stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Terva
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Terva Wikimedia Commonsissa
Tervanpoltto, Tietosanakirja, palstat 1439–1450 Tietosanakirja-Osakeyhtiö 1917 (laaja artikkeli sisältää myös kuvia ja piirroksia)
Tervanpoltto Historianhavinaa.net. Viitattu 21.11.2018.
Terva (Archive.org) Kajaani.fi. Arkistoitu 21.11.2018. Viitattu 21.11.2018.
Kärkkäinen, Matti: Kantojen käytön kehittyminen Suomessa - Kantojen käyttö tervan valmistukseen Silva Fennica. 1975. Arkistoitu 24.1.2021. Viitattu 21.11.2018.
Thersites kesäkuu 2009. Energy research Centre of the Netherlands (ECN). (englanniksi)
Tervan tien pyöräseikkailu 2011. Kainuun maakunta-kuntayhtymä ja Pohjois-Pohjanmaan liitto. Arkistoitu 13.11.2019. Viitattu 21.11.2018.
Rakentaminen ja kestävä kehitys
| --- | --- |
Yhdyskuntasuunnittelu:  ympäristövaikutusten arviointi  ekokylä  yhteisökylä 
Suunnitteluperiaatteet:  ekorakentaminen  aurinkoarkkitehtuuri  matalaenergiatalo  passiivitalo  nollaenergiatalo  plusenergiatalo 
Lämmitys:  aurinkolämmitys  kaukolämpö  lämpöpumppu  maalämpö  puupelletti  takka 
Talotekniikka:  ilmanvaihtokone  aurinkokenno  energiansäästölamppu 
Rakennustekniikka:  rakennuksen vaippa  lämmöneriste  ilmansulku  ikkuna 
Perinnerakentaminen:  hirsirakentaminen  olkipaalirakentaminen  savirakentaminen  turpasmökki  terva  keittomaali 
Organisaatiot:  ympäristöhallinto  Ympäristöministeriö  Ympäristökeskus  Motiva 
Tervahauta Oulun Turkansaaressa.
Tervanpolttaja hakee astiassa tervaa kynän eli tervakourun päähän tehdystä kuopasta Gotlannissa (1929).
Kirkon kattoa tervataan 2021.
Puiset purjelaivat tervattiin.
Miestä käsitellään tervalla ja höyhenillä hirttolavalla. Piirros vuodelta 1830.
Flying Tiger

| Flying Tiger |
| --- | --- |

Suurin pituus (LOA):  9,96 m
Leveys:  2,78 m
Syväys:  1,00-2,32 m
Paino:  1985 kg
Kölipaino:  870 kg
Isopurje:  37,4 m2
Fokka / Genua:  23,4 m2
LYS:  1,35
Miehistö:  7-8
Flying Tiger on urheiluveneeksi luokiteltava yksityyppikilpapurjevene. Flying Tiger 10M on 10 metriä pitkä kilpavene, joka painaa 1 985 kg ja jossa on hiilikuidusta valmistettu takila. Purjepinta-ala vastatuuleen on 60,8 m2 ja genaakkerin kanssa myötätuuleen 144 m2. Veneessä on nostoköli, joka mahdollistaa sen, että köli voidaan nostaa 2,23 m syväyksestä 1 m syväykseen. Veneitä on vuodessa tilattu lähes 200 kappaletta ja toimitettu yli 70 (2007), pääasiallisesti Pohjois-Amerikkaan ja Australiaan. Flying Tigerin on suunnitellut Robert Perry. Valmistusoikeudet omistaa amerikkalainen Hiptrader Ltd. Veneen kokoonpano suoritetaan Kiinassa, Hansheng Yachtsin tehtaalla Xiamenissa. Vene mittaa hyvin IRC-mittasääntöön, joka on yleistymässä maailmalla ja korvaamassa IMS-sääntöä. Tämä mahdollistaa sen, että veneellä voi kilpailla menestyksekkäästi myös tasoituskilpailuissa, vaikka vene on suunniteltu yksityyppiluokaksi.
Historiaa

Flying Tiger 10M veneen tarina sai alkunsa vuonna 2005, kun Bill Stevens esitteli ajatustaan uudesta projektista venesuunnittelija Robert Perrylle. Bill Stevens ehdotti, että suunniteltaisiin uusi kilpavene. Ajatuksena oli suunnitella halpa ja suoritukykyinen yksityyppiluokan vene. Veneen tuli lisäksi mahtua standardikokoiseen merikonttiin kuljetusta varten. Stevens tunsi Kiinasta useita veneveistämöjä aikaisempien projektien tiimoilta, joten tarvittiin vain hyvä suunnitelma. Perry suunnitteli luonnoksen ja lähetti sen Stevensille, joka laittoi piirustukset
Saling Anarchy keskustelupalstalle pyytäen kommentteja.
Kilpapurjehtijat tarttuivat välittömästi aiheeseen ja ehdotuksia parannuksista tuli ympäri maailmaa tuhansia. Robert Perry liittyi keskusteluun ja alkoi kiivas ajatustenvaihto. Osa ehdotuksista päätyi lopulliseen suunnitelmaan jonka kanssa Bill Stevens matkusti keskustelemaan Kiinaan veneveistämöiden kanssa. Valmistajaksi valittiin Hansheng Yachts Xiamenista joka oli valmistanut komposiittirakenteisia veneitä jo vuodesta 1984. Hansheng Yachts oli aikaisemmin totauttanut useita Stevensin One Off -projekteja. Bill Stevens tarjosi 50 ensimmäiselle halukkaalle venettä 50 000 dollarin hintaan 1 000 dollarin varausmaksua vastaan. Ensimmäiset 50 venettä varattiin nopeasti ja tuotanto saatiin käyntiin. Purjehtijat halusivat ostaa yksinkertaisen kilpaveneen vailla turhia mukavuuksia, josta hintansa ansiosta kehittyi tiivis yksityyppiluokka.
Aiheesta muualla

Flying Tiger 10 M Kansainvälisen luokkaliiton kotisivut
Flying Tiger -forum Sailing Anarchyssä, missä kaikki alkoi
Hansheng Yachts, Flying Tigerien valmistaja (Arkistoitu – Internet Archive)
Suunnittelija Robert Perryn kotisivut
Hiptrader, valmistusoikeuksien omistaja
Tiger Trading Oy, joka edustaa venettä Pohjoismaissa, Baltiassa ja Venäjällä
Wonder Woman (televisiosarja)

| Wonder Woman |
| --- | --- |

 Ihmenainen (Lynda Carter)
Kestoaika:  42–51 min
Luoja(t):  "Ihmenainen sarjakuvahahmot" William Moulton Marston (nimellä Charles Moulton)
Pääosissa:  Lynda Carter Lyle Waggoner
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   ABC (kausi 1)   CBS (kaudet 2–3)  
Esitetty:  1975-11-077. marraskuuta 1975 – 1979-09-1111. syyskuuta 1979
Tuotantokausia:  3 + elokuva
Jaksoja:  59 + pilottijakso
Tuotanto
Tuottaja(t):  Bruce Lansbury Charles B. Fitzsimons Mark Rodgers
Vastaava(t) tuottaja(t):  Douglas S. Cramer Wilford Lloyd Baumes
Tuotantoyhtiö(t):  Warner Bros. Television
Aiheesta muualla
IMDb 
Wonder Woman on kuuluisa yhdysvaltalainen naissupersankarista kertova jännityssarja, joka perustuu 1940-luvulla luotuun sarjakuvaan. Sarja alkoi 1975 ja päättyi 1979. Sarjaa esitettiin myös Suomessa.
Pääosan näyttelijä Lynda Carter oli Miss World USA (Miss Maailma USA) -missikilpailun voittaja ja USA:ta Miss Maailma -missikisoissa vuonna 1972 edustanut semifinaaliin päässyt kauneuskuningatar. Carter on myöhemmin saavuttanut menestystä myös musiikillisella uralla.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Lynda Carter   | … |  Ihmenainen/Diana Prince   |
|   Lyle Waggoner   | … |   Steve Trevor   |
|   Tom Kratochvil      | … |   Irac    |
|   Richard Eastham     | … |   kenraali Phil Blankenship   |
|   Beatrice Colen      | … |   Etta Candy   |
Juoni

Alun perin sarjan juonen piti sijoittua Toiseen maailmansotaan, mutta siirtyi sarjan alun jälkeen nykyaikaan. Ihmenainen on kotoisin saarelta jossa asuu vain naisia. Ihmenainen pystyy vaihtamaan ylleen supersankari-asunsa pyörimällä ympäri ja hänen asuunsa kuuluu lasso vyöllä, sekä metalliset rannekkeet joilla hän pystyy torjumaan luoteja. Sarjan joissain jaksoissa esiintyi myös Debra Winger Ihmenaisen pikkusiskona.
Vaikutus

'Wonder Woman' tv-sarja on hyvin tunnettu USA:ssa. Elokuvaohjaaja Patty Jenkins on ohjannut Wonder Woman -hahmosta kaksi elokuvaa; Wonder Woman ja Wonder Woman 1984, joissa molemmissa pääosaa näytteli Gal Gadot.
Videotaiteilija Dara Birnbaum teki sarjan kuvamateriaalin pohjalta parodiallisen teoksen Wonder Woman (1978).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wonder Woman (televisiosarja) Wikimedia Commonsissa
| n k Ihmenainen |
| --- | --- |
 William Moulton Marston  Elizabeth Holloway Marston 
Sivuhahmot: Afrodite • Antiope • Artemis • Athene • Cassie Sandsmark • Julia Kapatelis • Etta Candy • Helena Sandsmark • Herkules • Hermes • Hippolyta • Orion • Steve Trevor
Viholliset: Ares/Mars • Gepardi • Giganta • Hades • Hopeajoutsen • Kirke • Paronitar von Gunther • Tohtori Kyber • Tohtori Myrkky • Tohtori Psyko
Ryhmät: Amatsonit • Areksen lapset • Olympoksen jumalat
Elokuvat: Wonder Woman (2009) • Wonder Woman (2011) • Wonder Woman (2017) • Wonder Woman 1984
Televisiosarjat: Wonder Woman (1975–1979)
Rosenbad

Rosenbad Tukholmassa.
Rosenbad on Ruotsin pääkaupungin Tukholman keskustassa sijaitseva rakennus. Rakennuksessa sijaitsevat muun muassa Ruotsin pääministerin työtilat sekä useita Ruotsin hallituksen tiloja. Rosenbad sijaitsee Norrmalmilla Norrströmin pohjoisrannalla Riksbron-sillan ja Drottninggatanin länsipuolella.
Jugend-tyyliä edustava Rosenbad rakennettiin vuosina 1899–1904, ja sen suunnitteli arkkitehti Ferdinand Boberg. Kyseessä oli alkujaan liike- ja asuinrakennus, jonka toisessa osassa toimi Nordiska Kreditbanken -pankki ja toisessa Rosenbad-ravintola. Talon julkisivu on joelle päin. Rakennus saneerattiin Ruotsin hallituksen kanslian käyttöön vuonna 1981. Jo sitä ennen tiloissa oli toiminut pitkään kauppaministeriö.
Rosenbad sijaitsee lähellä Ruotsin pääministerin virka-asuntoa, Sagerin taloa. Ruotsin valtiopäivätalo on suoraan Rosenbadia vastapäätä Helgeandsholmenin saarella. Myös Tukholman kuninkaanlinna sijaitsee rakennuksen lähettyvillä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tietoa Rosenbadista Regeringskanslietin sivuilla (englanniksi)
Jaakko Tuuri

Jaakko Tuuri vuonna 1930.
Jaakko Tuuri (19. maaliskuuta 1884 Ylistaro – 2. maaliskuuta 1947 Hämeenlinna) oli suomalainen säveltäjä.
Henkilöhistoria

Tuurin vanhemmat olivat  maanviljelijä Jaakko Tuuri ja Kaisa Serafina Perä ja puoliso vuodesta 1929 Martta Aaltonen. Hän valmistui kanttori-urkuriksi Helsingin lukkari-urkurikoulusta 1905, harjoitti opintoja Helsingin musiikkiopistossa 1907-1909 ja laulunopintoja 1909 ja teki opintomatkan Dresdeniin 1911-1912. Tuuri toimi Ylistaron vt. kanttoriurkurina 1903-1905, Kemin kanttori-urkurina 1909-1917 ja Hämeenlinnan kanttori-urkurina vuodesta 1912. Kemin yhteiskoulun laulunopettajana hän toimi 1910-1917 ja Hämeenlinnan kotiteollisuusopiston vuodesta 1925. Tuuri oli Kanta-Hämeen suojeluskuntapiirin piirikapellimestari vuodesta 1943. Hän piti sävellyskonsertteja ja toimi laulusolistina, kuoronjohtajana ja säestäjänä sekä musiikkijuhlien johtajana. Sävellyksistään Tuuri sai useita palkintoja, director musices -arvonimi hänelle myönnettiin 1931.
Sävellyksiä ja sovituksia

Sarja pienelle orkesterille
Laulunäytelmä Aavasaksalla
Kantaatit Vuorisaarna ja Ylös Herran Sioniin
Noin 50 yksinlaulua
Hengellisiä lauluja kirkkovuoden juhlapyhille
Noin 100 kuorolaulua
Melodraama Sävel'
Sarja pianolle
Pianokappaleita
Eteläpohjalaisten kansanlaulujen sovituksia
Sävellyksiä ja sovituksia torvisoittokunnalle.
1939

Vuonna 1939 alkoi toinen maailmansota, ihmiskunnan historian suurin ja kuolettavin konflikti.
| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Syntyneitä > tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Michèle Mercier, ranskalainen näyttelijä
2. tammikuuta – Pertti Kelkka, suomalainen näyttelijä (k. 2007)
5. tammikuuta – Kari Juva, suomalainen kuvanveistäjä (k. 2014)
7. tammikuuta – Eero Taivalsaari, suomalainen toimittaja, kirjailija ja kansalaisaktivisti (k. 2015)
10. tammikuuta – Scott McKenzie, yhdysvaltalainen folk-laulaja (k. 2012)
13. tammikuuta – Guri Vesaas, norjalainen kääntäjä ja kustannustoimittaja
16. tammikuuta – Thomas Parland, suomalainen valtiotieteen dosentti ja ulkoministeriön Venäjän politiikan erikoistutkija (k. 2004)
17. tammikuuta – Niels Helveg Petersen, tanskalainen poliitikko (k. 2017)
31. tammikuuta – Eino Grön, suomalainen iskelmälaulaja
2. helmikuuta – João César Monteiro, portugalilainen elokuvaohjaaja (k. 2003)
2. helmikuuta – Dale T. Mortensen, vuoden 2010 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteilijä ja professori (k. 2014)
2. helmikuuta – Sirkka Turkka, suomalainen runoilija (k. 2021)
3. helmikuuta – Michael Cimino, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (k. 2016)
3. helmikuuta – Pentti Nikula, suomalainen seiväshyppääjä
3. helmikuuta – Juha Seppo, suomalainen kirkkohistorian professori (k. 2018)
12. helmikuuta – Ray Manzarek, yhdysvaltalainen muusikko (k. 2013)
13. helmikuuta – Valeri Roždestvenski, neuvostoliittolainen kosmonautti (k. 2011)
18. helmikuuta – Eila Pienimäki, suomalainen iskelmälaulaja
21. helmikuuta – Börje Ahlstedt, ruotsalainen näyttelijä
21. helmikuuta – Svein Erik Brodal, norjalainen näyttelijä, teatteriohjaaja ja teatterinjohtaja
23. helmikuuta – Raimo O. Kojo, suomalainen kirjailija ja toimittaja
28. helmikuuta – Daniel Chee Tsui, vuoden 1998 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut kiinalais-yhdysvaltalainen fyysikko
2. maaliskuuta – Reino Kero, suomalainen historioitsija (k. 2020)
5. maaliskuuta – Juhani Rinne, suomalainen meteorologi ja professori
16. maaliskuuta – Risto Aaltonen, suomalainen näyttelijä (k. 2021)
17. maaliskuuta – Giovanni Trapattoni, italialainen jalkapalloilija ja valmentaja
18. maaliskuuta – Giánnis Markópoulos, kreikkalainen säveltäjä (k. 2023)
18. maaliskuuta – Marja-Leena Mikkola, suomalainen kirjailija
20. maaliskuuta – Robert Swindells, brittiläinen nuortenkirjailija
24. maaliskuuta – Seppo Leppävuori, suomalainen teknillisen fysiikan professori
27. maaliskuuta – Svante Korkiakoski, suomalainen näyttelijä
29. maaliskuuta – Terence Hill, italialainen näyttelijä
Syntyneitä > heinäkuu–syyskuu

4. heinäkuuta – Paavo Liski, suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja (k. 2006)
8. heinäkuuta – Tauno Karvonen, suomalainen näyttelijä (k. 1998)
11. heinäkuuta – Niels Bollmann, tanskalainen poliitikko (k. 1989)
15. heinäkuuta – Aníbal Cavaco Silva, Portugalin presidentti 2006–2016
15. heinäkuuta – Patrick Wayne, yhdysvaltalainen näyttelijä
18. heinäkuuta – Ossi Ahlapuro, suomalainen laulaja ja näyttelijä (k. 2023)
20. heinäkuuta – John H. Kelly, yhdysvaltalainen diplomaatti (k. 2011)
27. heinäkuuta – Allan Hagert, suomalainen liikemies (k. 1999)
28. heinäkuuta – Gösta Ekman, ruotsalainen näyttelijä (k. 2017)
30. heinäkuuta – Peter Bogdanovich, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä (k. 2022)
31. heinäkuuta – Susan Flannery, yhdysvaltalainen näyttelijä
31. heinäkuuta – Eeva Tikka, suomalainen kirjailija
2. elokuuta – Wes Craven, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja, tuottaja ja näyttelijä (k. 2015)
9. elokuuta – Flemming Hansen, tanskalainen poliitikko (k. 2021)
9. elokuuta – Romano Prodi, italialainen poliitikko ja pääministeri
19. elokuuta – Alan Baker, brittiläinen matemaatikko (k. 2018)
19. elokuuta – Ginger Baker, brittiläinen muusikko (k. 2019)
19. elokuuta – David Eugene Fellhauer, yhdysvaltalainen katolinen piispa
19. elokuuta – Eino Valtanen, suomalainen iskelmälaulaja (k. 1985)
22. elokuuta – Valerie Harper, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2019)
23. elokuuta – Pekka Lukka, suomalainen näyttelijä (k. 2019)
27. elokuuta – Bjarne Fiskum, norjalainen viulisti ja musiikinopettaja (k. 2021)
29. elokuuta – Walton Grönroos, suomalainen oopperalaulaja ja oopperanjohtaja (k. 1999)
30. elokuuta – Elizabeth Ashley,  yhdysvaltalainen näyttelijä
30. elokuuta – John Robert Parker Ravenscroft (”John Peel”), brittiläinen musiikkitoimittaja (k. 2004)
3. syyskuuta – Rakel Liehu, suomalainen kirjailija (Bul bul)
5. syyskuuta – George Lazenby, australialainen näyttelijä (Hänen majesteettinsa salaisessa palveluksessa)
5. syyskuuta – Clay Regazzoni, sveitsiläinen Formula 1 -kuljettaja (k. 2006)
5. syyskuuta – Heikki Talvitie, suomalainen diplomaatti
5. syyskuuta – Susumu Tonegawa, vuoden 1987 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut japanilainen tutkija
9. syyskuuta – Leo Petrell, suomalainen painija ja ammattilaisnyrkkeilijä (k. 2022)
10. syyskuuta – Risto Palm, suomalainen näyttelijä
13. syyskuuta – Richard Kiel, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2014)
14. syyskuuta – Eugene Fama, vuoden 2013 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteilijä
15. syyskuuta – Aarre Heinonen, suomalainen näyttelijä (k. 2021)
16. syyskuuta – Christian Hauschild, saksalainen kuoronjohtaja, Cantores Minores -kuoron johtaja 1987–2004 (k. 2010)
16. syyskuuta – Jarmo Sermilä, suomalainen säveltäjä
18. syyskuuta – Leena Laulajainen, suomalainen kirjailija (k. 2017)
18. syyskuuta – Jorge Sampaio, Portugalin presidentti 1996–2006 (k. 2021)
21. syyskuuta – Klaus Mäkelä, suomalainen sosiologi ja alkoholitutkija (k. 2013)
30. syyskuuta – Jouko Kuha, suomalainen este-, kestävyys- ja maastojuoksija
30. syyskuuta – Jean-Marie Lehn, vuoden 1987 Nobelin kemianpalkinnon saanut ranskalainen kemisti
Kuolleita > tammikuu–maaliskuu

8. tammikuuta – Gustavs Zemgals, Latvian presidentti (s. 1871)
9. tammikuuta – Kaarlo Borg, suomalainen arkkitehti (Lastenlinna) (s. 1888)
15. tammikuuta – Kullervo Manner, suomalainen toimittaja ja poliitikko (s. 1880)
26. tammikuuta – Valfrid Ahonen, suomalainen näytelmäkirjailija (s. 1893)
28. tammikuuta – William Butler Yeats, vuoden 1923 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut irlantilainen runoilija ja näytelmäkirjailija (s. 1865)
4. helmikuuta – Edward Sapir, yhdysvaltalainen kielentutkija ja antropologi (s. 1884)
5. helmikuuta – Yrjö Komu, suomalainen SDP:n piirisihteeri ja kansanedustaja (s. 1890)
10. helmikuuta – Pius XI, paavi (s. 1857)
20. helmikuuta – Pakubuwono X, Surakartan sulttaanikunnan hallitsija 1893–1939 (s. 1866)
21. helmikuuta – Santeri Pohjanpalo, suomalainen poliitikko ja ministeri (s. 1874)
27. helmikuuta − Nadežda Krupskaja, neuvostoliittolainen poliitikko, Vladimir Leninin puoliso (s. 1869)
2. maaliskuuta – Howard Carter, brittiläinen arkeologi ja egyptologi (Tutankhamonin haudan löytäjä) (s. 1874)
6. maaliskuuta – Ferdinand von Lindemann, saksalainen matemaatikko (s. 1852)
19. maaliskuuta – Charles-François-Prosper Guérin, ranskalainen taidemaalari ja kuvittaja (s. 1875)
21. maaliskuuta – Evald Aav, virolainen säveltäjä (Vikerlased) (s. 1900)
24. maaliskuuta – Richard Halliburton, yhdysvaltalainen toimittaja ja maailmankulkuri (s. 1900) (katosi merellä)
25. maaliskuuta – Kaarlo Hänninen, suomalainen kirjailija, tutkija ja Maalaisliiton kansanedustaja (s. 1876)
28. maaliskuuta – Gösta Theslöf, suomalainen kenraalimajuri ja itsenäisyysmies (s. 1872)
Kuolleita > huhtikuu–kesäkuu

3. huhtikuuta – Vilhelm Glückstadt, tanskalainen elokuvaohjaaja (s. 1885)
4. huhtikuuta – Ghazi, Irakin kuningas (s. 1912)
11. huhtikuuta – Väinö Lassila, suomalainen lääkäri ja anatomian professori (s. 1896)
17. huhtikuuta – Ilmari Vuoristo, suomalainen metsänhoitaja ja metsäteknologian professori (s. 1897)
24. huhtikuuta – Harald Scavenius, tanskalainen poliitikko, ministeri ja diplomaatti (s. 1873)
27. huhtikuuta – Tuomas Vohlonen, suomalainen keksijä (Suunto Oy:n perustaja) (s. 1877)
6. toukokuuta – Konstantin Somov, venäläinen taidemaalari ja taidegraafikko (s. 1869)
6. toukokuuta – Robert Teichmüller, saksalainen pianisti ja pianopedagogi (s. 1863)
8. toukokuuta – Kurt Löwenstein, saksalainen poliitikko ja kasvatustieteilijä (s. 1885)
12. toukokuuta – Frans Ali Krogius, suomalainen kirurgi (s. 1864)
15. toukokuuta – Anna Sterky, tanskalais-ruotsalainen ammattiyhdistysjohtaja, sosiaalidemokraattinen poliitikko ja feministi (s. 1856)
16. toukokuuta – Anders Lindstedt, ruotsalainen matematiikan professori ja virkamies (s. 1854)
17. toukokuuta – Selim A. Lindqvist, suomalainen arkkitehti (s. 1867)
19. toukokuuta – Karl Radek, puolalais-neuvostoliittolainen bolševikkipoliitikko (s. 1885)
22. toukokuuta – Hannes Ryömä, suomalainen poliitikko ja lääkäri (s. 1878)
25. toukokuuta – Frank Watson Dyson, englantilainen tähtitieteilijä ja Astronomer Royal (s. 1868)
4. kesäkuuta – Tommy Ladnier, yhdysvaltalainen jazz-trumpetisti ja -kornetisti (s. 1900)
5. kesäkuuta – Arvi Järventaus, suomalainen kirjailija ja pappi (Risti ja noitarumpu) (s. 1883)
13. kesäkuuta – Volter Kilpi, suomalainen kirjailija (Alastalon salissa) (s. 1874)
17. kesäkuuta – Eugen Weidmann, ranskalainen sarjamurhaaja, viimeinen Ranskassa julkisesti teloitettu henkilö (s. 1908)
23. kesäkuuta – Olga Poppius, suomalainen näyttelijä, lausuja ja puheilmaisun opettaja (s. 1866)
25. kesäkuuta – Richard Seaman, brittiläinen kilpa-autoilija (s. 1913)
Kuolleita > heinäkuu–syyskuu

4. heinäkuuta – Louis Wain, brittiläinen kuvataiteilija (s. 1860)
7. heinäkuuta – Axel Hägerström, ruotsalainen filosofi ja oikeusoppinut (s. 1868)
8. heinäkuuta – Havelock Ellis, englantilainen lääkäri ja kirjailija (s. 1859)
13. heinäkuuta – Eivind Nielsen, norjalainen taidemaalari ja kuvittaja (s. 1864)
13. heinäkuuta – E. E. Tuompo, suomalainen metsänhoitaja ja eräkirjailija (s. 1881)
14. heinäkuuta – Alfons Mucha, tšekkiläinen taidemaalari, julistetaiteilija, graafikko ja muotoilija (s. 1860)
19. heinäkuuta – Alexis af Enehjelm, suomalainen laulaja ja radiokuuluttaja (s. 1886)
30. heinäkuuta – Sirkka Linnea Jahnsson (”Sirkka Sari”), suomalainen näyttelijä (s. 1920)
2. elokuuta – Charlotte Drake Cardeza, yhdysvaltalainen miljonääri (s. 1854)
7. elokuuta – Eino Rautavaara, suomalainen oopperalaulaja (s. 1876)
11. elokuuta – Jean Bugatti, italialainen autosuunnittelija (s. 1909)
12. elokuuta – Johannes Valmari, suomalainen kemisti ja professori (s. 1883)
18. elokuuta – Josef von Seilern-Aspang, itävaltalainen lintutieteilijä (s. 1884)
25. elokuuta – Babe Siebert, kanadalainen jääkiekkoilija (s. 1904)
3. syyskuuta – Edvard Westermarck, suomalainen filosofi, sosiologi ja sosiaaliantropologi (Avioliiton historia) (s. 1862)
6. syyskuuta – Arthur Rackham, englantilainen kuvittaja (s. 1867)
15. syyskuuta – Jens Bratlie, Norjan pääministeri 1912–1913 (s. 1856)
18. syyskuuta – Stanisław Ignacy Witkiewicz, puolalainen kirjailija, taidemaalari, valokuvaaja ja filosofi (s. 1885)
23. syyskuuta – Sigismund Schlomo Freud (”Sigmund Freud”), itävaltalainen lääkäri ja tutkija (psykoanalyysin kehittäjä) (Unien tulkinta) (s. 1856)
24. syyskuuta – Danilo, Montenegron kruununperillinen (s. 1871)