stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Taavetti (nimi)
Tunnettuja Taavetteja

Taavetti Heikkinen (1906–1969), poliisi, päiväkirjanpitäjä
Taavetti Heimonen (1870–1920), maatalousneuvoja, kamreeri ja Edistyspuolueen kansanedustaja 1917–1920
Taavetti Kalliokorpi (1869–1949), SDP:n kansanedustaja 1907–1908
Taavetti Kaunisto (1888–1961), jääkärimajuri
Taavetti Komonen (1898–1979), kanadansuomalainen maratonjuoksija
Taavetti Kärnä, "Lappajärven kuningas" (1658–1738), isonvihan aikainen talollinen, lautamies ja talonpoikaispurjehtija
Taavetti Laatikainen (1886–1954), jalkaväenkenraali
Taavetti Laitinen (1866–1941), lääkäri, professori ja Lääkintöhallituksen pääjohtaja
Taavetti Lapveteläinen (1860–1919), SDP:n kansanedustaja 1911–1914 ja 1917
Taavetti Lehtinen (1878–1918), Tampereen punakaartin etsivän osaston päällikkö 1918
Taavetti Lukkarinen (1884–1916), jääkärien värvääjä
Taavetti Nuutinen (1891–1932), SDP:n kansanedustaja 1930–1932
Taavetti Putjatin (1500-luvulla), ruhtinas ja suurmaanomistaja Käkisalmen-Karjalassa
Taavetti Rahikainen (1795–1858), kirkonrakentaja
Taavetti Riikonen (k. 1918), punakaartilainen
Taavetti Savolainen (1797–1855), kansanrunoilija
Taavetti Suo-Anttila (1832–1878), maanviljelijä, herastuomari ja talonpoikaissäädyn valtiopäivämies
Taavetti Tenhunen (1887–1938), jääkäriluutnantti
Kuvitteellisia Taavetteja

Joululaulussa Kello löi jo viisi: "..Taavetti ja Tiina, nouskaa kannoille.."
Taavetit ja Tiinat on Ruotsissa Södertäljen suomenkielisen kulttuuriklubin tanssiryhmä
Taavetti Tiirikainen, päähenkilö nuortenkirjassa Taavetti Tiirikaisen talvisota (Jaakko Sahimaa)
SM Ringette

| SM Ringette |
| --- | --- |
 Meneillään oleva kausi SM Ringette -kausi 2024-2025 

Laji:  Ringette
Maa(t):  
Perustettu:  1987
Joukkueita:  7
Hallitseva mestari:  Blue Rings, Tuusula
Eniten mestaruuksia:  Lapinlahden Luistin -89 (9)
Sarjataso:  1
Alempi taso:  Ringeten Ykkössarja
TV:  Ruutu+
Sivusto:  http://www.smringette.fi/
SM Ringette (aiemmin "Ringeten SM-sarja"), on ringeten Suomen korkein sarjataso. Ringeten SM-sarjaa hallinnoi Suomen Ringetteliitto.
SM-sarjan arvokkaimmaksi valittu pelaaja palkitaan Agnes Jack's Trophy -palkinnolla. Ringeten kehittäjän, kanadalaisen Sam Jacksin vaimon Agnes Jacksin lahjoittama Agnes Jacks -palkinto jaettiin ensimmäisen kerran keväällä 1992. Valinnan tekevät SM-sarjajoukkueet itse.
SM Ringette kaudella 2024–2025

SM-sarjan sarjalisenssi myönnettiin kaikille sitä hakeneille seuroille. Sarjaa täydennettiin ennen runkosarjan alkua kahdeksannella joukkueella, mutta luvialainen LuKi-82 ei ottanut sarjapaikkaa vastaan.
Ruutu+ -palvelussa näytetään suorana alkusarjavaiheessa SM-runkosarjan sekä joulukuussa käynnistyvässä jatkosarjavaiheessa SM-jatkosarjan ja SM-karsintasarjan ottelut.
SM-runkosarja pelataan kaksinkertaisena sarjana, josta viisi parasta jatkavat SM-jatkosarjaan ja kohti välieriä. Runkosarjan hävinnyt joukkue jatkaa SM-karsintasarjassa, jonne nousee Ykkössarjan alkusarjan neljä parasta joukkuetta. SM-karsintasarjan neljä parasta joukkuetta ratkoo kevään nousukarsinnoissa pääsystä SM-runkosarjaan kaudelle 2025–26.
SM Ringette kaudella 2024–2025 > Joukkueet

Blue Rings, Tuusula
Lahti Ringette
Laitilan Jyske
NoU Ringette, Nokia
RNK Flyers, Raisio
Haukat Ringette, Järvenpää
Kiekko-Espoo
SM Ringette kaudella 2024–2025 > Ottelujärjestelmä

Syyskuun ja marraskuun 2024 välisenä aikana pelataan 7 joukkueen kaksinkertainen sarja. Runkosarjassa sijoille 1–6 sijoittuneet joukkueet jatkavat SM-jatkosarjaan, ja sijalta 7 SM-karsintasarjaan.
SM Ringette kaudella 2024–2025 > Ottelujärjestelmä > SM-jatkosarja

Joulukuun 2024 ja maaliskuun 2025 välisenä aikana pelataan 6 joukkueen kolminkertainen sarja, josta neljä parasta joukkuetta jatkaa SM playoff -otteluihin.
Lähtöpisteet jatkosarjaan jaetaan SM-runkosarjan sijoitusten mukaisesti, ja runkosarjassa parhaiten menestynyt saa mukaansa jatkosarjaan kuusi pistettä, heikoiten menestynyt aloittaa nollilta.
SM Ringette kaudella 2024–2025 > Ottelujärjestelmä > SM playoff

Välierät pelataan paras viidestä systeemillä sarjan sijoitusten mukaan muodostettavilla ottelupareilla 1.–4. ja 2.–3. Otteluparien voittajat menevät Finaalisarjaan ja häviäjät Pronssiotteluun.
Finaalisarja pelataan paras viidestä systeemillä maaliskuun 2025 lopussa ja pronssi ratkaistaan yhdellä ottelulla sarjassa paremmin sijoittuneen kotikentällä.
SM Ringette kaudella 2024–2025 > Ottelujärjestelmä > SM-karsintasarja

Joulukuun 2024 ja maaliskuun 2025 välisenä aikana pelataan Ykkössarjan alkusarjan osallistujien määrästä riippuen 5 joukkueen nelinkertainen tai 6 joukkueen kolminkertainen SM-karsintasarja. Sarjan neljä parasta joukkuetta jatkaa SM nousukarsintoihin.
SM Ringette kaudella 2024–2025 > Ottelujärjestelmä > SM nousukarsinnat

Nousukarsinnat pelataan paras viidestä systeemillä sarjan sijoitusten mukaan muodostettavilla ottelupareilla 1.–4. ja 2.–3. Otteluparien voittajat nousevat SM-runkosarjaan kaudelle 2025-2026.
Vuoden valmentaja ja erotuomari

|  | Vuoden valmentaja | Vuoden erotuomari |
| --- | --- | --- |
| 2024 | Elina Raesola, NoU Ringette | Oona Kuusisto |
| 2023 | Taru Åkesson, Blue Rings | Oona Kuusisto |
| 2022 | Jonna Satama, Nokian Urheilijat | Juha Korteniemi |
| 2021 | Susanna Laulumaa, Raision Nuorisokiekko | Juha Korteniemi |
| 2020 | Jonna Satama, Nokian Urheilijat | Veera Innanen |
| 2019 | Kim Forsblom, Hyvinkää Ringette | Veera Innanen |
| 2018 | Heidi Petrell, Espoon Kiekkoseura | Juha Korteniemi |
| 2017 | Kari Ollila, Lahti Ringette | Veera Innanen |
| 2016 |  | Veera Innanen |
| 2015 | Jarkko Kortesoja, Blue Rings | Lasse Loveson |
| 2014 | Juha Pohjola, Lapinlahden Luistin -89 | Lasse Loveson |
| 2013 | Antero Kivelä, Luvian Kiekko -82 | Risto Viertola |
| 2012 | Antero Kivelä ja Kirsi Pukkila, Luvian Kiekko -82 | Risto Viertola |
| 2011 | Timo Himberg, Raision Nuorisokiekko | Katriina Keskitalo |
| 2010 | Antero Kivelä, Luvian Kiekko -82 | Risto Viertola |
| 2009 | Juha Pohjola, Lapinlahden Luistin -89 | Katriina Keskitalo |
| 2008 | Katariina Forsblom, Kristiina Heinonen ja Anne Kinnunen,  Espoon Kiekkoseura | Katriina Keskitalo |
| 2007 | Virpi Karjalainen, Jääurheiluseura Haukat, Järvenpää | päätuomari Teijo Koivusalo,  linjatuomari Päivi Reiman |
| 2006 | Antero Kivelä, Luvian Kiekko -82 | päätuomari Risto Viertola,  linjatuomari Mira Koivusalo |
| 2005 | Virpi Karjalainen, Tuusula Ringette | päätuomari ?,  linjatuomari Päivi Reiman |
| 2004 | Jarkko Tuokko, Shakers Ringette, Kerava | päätuomari Risto Viertola,  linjatuomari Päivi Reiman |
| 2003 | Ari Siitonen, Tuusula Ringette | päätuomari Risto Viertola, linjatuomari Päivi Reiman |
| 2002 | Tommi Tuominiemi, Tuusula Ringette | päätuomari Risto Viertola,  linjatuomari Päivi Reiman |
| 2001 | Krister Åberg, maajoukkue | tuomari Kari Pelamo,  tulokas Johanna Ollikainen |
| 2000 | Pasi Kataja, Turun Ringette | päätuomari ?,  linjatuomari Päivi Reiman |
| 1999 | Teijo Jantunen, Luvian Kiekko -82 | päätuomari Osmo Saukkonen, linjatuomarit Risto Viertola ja Juha Isojärvi |
| 1998 | Tuomo Tuominiemi, Tuusula Ringette |  |
| 1997 | Pasi Kataja, Raision Nuorisokiekko | Päivi Reiman |
| 1996 | Krister Åberg, Tuusula Ringette | Risto Viertola,  linjatuomari Mika Ruuskanen |
| 1995 | Matti Virtanen, Espoon Kiekkoseura | Risto Viertola,  linjatuomari Mika Ruuskanen |
| 1994 | Jussi Voutilainen, maajoukkue | Mika Ruuskanen |
| 1993 | Börje Leskinen, Lapinlahden Luistin -89 | Taisto Helle, Vesa Valasti, Pertti Päivinen |
| 1992 | Jouni Levander, Hyvinkään Jää-Ahmat | Taisto Helle, Vesa Valasti, Minna Roitto |
| 1991 | Tapani Paatola, S-Ringette | Taisto Helle |
| 1990 | Jukka Kemppainen, maajoukkue |  |
| 1989 | Erkki Valavuo, Laitilan Jyske |  |
Taulukko on päivitetty 30.8.2024.
Lähde:
Historia

Kaudella 1987–1988 Suomessa aloitettiin ringeten valtakunnallinen sarjatoiminta. Kiinnostuksen laajetessa kokeiltiin erilaisia vaihtoehtoja toiseksi sarjaportaaksi, ja 2008 aloitettiin Ykkössarja. Ringeten Ykkössarja ja SM-sarja olivat aluksi toisistaan kokonaan erilliset sarjat, mutta nopeasti siirryttiin muotoon, jossa Ykkössarjasta on mahdollista nousta SM-runkosarjaan. Ennen Ykkössarjaa pelattiin SM-sarjan lisäksi alueellisia sarjoja, joista oli mahdollista nousta SM-karsintaan.
Runkosarjan lisäksi järjestetty myös SM- ja Ykkössarjojen yhteisiä SM-avausturnauksia, joissa runkosarjajoukkueet pelasivat harjoitusotteluita ennen virallista kauden alkua.
2000-luvun alussa finaalisarja pelattiin kolmen tai kahden loppuottelun sarjassa. Joukkueet toivoivat paras viidestä -systeemin käyttöönottoa julkisesti jo keväällä 2004.
2008 sarjamuotoa uudistettiin, ja siirryttiin kahdesta ottelusta useamman finaaliottelun järjestelmään. Kolmen ottelun sarjassa kahdessa ensimmäisessä loppuottelussa jaettiin voitosta yksi piste ja tappiosta nolla. Ottelut pelattiin ratkaisuun saakka tarvittaessa jatkoeriä käyttäen. Kolmannessa finaaliottelussa panokset kasvoivat, sillä voitto hyvitettiin kahdella pisteellä ja tasapeli yhdellä pisteellä. Mikäli pisteet olivat kolmannen ottelun jälkeen tasan, pelattiin jatkoerä.
Muutamana kautena finaali ratkottiin myös kaksinkertaisella ottelusarjalla. Otteluiden kokonaispisteet ratkaisevat Suomen mestaruuden: otteluvoitosta sai kaksi, tasapelistä yhden ja tappiosta 0 pistettä. Ensimmäisen osaottelun päättyessä tasan ei pelattu jatkoaikaa. Jos toisen osaottelun jälkeen kokonaispisteet olivat tasan, ottelua jatkettiin jatkoerin ratkaisuun saakka. Finaalisarjan ottelujärjestelmä oli keskusteluttanut jo aiemmin, sillä käytetyssä kaksinkertaisessa sarjassa toinen finaalijoukkue jäi kokonaan ilman kotiottelua. Tapana oli pelata ensimmäinen ottelu jatkosarjassa paremmin menestyneen kotikentällä, ja toinen ottelu finaalitapahtuman yhteydessä molemmille vieraalla kentällä.
Historia > Kausiyhteenvedot > 2023–2024

Hallitseva Suomen mestari RNK Flyers lähti kauteen uuden valmentajan, Tiina Silokiven, johdolla. Joukkue koki kaudella ison menetyksen, kun alkukauden joukkueen maalitilastoja kannatellut kapteeni Susanna Tapani valittiin jääkiekon Pohjois-Amerikan ammattilaissarjaan. Ailahtelevan alkukauden jälkeen joukkue jäi pudotuspelien ulkopuolelle pian Tapanin lähdön jälkeen. Tapani jatkoi kauttaan kuitenkin vielä RNK:n videovalmentajana.
Tuusulalainen Blue Rings lähti finaalisarjaan runkosarjan ja jatkosarjan perusteella suosikkina, ja juhli seurahistoriansa ensimmäistä ringeten Suomen mestaruutta. Blue Rings kaatoi nokialaisen NoU Ringeten finaalisarjassa voitoin 3–1.
Historia > Kausiyhteenvedot > 2022–2023

Raision RNK Flyesr vahvisti rivejään, kun Anne Pohjola siirtyi pelaamaan SM-sarjaa Raisioon. Pohjolan ja Susanna Tapanin yhteistyö hyökkäyspäässä tuotti tulosta, ja kun puolustuspääsäs maalia vartioi MM-joukkueen ykkösmaalivahtina töitä tehnyt Maria Perkkola, odotukset kaudelle olivat korkeat. Runkosarjan voittanut raisiolaisseura RNK Flyers kukisti ratkaisevassa ottelussa nokialaisen NoU Ringeten maalein 8–4 ja vei loppuottelusarjan nimiinsä voitoin 3–0.
Historia > Kausiyhteenvedot > 2021–2022

Hallitseva mestari Lapinlahden Luistin -89 teki hyvissä ajoin keväällä 2021 päätöksen luopua SM-sarjapaikasta ja siirtyi pelaamaan Ykkössarjaan ilman tavoitteita noususta SM-sarjaan. Lapinlahden päätöksen myötä Tampereen Ilves nousi SM-sarjaan. Sarjassa pelasi kahdeksan joukkuetta: Laitilan Jyske, raisiolainen RNK Flyers, Ilves, Helsinki Ringette, Kiekko-Espoo, Lahti Ringette, tuusulalainen Blue Rings ja Nokian Urheilijat. Runkosarja pelattiin kaksinkertaisena sarjana, josta kuusi parasta eteni jatkosarjaan ja kaksi viimeistä pelasi karsintasarjaa Ykkössarjan neljän parhaan joukkueen kanssa.
Pesäpallotähti Virpi Hukka toteutti haaveensa ja palasi kuuden vuoden tauon jälkeen ringeten SM-sarjaan Nokian Urheilijoiden kokoonpanossa. Aikaisemmin Hukka pelasi ringetteä Blue Ringsissä Tuusulassa,  NoU Ringette kohtasi finaalisarjassa Kiekko-Espoon ja vei Suomen mestaruuden suoraan otteluvoitoin 3–0.
Historia > Kausiyhteenvedot > 2020–2021

Liiton päätöksellä edellisellä kaudella hopeaa saanut Lapinlahden Luistin -89 kärsi pelaajakadosta, ja kokoonpano oli lisenssi-ilmoittautumisen mennessä umpene edelleen kapea. Lapinlahti väläytti kesän aikana SM-sarjapaikasta luopumista, ja Marjukka Virta toivoi, että joukkue voisi jatkaa pelaamista jatkossa Ykkössarjassa omien junioreiden voimin. Kauden aikana Virtar ikkoi 3 000 pisteen rajan, jonka aikaisemmin oli saavuttanut vain Anne Pohjola 2019. Lisäksi rikki meni 600 SM-sarjaottelun raja 600, jonka olivat ennen Virtaa saavuttaneet Elina Raesola ja Petra Ojaranta sekä peräti 700 SM-ottelua pelannut Kirsi Pukkila.
Huolimatta kapeasta pelaajarungosta Lapinlahden Luistin -89 kohtasi jo tutuksi käyneen vastustajan, Nokian urheilijat, finaalisarjassa. NoU Ringette venytti Suomen mestaruustaiston viidenteen otteluun, jossa LL-89 voitti Lnokialaiset 6–5  ja vei finaalit otteluvoitoin 3–2.
Historia > Kausiyhteenvedot > 2019–2020

Anne Pohjola rikkoi ensimmäisenä pelaajana 3 000 pisteen rajan ringeten SM-sarjassa. Pohjola oli pelannut SM-sarjaurallaan 541 ottelua ja viimeistellyt näissä 1460 maalia ja antanut 1548 syöttöä. Marjukka Virran suunnitelmissa oli päättää ringetteuransa tähän kauteen, mutta jatkoi uraansa seuraavalla kaudella Lapinlahden riveissä joukkueen kohdattua pelaajakatoa.
Ringeten SM-sarja piti keskeyttää koronaviruksen vuoksi ennen välierien alkua, ja Suomen kaukalopallo- ja ringetteliitto perui ottelut 13. maaliskuuta alkaen. Liitto pystyi kuitenkin laittamaan joukkueet järjestykseen, ja päätöksen perusteella kauden 2019–20 kirkkaimmat mitalit sai sekä SM-runkosarjan että ylemmän jatkosarjan voittaja Nokian Urheilijat. Lapinlahtelainen LL-89 sai hopeaa ja Espoon Kiekkoseura pronssia. LL-89 oli lähdössä välieriin sarjasijoituksella kaksi, ja EKS oli kolmas ylemmässä jatkosarjassa. Alemman jatkosarjan kaksi parasta, tuusulalainen Blue Rings ja Hyvinkää Ringette, saivat paikat ensi kauden SM-runkosarjaan. Blue Rings nousi sarjaporrasta ylemmäs ja Hyvinkää Ringette säilytti sarjapaikkansa. Päätös aiheutti kritiikkiä osassa pelaajista, sillä joukkueet olivat toivoneet, että otteluita olisi venytetty viikonlopun verran ja mestaruus ratkaistu kerrasta poikki -systeemillä.
Historia > Kausiyhteenvedot > 2018–2019

Nokian Urheilijat palasi ringeten SM-sarjaksi mestariksi, kun se kaatoi finaalisarjassa lapinlahtelaisen LL-89:n otteluvoitoin 3–1. Suomen mestaruus oli NoU:n seurahistorian kolmas. NoU haki loppuotteluiden neljännessä ottelussa Lapinlahdelta 7–6-vierasvoiton. Neljännen finaalin ratkaisupelaajaksi nousi vieraiden Maija Väyrynen, joka viimeisteli neljä maalia. Elina Raesola iski NoU:lle tehot 1+3. NoU hallitsi ringettekautta selvästi, sillä se hävisi kauden aikana vain kolme ottelua. Edeltävällä kaudella nokialaiset hävisivät finaaleissa juuri LL-89:lle, joka on kahdeksalla liigamestaruudellaan Suomen ringettehistorian menestyksekkäin seura.
Espoon Kiekkoseuran SM-joukkue sai medianäkyvyyttä, kun joukkue otti mallia jääkiekon puolelta tutuista playoff-parroista, ja valmistautui ratkaiseviin peleihin kasvattamalla säärikarvoja.
Historia > Kausiyhteenvedot > 2017–2018

Välierissä hallitseva mestari raisiolainen RNK Flyers kävi jo 13 sekunnin päässä finaalipaikasta, mutta Nokian Urheilijat siirsi ratkaisun viidenteen välieräotteluun. Espoolaisen EKS-Ringeten hurja kiri 0-6-tappioasemasta Lapinlahden Luistin -89:ä vastaan jäi maalin vajaaksi. Nokialainen NoU Ringette pyrki ringeten naisten Suomen mestariksi jälleen vuoden tauon jälkeen. Joukkue varmisti finaalipaikkansa kukistamalla viime kauden finaalivastustajansa, raisiolaisen RNK Flyersin 6-5 viidennessä välierässä. Loppuottelusarjassa kohtasivat Nokian Urheilijat ja Lapinlahden Luistin -89. Pronssiottelussa pelasivat RNK ja EKS. LL-89 peittosi Nokian Urheilijat kolmannessa finaaliottelussa 7-3 ja vei mestaruuden näin otteluvoitoin 3-0.
Historia > Kausiyhteenvedot > 2016–2017

Lapinlahti ilmoittautui mukaan Ykkössarjaan tavoitteenaan nopea nousu SM-sarjan kärkeen. Seuran tarkoituksena oli yhteistyö hallitsevan mestarin Nokian Urheilijoiden kanssa, jotta pelaajat pääsisivät heti avauskaudella SM-sarjan peleihin.
Raisiolainen RNK Flyers voitti ringetten Suomen mestaruuden keskiviikkona. RNK Flyers kukisti ratkaisevassa finaalissa Nokian Urheilijat maalein 4–3 ja otteluvoitoin 3–0.
Historia > Kausiyhteenvedot > 2015–2016

Nokian Urheilijat voitti ringeten finaalisarjan kaksi ensimmäistä osaottelua, mutta Raision RNK Flyers venytti ratkaisun kotikentälleen ja viidenteen otteluun. RNK ei kuitenkaan päässyt juhlimaan Suomen mestaruutta kotiyleisönsä edessä, sillä NoU voitti ottelun niukasti 6-5 ja vei kultamitalit. Nokian tehopelaajia olivat Lapinlahdelta edellisellä kaudella siirtyneet Anne Pohjola ja Marjukka Virta.
Historia > Kausiyhteenvedot > 2014–2015

Hallitseva Suomen mestari ja seurajoukkueiden maailmanmestari Lapinlahden Luistin -89 luopui ringeten SM-sarjasta heti keväällä 2014. Syyksi seura kertoi lajin arvostuksen alenemisen. Seurajoukkueiden MM-kilpailut jouduttiin perumaan, sillä Kanadasta ei saatu seuroja osallistumaan kilpailuun, mikä aiheutti lapinlahtelaisissa harmistusta. Lisäksi Lapinlahti oli edeltävinä kausina ollut ringetessä niin hallitseva, etteivät ottelut olleet pelaajillekaan enää mielekkäitä. Pitkät pelimatkat Itä-Suomesta eteläiseen ja läntiseen Suomeen loivat joukkueelle kustannuspainetta. Iso osa pelaajista vaihtoi lajikseen jääkiekon, jossa Lapinlahti pääsi suoraan Mestis-karsintoihin. Päävalmentaja Juha Pohjolan tavoitteena oli nousta jo heti seuraavana keväänä jääkiekon SM-sarjaan. Lapinlahti menestyi Pohjolan johdolla Mestiksen karsintasarjassa ja voitti heti alkukaudesta otteluita murskaluvuin. Vaikka kiekonkäsittelytaidoissa joukkue tunnusti puutteensa, luistelutaito ja pelikäsitys olivat muita joukkueita edellä. Voitto-otteluita kertyi karsintasarjassa 14 maalieroin 155–18 ja lohkon pistepörssin voittiLapinlahden Kati Koskelin. Joukkue siirtyi jääkiekon Mestikseen, jossa varmisti tammikuun tappiottomalla putkella paikkansa jääkiekon SM-karsintoihin.
Lapinlahden Anne Pohjola ja Marjukka Virta jatkoivat jääkiekon ohella ringetteuraansa SM-sarjassa Nokian Urheilijoissa. Nokian Urheilijat voitti seurahistoriansa ensimmäisen ringettemestaruuden kaatamalla Luvian Kiekko -82: neljännessä finaalikohtaamisessa 4–3. NoU vei finaalisarjan voitoin 3–1.
Historia > Kausiyhteenvedot > 2013–2014

Sarjassa pelasi kahdeksan joukkuetta ja se pelattiin nelinkertaisena sarjana. Hallitseva mestari Lapinlahden Luistin lähti jälleen ennakkosuosikkina ringettekauteen. Joukkueeseen siirtyivät Luvialta Marianne Form ja maalivahti Anna Näkki sekä Kanadassa vieraillut Tiina Mononen. Valmentaja Juha Pohjola asetti joukkueen tavoitteeksi jälleen mestaruuden. Lapinlahden lisäksi Suomen mestaruustaistossa oli kolme muuta ennakkosuosikkia: espoolainen EKS, luvialainen LuKi-82 ja raisiolainen RNK. Espoo sai takaisin Kanadan NRL-liigasta Salla Kyhälän ja lisäksi Anna-Kaisa Raesola liittyi joukkueeseen. Luvian kokoonpano oli 12+2, mutta kausi alkoi usean pelaajan sairasteluilla. Valmentaja Antero Kivelä asetti silti tavoitteeksi mestaruuden.
Mestaruus matkasi lopulta jälleen Lapinlahdelle otteluvoitoin 3–1 Luviaa vastaan. Mestaruus oli Lapinlahdelle kolmas perättäinen ja seurahistorian seitsemäs. Pronssipelissä Raision Nuorisokiekko kaatoi Espoon Kiekkoseuran.
Historia > Kausiyhteenvedot > 2012–2013

Kauden SM-sarja oli epätasainen. Talvella 2012 runkosarjaa oli jäljellä vielä useita viikkoja, kun pudostuspeliasetelmat alkoivat olla jo selvät. Luvia, Lapinlahti ja Raisio olivat jo tammikussa lähes varmat pudotuspelijoukkueet. Neljännestä pudotuspelijoukkueesta kilpailivat tasaisessa tilanteessa Hyvinkää, Blue Rings ja Espoon Kiekkoseura. Aiempien vuosien mahtiseura VG-62 oli sarjan hännillä. Lapinlahti uusi lopulta mestaruutensa lopulta kolmella voitolla Luviaa vastaan. RNK putosi yllättäen kokonaan mitalien ulkopuolelle.
Historia > Kausiyhteenvedot > 2011–2012

Sarjassa pelasi kahdeksan joukkuetta, ja se pelattiin nelinkertaisena sarjana. Kauden aikana järjestettiin myös ringeten seurajoukkueiden maailmanmestaruuskilpailu WCC Turussa.
Perinteisen SM-avausturnauksen voitti edellisen kauden mestari Raision Nuorisokiekko. RNK:n kokoonpano koki muutoksia uusien pelaajien liittyessä joukkueeseen ja muutamien päättäessä peliuransa. Luvian tavoitteena oli paluu kultakantaan. Lapinlahti tavoitteli myös mestaruutta ja joukkue oli saanut leveyttä kokonpanoonsa Järvenpään Haukoista siirtyneestä Tiina Monosesta ja välivuoden jälkeen takaisin joukkueeseen palanneesta maalivahti Minna Petäjäniemestä. Lapinlahti pääsi juhlimaan tavoiteltua mestaruutta sen kukistaessa Raision Nuorisokiekon voitoin 2-0. Molemmissa finaaliotteluissa Lapinlahden maalintekijöinä olivat Marjukka Virta ja Anne Pohjola, jotka olivat myös sarjan pistepörssin kärki. Pronssista kilpailivat Luvian Kiekko -82 ja Järvenpään Haukat.
Historia > Kausiyhteenvedot > 2010–2011

Sarjassa otettiin ensimmäsitä kertaa käyttöön neljäeräiset ottelut aiemman kolmen erän sijasta. tehokas peliaika, 60 minuuttia, pysyi samana. Sarja pelattiin nelinkertaisena, ja alkukautta värittivät myös 2010 MM-kilpailut Tampereella. SM-sarjassa pelasi kahdeksan joukkuetta.
Hallitseva Suomen mestari Lapinlahden Luistin -89 lähti srjaan maltillisin tavoittein. SM-sarjaa dominoinut Lapinlahti tavoitteli ainoastaan paikkaa neljän parhaan joukossa, ja valmentaja Juha Pohjola ennakoi sarjasta aiempia vuosia tasaisempaa. Lapinlahdella oli farmisopimus nokialaisen NoU Ringeten kanssa. Nokialaisilla pyrittiin lisäämään muuten kapeaa pelaajareserviä. Huolimatta aiempia vuosia maltillisemmista tavoitteista Lapinlahti oli yksi ennakkosuosikeista Raision Nuorisokiekon ja Järvenpään Haukkojen ohella. RNK:n runko pysyi samankaltaisena edelliseen kauteen. Edellisen kauden hopeamitalisti Järvenpään Haukat asetti heti tavoitteekseen mestaruuden. Haukkojen valmentajana toimi jääkiekkovalmentajasta ringetteen siirtynyt Ossi Moilanen.
Lapinlahti selvitti tiensä finaaleihin, joissa Raision Nuorisokiekko vei mestaruuden otteluvoitoin 3–1. Pronssiottelussa kohtasivat Luvian Kiekko -82 ja Järvenpään Haukat.
Historia > Kausiyhteenvedot > 2009–2010

Sarjaan osallistui alunperin 7 joukkuetta. Turun Ringette luopui ringeten SM-sarjapaikastaan joulukuun alussa taloudellisten syiden takia. Joukkueen SM-sarjassa pelaamat ottelut mitätöitiin sarjapaikasta luopumisen jälkeen. Ennen sarjapaikastaan luopumista turkulaiset eivät olleet voittaneet yhtäkään pelaamistaan 12 sarjaottelusta, ja maaliero oli valtava (24 tehtyä - 199 päästettyä). Jäljelle jääneet joukkueet pelasivat kauden loppuun alkuperäisen ohjelman mukaan ilman turkulaisia. SM-karsintasarja pelattiin kaksinkertaisena sarjana Ykkössarjan kolmen parhaan kesken, ja kaksi parasta nousivat SM-sarjaan kaudelle 2010–2011.
Järvenpään SM-avausturnauksen voitti Lapiinlahti, ja hallitsevalla Suomen mestarilla oli tavoitteena heti alkukaudesta lähtien mestaruus. Lapinlahti voiti runkosarjan yli kymmenen pisteen erolla toiseksi tulleeseen Järvenpään Jääurheiluseura Haukkoihin, ja joukkue hävisi kaudella ainoastaan yhden välieräottelun ennen finaalisarjaa. Lapinlahti johti ottelusarjaa voitoin 2–0,, mutta hävisi kolmannen ottelun Haukoille 11–8. Neljännessä finaaliottelussa Lapinlahti vei mestaruden kotiinsa 10–2. Pronssiottelu pelattiin Luvialla ja siinä toisensa kohtasivat LuKi-82 ja VG-62.