stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joseph Bonaparte
Elämäkerta

Joseph Bonaparten vanhemmat olivat Carlo Bonaparte ja Laetitia Bonaparte, hänen nuoremmat veljensä olivat Ranskan keisari Napoleon I, Lucien Bonaparte, Westfalenin kuningas Jérôme Bonaparte ja Hollannin kuningas Louis Bonaparte (Ludvig I).
Joseph palveli viidensadan neuvostossa ja Ranskan lähettiläänä Roomassa. Hän nai Julie Claryn, joka oli Désirée Claryn vanhempi sisar, 1. elokuuta 1794 Cuges-les-Pinsissa. Heillä oli kaksi lasta, Zénaïde ja Charlotte. Veli, keisari Napoleon lahjoitti hänelle Château de Villandryn, ja teki hänestä vuonna 1806 Napolin sotilaskomentajan ja pian kuninkaan. Josephista tuli Espanjan kuningas kun hänen sisarensa Caroline Bonaparten aviomies, marsalkka Joachim Murat nimitettiin Napolin kuninkaaksi.
Joseph oli hallitsijana kyvytön ja täysin veljensä ohjailtavana. Espanjalaisilta hän sai lempinimen "Pepe Botella", joka viittasi hänen alkoholinkäyttöönsä. Joseph lopetti Espanjan inkvisition Napoleonin ollessa huonoissa väleissä paavin kanssa. Josephin ulkomaalaissyntyisyys ja vapaamuurarius estivät hänen laajan hyväksymisensä kuninkaaksi. Hänen kannattajiaan olivat lähinnä Espanjan valistusaatteita, vallankumousta ja liberalismia kannattaneet, joista käytetään nimeä josefinos tai afrancesados (kirjaimellisesti ranskalaisiksi muuttuneet). Jatkuva salamurhan uhka teki hänen valtakautensa epämiellyttäväksi.
Joseph pakeni Espanjasta vuonna 1813 ranskalaisten hävittyä Vitoriassa.
Elämäkerta > Pako Ranskasta

Heinäkuussa 1815 satapäiväisen keisarikunnan aikaan Joseph Bonaparte esitti veljelleen Napoleonille Rochefortissa ehdotuksen, että Napoleon nousisi satamassa olleeseen yhdysvaltalaiseen alukseen ja pakenisi Yhdysvaltoihin ja Joseph esiintyisi Napoleonina ja antautuisi englantilaisille. Napoleon kuitenkin kieltäytyi tästä salajuonesta. Joseph lähti veljensä luota Royaniin ja nousi siellä 29. heinäkuuta 1815 salanimeä M. Bouchard käyttäen Commerce-nimiseen yhdysvaltalaiseen parkkiin, joka lähti matkalle kohti Yhdysvaltoja.
Bonaparten vaimo Julie jäi aviomiehensä paetessa Ranskaan. Tämän terveydentilaa pidettiin myöhemmin niin heikkona, ettei hän koskaan vieraillut aviomiehensä luona Yhdysvalloissa, joten aviopari ei tavannut toisiaan kertaakaan ennen vuotta 1839.
Elämäkerta > Yhdysvalloissa

Bonaparte saapui parkki Commercella New Yorkiin Yhdysvaltoihin 28. elokuuta 1815. Hän käytti maassa arvonimeä kreivi de Survilliers Ranskassa omistamansa maa-alueen mukaan. Hän matkusteli maassa osavaltiosta toiseen ja vieraili useimmissa maan merkittävistä kaupungeista.
Bonaparte osti vuonna 1816 yhdysvaltalaiselta diplomaatilta ja seikkailijalta Stephen Sayrelta 211 eekkerin tontilla sijainneen maalaisasunnon nimeltä Point Breeze Bordentownissa New Jerseyn osavaltiossa. Hän purki alkuperäisen talon ja rakensi tilalle uuden, jonne alkoi kerätä taideteoksia. Hän omisti myös kaupunkiasunnon Philadelphiassa. Tuntemattomasta syystä syttynyt tulipalo tuhosi Point Breezen talon tammikuussa 1820, mutta Bonaparten alaiset ja apuun tulleet kaupunkilaiset onnistuivat pelastamaan taidekokoelmasta ja irtaimistosta suurimman osan.
Alkuperäisen Point Breezen talon tulipalon jälkeen Bonaparte rakennutti samalle paikalle uuden talon käyttäen alkukohtana vanhan talon kivisiä talleja, jotka olivat etäämpänä alkuperäisen talon paikalta. Uusi talo jäjitteli Prangins’n linnaa Sveitsissä, mihin Bonaparte oli aiemmin toivonut voivansa eläköityä. Siihen sisältyi satama-alueita, rakennuksia yhdistäviä maanalaisia käytäviä, tekojärvi ja taidegallerioita, sekä kirjasto, joka oli 8 000 teoksen valikoimallaan suurempi kuin tuon ajan Kongressin kirjasto.
Bonaparte oli kiinnostunut puutarhanhoidosta ja pyrki luomaan mailleen ensimmäisen ranskalaistyylisen romanttisen tyylisuunnan puutarhan. Hänen maaomistuksensa New Jerseyssä kattoivat lopulta 1 800 eekkerin alueen, ja ne olivat usean taiteilijan teosten aiheena. Hänen maistaan käytettiin myös nimitystä Bonaparte’s Park (suom. Bonaparten puisto).
Bonaparten asuessa Point Breezessä sinne saapui eräässä vaiheessa delegaatio Meksikosta tarjoamaan hänelle Meksikon keisarin arvonimeä, mistä hän kieltäytyi. Lisäksi vuodelta 1817 olevan brittiläisen asiakirjan mukaan Bonaparten läheinen poliittinen avustaja olisi yrittänyt houkutella Gregor MacGregoria pelastamaan Napoleonin Saint Helenalta, jotta tämä olisi voinut nousta Meksikon valtaistuimelle.
12. marraskuuta 1831 Bonaparte matkusti newjerseyläisen Camden and Amboy Railroad -rautatieyhtiön hankkiman John Bull -veturin kyydissä sen tehdessä koeajon. Mukana oli lisäksi New Jerseyn osavaltion edustajia. Kesällä 1832 Bonaparte matkusti Lontooseen tavatakseen sukuaan. On myös mahdollista, että hän olisi jatkanut matkaa Wieniin Itävaltaan tavatakseen veljenpoikansa Napoleon II:n, mutta tämä oli kuollut 22. heinäkuuta 1832, minkä hän sai tietää vasta saavuttuaan Englantiin.
Vuonna 1839 Bonaparte matkusti jälleen Eurooppaan ja tapasi vaimonsa pitkästä aikaa. Pian tämän jälkeen hän sai vakavan sydänkohtauksen, eikä voinut enää matkustella. Hän kuoli Italiassa 28. heinäkuuta 1844 ja hänet haudattiin Invalidikirkkoon Pariisiin veljensä Napoleonin vierelle.
Elämäkerta > Perintö

Joseph Bonaparten tilukset Bordentownissa siirtyivät hänen kuollessaan hänen tyttärenpojalleen Joseph Lucien Bonapartelle, joka huutokauppasi ne kolmen vuoden kuluttua. Vuonna 1850 Bonaparten talon omistajaksi tullut konsuli Henry Beckett purki sen ja rakensi tilalle omansa – Bonaparten rakennuksista jäi jäljelle portinvartijan tai puutarhurin talo. Beckettin rakennuttama talo paloi 1980-luvulla, ja paikalla on nykyään katolisen Society of the Divine Word -kongregaation seminaari. Monmouthin yliopiston antropologian opiskelijat ovat 2000-luvulla suorittaneet alueella kaivauksia ja löytäneet noin 14 000 artefaktia. Point Breeze on myös National Register of Historic Places -luettelossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Joseph Bonaparte Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Ferdinand VII | Espanjan kuningas 1808–1813 | Seuraaja: Ferdinand VII |
Charles B. Lawrencen maalaus Joseph Bonaparten maista Point Breezessä, n. 1817–1820
Jänis istui maassa

Jänis istui maassa (Häschen in der Grube) on saksalainen leikkilaulu ja kansansävelmä, jonka Alli Nissinen on suomentanut. Tekstin kirjoitti Friedrich Fröbel vuonna 1840; melodian hän perusti toiseen saksalaiseen kansansävelmään Wer die Gans gestohlen hat, der ist ein Dieb.
Jukka Viitasaari (nopeuslaskija)

Jukka Viitasaari (s. 21. huhtikuuta 1981 Alajärvi) on suomalainen nopeuslaskija.
Viitasaari on voittanut FIS:n MM-kultaa vuosina 2001 ja 2003. Vuonna 2005 hän voitti ammattilaisten maailmanmestaruuden. Hän laski vuonna 2006 nopeuslaskun Suomen ennätyksen 248,790 km/h.
Viitasaari teki vuonna 2017 paluun nopeuslaskun pariin osallistumalla Ruotsin Idressä laskettuihin nopeuslaskun MM-kilpailuihin ja sijoittui viidenneksi. Talvella 2019 Viitasaari sijoittui MM-kilpailussa viidenneksi nopeudella 225 km/h.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Jukka Viitasaari - kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Jérémy Decerle

| Jérémy Decerle |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2.7.2019–15.7.2024  
Ryhmä:  Uudistuva Eurooppa -ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. heinäkuuta 1984 (ikä 40) Saint-Remy, Ranska
Kansalaisuus:  ranskalainen
Tiedot
Puolue:  L'Europe Ensemble
Aiheesta muualla
jeremydecerle.eu
Jérémy Decerle (s. 1. heinäkuuta 1984 Saint-Remy, Ranska) on ranskalainen poliitikko. Decerle edustaa L’Europe Ensemble -puoluetta. Decerle toimi Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 2019–2024. Hän edusti Euroopan parlamentissa Uudistuva Eurooppa -ryhmää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jérémy Decerle Wikimedia Commonsissa
Jérémy Decerle Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Kansainvälinen romaniliitto

Kansainvälinen romaniliitto (romaniksi Romano Internacionalno Jekhetanipe) on kansainvälinen järjestö, joka ajaa romanien oikeuksia. Järjestö perustettiin Orpingtonissa, Englannissa vuonna 1971. Tällöin se perustettiin kuitenkin vielä nimellä kansainvälinen romanikomitea: nimi vaihdettiin seuraavassa kongressissa vuonna 1978 nykyiseen. Järjestön ylin päättävä elin on kongressi, joka on kokoontunut historiansa aikana kymmenen kertaa. Viimeisin kerta oli vuonna 2016, jolloin Zoran Dimov valittiin järjestön puheenjohtajaksi.
Jääkö kukaan suremaan?

| Jääkö kukaan suremaan?> Någon borde sörja |
| --- | --- |
Kestoaika:  6 × 50 min
Perustuu:  K. Arne Blomin romaaniin
Alkuperämaa:  Suomi, Ruotsi
Alkuperäiskieli:  ruotsi, suomi
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  6
Tuotanto
Tuottaja(t):  Carl Mesterton
Ohjaaja(t):  Carl Mesterton
Käsikirjoittaja(t):  Carl Mesterton
Säveltäjä(t):  Jörgen Petersen
Tuotantoyhtiö(t):  Sveriges Radio AB TV2 Yleisradio
Aiheesta muualla
IMDb
Jääkö kukaan suremaan? (Någon borde sörja) on suomalais-ruotsalaisena yhteistyönä tuotettu television mustavalkoinen sarjanäytelmä vuodelta 1974. Ruotsalaisen K. Arne Blomin dekkariin perustuvan kuusiosaisen minisarjan on tuottanut, käsikirjoittanut ja ohjannut Carl Mesterton, ja sen pääosissa näyttelevät muun muassa Svante Martin ja Pehr-Olof Sirén.
Juoni

Syyslukukauden alussa Turun poliisi saa nimettömän puhelun Åbo Akademin ja tuomiokirkon liepeillä tapahtuneesta jalankulkijan yliajosta. Poliisin saapuessa paikalle nuori mies on jo kuollut. Häneltä ei löydy henkilöllisyystodistuksia, eikä kukaan ilmoita kaipaavansa häntä. Taskusta löytyneen kalenterin mukaan uhri on opiskellut Åbo Akademissa ja nimeltään Bo Westin. Alkaa myös vaikuttaa siltä, että yliajo olisi ollut tahallinen, mutta kuka sen teki ja millä motiivilla? Tutkimukset johtavat suomalaispoliisit Tukholman yökerhoihin ja pornoteollisuuteen.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Svante Martin  | … |  konstaapeli Häger   |
|  Pehr-Olof Sirén  | … |  komisario Skogman   |
|  Riitta Räty  | … |  rouva Häger   |
|  Kenneth Battilana  | … |  konstaapeli Nyman   |
|  Risto Saanila  | … |  apulaiskomisario Ingman   |
|  Algot Böstman  | … |  ylikonstaapeli Laine   |
Vastaanotto

Jääkö kukaan suremaan? ylsi kymmenen parhaan joukkoon Katso-lehden Telvis-raadin valitessa vuoden parhaita tv-ohjelmia.
Ruotsalaislehdissä sarjaa kehuttiin arkisesta realistisuudestaan, mutta moitittiin hitaasta tempostaan, liiasta dialogista ja suomenruotsiksi puhutun dialogin ymmärrettävyyttä häiritsevästä musiikista.
Aiheesta muualla

Näytteitä sarjasta, 10 videota kestoltaan 2–8 min, Yle Arkivet (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Någon borde sörja
Käännös suomeksi
Juvankosken paperitehdas

Juvankosken paperitehdas Zacharias Topeliuksen kirjasarjassa Finland framstäldt i teckningar 1800-luvun puolivälissä.
Juvankosken paperitehdas toimi Uskelan, sittemmin Perttelin alueella nykyisessä Salon kaupungissa noin vuosina 1820–1902. Tehdas valmisti pahvia ja paperia käsin käyttäen raaka-aineena lumppuja sekä yhdellä paperikoneella paperia vuodesta 1876–1902. Tehdas tuhoutui tulipalossa vuonna 1902.
Tehtaan rakennuksista on säilynyt nykypäivään vain yksi työväenasunto. Alueella ovat toimineet myös saha ja voimala, joista sahan toiminta loppui vuonna 1965 ja voimalan vuonna 1970. Museovirasto on määritellyt Juvankosken historiallisen teollisuusympäristön yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.
Aiheesta muualla

Magnus von Wrightin piirros Juvankosken tehtaasta vuodelta 1846[vanhentunut linkki]
Nykänen, Panu & Paulapuro, Hannu (2005) Telan ympäri - Vuosisata suomalaista paperikone- ja paperinvalmistustekniikkaa. Tekniikan Historian Seura THS ry. Helsinki.
Joutsjärvi (Joutsa)

| Joutsjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°54′21″N, 25°56′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rutajoen valuma-alue (14.236)
Laskujoki:  Joutsijoki Rutajärveen 
Järvinumero:  14.236.1.053
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,9 m  
Pituus:  740 m  
Leveys:  740 m  
Rantaviiva:  2,434 km  
Pinta-ala:  25,819 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJoutsjärvi 
Joutsjärvi on Keski-Suomessa Joutsassa Kivisuon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 26 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,9 metriä mpy.
Jouttenuslampi

| Jouttenuslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°29′35″N, 25°34′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saanijärven valuma-alue (14.49)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.492.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142,9 m  
Pituus:  720 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,605 km  
Pinta-ala:  9,012 ha  
Tilavuus:  0,0001409 km³ 
Keskisyvyys:  1,56 m  
Suurin syvyys:  2,7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiJouttenuslampi 
Jouttenuslampi  on Keski-Suomessa Pihtiputaalla  Hujakon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 720 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 140 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys on 2,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Saanijärven valuma-alueella (14.49), jonka Kortteisenkanavan alueeseen (14.492) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,9 metriä mpy.
Jänis (urheilu)

Kaksi jänistä kärjessä Berliinin maratonilla 2008.
Jänis on juoksu-urheilussa juoksijajoukon vetäjä, jonka tehtävänä on auttaa muita juoksijoita hyvään loppuaikaan.
Merkittävä varhainen jänisjuoksu oli vuonna 1954 englantilaisen Roger Bannisterin juoksema haamumaili, jossa häntä veti maailmanennätykseen kaksi jänisjuoksijaa aina viimeiselle kierrokselle saakka. Sen jälkeen jäniksiä on käytetty useissa maailmanennätysyrityksissä ja muissa kilpailuissa keskimatkoilta maratonille. Jotkut ovat kutsuneet jänisten käyttämistä huonoksi asiaksi urheilulle, mutta säännöt eivät kiellä sitä.
Valojänis on radan sisäpuolella rataa kiertävä valoaalto, joka asetetaan kulkemaan haluttua vauhtia. 2010-luvun lopulta alkaen virallisissa yleisurheilukilpailuissa on sallittu valojäniksen käyttö, ja vuodesta 2020 alkaen valojäniksen avulla tehdyt tulokset voidaan myös hyväksyä maailmanennätyksiksi.
Koirien juoksukilpailuissa jäniksellä tarkoitetaan liikkuvaa houkutinta, jonka perässä koirat juoksevat rataa ympäri.
Kolmen ja puolen tunnin jänis Finlandia-maratonilla 2023.
Juoksutapahtumissa jäniksiä voi olla kilpailun kärjen lisäksi auttamassa myös muita juoksijoita tasaisen matkavauhdin ylläpitämisessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jänis (urheilu) Wikimedia Commonsissa
KTP

KTP voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kotkan Työväen Palloilijat (KTP), kotkalainen palloiluseura, seuraan liittyy:
Kotkan Työväen Palloilijat (jalkapallo), jalkapalloseura
FC KTP, entinen FC KooTeePee, jalkapalloseura
KTP-Basket, koripalloseura
Kommunistinen Työväenpuolue – Rauhan ja Sosialismin puolesta (KTP), suomalainen marxilais-leniniläinen puolue
Korean työväenpuolue (KTP), Pohjois-Korean suurin puolue
Keitelepohjan rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Ktp, rautatieliikennepaikka Suomessa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”KTP”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
KTM yrityspalvelu

KTM yrityspalvelu oli miltei vanhaa läänijakoa noudattelevat kauppa- ja teollisuusministeriön alueorganisaatio, joka teollisuus­piirien aikaisemmin tarjoamien avustusten lisäksi kehitti yrityksiä myös yrityskoulutuspalveluja kehittämisohjelmiksi projektoimalla. KTM:n yrityspalvelun palveluihin kuuluivat pienyritystuki, investointiavustukset ja kehittämisavustukset. Koulutus- ja kehittämisohjelmissa oli erilaisia vientivalmiusselvityksiä, liiketoimintasuunnitelmia, muotoilu- sekä laatujärjestelmäohjelmia.
1990-luvulla KTM:n yrityspalvelut liitettiin työvoima- ja elinkeinokeskusten osiksi ja niistä tuli työvoima- ja elinkeinokeskusten yritysosastoja, joiden kehittämistoiminnan uskottiin olevan koordinoidumpaa mm. työvoimaosastojen kanssa kuin aikaisemmin työvoimaministeriön kanssa.
Kauppa- ja teollisuusministeriön aluehallinto
Teollisuuspiirit |
KTM yrityspalvelun piirit |
Työvoima- ja elinkeinokeskusten yritysosastot
Julia Ann

| Julia Ann |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. lokakuuta 1969 (ikä 55) Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Pornonäyttelijä
Silmien väri:  siniset
Hiusten väri:  vaaleat
Pituus:  173 cm
Paino:  58 kg
Aiheesta muualla
Kotisivut
IMDb
Julia Ann (Tavella) (s. 8. lokakuuta 1969 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä.
Ann on entinen Penthouse Pet sekä nykyinen AVN Hall of Famen jäsen. Hän teki ensiesiintymisensä pornoelokuvien alalla vuonna 1993. Hän on PETA:n pitkäaikainen jäsen.
Julia Ann meni 21. kesäkuuta 2003 naimisiin elokuvaohjaaja Michael Ravenin kanssa. Annille on myönnetty vuonna 2000 AVN-palkinto.
Palkinnot

2004 AVN Awards: palkinto luokassa Paras naisnäyttelijä (video) ja AVN-kunniagallerian jäsenyys.
2010 AVN Awards: palkinnot luokissa ”Paras maskeeraus” (elokuvasta The 8th Day) ja ”Vuoden paras MILF/Puumanainen näyttelijä”.
2011 AVN Awards: palkinto luokassa ”Vuoden paras MILF/Puumanainen näyttelijä”.
2011 XRCO Awards: palkinto luokassa ”Vuoden MILF”.
2012 XRCO Awards: kunniagallerian jäsenyys.
2013 AVN Awards: palkinto luokassa ”Vuoden paras MILF/Puumanainen näyttelijä”.
2014 XBIZ Awards: palkinto luokassa ”Vuoden MILF-esiintyjä”.
2015 AVN Awards: palkinto luokassa ”Kuumin MILF (kannattajien valinta)”.
2015 NightMoves Awards: NightMoves-kunniagallerian jäsenyys.
2017 AVN Awards: palkinnot luokissa Paras markkinointikampanja (yksilöprojekti) ja Vuoden aikuisviihdealan valtavirran tähti.
2017 XRCO Awards: palkinto luokassa ”Aikuisviihdemedian valtavirran suosikki”.
2021 AVN Awards: palkinto luokassa Huomiota herättävin seksikohtaus.
2023 Brazzers-kunniagallerian jäsenyys.
2024 AVN Awwards: palkinto luokassa Paras ei-seksiesiintyminen.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Järvi (sukunimi)

Järvi on Suomessa ja Virossa esiintyvä esiintyvä sukunimi. Tunnettuja Järvi-nimisiä henkilöitä:
Ade Järvi (1888–1919), suomalainen jääkärivänrikki
Annukka Järvi (oik. Anna-Maija Järvi-Herlevi, s. 1959), suomalainen nuortenkirjailija, vapaa toimittaja ja luovan kirjoittamisen opettaja
Antti Järvi (s. 1977), suomalainen toimittaja ja tietokirjailija
Elisa Järvi (s. 1976), suomalainen pianisti ja musiikin tohtori
Hanna Järvi ( o.s. Vihijärvi, 1882–1964), suomalainen kirjailija
Harri Järvi (1939–2019), suomalainen jalkapalloilija
Iiro Järvi (s. 1965), suomalainen jääkiekkoilija
Jorma Järvi (1908–1962), suomalainen arkkitehti, Toivo Järven poika
Jorma Järvi (1925–2001), suomalainen vuorineuvos
Juho Järvi (1869–1921), suomalainen poliisi
Juho Sefanias Järvi (1894–1952), suomalainen kirkkoherra
Jyrki Järvi (s. 1966), suomalainen kilpapurjehtija, arkkitehti Jorma Järven poika
K. A. Järvi (1869–1942), suomalainen kirjailija
Kristjan Järvi (s. 1972), virolainen kapellimestari, Neeme Järven poika
Lauri Järvi (1901–1981), suomalainen Kokoomuksen kansanedustaja
Leena Järvi, suomalainen meteorologian tutkija ja professori
‎Maria Järvi (oik. Elsa Maria Järvinen, 1926–1989), suomalainen kirjailija
Matti Järvi (1868–1935), suomalainen opettaja ja tietokirjailija
‎Matti Järvi (s. 1932), suomalainen kolmiloikkaaja
Mikael Järvi (s. 1977), suomalainen salibandyn pelaaja
Neeme Järvi (s. 1937), virolainen kapellimestari
Okko Järvi (s. 1996), suomalainen koripalloilija
Olavi Järvi (1918–1994), suomalainen päätoimittaja
Osmo Järvi (1911–2000), suomalainen patologian tutkija, Toivo Järven poika
Paavo Järvi (s. 1962), virolainen kapellimestari, Neeme Järven poika
Pentti Järvi (1928–2020), suomalainen yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Raivo Järvi (Onu Raivo, 1954–2012), virolainen poliitikko
Sami Järvi (Sam Lake, s. 1970), suomalainen videopelikäsikirjoittaja
Sari Järvi (s. 1959), suomalainen seitsenottelija
Teet Järvi (s. 1958), virolainen sellisti
Timo Järvi (s. 1942), suomalainen matemaatikko ja professori, Osmo Järven poika
Toivo Järvi (1877–1960), suomalainen kalabiologi
Topi Järvi (s. 1993), suomalainen jalkapalloilija
Tyyne Järvi (myöh. Sjöblad, 1896–1929), suomalainen uimari
Ulla Järvi (s. 1962), suomalainen toimittaja ja terveysviestinnän tutkija
Valto Järvi (1906–1987), suomalainen pesäpalloilija ja pesäpallovaikuttaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Jänis (kiinalainen horoskooppi)

Jänis on yksi kiinalaisista horoskooppimerkeistä. Perinteisen kiinalaisen astrologian mukaan jäniksen vuonna syntyneitä pidetään hiljaisina, sisäänpäinkääntyneinä pohdiskelijoina, laiskottelijoina ja hyvinä ystävinä. Jäniksen vuosi on 12 vuoden välein. Niiden odotetaan olevan vauraita ja hyväntuulisia vuosia. Vuosi 2011 oli jäniksen vuosi.
Vietnamissa jäniksen vuosi tunnetaan kissan vuotena. Tästä on saanut nimensä Al Stewartin vuonna 1975 julkaistu levy Year of the Cat.
Jäniksen kuukausi: n. 5.3.- 4.4.

Jäniksen tunti: 05 - 07
Jäniksen onnennumerot ovat 3, 4 ja 6.
Jäniksen vuosia

19. helmikuuta 1939 - 7. helmikuuta 1940 maa
6. helmikuuta 1951 - 26. tammikuuta 1952 metalli
25. tammikuuta 1963 - 12. helmikuuta 1964 vesi
11. helmikuuta 1975 - 30. tammikuuta 1976 puu
29. tammikuuta 1987 - 16. helmikuuta 1988 tuli
16. helmikuuta 1999 - 4. helmikuuta 2000 maa
3. helmikuuta 2011 - 22. tammikuuta 2012 metalli
22. tammikuuta 2023 - 9. helmikuuta 2024 vesi
Joutsjärvi (järvi, Sysmä)

| Joutsjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola, Sysmä
Koordinaatit:  61°30′31″N, 25°50′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Nuoramoisen alue‎ (14.81)
Tulojoki:  Tainionvirta Jääsjärvestä
Lasku-uoma:  Tainionvirta Enojärveen 
Taajamat:  Valittula
Järvinumero:  14.812.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,6 m  
Pituus:  6,3 km  
Leveys:  4,5 km  
Rantaviiva:  53,597 km  
Pinta-ala:  10,123 km²  
Tilavuus:  0,0383725 km³  
Keskisyvyys:  3,79 m  
Suurin syvyys:  23,66 m  
Saaria:  72 
:  Salonsaari, Tennisaari, Selkäsaari
 fiJoutsjärvi 
Joutsjärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Valittulan lähellä sijaitseva järvi.