Polygnotos
Elämä

Polygnotos oli kotoisin Thasoksen kaupungista samannimiseltä saarelta, ja kuului thasoslaista alkuperää olleiden taidemaalareiden sukuun, joka oli tullut Ateenaan ja harjoitti siellä taidettaan. Heidän taiteensa alkuperä oli todennäköisesti muiden Aigeianmeren saarten taidemaalareiden tavoin joonialaisessa koulukunnassa. Polygnotoksen isä oli Aglaofon, joka toimi myös hänen opettajanaan. Polygnotoksella oli veli Aristofon, jolla oli poika Aglaofon nuorempi. Myöhemmin Polygnotos sai maalaustöidensä ansiosta Ateenan kansalaisuuden, minkä vuoksi häneen viitataan joskus myös ateenalaisena.
Plinius vanhempi sanoo Polygnotoksen toimineen 90. olympiadin aikaan eli vuonna 420 eaa. Tarkempi ajoitus saadaan Plutarkhokselta, joka kertoo Polygnotoksen olleen läheinen Kimonin ja tämän sisaren Elpiniken kanssa. Koska Kimon alisti Thasoksen Ateenan valtaan, on mahdollista, että Polygnotos tuli Ateenaan Kimonin mukana tämän palatessa Thasoksen sotaretkeltä. Tällöin Polygnotos olisi tullut Ateenaan 79. olympiadin toisena vuonna eli vuonna 463 eaa., jolloin hänellä on jo täytynyt olla jonkin verran mainetta taiteilijana, koska Kimon halusi ottaa hänet suojelukseensa. Hänen iäkseen tuossa vaiheessa voidaan arvioida noin 25–35 vuotta, ellei enemmänkin; ja tämä sopii hyvin yhteen muiden hänen ajoitustaan koskevien viitteiden kanssa. Pausanias nimittäin sanoo, että Polygnotos oli tehnyt maalauksia erääseen Ateenan Akropoliin Propylaiaan liittyneeseen kammioon. Nämä maalaukset ovat todennäköisesti olleet ennemmin seinä- kuin paneelimaalauksia, jolloin ne olisi tehty noin vuosina 437–432 eaa., mikä tarkoittaa hänen toimineen vielä melkein peloponnesolaissodan alussa. Lisäksi Platonin Gorgiaassa mainitaan ”Aristofon Aglaofonin poika ja tämän veli” tavalla, joka antaa ymmärtää heidän olleen tuon ajan merkittävimmät taidemaalarit. Gorgias vaikutti Ateenassa vuosina 427–426 eaa., jolloin Polygnotos olisi elänyt vielä ainakin tuolloin. Tällöin Polygnotos olisi voinut syntyä joskus vuosisadan alkupuolella, noin vuonna 500–490 eaa., ja kuollut joskus vuoden 426 eaa. jälkeen.
Polygnotoksen huippukausi ajoittuu hänen Ateenan tulonsa ja Kimonin kuoleman väliseen aikaan eli noin vuosiin 463–449 eaa. Kimon käytti häntä Ateenaan rakennuttamiensa julkisten rakennusten, kuten Theseion, Anakeion ja Stoa poikile, kaunistamiseen maalauksilla. Häntä ei kuitenkaan mainita Akropoliille toteutettujen vielä merkittävämpien rakennushankkeiden, jotka tehtiin Perikleen aikana ja kuvanveistäjä Feidiaan taiteellisella ohjelmalla, yhteydessä. Tämä johtuu ilmeisesti siitä, että hän toimi noihin aikoihin Delfoissa, johon rakennettiin tuolloin muun muassa hänen koristelemansa Knidoslaisten leskhe. Jo mainitun Pausaniaan kohdan perusteella Polygnotos palasi Ateenaan noin vuonna 435 eaa. toteuttamaan maalauksia Akropoliin Propylaiaan. Lisäksi Polygnotoksen tiedetään toimineen ainakin Plataiaissa ja Thespiaissa.
Maalaustaiteen alalla Polygnotoksen tärkeimpiä aikalaisia hänen jo mainittujen sukulaistensa ohella olivat Mikon, Panainos, Onatas, Dionysios, Timagoras ja Agatharkhos. Polygnotoksen oppilaita ei mainita, mutta voidaan olettaa, että hän opetti veljeään Aristofonia ja tämän poikaa Aglaofonia.
Polygnotoksen voidaan havaita olleen melko täsmälleen Feidiaan aikalainen ja toimineen aivan samaan aikaan. He työskentelivät yhdessä ainakin Plataiain Athene Areian temppelissä, jossa Polygnotos ja Onatas maalasivat pronaoksen seinät ja Feidias teki Athenen kulttipatsaan. Tämä ajoittuu noin vuoteen 460 eaa. tai hieman myöhemmin. Propylaiassa Polygnotos osallistui tämän viimeisen Feidiaan valvonnassa tehdyn rakennuksen koristeluun. On mahdollista, että aikakauden nopeat edistysaskeleet kuvanveistossa liittyivät läheisesti yhteen saman ajan edistysaskeliin maalaustaiteessa, ja olivat ehkä seurausta yhteisistä aikaansaavista syistä. Feidiaan voidaan kuitenkin katsoa vieneen veistostaiteen jo lähelle täydellisyyttään, kun taas maalaustaide kehittyi vielä merkittävästi Polygnotoksen jälkeen.
Sekä Plinius että Harpokration sanovat, että Polygnotos teki maalauksensa Ateenassa ilman palkkaa. Pliniuksen mukaan häntä arvostettiin tämän vuoksi enemmän kuin palkkaa ottaneita taiteilijoita. Harpokration taas sanoo, että hän sai tämän vuoksi Ateenan kansalaisuutensa. Ilmeisesti hän teki myös Delfoissa työnsä ilman palkkaa, ja sai siitä kunnianosoituksia.