stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Venäjän aluejako
Federaatiopiirit

Federaatiosubjekteja laajempia aluejaon yksikköjä ovat federaatiopiirit (ven. федеральный округ, federalnyi okrug), joita on kahdeksan. Ne eivät ole itsehallinnollisia, vaan toimivat Venäjän presidentinhallinnon alaisina toimistoina. Federaatiopiiriä johtaa Venäjän presidentin nimittämä täysivaltainen edustaja, jonka tehtävä on valvoa federaation elinten toimintaa ja sen lakien toimeenpanoa piirissä sijaitsevissa subjekteissa.
Talousalueet

Taloudellisia ja tilastointitoimintoja varten subjektit on myös ryhmitelty 12 talousalueeseen.
Aiheesta muualla

Глава 3. Федеративное устройство Конституция Российской Федерации, Гарант-Интернет (venäjäksi)
| n k Venäjän aluejako |
| --- | --- | --- |
Federaatiosubjektit
| Tasavallat |  Adygeia  Altai  Baškortostan  Burjatia  Dagestan  Hakassia  Ingušia  Kabardi-Balkaria  Kalmukia  Karatšai-Tšerkessia  Karjala  Komi  Krim1  Mari  Mordva  Pohjois-Ossetia-Alania  Saha  Tatarstan  Tšetšenia  Tšuvassia  Tuva  Udmurtia  |  |
| Aluepiirit |  Altai  Habarovsk  Kamtšatka  Krasnodar  Krasnojarsk  Perm  Primorje  Stavropol  Taka-Baikalia  |  |
| Alueet |  Amur  Arkangeli  Astrahan  Belgorod  Brjansk  Irkutsk  Ivanovo  Jaroslavl  Kaliningrad  Kaluga  Kemerovo  Kirov  Kostroma  Kurgan  Kursk  Leningrad  Lipetsk  Magadan  Moskova  Murmansk  Nižni Novgorod  Novgorod  Novosibirsk  Omsk  Orenburg  Orjol  Penza  Pihkova  Rjazan  Rostov  Sahalin  Samara  Saratov  Smolensk  Sverdlovsk  Tambov  Tjumen  Tomsk  Tšeljabinsk  Tula  Tver  Uljanovsk  Vladimir  Volgograd  Vologda  Voronež  |  |
| Liittovaltiokaupungit |  Moskova  Pietari  Sevastopol2  |  |
| Autonominen alue | Juutalainen |  |
| Autonomiset piirikunnat |  Hanti-Mansia  Jamalin Nenetsia  Nenetsia  Tšukotka  |  |
| Lisää aiheesta |  Federaatiopiirit  Talousalueet  |  |
1de jure: Ukrainaan kuuluva autonominen tasavalta 2de jure: Ukrainaan kuuluva tasavallan alainen kaupunkipiiri
Euroopan maiden ylimmän tason hallinnollinen jako
Alankomaat
Albania
Andorra
Armenia²
Azerbaidžan¹
Belgia
Bosnia ja Hertsegovina
Bulgaria
Espanja
Georgia¹
Irlanti
Islanti
Italia
Itävalta
Kazakstan¹
Kosovo
Kreikka
Kroatia
Kypros²
Latvia
Liechtenstein
Liettua
Luxemburg
Malta
Moldova
Monaco
Montenegro
Norja
Pohjois-Makedonia
Portugali
Puola
Ranska
Romania
Ruotsi
Saksa
San Marino
Serbia
Slovakia
Slovenia
Suomi
Sveitsi
Tanska
Tšekki
Turkki¹
Ukraina
Unkari
Valko-Venäjä
Venäjä¹
Viro
Yhdistynyt kuningaskunta
¹ Sijaitsee sekä Euroopassa että Aasiassa

² Aasiassa sijaitseva, kulttuurihistoriallisesti eurooppalainen valtio
Venäjän federaatiosubjektit (eri tason subjektien värit oheisessa taulukossa)
Venäjän tasavallat
Venäjän autonomiset piirikunnat
Venäjän alueet
Venäjän aluepiirit
Venäjän federaatiopiirit:
    Luoteinen
    Keskinen
    Volgan
    Eteläinen
    Pohjois-Kaukasian
    Uralin
    Siperian
    Kaukoidän
Venäjän federaatiopiirit:
    Luoteinen
    Keskinen
    Volgan
    Eteläinen
    Pohjois-Kaukasian
    Uralin
    Siperian
    Kaukoidän
Tähti (täsmennyssivu)

Tähti voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
tähti, taivaankappale
tähti, symboli
tähti, merkki hevosen päässä
tähti, kuuluisa ja juhlittu esiintyjä
tähti, Tarot-pakan kortti
Musiikki

Tähti, Don Huonojen studioalbumi
Tähti, Wöyh! -yhtyeen studioalbumi
”Tähti”, Johanna Kurkelan kappale albumilta Kauriinsilmät
”Tähti”, Kilven kappale albumilta IV
”Tähti”, Loost Koosin kappale albumilta Peruna & timantti
”Tähti”, Maija Vilkkumaan kappale albumilta Pitkä ihana leikki
”Tähti”, Paula Koivuniemen kappale albumilta Nainen
”Tähti”, Pyhimyksen kappale albumilta Salainen maailma
”Tähti”, Samuli Edelmannin kappale albumilta Voittola
Tähdet, tähdet, vuonna 1983 julkaistu Baddingin musiikkialbumi, jolla myös samanniminen kappale
Julkaisut

Tähti, J. F. Granlundin Turussa vuosina 1863–1867 julkaisema sanomalehti
Tähti, Suomen kristillisen työväen liiton 1905–1913 julkaisema puoluelehti
Tuotemerkit ja vastaavat

Tähti, Suomen Polkupyörä- ja Konetehtaan polkupyörämerkki
Tähti, RAY:n pelikone
Tähti, Mike Pohjolan laatima roolipeli
Etunimi

Tähti, etunimi
Sukunimi

Annikki Tähti (1929–2017), iskelmälaulaja
Jouni Tähti (s. 1968), vammaisurheilija, pyörätuolibiljardin moninkertainen maailmanmestari
Leo-Pekka Tähti (s. 1983), vammaisurheilija
Tuomas Tähti (s. 1987), perussuomalaisten taustavaikuttaja ja yhdistysaktiivi
Veikko K. Tähti (1924–2011), diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, kauppaneuvos.
Muita

Operaatio Tähti, Neuvostoliiton sotilasoperaatio toisessa maailmansodassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tähti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jeep Compass

Jeep Compass on Jeepin vuodesta 2006 lähtien valmistama keskikokoinen crossover-tyyppinen automalli.
Jeep Compass MK49 (2006–2016)

| Jeep Compass MK49 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Valmistaja:  Jeep
Konserni:  DaimlerChrysler
Valmistusvuodet:  2006–2016
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Seuraaja:  Jeep Compass (MP)
Teknisesti samankaltaisia:  Citroën C-Crosser Citroën C4 Aircross I Chrysler 200 I Chrysler Sebring (JS) Dodge Avenger (JS) Dodge Caliber Dodge Journey Fiat Freemont Jeep Patriot Lancia Flavia Mitsubishi ASX Mitsubishi Delica D:5 Mitsubishi Eclipse Cross Mitsubishi Grand Lancer Mitsubishi Lancer VII Mitsubishi Outlander II Mitsubishi Outlander III Peugeot 4007 Peugeot 4008 Proton Inspira
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Chrysler PM/MK
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  2,0–2,4 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti CVT-automaatti
Ensimmäisen sukupolven Compass esiteltiin Detroitin autonäyttelyssä tammikuussa 2006. Sen muotoilu perustuu samannimiseen konseptiautoon, joka oli esillä samassa näyttelyssä vuonna 2002. Konseptimalli oli kaksiovinen, kun taas tuotantoversiossa sen sijaan on myös takaovet. Takaovien kahvat on kuitenkin piilotettu C-pilareihin, mikä luo vaikutelmaa kaksiovisuudesta. Compass perustuu Mitsubishin ja Chryslerin yhteistyössä kehittämälle pohjalevylle.
Vuoden 2012 Euro NCAP -kolaritestistä Compass sai tulokseksi kaksi tähteä viidestä. Pistemenetykset tulivat suurilta osin puutteellisesta jalankulkijaturvallisuudesta sekä aktiivisten turvajärjestelmien puuttumisesta.
Vuonna 2011 Compassin ulkonäköä muokattiin vastaamaan uutta Grand Cherokee -mallia.
Jeep Compass MP (2016–)

| Jeep Compass MP |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Brasilia  Intia  Italia  Kiina  Meksiko
Valmistaja:  Jeep
Konserni:  Fiat Chrysler Automobiles
Valmistusvuodet:  2016–
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Edeltäjä:  Jeep Compass (MK49) Jeep Patriot
Teknisesti samankaltaisia:  Fiat 500L Fiat 500X Fiat Tipo Fiat Toro Jeep Commander Jeep Renegade
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  GM Fiat Small Wide 4×4
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,3–2,4 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti 9-vaihteinen automaatti 7-vaihteinen kaksoiskytkin
Toisen sukupolven Compass esiteltiin Los Angelesin autonäyttelyssä marraskuussa 2016. Ensimmäisen sukupolven Compassin lisäksi se korvasi myös Jeep Patriotin. Auto perustuu samalle Fiat Chrysler Automobilesin pohjalevylle kuin esimerkiksi Jeep Renegade ja Fiat 500X.
Vuoden 2017 Euro NCAP -kolaritestistä Compass sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Kantonin autonäyttelyssä marraskuussa 2020 esiteltiin kasvojenkohotuksen kokenut malli. Ulkoiset muutokset olivat vähäisiä, mutta sisällä auto sai täysin uuden kojelaudan ja ohjauspyörän.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jeep Compass Wikimedia Commonsissa
Compass Jeepin kotisivuilla
Ensimmäisen sukupolven facelift-malli.
Toisen sukupolven facelift-malli.
Kaapo Kakko

| Kaapo Kakko |
| --- | --- |
 Kakko edustamassa New York Rangersia vuonna 2021.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. helmikuuta 2001 (ikä 24) Turku, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Kaapeli, Kulta-Kaapo The Big Kakk
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  189 cm
Paino:  98 kg
Seura
Seura:  Seattle Kraken
Sarja:  NHL
Pelinumero:  84
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–
Aik. seurat:  TPS (SML) New York Rangers (NHL)
NHL-varaus:  2. varaus, 2019 New York Rangers
Kaapo Kakko (s. 13. helmikuuta 2001 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura Seattle Krakenissa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta hän osaa pelata myös keskushyökkääjänä. New York Rangers varasi hänet NHL:n varaustilaisuuden toisena pelaajana kesällä 2019 yhdysvaltalaisen Jack Hughesin jälkeen. Kakon ohella yhtä pienellä numerolla suomalaisista on aiemmin varattu Kari Lehtonen (2002), Aleksander Barkov (2013) ja Patrik Laine (2016).
Kakko on nuorin pelaaja, joka on voittanut maailmanmestaruuden sekä alle 18-vuotiaiden, alle 20-vuotiaiden että aikuisten maailmanmestaruuskilpailuista.
Pelityyli

Elite Prospects -sivuston Matias Strozykin mukaan Kakko on nopeaälyinen laitahyökkääjä, jonka pelaaminen näyttää kiireettömältä. Hän lukee peliä erinomaisesti ja on usein pelin sisällä askeleen edempänä. Kakko pitää kiekkoa luotettavasti ja hallitsee sitä hyvin pienessäkin tilassa. Hän suojaa varsin kookkaana pelaajana kiekkoa hyvin ja tekee peliälyllään hyökkäyspäässä fiksuja ratkaisuja. Kakko pelaa ikäisekseen kypsästi ja kykenee Strozykin mukaan hallitsemaan peliä miesten tasolla sekä kiekollisena että kiekottomana.
Huhtikuussa 2019 Last Word on Hockey -sivusto vertasi Kakkoa Aleksander Barkoviin. Sivusto mainitsee artikkelissaan erityisesti Kakon luistelunopeuden, hänen vahvat ensimmäiset potkunsa sekä suunnanmuutokset. Sivusto antaa maininnan myös Kakon kamppailuvoimalle, pehmeille käsille sekä tuliselle rannelaukaukselle. Lisäksi sivusto mainitsee hänen vahvuuksikseen pelinlukutaidon sekä kyvyn rakentaa maalipaikkoja niin sanotusti tyhjästä.
Kanadalaisen The Sports Network -kanavan asiantuntija Craig Buttonin mukaan Kakolla on kyky tehdä paljon maaleja ja toimia erinomaisesti hyökkäysalueella. Hänen mukaansa nämä ominaisuudet antavat Kakolle mahdollisuuden seurata Teemu Selänteen ja Patrik Laineen jalanjälkiä. Ilta-Sanomien asiantuntija, valmentaja Ismo Lehkonen puolestaan vertasi Kakkoa Mikko Rantaseen lokakuussa 2018. Kakko on itse maininnut esikuvikseen Patrick Kanen ja Auston Matthewsin.
Kakolla on erikoisuutena myös suhteellisen lyhyt maila.
Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Slovakia 2019 | jääkiekko |  |
| Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kanada 2019 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Venäjä 2018 | jääkiekko |  |
Maajoukkueura > Nuorten maajoukkueet

Kakko pelasi maailmanmestaruuden voittaneessa Suomen joukkueessa alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2018. Kakko jakoi 10 tehopisteellään Suomen sisäisen pistepörssin voiton Niklas Nordgrenin kanssa. Valmennus valitsi hänet joukkueensa turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Kakko valittiin myös Ranskaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Kakko valittiin Suomen joukkueeseen alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuihin vuonna 2019. Loppuottelussa Yhdysvaltoja vastaan hän teki Suomen 2–3-voittomaalin vain 1.26 minuuttia ennen varsinaisen peliajan päättymistä. Kakon osuma ratkaisi joukkueelle lopulta maailmanmestaruuden. Hänet valittiin Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi, kuten myös alkulohkossa Yhdysvaltoja vastaan pelatun ottelun päätteeksi.
Yhteensä Kakko pelasi 43 ottelua nuorten maajoukkueissa.
Maajoukkueura > A-maajoukkue

Kakko teki Suomen A-maajoukkuedebyyttinsä maailmanmestaruuskilpailuja 2019 edeltäneessä Nordic Cupissa 11. huhtikuuta 2019 Aalborgissa Tanskaa vastaan. Hänet merkittiin Suomen ykkösketjun vasempaan laitaan Arttu Ruotsalaisen ja Eemeli Suomen viereen. Kakko sai ottelussa yhden kahden minuutin jäähyn kiinnipitämisestä vastustajan mailasta. Kakko avasi maalitilinsä A-maajoukkueessa heti kahdella osumalla maailmanmestaruuskilpailujen avausottelussa 10. toukokuuta 2019 Slovakian Košicessa Kanadaa vastaan, joista jälkimmäisellä maalillaan hän viimeisteli Suomelle 3–1-loppulukemat vastustajan tyhjään maaliin. Seuraavassa ottelussa 11. toukokuuta 2019 turnauksen isäntäjoukkue Slovakiaa vastaan Kakko onnistui tekemään kolme maalia eli kypärätempun. Hänen toinen osumansa jäi Suomen 2–4-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Kakon kolmas osuma syntyi vastustajan tyhjään maaliin. Turnauksen kymmenessä ottelussa hän teki kaikkiaan tehot 6+1=7. Kakko oli Suomen paras maalintekijä ja hän jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Sakari Mannisen kanssa lukemalla +10. Valmennus valitsi Kakon Suomen turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Ratkaisevissa pudotuspeliotteluissa Kakko jäi pisteittä, kun Suomi voitti maailmanmestaruuden.
Kakko pelasi myös vuoden 2023 maailmanmestaruuskilpailuissa, jotka pidettiin Suomessa. Suomen joukkueen tie päättyi turnauksessa puolivälieriin, kun se hävisi Kanadalle. Kakko oli joukkueensa kolmanneksi paras pistemies tehtyään yhden maalin ja yhteensä kuusi tehopistettä.
Kakko valittiin Suomen joukkueeseen vuoden 2025 4 Nations Face-Off -turnaukseen.
Muuta

Kakon pikkuveli Konsta pelasi TPS:n A-nuorissa. Kaapo Kakko harrasti lapsena myös muutaman vuoden jalkapalloa Maarian Pallossa. Hän on pelannut myös salibandya.
Kakko sairastaa diabetesta ja keliakiaa. Kakko sai vuoden Diabetesteon vuosipalkinnon vuonna 2019.
Kakko kävi ala-astetta Liedossa Pahkamäen koulussa, jonka urheilukenttä nimettiin vuonna 2019 Kaapon kentäksi.
Tilastot

Kakko vuoden 2019 NHL:n varaustilaisuudessa.
Goursat’n lemma

Goursat'n lemma on Édouard Goursat'n vuonna 1884 todistama funktioteorian tulos, joka on samalla Cauchyn integraalilauseen erikoistapaus. Sen mukaan  holomorfisen  funktion integraali kolmion muotoisen polun yli on nolla.
Lemman täsmällinen muotoilu

Olkoon funktio f   holomorfinen  alueessa A  \subset \mathbb {C}  ja Δ kolmion muotoinen alue, jonka sulkeuma sisältyy alueeseen A. Silloin on
\int _{a}^{b}f(x)\,dx=0.
Lemman merkitys

Goursat'n lemma sellaisenaan pätee vain kolmion muotoisille alueille. Kun kuitenkin jokainen monikulmio voidaan jakaa kolmioihin, lemmasta seuraa välittömästi, että sama pätee myös jokaiselle monikulmiolle, ja koska jokaista yhdesti yhtenäistä tasoaluetta voidaan approksimoida jonolla sen yhä tarkemmin peittäviä monikulmioita, pätee vastaava tulos, Cauchyn integraalilause, myös kaikille niille. Cauchyn integraalilausetta, jonka erikoistapaus Goursat'n lemma on, voidaan pitää funktioteorian perustavimpana lauseena. Sen mukaan annetulla alueella holomorfisen funktion integraali tähän alueeseen sisältyvän suljetun käyrän yli on nolla. Cauchy todisti tämän lauseen tietyin edellytyksin jo 1820-luvulla. Hänen käyttämänsä holomorfisen funktion määritelmä, samoin kuin hänen käyttämänsä todistuskin, kuitenkin edellyttivät, paitsi että funktiolla on derivaatta, myös sen että sen derivaatta on jatkuva. Goursat'n lemman todistuksessa sitä vastoin ei oleteta, että derivaatan on oltava jatkuva, ainoastaan, että funktiolla on derivaatta jollakin alueella. Goursat'n lemmasta kuitenkin seuraa, että tällöin derivaatta on myös jatkuva, sillä  Cauchyn integraalilauseesta seuraa Cauchyn integraalikaava, jonka avulla voidaan osoittaa, että holomorfinen funktio on äärettömän monta kertaa derivoituva.
Täten Goursat'n lemma teki mahdolliseksi todistaa perustavanlaatuinen Cauchyn integraalilause olettamatta, että kompleksinen derivaatta on jatkuva. Nykyisin kompleksisen derivaatan jatkuvuutta ei yleensä sisällytetä holomorfisen funktion määritelmäänkään, sillä Goursat'n lemma osoitti, että se seuraa kompleksisen derivaatan olemassaolosta. Vaikka Goursat'n lemmalla ei ole käytännön merkitystä integraaleja laskettaessa, niin teoreettisessa mielessä tulos on tärkeä holomorfisten funktioiden luokan minimaalisen määritelmän valintaan (valinta on tehty Cauchyn integraalilauseen perusteella, sillä koko sovelluksiltaan rikas funktioteoria perustuu siihen).
Todistus

Kolmion Δ sivujen keskipisteet voidaan yhdistää janoilla, jotka jakavat alkuperäisen kolmion neljään keskenään yhtenevään kolmioon, jotka lisäksi ovat yhdenmuotoisia alkuperäisen kolmion kanssa. Näille kolmioille käytetään seuraavassa merkintöjä Δ1, Δ2, Δ3 ja Δ4, ja δ on seuraavassa reunan merkki, joka tarkoittaa aina, että kolmio, jonka merkinnän eteen se on sijoitettu, kierretään vastapäivään sen reunaa myöten. Tällöin
sillä muodostettaessa viimeksi mainittu summa tulee funktio integroiduksi niiden alkuperäisen kolmion Δ keskipisteiden yhdistysjanojen yli kahteen kertaan, vastakkaisiin suuntiin, jolloi näiden janojen yli otetut integraalit ovat toistensa vastalukuja.  Valitaan kolmioksi Δ1 se näistä kolmioista, jonka reunan ympäri otettuna funktion f integraali on itseisarvoltaan suurin. Jos tämän integraalin arvolle käytetään merkintää I1 on siis |I| = |I1|.  Käytetään kolmioiden Δ ja Δ1 pinta-aloille merkintöjä |Δ| ja |Δ1|, jolloin |Δ| = 4 |Δ1|. Tällöin saadaan:
Tämä menettely voidaan toistaa jakamalla edelleen Δ1 neljään yhtenevään kolmioon ja valitsemalla niistä se, jonka reunan yli laskettuna f:n integraalilla on suurin itseisarvo, ja jakamalla tämä kolmio edelleen neljään yhtenevään kolmioon ja niin edelleen. Täten saadaan päättymätön jono sisäkkäisiä kolmiota:
 \Delta \supset \Delta _{1}...\supset \Delta _{n},
joille pätee:
missä
ja |Δn| on kolmion  Δn pinta-ala.
Konstruktiosta seuraa topologisesti, että kaikkien näin saatujen kolmioiden 
Δn leikkaus
käsittää vain yhden pisteen, jolle voidaan käyttää merkintää z0.
Koska funktiolla f on oletuksen mukaan derivaatta jossakin pisteen z0 ympäristössä, on:
missä  Δ (z-z0 lähestyy nollaa, kun z lähestyy arvoa z0.
Kahdessa ensimmäisessä yllä olevassa integraalissa on integroitavana vakiofunktio f(z) = 1 sekä funktio f(z) = z-z0. Näillä molemmilla on integraalifunktio, edellisellä z, jälkimmäisen (z-z0)2/2. Jo ennen Gourzat'n lemmaa oli kompleksifunktioiden osalta todistettu, että jos funktiolla on integraalifunktio, sen integraali säännöllisen umpinaisen polun yli on nolla. Kolmannessa integraalissa taas lauseke |z-z0| lähestyy nollaa, kun n kasvaa rajatta.  Lukujonon raja-arvon määritelmän mukaan näin ollen jokaista positiivista lukua ε kohti on olemassa sellainen kokonaisluku nε, että kun n ≥ nε, on |η (z-z0)| < ε. Jos |δΔn| on kolmion Δn kehän pituus, saadaan jo aikaisemmin todistetun epäyhtälön perusteella:
Tästä seuraa:
Kun kuitenkin kaikki kolmiot Δ, Δ1, ..., Δn jne. ovat yhdenmuotoisia, on
ja näin ollen
mikä on mahdollista vain, jos I = 0, mikä oli todistettava.
Kolmion jako neljään keskenään yhtenevään kolmioon
Sam Bennett (pyöräilijä)

| Sam Bennett |
| --- | --- |
 Sam Bennett (2018)
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. lokakuuta 1990 (ikä 34)
Kansalaisuus:   Irlanti
Pyöräilijä
Pituus:  178 cm
Paino:  69 kg
Joukkue:  Decathlon AG2R La Mondiale Team
Laji:  maantie
Rooli:  ajaja
Ajajatyyppi:  kirimies
Ura
Amatöörijoukkue(et)
2009 2010 2011–2012 2013:  Dan Morrissey Vélo Club La Pomme Marseille An Post - Sean Kelly An Post - Chainreaction
Ammattilaisjoukkue(et)
2010 2014 2015–2016 2017–2019 2020−2021 2022–2023 2024–:  Française des Jeux (harjoittelija) Team NetApp-Endura Bora-Argon 18 Bora-Hansgrohe Deceuninck–Quick-Step Bora-Hansgrohe Decathlon AG2R La Mondiale Team
Suurimmat voitot
 De Pannen kolmen päivän ajo 2021 Eschborn–Frankfurt 2022 Ranskan ympäriajo, 2 etappia, pistekilpailu 2020 Italian ympäriajo, 3 etappia Espanjan ympäriajo, 5 etappia  Maantieajon Irlannin-mestaruus 
 Tiedot päivitetty: 2. tammikuuta 2024 
Sam Bennett (s. 16. lokakuuta 1990 Carrick-on-Suir, Tipperary) on irlantilainen maantiepyöräilijä, ajajatyypiltään kirimies. Hän kilpaili amatöörinä Dan Morrissey -joukkueessa 2009 ja Vélo Club La Pomme Marseille -tallissa 2010. Syyskauden 2010 hän ajoi harjoittelijana Française des Jeux -tallissa. Vuodet 2011–2013 hän edusti An Post -joukkuetta ja kausilla 2014−2019 saksalaistallia, nimeltään viimeksi Bora-Hansgrohe. Vuosina 2020–2021 hän ajoi Deceuninck–Quick-Step -joukkueessa, ja palasi Bora-Hansgroheen 2022. Vuodesta 2024 lähtien hän edustaa Decathlon AG2R La Mondiale Teamia.
Bennett voitti Praia a Mareen päättyneen seitsemännen, Imolaan päättyneen 12. ja Rooman päättyneen viimeisen etapin Italian ympäriajossa 2018. Hän voitti maantieajon Irlannin-mestaruuden 2019. Saman vuoden Espanjan ympäriajossa hän voitti kolmannen ja 14. etapin. Ranskan ympäriajossa 2020 hän voitti pistekilpailun sekä kymmenennen ja viimeisen etapin. Hän voitti De Pannen kolmen päivän ajon 2021.
Saavutuksia

Lähteet: Cycling Archives, Pro Cycling Stats
Marcoule

Marcoulen ydinvoimala
Marcoule on suljettu ydinvoimala Ranskassa. Se sijaitsee Chusclanin ja Codoletin kuntien alueella, noin 30 kilometriä Avignonista pohjoiseen, Languedoc-Roussillonin hallintoalueella, Gardin departementissä, Rhônen varrella. Ydinvoimala koostuu kolmesta UNGG-Reaktorista. Se sijaitsee Marcoulen ydinvoimala-alueella.
Reaktoreita operoi sekä Électricité de France että Commissariat a l'Energy Atomique
Ensimmäinen UNGG-reaktori tuotti vain kahden megawatin nettotehon, ja sitä käytettiin ainoastaan armeijan tarkoituksiin. Kumpikin kahdesta muusta reaktiosta tuotti nettosähköä 38 megawattia, bruttoteho oli molemmilla 43 megawattia.
Ensimmäinen reaktori käynnistettiin 7. tammikuuta 1956 ja suljettiin jo vuoden 1968 lokakuussa. Se oli venäläisen Obniskin reaktorin jälkeen maailman toinen reaktori, joka oli liitetty kaupalliseen verkkoon. Toisen reaktorin rakentaminen alkoi ensimmäinen maaliskuuta 1955 ja kolmannen tasan vuotta myöhemmin. Toinen reaktori käynnistettiin 22. huhtikuuta 1959 ja kolmas vuoden 1960 huhtikuun neljäs. Kakkosreaktori sammutettiin puolestaan 2. helmikuuta 1980 ja kolmas 20. kesäkuuta 1984.
Reaktorit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laitosyksikkö | Tyyppi | Nettosähköteho | Bruttosähköteho | Rakentaminen aloitettu | Kytketty verkkoon | Kaupallinen tuotanto | Suljettu |
| Marcoule G1 | UNGG-Reaktori | 2 MW | - | 1955 | 07.01.1956 | - | 15.10.1968 |
| Marcoule G2 | UNGG-Reaktori | 38 MW | 43 MW | 01.03.1955 | 22.04.1959 | 22.04.1959 | 2.02.1980 |
| Marcoule G3 | UNGG-Reaktori | 38 MW | 43 MW | 01.03.1955 | 04.04.1960 | 27.05.1981 | 20.06.1984 |
Räjähdys ydinjätteen käsittelylaitoksessa

Marcoulen ydinjätteen käsittelylaitoksessa tapahtui räjähdys 12. syyskuuta 2011 kello 11.45 paikallista aikaa. Ennen räjähdystä ydinlaitoksessa oli ollut tulipalo. Räjähtäneessä uunissa sulatettiin heikosti säteileviä jätteitä. Marcoulen ydinjätteen käsittelylaitoksessa kierrätetään ydinaseista plutoniumia. Kyseessä oli Marcoulen lähellä sijaitseva matala-aktiivisen jätteen käsittelylaitos, jossa käsitellään matala-aktiivista sekajätettä kuten palokankaat, huoltotöissä kertyvät suojamuovit ja suojavaatteet sekä laitokselta poistetut koneenosat ja putket.
Kyseisessä räjähdyksessä kuoli yksi ihminen ja neljä loukkaantui.
Maahanmuutto

Nettomuuttovirrat vuonna 2008. Positiivinen eli maahanmuutto maastamuuttoa suurempi (sininen), negatiivinen (oranssi), neutraali (vihreä) ja ei tietoja (harmaa).
Argentiinaan saapuvia eurooppalaisia maahanmuuttajia 1800-luvulla.
Maahanmuutto eli immigraatio tarkoittaa muuttoa johonkin maahan. Maahanmuutto koostuu erilaisista lajeista. Kaksi ääripäätä ovat jossain määrin suojelua hakevat turvapaikanhakijat sekä koulun ja työhön tulevat erikoisosaajat.
Maahanmuuton suuruus

Maahanmuuttajia on yli 200 miljoonaa, heistä Euroopassa 70,6 miljoonaa vuonna 2005, Pohjois-Amerikassa 45,1 miljoonaa ja Aasiassa 25,3 miljoonaa. Noin 700 miljoonaa aikuista haluaisi muuttaa pysyvästi toiseen maahan, jos se olisi mahdollista. Halutuin määränpää on Yhdysvallat.