stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jacques Attali
Yksityiselämä

Attali on naimisissa entisen mallin Elisabeth Allainin kanssa vuodesta 1981. Parilla on kaksi lasta. Attalilla on ollut suhde myös Anne Sinclairiin. Attali asuu omassa kartanossaan Neuilly-sur-Seinessä Ranskassa. Hänen kartanossa hyvin paljon taidetta esillä.
Rikosepäilyt > Plagiointi syytteet > Histoires du temps

Attalia syytettiin ja hänet tuomittiin plagioinnista vuonna 1982 omasta kirjastaan Histoires du temps. Kirjassa on lainattu suoraan tai kopioitu Jean-Pierre Vernantin, Ernst Jüngerin ja Jacques Le Goffin teoksista tekstiä. Attali puolusti itseään vetoamalla lainausmerkkeihin, jotka hän käytti lainatessaan muiden kirjoittajien tekstiä.
Rikosepäilyt > Plagiointi syytteet > Verbatim

Vuonna 1993 Attalia syytettiin siitä, että hän olisi kopioinut kirjassaan Verbatim ilman François Mitterrandin lupaa salaisia arkistoja ja useita Ranskan valtionpäämiehen lauseita, jotka oli tarkoitettu toiseen kirjaan. Päivälehti IHT jopa julkaisi etusivulla artikkelin, jossa väitettiin (valheellisesti), että Mitterrand oli pyytänyt kirjan poistamista myynnistä.
Plagiointi syytteistä järjestettiin lopulta kunnianloukkaus oikeudenkäynti, jonka Attali kuitenkin voitti. François Mitterrand vahvisti lopulta eräässä haastattelussa pyytäneensä Attalia kirjoittamaan tämän kirjan ja myönsi, että hän oli oikolukenut sen ja saanut mahdollisuuden tehdä kirjaan korjauksia.
Rikosepäilyt > Aseiden myynti Angolaan

Maaliskuussa 2001 Attalia syytettiin 42 muun ihmisen joukossa 1990-luvulla tapahtuneesta aseiden myynnistä Angolaan. Lopulta asiasta järjestettiin vuonna 2008 yksi Ranskan suurinmista oikeudenkäynnistä ja Attalia uhkasi asiasta viiden vuoden vankeus. Oikeudenkäynnin päätyttyä vuonna 2009 Attali vapautettiin kaikista syytteistä.
Ajatuksia

Attali tunnetaan hyvin Eurooppa henkisenä ajattelijana. Hän on tukenut jossain määrin myös rattachismia. Attalin tukee myös Sosiaalidemokratiaa ja Demokraattista sosialismia.
Attalin mukaan Euroopan unionionista ei pidetä, koska eurooppalaiset poliitikot ovat hänen mukaan pelkureita. Hänen mukaansa Venäjä on hyvin Eurooppalainen maa ja Attalin mukaan Euroopan asettuminen Venäjää vastaan oli suuri virhe, vaikka se hyökkäsi Ukrainaan vuonna 2022.
Ajatuksia > Ennustuksia

Attali on yksi Ranskan tunnetuimmista tulevaisuuden ennustajista. Hän sanoo näkevänsä tulevaisuudessa ajan, kun Eurooppaa ei enää ole olemassa. Attali ennustaa tulevaisuutta useasti uhkien ja katasrofien kautta, keskittymättä positiivisiin asioihin. Attali on ennustanut, että jos Donald Trump valitaan vuonna 2024 Yhdysvaltojen presidenttiksi Trump tavoittelee Yhdysvalloista diktatuuria ja synnyttää siellä suuren väliaikaisen kaaoksen.
Ajatuksia > Ennustuksia > Ilmastokriisi

Attalin mukaan vuonna 2026 Ilmastonmuutos on saavuttanut sellaisen pisteen, josta ei ole paluuta, eikä ihmiskunta enää pysty hallitsemaan planeetan lämpötilan kehityksen dynamiikkaa. Attalin mielestä on elintärkeää, että kaikki maailman johtajat tekevät erikseen ja yhdessä suuria, radikaaleja ja vallankumouksellisia tekoja varmistaakseen, että planeettamme on edelleen asuttava kolmenkymmenen vuoden kuluttua.
Ajatuksia > Ennustuksia > Maailman tilanne vuoteen 2050 mennessä

Attali on ennustanut, että ennen vuotta 2050 maailma tulee näkemään maailman vakiintuneiden imperiumien kaatumisen, maailmanlaajuisen sodankäynnin muuttumisen uuden valaistumisen, ja uusien valtiomuotojen synnyn. Attali on ennustanut, että tulevaisuudessa Yhdysvallat tulee rappeutumaan ja menettämään maailman suurvalta asemansa samalla tavalla kun aikoinaan Rooman valtakunta.
Ajatuksia > Ehdotuksia

Syyskuussa vuonna 1988 Bangladeshin erittäin tappavien tulvien jälkeen Attali ehdotti François Mitterrandille, että Bangladeshiin aloitettaisiin suuren padon rakentaminen. Attalin ehdotus padon rakentamisesta ei kuitenkaan ikinä toteutunut.
Vuonna 1997 Attali ehdotti opetusministeri Claude Allègren pyynnöstä Ranskan korkeakoulututkintojärjestelmän uudistamista. Vuonna 2012 Attali ehdotti Denis Diderotin tuhkien siirtämistä  Panthéoniin. Silloinen Ranskan presidentti Francois Hollande vastasi myöntävästi ehdotukseen ja tuhkat siirrettiin 1. elokuuta 2013 Panthéonin kirkkoon.
Kritiikkiä ja kohuja > Eutanasia

Attali ja Michel Salomon kävivät 1980-luvulla haastattelun, jossa Attali ilmaisi ensimmäistä kertaa julkisesti tukensa eutanasian lailistamisille Ranskassa. Attalin mielipiteet saivat laajasti kritiikkiä. Hän sanoi esimerkiksi, että tulevaisuudessa eutanasia on olennainen osa yhteiskuntaa ja ”itsemurha on perusvapaus”.
»Kapitalistisessa yhteiskunnassa tappokoneet, proteesit, jotka mahdollistavat elämän eliminoimisen, kun siitä tulee liian sietämätöntä tai taloudellisesti liian kallista, tulevat näkemään päivän ja olemaan vakiokäytäntö. Siksi uskon, että eutanasia, olipa se vapauden arvo tai hyödyke, tulee olemaan yksi tulevaisuuden yhteiskunnan hyödyistä.»
Attalin kommenteista eutanasiaan liittyen tehtiin useita kunnianloukkauskanteita, mutta Attali ei joutunut vastuuseen niistä. Hän selvensi myöhemmin kuitenkin, ettei toivo vanhojen ihmisten kuolemista, mutta myönsi, että vanhat ihmiset tulevat kalliiksi yhteiskunnalle. Edelleen Attali saa kuitenkin kritiikkiä näistä ajatuksista ja kommenteista.
Kritiikkiä ja kohuja > Medianäkyvyys

Lokakuussa 2012 Attalin medianäkyvyyttä arvosteli Acrimed- yhdistys. Yhdistys kritisoi Attalin läsnäoloa ja esiintymistä Ranskan julkisessa televisiossa.
Kritiikkiä ja kohuja > Tulevaisuudessa tappava virus

Vuonna 2021 Sosiaalisessa mediassa levisi väite, että Attali olisi vuonna 2006 kirjassaan A Brief History of the Future sanonut, että tulevaisuudessa tulisi löytää keino jolla voisi vähentää väestöä luomalla tai löytämällä pandeeminen virus. Myöhemmin todettiin ettei kirjassa sanota kyseisellä tavalla ja väitteen todettiin vääriksi ja keksityiksi.
Kritiikkiä ja kohuja > Nälänhätä

»80 ihmistä on valmis pelastamaan beluga-valaan, kuinka moni on valmis pelastamaan lapsia nälästä?»
Vuonna 2022 Attali arvosti beluga-valaan ympärillä olevaa mediahypeä. Hän arvosteli sosiaalinen median palvelussa X:ässä, että moni olisi valmis pelastamaan valaan, muttei samalla tavalla lapsia nälästä. Attali sai kommentista erittäin paljon kritiikkiä.
Suomessa vierailu

Attali vieraili Helsingissä vuonna 2018. Vierailunsa aikana hän luennoi Väinö Tannerin säätiön kutsumana Euroopan tulevaisuudesta. Attali johti myös vierailullaan Suomalaista Barokkiorkesteria.
Kunnianosoitukset > Ritarikunnat

Kunnialegioonan ritari (huhtikuu 1998)
Kunniaritarikunnan suurkomentaja (10. marraskuuta 2015)
Kunnianosoitukset > Muut

Henri-Poincarén palkinto École Polytechniquen majurille (1965)
Haifan yliopiston kunniatohtori (1993)
Kentin yliopiston kunniatohtori
Suomennetut teokset

Tulevaisuuden suuntaviivat (Lignes d'horizon, 1990), suomentanut Juhana Lehtinen. Espoo: Eurofox, 1990 ISBN 951-95830-0-9
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jacques Attali Wikimedia Commonsissa
Jacques Attalin kotisivut (ranskaksi) (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef 
Attali Saint-Dié-des-Vosgessä kansainvälisellä maantieteen festivaaleilla vuonna 1997.
Orsayn taidemuseo huhtikuussa 2014.
Attali Roveretossa City-Enterprise-festivaalilla huhtikuussa 2010.
Attali Prix Bristol des Lumières -palkinnon jakogaalassa marraskuussa 2015.
Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista

Tämä on luettelo Tove ja Lars Janssonin kirjoittamien Muumi-tarinoiden ja niiden pohjalta luotujen televisiosarjojen hahmoista.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Drontti Edvard

Drontti Edvard on "maailman suurin eläin veljensä jälkeen". Drontit ovat meressä eläviä, lohikäärmeen näköisiä vuoren kokoisia otuksia, jotka pystyvät liikkumaan maallakin. Edvard esiintyy teoksessa Muumipapan urotyöt. Se on pahantuulinen, mutta ei lopulta koskaan tee toisille pahaa tahallaan, vaikka joskus astuukin vahingossa jonkin pienemmän eläimen lyttyyn. Kuvakirjassa Kuka lohduttaisi Nyytiä? nähdään yhdellä aukeamalla iso Rontti, joka onkin alkutekstin mukaan joku dronteista. Todellisuudessa drontit eli dodot olivat sukupuuttoon hävitettyjä lentokyvyttömiä lintuja, joita eli muutamalla Intian valtameren saarella. Edvard esiintyy myös televisiosarjassa Muumilaakson tarinoita Muumipapan muistelmia käsittelevissä jaksoissa Muumipapan muistelmat I ja Muumipapan muistelmat III sekä jaksossa Lohikäärmeen kyyneleitä. Muumipapan muistelmissa kerrotaan, kuinka Fredrikson varoittaa Muumipappaa joutumasta Edvardin tallomaksi, mutta huomauttaa tämän maksavan aina hautajaiskulut.
Muumien maailma -sarjassa Edvardin äänenä oli Jarmo Koski.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Emma

Emma esiintyy teoksessa Vaarallinen juhannus. Hän on yksinäinen ja äkäinen vanha nainen ja toimii teatterin siivoojana. Hän kantaa kädessään aina luutaa ja hänellä on pyöreät silmälasit silmillään. Hänellä on sisarentytär nimeltä Vilijaana. Hän on myös näytellyt Muumien kanssa yleisön edessä. Vaarallisessa juhannuksessa muumiperhe on paennut evakkoon suurta tulvaa, ja he löytävät kelluvan teatterin, jossa Emma asustaa. Eräänä iltana Emma päästää irti köyden, joka on kiinni puussa, jossa Muumipeikko ja Niiskuneiti nukkuvat. Aamulla herättyään he huomaavat teatterin ajelehtineen kauas pois.
Emma nähdään muun muassa Muumilaakson tarinoiden jaksossa Laineilla lipuva teatteri, jossa Muumiperhe löytää hänet salaperäisestä teatterista, jonka he luulivat olevan tyhjä. Jakson jatko-osat ovat Kadonneet lapset ja Jälleen yhdessä.
Ulkonäkönsä ja luonteenpiirteidensä perusteella Emma kuuluu todennäköisesti vilijonkkien lajiin.
Muumilaakson tarinoita -sarjan Yleisradion dubbauksessa Emmaa ääninäyttelee Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Carla Rindell. Muumien maailma -sarjassa Emman ääninäyttelijä oli Leena Rapola ja Muumilaakso-sarjassa Arja Saijonmaa.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Esi-isä

Niin kutsuttu esi-isä esiintyy kirjassa Taikatalvi. Kirjassa esi-isä asuu Muumien uimahuoneessa. Muumipeikko päästää esi-isän ulos ja Tuu-tikki kertoo hänelle tämän olleen samannäköinen tuhat vuotta sitten. Esi-isä käy Muumitalossa ja kiipeää Muumien kattokruunuun. Esi-isä on kooltaan pieni. Se on tumma tuuheaturkkinen olento ja sillä on kokoonsa nähden todella pitkä häntä ja aivan samanlainen kuono kuin Muumeilla. Esi-isät esiintyvät myös Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksossa nimeltä Aikakone, kun Muumit lähtivät aikakoneella muinaiseen Muumilaaksoon ja toivat nykyisyyteen kolme niistä. Myös yksi esi-isä nähdään roikkuvan kattokruunussa Muumitalossa jaksossa nimeltä Keskitalven kokko.
Muumien taikatalvi -elokuvassa esi-isän puheäänenä oli Terence Scamell.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Evakkosiili

Evakkosiilistä mainitaan kirjassa Taikatalvi. Kyseisessä kirjassa sanotaan, että evakkosiili on siili, joka on vastoin tahtoaan jouduttu siirtämään niin nopeasti, ettei se ole ehtinyt ottaa edes hammasharjaa mukaansa. Maininta johtuu siitä, että Pikku Myy väittää ettei hänen leikkelemäänsä munanlämmitintä kehtaisi enää tarjota edes evakkosiilille.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Fredrikson

Fredrikson esiintyy kirjassa Muumipapan urotyöt. Hän on ensimmäinen ystävä, johon Muumipappa tutustuu paettuaan orpokodista.
Muumilaakson tarinoita -sarjassa hänen äänenään oli Yleisradion dubbauksessa Ilkka Merivaara ja MTV:n dubbauksessa Jon-Jon Geitel.
Muumien maailma -sarjassa Fredriksonin äänenä oli Jarmo Koski.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Hemulin täti

Hemulin täti esiintyy kirjassa Muumipapan urotyöt. Kirjassa Hemulin täti pitää lastenkotia, jossa Muumipappa viettää lapsuutensa. Täti on ankara, eikä Muumipappa tämän takia pidä Hemuleista.
Muumilaakson tarinoita -animaatiosarjassa lastenkotia pitää eräs Vilijonkka, joka on myös ankara ja joka muistuttaa rouva Vilijonkkaa.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Homssu

Homssu esiintyy kirjassa Vaarallinen juhannus. Muumit pelastavat hänet ja Miskan Muumilaakson vallanneen tulvan keskeltä. Homssu on myös lajinimi. Muumilaakson marraskuussa esiintyvä Tuhto kuuluu homssujen lajiin. Myös Kuka lohduttaisi Nyytiä? -kirjassa nähdään runsaasti homssuja.
Muumien maailma -sarjassa Homssun äänet dubbasi Ilpo Mikkonen.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Hosuli

Hosuli (ruots. Rådd-djuret) on kirjassa Muumipapan urotyöt esiintyvä Muumipapan nuoruudenystävä, joka asuu amerikkalaisessa kahvipurkissa kaikkien keräämiensä tavaroiden keskellä. Hän keräilee muun muassa nappeja. Hosuli pitää päässään kattilaa.
Muumilaakson tarinoita -sarjassa hänen äänenään toimii Yleisradion dubbauksessa Eero Ahre ja MTV:n dubbauksessa Jukka Nylund.
Muumien maailma -sarjassa Hosulin äänenä toimi Ilpo Mikkonen.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Itsevaltias

Itsevaltias (ruots. Självhärskaren) esiintyy teoksessa Muumipapan urotyöt. Hän hallitsee Muumilaakson ulkopuolella sijaitsevaa maata, jossa Muumipappa ystävineen nuorena seikkaili, ja kirjassa hän viettää satavuotisjuhliaan. Itsevaltias on virkeä ja iloinen vanhus, joka rakastaa kepposia ja juhlia. Hän puhuttelee kansaansa aina tyyliin: "Rakkaat hölmöt riitaiset alamaiseni!" yms., mutta hän ei tarkoita pahaa. Alamaiset rakastavat häntä ja hurraavat aina riemuissaan hänen pidettyään puheen.
Sarjassa Muumilaakson tarinoita itsevaltiasta kutsutaan kuninkaaksi ja hänet nähdään kahdessa jaksossa. Hahmoa ääninäyttelee Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Juksu

Juksu esiintyy kirjassa Muumipapan urotyöt, ja televisiosarjassa Muumilaakson tarinoita jaksoissa Muumipapan muistelmat I, Muumipapan muistelmat II, sekä Muumipapan muistelmat III.
Muumilaakson tarinoita -sarjassa Juksun ääninäyttelijänä toimii Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Ilkka Villi.
Muumien maailma -sarjassa Juksun äänenä oli Taneli Mäkelä.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Jäärouva

Jäärouva on Taikatalvi-kirjassa ja siihen perustuvissa televisiosarjoissa esiintyvä hahmo. Jäärouva muuttaa jääksi kaikki, jotka katsovat häntä silmiin, mutta hän ei kuitenkaan ole varsinaisesti pahantahtoinen. Muumilaakson tarinoiden jaksossa Muumipeikon ja Pikku Myyn talvinen seikkailu Pikku Myy katsoo Jäärouvaa silmiin ja tämän seurauksena Myy jäätyy. Jäärouva ei puhu, mutta kohtauksen taustalla kuullaan Emiko Shiratorin lauluääntä.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Kalastaja

Kalastaja on vanha mies, joka asuu Suomenlahdella sijaitsevalla majakkasaarella ystävänsä Tuhdon kanssa. Hän esiintyy kirjassa Muumipappa ja meri sekä siihen perustuvissa televisiosarjoissa, kuten Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksoissa Majakka ja Majakka syttyy. Kun muumit saapuvat saarelle, he eivät ensin aavista, että mies oli aiemmin majakanvartija, mutta myöhemmin hän paljastaa asian heille ja palaa työhönsä.
Kalastajan suomenkielinen ääni on Yleisradion dubbauksessa Tapio Hämäläinen ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman. Muumilaakso-sarjassa äänenä on Kari Ketonen.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Kaunishäntäinen orava

Kaunishäntäinen orava on Muumi-kirjojen sivuhahmo. Se esiintyy vuonna 1957 julkaistussa Taikatalvi-kirjassa.
Tämä orava kutsuu itseään nimellä "Orava, jolla on kaunis häntä", sillä se pitää kamalasti paksusta ja pörröisestä hännästään. Kaunishäntäinen orava on todella hajamielinen pikku orava – se unohtaa helposti niin ruokakätkönsä kuin kotinsakin sijainnin. Hajamielisyys koitui sen tilapäiseksi kohtaloksi myös Taikatalvessa oravan unohtaessa varoa Jäärouvan katsetta. Kaunishäntäinen orava jäätyy katsottuaan Jäärouvaa, mutta palaa kirjan lopussa takaisin omana hajamielisenä itsenään. Kirjaan perustuvassa Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksossa Muumipeikon ja Pikku Myyn talvinen seikkailu orava nähtiin kohtauksessa, jossa Pikku Myy varoitti sitä jäärouvan katseelta. Orava ei katsonut jaksossa Jäärouvaa, vaan ainoastaan Pikku Myy itse.
Muumien taikatalvi -elokuvassa oravan äänenä toimi Saara Lehtonen.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Kummitus

Kummitus esiintyy kirjassa Muumipapan urotyöt. Kummitus tulee Muumipapan rakentamaan taloon ja yrittää pelotella, mutta sattuukin aivastamaan epäonnistuen aikeissaan. Toisella kerralla Muumipappa pyytää kummituksen luokseen silloin, kun on pyytänyt ystävänsä kylään, mutta pelottelu ei onnistu. Ainut, joka häntä pelkää, on Hosuli. He päättivät, että Kummitus voisi muuttaa Muumipapan luo asumaan. Muumilaakson tarinoiden jaksossa Musta kreivitär Muumilaakson väki kunnostaa Muumipapan perinnöksi saaman paroni Krillen kartanon ja kutsuvat kummituksen seuraksi sen viimeiselle ja yksinäiselle aaveelle, Mustalle Kreivittärelle. Lopuksi he luovuttavat kartanon aaveille ja palaavat Muumilaaksoon.
Muumien maailma -sarjassa Kummituksen äänenä on Taneli Mäkelä.
Muumilaakson tarinoita -sarjassa Kummituksen äänenä on Yleisradion dubbauksessa Eero Ahre ja MTV:n dubbauksessa Jarmo Koski.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Lohikäärme

Lohikäärme on pieni ja maapallolla viimeisenä elävä lohikäärme.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Louska eli Kampsu

Louska (ruots. Gafsan) on Vilijonkan ystävätär. Louska esiintyy kuvakirjassa Kuinkas sitten kävikään? ja novellikokoelmassa Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia. Ensimmäisen kerran hän esiintyy kuvakirjassa, jossa hän vihaisen näköisenä kalastelee kivillä ja on saanut monta kalaa. Louska on vakiohahmo Lars Janssonin piirtämissä Muumipeikko-sarjakuvissa. Nimeä Kampsu käytetään Näkymättömässä lapsessa ja Taikatalvessa, jossa kerrotaan, että Muumilaaksoon saapunut Vilijonkka oli kohdannut ”erään hävyttömän Kampsun”. Sarjakuvatarinassa "Muumipeikko ja kultainen häntä" hahmon nimi on suomennettu Kainoksi. Kampsu esiintyy myös Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksossa Joulu on ovella, joka perustuu novelliin Kuusi. Nipsu myi Sedrikin Kampsun tyttärelle kirjassa Näkymätön lapsi.
Animaatiosarjassa Yleisradion dubbauksessa sekä Kampsun että Kainon ääninäyttelijä on Leena Uotila, kun taas MTV:n dubbauksessa heitä ääninäyttelevät Karolina Blom ja Ella Pyhältö.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Merihevonen

Merihevonen esiintyy kirjassa Muumipappa ja meri (1965). Kirjan merihevoset eivät ole kaloja, vaan merellä juoksevia hevosia. Muumipeikko ihastuu todella merihevosiin ja vie vanhan seinäalmanakan omaan olinpaikkaansa, koska haluaa katsoa merihevosen kuvaa. Pimeässä yössä ulapalla näkyi menevän kaksi merihevosta.
Muumilaakso-sarjassa Merihevosten ääninä olivat Saara Aalto & Anna-Maija Tuokko.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Miska

Miska esiintyy kirjassa Vaarallinen juhannus. Muumit pelastavat hänet ja Homssun Muumilaakson vallanneen tulvan keskeltä. Miska esiintyy myös teoksessa Outo vieras Muumitalossa sekä sarjakuvissa Kuvitteluleikki ja Miskan paluu. Sarjakuvissa Miska on pelokas ja vainoharhainen hahmo, joka hakee muumeille kotiapulaiseksi. Toisin kuin kirjoissa, sarjakuvissa Miska omistaa Surku-koiran. Miska on Mabelin, rouva Vilijonkan kotiapulaisen pikkusisko. Muumilaakso-sarjassa esiintyvä Miska on miespuolinen, vaikka hahmo perustuukin aiempiin teoksiin.
Muumipeikko-sarjassa Miskaa näyttelee Gunvor Sandqvist. Muumien maailma -sarjassa Miskan äänenä oli Elsa Saisio. Muumilaakso-sarjassa Miskan äänenä oli Miiko Toiviainen.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Muurahaiskorento eli muurahaisleijona

Muurahaiskorento on sivuhahmo teoksessa Taikurin hattu, jossa hänet kuvataan Muumipeikon ja hänen ystäviensä viholliseksi. Muumilaakson tarinoita -sarjassa ja kirjassa Muumit ja suuri tuhotulva hänet tunnetaan nimellä muurahaisleijona (ruots. myrlejonet). Kyseisessä teoksessa hän suuttuu Muumeille, Nipsulle ja Tulppaanalle siitä, että he ovat hänen rannallaan ja se alkaa kuopia hiekkaa Muumimamman päälle.
Muurahaiskorento elää hiekkarannalla maanalaisissa koloissa ja on erittäin nopea kaivaja. Muumipeikko keksii tavan kostaa muurahaiskorennolle käyttämällä hyväkseen tämän turhamaisuutta ja houkuttelee muurahaiskorennon kaivautumaan lasipurkkiin. Sen jälkeen Muumipeikko ystävineen laittaa hänet Taikurin hattuun ja muurahaiskorento muuttuu maailman pienimmäksi siiliksi. Muurahaisleijona (jap. Ari Ji Goku アリじごく) on esiintynyt Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksossa Taikurin hattu, jossa hän uhkaa syödä Niiskuneidin, joka on pudonnut hänen pesäkuoppaan. Muurahaisleijonan ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Matti Ruohola ja MTV:n dubbauksessa Jarmo Koski.
Nimet muurahaiskorento ja muurahaisleijona on lainattu todelliselta hyönteislajilta, jonka toukat saalistavat ansakuoppien avulla. Muumeissa eläin on kuitenkin kuvattu oikean leijonan kaltaisena.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Mymmeli (vanhempi)

Vanhempi Mymmeli on Pikku Myyn ja nuoremman Mymmelin (Mymmelin tyttären) äiti. Mymmeli on myös lajinimi.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Ninni

Ninni on päähenkilö teoksen Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia nimikkonovellissa. Hän esiintyy lisäksi Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksoissa Näkymätön lapsi ja Ninni saa hymynsä takaisin. Ninni oli pelännyt niin paljon ivallista tätiänsä, että oli muuttunut näkymättömäksi. Tuu-tikki päätti tuoda Ninnin Muumitaloon hoitoon, koska arveli Muumien lempeyden saavan hänet taas näkyväksi. Ninni muuttuukin vähitellen melkein näkyväksi, mutta kokonaan hän tulee näkyviin suuttuessaan Muumipapalle tämän aikoessa työntää Muumimamman mereen.
Edellä mainitussa sarjassa Ninnin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö. Muumilaakso -sarjassa Ninnin ääninäyttelijä on Yasmine Yamajako.
Muumi-kirjoissa esiintyvät sivuhahmot > Nyyti

Nyyti on pieni otus, joka esiintyy pääroolissa teoksessa Kuka lohduttaisi Nyytiä?. Nyyti pelkää hemuleita, jotka tallustelivat tiellä sekä Mörköä. Nyyti huomaa myös Nuuskamuikkusen, joka elää vapaasti ja päättää aloittaa samanlaisen elämän. Nyyti pelastaa Tuittu-nimisen henkilön Mörön kynsistä ja sen jälkeen he ystävystyivät.