stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hormoni
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hyvä hormonitoiminta pitää pirteänä ja seksuaalisesti halukkaana, Helsingin Sanomat 6.8.2015.
OpetusTV, biologia: Hormonit
Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes): Hormonitoimintaa häiritsevät kemikaalit (Arkistoitu – Internet Archive)
Chust

| Chust |
| --- | --- |
 Chustin veitsiä.
 Chust
 Koordinaatit: 41°0′1″N, 71°14′18″E 
Valtio:  Uzbekistan
Alue:  Namanganin alue
Piiri:  Chustin piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kaupunki
Korkeus:  1 000–1 200 m
Väkiluku (2016):  69 100
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Chust (uzb. kyrill. Чуст) on kaupunki ja Chustin piirin hallinnollinen keskus Namanganin alueella Uzbekistanissa. Se sijaitsee Ferganan laakson pohjoisreunalla 36 kilometriä Namanganista länteen. Kaupungissa oli 69 100 asukasta vuonna 2016.
Chust on yksi Ferganan laakson vanhoista kaupungeista. Sen pohjoispuolelta on kaivettu esiin rauniot, joissa on asuttu jo myöhäisellä pronssikaudella ja varhaisella rautakaudella. Keskiajalla Chust oli linnoitus, jonka Baburin isä Umar Shaykh Mirza valitsi asuinpaikakseen vuonna 1480. Vuonna 1886 Chustista tuli piirikunnan keskus.
Kaupunki on tunnettu paikallisten käsityöläisten valmistamista veitsistä ja päähineistä. Siellä on puuvilla-, konepaja- ja elintarviketeollisuutta. Chustin kautta kulkee Fergananlaakson kehätie. Chustin rautatieasema sijaitsee 13 kilometriä kaupungista etelään.
Ciabatta

Osittain viipaleiksi leikattu ciabatta.
Ciabatta on italialainen litteä ja soikea hiivalla kohotettu leipä. Sen nimi tarkoittaa alkujaan tohvelia ja kuvaa leivän muotoa.
Italian eri osissa tehdyt ciabattat poikkeavat toisistaan. Comojärven ympäristössä tehdään kevyttä, huokoista ja rapeakuorista leipää, kun taas Toscanassa, Umbriassa ja Marchessa leipä on kiinteämpää. Rooman seudulla se maustetaan usein oliiviöljyllä, suolalla ja meiramilla. Ciabatta on levinnyt myös muualle Eurooppaan ja Yhdysvaltoihin.
Ciabattaa nostatetaan pitkään. Sen valmistus aloitetaan tuorehiivalla nostatettavasta juuritaikinasta. Näin syntyy rapea kuori ja tuoksuva sisus.
Venetsian läheltä kotoisin oleva mylläriperheen poika Arnaldo Cavallari väittää keksineensä ciabattalle ominaisen kostean taikinan 1980-luvulla. Samantyyppisiä leipiä on tehty laajemmalla alueella Comojärven ympäristössä, mutta Cavallarin kehittämä versio on levinnyt laajasti muuallekin maailmaan.
Faabeli

Faabeli (lat. fabula, ’tarina’) on vertauskuvallinen, yleensä moraalisen opetuksen sisältävä kertomus ihmisistä ja yhteiskunnasta. Se on usein puettu eläinsadun muotoon, jossa eläimille tai kasveille on annettu inhimillisiä piirteitä (personifikaatio). Tunnetuimpia faabeleita ovat proosamuotoiset Aisopoksen faabelit. Faabeli kehittyi runomuotoiseksi ensimmäisinä ajanlaskun alun jälkeisinä vuosisatoina.
Faabelimoraali

Faabeli on hyvin vanha kerrontamuoto, joka on syntynyt ennen ajanlaskumme alkua. Faabelien maailmankuva poikkeaa selkeästi saduista, joihin ne usein sekoitetaan tai rinnastetaan. Faabelien maailmassa hallitsee valta ja voima eikä oikeudenmukaisuutta juurikaan esiinny. Faabeleista huokuukin kyyninen maailmankuva, jossa ihanteellisuudella tai rohkeudella ei pitkälle pötkitä.
Faabelimoraali > Faabelin ja satumaailman erot

| Käsite | Faabelimoraali | Satumoraali |
| --- | --- | --- |
| Maailmankatsomus | Maailma on vaarallinen ja armoton | Maailma on suopea |
| Itsekkyys | Järkevää | Epäitsekkyyttä ihaillaan |
| Oikeus | Heikko ei voi toivoa oikeutta | Oikeus voittaa |
| Hyvyys | Hyvyys palkitaan harvoin | Hyvyys palkitaan |
| Kuolema | Kuolleet pysyvät kuolleina | Kuollut voi palata elämään |
| Rakkaus | Rakkaus tekee heikoksi ja hölmöksi | Rakkaus vahvistaa |
| Pahuus | Pahuus on arkipäiväistä ja avointa | Pahuus naamioituu ja piiloutuu |
Tunnettuja faabeleita

Aisopoksen faabelit , mm.:
Kettu ja haikara
Kettu ja pihlajanmarjat
Poika ja susi
Susi lampaan vaatteissa
Phaedruksen faabelit
Eläinten vallankumous
Ketturomaani (Roman de Renart)
Tunnettuja faabelikirjailijoita

Aisopos (n. 620–564 eaa.)
Phaedrus (1. vuosisata eaa./jaa.)
Babrios (100-luku)
Jean de La Fontaine (1621–1695)
Ivan Andrejevitš Krylov (1769–1844)
Hans Christian Andersen (1805–1875)
Kirjallisuutta

Kivimäki, Arto & Vesterinen, Sampo: Otollinen tilaisuus – Antiikin faabeleita, s. 11–24.  Helsinki:  Tammi, 2002.  ISBN 951-31-2595-5
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Faabeli Wikimedia Commonsissa
Holokausti Virossa

Höhere SS- und Polizeiführer Walter Stahleckerin kartta.
Holokausti Virossa oli natsi-Saksan ja Viron kansallissosialistien suorittama järjestelmällinen Viron juutalaisten kansanmurha 1940-luvun alussa Virossa. Saksalaismiehityksen aikana Virossa toimi saksalaisten alaisuudessa virolaisjohtoinen nukkehallinto. Sen johdossa oli vapaussoturien liikkeen (vapsien) johtohahmoihin kuulunut Hjalmar Mäe. Wannseen konferenssin pöytäkirjoissa 20. tammikuuta 1942 todettiin Viron olevan ”juutalaisista vapaa” ainoana maana Euroopassa: kaikki Virossa asuneet juutalaiset (noin 950 – 1 000 henkilöä) oli jo tuhottu tai karkotettu kokonaan vuonna 1941 aikana.lähde?
Wannseen konferenssin lista.
Historia

Vuoden 1934 väestönlaskennan mukaan Virossa asui noin 4 400 juutalaista ja heistä noin puolet Tallinnassa. Ennen saksalaismiehityksen alkua heidän määränsä oli vähentynyt noin tuhanteen. Juutalaisia oli kyyditetty pois ja osa heistä oli hankkiutunut Neuvosto-Viron järjestelmän palvelukseen ja tätä kautta heidät evakuoitiin maasta. Saksalaiset pyrkivät propagandan avulla juutalaisten tehneen yhteistyötä entisen miehittäjän kanssa ja tämä saikin ainakin osittaista ymmärrystä tuekseen Virossa. Sen sijaan kansallissosialistien rotuteorioihin ei tavallisesti uskottu. Varsinaisia virolaisten toteuttamia pogromeja ei saksalaisten harmiksi Virossa syntynyt. Viron miehittäneen Pohjoinen armeijaryhmän mukana tuli SS-joukkojen erikoiskomennuskunta Einsatzgruppe A, jonka tehtävänä oli taistella saksalaisten selustassa saksalaisvastaisia voimia vastaan. Einsatzgruppen yksi osastoista oli Martin Sandbergerin komentama Sonderkommando 1a, joka johti Viron puhdistuksia. Siihen kuului Saksan valtiollisen poliisin Gestapon ja puolueen turvallisuuspalvelu Sicherheitsdienstin (SD) miehistöä. Sonderkommando 1a muutettiin joulukuussa 1941 nimelle Sicherheitsdienst polizei und SD Estland, eli Viron turvallisuuspoliisi ja SD. Se jakautui puolestaan saksalaiseen ja virolaiseen turvallisuuspoliisiin, joista jälkimmäisen muodostivat pääasiassa Viron tasavallan aikaiset poliisit.
Kesällä 1942 tuhoamispolitiikan seurauksena Virossa oli enää ehkäpä kymmenisen juutalaista. Viranomaiset julistivatkin maan olevan juutalaisista vapaan eli judenfrei. Viron alueella ei surmattu kuitenkaan vain Viron juutalaisia. Juutalaisia tuotiin Viron keskitysleireille Itä-Euroopan maista, kuten Liettuasta, Tšekkoslovakiasta ja Puolasta, sekä myös Saksasta. Tunnetuimmat Viron keskitysleirit olivat Klooga Tallinnan länsipuolella ja Jägala sen itäpuolella. Jägalaan tuotiin syksyllä 1942 noin 2 000 juutalaista ja lähes kaikki heistä teloitettiin Kalevi-Liivan alueella. Teloituksia jatkettiin myöhemmin ja Kalevi-Liivalla surmattiin yhteensä noin 6 000 juutalaista. Kloogalla oli vuonna 1943 noin 1 500 juutalaista. Leirille oli sijoitettu myös inkeriläisiä ja venäläisiä Leningradin alueelta. Kun puna-armeija lähestyi syyskuussa 1944 saksalaiset surmasivat Kloogalla noin 1 800 juutalaista. Yhteensä Virossa surmattiin arviolta 10 000 eri Euroopan maista peräisin ollutta juutalaista.
Vuonna 2006 julkaistun kansainvälisen tutkimuskomission raportin mukaan virolainen SS-legioona ja jotkin virolaisista poliisipataljoonista osallistuivat juutalaisten kokoamiseen ja teloittamiseen ainakin valkovenäläisessä Navahrudakin kaupungissa. He osallistuivat myös vartiotehtäviin vähintään neljässä puolalaisessa kaupungissa ja useilla leireillä Virossa ja muissa maissa. Myös jotkut Omakaitsen jäsenistä ovat saattaneet osallistua juutalaisten tuhoamiseen.
Keskitysleirit > KZ-Stammlager

KZ Vaivara
Keskitysleirit > KZ-Stammlager > KZ-Außenlager

KZ Aseri
KZ Auvere
KZ Erides
KZ Goldfields (Kohtla)
KZ Ilinurme
KZ Jewe
KZ Kerestowo (Petserimaalla)
KZ Kiviöli
KZ Kukruse
KZ Kunda
KZ Kuremaa
KZ Lagedi
KZ Lodensee (KZ Klooga; SS-Untersturmführer Wilhelm Werle; syyskuu 1943 – syyskuu 1944. Leiri avattiin vuonna 1943. Siellä pidettiin noin 2000–3000 vankia, joista suurin osa oli Liettuan juutalaisia. Kun puna-armeija lähestyi, vartijoina olevat SS-miehet ampuivat viimeiset noin 2500 vankia 19. syyskuuta 1944 ja polttivat suurimman osan ruumiista. Alle sata vankia onnistui piiloutumaan ja siten selviämään. Paikalta löytyy nykyisin juutalaisille osoitettu muistomerkki.
KZ Narwa
KZ Narwa-Hungerburg
KZ Putki
KZ Reval (Ülemiste?)
KZ Saka
KZ Sonda
KZ Soski
KZ Wiwikond
KZ Ülenurme
Keskitysleirit > Arbeits- und Erziehungslager

AEL Jägala (elokuu 1942 – syyskuu 1943)
AEL Murru
AEL Reval
Harku (27. lokakuuta 1942 tuomittiin Harkun leirissä 243 Viron mustalaista)
Lasnamäe vankila
AEL Tartu (Karl Linnas)
AEL Turba (Ellamaalla)
Keskitysleirit > Arbeits- und Erziehungslager > Vankilat

Haapsalu
Kuressaare
Narva (Vestervalli-kadulla 1941–1944)
Petseri
Pärnu
Tartu
Valga
Võru
Keskitysleirit > Muut keskitysleirit

Dvigatel
Essu
Järvakandi
Laitse
Lavassaare
Lehtse
Lelle (1942–1943 toukokuu)
Roela
Sitsi (Tallinnassa Tööstuse-kadun lopussa, jossa oli 10 parakkia. 17. syyskuuta 1944 asti.)
Vasalemma
Vaste
Keskitysleirit > Sotavankileirit

Dulag 101 Narva 8.1941–9.1941
Dulag 102 Rakvere Estland 8.1941–9.1941
Dulag 110 Tapa 4.1943–12.1943
Dulag 110/N ("Reval-Süd") Tallinn 4.1943–12.1943 (?)
Dulag 110 Valga 12.1943–1944
Dulag 154 Viljandi 7.1941–10.1941
Dulag 154/N Pärnu 7.1941–10.1941 (?)
Dulag 154/N Tartu 7.1941–10.1941 (?)
Dulag 200 Narva 10.1941–6.1942
Dulag 200/N Narva 6.1942–
Dulag 375 Viljandi 5.1943–8.1944
Dulag 375/N Tapa 10.1943–4.1944
Dulag 377 Kiviõli 4.1943–8.1944
Dulag 377/N Kohtla 4.1943–8.1944 (?)
Dulag 377/N Kütte-Jõu 4.1943–8.1944 (?)
Dulag 377/N Ahtme 4.1943–8.1944 (?)
Dulag 377/N Käva 4.1943–8.1944 (?)
Dulag 377/N Kukruse 4.1943–8.1944 (?)
Frontstalag 347/N Valga 11.1941
Stalag XXI B Tapa 10.1941–4.1942
Stalag 332 Viljandi 10.1941–5.1943
Stalag 332/N Põltsamaa 10.1941–5.1943 (?)
Stalag 351 Valga 9.1941–12.1943
Stalag 381 Tapa 4.1942–5.1943
Stalag 381/Z ("Reval-Süd") Tallinn 4.1942–5.1943 (?)
Tuomitut

Oskar Angelus
Hans Aumeier
Heinrich Bergmann
Julius Geese
Ralf Gerrets
Juhan Jüriste
Aleksander Koolmeister
Friedrich Kurg
Aleksander Laak
Ernst Laigo
Roland Lepik
Karl Linnas
Ain-Ervin Mere
Hjalmar Mäe
Hinrich Möller
Artur Paal
Vladimir Purka
Villem Raid
Martin Sandberger
Walter Stahlecker
Karl Tagasaar
Arkadi Valdin
Jaan Viik
Ervin Viks
Arkadi Visnapuu
Wilhelm Werle
Tuomitut > Järjestelmät

Eesti Julgeolekupolitsei
Einsatzgruppe A
Omakaitse
Ordnungspolizei
Poliitiline Politsei
Politseipataljonid
Sicherheitspolizei und des SD
Sonderkommando 1a
Kirjallisuutta

Karl Lemmik ja Ervin Martinson (toim.): 12 000. Tartus 16.–20. jaanuaril 1962 massimõrvarite Juhan Jüriste, Karl Linnase ja Ervin Viksi üle peetud kohtuprotsessi materjale. Eesti Riiklik Kirjastus 1962.
Ants Saar: Vaikne suvi vaikses linnas. Kirjastus Eesti Raamat 1971.
Eesti vaimuhaigete saatus Saksa okupatsiooni aastail (1941–1944). Eesti Arst 3.3.2007.
Ervin Martinson: Elukutse – reetmine. Eesti Raamat 1970.
Ervin Martinson: Haakristi teenrid. Eesti Riiklik Kirjastus 1962.
Vladimir Raudsepp (toim.): Inimesed olge valvsad. Eesti Riiklik Kirjastus 1961.
Ervin Martinson ja A. Matsulevitš (toim.): Pruun katk. Dokumentide kogumik fašistide kuritegude kohta okupeeritud Eesti NSV territooriumil. Eesti Raamat 1969.
SS tegutseb. Dokumentide kogumik SS-kuritegude kohta. Eesti Riiklik Kirjastus 1963.
Aiheesta muualla

Andrei Hvostov, Jakobsoni komisjon Augeiase tallis
Extermination of the Gypsies in Estonia during World War II
Isamaaliitlane, kellest sai timukas
Komisjon: 20 000 juudi hukkamine Eestis pole tõendatud (Arkistoitu – Internet Archive)
Meelis Maripuu, Eesti juutide Holokaust ja eestlased
Omakaitse omakohus (Arkistoitu – Internet Archive)
Operation 1005 in Riga by Jens Hoffmann (Arkistoitu – Internet Archive)
SAKSA OKUPATSIOON EESTIS (Arkistoitu – Internet Archive)
Ülevaade juutide tapmisest Eesti territooriumil asunud laagrites
KZ Lodensee, Klooga.
SS-Standartenführer Martin Sandberger.
Philippe Christanval

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Philippe Charles Lucien Christanval
Syntymäaika: 31. elokuuta 1978
Syntymäpaikka: Pariisi, Ranska
Pelipaikka: Keskuspuolustaja
Pituus: 189cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1999-2001 2001-2003 2003-2005 2005-2008 | AS Monaco FC Barcelona Marseille Fulham | 81 (1) 32 (0) 13 (0) 36 (1) |
Maajoukkue
| 2000-2002 | Ranska | 05 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 12. huhtikuuta 2007.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 12. huhtikuuta 2007.
Philippe Charles Lucien Christanval (s. 31. elokuuta 1978, Pariisi, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija, joka edusti Englannin Valioliigassa pelaavaa Fulhamia, mutta hänen sopimusta ei jatkettu kauden 2007-2008 jälkeen. 190 senttimetriä pitkällä, keskuspuolustajana pelaavalla Christanvalilla on myös Guadeloupen kansalaisuus.
Ammattilaisuransa aikana Christanval on edustanut myös AS Monacoa, FC Barcelonaa ja Marseillea.
Ranskan maajoukkueessa lokakuussa 2000 Etelä-Afrikkaa vastaan pelatussa ottelussa debytoinut Christanval on pelannut kuusi A-maaottelua. Hän oli mukana maajoukkueessa vuoden 2002 MM-kisoissa mutta ei päässyt pelaamaan.
Aiheesta muualla

Christanvalin pelaajaprofiili footballdatabase.com-tietokannassa (englanniksi)
Ranskan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2002
1 Ramé |
2 Candela |
3 Lizarazu |
4 Vieira |
5 Christanval |
6 Djorkaeff |
7 Makélélé |
8 Desailly |
9 Cissé |
10 Zidane |
11 Wiltord |
12 Henry |
13 Silvestre |
14 Boghossian |
15 Thuram |
16 Barthez |
17 Petit |
18 Lebœuf |
19 Sagnol |
20 Trezeguet |
21 Dugarry |
22 Micoud |
23 Coupet |
Valmentaja Lemerre
Chryse Planitia

Viking 1:n kuvaamaa Marsin pintaa Chryse Planitialla.
Chryse Planitia on Marsin päiväntasaajan pohjoispuolella sijaitseva tasanko. Se on läpimitaltaan 1 542 kilometriä ja syvyydeltään 2,5 kilometriä. Sen oletetaan olevan vanha törmäyskraatteri. Chryse Planitialla näkyy jälkiä veden aiheuttamasta eroosiosta, ja useat eteläisten ylänköalueiden ja Valles Marineriksen uomat sekä Tharsiksen ylängön rinteet viettävät Chrysen tasangolle. Tämän vuoksi uskotaan, että alue on muinoin ollut merenlahti tai suuri järvi. Viking 1 -luotain laskeutui Chryse Planitialle vuonna 1976.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chryse Planitia Wikimedia Commonsissa
Chinatown II

| Chinatown II> The Two Jakes |
| --- | --- |
 Alkuperäinen elokuvateatterijuliste
Ohjaaja:  Jack Nicholson
Käsikirjoittaja:  Robert Towne
Tuottaja:  Jack Nicholson Harold Schneider Robert Ewans Alan Finkelstein R. Blaine Currier
Säveltäjä:  Van Dyke Parks
Kuvaaja:  Vilmos Zsigmond
Leikkaaja:  Anne Goursaud
Pääosat:  Jack Nicholson Harvey Keitel Madeleine Stowe Meg Tilly Eli Wallach
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix
Ensi-ilta:   10. elokuuta 1990  20. joulukuuta 1990
Kesto:  138 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  19 000 000 USD
Edeltäjä:  Chinatown
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Chinatown II (engl. The Two Jakes) on Jack Nicholsonin ohjaama film noir -elokuva vuodelta 1990. Se on jatkoa Roman Polańskin vuoden 1974 menestyselokuvalle Chinatown. Ohjauksen lisäksi Nicholson myös näyttelee elokuvan pääosaa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jack Nicholson  | … |  Jake ”J.J.” Gittes   |
|  Harvey Keitel  | … |  Jake Berman   |
|  Madeleine Stowe  | … |  Lillian Bodine   |
|  Meg Tilly  | … |  Kitty Berman   |
|  Eli Wallach  | … |  Cotton Weinberger   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 elokuvaa moititaan sekavaksi, ja se saa kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Aiheesta muualla

Chinatown II Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Chinatown II Elonet.
Chōgei (1924)

| Chōgei / 長鯨 |
| --- | --- |
 Chōgei

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Mitsubishi, Nagasaki
Kölinlasku:  11. maaliskuuta 1922
Laskettu vesille:  24. maaliskuuta 1924
Palveluskäyttöön:  2. elokuuta 1924
Poistui palveluskäytöstä:  5. lokakuuta 1945
Loppuvaihe:  romutettu 1946
Tekniset tiedot
Uppouma:  5 160 t
Pituus:  123,5 m
Leveys:  16,15 m
Syväys:  6,91 m
Koneteho:  7 500 shp
Nopeus:  18 solmua
Miehistöä:  399
Aseistus
Aseistus:  4 × 14 cm/50 tykkiä 2 × 8 cm/40 ilmatorjuntatykkiä 2 × 7,7 mm ilmatorjuntakonekivääriä 1 × lentokone
Chōgei (jap. 長鯨) oli keisarillisen Japanin laivaston Jingei-luokan sukellusveneidenemäalus toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Mitsubishin Nagasakin telakalta osana vuoden 1920 hankintoja ja sen köli laskettiin 11. maaliskuuta 1922. Alus laskettiin vesille 24. maaliskuuta 1924 ja se otettiin palvelukseen 2. elokuuta.
Palvelus

Alus luokiteltiin 1. joulukuuta 1924 sukellusveneidenemälaivaksi. Se poistettiin alusluettelosta 5. lokakuuta 1945 ja alus romutettiin vuonna 1946.
Child’s Play 2 – murhaava nukke

| Child’s Play 2 – murhaava nukke> Child’s Play 2 |
| --- | --- |
 Child's Play 2 -elokuvan suomalainen VHS-kansi.
Ohjaaja:  John Lafia
Käsikirjoittaja:  Don Mancini
Tuottaja:  Robert Latham Brown
Säveltäjä:  Graeme Revell
Kuvaaja:  Stefan Czapsky
Leikkaaja:  Edward Warschilka
Pääosat:  Brad Dourif Alex Vincent Jenny Agutter Gerrit Graham Christine Elise
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:  1990
Kesto:  84 minuuttia
Alkuperäiskieli:  Englanti
Edeltäjä:  Child’s Play
Seuraaja:  Child’s Play 3
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Child’s Play 2 – murhaava nukke (engl. Child's Play 2) vuonna 1990 ensi-iltansa saanut kauhuelokuva, joka on jatkoa ensimmäiselle Child’s Playlle.
Juoni

Andy Barclay on joutunut sijaisperheeseen äidin joutuessa hullujen huoneelle. Samaan aikaan on käynnistetty uudelleen Kiva kaveri -nukkien tuotanto, jossa korjataan uuden veroiseksi vanha kunnon Chucky. Tapahtuu onnettomuus ja Chucky on jälleen elävien kirjoissa, aikeenaan etsiä Andy käsiinsä ja siirtää sielunsa häneen ennen kuin nuken vartalossa alkaa tapahtua inhimillistymisen merkkejä. Chucky saa tietää Andyn olinpaikan ja alkaa vainota tätä, saaden Andyn sijaisvanhemmat luulemaan pojan olevan mielenvikainen, vaikka kuinka Andy yrittää vakuuttaa Chuckyn elävän. Ainoa, jolta Andy voi saada apua, on sijaisperheessä asuva Kyle, joka huomaa pian itse Andyn olevan tosissaan.
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Alex Vincent  | … |  Andy Barclay   |
|  Brad Dourif  | … |  Chucky (ääni)   |
|  Gerrit Graham  | … |  Phil Simpson   |
|  Jenny Agutter  | … |  Joanne Simpson   |
|  Christine Elise  | … |  Kyle   |
|  Grace Zabriskie  | … |  Grace Poole   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 elokuva saa kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.
Hitsaus

Kaarihitsausta
MIG-hitsausta
Hitsaus on ”osien liittämistä toisiinsa käyttämällä hyväksi lämpöä ja/tai puristusta siten, että osat muodostavat jatkuvan yhteyden.” Lämmönlähteenä voidaan hitsauksessa käyttää sähkövirtaa, kitkalämpöä, liekkiä, lasersädettä tai elektronisuihkua. Hitsauksessa voidaan käyttää lisäainetta, jonka sulamislämpötila on likimain sama kuin perusaineella. Tärkein ero hitsaamisen ja juottamisen välillä on se, että juotettaessa vain juotos- eli liitosaine sulaa, mutta liitettävät kappaleet eivät.
Hitsausta käytetään uusien tuotteiden valmistamisessa ja erilaisten vaurioiden korjauksissa. Hitsaamalla voidaan myös päällystää kappaleita paksuilla ainekerroksilla. Tyypillisiä korjaushitsaussovelluksia ovat erilaisten repeämien ja halkeamien hitsaaminen ja valuvikojen korjaaminen. Uusia tuotteita valmistettaessa yleisiä sovelluskohteita ovat erilaisten levyjen, putkien, palkkien liitokset ja valmistus.
Erilaisia metalliseoksia, kuten alumiineja, teräksiä, sekä termoplastisia muoveja voidaan hitsata. Materiaalien, kuten terästen hitsattavuus, vaihtelee eri syistä johtuen. Jotkin materiaalit kuten titaani hapettuvat hyvin helposti ja vaativat erityisen hyvän suojan ilman sisältämältä hapelta. Toisiin materiaaleihin kuten valurautaan taas syntyy vaikeasti hallittavia sisäisiä muutoksia. Materiaalin voimakas lämpölaajeneminen vaikeuttaa hitsausta useimmilla menetelmillä.
Hitsaus synnyttää hitsin läheisyydessä muutoksia kappaleen materiaalin ainerakenteessa, esimerkiksi jännitystiloja ja muodonmuutoksia. Hitseihin itseensä voi jäädä haitallisia virheitä, kuten puutteita tunkeumassa tai muodossa, tai erilaisia epäpuhtauksien synnyttämiä huokosia ja sulkeumia.
Hitsauksen historiaa

Jo muinaisten egyptiläisten haudoista on löydetty esineitä ja astioita, joiden osia on liitetty toisiinsa hopeajuotoksella. Nämä juotokset ovat ensimmäisiä tunnettuja metallien yhteenliitoksia. Myös hitsaus on vanha liitosmenetelmä. On muun muassa löydetty miekkoja, joiden kovempi teräosa on liitetty ahjohitsauksella pehmeämpään runko-osaan. 1800-luvulla kehitettiin muunkinlaista liittämistä; venäläinen Nikolai Bernados kehitti vuonna 1882 niin kutsutun hiilikaarihitsauksen, jossa kahden elektrodin välille synnytetyn valokaaren avulla saatiin metalli sulamaan liitosta varten. Menetelmää käytettiin kappaleiden liittämiseen niittaamisen ohella. 1900-luvulla on kehitetty menetelmät, jotka ovat johtaneet nykyaikaisen hitsauksen kehittymiseen.
Hitsaussuoja on suomalainen keksintö. Hitsaussuojan patentoivat 26. Maaliskuuta 1986 Eero Laitinen, Terho Heikki Torvinen ja Esko Hämäläinen.
Sulahitsaus

Sulahitsausmenetelmissä lisä- ja perusaine sulavat ja liittyvät toisiinsa sulana ja jähmettyvät jäähtyessään lopulliseen muotoonsa. Hitsisulan synnyttämiseen tarvittava lämpö tuotetaan valokaaren, kaasuliekin tai kemiallisen reaktion avulla. Sulahitsausprosesseissa hitsataan lähes aina käyttäen lisäainetta, joka täyttää hitsausrailon yhdessä railon reunoilta sulaneen perusaineen kanssa.
Sulahitsaus > Kaarihitsaus

Kaarihitsaus menetelmiä ovat MIG/MAG-, TIG-, puikko-, plasma-, jauhekaari- ja kaasukaarimuottihitsaus. Kaarihitsauksen etuja ovat menetelmästä riippuen laitteiston edullisuus, saatavuus ja siirrettävyys. Kaarihitsauksella voidaan hitsata kaikkia tärkeimpiä metalleja. Kaarihitsauksella saavutetaan suhteellisen pieni lämmöntuonti ja kapea hitsi.
Sulahitsaus > Sädehitsaus

Sädehitsaus tarkoittaa suurienergiaisen säteen synnyttämän lämmön avulla tehtävää hitsausta. Hitsauksessa käytetään elektronisuihkua tai lasersäteitä. Näiden hitsausmenetelmien etuina on pieni lämmöntuonti ja siten vähäiset hitsausjännitykset ja muodonmuutokset. Toisaalta kapeaksi muodostuva hitsi vaatii tarkkaa railonvalmistusta ja säteen suuntausta ja lisäksi sädehitsaukseen tarvittavat laitteet ovat kalliita. Tavanomaisen ainoastaan sulattavan hitsauksen lisäksi hitsausta voidaan tehdä lävistävänä hitsauksena, säteen avulla saavutettavan suuren energiatiheyden ansiosta. Lävistävän hitsauksen avulla voidaan hitsata suuria ainevahvuuksia railon kuitenkin pysyessä kapeana. Erityisesti elektronisuihkuhitsauksella päästään suureen tunkeumaan. Sädehitsaus tapahtuu käytännössä aina tietokoneohjatuilla laitteilla ja hitsaustilan ympärillä on suojukset, jotka estävät säteiden pääsyn työympäristöön.