stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mean (kappale)
Aiheesta muualla

Mean-musiikkivideo
| n k Taylor Swift |
| --- | --- |
 Diskografia  Palkinnot 
Studioalbumit:  Taylor Swift  Fearless  Speak Now  Red  1989  Reputation  Lover  Folklore  Evermore  Midnights  The Tortured Poets Department 
Uudelleen levytetyt albumit:  Fearless (Taylor’s Version)  Red (Taylor’s Version)  Speak Now (Taylor’s Version)  1989 (Taylor’s Version) 
Livealbumit:  Speak Now World Tour – Live  Lover (Live from Paris)  Folklore: The Long Pond Studio Sessions 
EP:t:  The Taylor Swift Holiday Collection  Beautiful Eyes 
Kappaleet:  Luettelo kappaleista  ”The 1”  ”22”  ”All Too Well”  ”Anti-Hero”  ”Back to December”  ”Bad Blood”  ”Begin Again”  ”Bejeweled”  ”Betty”  ”Blank Space”  ”Cardigan”  ”Carolina”  ”Change”  ”Christmas Tree Farm”  ”Coney Island”  ”Cruel Summer”  ”Delicate”  ”End Game”  ”Everything Has Changed”  ”Exile”  ”Eyes Open”  ”Fearless”  ”Fifteen”  ”Fortnight”  ”Getaway Car”  ”I Bet You Think About Me”  ”I Can Do It with a Broken Heart”  ”I Can See You”  ”I Don’t Wanna Live Forever”  ”I Knew You Were Trouble”  ”Is It Over Now?”  ”Karma”  ”The Lakes”  ”The Last Time”  ”Lavender Haze”  ”Look What You Made Me Do”  ”Love Story”  ”Lover”  ”The Man”  ”Me!”  ”Mean”  ”Message in a Bottle”  ”Mine”  ”New Romantics”  ”New Year’s Day”  ”No Body, No Crime”  ”Our Song”  ”Ours”  ”Out of the Woods”  ”Picture to Burn”  ”...Ready for It?”  ”Red”  ”Ronan”  ”Safe & Sound”  ”Shake It Off”  ”Should’ve Said No”  ”"Slut!"”  ”Sparks Fly”  ”The Story of Us”  ”Style”  ”Teardrops on My Guitar”  ”Tim McGraw”  ”Today Was a Fairytale”  ”We Are Never Ever Getting Back Together”  ”White Horse”  ”Wildest Dreams”  ”Willow”  ”You Belong with Me”  ”You Need to Calm Down” 
Kappaleet vierailevana artistina:  ”Highway Don’t Care”  ”The Joker and the Queen”  ”Renegade” 
Kappaleet muille artisteille:  ”This Is What You Came For” 
Videojulkaisut:  Speak Now World Tour – Live  City of Lover  Folklore: The Long Pond Studio Sessions  Taylor Swift: The Eras Tour 
Kiertueet ja konsertit:  Luettelo kiertueista  Fearless Tour  Speak Now World Tour  The Red Tour  The 1989 World Tour  Reputation Stadium Tour  The Eras Tour  City of Lover
Vuorihemppo

| Vuorihemppo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Äärimmäisen uhanalainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Hempot Linaria
Laji::  flavirostris
Kaksiosainen nimi
 Linaria flavirostris  (Linnaeus, 1758) 
Synonyymit
 Carduelis flavirostris 

Katso myös
   Vuorihemppo Wikispeciesissä   Vuorihemppo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Vuorihemppo (Linaria flavirostris) on pieni parvissa esiintyvä lintulaji, jonka lentotapa on omaleimaisen tuikkiva.
Koko ja ulkonäkö

Höyhenpeite on pääosin ruskea ja tummaraitainen, koiraalla niskasta punertava. Vatsapuoli on valkea ja siinä on mustia raitoja, rinnassa selvä rusehtava sävy. Nokka on kesällä harmaa, talvella keltainen. Lintu on 14 cm pitkä.  Kutsuääni on selkeä nasaali ja urpiaismainen ”dvyit”, laulussa on nopeita trillejä ja piipityksiä.
Levinneisyys

Vuorihemppo pesii Pohjois-Euroopassa ja Keski-Aasiassa. Osa vuorihempoista muuttaa talveksi etelämmäs tai rannikoille. Pesii erittäin harvinaisena pesimälintuna Tunturi-Lapissa, tavataan muualla Suomessa lähinnä talvisin ja loppusyksystä. Suomessa pesivän kannan on arvioitu olevan 2–20 paria. Euroopan pesimäkannaksi on arvioitu 79 800 – 274 000 paria, joista 63 prosenttia Turkissa. Maailman kannan on arvioitu olevan noin kymmenkertainen Euroopan kantaan verrattuna.
Elinympäristö

Avoin nummimaisema on vuorihempon tyypillistä elinaluetta. Muuttoaikoina ja talvisin se elää rikkaruohokentillä, jättömailla ja muilla alueilla joilla matalaa kasvustoa ja talventörröttäjiä.
Lisääntyminen

Vuorihemppo tekee pesänsä pensaaseen ja laskee sinne 4–7 munaa.
Ravinto

Vuorihemppo on siemensyöjä. Syö muun muassa takiaisen, pujon ja muiden talventörröttäjien siemeniä.
Nimi

Linaria  (lat.) tarkoittaa "pellavankutojaa". Lajinimi flavirostris  sisältää latinan sanat  flavus, "keltainen" ja rostris, -nokkainen.
Vuorihempon munia.
Niinijärvi (Padasjoki)

| Niinijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°25′52″N, 25°12′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Hirvijärveen 
Järvinumero:  14.251.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,4 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,522 km  
Pinta-ala:  1,301 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiNiinijärvi 
Niinijärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Kauratun kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Padasjoen alueeseen (14.251) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,4 metriä mpy.
Tymäntö (Padasjoki, läntinen)

| Tymäntö |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°25′13″N, 25°11′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Kauratteenjärveen 
Järvinumero:  14.251.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,4 m  
Pituus:  160 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,531 km  
Pinta-ala:  1,847 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTymäntö 
Tymäntö Tymäntö(l) on Päijät-Hämeessä Padasjoella Kauratun kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Padasjoen alueeseen (14.251) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,4 metriä mpy.
Burakulaiset

Burakulaiset (jap. 部落民, burakumin, aik. myös eta-hinin) ovat Japanin suurin vähemmistöryhmä. Burakulaiset ovat feodaaliajan Japanin alhaisimman yhteiskuntaluokan jälkeläisiä. Tähän yhteiskuntaluokkaan kuuluivat šintolaisen näkemyksen mukaan likaisina pidetyissä ammateissa toimivat henkilöt kuten ne, joiden katsottiin olevan tekemisissä kuoleman kanssa. Kyseessä ei siis ole etninen vaan yhteiskunnallisista syistä eristetty vähemmistö. Virallisesti burakulaiset saivat tasa-arvoisen aseman muuhun väestöön nähden vuonna 1871. Käytännössä tasa-arvo ei kuitenkaan ole toteutunut. Tämän seurauksena burakulaiset ovat perustaneet tasa-arvoa ajavia etujärjestöjä, kuten Buraku kaihō dōmein.
Asuinalueet ja väestö

Vaikka burakulaiset ovat vuoden 1871 jälkeen saaneet vapaasti muuttaa asumaan minne tahansa Japaniin, valtaosa heistä asuu edelleen omilla alueillaan, joita on Kyūshūn saarella, Osakan, Kōben, Naran ja Kioton seuduilla sekä Kantōn tasangolla. Muut japanilaiset pyrkivät usein välttelemään burakualueita. Japanin hallituksen vuonna 1993 toteuttaman tutkimuksen mukaan Japanissa oli 4 442 burakulaisaluetta, joista käytetään nimeä dowa chiku (同和地区). Alueilla asui yhteensä noin 1,2 miljoonaa burakulaista. Burakulaisten etuja ajava Buraku kaihō dōmei ilmoittaa lukujen olevan huomattavasti suuremmat, jopa 6 000 dowaa ja 3 miljoonaa burakulaista.
Nimitys

Burakulaisten japaninkielinen nimitys burakumin on lyhennys sanoista tokushu burakumin, erityiskylien kansa. Buraku tarkoittaa kylää ja -min kansaa. Aikaisemmin burakulaisista käytettiin nimitystä eta (穢多), suomeksi ”täynnä likaa”, mutta sen käytöstä on luovuttu. Japanin hallitus käyttää burakulaisista myös nimitystä dowa.
Historia

Burakulaisten alkuperästä on olemassa useita teorioita. Niiden mukaan burakulaiset ovat joko historiallisten kastittomien jälkeläisiä tai modernin yhteiskuntajärjestelmän tulos. Japani on ollut jakautunut eri yhteiskuntaryhmiin jo ajanlaskun alkuajoista, ja selkeä luokkajako otettiin käyttöön 600-luvulla Taika-uudistusten aikana.
Jo ennen Edo-kautta oli eurooppalaisilla tiedossa burakulaisten (silloin Etat) olemassaolo. Jesuiittapappi Luis Forois raportoi 1500-luvulla Vatikaaniin:
»Etat kuuluvat japanin alimpaan luokkaan, hieman samoin kuin poleat Malabarissa. Heidän työnsä on nylkeä kuolleita eläimiä ja toimia teloittajina.» 
(Luis Forois)
Yleisimmin burakulaisten katsotaan olevan Edo-kauden neljän pääluokan järjestelmän kastittomien jälkeläisiä. Nämä kastittomat olivat buddhalaisen ja šintolaisen näkemyksen mukaan likaisina pidettyjen ammattien harjoittajia. Tällaisia ammatteja olivat muun muassa teurastajat, nahkurit ja haudankaivajat. Etoilla ei katsottu olevan ihmisarvoa, ja heidät määrättiin asumaan hylkiöinä omilla alueillaan (buraku), eristyksissä muista japanilaisista. Tähän aikaan etat eivät olleet verovelvollisia, sillä verotus perustui riisisatoon, jota etoilla ei ollut. Etat vapautettiin luokkajaon asettamasta hylkiön asemasta Japanin hallituksen vuonna 1871 julkaiseman emansipaatioediktin (Eta kaiho rei) myötä. Samalla burakulaisille asetettiin samat velvollisuudet kuin muillakin kansalaisilla, ja he ovat siitä lähtien olleet verovelvollisia valtiolle.
Ensimmäisiä merkittäviä burakulaisten aseman parantamiseen pyrkineitä järjestöjä oli maaliskuussa 1922 ensimmäistä kertaa kokoontunut Zenkoku suiseisha, joka oli läheisessä yhteistyössä japanilaisten proletaaristen ja sosialististen järjestöjen kanssa. Merkittävä nykyinen burakulaisjärjestö Buraku kaihō dōmei perustettiin vuonna 1946 nimellä Buraku kaihō zenkoku īnkai. Nykyisen nimensä se otti käyttöön vuonna 1955.
Nykytilanne > Syrjintä

Burakulaisia syrjitään edelleen muun muassa työhönotossa, koulussa ja sosiaalisessa elämässä. Asemansa parantamiseksi burakulaiset ovat perustaneet useita järjestöjä, jotka ajavat heidän oikeuksiensa ja elinolojensa parantamista. Burakulaisten ja valtaväestön väliset avioliitot eivät aikaisemmin olleet yleisiä, mutta 73 prosenttia burakulaisista meni kuitenkin vuonna 1973 naimisiin ei-burakulaisen kanssa. Erään Japanissa järjestetyn kyselyn mukaan noin 47 prosenttia japanilaisista hyväksyisi lastensa ja burakulaisten väliset suhteet.
Hallituksen toimien ansiosta burakulaisten asema työnsaannissa on parantunut. Aikaisemmin japanilaiset työnantajat saattoivat hakea tietoja työnhakijoista Japanin Koseki- eli perherekisteristä, josta he myös saivat selville, ketkä hakijoista olivat burakulaisia. Japanin hallitus pyrki parantamaan burakulaisten mahdollisuuksia työnsaannissa, ja 1970 japanilaisten syntymäpaikkatiedot poistettiin Koseki-rekisteristä. Rekisterin saatavuutta ja sisältöä supistettiin edelleen 1976 asti. Vuosina 1976–1980 yhdeksän Koseki-rekisterin perhetietoluetteloa kuitenkin myytiin japanilaisille työnantajille. Listojen perusteella yritykset saattoivat sulkea burakulaissyntyiset henkilöt pois työnhakijoista. Nykyisin rekisterin perhetietoihin pääsevät käsiksi ainoastaan tietyt viranomaiset.
Burakulaisten tilanne nousi uutisiin jälleen vuonna 2009, kun Google julkaisi internetissä vanhoja karttoja, joista ilmeni vanhoja burakulaisalueita. Asiasta nousseen kohun vuoksi Google poisti viittauksen burakulaiskyliin, mitä burakulaisten järjestö AP paheksui, koska katsottiin, että sillä häivytettiin näkyvistä burakulaisten historiaa. Järjestön mukaan karttojen julkaiseminen oli kuitenkin paheksuttavaa, koska palvelua voitiin käyttää syrjinnän välineenä.
Nykytilanne > Asema

Burakulaisten asemasta puhutaan Japanissa vähän. Vuonna 2009 The Japan Timesin haastattelema toimittaja piti yhtenä syynä ihmisten epätietoisuutta siitä, mitä oli hyväksyttävää sanoa. Jonkin burakulaisalueen paljastaminen tai Buraku kaihō dōmein kritisoiminen leimattiin helposti syrjinnäksi. Vuonna 1995 japanilaiset nuoret olivat paremmin perillä mustien syrjinnästä Yhdysvalloissa kuin burakulaisten asemasta Japanissa. Osa nuorista ei tiedä burakulaisten olemassaolosta, eivätkä burakulaisvanhemmat välttämättä kerro burakulaisuudesta edes omille lapsilleen.
Burakulaisia on perinteisesti vaivannut samat ongelmat kuin monia etnisiä vähemmistöjä. Köyhyys ja rikollisuus ovat tavallista yleisempiä burakulaisten kuin valtaväestön keskuudessa. Burakulaisten koulutustaso on keskimäärin valtaväestöä matalampi, ja he ovat useammin riippuvaisia valtion avustuksista. Julkinen salaisuus Japanissa on, että burakulaiset ja Japanin korealaiset muodostavat valtaosan japanilaisen mafian, yakuzan, jäsenistä. Erään arvion mukaan ne muodostavat yhteenlaskettu kolme neljäsosaa kaikista yakuzoista. Aiheen arkaluontoisuuden vuoksi virallisia tilastoja ei kuitenkaan ole.
Syrjinnästä huolimatta monet burakulaiset ovat saavuttaneet arvostusta ja vaikutusvaltaa. Menestynyt japanilainen poliitikko Hiromu Nonaka on taustaltaan burakulainen. Hän toimi aiemmin hallituksessa kakkosmiehenä, ja hänestä ennakoitiin pääministeriä. Hän itse ei salannut taustaansa. Syyskuusta 2008 pääministerinä olleen Tarō Asōn kerrotaan lausuneen suljetussa tilaisuudessa ”Aiommeko todella antaa noiden ihmisten käsiin Japanin johtajuuden?”
Kirjallisuutta

Vesterinen, Ilmari: Hiljaiset japanilaiset – tutkimus vähemmistöryhmästä.  Suomen antropologinen seura ja Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1987.  ISBN 951-717-484-5
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Buraku kaihō dōmei -päämaja (japaniksi)
Living Together, Minority People and Disadvantaged Groups in Japan Center for US-Japan Comparative Social Studies (englanniksi)
Solving Anti-Burakujūmin Prejudice in the 21st Century Electronic journal of contemporary japanese studies: Alastair McLauchlan (englanniksi)
Jiichiro Matsumoto (jap. 松本治, 1887–1966) oli burakulainen japanilainen poliitikko ja yksi Buraku kaihō dōmein johtajista.
Revojärvi

| Revojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°25′11″N, 25°09′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Tymäntöön 
Järvinumero:  14.251.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,6 m  
Pituus:  360 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,886 km  
Pinta-ala:  3,614 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRevojärvi 
Revojärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Kauratun kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,6 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Padasjoen alueeseen (14.251) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,6 metriä mpy.
Miestämä

| Miestämä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°23′25″N, 25°08′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskujoki:  Arrakoski Alajärveen 
Järvinumero:  14.252.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,1 m  
Pituus:  3,8 km  
Leveys:  1,3 km  
Rantaviiva:  13,032 km  
Pinta-ala:  1,759 km²   
Saaria:  5 
 fiMiestämä 
Miestämä  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Arrakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 176 hehtaaria eli 1,8 neliökilometriä, se on 3,8 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 13,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,1 metriä mpy.
Bloodsport – viimeiseen asti

| Bloodsport – Viimeiseen asti> Bloodsport |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Newt Arnold
Käsikirjoittaja:  Sheldon Lettich Christopher Cosby Mel Friedman
Perustuu:  Frank Duxin tositapahtumiin
Tuottaja:  Mark DiSalle Yoram Globus Menahem Golan
Säveltäjä:  Paul Hertzog
Kuvaaja:  David Worth
Leikkaaja:  Carl Kress Jean-Claude Van Damme
Pääosat:  Jean-Claude Van Damme
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Cannon International
Levittäjä:  Cannon Films Netflix iTunes
Ensi-ilta:  26. helmikuuta 1988
Kesto:  89 min
Alkuperäiskieli:  Englanti
Budjetti:  1 500 000 dollaria
Tuotto:  13 482 938 dollaria
Seuraaja:  Bloodsport II – The Iron Hand
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Bloodsport – viimeiseen asti (engl. Bloodsport) on vuonna 1988 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva. 
Elokuvan ohjasi Newt Arnold ja pääosassa on Jean-Claude Van Damme, joka nousi kuuluisuuteen elokuvan myötä.
Tarina pohjautuu moniin taistelulajien asiantuntijan Frank Duxin väitteisiin, joita käsiteltiin ensimmäisen kerran Black Belt -lehden marraskuun 1980 numerossa. Elokuva pääasiassa perustuu väitettyyn salaisiin taistelulajien turnauksiin, johon Dux osallistui Bahamassa.. Dux myös vastasi elokuvan taistelukohtausten koreografiasta.
Tapahtumien todenperäisyys on kuitenkin hyvin kyseenalainen ja elokuvan todenperäisyyttä alettiin julkaisun myötä tutkimaan.  Monet Duxin väitteistä kiistettiin. Mukaan lukien käsikirjoittaja Sheldon Lettich väitti Duxin sepittäneen taistelu tilastonsa ja koko Kumiten olemassaolon.
Juoni

Elokuva kertoo kanadalaissyntyisestä Yhdysvaltain armeijan upseerista Frank Duxista, joka on harjoitellut nuoruudestaan lähtien ninjutsua Senzo Tanakan opissa. Kunnioittaakseen kuolemaisillaan olevaa mestariaan Dux lähtee armeijan kielloista huolimatta Hongkongiin ja osallistuu siellä vaaralliseen Kumite-turnaukseen. Turnauksessa hän ystävystyy toisen yhdysvaltalaisen ottelijan Ray Jacksonin kanssa, joka edustaa turnauksessa vale tudoa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jean-Claude Van Damme  | … |  Frank Dux   |
|  Donald Gibb  | … |  Ray Jackson   |
|  Leah Ayres  | … |  Janice Kent   |
|  Norman Burton  | … |  Helmer   |
|  Forest Whitaker  | … |  Rawlins   |
|  Roy Chiao  | … |  Tanaka   |
|  Philip Chan  | … |  tarkastaja Chen   |
|  Pierre Rafini  | … |  nuori Frank Dux   |
|  Bolo Yeung  | … |  Chong Li   |
|  Ken Siu  | … |  Victor Lin   |
|  Lily Leung  | … |  rouva Tanaka   |
|  Michel Qissi  | … |  Suan Parades   |
|  John Foster  | … |  Gustafson   |
|  Paulo Tocha  | … |  Paco   |
Palkinnot > Ehdokkuudet

Razzie
1989 Huonoin uusi päänäyttelijä: Jean-Claude Van Damme
Tuotanto > Käsikirjoitus

Elokuvan käsikirjoitus sai alkunsa Lettichin ja Duxin välisestä keskustelusta, jossa Dux mainitsi olleensa muutaman kerran mukana turnauksessa nimeltä Kumite, jota kutsuttiin lempinimellä Bloodsport. Tämä sai Lettichin kiinnostumaan tekemään aiheesta käsikirjoituksen, joka liittyisi salaiseen kamppailuturnaukseen. Myöhemmin tuottaja Mark DiSalle pyysi Lettichiä tekemään hänelle käsikirjoituksen halvalla, jonka aiheena oli Kickboxer. Lettich kuitenkin tarjosi hänelle oman ideansa tehdä elokuva nimeltä Bloodsport, josta elokuvan käsikirjoitus sai alkunsa.
Tuotanto > Roolitus

Pääroolia varten tuottaja DiSalle oli koe-esiinyttänyt satoja näyttelijöitä, joista hän lopuksi valitsi Van Dammen. Hän oli esitellyt itsensä ja karatepotkunsa beverlyhillsiiläisen ravintolan edessä tuottaja Menahem Golanille. Golan kiinnostui hänestä ja kutsui tapaamiseen myöhemmälle päivälle toimistoonsa. Paikan päällä Golan antoi Van Dammelle Bloodsportin käsikirjoituksen.
Myös elokuvan käsikirjoittaja Lettich oli huomannut Van Dammen elokuvassa Haastaja ja pyysi Frank Duxia huomioimaan näyttelijän, joka Lettichin mielestä muistutti Duxia nuorena.
Tuotanto > Kuvaukset

Kuvaukset aloitettiin lokakuussa 1986 ja elokuva kuvattiin kokonaan Hongkongissa 2,5 miljoonan budjetilla. Elokuva oli ensimmäinen amerikkalaistuotanto Hongkongissa sitten vuoden 1969. . Elokuvan tuottaja Golan katsoin ensimmäisen leikkausversion olleen niin huono, että päätti hyllyttää koko elokuvan. Myös käsikirjoittaja Lettich ja Dux olivat samaa mieltä, ettei elokuva ollut hyvä ensimmäisellä kerralla. Van Damme kuitenkin pyysi päästä leikkaamaan elokuva uusiksi ja sai Golanilta siihen luvan. Uudistettu versio oli myös tuottaja Menahem Golanin mieleen, jonka myötä elokuva sai ensi-iltansa vuoden 1988 alussa.
| Vastaanotto> Arvostelupisteet.Julkaisu | Vastaanotto> Arvostelupisteet.Pisteet |
| --- | --- |
Allrovi: 2/5
IMDb: 6.3/10
Rotten Tomatoes: 4.3/10
Telvis.fi: 3/5
Hanhikivi

Ilmakuva Hanhikivestä, johon on lisätty havainnekuva Fennovoiman Hanhikivi 1 -ydinvoimalaitoksesta.
Hanhikivi on Perämerelle työntyvä alava niemi Pyhäjoen ja Raahen rajalla entisen Saloisten kunnan alueella Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Hanhikivi on myös Hanhikivenniemellä sijaitsevan siirtolohkareen nimi, jota on pidetty mahdollisena vuoden 1323 Pähkinäsaaren rauhan rajamerkkinä.lähde?
Hanhikivi oli aiemmin saari. Saarella olevassa Pähkinäsaaren rauhan aikaiseksi rajakiveksi epäillyssä kivessä on kerrottu olleen risti ja kruunu, jotka eivät kuitenkaan olleet ainakaan 1900-luvun alussa enää näkyvissä.
Hanhikiven alueesta 63 prosenttia on luonnonsuojelualuetta, ja se muodostaa merkittävän maankohoamisrannikon suojelukokonaisuuden. Parhalahti-Syölätinlahti kuuluu Natura 2000-alueeseenlähde?.
Hanhikiven pinta-alasta 170 hehtaaria suojeltiin vuosina 2005–2006 Merestä metsäksi -hankkeen yhteydessä luonnonarvokauppasopimuksin, ympäristötukisopimuksin sekä valtion suorittamin maa-aluehankinnoin. Muilla tavoin suojeltua aluetta on lisäksi noin 110 hehtaaria.
Hanhikiven alue on arvokasta lintujen muutto- ja levähdysaluetta. Hietakarinlahden–Takarannan alue on määritelty kansallisesti tärkeäksi lintualueeksi eli Finiba-alueeksi (lyhenne sanoista Finnish Important Bird Area)lähde?.
Ydinvoimalahanke

Ydinvoimayhtiö Fennovoima suunnitteli ydinvoimalan rakentamista Hanhikiven alueelle. Eduskunta teki voimalasta myönteisen periaatepäätöksen valtioneuvoston esityksestä kesäkuussa 2010. Aiemmin voimalan sijoituspaikkavaihtoehtona oli myös Simon kunnan Karsikkoniemi, mutta Fennovoima ilmoitti lokakuussa 2011, että voimala rakennetaan Pyhäjoelle. Hanke peruttiin keväällä 2022 viivästysten ja Ukrainan sodan vuoksi.
Ydinvoimalan sijaintipaikaksi oli suunniteltu niemen luoteiskulmaa sijainnissa 64°31′50″N, 024°15′50″E. Voimalan jäähdytysvesi olisi otettu Sotalisun aleelta ja purettu Hanhikiven lahdelman alueelle. Matala- ja keskiaktiivisen ydinjätteen käsittely- ja loppusijoituspaikaksi suunniteltiin alueen luoteiskulmaa.
Aiheesta muualla

Hanhikivi.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Pro Hanhikivi
Fennovoima Oy
Uskiajärvi

| Uskiajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°22′47″N, 25°07′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Miestämään 
Järvinumero:  14.252.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,2 m  
Pituus:  780 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  1,781 km  
Pinta-ala:  11,868 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiUskiajärvi 
Uskiajärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Arrakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 11,9 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,2 metriä mpy.