stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä
Kansanoikeudesta kyläjärjestyksiin

Kylät kehittyivät vuosisatoja talonpoikaisen ajattelun pohjalta. Kruunu puuttui elämään pääasiassa verotuksen muodossa. Sarkajakoakin käytettiin lähinnä verotuksen oikeudenmukaisuuden nimessä, mutta siinäkin jaon suorittivat talonpoikaiset mittamiehet kansanomaista mittaustapaa käyttäen. Suomessa ei ollut feodaaliherroja määräämässä kylien pelloista ja niityistä. Maanlait perustuivat ruotsalaisiin maakuntalakeihin ja loppujen lopuksi kansan oikeustajuun.Vainiopakonkaan noudattamisen valvontaan ei tarvittu käräjätuomioita, vaan siihen riitti kansantapa.
Vasta 1700-luvulla valtio alkoi käyttää valtaansa lujemmin talonpoikaiskylien elämään. Valtakunnan verollepano- ja kartoitustöitä varten koulutetut maanmittarit saivat 1725 yksinoikeuden tangotuksen suorittamiseen. Tosin jo 1633 maanmittari Olof Gangius sai tehtäväkseen mitata Suomen kylien maat. Ruotsin historiassa vapauden ajan (1719–1772) jälkipuoliskoa kutsutaan hyödyn aikakaudeksi. Sen tavoitteena oli muun muassa maatalouden tehostaminen. Tämä voitiin saavuttaa joko peltoalaa suurentamalla tai nostamalla olemassa olevien peltojen tuotantokykyä. Jälkimmäinen oli saavutettavissa tehostamalla vainiopakon noudattamista ja samalla yrittämällä saada kyläkunnat omaksumaan uusia tuotantomenetelmiä tai jakamalla pellot uudella tavalla. Pyrkimällä eroon yhteisesti aidatuista pelloista ja antamalla kullekin talolle oman peltolohkon valtio takasi, että maanviljelijät saattoivat kehittää tuotantoaan naapureistaan riippumatta.
Vaikka vainiopakon tehostaminen ja isojako olivat toisilleen vastakkaisia menetelmiä, ei isojakojen aloittaminen vähentänyt vainiopakon tiukentamista. Kumpikin menetelmä merkitsi viranomaisten antamia pakkomääräyksiä, vaikka toimien sanottiin olevan tarkoitettu talonpoikien parhaaksi. Valtiovalta tyrkytti heille myös kyläjärjestyksiä. Ruotsin hallitus julkaisi 1742 kyläjärjestysohjeet, josta sai yksityiskohdissa poiketa, jotta kyläjärjestys sopisi paremmin paikkakunnan oloihin. Asetuksella laillistettiin ne kyläjärjestykset, joista talonpojat olivat vapaaehtoisesti sopineet. Niin pitkälle hallitus ei asiassa mennyt, että olisi määrännyt jokaiseen valtakunnan kylään kyläjärjestyksen. Suomen talonpojat innostuivat asiasta etenkin Etelä-Pohjanmaalla. Siellä kyläjärjestykset laadittiin koko pitäjää koskeviksi ja ne hyväksyttiin pitäjänkokouksissa pitäjänlaeiksi.
Kansanoikeudesta kyläjärjestyksiin > Kinkerikunnat

Kirkon järjestämään kinkerikuntaan kuului yleensä useita lähekkäisiä kyliä, mutta joskus sen saattoi muodostaa yksikin suuri kylä. Seurakunta oli jaettu kinkerikuntiin kinkerien pitoa varten. Kinkerikunnan toimihenkilöitä olivat kuudennusmiehet. He osallistuivat kinkerikunnan neuvottelukokouksiin, joissa päätettiin sen huolehdittaviksi tulevien rasitusten ja maksujen suoritustavasta. Siellä päätettiin myös pitäjänkokouksen antamien määräysten toimeenpanosta ja joskus siellä jaettiin rangaistuksia siveellisiä arvoja loukkaavista rikkomuksista. Myöhemmin kirkko antoi siveellisyyden valvontatehtävän kinkereillä valitulle kylänvanhimmalle. Myös maaherrat kannustivat 1700-luvulla valitsemaan kyliin valvojia, joita kutsuttiin ruotumestareiksi, kylänvanhimmiksi tai oltermanneiksi. Heillä oli sama tehtävä kuin kuudennusmiehillä eli ilmoittaa kyläläisten rikkomukset kruununpalvelijoille ja papeille.
Isojako

Isojako on maanjakotoimitus, jossa kukin tila saa jyvityksen perusteella sille kuuluvan maan yhtenä tai mahdollisimman vähälukuisina tiluskappaleina. Isojaossa koko jakokunnan alue jaettiin yhtenäisimmiksi alueiksi aiempien monien sarkojen sijaan. Kun isojakoa ei haluttu kylään vapaaehtoisesti, annettiin 1757 asetus, joka määräsi sen toteutettavaksi, jos yksikin kylän osakas niin vaati. Suomea varten annettiin uusi, täsmällisempi isojakoasetus 1762 ja vähitellen isojako alkoi levitä, ensin Länsi-Suomeen. Isojako lopetti suurimmalta osin maiden yhteisomistuksen vähäisiä yhteisiä alueita lukuun ottamatta. Kaikkia metsiä ei jaettu talojen kesken, vaan saloseuduista muodostettiin kruununmetsiä. Jaossa jäi myös liikamaita, joihin kylällä oli kuitenkin oikeus, jos liikamaalle perustettiin uudistiloja.
Isojakoa suoritettiin 1700-luvulla voin viiden miljoonan hehtaarin alalla. Metsien jakaminen lisäsi uudisraivausta ja uudisasutusta. Isojaon myötä myös monet sitkeät rajariidat päättyivät, sillä kylien ja pitäjien rajat käytiin läpi ja rajalinjojen puut kaadettiin, jotta rajan paikka erottui maastossa. Yksityiseen omistukseen siirtyneitä metsiä ryhdyttiin hoitamaan säästeliäästi ja monin paikoin aloitettiin suoviljely. Vaikka edelleen asuttiinkin ryhmäkylässä, ei enää oltu niin riippuvia naapureista etenkään aitaamisen ja ojittamisen suhteen.
Kirjallisuutta

Kirveennummi, Anna & Räsänen, Riitta: Suomalainen kylä kuvattuna ja muisteltuna.  (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 777)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2000.  ISBN 951-746-159-3
Portaan kylää  Tammelassa. Useat kylän vanhoista kantataloista ovat säilyneet alkuperäisillä paikoillaan kylän vanhalla tontilla, Syrjälän talossa myös vanha umpipiha on säilynyt.
Maalaismaisemaa Jokioisissa.
Aittarivi Seurasaaressa.
Matti Sarasmaa

| Matti Sarasmaa |
| --- | --- |
 Sarasmaa marraskuussa 2023.
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. toukokuuta 1967 (ikä 57)
Sotilashenkilö
Palvelusvuodet:  1990–
Komentajuudet:  Kainuun rajavartiosto 2016–2018
Sotilasarvo:  kenraalimajuri
Kunniamerkit:  SVR R I SL K Sot.am
Ylennykset:  eversti 2015 prikaatikenraali 2018 kenraalimajuri 2023
Aiheesta muualla
CV
Matti Olavi Antero Sarasmaa (s. 16. toukokuuta 1967) on suomalainen kenraalimajuri. Hän työskenteli aiemmin Rajavartiolaitoksen apulaispäällikkönä. Sarasmaa aloitti 1. helmikuuta 2025 sisäministeriön kansliapäällikkönä.
Sarasmaa on suorittanut upseerin virkatutkinnon vuonna 1990 ja yleisesikuntaupseerin tutkinnon vuonna 1999. Hän on aiemmin toiminut muun muassa Kainuun rajavartioston komentajana, Raja- ja merivartiokoulun apulaisjohtajana, Rajavartiolaitoksen esikunnan henkilöstöosaston osastopäällikkönä ja erityisasiantuntijana Suomen pysyvässä EU-edustustossa Brysselissä.
Yksityiselämä

Matti Sarasmaan poika on espoolainen poliitikko Aleksi Sarasmaa
1964

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1964 oli karkausvuosi, joka alkoi keskiviikosta.
Tapahtumia > heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Länsi-Saksan liittopresidentti Heinrich Lübke valittiin uudelle virkakaudelle.
4. heinäkuuta – Suomen ensimmäinen ruletti avattiin Maarianhaminan seurahuoneella.
6. heinäkuuta – Ensimmäinen Beatles-elokuva Yeah! Yeah! Tässä tulemme! sai ensi-iltansa Britanniassa.
6. heinäkuuta   – Malawi julistautui itsenäiseksi.
8. heinäkuuta – Kansainvälinen työjärjestö ILO tuomitsi Etelä-Afrikan harjoittaman rotuerottelupolitiikan.
27. heinäkuuta – Vietnamin sota: Vietnamiin lähetettiin vielä 5 000 sotilasneuvonantajaa, Yhdysvaltain joukkojen kokonaismääräksi tuli 21 000.
29. heinäkuuta – Seinäjoella ilmestyneen Maalaisliiton äänenkannattajan Ilkan päätoimittaja Veikko Pirilä erotettiin tehtävästään, koska lehdessä oli arvosteltu kovin sanoin Maalaisliiton puheenjohtajavaalissa käytettyä menettelyä.
2. elokuuta – Ensimmäinen Tonkininlahden välikohtaus.
5. elokuuta – Operaatio ”Pierce Arrow”: Yhdysvaltain lentokoneet tukialus USS Ticonderogalta ja  USS Constellationilta iskivät Pohjois-Vietnamiin kostoksi hyökkäyksestä hävittäjiä vastaan Tonkininlahdella.
5. elokuuta   – Kapinallisten simba-armeija hyökkäsi Kongo-Léopoldvillessä Stanleyvilleen (nyk. Kisangani) ja otti 1 000 länsimaista panttivankia.
8. elokuuta – Nelimarkka-museo avattiin Alajärvellä. Kyseessä oli Suomen ensimmäinen maaseudun taidemuseo.
12. elokuuta – Kansainvälinen olympiakomitea päätti sulkea Etelä-Afrikan Tokion olympiakisojen ulkopuolelle sen harjoittaman apartheid-politiikan vuoksi.
16. elokuuta – Etelä-Vietnamissa tuli voimaan uusi perustuslaki jonka kirjoittamisessa Yhdysvaltain lähetystö auttoi.
2. syyskuuta – Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pää-äänenkannattaja Pravda rinnasti Kiinan pyrkimykset alueidensa laajentamiseksi Hitlerin Saksaan. Kiina oli esittänyt laajoja aluevaatimuksia useille naapurimailleen.
5. syyskuuta – Nasa laukaisi ensimmäisen geofysikaalisen observatorion OGO-1:n kiertoradalle.
12. syyskuuta – Presidentti Urho Kekkonen myönsi eron Reino Lehdon virkamieshallitukselle ja nimitti Johannes Virolaisen muodostaman uuden hallituksen. Lehto nimitettiin Uudenmaan läänin maaherraksi 18. syyskuuta. Edellinen maaherra Väinö Meltti oli kuollut toukokuussa.
15. syyskuuta – Puoluejohtaja Nikita Hruštšov sanoi Neuvostoliiton kehittäneen ”hirvittäviä uusia aseita”, mikä herätti laajaa mielipiteiden vaihtoa kautta maailman.
18. syyskuuta – Kreikan kuningas Konstantin II ja prinsessa Anne-Marie vihittiin avioliittoon Ateenassa.
21. syyskuuta – Malta sai itsenäisyyden.
24. syyskuuta – Warrenin komission raportti presidentti John F. Kennedyn murhasta julkaistiin. Raportin mukaan Kennedyn murhaaja Lee Harvey Oswald oli toiminut yksin ja omasta aloitteestaan.
27. syyskuuta – Järvenpäässä paljastettiin Erkki Erosen veistämä Jean Sibeliuksen patsas.
Tapahtumia > tuntematon päivämäärä

Yleisradio osti TES-TV:n ja muutti sen nimeksi TV2. Samalla Suomen Televisio -kanavan nimeksi tuli TV1.
BASIC-ohjelmointikieli kehitettiin.
Vuodesta 1964 alkoi ajanjakso (1964–1979), jolloin syntyneille Douglas Coupland antoi nimityksen X-sukupolvi.
Syntyneitä > tammikuu–maaliskuu

2. tammikuuta – Taisto Oksanen, suomalainen näyttelijä
6. tammikuuta – Jyrki Kasvi, suomalainen kansanedustaja (k. 2021)
7. tammikuuta – Nicolas Kim Coppola (”Nicolas Cage”), yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä
7. tammikuuta – Anna-Maja Henriksson, suomalainen varatuomari, RKP:n kansanedustaja ja ministeri
9. tammikuuta – Rasmus Troedsson, ruotsalainen näyttelijä
14. tammikuuta – Mark Addy, englantilainen näyttelijä
15. tammikuuta – Osmo Tapio Räihälä, suomalainen säveltäjä
17. tammikuuta – Michelle Obama, yhdysvaltalainen lakimies, Barack Obaman puoliso
26. tammikuuta – Guro Fjellanger, norjalainen poliitikko (k. 2019)
27. tammikuuta – Bridget Fonda, yhdysvaltalainen näyttelijä
1. helmikuuta – Mikko Yrjönsuuri, suomalainen filosofian professori
5. helmikuuta – Laura Linney, yhdysvaltalainen näyttelijä
5. helmikuuta – Michael Andrew ”Duff” McKagan, yhdysvaltalainen basisti (Guns N’ Roses)
5. helmikuuta – Antti Pääkkönen, suomalainen näyttelijä
8. helmikuuta – Perttu Leppä, suomalainen elokuvaohjaaja
11. helmikuuta – Adrian Hasler, liechtensteinilainen poliitikko
11. helmikuuta – Ville Sirén, suomalainen jääkiekkoilija ja kykyjenetsijä
16. helmikuuta – Valentina Jegorova, venäläinen kestävyysjuoksija ja olympiavoittaja
18. helmikuuta – Matt Dillon, yhdysvaltalainen näyttelijä (Sekaisin Marista)
19. helmikuuta – Jennifer Doudna, vuoden 2020 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti
21. helmikuuta – Scott Kelly, yhdysvaltalainen astronautti ja laivaston lentäjä
27. helmikuuta – Jed Simon, kanadalainen metallimuusikko
28. helmikuuta – Hans Morten Hansen, norjalainen koomikko ja näyttelijä
28. helmikuuta – Lotta Lotass, ruotsalainen kirjailija
28. helmikuuta – Antti Rantakangas, suomalainen poliitkko ja kansanedustaja (Keskusta) (k. 2019)
8. maaliskuuta – Bob Bergen, yhdysvaltalainen ääninäyttelijä
9. maaliskuuta – Juliette Binoche, ranskalainen Oscar-palkittu näyttelijä
10. maaliskuuta – Edward, brittiläinen prinssi ja Wessexin jaarli, kuningatar Elisabet II:n poika
10. maaliskuuta – Neneh Cherry, ruotsalainen laulaja, lauluntekijä ja rap-muusikko
11. maaliskuuta – Raimo Helminen, suomalainen jääkiekkoilija
11. maaliskuuta – Leena Lehtolainen, suomalainen rikoskirjailija (Ensimmäinen murhani)
16. maaliskuuta – Gore Verbinski, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
17. maaliskuuta – Leena Vanamo, suomalainen iskelmälaulaja (k. 2020)
19. maaliskuuta – Jeanne Gang, yhdysvaltalainen arkkitehti
19. maaliskuuta – Nicola Larini, italialainen autourheilija
19. maaliskuuta – Olli Lindholm, suomalainen laulaja ja kitaristi (k. 2019)
20. maaliskuuta – Natacha Atlas, belgialainen laulaja ja muusikko
Syntyneitä > huhtikuu–kesäkuu

3. huhtikuuta – Richard Bella, keskiafrikkalainen koripalloilija
3. huhtikuuta   – Nigel Farage, brittiläinen poliitikko
6. huhtikuuta – David Woodard, amerikkalainen kirjailija, kapellimestari
7. huhtikuuta – Russell Crowe, uusiseelantilainen Oscar-palkittu näyttelijä (Gladiator)
8. huhtikuuta – Ari Heikkinen, suomalainen jalkapalloilija
10. huhtikuuta – Päivi Kairamo, suomalainen diplomaatti
12. huhtikuuta – Claudia Jung, saksalainen laulaja
14. huhtikuuta – Vinnie Moore, yhdysvaltalainen rock-kitaristi
15. huhtikuuta – Jorma ”Jope” Ruonansuu, suomalainen muusikko, näyttelijä ja koomikko (k. 2020)
15. huhtikuuta   – Jarkko Sipilä, suomalainen dekkarikirjailija (k. 2022)
16. huhtikuuta – Sören Olsson, ruotsalainen kirjailija
17. huhtikuuta – Maynard James Keenan, yhdysvaltalainen laulaja (A Perfect Circle)
18. huhtikuuta – Anne Holmlund, suomalainen poliitikko
20. huhtikuuta – Ari Häyrinen, suomalainen kirkkomuusikko ja kuoronjohtaja
24. huhtikuuta – Djimon Hounsou, beniniläis-yhdysvaltalainen näyttelijä, tanssija ja malli
25. huhtikuuta – Hank Azaria, yhdysvaltalainen näyttelijä
25. huhtikuuta   – Andy Bell, brittiläinen laulaja ("Erasure")
30. huhtikuuta – Louise Kathrine Dedichen, norjalainen vara-amiraali
30. huhtikuuta   – Tony Fernandes, malesialainen yritysjohtaja
3. toukokuuta – Ron Hextall, kanadalainen jääkiekkoilija
9. toukokuuta – Reijo Paananen, suomalainen poliitikko
10. toukokuuta – Mats Malm, ruotsalainen kirjallisuustieteen professori
14. toukokuuta – Eric Peterson, yhdysvaltalainen kitaristi
15. toukokuuta – Lars Løkke Rasmussen, Tanskan pääministeri
19. toukokuuta – Timo Parvela, suomalainen kirjailija
23. toukokuuta – Angela Kovács, ruotsalainen näyttelijä
26. toukokuuta – Leonard Albert ”Lenny” Kravitz, yhdysvaltalainen kitaristi ja laulaja
26. toukokuuta – Ilkka Talasranta, viihteen monitoimimies (k. 2013)
4. kesäkuuta – Luisa Cervera, perulainen lentopalloilija ja olympiamitalisti
4. kesäkuuta   – Sean Pertwee, brittiläinen näyttelijä
4. kesäkuuta   – Scottie Ray, yhdysvaltalainen ääninäyttelijä
5. kesäkuuta – Kim Jäämeri, suomalainen kenraaliluutnantti
19. kesäkuuta – Boris Johnson, brittiläinen poliitikko, pääministeri 2019–2022
19. kesäkuuta   – Stefan Larsson, ruotsalainen näyttelijä, ohjaaja ja teatterinjohtaja
19. kesäkuuta   – Antti Ripatti, suomalainen taloustieteilijä
22. kesäkuuta – Amy Brenneman, yhdysvaltalainen näyttelijä
22. kesäkuuta   – Dan Brown, yhdysvaltalainen kirjailija (Da Vinci -koodi)
26. kesäkuuta – Tommi Mäkinen, suomalainen ralliajaja (nelinkertainen maailmanmestari)
30. kesäkuuta – Alexandra, alk. Alexandra Christina Manley, Fredriksborgin kreivitär, Tanskan prinssi Joachimin ent. puoliso
30. kesäkuuta   – Anu Hälvä, suomalainen näyttelijä ja laulaja
Syntyneitä > heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Denisse Fajardo, perulainen lentopalloilija ja olympiamitalisti
2. heinäkuuta – Éric Srecki, ranskalainen kalpamiekkailija, olympiavoittaja ja maailmanmestari
9. heinäkuuta – Courtney Michelle Harrison (”Courtney Love”), yhdysvaltalainen muusikko (Hole)
12. heinäkuuta – Leah Bracknell, englantilainen näyttelijä (k. 2019)
21. heinäkuuta – Oleg Kononenko, venäläinen avaruuslentäjä
22. heinäkuuta – John Leguizamo, kolumbialais-yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä ja -tuottaja
22. heinäkuuta   – David Spade, yhdysvaltalainen näyttelijä
23. heinäkuuta – Nick Menza, saksalais-yhdysvaltalainen rumpali (k. 2016)
25. heinäkuuta – Sharif Sheikh Ahmed, Somalian presidentti
26. heinäkuuta – Sandra Bullock, yhdysvaltalais-saksalainen Oscar-palkittu näyttelijä (Elämä pelissä)
30. heinäkuuta – Vivica A. Fox, yhdysvaltalainen näyttelijä
30. heinäkuuta   – Jürgen Klinsmann, saksalainen jalkapalloilija ja valmentaja
2. elokuuta – Mary-Louise Parker, yhdysvaltalainen näyttelijä
5. elokuuta – Adam Yauch, yhdysvaltalainen hip hop -artisti (k. 2012)
11. elokuuta – Jim Lee, yhdysvaltalainen sarjakuvataiteilija
12. elokuuta – Angela McCoy, yhdysvaltalais-suomalainen näyttelijä ja laulaja
17. elokuuta – Jorge de Amorim Campos (”Jorginho”), brasilialainen jalkapalloilija
22. elokuuta – Eva Kjer Hansen, tanskalainen poliitikko
26. elokuuta – Charlotte Sahl-Madsen, tanskalainen poliitikko
27. elokuuta – Antti Reini, suomalainen näyttelijä, muusikko ja kirjailija
2. syyskuuta – Keanu Reeves, libanonilaissyntyinen kanadalainen näyttelijä (Matrix)
5. syyskuuta – Anna Fiske, ruotsalais-norjalainen kirjailija ja kuvittaja
7. syyskuuta – Andrine Sæther, norjalainen näyttelijä
8. syyskuuta – Joachim Nielsen, norjalainen rocklaulaja (Jokke & Valentinerne) (k. 2000)
9. syyskuuta – Sirpa Paatero, suomalainen poliitikko ja ministeri
13. syyskuuta – Kari Hietalahti, suomalainen näyttelijä
15. syyskuuta – Sirpa Kähkönen, suomalainen kirjailija
19. syyskuuta – Francisco Boza, perulainen ampuja ja olympiamitalisti
19. syyskuuta   – Bjarne Brøndbo, norjalainen muusikko
22. syyskuuta – Vladimír Weiss, slovakialainen jalkapalloilija ja valmentaja
30. syyskuuta – Monica Bellucci, italialainen näyttelijä ja valokuvamalli
Syntyneitä > lokakuu–joulukuu

3. lokakuuta – Jonna Järnefelt, suomalainen näyttelijä ja laulaja
14. lokakuuta – Tuija Eveliina Hietamies (”Eve Hietamies”), suomalainen kirjailija ja toimittaja (Huomenna on paremmin)
14. lokakuuta   – David Kaye, kanadalainen näyttelijä
16. lokakuuta – Jim Thompson, yhdysvaltalais-suomalainen kirjailija (k. 2014)
19. lokakuuta – Ty Pennington, yhdysvaltalainen malli ja televisiojuontaja
20. lokakuuta – Kamala Harris, yhdysvaltalainen poliitikko ja juristi, varapresidentti vuodesta 2021
22. lokakuuta – Dražen Petrović, kroatialainen koripalloilija (k. 1993)
23. lokakuuta – David Sobolov, kanadalainen ääninäyttelijä
23. lokakuuta   – Roberto Agustín Miguél Santiago Samuel Trujillo Veracruz (”Rob Trujillo”), yhdysvaltalainen basisti ("Metallica")
26. lokakuuta – Marc Lépine, kanadalainen sarjamurhaaja (k. 1989)
26. lokakuuta   – Kirsi Hannele Sirén (”Kikka”), suomalainen iskelmälaulaja (k. 2005)
31. lokakuuta – Marco van Basten, alankomaalainen jalkapalloilija
1. marraskuuta – Daran Norris, yhdysvaltalainen näyttelijä
2. marraskuuta – Britta Lejon, ruotsalainen poliitikko
5. marraskuuta – Famke Janssen, alankomaalainen näyttelijä ja malli
5. marraskuuta   – Tim Blake Nelson, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, näyttelijä ja laulaja
12. marraskuuta – Michael Kremer, vuoden 2019 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteilijä
14. marraskuuta – Patrick Warburton, yhdysvaltalainen näyttelijä
18. marraskuuta – Nadia Sawalha, brittiläinen näyttelijä
20. marraskuuta – Hanne Harlem, norjalainen poliitikko
27. marraskuuta – Roberto Mancini, italialainen jalkapalloilija ja valmentaja
27. marraskuuta   – Adam Shankman, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, näyttelijä, tanssija ja koreografi
28. marraskuuta – Janne Haavisto, suomalainen rumpali, musiikkituottaja ja äänittäjä
29. marraskuuta – Don Cheadle, yhdysvaltalainen näyttelijä
9. joulukuuta – Paul Landers, saksalainen kitaristi ("Rammstein")
10. joulukuuta – George Newbern, yhdysvaltalainen näyttelijä
13. joulukuuta – Hideto Matsumoto, japanilainen muusikko ("X Japan") (k. 1998)
18. joulukuuta – Pierre Nkurunziza, burundilainen poliitikko, presidentti 2005–2020 (k. 2020)
21. joulukuuta – Jussi Hakulinen, suomalainen laulaja-lauluntekijä (k. 2022)
30. joulukuuta – Dag Johan Haugerud, norjalainen elokuvaohjaaja ja kirjailija
Syntyneitä > tuntematon päivämäärä

Lesley Lokko, ghanalainen arkkitehti ja kirjailija
Kuolleita > tammikuu–maaliskuu

4. tammikuuta – Severi Savonen, suomalainen tuberkuloosilääkäri ja kansanterveystyön edistäjä (s. 1886)
5. tammikuuta – Aina Mannerheim, suomalainen laulaja (s. 1869)
8. tammikuuta – Julius Raab, Itävallan liittokansleri 1953–1961 (s. 1891)
12. tammikuuta – Yrjö Leiwo, suomalainen kokoomuslainen poliitikko ja päätoimittaja (s. 1884)
13. tammikuuta – Oskari Niemi, suomalainen taidemaalari (s. 1886)
17. tammikuuta – T. H. White, englantilainen kirjailija (s. 1906)
18. tammikuuta – Tyko Reinikka, suomalainen poliitikko ja pankinjohtaja (s. 1887)
21. tammikuuta – Joseph Schildkraut, itävaltalais-yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1896)
24. tammikuuta – Martti Ranttila, suomalainen taidemaalari (s. 1897)
29. tammikuuta – Alan Ladd, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1913)
30. tammikuuta – Väinö Tikkaoja, suomalainen SDP:n kansanedustaja (s. 1909)
4. helmikuuta – Rolf Nordenstreng, ruotsinsuomalainen kirjailija ja rotuteoreetikko (s. 1878)
8. helmikuuta – Ernst Kretschmer, saksalainen psykiatri (s. 1888)
10. helmikuuta – Eugen Sänger, itävaltalainen lentokoneinsinööri (s. 1905)
12. helmikuuta – Jalmari Jaakkola, suomalainen historiantutkija ja professori (s. 1885)
13. helmikuuta – Werner Heyde, saksalainen lääkäri ja sotarikollinen (s. 1902)
14. helmikuuta – Otto Wuorio, suomalainen rakennusalan vaikuttaja ja teollisuusneuvos (s. 1887
15. helmikuuta – Aarne Blick, suomalainen jääkärikenraali (Mannerheim-ristin ritari) (s. 1894)
23. helmikuuta – Fredrik Klingstedt, suomalainen kemisti, kasvitieteilijä ja professori (s. 1881)
25. helmikuuta – Alexander Archipenko, yhdysvaltalainen kuvataiteilija (s. 1887)
28. helmikuuta – Georg Eriksson, suomalainen SDP:n kansanedustaja (s. 1901)
6. maaliskuuta – Paul I, Kreikan kuningas (s. 1901)
6. maaliskuuta   – Ellen Johansson, suomenruotsalainen kirjailija (s. 1873)
9. maaliskuuta – Paul Erich von Lettow-Vorbeck, saksalainen kenraali (Saksan joukkojen komentaja Itä-Afrikassa ensimmäisessä maailmansodassa) (s. 1870)
15. maaliskuuta – Waldemar Wohlström, suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja käsikirjoittaja (s. 1879)
16. maaliskuuta – Atte Arola, suomalainen poliitikko ja maanviljelysneuvos (s. 1893)
18. maaliskuuta – Norbert Wiener, yhdysvaltalainen matemaatikko ja kybernetiikan perustaja (s. 1894)
22. maaliskuuta – Addison Richards, yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä (s. 1887)
23. maaliskuuta – László Löwenstein (”Peter Lorre”), unkarilaissyntyinen näyttelijä (Maltan haukka) (s. 1904)