stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Salmijärvi (Petäjävesi, Rautakylä, pohjoinen)

| Salmijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Petäjävesi
Koordinaatit:  62°14′09″N, 25°04′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Iso Rautaveden alue (14.52)
Laskujoki:  oja Salmijärveen 
Järvinumero:  14.527.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  161,1 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,599 km  
Pinta-ala:  1,784 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSalmijärvi 
Salmijärvi  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Rautakylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 300 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Pirttijoen valuma-alueeseen (14.527) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,1 metriä mpy.
Sarvikankaronmäki

Harvinainen betonista valmistettu konekivääripesäke.
Sarvikankaronmäki on Urjalassa Kortejärven eteläpäässä sijaitseva 14 ha laajuinen metsä, jossa on Pietari Suuren merilinnoitukseen liittyvä puolustusvarustus. Juoksuhaudat ovat kahden metrin syvyisiä ja muodostavat kaksitasoisen kehän  2,2 ha alueella lähellä jokisuuta, jossa on kaksi betonista  konekivääripesäkettä ja miehistömonttu. Pesäkkeiden ampumasuunta on joen yli lounaaseen, josta saksalaisten oletettiin saapuvan Porintietä pitkin. Puolustusvarustukset on rakennettu pakkotyövoimalla Venäjän vallan aikana 1915 ja ne muuttuivat muinaisjäännökseksi 2015. Lähistöllä on useita muitakin vaatimattomampia varustuksia.
Sarvikankaronmäki on entinen hakamaa, joka siirtyi tehometsätalouden piiriin vuonna 1976 kun se istutettiin pääosin kuusikolle.
Aiheesta muualla

Sijainti
Suomen kenttälinnoitukset
Salmijärvi (Ruovesi, Pihlajalahti)

| Salmijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°57′44″N, 23°51′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Paloveden alue (35.32)
Laskuoja:  oja Hauk-Kierinkaan 
Järvinumero:  35.323.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  160,5 m  
Rantaviiva:  1,737 km  
Pinta-ala:  5,039 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSalmijärvi 
Salmijärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Pihlajalahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,0 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Nenos-Kieringan valuma-alueeseen (35.323) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 160,5 metriä mpy.
Salmijärvi (Petäjävesi)

| Salmijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Petäjävesi
Koordinaatit:  62°17′13″N, 25°17′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ala-Kintauksen valuma-alue (14.55)
Laskujoki:  puro Rautalajkaan 
Järvinumero:  14.556.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  136,4 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  2,525 km  
Pinta-ala:  10,614 ha  
Saaria:  1 
 fiSalmijärvi 
Salmijärvi  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kintauksen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,6 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Salmijärven valuma-alueeseen (14.556) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,4 metriä mpy.
Salmijärvi (Petäjävesi, Rautakylä, eteläinen)

| Salmijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Petäjävesi
Koordinaatit:  62°13′56″N, 25°05′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Iso Rautaveden alue (14.52)
Laskujoki:  Salmijoki Pirttijokeen 
Järvinumero:  14.527.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  161,2 m  
Pituus:  460 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  1,008 km  
Pinta-ala:  1,819 ha  
Tilavuus:  0.000039 km³ 
Keskisyvyys:  2,12 m  
Suurin syvyys:  3,6 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiSalmijärvi 
Salmijärvi  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Rautakylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 460 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 38 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 3,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Pirttijoen valuma-alueeseen (14.527) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,2 metriä mpy.
Jamppa

Jampan sijainti Järvenpäässä
Jamppa on lähiö ja kaupunginosa Järvenpäässä. Jamppa sijaitsee kahdesta kolmeen kilometriä kaupungin keskustasta luoteeseen. Alue rakennettiin lähinnä vuokratalovaltaiseksi. Vuoden 2014 lopussa kaupunginosassa oli 3 393 asukasta.
Lähiön historia

Wärtsilän tehtaan muutettua Helsingistä Järvenpäähän vuonna 1970 alkoi lähistölle nousta kerrostaloasutusta. Ensimmäiset kerrostalot valmistuivat vuonna 1972 Naavatielle. Alue oli vielä tuolloin Saunakalliota, mutta radan itäpuoli nimettiin myöhemmin Jampaksi.
Lähiön historia > Järvenpään kaupungin projektitoiminta Jampan lähiössä

ARA:n tuella Järvenpään kaupunki käynnisti Jampassa perusparannusohjelman vuonna 1993. Saadessaan tukea talojen peruskorjaukseen kaupunki sitoutui samalla alueen kokonaisvaltaiseen kehittämiseen yhteistyössä asukkaiden kanssa. Näin alkoi Jamppa-projekti. Projektin puitteissa kaupunki käynnisti Aamuklubi-toiminnan, joka oli aluksi tarkoitettu vain päihdeongelmaisille.
Kaupunginhallitus päätti 24.11.1997 Järvenpään osallistumisesta yhdeksi Sisäasiainministeriön käynnistämän valtakunnallisen Osallisuushankkeen kokeilukunnaksi. Projektin kohdealueeksi valittiin Jampan vajaa 4 000 asukkaan lähiö, joka sijaitsee 3,5 km:n etäisyydellä Järvenpään keskustasta. Projektin ydintavoitteena oli asukkaiden, virkamiesten ja päättäjien vuorovaikutuksen lisääminen, demokratian pelisääntöjen oppiminen, asukkaiden vaikuttamiskeinojen lisääminen sekä jamppalaisten kiinnostuksen lisääntyminen kunnallispolitiikkaan. Asukkaiden, päättäjien ja virkamiesten yhteisissä "tanssi-illoissa" esiteltiin asukkaiden työstämiä Jampan alueen kehittämisehdotuksia.
Vuosina 1998–2001 toimineen Osallisuusprojektin seurauksista voidaan mainita, että Jampan alueella äänestysaktiivisuus nousi lähes seitsemän prosenttiyksikköä edellisistä kunnallisvaaleista, kun se koko kaupungissa laski. Kolme jamppalaista valittiin valtuustoon. Paikallislehden otsikko vaalien jälkeisenä päivänä olikin osuvasti: "Koko Järvenpää tarvitsee demokratiatansseja".
Saunakallion Kiinteistöhoito Oy:n kustantamaa Jamppalainen -lehden julkaisemista voitiin lisätä projektin tuella. Vuosina 2000–2001 se ilmestyi jopa neljä kertaa vuodessa. Se kehitettiin asukkaiden, luottamushenkilöiden ja viranhaltijoiden vuorovaikutuskanavaksi. Saunakallion Kiinteistönhoidon liiketoimintojen myymisen johdosta Jamppalainen jäi ilman kustantajaa. Viimeinen numero ilmestyi toukokuussa 2002. Tämän jälkeen Mestariasunnot on toimittanut kaikkiin järvenpääläisiin talouksiin jaettavaa Mestariasukas-lehteä kaksi kertaa vuodessa.
Lähiön historia > Jampan Asukasyhdistys lähiön toimijana

Asukastoiminta Jampassa alkoi vuonna 1974, kun perustettiin Saunakallion Asukasyhdistys. Toiminta jatkui 1980-luvun alkuun. Asukasyhdistyksen toiminta käynnistyi uudelleen Jamppa-projektin aikana 1994 lopussa. Tällöin yhdistyksen nimi muutettiin Jampan Asukasyhdistys ry:ksi.
Jampan Asukasyhdistys alkoi oman projektitoimintansa vuoden 1995 joulukuussa, kun Perheprojekti käynnistyi EU-rahalla. Projektilla oli kaksi toimipistettä Aluetupa Ainontupa ja Perhekeskus Peukaloinen. EU-rahaa saatiin vain vuodeksi. Sen jälkeen rahoittajia olivat RAY, Uudenmaan liitto, Järvenpään kaupunki ja Järvenpään seurakunta. Projekti päättyi maaliskuun lopussa vuonna 2000.
Asukasyhdistys oli mukana aktiivisena toimijana kaupungin hallinnoimassa Osallisuusprojektissa vuosina 1998–2001.
Asukasyhdistys jatkoi projektitoimintaa erilaisten yhteistyötahojen kanssa 31.12.2007 asti. Iltapäiväkerho Louhentupa aloitti toimintansa helmikuussa 1999. Kerho siirtyi syksyllä 1999 osaksi Setlementti Louhelan hallinnoimaa iltapäiväkerhoprojektia kevääseen 2005 asti. Syksyllä 2005 kerho siirtyi osaksi kaupungin iltapäiväkerhoprojektia.
Erityislapset projekti alkoi 1.4.2000 ja kesti 30.6.2003. Siinä annettiin turvallista aamu- ja iltapäivähoitoa erityisluokkalaisille (1–3). Projektin jälkeen toiminta jatkui itsenäisenä yrityksenä.
Työllistämisprojekti alkoi 1.6.2000 ja loppui 31.12.2003. Projektin aikana työllistettiin 32 eri pitkäaikaistyötöntä eri toimipisteisiin Jampassa.
Vanhustyön projekti Jampan Jennit ja Jussit käynnistyi 1.6.2004. Vuoden 2005 alusta se laajeni koskemaan koko Järvenpäätä. Projekti työllisti 28 pitkäaikaistyötöntä. Se päättyi 31.12.2007. Asiakkaille tarjottiin mahdollisuutta siirtyä toisen kolmannen sektorin toimijan, Setlementti Louhelan palvelujen piiriin. Suurin osa tekikin näin.
Lähiön historia > Jamppa vuoden 2005 uusmaalainen kylä

Yksi tavoite toiminnassa täyttyi vuonna 2005, kun Uudenmaan liiton maakuntahallitus  palkitsi Jampan vuoden uusmaalaisena kylänä. Tunnustusta perusteltiin sillä, että Jamppa on lähiöuudistusten malliesimerkki.
Jampan asukasyhdistys jatkaa edelleen toimintaansa ja aluetuvan toiminnasta vastaa Setlementti Louhela.
Maantiede

Jamppa rajautuu lännessä päärataan, jonka lounaispuolella on Saunakallio. Etelässä rajana on Jäppilänkatu, jonka eteläpuolella on Sorto. Pohjoisessa Jamppa rajautuu Nummenkylän ja Wärtsilän kaupunginosiin ja idässä Peltolan kaupunginosaan.
Jampassa on myös omakoti- ja rivitalovaltaisia osia, kuten Levonkytö, Ala-Wärtsilä ja Koivusaari.
Jampan postinumero on 04440.
Palvelut

Jampan ostoskeskuksessa osoitteessa Oksapolku 1 toimi K-Market, R-kioski, Ottopiste-automaatti, kaupungin nuorisotila, neuvola, Järvenpään seurakunnan Jampan seurakuntakoti ja kierrätyspiste. K-Marketissa oli myös postin palvelupiste. Ostoskeskus tuhoutui tulipalossa 25. maaliskuuta 2022. Sivuapteekki sijaitsee palaneen ostoskeskuksen lähellä Wärtsilänkadun toisella puolella. Apteekin vieressä, samassa rakennuksessa, on myös Club 70 niminen baari ja pizzeria. Ostoskeskuksen vieressä oli myös vuoteen 2019 asti Jampan sosiaali- ja terveystoimen aluetoimisto, jossa oli mm. kunnan hammashoitola ja äitiysneuvola. Rautatieaseman vieressä sijaitsee K-Market-lähikauppa ja vuonna 2009 avattu ravintola Roze. Palveluita koko Järvenpään lapsiperheille tarjoaa Naavatiellä sijaitseva perhetalo Joutsikki. Palaneen ostoskeskuksen tilalle tuli vuoden 2022 loppupuolella puurakenteisista moduuleista rakennettu Alepa palvelemaan Jampan asukkaita.
Koulutus

Jampassa sijaitsevat Järvenpään kaupungin Saunakallion (luokat 1-6) ja Koivusaaren koulut (luokat 7-9).
Yritykset

Jampassa toimivia suuryrityksiä ovat mm. Ruukkiin kuuluva Asva, Rocla sekä Metso paper. Jampassa on myös parturi ja ravintoloita.
Liikenne

Saunakallion rautatieasema on Jampassa ja sille liikennöidään puolen tunnin vuorovälillä lähiliikenteen R-junilla. Aseman pohjoispuolelta kääntyy teollisuusraide koilliseen Wärtsilän alueelle. Jampasta on säännöllinen linja-autoliikenne Järvenpään keskustaan. Osa vuoroista jatkaa edelleen Tuusulan Hyrylään ja Helsinki-Vantaan lentoasemalle.
Jampan valtaväylät ovat itä-länsisuuntaiset Jäppilänkatu ja Vähänummentie sekä etelä-pohjoissuuntaiset Wärtsilänkatu ja Pietolankatu. Jäppilänkatu ja Wärtsilänkatu risteävät aseman kohdalla.
Liikunta ja urheilu

Jampan keskustassa on valaistu Jampan kuntorata (850 m) jolla on talvisin hiihtolatu. Yhdyslatua pitkin pääsee hiihtämään Järvenpään jäähallille, Paavonpolun valaistulle kuntoradalle tai edelleen Terholan valaistulle kuntoradalle saakka. Kuntorataa käyttävät myöskin ennen mainitut Saunakallion ja Koivusaaren koulut liikuntatunneillaan.
Koivusaaren koulun viereissä on Koivusaaren urheilupuisto, jonka kentällä (Jampan talvijalkapallokenttä, 60 m × 100 m) pelataan säännöllisesti Järvenpään Palloseuran JäPS:n jalkapallo-otteluita. Kentän pohjoispuolelle valmistui 2000-luvun alussa Fortum-halli jalkapalloilijoille. Saunakallion kentällä (75 m × 85 m) pelataan kesäisin pesäpallo-otteluita. Talvisin kenttä on jäädytetty luistinradaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jamppa Wikimedia Commonsissa
Haltianpolku 14, Mestariasuntojen vuokrakerrostalo Jampassa.
Kuva Wärtsilänkadulta talvella.
Jääpallon SM-kilpailu 1914

| SM-kilpailu 1914 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  4
Sarjajärjestelmä:  cup-kilpailu
Mestari:  Viipurin Bandy & Jalkapalloseura
Toinen sija:  Helsingin IFK
  ← 1913 :  1915 → 
Jääpallon Suomen mestaruus 1914 ratkaistiin cup-kilpailussa, johon osallistui neljä joukkuetta, kaksi Helsingistä ja kaksi Viipurista. Loppuotteluun selvisivät edelliskauden tapaan Helsingin IFK ja VBJS, myöhempi Viipurin Sudet. Ottelu pelattiin Helsingissä. Vasta toista talveaan pelannut VBJS voitti ottelun 4-6, ja saavutti näin historiansa ensimmäisen jääpallon Suomen mestaruuden. Kerta  oli ensimmäinen kun mestaruus meni Helsingin ulkopuolelle.
Välierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Viipurin Bandy & Jalkapalloseura | 13–3 (5-1) | Viipurin IFK |
| Helsingin IFK | 2–2 (0-2) | Kronohagens IF |
1. uusintaottelu
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Helsingin IFK | 10–0 (5-0) | Kronohagens IF |
2.uusintaottelu
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Helsingin IFK | 11–2 (3-2) | Kronohagens IF |
HIFK:n ja KIF:n ensimmäinen uusintaottelu mitätöitiin, koska ratkaisemattoman kamppailun ja uusinnan välissä ei ollut sääntöjen määräämää viikon väliaikaa.
Loppuottelu

Pelattiin 15. maaliskuuta Helsingissä
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Helsingin IFK | 4–6 (3-4) | Viipurin Bandy & Jalkapalloseura |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Viipurin Bandy & Jalkapalloseura
2.: Helsingin IFK
3.: Viipurin IFK
3.: Kronohagens IF
Mestarijoukkue

Susien mestarijoukkue: Ilmari Ihalainen (mv), Väinö Strömberg, Mikko Mäkinen, Reino Laaksonen, Jussi Pelli, Edvard Kostamo, Toivo Kosunen, Armas Ahnger, Toivo Pirhonen, Lauri Mäkinen, Yrjö Penttilä, Kristian Poutiainen
Seimas

| Seimas Liettuan parlamentti |
| --- | --- |
 
Tyyppi
Tyyppi:  yksikamarinen
Historia
Perustettu:  1922
Johto
Puhemies:  Viktorija Čmilytė-Nielsen
1. varapuhemies:  Jurgis Razma
Kokoonpano
Edustajia:  141 (140 + puhemies)
 
Puolueet:  Hallitus (72)      TS-LKD (50)       LRLS (11)       Vapauspuolue (11) Oppositio (55)      LVŽS (32)       LSDP (13)       DP (10) Muut (14)      Muut ryhmät      LLRA-KŠS (3)       LSDDP (3)       LT (1)       LŽP (1)       Sitoutumattomat (5)       Puhemies (1)
Vaalit
Valintatapa:  enemmistövaali (71 edustajaa), suhteellinen vaalitapa (70 edustajaa)
Viimeisimmät vaalit:  11. ja 25. lokakuuta 2020
Kokouspaikka
 Seimasin istuntosali.
 Gedimino prospektas 53 Vilna, Liettua
Kotisivut
 https://www.lrs.lt/
Seimas (liett. Lietuvos Respublikos Seimas) on Liettuan yksikamarinen parlamentti. Seimas koostuu 141 kansanedustajasta, jotka valitaan neljän vuoden välein vaaleilla.
Vaaleissa 71 kansanedustajaa valitaan yksittäisistä vaalipiireistä, ja 70 suhteellisella vaalitavalla. Yksittäisen puolueen on saatava vähintään 5 %, ja monen puolueen yhteisen liiton 7 % äänistä päästäkseen Seimasiin. Vaalit pidetään neljän vuoden välein lokakuun toisena sunnuntaina. Valituksi tullakseen ehdokkaan pitää yhden edustajan vaalipiireissä saada yli puolet annetuista äänistä. Uusintakierros järjestetään niissä vaalipiireissä, joissa kukaan ehdokas ei saa ensimmäisellä kierroksella enemmistöä.
Vuoden 2020 parlamenttivaaleissa Kotimaan liitto – Liettuan kristillisdemokraatit sai 50 paikkaa, Liettuan talonpoikien ja vihreiden liitto 32, Liettuan tasavallan liberaalien liike 13, Liettuan sosiaalidemokraattinen puolue 13, Vapauspuolue 11, Työväenpuolue 10, sitoutumattomat 4, Liettuan sosiaalidemokraattinen työväenpuolue 3, Liettuan puolalaisten vaalitoiminta 3 sekä Vapaus ja oikeus ja Liettuan vihreä puolue kumpikin yhden paikan.
Sana Seimas tulee liettuan kielen sanasta sueiga, suėjimas, joka tarkoittaa kokoontumista tai tapaamista.
Rakennus

Seimasin päärakennuksen suunnittelivat arkkitehdit Algimantas Nasvytis ja Vytautas Nasvytis. Rakennus valmistui vuonna 1980. Myöhemmin itsenäisen Liettuan aikana on rakennettu uusi istuntosali, jota Liettuan parlamentti käyttää nykyään. Vanhaa istuntosalia käytetään juhlatilaisuuksissa.
Kuvia

Seimasin istuntosali.
Pääsisäänkäynti.
Suihkulähde.
Jääpallon SM-kilpailu 1911

| SM-kilpailu 1911 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  3
Ajankohta:  5.helmikuuta 1911- 19.helmikuuta 1911
Sarjajärjestelmä:  cup-kilpailu
Mestari:  Helsingin IFK
Toinen sija:  Viipurin IFK
  ← 1910 :  1912 → 
Jääpallon Suomen-mestaruus 1911 ratkaistiin cup-kilpailussa. Kilpailuun osallistui vain kolme joukkuetta. Myös PUS ilmoittautui kilpailuun, mutta joukkue oli hajaantunut töihin eri puolille Suomea, eikä näin saanut joukkuetta kokoon. 
Finaaliin selvisivät Viipurin IFK ja Helsingin IFK. SM-finaali pelattiin 19. helmikuuta ensimmäistä kertaa Viipurissa. Pelikenttä sijaitsi meren jäällä, Salakkalahdella. Kotijoukkue meni alussa jo 4-0 johtoon, mutta hävisi lopulta 7-15. Ottelu on edelleen kaikkien aikojen runsasmaalisin SM-finaali.
Välierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Helsingin IFK | 16–1* | Polyteknikkojen Urheiluseura |
| Viipurin IFK | 9–5 | Viipurin Reipas |
PUS lainasi HIFK:lta pelaajia, joten ottelu jäi epäviralliseksi.
Loppuottelu

Otelu pelattiin 19. helmikuuta Viipurissa.
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Viipurin IFK | 7–15 (4-5) | Helsingin IFK |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Helsingin IFK
2.: Viipurin IFK
3.: Viipurin Reipas
HIFK:n mestarijoukkue: Birger Ehrnrooth, Anders Skogström, Axel Lund, Walter Sjöholm, Bror Wiberg, Raoul Winter, Viking Hulldén, Gabriel von Bonsdorff, Ivar Sundman, Walter Horn, Gunnar Mangström.
Loppuottelun joukkueiden eli Helsingin ja Viipurin IFK:n pelaajia, kaikkiaan 10, kokoontui Helsingissä täsmälleen 50 vuotta ottelun jälkeen mjuistelemaan menneitä.
Aiheesta muualla

Jääpallon historiaa facebookissa
Juho Halme: Urheilukalenteri IV, 1916
Jääpallon SM-sarjan kaudet
| Cup-kilpailut |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1900-luku |  |  |  |  |  |  |  | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1910-luku | 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | (1918) | 1919 | 1920 |
| 1920-luku | 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
Mestaruussarja: 
| 1930-luku | 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1940-luku | 1941 | 1942 | 1943 (cup) | 1944 (cup) | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1950-luku | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1960-luku | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1969–70 |
| 1970-luku | 1970–71 | 1971–72 | 1972–73 | 1973–74 | 1974–75 | 1975–76 | 1976–77 | 1977–78 | 1978–79 | 1979–80 |
| 1980-luku | 1980–81 | 1981–82 | 1982–83 | 1983–84 | 1984–85 | 1985–86 | 1986–87 | 1987–88 | 1988–89 | 1989–90 |
| 1990-luku | 1990–91 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Bandyliiga: 
| 1990-luku |  | 1991–92 | 1992–93 | 1993–94 | 1994–95 | 1995–96 | 1996–97 | 1997–98 | 1998–99 | 1999–00 |
| 2000-luku | 2000–01 | 2001–02 | 2002–03 | 2003–04 | 2004–05 | 2005–06 | 2006–07 | 2007–08 | 2008–09 | 2009–10 |
| 2010–luku | 2010–11 | 2011–12 | 2012–13 | 2013–14 | 2014–15 | 2015–16 | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 |
| 2020–luku | 2020–21 | 2021–22 | 2022–23 | 2023–24 | 2024–25 |  |  |  |  |  |
Santo Domingo de los Tsáchilas

| Santo Domingo de los Tsáchilas Provincia de Santo Domingo de los Tsáchilas |
| --- | --- |
 Näkymä Santo Domingoon
 Lippu
 Maakunnan sijainti Ecuadorissa
Valtio:  Ecuador
Kantoneita:  2
Perustettu:  2007
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Santo Domingo
Pinta-ala:  3 805 km²
Väkiluku (2017):  434 800
 – väestötiheys:  114,3 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  EC-SD
Santo Domingo de los Tsáchilas on yksi Ecuadorin maakunnista. Se erotettiin lokakuussa 2007 Pichinchan maakunnasta. Maakunnan pinta-ala on 3 805 neliökilometriä ja siellä on arviolta 434 800 asukasta (vuonna 2017). Sen pääkaupunki on Santo Domingo.
Maakunnan nimi tulee alueella eläneestä tsáchila-heimosta, joka tunnetaan myös nimellä Colorados.
Aluejako

Maakunta on jaettu kahteen kantoniin, mikä on Ecuadorin maakunnille harvinaisen pieni kantonien määrä:
Santo Domingo de los Colorados
La Concordia
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Santo Domingo de los Tsáchilasin maakunta Wikimedia Commonsissa
Ecuadorin maakunnat
Azuay
Bolívar
Cañar
Carchi
Chimborazo
Cotopaxi
El Oro
Esmeraldas
Galápagos
Guayas
Imbabura
Loja
Los Ríos
Manabí
Morona-Santiago
Napo
Orellana
Pastaza
Pichincha
Santa Elena
Santo Domingo de los Tsáchilas
Sucumbíos
Tungurahua
Zamora-Chinchipe
Santo Domingo -luokka

| Santo Domingo -luokka |
| --- | --- |

Tekniset tiedot
Uppouma:  1 188 t (arqueo)
Pituus:  45,44 m (köli)
Leveys:  14,02 m
Syväys:  6,78 m
Aseistus
Meritorjunta:  alempi tykkikansi: 26 x 24 naulan tykkiä ylempi tykkikansi: 28 x 12 naulan tykkiä puoli- ja etukansi: 6 x 8 naulan tykkiä
Santo Domingo -luokka oli Espanjan laivaston kahden kaksikantisen 60-tykkisen linjalaivan muodostama alusluokka.
Suunnittelu

Luokka oli paranneltu versio Castillasta. Francisco Gautierin suunnitelmiin perustuvat alukset tilattiin 4. maaliskuuta 1780 ja nimettiin 20. tammikuuta 1781. Aluksiin asennettiin raskaammat 24 naulan tykit alemmalle tykkikannelle, jolloin täyslaidallisen painoksi tuli 504 espanjalaista naulaa (esp. libras) eli 543,8 englantilaista naulaa
Alukset

| Nimi (lempinimi) | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Santo Domingo | Reales Astilleros de Esteiro, Ferrol |  | 26. helmikuuta 1781 |  | romutettu 1807 |
| San Felipe Apóstol | Ferrol |  | 22. kesäkuuta 1781 |  | vallattu 22. lokakuuta 1795 myyty 1822 |
Kaaos / Cadgers split

| Kaaos Kaaos & Cadgers |
| --- | --- | --- |

Split-albumin tiedot
 Julkaistu: 1981
 Formaatti: 7"
 Tyylilaji: hardcore punk, anarkopunk
 Levy-yhtiö: P. Tuotanto
Muut kannet

Kaaoksen muut julkaisut
|   | Kaaos 1981 | Totaalinen kaaos (EP) 1982 |
Cadgersin muut julkaisut
|   | Kaaos 1981 | Laki järjestys (EP) 1982 |
Kaaos/Cadgers split on Kaaoksen ja Cadgersin (myöhemmin Riistetyt) split ep vuodelta 1981. Kaaoksen puoli on nimeltään Kytät on natsisikoja ja Cadgersin puoli Kaaosta tää maa kaipaa. Splitin julkaisi alun perin jyväskyläläinen P.Tuotanto, splitistä on otettu kuusi painosta, joista viimeisimmän otti saksalainen Assel Records vuonna 2006.
Kappaleet > Kaaos

Kytät on natsisikoja
Et sä voi olla vapaa
Tulevaisuus
Ei sääntöjä
Kappaleet > Cadgers

Punainen vaara
Kaaosta tää maa kaipaa
Kirkot kytee
Yritän katsoo huomiseen
Kokoonpanot > Kaaos

Kake – laulu
Timpa – rummut
Pena – basso, laulu
Jakke – kitara, laulu
Kokoonpanot > Cadgers

Lateri – laulu
Stydy – rummut
Piise – basso
Perry – kitara