stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mielenosoitus
Mielenosoitukset Suomessa > Koijärvi-liike

Koijärvi-liike oli suoran toiminnan mielenosoitus, jossa aktivistit pyrkivät estämään Koijärven kuivattamisen vuonna 1979. Rakentamalla padon järven vedenpinnan säilyttämiseksi aktivistit haastoivat viranomaisten suunnitelmat ja suojelivat tärkeää lintujen elinympäristöä. Liikkeen toiminta ei johtanut ainoastaan järven säilyttämiseen, vaan myös Suomen ympäristöministeriön perustamiseen vuonna 1983. Monet liikkeen aktiiveista kuten Ville Komsi ja Osmo Soininvaara olivat mukana myös Vihreän liiton perustamisessa.
Mielenosoitukset Suomessa > Pride

Pride on globaali liike seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen ylpeydestä seksuaalisesta suuntautumisestaan ja sukupuoli-identiteetistään. Pride puolustaa seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksia. Suomessa Pride-tapahtumia ja kulkueita on järjestetty vuodesta 1974 lähtien ja vuodesta 2000 eteenpäin jokavuotista Setan järjestämää tapahtumaa Helsingissä on kutsuttu Helsinki Prideksi.
Mielenosoitukset Suomessa > Rakkaudenosoitus

28. marraskuuta 2014 eduskunnan täysistunnossa äänestettiin tasa-arvoisesta avioliittolaista. Eduskuntatalon eteen kansalaistorille kerääntyi tuhansia lakimuutosta kannattavia mielenosoittajia.
Mielenosoitukset Suomessa > Turvapaikanhakijoiden mielenosoitus

10. helmikuuta 2017 turvapaikanhakijat aloittivat mielenosoituksen Helsingin keskustassa jossa vuorokauden ympäri mieltään osoittavat irakilaiset ja afganistanilaiset vaativat parempaa maahanmuuttopolitiikkaa ja pakkopalautusten lopettamista.
Suomi Ensin -liike aloitti samana päivänä oman mielenosoituksensa protestina turvapaikanhakijoiden mielenosoitukselle.
Mielenosoitukset Suomessa > Itsenäisyyspäivien mielenosoitukset

Vasemmiston Kiakkovieraat-mielenosoitus 6.12.2013 johti hyökkäyksiin poliisin kimppuun ja ikkunoiden ja omaisuuden tuhoamiseen, jossa loukkaantui kymmenisen poliisia ja kuusi poliisihevosta.
Vuoden 2016 itsenäisyyspäivänä Helsingissä järjestettiin poikkeuksellisen suuri määrä mielenosoituksia, muun muassa
Helsinki ilman natseja
612
Rajat kiinnilähde?
Pohjoismainen Vastarintaliikelähde?.
Kuvia mielenosoituksista

Työntekijöiden mielenosoituksesta 2015
Poliisi koettaa pippurisuihkein hillitä mielenosoittajia G.W. Bushin toisen kauden virkaanastujaisten yhteydessä.
Ensimmäistä palkatonta sairauslomapäivää vastaan.
Mielenosoittajia Helsingin keskustassa.
Black Lives Matter. Sanaton mielenosoitus taputuksin Berliinissä 2020.
Mielenosoitus protestioikeuden puolesta Britanniassa 2022.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Naiset osoittivat mieltään rinnat paljaina Ukrainassa. MTV3 7.02.2010.
Sodanvastainen mielenosoitus Lontoossa 20. maaliskuuta 2005
Suurlakon aikana Suomen suurimmissa kaupungeissa kokoonnuttiin ennennäkemättömän laajoihin mielenosoituksiin. Lakkokuva Tampereen Kauppatorilta (nyk. Keskustori) loka-marraskuussa 1905.
Ukrainan oranssivallankumouksen joukkokokouksesta telttaleiriksi muuttunut tapahtuma
Helsinki Pride 2007
Luettelo Maan ulkopuolisista dyyneistä

Tämä on luettelo Maan ulkopuolisista dyyneistä. Maan lisäksi dyynejä on muillakin aurinkokunnan kappaleilla. Ne on nimetty Undae termillä. Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni (IAU) on nimennyt niitä planeetoilla Mars ja Venus sekä Saturnuksen kuulla Titanilla, mistä Cassini-Huygens luotain löysi dyynimaisiä hiekkamuodostelmia. Myös kääpiöplaneetta Plutolla ja komeetta 67P/Tšurjumov–Gerasimenkolla on havaittu dyynejä.
Marsin dyynit

| Undae | Koordinaatit | Halkaisija (km) | Nimetty mukaan |
| --- | --- | --- | --- |
| Abalos Undae | 78.52°N, 272.5°E | 442,74 | klassinen albedopiirteen nimi |
| Aspledon Undae | 73.06°N, 309.65°E | 215,2 | klassinen albedopiirteen nimi |
| Hyperboreae Undae | 79.96°N, 310.51°E | 463,65 | klassinen albedopiirteen nimi |
| Ogygis Undae | 49.66°S, 293.79°E | 87,7 | klassinen albedopiirteen nimi |
| Olympia Undae | 81.16°N, 178.48°E | 1507,96 | klassinen albedopiirteen nimi |
| Siton Undae | 75.55°N, 297.28°E | 222,97 | klassinen albedopiirteen nimi |

Lähde:
Venuksen dyynit

| Undae | Koordinaatit | Halkaisija (km) | Nimetty mukaan |
| --- | --- | --- | --- |
| Al-Uzza Undae | 67.7°N, 90.5°E | 150 | Al-‘Uzzá, arabialainen aavikon jumalatar |
| Menat Undae | 24.8°S, 339.4°E | 100 | Menat, arabialainen aavikon jumalatar |
Aikaisemmin dyyninä pidettiin Ningal Undae kohdetta, nimetty Ningalin, sumerilaisen Sin-jumalan puolison mukaan, mutta IAU uudelleennimesi tämän Ningal Lineae nimelle vuonna 2010.
Titanin dyynit

| Undae | Koordinaatit | Halkaisija (km) | Nimetty mukaan |
| --- | --- | --- | --- |
| Aura Undae | 13.79°N, 226.86°W | 490 | Aura, aamutuulen titaaninen jumalatar kreikan mytologiassa |
| Boreas Undae | 6°S, 215°W | 260 | Boreas, pohjoistuulen anemos |
| Eurus Undae | 7.5°S, 210.3°W | 220 | Euros, itätuulen anemos |
| Notus Undae | 10°S, 211.1°W | 530 | Notos, etelätuulen henkilöitymä ja jumaluus |
| Zephyrus Undae | 8.5°S, 217.1°W | 130 | Zefyros, länsituulen henkilöitymä ja jumaluus |
Lähde:
Pluton dyynit

Avaruusluotain New Horizons otti 14. heinäkuuta 2015 valokuvia Pluton Sputnik Planitia alueesta, ja näistä raportoitiin vuonna 2018 dyyneja jäätyneestä typestä muodostuneessa pinnassa. Näitä muodostelmia oli useita ja ne olivat noin 0,4–1 km etäisyydellä toisistaan. Niiden ajatellaan koostuvan hiekan hiukkaskokoa vastaavista, 200-300 μm halkaisijaltaan olevista metaanijään hiukkasista, jotka olisivat peräisin läheisiltä Al-Idrisi Montes vuorilta. Näitä muodostelmia ei ole vielä virallisesti nimetty.
Dyynejä Sputnik Planitialla Plutossa
Christmas EveL

| Christmas EveL Stray Kids |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : 2021
 Studio : JYPE Studios, Channie’s Room
 Julkaistu: 29. marraskuuta 2021
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tuottaja(t): 3racha, HotSauce, Nickko Young, Earattack, Versachoi
 Tyylilaji: Hip hop, pop, joulumusiikki
 Kesto: 13.50
 Levy-yhtiö: JYP Entertainment, Dreamus
Stray Kidsin muut julkaisut
| Noeasy 2021 | Christmas EveL 2021 | SKZ2021 2021 |
Singlet albumilta Christmas EveL
 ”Christmas EveL” Julkaistu: 29. marraskuuta 2021  ”Winter Falls” Julkaistu: 29. marraskuuta 2021
Christmas EveL (lausutaan "Christmas evil") on eteläkorealaisen Stray Kidsin ensimmäinen singlealbumi. Albumi julkaistiin JYP Entertainmentin ja Dreamusin kautta 29. marraskuuta 2021. Se sisältää singlet ”Christmas EveL” ja ”Winter Falls”. Albumi on osa yhtyeen projektia Season Song.
Tausta

Vuoden alussa Stray Kids julkaisi Step Out 2021 -nimisen videon, jossa oli listattu yhtyeen vuoden 2020 saavutukset ja vuoden 2021 tavoitteet. Tavoitteisiin kuului projekti Season Song, johon uusi singlealbumi kuuluu. Singlealbumi on yhtyeen toinen julkaisu vuonna 2021 toisen studioalbumin Noeasy lisäksi. Studioalbumi menestyi hyvin ja myi yli 1,2 miljoonaa kappaletta. Marraskuun alussa yhtye paljasti julkaisevansa singlealbumin Christmas EveL 29. marraskuuta.
Jotkin lähteet luokittelevat julkaisun singleksi, toiset singlealbumiksi tai EP-levyksi.
Tuottaminen

Christmas EveL on kestoltaan 13 minuuttia ja 50 sekuntia, ja se koostuu neljästä kappaleesta. Albumi edustaa genrellisesti hip hopia ja poppia, ja on teemaltaan jouluaiheinen. Kaikki kappaleet on sanoittanut ja säveltänyt yhtyeen tuottajatrio 3racha. Albumi sisältää edellisellä albumilla olleen ”Domino” kappaleen, mutta englanniksi. Bang Chan, Felix ja korealais-amerikkalainen rap-artisti Junoflo sanoittivat kappaleen uudelleen. 3rachan lisäksi albumin tuottamiseen osallistuivat myös tuottajat HotSauce, Nickko Young, Eattack ja Versachoi.
Nimikkosingle ”Christmas EveL” on tyyliltään funk-hip hop -kappale, joka kuvaa joulua epätavallisella tavalla. Se keskittyy muun muassa joulun huonoon puoliin, lämmön ja rakkauden sijaan. Elite Daily kuivaili kappaletta "joulunvastaiseksi lauluksi". ”24 to 25” on balladi, joka on osoitettu yhtyeen fanikunnalle. Toinen single ”Winter Falls” on balladi-pop -kappale, joka kuvaa eronneen henkilön haikeaa mieltä ja halua unohtaa kaikki ennen uutta vuotta.
Julkaisu

Albumin rajoitetun painoksen ennakkotilaukset alkoivat 11. marraskuuta, ja perusversion 15. marraskuuta. Albumin teaser-kuvat julkaistiin seuraavina päivinä. ”Christmas EveL” singlen musiikkivideon teaser-video julkaistiin 20. marraskuuta. Videolla selviää, että musiikkivideo on jatkumoa Noeasy albumin teemalle. Stray Kids istuu videolla liikenneruuhkassa, kunnes radiosta ilmoitetaan, että joulupukki on menettänyt äänenänsä "sound monsterille", joka esiintyy Noeasyn trailerillakin. Joulupukki palkkaa Stray Kidsin toimimaan sijaisenaan jouluna. ”Winter Falls” singlen musiikkivideon teaser-video julkaistiin taas 22. marraskuuta. Videolla nähdään yhtyeen jäsenet tyhjin ja haikein katsein hiljaisen kaupungin ollessa taustalla. Toiset teaser-videot julkaistiin 27.–28. Musiikkivideot julkaistiin seuraavina päivinä. Myös kappale ”24 to 25” sai musiikkivideon, joka julkaistiin 6. joulukuuta.
Stray Kids on ilmoittanut, että ei aio promota albumia musiikkiohjelmissa.
Vastaanotto

Christmas EveL myi marraskuussa 654 658 kappaletta. Albumi nousi Gaonin albumilistan listaykköseksi viikolla 48, tehden siitä Stray Kidsin kuudennen albumin, joka sijoittui niin hyvin. Albumi sijoittui myös Billboardin Top Heatseekers -listan sijalle 25.
Kappaleet

| Christmas EveL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Sovitus | Kesto |  |  |  |  |
| 1. | ”Christmas EveL” | 3racha | 3racha, HotSauce | HotSauce, Bang Chan | 2.59 |  |  |  |  |
| 2. | ”24 to 25” | Bang Chan | Bang Chan, Niccko Young | Bang Chan, Niccko Young | 3.37 |  |  |  |  |
| 3. | ”Winter Falls” | Han | Han, Earattack | Earattack | 3.35 |  |  |  |  |
| 4. | ”Domino” (englanninkielinen versio)  | 3racha, Felix, Junoflo | 3racha, Versachoi | Versachoi, Bang Chan | 3.19 |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 13.50 |  |  |  |  |
Okinoshiman pyhä saari ja Munakatan alueen kulttuuriperintö

| Okinoshiman pyhä saari ja Munakatan alueen kulttuuriperintö |
| --- | --- |
 Hetsu-miya
Maailmanperintökohde
Sijainti:  Munakata, Japani  34°14′42″N, 130°6′20″E
Tyyppi:  kulttuurikohde
Kriteerit:  (ii)(iii)
Tunnusnumero:  1535
Valintahistoria
Valintavuosi:  2017
 
Okinoshiman pyhä saari ja Munakatan alueen kulttuuriperintö (jap. 「神宿る島」宗像・沖ノ島と関連遺産群, ”Kamiyadoru shima” Munakata, Okinoshima to kanren isan-gun) on useasta osasta muodostuva Unescon maailmanperintökohde Japanissa. Sen keskeinen osa on Okinoshiman saari Munakatan kaupungin edustalla.
Okinoshiman saarella säilyneet arkeologiset kohteet ovat käytännössä koskemattomia, ja ne antavat kronologisen tallenteen siitä, kuinka siellä suoritetut rituaalit muuttuivat 400-luvulta 900-luvullee. Näissä rituaaleissa votiiviesineitä talletettiin uhreiksi saaren eri paikkoihin. Monet niistä ovat hienoa käsityötä ja tuotu ulkomailta, mikä on todiste Japanin saariston, Korean niemimaan ja Aasian mantereen välisestä intensiivisestä kaupastaa. Okinoshiman saarta pidetään edelleen pyhänä paikkana.
Munakata Taisha on pyhäkkö, joka koostuu kolmesta erillisestä palvontapaikasta - Okitsu-miya Okinoshimalla, Nakatsu-miya Ōshimalla ja Hetsu-miya Kyūshūn pääsaarella. Ne kaikki sijaitsevat alueella, jonka halkaisija on noin 60 kilometriä. Nämä edelleen käytössä olevat palvontapaikat  liittyvät muinaisiin rituaalikohteisiin. Munakatan kolmen naisjumalan palvonnan muoto on siirtynyt nykypäivään pääasiassa pyhäkkörakennuksissa suoritetuissa rituaaleissa, joita Munakatan alueen ihmiset ovat jatkaneet.
Koska Okinoshiman pyhälle saarelle pääsy on kielletty, Oshiman pohjoisrannalle rakennettu Okitsu-miya Yohaisho on toiminut salina, jossa pyhää saarta on palvottu kaukaa. Temppeli on rakennettu 1700-luvun alussa.
Shimbaru-Nuyaman hautakumpuryhmä sijaitsee tasangolla, josta on näköala merelle ja Okinoshimaan asti. Se koostuu Munakata-klaanin jäsenten hautakummuista 500- ja 600-luvuilta. Ryhmään kuuluu 41 säilynyttä hautakumpua.
Omaisuudensuoja

Omaisuudensuoja (myös omaisuuden suoja) tarkoittaa oikeusjärjestyksen antamaa suojaa luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön omaisuudelle. Yleensä omaisuudensuojalla tarkoitetaan nimenomaan kansallisten perustuslakien perusoikeussäännösten ja ihmisoikeussopimusten antamaa suojaa yksilön taloudellisille intresseille.
Omaisuudensuoja perus- ja ihmisoikeutena

Omaisuudensuojalla on vakiintunut asema useimpien, etenkin eurooppalaisten, valtioiden kansallisissa perusoikeusjärjestelmissä. Kansallisten perustuslakien omaisuudensuojasäännökset kuitenkin poikkeavat toisistaan rakenteeltaan ja täsmällisyydeltään. Omaisuuden käsitettä tulkitaan useimpien järjestelmien piirissä suhteellisen laveasti, ja hyvin monenlaisten varallisuusetujen katsotaan kuuluvan omaisuudensuojan piiriin. Toisaalta omaisuudensuojaan liitetään tyypillisesti myös ajatus omaisuuden sosiaalisesta sidonnaisuudesta eli omistamiseen liittyvistä vevoitteista, ja myös julkiselle vallalle pyritään takaamaan riittävän laajat valtuudet säännellä varallisuussuhteita ja omaisuuden käyttöä. Omaisuudensuojalle on katsottu olevan ominaista jossain määrin muita perusoikeuksia pidemmälle menevä joustavuus ja säänneltävyys.
Kansanvälisten ihmisoikeussopimusten tasolla suhtautuminen omaisuudensuojaan ihmisoikeutena ei ole ollut yksituumaista. Omaisuudensuoja mainitaan esimerkiksi ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa, mutta ei esimerkiksi kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa. Myöskään Euroopan ihmisoikeussopimukseen ei alun perin sisällytetty omaisuudensuojaa, mutta se lisättiin sopimukseen vuoden 1954 ensimmäisellä lisäpöytäkirjalla.
Omaisuudensuoja Suomen oikeudessa > Omaisuudensuojan kehitys

Omaisuudensuojalla on pitkään ollut keskeinen asema Suomen perusoikeusjärjestelmässä, ja se on muodostunut laajemmaksi ja vahvemmaksi kuin muissa Suomea oikeuskulttuuriltaan vastaavissa valtioissa. Omaisuudensuojan taustalla on suomalaisessa oikeustieteessä 1800-luvun loppupuolella omaksuttu oppi saavutettujen oikeuksien suojasta, jonka mukaan yksityisoikeudellisten varallisuusetujen ja eräiden muiden varallisuusarvoisten oikeuksien katsottiin nauttivan perustuslaillista suojaa ja lainsäätäjällä oli lupa puuttua näihin oikeuksiin vain perustuslainsäätämisjärjestyksessä. Perustuslain tekstiin omaisuudensuoja kirjattiin ensimmäisen kerran vuoden 1919 hallitusmuodossa, jonka 6 §:n 1 momentin mukaan jokainen Suomen kansalainen oli turvattu lain mukaan muun ohella omaisuuden puolesta. Saman säännöksen kolmannessa momentissa säädettiin lisäksi, että omaisuuden pakkolunastuksesta yleiseen tarpeeseen täyttä korvausta vastaan säädettiin lailla.
Omaisuudensuojaa on pidetty pisimmälle kehittyneenä perusoikeutena vuoden 1919 hallitusmuodon aikana. Suuri osa perustuslakivaliokunnan lausunnoista koski omaisuudensuojakysymyksiä ja valiokunnan tulkintakäytännössä kehittyi erityisiä kriteerejä, joiden perusteella omaisuuden suojan rajoituksia arvioitiin. Keskeiseksi kriteeriksi muodostui oikeustieteilijä Kaarlo Kairan kehittämä standardi, jonka mukaan omaisuuteen puuttuvat lakiehdotukset voitiin säätää tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä, jos ne eivät loukanneet omistajan oikeutta omaisuutensa normaaliin, kohtuulliseen ja järkevään käyttöön. Myös valtaosa tuona aikana säädetyistä poikkeuslaeista kohdistui omaisuudensuojaan. Omaisuudensuojakysymyksiin liittyi myös poliittista ja ideologista keskustelua. Erityisesti vasemmisto arvosteli omaisuudensuojan laajuutta.
Vuoden 1995 perusoikeusuudistuksessa omaisuudensuojasäännöksen sanamuoto säilyi pääosin ennallaan ja myös sitä koskeva tulkinta pyrittiin säilyttämään. Perusoikeusuudistuksen seurauksena omaisuudensuoja kuitenkin menetti erityisasemansa perusoikeusjärjestelmässä ja sen tulkinta läheni muiden perusoikeuksien tulkintaa esimerkiksi perusoikeuksien yleisten rajoitusedellytysten osalta. Perusoikeusuudistuksen ja vuoden 2000 uuden perustuslain säätämisen jälkeen omaisuudensuojasäännöksen soveltaminen on muiden perusoikeussäännösten tapaan yleistynyt myös muussa oikeudellisessa ratkaisutoiminnassa. Vuonna 2004 ensimmäinen korkeimman oikeuden ratkaisu, jossa annettiin perustuslain säännökselle etusija sen ollessa ilmeisessä ristiriidassa lain säännöksen soveltamisen kanssa, koski juuri omaisuudensuojaa.
Omaisuudensuoja Suomen oikeudessa > Omaisuudensuojan nykytila

Omaisuudensuojasta säädetään Suomen perustuslain 15 §:ssä, jonka ensimmäisen momentin mukaan jokaisen omaisuus on turvattu ja toisen momentin mukaan omaisuuden pakkolunastuksesta yleiseen tarpeeseen täyttä korvausta vastaan säädetään lailla. Omaisuudensuojan tehtävät ja tavoitteet liittyvät erityisesti yksilöiden taloudellisen autonomian ja toimintavapauden sekä varallisuussuhteiden vakauden ja ennakoitavuuden turvaamiseen ja edistämiseen. Omaisuudensuojaan on myös toisinaan liitetty ajatus sen institutionaalisesta ulottuvuudesta, johon kuuluvat muun muassa markkinatalousjärjestelmä, yksityinen omistusoikeus ja sopimusvapaus, mutta tätä institutionaalista puolta on pidetty toissijaisena ja välillisenä yksilön suojaamiseen nähden. Perinteisesti omaisuudensuojaa on pidetty vapausoikeutena, joka velvoittaa julkista valtaa pidättäytymään yksilön omaisuuteen puuttumisesta. Nykykäsityksen mukaan julkisen vallan tulee kuitenkin myös aktiivisella toiminnalla huolehtia omaisuudensuojan toteutumisesta käytännössä, mukaan lukien yksityisten toimijoiden välisissä suhteissa. Tämä velvollisuus kohdistuu kaikkeen julkisen vallan käyttöön, mukaan lukien lakien säätämiseen, hallintoon ja lainkäyttöön.
Omaisuudensuoja kattaa kaikki Suomen oikeudenkäyttöpiirissä olevat luonnolliset henkilöt ja heidän varallisuusarvoiset etunsa. Myös yksityiset oikeushenkilöt voivat saada omaisuudensuojaa välillisesti luonnollisten henkilöiden kautta tai mahdollisesti jopa välittömästi. Sen sijaan julkiset oikeushenkilöt jäävät omaisuudensuojasäännöksen soveltamisalan ulkopuolelle. Omaisuudensuojan piiriin kuuluvan "omaisuuden" käsitettä on tulkittu varsin laajasti viittaavan kaikkiin henkilöllä oleviin varallisuusarvoisiin etuihin sekä myös tällaisiin etuihin kohdistuviin riittävän konkreettisiin ja lähiaikoina realisoitumassa oleviin odotuksiin. Omaisuudensuojan piiriin kuuluvat muun muassa omistusoikeus, rajoitetut esineoikeudet, saamisoikeudet ja immateriaalioikeudet. Julkiset varallisuusarvoiset etuudet eivät kuulu omaisuudensuojan piiriin lukuun ottamatta erääntyneitä tai ansaittuna pidettäviä etuuksia. Omaisuudensuoja ei ulotu lain tai hyvän tavan vastaisesti hankittuun omaisuuteen. Omaisuudensuoja ulottuu myös sopijapuolten oikeutettuihin odotuksiin sopimussuhteen kannalta olennaisia oikeuksia ja velvollisuuksia sääntelevän lainsäädännön pysyvyydestä.
Omaisuuden pakkolunastukseen sovelletaan pakkolunastusta koskevaa erityissäännöstä, kun taas muuhun omaisuuteen puuttumiseen sovelletaan omaisuudensuojan yleislauseketta. Pakkolunastuksen edellytyksiä ovat, että siitä säädetään riittävän täsmällisesti eduskuntalaissa, se perustuu yleiseen tarpeeseen ja siitä tulee maksaa täysi korvaus. Muiden omaisuudensuojan rajoitusten arviointi perustuu tilannekohtaiseen punnintaan perusoikeuksien yleisten rajoitusedellytysten puitteissa. Vähäistä ja tavanomaista puuttumista omaisuuteen ei pidetä omaisuudensuojan vastaisena.
Seda (Liettua)

| Seda |
| --- | --- |
 Sedan keskustaa
 lippu:  vaakuna
 Sedan sijainti kartalla.
Valtio:   Liettua
Lääni:  Telšiai
Kunnallispiiri:  Mažeikiain kunnallispiiri
Kaupunginoikeudet:  1780
Väkiluku (2010):  1 162
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Seda on Liettuan luoteisosassa, Telšiain läänissä sijaitseva kaupunki. Se on osa Mažeikiain kunnallispiiriä. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 1 162 asukasta.
Diego Ulissi

| Diego Ulissi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. heinäkuuta 1989 (ikä 35)
Kansalaisuus:   Italia
Pyöräilijä
Pituus:  175 cm
Paino:  61 kg
Joukkue:  XDS Astana Team
Laji:  maantiepyöräily
Rooli:  ajaja
Ura
Amatöörijoukkue(et)
2009:  Hopplà Seano Bellissima
Ammattilaisjoukkue(et)
2010–2024 2025–:  Lampre / UAE Team Emirates XDS Astana Team
Suurimmat voitot
 Junioreiden maailmanmestaruus 2006, 2007 Grand Prix Cycliste de Montréal 2017 Presidential Cycling Tour of Turkey 2017 Italian ympäriajo, 8 etappia 
 Tiedot päivitetty: 4. tammikuuta 2025 
Diego Ulissi (s. 15. heinäkuuta 1989 Cecina) on italialainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Lampre- tallissa vuonna 2010, ja edusti samaa joukkuetta, nimeltään sittemmin UAE Team Emirates, vuoteen 2024 saakka. Kaudesta 2025 alkaen hän on edustanut XDS Astana Teamia.
Ulissi voitti junioreiden maantieajon maailmanmestaruuden 2006 ja 2007. Italian ympäriajossa 2011 hänet nimettiin 17. etapin voittajaksi, kun ensimmäisenä maalilinjan ylittäneen Giovanni Viscontin katsottiin tönineen häntä kädellään sääntöjen vastaisesti loppukirin aikana. Hän voitti Italian ympäriajossa kaksi etappia 2014. Hän jäi kuitenkin 11. etapin jälkeen otetussa dopingtestissä kiinni astmalääke salbutamolin liikakäytöstä, ja sai tammikuussa 2015 takautuvasti kilpailukiellon ajalle 25. kesäkuuta 2014 – 28. maaliskuuta 2015. Hän voitti Italian ympäriajossa yhden etapin 2015 ja kaksi etappia 2016. Hän voitti UCI World Tour -sarjaan kuuluneet Grand Prix Cycliste de Montréal- ja Presidential Cycling Tour of Turkey -kilpailut 2017.
Saavutuksia

Lähteet: Cyclingbase, Cycling Archives, Pro Cycling Stats
Basil Davidson

| Basil Davidson |
| --- | --- |
 Basil Davidson vuonna 1943.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. marraskuuta 1914  Bristol, Yhdistynyt kuningaskunta
Kuollut: 9. heinäkuuta 2010 (95 vuotta)
Ammatti:  historioitsija, toimittaja
Basil Davidson MC (9. marraskuuta 1914 Bristol, Yhdistynyt kuningaskunta – 9. heinäkuuta 2010) oli brittiläinen toimittaja ja historioitsija. Hän kirjoitti erityisesti Afrikan historiasta ja kolonialismista.
Elämä

Davidson syntyi vuonna 1914 Bristolissa. Hän jätti koulun kesken 16-vuotiaana ja suuntasi Lontooseen, jossa hän työskenteli toimittajana The Economist- ja The Star-sanomalehdille. 1930-luvulla hän kierteli Italiassa ja Keski-Euroopassa oppien alueiden maantiedettä ja kulttuuria. Toisen maailmansodan aikana hän palveli Britannian asevoimissa muun muassa lietsoen natsien vastaista vastarintaa Budapestissä sekä taistelemalla Jugoslaviassa Titon partisaanien rinnalla. Sodan loppuvaiheessa hän oli sijoitettuna pohjoiseen Italiaan, jossa hän osallistui Genovan valtaukseen. Hänelle myönnettiin ansioistaan Military Cross -kunniamerkki.
Sodan jälkeen hän palasi toimittajaksi ollen muun muassa The Timesin kirjeenvaihtaja Pariisissa. Pian hän kiinnostui Afrikasta, josta oli tuleva hänen loppuelämänsä intohimon kohde. Hän vastusti apartheidia ja piti länsimaiden Afrikka-politiikkaa tekopyhänä. Hän kirjoitti matkaraportteja useille brittiläisille sanomalehdille, kuten New Statesmanille, Daily Heraldille ja Daily Mirrorille. Hän alkoi kirjoittaa myös kirjoja, sekä novelleja että tietokirjoja. Vuonna 1984 hän teki Channel 4:lle kahdeksanosaisen Afrikkaa käsittelevän dokumenttisarjan.
Joutsenjärvi

Joutsenjärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Joutsenjärvi, järvi Iisalmessa
Joutsenjärvi, järvi Laviassa
Joutsenjärvi, järvi Lieksassa
Jousenjärvi (e), järvi Mänttä-Vilppulassa
Jousenjärvi (p), järvi Mänttä-Vilppulassa
Joutsenjärvi, järvi Posiolla
Joutsenjärvi, järvi Savukoskella
Joutsenjärvi, järvi Viitasaarella
Joutsenjärvi, Jouttenjärvi, järvi Parkanossa
Joutee, ent. Joutsenjärvi, järvi Jyväskylässä
Pieni Joutsenjärvi, järvi Kivijärvellä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, jolla luetellaan useita samannimisiä järviä.