stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laivaluettelo
Kirjallisuutta

Allen, Thomas William: The Homeric Catalogue of Ships.  Georg Olms Verlag, 1921.  ISBN 3487420597
Austin, J. N. H.: Catalogues and the Catalogue of Ships in the Iliad.  Berkeley:  University of California Press, 1965.
Page, D. L.: History and the Homeric Iliad.  Berkeley:  University of California Press, 1959.
Visser, Edzard: Homers Katalog der Schiffe.  Stuttgart:  Teubner, 1997.  ISBN 3-519-07442-7
Aiheesta muualla

Mapping the Catalogue of Ships – Laivaluettelon paikkojen kartoitusprojekti. University of Virginia Library. (englanniksi)
Homeroksen kuvaaman ajan Kreikan kartta.
Ahtialanjärvi

| Ahtialanjärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Lempäälä
Koordinaatit:  61°18′52″N, 23°46′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vanajaveden alaosan alue‎ (35.22)
Tulouomia:  Hiidenvuolle Vanajavedeltä, Myllyoja Tervajärveltä
Lasku-uoma:  Liuhanvuolle Pyhäjärveen 
Taajamat:  Lempäälän kirkonkylä
Järvinumero:  35.221.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  79,3 m  
Pituus:  1,8 km  
Leveys:  1,3 km  
Rantaviiva:  7,18285 km 
Pinta-ala:  1,34826 km² 
Tilavuus:  0,00137614514 km³ 
Keskisyvyys:  1,02 m 
Suurin syvyys:  10,69 m 
Saaria:  2
 fiAhtialanjärvi 
Ahtialanjärvi on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajaveden alaosan alueeseen. Ahtialanjärvi on osa Vuolteen aluetta.
Maantietoa

Järvi on 1,7 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 135 hehtaaria. Järvi sijaitsee aivan Lempäälän kirkonkylän itäpuolella ja se on peltojen ympäröimä. Siihen virtaa etelästä Hiidenvuolle, joka haarautuu ennen järveä länteen johtavaan Lempäälän kanavaan. Järvi on selkeästi läpivirtausjärvi, sillä Hiidenvuolle on Vanajaveden laskujoki, joka jatkaa matkaansa Liuhanvuolteena pohjoiseen. Vuolle laskee Pyhäjärveen Kuokkalankosken läpi ja tekee sillä matkalla 2,1 metrin pudotuksen. Järven eteläpuolella on harjujakso ja Laason­portissa harjanne, joka patoaa laskuojat etelän puolelle. Sen sijaan idästä siihen laskee Myllyoja, joka muodostaa oman Myllyojan valuma-alueensa. Järveen laskee kolme pienempää tulo-ojaa. Järven keskellä on matala ja soinen saari, niin kutsuttu Lokkisaari tai savipalssi. Järven etelä- ja kaakkoisosa on ruohottunutta vesialuetta. Järven keskisyvyys on metrin, joten järvessä viihtyy hyvin pohjakasvillisuus.
Järvi on luodattu. Sen keskisyvyys on noin metrin, mutta saaren ja taajaman välisessä virtapaikassa on syvempää. Koko virtapaikka on vähintään kolme metriä syvää, mutta eräin paikoin syvyyttä on 4–5 metriä. Saaren luoteispuolella sijaitsee yli 9,5 metrin syvänne, mistä on mitattu jopa 10,5 metrin syväys.
Järven rantaviivan pituus on 7,2 kilometriä. Kaikki rannat lukuun ottamatta etelärantoja päättyvät peltomaahan. Etelärannalla järveä sivuaa harjujakso, joka on asuttu. Sen kärjessä aivan Hiidenvuolteen suulla sijaitsee Lempäälän lukion ja Tredun yhteinen Virta-kampus. Peltoalue on harvaan asuttua, mutta heti sen ulkoreunalla sijaitsevat Ahtialan ja Laasonportin asuntoalueet. Lännessä vastarannalla sijaitsee keskustaajaman Ryynikkä ja Halkola.
Luontoarvot

Ahtialanjärvi on Pirkanmaan monipuolisin lintujärvi. Järvi sisältyy valtakunnallisesti arvokkaana lintuvetenä Natura 2000 -suojeluohjelmaan. Ahtialanjärven kasvisto on edustavaa, erikoisuutena muun muassa ojakaali. Ahtialanjärven rannoilla elää myös viitasammakko, joka on ns. direktiivilaji, jonka elinympäristön heikentäminen on kielletty. Ahtialanjärvi on myös osa kansallisesti arvokasta FINIBA-aluetta, Etelä-Pirkanmaan lintuvesiä. Järvellä on tehty vuodesta 2001 lähtien hoitotoimia Lempäälän ympäristönsuojeluyhdistyksen, Pirkanmaan lintutieteellisen yhdistyksen ja Lokkisaari ry:n toimesta. Kunnostustoimilla järven linnustollista arvoa on lisätty merkittävästi. Järven saaret ovat tärkeitä lintujen pesimäalueita, ja järvi on tärkeä muutonaikainen levähdysalue etenkin sisämaassa harvoin pysähtyville kahlaajille. Sijainti Lempäälän keskustan läheisyydessä sekä vuonna 2017 valmistunut uusi lintutorni tekevät Ahtialanjärvestä tärkeän lintuharrastus- ja opetuskohteen.
Ahtialanjärven näkyvin ja kuuluvin laji on naurulokki. Lokkisaaren yhdyskunta on ylivoimaisesti suurin Pirkanmaalla ja yksi suurimmista koko maassa. Muita järvellä pesiviä lokkilintuja ovat mm. pikkulokki, kalalokki ja kalatiira. Yleisimpiä pesiviä lajeja Ahtialanjärvellä ovat myös mm. silkkiuikku, nokikana, taivaanvuohi sekä ruoikoiden varpuslintuihin kuuluvat ruokokerttunen ja pajusirkku. Ahtialanjärvi on merkittävä etenkin kaulushaikaran ja ruskosuohaukan pesimäpaikkana. Myös laulujoutsen, lapasorsa, rytikerttunen, pikkutikka, satakiele, luhtahuitti sekä kalasääski pesivät järvellä tai järven rannalla.  Järvi on merkittävä myös kosteikkolintujen muutonaikaisena levähdys ja ruokailualueena. Järven ruoikoihin kerääntyy syysmuuton aikana yöpymään suuria määriä västäräkkejä, keltavästäräkkejä sekä haara- ja törmäpääskyjä. Lintudirektiivin lajeista mm. laulujoutsen, uivelo, liro ja suokukko kerääntyvät järvelle säännöllisesti muuttoaikoina. Myös monia harvinaisuuksia kuten mustapyrstökuiri, jänkäkurppa, viiksitimali, amerikanhaapana ja monia hanhilajeja on tavattu järvellä muuttoaikoina.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu viimeksi vuonna 2013 kolmesti ja 2016 kerran. Silloin on järven vesi ollut sameahkoa (keskimäärin 8,3 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 1,2 metriä ja vedenväri on ruskea (väriluku 43–74 mg(Pt)/l, keskiarvolla 58 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 10 mS/m, mikä on suomalaisessa järvissä normaali taso. Talvella happamuustaso on ollut pH 7,1, mutta kesällä se on kohonnut arvoon pH 7,5. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä (keskimäärin 0,4 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi ei sen mataluudesta ja virtauksista johtuen lämpötilakerrostu selvästi kesäisin ja talvisin. Veden happipitoisuus on ollut kesäisin 8,7 mg (O2)/l, jolloin hapen kylläisyys oli 88%. Talvisin se on ollut 12 mg (O2)/l (kylläisyys 90%). Näiden arvojen perusteella järven happitilanne on ollut kokonaisuudessaan hyvä. Veden fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 28 µg/l, missä kesän arvot ovat olleet keskimäärin 9 µg/l suuremmat. Typpipitoisuudet ovat olleet päällisvedessä keskimäärin 953 µg/l (vaihteluvälillä 700–1300 µg/l). Järvi voidaan pitää lievästi rehevänä, vaikka ravinnetaso kohoaa välillä rehevän järven tasolle.
Historiaa

Vuoden 1954 peruskartassa järven nimi oli ”Ahtialanselkä”. Lempäälän taajama oli hyvässä kasvussa, mutta se keskittyi vielä rautatien länsipuolelle. Muut rannat olivat peltoja reunustavia rantaluhtia. Ahtialaan oli jo nyt syntynyt asuntoalue. Vuoden 1975 karttaan oli rakennettu nykyiseltä nimeltään seututie 190, jolla liikenne ohjattiin kirkonkylän ohitse. Tien ja rautatien väliin oli samalla rakennettu lisää asuntoja. Myös jäteveden puhdistamo on merkitty Liuhanvuolteen luusuaan. Järven nimi oli nyt ”Ahtialanjärvi”.
Embolisaatio

Arteria cerebri posterior aneurysman embolisaatio
Embolisaatio tarkoittaa valtimoiden tai laskimoiden tukkimista kohteeseen viedyn katetrin läpi ruiskutettavalla nestemäisellä tai kiinteällä aineella. Toimenpide tehdään yleensä paikallispuudutuksessa ilman yleisanestesiaa. Tavallisimmat embolisaation syyt ovat erilaiset kasvaimet, verenvuodot, valtimo-laskimoepämuodostumat ja -fistelit, aneurysmat sekä laskimoiden osalta varikoseele (varicocele testis).
Toimenpide

Verenkierron toimivuus kohteessa tulee aina selvittää ennen embolisaatiota. Embolisaatio pyritään tekemään mahdollisimman valikoivasti, jotta ei epätoivotusti tukittaisi kohteen ulkopuolisia verisuonia.
Toimenpide > Akuutit verenvuodot

Akuutit eli äkilliset verenvuodot aiheutuvat yleisesti kehoon kohdistuvasta traumasta joka aiheuttaa verenvuotoa eri elimissä. Tavallisia traumaan liittyviä embolisaatiokohteita ovat mm. maksa, munuaiset sekä lantion valtimot. 
Vuoto voi olla myös spontaani eli traumaan liittymätön. Spontaanin vuodon syynä voi olla verisuoniepämuodostuma, kasvain tai leikkauksen komplikaatio. 
Akuutin vuodon embolisaatioon käytetään tavallisesti gelatiinia, polyvinyylialkoholipartikkeleita ja platinalankavyyhtejä (lanka"möykky" tukkii vuotoa).
Rupturoitunut vatsa-aortan aneurysma tietokonetomografiassa
Hollannin Grand Prix

|  Hollannin Grand Prix  |
| --- | --- |

Rata:  Circuit Zandvoort
Sijainti:  Zandvoort, Alankomaat
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  4,259 km
Kilpailun pituus:  72 kierrosta, 306,587 km
Eniten voittoja
Kuljettajat:   Jim Clark (4) 
Tallit:  Ferrari (8)
Viimeisin kilpailu (2024):
Voittaja:   Lando Norris   (McLaren-Mercedes)
Voittoaika:  1:30.45,519
Toinen:   Max Verstappen   (Red Bull Racing-Honda RBPT)
Kolmas:   Charles Leclerc   (Ferrari)
Paalupaikka
Kuljettaja:   Lando Norris   (McLaren-Mercedes)
Paaluaika:  1.09,673
Nopein kierros
Kuljettaja:   Lando Norris   (McLaren-Mercedes)
Kierrosaika:  1.13,817 (kierroksella 72)
Hollannin Grand Prix on Alankomaissa järjestettävä Formula 1 -sarjan osakilpailu.
Kilpailu ajettiin kausien 1952 ja 1985 välisenä aikana lukuun ottamatta kausia 1954, 1956, 1957 ja 1972. Hollannin GP:n ratana toimi Circuit Park Zandvoort. Vuonna 2019 F1-sarjan oikeudet omistava Liberty Media ilmoitti Hollannin kilpailun palaavan Zandvoortin radalle kaudelle 2020. Kilpailu kuitenkin peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. Kilpailu palasi ohjelmaan kaudella 2021. Vuonna 2024 ilmoitettiin että Hollannin GP ajetaan viimeisen kerran vuonna 2026.
Voittajat

Punataustaiset kilpailut eivät kuuluneet Formula 1:n MM-sarjaan.
| Kausi | Kuljettaja | Valmistaja | Rata | Raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1948 |  Prinssi Bira | Maserati | Zandvoort | Raportti |
| 1949 |  Luigi Villoresi | Ferrari | Zandvoort | Raportti |
| 1950 |  Louis Rosier | Talbot-Lago | Zandvoort | Raportti |
| 1951 |  Louis Rosier | Talbot-Lago | Zandvoort | Raportti |
| 1952 |  Alberto Ascari | Ferrari | Zandvoort | Raportti |
| 1953 |  Alberto Ascari | Ferrari | Zandvoort | Raportti |
1954: Ei järjestetty.
| 1955 |  Juan Manuel Fangio | Mercedes | Zandvoort | Raportti |
1956 – 1957: Ei järjestetty.
| 1958 |  Stirling Moss | Vanwall | Zandvoort | Raportti |
| 1959 |  Jo Bonnier | BRM | Zandvoort | Raportti |
| 1960 |  Jack Brabham | Cooper-Climax | Zandvoort | Raportti |
| 1961 |  Wolfgang von Trips | Ferrari | Zandvoort | Raportti |
| 1962 |  Graham Hill | BRM | Zandvoort | Raportti |
| 1963 |  Jim Clark | Lotus-Climax | Zandvoort | Raportti |
| 1964 |  Jim Clark | Lotus-Climax | Zandvoort | Raportti |
| 1965 |  Jim Clark | Lotus-Climax | Zandvoort | Raportti |
| 1966 |  Jack Brabham | Brabham-Repco | Zandvoort | Raportti |
| 1967 |  Jim Clark | Lotus-Ford | Zandvoort | Raportti |
| 1968 |  Jackie Stewart | Matra-Ford | Zandvoort | Raportti |
| 1969 |  Jackie Stewart | Matra-Ford | Zandvoort | Raportti |
| 1970 |  Jochen Rindt | Lotus-Ford | Zandvoort | Raportti |
| 1971 |  Jacky Ickx | Ferrari | Zandvoort | Raportti |
1972: Ei järjestetty.
| 1973 |  Jackie Stewart | Tyrrell-Ford | Zandvoort | Raportti |
| 1974 |  Niki Lauda | Ferrari | Zandvoort | Raportti |
| 1975 |  James Hunt | Hesketh-Ford | Zandvoort | Raportti |
| 1976 |  James Hunt | McLaren-Ford | Zandvoort | Raportti |
| 1977 |  Niki Lauda | Ferrari | Zandvoort | Raportti |
| 1978 |  Mario Andretti | Lotus-Ford | Zandvoort | Raportti |
| 1979 |  Alan Jones | Williams-Ford | Zandvoort | Raportti |
| 1980 |  Nelson Piquet | Brabham-Ford | Zandvoort | Raportti |
| 1981 |  Alain Prost | Renault | Zandvoort | Raportti |
| 1982 |  Didier Pironi | Ferrari | Zandvoort | Raportti |
| 1983 |  René Arnoux | Ferrari | Zandvoort | Raportti |
| 1984 |  Alain Prost | McLaren-TAG | Zandvoort | Raportti |
| 1985 |  Niki Lauda | McLaren-TAG | Zandvoort | Raportti |
1986 – 2020: Ei järjestetty.
| 2021 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda | Zandvoort | Raportti |
| 2022 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-RBPT | Zandvoort | Raportti |
| 2023 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda RBPT | Zandvoort | Raportti |
| 2024 |  Lando Norris | McLaren-Mercedes | Zandvoort | Raportti |
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hollannin Grand Prix Wikimedia Commonsissa
Formula 1 -luokan Hollannin Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Circuit Zandvoort (1952–1953, 1955, 1958–1971, 1973–1985, 2021–)
Untitled Unmastered

| untitled unmastered>  Kendrick Lamar |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 2013–2014, 2016
 Julkaistu: 4. maaliskuuta 2016 (digitaalisena) ja 11. maaliskuuta (fyysisenä CD:nä)
 Tuottaja(t): Astronote, Cardo, Egypt ja Frank Dukes
 Tyylilaji: hip hop, jazz rap, kokeellinen hip hop
 Kesto: 34.06
 Levy-yhtiö: Top Dawg, Interscope, Aftermath
Listasijoitukset
  1.  26.
Kendrick Lamarin muut julkaisut
| To Pimp a Butterfly 2015 | untitled unmastered. 2016 | DAMN. 2017 |
Singlet albumilta Untitled Unmastered
 ”Untitled 07” Julkaistu: 24. maaliskuuta 2016
Untitled Unmastered (tyyliteltynä untitled unmastered.) on rap-artisti Kendrick Lamarin vuonna 2016 julkaistu kokoelmalevy. Se koostuu demoista jotka äänitettiin samaan aikaan kun Lamar työsti To Pimp a Butterfly -albumiaan, joten kyseisen albumin tavoin kappaleissa on paljon politiikkaan liittyviä aiheita ja kokeilua jazzin ja avantgardemusiikin kanssa.
Albumi nousi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan ensimmäiselle sijalle. Suomessa se debytoi Suomen virallisen listan sijalla 26.
Kappaleet

untitled 01  –  08.19.2014..04 (säv. 7)
untitled 02  –  06.23.2014..04 (säv. 18)
untitled 03  –  05.28.2013..02 (säv. 34)
untitled 04  –  08.14.2014..01 (säv. 50)
untitled 05  –  09.21.2014..05 (säv. 38)
untitled 06  –  06.30.2014..03 (säv. 28)
untitled 07  –  2014 - 2016.08 (säv. 16)
untitled 08  –  09.06.2014..03 (säv. 55)
Arvostelut

Metacritic: 86/100
Allmusic:
Soundi:
Käännös suomeksi
Maamestari

Maamestari (saks. Landmeister) oli Saksalaisen ritarikunnan hallitsemilla alueilla suurmestarin alaisuudessa toiminut alueellinen käskynhaltija. Merkittävin maamestari toimi Liivinmaalla. Maamestarin sijainen ja lähin apulainen oli maamarsalkka. Liivinmaan maamestarin hallinnollisena apuna toimi muutaman henkilön konventti.
Etelä-Liivinmaalla olleet ritarikunnan alueet luovutettiin Puolan hallintaan 1559–1561 ja alueen viimeinen maamestari Gotthard Kettler (k. 1587) jäi Kuurinmaan herttuaksi luopuen maamestarin arvostaan 1561.
DaVinci Resolve

| DaVinci Resolve |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Blackmagic Design
Kehityshistoria
Vakaa versio:  18.5 / 21.7.2023
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  videoeditointiohjelmisto
Alusta:  Linux, macOS, Windows
Lisenssi:  Suljettu lisenssi ja ilmaisohjelma
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
DaVinci Resolve on Blackmagic Designin (aiemmin daVinci Systems) ohjelmisto epälineaariseen videoditointiin. Ohjelmisto yhdistää muun muassa värimäärityksen, värikorjauksen, visuaaliset efektit ja äänen jälkituotannon yhteen pakettiin. Ohjelmisto on ladattavissa ilmaiseksi ja saatavilla maksullisena ammattilaisille. Ohjelmisto on saatavilla Linuxille, macOS:lle ja Windowsille.
Ohjelmistoon lisätty integraatiota Blackmagic Fusionin kanssa joka vähentää tarvetta siirtää tietoa ohjelmien välillä: Fusionia on käytetty yli tuhannessa elokuvassa.Nykyisin DaVinci Resolve tukee myös Blackmagic Cloud-pilvitallennusta.
Ohjelmiston kehittäjä on saanut Emmy-palkinnon vuonna 2001. Blackmagic Design osti daVincin vuonna 2009.
Ohjelmistoa on käytetty muun muassa Moderni perhe -televisiosarjan tuotannossa.
OG Mixtape

| OG Mixtape OG Ikonen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 16. toukokuuta 2012
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Koksu-Koo, Kube, 1005, Eemo1, Kilari Audio, OG Ikonen, DJ Polarsoul, DJ Kridlokk, AR2, Huge L, 6Mäki, Seyed Sami, Sami Tammela, Petos, DJ Tatc, Liukas Niklas, Juan Muteniac, Tupla-A, Kyläpäällikkö Kosonen
 Tyylilaji: Gangsta rap
 Levy-yhtiö: 3rd Rail Music
OG Ikosen muut julkaisut
| Mieron tiellä 2009 | OG Mixtape 2012 | Se on gangsta 2014 |
OG Mixtape on rap-artisti OG Ikosen mixtape, joka julkaistiin 3rd Rail Musicin kautta 16. toukokuuta 2012. Hip hop -sivusto Redrum-187 julkaisi kappaleen "Mafia x 2" ilmaisladattavaksi sivustollaan 10. toukokuuta 2012. Mixtape sisältää uusien kappaleiden lisäksi kappaleita, joilla OG Ikonen on vieraillut sekä demopätkiä. OG Mixtapen miksaamisesta vastaa DJ Tatc. Mixtapen kappale "Ulottuvuudesta viis" löytyy myös OG Ikosen ja Liigalaiskan muodostaman Vitun kova ääni -rap-duon, elokuussa 2012 julkaistulta, toiselta pitkäsoitolta Se kuulee jotai äänii ku se kattelee tonne.... Kappaleen taustamusiikki on albumilla "akustisempi", kuin mixtapella.
Kappaleet

Edelleen OG – 1.49
OG Top Hustla – 3.58 (mukana Mies Nimeltä Hevonen)
Mafia x2 – 2.59 (mukana Eevil Stöö)
Chillaa – 3.26 (mukana Kube)
Asekosto (demo) – 1.18
Murha – 4.22 (mukana U.A.A.U. & K-Rino)
Mafia (demo) – 1.13
Mieron tiellä (remix) – 4.12 (mukana Jodarok)
Rahaa palaa – 3.23
Ota iisisti – 2.14
R.I.P – 2.42 (mukana AR2)
Gangsta paraati – 3.53 (mukana Tommishock & Huge L)
Ruohikossa sihisee – 3.40 (mukana Hannibal & Soppa)
Säätö – 3.05
{{kappale|Ulottuvuudesta viis|2|32|info=mukana Liigalaiska)
Halu vs. tarve – 2.42
Lähiöst lähiöön – 2.33 (mukana Petos)
{{kappale|Juoppojunassa|3|02|info=mukana Mac Bueno)
Miten sä sen haluut (demo) – 2.16
Pelkoa ja inhoa porttikongeissa – 3.33 (mukana Leijona, Pikkupiru & Petos)
Ne haluu tappaa mut (demo) – 1.13
Alaluokan valtaa – 2.19
Peltikii-sessio – 4.11 (mukana LRVJ, Tykopaatti & Savosaid)
Mässäily – 4.21 (mukana Konna & Shaka)
Savo-Funk – 2.43 (mukana Riku & Niko Nova)
Biitit

Koksu-Koo: 3
Kube: 4
1005 & Eemo1: 5
Kilari Audio: 6
OG Ikonen: 7, 10
DJ Polarsoul: 8, 21
DJ Kridlokk: 9
AR2: 11
Huge L: 12
6Mäki: 13
Seyed Sami: 15
Sami Tammela: 16
Petos: 17
DJ Tatc: 18
Liukas Niklas: 20
Juan Muteniac: 22
Tupla-A: 24
Kyläpäällikkö Kosonen & OG Ikonen: 25
Aiheesta muualla

OG Ikosen haastattelu Redrum-187 -sivustolla
Mixtapen arvostelu Redrum-187 -sivustolla
Tiina Sanila-Aikio

| Tiina Sanila-Aikio |
| --- | --- |

Saamelaiskäräjien puheenjohtaja
 2015–2019  
Edeltäjä:  Klemetti Näkkäläjärvi
Seuraaja:  Tuomas Aslak Juuso
Saamelaiskäräjien 1. varapuheenjohtaja
 2012–28.3.2015  
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. maaliskuuta 1983 (ikä 41) Inari
Tiina Juulia Sanila-Aikio (Paavvâl Taannâl Tiina) (s. 25. maaliskuuta 1983 Sevettijärvi, Inari) on entinen saamelaiskäräjien puheenjohtaja 2015–2019.
Ura

Sanila-Aikio on toiminut Saamelaisalueen koulutuskeskuksen koltansaamen kielen ja kulttuurin opettajana. Sanila-Aikio valittiin saamelaiskäräjien puheenjohtajaksi maaliskuussa 2015. Sitä ennen hän toimi saamelaiskäräjien 1. varapuheenjohtajana. Hän aloitti puheenjohtajana 28. maaliskuuta 2015 ja hänet valittiin puheenjohtajaksi myös toimikaudelle 2016–2019.
Musiikkiura

Sanila-Aikio on laulanut ja levyttänyt Tiina Sanila Bandissa.
Aiheesta muualla

Kuusi kuvaa: https://areena.yle.fi/1-3094060
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja 2  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Yle 
Muut:  Europeana
SK Brann

Sportsklubben Brann on vuonna 1908 perustettu jalkapalloseura Bergenistä, Norjasta. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2022 Norjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla OBOS-ligaenissa.
Historia

26. syyskuuta 1908 miesjoukko Chirten K. Granin ja Birger Gjestlandin johdolla kokoontui bergeniläisessä kahvilassa ja päättivät perustaa jalkapalloseuran. Seuran nimi oli aluksi muodossa Ski- og Fodboldklubben Brann, mutta pian nimi muutettiin nykyiseen muotoonsa Sportsklubben Brann. Ensimmäisen ottelunsa Brann pelasi toista bergeniläisjoukkuetta vastaan uudenvuodenpäivänä vuonna 1909. Ottelu päättyi lukemiin 1–1. Brannin otteet sen ensimmäisten vuosien aikana eivät olleet erityisen hyviä, mutta paranivat pikkuhiljaa ja vuonna 1917 joukkue selviytyi Norjan Cupin, missä se kuitenkin kärsi tappion Sarpsborgille maalein 4–1. Vuonna 1917 seura osti omaa kotikenttää varten tontin Bergenin eteläosasta. Stadion rakennettiin sijoittajien ja kannattajien rahoilla ja kaksi vuotta myöhemmin 25. toukokuuta uusi kotikenttä avattiin. Stadionin avaustottelussa joukkue kohtasi Norjan maajoukkueen ja hävisi maalein 6–2. Ensimmäisen suurvoittonsa joukkue saavutti vuonna 1923 selviydyttyään cupin loppuotteluun, missä se kaatoi Lynin maalein 2–1. Kaksi vuotta myöhemmin joukkue voitti cupin toistamiseen, tällä kertaa loppuottelussa sille hävisi Sarpsborg maalein 3–0.
Seuraavina vuosina joukkueen menestyskulku katkesi ja se pääsi Norjan korkeimmalle sarjatasolle vasta vuonna 1947. Vuonna 1950 se pelasi jälleen cupin finaalissa, mutta häivisi Fredrikstadille. 1960-luvulla Brannissa pelasi monia Norjan eturivin pelaajista, kuten Roald Jensen ja Rolf Birger Pedersen, ja se voitti kahtena peräkkäisenä kautena, 1962 ja 1963, ensimmäiset Norjan mestaruutensa. Seuraavina vuosina joukkue kuitenkin kärsi suuresti pelaajien loukkaantumisista ja Jensenkin lähti ulkomaille, minkä seurauksena se putosi jälleen korkeimmalta sarjatasolta. 1970-luvulla joukkue voitti kahdesti Norjan Cupin, vuosina 1972 ja 1976. 1980-luvulla joukkue vuoron perään putosi liigasta ja nousi sinne takaisin, kunnes vuonna 1987 onnistui vakiinnuttamaan paikkansa. 2002 joukkue joutui karsimaan putoamisesta, mutta onnistui säilyttämään paikkansa. Vuonna 2004 joukkue voitti ensimmäisen pokaalinsa 17 vuoteen kukistettuaan cupin loppuottelussa Lynin maalein 4–1.
Brann putosi kaudeksi 2015 1. divisioonaan, mutta nousi välittömästi takaisin pääsarjatasolle.
Saavutuksia

Norjan mestaruus (3): 1961/62, 1963, 2007
hopeaa (4): 1951/52, 1975, 1997, 2000
pronssia (3): 1976, 1999, 2004
Norjan Cup (7): 1923, 1925, 1972, 1976, 1982, 2004, 2023
hopeaa (9): 1917, 1918, 1950, 1978, 1987, 1988, 1995, 1999, 2011
Cup-voittajien Cup
Puolivälierät 1996/97
Entisiä päävalmentajia

Teitur Þórðarson 2000–2002
Mons Ivar Mjelde 2003–2008
Steinar Nilsen 2009–2010
Rune Skarsfjord 2010–2013
Rikard Norling 2014–5/2015
Lars Arne Nilsen 5/2015–8/2020
Kåre Ingebrigtsen 8/2020–7/2021