stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suicideboysin diskografia
Musiikkivideot

"$hark Attack"
"$torage"
"100 Blunts"
"Vietnam"
"Kill Yourself"
"Ocean Side Suicide"
"Nm Jc"
"Fuck A Hoe"
"Tsunami"
"Gold"
"Noxygen"
"Tempura"
"Hair"
"Lemon Slime"
"Black Suicide"
"Smoke Break"
"Pontiac Sunfire"
"Kill Yourself Pt.II"
"Clouds As Witnesses"
"Rag Round My Skull"
"Dead Batteries"
"Free Gucci"
"I Miss My Dead Friends"
"LTE" / "Gloss Of Blood"
"All My Live I've Wanted A Chevy"
"Exodus"
"Ugly"
"The Crescent Moon And The Rising Sun"
"FUCKTHEPOPULATION"
"Tulane"
"To Have And Have Not"
"Paris"
"Jon Voight"
"The Nail To The Cross"
"Magazine"
"O Pana!"
"BREAKDALAW2k16"
"Here We Go Again"
"New Chains, Same Shackles"
"2nd Hand"
"I Hung Myself For A Persona" / "I'm To My Neck With Offers"
"Face It"
"For The Last Time"
"I Wanna Be Romanticized"
"Scope Set"
"Bizarro"
"Fuck Your Culture"
"Putrid Pride"
"Mega Zeph"
"All Dogs Go To Heaven"
"That Just Isn't Empirically Possible"
"...And To Those I Love, Thanks For Sticking Around"
"[whispers indistinctly]"
"One Last Look At The Damage"
"What The Fck Is Happening"
"NEW PROFILE PIC"
"Avalon"
"Materialism As A Means To An End"
"Degeneration In The Key Of A Minor"
"If Self-Destruction Was On Olympic Event, I'd Be Tonya Harding"
"WE ENVY NOTHING IN THE WORLD."
"Lightning The Flames Of My Own Personal Hell"
"Life Is But A Stream~"
"5 Grand At 8 To 1"
"Bleach"
"Ugliest"
"The Number You Have Dialed Is Not In Service"
"Antarctica"
"Matte Black"
"Hot Razor"
"5'n The Mornin'"
"whatwhat"
"Bossier City Kidnap Victims"
"Not Even Ghosts Are This Empty"
Jørpeland

| Jørpeland |
| --- | --- |

 Jørpeland
 Koordinaatit: 59°01′00″N, 6°03′00″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Rogaland
Kunta:  Strand
Pinta-ala:  
 – Maa:  4,2 km²
Väkiluku (2023):  7 534
 – Väestötiheys:  1 793,8 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jørpeland on taajama Strandin kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 4,2 neliökilometriä ja asukasluku 7 534 vuonna 2023. Jørpelandissa on perinteisesti ollut paljon pienteollisuutta, muun muassa huonekalujen valmistusta ja konepajoja.
Jørpeland otti käyttöön kaupunkistatuksen vuonna 1998.
Jørpelandin kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jørpeland Wikimedia Commonsissa
Jøssundin kirkko

| Jøssundin kirkko Jøssund kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Ørland, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1876
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  350
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jøssundin kirkko (norj. Jøssund kirke) on Ørlandin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1876.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jøssundin kirkko Wikimedia Commonsissa
Júlia Liptáková

Júlia Liptáková (2008)
Júlia Liptáková (s. 8. huhtikuuta 1984) on slovakialainen malli.
Liptáková syntyi ja kasvoi Nová Dubnicassa. Hän voitti jo vuonna 2000 Miss dievča -kilpailun kotikaupungissaan; vuonna 2004 hänet nimettiin Miss Body Beautiful of the Worldiksi Malesiassa. Hän sijoittui toiseksi Model of the Year -kilpailussa Koreassa syyskuussa 2005.
Liptáková on 174 cm pitkä. Hänellä on vaalea tukka ja sinivihreät silmät.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Júlia Liptáková - viralliset websivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kalevankatu (täsmennyssivu)

Kalevankatu voi tarkoittaa jotain seuraavista:
Katuja

Kalevankatu, katu Haminassa
Kalevankatu, katu Harjavallassa
Kalevankatu, katu Heinolassa
Kalevankatu, katu Helsingissä
Kalevankatu, katu Hyvinkäällä
Kalevankatu, katu Iitin Kausalassa
Kalevankatu, katu Joensuussa
Kalevankatu, katu Jyväskylässä
Kalevankatu, katu Kajaanissa
Kalevankatu, katu Keravalla
Kalevankatu, katu Kouvolassa
Kalevankatu, katu Lappeenrannassa
Kalevankatu, katu Lieksassa
Kalevankatu, katu Lohjalla
Kalevankatu, katu Mikkelissä
Kalevankatu, katu Oulaisissa
Kalevankatu, katu Riihimäellä
Kalevankatu, katu Sastamalassa
Kalevankatu, katu Seinäjoella
Kalevankatu, nyk. Kalevantie, katu Tampereella
Kalevankatu, katu Vaasassa
Kalevankatu, katu Äänekoskella
Muita merkityksiä

Kalevankatu 34, suomalaisen Problems? -yhtyeen albumi (2010)
Kaarikaiku

Kaarikaiku on sadetutkassa kaarimainen rankkasadealue, joka on monesti ukkospilvijärjestelmä. Kaari koostuu pistemäisistä rankkasadealueista tai voi olla yhtenäinenkin. Monesti kaarimaisen rankkasadelueen takana näkyy hieman heikompi sadealue.
Kaarikaikuun liittyy monesti voimakkaita, myrskyisiä tuulia, jotka voivat kaataa metsää ja olla ihmiselle vaarallisia. Kaarikaikuun liittyvä myrskytuuli on monesti derecho-tyypin syöksyvirtaus, harvemmin trombi. Suomessa havaittiin kaarikaiku esimerkiksi heinäkuussa 2010, jolloin Asta-myrsky kulki Kaakkois-Suomesta Keski-Suomeen.
Kaarikaiku syntyy yhdestä ukkosesta ja kehittyy myöhemmin pilkkua muistuttavaksi kaiuksi. Kaarikaiku on tyypillinen mesomittakaavan konvektiivinen järjestelmä.
Jussi-palkinnot 1963

Jussi-gaala 1963 järjestettiin  18. toukokuuta 1963 Tesvision studiolla Helsingin Punavuoren Insinööritalolla. Kyseessä oli uuden Jussi-järjestäjän, Filmiauran, ensimmäinen gaalatilaisuus. Edellisenä vuotena Elokuvajournalistit oli jakanut palkinnot ilman jakamistilaisuutta ja viimeisestä vuoden 1959 gaalaillasta oli ehtinyt kulua jo neljä vuotta. Tilaisuudessa palkittiin elokuvat, jotka olivat saaneet ensi-iltansa vuonna 1962. Eniten Jusseja keräsivät Pojat ja Tähdet kertovat, komisario Palmu (molemmat 2 kappaletta).
Mukana oli uusia kategorioita, joista yhteen kertaan jäivät Filmillisin toteutus, Paras mustavalkoinen kuvaus ja Paras värikuvaus. Gaalailta televisioitiin ensimmäisen kerran. Seuraavaa televisiointia saatiin odottaa vuoteen 1969 asti.
Voittajat

| Sarja | Voittaja | Elokuva |
| --- | --- | --- |
| Paras ohjaus | Mikko Niskanen | Pojat |
| Filmillisin toteutus | Veikko Itkonen | Vaarallista vapautta |
| Paras mustavalkoinen kuvaus | Olavi Tuomi | Pojat |
| Paras värikuvaus | Reijo Lås | Yö vai päivä |
| Paras musiikki | Usko Meriläinen | Yksityisalue |
| Paras lavastus | Karl Fager | Pikku Suorasuu |
| Paras naispääosa | Ruth Snellman | Ihana seikkailu |
| Paras miespääosa | Joel Rinne | Tähdet kertovat, komisario Palmu |
| Paras naissivuosa | Maija Karhi | Vaarallista vapautta |
| Paras miessivuosa | Matti Ranin | Tähdet kertovat, komisario Palmu |
| Paras vapaa-aiheinen lyhytelokuva | Erkko Kivikoski | Tori |
| Paras tilauslyhytelokuva | Eino Heino | Jokapäiväistä leipäämme |
| Erikois-Jussi | Näkymätön käsi | Veronica Leo (ohjaus), Mona Leo (nuket) |
| Paras tuottaja | Suomi-Filmi | Kolmen kaupungin kasvot |
| Ulkomainen Jussin saaja | Andrzej Wajda | Yön leikit |
Voittajat > Kunniamaininnat

Pertti Maisala, Juhani Savolainen (kuvausosuus Yö vai päivä)
Vesa-Matti Loiri (Pojat)
Nora Haque (Pikku Suorasuu)
18 ulkomaiselle elokuvalle
Aiheesta muualla

Jussi Awards 1963 (IMDb.com) (englanniksi)
Júlia Paes

Júlia Paes, toiselta taiteilijanimeltään Michelle Alves ja oikealta nimeltään ﻿Gislaine Fernandes de Leme (s. 22. toukokuuta 1986, ﻿São Paulo) on brasilialainen muusikko ja entinen pornonäyttelijä. Ennen pornonäyttelijän uraansa hän työskenteli myyjänä. Vuosina 2006–2007 hän esiintyi brasilialaisessa Belíssima-telenovelassa ja São Paulon muotiviikoilla. Gislaine Fernandes de Leme yritti muuttaa taiteilijanimensä oikeaksi nimekseen ﻿eräänlaisena kunnianosoituksena näyttelijä Juliana Paesille. Júlia Paes sai huomiota mediassa aloitettuaan suhteen laulaja ﻿Gretchenin tyttären kanssa. Pornoelokuvissa Paes harrastaa seksiä sekä miesten että naisten kanssa. Hän lopetti pornonäyttelijän uransa vuonna 2010 ja keskittyi musiikkiin (jo vuonna 2009 hän oli esiintynyt Sexy Dolls-yhtyeessä). Paes on naimisissa Gabriel Ribeiron kanssa ja heillä on yksi tytär.
Elokuvia

﻿Sex Machine 2 (2007)
Sádicas (2007)
A Proibida do Sexo e a Gueixa do Funk (2007)
A Garota Web Sex (2007)
A Musa da Borracharia (2008)
DVD Voyeur, A Stripper dos seus Sonhos (2008)
Thammy e Cia (Thammy e Cia) (2008)
Julia Paes x Monica Mattos (2008)
Histórias de uma Gueixa 2 (2008)
Sexxxy Girl (2008)
Big Macky (2008)
Na Cama Com Rodrigo P. Grande (2009)
Forum Especial de Carnaval (2009)
Pecados da Índia (2009)
Caroline Miranda vs Julia Paes (2009)
Eu Quero Até o Talo (2010)
Espanholas Insaciaveis (2010)
Käännös suomeksi
Sudden Strike

| Sudden Strike |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Fireglow Games
Julkaisija:  CDV Software Entertainment
Jakelija:  Steam
Pelisarja:  Sudden Strike
Julkaistu:  EU 27. lokakuuta 2000
Lajityyppi:  reaaliaikainen strategiapeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Kaikenikäisille 
Alusta:  Windows
Jakelumuoto:  CD-levy ja digitaalinen jakelu
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Sudden Strike on Fireglow Gamesin kehittämä ja CDV Software Entertainmentin julkaisema reaaliaikainen strategiapeli. Peli on julkaistu vuonna 2000 Windowsille.
Peli on ensimmäinen Sudden Strike -pelisarjassa.
Pelaaminen

Pelissä pelaaja voi pelata neuvostoliittolaisilla, saksalaisilla, amerikkalaisilla, briteillä ja ranskalaisilla. Pelaaja saa käyttää tankkeja, jalkaväkeä, ajoneuvoja ja tykistöä.
Pelaaja kokee venäläisenä Stalingradin taistelun ja Berliinin valtauksen. Saksalaisena ja liittoutuneena pelaaja kokee Länsirintaman taistelut aina Ranskan valtauksesta Normandian maihinnousuun.
Yksiköt

Sudden striken yksiköt ovat samanvertaisia ja toimivat oikein.selvennä
Rifleman (kiväärimies) on armeijan ensimmäinen yksikkö. Hänen aseessaan on pitkä kantama ja kiväärin lataamiseen ei kulu kauan. Neuvostoliittolainen kiväärimies kantaa Mosin-Nagantia, saksalainen Kar98k:ta ja liittoutuneiden kiväärimies M1 Garandia.
Submachinegunner (konepistoolimies) on kiväärimiehen vastakohta: hänellä on lyhyempi kantama ja hän tekee lähietäisyydeltä paljon vahinkoa. Venäläisellä kp-miehellä on mukanaan Ppsh41, saksalaisella mp-40 ja liittoutunella Thompson M1.
Machinegunner (konekiväärimies) tulee myöhemmin käyttöön. Hän tekee vahinkoa paljon lyhyellä ja pitkällä matkalla. Venäläisellä kk-miehellä on Degtyjarev-DP28, saksalaisella Maschinengewerh 34 (MG34)ja liittoutuneella Browning M1919A4.
Sniper (tarkka-ampuja). Tällä jalkaväkimiehellä on pisin kantomatka aseessaan. Hänellä on myös kiikari käytössään. Venäläisellä on Mosin-Nagant kiikaritähtäimellä, saksalaisella on Karabiner Kar98k kiikaritähtäimellä ja liittoutuneilla on Springfield-kiikarikivääri.
French resistance commandos (ranskan vastarinnan kommandot). Nämä tulevat käyttöön loppupuolella peliä ja vain liittoutuneilla. Nämä henkilöt kantavat MAS36.kivääriä.
Anti-tank (panssarintorjuntamies). Nämä henkilöt kantavat lyhyen kantaman asetta, jolla voi tuhota miltei kaikkea (paitsi lentokoneita). Venäläisellä panssarintorjuntayksiköllä on PTRD-panssarintorjuntakivääri, saksalaisella panzerfaust (panssarinyrkki) ja liittoutuneilla M1 Bazooka.
Flamethrower (liekinheitinmies). Nämä aseet ovat vain saksalaisten ja liittoutuneiden käytössä. Niitä käytetään vain Normandian maihinnousussa ja Stalingradissa.
Officer (Upseeri). Tällä henkilöllä on vain pistooli ja kiikari. Venäläisellä on TT-33, saksalaisella P08 Luger ja liittoutuneella Colt M1911.
Vastaanotto

Peli on saanut GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 5.6/10.
Peli on saanut IGN:n arvostelussa arvosanaksi 8.1/10.
Ajoneuvot

Sudden Striken ajoneuvot on jaettu kolmeen osioon: neuvostoliittolaisten, saksalaisten ja liittoutuneiden ajoneuvoihin.
Ajoneuvot > Neuvostoliitto

Ba-64 panssariauto
T-70 kevyt panssarivaunu
T-34/76 keskiraskas panssarivaunu
KV-1 raskas panssarivaunu
KV-2 raskas panssarivaunu
IS-2 raskas panssarivaunu
SU-76 kevyt rynnäkkötykki
ISU-122 raskas rynnäkkötykki (vain Sudden Strike 2:ssa ja Sudden Strike Resource War -lisäosassa.)
Katjuša BM-13 moottoroitu raketinheitin
GAZ
Ajoneuvot > Natsi-Saksa

Volkswagen Kübelwagen henkilöauto
Panzerkampfwagen I kevyt panssarivaunu
Panzerkampfwagen II kevyt panssarivaunu
Panzerkampfwagen III kevyt panssarivaunu
Panzerkampfwagen IV keskiraskas panssarivaunu
Panzerkampfwagen V Panther keskiraskas panssarivaunu
Panzerkampfwagen VI Tiger raskas panssarivaunu
Sd.Kfz. 173 Jagdpanther raskas panssarintorjuntavaunu
Sd.Kfz 186 Jagdtiger raskas panssarintorjuntavaunu
Sturmtiger raskas rynnäkkötykki
Sd.Kfz 184 Elefant raskas panssarintorjuntavaunu
Sdkfz 251 puolitelavaunu
Sd.Kfz. 165 Hummel telatykistö
Panzerwerfer moottoroitu raketinheitin
Ajoneuvot > Liittoutuneet

M8 Greyhound panssariauto
M5 Stuart kevyt panssarivaunu
M24 Chaffee kevyt panssarivaunu
M4 Sherman keskiraskas panssarivaunu
M26 Pershing raskas panssarivaunu
M18 Hellcat keskiraskas panssarintorjuntavaunu
M10 Wolverine keskiraskas panssarintorjuntavaunu
Churchill raskas panssarivaunu
Mk. III Valentine jalkaväen panssarivaunu
Mk. II Matilda jalkaväen panssarivaunu
Mk. VI Crusader keskiraskas panssarivaunu
Comet keskiraskas panssarivaunu
Universal carrier panssariajoneuvo( Vain Sudden Strike Forever:issa.)
Calliope raketinheitinpanssari
Aiheesta muualla

Sudden Strike MobyGamesissa (englanniksi)
Kapıkulu

Kapıkulu sipaheja
Kapıkulu oli Osmanien valtakunnan vakinainen armeija, jota itse sulttaani johti.
Osmanien valtakunnan aiempi armeija oli palkka-armeija, joka kävi ajan myötä liian kalliiksi ylläpitää. Samoin palkka-armeijan johtajat timarit käyttivät joukkojaan poliittisen vaikutusvallan saamiseksi ja kävivät vaaraksi sulttaanille. 1300-luvun puolivälissä sulttaani Murad I kokosi oman armeijansa käyttäen oikeutta viidesosaan sotasaaliista. Murad tulkitsi myös sotavankien kuuluvan sotasaaliiseen ja muodosti heistä oman armeijansa kapıkulun. Alkuperäiset kapıkulu-sotilaat olivat siis vangiksi saatuja islamin uskoon käännytettyjä sotavankeja. Kapıkulun kuuluisin osa oli janitsaarit, mutta armeijaan kuului muitakin joukkotyyppejä kuten mm. baltacı, pertuskajoukot ja sipahi-ratsuväki. Kapıkulu-joukkojen lukumäärä kasvoi nopeasti ja siitä tuli osmanien armeijan tärkein osa. Myöhemmin kapıkulu tuli tarkoittamaan yleisesti vakinaista väkeä.
Ennen Kapikulu-joukkoja, Osmanien armeija koostui lähinnä jalkaväestä ja "müsellemeista". Näitä joukkoja tukivat ratsuväki, azapit, voynukit, martolot ja kerahorit.
Jussi-palkinnot 1959

Jussi-voittajat 1959. Vasemmalta: Mauno Mäkelä, Holger Salin, Jussi Jurkka, rouva Lindeman (nouti palkinnon miehensä puolesta), Matti Kassila, Kalle Peronkoski, Tea Ista ja Jack Witikka.
Jussi-gaala 1959 järjestettiin 18. marraskuuta 1959 Helsingin Kalastajatorpalla. Tilaisuudessa palkittiin elokuvat, jotka olivat saaneet ensi-iltansa Helsingissä 1. lokakuuta 1958 – 30. syyskuuta 1959. Eniten palkintoja keräsi Punainen viiva (5 kappaletta).
Voittajat

| Sarja | Voittaja | Elokuva |
| --- | --- | --- |
| Paras ohjaus | Jack Witikka | Mies tältä tähdeltä |
| Paras käsikirjoitus | Matti Kassila | Punainen viiva |
| Paras naispääosa | Tea Ista | Mies tältä tähdeltä |
| Paras naissivuosa | Rakel Laakso | Punainen viiva |
| Paras miespääosa | Holger Salin | Punainen viiva |
| Paras miessivuosa | Jussi Jurkka | Punainen viiva |
| Paras kuvaus | Kalle Peronkoski | Mies tältä tähdeltä |
| Paras musiikki | Osmo Lindeman | Punainen viiva |
Voittajat > Kunniamaininnat

Akira Kurosawalle ohjauksesta (Seitsemän samuraita)
Takashi Shimuralle miespääosasta (Seitsemän samuraita)
Simone Signoretille naispääosasta (Tilaa huipulla)
12 ulkomaiselle elokuvalle
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jussi-palkinnot 1959 Wikimedia Commonsissa
Jussi Awards 1959 (IMDb.com) (englanniksi)
Kaksitvå

Kaksitvån logo.
Kaksitvå oli suomalainen vaate- ja asustemerkki sekä suunnittelutoimisto. Sen perustivat Piia Keto ja Marjo Kuusinen, jotka olivat myös merkin ainoat suunnittelijat. Kaksitvå lopetti toimintansa tammikuussa 2014.
Vaatemerkki

Kaksitvå suunnitteli vaatteita niin miehille kuin naisillekin. Vaatteiden lisäksi tuoteperheeseen kuului esimerkiksi koruja, laukkuja sekä tyynyjä. Kaksitvå julkaisi yleensä kaksi mallistoa vuodessa.
Suunnittelutoimisto

Kaksitvån suunnittelutoimisto tarjosi erilaisia kuvituspalveluita sekä tuote- ja tapahtumasuunnittelua. Toimiston projekteihin kuuluivat esimerkiksi esiintymisasujen suunnittelu PMMP-yhtyeelle sekä vuoden 2012 Valokarnevaali-festivaalit.
Aiheesta muualla

https://fi-fi.facebook.com/kaksitva
Kaarilahti

Kaarilahti (ruots. Karviken) on kaupunginosa Pietarsaaressa. Kaarilahdessa sijaitsee teollisuusalue. Kaarilahdessa on rakentamiseen ja sisustamiseen liittyviä kauppoja.
Kaarlo Koskimies

Kaarlo Koskimies voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:
Kaarlo (Forsman) Koskimies (1851–1918), lyseonrehtori ja suomentaja
Kaarlo Koskimies (1881–1951), ylioppilasjohtaja, hallintomies, Uuden Päivän ja Uuden Suomen päätoimittaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaarlo Koskimies”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jussi-palkinnot 1958

Jussi-gaalaa seuraavat naispääosan voittaja Emma Väänänen ja hänen miehensä kuvaaja Eino Heino.
Jussi-gaala 1958 järjestettiin 18. marraskuuta 1958 Helsingin Lallukan taiteilijakodin kokoussalissa. Tilaisuudessa palkittiin elokuvat, jotka olivat saaneet ensi-iltansa Helsingissä 1.10.1957–30.9.1958. Jusseja jaettiin poikkeuksellisen vähän – ainoastaan neljä kappaletta. Se jakaa vuoden 1968 kanssa niukimman patsasten jakomäärän.
Voittajat

| Sarja | Voittaja | Elokuva |
| --- | --- | --- |
| Paras naispääosa | Emma Väänänen | Niskavuoren naiset |
| Paras naissivuosa | Rauha Rentola | Asessorin naishuolet |
| Paras miessivuosa | Aku Korhonen | Vieras mies |
| Paras lyhytelokuva | Ulf Bäckström, Heimo Palander | Perämeren hylkeenpyytäjät |
Voittajat > Kunniamaininnat

Stanley Kubrickille ohjauksesta (Kunnian polut)
Tatjana Samoilovalle naispääosasta (Kurjet lentävät)
Henry Fondalle miespääosasta (Valamiesten ratkaisu)
12 ulkomaiselle elokuvalle
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jussi-palkinnot 1958 Wikimedia Commonsissa
Jussi Awards 1958 (IMDb.com) (englanniksi)
Jyväskylän normaalikoulu

Jyväskylän normaalikoulu syyskuussa 2019.
Jyväskylän normaalikoulu eli Norssi on Jyväskylän yliopiston yhteydessä toimiva  harjoittelukoulu. Vuosiluokkien 1–6 perusopetus ja esiopetus toteutetaan kampuksella uudessa K-rakennuksessa (Pitkäkatu 8), vuosiluokat 7–9 sekä lukio puolestaan sijoittuvat Kampuksen viereen Yliopistonkadun ja Voionmaankadun taitteeseen. Normaalikoulussa opiskelee hieman yli 1000 oppilasta, joista 550 yläasteen ja lukion puolella. Opettajia ja opetusta avustavaan henkilökuntaan kuuluvia koulussa työskentelee lähes sata. Vuonna 2015 Jyväskylän normaalikoulu täytti 100 vuotta.
Koulun painopistealueina ovat liikunnan sekä matemaattis-luonnontieteellisten aineiden opiskelu.
Historiaa

Jyväskylään perustettiin vuonna 1863 Suomen ensimmäinen kansakoulunopettajaseminaari. Uno Cygnaeus, suomalaisen kansakoulun ja opettajankoulutuksen kehittäjä ja seminaarin rehtori, perusti seminaarin yhteyteen Jyväskylän ensimmäisen varsinaisen kansakoulun, jossa opettajakokelaat saivat harjoitella opettamista. Normaalikoulun ala-aste toimii edelleen alkuperäisessä tehtävässään eli opetusharjoittelupaikkana, samoin kuin yläaste–lukio, joka on entisen normaalilyseon jatkaja.
Koulu on kehittynyt normaalikouluksi lukuisten vaiheiden kautta. Kansakoulu on kantanut nimiä Jyväskylän seminaarin Mallikoulu (1866–1900), Harjoituskoulu (1900–1960), Jyväskylän kasvatusopillisen korkeakoulun kansakoulu (1960–1968) ja Jyväskylän yliopiston Opettajanvalmistuslaitoksen Harjoituskoulu (1968–1973). Oppikoulu puolestaan tunnettiin nimillä: Jyväskylän Suomalainen Yhteiskoulu (1915–1919), Jyväskylän Koeyhteiskoulu 1919–1922
Jyväskylän Koeyhteislyseo (1922–1928), Jyväskylän Yhteislyseo (1928–1952), Jyväskylän Yhteislyseo (1952–1955) ja Jyväskylän normaalilyseo (1955–1973).
Koulu-uudistuksen jälkeen (syntyi peruskoulu ja lukio) Harjoituskoulu ja Normaalilyseo yhdistyivät vuonna 1973 yhteiseksi Jyväskylän yliopistoon kuuluvaksi valtion harjoittelukouluksi, joka on kantanut nimiä Jyväskylän harjoittelukoulu (1973–1976) ja viimeisempänä Jyväskylän normaalikoulu (1976–).
Ohjattu harjoittelu

Normaalikoulussa harjoittelee vuosittain lähes tuhat opettajaksi koulutettavaa opiskelijaa. Opetusharjoittelua suorittavat niin luokanopettajaksi opiskelevat (harjoittelu pääasiassa alaluokilla) kuin eri aineiden/aineyhdistelmien opiskelijat (harjoittelu pääasiassa yläluokilla ja lukio-opetuksessa).
Aiheesta muualla

Jyväskylän normaalikoulun kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jyväskylän normaalikoulu Wikimedia Commonsissa
Stephen Hopkins

Stephen Hopkins vuonna 1868.
Stephen Hopkins (7. maaliskuuta 1707 – 13. heinäkuuta 1785) oli rhodeislandilainen poliitikko ja Rhode Islandin kuvernööri. Hopkins oli mukana kirjoittamassa Yhdysvaltain itsenäisyysjulistusta ja oli siirtokuntien kongressin jäsen vuosina 1774–1776.
Monet historioitsijat ovat päätelleet, että Hopkinsin käsiala itsenäisyysjulistuksen allekirjoituksessa osoittaa hänellä olleen jokin liikuntarajoite, mahdollisesti CP-vamma. Hopkins itse huomautti allekirjoitustilaisuudessa "Vaikka käteni vapisee, sydämeni ei vapise."
Stephen Hector Youssef Doueihi

Stephen Hector Youssef Doueihi (25. kesäkuuta 1927 Zgharta – 17. joulukuuta 2014) oli syntyjään libanonilainen, Yhdysvalloissa toiminut maroniitteihin kuuluva katolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Libanoniin 14. elokuuta 1955 ja nimitettiin Saint Maron of Brooklynin eparkian johtoon 11. marraskuuta 1996. Piispaksi vihkiminen seurasi 11. tammikuuta 1997. Pääkonsekraattorina toimi Nasrallah Pierre Sfeir, jota avustivat Francis Mansour Zayek ja Joseph Mohsen Béchara.
Doueihi jäi eläkkeelle 10. tammikuuta 2004.
Jump

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Jump voi viitata ainakin seuraaviin:
Elokuva ja televisio

Jump, vuoden 2007 elokuva
Jump In!, Disney Channelin elokuva
Musiikki

Jump Records, levy-yhtiö
jump blues, musiikkityyli
Jump!, Van Dyke Parksin albumi vuodelta 1984
Jump, alankomaalaisen Djumbo-tyttöbändin albumi vuodelta 2005
Jumping, Karan EP-levy vuodelta 2010
Musiikki > Kappaleet

”Jump”, kappale Loverboyn vuoden 1981 albumilta Get Lucky
”Jump”, Van Halenin kappale vuodelta 1983
”Jump”, Kris Krossin kappale vuodelta 1992
”Jump!”, The Movementin esittämä kappale vuodelta 1992
”Jump”, raita Kylie Minoguen vuoden 1997 albumilta Impossible Princess
”Jump”, Every Little Thingin kappale vuodelta 2003
”Jump”, Simple Planin kappale vuodelta 2004
”Jump”, kappale N*E*R*D:n vuoden 2004 albumilta Fly or Die
”Jump”, Madonnan kappale vuodelta 2005
”Jump”, Flo Ridan kappale vuodelta 2009
”Jump”, Alien Cutin kappale vuodelta 2014
”Jump”, David Guettan ja Glowinthedarkin kappale vuodelta 2019
”Jump”, The Fadersin kappale
”Jump Around”, House of Painin kappale vuodelta 1992
”Jump (for My Love)”, The Pointer Sistersin kappale (myöhemmin levyttänyt Girls Aloud)
”Jumpin”, Liberty X:n kappale
”Jumpin’”, Karan kappale
”Jumpin' Jumpin'”, Destiny’s Childin kappale.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jump”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.