stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ketsi

Bermudapurjein varustettu ketsi
Kahvelipurjein varustettu ketsi
Ketsi
Ketsi on kaksimastoinen purjealus, jossa on isomasto sekä sitä lyhempi mesaanimasto aluksen peräosassa isomaston takana. Molemmissa mastoissa purjeet kiinnittyvät tyypillisesti etuliesmasta veneen mastoon ja alaliesmasta puomiin, joka on mastosta veneen takaosaa kohti. Isomaston edessä voidaan käyttää yhtä tai useampaa haruspurjetta, kuten genuaa ja fokkaa. Vanhemmissa ja suuremmissa ketseissä saatetaan käyttää myös yhtä tai useampaa raakapurjetta. Avotuulilla voidaan käyttää myös muita purjeita, kuten spinaakkeria isomastossa Ketsissä ja mesaanin haruspurjetta (mizzen staysail) mesaani- ja isomaston välissä.
Alinta isomastoon kiinnitettyä, siitä taaksepäin suuntautuvaa purjetta kutsutaan isopurjeeksi ja vastaavaa purjetta mesaanimastossa mesaaniksi. Purjeet voivat olla esimerkiksi bermuda- tai kahvelipurjeita.
Ketsi on suosittu pitkänmatkan purjehtijoiden keskuudessa. Useamman purjeen katsotaan tarjoavan paremman tasapainon ja isopurje on pienempi ja siten helpommin hallittava kuin saman kokonaispurjealan omaavassa sluupissa tai kuunarissa. Ketsiä voidaan myös purjehtia pelkästään mesaanin ja genuan tai fokan avulla pitäen tuulipinta äärimmäisissä olosuhteissa mahdollisimman pienenä. Ketsi on myös varsin hyvin ohjattavissa ilman peräsintä. Ketsi on ollut suosittu Pohjois-Euroopan vesillä, jossa nopeat muutokset tuulen voimassa vaativat joskus nopeaa reivaamista: isopurje voidaan tarvittaessa pudottaa kokonaan pois ja jatkaa silti etenemistä mesaanin ja genuan pitäessä veneen tasapainoisena.
Saman kaltaisia rikejä

Ketsi sekoitetaan usein jooliin. Ketsin ja joolin erona on se, että ketsissä ohjauspiste on mesaanimaston takana, kun se joolissa on maston etupuolella. Mesaanimaston sijaitseminen edempänä mahdollistaa siinä suuremman purjepinta-alan käytön, jolloin sillä on todellista merkitystä veneen liikkumisen kannalta. Joolin mesaanin merkitys on usein lähinnä venettä tasapainottava.
Ketsi voidaan sekoittaa myös kuunariin. Ketsissä taempi masto on isomastoa lyhyempi, kun kuunarissa taempi masto on pisin. Tilanteessa jossa molemmat mastot ovat oleellisesti samanmittaisia, kutsutaan alusta jossa suurin purje on etummaisessa mastossa ketsiksi. Jos taas suurin purje on tässä tilanteessa taemmassa mastossa, on alus kuunari.
Valmistajia

Suomessa ketsejä ovat valmistaneet mm. Nautor (Swan), Limimetalli (Stormwind ja Eastwind), Nauticat ja Haukilahden veneveistämö (Colin Archer).
Tunnettuja ulkomaisia valmistajia ovat mm. Irwin (USA), Westerly (GB), Contest (NL) ja Jeanneau (FR).
Keltajalkakyyhky

| Keltajalkakyyhky> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkylinnut Columbiformes
Heimo::  Kyyhkyt Columbidae
Suku::  Kyyhkyt Columba
Laji::  pallidiceps
Kaksiosainen nimi
 Columba pallidiceps  (Ramsay, 1877) 
Katso myös
   Keltajalkakyyhky Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltajalkakyyhky (Columba pallidiceps) on Oseaniassa Bismarckinsaarilla ja Salomonsaarilla elävä kyyhkylintu, jonka kanta on nykyään vaarantunut. Edward Pierson Ramsay kuvaili lajin holotyypin Duke of Yorkin saarelta vuonna 1877.
Kerma (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Kerma voi tarkoittaa seuraavia asioita:
kerma, maitopohjainen ruoka-aine
Kerma, kylä Heinävedellä
Kerma, muinainen valtakunta
kerma, säteilyfysiikan suure (engl. kinetic energy released per unit mass)
kuvaannollisesti: eliitti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kerma”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karlskogan kirkko

| Karlskogan kirkko Karlskoga kyrka |
| --- | --- |

Kirkkokunta:  Ruotsin kirkko
Hiippakunta:  Karlstadin hiippakunta
Seurakunta:  Karlskoga församling
Rakentamisvuosi:  1706
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karlskogan kirkko (ruots. Karlskoga kyrka) on kirkkorakennus Ruotsissa Karlskogan kunnan keskustaajamassa Karlskogassa.
Historia

Paikalle rakennettiin 1500-luvun lopussa pieni hirsikirkko, joka muodostaa nykyisen kirkon sakariston. Raudankäsittelytoiminnan vuoksi alueen väkimäärä alkoi kasvaa ja kirkko käydä pieneksi, jonka jälkeen sitä laajennettiin vaiheittain. Nykyiseen kokoonsa kirkko valmistui vuosina 1705–1706.
Arkkitehtuuri

Kirkko on ristin muotoinen ja sen julkisivut on peitetty punaisilla paanuilla. Paanut ovat erimuotoisia ja -näköisiä, koska kaikkien pitäjän talojen piti toimittaa sinne rakennusmateriaaleja. Sakaristossa on hyvin säilyneitä maalauksia vanhimman kirkon rakennusajalta ja ne on tehty suoraan hirsiin. Muuten kirkon sisätilat ovat muotoutuneet nykyisen kaltaisiksi erilaisten remonttien aikana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karlskogan kirkko Wikimedia Commonsissa
Bebyggelseregistret (ruotsiksi)
Karlskoga församling: Karlskoga kyrka (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Karlskoga kyrka
Käännös suomeksi
Klemetti Näkkäläjärvi

| Klemetti Näkkäläjärvi> Juvvá Lemet.Saamelaiskäräjien puheenjohtaja |
| --- | --- |
 1.1.2008–19.3.2015  
Edeltäjä:  Pekka Aikio
Seuraaja:  Tiina Sanila-Aikio
Saamelaiskäräjien jäsen
 1996–2003  
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. lokakuuta 1960 Enontekiö
Heikki Klemetti Näkkäläjärvi, saam. Juvvá Lemet, (s. 18. lokakuuta 1960 Enontekiö) on pohjoissaamelainen kielenkääntäjä ja poliitikko. Näkkäläjärvi on Lapin yliopiston arktisten alkuperäiskansojen tutkimuksen tutkijatohtori.
Hän toimi 2008–2015 Suomen saamelaiskäräjien puheenjohtajana. Vuosina 1996–2003 hän toimi Saamelaiskäräjien jäsenenä, minkä jälkeen hän toimi varajäsenenä puheenjohtajuuteen asti.
Näkkäläjärvi pyysi eroa Saamelaiskäräjien puheenjohtajan tehtävästä maaliskuussa 2015. Valtioneuvosto myönsi eron 19.3.2015. Saamelaiskäräjien tiedotteen mukaan Näkkäläjärven eropyynnön syynä oli se, että eduskunta ei hyväksynyt hallituksen esitystä saamelaismääritelmäksi. Näkkäläjärven mukaan eduskunnan päätös säilyttää nykyinen saamelaismääritelmä vaarantaa saamelaisten alkuperäiskansa-aseman.
Saamelaiskäräjien ohella Näkkäläjärvi on työskennellyt esimerkiksi Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen saamen kielen lautakunnan pohjoissaamenkielisenä jäsenenä. Eduskuntavaaleissa 2011 Näkkäläjärvi oli RKP:n ehdokkaana Lapin vaalipiirissä saaden 261 ääntä.
Näkkäläjärvi on koulutukseltaan kulttuuriantropologi (FT). Hän on suorittanut saamen kielen ja saamelaiskulttuurin ylemmän jatkotutkinnon (FL). Hänen väitöskirjansa käsittelee Jauristunturin poropaimentolaisuutta ja sen kehittymistä. Ennen Saamelaiskäräjien puheenjohtajan tehtävää Näkkäläjärvi toimi useissa yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa ja keskittyi tutkimaan väitöskirjaansa sivuten saamelaista poropaimentolaisuutta, sen suhdetta ympäristöönsä sekä aiheeseen liittyvää terminologiaa.
Kilpailubridge

| Kilpailubridge |
| --- | --- |

Korttimäärä:  52
Pakkatyyppi:  tavallinen korttipakka ranskalaisilla symboleilla (♥♦♣♠)
Taitovaatimukset:  muisti, taktiikka, todennäköisyyslaskenta
Pelaajamäärä:  4
Korttien järjestys suurimmasta pienimpään:  A-K-Q-J-10-9-8-7-6-5-4-3-2
Peliaika:  7,5 min (WBF-turnaukset)
Tuurin osuus:  vähäinen
Pelisuunta:  kellonsuuntainen
Kotisivut:  bridgefinland.fi (Suomi)
Kilpailubridge on yleisimmin käytetty muoto bridgestä kerhopeleissä ja kilpailuissa. Se poikkeaa tavallisesta yhden pöydän bridgepelistä siten, että siinä pelataan samat jaot useassa pöydässä, joko siten että jaot kiertävät pöydästä toiseen, tai yhtä aikaa alkuperäisestä sekoitetusta jaosta kopioituna. Tällä tavoin pelattuna, jokaiset kädet ovat yhtä arvokkaita, riippumatta siitä että onko niissä paljon vai vähän pisteitä. Tällöin myös korttituurin osuus pienenee ja taidon osuus kasvaa. Kilpailubridge poikkeaa "eräbridgestä", jossa jaot jaetaan joka kerta uudestaan ja tuloksesta suurempi osa riippuu korttituurista varsinkin lyhyissä pelisessioissa.
Korttitelineitä eli yksinkertaisia nelipaikkaisia korttilokeroita käytetään pitämään jokaisen pelaajan kortit muuttumattomina, jotta muut pöydät voivat pelata jaot samanlaisina. Lopulliset tulokset lasketaan vertailemalla keskenään niiden parien tuloksia, jotka ovat pelanneet samoilla korteilla. Tarjouslaatikoita käytetään helpottamaan tarjoamista, vähentämään laittoman tiedon välitystä partnerille ja alentamaan melutasoa. Sermejä käytetään suurissa kilpailuissa vähentämään laittoman tiedon välitystä pelaajan partnerille.
Kilpailubridgessä pelataan usein samalla parilla koko kilpailun tai kerhoillan ajan. On kuitenkin kaksi poikkeusta: joukkuekilpailut (4-6 pelaajaa), joissa voidaan vaihtaa pelaajien pareja joukkueen sisäisesti ja henkilökohtaiset kilpailut, joissa pelaajien parit vaihtuvat jokaisen kierroksen jälkeen.
Historia

Kilpailubridgen alkuperä perustuu kilpailuvistiin, joka on eräs tapa pelata vistiä. Kirjan "Dublicate Whist" johdannossa kirjailija kommentoi kilpailuvistin syntymistä:
»The writer has it on good authority that it was played in Berlin and Paris as far back as 1840, and later in Philadelphia and New York...» 
(Card Table Talk)
Mitchell kertoo myös Cavendishin vuonna 1857 tekemän kokeilun osoittavan kilpailuvistin vähentävän onnen osuutta tuloksesta ja erottelemaan paremmat ja huonommat pelaajat toisistaan paremmin. Cavendish toteaa:
»...that this experiment does not altogether eliminate luck, as bad play sometimes succeeds. But by far the greater part of luck, namely, that due to the superiority of winning cards, is by the plan described quite got rid of.» 
(Card Table Talk)
Ensin johtuen kömpelöistä menetelmistä korttien uudelleenjärjestelemiseksi juuri pelatuissa jaoissa, tuli ongelmia tulosten laskemisessa, sillä siirrettäessä kortteja toisiin pöytiin tapahtui helposti virheitä ja korttijärjestys muuttui. Tämä ja pelaajien tottumattomuus hidastivat peliä ja ehkä siksi kilpailuvisti ei saavuttanut suurta suosiota. Kuitenkin kilpailuvistin kehitys jatkui ja pelimenetelmät sekä erilaiset korttitelineet helpottivat pelaamista ja jakojen toisiin pöytiin siirtämistä huomattavasti niin, että 1890-luvulla kilpailujen suosio oli laajalle levinnyt. Puolestaan, koska bridge oli syrjäyttänyt vistin niin kävi myös kilpailuvistille, jonka kilpailubridge syrjäytti.
Kilpailubridgen pelialue.
Keltaisten turbaanien kapina

Keltaisten turbaanien kapina oli Han-dynastian aikainen kapina Kiinassa.
Taolaisuutta kannattavan lahkon perustaja velho Zhang Jiao toi uskontonsa Hanin hoviin, mutta sitä ei hyväksytty. Yhtenä syynä oli se, että taolaisuudessa pyrittiin tasa-arvoon. Aikaisemmin Zhang Jiao oli saanut Rauhan tie -kirjan eräältä mystikolta. Rauhan tietä hän opetti joillekin kyläläisille taikatempuilla havainnollistaen. Zhang Jiao sai satoja tuhansia seuraajia, josta puhkesi kapina Hanin ja Zhangin välillä. Zhangin seuraajat pitivät keltaista otsanauhaa kunnioituksen osoituksena Zhangia kohtaan. Zhang Jiao sai apua veljiltään Zhang Baolta ja Zhang Liangilta. Keltaisten turbaanien kapina kuitenkin tukahdutettiin verisesti yhdessä vuodessa. Zhangit kuolivat, mutta sotilaallinen ryhmä Keltaisia turbaaneja jäi. He eivät olleet enää uhka Hanille.
Zhang Jiaon alkuperäinen nimi oli Zhang Jue. Veljensäkin vaihtoivat nimensä: Zhang Ba Zhang Baoksi ja Zhang Lian Zhang Liangiksi.
Aiheesta muualla

Radio86.fi: Keltaisten turbaanien kapina [vanhentunut linkki]
Kimmo Kotamäki

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 22. maaliskuuta 1981 (ikä 43)
Syntymäpaikka: Turku, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 179 cm
Junioriseurat
1993–1999: TPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1999–2000 | ÅIFK | 20 | (5) |
| 2000–2005 | TPS | 80 | (11) |
| 2006 | Nyköpings BIS |  |  |
| 2007–2009 | SalPa | 54 | (23) |
| Yhteensä | Yhteensä | 164 | (39) |
Maajoukkue
| 1999 | Suomi U18 | 10 | (1) |
| 2000 | Suomi U19 | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kimmo Kotamäki (s. 22. maaliskuuta 1981 Turku) on suomalainen uransa lopettanut jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli hyökkääjä.
Kotamäki pelasi urallaan 68 Veikkausliigan ottelua Turun Palloseurassa ja teki kahdeksan maalia. Ykkösessä hän pelasi yhteensä 25 ottelua TPS:ssa ja Åbo IFK:ssa tehden neljä maalia. Kakkosessa Kotamäki pelasi ÅIFK:ssa ja Salon Palloilijoissa yhteensä 71 ottelua ja teki 27 maalia. Lisäksi hän pelasi kauden 2006 Ruotsin neljännen sarjatason Nyköpings BIS:issa.
Kotamäki on pelannut pääsarjatasolla myös futsalia ÅIFK:ssa.
Kotamäki on kouluttautunut urheilumarkkinoinnin tradenomiksi Turun ammattikorkeakoulussa ja työskennellyt SalPassa muun muassa markkinoinnista vastaavana henkilönä.
Koinos

Koinos Polemokrateen poika (m.kreik. Koινoς, kuoli 326 eaa.) oli makedonialainen sotilas Aleksanteri Suuren armeijassa.
Aleksanteri Suuren hyökätessä Illyriaan Koinos johti Elimiotiksen maakunnan jalkaväkiosastoa (taksis, noin 1500 miestä). Hän oli luultavasti kunnostautunut sodassa jo Filippos II:n aikana. Koinos johti osastoaan myös Granikosjoen taistelussa, Issoksen taistelussa, Tyroksen piirityksessä ja Gaugamelan taistelussa, jossa hän haavoittui pahasti. Halikarnassoksen piirityksen jälkeen Koinos sai tehtäväksi viedä Makedoniaan kaikki sotilaat, jotka olivat vuoden aikana menneet naimisiin. Luultavasti Koinos oli myös mennyt naimisiin samana aikana. Koinos oli naimisissa Parmenionin tyttären kanssa, ja pari saikin pian pojan, jonka nimeksi tuli Perdikkas.
Sogdian sotaretken aikana Koinos johti erillistä joukkoa persialaisen Artabazoksen kanssa. Heidän tehtäväkseen tuli kukistaa Spitamenes, joka kapinoi pian sen jälkeen, kun Aleksanteri Suuri oli vallannut Persian.
Filotaan salajuonen yhteydessä Koinos oli yksi niistä, jotka syyttivät Filotasta, joka itse asiassa oli myös Koinoksen lanko. Koinos säästyi Filotaan ja oman appensa Parmenionin kohtalolta ja sai tämän jälkeen kuninkaan luottamuksen. Intian sotaretken aikana Koinos oli ainoa, joka uskalsi neuvoa Aleksanteria sotaretken lopettamiseksi. Koinos kuoli kuitenkin pian sen jälkeen, kun armeija kääntyi takaisin.
Aiheesta muualla

Coenus - Wiki Classical Dictionary (Arkistoitu – Internet Archive)
Kilpailuliput

Kilpailuliput moottoriurheilussa ovat käytössä ilmoittamaan kilpailijoille vaaratilanteesta tai antamaan ohjeita kilpailun johdosta.
Seurantapaikat, joista lippuja näytetään päätetään ratakohtaisesti ja vaativat esimerkiksi FIA:n hyväksynnän eikä liputuspaikkaa voida muuttaa ilman lupaa.
Erilaisia lippuja on useita ja säännöt ovat erilaiset autourheilussa ja moottoripyöräilyssä.
Lippuja täydentämään tai niiden sijaan voidaan käyttää värillisiä valaisimia. Valaisimia käytetään yökilpailuissa ja niiden käytöstä on kerrottava etukäteen kilpailijoille.
Liput

Punainen lippu tarkoittaa erän keskeyttämistä. Punaista lippua näytetään kaikilta seurantapaikoilta kun kilpailu keskeytetään esimerkiksi vakavan onnettomuuden tai rajun säätilan muutoksen vuoksi. Kilpailun johto tekee päätöksen, että jatkaminen on vaarallista tai vaikeaa.
Keltaista lippua näytetään kun radalla on vaaratilanne. Lippua näytetään vaarapaikkaa edeltävästä sijainnista. Keltaisen lipun alueella ei sallita ohittamista. Alueen loppuminen näytetään vihreällä lipulla.
Keltainen lippu SC-merkin kanssa tarkoittaa turva-auton tuloa radalle. FCY-merkki tarkoittaa koko radan keltaista lippua (full course yellow).
"Code 60" on purppuranvärinen merkki, jolloin käytetään 60 km/h nopeusrajoitusta, Merkki on lähtöisin 24 tunnin kilpailuista. Kilpailun johdolla on yhä mahdollisuus turva-auton käyttöön vaihtoehtona.
Punakeltaista lippua käytetään varoittamaan öljystä radalla tai muusta radan liukkaaksi tekevästä syystä. Lippua ei heiluteta vaan se on paikoillaan.
Sinistä lippua näytetään autolle, jota nopeampi auto on ohittamassa kierroksella.
Valkoista lippua näytetään kun edessä on hyvin hidas auto kuten toimitsijan auto.
Vihreä lippu tarkoittaa reitin olevan selvä. Lippua näytetään keltaisen lipun alueen jälkeen.
Mustavalkoista vinottaista lippua näytetään auton numeron kanssa epäurheilijamaisesta käytöksestä.
Musta lippu oranssilla ympyrällä näytetään kun autossa on mekaaninen ongelma kuten vaurioita tai se vuotaa öljyä.
Musta lippu tarkoittaa hylkäystä
Ruutulippu tarkoittaa kilpailun päättymistä.
Kansallista lippua voidaan käyttää kilpailun aloittamiseen.
Punakeltainen lippu, jolla varoitetaan öljystä.
Musta oranssilla ympyrällä mekaaniselle vialle.
Mustavalkoinen vinottainen lippu epäurheilijamaisesta käytöksestä.
Ruutulippu kilpailun päättymiseen.
"Code 60" -merkki.
Kerminlampi

| Kerminlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°22′59″N, 25°57′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ruotsalaisen alue (14.14)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.147.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,513 km  
Pinta-ala:  1,723 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKerminlampi 
Kerminlampi  eli Mustalampi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Pääsinniemen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Ruotsalaisen alueella (14.14), jonka Lauhjoen valuma-alueeseen (14.147) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113 metriä mpy.
Kermadecinviistäjä

| Kermadecinviistäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Ulappalinnut Procellariiformes
Heimo::  Ulappaliitäjät Procellariidae
Suku::  Viistäjät Pterodroma
Laji::  cervicalis
Kaksiosainen nimi
 Pterodroma cervicalis  (Salvin, 1891) 
Katso myös
   Kermadecinviistäjä Wikispeciesissä   Kermadecinviistäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kermadecinviistäjä (Pterodroma cervicalis) on ulappaliitäjien heimoon kuuluva valtamerilintu. Se pesii Tyynenmeren lounaisosissa Kermadecsaarien Macauley Islandilla (noin 50 000 paria vuonna 1988), Norfolkinsaaren Phillip Islandilla (muutama pari) ja Vanuatun Mere Lavalla. Osbert Salvin kuvaili lajin holotyypin Kermadecsaarilta 1891.
Kenttäkiitäjäinen

| Kenttäkiitäjäinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Petokuoriaiset Adephaga
Heimo::  Maakiitäjäiset Carabidae
Alaheimo::  Hietakiitäjäiset Cicindelinae
Tribus::  Cicindelini
Suku::  Cicindela
Laji::  campestris
Kaksiosainen nimi
 Cicindela campestris  Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Kenttäkiitäjäinen Wikispeciesissä   Kenttäkiitäjäinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kenttäkiitäjäinen (Cicindela campestris) on sukunsa yleisin laji Suomessa.
Tuntomerkit

Helppo tuntea vihreästä väristään ja siitä, että peitinsiivissä ei ole poikkivyötä. Sinertävät, jopa melkein mustat yksilöt ovat harvinaisia. Ylähuuli ja leukarihmojen tyvi ovat vaaleankeltaiset, huulirihmat ovat sen sijaan metallinkiiltoiset (vrt. hietikkokiitäjäinen C. hybrida ja rantakiitäjäinen C. maritima). Kenttäkiitäjäinen on kooltaan noin 15 mm.
Elintavat

Vähemmän riippuvainen hiekkaisista ja kuivista maista kuin suvun muut lajit, eikä myöskään vaadi niin lämpimiä paikkoja. Selväpiirteinen kevätlaji, joka jo ensimmäisinä lämpiminä päivinä näyttäytyy kaikenlaisilla avomailla, erityisen mielellään poluilla ja muilla kiinteillä mailla.
Esiintymisaika

Aikuiset Suomessa huhtikuun lopulta heinäkuun alkuun.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kenttäkiitäjäinen (Cicindela campestris)
Ötökkätieto: Kenttäkiitäjäinen (Cicindela campestris)
iNaturalist: Kenttäkiitäjäinen (Cicindela campestris)
Insects.fi: Kuvia kenttäkiitäjäisestä (Arkistoitu – Internet Archive)
UPM-Kymmene, Kari Heliövaara: Metsiemme kovakuoriaisia, Kenttäkiitäjäinen (Cicindela campestris) sivu 11 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
UniProt: Taxonomy - Cicindela campestris (Green tiger beetle) (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Cicindela campestris (englanniksi)
Ground Beetles of Ireland (englanniksi)
Koiláda (Argolis)

| Koiláda Κοιλάδα |
| --- | --- |
 Koiládan kylän satamaa.
 Koiláda
 Koordinaatit: 37°24′48″N, 23°7′31″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Argolis
Kunta:  Ermionída
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  4104010301
Väkiluku (2011):  1 165
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koiláda (kreik. Κοιλάδα, kath.kreik. Κοιλάς, Koilás) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Ermionídan kuntaan, Argoliin alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 1 165 (vuonna 2011).
Fránchthin luola Koiládasta nähtynä.
Koiládan kylä, suomeksi ”Laakso”, sijaitsee noin 80 kilometriä itäkaakkoon Árgoksen kaupungista. Kylän lähellä sijaitsee Fránchthin luola, joka on Kreikan merkittävimpiä paleoliittisen ja neoliittisen kivikauden arkeologisia kohteita.
Koiláda muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κοιλάδος, Topikí Koinótita Koiládos), johon kuuluvat varsinaisen Koiládan kylän lisäksi kylät Doroúfi ja Kámpos sekä Koronídan saari. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 249. Vuodesta 1997 se kuului Kranídin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ermionídan kunnan Kranídin kunnallisyksikköön.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koiláda Wikimedia Commonsissa
Klemetti-Opiston Naiskuoro

Klemetti-Opiston Naiskuoro eli KLONK perustettiin vuonna 1983 säveltäjä Jukka Kankaisen aloitteesta. Kuoron tavoitteena oli tarjota kuoronjohtajille ja kuorolaulajille uutta ohjelmistoa ja uusia virikkeitä tilaamalla uusia sävellyksiä tai etsimällä ohjelmistoon harvoin kuultavaa musiikkia. Kuoron ensimmäiseksi johtajaksi kutsuttiin Lena von Bonsdorff. Vuodesta 1988 alkaen kuoroa on johtanut Marjukka Riihimäki.
KLONKissa laulaa n. 30 naista eri puolilta Suomea. Kuoron pääharjoituskausi on viikon kurssi Klemetti-Opistossa Oriveden opistolla. Sen lisäksi pyritään pitämään 1–2 viikonloppuleiriä talvikauden aikana eri puolilla Suomea, monesti yhteistyössä paikallisen kuoron kanssa. Klemetti-Opiston Naiskuoro kokoontuu harvoin, mutta lähes jokaisen kokoontumisen yhteydessä pidetään konsertti. Konsertoimalla säännöllisesti kuoro toteuttaa alkuperäistä tavoitettaan esitellä uutta kuoro-ohjelmistoa eri puolilla Suomea.
KLONK on julkaissut kolme levyä, Suden jäljet (1987), Kesästä kesään (1998) ja Nouse lempi liehumahan (2008).
Aiheesta muualla

KLONKin kotisivu
Klemetti Krook

Klemetti Henrikinpoika Krook (k. ennen 1556) oli vuodesta 1542 Savonlinnan isäntä, "Suomalainen Klemetti-kirjuri". Hän toimi kuninkaan kanslian kirjurina. Varhaisemman käsityksen (Pentti Renvall) mukaan hän Savonlinnaan saavuttuaan aloitti Pohjois-Savon asuttamisen. Uudemman tutkimuksen (Arvo Soininen) valossa asutus oli 1530-luvulle tultaessa levinnyt harvana nykyisen Iisalmen tienoille ja yli puolet Pohjois-Savon uudistaloista oli verotuksen piirissä jo ennen Klemetin toimia.  Klemetin aikaan keskukseksi muodostui nykyisen Kuopion tienoilla ollut Tavinsalmen kuninkaankartano.
Kirjallisuutta

Soininen, Arvo M.: Vanha maataloutemme: Maatalous ja maatalousväestö Suomessa perinnäisen maatalouden loppukaudella 1720-luvulta 1870-luvulle.  Suomen historiallinen seura, 1974.  Teoksen verkkoversio (pdf).