Kääntäminen
Käännösprosessi > Käännösstrategia

Käännöstä tehdessään kääntäjä valitsee kyseisen lähdetekstin ja tilanteen mukaan käännösstrategian, yhtenäisen toimintasuunnitelman, jonka perusteella hän tekstiä kääntää. Strategiaa valittaessa olennaista on se, millaiseen käännökseen kääntäjä pyrkii. Käännösstrategia liittyy tekstiin kokonaisuutena, mutta vaikuttaa vahvasti myös kääntäjän tekemiin käännösratkaisuihin yksittäisten sanojen tai ilmaisujen kohdalla.
Pragmaattisella käännöksellä tarkoitetaan käännöstä, jossa jokin sanoma käännetään lähdekielestä kohdekieleen mahdollisimman selvästi ja tehokkaasti siten, että pääpaino on oikean ja yksiselitteisen informaation välittämisellä eikä siis kielimuodolla. Etnografisessa käännöksessä kääntäjä pyrkii selittämään kyseessä olevien kielten kulttuuritaustan erilaisuuden aiheuttamia vaikeuksia, jotta käännöksen teksti olisi lukijalle täysin ymmärrettävää. Tällä tavoin kääntäjä siis sopeuttaa kielimuodon lukijoiden mukaan.
Vieraannuttavaa käännösstrategiaa käytettäessä kääntäjä voi valita monenlaisia käännösratkaisuja tai kääntämismenetelmiä yksittäisten sanojen tai ilmaisujen kohdalla. Mahdollisia ovat muun muassa lisäys, tarkennus tai laina. Lisäyksestä puhuttaessa kääntäjä on lisännyt käännökseen ylimääräistä tietoa tai tyyliseikkoja, joita ei esiinny lähdetekstissä. Myös tarkennus on lähdetekstistä puuttuvaa, kääntäjän lisäämää tietoa, mutta se kumpuaa kääntäjän tekstin ulkopuolisesta tietämyksestä tai kyseessä olevasta tilanteesta. Tarkennuksilla pyritään lisäämään käännöksen selvyyttä tai välttämään ristiriitaisuuksia. Kun kääntämismenetelmänä on käytetty lainaa, on lähdetekstin sana tai ilmaus säilytetty alkuperäisenä. Tämä voi johtua muun muassa siitä, että tulokielessä ei ole vastaavaa termiä tai siitä, että tyylilliset tai retoriset keinot vaativat sen säilyttämistä. Käännöslainasta puhuttaessa sen sijaan on kyse lähdetekstin sanan tai ilmauksen tai niiden osan sananmukaisesta käännöksestä. Käännöslainat tapahtuvat aina sanaston tasolla, esim. englanninkielen ilmaisu cold war on muutettu suomeksi muotoon kylmä sota, tai tietotekniikassa englanninkielen sana mouse on muutettu suomeksi muotoon hiiri. Poisjätöllä eli poistolla tarkoitetaan adaptaatiota, jossa lähdetekstin jokin merkityselementti voidaan perustellusti jättää pois. Poisto voidaan tehdä esimerkiksi silloin, kun käännettävässä tekstissä on ollut jotakin sellaista, joka on pitänyt selittää lähdetekstin lukijoille mutta joka on käännöksen lukijalle itsestään selvää, ts. kun lähdetekstissä puhutaan kohdekulttuurista.
Ekvivalenssilla tarkoitetaan kääntämismenetelmää, jossa lähdekielen idiomaattinen ilmaisu tuodaan kohdekielen idiomaattiseksi ilmaisuksi. Näin ollen kohdekielen ilmaisu on erilainen kuin lähdekielen, mutta molemmat tarkoittavat samaa. Muodollinen ekvivalenssi (myös formaalinen ekvivalenssi) tarkoittaa, että käännös ja lähdeteksti ovat lähellä toisiaan niin kirjalliselta muodoltaan kuin myös sisällöltään. Tämä voi tulla ilmi esimerkiksi kieliasussa, jolloin jokaisella sanalla on sanavastineensa käännöksessä ja myös lausejärjestys ja lauserakenteet vastaavat lähdetekstin järjestystä ja rakenteita. Sen sijaan kun käännöksen vastaanottajien reaktiot vastaavat oleellisin osin lähdetekstin vastaanottajien reaktioita, käännöstä voidaan pitää lähdetekstin dynaamisena ekvivalenttina. Reaktioiden yhdenmukaistamiseksi kääntäjän on toisinaan poikettava sekä lähdetekstin kielellisestä muodosta että sen merkityksestä, jolloin käännös tuodaan lähemmäksi vastaanottajan kulttuuria.