stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jalkojen sitominen
Tavan lopettaminen

Jalkojen sidonta pyrittiin historian aikana kieltämään useita kertoja, joskin huonolla menestyksellä. Kiinan 1600-luvulla valloittaneet mantšut kauhistelivat sitä, ja vuonna 1664 keisari Qing Kangxi kielsi tavan. Hän kuitenkin kumosi kiellon jo muutaman vuoden kuluttua, koska tapa oli yhä niin laajalle levinnyt.
1800-luvulla mantšuhallintoa vastustaneet Taiping-kapinalliset vastustivat jalkojen sitomista. Samaan aikaan Kiinassa matkusti länsimaalaisia lähetystyöntekijöitä, jotka olivat jyrkästi jalkojen sitomista vastaan. He kutsuivat tapaa julmaksi ja kertoivat paikallisille, kuinka vähän siitä pidettiin Kiinan ulkopuolella. Osa Kiinassa sijaitsevista kristillisistäkin orpokodeista päätyi kuitenkin sitomaan tyttölasten jalkoja, koska muuten lapset eivät olisi päässeet naimisiin. 1800-luvulla tapa alkoikin vähitellen menettää suosiotaan, ja myöhemmin Kiinan viimeinen keisarinna Cixi kielsi jalkojen sidonnan. Toisaalta keisarinna totesi, että tapojen muuttamiseen menisi aikaalähde?, eikä kieltoa lopulta pantu tosissaan täytäntöön.
1900-luvun alussa tapa alkoi poistua muodista. Se oli seurausta muun muassa Kiinan länsimaalaistumisesta ja jalkojen sidonnan vastaisesta kampanjoinnista. Osa kampanjoivista ryhmistä oli sidontaa vastaan siksi, koska se vammautti naisia, mikä saattoi vuorostaan johtaa heikkojen poikalasten syntymiseen. Ilmeisesti vähemmistössä olivat ne ryhmät, joiden kantava perustelu oli se, että jalkojen sidonta aiheutti naisille kärsimystä. Yhteiskunnallisen muutoksen myötä jotkut miehet päättivät uudenaikaisilta vaikuttaakseen erota vaimostaan, jos hänellä oli sidotut jalat. Osa miehistä taas halusi mennä naimisiin vain sellaisen naisen kanssa, jolla oli luonnolliset jalat. Naiset, joilla oli sidotut jalat, saivat osakseen ajoittain jopa julkista pilkkaa.
Vuonna 1912 Kiinan tasavalta kielsi jalkojen sidonnan lailla, mutta tapa jatkui pitkään sen jälkeenkin. Vasta vuoden 1949 jälkeen Kiinan kansantasavallan kommunistihallinto onnistui lopullisesti kitkemään tavan pois. Hallitus toivoi naisten osallistuvan aktiivisemmin Kiinan talouselämään ja koki, että jalkojen sitominen esti sen. Valtiolle työskentelevät tarkastajat kiersivät maata kirjaten, kuinka yleistä sitomisen harjoittaminen oli, ja pyrkivät estämään sitä.
Viimeinen lootuskenkiä valmistanut tehdas lopetti toimintansa vuonna 1999, joskin senkin jälkeen ainakin yksi yksityisyrittäjä on jatkanut kenkien valmistusta.
Jalkojen sitominen kulttuurissa

Kiinaksi on kirjoitettu paljon sidottuja jalkoja ylistäviä runoja.
Lisa Seen romaanin Lumikukka ja salainen viuhka päähenkilö on köyhään perheeseen syntynyt nainen, joka naitetaan pienten jalkojensa takia rikkaan suvun pojan kanssa. Kirja kuvailee jalkojen sitomisprosessin, ja sen pohjalta on myös tehty elokuva.
Kuvia

Sidotussa jalassa pidettävä lootuskenkä
Mantšurialaiset kengät, jotka jäljittelevät sidottujen jalkojen vaappuvaa kävelytyyliä.
Kiinalaisen naisen sidotut jalat.
Nuori tyttö, jonka jalat ovat sidotut.
Luonnollista ja sidottua jalkaa kuvaava piirros.
Kuvassa oikealla sitomisen takia tyngiksi taipuneet jalat.
Iso-Britannia talviolympialaisissa 2002

Iso-Britannia osallistui Salt Lake Cityn talviolympialaisiin 2002. Maa saavutti yhden kultamitalin ja yhden pronssimitalin. Mitalitilastossa Iso-Britannia sijoittui 18:nneksi. Lisäksi alppihiihtäjä Alain Baxterin voittama pronssimitali hylättiin hänen jäätyään kiinni dopingista.
Mitalistit

| Mitali | Mitalisti | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kulta | Rhona Martin   Debbie Knox   Fiona MacDonald   Janice Rankin   Margaret Morton | Curling | Naiset |
|  Pronssi | Alex Coomber | Skeleton | Naiset |
Etelä-Korea kesäolympialaisissa 1952

Etelä-Korea osallistui Helsingin kesäolympialaisiin 1952 19 urheilijan voimin. Etelä-Korea sai kisoista kaksi pronssimitalia.
Mitalistit

| Mitali | Mitalisti | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssi | Kang Joon-Ho | Nyrkkeily | Kääpiösarja |
|  Pronssi | Kim Seong-Jip | Painonnosto | Keskisarja |
Valtiot kesäolympialaisissa 1952
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Afrikka |  Egypti |  Etelä-Afrikka |  Kultarannikko |  Nigeria |  |  |  |  |
| Aasia |  Burma |  Ceylon |  Filippiinit |  Hongkong |  Indonesia |  Intia |  Iran |  Israel |
| Aasia |  Japani |  Kiina |  Etelä-Korea |  Libanon |  Pakistan |  Singapore |  Thaimaa |  Vietnam |
| Eurooppa |  Alankomaat |  Belgia |  Bulgaria |  Espanja |  Irlanti |  Islanti |  Iso-Britannia |  Italia |
| Eurooppa |  Itävalta |  Jugoslavia |  Kreikka |  Luxemburg |  Neuvostoliitto |  Monaco |  Norja |  Puola |
| Eurooppa |  Portugali |  Ranska |  Romania |  Ruotsi |  Saarin protektoraatti |  Saksa |  Suomi |  Sveitsi |
| Eurooppa |  Tanska |  Tšekkoslovakia |  Turkki |  Unkari |  |  |  |  |
| Amerikka |  Alankomaiden Antillit |  Argentiina |  Bahama |  Bermuda |  Brasilia |  Brittiläinen Guayana |  Chile |  Guatemala |
| Amerikka |  Jamaika |  Kanada |  Kuuba |  Meksiko |  Panama |  Puerto Rico |  Trinidad |  Uruguay |
| Amerikka |  Venezuela |  Yhdysvallat |  |  |  |  |  |  |
| Oseania |  Australia |  Uusi-Seelanti |  |  |  |  |  |  |
Lastenlinna

Näkymää Lastenlinnan sairaalaan vuonna 2008
Lastenlinna on entinen lastensairaala Helsingin Taka-Töölössä Lastenklinikan lähellä. Se on kuulunut Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirille HUS:ille. 1900-luvun jälkipuoliskolta alkaen Lastenlinnassa hoidettiin erityisesti neurologisia ja psykiatrisia potilaita.
Historiaa

Lastenlinnan sairaalan toiminta alkoi vuonna 1917 Helsingin Kalliossa. Se oli vuosina 1921–1967 Manner­heimin Lasten­suojelu­liiton hallinnassa, kunnes se vuoden 1968 alussa siirtyi Helsingin Lasten­linnan kuntain­liitolle, jossa oli jäseninä 105 kuntaa. Lastenlinnan kuntainliitto pysyi itsenäisenä lähes 30 vuotta, kunnes se vuoden 1997 alussa siirtyi HYKS:ille, osaksi Lasten ja nuorten sairaalaa. Nimi Lastenlinna otettiin tosin jälleen käyttöön viimeisinä toimintavuosina.
Lastenlinnan nykyinen rakennus valmistui jo ennen sotia aloitettujen keräysten lahjoitusvaroilla Taka-Töölöön vuonna 1948. Sen ovat suunnitelleet arkkitehdit Elsi Borg, Otto Flodin ja Olavi Sortta. Siihen liittyvä sivu­rakennus valmistui vuonna 1959. Rakennuksen veistokset ovat kuvanveistäjä Sakari Tohkan.
Julkisivuja on elävöitetty poikkeuksellisen koristeellisilla, rappaukseen reliefinä tehdyillä kuvioilla. Rakennus kuuluu kansainvälisen DOCOMOMO-järjestön hyväksymään suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosvalikoimaan.
Rakennus koostuu 12-kerroksisesta pyöreämuotoisesta sairaalarakennuksesta ja siihen liittyvästä matalasta siipirakennuksesta. Hoitolaosa oli etelään päin ja arkkitehtien pyrkimyksenä oli sekä välttää ikävän suorat sairaalakäytävät että sijoittaa lasten huoneet etelää ja aurinkoa päin.
Hoitopaikkoja uudessa Lastenlinnassa oli 180. Ensimmäisenä toimintavuonna hoidettiin 1 181 potilasta, joista pienimmät olivat vastasyntyneitä, isoimmat kouluikäisiä. Muun hoidon rinnalla pyrittiin kiinnittämään huomiota henkiseen kehitykseen. Leikit olivat tärkeässä roolissa ja sairaalassa oli lastentarhanopettaja johtamassa leikkiä ja askartelua.
Arkkiatri Arvo Ylppö toimi Lastenlinnan ylilääkärinä vuodesta 1920 vuoteen 1963 saakka. Arvo Ylpön käynnistämä keskostutkimus ja ennenaikaisesti syntyneitten keskosten hoito olivat keskeinen osa Lastenlinnan toimintaa. Uudessa Lastenlinnassa keskoskuolleisuus saatiin laskemaan puoleen muutamassa vuodessa.
Uusi lastensairaala

Lastenlinnan ja viereisen Lastenklinikan toiminnot siirrettiin syyskuussa 2018 avattuun Uuteen lastensairaalaan. Samalla Lastenlinnan rakennus poistui sairaalakäytöstä. HUS on suunnitellut rakennuksen myyntiä, koska sitä ei enää tarvita sairaalana. Vanhat, 1930- ja 1940-luvuilla rakennetut sairaalat ovat ahtaita ja jatkuvasti jostain osistaan korjauksessa, mikä on vaikeuttanut merkittävästi niiden toimintaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Holmila, Paula, Tyhjänä odottava Lastenlinna, Helsingin Sanomat 27.9.2021 (maksullinen artikkeli)
Törmänen, Eeva, Keskellä Helsinkiä seisoo tyhjillään 12-kerroksinen kivilinna – Veronmaksajat pulittavat aution rakennuksen ylläpidosta 500 000 euroa vuodessa
| n k Elsi Borgin tuotanto |
| --- | --- |
Tuotanto:  Taulumäen kirkko (1929)  Simpeleen kirkko (1933)  Ähtärin seurakuntakeskus (1934)  Petäjäveden kappeli (1942)  Lastenlinna (1948)  Teuvan kirkko (1952)  Vehmasmäen kappeli (1956) 
Vastavalmistunut Lastenlinna vuonna 1948
Lastenlinnan sairaanhoitajia ja mahdollisesti yksi sairaalan lääkäreistä kelkkamäessä 1921. Taustalla Lastenlinnan rakennus ja Kallion kirkko.
Mannerheimin Lastensuojeluliitto

| Mannerheimin Lastensuojeluliitto ry |
| --- | --- |

Perustettu:  4. lokakuuta 1920
Toimiala:  lastensuojelutyö
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  71 107 (31.12.2023)
Puheenjohtaja:  Mirjam Kalland
Pääsihteeri:  Milla Kalliomaa
Päätöksentekoelin:  liittokokous
Hallitus:  Jaana Kaartinen (vpj.)  (Petra Vesuri)  Anna Rönkä (vpj.)  (Annastiina Vesterinen)  Satu Kelkka  (Sari Orhanen)  Päivi Tapanainen  (Heikki Kotajärvi)  Sari Nikula  (Tiia Tuomi)  Antti Parkkinen  (Seija Manninen)  Henna Hovi  (Jan Pippingsköld)  Jan Söderholm  (Allan Malmström)  Hanna-Mari Piikkilä  (Maria Starck) 
Jäsenlehti:  Lapsemme-lehti
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mannerheimin Lastensuojeluliitto ry  - Mannerheims Barnskyddsförbund rf (lyhenne MLL, engl. The Mannerheim League for Child Welfare) on vuonna 1920 perustettu avoin kansalaisjärjestö, joka edistää lasten, nuorten ja lapsiperheiden hyvinvointia. MLL:n tavoitteena on lapsiystävällinen Suomi. Sen ansioksi voidaan laskea kattavan neuvolajärjestelmän rakentamisen Suomessa.
Liittokokouskaudella 2023-2025 Mannerheimin Lastensuojeluliiton hallituksen puheenjohtajana toimii Mirjam Kalland ja liittovaltuuston puheenjohtajana toimii Tarja Larmasuo. Järjestön pääsihteerinä toimi Milla Kalliomaa.
Mannerheimin Lastensuojeluliitolla oli vuoden 2023 lopussa yhteensä 71 107 jäsentä. Vapaaehtoisia on 30 000. Vapaaehtoiset toimivat 532 paikallisyhdistyksessä. Paikallisyhdistyksen kuuluvat alueensa piirijärjestöön, joita on yhteensä 10.
Organisaatio

Mannerheimin Lastensuojeluliitto on Opintokeskus Siviksen, SOSTEnja  Suomen Nuorisoyhteistyö – Allianssin jäsenjärjestö sekä Vapaaehtoisen pelastuspalvelun valmiusjärjestö.
Organisaatio > Mannerheimin Lastensuojeluliiton paikallisyhdistykset

Mannerheimin Lastensuojeluliitolla on yhteensä 537 paikallisyhdistystä. Järjestön jäsenet kuuluvat paikallisyhdistyksiin. Paikallisyhdistykset kuuluvat alueensa piirijärjestöön.
Organisaatio > Mannerheimin Lastensujeluliiton piirit

Mannerheimin Lastensuojeluliitolla on yhteensä 10 piirijärjestöä. Ne tukevat paikallisyhdistyksiä sekä tekevät alueellista vaikuttamistyötä. Piireillä on piiritoimistot, joissa työskentelee palkattuja työntekijöitä tukemassa paikallisyhdistysten toimintaa.
Organisaatio > Mannerheimin Lastensuojeluliiton keskustoimisto

Keskustoimisto sijaitsee Helsingissä ja siellä työskentelee noin 50 henkeä. Se järjestää valtakunnallisesta koulutusta sekä tekee valtakunnallista kehittämis- ja ohjaustyötä. Se tuottaa materiaaleja toimintaan.
Organisaatio > Liittokokous

Joka kolmas vuosi kokoontuva liittokokous on Mannerheimin Lastensuojeluliiton ylin päättävä elin. Äänioikeus liittokokouksessa on paikallisyhdistyksillä sekä piirijärjestöillä. Se hyväksyy toimintalinjauksen seuraavalle kolmelle vuodelle. Liittokokouksessa valitaan liittovaltuusto, johon kuuluu 38 jäsentä. Liittovaltuusto valitsee liittohallituksen, johon kuuluu puheenjohtajan lisäksi yhdeksän jäsentä.
Vuoden 2023 liittokokous järjestettiin Lahdessa. Vuonna 2020 kokous järjestettiin Helsingissä, vuonna 2017 Kuopiossa, vuonna 2014 Turussa ja vuonna 2011 Oulussa.
Lehti

Järjestön oma jäsenlehti on Lapsemme-lehti, joka ilmestyy kahdesti vuodessa. Lehden päätoimittaja on pääsihteeri Milla Kalliomaa.
Toiminta

Liitto tarjoaa monenlaista toimintaa, esimerkiksi:
Toiminta > Kerhot

Mannerheimin Lastensuojeluliiton paikallisyhdistykset järjestävät kerhotoimintaa. Näitä ovat esimerkiksi lasten musiikki-, liikunta- ja taidekerhot. Lisäksi on aikuisten ja lasten yhteisiä kerhoja. Terhokerhot ovat lasten ja eläkelläisten seikä aikuisten yhteisiä kerhoja, joissa vietetään aikaa yhdessä sekä leikitään.
Toiminta > Koulujen kerhotoiminta

Mannerheimin Lastensuojeluliitto järjestää koulujen kerhotoimintaa, jossa 3.-4. luokkalaiset lapset tutustuvat leikillisyyden ja pelillisyyden avulla esimerkiksi omien vahvuuksien tunnistamiseen, empatiaan ja ongelmanratkaisutaitoihin. Ohjaajille on maksuton verkkokoulutus, ohjaajan opas, materiaalipaketti ja verkkotehtävät.
Toiminta > Lasten ja nuorten puhelin

Lasten ja nuorten puhelimessa päivystävät MLL:n kouluttamat vapaaehtoiset aikuiset, jotka ovat vaitiolovelvollisia. Puhelu on soittajalle maksuton. Soittaja voi keskustella mistä tahansa mietityttävästä asiasta. Myös nettikirjepalvelun tai chatin kautta saa yhteyden vapaaehtoiseen koulutettuun aikuiseen.
Toiminta > Lyhytaikaista lastenhoitoapu

Mannerheimin Lastensuojeluliiton piirit ylläpitävät lastenhoitoapupalvelua, joihin ne kouluttavat hoitajia lastenhoitokursseilla. Hoitajat haastatellaan ja heiltä vaaditaan rikoskeristeriote. Hoitajilla on vastuuvakuutus, joka korvaa mahdolliset hoitajan aiheuttamat vahingot. Hoitajia on saatavissa kaikkina vuorokauden aikoina ja osa hoitajista hoitaa myös sairaita lapsia.
Toiminta > Nuortennetti

Nuortennetin sisältöä tuottavat nuoret. Keskustelupalstan, chatin ja kirjepalvelun kautta saa yhteyden aikuiseen.
Toiminta > Perhekahvilat

Perhekahviloissa vanhemmat tutustuvat alueen muihin samassa elämäntilanteessa oleviin vanhempiin ja lapset saavat ikäistään leikkiseuraa. Perhekahviloissa keskustellaan, juodaan kahvia sekä kuullaan perheiden toivomia alustuksia eri aiheista.
Toiminta > Perhekummit

Perhekummi osallistuu perheen arkeen kunnellen ja keskustellen. Kummin kanssa voidaan käydä esimerkiksi leikkipuistossa tai ruokakaupassa. Perhekummi voi tulla myös käymään perhen kotona, jossa voidaan yhdessä tehdä arkisia asioita.
Toiminta > Tukioppilastoiminta

Tukioppilastoiminnassa tukioppilaina toimii koko maassa 11 000 oppilasta joka vuosi. Toiminnan tarkoituksena on osallisuuden ja kouluhyvinvoinnin lisäämisen sekä kiusaamisen ennaltaehkäisy. Toiminan edellytys on toimintaa ohjaava aikuinen.
Toiminta > Vanhempainnetti

Vanhempainnetistä löytyy tietoa lapsen kasvusta ja kehityksestä, lapsiperheen elämästä, vinkkejä lapsiperheen arkeen, tukea perheen huoliin ja kriiseihin sekä toimintaa lapsiperheille.
Toiminta > Vanhempainpuhelin ja chat

Vanhempainpuhelimessa ja chatissa on mahdollista keskustella nimettömästi vanhemmuuteen liittyvistä asioista MLL:n kouluttaman päivystäjän kanssa. Puhelu on soittajalle maksuton.
Talous

Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus (STEA) on Mannerheimin Lastensuojeluliiton merkittävin tukija. Mannerheimin Lastensuojeluliitto on yksi Lasten Päivän Säätiön perustajista. Sen ylläpitämä Linnanmäen huvipuisto tuottaa rahoitusta lastensuojelutyölle. Muita varainhankintamuotoja ovat mm. lahjoitukset ja varainhankinta, sijoitus- ja rahoitustoiminta, muut avustukset ja korvaukset, omaisuuden myyntivoitot sekä jäsenmaksut.
Lapset ensin -keräyksellä paikallisyhdistykset ja piirit keräävät varoja omaan toimintaansa.
Hyvä Joulumieli -keräyksellä kerätään varoja vähävaraislle lapsiperheille. Keräyksen toteuttavat Mannerheimin Lastensuojeluliito ja Suomen Punaisen Ristin yhdessä Ylen kanssa. Keräysvaroilla hankintaan 70 euron arvoisia ruokalahjakortteja ja apua tarvitsevat perheet etsitään sosiaalitoimen, diakoniatyön ja neuvoloiden kanssa.
Huomionosoitukset

Mannerheimin Lastensuojeluliiton liittohalitus myöntää aktiivisille vapaaehtoisille pronssisia, hopeisia ja kultaisia ansiomerkkejä.
Mannerheimin Lastensuojeluliitto järjestää vuosittain äitienpäivänä valtakunnallisen juhlan, jossa jaetaan äitienpäivän kunniamerkkejä, Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan I luokan mitaleja kultaristein esimerkillisessä kasvatustyössä sekä perhe-elämän ja vanhemmuuden edistämisessä ansioituneille. Ehdotukset merkkien saajista tulee tehdä aluehallintovirastoille.
Paikallisyhdistykset ja piirit voivat hakea Ritarikuntien kanslian kautta ansioituneille vapaaehtoisilleen suomalaista kunniamerkkiä. Niiden myöntäminen tapahtuu vuosittain itsenäisyyspäivänä.
Eurovision laulukilpailu 2006

| Eurovision laulukilpailu 2006 Feel The Rhythm ("Tunne rytmi") |
| --- | --- |

Päivämäärät
Päivämäärä(t):  18. toukokuuta (semifinaali) 20. toukokuuta (finaali)
Isäntä
Tapahtumapaikka:  Ateenan olympiahalli, Maroúsi, Kreikka
Juontaja(t):  Sákis Rouvás ja Maria Menounos
Isäntämaan toimittaja:  ERT
Osallistujat
Osallistujien määrä:  37
Uudet maat:   Armenia
Vetäytyvät maat:   Itävalta  Unkari  Serbia ja Montenegro
Äänestys- järjestelmä:  Puhelinäänestys, käytössä nykyinen pistejärjestelmä
Äänestys
Voittaja:  Suomi "Hard Rock Hallelujah"
Nolla pistettä saaneet:  –
Osallistujakartta

   Maat, jotka osallistuivat vuonna 2006   Maat, jotka eivät päässeet finaaliin   Maat, jotka eivät osallistuneet vuonna 2006  
Eurovision laulukilpailu · Teemasivu
 ◄ 2005  2007 ► 
Eurovision laulukilpailu 2006 järjestettiin Kreikan pääkaupungin Ateenan Olympiahallissa. Semifinaali käytiin 18. toukokuuta ja finaali 20. toukokuuta.  Yleisradioisäntänä toimi ERT ja kilpailun juonsivat vuoden 2004 kilpailun Kreikan edustaja Sákis Rouvás ja yhdysvaltalainen kreikkalaissukuinen näyttelijä Maria Menounos.
Kilpailun slogan oli Feel The Rhythm (”Tunne rytmi”). Vuoden 2005 voittaja Helena Paparizou esitti kilpailuissa kaksi väliaikanumeroa: voittajakappaleensa ”My Number One” ja oman kappaleensa ”Mambo”.
Suomea kilpailussa edustanut hard rock- ja heavy metal -yhtye Lordi teki historiaa tuomalla kilpailun voiton ensimmäistä kertaa Suomeen. Lordi osallistui kilpailuun kappaleellaan ”Hard Rock Hallelujah”. Suomen edellinen paras sijoitus oli Marion Rungin kuudes sija vuoden 1973 Euroviisuissa kappaleella ”Tom tom tom”.
Osallistujat

Vuonna 2006 kilpailuun osallistui 37 maata. Armenia oli mukana ensimmäistä kertaa. Serbia ja Montenegro ilmoittautui alun perin mukaan kilpailuun (ja olisi päässyt suoraan finaaliin, koska tämä sijoittui edellisvuonna kymmenen parhaan joukkoon), mutta valtion yleisradioyhtiöiden oltua eri mieltä karsinnan lopputuloksesta maa vetäytyi kisasta. Serbia-Montenegron sijaan suoran finaalipaikan sai 11:nneksi sijoittunut Kroatia. Serbia ja Montenegrolla oli kuitenkin äänestysoikeus sekä semifinaalissa että finaalissa. Tämä on ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa kerta, kun on äänestetty myös kisasta pois vetäytyneestä maasta.
Osallistujat > Semifinaali (18. toukokuuta 2006)

| Nro | Maa | Artisti(t) | Kappale | Suomennos | Sija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 |  Armenia | André | "Without Your Love" | "Ilman rakkauttasi" | 6 | 150 |
| 02 |  Bulgaria | Mariana Popova | "Let Me Cry" | "Anna minun itkeä" | 17 | 36 |
| 03 |  Slovenia | Anžej Dežan | "Mr. Nobody" | "Herra Ei-Kukaan" | 16 | 49 |
| 04 |  Andorra | Jenny | "Sense tu" | "Ilman sinua" | 23 | 8 |
| 05 |  Valko-Venäjä | Polina Smolova | "Mum" | "Äiti" | 22 | 10 |
| 06 |  Albania | Luiz Ejlli | "Zjarr e ftohtë" | "Kylmä kuin tuli" | 14 | 58 |
| 07 |  Belgia | Kate Ryan | "Je t'adore" | "Palvon sinua" | 12 | 69 |
| 08 |  Irlanti | Brian Kennedy | "Every Song Is a Cry for Love" | "Jokainen laulu on itku rakkaudelle" | 9 | 79 |
| 09 |  Kypros | Annette Artani | "Why Angels Cry" | "Miksi enkelit itkevät" | 15 | 57 |
| 10 |  Monaco | Séverine Ferrer | "La Coco-Dance" | "Kookostanssi" | 21 | 14 |
| 11 |  Makedonia | Elena Risteska | "Ninanajna" |  | 10 | 76 |
| 12 |  Puola | Ich Troje | "Follow My Heart" | "Seuraa sydäntäni" | 11 | 70 |
| 13 |  Venäjä | Dima Bilan | "Never Let You Go" | "En koskaan päästä sinua" | 3 | 217 |
| 14 |  Turkki | Sibel Tüzün | "Süper Star" | "Supertähti" | 8 | 91 |
| 15 |  Ukraina | Tina Karol | "Show Me Your Love" | "Näytä minulle rakkautesi" | 7 | 146 |
| 16 |  Suomi | Lordi | "Hard Rock Hallelujah" |  | 1 | 292 |
| 17 |  Alankomaat | Treble | "Amambanda" |  | 20 | 22 |
| 18 |  Liettua | LT United | "We Are the Winners" | "Olemme voittajia" | 5 | 163 |
| 19 |  Portugali | Nonstop | "Coisas de nada" | "Merkityksettömät asiat" | 19 | 26 |
| 20 |  Ruotsi | Carola | "Invincible" | "Voittamaton" | 4 | 214 |
| 21 |  Viro | Sandra Oxenryd | "Through My Window" | "Ikkunani läpi" | 18 | 28 |
| 22 |  Bosnia ja Hertsegovina | Hari Mata Hari | "Lejla" | "Leila" | 2 | 267 |
| 23 |  Islanti | Silvía Night | "Congratulations" | "Onnittelut" | 13 | 62 |
Osallistujat > Finaali (20. toukokuuta 2006)

Finaaliin osallistui 24 maata. Vuoden 2005 kymmenen parhaiten sijoittunutta (pois lukien Serbia ja Montenegro) eli Kreikka, Malta, Romania, Israel, Latvia, Moldova, Sveitsi, Norja, Tanska ja Kroatia sekä suurimmat rahoittajamaat (Ranska, Iso-Britannia, Espanja ja Saksa, vaikkakin jäivät edellisvuonna neljälle huonoimmalle sijalle) pääsivät suoraan finaaliin ja loput kymmenen maata, näiden joukossa Suomi, äänestettiin yleisöäänestyksellä semifinaalin perusteella.
| Sija | Numero | Maa | Artisti(t) | Kappale | Suomennos | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17. | 01 |  Sveitsi | Six4one | "If We All Give a Little" | "Jos me kaikki annamme vähän" | 30 |
| 20. | 02 |  Moldova | Arsenium & Natalia Gordienko | "Loca" | "Hullu" | 22 |
| 23. | 03 |  Israel | Eddie Butler | "Ze hazman (Together We Are One)" | "Yhdessä olemme yhtä" | 4 |
| 16. | 04 |  Latvia | Cosmos | "I Hear Your Heart" | "Kuulen sydäntäsi" | 30 |
| 14. | 05 |  Norja | Christine Guldbrandsen | "Alvedansen" | "Keijukaisten tanssi" | 36 |
| 21. | 06 |  Espanja | Las Ketchup | "Bloody Mary" |  | 18 |
| 24. | 07 |  Malta | Fabrizio Faniello | "I Do" | "Tahdon" | 1 |
| 15. | 08 |  Saksa | Texas Lightning | "No No Never" | "Ei, ei koskaan" | 36 |
| 18. | 09 |  Tanska | Sidsel Ben Semmane | "Twist of Love" | "Rakkauden kierre" | 26 |
| 2. | 10 |  Venäjä | Dima Bilan | "Never Let You Go" | "En koskaan päästä sinua" | 248 |
| 12. | 11 |  Makedonia | Elena Risteska | "Ninanajna" |  | 56 |
| 4. | 12 |  Romania | Mihai Trăistariu | "Tornerò" | "Minä palaan" | 172 |
| 3. | 13 |  Bosnia ja Hertsegovina | Hari Mata Hari | "Lejla" | "Leila" | 229 |
| 6. | 14 |  Liettua | LT United | "We Are the Winners" | "Olemme voittajia" | 162 |
| 19. | 15 |  Iso-Britannia | Daz Sampson | "Teenage Life" | "Teinielämää" | 25 |
| 9. | 16 |  Kreikka | Anna Vissi | "Everything" | "Kaikki" | 128 |
| 1. | 17 |  Suomi | Lordi | "Hard Rock Hallelujah" |  | 292 |
| 7. | 18 |  Ukraina | Tina Karol | "Show Me Your Love" | "Näytä minulle rakkautesi" | 145 |
| 22. | 19 |  Ranska | Virginie Pouchain | "Il était temps" | "Se oli aikaa" | 5 |
| 13. | 20 |  Kroatia | Severina | "Moja Štikla" | "Korkea korkoni" | 56 |
| 10. | 21 |  Irlanti | Brian Kennedy | "Every Song Is a Cry for Love" | "Jokainen laulu on itku rakkaudelle" | 93 |
| 5. | 22 |  Ruotsi | Carola Häggkvist | "Invincible" | "Voittamaton" | 170 |
| 11. | 23 |  Turkki | Sibel Tüzün | "Süper Star" | "Supertähti" | 91 |
| 8. | 24 |  Armenia | André | "Without Your Love" | "Ilman rakkauttasi" | 129 |

X = Ei osallistunut, olisi ollut edellisvuoden top 10-sijoituksen ansiosta automaattisesti finaalissa. Viimeinen suora finaalipaikka meni viime vuonna yhdenneksitoista sijoittuneelle Kroatialle.