stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Messier 61

| Messier 61 |
| --- | --- |

Historia
Löytäjä:  Barnabus Oriani
Löytöpäivä:  1779
Muut nimet:  M61, NGC 4303
Ominaisuudet
Tyyppi:  kierteisgalaksi
Etäisyys:  26 Mpc
Koko:  6,5×5,8 kaariminuuttia
Ikä:  13,2 miljardia vuotta
Havaitseminen
Tähdistö:  Neitsyt
Rektaskensio:  12 h  21,9 min
Deklinaatio:  4° 28'
Suhteellinen kirkkaus:  +9,7
Messier 61 (M61, NGC 4303) on Neitsyen tähdistössä sijaitseva kierteisgalaksi, jonka Barnabus Oriani löysi vuonna 1779. Galaksi sijaitsee noin 80 miljoonan valovuoden päässä Maasta Neitsyen joukossa ja on noin 130 000 valovuoden levyinen. Sen ikä on noin 13,2 miljardia vuotta.
Aiheesta muualla

SEDSin Messier -sivut M61:sta (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  Spica, γ Vir A, ε Vir, ζ Vir, δ Vir, β Vir, γ Vir B, 109 Vir, μ Vir, η Vir, ν Vir, ι Vir, ο Vir, κ Vir, τ Vir, θ Vir, 110 Vir, λ Vir, π Vir, χ Vir, l Vir, 61 Vir, 69 Vir, ψ Vir, σ Vir, φ Vir, ξ Vir, ρ Vir, o Vir, 89 Vir, 16 Vir, 70 Vir, 82 Vir, 53 Vir, υ Vir, 49 Vir, 90 Vir, 59 Vir, 57 Vir, 76 Vir, d2 Vir, ω Vir, 68 Vir, 4 Vir, 55 Vir, 84 Vir, 7 Vir, 63 Vir, 87 Vir, 106 Vir, 95 Vir, 21 Vir, 86 Vir, 1 Ser, 75 Vir, 83 Vir, 31 Vir, g Vir, 6 Vir, 33 Vir, 71 Vir, 108 Vir, 80 Vir, 2 Ser, 11 Vir, 66 Vir, 44 Vir, 12 Vir, CS Vir, 25 Vir, 65 Vir, 64 Vir, 13 Vir, 92 Vir, y Vir, 10 Vir, 50 Vir, 46 Vir, 73 Vir, 37 Vir, 72 Vir, 34 Vir, 38 Vir, 85 Vir, 104 Vir, 27 Vir, 41 Vir, 54 Vir, 20 Vir, 35 Vir, 96 Vir, 17 Vir, 94 Vir, 48 Vir, S Vir, 62 Vir, 28 Vir, 56 Vir, 77 Vir, R Vir, HD 114783, HD 130322, HD 125612, EQ Vir, DT Vir, Ross 128, Wolf 424, FL Vir, PSR 1257+12
Eksoplaneetat:  70 Vir b, HD 114783 b, HD 130322 b, HD 125612 b, Draugr, Poltergeist, Phobetor
Messierin luettelo
Messier 70

| Messier 70 |
| --- | --- |

Historia
Löytäjä:  Charles Messier
Löytöpäivä:  1780
Muut nimet:  M70, NGC 6681
Ominaisuudet
Tyyppi:  pallomainen tähtijoukko
Etäisyys:  9.0 kpc
Koko:  8 kaariminuuttia
Ikä:  10-13 miljardia vuotta
Havaitseminen
Tähdistö:  Jousimies
Rektaskensio:  18 h  43.2 min
Deklinaatio:  -32° 18'
Suhteellinen kirkkaus:  +8.1
Messier 70 (M70, NGC 6681) on Jousimiehen tähdistössä sijaitseva pallomainen tähtijoukko, jonka Charles Messier löysi ja luetteloi vuonna 1780. Sen etäisyys Maasta on noin 30 000 valovuotta.
Aiheesta muualla

SEDSin Messier -sivut M70:sta (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  ε Sgr, σ Sgr, ζ Sgr, δ Sgr, λ Sgr, π Sgr, γ2 Sgr, η Sgr, φ Sgr, τ Sgr, ξ2 Sgr, ο Sgr, μ Sgr, ρ1 Sgr, β1 Sgr, α Sgr, ι Sgr, β2 Sgr, θ1 Sgr, 62 Sgr, υ Sgr, X Sgr, 59 Sgr, 52 Sgr, γ1 Sgr, ω Sgr, 4 Sgr, 21 Sgr, 60 Sgr, ν1 Sgr, ψ Sgr, 56 Sgr, 43 Sgr, 11 Sgr, ν2 Sgr, 61 Sgr, ξ1 Sgr, χ1 Sgr, 55 Sgr, 29 Sgr, 15 Sgr, 54 Sgr, θ2 Sgr, Gl 783, 7 Sgr, 28 Sgr, χ3 Sgr, 14 Sgr, 24 Sgr, 50 Sgr, 18 Sgr, κ1 Sgr, 51 Sgr, κ2 Sgr, 33 Sgr, 63 Sgr, Y Sgr, ρ2 Sgr, 57 Sgr, 9 Sgr, HD 169830, 16 Sgr, RS Sgr, 63 Oph, 26 Sgr, HD 179949, 6 Sgr, 30 Sgr, 53 Sgr, 25 Sgr, 65 Sgr, RY Sgr, 17 Sgr, χ2 Sgr, HD 190647, Ross 154, Pistoolitähti, S2
Eksoplaneetat:  HD 169830 b, HD 169830 c, HD 179949 b, HD 190647 b
Messierin luettelo
Messier 71

| Messier 71 |
| --- | --- |

Historia
Löytäjä:  Philippe Loys de Chéseaux
Löytöpäivä:  1746
Muut nimet:  M71, NGC 6838
Ominaisuudet
Tyyppi:  pallomainen tähtijoukko (?)
Etäisyys:  4.0 kpc
Koko:  7 kaariminuuttia
Ikä:  9-11 miljardia vuotta
Havaitseminen
Tähdistö:  Nuoli
Rektaskensio:  19 h  53.8 min
Deklinaatio:  18° 46'
Suhteellinen kirkkaus:  +8,3
Messier 71 (M71, NGC 6838) on Nuolen tähdistössä sijaitseva tähtijoukko, jonka Philippe Loys de Chéseaux löysi vuonna 1746. Charles Messier lisäsi sen luetteloonsa vuonna 1780. Joukko sijaitsee 13 000 valovuoden päässä Maasta ja se on noin 27 valovuoden levyinen.
Joukkoa pidettiin pitkään erityisen tiiviinä avoimena tähtijoukkona, koska siltä puuttui pallomaiselle tähtijoukolle ominainen keskustiivistymä. Lisäksi joukon tähdet sisälsivät normaalia enemmän raskaita alkuaineita, ja siitä ei ollut havaittu pallomaisten joukkojen tyypillisiä tunnusmerkkejä, RR Lyrae -tyyppisiä muuttuvia tähtiä. Nykyaikaisilla fotometrian menetelmillä joukosta on kuitenkin saatu määritetty tarkka Hertzsprungin–Russellin kaavio, jossa erottuu lyhyt RR Lyrae -tähtien horisontaalinen haara. Noin 9-11 miljardin vuoden ikäisenä joukko on pallomaiseksi tähtijoukoksi varsin nuori, mikä selittää viivan lyhyyden ja siten muuttuvien tähtien vähyyden joukossa. Nykykäsityksen mukaan joukko määritelläänkin harvaksi pallomaiseksi joukoksi.
M71:n suhteellinen kirkkaus on 8,3, joten sen havaitsemiseen tarvitaan kiikari, ja kohtalaisella kaukoputkella kohteesta erottuu yksittäisiä tähtiäkin.
Aiheesta muualla

SEDSin Messier -sivut M71:sta (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  δ Sge A, δ Sge B, α Sge, β Sge, ζ Sge, η Sge, 13 Sge, 11 Sge, 1 Sge, ε Sge, S Sge, 15 Sge, 18 Sge, 9 Sge, 2 Sge, U Sge, θ Sge, 3 Sge, θ Sge
Eksoplaneetat: 
Messierin luettelo
Messier 79

| Messier 79 |
| --- | --- |

Historia
Löytäjä:  Pierre Méchain
Löytöpäivä:  1780
Muut nimet:  M79, NGC 1904
Ominaisuudet
Tyyppi:  pallomainen tähtijoukko
Etäisyys:  12.9 kpc
Koko:  9 kaariminuuttia
Ikä:  10-13 miljardia vuotta
Havaitseminen
Tähdistö:  Jänis
Rektaskensio:  5 h  24.2 min
Deklinaatio:  -24° 31'
Suhteellinen kirkkaus:  +8,0
Messier 79 (M79, NGC 1904) on Jäniksen tähdistössä sijaitseva pallomainen tähtijoukko, jonka ranskalainen tähtitieteilijä Pierre Méchain löysi vuonna 1780. Se sijaitsee 42 000 valovuoden päässä Maasta. Joukon iäksi on arvioitu 10–13 miljardia vuotta.
M79:n suhteellinen kirkkaus on 8,0, joten sen näkemiseen tarvitaan kiikari. Yksittäisten tähtien erottaminen vaatii jo keskikokoisen kaukoputken.
Aiheesta muualla

SEDSin Messier -sivut M79:stä (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  α Lep, β Lep, ε Lep, μ Lep, ζ Lep, γ Lep A, η Lep, δ Lep, λ Lep, κ Lep, ι Lep, θ Lep, 17 Lep, 8 Lep, 19 Lep, ν Lep, 10 Lep, 1 Lep, 12 Lep, γ Lep B, S Lep, R Lep, HD 33283, Gl 229, 2MASS 1403
Eksoplaneetat:  HD 33283 b
Messierin luettelo
Mestarien liigan kausi 2001–2002

Mestarien liigan kausi 2001–2002 oli Mestarien liigan kymmenes kausi ja Euroopassa pelattavan jalkapallocupin 47. kausi. Loppuottelu pelattiin Glasgow'ssa 15. toukokuuta 2002. Espanjalainen Real Madrid voitti loppuottelussa saksalaisen Bayer Leverkusenin 2–1. Loppuottelussa Real Madridin maalintekijät olivat Raúl ja Zinédine Zidane ja Bayer Leverkusenin ainoan maalin teki Lúcio. Voitto oli Real Madridin yhdeksäs Euroopan mestareiden cupin tai liigan voitto. Välierissä Real Madrid voitti toisen espanjalaisseuran FC Barcelonan yhteismaalein 3–1 ja Bayer Leverkusen englantilaisen Manchester Unitedin yhteismaalein 3–3 vierasmaalien ratkaistessa jatkopaikan.
Kauden paras maalintekijä oli kymmenen maalia tehnyt Manchester Unitedin Ruud van Nistelrooy.
Mestarien liigan kausi 2002–2003

Mestarien liigan kausi 2002–2003 oli Mestarien liigan 11. kausi ja Euroopassa pelattavan jalkapallocupin 48. kausi. Loppuottelu pelattiin Manchesterissa 28. toukokuuta 2003. Italialainen AC Milan voitti loppuottelussa toisen italialaisseuran Juventuksen 3–2 rangaistuspotkukilpailun jälkeen varsinaisen peliajan ja jatkoajan päätyttyä maalittomana. Loppuottelun rangaistuspotkukilpailussa AC Milanin maalintekijät olivat Serginho, Alessandro Nesta ja Andri Ševtšenko sekä Juventuksen Alessandro Birindelli ja Alessandro Del Piero. Voitto oli AC Milanin kuudes Euroopan mestareiden cupin tai liigan voitto. Välierissä AC Milan voitti paikallisvastustajansa Interin yhteismaalein 1–1 vierasmaalin ratkaistessa jatkopaikan ja Juventus espanjalaisen Real Madridin yhteismaalein 4–3.
Kauden paras maalintekijä oli 12 maalia tehnyt Manchester Unitedin Ruud van Nistelrooy.
Messier 74

| Messier 74 |
| --- | --- |

Historia
Löytäjä:  Pierre Méchain
Löytöpäivä:  1780
Muut nimet:  M74, NGC 628
Ominaisuudet
Tyyppi:  kierteisgalaksi
Etäisyys:  10 Mpc
Koko:  10,5 x 9,5 kaariminuuttia
Ikä:  13,3 miljardia vuotta
Havaitseminen
Tähdistö:  Kalat
Rektaskensio:  1 h 36,7 min
Deklinaatio:  15° 47'
Suhteellinen kirkkaus:  +9,2
Messier 74 (M74, NGC 628) on Kalojen tähdistössä sijaitseva kierteisgalaksi, jonka Pierre Méchain löysi vuonna 1780. Se sijaitsee noin 30 miljoonan valovuoden päässä Maasta ja on noin 100 000 valovuoden levyinen. Galaksin ikä on noin 13,3 miljardia vuotta.
M74:n suhteellinen kirkkaus on +9,2, joten sen näkemiseen tarvitaan kaukoputki. Kohde on varsin vaikea havaita, koska kirkkaus on jakautunut koko galaksin 10 kaariminuutin alueelle.
Aiheesta muualla

SEDSin Messier -sivut M74:sta (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  η Psc, γ Psc, α Psc A, ω Psc, ι Psc, ο Psc, ε Psc, θ Psc, α Psc B, 30 Psc, δ Psc, ν Psc, β Psc, λ Psc, τ Psc, 33 Psc, ξ Psc, χ Psc, φ Psc, υ Psc, μ Psc, 27 Psc, κ Psc, 19 Psc, 47 Psc, 7 Psc, 64 Psc, 29 Psc, 89 Psc, 82 Psc, ζ Psc A, 91 Psc, 107 Psc, ψ1 Psc, ρ Psc, 55 Psc, 57 Psc, 41 Psc, 52 Psc, 5 Psc, 2 Psc, 68 Psc, 20 Psc, σ Psc, 94 Psc, 58 Psc, 80 Psc, 34 Psc, π Psc, ψ1 Psc, ψ2 Psc, ψ3 Psc, 22 Psc, 72 Psc, 16 Psc, 51 Psc, 32 Psc, 44 Psc, 21 Psc, 66 Psc, 54 Psc, 53 Psc, 112 Psc, 14 Psc, 62 Psc, 24 Psc, 87 Psc, 60 Psc, 105 Psc, 97 Psc, 35 Psc, 73 Psc, 88 Psc, 48 Psc, 67 Psc, 59 Psc, 1 Psc, 36 Psc, 75 Psc, HD 217107, 5 Cet, 3 Psc, 26 Psc, 78 Psc, 101 Psc, 42 Psc, 9 Psc, 109 Psc, 76 Psc, 25 Psc, 31 Psc, 77 Psc A, 13 Psc, 46 Psc, 4 Cet, ζ Psc B, 15 Psc, 61 Psc, 3 Ari, 40 Psc, 38 Psc, 104 Psc, 45 Psc, 95 Psc, 65 Psc, 65 Psc, 77 Psc B, 100 Psc, van Maanenin tähti
Eksoplaneetat:  54 Psc b, HD 217107 b, HD 217107 c, 109 Psc b
Messierin luettelo
Mestarien liigan kausi 2003–2004

Mestarien liigan kausi 2003–2004 oli Mestarien liigan 12. kausi ja Euroopassa pelattavan jalkapallocupin 49. kausi. Loppuottelu pelattiin Gelsenkirchenissä 26. toukokuuta 2004. Portugalilainen FC Porto voitti loppuottelussa ranskalaisen AS Monacon 3–0. Loppuottelun maalintekijät olivat Carlos Alberto, Deco ja Dmitri Alenitšev. Voitto oli FC Porton toinen Euroopan mestareiden cupin tai liigan voitto. Välierissä Porto voitti espanjalaisen Deportivo de La Coruñan yhteismaalein 1–0 ja Monaco englantilaisen Chelsean yhteismaalein 5–3. Puolivälierissä Deportivo nousi jatkoon hävittyään ensimmäisen osaottelun AC Milanille 4–1 ja Monaco otti jatkopaikan hävittyään ensimmäisen osaottelun Real Madridille 4–2.
Kauden paras maalintekijä oli yhdeksän maalia tehnyt AS Monacon Fernando Morientes.
Merjalaiset

| Merjalaiset |
| --- | --- |
 Venäjän muinaisten kansojen asuma-alueet. Merjalaisten alue on merkitty sinisellä.
Väkiluku:  Sukupuutto, Joitakin uusmerjalaisia
Kielet:  Merja† Venäjä
Uskonnot:  Pakanuus Ortodoksisuus
Sukulaiskansat:  Marit Mordvalaiset Muromalaiset† Meštšeralaiset† Suomalais-permiläiset kansat
Merjalaiset (ven. Ме́ря, merja, merjaksi merä) on hävinnyt suomensukuinen kansa. Merjalaiset asuivat Keski-Venäjällä, todennäköisesti nykyisillä Jaroslavin, Ivanovon ja Kostroman alueilla, sekä osittain Tverin, Moskovan ja Vladimirin alueella, jossa myös muromalaiset asuivat. Merjalaisten on oletettu puhuneen suomalais-ugrilaista merjan kieltä, jonka oletetaan olevan sukua nykyiselle marin kielelle, mutta tarkka määritys on epävarma.lähde?
Merjalaisten historia

Merjalaiset mainitaan tiettävästi ensimmäisen kerran nimellä merens Jordaneksen teoksessa goottien historiasta. Myöhemmin heidät mainitaan Nestorin kronikassa. Siinä merjalaisten pääkaupungiksi mainitaan Saran muinaiskaupunki, joka sijaitsee Rostovin eteläpuolella. Arkeologisisten kaivausten avulla on todettu, että merjalaisten kulttuuri oli varsin kehittynyt.selvennä Merjalaisten kaupunkina on pidetty myös Rostaa, eli nykyistä Rostovia, joka sijaitsee Nerojärven rannalla 200 kilometriä Moskovasta pohjoiseen. Rostan eli Rostovin ruhtinaskunta oli Novgorodin ruhtinaskunnan naapurivalta. Merjalaisia asui myös Moskovan alueella ennen kaupungin perustamista.lähde? He kuuluivat moska-heimoon, josta myös Moskova ja sen läpi kulkeva Moskvajoki on erään teorian mukaan saanut nimensä.
Merjalainen viidennes oli yksi Novgorodin tasavallan hallinnollisista alueista. Merjalaiset olivatkin tärkeä osa Novgorodin kuten myös Venäjän valtion perustamisessa ja kehittymisessä.
Merjalaisten asuinalueelle saapui slaavilaisia kansoja 1000-luvulta alkaen. Merjalaiset sulautuivatkin slaavilaisiin kansoihin, ja näin ollen heidän kulttuuristaan tuli osa venäläistä kulttuuria. Merjalaisten palvontapaikat, kuten pyhät puut ja kivet säilyivät venäläisten palvomina pyhinä paikkoina. Lisäksi useat luontokohteet, kutet joet ja järvet ovat säilyttäneet alkujaan merjalaisen nimensä. Merjan kielen uskotaan hävinneen viimeistään 1500-luvulla, mutta joidenkin huhujen mukaan merjaa olisi puhuttu jossakin muodossa vielä 1800-luvun alkupuolella.
Merjalaisten historia > Nykyään

1950-luvulla Suomessa yleistynyt naisen etunimi Merja on johdettu merjalaisista. Nykyisin jotkut venäläiset tunnustautuvat uusmerjalaisiksi. Moskovassa toimii Merjalainen seura, johon kuuluu merjalaisuuden ideaa kehitteleviä taiteilijoita ja runoilijoita. 2010-luvun alussa Moskovassa julkistettiin myös Merjalainen manifesti. Sen mukaan venäläiset ovat itse asiassa merjalaisia. Sen mukaan slaavilainen sivilisaatio ja teollinen jyrkästi hierarkkinen valtio ja vallan vertikaali ovat johtaneet heidät harhaan, onnettomuuksien tielle. Manifestin mukaan vain palaaminen maalle, luonnonmukaiseen elämäntapaan, pieniin tasa-arvoisiin autonomisiin yhteisöihin voi pelastaa heidät.
Merjalaisten historia > Nykyään > Merjalaiselokuva Hiljaiset sielut

Aleksei Fedortsenkon ohjaama Hiljaiset sielut -elokuva käsittelee merjalaisuutta. Elokuva perustuu Dennis Osokinin romaaniin Ovsjanki ('Keltasirkut'). Elokuvan päähenkilö, yksinäinen poikamies Aist (venäjäksi 'Haikara') pitää itseään merjalaisena ja yrittää noudattaa kansan perinteitä. Elokuvassa käsitellään suomalais-ugrilaisiin kieliin pohjautuvia vesistöjen nimiä, jotka ovat yleisiä Moskovasta pohjoiseen. Moskovaa kutsutaan elokuvassa Konopljankaksi eli 'Hamppulaksi', koska hamppu on merjaksi moska, ja Osokinin mukaan Moskovan kaupungin nimi tulee siitä. Kääntäjä Jukka Malinen on kuvannut elokuvaa runollisen katkelmalliseksi road movieksi, jossa harhaantunut, vieraantunut ja onneton nykyihminen etsii oikeaa tietä. Elokuva on Venäjällä koettu mahtavana esikristillisten juurten henkiinherättämisenä. Merjalaisaihe on herättänyt suurta huomiota Venäjällä. Elokuva sai myös Kultainen leijona -palkinnon Venetsian elokuvajuhlilla vuonna 2010. Itse Quentin Tarantino osoitti sille seisten suosiotaan. Osokin on todennut, että "Kadonneen Merjan perinteet elävät nykyvenäläisissä. Paikannimet ja seitakivet pitävät merjalaisuutta yhä hengissä. Venäläistyneet ihmiset tuntevat vuosisatojen halki geneettisellä muistilla merjalaisuuden, vaikka ovat passin mukaan venäläisiä. Sukuni on venäläinen, mutta sisälläni koen jotain syvää, suomalais-ugrilaista, uralilaista. Suomalais-ugrilaisilla on henkinen kaikkeus, he ovat valoisan pakanallisen uskon tärkeimmät säilyttäjät Euroopassa, vaikka ovat muodollisesti kristittyjä.”
Aiheesta muualla

Merjalaisten foorumi (venäjäksi)
Merjalaisten saitti (venäjäksi)
Erzjalaisten saitti (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Anthem national of Merya (venäjäksi)
«Silent Souls» (film) (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Merya
Käännös suomeksi
Messier 75

| Messier 75 |
| --- | --- |

Historia
Löytäjä:  Pierre Méchain
Löytöpäivä:  1780
Muut nimet:  M75, NGC 6864
Ominaisuudet
Tyyppi:  pallomainen tähtijoukko
Etäisyys:  20.7 kpc
Koko:  6 kaariminuuttia
Ikä:  7.5-9.5 miljardia vuotta
Havaitseminen
Tähdistö:  Jousimies
Rektaskensio:  20 h  6.1 min
Deklinaatio:  -21° 55'
Suhteellinen kirkkaus:  +8.6
Messier 75 (M75, NGC 6864) on Jousimiehen tähdistössä sijaitseva pallomainen tähtijoukko, jonka ranskalainen tähtitieteilijä Pierre Méchain löysi vuonna 1780. Charles Messier lisäsi sen luetteloonsa samana vuonna. Se sijaitsee 68 000 valovuoden päässä Maasta ja on leveydeltään noin 67 valovuotta. Joukon iäksi on arvioitu noin 7-9 miljardia vuotta.
M75:n suhteellinen kirkkaus on 8,6, joten sen näkemiseen tarvitaan kiikari. Yksittäisten tähtien erottaminen vaatii jo keskikokoisen kaukoputken.
Aiheesta muualla

SEDSin Messier -sivut M75:sta (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  ε Sgr, σ Sgr, ζ Sgr, δ Sgr, λ Sgr, π Sgr, γ2 Sgr, η Sgr, φ Sgr, τ Sgr, ξ2 Sgr, ο Sgr, μ Sgr, ρ1 Sgr, β1 Sgr, α Sgr, ι Sgr, β2 Sgr, θ1 Sgr, 62 Sgr, υ Sgr, X Sgr, 59 Sgr, 52 Sgr, γ1 Sgr, ω Sgr, 4 Sgr, 21 Sgr, 60 Sgr, ν1 Sgr, ψ Sgr, 56 Sgr, 43 Sgr, 11 Sgr, ν2 Sgr, 61 Sgr, ξ1 Sgr, χ1 Sgr, 55 Sgr, 29 Sgr, 15 Sgr, 54 Sgr, θ2 Sgr, Gl 783, 7 Sgr, 28 Sgr, χ3 Sgr, 14 Sgr, 24 Sgr, 50 Sgr, 18 Sgr, κ1 Sgr, 51 Sgr, κ2 Sgr, 33 Sgr, 63 Sgr, Y Sgr, ρ2 Sgr, 57 Sgr, 9 Sgr, HD 169830, 16 Sgr, RS Sgr, 63 Oph, 26 Sgr, HD 179949, 6 Sgr, 30 Sgr, 53 Sgr, 25 Sgr, 65 Sgr, RY Sgr, 17 Sgr, χ2 Sgr, HD 190647, Ross 154, Pistoolitähti, S2
Eksoplaneetat:  HD 169830 b, HD 169830 c, HD 179949 b, HD 190647 b
Messierin luettelo
Mesna

| --- | --- |

Mesna
Systemaattinen (IUPAC) nimi
Natrium-2-sulfanyylietaanisulfonaatti
Tunnisteet
CAS-numero: 19767-45-4
ATC-koodi: R05CB05
PubChem CID: 23662354
Kemialliset tiedot
Kaava: C2H5O3S2Na 
Moolimassa: 164,19
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Liukoisuus veteen: Liukenee hyvin veteen
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: 45–79 %
Metabolia: Hapettuu verenkierrossa
Puoliintumisaika: 0,36–8,3 h
Ekskreetio: Renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen, intravenoosi
Mesna eli natrium-2-merkaptoetaanisulfonaatti (C2H5S2O3Na) on 2-merkaptoetaanisulfonihapon natriumsuola. Yhdistettä käytetään lääketieteessä eräiden solunsalpaajien myrkyllisyyttä vähentämään ja yskänlääkkeissä.
Vaikutusmekanismi ja käyttö

Mesnaa käytetään hoidettaessa syöpiä osatsofosforiinijohdannaisilla kuten syklofosfamidilla ja ifosfamidilla. Nämä lääkeaineet metaboloituvat ihmisen elimistössä muodostaen akroleiinia, joka voi aiheuttaa virtasarakon tulehduksen. Mesnan tioliryhmä on nukleofiilinen ja reagoi elektrofiilisen akroleiinin kanssa Michael-additiolla. Reaktiossa muodostuva tuote on vaaraton ja erittyy ulos elimistöstä virtsan mukana. Mesnaa voidaan käyttää joko tablettina tai laskimoon annettavana ruiskeena.
Mesnalla on limaa irrottavia ja hajottavia eli mukolyyttisiä ominaisuuksia ja sitä voidaan käyttää yskänlääkkeissä.
Haittavaikutukset

Mesna on yleisesti hyvin siedetty lääkeaine ja haittavaikutukset ovat lieviä ja nopeasti ohimeneviä. Mahdollisia haittavaikutuksia ovat päänsärky, huonovointisuus, vatsakipu, oksentelu, flunssankaltaiset oireet ja ihottuma.
Synteesi

Mesnaa voidaan valmistaa alkyloimalla tiourean rikkiatomi 2-bromietaanisulfonihapolla ja hydrolysoimalla muodostuva isotioureajohdannainen natriumhydroksidin avulla.
Aiheesta muualla

Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Mesna (englanniksi)
ChemBlink: Mesna (englanniksi)
Meštšeran kieli

| Meštšera> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Meštšoran alanko
Virallinen kieli:  ei virallista asemaa
Puhujia:  0 (sammunut 1600-luvulla)
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  ei kirjakieltä
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  uralilaiset kielet
Kieliryhmä:  suomalais-ugrilaiset kielet
 Ohje 
Meštšeran kieli on muinaisten meštšeralaisten puhuma kuollut suomalais-ugrilainen kieli. Sen puhujat asuivat Keski-Venäjällä sijaitsevalla Meštšoran alangolla.
Kielestä ei ole säilynyt muistiinmerkintöjä. Sen on arveltu olleen sukua mordvalaisille kielille. Okajoen seudun paikannimistössä on mahdollisesti meštšeran kieleen palautuvia aineksia. Meštšeralaiset sulautuivat venäläisiin ja tataareihin viimeistään 1600-luvulla ja samalla myös kieli sammui.
Pauli Rahkonen esitti vuonna 2013 julkaistussa väitöskirjassaan arkeologisiin todisteisiin ja vesistöjen paikannimiin pohjautuen, että meštšeran kieli kuului mitä todennäköisimmin suomalais-ugrilaisten kielten joukossa permiläisiin kieliin.
Putkiremontti

Kerrostalon putkiremontissa uusitaan usein myös kaikki vesikalusteet.
Putkiremontti eli linjasaneeraus tarkoittaa rakennuksen vesi- ja viemärijohtojen kunnostusta tai uusimista. Perinteinen putkiremontti tarkoittaa, että koko kiinteistössä uusitaan käyttövesi-, lämmitysvesi- ja viemäriputkien lisäksi märkätilojen vesieristykset, laatoitukset ja vesikalusteet. Tämän lisäksi korjataan kiinteistön rakenteita tarpeen mukaan.
Hankkeen koko ja yleisyys

Suomen asuntokanta on yhteensä noin 2 000 000 asuntoa: putkiremontti tehdään vuosittain noin 10 000 asuntoon, arvio oli vuodelta 2006. Vuosikymmenessä tarvittavien putkiremonttien määrä kaksinkertaistuu. Asuintalolle tehdään putkiremontti Suomessa 45–50 vuoden välein vesi- ja viemäriputkistoihin. Lämmitysverkosto (esimerkiksi vesikiertoinen patterilämmitysverkosto) kestää yleensä selvästi pidempään. 1970-luvun taloissa ilmeni tarvetta putkistokorjauksiin jo 2000-luvun alussa. Tämä saattoi johtua 1970-luvulla käytettyjen putkien heikosta laadusta.
Hankkeen koko ja yleisyys > Useita kunnostuksen kohteita

Putkiremonttiin liittyy usein kylpyhuoneiden vesieristyksen, laatoituksen ja kalusteiden uusiminen, toisinaan myös rakennuksen lämmitysvesiputkien ja lämpöpattereiden korjaus tai uusiminen. Putkiremontin yhteydessä uusitaan joskus myös talon sähkö- ja tietoliikennejohdotukset tai ilmanvaihtoa, koska kuilurakenteet avataan joka tapauksessa. Rakennukset ovat aina korjauskohteina yksilöllisiä.
Putkiremontin eteneminen

Taloyhtiön putkiremontti alkaa nykytilan ja korjaustarpeen kartoituksella, jonka perusteella tehdään hankesuunnitelma. Hankesuunnitelman jälkeen taloyhtiö teettää LVI-suunnittelijalla tarkemmat LVI-suunnitelmat. Urakoitsijan valinnan jälkeen aloitetaan taloyhtiössä putkiremontin valmistelu, jonka jälkeen tehdään varsinainen putkiremontti.
Työ alkaa yleensä asbestieristeiden poistolla, koska asbestin karsinogeenisuuden takia se vaatii oman aliurakoitsijan työosuuden. Pääputkilinjojen lisäksi asbestia voi olla muun muassa kylpyhuoneiden laatoissa, kiinnityslaasteissa, saumalaasteissa, mattoliimoissa ja lattiatasoitteissa.
Putkiremontissa töitä tehdään yleensä pystylinja kerrallaan. Yleensä linjassa on alle kymmenen asuntoa riippuen talon kerrosmäärästä. Linjoja on kerrostalossa yleensä 5–25 kappaletta kiinteistön koosta ja muodosta riippuen.
Putkiremontti haittaa asumista selvästi. Se estää veden tulon ja WC:n käytön lyhimmillään yhdeksi viikoksi, pisimmillään putkiremontti voi kestää kolme kuukautta.
Pinnoitukset

Viemäreiden korjaukseen on tullut uusia menetelmiä, jotka eivät vaadi vanhan viemärin korvaamista kokonaan uudella. Näissä korjaustavoissa vanha viemäri voidaan pinnoittaa sisältä, sujuttaa uudella sisäputkella tai sukittaa puhallettavalla sisäkerroksella. Teknologian tutkimuskeskus VTT teki vuonna 2007 esiselvityksen uusista linjasaneeraustavoista.
Hankkeen valmistelu ja kustannukset

Putkiremonttia vetämään valitaan yleensä projektipäällikkö tai rakennuttajakonsultti. Onnistunut toteutus vaatii hyvän suunnittelun, projektinvetäjän sekä vastuiden selvittämisen.
Asunto-osakeyhtiössä osakkaat maksavat putkiremontin vastikeperusteen mukaan. Perinteinen putkiremontti maksoi vuonna 2015 keskimäärin 528€ neliöltä (pääkaupunkiseudulla 789€).
Vaikutus asunnon arvoon

Lähestyvä putkiremontti laskee asunnon hintaa jopa 6 vuotta ennen putkiremonttia. Kun putkiremontti on valmis, asunnon arvo nousee, mutta tämä hinnannousu ei tavanomaisesti kata remontin kuluja. Asuntomarkkina siis ylihinnoittelee remonttiin menevät kohteet, eikä hinnanalennus riitä kattamaan tulevan remontin kustannuksia. Kun vuoden sisällä putkiremonttiin menevän asunnon hintaan lisätään remontin kustannus, on kokonaishinta keskimäärin noin 11% korkeampi kuin vastaavan asuntoon, jossa putkiremontti ei ole ajankohtainen. Pienissä asunnoissa, joissa remontin suhteellinen hinta on korkeampi, myös ylihinnoittelu on voimakkaampaa.
Kirjallisuutta

Rantala, Eino (päätoim.) & Åström, Gunnar & Okko, Sari & Keränen, Anssi (piirrokset): Taloyhtiömme putkiremontti - asukkaan työkirja.  Suomen Isännöintiliitto ry & Suomen Rakennusinsinöörien liitto RIL ry, 2012.  ISBN 978-951-758-532-3