stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Outotec
Historia > Outotec 2016–2020

Kesällä 2016 toimitusjohtaja Pertti Korhonen erotettiin ja hänen tilalleen nimitettiin Markku Teräsvasara 1.10.2016 alkaen. Ennen nimitystään Teräsvasara toimi Atlas Copcon Mining and Rock Excavation Service -divisioonan johtajana.
Toukokuussa 2017 Teräsvasara kommentoi, ettei yrityksen pitäisi laskukaudella "käpertyä kulujen karsintaan ja väenvähennyskierteeseen. Silloinkin voi tehdä kauppaa: eivät kaivokset ja jalostamot lopeta toimintaansa, ja osa asiakkaista tekee huonoinakin aikoina pieniä, välttämättömiä investointeja. Ja kunnossapitotöitä tietysti riittää.”
Yksi ensimmäisistä Teräsvasaran ajamista muutoksista oli Outotecin Services-liiketoiminnan eriyttäminen omaksi yksikökseen.
Kesäkuussa 2019 kaupankäynti Outotecin osakkeella keskeytettiin markkinahuhujen takia. Huhujen mukaan Outotec olisi saanut venäläiseltä Baikal Mining Companylta 250 miljoonan euron tilauksen, mutta Outotecin mukaan kyseessä oli ”vasta yhteistyösopimus”. Sopimus uuden kuparirikastamon ja hydrometallurgisen kuparintuotantolaitoksen suunnittelusta ja toimituksesta Venäjän Kaukoitään vahvistettiin vielä saman päivän aikana.
Heinäkuussa 2019 kerrottiin, että Outotec yhdistyy Metso Mineralsin kanssa muodostaen uuden yrityksen, Metso Outotecin. Samalla Metso jaetaan kahteen osaan, joista suurempi on Metso Minerals. Vanhaan Metsoon jäävän venttiililiiketoiminta Metso Flow Controlin uudeksi nimeksi tulee Neles. Yhdistymisen tavoite on luoda yhtiö, joka tarjoaa prosessiteknologiaa, laitteita ja palveluja mineraali-, metalli- ja kivenmurskausteollisuuden aloille. Outotecin hallituksen puheenjohtaja Matti Alahuhdan mukaan Metso Minerals ja Outotec täydentävät toisiaan poikkeuksellisesti, sillä niillä ei juuri ole päällekkäisiä toimintoja vaan niiden toiminnot ovat toimialan arvoketjussa peräkkäin. Myös niiden asiakkaat ovat eri puolilla maailmaa: Metso Minerals on keskittynyt Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan, kun taas Outotecin asiakkaat sijaitsevat Euroopassa, Lähi-idässä ja Afrikassa.
Liiketoiminta

Outotec on ollut paitsi teknologiayhtiö myös projektiyritys, joka myy monimutkaisia kaivosteknologia- ja laitoshankkeita, jotka se ensin suunnittelee ja sitten toteuttaa itse tai yhdessä kumppaniensa kanssa. Outotec kokoaa toimitusketjun, suunnittelee ja toimittaa prosessin ja kouluttaa asiakkaan hoitamaan sitä.
Outotec toimittaa teknologiaansa ja prosessejaan metallurgiaan ja mineraalien jalostukseen. Outotecin teknologioita käytetään muun muassa perusmetallien tuotantoon, rautamalmin, ferroseoksien ja titaanipitoisten raaka-aineiden prosessointiin, rikkihapon tuotantoon, sekä alumiinioksidin ja kevytmetallien tuotantoon, poistokaasujen käsittelyyn, koksitukseen, bioenergian tuottamiseen, öljyliuskeen ja öljyhiekan jalostamiseen sekä teollisuusvesien käsittelyyn. Outotecin kehittämien prosessien avulla alumiinipitoinen savi, paperiliete ja prosesissa syntyvä kuonakasa muuttuvat synteettisen safiirin, biojalostamon tai kuparin raaka-aineeksi.
Perinteisen malmi- ja metalliteknologian rinnalle on noussut Outotecin ympäristö- ja energialiiketoiminta. Kaivokset ja jalostamot kuluttavat suuret määrät vettä ja energiaa, mutta Outotecin sovellusten avulla kulutus pienenee merkittävästi.
Organisaatio

Vuonna 2017 Outotecin toiminnassa oli kaksi lähes yhtä suurta osaa, joista toinen keskittyi kaivosteknologiaan ja toinen metallien jalostukseen toimitettaviin tekniikoihin. Yrityksen kolmas tukijalka oli ympäristö- ja energialiiketoiminta, joka vauhdittui yhtiöön vuonna 2011 ostetun Energy Products of Idahon myötä. Vuonna 2017 yrityksen tekemästä suunnittelutyöstä huomattava osa tehtiin Suomessa. Espoon pääkonttorissa työskenteli 800 ihmistä, toinen iso suunnitteluyksikkö oli Saksassa.
Vuonna 2017 Outotecillä oli myynti- ja palvelukeskuksia 34 maassa kuudessa maanosassa.
Heinäkuussa 2013 tapahtuneen organisaatiomuutoksen jälkeen Outotecillä oli kaksi liiketoimintayksikköä. Huhtikuussa 2017 toimintansa aloitti näiden lisäksi kolmas liiketoimintayksikkö, Services.
Outotecin kilpailutilanne vaihtelee eri teknologioittain, mutta sen kilpailuasema on vahva esimerkiksi liekkisulatuksessa, rikastamoiden vaahdotuskennoissa ja jauhatusmyllyissä. Vahva alue on myös kuparikaivokset, joiden kaikki päälaitteet kuuluvat yrityksen valikoimaan.
Organisaatio > Metals, Energy & Water

Vuonna 2012 liiketoiminta perusmetalliteknologioista toi liikevaihdosta 80 prosenttia ja energia, kevytmetalli- ja ympäristöratkaisut muodostivat lähes puoli miljardia euroa liikevaihdosta. Vuonna 2016 liikevaihdosta noin 72 prosenttia koostui metalliteknologioista (kupari 28 %, jalometallit 12 %, rauta 11 %, alumiini 11 %, nikkeli 5 %, ferroseokset 3 % ja sinkki 2 %) ja 12 energian tuotantoon liittyvistä teknologioista. 16 prosenttia liikevaihdosta tuli muilta alueilta.
Yksikön tuotteisiin ja palveluihin kuuluvat:
perusmetallien sulatus- ja hydrometallurgiset teknologiat
rauta-, ferroseos-, rikkihappo- ja kevytmetalliteknologiat
energia- ja ympäristöratkaisut,
vesienhallinta
Toimitusjohtaja Korhonen arvioi vuonna 2010, että kasvihuonepäästöjen vähentämistavoitteet edistävät yhtiön tuotteiden kysyntää, kun kehittyvät taloudet haluavat päästä eroon vanhanaikaisista, saastuttavista ja energiaa tuhlaavista prosesseistaan. Tulevaisuudessa halutaan säästää myös vettä, sillä ennustuksen mukaan vuonna 2030 neljä miljardia ihmistä elää ilman riittävää määrää puhdasta vettä. Öljyä aletaan enenevissä määrin erottaa öljyä sisältävästä liuskeesta ja hiekasta (joissa on öljyenergiaa moninkertaisesti tunnettuihin öljylähteisiin verrattuna). Outotecin kehittämällä menetelmällä Virossa erotetaan öljyä palavasta kivestä ympäristöystävällisellä tavalla Outotecin ja Eesti Energian perustamassa Enefit Outotec Technology -yhteisyrityksessä.
Organisaatio > Minerals Processing

Kaivosteollisuuden mineraalinjalostukseen keskittyneessä liiketoiminta-alueessa tehdään esimerkiksi esisoveltuvuustutkimuksia mutta toteutetaan myös kokonaisia tuotantolaitoksia ja tuetaan niitä niiden elinkaarien eri vaiheissa.
Yksikön tuotteisiin ja palveluihin kuuluvat:
jauhatusteknologiat
rikastusteknologiat ja
vedenpoistoteknologiat
Organisaatio > Services

Services-yksikön palvelut ulottuvat yksittäisistä varaosatoimituksista laajoihin pitkäkestoisiin käyttö- ja kunnossapitosopimuksiin.. Keväällä 2017 perustetun Services-liiketoimintayksikön johtajana toimii yrityksen toimitusjohtaja Markku Teräsvaara, kunnes elokuussa 2018 yksikön johtajaksi ja johtoryhmän jäseneksi nimettiin Tomas Hakala aloittaa työnsä. Hän toimi aiemmin Wärtsilän 4 Stroke Engine Services -yksikön johtajana.
Yksikön tuotteisiin ja palveluihin kuuluvat:
neuvonta-, huolto-, käyttö-, etä- ja koulutuspalvelut
modernisoinnit
vara- ja kulutusosat
Asiakkaat

Vuonna 2012 myynnistä 46 prosenttia kohdistui EMEA-alueelle eli EU:hun, Ivy-maihin, Lähi-itään ja Afrikkaan. Afrikkaa pidetään yhtiössä selkeänä kasvualueena, samoin kuin Intiaa ja Kiinaa, joissa ympäristölainsäädäntö on kiristymässä.
Esimerkiksi Zürichin kaupunki on ostanut Outoteciltä modernin jätevesilietteen polttolaitoksen ja Turkissa tehdään sellujätteestä energiaa Outotecin teknologialla.
Outotec suunnitteli Saudi-Arabiaan maailman suurimman rikkihappoa valmistavan tehdaskompleksin, yhteensä 240 miljoonan dollarin sopimuksesta teknologian arvo oli puolet. Tehtaan tuottamasta rikkihaposta tehdään lannoitteita.
Kaikkien aikojen suurin kauppa tehtiin vuonna 2012 Cristal Global -yrityksen kanssa: Saudi-Arabiaan hankittiin 350 miljoonan euron ilmeniittisulatto.
Keväällä 2013 Outotec sopi Russian Copper Companyn kanssa uuden kuparirikastamon suunnittelusta ja toteutuksesta Tšeljabinskiin Venäjälle. Tilauksen arvo oli yli 50 miljoonaa euroa ja kauppaan kuuluu muun muassa vaahdotuskennot, sakeuttimet, analysaattorit ja automaatio.
Keväällä 2014 Outotec sai 50 miljoonan euron tilauksen Alumina do Norte do Brasililta (lyhyesti Alunorte). Pääosin norjalaisen alumiinintuottajan Norsk Hydro ASA:n omistaman Alunorten alumiinioksidijalostamo on maailman suurin.Barcarenassa Pohjois-Brasiliassa sijaitsevan jalostamoon tilattiin uusi suodatuslaitos, jonka avulla kuivavarastoidaan liuotusjäännökset. Laitos on määrä ottaa käyttöön maaliskuussa 2016.
Outotec saa asiakkaita myös ns. pakon edessä. Namibialaisessa Tsumebin pikkukaupungissa oli vaikea hengittää, sillä kuparisulatosta oli tullut vuosikymmenten ajan ilmaan rikkikaasuja. Kun sulatto vaihtoi omistajaa, kanadalainen kaivosyhtiö Dundee joutui panemaan päästöt aisoihin säilyttääkseen toimilupansa. Se tilasi Outoteciltä 130 miljoonaa euroa maksaneen rikkihappotehtaan, joka käsittelee kuparin sulatuksessa syntyvät kaasut ja on mittausten mukaan pienentänyt rikkipäästöjä yli 80 prosenttia.
Keväällä 2017 Outotec sai suurimman tilauksensa kahteen vuoteen. Bahrainilainen Aluminium Bahrain tilasi umiinisulattonsa laajennusta varten anodien viimeistelylaitoksen suunnittelun ja toimituksen. Viimeistelylaitoksen lisäksi kauppaan kuuluu käytettyjen anodien talteenotto ja käsittelyn ratkaisu sekä yhtiön tuotekehitykseen perustuvat prosessilaitteet.
Huhtikuussa 2019 kerrottiin, että Outotec ja Larsen & Toubro voittivat yhdessä tarjouskilpailun saudiarabialaisen kaivosyhtiö Ma'adenin uuden rikastamon ja kullantuotantolaitoksen suunnittelusta, toimituksesta ja rakentamisesta. Outotecin osuuteen kuuluu muun muassa laitoksen perus- ja detaljisuunnittelu, hankinnat ja prosessilaitetoimitukset ja sen arvo on yli 140 miljoonaa euroa.
Yhteistyökumppanit

Outotec ja Kemira sopivat vuonna 2010 strategisesta yhteistyöstä, jossa hyödynnetään Kemiran ja VTT:n vesitutkimuksen huippuosaamiskeskuksen tutkimusohjelmia. Yhteistyöllä Outotec halusi laajentaa tarjontaansa uusiin sovelluksiin teollisuusvesien käsittelyssä.
Outotec ja ruotsalainen Sandvik Mining sopivat vuonna 2012 yhteistyöstä mineraalien hienonnuksessa. Yhteistyön ansiosta Outotec voi tarjota asiakkailleen koko jalostuslaitoksen, johon kuuluvat murskaus, jauhatus, rikastus, testaus, suunnittelu, perussuunnittelu ja prosessitakuut".
Huhtikuussa 2013 uutisoitiin, että Outotec, Kemira ja Lahden Seudun Kehitys perustavat Venäjälle paikallisen teräsjätti Severstalin kanssa teollisuusvesien käsittelyn IWEC-osaamiskeskuksen (Industrial Waters Excellency Center), joka keskittyy erityisesti Venäjän teollisuusvesien kulutukseen liittyviin asioihin. Tärkeimmät koulutusyksiköt tulevat Severstalin terästehtaalle Tšerepovetsiin. Yritykset esittelevät Venäjän teollisuudelle BAT-teknologiaa, eli ympäristökuormitusta pienentäviä mutta taloudellisesti kannattavia vesiteknologioita sekä -ratkaisuja. Ensimmäisenä kehityskohteena on Severstalin terästehtaan vesikierron optimointi.
Toukokuussa 2013 Outotec ja Global Oil Shale Group tekivät sopimuksen kaupalliseen käyttöön tulevan kerogeenin rikastusprosessin kehittämisestä aluksi GOS:n Australian Queenslandissa sijaitsevilla öljyliuskevarannoilla. Hanke vastaa noin 2,18 miljardia öljybarrelia. Myöhemmin yhtiöt tutkivat Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän alueiden varantoja.
Maaliskuussa 2016 Outotec ja Newcrest Mining sopivat teknologian kehittämiskumppanuudesta. Newcrest on maailman johtavia kullan- ja hopeantuottajista.
Syyskuussa 2016 Outotec solmi yhteistyösopimuksen saksalaisen Thermo-System GmbH:n kanssa yhtiön matalaenergiakuivausratkaisujen edustuksesta.
Patentit ja keksinnöt

Outotec käyttää tuotekehitykseen noin viisi prosenttia liikevaihdostaan, vuonna 2016 summa oli 55 miljoonaa euroa. Vuoden 2016 lopussa Outotecillä oli 786 patenttiperhettä, joihin sisältyi yhteensä 6 772 kansallista patenttia tai patenttihakemusta, ja se oli Suomen suurimpien patentinhakijoiden joukossa.
Outotecillä on kolme tutkimuskeskusta, Frankfurtissa tutkitaan rautamalmin ja alumiinin jalostukseen liittyviä teknologioita ja leijupetitekniikkaa, Lappeenranta jossa tutkitaan prosesseja jotka liittyvät suodatukseen, sakeuttamiseen ja selkeyttämiseen sekä materiaalien hallintaan, erityisesti jätevesi- ja vesiviljelmiin ja Porissa taas perusmetalleja. Niissä tutkitaan mm. asiakkaiden lähettämiä malminäytteitä. Analyysin perusteella voidaan esittää prosessiratkaisu, jolla kyseinen malmi voidaan hyödyntää tehokkaimmin. Näytteitä on kertynyt jo lähes kaikista maailman kaivoksista. Lisäksi yhtiöllä on Lappeenrannassa vedenpoistoon keskittynyt laboratorio.
Outotec on keksinyt leijupetiteknologian. Alan osaamista se vahvisti ostamalla 2000-luvun alussa saksalaisen Lurgi-yhtiön. Teknologiaa Outotec käyttää metallurgisissa prosesseissa ja uusiutuvissa ja vaihtoehtoisissa energioissa.
Vuosi 2012 oli Outotecille ennätyksellinen patenttihakemuksissa: se haki 70 uutta patenttia ja sai 286 kansallista patenttia ja oli Suomen neljänneksi eniten patentteja hakenut yritys. Vuonna 2013 Outotec oli Suomen eniten patentteja hakenut yritys 68 hakemuksellaan.
Tammikuussa 2013 Outotec haastoi Outokummun oikeuteen fer­ro­kro­min val­mis­tus­me­ne­tel­mään liit­ty­vän kek­sin­nön oi­keuk­sis­ta. Elokuussa 2015 annettiin välitystuomio, jonka mukaan omistusoikeus kuuluu yhteisesti kummallekin yhtiölle.
Yhteiskuntavastuu

Outotecin arvoihin kuuluu luonnonvarojen kestävän käytön edistäminen. Se on tukenut Baltic Sea Action Groupin toimintaa vuodesta 2009 lähtien sekä lahjoituksin että erilaisin Outotecin strategiaan sidotuin sitoumuksin.​​ Yhteistyön tavoite on tarjota teknologisia ratkaisuja Itämeren ravinnekuorman hillitsemiseksi ja kaivosteollisuudesta tulevien päästöjen vähentämiseksi. WWF Suomen kanssa Outotec teki yhteistyötä vuosina 2014-2016 muun muassa liikkeenjohdolle suunnattujen seminaarien merkeissä.
Sitra perusti vuonna 2014 kuuden suuryrityksen kanssa Climate Leadership Council -yhdistyksen vauhdittamaan Suomen elinkeinoelämän ja tutkimuslaitosten toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Sen tavoitteena on saada aikaan kestävää ja kannattavaa liiketoimintaa, joka vastaa globaaleihin ympäristöhaasteisiin. Sitran ja Outotecin lisäksi yhdistyksessä ovat mukana Neste Oil, Fortum, Kone, Caverion ja St1.
Outotec on palkittu vastuullisuusraporttikilpailussa vuosina 2011, 2012, 2013, 2014 ja 2015.
Palkinnot

Marraskuussa 2007 Outotec sai Cleantech Finland prosessisarjan -palkinnon kehitettyään kestävää kehitystä edistävän tuotantoteknologian, ferrokromiprosessin. Kiitosta sai prosessin tuottaman kaasun lämpöenergian hyödyntäminen, mikä pienentää ferrokromitehtaiden energiankulutusta ja hiilidioksidipäästöjä. Teknologialla tuotettiin silloin noin 35 prosenttia maailman ferrokromista".
Vuonna 2009 Outotec valittiin Suomen paras yritys 2009 -kilpailun kasvuyritysten sarjan voittajaksi. Perustelujen mukaan Outotec on ”esimerkki yrityksestä, joka pystyy yhdistämään vahvan kasvun ja paranevan kannattavuuden.” Raadin mukaan Outotecin metalli- ja mineraaliteknologian tuotteet edustavat alansa kansainvälistä huippua.
Vuonna 2013 Outotec pääsi sijalle 10 vuosittain koottavalle The Global 100 -listalle, maailman 100 vastuullisimman yrityksen joukkoon. Suomalaisista yrityksistä listalle pääsivät tuolloin myös Neste Oil ja Kesko. Outotec pääsi samalle listalle myös vuonna 2014 (sijalla 3), 2015, 2016 (sijalla 3) ja 2017.
Syyskuussa 2013 Outotec pääsi ensimmäistä kertaa vuosiksi 2013–2014 arvostettuun Dow Jonesin kestävän kehityksen Euroopan indeksiin. Mukaan pääsi myös kuusi muuta suomalaista pörssiyritystä: Kesko, UPM, Nokia Oyj, Metso Oyj, Outokumpu ja Neste Oil. Outotec pääsi listalle myös seuraavana vuonna.
Pohjoisranta Burson-Marstellerin ja Arvopaperin vuosittaisessa mainetutkimuksessa Outotec on sijoittunut tutkittavien 70 pörssiyhtiön joukossa kymmenen kärkeen esimerkiksi vuosina 2011 ja 2012.
Vuonna 2016 Outotecin ja metsälannoitevalmistaja Ecolanin yhteishanke saavutti ensimmäisen sijan Sitran järjestämässä Ravinnekierto Challenge -ideakilpailussa. Ratkaisussa mädätetty yhdyskuntajätteen liete kuivataan ja sekoitetaan tuhkaan, joka saadaan rakeistettuna kustannustehokkaasti kuljetettua esimerkiksi metsälannoitteeksi.
Vuosittain Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu, KHT-yhdistys, työ- ja elinkeinoministeriö, Ympäristöjohtamisen yhdistys, Nasdaq Helsinki, ympäristöministeriö ja Yritysvastuuverkosto FIBS järjestävät kilpailun, jossa käydään läpi yritysten tekemiä vastuullisuusraportteja. Esimerkiksi vuonna 2015 arvioitavana oli 173 raporttia, joiden joukossa olivat kaikki Helsingin pörssissä listattujen yritysten raportit. Outotec on sijoittunut kilpailussa useina vuosina: Kunniamaininta (2011), Opiskelijoiden valinta (2012, 2013), Sijoittajan valinta (2013, 2014), Median valinta (2015) & Kansalaisjärjestön valinta (2015).
Aiheesta muualla

Outotecin kotisivu
Outotecin kuvaus Cleantech Finlandin sivuilla
Outotecin toimitusjohtaja Tapani Järvinen siirtyy eläkkeelle vuoden 2009 lopussa
Outotecin pääkonttori Espoossa
Kultakuoriainen (novelli)

Kultakuoriainen (The Gold-Bug) on Edgar Allan Poen vuonna 1843 julkaisema novelli.
Juoni

Novellin päähenkilö on William Legrand, jota kullanvärinen kuoriainen puree. Legrandin palvelija Jupiter pelkää Legrandin olevan tulossa hulluksi ja menee tapaamaan tämän ystävää, novellin nimetöntä kertojaa. Ottaessaan talteen harvinaista kuoriaista Legrand on käyttänyt apunaan löytämäänsä pergamentin palaa. Siitä paljastuu salainen koodattu viesti. Legrand houkuttelee kertojan ja palvelijansa etsimään kätkettyä aarretta salakirjoituksen opastamana.
Novelliin liittyvä viesti on salattu korvaussalakirjoituksella, joka voidaan avata frekvenssianalyysilla. Avausmenetelmän kuvaus on osa novellia.
Suomennos

Novellin on suomentanut Yrjö Kivimies, ja se on julkaistu kokoelmassa Kultakuoriainen y. m. kertomuksia (WSOY 1927). Siihen sisältyvät runot on suomentanut Yrjö Jylhä. Suomennos on myöhemmin julkaistu kokoelmassa Korppi ja kultakuoriainen sekä muita kertomuksia (WSOY 1959) ja kokoelmassa Novelleja (WSOY 1970).
Jaana Kaparin suomennos on julkaistu Poen Kootuissa kertomuksissa (Teos 2006).
Lascaux-interstadiaali

Lascaux-interstadiaali Grönlannin jääkairausnäytteissä kaavamaisesti esitettynä.
Lascaux-interstadiaali oli keskimääräistä leudompi, tosin melko kylmä vaihe viime jääkauden lopuilla noin 17 700–16 500 radiohiilivuotta sitten tai 20 800–18 000 kalenterivuotta sitten.


Lascauxin luolamaalaukset syntyivät tällöin. Jää vetäytyi silloin hitaasti Pohjois-Saksassa. Hampurin seuduilla  on saattanut olla Meiendorfissa tilapäistä asutusta jo 17 000 vuotta sitten. Ranskan peuranmetsästäjien Madeleinen kulttuuri alkoi levitä tällöin Madeleine IV -kaudella Keski-Ranskaan ja Etelä-Saksaan asti. Keski-Eurooppa ja Unkarinkin seutu säilyivät vielä kylminä.
Esimerkiksi Alaskassa näkyi Lascaux-interstadiaaliin liittyneitä kasvillisuusmuutoksia.
Lascauxin interstadiaalin ajoituksesta on vaihtelevia tietoja. GISP2-jäänäytteen mukaan radiohiiliaikoina Lascauxin interstadiaalin lämpimin kausi oli
16 200–15 100 radiohiilivuotta eli 19 000–18 000 kalenterivuotta sitten.
Tämä interstadiaali päättyi kylmään Heinrichin tapahtumaan H1, joka alkoi noin 16 500 kalenterivuotta sitten.
Lasaruslaji

Takahen (Porphyrio hochstetteri) luultiin kuolleen sukupuuttoon 1898.
Lasaruslaji on ennen hävinneeksi luullun lajin uusi löydös. Kadonneeksi luultuja lajeja, jotka kuitenkin ovat yhä hengissä löytyy kohtalaisen harvoin.
Esimerkkejä lasaruslajeista ovat esimerkiksi yökaija (Pezoporus occidentalis), joka löydettiin Australian sisäosien autiomaasta 1845 ja sen viimeisen yksilön luultiin kuolleen metsästyksen seurauksena vuonna 1912, kunnes kuollut yksilö löytyi uudelleen 1990. Vuonna 2006 löytyi uusi kuollut yksilö jälleen länsi-Queenslandista. Myös Suomesta on löytynyt lasaruslajeja, esimerkiksi vuonna 2019 Lapista löytyi vesikirppulaji Rhynchotalona latens, jonka luultiin olevan jo sukupuuttoon kuollut ja vain jääkauden jälkeisistä fossiilinäytteistä löytynyt laji.
Kurt Schork

Kurt Erich Schork (1947 – 24. toukokuuta 2000) oli yhdysvaltalainen sotakirjeenvaihtaja. Daytonin rauhansopimuksen neuvottelijana toiminut yhdysvaltalaisdiplomaatti Richard Holbrooke arvioi häntä näin: Kurt Schork oli yksi rohkeimmista, älykkäimmistä ja hienoimmista journalisteista, joiden kanssa olen 35 vuoden aikana työskennellyt. Hän oli lähes aina oikeassa.
Ennen journalistin uraansa Schork toimi New Yorkin liikenneviraston johdossa ja kiinteistönvälittäjänä. Ennen 40 vuoden ikää hän päätti kokeilla toimittajan ammattia Aasiassa toimivan tyttöystävänsä esimerkin mukaisesti. Hän ehti yli kymmenen vuoden aikana raportoida lukuisia sotia niin Afrikasta kuin Itä-Timoristakin. Bosnian sodan aikana hän toimi piiritetyssä Sarajevossa ja toi maailman tietoisuuteen muun muassa Sarajevon ”Romeon ja Julian”, eri etnisistä ryhmistä olleet rakastavaiset, jotka tarkka-ampuja murhasi sillalle heidän ollessaan pakenemassa kaupungista.
Uutistoimisto Reutersiä edustanut Schork ja uutistoimisto AP:n valokuvaaja, espanjalainen Miguel Gil Moreno de Mora murhattiin toukokuussa 2000 heidän ollessaan raportoimassa Sierra Leonen sisällissodasta.
Lasarus-ilmiö

Lasarus-ilmiö on elintoimintojen odottamaton palautuminen sen jälkeen kun elvyttämisyrityksistä on luovuttu. Ilmiön nimi on peräisin Raamatusta, jonka mukaan Jeesus herätti Lasaruksen kuolleista tämän ollessa kuolleena neljättä päivää.
Ilmiöstä on tehty tositapahtumiin perustuva dokumenttielokuva "The Lazarus Phenomenon", joka kertoo pastori Daniel Ekechukwun ja Ian McCormackin kertomista kokemuksista kuolemanjälkeisestä elämästään ja sieltä palaamisesta.
Vuonna 2017 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri tiedotti Helsingin seudun yliopistollisen keskussairaalan ja Helsingin kaupungin pelastuslaitoksen tekemästä tutkimuksesta, jossa oli seurattu 840:tä potilasta 10 minuuttia sen jälkeen, kun heidän elvyttämisensä oli lopetettu hoito-ohjeiden mukaisesti. Viiden tutkittavan elintoiminnot palautuivat 3–8 minuutin päästä elvytyksen lopettamisesta. Yhdenkään aivotoiminta ei kuitenkaan palautunut ja he kuolivat. Tutkimusryhmä tuli johtopäätökseen, että elvytysohjeita tulisi päivittää ja potilasta pitäisi tarkkailla kymmenen minuuttia elvytyksen lopettamisen jälkeen.
Kuoppajärvi (Posio)

| Kuoppajärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Lappi
Kunnat:  Posio
Koordinaatit:  66°07′56″N, 28°15′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Koutajoen vesistö (73)
Laskujoki:  Kuoppajoki
Järvinumero:  73.034.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  255,5 m 
Rantaviiva:  3,51 km 
Pinta-ala:  0,41 km² 
Tilavuus:  0,0046 km³
Keskisyvyys:  11 m 
Suurin syvyys:  27 m 
 fiKuoppajärvi 
Kuoppajärvi on syvähkö ylänköjärvi Posiolla Lapin maakunnan kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on 41,4 hehtaaria ja vesitilavuus noin 4,6 kuutiohehtometriä. Etäisyys Rovaniemeltä on 120 kilometriä itäkaakkoon. Järven itäpuolitse kulkee UKK-reitti.
Maantiede

Kuoppajärven pituus lounaasta koilliseen on 1,3 kilometriä. Järvi koostuu saarettomasta selkävedestä, josta työntyy länteen kaksi pientä lahtea. Lahtien kohdalla järven leveys on noin puoli kilometriä. Noin kahdeksan hehtaaria Kuoppajärvestä on vähintään 20 metriä syvä. Syvin kohta sijaitsee altaan keskivaiheilla. Itäiset rantavedet syvenevät jyrkästi, läntiset lahdet ovat matalia.
Kuoppajärven itärannalta kohoavan Kuoppavaaran laki on noin 370 metriä merenpinnan yläpuolella. Länsirannalla 260 metrin korkeuskäyrä erkanee järven rantaviivasta. Kuoppajärvi laskee länsirannalta alkavaa Kuoppajokea länteen Karkujokeen, joka laskee Kuoppajärven lounaispuolella sijaitsevaan Nilojärveen (244,0 metriä mpy).
Kuoppajärvi (73.034.1.020) kuuluu Nilojoen valuma-alueeseen (73.034), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koutajoen vesistössä (73). Toinen jakovaihe on Posiojärven valuma-alue (73.03). Niilojoen valuma-alueella on 20 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Kuoppajärvi neljänneksi laajin. Laajimmat ovat Karkujärvi, Nilojärvi ja Haukijärvi.