stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaarlampi (Kouvola, Kohopää)

| Kaarlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala)
Koordinaatit:  60°59′24″N, 27°09′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  oja Myllyojaan 
Järvinumero:  14.185.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,2 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,707 km  
Pinta-ala:  2,358 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaarlampi 
Kaarlampi  on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Pyötsiällä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Veitojan valuma-alueeseen (14.185) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 88,2 metriä mpy.
K.o.i.r.a.

| K> o.i.r.a. Karri Koira |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 30. marraskuuta 2012
 Formaatti: CD, LP, kasetti
 Tuottaja(t): Karri Koira, Ruudolf, Palmroth, Sakke Aalto, Suvi-Tuulia, Heikki Kuula, Aksim
 Tyylilaji: R&B, rap
 Kesto: 47.50
 Levy-yhtiö: Monsp Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 6.
Karri Koiran muut julkaisut
|   | K.o.i.r.a. 2012 | Aina ja aina 2024 |
K.o.i.r.a. (tyyliteltynä K.O.I.R.A) on rap/R&B -artisti Karri Koiran debyyttialbumi, joka julkaistiin 30. marraskuuta 2012 Monsp Recordsin kautta. Albumin ensimmäinen single "Amerikankotka liitää" julkaistiin helmikuussa 2012, ja siitä julkaistiin myös musiikkivideo. Kappaleella vierailee rap-artisti Ruudolf. Toinen single ja musiikkivideo julkaistiin kesäkuussa 2012 kappaleesta "Kaikki tai ei mitään", ja kolmas musiikkivideo kappaleesta "H-kaupunki" syyskuussa 2012. Albumin neljäs musiikkivideo julkaistiin saman vuoden marraskuussa kappaleesta "Lähe mun kaa". Albumi nousi parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan 6. sijalle.
Albumin kappaleella "Mitä meil on" vierailee Ruudolfin vaimo Suvi-Tuulia.
Albumi ylitti kultalevyn rajan keväällä 2015 ollen kolmas kultaa myynyt Monsp Recordsin albumi. Albumin singlet "Kaikki tai ei mitään", "Ne kutsuu mua koiraks", "Ei tarkoittaa ei" ja  "Amerikankotka liitää" ovat myyneet kultaa ja single "Lähe mun kaa" platinaa.
Kappaleet

Ne kutsuu mua Koiraks – 3.02
Lähe mun kaa – 4.06
Pyöräilykypärä – 4.26 (feat. Asa)
Mitä meil on – 5.41 (feat. Suvi-Tuulia)
H-kaupunki – 4.15
Pidä kii – 3.52
Ei tarkoittaa ei – 4.45 (feat. Heikki Kuula & Ruudolf)
Amerikankotka liitää – 3.38 (feat. Ruudolf)
Kaikki tai ei mitään – 3.56
Timanttisade – 5.46
Interlude – 0.32
Mun monneille – 3.47
Lähde:
Arvosteluja

Desibeli.net:
Nuorgam: 93/100
Rumba:
Soundi:
Kaoru Mori

| Kaoru Mori> 森 薫.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. syyskuuta 1978 (ikä 46)
Taiteilija
Salanimi:  Agata Fumio
Kuuluisimpia töitä:   Emma  Aron morsiamet 
 Nimikirjoitus
Kaoru Mori (jap. 森 薫, Mori Kaoru, s. 18. syyskuuta 1978) on japanilainen mangaka, joka on luonut suositut mangasarjat Emma ja Aron morsiamet. Näiden sarjojen lisäksi hän on julkaissut mm. sarjan Shirley, jota ei ole julkaistu suomeksi. Hänen teoksensa ovat voittaneet myös palkintoja.
Monet Morin teokset sijoittuvat 1800-luvulle ja niiden päähenkilöinä on naisia. Mori on parhaiten tunnettu kauniista yksityiskohtaisesta piirustusyylistään.
Kaoru Mori vieraili Animeconissa Suomessa vuonna 2014.
Aiheesta muualla

Kaoru Mori   Anime News Networkissa (englanniksi)
Kaoru Morin haastattelu AnimeNewsNetwork.comissa (englanniksi)
Kaoru Nagadome

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Kaoru Nagadome
Syntymäaika: 7. toukokuuta 1973 (ikä 51)
Syntymäpaikka: Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Puolustaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
|  | Prima Ham FC Kunoichi |  |
Maajoukkue
| 1997–1999 | Japani | 4 (0) |
Kaoru Nagadome (jap. 永留 かおる, Nagadome Kaoru; s. 7. toukokuuta 1973) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Nagadome debytoi Japanin maajoukkueessa kesäkuussa 1997. Hän kuului Japanin joukkueeseen myös MM-kilpailuissa 1999. Hän on pelannut neljä maaottelua.
Kaoru

Kaoru
Kaoru Niikura (新倉 薫, Inoue Kaoru; ei suostu käyttämään oikeaa sukunimeään, sillä yhtyeen managerilla on sama sukunimi) on syntynyt 17. helmikuuta 1974 Hyougossa, Japanissa. Hän on Dir en greyn kitaristi, säveltäjä ja johtaja. Yhtyeen fanit kutsuvat häntä myös Kaoksi.
Yleistä

Kaoru on yhtyeen vanhin jäsen ja häntä sanotaan yhtyeen "The Great Leader -sama"ksi eli "mahtavaksi, suuresti kunnioitetuksi johtajaksi" . Hän säveltää ja sovittaa suurimman osan Dir en greyn kappaleista ja soittaa useimmat soolot. Hän soittaa ESP Ganesa -kitaraa (yhdeksäs versio), mutta myös toista ESP-mallia (D-KV-420). Hän on soittanut aiemmin CHARM ja La:Sadie's -nimisissä yhtyeissä.
Hänen lempibändeihinsä kuuluu Slipknot, Nine Inch Nails, System Of A Down, Linkin Park, Pink Floyd, X JAPAN ja Shiina Ringo.
Järvikylä (Siikalatva)

Järvikylä (vanhalta nimitykseltään Mulkua) on Siikalatvan itäosassa, Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun rajalla sijaitseva kylä, jonka asutus on keskittynyt Mulkuanjärven ja sen laskujoen Mulkuanjoen rannoille. Järvikylän seutu on kumpuilevampaa kunnan muihin osiin verrattuna.
Kylä sijaitsee Kestilän–Vuolijoen tien varressa (yhdystie 8190). Kylän etäisyys Kestilän kirkonkylästä on 20 kilometriä ja Kajaanissa sijaitsevasta Vuolijoen kirkonkylästä 25 kilometriä. Etäisyys Kajaanin keskustasta on 69 kilometriä.
Järvikylän koulu lakkautettiin vuonna 1978 ja Osuuskauppa Siikalatvan myymälä vuonna 1980. Kylällä on ollut oma postitoimipaikka (92740 JÄRVIPERÄ), joka lakkautettiin yhtä aikaa kaupan kanssa. Nykyisin postinumerona koko entisen Kestilän kunnan alueella on 92700 KESTILÄ.
Kaoru Kakinami

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Kaoru Kakinami
Syntymäaika: 7. toukokuuta 1966 (ikä 58)
Syntymäpaikka: Japani
Kansalaisuus:  Japani
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
|  | Takatsuki Ladies FC |  |
Maajoukkue
| 1981–1984 | Japani | 4 (0) |
Kaoru Kakinami (jap. 柿並 薫, Kakinami Kaoru; s. 7. toukokuuta 1966) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Kakinami debytoi Japanin maajoukkueessa syyskuussa 1981. Hän on pelannut neljä maaottelua.
Jokioisten voimalaitos

| Jokioisten voimalaitos |
| --- | --- |
 Voimalaitosrakennuksen julkisivua
Tyyppi:  pienvesivoimala
Teho:  0,75 MW
Tuotanto:  3,4 GWh/vuosi
Rakennevirtaama:  9 m3
Omistaja:  Jokirannan Kiinteistöpalvelut
Perustaja:  Ferraria Oy
Sijainti:  Loimijoki, Jokioinen
Jokioisten voimalaitos on pienvesivoimalaitos Jokioisissa, Loimijoessa. Alun perin voimalaitos tuotti sähköä lähinnä Ferraria Oyn tarpeisiin.
Monien muiden kaltaistensa laitosten tavoin 1920-luvulla rakennettu voimalaitos suljettiin kannattamattomana, ja laitos oli pitkään tyhjillään. Vuonna 1999 rakennuksen pohjakerrokseen rakennettiin nykyaikainen vesivoimalaitos, jossa on ns. putkiturbiinit. Voimalan vesi tulee patoaltaalta alkuperäisen kaltaista, noin sata metriä pitkää, osin puista, osin kallioon hakattua kourua pitkin.
Laitoksen modernisoi Oy Vesirakentaja, ja laitteiston toimitti Waterpumps WP Oy. Voimalaitosta varten oli perustettu Jokioisten Voima Oy, joka oli alun perin Espoon Sähkö Oy:n omistuksessa, myöhemmin E.ON Finlandin ja sittemmin Fortum Power and Heat Oy:n omistama. Vuodesta 2012 alkaen laitos on ollut Koskienergia Oy:n hallinnassa.
Voimalarakennus on suojeltu. Konsta Korpelan diplomityössä vuodelta 2020 pohditaan voimalan tulevia mahdollisuuksia. Kunta päätti vuonna 2022 myydä 100 eurolla Jokioisten vesivoimalaitoksen (Ferrarian voimalaitos) rakennuksen Jokirannan Kiinteistöpalvelut Oy:lle. Oikaisuvaatimuksesta huolimatta kunta ei muuttanut päätöstä.
| --- | --- |
Jokioisten patoallas. Voimalalle johtava kouru kuvassa vasemmalla.: Voimalaitosrakennus joen vastarannalta kuvattuna. Kuvassa oikeanpuoleinen pitkä rakennus on Ferrarian vanha naulatehdas.
Aiheesta muualla

Ympäristövirasto[vanhentunut linkki]
Voimalaitoksen tiedot Oy Vesirakentajan sivulla. (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaori Nagamine

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Kaori Nagamine
Syntymäaika: 3. kesäkuuta 1968 (ikä 56)
Syntymäpaikka: Tokio, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 160 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1981–1990 1991–1993 1993–1999 | Shinko Seiko FC Clair Reggiana Refrattari Zambelli Suzuyo Shimizu FC Lovely Ladies | 28 (3) |
Maajoukkue
| 1984–1996 | Japani | 64 (48) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kaori Nagamine (jap. 長峯 かおり, Nagamine Kaori; s. 3. kesäkuuta 1968 Tokio) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Nagamine debytoi Japanin maajoukkueessa lokakuussa 1984. Hän kuului Japanin joukkueeseen myös MM-kilpailuissa 1991 ja 1995. Hän on pelannut 64 maaottelua ja tehnyt niissä 48 maalia.
Järvikylä (Vaala)

Järvikylä on yksi Vaalan kylistä. Se sijaitsee Oulujoen pohjoisrannalla, Jylhämän ja Vaalan kirkonkylän pohjoispuolella valtatien 22 varrella. Kylä muodostuu Järvikylän, Korpelanvaaran, Mäkelän ja Varpuvaaran kulmakunnista, ja se on syntynyt Alajärven, Keskijärven ja Järvenjärven ympärille.

Vaala
| --- | --- |
Kylät ja alueet:   Enonlahti  Jaalanka  Jylhämä  Järvikylä  Kangaskylä  Kankari  Liminpuro  Manamansalo  Neittävä  Nimisjärvi  Nuojua  Oterma  Pelso  Salmenranta  Suutarinkylä  Säräisniemi  Veneheitto 
Muuta Vaalaan liittyvää:   Alassalmen lossi  Jylhämän vesivoimalaitos  Nuojuan rautatieasema  Nuojuan vesivoimalaitos  Rokua  Rokuan kansallispuisto  Rautatieasema  Siikajoen uittokanava  Säräisniemen kirkko  Säräisniemen kotiseutumuseo  Vaalankurkun rautatiesilta 
Järvet ja joet:   Järvenjärvi  Kutujoki  Nimisjärvi  Oulujärvi  Paatinjärvi  Neittävänjoki  Oulujoki
Järvilehto

Järvilehto on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Jyrki Järvilehto (s. 1966), kilpa-autoilija
Kaarlo Artturi Järvilehto (ent. Sjölund, 1886–1959), varatuomari ja hovioikeudenneuvos
Kalle Järvilehto (s. 1995), lumilautailija
Lauri Järvilehto (s. 1977), filosofi, kirjailija, yrittäjä ja muusikko
Matti Järvilehto (s. 1945), fysiologi, professori
Rauni Järvilehto, radiotoimittaja sekä dokumenttiohjaaja
Terttu Järvilehto (1918–2013), kirjailija ja suomentaja
Timo Järvilehto (s. 1946), psykologi, emeritusprofessori
Ulla Järvilehto (o.s. Eskelinen, s. 1938), lääkäri ja poliitikko.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Jussi Viita

Jussi Viita Jyväskylän Kalevan kisoissa vuonna 2018.
Jussi Tuomas Viita (s. 26. syyskuuta 1985 Tampere) on urheilu-uransa jo lopettanut suomalainen yleisurheilija, jonka päälaji oli korkeushyppy. Hän edusti Tampereen Pyrintöä ja häntä valmensi vuosina 2006-2016 Jouko Kilpi ja vuosina 2001–2006 Tapio Haikama.
Ura > SM-taso

Viita voitti Kalevan kisoissa SM-kultaa vuosina 2011, 2013, 2014, 2015 ja 2016, hopeaa vuosina 2003, 2010 ja 2012 sekä pronssia 2004 (jaettu 3. sija), 2007, 2008 ja 2009.
Sisäratojen Suomen-mestaruuden Viita voitti vuosina 2011, 2012, 2013 ja 2014. Vuonna 2007 hän oli toinen ja vuosina 2006, 2008 ja 2009 kolmas.
Ura > Arvokisat

Viita saavutti pronssia alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Debrecenissä 2007 tuloksella 221. Hän karsiutui loppukilpailusta Pariisin sisäratojen EM-kilpailuissa 2011 tuloksella 222 ja Zürichin EM-kilpailuissa 2014 tuloksella 219. Hän edusti Suomea aikuisten maaottelussa ensimmäisen kerran vuonna 2008.  Hän voitti maaottelun korkeuskilpailun Helsingissä 2011, Tukholmassa 2013, Tukholmassa 2015 ja Tampereella 2016 sekä hallimaaottelussa Steinkjerissä 2012.
Henkilökohtaiset ennätykset

Viita hyppäsi ulkorataennätyksensä 226 cm Kuopion Kalevan kisoissa 3. elokuuta 2014. Hänen halliennätyksekseen jäi 224 cm, jonka hän hyppäsi Tampereen hallimaaottelussa 5. helmikuuta 2011.
Aiheesta muualla

Jussi Viita Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
Miesten korkeushypyn Suomen-mestarit
Jukka Tuominen

Jukka Tuominen voi tarkoittaa seuraavia:
Jukka Tuominen (1927–2014), teollisuusneuvos, Auran Kenkätehtaan ja Kruunu-Pukineen omistaja
Jukka Tuominen, kuvataiteilija
Jukka Tuominen, muusikko (mm. A. Aallon Rytmiorkesteri)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jukka Tuominen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jukka Torvinen

Jukka Torvinen voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Jukka Torvinen (s. 1960), sarjakuvien ja satukirjojen suomentaja, kustannusjohtaja, sarjakuvakäsikirjoittaja, päätoimittaja
Jukka Torvinen (s. 1995), raviohjastaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jukka Torvinen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jyväskylän Energiantuotanto

| Jyväskylän Energiantuotanto |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1995-1996
Toimitusjohtaja:  Harri Kaakinen 
Kotipaikka:  Jyväskylä, Suomi
Toimiala:  Energia
Liikevaihto:  35,5 milj. euroa (2021)
Liikevoitto:  0,18 milj. euroa (2021)
Omistaja:  Alva
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jyväskylän Energiantuotanto Oy (JYT) on Alva-yhtiöt Oy:n (entiseltä nimeltään Jyväskylän Energia) omistama energiayhtiö.
Historia

Vuonna 1995 Imatran Voima (IVO) ja Jyväskylän kaupunki perustivat Jyväskylän Energiantuotanto Oy:n. IVO laittoi yhtiöön Rauhalahden voimalaitoksen ja Jyväskylä Savelan voimalaitoksen, alueelliset lämpökeskukset ja rahaa. Sijoitusten perusteella IVO sai yhtiöstä 60 ja kaupunki 40 prosenttia. Kaupungin energialaitos muutettiin myöhemmin Jyväskylän Energia Oy:ksi ja edelleen 2020-luvulla Alva-yhtiöt Oy:ksi. Jyväskylän Energia osti vuonna 2008 JYT:in kokonaan itselleen 40 miljoonalla IVO:n seuraajalta, Fortumilta. Samalla noin 70 Rauhalahden työntekijää siirtyi Fortumilta JYT:ille. Yhtiöt olivat käsitelleet voimalaan liittyviä riitoja oikeudessa.
Voimalat

Jyväskylän Energiantuotannolla on omistuksessaan Savelan ja Rauhalahden voimalaitokset. Lisäksi yhtiö omistaa 10 alueellista lämpölaitosta.
Jyväskylän kaupungintalo

| Jyväskylän kaupungintalo |
| --- | --- |

Osoite:  Vapaudenkatu 32
Sijainti:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°14′22″N, 025°44′46″E
Rakennustyyppi:  kaupungintalo
Valmistumisvuosi:  1899
Suunnittelija:  Karl Viktor Reinius
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jyväskylän kaupungintalo  eli Kunnallistalo sijaitsee Vapaudenkadulla Kirkkopuiston laidalla. Uusrenessanssi-tyylinen talo rakennettiin vuosina 1896–1899 ja sen suunnitteli lääninarkkitehti K. V. Reinius. Se oli Jyväskylän ensimmäisiä kivirakennuksia. Rakennuksessa työskentelevät kaupunginhallitus, valtuusto ja kaupunginjohtaja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jyväskylän kaupungintalo Wikimedia Commonsissa
Lindell, Leena: Jyväskylän kaupungintalo: Rakennushistoriallinen selvitys.  Jyväskylä:  Keski-Suomen museo, 2009.  Teoksen verkkoversio (PDF). (Arkistoitu – Internet Archive)
Kainkäpinkäinen

| Kainkäpinkäinen> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Käpinkäiset Campephagidae
Suku::  Kaskaskäpinkäiset Edolisoma
Laji::  dispar
Kaksiosainen nimi
 Edolisom dispar  (Salvadori, 1878) 
Synonyymit
 Coracina dispar 
Katso myös
   Kainkäpinkäinen Wikispeciesissä  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kainkäpinkäinen (Edolisoma dispar) on käpinkäisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kainkäpinkäistä tavataan Indonesiassa. Lajin populaatio ja levinneisyysalue ovat pienet.
Elinympäristö

Kainkäpinkäinen elää metsissä ja metsänreunoilla. Sitä tavataan 1 400 metrin korkeuteen merenpinnan tasosta.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1978

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1978 pelattiin Prahassa. B-sarja pelattiin Belgradissa ja C-sarja Las Palmasissa. A-sarjassa pelattiin edelleen siten, että yksinkertaisen sarjan lisäksi neljä parasta jatkoivat mitalisarjassa muiden jatkaessa kamppailua sarjassa säilymisestä. Alkusarjan sarjapisteet säilyivät mukana loppusarjaan.
Kanada nousi pronssille, ja Ruotsi jäi ensimmäisen kerran kymmeneen vuoteen ilman mitalia. Maailmanmestaruus jäi viimeisen kamppailun varaan. Neuvostoliitto tarvitsi Tšekkoslovakiasta kahden maalin voiton, ja peli päättyikin lopulta Neuvostoliiton 3–1-voittoon.
Fair-play joukkueena palkittiin Suomi.
Suomi turnauksessa

Suomi onnistui voittamaan turnauksessa toista kertaa Kanadan arvokisoissa, hieman yli kymmenen vuoden tauon jälkeen. Suomi oli tappiolla ensimmäisen erän jälkeen maalein 4–1, mutta voitti lopulta lukemin 4–6. Seuraavassa ottelussa Suomi johti peliä Tšekkoslovakiaa vastaan jo lukemin 4–1, mutta hävisi lopulta maalein 4–6. Neuvostoliittoa vastaan Leijonat pääsi myös johtoasemaan maalein 2–0, mikä sai yleisön kannustamaan Suomea äänekkäästi. Suomi kuitenkin hävisi Neuvostoliitolle lukemin 3–6. Ruotsille Suomi hävisi selvästi 1–6 ja vielä selvästi heikommalleen Itä-Saksallekin. Tasaväkisempää Länsi-Saksaakin vastaan Suomi koki tappion. Joukkue kuitenkin ryhdistäyi ja pelasi Yhdysvaltain kanssa 3–3-tasapelin, jossa merkittävään rooliin astui Antero Kivelä. Tämän jälkeen Leijonat ylsi vielä 4–4-tasapeliin Länsi-Saksaa vastaan, mutta hävisi vielä tiukasti Yhdysvalloille maalein 3–4. Osittain ailahtelevan menestyksen syynä voidaan nähdä loukkaantumiset, sillä muun muassa Matti Hagman ja Antero Kivelä kärsivät loukkaantumisista.
Suomi sijoittui lopulta seitsemänneksi säilyttäen vaivoin sarjapaikkansa.
A-sarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | URS | TCH | CAN | SWE | FRG | USA | FIN | DDR | Pts As |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Neuvostoliitto | 10 | 9 | 0 | 1 | 61–26 | 18 |  | 3–1 | 5–1 | 7–1 | 7–4 | 9–5 | 6–3 | 10–2 | 12 |
|  Tšekkoslovakia | 10 | 9 | 0 | 1 | 54–21 | 18 | 6–4 |  | 3–2 | 6–1 | 8–2 | 8–3 | 6–4 | 8–0 | 14 |
|  Kanada | 10 | 5 | 0 | 5 | 38–36 | 10 | 2–4 | 0–5 |  | 3–2 | 6–2 | 7–2 | 4–6 | 6–2 | 8 |
|  Ruotsi | 10 | 4 | 0 | 6 | 39–37 | 8 | 1–6 | 2–3 | 5–7 |  | 6–2 | 5–1 | 6–1 | 10–1 | 8 |
|  Länsi-Saksa | 10 | 3 | 3 | 4 | 35–43 | 9 |  |  |  |  |  | 8–4 | 4–4 | 0–0 | 5 |
|  Yhdysvallat | 10 | 2 | 2 | 6 | 38–58 | 6 |  |  |  |  | 4–7 |  | 4–3 | 5–5 | 3 |
|  Suomi | 10 | 2 | 2 | 6 | 37–44 | 6 |  |  |  |  | 3–5 | 3–3 |  | 7–2 | 3 |
|  Itä-Saksa | 10 | 1 | 3 | 6 | 20–57 | 5 |  |  |  |  | 1–1 | 3–7 | 4–3 |  | 3 |
Loppusarjan ottelut on kursivoitu. Viimeisessä sarakkeessa ovat alkusarjan pisteet. Itä-Saksa putosi B-sarjaan.
Euroopan-mestaruus

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | URS | TCH | SWE | FRG | DDR | FIN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Neuvostoliitto | 7 | 6 | 0 | 1 | 43–18 | 12 |  | 3–1 | 7–1 | 7–4 | 10–2 | 6–3 |
|  Tšekkoslovakia | 7 | 6 | 0 | 1 | 38–16 | 12 | 6–4 |  | 6–1 | 8–2 | 8–0 | 6–4 |
|  Ruotsi | 7 | 3 | 0 | 4 | 27–26 | 6 | 1–6 | 2–3 |  | 6–2 | 10–1 | 6–1 |
|  Länsi-Saksa | 7 | 1 | 3 | 3 | 18–29 | 5 |  |  |  |  | 0–0 | 4–4 |
|  Itä-Saksa | 7 | 1 | 2 | 4 | 10–39 | 4 |  |  |  | 1–1 |  | 2–7 |
|  Suomi | 7 | 1 | 1 | 5 | 25–33 | 3 |  |  |  | 3–5 | 3–4 |  |
B-sarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | POL | JPN | SUI | ROM | HUN | NOR | ITA | YUG |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Puola | 7 | 6 | 1 | 0 | 51–19 | 13 |  | 2–2 | 8–1 | 8–6 | 7–2 | 9–4 | 12–2 | 5–2 |
|  Japani | 7 | 5 | 1 | 1 | 26–17 | 11 |  |  | 1–6 | 5–2 | 2–1 | 5–1 | 5–4 | 6–1 |
|  Sveitsi | 7 | 4 | 1 | 2 | 42–32 | 9 |  |  |  | 7–3 | 12–5 | 6–6 | 7–4 | 3–5 |
|  Romania | 7 | 3 | 1 | 3 | 41–29 | 7 |  |  |  |  | 8–0 | 6–4 | 5–5 | 11–0 |
|  Unkari | 7 | 3 | 0 | 4 | 21–36 | 6 |  |  |  |  |  | 4–3 | 5–2 | 4–2 |
|  Norja | 7 | 2 | 1 | 4 | 29–34 | 5 |  |  |  |  |  |  | 4–3 | 7–1 |
|  Italia | 7 | 1 | 1 | 5 | 32–41 | 3 |  |  |  |  |  |  |  | 12–3 |
|  Jugoslavia | 7 | 1 | 0 | 6 | 14–48 | 2 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Puola nousi A-sarjaan. Italia ja Jugoslavia putosivat C-sarjaan.
C-sarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | NED | AUT | DEN | CHN | BUL | FRA | ESP | BEL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat | 7 | 6 | 1 | 0 | 74–17 | 13 |  | 8–4 | 3–3 | 6–4 | 8–0 | 12–3 | 19–0 | 18–3 |
|  Itävalta | 7 | 5 | 1 | 1 | 65–31 | 11 |  |  | 7–4 | 9–4 | 3–3 | 9–7 | 14–4 | 19–1 |
|  Tanska | 7 | 4 | 1 | 2 | 59–25 | 9 |  |  |  | 2–3 | 8–3 | 7–6 | 13–2 | 22–1 |
|  Kiina | 7 | 4 | 0 | 3 | 47–30 | 8 |  |  |  |  | 2–4 | 8–4 | 14–4 | 12–1 |
|  Bulgaria | 7 | 3 | 1 | 3 | 27–30 | 7 |  |  |  |  |  | 0–4 | 7–2 | 10–3 |
|  Ranska | 7 | 3 | 0 | 4 | 46–39 | 6 |  |  |  |  |  |  | 13–3 | 9–0 |
|  Espanja | 7 | 1 | 0 | 6 | 26–84 | 2 |  |  |  |  |  |  |  | 11–4 |
|  Belgia | 7 | 0 | 0 | 7 | 13–101 | 0 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Alankomaat, Itävalta, Tanska ja Kiina nousivat B-sarjaan.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1983

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1983 pelattiin Saksan liittotasavallassa, Dortmundissa, Düsseldorfissa ja Münchenissä. B-sarja pelattiin Tokiossa ja C-sarja Budapestissa.
Maailmanmestaruuskilpailujen A-sarjassa siirryttiin järjestelmään, jossa alkusarjan neljä parasta joukkuetta pelasivat erillisen mitalisarjan. Mitalisarjaan lähdettiin ilman alkusarjan pisteitä. Sijoille 5.–8. jääneet joukkueet jatkoivat puolestaan alkusarjan pisteistä siten, että ne pelasivat vielä kerran toisiaan vastaan.
A-sarjapaikan lisäksi panoksena oli paikka vuoden 1984 Kanada-cupissa neljälle parhaalle eurooppalaiselle joukkueelle. Neljännen paikan sai Länsi-Saksa. Kanada ja Yhdysvallat olivat itseoikeutettuina mukana Kanada-cupissa.
A-sarja > Suomi turnauksessa

Turnauksessa Suomella oli uusi valmentaja Alpo Suhonen ja uusi joukkueenjohtaja Juha Rantasila. Suomi lähti turnaukseen kovin odotuksin. Olihan joukkueeseen saatu mukaan edellisen kauden nuorten maailmanmestaruuskilpailujen pistepörssin kolme parasta pelaajaa, nimittäin Raimo Summanen, Risto Jalo sekä Petri Skriko. Eräänlaisina onnistumisina voitiin jopa pitää sitä, että Suomi hävisi Tšekkoslovakialle vain maalein 2–4 ja Neuvostoliitolle vain maalein 3–0. Suomi ei kuitenkaan onnistunut kääntämään turnauksensa suuntaa, vaan hävisi Länsi-Saksallekin lukemin 3–4. Saksalaislehdistö arveli suomalaispelaajien käyttäneen liikaa alkoholia ottelua edeltäneenä iltana. Ruotsia vastaan Leijonat ylsi 4–4-tasapeliin Suomi hävisi lopulta alkusarjassa Itä-Saksallekin maalein 6–4. Sijoitusotteluissa sama toistui, kun Suomi hävisi Itä-Saksalle peräti 2–6. Myös Italiaa vastaan Suomi oli heikko, sillä ottelu päättyi 4–4-tasapeliin. Turnauksessa tasaisen hyvin pelasi Kari Takko. Lopputuloksena oli 7. sija eli heikoin sija, jolla saattoi säilyttää A-sarjapaikan.