stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kempeleen paloasema

| Kempeleen paloasema |
| --- | --- |
Osoite:  Zatelliitintie 1 90440 Kempele
Sijainti:  Kempele
Valmistumisvuosi:  1991
Omistaja:  Pohjois-Pohjanmaan pelastuslaitos
Käyttäjä:  Pohjois-Pohjanmaan pelastuslaitos
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kempeleen paloasema on Kempeleessä sijaitseva Pohjois-Pohjanmaan pelastuslaitoksen ylläpitämä paloasema. Rakennus sijaitsee Ristisuolla Ketolanperäntien ja Zateliitintien risteyksessä noin yhden kilometrin päässä Kempeleen keskustaajamasta.
Nykyinen paloasema on valmistunut vuonna 1991. Kempeleen kunnan aikaisempi vuonna 1974 valmistunut paloasemarakennus sijaitsi jo nykyisin puretun kunnantalon vieressä. Sitä ennen kunnan paloasema toimi Pirilän tilan sikalaan rakennetussa Konekoulussa.
Kempeleeseen ollaan suunnittelemassa lähivuosina uutta paloasemaa, joka sijaitsisi Kempeleen keskustaajaman alueella. Nykyisen paloaseman sijainnin ei ole katsottu olevan optimaallinen pelastuslaitoksen toimintavalmiuden vaatimuksiin nähden, ja se olisi joka tapauksessa peruskorjattava lähivuosina.
Kryokoniitti

Kuvassa näkyvä tummempi aines on kryokoniittiä jäätikkökaivon Langjökullin jäätiköllä vuonna 2006.
Kryokoniitti on jäätiköissä niille laskeutunutta ja kerääntynyttä pölyä, jota ilmavirrat olivat kuljettaneet mukanaan. Sen seassa on myös bakteereja ja leviä sekä muita ainesosia.
Esiintyminen

Kryokoniitti koostuu rakeista, joiden raekoko on 0,2–2,0 millimetriä ja niiden pinnalla kasvaa sinileviä eli syanobakteereja. Rakeiden koko suurenee syanobakteerien vaikutuksen myötä. Kryokoniitti on väriltään tummaa ja se synnyttää jäähän lieriömäisiä sulamisreikiä, koska se absorboi aurinkosäteilyä, mikä edistää jään sulamista. Kryokoniittiä kerääntyy reikien pohjalle ja niistä on joskus löydetty ekosysteemejä, jotka koostuvat äärimmäisiin oloihin sopeutuneista eliöistä. Näistä on tavattu muun muassa leviä, rataseläimiä ja karhukaisia sekä joitakin kylmää kestäviä hyönteisiä ja Mesenchytraeus solifugus -matoa. Reikiä on havaittu jäätiköillä muun muassa Arktisella alueella, Etelämantereella, Grönlannissa, Kanadassa ja Tiibetissä sekä muualla Himalajalla.
Kryokoniittiä näkyy jäänkairausnäytteissä tummina viivoina. Jääkairausnäytteistä on pölyn avulla osaltaan pystytty tutkimaan ilmasto-oloja eri aikausina.
Löytäminen

Tutkimusretkeilijä Adolf Erik Nordenskiöld löysi kryokoniitin ensi kertaa Grönlannin jäätiköltä vuoden 1870 retkellään. Hän näki, kuinka aurinko paistoi pilviverhon läpi, ja huomasi, että ajoittain tämä ”pilviverho” laskeutui alas. Jäätiköllä, mistä oli edellisen vuoden lumi sulanut pois jäänpinnalta, hän havaitsi harmaan, mustan tai ruskean sävyistä pölyä. Hän oletti sen olevan kosmista pölyä, joka oli laskeutunut jäätikölle.
Aiheesta muualla

Yllätyksiä jäällä National Geographic Suomi.  3.6.2010. Viitattu 30.10.2019.
Brown Jarreau, Paige: When Glaciers Get Dirty: Attack of the Cryoconites From The Lab Bench -blogi.  12.6.2013. Viitattu 30.10.2019. (englanniksi)
Giovanni Baccolo & Biagio Di Mauro & Dario Massabò, et al.: Cryoconite as a temporary sink for anthropogenic species stored in glaciers. Scientific Reports, 2017, nro 7.  doi:10.1038/s41598-017-10220-5.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 30.10.2019. (englanniksi)
Kultainen palmu

Kultainen palmu vuodelta 1979.
Kultainen palmu (Palme d’or) on Cannesin elokuvajuhlien tärkein palkinto, joka annetaan parhaalle elokuvalle. Kultainen palmu voidaan antaa useammallekin kuin yhdelle elokuvalle samana vuonna.
Kempeleen koululaitoksen historia 1882–1982

| Kempeleen koululaitoksen historia 1882–1982 |
| --- | --- |

Kirjailija:  Mauno Hiltunen
Kansitaiteilija:  Veli-Pekka Huhmo
Kieli:  suomen kieli
Genre:  paikallishistoria
Kustantaja:  Kempeleen kunta
Julkaistu:  1983
Sivumäärä:  200
ISBN:  951-99483-4-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kempeleen koululaitoksen historia 1882–1982 on vuonna 1983 julkaistu Mauno Hiltusen kirjoittama ja Kempeleen kunnan kustama kirja.
Kirja käsittelee Kempeleen kunnan koululaitoksen historiaa 1880-luvun alusta 1980-luvun alkuun. Hiltusen mukaan hänen saatuaan vuonna 1982 kirjoittamansa kirjan Kempeleen historia valmiiksi häntä pyydettiin kirjoittamaan Kempeleen koululaitoksen 100-vuotisesta vaiheista. Kirjan olisi alun perin pitänyt olla jo valmiina lokakuussa 1982, mutta kirjailija ei kerennyt kirjoittamaan sitä määräaikaan mennessä. Kirjailijan saadessa lisäaikaa kirjan tekoon, oli hänellä mahdollisuus laajentaa aihepiiriä merkittävästi, ja tarkastella kunnan kouluvaiheita yksityiskohtaisemmin.
Kirja on jaettu seitsemään päälukuun, jotka noudattavat varsin tiukasti kouluhistorioissa vakiintunutta kaavaa, joka pohjaa jaottelunsa eräiden koululakien käänteen tekevään luonteeseen. Kirjassa käsitellään suppeasti myös kansanopetusta, koulutoimintaa ennen kansakoulua sekä vuoden 1866 tärkeään kansakouluasetukseen ja sen herättämiin kannanottoihin.
Kuhmoisten työväentalo

| Kuhmoisten työväentalo> Kirkonkylän työväentalo Orimäki |
| --- | --- |
Osoite:  Syrjänmäentie 6
Sijainti:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°34′02″N, 25°11′09″E
Valmistumisvuosi:  1923
Suunnittelija:  Aleksanteri Heino
Rakennuttaja:  Kuhmoisten Työväenyhdistys ry
Omistaja:  Kuhmoisten Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosala:  270 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuhmoisten työväentalo on Kuhmoisten kirkonkylässä sijaitseva työväentalo. Peltoaukean keskellä sijaitsevalla rakennuksella on maisemallista arvoa, ja työväentalona se on kulttuurihistoriallisesti merkittävä. Kuhmoisten kirkonkylän suurten tilakeskusten Muurilan ja Katajamäki-Nuutilan väliin jäävä työväentalo muodostaa yhdessä tilojen kanssa maakunnallisesti merkittävän rakennetun kulttuuriympäristön, yhtenäisen maatalousmaiseman, jolla on historiallisia, rakennushistoriallisia ja maisemallisia arvoja.
Historiaa

Kuhmoisten työväenyhdistys perustettiin vuonna 1902. Yhdistyksen perustajajäsenet olivat lähinnä käsityöläisiä ja muita oman ammatin harjoittajia. Alku oli hankala ja marraskuussa 1904 maksavien jäsenten määrä oli laskenut kolmeen.
Rakennus

Tontti omaa taloa varten saatiin Elli ja Kalle Tervalalta Muurilan talosta. Muistitiedon mukaan yhdistys maksoi tontista yhden markan, jonka Muurilan tilan isäntä antoi lahjoituksena takaisin yhdistykselle. Yhdistys sai rakennusaineet keräyksillä, ja jonkin verran tavaraa ostettiin Kuhmoisten sahalta. Työväentalo valmistui vuonna 1923. Talon suunnitteli Aleksanteri Heino, jolla oli oma puusepänverstas työväentalon tontin lähellä. talo rakennettiin pääasiassa talkoilla, mutta työssä käytettiin myös urakkamiehiä. [lähde? ]
Hirsirunkoinen talo vuorattiin peiterimoitetulla pystylaudoituksella vuonna 1954. Talo oli alun perin maalattu punaiseksi, vuonna 1966 se maalattiin vaaleaksi. Vuoraamattomat sisäseinät paneloitiin alaosastaan ja tapetoitiin yläosastaan vuonna 1927. Paneloitu sisäkatto peitettiin akustiikkalevyillä vuonna 1958. Pärekatto vaihdettiin huopakatoksi ja sisäänkäynnin kohdalla ollut torni purettiin 1930-luvun lopulla. Talossa on juhlasali, näyttämö, ravintola, keittiö, eteistilat ja asuinhuone. Talossa ei ole sisävessoja.
Taloa on kunnostettu 2010-luvulla mm. ulkomaalauksella ja ikkunoita kunnostamalla. Oman käytön lisäksi talolla on pidetty erilaisia tapahtumia: kirpputoreja, sadonkorjuujuhlia, lastentapahtumia ja joulumyyjäisiä.
Aiheesta muualla

Karhila, Anna: Kuhmoisten työväentalo viiden kauneimman joukkoon Kuhmoisten Sanomat.  16.3.2017. Viitattu 21.8.2022.
Kuntijärvi (Kuusamo)

| Kuntijärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Pohjanmaa
Kunnat:  Kuusamo
Koordinaatit:  66°07′34″N, 29°43′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Koutajoen vesistö (73)
Järveen tulevat joet:  Antinlamminpuro Hanhipuro Kärkkäisenpuro
Laskujoki:  Kuntijoki
Järvinumero:  73.045.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  245,5 m 
Rantaviiva:  25,94 km 
Pinta-ala:  3,05 km² 
Tilavuus:  0,0149 km³ 
Keskisyvyys:  4,9 m 
Suurin syvyys:  16,9 m 
Saaria:  17
:  Harjasaari Honkisaari Uupumasaari
 fiKuntijärvi 
Kuntijärvi on ylänköjärvi Vuotungin kylän itäpuolella Kuusamossa Pohjois-Pohjanmaan koillisosassa. Sen pinta-ala on 3,1 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 228 kilometriä itäkoilliseen.
Maantiede

Kuntijärven pituus lännestä itään on seitsemän kilometriä, leveimmät kohdat ovat noin puoli kilometriä. Laajin niemimaa on järven länsiosaa jakava Hoikkaniemi, jonka eteläpuolella sijaitsee Likalahti. Luoteessa sijaitsee pääaltaasta erillinen Lampare. Noin yhdeksäsosa Kuntijärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvintä on järven itäosassa, keskiosa on melko matala ja länsiosa keskiosaa syvempi. Likalahti on lähes kauttaaltaan matala.
Kuntijärven saariluku on 17. Saarista 2 on alle aarin laajuisia luotoja ja 2 on yli hehtaarin laajuisia. Laajin saari on yli kolmen hehtaarin laajuinen Honkisaari järven länsiosassa ja toiseksi laajin on noin puolitoistahehtaarinen Harjasaari järven itäosassa. Järven matalahkossa keskiosassa sijaitsee useita saaria.
Kuntijärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Idässä maasto kohoaa yli 300 metriä merenpinnan yläpuolelle. Järven koillispuolella sijaitsevan Kuntivaaran laki on lähes puoli kilometriä merenpinnan yläpuolella.
Kuntijärveen virtaa Kärkkäisenpuro idästä Kärkkäisensuolta, järven pohjoispuoliset pienet vakavedet laskevat Hanhipuroa Lampareeseen. Lännessä Kuntijärvi kapenee Kuntijoeksi, joka laskee Vuotunkiin (245,1 metriä mpy). Kuntijärven ja Vuotungin välinen etäisyys on alle puoli kilometriä, järvien välistä kulkee yhdystie 8690.
Kuntijärven vesitilavuus on 14 884 000 kuutiometriä.
Kuntijärvi (73.045.1.001) kuuluu Kuntijärven valuma-alueeseen (73.045), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koutajoen vesistössä (73). Toinen jakovaihe on Kuusinkijoen valuma-alue (73.04). Kuntijärven valuma-alueella on yhdeksän vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Kuntijärvi on laajin. Alueen muut vakavedet ovat alle kymmenen hehtaarin laajuisia ja kahdella niistä ei ole virallista nimeä.
Kristinusko Boliviassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Boliviassa. Bolivian suurin kirkkokunta on roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 70 prosenttia väestöstä. Toinen merkittävä kirkkokunta on evankeliset kirkot joihin kuuluu 14,5 prosenttia väestöstä. Adventisteihin kuuluu 2,5 prosenttia bolivialaisista.
Historia

Boliviassa oli pitkään edistyneitä kulttuureita, jotka katosivat 1200-luvulla. Alue oli osa Inka-imperiumia kun Espanja valloitti sen 1500-luvun alussa. Boliva itsenäistyi vuonna 1825. Katolinen kirkko perustettiin maahan Espanjan kolonisaation aikaan ja sen on säilynyt maan enemmistökirkkona.
Protestanttinen lähetystyö saapui 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa. Bolivian suurimmat evankeliset kirkot ovat adventtikirkko sekä Evankelis-Kristillinen liitto. Helluntaiherätys ja pyhityskirkot muodostavat noin 30 prosenttia evankelisista kirkoista.
Kuolemaisjärvi

| Kuolemaisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Sastamala, Hämeenkyrö
Koordinaatit:  61°33′34″N, 23°03′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Mahnalanselän alue (35.51)
Laskujoki:  oja Parilanjärveen 
Järvinumero:  35.513.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,6 m 
Rantaviiva:  0,926 km 
Pinta-ala:  0,02575 km² 
 fiKuolemaisjärvi 
Kuolemaisjärvi on Pirkanmaalla Sastamalan ja Hämeenkyrön rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Mahnalanselän alueen. Järvi kuuluu Myllyojan valuma-alueeseen.
Maantieto

Järvi on 350 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Järvi sijaitsee kalliomurroksessa olevassa painaumassa avosuon keskellä. Ainoat tulo-ojat tuovat vettä pelloilta. Järven laskuojan pituus on puoli kilometriä ja se päättyy Parilanjärven länsipäähän. Painauman reunat on asutettuja, mutta järven rannoille ei ole rakennettu mitään. Järven rantaan ei johda tietä. Kuntien välinen raja kulkee niin, että suurempi osa järvestä jää Sastamalaan.
Historiaa

Järven vedenpintaa on laskettu melko paljon. Se on saattanut tapahtua samalla kertaa 1800-luvulla, kun heti alapuolella ollutta Parilanjärveä laskettiin. Kalmbergin kartastossa vuonna 1855−1865 järvi oli piirretty Parilanjärven viereen suurena järvenä, jolla oli keskellä suuri saari. Tämä saari saattaa olla nykyisen suon keskellä oleva metsäsaareke. Järven nimi kirjoitettiin silloin Kuolemaistenjärvi. Karttaan on piirretty pitäjien välinen raja, mutta siinä ei näy nykyistä mutkaa järven kohdalla.
Kevin Behrens

Kevin Behrens (s. 3. helmikuuta 1991 Bremen) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pituudeltaan 185-senttimetrinen. Hän on edustanut Saksassa useita seuroja mutta nousi Bundesliigaan vasta vuonna 2021 siirryttyään Union Berliniin. Hän siirtyi tammikuussa 2024 VfL Wolfsburgiin.
Behrens pelasi Werder Bremenin juniori- ja reservijoukkueissa vuosina 2008–2011 mutta jatkoi sitten alemmilla sarjatasoilla Wilhelmshavenissa, Hannover 96:n kakkosjoukkueessa, Alemannia Aachenissa, Rot-Weiss Essenissä ja Saarbrückenissä. Kausina 2018–2021 hän pelasi 2. Bundesliigassa 94 ottelua ja teki niissä 31 maalia Sandhausenin joukkueessa. Kesällä 2021 Behrens siirtyi Union Berliniin. Hän pelasi kaudella 2021–2022 Bundesliigassa 24 ottelua mutta vain kahdesti avauskokoonpanossa. Hän teki kauden aikana kaksi maalia: syyskuussa ottelun ainoan maalin Arminia Bielefeldiä vastaan ja huhtikuussa ottelun viime minuuteilla 1–2-voittomaalin RB Leipzigia vastaan. Kaudella 2022–2023 hän pelasi 33 liigaottelua. Ensimmäisistä 13 ottelusta hän oli avauskokoonpanossa vain kerran, 1–1-tasapeliin päättyneessä kotiottelussa Bayern Müncheniä vastaan. Peliajan lisäännyttyä hän oli lopulta avauksessa 17 ottelussa ja teki kahdeksan maalia. Kaudella 2023–2024 hän on vuodenvaihteeseen mennessä pelannut 15 liigaottelua, joista 13 avauskokoonpanossa, ja tehnyt neljä maalia.
Kansainvälisillä seurakentillä Behrens pelasi kaudella 2021–2022 Konferenssiliigassa viisi ottelua, joissa kaksi kertaa avauskokoonpanossa, ja teki maalin kahdessa ensimmäisessä ottelussa Slavia Prahaa ja Maccabi Haifaa vastaan. Kaudella 2022–2023 hän pelasi Eurooppa-liigassa yhdeksän ottelua, joista neljä ottelua avauskokoonpanossa. Kaudella 2023–2024 hän pelasi Mestarien liigassa viisi ottelua, joista neljä avauskokoonpanossa.
Behrens pelasi ensimmäisen ottelunsa Saksan jalkapallomaajoukkueessa ystävyysottelussa Meksikoa vastaan lokakuussa 2023 päästyään viimeisiksi minuuteiksi kentälle.
Kuntien takauskeskus

Kuntien takauskeskus (ruots. Kommunernas garanticentral) on julkisoikeudellinen laitos, jonka tarkoituksena on kuntien yhteisen varainhankinnan turvaaminen ja kehittäminen. Se myöntää takauksia Kuntarahoitus Oyj:n varainhankinnalle, jota käytetään antolainaukseen kunnille ja kuntayhtymille sekä kuntien kokonaan omistamille tai niiden määräämisvallassa oleville yhteisöille.
Takauskeskuksen jäseninä ovat kaikki Manner-Suomen 297 kuntaa. Ahvenanmaan itsehallinnon vuoksi Ahvenanmaan kunnat eivät voi olla takauskeskuksen jäsenkuntia. Jäsenkunnat vastaavat asukaslukujen mukaisessa suhteessa takauskeskuksen tekemistä sitoumuksista ja menoista, jos niitä ei muuten saada rahoitetuksi.
Vuoden 2015 lopussa takausvastuiden kokonaismäärä oli noin 26 miljardia euroa. Niistä 36 % oli USA:n dollarimääräisiä, 34 % jenimääräisiä, 20 % euromääräisiä ja 10 % muissa valuutoissa. Kansainvälinen luottoluokituslaitos Moody’s on antanut takauskeskukselle korkeimman mahdollisen AAA-luottoluokituksen (negatiivinen) ja Standard & Poor's AA+-luokituksen (negatiivinen).
Aiheesta muualla

Kotisivu.
Laki kuntien takauskeskuksesta (487/1996).
Kommunernas garanticentral hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Krajinan serbitasavalta

Krajinan kapina
Borovo Selon välikohtaus
Sodan alku
Kasarmien taistelu
Sodan loppuvaihe
Sotilasoperaatioita
Osijekin taistelu
Dubrovnikin piiritys
Vukovarin piiritys
Operaatio Myrsky
Serbien asuttamat alueet Kroatiassa vuoden 1981 väestönlaskennassa.
Krajinan serbitasavalta (Republika Srpska Krajina, RSK) oli Jugoslavian hajoamissotiin kuuluneen Kroatian sodan aikana kansainvälisesti tunnustamaton Kroatian serbien vuonna 1991 perustama pienoisvaltio, jonka kroaatit kukistivat kesällä 1995. Krajinan serbitasavaltaan kuuluivat Kninin kaupungin ympärillä olleen ydinalueen lisäksi Slavonian serbialueet.
Krajinan valtakausi

Krajina jäi loppujen lopuksi hyvin heikoksi valtiomaiseksi muodostumaksi. Serbia oli pääasiallinen Krajinan tukija, se toimitti Krajinaan polttoainetta, aseita ja rahaa. 26. helmikuuta 1992 Vancen rauhansuunnitelmaa vastustanut Milan Babić korvattiin Goran Hadžićilla. Milošević kannatti nyt rauhaa, koska halusi varmistaa nykyiset serbialueet YK:n avulla. Krajina romahti parissa päivässä kroaattien hyökätessä elokuussa 1995. Tällöin suurin osa alueen serbeistä pakeni.
RSK:lla oli kaikki valtion tunnusmerkit: oma armeija, ministerit, presidentti, kansanedustuslaitos, posti ja raha. Länsimaat eivät kuitenkaan tunnustaneet sitä. Serbitasavallan raha oli aluksi Krajinan reformoitu dinaari HRKR. Rahan nimi ja arvo muuttui seuraavina vuosina inflaation myötä. Vuonna 1994 työtä teki vain 36 000 430 000:sta krajinalaisesta, työttömyysaste oli siis yli 92 prosenttia. Sota tietenkin katkaisi kauppasuhteet Kroatiaan. Tehtaat pysähtyivät ja ammattityöntekijät pakenivat Serbiaan köyhyyttä pakoon. Krajinassa oli vain vähän luonnonrikkauksia. Maatalous oli tuhottu. Hallinto oli korruptoitunut ja mustan pörssin kauppa ja rikollisuus kukoistivat. Alue oli elinkelvoton ja muualta tulleen tuen varassa.
Milošević alkoi vierastaa taloudellisesti tuottamatonta Krajinaa ja yritti ajaa sitä konfliktiin Kroatian kanssa. Krajinan asevoimat (Vojska Srpske Krajine, VSK) oli heikko muun Krajinan tapaan ja heikkeni jatkuvasti vuodesta 1992. Sen sotilaat olivat huonosti motivoituneita, koulutettuja ja aseistettuja. VSK:lla oli vain 55 000 sotilasta 600 km:n pituisella rajalla. Todellisuudessa vain noin 30 000 sotilaista lienee ollut taistelukykyisiä. Itä-Slavoniassa eristyksissä muusta Krajinasta oli 16 000 sotilasta, Krajinan pääosassa 39 000. VSK ei ollut liikkuva armeija.
Vuonna 1993 kroaatit voittivat Medakissa taisteluissa Krajinan serbijoukot, mutta serbit pystyivät iskemään takaisin melko pian, pääosin sen takia, että YK pysäytti kroaattien etenemisen. Arkanin puolisotilaalliset joukot "Tiikerit" auttoivat Medakissa Krajinaa.
Krajinan loppu

Krajinan taru päättyi karusti voimistuneen Kroatian hyökkäyksiin. Yhdysvallat oli alkanut salaa tukea Kroatiaa jo vuonna 1992. Pysyvä tulitauko saatiin Krajinaan vasta 29. maaliskuuta 1994, vaikka YK:n rauhanturvaajia oli ollut alueella huhtikuusta 1994 ja enimmät taistelut loppuneet tammikuussa 1992 solmittuun tulitaukoon. Milan Martić nousi vuonna 1994 Krajinan johtoon. Tammikuussa 1995 serbit hylkäsivät rauhansuunnitelman, jossa he olisivat luovuttaneet puolet Krajinasta ja saaneet itsehallinnon. Serbit irtisanoivat helmikuussa edellisenä joulukuuna Kroatian kanssa tekemänsä taloussopimuksen. Kroatian ja Bosnian serbit solmivat sotilassopimuksen 20. helmikuuta 1995, vastapuolet Kroatia ja Bosnia-Hertsegovina oman sopimuksensa 6. maaliskuuta.
Länsi-Slavonian alue romahti 1. toukokuuta 1995 kroaattien operaatio Salamassa. Toukokuun lopulla Krajinan serbit halusivat yhdistyä Bosnian serbeihin, mikä liitti virallisestikin nämä alueet yhteen. Kroatia ja Bosnia-Hertsegovina sopivat 23. heinäkuuta entistä läheisemmästä sotilaallisesta yhteistyöstä, ja viisi päivää myöhemmin kroaattien hyökkäys saarsi Krajinaa Bosnian puolelta.
Elokuussa alkoi muutaman päivän kestänyt operaatio Myrsky, jota perusteltiin sillä, että neljä vuotta kapinoineiden serbien kanssa ei voi neuvotella, ja serbialueelta paenneita ja karkotettuja kroaatteja oli valtava määrä edelleen pakolaisina. Huomattavasti paremmin aseistautunut kroaattiarmeija löi muutamassa päivässä serbien joukot. Krajinasta pakeni heti noin 200 000 serbiä peläten kroaattien kostoa serbien Krajinassa harrastamista etnisistä puhdistuksista. Joitakin kroaattien kostotoimenpiteitä tapahtuikin eräillä serbialueilla. Erään arvion mukaan serbejä jäi alueelle vain noin 4000, ja noin 1500 serbiä lienee kuollut. Serbilähteet puhuvat jopa 16 000 kuolleesta tai kadonneesta. Länsimaat hyväksyivät hiljaisesti kroaattien serbeihin kostona kohdistamat etniset puhdistukset, joihin liittyi tuhopolttoja, ryöstelyä, kidutuksia ja murhia. Sodan jälkeen moni serbi on palannut YK:n valvomalle UNTAES-alueelle, mutta etnisistä kartoista päätellen Krajina on yhä melko puhdas serbeistä. Kriitikoiden mielestä Kroatia ja länsimaat ovat halunneet estää rikoksia tehneiden kroaattisotilaiden tuomitsemisen, mikä näkyi mm. Ante Gotovinan vapauttamisena.
Krajinan serbitasavallan kaupunkeja ja kyliä

Kaupunkeja ja kyliä, jotka serbit saivat vallatuksi Kroatian sodassa.
Beli Manastir
Benkovac
Vojnić
Vrginmost
Vukovar
Glina
Grubišno Polje
Gračac
Dalj
Daruvar
Dvor
Drniš
Donji Lapac
Knin
Korenica
Kostajnica
Krnjak
Mirkovci
Obrovac
Okučani
Pakrac
Petrinja
Plaški
Podravska Slatina
Slunj
Caprag
Tenja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krajinan serbitasavalta Wikimedia Commonsissa
Kapiteeli

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Kapiteeli voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
kapiteeli, pylvään levennetty ja koristeltu yläpää
kapiteeli, pienaakkosten eli gemenoiden kokoinen suuraakkonen
Kapiteeli Oyj, valtionyhtiö 1990-luvulla.
Kuntec

| Kuntec Oy |
| --- | --- |
Perustettu:  2011
Toimitusjohtaja:  Harri Kaunisto
Kotipaikka:  Turku
Liikevaihto:  38,5M € (2018)
Liikevoitto:  -1,6M € (2018)
Henkilöstö:  210 (2018)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuntec Oy (vuoteen 2017 asti Turun Seudun Kuntatekniikka Oy) on Turun talousalueella toimiva infrastruktuurialan palveluyritys, joka muodostettiin yhdistämällä ja yhtiöittämällä kaksi kunnallista liikelaitosta, Turun kaupungin Viherliikelaitos ja Kunnallistekniikkaliikelaitos vuoden 2012 alusta. Yrityksen omistaa Turun kaupunki. Yrityksen toimialaan kuuluu maa- ja vesirakennustöiden, viherrakentamistöiden, metsänhoitotöiden, liikunta- ja leikkipaikkarakentamistöiden sekä näihin liittyvien kuljetus-, rakennus-, ylläpitotöiden suorittaminen, suunnittelu ja konsultointi. Yhtiö tarjoaa palvelujaan kunnille, yrityksille, yhteisöille ja yksityistalouksille. Yhtiö vuokraa lippuja, lipputankoja, huomiokartioita, lippusiimaa, erilaisia suoja-aitoja, liikennemerkkejä sekä muita liikenteenohjaukseen tarvittavia laitteita.
Vuonna 2015 Kuntec osti perinteikkään turkulaisen Kauppilan piha- ja puutarhakeskuksen ja antoi sille uuden nimen Flör.
Kuntec Oy:n liikevaihto on noin 38 M€.
Yrityksen toimitusjohtaja on Harri Kaunisto. Vuosina 2019-2020 toimitusjohtajana toimi Ari Aho ja vuosina 2012-2018 Karri Knaapinen.
Yhtiö ei ole julkinen hankintayksikkö ja se toimii normaaleilla kilpailumarkkinoilla. Yhtiön hallitus koostuu turkulaisista poliitikoista ja hallitusammattilaispuheenjohtajasta.[lähde? ]
Helmikuussa 2019 Kuntec hävisi Turun keskusta-alueen kunnossapidosta käydyn tarjouskilpailun Destian ja piharakennusyhtiö Entin muodostamalle yhteisyritykselle nimeltä Desentti. Kuntec on hoitanut alueen kunnossapitoa aiemman puitesopimuksen nojalla, jossa ei ole ollut sakkosanktiota kuten Turun muilla kunnossapitoalueilla. Kuntec on saanut talvella 2018–2019 erityisen paljon palautetta keskusta-alueen kunnossapidon ongelmista. Tarjouskilpailun häviämisen arvellaan Turun Sanomien tietojen mukaan merkitsevän jopa 150 henkilön irtisanomista ja kenties koko Kuntecin toiminnan alasajoa.