stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dm9
Rakenne

Dm9-junat suunniteltiin ja rakennettiin Tampereella Valmetin lentokonetehtaalla Dm8-junien pohjalta. Ne varustettiin italialaisilla Breda-pyörrekammiodieseleillä, joiden pehmeä ja suhteellisen hiljainen ääni tuli leimaa-antavaksi koko junatyypille. Telit ja vaunujen väliset ylikulkutunnelit olivat sveitsiläistä SIG-valmistetta. Vaihteiston ja voimansiirron toimitti Self-Changing Gears Ltd Englannista. Myös sähkö- ja lämmitysjärjestelmät hankittiin Britanniasta J.Stone & Co Ltd:n suunnittelemana.
Moottori on ahdettu 12-sylinterinen 180 asteen V-moottori, jossa sylinterit ovat makaavassa asennossa vastakkain toisiinsa nähden. Tyyppi on Isotta Fraschini/Breda D19/SC12P. Vetovaunujen moottorit eivät ole suorassa yhteydessä toisiinsa. Tehon ja kierrosluvun säätö on toteutettu erillisen sähköohjatun tehonsäätölaitteen avulla. Rakenteeltaan vastaavia moottoreita tyyppiä D19/SA12P ja D19/SB12P on käytetty Italian rautateiden ALn880- ja ALn442-sarjojen dieselmoottorijunissa jo 1940-luvun puolivälistä lähtien.
Moottorin käyttövoima välitetään vetovaunuissa momentinmuuntimen, vaihteiston ja suunnanvaihtolaitteen kautta kardaaniakseleilla vaunun etupäässä olevaan vetoteliin. Molemmat vetotelin pyöräkerrat ovat vetäviä. Moottori käyttää myös junan apulaitteita vesipumppua, generaattoria ja ilmakompressoria. Junassa on paineilman tuottoa varten kompressori Knorr-Bremse AG:n tyyppiä VV110/200 ja 250 litran pääsäiliö.
Korirakenne on tehty levyistä ja profiileista kaari- ja pistehitsausta käyttäen. Kori on kupariseostettua teräslevyä seinissä 1,5 mm ja katossa 2 mm vahvuudessa. Teräsrakenteet on suojattu korroosiota vastaan sinkkikromaattimaalilla ja bitumimassalla. Katon rakenteita ja telien akselinkäyttölaitteita on vahvistettu Dm8-juniin nähden.
Sisäpuoli on eristetty 50 mm lasivillalla ja pintaverhoilu on kiinnitetty koriin puulistoilla. Pintaverhoiluna lattiassa on 15 mm filmivanerin päällä muovimatto, seinissä IKI-laminaatti ja katossa rei’itetty kovakuitulevy. Kaksinkertaiset ikkunat ovat karkaistua securit-lasia ja ne on kiinnitetty kiilakumitiivisteellä. Osa ikkunoista on avattavia. Matkustajien käytettävissä olevat ulko-ovet ovat sähköisesti ohjattuja paineilmakäyttöisiä taitto-ovia kuten Sm1- ja Sm2-junissa.
Sisustuksen ja muotoilun on suunnitellut sisustusarkkitehti Olavi Hänninen. Istuimet on verhoiltu vetovaunuissa sinisellä ja keskivaunuissa punaisella kankaalla. Matkatavaroita varten on hyllyt osastojen ulkoseinillä. Matkustaja- ja eteisosastojen katossa on loisteputkivalaistus. Vessoissa on lämmitys, peilit ja lämmin vesi.
Valmistajan koeajotulosten mukaan kiihdytysaika suoralla tasaisella radalla välillä 0–80 km/h on 1 min 26 s ja välillä 0–100 km/h 2 min 18 s.
Aiheesta muualla

Kuvia Dm9:stä Vaunut.org:ssa
Junayksikön 5123+5612+5124 kunnostusprojektin sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomalaiset veturit ja junayksiköt
Ebersbergin piirikunta

Ebersbergin piirikunta (saks. Landkreis Ebersberg) on Ylä-Baijerin hallintopiirissä sijaitseva piirikunta Baijerin osavaltiossa Saksassa. Piirikunnan keskus on Ebersbergin kaupunki. Piirikunnan pinta-ala on 549,38 neliökilometriä, ja siihen kuuluu 21 kuntaa. Vuoden 2023 lopussa piirikunnan väkiluku oli 147 559.
Ebersbergin piirikunta ja sen kunnat.
Piirikunta sijaitsee Münchenin itäpuolella ja Münchenin S-Bahn-linjat ulottuvat piirikunnan alueelle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ebersbergin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Piirikunnan verkkosivut (saksaksi)
Baijerin piirikunnat ja kaupunkipiirit
Aichach-Friedberg
Altötting
Amberg
Amberg-Sulzbach
Ansbachin piirikunta
Ansbach
Aschaffenburgin piirikunta
Aschaffenburg
Augsburgin piirikunta
Augsburg
Bad Kissingen
Bad Tölz-Wolfratshausen
Bambergin piirikunta
Bamberg
Bayreuthin piirikunta
Bayreuth
Berchtesgadener Land
Cham
Coburgin piirikunta
Coburg
Dachau
Deggendorf
Dillingen an der Donau
Dingolfing-Landau
Donau-Ries
Ebersberg
Eichtätt
Erding
Erlangen
Erlangen-Höchstadt
Forchheim
Freising
Freyung-Grafenau
Fürstenfeldbruck
Fürthin piirikunta
Fürth
Garmisch-Partenkirchenin piirikunta
Günzburg
Haßberge
Hofin piirikunta
Hof
Ingolstadt
Kaufbeuren
Kelheim
Kempten
Kitzingen
Kronach
Kulmbach
Landsberg am Lech
Landshutin piirikunta
Landshut
Lichtenfels
Lindau
Main-Spessart
Memmingen
Miesbach
Miltenberg
Mühldorf am Inn
Münchenin piirikunta
München
Neuburg-Schrobenhausen
Neumarkt in der Oberpfalz
Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim
Neustadt an der Waldnaabin piirikunta
Neu-Ulm
Nürnberg
Nürnberger Land
Oberallgäu
Ostallgäu
Passaun piirikunta
Passau
Pfaffenhofen an der Ilm
Regen
Regensburgin piirikunta
Regensburg
Rhön-Grabfeld
Rosenheimin piirikunta
Rosenheim
Roth
Rottal-Inn
Schwabach
Schwandorf
Schweinfurtin piirikunta
Schweinfurt
Starnberg
Straubing
Straubing-Bogen
Tirschenreuth
Traunstein
Unterallgäu
Weiden in der Oberpfalz
Weilhelm-Schongau
Weißenburg-Gunzenhausen
Wunsiedel im Fichtelgebirge
Würzburgin piirikunta
Würzburg
Vapaaehtoinen paluu

Avustettu vapaaehtoinen paluu ja uudelleenkotouttaminen (lyhyesti ”Vapaaehtoinen paluu”, engl. Assisted Voluntary Return and Reintegration, AVRR) - toimintojen kautta avustetaan siirtolaisia palaamaan kotimaihinsa. Vapaaehtoisen paluun tavoitteena on tarjota siirtolaisille mahdollisuus ihmisläheiseen ja ihmisoikeuksia kunnioittavaan paluuseen ja uudelleenkotoutumiseen. Kohderyhmänä ovat siirtolaiset, jotka eivät voi tai halua jäädä maahan ja jotka tarvitsevat tukea paluu- ja matkajärjestelyissä.
Yksi kansainvälisesti suurimmista[lähde? ] vapaaehtoisen paluun toimijoista on Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö IOM, jolla on erilaisia vapaaehtoisen paluun hankkeita ympäri maailmaa.
Vapaaehtoisen paluun hankkeiden toimeenpano vaatii monien eri toimijoiden yhteistyötä: mukana ovat siirtolaiset, lähtö- että paluumaiden viranomaiset sekä kansalaisyhteiskuntaselvennä.
Vapaaehtoisen paluun tulee perustua henkilön omaan, tietoiseen ja harkittuun päätökseen lähtömaahan paluusta ilman painostusta. Tämän edistämiseksi IOM:n hankkeisiin kuuluu myös neuvontaa siirtolaisille kaikissa paluuvaiheissa.
Historia

IOM:n vapaaehtoisen paluun ja paluutuen ohjelmat eri puolilla maailmaa ovat vuodesta 1979 lähtien avustaneet yli 1,2 miljoonaa ihmistä palaamaan vapaaehtoisesti kotimaihinsa. Vuosina 2000-2010 tämä luku on ollut yli 400 000 palannutta, keskimäärin 25-30 000 vuodessa.
Kohderyhmät

Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestö IOM:n vapaaehtoisen tuetun paluun ja paluutuen hankkeet ovat usein ainoa ratkaisu siirtolaisille, jotka eivät voi tai halua jäädä maahan ja tarvitsevat tukea paluu- ja matkajärjestelyissä. IOM avustaa muun muassa:
Turvapaikanhakijoita, jotka keskeyttävät turvapaikkaprosessin tai jotka ovat saaneet kielteisen päätöksen (henkilöitä, joiden turvapaikkahakemus on hylätty tai keskeytetty)
Pakolaisia
Henkilöitä, joiden oleskelulupa on umpeutunut tai joilla ei ole lainkaan oleskelulupaa (ns. paperittomat)
Ihmiskaupan uhreja, ja
Muita haavoittuvassa asemassa olevia, kuten yksin matkustavia lapsia ja niitä, joilla on terveyteen liittyviä erityistarpeita (vanhukset, yksinhuoltajat jne.).
Tavoitteet

Vapaaehtoisen paluun ja paluutuen hankkeet ovat Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestö IOM:n keskeisimpiä toimintoja, joilla avustetaan vuosittain tuhansia siirtolaisia turvallisessa kotiinpaluussa. Vapaaehtoisen paluun hankkeiden tarkoituksena on myös edistää kansainvälistä keskustelua ja yhteistyötä maahanmuuttohallinnan alalla niin lähtö- kuin paluumaissa.
Paluutuen myöntäminen palaajille heidän kotimaassaan on olennainen osa kestävää paluuta. Paluumaissa IOM tarjoaa yhteistyökumppaneidensa kanssa palaajille sosio-ekonomista tukea omavaraisuuden ja yhteisön kehittämiseksi. Pysyvien tulosten ehtona on kuitenkin palaajien omien yhteisöjen sekä paluumaiden yleinen sosio-ekonominen kehitys.
Tukimuodot lähtö- ja paluumaissa

Vapaaehtoisen tuetun paluun ja paluutuen toimintoihin voi sisältyä:
Tukimuodot lähtö- ja paluumaissa > Lähtömaissa

Tietoisuuden lisääminen vapaaehtoisen tuetun paluun ja paluutuen mahdollisuudesta
Tiedon kerääminen paluumaista
Diasporien eli maahanmuuttajayhteisöjen kartoittaminen
Tiedotus maahanmuuttajayhteisöissä
Yksilöllinen paluu- ja paluutukineuvonta, mukaan lukien tietoa paluumaista
Erityistuki- ja neuvontapalvelut haavoittuville ryhmille
Väliaikainen majoitus
Apu matkustusasiakirjojen hankkimisessa
Matkajärjestelyt
Avustaminen rajamuodollisuuksien kanssa
Saattajan järjestäminen tarvittaessa.
Tukimuodot lähtö- ja paluumaissa > Kauttakulkumaissa

Avustaminen kauttakulkumatkalla
Saattaja-avustus kauttakulkumatkalla, jos tarpeen.
Tukimuodot lähtö- ja paluumaissa > Paluumaissa

Avustaminen rajamuodollisuuksien kanssa lentokentälle saavuttaessa
Matkajärjestelyt lopulliseen matkakohteeseen/kotipaikalle
Lyhyt ja/tai keskipitkä paluutuki, esim. avustusta
paluun jälkeisiin järjestelyihin (neuvonta, paikallisten toimijoiden esittely jne.)
yrityksen perustamiseen
yleis- tai ammatilliseen koulutukseen
lääkinnällisiin tarpeisiin
muihin yksilöllisesti räätälöityihin paluutuen muotoihin
Paluuyhteisöjen kehittämistoimet, jotka painottavat
paluun yhdistämistä yhteisön kehittämiseen
pääsyä palveluiden pariin
paikallisten verkostojen vahvistamista.
IOM:n mandaatti ja näkökulmat vapaaehtoiseen paluuseen

Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö IOM on saanut peruskirjassaan jäsenvaltioiltaan valtuutuksen turvata järjestelmällistä siirtolaisuutta muun muassa vapaaehtoisen tuetun paluun ja paluutuen avulla. IOM painottaa erityisesti, että vapaaehtoisuus on edellytys kaikissa sen vapaaehtoisen paluun toimissa.
Toimivaltansa mukaisesti IOM:n tärkeimpiä menettelytapoja vapaaehtoisen paluun kehittämisessä ovat:
siirtolaisten oikeuksien ja ihmisarvon turvaaminen paluita järjestettäessä kansainväliset periaatteet ja standardit huomioiden
maahanmuuttojärjestelmien ja turvapaikanhakuprosessien eheyden ylläpitäminen
paluutoiminnassa mukana olevien paluumaiden, kauttakulkumaiden ja lähtömaiden välisen dialogin kehittäminen; paluumaissa palaajista huolehtimisen varmistaminen
ilman voimassa olevaa oleskelulupaa olevien siirtolaisten eli ns. ”paperittomuuden” ilmiön huomioiminen
kokonaisvaltaisten lähestymistapojen edistäminen vapaaehtoisen paluun, ja eritoten paluutuen, osa-alueilla
vapaaehtoiseen paluuseen liittyvän kansainvälisen dialogin edistäminen ja kapasiteetin rakentaminen
Rahoitus

Suurin osa IOM:n vapaaehtoisen paluun hankkeiden rahoituksesta tulee hankerahoituksien kautta.
Vapaaehtoisen tuetun paluun ja paluutuen hankkeita EU-maissa tukee mm. Euroopan komissio. Mukana kansallisten hankkeiden rahoituksessa on myös kansallisia toimijoita, kuten ministeriöitä, virastoja ja muita rahoittajia.
Vapaaehtoinen tuettu paluu ja paluutuki Suomessa

Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö IOM on Suomessa mukana monissa hankkeissa, jotka käsittelevät vapaaehtoista paluuta, kotoutumista, siirtolaisuutta ja kehitystä sekä ihmiskaupan vastaista työtä. IOM:n Helsingin toimisto on järjestänyt vapaaehtoisia paluita vuodesta 1998 lähtien. Kolmivuotinen hanke vuosina 2010-2012 loi käytäntöjä vapaaehtoisen paluun vakiinnuttamiseksi Suomeen.
Vapaaehtoinen tuettu paluu ja paluutuki Suomessa > ”Vapaaehtoisen paluun kehittäminen”-hanke 2010-2012

Vuonna 2010 IOM aloitti yhteistyössä Suomen Maahanmuuttoviraston kanssa vapaaehtoisen tuetun paluun ja paluutuen kehittämishankkeen (DAVRiF), joka kesti vuoden 2012 loppuun asti. Tavoitteena oli vakiinnuttaa vapaaehtoista paluuta koskevaa neuvontaa, tiedotusta ja paluuverkostoa Suomessa. Ennen vuotta 2010 mahdollisuus hakeutua vapaaehtoiseen paluuseen Suomessa oli saanut vain vähän huomiota, ja siirtolaisten vapaaehtoista paluuta koskevat käytännöt vaihtelivat suuresti riippuen hakijan tilanteesta, hakemuksen jättämisen ajankohdasta ja hakijan asumispaikkakunnasta. Vapaaehtoisen paluun DAVRiF-hankkeeseen hakeutui vuosien 2010-2012 aikana yli 1000 henkilöä, joista 858 palasi kotimaahansa IOM:n avustamana.
Vapaaehtoinen tuettu paluu ja paluutuki Suomessa > ”Vapaaehtoinen paluu ja paluutuki Suomesta” -hanke 2013-2015

Vuonna 2013 IOM Helsinki aloitti Vapaaehtoisen paluun ja paluutuen Suomesta (VAPPS) -hankkeen Euroopan Paluurahaston ja Maahanmuuttoviraston tukemana. Tavoitteena on luoda toimivat puitteet vapaaehtoiselle paluulle Suomessa. Hanke tarjoaa yksilöllistä neuvontaa ja kiinnittää entistä enemmän huomiota paluun jälkeiseen aikaan, tukitoimiin ja mahdollisuuksien parantamiseen paluutuen avulla.
Palaajille myönnettävä rahallinen paluutuki on yleensä 200-1500 euroa. Yhä useammalle voidaan myöntää tuki hyödykkeenä (kuten koulutustuen tai yrityksen perustamiseen tarvittavien tarvikkeiden ja työkalujen muodossa).
Haavoittuviin ryhmiin kuuluvia palaajia (mm. lapset, vanhukset, sairaat, yksinhuoltajaperheet, ihmiskaupan uhrit sekä muut erityisryhmät) voidaan tukea mm. yksilöllisten uudelleenkotoutumissuunnitelmien ja korotetun paluutuen avulla.
Vapaaehtoisen paluun hankkeen tukemana Suomesta voivat palata muut kuin EU-kansalaiset
jotka ovat hakeneet turvapaikkaa tai ovat jo saaneet turvapaikkapäätöksen (myös henkilöt, joilla on Dublin-osuma)
joiden oleskelulupa on umpeutunut
joilla ei ole lainkaan ollut oleskelulupaa
jotka ovat saaneet pakolaisaseman
jotka ovat saaneet jonkun muun oleskeluluvan.
Vapaaehtoisen paluun ja paluutuen Suomesta (VAPPS) -hanke loppui 30.6.2015. Heinäkuussa 2015 astuivat voimaan lakimuutokset, joiden perusteella vastaanottokeskukset tai Maahanmuuttovirasto voivat myöntää tietyille kohderyhmille vapaaehtoisen paluun tukea.
Aiheesta muualla

Vapaaehtoinen paluu ja paluutuki Suomesta
Assisted Voluntary Return from Finland
Veikkausliigan kausi 1993

| Veikkausliigan kausi 1993 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  12
Mestari:  FC Jazz
Toinen sija:  MyPa
Kolmas sija:  HJK
Paras maalintekijä:  Antti Sumiala
  ← 1992 :  1994 → 
Veikkausliigan kaudella 1993 FC Jazz voitti seuran historian ensimmäisen Suomen-mestaruuden.
Joukkueet

Taulukon tiedot Jalkapallokirja 1993, Veikkausliigan tilastohistoriasta (ottelutilastot, kausi 1993) kotikentät ja valmentajat, pvm on uuden valmentajan ensimmäinen ottelu.
| Joukkue | Seura perustettu | Kaupunki | Kotikenttä  (suluissa kenttä jolla pelasi myös kotiotteluita) | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  FC Jazz | 1934 | Pori | Porin Stadion | Jussi Ristimäki |
| FinnPa (1 | 1965 | Helsinki | Pallokenttä | Reima Kokko |
| Haka | 1932 | Valkeakoski | Tehtaan kenttä | Teuvo Vilen   8.7. Jukka Vakkila |
| HJK | 1907 | Helsinki | Pallokenttä | Jari-Pekka Keurulainen |
| Ilves | 1931 | Tampere | Tammela | Matti Paatelainen  4.7. Markku Wacklin |
| Jaro | 1965 | Pietarsaari | Pietarsaaren keskuskenttä | Hannu Touru |
| Kuusysi | 1934 | Lahti | Lahden stadion, (Kisapuisto) | Antti Muurinen |
| MP | 1929 | Mikkeli | Mikkelin urheilupuisto | Kyösti Vilhunen |
| MyPa | 1947 | Anjalankoski | Saviniemen Urheilukenttä, (Saviniemi) | Harri Kampman |
| RoPS | 1950 | Rovaniemi | Rovaniemen keskuskenttä, (Lapinaukean hiekka) | Keith Armstrong |
| TPS | 1922 | Turku | Kupittaa | Raimo Toivanen   16.5. Pauno Kymäläinen |
| TPV | 1930 | Tampere | Tammela | Pertti Lundell |

1) Seura ensimmäistä kertaa pääsarjassa.
Veikkausliiga 1993 lopulliset sijoitukset

Kahdeksan parhaan sijat määräytyivät runko- ja loppusarjan ottelujen perusteella, sijat 9 – 12 runkosarjan lopputilanteen perusteella.
| Sijoitus | Joukkue |
| --- | --- |
1.: FC Jazz
2.: MyPa
3.: HJK
4.: Kuusysi
5.: FinnPa
6.: TPV
7.: RoPS
8.: TPS
9.: MP
10.: Haka
11.: Jaro
12.: Ilves
Runkosarja

Runkosarjassa pelattiin kahdentoista joukkueen kaksinkertainen sarja.
| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | FC Jazz | 22 | 12 | 5 | 5 | 50–28 | 41 |
| 2. | MyPa | 22 | 11 | 6 | 5 | 31–20 | 39 |
| 3. | HJK | 22 | 12 | 3 | 7 | 27–17 | 39 |
| 4. | FinnPa | 22 | 11 | 5 | 6 | 34–23 | 38 |
| 5. | TPV | 22 | 10 | 6 | 6 | 34–29 | 36 |
| 6. | Kuusysi | 22 | 11 | 3 | 8 | 30–34 | 36 |
| 7. | TPS | 22 | 8 | 4 | 10 | 25–26 | 28 |
| 8. | RoPS | 22 | 8 | 3 | 11 | 22–25 | 27 |
| 9. | MP | 22 | 7 | 5 | 10 | 32–32 | 26 |
| 10. | Haka | 22 | 7 | 4 | 11 | 27–36 | 25 |
| 11. | Jaro | 22 | 5 | 6 | 11 | 17–26 | 21 |
| 12. | Ilves | 22 | 3 | 4 | 15 | 22–55 | 13 |
Loppusarja

Loppusarjassa runkosarjan kahdeksan parasta joukkuetta pelasivat keskenään yksinkertaisen sarjan. Kukin joukkue pelasi loppusarjassa seitsemän ottelua, ja näiden tulokset lisättiin runkosarjan tuloksiin. Loppusarjassa määritettiin sijoitukset 1–8.
| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | FC Jazz | 29 | 17 | 7 | 5 | 67–33 | 58 |
| 2. | MyPa | 29 | 16 | 6 | 7 | 47–33 | 54 |
| 3. | HJK | 29 | 15 | 4 | 10 | 34–26 | 49 |
| 4. | Kuusysi | 29 | 14 | 5 | 10 | 41–44 | 47 |
| 5. | FinnPa | 29 | 13 | 7 | 9 | 45–35 | 46 |
| 6. | TPV | 29 | 10 | 8 | 11 | 38–39 | 38 |
| 7. | RoPS | 29 | 11 | 5 | 13 | 32–35 | 38 |
| 8. | TPS | 29 | 9 | 5 | 15 | 31–39 | 32 |
Loppusarja > Ottelut runko- ja loppusarjassa

Ottelukohtaiset tilastot Veikkausliigan tilastohistoriasta, ottelutilastot kausi 1993. Ottelut pelattiin 2.5. – 3.10.1993.
| Kotij>  \ Vierasj. | Jazz | MyPa | HJK | 69 | Finn | TPV | RoPS | TPS | MP | Haka | Jaro | Ilves |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FC Jazz, Pori |  | 2–2 6–3 | 0–2 | 7–1 | 3–1 4–1 | 1–1 1–1 | 3–2 | 1–0 2–0 | 5–3 | 5–1 | 0–0 | 4–0 |
| Myllykosken Pallo -47 | 1–3 |  | 1–0 2–0 | 1–1 3–0 | 2–0 | 0–0 | 0–1 3–0 | 3–1 2–0 | 3–0 | 3–1 | 1–0 | 4–0 |
| Helsingin Jalkapalloklubi | 1–0 0–2 | 0–2 |  | 0–0 | 0–2 0–0 | 0–2 1–0 | 2–1 0–2 | 3–2 | 1–0 | 2–1 | 0–0 | 4–0 |
| FC Kuusysi, Lahti | 2–1 0–0 | 2–0 | 1–0 1–2 |  | 1–3 | 0–1 | 2–1 2–2 | 1–0 | 2–3 | 2–1 | 3–1 | 2–1 |
| Finnairin Palloilijat, Helsinki | 2–0 | 3–0 6–1 | 1–0 | 1–1 0–3 |  | 1–2 2–0 | 5–2 | 2–1 0–2 | 2–0 | 1–1 | 3–0 | 0–2 |
| Tampereen Pallo-Veikot | 2–2 | 1–1 1–2 | 0–4 | 0–1 2–3 | 1–2 |  | 2–1 | 1–2 0–0 | 3–0 | 3–3 | 3–1 | 3–2 |
| Rovaniemen Palloseura | 2–0 0–2 | 1–1 | 0–1 | 1–0 | 1–2 2–2 | 2–0 1–0 |  | 1–0 | 3–0 | 1–0 | 0–2 | 1–0 |
| Turun Palloseura | 1–1 | 0–1 | 2–0 2–4 | 2–1 1–2 | 3–3 | 0–1 | 0–0 1–3 |  | 1–0 | 1–0 | 3–0 | 1–2 |
| Mikkelin Palloilijat | 2–5 | 1–1 | 0–0 | 5–0 | 0–0 | 3–1 | 1–0 | 0–1 |  | 6–0 | 1–1 | 5–1 |
| FC Haka, Valkeakoski | 0–2 | 2–1 | 1–3 | 0–2 | 0–0 | 1–3 | 2–0 | 2–0 | 1–0 |  | 2–0 | 6–0 |
| FF Jaro, Pietarsaari | 0–1 | 0–1 | 0–1 | 3–1 | 1–0 | 0–0 | 1–0 | 2–3 | 1–1 | 0–1 |  | 1–1 |
| FC Ilves, Tampere | 2–4 | 1–2 | 1–3 | 2–4 | 2–0 | 2–4 | 1–1 | 1–1 | 0–1 | 1–1 | 0–3 |  |
Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| Jazz | 15 | 60 973 | 4065 |
| HJK | 15 | 53 575 | 3572 |
| FinnPa | 15 | 44 795 | 2986 |
| TPV | 14 | 39 476 | 2820 |
| TPS | 14 | 36 427 | 2602 |
| Ilves | 11 | 26 656 | 2423 |
| MP | 11 | 23 064 | 2097 |
| MyPa | 15 | 29 643 | 1976 |
| Kuusysi | 14 | 26 603 | 1900 |
| Jaro | 11 | 19 227 | 1748 |
| RoPS | 14 | 22 724 | 1623 |
| Haka | 11 | 14 989 | 1363 |
| Yhteensä | 160 | 398 602 | 2491 |
Parhaat maalintekijät

| Sijoitus | Pelaaja | Maa | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Antti Sumiala |  | FC Jazz | 20 |
| 2. | Tommi Paavola |  | FinnPa | 13 |
| 3. | Jari Rantanen |  | FinnPa | 12 |
| 4. | Ismo Lius |  | Kuusysi | 11 |
| - | Jukka Turunen |  | MyPa | 11 |
| 6. | Marko Rajamäki |  | MyPa | 10 |
| 7. | Saku Laaksonen |  | MyPa | 9 |
| - | Valeri Popovitš |  | TPV | 9 |
Menestys eurokentillä

Euroopan cup: (Mestarien liiga oli tuolloin nimenä vasta lohkovaiheesta lähtien)
HJK pudotti alustavalla kierroksella virolaisen FC Norma Tallinnin, mutta hävisi ensimmäisellä karsintakierroksella belgialaiselle RSC Anderlechtille.
UEFA Cup:
Kuusysi pudotti ensimmäisellä karsintakierroksella belgialaisen KSV Waregemin, mutta hävisi toisella kierroksella tanskalaiselle Brøndby IF:lle.
Cup-voittajien cup:
MyPa hävisi karsintakierroksella islantilaiselle Valurille.
Putoajat ja nousijat

Sarjan neljä viimeistä joukkuetta pelasivat Ykkösen neljän parhaan joukkueen kanssa kahdeksan joukkueen yksinkertaisen sarjan. Koska sarjaa laajennettiin kaudeksi 1994 neljäntoista joukkueen kokoiseksi, pääsivät kahdeksan joukkueen sarjasta kuusi parasta seuraavan kauden Veikkausliigaan, kaksi viimeistä I divisioonaan.
Yksikään päättyneellä kaudella Veikkausliigassa pelanneista joukkueista ei pudonnut Ykköseen. Sen sijaan Ykkösestä nousi Veikkausliigaan kaksi joukkuetta: Kuopion Palloseura ja FC Oulu.
Putoajat ja nousijat > Liigakarsinta

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maalisuhde | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | MP | 7 | 4 | 3 | 0 | 19–7 | 15 |
| 2. | Jaro | 7 | 4 | 2 | 1 | 9–5 | 14 |
| 3. | KuPS | 7 | 3 | 2 | 2 | 15–10 | 11 |
| 4. | Haka | 7 | 3 | 1 | 3 | 13–11 | 10 |
| 5. | FC Oulu | 7 | 3 | 1 | 3 | 10–10 | 10 |
| 6. | Ilves | 7 | 2 | 3 | 2 | 5–7 | 9 |
| 7. | KajHa | 7 | 2 | 1 | 4 | 7–12 | 7 |
| 8. | KonU | 7 | 0 | 1 | 6 | 4–20 | 1 |
Putoajat ja nousijat > Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| FC Oulu | 3 | 5 890 | 1963 |
| Jaro | 3 | 3 732 | 1244 |
| KajHa | 3 | 3 438 | 1146 |
| KuPS | 4 | 4 461 | 1115 |
| Ilves | 3 | 2 837 | 946 |
| MP | 4 | 3 554 | 888 |
| Haka | 4 | 3 533 | 883 |
| KontU | 4 | 2 616 | 654 |
| Yhteensä | 28 | 30 061 | 1074 |
Aiheesta muualla

RSSSF:n tilastot (englanniksi)
Emmanuel Mudiay

| Emmanuel Mudiay |
| --- | --- |
 Emmanuel Mudiay vuonna 2014.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Emmanuel Mudiay
Syntynyt: 5. maaliskuuta 1996 (ikä 28) Kinshasa, Zaire
Kansalaisuus:   Kongon demokraattinen tasavalta
Koripalloilija
Pelipaikka:  Pelintekijä
Pituus:  196 cm
Paino:  91 kg
Nyk. joukkue:  Utah Jazz
Sarja:  NBA
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2014–2015 2015–2018 2018–2019 2019–:   Guangdong S. Tigers  Denver Nuggets  New York Knicks  Utah Jazz
Emmanuel Mudiay (s. 5. maaliskuuta 1996 Kinshasa, Zaire) on kinshasankongolainen koripalloilija, pelipaikaltaan pelintekijä. Hän pelasi kaudella 2014–2015 Kiinan CBA-liigan Guangdong Southern Tigersissa. Kauden 2015–2016 alussa hän siirtyi NBA-liigaan Denver Nuggetsiin. Pelattuaan kaksi ja puoli kautta Denverissä hän siirtyi helmikuussa 2018 New York Knicksiin. Kesällä 2019 hän teki sopimuksen Utah Jazzin kanssa.
Vuonna 2001 pakolaisena kotimaastaan Yhdysvaltoihin perheensä kanssa muuttanut Mudiay aikoi alun perin pelata yliopistokoripalloa SMU:n joukkueessa. Hän päätti kuitenkin siirtyä vuodeksi ulkomaille ammattilaiseksi, ja allekirjoitti yksivuotisen, 1,2 miljoonan dollarin sopimuksen kiinalaisseura Guangdong Southern Tigersin kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Emmanuel Mudiay Wikimedia Commonsissa
EKW C-36

Sveitsin ilmavoimien kone Flieger Flab Museumissa Dübendorfissa Sveitsissä.
EKW C-36 oli Sveitsin valtion lentokonetehtaan (EKW) vuonna 1939 suunnittelema hävittäjäpommittaja.
Joitakin koneyksilöitä valmistettiin useista lentokoneen eri versioista (C-3601, C-3602, C-3603, C-3603-1 Schlepp, C-3604, C-3605). Sveitsin ilmavoimat teki niillä partiolentoja Sveitsin ilmatilassa toisen maailmansodan aikana. Kone oli kuitenkin enimmäkseen koulukone.
Tekniset tiedot

Lähde: [lähde? ]
Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 2
Pituus: &&&&&&&&&&&&&010.023000010,23 m
Kärkiväli: &&&&&&&&&&&&&013.074000013,74 m
Korkeus: &&&&&&&&&&&&&&03.02900003,29 m
Siipipinta-ala: &&&&&&&&&&&&&028.040000028,4 m²
Tyhjäpaino: &&&&&&&&&&&02315.&&&&002 315 kg
Lentopaino: &&&&&&&&&&&04085.&&&&004 085 kg
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 × Hispano-Suiza 12Y-51 -nestejäähdytetty V12-moottori; &&&&&&&&&&&&0746.&&&&00746 kW (&&&&&&&&&&&01000.&&&&001 000 hv)
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&&0476.&&&&00476 km/h
Lentomatka: &&&&&&&&&&&&0680.&&&&00680 km
Lentoaika: 2
Lakikorkeus: &&&&&&&&&&&08700.&&&&008 700 m
Nousukyky: &&&&&&&&&&&&&010.040000010,4 m/s