stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vindikaatio

Vindikaatio (lat. vindicā'tiō, torjuminen < vindicā're, vaatia) tarkoittaa laajasti ymmärrettynä esineen palauttamista haltijalta takaisin sen omistajalle. Prosessioikeudessa sitä käytetään omistajan kannemuotojen yhteydessä (esimerkiksi saannonmoitekanne) ja esineoikeudessa se tavallisesti liittyy dynaamiseen suojaan. Esineoikeudessa syntyy vaihdantakollisio, kun esineen luovuttaja ei ole omistanut esinettä ja esineen oikea omistaja vaatii sitä itselleen. Jos oikea omistaja voittaa jutun, on jutussa noudatettu vindikaatioperiaatetta ja omistajalla on ollut vindikaatio-oikeus. Jos esine jää luovutuksensaajalle, on kyseessä ekstinktio hänen hyväkseen.
Vindikaatio-oikeudesta joudutaan päättämään, kun harkitaan saantosuojan ja nautintasuojan edellytyksiä. Vindikaatioperiaate väistyy usein esimerkiksi irtaimien esineiden ja arvopaperien luovutuksen yhteydessä, sillä niiden yhteydessä vilpittömän mielen suoja menee varsin pitkälle. Vindikaatio on ensisijainen keino oikeudettomien varallisuuden siirtojen korjauksiin ja edunpalautus on siihen nähden toissijainen keino.
Gérard de Villiers

Gérard de Villiers (8. joulukuuta 1929 – 31. lokakuuta 2013) oli ranskalainen jännityskirjailija. Agenttiseikkailuja kirjoittaessaan hän sai innoituksensa eri maiden tiedustelupalveluista.
Villiersiä on agenttiseikkailujen kirjoittajana verrattu Ian Flemingiin.
Suomennetut teokset

Ansa Budapestissa, suom. Kalevi Machin. Stockholm : Harlequin, 1984 ISBN 951-854-512-X
Arktinen agenttisota, suom. M. Sarko. Stockholm : Harlequin, 1984 ISBN 951-854-572-3
Bagdadin hirsipuu, suom. Kalevi Machin. Stockholm : Harlequin, 1984 ISBN 951-854-594-4
Belfastin hornankattila, suom. Matti Hossa. Stockholm ; Harlequin : 1981 ISBN 951-854-143-4
Che Guevaran perilliset, suom. Matti Hossa. Stockholm : Harlequin, 1984 ISBN 951-854-513-8
Erikoistehtävä Las Vegasissa, suom. Kalevi Machin. Stockholm ; Harlequin : 1981 ISBN 951-854-122-1
Harlemin maratoonarit, suom. Kalevi Machin. Stockholm ; Harlequin : 1981 ISBN 951-854-142-6
Jäljet johtavat Valkoiseen taloon, suom. M. Sarko. Stockholm : Harlequin, 1985 ISBN 951-854-739-4
Kabulin vanki, suom. Matti Kalevi. Stockholm : Harlequin, 1985 ISBN 951-854-731-9
Kateissa Singaporessa, suom. Matti Kalevi. Stockholm : Harlequin, 1984 ISBN 951-854-653-3
Kauppasaarto, suom. Matti Kalevi. Stockholm : Harlequin, 1984 ISBN 951-854-604-5
Kohtalona Shanghain pikajuna, suom. M. Sarko. Stockholm : Harlequin, 1985 ISBN 951-854-738-6
Kolme leskeä Hong Kongissa, suom. Matti Kalevi. Stockholm : Harlequin, 1985 ISBN 951-854-772-6
Lissabonin noidat, suom. Matti Hossa. Stockholm : Harlequin, 1984 ISBN 951-854-514-6
Murhatapaus Ateenassa, suom. Pertti Koskela. Stockholm : Harlequin, 1984 ISBN 951-854-617-7
Persialaiset kaksoset,  Engl. laitoksesta SAS versus the CIA suom. Veijo Laurila. Hki : Otava, 1971.
Pikkusormi paholaiselta Engl. laitoksesta SAS west of Jerusalem suom. Veijo Laurila. Hki : Otava, 1971
Pirullista vehkeilyä, suom. Kalevi Machin. Stockholm : Harlequin, 1984 ISBN 951-854-515-4
Ristipainetta Rhodesiassa, suom. Matti Hossa. Stockholm : Harlequin, 1984 ISBN 951-854-511-1
Toivoton tehtävä Somaliassa, suom. Matti Kalevi. Stockholm : Harlequin, 1984 ISBN 951-854-654-1
Tokion terroristi, suom. Matti Hossa. Stockholm ; Harlequin : 1981 ISBN 951-854-123-X
Varsovalainen ruletti, suom. M. Sarko. Stockholm : Harlequin, 1984 ISBN 951-854-603-7
Psykiatria

Psykiatria on lääketieteen erikoisala, joka tutkii sairauksia ja häiriöitä, jotka aiheuttavat mielenterveyteen, käyttäytymiseen, tiedonkäsittelyyn tai motorisiin toimintoihin tai seksuaalitoimintoihin liittyviä oireita ja monesti myös elimellisiä muutoksia aivoissa. Sana psykiatria tulee kreikan sanoista psykhē 'mieli' ja iatreia 'parantaminen'. Aikaisemmin Suomessa on käytetty psykiatriasta nimitystä mielitautioppi.
Psykiatriset sairaudet ja oireet jaetaan usein toisaalta henkisiin eli psyykkisiin ja toisaalta älyllisiin eli kognitiivisiin sairauksiin ja oireisiin. Useimmat psy­kiat­riset sairaudet muistuttavat neurologisia sai­rauksia siinä suhteessa, että myös niihin liit­tyy har­maan aivoai­neen ka­toa kul­lekin sairau­delle omi­nai­sissa pai­koissa.
Psykiatrisia sairauksia ja häiriöitä ovat esimerkiksi alkoholismi, anoreksia, erektiohäiriö, lukihäiriö, matematiikan erityisvaikeus, masennus, skitsofrenia, vaskulaarinen dementia ja ääntämishäiriöt. Se, mikä katsotaan psykiatriseksi sairaudeksi, riippuu osin yhteiskunnassa vallalla olevista asenteista. Esimerkiksi homoseksuaalisuutta pidettiin aiemmin psykiatrisena sairautena.
Psykiatriset sairaudet aiheuttavat usein työkyvyttömyyttä, mutta työkyvyttömyyseläke myönnetään vain noin puolelle niiden vuoksi eläkettä hakevista.
Historia

Keskiajalla ja vielä uudella ajallakin Suomessa ajateltiin mielenterveyden häiriöiden johtuvan siitä, että paholaiset ovat riivanneet ihmisen sielun.
Suomen ensimmäinen psykiatrian professuuri perustettiin Helsingin yliopistoon 15. kesäkuuta 1906. Christian Sibeliusta (1869–1922) pidetään varsinaisen suomalaisen tieteellisen psykiatrian alullepanijana. Hän vaikutti muun muassa alan koulutukseen ja yliopistollisen klinikan perustamiseen sekä psykiatrisen hoidon sisältöön. Kuitenkin vielä Suomen itsenäistymisen jälkeenkin lääketieteessä hyljeksittiin psykiatriaa.
Vielä 1940-luvulla oli vallalla käsitys, että mielisairautta ei voida parantaa, koska sen ajateltiin johtuvan perinnöllisistä tekijöistä. Mielisairaita hoitavien laitosten tarkoituksena oli lähinnä potilaiden säilyttäminen ja vahinkojen ehkäiseminen. Suomalainen psykiatria perustui 1940- ja 1950-luvulla somaattiseen lääketieteeseen. Tyypillistä ajan ajattelulle oli psyykkisesti sairastuneiden rinnastaminen rikollisiin. Kuitenkin jo 1940-luvulla oli myös näkemyksiä holistisuudesta, psykosomatiikasta ja mielisairauksien ja nerouden liittymisestä toisiinsa. Jotkut suomalaiset lääkärit (muiden muassa Veikko Tähkä ja Martti Siirala) kävivät 1950-luvulla ulkomailla opiskelemassa psykoanalyysia, ja tämän opetus kehittyi Suomessakin.
Psykiatria on ollut ainoa lääketieteen erikoisala, jonka rahoitus on pysynyt 1990-luvun alusta alkaen ennallaan muiden alojen rahoituksen lisääntyessälähde?.
Ensimmäinen neurolepti (klooripromatsiini) otettiin käyttöön 1950-luvulla, trisykliset masennuslääkkeet 1960-luvulla, atyyppinen neurolepti klotsapiini 1980-luvulla, SSRI-masennuslääkkeet (serotoniinin takaisinoton estäjät), uudet masennuslääkeryhmät ja lisää atyyppisiä neuroleptejä 1990- ja 2000-luvulla. Useimmat nykyisin käytössä olevat psyykenlääkkeet ovat tulleet markkinoille vuoden 1990 jälkeen.
Suomessa oli pitkään vallitsevana saksalaisella kielialueella suosittu psykodynaaminen teorianmuodostus. Suomalaiset psykiatrit kouluttautuivat psykodynaamisiksi psykoterapeuteiksi. Perheterapeuttinen – systeeminen ajattelu voimistui 1970-luvulta alkaen. Erilaisten teoreettisten lähtökohtien monipuolistuessa myös hoitomuodot ovat monipuolistuneet. Psykodynaamisen yksilöpsykoterapian lisäksi käyttöön otettiin 1970-luvulla ryhmä- ja perheterapeuttinen hoito, 1980-luvulla verkostohoito ja lyhytpsykoterapeuttinen hoito, 1990-luvulla kognitiivis-behavioraaliset terapia. Samanaikaisesti on kehitetty ja hyödynnetty toimintaterapiaa, taideterapiaa, kirjallisuusterapiaa, musiikkiterapiaa ym. Moniammatillista yhteistyötä on korostettu. Nykyisin vallitsevin terapianmuodostus on lähinnä  edellä mainittuja integroiva biopsykososiaalinen.
Mielenterveyden häiriöiden esiintyvyys

Psykiatristen sairauksien vuoksi työkyvyttömyyseläkkeelle tai kuntoutustuelle siirtyvien suomalaisten määrä väheni kolmanneksella vuosina 2000–2016. Psykiatristen sairauksien perusteella sairauslomalla olleiden määrä kasvoi kuitenkin yli 40 prosenttia vuosina 2016–2019. Kasvua esiintyi eniten naisilla ja kaikkein eniten alle 35-vuotiailla naisilla, missä ryhmässä kasvua oli lähes 60 prosenttia..
Naisilla esiintyi vuonna 2019 eniten työkykyä haittaavia psykiatrisia sairauksia, sillä he joutuivat jäämään yli kaksi kertaa miehiä useammin psykiatristen diagnoosien perusteella myönnetylle sairauslomalle. Psykiatrisia sairauksia esiintyi eniten keski-ikäisillä naisilla, joista 4,3 prosenttia joutui jäämään sairauslomalle jonkin psykiatrisen sairauden vuoksi vuonna 2019. Terveimpiä olivat Yli 60-vuotiaat miehet, sillä heistä vain 1,3 prosenttia joutui jäämään sairauslomalle samasta syystä.
Osa sairauslomien kasvusta saattaa kuitenkin johtua siitä, että oireita diagnosoidaan aiempaa useammin psykiatrisiksi häiriöiksi. Vakuutusyhtiöissä on myös arveltu, että yhä useampi työuupumuksesta kärsivä jäisi sairauslomalle masennusdiagnoosilla myös silloin, kun työuupumukseen ei liity masennusta. Tällaista tapahtuu sen vuoksi, ettei Kela myönnä sairauslomapäivärahaa työuupumuksen perusteella. Sairauslomien rahoituksesta vastaavassa vakuutusyhtiö Varmassa arvioitiin vuonna 2020, että 30–50 prosentissa mielenterveyden häiriöiden perusteella laadituista sairaustodistuksista olisi havaittavissa, että sairausloman tarpeen taustalla on työstä tai työolosuhteista johtuvaa liiallista kuormittumista. Koska työuupumusta ei kirjata systemaattisesti sairaustodistuksiin, ei ole olemassa kuitenkaan tarkkoja tietoja siitä, kuinka monella masennus-diagnoosin saaneella esiintyy työuupumusta.
Psykiatrinen tutkimus

Perusteellinen psykiatrinen tutkimus on aikaa vievä ja laaja-alainen. Parhaimmillaan se sisältää ensin fyysisten sairauksien poissulkemisen. Sen jälkeen huolellinen haastattelu, jossa pyritään kartoittamaan eri elämänalueet sekä potilaan elämänhistoria. Huomiota on kiinnitettävä myös perhe-, suku-, ja verkostotaustaan sekä geneettiseltä että vuorovaikutuksen kannalta. On selvitettävä, mikä on ollut potilaan toimintakyky parhaimmillaan, millaiset ihmissuhdetaidot hänellä on, potilaan kognitiivinen suorituskyky, nykyhetken häiritsevät oireet. Myös strukturoituja haastattelumenetelmiä (esimerkiksi puolistrukturoituun psykiatriseen diagnoosiluokitukseen DSM-IV pohjautuva SCID-I- ja II-haastattelu) olisi hyvä käyttää.
Koska psykiatrien erikoistumiskoulutus antaa valmiudet lähinnä mielenterveysongelmien diagnosointiin, vaatii esimerkiksi ADHD:n, oppimisvaikeuksien ja autismikirjon häiriöiden diagnostiikka lääkärin suorittaman tutkimuksen lisäksi neuropsykologin suorittaman neuropsykologisen tutkimuksen, jossa mitataan kognitiivista toimintakykyä kuten tarkkaavaisuutta, muistia ja näönvaraista havainnointia. Jos kyse on neuroositasoa vakavimmista tai neuropsykiatrisista häiriöistä olisi tutkimusta syytä täydentää myös haastattelua potilaan lähiverkoston haastattelulla.
Psykiatrinen tutkimus vaatii hyvän vuorovaikutussuhteen ja haastattelijalta valmiuden aktiiviseen empaattiseen haastatteluun. Tärkeää on tutkia myös transferenssia eli tunteensiirtoa. Millaisia tunteita ja tuntemuksia haastattelija tutkittavassa herättää ja mitä vastatunteita haastattelija kokee.
Psykiatrinen diagnoosi

Tutkimuksen ja oireiden perusteella haastattelija pyrkii tekemään johtopäätöksen ja diagnoosin. Nykyisin käytetään lähinnä kliinisiä eli oirediagnooseja. Mielenterveyden häiriöiden diagnosointi on monia muita lääketieteen piirissä käsiteltyjä ilmiöitä riippuvaisempi sanojen merkityksistä ja lauseiden tulkinnoista. Kerran asetettu psykiatrinen diagnoosi on usein pysyvä osa ihmisen elämää, joka kulkee mukana esimerkiksi vakuutusta hakiessa, somaattisten syiden vuoksi lääkärillä käydessä tai vaikkapa adoptiolupaa hakiessa.
Virallisesti diagnoosi tehdään ICD-10 kriteereiden mukaisesti, mutta DSM-IV on paljon psykiatriassa käytetty, sillä sitä on käytetty useimmissa tutkimuksissa, joissa on tutkittu hoitojen vaikuttavuutta.
Diagnoosien määrä on viimeisen sadan vuoden aikana kasvanut räjähdysmäisesti. Siinä missä 1900-luvun alussa diagnooseja oli tusinan verran, Diagnostiset kriteerit (DSM-IV) vuodelta 1997 kirjaa niitä lähes kolme sataa.
Psykiatrinen diagnosointi on viime aikoina saanut paljon kritiikkiä intellektuellien keskuudessa uusien diagnoosien tehtailun takia. Tähän on ehdotettu syyksi mielenterveyslääkkeitä tuottavien yritysten taloudelliset intressit.
Osa somaattisia sairauksia sairastavista potilaista saa psykiatrisen puolen diagnoosin sen vuoksi, että lääkärikunnassa kehittyi 1980-luvulla perinne, jossa etiologialtaan tuntematonta sairautta sairastaville annetaan psykiatrinen diagnoosi. Huonosti tunnettujen sairauksien oireita saatetaan pitää myös harha-aistimuksina.
Psykiatrisia diagnooseja käytetään monin tavoin paitsi lääketieteessä myös nykykulttuurissa ja tavallisten ihmisten arjessa.
Lähes kaikkiin psykiatrisiin häiriöihin liittyy unihäiriöitä. Unihäiriöt voivat lisäksi aiheuttaa mielenterveysoireita ja pahentaa somaattisten sairauksien aiheuttamia oireita.
Alkoholismiin, kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön, pakko-oireiseen häiriöön, ahdistuneisuushäiriöön ja skitsofreniaan liittyy harmaiden aivosolujen katoa, joka aiheuttaa kognitiivisia ongelmia. Katoa ilmenee muun muassa pihtipoimun etuosassa sekä oikeassa ja vasemmassa aivosaaressa.
Myös somaattisiin sairauksiin liittyy usein psykiatrisia oireita. Esimerkiksi keliakia voi aiheuttaa lapsilla ahdistusta, masennusta tai aggressiivisuutta. ja Niemann-Pickin taudin ainoana oireena voivat vuosien ajan olla esimerkiksi skitsofreeniset harhat, aggressiivisuus tai muut psykiatriset oireet.
Kirjallisuutta

Ahlgrén-Rimpiläinen, Aulikki ym. (toim.): Oikeuspsykiatria. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, 2024. ISBN 978-952-408-207-5. WWW: http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-408-207-5
Lönnqvist, Jouko ym. (toim.): Psykiatria.  (5. uudistettu painos)  Helsinki:  Duodecim, 2007.  ISBN 978-951-656-146-5
Lönnqvist, Jouko ym. (toim.): Psykiatria: Kysymyksiä ja vastauksia.  Helsinki:  Duodecim, 2011.  ISBN 978-951-656-147-2
Shorter, Edward: Psykiatrian historia.  ((A history of psychiatry: From the era of the asylum to the age of Prozac, 1997.) Suomennos: Eila Salomaa)  Helsinki:  Mielenterveyden keskusliitto: Psykiatrian yhteistyö, 2005.  ISBN 952-5154-57-2
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sitaatteja aiheesta Psykiatria Wikisitaateissa
International Center for the Study of Psychiatry and Psychology
Critical Psychiatry Network
Ylen Elävä arkisto: Lääkitty mieli
Mielenterveystalo
Vilnan lentoaseman rautatieasema

| Vilnan lentoaseman rautatieasema,   Vilniaus oro uosto geležinkelio stotis |
| --- | --- |
 Vilnan lentoaseman rautatieasema
Perustiedot
Sijainti:  54°38′33.3″N, 025°16′35.6″E
Osoite:  Vilnan lentoasema, Vilna, Liettua
Kunta:  Vilna
Valtio:  Liettua
Avattu:  2008
Liikenne
Liikennöitsijä(t):  Liettuan rautatiet
Paikallisjunat:  Vilnan rautatieasemalle 
Vaihtoyhteydet:  Vilnan lentoasema 200 m rautatieasemalta itään
Pysäköinti:  Maksullisia P-paikkoja esimerkiksi lentoaseman edustalla, 100 m rautatieasemasta itään
 Kiskobussi lentoaseman pysäkillä
Vilnan lentoaseman rautatieasema (liett. Vilniaus oro uosto geležinkelio stotis) on syksyllä 2008 avattu pieni rautatieasema seisake Liettuan pääkaupunki Vilnan lentoasemalla. Liettuan rautatiet liikennöi linnuntietä runsas 3 kilometriä pohjoisempana sijaitsevalle Vilnan keskusasemalle kiskobusseilla tyypillisesti kerran tai kaksi tunnissa.
Vilnan lentoaseman rautatieasema sijaitsee Vilnasta etelään kohti Valko-Venäjän rajaa vievällä Vilna– Lida– Baranavitšy -radalla.
Lentoasemalle liikennöivä PESA 620M kiskobussi odottamassa Vilnan rautatieasemalla
Aiheesta muualla

Liettuan rautateiden reittihaku: lentoasema= oro uostas (englanniksi) (litrail.lt)
Liettuan rataverkon kartta (venäjäksi) (railwayz.info) (venäjäksi)
Valokuvia Vilnan asemalta etelään vievältä radalta, myös lentoaseman seisakkeelta (venäjäksi) (railwayz.info) (venäjäksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vipsania Agrippina

Vipsania Agrippina
Vipsania Agrippina (36 eaa. – 20 jaa.) oli keisari Tiberiuksen ensimmäinen vaimo. Agrippina oli Marcus Vipsanius Agrippan ja Caecilia Attican tytär, ja Augustus ja Agrippa naittoivat hänet Tiberiukselle jo nuorella iällä. Agrippan kuoltua Augustus kuitenkin pakotti Tiberiuksen ja Vipsanian eroamaan, jotta Tiberius voisi mennä naimisiin Augustuksen tyttären Julian kanssa. Tiberius erosi Vipsaniasta hyvin vastahakoisesti, sillä heidän avioliittonsa oli ollut onnellinen.
Vipsania Agrippina meni sittemmin naimisiin senaattori Gaius Asinius Gallus Saloninuksen kanssa.
Janne Puhakka

| Janne Puhakka> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. helmikuuta 1995 Espoo, Suomi
Kuollut: 13. lokakuuta 2024 (29 vuotta) Espoo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  82 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2015–2017
Seurat:  Blues (SML) Espoo United (Mestis) Rapaces de Gap (Ligue Magnus)
Janne Tapio Puhakka (24. helmikuuta 1995 Espoo – 13. lokakuuta 2024 Espoo) oli suomalainen  jääkiekkoilija, joka voitti Suomen maajoukkueessa alle 18-vuotiaiden MM-pronssia ja pelasi SM-liigassa 2015–2016 kasvattajaseurassaan Espoon Bluesissa ja 2017–2018 Ranskan pääsarjaseurassa Ligue Magnusin Rapaces de Gapissa, kunnes lopetti uransa 23-vuotiaana. Hän oli pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä, mutta osasi pelata myös keskushyökkääjänä.
Vuonna 2019 Puhakka kertoi ensimmäisenä SM-liigassa pelanneena jääkiekkoilijana homoseksuaalisuudestaan. Puhakka kirjoitti aiheesta Risto Pakarisen kanssa Ulos kopista -kirjan vuonna 2022 ja osallistui useisiin erilaisiin ihmisoikeuskampanjoihin.
Puhakka kuoli 29-vuotiaana lokakuussa 2024 kotonaan Espoossa henkirikoksen uhrina.
Jääkiekkoura > Seuraura

Puhakka aloitti jääkiekkoilun noin 6-vuotiaana Espoon Kiekkoseurassa. Hän siirtyi juniorina sittemmin Espoo Bluesiin, jossa Puhakka voitti kaudella 2010–2011 sekä B- että C-nuorten Suomenmestaruuden. Kaudella 2011–2012 hän toimi seuran B-nuorten kapteenina. Puhakka sijoittui tehopistein 20+26=46 B-nuorten SM-sarjan pistepörssissä kolmanneksi. Hän voitti koko kevään 2012 pudotuspelien piste- ja syöttöpörssin tehopistein 10+12=22. Puhakka saavutti kauden päätteeksi B-nuorten SM-hopeaa, ja hänet valittiin sarjan tähdistökentälliseen. Kauden 2012–2013 päätteeksi Puhakka saavutti A-nuorten SM-hopeaa.
QMJHL-joukkue Chicoutimi Saguenéens varasi Puhakan 81. pelaajana CHL:n varaustilaisuudessa vuonna 2013. Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2013–2014, jolloin Puhakka oli 19 osumallaan Saguenéensin kolmanneksi paras maalintekijä. Kevään 2013 pudotuspeleissä hän jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Dominic Beaucheminin kanssa tehoilla 1+2=3.
Kahden Pohjois-Amerikassa vietetyn vuoden jälkeen Puhakka palasi kaudeksi 2015–2016 vuoden mittaisella SM-liigasopimuksella Bluesiin. Hän pelasi ensimmäisen pääsarjapelinsä Mestarien liigassa 6. syyskuuta 2015 vieraissa tšekkiläistä HC Litvínovia vastaan. Ensimmäisen SM-liigapelinsä Puhakka teki runkosarjan neljännellä kierroksella 19. syyskuuta 2015 Tapparaa vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 6.31 minuuttia. Joulukuussa 2015 Blues lainasi Puhakan Mestis-joukkue TuToon, jotta hänen peliaikansa kasvaisi.
Puhakka pelasi siellä kaksi ottelua ja vakiinnutti Bluesiin palattuaan kevätkaudella paikkaansa joukkueen kokoonpanossa, kun seura joutui luopumaan useista pelaajistaan talousvaikeuksien vuoksi. Puhakka teki liigauransa ainoan maalinsa 17. helmikuuta 2016 vierasottelussa Pelicansia vastaan. Kaikkiaan hän saavutti tulokaskaudellaan SM-liigassa 40 runkosarja- ja kuudessa CHL-ottelussa tehopisteet 1+1=2. Bluesin liigajoukkueen kauden päätyttyä Puhakka siirtyi seuran A-nuorten vahvuuteen ja voitti koko A-nuorten SM-liigan pudotuspelien piste- ja maalipörssin tehopistein 7+7=14. Hän saavutti kauden päätteeksi hopeaa.
Puhakka siirtyi kaudeksi 2016–2017 konkurssiin ajautuneen Bluesin tilalle perustettuun Espoo Unitediin, joka siirtyi pelaamaan Mestistä. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Puhakka saavutti kauden päätteeksi Mestis-pronssia. Syyskuussa 2017 hän siirtyi loppukauden 2017–2018 sopimuksella Ranskan Ligue Magnusin Rapaces de Gapiin oltuaan alkukauden ilman sopimusta.
Puhakka oli jääkiekkouransa lopettaessaan 23-vuotias.
Jääkiekkoura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Venäjä 2013 | jääkiekko |  |
| Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Ivan Hlinkan muistoturnaus  |  |
|  Hopeaa | Piešťany 2012 | jääkiekko |  |
Puhakka pelasi alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2013, jolloin hän saavutti joukkueineen pronssia. Puhakka pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2012, jolloin hän voitti hopeaa. Puhakka jakoi Suomen sisäisen piste- ja maalipörssin voiton Felix Westermarckin kanssa.
Jääkiekkoura > Tilastot

Lähteet:
Yksityiselämä

Puhakka seurusteli itseään 37 vuotta vanhemman norjalaisen eläinlääkärin ja yrittäjän Rolf Nordmon kanssa. Pari tapasi vuonna 2014. He muuttivat yhteen vuonna 2019 ja he asuivat Espoon Henttaalla paritalossa. Puhakka omisti asunnosta puolet ja Nordmo puolet. Nordmolla on kolme lasta entisen vaimonsa kanssa.
Pelaajauransa jälkeen Puhakka opiskeli Haaga-Helia-ammattikorkeakoulussa kansainvälistä liiketaloutta englanninkielisessä International Business -koulutusohjelmassa (IB).
Vuonna 2019 Puhakasta tuli ensimmäinen SM-liigassa pelannut jääkiekkoilija, joka on kertonut homoseksuaalisuudestaan. Puhakka kuului alusta asti Ihmisoikeusliiton vuonna 2020 perustamaan urheilijoiden vapaaehtoiseen vaikuttajaryhmään Team Human Rightsiin. Helmikuussa 2022 ilmestyi Puhakan ja Risto Pakarisen kirjoittama kirja Ulos kopista. Puhakka valittiin vuoden 2022 esikuvaksi Queer of the Year -tapahtumassa.
Kuolema

Puhakka kuoli henkirikoksen uhrina Espoon Henttaalla sunnuntaina 13. lokakuuta 2024. Teosta epäillään hänen avopuolisoaan Rolf Nordmota. Länsi-Uudenmaan poliisilaitos tutki henkirikosta aluksi tappona, mutta maanantaina 14. lokakuuta tutkintanimike muutettiin murhaksi. Tiistaina 15. lokakuuta poliisi kertoi Nordmon myöntäneen ampuneensa Puhakan haulikolla ja kertonut poliisille motiiviksi parisuhteen päättymisen. Poliisi kertoi myös tulevansa vaatimaan Nordmota vangittavaksi. Tutkinnassa oli selvinnyt, että Puhakka ja Nordmo olivat eronneet viikkoja ennen epäiltyä murhaa ja että Puhakka oli jo muuttanut pois parin yhteisestä kodista.
Syksyllä 2024 Puhakka oli yksi tositelevisiosarja-Petolliset toisen tuotantokauden kilpailijoista. Puhakan kuoleman johdosta sarjan finaalijakso esitettiin noin 3,5 viikkoa aiottua myöhemmin, 10. marraskuuta 2024 ja jakso omistettiin Puhakan muistollelähde?.
Aiheesta muualla

Janne Puhakka The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Janne Puhakka Elite Prospects. Everysport Media Group AB. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Yle
Pulskaneilikka

| Pulskaneilikka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Elinvoimainen
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Kohokkikasvit Caryophyllaceae
Suku::  Neilikat Dianthus
Laji::  superbus
Kaksiosainen nimi
 Dianthus superbus  L. 
Katso myös
   Pulskaneilikka Wikispeciesissä   Pulskaneilikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pulskaneilikka (Dianthus superbus) on laajalla alueella Euroopan ja Aasian havumetsävyöhykkeellä kasvava monivuotinen, vaaleansinipunakukkainen kohokkikasvi. Laji on Suomessa rauhoitettu Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun maakuntien eteläpuolella.