stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Chicago

| Chicago |
| --- | --- |

 lippu
 Chicago Illinoisin kartalla
 Chicago
 Koordinaatit: 41°52′55″N, 87°37′40″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Illinois
Piirikunta:  Cook, DuPage
Hallinto:  
 – Pormestari:  Lori Lightfoot
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  606 km²
 – Maa:  588 km²
 – Josta vettä:  18 km² (3,0 %)
 – Metropolialue:  28 160 km²
Korkeus:  179 m
Väkiluku (2014):  2 722 389 
 – Väestötiheys:  4 629,9 as./km²
 – Metropolialue:  9 928 312 
 – Väestötiheys metropolialue:  553 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC−6
 – Kesäaika:  UTC−5
Suuntanumero(t):  312, 773 ja 872
Lempinimi::  The Windy City, The Second City, Chi-Town, Hog Butcher for the World, City of Big Shoulders, The 312, The City That Works
Motto::  Urbs in Horto (englanniksi: City in a Garden), Make No Small Plans, I Will
 
 http://www.cityofchicago.org/city/en.html 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Chicago (/ˈʃikɑgo/; engl. /ʃɪˈkɑːɡoʊ/ tai /ʃɪˈkɔːɡoʊ/) on Yhdysvaltain Illinoisin osavaltiossa Michiganjärven rannalla sijaitseva kaupunki. Se on Yhdysvaltain kolmanneksi suurin kaupunki New Yorkin ja Los Angelesin jälkeen. Vuonna 2014 kaupungin väkiluku oli noin 2,7 miljoonaa ja metropolialueen noin 9,9 miljoonaa. Chicago on huomattava elinkeinoelämän, teollisuuden ja kulttuurin keskus.
Kaupunki tunnetaan myös arkkitehtuuristaan ja lukuisista pilvenpiirtäjistään. Kaupungin kuuluisin maamerkki on Willis Tower, entinen Sears Tower. Chicagossa on useita korkeakouluja, kuten Chicagon yliopisto sekä huomattavia museoita kuten taidemuseo Art Institute of Chicago. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat Adlerin planetaario ja Shedd Aquarium -akvaario.
Talous

Chicago oli Global Financial Centres Indexin mukaan maailman kahdeksanneksi merkittävin finanssikeskus vuonna 2012. Chicagossa operoi neljä pörssiä:
Chicagon pörssi
Chicagon raaka-ainepörssi
Chicago Board Options Exchange
National Stock Exchange, Chicago
Maantiede

Chicago sijaitsee Michiganjärven etelärannikolla, ja siellä vallitsee lauhkea mannerilmasto, talvet ovat suomalaisittainkin kylmiä ja lumisia, ja kesät kuitenkin varsin kuumia ja kosteita. Säänvaihtelut voivat olla etenkin keväällä ja syksyllä todella rajuja johtuen kaupungin sijainnista keskellä mannerta. Yhdysvaltojen Census Bureaun mukaan Chicagon pinta-ala on 606,1 km² josta 588,3 km² maata ja 17,8 km² vettä. Veden osuus on 2,94 %.
Liikenne

Chicago on keskeisen sijaintinsa vuoksi liikenteen solmukohta. Kaupunki on Yhdysvaltojen rautatieliikenteen keskus.
O'Haren kansainvälinen lentoasema on yksi maailman vilkkaimpia.
Chicago on päätepiste usealle Interstate-tielle, kuten I-55 ja I-57 ja sen poikki kulkee mm. I-90 ja I-80.
Chicagon metron nimi on 'L', ja se on USA:n kolmanneksi suurin metroverkosto New Yorkin ja Washington DC:n jälkeen. Vuoden 2012 loppupuolella sillä tehtiin päivittäin keskimäärin 728 800 matkaa.
Chicagossa on maan sisävesien vilkkain rahtisatama ja sinne pääsevät myös valtamerilaivat Saint Lawrencen vesitietä pitkin.
Lehdistö

Chicagossa julkaistaan kahta suurta päivälehteä, Chicago Tribunea ja Chicago Sun-Timesia. Vuonna 2013 molemmat olivat levikiltään Yhdysvaltojen kymmenen suurimman sanomalehden joukossa. Chicago Tribune on perinteisesti Yhdysvaltain keskilännen johtava sanomalehti. Lisäksi kaupungissa ilmestyy lukuisia pienempiä paikallislehtiä.
Matkailu

Chicagon nähtävyyksiin kuuluvat Field Museum of Natural History, Shedd Aquarium, Adlerin planetaario, sekä Art Institute of Chicago, jossa on yksi huomattavimpia impressionistien kokoelmia maailmassa. Myös vanhan sataman alueella sijaitseva Navy Pier on suosittu turistikohde. Kaupungin arkkitehtonisiin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Frank Lloyd Wrightin suunnittelema Robie House sekä Yhdysvaltain kolmanneksi korkein rakennus Willis Tower. Chicagon pilvenpiirtäjiin kuuluu myös Donald Trumpin Trump International Hotel and Tower, 96-kerroksinen, 423 metriä korkea luksushotelli.
Michigan Avenuen Magnificent Mileksi kutsuttu osuus on yksi Yhdysvaltojen tunnetuimmista ostoskaduista. Muita nähtävyyksiä ovat Chicagon monet puistot, kuten Lincoln Park ja Millennium Park.
Panoraamakuva Chicagon keskustamaisemasta
Urheilu

Chicago Bears, amerikkalainen jalkapallo, NFL
Chicago Blackhawks, jääkiekko, NHL
Chicago Bulls, koripallo, NBA
Chicago Cubs, baseball, MLB
Chicago Fire, jalkapallo, MLS
Chicago Sky, koripallo, WNBA
Chicago White Sox, baseball, MLB
Chicagolaiset pääsarjajoukkueet ovat menestyneet hyvin kansallisissa kilpailuissa. Koripallojoukkue Bulls dominoi NBA:ta 1990-luvulla Michael Jordanin johdolla. NHL-joukkue Blackhawks voitti Stanley Cupin kolmesti 2010-luvulla. NFL-joukkue Bears voitti Super Bowlin vuonna 1985. Chicago Fire voitti jalkapalloliiga MLS:n mestaruuden vuonna 1998. Baseball-joukkue White Sox voitti mestaruuden vuonna 2005 ja samassa liigassa pelaava Cubs puolestaan vuonna 2016.
Chicago fiktiossa

Peli Watch Dogs sijoittuu Chicagoon.
Saksalaisen simulaattoripelin OMSI 2 Chicago Citybus- lisäosa sijoittuu tähän kaupunkiin, mutta liikkuminen on rajattua
Yhdysvaltalainen draamasarja Teho-osasto (ER) sijoittuu Chicagoon.
The Blues Brothers (1980)
Lahjomattomat (1987)
Yksin kotona (1990)
Takaa-ajettu (1993)
Neuvottelija (1998)
Matkalla Perditioniin (2001)
Elokuvat Batman Begins (2005) ja Yön Ritari (2008) kuvattiin pääasiassa Chicagossa, mutta niiden tapahtumapaikka on kuvitteellinen Gotham City. Monet Yön Ritarin kohtauksista on kuvattu Chicagojoen ympäristössä.
Piirrossarjan Prätkähiiret päätapahtumat sijoittuvat Chicagoon.
Suositussa elokuvassa, Twilightissä, Edward Cullenin syntymäpaikka on Chicago.
Komediasarja Pulmuset kertoo chicagolaisesta Bundyjen perheestä.
Televisiosarjan Pako kaksi ensimmäistä tuotantokautta sijoittuvat Chicagon ympäristöön.
Tintti-albumi Tintti Amerikassa sijoittuu suurimmaksi osaksi Chicagoon.
Yhdysvaltalainen poliittinen draamasarja Boss sijoittuu Chicagoon.
Divergent – Outolintu -elokuva sijoittuu dystopiseen post-apokalyptiseen Chicagoon.
Rubiini-niminen sarjakuvasankaritar asuu Chicagossa.
Yhdysvaltalainen televisiosarja Hävyttömät sijoittuu Chicagoon.
Elokuva Piukat paikat alkaa Chicagosta.
Tunnettuja chicagolaisia

Anastacia
Bob Bryar
Al Capone
Dan Castellaneta
Chris Chelios
Hillary Clinton
Billy Corgan
Chief Keef
CM Punk
John Dillinger
Walt Disney
Harrison Ford
Benny Goodman
Jarad Higgins
Quincy Jones
Michael Jordan
Barack Obama
Andy Richter
Derrick Rose
Soulja Boy
Patrick Stump
Jon Walker
Kanye West
Robin Williams
Oprah Winfrey
Frank Lloyd Wright
Robert Zemeckis
Edward Zwick
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chicago Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Chicago Wikimatkoissa
Chicagon virallinen verkkosivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Chicagon virallinen matkailusivusto
Vuonna 1885 valmistunutta Home Insurance Buildingia pidetään maailman ensimmäisenä pilvenpiirtäjänä. Rakennus oli alun perin 42 metriä korkea.
Näkymää Chicagon keskustaan.
O'Haren kansainvälinen lentoasema.
Marina City -tornit ovat yksi Chicagon maamerkeistä
United Center on jääkiekkojoukkue Chicago Blackhawksin ja koripallojoukkue Chicago Bullsin kotiareena.
Detroitin historia

Detroitin historia ulottuu 1700-luvulle – ranskalainen tutkimusmatkailija Antoine de la Mothe Cadillac perusti Detroitin vuonna 1701. Kaupunki oli Ranskan hallussa vuoteen 1760, kunnes Ison-Britannian joukot valtasivat Montrealin ja saivat Detroitin haltuunsa rauhanehtojen mukana. Kaupunki liitettiin Yhdysvaltoihin vapaussodan päätyttyä Pariisin rauhan mukaisesti.
Detroitista kasvoi suurkaupunki 1900-luvun alussa, kun Henry Ford perusti sinne ensimmäisen T-Fordeja valmistaneen autotehtaansa. 1960- ja 1970-luvuilla kaupunki kuitenkin alkoi rappeutua öljykriisin ja tuontiautojen lisääntymisen takia. Kaupungin asukasluku on puolittunut 1950-luvun 1,8 miljoonasta nykyiseen reiluun 900 000 asukkaaseen.
Historia > Ranskan vallassa 1701–1760

1600-luvulla Yhdysvaltoihin siirtokuntia rakentanut Ranska alkoi pelätä Ison-Britannian valtaavan sen alueita. Tämän takia Ranska alkoi rakentaa uusia siirtomaakaupunkeja sellaisille alueille, joista pystyttäisiin puolustamaan mahdollista Ison-Britannian hyökkäystä. Detroitin nykyiselle paikalle tullut ranskalainen tutkimusmatkailija Antoine de la Mothe Cadillac piti alueen sijaintia loistavana. Sen vieressä oleva Detroitjoki oli tarpeeksi kapea, jotta sen yli pystyi ampumaan tykillä, mutta tarpeeksi leveä, jotta hyökkäyksiä olisi helppo torjua. Lisäksi aluetta ympäröivät Suuret järvet, jotka tarjosivat hyvät liikennereitit muihin kaupunkeihin. Cadillac haki Ranskalta lupaa siirtokunnan perustamiselle ja sai sen vuonna 1701. 5. toukokuuta 1701 Ranskan kuningas Ludvig XIV lähetti Kanadassa sijainneille Ranskan siirtokunnille tiedon siitä, että hän oli antanut suostumuksensa uudelle siirtokunnalle. Ludvig lupasi lisäksi 1 500 livreä, jotta uuteen siirtokuntaan saatiin rakennettua linnoitus.
2. tai 4. kesäkuuta 1701 Cadillac lähti laivalla Montrealista Detroitiin. Hänellä oli mukanaan 25 kanoottia, 50 sotilasta ja 50 kanadalaista uudisasukasta. Loogisin vaihtoehto matkalle olisi ollut Saint Lawrence -jokea pitkin Ontariojärvelle, mutta alueella vielä tuolloin hallinneet irokeesit tekivät matkasta liian vaarallisen. Niinpä Cadillac päätti matkustaa Ottawajokea pitkin Nipissingjärvelle ja sieltä Ranskanjokea (engl. French River, ransk. Rivière des Français) pitkin Georgian Baylle. Sieltä he jatkoivat matkaa Huronjärven kautta Saint Clair -joelle ja -järvelle, josta he pääsivät Detroitjoelle. He saapuivat Grosse-Île-saarelle 23. heinäkuuta 1701, jonne he pystyttivät väliaikaisen leirin. Seuraavana päivänä ryhmä lähti etsimään uudelle siirtokunnalle sopivaa paikkaa. Cadillac valitsi joen kapeimman kohdan, jossa oli korkeat hiekkasärkät. Paikan valinnan jälkeen Cadillac alkoi miehiensä kanssa rakentaa Fort Ponchartrain du Detroit -linnoitusta.
Kun britit onnistuivat 1750-luvun loppupuolella valtaamaan useita ranskalaisten kaupunkeja, Detroitin merkitys nousi huomattavasti. Fort Ponchartrainin linnoitusta laajennettiin nopeasti ja sinne tuotiin lisää sotilaita. Linnoitusta tuolloin hallinnut kanadalainen kuvernööri lupasi, että kaikki puolustukseen osallistuvat sotilaat saavat ilmaisia työkaluja ja maata. Britit ja irokeesit tekivät linnoitusta ja sotilaita vastaan satunnaisia hyökkäyksiä, mutta eivät onnistuneet valtaamaan sitä. 8. syyskuuta 1760 britit kuitenkin valloittivat Montrealin kaupungin. Samalla kaikki Ranskan siirtomaat Amerikassa, Detroit mukaan lukien, liitettiin Britanniaan. 29. marraskuuta Detroitin komentajaksi saapui brittien majuri Robert Rogers. Samalla linnoituksen nimi muutettiin Fort Detroitiksi.
Reikäleipä

Ruisreikäleipä
Kaurareikäleipä
Reikäleipä on litteä leipä, jossa on reikä keskellä. Reikäleipä viittaa usein ruisreikäleipään, mutta toisinaan reikäleipää valmistetaan myös kaurasta. Etelä-Pohjanmaalla reikäleipää tehdään ruissekaleipänä. Kaupan reikäleivät on usein halkaistu sivuttain ja niiden pinta on jaettu osiin siten, että ne on helppo jakaa pienempiin osiin.
Pirkkalan Viri

Pirkkalan Viri, PirVi, on pirkkalainen 1944 perustettu urheiluseura. Sen nykyisiin lajeihin kuuluu lentopallo, koripallo, jalkapallo ja kuntourheilu. Seuralla on ollut toimintaa monessa eri urheilulajissa: muun muassa hiihdossa, palloilulajeissa, yleisurheilussa, pöytätenniksessä, nyrkkeilyssä ja tenniksessä.
Lentopallo

Virillä on lentopallojoukkue sekä miesten kakkos- että kolmossarjassa. Viri pelasi Suomen mestaruussarjassa 1960- ja 1970-luvulla ja voitti SM -pronssia kaudella 1967–1968.
Koripallo

Koripallojoukkueita kaudella 2008-2009 on yhteensä kaksitoista. Virin miesten koripallojoukkue pelaa III-divisioonassa ja naisten kaksi joukkuetta pelaavat III-divisioonan läntisessä lohkossa. Juniorijoukkueet pelaavat Koripalloliiton läntisen alueen sarjoissa.
Pirkkalan junioirijoukkueet ovat olleet miltei vuosittain ulkomailla turnauksissa. Tyttöjoukkueista C-94-joukkue menestyi vuonna 2008 Ruotsissa järjestetyssä kansainvälisessä junioriturnauksessa hyvin sijoittuen neljänneksi.
Jalkapallo

Jalkapallossa Virin joukkue pelasi Vitosen etelä-lohkossa. Joukkue muuttui 2007 Pirkkalan jalkapalloklubin kakkosjoukkueeksi.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Koukunjoen työväentalo

| Koukunjoen työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Koukunjoki, Iisalmi
Valmistumisvuosi:  1916?, 1920, 1945
Rakennuttaja:  Koukunjoen Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Korkeus:  4 metriä
Kerrosala:  80 neliömetriä
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koukunjoen työväentalo oli Iisalmen kaupungin (vuoteen 1970 Iisalmen maalaiskunnan) Koukunjoella sijainnut työväentalo.
Historiaa

Koukunjoen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1915, ja yhdistys liittyi samalla Suomen Työläisliittoon.  Vuonna 1916 yhdistys rakensi tanssilavan Kilpisaaren kylään Pitkäkoskelle. Tuolloin sillä oli 25 jäsentä. Sisällissodan jälkeen yhdistys perustettiin uudelleen Koukunjoen sosialidemokraattisena työväenyhdistyksenä, ja vuonna 1920 se osti vuonna 1911 valmistuneen, aiemmin kauppana toimineen rakennuksen ja muutti sen työväentaloksi.
Kuitenkin jo vuonna 1917 Koukunjoen työväenyhdistys mainosti tansseja omalla talollaan. Mahdollisesti aiemmin mainittu lava oli sen verran tukevaa tekoa, että sitä on voitu kutsua myös taloksi. Vuonna 1920 hankittu talo joutui ilmeisesti joka tapauksessa 1930-luvun alun kommunistilakien myötä takavarikkoon ja uuteen omistukseen, sillä vuonna 1937 ilmoitettiin lehdessä Lotta Svärd -iltamista ”ent. Koukunjoen Työväenyhdistyksen talossa Pitkäkoskella”.
Vuonna 1945 valmistui yhdistyksen toinen talo. Talo oli hirsirakenteinen, noin 4 metriä korkea, ja sen pinta-ala oli 80 neliömetriä, johon sisältyi 50-paikkainen juhlasali näyttämöineen ja keittiö. Vuonna 1950 talo myytiin Osuusliike Ylä-Savolle liiketiloiksi, ja vuonna 1969 Koukunjoen Sosialidemokraattinen Työväenyhdistys purkautui. Sen jäljelle jääneet varat ja jäsenet siirtyivät Ulmalan Sosialidemokraattiseen Työväenyhdistykseen. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.
Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 2020

Jääpallon vuoden 2020 MM-kilpailut oli tarkoitus pelata Irkutskissa maalis-huhtikuun vaihteessa 2020. koronaviruspandemian vuoksi turnaus siirrettiin lokakuulle, mutta pandemiatilanteen jatkumisen vuoksi Kansainvälinen jääpalloliitto päätti perua turnauksen syyskuussa. MM-turnauksen B-sarja ehdittiin pelata maaliskuun alussa normaalisti ennen pandemiatilanteen äitymistä Venäjällä ylitsepääsemättömäksi esteeksi.
A-sarja > Ensimmäinen siirto

MM-kilpailujen A-sarja oli tarkoitus pelata Irkutskissa 29.3.-4.4.2020, mutta 11. maaliskuuta pidetyssä kokouksessa Kansainvälinen jääpalloliitto päätti koronaviruspandemian vuoksi siirtää turnauksen lokakuulle. Jo aiemmin Kazakstan oli ilmoittanut että se ei osallistu turnaukseen, sillä maan presidentti Kassym-Jomart Tokajev oli vahvistanut maan hallituksen määräyksen, jossa kiellettiin kazakstanilaisia urheilijoita matkustamasta ulkomaille koronaviruksen leviämisen estämiseksi.
A-sarja > Toinen siirto

Pandemiatilanteen jatkuessa, jouduttiin syyskuun alussa toteamaan että MM-turnauksen kahdeksasta maasta kuusi ei voi matkustusrajoitusten vuoksi matkustaa Venäjälle normaalisti. Myöhemmin syyskuussa kansainvälinen jääpalloliitto tiedotti kisojen peruuntumisesta. Jo tätä ennen olivat Suomen ja Ruotsin jääpalloliitot ilmoittaneet, että he eivät voi osallistua turnaukseen.
A-sarja > Kolmas siirto

Tammikuussa 2021 kansainvälinen liitto päätti, että kisat järjestetään Irkutskissa lokakuussa 2021.
A-sarja > Neljäs siirto

Elokuussa 2021 useat maat (mm. Suomi ja Ruotsi) ilmoittivat, etteivät aio osallistua MM-turnaukseen lokakuussa 2021. Hieman myöhemmin FIB päätti siirtää kilpailut lokakuulle 2022. Samalla varmistui, että Syktyvkariin kaavaillut kevään 2022 MM-kilpailut tullaan pelaamaan ennen Irkutskissa pelattavia MM-kisoja.
A-sarja > A-lohko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ruotsi  | 0 |  0  |  0  |  0  |  0  |  0  | 0 | 0 |
| 2 |  Venäjä  | 0 |  0  |  0  |  0  |  0  |  0  | 0 | 0 |
| 3 |  Suomi  | 0 |  0  |  0  |  0  |  0  |  0  | 0 | 0 |
| 4 |  Kazakstan  | 0 |  0  |  0  |  0  |  0  |  0  | 0 | 0 |
A-sarja > B-lohko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja  | 0 |  0  |  0  |  0  |  0  |  0  | 0 | 0 |
| 2 |  Yhdysvallat  | 0 |  0  |  0  |  0  |  0  |  0  | 0 | 0 |
| 3 |  Saksa  | 0 |  0  |  0  |  0  |  0  |  0  | 0 | 0 |
| 4 |  Viro  | 0 |  0  |  0  |  0  |  0  |  0  | 0 | 0 |
B-sarja

Vuoden 2020 jääpallon maailmanmestaruuskilpailujen B-sarja pelattiin Irkutskissa 1.-6. maaliskuuta 2020. Turnaukseen alun perin ilmoittautuneista joukkueista Kiina vetäytyi turnauksesta maassa riehuneen koronavirusepidemian vuoksi. Iso-Britannia taas joutui vetäytymään turnauksesta, sillä brexitin aiheuttamien epäselvyyksien vuoksi joukkueen pelaajat eivät saaneet viisumia Venäjälle ajoissa.
Turnauksen voitti Unkari, joka voitti turnauksessa kaikki ottelunsa. Loppuottelussa turnauksen voitosta Unkari voitti Ukrainan ja nousi seuraavan vuoden MM-turnauksen A-sarjaan.
B-sarja > A-lohko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Unkari  | 4 |  4  |  0  |  0  |  17  |  3   | +14 | 8 |
| 2 |  Ukraina  | 4 |  2  |  1  |  1  |  8   |  5   | +3 | 5 |
| 3 |  Alankomaat  | 4 |  1  |  2  |  1  |  12  |  7   | +5 | 4 |
| 4 |  Tšekki  | 4 |  1  |  1  |  2  |  7   |  10  | -3 | 3 |
| 5 |  Sveitsi  | 4 |  0  |  0  |  4  |  2   |  21  | -19 | 0 |
B-sarja > B-lohko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Mongolia  | 4 |  4  |  0  |  0  |  18  |  1  | +17 | 8 |
| 2 |  Slovakia  | 4 |  3  |  0  |  1  |  14  |  4  | +10 | 6 |
| 3 |  Latvia  | 4 |  2  |  0  |  2  |  13  |  7  | +6 | 4 |
| 4 |  Japani  | 4 |  1  |  0  |  3  |  11  |  6  | +5 | 2 |
| 5 |  Somalia  | 4 |  0  |  0  |  4  |  0   |  38  | -38 | 0 |
Parhaat maalintekijät

| Sija | Pelaaja | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Linus Schellin | Unkari | 10 |
| 2. | Dennis Pacsay | Unkari | 8 |
| 3. | Mikhail Alexandrov | Ukraina | 7 |
| 4. | Andrey Markovichenko | Ukraina | 6 |
| 5. | Bou Tveitan | Alankomaat | 5 |
| 5. | Vitaly Glin | Sveitsi | 5 |
Parhaat maalintekijät > Parhaat pelaajat

Paras maalivahti: Andrey Tsyplakov, Ukraina
Paras puolustaja: André Berglönn, Unkari
Paras keskikenttäpelaaja: Dmytry Tsymbal, Ukraina
Paras hyökkääjä: Dennis Pacsay, Unkari
Irina Laritševa

| Mitalit> Naisten ammunta.Maa:   Neuvostoliitto.MM-kilpailut  | Mitalit> Naisten ammunta.Maa:   Neuvostoliitto.MM-kilpailut  | Mitalit> Naisten ammunta.Maa:   Neuvostoliitto.MM-kilpailut  | Naisten ammunta> Maa:   Neuvostoliitto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Moskova 1990 | kaksoistrap, joukkue |  |
|  Hopeaa | Moskova 1990 | trap, joukkue |  |
Maa:   Venäjä
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Fagnano 1994 | kaksoistrap, joukkue |  |
|  Kultaa | Kairo 2001 | trap |  |
|  Kultaa | Kairo 2001 | trap, joukkue |  |
|  Kultaa | Lahti 2002 | trap, joukkue |  |
|  Kultaa | Lonato 2005 | trap, joukkue |  |
|  Kultaa | Belgrad 2011 | trap, joukkue |  |
|  Hopeaa | Lonato 2005 | trap |  |
|  Hopeaa | Maribor 2009 | trap |  |
|  Hopeaa | Lima 2013 | trap, joukkue |  |
|  Pronssia | Lima 1997 | trap, joukkue |  |
|  Pronssia | Zagreb 2006 | trap, joukkue |  |
Irina Laritševa (19. marraskuuta 1964 Moskova – 29. tammikuuta 2020) oli venäläinen haulikkoampuja ja maailmanmestari.
Laritševa on voittanut Neuvostoliiton joukkueessa yhden kullan ja yhden hopean MM-kilpailuissa Moskovassa 1990. Venäjän joukkueessa hän on saavuttanut kuusi kultaa, kolme hopeaa ja kaksi pronssia. Laritševa on myös edustanut Venäjää olympialaisissa Ateenassa 2004 ja Pekingissä 2008 naisten trapissa.
Munuainen

Munuainen.
Munuaiset (lat. ren) ovat selkärankaisten virtsanerityselimistöön kuuluvia erityselimiä. Niiden tehtävänä on pitää yllä elimistön nestetasapainoa, happo-emästasapainoa, suolojen (elektrolyyttien) ja muiden kivennäisaineiden oikeita määriä sekä suodattaa pois verestä kiinteät vesiliukoiset kuona-aineet (esimerkiksi urea). Siksi niiden merkitys onkin homeostaasin kannalta tärkeä. Ihmisellä on kaksi munuaista.
Munuaisia ja niiden sairauksia tutkiva lääketiede tunnetaan nefrologiana.
Sijainti ja rakenne > Sijainti

Ihmisen kaksi munuaista sijaitsevat molemmin puolin selkärankaa. Oikeanpuoleinen munuainen on ihmisellä ja sialla hieman vasemmanpuoleista alempana. Muilla nisäkkäillä oikea munuainen on yleensä vasemmanpuoleista ylempänä. Munuaiset sijaitsevat maksan ja pernan alapuolella, alimman rinta- ja kahden ylimmän lannenikaman tasolla. Koska munuaiset ovat arkoja elimiä, niiden yläpuoli on osittain alempien kylkiluiden suojaamana ja lisäksi niitä suojaavat selkälihakset, sidekudoksinen munuaiskotelo ja kaksinkertainen rasvakerros.
Sijainti ja rakenne > Rakenne

Aikuisen ihmisen munuaiset ovat pavunmuotoiset, noin 11 cm pitkät, 6 cm leveät, 3 cm paksut. Niiden yhteispaino on noin 300 g. Munuaisia ympäröivän sidekudoskotelon alla on kuorikerros, jonka sisäpuolella on ydinkerros. Ydin jakautuu 10–15 lohkoon, munuaispyramidiin, joiden leveä tyviosa on kuorikerrosta vasten ja kapea kärki (munuaisnysty) ulottuu munuaisaltaaseen. Munuaiset ovat koveria selkärankaan päin. Koverassa kohdassa on munuaisportti, joka liittää virtsajohtimen, munuaisvaltimon ja -laskimon munuaiseen.
Munuaispyramidien sisällä on kussakin lähes 100 000 nefronia eli yhdessä munuaisessa niitä on yli miljoona. Ne ovat munuaisten toiminnallisia yksiköitä ja koostuvat munuaiskeräsestä ja munuaistiehyestä. Munuaiskeränen koostuu taas hiussuonikeräsestä (glomerulus) ja sitä ympäröivästä keräsenkotelosta, eli Bowmanin kapselista.
Sijainti ja rakenne > Verisuonitus

Munuaisportin kautta kulkeva munuaisvaltimo, joka alkaa vatsa-aortasta heti ylemmän suolilievevaltimon alta, tuo hapekasta verta munuaisille. Veri kulkee pois munuaisista munuaisportin kautta kulkevaa munuaislaskimoa pitkin, joka laskee alaonttolaskimoon.
Kummankin munuaisen yläpuolella on lisämunuainen.