stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Motalan kunta

| Motalan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa
Keskustaajama:  Motala
Kuntakoodi:  0583
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  982,99 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  43 674
 – Väestötiheys:  44,4 as./km²
 
 www.motala.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Motalanvirta Motalan kaupungin kohdalla.
Motalan rautatieasema.
Götan kanavaa Motalassa.
Näkymä Hålebergetiltä.
Tasaista peltomaisemaa Fornåsassa.
Älvestadin kirkko ennen sen vihkimistä uudelleen käyttöön vuonna 2011.
Motalan kunta (ruots. Motala kommun) on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Motala.
Kunnan maapinta-ala on 982,99 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 43 674 henkeä (31.12.2021).
Motalan suomalainen ystävyyskaupunki on Hyvinkää. Motala sijaitsee Götan kanavan varrella Vättern- ja Boren-järvien välissä.
Vuonna 2007 kunnassa oli 247,55 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 25,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Motalan vapaakauppala (ruots. friköping) perustettiin vuonna 1823, ja vuoden 1862 kunnallislakien astuttua voimaan siitä tuli kauppala. Vuonna 1868 Klockriken ja Brunnebyn maalaiskunta jaettiin kahtia Brunnebyksi ja Klockrikeksi. Vuonna 1881 Motalan kauppala muutettiin Motalan kaupungiksi. Vuonna 1919 Brunnebyn kuntaan perustettiin Borensbergin taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1948 Motalan kaupunkiin yhdistettiin Motalan maalaiskunta ja Vinnerstadin maalaiskunta.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin viisi "suurkuntaa":
Godegård (Godegård ja Västra Ny)
Borensberg (Brunneby, Klockrike ja Kristberg)
Aska (Hagebyhöga, Fivelstad, Orlunda, Styra, Varv ja Västra Stenby)
Boberg (Ask, Ekebyborna, Fornåsa, Lönsås, Normlösa, Skeppsås, Vallerstad ja Älvestad)
Tjällmo (ei muutosta).
Motalan kaupunkiin uudistuksella ei ollut vaikutusta. Boberg sai nimensä Bobergin kihlakunnasta ja Borensberg kunnan alueella sijainneesta taajamasta.
Ennen seuraavaa kuntauudistusta muodostettiin kuntablokit, jossa oli Motalan lisäksi mukana myös Vadstenan kaupunki. Vuonna 1971 perustettiin Motalan kunta yhdistämällä kaupunki, Borensberg ja Godegård sekä viisi seurakuntaa (Ask, Ekebyborna, Fornåsa, Lönsås ja Älvestad) jaetusta Bobergin kunnasta. Kuntablokki oli valmis, kun 1.1.1974 Motalaan liitettiin vielä Aska, Tjällmo ja Vadstena. Yhteistyö uudessa kunnassa toimi kuitenkin huonosti, joten jo vuonna 1980 Vadstenan kunta erotettiin Motalasta.
Vaakuna

Kunnan vaakuna on entisen Motalan kaupungin vanha vaakuna. Kaupunki on aiemmin käyttänyt myös toisennäköistä vaakunaa.
Motalan kaupungin vanha vaakuna.
Väestönkehitys

| Motalan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 39 861 | 39 861 |
| 1955 | 1955 |    | 40 318 | 40 318 |
| 1960 | 1960 |    | 40 471 | 40 471 |
| 1965 | 1965 |    | 39 982 | 39 982 |
| 1970 | 1970 |    | 41 175 | 41 175 |
| 1975 | 1975 |    | 41 577 | 41 577 |
| 1980 | 1980 |    | 41 965 | 41 965 |
| 1985 | 1985 |    | 41 350 | 41 350 |
| 1990 | 1990 |    | 41 994 | 41 994 |
| 1995 | 1995 |    | 42 949 | 42 949 |
| 2000 | 2000 |    | 42 175 | 42 175 |
| 2005 | 2005 |    | 41 912 | 41 912 |
| 2010 | 2010 |    | 41 955 | 41 955 |
| 2015 | 2015 |    | 42 903 | 42 903 |
| 2020 | 2020 |    | 43 640 | 43 640 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 5 730 | 13,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 1 529 | 3,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 2 136 | 5,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 33 508 | 78,1 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 894 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 208 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 177 461 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 43 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,8 %
18–64-vuotiaat: 59,2 %
65 vuotta täyttäneet: 21,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,8 | 2,6 |
|   | jalostus | 23,0 | 25,4 |
|   | palvelut | 73,0 | 70,9 |
|   | tuntematon | 1,2 | 1,1 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 15 250 | 17 914 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 85,1 |  |
Taajamat

Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 83,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 6 765 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Motala | 29 823 |
| 2 | Borensberg | 2 886 |
| 3 | Tjällmo | 557 |
| 4 | Fornåsa | 433 |
| 5 | Nykyrka | 414 |
| 6 | Österstad | 318 |
| 7 | Fågelsta | 287 |
| 8 | Klockrike | 272 |
| 9 | Godegård | 200 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Forsområdet
Karlsby
Västra Ny Sjukhus (Bona)
Älvan
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Bona
Bromma
Brånshult
Degerön
Karlsby
Korskrog
Sågarhem
Varv
Västanvik
Älvan
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Ask
Djurkälla
Klockrike kyrkby
Medevi
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Motalan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Motala västra valkrets (29 valtuutettua)
Motala östra valkrets (28 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Motalan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Vadstenan kunta sisältyy Motalan tuloksiin vuosina 1973–1976.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 8 | 8 | 10 | 10 | 9 | 7 | 10 | 8 | 10 | 8 | 13 | 14 | 12 | 15 |  |
|   | Keskustapuolue | 15 | 14 | 10 | 8 | 6 | 6 | 5 | 5 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 4 |  |
|   | Liberaalit | 5 | 6 | 6 | 4 | 7 | 7 | 6 | 4 | 2 | 6 | 5 | 4 | 4 | 4 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 1 | 2 | 0 | 1 | 4 | 2 | 6 | 4 | 3 | 2 | 2 | 3 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 4 | 4 | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 34 | 34 | 32 | 31 | 32 | 30 | 28 | 30 | 24 | 27 | 23 | 26 | 23 | 17 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 4 | 8 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 6 | 8 |  |
|   | Muut | 3 | 3 | 4 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 |  |
|   | Yhteensä  | 65 | 65 | 65 | 57 | 57 | 57 | 57 | 57 | 57 | 57 | 57 | 57 | 57 | 57 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Askin piiri (Itä-Götanmaa)
Brunnebyn piiri
Ekebybornan piiri
Fivelstadin piiri
Fornåsan piiri
Godegårdin piiri
Klockriken piiri
Kristbergin piiri
Lönsåsin piiri
Motalan piiri
Tjällmon piiri
Varvin ja Styran piiri (Varv och Styra distrikt)
Västra Nyn piiri
Västra Stenbyn piiri
Älvestadin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Motala
Västra Ny
Godegård
Borensberg
Klockrike
Fornåsa
Tjällmo
Aska*
Asteriskilla (*) merkitty Askan seurakunta kuuluu osittain Motalan kuntaan ja osittain Vadstenan kuntaan.
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Ask
Brunneby
Ekebyborna
Fivelstad
Fornåsa
Godegård
Klockrike
Kristberg
Lönsås
Motala
Sten* (Västra Sten)
Styra*
Tjällmo
Varv och Styra (Varv)
Vinnerstad*
Västra Ny (Nykyrka)
Västra Stenby (Kälvesten)
Älvestad
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Motalan kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Moottorimuseo
Charlottenborgin linna (ruotsiksi)
Golfklubi (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Paikallinen urheiluseura (ruotsiksi)
Motala Verkstad (Arkistoitu – Internet Archive)
Motala hissar
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Motala kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Itä-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Motalan kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Sundin kirkko (Norja)

| Sundin kirkko Sund kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2015.
Sijainti:  Øygarden, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1997
Suunnittelija:  Peder A. Ristesund
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  350
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Sundin kirkko (norj. Sund kyrkje) on Øygardenin kunnassa Norjassa sijaitseva kivikirkko vuodelta 1997.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sundin kirkko (Norja) Wikimedia Commonsissa
Presidentillinen palatsi (Taiwan)

| Presidentillinen palatsi> 總統府 |
| --- | --- |
 Palatsin julkisivu kuvattuna 2014
Osoite:  Chongqing nanlu 1 duan 122, Zhongzheng, Taipei
Sijainti:   Taipei, Taiwan
Valmistumisvuosi:  1919
Suunnittelija:  Uheiji Nagano
Omistaja:   Kiinan tasavalta
Käyttäjä:  Presidentti Varapresidentti
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Presidentillinen palatsi (kiin.: 中華民國總統府; pinyin: Zhōnghuá Mínguó Zǒngtǒngfǔ) on Kiinan tasavallan presidentin virallinen toimisto, jossa presidentti ja hänen kansliansa työskentelevät.
Historia

Rakennustyö aloitettiin vuonna 1912 ja ne saatiin päätökseen vuonna 1919. Rakennuksen alkuperäinen käyttäjä oli Taiwanin kenraalikuvernööri saaren ollessa osa Japanin imperiumia. Palatsin suunnitteli Uheiji Nagano, jonka työ oli yksi seitsemästä suunnittelukilpailuun ilmottautuneista ehdokkaista. Uheijin työ sijoittu aluksi toiseksi kisassa, mutta ensimmäiseksi tulleen työn tultua hylätyksi sen muistuttaessa liikaa Haagissa sijaitsevaa Rauhanpalatsia. Rakennustyömaan tieltä raivattiin Kungfutselle ja Guan Yulle pyhitetyt tempelit, lammikko ja muutama talo. Kustannukset olivat 2,8 miljoonaa jeniä..
Nykyään

Palatsi avasi ovensa yleisölle vuonna 1995 ja keskimäärin siellä vierailee 10 000 turistia kuukaudessa. Huoneita palatsissa on yli 300 ja suurin osa niistä on edelleen Taiwanin hallinnon käytössä.. Sisäänpääsy ei maksa mitään ja turisteja otetaan vastaan arkisin vain 9–11:30 välisenä aikana.
Galleria

Palatsi kuvattuna vuonna 2005
Palatsi valaistuna illalla
Palatsin eteinen
Taiwanin presidentti-instituution logo, jossa palatsi on kuvattuna
Opiskelijoita koolla kenraalikuvernöörin palatsin edustalla vuonna 1923, kun kruununprinssi Hirohito vieraili Taiwanissa.
Ørlandin kirkko

| Ørlandin kirkko Ørland kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Ørland, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1100-luku
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  330
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ørlandin kirkko (norj. Ørland kirke) on Ørlandin kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1100-luvulta.
Kuvia

Alttari
Hannah Ryggenin hautakivi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ørlandin kirkko Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  KulturNav
Mikko Hautala

| Mikko Hautala |
| --- | --- |
 Hautala  Valkoisessa talossa syyskuussa 2020.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. toukokuuta 1972 (ikä 52)  Seinäjoki
Titteli:  Suomen Yhdysvaltain suurlähettiläs
Puoliso:  Heli Hautala
Lapset:  2
Muut tiedot
Koulutus: Valtiotieteiden maisteri (poliittinen historia)  Filosofian maisteri (slaavilainen filologia)
Mikko Tapani Hautala (s. 10. toukokuuta 1972 Seinäjoki) on suomalainen diplomaatti. Hän toimi viimeksi Suomen Yhdysvaltain-suurlähettiläänä syyskuusta 2020 elokuuhun 2024. Hautala on työskennellyt Nokian geopolitiikasta ja yhteiskuntasuhteista vastaavana johtajana lokakuusta 2024.
Aiemmin Hautala on toiminut mm. Suomen Venäjän-suurlähettiläänä vuosina 2016–2020 ja tasavallan presidentti Sauli Niinistön ulkopoliittisena neuvonantajana 2012–2016.
Koulutus

Hautala kirjoitti ylioppilaaksi Seinäjoen lukiosta vuonna 1991. Hän on suorittanut valtiotieteiden maisterin tutkinnon sekä filosofian maisterin tutkinnon slaavilaisista kielistä Helsingin yliopistossa.
Hänen vuonna 2000 valmistuneen poliittisen historian pro gradu -tutkielmansa otsikko oli Vienninedistämistä vai ulkopolitiikkaa? Suomen Ukraina-suhteet poliittisena ja taloudellisena kysymyksenä 1917–1919. Hänen slaavilaisen filologian pro gradu -tutkielmansa otsikko oli Puolan murros 1980–1981 Kultura-lehden kuvaamana, ja se valmistui vuonna 2006.
Hautala puhuu sujuvaa englantia, ruotsia, venäjää, ukrainaa ja puolaa.
Diplomaattiura

Hautala aloitti diplomaattiuransa attašeana Suomen suurlähetystössä Kiovassa vuosina 1998–2001. Varsinaisesti hän astui ulkoministeriön palvelukseen vuonna 2001 suoritettuaan kavaku-diplomaattikurssin, ja vuodet 2001–2002 hän toimi siellä attašeana.
Vuosina 2002–2007 Hautala toimi Brysselissä Suomen EU-edustuston ensimmäisenä sihteerinä. Hän työskenteli vuosina 2007-2008 ulkoministeri Ilkka Kanervan ja vuosina 2008-2011 ulkoministeri Alexander Stubbin diplomaattiavustajana ulkoministeriössä.
Hautala toimi vuosina 2011–2012 Suomen Venäjän-suurlähetystön varajohtajana. Hän oli vuosina 2012–2016 tasavallan presidentti Sauli Niinistön ulkopoliittisena neuvonantajana ja vuosina 2016–2020 suurlähettiläänä Moskovassa.
Hautala aloitti Suomen Yhdysvaltain-suurlähettiläänä vuonna 2020. Hänen kautensa Washingtonissa päättyi elokuussa 2024.
Yksityiselämä

Hautalan puoliso, valtiotieteiden maisteri Heli Hautala työskentelee ulkoministeriön lähetystösihteerinä Washingtonissa. Parilla on kaksi lasta.
Hautalan sotilasarvo on majuri.
Hautala kirjoittaa Suomen Kuvalehteen kolumneja, joiden yleisotsikkona on Näkökulma.
Teokset

Sotaa ja rauhaa : Venäjä, Yhdysvallat ja Suomi uuden suurvaltakilpailun aikakaudella.  Otava, 2024.  ISBN 978-951-145-262-1
Suurlähettiläs Hautala (oik.) seuraamassa, kun presidentti Joe Biden allekirjoittaa Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyden ratifioinnin elokuussa 2022.
Akkulturaatio

Akkulturaatio tarkoittaa kulttuuriin sulautumista tai sopeutumista. Toiseen kulttuuriin muuttavan on sopeutettava elämänsä uusiin rakenteisiin. Yleisesti ajatellaan, että ensin maahanmuuttaja omaksuu valtakulttuurin ulkoiset piirteet ja sen jälkeen voi alkaa omaksua arvoja ja normeja.
Mitä pidempään maahanmuuttaja on vieraan kulttuurin parissa asunut, sitä akkulturoituneempi hän onkenen mukaan?. Valtakulttuurin kielen hallinta nopeuttaa sopeutumista. Myös kulttuurisella ja etnisellä etäisyydellä on merkitystä. Suomalaisen on helpompi sopeutua ruotsalaiseen kulttuuriin kuin vaikkapa intialaiseen.
Akkulturaation vaiheet

Karmela Liebkind on erotellut akkulturaation eri vaiheita yksilön kannalta:
1) Konformisuusvaihe: alistumista. Kaikki enemmistökulttuuriin liittyvä nähdään hyvänä ja omaan kulttuuriin liittyvä pahana.
2) Ristiriitavaiheessa yksilö on tietoinen, että sekä valtayhteisön että hänen omassa kulttuurissaan on hyvät ja huonot puolensa.
3) Uppoutumisvaihe merkitsee vain oman kulttuurin hyväksymistä ja kaiken valtayhteisön kulttuuriin liittyvän torjumista. Uppoutumisvaihe on psyykkisesti rasittava ja usein vastareaktio konformisuusvaiheen valtakulttuurin kokonaisvaltaiselle ihannoinnille.
4) Itsetutkiskeluvaiheessa yksilö alkaa tarkastella kriittisesti myös oman ryhmänsä tiettyjä piirteitä ja ominaisuuksia. Henkilökohtaisen riippumattomuuden tarve kasvaa. Yksilö alkaa huomioida myös valtakulttuuriin liittyviä hyväksyttäviä asioita.
5) Bikulturalismin vaihe merkitsee sekä enemmistökulttuurin että vähemmistökulttuurin eri osien arvostamista. Yksilö on ylpeä juuristaan, mutta tietoinen myös omasta itsenäisyydestään ja riippumattomuudestaan. Berryn nelikentistä tätä muistuttaa integraation vaihtoehto.
Nämä vaiheet eivät aina etene suoraviivaisesti. Tilanne muuttuu koko ajan.
Akkulturaation tuloksellisuus ja asenteet

Akkulturaation tuloksellisuus on riippuvainen kahdesta kysymyksestä, jotka maahanmuuttaja joutuu itselleen asettamaan: Kuinka tärkeä on pitää kiinni omasta kulttuuristaan ja kuinka tärkeäksi hän kokee yhteiskunnassa vallitsevan valtakulttuurin. Kumpaakin voi joko arvostaa tai olla arvostamatta. Näistä kahdesta kysymyksestä muodostetaan (Berry et al. 1987) neljä akkulturaatioasennetta.
Integraatio, yhdentyminen: Tätä asennetta pidetään tehtyjen tutkimusten ja kokemusten perusteella parhaana vaihtoehtona, johon maahanmuuttajia pyritään kasvattamaankin. Siinä yksilö arvostaa omaa taustaansa ja samalla toimii uudessa yhteiskunnassa arvostaen vuorovaikutusta valtakulttuurin kanssa. Oma tausta ja kulttuuri-identiteetti toimivat voimavarana uudessa ympäristössä toimittaessa.
Assimilaatio, sulautuminen: Vähemmistökulttuurin edustaja jättää oman kulttuurisen taustansa ja pyrkii assimiloitumaan valtaväestöön mahdollisimman pian.
Separaatio, eristäytyminen: Eristäytyessään vähemmistökulttuurin edustaja korostaa vain omaa kulttuuriaan hyläten valtakulttuurin täysin.
Marginalisoituminen, vieraantuminen: Yksilö ei pysty hyväksymään tai häntä ei hyväksytä valtakulttuuriin eikä vähemmistökulttuuriin, jolloin oma kulttuuri-identiteetti on kadonnut kahden kulttuurin välimaastoon. Näitä yksilöitä uhkaa eniten syrjäytyminen.
Eri mahdollisuudet voi esittää taulukkona:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   |   | Arvostetaanko oman ryhmän kulttuuripiirteitä ja identiteettiä? | Arvostetaanko oman ryhmän kulttuuripiirteitä ja identiteettiä? |
|   |   | Kyllä  | Ei  |
| Arvostetaanko vuorovaikutussuhteita muihin ryhmiin? | Kyllä  | Integraatio | Sulautuminen |
| Arvostetaanko vuorovaikutussuhteita muihin ryhmiin? | Ei  | Eristäytyminen | Syrjäytyminen |
Akkulturaation kritiikki

Akkulturaatio-teoria on yksi käytetyimmistä, ellei jopa käytetyin maahanmuuttajien sopeutumista uuteen kulttuuriin tutkittaessa. Sosiologian tieteenalan kehittyminen on alkanut luomaan uusia näkökulmia tutkia kulttuuriin sopeutumista, sekä samalla synnyttänyt kritiikkiä akkulturaatiota kohtaan. Akkulturaation nähdään tarkkailevan asiaa vain valtakulttuurin näkökulmasta ja jättävän huomioimatta vähemmistökulttuurin edustajan näkökulman. Vuorovaikutusta ja muutosta kuitenkin tapahtuu molemminpuolin. Myös sulautumisen jakaminen neljään lokeroon nähdään liian yksinkertaistettuna, vaikka akkulturaatioasenteiden vaihtelevuus voi olla huomattavaa, riippuen mille elämänalueelle huomio kohdennetaan. Eri elämänalueilla vallitsevista akkulturaatio-asenteista syntyy siten päällekkäisyyksiä, jolloin voi olla vaikea sanoa mikä on kulttuurisen sopeutumisen todellinen tila.
Akkulturaation muotoja
Summan paperitehdas

Googlen palvelinkeskus entisen Summan paperitehtaan alueella.
Summan paperitehdas (Stora Enso Publication Paper, Summa Mill) oli Stora Enso -konserniin kuulunut paperitehdas, joka sijaitsi Haminan Summassa, entisen Vehkalahden kunnan alueella. Tehdas valmisti tavallista sanomalehtipaperia ja erikoissanomalehtipaperia vuodesta 1979 lisääntyneellä volyymilla. Tehtaan uusimmat tuotteet olivat MF-aikakauslehtipaperi, jota tehtiin PK2:lla ja PK3:lla valmistetut kirjapaperit. Tehtaalla oli enimmillään kolme keskikokoista paperikonetta. Tehtaan paperikone 1 suljettiin vuonna 2003 ja kaksi muuta tammikuun 2008 lopussa.
Tehdas ehti toimia lähes 53:n vuoden ajan. Se aloitti toimintansa 8. maaliskuuta 1955 ja suljettiin 31. tammikuuta 2008. Tehtaalla oli loppuvaiheessa noin 420 työntekijäälähde? ja viimeisenä tehtaanjohtajana toimi Juha Mäkimattila. Aiemmin tehtaanjohtajana on toiminut muun muassa Olavi Airanne. Tehdaspalvelut toimitti Kymenso Oy, jolla oli loppuvaiheessa 170 työntekijää. Työntekijöistä suurin osa kuului Paperiliiton Summan osastoon n:o 18 r.y. Tehdas valmisti sanomalehti-, aikakauslehti- ja kirjapaperia. Vuonna 2006 tehtaan tuotanto oli 400 000 tonnia (kapasiteetti 410 000 tonnia) ja liikevaihto 228 miljoonaa euroa.lähde? Tehdasrakennuksen vanhemmat osat (PK1 ja PK2) on suunnitellut arkkitehti Alvar Aalto.
Nykyinen toiminta

Vuoden 2009 alussa Stora Enso ilmoitti myyneensä tehtaan toimitilat internet-yhtiö Googlelle 40 miljoonalla eurolla. Google rakensi tehtaaseen palvelinkeskuksen, joka valmistui keväällä 2011. Se otettiin käyttöön syyskuussa 2011. Google ilmoitti elokuussa 2012 laajentavansa palvelintiloja, ja ottamalla käyttöön toisen hallin. 150 miljoonan euron hintaisen rakennustyön oli määrä kestää puolitoista vuotta.
Vuonna 2020 alueelle oli investoitu noin 800 miljoonaa euroa ja siellä toimi viisi Googlen palvelinkeskusta, jotka työllistivät 350 henkilöä. 1,2 miljardin euron jatkoinvestoinnin ja kuudennen palvelinkeskuksen odotettiin valmistuvan 2021. Google aikoi palkata uuteen palvelinkeskukseen 40–50 uutta työntekijää.