stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo salaliittoteorioista
Salaliittoteorioita populaarikulttuurissa

Salaliittoteoria, Mel Gibsonin tähdittämä jännityselokuva
Kummisetä osa III, Francis Ford Coppolan ohjaama elokuva, jonka juonen osana kuvataan paavi Johannes Paavali I:n salamurhaan johtanut salaliitto
JFK – avoin tapaus, Oliver Stonen ohjaama elokuva
Loose Change, salaliittoteorioita myötäilevä dokumenttielokuva WTC-iskuista.
Salaliittoteoriat Jesse Venturan johdolla, salaliittoteorioita käsittelevä yhdysvaltalainen dokumenttisarja, jonka juontaa Jesse Ventura.
Dan Brownin romaanit, kuten Da Vinci -koodi sekä Enkelit ja demonit.
Uuden maailmanjärjestyksen ja Illuminatin vertauskuvaksi sanottu A-kirjainta muistuttava katkaistu pyramidi, jonka kuva on muun muassa Yhdysvaltain dollarin setelissä.
Tiilimäen urheilukenttä

| Tiilimäen urheilukenttä |
| --- | --- |
 TUL:n piirijuhla Tiilimäen kentällä vuonna 1935.
Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Pori
Koordinaatit:  61.477368°N, 021.781543°E
Avattu:  1909
Suljettu:  1950–1960-luku
Omistaja:  Porin kaupunki
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Tiilimäen urheilukenttä oli Porin Tiilimäelle vuonna 1909 rakennettu kaupungin ensimmäinen urheilukenttä. Se palveli Porin urheilun päänäyttämönä aina vuoteen 1935 saakka, jolloin valmistui nykyaikaisempi ja suurempi Herralahden kenttä. Tiilimäen urheilukentällä järjestettiin muun muassa yleisurheilun Kalevan kisat vuonna 1915. Nykyään sen paikalla toimii huoltoasema.
Nikolai Tihonov

Nikolai Tihonov esiintymässä Berliinin kirjailijakokouksessa vuonna 1950.
Nikolai Semjonovitš Tihonov (ven. Никола́й Семёнович Ти́хонов; 4. joulukuuta (J: 22. marraskuuta) 1896 Pietari – 8. helmikuuta 1979 Moskova) oli neuvostoliittolainen runoilija ja kirjallisuusvaikuttaja.
Nikolai Tihonov syntyi parturin perheeseen. Hän kävi Pietarin kauppakoulun, osallistui ensimmäiseen maailmansotaan ja palveli puna-armeijassa. Vuonna 1922 hän liittyi Serapion-veljien kirjailijaryhmään.
Tihonovin varhaiset teokset ovat romanttista vallankumousrunoutta sekä Keski-Aasiaan ja Kaukasiaan sijoittuvaa eksoottista lyriikkaa. Myöhemmin hän keskittyi ajankohtaisiin propagandistisiin ja kansainvälisiin aiheisiin. Leningradin puolustuksesta kertova runoelma Kirov s nami (”Kirov on kanssamme”, 1941) sai Stalin-palkinnon vuonna 1942. Myöhemmin Tihonov sai Stalin-palkinnon runosikermistä Gruzinskaja vesna (”Georgian kevät”, 1948) ja Dva potoka (”Kaksi virtaa”, 1951). Vuonna 1970 hänelle myönnettiin Leninin palkinto novellikokoelmasta Šest kolonn (”Kuusi pylvästä”, 1968).
Runoilija työskenteli Neuvostoliiton kirjailijaliiton hallituksen jäsenenä vuodesta 1934 ja sen sihteerinä vuodesta 1944. Vuonna 1946 hän joutui jättämään liiton puheenjohtajuuden Aleksandr Fadejeville. 1940-luvulta lähtien Tihonov toimi Neuvostoliiton korkeimman neuvoston edustajana, Maailman rauhanneuvoston jäsenenä ja Neuvostoliiton rauhanpuolustajien puheenjohtajana. Vuonna 1966 hänelle myönnettiin Sosialistisen työn sankarin arvonimi. Tihonov on palkittu Leninin rauhanpalkinnolla (1957), kolmella Leninin kunniamerkillä sekä Lokakuun vallankumouksen kunniamerkillä.
Suomennettuja teoksia

Leningradilaiset: kertomuksia. Helsinki: Kansankulttuuri, 1945.
Leningradin sankarillinen puolustus. Helsinki: Suomi-Neuvostoliitto-seura, 1945.
Vanhassa Lahoren kaupungissa. Suom. Tauno Haapalainen. Petroskoi: Karjalais-suomalaisen SNT:n valtion kustannusliike, 1953.
Rohkea partisaani. Suom. Vuokko Ahvenainen. Petroskoi: Karjalais-suomalaisen SNT:n valtion kustannusliike, 1956.
Aiheesta muualla

Kratkaja literaturnaja entsiklopedija: Nikolai Tihonov (venäjäksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Alankomaat  Puola 2  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  RISM  IdRef
Luettelo natsi-Saksan kenraaleista

Tämä on epätäydellinen luettelo natsi-Saksan kenraaleista. Luetellut sotilaat palvelivat kenraalikuntaan kuuluvina upseereina Adolf Hitlerin johtaman natsi-Saksan asevoimissa Wehrmachtissa tai SS-joukoissa vuosien 1933–1945 välisenä aikana. Luetteloon ei ole sisällytetty kenraaleja, jotka vetäytyivät lopullisesti eläkkeelle aktiivipalveluksesta ennen vuotta 1933.
Valtakunnanmarsalkka

Reichsmarschall des Grossdeutschen Reiches:
Hermann Göring – (1893–1946), Suur-Saksan valtakunnanmarsalkka, kaikkia maa- ja ilmavoimien marsalkanarvoja korkeampi arvo. Myös Oberbefehlshaber der deutschen Luftwaffe, Luftwaffen ylipäällikkö.
Maavoimat

Maavoimien eli Heerin kenraalit:
Maavoimat > Sotamarsalkat

Generalfeldmarschall:
Werner von Blomberg – (1878–1946)
Fedor von Bock – (1880–1945)
Walther von Brauchitsch – (1881-1948)
Ernst Busch – (1885-1945)
Wilhelm Keitel – (1882–1946)
Ewald von Kleist – (1881–1954)
Günther von Kluge – (1882–1944)
Georg von Küchler – (1881–1968)
Wilhelm von Leeb – (1876–1956)
Wilhelm List – (1880–1971)
Erich von Manstein – (1887–1973)
Walter Model – (1891–1945)
Friedrich Paulus – (1890–1957)
Walther von Reichenau – (1884–1942)
Erwin Rommel – (1891–1944)
Gerd von Rundstedt – (1875–1953)
Ferdinand Schörner – (1892–1973)
Maximilian von Weichs – (1881–1954)
Erwin von Witzleben – (1881–1944)
Erityisarvot:
Eduard von Böhm-Ermolli – (1856-1941), Saksan armeijan sotamarsalkka (kunnia-arvo)
Maavoimat > Kenraalieverstit

Generaloberst:
Wilhelm Adam – (1877–1949)
Hans-Jürgen von Arnim – (1889–1962)
Ludwig Beck – (1880–1944)
Johannes Blaskowitz – (1883–1948)
Eduard Dietl – (1890–1944)
Nikolaus von Falkenhorst – (1885–1968)
Johannes Friessner – (1892–1971)
Werner von Fritsch – (1880–1939)
Friedrich Fromm – (1888–1945)
Heinz Guderian – (1888–1954)
Curt Haase – (1881–1943)
Franz Halder – (1884–1972)
Josef Harpe – (1887–1968)
Kurt von Hammerstein-Equord – (1878–1943)
Gotthard Heinrici – (1886–1971)
Walter Heitz – (1878–1944)
Wilhelm Heye – (1869–1947)
Carl Hilpert – (1888–1948)
Erich Hoepner – (1886–1944)
Karl-Adolf Hollidt – (1891–1985)
Hermann Hoth – (1885–1971)
Hans-Valentin Hube – (1890–1944)
Alfred Jodl – (1890–1946)
Georg Lindemann – (1884–1963)
Eberhard von Mackensen – (1889–1969)
Erhard Raus – (1889–1956)
Georg-Hans Reinhardt – (1887–1963)
Lothar Rendulic – (1887–1971)
Richard Ruoff – (1883–1967)
Hans von Salmuth – (1888–1962)
Rudolf Schmidt – (1886–1957)
Eugen von Schobert – (1883–1941)
Adolf Strauss – (1879–1973)
Karl Strecker – (1884–1973)
Heinrich von Vietinghoff – (1887–1952)
Walter Weiss – (1890–1967)
Kurt Zeitzler – (1895–1963)
Maavoimat > Kenraalit > Jalkaväenkenraalit

General der Infanterie:
Wilhelm Burgdorf – (1895–1945)
Erich Buschenhagen – (1895–1994)
Kurt von der Chevallerie – (1891–1945)
Dietrich von Choltitz – (1894–1966)
Karl Decker – (1897–1945)
Anton Dostler – (1891–1945)
Waldemar Erfurth – (1879–1971), Saksan yhteysupseeri Suomessa
Alexander von Falkenhausen – (1878–1966)
Hermann Foertsch – (1895–1961)
Hans Gollnick – (1892–1970)
Walter Hörnlein – (1893–1961)
Hans Krebs – (1898–1945)
Smilo von Lüttwitz – (1895–1975)
Friedrich-Wilhelm Müller – (1897–1947), ”Kreetan teurastaja”
Hans von Obstfelder – (1886–1976)
Friedrich Olbricht – (1888–1944)
Hermann Reinecke – (1888–1973)
Franz von Roques – (1877–1967)
Karl von Roques – (1890-1949)
Friedrich Schulz – (1897–1976)
Carl-Heinrich von Stülpnagel – (1886–1944)
Karl Weisenberger – (1890–1952)
Thomas-Emil von Wickede – (1893–1944)
Otto Wöhler – (1894–1987)
Maavoimat > Kenraalit > Panssarikenraalit

General der Panzertruppe:
Hermann Balck – (1893–1982)
Erch Brandenberger – (1892–1955)
Hermann Breith – (1892–1964)
Hans Cramer – (1896–1968)
Ludwig Crüwell – (1892–1958)
Karl Decker – (1897–1945)
Maximilian von Edelsheim – (1897–1994)
Hans-Karl von Esebeck – (1892–1955)
Gustav Fehn – (1892–1945)
Ernst Feßmann – (1881–1962)
Wolfgang Fischer – (1888–1943)
Hans von Funck – (1891–1979)
Leo Geyr von Schweppenburg – (1886–1974)
Fritz-Hubert Gräser – (1888–1960)
Sigfrid Henrici – (1889–1964)
Traugott Herr – (1890–1976)
Alfred von Hubicki – (1887–1971)
Georg Jauer – (1896–1971)
Werner Kempf – (1886–1964)
Mortimer von Kessel – (1893–1981)
Friedrich Kirchner – (1885–1960)
Ulrich Kleemann – (1892–1963)
Otto von Knobelsdorff – (1886–1966)
Walter Krüger – (1892–1973)
Adolf-Friedrich Kuntzen – (1889–1964)
Friedrich Kühn – (1889–1944)
Willibald von Langermann und Erlencamp – (1890–1942)
Joachim Lemelsen – (1888–1954)
Oswald Lutz – (1876–1944)
Heinrich von Lüttwitz – (1896–1969)
Smilo von Lüttwitz – (1895–1975)
Hasso von Manteuffel – (1897–1978)
Karl Mauss – (1898)–1959)
Walther Nehring – (1892–1983)
Hans Röttiger – (1896–1960)
Dietrich von Saucken – (1892–1980)
Ferdinand Schaal – (1889–1962)
Gerhard von Schwerin – (1899–1980)
Frido von Senger und Etterlin – (1891–1963)
Georg Stumme – (1886–1942)
Horst Stumpff – (1887–1958)
Wilhelm von Thoma – (1891–1948)
Gustav von Vaerst – (1894–1975)
Rudolf Veiel – (1883–1956)
Nikolaus von Vormann – (1895–1959)
Walther Wenck – (1900–1982)
Maavoimat > Kenraalit > Ratsuväenkenraalit

General der Kavallerie:
Diether von Boehm-Bezing – (1880–1974)
Walter Braemer – (1883–1955), myös SS-Gruppenführer
Georg Brandt – (1876–1945)
Theodor Brantner – (1882–1964)
Franz von Dalwigk zu Lichtenfels – (1876–1947)
Günther von Etzel – (1862–1948)
Hans Feige – (1880–1953)
Kurt Feldt – (1897–1970)
Curt Ludwig von Gienanth – (1876–1961)
Erik Oskar Hansen – (1889–1967)
Gustav Harteneck – (1892–1984)
Philipp Kleffel – (1887–1964)
Rudolf Koch-Erpach – (1886–1971)
Carl-Erik Koehler – (1895–1958)
Franz Kress von Kressenstein – (1881–1957)
Ernst-August Köstring – (1876–1953)
Edwin von Rothkirch und Trach – (1888–1980)
Friedrich von der Schulenburg – (1865–1939), myös SS-Obergruppenführer
Siegfried Westphal – (1902–1982)
Maavoimat > Kenraalit > Tykistönkenraalit

General der Artillerie:
Alexander Andrae – (1888–1979), myös lennoston kenraali
Maximilian de Angelis – (1889–1974)
Karl Becker – (1879–1940)
Paul Beder – (1883–1971)
Franz Barckhausen – (1882–1956)
Hans Behlendorff – (1889–1961)
Wilhelm Berlin – (1889–1987)
Friedrich von Boetticher – (1881–1967)
Fritz Brand – (1889–1967)
Friedrich Wilhelm Brandt – (1879–1939)
Erich von dem Bussche-Ippenburg – (1878–1957)
Erwin Engelbrecht (1891–1964)
Fritz Lindemann – (1894–1944)
Friedrich von Rabenau – (1884–1945)
Walther von Seydlitz-Kurzbach – (1888–1976)
Siegfried Thomaschki – (1894–1967)
Eduard Wagner – (1894–1944)
Walter Warlimont – (1894–1976)
Helmuth Weidling – (1898–1955)
Maavoimat > Kenraalit > Viestijoukkojen kenraalit

General der Nachrichtentruppe:
Erich Fellgiebel – (1886–1944)
Albert Praun – (1894–1975)
Maavoimat > Kenraalit > Vuoristojääkärikenraalit

General der Gebirgsgruppe:
Franz Böhme – (1885–1947)
Hans Degen - (1899-)
Karl Elgseer – (1890–1944)
Valentin Feurstein – (1885–1970)
Georg von Hengl – (1897–1952)
Ferdinand Jodl – (1896–1956)
Rudolf Konrad – (1891–1964)
Hans Kreysing – (1890–1969)
Josef Kübler – (1896–1947)
Ludwig Kübler – (1889–1947)
Hubert Lanz – (1896–1982)
Julius Ringel – (1889–1972)
Karl von Le Suire – (1898–1954)
Ernst Schlemmer – (1889–)
Hans Schlemmer – (1893–1973)
Kurt Versock – (1895–1963)
Emil Vogel – (1894–1985)
August Winter – (1897–1979)
Maavoimat > Kenraaliluutnantit

Generalleutnant:
Fritz Bayerlein – (1899–1970)
Johann Fortner – (1884–1946)
Adolf Hamann – (1885–1945)
Paul von Hase – (1885–1944)
Gustav Heistermann von Ziehlberg – (1898–1945)
Iwan Heunert – (1886-1977)
Alfons Hitter - (1892-1968)
Rudolf Holste – (1897–1970)
Hermann Hölter – (1900–1989)
Hans von Hösslin – (1880–1947)
Rudolf Lehmann – (1890–1955)
Arno von Lenski – (1893–1986)
Hartwig von Ludwiger – (1895–1947)
Vollrath Lübbe – (1894–1969)
Fritz Neidhold – (1887–1947)
Hellmuth Reymann – (1892–1988)
Franz Rossi – (1889–1944)
Adolf Sinzinger – (1891–1974)
Hans Speidel – (1897–1984), myöhemmin Naton Keski-Euroopan joukkojen komentaja
Rainer Stahel – (1892–1955)
Hyazinth Strachwitz von Groß-Zauche und Camminetz – (1893–1968)
Fritz Thiele – (1894–1944)
Karl von Thüngen – (1893–1944)
Maavoimat > Kenraalimajurit

Generalmajor:
Franz Bäke – (1898–1978)
Eduard Eckardt – (1875–1959)
Gottfried von Erdmannsdorf – (1893–1946)
Karl Fabiunke – (1893–1980)
Adolf Fischer – (1893–1947)
Theodor Fischer – (1888–1949)
Reinhard Gehlen – (1902–1979), CIA:n vakoiluverkoston johtaja kylmän sodan Euroopassa
Rudolf Christoph von Gersdorff – (1905–1980)
Hans Gravenstein – (1890–1947)
Gerhard Henke – (1895–1990)
Otto Herfurth – (1893–1944)
Kuno Klemm – (1888–1945)
Meinrad von Lauchert – (1905–1987)
Axel von der Lochau – (1879–1967)
Adalbert Lontschar – (1885–1947)
Oskar Munzel – (1889–1966?)
Paul von Mühlenfels – (1892–1958)
Horst Niemack – (1909–1992), myöhemmin Bundeswehrin prikaatinkenraali
Hans Oster – (1887–1945)
Alfred Philippi – (1903–1994)
Matthias Raab – (1885–1943)
Siegfried Ruff – (1895–1946)
Rudolf Schmundt – (1896–1944)
Henning Schönfeld – (1894–1958)
Helmuth Stieff – (1901–1944)
Hubert Strohmaier – (1896–1947)
Henning von Tresckow – (1901–1944)
Ilmavoimat

Ilmavoimien eli Luftwaffen kenraalit:
Ilmavoimat > Sotamarsalkat

Generalfeldmarschall:
Robert von Greim – (1892–1945)
Albert Kesselring – (1885–1960)
Erhard Milch – (1892–1972)
Wolfram von Richthofen – (1895–1945)
Hugo Sperrle – (1885–1953)
Ilmavoimat > Kenraalieverstit

Generaloberst der Luftwaffe:
Otto Dessloch – (1889–1977)
Ulrich Grauert – (1889–1941)
Hans Jeschonnek – (1899–1943)
Alfred Keller – (1882–1974)
Günther Korten – (1898–1944)
Alexander Löhr – (1885–1947)
Bruno Loerzer – (1891–1960), ensimmäisen maailmansodan ässä
Günther Rüdel – (1883–1950)
Kurt Student – (1890–1978)
Hans-Jürgen Stumpff – (1889–1968)
Ernst Udet – (1896–1941), ensimmäisen maailmansodan ässä
Hubert Weise – (1884–1950)
Ilmavoimat > Kenraalit

General der Flieger (lennoston kenraali):
Karl Bodenschatz – (1890–1979)
Rudolf Bogatsch – (1891–1970)
Heinrich Danckelmann – (1887–1947)
Hellmuth Felmy – (1885–1965)
Martin Fiebig – (1891–1947)
Hans Geisler – (1891–1966)
Hermann von der Lieth-Thomsen – (1867–1942)
Alfred Mahnke – (1888–1979)
Curt Pflugbeil – (1890–1955)
Julius Schultz – (1889–1975)
Wilhelm Speidel – (1895–1970)
Otto von Stülpnagel – (1878–1948), myös jalkaväenkenraali.
Hellmuth Volkmann – (1889–1940)
Konrad Zander – (1883–1947)
General der Fallschirmtruppe (laskuvarjojääkärijoukkojen kenraali):
Bruno Bräuer – (1893–1947)
Paul Conrath – (1896–1979)
Richard Heidrich – (1896–1947)
Eugen Meindl – (1892–1951)
Bernhard Ramcke – (1889–1968)
Alfred Schlemm – (1894–1986)
General der Flakartillerie (ilmatorjuntatykistön kenraali):
Walther von Axthelm – (1893–1972)
Heinrich Burchard – (1893–1945)
Alfred Haubold – (1887–1969)
Hugo Grimme – (1872–1943)
Friedrich Heilingbrunner – (1891–1977)
Friedrich Hirschhauer – (1883–1979)
Gerhard Hoffmann – (1887–1969)
Job Wilhelm Odebrecht – (1892–1982)
Wolfgang Pickert – (1897–1984)
Richard Reimann – (1892–1970)
Otto Wilhelm von Renz – (1891–1968)
Helmut Richter – (1891–1977)
Camillo Ruggera –(1885–1947)
August Schmidt – (1883–1955)
Ludwig von Schröder – (1884–1941)
Eugen Weissmann – (1892–1951)
Emil Zenetti – (1883–1945)
General der Luftnachrichtentruppe (ilmavoimien viestijoukkojen kenraali)
Friedrich Fahnert – (1879–1964)
Wolfgang Martini – (1891–1963)
Walter Surén – (1880–1976)
General der Luftwaffe
Walther Wecke – (1885–1943), myös poliisin kenraalimajuri
Ilmavoimat > Kenraaliluutnantit

Generalleutnant:
Adolf Galland – (1912–1996)
Otto Kühne – (1888–1987)
Heinrich Trettner – (1907–2006)
Walther Wever – (1887–1936)
Ilmavoimat > Kenraalimajurit

Generalmajor:
Otto Abernetty – (1893–1940)
Merivoimat

Merivoimien Kriegsmarinen amiraalit:
Merivoimat > Suuramiraalit

Großadmiral (suuramiraali):
Karl Dönitz – (1891–1980)
Erich Raeder – (1876–1960)
Merivoimat > Kenraaliamiraalit

Generaladmiral (kenraaliamiraali):
Conrad Albrecht – (1880–1969)
Hermann Boehm – (1884–1972)
Rolf Carls – (1885–1945)
Hans-Georg von Friedeburg – (1895–1945)
Oskar Kummetz – (1891–1980)
Wilhelm Marschall – (1886–1976)
Alfred Saalwächter – (1883–1945)
Otto Schniewind – (1887–1964)
Otto Schultze – (1884–1966)
Walter Warzecha – (1891–1956)
Karl Witzell – (1884–1976)
Merivoimat > Amiraalit

Admiral (amiraali):
Johannes Bachmann – (1890–1945)
Otto Backenköhler – (1892–1967)
Max Bastian – (1883–1958)
Hanns Benda – (1877–1951)
Theodor Burchardi – (1892–1983)
Wilhelm Canaris – (1887–1945), sotilastiedustelupalvelu Abwehrin johtaja.
Günther Lütjens – (1889–1941)
Theodor Krancke – (1893–1973)
Merivoimat > Vara-amiraalit

Vizeadmiral (vara-amiraali):
Bernhard Rogge – (1899–1982)
Hans-Erich Voss – (1897–1969)
Merivoimat > Kontra-amiraalit

Konteradmiral (kontra-amiraali):
Kurt Böhmer – (1892–1944)
Lääkintäjoukot

Lääkintäjoukkojen eli Sanitätswesenin kenraalit
Lääkintäjoukot > Lääkintäjoukkojen ylilääkäri

Generaloberstabsarzt:
Siegfried Handloser – (1885–1954), lääkintäjoukkojen päällikkö (Chef des Wehrmachtsanitätswesens)
Erich Hippke – (1888–1969)
Lääkintäjoukot > Lääkintäjoukkojen komentaja

Generalstabsarzt:
Walther Asal – (1891–1987)
Kurt Bingler – (1888–1972)
Lääkintäjoukot > Lääkintäkenraalit

Generalarzt (lääkintäkenraali):
Erwin Angermeyer – (1888–1963)
Kurt Arndt – (1889–1943)
Rudolf Attig – (1893–1981)
Ernst Baader – (1894–1953)
Paul Baethke – (1895–1953)
Hans-Joachim Barnewitz – (1892–1965)
Wilhelm Baumeister – (1887–1963)
Alfred Bayer – (1888–1952)
Ernst Becker – (1884–1962)
Eugen Wullen – (1892–1967)
SS-joukot > Reichsführer-SS

Reichsführer-SS oli SS:n johtajalle varattu arvo.
Joseph Berchtold – (1897–1962)
Karl Hanke – (1903–1945), SS:n viimeinen johtaja.
Erhard Heiden – (1901–1933)
Heinrich Himmler – (1900–1945), SS:n pitkäaikaisin johtaja.
Julius Schreck – (1898–1936), SS:n ensimmäinen johtaja.
SS-joukot > SS-Oberstgruppenführer

SS-Oberstgruppenführer oli kenraalieverstiä vastaava arvo.
Kurt Daluege – (1897–1946)
Sepp Dietrich – (1892–1966)
Franz Xaver Schwarz – (1875–1947)
Paul Hausser – (1880–1972)
SS-joukot > SS-Obergruppenführer

SS-Obergruppenführer oli kenraalia vastaava arvo.
Friedrich Alpers – (1901–1944)
Max Amann – (1891–1957)
Erich von dem Bach-Zelewski – (1899–1972)
Herbert Backe – (1896–1947)
Gottlob Berger – (1896–1975)
Theodor Berkelmann – (1894–1943)
Werner Best – (1903–1989)
Wilhelm Bittrich – (1894–1979)
Martin Bormann – (1900–1945)
Philipp Bouhler – (1899–1945), T-4-eutanasiaohjelman johtaja.
Franz Breithaupt – (1880–1945)
Wilhelm Brückner – (1884–1954)
Walter Buch – (1883–1949)
Richard Walther Darré – (1895–1953)
Karl-Maria Demelhuber – (1889–1988)
Karl von Eberstein – (1894–1979)
Theodor Eicke – (1892–1943)
August Eigruber – (1907–1947), Gauleiter
Hermann Fegelein – (1906–1945)
Karl Fiehler – (1895–1969)
August Frank – (1898–1984)
Karl Hermann Frank – (1898–1946)
Herbert-Otto Gille – (1897–1966)
Odilo Globocnik – (1904–1945)
Curt von Gottberg – (1896–1945)
Ernst-Robert Grawitz – (1899–1945)
Ulrich Greifelt – (1896–1949)
Arthur Greiser – (1897–1946)
Karl Gutenberger – (1905–1961)
August Heißmeyer – (1897–1979)
Konrad Henlein – (1898–1945)
Reinhard Heydrich – (1904–1942)
Friedrich Hildebrandt – (1898–1948)
Friedrich Jeckeln – (1895–1946)
Hans Jüttner – (1894–1965)
Ernst Kaltenbrunner – (1903–1946)
Bronislav Kaminski – (1899–1944)
Hans Kammler (1901–1945?)
Matthias Kleinheisterkamp – (1893–1945)
Friedrich Wilhelm Krüger – (1894–1945)
Walter Krüger – (1890–1945)
Werner Lorenz – (1891–1974)
Benno Martin – (1893–1979)
Heinrich von Maur – (1863–1947)
Emil Mazuw – (1900–1987)
Carl-Albrecht Oberg – (1897–1965)
Günther Pancke – (1899–1973)
Karl Pfeffer-Wildenbruch – (1888–1971)
Arthur Phleps – (1881–1944)
Oswald Pohl – (1892–1951)
Hans-Adolf Prützmann – (1901–1945)
Rudolf Querner – (1893–1945)
Hanns-Albin Rauter – (1895–1949)
Wilhelm Rediess – (1900–1945)
Wilhelm Reinhard – (1869–1955), myös Heerin jalkaväenkenraali
Erwin Rösener – (1902–1946)
Ernst Sachs – (1880–1956)
Julius Schaub – (1898–1967)
Fritz Schlessmann – (1899–1964)
Heinrich Schmauser – (1890–1945)
Walter Schmitt – (1879–1945)
Oskar Schwerk – (1869–1950)
Karl Schöngarth – (1903–1946)
Felix Steiner – (1896–1966)
Friedrich Taubert – (1880–1946)
Josias zu Waldeck und Pyrmont – (1896–1967)
Fritz Weitzel – (1904–1940)
Otto Winkelmann – (1894–1977)
Karl Wolff – (1900–1984)
Udo von Woyrsch – (1895–1983)
Alfred Wünnenberg – (1891–1963)
SS-joukot > SS-Gruppenführer

SS-Gruppenführer oli kenraaliluutnanttia vastaava arvo.
Ludolf von Alvensleben – (1901–1970)
Karl Gebhardt – (1897–1948)
Richard Glücks – (1889–1945)
Otto Hofmann – (1896–1982), rotu- ja asutusasiantoimiston johtaja
Hanns Johst – (1890–1978)
Kurt Kaul – (1890–1944)
Gerret Korsemann – (1895–1958)
Heinz Lammerding – (1905–1971)
August von Meyszner – (1886–1947)
Heinrich Müller – (1900–1945?)
Arthur Nebe – (1894–1945)
Otto Ohlendorf – (1907–1951)
Werner Ostendorff – (1903–1945)
Johann Rattenhuber – (1897–1957)
Wilhelm Rediess – (1900–1945)
Fritz von Scholz – (1896–1944)
Max Simon – (1899–1961)
Jürgen Stroop – (1895–1952)
SS-joukot > SS-Brigadeführer

SS-Brigadeführer oli kenraalimajuria vastaava arvo.
Franz Augsberger – (1905–1945)
Josef Bühler – (1904–1948)
Otto Gieseke – (1891–1958)
Ulrich Graf – (1878–1950)
Walther Hewel – (1904–1945)
Otto Kumm – (1909–2004)
Franz Kutschera – (1904–1944)
Wilhelm Mohnke – (1911–2001)
Erich Naumann – (1905–1951)
Karl von Oberkamp – (1893–1947)
Walter Schellenberg – (1910–1952)
August Schmidthuber – (1901–1947)
Sylvester Stadler – (1910–1995)
Ernst von Weizsäcker – (1882–1951)
Fritz Witt – (1908–1944)
August Zehender – (1903–1945)
Joachim Ziegler – (1904–1945)
Heinäkuun 20. päivän salaliittoon osallistuneet kenraalit

Ludwig Beck
Wilhelm Canaris
Alexander von Falkenhausen
Erich Fellgiebel
Friedrich Fromm
Reinhard Gehlen
Rudolf Christoph von Gersdorff
Paul von Hase
Gustav Heistermann von Ziehlberg
Otto Herfurth
Erich Hoepner
Fritz Lindemann
Friedrich Olbricht
Hans Oster
Friedrich von Rabenau
Hans Speidel
Helmuth Stieff
Carl-Heinrich von Stülpnagel
Fritz Thiele
Karl von Thüngen
Henning von Tresckow
Eduard Wagner
Erwin von Witzleben
Lisäksi:
Kurt von Hammerstein-Equord kuoli sairauteen 1943, mutta oli mukana salaliiton aiemmissa suunnitelmissa.
Aiheesta muualla

Das Lexikon der Deutschen Generale (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Das Lexikon der Wehrmacht (saksaksi)
Die Ritterkreuzträger der Deutschen Wehrmacht und Waffen-SS (saksaksi)
”Erämaan kettuna” tunnettu sotamarsalkka Erwin Rommel.
Kenraalieversti Eduard Dietl komensi saksalaisia joukkoja Suomessa jatkosodan aikana.
Karl Dönitz, Kriegsmarinen komentaja 1943–1945
Heinrich Himmler, SS:n ja Gestapon pitkäaikaisin johtaja.
Kenraalieversti Ludwig Beck oli mukana useissa yrityksissä suistaa kansallissosialistinen puolue vallasta.
Heikki Tiilikainen

Heikki Tiilikainen
Heikki Tiilikainen (s. 1941) on suomalainen everstiluutnantti (evp) ja kirjailija. Aktiiviurallaan hän palveli rannikkotykistössä muun muassa Kirkonmaan, Rankin ja Kuuskajaskarin linnakkeen päällikkönä.lähde? Hän on toiminut päätoimittajana lehdissä Ruotuväki (1971–1976) ja Suomen Sotilas (1988–2002).
Tiilikaisen puoliso oli lasitaiteilija Hillevi Hedberg-Tiilikainen  ja vanhemmat Anna-Lea os. Karilas ja Mauri Tiilikainen .