stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Munkkivuori (televisiosarja)
Tuotanto

Jani Volanen käsikirjoitti sarjan puolisonsa, näyttelijä Pirjo Longan kanssa kehittelemistään ideoista ja lapsuusmuistoista sekä toteutumatta jääneestä elokuvakäsikirjoituksestaan 2000-vuosikymmenen puolivälissä, jossa siinäkin oli teemana lapsen ymmärtämättömyys aikuisten asioista. 1980-luvun alun Munkkivuori oli myös yksi Volasen omista lapsuuden kasvuympäristöistä ja sarjan pääasiallinen kuvauspaikka. Metsäkohtaukset kuvattiin Helsingin Mellunkylässä. Lapsiryhmää valmensi näyttelijä Miina Turunen, joka harjoitutti ryhmää jopa puolen vuoden ajan.
Sarjaa kuvattiin noin neljän miljoonan euron tuotantobudjetilla toukokuusta syyskuuhun 2021. Koronapandemia viivästytti sarjan kuvauksia vuodella niin, että alkuperäinen Mirkon rooliin valittu poika ehti kasvaa ulos roolista ja tilalle otettiin Lahden kaupunginteatterissa näytellyt 13-vuotias Viljami Loponen. Volanen itse samastuu sarjan lapsihahmoista eniten pieneen Kaius-poikaan (Hugo Komaro) ja sanoo olleensa itse samanlainen ”avainkaulalapsi” asuessaan ennen kouluikää Puotinharjussa.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Kaisu Tervonen kirjoitti lapsiryhmän ottamisen sarjan päähenkilöiksi olleen riski, joka kannatti ottaa: ”Luontevat nuoret näyttelijät tekevät lapsuudesta elävää. Hahmot eivät ole viattomia hyvyyden airueita vaan yhtäältä konservatiiveja, jotka pilkkaavat kaikkea vierasta, ja toisaalta anarkisteja valmiina rikkomaan sääntöjä.” Hänestä Munkkivuori muistuttaa Jani Volasen tuotannosta eniten sketsisarjaa Ihmebantu siinä, että sekin näyttää yhdeltä asialta mutta on toista: leppoisan ja pikkutarkan lapsuusnostalgian alta pulppuaa piinallisen verkkaisesti esiin synkempiä sävyjä.
Seura-lehden Jussi Karjalaisen mielestä Munkkivuori on ”tihkuva tv-mestariteos, jonka kymmenessä jaksossa ei ole yhtään liikaa”. Keskipohjanmaa-lehden Hannu Björkbacka antaa Munkkivuorelle täydet viisi tähteä ja pitää oikeutettuna että lopputeksteissä nuoret näyttelijät mainitaan ennen aikuisia: ”Lapsiryhmä on puhdasta kultaa ja Viljami Loposen Mirko kaikkien aikojen tv-rooleja.” Sarjan viipyilevä tempo ja monet lähikuvat antavat Björkbackan mukaan myös lavastuksen, puvustuksen ja maskeerauksen nousta ansaitusti esiin. Hänestä Munkkivuoren kaltaista ajankuvaa ja kasvukertomusta ei ole Suomessa tehty sitten Rauni Mollbergin 1960-luvun lopun sarjojen Lapsuuteni ja Tehtaan varjossa.
Muropaketti-viihdesivuston Tuukka Hämäläisen mielestä nerokasta Munkkivuori-sarjan toteutuksessa on se, että lapset näkevät ja kuulevat paljon enemmän kuin voivat ymmärtää. Hän hämmästelee nuorten näyttelijöiden energiaa ja omistautumista, joiden myötä hahmoille muodostuu sarjan edetessä vahvat persoonat.
Munkkivuori sai Kultainen Venla 2022 -gaalassa eniten palkintoja, muun muassa parhaan draamasarjan palkinnon. Lisäksi Jani Volanen voitti Venlat sekä käsikirjoituksestaan että ohjauksestaan ja Laura Birn  sivuosastaan.
Toinen tuotantokausi

Sarja saa kahdeksan lisäjaksoa, jotka sijoittuvat lähemmäs nykyaikaa erilaisin tarinoin, ja mukana olisi vain joitakin samoja hahmoja kuin ensimmäisellä tuotantokaudella, nyt varttuneina. Tämä toinenkin tuotantokausi perustuu Jani Volasen käsikirjoitukseen, josta on kuitenkin karsittu lähes puolet. Volanen kieltäytyi ohjaamasta sitä, koska myös tuotantobudjetti on huomattavasti ensimmäistä kautta pienempi ja jaksojen kestoa on lyhennetty. Kahdeksan uutta jaksoa ohjaa Saara Saarela.
Aiheesta muualla

Munkkivuoren virallinen traileri YouTubessa
Gregorius Riminiläinen

Gregorius Rimiläinen
Gregorius Riminiläinen (kuoli 1358) oli italialainen teologi ja filosofi.
Opit

Gregorius oli nominalistinen ja hän sai paljon vaikutteita Augustinuksesta, hän esimerkiksi uskoi predestinaatioon. Gregoriuksen mukaan ihminen ei pysty elämään moraalisesti vain vapaan tahdon avulla ilman Jumalallista armoa. Gregorius uskoi, että kastamattomat lapset eivät tule pelastumaan. Gregoriuksen opit vaikuttivat myöhempiin uskonpuhdistajiin.
Ålands Näringsliv

Ålands Näringsliv on Ahvenanmaan suurin yritystenvälinen organisaatio. Ålands Näringsliv perustettiin vuonna 2011 kun Ahvenanmaan kauppakamari, Ahvenanmaan kauppaorganisaatio ja työnantajajärjestö yhdistyivät. Ålands Näringsliv on osa kauppakamariverkostoa, josta löytyy 19 muuta suomalaista kamaria. Vuoden 2023 lopussa Ålands Näringslivillä oli noin 470 jäsentä, jotka vastasivat yhteensä noin 80 prosentista Ahvenanmaan yksityisistä työpaikoista.
Organisaation visio on vauras Ahvenanmaa ja EU, joka tarjoaa kansalaisilleen parhaan mahdollisen elinympäristön.
Kaupankäynti Ahvenanmaalla

Ahvenanmaa kuuluu Euroopan Unioniin ja EU:n tulliunioniin, mutta ei EU:n veroalueeseen. Näin ollen Ahvenanmaan ja muun Suomen, sekä muiden Euroopan Unionin maiden välillä on veroraja, ja tavaroiden kauppa on tuontia ja vientiä. Tästä syystä Ahvenanmaan ja Manner-Suomen välinen tavaroiden kauppa tapahtuu ilman arvonlisäveroa.
Organisaatio

Yhdistyksen korkein päättävä elin on medlemsmötet, joka valitsee hallituksen. Hallitus puolestaan valitsee toimitusjohtajan. Ålands Näringslivin nykyinen toimitusjohtaja (2025) on Susanne Olofsson. Yhdistyksen toimisto sijaitsee Maarianhaminassa.
Respect for Marriage Act

Presidentti Biden allekirjoittaa lain
Respect for Marriage Act (suom. "avioliiton kunnioituslaki") on Yhdysvaltain kongressin vuonna 2022 säätämä laki, joka turvaa sekä samaa sukupuolta olevien että eri etnisiä ryhmiä edustavien parien oikeuden avioliittoon. Vastaavaa lakia oltiin yritetty säätää jo vuodesta 2009 mutta tuloksetta.
Tausta ja aikaisemmat yritykset

Vuonna 1996 kongressi sääti lain nimeltä Defense of Marriage Act (lyh. DOMA), joka kielsi liittovaltiota tunnustamasta samaa sukupuolta olevien parien avioliittoa, vaikka jokin osavaltio tunnustaisikin sen. Lain nojalla tällaiset parit eivät olisi oikeutettuja esim. puolisoille tarkoitettuihin sosiaalietuuksiin. Osa DOMA:n sisällöstä kuitenkin kumottiin vuonna 2013 korkeimman oikeuden antamassa Yhdysvallat vastaan Windsor -päätöksessä.
Vuonna 2015 Yhdysvaltain korkein oikeus antoi päätöksen Obergefell vastaan Hodges -tapauksessa. Päätöksen nojalla samaa sukupuolta olevilla pareilla on perustuslain 14. lisäyksen nojalla oikeus mennä naimisiin samoilla ehdoilla kuin kaikilla muillakin.
Kun korkein oikeus antoi vuonna 2022 päätöksen Dobbs vastaan Jackson Women’s Health Organization -tapauksessaan, joka kumosi abortin laillisuuden liittovaltion tasolla, korkeimman oikeuden tuomari Clarence Thomas sanoi, että myös muita korkeimman oikeuden päätöksiä pitäisi ottaa käsittelyyn.
Lainsäädäntöprosessi

Ensimmäinen yritys säätää laki samaa sukupuolta olevien parien parien avioliiton sallimisesta tehtiin jo vuonna 2009, kun newyorkilainen edustajainhuoneen edustaja Jerry Nadler pani ehdotuksen alulle. Se sai taakseen 120 edustajaa. Nadler teki vastaavan lakialoitteen uudelleen 2011 edustajainhuoneessa samaan aikaan kun kalifornialainen senaattori Dianne Feinstein pani alulle vastaavanlaisen aloitteen senaatissa. Presidentti Barack Obama ilmoitti tukevansa DOMA:n purkamista.
Nadler ja Feinstein panivat lakiehdotuksen alulle kolmatta kertaa vuonna 2015. Se sai taakseen 77 edustajaa ja 41 senaattoria.
Heinäkuussa 2022 Nadler ja Feinstein panivat ehdotuksen alulle neljättä kertaa. Tällä kertaa he saivat alusta alkaen mukaan edustaja David Cicillinen sekä senaattorit Tammy Baldwin ja Susan Collins. Tällä kertaa lakialoitteeseen lisättiin eri etnisten ryhmien välistä avioliittoa suojeleva osio, jonka oli tarkoitus turvata korkeimman oikeuden vuonna 1967 Loving vastaan Virginia -päätös lailla. Aloite sai 19. heinäkuuta edustajainhuoneessa enemmistön tuen äänin 267–157. Senaatissa aloite meni läpi 29. marraskuuta äänin 61–36.
Presidentti Joe Biden allekirjoitti lain Valkoisen talon edustalla 13. joulukuuta. Tilaisuus oli juhlallinen ja siihen osallistui kongressiedustajia molemmista puolueista sekä 5000 muuta vierasta.
Keskeinen sisältö

Respect for Marriage Act kumosi Defense of Marriage Act -lain. Uuden lain myötä Yhdysvaltojen täytyy tunnustaa kahden henkilön välinen avioliitto sukupuolesta, rodusta ja etnisestä taustasta huolimatta. Laki ei vaadi liittovaltiota tunnustamaan moniavioisuutta eikä vaikuta mihinkään muihin sellaisiin oikeuksiin, joita ei vät liity avioliittoon.
Laki antaa uskonnollisille yhteisöille mahdollisuuden vihkiä vain sellaisia pareja, jotka sopivat niiden omaan avioliittokäsitykseen. Lisäksi laki ei puutu sellaisiin uskontoon liittyviin vapauksiin, joita perustuslaki jo ennestään suojelee. Erityisen näkyvillä oli myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko, joka ilmoitti hyväksyvänsä Respect for Marriage Act -lain, koska katsoi sen olevan linjassa uskonnonvapauden kanssa. Kirkkokunta sanoi, että uusi laki ei muuttaisi sen avioliittokäsitystä.
Kauppakatu (Jyväskylä)

Kävelykatu uudenvuoden aikaan, vasemmalla kauppakeskus Torikeskus ja oikealla Jyväskylän Sokos
Kauppakeskus Jyväskeskus
Kauppakatua kompassille päin
Kauppakatu on Jyväskylän keskustassa sijaitseva katu, josta suuri osa on kävelykatua. Kauppakatu on Jyväskylän keskustan merkittävin liikekatu. Sen varrella sijaitsevat Jyväskylän suurimmat kauppakeskukset  Forum,  Torikeskus ja Jyväskeskus sekä Kauppakeskus Sokkari. Myös pienemmät kauppakeskukset Kolmikulma ja Kauppakulma sijaitsevat kadun varrella. Kadun toisessa päässä sijaitsee Kirkkopuisto. Kadun keskiosassa sijaitsee kaupungin keskuspaikka "kompassi", jonka ympäristö on varsinkin jyväskyläläisten nuorten suosiossa.
Kauppakatu muutettiin vuonna 1993 joukkoliikennekadusta kävelykaduksi. Kävelykatu laajeni vuosina 2011–2013 kahdelle Kauppakadun poikkikadulle: Asemakadulle vuonna 2011 ja Väinönkadulle vuonna 2013. Kadun palkituin elementti lienevät sen omaleimaiset valaisimet. Sateenkaaren värejä toistava valaisinrivistö tekee epäsuoralla valollaan kävelykadusta näyttävän ympäristön myös pimeän aikaan.
Kauppakadulla järjestettiin suuri Neste Oil Ralli -tapahtuma vuosina 1994–2002. Jyväskylän Paviljongin valmistuttua tapahtuma siirtyi Lutakkoon.
Historia

Kauppakatu on Jyväskylän ruutukaava-alueen kaduista ainoa, joka on edelleen alkuperäisellä nimellään. Kun Jyväskylän asemakaavaa ensimmäisen kerran laajennettiin vuonna 1899, sovittiin kaikkia pitkittäiskatuja jatkettaviksi Tourujokeen asti. Tonttien myynti aloitettiin vuonna 1900, ja myynti aloitettiin nykyisen Vapaudenkadun länsiosan varrelta. Kaava perustui ruutukaavaan, ja ruutukaavoitus oli menossa pois muodista, ja pian asemakaavaa muutettiin niin, että muita pitkittäiskatuja ei jatkettukaan suoraan länteen. Kauppakadun päätteeksi rakennettiin Camillo Sitten ajatusten mukainen aukio. Tämä aukio aiheutti, että liikealue ei voinutkaan luontevasti laajentua uudelle asemakaava-alueelle. Kauppakatu on yksi Suomen ensimmäisistä kävelykaduista.lähde? 440 metriä pitkän kävelykadun suunnittelu alkoi vuonna 1989 ja se rakennettiin vuosina 1994–1995. Kaikkiaan tehtiin 12 300 m2 uutta pinnoitetta ja kilometri putkistoa. Alueelle istutettiin 18 puuta ja asennettiin 34 uutta valaisinta. Kadun kustannukset olivat noin 9,4 miljoonaa markkaa eli noin 1,5 miljoonaa euroa. Työn tilaajana toimi kaupungin katu- ja puisto-osasto ja sen rakensi maanrakennusyksikkö. Suunnittelusta vastasi LT-konsultit.
Sulatusjärjestelmä

Kävelykadun alueesta noin 5 000 m2 on sulatettua. Sulatusjärjestelmä maksoi noin 220 000 euroa. Tämän kustannuksen maksoivat alueen kiinteistönomistajat. Lisäksi kiinteistönomistajat rakensivat noin 1 500 m2 katusulatusta omien tonttiensa alueille. Lämmönlähteenä sulatusjärjestelmässä käytetään kaukolämpöverkon paluukierrossa olevaa vettä. Sulatusjärjestelmän käyttökuluista kaupunki maksaa 40 prosenttia ja kiinteistönomistajat 60 prosenttia.
Sulatusjärjestelmästä on saatu hyviä kokemuksia. Alueen talvikunnossapidon kustannukset ovat vähäiset, liukastumistapaturmia ei juuri tapahdu ja sulatetun osuuden kiinteistöt säästävät siivouskustannuksissa sekä esimerkiksi lattiamateriaalien vaihdoissa ja rullaportaiden korjauskustannuksissa. Tällä hetkellä kävelykeskustan kiinteistöt laittavatkin sulatusjärjestelmän lähes rutiininomaisesti katualueelleen aina suurempien perusparannusten yhteydessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kauppakatu (Jyväskylä) Wikimedia Commonsissa
Visit Jyväskylä: Kauppakatu & Kävelykatu (Arkistoitu – Internet Archive)
Kauppakadun laudatur Keski-Suomen museon verkkosivusto elämästä Kauppakadulla eri aikoina
Kiiruna (elokuva)

| Kiiruna> Avgrunden |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Richard Holm
Käsikirjoittaja:   Richard Holm  Robin Sherlock Holm  Nicola Sinclair 
Tuottaja:  Joakim Hansson
Säveltäjä:  Lasse Enersen
Kuvaaja:  Anssi Leino
Leikkaaja:  Anders Nilsson
Pääosat:   Tuva Novotny  Kardo Razzazi  Felicia Maxime  Peter Franzén 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  SF Studios
Levittäjä:  SF Studios
Ensi-ilta:  2023
Kesto:  103 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiiruna tai Kuilu (ruots. Avgrunden, engl. The Abyss) on ruotsalainen jännitys- tai katastrofielokuva vuodelta 2023.
Elokuva sijoittuu Pohjois-Ruotsin Kiirunaan, jossa kokonaista kaupunkia siirretään toiseen paikkaan kaivostoiminnan aiheuttamien vajoamien vuoksi. Elokuvassa kaivoksen osa romahtaa, jolloin ihmisiä jää loukkuun.
Elokuvan on ohjannut Richard Holm. Pääosia esittävät Tuva Novotny, Kardo Razzazi, Felicia Maxime ja Peter Franzén. Kuvaaja on Anssi Leino.
Elokuvan kohtauksia on kuvattu muun muassa Tukholmassa, Kiirunassa, Brysselissä, Las Palmasissa sekä Tampereella Sandvikin koekaivoksella.
Elokuvan budjetti on noin 7,5 – 8 miljoonaa euroa. Tampereella kuvatun osuuden budjetti oli noin 1,5 miljoonaa euroa, josta Business Finland maksoi tuotantokannustinta noin 25 prosenttia ja Film Tampere noin 10 prosenttia.
Elokuva sai ensi-iltansa 22. syyskuuta 2023. Se sai Suomessa 8 215 katsojaa, mutta myöhemmin se nousi suosioon Netflixissä, jossa se sai kahden ensimmäisen julkaisuviikkonsa aikana noin 30 miljoonaa katselukertaa.
Maija Alander, Helsingin Sanomat
Aiheesta muualla

Kiiruna Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Hervannan seurakunta- ja vapaa-aikakeskus

| Hervannan seurakunta- ja vapaa-aikakeskus |
| --- | --- |
 Vapaa-aikakeskuksen julkisivua.
Osoite:  Lindforsinkatu 5–7, 33720 Tampere
Sijainti:  Hervanta
Koordinaatit:  61°26′58.6″N, 23°50′47.4″E
Rakennustyyppi:  kokoontumisrakennus
Valmistumisvuosi:  1979
Suunnittelija:  Raili ja Reima Pietilä
Rakennuttaja:  Tampereen kaupunki Tampereen seurakuntayhtymä
Käyttäjä:  Hervannan vapaa-aikakeskus Tampereen Eteläinen seurakunta
Julkisivumateriaali:  punatiili
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hervannan seurakunta- ja vapaa-aikakeskus on arkkitehtien Raili ja Reima Pietilän suunnittelema rakennus, joka sijaitsee Tampereella Hervannan kaupunginosassa. Se koostuu kahdesta osasta: Hervannan vapaa-aikakeskuksesta sekä Hervannan kirkosta ja seurakuntatiloista. Molemmat puolet valmistuivat syksyllä 1979, jolloin Tampereen kaupunki vietti 200-vuotisjuhliaan.
Vapaa-aikakeskuksessa on palloiluhalli, jossa voi järjestää urheilukilpailuja ja erilaisia tapahtumia. Katsomoon mahtuu lähes viisisataa ihmistä. Rakennuksessa on myös kaksi kuntosalia sekä muita liikuntasaleja. Lisäksi siellä on kokous- ja koulutustiloja sekä harrastustilat, jotka soveltuvat kutomiseen ja savitöiden tekemiseen.
Hervannan kirkon sisäänkäynti.
Arkkitehtuuri

Rakennus edustaa maanläheistä arkkitehtuuria. Punatiilisessä julkisivussa on kaartuvia muotoja, pyöristettyjä kulmia ja epäsäännöllisiä ikkunoita. Luonto on olennainen osa talon tunnelmaa, sillä sisältä avautuu näkymiä viereisen Ahvenisjärven pintaan, puiden latvoihin ja pilviin. Reima Pietilä on sanonut ikkunoiden kertovan siitä, että rakennus pyrkii olemaan osa Ahvenisjärven puistoa. Varsinkin seurakuntakeskuksen ulko- ja sisäpinnoilla on käytetty myös vihreää ja sinistä väriä.
Seurakunta- ja vapaa-aikakeskuksen läheisyydessä sijaitsee Pietilöiden suunnittelema liikekeskus (1979) ja toimintakeskus (1989). Nämä kolme rakennuskokonaisuutta muodostavat yhdessä niin sanotun Hervannan keskusakselin, jonka Museovirasto on nimennyt valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Twilight – Aamunkoi, osa 1

| Twilight – Aamunkoi, osa 1> The Twilight Saga: Breaking Dawn – Part 1 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Bill Condon
Käsikirjoittaja:  Melissa Rosenberg
Perustuu:  Stephenie Meyerin romaaniin Aamunkoi
Tuottaja:  Wyck Godfrey Stephenie Meyer Karen Rosenfelt
Säveltäjä:  Carter Burwell
Kuvaaja:  Guillermo Navarro
Leikkaaja:  Virginia Katz
Pääosat:  Kristen Stewart Robert Pattinson Taylor Lautner
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Summit Entertainment
Levittäjä:  Summit Entertainment Netflix Disney+
Ensi-ilta:   2011-11-1818. marraskuuta 2011  
Kesto:  118 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  75 miljoonaa dollaria
Edeltäjä:  Twilight – Epäilys
Seuraaja:  Twilight – Aamunkoi, osa 2
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Twilight – Aamunkoi, osa 1 (engl. The Twilight Saga: Breaking Dawn – Part 1) on vuonna 2011 ensi-iltansa saanut Twilight-elokuvasarjan toiseksi viimeinen elokuva, jonka on ohjannut Bill Condon. Elokuvan pääosissa näyttelevät Kristen Stewart, Robert Pattinson ja Taylor Lautner. Twilight – Aamunkoi, osa 1 kuuluu Summit Entertainmentin kirjailija Stephenie Meyerin fantasiakirjasarja Houkutuksen pohjalta tekemään elokuvasarjaan, ja sitä edeltävät elokuvat Twilight – Houkutus (2008), Twilight – Uusikuu (2009) ja Twilight – Epäilys (2010). Sen jatko-osa Twilight – Aamunkoi, osa 2 sai ensi-iltansa vuonna 2012.
Tuotanto > Tausta

Yhdysvaltalaisen elokuvayhtiö Summit Entertainmentin kirjasarjan ensimmäiseen osaan Houkutus perustuva elokuva Twilight – Houkutus sai ensi-iltansa 21. marraskuuta 2008. Vaikka elokuva sai kriitikoilta ristiriitaisen vastaanoton, siitä tuli heti suuri taloudellinen menestys ja se tuotti avajaispäivänään 35,7 miljoonaa dollaria. Kokonaisuudessaan elokuva keräsi ensi-iltaviikonloppunaan yli 70,55 miljoonaa dollaria. Kaikkiaan elokuva on tuottanut yli 379 miljoonaa dollaria. Twilight – Houkutuksen taloudellisesti menestyksellisen ensi-illan jälkeen Summit ilmoitti tekevänsä elokuvan myös Uudenkuun pohjalta. Chris Weitzin ohjaama Twilight – Uusikuu sai ensi-iltansa marraskuussa 2009. Se oli ensimmäisen osan tavoin suuri taloudellinen menestys ja tuotti avausviikonloppunaan maailmanlaajuisesti yli 258,8 miljoonaa dollaria. Näitä elokuvia seuraa Twilight – Epäilys, joka sai ensi-iltansa 30. kesäkuuta 2010. Kyseisen elokuvan ohjasi David Slade. Epäilys teki uuden keskiyön näytökseen myytyjen lippujen ennätyksen Yhdysvaltojen ja Kanadan lippukassan historiassa, saaden kokoon arviolta 30 miljoonaa dollaria yli neljässätuhannessa teatterissa. Twilight - Epäilys ohitti myös elokuvan Transformers: Kaatuneiden kosto keskiyön näytöksissä Imax-teattereissa. Epäilys tienasi enemmän kuin miljoona dollaria 192 teatterissa, kun Kaatuneiden kosto tienasi 959 000 dollaria. Avauspäivänään elokuva tuotti yhteensä 68,5 miljoonaa dollaria Yhdysvalloissa.
Tuotanto > Kehitys

Mediassa oli kauan aikaa arvailuja siitä, että tehdäänkö Aamunkoi-kirjasta elokuva vai ei. Toukokuussa 2010 Summit Entertainment kuitenkin virallisti elokuvan teon. Mediassa on ollut myös arvailuja siitä, että kuvataanko Twilight – Aamunkoi kahteen tai jopa kolmeen osaan. Ohjaaja Condon on kuitenkin allekirjoittanut sopimuksen yhdessä Summit Entertainmentin kanssa kaksiosaisen elokuvan kuvaamisesta. Myös Summit Entertainment on virallistanut elokuvan kaksiosaisuuden. Myös Renesmeen luomisesta on ollut paljon eri kantoja, sillä Renesmeen luominen tulee olemaan hyvin hankalaa. Käsikirjoittaja Melissa Rosenberg sanoo, että kaikki eivät tule olemaan tyytyväisiä elokuvasarjan päätöselokuvaan. Elokuvan ikäraja tulee olemaan K13. Elokuvan on huhuttu ja jopa väitetty ilmestyvän myös 3D:nä, mutta Summit on kumonnut väitteet.
Tuotanto > Näyttelijöiden valinta

Toukokuussa oli kohua siitä siitä, että Kellan Lutzin ja Ashley Greenen roolihahmojen näyttelijät vaihtuisivat jos Summit ei saisi tiettyjä ongelmia korjattua heidän välillään. Myöhemmin kuitenkin Summitin virallistaessa elokuvan teon se virallisti myös, että koko Cullenin perhe on palaamassa viimeiseen kaksiosaiseen elokuvaan samoine näyttelijöineen kuin ennenkin, mukaan lukien Billy Burken. Myös samat pääosat nähdään elokuvassa: Kristen Stewart, Robert Pattinson ja Taylor Lautner.
Lokakuussa Stephenie Meyer virallisti Mackenzie Foyn näyttelevän Renesmee Cullenia, Bellan ja Edwardin lasta. Foyn fanisivujen mukaan Bill Condon aikoo luultavasti käyttää Renesmeen hahmoon samoja digitaalisia efektejä kuin David Fincher elokuvassa Benjamin Buttonin uskomaton elämä. On myös todennäköistä, että studio palkkaa Foyn lisäksi myös nuoremman näyttelijän Renesmeen nopean kasvun takia.
Denalin vampyyreitä ovat: Christian Camargo - Eleazar, Casey LaBow - Kate, Mia Maestro - Carmen, MyAnna Buring - Tanya ja Maggie Grace - Irina. Amerikan kiertolaisia ovat: Lee Pace - Garrett, Erik Odom - Peter, Valorie Curry - Charlotte, Toni Trucks - Mary ja Bill Tangradi - Randall. Egyptin laumaan kuuluvia ovat: Omar Metwally - Amun, Andrea Gabriel - Kebi, Rami Malek - Benjamin ja Angela Sarafyan - Tia. Amazonin vampyyreihin kuuluvia ovat: Tracey Higgins - Senna ja Judi Shekoni - Zafrina. Irlannin vampyyreihin kuuluvia ovat: Marlane Barnes - Maggie, Lisa Howard - Siobhan ja Patrick Brennan - Liam. Romanian vampyyreihin kuuluvia ovat: Noel Fisher - Vladimir ja Guri Weinberg - Stefan.
Tuotanto > Kuvaukset

Elokuvan kuvaukset alkavat Baton Rougessa 1. marraskuuta 2010 ja päättyvät 15. maaliskuuta 2011. Elokuva kuvataan Louisianassa ja Vancouverissa. Kuvaukset Vancouverissa alkavat 15. helmikuuta 2011. Häämatka-kohtaus Esmen saarella kuvataan Brasiliassa marraskuussa. Nikki Reed on kertonut, että sen kuvaaminen vie muutaman päivän. Pattinson on ottanut venetunteja kohtausta varten Louisianassa.
Kuvaukset alkoivat 7. marraskuuta Lapassa, josta on julkaistu myös kuvia.  Ensimmäiset kuvat levisivät nettiin, kun Stewart ja Pattinson olivat Riossa kuvaamassa venekohtausta. Marraskuun loppupäässä ohjaaja Condon julkaisi uuden kuvan elokuvasta.