stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lieksan Lehti

| Lieksan Lehti |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Julkaisija:  Lieksan Lehti Oy
ISSN:  ISSN 0782-6397
Levikki:  5 061 kpl 6.2.2018.
Perustettu:  1954
Päätoimittaja:  Varpu Strengell
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Lieksa
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  leveys 280 mm   korkeus 340 mm
Ilmestymistiheys:  2 kertaa viikossa
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Lieksan Lehti on puolueeton paikallislehti, joka ilmestyy Lieksassa. Lehden levikkialue on Lieksa. Lehti ilmestyy painettuna kerran viikossa, torstaisin. Median kokonaistavoittavuus vuonna 2024 oli 11 500. Tarkastettu levikki vuonna 2018 oli 5 061 kappaletta. Lieksan Lehden päätoimittajana toimii Varpu Strengell.
Lehti kuului joensuulaiseen PunaMusta Media (nyk. Rebl Group Oyj) -konserniin. Mediakonserni Keskisuomalainen osti PunaMusta Media -konsernin medialiiketoiminnan. Kauppa toteutui huhtikuussa 2024.  Lieksan Lehteä kustantaa Savo-Karjalan Media.
Historia

Lieksan Lehti perustettiin vuonna 1954, ja se sai samana vuonna kaksi koenumeroa. Vuoden 1955 tammikuussa lehti alkoi ilmestyä säännöllisesti.
Lieksan Lehti Oy:n perustava kokous kutsuttiin koolle hotelli Braheaan Lieksaan 19. syyskuuta 1954. Kokouksen puheenjohtajana toimi kauppaneuvos Nikolai Mauro ja sihteerinä nimismies Ilmari Halonen. Kauppa- ja teollisuusministeriö hyväksyi yhtiöjärjestyksen elokuussa 1954.
Aiheesta muualla

Lieksan Lehti
Ruskeenjärvi

| Ruskeenjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°34′51″N, 22°56′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskuoja:  oja Kortejärveen 
Järvinumero:  35.165.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,3 m 
Rantaviiva:  1,043 km 
Pinta-ala:  3,593 ha  
 fiRuskeenjärvi 
Ruskeenjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede

Järven pinta-ala on 3,6 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 100 metriä. Järveen laskee ympröiviltä pelloilta ojia. Sen luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 1,6 kilometriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Kortejärveen laskevaan ojaan.
Järven rantaviiva on 1,0 kilometriä pitkä ja ranta on savipohjaista peltomaata. Ympärillä on Ruskeenkulman kylän tiloja, mutta rantaan on rakennettu loma-asuntoja. Kortejärveltä tuleva tie haarautuu järven itäpuolella Rantakulmalle ja Nukarinkulmalle johtaviksi teiksi.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Ruskiäjärvi".
Artjärven kappeliseurakunta

| Artjärven kappeliseurakunta |
| --- | --- |
 Artjärven kirkko
Suuntautuminen:  luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Mikkelin hiippakunta
Rovastikunta:  Päijät-Hämeen rovastikunta
Kappalainen:  Elina Lehdeskoski (2018-)
Aiheesta muualla
[www.orimattilanseurakunta.fi Sivusto]
Infobox OKNimi-testi OK: 
Artjärven kappeliseurakunta on Artjärvellä toimiva Suomen evankelis-luterilainen kirkon kappeliseurakunta, joka kuuluu Orimattilan seurakuntaan.  Kappeliseurakunta toimii pääasiassa Artjärven kirkossa ja läheisellä seurakuntatalolla. Kappeliseurakunnassa on muun muassa diakoniatyötä, musiikkitoimintaa ja lapsi- ja perhetyötä. Itsenäinen Artjärven seurakunta lakkautettiin kuntaliitoksen yhteydessä vuonna 2011 ja viimeinen kirkkoherra Jouko Rintamäki siirtyi Orimattilan seurakunnan kappalaiseksi.
Musiikkia elokuvasta Rölli ja metsänhenki

| Musiikkia elokuvasta Rölli ja metsänhenki Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Soundtrack-albumin tiedot
 Studio : Soundtrack Studio Finnvox
 Julkaistu: 3. joulukuuta 2001
 Tuottaja(t): Tipi Tuovinen Leri Leskinen
 Tyylilaji: lastenmusiikki
 Kesto: 37.37
 Levy-yhtiö: BMG Finland Oy
Musiikkia elokuvasta Rölli ja metsänhenki on vuonna 2001 ilmestyneen Rölli ja metsänhenki -elokuvan soundtrackalbumi, joka julkaistiin 3. joulukuuta 2001. Albumin on yhtä kappaletta lukuun ottamatta tuottanut Tipi Tuovinen. Rölli ja metsänhenki on ensimmäinen Rölli-elokuva, jonka musiikki on suurimmalta osin muiden kuin Allu Tuppuraisen tekemää.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Sovitus | Esittäjä(t) | Kesto |  |  |  |
| 1. | Vaelluslaulu | Jäky Järnefelt | Juha Huhtanen, Järnefelt, Timo Lehtovaara | Mikko Oinonen, Lehtovaara, Tipi Tuovinen | Peter Franzén, Röllikööri | 2.30 |  |  |  |
| 2. | Lakeijan laulu | Järnefelt | Samuli Laiho | Laiho | Peter Franzén | 2.49 |  |  |  |
| 3. | Lakeijan manaus | Laiho | Laiho | Oinonen, Tuovinen, Laiho | Peter Franzén | 1.54 |  |  |  |
| 4. | Rölli ja Vaakamestari (dialogi)  |  |  |  |  | 0.47 |  |  |  |
| 5. | Röllin rukous | Laiho | Laiho | Laiho | Allu Tuppurainen | 2.11 |  |  |  |
| 6. | Rölli ja Riitasointu (dialogi)  |  |  |  |  | 0.37 |  |  |  |
| 7. | Rölli Von Riitasointu | Katriina Honkanen | Honkanen | Seppo Kantonen, Tuovinen | Kari Hietalahti | 2.07 |  |  |  |
| 8. | Riitasoinnun laulu | Honkanen | Honkanen | Tuovinen | Kari Hietalahti | 1.45 |  |  |  |
| 9. | Rölli ja Milli Menninkäinen (dialogi)  |  |  |  |  | 0.44 |  |  |  |
| 10. | Milli Menninkäisen Laulu | Allu Tuppurainen | Tuppurainen | Tuovinen | Maria Järvenhelmi | 1.52 |  |  |  |
| 11. | Röllirok | Tuppurainen, Laiho | Laiho | Laiho | Allu Tuppurainen | 1.58 |  |  |  |
| 12. | Suurin ja kaunein ja hirmuisin | Tuppurainen | Tuppurainen | Tuovinen | Allu Tuppurainen | 2.26 |  |  |  |
| 13. | Lakeija ja Iso-Rölli (dialogi)  |  |  |  |  | 0.41 |  |  |  |
| 14. | Ison Röllin laulu | Järnefelt | Jaska Vitikainen, Olli Kykkänen, Valle Hautala, Tuovinen | Vitikainen, Oinonen, Kykkänen, Hautala, Tuovinen | Jussi Lampi | 3.23 |  |  |  |
| 15. | Lakeija ja Milli Menninkäinen (dialogi)  |  |  |  |  | 0.20 |  |  |  |
| 16. | Sotaanlähtö | Laiho, Tuovinen | Laiho | Oinonen, Tuovinen | Peter Franzén, Röllikööri | 2.05 |  |  |  |
| 17. | Rölli (dialogi)  |  |  |  |  | 0.30 |  |  |  |
| 18. | Menninkäisen lohdutuslaulu | Järnefelt | Tuovinen | Tuovinen | Maria Järvenhelmi | 1.59 |  |  |  |
| 19. | Juhlat alkakoon | Laiho, Leri Leskinen | Laiho, Leskinen | Laiho, Leskinen | Samuli Edelmann, Röllikööri | 4.24 |  |  |  |
| 20. | Alkumusiikki |  |  |  | Tuomas Kantelinen, Tapiolan Nuoret Sinfonikot | 2.26 |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  | 37.37 |  |  |  |
Kokoonpano > Röllikööri

Timo Lehtovaara, Pasi Hyökki, Mikko Seppänen, Pekka Kuorikoski, Reijo Aittakumpu, Tuukka Haapaniemi, Timo Ojala – laulu
Kokoonpano > Muusikot

Ako Kiiski, Pasi Ryökkynen – basso
Anssi Nykänen, Marko Haapalainen, Olli-Pekka Helenius – rummut
Into Koponen, Samuli Laiho, Juha Lanu – kitara
Ari-Pekka Virtanen, Roope Aarnio – mandoliini
Abdissa Assefa – lyömäsoittimet
Pauliina Kallio – harppu
Timo Lehtovaara – etnohuilut
Ylä-Pirkanmaan Musiikkiopiston Jouset – jouset
Elina Mieskolainen, Minna Kangas, Mauri Saarikoski – viulut
Laura Kajander – alttoviulu
Kokoonpano > Muut

Tipi Tuovinen – tuottaja, miksaus
Leri Leskinen – tuottaja (kappale "Juhlat alkakoon")
Mikko Oinonen – äänitys, miksaus
Olli Kykkänen – äänitys
Jesse Vainio – miksaus (kappale "Juhlat alkakoon")
Risto Hemmi – miksaus (kappale "Juhlat alkakoon")
Puumalan seurakunta

| Puumalan seurakunta |
| --- | --- |
 Puumalan kirkko
Suuntautuminen:  luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Mikkelin hiippakunta
Rovastikunta:  Etelä-Savon tuomiorovastikunta
Perustettu:  1616
Lakkautettu:  2023
Liitettiin:  Mikkelin tuomiokirkkoseurakuntaan
Kirkkoherra:  Olli J. Wuoristo-Vatia (vt.)
Pääkirkko:  Puumalan kirkko
Jäseniä:  1 770 (2018)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Puumalan seurakunta oli vuosina 1616–2023 toiminut Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimi Puumalan kunnan alueella. Seurakunta lakkautettiin samaan aikaan Sulkavan seurakunnan lakkauttamisen kanssa vuonna 2023. Seurakuntaliitos herätti Puumalassa poikkeuksellisen suurta vastustusta, osin siksi, että seurakunnan taloustilannetta pidettiin suhteellisen hyvänä. Muun muassa kirkkovaltuuston puheenjohtaja ja toinen kirkkovaltuuston jäsen erosivat kirkosta protestina epäoikeudenmukaisena pitämälleen seurakuntaliitokselle. Nykyisin Puumalan alueella toimii Mikkelin tuomiokirkkoseurakuntaan kuuluva Puumalan alueseurakunta.
Seurakunnassa oli 1 770 jäsentä vuoden 2018 lopulla. Vuonna 2022 evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuului 72,2 % puumalalaisista.
Puolan marsalkka

| --- | --- |
Puolan marsalkka: 
Nato: OF-10
Puolan presidentti ojentaa Edward Rydz-Śmigłylle marsalkansauvan.
Puolan marsalkka (puol. marszałek Polski) on Puolan korkein sotilasarvo. Se on myönnetty kuudelle sotilaalle. Sotilasarvo on vastannut muiden maiden sotamarsalkkaa tai Naton OF-10:tä. Nimityksen myöntää Puolan presidentti.
Yhtään Puolan marsalkkaa ei ole elossa, ja nyttemmin on käyttöön otettu neljän tähden kenraalin arvo, joka on ilmeisesti alempi kuin marsalkan arvo. Symbolisena merkkinä marsalkalle ojennetaan bulava; Puolan marsalkan arvomerkissä on kaksi bulavaa.
Józef Piłsudski (1867–1935), myönnetty 1919
Ferdinand Foch (1851–1929), myönnetty 1922, myös Ranskan marsalkka 1918 ja brittiarmeijan sotamarsalkka 1919
Edward Rydz-Śmigły (1881–1941), myönnetty 1936
Michał Rola-Żymierski (1890–1989), myönnetty 1945
Konstanty Rokossowski (1896-1968), myönnetty 1949, myös Neuvostoliiton marsalkka 1945
Marian Spychalski (1906–1980), myönnetty 1963
Ahvenusjärvi (Sastamala)

| Ahvenusjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°29′00″N, 23°03′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskuoja:  oja Saikkalanjokeen 
Järvinumero:  35.161.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,4 m 
Rantaviiva:  2,106 km 
Pinta-ala:  0,17933 km² 
 fiAhvenusjärvi 
Ahvenusjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede

Järven pinta-ala on 17,9 hehtaaria ja sen pituus on 800 metriä ja leveys 400 metriä. Järveen laskee muutama suo-oja, joista yksi on Ujalammin laskuoja. Sen luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 2,2 kilometriä pitkä laskuoja Saikkalanjokeen.
Järven rantaviiva on 2,1  kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Länsipäässä rantaan rajautuu kaksi peltoa. Pohjoisrantaan on rakennettu loma-asuntoja, joille johtaa tiet Lampisen ja Iirolan yhdistävältä tieltä.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Ahvenussjö".
Rantasalmen kappeliseurakunta

| Rantasalmen kappeliseurakunta |
| --- | --- |
 Rantasalmen kirkko
Suuntautuminen:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Mikkelin hiippakunta
Rovastikunta:  Savonlinnan rovastikunta
Perustettu:  2016
kappalainen:  Jussi Leppäniemi
Pääkirkko:  Rantasalmen kirkko
Jäseniä:  noin 3 300
Aiheesta muualla
Kotisivu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rantasalmen kappeliseurakunta on Rantasalmen alueella toimiva Savonlinnan seurakuntaan kuuluva kappeliseurakunta. Kappeliseurakunta perustettiin vuoden 2016 alussa, kun Rantasalmen seurakunta liitettiin Savonlinnan seurakuntaan. Seurakuntaliitoksen syyt olivat taloudelliset. Seurakuntaliitokseen ei liittynyt kuntaliitosta, vaan Rantasalmen kunta jatkoi itsenäisenä. Rantasalmen seurakunta ehti toimia vuodesta 1578, ja siitä on erotettu muun muassa Varkauden ja Heinäveden seurakunnat.
Kappeliseurakunnan tiloihin kuuluu Rantasalmen kirkko, seurakuntatalo ja leirikeskus. Leirikeskus on  vuokrattu ulkopuoliselle. Kappeliseurakunnan kappalaisena toimi aluksi Rantasalmen viimeiseksi jäänyt kirkkoherra Jussi Leppäniemi. Kappeliseurakunnalla on muun muassa kirkkokuoro. Vuonna 2024 kappalaisena toimii Emiliana Skoog.
Historia

Rantasalmen seurakunta perustettiin Säämingin kappeliksi 1554, ja se itsenäistyi 1578. Heinävedestä tehtiin Rantasalmen kappeliseurakunta 1744 ja se itsenäistyi 1852. Kirkkohallitus vahvisti vuonna 2015 Rantasalmen seurakuntaliitoksen 1. tammikuuta 2016 alkaen Savonlinnan seurakunnan uutena kappeliseurakuntana.
Modeemi

Sisäisiä modeemikortteja. Vasemmalla PCI-väylään liitettävä softamodeemi, joka käyttää tietokoneen resursseja, ja oikealla omaa älyä sisältävä ISA-väyläinen rautamodeemi.
Ulkoinen U.S. Robotics Sportster 14 400 fax-modeemi (1994).
Modeemi (modulaattori/demodulaattori) on laite, joka moduloi digitaalisen signaalin analogiselle siirtotielle ja myös palauttaa (demoduloi) analogisesta signaalista digitaalisen signaalin. Modeemeja käytetään siirrettäessä tietoa esimerkiksi puhelinlinjoilla tai radioteitse (esimerkiksi matkapuhelimet, langattomat lähiverkot, Bluetooth-laitteet). Nykyään yhä useampi laite sisältää modeemin ja joissain laitteissa niitä voi olla monta, esimerkiksi useaa eri tietoliikennestandardia tukevassa matkapuhelimessa tai tietokoneessa.
Sanaa modeemi käytetään välillä virheellisesti kaupallisessa viestinnässä kodin verkkoyhteyden osana käytettävistä laitteista, jotka ovat todellisuudessa esimerkiksi reitittimiä, eivätkä sisällä varsinaisia modeemin toimintoja.
Historia

Ensimmäiset modeemit otettiin käyttöön SAGE-ilmatorjuntajärjestelmässä 1950-luvulla. Niiden kehittäjiin kuului John V. Harrington. Kaupallisia modeemeja tuli markkinoille tietokoneiden yleistymisen myötä 1960-luvulla.selvennä Vuonna 1981 julkistettu Hayes Smartmodem ja sen seuraajat vaikuttivat runsaastiselvennä BBS-järjestelmien käyttöön ja ylläpitoon.
Unix-koneiden välinen UUCP-verkko toimi pitkälti modeemien varassa. Verkko välitti muun muassa sähköpostia ja Usenet-viestejä. Kiinteiden Internet-yhteyksien käyttöönotto yliopistojen ja verkon solmukohtien välillä vähensi modeemiyhteyksien tarvetta ja ne jäivät yhä enemmän kotikäyttäjien, pienyritysten ja syrjäisempien alueiden yhteysmuodoksi.
Ennen ADSL-yhteyksien yleistymistä vuosituhannen vaihteessa analogiset modeemit olivat ISDN-sovittimen ohella yleisin tapa saada kotiin Internet-yhteys. Analogisten modeemien välityskyky oli hyvillä linjoilla 56/33 kbps, eli päästiin hyödyntämään digitaalisen puhelinverkon yhdelle puhelinyhteydelle varaama kaista kokonaan. Yleensä modeemissa on myös pakkaustoiminto, jolloin pakkaamattomia tekstitiedostoja voi siirtää jopa 300 kbps nopeudella. Nopeus riitti esimerkiksi WWW-selailuun, kunhan isoja kuvia ei käytetty liikaa.
AT-komennot

Useimpien modeemien toimintoja ohjataan Hayes Microcomputer Productsin vuonna 1981 Hayes Smartmodemin kanssa julkaisemalla AT-komentokielellä (tällöin puhutaan Hayes-yhteensopivuudesta).
Komennot annetaan modeemille annetaan sen komentotilassa pääteohjelmassa.
Alla muutama esimerkki, joissa <CR> tarkoittaa Carriage Return -ohjausmerkkiä:
ATZ<CR> Vakioasetusten lataus modeemin asetusmuistista (reset)
ATDT 12345678;<CR> Soittaminen äänitaajuusvalinnalla puhelinnumeroon 12345678 (dial, tone)
ATA<CR> Soittoon vastaaminen (answer)
ATH0<CR> Yhteyden katkaisu (hangup)
<1 s tauko>+++<1 s tauko> Paluu komentotilaan yhteyden aikana
ATO<CR> Siirtyminen takaisin yhteystilaan (online)
Selitys äänille, joita modeemi päästää yhteyttä muodostaessaan. Kuva: Oona Räisänen
Akustinen liitäntä
Alahärmän seurakunta

| Alahärmän evankelis-luterilainen seurakunta |
| --- | --- |
 Alahärmän kirkko
Suuntautuminen:  Luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Lapuan hiippakunta
Lakkautettu:  2008
Liitettiin:  Kauhavan seurakuntaan
Aiheesta muualla
Kauhavan seurakunta
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Alahämän seurakunta on entinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimi Alahärmän kunnassa ja oli osa Lapuan hiippakuntaa. Alahärmän kunnan liittyessä Kauhavaan vuoden 2009 alussa, liitettiin seurakuntakin osaksi Kauhavan seurakuntaa.
Historia

Lapuan emäseurakuntaan kuulunut Härmän eli Alahärmän saarnahuone oli muodostettu vuonna 1676. Vuosien 1687–1701 aikana Pietarsaareen kuulunut Ala-Kortesjärven kylä liittyi myös Härmään ja erosi Kortesjärvestä saatuaan oman saarnahuoneensa 1789–93. Kappelinoikeudet se sai 1786 ja oli itsenäinen kirkkoherrakunta vuonna 1859.Vuonna 2009 Alahärmän, Kortesjärven, Ylihärmän kuntien liittyessä osaksi Kauhavan kaupunkia, myös seurakunta lakkautettiin itsenäisenä kirkkoherrakuntana ja siitä tuli Kauhavan kappeliseurakunta vuosina 2009–2022.
Toimipaikat

Alahärmän seurakunnan kirkkona toimi vuonna 1903 valmistunut Josef Stenbäckin suunnittelma Alahärmän kirkko, joka siis nyt toimii kappeliseurakunnan kirkkona.
Papisto

Alahärrmän seurakunnan kirkkoherroina ja kappeliseurakunnan kappalaisina ovat toimineet:
Papisto > Kappalaiset

1677–1690: kappalainen Georgius Johannis Asproth
1692–1732: kappalainen Gabriel Rislachius vanhempi
1734–1750: kappalainen Gabriel Rislachius nuorempi
1752–1762: kappalainen Henrik Rislachius
1764–1789: kappalainen Johan Josephi Stenbäck
1790–1807: kappalainen Karl Fredrik Stenbäck
1809–1822: kappalainen Jonas Reinhold Granlund
1823–1861: kappalainen Thomas Calén
1862–? vt. Ture Birger Wegelius
Papisto > Kirkkoherrat

1873–1880: kirkkoherra Edvard Reinius
1883–1900: kirkkoherra Frans Wilhelm Durchman
1901–1907: kirkkoherra Albert Leikola
1908–1915: kirkkoherra Oskar Saarivirta
1915–1926: kirkkoherra Emil Törnwall
1929–1952: kirkkoherra Wäinö Wiljanen
1953–1972: kirkkoherra Lauri Lehtola
1972–2002: kirkkoherra Esko Töyli
2002–2008: kirkkoherra Heikki Väkiparta
Aiheesta muualla

Kauhavan seurakunnan kotisivut
| n k Lapuan hiippakunnan tuomiorovastikunta |
| --- | --- | --- |
| Seurakunnat |  Lapuan tuomiokirkkoseurakunta  Alajärvi  Alavus  Kauhava  Kuortane  Soini  Ähtäri  |  |
| Entiset seurakunnat |  Alahärmä  Evijärvi  Kortesjärvi  Lappajärvi  Lehtimäki  Töysä  Vimpeli  Ylihärmä  |  |
Lapuan hiippakunta
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Ristijärven seurakunta

| Ristijärven evankelis-luterilainen seurakunta |
| --- | --- |

Suuntautuminen:  Luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Kuopion hiippakunta
Rovastikunta:  Kajaanin rovastikunta
Perustettu:  1923
Erotettiin:  Hyrynsalmen seurakunnasta
Lakkautettu:  2021
Liitettiin:  Paltamon seurakuntaan
Pääkirkko:  Ristijärven kirkko
Jäseniä:  1164, 86,6% kunnan väkiluvusta (v. 2016)
Aiheesta muualla
Ristijärven seurakunta
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ristijärven seurakunta on entinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimi Ristijärven kunnan alueella. Seurakunta kuului Kuopion hiippakuntaan ja Kajaanin rovastikuntaan. Ristijärven seurakunta liitettiin vuoden 2021 alussa Paltamon seurakuntaan.
Historia

Ristijärvestä tuli Hyrynsalmen seurakunnan alainen kappeliseurakunta 29. lokakuuta 1805 Ruotsin kuninkaan Kustaa IV Aadolfin antamalla määräyksellä. Oman kirkkoherran seurakunta sai vuonna 1923.
Toimipaikat

Entisen Ristijäven seurakunnan kirkko, jota Paltamon seurakunta hallinnoi, on valmistunut vuonna 1806. Seurakunnalla on myös seurakuntakoti, 1964 valmistunut siunauskappeli sekä partiomaja.
Papisto > Kirkkoherrat

1963–1964: vt. Jussi Vihantola
Aiheesta muualla

Ristijärven seurakunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Kajaanin rovastikunta |
| --- | --- | --- |
| Seurakunnat |  Hyrynsalmi  Kajaani  Kuhmo  Paltamo  Puolanka  Sotkamo  Suomussalmi  |  |
| Entiset seurakunnat |  Jormasjärvi  Ristijärvi  Säräisniemi  Vuolijoki  |  |
Kuopion hiippakunta
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Johanneksen seurakunta

Johanneksen seurakunta voi tarkoittaa seuraavia:
Johanneksen seurakunta, Johanneksen kunnassa Karjalan kannaksella ennen toista maailmansotaa toiminut seurakunta
Johanneksen seurakunta (ruots. Johannes församling), Helsingissä nykyisin toimiva ruotsinkielinen seurakunta
Johanneksen seurakunta, Helsingissä 1956–1999 toiminut suomenkielinen seurakunta, aikaisemmin Helsingin eteläinen suomalainen seurakunta.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Johanneksen seurakunta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Artjärven kirkko

| Artjärven kirkko |
| --- | --- |
 Artjärven kirkko elokuussa 2020.
Sijainti:  Artjärvi, Orimattila
Koordinaatit:  60°44′44″N, 026°04′37″E
Seurakunta:  Orimattilan seurakunta
Rakentamisvuosi:  1840
Suunnittelija:  Anders Fredrik Granstedt
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  600
Tyylisuunta:  empire
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Artjärven kirkko on kirkkorakennus Orimattilan Artjärvellä, Päijät-Hämeessä. Se on puinen, päätytornillinen ristikirkko. Kirkkoon mahtuu noin 600 henkilöä. Kirkon suunnittelusta on vastannut arkkitehti Anders Fredrik Granstedt. Empirevaikutteinen kirkko on valmistunut vuonna 1840. Se on neljäs kirkkorakennus Artjärvellä. Ensimmäinen kirkko Artjärvelle nousi vuonna 1636, toinen 1664 ja kolmas 1739. Kirkko on Orimattilan seurakunnan omistuksessa ja toimii Artjärven kappeliseurakunnan kirkkona.
Kirkon alttaritauluna on Matilda Wulffertin maalaus Kristus Getsemanessa. Se on lahjoitettu 1848. Saarnastuoli on vuodelta 1872 ja sen on tehnyt paikallinen maanviljelijä. Kirkossa on esineistöä myös aiemmista kirkoista. Sivuseinällä oleva votiivitaulu on vuodelta 1677. 1700-luvun epitafialttari on sakastissa. Lahden Urkutehtaan rakentamat, vuonna 1905 valmistuneet urut ovat 16-äänikertaiset.  Kirkonkellot vuosilta 1644 ja 1829 ovat käytössä edelleen.
Artjärven entisten kirkkojen muistomerkki sijaitsee Artjärven Vanhalla hautausmaalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Artjärven kirkko Wikimedia Commonsissa
Artjärven kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Artjärvi
| --- | --- |
Kylät:  Artjärvi  Hietana  Heivataja  Hiitelä  Kilosela  Kinttula  Majakylä  Pitkäkylä  Ratula  Salmela  Suurikylä  Villikkala  Vuorenmäki 
Järvet:  Pyhäjärvi  Säyhtee  Villikkalanjärvi 
Rakennukset ja rakennelmat:  Artjärven kirkko  Päällikön talo  Tähtikallion havainto- ja koulutuskeskus 
Yhteisöt:  Artjärven Ahjo  Artjärven kappeliseurakunta  Artjärven kotiseutuyhdistys  Artjärven vapaapalokunta  Hiitelä-seura
Happier (Ed Sheeranin kappale)

| ”Happier” Ed Sheeran |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: ÷
 Äänitetty : 2016
 Julkaistu: 3. maaliskuuta 2017 (julkaisu albumilla)   27. huhtikuuta 2018 (single)
 Formaatti: CD, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Benny Blanco
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.27
 Levy-yhtiö: Asylum Records, Atlantic Records
Ed Sheeranin muut singlet
| ”End Game” 2017 | ”Happier” 2018 | ”Amo Soltanto Te / This Is The Only Time” 2018 |
Happier on brittiläisen laulaja-lauluntekijä Ed Sheeranin musiikkikappale vuodelta 2017. Kappale esiintyy Sheeranin studioalbumilla ÷ (Divide), joka julkaistiin 3. maaliskuuta 2017. Kappaleen ovat sanoittaneet Sheeran, Ryan Tedder ja Benny Blanco, joista viimeisin myös tuotti sen.
Levy-yhtiöt Asylum Records ja Atlantic Records julkaisivat kappaleen albumin viidentenä ja viimeisenä singlenä 27. huhtikuuta 2018. Emil Navan ohjaama musiikkivideo julkaistiin Sheeranin YouTube-kanavalla samana päivänä.
”Happier” oli kaupallisesti kohtalainen menestys. Se pääsi singlelistojen viiden parhaan joukkoon Belgiassa ja Irlannissa sekä kymmenen parhaan joukkoon Britanniassa, Ruotsissa, Sloveniassa ja Tšekissä. Kappale on myynyt Australiassa ja Kanadassa kolminkertaista platinaa.
Käännös suomeksi