stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Children of Bodom
Historia > Hexed (2019)

Kymmenes ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi Hexed julkaistiin vuonna 2019. Albumin sisällössä on tuttuja Children Of Bodomin elementtejä kuten viikatemieskansitaide ja Laihon kitarointi. Mikko Karmilan miksausta on pidetty tasapainoisena ja soundeja edeltävää levyjä parempina.
Henkka Blacksmith, Janne Wirman ja Jaska Raatikainen lopettivat yhtyeessä vuonna 2019. Syitä oli useita, joista merkittävin oli Laihon paheneva päihdeongelma, jota ei tuolloin vielä paljastettu, vaan virallisesti vasta toukokuussa 2022. Ainoastaan Laiho antoi haastatteluja hajoamiseen liittyen ja valehteli syiksi perhesyyt sekä kyllästymisen kiertue-elämään. Alun perin heidän piti jatkaa yhtyeessä vuoden 2020 loppuun saakka. Lokakuussa 2019 kiertäessään Venäjällä kolmikko ajautui vakavaan riitaan Laihon kanssa. Yhtye oli hajota siihen paikkaan, mutta pian he sopivat riitansa ja päättivät tehdä vielä viimeisen kiertueen Suomessa. Oikeudet Children of Bodom -nimeen jäivät AA & Sewira Consulting -yritykselle, jonka vastuuhenkilöt ovat Wirman, Raatikainen ja Seppälä. Laiho myi oman osuutensa yrityksestä muille jäsenille eikä hänellä ollut enää oikeutta käyttää Children of Bodom -nimeä. Children of Bodomin viimeinen esiintyminen oli Helsingin jäähallissa 15. joulukuuta. Kyseinen keikka äänitettiin ja julkaistiin livealbumina nimellä A Chapter Called... Children of Bodom (Final Show In Helsinki Ice Hall 2019) vuonna 2023.
Halutessaan Laiho olisi voinut perustaa uuden Children of Bodom -kokoonpanon neuvottelemalla asiasta muiden jäsenten kanssa, mutta hän päätti perustaa uuden yhtyeen. Alexi Laiho ja Daniel Freyberg jatkoivat Bodom After Midnight -nimisellä kokoonpanolla. Yhtye ehti esiintyä kolme kertaa Suomessa lokakuussa 2020 sekä levyttää EP-albumin Paint the Sky with Blood, joka julkaistiin myöhemmin maaliskuussa 2021.  Seppälä (Blacksmith) on myöhemmin liittynyt Moon Shotiin ja Raatikainen Mercury Circleen.
Alexi Laiho kuoli äkillisesti vuoden 2020 lopussa 41-vuotiaana. Hän kuoli alkoholin käytön aiheuttamiin maksa- ja haimasairauksiin.
Kun yhtye lopetti, sen elossa olevat jäsenet ovat pitäneet jatkuvaa yhteyttä faneihinsa muun muassa sosiaalisen median välityksellä. Yhtye lanseerasi vuonna 2019 Fat Lizard -panimon kanssa ”Lake Bodom” -lagerin. ”Murder Point” -IPA julkaistiin maaliskuussa 2022. Marraskuussa Seppälä, Wirman ja Raatikainen avasivat Bodom Bar & Sauna -baarin Espoon Niittykumpuun. Baarissa on mahdollista nauttia juomista, saunoa sekä ihastella Children of Bodomin esineistöä uran varrelta. Nähtävillä on muun muassa lavasteita, valokuvia, settilistoja, erilaisia keikkatavaroita, kultalevyjä ja soittimia.
Children of Bodomin tyylilaji

Children of Bodomin musiikkityyliä on vaikea luokitella yksiselitteisesti. He itse ovat maininneet edustavansa extreme metalia. Laihon mielestä yhtyeen musiikki on vain metallia ja hänestä oli sama mihin genreen heidät luokitellaan kunhan se ei ole power metalia. Children Of Bodom on ottanut vaikutteita vanhasta black metalista, speed metalista, death metalista, perinteisestä metallista ja klassisesta musiikista. Melodinen death metal on myös eräs termi, jolla yhtyeen musiikkia on kuvailtu. Kuitenkin esimerkiksi All Music Guide ja Billboard-lista määrittelevät Children of Bodomin black metal -yhtyeeksi, mutta metallimusiikkisivusto Encyclopaedia Metallum sen sijaan speed- ja power metal -yhtyeeksi.. Children of Bodomin musiikkia on kutsuttu myös metalcoreksi. Vertailu niin black-, death- kuin power metaliin sekä metalcoreen osoittaa Bodomin olevan kaukana genrejen keskivertoedustajista.
Jäsenet

Alexi Laiho – laulu, kitara (1993–2019)
Samuli Miettinen – basso (1993–1995)
Jaska Raatikainen – rummut (1993–2019)
Alexander Kuoppala – kitara (1995–2003) Soittaa myös cover-albumilla Skeletons in the Closet
Jani Pirisjoki – kosketinsoittimet (1995–1997)
Henkka T. Blacksmith – basso (1996–2019)
Janne Wirman – kosketinsoittimet (1997–2019)
Roope Latvala – kitara (2003–2015)
Daniel Freyberg – kitara (2016–2019)
Jäsenet > Vierailijat

Erna Siikavirta – kosketinsoittimet (1998)
Kimberly Goss – kosketinsoittimet (Syyskuu 1998)
Kaapro Ikonen – laulu (No Commands/Stone cover)
Jonna Geagea – laulu Britney Spears -coverissa ”Oops... I did it again” (2005)
Antti Wirman – kiertuekitaristi (2015)
Netta Skog – harmonikka kappaleissa Lake Bodom  ja Ghost riders in the sky (2015 Oulussa ja 2016 Tuska-festifaaleilla)
Diskografia > Studioalbumit

Something Wild (Spinefarm Records,  1997)
Hatebreeder (Spinefarm Records,  1999)
Follow the Reaper (Spinefarm Records,  2000)
Hate Crew Deathroll (Spinefarm Records,  2003)
Are You Dead Yet? (Spinefarm Records,  2005)
Blooddrunk (Spinefarm Records,  2008)
Relentless Reckless Forever (Universal Music,  2011)
Halo of Blood (Nuclear Blast,  2013)
I Worship Chaos (Nuclear Blast,  2015)
Hexed (Nuclear Blast,  2019)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Children of Bodomin virallinen sivusto
Scythes of Bodom, kattava fanisivusto
Children of Bodomin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Children of Bodom Spinefarm-levy-yhtiön sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Children of Bodom Meteli.netissä
Tuotanto ruodinnassa: Children of Bodom KaaosZine.
Children of Bodom Myspacessa (englanniksi)
| n k Children of Bodom |
| --- | --- |
 Alexi Laiho  Janne Wirman  Henkka T. Blacksmith  Jaska Raatikainen  Daniel Freyberg   Roope Latvala  Alexander Kuoppala  Jani Pirisjoki  Samuli Miettinen 
Studioalbumit:  Something Wild  Hatebreeder  Follow the Reaper  Hate Crew Deathroll  Are You Dead Yet?  Blooddrunk  Relentless Reckless Forever  Halo of Blood  I Worship Chaos  Hexed 
Livealbumit:  Tokyo Warhearts  Chaos Ridden Years – Stockholm Knockout Live  A Chapter Called Children of Bodom – The Final Show in Helsinki Ice Hall 2019 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Children of Bodom
Henkka Seppälä oli yhtyeen basisti vuodesta 1996.
Kosketinsoittaja Janne Wirman liittyi yhtyeeseen vuonna 1997.
Alexander Kuoppala soitti toista kitaraa yhtyeessä vuosien 1995–2003 ajan.
Stonessa tunnetuksi tullut Roope Latvala soitti yhtyeessä vuodet 2003–2015.
Daniel Freyberg oli yhtyeen toinen kitaristi vuosien 2016 ja 2019 välillä.
Children of Bodom Masters of Rockissa vuonna 2007.
Käännös suomeksi
Ternopil

| Ternopil Тернопіль |
| --- | --- |
 Talviliikuntaa Ternopilin linna-alueen edustan Buranjärvellä.
 lippu:  vaakuna
 Ternopil
 Koordinaatit: 49.5558°N, 25.5911°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Ternopilin alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  72 km²
Väkiluku (2013)  ():  217 112
 – Väestötiheys:  3 015 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.rada.te.ua 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ternopil (ukr. Тернопіль, Ternopil, puol. Tarnopol) on kaupunki Galitsiassa, Länsi-Ukrainassa Seretjoen varrella, 132 km itään Lvivistä. Se on Ternopilin alueen pääkaupunki. Kaupungin asukasluku oli 217 112 vuonna 2013.
Kaupungin perusti vuonna 1540 Jan Amor Tarnowski puolalaiseksi sotilasleiriksi. Vuonna 1772 se jäi ensimmäisessä Puolan jaossa Itävallalle. Vuonna 1870 valmistui rautatie Lviviin.
Ensimmäisen maailmansodan aikana kaupunki vaihtoi usein omistajaa, ja perääntyvät venäläiset polttivat sen 1917. Itävalta-Unkarin hajoamisen jälkeen siitä tuli Länsi-Ukrainan kansantasavallan pääkaupunki 11. marraskuuta 1918 puolalaisten vallattua Lvivin. Kesällä 1920 se jäi etenevälle puna-armeijalle. Riian rauhassa 1920 Ternopil jäi Puolalle, mutta liitettiin Neuvostoliittoon 1939 ja osaksi Ukrainan sosialistista neuvostotasavaltaa, mikä jäi voimaan toisen maailmansodan jälkeen.
Kaupunki on merkittävä Ukrainan länsiosien maantie- ja rautatieliikenteen risteyspaikka. Lännestä Lvivistä (132 km) päästä saapuva valtatie M12 (osa eurooppatietä E50 kulkee kaupungin kautta ja jatkaa idässä Hmelnytskyitä kohti (106 km) jatkaakseen kauemmas itään. Pohjoisesta saapuu puolestaan valtatie M19, joka muodostaa osan eurooppatietä E85. Tämä Itämeren rannalta Liettuasta alkava maantieyhteys jatkaa etelässä Tšernivtsin jälkeen Romanian puolelle ja sieltä Välimeren äärelle Kreikkaan..
Talvinen katunäkymä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ternopil Wikimedia Commonsissa
Ternopilin kaupunginhallitus (Arkistoitu – Internet Archive) (ukrainaksi)
Terfenadiini

| --- | --- |

Terfenadiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(RS)-1-(4-tert-butylifenyyli)-4-[4-[hydroksi(difenyyli)metyyli]piperidin-1-yyli]butan-1-oli 
Tunnisteet
CAS-numero: 50679-08-8
ATC-koodi: R06AX12
PubChem CID: 5405
DrugBank: APRD00606
Kemialliset tiedot
Kaava: C32H41NO2 
Moolimassa: 471,658 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 147 °C 
Liukoisuus veteen: 0,00963 mg/l (25 °C)
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: 70% 
Metabolia: Hepaattinen feksofenadiini 
Puoliintumisaika: 3,5 tuntia
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Terfenadiini (C32H41NO2) on antihistamiinilääke, jota käytetään allergisen nuhan oireiden lievittämiseen.
Vaikutusmekanismi

Terfenadiinin vaikutus perustuu H1-reseptorien toiminnan estämiseen. Terfenadiini metaboloituu CYP3A4-entsyymin vaikutuksesta hyvin nopeasti feksofenadiiniksi, joka on aktiivinen metaboliitti. Feksofenadiini estää H1-reseptorien toiminnan kiinnittymällä niihin.
Sivuvaikutukset

Suurina pitoisuuksina terfenadiinin on havaittu aiheuttavan vakavia sydämen rytmihäiriöitä. Normaalisti terfenadiini muuntuu ihmisen elimistössä täydellisesti feksofenadiiniksi, eikä kertymistä tapahdu. CYP3A4-entsyymin toimintaa estävien lääkeaineiden, kuten itrakonatsolin, käyttö voi moninkertaistaa elimistön terfenadiinipitoisuuden, mikä lisää rytmihäiriöiden todennäköisyyttä. Terfenadiinia hajottavan entsyymin toimintaa haittaavat myös eräät ruoka-aineet, kuten greippimehu.
Terfenadiini pidentää QT-aikaa, joten sitä ei tulisi käyttää yhdessä muiden QT-aikaa pidentävien lääkkeiden kanssa. QT-ajan pidentyminen voi aiheuttaa kammiotakykardiaa, joka voi ilmetä tajuttomuuskohtauksina.
Sivuvaikutusten vuoksi terfenadiinia ei saa Suomesta. Yhdysvalloissa lääke vedettiin pois markkinoilta vuonna 1997. Kanadassa terfenadiinilääkkeet vedettiin pois markkinoilta vuonna 1999.
Aiheesta muualla

KEGG: Terfenadine (englanniksi)
ChemBlink: Terfenadine (englanniksi)
Teno (joki)

| Teno |
| --- | --- |
 Teno. Piltamon (pohjoissaameksi Bildán) koskialue Suomen puolelta nähtynä
Alkulähde:  Kaarasjoen ja Inarijoen yhtymä
Laskupaikka:  Tenovuono, Barentsinmeri  70°30′00″N, 28°23′45″E
Maat:  Suomi, Norja
Pituus:  250 km
Valuma-alue:  16386  km²
Teno
Teno tai Tenojoki (pohjoissaameksi Deatnu, ruots. Tana älv, norj. Tana, myös Tanaelva) on Tenojoen vesistön laskujoki ja myös Suomen ja Norjan välinen rajajoki. Se on myös maineikas ja suosittu kalastusvirta, Pohjois-Euroopan suurin ja tuottoisin luonnontilainen lohijoki.
Tenojoki kulkee Utsjoella jääkauden muodostamassa laaksossa, joka on pisin laakso Suomessa. Tenojoen laakso kuuluu valtakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin.
Rajajoki

Tenon pituutta voidaan sanoa ”mittaamattomaksi” – niin paljon erilaisia lukuja joesta esitetään. Saman virtaavan uoman eri osuuksia kutsutaan myös peräti neljällä eri nimellä ennen sen vesien Jäämereen laskemista. Pääuoma alkaa Käsivarren juuresta Peltotunturin (katso myös Ivalojoki) kupeelta Rajajokena ja jatkuu sitten Kietsimäjokena Angeliin, missä se yhtyy Inarijokeen. Varsinainen Teno alkaa Utsjoen Karigasniemen kylän liepeiltä, Kaarasjoen ja Inarijoen yhtymäkohdasta. Tästä se virtaa edelleen Suomen ja Norjan rajajokena 152 kilometrin matkan Nuorgamiin asti ja tästä vielä 50 kilometrin matkan Tenonvuonoon kokonaan Norjan alueella.
Suomen ja Norjan raja kulkee jokirajana Tenon vesistössä 294 kilometrin matkan pitkin joen syväväylää. Syväväylän kohta muuttuu jatkuvasti. Rajalinjan sijainti tarkistetaan aluksi ortoilmakuvista tehdyiltä kartoilta ja ilmasta käsin helikopterilla. Tulkinnanvaraisissa paikoissa tehdään luotaus. Raja tarkistetaan 25 vuoden välein, viimeisin rajankäynti tehtiin vuonna 2000. Tarkistettu rajalinja tuli voimaan 1. helmikuuta 2003.
Pitkin Tenojokea Karigasniemeltä Nuorgamiin kulkee seututie 970 eli Tenontie, jota on sanottu Suomen kauneimmaksi tieksi. Myös Norjan puolella kulkee tie lähellä Tenojokea.
Sillat

Varsinaisen Tenon yli johtaa kaksi maantiesiltaa. Toinen sijaitsee E6-/E75-teillä Tenon kunnan keskustaajamassa; sillan samoin kuin taajamankin nimi on Tana bru, sananmukaisesti Tenon silta. Silta otettiin käyttöön vuonna 1948, mutta on sittemmin korvattu uudella. Utsjoen kuntakeskuksen ja Tenon Roavvegieddin välillä, osana E75-tietä, sijaitsee puolestaan Saamen silta, joka valmistui vuonna 1993.
Lisäksi Inarijoen yli kulkee maantiesilta juuri ennen Kaarasjoen suuta, Karigasniemen ja Kaarasjoen kuntakeskuksen välillä. Tällä sillalla yhdistyy Suomen kantatie 92 Norjan samannumeroiseen valtatiehen.
Kuvasto

Tenojoki syksyllä Suomen puolelta nähtynä.
Tenojoki virtaa Utsjoen ja Tenon kuntia yhdistävän Saamen sillan alapuolella.
Jäidenlähtö Tenojoessa 19.5.2021.
Tenojoki Utsjoen ja Nuorgamin välillä toukokuussa 2021.
Näkymä Tenontieltä joelle ja Norjaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Teno (joki) Wikimedia Commonsissa
NVE Atlas (Kartta Norjan vesistöalueista) Norges vassdrags- og energidirektorat. Arkistoitu 26.6.2014. Viitattu 24.2.2012. (norjaksi)
Alueinfo Nuorgamin Lomakeskuksen sivuilla
Terveydenhuoltoneuvos

Terveydenhuoltoneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko 6 200 euroa tai 1 550 euroa.
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1961, jolloin sen sai terveyssisartoimentarkastaja Tyyne Luoma Helsingistä. Vuosien 1918–2013 aikana terveydenhuoltoneuvoksen arvonimi on myönnetty 54 henkilölle.
Tervareitti

| Tervareitti |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  sanomalehti
Julkaisija:  Tervareitti Oy
ISSN:  ISSN 0789-8142
Levikki:  5 671 / 2014
Perustettu:  1959
Päätoimittaja:  Elina Jyrinki
Kotikunta:  Muhos
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  tabloid
Ilmestymistiheys:  kerran viikossa (torstaisin) 
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Tervareitti
Tervareitin toimitus Muhoksella
Tervareitti on Oulujokilaaksossa Muhoksella, Utajärvellä ja Vaalassa ilmestyvä paikallislehti.
Lehti ilmestyy kerran viikossa torstaisin. Lehteä julkaisee Tervareitti Oy, jonka toimitusjohtaja ja päätoimittaja on Elina Jyrinki. Tervareitin virallinen LT-levikki vuodelta 2014 oli yhteensä 5 671 kappaletta.  Tervareitin paperilehden arvioitu lukijapeitto 15–84-vuotiaista henkilöistä toukokuussa 2016 oli Muhoksella 69 %, Vaalassa 77 % ja Utajärvellä 85 %.
Lehti perustettiin vuonna 1959, sen ensimmäinen numero ilmestyi marraskuussa Muhos-lehden nimellä. Perustaja oli Muhos-seura. Tervareitti-nimi otettiin käyttöön 1962, kun lehden levikki oli laajentunut Oulujokilaakson alueelle. Maaliskuussa 1969 lehti siirtyi Muhoksen, Utajärven ja Vaalan Lions-klubien omistukseen. Julkaisija muutettiin osakeyhtiöksi  helmikuussa 1985.
Lehden 60-vuotisjuhlanumero ilmestyi 31. lokakuuta 2019.
Tensori

Tensori on matemaattinen objekti lineaarialgebrassa, joka yleistää skalaarin, vektorin, matriisin ja bilineaarisen muodon käsitteet. Skalaari on 0. kertaluvun tensori, vektori 1. kertaluvun tensori, matriisi on toisen kertaluvun tensori, ja korkeammat lineaarikuvauksia.
Tensorit voidaan kirjoittaa koordinaatistojen avulla tai taulukkoesityksen muodossa, mutta ne on määritelty esitystavasta riippumatta.
Ne ovat niin sanottuja multilineaarikuvauksia vektoriavaruudelta kerroinkunnalle.
Tensorit on määritelty siten, että niiden ominaisuudet säilyvät koordinaatistojen tavallisissa muunnoksissa. Tästä seuraa, että tensorit ovat tärkeitä fysiikassa ja teknisillä aloilla. Erityisesti niihin törmää yleisessä suhteellisuusteoriassa, lujuusopissa ja virtausdynamiikassa. Tensorilaskennan tutkiminen muodostaa osan niin sanotusta multilineaarisesta algebrasta.
Monia fysikaalisia suureita on luonnollista tarkastella kahden vektorijoukon välisinä vastaavuuksina. Tensorin käsitteen ottivat käyttöön Bernhard Riemann ja Elwin Bruno Christoffel, ja sitä kehittivät edelleen Tullio Levi-Civita ja Gregorio Ricci-Curbastro. Heidän tavoitteenaan oli muotoilla differentiaalimuuttujan differentiaaligeometriset ominaisuudet Riemannin kaarevuustensorin avulla.
Tensorin klassinen määrittely

Tensori on usein käytännöllistä ja havainnollista määritellä suureena, joka muuntuu mielivaltaisessa koordinaatistomuunnoksessa tietyllä tavalla. Määrittelyssä voidaan esimerkiksi käyttää muunnosta karteesisesta koordinaatistosta pallokoordinaatistoon.  Koordinaattimuunnos myös näyttää hyvin, mikä ero on tensorilla ja skalaarilla. Tässä lähestymistavassa uudet (siis muunnoksen jälkeiset) koordinaatit merkitään yläviivalla ( {\bar {x}}^{i}), ja alkuperäiset koordinaatit ilman viivaa ( x^{i}\,). Einsteinin summaussääntöä käyttäen:
Yleinen tensori voidaan kirjoittaa muodossa
missä ylemmät indeksit [ i_{1},i_{2},i_{3},...i_{n}] ovat tensorin kontravariantit komponentit ja alaindeksit [ j_{1},j_{2},j_{3},...j_{m}] sen kovariantit komponentit. Tensorin indeksien lukumäärä kertoo kontra- ja kovarianttien komponenttien lukumäärän. Yllä  T:llä on  n kontra- ja  m kovarianttia komponenttia. Erityisesti, jos tensorilla on vain jompiakumpia indeksejä, puhutaan kertaluvusta. Esimerkiksi tensori
on toisen kertaluvun kontravariantti tensori. Yleisessä koordinaatistomuunnoksessa se muuntuu
Vastaavasti esimerkiksi kolmannen kertaluvun kovariantti tensori muuntuu
Nämä muunnoskaavat yleistyvät suoraan sekatensoreille. Esimerkiksi tensori, jolla on yksi kovariantti- ja kaksi kontravarianttia komponenttia muuntuu luonnollisesti
Tensori siis säilyttää aina muotonsa, mikä tekee niistä ilmaisuvoimaisen työkalun erilaisissa tilanteissa. Erityisesti kannattaa huomata, että tapauksessa, jossa indeksejä on vain yksi, tensorin määritelmät yhtyvät vastaavan vektorin muunnoskaavoihin. Vektorit ovat siis ensimmäisen kertaluvun tensoreita. Jos indeksejä ei ole yhtään, kaikki derivaatat häviävät eikä koordinaatistomuunnos muuta suuretta lainkaan. Tällöin kyseessä on skalaari.
Tensorisuureet

Tensorisuureella tarkoitetaan fysiikassa ja teknillisillä aloilla suuretta, jonka arvo riippuu mittaussuunnasta. Tensorisuureet laajentavat skalaarisuureita (jotka ovat ”paljaita lukuja”, esimerkiksi lämpötila) sekä vektorisuureita (joissa suuruuteen liittyy myös suunta, esimerkiksi nopeus).
Tyypillisiä tensorisuureita ovat anisotropiaan liittyvät suureet kuten sähkönjohtavuus ja lämmönjohtavuus sekä jatkumomekaniikan suureet jännitys ja venymä. Kerrokselliselle materiaalille on tyypillistä esimerkiksi, että sähkönjohtavuus on korkeampi kerrosmyötäisessä suunnassa kuin sitä vastaan kohtisuorassa suunnassa. Toisaalta esimerkiksi yksiakselisessa puristuksessa jännitys on suurin puristusta vastaan kohtisuorassa tasossa ja pienenee, kun tason normaalin ja puristuksen välinen kulma kasvaa.
Kirjallisuutta

Spiegel, Murray R.: Vector Analysis and an introduction to Tensor Analysis.  (Shaum's Outline Series)  McGraw-Hill Book Company, 1974 (1959).  ISBN 978-0070990098
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
NASAn julkaisema johdanto tensoreihin fysiikan ja teknillisten alojen opiskelijoille (PDF) (englanniksi)
Johdanto tensoreihin ja yleiseen suhteellisuusteoriaan (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Ödön Tersztyánszky

| Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Maa:   Unkari> Miesten miekkailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Amsterdam 1928 | säilä |  |
|  Kultaa | Amsterdam 1928 | säilän joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Pariisi 1924 | säilän joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Pariisi 1924 | floretin joukkuekilpailu |  |
Ödön Tersztyánszkyn hautamuistomerkki
Ödön Tersztyánszky (6. maaliskuuta 1890 Csákvár – 21. kesäkuuta 1929 Budapest) oli unkarilainen miekkailija ja olympiavoittaja. Hänen menestyksekkäin aseensa oli säilä mutta hän saavutti joukkuekilpailun olympiamitalin myös floretilla.
Tersztyánszky saavutti miekkailussa kaksi joukkuemitalia Pariisin 1924 olympialaisissa. Neljä vuotta myöhemmin Amsterdamin olympialaisissa hän voitti säilällä kultaa sekä henkilökohtaisessa kilpailussa että joukkuekilpailussa. Euroopan mestaruuskilpailuissa hän saavutti säilällä hopeaa henkilökohtaisessa kilpailussa 1927.
Ödön Tersztyánszky kuoli 39-vuotiaana auto-onnettomuudessa 10 kuukautta olympiavoittojensa saavuttamisen jälkeen.
Saavutukset

Olympiakultaa säilän henkilökohtaisessa kilpailussa 1928
Olympiakultaa säilän joukkuekilpailussa 1928
Olympiahopeaa säilän joukkuekilpailussa 1924
Olympiapronssia floretin joukkuekilpailussa 1924
EM-hopeaa säilän henkilökohtaisessa kilpailussa 1927
Tert-butyylibentseeni

| tert-Butyylibentseeni |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  98-06-6
PubChem CID:  7366
SMILES:  CC(C)(C)C1=CC=CC=C1
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C10H14
Moolimassa:  134,212 g/mol
Sulamispiste:  -58 °C
Kiehumispiste:  169 °C
Tiheys:  0,867 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,001 g/l (20 °C)
tert-Butyylibentseeni eli t-butyylibentseeni (C10H14) on aromaattisiin hiilivetyihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää liuottimena.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa tert-butyylibentseeni on väritöntä nestettä. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin ja bentseeniin.
tert-Butyylibentseeniä voidaan valmistaa bentseenistä Friedel–Crafts-alkylointireaktiolla käyttämällä alkyloivana yhdisteenä joko tert-butyylikloridia tai isobuteenia. Yhdistettä voidaan käyttää liuottimena ja valmistettaessa muita kemikaaleja kuten fenatsakiiniä.
Terrible-luokka (ironclad)

| Terrible-luokka |
| --- | --- |
 Piirros aluksen suojasta ja aseistuksesta

Tekniset tiedot
Uppouma:  7 530 t
Pituus:  82,75 m
Leveys:  17,98 m
Syväys:  7,98 m
Koneteho:  6 500 ihp
Nopeus:  14,5-15 solmua
Miehistöä:  373
Aseistus
Meritorjunta:  2 × 16,5"/22 Mle 1875 -tykkiä 4 × 3,9" Mle 1881 -tykkiä 2-4 × 47 mm tykkiä 16 × 37 mm tykkiä 4 × 14" torpedoputkea
Terrible-luokka oli Ranskan laivaston neljän vuosina 1877-1888 valmistetun aluksen muodostama ironclad-taistelulaivaluokka.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmistui | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Terrible | Arsenal de Brest | joulukuu 1877 | 1881 | tammikuu 1887 | poistettu alusluettelosta 1911 |
| Caïman | Arsenal de Toulon | joulukuu 1878 | 21. toukokuuta 1885 | 1888 | romutettu 1927 |
| Indomptable | Arsenal de Lorient | kesäkuu 1878 | 18. syyskuuta 1883 | helmikuu 1887 | romutettu 1927 |
| Requin | Forges et Chantiers de la Gironde, Bordeaux | joulukuu 1878 | 12. kesäkuuta 1885 | joulukuu 1888 | poistettu alusluettelosta 1920 |
Termoluminesenssi

Termoluminesenssillä tarkoitetaan hitaasti laukeavaa luminesenssiä, jossa elektronien viritystila puretaan lämmittämällä ainetta, jolloin vapautuu energiaa (fotoneja). Vapautuvan energian määrä on verrannollinen säteilyn määrään, jonka aine on saanut. Tätä ominaisuutta käytetään hyväksi termoluminesenssiajoituksessa, joka perustuu kiteisten mineraalien saaman säteilyannoksen mittaamiseen kuumentamalla niitä.  Kuumennettaessa ainetta se emittoi heikkoa valoa, joka on luminesenssia. Termoluminesenssiajoituksella saadaan selville, milloin ainetta on viimeksi kuumennettu.