stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Polski Senovets
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Полски Сеновец – Тодор Лазаров 1984 издателство „Отечествен фронт“ авторът изказва специални благодарности на Георги Михайлов, Богдан Султов, Ангел Събев, Кирил Попов.
Доклади и научни съобщения от III национална научна конференция От регионалното към националното – нумизматика, сфрагистика, епиграфика и музейно дело на Исторически музей – Полски Тръмбеш, посветена на 65-годишнината на ст.н. с. д-р Христо Харитонов, 6 – 7. IX. 2009 г. Полски Тръмбеш
Доклади и научни съобщения от IV национална научна конференция `От регионалното към националното – етнология, краезнание и музейно дело` на Историческия музей – Полски Тръмбеш посветена на 70-годишнината на доц. д-р Николай Колев и 80-годишнината на краеведа Рачо Илиев – Почетен гражданин на Полски Тръмбеш
Tasmanianhelmikäs

| Tasmanianhelmikäs |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Helmikkäät Pardalotidae
Suku::  Pardalotus
Laji::  quadragintus
Kaksiosainen nimi
 Pardalotus quadragintus  Gould, 1838 
Katso myös
   Tasmanianhelmikäs Wikispeciesissä   Tasmanianhelmikäs Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tasmanianhelmikäs (Pardalotus quadragintus) on helmikkäiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Tasmanianhelmikästä tavataan kotoperäisenä Tasmaniassa ja joillain sen lähisaarilla. Sen kannaksi arvioidaan 1 000–1 500 yksilöä. Laji on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi, koska sen levinneisyysalue on hyvin pieni ja pirstoutunut.
Elinympäristö

Tasmanianhelmikäs elää avoimissa mannaeukalyptuksen (Eucalyptus viminalis) muodostamissa metsissä.
Pienimmän neliösumman menetelmä

Pienimmän neliösumman menetelmä (PNS-menetelmä, engl. ordinary least squares, OLS) on matemaattisen optimoinnin menetelmä, jolla pyritään löytämään aineistolle paras sovite. Pienimmän neliösumman menetelmässä regressiokertoimien estimaattorit määrätään minimoimalla jäännös- eli virhetermien neliösumma. Saaduilla estimaateilla voidaan siten muodostaa estimoitu regressiosuora eli malli kuvaamaan selitettävän muuttujan vaihtelua. Visuaalisesti tarkasteltuna PNS-menetelmällä saadaan laskettua havaintopisteiden pystysuuntainen etäisyys regressiosuorasta. Mitä pienempi etäisyys PNS-menetelmällä saadaan, sitä paremmin regressiosuora mallintaa havaintopisteiden käytöstä ja sitä parempi selittävyysaste mallilla on.
PNS-menetelmä on käytettävyytensä takia suosittu menetelmä, jonka sovelluskohteita ovat muun muassa ekonometria, aikasarja-analyysi, sähkötekniikka sekä monet muut empiirisen tutkimuksen alat.
Lineaarisen mallin tapauksessa pienimmän neliösumman menetelmä tuottaa tehokkaimman harhattoman estimaattorin, jos Gauss—Markov-oletukset ovat voimassa.
Yleinen lineaarinen malli

Olkoon
x_{ik} on selittävän muuttujan kiinteä, ei-satunnainen  x_{k} arvo havaintoyksikössä i
y_{i} on selitettävän muuttujan y satunnainen arvo havaintoyksikössä i
\varepsilon _{i} on jäännös- eli virhetermi havaintoyksikössä i
\beta _{0} on vakioselittäjän regressiokerroin
\beta _{1},\beta _{2},\dots ,\beta _{k} ovat selittävän muuttujan x regressiokertoimet, jotka eivät riipu havaintoyksiköstä i
Nimitystä yleinen lineaarinen malli käytetään, sillä sen erikoistapauksina saadaan monia erilaisia tilastollisia malleja. PNS-menetelmää voidaan käyttää sellaisenaan yleiseen lineaariseen malliin, joka toteuttaa standardioletukset.
Yleinen lineaarinen malli > Standardioletukset

Yleistä lineaarista mallia koskee tyypillisesti kuusi oletusta, joita kutsutaan standardioletuksiksi. Näiden oletusten ehtojen täyttyessä malliin voidaan soveltaa tilastollisen analyysin tavanomaisia estimointi- ja testausmenetelmiä mukaan lukien pienimmän neliösumman menetelmää.
Selittäjän  x_{k} arvot  x_{ik} ovat kiinteitä, ei-satunnaisia vakioita, eli selittäjien arvot ovat valittu
Selittäjien välillä ei ole lineaarisia riippuvuuksia, eli toisin sanoen selittäjää  x_{k} ei voida esittää muiden  x:n arvojen lineaarikombinaationa
Ehto takaa sen, että PNS-menetelmä tuottaa yksiselitteiset ratkaisut regressiokertoimille  \beta _{0},\beta _{1},\beta _{2},\dots ,\beta _{k}
Kaikkien virhetermien  \varepsilon _{i} odotusarvo on nolla. Tällöin taataan, ettei mallin rakenneosaan  sisälly systemaattista virhettä  \beta _{0}+\beta _{1}x_{i1}+\beta _{2}x_{i2}+\dots +\beta _{k}x_{i}k
Kaikilla virhetermeillä  \varepsilon _{i} on sama varianssi  \sigma ^{2}, eli niin kutsuttu heteroskedastisuusoletus ei päde
Jäännös- eli virhetermit  \varepsilon _{i},\varepsilon _{j} eivät korreloi keskenään.
Jäännös- eli virhetermit  \varepsilon _{i} ovat normaalijakautuneita. Oletus vi. sisältää oletukset iii. ja iv.
Yleinen lineaarinen malli > Selittäjien satunnaisuus

Selittävät muuttujat saattavat saada satunnaisia, ei-kiinteitä arvoja. Näin käy esimerkiksi stokastisissa prosesseissa.  Jos selittäjistä muodostuva matriisi X on satunnainen, PNS-menetelmä saattaa tuottaa harhaisia tai epätarkentuvia estimaattoreita regressiokertoimille. Tällöin voidaan testata, mikäli kiinteille selittäjille esitetty teoria toteutuu ehdollisesti.
Lineaarisen mallin regressiokertoimien β  PNS-estimaattori on
Jos matriisi on satunnainen, mutta standardioletuksen iii. mukaan virhetermin ε  odotusarvo on nolla, estimaattorin ehdolliselle odotusarvolle pätee
Vastaava ehdollinen korjaus muihin (iii-vi) yleisen lineaarisen mallin standardioletuksiin mahdollistaa oletusten yleistämisen myös satunnaisille selittäjille. Siitä huolimatta modifioidut ehdot ovat rajoittavia ja mahdollisesti epäpäteviä eri aineistoille, esimerkiksi aikasarjoille. Mikäli näin on, tällaisissa tilanteissa ei pidä käyttää PNS-menetelmää parametrien estimointiin, vaan hyödyntää dynaamisia regressiomalleja. Dynaamisilla regressiomalleilla on mahdollista huomioida paitsi havaitun prosessin (tyypillisesti jonkin aikasarjan) oma historia, myös muiden tunnettujen prosessin käyttäytymismallit ja näiden keskinäiset riippuvuudet.
Regressiokertoimien estimointi pienimmän neliösumman menetelmällä > Yleinen lineaarinen malli

\min _{\beta _{0},\dots ,\beta _{k}}\sum _{i=1}^{n}\varepsilon _{i}^{2}=\sum _{i=1}^{n}(y-\beta _{0}-\beta _{1}x_{i1}-\beta _{2}x_{i2}-\dots -\beta _{k}x_{ik})^{2}
Neliösumman  \sum \varepsilon _{i}^{2} minimointi tapahtuu osittaisderivoimalla regressiokertoimien suhteen ja merkitsemällä derivaatat nolliksi. Tämän tuloksena saadaan lineaarinen yhtälöryhmä regressiokertoimien suhteen. Yhtälöryhmässä on  k+1 yhtälöä ( k+1, sillä mukana on myös vakiokerroin  \beta _{0}), ja yhtälöryhmällä on yksikäsitteinen ratkaisu mikäli ylempänä esitetty standardioletus ii. pätee.
Yhtälöryhmän ratkaisuna saadaan regressiokertoimien  \beta _{0},\beta _{1},\beta _{2},\dots ,\beta _{k} PNS-estimaattorit. Estimaattorit voidaan merkitä vastaavilla latinalaisilla kirjaimilla  b_{0},b_{1},b_{2},\dots ,b_{k}, siten että  b_{1} on regressiokertoimen  \beta _{1} PNS-estimaattori ja niin edelleen.
Regressiokertoimien estimointi pienimmän neliösumman menetelmällä > Matriisiesitys

Olkoon  \mathbf {y} =\mathbf {X} {\boldsymbol {\beta }}+{\boldsymbol {\varepsilon }}, standardioletuksen ii.  r(\mathbf {X} )=k+1 täyttävä yleinen lineaarinen malli.
Regressiokertoimien vektorin β PNS-estimaattori on  \mathbf {b} =(b_{0},b_{1},b_{2},\dots ,b_{k})'=(\mathbf {X} '\mathbf {X} )^{-1}\mathbf {X} '\mathbf {y}
Jos standardioletukset i-iv. pätevät, niin  \operatorname {E} [\mathbf {b} ]={\boldsymbol {\beta }},\operatorname {Cov} (\mathbf {b} )=\sigma ^{2}(\mathbf {X} '\mathbf {X} )^{-1} ja koska  \operatorname {E} [\mathbf {b} ]={\boldsymbol {\beta }}, seuraa, että PNS-estimaattori b on regressiokertoimien vektorin β harhaton estimaattori.
Poikkeus (täsmennyssivu)

Poikkeus voi tarkoittaa seuraavia asioita:
poikkeus, ohjelmointikielissä keino siirtää normaalista poikkeava toiminta toiselle tasolle
Poikkeus, järvi Jämsässä
Poikkeus, rautatieliikennepaikka Parkanossa Tampere-Seinäjoki-radalla
poikkeus, anomalia, epäsäännöllisyys, säännöttömyys, epänormaalius.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Poikkeus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Psychologicum

| Psychologicum> Fysiikan laitos |
| --- | --- |
 Rakennus Hakaniemenrannasta nähtynä
Osoite:  Siltavuorenpenger 20 D, 00170 Helsinki
Sijainti:  Siltavuori, Kruununhaka
Valmistumisvuosi:  1910
Suunnittelija:  Gustaf Nyström
Käyttäjä:  Helsingin yliopisto
Tyylisuunta:  klassisoiva konstruktivismi
Runkorakenne:  punatiili
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Psychologicum on Helsingin yliopiston rakennus Siltavuoressa Siltavuorenpenkereellä. Rakennus on alun perin suunniteltu fysiikan laitokseksi, ja se on nykyisin kasvatustieteellisen tiedekunnan käytössä osana keskustakampusta.
Fysiikan omaa laitosrakennusta oli alettu suunnitella ensi kertaa 1890-luvulla, ja siitä tehtiin tiettävästi ainakin 12 eri suunnitelmaa eri sijainteihin keskustassa. Suunnittelua monimutkaisti vuonna 1896 annettu keisarillinen määräys, joka asetti fysiikalle oman professuurin ja siten myös laitosrakennukselle tiettyjä ehtoja. Lopulta sijoituspaikaksi valittiin Siltavuori erityisesti sen valoisuuden, korkean sijainnin ja laajentamismahdollisuuden takia. Rakennuksen arkkitehtinä toimi Gustaf Nyström, joka oli tehnyt myös kaikki 12 aiempaa suunnitelmaa.
Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1909 ja ne valmistuivat vuonna 1910. Rakennus pystytettiin suoraan peruskalliolle, mikä oli eduksi useissa fysiikan alan kokeissa. Rakennuksen sisätiloissa pyrittiin erottamaan teoreettisen ja sovelletun fysiikan osastot toisistaan, kuten oli Euroopassa tuona aikana tapana. Pääovesta oikealla olivat tilat sovelletulle fysiikalle ja vasemmalla teoreettiselle.
Rakennus on tyylillisesti lähinnä klassismia, tarkalleen ottaen klassisoivaa konstruktivismia. Rakennuksessa oli alun perin myös torni, joka seurasi goottilaista tyylisuuntausta. Torni purettiin 1930-luvulla, kun rakennusta korotettiin kerroksella Gunnar Steniuksen suunnitelman mukaan. Tornia oli käytetty muun muassa meteorologisiin mittauksiin.
Rakennusta korotettiin vielä 1960-luvulla uudelleen Olof Hanssonin suunnitelmien mukaan. Fysiikan laitos muutti rakennuksesta pois vuonna 2001, kun se siirtyi Kumpulan kampukselle omaan Physicum-rakennukseensa.
Rakennus ja sen torni vuonna 1909
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Psychologicum Wikimedia Commonsissa
Särkijärvi (Urjala)

| Särkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa, Kanta-Häme
Kunnat:  Urjala, Forssa (Koijärvi)
Koordinaatit:  61°00′21″N, 23°35′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarpianjoen valuma-alue (35.28)
Laskujoki:  Kokonoja eli Särkänoja 
Järvinumero:  35.287.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,1  m tai 116  m 
Rantaviiva:  9,47216 km 
Pinta-ala:  1,63086 km2 
Tilavuus:  0,00267457 km³
Keskisyvyys:  1,64 m
Suurin syvyys:  3,18 m
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi  on Pirkanmaalla Urjalassa  sijaitseva järvi. Järvi sijaitsee Forssan rajalla ja sen kaakkoisin pää ulottuu hiukan myös Forssan ja Kanta-Hämeen puolelle.
Maantietoa

Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Nuutajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järvellä on yhdeksän saarta, joista suurin on selällä sijaitseva Selkäsaari. Järven pinta-ala on 163 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 116,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee vain neljä metsäojaa. Järven laskuoja Kokonoja lähtee sen länsirannasta. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on vain 1,6 metriä. Syvin kohta, jossa on vettä 3,2 metriä, sijaitsee järven eteläpäässä nimettömän luodon edustalla. Järvi on 2,5 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 9,5 kilometriä. Järven länsirannat ovat matalaa ja soistunutta metsämaata. Muut rannat ovat kuivaa metsämaata. Järven lähiympäristössä on sijainnut seitsemän maatilaa, joita ei enää viljellä. Rannoille on rakennettu noin 100 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet pääasiassa yhdystieltä 13604. Forssan kaupungin raja ylittää kaakkoispään niin, että pieni osa lahtea jää sen puolelle.
Vesistösuhteet

Nuutajoen valuma-alueella järvi kuuluu Nuutajärveen etelästä laskevan Ihanajoen valuma-alueeseen. Sen lasku-uomana on Ihanajokeen lähellä sen suuta lännestä yhtyvä Kokonoja eli Särkänoja. Ihanajoen valuma-alueen muita järviä ovat Särkijärvestä joitakin kilometrejä länteen sijaitsevat Matkunjärvi, Vähäjärvi ja Kivijärvi.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli lähes autio. Pohjoisena sijaitseva Hanhisuo oli raivaamatta ja ainoat maatilat olivat lounaispuolella Särkijärven talo ja Rantasen torppa ja pohjoisessa Walkaman torppa. Laskuojassa oli myös mylly.
Jos vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa näkyy järven pohjoisrannassa runsaasti mökkiasutusta. Niiden takana oli viljelyssä useita pieniä peltotilkkuja. Ne olivat hävinneet vuoden 1980 kartassa, jossa näkyy mökkiasutuksen leviäminen myös etelärannoille.
Psychobilly Wreckage Vol.1

| Psychobilly Wreckage Vol> 1 Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2007
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: psychobilly
 Levy-yhtiö: Wreckin’ Bones
Psychobilly Wreckage Vol.1 espanjalaisen Wreckin’ Bones -levy-yhtiön vuonna 2007 julkaisema kokoelma-albumi.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Esittäjä | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Big Woods | Cellar Zombies (Alankomaat) |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Break & Rip | Pure Spite (Saksa) |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Not Alive (Ranska) | Feet Down |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Switchblade Casanova | Pitbull Farm (Ruotsi) |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Ignorance Is Bliss | Astro Zombies (Ranska) |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | I Call the Shots | Thee Apple Thieves (Suomi) |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Heartache Night | Bad Luck Bandits (Yhdysvallat) |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Halloween | Cenobites (Alankomaat) |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Downstereo | Deepsix (Suomi) |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Guilty 2006 | Thee Flanders (Saksa) |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Freak Phantoms | Freak Phantoms (Brasilia) |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Snake Oil Boogie | The Tombstones (Yhdysvallat) |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Come Back to Me | Gutter Boys (Ranska) |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Victim of Madness | Hellbats (Ranska) |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Daily Stress (Live) | Meantraitors (Venäjä/Saksa) |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Nightrider | Rockin’ Slickers (Saksa) |  |  |  |  |  |  |  |
| 17. | Voices | Los Murcielagos (Yhdysvallat) |  |  |  |  |  |  |  |
| 18. | What’s in the Fridge | Moonstruck (Itävalta) |  |  |  |  |  |  |  |
| 19. | Subway Sewer Rats | Sewer Rats (Saksa) |  |  |  |  |  |  |  |
| 20. | Evil Dead | Sick City Daggers (Yhdysvallat) |  |  |  |  |  |  |  |
| 21. | Zombies from Outer Space (alt. mx) | Silver Shine (Unkari) |  |  |  |  |  |  |  |
| 22. | Goodbye Coffin Joe | Hangmen (Iso-Britannia) |  |  |  |  |  |  |  |
| 23. | I Wish I’d Never Sold My Soul | Tortured Souls (Yhdysvallat) |  |  |  |  |  |  |  |
| 24. | Zombie Bob | Vulture Club (Suomi) |  |  |  |  |  |  |  |
| 25. | Storm the Gates | Zombification (Yhdysvallat) |  |  |  |  |  |  |  |
| 26. | Cemetery Stroll | Tombstone Surfers (Saksa) |  |  |  |  |  |  |  |
Postseksuaalisuus

Postseksuaalisuus- tai postseksualismi-käsitteellä tarkoitetaan ranskalaisen queer-teoreetikko Michel Foucault'n seksuaalipoliittisista näkemyksistä vaikutteita saanutta tietoisesti keinotekoista elämäntapaidentiteettiä, jonka tavoitteena on käsitteellinen pakeneminen seksuaalisuuden ”tunnustuksellisesta” jäsentämistavasta. Postseksuaalisesta näkökulmasta raja seksuaalisen ja ei-seksuaalisen välillä on mielivaltainen, eikä sen avulla ole mahdollista mitata ihmissuhteiden aitoutta.
Postseksuaalista elämänpolitiikkaa levitettiin Suomessa Postgender ry:n ryhmätoiminnassa 1990-luvulla. Yhdistyksen piirissä otettiin muun muassa käyttöön ”osittaisparisuhteen” käsite. Käsitteellä viitataan järjestelyyn, jossa osapuolet sitoutuvat sellaiseen ihmissuhteeseen, jossa on joitakin parisuhdemaisia piirteitä, mutta jota jäsennetään ”osittaisena”.
Aiheesta muualla

Kaisa Luoma: Postmoderni feminismi, postgenderismi, postseksuaalisuus (Arkistoitu – Internet Archive). Raijakoo-verkkolehti.
Syyläjuuri

| Syyläjuuri |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Naamakukkaiskasvit Scrophulariaceae
Suku::  Syyläjuuret Scrophularia
Laji::  nodosa
Kaksiosainen nimi
 Scrophularia nodosa  L. 
Katso myös
   Syyläjuuri Wikispeciesissä   Syyläjuuri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Syyläjuuri eli tummasyyläjuuri (Scrophularia nodosa) on pahanhajuinen, monivuotinen syyläjuurien sukuun kuuluva kasvi. Se kasvaa 30–100 senttimetriä korkeaksi, ja sen pienet kukat ovat pallomaisia. Lajia kasvaa lähes koko Euroopassa ja lisäksi Länsi-, Keski- ja Kaakkois-Aasiassa. Sen elinympäristöjä ovat erilaiset kosteat paikat, ja se houkuttelee erityisesti ampiaisia. Syyläjuuri on perinteinen rohtolääkinnässä käytetty kasvi.
Ulkonäkö ja koko

Monivuotinen syyläjuuri kasvaa 30–100 cm:n korkuiseksi. Varsi on kalju ja nelisärmäinen, särmät ovat toisinaan kapealti siipipalteisia. Lehdet ovat pareittain vastakkain pitkin vartta. Lehtilapa on puikea, laidaltaan kerrannaissahainen ja tyveltä herttamainen tai tylppä. Kukinto on pitkä, terttumainen latvaviuhkosto. Kaksineuvoiset kukat ovat pieniä ja pallomaisia. Kukan verhiö on viisiliuskainen ja säteittäinen. Teriö on 7–10 mm pitkä, vastakohtainen, lyhyttorvinen, väljä ja sen laide on usein kaksihuulinen. Väriltään teriö on vihreä lukuun ottamatta ylähuulta, joka on ruskeanpunainen. Suomessa syyläjuuri kukkii heinä-elokuussa. Kota on laitaluomainen. Kasvin juurakko on vaakasuora ja tunnusomaisen turpea.
Levinneisyys

Syyläjuurta tavataan koko Euroopassa mantereen eteläisimpiä ja pohjoisimpia osia lukuun ottamatta. Levinneisyysalue ulottii idässä Kaukasuksen alueelle, Länsi-Siperiaan ja Keski-Aasian pohjoisosiin. Lajia on tavattu myös Turkista sekä Kaakkois-Aasiasta. Syyläjuurta on tavattu myös Pohjois-Amerikan itärannikolla, jossa se on todennäköisesti tulokaslaji.
Suomessa syyläjuuri on alkuperäislaji, jota tavataan yleisesti Jyväskylän korkeudelle saakka. Runsaimmillaan laji on eteläisimmässä Suomessa. Syyläjuuri harvinaistuu pohjoiseen päin mentäessä, mutta sitä tavataan paikoitellen Raahe–Lieksa-linjan korkeudelle asti. Satunnaisia havaintoja lajista on Etelä-Lapista saakka.
Elinympäristö

Syyläjuuri kasvaa kosteissa paikoissa, kuten rehevissä metsissä, pensaikoissa, kalliolehdoissa, metsänreunamissa ja ojanvarsilla. Kasvin kukat huokuttelevat mehiläisiä ja erityisesti ampiaisia, ja se kuuluukin suhteellisen harvalukuiseen joukkoon ampiaispölytteisiä kasvilajeja. Syyläjuuri haisee pahalta, minkä takia karja ei syö sitä.
Käyttö

Syyläjuuri on vanha lääkekasvi. Kansanlääkinnässä syyläjuurta on käytetty yleisesti syylien poistoon ja ihotautien hoitoon, mutta myös peräpukamien, riisitaudin ja jopa silmävaivojen hoitoon. Rohtona on käytetty kasvin juurakkoa tai lehtiä. 1900-luvulla tehdyissä tutkimuksissa kasvin on todettu alentavan veren sokeripitoisuutta. Syyläjuuren käytössä on kuitenkin oltava varovainen, sillä se sisältää luultavasti sydämeen vaikuttavia glykosideja.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2012: Syyläjuuren (Tummasyyläjuuren) levinneisyys Suomessa
Luontoportti: Syyläjuuri (Scrophularia nodosa)
Pohjolan kasvien pauloissa: Scrophularia nodosa - syyläjuuri, tummasyyläjuuri
Den virtuella floran: Flenört (Scrophularia nodosa) (ruotsiksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Scrophularia nodosa (englanniksi)
Eliaksen yrttitarha: Syyläjuuri (Internet Archive)
Syyläjuuren kukkia.
Syyläjuurikasvusto.
Preussin herrainhuone

Preussin herrainhuone 1900-luvun alussa.
Preussin herrainhuone (saks. Preußisches Herrenhaus) oli Preussin kaksikamarisen parlamentin ylähuone vuosina 1855–1918. Vuosina 1850–1855 ylähuoneen nimi oli ensimmäinen kamari. Ylähuone perustettiin, kun maan oma perustuslaki astui voimaan 31. tammikuuta 1850. Sen jäsenet olivat osaksi suurmaanomistajien ja suurten kaupunkien edustajia, osaksi Preussin kuninkaan nimittämiä. Herrainhuoneeksi ylähuone muuttui kuninkaan määräyksestä vuonna 1855, eikä sen jäseniä enää valittu vaaleilla. Herrainhuoneen esikuvana oli Ison-Britannian House of Lords. Alahuone oli nimeltään Preussin edustajainhuone. Ylähuone kokoontui osoitteessa Leipziger Straße 3; samassa rakennuksessa toimii nykyisin Saksan liittoneuvosto.
Herrainhuone lakkautettiin vuonna 1918, kun Saksa oli hävinnyt ensimmäisen maailmansodan.
Psychobitches

| Psychobitches |
| --- | --- |
Tyyli:  sketsi, komedia, sitcom
Luoja(t):  Jeremy Dyson  Bert Tyler-Moore   George Jeffrie   Ben Cavey   Pippa Brown  Ali Crockatt  
Pääosissa:  Rebecca Front  
Alkuperämaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Verkko:  Sky Arts
Esitetty:  21. kesäkuuta 2012 – 23. joulukuuta 2014
Jaksoja:  12
Aiheesta muualla
IMDb 
Psychobitches on brittiläinen Sky Artsin tuottama sketsisarja, jonka on ohjannut Jeremy Dyson. Sarjassa jo edesmenneet todelliset tai fiktiiviset suurnaiset historiasta, Abrahamin vaimo Saarasta Joan Crawfordiin, käyvät nykyajassa psykiatrin (Rebecca Front) vastaanotolla pohtimassa edesottamuksiaan.
Sarjan pilottijakso esitettiin kesäkuussa 2012 ja tämän jälkeen sarjasta on ilmestynyt kaksi tuotantokautta, ensimmäisessä viisi jaksoa, toisessa kuusi.
Pääosissa

Rebecca Front - psykiatri
Sharon Horgan - useita rooleja
Samantha Spiro - useita rooleja
Frances Barber - useita rooleja
Selina Griffiths - useita rooleja
Katy Brand - useita rooleja
Morgana Robinson - useita rooleja
Seb Cardinal - useita rooleja
Dustin Demri-Burns - useita rooleja
Julia Davis - useita rooleja
Michelle Gomez - useita rooleja
Aiheesta muualla

Uusitorppa, Harri: Kuolleet suurnaiset pääsevät irti terapeutin vastaanotolla Helsingin Sanomat 22.9.2015
Virallinen sivusto
Sésklo

| Sésklo> Σέσκλο |
| --- | --- |
 Sésklon arkeologista aluetta.
Sijainti
 Sésklo
Koordinaatit:  39°21′21″N, 22°50′32″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Sésklo, Vólos, Magnesia, Thessalia
Historia
Tyyppi:  asutus
Ajanjakso:  n. 6500–1600 eaa.
Huippukausi:  n. 5800–5300 eaa.
Kulttuuri:  neoliittinen kausi, Sésklon kulttuuri helladinen kulttuuri
Pinta-ala:  100 000 m²
Aiheesta muualla
  Sésklo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sésklo (kreik. Σέσκλο) on esihistoriallisen, neoliittisen kauden asutuksen arkeologinen kohde Thessaliassa Kreikassa. Se on antanut nimensä keskisen neoliittisen kauden Sésklon kulttuurille noin ajalla 5800–5300 eaa. Arkeologinen kohde sijaitsee Vóloksen kunnassa lähellä nykyistä Sésklon kylää, josta se on saanut nimensä. Asutuksen muinaista nimeä ei tunneta.