stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vallankumous
Vallankumouksia ja vallankumousyrityksiä

| Tapahtuma | Aika | Maa |
| --- | --- | --- |
| Englannin talonpoikaiskapina | 1381 | Englannin kuningaskunta |
| Englannin vallankumous | 1642–1653 | Englannin kuningaskunta |
| Mainio vallankumous | 1688–1689 | Englannin kuningaskunta |
| Amerikan vallankumous | 1775–1783 | Yhdysvallat |
| Ranskan suuri vallankumous | 1789–1799 | Ranskan kuningaskunta / Ranskan ensimmäinen tasavalta |
| Haitin vallankumous | 1791–1804 | Saint-Domingue |
| Heinäkuun vallankumous | 1830 | Ranskan kuningaskunta (Heinäkuun monarkia) |
| Helmikuun vallankumous | 1848 | Ranskan kuningaskunta (Heinäkuun monarkia) / Ranskan toinen tasavalta |
| Euroopan hullun vuoden vallankumoukset | 1848 | Saksan liitto, Italian kuningaskunta, Itävalta-Unkari |
| Pariisin kommuuni | 1871 | Ranskan kolmas tasavalta |
| Vuoden 1905 vallankumous | 1905 | Venäjän keisarikunta |
| Xinhai-vallankumous | 1911 | Qing-dynastia |
| Helmikuun vallankumous | 1917 | Venäjän keisarikunta |
| Lokakuun vallankumous | 1917 | Venäjän tasavalta |
| Suomen työväen vallankumous | 1918 | Suomi |
| Saksan vallankumous | 1918–1919 | Saksan keisarikunta / Weimarin tasavalta |
| Unkarin neuvostotasavalta | 1919 | Unkarin demokraattinen tasavalta |
| Meksikon vallankumous | 1910–1920 | Meksiko |
| Espanjan sisällissota | 1936–1939 | Espanjan toinen tasavalta |
| Kiinan kommunistinen vallankumous | 1949 | Kiinan tasavalta |
| Unkarin kansannousu | 1956 | Unkarin kansantasavalta |
| Kuuban vallankumous | 1959 | Kuuba |
| Kulttuurivallankumous | 1966–1976 | Kiina |
| Neilikkavallankumous | 1974 | Portugali |
| Iranin vallankumous | 1979 | Iran (Pahlavin dynastia) |
| Nicaraguan vallankumous | 1979 | Nicaragua |
| Keltainen vallankumous | 1986 | Filippiinit |
| Samettivallankumoukset | 1989 | Unkarin kansantasavalta, Puolan kansantasavalta, Tšekkoslovakia |
| Romanian vallankumous | 1989 | Romanian sosialistinen tasavalta |
| Laulava vallankumous | 1987–1991 | Latvian SNT, Liettuan SNT, Viron SNT |
| Ruusuvallankumous | 2003 | Georgia |
| Oranssi vallankumous | 2004–2005 | Ukraina |
| Tulppaanivallankumous | 2005 | Kirgisia |
| Arabikevät:  Tunisian vallankumous  Egyptin vallankumous 2011  Libyan sisällissota | 2011 | Tunisia, Egypti, Libya |
| Kiovan vallankumous | 2014 | Ukraina |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sitaatteja aiheesta Vallankumous Wikisitaateissa
Ahmed Ben Bella

| Ahmed Ben Bella |
| --- | --- |
 Virallinen muotokuva (1963).
Algerian presidentti
 15. syyskuuta 1963 – 19. kesäkuuta 1965  
Edeltäjä:  Ferhat Abbas
Seuraaja:  Houari Boumédiènne
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. joulukuuta 1916 Maghnia, Ranskan Algeria
Kuollut: 11. huhtikuuta 2012 (95 vuotta) Alger, Algeria
Puoliso:  Zobra Ben Bella
Tiedot
Puolue:  Kansallinen vapautusrintama
Uskonto:  sufilainen islam
 Nimikirjoitus
Mohammed Ahmed Ben Bella (oikealta nimeltään Muhammad Ahmad Bin Balla, arab. احمد بن بل‎, 25. joulukuuta 1916 Maghnia – 11. huhtikuuta 2012 Alger) oli algerialainen poliitikko ja maan ensimmäinen presidentti. Häntä on sanottu ”kansakunnan isäksi”.
Merkitys

Ben Bella valittiin Irakin sodan vastaisen kampanjan keulahahmoksi Kairon konferenssissa. Ben Bella kuvasi itseään useasti haastatteluissa maltilliseksi ja rauhaa rakastavaksi islamistiksi. Hän hylkäsi aiemman kantansa yhden puolueen järjestelmästä ja tuki avoimesti Algerian demokratiaa. Hänen mielestään militantti islamilaisuus perustui väärään tulkintaan islaminuskosta. Hän oli ristiriitainen hahmo, mutta laajasti arvostettu roolistaan kolonialismin vastustajana, ja hänen katsottiin olevan yksi viimeisistä todellisista arabinationalisteista.
Ammunta kesäolympialaisissa 2008 – naisten skeet

| Ammunta kesäolympialaisissa 2008 > Kivääri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 m ilmakivääri |   | Miehet |   | Naiset |
| 50 m pienoiskiväärin makuu |  | Miehet |  |  |
| 50 m pienoiskiväärin asentokilpailu |  | Miehet |  | Naiset |
Pistooli
| 10 m ilmapistooli |  | Miehet |  | Naiset |
| 25 m olympiapistooli |  | Miehet |  |  |
| 25 m urheilupistooli |  |  |  | Naiset |
| 50 m pistooli |  | Miehet |  |  |
Haulikko
| Skeet |  | Miehet |  | Naiset |
| Trap |  | Miehet |  | Naiset |
| Kaksoistrap |  | Miehet |  |  |
Naisten skeet vuoden 2008 kesäolympialaisissa ammuttiin 14. elokuuta Beijing Shooting Range Clay Target Fieldillä. Kilpailun voitti Italian Chiara Cainero tuloksella 93 (72+21).
| --- | --- |
Kultaa:  Chiara Cainero Italia (ITA)
Hopeaa:  Kimberly Rhode Yhdysvallat (USA)
Pronssia:  Christine Brinker Saksa (GER)
Aikataulu

Ajat suluissa Suomen aikaa (EEST)
| Päivä | Aika | Kierros |
| --- | --- | --- |
| Torstai, 14. elokuuta, 2008 | 9:00-13:00   (4:00-8:00) | Peruskilpailu |
| Torstai, 14. elokuuta, 2008 | 15:00-15:45   (10:00-10:45) | Finaali |
Ennätykset

Ennen olympialaisten alkua voimassa olleet maailman- ja olympiaennätykset:
Peruskilpailu:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailmanennätys | 74 |  Elena Little  Christine Brinker  Shi Hong Yan  Zemfira Meftəhəddinova  Erdžanik Avetisjan  Danka Barteková  Christine Brinker | Belgrad, Serbia Qingyuan, Kiina Qingyuan, Kiina Kairo, Egypti Lonato, Italia Nikosia, Kypros Nikosia, Kypros | 17. heinäkuuta 2005 9. huhtikuuta 2006 9. huhtikuuta 2006 18. toukokuuta 2006 13. kesäkuuta 2006 9. heinäkuuta 2008 9. heinäkuuta 2008 |  |  |  |
Olympiaennätys: ISSF:n säännöt muuttuivat 1.1.2005
Finaali:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailmanennätys | 99 (74+25) |  Danka Barteková | Nikosia, Kypros | 9. heinäkuuta 2008 |  |  |  |
Olympiaennätys: ISSF:n säännöt muuttuivat 1.1.2005
Peruskilpailu

| Sijoutus | Urheilija | Maa | 1 | 2 | 3 | Yhteensä | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Chiara Cainero |  Italia | 25 | 23 | 24 | 72 | OE |
| 2 | Sutiya Jiewchaloemmit |  Thaimaa | 23 | 23 | 25 | 71 |  |
| 3 | Kimberly Rhode |  Yhdysvallat | 24 | 23 | 23 | 70 |  |
| 4 | Christine Brinker |  Saksa | 25 | 22 | 23 | 70 |  |
| 5 | Wei Ning |  Kiina | 25 | 23 | 22 | 70 |  |
| 6 | Nathalie Larsson |  Ruotsi | 23 | 23 | 23 | 69 |  |
| 7 | Andrí Eleftheríou |  Kypros | 22 | 23 | 22 | 67 |  |
| 8 | Danka Barteková |  Slovakia | 23 | 22 | 22 | 67 |  |
| 9 | Pak Jong-ran |  Pohjois-Korea | 20 | 23 | 23 | 66 |  |
| 10 | Lucia Mihalache |  Romania | 23 | 20 | 23 | 66 |  |
| 11 | Natalia Rahman |  Australia | 22 | 23 | 21 | 66 |  |
| 12 | Svetlana Demina |  Venäjä | 22 | 23 | 21 | 66 |  |
| 13 | Diána Igaly |  Unkari | 22 | 23 | 21 | 66 |  |
| 14 | Elena Little |  Yhdistynyt kuningaskunta | 24 | 21 | 21 | 66 |  |
| 15 | Zemfira Meftəhəddinova |  Azerbaidžan | 22 | 21 | 20 | 63 |  |
| 16 | Veronique Girardet |  Ranska | 22 | 22 | 19 | 63 |  |
| 17 | Marjut Heinonen |  Suomi | 21 | 21 | 19 | 61 |  |
| 18 | Kim Min-ji |  Etelä-Korea | 21 | 18 | 16 | 55 |  |
| 19 | Mona El-Hawary |  Egypti | 18 | 16 | 16 | 50 |  |
Finaali

|  | Urheilija | Maa | Perus- kilpailu | Finaali | Yhteensä | Uusinta kullasta | Uusinta hopeasta | Uusinta 4>  sijasta | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Chiara Cainero |  Italia | 72 | 21 | 93 | 2 |  |  | FOE |
| 2 | Kimberly Rhode |  Yhdysvallat | 70 | 23 | 93 | 1 | 2 |  | FOE |
| 3 | Christine Brinker |  Saksa | 70 | 23 | 93 | 1 | 1 |  | FOE |
| 4 | Nathalie Larsson |  Ruotsi | 69 | 23 | 92 |  |  | 2 |  |
| 5 | Sutiya Jiewchaloemmit |  Thaimaa | 71 | 21 | 92 |  |  | 1 |  |
| 6 | Wei Ning |  Kiina | 70 | 21 | 91 |  |  |  |  |
Mustat

Botswanalainen nuoripari.
Jalkapalloilija Pelé toimi 1990-luvulla Brasilian urheiluministerinä.
Mustat eli mustaihoiset ovat joissain maissa tilastoinnissa ja joskus myös yleisessä kielenkäytössä ihonvärin ja perimän mukaan määritelty ihmisryhmä, johon luetaan yleensä tummaihoiset Saharan eteläpuolisen Afrikan kansoista polveutuvat ihmiset. Maasta riippuen ”musta” voi tarkoittaa eri tavalla määriteltyjä ihmisiä.
Suomen kielessä ”mustiksi” luetaan Kielitoimiston sanakirjan mukaan Afrikan mustaihoiseen alkuperäisväestöön ja sen jälkeläisiin kuuluvat ihmiset. Sanaa pidetään nykyisin neutraaleimpana nimityksenä viittaamastaan ihmisryhmästä. Vuonna 2020 julkaistussa yhdenvertaisuusvaltuutetun raportissa termin ”musta” rinnakkaisnimityksenä käytetään itseidentifikaatioon perustuvaa nimitystä ”afrikkalaistaustainen”.
Yhdysvalloissa ”musta” (engl. black) tarkoittaa ihmistä, jolla on Saharan eteläpuolisen väestön perimää edes vähän, vaikka hänen ihonvärinsä olisi hyvinkin vaalea. Yhdysvaltain väestönlaskennassa on kategoria ”musta”, johon henkilö voi halutessaan vapaasti määritellä itsensä.
Britanniassa ”mustalla” tarkoitetaan ketä tahansa, jolla on Saharan eteläpuolista perimää ja jonka iho on tumma. Brasiliassa ”musta” (port. negro) viittaa vain ihmisiin, joiden koko perimä on afrikkalaista. Australiassa paikallisia alkuperäisasukkaita kutsutaan joskus ”mustiksi”.
Lähimpänä kirjaimellisesti mustaa ihonväriltään Afrikan kansoista ovat Etelä-Sudanin dinkat. Afrikkalaisilla kansoilla esiintyy vaihtelevasti vaaleaa ihoa aiheuttavia geenimuunnoksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mustat Wikimedia Commonsissa
Ammunta kesäolympialaisissa 2008 – naisten 25 metrin urheilupistooli

| Ammunta kesäolympialaisissa 2008 > Kivääri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 m ilmakivääri |   | Miehet |   | Naiset |
| 50 m pienoiskiväärin makuu |  | Miehet |  |  |
| 50 m pienoiskiväärin asentokilpailu |  | Miehet |  | Naiset |
Pistooli
| 10 m ilmapistooli |  | Miehet |  | Naiset |
| 25 m olympiapistooli |  | Miehet |  |  |
| 25 m urheilupistooli |  |  |  | Naiset |
| 50 m pistooli |  | Miehet |  |  |
Haulikko
| Skeet |  | Miehet |  | Naiset |
| Trap |  | Miehet |  | Naiset |
| Kaksoistrap |  | Miehet |  |  |
Naisten 25 m urheilupistooli ammuttiin 13. elokuuta Pekingin ampumaradalla. Kilpailun voitti Kiinan Chen Ying tuloksella 793.4 (585+208.4), joka on uusi finaali olympiaennätys.
| --- | --- |
Kultaa:  Chen Ying Kiina (CHN)
Hopeaa:  Gundegmaa Otryad Mongolia (MGL)
Pronssia:  Munkhbayar Dorjsuren Saksa (GER)
Aikataulu

Suluissa Suomen aika (EEST)
| Päivä | Aika | Kierros |
| --- | --- | --- |
| Keskiviikko, 13. elokuuta, 2008 | 9:00-11:00 (4:00-6:00) | Peruskilpailun kouluosa |
| Keskiviikko, 13. elokuuta, 2008 | 12:00-14:00 (7:00-9:00) | Peruskilpailun kuvio-osa |
| Keskiviikko, 13. elokuuta, 2008 | 15:00-15:20 (10:00-10:20) | Finaali |
Ennätykset

Ennen olympialaisten alkua voimassa olleet maailman- ja olympiaennätykset:
Peruskilpailu:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailmanennätys | 594 |  Diana Jorgova  Tao Luna | Milano, Italia München, Saksa | 31. toukokuuta 1994 22. syyskuuta 2002 |
| Olympiaennätys | 590 |  Tao Luna | Sydney, Australia | 22. syyskuuta 2000 |
Finaali:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailmanennätys | 796.7 (591+205.7) |  Marija Grozdeva | Changwon, Etelä-Korea | 11. huhtikuuta 2005 |
Olympiaennätys: ISSF:n säännöt muuttuivat 1.1.2005
Finaali

|  | Urheilija | Maa | Perus- kilpailu | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | Sarja | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Sarja | Finaali | Yhteensä | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Chen Ying |  Kiina | 585 | 10.2 | 10.3 | 10.8 | 10.7 | 10.5 | 52.5 | 10.5 | 10.7 | 10.4 | 10.8 | 10.7 | 53.1 | 208.4 | 793.4 | FOE |
| 1 | Chen Ying |  Kiina | 585 | 9.9 | 10.3 | 10.8 | 10.8 | 10.7 | 52.5 | 10.5 | 10.0 | 9.2 | 10.3 | 10.3 | 50.3 | 208.4 | 793.4 | FOE |
| 2 | Gundegmaa Otryad |  Mongolia | 590 | 10.5 | 9.8 | 10.5 | 10.3 | 10.0 | 51.1 | 10.0 | 10.5 | 9.7 | 10.3 | 10.6 | 51.1 | 202.2 | 792.2 |  |
| 2 | Gundegmaa Otryad |  Mongolia | 590 | 9.0 | 10.2 | 9.8 | 9.7 | 10.3 | 49.0 | 10.3 | 10.5 | 9.3 | 10.3 | 10.6 | 51.0 | 202.2 | 792.2 |  |
| 3 | Munkhbayar Dorjsuren |  Saksa | 587 | 9.2 | 10.0 | 10.2 | 9.6 | 9.7 | 48.7 | 9.9 | 10.5 | 10.5 | 10.0 | 9.1 | 50.0 | 202.2 | 789.2 |  |
| 3 | Munkhbayar Dorjsuren |  Saksa | 587 | 10.6 | 10.5 | 10.4 | 10.4 | 10.7 | 52.6 | 10.1 | 9.2 | 10.7 | 10.9 | 10.0 | 50.9 | 202.2 | 789.2 |  |
| 4 | Fei Fengji |  Kiina | 582 | 10.4 | 10.3 | 10.4 | 10.8 | 10.5 | 52.4 | 9.8 | 10.7 | 10.5 | 10.1 | 10.2 | 51.3 | 205.9 | 787.9 |  |
| 4 | Fei Fengji |  Kiina | 582 | 10.7 | 10.2 | 9.7 | 10.1 | 10.1 | 50.8 | 10.0 | 10.5 | 9.6 | 10.5 | 10.8 | 51.4 | 205.9 | 787.9 |  |
| 5 | Marija Grozdeva |  Bulgaria | 583 | 10.0 | 10.7 | 10.0 | 9.8 | 8.7 | 49.2 | 9.8 | 9.5 | 10.3 | 10.4 | 9.9 | 49.9 | 203.6 | 786.6 |  |
| 5 | Marija Grozdeva |  Bulgaria | 583 | 10.3 | 10.9 | 10.4 | 10.4 | 10.5 | 52.5 | 10.1 | 10.6 | 10.5 | 10.5 | 10.3 | 52.0 | 203.6 | 786.6 |  |
| 6 | Jo Yong-suk |  Pohjois-Korea | 584 | 10.3 | 9.7 | 10.3 | 9.8 | 9.8 | 49.9 | 10.1 | 10.4 | 10.1 | 9.5 | 10.2 | 50.3 | 199.4 | 783.4 |  |
| 6 | Jo Yong-suk |  Pohjois-Korea | 584 | 10.0 | 10.0 | 10.5 | 8.7 | 10.3 | 49.5 | 9.4 | 10.5 | 9.9 | 10.3 | 9.6 | 49.7 | 199.4 | 783.4 |  |
| 7 | Tanyaporn Prucksakorn |  Thaimaa | 582 | 8.4 | 10.7 | 10.0 | 10.1 | 10.3 | 49.5 | 9.0 | 9.3 | 8.9 | 10.1 | 10.3 | 47.6 | 195.7 | 777.7 |  |
| 7 | Tanyaporn Prucksakorn |  Thaimaa | 582 | 10.4 | 10.4 | 10.8 | 10.0 | 8.0 | 49.6 | 10.2 | 9.7 | 9.4 | 10.3 | 9.4 | 49.0 | 195.7 | 777.7 |  |
| 8 | Luisa Maida |  El Salvador | 582 | 9.6 | 8.7 | 9.6 | 9.5 | 10.4 | 47.8 | 9.5 | 9.4 | 9.6 | 8.4 | 9.1 | 46.0 | 192.0 | 774.0 |  |
| 8 | Luisa Maida |  El Salvador | 582 | 10.5 | 10.2 | 10.2 | 10.4 | 10.4 | 51.7 | 9.6 | 10.1 | 6.6 | 10.5 | 9.7 | 46.5 | 192.0 | 774.0 |  |
Mätäsvaaran kaivosrata

Mätäsvaaran laituri (lyh. Mäs) on Lieksan (silloisen Pielisjärven) alueella sijainnut lakkautettu rautatieliikennepaikka. Siitä erkani Mätäsvaaran kaivosrata, joka oli Vuoksenniska Oy:n Mätäsvaaran molybdeenikaivoksen kuljetuksia varten rakennettu raideleveydeltään 750 mm:n kapearaiteinen rautatie. Radalla oli neljä saksalaisperäistä avointa moottoriveturia sekä runsaasti malminkuljetusvaunuja.lähde?
Mätäsvaaran kaivosyhdyskuntaa varten avattiin Joensuu-Kontiomäki-rataosuudelle vuonna 1934 seisake. Vuonna 1944 seisake muutettiin miehitetyksi laiturivaihteeksi ja paikalle rakennettiin laiturirakennus. Laiturivaihde palautettiin jälleen miehittämättömäksi vuonna 1956, mutta liikennepaikalla oli tavaraliikennettä henkilöliikenteen lisäksi vuosina 1968-1970. Henkilöliikenne loppui kuitenkin jo vuonna 1979 ja seuraavana vuonna liikennepaikka lakkautettiin. Lähellä sijainnut Sulkaisen seisake nimettiin Mätäsvaaraksi. Tällä seisakkeella henkilöliikenne lopetettiin vuonna 1990.
Mätäsvaaran kaivosradan historiaa

Kaivos suljettiin sodan jälkeen tarpeettomana, koska molybdeenia tarvittiin lähinnä aseteräksen valmistuksessa – ja sitä oli tuolloin romutettavaksi asti. Kaivoksen kiskotus, koneet ja laitteet purettiin pois ja tunnelit saivat hiljalleen täyttyä vedellä.lähde?
Tämän jälkeen kaivosradan moottoriveturit tarkastettiin sotakorvauksina ja niiden tultua hylätyiksi siihen tarkoitukseen kaksi hyväkuntoisinta siirrettiin Åminneforsin teollisuusradalle. Siellä ne palvelivat erilaatuisissa tehtävissä aina radan liikenteen loppuun.lähde?
Liikenteen loputtua ja radan tultua puretuksi molemmat entiset kaivosveturit seisoivat pitkään pensaikossa unohdettuina; lopulta vuonna 1977 ne lahjoitettiin Museorautatie Forssa-Humppila ry:lle eli nykyisen Museorautatieyhdistys ry:n edeltäjälle.lähde?
Kaivosvetureista toinen, Deutz 27310/1939, 0-4-0dm, siirrettiin yksityiseen työpajaan Nokialle ja muuan harrastaja teki useita vuosia työtä saadakseen veturin käyttökuntoon; työssä käytettiin hyväksi toisen samanlaisen veturin osia.lähde?
Vuonna 2018 kaivosveturi on ollut ajokuntoisena Minkiön Kapearaidemuseossa. Se on ajossa äärimmäisen harvoin hitautensa vuoksi, lähinnä erikoistilaisuuksissa.lähde?
Toinen samanlainen veturi oli kauan Åminneforsissa pellon syrjässä odottamassa kuljetusta, kunnes se keväällä 2002 siirrettiin paikalliseen romuttamoon odottamaan loppuaan. Asiasta uhkasi nousta käräjöinti, koska romuttaja intti löytäneensä veturin "kuljeksimasta" ja hänen olisi saatava siitä painoa vastaava hinta - joko ehjänä tai romuna, sama hänelle. Asia tutkittiin ja lopulta romuttajallekin selvisi, että veturi oli ollut pellon syrjässä maanomistajan kirjallisella luvalla.lähde?
Aiheesta muualla

Mätäsvaaran Kaivos 1939-47 (Arkistoitu versio)
Mätäsvaaran kaivosveturi kapearaidemuseossa.
Ammunta kesäolympialaisissa 2008 – naisten 50 metrin pienoiskiväärin moniasentokilpailu

| Ammunta kesäolympialaisissa 2008 > Kivääri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 m ilmakivääri |   | Miehet |   | Naiset |
| 50 m pienoiskiväärin makuu |  | Miehet |  |  |
| 50 m pienoiskiväärin asentokilpailu |  | Miehet |  | Naiset |
Pistooli
| 10 m ilmapistooli |  | Miehet |  | Naiset |
| 25 m olympiapistooli |  | Miehet |  |  |
| 25 m urheilupistooli |  |  |  | Naiset |
| 50 m pistooli |  | Miehet |  |  |
Haulikko
| Skeet |  | Miehet |  | Naiset |
| Trap |  | Miehet |  | Naiset |
| Kaksoistrap |  | Miehet |  |  |
Naisten 50 m pienoiskiväärin asentokilpailu ammuttiin 14. elokuuta Pekingin ampumaradalla. Kilpailun voitti Kiinan Du Li tuloksella 690.3 (589+101.3).
Finaaliin selvyityi peräti viisi 10 m ilmakiväärin finalistia. Peruskilpailun jälkeen kärjessä oli Du OE:tä sivuavalla tuloksella 589. Kuuban Eglis Yaima Cruz ja Kazakstanin Olga Dovgun olivat hänestä pisteen päässä. Ilmakiväärin kultamitalisti Kateřina Emmons oli Du'sta kolmen pisteen päässä kuudentena.
Finaalin alussa näytti siltä ettei Du kestäisi kotiyleisön painetta, sillä hän ampui ensimmäisellä laukauksella 8,7 ja putosi heti kolmanneksi. Du kuitenkin paransi finaalin edetessä, ja ampui kaksi kertaa 10,8. Lopulta hän vei kullan reilulla 2,3 erolla ennen Emmonsia. Yaima Cruzista tuli pronssimitalistina ensimmäinen kuubalainen olympiamitalin voittanut naisampuja.
| --- | --- |
Kultaa:  Du Li Kiina (CHN)
Hopeaa:  Kateřina Emmons Tšekki (CZE)
Pronssia:  Eglis Yaima Cruz Kuuba (CUB)
Aikataulu

Suluissa Suomen aika (EEST)
| Päivä | Aika | Kierros |
| --- | --- | --- |
| Torstai, 14. elokuuta, 2008 | 9:00-11:15 (4:00-6:15) | Peruskilpailu |
| Torstai, 14. elokuuta, 2008 | 12:30-12:50 (7:30-7:50) | Finaali |
Ennätykset

Voimassa olleet maailman- ja olympiaennätysket ennen olympialaisten alkua.
Peruskilpailu:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailmanennätys |  Sonja Pfeilschifter | 594 | München, Saksa | 28. toukokuuta 2006 |
| Olympiaennätys |  Reneta Mauer | 589 | Atlanta, Yhdysvallat | 24. heinäkuuta 1996 |
Finaali:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailmanennätys |  Sonja Pfeilschifter | 698.0 (594+104.0) | München, Saksa | 28. toukokuuta 2006 |
| Olympiaennätys |  Ljubov Galkina | 688.4 (587+101.4) | Ateena, Kreikka | 20. elokuuta 2004 |
Finaali

|  | Urheilija | Maa | Perus- kilpailu | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Finaali | Yhteensä | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Du Li |  Kiina | 589 | 8.7 | 10.3 | 10.4 | 9.8 | 9.9 | 10.8 | 10.0 | 10.1 | 10.8 | 10.5 | 101.3 | 690.3 | FOE |
| 2 | Kateřina Emmons |  Tšekki | 586 | 10.7 | 10.1 | 10.7 | 10.6 | 9.7 | 10.6 | 10.0 | 9.5 | 9.6 | 10.2 | 101.7 | 687.7 |  |
| 3 | Eglis Yaima Cruz |  Kuuba | 588 | 10.3 | 10.1 | 9.3 | 10.0 | 10.5 | 10.2 | 9.0 | 10.0 | 10.7 | 9.5 | 99.6 | 687.6 |  |
| 4 | Ljubov Galkina |  Venäjä | 585 | 10.5 | 10.1 | 10.2 | 9.9 | 10.7 | 10.5 | 9.1 | 10.4 | 10.7 | 10.3 | 102.4 | 687.4 |  |
| 5 | Jamie Beyerle |  Yhdysvallat | 586 | 10.5 | 9.5 | 10.4 | 10.2 | 10.6 | 9.9 | 10.3 | 10.2 | 10.6 | 8.7 | 100.9 | 686.9 |  |
| 6 | Olga Dovgun |  Kazakstan | 588 | 9.9 | 10.0 | 10.5 | 9.4 | 9.9 | 10.4 | 9.8 | 8.7 | 9.5 | 10.2 | 98.3 | 686.3 |  |
| 7 | Lidija Mihajlović |  Serbia | 586 | 10.8 | 10.3 | 10.0 | 10.2 | 10.6 | 9.4 | 9.9 | 8.7 | 10.4 | 9.7 | 100.0 | 686.0 |  |
| 8 | Wu Liuxi |  Kiina | 585 | 10.1 | 9.5 | 10.7 | 10.2 | 9.8 | 9.8 | 10.3 | 10.7 | 9.9 | 9.9 | 100.9 | 685.9 |  |
Queer-tutkimus

Gayle Rubin (s. 1949) kuuluu queer-teorian perustajiin. Hän torjui ”seksuaalisen essentialismin” eli seksin yhteydet biologiaan.
Queer-tutkimus eli queer-teoria (engl. Queer theory) tarkastelee kriittisesti seksuaalisuutta ja sukupuolta. Keskeistä on heteronormatiivisuuden ja cis-normatiivisuuden kyseenalaistaminen, sekä täten sukupuolitettujen sosiaalisten rakennelmien kriittinen tutkimus.
Teorian nimi

Adjektiivia queer käytetään tiedeyhteisössä yläkäsitteenä ei-heteronormatiivisuudelle, ja ei-cis-normatiivisuudelle. Termi herättää ajoittain kielteisiä tunteita ja on erityisesti englanninkielisissä maissa koettu joskus halventavana sateenkaariväestöä kohtaan. Kuitenkin eri tahot, kuten useat järjestöt, aktivistit ja osa tiedeyhteisöä ovat uudelleenmääritelleet termin neutraaliksi apuvälineeksi tarkastellakseen sukupuolta ja seksuaalisuutta kattavammin ja monimuotoisemmin.lähde? Queer-tutkimuksen pioneeri Lasse Kekki on ehdottanut queer -käsitteen suomalaiseksi nimeksi "pervo".
Alkuperä ja edelläkävijät

Yliopistoissa queer-tutkimusta alettiin opettaa ja tehdä 1990-luvun alussa. Sen syntyyn vaikuttivat amerikkalaisten seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen esiinmarssin lisäksi ranskalainen poststrukturalistinen filosofia ja feminismi. Yksittäisistä filosofeista queer-teoriaan on eniten vaikuttanut yhdysvaltalainen filosofi ja feminismin teoreetikko Judith Butler, joka tosin ei itse ole määritellyt itseään queer-teoreetikoksi.
Alan asema

Queer-tutkimus on sukupuolentutkimuksen tiedesuuntauksen yksi alalaji. Sen suhde sukupuolentutkimuksen edeltäjään naistutkimukseen on ollut kaksijakoinen: queer-tutkimuksessa on kyseenalaistettu ja arvosteltu monia naistutkimuksessa esitettyjä oletuksia, kuten käsitystä sukupuolierosta. Siksi queer-tutkimus on ollut merkittävä tekijä naistutkimuksen kehityksessä sukupuolentutkimukseksi ja sukupuolentutkimuksen akateemisen valtavirran postmodernisoimisessaselvennä.
Teorian suhde myös varhaisempaan homo- ja lesboaktivismiin on kuitenkin ristiriitainen, sillä se ei kyseenalaista ainoastaan heteroseksuaalista identiteettiä, vaan myös käsitystä vakiintuneista homo- ja lesboidentiteeteistä. Queer-teoria pyrkii purkamaan kaikkia seksuaali-identiteettejä arvostellessaan heteronormatiivisuutta.lähde?