Artemiin temppeli (Efesos)
Rakennus > Klassinen temppeli

Uusi temppeli noudatti pääosin alkuperäisen mittasuhteita, ja myös se edusti joonialaista tyyliä. Temppeli oli rakennettu korkealle, 13-portaiselle jalustalle. Sen ylimmän osan eli stylobaatin koko oli 51,5 × 111,5 metriä ja koko jalustan koko noin 64,8 × 125,2 metriä. Jalustan pinta oli noin 2,7 metriä arkaaista temppeliä korkeammalla.
Myös uusi temppeli oli dipteraalitemppeli, toisin sanoen sitä kiersi kauttaaltaan kaksinkertainen pylväsrivistö. Länsipäässä eli pääsisäänkäynnin puolella oli vielä kolmas rivi pylväitä. Lisäksi pronaoksessa oli kaksi neljän pylvään riviä eli kahdeksan pylvästä, ja opisthodomoksen edessä kolme pylvästä. Temppelin pitkillä sivuilla oli yleisimmän tulkinnan mukaan 21 pylvästä. Länsipään lyhyellä sivulla oli kahdeksan pylvästä ja itäpään lyhyellä sivulla yhdeksän pylvästä. Ero selittyi sillä, että länsipäässä kahden keskimmäisen pylvään välit toisiinsa ja viereisiin pylväisiin nähden olivat normaalia suuremmat, kun taas itäpäässä samaan tilaan mahtui kolme pylvästä.
Kaikki tämä tekee temppelin pylväiden kokonaismääräksi 117. Pliniuksen mukaan pylväitä olisi ollut yhteensä 127, mutta tätä pidetään joko hänen tekemänään virheenä tai virheenä säilyneissä käsikirjoituksissa. Pylväiden korkeus oli noin 18,4 metriä (aiemman arvion mukaan noin 17,7 metriä). Plinius mainitsee pylväiden korkeudeksi 60 jalkaa, mikä vastaa nykyarvioita.
Pylväissä säilytettiin alkuperäisten pylväänjalustojen muoto veistoskoristeluineen. Pliniuksen mukaan jokainen pylväs olisi ollut eri kuninkaan lahjoittama, ja niistä 36 olisi ollut koristeltu reliefein. Yhden pylvään koristelut olivat Skopaan tekemiä. Pylväiden säilyneiden kapiteelien halkaisija vaihtelee 1,64–1,82 metrin välillä.
Sisällä temppelissä oli vanhan temppelin tavoin pronaos ja naos ja oletettavasti myös opisthodomos (tai adyton). Naoksen sisäänkäynnin jälkeen oli portaat, jotka laskeutuivat alemmas vanhan temppelin lattiatasolle. Myös tämän temppelivaiheen naos saattoi olla kattamaton. Sisällä temppelissä oli Apelleen maalaus Aleksanteri Keraunoforos. Strabon näki temppelissä myös Thrasonin veistoksia. Opisthodomos toimi todennäköisesti aarrekammiona.
Alttari sijaitsi temppelin länsipuolella aiempien temppeleiden tapaan. Se oli U-kirjaimen muotoinen ja avautui länteen päin, ja sen pituus oli noin 39,7 metriä. Alttari oli koristeltu Praksiteleen veistoksilla. Temppeli oli ympäröity temenos-muurilla, joka rajasi pyhäkköaluetta ja kiersi temppelin noin yhden stadioninmitan eli 180 metrin etäisyydellä. Sen sisäpuolinen alue tarjosi turvaa turvananojille. Roomalaisella kaudella pyhäkköalueelle rakennettiin ilmeisesti Augustukselle omistettu sebasteion.
Temppelin suurta kokoa kuvaa hyvin se, että Ateenan Parthenonin pinta-ala oli sen pinta-alasta vain noin neljännes; tarkemmin se oli sekä pituus-, leveys- että korkeussuunnassa noin 1,66 kertaa Parthenonia suurempi. Nykyajan mitoilla se oli suunnilleen jalkapallokentän kokoinen. Temppeli oli suurempi kuin suurimmatkaan doorilaiset temppelit, kuten Akragaan Olympoksen Zeuksen temppeli ja Selinuksen niin kutsuttu Temppeli G, tai Ateenan korinttilainen Olympoksen Zeuksen temppeli. Samaa kokoluokkaa oli ainoastaan Samoksen samoin joonialaista tyyliä edustanut Heraion.
Myös uuden temppelin koristeosia on British Museumissa. Temppelistä itsestään on paikan päällä jäljellä enää sen perustuksia ja yksi osittain entistetty pylväs.