stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suo
Soiden ojitus ja hyötykäyttö > Yleistä

Soita saatetaan pitää joutomaina. Ojitusten tarkoituksena on lähinnä suon kuivattaminen muuhun käyttöön eli useimmiten joko pelloksi, metsätalouden tarpeiksi tai turpeen ottoa varten. Vedenpinnan laskiessa turve kuivuu, ja ajan kuluessa kangasmetsän kasvillisuus korvaa kosteutta vaativat suokasvit. Vaikka ojat umpeutuisivat, ne saattavat vielä silti johtaa vettä.
Talouskäyttö tuhoaa suoluontoa, joten monet suotyypit ja niiden eliölajit ovat uhanalaisia. Lisäksi maisema on muuttunut ja vesistöt kuormittuneet. Uutta turvetta ei myöskään kerry niin kauan kuin suo pysyy kuivana. Suomessa on tehty ojituksia eniten maailmassa: suota on noin 10,4 miljoonaa hehtaaria, josta luonnontilassa tai ojittamatta on nyt noin 40 %.
Soiden ojitus ja hyötykäyttö > Turvetuotanto

Turvetta tuotetaan esimerkiksi polttoaineeksi, karjan ja hevosten kuivikkeeksi ja puutarhatuotantoon kasvualustaksi. Kirjan Suomen ympäristön tulevaisuus mukaan turvetuotantoon on Suomessa varattu 120 000 hehtaaria suoalueita. Määrä on noussut ja tulee vieläkin nousemaan. Muiden lähteiden mukaan Suomen suoalasta on turveteollisuuden käytössä vajaat 60 000 hehtaaria, josta tuotannossa on vuosittain noin 50 000 ha.
Turpeen nosto on kannattavaa, jos alue on laajuudeltaan vähintään 50 hehtaaria ja turvekerros on ainakin kaksimetrinen. Turvetuotanto ja siihen liittyvä ojitus ovat Suomessa luvanvaraisia, jos alue on laajuudeltaan yli 10 hehtaaria. Turpeen tuotanto on yleensä suhteellisen lyhytaikainen suon käyttövaihe, useimmiten 15–25 vuotta.
Turpeen keräys muuttaa suon vesitaloutta, mikä voi tuhota sen ekosysteemin. Kuivatusvedet aiheuttavat ongelmia turvekerrosten alapuolisille vesille ja pohjavesille, eroosio vie mukanaan kasviravinteita ja kiinteitä turvehiukkasia. Kun alue on tyhjennetty turpeesta, voidaan tilalle istuttaa metsää, perustaa linnuille kosteikko tai antaa ojien tukkeutua, jotta turpeen kasvu alkaisi uudestaan. Britanniassa harrastajapuutarhurit kuluttavat kaksi kolmasosaa kerätystä turpeesta, ja heitä neuvotaan luopumaan turvepohjaisten tuotteiden käytöstä. Suomessa nostetuista turpeista 90 % menee energiantuotantoon ja 6–7 % kasvuturpeeksi. Suomen lisäksi turvetta poltetaan vain Irlannissa, Ruotsissa ja entisen Neuvostoliiton alueella. Suomessa sen osuus on 6–7  % kokonaisenergiankulutuksesta.
Iijokiseudun kunnissa harkitaan käytöstä poistettujen turvesoiden muuttamista kesälaitumiksi poroille. Tutkimuksen takana on Luonnonvarakeskus.
Soiden ojitus ja hyötykäyttö > Metsätalous ja maanviljely

Pelloiksi turvemaita on kuivatettu satoja vuosia, mutta viimeisten 30 vuoden aikana kuivatus on nopeutunut muun muassa sahatavara- ja paperiteollisuuden tarpeiden vuoksi. Soita kuivattiin Suomessa pelloiksi jo keskiajalla. Suurin osa maatalouskäyttöön otetuista soista raivattiin Suomessa 1800- ja 1900-luvun vaihteessa. Pelloiksi soita on raivattu Suomessa noin 0,7–1,0 miljoonaa hehtaaria, joista arvioidaan olevan nykyisin talouskäytössä 134 000–240 000 ha. Geologian tutkimuskeskus arvioi suota olevan peltoina vain sen 0,7 miljoonaa ha. Noin 7 % alkuperäisestä suoalasta on muutettu pelloiksi.
Arviot metsätalouskäyttöön kuivatetusta suopinta-alasta Suomessa vaihtelevat välillä 4,7–5,7 miljoonaa hehtaaria eli vähän yli puolet suopinta-alasta. Ympäristöministeriön mukaan noin kuudesosan ojitukset ovat metsätalouden kannalta epäonnistuneita. Järjestelmällinen ojitus aloitettiin valtion mailla 1900-luvun alussa. 1950-luvulla määrä alkoi lisääntyä nopeasti, kun ojitus alkoi koneellistua. Soiden ojitus oli vilkkainta 1960- ja 1970-luvuilla, jolloin ojitettiin metsänkasvatukseen kelpaamattomiakin soita. 1970-luvulla soiden ojitusmäärä oli melkein 300 000 hehtaaria vuodessa, 1990-luvun alussa enää noin 15 000 ha vuosittain. Suoalueiden ojitus on ollut taloudellisesti kannattavaa, koska puuntuotanto on lisääntynyt, mutta ojitus tuhoaa alkuperäistä suoluontoa ja kuormittaa vesistöä.
Suomessa ei luonnontilaisia soita enää ojiteta metsätalouskäyttöön, mutta vanhoja ojituksia ylläpidetään ja täydennetään. Kunnostusojituksia tehdään vuosittain noin 60000 hehtaarilla. Kunnostusojitusten määrä vanhoilla alueilla on kuitenkin kasvussa, mutta niitä ei suositella tehtäväksi luonnoltaan arvokkaissa kohteissa. Ojitettuja soita on yritetty pelastaa uhanalaisille lajeille ojia tukkimalla.
Soiden ojitus ja hyötykäyttö > Muu käyttö

Suomessa yhdyskuntarakentamiseen on käytetty noin 100 000 hehtaaria suota, josta maanteiden alla on 30 000–35 000 ha ja voimalaitosaltaissa noin 40 000 ha. Myös golfkenttiä on rakennettu suon päälle. Suomessa tästä hyvä esimerkki on Tampereella sijaitseva Tammer-Golf.
Turvetuotantoon käytetyillä soilla turpeen noston loppumisen jälkeen on ennallistamisen lisäksi myös muita vaihtoehtoja. Sinne voidaan istuttaa puita, sillä metsän kasvu suon pohjalla voi onnistua jopa paremmin kuin jos siellä olisi edelleen paksu turvekerros. Erityisesti metsästäjät suosivat lintujärvien perustamista suon pohjalle. Myös kalankasvatuslammikoita on perustettu entisille soille. Viljelymaana käyttö on yksi vaihtoehto suon pohjille: niitä on muutettu peltomaiksi esimerkiksi tuorerehun kasvatukseen, mutta rikkaruohottomuutensa takia ne ovat hyviä muun muassa mansikoiden ja juureksien viljelyyn.
Suomaisemalla on omat esteettiset arvonsa ja niiden kautta muun muassa matkailuarvoa. Soilla on myös alettu järjestää erilaisia tapahtumia. Niistä Suomessa tunnetuin lienee suopotkupallo, joka on saavuttanut huomiota myös maailmalla. Suopotkupallon mestaruuskilpailut järjestetään vuosittain Hyrynsalmella, Kainuussa.
Soiden suojelu ja ennallistaminen

Suomen suoalasta on suojeltu 13 % eli noin 1,2 miljoonaa ha. Suurin osa suojelluista alueista on Pohjois-Suomessa. Etelä-Suomessa suojelualueita on alle 6 % suopinta-alasta. Vuosina 2012-2015 valmistellun soidensuojelun täydennysohjelman tavoitteena oli täydentää soidensuojelualueiden verkostoa etenkin Etelä-Suomessa ja sellaisten luontotyyppien osalta, joita nykyinen suojelualueverkosto ei vielä kata. Vihreä liitto kuitenkin jätti Alexander Stubbin hallituksen, koska hallitus teki periaatepäätöksen Rosatomin uuden ydinvoimalan rakentamisesta. Tällöin Ville Niinistö väistyi ympäristöministerin tehtävästä ja pestin sai Sanni Grahn-Laasonen (kok.). Grahn-Laasonen muutti soidensuojelun täydennysohjelman vapaaehtoiseksi. Soiden vapaaehtoiseen suojeluun ei kuitenkaan ollut olemassa hallinnollisia työkaluja lukuun ottamatta puustoisia soita, joita voitiin suojella Metso-ohjelman avulla. Myös Metso-ohjelman rahoitusta leikattiin seuraavalla Juha Sipilän hallituskaudella tuntuvasti. Käytännössä suojeluun päätyivätkin vain ne arvokkaat suot, jotka sijaitsivat valtion mailla. Vuonna 2020 on käynnistetty Helmi-elinympäristöohjelma, jonka tavoitteena on suojella vapaaehtoisin keinoin yksityismaiden soita.
Ennallistaminen on kertaluontoinen toimenpide, jolla pyritään palauttamaan ojitettu suoalue takaisin luonnontilaisen kaltaiseksi. Ilman ennallistamistoimenpiteitä suo ei palaudu ojituksesta. Suoalueilla ennallistamisen ensisijainen tarkoitus on suon luontaisen vesitalouden palauttaminen, johon pyritään täyttämällä ojia ja poistamalla ojituksesta hyötynyttä puustoa. Jos ojien täyttäminen ei ole mahdollista, suon vedenpintaa voidaan nostaa myös patoamalla ojia. Hyvissä olosuhteissa soistuminen ja suokasvillisuuden palautuminen käynnistyy uudelleen heti, kun ojat on täytetty.
Koska puut haihduttavat vettä, puuston poisto on useimmiten tarpeellista ennallistamisen onnistumiseksi. Puuston poisto palauttaa myös alkuperäisen avoimen suomaiseman. Puita poistetaan siis niiltä alueilta, joilla niitä ei ole kasvanut ennen ojitusta. Korvissa ja rämeillä, joilla kuuluukin kasvaa puita, ne säästetään. Vedenpinnan nousu tappaa osan puustosta, joten ennallistettu korpi tai räme tarjoaa hyvän elinympäristön kosteaa pienilmastoa ja lahopuuta vaativille lajeille. Suon kuivumisen seurauksena kasvaneet tai istutetut puut ovat saattaneet muuttaa veden kulkua alueella ja edistää suoympäristöille vieraiden lajien ja luontotyyppien leviämistä.
Osa suojelualueistakin kärsii ojituksista, ja niitä on tarkoitus ennallistaa esimerkiksi Helmi-elinympäristöohjelman puitteissa.
Vaikutukset ilmastoon

Soilla on vaikutusta ilmaston kasvihuonekaasujen pitoisuuksiin ja sitä kautta ilmaston lämpenemiseen. Koskemattomista soista vapautuu ilmakehään metaania, mutta samalla ne myös sitovat hiilidioksidia eli toimivat hiilinieluina siinä määrin, että yhteisvaikutus on ilmastonmuutosta hillitsevä. Kuivattuna suot eivät enää vapauta metaania ja hiilen sitoutuminen pienenee.
Ojituksen jälkeen puusto alkaa sitoa hiilidioksidia, jolloin suon kasvihuonevaikutus muuttuu ilmiötä voimakkaasti estäväksi. Soiden ojitus kuitenkin heikentänyt vähän ainakin Suomen ilmastoa, koska kasvukauden aikaisen tehoisan lämpösumman lasku on suurimmassa osassa maata tapahtunut soiden ojituksen takia. Yleisesti ojituksen ilmastovaikutus on kuitenkin vielä epäselvä.
Varsinkin Siperian soiden uskotaan olleen valtavia metaanin tuottajia viime jääkaudesta lähtien eli 12 000 vuotta. Ilmakehän metaanipitoisuus nousi paljon noin 9 000–11 500 vuotta sitten, minkä tutkijat arvelevat johtuvan soista. Suokerrokset ovat Siperiassa enimmillään 10 metriä paksuja, ja niistä löydetyt kasvit ovat eläessään saattaneet tuottaa kuusi kertaa enemmän metaania kuin nykyiset kasvit.
Suot sitovat hiilidioksidia hiileksi maaperään. Maapallon soiden arvioidaan sisältävän 541 miljardia tonnia hiiltä, joka vapautuessaan ilmaan hiilidioksidin muodossa aiheuttaisi äärimmäisiä seurauksia. Kun suot kuivuvat lämpimien ilmojen, ikijään sulamisen ja alhaisen veden pinnan takia, maaperän happitaso nousee ja metaanin sijasta voi siis alkaa syntyä hiilidioksidia. Siperiassa hiilidioksidin suurempi vapautuminen on jo ilmeisesti alkamassa, koska siellä on jo näkynyt merkkejä ilmaston lämpenemisestä.
Indonesiassa poltettiin soita väestön lisääntymisen takia, ja myös se vapautti hiiliyhdisteitä maaperästä ilmakehään.
Suolöydöt

Koska suolla ei tapahdu kunnollista orgaanisen aineksen hajoamista, turpeen seasta on usein tehty arkeologisia löytöjä. Lisäksi suon parkitsevat happamat ainekset saavat ainakin nahan säilymään siellä hyvin.
Irlannista löydettiin vuonna 2006 tuhatvuotias Psalmien kirja suosta, jolta oltiin nostamassa kasvatusturvetta. Noin 20-sivuisen latinankielisen kirjan arvioitiin olevan peräisin vuosien 800–1000 tienoilta, ja se oli Irlannin ensimmäinen varhaiskeskiaikainen tekstilöytö 200 vuoteen.
Keski-Euroopan pohjoisosista on löydetty satoja muumioituneita suoruumiita kosteikoista Irlannista, Isosta-Britanniasta, Saksasta, Hollannista ja Tanskasta. Ne ovat peräisin rautakaudelta ja ovat säilyneet, koska rahkasammalissa on vain vähän happea ja antimikrobiyhdisteitä. Lisäksi näillä alueilla suot ovat kylmiä, happamia ja hapettomia, joten ihmisruumiit eivät mätäne, vaan muumioituvat. Ruumiita on tutkittu esimerkiksi kolmiulotteisen kuvantamisen ja radiohiiliajoituksen avulla. Mitään selvää syytä ruumiiden joutumiselle suohon ei ole, mutta syiksi on arveltu esimerkiksi suohon hautaamista polttohautauksen sijasta, uhraamista ja rangaistuksia. Monissa löydetyissä ruumissa on ollut merkkejä kidutuksestakin.
Kirjallisuutta

Laine, J., Vasander, H., Hotanen, J-P., Nousiainen, H. & Saarinen, M. 2012. Suotyypit ja turvekankaat: opas kasvupaikkojen tunnistamiseen. Metsäkustannus. 160 s.
Korhonen, R., Korpela, L. & Sarkkola, S. 2008. Suomi – Suomaa: soiden ja turpeen tutkimus sekä kestävä käyttö. Suoseura/Maahenki. 288.
Laine, J. 2008 Suotyypit ja niiden tunnistaminen. 2. painos. Metsäkustannus. 110 s.
Päivänen, J. 2007. Suot ja suometsät: järkevän käytön perusteet. Metsäkustannus. 368 s.
Laurén, K. 2006. Suo – sisulla ja sydämellä: suomalaisten suokokemukset ja -kertomukset kulttuurisen luontosuhteen ilmentäjinä. Suomalaisen kirjallisuuden seura. 243 s.
Ahti, E. 2005. Suosta metsäksi: suometsien ekologisesti ja taloudellisesti kestävä käyttö: tutkimusohjelman loppuraportti. Metsäntutkimuslaitos. 376 s.
Tikkanen, H. & Jokela S. 2005. Soiden moninaiskäyttö maakuntakaavassa: ympäristönäkökohtien huomioon ottaminen turvetuotannossa. Länsi-Suomen ympäristökeskus. 115 s.
Ojala, P. 2003. Lumen ja jään suo = Finnish bogs under snow and ice. Kehitys, Pori. 132 s.
Seppä, Heikki: Soiden maa. Teoksessa: Westerholm, John & Pauliina Raento (toim.): Suomen kartasto 1999. 6. laitos. 100-vuotisjuhlakartasto, s. 44–47.  Porvoo:  WSOY, 1999.  ISBN 951-0-22480-4
Hakala, K. 1999. Suo on kaunis. Maahenki. 268 s.
Vasander, H. 1998. Suomen suot. Suoseura. 168 s.
Luhta, J. 1994. Tansseja aavalla. Pohjoinen. 159 s.
Murtomäki, E. 1988. Soilla. O&G Kustannus. 109 s.
Ojala, P. & Kalinainen, P. 1986. Elämää keidassuolla. Weilin+Göös. 127 s.
Suoseura. 1983. Suomen suot ja niiden käyttö. 136 s.
Luhta, J. 1980. Kurkimaa. Suomen luonnonsuojelun tuki. 159 s.
Miettinen M., Huhta V., Mikkola K., Häyrinen U., Kuronen I. & Rapeli M. 1978. Suoaapinen. Suomen luonnonsuojeluliitto. 69 s.
Eurola, S. & Kaakinen, E. 1978. Suotyyppiopas. WSOY. 87 s.
Häyrinen, U. 1978. Suo. 2. painos. Kirjayhtymä, Helsinki. 153 s.
Heikurainen, L. 1968 Suo-opas: Metsänkasvatusta silmälläpitäen. 2. painos. Kirjayhtymä 48 s.
Murtomäki, E. 1966. Suo elää. Helsinki. 70 s.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suoseura
Suo vetää puoleensa (Arkistoitu – Internet Archive): Kivelä, A. 2006. Suo vetää puoleensa. Esteettisen suokokemuksen mahdollisuudet matkailussa. Lapin yliopiston kauppatieteiden ja matkailun tiedekunnan julkaisuja B. Tutkimusraportteja ja selvityksiä 7. 76 s. ISBN 952-484-042-1
Leivonmäen kansallispuiston virtuaalisuo (Arkistoitu – Internet Archive)
Visite guidée d'un tourbière (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Peatlands (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Metsäntutkimuslaitos (Metla): Suo-ohjelma (Arkistoitu – Internet Archive)
Ymparisto.fi: Suoluontotyypit
YLE.fi: Suomessa luotiin valtava ongelma, jonka korjaamiseen menee vuosisatoja: soista tehtiin metsää vuosia, koska sen ilmastovaikutuksia ei tajuttu
Metsätyyppiopin mukaiset Suomen metsien kasvupaikkatyypit, suotyypit ja suoyhdistymätyypit
| --- | --- |
Lehtometsätyypit: lehto
Kangasmetsätyypit:  lehtomainen kangas  tuore kangas  kuivahko kangas  kuiva kangas  karukkokangas 
Suotyypit:  suometsät korpi  luhta  räme  avosuot neva  letto 
Suoyhdistymätyypit:  keidassuo  aapasuo  palsasuo 
Suopursu ja mänty.
Tupasvillaa.
Kämmekkäkasvusto.
Tervaleppäluhtaa Saksassa. Suomessa vastaavanlaisia luhtia löytyy etelärannikolta.
Tupasvilla on tavallinen suokasvi.
Suolähde
Sekundaarista soistumista Pikku Olvasjärven rannalla.
Kaksi miestä kaivamassa lapioilla ojaa Tainiaavan seudulla 1937.
Ojitettua turvesuota Saksassa.
Orpon hallitus

| Orpon hallitus |
| --- | --- |
  Suomen tasavallan 77. valtioneuvosto
 Virassa
 Orpon hallitus nimityspäivänään 20.6.2023.
Toimikausi alkoi:  20. kesäkuuta 2023
Valtionpäämies:  Sauli Niinistö Alexander Stubb
Jäsenet
Hallituksen johtaja:  Petteri Orpo
Hallituksen varajohtaja:  Riikka Purra
Ministerien lukumäärä:  19
Hallituspuolueet:   Kokoomus  Perussuomalaiset  RKP  Kristillisdemokraatit 
Hallituksen asema:  Enemmistöhallitus 109 / 200
Oppositiopuolueet:   Sosiaalidemokraatit  Keskusta  Vasemmistoliitto  Vihreät  Liike Nyt  Timo Vornanen 
Historia
Vaalit:  Eduskuntavaalit 2023
Edellinen:  Marinin hallitus
Orpon hallitus on Suomen tasavallan 77. hallitus. Se aloitti 20. kesäkuuta 2023. Hallituksen muodostavat kokoomus, perussuomalaiset, ruotsalainen kansanpuolue ja kristillisdemokraatit.
Orpon hallitus on porvarihallitus. Hallitus on harjoittanut oikeistolaista talouskuripolitiikkaa muun muassa heikentämällä etuuksia, mitä on perusteltu valtiontalouden alijäämillä, ja rajoittanut poliittisia lakkoja. Hallituksen politiikkaan kuuluu myös kansalaisuusehtojen tiukentaminen ja lukuisat maahanmuuttopolitiikan kiristykset. Hallitus tukee Ukrainaa ja on antanut suoraa rahallista ja aseellista apua Ukrainalle Venäjän hyökkäyssodassa.
Hallitusneuvottelut

Kokoomus oli 2. huhtikuuta 2023 käytyjen eduskuntavaalien 2023 suurin puolue. Puolueen puheenjohtaja Petteri Orpo valittiin 14. huhtikuuta hallitustunnustelijaksi. Orpo aloitti tunnustelut jakamalla eduskuntapuolueille 24 tunnustelukysymystä. Tunnustelujen perusteella Orpo valitsi varsinaisiin hallitusneuvotteluihin perussuomalaiset, ruotsalaisen kansanpuolueen sekä kristillisdemokraatit. Hallitus päätettiin rakentaa enemmistöhallitus-pohjalle. Säätytalolla järjestetyt hallitusneuvottelut kestivät yhteensä seitsemän viikon ajan, tiistaista 2. toukokuuta torstaihin 15. kesäkuuta. Hallitusneuvottelut kestivät ennätyspitkään, yhtä kauan kuin Kekkosen II hallituksen neuvottelut eli 79 päivää.
Neuvottelut käytiin yhdessätoista työryhmässä eli pöydässä, joilla oli yhteensä 18 alatyöryhmää eli jaostoa. Neuvotteluorganisaatiota johtivat puheenjohtajapöytä, vaaleja ja puoluetoimintaa käsitellyt puoluesihteeripöytä sekä valtioneuvoston johtamista, dataa ja mittareita sekä kokeiluja ja hallinnon digitalisointia käsitellyt johtamispöytä. Reformipöytien teemat olivat 1. Kestävä julkinen talous, 2. Toimiva ja kestävä hyvinvointiyhteiskunta, 3. Hyvinvointi syntyy työstä, 4. Osaava Suomi, 5. Kasvun kaava, 6. Puhtaan energian Suomi, 7. Kansainvälinen ja aktiivinen Nato-Suomi sekä 8. Turvallinen ja kriisinkestävä oikeusvaltio.
Hallitusohjelma

Orpon hallituksen tavoitteena on "vahva ja välittävä Suomi, joka pärjää maailman myrskyissä".
Hallitusohjelma > Alkoholikauppa

Hallitus uudistaa alkoholipolitiikkaa vastuullisesti eurooppalaiseen suuntaan ja jatkaa vuonna 2018 tehtyä alkoholilain kokonaisuudistusta. Nykyisessä alkoholilain 17 pykälässä määritelty vähittäismyyntilupa laajennetaan enintään 5,5 prosenttia alkoholia sisältävien juomien lisäksi koskemaan enintään 8 prosenttia alkoholia käymisteitse valmistettuja juomia. Puoliväliriiheen mennessä tehdään STM:n ja TEM:n yhteistyössä selvitys 15 prosentin vahvuisten viinien myynnin vapauttamisesta.
Hallitusohjelma > Avun hädänalaisille kohdentava ja väärinkäytökset estävä turvapaikkapolitiikka

Suomi noudattaa maahanmuuttopolitiikassaan ihmisoikeus- ja muita kansainvälisiä sopimuksia, EU-lainsäädännön velvoitteita ja oikeusvaltioperiaatetta. Suomi osallistuu monenkeskiseen, kansainväliseen yhteistyöhön.
Hallituksen turvapaikkapolitiikka perustuu hädänalaisimpien auttamiseen, kansainväliseen yhteistyöhön turvallisuuden takaamiseen ja länsimaisten arvojen, kuten demokratian ja tasa-arvon puolustamiseen. Erityisesti kiinnitetään huomiota lasten, naisten ja vammaisten oikeuksiin.
Hallitusohjelma > Esi- ja perusopetus

Hallitus panostaa perustaitojen oppimiseen antamalla lisää aikaa ja työrauhaa opettajille ja oppilaille. Hallitus kasvattaa perusopetuksen vähimmäistuntimäärää 2-3 vuosiviikkotunnilla laajentamatta opetussuunnitelmaa. Lisäyksellä tavoitellaan lisätunteja erityisesti alakoulun vuosiluokille luku-, kirjoitus- ja laskutaidon opettamiseen. Lisäykset jätetään toteutettavaksi paikallisin päätöksin.
Hallitus vahvistaa opettajien ja rehtoreiden toimivaltuuksia puuttua opetusta häiritsevään ja kouluaikana tapahtuvaan toimintaan. Hallitus tekee tarvittavat lainsäädäntömuutokset, joilla voidaan nykyistä tehokkaammin rajoittaa esimerkiksi mobiililaitteiden käyttöä koulupäivän aikana ja näin vahvistaa oppilaiden keskittymistä opetukseen.
Kouluväkivallan ennaltaehkäisyssä ja väkivaltatilanteisiin puuttumisessa otetaan käyttöön yhtenäiset suunnitelmat ja toimintamallit hyödyntäen olemassa olevia toimintamalleja. Hallitus vahvistaa aluehallintovirastojen toimivaltuuksia koulujen laillisuusvalvonnassa.
Hallitusohjelma > Liikenneverkkoa kehitetään koko Suomessa

Koko Suomen raideverkon toimivuutta ja Helsinki-Vantaan lentoaseman saavutettavuutta parannetaan käynnistämällä Lentoradan yksityiskohtaisempi suunnittelu ja valmistelemalla hankkeen toteuttamispäätös. Turun tunnin juna -hanke käynnistetään parantamalla Salo–Kupittaa-väliä sekä rakentamalla Espoo-Lohja-rata.
Hallitusohjelma > Nuoriso- ja jengirikollisuuden lisääntyminen torjutaan

Hallitus tunnistaa nuoriso- ja jengirikollisuuden lisääntymisen vakavaksi ongelmaksi. Hallitus on sitoutunut ottamaan käyttöön tarvittavat keinot nuoriso- ja jengirikollisuuden määrätietoiseksi torjumiseksi ja vähentämiseksi.
Ongelman ratkaisemiseksi hallitus toteuttaa laajan joukon toimenpiteitä. Ilmiöön puuttuminen vaatii moniammatillista otetta. Muutokseen otetaan mukaan koko yhteiskunta.
Hallitus laatii vuoden 2023 loppuun mennessä laajan toimenpideohjelman, jolla katkaistaan nuoriso- ja jengirikollisuuden lisääntyminen Suomessa. Hallitus tekee periaatepäätöksen poikkihallinnollisen jengirikollisuuden ennaltaehkäisy- ja torjuntaohjelman laatimisesta.
Hallitus koventaa rangaistuksia katujengirikollisuuteen liittyvistä rikoksista säätämällä rikoksen liittyminen katujengin toimintaan erilliseksi rikoksen koventamisperusteeksi.
Hallitusohjelma > Omaishoito

Hallitus tekee puoliväliriiheen mennessä omaishoitolain kokonaisuudistuksen, selvittää omaishoidontuen verotuksen kohtuullistamista ja jatkaa omaishoidontuen kriteerien yhtenäistämistä.
Hallitusohjelma > Perhe-etuudet

Hallitus vahvistaa yhteiskunnan lapsi- ja perhemyönteisyyttä. Hallitus laatii väestöpoliittisen selonteon, jossa tarkastellaan lapsiperheiden hyvinvointia, toimeentuloa, työn ja perheen yhteensovittamista sekä tahattomasti lapsettomien tilannetta. Selonteossa etsitään toimenpiteitä, jotka vaikuttaisivat positiivisesti syntyvyyteen. Selonteossa huomioidaan erityisesti pikkulapsiperheiden, yksinhuoltajien, opiskelijaperheiden ja monilapsisten perheiden erityishaasteet.
Lapsiperheiden toimeentuloa parannetaan nostamalla alle kolmevuotiaiden lapsilisää, lisäämällä lapsilisien yksinhuoltajakorotusta, kehittämällä opiskelijoiden huoltajakorotusta ja korottamalla lapsilisää monilapsisille perheille.
Hallitusohjelma > Poliisien määrää lisätään

Muutokset turvallisuusympäristössä edellyttävät poliisin operatiivisen toiminnan vahvistamista. Hallitus nostaa poliisitehtävissä toimivien määrän 8 000 poliisihenkilötyövuoteen vaalikauden loppuun mennessä. Lisäys tehdään poliisin operatiivisen toiminnan vahvistamiseen. Poliisin kyky rekrytoida tarvittava määrä poliisitoimintaa tukevia erityisosaajia, kuten kyber- ja talousasiantuntijoita sekä tutkintasihteereitä turvataan.
Poliisin resurssit turvataan pitkäjänteisesti ja ennakoivasti siten, että poliisin mahdollisuudet pitkän aikavälin toiminnan suunnitteluun paranevat. Lisätään poliisin perusrahoitusta ja kehitetään poliisin rahoitusmallia tämän tavoitteen mukaisesti.
Hallitus varmistaa, että poliisilla on käytettävissään työssään tarvitsemansa kalusto sekä terveet ja turvalliset toimitilat. Poliisin läsnäolo turvataan koko maassa. Poliisin palvelut turvataan molemmilla kansalliskielillä.
Hallitusohjelma > Rahapelijärjestelmä

Hallitus uudistaa Suomen rahapelijärjestelmää avaten sitä lisenssimallilla kilpailulle viimeistään 1. tammikuuta 2026. Uudistuksen tavoitteena on ehkäistä ja vähentää pelaamisesta aiheutuvia terveydellisiä, taloudellisia ja sosiaalisia haittoja sekä parantaa rahapelijärjestelmän kanavointiastetta.
Lisenssijärjestelmän piiriin kuuluisivat lähtökohtaisesti online-kasinopelit ja online-vedonlyönti. Eriytetään Veikkaukselle jäävä yksinoikeustoiminta ja kilpailluilla markkinoilla oleva toiminta eri yhtiöihin saman konsernin sisällä.
Hallitusohjelma > Raideliikenne

Hallitus lisää tosiasiallista kilpailua raideliikennemarkkinalla ja helpottaa markkinoille pääsyä. Hallitus luo pitkän aikavälin näkymän kotimaan raideliikenteen kapasiteetin ja investointien lisäämiseksi.
Hallitus avaa markkinaehtoisen henkilöjunaliikenteen markkinat tosiasialliselle kilpailulle.
Henkilöjunaliikenteen kilpailua lisätään mahdollistamalla kunnille, kuntayhtymille ja alueille ostoliikenteen järjestäminen. Tarkoitusta varten perustetaan julkinen kalustoyhtiö julkisesti tuetulle ostoliikenteelle.