stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tekninen tarkkailu
Teknisen kuuntelun edellytykset

Kun on syytä epäillä jotakuta
rikoksesta, josta säädetty ankarin rangaistus on vähintään neljä vuotta vankeutta,
huumausainerikoksesta,
edellä mainittujen rikosten rangaistavasta yrityksestä,
terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelusta,
törkeästä tulliselvitysrikoksesta,
panttivangin ottamisen valmistelusta tai
törkeän ryöstön valmistelusta,
rikoksen esitutkintaa toimittava viranomainen saa kohdistaa epäiltyyn teknistä kuuntelua, jos kuuntelulla saatavilla tiedoilla voidaan olettaa olevan erittäin tärkeä merkitys rikoksen selvittämiselle.
Teknisen katselun edellytykset

Kun on syytä epäillä jotakuta rikoksesta, josta säädetty ankarin rangaistus on enemmän kuin kuusi kuukautta vankeutta, epäiltyyn tai tiettyyn paikkaan, jossa hänen voidaan olettaa oleskelevan, saadaan kohdistaa teknistä katselua, jos katselulla saatavilla tiedoilla voidaan olettaa olevan erittäin tärkeä merkitys rikoksen selvittämiselle.
Jos tekninen katselu kohdistuu vankeinhoitolaitoksen huostassa olevaan rangaistusta rangaistuslaitoksessa suorittavaan, pakkolaitokseen eristettyyn tai tutkintavankiin, edellytetään kuitenkin, että epäily koskee rikosta, josta säädetty ankarin rangaistus on vähintään neljä vuotta vankeutta, taikka huumausainerikosta tai näiden rikosten rangaistavaa yritystä taikka terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelua ja että katselulla saatavilla tiedoilla voidaan olettaa olevan erittäin tärkeä merkitys rikoksen selvittämiselle.
Teknistä katselua saa kohdistaa epäiltyyn vain hänen ollessaan vakituiseen asumiseen tarkoitetun tilan ulkopuolella. Teknistä katselua saa lisäksi kohdistaa epäiltyyn, joka suorittaa rangaistusta rangaistuslaitoksessa taikka on pakkolaitokseen eristetty tai tutkintavanki, hänen ollessaan sellissään tai vankien käytössä olevissa laitoksen muissa tiloissa.
Esitutkintaa toimittavalla virkamiehellä on oikeus sijoittaa katselulaite katselun kohteena oleviin tiloihin, jos katselun suorittaminen sitä edellyttää. Virkamiehellä on tällöin oikeus laitteen asentamiseksi ja pois ottamiseksi salaa mennä edellä mainittuihin tiloihin.
Teknisen seurannan edellytykset

Kun on syytä epäillä jotakuta rikoksesta, josta säädetty ankarin rangaistus on enemmän kuin kuusi kuukautta vankeutta, hänen käyttämäänsä kulkuneuvoon tai rikoksen kohteena olevaan tavaraerään saadaan rikoksen selvittämiseksi kohdistaa teknistä seurantaa.
Esitutkintaa toimittavalla virkamiehellä on oikeus sijoittaa seurantalaite seurattavan kulkuneuvon sisälle, jos seurannan suorittaminen sitä edellyttää. Virkamiehellä on tällöin oikeus laitteen asentamiseksi ja pois ottamiseksi salaa mennä kulkuneuvon sisälle.
Teknisen laitetarkkailun edellytykset

Teknisellä laitetarkkailulla tarkoitetaan tietokoneen tai muun vastaavan teknisen laitteen taikka sen ohjelmiston toiminnan, sisältämien tietojen tai yksilöintitietojen muuta kuin yksinomaan aistinvaraista tarkkailua, tallentamista tai muuta käsittelyä rikoksen selvittämiselle merkityksellisen seikan tutkimiseksi.
Teknisellä laitetarkkailulla ei saa hankkia tietoa viestin sisällöstä eikä televalvonnan edellytyksien alaan tarkoitetuista tunnistamistiedoista.
Esitutkintaviranomainen saa kohdistaa teknistä laitetarkkailua rikoksesta epäillyn todennäköisesti käyttämään tietokoneeseen tai muuhun vastaavaan tekniseen laitteeseen taikka sen ohjelmistoon, kun tätä on syytä epäillä Teknisen kuuntelun edellytyksissä tarkoitetusta rikoksesta, jotka ovat
rikoksesta, josta säädetty ankarin rangaistus on vähintään neljä vuotta vankeutta;
huumausainerikoksesta;
terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelusta; tai
törkeästä tulliselvitysrikoksesta.
Tuomioistuin päättää teknisestä laitetarkkailusta pidättämiseen oikeutetun virkamiehen vaatimuksesta. Jos asia ei siedä viivytystä, pidättämiseen oikeutettu virkamies saa päättää teknisestä laitetarkkailusta siihen asti, kunnes tuomioistuin on ratkaissut luvan myöntämistä koskevan vaatimuksen. Asia on saatettava tuomioistuimen ratkaistavaksi heti, kun se on mahdollista, kuitenkin viimeistään 24 tunnin kuluttua pakkokeinon käytön aloittamisesta.
Aiheesta muualla

Ajantasainen pakkokeinolaki (Arkistoitu – Internet Archive)
Vakijärvi

| Vakijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°54′47″N, 24°41′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuoreveden alue (35.61)
Laskujoki:  Vakioja 
Järvinumero:  35.613.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,7 m  
Rantaviiva:  2,962 km  
Pinta-ala:  17,45 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVakijärvi 
Vakijärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Kavalan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 17,5 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Vuohijoen valuma-alueeseen (35.613) se kuuluu.
Valtatie 7 (Viro)

Valtatie 7 kulkee Viron kaakkoisosassa.
Luhamaan raja-asema Setomaan kunnan Lütän kylässä. Etualalla Viron ja taustalla Venäjän raja-asema.
Valtatie 7 kulkee Kaakkois-Virossa Latvian vastaiselta rajalta, Muratin raja-asemalta Misson kautta Venäjän vastaiselle rajalle, Luhamaan raja-asemalle. Tie on osa Budapestin ja Pihkovan välistä E77-eurooppatietä. Valtatie on 22,0 kilometriä pitkä.
Tien kulku

Valtatie 7 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:
Tien kulku > Võrumaa

Rõugen kunta
Setomaan kunta
Varpaisjärven kirjasto

| Varpaisjärven lähikirjasto |
| --- | --- |
 Varpaisjärven kirjasto palvelee Varpaisjärven koulun naapurustossa.
Sijainti:  Kirjastontie 1, 73200 Lapinlahti  (Varpaisjärvi) 
Tyyppi:  yleinen kirjasto, lähikirjasto
Kotisivut
Varpaisjärven lähikirjasto tai Varpaisjärven kirjasto on Lapinlahden Varpaisjärven pitäjän kirkonkylässä toimiva yleinen kirjasto.
Varpaisjärven kirjastorakennuksen suunnitteli arkkitehtitoimisto Caj Michael, ja rakennus valmistui vuonna 1982. Varpaisjärven koulu sijaitsee naapurustossa.
Kirjasto on osa Lapinlahden kirjastoa ja yhdeksän pohjoissavolaisen kunnan Rutakko-kirjastoverkkoa. Rutakon kautta avautuu verkkokirjasto ja mahdollisuus lainata aineistoja muista jäsenkirjastoista. Kirjastopalveluja on  Lapinlahdella tarjottu - ainakin ennen keväällä 2020 alkanutta koronapandemiaa - myös kirjastoauto Kirja-Lavan välityksellä.
Aiheesta muualla

Varpaisjärven kirjaston sijainti kartalla (Ylä-Savon karttapalvelu)[vanhentunut linkki]
Vertep

Kaksikerroksinen vertep-talo.
Vertep (ukr. вертеп) on vanha ukrainalainen nukketeatteriperinne, jonka katsotaan olevan erillinen puolalaisesta szopkasta, valkovenäläisestä betleikasta ja venäläisestä Petruškasta. Vertepissä on 10–40 hahmoa. Käsinukkeja käyttää yleensä yksi henkilö, vertepnyk. Vertepissä on kaksitasoinen talon muotoinen näyttämö. Uskonnollinen osuus tapahtuu ylätasolla, maallinen alhaalla.
Vertep-esitysten historia ulottuu 1500-luvulle. Suosituimmillaan ne olivat 1700-luvun jälkipuoliskolla. Kiovan Mohyla-akatemian opiskelijat kehittivät vertep-nukketeatteria. Kaksiosainen esitys kuvastaa akatemian teatteriesitysten tyyliä. Kiertelevät esiintyjät veivät esityksiä myös kansan pariin. Aikaa myöten kaikki esityksiin liittyvä sai vakiintuneen muodon. Parhaat kyläteatterit olivat Sokyryntsissä, Baturynissä ja Mižhiriassa. Esityksen maalliseen osaan sisältyi usein viittauksia ajankohtaisiin tapahtumiin.
Teatteriperinne hiipui 1800-luvun puolivälissä, mutta vertauskuvallisen arvonsa se on säilyttänyt kotona esitettävissä joulunäytelmissä ja jouluisissa lauluesityksissä, joissa esiintyjät pukeutuvat vertep-hahmoiksi. Vertep-teatteria on elvytetty 1900-luvulla zhyvyi vertepinä, jossa näyttelijät noudattavat Les Kurbasin Molodyi Teatrin kyläteatterin perinnettä, esimerkkinä Lvivin ukrainalainen draamateatteri.
Vertep-naamioita
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vertep Wikimedia Commonsissa
Uuraisten työväentalo

| Uuraisten työväentalo> Uuraisten työväentalo Taistola |
| --- | --- |
 Uuraisten työväentalo noin vuonna 1922, kuvassa yhdistyksen jäseniä.
Osoite:  Vanha Saarijärventie (nyk. Hakkaraismäentie 64)
Sijainti:  Uurainen
Koordinaatit:  62°30′35″N, 25°25′50″E
Valmistumisvuosi:  1917
Rakennuttaja:  Uuraisten kirkonkylän Työväenyhdistys ry
Omistaja:  Uuraisten kirkonkylän Sos.dem. Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Kerrosluku:  1
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Uuraisten työväentalo on valmistunut vuonna 1917, ja se sijaitsee Uuraisilla vanhan Saarijärventien varressa noin kilometrin päässä kirkonkylän keskustasta. Talon ja tien välissä on hiekkapiha, joka on toiminut urheilukenttänä. Talon takana on vuonna 1956 valmistunut Kasino-niminen kahdeksankulmainen ja telttakattoinen tanssilava, ja sen vieressä samana vuonna rakennettu ulkoravintola. Työväentalon takana on lautarakenteinen 1960-luvulla valmistunut ulkorakennus, johon mm. wc:t on sijoitettu. Työväentalon takana sijaitseva tanssilava-alue on aidattu korkealla verkkoaidalla. Työväentalon omistaa Uuraisten kirkonkylän Sos.dem. Työväenyhdistys.
Uuraisten työväentalo on maakunnallisesti arvokas. Rakennus kuvastaa 1900-luvun alun perinteistä hirsirakentamista ja julkisivut ovat ikkunoita ja ovia lukuun ottamatta melko alkuperäisessä asussa. Tien varressa sijaitsevana rakennuksella on maisemallista arvoa entisen Saarijärventien eli nykyisen Hakkaraismäentien miljöössä. Työväentalon tanssilava kuvastaa viime sotien jälkeen voimakkaasti kasvanutta tanssilavakulttuuria ja se on säilynyt melko hyvin alkuperäisessä asussaan. Työväentaloa vuokrataan erilaisiin tilaisuuksiin.
Historia

Uuraisten kirkonkylän työväenyhdistys on perustettu vuonna 1906. Aluksi kirkonkylän yhdistys toimi Kangashäkin yhdistyksen alaisena osastona, mutta itsenäistyi vuonna 1909. Aluksi kokoukset järjestettiin suuremmissa taloissa mm. Keskisessä.
Vuonna 1865 rakennettu kauppias Erik Savolaisen kauppakartano ostettiin yhdistykselle vuonna 1909. Talossa järjestettiin kokouksia ja iltamia ja siinä toimi myös kahvila. Savolan tontti oli jäänyt kaupassa Keskisen omistukseen eikä sen vuokrasopimusta enää uusittu 1916. Yhdistys sai vuokrattua Paanalasta hehtaarin kokoisen tontin vanhan Saarijärventien varrelta noin kilometrin päässä keskustasta, jonne työväentalo siirrettiin vuosina 1916–1917. Myöhemmin yhdistys sai ostaa tontin omaksi. Työväentalo vihittiin käyttöön vuonna 1917. Keväällä 1918 työväentalon otti haltuunsa Uuraisten suojeluskunta, joka käytti sitä punavankien vankileirinä. Talossa pidettiin vangittuina edellisenä talvena kutsuntoihin saapumatta jääneitä pitäjäläisiä. Tällöin tukittiin rakennuksen kivijalka laudoilla mahdollisen tuhopolton ehkäisemiseksi.
Keväällä 1919 yhdistyksen vappujuhla pidettiin jo talolla juhlallisesti: mm. vappukulkueeseen osallistui 900 pitäjäläistä. Vuonna 1920 taloon tehtiin näyttämö. Kulissit rakensi taiteilija Oskari Raja-aho. Vuonna 1954 uusittiin näyttämö, pukusuoja ja eteinen. Talon keittiö on toiminut vahtimestarin asuntona vuoteen 1956 saakka.
Rakennukseen tehtiin perusteellinen korjaus vuonna 1978. Seinät lämpöeristettiin lasivillalla ja päällystettiin lastulevyillä. Keittiön osalta tämä tehtiin joitakin vuosia myöhemmin, jolloin myös rakennettiin vesijohto, viemäri ja sisä-wc. 1980-luvulla tehtiin ulkomaalaus ja ulkoverhouksen uusittiin osittain. 2000-luvulla työväentaloon on tehty ikkunanpuitteiden ja vuorilautojen kunnostus. Vuosina 2011–2012 piha tasoitettiin ja päällystettiin soralla. Samalla tehtiin sadevesiviemäröinti ja syöksytorvien kunnostus. Keittiössä uusittiin lattian päällyste ja kiintokalusteet, sekä tehtiin tarvittavat sähkö- ja putkityöt. Seinät maalattiin entisten värien mukaan. Vanhat väliovet kunnostettiin.
Pihapiiriin valmistui vuonna 1956 Kasino-niminen tanssilava. Sen viereen rakennettiin samana vuonna myös ulkoravintola. Tanssilava ja siihen liittyvä kahvilarakennus peruskorjattiin EU-rahoituksella vuosina 2003–2004. Kummastakin korjattiin vesikatto, ulkoverhous uusittiin osittain ja rakennukset maalattiin. Tanssilavaan asennettiin lasi-ikkunat.
Rakennus

Työväentalo on hirsirakenteinen. Rakennuksen perusrunko on suorakaiteen muotoinen, aumakattoinen. Tien puolella rakennuksen keskellä on satulakattoinen frontoni, jossa on yksinkertainen tympanonkoriste. Pääosin vuoraus on pysty-peiterimalaudoitusta, mutta tien puolella rakennuksen keskellä on vyöhykejako, jossa helman vuoraus on pysty-peiterimavuori, rakennuksen keskiosa vaakalaudoitettu, ja frontonin seinäosa pystylaudoitettu. Ikkunat ovat alun perin olleet kuusiruutuiset ja sisäänkäynnin molemmin puolin on ollut sirot moniruutuiset ikkunat. Ikkunat on kuitenkin vaihdettu 1930–1940-luvun tyylisiksi standardi-ikkunoiksi.
Sisätiloissa on sali, jossa on lankkulattiat, lastulevypintaiset seinät ja kolmilappeinen laudoitettu sisäkatto. Ovet ovat alkuperäisiä peiliovia. Salissa on lisäksi näyttämö. Talon toisessa päässä on keittiö ja sen vieressä kahvila/ravintolatyyppinen pienempi huone. Keittiötä on uusittu ja modernisoitu.
Rännejä ja kattoa on korjailtu vuonna 2015. Lämmitys toimii puu-uunilla ja sähköllä ja talossa on sisä-wc.
Toimintaa työväentalolla

Talossa on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, iltamia, urheiluharjoituksia ja juhlia.
Vakkalampi (Toivakka)

| Vakkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Toivakka
Koordinaatit:  62°04′39″N, 26°08′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.318.1.040
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  150 m  
Pituus:  170 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,444 km  
Pinta-ala:  1,315 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVakkalampi 
Vakkalampi  on Keski-Suomessa Toivakassa kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Pitkäjoen valuma-alueeseen (14.318) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 150 metriä mpy.
Veljko Kadijević

Veljko Kadijević (serb. Вељко Кадијевић; 21. marraskuuta 1925 Glavina Donja, Imotski, Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunta – 2. marraskuuta 2014 Moskova, Venäjä) toimi Jugoslavian puolustusministerinä 1988–1992.
Kadijević oli kenraali ja käytännössä Jugoslavian liittoarmeijan JNA:n komentaja. Kadijević taisteli partisaanina ja kävi vuoden 1963 aikoihin USA:ssa korkean sotilaskoulutuksen. Maaliskuussa 1991 Kadijevic antoi lausunnon, jonka mukaan Jugoslavian hajoaminen voitaisiin estää asevoimin, koska rauhanomaisin keinoin tässä ei onnistuttu. Kadijevićia syytettiin entisen Jugoslavian sotarikoksia tutkivassa tuomioistuimessa ICTY:ssä ihmisoikeusrikoksista Kroatian sodassa. Kadijević onnistui pakoilemaan viranomaisia Venäjällä.
Vuonna 2008 ilmoitettiin että Kadijević oli saanut Venäjän kansalaisuuden. Hän kuoli Moskovassa 2. marraskuuta 2014.
Vakkalampi (Uurainen)

| Vakkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°30′43″N, 25°30′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Niiniveden valuma-alue (14.34)
Laskuoja:  oja Kivilampeen 
Järvinumero:  14.347.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  176,3 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,5 km  
Pinta-ala:  1,507 ha  
Tilavuus:  0.000069 km³ 
Keskisyvyys:  4,56 m  
Suurin syvyys:  8,7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiVakkalampi 
Vakkalampi  on Keski-Suomessa Uuraisissa Hiirolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 68 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys on 8,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niiniveden valuma-alueella (14.34), jonka Saarijoen valuma-alueeseen (14.347) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 176,3 metriä mpy.
Vertemati

| Vertemati |
| --- | --- |
Perustettu:  1993
Perustaja:  Alvaro Vertemati, Guido Vertemati
Kotipaikka:   Triuggio, Italia
Kotisivu:  www.vertemati.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
VOR (Vertemati Offroad Racing) on italialainen moottoripyöränvalmistaja. Veljekset Alvaro ja Guido Vertemati perustivat yrityksen vuonna 1998.
Aiheesta muualla

VORClub
Veljko Mršić

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Veljko Mršić vuonna 2021. |  Veljko Mršić vuonna 2021. |  Veljko Mršić vuonna 2021. |  |
Maa:   Kroatia
Miesten koripallo
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Kanada 1994 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Saksa 1993 |  |  |
|  Pronssia | Kreikka 1995 |  |  |
Veljko Mršić (s. 13. huhtikuuta 1971 Split, Kroatian ST, Jugoslavia) on kroatialainen koripallovalmentaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija.
Mršić pelasi urallaan kotimaansa lisäksi muun muassa Italiassa. Muun muassa Cibona Zagrebissa pelannut Mršić saavutti Kroatian itsenäistyttyä sen maajoukkueessa MM-pronssia Kanadasta 1994 ja EM-pronssia Saksasta 1993 sekä Kreikasta 1995. Atlantan kesäolympialaisissa 1996 Mršićin edustama Kroatia sijoittui seitsemänneksi.
Pelaajauransa jälkeen Mršić on toiminut koripallovalmentajana.
Vadstenanpitsi

Vadstenanpitsi (ruots. Vadstenaspets) on Ruotsin Vadstenasta peräisin oleva, maailmallakin tunnettu pitsimalli.
Pitsinnypläys saapui Vadstenaan 1400–1500-luvulla. Pitsinnypläys mainitaan ensimmäisen kerran vuodelta 1594 peräisin olevassa tuomiokirjan oikeudenkäyntipöytäkirjassa, jossa sanotaan varastetussa paidassa olleen nyplätyt hihat. Nunnaluostariin perustettiin sotilashuone (ruots. krigsmanshus) vuonna 1662 haavoittuneita sotamiehiä ja heidän perheitään varten. Naiset myivät nypläämänsä pitsit saadakseen lisätuloja. Paikalliset pitsinnyplääjät lähettivät myös raumalaisille pitsinnyplääjille lankoja ja pitsimalleja. Vadstenaan tuotiin nypläyslankoja Hollannista. Vuodelta 1757 peräisin olevassa notaarin tekemässä kamarihuonevuodevaatetehtaan tarkastusraportissa mainitaan naisten ja lasten nyplänneen sotilashuoneessa.  Vadstenanpitsiä oli ensimmäisen kerran esillä Pariisin maailmannäyttelyssä 1855 ja Tukholmassa 1866. Vuoden 1900 maailmannäyttelyssä Pariisissa Ruotsin paviljongissa oli mukana pitsinnyplääjä, joka nypläsi vadstenanpitsiä. Käsityönä nyplätty pitsi menetti suosiotaan 1800-luvulla teollistumisen myötä, kun pitsiä alettiin tehdä koneellisesti, jolloin se oli myös halvempaa.
Vadstenan Raatihuoneentorin vieressä sijaitsee nypläysmuseo, joka avattiin 2005.
Valie Export

| Valie Export |
| --- | --- |
 Valie Export vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. toukokuuta 1940 Linz
Kansalaisuus:  Itävalta
Taiteilija
Ala:  performanssi- ja mediataiteilija
Taidesuuntaus:  mediataide, feministinen taide, Wiener Aktionismus, performanssi ja nykytaide
Kuuluisimpia töitä:  Touch and Tap Cinema, 1968; Action Pants: Genital Panic, 1968
Aiheesta muualla
www.valieexport.at
Valie Export (usein suuraakkosin VALIE EXPORT, aiemmin Waltraud Höllinger, omaa sukua Lehner, s. 17. toukokuuta 1940 Linz) on itävaltalainen performanssi- ja mediataiteilija. Hän vaihtoi nimensä vuonna 1967, koska ei halunnut kantaa isänsä tai entisen miehensä nimeä. Nimen Export ja sen logomaisen kirjoitusasun hän lainasi suositulta savukemerkiltä.
Varhaiset performanssit

Exportin tunnetuimpiin teoksiin kuuluu performanssi Tapp und Tastkino (Touch and Tap Cinema, 1968). Siinä taiteilija seisoi kadulla ilman paitaa, ylävartalonsa verhona elokuvateatteria esittävä laatikko. Ohikulkijoita kutsuttiin työntämään kätensä esiripun taakse, missä vastassa olivat taiteilijan paljaat rinnat. Teoksen kokeminen oli rajoitettu 30 sekuntiin henkilöä kohti. Teoksen ensiesitys herätti paheksuntaa ja jopa noitavainopuheita. Taiteilija on itse on sanonut feministisen teoksen tarkastelevan myös elokuvan mediaa. Se korvaa katsomisen kosketuksella ja rinnastaa valkokankaan ihoon. Yleisö joutuu intiimiin kontaktiin sen kehon kanssa, jota se elokuvissa tirkistelee matkan päästä ja pimeässä.
Samoihin teemoihin liittyy performanssi Aktionhose: Genitalpanik (Action Pants: Genital Panic, 1968). Export kulki müncheniläisessä taide-elokuvateatterissa penkkirivien välissä jalassaan housut, joiden haaroista oli leikattu pala pois ja jotka paljastivat sukuelimet. Toisinaan kerrotaan myös, että performanssi tapahtui pornoelokuvateatterissa ja taiteilijalla oli mukanaan konetuliase. Tähän lienee vaikuttanut julistesarja, jonka taiteilija teki seuraavana vuonna muistoksi performanssista.
Performanssien vieminen perinteisten taidelaitosten ulkopuolelle oli Exportille tärkeää varsinkin uran alkuvaiheissa. Vuonna 1971 hänen teoksensa Facing a Family esitettiin Itävallan televisiossa. Viisiminuuttinen elokuva esitti nelihenkistä perhettä katsomassa televisiota ja ruokailemassa. Perhe katsoi kohti kameraa, jonka välityksellä katsojat kotisohvilla katsoivat perhettä.
Uudempia teoksia

Performanssien lisäksi Export on tehnyt lukuisia elokuvia ja muita mediateoksia. Hänen taidettaan on esitelty näyttelyissä ja tapahtumissa eri puolilla maailmaa, ja hän on saanut lukuisia taidepalkintoja. Vuonna 2007 hän osallistui Kasselin Documenta -tapahtumaan ja Venetsian biennaaliin. Viimemainitussa hän esitti kahden mediataideteoksen lisäksi performanssin The voice as performance, act and body. Siinä nenän kautta sisään työnnetty kamera kuvasi Exportin äänihuulia samalla, kun tämä luki itse kirjoittamaansa, kielen alkuperää käsittelevää tekstiä. Katsojat näkivät liikkuvat äänihuulet suurilta näytöiltä.
Kirjallisuutta

Taanila, Mika: ”Eläin häkissä”, VALIE EXPORTin haastattelu. Filmihullu 2/2014.
Taanila, Mika: ”Tuote: VALIE EXPORT”. Filmihullu 2/2014.
Vesikosken ruukki

Vesikosken ruukki toimi 1840–1875 Oulun läänin Pyhäjärvellä Jokikylässä. Ruukki valmisti rautaa lähiseudun järvistä kerätystä järvimalmista ja se oli aluksi toiminnassa vain kesäisin viiden työntekijän voimin. Ruukin perustivat raahelaiset laivanvarustaja Zachris Durchman ja Z. Lacke. Lacke luopui osakkuudestaan jo perustamisvuonna ja hänen tilalleen tulivat osakkaiksi kauppaneuvos Zachris Franzén ja merikapteeni Isaac Gellman. Frantzenin kuoltua 1852 uusina osakkaina tulivat mukaan hänen vävynsä Fredrik Sovelius sekä Johan Gustaf Rein ja Henrik Montin.
Ruukki siirtyi 1856 raahelaisilta omistajilta merikapteeni Henrik Sjöbergille. Sjöberg rakennutti ruukin lähes kokonaan uudestaan ja samalla ruukin raudantuotanto kolminkertaistui. Sjöbergin aikana ruukin yhteydessä toimi myös mylly, raamisaha, pärehöylä, tärpätti- ja oluttehdas sekä luujauhotehdas. Sjöberg teki vararikon 1873 ja vuonna 1875 ruukin osti vaasalainen kauppias ja konsuli Alfred Hedman. Hedman lopetti raudantuotannon kannattamattomana 1875 mutta muu yritystoiminta muun muassa oluen valmistus jatkui edelleen.
Entinen ruukin maatila jatkaa nykyisin Vesikosken tilan nimellä maanviljelyä. Vanhoista ruukin rakennuksista on jäljellä ainakin 1857 rakennettu päärakennus.
Vicksburg

Vicksburg voi tarkoittaa seuraavia:
Vicksburg, kaupunki Mississipin osavaltiossa Yhdysvalloissa
Vicksburg, kaupunki Michiganin osavaltiossa Yhdysvalloissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vicksburg”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.