Kleopatra VII
Elämä > Suhde Marcus Antoniukseen

Caesarin salamurhan jälkeen Roomaa hallitsi toinen triumviraatti, jossa valtakunnan itäiset osat jäivät Marcus Antoniuksen haltuun. Vuonna 41 eaa. Antonius matkusti Vähä-Aasiaan ja kutsui Kleopatran luokseen Tarsokseen, Kilikiaan ottaakseen selvää tämän politiikasta. Kleopatra tarttui tilaisuuteen jotta tekisi vaikutuksen Antoniukseen, ja kreikkalainen historioitsija Plutarkhos ikuisti jälkikäteen Kleopatran saapumisen kuuluisasti näin:
»Hän lähti matkalle ja saapui purressa, jonka peräkeula oli kullattu, Kydnoksen joelle. Tuuli puhalsi sen purppurapurjeita, ja hopeiset airot löivät veteen huilujen, torvien ja harppujen soiton tahdissa. Kultakirjoisen suojakatoksen alla lepäili korut yllään kuningatar, kuvankauniina kuin Afrodite. Nuoret pojat, jotka olivat kuin maalauksissa kuvatut rakkauden jumalat, leyhyttelivät hänen sivuillaan viuhkoja. Mitä kauneimmat palvelijattaret esiintyivät aallottariksi ja sulottariksi pukeutuneina. Heidät oli sijoitettu ryhmiin, toiset peräkeulaan, toiset maston luokse. Joen rannat täyttyivät erilaisten suitsukkeiden levittämistä ihanista tuoksuista. Kuningattaren purren saavuttua joelle ihmiset alkoivat heti sitä rannoilta seurata. Toiset taas kiiruhtivat kaupungista katsomaan tätä ihanaa näkyä. – – Kulovalkean tavoin levisi sanoma, että Afrodite saapui juhlakulkueessa Dionysoksen luokse tuomaan Aasialle onnea.» 
(suom. Kalle Suuronen)
Tapaamisen seurauksena Kleopatra ja Antonius aloittivat tiiviin rakkaussuhteen. Vajaa vuosi ensitapaamisen jälkeen Kleopatra synnytti Antoniukselle kaksoset, pojan ja tyttären, jotka saivat nimikseen Aleksanteri Helios ja Kleopatra Selene. Sen jälkeen Kleopatran sisar Arsinoe teloitettiin Antoniuksen käskystä. Kleopatran ja Antoniuksen suhde jatkui talven 41–42 eaa. aikana Aleksandriassa, kunnes Antonius joutui seuraavana keväänä palaamaan takaisin Roomaan.
Kleopatra ja Antonius tapasivat jälleen Antiokiassa 37 eaa., sillä Antonius tarvitsi sotilailleen Egyptistä viljaa ja rahaa. Hän antoi Kleopatralle Kyproksen, Kreetan ja alueita Lähi-idästä. Näin Kleopatra hallitsi suurta osaa itäisen Välimeren rannikosta, vaikka ei saanutkaan Antoniukselta pyytämänsä Juudeaa. Hän oli silti edelleen pelkkä Rooman klienttihallitsija ja riippuvainen roomalaisten kuten Antoniuksen suosiollisuudesta; Egyptin pieni armeija riitti vain maan sisäisten olojen hallintaan.
Vuonna 37–36 eaa. Kleopatra alkoi kutsua itseään aiempien nimiensä lisäksi ”nuoremmaksi jumalattareksi” (Thea Neotera) ja ”kotimaataan rakastavaksi” (Filopatris). Kleopatran ja Antoniuksen kolmas yhteinen lapsi Ptolemaios Filadelfos syntyi 36 eaa., ja pian sen jälkeen hän tapasi jälleen Antoniuksen, joka oli palannut Syyriaan epäonniselta Parthian-sotaretkeltään. Pari vietti aikaansa yhdessä Aleksandriassa ja ehkä myös Antiokiassa, vaikka Antonius oli yhä naimisissa Octavian kanssa. Talven 33–32 he viettivät Efesoksessa, ja Kleopatra rahoitti Antoniuksen sotavarusteluja anteliaasti. Sieltä he menivät Ateenaan, missä Antonius lopulta ilmoitti eroavansa vaimostaan. Ei ole varmaa, solmivatko Kleopatra ja Antonius koskaan virallista avioliittoa keskenään.
Roomassa Kleopatra nähtiin poliittisena pyrkyrinä. Kun Antonius nimitti Kleopatran ”kuninkaiden kuningattareksi” ja Kaisarionin ”kuninkaiden kuninkaaksi” sekä jakoi Rooman alueita pariskunnan yhteisille lapsille, Rooman mitta täyttyi ja Octavianus julisti sodan.