stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tuamotunpyykyyhky
Uhanalaisuus ja historia

Tuamotunpyykyyhky oli aiemmin runsaslukuinen useimmilla niistä saarista, joilla sitä tavattiin. Kuitenkin se on maalintuna, joka ei ole sopeutunut nisäkkäisiin, erittäin haavoittuvainen saarille kulkeutuville kissoille ja rotille. Laji kuoli sukupuuttoon useimmilla saarilla pian sen jälkeen, kun eurooppalaiset ne löysivät, ja on ehdotettu, että populaatiot olisivat vähentyneet jo sitä ennen. Sen uskotaan kuolleen sukupuuttoon Seurasaarilta ja hävinneen suurimmalta osalta niistä Tuamotun saarista, joissa sitä aiemmin tavattiin. Näillä saarilla käy lintutieteilijöitä kuitenkin vain harvoin, ja monet pienet saaret saattavat elättää tuntematonta kyyhkypopulaatiota. Lisäksi 1970-luvulla Rangiroan atollin populaatio jäi kokonaan huomaamatta, vaikka sitä nimenomaan etsittiin, joten pienet populaatiot voivat olla vaikeita löytää.
Vuonna 2015 Ranskan Polynesian Birdlife-järjestö yhteistyökumppaneineen aloitti projektin, jossa kuudelta Acteon- ja Gambiersaaristojen saarilta hävitettiin rottia ja saarten luonnonvaraisia kasveja syrjäyttäviä tulikruunukasvustoja. Tarkoituksena on hävittää nämä tulokaslajit kokonaan ja siten luoda tuamotunpyykyyhkyille lisää turvallista elinympäristöä.
Sen lisäksi, että tuamotunpyykyyhkyjä uhkaavat saalistajat, niiden elinympäristön alavat atollit ovat vaarassa, jos merenpinta tulevaisuudessa nousee.
Aiheesta muualla

IUCN Red List: Alopecoenas erythropterus (englanniksi)
ITIS: Gallicolumba erythroptera (englanniksi)
Video tuamotunpyykyyhkystä luonnossa Rangiroalla YouTube
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Alopecoenas erythropterus:  Wikidata: Q27074704  Wikispecies: Pampusana erythroptera  ADW: Gallicolumba_erythroptera  Avibase: DD2985FA9B47F239  BirdLife: 22691030  BOW: pogdov1  eBird: pogdov1  GBIF: 8899306  iNaturalist: 558461  IUCN: 22691030  Paleobiology Database: 370693  Paleobiology Database: 370693  Xeno-canto: Alopecoenas-erythropterus 
Columba erythroptera:  Wikidata: Q27969436  GBIF: 10951337 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Polynesian ground dove
William Ellisin maalaus Moorealta, 1770-luvulla.
Ranskan Polynesian kartta. Gambier- ja Acteonsaaret kuvan oikeassa alanurkassa. Rangiroa keskellä, Tuamotusaarten pohjoisosassa.
Käännös suomeksi
1924

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1924 oli karkausvuosi, joka alkoi tiistaista.
Tapahtumia > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Kerava erotettiin Tuusulasta itsenäiseksi kauppalaksi.
1. tammikuuta – Punkaharjun kunta erotettiin Kerimäestä ja Aitolahti Messukylästä.
11. tammikuuta – SDP:n kansanedustajat jättäytyivät puoluetoimikunnan päätöksellä pois eduskunnan työstä.
16. tammikuuta – Pääministeri Kyösti Kallio esitti hallituksensa eronpyynnön.
18. tammikuuta – Presidentti K. J. Ståhlberg hajotti eduskunnan, koska se ei ollut Sosialistisen Työväenpuolueen kansanedustajien pidättämisen jälkeen enää täysilukuinen, myönsi eron Kallion hallitukselle ja nimitti pääjohtaja A. K. Cajanderin muodostaman hallituksen.
21. tammikuuta – Neuvosto-Venäjän johtaja Vladimir Lenin kuoli.
22. tammikuuta – Ramsay MacDonaldista tuli ensimmäinen työväenpuolueen Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri.
22. tammikuuta – Kolmen miehen neuvosto, jonka muodostivat Josif Stalin, Lev Kamenev ja Grigori Zinovjev, asettui Neuvostoliiton johtoon Leninin kuoltua.
25. tammikuuta – Ensimmäiset talviolympialaiset avattiin Chamonix'ssa, Ranskan alpeilla.
26. tammikuuta – Pietari (ven. Petrograd) nimettiin Leningradiksi.
1. helmikuuta – Yhdistynyt kuningaskunta tunnusti Neuvostoliiton. Sen tunnustivat helmikuun aikana myös Italia, Itävalta ja Norja.
8. helmikuuta – Ensimmäinen kaasukammiossa suoritettu teloitus toimeenpantiin Yhdysvalloissa Nevadan osavaltion vankilassa Carson Cityssä.
11. helmikuuta – Helsingin ja Tallinnan välillä avattiin säännöllinen lentoreitti.
26. helmikuuta – Oikeudenkäynti Adolf Hitleriä ja muita Oluttupavallankaappaukseen osallistuneita vastaan alkoi.
28. helmikuuta – Itävaltalaisen säveltäjän Emmerich Kálmánin operetti Kreivitär Mariza sai ensiesityksensä Wienissä.
28. helmikuuta – Vientirauha-järjestö perustettiin.
2. maaliskuuta – Turkin viimeinen kalifi Abdul Mejid II menetti asemansa.
9. maaliskuuta – Italia liitti itseensä Rijekan.
16. maaliskuuta – Työtehoseura perustettiin.
20. maaliskuuta – Aero Oy avasi ensimmäisen lentoreittinsä Helsingistä Tallinnaan Junkers F 13 -koneella.
22. maaliskuuta – Suomessa tuli voimaan työehtosopimuslaki.
25. maaliskuuta – Kreikka julistautui tasavallaksi.
25. maaliskuuta – Säveltäjä Jean Sibelius johti seitsemännen sinfoniansa ensiesityksen Tukholmassa. Sinfonia esitettiin Suomessa ensi kerran vasta vuonna 1927.
Tapahtumia > Heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Rif-kabyylit nousivat Länsi-Marokossa kapinaan espanjalaisia vastaan.
5. heinäkuuta – Pariisin kesäolympialaisten viralliset avajaiset pidettiin Stade Olympique Yves-du-Manoirin stadionilla. Joidenkin kisalajien kilpailut olivat alkaneet jo 4. toukokuuta.
5. heinäkuuta – Ilkan patsas paljastettiin Ilmajoella.
6. heinäkuuta – Pariisin olympialaisissa Ville Ritola voitti kultaa 10 000 metrin juoksussa ja saavutti uuden maailmanennätyksen 30,23.2. Kaikkiaan Ritola voitti Pariisin olympialaisissa neljä kultamitalia ja kaksi hopeamitalia.
10. heinäkuuta – Paavo Nurmi voitti olympialaisissa sekä 1 500:n että 5 000:n metrin juoksut kahden tunnin sisällä.
12. heinäkuuta – Siilinjärven junaonnettomuus: K2-sarjan veturi 418 törmäsi vastaantulleeseen hiekkajunaan.
13. heinäkuuta – Pariisin olympialaisissa Albin Stenroos voitti maratonjuoksun.
27. heinäkuuta – Pariisin kesäolympialaisten päättäjäisseremoniat pidettiin.
1. elokuuta – Berliinin filharmonikot antoi ensimmäisen radiokonserttinsa.
2. elokuuta – Uudenkaupungin rata vihittiin käyttöön.
16. elokuuta – Lontoossa pidettiin sotakorvauksia koskenut konferenssi. Saksa hyväksyi Dawesin suunnitelman.
28. elokuuta – Elokuun kansannousu alkoi Georgiassa.
31. elokuuta – Paavo Nurmi teki Kuopion kansallisissa urheilukilpailuissa 10,000 metrin juoksussa uuden maailmanennätyksen 30:06,4 minuuttia.
9. syyskuuta – Belgia siirtyi kahdeksantuntiseen työpäivään.
13. syyskuuta – Presidentti K. J. Ståhlberg kieltäytyi asettumasta ehdokkaaksi vuoden 1925 presidentinvaaliin.
13. syyskuuta – Koiviston lento-onnettomuudessa harjoituslennolla ollut ilmavoimien IVL A.22 Hansa-meritoimintakone 4 E 4 syöksyi maahan 50 metrin korkeudelta keskelle Koiviston kirkonkylää koneen moottorin pysähdyttyä. Onnettomuudessa kuolivat koneen ohjaaja ja kolme matkustajana ollutta asevelvollista Koiviston lentoasemalla apumiehinä toiminutta sotilasta. Onnettomuus oli suurin Suomessa siihen mennessä tapahtunut lento-onnettomuus.
21. syyskuuta – Maailman ensimmäinen yleiselle liikenteelle ja vain moottoriajoneuvoille tarkoitettu kaksiajoratainen tie Autostrada dei Laghi otettiin käyttöön Italiassa Milanon ja Varesen välillä. Maksullisella tiellä oli yksi kaista kumpaankin suuntaan eikä liittymiä koko 42.6 kilometrin matkalla.
28. syyskuuta – Yhdysvaltain armeijan lentäjät John Harding ja Erik Nelson saavat Seattlessa päätökseen ensimmäisen maailmanympärilennon. 175 päivää kestänyt lento alkoi 17. maaliskuuta Seattlesta ja sen aikana oli 74 välilaskua. Neljästä matkalle lähteneestä Douglas World Cruiser-vesitasokoneesta perille saakka tuli kaksi.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

Louis de Broglie esitti väitöskirjassaan Recherches sur la théorie des quanta kvanttimekaniikan kehitykseen oleellisesti vaikuttaneen hypoteesinsa, jonka mukaan valolla jo aikaisemmin todettu aalto-hiukkasdualismi koskee myös elektroneja ja muita alkeishiukkasia, toisin sanoen niilläkin on myös aaltoluonne.
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

4. tammikuuta – Alfred Grünfeld, itävaltalainen pianisti, pedagogi ja säveltäjä (s. 1852)
4. tammikuuta – Henrik Waldemar Kyander, suomalainen senaattori (s. 1850)
5. tammikuuta – Karl Eklund, suomalainen jääkärimajuri ja koneinsinööri (s. 1888)
14. tammikuuta – Arne Garborg, norjalainen kirjailija (s. 1851)
21. tammikuuta – Vladimir Iljitš Uljanov (”Lenin”), venäläinen vallankumouksellinen (ensimmäinen Neuvostoliiton johtaja) (s. 1870)
24. tammikuuta – Marie-Adélaïde, Luxemburgin suurherttuatar (s. 1894)
27. tammikuuta – Lisa Kristoffersen, norjalainen eläinsuojelija (s. 1833)
28. tammikuuta – Teófilo Braga, Portugalin ensimmäinen presidentti (s. 1843)
31. tammikuuta – Curt von Bardeleben, saksalainen kreivi ja shakkimestari (s. 1861)
3. helmikuuta – Woodrow Wilson, vuoden 1919 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Yhdysvaltain presidentti (s. 1856)
9. helmikuuta – Nils Kjær, norjalainen näytelmäkirjailija, novellisti ja kriitikko (s. 1870)
17. helmikuuta – Oskar Mattsson (”Oskar Merikanto”), suomalainen säveltäjä (”Kesäillan valssi”) (s. 1868)
27. helmikuuta – Ole Dehli, norjalainen juristi ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja (s. 1851)
27. helmikuuta – Aarni Kouta, suomalainen kirjailija, suomentaja ja sanoittaja (s. 1884)
1. maaliskuuta – Louise-Marie Amélie, belgialaisten kuninkaan Leopold II:n tytär (s. 1858)
5. maaliskuuta – Magnus Dahlström, suomalainen liikemies ja lahjoittaja (s. 1859)
10. maaliskuuta – Rafael López Gutiérrez, Hondurasin presidentti (s. 1855)
11. maaliskuuta – Helge von Koch, ruotsalainen matemaatikko (s. 1870)
12. maaliskuuta – Mikael Soininen, suomalainen kasvatustieteilijä ja poliitikko (s. 1860)
15. maaliskuuta – Wollert Konow, Norjan pääministeri 1910–1912 (s. 1845)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

2. huhtikuuta – Henrik Lennart Appelberg, suomenruotsalainen kansakouluntarkastaja ja runoilija (s. 1865)
5. huhtikuuta – Mohammad Ali Shah, Persian šaahi 1907–1909 (s. 1872)
10. huhtikuuta – Juho Reijonen, suomalainen kirjailija ja pappi (s. 1855)
14. huhtikuuta – Louis Sullivan, yhdysvaltalainen arkkitehti (s. 1856)
21. huhtikuuta – Eleonora Duse, italialainen näyttelijä (s. 1858)
23. huhtikuuta – Karl Helfferich, saksalainen poliitikko ja taloustieteilijä (s. 1872)
30. huhtikuuta – Carl Henrik Wrede, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1890)
2. toukokuuta – Edith Maryon, englantilainen kuvanveistäjä (s. 1872)
2. toukokuuta – Dean Conant Worcester, yhdysvaltalainen lintutieteilijä ja liikemies (s. 1866)
9. toukokuuta – Julius Dieckhoff, suomalainen vankeinhoitolaitoksen ylijohtaja (s. 1853)
14. toukokuuta – Lauri Ylönen, suomalainen taidemaalari (s. 1895)
15. toukokuuta – Paul Balluet d’Estournelles de Constant, ranskalainen diplomaatti ja poliitikko (s. 1852)
22. toukokuuta – Elna Wichmann, suomalainen musiikkikirjailija (s. 1877)
23. toukokuuta – Alfred Lagerheim, ruotsalainen diplomaatti ja poliitikko (s. 1843)
27. toukokuuta – Thure Sundell, suomalainen taidemaalari (s. 1864)
3. kesäkuuta – Franz Kafka, tšekkiläissyntyinen kirjailija (Oikeusjuttu) (s. 1883) (tuberkuloosi)
6. kesäkuuta – William Pirrie, irlantilainen laivanrakentaja ja liikemies (s. 1847)
8. kesäkuuta – Nils August Paldani, Kola Paldani, suomalainen kanavakasööri, tenorilaulaja ja kuoronjohtaja (s. 1842)
10. kesäkuuta – Giacomo Matteotti, italialainen poliitikko (s. 1885) (murhattiin)
11. kesäkuuta – Severi Nuormaa, suomalainen runoilija, sanoittaja, toimittaja ja kansansivistäjä (s. 1865)
19. kesäkuuta – Konni Zilliacus, suomalainen lakimies, kirjailija ja poliitikko (s. 1855)
21. kesäkuuta – Ólafía Jóhannsdóttir, islantilainen opettaja ja naisasianainen (s. 1863)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Torsten Wasastjerna, suomalainen taidemaalari (s. 1863)
13. heinäkuuta – Alfred Marshall, brittiläinen kansantaloustieteilijä (s. 1842)
27. heinäkuuta – Ferruccio Busoni, italialainen pianisti, säveltäjä, kapellimestari ja musiikinopettaja (s. 1866)
3. elokuuta – Joseph Conrad, puolalais-englantilainen kirjailija (s. 1857)
3. elokuuta – Iida Vemmelpuu, suomalainen kansakoulunopettaja ja kansanedustaja (s. 1868)
8. elokuuta – Fredrik Julius Lindström, suomalainen taidehistorioitsija (s. 1873)
14. elokuuta – Lina Snellman, suomalainen diakonissa ja Helsingin Diakonissalaitoksen johtaja (s. 1846)
17. elokuuta – Paul Natorp, saksalainen uuskantilainen filosofi (s. 1854)
17. elokuuta – Pavel Urusohn, venäläissyntyinen matemaatikko (Urusohnin lause) (s. 1898)
20. elokuuta – Sofus Arctander, norjalainen poliitikko (s. 1845)
1. syyskuuta – Joseph Henry Blackburne, brittiläinen shakkimestari (s. 1841)
3. syyskuuta – Daniel Mortenson, norjalainen saamelaisaktivisti (s. 1860)
6. syyskuuta – Axel Olai Heikel, suomalainen kansatieteilijä, Seurasaaren ulkomuseon perustaja (s. 1851)
13. syyskuuta – P. J. Hannikainen, suomalainen säveltäjä, kuoronjohtaja ja runoilija (s. 1854)
18. syyskuuta – Francis Herbert Bradley, brittiläinen idealistinen filosofi (s. 1846)
24. syyskuuta – Manuel Estrada Cabrera, Guatemalan presidentti 1898–1920 (s. 1857)
Kuolleita > Lokakuu–joulukuu

3. lokakuuta – J. A. Bergman, suomalainen kirjailija (s. 1844)
10. lokakuuta – Edvard Liljedahl, norjalainen poliitikko (s. 1845)
10. lokakuuta – Iivana Onoila, karjalainen runonlaulaja (s. 1842)
12. lokakuuta – Edmund Dene Morel, brittiläinen ihmisoikeusaktivisti ja pasifisti (s. 1873)
12. lokakuuta – Jacques Anatole François Thibault (”Anatole France”), vuoden 1921 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut ranskalainen kirjailija (Enkelten kapina) (s. 1844)
24. lokakuuta – Harald Bothner, norjalainen poliitikko (s. 1850)
29. lokakuuta – Frances Hodgson Burnett, brittiläinen kirjailija (s. 1849)
4. marraskuuta – Gabriel Fauré, ranskalainen säveltäjä (s. 1845)
9. marraskuuta – Marja Salmela, suomalainen kirjailija (s. 1875)
14. marraskuuta – Robert Kiljander, suomalainen kirjailija (s. 1848)
19. marraskuuta – Thomas H. Ince, yhdysvaltalainen mykkäelokuvan tuottaja, ohjaaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä (s. 1882)
29. marraskuuta – Giacomo Puccini, italialainen säveltäjä (La bohème) (s. 1858)
2. joulukuuta – Emmy Achté, suomalainen oopperalaulaja ja laulunopettaja (s. 1850)
8. joulukuuta – Xaver Scharwenka, saksalainen säveltäjä ja pianisti (s. 1850)
17. joulukuuta – Otto Immanuel Colliander, suomalainen piispa ja teologian professori (s. 1848)
24. joulukuuta – Julius Sergius von Klever, virolainen taidemaalari (s. 1850)
25. joulukuuta – Feodor Sergejeff, venäläis-suomalainen liikemies ja kauppaneuvos (s. 1840)
27. joulukuuta – Léon Bakst, valkovenäläis-ranskalainen taidemaalari (s. 1866)
29. joulukuuta – Carl Spitteler, vuoden 1919 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut sveitsiläinen runoilija (s. 1845)
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Manne Siegbahn
Nobelin lääketieteen palkinto: Willem Einthoven
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Władysław Reymont
Muuta

Elokuvavuosi 1924
Kirjallisuusvuosi 1924
Luettelo Saksan kunnista

Saksan kunnat 1. tammikuuta 2013.
Tämä artikkeli on luettelo Saksan kunnista. Poliittisesti itsenäiset kunnat ja kaupungit on esitetty luettelossa osavaltioittain saksankielisten nimien mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Ne kunnat, jotka ovat kuntamuodoltaan kaupunkeja on lihavoitu. Luettelossa on myös Markt-tyyppisiä ja Flecken-tyyppisiä kuntia, joista Flecken-tyyppisten nimet on kursivoitu. Kunnallishallinnottomia alueita (saks. Gemeindefreie Gebiet) ei ole otettu mukaan luetteloihin.
Kesäkuussa 2012 Saksassa oli noin 11 300 poliittisesti itsenäistä kuntaa, joista suunnilleen 2 100 oli kaupunkeja.
Baijeri

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Waakirchen  Waal Markt  Wachenroth Markt  Wackersberg  Wackersdorf  Waffenbrunn  Waging am See Markt  Waidhaus Markt  Waidhofen  Waigolshausen  Waischenfeld  Wald (Allgäu)  Wald (Oberpfalz)  Waldaschaff  Waldbrunn  Waldbüttelbrunn  Walderbach  Waldershof  Waldkirchen  Waldkraiburg  Waldmünchen  Waldsassen  Waldstetten Markt  Waldthurn Markt  Walkertshofen  Wallenfels  Wallerfing  Wallersdorf Markt  Wallerstein Markt  Wallgau  Walpertskirchen  Walsdorf  Waltenhausen  Waltenhofen  Walting  Wang  Warmensteinach  Warngau  Wartenberg Markt  Wartmannsroth  Wasserburg (Bodensee)  Wasserburg am Inn  Wasserlosen  Wassertrüdingen  Wattendorf  Wechingen  Wegscheid Markt  Wehringen  Weibersbrunn  Weichering  Weichs  Weiden in der Oberpfalz  Weidenbach Markt  Weidenberg Markt  Weidhausen bei Coburg  Weiding (Lkr. Cham) |  Weiding (Lkr. Schwandorf)  Weigendorf  Weigenheim  Weihenzell  Weiherhammer  Weihmichl  Weil  Weilbach Markt  Weiler-Simmerberg Markt  Weilersbach  Weilheim in Oberbayern  Weiltingen Markt  Weisendorf Markt  Weismain  Weißdorf  Weißenbrunn  Weißenburg in Bayern  Weißenhorn  Weißenohe  Weißensberg  Weißenstadt  Weitnau Markt  Weitramsdorf  Welden Markt  Wellheim Markt  Wemding  Wendelstein Markt  Weng  Wenzenbach  Wernberg-Köblitz Markt  Werneck Markt  Wertach Markt  Wertingen  Weßling  Wessobrunn  Westendorf (Allgäu)  Westendorf (Lkr. Augsburg)  Westerheim  Westerngrund  Westheim  Wettringen  Wettstetten  Weyarn  Wiedergeltingen  Wielenbach  Wiesau Markt  Wiesen  Wiesenbach  Wiesenbronn  Wiesenfelden  Wiesent  Wiesenthau  Wiesentheid Markt  Wiesenttal Markt  Wieseth |  Wiesthal  Wiggensbach Markt  Wilburgstetten  Wildenberg  Wildflecken Markt  Wildpoldsried  Wildsteig  Wilhelmsdorf  Wilhelmsthal  Wilhermsdorf Markt  Willanzheim Markt  Willmars  Willmering  Windach  Windberg  Windelsbach  Windischeschenbach  Windorf Markt  Windsbach  Winhöring  Winkelhaid  Winklarn Markt  Winterbach  Winterhausen Markt  Winterrieden  Winzer Markt  Wipfeld  Wirsberg Markt  Wittelshofen  Wittibreut  Wittislingen Markt  Witzmannsberg  Wolfersdorf  Wolferstadt  Wolfertschwenden  Wolframs-Eschenbach  Wolfratshausen  Wolfsegg  Wollbach  Wolnzach Markt  Wonfurt  Wonneberg  Wonsees Markt  Woringen  Wörnitz  Wörth (Lkr. Erding)  Wörth am Main  Wörth an der Donau  Wörth an der Isar  Wörthsee  Wülfershausen an der Saale  Wunsiedel  Wurmannsquick Markt  Wurmsham  Würzburg |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Zachenberg  Zandt  Zangberg  Zapfendorf Markt  Zeil am Main  Zeilarn  Zeitlarn  Zeitlofs Markt |  Zell (Oberpfalz)  Zell im Fichtelgebirge Markt  Zell am Main Markt  Zellingen Markt  Zenting  Ziemetshausen Markt  Ziertheim |  Zirndorf  Zolling  Zorneding  Zöschingen  Zusamaltheim  Zusmarshausen Markt  Zwiesel |
Berliini

Berliinin osavaltiossa on vain yksi kunta, joka on kuntamuodoltaan kaupunki.
Berliini (saks. Berlin)
Bremen

Bremenin osavaltiossa on kaksi kuntaa, jotka molemmat kuntamuodoltaan kaupunkeja.
Bremen
Bremerhaven
Hampuri

Hampurin osavaltiossa on vain yksi kunta, joka on kuntamuodoltaan kaupunki.
Hampuri (saks. Hamburg)
Saarland

Saarlandissa oli 1.6.2006 yhteensä 52 poliittisesti itsenäistä kuntaa. Niistä 17 oli kaupunkeja ja 35 muita kuntia.
Beckingen
Bexbach
Blieskastel
Bous
Dillingen/Saar
Ensdorf
Eppelborn
Freisen
Friedrichsthal
Gersheim
Großrosseln
Heusweiler
Homburg
Illingen
Kirkel
Kleinblittersdorf
Lebach
Losheim am See
Mandelbachtal
Marpingen
Merchweiler
Merzig
Mettlach
Nalbach
Namborn
Neunkirchen (Saarland)
Nohfelden
Nonnweiler
Oberthal
Ottweiler
Perl
Püttlingen
Quierschied
Rehlingen-Siersburg
Riegelsberg
Saarbrücken
Saarlouis
Saarwellingen
Schiffweiler
Schmelz
Schwalbach
Spiesen-Elversberg
St. Ingbert
St. Wendel
Sulzbach/Saar
Tholey
Überherrn
Völklingen
Wadern
Wadgassen
Wallerfangen
Weiskirchen
Kassopaía

| Kassopaía Κασσωπαία |
| --- | --- |
 Kassiopín kylä.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Kassopaía
 Koordinaatit: 39°47′N, 19°55′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Jooniansaaret
Alueyksikkö:  Korfu
Kunta:  Pohjois-Korfu
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  320107
Väkiluku (2011):  2 185
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  ΚΥ
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kassopaía (kreik. Κασσωπαία; myös Kassopéa; virallisesti Δημοτική Ενότητα Κασσωπαίων, Dimotikí Enótita Kassopaíon) on yksi Pohjois-Korfun kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Korfun alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 185 (vuonna 2011).
Kassiopín kylän rantaa.
Kassopaían kunnallisyksikkö käsittää alueen Korfun saaren koillispäässä. Sen suurin asutus on Kassiópin kylä. Kassopaía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Korfun kunnaksi yhdessä Achílleion, Ágios Geórgioksen, Ereikoússan, Esperíeen, Faíakeen, Korfun kaupungin, Korissían, Lefkímmin, Mathrákin, Meliteieíin, Othonoín, Palaiokastrítsan, Parélioin ja Thinálin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Pohjois-Korfun kuntaa.
Kunnallisyksikön osat

Kassopaían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Gimári | Gimári | 23 |
| Gimári | Kalámi | 29 |
| Gimári | Kavalléraina | 19 |
| Gimári | Kéntroma | 68 |
| Gimári | Plagiá | 14 |
| Gimári | Ráchi | 34 |
| Gimári | Vlachátika | 31 |
| Kassiópi | Ágios Geórgios | 1 |
| Kassiópi | Imeroliá | 125 |
| Kassiópi | Kassiópi | 812 |
| Kassiópi | Kellía | 14 |
| Kassiópi | Lithiasménos | 11 |
| Kassiópi | Peristerés (saari) | 1 |
| Kassiópi | Pigí | 13 |
| Kassiópi | Podolákkos | 0 |
| Kassiópi | Psýllos dýo (saari) | 0 |
| Nisáki | Apolysoí | 21 |
| Nisáki | Katávolos | 19 |
| Nisáki | Nisáki | 278 |
| Nisáki | Vinglatoúri | 52 |
| Siniés | Ágios Stéfanos | 87 |
| Siniés | Agnítsini | 119 |
| Siniés | Karyótiko | 74 |
| Siniés | Kókkini | 53 |
| Siniés | Kokkokýlas | 14 |
| Siniés | Krémithas | 35 |
| Siniés | Méngoulas | 6 |
| Siniés | Pórta | 92 |
| Siniés | Roú | 0 |
| Siniés | Sánta | 31 |
| Siniés | Sarakinátika | 31 |
| Siniés | Tritsí | 24 |
| Siniés | Víngla | 54 |
Yhteensä: 2 185
TUL:n pesäpallomestaruus 1960

TUL:n pesäpallomestaruuden 1960 voitti Jyväskylän Veikot, joka oli ollut pari vuotta poissa sarjasta. Mestaruus tuli puhtaalla pelillä.
TUL:n Mestaruussarja

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jyväskylän Veikot | 10 | 10 | 0 | 0 | 215-49 | 20 |
| Forssan Alku | 10 | 8 | 0 | 2 | 97-73 | 16 |
| Muhoksen Voitto | 10 | 7 | 0 | 3 | 124-67 | 14 |
| Loimaan Leisku | 10 | 7 | 0 | 3 | 117-74 | 14 |
| Jyväskylän Nousu | 10 | 5 | 0 | 5 | 79-87 | 10 |
| Oulun Tarmo | 10 | 5 | 0 | 5 | 75-92 | 10 |
| Turun Jyry | 10 | 5 | 0 | 5 | 87-133 | 10 |
| Jyväskylän Lohi | 10 | 3 | 0 | 7 | 66-93 | 6 |
| Tervakosken Pallo-Jehut | 10 | 3 | 0 | 7 | 92-136 | 6 |
| Hyvinkään Apollo | 10 | 2 | 0 | 8 | 69-91 | 4 |
| Leppäkosken Voima | 10 | 0 | 0 | 10 | 47-163 | 10 |
Apollo ja Voima putosivat sarjasta.
Leo Jouhki

Leo Jouhki ja hänen tuleva puolisonsa Kata Brofeldt (1941?)
Leo Jouhki (28. kesäkuuta 1918 Sortavalan maalaiskunta – 19. heinäkuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen metsänhoitaja, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Leo Jouhki kehitti Oy Thomén Metsätoimistosta yhden Suomen suurimmista puutavaran viejistä 1950-luvulla. Jouhki kehitti 1960-luvun alussa idänkauppaa ja kasvatti Jouhkien perheyhtiöstä Suomen suurimpian puutavarakauppaa käyvän Thomesto Oy:n.