stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Stora Frö och Haga park
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stora Frö och Haga park Wikimedia Commonsissa
Johan Wikander

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten pikaluistelu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten pikaluistelu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten pikaluistelu.EM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten pikaluistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tukholma 1905 | yleisluistelu |  |
Johan Edvard Wikander (4. maaliskuuta 1885 – 1. tammikuuta 1929) oli suomalainen pikaluistelija.
HSK:ta seuratasolla edustanut Wikander osallistui arvokilpailuihin Suomen edustajana kaikkiaan yhdeksänä vuotena. Euroopan-mestaruuden hän saavutti Tukholmassa 1905. Suomen-mestariksi Wikander luisteli 1905, 1906 ja 1910. Davosin MM-kilpailuissa 1908 hän voitti 500 metriä sivuten maailmanennätysaikaa 44,8. Samana vuonna hän vielä paransi ajan Davosissa järjestetyssä maailmanennätyskokeessa 44,4:än. Wikander oli ensimmäinen suomalainen virallisen maailmanennätyksen tehnyt urheilija. Myös Helsingin MM-kisoissa 1906 hän voitti 500 metrin kilpailun.
Vuoden 1905 SM-kilpailuissa Wikander voitti 500 metriä ajalla 48,0 ja 1 500 metriä ajalla 2.39,0. Kaksi matkamestaruutta riitti kilpailujen mestaruuteen. Saman vuoden Tukholman EM-kisoissa hän voitti 500 metriä ajalla 49,8 ja 1 500 metriä ajalla 2.45,0. Hänet julistettiin myös kisojen mestariksi. Vuonna 1906 Wikander voitti Helsingin MM-kisoissa 500 metriä ajalla 50,8. SM-kisoissa hän oli nopein 500 metrillä ajalla 47,4 sekä 1 500 metrillä, jossa hänen voittoaikansa oli 2.44,0. Kaksi matkamestaruutta riitti jälleen SM-kultaan. Davosin MM-kisoissa 1908 hän jakoi 500 metrin voiton Norjan Sigurd Mathisenin kanssa ajalla 44,8. Wikander voitti SM-kultaa vielä 1910, jolloin hän voitti 1 500 metrin kilpailun ajalla 2.41,2 ja 5 000 metrin kilpailun ajalla 9.27,6.
Wikander teki urallaan neljä Suomen-ennätystä. Hänen vuonna 1908 luistelemansa 500 metrin maailmanennätysajat 44,8 ja 44,4 olivat luonnollisesti kansainvälisten ratojen Suomen-ennätyksiä. Edellinen Franz Fredrik Wathénin nimissä ollut ennätys oli ollut 46,2. Clas Thunberg onnistui rikkomaan ennätyksen vuonna 1922. 1 500 metrillä Wikander paransi vuonna 1908 Gustaf Estlanderin kansainvälisten ratojen Suomen-ennätystä 6,4 sekunnilla aikaan 2.23,4. Ennätys pysyi voimassa vuoteen 1921, jolloin Thunberg otti sen nimiinsä. Lisäksi Wikander luisteli 1909 uuden kotimaan ratojen Suomen-ennätyksen 1 500 metrillä. Hänen aikansa 2.29,6 oli 0,4 sekuntia parempi kuin Arne Schreyn vanha ennätys. Väinö Wickström rikkoi tämän ennätyksen vuonna 1912.
Wikander oli ensimmäinen tamperelainen urheilun Euroopan-mestari. Hän edusti kuitenkin helsinkiläistä Helsingfors Skridskoklubbia, sillä sen edustajilla oli parhaat mahdollisuudet päästä kilpailemaan ulkomailla.
Puunjalostajakilta

| Puunjalostajakilta ry |
| --- | --- |
  
 engl. Forest Products Guild 
Perustettu:  1945
Oltermanni:  Jouni Paltakari
Raadin puheenjohtaja:  Joonatan Kaskimies
Sijainti:  Espoo,  Suomi
Osoite:  Vuorimiehentie 1
Kotisivut:  www.puunjalostajakilta.fi
Puunjalostajakilta ry (PJK) on Aalto-yliopistossa puunjalostusta opiskelevien tekniikan ylioppilaiden ainejärjestö. Killan pääaineet ovat vuodesta 2024 alkaen Bioproducts Engineering sekä Industrial Energy Processes - Advanced Energy Solutions, joka on toteutettu yhteistyössä Sähkötekniikan sekä Insinööritieteiden korkeakoulujen kanssa. Kilta tekee aktiivisesti yhteistyötä alan yritysten kanssa ja mm. excursiot kuuluvat killan tärkeimpiin tapahtumiin. PJK:n vuonna 2017 valmistunut kiltahuone eli Kiltis sijaitsee Puu1:n, Aalto-yliopiston Biotuotteiden ja bio­tek­nii­kan lai­tok­sen en­sim­mäi­ses­sä ker­rok­ses­sa lu­en­to­sa­li­en takana. Killan suurin tapahtuma, vuosijuhla, on nimeltään Kuumahionta. Kuumahiontaa vietetään maaliskuun alkupuolella. Vuosijuhla on tyyliltään akateeminen pöytäjuhla, jonka pukukoodi on juhla- tai tumma puku akateemisilla kunniamerkeillä. Vuonna 2025 juhlitaan Kuumahionta LXXX -juhlaa eli 80. vuosijuhlaa.
Historia

Puunjalostusosasto kuului alun perin koneenrakennusosastoon. Toisesta maailmansodasta palaavat puunjalostajat eivät kokeneet kuuluvansa Koneinsinöörikillan riveihin, jolloin ajatus oman killan perustamisesta syntyi. Uuden opinto-ohjelman synnyttyä ajatus realisoitui, ja uusi kilta perustettiin.
Killan perustava kokous oli 17.2.1945 Polin yläkerrassa, Melskan huoneessa. Kokoukseen osallistui 42 vanhempaa teekkaria. Kokouksessa päätettiin julistaa kilpailu killan logosta sekä päättää killan nimi. Killan alkuperäiseksi nimeksi ehdotettiin Puuinsinöörikiltaa, mutta Polyteknikkojen ilmailukerho oli jo vakinaistanut lyhenteen PIK, joten lahjomisyrityksistä huolimatta kilta ei saanut lyhennettä omakseen. Nimeksi valittiin lopulta Puunjalostajakilta - Träförädlargillet, PJK.
Logo

Killan perustavassa kokouksessa julistettiin kilpailu killan merkin aikaansaamiseksi. Maaliskuussa 1945 pidetyssä kokouksessa ei kuitenkaan katsottu ainoankaan ehdotuksen vastaavan tarkoitustaan, joten merkin suunnittelu annettiin Risto Soinnulle, joka suunnitteli lopulta killan nykyisen logon.
Puunjalostajakillan logo koostuu seuraavista osista:
Nelonen ylimääräisellä poikkiviivalla. Vanha paperinvalmistajien vesileima.
Sirkkelin terä. Kuvastaa mekaanista puunjalostusta.
Pystyviivat. Kuvaa itse materiaalia eli puuta.
Haalarit

PJK:n haalarien väri on ”halvin keltainen”, joten sävy ja materiaali on vaihdellut vuosien varrella. Selässä komeilee killan logo. Ensimmäiset killan haalarit tulivat käyttöön vuonna 1983. Viimeiset keltaiset haalarit saivat PJK-fuksit 2012. Nykyään keltaisia haalareita voi nähdä Otaniemessä PJK:n raatilaisten yllä. PJK myy keltaisia hihoja, joilla voi tuunata omat haalarinsa.
Tapahtumat

PJK tekee myös aktiivisesti yhteistyötä Aallon muiden kiltojen ja ainejärjestöjen kanssa. Tapahtumia ja tempauksia järjestetään erityisesti yhdessä muiden Kemiantekniikan korkeakoulun kiltojen ja korkeakouluyhdistysten (Vuorimieskilta, Kemistikilta ja Prosessiteekkarit) kanssa. Jo mainitun Kuumahionnan lisäksi Puunjalostajakillalla on lukuisia tapahtumia, joista tärkeimpiä ovat Siantapon MM-kisat, Krapularisaattori yhteistyössä tamperelaisen Paperikerhon kanssa sekä excursiot.
Tapahtumat > Siantapon MM-kisat

Siantappo on killan perinteinen korttipeli ja kiltalaiset voikin löytää usein pelaamasta sitä kiltikseltä. Siantapon MM-kilpailut järjestetään joka kevättalvi edellisen vuoden voittajan (Siantappajan) toimesta. Turnaus on avoin kaikille opiskelijoille. Turnauksen voittaja saa itselleen upean kiertopalkinnon, kultaisen murokulhon. Turnauksessa palkitaan usein myös ultimaattinen häviäjä, joten paineita onnistumisesta ei tarvitse ottaa.
Tapahtumat > Krapularisaattori

Jo vuodesta 1973 lähtien kiltalaiset ovat kisanneet vuosittain Tampereen AMK:n Paperikerholaisia vastaan vaihtelevan urheilulajin merkeissä. Ottelussa taistellaan siitä itsestään, Krapularisaattorista. Ei-niin-leikkimielisen urheilun jälkeen kiltalaiset ja kerholaiset palauttavat sovun, ja nauttivat Krapularisaattorin sekä saunan antimista yhteistuumin.
Tapahtumat > Wappu Puunjalostajakillassa

Mahdollisena Wappuna puunjalostajakiltalaisilla on paljon tapahtumia. Muutama päivä ennen mahdollista Wappua juhlitaan alkavaa kesää yhdessä Maanmittarikillan kassa Aamusitseillä. Mahdollisen Wapun aattona Wappuriehan julistuksen jälkeen kiltalaliset suuntaavat bussilla Itäiseen satamakaupunkiin Stadin lyhyelle excursiolle. Excursion jälkeen kiltalaiset siirtyvät seuraamaan Mantan lakitusta kauppatorin kulmalle.
Wappupäivää on juhlittu perinteisesti Ullanlinnanmäellä killan suuren keltaisen katoksen alla nauttien Wappu-Juopuusta sekä muiden seurasta.
Tapahtumat > Excursiot

Puun­ja­los­ta­ja­kil­ta ry on hy­vin tun­net­tu met­sä­te­ol­li­suu­den pii­reis­sä. Killan tavoitteena on yl­lä­pi­tää ja ke­hit­tää yh­teis­toi­min­taa alan toimijoiden kanssa. Spon­so­ri­so­pi­mus­ten ja eri­lais­ten edus­tus­ti­lai­suuk­si­en ja ter­veh­dys­ten ohel­la tär­keä link­ki yri­tys­maa­il­maan ovat ex­cur­si­ot eli yri­tys­vie­rai­lut, joi­ta py­ri­tään jär­jes­tä­mään vuo­des­sa mah­dol­li­sim­man pal­jon.
Puun­ja­los­ta­ja­kil­ta ry kun­ni­oit­taa ex­cur­si­oil­la yri­tys­ten an­ta­maa mah­dol­li­suut­ta tu­tus­tua nii­den toi­min­taan pu­keu­tu­mal­la siis­tis­ti. Mi­es­ten pu­ku­koo­di on pik­ku­tak­ki ja suo­rat hou­sut. Nai­set pu­keu­tu­vat tyy­liin so­pi­vas­ti. Teek­ka­ri­lak­ki ja PJK:n lau­lu­kir­ja Hal­ko kuu­lu­vat olen­nai­se­na osa­na ex­cur­sio­va­rus­tuk­seen.
Yh­den päi­vän kes­tä­vil­le ex­cur­si­oil­le läh­de­tään aa­mul­la ja ta­kai­sin Ota­nie­meen pa­la­taan puo­lil­ta öin. Vuo­sit­tain jär­jes­te­tään myös pi­dem­piä ex­cur­si­oi­ta. Tun­ne­tuin näis­tä lie­nee syk­syl­lä jär­jes­tet­tä­vä Ko­ti­maan pit­kä, jo­ka kes­tää noin vii­kon.
Oli­vat­pa ex­cur­si­ot yh­den tai use­am­man päi­vän mit­tai­sia, ne nou­dat­ta­vat pää­sään­töi­ses­ti sa­maa kaa­vaa. Aluk­si yri­tys esit­te­lee toi­min­taan­sa ja kier­rät­tää opis­ke­li­joi­ta toi­mi­ti­lois­saan. Tämän vi­ral­li­sen osuu­den jäl­keen siir­ry­tään vapaa­muo­toi­sem­paan il­lan­viet­toon, jo­hon usein si­säl­tyy hy­vät ruo­ka­tar­joi­lut ja mah­dol­li­suus sau­noa. Vii­meis­tään täs­sä vai­hees­sa kai­ve­taan lau­lu­kir­jat esil­le. Vie­rai­lun päät­teek­si on tapana kiit­tää illan isän­tiä ja emän­tiä puun­ja­los­ta­ja­kil­lan pe­rin­tei­den mu­kai­ses­ti. Vaik­ka ex­cur­si­ot päät­ty­vät vi­ral­li­ses­ti pa­luu­seen Ota­nie­meen, usein vie­lä seu­raa­va­na aa­mu­na ku­kon­lau­lun ai­kaan voi Ota­nie­mes­sä tör­mä­tä ex­cul­ta pa­laa­viin puun­ja­los­ta­jiin.
Juopuu

Killan virallinen lehti Juopuu on si­tou­tu­ma­ton puun­ja­los­ta­jien pää-äänen­kan­nat­ta­ja, johon kaik­kien kil­ta­lais­ten jutut ovat ter­ve­tul­lei­ta. Päätoimittajana toimii Johannes Juopuu, jonka apuna on anonyymi toimitus.
NeonBaarissa

Neon Baa­rissa Röyh on Es­poos­sa toi­miva re­kis­te­röi­mä­tön yh­dis­tys, jon­ka tar­koi­tuk­se­na ei o­le tuot­taa voit­to­a, vaan aut­taa yk­si­näi­siä, o­pis­ke­lu­e­lä­mäs­sä syr­jäs­sä tai kes­kel­lä o­le­vi­a, a­pu­a kai­paa­vi­a, sel­vi­ä­mään yli Ko­ti­maan pit­käs­tä Ex­cur­si­os­ta. Baa­ri­lai­sen tun­nis­taa heis­tä va­roit­ta­vis­ta ne­on­kel­tai­sis­ta lii­veis­tä, sie­lua rii­pi­väs­tä me­te­lis­tä bus­sin ta­ka­ri­vil­lä ja maut­to­mas­ta, mut­ta kui­ten­kin niin us­ko­mat­to­man me­ne­väs­tä mu­sii­kis­ta. Neon Baa­ri­lai­sen riit­tei­hin kuu­lu­vat Koo­Peen li­säk­si muun mu­as­sa Top Gun ja Neon-pik­kujou­lut.
Ammattiainekerhot

Puunjalostajakillalla on nykyään kaksi aktiivista kerhoa: Puumekanistikerho sekä Sellistikerho.
Puumekanistikerho on Espoon Otaniemessä toimiva puutekniikan opiskelijoiden ja mekaanisesta puunjalostuksesta kiinnostuneiden ammattiainekerho. Kerho järjestää jäsenilleen excursioita ja erilaisia vapaa-ajan tapahtumia sekä toimii linkkinä opiskelijoiden ja teollisuuden välillä. Puumekanistikerho on myös perinteisesti ollut puutekniikan laboratorion kanssa läheisessä yhteistyössä kehittämässä puutekniikan opintoja ja opiskeluympäristöä.
Puun­ja­los­tus­a­lan häi­ly­vil­tä hö­pö­hö­pö­tren­di­vil­li­tys­ten ka­ri­koil­ta teek­ka­ri­a suo­je­lee kil­lan tuo­tan­to­mää­räi­ses­ti (ADT/d) suu­rin ai­ne­jär­jes­tö – Sel­lis­ti­ker­ho. Sel­lis­ti­ker­ho yhr (Y­ri­tyk­sis­tä huo­li­mat­ta re­kis­te­röi­mät­ön) on 2001 O­ta­nie­mes­sä pe­rus­tet­tu po­liit­ti­ses­ti si­tou­tu­nut sel­lun­pi­laa­mi­sen kan­na­tus­yh­dis­tys.
Aiheesta muualla

Killan kotisivut
Biomass Refining -pääaine (Arkistoitu – Internet Archive)
Fibre and Polymer Engineering -pääaine (Arkistoitu – Internet Archive)
Industrial Energy Processes -pääaine
Pe̍h-ōe-jī

Pe̍h-ōe-jīlla kirjoitettua tekstiä kirkon oven yläpuolella Tainanissa.
Pe̍h-ōe-jī (perint.: 白話字; yksink.: 白话字) on minnan-kiinan latinisaatiojärjestelmä. Sen kehittivät 1800-luvulla Kaakkois-Aasian kiinalaisyhteisöjen parissa toimineet lähetyssaarnaajat. Se keräsi myöhemmin suosiota Xiamenissa ja Taiwanissa. Japanin vallan aikaan pe̍h-ōe-jīn lisäksi minnanin translitterointiin käytettiin myös japanilaisia kana-merkkejä. Toisen maailmansodan ja Kiinan sisällissodan jälkeisellä Kuomintangin valtakaudella sen käyttöä rajoitettiin edelleen 1980-luvulle asti.
Järjestelmä

Pe̍h-ōe-jīssa käytetään seuraavia kirjaimia ja kirjainyhdistelmiä:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kirjain | a | b | ch | chh | e | g | h | i | j | k | kh | l | m | n | ⁿ | ng | o | o͘ | p | ph | s | t | th | u |
| Nimi | a | be | che | chhe | e | ge | ha | i | ji̍t | ka | kha | é-luh | é-muh | é-nuh | iⁿ | ng | o | o͘ | pe | phe | e-suh | te | the | u |
Perinteisessä kiinalaisessa fonologiassa tavu jaetaan tavunaloittajaan, tavunlopettajaan ja tooniin.
Järjestelmä > Tavunaloittajat

Tavunaloittajakonsonantit ovat:
|  |  | Bilabiaalit> soinniton | Bilabiaalit> soinnillinen | Alveolaarit> soinniton | Alveolaarit> soinnillinen | Alveolopalataalit> soinniton | Alveolopalataalit> soinnillinen | Velaarit> soinniton | Velaarit> soinnillinen | Glottaalit> soinniton |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaalit | Nasaalit |  | m [m] |  | n [n] |  |  |  | ng [ŋ] |  |
| Klusiilit | aspiroimattomat | p [p] | b [b] | t [t] |  |  |  | k [k] | g [g] |  |
| Klusiilit | aspiroidut | ph [pʰ] |  | th [tʰ] |  |  |  | kh [kʰ] |  |  |
| Affrikaatat | aspiroimattomat |  |  | ch [ts] | j [dz] | chi [tɕ] | ji [dʑ] |  |  |  |
| Affrikaatat | aspiroidut |  |  | chh [tsʰ] |  | chhi [tɕʰ] |  |  |  |  |
| Frikatiivit | Frikatiivit |  |  | s [s] |  | si [ɕ] |  |  |  | h [h] |
| Lateraalit | Lateraalit |  |  |  | l [ɭ/ɾ] |  |  |  |  |  |
Järjestelmä > Tavunlopettajat

Tavunlopettaja koostuu vähintään yhdestä vokaalista sekä mahdollisesti koodakonsonantista.
|   | Bilabiaalit | Alveolaarit | Velaarit | Glottaalit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaalit | -m [m] | -n [n] | -ng [ŋ] |  |
| Klusiilit | -p [p] | -t [t] | -k [k] | -h [ʔ] |
Lisäksi itsenäisinä tavuina esiintyvät syllabiset nasaalit [m̩] ja [ŋ̍] latinisoidaan m ja ng.
Järjestelmä > Toonit

Toonit merkitään toonisandhia huomioon ottamatta tarkkeiden avulla seuraavasti:
| Nro | Tarke | Esimerkki | Ääntämys> Taipei | Ääntämys> Tainan |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | – | kha 跤 | [kʰa˥] | [kʰa˦] |
| 2 | akuutti | chúi 水 | [tsui˥˩] | [tsui˥˧] |
| 3 | gravis | kàu 到 | [kaʊ˧˩~kaʊ˨˩] | [kaʊ˩] |
| 4 | – | bah 肉 | [baʔ˧˨] | [baʔ˨˩] |
| 5 | sirkumfleksi | ông 王 | [əŋ˩˦~əŋ˨˦] | [əŋ˨˦] |
| 7 | makron | tiōng 重 | [tɪoŋ˧] | [tɪoŋ˨] |
| 8 | pystyviiva | joa̍h 熱 | [dzuaʔ˦] | [dzuaʔ˥] |
Elihu Dotyn sanakirjan kansisivu.
Vuonna 1955 annettu pe̍h-ōe-jīn käytön kieltänyt asetus.
Pe̍h-ōe-jīssa käytettävät toonimerkit.
Grigori

Grigorit eli Katselijat ovat apokryfisen toisen Henokin kirjan mukaan langenneita enkeleitä, joita suomenkielisessä Raamatussa kutsutaan nimellä Jumalan pojat. Nimi tulee kreikan kielen sanasta ἐγρήγοροι (egrḗgoroi); sen slaavinkielinen käännös on Grigori, "Katselijat", "ne, jotka valvovat"; kaldeankielen "vartija", "katsoja")
Pseudepigrafinen, myös apokryfisiin kirjoihin kuuluva ensimmäinen Henokin kirja kertoo Grigoreista, mainiten mm. heidän nimensä ja lukumääränsä:
»7. Ja nämä ovat heidän johtajiensa nimet: Sêmîazâz, heidän johtajansa, Arâkîba, Râmêêl, Kôkabîêl, Tâmîêl, Râmîêl, Dânêl, Êzêqêêl, Barâqîjâl, Asâêl, Armârôs, Batârêl, Anânêl, Zaqîêl, Samsâpêêl, Satarêl, Tûrêl, Jômjâêl, Sariêl. 8. Nämä ovat heidän kymmenenjohtajansa » 
( R. H. Charles translation, The Book of the Watchers, Chapter VI.)
Henokin kirja kertoo, että alun perin heidän tehtäviinsä kuului ihmiskunnan auttaminen sivilisaation alkuun. He eivät sopineet tähän tehtävään, vaan alkoivat opettaa ihmisille tieteitä, jotka Jumala oli kieltänyt. Näihin kuuluivat mm.  astrologia ja magia. Tämän lisäksi he alkoivat tuntea himoa naisiin, joita heidän olisi pitänyt opastaa. Tämän vuoksi he ottivat fyysiset muodot voidakseen olla haluamiensa naisten kanssa. Seurauksena tästä olivat sekasikiölapset, nefilit.
Jumala ei hyväksynyt tätä käytöstä ja poisti heidät tehtävistään vangiten heidät välitilaan. Vaikka he pyysivät Henokia puhumaan puolestaan, he pysyivät tässä välitilassa 70 sukupolven ajan.
Aiheesta muualla

Creationism and the Early Church - Chapter 5 (Arkistoitu – Internet Archive), Robert I. Bradshaw, 1998
The Book of Enoch tr. by R.H. Charles (1917)
Smalininkai

| Smalininkai |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Smalininkain sijainti kartalla.
Valtio:   Liettua
Lääni:  Tauragė
Kunnallispiiri:  Jurbarkasin kunnallispiiri
Kaupunginoikeudet:  1945
Väkiluku (2010):  599
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Smalininkai on Liettuan länsiosassa, Tauragėn läänissä sijaitseva kaupunki. Se on osa Jurbarkasin kunnallispiiriä. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 599 asukasta, mikä tekee siitä yhden Liettuan pienimmistä kaupungeista.
Kristiansund BK

Kristiansund Ballklubb on norjalainen jalkapalloseura Kristiansundin kaupungista. Seura pelaa kaudella 2022 Norjan korkeimmalla sarjatasolla Eliteserienissä.
Karolina Olsson

Karolina Olsson vuonna 1908.
Karolina Olsson (29. lokakuuta 1861 – 5. huhtikuuta 1950), tunnetaan myös nimellä "Soverskan på Oknö" ("Oknön nukkuja"), oli ruotsalainen nainen, jonka väitetään olleen horroksessa vuosina 1876–1908 (32 vuotta).
Tämän uskotaan olevan pisin aika, jonka kukaan on elänyt tällä tavalla ilman pysyviä haittoja.
Elämä

Olsson syntyi Oknössä lähellä Mönsteråsia toiseksi vanhimpana viidestä lapsesta. Hänen kaikki sisaruksensa olivat veljiä. Hän sai päävamman ollessaan ulkona 14-vuotiaana 18. helmikuuta 1876, mutta näytti toipuvan siitä nopeasti. 22. helmikuuta hän valitti hammassärkyä. Hänen perheensä uskoi, että hänen hampaansa oli kipeä noituuden takia, ja hänet määrättiin nukkumaan. Nukahdettuaan hän ei kuitenkaan herännyt.
Olssonin isä oli kalastaja, eikä hänellä ollut varaa lääkäriin, joten perhe luotti sen sijaan ystävien ja kaupungin kätilön neuvoihin. Äiti pakkosyötti Olssonille maitoa ja sokerivettä. Lopulta naapurit kävivät lääkärillä, joka ei kyennyt herättämään nukkuvaa tyttöä ja totesi, että hän oli koomassa. Lääkäri jatkoi vierailuja hänen luonaan vuoden ajan, minkä jälkeen hän kirjoitti Skandinavian johtavan lääketieteellisen lehden toimittajalle pyytäen muiden ammattilaisten apua parannuskeinon löytämiseksi Olssonin jatkuvaan unitilaan. Olssonin luona kävi lääkäreitä, jotka totesivat, että hänen hiuksensa, kynnet ja varpaankynnet eivät näyttäneet kasvavan. Perhe kertoi, että Olsson nousi toisinaan istumaan ja "mumisi rukouksia, jotka hän oli oppinut lapsuudessaan".
Yksi Olssonin luona käynyt lääkäri oli Johan Emil Almbladh, joka arveli unitilansa johtuvan hysteriasta. Heinäkuussa 1892 Olsson joutui sairaalaan Oskarshamniin, missä häntä hoidettiin sähkökonvulsiivisella hoidolla. Elokuussa 1892 hänet vapautettiin sairaalasta herättämättä tai tilanteen parantumatta. Sairaalan mukaan sopiva diagnoosi oli "dementia paralytica". Ei kuitenkaan ole juurikaan viitteitä siitä, että hän todella kärsi tästä sairaudesta. Lääkäri ei tutkinut häntä uudelleen ennen kuin hän heräsi unestaan.
Koko nukkumisensa ajan Olssonille annettiin kaksi lasillista maitoa joka päivä. Hänen äitinsä kuoli vuonna 1904 ja tämän jälkeen palvelijatar jatkoi Olssonin ja talouden hoitamista. Veljensä kuoltua vuonna 1907 Olsson alkoi itkeä hysteerisesti, vaikka hän vaipui oletettuun koomaan. Hän ei kuulemma koskenut mihinkään ruokaan, jota hän sai sänkyvuosiensa aikana, eikä perheen palvelijatar koskaan kuullut hänen puhuvan.
Olsson heräsi 3. huhtikuuta 1908, 32 vuotta ja 42 päivää ensimmäisen nukahtamisensa jälkeen. Piika löysi hänet itkemästä ja hyppimästä lattialle. Kun hänen eloonjääneet veljensä saapuivat, hän ei kuitenkaan tunnistanut heitä. Hän oli hyvin laiha ja kalpea, ja hän osoitti herkkyyttä valolle ensimmäisinä päivinä heräämisen jälkeen. Hän oli heikko ja hänellä oli vaikeuksia puhua. Hän osasi yhä lukea ja kirjoittaa, ja hän muisti kaiken, mitä oli oppinut ennen nukahtamista. Sanomalehtitoimittajat kaikkialta Euroopasta ja Yhdysvalloista matkustivat Oknöön haastattelemaan häntä, ja hän ja perhe piiloutuivat välttääkseen huomion. Hän suostui psykiatrisiin testeihin Tukholmassa, ja hänellä todettiin olevan tallella kaikki kyvyt, jotka hänellä oli ollut ennen nukahtamista. 46-vuotiaana hänen kuvailtiin näyttävän enintään 25-vuotiaalta.
Tutkimus

On arveltu, että Olsson ei ehkä ole ollut unessa ja horroksessa koko aikaa. Hänen tilassaan oli monia selittämättömiä piirteitä: esimerkiksi hänen hiuksensa, kynnet ja varpaankynnet eivät kasvaneet.
Psykiatri Frödeström tapasi Olssonin vuonna 1910. Hän julkaisi tämän tilasta vuonna 1912 artikkelin nimeltä La Dormeuse d'Oknö – 21 Ans de Stupeur. Guérison Complète, mutta hänen analyysinsä rajoittui siihen, että Olssonin tila oli epäselvä lepotila. Myöhemmin paljastui, että Olsson heräsi silloin tällöin, ja tällöin hän reagoi surulla ja vihalla. Frödeström arveli, että Olsson luuli olevansa vakavasti sairas ja että hän pysyi paikallaan silmät kiinni ja kieltäytyi syömästä herättääkseen myötätuntoa. On arveltu, että hänen äitinsä oli auttanut häntä ja pitänyt salassa, ettei hän enää ollut lepotilassa.
Kuolema

Olsson kuoli 88-vuotiaana vuonna 1950 aivoverenvuotoon.
Säletekniikka

Yksi työstetty kivisäle.
Säletekniikka oli kivikautinen työkalujen valmistustapa, jossa työkaluja tehtiin keskuskivestä eli ytimestä isketyistä litteistä säleistä. Tämä oli nykyihmisen luoma tapa, ja ilmestyi myöhäispaleoliittisella kaudella.
Säletekniikan vastakohta on ydintekniikka, jossa kivityökalu tehtiin ydinkiveä työstämällä. Afrikassa ja Lähi-idässä löydöissä on nähtävissä asteittaista siirtymistä säletekniikan käyttöön. Eurooppaan se tuli äkkiä nykyihmisen mukana noin 40 000 vuotta sitten. Säletekniikka lienee kehittynyt asteittain itäisessä ja eteläisessä Afrikassa ehkä jo 100 000–90 000 vuotta sitten, josta se levisi pohjoiseen. Varhaisia alkeellisia säletyökaluja on löydetty Klasiesin luolasta 100 000 vuoden takaa, ja kehittyneempiä tehtiin jo 90 000 vuotta sitten. Säletekniikka kehittyi myöhemmin mikroliittiperinteeksi.lähde?
Libyassa Kyrenaikan niemimaalla oli noin 60 000 vuotta sitten säletekniikkaan perustunutta Aurignacin kulttuurin edeltäjää. Libyaan palasi vanha Levalloisin tekniikka muualta tulleiden mukana. Myöhempi mikroliittiperinne levisi sinne 40 miljoonaa vuotta sitten..