Capua (antiikin kaupunki)
Historia > Roomalaisaika > Tasavallan aika

Seuranneessa rauhassa capualaiset menettivät rikkaan Falernuksen tasangon hallinnan, mutta saivat vastineeksi Rooman kansalaisuuden. Yläluokka, joka oli vastustanut sotaa, sai täydet kansalaisoikeudet, kun taas muu väestö sai civitas sine suffragio -oikeudet eli kansalaisuuden ilman poliittisia oikeuksia. Capua ei kuitenkaan vaikuta menettäneen samalla itsehallintoaan, niin kuin joissakin vastaavissa tapauksissa kävi, vaan kaupunkia hallitsivat edelleen sen omat virkamiehet, joista ylimmällä oli oskilainen nimike meddix tuticus. Vuonna 317 eaa. capualaiset joutuivat sisäisten riitojensa vuoksi pyytämään Rooman senaatin väliintuloa. Preettori Lucius Furiuksen tuolloin asettamat uudet säädökset vaikuttavat palauttaneen rauhan kaupunkiin.
Capua jatkoi kukoistustaan myös roomalaisvallan alla siinä määrin, että toisen puunilaissodan aikana katsottiin, ettei se hävinnyt missään Roomalle eikä Karthagolle. Tämä toi kuitenkin kaupungin alisteisen aseman yhä ilmeisemmäksi, ja eräät kunnianhimoiset capualaiset alkoivat toivoa nostavansa kaupunkinsa samanlaiseen valta-asemaan kuin Rooma. Hannibalin menestys sodassa vaikutti tarjoavan tähän tilaisuuden. Niinpä pian vuoden 216 eaa. Cannaen taistelun jälkeen kaupungin kansanpuolue, jota johtivat Pacuvius Calavius ja Vibius Virrius, avasi kaupungin portit Hannibalin joukoille. Capua oli tuohon aikaan niin vahva, että sen arveltiin voivan lähettää sotaan 30 000 jalkamiestä ja 4 000 ratsumiestä, mukaan lukien sotilaat Capuan alamaisena olleista kaupungeista.
Hannibal ei kuitenkaan vaikuta erityisesti hyötyneen Capuan tuesta. Campanian muut huomattavimmat kaupungit Nola, Neapolis ja Cumae kieltäytyivät seuraamasta Capuan esimerkkiä, ja vastustivat Hannibalin yrityksiä onnistuneesti. Capuassa talvehtineet Hannibalin sotajoukot taas olivat alttiina kaupungin ylellisille houkutuksille siinä määrin, että sillä oli tuhoisa vaikutus sotilaskuriin. Vaikka roomalaiset kirjailijat herkuttelevatkin mielellään asiaan liittyvillä yksityiskohdilla, on selvää, ettei Hannibal halunnut toistaa samaa virhettä uudestaan. Myöhemmissä taisteluissa roomalaiset olivat voitokkaita, ja sen sijaan että capualaiset olisivat toiveidensa mukaisesti nousseen Italian kaupunkien johtoon, he joutuivat keväällä 212 eaa. itse roomalaisten piirittämiksi. Hannibalin saapuminen Apuliaan pelasti kaupungin vielä tuolloin, ja pakotti roomalaiset siirtymään muualle. Heti kun Hannibal oli poistunut, konsulit Fulvius ja Appius Claudius kuitenkin piirittivät Capuan uudelleen. Capualaiset joutuivat lopulta antautumaan vuoden 211 eaa. puolella.
Roomalaiset rankaisivat kapinoinutta kaupunkia ankarasti. Koko ylimystö surmattiin tai heitettiin tyrmiin, joissa he lopulta kuolivat. Muut capualaiset häädettiin muualle, ja koko kaupungin alue otettiin Roomalle ja kaikki itsehallinto lakkautettiin. Kaupunkiin jäi sekalainen asujaimisto muukalaisia, käsityöläisiä ja uusia tulokkaita, jotka olivat suoraan Rooman alamaisia. Livius sanoo, että kaupunki itse säästettiin siksi, etteivät Italian hedelmällisimmät maat jäisi ilman niitä viljeleviä asukkaita. Capua toipui nopeasti ja oli hedelmällisen tasankonsa ja teiden kannalta keskeisen sijaintinsa ansiosta pian taas kukoistava ja väkirikas kaupunki. Asukkaat pysyivät nyt uskollisina Roomalle, ja osoittivat uskollisuutensa muun muassa vuosien 91–87 eaa. liittolaissodassa. Tämän ansiosta Capua sai municipium-oikeudet.
Capua tunnettiiin jo tasavallan aikana gladiaattoreistaan ja gliadiaattorinäytännöistään, ja vaikuttaa olleen yksi näiden koulutuksen keskeisiä paikkoja. Spartacus karkasi kumppaneineen capualaisesta gladiaattorikoulusta vuonna 73 eaa., mikä johti kolmanteen orjasotaan. Myöhemmin Julius Caesarin kansalaissodan alkaessa kaupungissa oli paljon gladiaattoreita, jotka olivat Caesarin palveluksessa. Capua tunnettiin myös pronssivaaseistaan, joita tehtiin viimeistään 500-luvulta eaa. lähtien, sekä hajustekauppiaistaan (unguentarii), ja kaikkein suurinta ylellisyyttä halunneet roomalaiset ostivat hajusteensa sieltä.
Capuan merkitys tasavallan lopulla tulee ilmi lukuisista maininnoista Rooman sisällissotien aikana. Brutus yritti tehdä Capuasta roomalaisen colonian eli sotilassiirtokunnan vuonna 83 eaa., mutta se jäi lyhytikäiseksi. Sulla kokosi Capuaan armeijansa Mithridateen sotia varten, ja käänsi sieltä joukkonsa Roomaa vastaan. Myös Cinna nousi siellä kapinaansa senaattia vastaan. Vuosien 49–45 eaa. Julius Caesarin kansalaissodassa Pompeiuksen kannattajat tekivät Capuasta eräänlaisen tukikohtansa, mutta joutuivat pian hylkäämään sen. Capua mainitaan myös Catilinan salaliiton aikaan yhtenä paikoista, joissa Catilinan lähettiläät eniten toimivat. Vaaran väistyttyä kaupunkilaiset valitsivat Ciceron suojelijakseen.
Roomalaiset pitivät kaupungin maat, hedelmällisen Ager Campanuksen, valtion omaisuutena, ja se oli merkittävä julkisten tulojen lähde. Sitä ei luettu mukaan alueisiin, joilta Tiberius ja Gaius Gracchus jakoivat maata roomalaisille maareformissaan, ja Sullakin jakoi siitä korkeintaan pieniä osia. Vuonna 63 eaa. kansantribuuni Servilius Rullus esitti maanviljelyslakia, jonka yhtenä pääkohdista oli tämän tärkeän alueen maiden jakaminen kansalle, mutta Cicero sai kaunopuheisuudellaan estettyä sen. Vain muutamia vuosia myöhemmin, vuonna 59 eaa., tuolloin konsulina toiminut Caesar kuitenkin toteutti maiden jakamisen laillaan, joka tunnetaan Lex Julia Agrariana. Niin Ager Campanukselle ja sen viereiselle Campus Stellatikselle asutettiin 20 000 Rooman kansalaista. Samalla Caesar teki Capuasta colonian.
Kaupunki ei saanut nauttia rauhasta kauaa, sillä kun toisen triumviraatin jäsenet jakoivat Italian kaupunkeja legioonilleen vuonna 43 eaa., Capua päätyi Octavianus Augustuksen veteraaneille. Hän teki siitä tukikohtansa vuonna 41 eaa. ennen Perusian sotaa. Hän myös kasvatti kaupunkia asuttamalla sinne lisää veteraaneja Aktionin taistelun jälkeen. Kaiken tämän seurauksena kaupunki omaksui nimen Colonia Julia Augusta Felix Capua, joka tunnetaan piirtokirjoituksista. Augustus suosi kaupunkia monin tavoin ja muun muassa antoi sille merkittävän maa-alueen Kreetalta sekä rakennutti kaupunkiin akveduktin.