Adolf Bock
Adolf Bock Suomessa

Keväällä 1918 Adolf Bock saapui Suomeen kenraalimajuri Rüdiger von der Goltzin johtaman Saksan Itämeren-divisioonan (Die Ostsee-Dision) mukana avustamaan valkoisia joukkoja Suomen sisällissodassa. Huhtikuussa 1918 Bock oli mukana vapauttamassa Helsinkiä punaisten vallasta kontra-amiraali Hugo Meurerin komentaman laivasto-osaston mukana.
Sisällissodan jälkeen Bock palasi jo elokuussa 1919 siviilinä takaisin Suomeen ja asettui pysyvästi asumaan pääkaupunkiseudulle. Vuosina 1919–1925 Bock asui Espoossa, kunnes muutti Helsinkiin vuokrahuoneistoon nykyisen Mannerheimintien varteen. Täällä hän asui vuosina 1925–1934. Elokuussa 1921 hän avioitui saksalaissyntyisen Dora Jacobsin (s. 18.12.1888 Königsberg, k. 29.1.1969 Flensburg) kanssa Berliinissä, jonka jälkeen myös Dora Bock muutti Suomeen.
1920-luvulla Bock solmi suhteita varustamoihin ja pääsi sitä kautta kiertämään maailmaa useilla eri laivoilla. Tällä tavalla myös purjelaivat tulivat hänelle tutuiksi. Hän myös ystävystyi John Nurminen Oy:n toimitusjohtajan John Nurmisen perheen kanssa. Vuosina 1921–1922 hän purjehti turkulaisella nelimastoparkki Carradalella Oulusta Lontoon kautta Australiaan. Vuonna 1924 hän oli mukana kolme kuukautta Werner Hacklinin omistaman raumalaisen kolmimastoparkki Karhun mukana Pohjanmerellä.
Vuonna 1925 Bockille tarjoutui mahdollisuus tehdä itseään laajemmin tunnetuksi, kun jäänmurtaja Jääkarhua ryhdyttiin rakentamaan Suomen valtion tilauksesta Hollannissa. Hän matkusti telakalle useampaan kertaan seuraamaan rakennustöitä ja pääsi osallistumaan vuonna 1926 Jääkarhun koeajoihin Pohjanmerellä. Maaliskuussa 1926 alus saapui Suomeen suuren mielenkiinnon saattelemana. Bock teki Jääkarhusta useita maalauksia. Hän ikuisti myös muita suomalaisia jäänmurtajia kuten Wäinämöistä ja Voimaa.
Suomalainen talvimerenkulku sai Bockin kautta huomiota Saksassa, kun hänen kuviaan esiteltiin Velhagen & Klasings Monatshefte -julkaisussa artikkelissa ”An Bord eines Eisbrechers durh die finnische Schärenwelt” (Jäänmurtajan kannella suomalaisen saariston halki). Samassa julkaisussa ilmestyi myös Bockin matkareportaasi ”Auf Herringsfang bei Island” (Sillinpyyntiä Islannissa) vuonna 1933 tehdystä sillinpyyntimatkasta Loviisan Kalastus Oy:n avomerikalastusalus s/s Britalla.
Bock loi mainetta merimaalarina myös Skandinaviassa eri aikakauslehtijulkaisuissa ilmestyneiden kuvitusten ja matkaraporttien kautta. Vuosina 1927–1928 ruotsalainen Allers Familie-Journal -viikkolehti julkaisi Bockin kuvituksen höyrylaivan Vegan tutkimusmatkasta Jäämereltä Tyynellemerelle Koillisväylää pitkin vuosina 1878–1880. Tanskalainen Illustreret Familie-Journal lähetti 30.8.1930 Bockin seitsemän kuukauden pituiselle maailmanympärysmatkalle, jonka aikana Bock kirjoitti ja kuvitti viikoittain julkaistavan matkakertomuksen ”En Jordomsejling med Pensel og Palet” (Purjehdus maailman ympäri pensselin ja paletin kanssa). Matka suuntautui Liverpoolista Floridan ja Kuuban kautta Panaman kanavaan, josta matka jatkui San Franciscoon, Havaijille ja Japanin Yokohamaan. Matka jatkui edelleen Kiinaan, Singapopreen, Sri Lankaan ja Suezin kanavan kautta Napoliin, jonne saavuttiin 28.2.1931. Matkan aikana syntyi yli 100 maalausta. Matkakertomus julkaistiin myös Allers Familie-Journalissa. Yhteistyö tanskalais-ruotsalaisen julkaisun kanssa kesti kaikkiaan 17 vuonna, aina vuoteen 1939 saakka. Tänä aikana lehdet julkaisivat 270 Bockin maalaamaa värikuvaa sekä 18 luonnosta ja mustavalkoista piirustusta. Lähes kaikki originaalit työt tuhoutuivat toisen maailmansodan aikana vuonna 1945 Tanskan vastarintaliikkeen iskiessä kustantajan toimistoon Kööpenhaminassa.
Vuonna 1927 Bock matkusti saksalaisen s/s Gernisin mukana eri puolilla Välimerta Libanoniin ja Egyptiin saakka. 1930-luvulla hän oli mukana useilla Ilmarisen ja Väinämöisen harjoitusmatkoilla. Kaikilla näillä matkoillaan Bock maalasi runsaasti meriaiheisia tauluja.
Suomen vuosien aikana Adolf Bockin teoksia oli esillä suomalaisissa satamakaupungeissa: Turussa, Porissa, Vaasassa, Viipurissa ja Loviisassa. Helsingissä hän piti näyttelyt muun muassa Strindbergin taidesalongissa ja Kuutolan taidekaupassa. Lisäksi hänen teoksiaan julkaisivat myös esimerkiksi aikakauslehdet Finlands Sjöfart – Suomen Merenkulku vuosina 1924–1926 ja Suomen Kuvalehti. Suurimpia Suomessa järjestettyjä Bockin näyttelyitä hän elinaikanaan oli vuonna 1932 Salon Strindbergillä järjestetty yksityisnäyttely, jossa esillä oli noin 50 teosta. Vuonna 1927 hänellä oli myyntinäyttely Alankomaiden Rotterdamissa.
Näyttelyt ja niiden saama positiivinen kritiikki auttoi Bockia saamaan runsaasti yksityistilauksia. Paitsi merimaalauksia ja laivamuotokuvia, hän maalasi myös tapahtumakuvia. Hän dokumentoi esimerkiksi vuonna 1922 Kauklahden lasitehtaan tulipalon, vuonna 1925 Kustannusyhtiö Otavan Uudenmaankadun toimitalon ja vuonna 1933 Oy Crichton-Vulcan Ab:n telakka- ja köysitehtaan. Vuonna 1938 Bock maalasi Suomen sisällissodan kuuluisaa tapahtumaa esittävän historiamaalauksen Jääkärien tulo Vaasaan. Maalaus on nykyään Jääkärisäätiön omistuksessa ja sitä säilytetään Presidentinlinnassa Helsingissä.
Adolf Bock tuli tunnetuksi myös postikorttien ja mainosjulisteiden kuvittajana 1920–1930-luvuilla. Postikortteja hän piirsi Tilgmannin kirjapainolle ja Kuvataide Oy:lle. Julisteita hän suunnitteli suomalaisille Borgå Ångfartygs Aktiebolaget ja Finlands Ångfartyg Aktiebolaget (FÅA) -varustamoille. Hän teki myös mainosjulisteita Suomesta tanskalaiselle matkanjärjestäjälle. Bock sai tilauksia myös Saksasta ja osallistui muun muassa ensimmäisen maailmansodan meritaisteluista kertovan teoksen kuvittamiseen.