stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Etunimi
Etunimi Suomessa > Puhuttelunimi eli kutsumanimi

Jos ihmisellä on ainakin kaksi etunimeä, hänen huoltajansa tai hän itse voi valita jonkin nimistä puhuttelunimekseen (kutsumanimekseen). Useimmat ihmiset käyttävät puhuttelunimenä ensimmäistä etunimeään, jotkut käyttävät toista, kolmatta tai neljättä taikka kahta tai kolmea nimeä yhdessä: Maria Kaisa Aula. Jotkut käyttävät nimikirjaimia puhuttelunimenomaisesti tai nimikirjaimia lisänä erotukseksi muista samannimisistä: K. J. Lång, J.-P. Roos, Risto E. J. Penttilä.lähde?
Nykyisin muun muassa Suomessa useimmilla ihmisillä on vähintään kaksi etunimeä. Tästä huolimatta arkikäytössä useimmilla on vain yksi etunimi, kutsumanimi. Aikaisemmin kaksi- tai useampinimisyys on voinut olla luonteeltaan erilaista kuin nykyisin, sellaista, että samasta ihmisestä todella on yleisesti käytetty kahta tai useampaa etunimeä.
Etunimi ja sukupuoli

Useimmat etunimet ovat sidonnaisia sukupuoleen, ja ainakin Saksassa nimen pitää ilmaista selkeästi sukupuoli,lähde? mutta monissa maissa osa etunimistä voidaan antaa kummalle sukupuolelle tahansa. Esimerkiksi useissa afrikkalaisissa kulttuureissa on sukupuolineutraaleja nimiä. Erityisesti englanninkielisissä maissa on sekä miehen- että naisennimiin perustuvia lempinimiä, joita voidaan käyttää myös etuniminä (kuten Chris tai Alex). Esimerkiksi nimeä Alex voidaan käyttää sekä maskuliinisen Alexanderin että feminiinisen Alexandran lyhenteenä. Jotkin englanninkieliset nimet lausutaan samalla tavalla, mutta kirjoitusasu on erilainen sen mukaan, onko kyseessä mies- vai naispuolinen henkilö. Tällaisia nimiä ovat esimerkiksi Teri (feminiininen) ja Terry (maskuliininen) sekä lempinimet Nikki (feminiininen) ja Nicky (maskuliininen).lähde?
Jotkin nimet ovat eri maissa eri sukupuolille kuuluvia. Tällaisia nimiä ovat esimerkiksi Nikita (Ranskassa feminiininen, Venäjällä maskuliininen), Kim (Suomessa maskuliininen, englanninkielisissä maissa feminiininen), Anne (useissa maissa feminiininen, Alankomaissa maskuliininen). Nimi Mika taas on Japanissa feminiininen ja Suomessa maskuliininen, mutta Ruotsissa unisex-nimi, sillä se käsitetään lyhenteeksi sekä miehennimestä Mikael että tämän sisarnimestä Mikaela.lähde?
Etunimi ja sukupuoli > Ajantasainen lainsäädäntö Suomessa

Suomen vuonna 2017 uudistetuun nimilain 1. luvun 2 pykälän mukaan etunimeksi voidaan hyväksyä nimi, joka on vakiintunut nimeksi annettavan sukupuolelle, on muodoltaan vakiintuneen etunimikäytännön mukainen, eikä ole ilmeseen sukunimityyppinen. Suomessa on kuitenkin joukko nimiä, jotka ovat sekä miehen- että naisennimiä. Esimerkiksi vuosina 2000–2006 Kaino-nimen sai 11 miestä ja 9 naista.
Etunimi ja ikäjärjestys

Joissakin kulttuureissa etunimi kertoo sisarusten ikäjärjestyksestä. Tällainen käytäntö on ainakin perinteisissä balilaisissa etunimissä. Perheen ensimmäinen lapsi on nimeltään Putu, toinen Made ja niin edelleen. Sukupuoli ilmaistaan erillisellä nimellä. Kun sarjan nimet loppuvat, aloitetaan alusta lisäämällä etunimeen Balik eli uudelleen. Tämän perusteella voidaan esimerkiksi päätellä, että kuuluisa indonesialainen kirjailija I Gusti Ngurah Putu Wijaya oli perheensä ensimmäinen poikalapsi. Antiikin Roomassa käytettiin toisinaan samaan tapaan järjestysnumeroita etuniminä (esimerkiksi Quintus, Sextus tai Septimus).lähde?
Etunimet eri kulttuureissa

Pelkkä syntyminen ei ole kaikissa kulttuureissa tehnyt lapsesta yhteiskunnan jäsentä. Monissa kulttuureissa vasta nimen antaminen tekee lapsesta yhteisön jäsenen.
Hopi-intiaanien keskuudessa nimenantorituaali suoritetaan vanhempien ja lapsen kahdenkymmenen päivän eristämisen jälkeen. Jokaista klaania edustavat sukulaiset antavat lapselle ainakin yhden klaaniinsa liittyvän nimen. Päivän noustessa lapsi kannetaan auringonjumalan eteen ja tälle ilmoitetaan kaikki lapsen saamat nimet.lähde?
Monessa kulttuurissa lapsen on uskottu saavan sielunsa vasta nimenannon yhteydessä. Tätä ennen lapsi on monien moraalisäännöstöjen mukaan voitu surmata.
Afrikan asantit eivät antaneet lapselle nimeä eivätkä esitelleet häntä julkisesti ennen kuin hän oli kahdeksan päivää vanha. Vasta silloin lapsesta tuli todellinen ihmisolento. Jos hän kuoli sitä ennen, hänen ruumiinsa heitettiin roskaläjään.
Eräät Siperian kansat uskoivat, että lapsi saa esi-isänsä sielun, kun hänelle annetaan kyseisen esi-isän nimi. Joskus lapsi on sairastunut nimenannon jälkeen. On katsottu, että lapsi on saanut sopimattoman sielun tai sielu ei ole kelpuuttanut lasta. Tällöin hänen nimeään on vaihdettu, toisin sanoen hänelle on ”annettu uusi sielu”. Nimeä on voitu vaihtaa niin monesti, että lapsi parantuu.lähde?
Inkeriläisen kertomuksen mukaan tarvittiin erityisiä ”nimen lukijoita” ja jonkinlaista taikuutta tai arvontaa valittaessa lapselle nimeä:
Muinaiset suomalaiset etunimet liittyivät esimerkiksi vuodenaikoihin, urheuteen, onnenodotuksiin, ammattiin tai talon nimeen. Naisten nimissä on usein pääte -kki. Vanhoja suomalaisia nimiä ovat esimerkiksi Toivo ja Tuulikki.
Muinaiset skandinaaviset ja germaaniset nimet ovat tavallisesti kaksiosaisia ja kertovat taisteluista ja vahvoista eläimistä, kuten karhusta tai kotkasta. Viikinkiaika levitti skandinaavista nimistöä myös muualle Eurooppaan.
Etunimet eri kulttuureissa > Espanja

Espanjassa vanhan käytännön mukaan etunimet yleensä periytyvät vanhemmilta vanhimmalle pojalle ja vanhimmalle tyttärelle, joskin tämä käytäntö on nyky-Espanjassa muuttumassa. Myös paikallisten pyhimysten nimet ovat vanhastaan olleet yleisiä nimiä, kuten myös nimet Jesús, José ja María. Niitä voidaan yhdistellä: pojan nimeksi esimerkiksi José María ja tytön nimeksi María José. Pidempiä etunimiä lyhennetään usein: Francisco → Paco, María de los Dolores tai Dolores → Lola ja María del Pilar tai Pilar → Pili.lähde?
Luontonimet

Kasvien ja etenkin kukkien nimet ovat yleisiä etuniminä varsinkin Kiinassa ja Japanissa. Suomessa kukkiin liittyviä etunimiä ovat esimerkiksi Kielo, Kukka, Lemmikki, Lilja, Ruusu ja Vanamo. Muita suomalaisia kasviaiheisia nimiä ovat esimerkiksi Hilla, Kaisla, Pihla, Raita, Ritva, Tuomi, Urpu, Varpu ja Virpi.
Luontoon, vuodenaikoihin ja päivänkiertoon liittyviä suomalaisia nimiä ovat esimerkiksi Lumi, Pilvi, Päivikki, Suvi, Talvikki, Tuulia, Vilja, Pyry ja Tuisku. Luontoon liittyvät myös jalokivet, jotka ovat vertauskuvia arvokkaalle ja kauniille. Suomessa tällaisia nimiä ovat Helmi ja Jade. Miesten luontonimiä ovat muun muassa Havu, Kivi, Myrsky ja Visa.
Muita nimityyppejä

Paikannimiin liittyvät suomessa esimerkiksi Inari, Saana ja Salla.
Suomessa nimilaki sallii vanhemman nimestä johdetun poika- tai tytärloppuisen nimen käytön: esimerkiksi Niilonpoika, Maununtytär.
Sisarnimi on naisennimi, joka on muunnettu naiselle miehennimestä tai toisinpäin: esimerkiksi Jarno, sisarnimi Jarna.
Käytössä hankaliksi koetaan nimet, joiden oikeinkirjoitus ei ole käyttäjille selvä. Suomalaisen nimikäytännön perusteella ei suositella sellaista kansainvälistä nimeä, jonka äänne- tai tavurakenne on suomen kielelle vieras.
Uskontojen perinteet

Raamattu kertoo nimen antamisesta Jeesukselle. Nimen antaminen tapahtui juutalaisin menoin:
»Kun oli tullut kahdeksas päivä ja lapsi oli ympärileikattava, hän sai nimen Jeesus, jonka enkeli oli ilmoittanut ennen kuin hän sikisi äitinsä kohdussa. Ja kun tuli päivä, jolloin heidän Mooseksen lain mukaan piti puhdistautua, he menivät Jerusalemiin viedäkseen lapsen Herran eteen, sillä Herran laissa sanotaan näin: ”Jokainen poikalapsi, joka esikoisena tulee äitinsä kohdusta, on pyhitettävä Herralle”.»
Ympärileikkaus miehen nimenannon yhteydessä esiintyy seemiläisillä kansoilla, egyptiläisillä, useilla Afrikan kansoilla, Etelä-Amerikassa ja Polynesiassa. Juutalaisuudessa poikalapset ympärileikataan kahdeksan päivän kuluttua syntymästä. Pojalle annetaan tässä yhteydessä nimi.lähde?
Kristityt eivät yleensä ole omaksuneet ympärileikkausta, vaan nimen antamisen jälkeen lapsi liitetään seurakuntaan kasteessa. Tavallisesti lapsen nimi ilmoitetaankin vasta kastetilaisuudessa, ristiäisissä. Kristillisen opin kannalta kaste ei kuitenkaan ole ensisijaisesti nimenantotilaisuus. On myös kristillisiä kirkkokuntia, joissa lapsikaste ei ole käytössä, esimerkiksi baptistit.lähde?
Nimiäiset

Uskonnottomat perheet voivat juhlia lapsen syntymää tai nimen antamista nimiäisillä. Nimenantotilaisuuteen voidaan esimerkiksi kutsua esimerkiksi ystäviä ja sukulaisia.lähde?
Kirjallisuutta

Kangas, Urpo: Etunimet, sukunimet ja laki.  (Juridica, 35)  Helsinki:  Alma Talent, 2019.  ISSN 1459-7535  ISBN 978-952-14-3551-5
Kiviniemi, Eero: Suomalaisten etunimet.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006.  ISBN 978-951-746-873-2
Kiviniemi, Eero & Mustakallio, Sari: Nimet, aatteet, mielikuvat: Kolme näkökulmaa etunimiin.  Helsinki:  Helsingin yliopiston suomen kielen laitos, 1996.  ISBN 951-45-7412-5
Kotilainen, Sofia: Suvun nimissä: nimenannon käytännöt Sisä-Suomessa 1700-luvun alusta 1950-luvulle.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2008.  ISBN 978-952-222-048-6
Lehtonen, Rea & Nummelin, Juri & Teerijoki, Elina: Aarnu, Evena, Vinjami: 1700 ehdotusta etunimeksi.  Helsinki:  Nemo, 2006.  ISBN 952-5613-07-0
Lempiäinen, Pentti: Suuri etunimikirja.  (3. tarkistettu painos)  Helsinki:  WSOY, 2004.  ISBN 951-0-29400-4
Mikkonen, Pirjo (toim.): Sukunimi? Etunimi? Maahanmuuttajien nimijärjestelmistä.  Helsinki:  Kotimaisten kielten tutkimuskeskus, 2002.  ISBN 951-9475-96-6
Nummelin, Juri & Teerijoki, Elina: Eemu, Ukri, Amelie: 2000 kaunista ja harvinaista etunimeä.  Helsinki:  Nemo, 2008.  ISBN 978-952-5613-88-9
Saarelma, Minna: Nimi lapselle.  Helsinki Jyväskylä:  Minerva, 2007.  ISBN 978-952-492-024-7
Saarikalle, Anne & Suomalainen, Johanna: Suomalaiset etunimet Aadasta Yrjöön.  Helsinki:  Gummerus, 2007.  ISBN 978-951-20-7143-2
Syrjänen, Pirjo-Riitta (toim.): Kutsu vaikka kukkaseksi: Nimitiedon vuosikirja.  Hämeenlinna:  Karisto, 1999 (7. painos 2005).  ISBN 951-23-3923-4
Vilkuna, Kustaa: Etunimet.  (Toimittanut Pirjo Mikkonen. 4. uudistettu laitos)  Helsingissä:  Otava, 2005 (5. painos 2007).  ISBN 951-1-18892-5
Patrcick Hanks, Kate Hardcastle, Flavie Hodges: A Dictionary of First Names.  Oxford University Press, 2006.  ISBN 978-0198610601
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Etu- ja sukunimilaki (946/2017). Finlex.
Digi- ja väestötietoviraston nimipalvelu.
Digi- ja väestotietovirasto.
Suomalaiset etunimet. Etunimet.net.
Suomalaiset etunimet ja nimipäivät. (Arkistoitu – Internet Archive) Etunimi.fi.
Suomen etunimet. Rea Lehtonen.
Etunimi-wiki. (Arkistoitu – Internet Archive)
Ortodoksinen kalenteri ja nimipäivät. (Arkistoitu – Internet Archive) Ortodoksi.net.
Nimikone. Nimikone.fi.
Nimikone. Xestia.net.
Puhuttelunimi ja viranomaiset.
Katajala, Jussi: Viikinkien nimet.
Sarilo, Mariia: Nimet kertovat tuhat tarinaa. Campus 1/1998.
Vertanen, Jussi: Kaikki nimet eivät kelpaa.[vanhentunut linkki] Vantaan Lauri 18.3.2003.
Saarinen, Timo: Etunimet vaihtuvat ja pysyvät.[vanhentunut linkki] Vantaan Lauri 24.5.2007.
Suomen Fed Cup -joukkue

| Suomen Fed Cup -joukkue |
| --- | --- |
Kapteeni:  Emma Laine
ITF-ranking:  62.
Ensimmäinen vuosi:  1968
Vuodet:  40
Maaottelut (V–T):  133 (64–69)
Vuodet maailmanlohkossa:  7
Mestaruudet:  
 Tietolaatikko päivitetty 9.11.2019 
Suomen Fed Cup -joukkue edustaa Suomea Fed Cupissa. Se toimii Suomen Tennisliiton alaisuudessa. Suomi osallistui Fed Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1968 ja on osallistunut 40 vuonna. Sinä aikana Suomi on pelannut 133 maaottelua, voittanut niistä 64 ja hävinnyt 69. Joukkueen paras saavutus on sijoittuminen kahdeksan parhaan joukkoon vuonna 1993.
Joukkueessa pelanneet

| Maaotteluita | Pelaaja | Vuosina |
| --- | --- | --- |
| 55 | Laine, EmmaEmma Laine | 2001–2019 |
| 50 | Suomalainen, PiiaPiia Suomalainen | 2002–2018 |
| 37 | Dahlman, NanneNanne Dahlman | 1988–1999 |
| 23 | Thoren, PetraPetra Thorén | 1986–1996 |
| 20 | Aallonen, AnneAnne Aallonen | 1985–1999 |
| 20 | Aalto, Hanna-KatriHanna-Katri Aalto | 1995–2000 |
| 19 | Laine, EssiEssi Laine | 2001–2008 |
| 14 | Lampinen, KirsiKirsi Lampinen | 1997–2001 |
| 14 | Leivo, EllaElla Leivo | 2012–2016 |
| 13 | Eklund, MiaMia Eklund | 2016–2019 |
| 10 | Jansson, LindaLinda Jansson | 1993–1998 |
| 8 | Björnström, CarinaCarina Björnström | 2001–2004 |
| 7 | Salonen, HeiniHeini Salonen | 2008–2010 |
| 6 | Nieminen, MaaritMaarit Nieminen | 2002–2005 |
| 6 | Orpana, OonaOona Orpana | 2015–2017 |
| 5 | Durchman, ElinaElina Durchman | 1976–1978 |
| 5 | Pasanen, Milka-EmiliaMilka-Emilia Pasanen | 2013–2016 |
| 5 | Pirilä, LailaLaila Pirilä | 1972–1977 |
| 5 | Timonen, RoosaRoosa Timonen | 2014–2015 |
| 4 | Kulikova, AnastasiaAnastasia Kulikova | 2019 |
| 4 | Puheloinen, PetraPetra Puheloinen | 2000 |
| 4 | Tuomi, TanjaTanja Tuomi | 2013 |
| 3 | Estlander, CeciliaCecilia Estlander | 2009 |
| 3 | Hyöty, JohannaJohanna Hyöty | 2012 |
| 3 | Rautajoki, MinnaMinna Rautajoki | 1999 |
| 3 | Suonpää, MaijaMaija Suonpää | 1986 |
| 3 | Tuohimaa, KatariinaKatariina Tuohimaa | 2006 |
| 2 | Ansio, MariannaMarianna Ansio | 1987 |
| 2 | Happonen, AnneAnne Happonen | 1985 |
| 2 | Laitinen, HelenaHelena Laitinen | 1972 |
| 2 | Malinen, MonicaMonica Malinen | 2016 |
| 2 | Mutanen, LeenaLeena Mutanen | 1972 |
| 2 | Männistö, LauraLaura Männistö | 1987 |
| 1 | Fagerström, MariaMaria Fagerström | 2008 |
| 1 | Haavisto, EllaElla Haavisto | 2018 |
| 1 | Helisten, Emma-SofiaEmma-Sofia Helisten | 2007 |
| 1 | Hietaranta, LauraLaura Hietaranta | 2019 |
| 1 | Keränen, MariannaMarianna Keränen | 2000 |
| 1 | Kokko, KatjaKatja Kokko | 1990 |
| 1 | Lindström, BirgittaBirgitta Lindström | 1968 |
| 1 | Lindström, ChristinaChristina Lindström | 1968 |
| 1 | Ojala, PirjoPirjo Ojala | 1978 |
| 1 | Saarinen, KatriinaKatriina Saarinen | 1993 |
| 1 | Saarteinen, SaanaSaana Saarteinen | 2010 |
Vuoden 2019 Fed Cupissa pelanneet

Anastasia Kulikova
Mia Eklund
Emma Laine
Laura Hietaranta
Kanadan Grand Prix 1992

|  Kanadan Grand Prix 1992  |
| --- | --- |
 7. osakilpailu 16 osakilpailusta kaudella 1992. 

Päivämäärä:  14. kesäkuuta 1992
Sijainti:  Montréal, Quebec, Kanada
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  4,430 km
Kilpailun pituus:  69 kierrosta, 305,670 km
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Ayrton Senna   (McLaren-Honda)
Paaluaika:  1.19,775
Palkintokoroke
Voittaja:   Gerhard Berger   (McLaren-Honda)
Toinen:   Michael Schumacher   (Benetton-Ford)
Kolmas:   Jean Alesi   (Ferrari)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Gerhard Berger   (McLaren-Honda)
Kierrosaika:  1.22,325 (kierroksella 61)
Kanadan Grand Prix 1992 oli 523. Formula 1 -sarjan osakilpailu. Se ajettiin 14. kesäkuuta 1992 Circuit Gilles Villeneuve -radalla. Kilpailun voittoon ajoi McLaren -kuljettaja Gerhard Berger.
Aika-ajot

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Ayrton Senna | McLaren-Honda | 1.19,775 |   |
| 2 | 6 |  Riccardo Patrese | Williams-Renault | 1.19,872 | + 0,097 |
| 3 | 5 |  Nigel Mansell | Williams-Renault | 1.19,948 | + 0,173 |
| 4 | 2 |  Gerhard Berger | McLaren-Honda | 1.20,145 | + 0,370 |
| 5 | 19 |  Michael Schumacher | Benetton-Ford | 1.20,456 | + 0,681 |
| 6 | 12 |  Johnny Herbert | Lotus-Ford | 1.21,645 | + 1,870 |
| 7 | 20 |  Martin Brundle | Benetton-Ford | 1.21,738 | + 1,963 |
| 8 | 27 |  Jean Alesi | Ferrari | 1.21,777 | + 2,002 |
| 9 | 28 |  Ivan Capelli | Ferrari | 1.22,297 | + 2,522 |
| 10 | 11 |  Mika Häkkinen | Lotus-Ford | 1.22,360 | + 2,585 |
| 11 | 30 |  Ukyo Katayama | Larrousse-Lamborghini | 1.22,510 | + 2,735 |
| 12 | 16 |  Karl Wendlinger | March-Ilmor | 1.22,566 | + 2,791 |
| 13 | 24 |  Gianni Morbidelli | Minardi-Lamborghini | 1.22,594 | + 2,819 |
| 14 | 4 |  Andrea de Cesaris | Tyrrell-Ilmor | 1.22,635 | + 2,860 |
| 15 | 22 |  Pierluigi Martini | Dallara-Ferrari | 1.22,850 | + 3,075 |
| 16 | 9 |  Michele Alboreto | Footwork-Mugen-Honda | 1.22,878 | + 3,103 |
| 17 | 32 |  Stefano Modena | Jordan-Yamaha | 1.23,023 | + 3,248 |
| 18 | 15 |  Gabriele Tarquini | Fondmetal-Ford | 1.23,063 | + 3,288 |
| 19 | 29 |  Bertrand Gachot | Larrousse-Lamborghini | 1.23,138 | + 3,363 |
| 20 | 17 |  Paul Belmondo | March-Ilmor | 1.23,189 | + 3,414 |
| 21 | 25 |  Thierry Boutsen | Ligier-Renault | 1.23,203 | + 3,428 |
| 22 | 26 |  Érik Comas | Ligier-Renault | 1.23,212 | + 3,437 |
| 23 | 21 |  Jyrki Järvilehto | Dallara-Ferrari | 1.23,249 | + 3,474 |
| 24 | 33 |  Mauricio Gugelmin | Jordan-Yamaha | 1.23,431 | + 3,656 |
| 25 | 23 |  Christian Fittipaldi | Minardi-Lamborghini | 1.23,433 | + 3,658 |
| 26 | 3 |  Olivier Grouillard | Tyrrell-Ilmor | 1.23,469 | + 3,694 |
| DNQ | 10 |  Aguri Suzuki | Footwork-Mugen-Honda | 1.23,721 | + 3,946 |
| DNQ | 7 |  Eric van de Poele | Brabham-Judd | 1.24,499 | + 4,725 |
| DNQ | 14 |  Andrea Chiesa | Fondmetal-Ford | 1.25,044 | + 5,269 |

| DNQ | 8 |  Damon Hill | Brabham-Judd | 1.25,812 | + 6,037 |
| DNPQ | 43 |  Roberto Moreno | Andrea Moda-Judd | 1.43,557 | + 23,782 |
Kilpailun tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierroksia | Aika/keskeytyssyy | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 |  Gerhard Berger | McLaren-Honda | 69 | 1:37.08,229 | 4 | 10 |
| 2 | 19 |  Michael Schumacher | Benetton-Ford | 69 | + 12,401 | 5 | 6 |
| 3 | 27 |  Jean Alesi | Ferrari | 69 | + 1.07,327 | 8 | 4 |
| 4 | 16 |  Karl Wendlinger | March-Ilmor | 68 | + 1 krs. | 12 | 3 |
| 5 | 4 |  Andrea de Cesaris | Tyrrell-Ilmor | 68 | + 1 krs. | 14 | 2 |
| 6 | 26 |  Érik Comas | Ligier-Renault | 68 | + 1 krs. | 22 | 1 |
| 7 | 9 |  Michele Alboreto | Footwork-Mugen-Honda | 68 | + 1 krs. | 16 |   |
| 8 | 22 |  Pierluigi Martini | Dallara-Ferrari | 68 | + 1 krs. | 15 |   |
| 9 | 21 |  Jyrki Järvilehto | Dallara-Ferrari | 68 | + 1 krs. | 23 |   |
| 10 | 25 |  Thierry Boutsen | Ligier-Renault | 67 | + 2 krs. | 21 |   |
| 11 | 24 |  Gianni Morbidelli | Minardi-Lamborghini | 67 | + 2 krs. | 13 |   |
| 12 | 3 |  Olivier Grouillard | Tyrrell-Ilmor | 67 | + 2 krs. | 26 |   |
| 13 | 23 |  Christian Fittipaldi | Minardi-Lamborghini | 65 | + 4 krs. | 25 |   |
| 14 | 17 |  Paul Belmondo | March-Ilmor | 64 | + 5 krs. | 20 |   |
| Kesk. | 30 |  Ukyo Katayama | Larrousse-Lamborghini | 61 | Moottori | 11 |   |
| Kesk. | 20 |  Martin Brundle | Benetton-Ford | 45 | Voimansiirto | 7 |   |
| Kesk. | 6 |  Riccardo Patrese | Williams-Renault | 43 | Vaihdelaatikko | 2 |   |
| Kesk. | 1 |  Ayrton Senna | McLaren-Honda | 37 | Sähköt | 1 |   |
| Kesk. | 32 |  Stefano Modena | Jordan-Yamaha | 36 | Voimansiirto | 17 |   |
| Kesk. | 11 |  Mika Häkkinen | Lotus-Ford | 35 | Vaihdelaatikko | 10 |   |
| Kesk. | 12 |  Johnny Herbert | Lotus-Ford | 34 | Kytkin | 6 |   |
| Kesk. | 28 |  Ivan Capelli | Ferrari | 18 | Ulosajo | 9 |   |
| Kesk. | 5 |  Nigel Mansell | Williams-Renault | 14 | Ulosajo | 5 |   |
| Kesk. | 33 |  Mauricio Gugelmin | Jordan-Yamaha | 14 | Voimansiirto | 24 |   |
| DSQ | 29 |  Bertrand Gachot | Larrousse-Lamborghini | 14 | Hylättiin koska auto työnnettiin käyntiin | 19 |   |
| Kesk. | 15 |  Gabriele Tarquini | Fondmetal-Ford | 0 | Voimansiirto | 11 |   |
| DNQ | 10 |  Aguri Suzuki | Footwork-Mugen-Honda |   |  |  |   |
| DNQ | 7 |  Eric van de Poele | Brabham-Judd |   |  |  |   |
| DNQ | 14 |  Andrea Chiesa | Fondmetal-Ford |   |  |  |   |
| DNQ | 8 |  Damon Hill | Brabham-Judd |   |  |  |   |
| DNPQ | 43 |  Roberto Moreno | Andrea Moda-Judd |   |  |  |   |
Muuta

Karl Wendlingerille ja Érik Comasille ensimmäiset MM-pisteet
Karl Wendlingerin paras sijoitus
Lotus -tallille 450. kilpailu
Ligier	-talli saavutti 300 MM-pisteen rajan
Muuta > Johtokierrokset

| Kuljettaja | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- |
|  Ayrton Senna | McLaren-Honda | 1-37 |
|  Gerhard Berger | McLaren-Honda | 38-69 |
Kilpailun Jälkeen > MM-tilanne -kuljettajat

| Sija | Kuljettaja | Talli | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Nigel Mansell | Williams-Renault | 56 |
| 2. |  Riccardo Patrese | Williams-Renault | 28 |
| 3. |  Michael Schumacher | Benetton-Ford | 26 |
| 4. |  Ayrton Senna | McLaren-Honda | 18 |
| 5. |  Gerhard Berger | McLaren-Honda | 18 |
| 6. |  Jean Alesi | Ferrari | 11 |
| 7. |  Martin Brundle | Benetton-Ford | 5 |
| 8. |  Michele Alboreto | Footwork-Mugen-Honda | 5 |
| 9. |  Andrea de Cesaris | Tyrrell-Ilmor | 4 |
|  |  Karl Wendlinger | March-Ilmor | 3 |
Kilpailun Jälkeen > Valmistajien MM-tilanne

| Sija | Talli | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Williams-Renault | 84 |
| 2. |  McLaren-Honda | 36 |
| 3. |  Benetton-Ford | 31 |
| 4. |  Ferrari | 13 |
| 5. |  Footwork-Mugen-Honda | 5 |
Aiheesta muualla

Kuvia kilpailusta (Arkistoitu – Internet Archive)
Formula 1 -luokan Kanadan Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Mosport International Raceway (1967, 1969, 1971–1974, 1976–1977) Circuit Mont-Tremblant (1968, 1970) Circuit Gilles Villeneuve (1978–1986, 1988–2008, 2010–2019, 2022–)
Formula 1 -kausi 1992
Etelä-Afrikka |  Meksiko |  Brasilia |  Espanja |  San Marino |  Monaco |  Kanada 
  Ranska |  Britannia |  Saksa |  Unkari |  Belgia |  Italia |  Portugali |  Japani 
  Australia
Myokyo-ni

| Myokyo-ni> Irmgard Schlögl |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. tammikuuta 1921  Leitersdorf, Steiermark, Itävalta
Kuollut: 29. maaliskuuta 2007 (86 vuotta)  Luton, Yhdistynyt kuningaskunta
Kansalaisuus:   itävaltalainen
Muut tiedot
Uskonto:  zenbuddhalaisuus
Lahko:  rinzai
Myokyo-ni (29. tammikuuta 1921 Leitersdorf, Steiermark, Itävalta – 29. maaliskuuta 2007 Luton, Yhdistynyt kuningaskunta) oli itävaltalaissyntyinen zenbuddhalainen nunna ja opettaja. Hän toimi mm. Lontoon zen-keskuksen johtajana. Hän oli ensimmäinen rinzai-koulukunnan opettaja Euroopassa.
Elämäkerta

Myokyo-ni oli synnyinnimeltään Irmgard Schlögl. Hän syntyi Itävallassa 29. tammikuuta 1930.
Schlögl luki itsensä luonnontieteiden tohtoriksi Grazin yliopistossa. Vuonna 1950 hän saapui Lontooseen ja aloitti yliopistolehtorina aiheenaan mineralogia Imperial College -koulussa. Lontoossa Schlögl myös tutustui ensimmäistä kertaa buddhalaisuuteen ja liittyi paikalliseen buddhalaiseen järjestöön..
Vuonna 1960 Schlögl matkusti Kiotoon opiskelemaan zenbuddhalaisuutta Daitokuji-luostariin, jossa hän vietti seuraavat 12 vuotta. Vuonna 1966 hän palasi yhdeksäksi kuukaudeksi Lontooseen aloittaakseen siellä zazen-yhteisön. Hän palasi Japaniin jatkamaan opintojaan ja muutti takaisin Lontooseen pysyvästi vuonna 1972. Japanissa hänen opettajina toimivat Sesso Roshi ja tämän kuoleman jälkeen Sojun Roshi..
Schlögl toimi aluksi maallikko-opettajana ja perusti vuonna 1979 zen-keskuksen Lontooseen. Vuonna 1984 Schlögl antoi nunnanlupauksensa ja otti nimen Myokyo-ni. Tämän jälkeen hän perusti kaksi buddhalaista temppeliä Isoon-Britanniaan: Shobo-an Lontooseen ja Fairlight Lutoniin.
Opettaessaan Myokyo-ni käytti paljon anekdootteja omasta elämästään havainnollistuakseen opetuksiaan.
Myokyo-ni kuoli 29. maaliskuuta 2007.
Valikoituja teoksia

The Wisdom of the Zen masters (1975)
The Zen way (1977)
Gentling the bull : the ten bull pictures : a spiritual journey (1969)
Lähde: