stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Killerin Eliitti
Kilpailun voittajat

| Vuosi | Voittaja | Ohjastaja | Voittoaika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1975 | Uncle Sam | Erik Skutnabb | 17,1a |
| 1976 | R.A.C. | Martti Keskinen | 17,9a |
| 1977 | Express Pride | Erik Skuttnabb | 15,9a |
| 1978 | Charme Asserdal | Heikki Korpi | 17,0a |
| 1979 | Super Mon | Pekka Korpi | 15,5a |
| 1980 | Madrigal | Ari Eve | 16,9a |
| 1981 | Super Mon | Pekka Korpi | 14,9a |
| 1982 | At Risk | Pekka Korpi | 13,9a |
| 1983 | Arnie's Aim | Pekka Korpi | 13,3a |
| 1984 | Glenn Kosmos | Jorma Kontio | 13,6a |
| 1985 | Balboa | Jorma Pesonen | 14,6a |
| 1986 | Record Bowl | Pekka Korpi | 14,9a |
| 1987 | Lucky Number | Pertti Puikkonen | 14,3a |
| 1988 | Nick Lobell | Pekka Korpi | 13,9a |
| 1989 | Friendly Face | Pekka Korpi | 13,2a |
| 1990 | Friendly Face | Pekka Korpi | 13,8a |
| 1991 | Hearts Lobell | Jorma Kontio | 14,1a |
| 1992 | Take Control | Jan-Erik Nygård | 14,4a |
| 1993 | Hearts Lobell | Kari Rosimo | 13,8a |
| 1994 | Texas Express | Pekka Korpi | 14,4a |
| 1995 | Dash And Cash | Antti Teivainen | 15,6a |
| 1996 | Isla J Brave | Aki Antti-Roiko | 13,9a |
| 1997 | Isla J Brave | Aki Antti-Roiko | 15,9a |
| 1998 | Indian Silver | Stig H. Johansson | 14,0a |
| 1999 |  Vygotsky T.J. | Claes Svensson | 13,8a |
| 2000 | Meadowbranch Lou | Tuomas Korvenoja | 13,8a |
| 2001 | BWT Magic | Ahti Antti-Roiko | 12,0a |
| 2002 | Mayday Birdland | Markku Nieminen | 15,6a |
| 2003 |  Origo Giant | Claes Svensson | 13,2a |
| 2004 | Cold Hard Wind | Jorma Kontio | 12,7a |
| 2005 | Classico Merett | Pekka Korpi | 13,7a |
| 2006 | Lass Zefyr | Ari Moilanen | 13,1a |
| 2007 | Mr Nice Guy | Antti Teivainen | 12,5a |
| 2008 | Sanda Spirit | Pekka Korpi | 13,3a |
| 2009 | Little Sealord | Esa Holopainen | 12,5a |
| 2010 |  Amour Ami | Mika Forss | 11,4a |
| 2011 |  Amour Ami | Mika Forss | 12,0a |
| 2012 | Dream Director | Jeroen van Craen | 13,7a |
| 2013 | Sunrise Lover | Esa Holopainen | 11,9a |
| 2014 | Air Gunner | Kari Rosimo | 11,7a |
| 2015 | Seabiscuit | Mika Forss | 11,7a |
| 2016 | Special Promise | Santtu Raitala | 11,6a |
| 2017 | Top of the World | Esa Holopainen | 10,7a |
| 2018 | Attack Diablo | Santtu Raitala | 11,6a |
| 2019 | President Lindy | Santtu Raitala | 11,6a |
| 2020 | Lexus Dream | Ari Moilanen | 12,5a |
| 2021 | Stonescapes Queila | Hannu Torvinen | 11,6a |
Kalevala Sport

Kalevala Sport oli kajaanilainen lentopalloseura. Sen miesten edustusjoukkue pelasi Suomen toiseksi ylimmällä sarjatasolla 1-sarjassa.
Historia

Kalevala Sportin edeltäjä oli Kajaanin NMKY, joka lopetti toimintansa huippulentopallon puolella kauden 2005–2006 päätteeksi. Lentopallon 1-sarjaan joukkue nousi takaisin kaudeksi 2008–2009, kun se haki sarjapaikkaa Suomen Lentopalloliitolta, saaden lopulta sarjapaikan. Joukkue luopui sarjapaikasta raha- ja pelaajapulan takia keväällä 2010 ja sen toiminta lakkasi.
Aiheesta muualla

Kalevala Sport (Arkistoitu – Internet Archive)
Kainuu.com – Kalevala Sport (Arkistoitu – Internet Archive)
Keskuslämmitys

Keskuslämmitys on rakennuksen lämmitystapa, jossa lämpö tuotetaan keskitetysti ja jaellaan sitten eri kohteisiin lämmönjakojärjestelmällä.
Tyypillinen konstruktio on vesikiertolämmitys. Siinä vettä lämmittävä lämpökattila varaa lämminvesivaraajaa. Kiertovesipumppu tai painovoima kierrättää varaajassa lämpenevää vettä suljetussa vesiputkistossa, jonka varrella vesi kiertää lämpöpattereissa ja luovuttaa lämpöä eri tiloihin halutun määrän.
Kaukolämpö on järjestelmä, jossa lämpö tuotetaan alueellisesti keskitetysti ja lämpö siirretään verkoston kautta kiinteistöihin, jotka edelleen jakavat sen tiloihinsa omalla lämmönjakojärjestelmällään.
Kati Royle

| Kati Royle> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  käsikirjoittaja, käsikirjoituskonsultti ja dramaturgi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kati Royle on suomalainen käsikirjoittaja, käsikirjoituskonsultti ja dramaturgi joka on asunut pitkään Englannissa. Hän tehnyt käsikirjoituksen muun muassa Poikani Joel televisiosarjaan. Hänen uransa alkoi Tampereen yliopiston yleisen kirjallisuustieteen draamalinjalle kirjoitetusta, TV-sarja Twin Peaksin dramaturgiaan keskittyneestä Pro gradu-tutkielmasta (1994).[lähde? ] Royle aloitti Kolmostelevisiolla 1995 ulkomaisten ohjelmien ostajana ja kotimaisen draaman tuottajana. Vuonna 1996 hän siirtyi itsenäiseksi käsikirjoittajaksi ja käsikirjoituskonsultiksi, pääasiakkainaan MTV3 (2004–2015) ja Elisa Viihde (2016–). Elisa Viihteen vastaava dramaturgi Royle on ollut vuodesta 2021.
Kirjallisuutta

Royle, Kati: Cherry Pie, eli, Twin Peaksin jäljillä uutta televisioviihdettä etsimässä.  Helsinki:  Yleisradio, 1994.  ISBN 951-43-0687-2.
Aiheesta muualla

Kulttuuricocktail Live: Onko kotimaisen elokuvan kultakausi kohta ohi? Yle Areena.  6.10.2021. Viitattu 18.4.2022. Vieraina Markus Selin, Kati Royle ja Juho Kuosmanen.
Keskusmatalapaine

Keskusmatalapaine on suuri matalapaine, jota pienemmät matalat kiertävät. Se tuottaa pitkäaikaista epävakaista ja huonoa säätä laajalle alueelle. Islannin eteläpuolella on monesti pitkäkestoinen keskusmatala. Vuonna 1987 oli Suomen yllä laaja kylmän ilman sola, joka aiheutti jatkuvasti sateita.
Kinning Parkin metroasema

Kinning Park on Glasgow'n metron asema Kinning Parkin kaupunginosassa Clyde-joen eteläpuolella Glasgow'ssa Skotlannissa. Asema on avattu muun metrojärjestelmän tavoin vuonna 1896 ja uudistettu perusteellisesti 1970-luvun lopulla. Asema on yksi järjestelmän vähiten käytetyistä.
Aseman lähellä sijaitsee Grand Ole Opry -kantriklubi.
Keskuslieriö

Keskuslieriö on kasvin juuren keskiosassa oleva lieriömäinen rakenne, jonka sisällä juuren johtojänteet ovat. Keskuslieriön ulointa solukerrosta kutsutaan lieriöketoksi eli perisykliksi. Keskuslieriötä on juuren sisällä koko juuren matkalta aivan juuren kärkeä lukuun ottamatta. Nuorissa juurissa keskuslieriötä ympäröi useita solukerroksia paksu juuren kuori, joka on suurelta osin parenkyymisolukkoa. Juuren vanhetessa keskuslieriön ympärillä oleva kuorikerros kuluu pois ja vanhoissa juurissa keskuslieriötä on lähes koko juuren paksuudelta. Vanhoissa juurissa voi keskuslieriön ympärillä olla lieriöketon soluista muodostuneen korkkijällen tuottama korkkikuori.
Kellsin kirja

Kristus Kellsin kirjan kuvassa
Kellsin kirja on kuvitettu keskiaikainen, latinankielinen evankeliumikäsikirjoitus. Sen valmistivat kelttiläiset munkit noin vuonna 800. Se on nykyisin nähtävänä Dublinissa, Irlannissa Trinity Collegen kirjastossa.
Kirjassa on neljä evankeliumia tekstattuna mustalla, punaisella, purppuranvärisellä ja keltaisella musteella. Se koostuu 340 pergamenttiarkista, jotka on taitettu kahtia. Arvellaan, että noin 30 arkkia on kateissa.
Vuosisatojen kuluessa kirja on sidottu uudelleen monia kertoja. Kirjasta on tehty näköispainoksia, ja se on julkaistu myös sähköisenä.
Alkuperä

Kellsin kirjan valmistivat Ionan luostarin Pyhän Columban sääntökunnan munkit. Kirjan valmistuspaikasta ei ole täyttä varmuutta. Sitä on saatettu tehdä useassa paikassa, Ionan saarella, Kellsissä tai Lindisfarnessa. Todennäköisesti suurin osa kirjasta lienee tehty Ionan luostarissa 700-luvun lopulla. Vuonna 806 viikingit hyökkäsivät Ionan luostariin ja tappoivat 68 munkkia. Eloonjääneet munkit siirtyivät hyökkäyksen jälkeen Kellsin luostariin Irlannissa ja veivät ilmeisesti silloin keskeneräisen käsikirjoituksen mukanaan. Kellsin kirja viimeisteltiin Kellsin luostarissa 800-luvun alussa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kellsin kirja digitoituna
Keskuslampi

Keskuslampi tarkoittaa seuraavia:
Keskuslampi, järvi Kuhmossa
Keskuslampi, järvi Outokummussa
Keskuslampi, järvi Rautalammilla
Keskuslampi, järvi Suonenjoella.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, jolla luetellaan useita samannimisiä järviä.
Kinnulan kirjasto

| Kinnulan kirjasto> Kinnulan kunnankirjasto |
| --- | --- |
Sijainti:  Keskustie 27 43900 Kinnula
Koordinaatit:  63.3631°N, 24.9698°E
Tyyppi:  yleinen kirjasto
Perustettu:  1945
Kokoelman koko:  31 050 (2023)
Lainauksia vuodessa:  20 225 (2023)
Budjetti:  n. 123 600 € (2023)
Keski-kirjastot: Kinnulan kunnankirjasto Kinnulan kunta: Kirjasto
Kinnulan kirjasto on Kinnulan kirkonkylässä toimiva yleinen kirjasto. Kunnankirjasto on perustettu vuonna 1945. Nykyisen Nurmela-kirjastorakennuksen (1980, laajennus 1996) suunnitteli arkkitehti Saara Juola.
Kinnulan kirjasto on kuulunut vuodesta 2013 lähtien Keski-Suomen maakunnan kirjastojen muodostamaan kirjastokimppaan eli Keski-kirjastoihin, jonka kokoelmat ja palvelut ovat kirjastokimpan jäsenkuntien asukkaiden käytettävissä.
Kinnulan kirjastoon perustettiin alkuvuodesta 2023 yhteispalvelupiste useiden viranomaisten lupa-asioiden hoitamisen helpoittamiseksi. Palvelupiste on lisännyt myös muuta kirjaston käyttöä.
Vuonna 2023 Kinnulan kirjaston kokoelmiin kuului 31 050 nidettä, joista 26 795 oli kirjoja. Kokonaislainaus oli 20 225 ja fyysisiä käyntejä tehtiin 37 600.
Kellussaniaiskasvit

| Kellussaniaiskasvit |
| --- | --- |
 Parikellusaniainen (Salvinia natans)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Sanikkaiset Pteridophyta
Alakaari::  Saniaiset Pteridophytina
Luokka::  Polypodiopsida
Lahko::  Salviniales
Heimo::  Kellussaniaiskasvit Salviniaceae  Martinov
Katso myös
   Kellussaniaiskasvit Wikispeciesissä   Kellussaniaiskasvit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kellussaniaiskasvit (Salviniaceae) on Salviniales-lahkoon kuuluva pienehkö saniaisheimo. Heimoon kuuluu ainakin kaksi tai mahdollisesti kolme sukua ja noin parikymmentä lajia.
Sukuja

Azolla – limaskasaniaiset
Carpanthus (taksonominen asema epävarma)
Salvinia – kellussaniaiset eli kellusaniaiset
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kellussaniaiskasvit – Salviniaceae
Kimppakyyti (elokuva)

| Kimppakyyti> Carpool |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Arthur Hiller
Käsikirjoittaja:  Don Rhymer
Tuottaja:   Arnon Milchan  Michael Nathanson 
Säveltäjä:  John Debney
Kuvaaja:  David Walsh
Leikkaaja:   L. James Langlois  William Reynolds 
Lavastaja:   Dominique Fauquet-Lemaitre  Gary Myers 
Pääosat:   Tom Arnold  David Paymer 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Regency Enterprises
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:  1996
Kesto:  90 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kimppakyyti (engl. Carpool) on vuonna 1996 julkaistu yhdysvaltalainen komediaelokuva. Elokuvan pääosia esittävät David Paymer, Tom Arnold, Rhea Perlman, Rod Steiger, Kim Coates, Rachael Leigh Cook, Mikey Kovar, Micah Gardener ja Jordan Blake Warkol. Elokuvan on ohjannut Arthur Hiller. Elokuva oli taloudellinen floppi ja voitti Razzie-palkinnon huonoimmasta miespääosasta.
Aiheesta muualla

Kimppakyyti Elonet.
Kimppakyyti Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kimppakyyti AllMoviessa. (englanniksi)
Kalevala – Uusi aika

| Kalevala – Uusi aika |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jari Halonen
Käsikirjoittaja:  Jari Halonen
Tuottaja:  Jari Halonen
Säveltäjä:  Karl Sinkkonen
Kuvaaja:  Päivi Kettunen
Leikkaaja:  Akke Eklund
Pääosat:   Tommi Eronen  Konsta Mäkelä  Tanjalotta Räikkä  Pauli Poranen  Olavi Uusivirta 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Yleisradio (televisiolevittäjä)
Levittäjä:  VLMedia
Ensi-ilta:   2013-11-1515. marraskuuta 2013 (Suomi)  
Kesto:  110 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  250 000 euroa
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalevala – Uusi aika on Jari Halosen ohjaama suomalainen elokuva. Elokuvan ensi-ilta oli 15. marraskuuta 2013. Halonen toimii elokuvassa ohjaajan lisäksi myös käsikirjoittajana sekä tuottajana. 250 000 euron budjetilla tehty elokuva sai kriitikoilta pääosin tyrmäävän vastaanoton. Se sai elokuvateattereissa noin 3 500 katsojaa.
Kalevala - Uusi aika julkaistiin myös televisiossa kolmiosaisena sarjana nimellä Kalevala – Väinämöisen uusi laulu 22. helmikuuta – 8. maaliskuuta 2015.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tommi Eronen  | … |  Sampo   |
|  Ari Vakkilainen  | … |  Väinämöinen   |
|  Maija-Liisa Ström  | … |  Ilmatar   |
|  Tanjalotta Räikkä  | … |  Louhi   |
|  Konsta Mäkelä  | … |  Kurt   |
|  Olavi Uusivirta  | … |  Antti   |
|  Pirjo Lonka  | … |  Aino   |
|  Ville Tiihonen  | … |  Jokkeri   |
|  Pauli Poranen  | … |  Kullervo   |
|  Jari Halonen  | … |  Seppä Ilmarinen   |
Aiheesta muualla

Lasse Laitinen: Jari Halonen: Kalevala on opetettu suomalaisille väärin. Yle Pohjois-Karjala 19.9.2013.
Veli-Pekka Lehtonen: Kalevala-elokuva on tyhjiä iskulauseita. Helsingin Sanomat 15.11.2013.
Rane Aunimo: Suomi-elokuvan kapinallinen palaa leuat loksauttavalla elokuvalla. Demari 14.11.2013.
Suhonen, Ville: ”Kauniiksi puettua harhaa”, Filmihullu 6/2013.
Kanelisorsa

| Kanelisorsa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Suku::  Pteronetta
Laji::  hartlaubii
Kaksiosainen nimi
 Pteronetta hartlaubii  (Cassin, 1859) 
Katso myös
   Kanelisorsa Wikispeciesissä   Kanelisorsa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kanelisorsa (Pteronetta hartlaubii) on keskiafrikkalainen sorsalintu ja sukunsa ainoa edustaja. Laji on nimetty Gustav Hartlaubin kunniaksi.
Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on 56–58 cm ja paino 800–940 g. Sen höyhenpuku on pääosin kanelinruskea, pää, nokka ja kaula ovat mustat ja siivellä näkyy lennossa valkoinen kuvio.
Esiintyminen

Kanelisorsa esiintyy läntisessä Keski-Afrikassa Sudanista Sierra Leoneen ja Zaireen. Lajin populaation koko on 10 000–100 000 yksilöä ja sen kanta on elinvoimainen. Paikallista kannan vähenemistä on havaittu Länsi-Afrikassa mutta toisaalla Keski-Afrikassa laji menestyy hyvin.
Elinympäristö

Kanelisorsa elää trooppisissa ja subtrooppisissa, lampien ja jokien kirjavoimissa metsissä ja savanneilla.
Lisääntyminen

Naaras munii 8–11 munaa, joita se hautoo 30–32 päivää. Poikaset ovat lentokykyisiä 8 viikon ikäisinä.
Kanelisorsa lisääntyy aina saman yksilön kanssa.
Ravinto

Syö pääasiassa kasvien osia. Voi syödä myös matoja.
Kamerun olympialaisissa

Kamerun osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Tokion 1964 kesäolympialaisissa ja on siitä lähtien osallistunut kaikkiin kesäolympialaisiin. Montréalin 1976 kisoja se tosin boikotoi, mutta muutama kamerunilaisurheilija ehti kilpailla kisojen alkupäivinä ennen maan vetäytymistä kisoista. Ensimmäisen olympiamitalinsa Kamerun sai Méxicon 1968 kesäolympialaisissa ja ensimmäisen olympiavoittonsa Sydneyn 2000 kesäolympialaisissa.Talviolympialaisiin Kamerun on osallistunut kerran, Salt Lake Cityssä 2002.
Kamerun on saavuttanut olympiamitaleja neljässä eri urheilumuodossa. Ainoat olympiavoittonsa se on saanut jalkapallossa ja yleisurheilussa. Maan ensimmäisen olympiavoiton toi miesten jalkapallojoukkue Sydneyn 2000 kisoissa. Kolmiloikkaaja Françoise Mbango Etone voitti kultaa sekä Ateenassa 2004 että Pekingissä 2008. Hopeaa on saavuttanut nyrkkeilijä Joseph Bessala Méxicossa 1968 ja pronssia nyrkkeilijä Martin Ndongo-Ebanga Los Angelesissa 1984 sekä painonnostaja Madias Nzesso Lontoossa 2012.
Mitalit lajeittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä | Sija |
|  Jalkapallo | 1 | 0 | 0 | 1 | 21 |
|  Nyrkkeily | 0 | 1 | 1 | 2 | 58 |
|  Painonnosto | 0 | 0 | 1 | 1 | 65 |
|  Yleisurheilu | 2 | 0 | 0 | 2 | 55 |
| Yhteensä | 3 | 1 | 2 | 6 | 83 |
Lähteet:
Mitalit olympialaisittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Olympialaiset | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä | Sija |
1964  1964 Tokio: 0
| 1968  1968 Mexico City | 0 | 1 | 0 | 1 | 39 |
1972  1972 München: 0
1976  1976 Montreal: 0
1980  1980 Moskova: 0
| 1984  1984 Los Angeles | 0 | 0 | 1 | 1 | 43 |
1988  1988 Soul: 0
1992  1992 Barcelona: 0
1996  1996 Atlanta: 0
| 2000  2000 Sydney | 1 | 0 | 0 | 1 | 49 |
| 2004  2004 Ateena | 1 | 0 | 0 | 1 | 54 |
| 2008  2008 Peking | 1 | 0 | 0 | 1 | 54 |
| 2012  2012 Lontoo | 0 | 0 | 1 | 1 | 79 |
2016  2016 Rio de Janeiro: 0
2020  2020 Tokio: 0
| Yhteensä | 3 | 1 | 2 | 6 | 83 |
Lähteet:
Olympiamitalistit

| Mitali | Nimi | Vuosi | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 Hopeaa | Joseph Bessala | 1968  1968 Mexico City |  Nyrkkeily | 67 kg |
| 3 Pronssia | Martin Ndongo-Ebanga | 1984  1984 Los Angeles |  Nyrkkeily | 60 kg |
| 1 Kultaa | Jalkapallomaajoukkue | 2000  2000 Sydney |  Jalkapallo | Miesten turnaus |
| 1 Kultaa | Françoise Mbango Etone | 2004  2004 Ateena |  Yleisurheilu | Naisten kolmiloikka |
| 1 Kultaa | Françoise Mbango Etone | 2008  2008 Peking |  Yleisurheilu | Naisten kolmiloikka |
| 3 Pronssia | Madias Nzesso | 2012  2012 Lontoo |  Painonnosto | Naisten 75 kg |
Lähteet:
Kesäpäivänhattu

| Kesäpäivänhattu |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit
Suku::  Päivänhatut Rudbeckia
Laji::  hirta
Kaksiosainen nimi
 Rudbeckia hirta  L. 
Katso myös
   Kesäpäivänhattu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kesäpäivänhattu eli karheapäivänhattu (Rudbeckia hirta) on mykerökukkaiskasvilaji, jota viljellään kesäkukkana. Se on kaksivuotinen tai lyhytikäinen perenna. Se kasvaa 30–80 senttimetriä korkeaksi. Mykeröiden laitakukat ovat vaalean–kirkkaankeltaisia, toisinaan tummakuvioisia ja mykerön kehräkukat mustanruskeita. Kesäpäivänhattu esiintyy alkuperäisenä Pohjois-Amerikassa lähes koko Yhdysvaltojen ja Kanadan alueella. Laji on levinnyt muun muassa Eurooppaan. Suomessa kesäpäivänhattua on esiintynyt Etelä-Suomessa 1900-luvulla paikoitellen uustulokkaana viljely- ja joutomailla ja myöhemmin harvoin lisäksi puutarhakarkulaisena.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kesäpäivänhattu – Rudbeckia hirta
Keskussanomalaite

Keskussanomalaite Tykistömuseossa
Keskussanomalaite (KSL, sotilasslangissa kösseli tai kesla) toimii Puolustusvoimien käyttämän sanomalaitejärjestelmän keskuksena, joka ottaa vastaan sanomia useilta kanavilta ja välittää niitä eteenpäin annettujen asetusten mukaisesti.
Laitteella voidaan myös ohjata ja valvoa sanomaliikennettä sekä paikantaa verkossa olevia vikoja. 
Keskussanomalaite mahdollistaa samanaikaisen liikenteen usean eri verkkoon yhdistetyn keskussanomalaitteen, sanomalaitteen, partiosanomalaitteen ja tuliasemapäätteen kanssa. Näiden päätelaitteiden käyttäjiä kutsutaan tilaajiksi. Keskussanomalaitteeseen voidaan liittää kirjoitin, laskin ja tietokone.
Keskussanomalaite käyttää siirtotienä tyypillisesti radioyhteyttä, puhelinyhteyttä tai parikaapelia. Radioyhteys on tavallisesti varmentava yhteys tai tukiasema liikkuville tilaajille. Puhelinyhteys voi olla yleisen televerkon yhteys, puolustusvoimien televerkon yhteys tai kenttäteleverkon yhteys ja sillä yleensä muodostetaan yhteys muihin keskussanomalaitteisiin. Parikaapeliyhteyksiä käytetään lähiyhteyksien muodostamiseen tilaajille.
Keskussanomalaiteverkossa kaikki sanomalaiteliikenne on salattua. Järjestelmässä voidaan muodostaa tarpeen mukaan salaamisverkkoja, koska keskussanomalaite pysyy reitittämään sanomia ja uudelleensalaamaan ne toisella avaimella.
Keskussanomalaitteista muodostetaan tyypillisesti silmukoitu verkko, jossa on vähintään kolme keskussanomalaitetta. Silmukoinnin ansiosta jokaisen keskussanomalaitteen välillä on vähintään kaksi eri reittiä. Keskussanomalaite voi lähettää sanomansa tulvahakuna, eli kaikille kanaville yhtä aikaa. Tämän ansiosta yhden, tai laajassa verkossa useamman, yhteysvälin katkeaminen ei vielä estä sanomien perille menoa.
Keskussanomalaitetta käytetään kenttäviestijärjestelmän osana yhtymän viestiverkossa. Keskussanomalaitteet voivat muodostaa sanomalaiteverkon runkoverkon, jolla taataan viestin välittyminen sanomalaitteista toisiin koko verkon runkoverkon alueella.
Keskussanomalaite on tullut Suomen puolustusvoimien palveluskäyttöön 1989 ja on edelleen (2014) käytössä.
Ominaisuudet

Kokoonpano: käyttölaite, keskusyksikkö ja linjayksikkö sekä kirjoitin ja tarvittavat kaapelit
8 tai 16 sanomalaitekanavaa
4 tai 6 sarjaliikennekanavaa
Siirtonopeus 150 bps, 600 bps tai 1 200 bps
Qwerty-näppäimistö
Paino noin 35 kg
Valmistusmaa Suomi
Kirjallisuutta

Kenttäviestijärjestelmäopas 2 – Sanomalaitejärjestelmä.  Puolustusvoimien Koulutuksen Kehittämiskeskus, 1998.  ISBN 951-25-0964-4.
Kirsti Kolle Grøndahl

| Kirsti Kolle Grøndahl> Suurkäräjien puhemies |
| --- | --- |
 11. lokakuuta 1993 – 30. syyskuuta 2001  
Edeltäjä:  Jo Benkow
Seuraaja:  Jørgen Kosmo
Norjan kehitysapuministeri
 Brundtlandin II hallitus 13. kesäkuuta 1988 – 16. lokakuuta 1989  
Edeltäjä:  Vesla Vetlesen
Seuraaja:  Tom Vraalsen
Norjan kirkko- ja opetusministeri
 Brundtlandin II hallitus 9. toukokuuta 1986 – 13. kesäkuuta 1988  
Edeltäjä:  Kjell Magne Bondevik
Seuraaja:  Mary Kvidal
Suurkäräjäedustaja
 Buskerudin vaalipiiri 1977–2001  
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. syyskuuta 1943 (ikä 81) Oslo, Norja
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Kunnianosoitukset:  Gina Krog-prisen (2014)
Kirsti Kolle Grøndahl (s. 1. syyskuuta 1943 Oslo) on norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1977–2001 ja toimi niiden puhemiehenä 1993–2001. Vuosina 1986–1988 hän oli Norjan kirkko- ja opetusministeri ja 1988–1989 kehitysapuministeri.
Aiheesta muualla

Kirsti Kolle Grøndahl Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Solène Ndama

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Solène Ndama kesäkuussa 2019. |  Solène Ndama kesäkuussa 2019. |  Solène Ndama kesäkuussa 2019. |  |
Maa:  Ranska
Naisten yleisurheilu
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Glasgow 2019 | seitsenottelu |  |
Solène Ndama (s. 23. syyskuuta 1998) on ranskalainen yleisurheilija, joka kilpailee moniotteluissa ja pika-aitajuoksuissa.
Ndama voitti 100 metrin aitajuoksussa kultaa alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017. Hän saavutti seitsenottelussa pronssia sisäratojen EM-kilpailuissa 2019. Ulkoratojen EM-kilpailuissa 2018 hän pääsi 100 metrin aitajuoksussa loppukilpailuun, jossa hänet hylättiin. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui seitsenottelussa 14:nneksi.
Ndaman ennätys 100 metrin aitajuoksussa on Berliinin EM-kilpailujen välierissä elokuussa 2018 tehty 12,77 sekuntia ja seitsenottelussa Talencessa kesäkuussa 2019 tehty 6 290 pistettä.
Kesäpäivä Kangasalla

Kesäpäivä Kangasalla -laulun sanat Haralanharjun torniin maalattuina.
Kesäpäivä Kangasalla (ruotsinkielinen alkuperäisnimi En sommardag i Kangasala), jota joskus kutsutaan ensimmäisen säkeensä mukaan nimellä Mä oksalla ylimmällä, on Zacharias Topeliuksen 1853 kirjoittama runo ja osa Sylvian laulut -sarjaa. Runosta on kaksikin käännöstä suomeksi, yleisemmin käytetty P. J. Hannikaisen (1854–1924) käännös ja harvinaisempi Otto Mannisen (1872–1950) käännös.
Gabriel Linsén sävelsi runon lauluksi 1864. Kesäpäivä Kangasalla nimettiin Pirkanmaan maakuntalauluksi 1995 ja sitä lauletaan kesäisenä kotiseutulauluna Kangasalla. Laulu tunnetaan ympäri Suomea, sillä se on ollut vanhastaan yksi suosituimpia koululauluja. Lauluversioissa on yleensä mukana vain runon ensimmäinen, viides ja kuudes säkeistö. Laulu on myös soitinteoksena tunnettu Oskar Merikannon pianoimprovisaationa.
Laulussa esiintyviä paikkoja ovat mm. Längelmävesi- sekä Roine-nimiset järvet ja Harjulan seljänne. Huomattavaa on, että ruotsinkielisessä versiossa laulun paikka on Haralan harju, josta näkyy Vesijärvi. Suomenkielinen versio sijoittuu jommallekummalle Längelmävettä ja Roinetta erottavista harjuista, Keisarinharjulle tai Vehoniemenharjulle.
Kesäpäivä Kangasalla on levytetty useaan otteeseen. Laulettuja levytyksiä ovat tehneet mm. tamperelainen Nekalan tyttökuoro ja yksinlauluna Mauno Kuusisto sekä pianolla Eero Heinonen ja Izumi Tateno.