stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1961
Tapahtumia > heinä–syyskuu

1. heinäkuuta – Suomen EFTA-sopimus astui voimaan. Suomesta tuli järjestön ulkojäsen.
5. heinäkuuta – Norjan kuningas Olavi V saapui valtiovierailulle Suomeen.
12. heinäkuuta – Pääministeri V. J. Sukselainen esitti hallituksensa eronpyynnön. Presidentti Urho Kekkonen antoi uuden hallituksen muodostamistehtävän Lapin läänin maaherralle Martti Miettuselle. Miettusen hallitus, jonka ministerilista oli miltei sama kuin edeltäjänsä, aloitti työnsä 14. heinäkuuta.
21. heinäkuuta – Virgil ”Gus” Grissom suoritti Yhdysvaltojen toisen avaruuslennon Mercury-kapselilla ja oli vähällä hukkua laskeutumisvaiheessa.
1. elokuuta – Rajuilma ”Maire” riehui Suomen etelä- ja keskiosassa.
1. elokuuta   – Suomen Kaapelitehtaalla Helsingissä sattui kaasuräjähdys, joka vaati yhden kuolonuhrin.
8. elokuuta – Kaksi ihmistä kuoli ja kaksi loukkaantui vakavasti ilmavoimien kuusipaikkaisen yhteyskoneen syöksyttyä epäonnistuneen pakkolaskun yhteydessä metsään Rovaniemen maalaiskunnan Perunkajärvellä.
9. elokuuta – Kenraali Tauno Viljanen varoitti hallitusta YYA-sopimukseen perustuvien konsultaatioiden mahdollisuudesta Berliinin kiristyvän tilanteen vuoksi.
11. elokuuta – Itä-Saksan parlamentti oikeutti maan hallituksen ryhtymään toimenpiteisiin ”Länsi-Saksan ja Länsi-Berliinin harjoittaman orjakaupan estämiseksi”. Seuraavana päivänä yli 2 000 itäberliiniläistä pakeni Länsi-Berliiniin.
13. elokuuta – Berliinin muurin rakennustyöt aloitettiin piikkilanka-aidan vetämisellä.
14. elokuuta – Länsi-Saksa katkaisi puhelin- ja kaukokirjoitinyhteydet Itä-Saksaan.
24. elokuuta – Ensimmäinen loikkausta länteen yrittänyt ammuttiin Berliinin muurilla.
8. syyskuuta – Ranskan presidentti Charles de Gaulle joutui murhayrityksen kohteeksi. Yrityksen takana olivat OAS:n äärioikeistolaiset, Algeriassa oleskelleet ranskalaiset upseerit.
9. syyskuuta – Venäläissyntyinen säveltäjä Igor Stravinsky saapui vierailulle Suomeen ja johti pitämässään konserttisarjassa omia sävellyksiään.
11. syyskuuta – WWF perustettiin.
17. syyskuuta – Veikko Leppäsen veistämä presidentti J. K. Paasikiven patsas paljastettiin Lahdessa.
18. syyskuuta – Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri Dag Hammarskjöld kuoli lento-onnettomuudessa Pohjois-Rhodesiassa juuri Kongon kriisin aikana.
20. syyskuuta – Itä-Saksan parlamentti hyväksyi lain, joka antoi puoluejohtaja Walter Ulbrichtille miltei rajattomat valtuudet siinä tapauksessa, että maa jouduttaisiin julistamaan ”puolustustilaan”.
22. syyskuuta – Neuvostoliiton presidentti Leonid Brežnev saapui viralliselle vierailulle Suomeen.
28. syyskuuta – Syyriassa tehtiin sotilasvallankaappaus ja maa erosi Egyptin johtamasta Yhdistyneestä arabitasavallasta. Presidentti Gamal Abdel Nasser suunnitteli rankaisutoimia Syyriaa vastaan, mutta päätti kuitenkin luopua niistä.
Tapahtumia > tuntematon päivämäärä

elokuu – Runsaita sateita Suomessa ja Kokemäenjoen vesistössä pahoja tulvia.
Allan Sandage löysi ensimmäisen kvasaarin.
Suosikki-lehden ensimmäinen numero ilmestyi.
Suomen valtio osti Riipilän kylässä Helsingin maalaiskunnassa sijaitsevan Königstedtin kartanon ulkomaisten vieraiden majoitustiloiksi.
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Robert Hofstadter ja Rudolf Mössbauer
Nobelin kemianpalkinto: Melvin Calvin
Nobelin lääketieteen palkinto: Georg von Békésy
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Ivo Andrić
Nobelin rauhanpalkinto: Dag Hammarskjöld
Suomen suurimmat yritykset vuonna 1961

| Sija | Yritys | Työntekijöitä | Talousryhmittymä |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Enso-Gutzeit | 18500 | valtiojohtoinen | KOP |
| 2 | Rauma-Repola | 13900 | Honkajuuri | KOP |
| 3 | Kymi Oy | 12700 | Ehrnrooth | PYP |
| 4 | Wärtsilä-konserni | 12300 | Wahlfors ym. | PYP |
| 5 | A. Ahlström Oy | 10600 | Ahlström | PYP |
| 6 | Valmet | 8800 | valtiojohtoinen | KOP |
| 7 | Tampella | 7200 | Wasastjerna | PYP |
| 8 | Rosenlew | 6200 | Rosenlew-Frenckell | PYP-KOP |
| 9 | Serlachius | 6100 | Serlachius | PYP |
| 10 | Yhtyneet Paperitehtaat | 5800 | Walden | KOP |
| 11 | Villayhtymä | 5000 | Ehrnrooth ym. | PYP |
| 12 | Strömberg | 5000 | Wasastjerna ym. | PYP |
| 13 | Outokumpu | 4800 | valtioenemmistöinen | KOP |
| 14 | Paraisten Kalkki | 4300 | Rettig ym. | HOP-PYP |
| 15 | Fiskars | 4200 | Von Julin | PYP |
| 16 | Finlayson-Forssa | 4100 | Kivekäs ym. | PYP |
| 17 | Suomen Trikoo | 3400 | Wasastjerna | PYP |
| 18 | Schaumann | 3300 | Schaumann | PYP |
| 19 | Valio | 3300 |  | OKO-KOP |
| 20 | Suomen kumitehdas | 3300 | Kivekäs ym. | PYP |
| 21 | Vuoksenniska | 3200 | Grönblom | PYP |
| 22 | Kemi | 3000 |  | KOP-PYP |
| 23 | Suomen Kaapelitehdas | 2700 | Kivekäs | PYP |
| 24 | Oulu oy | 3300 | Valtio-Kajaani | KOP |
| 25 | Kaukas | 2400 | Von Julin | PYP |
lähde?
Muuta

Elokuvavuosi 1961
Kirjallisuusvuosi 1961
Musiikkivuosi 1961
Urheiluvuosi 1961
Hymer

| Hymer AG |
| --- | --- |

Perustettu:  1923
Perustaja:  Erwin Hymer Erich Bachem
Kotipaikka:   Bad Waldsee, Saksa
Toimiala:  matkailuautovalmistus
Henkilöstö:  2 600 (2011)
Tytäryhtiöt:  Bürstner Capron Ltd Eriba Laika Movera Niesmann & Bischoff TEC
Kotisivu:  hymer.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hymer AG on vuonna 1923 perustettu saksalainen matkailuautovalmistaja, jonka kotipaikka on Etelä-Saksan Bad Waldseessa. Hymer lukeutuu Euroopan suurimpiin matkailuautovalmistajiin, ja se omistaa myös Bürstner-, Carado-, Eriba-, Laika-, Niesmann & Bischoff- ja Sunlight-merkit.lähde?
Hymerillä on yhteensä kuusi tehdasta, joista neljä sijaitsee Saksassa (Bad Waldsee, Polch, Kehl ja Neustadt in Sachsen), yksi Ranskassa (Wissembourg) ja yksi Italiassa (Val di Pesa Tavarnelle).lähde?
Historiaa

Hymerin perustajan Erwin Hymerin isä Alfons oli avannut korjaamon Bad Waldseehen vuonna 1923. Vuonna 1956 lentokonesuunnittelija Erich Bachem rakensi ensimmäisen matkailuvaunun tilaustyönä. Seuraavana vuonna Erwin Hymer ja Bachem suunnittelivat yhdessä Eriba (Erich Bachem) -tuoteperheen, joka koostui Troll-, Puck-, Touring- ja Nova-matkailuvaunumalleista. Kaksikko perusti Hymer AG:n, joka alkoi valmistaa Eriba-matkailuvaunuja, jotka ovat yhä tuotannossa. Hymerin ensimmäinen matkailuauto, Caravano, tuli markkinoille vuonna 1961.lähde?
1960-luvun puolivälissä lentokonevalmistaja Dornier Flugzeugwerke ja Hymer AG kehittivät Zündapp Janusin pohjalta Dornier Delta II -prototyypin, joka kuljetti kuutta ihmistä, ja siinä oli myös makuupaikat kahdelle. Malli ei kuitenkaan koskaan päässyt tuotantoon asti. Matkailuautojen sarjavalmistus alkoi Hymerin merkillä vuonna 1971.lähde?
Vuonna 1971 esiteltyä Mercedes-Benz L508 D:n alustalle rakennettua Hymermobil 550:tä voidaan pitää ensimmäisenä puoli-integroituna matkailuautona. Vuonna 1974 Hymer kehitti ensimmäisen täysintegroidun matkailuauton, Hymermobil 660:n. Pian markkinoille tuli siitä kehitetty lippulaivamalli 720, jossa oli täysin varusteltu keittiö, jääkaappi ja pesuhuone. Samat varusteet tulivat myös edullisempiin 620- ja 520-malleihin.
Hymer, Eriba, Dethleffs ja T.E.C. (nykyisin LMC) yhdistyivät vuonna 1980. Yhteisyritys listautui pörssiin 1990. Hymer osti Niesmann & Bischoffin vuonna 1996, ja Bürstnerin 1998. Samana vuonna Hymer perusti myös tarvikevalmistaja Moveran. Hymer osti lisäksi italialaisen matkailuautovalmistaja Laikan vuonna 2000. Hymer ja Dethleffs perustivat Capron Ltd:n, joka valmistaa Carado- ja Sunlight-merkkisiä matkailuautoja.lähde?
Bad Waldseehen avattiin 29. lokakuuta 2011 Erwin Hymer -museo.lähde?
Nykyinen mallisto > Retkeilyautot

Hymercar Serengeti (Fiat Ducato)
Hymercar Ayers Rock (Fiat Ducato)
Hymercar Grand Canyon (Fiat Ducato)
Hymercar Yellowstone (Fiat Ducato)
Hymercar Sierra Nevada (Fiat Ducato)
Hymercar Sydney Drive (Fiat Ducato)
Hymercar Sydney (Fiat Ducato)
Hymercar Rio (Fiat Ducato)
Nykyinen mallisto > Puoli-integroidut

Hymer Van (Fiat Ducato)
Hymer Exsis-t (Fiat Ducato)
Hymer T-Class CL (Fiat Ducato)
Hymer T-Class SL (Fiat Ducato)
Hymer ML-T (Mercedes-Benz Sprinter)
Nykyinen mallisto > Integroidut

Hymermobil Exsis-i (Fiat Ducato)
Hymermobil B-Class (Fiat Ducato)
Hymermobil B-Class PremiumLine (Fiat Ducato)
Hymermobil B-Class SL (Fiat Ducato)
Hymer DuoMobil (Fiat Ducato)
Hymermobil ML-i (Mercedes-Benz Sprinter)
Hymermobil StarLine S (Mercedes-Benz Sprinter)
Ford Transitin alustalle rakennettu Hymer Exsis-i 522.
Hymermobil (Mercedes-Benz-alusta) rakennettiin noin vuonna 1980
Erwin Hymer -museo Bad Waldseessa.
Bertel Liljequist

Bertel Liljequistin suunnittelema Rovaniemen kirkko.
Bertel Karl Liljequist (1. heinäkuuta 1885 Vaasa – 17. kesäkuuta 1954) oli suomalainen arkkitehti, joka on tullut tunnetuksi erityisesti kirkkojen suunnittelijana. Liljequist suunnitteli myös useita merkittäviä teollisuuskohteita, asuin- ja kerrostaloja, pankkeja, elokuvateattereita, kouluja ja seurataloja sekä kokonaisia asuinalueita. Liljequist oli opiskeluaikanaan kiinnostunut antiikin ja keskiajan arkkitehtuurista, ja monissa hänen töissään näkyykin vaikutteita klassismista. Hänen suunnittelutyönsä ajoittui 1920–50-luvuille.
Töitä > Kirkot ja kappelit

Rovaniemen kirkko (1950)
Outokummun kirkko (1955) rapatusta tiilestä
Täktomin kappeli Armas Lindgrenin kanssa Hangossa (1919–20, uudelleen 1943) tiilestä
Paavalinkirkko Helsingissä (1930–1931) tiilestä
Degerbyn kirkko Inkoossa (1931–32) rapatusta tiilestä
Kemijärven kirkko (1949–50) rapatusta tiilestä
Kiuruveden kirkko (1940) tiilestä
Kuusamon kirkko (1951) tiilestä
Säynätsalon kirkko Armas Lindgrenin kanssa (1926) rapatusta tiilestä
Valkealan kirkko Armas Lindgrenin kanssa (1926) rapatusta tiilestä
Kuusankosken kirkko Armas Lindgrenin kanssa (1929)
Ähtärin kirkko (1935–37) rapatusta tiilestä
Nurmeksen siunauskappeli (1952) rapatusta tiilestä (?)
Metropoliitan ortodoksinen kotikappeli (1937) kivitalossa
Töitä > Muut rakennukset

Naukion ja Myllykallion asuinalueet, Kuusankoski (1920-luku)
Pilkan koulu, Kuusankoski (1922)
Kuusankosken vanha kunnalliskoti, yhdessä Armas Lindgrenin kanssa (1922)
Kuusankosken pappila yhdessä rakennusmestari W. Forsbergin kanssa (1922)
Kouvolan Kivi- ja Kirjapainon lisärakennus (1928)
Kone- ja Silta Oy:n työläisten asuintalo, Helsinki, yhdessä Armas Lindgrenin kanssa (1929)
Entinen elokuvateatteri Iltatähti, Kuusankoski (1932), toiminut squash-hallina vuodesta 1982 alkaen
Helsingin kaupungin teurastuslaitos (1933; nykyään ravintola-alue Teurastamo)
Useita rakennuksia Kymintehtaan tehdasalueella: mm. höyryvoimalaitos (1932–35) tiilestä ja vanha pääkonttori, nykyinen Griffin House (1933)
Voikkaan seuratalo (1934)
Kymen Lukko eli Kymenlaakson Suojeluskuntapiirin esikuntarakennus, Kouvola (1936)
Kuusankosken Yhdyspankin talo (1936), muutettu asuintaloksi 1960-luvun puolivälissä
Kuusankosken Vanha virkamiestalo (1936) yhdessä Arne Helanderin kanssa
Keltin voimalaitos, Kuusankoski (1939–1940)
Useita rakennuksia Voikkaan tehdasalueella
Vihkimistilaisuus Kiuruveden kirkossa.
Säynätsalon kirkko edestä.
Säynätsalon kirkko sivulta.
Kone- & Silta Oy:n työläisten asuintalo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bertel Liljequist Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Liljequistin suunnittelema sankarihautojen muistomerkki Hangon uudella hautausmaalla on paljastettu 1949.
Oulun–Pohjois-Karjalan virtauskieleke

Oulun–Pohjois-Karjalan virtauskieleke  tai myös Oulun virtauskieleke ja Pohjois-Karjalan virtauskieleke  (engl. Oulu/North Karelian ice lobe) on viime jääkauden loppuvaiheessa Fennoskandian mannerjäätikköön kuulunut ja Perämeren suunnalta itään ja kaakkoon päin itäiseen Suomeen ja Venäjän-Karjalaan virrannut jäätikkövirran laajentuma.
Aiheesta muualla

Jussila, Antti: Suomen alueella tapahtuneen mannerjäätikön vetäytymisen visualisoiminen, Pro Gradu, 2017
Tatneftaero

| Tatneftaero |
| --- | --- |
 IATA:    –  ICAO: TNF 
Perustettu:  1998
Lakkautettu:  2002
Laivaston koko:  5
Solmukohdat:  Kazanin lentoasema
Emoyhtiö:  Tatneft
Kotipaikka:  Kazan
Tatneftaero (ven. Татнефтьаэро; ICAO: TNF) oli venäläinen lentoyhtiö. Vuonna 1998 perustettu yhtiö oli öljy-yhtiö Tatneftin tytäryhtiö. Se lensi sekä reitti- että tilauslentoja Kazanin lentoasemalta.
Yhtiö aloitti toimintansa kahdella Tu-154M:llä. Tammikuussa 2001 se osti myös yhden Tu-134AK:n. Niiden lisäksi öljy-yhtiöllä oli käytössään myös kaksi Jak-40-konetta VIP-henkilöiden kuljettamista varten.
Tatneftaero lopetti toimintansa helmikuussa 2002.
Laivasto

Tatneftaero käytti toimintansa aikana seuraavia viittä lentokonetta.
2 Jakovlev Jak-40 (öljy-yhtiön VIP-käytössä)
1 Tupolev Tu-134AK
2 Tupolev Tu-154M
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tatneftaero Wikimedia Commonsissa
Tatneftaeron Tu-154M elokuussa 2000.
Tatneftin Jak-40 toukokuussa 2010. Konetta operoi nykyään Ak Bars Aero.
Valkotryffeli

| Valkotryffeli |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Pezizomycetes
Lahko::  Pezizales
Heimo::  Tuberaceae
Suku::  Tryffelit Tuber
Laji::  magnatum
Kaksiosainen nimi
 Tuber magnatum  Picco 
Katso myös
   Valkotryffeli Wikispeciesissä   Valkotryffeli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valkotryffeli (Tuber magnatum) on tryffelilaji, jota kasvaa eteläisessä Euroopassa. Sen perinteisiä kasvupaikkakuntia on muun muassa Alba. Valkotryffelin kaupallista viljelyä suunnitellaan. Se on arvokkain tryffeli, ja se maksaa yli 3000 euroa kilolta.
Elinympäristö

Valkotryffeli kasvaa yleensä kalkkipitoisessa maaperässä, symbioosissa tammen, pähkinäpensaan, poppelin tai pyökin kanssa.
Valkotryffelin syöminen

Valkotryffeleitä syödään raakoina, koska muuten ne menettäisivät makunsa.
Ulkonäkö

Valkotryffelit voivat saavuttaa 12 senttimetrin halkaisijan ja 500 gramman painon, vaikkakin ne ovat yleensä paljon pienempiä.
Kaupankäynti

Valkotryffelien kilohinta on yleensä 3000–5000 euroa, mutta poikkeuksellisen suurten valkotryffelien hinta voi nousta jopa satoihin tuhansiin. Tästä esimerkkinä on vuonna 2007 tapahtunut kauppa, jossa Stanley Ho osti 330 000 dollarilla 1,5 kilogrammaa painavan valkotryffelin, joka oli suurin löydetty valkotryffeli vuosikymmeniin.
Käännös suomeksi
Jyrki Saranpää

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 30. elokuuta 1983 (ikä 41)
Syntymäpaikka: Lapua, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 178 cm
Junioriseurat
1994–1999: Virkiä
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2000–2001 | Virkiä | 21 | (1) |
| 2002–2004 | TP-Seinäjoki | 61 | (5) |
| 2005–2013 | VPS | 212 | (8) |
| 2014–2016 | FC Jukola | 46 | (12) |
| Yhteensä | Yhteensä | 340 | (26) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Jyrki Saranpää (s. 30. elokuuta 1983 Lapua) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Saranpää on vuosina 2006–2012 pelannut Veikkausliigassa 161 ottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia.
Aiheesta muualla

Saranpää Vaasan Palloseuran sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Saranpää Veikkausliigan sivuilla
YLE, uutinen ottelusta TPSää vastaan
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
Kuntavaalit 2021

Kuntavaalit 2021 järjestettiin sunnuntaina 13. kesäkuuta 2021. Vaaleissa valittiin kaikki Manner-Suomen kunnanvaltuustot seuraavalle nelivuotiskaudelle. Ennakkoäänestys järjestettiin kotimaassa 26. toukokuuta – 8. kesäkuuta ja ulkomailla 2.–5. kesäkuuta 2021. Vaalipäivä oli alkuperäisen vaalilain mukaan 18. huhtikuuta 2021, mutta eduskunta päätti maaliskuussa 2021 siirtää vaaleja koronaviruspandemian vuoksi.
Vuoden 2017 kuntavaalien jälkeen rekisteröidyistä uusista puolueista Sininen tulevaisuus, Liike Nyt, Suomen Kansa Ensin, Avoin puolue ja Kristallipuolue ilmoittivat aikomuksistaan osallistua vaaleihin asettamalla ehdokkaita omilla listoillaan. Lisäksi myös Kansalaispuolue asetti ehdokkaita ensi kertaa, yhteistyössä Kristillisdemokraattien kanssa.
Suurempien puolueiden puheenjohtajista Jussi Halla-aholle, Sanna Marinille, Maria Ohisalolle sekä Annika Saarikolle nämä kuntavaalit olivat kunkin puheenjohtajakauden ensimmäiset.
Taustaa

Vuoden 2015 kuntalain myötä kuntavaalipäiväksi asetettiin karkausvuotta seuraavan vuoden huhtikuun kolmas sunnuntai. Pääsiäinen aikaisti vuoden 2017 kuntavaaleja viikolla, mutta vuoden 2021 kuntavaalipäivä olisi ollut suoraan 18. huhtikuuta. Vaaleja kuitenkin siirrettiin maailmanlaajuisen koronaviruspandemian vuoksi siten, että vaalipäivä oli 13. kesäkuuta.
Valtimon kunta liitettiin Nurmekseen vuoden 2020 alussa, joten kuntavaalien osalta vuoden 2017 vaalit jäivät Valtimon viimeisiksi. Lisäksi Honkajoen ja Kankaanpään välinen, nopealla aikataululla järjestelty kuntaliitos toteutui vaalivuoden alussa, joten Manner-Suomessa on kuntia ja siten valtuustoja yhteensä 293.
Koronaviruspandemian vaikutukset kuntavaaleihin > Vaalien siirto huhtikuulta kesäkuulle

Marinin hallitus esitti 12. maaliskuuta 2021 kuntavaalien siirtoa kesäkuulle koronaviruspandemian vuoksi. Siirtoa koskeva laki astui eduskuntakäsittelyn jälkeen voimaan 29. maaliskuuta. Tutkijoiden mukaan siirto saattoi vaikuttaa eri ehdokkaisiin epätasa-arvoisesti ja aiheuttaa spekulaatiota vaikutuksista vaalitulokseen, mutta sitä pidettiin silti perusteltuna. Vaalijohtaja Arto Jääskeläisen mukaan siirrosta olisi pitänyt päättää aikaisemmin. Jääskeläinen ilmoittikin jo tammikuisessa lehtihaastattelussa siirron takarajaksi helmikuun. Helmikuun alussa oikeusministeri ja puoluesihteerit kuitenkin tyrmäsivät oikeusministeriön virkamiesten tekemän ehdotuksen vaalien siirrosta.
Koronaviruspandemian vaikutukset kuntavaaleihin > Muut vaikutukset

Koronaviruspandemian on katsottu vaikuttaneen laajasti valtiovallan ja puolueiden vaalivalmisteluihin sekä yhteiskunnallisiin keskustelunaiheisiin.
Perussuomalaisten puoluesihteeri Simo Grönroos korosti vaalivalmisteluissa tietoteknisten ratkaisujen erityistä arvoa tilanteessa, jossa kokoontumiskiellot ja viranomaissuositukset rajoittavat perinteistä tapahtumatoimintaa. Kokoomuksen puoluesihteeri Kristiina Kokko arvioi toukokuussa 2020 etätapahtumien tuoneen toimintaan jopa aivan uusia ihmisiä.
Politiikan tutkija Sami Borg ja SDP:n puoluesihteeri Antton Rönnholm ennakoivat pandemian negatiivisten talousvaikutusten aiheuttavan paineita myös kuntatalouksille. He totesivat tämän näkyvän erityisesti tulevissa vaalikeskusteluissa.
Oikeusministeri Henriksson kertoi elokuussa 2020, että vaalilaki mahdollistaisi kotiäänestämisen myös koronaviruksen riskiryhmäläisille. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos arvioi riskiryhmäläisten määrän olevan miljoonaluokkaa, joten oikeusministeriö valmistautui kotiäänestämisen suosion kasvamiseen. Ministeriön neuvotteleva virkamies Heini Huotarinen kuitenkin vakuutti, että perinteinen vaalipaikkaäänestäminen turvattaisiin myös riskiryhmäläisille. Oikeusministeriö ohjeisti pitkin syksyä kuntia koronaturvallisten vaalien järjestämisessä, mikä lisäsi vaaleihin liittyvää työtaakkaa ministeriön virkamieskoneistossa. Ministeri Henriksson kertoi Pietarsaaren Sanomille, että kuntien vaalijärjestelyiden suunnitteluun ja toteuttamiseen asetettiin lisäresursseja.
Tulokset

Kuntien suurimmat puolueet äänimäärällä mitattuna.
Kuntien toiseksi suurimmat puolueet äänimäärällä mitattuna.
Kuntien suurimmat puolueet valtuustojen paikkamäärällä mitattuna.
Kokoomus 
  Sosiaalidemokraatit 
  Keskusta
  Perussuomalaiset 
  Vihreät 
  Vasemmistoliitto 
  RKP 
  Kristillisdemokraatit 
  Liike Nyt 
  Yhteislistat
| Puolueet | Puolueet | Äänet> Ääniä | Äänet> % | Äänet> +/– | Paikat | Paikat> +/– |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kokoomus | 522 623 | 21,4 | +0,7 | 1 552 | +62 |  |  |
|  | Sosiaalidemokraatit | 433 881 | 17,7 | –1,6 | 1 451 | –246 |  |  |
|  | Keskusta | 363 364 | 14,9 | –2,7 | 2 445 | –379 |  |  |
|  | Perussuomalaiset | 354 236 | 14,5 | +5,6 | 1 351 | +581 |  |  |
|  | Vihreät | 259 104 | 10,6 | –1,9 | 433 | –101 |  |  |
|  | Vasemmistoliitto | 194 385 | 7,9 | –0,9 | 508 | –150 |  |  |
|  | Ruotsalainen kansanpuolue | 121 494 | 5,0 | +0,1 | 463 | –8 |  |  |
|  | Kristillisdemokraatit | 88 259 | 3,6 | –0,5 | 311 | –5 |  |  |
|  | Liike Nyt | 38 943 | 1,6 | Uusi | 49 | Uusi |  |  |
|  | Kristallipuolue | 6 311 | 0,3 | Uusi | 0 | Uusi |  |  |
|  | Feministinen puolue | 4 041 | 0,2 | –0,1 | 0 | –1 |  |  |
|  | Piraattipuolue | 2 608 | 0,1 | –0,2 | 0 | –2 |  |  |
|  | Kommunistinen puolue | 2 073 | 0,1 | –0,2 | 0 | –2 |  |  |
|  | Eläinoikeuspuolue | 1 761 | 0,1 | 0,0 | 0 | 0 |  |  |
|  | Siniset | 1 197 | 0,0 | Uusi | 4 | Uusi |  |  |
|  | Liberaalipuolue | 947 | 0,0 | –0,1 | 0 | –5 |  |  |
|  | Avoin puolue | 435 | 0,0 | Uusi | 0 | Uusi |  |  |
|  | Suomen kansa ensin | 197 | 0,0 | Uusi | 0 | Uusi |  |  |
|  | Kansalaispuolue | 41 | 0,0 | Uusi | 0 | Uusi |  |  |
|  | Muut | 50 482 | 2,1 | 0,0 | 292 | +66 |  |  |

| Yhteensä | Yhteensä | 2 446 312 | 100 % |  | 8 859 |  |  |  |

| Hyväksyttyjä ääniä | Hyväksyttyjä ääniä | 2 446 312 | 99,5 |  |  |  |  |  |
| Hylättyjä | Hylättyjä | 11 507 | 0,5 |  |  |  |  |  |
| Äänestäneitä | Äänestäneitä | 2 457 819 | 55,1 |  |  |  |  |  |
| Äänioikeutettuja | Äänioikeutettuja | 4 460 299 |  |  |  |  |  |  |

Lähde: Oikeusministeriö
Vaalit pormestarimallia käyttävissä kunnissa

Vuoden 2021 kuntavaalien jälkeen Suomessa on kahdeksan kuntaa, jotka käyttävät ns. pormestarimallia perinteisen kunnanjohtajan viran sijasta. Pormestari valitaan useimmiten valtuutettujen keskuudesta poliittisten voimasuhteiden perusteella, jolloin kuntavaaleja voidaan pitää myös välillisesti pormestariasetelmiin vaikuttavina. Mallia käyttävien kuntien puolueyhdistykset tapaavatkin asettaa listoiltaan ns. pormestariehdokkaita.
Koska pormestarivaaleja ei kuitenkaan toimiteta suorina kansanvaaleina, on keskusteluasetelmia kritisoitu monesti varsinaisia kuntavaalikeskusteluja vääristäviksi. Muiden muassa Vasemmistoliiton Paavo Arhinmäki korosti Helsingin pormestarikeskustelussa valtuuston poliittisten valtasuhteiden keskeisempää merkitystä.
Vaalit pormestarimallia käyttävissä kunnissa > Helsinki

Alla Helsingin ilmoitetut pormestariehdokkaat.
| Ehdokas | Puolue | Puolue | Ammatti tai arvo | Ilmoitettu | Henkilökohtainen äänimäärä | Puolueen sijoitus | Lähteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Juhana Vartiainen |  | Kokoomus | Kansanedustaja (2015–) Kaupunginvaltuutettu | 8. maaliskuuta 2021 | 13 884 | 1 |  |
|  Anni Sinnemäki |  | Vihreät | Apulaispormestari (2017–) Kaupunginvaltuutettu Kansanedustaja (1999–2015) Työministeri (2009–2011) | 8. tammikuuta 2021 | 7 102 | 2 |  |
|  Nasima Razmyar |  | Sosiaalidemokraatit | Apulaispormestari (2017–) Kaupunginvaltuutettu Kansanedustaja (2015–2017) Viestintäsihteeri | 7. marraskuuta 2020 | 7 888 | 3 |  |
|  Paavo Arhinmäki |  | Vasemmistoliitto | Kansanedustaja (2007–) Kaupunginvaltuutettu Kulttuuri- ja urheiluministeri (2011–2014) Kansanedustajan avustaja | 20. marraskuuta 2020 | 4 325 | 4 |  |
|  Jussi Halla-aho |  | Perussuomalaiset | Kansanedustaja (2011–2014, 2019–) Kaupunginvaltuutettu Euroopan parlamentin jäsen (2014–2019) Filosofian tohtori Tutkija | 13. marraskuuta 2020 | 18 843 | 5 |  |

|  Eva Biaudet |  | Ruotsalainen kansanpuolue | Kansanedustaja (1991–2006, 2015–) Kaupunginvaltuutettu Peruspalveluministeri (1999–2000, 2002–2003) | 8. helmikuuta 2021 | 3 131 | 6 |  |
|  Hjallis Harkimo |  | Liike Nyt | Kansanedustaja (2015–) Yrittäjä | 31. elokuuta 2020 | 4 317 | 7 |  |

|  Eeva Kärkkäinen |  | Keskusta | Ministerin erityisavustaja | 22. joulukuuta 2020 | 648 | 8 |  |
|  Mika Ebeling |  | Kristillisdemokraatit | Kaupunginvaltuutettu | 24. marraskuuta 2020 | 1 018 | 9 |  |
|  Tiina Ahva |  | Siniset | Puolueen varapuheenjohtaja | 22. joulukuuta 2020 | 92 | 16 |  |
Vaalit pormestarimallia käyttävissä kunnissa > Kärkölä

Alla Kärkölän ilmoitetut pormestariehdokkaat.
| Ehdokas | Puolue | Puolue | Ammatti tai arvo | Ilmoitettu | Henkilökohtainen äänimäärä | Puolueen sijoitus | Lähteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Markku Koskinen |  | Kärkölä-ryhmä | Pormestari (2018–) Kunnanvaltuutettu  | 26. helmikuuta 2021 | – | – |  |