stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Janne Mustonen (kansanedustaja)

Johannes (Janne) Mustonen (5. toukokuuta 1901 Paltamo – 11. toukokuuta 1964 Kajaani) oli suomalainen metsätyömies, piirisihteeri ja Suomen Kansan Demokraattisen Liiton kansanedustaja.
Mustosen vanhemmat olivat torppari Adolf Mustonen ja Eva Stiina Kovalainen. Hän kävi kansakoulun ja myöhemmin Sirola-opiston kurssin. Mustonen lähti 15-vuotiaana Kajaaniin elantoaan hankkimaan ja oli vuoteen 1945 saakka metsätyömehenä. Mustosesta tuli vuonna 1924 maanalaisen Suomen kommunistisen puolueen jäsen ja Kajaanin kaupunginvaltuustoon hänet valittiin 1925. Valtuustokausi päättyi kuitenkin jo seuraavana vuonna, kun Mustonen sai 8 vuoden vankeustuomion. Sotien jälkeen Mustonen oli sitten Suomen kommunistisen puolueen Kainuun piirijärjestön piirisihteerinä. SKP:n maanalaiseen toimintaan Kainuun organisaattorina osallistunut Mustonen oli vankilassa poliittisista syistä vuosina 1926–1932 ja jatkosodan aikana 1941–1943 jolloin hän oli Koveron keskitysleirissä.
Mustonen oli kansanedustajana 1945–1962 ja 1963–1964 edusten Oulun läänin vaalipiiriä. Hän tuli toiselle kaudelleen eduskuntaan 20. joulukuuta 1963 SKDL:n Yrjö Murron tilalle mutta kuoli kesken edustajakautensa, jolloin hänen paikalleen tuli SKDL:n Paavo Lagerroos. Mustonen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1950, 1956 ja 1962 presidentinvaaleissa ja toimi Kajaanin kaupunginvaltuuston varapuheenjohtajana. Mustonen oli Suomen Kansan Demokraattisen Liiton Kainuun piirin puheenjohtajana ja kuului Suomen kommunistisen puolueen Kainuun piiritoimikuntaan sekä oli 1951–1964 jäsenenä Otanmäki Oy:n hallintoneuvostossa.
Janne Mustonen oli naimisissa vuodesta 1938 Anna Maria Leinosen kanssa.
J. E. Malmivuori

| J>  E. Malmivuori.Kansanedustaja |
| --- | --- |
 1.9.1933–31.8.1936, 17.9.1937–5.4.1945  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Turun läänin pohjoinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. elokuuta 1887 Rauma
Kuollut: 12. huhtikuuta 1970 (82 vuotta) Rauma
Ammatti:  yliposteljooni
Johan (Jussi, J. E.) Emil Malmivuori (synt. Malmberg, 22. elokuuta 1887 Rauma – 12. huhtikuuta 1970 Rauma) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1933–1936 ja 1937–1945.
Elämä

Malmivuoren vanhemmat olivat räätäli Johan Gustaf Malmberg (1853–1936) ja Eva Kristina Limnell (1855–1928). Kansakoulun käytyään hän työskenteli räätälinä, kunnes siirtyi posteljooniksi vuonna 1906. Sisällissodan aikana Malmivuori työskenteli punaisten alaisuudessa, minkä johdosta hänet erotettiin virastaan. Malmivuori toimi uudelleen räätälinä vuoteen 1924, jolloin hänet otettiin takaisin postin palvelukseen. Vuosina 1927–1929 Malmivuori oli myös Uusi Aika -lehden Rauman aluetoimiston hoitaja.
Malmivuoresta tuli Rauman kaupunginvaltuuston jäsen vuonna 1919 ja hän toimi myös sen puheenjohtajana. Lisäksi Malmivuori oli Rauman Työväenyhdistyksen puheenjohtaja, mutta joutui eroamaan keväällä 1920, kun kommunistit valtasivat yhdistyksen.
Malmivuori valittiin eduskuntaan vuonna 1933. Ensimmäisen kautensa jälkeen hän nousi uudelleen kansanedustajaksi 1937, kun Arvi Jovero luopui tehtävästään. Presidentin valitsijamiehenä Malmivaara oli 1937, 1940 ja 1943. Eduskunnan jätettyään hän jatkoi Raumalla yliposteljoonina ja postimiesten esimiehenä vuoteen 1954.
Malmivuori kuului muun muassa Osuusliike Suojan ja Kulutusosuuskuntien Keskusliiton hallintoneuvostoihin sekä Suomen Postimiesyhdistyksen hallitukseen. Kunnallisneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 1946.
Perhe

Malmivuoren ensimmäinen puoliso oli Korpilahdelta kotoisin ollut Hilma Virtanen (1884–1952), jonka kanssa hän avioitui 1909. Heidän poikansa oli ammattiyhdistysjohtaja Tapio Malmivuori. Vuonna 1956 Malmivuori avioitui Fanny Josefina Salminen (1896–1975) kanssa.
SimPark

| SimPark |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Maxis
Julkaisija:  Maxis
Suunnittelija:  Roxy Wolosenko & Claire Curtin
Säveltäjä:  Jerry Martin
Julkaistu:  1996
Lajityyppi:  simulaatiopeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Alusta:  Macintosh, Windows
Jakelumuoto:  CD-levy
  Vaatimukset  Microsoft Windows 486DX-66 MHz prosessori,  8 Mt RAM,  256 väriä,  16-bittinen äänikortti,  90 Mt vapaata kiintolevytilaa,  2xCD-ROM  Windows 95 tai uudempi Apple Macintosh 68040 (33 MHz) prosessori,  8 Mt RAM,  256 väriä,  Versio 7.0 tai uudempi   
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Kuvakaappaus SimPark-pelistä.
SimPark, suomennettuna SimPuisto, on Maxisin kehittämä erityisesti lapsille suunnattu peli, jonka tavoitteena on rakentaa monimuotoinen luonnonpuisto ja toimiva ravintoketju käytettävissä olevista eläin-, matelija-, sammakkoeläin-, kasvi-, puu- ja pensaslajeista niin, että kaikki eläimet löytävät itselleen tarvitsemaansa ravintoa, ja pitää näin puiston johtaja tyytyväisenä. Pelin alussa valitaan vaikeusaste, kartta jolla halutaan pelata, sekä ilmasto, jonne puisto sijoitetaan. Huolta tulee pitää myös siitä, että eläimet ja kasvit pärjäävät niissä oloissa, minne puisto on rakennettu.
Pelin ilmastoalueet

Välimerenilmasto
Meri-ilmasto
Vuoristoilmasto
Mannerilmasto
Viileä mannerilmasto
Trooppinen ilmasto
Subtrooppinen ilmasto
Kuiva ilmasto
Puolikuiva ilmasto
Pelaaminen

Peli alkaa tyhjältä maalta, jossa pelaaja voi itse muokata maastoa ja vesistöjä mieleisekseen, ja rakentaa alueille polkuja, penkkejä, yms. muita tarvikkeita ihmisiä varten. Puistoon voi myös rakentaa hieman erikoisempia rakennelmia, kuten huvimajoja ja leikkipuistoja.
Puistotyökalut näkyvät ruudun oikeassa reunassa. Haavilla voi pyydystää eläimiä ja lintuja, ja puskutraktorilla raivata rakennelmia ja kasveja. Mikrofonilla saa tietoa puiston lajien voinnista klikkaamalla jotain eläintä tai kasvia, ja kartta mahdollistaa nopean liikkumisen puistossa yleiskuvan avulla. Tietokoneelta käsin voi tutkia ja säätää puiston tietoja.
Kaikki lisättävät tarvikkeet on lajiteltu luokkiin, jotka näkyvät ruudun vasemmassa reunassa. Niistä käsin pääsee lisäämään puistoonsa kaikenlaista noin 150 tarvikkeen joukosta. Pelissä on myös tietokone-työkalusta löytyvä luonto-opas, josta löytyy tietoa kaikista pelin lajeista, sekä puiston oma "apulainen", animoitu Risto-sammakko, joka kertoo silloin tällöin puiston tilasta, ja antaa vinkkejä pelin edetessä aina. Kun alueelle on ensin rakennettu kasveja, puistoon alkaa myös tulla itsestään eläimiä ravinnon perässä, ja kuten todellisuudessakin, ne lisääntyvät ja syövät toisiaan.
Tasot

Monimuotoinen ja hyväkuntoinen puisto rakentuu viidestä portaasta/tasosta, joista jokaisen saavuttamiseksi on tehtävä edellistä enemmän työtä. Peli alkaa liskotasolta, mutta puiston täyttäessä tietyt vaatimukset monimuotoisuuden ja lajien tunnistamisen suhteen, saa ylennyksen seuraavalle tasolle aina hirvitasoon asti, joka tapahtuu pomon ilmoituksena sähköpostilla. Samalla saa aina rahabonuksen, sekä uuden tavaran jota voi lisätä puistoon.
Tasot > Tasot järjestyksessä

Liskotaso
Ankkataso
Pöllötaso
Susitaso
Hirvitaso
Ihmiset

Ihmiset, jotka käyvät puistossa saattavat olla hyödyllisiä. He voivat ostaa nakkeja kioskeista, ja kuluttaa rakennettuja palveluja, jolloin puisto tienaa rahaa, mutta ihmiset saattavat myös roskata puistoasi, kiduttaa eläimiä, ja talloa kasveja. Sen vuoksi suuret ihmismäärät ovat usein haitaksi. Ihmiset ilmestyvät puistoon itsestään, jos sinne on rakennettu polkuja ja teitä. Ihmisiä tulee myös huvimajaa vuokraamalla.
Raha

Pelin alussa rahaa on vaikeustasosta riippuen 15 000, 10 000 tai 5 000 yksikköä. Rahaa tulee vuosittain lisää myös vaikeustasosta riippuen 5 000, 4 000 tai 3 000 yksikköä veronpalautuksessa, mutta sitä voi ansaita lisää vuokraamalla huvimajaa, pitämällä puiston hyvässä kunnossa (jolloin puisto saa ekopalkintoja) tai hankkimalla puistolle tuloja ihmisten käyttämistä palveluista.
Onnettomuudet

SimPuistossa voi sattua itsestään myös erilaisia onnettomuuksia, mutta ne voi säätää pois asetuksista. Onnettomuuksia voi myös aiheuttaa halutessaan itse. Tapaturmia on neljä.
Tulipalo: Sytyttää jonkin sattumanvaraisen kohteen tuleen. Tulipalon voi sammuttaa ainoastaan vedellä, poistamalla kasvillisuuden tulen ympäriltä tai odottaa että se palaa loppuun.
Juolavehnä: Loinen joka valtaa toisen kasvin leviten nopeasti muihin kasveihin, jollei sitä kitketä pois.
Roskavyöry: Läjä roskia ilmestyy sattumanvaraiseen paikkaan puistoa, ja tuo mukanaan paljon rottia, houkutellen puistoon myös muita haaskaeläimiä. Roskavyöryn voi hävittää ainoastaan polttamalla, tai laittamalla vettä sen päälle.
UFO-hyökkäys: Armeija vaaleanpunaisia ufoja laskeutuu puistoon muodostaen aina jonkin tekstin, kuten "Me Olemme Ruotsista" tai "Maxis Jytää", jonka voi nähdä vain kartalta. Ufojen poistaminen käsin on työlästä ellei käytä huijauskoodeja, sillä se täytyy tehdä puskutraktorilla ja ufoja tulee kerralla todella paljon.
Tietokone

Tietokone on yksi pelin tärkeimmistä työkalusta. Tietokoneelta näkee kaikki puiston tiedot, budjetin, sähköpostin, sekä pääsee käsiksi lajiluetteloon, puisto-oppaaseen, sekä pelaamaan linnunlaulu- ja lajintunnistuspelejä.
Lajintunnistus: Aina kun puistoon ilmaantuu uusi laji, jota siellä ei ole aiemmin tavattu, se täytyy tunnistaa. Lajintunnistuspeli toimii periaatteella, jossa näytetään kuva tunnistettavasta lajista, ja kysytään kuvasta jokin yksinkertainen kysymys esim. "Onko sillä sarvet". Jokainen kysymys sulkee mahdollisia lajeja pois luettelosta niin kauan kunnes jäljellä on vain yksi kuvaukseen sopiva laji. Lajintunnistus on tärkeä osa pelissä etenemistä, ja lajien tunnistamatta jättäminen johtaa vihaisiin viesteihin pomolta: "Minun on tiedettävä mitä sinä tiedät. Tunnistamaan siitä!"
Lajiluettelo näyttää kaikki puistossa sillä hetkellä esiintyvät eläimet ja kasvit, joita ei vielä ole tunnistettu. Tunnistetut lajit jäävät merkittyinä listaan, vaikkei niitä enää puistossa esiintyisikään.
Puisto-oppaasta löytyy lisätietoa kaikista pelin eläin- ja kasvilajeista. Siinä kerrotaan myös millaisessa ympäristössä kukin laji viihtyy, sekä millaista ravintoa lajit käyttävät. Kasveista kerrotaan vastaavasti mitä muita eläimiä ne houkuttelevat luoksensa, ja monista eläinlajeista on mahdollista kuunnella ääninäytteet.
Sähköposti: Pelin aikana useat eri henkilöt voivat lähettää sähköpostia, ja kysyä näin esimerkiksi huvimajan vuokrausta, tai tarjota ilmaisia kasvi- ja eläinlajeja yms. Sähköpostia voi lähettää myös pomo, mutta vain antaakseen palautetta puistonhoidosta, tai äiti, joka kertoo yleensä kuulumisia kotoa tai muuta vastaavaa esim. tietoa vitamiinien tärkeydestä.
Budjetista on nähtävissä kaikki puiston tulot ja menot, kuinka paljon rahaa jäi viime vuodelta, sekä kuinka paljon rahaa on käytettävissä. Menotaulukossa on erikseen lajiteltuna kasveihin, eläimiin, ja rakennelmiin käytetyt rahat, ja tulotaulukossa veronpalautus, puiston tulot, ja ekopalkinnot.
Puiston Tiedot-valikosta näkee pelaajan nimen puiston alueen tiedot, sekä tason, jolla pelaaja on. Valikossa on kolme työkalua. Populaatiokaavioiden avulla voi seurata viiden lajin lukumääriä tietyllä ajanjaksolla. Populaatiotiedot kertovat, mitä lajeja puistossa on, kuinka monta kyseisen lajin edustajia on, mutta näyttää, jos jollain eläimellä ei ole tarpeeksi ravintoa, tai jos jokin laji on häviämässä. Puiston tiedoista on mahdollista muuttaa myös puiston sijaintia.
Linunlaulupeli: Tietokoneelta voi pelata ajan kuluksi helppoa linnunlaulupeliä, jossa tulee ääninäytteen perusteella tunnistaa, minkä linnun laulua se on annetuista vaihtoehdoista. Peli sisältää kaksi vaikeusastetta, mutta myös kaksinpelivaihtoehdon, jolloin pelaajat pelaavat vuorotellen.
Aiheesta muualla

SimPark MobyGamesissa (englanniksi)
Sim-universumi
| --- | --- |
SimCity:   SimCity  SimCity 2000  SimCity 3000  SimCity 4  SimCity Yhteiskunnat  SimCity 
The Sims:   The Sims  The Sims 2  The Sims 3  The Sims Online  The Sims Tarinat  The Sims 4  Project Rene (The Sims 5) 
Muut Sim-pelit:   SimEarth  SimAnt  SimLife  SimFarm  SimTower  SimHealth  SimIsle  SimCopter  SimGolf  Streets of SimCity  MySims  The Sims Medieval 
Lapsille suunnatut:   SimTown  SimPark  SimSafari  SimTunes 
Sim-pelien sukulaiset:   El-Fish  Sid Meier's SimGolf  SimCity 64  Spore  Widget Workshop 
Muut:   The Sims -elokuva 
Lajientunnistuspeli
Sähköpostia Äidiltä
Lauri Myllymäki

Lauri Richard Myllymäki (7. helmikuuta 1897 Ylöjärvi – 25. kesäkuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen kansanedustaja, ensin Työväen ja pienviljelijäin puolueesta ja myöhemmin SKDL:stä.
Myllymäki oli ammatiltaan sähköasentaja. Hänet valittiin eduskuntaan Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä 1927, mutta joutui vankilaan syksyllä 1930. Uudestaan hänet valittiin eduskuntaan 1945 ja hän oli kansanedustajana vuoteen 1958. Hän oli mukana myös Tampereen kunnallispolitiikassa, jossa hän oli valtuuston jäsen. Hän oli mukana monien vasemmistolaisten järjestöjen toiminnassa ja yritysten päättävissä elimissä.
Hän joutui kolme kertaa poliittisista syistä vankilaan, vuonna 1918 sekä vuosiksi 1930–1934 ja 1941–1944. Hän oli naimisissa kaksi kertaa.
Toivo Mäkynen

Toivo Henrik Mäkynen (s. 27. helmikuuta 1944 Alavus) on suomalainen poliitikko. Koulutukseltaan hän on diplomi-insinööri. Mäkynen toimi kansanedustajana vuosina 1979–1983 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä ja kuului Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmään.
Timo Mäki

Timo Ilmari Mäki (24. syyskuuta 1914 Tampere – 19. joulukuuta 1985 Hämeenlinna) oli suomalainen varatuomari, asianajaja ja kokoomuksen kansanedustaja.
Mäen vanhemmat olivat kirvesmies Kaarle Timoteus Mäki ja Suoma Maria Sirén. Hän pääsi ylioppilaaksi 1933, suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1939 ja sai varatuomarin arvon 1944.
Mäki oli Hämeen lääninhallituksessa lähettäjänä 1939–1940 ja ylimääräisenä esittelijänä 1940–1945 sekä toimi Hämeenlinnan vt. kaupunginviskaalina 1941–1942. Hänestä tuli vuonna 1945 Harry Pomoellin asianajotoimiston asianajaja Hämeenlinnassa ja hän oli Harry Pomoellin asianajotoimiston osakkaana 1946–1960. Mäellä oli oma asianajotoimisto Hämeenlinnassa 1960–1978. Hän toimi myös AK:n Etelä-Hämeen piirin lakimiehenä ja Olga ja Vilho Linnamon säätiön asiamiehenä.
Mäki oli kansanedustajana 1964–1979 edustaen Hämeen läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän tuli eduskuntaan 8. toukokuuta 1964 kokoomuksen Olli Aulangon tilalle. Mäki oli eduskunnan toisen lakivaliokunnan puheenjohtajana 1971 ja 1975–1978. Hän oli Kansaneläkelaitoksen valtuutettuna, Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan jäsenenä sekä Yleisradion hallintoneuvoston jäsenenä. Mäki oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Hän oli Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsenenä kolmenkymmenen vuoden ajan (siitä 20 vuotta valtuuston varapuheenjohtajana) ja kaupunginhallituksen jäsenenä. Mäki johti Hämeenlinnan kunnallispolitiikkaa aseveliakselissa sosialidemokraattien Eero Salon kanssa.
Mäki oli kokoomuksen Etelä-Hämeen piirin varapuheenjohtaja ja kokoomuksen puoluevaltuuston jäsen. Hän oli Mieskuoroliiton hallituksen jäsen ja toimi 20 vuoden ajan Hämeenlinnan Mieskuoron puheenjohtajana.
Mauri Miettinen

| Mauri Miettinen> Suomen sosiaali- ja terveysministeri |
| --- | --- |
 Holkerin hallitus 1.1.1990–25.4.1991  
Edeltäjä:  Helena Pesola
Seuraaja:  Eeva Kuuskoski
Kansanedustaja
 22.1.1972–30.4.1993  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Mikkelin läänin vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. lokakuuta 1941 (ikä 83) Joutseno
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Mauri Kalevi Miettinen (s. 2. lokakuuta 1941 Joutseno) on suomalainen, Kansallista Kokoomusta edustanut poliitikko.
Miettinen valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 1972 vaaleissa Mikkelin läänin vaalipiiristä. Hänet valittiin sittemmin jatkamaan kokoomuksen kansanedustajana viisissä seuraavissa vaaleissa. Eduskuntaurallaan Miettinen toimi kahden eri valiokunnan puheenjohtajana, toisen lakivaliokunnan puheenjohtaja hän oli vuodet 1979–1983 ja puolustusvaliokunnan puheenjohtaja vuodesta 1983 vuoteen 1989. Hän toimi myös eduskunnan pankkivaltuusmiesten (myöhemmin pankkivaltuusto) johdossa vuosina 1987–1989.
Vuoden 1990 alussa Miettisestä tuli Holkerin hallituksen sosiaali- ja terveysministeri Helena Pesolan siirryttyä Kansaneläkelaitoksen johtajaksi. Hän toimi ministerinä huhtikuuhun 1991. Kansanedustajana hän jatkoi vielä huhtikuuhun 1993, jolloin hän siirtyi Kymen läänin maaherraksi edellisen viranhaltijan Matti Jaatisen siirryttyä eläkkeelle. Miettinen toimi maaherrana vuoteen 1997, jolloin Kymen lääni lakkautettiin suuressa lääniuudistuksessa.
Miettinen toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1978, 1982 ja 1988 vaaleissa. Hän on toiminut myös muun muassa kokoomuksen puoluehallituksen jäsenenä, Mikkelin läänin Kokoomuksen puheenjohtajana ja Ristiinan kunnanvaltuuston jäsenenä sekä valtuuston varapuheenjohtajana.
Miettinen on koulutukseltaan liikemetsänhoitaja, joksi hän valmistui vuonna 1965. Vuodet 1965–1972 hän työskenteli myyntipäällikkönä Pellos Oy:ssä ja vuodet 1974–1989 erityistehtävissä Suomen Metsäteollisuuden Keskusliiton palveluksessa.
Mauri Miettinen on naimisissa Seija Miettisen (o.s. Leskinen) kanssa, jonka kanssa hänellä on kolme lasta.
Lauri Mustakallio

Lauri Mustakallio (vuoteen 1904 asti Schwartzberg, 15. heinäkuuta 1883 Revonlahti – 15. tammikuuta 1937 Nivala) oli suomalainen rovasti ja kansanedustaja. Hänen vanhempansa olivat rovasti Jaakko Schwartzberg ja Emma Gummerus.
Mustakallio suoritti ylioppilastutkinnon vuonna 1904 ja hänet vihittiin papiksi 1908. Hän oli Pyhäjärvellä ja Ylivieskassa ylimääräisenä pappina 1908–1913 ja pitäjänapulaisena Nivalan seurakunnassa 1913–1925. Mustakallio toimi Nivalan kirkkoherrana vuodesta 1925 kuolemaansa asti.
Hänen poliittinen uransa alkoi vuonna 1917, kun Mustakallio valittiin Nivalan kuntakokouksen puheenjohtajaksi, jona hän toimi vuoteen 1918 asti. Hänet valittiin eduskuntaan vuosiksi 1922–1924 ja 1927–1930 Maalaisliiton edustajana. Kansanedustajana hän toimi muun muassa lakivaliolautakunnassa ja perustuslakivaliokunnassa. Lisäksi Mustakallio oli presidentin valitsijamiehenä 1925 ja 1931.
Aiheesta muualla

.aspx Lauri Mustakallio Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
kirjastovirma.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Maalaisliiton kansanedustajat
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1922–1924 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (45):  Alestalo (1923–1924)  Arffman  Hahl  Hautamäki  Hirvensalo  Honkavaara  Hyvönen  Joukahainen  Junes  Juutilainen  Kallio  Kalliokoski  Kankkunen  Kanniainen  Kauranen  Kirra  Kivilinna  Koivuranta  Kopsa  Kuisma  Kukkonen  Kärki  Lahdensuo  Lohi  Loukko  Makkonen  Manner  Mustakallio  Mäkinen  Niskanen  Niukkanen  Perälä  Pesonen  Pilkka  Pitkänen  Reinikka  Ryynänen  Sallinen  Salo  Seppänen  Sunila  Tarkkanen  Vainio  Vesterinen  Westermarck (1922–1923)  Åkesson 
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1927–1929 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (52):  Aaltio (1929)  Alestalo  Arffman  Hahl  Hannula  Heikkinen  Hurme  Hänninen  Ihamuotila (1927–1929†)  Janhonen  Junes  Juutilainen  Kallio  Kalliokoski  Kankkunen  Kariniva  Kauranen  Kemppi  Kirra  Koivisto  Koivuranta  Kontio  Kopsa  Kuisma  Kukkonen  Lahdensuo  Lautala  Leppälä  Lohi  Luostarinen  Mustakallio  Mäkelä  Niilekselä  Niukkanen  Nurmesniemi  Paavilainen  Pilppula  Pitkänen  Raatikainen  Reinikka  Ryynänen  Saarelainen  Saarinen  Salo  Tarkkanen  Torppa  Tukia  Tuomivaara  Vehkaoja  Vertanen  Vesterinen 
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1929–1930 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (60):  Alestalo  Arffman  Auer  Ellilä  Hakala  M. Hannula  U. Hannula  Heikkinen  Hongisto  Huittinen  Huuhtanen  Hänninen  Janhonen  Junes  Jussila  Jutila  Juutilainen  Kallio  Kalliokoski  Kariniva  Kauranen  Kemppi  Kirra  Kivioja  Koivisto  Koivuranta  Kontio  Kukkonen  Lahdensuo  Lautala  Leppälä  Lohi  Luostarinen  Löthman  Manner  Mustakallio  Mäkelä  Niilekselä  Niukkanen  Nurmesniemi  Pilkka  Pilppula  Pitkänen  Raatikainen  Reinikka  Ruotsalainen  Saarelainen  Saarinen  Sariola  Sunila  Tarkkanen  Tukia  Tuomivaara  Vallas  Vehkaoja  Vertanen  Vesterinen  Vilhula 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Matti Meriläinen

| Matti Meriläinen> Kansanedustaja |
| --- | --- |
 6.4.1945–28.3.1954, 22.7.1958–19.2.1962  
Ryhmä/puolue:  SKDL
Vaalipiiri:  Oulu
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. marraskuuta 1889 Sotkamo
Kuollut: 9. syyskuuta 1963 (73 vuotta) Sotkamo
Ammatti:  maanviljelijä
Matti Meriläinen (26. marraskuuta 1889 Sotkamo – 9. syyskuuta 1963 Sotkamo) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SKDL:n kansanedustajana vuosina 1945–1954 ja 1958–1962.
Elämä

Sotkamon Naapurinvaarassa Korholan talossa syntyneen Meriläisen vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Meriläinen (1861-1942) ja Loviisa Kovalainen (1864-1947). Kansakoulun käynyt Meriläinen teki maatöitä kotitilallaan ja oli kaivos- ja metsätöissä Yhdysvalloissa 1913–1921. Suomeen palattuaan hän viljeli omaa tilaansa Naapurinvaarassa.
Meriläinen vaikutti jo ennen sotavuosia Sotkamon kunnalliselämässä. Vuonna 1945 hänet valittiin eduskuntaan. Meriläinen oli presidentin valitsijamies 1950, 1956 ja 1962. Hän oli myös Sotkamon kunnanvaltuuston ja kunnanhallituksen jäsen sekä kuului Kainuun Osuusliikkeen edustajistoon.
Vuonna 1959 Meriläinen lahjoitti SKDL:n ja SKP:n Kainuun piirijärjestöille tontin, jolle rakennettiin Naapurinvaaran huvikeskus. Paikalla oli jo aikaisemmin toiminut SKDL:n Naapurinvaaran osaston tanssilava. Meriläinen kuoli 73-vuotiaana syyskuussa 1963. Tarinan mukaan hän kuoli heinäpellolle sirppi ja vasara kädessään.
Perhe

Matti Meriläisen ensimmäinen puoliso oli sotkamolainen Iida Kustaava Korhonen (1899-1949), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1923. Heillä oli neljä lasta. Leskeksi jäätyään Meriläinen meni naimisiin 1953 espoolaisen Elma Augusta Hellmanin (1897-1981) kanssa. Matti Meriläisen veli oli SDP:n kansanedustaja Antti Meriläinen. Kansanperinteen kerääjä Heikki Meriläinen oli heidän isänsä serkku.lähde?
Janne Martikainen

| Janne Martikainen |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 22.5.1907–31.5.1909  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Viipurin itäinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. maaliskuuta 1878 Kuopio
Kuollut: 11. heinäkuuta 1934 (56 vuotta) Viipuri
Ammatti:  rakennusmestari
Juho (Janne) Martikainen (24. maaliskuuta 1878 Kuopio – 11. heinäkuuta 1934 Viipuri) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1907–1909.
Elämä

Martikaisen vanhemmat olivat kirvesmies Jahvetti Martikainen ja Stiina Kervinen. Kansakoulun käytyään hän oli tehdastyöläisena ja suoritti puuseppäkoulun vuonna 1896. Tämän jälkeen Martikainen työskenteli maalarina, puuseppänä ja kirvesmiehenä Kuopiossa, Helsingissä, Sortavalassa, Terijoella ja Pietarissa. Vuonna 1905 Martikainen valmistui rakennusmestariksi Kuopion teollisuuskoulusta, jonka jälkeen hän asettui Sortavalaan.
Martikaisen sisar oli valokuvaamoa pitänyt Ida Ahtiainen, jolta lainatulla kameralla Martikainen kuvasi rakennusmestarin työnsä ohessa Laatokan Karjalan köyhälistöä käyttäen materiaalia Rajavahti-sanomalehdessä. Sortavalan työväenyhdistyksessa vaikuttanut Martikainen toimi myös sosialidemokraattisen puolueen kiertävänä puhujana ja organisaattorina. Martikainen valittiin kansanedustajaksi vuonna 1907 pidetyissä Suomen ensimmäisissä yksikamarisen eduskunnan vaaleissa ja hän uusi paikkansa vielä 1908.
Kansanedustajakautensa jälkeen Martikainen perusti oman valokuvaamon Helsinkiin. Valokuvauskilpailuissa ansioitunut Martikainen sai muun muassa yksinoikeuden kuvata Kansallisteatterin näytäntöjä. Hänen valokuvaamonsa julkaisi myös postikortteja. Vuonna 1912 Martikainen rakensi käyttämistään lasinegatiiveistä kasvihuoneen Kirkkonummen Jorvakseen, jossa hän piti tomaatinviljelyyn erikoistunutta kauppapuutarhaa vuoteen 1918. Tämän jälkeen Martikainen toimi  puutarhaviljelijänä Ryttylän Lähteelässä 1918–1922 ja Uudenkirkon Kaukjärvellä 1923–1928 sekä talonomistajana Kuopiossa 1928–1933. Ennen kuolemaansa Martikainen työskenteli vielä Suomen kotipuutarhaliiton kiertävänä edustajana. Martikainen kuoli pitkäaikaiseen sairauteen Viipurissa 58-vuotiaana. Hänet on haudattu Tammiston hautausmaalle.
Perhe

Martikaisen puoliso oli Amanda Vilhelmiina Tengvall, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1923. Pariskunnalla oli viisi lasta.