stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
DTM
Historia > 2014-2020

Ennen kautta 2014 BMW esitteli uuden BMW M4 DTM -auton, jolla talli ajaa kaudesta 2014 eteenpäin.
Kaudelle 2014 Super GT ja DTM-sarja yhtenäistivät sääntöjä "Class 1" -säännöillä pääasiassa aerodynaamikkaa ja koria koskien helpottamaan samoilla autoilla kilpailemista molemmissa sarjoissa. Myöhemmin sääntöjä muutettiin kattamaan standardoitu moottorinohjausyksikkö ja jousitus.
Mercedes siirtyi Formula E-sarjaan kaudeksi 2018–2019. Aston Martin liittyi sarjaan kaudelle 2019 yhteistyössä HWA-tallin kanssa, mutta poistui sarjasta yhden kauden jälkeen.
Kaudella 2020 sarjassa oli vain kaksi valmistajaa (Audi ja BMW) ja ennätysalhainen määrä autoja: vain 16 osallistujaa. Huhtikuussa 2020 Audi ilmoitti vetäytyvänsä sarjasta. Audin vetäytymisen myötä myös "Class 1" -luokittelu loppui.
Syyskuussa 2020 Audi ja BMW vetäytyivät DTM-sarjan omistajuudesta ja jättivät hallinnan sarjan pomon Gerhard Bergerin BMS-organisaatiolle. Samalla kerrottiin sarjan muuttumisesta valmistajien välisestä kilpailusta yksityistallien väliseksi GT-autojen kilpailuksi, jolle Audi ja BMW ilmoittivat tukensa.
Historia > 2021–

Vuodelle 2021 sarja siirtyi FIA GT3 -sääntöihin, jonka myötä sarjaan tuli uusia valmistajia. Sarja käyttää omia Balance of Performance (BoP) -sääntöjä, jossa mukana on painolasti menestyksen mukaan. Kaudella seisovat lähdöt korvattiin lentävällä lähdöllä. Kilpailut ajetaan yhdellä kuljettajalla (55 minuuttia plus yksi kierros) ja viikonlopun aikana on kaksi kilpailua. Sarjan sääntöjä muutettiin sallimaan lukkiutumattomat jarrut ja luistonestojärjestelmä, jotka ovat mukana GT3-homologaation mukaisissa autoissa.
Tekniset säännöt

Vaikka DTM on virallisesti vakioautoluokan mukainen kilpasarja, ei sarjassa kilpailevilla autoilla ole juurikaan tekemistä normaalien katuautoversioidensa kanssa. DTM-autot ovatkin niin sanottuja silhuettiautoja, jossa kalusto vain näyttää alkuperäisiltä sarjavalmisteisilta esikuviltaan vain ulkoisesti.
Tekniset säännöt > Autojen tekniset tiedot kaudella 2014

Alusta: Hiilikuituvahvisteinen, turvakaarilla lujitettu kori, integroidulla polttoainesäiliöllä.
Vaihteisto: Kaikki valmistajat käyttävät samaa, DTM:n hyväksymää kuusivaihteista vaihdelaatikkoa.
Paino: Autojen pitää sääntöjen mukaan painaa 1120 kg (kuljettajan kanssa).
Polttoainesäiliö Sääntöjen mukaan säiliön tilavuus saa olla enintään 120 litraa.
Mitat: Autojen tulee olla 4650 mm pitkiä ilman takasiipeä ja 5010 mm takasiiven kanssa mitattuna. Leveyttä autoissa pitää olla 1950 mm ja korkeutta 1150 mm.
Akseliväli: Autojen akselivälin pitää olla 2750 mm.
Voimansiirto: Kaikki sarjan autot ovat takavetoisia
Aerodynamiikka: Kaikkien sarjan autojen on käytettävä yhtenevää takasiipeä, jota voidaan kallistaa 0–20 asteen kulmaan. Kaikissa autoissa on myös standardisoidut etu- ja takadiffuusorit.
Jarrut: AP Racingin valmistamat hiilikuituiset jarrut edessä ja takana.
Jousitus: Sarjan autoissa on erillisjousitus edessä ja takana, säädettävillä jarrupaineilla.
Renkaat: Sarjassa käytetään Hankookin valmistamia Hankook Ventus renkaita. Sarjan autoissa on 18-tuumaiset alumiinivanteet, joiden koko edessä on 300/680/R18 ja takana 320/710/R18.
Moottori: Autojen moottorit ovat V8-moottoreita, jotka ovat 90 asteen kulmassa. Moottoreissa saa olla maksimissaan neljä venttiiliä jokaista sylinteriä kohden. Moottorin iskutilavuus on 4000 cm3. Tehoa DTM-moottori tuottaa noin 500 hv @ 7500 rpm. Vääntöä moottoreissa on noin 500 Nm @ 9000 rpm. Moottorinohjausyksikkönä sarjassa käytetään Bosch Motronic MS 5.1-laitteita.
Turvalaitteet: HANS-niskatuki, Sabeltin valmistamat 6 pisteen turvavyö.
Lähde:
Tekniset säännöt > Autojen tekniset tiedot kaudella 2019

Alusta: Hiilikuituvahvisteinen, turvakaarilla lujitettu kori, integroidulla polttoainesäiliöllä.
Vaihteisto: Kaikki valmistajat käyttävät samaa, DTM:n hyväksymää Hewlandin kuusivaihteista vaihdelaatikkoa.
Paino: Autojen pitää sääntöjen mukaan painaa 1065 kg (kuljettajan kanssa).
Polttoainesäiliö Sääntöjen mukaan säiliön tilavuus saa olla enintään 120 litraa.
Mitat: Autojen tulee olla 4650 mm pitkiä ilman takasiipeä ja 4958 mm takasiiven kanssa mitattuna. Leveyttä autoissa pitää olla 1950 mm ja korkeutta 1150 mm.
Akseliväli: Autojen akselivälin pitää olla 2750 mm.
Voimansiirto: Kaikki sarjan autot ovat takavetoisia
Aerodynamiikka: Kaikkien sarjan autojen on käytettävä yhtenevää takasiipeä, jota voidaan kallistaa 10-40 ° kulmaan. Kaikissa autoissa on myös standartisoidut etu- ja takadiffuusorit.
Jarrut: AP Racingin valmistamat hiilikuituiset jarrut edessä ja takana.
Renkaat: Sarjassa käytetään Hankookin valmistamia Hankook Ventus renkaita. Sarjan autoissa on 18-tuumaiset alumiinivanteet, joiden koko edessä on 300/680/R18 ja takana 320/710/R18.
Moottori: Autojen moottorit ovat turboahdettuja 2,0-litraisia rivi-4-bensiinimoottoreita, joissa tehoa noin 620 hv.
Turvalaitteet: HANS-niskatuki, Sabeltin valmistamat 6-pisteen turvavyö.
Lähde:
Pistelasku

Sarjan pistelasku on vaihdellut vuosien varrella useaan otteeseen. Alla lista eri vuosien laskutavoista.
Pistelasku > Vuosi 2000

DTM ensimmäisellä kaudella, vuonna 2000, jokaisena viikonloppuna ajettiin 2 lähtöä ja pistelaskussa 10 parasta kuljettajaa molemmissa lähdöissä sai pisteitä seuraavasti:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sijoitus | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| Pisteet | 20 | 15 | 12 | 10 | 8 | 6 | 4 | 3 | 2 | 1 |
Pistelasku > Vuosi 2001

Vuonna 2001 DTM:ssä ajettiin sekä lyhyitä että pitkiä kisoja, joista pisteet jaettiin seuraavasti.
| Lyhyt kisa |
| --- | --- | --- | --- |
| Sijoitus | 1 | 2 | 3 |
| Pisteet | 3 | 2 | 1 |
| Pitkä kisa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sijoitus | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| Pisteet | 20 | 15 | 12 | 10 | 8 | 6 | 4 | 3 | 2 | 1 |
Pistelasku > Vuosi 2002

Vuonna 2002 DTM:ssä ajettiin edelleen sekä lyhyitä että pitkiä kisoja, mutta vain pitkän kisan pisteet muutettiin.
| Lyhyt kisa |
| --- | --- | --- | --- |
| Pisteet | 1 | 2 | 3 |
| Sijoitus | 3 | 2 | 1 |
| Pitkä kisa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sijoitus | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |  |  |  |  |
| Pisteet | 10 | 6 | 4 | 3 | 2 | 1 |  |  |  |  |
Pistelasku > Kaudet 2003–2011

Vuonna 2003 DTM:ssä ei ajettu enää kuin yksi kisa per kisaviikonloppu ja otettiin käyttöön pistejärjestelmä, jossa pisteitä sai kahdeksan parasta kuljettajaa, entisen kuuden sijaan.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sijoitus | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| Pisteet | 10 | 8 | 6 | 5 | 4 | 3 | 2 | 1 |
Pistelasku > 2012–2022

Vuonna 2012 DTM:ssä otettiin käyttöön samanlainen pisteytysjärjestelmä, kuin muissa FIAn rata-autoilusarjoissa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sijoitus | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| Pisteet | 25 | 18 | 15 | 12 | 10 | 8 | 6 | 4 | 2 | 1 |
Pistelasku > 2023–

Vuonna 2023 DTM:ssä siirryttiin uuteen pistelaskujärjestelmään, jossa pisteitä saa 15 parasta kuljettajaa, entisen 10 sijaan.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sijoitus | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| Pisteet | 25 | 20 | 16 | 13 | 11 | 10 | 9 | 8 | 7 | 6 | 5 | 4 | 3 | 2 | 1 |
Lisäksi aika-ajoissa kolmelle nopeimmalle kuljettajalle jaetaan lisäpisteitä.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Sijoitus | 1 | 2 | 3 |
| Pisteet | 3 | 2 | 1 |
DTM-autot ja valmistajat

| Merkki | 2000–2003 | 2004–2005 | 2006 | 2007–2011 | 2012 | 2013 | 2014–2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aston Martin |  |  |  |  |  |  |  | Vantage Turbo |  |  |  |  |

| Audi | TT | A4 | A4 | A4 | A5 | RS5 | RS5 | RS5 Turbo | RS5 Turbo | Audi R8 LMS Evo I | Audi R8 LMS Evo II | Audi R8 LMS Evo II |
| BMW |  |  |  |  | M3 | M3 | M4 | M4 Turbo | M4 Turbo | M6 GT3 | M4 GT3 | M4 GT3 |
| Ferrari |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 488 GT3 Evo | 488 GT3 Evo | 296 GT3 |
| Honda |  |  |  |  |  |  |  | NSX-GT |  |  |  |  |
| Lamborghini |  |  |  |  |  |  |  |  |  | Huracán GT3 Evo | Huracán GT3 Evo | Huracán GT3 Evo 2 |
| Lexus |  |  |  |  |  |  |  | LC500 |  |  |  |  |
| McLaren |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 720S GT3 |  |  |
| Mercedes-Benz | CLK | C-Klasse (W203) | C-Klasse (W203) | C-Klasse (W204) | C-Coupe | C-Coupe | C-Coupe |  |  | Mercedes-AMG GT3 Evo | Mercedes-AMG GT3 Evo | Mercedes-AMG GT3 Evo |
| Nissan |  |  |  |  |  |  |  | GT-R |  |  |  |  |
| Opel | Astra | Vectra |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Porsche |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 911 GT3 R | 911 GT3 R | 911 GT3 R (992) |
Sarjan mestarit

| Kausi | Kuljettaja | Talli | Auto | Valmistajien mestari |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 |  Bernd Schneider | HWA Team | Mercedes-Benz | Mercedes-Benz |
| 2001 |  Bernd Schneider | HWA Team | Mercedes-Benz | Mercedes-Benz |
| 2002 |  Laurent Aïello | ABT Sportsline | Audi | Mercedes-Benz |
| 2003 |  Bernd Schneider | HWA Team | Mercedes-Benz | Mercedes-Benz |
| 2004 |  Mattias Ekström | ABT Sportsline | Audi | Audi |
| 2005 |  Gary Paffett | HWA Team | Mercedes-Benz | Mercedes-Benz |
| 2006 |  Bernd Schneider | HWA Team | Mercedes-Benz | Mercedes-Benz |
| 2007 |  Mattias Ekström | ABT Sportsline | Audi | Audi |
| 2008 |  Timo Scheider | ABT Sportsline | Audi | Mercedes-Benz |
| 2009 |  Timo Scheider | ABT Sportsline | Audi | Mercedes-Benz |
| 2010 |  Paul di Resta | Team RMG | Mercedes-Benz | Mercedes-Benz |
| 2011 |  Martin Tomczyk | Phoenix Racing | Audi | Audi |
| 2012 |  Bruno Spengler | Schnitzer Motorsport | BMW | BMW |
| 2013 |  Mike Rockenfeller | Phoenix Racing | Audi | BMW |
| 2014 |  Marco Wittmann | Team RMG | BMW | Audi |
| 2015 |  Pascal Wehrlein | HWA Team | Mercedes-Benz | BMW |
| 2016 |  Marco Wittmann | Team RMG | BMW | Audi |
| 2017 |  René Rast | Team Rosberg | Audi | Audi |
| 2018 |  Gary Paffett | HWA Team | Mercedes-Benz | Mercedes-Benz |
| 2019 |  René Rast | Team Rosberg | Audi | Audi |
| 2020 |  René Rast | Team Rosberg | Audi | Audi |
| 2021 |  Maximilian Götz | Team HRT | Mercedes-Benz | Mercedes-Benz |
| 2022 |  Sheldon van der Linde | Schubert Motorsport | BMW | Audi |
| 2023 |  Thomas Preining | Manthey EMA | Porsche | Porsche |
Televisiointi

Suomessa DTM -sarjan kilpailut näytettiin Canal+ -kanavalla Matti Kyllösen selostamana vuosina 2005–2006 sekä Urheilukanavalla Erkki Vanhasen selostamana vuonna 2007.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta DTM Wikimedia Commonsissa
DTM:n virallinen sivu
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Deutsche Tourenwagen Masters
Mika Häkkinen vuonna 2006.
Käännös suomeksi
Oscar Dansk

| Oscar Dansk |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. helmikuuta 1994 (ikä 30) Tukholma, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  189 cm
Paino:  88 kg
Seura
Seura:  Anaheim Ducks / San Diego Gulls
Sarja:  NHL / AHL
Pelinumero:  35
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  Brynäs IF (Elitserien) Erie Otters (OHL) Springfield Falcons (AHL) Kalamazoo Wings (ECHL) Rögle BK (SHL) Vegas Golden Knights (NHL) Chicago Wolves (AHL) Henderson Silver Knights (AHL) Spartak Moskova (KHL) Calgary Wranglers (AHL)
NHL-varaus:  31. varaus, 2012 Columbus Blue Jackets
Lars Gustaf Oscar Dansk (s. 28. helmikuuta 1994 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa NHL-joukkue Anaheim Ducksin organisaatiossa. Hän pelaa pääosin sen farmijoukkue San Diego Gullsissa. Isokokoisen ja hybridityylillä torjuvan Danskin vahvuuksiin kuuluu ketteryys, tekniset taidot, mentaliteetti ja peittävyys.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Ufa 2013 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Malmö 2014 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Tšekki 2012 | jääkiekko |  |
| Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Ivan Hlinkan muistoturnaus  |  |
|  Hopeaa | Břeclav 2011 | jääkiekko |  |
Dansk pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2014, jolloin hän voitti hopeaa. Dansk palkittiin turnauksen parhaana maalivahtina. Hänet valittiin myös Venäjää vastaan pelatun välieräottelun päätteeksi Ruotsin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Dansk kuului Ruotsin joukkueeseen myös vuoden 2013 turnauksessa. Hän toimi joukkueen kolmosmaalivahtina ja puki vain yhteen otteluun. Dansk voitti turnauksesta hopeaa.
Dansk pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2012, jolloin hän voitti hopeaa. Valmennus valitsi Danskin Ruotsin turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Hänet valittiin myös Venäjää vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Dansk pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2011 voittaen hopeaa. Hän pelasi samana vuonna myös alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa. Yhteensä Dansk on pelannut 11 nuorten ja 22 poikien maaottelua.
Muuta

Myös Danskin isoveli Victor on pelannut jääkiekkoa.
Tilastot > Maajoukkuetilastot

| Vuosi | Turnaus | O | V | H | MIN | PM | NP | PMK | TP% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | U18 | 5 | 4 | 1 | 273 | 9 | 1 | 1.98 | 93,7 |
| 2014 | JMM | 6 | 5 | 1 | 370 | 11 | 1 | 1.79 | 92,9 |
Helmi Paasonen

Helmi Aliisa Paasonen (o.s. Lahdelma; 5. helmikuuta 1896 Heinola – 15. joulukuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen urheiluvaikuttaja ja toimittaja, joka johti TUL:n naistoimintaa 1920–1930-luvuilla. Lisäksi hän työskenteli Työläisnaisten Urheilulehden päätoimittajana vuosina 1922–1936.
Paasonen valittiin TUL:n liittotoimikuntaan vuonna 1921. Vuotta myöhemmin hän aloitti TUL:n naisten voimistelu- ja urheilujaoston perustaman Työläisnaisten Urheilulehden päätoimittajana. Vuonna 1936 Paasonen erosi sekä liittotoimikunnasta että päätoimittajan paikalta vastalauseena pääsihteeri V. J. Kostiaisen erottamiselle.
Paasonen kävi kansakoulun ja Heinolan seminaarin harjoituskoulun jatkoluokan ja suoritti kotitalous- ja ompelukursseja. Hänellä oli opintoja konttorityöaloille ja kunnalliseen elämään. Paasonen oli vuonna 1913 voimistelu-, leikki ja uintikursseilla ja sen jälkeen useilla saman alan kursseilla. Vuonna 1922 hän kävi Valtion Raittiusopiston ja valmistui raittiustyöntekijäksi. Hän oli opintomatkoilla Neuvostoliitossa vuonna 1927 ja vuonna 1929 Virossa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Saksassa, Tsekkoslovakiassa ja Itävallassa. Vuosina 1924–1936 Paasonen toimi TUL:n naissihteerinä ja naisten voimistelu- ja urheilukoti Pajulahden johtajana sen perustamisesta lähtien. Paasonen kuului työväenpuolueeseen vuodesta 1918 ja sen jälkeen erilaisiin työväenliikkeen ammattiosastoihin ja yhdistyksiin sekä toimikuntiin. Paasonen toimi myöhemmin Kymen kunnan huoltotarkastajana.
Italian–Etiopian sota (1935–1936)

Toinen Italian–Etiopian sota oli osa Abessinian kriisiä, jossa Italian asevoimat hyökkäsivät Etiopiaan ja miehittivät maan. Sota käytiin 3. lokakuuta 1935 – 9. toukokuuta 1936. Italialla oli suuri tekninen ylivoima etiopialaisiin nähden. Italialla oli käytössään hyökkäysvaunuja ja pommikoneita, joita vastustajalla ei ollut. Italialaiset turvautuivat jopa laajamittaiseen taistelukaasun käyttöön. Kansainvälinen yhteisö tuomitsi Italian sotatoimet, joissa Etiopian itsemääräämisoikeutta loukattiin, ja Kansainliitto asetti hyökkääjää vastaan talouspakotteita. Keisari Haile Selassie pakeni Isoon-Britanniaan. Toisen maailmansodan aikana vuonna 1941 liittoutuneet ajoivat italialaiset miehittäjät maasta, ja Etiopian itsenäisyys palautettiin.
Wal Walin välikohtaus

Hyökkäystä suvereeniin Etiopiaan Italia puolusteli vuonna 1934 tapahtuneella Wal Walin välikohtauksella. 23. marraskuuta 1934 brittien ja etiopialaisten yhteinen rajavaltuuskunta saapui Wal Walin keitaalle Ogadenissa. Valtuuskunta kohtasi yllättäen Italian Somalimaasta tulleen italialaisen joukko-osaston. Britit vetäytyivät välttääkseen kansainvälisen selkkauksen, mutta etiopialaiset jäivät. Seuraavien kahden viikon aikana syntyi epäselvä laukaustenvaihto ja taistelukontakti, jonka aloittajaksi kumpikin osapuoli syytti toisiaan. Italia vaati tiukasti julkista anteeksipyyntöä, kipurahoja, kunniaa Italian lipulle ja vastuullisten rankaisemista, mistä Etiopian hallitus luonnollisesti kieltäytyi, sillä se olisi merkinnyt itsemääräämisoikeuden kaventamista ja Italian mahdin tunnustamista. Benito Mussolini kieltäytyi neuvottelemasta keisarin kanssa, ja Haile Selassie vei kiistan Kansainliittoon. Kansainliitto keskusteli asiasta kuukausia saavuttamatta yksimielisyyttä, minkä aikana Italia valmistautui sotaretkeen.
Vaikutus

»Siksi päätin saapua henkilökohtaisesti paikalle antamaan todistukseni kansaani vastaan suoritetusta rikoksesta ja varoittamaan Eurooppaa tuhosta, joka sitä odottaa, jos se myöntyy tapahtuneen tosiasian edessä.» 
(Keisari Haile Selassien puheesta Kansainliitolle 30. kesäkuuta 1936)
Etiopia oli 1900-luvulle tultaessa harvoja länsimaiden kolonisaatiolta säästyneitä afrikkalaisia valtioita. Italia oli yrittänyt laajentaa vaikutusvaltaansa Afrikan sarvessa jo 1800-luvulta alkaen, jolloin käyty ensimmäinen Italian–Etiopian sota päättyi eurooppalaisen vallan tappioon Adowan taistelussa. 1930-luvulla poliittiset jännitteet kasvoivat Euroopassa ja diktaattorit nousivat valtaan. Abessinian kriisi ja sitä seurannut sota, jonka seurauksena tuhatvuotinen afrikkalainen itsenäisyys lakkautettiin, osoitti Kansainliiton hampaattomuuden ja demokraattisesti hallittujen länsivaltojen haluttomuuden puuttua aggressioon, mikä vahvisti fasistien jalansijaa myös Euroopassa. Tämä myötävaikutti osaltaan suuremman konfliktin, toisen maailmansodan syttymiseen vain kolme vuotta myöhemmin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Italian–Etiopian sota (1935–1936) Wikimedia Commonsissa
Kuinka sota alkaa, Suomen Kuvalehti, 28.09.1935, nro 39, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Italian vaikeuksia Abessiniassa, Suomen Kuvalehti, 14.01.1939, nro 2, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kartta kuvaa sodan kulkua vuodesta 1935 helmikuuhun 1936.
Kartta kuvaa sodan kulkua  helmikuusta 1936 toukokuuhun vuonna 1936.
Haile Selassie seurueineen saapuu Jerusalemiin paettuaan kolme päivää ennen Addis Abeban valtausta, joka tapahtui 5. toukokuuta 1936.
Italialaiset veivät Aksumin obeliskin Roomaan voitonmerkkinään.
Alexandria Group

| Alexandria Group Oyj |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Vaurastuminen kuuluu kaikille
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: ALEX
Perustettu:  1996
Toimitusjohtaja:  Jan Åkesson
Puheenjohtaja:  Karri Kaitue
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  sijoituspalvelut
Liikevaihto:  44,4 M€ (2023)
Liikevoitto:  10,3 M€ (2023)
Henkilöstö:  97, emoyhtiö (2023)
Tytäryhtiöt:  Alexandria Rahastoyhtiö Oy, Alexandria Markets Oy, Alexandria Yritysrahoitus Oy ja Premium Advisors Oy
Omistaja:  5 suurinta: Jan Åkesson, Ajanta Oy, Oy Culatum AB, ITM Invest OY ja Gaiko Capital OY (2022)
Kotisivu:  http://www.alexandria.fi/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Alexandria Group Oyj (aiemmin Alexandria Pankkiiriliike Oyj) on vuonna 1996 perustettu suomalainen sijoituspalvelukonserni, joka tarjoaa  erilaisia sijoittamis- ja säästämistuotteita niin yksityishenkilöille, yrittäjille kuin yrityksillekin. Konserniin kuuluu ­Alexandria Group Oyj ja neljä sen tytäryhtiötä. Vuonna 2019 siitä tuli yksi maan suurimmista sijoitusvakuutusedustajista. Vuonna 2021 se toimi 30 paikkakunnalla ja se työllisti  noin 250 sijoitusalan asiantuntijaa. Konsernin liikevaihto oli lähes 35 miljoonaa ­euroa ja ­sen liikevoitto lähes 7 miljoonaa ­euroa.
Alexandrian toimialaksi on YTJ:ssä ilmoitettu "Muu rahoitusta palveleva toiminta (pl. vakuutus- ja eläkevakuutustoiminta)". Alexandria Group Oyj:n valvova viranomainen on Finanssivalvonta. Sille on myönnetty  Sijoituspalveluyrityksistä annetun lain (SIPA) 17 §:n 1 momentissa tarkoitettu toimilupa.
Alexandria listautui Helsingin pörssin First North -listalle toukokuussa 2021.
Historia > 1990–2000-luvut

Alexandria Pankkiiriliike Oyj on perustettu vuonna 1996. Yrityksen nimi Alexandria ja sen alkuperäinen logo, jossa oli majakka, viittasivat Egyptissä Alexandrian kaupungin edustalla muinoin sijainneeseen Faroksen majakkaan, jota pidettiin yhtenä maailman seitsemästä ihmeestä. Yritys halusi toimia ikään kuin majakkana sijoitusmaailman merillä. Ensimmäisen vuoden lopulla, neljän kuukauden toiminta-ajan jälkeen, yhtiöllä oli kolme sijoitusneuvonantajaa ja seitsemän myynnin assistenttia.
Kun yritys alkoi toimia, sijoitusneuvontaa ei säädelty Suomessa mitenkään ja markkinoille syntyikin paljon pieniä yrityksiä. Vasta vuonna 2007 Euroopan unionissa tuli voimaan sijoituspalveluyhtiöitä säätelevä Rahoitusvälineiden markkinat direktiivi (MiFiD), jonka myötä sijoituspalveluiden tarjoaminen saatettiin luvanvaraisiksi. Yhtiöillä piti olla myös lain vaatimat pääomat ja vakavaraisuus. Finanssivalvonta myönsi Alexandrialle MiFiD-toimiluvan kesäkuussa 2008.