stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Matti Oivanen
Ura > SM-liiga > Ulkomaat

Huippukauden jälkeen Oivanen teki ammattilaissopimuksen kovatasoiseen Ranskan Pro A-liigaan. Hänen joukkueensa oli Beauvais, joka oli yksi Pro A-liigan kärkiseuroista. Seura voitti kaudella 2007–2008 Ranskan Cup-mestaruuden ja pelasi näin Lentopallon Mestareiden liigassa kaudella 2008–2009. Oivasen sopimuksen kesto oli yksi vuosi.
Ensimmäisen ulkomailla vietetyn kauden jälkeen Oivanen siirtyi kaudeksi 2009–2010 Italian hallitsevaan seuraan, Copra Nordmeccanica Piacenzaan. Peliaika joukkueessa jäi kuitenkin liian vähäiseksi ja kauden jälkeen oli edessä seuran vaihto. Kaudella 2010–2011 Oivanen pelasi edelleen Italiassa, Yoga Volley Forlí -joukkueessa. Kaudeksi 2011–2012 Oivanen siirtyi Venäjän Superliigaan Nizhny Novgorodin joukkueeseen.
Kauden 2012–2013 Oivanen pelasi Suomessa Hurrikaani-Loimaassa saavuttaen SM-hopeaa. Oivanen pelasi yhdessä veljensä kanssa historian ensimmäisinä suomalaispelaajina seurajoukkueiden MM-kisoissa Qatarissa 13.–19. lokakuuta 2012. Matti pelasi qatarilaisessa Al-Arabin joukkueessa ja Mikko Al-Rayan.
Kaudella 2013–2014 Oivanen pelasi puolalaisessa AZS Olsztynin joukkueessa.
Ura > SM-liiga > Takaisin Suomeen ja Loimaalle

Oivanen palasi kaudeksi 2014–2015 kotimaiseen Mestaruusliigaan. Paluun syynä oli osittain pahaksi äitynyt selkävamma, joka diagnosoitiin jo Puolassa välilevyn pullistumaksi. Selkä vaivasi jo AZS Olsztynissa pelatuissa otteluissa, mutta Oivasen itsensä mukaan sitä ei osattu hoitaa oikein. Kauden 2014–2015 päätteeksi Oivanen saavutti hopeaa Hurrikaanin riveissä. Hänet valittiin myös liigan tähdistökentän toiseksi keskitorjujaksi.
Oivanen ilmoitti kesällä 2016 jättävänsä miesten maajoukkueen. Toistuvat selkäongelmat johtivat hänen päätökseensä keskittyä ainoastaan seurajoukkuepeleihin. Hurrikaanissa toisen peräkkäisen kauden kotimaan lentopalloliigassa pelannut Oivanen kärsi kauden aikana selkävaivoista, mutta ratkaisuotteluissa hän kykeni pelaamaan. Lopulta Oivanen ja Hurrikaani saavuttivat SM-pronssia. Toukokuussa 2016 hän solmi Hurrikaanin kanssa 2+1-vuotisen jatkosopimuksen.
Ura > A-maajoukkue

Ensimmäisen kerran Oivanen pelasi maajoukkueessa vuonna 2005. Tuolloin A-maajoukkue pelasi Euroopan Liigassa ja sijoittui lopulta hopealle häviten finaalissa lajin suurmaihin kuuluvalle Venäjälle. Oivanen nousi kauden aikana maajoukkueessa koko ajan tärkeämpään rooliin ja lopulta Euroopan Liigan finaaliturnauksessa hän oli ratkaisevia lenkkejä Suomen pelissä. Kesällä 2006 Suomen lentopallomaajoukkueelle avautui mahdollisuus pelata Lentopallon maailmanliigassa. Maajoukkue otti haasteen vastaan ja Oivanen valittiin Berruton maajoukkueryhmään. Oivanen pelasi läpi kesän Suomen avauskuusikossa. Lopulta Suomi pelasi maailmanliigassa hienon kesän voittamalla viimeisessä ottelussaan lajin suurmaan Argentiinan 3-0. Kausi huipentui, kun maajoukkue selvitti tiensä kymmenen vuoden tauon jälkeen EM-lopputurnaukseen Moskovaan, Venäjälle.
Vuonna 2007 Oivasen vastuu maajoukkueessa lisääntyi entisestään. Oivanen otti jälleen haasteen vastaan ja pelasi muiden nuorten maajoukkuepelaajien tapaan loistavasti. Oivanen oli Suomen joukkueen selvästi vahvin syöttäjä Maailmanliigassa. Kesän aikana Oivanen nousi syöttäjänä maailman eliittiin. Maailmanliigan otteluissa Matti takoi ässiä vastustajan kenttään. Maajoukkue sijoittui lopulta toiseksi alkulohkossaan, muttei saanut villiä korttia Puolassa pelattuun lopputurnaukseen.
Maailmanliigakauden jälkeen Oivanen aloitti yhdessä lentopallomaajoukkueen kanssa viisi viikkoa kestäneen valmistautumisleirin Moskovan EM-kilpailuihin. Leiri päättyi harjoitusotteluun Espanjaa vastaan, jonka Suomi hävisi 3–0. EM-kisoissa Oivasen ja Suomen maajoukkueen peli kulki kuitenkin paremmin ja joukkue teki lopulta suomalaista palloiluhistoriaa etenemällä välieriin asti, jossa se kohtasi jälleen Espanjan. Välieräottelu oli Oivasen uran tärkein tähän mennessä. Oivanen ja maajoukkue hävisi Espanjalle lopulta 3–2 ja Suomi sijoittui kisoissa neljänneksi. Oivasten veljekset pelasivat molemmat hienon turnauksen Moskovassa ja saivat paljon kiitosta koko joukkueelta otteistaan.
Muuta

Pituushyppääjä Petteri Lax ja salibandypuolustaja Mikael Lax ovat Oivasen serkkuja.
Saavutukset

Henkilökohtaiset:
SM-liigan tähdistökentällisen pelaaja 2008, 2013, 2015, 2017, 2019
Ässäsyöttötilaston voitto SM-liigassa 2008, 2018, 2019
SM-liigassa Urheilukanavan All-Stars pelaaja 2008
Vuoden tulokas SM-liigassa 2004
SM-liigan pudotuspelien paras syöttäjä 2008
SM-liigan pudotuspelien 2. paras torjuja 2008
SM-liigan pudotuspelien 2. paras hyökkäysprosentti
Maajoukkueessa:
EM-kisojen 4. sija 2007
Euroopan liigan hopeaa 2005
SM-liigassa:
SM-hopea 2007, 2008, 2013 ja 2015
Suomen Cupin mestaruus 2004, 2006 ja 2007
Seurat

2001–2002 Kiikoisten Kirma (II)
2002–2003 Kuortane (I)
2003–2004 VaLePa ja Kuortane (I)
2004–2005 Raision Loimu
2005–2006 Raision Loimu
2006–2007 Pielaveden Sampo
2007–2008 Pielaveden Sampo
2008–2009 Beauvais
2009–2010 Copra Nordmeccanica Piacenza
2010–2011 Yoga Volley Forlí
2011–2012 Gubernia Nizhni Novgorod
2012–2013 Hurrikaani-Loimaa , Al-Arab  (13.–19.10.) seurajoukkueiden MM-kilpailut
2013–2014 Indykpol AZS Olsztyn
2014–2019 Hurrikaani-Loimaa
Matti Oivanen 31. elokuuta 2007 pelatussa A-maaottelussa Espanjaa vastaan Laihialla
Matti Oivanen syöttämässä
Mauritz Mexmontan

Mauritz Bernhard Mexmontan (15. huhtikuuta 1856 Helsinki – 21. tammikuuta 1936 Helsinki) oli Helsingin yliopiston miekkailunopettaja joka osallistui aktivistien, Voimaliiton ja jääkäriliikkeen toimintaan 1900-luvun alussa.
Elämä

Mexmontanin vanhemmat olivat apteekkari Frans Mikael Mexmontan ja Paulina Augusta Lovisa Lindström. Hän pääsi ylioppilaaksi 1876 Helsingin yksityislyseosta, suoritti voimistelunopettajan tutkinnon 1892 sekä valmistui filosofian kandidaatiksi 1903 ja maisteriksi 1904. Mexmontanin vaimo oli vuodesta 1889 Johanna Natalia Theresia Buch-Oberleitner (k. 1937).
Miekkailunopettajan ura

Mexmontan toimi ensin voimistelunopettajana useissa Helsingin ruotsalaisissa oppikouluissa vuosien 1879 ja 1890 aikana, samoin kuin Helsingin kansankirjaston hoitajana, sairausvoimistelijana ja hierojana. Helsingin yliopiston apulaismiekkailunopettajana hän oli 1885–1895 ja miekkailunopettajana 1895–1926. Helsingfors Skidklubbin puheenjohtajana hän toimi 1898–1908. Mexmontan oli Helsingin Miekkailijoiden ja Suomen miekkailuliiton kunniajäsen.
Aktivisti ja kalterijääkäri

Mexmontan osallistui kutsuntalakkoihin 1902–1904, oli mukana perustamassa Voimaliittoa 1906 ja kuului sen johtokuntaan. Mexmontan sai julkisuutta 1902, kun osallistui Senaatintorilla käytyyn kahakkaan kasakoiden ja ylioppilaiden välillä. Taitavana miekkailijana tunnettu Mexmontan sai pelkkä kävelykeppi aseenaan yhden kasakan putoamaan hevosen selästä mutta hän haavoittui myös itse päähän kasakan sapeliniskusta.
Vuosina 1915–1917 kalterijääkäreihin kuulunut Mexmontan oli vangittuna maanpetoksellisesta toiminnassa Pietari-Paavalin linnoituksessa, Pietarin etappivankilassa ja Pähkinälinnassa. Hän sai aluksi kuolemantuomion, joka muutettiin 20 vuoden pakkotyöksi. Vapauduttuaan Venäjän vallankumouksen aikaan hän toimi aktiivisesti Helsingin ensimmäisessä suojeluskunnassa.
Mexmontanin katkaistujen jalkakahleiden pienoisjäljennös on osa kalterijääkärien yhteistunnusta, jossa on lisäksi Spalernajan vankilan kultainen pienoisavain.
Aiheesta muualla

Suomen kansallisarkisto: M. Mexmontanin kuulustelupöytäkirja. Suomenmaalainen santarmihallinto, v. 1915
Vanha vapaussankari meni lepoon, Suomen Kuvalehti, 01.02.1936, nro 5, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Mauritz Mexmontan Puolan ystävänä, Hakkapeliitta, 25.05.1937, nro 21, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Luettelo Tommi Läntisen kappaleista

Tämä on luettelo laulaja Tommi Läntisen omalla nimellä levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä.
Luettelossa on kaiken kaikkiaan 110 kappaletta.
#

3.30 (Eri esittäjiä: Laulava Sydän – Juice Leskinen)
A

Afrikka siipien alla (Maalla, merellä ja ilmassa!)
Aika on hiekkaa (Punainen graniitti)
Atomitie (Maalla, merellä ja ilmassa!)
Auto keltainen (Iltavilli)
B

Baby Blue (Punainen graniitti)
Balladi elokuvasta Klaani (Kuutamopelimannimiks?) (Maalla, merellä ja ilmassa!, kultapainoksen bonus-kappale)
D

Delfiinit (Veijareita ja pyhimyksiä)
E

Easy Rider (Maalla, merellä ja ilmassa!)
Eltsun kallioilla (Popniitti)
Enkelipatsas (Parhaat 1994-2000)
H

Hei, hei, kulta (Punainen graniitti)
Heijastuu (Iltavilli)
Hei kuu (Tähtilaiva)
Heitä surusi pois (Parhaat 1994-2000)
Hurjan pojan koti (Eri esittäjiä: Sunnuntaina sataa aina)
Huudan sun nimee (Maalla, merellä ja ilmassa!)
Hyvä fiilis (Parhaat 1994-2000)
Hyväntoivon aamu (Maalla, merellä ja ilmassa!)
I

Iltavilli (Iltavilli)
J

Janoinen sydän (Punainen graniitti)
Jeannie, Jeannie, Jeannie (Albert Järvinen: Braindamage - Or Still Alive)
Jotkut päivät on kultaa (Isoja aikoja)
Jäin kiinni katseeseen (Maalla, merellä ja ilmassa!)
Jäin kiinni katseeseen (Peilipallo-versio) (Maalla, merellä ja ilmassa!, kultapainoksen bonus-kappale)
Jää hiljaisuus (Popniitti)
K

Kaipuu (Veijareita ja pyhimyksiä)
Kairo (Veijareita ja pyhimyksiä)
Kaksi karkulaista (Popniitti)
Kaksi sanaa (Isoja aikoja)
Kapinaa (Iltavilli)
Kapteeni Horisontti (Tähtilaiva)
Kesä häipyy (- Summer Is Fading -) (Popniitti)
Kesällä kaikki on toisin (Tähtilaiva)
Kevät ja minä (Maalla, merellä ja ilmassa!)
Kevätlaulu (Eri esittäjiä: Muumipeikko ja pyrstötähti)
Kirpaisee (Popniitti)
Korkealla ja kovaa (Punainen graniitti)
Korkeuteen (Punainen graniitti)
Kulta pieni (- Little Darling -) (Maalla, merellä ja ilmassa!)
Kun hänet nähdä sain (- I Saw Her Standing There -) (Eri esittäjiä: Laulava Sydän – The Beatles)
Kunniavartio (Popniitti)
Kuusi kieltä rakkauden (Tähtilaiva)
Kuutamolla (- Dancing in the Moonlight -) (Veijareita ja pyhimyksiä)
Kuvina vain (Iltavilli)
L

Leijonasydän (Popniitti, piiloraita)
Liekki palaa (promosingle)
M

Marian poika (Eri esittäjiä: Henki kulkee 2 - Joulun ajan hartaita lauluja)
Matkalla maineeseen (Isoja aikoja)
Mitä vaan (Läpi tulen ja jään - 25 vuotta!)
Modesty Blaise (Maalla, merellä ja ilmassa!)
Mä en haluu enää muistaa (- I Don’t Wanna Talk About It -) (Veijareita ja pyhimyksiä)
Mä en haluu enää muistaa (- I Don’t Wanna Talk About It -) (remix) (Veijareita ja pyhimyksiä)
Mä haluun kaiken (Parhaat 1994-2000)
Mä matkustan (Maalla, merellä ja ilmassa!)
Mä voitan tän (Tähtilaiva)
N

Nyt ollaan näin (Punainen graniitti)
O

Olen onnellinen (- Spinning Around -) (Punainen graniitti)
P

Paha juna (Isoja aikoja)
Pikku rumpalipoika (Eri esittäjiä: Henki kulkee 2 - Joulun ajan hartaita lauluja)
Punainen graniitti (- In Your Mind -) (Punainen graniitti)
Purjetuuli (Iltavilli)
R

Rahaa rikkaampi (Isoja aikoja)
Rakkaudenkaipuu (Popniitti)
Rakkauden veturi (Punainen graniitti)
Rakkauslaulu (Veijareita ja pyhimyksiä)
Rauhanlaulu (Tähtilaiva)
Rock’n’Roll’n’Blues’n’Jazz (Eri esittäjiä: Laulava Sydän – Juice Leskinen)
Ruusuja lurjukselta (Eri esittäjiä: Pentti Viherluodon suosittuja iskusävelmiä - Laitakadun hämärässä)
Rööperin kuu (Punainen graniitti)
S

Samettitaivas (Tähtilaiva)
Sanat haavoittaa (Veijareita ja pyhimyksiä)
Satelliitti (Veijareita ja pyhimyksiä)
Se jokin (- Something -) (Eri esittäjiä: Laulava Sydän – The Beatles)
Sekaisin (hei, hei, hei) (Iltavilli)
Se on rock (- Gotta Rock -) (Eri esittäjiä: Pahat pojat -soundtrack)
Se yö (Punainen graniitti)
Sielun voimaa (Popniitti)
Silta yli Suomen (Veijareita ja pyhimyksiä, bonus-kappale)
S.O.S. (Parhaat 1994-2000)
Sudet (Isoja aikoja)
Sulan sinuun (Tähtilaiva)
Sydänparka (Maalla, merellä ja ilmassa!)
Syvälle sydämeen sattuu (Veijareita ja pyhimyksiä, bonus-kappale)
Sä oot mun (Veijareita ja pyhimyksiä)
Sä oot musaa (Maalla, merellä ja ilmassa!)
Sä saat mut unohtamaan (Veijareita ja pyhimyksiä)
T

Taivaantakomo (Tähtilaiva)
Taivaspoika (Iltavilli)
Taj Mahal (Tähtilaiva)
Tuulta päin (- Against The Wind -) (Maalla, merellä ja ilmassa!)
Tyttö Tokion (Punainen graniitti)
Tähti kirkkahin (Iltavilli)
Tähtilaiva (Tähtilaiva)
Tämä kaupunki (Isoja aikoja)
U

Uneton (Iltavilli)
Usko vaan (Isoja aikoja)
V

Vauhtisokee (Popniitti)
Via Dolorosa (Maalla, merellä ja ilmassa!, kultapainoksen bonus-kappale)
Vielä sä näät (Isoja aikoja)
Villi ja vapaa (Veijareita ja pyhimyksiä)
Virtuaalii (Iltavilli)
Voimalla leijonan (Maalla, merellä ja ilmassa!, kultapainoksen bonus-kappale)
Voi-voi, sanoi Muumimamma (Eri esittäjiä: Muumipeikko ja pyrstötähti)
Y

Yksinään (Iltavilli)
Yksi planeetta (Popniitti)
Ystäväni (Isoja aikoja)
Yölento (Popniitti)
Ä

Äiti maa (Punainen graniitti)
Älä unta nää (Tähtilaiva)
Miracle (Paula Selingin ja Ovin kappale)

| Miracle |
| --- | --- |
 Ovi ja Paula Seling esittämässä ”Miraclea” toisen semifinaalin pukuharjoituksissa.
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Paula Seling ja Ovi
Säveltäjä(t):  Ovi Jacobsen, Philip Halloun, Frida Amundsen, Beyond51
Sanoittaja(t):  Beyond51
Euroviisutiedot
Vuosi:  2014
Maa:  Romania
Kieli:  englanti
Sijoitus:  12.
Pisteet:  72
Sijoitus semifinaalissa:  2.
Pisteet semifinaalissa:  125
Video:  videolinkki
”Miracle” on romanialaisen laulaja Paula Selingin ja romanialais-norjalaisen laulaja-lauluntekijä Ovin dancepopkappale, jolla he edustavat Romaniaa vuoden 2014 Eurovision laulukilpailussa. He edustivat Romaniaa Euroviisuissa jo vuonna 2010 kappaleella ”Playing with Fire”, jolla he sijoittuivat kolmanneksi. ”Miracle” valittiin Romanian edustuskappaleeksi 1. maaliskuuta 2014.
Seling ja Ovi esiintyivät kilpailun toisessa semifinaalissa 8. toukokuuta viimeisenä ja pääsivät finaaliin, joka nähtiin 10. toukokuuta. Finaalissa duon sijoitus oli 12.
Listasijoitukset

| Listat (2014) | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Belgia (Ultratop Flanderi): 73
Irlanti (Irlannin singlelista): 88
Iso-Britannia (Britannian singlelista): 174
Minea Mäkiviita

Minea Mäkiviita (s. 10. elokuuta 2005) on suomalainen pesäpalloilija. Mäkiviita edustaa Superpesiksessä pelaavaa kasvattajaseuraansa Seinäjoen Maila-Jusseja. Hän pelaa ulkokentällä kakkosvahtina. Mäkiviita on pelannut 28 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt neljä tavallista juoksua, tuonut 18 juoksua ja kerännyt 72 kärkilyöntipistettä. Mäkiviita on pelannut neljä Superpesiksen ylempien pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on tuonut kolme juoksua ja kerännyt seitsemän kärkilyöntipistettä. Tilastot päivitetty 6. heinäkuuta 2023.
Miklós Szabó (keskimatkojen juoksija)

| Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:   Unkari> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Torino 1934 | 800 m |  |
|  Hopeaa | Torino 1934 | 1 500 m |  |
Miklós Szabó (6. joulukuuta 1908 – 3. joulukuuta 2000) oli unkarilainen yleisurheilija, joka kilpaili keskimatkojen juoksussa. Szabó edusti seuratasolla budapestiläistä MAC-seuraa. Hän voitti Torinon EM-kisoissa 1934 kultaa 800 metrin juoksusta ja hopeaa 1 500 metriltä. Szabó osallistui olympialaisiin kerran, Berliinissä 1936. Tuolloin hän sijoittui 1 500 metrillä seitsemänneksi ja putosi 800 metrillä alkuerissä.
Szabó juoksi urallaan kaksi maailmanennätystä. Hän juoksi lokakuussa 1936 2 000 metrin juoksun ennätykseksi ajan 5.20,4, joka säilyi maailmanennätyksenä seuraavaan vuoteen saakka. Szabón toinen maailmanennätys syntyi 30. syyskuuta 1937 kun hän juoksi kaksi mailia aikaan 8.56,0. Kyseinen tulos säilyi maailmanennätyksenä lähes kaksi vuotta.
Henkilökohtaiset ennätykset

800 m: 1.52,0 (1934)
1 500 m: 3.48,6 (1937)
Mesta

Mesta voi viitata seuraaviin:
Mesta eli Néstos, joki Bulgariassa ja Kreikassa
Mesta, feodaalinen järjestö keskiajan Kastiliassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mesta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Misha Mansoor

| Misha Mansoor> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 31. lokakuuta 1984 (ikä 39) Bethesda, Maryland, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Ammatti:  muusikko, lauluntekijä
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2005–
Tyylilajit:  progressiivinen metalli, progressiivinen metalcore, djent
Soittimet:  kitara, rummut
Yhtyeet:  Periphery (2005–)
Levy-yhtiöt:  Sumerian, Century Media, Roadrunner
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Misha "Bulb" Mansoor (s. 31. lokakuuta 1984) on yhdysvaltalaisen progressiivista metallia soittavan Periphery-yhtyeen kitaristi. Hän toimii myös tuottajana ja on muun muassa tuottanut Animals as Leadersin ja Haunted Shoresin albumeita.
Aiheesta muualla

Misha Mansoor Myspacessa (englanniksi)
Mauritz Gripenberg

Villa Elfvik (1904).
Alexander Mauritz Sebastian Gripenberg (10. tammikuuta 1869 Pietari - 30. joulukuuta 1925 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.
Henkilöhistoria

Mauritz Gripenberg kuului ruotsalaisalkuiseen Gripenbergin sotilas- taiteilija- ja arkkitehtisukuun. Hänen isänsä oli lääninkuvernöörinä toiminut kenraaliluutnantti Johan Axel Gripenberg. Gripenberg opiskeli upseeriksi Pietarissa ja valmistuttuaan työskenteli Venäjän armeijan attaseana Tukholmassa. Hän alkoi 1890-luvulla opiskella taideaineita Ruotsin kuninkaallisessa taideakatemiassa, luopui sotilasurasta ja valmistui arkkitehdiksi 1899 Kuninkaallisesta teknillisestä korkeakoulusta Tukholmassa.
Gripenberg oli aatelissäädyssä edustaja valtiopävillä 1904–1905 ja 1905–1906.
Henkilöhistoria > Virkaura

Suomessa Mauritz Gripenberg työskenteli vuodesta 1899 vuoteen 1903 Rakennushallituksen edeltäjässä Yleisten rakennusten ylihallituksessa. Seuraavat viitisen vuotta hän suunnitteli yksityisarkkitehtina muun muassa kerrostaloja Helsinkiin. Gripenbergin sen kauden arkkitehtuuri edusti jugendtyyliä. Vuonna 1908 hänestä tuli Helsingin ensimmäinen rakennustarkastaja, jota virkaa hän hoiti kuolemaansa saakka – vuosina 1917–1918 hän tosin toimi armeijan palveluksessa Saksassa Sotilaskomitean edustajana ja sotilasattaseana.
Suomen sisällissodan aikana maaliskuussa 1918 Saksa ei voinut luovuttaa aseita valkoisille suoraan Brest-Litovskin rauhansopimuksen pykälien vuoksi. Asia ratkaistiin niin että yksityinen saksalainen yritys Gebrüder Mannesmann in Remsched myi aseet sotilaskomitean asiamiehen ratsumestari Mauritz Gripenbergin edustamalle suomalaiselle yhtymälle Gripenbergin asettamalla ja hyväksymällä 8 264 750 Saksanmarkan vekselillä.
Gripenbergiä arvostettiin rakennustarkastajana, hänellä oli sotilaskoulutuksen ansiosta viran hoidossa tarvittavaa auktoriteettia ja päättäväisyyttä. Hänen kykyään hahmottaa kokonaisuuksia pidettiin arvossa. Käytännönläheisenä hän osasi kiinnittää huomiota oleellisiin asioihin. Gripenberg laati Helsingin rakennusjärjestyksen ja kehitti muutenkin rakennusvalvontaa.
Suunnittelijana

1910-luvulla suunniteltujen jugendkerrostalojen lisäksi Gripenberg suunnitteli 1920-luvulla arkkitehti Sigurd Frosteruksen kanssa Helsinkiin asuinkerrostaloja, jotka ovat tyyliltään klassistisia. Tunnetuin Gripenbergin suunnittelema rakennus on Espooseen vuonna 1904 valmistunut Villa Elfvik.
Suunnittelijana > Suunnittelutöitä

asuinkerrostalo Tehtaankadun ja Huvilakadun kulmassa Ullanlinnassa Helsingissä (1903)
Villa Elfvik, Laajalahti, Espoo (1904)
Muita sukuun kuuluvia arkkitehteja

Gripenberg-sukuun kuuluvat myös arkkitehti, pankinjohtaja Sebastian Gripenberg (1850–1925), arkkitehti, professori Ole Gripenberg (1892–1979), hänen poikansa arkkitehti Bertel Gripenberg ja pojanpoika arkkitehti Jörn Gripenberg. Kolme viimeksi mainittua ovat vuorollaan johtaneet Arkkitehtitoimisto Gripenberg & Co:ta.
Mikko Huhto

| Mikko Huhto> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. maaliskuuta 1984 (ikä 40) Parainen, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Miki
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  184 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  HCIK
Sarja:  Suomi-sarja
Pelinumero:  69
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2006–
Aik. seurat:  Hermes (Mestis) TuTo (Mestis) FPS (Mestis) DHK Latgale (Latvia) HC Havířov (Tšekki I) HC Thurgau (NLB) HC Mean Machine (III-div.)
Mikko Huhto (s. 23. maaliskuuta 1984 Parainen) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Suomi-sarjajoukkue HC Indians Kaarinassa. Hän toimii joukkueen kapteenina. Huhto on pelannut urallaan aiemmin myös ulkomailla Latvian, Tšekin ja Sveitsin sarjoissa.
Ura > Seuraura

Huhto on Turun Palloseuran kasvatti. Hän voitti joukkueessa B-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2001 ja A-nuorten SM-hopeaa vuonna 2002. Huhto toimi kaudella 2003–2004 TPS:n A-nuorten kapteenina ja hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 8+11=19. Huhto jakoi koko A-nuorten SM-liigan puolustajien pistepörssin kahdeksannen sijan neljän muun pelaajan kanssa. Hänellä oli myös TPS:n paras teholukema (+19). Kaudeksi 2004–2005 Huhto siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen, jossa tulokaskausi toi 29 runkosarjaottelussa kaksi syöttöpistettä. Hänen kautensa päättyi kuitenkin polven sivusidevammaan tammikuussa 2005.
Kaudeksi 2005–2006 Huhto siirtyi kaksivuotisella sopimuksella TuToon. Hän pelasi joukkueessa lopulta vain viisi ottelua ja siirtyi kesken kauden Forssan Palloseuraan. Loukkaantumisten takia Huhto pelasi kuitenkin TuTossa ja FPS:ssä yhteensä vain 20 runkosarjaottelua tehden niissä kuusi syöttöpistettä. Kaudeksi 2006–2007 hän siirtyi Latvian pääsarjajoukkue DHK Latgalen paitaan. Huhto oli joukkueen tehokkain puolustaja ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 8+20=28, joilla hän jakoi liigan puolustajien pistepörssin viidennen sijan ASK Ogren Petr Chvojkan kanssa. Kaudeksi 2007–2008 Huhto siirtyi Tšekin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. Národní Hokejová Ligassa pelaavaan HC Havířoviin, jonka tehokkain puolustaja hän oli tehoilla 4+9=13. Kesken kauden 2008–2009, joulukuussa 2008 Huhto siirtyi sieltä Sveitsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle National League B -joukkue HC Thurgaun riveihin.
Huhto oli kauden 2009–2010 kokonaan pelaamatta, mutta kaudella 2010–2011 hän palasi kaukaloihin turkulaisen III-divisioonajoukkue HC Mean Machinen paidassa. Kaudella 2011–2012 Huhto toimi pelaamisen ohella myös joukkueen päävalmentajana. Kesken kauden hän siirtyi kuitenkin sarjatasoa ylemmäs II-divisioonajoukkue Kaarinan Kiekko-Poikiin. Kaudella 2012–2013 Huhto nousi joukkueen kapteeniksi ja hän oli KaKiPon paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Topi Taavitsaisen jälkeen tehtyään pelipaikkaansa nähden hurjasti 36 runkosarjaottelussa tehot 16+45=61. Huhto voitti koko II-divisioonan puolustajien piste- ja syöttöpörssin. KaKiPo eteni jokaisella hänen kolmella kaudellaan lohkovoittoon ja Suomi-sarjan karsintoihin, mutta sarjanousu tapahtui lopulta keväällä 2014. Kaudeksi 2014–2015 joukkue lähti Suomi-sarjakauteen uudella HC Indians Kaarina -nimellä.
Ura > Maajoukkueura

Huhto edusti Suomen Mestis-pelaajista koottua B-maajoukkuetta marraskuussa 2004, jolloin joukkue kohtasi Minskissä kahdesti Venäjän alle 20-vuotiaiden maajoukkueen.