stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hengellisiä lauluja ja virsiä
Luettelo lauluista > V Maa ja kansa, eri ikäkaudet ja tilaisuudet (424-514) > 3. Nuoret

456 Ah, vuodata Herra, jo Henkesi Sanat: Väinö Malmivaara 1933. Sävelmä: toisinto Lapualta, mahd. ruotsalaisesta kansansävelmästä
456 Tule Jeesuksen luo Sanat: Simo Korpela 1914. Sävelmä: Oskari Viljanen 1921
458 Kevääsi, nuori, antaos Sanat: Ensio Kurki-Suonio 1921, itsenäinen mukaelma Bengt Sereniuksen laulusta ”O, tänk på Gud i ungdomsår”. Sävelmä: suomalainen toisinto Hollannissa 1554 painetusta sävelmästä
459 Jeesus, sä nuorten ystävä niin kallis Sanat: Olfert Herman Ricard 1903, suom. M. Nyberg 1921. Sävelmä: saksalainen 1507
460 Herran taistohon rohkeaan Sanat: Simo Korpela 1914. Sävelmä: Martti Hela 1921
461 On nuoruutes aika toukojen Sanat: Peter Hoelseth 1888, suom. Hilja Haahti 1903. Sävelmä: Ludvig Lindeman v. 1867
462 ”Nyt nouskaa nuoret Herran!” Sanat: Urho Muroma 1951. Sävelmä: G. J. Webb 1837
453 Miten saattaisi meidänkin nuorten Sanat: Norjal. "Rikssange" -kirjasta, ilmeisesti vapaa muunnos Isaac Wattsin laulusta ”How shall the young secure their hearts” 1719. Sävelmä: kansansävelmä
464 Kun nuoruuden aika on ruusuinen Sanat: Lina Sandell-Berg 1892, suom. Em. Tamminen 1900. Sävelmä: Mikael Nyberg 1900
465 Käy Herran luokse varhain Sanat: Lina Sandell Berg 1876, suom. Olli Vuorinen 1900, Jaakko Haavio 1951. Sävelmä: Toisinto Noormarkusta mahd. saksalaisesta sävelmästä
466 Uhraa kaikki, säilyttääkses Sanat: Christoffer Hansen 1887, suom. Ensio Kurki-Suonio 1921. Sävelmä: E. M. Arndt 1817
467 Sä kuljet seurassa Jeesuksen Sanat: August Verner Jaakkola. Sävelmä: Richard Mäkinen
468 Kun helmin heijastaapi Sanat: Hilja Haahti-Krohn. Sävelmä: Koraalitoisinto Kuortaneelta
469 Kun kaikuu Hengen kehoitus Sanat: Carl Axel Torén 1889, suom. Hilja Haahti 1921. Sävelmä: Heikki Klemetti 1904
470 Kun kastehelmet loistaa Sanat: Johan Edvard Bittman 1894. Sävelmä: Koraalitoisinto Kuortaneelta
471 Nuori kansa, aalloillansa Sanat: Johan Söholt, suom. Hilja Haahti 1903. Sävelmä: L. M. Lindeman
472 Vain kerran mä nuoruutta nauttia saan Sanat: Johan Gustav Ludvig Bergström. suom. Hilja Haahti 1921. Sävelmä: a-sävelmä suomalainen koraalitoisinto Pohjanmaalta, b-sävelmä L. M. Lindeman
473 Kristus kutsuu, nuoret, teitä Sanat: Axel Andersson 1937, suom. Vilho Rantanen. Sävelmä: Felix Mendelssohn-Bartholdy 1843
474 Jeesukselle parhaat Laulus kaikukoot Sanat: Oke Peltonen 1948. Sävelmä: mahd. ruotsalainen 1697
475 Jumala, tiemme viitoita Sanat: Pauli Vaalas 1951. Sävelmä: L. M. Lindeman 1840
476 Jeesus, laulan riemumielin Sanat: David Welander 1923, suom. Riitta Sarsa 1951. Sävelmä: peräisin Zulumaasta
Luettelo lauluista > V Maa ja kansa, eri ikäkaudet ja tilaisuudet (424-514) > 4. Vanhat

477 Rakas Isä, joka varhain Sanat: 1.-3. säk Per August Boreman 1946, 4. säk. Pauli Vaalas 1951. Sävelmä: toisinto Pohjanmaalta, mahd. ruotsalaisesta sävelmästä
Luettelo lauluista > V Maa ja kansa, eri ikäkaudet ja tilaisuudet (424-514) > 5. Sairaat

478 Kun sä, Jeesus, apus annat Sanat: Niilo Engelbert Vainio 1900. Sävelmä: laulukirjasta ”Pilgrimsharpan”
Luettelo lauluista > V Maa ja kansa, eri ikäkaudet ja tilaisuudet (424-514) > 6. Isänmaa

479 Sun kätes, Herra, voimakkaan Sanat: J. L. Runeberg 1857, suom. 1923, muod. Väinö Havas 1938. Sävelmä: suomalainen koraalitoisinto 1624
480 Oi, maailman myrskyt kun riehahtavat Sanat: Kaarle Krohn. Sävelmä: suomalainen kansansävelmä
481 Kaitsija voimakas, kansojen, maiden Sanat: Heikki Saari. Sävelmä: Mikael Nyberg 1921
Luettelo lauluista > V Maa ja kansa, eri ikäkaudet ja tilaisuudet (424-514) > 7. Ruoka ja maan anti

482 Herra, kaikki ravitset Sanat: Pentti Jaakko Ignatius 1824. Sävelmä: Koraalitoisinto Kalannista
483 Oi Luoja, suuri, laupia s Sanat: Simo Korpela 1914. Sävelmä: suomalainen koraalitoisinto 1624
Luettelo lauluista > V Maa ja kansa, eri ikäkaudet ja tilaisuudet (424-514) > 8. Vuodenajat

484 Taas saapui kevät mainen Sanat: Tuntematon. Sävelmä: Koraalitoisinto Kuortaneelta. - Laula kaikki maa 114 Nyt saapui kevät
485 Oi herää Herraa kiittämään Sanat: Sakari Topelius 1869, suom. Maria Joutsen, Pauli Vaalas 1951. Sävelmä: Philipp Nicolai 1599
486 Loista, kevätaurinko, Lämpöäsi anna Sanat: Hilma Virtanen 1919. Sävelmä: Saksalainen sävelmä, Freylingshausen 1704
487 Leivonen laulavi pilvihin päin Sanat: Lina Sandell-Berg suom. M. Ruuth 1904. Sävelmä: R. Norén 1883
488 Taas saapui suvi pohjolaan Sanat: Paul Gerhardt 1653, suom. M. Ruuth, Pauli Vaalas 1951. Sävelmä: Nathan Söderblom 1916. - Laula kaikki maa 116 Taas saapui suvi Pohjolaan
489 On kaunis synnyinmaamme Sanat: Väinö Havas 1944. Sävelmä: saksalaista alkuperää, painettu Ruotsissa 1697
490 Viel’ ihanasti maat ja veet Sanat: Sakari Topelius 1880, suom. L. Pohjanpää 1922. Sävelmä: Sulo Salonen
Luettelo lauluista > V Maa ja kansa, eri ikäkaudet ja tilaisuudet (424-514) > 9. Aamu

491 Pyhäaamun rauha Sanat: Herman Råbergh 1900, suom. P. J. Hannikainen 1900. Sävelmä: P. J. Hannikainen - Laula kaikki maa 27
492 Taas aamun uuden annoit armahan Sanat: Simo Korpela 1914. Sävelmä: Karl Olander
493 Kanssain ole, Jeesus, päivä tämäkin Sanat: Selma Hongell. Sävelmä: Elin v. Pfaler. - Laula kaikki maa 123 Kanssani käy, Jeesus
494 Joka aamu on armo uus Sanat:  Lina Sandell-Berg  1874. Sävelmä: Oscar Ahnfelt 1874
Luettelo lauluista > V Maa ja kansa, eri ikäkaudet ja tilaisuudet (424-514) > 10. Ehtoo

495 Kun maan ja mantereen Sanat: Paul Weber, L. Stenbäck 1866, suom. Yrjö Weijola 1921. Sävelmä: Toivo Kuula 1918. - Laula kaikki maa 129 Taas yli mantereen
496 Mä Herran huomaan antaudun Sanat: Johan Ludvig Runeberg 1857, suom. Alpo Noponen. Sävelmä: Erkki Melartin 1921
497 Mailleen päivä läksi Sanat: Kaarlo Aukusti Terhi (Kaarlo Hammar) 1899. Sävelmä: Aug. Tötterman 1903
498 Kohta iltakello lyö Sanat ja sävelmä: Tuntematon, nimimerkki ”P” laulukirjassa Till Lammets lof 1877, suom. Olli Vuorinen,
499 Tuon tästä päivästä kiitoksen sulle Sanat: Lars Nyberg 1748, suom. E. Lagus 1790. Sävelmä: suomalainen kansansävelmä
500 Mua siipeis suojaan kätke Sanat: Lina Sandell-Beg. Sävelmä: suomalainen kansansävelmä
501 Oi Herra, luoksein jää! Sanat: Henry Francis Lyte 1847, suom. Martti Ruuth 1903. Sävelmä: W. H. Monk 1861 L
502 Nyt hetkenä illan hiljaisen Sanat: Hilja Haahti-Krohn. Sävelmä: Ilmari Krohn
503 Taas päivä ajan virtahan Sanat: Adam Krieger 1655, säk. 1, F. J. Herzog 2-4. säk, suom. M. Nyberg 1921. Sävelmä: Adam Krieger 1667
504 Yö verhoonsa maan sulkee Sanat: Johan Ludvig Runeberg 1857, suom. M. Nyberg 1900. Sävelmä: Nicolaus Selnecker 1587
505 Jo taukos työ ja saapui ilta Sanat: Simo Korpela 1914. Sävelmä: Hjalmar Backman 1921
506 Kun päivä laskee, Herrani Sanat: Franz Mikael Franzén 1914, suom. Minna Krohn 1093. Sävelmä: Mikael Nyberg 1903
507 Sua kiitän siitä armostas Sanat: Ulrika Sophia Nordencreutz-Blomencreutz 1743, suom. E. Lagus 1790. Sävelmä: suomalainen kansansävelmä
508 Sun päiväs, Herra, pois jo kulki Sanat: John Ellerton 1870, suom. Hilja Haahti. Sävelmä: C. C. Sholefield 1874. - Laula kaikki maa 128 Kun Herran päivä pois
509 Väsyneenä ruumiini Lepoa jo kaipaa Sanat: Louise Hensel 1829, suom. M. Nyberg 1903. Sävelmä: Yrjö Karanko. - Laula kaikki maa 130
510 Ilta on tullut, Luojani Sanat: Tuntematon. Sävelmä: Sofie Lithenius
Luettelo lauluista > V Maa ja kansa, eri ikäkaudet ja tilaisuudet (424-514) > 11. Merkkipäivät

511 Kiitän entistä armoas Sanat:  Lina Sandell-Berg , suom. Hilja Haahti 1903. Sävelmä: Mikael Nyberg 1903
512 Kaikki Herran tiet on hyvyys Sanat: Lina Sandell-Berg 1868, suom. M. Nyberg 1921. Sävelmä: Robert Lowry
513 Laulaa tahdon, kiittää tahdon Sanat: Lina Sandell-Berg  1857, suom. M. Ruuth 1903. Sävelmä: Lilli Leinberg 1903
Luettelo lauluista > V Maa ja kansa, eri ikäkaudet ja tilaisuudet (424-514) > 12 Matkamiehen virsi

514 Niinkuin muuttolintusen tie Sanat: Hilja Haahti-Krohn. Sävelmä: Ilmari Hannikainen 1921, - Laula kaikki maa 196
Luettelo lauluista > VI Kristityn toivo (515-550) > 1. Koti-ikävä

515 Oi Herra, jos mä matkamies maan Sanat: Wilhelmi Malmivaara 1903. Sävelmä: Mikael Nyberg 1921
516 Matkamiehen mieli palaa Sanat: Arkkiveisu, 1786. Sävelmä: suomalainen kansansävelmä
517 Ah aikaa, jolloin synnin sumu haihtuu Sanat: Wilhelm Andreas Wexels 1841, esikuvana mahd. Christian Langbeckerin virsi ”Wie wird mir sein”, suom. 1905. Sävelmä: a-sävelmä Erkki Melartin 1927; b-sävelmä Ira Sankey 1877
518 Vain kaukaa, kaukaa viittoen Sanat: Hilja Haahti-Krohn. Sävelmä: Ilmari Krohn
519 Kun muukalaiset hetkisen Sanat: Sakari Topelius 1880, suom. J. Laine 1903. Sävelmä: Toisinto Pohjanmaalta böömiläis-saksalaisesta sävelmästä
520 Käyn kotihin, oon vieras maailmassa Sanat: Herman Råbergh 1921, suom. M. Nyberg 1921. Sävelmä: Heikki Klemetti
521 Kuin lehtes, metsä, syksyisin Sanat: Adam Gottlob Oehlenschläger 1813, suom. L. Pohjanpää 1922. Sävelmä: Johan Königin koraalikirjasta 1783
522 Henkensä antoi, kaiken ken loi Sanat: Gustav Skinnari 1894. Sävelmä: suomalainen kansansävelmä
523 Jerusalem, Jerusalem, Kaupunki ylhäinen Sanat: Lina Sandell-Berg 1861, esikuvana englatil. hymni 1500-luvulta, suom. Em. Tamminen. Sävelmä: Heikki Klemetti,
524 Kun mietin autuutt’ ääretöntä Sanat: Juhani Nikolai Merenheimo (Niilo Mantere). Sävelmä: Martti Hela
525 Yhtehenkö tulla saamme Sanat: Horace Lorenzo Hastings 1858. Sävelmä: R. S. Rice  1866
526 Liidellyt oon leivon lailla Sanat: M. Rosing 1859 1, 2 säk. Pauli Vaalas 1851 3. säk.. Sävelmä: Heikki Klemetti
527 Täältä puolehen ylhäisen maan Sanat: Sanford Fillmore Bennet 1867, suom. Olli Vuorinen 1881. Sävelmä: Joseph Philbrick Webster 1868. - Laula kaikki maa 193 Puoleen kaivatun kirkkauden maan
528 Tuo suloinen ajatus Sanat: Phoebe Cary 1852, 1860, suom. Olli Vuorinen 1881. Sävelmä: Ph. Philips 1877
529 Oon vieras, muukalainen Sanat: Lina Sandell-Berg 1867, esikuvana J. A. Paynen laulu ”Home, sweet home” oopperasta Clary, suom. Maria Joutsen 1921. Sävelmä: H. R. Bishop 1823
530 Kun taisto riehuu maallinen Sanat: Carl Gustav Boberg 1886, suom. Hanna Suomalainen. Sävelmä: Hjalmar Backman
531 En rauhaa löydäkään maan päältä Sanat: N. A. Rosenbröijer 1866, suom. 1877, Sävel tuntematon
532 Maan mä tiedän iki-ihanan Sanat ja sävelmä: Mathilde Wieh-Öjerholm 1882
Luettelo lauluista > VI Kristityn toivo (515-550) > 2. Kristuksen tuleminen

533 On riemuisa päivä, jot’ toivoa saamme Sanat: Fredrick Natanael Beskow 1886, suom. M. Nyberg 1921. Sävelmä: Waldemar Rudin 1888
534 Jos hän saapuisi tänään, Jumalasi Sanat: Lina Sandell-Berg 1874, suom. Niilo E. Vainio 1900. Sävelmä: G. Wennerberg 1877
535 Öiset varjot hiljaa väistyy Sanat: Nils Frykman 1889, J. M. Granaham 1873
536 Kuin taivaan kirkas valo Sanat: Anders Odhelius 1748, suom. E. Lagus 1790 . Sävelmä: saksalainen kansansävelmä 1400-luvulta
537 Saapuos siivillä aamun Sanat: Daniel Webster Whittle 1880, J. Mc. Granaham 1896
Luettelo lauluista > VI Kristityn toivo (515-550) > 3. Iankaikkinen elämä

538 Tuo joukko suuri, valkoinen Sanat: Hans Adolf Brorson 1765, suom. K. A. Lounasheimo 1921. Sävelmä: a-sävelmä Edv. Grieg norjal. kansansävelmän muk., b-sävelmä Carl Nielsen
539 Jerusalem, sä uus ja ylhäinen Sanat: Johann Matteus Meyfart 1626, suom. J. Mustakallio 1900, L. Pohjanpää 1923. Sävelmä: Melchior Frank 1663
540 Kun kodin kauniin taivahan Sanat: Todennäk. Karjalasta, julk. Kaarlo Helo-Paasonen 1905 nimellä ”Matkalla kotiin”. Sävelmä: suomalainen kansansävelmä
541 Kun kerran taisteluista maan Sanat: C. H. Alopaeus 1869, suom. J. Mustakallio tai M. Nyberg. Sävelmä: saksalainen sävelmä 1400-luvulta
542 Kerran kaunehin, Laulu riemuisin Sanat: J. M. Lindblad 1858, suom. August Verner Jaakkola. Sävelmä: Primus Leppänen, - Laula kaikki maa 201 Kerran kauneimmin
543 ”Synnit poissa”, - autuutta oi Sanat: Fredrik Natanael Beskow 1883, 1889, suom. Hilja Haahti 1921. Sävelmä: suomalainen kansansävelmä
544 Onnea oi Herran lasten Sanat: Swenning Johansson 1855. Sävelmä: ruotsalainen kansansävelmä
545 Sun nään, oi Jeesus, seisovan Sanat: Hans Adolf Brorson 1765, suom. M. Nyberg 1921, Sävelmä, kts. 417
546 On ikilaulun koti luona Sanat: Erik Adolf Edrgen 1886. Sävelmä: Maria Edgren 1887
547 Kun varjojen maasta jo yö katoaa Sanat ja sävelmä: Joel Blomqvist 1879 kansanlaulun pohjalta
548 Tuolla taivaan asunnoissa Sanat: Simo Korpela 1893, pain. 1900. Sävelmä: Leevi Madetoja 1914
549 Nyt ylös, sieluni Sanat: Johan Kahl 1745, suom. 1790. Sävelmä: kansansävelmä Kalannista
550 Mun kanteleeni kauniimmin Sanat: Kleofas Immanuel Nordlund 1880. Sävelmä: Kreeta Haapasalo kansansävelmän pohjalta. - Laula kaikki maa 202
Yleisurheilu kesäolympialaisissa 1896

Vuoden 1896 kesäolympialaisissa Ateenassa järjestettiin yleisurheilussa 12 kilpailutapahtumaa, kaikki miehille.
| Yleisurheilu kesäolympialaisissa 1896 > Ratajuoksut |
| --- | --- | --- |
| 100 m |   | Miehet |
| 400 m |  | Miehet |
| 800 m |  | Miehet |
| 1500 m |  | Miehet |
| 110 m aidat |  | Miehet |
Muut juoksut
| Maraton |  | Miehet |
Kenttälajit
| Pituushyppy |  | Miehet |
| Kolmiloikka |  | Miehet |
| Korkeushyppy |  | Miehet |
| Seiväshyppy |  | Miehet |
| Kuulantyöntö |  | Miehet |
| Kiekonheitto |  | Miehet |
Aiheesta muualla

Kansainvälisen Olympiakomitean tulostietokanta
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yleisurheilu kesäolympialaisissa 1896 Wikimedia Commonsissa
Yleisurheilu olympialaisissa
1896 •
1900 •
1904 •
1908 •
1912 •
1920 •
1924 •
1928 •
1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Kesäolympialaisten 1896 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Miekkailu | Paini | Painonnosto | Pyöräily | Tennis | Uinti | Voimistelu | Yleisurheilu
Ylempi Paiania

| Ylempi Paiania> Παιανία καθύπερθεν.Sijainti |
| --- | --- |
 Ylempi Paiania
Koordinaatit:  37°58′29″N, 23°50′38″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  pohjoiseen Paianíasta, Itä-Attika, Attika
Historia
Tyyppi:  demos
Perustettu:  508 eaa.
Kulttuuri:  antiikin Kreikka
Alue:  Attika
Kaupunki:  Ateena
Fyle:  Pandionis
Trittys:  mesogeios
Demonyymi:  Paianieus (Παιανιεύς)
Bulen jäseniä:  11
 :  22 (vsta 307 eaa.)
 :  ei tiedossa (vsta 201 eaa.)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ylempi Paiania (m.kreik. Παιανία καθύπερθεν, Paiania kathyperthen, lat. Paeania) oli antiikin aikainen Pandionis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen mesogeios-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.
Ylempi Paiania, samoin kuin Alempi Paiania, sijaitsi Hymettos-vuoren (nyk. Ymittós) itäpuolella. Se sijoitetaan pohjoiseen nykyisestä Paianían kaupungista.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin 11 edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin 22 bule-edustajaa.
Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä Paianieus (Παιανιεύς). Jommastakummasta Paianiasta oli kotoisin Demosthenes.
Yhdysvaltain talous

| Yhdysvaltain talous |
| --- | --- |
 New York
Valuutta:  Yhdysvaltain dollari
Tilikausi:  1. lokakuuta – 30. syyskuuta
Tilastot
BKT:  25 464,5 miljardia USD (2022 arvio)
- per asukas:  76 350 USD (2021 arvio)
- kasvu:  2,1 % (2022 arvio)
- toimialoittain:  palvelut 77,6 %   teollisuus 20,8 %   maatalous 1,6 % (2015 arvio)
Inflaatio:  0,2 % (2015 arvio)
Köyhyysrajan alle jäävien määrä:  15,1 % (2010 arvio)
Gini-kerroin:  45 (2007)
Työvoima:  158,3 miljoonaa (2022 arvio)
Työttömyys:  3,5 % (2022 arvio)
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Merkittävimmät vientimaat:  Kanada 19,2 %, Meksiko 14,8 %, Kiina 7,6 %, Japani 4,1 % (2014)
Julkinen talous
Julkinen velka:  121,7 % BKT:sta (2022 arvio)
New Yorkin pörssi Wall Streetillä on maailman suurin pörssi.
Yhdysvaltain dollari on maailmankaupan merkittävin valuutta.
Yhdysvaltain kansantalous on erittäin kehittynyt jälkiteollinen sekatalous, jossa yksityinen sektori on kuitenkin huomattavasti julkista suurempi. Luonnonvarojen runsaus on edelleen keskeinen vaurauden lähde, mutta tietointensiivisen talouden lisäännyttyä myös inhimillinen pääoma on alati tärkeämpi.
Yhdysvaltain bruttokansantuote on ollut 1900-luvun alusta maailman suurin, ostovoimalla mitattuna Kiina ohitti sen 2010-luvulla. Yhdysvaltain bruttokansantuote henkeä kohti on maailman korkeimpia ja maa sijoittuu korkealle 12. sijalle Yhdistyneiden kansakuntien Inhimillisen kehityksen indeksillä.
Maan valuutta on yhdysvaltain dollari, joka on yleisin kansainvälisen talouden rahayksikkö. Sen korkotasoa ohjaa itsenäinen keskuspankki Federal Reserve System (Fed), jonka lisäksi maassa on 12 alueellista keskuspankkia. Noin 67 prosenttia maailman valuuttareserveistä säilytetään Yhdysvaltain dollareina.
2020-luvun alun koronapandemian hiivuttua vuonna 2023 Yhdysvaltain bruttokansantuotteen arvioidaan olevan noin 27 biljoonaa dollaria ja asukasta kohden noin 80 000 dollaria.
Tuotanto

Yhdysvaltain tärkein sektori on palvelusektori, joka työllistää noin kolme neljäsosaa työvoimasta. Taloudellinen toiminta vaihtelee suuresti maan osien välillä, monien teollisuudenalojen ollessa keskittyneitä tiettyihin kaupunkeihin tai tietyille alueille. Esimerkiksi New York on Amerikan rahaelämän, julkaisemisen ja mainostamisen keskus. Piilaakso on maan laajin korkean teknologian keskus, kun taas Los Angelesin Hollywood on tärkein elokuva- ja televisiotuotannon keskus. Keskilänsi tunnetaan valmistuksesta ja raskasteollisuudesta riippuvaisesta taloudestaan, jossa Chicago tunnetaan "Keskilännen pääkaupunkina" ja Detroit autoteollisuuden keskuksena. Suuret tasangot ovat Amerikan "leipäkori". Vuoristoalueet palvelevat kaivosteollisuutta ja maakaasuresursseina. Kaakkois-Yhdysvallat on lääketieteellisen tutkimuksen ja tekstiiliteollisuuden keskus. Vuonna 2004 Yhdysvallat oli maailman kolmanneksi suosituin turistikohde 46 miljoonalla kävijällä.
Maatalouden pääasialliset viljelykasvit ovat maissi, vehnä, soijapapu ja puuvilla. Yhdysvaltain alueella on esimerkiksi kulta-, öljy-, kivihiili- ja uraaniesiintymiä. Teollisuustuotteita ovat muun muassa autot, lentokoneet ja elektroniikka.
Työpaikat

Yhdysvalloissa on verrattain vapaat työmarkkinat. Työttömyys on matala ja pysynyt vuosia noin viidessä prosentissa. Yhdysvalloissa ei ole tiukan syrjintälainsäädännön lisäksi juuri lainsäädännöllisiä irtisanomisesteitä. Vuonna 2005 7,8 prosenttia yksityissektorin työntekijöistä oli liittynyt ammattiyhdistyksiin.
Yhdysvalloissa on kymmeniä miljoonia laillisia ja laittomia maahanmuuttajia erityisesti Meksikosta, Väli-Amerikasta ja Aasiasta. Noin puoli miljoonaa eurooppalaista tutkijaa on muuttanut Yhdysvaltoihin ja vain murto-osa suunnittelee takaisin palaamista.
Tulot

Kansainvälisen työjärjestön mukaan pääoman, työn ja teknologian tehokas yhdistäminen on johtanut maailman toiseksi korkeimpaan tuottavuuteen työtuntia kohti.
Vuoden 2005 keskivuosipalkat vaihtelivat pelkän high schoolin käynneiden 31 539 dollarista tohtorikoulutettujen 79 401 dollariin. Vuonna 2005 yli 25-vuotiaat vain high schoolin opiskelleiden kokopäivätyöskentelijöiden keskitulot olivat 31 539 dollaria, vain associate-tutkinnon opiskelleiden 40 588 dollaria, vain bachelor-tutkinnon opiskelleiden 56 078 dollaria, vain tohtorin tutkinnon opiskelleiden 79 401 dollaria ja ammatillisen tutkinnon opiskelleiden 100 000 dollaria. Yhdysvalloissa (YK:n Gini-kerroin 40.8), kuten Uudessa-Seelannissa (36.2) ja Meksikossa (46.1), on suuret tuloerot. Kotitalouksien tulot vaihtelevat huomattavasti amerikkalaisilla standardeilla köyhästä Mississipistä rikkaaseen Marylandiin. Maassa on kymmeniä miljoonia laittomia maahanmuuttajia, jotka tulevat köyhistä maista kuten Meksiko. Globalisaation vastainen liike on vaatinut liittovaltion puuttumista tilanteissa, joissa amerikkalaisten maailman korkein palkkataso aiheuttaa työpaikkojen siirtymisen esimerkiksi Eurooppaan tai Aasiaan. Toiset huomauttavat että uusia työpaikkoja on syntynyt koko ajan ja köyhien maiden lisäksi myös amerikkalaiset hyötyvät.
Yhdysvalloissa on huomattava köyhyydessä elävä väestön osa, noin 37 miljoonaa ihmistä tai 12 % väestöstä. Mustista, latinoista ja lapsiväestöstä miltei joka neljäs elää köyhyydessä. Yhdysvalloissa asuu 360 miljardööriä, enemmän kuin missään muualla.  Tuloerojen mittaamisessa käytetty Gini-indeksi oli vuonna 2008 46.6. Rikkain 10 % kotitalouksista kuluttaa 15 kertaa enemmän kuin köyhin 10 %
Verotus ja julkinen sektori

Yhdysvallat on tyypillinen kehittynyt teollisuusmaa, jossa kapitalistista yksityistä taloutta täydentää suurehko julkinen sektori. Tässä mielessä Yhdysvallat on sekatalous. Julkisen hallinnon koko on 36 prosenttia kansantuotteesta, mikä on varsin tyypillistä kehittyneille maille ja samaa luokkaa kuin esimerkiksi Suomessa.
Yhdysvalloissa on liittovaltion tulovero sekä muutaman prosentin osavaltio- ja paikallistuloveroja. Verotus on laskenut paljon toisen maailmansodan jälkeisestä 90 % tuloverostaselvennä. Alimmat tuloluokat eivät nykyään maksa lainkaan tuloveroja. Vuonna 2006 tulovero oli vähennyksien jälkeen: 40 000 dollarin tuloilla 4 445 dollaria eli 14 % ja 200 000 dollarin tuloilla 46 725 dollaria eli 31 %. Yritysverotus on Yhdysvalloissa hieman korkeampaa kuin OECD-maissa keskimäärin. Osavaltiot saattavat lisäksi kerätä myyntiveroa. Postimyynnissä ja Internetissä tapahtuvassa osavaltioiden rajojen ylittävässä kaupassa myynnit ovat toistaiseksi vapaita myyntiverosta. Osavaltio- ja paikallistasolla on omaisuus- ja kiinteistöveroja. Liittovaltion ja muiden verotus sisältää lukuisia vähennyksiä esimerkiksi perheille ja hyväksytyille hyväntekeväisyysjärjestöille.
Yhdysvalloissa ei ylläpidetä julkista terveydenhuoltoa samassa mielessä kuin Euroopassa, vaan ihmiset ovat itse velvollisia kustantamaan terveyskulunsa. Useimmat ihmiset hankkivat tai saavat työnantajalta sairausvakuutuksen. Lisäksi Veronmaksajat kustantavat erityisryhmien terveydenhuollon ohjelmissa kuten Medicare ja Mediaid, mutta 46 miljoonalla ihmisellä, 15 % väestöstä, ei ole minkäänlaista sairausvakuutusta . Sairaalat ovat lain mukaan velvollisia hoitamaan kaikki hätätapaukset, mutta akuutin hengenvaaran poistuttua hoitovelvoite lakkaa. Vuonna 2004 yksityisen vakuutukset kustantivat 36 % terveydenhoidosta, käteinen 15 % ja julkinen talous 44 %.
Yhdysvallat kuluttaa rahaa terveydenhoitoon paljon enemmän kuin mikään toinen valtio: tämä näkyy sekä henkeä kohti-kulutuksessa että terveydenhoidon osuudessa bruttokansantuotteesta. Toisin kuin suurimmassa osassa muita kehittyneitä maita, Yhdysvaltain terveydenhoitojärjestelmä ei ole täysin julkisten toimijoiden (kunnat, valtio) hallinnassa, vaan järjestelmä perustuu erilaisiin julkisen- ja yksityisen puolen rahoittamiin järjestelmiin. Terveydenhoitolaskut ovat yleisin syy henkilökohtaisiin konkursseihin Yhdysvalloissa. Yhdysvallat onkin ainoa läntinen teollisuusmaa, jolla ei ole yleistä, kaikille kansalaisille saatavilla olevaa terveydenhoitojärjestelmää.