stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sähkön ja lämmön yhteistuotanto
Allokaatio-ongelma > Allokointiperusteet lämmölle ja sähkölle

Seuraavassa on eräitä yleisiä allokointiperusteita sähkön ja lämmönyhteistuotannolle, näistä perussäännöistä on muodostettu myös erilaisia muunnelmia ja yhdistelmiä:
Energia, primäärienergia jaetaan sähkön ja lämmön välille tuotteiden entalpia-sisällöllä painotettuna. Tämä on yksinkertaisin jakoperiaate, mutta ei ota huomioon sähkön ”korkeampaa laatua” eksergiamielessä, eli sen muunnettavuutta muiksi energiamuodoiksi lämmön mukaan lukien. Energiaperustainen jako hyödyttää sähköä asettamalla lämmölle varsin suuren päästötaakan.
Eksergia, jako tehdään tuotteiden eksergiasisällöllä painotettuna. Eksergiasisältö kaukolämmöllä on noin 24 % sähkön eksergiasisällöstä. Näin ollen tuotetun sähkön katsotaan olevan lämpöä yli neljä kertaa arvokkaampaa päästöjä jaettaessa. Eksergiaperustainen jako hyödyttää kaukolämpöä allokoimalla pääosan päästöistä sähkölle.
Hinta, jako tehdään tuotteiden hinnoilla painotettuna. Sähkön hinta voidaan olettaa noin kaksinkertaiseksi kaukolämpöön verrattuna. Ongelmaksi muodostuu hintojen määrittäminen sillä sekä lämpö- että sähköenergian hinta vaihtelee asiakkaasta ja sopimustyypistä riippuen. Lisäksi hinnoissa esiintyy vaihtelua, mikä tekee siitä hankalan jakoperusteen.
Hyöty, jako tehdään sen primäärienergian kulutuksen mukaisesti, joka olisi odotettavissa jos sähkö ja lämpö tuotettaisiin erikseen. Sähköntuotannossa tavallinen hyötysuhde on noin 40 %, lämmöntuotannossa 90 %. Kutsutaan myös hyötysuhdemenetelmäksi.
Osittaishyöty, lämmölle oletetaan primäärienergiankulutus erillistuotannon mukaisesti ja loput allokoidaan sähkölle.
Ei jakoa, kaikki primäärienergia oletetaan kuluvaksi sähköntuotannossa.
Suurimman hyötysuhteen sähköntuotannolle antavat energia- ja osittaishyöty-menetelmät (~90 %). Heikoimman antavat ei jakoa ja eksergiamenetelmä (30–60 %). On siis ilmeistä että menetelmän valinnalla voi olla varsin paljon vaikutusta energiatehokkuuden arvioinnin lopputuloksiin.
Suurin osa jakoperusteista on fysikaalisia, kuitenkin energian kysyntä ja kulutus ovat taloudellista toimintaa. Ainoastaan hintamenetelmä ottaa taloudellisessa mielessä huomioon energiasta saatavan hyödyn ja mahdollistaa siis päästöjen allokoinnin nimenomaan suhteessa siihen. Hintojen vaihtelu tekee kuitenkin siitä hankalan allokointiperusteen.
Vaikka hintamenetelmä kärsiikin vaihtelevan hintatason ongelmasta, saattaa eksergia-menetelmä tarjota yllättävän tavan kiertää tämä ongelma. Höyryn, yhteistuotannon toisen lopputuotteen, hintaa tarkasteltaessa on nimittäin havaittavissa voimakas yhteys sen eksergiasisältöön . Tämä ei tietysti ole siinä mielessä yllätys, että eksergia monesti selitetään hyödynnettävän energiasisällön mittarina. Näin ollen ei ole lainkaan odottamatonta että asiakkaat ovat valmiita maksamaan nimenomaan käyttökelpoisesta energiasta, ennemmin kuin energiasta sinänsä. Eksergia fysikaalisena suureena voi siis tarjota vakaudessaan hyödyllisen korvikkeen hinnalle jaettaessa päästöjä yhteistuotetulle energialle.
Allokaatio-ongelma > Allokoinnin nykysovellukset

Energiatilastointitarkoituksissa sähkön ja lämmön primaarienergiankulutusta on allokoitu jo varsin pitkään ja tähän tarkoitukseen on vakiintunut eräitä allokointikäytäntöjä. Nyttemmin päästökaupan alkaminen on entisestään lisännyt allokoinnin merkitystä ja sen saamaa huomiota. Huolimatta allokoinnin merkityksen kasvusta, pääasiassa käytössä ovat edelleen varsin yksinkertaiset allokointisäännöt, jotka saattavat johtaa hyvinkin kyseenalaisiin tuloksiin.
Tilastokeskus käyttää sähkön ja lämmön eri tuotantotavoille keskimääräistä suomalaista tuotantoa kuvaavia kiinteitä muuntokertoimia, joiden perusteella päästöt jaetaan. Käytännössä yhteistuotannon osalta muuntokerroin on lähellä energiaperustaista jakoa. Energiaperustainen jakotapa johtaa sähkölle varsin suotuisiin laskennallisiin päästöihin. Toisaalta keskiarvoihin nojautuminen johtaa poikkeavien laitosten kohdalla epärealistisiin tuloksiin. Menetelmän suurin hyöty on sen yksinkertaisuus.
Ison-Britannian päästökauppajärjestelmässä (UK Emissions Trading Scheme, ETS) käytetään laskutapaa, joka on eräänlainen välimuoto energia- ja eksergiamenetelmiä. Kun energiamenetelmässä sähköä ja lämpöä pidetään tasaveroisina energiamuotoina ja eksergiamenetelmässä sähkö saa yli neljä kertaa suuremman laskennallisen painoarvon, käyttää UKETS painotusta jossa sähkön laskennallinen painoarvo on kaksinkertainen lämpöön verrattuna. Jälleen laitoskohtaiset erot jäävät huomiotta.
World Resource Institute ja World Business Council for Sustainable Development suosittelevat käytettäväksi hyötymenetelmää. Sama menetelmä on otettu myös käyttöön Yhdysvaltojen ympäristöministeriön vapaaehtoisessa kasvihuonekaasupäästöjen rajoitusohjelmassa. Myös tämän laskentatavan tulokset sijoittuvat useimmissa tapauksissa energia- ja eksergiamenetelmien välimaastoon.
Allokaatio-ongelma > Menetelmien vertailua

Päästöjen allokoinnissa sähkön ja lämmön yhteistuotannossa on käytössä useita erilaisia menetelmiä, joista yksi ei ole selkeästi muita parempi. Ne kuitenkin tuottavat laskuissa hyvinkin erilaisia tuloksia, joissa sähköntuotannon laskennallinen hyötysuhde voi samassa kohteessa helposti vaihdella välillä 45–90 %.
Nykyisin varsin tavallinen energiamenetelmä, vakiokertoimien käyttö ja niiden yhdistelmät ovat helppoja laskea, mutta tuottavat vaikeasti hyväksyttäviä lopputuloksia. Esimerkiksi energiamenetelmällä laskettuna hiilisähkön yhteistuotanto saadaan vaikuttamaan hyvinkin vähäpäästöiseltä kaukolämmön kantaessa suurimman osan päästötaakasta. Tällaisen laskutavan mielekkyys ja hyödyllisyys voidaan syystä kyseenalaistaa.
Yhdysvalloissa varsin suosittu hyötymenetelmä tarjoaa laskentatavan, jossa painotukset perustuvat erillistuotannon hyötysuhteisiin. Tällainen laskutapa antaa oikeimman kuvan yhteistuotannon eduista verrattuna referenssinä oleviin energialaitoksiin. Menetelmän ongelmana on vapaavalintaisten attribuuttien edelleen suuri määrä: nyt päästökertoimien sijaan valitaan referenssihyötysuhteet, joiden avulla määritetään päästökertoimet. Tavallisimmin käytetään tyypillisen laitoksen arvoja tai nykylaitosten keskiarvoa.
Eksergiamenetelmä on käytössä harvinainen, mutta kirjallisuudessa esillä sen monien etujen vuoksi. Eksergialle allokoituna päästöt jakautuvat energian työpotentiaalin ja yllättävän hyvin taloudellisen arvon mukaisesti. Koska eksergia on kuitenkin fysikaalinen mitta, eikä taloudellinen, se ei kärsi taloudellisten laskentakaavojen tapaan hintojen muutosten tuomasta epävarmuudesta. Näin ollen eksergiamenetelmä antaa mahdollisuuden allokoida päästöt edes suurin piirtein suhteessa energiasta saatavaan hyötyyn.
Sähkövoimatekniikka

Elektroniikka
Mittaustekniikka
Sähkövoimatekniikka
Säätötekniikka
Kolmivaihevirta
Tasavirta
Vaihtovirta
Virtapiiri
Pätöteho
Näennäisteho
Loisteho
Jännite
Resistanssi
Sähkövirta
Sähkövoimatekniikka eli vahvavirtatekniikka on tekniikan ala, joka tutkii sähköenergian tuotantoa, siirtoa, jakelua ja käyttöä. Sähkövoimatekniikka on monialaista, ja sen yhteydessä sovelletaankin erittäin monipuolisesti eri tieteen ja tekniikan osa-alueita. Sähkövoimatekniikka voidaan jakaa eri osa-alueisiin.
Sähköenergian tuotanto

Sähkön tuotanto tapahtuu sähkövoimalaitoksissa, joita on useita erityyppisiä. Kaikissa näissä on kuitenkin sama perusperiaate: energiaa muunnetaan jostakin muodosta sähköenergiaksi erilaisten energianmuunnosprosessien avulla.
Sähkön siirto ja jakelu

Koska sähkövoimalaitokset sijaitsevat usein maantieteellisesti kaukana sähköenergian kulutusalueilta, täytyy tuotettu sähköenergia siirtää tuotantolaitoksilta kuluttajille sähköverkkoja pitkin. Sähköverkot voidaan jakaa sähkönsiirto- ja sähkönjakeluverkkoihin. Sähkönsiirtoverkoilla sähköenergia siirretään voimalaitoksilta kulutusalueiden läheisyyteen, josta se edelleen siirretään jakeluverkon kautta kuluttajille. Suomessa sähkönsiirtoverkoksi luokitellaan kaikki 220-400 kV:n verkot ja osa 110 kV:n verkoista. Kaikki muut verkot ovat jakeluverkkoja. Suomessa sähkönsiirtoverkon omistaa ja sitä hallitsee kantaverkkoyhtiö Fingrid. Sähkönjakeluverkkoja omistavat sähkönjakeluverkkoliiketoimintaa harjoittavat verkkoyhtiöt, teollisuuslaitokset ja muut vastaavat tahot.
Sähkömarkkinat

Sähkömarkkinat käsittää sähköenergian tuotannon taloudellisesta näkökulmasta tarkasteltuna sähkönsiirtoverkkoliiketoiminnan, sähkönjakeluverkkoliiketoiminnan ja sähkökaupan. Sähköenergia on lähes poikkeuksetta kaupallinen tuote. Sähkönkäyttäjät joutuvatkin maksamaan käyttämästään sähköenergiasta tietyn hinnan sähköä myyvälle taholle. Lisäksi sähköverkkojen omistajat veloittavat sähkönkuluttajilta käyttömaksua sähköverkkonsa käyttämisestä. Suomessa kuluttaja voi ostaa sähköenergiansa miltä tahansa sähköä myyvältä yhtiöltä, mutta sähköverkon käytöstä perittävä käyttömaksu tulee maksaa käytetyn sähkönjakeluverkon omistajalle. Energiamarkkinavirasto valvoo Suomessa sähkömarkkinoiden toimintaa.
Suurjännitetekniikka

Suurjännitetekniikka käsittelee jännitteisten johtimien ympärillä olevia eristysrakenteita ja niihin kohdistuvia ylijännitteitä. Sähköverkoissa, erityisesti sähkönsiirtoverkoissa, käytetään suuria jännitteitä. On tärkeää, että ymmärretään eri käyttö- ja häiriötilanteisiin liittyvät suurjänniteilmiöt ja osataan varautua niihin. Tämä on ehdoton edellytys luotettavien ja teknistaloudellisesti järkevien sähkövoimajärjestelmien käytölle ja suunnittelulle.
Sähkönkäyttötekniikka

Sähkönkäyttötekniikka käsittelee sähköenergian tuotannolle käänteistä prosessia, eli sähköenergian muuntamista johonkin toiseen energiamuotoon. Sähkönkäyttötekniikka sisältää esimerkiksi sähköenergian muuttamisen mekaaniseksi energiaksi (mm. sähkömoottorit) tai lämpöenergiaksi (eri sähkölämpötekniikat). Usein myös tehoelektroniikan (käsittelee sähköenergian muokkaamista haluttuun muotoon) ajatellaan kuuluvaksi sähkönkäyttötekniikan piiriin.
Thinkfun

Thinkfun on pulmapelejä tekevä yritys jonka perustivat Bill Ritchie ja Andrea Barthello vuonna 1985. Thinkfunin tunnetuimpia pelejä ovat  Rush Hour ja Zingo.
Säätöpossu

| Säätöpossu Heinis |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 26. marraskuuta 2008
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Pyhimys (vastaava tuottaja), Puukko-Jere, Palmroth, Ezk, Uglyface, Twang Kings, Heikki Kuula
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 44.35
 Levy-yhtiö: Yellowmic
Heiniksen muut julkaisut
| Tilapäinen taideteos 2005 | Säätöpossu 2008 | Vuos10nen 2010 |
Säätöpossu on rap-artisti Heiniksen toinen studioalbumi. Se julkaistiin 26. marraskuuta 2008 ja sen julkaisi Yellowmic. Levyn kannet on suunnitellut Heikki Kuula.
Kappaleet

Haaskaa – 3.50 (mukana Heikki Kuula)
Linsiin – 3.29
Omatunnon kunto – 2.44
Hu-tu-hu-tu – 2.56
Tele-telepatiaa – 4.07 (mukana Pyhimys & Laineen Kasperi)
Ilman siipii – 4.08 (mukana Ezk)
Ikinä takas – 3.51
Tilit tasan – 3.33
Hetkittäin – 3.52
Asfaltti-ihottumaa – 3.00 (mukana Heikki Kuula)
Ne muut – 3.24
Alamäkee – 2.55
Maaksi muuttuu – 2.55
Biitit

Puukko-Jere: 1
Palmroth: 2, 8, 10
Ezk: 3, 6, 9, 12, 13
Uglyface: 4, 11
Twang Kings: 5
Heikki Kuula: 7
Arvostelut

Tuoreet Platat:
Tammettu virta

| Tammettu virta |
| --- | --- |

Kirjailija:  Kalle Päätalo
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  1972
Sarja: Juuret Iijoen törmässä
Edeltävä:  Huonemiehen poika
Seuraava:  Kunnan jauhot
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tammettu virta on Kalle Päätalon Juuret Iijoen törmässä -sarjan toinen osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1972 Gummeruksen kustantamana. Kirjassa kuvataan Päätalon elämänvaiheita kansakouluajoilta.
Kirjan nimi tarkoittaa padottua virtaa, ”tammi” (ruots. damm) on murteellinen sana padolle.
Kirjan tapahtumat

Koti, isä ja kansakoulu ovat hallitsevia asioita Jokijärven pojan laajenevassa elämänpiirissä. Koulu on järven takana, mutta suurempi ongelma kuin ylitettävä järvi on jokapäiväinen pärjääminen koulun ja vastarannan vaativassa maailmassa, jossa herkän ja pätemisenhaluisen Kalle-pojan on yritettävä ”monen herran” palvelemista.
Vielä tärkeämpää – ja paljon vaativampaa – kuin opettajan miellyttäminen on isojen poikien suosio. Siksi numerot yhä vain huononevat kermapullosta ja pikku kantelusta huolimatta. Ongelmia todella riittää, sillä veronsa vaatii myös pojan heräävä sukupuolisuus – ja kaiken kukkuraksi on korttipiru, suvun miesten perinteinen vainooja, ottanut hänet pauloihinsa.
Kotona mielialoja hallitsee Hermanni-isä, joka savotoilla viipyessäänkin on voimakkaasti läsnä Kallioniemen tuvassa ja Kalle-pojan ajatuksissa. Isän luonne on voimakas ja ristiriitainen, ja hänen vaikutuksensa pojan elämässä on yhtä aikaa kotiin sulkeva ja maailmaa räjähdysmäisesti avaava. Pojan varttuessa selkosten, erämaan maailma avautuu hänelle. Isän asema työnjohtajana avaa Kallelle savottatyömaat ja niiden värikkäät ihmiset, joiden kautta tulee myös tieto laajemmista yhteiskunnallisista ongelmista, pula-ajasta ja kärjistyvistä luokkatunteista. Niiden merkkinä riippuu Jokijärvelläkin jo joidenkin talojen seinällä suojeluskuntakivääri – ja yhtä merkitsevästi se Hiltu-Jakin, railakaspuheisen naapurin seinältä puuttuu.
Kallioniemeen rakennetaan uusi pirtti. Kallen isoäiti kuolee ja isoisä, jota kirjassa kutsutaan Ukkeliksi, muuttaa hetkeksi Kallioniemeen. Kirjan loppuvaiheessa Hermanni sairastuu keuhkokuumeeseen ja kotiin päästyään hän alkaa saada mielisairauden piirteitä.
Sovitukset

Kirjan tapahtumista kertoo Mikko Niskasen elokuva Elämän vonkamies (1986).
Think with Your Heart

| Think with Your Heart Debbie Gibson |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: Heinäkuu 1995
 Tyylilaji: Pop, Adult contemporary music
 Kesto: 42.38
 Levy-yhtiö: SBK Records
Debbie Fergusonin muut julkaisut
| Body, Mind, Soul 1993 | Think with Your Heart 1995 | Greatest Hits 1995 |
Think with Your Heart on yhdysvaltalaisen laulajan Debbie Gibsonin viides studioalbumi. Se julkaistiin heinäkuussa 1995. Levy myi Yhdysvalloissa vain 25 000 kappaletta.
Thiomargarita namibiensis

| Thiomargarita namibiensis |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Bakteerit Bacteria
Kunta::  Bakteerit Eubacteria
Pääjakso::  Proteobacteria
Luokka::  Gamma-Proteobacteria
Lahko::  Thiotrichales
Heimo::  Thiotrichaceae
Suku::  Thiomargarita
Laji::  namibiensis
Kaksiosainen nimi
 Thiomargarita namibiensis  Schulz et al., 1999 
Katso myös
   Thiomargarita namibiensis Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Thiomargarita namibiensis on suurin tunnettu esitumallinen eliö. Se on litotrofi, joka löydettiin merenpohjan sedimenteistä Namibian edustalta vuonna 1999.
T. namibiensis on bakteeriksi valtava. Yksittäisen bakteerin läpimitta on 0,75 mm, ja se on mahdollista erottaa paljain silmin. Suuri koko johtuu bakteerin sisällä olevasta laajasta nesteen täyttämästä solunesterakkulasta, joka kattaa 80 % eliön tilavuudesta. Solunesterakkula toimii bakteerin ravintovarastona.
Laji on anaerobinen kemolitotrofi, joka saa elämiseensä tarvittavan energian hapettamalla merivedessä olevaa rikkivetyä (H2S) pelkäksi rikiksi. Reaktio tapahtuu bakteerin solulimassa olevissa soluelimissä jotka saavat bakteerin näyttämään killtävän helmimäiseltä, mihin myös tieteellinen nimi Thiomargarita (rikkihelmi) viittaa. Monille eliöille myrkyllisen rikkivedyn hapetusprosessi on tärkeä osa merenpohjan luontaista puhtaanapitojärjestelmää. Geneettisen analyysin perusteella lajin lähimpiä sukulaisia ovat samankaltaisissa olosuhteissa elävät Thioploca- ja Beggiatoa-bakteerit.
Ranskan avoin tennisturnaus 2016 – naisten kaksinpeli

| Ranskan avoin tennisturnaus 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mestari : |   |  Garbiñe Muguruza |  Garbiñe Muguruza |  Garbiñe Muguruza |  Garbiñe Muguruza |  Garbiñe Muguruza |  Garbiñe Muguruza |  Garbiñe Muguruza |  Garbiñe Muguruza |  Garbiñe Muguruza |
| Loppuottelija: |   |  Serena Williams |  Serena Williams |  Serena Williams |  Serena Williams |  Serena Williams |  Serena Williams |  Serena Williams |  Serena Williams |  Serena Williams |
| Lopputulos: |   | 7–5, 6–4 | 7–5, 6–4 | 7–5, 6–4 | 7–5, 6–4 | 7–5, 6–4 | 7–5, 6–4 | 7–5, 6–4 | 7–5, 6–4 | 7–5, 6–4 |
Kilpailut
| Kaksinpelit |   | miehet |   | naiset |   |   |   | pojat |   | tytöt |
| Nelinpelit |   | miehet |   | naiset |   | seka |   | pojat |   | tytöt |
← 2015 Ranskan avoin tennisturnaus 2017 →
Puolustava mestari oli Serena Williams. Hän hävisi tänä vuonna loppuottelussa Garbiñe Muguruzalle, joka otti uransa ensimmäisen Grand Slam -voittonsa.
Sijoitetut pelaajat

| --- | --- |
  Serena Williams (loppuottelu)   Agnieszka Radwańska (4. kierros)   Angelique Kerber (1. kierros)   Garbiñe Muguruza (mestari)   Viktoryja Azarenka (1. kierros)   Simona Halep (4. kierros)   Roberta Vinci (1. kierros)   Timea Bacsinszky (puolivälierät)   Venus Williams (4. kierros)   Petra Kvitová (3. kierros)   Lucie Šafářová (3. kierros)   Carla Suárez Navarro (4. kierros)   Svetlana Kuznetsova (4. kierros)   Ana Ivanović (3. kierros)   Madison Keys (4. kierros)   Sara Errani (1. kierros) :    Karolína Plíšková (1. kierros)   Elina Svitolina (4. kierros)   Sloane Stephens (3. kierros)   Johanna Konta (1. kierros)   Samantha Stosur (välierät)   Dominika Cibulková (3. kierros)   Jelena Janković (1. kierros)   Anastasija Pavljutšenkova (3. kierros)   Irina-Camelia Begu (4. kierros)   Kristina Mladenovic (3. kierros)   Jekaterina Makarova (2. kierros)   Andrea Petkovic (2. kierros)   Darja Kasatkina (3. kierros)   Barbora Strýcová (3. kierros)   Monica Niculescu (1. kierros)   Jeļena Ostapenko (1. kierros)
Kaavio > Avain

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Q = karsija  WC = villi kortti  LL = Lucky loser  |  Alt = Alternate  SE = erikoisvapautus  PR = suojattu ranking  |  w/o = luovutus ennen ottelun alkamista  r = keskeytys  d = hylkäys  |  ITF = ITF-paikka  JE = junioripaikka  |
Kaavio > Loppukierrokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät | Välierät | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   | 1 |   Serena Williams | 5 | 6 | 6 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   Julija Putintseva | 7 | 4 | 1 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   Julija Putintseva | 7 | 4 | 1 |   |   | 1 |   Serena Williams | 79 | 6 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   | 1 |   Serena Williams | 79 | 6 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |  |   Kiki Bertens | 67 | 4 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   Kiki Bertens | 7 | 6 |  |   |   |  |   Kiki Bertens | 67 | 4 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   Kiki Bertens | 7 | 6 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   | 8 |   Timea Bacsinszky | 5 | 2 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 1 |   Serena Williams | 5 | 4 |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 4 |   Garbiñe Muguruza | 7 | 6 |  |
|   |  |   Shelby Rogers | 5 | 3 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  | 4 |   Garbiñe Muguruza | 7 | 6 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  | 4 |   Garbiñe Muguruza | 7 | 6 |  |   |  | 4 |   Garbiñe Muguruza | 6 | 6 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |  | 4 |   Garbiñe Muguruza | 6 | 6 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   | 21 |   Samantha Stosur | 2 | 4 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  | 21 |   Samantha Stosur | 6 | 78 |  |   |   | 21 |   Samantha Stosur | 2 | 4 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  | 21 |   Samantha Stosur | 6 | 78 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |   Tsvetana Pironkova | 4 | 66 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Kaavio > Kaavion yläosa > Lohko 1

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. kierros | 1. kierros | 1. kierros | 1. kierros | 1. kierros |   |   | 2. kierros | 2. kierros | 2. kierros | 2. kierros | 2. kierros |   |   | 3. kierros | 3. kierros | 3. kierros | 3. kierros | 3. kierros |   |   | 4. kierros | 4. kierros | 4. kierros | 4. kierros | 4. kierros |

| 1 |   S Williams | 6 | 6 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   M Rybáriková | 2 | 0 |  |   |   | 1 |   S Williams | 6 | 6 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   T Pereira | 7 | 3 | 9 |   |   |  |   T Pereira | 2 | 1 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   Kr Plíšková | 5 | 6 | 7 |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 1 |   S Williams | 6 | 712 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   S Crawford | 4 | 0 |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 26 |   K Mladenovic | 4 | 610 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   T Babos | 6 | 6 |  |   |   |  |   T Babos | 4 | 3 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   F Schiavone | 2 | 4 |  |   |   | 26 |   K Mladenovic | 6 | 6 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
| 26 |   K Mladenovic | 6 | 6 |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 1 |   S Williams | 6 | 6 |  |
| 18 |   E Svitolina | 6 | 6 |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 18 |   E Svitolina | 1 | 1 |  |
| Q |   S Cîrstea | 1 | 3 |  |   |   | 18 |   E Svitolina | 6 | 6 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
| WC |   T Townsend | 6 | 6 |  |   |   | WC |   T Townsend | 3 | 0 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
| WC |   A Hesse | 2 | 1 |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 18 |   E Svitolina | 6 | 6 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   K Nara | 5 | 6 | 2 |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 14 |   A Ivanović | 4 | 4 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   D Allertová | 7 | 3 | 0r |   |   |  |   K Nara | 5 | 1 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| WC |   O Dodin | 0 | 7 | 2 |   |   | 14 |   A Ivanović | 7 | 6 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 14 |   A Ivanović | 6 | 5 | 6 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |