stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Mario-pelisarjan hahmoista
Vihollishahmot > Loppuvastushahmot > Bowser Jr.

Bowser Jr. on Bowserin poika.
Vihollishahmot > Loppuvastushahmot > Kamek

Kamek on Magikoopien johtaja.
Vihollishahmot > Loppuvastushahmot > King Boo

King Boo on Boo-kummitusten kuningas.
Vihollishahmot > Loppuvastushahmot > Koopalingit

Bowserin seitsemän vanhinta jälkeläistä: Ludvig Von Koopa, Roy Koopa, Iggy Koopa, Larry Koopa, Lemmy Koopa, Wendy O. Koopa sekä Morton Koopa Junior.
Vihollishahmot > Loppuvastushahmot > Petey Piranha

Petey Piranha (suom. Pete Piraija) on suuri piraijakasvi.
Aiheesta muualla

Mariowiki.com (englanniksi)
Super Mario Wiki
Mission-yliopisto

| Mission-yliopisto |
| --- | --- |
 engl. Mission University 
Motto:  Enter to learn, go forth to serve
Perustettu:  1950
Sijainti:  Springfield, Missouri  Yhdysvallat
Sivusto:  https://mission.edu/
Mission-yliopisto (engl. Mission University, lyh. MU) on Yhdysvaltain Missourissa sijaitseva yksityinen yliopisto. Yliopisto on perustettu vuonna 1950 ja se sijaitsee  Springfieldin kaupungissa. Yliopisto on taustaltaan baptistinen, ja se toimii Baptist Bible Fellowship International-kirkkokunnan työyhteydessä.
Aiheesta muualla

Yliopiston verkkosivusto (englanniksi)
Intelsat

Intelsatin pääkonttori Washingtonissa, Yhdysvalloissa.
Intelsat, Ltd. on maailman suurin tietoliikennesatelliittiyhtiö, jonka liiketoiminta perustuu linkkikapasiteetin vuokraukseen.
Historiaa

Intelsat perustettiin vuonna 1964 valtioiden väliseksi organisaatioksi nimellä International Telecommunications Satellite Organization, josta INTELSAT on lyhenne. Tässä organisaatiossa Yhdysvalloilla ja yhdysvaltalaisilla satelliittien valmistajilla oli määräysvalta, ja organisaatio toimi monopolina länsimaiden mannertenvälisessä satelliittitietoliikenteessä.
Vuonna 2001 Intelsat yksityistettiin. Sillä on omistuksessa tai vuokralla 51 tietoliikennesatelliittia. Vuonna 2007 BC Partners -yhtiö osti 76 prosenttia Intelsatin osakekannasta. Sen kotipaikka on Washington, DC.
Vuonna 2010 Intelsatiin kohdistettiin syytöksiä kilpailun vääristämisestä myös Yhdysvalloissa.
Intelsat 33e tuhoutui GEO-kiertoradallaan 19. lokakuuta 2024.
Satelliitit

Alla olevat taulukot ovat englanninkielisen Wikin mukaan epätäydellisiä. Satellite Coverage Map (HTML)
Satelliitit > Käytössä olevat satelliitit

| Nimi | Valmistaja ja tyyppi | Paikka GEO-radalla | Laukaistu | Kantoraketti | Radiolaitteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intelsat 1R | BSS 702 (Boeing 702) | 45 West | 16.11.2000 | Ariane 5G | 36 C/36 Ku |
| Intelsat 2 | HS 601 (Boeing 601) | 169 East | 8.7.1994 | Ariane 44L | 16 C/18 Ku |
| Intelsat 3Rlähde? | HS 601 (Boeing 601) | 43 West | 13.1.1996 | Ariane 44L | 16 C/22 Ku |
| Intelsat 4 | HS 601 (Boeing 601) | 72 East | 3.8.1995 | Ariane 44L | 16 C/30 Ku |
| Intelsat 7 | SS/L-1300 | 68.5 East | 16.9.1998 | Ariane 44LP | 14 C/30 Ku |
| Intelsat 8 | SS/L-1300 | 166 East | 4.11.1998 | Proton-K | 24 C/24 Ku |
| Intelsat 9 | HS 601HP (Boeing 601HP) | 58 West | 16.11.2000 | Zenit 3-SL | 24 C/24 Ku |
| Intelsat 10 | BSS 601HP (Boeing 601HP) | 68.5 East | 15.5.2001 | Proton-K | 24 C/24 Ku |
| Intelsat 11 | Orbital (Star-2 Bus) | 43 West | 5.10.2007 | Ariane 5 | 16 C |
| Intelsat 12 | SS/L-1300 | 45 East | 29.10.2000 | Ariane-44LP | 30 Ku |
| Intelsat 14 | Space Systems Loral FS-1300 | 315° E | 24.11.2009 | Atlas V |  |
| Intelsat 15 | Orbital Sciences Corp Star 2 | 85° E | 30.11.2009 | Land Launch Zenit-3SL |  |
| Intelsat 16 | Orbital Star-2 | 58 W | 12.2.2010 | Proton |  |
| Intelsat 17 | Space Systems Loral FS-1300 | 66 E | 26.11.2010 | Ariane 5GS Vol 198 |  |
Satelliitit > Käytöstä poistuneet satelliitit

| Nimi | Satelliitin valmistaja ja tyyppi | Paikka GEO-radalla | Laukaistu | Käyttö päättynyt | Kantoraketti | Radiolaitteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intelsat 3R | HS 601 (Boeing 601) | 43 West | 13.1.1996 | 25.3.2008lähde? | Ariane 4 | 16 C/22 Ku |
| Intelsat 5 | HS 601HP (Boeing 601HP) | 58 West | 28.8.1997 | 25.3.2001 | Proton-K | 28 C/28 Ku |
| Intelsat 6B | HS 601HP (Boeing 601HP) | 43 West | 21.12.1998 | 14.7.2008?? | Ariane 4 | 32 Ku |
Satelliitit > Tilattuja satelliitteja

Alla olevan taulukon ristiriitaiset tiedot johtuvat eri lähteiden (mm. engl. Wikipedia) tietojen eroavuuksista:
| Nimi | Satelliitin valmistaja ja tyyppi | Paikka GEO-radalla | Laukaisuajankohta | Kantoraketti | Radiolaitteet | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intelsat 13 | Orbital (Star-2 Bus) | 169 East | 2Q 2011 | Ariane 5 | 16 C/24 Ku |  |
| Intelsat 17 | Astrium E3000 | 166 East | 4Q 2012 | Proton Breeze M | 40 C/40 Ku |  |
| Intelsat 18 | Astrium E3000 | 58 West | 3H 2013 | Proton Breeze M | 40 C/40 Ku |  |
| Intelsat 19 | Astrium E3000 | 68.5 East | 2Q 2014 | Proton Breeze M | 40 C/40 Ku |  |
| Intelsat 20 | SS/L-1300 | 72 East | 2Q 2011 | Atlas 5 431 | 24 C/24 Ku |  |
| Intelsat New Dawn | Orbital (Star-2 Bus) | 33 E | 29.3.2011 | Ariane 5 | 14 C ja 16 Ku |  |
| Intelsat 18 | Orbital (Star-2 Bus 2.4) | 180 E | 1Q 2011 | Zenit-3SLB | 40 C ja 24 Ku |  |
| Intelsat 19 | SS/L-1300 Space Systems/Loral (SS/L) | 166 East | 2011 |  |  |  |
| Intelsat 20 | SS/L-1300Space Systems/Loral (SS/L) | 68,5 E | 2012 TBD |  |  |  |
| Intelsat 21 | Boeing Satellite Systems (BSS-702B) | 58 W | 2012 |  | 40 C ja 40 Ku |  |
| Intelsat 22 | Boeing Satellite Systems (BSS-702B) | 72 E | 1Q 2012 |  | 48 C ja2 4 Ku ja 18 UHF |  |
| Intelsat 23 | Orbital (Star-2 Bus 2.4) | 53 W | 1Q 2013 |  | 24 C ja 15 Ku |  |

Vuonna 2011 laukaistua New Dawn -satelliittia on lännessä kutsuttu Afrikan ensimmäiseksi yksityiseksi satelliitiksi, mutta se on itse asiassa yhdysvaltalainen satelliitti ja penetraatio syntyvälle markkinalle.
Aiheesta muualla

Intelsat, Ltd.
Yahoo! – Intelsat, Ltd. Company Profile (arkistoitu)
Pacific Satellite Fails
INTELSAT I Early Bird
An Intelsat IVA Satellite
Avaruussukkula Endeavourin ensilennolla (STS-49) toukokuussa 1992 otettiin kiinni (kuvassa) alemmalle kiertoradalle päätynyt INTELSAT VI (F-3) -satelliitti, kiinnitettiin siihen uusi kantoraketin ylävaihe ja laukaistiin se korkeammalle kiertoradalle.
Hinttinen

Hinttinen
| --- | --- |
Muut nimet:  Hinttis (ruots)
Sijainti:  Turku Varsinais-Suomi Suomi
Saariryhmä:  Turun saaristo
Merialue:  Saaristomeri
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Hinttinen (ruots: Hinttis) on saari Turussa noin 10 kilometriä kaupungin keskustasta lounaaseen. Saari sijaitsee Airiston Kivelänperällä, Satavan etelä- ja Kakskerran länsipuolella. Saaressa on parikymmentä tonttia ja kesämökkiä.
Saarella on kaksi suojeltua huvilaa:
Hinttinen 9: Villa Koivunotko on Hinttistensaaren länsirannan vanhin huvila. Hyvin säilynyt huvila on rakennettu 1928 kallioiden väliseen notkoon.
Hinttinen 16: Villa Saaripirtti on Kupittaan Savessa työskennelleen insinöörin rakentama kesäasunto vuodelta 1957. Temppelimäinen rakennus on muurattu kokonaan tiilestä. Katto munkki- ja nunnatiiltä. Listoitukset klinkkeriä, keraamiset pylväät kannattelevat kuistin katosta.
14. valonheitinpatteri

Valonheittimiä Ilmatorjuntamuseossa.
14. valonheitinpatteri oli jatkosodan lopulla muodostettu Lotta Svärd -järjestön lotista koottu valonheitinpatteri Helsingin ilmapuolustukseen. Lottien hoitama patteri vapautti miehiä muihin tehtäviin, jopa rintamalle. Kyseessä oli ainoa Suomen armeijan naisista kokoonpantu sotilaallisesti toimiva, taisteluvastuuta kantamaan tarkoitettu yksikkö. Valonheitinpatteri toimi loppukesästä 1944 lähtien jatkosodan loppuun asti, joutumatta kuitenkaan taistelutehtäviin.
Tausta

Helsingin ilmapuolustusta tehostettaessa keväällä 1944 talven suurpommituksien jälkeen päätettiin osa valonheitinpattereiden miehistöstä korvata lotilla miespulaa helpottamaan. Koulutukseen valittiin ilmapuolustuksessa olleista työvelvollista opiskelijoista 300 naista, joista koulutettaviksi saapui 215. Koulutettavat olivat pääosin Helsingin teknillisestä korkeakoulusta, Helsingin yliopistosta ja Ateneumista mutta myös Tampereen ja Turun kouluista. Koulutus aloitettiin 31. toukokuuta 1944 Helsingin Laajasalossa mutta keskeytettiin jo 9. kesäkuuta, koska ei ollut takeita lottien jäämisestä palvelukseen korkeakoulujen aloittaessa toimintansa syksyllä (opiskelijoiden työvelvollisuus koski kesälomien aikaa). Koulutusta kuitenkin jatkettiin kurssilla jo olleiden lottien osoitettua kiinnostuksensa tehtävään ja sitouduttuaan palvelemaan niin kauan kuin sotatilanne vaati tai vähintään yhden vuoden. Koulutettavien määräksi vahvistettiin 145 lottaa ja koulutus keskitettiin Ilmatorjuntarykmentti 1:teen Helsingissä, kun taas koulutus 1.Er.ItPsto:ssa ja 2.Er.ItPsto:ssa keskeytettiin. Koulutusta johti kapteeni K. H. Pentti filosofian maisteri Inkeri Simolan toimiessa lottajohtajana. Lottajohtajaksi tuli myöhemmin Aino Airamo. Lotilta vaadittiin vapaaehtoinen kirjallinen sitoumus palvelukseen jäämisestä sekä lääkärintarkastus jatkuvaan ulkopalveluun sopimisesta.
Koulutus

Lotat kävivät valonheitinkurssin menestyksellisesti loppuun. Varsinaiseen valonheitinpalveluun lotat jaettiin neljään ryhmään: 25 valonheittimenjohtajaa, 30 kuulosuuntimenkuuntelijaa, 63 valonheitinlottaa ja 29 "konelottaa" aggregaattien käyttöön. Kouluttajina oli kolme vänrikkiä, 30 aliupseeria sekä yhdeksän sotamiestä. Kurssiin kuului myös sotilasaineita aina sulkeisharjoituksia myöten joita ei lottakursseilla ollut opetettu ja aseidenkäytön opettaminen aiheutti pienimuotoisen kriisin Lotta Svärd -järjestölle, jossa aseettomuutta pidettiin tärkeänä periaatteena. Desantti- ja maihinnousuvaaran vuoksi Lotta Svärdin keskusjohtokunta joutui kuitenkin taipumaan. Fanni Luukkonen totesi naisten aseistamisen merkitsevän "naisellisuuden kuolemaa", mutta tilanteen vaativan erikoistoimenpiteitä. Aseena käytettiin Terni-sotilaskivääriä, joka oli myös muiden ilmatorjuntayksiköiden käytössä.
Palvelus

Kurssi päättyi heinäkuun 26. päivänä ja 7. elokuuta lotista muodostettiin virallisesti 14. valonheitinpatteri peitenimellä "tyttö" Ilmatorjuntarykmentti 1:teen. Patterilla oli kalustona 12 valonheitintä ja kuusi kuulosuunninta. Patteri toimi sotilaallisten käskyvaltasuhteiden mukaan ja se määrättiin ottamaan torjuntavastuu vähiten vaaranalttiista suunnasta Helsingin luoteisnurkasta elokuun alussa. Patteri ei joutunut todellisiin sotatoimiin ja yksikkö hajotettiin aselevon jälkeen 24. syyskuuta Ilmavoimien komentajan käskyllä.
Valonheitinlottien muistolaatta Espoon Mäkkylässä
Cedarvillen yliopisto

| Cedarvillen yliopisto> Cedarville University |
| --- | --- |
Motto:  Hearts for God. Minds for Truth. Friends for Life. Service for Eternity.
Perustettu:  1887
Sijainti:  Cedarville, Ohio  Yhdysvallat
Sivusto:  https://www.cedarville.edu/
Cedarvillen yliopisto (engl. Cedarville University) on Yhdysvaltain Ohiossa sijaitseva yksityinen yliopisto. Yliopisto on perustettu vuonna 1887 ja se sijaitsee Cedarvillen kaupungissa. Yliopisto on taustaltaan baptistinen, ja se toimii etelän baptistien työyhteydessä.
Aiheesta muualla

Yliopiston verkkosivusto (englanniksi)
ÄlyÄlyä

ÄlyÄlyä oli Yle TV2-kanavan keväällä 1996 esitetty kouluikäisille suunnattu kisailuohjelma. Ohjelmassa olevia kisoja olivat muun muassa sanojen keksiminen, seinäkiipeily sekä radio-ohjattavan auton ohjaaminen. Ohjelmien vetäjinä olivat Riku "Koistinen" Suokas sekä Olli Mononen. Riku Suokkaan hahmo yksityisetsivä Ensio Ripatti koetteli kinkkisillä rikosjutuilla lasten päättelykykyä.
Adolf Hitlerin terveys

Hitler henkilökuntansa kanssa päämajassaan kesäkuussa 1940. Hänen luottolääkärinsä Theodor Morell neljäntenä oikealta.
Adolf Hitlerin terveydentila on ollut kiistanalainen historiantutkimuksen ja spekuloinnin kohde jo pitkään.
Yleistä

Hitlerin pituudesta on esitetty eri arvioita 172–178 cm välillä. Huhtikuussa 1924 Landsbergin vankilassa tehdyn saapumisterveystarkastuksen mukaan hän oli 175 cm pitkä ja painoi 77 kiloa, ja hänen todettiin olleen ruumiinvoimiltaan normaalissa kunnossa.
Hitler kärsi jonkin asteisesta luulosairaudesta ja taipumuksesta liioitella oireitaan. Ajoittain hän mainitsi lähimmilleen, kuten Eva Braunille peloistaan, että kuolisi mahdollisesti pian. Vaikka hänet tutkittiin perusteellisesti Westend-sairaalassa Berliinissä keväällä 1934 hän epäili olevansa vakavasti sairas ja kärsi vatsakivuista, puhkuisuudesta, sydämenahdistuksesta ja turvotuksesta. Vuonna 1935 Hitler epäili sairastavansa syöpää, joskin stressin lisäksi todennäköinen syy vatsakipuihin oli hänen vuosia käyttämänsä pääosin itselaadittu kasvisruokavalio, josta puuttui proteiineja ja ravintoaineita.
Hitler käytti silmälaseja vuodesta 1935, mutta hän ei pitänyt niitä julkisesti eikä aina yksityisestikään. Puheensa hän luki erityiskirjoituskoneella kirjoitetuista lapuista, joiden kirjasinkorkeus oli 1,2 senttimetriä. Lisäksi hän käytti suurta suurennuslasia, jolla saattoi nähdä yksityiskohdat muun muassa kartoista. Hitler oli vähäuninen ja valvoi usein myöhään yöhön, mutta nukkui mieluusti pitempään aamulla. Toisen maailmansodan sytyttyä Hitler nukkui usein vain muutamia tunteja yössä.
Lapsuus ja nuoruus

Lääkärikirjojen mukaan Hitler sairasti kaikki tyypilliset lastentaudit. Hitlerin viidestä sisaruksesta vain Paula eli aikuiseksi. Gustav ja Ida Hitler kuolivat kurkkumätään, ja Otto kuoli vain muutaman päivän ikäisenä. Neljännen lapsen Adolfin jälkeen perheeseen syntyivät myös Edmund, joka kuoli kuusivuotiaana tuhkarokkoon, ja Paula, joka eli sisarusparvesta pisimpään, vuoteen 1960 saakka.
Hitlerin terveys oli hänen 16-vuotiaana sairastamansa keuhkotaudin jälkeen pitkään yleensä hyvä. Tuolloinen keuhkotauti oli kuitenkin ilmeisen vakavaa laatua, sillä lääkäri suositteli hänelle yli vuoden pituista toipilasaikaa, jonka hän vietti maaseudulla Itävallan Spitalissa. Lapsena hän oli saanut usein selkäsaunoja ankaralta isältään Aloisilta, mutta on vaikea sanoa, millaisia fyysisiä ja psyykkisiä jälkiä niistä jäi.
Hitler kokeili lyhyesti tupakointia kouluikäisenä ja joi itsensä yhden kerran humalaan opiskellessaan oppikoulussa Steyrissä 1905.
Ensimmäinen maailmansota

Ennen suursodan syttymistä Hitler vapautettiin Itävallan armeijan kutsunnoista terveyssyiden vuoksi, mutta sodan sytyttyä hän anoi pääsyä palvelukseen Saksan keisarillisessa armeijassa, johon hän pääsikin. Ensimmäisessä maailmansodassa rykmentin lähettinä rintamalla palvellut Hitler haavoittui kahdesti.
Ensimmäisen kerran hän haavoittui Sommen taistelun aikana 5. lokakuuta 1916, kun brittien tykistön ampuma kevyt kranaatti räjähti lähettien suojan yläpuolella. Rykmentin lähettien suoja oli juoksuhautoja vaarattomampi paikka, ja sen sisäänkäyntikin oli yleensä suojattu tykistöntulelta, mutta nopean rintamamuutoksen vuoksi sisäänkäynti oli sillä kertaa avoin. Hitler haavoittui yhdessä useiden lähettitoveriensa kanssa, kun häneen osui sirpale vasemman reiden yläosaan. Hänet siirrettiin junalla Berliinin lähellä olevaan Beelitzin sotasairaalaan, josta hän pääsi takaisin rintamalle alle kahden kuukauden kuluttua. Hitleristä on aikojen kuluessa kerrottu, että hänellä oli vain yksi kives, ja joidenkin tarinoiden mukaan hän olisi menettänyt toisen kiveksensä juuri tämän haavoittumisen yhteydessä. Kun Neuvostoliitto julkisti tietoja Hitlerille suoritetun ruumiinavauksen kulusta, niissä mainittiin, että Hitlerin ruumiilla olisi ollut vain yksi kives. Vuonna 2015 esille tulleiden tietojen mukaan vankeusaikana kirjoitetussa lääkärintodistuksessa tosiaan todetaan diagnoosina "oikeanpuoleinen kryptorkismi" eli toinen kives on surkastunut. Tiedon on julkaissut Nürnbergin valtionarkiston johtaja Peter Fleischmann kirjassaan Hitler als Häftling in Landsberg am Lech 1923/24.
Melko tarkkaan kaksi vuotta myöhemmin Ypresin edustalla Wervickin eteläpuolella brittien tykistö ampui rintamalle kaasukranaatteja yön ajan. Hitler kesti yön kaasunaamarinsa turvin, mutta sai viimein aamulla keltaristikaasumyrkytyksen. Hän menetti näkönsä tilapäisesti. Sotasairaalassa Hitler pelkäsi menettävänsä näkönsä kokonaan ja oli ajoittain hysteerinen. Sairaalan psykiatrin mukaan hänen näönmenetyksensä saattoi johtua psykologisista syistä ja Hitler oli saattanut sokeutua hysteerisen itsesuggestion seurauksena.
Ruokavalio

Vaikka Hitler soimasi yksityisissä muisteluissaan isäänsä, joka oli hänen mukaansa ”julma öykkäri, joka tuhlasi perheen rahat viinaan”, hän söi kotona ja koulussa hyvin ja tasapainoisesti. Menetettyään vanhempansa nuorena Hitler eli taloudellisesti epäsäännöllistä elämää ja kärsi mahdollisesti ajoittain aliravitsemuksesta. Ensimmäinen maininta Hitlerin ruokavaliosta on hänen kirjeestään vuodelta 1911, kun hän oli määrännyt itselleen kasvis- ja hedelmädieetin käytyään lääkärissä vatsakipujen vuoksi.
Siirryttyään sodan jälkeen politiikkaan Hitler söi varmasti paremmin kuin koskaan. Epäonnistuneen oluttupavallankaappausyrityksen jälkeen Hitler oli lyhyen aikaa nälkälakossa, mutta sen lopetettuaan hän lihoi verrattain lyhyen vankilatuomionsa aikana. Hitler sai runsaasti ruokalähetyksiä tukijoiltaan, ja Ernst Hanfstaenglin mukaan hänen sellinsä muistutti konditoriaa.
Hitler piti makeasta. Yksi hänen suosikeistaan Wienin vuosina oli perinteinen juutalainen pähkinäkakku, joita myytiin juutalaisalueiden kadunvarsien kojuissa. Hänellä oli elinikäinen intohimo kakkuihin, leivoksiin ja suklaaseen. Hän saattoi myös syödä päivän mittaan jopa kilon verran suklaata.
Ruokavalio > Vegetarismi

Asuessaan Wienissä ennen ensimmäistä maailmansotaa hän oli yleensä köyhä, ja oletettavasti hänen ruokavalioonsa ei yleensä kuulunut liha sen hinnan vuoksi. Hänen ensimmäinen kosketuksensa vegetarismiin sanotaan kuitenkin syntyneen tuona aikana, kun hän keskusteli kasvisruokavalion eduista vegetaristituttaviensa kanssa.
1920-luvun lopulla Hitler ihastui nuoreen sisarentyttäreensä Geli Raubaliin, jonka hän otti holhottavakseen. Geli oli kuitenkin onneton yliholhoavan setänsä otteessa ja todennäköisesti ampui itsensä riideltyään Hitlerin kanssa syyskuussa 1931. Hitler menetti jälleen ruokahalunsa ja oli musertumaisillaan surusta. Usein aiemminkin kasvisruokavaliota harkinnut Hitler lopetti lihan syömisen Gelin itsemurhan jälkeen. Gelin hautajaispäivän jälkeisenä aamuna Hitler kieltäytyi syömästä kinkunpalasta ja kertoi Hermann Göringille, että ”se tuntuisi ruumiin syömiseltä”.
Hitlerin kasvisruokavaliosta on esitetty erilaisia näkemyksiä. Jotkut lähteet mainitsevat, että hän söi aina välillä myös esimerkiksi maksaa tai jopa kinkkua vaikka eli vuoden 1930 jälkeen enimmäkseen kasvisruoalla. On myös esitetty, että Hitlerin kasvisruokavalion valinnan taustalla saattoi olla lääketieteellisiä syitä, kuten hänen todistettavasti kärsimät vatsakipunsa tai jopa oletettu ärtyneen suolen oireyhtymä.
Hänen ruokavalionsa oli pääosin kotikutoinen ja epäsäännöllinen, eikä sisältänyt kaikkia tarvittavia ravintoaineita. Hitler oli kuitenkin tottunut askeettiseen elämään, jota hän noudatti joissain muodoissa kuolemaansa saakka.
Vasemman käden vapina

Oluttupavallankaappausta seuranneen oikeudenkäynnin aikana 1923 Hitlerin vasen käsivarsi ja sääri alkoivat vapista. Säären vapina lakkasi suhteellisen nopeasti, mutta käsi vaivasi häntä vielä vuosia. Hallitakseen vapinaa ja peittääkseen sen julkisuudessa Hitler kantoi mukanaan esineitä, kuten hattuja, kävelykeppejä ja ratsupiiskoja. Liikkuessaan ilman esineitä hän tuki kätensä kylkeensä, risti sen oikean käden kanssa tai laittoi käden puvun takin taskuun. Tästä johtunee verrattain yleinen kätisyyttä koskeva harhakäsitys. Hitler oli oikeakätinen, mutta julkisuudessa saattoi saada vaikutelman vasenkätisyydestä, sillä vapinan peittämiseen käytettyjen keinojen tähden hänen vasen kätensä näytti usein aktiivisemmalta. Vapina katosi toistaiseksi 1930-luvun vaihteeseen tultaessa.
Vasemman käden vapina > Mahdollinen Parkinsonin tauti

Vapinaa on pidetty Parkinsonin taudin oireena,lähde? Hänellä oli viimeisinä vuosinaan muitakin Parkinsoniin liittyviä oireita, kuten laahustava, lyhytaskelinen kävely, nykivät liikkeet, puhekyvyn heikkeneminen ja kumara ryhti. Parkinsonin oireet eivät kuitenkaan välillä poistu vuosiksi. Tautia on silti pidetty mahdollisena, joskin tällöin historioitsijat ovat joutuneet kumoamaan Hitlerin lääkärin tohtori Theo Morelliin pätevyyden sekä hänen tekemänsä analyysin Hitlerin reflekseistä ja keskushermoston toiminnasta, sillä jos Morellin analyysi olisi oikea, Parkinsonin mahdollisuutta ei juuri olisi. Vapina saattoi olla myös oire ensimmäisen maailmansodan kokemusten aiheuttamasta psykosomaattisesta neuroosista.
Hitlerin mielenterveys

Usea tutkija ja historioitsija on leimannut Hitlerin psykopaatiksi. Myös muilla persoonallisuushäiriöillä on spekuloitu. Kirjassaan The Psychopathic God Robert G. L. Waite teki laajan psykohistorian Hitleristä. Waiten mukaan Hitler kärsi rajatilapersoonallisuushäiriöstä ja horjui neuroottisuuden ja psykoottisuuden välillä. Harvardin yliopiston psykologin Henry A. Murrayn 240-sivuisessa persoonallisuusanalyysissä Hitler oli neuroottinen narsisti. Yhdysvaltojen Office of Strategic Services tilasi analyysin vuonna 1943.
On myös esitetty, että Hitler oli skitsofreeninen, koska hän elämänsä viimeisenä vuotena kärsi harhaisuudesta. Mikäli se olisi totta, se voisi selittää lyhytkestoiset reaktiiviset psykoosit, joita hän kärsi aina kohdatessaan suuria vastoinkäymisiä, jotka saivat hänet epäilemään omia kykyjään. Sodan lopun lähestyessä Hitler sai kuuluisia raivokohtauksiaan yhä tiheämmin ja alkoi tuntea itsensä voimattomaksi. Viimeisenä vuonnaan hän saattoi jäädä jopa päiviksi makuuhuoneeseensa vedoten flunssaan tai kuumeeseen. Psykoottisten kohtausten määrä myös lisääntyi. Hänen loppuaikojensa käytökseen vaikutti jatkuva metamfetamiinin sekä muiden epäilyttävien lääkeaineiden runsas käyttö, pitkään jatkuneet puutokset ruokavaliossa sekä levon ja unen vähyys hyvin stressaavan elämänjakson aikana.lähde?
Kirjallisuutta

Nicolaus von Below: Hitlerin adjutanttina 1937–1945.  Librum, 1981.  ISBN 951-862-019-9
H. R. Trevor-Roper: Hitlerin viimeiset päivät.  Tammi, 1945 (2.painos 1963).
Traudl Junge – Melissa Müller: Viimeiseen saakka – Hitlerin sihteerin muistelmat.  WSOY, 2004.  ISBN 951-0-29088-2
Albert Zoller: Hitlerin yksityissihteeri kertoo.  Gummerus, 1951.
Norman Ohler: Hitlerin tabut - Kolmannen valtakunnan huumeinen todellisuus.  Like, 2016.  ISBN 978-952-01-1448-0
Emmi-Liia Sjöholm

Emmi-Liia Sjöholm (s. 1985) on suomalainen kirjailija. Hänen esikoisteoksensa, seksuaalisuutta ja äitiyttä käsitellyt, autofiktiivinen Paperilla toinen (Kosmos, 2020) oli arvostelu- ja myyntimenestys. Toisen teoksensa Virtahevot (Kosmos, 2022) Sjöholm kirjoitti suoraan äänikirjaksi ja se koostui pelkästään dialogista. Hän myös itse ohjasi äänikirjan lukemisen. Kolmas teos Kaskaat ilmestyy keväällä 2025.
Victor Berglund

| Victor Berglund> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. elokuuta 1999 (ikä 25) Örnsköldsvik, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Bella, Viki, Big Vic
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  185 cm
Paino:  83 kg
Seura
Seura:  MoDo Hockey
Sarja:  SHL
Pelinumero:  15
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2020–
Aik. seurat:  Providence Bruins (AHL) Luleå HF (SHL) Maine Mariners (ECHL) HIFK (SML) Kärpät (SML)
NHL-varaus:  195. varaus, 2017 Boston Bruins
Victor Berglund (s. 2. elokuuta 1999 Örnsköldsvik, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SHL-joukkue MoDo Hockeyssa. Hän laukoo oikealta.
Ura > Maajoukkueura

Berglund on pelannut yhdeksän nuorten ja seitsemän poikien maaottelua.
Warnerin yliopisto

| Warnerin yliopisto> Warner University |
| --- | --- |
Perustettu:  1968
Sijainti:  Lake Wales, Florida  Yhdysvallat
Sivusto:  https://warner.edu/
Warnerin yliopisto (engl. Warner University) on Yhdysvaltain Floridassa sijaitseva yksityinen yliopisto. Yliopisto on perustettu vuonna 1968, ja se sijaitsee Lake Walesin kaupungissa. Yliopisto on taustaltaan kristillinen, ja se toimii pyhityskristillisen Church of God (Anderson)-kirkkokunnan työyhteydessä.