Turku
Arkkitehtuuri

Alvar Aallon suunnittelema Turun Sanomien toimitalo Kauppiaskadulla.
Turun keskustaa kuvattuna Tuomiokirkon tornista 1800-luvun lopussa.
Sama näkymä kuin edellisessä kuvassa vuodelta 2008.
Keskustaa vuonna 2020.
Turun kaupunkimaiseman vanhimmat rakennukset ovat keskiaikaiset Turun tuomiokirkko ja Turun linna. Turun kaupungin vanhin asemakartta on 1630-luvulta. Keskiaikaista kaupunkialuetta laajennettiin ruutukorttelimalliin perustuvalla asemakaavalla, jonka laati maanmittari Hans Hansson vuonna 1652 Pietari Brahen käskystä. C. L. Engel uusi ruutukaavan vuonna 1828 heti Turun suuren palon jälkeen. Kaupungin alueella on myös alkuperäisiä Turun palosta selvinneitä rakennuksia, joista tunnetuin kokonaisuus lienee Turun Luostarinmäen käsityöläismuseon puutaloalue. Uuden asemakaavan mukaiset pääkadut olivat 45 kyynärää ja sivukadut 30 kyynärää levät. Asemakaavan mukaan pää- ja jokikatujen samoin kuin torien ja aukioiden reunoille tuli rakentaa vain kivitaloja.
Engel on asemakaavan lisäksi suunnitellut kaupunkiin myös tunnettuja yksittäisiä rakennuksia, kuten Vartiovuoren tähtitornin ja Ortodoksisen kirkon. Palon jälkeen uudelleen rakennettu Tuomiokirkonpuisto ja Vanhan Suurtorin ympäristö puistoineen on laajin uusklassisen arkkitehtuurin kokonaisuus kaupungin alueella. Siellä sijaitsevat esimerkiksi Trappin talo (Åbo Akademin päärakennus) Katedraalikoulu, vanha raatihuone ja Hjeltintalo sekä Brinkkala, jonka julkisivut muutettiin 1880-luvulla uusrenessanssityyliseksi. Uusklassismia kaupungissa edustaa myös Suomen vanhin teatteri, kauppatorin laidalla sijaitseva Turun ruotsalainen teatteri.
Suomen itsenäistymisen jälkeen Turun arkkitehtuurin merkittävimpiin kehittäjiin kuuluivat etenkin Alvar Aalto ja Erik Bryggman. Heidän suunnittelemiensa töiden ja Turun vuoden 1928 messujen näyttelyrakenteiden ansiosta Turkua pidetään funktionalistisen arkkitehtuurin läpimurtopaikkana. Funktionalismia Turussa edustavat muun muassa Aallon suunnittelemat Turun Sanomien lehtitalo Kauppiaskadulla ja Lounais-Suomen Maalaistentalo Humalistonkadulla sekä Bryggmanin suunnittelemat Hospits Betel Yliopistonkadulla ja Åbo Akademin kirjatorni. Turun hautausmaalla sijaitseva Ylösnousemuskappeli kuuluu Bryggmanin tuotannossa vaiheeseen, jolloin funktionalismin suorapiirteisyys väistyi pehmeään, romanttissävyiseen arkkitehtuuriin.
Sotien jälkeen kaupungin arkkitehtuurin suunta ja painopiste muuttuivat, kun tarvittiin nopeasti paljon uusia asuntoja. Betonirakentaminen kehittyi ja kaupunkiin rakennettiin ensimmäiset lähiöt, esimerkiksi Iso-Heikkilä, Uittamo ja Pääskyvuori. Turusta purettiin toisen maailmansodan jälkeisinä vuosikymmeninä useita vanhoja rakennuksia, joiden tilalle rakennettiin uusia ja entisiä korkeampia. Turun tauti on käsite, jolla tarkoitetaan vanhojen rakennuksien purkamista uusien ja aikalaisten rumina pitämien rakennusten tieltä sekä tähän liittyvää poliittista korruptiota. Suomen lehdistö alkoi käyttää käsitettä 1980-luvulla Turun kunnallispolitiikkaa ruotineissa kirjoituksissa. 1970-luvulla pyrittiin suojelemaan vanhoja puutaloja ja puutaloalueita kerrostalorakentamiselta.
1980-luvulla painopiste siirtyi takaisin kaupunkikuvan kehittämiseen ja arkkitehdit palasivat suunnittelemaan Turkuun rakennuksia. Arkkitehti Benito Casagrande on suunnitellut kaupunkiin useita rakennuksia 1970-luvulta lähtien. Tunnetuimpia kaupunkikuvassa lienevät kauppakeskus Hansakortteli ja esimerkiksi Turun Tiedepuiston alueen rakennukset Data-City ja Bio-City. Uusimpia arkkitehtonisia kokonaisuuksia kaupungissa ovat esimerkiksi uusi Turun kaupunginkirjaston pääkirjasto, Turun yliopistollisen keskussairaalan T-sairaala, Turun korkein asuinrakennus Airiston Tähti ja opiskelijoiden tornitalo Ikituuri.
Turkuun on 2010-luvulla rakennettu useita vanhaa ja uutta rakentamista yhdistävistä kohteita. Tällaisia ovat muun muassa arkkitehtitoimisto LPR:n suunnittelema kokonaisuus Köysitehdas, Turun taideakatemia ja Sigyn-sali (useita palkintoja), arkkitehtitoimisto JKMM:n suunnittelema Turun pääkirjasto, arkkitehtitoimisto Siggen suunnittelema Arken ja Arkkitehtitoimisto Vapaavuoren suunnittelema Logomo.