Tanskan kansankirkko
Hallinto ja organisaatio > Hiippakunnat

Tanskan kansankirkko jakautuu 11 hiippakuntaan, joista 10 sijaitsee Tanskan alueella ja yksi Grönlannissa. Hiippakuntaa johtaa piispa ja niillä on kullakin oma tuomiokirkkonsa. Ne jakautuvat hallinnollisesti rovastikuntiin.
Piispa valitaan vaalilla, jonka toimeksipanon määrää kirkkoministeriö. Piispaehdokkaan asettamiseksi tarvitaan vähintään 75 mutta enintään 150 vaalissa äänioikeutetun henkilön tuki sekä kyseisen henkilön suostumus ehdokkuuteen. Piispan valitsee kyseisen hiippakunnan seurakuntaneuvostojen jäsenet sekä hiippakunnan papisto. Lisäksi hiippakunnan alueella olevat vaaliseurakunnat sekä niiden papit nimeävät äänioikeutetut edustajansa vaaliin. Ehdokasta, joka saa yli puolet annetuista äänistä ehdottaa kirkkoministeriö maan hallitsijalle nimitettäväksi piispan virkaan.
Piispan tehtävänä on valvoa hiippakuntansa papiston ja seurakuntien toimintaa. Kirkolla ei ole arkkipiispaa, mutta Kööpenhaminan piispalla on erityinen asema hänen ollessa muihin piispoihin verrattuna primus inter pares, ensimmäinen vertaistensa joukossa. Piispojen tarkka rooli ja merkitys kirkossa on ollut osittain epäselvä ja samalla herkkä kysymys, sillä kirkossa on runsaasti piispuuteen epäluuloisesti suhtautuvia tahoja. 1990-luvulla piispat alkoivat pitää yhdessä epävirallisia kokoontumisia, "teekutsuja". Näistä kokoontumisista on tullut vähitellen säännöllisiä ja välillä piispat ovat antaneet yhteisiä lausuntoja ajankohtaisista asioista. Monet ovat pitäneet näitä tapaamisia pyrkimyksenä kasvattaa piispojen valtaa. Näin ajatteli myös vuosien 2001–2005 kirkkoministeri Tove Fergo (Venstre), joka oli itsekin Tanskan kansankirkon pappi. Pian virkaanastumisensa jälkeen hän ilmoitti ettei suostu tapaamaan piispoja kollektiivina vaan vain yksitellen, jotta hän ei edistäisi kirkon muuttumista "piispojen kirkoksi". Kautensa aikana Fergo joutui kuitenkin perääntymään tästä periaatteesta.
Kullakin hiippakunnalla on oma hiippakuntaneuvostonsa (stiftsrådet). Neuvoston tarkoitus on vahvistaa ja kehittää kirkon työtä hiippakuntansa alueella ja se edistää myös vuoropuhelua ja yhteistyötä pappien, seurakuntien, rovastikuntien ja hiippakuntahallinnon välillä. Se voi myös kerätä maksuja rahoittamaan hiippakunnallista viestintää ja kehittämishankkeita. Siihen kuuluvat hiippakunnan piispa, tuomiorovasti, yksi edustaja muista rovastikunnista kuin tuomiorovastikunnasta, kolme hiippakunnan pappien edustajaa sekä lisäksi yksi seurakuntaedustaja jokaisesta rovastikunnasta. Hiippakuntaneuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja valitaan seurakuntaedustajien joukosta.
Kirkon hiippakuntia ovat:
| Hiippakunta | Istuin | Tuomiokirkko | Perustettu | Nykyinen piispa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aalborgin hiippakunta | Aalborg | Aalborgin tuomiokirkko | 1554 | Thomas Reinholdt Rasmussen |
| Aarhusin hiippakunta | Aarhus | Aarhusin tuomiokirkko | 948 | Henrik Wigh-Poulsen |
| Kööpenhaminan hiippakunta | Kööpenhamina | Kööpenhaminan tuomiokirkko | 1922 | Peter Skov-Jakobsen |
| Fynin hiippakunta | Odense | Odensen tuomiokirkko | 988 | Mads Davidsens |
| Haderslevin hiippakunta | Haderslev | Haderslevin tuomiokirkko | 1922 | Marianne Christiansen |
| Helsingørin hiippakunta | Helsingør | Helsingørin tuomiokirkko | 1961 | Peter Birch |
| Lolland-Falsterin hiippakunta | Lolland | Maribon tuomiokirkko | 1803 | Marianne Gaarden |
| Riben hiippakunta | Ribe | Riben tuomiokirkko | 948 | Elof Westergaard |
| Roskilden hiippakunta | Roskilde | Roskilden tuomiokirkko | 1922 | Ulla Thorbjørn Hansen |
| Viborgin hiippakunta | Viborg | Viborgin tuomiokirkko | 1537 | Henrik Stubkjær |
| Grönlannin hiippakunta | Nuuk | Nuukin tuomiokirkko | 1993 | Paneeraq Siegstad Munk |

Färsaarten hiippakunta itsenäistyi kansankirkosta 29. heinäkuuta 2007 ja on nykyään itsenäinen Färsaarten valtionkirkko Fólkakirkjan.