Kansainvälinen foneettinen aakkosto
Symbolit

|  | etinen> lavea | etinen> pyöreä | keskinen> lavea | keskinen> pyöreä | takainen> lavea | takainen> pyöreä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| suppea | i | y | ɨ | ʉ | ɯ | u |
| lähes suppea | ɪ | ʏ |  |  |  | ʊ |
| puolisuppea | e | ø | ɘ | ɵ | ɤ | o |
| välinen | e̞ | ø̞ | ə | ə | ɤ̞ | o̞ |
| puoliväljä | ɛ | œ | ɜ | ɞ | ʌ | ɔ |
| lähes väljä | æ |  | ɐ | ɐ |  |  |
| väljä | a | ɶ |  |  | ɑ | ɒ |
Konsonantit
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Artikulaatiopaikka → | Labiaali | Labiaali | Koronaali | Koronaali | Koronaali | Koronaali | Dorsaali | Dorsaali | Dorsaali | Dorsaali | Laryngaali | Laryngaali | Laryngaali | Laryngaali | Laryngaali | Laryngaali |  |
| Artikulaatiotapa ↓ | Bilabiaali | Labiodentaali | Dentaali | Alveolaari | Postalveolaari | Retrofleksi | Palataali | Velaari | Uvulaari | Uvulaari | Faryngaali | Faryngaali | Epiglottaali | Epiglottaali | Glottaali | Glottaali |  |
| Nasaali |    m |    ɱ |    n |    n |    n |    ɳ |    ɲ |    ŋ |    ɴ |    ɴ |   |   |   |   |   |   |  |
| Klusiili | p b | p̪ b̪ | t d | t d | t d | ʈ ɖ | c ɟ | k ɡ | q ɢ | q ɢ |   |   | ʡ | ʡ | ʔ |   |  |
| Frikatiivi | ɸ β | f v | θ ð | s z | ʃ ʒ | ʂ ʐ | ç ʝ | x ɣ | χ | ʁ | ħ | ʕ | ʜ | ʢ | h ɦ | h ɦ |  |
| Approksimantti |    β̞ |    ʋ |    ɹ |    ɹ |    ɹ |    ɻ |    j |    ɰ |   | ʁ |   | ʕ |   | ʢ | h ɦ | h ɦ |  |
| Tremulantti |    ʙ |  |    r |    r |    r |    ɽ͡r |  |  |    ʀ |    ʀ |  |  |    я |    я |   |   |  |
| Yksitäryinen tremulantti |    ⱱ̟ |    ⱱ |    ɾ |    ɾ |    ɾ |    ɽ |   |  |    ɢ̆ |    ɢ̆ |   |   |    ʡ̯ |    ʡ̯ |   |   |  |
| Lateraalinen frikatiivi |  |  | ɬ ɮ | ɬ ɮ | ɬ ɮ | ɭ˔̊    | ʎ̥˔    | ʟ̝̊    |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
| Lateraalinen appr. |  |  |    l |    l |    l |    ɭ |    ʎ |    ʟ |   |   |  |  |  |  |  |  |  |
| Lateraalinen nap.äänne |   |   |    ɺ |    ɺ |    ɺ |    ɺ̠ |    ʎ̯ |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
Äänteiden symbolit ovat enimmäkseen peräisin latinalaisesta ja kreikkalaisesta kirjaimistosta. Jotkin symbolit on otettu kirjaimistoista sellaisinaan [t], [c]; [β], [θ], toiset muokattuina [ɦ], [ʒ]; [ɣ], [ɸ]. Muutamat on muokattu välimerkeistä, kuten glottaaliklusiilin symboli [ʔ] latinalaisesta kysymysmerkistä, kun taas soinnillisen faryngaalisen frikatiivin symboli [ʕ] on peräisin arabialaisesta kirjaimesta ﻉ.
Latinalaisesta kirjaimistosta otetut merkit ovat yleisesti ottaen lähellä niiden ääntämystä eurooppalaisissa kielissä (merkittävinä poikkeuksina englannin ja ranskan kielet). Tärkeimmät erot suomeen ovat erillinen symboli äng-äänteelle [ŋ] sekä vokaalien osalta <ö>-kirjaimen äännearvoa vastaava [ø], <ä>-kirjaimen äännearvoa vastaava [æ] ja <a>-kirjaimen äännearvoa vastaava [ɑ] (niin sanottu latinalainen alfa). On huomattava, että foneettisen kirjaimiston mukainen merkintä [a] tarkoittaa laveaa väljää etuvokaalia, joka on äännearvoltaan melkein sama kuin [æ] ja käytännössä vastaa suomen <ä>-kirjainta (tosin merkintää [a] voidaan epätäsmällisesti käyttää mistä tahansa laveasta väljästä vokaalista, etenkin kuvattaessa sellaisia kieliä, joissa etu- ja takavokaalin ero ei ole kontrastiivinen). Myös joissain suomen vierassanoissa esiintyville suhuäänteille on määritetty erityiset symbolit (<š> [ʃ] ja <ž> [ʒ]).