stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Toyota Hilux
Neljäs sukupolvi (1983-1988)

| Toyota Hilux N40 |
| --- | --- |

Korimalli:  2- tai 4-ovinen avolava
Tekniset tiedot
Vetotapa:  taka- tai neliveto
Mitat
Massa:  1065-1140 kg
Pituus:  4300-4690 mm
Akseliväli:  2585-2800 mm
Leveys:  1610-1620 mm
Korkeus:  1545-1560 mm
Vuonna 1983 uuden korimallin myötä valikoimaan tuli Xtracab, kahdella penkkirivillä varustettu pitkä ohjaamo. Vuonna 1984 esiteltiin Elektroninen polttoaineen ruiskutus moottorissa 22R-E. Kaksi uutta dieseliä tuli valikoimaan myös, 2,4-litraiset vapaastihengittävä ja ahdettu. Pohjois-Amerikan markkinoilta dieselit kuitenkin vedettiin pois vuonna 1986 asiakkaiden halutessa tehokkaampia moottoreita ja bensiinin alhaisen hinnan takia. 1987 valikoimaan tuli ahdettu 22R-TE, kenties sen takia, että Nissanilla oli myynnissä V6-moottorinen avolava-auto.
Kiinteä etuakseli vaihtui erillisjousitukseen nelivetomallissa 1986 ja valinnaisvarusteina sai automaattiset napalukot eteen ja elektronisen jakolaatikon. V6-moottori tuli valikoimaan 1988. Ensimmäiset Toyota 4Runner:it perustuivat tämän sukupolven Hiluxeihin.
Uusi malli esiteltiin 1988, mutta neljännen sukupolven Hiluxia valmistettiin vuoteen 1997 asti Etelä-Afrikassa.
Moottorit:
| Valmistusvuodet | Iskutilavuus | Nimi | Ominaisuudet | Teho | Vääntö |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1983–1987 | 2 366 cc | 22R | 4 syl. SOHC Kaasutin | 72 kW (97 hp) @4800 rpm | {174 N·m (128 lb·ft) @2800 |
| 1983–1985 | 2 188 cc | L | 4 syl. Diesel | 46 kW (62 hp) @4200 rpm | 126 Nm @2800 rpm |
| 1983–1984 | 2 466 cc | 2L | 4 syl. Diesel | 62 kW (83 hp) @4200 rpm | 165 Nm @2400 rpm |
| 1986–1988 | 2 466 cc | 2L-T | 4 syl. Diesel turbo | 69 kW (93 hp) @4000 rpm | 216 Nm @2400 rpm |
| 1983–1988 | 2 366 cc | 22R-E | 4 syl. SOHC EFI | 78 kW (105 hp) @4800 rpm | 185 Nm @2800 rpm |
| 1985–1986 | 2 366 cc | 22R-TE | 4 syl. SOHC EFI turbo | 101 kW (135 hp) @4800 rpm | 234 Nm @2800 rpm |
| 1987– | 2 958 cc | 3VZ-E | V6 EFI | 112 kW (150 hp) @4800 rpm | 244 Nm @2400 rpm |
| 1983– | 1 626 cc | 1Y | 4 syl. |  |  |
| 1983– | 1 998 cc | 3Y | 4 syl. |  |  |
Viides sukupolvi (1988-1998)

| Toyota Hilux N50 |
| --- | --- |
 Toyota Pickup V6
Tekniset tiedot
Mitat
Massa:  1390-1510 kg
Pituus:  4435-4690 mm
Akseliväli:  2605-2840 mm
Leveys:  1690 mm
Korkeus:  1765-1805 mm
Vuonna 1988 esitelty viidennen sukupolven Hilux tarjosi entistä pidemmän akselivälin, 2840 mm pitkälavaisissa malleissa ja 2605 mm tavallisissa. Auton V6 Xtracab SR5 voitti Motor Trend -lehden vuoden auto -palkinnon 1988. Xtracab-mallissa oli nyt enemmän tilaa etupenkkien takana kuin aiemmissa malleissa. Tämän ansiosta etupenkkien taakse saattoi asentaa taitettavat lisäistuimet. Hiluxin ulkonäköä kohennettiin hieman vuonna 1991 uudella etumaskilla ja keulan Toyota-merkillä.
Vuonna 1995 Toyota Hiluxin vienti ja valmistus Yhdysvalloissa loppui ja se korvattiin Toyota Tacomalla. Euroopassa mallia valmistettiin vuoteen 1997 asti.
Moottorivaihtoehdot:
| Valmistusvuodet | Iskutilavuus | Nimi | Ominaisuudet | Teho | Vääntö |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1988-1995 | 1,8 L (1 812 cc) | 2Y-U | - | 58 kW (78 hp) @5 000 rpm | 140 Nm @3 200 rpm |
| 1988-1995 | 1,8 L (1 812 cc) | 2Y | - | 61 kW (82 hp) @4 800 rpm | 140 Nm @2 800 rpm |
| 1989–1995 | 2,4 L (2 366 cc) | 22R-E | SOHC EFI | 84 kW (113 hp) @4 600 rpm | 192 Nm @3 400 rpm |
| 1989–1995 | 3,0 L (2 958 cc) | 3VZ-E | V6 | 112 kW (150 hp) @4 800 rpm | 244 Nm @3 400 rpm |
| 1989–1997 | 2,4 L (2 446 cc) | 2L | 4-syl. diesel | 61 kW (82 hp) @4 200 rpm | 165 Nm @2 400 rpm |
| - | 2,8 L (2 779 cc) | 3L | 4-syl. diesel | 67 kW (90 hp) @4 000 rpm | 188 Nm @2 400 rpm |
Kahdeksas sukupolvi (2015–)

| (AN110/AN120/AN130) |
| --- | --- |
 2016 Toyota HiLux
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Etelä-Afrikka
Valmistaja:  Toyota
Konserni:  Toyota Motor Corporation
Valmistusvuodet:  2015–
Tekniset tiedot
Mitat
Massa:  1390-1510 kg
Pituus:  4435-4690 mm
Akseliväli:  2605-2840 mm
Leveys:  1690 mm
Korkeus:  1765-1805 mm
Vuoden 2016 Euro NCAP -kolaritestistä Hilux sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toyota Hilux Wikimedia Commonsissa
Stormin kaivos

Stormin nikkelikaivos sijaitsi Vammalan (osa nykyistä Sastamalaa) Stormissa ja se oli toiminnassa vuosina 1974–1995. Kaivos tuotti nikkelin ohella myös kuparia. Malmia louhittiin toiminta-aikana 4,57 miljoonaa tonnia. Malmin pitoisuudet olivat 0,68 prosenttia nikkeliä ja 0,42 prosenttia kuparia. Kaivoksen omisti Outokumpu Oy ja nykyisin sen omistaja on Polar Mining Oy (Dragon Mining).
Malmiesiintymä löytyi vuonna 1960 lähetetyn kansannäytteen perusteella. Näyte löydettiin nykyisen valtatien 12 rakennustöiden yhteydessä kallioleikkauksesta.
Stormin kaivos on suljettu, mutta sen rikastamossa käsitellään nykyisin Huittisten Jokisivun kultakaivokselta tuotua malmia. Aiemmin rikastamossa käsiteltiin myös  Oriveden Kutemajärven kultakaivoksesta ja Valkeakosken Kaapelinkulman kultakaivoksen tuotua malmia.
Lahden moskeija

| Lahden moskeija Lahti Cami |
| --- | --- |
 Lahden moskeija
Sijainti:  Uudenmaankatu 18, Lahti
Kirkkokunta:  Suomen Islamilainen Diyanet Yhdyskunta
Materiaali:  puu
Tyylisuunta:  moskeija
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lahden moskeija (turk. Lahti Cami) on Päijät-Hämeen maakunnassa ja Lahden asemantaustalla sijaitseva turkkilainen moskeija, oikeastaan kuitenkin vain rukoushuone. Lahden moskeija avajaistilaisuus suoritettiin kaupunginjohtaja Jyrki Myllyvirran johdolla 4. huhtikuuta 2012. Moskeija kuuluu nykyisin Suomen Islamilaiseen Diyanet Yhdyskuntaan, jonka toimiin ja tehtäviin kuuluu Lahden lisäksi myös Vantaan, Turun sekä Porin moskeijoiden uskonnolliset sekä hallinnolliset tehtävät.
Historia

1950-luvulla rakennettu puutalo toimi alun perin Lahden Adventtiseurakunnan kirkkorakennuksena 1990-luvulle saakka. Sen jälkeen rakennus toimi kuvataiteilija Ismo Pyykön ateljeena, ennen kuin Lahden islamilainen valistusyhdistys restauroi sen rukoushuoneeksi vuonna 2012. Avajaisissa yhdistyksen puheenjohtaja Fayrullah Evirken korosti, ettei kyseessä ollut moskeija, sillä rukoushuoneen yhteydessä on myös luokkatiloja.
Yhdistyksen taustalla on Turkin uskonnollisten asioiden virasto Diayanet, joka on käyttänyt viime vuosina puoli miljardia dollaria moskeijoiden rakentamiseen Euroopassa, Aasiassa ja Afrikassa. Viraston toiminta on ollut aatteellisesti lähellä Muslimiveljeskuntaa. Saksassa yhdistyksen imaameja on syytetty vakoilusta. Suomessa Diyanet on imaamien avulla kerännyt tietojan Erdoğanin vastustajista.
Vierailu ja sisäänkäynnit

Moskeijan kahdesta sisäänkäynnistä Uudenmaankadun puoleinen etuovi johtaa suoraan naisten ja lasten rukous-, pesu-, opetus- ja oleskelutiloihin. Pihanpuoleinen ovi puolestaan johtaa miesten pesu- ja rukoustiloihin. Moskeijassa niin rukoilijoiden kuin myös vieraiden tulee aina muistaa riisua ulkokengät rakennuksen ulkopuolella.
Toiminta ja kävijät

Päijät-Hämeen muslimivähemmistölle moskeijalla on erittäin tärkeä yhteiskunnallinen tehtävä esim. avioliiton, kuoleman sekä hautaustoimeen liittyvien tehtävien parissa.
Lahden moskeijassa rukoilijat koostuvat useista eri etnisistä ja kansallisista ryhmistä. Kävijöistä suurin osa puhuu joko suomen, turkin, arabian, ranskan, saksan, englannin, albanian, darin, persian tai tadžikin kieltä. Moskeija tarjoaakin viikoittain niin aikuisille, kuin myös lapsille uskontoon sekä Koraaniin liittyvää opetusta turkiksi ja arabiaksi. Tämän lisäksi moskeijassa on yhdyskunnan rukoilijoille tarjolla kirjallista materiaalia edellä mainittujen kielten lisäksi myös venäjäksi, espanjaksi ja ruotsiksi.
Moskeijan imaami > Abdulmecit Aksan

Turkin tasavallan edustuston lähettämänä Lahden moskeijan henkilöstöön kuuluu kansainvälisissä tehtävissä toiminut ja akateemisen arabian kielen omaava imaami Abdulmecit Aksan, joka yli nelikymmenvuotisen uransa aikana on toiminut useiden eri EU-maiden moskeijoiden parissa. Aksan on Suomessa olonsa aikana tuonut merkittävää erityisosaamista Lahden muslimiyhteisölle, mikä puolestaan on näkynyt moskeijan kävijämäärien kasvuna viimeisen kolmen vuoden aikana.
Kuvia Lahden moskeijasta

Lahden moskeijan islamilainen symboli, eli kuu ja tähti.
Aulassa sijaitseva kyltti, jossa lukee kaikilla rukoilijoiden enemmistökielillä "Lahden moskeija".
Turkin tasavallasta tuotu minbar, josta imaami pitää perjantaisin puheensa.
Lahden moskeijan suurkristalli, joka sijaitsee rakennuksen rukoussalissa.
Lahden moskeijan kullattu taulu, johon on käsityönä ommeltu kuvaus Mekan Kaabasta.
Imaamin takke päähine, sekä rukousnauha.
Lahden moskeijan yleistiloissa sijaitsevat elektroniset, Bluetooth-kaiuttimilla varustetut LED-kristallit, joista imaami pystyy tarvittaessa kuuluttamaan rukouskutsun.
Koiran purema

Koira puree suojapuvussa olevaa miestä Irakissa Bagdadin kansainvälisellä lentoasemalla (IAP).
Koiran purema on koiran ihmistä kohtaan toteuttama purema. Pienenkin koiran purema voi johtaa vakavaan infektioon ja pahimmassa tapauksessa kuolemaan. Vuosittain Suomessa tapahtuu noin 50 000 koiran tai kissan puremaa, joista koiranpuremien osuus on noin 80 prosenttia. Näistä puremista noin 5–15 prosenttia tulehtuu.
Koira voi purra ihmistä monista eri syistä, jotka liittyvät useimmiten pelkoon tai oman aseman ylistämiseen. Ihmisen toiminta on osittain merkittävässä roolissa, kuten koiran sosiaalistamisessa. Heikosti sosiaalistettu koira voi olla aggressiivinen tavatessaan muita koiria tai ihmisiä.
Koiran purema aiheuttaa sekä fyysisiä että psykiologisia vaikutuksia riippuen tapahtuman vakavuudesta. Joka viidennen koiran syljestä löytyy Capnocytophaga canimorsus, joka on vakavin koiran levittämä bakteeri. Se aiheuttaa yleensä alle viikon sisään vakavia oireita, kuten verenmyrkytyksen ja hyytymishäiriön. Suurin osa koiran puremahaavoista on kuitenkin lieviä ja hoitoa vaatimattomia.
Syyt puremiseen

Ennen arveltiin, että syy koiran aggressiivisuuteen on pyrkiminen johtajuuteen ja saada jonkinlainen hallinta ihmisistä. Tämä ei kuitenkaan tutkimuksien mukaan pidä paikkansa, ja yleensä syy koiran puremiseen koiran epävarmuus tai pelko. Koira on saattanut olla jo pennusta lähtien hyvinkin herkkä ja outoisiin tilanteisiin johtuen se voi purkaa pelkoaan puremalla. Pureminen voi olla seurausta myös koiran puutteellisesta sosiaalistamisesta, minkä seurauksena voi syntyä voimakkaita tunteita uusia tilanteita, ihmisiä tai muita koiria kohtaan. Koira saattaa olla myös tarkka reviiristään ja omista tavaroistaan, ja näin ollen purra ihmistä, joka sekaantuu liikaa eikä ota tosisaan koiran antamaa varoitusta.
Vaikutus > Fyysinen vaikutus

Koira voi levittää muun muassa Capnocytophaga canimorsus -bakteeria, joka voi aiheuttaa 2–8 vuorokauden sisään vakavia oireita, kuten verenmyrkytyksen ja hyytymishäiriön. Bakteeria löytyy joka viidennen koiran syljestä, ja se on yleisin pienillä koirilla, uroksilla ja leikatuilla yksilöillä. Mahdolliset allergiat eivät vaikuta pureman vakavuuteen, eikä jäykkäkouristusrokote suojaa siltä infektiolta. Todennäköisemmin alkoholismi, tiettyjen lääkkeiden käyttö tai muu immuunijärjestelmää heikentävä elämäntapa saattaa aiheuttaa vakavemman infektion, mutta se voi iskeä myös perusterveisiin ihmisiin.
Suurin osa koiran aiheuttamista puremahaavoista on lieviä, eivätkä ne vaadi hoitoa. Haavan alkaessa punoittaa tai aristaa lääkäriin meno on suositeltavaa. Jos tämän lisäksi on huonovointisuuden, lääkäriin kannattaa mennä kiireellisesti.
Vaikutus > Psykiologinen vaikutus

Koiran aggressiivinen toiminta tai purema voi aiheuttaa vakavankin pelon koiria kohtaan, jonka takia pelosta kärsivä ihminen ei pysty tottumaan edes rauhallisten koirien kanssa olemiseen.
Yleisyys > Suomessa

Suomessa rekisteröidyistä koirien puremista yli 70 prosentissa pureman aiheuttanut koira on oma tai uhrin tutun oma lemmikkieläin. Vuonna 2017 poliisille ilmoitettiin 788 koiranpurematapausta ja ne ovat yleensä nousseet vuosittain. Vuonna 2018 Helsingin poliisi perusti eläinrikosten tutkimusryhmän, jossa se tutkii koirahyökkäyksiä ja eläimiin kohdistunteia rikoksia. Suomessa tapahtuu noin vuosittain noin 50 000 koiran tai kissan puremaa, joista 80 prosenttia on koiran toteuttamia. Näistä puremista tulehtuu 5–15 prosenttia.
Yleisyys > Muualla maailmassa

Vuosittain Yhdysvalloissa koira puree noin 4,5 miljoonaa ihmistä, joista yli 800 000 tarvitsee sairaalahoitoa. Puolet näistä puremista kohdistuvat lapsiin.
Britanniassa vuosina 2021–2022 koiran purema vaati sairaalahoitoa yli 8 500 ihmiselle, ja vuonna 2022 yhdeksän kuoli pureman aiheuttamiin vammoihin. Vuodesta 2020 koiran puremat olivat kasvaneet 26 prosentilla vuoteen 2023 mennessä. 614 0–4 vuotiasta lasta joutui koiran puremaksi britanniassa vuosina 2021–2022.
Yleisyys > Yleisimmät puremia aiheuttavat koirat

Yleisimmin ihmiselle vakavia vammoja aiheuttavat koirat ovat amerikanpitbullterrierit tai muut pitbull-rotuiset koirat. Seuraavaksi eniten puremia aiheuttavat sekarotuiset koirat ja saksanpaimenkoirat.
Kolme päivää vanha koiran purema.
Vilhelmiina

| Vilhelmiina, Vilhelmina |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  Vilhelmiina: 26. toukokuuta
– ruotsinkielinen:  Vilhelmina: 26. toukokuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Vilma, Helmiina, Helmina, Helmi, Miina, Minna, Minni, Minttu, Mimmi, Miia
Vastineita eri kielissä:  Virossa Wilhelmina; Saksassa Wilhelmine, Wilma, Helmine ja Helma; Puolassa Minka; Italiassa Guglielmina; Ranskassa Minette; Englannissa Mina
Nimen alkuperä:  Vilhelm-nimen naispuolinen vastine
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vilhelmiina  on naisen etunimi. Siitä esiintyy myös muotoja Vilhelmina, Wilhelmiina ja Wilhelmina. Vilhelmiinan ja Vilhelminan nimipäivä on 26. toukokuuta.
Vilhelmiina on ollut Suomessa hyvin suosittu nimi 1800-luvulla ja 1900-luvun alkupuolella. Vuoden 2019 loppuun mennessä se oli Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu 23 028 naiselle. Lisäksi väestötietojärjestelmään on kirjattu 9 088 Vilhelminaa, 3 471 Wilhelmiinaa ja 2 418 Wilhelminaa. Muoto Wilhelmiina oli pitkään harvinainen ja on yleistynyt vasta 1980-luvulta lähtien.
Nimen alkuperä

Vilhelmiina on naispuolinen muoto muinaissaksalaisesta nimestä Vilhelm. Suomessa nimen yleistymiseen vaikutti viimeinen Ruotsin vallan aikainen kuningatar, Kustaa IV Adolfin puoliso Fredrika Dorotea Vilhelmina.
Tunnettuja Vilhelmiinoja, Wilhelmiinoja ja Wilhelminoja

Vilhelmiina (1880–1962), Alankomaiden kuningatar 1890–1948
Wilhemina (1774–1837), preussilainen prinsessa ja Alankomaiden kuningatar, kuningas Vilhelm I:n puoliso
Wilhelmiina Arpiainen (1859–1922), suomalainen opettaja, kirjailija ja lähetystyöntekijä
Wilhelmina Cooper (1939–1980), alankomaalainen malli
Wilhelmina Cygnaeus (1851–1936), ruotsalais-suomalainen näyttelijä
Wilhelmina Donner, Minetta Donner (1848–1922), suomalainen filantrooppi, Otto Donnerin puoliso
Wilhelmina Gravallius (1807–1884), ruotsalainen kirjailija
Vilhelmiina Haapasalo (1881–1970), suomalainen SDP:n kansanedustaja
Vilhelmiina Hoskelin (1870–1918), suomalainen punakaartilaisnainen
Wilhelmina Nordström (1815–1902), suomenruotsalainen tyttökoulun johtaja ja runoilija
Vilhelmiina Riktig, myöh. Miina Sillanpää (1866–1952), suomalainen poliitikko ja ministeri
Wilhelmina Smith, yhdysvaltalainen sellisti
Wilhelmina Stålberg (1803–1872), ruotsalainen kirjailija ja kääntäjä
Wilhelmina van Weerdenburg (1946–1998), alankomaalainen uimari
Kuvitteellisia Wilhelminoja

Wilhelmina Matoisa-Lankku (engl. Wilhelmina Grubbly-Plank), Tylypahkan opettajan sijainen Harry Potter -kirjoissa
Kissanainen

| Kissanainen |
| --- | --- |

Luoja(t):  Bill Finger Bob Kane
Kustantamo:  DC Comics
Ensiesiintyminen:  Batman #1
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Selina Kyle
Status:  Murtovaras
Pituus:  170 cm
Paino:  58 kg
Ryhmäsidokset:  Batman   Gotham City Sirens
Henkilöllisyydet:  Kissa, Irena Dubrovna,
Voimat:  huippunopeus ja -notkeus, yhdeksän henkeä
Suhteet
Sukulaiset:  Lapsi Helena Wayne, Helena Bertinelli (the Huntress)
Kissanainen (engl. Catwoman), oikealta nimeltään Selina Kyle, on kuvitteellinen rikollinen DC Comics -sarjakuvamaailmassa. Useimmiten hän on Batmanin vastustaja. Hänen ensiesiintymisensä oli Batman-lehden ensimmäisessä numerossa (nimellä Kissa), ja hänet loivat Bill Finger sekä Bob Kane. Kissanaista ei tule sotkea Marvelin Mustaan Kissaan.
Vuonna 2009 Kissanainen oli listattu sijalle 11 IGN-sivuston laatimassa kautta aikain sata suurinta sarjakuvarikollista.
Hahmon taustaa sarjakuvien pohjalta

Kissanainen ei ole perinteinen vihollinen, sillä hän on lähinnä murtovaras (jalokivi) eikä hänellä ole tapana tappaa syyttömiä. Hän myös toimii usein Robin Hoodin tyyliin, varastaen rikkailta ja antaen köyhille.
Kissanainen toimii yksin, mutta joissakin seikkailuissa hän toimii Batmanin liittolaisena. Hän varastelee arvoesineitä, mutta osaa myös välillä toimia sankarina ja auttaa Batmania, vaikka he usein ovatkin vihollisia keskenään. Hänellä ja Batmanilla onkin monissa tarinoissa monimutkainen ja usein jopa romanttinen, viha–rakkaus-suhde. Tarinassa Batman#50 Batman kosii Kissanaista ja hän suostuu, mutta myöhemmin hylkää tämän alttarille, koska ei halunnut hänen hylkäävän elämäänsä Batmanina hänen takiaan. Maa 2 universumiin sijoittuvissa tarinoissa Kissanainen meni Batmanin kanssa naimisiin ja heillä oli Helena niminen tytär, josta tuli myöhemmin Metsästäjätär. Tarinassa Batman/Catwoman #12 Batman ja Kissanainen menevät lopulta virallisesti naimisiin keskenään.
Hahmon taustaa sarjakuvien pohjalta > Lapsuus

Selinan äiti laiminlyö lapsiaan Selinaa ja Maggieta, kun nämä ovat pieniä. Maria Kyle on etäinen vanhempi, joka viettää mieluummin aikaa kissojen kanssa, ja tekee lopulta itsemurhan kun Selina on hyvin nuori. Hänen alkoholisti-isänsä Brian on kylmä ja tunteeton ja juo lopulta itsensä hengiltä.
Selviytyäkseen Selina viettää aikaa kaduilla ennen kuin hänet saadaan kiinni ja lähetetään orpokotiin. Nuorten osastolla Selina alkaa nähdä kuinka kovaa maailma voi oikeasti olla. Maggien lapsuudesta ei ole kerrottu tarkemmin.
Hahmon taustaa sarjakuvien pohjalta > Selinasta Kissanaiseksi

Ennen kuin Selinasta tulee Kissanainen, hän työskentelee prostituoituna selviytyäkseen, mutta haluaa kovasti irrottautua häntä hyväksikäyttävästä parittajasta ja entisestä poikaystävästään Stanista. Selina saa viimein tarpeekseen kun Stan sieppaa ja käyttää väkivaltaisesti väärin hänen siskoaan Maggieta, joka on nunna. Pelastaakseen sisarensa Selina tappaa Stanin, päästen samalla itsekin hänestä lopullisesti eroon.
Tajuttuaan mitä hänen siskolleen tapahtui, hän alkaa pelätä elävänsä sisarensa pelokasta elämää ja alkaa opiskella itsepuolustusta ja taistelulajeja. Hänen opettajansa innostaa Selinaa uskomaan enempään kuin mitä hän on, ja hän ymmärtää, että prostituutio ei ole elämää hänelle tai Hollylle.
Holly Robinson on nuori karkulainen joka ihailee Selinaa, mutta on aivan liian nuori elääkseen kaduilla. Selina ottaa Hollyn huostaansa. Mieltymys jalokiviin johdattaa Selinan tekemään ensimmäisen murtonsa, johon hän lähtee pukeutuneena kissanaisen pukuun, jonka hänen parittajansa oli hänelle antanut.
Hahmon taustaa sarjakuvien pohjalta > Batmanin kohtaaminen

Tehtyään murron kissapuvussa Selina huomaa ettei häntä tunnisteta. Hän saa esimakua murtoihin ja alkaa tehdä niitä enemmän Robin Hood -tavalla kuin todellinen varas. Lopulta hän kohtaa Batmanin. Pienen yhteenoton jälkeen Selina innostuu pysymään Kissanaisen roolissa nähtyään Batmanin tositoimissa rikollisia vastaan. Selina saa ajatuksen, että Batmanin ollessa ”lepakko”, hän itse voisi olla ”kissa”. Oivalluksen myötä Selina vakiinnuttaa itselleen nimen Kissanainen.
Voimat ja varusteet

Kyvyt: Huippunopeus ja -notkeus, yhdeksän henkeä sekä kissojen tavoin hyvä pimeän näkö ja herkkä kuulo.
Varusteet: Kissanaisen varusterepertuaariin kuuluu lihoja kertasivalluksesta irrottava ruoska, partaveitsenterävät kynnet, saappaat, naamio ja vyö.
Muissa medioissa > Televisiossa

1960-luvun Batman-televisiosarjassa Kissanaista esitti useimmiten Julie Newmar. Eartha Kitt esitti Kissanaista sarjan loppupuolella, kun Newmar oli kiireinen toisen projektin kanssa. Kissanainen on vieraillut myös Batman-animaatiosarjoissa.
Vuonna 2014 alkaneessa Gotham-televisiosarjassa nuorta Selina Kylea esittää Camren Bicondova. Sarja sijoittuu Gotham Cityyn joitakin vuosia ennen kuin Bruce Waynestä tulee Batman.
Muissa medioissa > Elokuvissa

Lee Meriwether esittää Kissanaista vuoden 1966 Batman-elokuvassa.
Michelle Pfeiffer esittää Kissanaista vuoden 1992 elokuvassa Batman – paluu.
Halle Berry esittää pääroolia vuoden 2005 Catwoman-elokuvassa. Elokuva valottaa Kissanaisen taustoja kertoen, miten Patience Phillipsistä tulee Kissanainen. Elokuva noudattelee vain löyhästi Batman-sarjaa, mikä lienee syy siihen miksi elokuva oli julkaisuvuonnaan kaupallisesti floppi.
Anne Hathaway esittää Selina Kyleä vuoden 2012 elokuvassa Yön ritarin paluu.
Zoë Kravitz esittää Selina Kyleä vuoden 2022 elokuvassa The Batman (elokuva).
Muissa medioissa > Animaatiossa

Vuonna 1977 tehdyssä animaatiosarjassa The New Adventures of Batman kissanaisen äänenä toimii Melendy Britt.
Adrienne Barbeau toimii Kissanaisen äänenä vuoden 1992 Batman-animaatiosarjassa, sitä seuranneessa jatkosarjassa The New Batman Adventures (1997) ja spin-off-elokuvassa Batman: Salaperäinen Batwoman (2003).
Gina Gershon toimii Kissanaisen äänenä vuoden 2004 Batmanissä. Vuonna 2009 julkaistussa animaatiosarjassa Batman – pelottomat Kissanaisen äänenä toimii Kari Wahlgren. Vuonna 2011 julkaistussa animaatioelokuvassa Batman: Year One Kissanaiselle äänensä antoi Eliza Dushku. Samana vuonna julkaistiin lyhytelokuva Catwoman. Vuoden 2019 DC Super Hero Girls -sarjassa Kissanaista ääninäyttelee Cree Summer. Sarjassa Kissanainen johtaa omaa pientä rikollisryhmäänsä Metropolisissa. Vuonna 2022 julkaistiin Kissanaisen oma animaatioelokuva Catwoman Hunted, jossa häntä ääninäyttelee Elizabeth Gillies.
Muissa medioissa > Videopelit

Kissanainen esiintyy vuoden 2010 pelissä Batman: The Brave and the Bold – The Videogame roistona sekä vuoden 2011 DC Universe Onlinessa, jossa hän ei ole pelattavana hahmona. Sen sijaan vuoden 2011 Batman: Arkham Cityssä Kissanaisella voi pelata erinäisiä osioita pelistä. Pelin ensiostajat saavat ilmaisen koodin, joka on voimassa yhden kerran. Koodin voi myös maksullisesti tilata PlayStation Storen kautta. Kissanainen esiintyy vuonna 2008 Lego Batman: The Video Gamessa pelattavana hahmona. Kissanainen on pelissä Pingviinin ryhmässä ja on myös päävastuksena.
Muissa medioissa > Populaarikulttuurissa

Kissanaisesta on tehty osittain sarjakuvahahmon inspiroimana myös Kissanainen-iskelmäkappaleita. Tämännimisiä kappaleita ovat levyttäneet mm. Aki Sirkesalo, Eija Kantola ja Nina Åkerman.
Aiheesta muualla

Kissanainen DC Comicsin sivustolla
BatmanTAS.com Kissanaisen animaatiosarja versio..
Catwoman's Nine Lives (Arkistoitu – Internet Archive) at UGO.com
Girls With Gauntlets (Arkistoitu – Internet Archive) - Kissanaisen vaikutus naissankareihin 1990 -luvulla.
Gotham City of Batman and Catwoman (Arkistoitu – Internet Archive)
Kissanainen dcguide.com-sivustolla
Warner Bros. Entertainmentin video Kissanaisesta eri medioissa
Halle Berry Kissanaisena vuoden 2004 Catwoman-elokuvassa.
Kissanainen vuoden 2004 Batman-animaatiosarjassa.
Marmoripalatsi (Pietari)

Marmoripalatsi Nevalta nähtynä
Aleksanteri III:n patsas palatsin sisäpihalla.
Marmoripalatsi, Joseph-Maria Charlemagne-Baudet'n litografia 1860
Marmoripalatsi Orlovin sali eli Marmorisali, kuvanveistäjät Fedot Šubin ja Mihail Kozlovski
Marmoripalatsi (ven. Мра́морный дворе́ц, Mramornyi dvorets) on uusklassinen rakennus Pietarissa Venäjällä. Se on saanut nimensä julkisivun ja sisätilojen koristeluun käytetystä marmorista. Vuosina 1768–1785 rakennetun palatsin on suunnitellut arkkitehti Antonio Rinaldi. Se sijaitsee Nevan rannalla Mars-kentän pohjoispuolella.
Eteishallin kattomaalaus eli plafondi "Kupidon ja Psyken avioliitto", Stefano Torelli 1775
Arkkitehti Antonio Rinaldin reliefikuva Marmoripalatsin pääportaikossa, kuvanveistäjä Fedot Šhubin