stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oulu
Kunnallishallinto

Oulun kaupungin ylin päättävä toimielin on kaupunginvaltuusto, jossa on 67 valtuutettua. Puheenjohtajana toimii Jarmo Husso (kok.). Oulun kaupunginhallituksen muodostaa 13 valtuuston neljäksi vuodeksi valitsemaa jäsentä. Puheenjohtajana toimii Mirja Vehkaperä (kesk.).
Oulun kaupunginjohtajan virka on toistaiseksi voimassaoleva. Kaupunginjohtajaksi nimitettiin 29. huhtikuuta 2024 Ari Alatossava, joka oli jo hoitanut kaupunginjohtajan virkaa Seppo Määtän erosta lähtien. Maaliskuusta 2016 alkaen kaupungissa ei ole apulaiskaupunginjohtajia.
Oulun kaupunki sekä Haukiputaan, Kiimingin, Oulunsalon ja Yli-Iin kunnat yhdistyivät uudeksi Oulun kaupungiksi vuoden 2013 alussa. Kuntien valtuustot hyväksyivät kuntaliitoksen 28. kesäkuuta 2010. Kuntien yhteenlaskettu asukasmäärä on 216 194 asukasta. Aiemmin myös Muhoksen kunta oli mukana kuntaliitosneuvotteluissa, mutta se hylkäsi kuntaliitoksen 27. huhtikuuta 2010; muut kunnat hyväksyivät liitoksen jo tuolloin. Oulun kaupunki ja Yli-Iin kunta olivat hyväksyneet keskinäisen kuntaliitoksen jo aiemmin.
Talous

Vuonna 2020 teollisuustoiminta työllisti noin 9 400 ja kaupan ala (vähittäis- ja tukkukauppa yhteensä) noin 6 100 henkeä.
Teollisuuden liikevaihto oli 5,2 miljardia ja kaupan 2,7 miljardia euroa.
Veroprosentit vuonna 2021:
Kunnallisveroprosentti: 20,50 %
Evankelis-luterilaisen kirkon kirkollisvero: 1,30 %
Yleinen kiinteistövero: 1,15 %
Vakituisen asunnon kiinteistövero: 0,50 %
Muun asuinrakennuksen kiinteistövero: 0,93 %
Yleishyödyllisen yhteisön kiinteistövero: 0,16 %
Voimalaitosrakennuksen kiinteistövero: 3,10 %
Elinkeinot

Vahvoja teollisuudenaloja Oulussa ovat puu-, paperi- ja terästeollisuus. Oulun Nuottasaaressa sijaitseva Stora Enson tehdas on yksi maailman suurimmista ja nykyaikaisimmista puuvapaiden taidepainopapereiden valmistajista. 1960-luvun puolivälissä Oulun yliopiston teknisen tiedekunnan alaa laajennettiin koskemaan myös sähkö- ja konetekniikkaa. Linnanmaalle alettiin rakentaa yliopiston omia toimitiloja, joita laajennetaan edelleen. Lääketieteellisen tiedekunnan tilat tehtiin Kontinkankaalle, jonne sijoitettiin myös uusi yliopistollinen sairaala. Vaikutus on levinnyt myös ympäröiviin maakuntiin tutkimusasemien ja kehittämiskeskusten toiminnan myötä.
Oulun asema Pohjois-Suomen johtavana elinkeinotoimintojen, hallinnon ja erityisesti koulutuksen ja tutkimuksen keskuksena kasvoi edelleen, kun kaupunkiin perustettiin VTT:n laboratorioita, Työterveyslaitoksen aluelaboratorio, teollisuuden omia tutkimusyksiköitä ja uusia koulutusyksiköitä, kuten teollisuuden alulle panema Pohjois-Suomen Teollisuusopisto POHTO ja markkinointi-instituutin yksikkö.
2000-luvun alkuun mennessä Oulusta on tullut valtakunnan neljänneksi suurin keskus ja kansainvälisesti tunnettu ”Osaamisen keskus”. Oulu on Pohjois-Suomen kehittyvä taloudellinen keskus ja Fennoskandian pohjoisosan suurin kaupunkiseutu. Työpaikkakehitys seudulla oli myönteistä 1990-luvun romahduksen jälkeen. Vuonna 2007 kaupungissa oli yli 60 000 työpaikkaa ja seutukunnassa noin 75 000. Suurimmat työpaikka-alat ovat palvelu (50 %), teollisuus (22 %) ja kauppa (13 %). Suurimmat työnantajat vuonna 2007 olivat Oulun kaupunki, Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri, Nokia, Nokia Siemens Networks, Oulun yliopisto, Stora Enso ja Kesko. Työttömyysaste oli alimmillaan vuonna 2007 11,1 prosenttia, mistä se kasvoi 17,2 prosenttiin vuoteen 2015 mennessä. Vuoden 2020 alkuun mennessä työttömyys oli laskenut reiluun 11 prosenttiin.
Elinkeinot > Teknologiakaupunki

Teknologiakaupunki-nimen Oulu sai vuonna 1984, neljä vuotta siitä, kun kaupunginhallitus oli alkanut aktiivisesti ajaa teknologiakylän perustamista Linnanmaan yliopistoalueelle. Toimikuntatyötä tehtiin kaksi vuotta ja vuonna 1982 perustettiin Pohjoismaiden ensimmäinen tiedepuisto Oulun Teknologiakylä Oy hankkeen toteuttajaksi. Hanke sai runsaasti julkisuutta uudenlaisena tutkimustulosten kaupallistajana hyvän liikkeellelähdön ansiosta.
Oulun teknologiakylä Oy, nykyisin pörssissä listattu Technopolis Oyj, ja sen 10 vuotta myöhemmin perustettu tytäryhtiö Medipolis ovat toimineet yrityshautomona kasvavalle joukolle yrityksiä, sekä yhdessä tutkijoiden ja opiskelijoiden kanssa lisääntyvien toimitilojen tarjoajina. ”Pohjolan piilaaksoksi” kutsuttu Oulu on tällä tavalla saanut ja luonut yli 10 000 uutta korkean teknologian työpaikkaa. Oulusta on tullut samalla valtakunnallinen osaamisen keskus, jonka pääaloja ovat telekommunikaatio, elektroniikka, ohjelmistoteollisuus, lääketieteen tekniikka ja biotekniikka. Näitä aloja kehitetään, jotta valmistauduttaisiin tulevaisuuteen kansainvälisessä kilpailutilanteessa.
Tietoteollisuuteen panostaminen on tuonut kaupunkiin paljon tämän alan tuotantolaitoksia tutkimuksen ja tuotekehitysyksiköiden lisäksi. Laajentumisen tuloksena on tuhansia uusia työpaikkoja Oulun seudulla ja muualla Pohjois-Suomessa. Kuitenkin samalla niin sanottu vanha teollisuus ja monet palvelualat ovat kuihtuneet. Oulu on käynyt läpi perusteellisen rakennemuutoksen melko hyvin tuloksin. Kuitenkin 1990-luvun alun lama ja rakennemuutos on aiheuttanut tuhansien työpaikkojen menetyksen ja työttömyyden pysymisen poikkeuksellisen korkealla tasolla valtakunnan muihin kasvukeskuksiin verrattuna. Rakennusalalla on työvoimapula ja kokonaistyöttömyys laskee hitaasti. Kysyntä ja tarjonta eivät kohtaa toisiaan. Yliopisto ja ammattioppilaitokset ovat lisänneet suosittujen alojen opiskelupaikkoja Kiina-ilmiön siirtäessä työpaikkoja rajojen ulkopuolelle. Huipputekniikan ja julkishallinnon korkeakoulutetuilla aloilla työvoimasta on ylitarjontaa.
Langaton, avoin ja maksuton internet tuli saataville monille oululaisille jo vuonna 2003, kun WLAN-verkko panOULU avattiin vuonna 2003. Sen tarjoavat Oulun kaupunki, yliopisto ja ammattikorkeakoulu. Mobiilidatan yleistymisestä huolimatta palvelu on pysynyt suosittuna, vuonna 2014 sillä oli 50 000 eri käyttäjää kuukaudessa. Ulkoalueiden tukiasemat ovat kuitenkin vanhentuvaa teknologiaa.
Koulutus

Oulun koulutustarjonta on viime aikoina kasvanut jatkuvasti. Kaupunkiseudun ammatilliset oppilaitokset on yhdistetty Oulun seudun ammattiopistoksi (OSAO). Ammattikorkeakouluopinnot on yhdistetty Oulun ammattikorkeakouluun. Sieltä valmistuu insinöörejä, tradenomeja, sosiaali- ja terveysalan ammattilaisia sekä ammattimuusikoita ja medianomeja. Kaupungin vanhimmat oppilaitokset ovat Svenska Privatskolan i Uleåborg, joka on toiminut vuodesta 1859, ja Oulun Lyseon lukio (1874). Oulun seudun ammattiopistoon kuuluva Kaukovainion liiketalouden yksikkö, entiseltä nimeltään Oulun Kauppaoppilaitos, perustettiin vuonna 1864. Lyseossa on opiskellut kolme Suomen presidenttiä: K. J. Ståhlberg, Kyösti Kallio ja Martti Ahtisaari.
Vuonna 1958 perustettu Oulun yliopisto on 14 000 opiskelijan ja 3 000 työntekijän kansainvälinen tiedeyliopisto, jossa on kymmenen tiedekuntaa.
Kaupunki tunnetaan opiskelijakaupunkina. Vuonna 2015−2016 eri oppilaitosten opiskelijamäärät olivat seuraavat:
Perusasteella 20 000 opiskelijaa (26 alakoulua, 20 yhtenäiskoulua, kolme yläkoulua)
Lukioissa 4 000 opiskelijaa (10 lukiota)
Ammattiopistossa 6 800 opiskelija
Oulun ammattikorkeakoulussa 8 400 opiskelijaa
Oulun yliopistossa 14 900 opiskelijaa
Oulussa toimii myös valtakunnallinen aikuiskouluttaja ja ‑kehittäjä JAKK, joka kouluttaa muun muassa kuljetus- ja talonrakennusaloilla.
Kulttuuri

Vahvoja kulttuurinaloja Oulussa ovat elokuva, valokuva ja tanssi sekä lastenkulttuuri. Vuonna 1983 valmistuneessa Madetojan salissa toimii EU-alueen pohjoisin ammattisinfoniaorkesteri, Oulu Sinfonia. Lisäksi Oulussa järjestetään vuosittain useita erilaisia taiteiden ja tieteiden näyttelyjä sekä teematapahtumia, joista osan järjestää Kulttuuritalo Valve. Oulussa toimii myös Tiernasäätiö, joka on perustettu vaalimaan ja kehittämään oululaista tiernaperinnettä. Oulussa sijaitsee Suomen ensimmäinen tiedekeskus, Tietomaa, joka avattiin yleisölle 1988. Oulu oli ehdolla Euroopan kulttuuripääkaupungiksi vuodelle 2011. Vuonna 2026 Oulu on Euroopan kulttuuripääkaupunki.
Kulttuuri > Kirjailijat

Tunnettuja Oulussa syntyneitä tai siellä vaikuttaneita mieskirjailijoita ovat muun muassa Miki Liukkonen, V. A. Koskenniemi, Jorma Kurvinen, Samuli Paulaharju, Matti Hälli, Hannu Väisänen, Kauko Röyhkä, Ari Paulow, Teuvo Pakkala, Joni Skiftesvik, Tatu Vaaskivi, Lauri Kokkonen, Paavo Rintala, Juhani Siljo ja Kaarlo Kramsu. Ouluun liittyy paljon naiskirjailijoita, kuten Sara Wacklin, Mimmi Bergh, Fredrika Pietilä, Anu Kaipainen, Anna-Maija Ylimaula. Ouluun liittyvät myös kirjailijat Sinikka Laine, Pauliina Rauhala, Pauliina Vanhatalo ja Inga Röning.
Kulttuuri > Museot

Keskustan tuntumassa Ainolan puistossa sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan museo. Vuonna 1931 valmistuneen museorakennuksen on suunnitellut arkkitehti Oiva Kallio. Sen lähistöllä Myllytullissa, entisessä Veljekset Åström Oy:n pääkonttorissa, sijaitsee 1963 perustettu Oulun taidemuseo. Pikisaaressa Matilan talossa toimii Merimiehenkotimuseo, jossa on esillä oululaiseen merimiehen kotiin 1800-luvun loppupuolella tyypillisesti kuuluneita huonekaluja ja esineitä. Oulun kaupungin eteläpuolella, Kiviniemen kaupunginosassa toimii Oulun Automuseo, jossa on esillä yli 50 ajoneuvoa, vanhimmat 1910-luvulta. Keskustan pohjoispuolella Pateniemessä sijaitsee Pateniemen sahan museo, joka keskittyy pääasiassa vuosina 1873–1990 toimineen Pateniemen sahan toiminnan ja historian esittelyyn. Oulujoen Turkansaaressa noin kymmenen kilometriä keskustasta sijaitsee maalaiskulttuuria esittelevä Turkansaaren ulkomuseo. Geologinen museo ja Eläinmuseo ovat aiemmin toimineet Oulun yliopistolla Linnanmaalla, mutta ne on lakkautettu vuonna 2018.
Kulttuuri > Julkiset veistokset

F. M. Franzénin muistopatsas
Futura – Tuntematon
Inhimillisen kosketuksen ja teknologian vuorovaikutus
Kalasääski ja lohi
Kevätmyrskyä
Pallautuneet
Pohjan neito
Polskis
Ruutuvihko
Siivet
Toripolliisi
Tuirasta Ruijan rannoille
Valaistuksen tie
Kulttuuri > Viestintä

Oulussa ilmestyy Juho Raappanan vuonna 1899 perustama sitoutumaton sanomalehti Kaleva. Vuonna 2014 se oli levikiltään Suomen seitsemänneksi suurin.
Muita Oulussa kustannettuja lehtiä ovat Suomen Keskustan pää-äänenkannattaja Suomenmaa ja vasemmistoliittoa lähellä oleva aikakauslehti Kansan tahto. Oulussa ilmestyviä kaupunkilehtiä ovat Kalevan julkaisema Forum24 ja Oulu-lehti, jonka omistaa Suomenmaata kustantava Joutsen Media.
Joutsen Median omistuksessa on myös viihde- ja harrastuslehtiä julkaiseva Kolmiokirja.
Yleisradion Pohjois-Suomen uutiset lähetetään Oulusta. Lisäksi Yle Oulun toimitus sijaitsee Oulussa.
Kulttuuri > Oulun murre

Oulun murre on synnyltään länsisuomalainen sekamurre, jonka juuret ulottuvat muinaishämäläiseen kielimuotoon. Oulun seudun murteet kuuluvat suomen kielen pohjoispohjalaisiin murteisiin. Siteet ulkomaihin olivat vahvat, koska kauppaa käytiin ympäri maailman. Oulun murresanastolle on tyypillistä etenkin ruotsalaisten lainasanojen käyttö. Ruotsinkielisyys näkyi Oulussa vielä 1900-luvun alkupuolella aivan eri tavalla kuin nykyään. Ruotsinkielisten vahva asema näkyi myös siinä, että 1870-luvulla muuten suomenkielisessä Oulun Wiikko-Sanomissa oli ruotsinkielisiä ilmoituksia. Oulun kauppias- ja porvarisuvut puhuivat ruotsia yleisesti aina 1900-luvulle asti. 1850-luvulla Oulun asukkaista noin kymmenen prosenttia oli ruotsinkielisiä. Heidän osuutensa väheni kuitenkin 1930-lukuun mennessä kolmeen prosenttiin. Oulun suomenkielinen väestö väritti puhettaan ruotsin kielestä lainattujen sanojen avulla. Tällaisia ovat muun muassa valakolööki, petrata, fiini, oorninki, pruuvi, tilipehööri, rööri, veska, tyyristyä ja entrata. Akkuna on puolestaan venäjän vaikutusta. Sanoja on unohtunut, mutta joitakin esiintyy vielä silloin tällöin sanomalehtien sivuilla. Tunnettuja oululaisten nykyisinkin käyttämiä murresanoja ovat onnikka ”linja-auto” ja patio ”terassi”. Tunnetuin sanonta Oulun murteella lienee Ookkonää Oulusta? Pelekääkkönää polliisia?
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Oulun pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla rössypottu, lohisoppa ja makiajuusto.
Käristemakkara eli kärkkäri sekä niin sanottu känkky eli kämäpizza ovat Oulun pikaruokakulttuurin keskeinen osa. Kun Kotivara meinasi lopettaa Kärkkärin valmistamisen, sen puolesta kerättiin nopeasti adressi.
Kulttuuri > Tapahtumat

Oulussa on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Oulussa kaksitoista kertaa, viimeksi vuonna 1966. Herättäjäjuhlat on järjestetty Oulussa neljä kertaa: 1928, 1960, 1983 sekä 2011
Muita tunnettuja tapahtumia:
Arktiset Askeleet
Jalometalli Festival
Korttelihaipakka
Matala Ocean Race
OuDance
Oulun juhlaviikot
Oulun kansainvälinen lasten- ja nuortenelokuvien festivaali
Oulun lasten ja nuorten teatterifestivaali
Oulun Musiikkijuhlat
Oulun musiikkivideofestivaalit ja Ilmakitaransoiton MM-kisat
Oulun päivät
Oulunsalo Soi
Oulun sarjakuvafestivaali
Oulun Tervahiihto ja Tervasoutu sekä Terwahölkkä ja ‑maraton
Qstock
Rotuaari Piknik
The Irish Festival of Oulu
Time Tunnel
Vectorama
Valoa Oulu! -valofestivaali
Liikenne

Oulu on tärkeä liikenteellinen solmukohta. Sen kautta kulkee yksi Suomen pääväylistä, Helsingistä Utsjoelle kulkeva valtatie 4, joka on kaupungin kohdalla moottoritie, sekä eurooppatiet E8 ja E75. Oulusta alkavat Kuusamoon johtava valtatie 20 ja Kajaaniin johtava valtatie 22, ja Turkuun johtava valtatie 8 erkanee valtatie 4:stä Oulun eteläpuolella Limingassa. Kaupungin alueella Oulujoen ylittää viisi maantie-, yksi rautatie- ja kolme kevyen liikenteen siltaa. Kaupunkiseudun joukkoliikenteen järjestämisestä on vastannut vuoden 2015 alusta lähtien Oulun joukkoliikenne. Kaukoliikenteen yhteyksiä Oulun linja-autoasemalta on eri puolille Suomea.
Oulun rautatieasema on kolmen radan risteysasema, josta on useita päivittäisiä matkustajajunavuoroja Helsingin, Kuopion, Kolarin ja Rovaniemen suuntiin, ja myös tavaraliikenne on vilkasta. Oulun satamassa käy vuosittain yli 500 alusta, ja sen kautta kulkee rahtia vuosittain noin kolme miljoonaa tonnia. Kylänpuolen kaupunginosassa sijaitseva Oulun lentoasema on Helsinki-Vantaan lentoaseman jälkeen matkustajamäärältään maan toiseksi vilkkain, ja sieltä on Helsinkiin päivittäin kymmenkunta lentoa.
Oulussa on panostettu pyöräilyyn ympäri vuoden. Pyörätieverkkoa on lähes tuhat kilometriä. Oulun mainetta talvipyöräilykaupunkina nosti kongressi, jossa se julistettiin maailman parhaaksi talvipyöräilykaupungiksi.
Välimatkoja Oulusta merkittäviin suomalaisiin kaupunkeihin maanteitä pitkin (km):
Helsinkiin 612 km
Jyväskylään 339 km
Kotkaan 585 km
Kuopioon 286 km
Lahteen 505 km
Lappeenrantaan 551 km
Poriin 509 km
Rovaniemelle 222 km
Tampereelle 491 km
Tornioon (Ruotsin rajalle) 130 km
Turkuun 633 km
Vaasaan 318 km
Urheilu

Oulussa toimii noin 200 urheiluseuraa, joissa harrastetaan monia urheilulajeja.
Urheilu > Palloiluseurat

Oululaisista palloiluseuroista miesten mestaruuksia ovat voittaneet jalkapallossa Oulun Palloseura (2), jääkiekossa Kärpät (8), pesäpallossa Lippo (4), jääpallossa Oulun Palloseura (7) ja Oulun Luistinseura (16), kaukalopallossa Bandy-84 ja RB-Oulu, sekä lentopallossa Sun Volley.
Muita palloilulajien oululaisia pääsarjaseuroja ovat olleet muun muassa jalkapallossa Oulun Työväen Palloilijat (OTP), FC Oulu ja AC Oulu, futsalissa Tervarit ja FC Oulun Pallo, jääpallossa OPP, OTP ja Oulun Tarmo, kaukalopallossa Oulun Pallo-Karhut, R-Ville Team, koripallossa ONMKY, salibandyssä OLS ja Merikoski SBT sekä lentopallossa ETTA ja Kisko. Pienemmissä palloilulajeissa oululaisia pääsarjaseuroja ovat olleet Northern Lights (amerikkalainen jalkapallo) ja OYUS (rugby). Oululainen Beach Volley Team Nurminen-Piippo voitti SM-hopeaa 2011 ja SM-kultaa 2012.
Naisten palloilusarjoissa oululaista menestystä ovat edustaneet pesäpallossa Lippo, jääkiekossa Kärpät, jääpallossa OPS, salibandyssä OLS ja Merikoski SBT, jalkapallossa OPS, ONS ja OTP sekä lentopallossa ETTA.
Urheilu > Muut lajit

Kamppailulajeissa yksi parhaimmin menestynyt seura Oulussa on Oulun ITF Taekwon-Do-seura. Kansainvälisistä arvokisoista on tullut useita mitaleja. Muun muassa Janne Korhonen (taekwondoin) on kolminkertainen Euroopan mestari lajissaan. Jaana Ronkainen on menestynyt judoka, Euroopan mestari, hopea- ja pronssimitalisti. Myös Pasi Laurén on edustanut maataan ja kotikaupunkiaan olympiatasolla. Juha Hänninen on moninkertainen Suomen mestari ja olympiaedustaja nyrkkeilyssä. Vuodesta 1965 asti toimineen Kilpatanssiseura Oulun Telemark Teamin kouluttamat tanssijat ovat kilpailleet ja menestyneet niin kansallisissa kuin kansainvälisissä kilpailuissa. Televisiosarjassa Tanssii tähtien kanssa oululainen tanssiosaaminen on näkynyt laajasti.
Urheilu > Urheilupaikat

Oulussa on kolme uimahallia, kolme kunnallista jäähallia ja seitsemän liikuntahallia sekä useita liikuntasaleja. Urheilukeskuksia ja kenttiä on useita kymmeniä eri puolilla kaupunkia
Merkittävin urheilukeskus on Raksilan urheilukeskus, jossa sijaitsevat jäähalli Oulun Energia Areena (rakennettu 1975, 6 614 katsojapaikkaa) ja monitoimiareena Ouluhalli. Raksilassa on lisäksi tekojäärata ja pesäpallostadion. Muita merkittäviä urheilualueita ovat Oulun pääasiallinen jalkapallokenttä Castrenin urheilukeskus, Oulun urheilutalo, Linnanmaan urheilupuisto (harjoitusjäähalli ja urheiluhalli) sekä Heinäpään urheilukeskus, jossa on seitsemän täysimittaista jalkapallokenttää ja palloiluhalli. Äimäraution hevosurheilukeskuksessa on sekä Suomen vanhin samalla paikalla sijaitsevan ravirata että useita ratsu- ja ravitalleja.
Urheilu > Tunnetut kisat

Oulu on isännöinyt usein eri lajien arvokisoja, kuten yleisurheilun SM-kisoja, Kalevan kisoja. Ne on järjestetty Oulussa viisi kertaa. Kaupunki on useaan kertaan isännöinyt pesäpallon arvo-ottelua Itä–Länttä. Oulu on toiminut jääpallon MM-kisojen pelipaikkana vuosina 1967, 1975 ja 2001 sekä 1969, jolloin Ruotsin kisojen yksi ottelu pelattiin Oulussa. Painin EM-kilpailut järjestettiin vuonna 1989. Kaupungissa on järjestetty lentopallon EM-kisat vuosina 1977 ja 1993. Lisäksi on pelattu jalkapallon, jääpallon, jääkiekon ja lentopallon maaotteluita. Yksi merkittävimpiä yksittäisiä otteluita lienee vuodelta 1980, kun OPS pelasi Liverpoolia vastaan 1–1-tasapelin.
Jääkiekkojoukkue Oulun Kärpät on pelannut Jääkiekon SM-liigassa kaudesta 2000–2001 lähtien, sitä ennen se oli sarjassa 1970– ja 80-luvuilla. Kärppien saavutuksiin kuuluu kahdeksan Suomen mestaruutta, joista viimeisin on kaudelta 2017–2018.
Oulun NMKY:n urheilijat järjestävät joka syyskuu vuodesta 1966 juostun Oulun Juoksun. He järjestävät myös joka toukokuu vuodesta 1989 juostun Terwahölkkä ja ‑maraton ‑tapahtuman.
Iinatin moottoriurheilukeskuksessa on ajettu yleisen luokan JM-SM kilpailut vuonna 2003.
Muuta

Oulu on menestynyt hyvin viimeaikaisissa kaupunkien imagotutkimuksissa. Taloustutkimuksen vuonna 2008 julkaisemassa tutkimuksessa se sai suurista kaupungeista koko maan imagoarvioinneissa parhaan sijoituksen, kun mukana olivat kaikkien läänien vastaajien arviot.
Asteroidi 1512 Oulu on nimetty kaupungin mukaan.
Ystävyyskaupungit

Oulun ystävyyskaupunkeja ovat:
Alta, Norja (1948)
Arkangeli, Venäjä (1993)
Boden, Ruotsi (1948)
Bursa, Turkki (1978)
Halle, Saksa (1968)
Hangzhou, Kiina (2011)
Leverkusen, Saksa (1968)
Matera, Italia (2010)
Odessa, Ukraina (1957)
Siófok, Unkari (1978)
Nijmegen, Alankomaat (1987)
Partneri- ja kummikaupunkeja ovat:
Glasgow, Yhdistynyt kuningaskunta
Ilembula, Tansania
Karlsruhe, Saksa
Luulaja, Ruotsi
Matagalpa, Nicaragua
Sendai, Japani
Uumaja, Ruotsi
Viennen alue, Ranska
Postimerkkejä

Oulun kaupungin 350-vuotisjuhlien kunniaksi on 2. syyskuuta 1955 julkaistu ruskea 25 markan arvoinen postimerkki. Kuvassa on purjelaiva ja silinteripäinen mies. Merkki kuvaa kauppaa ja laivanvarustusta.lähde tarkemmin?
Dietyylimalonaatti

| Dietyylimalonaatti |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Dietyylipropaanidioaatti
CAS-numero:  105-53-3
PubChem CID:  7761
SMILES:  CCOC(=O)CC(=O)OCC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C7H12O4
Moolimassa:  160,166 g/mol
Sulamispiste:  –48,9 °C
Kiehumispiste:  199,3 °C
Tiheys:  1,055 g/cm3
Liukoisuus veteen:  23,2 g/l (37 °C)
  
Dietyylimalonaatti (C7H12O4) on malonihapon ja etanolin muodostama esteri. Yhdistettä käytetään valmistettaessa muita orgaanisia kemikaaleja, kuten lääkkeitä ja väriaineita.
Ominaisuudet

Dietyylimalonaatti on huoneenlämmössä väritöntä kirkasta nestettä, jolla on miellyttävä makea tuoksu. Yhdiste liukenee vain hyvin vähän veteen, mutta liukenee paremmin orgaanisiin liuottimiin, kuten etanoliin, dietyylieetteriin, asetoniin ja bentseeniin. Dietyylimalonaatilla on keto-enolitautomeriaa, mutta normaaleissa olosuhteissa se on lähes täysin ketomuodossa. Dietyylimalonaatin karbonyyliryhmiin nähden α-asemassa olevaan hiiliatomiin sitoutuneet vetyatomit ovat happamia. Dietyylimalonaatille tyypillisiä reaktioita ovat Michael-additio, Knoevenagel-kondensaatio ja heterosyklisiä yhdisteitä muodostavat kondensaatioreaktiot.
Valmistus ja käyttö

Dietyylimalonaattia valmistetaan usealla tavalla. Käytettyjä tapoja ovat muun muassa malonihapon suora esteröinti etanolin kanssa rikkihapon toimiessa katalyyttinä, natriumklooriasetaatin reaktio natriumsyanidin kanssa jolloin muodostuu natriumsyanoasetaattia, joka kondensoituu muodostaen natriummalonaattia. Natriummalonaatti reagoi rikkihapon vaikutukseta etanolin kanssa dietyylimalonaatiksi. Kolmas tapa valmistaa dietyylimalonaattia on etyyliklooriasetaatin, etanolin ja hiilimonoksidin reaktio 100 °C lämpötilassa ja 18 baarin paineessa. Tässä reaktiossa katalyyttinä käytetään dikobolttioktakarbonyyliä.
Dietyylimalonaattia käytetään pääasiassa orgaanisessa synteesissä. Siitä valmistetaan lääkeaineita kuten barbituurihappoa, barbituurihapon johdannaisia barbituraatteja, B2-vitamiinia, vigabatriinia, aminohappoja, väriaineita ja orgaanisessa synteesissä hyödynnettäviä reagensseja kuten Meldrumin happoa ja dimedonia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Dietyylimalonaatin käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich, viitattu 18.1.2015.
Human Metabolome Database (HMDB): Diethyl malonate (englanniksi)
ChemBlink: Diethyl malonate (englanniksi)
Oscar von Sydow

| Oscar von Sydow |
| --- | --- |

Ruotsin 18. pääministeri
 23. helmikuuta 1921 – 13. lokakuuta 1921  
Monarkki:  Kustaa V
Edeltäjä:  Gerhard Louis De Geer
Seuraaja:  Hjalmar Branting
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. heinäkuuta 1873 Kalmar
Kuollut: 19. elokuuta 1936 (63 vuotta) Drottningholm
Oscar Fredrik von Sydow (12. heinäkuuta 1873 Kalmar – 19. elokuuta 1936 Drottningholm) oli ruotsalainen poliitikko ja virkamies.
Oscar von Sydow oli Henrik August von Sydowin ja Euphrosyne Maria Modinin poika, joka syntyi mutta varttui Norrlannissa. Hän kävi koulua Östersundissa ja Uppsalassa. Vuonna 1906 hänestä tuli virkamies, ja keväällä 1911 hän astui maaherran virkaansa Gävleborgin läänissä, ja syksyllä hänestä tuli Norrbottenin läänin maaherra. Hammarskjöldin ja Swartzin hallituksissa 1914–1917 hän oli siviiliministeri. Vuosina 1919–1920 hän oli mukana kansainvälisessä komissiossa joka veti uuden rajan Tanskan ja Saksan välillä.
Vuonna 1917 von Sydowista tuli Göteborgin ja Bohusin läänin maaherra.
De Geerin eron jälkeen tammikuussa 1921 hänestä tehtiin Ruotsin pääministeri ennen vaalia. Tässa virassa hän istui 23. helmikuuta – 13 lokakuuta 1921. Hänen aikanaan kuolemanrangaistus kumottiin.
Oscar von Sydow oli puheenjohtajana Riksföreningen för svenskhetens bevarande i utlandetissa vuodesta 1925.
Vuosina 1934–1936 von Sydow oli valtakunnanmarsalkka (riksmarskalk).
Lignoseriinihappo

| Lignoseriinihappo |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Tetrakosaanihappo
CAS-numero:  557-59-5
PubChem CID:  11197
SMILES:  O=C(O)CCCCCCCCCCCCCCCCCCCCCCC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C24H48O2
Moolimassa:  368,32 g/mol
Sulamispiste:  84,2 °C
Lignoseriinihappo eli tetrakosaanihappo on tyydyttynyt rasvahappo. Yhdistettä esiintyy puun tervassa, serebrosideissa, useissa kasveissa ja maapähkinäöljyssä. Yhdistettä tuotetaan myös sivutuotteena ligniinin tuotannossa. Lignoseriinihaposta voidaan tuottaa tetrakosanolia (C24H50O) eli lignoseryylialkoholia.
Lignoseriinihappoa esiintyy myös semiokemikaalina, pääasiassa feromonina, eliöiden viestinnässä.