stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Minolainen uskonto
Perintö mykeneläisen ja antiikin ajan uskonnossa

Minolainen kulttuuri vaikutti laajasti koko Egeanmeren alueella kauppayhteyksien kautta. Myös uskonnolliset vaikutteet levisivät muihin alueen kulttuureihin. Minolainen uskonto vaikutti merkittävästi erityisesti mykeneläiseen uskontoon samalla, kun minolainen ja mykeneläinen kulttuuri kietoutuivat loppuvaiheessaan muutoinkin yhteen. Walter Burkert huomauttaa jopa, ettei ole selvää, missä määrin minolaista ja mykeneläistä uskontoa voidaan lainkaan erottaa toisistaan, koska kulttuurit olivat niin läheisessä yhteydessä toisiinsa.
Mykeneläisen ajan uskonnon kautta minolainen uskonto vaikutti edelleen antiikin Kreikan uskontoon. Muistumat minolaisesta uskonnosta eivät välittyneet antiikin kreikkalaiseen kulttuuriin minolaisten omalla kielellä eivätkä kirjoitettuna, vaan kreikan kielellä ja suullisen perimätiedon välityksellä. Näin minolaiset myyttiset teemat ovat ajan kuluessa muuttuneet epäselviksi osiksi kreikkalaista mytologiaa. Tunnetuin on kertomus Theseuksesta, Ariadnesta, kuningas Minoksen labyrintistä ja Minotauroksesta. Eräissä tapauksissa kulttipaikat pysyivät samoina pronssikaudelta antiikin ajalle siirryttäessä, ja kultissa tapahtui joitakin muutoksia niin, että muistuma minolaisesta jumaluudesta yhdistettiin antiikin kreikkalaisen uskonnon jumaluuteen.
Kirjallisuutta

Ruud, Inger Marie: Minoan religion. A bibliography.  (Volume 141 of Studies in Mediterranean archaeology and literature)  P. Åström, 1996.  ISBN 9170811628  (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Minoan religion
Alkuperäisuskonnot
| --- | --- |
Pakanuus:  Animismi ·  Luonnonuskonto ·  Panteismi ·  Šamanismi
Historiallinen polyteismi:  Mesopotamialainen ·  Egyptiläinen ·  Minolainen ·  Mykeneläinen ·  Kreikkalainen (Eleusiin mysteerit ·  Orfilaisuus) ·  Roomalainen (Mithralaisuus) ·  Germaaninen ·  Skandinaavinen ·  Kelttiläinen ·  Slaavilainen ·  Balttilainen ·  Virolainen ·  Saamelainen ·  Suomalainen
Myytti ja rituaali:  Kansanperinne ·  Kansanusko ·  Kristillistetty kalenteri ·  Mytologia ·  Noituus ·  Taikuus ·  Uhraaminen ·  Vainajien palvonta
Uuspakanuus:  Aasainusko ·  Balttilainen ·  Druidismi ·  Hellenistinen ·  Kemetismi ·  Slaavilainen ·  Suomenusko ·  Uusnoituus ·  Uussamanismi ·  Wicca
Potnia Theron -jumalatar Akrotírin seinämaalauksissa.
Minolaisen Kreetan kartta, johon on merkitty muiden kohteiden ohella merkittävimmät pyhät luolat ja vuorenhuippujen pyhäköt.
Ídan luola Ída- eli Psiloreítisvuorella.
Minolainen kultainen labrys eli kaksoiskirves. Iraklionin arkeologinen museo.
Härkähyppääjää esittävä fresko Knossoksesta. Ajoitettu keskiminolaisen kauden III (MMIII) ja myöhäisminolaisen kauden I B (LMIB) väliseen aikaan (1600–1400-luvut eaa.). Iraklionin arkeologinen museo.
Hauta Arménoin minolaisella hautausmaalla.
Theseuksen ja Minotauroksen taistelu attikalaisessa mustakuviotekniikalla valmistetussa amforassa noin vuodelta 540 eaa.
Käännös suomeksi
Raision venesatama

Raisionlahden venesatamaa lokakuussa 2010 kuvattuna M/S Allure of the Seasin kannelta.
Raision venesatama eli Hahdenniemen venesatama on Raision kaupungin Kaanaan kaupunginosassa Raisionlahden länsirannalla sijaitseva Lounais-Suomen suurin ja yksi Suomen suurimmista venesatamista. Venesataman omistaa Raision kaupunki ja venepaikkoja on yli 700, minkä lisäksi alueella on noin 600 talvisäilytyspaikkaa veneille. Raision venesatama on kotisatama ja vain muutama venepaikka on varattu vierailijoille.
Venesatamaan johtaa 2,4 metrin syvyinen veneväylä, joka erkanee Pernon telakalle johtavasta 9 metrin väylästä. Venesatama on myös suosittu tarkkailupaikka Raisionlahden toisella puolella sijaitsevaan Pernon telakan ja siellä rakennettavien suurten risteilyalusten näkemiseen.
Alueen palvelut ja yritykset

Satamassa toimii Neste Oilin polttoainejakelun veneasema ja sen yhteydessä 25-paikkainen kahvila. Vuodesta 2008 lähtien venesatamassa on ollut ravintolalaiva M/S Bruno, joka  vaurioitui tulipalossa syksyllä 2011. Ravintolalaiva on avoinna vain kesäkaudella. Venesatamassa on myös septitankin imutyhjennysmahdollisuus, venetelakka ja muita veneilypalveluita.
Keväällä 2014 Fiskars siirsi sataman alueelle Buster-veneiden hallinnon, markkinoinnin ja tuotekehityksen. Alueella toimii myös merenkulun, ajoneuvojen sekä teollisuuden sähkölaitteisiin erikoistunut Mastervolt sekä venetarvikeliike Raisionranta. Keväällä 2015 alueelle perustettiin Busterin ensimmäinen konseptimyymälä, Buster Store.
Historia

Kun Raision kunta sai Hahdenniemen tilan ranta-alueet omistukseensa vuonna 1963, se aloitti venesataman rakentamisen alueelle. Aluksi venesatamassa oli yksi iso laituri ja noin 25 venepaikkaa sekä mattolaituri.
Yleissuunnitelma venesatamasta tehtiin 1980-luvulla ja vuonna 1989 valmistui diplomityö rantapaviljongista ja meriuimalasta. Veneiden talvisäilytysalueen kehittämisestä tehtiin suunnitelma 2000-l. ensimmäisellä vuosikymmenellä, ja se toteutettiinkin. Alueen kehittämistä varten se kuuluu vuosien 2011–2013 aikana Raision kaupungin kaavoitusohjelman aluerakenneselvitykseen.
Aiheesta muualla

Tukia, Anneli: Raision asuntomessuille houkutellaan veneilijöitä – Katteluksen messualueelle pääsee muutenkin kuin autolla hs.fi.  7.3.1997. Helsinki:  Sanoma News Oy. Viitattu 10.1.2012.
Raisionlahden venesatama, taustalla Meyer Turku Oy:n telakka.
Rakkaudesta seksiin

| Rakkaudesta seksiin |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jorma Palo, Leena-Maija Palo
Kuvittaja:  Maija Nieminen
Kieli:  suomi
Genre:  seksologia
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1999
Sivumäärä:  400
ISBN:  951-0-23241-6
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Rakkaudesta seksiin on Jorma Palon ja hänen vaimonsa Leena-Maijan kirjoittama tietokirja vuodelta 1999. Kirjan on kuvittanut Maija Nieminen. Toinen uudistettu painos ilmestyi 2004.
Runsaasti piirroksia ja valokuvia sisältävässä kirjassa kerrotaan rakkaudesta, erotiikasta ja seksuaalisuudesta.
Raideliikenneonnettomuus

Bourbonnais'n junaturma Yhdysvalloissa.
Junaonnettomuus vuonna 1895 Gare Montparnassen rautatieasemalla.
Raideliikenneonnettomuus tarkoittaa raideliikenteessä junalle, raitiovaunulle tai metrolle tapahtunutta onnettomuutta, jossa ne vaurioituvat tai suistuvat kiskoilta tai niiden matkustajille tai henkilokunnalle sattuu henkilövahinkoja. Tasoristeysonnettomuutta pidetään raideliikenneonnettomuutena vain, jos raideliikenteeseen käytetty kulkuneuvo suistuu kiskoilta tai sen matkustajille tai henkilokunnalle sattuu henkilövahinkoja. Ihmisten tai eläinten jäämistä liikkuvan raideliikennekulkuneuvon alle ei pidetä raideliikenneonnettomuutena. Suomessa raideliikenneonnettomuudet tutkii Onnettomuustutkintakeskus. Ihmisten tai eläinten allejäännit puolestaan kuuluvat poliisin tutkittaviksi.lähde?
Tuhoisimpia raideliikenneonnettomuuksia

Telwattan junaturma (26. joulukuuta 2004) – Arviolta yli 1 700 ihmistä kuoli Sri Lankan Telwattassa, kun Intian valtameren maanjäristyksen aiheuttama tsunami tuhosi junan.
Biharin junaturma (kesäkuu 1981) – Noin 800 ihmistä kuoli Intian Biharissa junan suistuttua sillalta. Sen aiheuttajaksi on epäilty muun muassa syklonia.
Ufan junaturma (4. kesäkuuta 1989) – 575 ihmistä kuoli ja yli 800 loukkaantui Neuvostoliiton Ufassa tapahtuneessa nestekaasuräjähdyksessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Raideliikenneonnettomuus Wikimedia Commonsissa
Tilannetta Helsingin junaturman jälkeisenä päivänä 5. tammikuuta 2010.
Raivo, Pitkä marssi

| Raivo, Pitkä marssi> Rage / The Long Walk |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Stephen King
Kieli:  englanti
Genre:  jännitys
Julkaistu:  1977, 1979
Suomennos
Suomentaja:  Leevi Lehto
Kansitaiteilija:  Heikki Kalliomaa
Kustantaja:  Tammi
Ulkoasu:  kovakantinen
Sivumäärä:  446
ISBN:  951-30-9907-6
Sarja: Richard Bachman -kirjat
Seuraava:  Vimma, Juokse tai kuole
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Raivo, Pitkä marssi on ensimmäinen osa Stephen Kingin julkaisemasta Richard Bachman -kirjat (The Bachman Books) -kokoelmasta, johon on koottu hänen varhaisia, Richard Bachmanin nimellä kirjoitettuja teoksia. Kirja sisältää seuraavat kaksi tarinaa: Raivo (Rage, 1977) ja Pitkä marssi (The Long Walk, 1979).
Kirjan tarinoista Raivo omaa tätä nykyä hyvin kiistanalaisen maineen sen kouluammuskeluteemansa vuoksi, sillä teos yhdistettiin peräti viiteen Yhdysvalloissa tapahtuneeseen kouluampumiseen ja panttivankitilanteeseen vuosina 1988-1997, joista viimeisin, Heath High Schoolin ammuskelu Kentuckyssa vuonna 1997, vaikutti lopulta Kingin päätökseen poistaa tarina lopullisesti uudemmista kirjapainoksista.
Pitkä marssi oli Kingin mukaan hänen ensimmäinen kirjoittamansa romaani; hän aloitti sen työstämisen jo vuosina 1966–67 Mainen yliopiston fuksivuosinaan, noin kahdeksan vuotta ennen kuin hänen ensimmäinen julkaistu romaaninsa Carrie julkaistiin vuonna 1974.
Juonet > Raivo

Placervillen lukiota käyvä Charlie on kokenut kovia, minkä takia hän on koulun ongelmatapauksia. Pian käykin niin, että Charlie sekoaa täysin, tappaa aseellaan luokan opettajat ja pitää oppilaita panttivankeinaan. Virkavallan piirittäessä koulua Charlie valottaa panttivangeilleen ongelmansa.
Juonet > Pitkä marssi

Garraty ja 99 muuta nuorukaista osallistuu vaaralliseen armeijan järjestämään kilpailuun, jossa tarkoituksena on kävellä halki osavaltioiden niin kauan, kunnes hidastelijat on ammuttu pois pelistä. Vain pisimpään hengissä pysynyt voi voittaa, eikä hopeasijaa jaeta kenellekään.
Rakkauspommitus

Rakkauspommitus (engl. love bombing) on yksilöön kohdistuva järjestäytynyt rakastavien tunteiden osoitus, jolla ihmisryhmä pyrkii käännyttämään yksilön joukon jäseneksi. Termiä on käytetty Yhdysvaltain Yhdistymiskirkon sisällä. Liikkeen ulkopuolella rakkauspommitusta pidetään yhtenä kultin tunnusmerkeistä.
"Flirttikalastus" (engl. flirty fishing, FFing) oli rakkauspommituksen muoto, jota Kansainvälinen perhe -liikkeen naispuoliset jäsenet käyttivät vuosina 1974–1987: he värväsivät liikkeeseen uusia jäseniä tarjoamalla näille seksipalveluita. Jotkut myös keräsivät liikkeelle rahaa samalla keinolla. Liikkeen oman ilmoituksen mukaan käytännössä ei ollut uskonopillisesti mitään väärää, vaan sen käyttö lopetettiin AIDSin takia.
Rahoitus

Rahoitus on varojen hankkimista jonkin hankkeen toteuttamiseksi. Yritystoiminnassa se on osa-alue, jonka tehtävänä on omaisuuden tuoton maksimointi ja rahoituksen kustannusten minimointi. Tieteenalana rahoitus tutkii menetelmiä, joilla yksilöt, yritykset sekä organisaatiot järjestävät ja käyttävät rahallisia resurssejaan ottamalla huomioon toimintaansa liittyvät riskit. Termillä rahoitus voidaan tarkoittaa seuraavia toimintoja:
Rahan ja muun varallisuuden tutkimus.
Varallisuuden hallinta.
Riskiä sisältävien hankkeiden hallinta.
Verbi ”rahoittaa” tarkoittaa varojen järjestämistä yrityksille ja sen synonyymi on ”pääomittaa”.
Rahoituksen teoria

Akateemisesti tarkasteltuna rahoituksen tieteellinen tutkimus voidaan karkeasti jakaa kahteen pääluokkaan: 1) markkinoiden tehokkuuteen ja 2) behavioristiseen koulukuntaan. Ensimmäistä koulukuntaa voidaan pitää yleisesti hyväksyttynä normatiivisena rahoitusteorian tieteellisenä valtavirtanäkemyksenä; joka perustuu odotetun hyödyn matemaattisten aksioomien laskemiselle, markkinoiden tehokkuudelle sekä rationaaliselle päätöksenteolle. Tätä asetelmaa pyrkii haastamaan rahoitusteorian deskriptiivinen behavioristinen suuntaus; joka tiedostaa sen etteivät inhimilliset taloudelliset toimijat ole johdonmukaisen rationaalisia päätöksissään, tai ainakin tämä järjen käyttö ja tunteiden sivuuttaminen on rajallista. Lisäksi erilaisten anomalioiden olemassaoloa rahoitusmarkkinoilla on ollut vaikea perustella odotetun hyödyn maksimoinnilla tai sijoittajien rationaalisella päätöksenteolla.
Yleisemmällä tasolla rahoitusteorian mukaan sijoituksen tuotto ja riski kulkevat niin sanotusti "käsi kädessä". Epävarmuuden kasvaessa myös rahan kustannuksen on noustava, sillä rahoittaja haluaa kohtuullista kompensaatiota kantamalleen riskille. Toisin sanoen, mitä riskialttiimpi sijoituskohde on, sitä suurempi on tuoton odotusarvon oltava. Esimerkiksi osakesijoituksia voidaan pääsääntöisesti pitää riskialttiimpina kuin korkosijoituksia, joten niistä voidaan myös odottaa keskimäärin korkeampaa tuottoa. Vastaavasti pitkäaikaiset sijoitukset ovat lyhytaikaisia sijoituksia riskialttiimpia ja siten niiden voidaan myös odottaa tuottavan paremmin. On kuitenkin huomioitava, että korkeampi tuoton odotusarvo ei sinänsä takaa parempaa tuottoa, sillä riskialttiimmissa kohteissa volatiliteetti eli keskihajonta on suurempi, joten on mahdollista saada sekä suuria tuottoja, että myös suuria tappioita. Tuottopotentiaalin kasvaessa tappioiden riski kasvaa myös.
Rahoituksen opetus Suomen yliopistoissa

Rahoitusta voi opiskella pää- tai sivuaineena kauppatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoa suoritettaessa. Rahoituksen opetus ja tutkimus jakaantuu pääosin yritysrahoitukseen keskittyvään ja rahoitusmarkkinoihin keskittyvään opetukseen ja tutkimukseen. Kauppatieteiden ylioppilaille rahoitus on yksi suosituimmista pääaineista. Helsingin kauppakorkeakoulussa, Vaasan yliopistossa. se on perinteisesti ollut suosituin pääaine.kenen mukaan? Rahoitusta voi opiskella pääaineena seuraavissa yliopistoissa:
Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu
Svenska handelshögskolan
Oulun yliopisto (vain maisterivaiheessa)
Vaasan yliopisto
Itä-Suomen yliopisto (Kuopion kampus)
Kirjallisuutta

Ferguson, Niall: Rahan nousu: Maailman rahoitushistoria.  ((The ascent of money: A financial history of the world, 2008.) Suom. Kimmo Pietiläinen)  Helsinki:  Terra Cognita, 2009.  ISBN 978-952-5697-24-7
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rahoitus Wikimedia Commonsissa
Raitakaniinikala

| Raitakaniinikala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Luukalat Osteichthyes
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Kaniinikalat Siganidae
Suku::  Siganus
Laji::  doliatus
Kaksiosainen nimi
 Siganus doliatus  Guérin-Méneville, 1829-38 
Synonyymit
 Amphacanthus doliatus Guérin-Méneville, 1829-38  Teuthis doliata Guérin-Méneville, 1829-38  Teuthis doliatus Guérin-Méneville, 1829-38 
Katso myös
   Raitakaniinikala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Raitakaniinikala (Siganus doliatus) on kaniinikalojen (Siganidae) heimoon kuuluva trooppisissa merivesissä elävä kalalaji.
Koko ja ulkonäkö

Raitakaniinikala kasvaa yleensä noin 20 senttimetrin mittaiseksi ja korkeintaan 25 senttimetrin mittaiseksi. Selkäevässä on 13 piikkiruotoa ja kymmenen nivelruotoa, peräevässä seitsemän piikkiruotoa ja yhdeksän nivelruotoa. Raitakaniinikala on pohjaväriltään vaaleansininen. Selkäevä ja pyrstö ovat keltaiset.
Levinneisyys ja elinympäristö

Raitakaniinikalaa tavataan Tyyneltämereltä. Lajin elinympäristöä ovat laguunit ja koralliriutat. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut raitakaniinikalan elinvoimaiseksi lajiksi.
Ravinto ja elintavat

Raitakaniinikala käyttää ravinnokseen pohjaeliöitä ja vesikasveja. Laji elää parvessa siihen asti kunnes se saavuttaa seitsemän senttimetrin pituuden. Raitakaniinikala elää noin 2–15 metrin syvyydessä.
Raitakaniinikala
Rakenneteräs

Rakenneteräs tarkoittaa rautapohjaista metalliseosta, missä materiaalin pääasiallinen tarkoitus on kantaa rakenteeseen kohdistuva kuormitus. Tyypillisiä käyttökohteita ovat esimerkiksi sillat, rakennusten kantavat osat ja työkoneiden rungot. Rakenneteräkset ovat pääsääntöisesti aina hitsattavia pois lukien koneteräkset. Koneterästen korkeampi hiili- ja rikkipitoisuus aiheuttaa hitsauksessa haurastumisen riskin. Tyypillisiä esimerkkejä rakenneteräksistä ovat
S235JRG2
S355J2G3
E295
P235S
Merkinnän ensimmäinen kirjain kertoo teräksen tyypin (S = rakenneteräs, E = koneteräs ja P =paineastiateräs). Kirjainta seuraava lukuarvo on myötöraja. Lopussa oleva lisätunnus kertoo tarkempia tietoja esimerkiksi alimmasta käyttölämpötilasta.
Eri tarkoituksiin käytettyjen rakenneterästen hiilipitoisuudet ovat tyypillisesti suunnilleen seuraavat:
0,3 %: esimerkiksi akselit, luisti- ja männänvarret, rautatievaunujen ja maatalouskoneiden valetut osat;
0,4 %: esimerkiksi hammaspyörät, kampiakseli ja kiertokanget;
0,5 %: esimerkiksi ratakiskot, teräslanka ja koneenosat, joiden on pintapaineen vuoksi oltava erityisen kovia kuten kiilat ja sokat;
0,6 %: esimerkiksi jouset, pyöränvanteet ja maatalouskoneiden kulumiselle alttiit osat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rakenneteräs Wikimedia Commonsissa
Sergei Raktšejev

Sergei Stepanovitš Raktšejev (ven. Серге́й Степа́нович Ракче́ев, 1901 Soutjärven kunnan Noumantšugan kylä – 21. lokakuuta 1972 Petroskoi) oli vepsäläissyntyinen neuvostoliittolainen poliitikko.
Sergei Raktšejev syntyi vepsäläiseen talonpoikaisperheeseen. Hän työskenteli 17-vuotiaasta lähtien Muurmannin rautatiellä, palveli vuosina 1919–1922 puna-armeijassa ja osallistui Venäjän sisällissotaan. Sen jälkeen hän työskenteli Soutjärven kunnan ja Petroskoin miliisin virkailijana.
Raktšejev työskenteli vuodesta 1927 lähtien Neuvostoliiton valtionpankin virkailijana. Vuosina 1934–1937 hän opiskeli Neuvostoliiton raha-asiain kansankomissariaatin Leningradin finanssiakatemiassa. Raktšejev nimitettiin Stalinin vainojen yhteydessä valtionpankin Karjalan konttorin johtajaksi vuonna 1937 ja Karjalan autonomisen tasavallan raha-asiain kansankomissaariksi vuonna 1938.
Raktšejev johti Karjalan ASNT:n ja Karjalais-suomalaisen neuvostotasavallan raha-asiain kansankomissariaattia ja valtionvarainministeriötä vuoteen 1947. Vuosina 1947–1954 hän oli tasavallan ministerineuvoston varapuheenjohtaja. Raktšejev jätti jälkeensä julkaisemattomat muistelmat.
Rakenneanalyyttinen paradigma

Rakenneanalyyttisella paradigmalla tarkoitetaan 1950-luvulla Yhdysvalloissa syntynyttä tapaa tutkia organisaatioita kokonaisuuksina niiden rakenteen näkökulmasta. Amerikkalaisten yritysten kasvaessa voimakkaasti toisen maailmansodan jälkeisenä aikana syntyi useita suuryrityksiä, joissa yrityksen toimintojen ja vastuun jaottelun merkitys korostui.
Rakenneanalyyttisen näkökulman pohjalla oli mullistava käsitys siitä, että yritysten tuli muodostaa toimiva suhde ympäristöönsä. Toisaalta rakenneanalyyttinen paradigma perustuu rationaalisuuteen. Organisaatio nähtiin kokonaisuutena, järjestelmänä, ja työntekijät sen muodostavina osina. Järjestelmäteoria ja systeemianalyysi ovat tieteenaloja, jotka liittyvät vahvasti rakenneanalyyttisen näkökulman tutkimukseen. Myös kybernetiikka tutkimusalana ei ole kaukana rakenneanalyytikasta. Kyberneettinen järjestelmä mukautuu palautteen perusteella ympäristöönsä.
Rakenneteorioita on tutkittu Suomessa 1970-luvulta lähtien. Myös Suomessa kohdattiin suuryrityksissä rakenteellisia ongelmia 1960- ja 1970-luvuilla.
Rakenneanalyyttisen näkökulman tutkijat

Jules Henri Fayol toimi ranskalaisen kaivosyhtymän johtajana vuodesta 1888 lähtien aina 1920-luvulle saakka. Hän näki työssään johtamisessa tapahtuvia puutteita ja kehitti johtamista tieteenä eteenpäin. Fayol määritteli johtamiselle tehtävät; hän myös määritteli johtajan vaadittavat ominaisuudet sekä johtamisen periaatteet. Hänen mukaansa organisaation eri tasoilla työskenteleviltä vaadittiin erilaisia ominaisuuksia; hän tiedosti vahvasti erilaiset tarpeet erilaisille rakenneyksiköille.
Alfred P. Sloan (1875-1966) toimi General Motorsin johtajana ja uudisti ratkaisevasti sen rakennetta. Yritys jaettiin yksiköihin. Sen hallinto keskitettiin mutta toiminnot hajautettiin. Näin yrityksen osat saatiin toimimaan tehokkaasti mutta yhteistä tavoitetta kohti. Sloan jakoi yrityksen hallinnon kolmeen osaan. Nämä olivat johtoryhmä (talous, toiminnan suunnittelu), henkilöstö- ja tukiosastot (johtoryhmän avustaminen) ja liiketoimintaosastoihin, jotka keskittyivät johtoryhmän päätösten toteuttamiseen.
Kolmas erittäin olennainen rakenneanalyyttisen koulukunnan edustaja oli Peter Drucker (1909-2005). Hänen mukaansa organisaation osan johtajan työn on tehdä työnsä niin, että organisaation osalle määritellyt tavoitteet toteutuvat. Johtajia on siis kontrolloitava objektiivisten tavoitteiden avulla. Tavoitteiden toteutumista tulee valvoa. Näin johtaja voi toimia tehokkaasti eikä hänen kontrollointiinsa kulu paljon henkilöresursseja. Hän tulkitsi johtamista tavoitejohtamisen näkökulmasta. Johtajalle voidaan määritellä vastuu, jos hänen tehtävänsä on selkeä. Tällainen ajattelu nopeutti useissa amerikkalaisissa yrityksissä organisaation rakenteen määrittelyä ja uusia rakennemalleja. Drucker toimi menestyksekkäästi yrityskonsulttina.
Organisaatioiden tutkijat Richard Scott ja Amitai Etzioni tutkivat organisaatioita kontingenssin näkökulmasta. Kontingenssilla tarkoitetaan sitä, että erilaiset ympäristöt vaativat erilaisia organisaatioita ja rakenteita. Yritys menestyy, jos sen organisaatio sopii hyvin sen toimintaympäristöön. Edelleen, koska ympäristö jatkuvasti välttämättä muuttuu, on myös yrityksen rakenteen muututtava jatkuvasti.
Rajageminaatio

Rajakahdennus eli rajageminaatio tai alku- tai loppukahdennus (joskus myös jäännöslopuke, aspiraatio  tai loppuhenkonen) on suomen kielelle tyypillinen sandhi-ilmiö eli sanarajan yli vaikuttava äänneilmiö.
Rajakahdennus näkyy seuraavan sanan alkukonsonantin geminoitumisena: esimerkiksi mene pois äännetään "meneppois" [menepːois]. Jos seuraava sana alkaa vokaalilla, sanarajalla voi esiintyä pidentynyt glottaaliklusiili:  [meneʔ ʔulos]. Rajakahdennus vaikuttaa myös yhdyssanan osien rajalla ja liitepartikkelien edellä, kuten [sɑdekːatos] ja [rikkɑillekːin].
Historiallisesti rajakahdennuksen laukaisevat muodot ovat päättyneet konsonanttiin tai esimerkiksi h-äänteeseen,  joka on kuitenkin kadonnut nykykielestä. Kielitieteellisessä tekstissä rajakahdennuksen laukaisijaksi voidaan olettaa "x-morfeemi", joka merkitään rivinylisellä x-kirjaimella, esimerkiksi sadex.
Rajakahdennuksen esiintyminen vaihtelee, mutta se on säännöllisintä seuraavissa sananmuototyypeissä:
sellaisten e-päätteisten nominien yksikön nominatiivi, jotka taipuvat kuin vene - veneen eli joiden yksikön taivutusmuodoissa on pitkä e: sadex, puoluex, rannexkello
nominien allatiivi: meillex, lapsillex, minullexkin
muodot, joihin sisältyy yksikön tai monikon 3. persoonan possessiivisuffiksi nsa tai nsä: lapsensax, isänsäx
kaikilla verbeillä seuraavat muodot:
1. eli A-infinitiivi: ollax, tullax, antaax
yksikön 2. persoonan imperatiivi: tulex, annax
kieltomuodot, ei kuitenkaan konditionaalissa eikä aktiivin indikatiivin imperfektissä: en otax, en ottanex, älä otax, älkää ottakox sekä passiivimuodot ei otetax, ei otettux, ei otettanex, älköön otettakox
adverbit, joiden lopussa on johdin -nne, -tse (prolatiivi),  tai -sti, esim. tännex, meritsex, kauniistix.
eräät yksittäiset sanat kuten itsex, kiinnix, perätix
Muita muotoja, joissa rajakahdennus saattaa esiintyä yleiskielisessäkin puheessa, joskaan ei kaikilla puhujilla, ovat:
passiivin 2. partisiipin yksikön nominatiivi: tehtyx, sanottux
adjektiivien komitatiivi: suurinex silmineen
-lti -loppuiset adverbit: laajaltix
yksittäisiä sanoja kuten irtix, kolmex.
Alueellinen vaihtelu Suomessa

Rajageminaation esiintymisessä on alueellista vaihtelua:
Rajageminoituminen puuttuu kokonaan Haminan, Kotkan ja Porvoon seudun puheesta (paitsi liitepartikkelien osalta), Porin seudulta sekä tietyistä peräpohjalaismurteista. Lisäksi se puuttui Karjalankannaksella puhutusta kaakkoismurteesta, joskin sotien jälkeen tämä murre vähitellen laimeni evakkojen ja heidän jälkeläistensä puheesta.
Osittaisen rajageminoitumisen aluetta ovat lähes koko Varsinais-Suomi, läntinen Uusimaa, Lappeenrannan–Imatran seutu sekä Lappi.