaa virallisesti YK:n pääsihteeri. Yleiskokouksen alkamispäivänä yhdeksänjäseninen valtakirjakomitea tarkastaa jokaisen YK:n jäsenvaltion YK-edustajan valtakirjan ja hyväksyy edustajien aseman yleiskokouksessa.
Yleensä kolme kuukautta ennen yleiskokouksen alkua valitaan yleiskokouksen puheenjohtaja sekä 21 varapuheenjohtajaa ja pääkomiteoiden puheenjohtajat. Puheenjohtaja on yleensä edustava ja ansioitunut henkilö, joka ei ole aina kyseisen valtion YK-delegaation jäsen. Puheenjohtajan tehtävä on johtaa puhetta yleiskokouksen istunnoissa sekä vastata täysistuntojen lopullisesta asialistasta ja sen laatimisesta sekä asiakohtien tärkeysjärjestyksestä.
Yleiskokouksen ensimmäistä viikkoa kutsutaan ministeriviikoksi, sillä silloin yleiskokouksen istuntoon osallistuu kunkin YK:n jäsenvaltion ministeri tai valtionpäämies tai molemmat yhtä aikaa. Ministeriviikon jälkeen yleiskokouksessa kutakin jäsenvaltiota edustaa valtion nimittämä pysyvä edustaja.
Yleiskokouksen istuntokauden alussa yleiskokous nimittää yleiskokouksen alaisten kuuden komitean puheenjohtajat yleiskokouksen puheenjohtajan ehdotuksen pohjalta.
Päätöslauselmat ja äänestykset

Yleiskokouksessa päätettävät asiat hyväksytään aina päätöslauselman muodossa. Ne eivät sido jäsenvaltioita, vaan ovat luonteeltaan pelkkiä suosituksia. Yleiskokouksen antamat päätöslauselmat hyväksytään täysistunnossa joko äänestyksessä tai ilman äänestystä. Lähtökohtaisesti yleiskokouksen äänestyksissä tarvitaan päätöslauselman hyväksymiselle yksinkertainen enemmistö. Kuitenkin tietyissä tilanteissa, kuten YK:n budjettia tai kansainvälisen rauhaa ja turvallisuutta koskevissa päätöksissä, tarvitaan kahden kolmasosan äänten enemmistö.
Jokaisella jäsenvaltiolla voi olla yleiskokouksen istunnossa enintään viisi edustajaa. YK:n peruskirjan mukaan kullakin jäsenvaltioilla on kuitenkin vain yksi ääni kussakin äänestyksessä.
Päätöslauselmat voivat kuitenkin olla sisällöltään kansainvälisesti merkittäviä ja toisinaan niistä syntyy myöhemmin omia julistuksia. Esimerkiksi Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus hyväksyttiin YK:n yleiskokouksen kolmannessa kokouksessa 10. joulukuuta 1948.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous Wikimedia Commonsissa
YK:n yleiskokouksen verkkosivut (englanniksi, arabiaksi, kiinaksi, ranskaksi, venäjäksi, espanjaksi)
M18

M18 voi tarkoittaa seuraavia asioita:
M18-kenttäradiojärjestelmä: Suomen puolustusvoimien 2017 käyttöönotettu vuoden 2018 maavoimien kenttäradiojärjestelmä, taistelunhalintajärjestelmä
M18, Venäjän valtatie 18 Pietarista Murmanskiin
M18 Hellcat, yhdysvaltalainen panssarintorjuntavaunu
Messier 18, tähtijoukko Jousimiehen tähdistössä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”M18”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lyyli Ronkonen

Lyyli Ronkonen (15. maaliskuuta 1927 Seltsoi, Keltto, Inkeri – 23. marraskuuta 2008 Helsinki) oli inkerinsuomalainen dosentti ja kirjailija.
Ronkonen väitteli vuonna 1972 filosofian tohtoriksi Amerikan romanttisesta kirjallisuudesta ja hän toimi englannin kielen professorina Pietarin Herzenin pedagogisessa instituutissa. Vuonna 1980 hän muutti Suomeen ja toimi Helsingin yliopistossa kasvatustieteiden lehtorina ja amerikkalaisen kirjallisuuden dosenttina. Tieteellisten julkaisujen lisäksi Ronkonen kirjoitti myös Inkeri-aiheisia kirjoja.
Teoksia

Neuvostoliiton koulukasvatuksen peruspiirteistä. Tutkimuksia / Helsingin yliopiston kasvatustieteen laitos. Helsinki 1983
Realization of didactic principles in foreign language teaching in Soviet schools. Research bulletin / University of Helsinki. Department of Education. Helsinki 1984
Laps' Inkerin: muistojen Inkeri Stalinin hirmuvallan alla; toim. Markku Laitinen. Gummerus 1989
Inkeri - isänmaa kallis. Gummerus 1990
The problem of personality in Soviet and Russian pedagogics; kirj. Lyyli Ronkonen ja Igor Skripjuk. Research bulletin / Department of Education, University of Helsinki. Helsinki 1994
Ilon ja itkun Inkeri: Katri Kukkosen elämäntarina; toimittanut Raili Kymäläinen. SLEY-kirjat, Helsinki 1995
Koska isien maa oli Inkeri: runokokoelma. IMDL, Helsinki 1998
Toimituksia

Maailman koulut; toim. Lyyli Virtanen, Lyyli Ronkonen. Gaudeamus, Helsinki 1984
Art of Anatoly Melnikoff; edited by Pertti V. J. Yli-Luoma and Lyyli Ronkonen. IMDL, Sipoo 2002
Ørnes

| Ørnes |
| --- | --- |

 Ørnes
 Koordinaatit: 66°52′22″N, 13°42′27″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Nordland
Kunta:  Meløy
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,6 km²
Väkiluku (2023):  1 684
 – Väestötiheys:  1 052,5 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ørnes on taajama Meløyn kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 1,6 neliökilometriä ja asukasluku 1 684 vuonna 2023.
M15

M15 voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Messier 15, pallomainen tähtijoukko
Stetinin M-15, venäläinen ensimmäisen maailmansodan aikainen lentovene
M-15, Markku Uusipaavalniemen lempinimi
15-M-liike (myös M15-liike), Espanjassa vuonna 2011 käynnistynyt kansanliike julkisen sektorin leikkauksia vastaan
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”M15”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
MHL

MHL voi tarkoittaa:
Marshallinsaaria, joiden KOK:n maakoodi on MHL.
Yritysstandardia Mobile High-Definition Link
Venäjän nuorten jääkiekkosarjaa eli Molodežnaja Hokkeinaja Ligaa.
Kanadalaista jääkiekon juniorisarjaa Maritime Junior A Hockey League.
Suomalaista keskusteluohjelmaa Marja Hintikka Live
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”MHL”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luokkakokous 2 – Polttarit

| Luokkakokous 2 – Polttarit |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Taneli Mustonen
Käsikirjoittaja:  Taneli Mustonen
Tuottaja:  Jesse Fryckman Markus Selin (vastaava tuottaja)  Jukka Helle (vastaava tuottaja)
Kuvaaja:  Daniel Lindholm
Leikkaaja:  Aleksi Raij
Lavastaja:  Otso Linnalaakso
Pääosat:  Sami Hedberg Aku Hirviniemi Jaajo Linnonmaa
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Solar Films
Ensi-ilta:   2016-11-22. marraskuuta 2016  
Alkuperäiskieli:  suomi
Edeltäjä:  Luokkakokous
Seuraaja:  Luokkakokous 3 – Sinkkuristeily
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Luokkakokous 2 – Polttarit on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut Taneli Mustosen ohjaama suomalainen komediaelokuva. Se on jatko-osa vuoden 2015 elokuvalle Luokkakokous. Elokuvan pääosissa jatkavat näyttelijät Aku Hirviniemi, Sami Hedberg ja Jaajo Linnonmaa.
Elokuvan traileri julkaistiin 12. elokuuta 2016. Elokuva sai ensi-iltansa 2. marraskuuta 2016. Elokuvasarjan kolmas osa Luokkakokous 3 – Sinkkuristeily, jonka ohjaa Renny Harlin, sai ensi-iltansa vuonna 2021.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sami Hedberg  | … |  Antti   |
|  Aku Hirviniemi  | … |  Niklas   |
|  Jaajo Linnonmaa  | … |  Tuomas   |
|  Kalle Lamberg  | … |  Henrik   |
|  Anu Sinisalo  | … |  Karola   |
|  Niina Lahtinen  | … |  Jaana   |
|  Manuela Bosco  | … |  Malena   |
|  Eeva Litmanen  | … |  Birgit   |
|  Helena Vierikko  | … |  Leila   |
|  Saija Lentonen  | … |  Kirjastonhoitaja   |
|  Mika Suutari  | … |  Jengipomo   |
Tuotanto

Luokkakokous 2 perustuu tanskalaiselokuvaan Klassefesten 2. Sen käsikirjoitus noudattaa samaa juonta, mutta sitä on sovitettu, jotta suomalaiset hahmot sopisivat elokuvan maailmaan. Elokuvan esituotanto ja Mustosen aiemman elokuvan Bodomin jälkituotanto tehtiin samaan aikaan vuonna 2016.
Elokuva kuvattiin huhti-toukokuussa 2016. Sitä kuvattiin muun muassa Hämeenlinnassa, Vanajanlinnassa ja Helsingissä. Elokuvaa leikattiin kuvausten aikana, joten elokuvan raakaleikkaus oli valmis vain viikkoa kuvausten päättymisen jälkeen.
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Aamulehti Antti Selkokari: 
Episodi Jesse Raatikainen: 
Film-O-Holic.com Sampo Bergman: 
Helsingin Sanomat Veli-Pekka Lehtonen: 
Ilta-Sanomat Taneli Topelius: 
Savon Sanomat Olli-Matti Oinonen: 
V2.fi Jari Tapani Peltonen: 

Elokuva keräsi vähemmän katsojia kuin edeltäjänsä. Jaajo Linnonmaa uskoo, että syynä tähän oli se, että he osasivat "vähän näytellä" ja yrittivät tuoda tarinaan tunnetta.
TV-esitykset

| Päivämäärä | Kanava | Katsojamäärä |
| --- | --- | --- |
| 5.12.2018 | Nelonen | 331 000 |
Voimistelu kesäolympialaisissa 2020

Voimistelussa kilpailtiin Tokion 2020 kesäolympialaisissa 29. kertaa. Voimistelussa kilpailtiin 24. heinäkuuta – 8. elokuuta 2021. Voimistelussa kilpailtiin telinevoimistelussa, trampoliinissa ja rytmisessä voimistelussa, joista viimeinen oli varattu vain naisille. Eri kilpailutapahtumia oli 18. Menestyneimmät maat olivat Kiina (11 mitalia, joista neljä kultaa) ja Venäjän olympiakomitea (10 mitalia, joista kaksi kultaa).
Aikataulu

Loppukilpailut (LK) on merkitty vaaleansinisellä taustavärillä. Karsinnat on merkitty K-kirjaimella.
|  |  |  | La 24 | Su 25 | Ma 26 | Ti 27 | Ke 28 | To 29 | Pe 30 | La 31 | Su 1 | Ma 2 | Ti 3 | Ke 4 | To 5 | Pe 6 | La 7 | Su 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Telinevoimistelu | Miehet | Joukkuekilpailu | K |  | LK |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Telinevoimistelu | Miehet | Moniottelu | K |  |  |  | LK |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Telinevoimistelu | Miehet | Permanto | K |  |  |  |  |  |  |  | LK |  |  |  |  |  |  |  |
| Telinevoimistelu | Miehet | Hevonen | K |  |  |  |  |  |  |  | LK |  |  |  |  |  |  |  |
| Telinevoimistelu | Miehet | Renkaat | K |  |  |  |  |  |  |  |  | LK |  |  |  |  |  |  |
| Telinevoimistelu | Miehet | Hyppy | K |  |  |  |  |  |  |  |  | LK |  |  |  |  |  |  |
| Telinevoimistelu | Miehet | Nojapuut | K |  |  |  |  |  |  |  |  |  | LK |  |  |  |  |  |
| Telinevoimistelu | Miehet | Rekki | K |  |  |  |  |  |  |  |  |  | LK |  |  |  |  |  |
| Telinevoimistelu | Naiset | Joukkuekilpailu |  | K |  | LK |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Telinevoimistelu | Naiset | Moniottelu |  | K |  |  |  | LK |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Telinevoimistelu | Naiset | Permanto |  | K |  |  |  |  |  |  |  | LK |  |  |  |  |  |  |
| Telinevoimistelu | Naiset | Hyppy |  | K |  |  |  |  |  |  | LK |  |  |  |  |  |  |  |
| Telinevoimistelu | Naiset | Eritasonojapuut |  | K |  |  |  |  |  |  | LK |  |  |  |  |  |  |  |
| Telinevoimistelu | Naiset | Puomi |  | K |  |  |  |  |  |  |  |  | LK |  |  |  |  |  |
| Trampoliini | Miehet | Miehet |  |  |  |  |  |  |  | K/LK |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Trampoliini | Naiset | Naiset |  |  |  |  |  |  | K/LK |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Rytminen voimistelu | Yksilökilpailu | Yksilökilpailu |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | K | LK |  |
| Rytminen voimistelu | Joukkuekilpailu | Joukkuekilpailu |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | K | LK |