stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Profeetta Muhammedin taivasmatka
Matkan vaiheet > Yömatka Jerusalemiin (Isra)

Asiasta kirjoittaa ensimmäisenä Ibn Ishaq 700-luvun puolivälin jälkeen abbasidien arabivaltakunnassa. Hän kertoo kuulleensa, että Jumalan apostoli oli viety yöllä Mekan moskeijasta al-Aqsan moskeijaan Aeliassa (= Jerusalemissa). Tarinan mukaan Gabriel toi Muhammedille ihmiskasvoisen hevosen nimeltään Buraq, joka oli kantanut muitakin profeettoja. Muhammed päätyy Gabrielin kanssa Jerusalemiin, missä hän tapaa Abrahamin, Mooseksen, Jeesuksen ja muita profeettoja, jotka olivat kokoontuneet rukoilemaan. Muhammed liittyy joukkoon, ja kaikki rukoilevat yhdessä.
Muhammedille tuodaan kolme astiaa, joissa oli maitoa, viiniä ja vettä. Muhammed kertoi: "Kuulin äänen sanovan: jos hän ottaa veden, hän hukkuu kansansa kanssa. Jos hän ottaa viinin, hän joutuu harhaan kansansa kanssa. Jos hän ottaa maidon, hän on oikeaan johdettu samoin kuin kansansa. Niinpä otin maitoastian, ja join siitä. Gabriel sanoi minulle: Olet oikeaan johdettu ja samoin kansasi, oi Muhammed."
Matkan vaiheet > Taivasmatka (Miraj)

Ibn Ishaq kertoo kuulleensa henkilöltä, jonka luotettavuutta hänellä ei ollut syytä epäillä, että Muhammed nousi myös taivaaseen. Henkilö oli kuullut Abu Said al-Khudrin sanovan: "Kuulin apostolin sanovan: Kun tehtäväni Jerusalemissa oli päättynyt, minulle tuotiin hienoimmat tikkaat, jotka olin koskaan nähnyt." Muhammed nousee niitä pitkin taivaan portille. Porttia vartioi 144 miljoonaa enkeliä johtajanaan enkeli nimeltä Ismail. Aina tarinaa kertoessaan Muhammedilla oli tapana lisätä: "Kukaan ei tunne Jumalan armeijoita paremmin kuin hän".
Kaikki enkelit, jotka Muhammed tapaa hymyilevät hänelle lukuun ottamatta yhtä. Kun Muhammed kysyy Gabrielilta asiaan syytä, hän saa tietää, että enkeli on Malik, Helvetin valtias, joka ei koskaan hymyillyt. Muhammed kysyy, voiko Malik näyttää hänelle Helvetin tulen, ja näin tapahtuukin. Muhammed ei kestä katsella polttavaa tulta ja pyytää kätkemään sen.
Matkan vaiheet > Taivasmatka (Miraj) > Seitsemän taivasta

Muhammed nousee kaikkien seitsemän taivaan läpi. Ensimmäisessä taivaassa hän kohtaa Aadamin. Ihmisten sielut kulkivat hänen ohitseen. Kun ohi meni uskova, Aadam sanoi: "Hyvä sielu tulee esiin hyvästä ruumiista." Kun ohi kulki uskoton sielu, Aadam sanoi: "Hyi! Ruma sielu tulee esiin rumasta ruumiista." Muhammed näki miehiä, joilla oli kuin kamelin huulet. Heillä oli käsissään tulenkappaleita, joita he heittivät suuhunsa; ne tulivat ulos peräaukosta. Muhammed saa Gabrielilta tietää, että miehet olivat niitä, jotka kuluttivat vääryydellä orpojen omaisuutta. Muhammed näki myös koronottajia, jotka joutuivat kamelien polkemiksi ja muitakin, joita rangaistiin syntiensä mukaan. Näistä mainitaan miehet, jotka jättivät Jumalan sallimat naiset ja kulkivat Jumalan kieltämien luo sekä naiset, jotka panivat aviorikoksensa hedelmän miehensä nimiin.
Toisessa taivaassa Muhammed kohtasi Jeesuksen ja Johannes Kastajan, kolmannessa taivaassa Joosefin. Neljännessä taivaassa oli Idris (Raamatun Henok). Viidennessä oli harmaapäinen vanhus, jonka Gabriel kertoi olevan Aaron, Imranin poika. Kuudennessa taivaassa oli Mooses. Seitsemännessä taivaassa istui Ikuisen asunnon portilla vanhus. Joka päivä 70 000 enkeliä meni portista sisään palaamatta takaisin. Vanhus oli  Aabraham, ja hänestä Muhammed totesi: "En ole koskaan nähnyt enemmän itseni näköistä miestä."
Matkan vaiheet > Taivasmatka (Miraj) > Muhammed Paratiisissa

Sen jälkeen Gabriel vei Muhammedin Paratiisiin. Vaikka Paratiisia kuvaillaan Koraanissa usein, Ibn Ishaq jättää Paratiisin kokonaan selostamatta lukuun ottamatta yhtä merkittävää asiaa. Hän kohtaa tytön, joka heti miellyttää Muhammedia. Tytöllä on täyteläiset, punaiset huulet. Muhammed kysyy, kenelle tyttö kuuluu, ja tyttö vastaa: "Minä kuulun Zaid ibn Harithalle."  Kyseessä on näin ollen Zainab, Muhammedin ottopojan vaimo, jonka kanssa profeetta menee naimisiin. Islamilaisen perimätiedon mukaan Zaynab kuoli vasta Muhammedin jälkeen, joten hänen läsnäolonsa Paratiisissa on arvoitus.
Tarina siitä, että Muhammed menee naimisiin ottopoikansa vaimon kanssa, kerrotaan myös Koraanissa, ja se on Koraanin ainoa selvä viittaus juuri profeetta Muhammediin. Suurassa 33 puhutaan profeetasta, jolle Jumala myöntää erilaisia seksuaalisia erioikeuksia. Niihin kuuluu lupa mennä naimisiin hänen ottopoikansa Zaidin vaimon kanssa, kun parille on ensin järjestetty avioero. Hän saa myös naida haluamansa määrän uskovia naisia ja ottaa orjattaria mistä ryhmästä tahansa. Zaidin tapausta valaisee suuran jae 40, jossa todetaan: ”Muhammed ei ole kenenkään miehenne isä, vaan Jumalan lähettiläs ja profeettojen sinetti.” Islamiin kuuluu ajatus, että Muhammed on viimeinen profeetta, mihin viitataan käsitteellä ”profeettojen sinetti”. Lainatussa virkkeessä asiaa vielä vahvistaa maininta siitä, ettei profeetta ole ”kenenkään miehenne isä”. Jos profeetalla olisi poika, hänenkin kuuluisi olla profeetta. Vasta kun sellaista ei ole, on varmaa, että Muhammed on viimeinen. On esitetty arvelu, että Zaidin asema Muhammedin ottopoikana haluttiin tästä syystä mitätöidä, ja juuri sitä varten piti kehittää tarina Muhammedin avioitumisesta Zaidin vaimon kanssa. Muhammedilla tosin oli myös omia poikia, mutta kukaan heistä ei varttunut aikuiseksi, eikä siten voinut ottaa vastaan profeetan tehtävää, jota Muhammedillekin tarjottiin vasta miehen iässä eli 40-vuotiaana.
Muhammed lähtee nyt paluumatkalle ja kulkee uudelleen Mooseksen ohi. Kertoessaan myöhemmin muslimeille tästä kohtaamisesta, Muhammed vitsailee: "Hän olikin mitä parhain toveri teille!" Selitys seuraa heti perässä. Mooses nimittäin kysyy, kuinka monta rukousta Muhammedille määrättiin. Muhammed vastaa: "Viisikymmentä joka päivä." Mooses sanoo: "Se on liian raskasta heikolle kansallesi". Hän kehottaa tinkimään ja lähettää Muhammedin takaisin ylös. Muhammed palaa Paratiisista ja kertoo Moosekselle, että rukousten määrää kevennettiin kymmenellä. Mooses pitää sitäkin liian suurena ja lähettää Muhammedin uudelle kierrokselle. Näin jatkuu useita kertoja, kunnes päästään lukumäärään viisi. Sitäkin Mooses pitää liian suurena, mutta Muhammed sanoo, että häpeäisi palata sinne vielä kerran. Näin muslimien päivittäiseksi rukousten määräksi muodostuu viisi.
Matkaa koskevat epäilykset

A. Guillaumen mukaan Ibn Ishaq esittää tarinan Muhammedin yömatkasta erittäin varautuneesti. Hän pitää kuitenkin sitä uskon kokeena eikä katso taivasmatkaa pelkäksi unennäöksi. Kyseessä oli Jumalan teko, mutta tarkkaan emme tiedä, mitä tapahtui. Ibn Ishaq kertoo epäilyksiä syntyneen heti myös Mekassa, kun profeetta kertoi matkastaan. Muhammedin paras ystävä ja tuleva kalifi Abu Bakr sai silloin lempinimensä Al-Siddiq, eli "totuudellinen". Se tapahtui seuraavasti: Mekkalaiset eivät uskoneet Muhammedin tarinaan, että hän olisi yöllä kiitänyt hevosen selässä Jerusalemiin ja takaisin. Abu Bakr sanoi, että totta se on, jos Muhammed niin kertoi. Muhammed kuvaili muiden läsnä ollessa Jerusalemia Abu Bakrille, ja aina kun hän oli kuvannut osan siitä, Abu Bakr sanoi: "Se on totta. Todistan, että olet Jumalan apostoli." Tämän jälkeen Muhammed antoi Abu Bakrille nimen Siddiq.
Montgomery Watt ei mainitse lainkaan taivasmatkaa massiivisessa Muhammed-elämäkerrassaan. Ainoat ihmeet, jotka Watt kertoo, liittyvät Koraanin alas laskeutumiseen. Orientalisti Jansen pitää ratkaisua sinänsä ymmärrettävänä, mutta epäilee salailun eettisyyttä.
Jansen toteaa, että yöllisestä herätyksestä käytetty sana asra esiintyy Koraanissa viidessä muussakin kohdassa. Niissä on aina kyse heräämisestä keskellä yötä, ja aina pakanallisessa ympäristössä. Jansen pohtii mahdollisuutta, että jakeessa 17:1 todellisuudessa tarkoitettaisiin hidžraa eli Muhammedin muuttoa Mekasta Medinaan, joka näin sai aseman Jumalan siunaamana paikkana. Ibn Ishaq kertoo, että Muhammedin pako Mekasta alkoi yöllä.
Hadith-kokoelmat

800-luvun loppupuolella julkaistut hadith-kokoelmat kirjasivat lisää muistitetoa Muhammedin taivasmatkasta. Buraq oli uskomattoman nopea ratsu, aasia pienempi, mutta muulia kookkaampi. At-Tirmidhi kertoo kuulleensa, että perille päästyä Jumalan profeetta sanoi: "kun tulimme Bait al-Maqdisin luo, Gabriel osoitti sormellaan kalliota, joka halkesi niin, että hän saattoi sitoa Buraqin kiinni siihen."  Muslim kertoo toisen tarinan. Sen mukaan profeetta sanoi: "Astuin sen (Buraqin) selkään ja tulin Temppelin luo (Bait Maqdis Jerusalemissa), sitten sidoin sen renkaaseen, jota profeetat käyttävät. Astuin sisään moskeijaan ja rukoilin kaksi rakaa."
Ibn Kathir (1302–1373) kertoo Anas bin Malikiin (711–795) viitaten oman tarinansa Muhammedin matkasta.
Tarinan mytomorfiset yhteydet

Muhammedin taivasmatkan väitetään olleen esikuvana, kun Dante sai idean kirjoittaa runoelman omasta taivasmatkastaan. Toisaalta myös Muhammedin taivasmatkalla oli esikuvansa. Orientalisti Ignaz Goldziher kertoo, että Muhammedin matka seitsemän taivaan halki oli Persian zarathustralaisuudesta saatu laina samoin kuin profeetan ihmiskasvoinen, siivekäs ratsu, Buraq, jolla hän matkansa teki. St. Clair Tisdall kirjoittaa, että tafsir-kertomus Muhammedin taivasmatkasta on lainattu persialaisesta teoksesta Arta Virafin kirja, jossa päähenkilö nostettiin seitsemästä tasosta koostuneisiin taivaisiin, mistä hän sitten palasi takaisin.
Muhammedin kohtaaminen aikaisempien profeettojen kanssa rinnastuu Markuksen evankeliumin kertomukseen, jossa Jeesus valaistuneena keskustelee Mooseksen ja Eliaan kanssa (Markus 9:3–4). Kiipeäminen tikapuiden avulla taivaaseen Temppelivuorella on suora viittaus Vanhan testamentin Jaakobiin, joka näki Jumalan tikapuut samassa paikassa (1. Moos 27:12).
Kertomus Muhammedin noususta taivaaseen rinnastaa hänet näin ollen mytomorfisesti Raamatun Jaakobiin. Rinnastus on todellisuudessa vielä moniulotteisempi. Ibn Ishaq kertoo, että Muhammedin isoisä oli Abrahamin tavoin vähällä uhrata poikansa Abdullahin lähellä Mekkaa. Abdullah varttui aikuiseksi ja hänestä tuli Muhammedin isä. Tässä tarinassa Muhammedin isoisä rinnastuu Abrahamiin ja isä Vanhan testamentin Iisakiin. Tällöin Muhammed on uusi Jaakob. Toinenkin tarina siis rinnastaa Muhammedin Jaakobiin.
Tärkeä puoli Jaakobissa on se, että unessa Jumala lupasi hänelle perintöosaksi maan, jolla Jaakob lepäsi. Aamun valjettua Jaakob otti päänalusenaan olleen kiven, pystytti sen patsaaksi ja antoi paikalle nimen Bethel eli Jumalan talo (1. Moos, 27:10–22). Tarina Jaakobin unesta muuttui arabeille tärkeäksi jo varhain. 600-luvun lopulla kalifi Abd al-Malik antoi lyödä kolikoita, joiden aiheena oli Jaakobin päänalusestaan pystyttämä kivipatsas, Yegar Sahaduta. Kolikon tunnus kertoi siitä, että arabivaltio nojasi Jumalan kanssa tehtyyn sopimukseen. Vastineeksi kuuliaisuudesta Jumala antoi Jaakobin jälkeläisille oikeuden luvattuun maahan.
Paikka, jonne Jaakob oli pystyttänyt patsaansa, oli Jerusalemin Temppelivuori. Sinne kalifi Abd al-Malik antoi 600-luvun lopulla rakennuttaa valtakuntansa keskuspyhäköksi Kalliomoskeijan. Pyhäkön keskellä on pylväiden ympäröimänä paljas kallio, maailman peruskivi. Sen päällä nukkuessaan Jaakob näki taivaaseen johtavat portaat, joita pitkin enkelit kulkivat. Tältä kiveltä myös Muhammed nousi taivaaseen jo Jaakobin näkemiä tikapuita pitkin. Tällä tavoin hän ylitti Jaakobin suorituksen: Jaakob näki tikapuut unessa, Muhammed nousi niitä pitkin taivaaseen.
Tässä mytomorfisessa sommitelmassa Muhammed on uusi Jaakob. Jumala lupasi hänelle ja hänen jälkeläisilleen maanpiirin hallittavaksi siunaukseksi kaikille kansoille.
Länsimuuri

Islamilainen perimätieto on vaihdellut sen suhteen, mihin Muhammedin tai Gabrielin on muisteltu kiinnittäneen Buraqin. 1000-luvulla ehdolla oli useita paikkoja. Toisten mielestä Muhammed laskeutui ratsailta itämuurilla, toisten mielestä etelämuurilla. 1600-luvulla vakiintui käsitys, että Buraq sidottiin Temppelivuoren kaakkoiskulmaan.
Kysymys heräsi uudelleen, kun 1880-luvulla Jerusalemiin alkoi muuttaa juutalaisia, ja heitä näkyi yhä enemmän rukoilemassa Länsimuurilla. Tässä vaiheessa myös islamilainen perimätieto alkoi katsoa, että Buraq oli sidottu juuri sinne. Arabiaksi Länsimuurin nimi on nykyään al-Buraqin muuri (حائط البراق‎). Näin Länsimuurista tuli pyhä paikka myös muslimeille.
Jerusalemin moskeijat

Muhammedin taivasmatkan liittäminen Jerusalemiin ja Temppelivuoreen ei ole ilmeistä Koraanin kuvauksen perusteella, missä puhutaan vain "kaukaisimmasta temppelistä". Tosin Temppelivuorella on nykyisin moskeija, jonka nimi on al-Aqsa eli "kaukaisin", mutta se on rakennettu vasta 700-luvulla, ja nimi on siten saatu tarinasta eikä päinvastoin. Taivasmatka tapahtui jo ennen temppelin rakentamista eli 620-luvulla, jolloin Muhammed vielä asui Mekassa. Taivaaseen nousu tapahtui maailman peruskiveltä, joka ei ole al-Aqsassa vaan Temppelivuorella sijaitsevassa Kalliomoskeijassa lähellä al-Aqsaa. Liioin Kalliomoskeijaa ei vielä taivasmatkan aikana ollut, sillä se rakennettiin vasta vuonna 691. Ristiriitaa on selitetty niin, että Koraanin mainitsema temppeli tarkoittaisi mitä tahansa rukoilupaikkaa; Muhammedin näet kerrotaan sanoneen, että "missä vain oikeauskoiset rukoilevat, siellä on moskeija". Ongelma ei kuitenkaan poistu, sillä Ibn Ishaq nimitti yömatkan päätepistettä nimenomaan temppeliksi, joka sijaitsi Aeliassa eli Jerusalemissa. Myös Tirmidhi ja Muslim sata vuotta myöhemmin puhuvat talosta (bait).
Yhteys Danten Jumalalliseen näytelmään

Kitab al Miraj (Arab: كتاب المعراج) on 1000-luvulla kirjoitettu arabiankielinen kirja, joka kertoo Muhammedin taivasmatkasta eri vaiheineen. Teos tuli eurooppalaisten tietoon Andalusian kautta, missä eli arabiantaitoisia kristittyjä. Bonaventura Sienalainen käänsi sen latinaksi vuonna 1264 (Liber Scalae Machometi). Myöhemmin se käännettiin myös espanjaksi ja vulgaariranskaksi.
Dante Alighierilla (k. 1321) oli  ainakin mahdollisuus tuntea tämä teos, ja se saattoi olla esikuva hänen runoteokselleen La Divina Commedia. Yhtäläisyydet ovat silmäänpistäviä. Niitä ovat elävän ihmisen (Dante tai Muhammed) nousu taivaaseen, taivaan kerroksellinen rakenne, tuomittujen kokemat vaihtelevat kärsimykset heidän tekemiensä syntien mukaisesti, matkaoppaan antama apu ja ohjaus (Gabriel tai Vergilius), sieluille esitetyt kysymykset sekä vaeltajan sydämen valtiattaren kohtaaminen Paratiisin huipulla (Zaynab Muhammedilla ja Beatrice Dantella).
Danten runoelmassa esiintyvät myös Muhammed ja šiialaisuuden merkkihahmo Ali ibn Abi Talib. Heidät Dante löytää Helvetistä riidankylväjien osastolta.
Muhammed johtaa rukousta, johon  osallistuvat myös Abraham, Mooses ja Jeesus. Kuva on keskiaikaisesta persialaisesta käsikirjoituksesta.
Muhammed ratsastaa Buraqilla. Indonesialainen maalaus
Kalliomoskeijan peruskivi, taivaan ja maan yhtymäkohta ja paikka, josta Muhammed nousi Paratiisiin.
Temppelivuoren lounaiskulmassa on pieni pyöreä reikä, jonka oletetaan olevan enkeli Gabrielin sormellaan tekemä Buraqin kiinnitystä varten (vrt. Tirmidhin hadith).
Topi Jaakola

| Topi Jaakola |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. marraskuuta 1983 (ikä 41) Oulu
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Jake
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  186 cm
Paino:  89 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2000–2020
Aik. seurat:  Kärpät (SML)   Södertälje SK (Elitserien)   Luleå HF (Elitserien) Amur Habarovsk (KHL) Lev Praha (KHL) Jokerit (KHL)  HV71 (SHL)  TPS (SML) Pelicans (SML) ZSC Lions (NLA)
NHL-varaus:  134. varaus, 2002 Florida Panthers
Valmennusura
Vuodet:  2024–
Seurat:  KeuPa HT apuvalmentaja (2024–25)   Joensuun Kiekko-Pojat apuvalmentaja (2025–)
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Slovakia 2011 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Venäjä 2016 | jääkiekko |  |
| Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Tšekki 2002 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Nova Scotia 2003 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Suomi 2001 | jääkiekko |  |
Topi Juhani Jaakola (s. 15. marraskuuta 1983 Oulu) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkopuolustaja. Jaakola voitti pelaajana Suomen mestaruuden vuosina 2004, 2005, 2007 ja 2008 sekä maailmanmestaruuden vuonna 2011.
Ura > Maajoukkueessa

Jaakola pelasi keväällä 2001 myös 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa, joissa Suomen joukkue voitti pronssia ja Jaakola valittiin Suomen joukkueen parhaaksi pelaajaksi. Hän oli voittamassa myös alle 20-vuotiaiden MM-pronssia vuosina 2002 ja 2003. Jaakola pääsi pelaamaan MM-kilpailuissa keväällä 2009. Kesällä 2009 Jaakola nimettiin myös Suomen ensimmäiselle olympialeirille. Hänet valittiin MM-kisamiehistöön myös kevään 2010 kisoihin Saksaan. Vuoden 2011 MM-kilpailuissa Topi Jaakola saavutti maailmanmestaruuden. Hän pelasi myös kisoissa vuosina 2012, 2015 ja 2016.
Ura > Valmentajana

Kaudella 2024–2025 Jaakola aloitti valmentajauransa Mestiksessä pelaavan keuruulaisen KeuPa HT:n apuvalmentajana. KeuPasta Jaakola sai potkut kesken kauden, minkä jälkeen hän siirtyi Joensuun Kiekko-Poikien apuvalmentajaksi.
Jääkiekkokulttuuri

Urheiluvalmennuksen ja -johtamisen tutkinnon työharjoittelussaan Jaakola oli kansainvälisessä tutkimusryhmässä tutkimassa jääkiekkoilijoiden hyvinvointia Suomessa yhdessä Pelaajayhdistyksen, Liigan, Mestiksen, Naisten liigan, Haaga-Helian ja Huippu-urheilun instituutti KIHUn kanssa.
Jaakolan mukaan jääkiekkokulttuurissa on hänen aikanaan ollut hyvin epäeettisiä, epäterveitä ja epäkunnioittavia elementtejä. Valmentajat saattavat kohdella pelaajia tylysti, joskus jopa kehottaa mokannutta pelaajaa tappamaan itsensä tai yllyttää nuorta pelaajaa tappelemaan, jotta "tänään hänestä tehtäisiin mies". Pudotuspeleihin on kannustettu lupaamalla, että "voittamalla saa kaupungin parhaat pillut." Pelaajat ovat ihannoineet runsasta alkoholin, lääkkeiden ja irtoseksin käyttöä sekä väkivaltaa, vaikka tutkimusten mukaan vartalokontakti ei ole tehokkain tapa saada kiekko pois vastustajan lavasta. On ihannoitu kärsimyksen kautta selviämistä ja palautekin on ollut virhekeskeistä. Kulttuuria kritisoinut tutkija Mikko Salasuo, Jaakolan opinnäytteen esilukija, koki olevansa urheiluelämän ja virkamiesten inhokki. Ilmiötä kritisoinut Alpo Suhonen, ensimmäinen eurooppalainen NHL-valmentaja ikinä, sai kokea olevansa Suomessa vieroksuttu. Uudet sukupolvet ovat Jaakolan mukaan parantaneet jääkiekkokulttuuria, mutta siinä on yhä jäljellä "haitallista perimätietoa".
Muuta

Kesällä 2019 Jaakolan ilmoitettiin lahjoittaneen 50 000 euron pääoman perustettavalle Perttu Häkkisen säätiölle.
Jeesus Nasaretilainen (televisiosarja)

| Jeesus Nasaretilainen> Jesus of Nazareth |
| --- | --- |
Pääosissa:  Robert Powell Anne Bancroft
Alkuperämaa:  Britannia Italia
Verkko:  ITV Rai
Tuotantokausia:  1977
Tuotanto
Tuottaja(t):  Sir Lew Grade
Vastaava(t) tuottaja(t):  Bernard J. Kingham
Linjatuottaja:  Vincenzo Labella
Ohjaaja(t):  Franco Zeffirelli
Lavastaja(t):  Gianni Quaranta Franco Zeffirelli
Kuvaaja(t):  Armando Nannuzzi
Palkinnot
Ehdokkuudet:  Bafta (6 kpl)  Primetime Emmy (2 kpl)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Jeesus Nasaretilainen on italialaisen Franco Zeffirellin ohjaama, vuonna 1977 ensiesitetty television minisarja, joka valmistui brittiläis-italialaisena yhteistuotantona.
Elokuvan käsikirjoitus ei seuraa joka kohdassa evankeliumien tapahtumia, vaan siihen on keksitty uusia juonenkäänteitä ja henkilöitä. Pääosissa nähdään useita tunnettuja näyttelijöitä.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Robert Powell   | … |   Jeesus   |
|   Anne Bancroft   | … |   Maria Magdalena   |
|   Ernest Borgnine   | … |   Kenturio   |
|   James Farentino   | … |   Pietari   |
|   Ian McShane   | … |   Juudas   |
|   Christopher Plummer   | … |   Herodes   |
|   Olivia Hussey   | … |   Neitsyt Maria   |
|   Michael York   | … |   Johannes Kastaja   |
|   Claudia Cardinale   | … |   syntinen nainen   |
|   Anthony Quinn   | … |   Kaifas   |
|   Laurence Olivier   | … |   Nikodeemus   |
Jami Virtanen

| Jami Virtanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. elokuuta 2000 (ikä 24) Pori, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Betoni
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  183 cm
Paino:  87 kg
Seura
Seura (P):  Ässät
Sarja:  SM-liiga
Nyk. seura:  IPK (Mestis)
Pelinumero:  10 / 11
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Jami Virtanen (s. 7. elokuuta 2000 Pori) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Iisalmen Peli-Karhuissa vuokralla SM-liigajoukkue Porin Ässistä. Hän on pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Virtanen laukoo oikealta.
Ura

Virtanen on Porin Ässien kasvatti. Hän oli kaudella 2015–2016 joukkueensa paras maalintekijä sekä C-nuorten SM-karsinnoissa yhdeksällä osumallaan että C-nuorten SM-sarjassa 20 osumallaan, joilla Virtanen jakoi sarjan maalipörssin kahdeksannen sijan neljän muun pelaajan kanssa. Kaudella 2017–2018 hän toimi Ässien B-nuorten varakapteenina. Virtanen teki B-nuorten Mestiskarsinnoissa 15 ottelussa tehot 18+24=42. Hänellä oli yli puolet otteluista pelanneista koko sarjan paras piste per peli -keskiarvo (2.80).
Kaudella 2019–2020 Virtanen toimi Ässien A-nuorten kapteenina. Hän oli tehoilla 27+21=48 joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Antti Tuomiston jälkeen. Virtanen jakoi koko A-nuorten SM-liigan alku- ja runkosarjan yhteenlasketun maalipörssin kolmannen sijan Kärppien Tuukka Tieksolan kanssa. Kaudeksi 2020–2021 hän siirtyi Yhdysvaltoihin Canisius Collegen yliopistojoukkueeseen.
Kaudeksi 2021–2022 Virtanen palasi vuoden mittaisella SM-liigasopimuksella kasvattajaseuraansa Ässiin. Hän teki liigadebyyttinsä runkosarjan kolmannella kierroksella 15. syyskuuta 2021 Kalevan Palloa vastaan. Virtanen merkittiin Ässien kolmosketjun oikeaan laitaan Nick Moutreyn ja Albin Erikssonin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 9.58 minuuttia. Virtasesta tuli Suomen pääsarjahistorian ensimmäinen kolmannen sukupolven pelaaja, joka edustaa samaa seuraa kuin isänsä (Jaakko Virtanen) ja isoisänsä (Anto Virtanen). Liigauransa avausmaalin hän teki seitsemännessä ottelussaan 30. joulukuuta 2021 vieraissa Turun Palloseuraa vastaan. Virtanen pelasi SM-liigassa kauden aikana kaikkiaan 21 runkosarjaottelua tehopistein 2+1=3. Hän pelasi miesten pelejä myös kolmen ottelun verran lainalla Mestis-joukkue Kokkolan Hermeksessä tammikuussa 2022, kun Ässät lainasi sinne Virtasen ja kuusi muuta nuorta pelaajaansa joukkueessa ilmenneiden koronavirustartuntojen myötä. Suurimman osan kaudestaan Virtanen pelasi kuitenkin yli-ikäisenä Ässien U20-joukkueessa.
Kaudella 2022–2023 Virtanen murtautui Ässien edustusjoukkueeseen ja hän teki ensimmäisen täysimittaisen SM-liiigakautensa aikana 44 runkosarjaottelussa kolme maalia ja kahdeksan tehopistettä. Neljässä pudotuspeliottelussa Virtanen jäi ilman tehopisteitä. Huhtikuussa 2023 hän teki Ässien kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Kaudella 2023–2024 hän pelasi 33 ottelua ja teki kolme syöttöpistettä. Tammikuussa 2024 seura lainasi Virtasen neljän ottelun ajaksi Mestis-joukkue Imatran Ketterään.
13. syyskuuta 2024 Ässät vuokrasi Virtasen syyskuun loppuun asti kestävällä sopimuksella Mestis-joukkue Rovaniemen Kiekkoon. Lokakuun vaihteessa hänen vuokrasopimustaan jatkettiin 19. lokakuuta asti. Virtanen pelasi RoKissa kaikkiaan 12 ottelua. 24. lokakuuta Ässät vuokrasi hänet 22. joulukuuta asti kestävällä sopimuksella toiseen Mestis-joukkueeseen Iisalmen Peli-Karhuihin. Helmikuussa 2025 Virtasen vuokrasopimusta jatkettiin kauden loppuun.