Antiikin Ateena
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta antiikin Ateena Wikimedia Commonsissa
Ateena Pnyks-kukkulalta nähtynä. Kaupungin tasangosta kohoavat korkeammalle (vasemmalta oikealle) Ankhesmos-, Lykabettos- ja Akropolis-kukkulat. Akropoliista alas vasemmalle sijaitsevat Areiopagi ja Agoran alue. Akropoliin taustalla on Hymettos-vuori. Etualalla ekklesian eli kansankokouksen kokouspaikka.
Attikan alueen poliittinen jako klassisella kaudella.Kunkin fylen demokset on merkitty yhdellä värillä.
Kaupunkialueen trittyksen demokset on merkitty neliöllä, rannikoalueen trittyksen demokset ympyrällä ja sisämaan trittyksen demokset kolmiolla.
Saman fylen saman trittyksen demokset on yhdistetty viivoilla.
Athene ja Poseidon kiistelevät Ateenan omistuksesta. Athenen seurassa voitonjumalatar Nike. Constantin Hansen, 1851–1852.
Erikhthonioksen syntymä. Kuvitusta attikalaisessa punakuviotekniikalla koristellussa kyliksissä, n. 440–430 eaa.
Theseus ja Sinis. Kuvitusta attikalaisessa punakuviotekniikalla koristellussa kyliksissä, n. 490–480 eaa.
Ateenan lyömä hopeadrakhma, n. 594–566 eaa. Kuvituksessa nelipuolainen pyörä, toisella puolella diagonaalisesti jaettu neliömäinen rahaleima.
Solon esittelee lakinsa. Gaspard Duchange (1662–1757).
Harmodios ja Aristogeiton murhaavat tyranni Hipparkhoksen. Piirretty noin vuodelle 475–470 eaa. ajoittuvan attikalaisen stamnoksen kuvituksen pohjalta.
Salamiin taistelu. Wilhelm von Kaulbach, 1868.
Ateenan lyömä tetradrakhma, n. 410 eaa. Kuvituksessa Athenen pää ja Athenen pöllö.
Deloksen meriliitton alue ja tärkeimpiä jäsenkaupunkeja peloponnesolaissodan alussa vuonna 431 eaa. Meriliiton alue oli tuolloin käytännössä muodostunut Ateenan imperiumiksi.
Perikleen hautajaispuhe. Philipp Foltz, 1877.
Akropolis. Leo von Klenze, 1846.
Kohtaus Platonin Pidoista, mukana muun muassa Alkibiades, Agathon ja Sokrates. Anselm Feuerbach, 1869.
Makedonialainen hevosmies surmaa jalkamiehen. Mahdollisesti Khaironeian taistelussa vuonna 338 eaa. kaatuneen Pankhareen hautakivi. Pireuksen arkeologinen museo.
Ateenan lyömä tetradrakhma, n. 165–142 eaa. Kuvituksessa Athenen pää ja amforan päällä seisova pöllö.
Alarik saapuu joukkoineen Ateenaan.
Ateenan demokratiaan kuului muun muassa ostrakismi eli mahdollisuus karkottaa henkilöitä äänestyspäätöksellä. Megakleen nimi ostrakoneissa, Kerameikoksen arkeologinen museo.
Hopliittisotilaita Marathonin taistelun (490 eaa.) uusintaesityksessä vuonna 2011.
Feidias esittelee Parthenonin friisejä. Lawrence Alma-Tadema, 1868.
Athenen kulttikuvan peploksen laskostamiseksi Panathenaia-juhlassa perinteisesti tulkittu kohtaus Parthenonin friisissä. British Museum.
Antiikin aikaisen Ateenan kartta. Keskellä Akropolis ja sen luoteispuolella Agora. Niiden ympärillä kaupungin muurit.
Akropolis Pnyks-kukkulalta nähtynä.
Parthenon.
Dionysoksen teatteri Akropoliilta nähtynä.
Ateenan Agoran alue nykyään.
Hefaistoksen temppeli, Ateenan parhaiten säilynyt antiikin aikainen rakennus.
Areiopagi Akropoliilta nähtynä.
Pnyks-kukkulan katsomotasanne, taustalla ekklesian puhujankoroke (bēma).
Olympoksen Zeuksen temppelin rauniot.
Kerameikoksen arkeologista aluetta.
Kartta Ateenan ympäristöstä. Kartassa näkyy kaupunkia kiertävä Themistokleen muuri sekä Pireus ja Faleron ja ne kaupunkiin yhdistävät Pitkät muurit.
Themistokleen muuria Kerameikoksessa.