stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Toivo Sukari
Kehittyvien maakuntien Suomi

Vuonna 2008 paljastui, että Sukari oli rahoittanut Kehittyvien maakuntien Suomi -yhdistystä ystäviensä Kyösti Kakkosen ja  Arto Merisalon sekä Lauri Juntusen, Harri Toivaisen ja Tapani Yli-Saunamäen kanssa. Yhdistys liitettiin osaksi vaaleissa ehdokkaita rahoittavien ihmisten salaamista tuettuaan useiden näkyvien poliitikkojen eduskuntavaalikampanjointia, muun muassa pääministeri Matti Vanhasta 10 000 eurolla.
Oikeudenkäynnit

Toivo Sukaria syytettiin törkeästä lahjuksen antamisesta poliitikko Ilkka Kanervalle, mutta Helsingin hovioikeus vapautti hänet ja Ilkka Kanervan kaikista syytteistä kesäkuussa 2013 kumoten käräjäoikeuden huhtikuussa 2012 antaman kahdeksan kuukauden ehdollisen vankeusrangaistuksen.
Karjalainen Osakunta

Karjalaisen Osakunnan 60-vuotisjuhla Helsingissä 1965.
Karjalainen Osakunta on Helsingin yliopiston osakunta, joka syntyi vuonna 1905 Savo-karjalaisen osakunnan jakautuessa kahtia Savolaiseksi osakunnaksi ja Karjalaiseksi Osakunnaksi. Nimestään poiketen osakunnan kanta-alue on pelkästään Pohjois-Karjalan maakunta ja Rautavaaran kunta Pohjois-Savosta sekä yhteisalueena Savolaisen Osakunnan kanssa Heinäveden kunta.
Osakunnan vuosipäivää juhlitaan Kalevalan päivänä 28. helmikuuta. Osakunnan tilat sijaitsevat Domus Gaudiumissa yhdessä Kymenlaakson Osakunnan ja Wiipurilaisen Osakunnan kanssa. Ennen vuonna 2009 tapahtunutta muuttoa kyseisten osakuntien tilat olivat Karjalaisten talossa Liisankadulla.
Osakunnan tunnukset

Karjalaisen Osakunnan tunnuksista lipun on suunnitellut kunniajäsen Akseli Gallen-Kallela ja se on otettu käyttöön 1930. Lippu onkin kookkaana ja pitkän suorakaiteen muotoisena, kookkaalla tangon huippukoristeella varustettuna näyttävimpiä osakuntalippuja. Se jäi myös yhdeksi suunnittelijansa viimeisistä töistä, ja vain viikkoja vihkimisensä jälkeen se oli kunniavartiossa Akseli Gallen-Kallelan hautajaisissa.
Karjalaisen Osakunnan nauhassa esiintyvät värit, punainen ja musta ovat toisaalta Pohjois-Karjalan maakuntavärit ja toisaalta 1868 perustetun Savo-karjalaisen Osakunnan värit. Näiden virallisten tunnusten ohella osakunnalla on käytössään akateemisiin kunniamerkkeihin luettavat kunnia-, ansio- ja harrastusmerkit sekä kunniajäsenen merkki.
Muiden osakuntien tavoin Karjalainen Osakunta käyttää tunnuksenaan myös kotimaakuntansa vaakunaa, herttuankruunulla varustettua Karjalan vaakunaa.
Vuohet

| Vuohet |
| --- | --- |
 Kierteissarvivuohi (Capra falconeri)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Nautaeläimet Bovidae
Alaheimo::  Vuohet Caprinae  Gray, 1821
Suvut
 Katso teksti 
Katso myös
   Vuohet Wikispeciesissä   Vuohet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Alaskanlammas (Ovis dalli)
Gemssi (Rupicapra rupicapra)
Myskihärkä (Ovibos moschatus)
Vuohet tai vuohieläimet (Caprinae) on sorkkaeläimiin kuuluvan nautaeläinten eli onttosarvisten heimon (Bovidae) alaheimo. Vuohia esiintyy sekä kotieläiminä että luonnonvaraisina. Yleisimpiä kotieläiminä pidettäviä lajeja ovat lammas ja vuohi. Vuohet kuuluvat märehtijöihin.
Suvut ja lajit

Vuohien alaheimoon on luettu 12 sukua, joissa on yhteensä noin 35 lajia. Suvut on perinteisesti jaoteltu neljän tribuksen (Caprini, Naemorhedini, Ovibovini ja Pantholopini) kesken, mutta vuohien keskinäiset sukulaisuussuhteet ovat sen verran epäselvät, että nykyisin näitä tribuksia ei aina käytetä. Esimerkiksi chiru ei joidenkin tutkijoiden mielestä kuulu lainkaan vuohieläimiin, vaan gasellien alaheimoon  Antilopinae tai omaan Pantholopinae-alaheimoonsa.
Vuohet (Caprinae)
Harjavuohet Ammotragus
Harjavuohi (Ammotragus lervia)
Takinit Budorcas
Takini (Budorcas taxicolor)
Capra
Länsikaukasianvuohi eli kubaninturi (Capra caucasica)
Kierteissarvivuohi eli markor (Capra falconeri)
Besoaarivuohi ja kesyvuohi (Capra hircus)
Alppivuohi (Capra ibex)
Nubianvuohi (Capra nubiana)
Pyreneittenvuohi (Capra pyrenaica)
Siperianvuohi (Capra sibirica)
Etiopianvuohi (Capra walie)
Serovit (Capricornis )
Japaninserovi (Capricornis crispus)
Capricornis rubidus
Sumatranserovi (Capricornis sumatraensis )
Capricornis sumatraensis thar
Taiwaninserovi (Capricornis swinhoei)
Tarit eli puolivuohet (Hemitragus )
Intiantari (Hemitragus hylocrius)
Arabiantari (Hemitragus jayakari)
Himalajantari (Hemitragus jemlahicus)
Goraalit (Naemorhedus )
Himalajangoraali (Naemorhedus baileyi)
Kiinangoraali (Naemorhedus caudatus)
Goraali (Naemorhedus goral)
Naemorhedus griseus
Lumivuohet Oreamnos
Lumivuohi (Oreamnos americanus)
Myskihärät Ovibos
Myskihärkä (Ovibos moschatus)
Lampaat (Ovis )
Argaali (Ovis ammon)
Mufloni ja kesylammas (Ovis aries)
Amerikanlammas (Ovis canadensis)
Alaskanlammas (Ovis dalli)
Siperianlammas (Ovis nivicola)
Chirut Pantholops
Chiru eli tiibetinantilooppi (Pantholops hodgsonii)
Baraalit (Pseudois )
Baraali  (Pseudois nayaur)
Jangtsenbaraali (Pseudois schaeferi)
Gemssit (Rupicapra )
Pyreneittengemssi (Rupicapra pyrenaica)
Gemssi (Rupicapra rupicapra)
Kirjallisuutta

Einola, Jalo: Vuohieläimet : luonnonvaraiset sekä kesyt lampaat ja vuohet.  Tampere:  Pilot-kustannus, 2004.  ISBN 952-464-185-2
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q189804  Wikispecies: Caprinae  ADW: Caprinae  CoL: J9X  iNaturalist: 568827  ITIS: 552327  MSW: 14200752  NCBI: 9963  Paleobiology Database: 86342  Paleobiology Database: 86342
Avrotros

Avrotros (tyyliteltynä AVROTROS) on hollantilainen radio- ja televisioyhtiö, joka on perustettu vuonna 2014. Yhtiö kuuluu Alankomaiden julkiseen yleisradiojärjestelmään. Nimeä on käytetty yhtiön ohjelmissa 1. tammikuuta 2014 lähtien.
| Avrotros |
| --- | --- |
 De omroep voor ons (The broadcaster for us)
Perustettu:  7. syyskuuta 2014
Mediatiedot 
https://www.avrotros.nl/
Alankomaiden voiton jälkeen vuoden 2019 Eurovision laulukilpailussa Avrotros oli yksi kolmesta yleisradioyhtiöistä vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa.
Rakennus

Ennen vuotta 2014 AVROTROS sijaitsi AKN-rakennuksessa Hilversumissa vuodesta 2000, kun taas TROS toimi entisessä Christelijk- lyseossa, myös Hilversumissa vuodesta 1970 lähtien. 20. kesäkuuta 2012 ilmoitettiin, että molemmat lähetystoiminnanharjoittajat siirtyisivät Wereldomroepgebouwiin. Muutto saatiin päätökseen peruskorjauksen jälkeen 1. tammikuuta 2014.
Vuonna 2014 Avrotros aloitti Amsterdamissa sijaitsevan Vondelparkviljoenin käytön, joka oli kunnostettu ja nimetty uudelleen ”Vondel CS”:ksi.Se avattiin yleisölle 13. toukokuuta 2014. Rakennuksessa on useita radio- ja televisiostudioita, ja se tarjoaa tilaa jäsenille järjestättiville tapahtumille ja aktivitiiteille.
Ohjelmat

Beste Zangers
Bloedverwanten
Brugklas
Buitenhof
Draadstaal
EenVandaag
Flikken Maastricht
Fort Boyard
Junior Songfestival
Kids Top 20
Koefnoen
De Luizenmoeder
Eurovision laulukilpailu
Wie is de Mol?
Juontajat

Bart Arens
Naomi van As
Jojanneke van den Berge
Daniël Dekker
Tim Douwsma
Pieter Jan Hagens
Antoinette Hertsenberg
Jort Kelder
Cornald Maas
Roos Moggré
Ivo Niehe
Annemieke Schollaardt
Jan Smit
Monique Smit
Rob Stenders
Dionne Stax
Lauren Verster
Rik van de Westelaken
Lauri Kaukonen

Kanslianeuvos Lauri Kaukonen. Tuntemattoman kuwaitilaisen taiteilijan maalaama muotokuva noin vuodelta 1992-1997.
Lauri Kaukonen (2. maaliskuuta 1902 Rantasalmi – 8. tammikuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen kanslianeuvos, joka toimi Valion hallinnollisena johtajana, Valion johtoryhmän jäsenenä ja Pellervo-Seuran hallituksen jäsenenä. Kaukonen kehitti erityisesti meijerien liiketoimintaa ja toimi lukuisissa luottamus- ja työtehtävissä osuustoimintaliikkeen keskuudessa. Hän kirjoitti kolme kirjaa liiketaloudesta.
Perhe

Kaukonen oli naimisissa Elsa Kaukosen (30.9.1915 Terijoki - 20.7.2008 Helsinki) kanssa, joka keräsi kaskuja ja historiallisia kertomuksia Karjalankannaksesta ja Terijoesta yliopistoille, sekä hän oli osallistui hyväntekeväisyystoimintaan.
Kaukosen poika Pertti Kaukonen toimi Suomen suurlähettiläänä Kuwaitissa, Bahrainissa, Qatarissa ja Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa.
Koulutus

Suoritti ekonomin tutkinnon vuonna 1927 ja kauppatieteen kandidaatin tutkinnon vuonna 1933 Helsingin kauppakorkeakoulussa. Kauppatieteen kandidaatin tutkinto oli tuolloin jatkotutkinto, eli ylempi korkeakoulututkinto, jotka vain harvat jaksoivat suorittaa, koska tutkinto vaati huomattavan määrän itseopiskelua. Kaukonen sai kauppatieteen maisterin arvon Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 1950.
Kunnianosoitukset

Valkoisen Ruusun ritarikunta ritari (1962)
Kanslianeuvos (1967)
Tasavallan presidentti Urho Kekkonen myönsi Kaukoselle  Suomen Valkoisen Ruusun Ritarikunnan ritarimerkin vuonna 1962 ja kanslianeuvoksen arvonimen vuonna 1967.
Aarne

| Aarne, Arne |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  Aarne: 16. marraskuuta
– ruotsinkielinen:  Arne: 16. marraskuuta
– ortodoksinen:  16. joulukuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  saksalainen, kotka
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aarne on suomalainen miehen etunimi. Nimi juontaa germaanisen kantakielen kotkaa tarkoittavasta sanasta arn, ja esiintyy monissa maissa myös muodossa Arne.
Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan on Suomessa ollut kirjoilla vuoden 2021 loppuun mennessä 29 109 Aarne-nimistä miestä. Arne-nimisiä on ollut 3 239, kaikki miehiä. Nimi oli suosittu etenkin ennen sotia: melkein kaksi kolmasosaa Aarne-nimisistä on rekisteröity vuosina 1900–1939.
Kuvitteellisia Aarneja ja Arneja

Aarne Alligaattori (Arne Alligator), lastenmusiikkiyhtyeen Aarne Alligaattori & Viidakkorumpu albumeissa
Aarne Ankka (Arne Anka), ruotsalainen Charlie Christensenin luoma sarjakuvahahmo
Aarne Honkajoki, sotamies Honkajoki, Väinö Linnan Tuntematon sotilas -romaanin hahmo
Arne Magnusson, pelisarjassa Half Life
Aarne Niskavuori, Hella Wuolijoen romaanisarjan henkilö
Aarne Siukola, kommunisti ja punakaartilainen Väinö Linnan romaanissa Täällä Pohjantähden alla
Aarne Tenkanen, Gösta Sundqvistin ja Kai Järvisen luoma radiohahmo, jota Kai Järvinen näytteli
Muita Aarneja

Aarne on radioaakkosissa A ("A niin kuin Aarne").
Aarne on myös sukunimi. Taivutusmuoto on Aarneen.
Vakiofunktio

Vakiofunktio on matematiikassa sellainen funktio, joka saa kaikilla muuttujan arvoilla aina saman arvon. Tällaisen funktion kuvaaja on vaakasuora eli se muistuttaa siinä mielessä lineaarista funktiota.  Jos vakiofunktion arvoksi tulee aina c, voidaan kirjoittaa
missä c on reaaliluku.
Koordinaatistossa on kolmen vakiofunktion kuvaajaa. Ne ovat f(x)=8, g(x)=4,2 ja h(x)=-3,6
Esimerkkejä vakiofunktioista

Vakiofunktiot ovat lineaarisen funktion erikoistapauksia, jossa kulmakerroin a = 0. Funktion lauseke sivenee tällöin
Samoin voidaan ajatella potenssifunktion, jonka asteluku on 0, olevan vakiofunktio
Nollafunktio saa vain arvon 0 ja on siten vakiofunktioiden erikoistapaus.
Trigonometriassa funktio
saa aina arvon 1 ja on siksi vakiofunktio.
Yleisiä ominaisuuksia

Vakiofunktio on määritelty kaikilla luvuilla, joten lähtöjoukoksi voidaan valita kaikki reaaliluvut  \mathbb {R} . Vakiofunktion  f kuvaus on surjektio, jos maalijoukkossa on vain luku  c
mutta kuvaus ei ole koskaan injektio, koska vähintään kaksi lukua (eli tässä tapauksessa kaikki luvut) kuvautuvat samaksi maalijoukon alkioksi  c. Tämän vuoksi vakiofunktio ei ole myöskään bijektio.
Vakiofunktiolla ei ole nollakohtia paitsi nollafunktiolla, jolla nollakohtia on koko reaalilukujoukko.
Jos vakiofunktio f(x) = c on yhdistetyssä funktiossa, on tuloksena vakiofunktio:
Vakiofunktio on monotoninen funktio. Se voidaan tulkita sekä monotonisesti kasvavaksi- että väheneväksi funktioksi. Se on myös parillinen funktio. Ainoa vakiofunktio, joka on myös pariton funktio, on nollafunktio.
Vakiofunktion derivaatta on
on aina nolla eli nollafunktio.
Vakiofunktion integraalifunktio
on lineaarinen funktio.
Kirjallisuutta

Pitkäranta, Juhani: Calculus Fennicus : TKK:n 1. lukuvuoden laaja matematiikka (2000-2013).  Helsinki:  Avoimet oppimateriaalit ry, 2015.  ISBN 978-952-7010-12-9   ISBN 978-952-7010-13-6 pdf download
Aiheesta muualla

Internetix: Vakiofunktio
Kärki (geometria)

Kärjestä V lähtee kaksi puolisuoraa, joiden väliin jää kulma.
Kuusikulmiolla on kuusi kärkeä A, B, C, D, E ja F , jotka on merkitty punaisella.
Seitsentahokkaalla on 10 kärkeä A, B, ... ,I ja J
24-tahokkaalla on tahkoinaan pentagoneja eli viisikulmioita. Kärkiä, joista kolme on merkitty punaisilla ympyröillä, on kappaleella 38.
Kuutio on eräs monitahokas. Kuvan kuution kärkiä ovat A, B, C, D, F, G, E ja H.
Kärki on geometriassa ja avaruusgeometriassa tietynlainen piste, jollainen on monikulmion sivun tai avaruuskappaleen särmän molemmissa päissä tai monikulmaisen tahkon jokaisessa kulmassa.
Määritelmiä > Kulman kärki

Kulma syntyy, kun kaksi puolisuoraa tai janaa leikkaavat yhteisessä pisteessä ja suorien väliin jää kiilamainen alue. Tätä kutsutaan kulmaksi, jonka kärki on mainittu leikkauspiste.
Määritelmiä > Monikulmion kärki

Monikulmio syntyy kaksiulotteisessa tasossa, kun kolme tai useampi jana yhdistetään päätepisteistään toisiinsa ketjuksi ja äärimmäisten janojen vapaat päätepisteet yhdistetään. Jokaisen janan päätepiste on tällöin monikulmion kärki.
Määritelmiä > Monitahokkaan kärki

Monitahokas syntyy kolmiulotteisessa avaruudessa, kun neljä tai useampi erisuuntainen taso leikkaa toisensa. Jokainen taso toimii monitahokkaan tahkona. Tasojen leikkauskuvioina syntyy joukko suoria, joita kutsutaan särmiksi. Särmät leikkaavat toisensa pisteissä, joita kutsutaan monitahokkaan kärjiksi.
Aiheesta muualla

Kivelä, Simo K.: M niinkuin matematiikka. Monitahokkaat
Pyöräväylä

Pyörätie Helsingissä.
Pyörätie ja jalkakäytävä rinnakkain Englannissa.
Pyöräväylät ovat pyöräliikenteelle tarkoitettuja teitä tai tien osia. Suomessa tyypillisimpiä pyöräväyliä ovat pyörätien eri variaatiot. Yleisin lienee jalankulun ja pyöräilyn yhdistävä niin sanottu kevyen liikenteen väylä eli yhdistetty pyörätie ja jalkakäytävä. Muita pyörätien toteutustapoja ovat pyörätie ja jalkakäytävä rinnakkain sekä muista kulkumuodoista erotettu varsinainen pyörätie.
Joillakin pyöräteillä saa ajaa myös mopolla, edellyttäen että pyörätiestä kertovan liikennemerkin alla on ”sallittu mopoille” -lisäkilpi.
Muita pyöräväyliä ovat esimerkiksi pyöräkaistat ja pyöräkadut. Pyöräkaista on polkupyöräliikenteelle tarkoitettu, tiemerkinnöin osoitettu ajoradan pituussuuntainen osa.
Pyöräkaista 30 km/h kadun reunassa Alankomaissa.
Pyöräkatu on sekaliikenteenä, mutta pyöräliikenteen ehdoilla toteutettu katuosuus. Pyöräkadulla polkupyöräilijälle tulee antaa esteetön kulku ja muun ajoneuvoliikenteen tulee sovittaa ajonopeus pyöräilyn mukaiseksi. Pyöräkatu on tyypillisesti osa pyöräliikenteen pääverkkoa ohjattuna ajoradalle yhdessä paikallisen tonttiliikenteen kanssa.
Pyöräväylät Suomessa

Suomen ensimmäinen pyörätie valmistui 1930-luvun lopulla puolentoista kilometrin matkalle Turun kaupungin rajalta Kaarinaan.
Pyöräväylät Suomessa > Pyöräliikennettä ohjaavia liikennemerkkejä Suomessa

D5 Pyörätie (vain pyöräliikenteelle tarkoitettu tie)
D6 Yhdistetty pyörätie ja jalkakäytävä
D7 Pyörätie ja jalkakäytävä rinnakkain
E13 Pyöräkaista
E28 Pyöräkatu
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyöräväylä Wikimedia Commonsissa
Luettelo Viron kunnista

Viron maakunnat (mustat rajat) ja kunnat (valkoiset rajat) vuoden 2017 kuntauudistuksen jälkeen.
Tämä artikkeli on luettelo Viron kunnista. Virossa on 79 kuntaa, jotka ovat tyypiltään joko kuntia (vir. vald) tai kaupunkeja (linn). Kuntien määrä väheni huomattavasti vuoden 2017 kuntauudistuksessa.
Maakuntakohtaiset kuntakartat

Harjumaa
Hiidenmaa
Itä-Virumaa
Järvamaa
Jõgevamaa
Läänemaa
Lääne-Virumaa
Pärnumaa
Põlvamaa
Raplamaa
Saarenmaa
Tartumaa
Valgamaa
Viljandimaa
Võrumaa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viron kunnat Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viron kuntien ja kaupunkien liput Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viron kuntien ja kaupunkien vaakunat Wikimedia Commonsissa
Servinski, Mihkel; Kivilaid, Marika; Tischler, Greta ja Valgma, Ülle: Keskmine omavalitsusüksus enne haldusreformi Statistikablogi. 7.6.2016. Statistikaamet. (viroksi)
Liivi Uuet, Eesti Omavalitsusliitude Ühendus, Eesti Riigiarhiiv: Eesti haldusjaotus 20. sajandil: teatmik.  Eesti Riigiarhiiv, 2002.  ISBN 978-9949-36-373-5  Julkaisun verkkoversio (käyttörajoitettu). (viroksi)
Harri Heliövaara

| Harri Heliövaara |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. kesäkuuta 1989 (ikä 35) Helsinki
Kansalaisuus:   Suomi
Tennispelaaja
Pituus:  188 cm
Paino:  82 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  2009–2013, 2017–
Palkintorahat:  2 246 302 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  194. (19.12.2011)
Voitot/tappiot:  9–14
Nelinpeli
Paras sijoitus:  4. (27.1.2025)
Turnausvoittoja:  9
Voitot/tappiot:  154–90
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  voitto (2025)
Ranskan avoimet:  puolivälierät (2022)
Wimbledon:  voitto (2024)
Yhdysvaltain avoimet:  puolivälierät (2022)
Aiheesta muualla
ITF
ATP
Harri Heliövaara (s. 4. kesäkuuta 1989 Helsinki) on suomalainen tennispelaaja ja nelinpelin grand slam -voittaja Wimbledonissa sekä Australian avoimissa. Heliövaara voitti vuoden 2024 Wimbledonin tennisturnauksessa miesten nelinpelin mestaruuden parinsa Henry Pattenin kanssa. Toisen grand slam -mestaruutensa he voittivat Australian avoimissa 2025. Parhaimmillaan Heliövaara on sijoittunut ATP-maailmanlistalla nelinpelissä neljänneksi tammikuussa 2025 ja kaksinpelissä sijalle 194 joulukuussa 2011.
Heliövaara voitti Australian avoimissa 2007 poikien nelinpelin. Nykyään nelinpeliin keskittyvä Heliövaara on voittanut urallaan yhdeksän ATP-turnausta nelinpelissä, joista merkittävimpinä grand slam -mestaruudet Wimbledonissa 2024 sekä Australian avoimissa 2025 Henry Pattenin parina. Kaksinpelissä hän eteni parhaimmillaan ATP-haastajaturnauksen välieriin kahdesti. Nelinpelimenestyksen lisäksi Heliövaaralta löytyy grand slam -mestaruus sekanelinpelistä hänen voitettuaan Yhdysvaltain avointen mestaruuden syyskuussa 2023 yhdessä Anna Danilinan kanssa.
Heliövaara on edustanut Suomea Davis Cupissa 27 maaottelussa, joissa on voittanut 22 ottelua ja hävinnyt 21. Hän on voittanut kaksinpelissä ulkokenttien Suomen mestaruuden vuosina 2008, 2009, 2015, 2018 ja 2019 ja sisäkenttien Suomen mestaruuden 2010, 2014 ja 2016 sekä nelinpelissä ulkokenttien Suomen mestaruuden 2009 ja 2019 ja sisäkenttien Suomen mestaruuden 2019 ja 2021.
Huhtikuussa 2013 Heliövaara ilmoitti lopettavansa ammattilaisuransa ja keskittyvänsä diplomi-insinööriopintoihin Aalto-yliopiston tuotantotalouden ohjelmassa. Hän ilmoitti tammikuussa 2017 palaavansa taas ammattilaiskentille.
Heliövaaran nelinpelipari oli kolmen vuoden ajan vuoteen 2023 saakka Lloyd Glasspool. Kaudella 2024 Heliövaaran nelinpeliparina pelasi alkuvuoden ajan John Peers. Huhtikuusta eteenpäin hän on pelannut Henry Pattenin kanssa.
Ura > Uran alku ja Australian avointen poikien nelinpelin mestaruus (−2008)

Heliövaara aloitti tenniksen 6-vuotiaana. Hän voitti Australian avoimissa vuonna 2007 ensimmäisenä suomalaisena poikien nelinpelin skotlantilaisen Graeme Dycen kanssa. Heliövaara selviytyi parinsa Henri Kontisen kanssa marraskuussa 2007 IPP Openissa Helsingissä ATP-haastajaturnauksen loppuotteluun.
Heinäkuussa 2008 Heliövaara voitti ulkokenttien kaksinpelin Suomen mestaruuden loppuottelussa Lauri Kiisken. Kaksi viikkoa myöhemmin hän teki Davis Cup -debyyttinsä maaottelussa Luxemburgia vastaan. Hän hävisi kaksinpelissä Gilles Müllerille. Heinäkuun lopulla Heliövaara pelasi Henri Kontisen kanssa Tampere Openin loppuottelussa.
Ura > Ensimmäiset ITF Futures turnausvoitot kaksinpelissä (2009−2010)

Heliövaara suoritti lukion loppuun Mäkelänrinteen lukiossa keväällä 2009. Hän uusi heinäkuussa 2009 ulkokenttien Suomen mestaruutensa kaksinpelissä voittaen finaalissa Juho Paukun. Heliövaara voitti myös nelinpelin Suomen mestaruuden Ilja Orren kanssa. Davis Cup -maaottelussa Monacoa vastaan Heliövaara hävisi Henri Kontisen kanssa nelinpelin Guillaume Couillardia ja Benjamin Balleretia vastaan. Syksyllä 2009 hän selviytyi kahdesti ITF Futures -turnauksen finaaliin.
Maaliskuussa 2010 Heliövaara voitti sisäkenttien kaksinpelin Suomen mestaruuden. Loppuottelussa hän voitti Lauri Kiisken. Huhtikuussa hän saavutti ensimmäisen ITF Futures -turnausvoittonsa Seogwipossa. Davis Cup -maaottelussa Etelä-Afrikkaa vastaan hän hävisi kaksinpelinsä Izak van der Merweä vastaan sekä ratkaisevan nelinpelin Jarkko Niemisen kanssa. Kesäkuun alussa Heliövaara saavutti toisen ITF Futures -turnausvoiton Wuhanissa.
Ura > Haastajaturnausvoitto nelinpelissä ja Grand Slam -turnausten karsinnoissa (2011−2012)

Heliövaara aloitti yhteistyön ruotsalaisen Johan Landsbergin kanssa vuoden 2011 vaihteessa. Hän sai uudelta valmentajaltaan apua henkisen puolen kehittämiseen. Tammikuun lopulla Heliövaara voitti kolmannen ITF Futures -turnauksensa Sheffieldissä ja toukokuussa neljännen Andižanissa. Elo-syyskuussa hän selviytyi Bangkokin ATP-haastajaturnauksen välieriin voitettuaan muun muassa Rainer Schüttlerin. Välierissä hän hävisi Cedrik-Marcel Stebelle. Seuraavalla viikolla Shanghain ATP-haastajaturnauksessa Heliövaara voitti avauskierroksella Lu Yen-hsun, mutta hävisi puolivälierissä Jürgen Zoppille. Syyskuun loppupuolella Heliövaara voitti Denis Moltšanovin kanssa ATP-haastajaturnauksen nelinpelin Taškentissa. Lokakuussa hän voitti ITF Futures -turnauksen Jakartassa. Marraskuussa Heliövaara pääsi välieriin Charlottesvillen ATP-haastajaturnauksessa. Turnauksen toisella kierroksella hän voitti maailmanlistan sijalla 122 olleen Rik de Voestin. Välierässä hän hävisi Jesse Levinelle luvuin 5–7, 0–6.
Heliövaara osallistui tammikuussa 2012 Australian avointen karsintoihin häviten ensimmäisellä kierroksella Javier Martílle. Toukokuussa Heliövaara pelasi Ranskan avointen karsinnoissa, mutta hävisi ensimmäisellä karsintakierroksella belgialaiselle Maxime Authomille luvuin 1–6, 1–6. Wimbledonissa Heliövaara voitti karsintojen ensimmäisellä kierroksella Júlio Silvan, mutta hävisi toisella kierroksella Erik Chvojkalle. Heliövaara pelasi ATP-turnauksen pääsarjassa ensimmäisen kerran Båstadin nelinpeliturnauksessa heinäkuussa 2012 yhdessä Jarkko Niemisen kanssa. He hävisivät juuri Wimbledonin finaalissa pelanneille Robert Lindstedtille ja Horia Tecăulle. Elokuussa Heliövaara osallistui Yhdysvaltain avointen karsintoihin ja hävisi karsintojen ensimmäisellä kierroksella Tim Smyczekille.
Ura > Ylikunto ja uran lopettaminen (2012−2016)

Lokakuussa Heliövaara kärsi ylikunnosta, eikä pelannut ollenkaan. Marraskuussa 2012 ollessaan maailmanlistan sijalla 449, hän kertoi tekevänsä kaikkensa noustakseen vuonna 2013 maailmanlistalla sadan parhaan joukkoon. Hän ei kuitenkaan siinä onnistunut, vaan ilmoitti huhtikuussa 2013 lopettavansa uransa.
Heinäkuussa 2014 Heliövaara osallistui Tampere Openiin, mutta sanoi pelaavansa nykyään vain omaksi ilokseen. Joulukuussa 2014 Heliövaara voitti sisäkenttien Suomen mestaruuden kaksinpelissä. Kesäkuussa 2015 Heliövaara voitti ulkokenttien SM-kultaa, eikä osannut sanoa paluusta takaisin ammattilaiskentille. Universiadeissa Heliövaara eteni kolmannelle kierrokselle, jossa hävisi Chung Hyeonille. Hän osallistui jälleen Tampere Openiin, jossa eteni Patrik Niklas-Salmisen kanssa nelinpelin loppuotteluun. Hän edusti Suomea myös Davis Cupissa kolmen vuoden tauon jälkeen. Loppuvuodesta 2016 Heliövaara voitti sisäkenttien Suomen mestaruuden kaksinpelissä.