stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Falsifiointi
Falsifikationismi ja demarkaatio-ongelma

Popper käytti falsifiointia demarkaatio-ongelman ratkaisemiseen vetämään rajan tieteellisten ja epätieteellisten teorioiden välille. Tässä falsifikationismi oli tarkoitettu korvaamaan verifikationismi. Verifikationismin mukaan väittämän tulee olla empiirisesti verifioitavissa eli vahvistettavissa, jotta se olisi sekä merkityksellinen että tieteellinen. Tämä oli keskeinen osa loogisen empirismin ja niin kutsutun Wienin piirin ohjelmaa.
Popper havaitsi, että Wienin piirin filosofit olivat sekoittaneet kaksi erillistä ongelmaa, lauseiden merkityksellisyyden ongelman ja demarkaatio-ongelman, ja esittäneet verifikationismia yhtenä ratkaisuna kumpaankin. Popper sen sijaan katsoi, että on olemassa merkityksellisiä teorioita, jotka eivät ole tieteellisiä, eikä merkityksellisyyden kriteeri siksi liity demarkaatio-ongelmaan. Falsifikationismi vastustaa sitä näkemystä, että falsifioimattomissa olevat väittämät olisivat mielettömiä tai muutoin huonoja.
Falsifikationismin mukaan siis sellainen teoria, jota ei voida osoittaa vääräksi, ei täytä tieteen tunnusmerkkejä. On hyödyllistä tietää, onko jokin teoria falsifioitavissa, jos ei muuten niin siksi, että se auttaa sen ymmärtämisessä, kuinka teoriaa voidaan arvioida. Tällöin voidaan esimerkiksi välttää sitä, että yritettäisiin falsifioida teoria, joka ei edes ole falsifioitavissa.
Esimerkiksi psykoanalyysia on väitetty teoriaksi, jota on vaikea kumota. Toinen yksinkertainen esimerkki teoriasta, jota ei voida kumota, kuuluu ”vihreitä joutsenia on olemassa”. Väitettä ei voida osoittaa vääräksi, ja niin ollen sitä ei voida pitää tieteellisenä.
Popperilainen kriteeri ei sulje tieteen piiristä yksittäisiä falsifioimattomissa olevia väittämiä vaan kokonaisia teorioita, jotka eivät sisällä yhtään falsifioitavissa olevaa väittämää. Tällöin jää jäljelle konfirmaatioholismiin liittyvä ongelma siitä, mikä muodostaa ”koko teorian”.
Popperille falsifioitavuus oli erityistapaus yleisemmästä teorioiden kritisoitavuuden ajatuksesta, vaikkakin hän myönsi, että falsifiointi on yksi tehokkaimpia menetelmiä, joilla teorioita voidaan kritisoida. Popper katsoi, että myös falsifioimattomissa olevat väittämät ovat tärkeitä tieteen kannalta, ja tieteelliset teoriat sisältävät osinaan myös tällaisia väittämiä. Popper käytti termiä ”metafyysinen tutkimusohjelma” kuvaamaan sellaisia teorioita, jotka eivät ole falsifioitavissa, mutta ovat kuitenkin hyödyllisiä. Eräänä esimerkkinä hän käytti evoluutioteoriaa. Myöhemmin Popper perui kuitenkin näkemyksensä ja myönsi evoluutioteorian olevan falsifioitavissa.
Yhdysvalloissa falsifioitavuus oli eräs kriteereistä, jonka perusteella oikeus totesi ”luomistieteen” epätieteelliseksi Arkansasissa vuonna 1981 käydyssä oikeudenkäynnissä (McLean v. Arkansas). Periaate on myös osana Daubert Standardia, joka määrittää, missä määrin tieteellinen todistusaineisto kelpaa oikeudenkäynneissä.
Kritiikki > Kuhn, Lakatos ja Feyerabend

Siinä missä Popper oli kiinnostunut pääasiassa tieteen logiikasta, Thomas Kuhn tutki vaikutusvaltaisessa teoksessaan Tieteellisten vallankumousten rakenne (1962) tieteen historiaa. Kuhn katsoi, että tieteilijät työskentelevät sellaisen käsitteellisen paradigman sisällä, joka vaikuttaa vahvasti siihen, miten he tulkitsevat havaintoja. Tieteilijät puolustavat paradigmaansa pitkään kaikkia falsifiointiyrityksiä vastaan lisäämällä olemassa oleviin teorioihin ad hoc -hypoteeseja. Paradigman vaihtaminen on vaikeaa, koska se vaatii tutkijalta vahvaa poikkeamista työtovereiden näkemyksistä ja epäortodoksisen teorian puolustamista.
Jotkut falsifikationistit näkivät Kuhnin teoksen vahvistavan falsifikationismin, koska se tarjosi historiallista aineistoa sen tueksi, että tiede etenee hylkäämällä riittämättömiä teorioita ja että falsifikationismin kannalta keskeisiä ovat tieteilijöiden tekemät päätökset hyväksyä tai hylätä joku teoria.
Imre Lakatos kuului näin ajatelleisiin. Hän pyrki selittämään Kuhnin tulokset esittämällä, että tiede etenee tutkimusohjelmien falsifioinnin eikä teorioiden naiivin falsifioinnin kautta. Lakatosin lähestymistavassa tieteilijä työskentelee tutkimusohjelman, joka vastaa suurin piirtein Kuhnin ”paradigmaa”, sisällä. Siinä missä Popper hylkäsi ad hoc -hypoteesien lisäämisen epätieteellisenä, Lakatos hyväksyi ne osaksi uusien teorioiden muodostamista.
Jotkut tieteenfilosofit, kuten Paul Feyerabend, ovat katsoneet Kuhnin teoksen osoittavan, että sosiaaliset tekijät, eikä niinkään jonkun rationaalisen menetelmän noudattaminen, määräävät sen, mikä tieteellisistä teorioista saa yleisen hyväksynnän. Tällaisen jyrkän tulkinnan ovat hylänneet muun muassa Alan Sokal sekä Kuhn itse.
Feyerabend tutki tieteen historiaa vielä kriittisemmin ja hylkäsi lopulta kaikki preskriptiiviset metodologiat. Hän hylkäsi kaikki tieteelliset menetelmät sekä tieteen vaatimukset auktoriteetista mihinkään tällaisiin menetelmiin vedoten. Sen sijaan hän katsoi, että jos tulisi valita jokin metodologinen sääntö, tietoteoreettinen anarkismi olisi ainoa vaihtoehto. Feyerabendille tieteen kaikki sellainen sosiaalinen status, joka tieteellä voi olla, on seurausta tieteen sosiaalisesta ja fysikaalisesta arvosta enemmän kuin sen menetelmistä.
Kritiikki > Nykyfilosofit

Monet nykytieteenfilosofit ja analyyttiset filosofit, kuten W. H. Newton-Smith, Kurt Hübner, John W. N. Watkins, A. J. Ayer, Mary Hesse, Geoffrey James Warnock, Arnold Levison, Jennifer Trusted, Anthony O'Hear, George N. Schlesinger, Adolf Grünbaum, Alan Musgrave, R. H. Vincent, Henry E. Kyburg, Jr., John Worrall, Herbert Feigl, L. Jonathan Cohen, Wesley C. Salmon, Ilkka Niiniluoto, Raimo Tuomela, Colin Howson, Hilary Putnam, David Stove ja Richard C. Jeffrey, ovat kritisoineet Popperin tieteenfilosofiaa paljon. Se, ettei Popper luottanut induktiiviseen päättelyyn, on johtanut väitteisiin siitä, että hän olisi antanut tieteen käytännöistä virheellisen kuvan. Useimmat ammattitieteenfilosofit eivät ole koskaan asettaneet popperilaista näkemystä probabilistisen induktion edelle.
Kritiikki > Fyysikot

Fyysikot Alan Sokal ja Jean Bricmont kritisoivat falsifioitavuutta teoksessaan Fashionable Nonsense (julkaistu myös nimellä Intellectual Impostures) sillä perusteella, ettei se kuvaa totuudenmukaisesti sitä, miten tiede todella toimii. Heidän mukaansa teorioita käytetään siksi, että ne menestyvät, ei siksi, että toiset teoriat epäonnistuvat.
Sokalin ja Bricmontin mukaan tieteilijät katsovat sellaisen teorian, joka menestyy falsifiointiyrityksiä vastaan, olevan osittain vahvistettu tai ainakin todennäköisempi. Heidän mukaansa Popper vastusti kaikenlaista teorioiden vahvistamista tai jopa niiden pitämistä todennäköisempinä. Tieteen historia kuitenkin osoittaa, että teoriat tulevat hyväksytyksi menestyksensä ansiosta. Sokalin ja Bricmontin mukaan falsifioitavuus ei kykene myöskään erottamaan esimerkiksi tähtitiedettä ja astrologiaa, koska kummatkin tekevät teknisiä ennusteita, jotka ovat joskus virheellisiä.
David Miller, kriittisen rationalismin kannattaja, on puolustanut Popperia näitä väitteitä vastaan
Aiheesta muualla

Johansson, Ingvar: Ceteris paribus Clauses, Closure Clauses and Falsifiability hem.passagen.se. Arkistoitu 22.1.2007. Viitattu 24.12.2010. (englanniksi)
Newall, Paul: Problems with Falsificationism The Galilean Library. Arkistoitu 7.5.2010. Viitattu 19.5.2009. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Falsification
Käännös suomeksi
Häntä

Häntä on selkärankaisen maaeläimen uloke eläimen takapuolen ja selän väliseudulla, jonkin verran peräaukon yläpuolella. Hännän sisällä kulkee luinen selkärangan jatke, joka on kiinni lantioluussa. Lintujen, kalojen ja selkärangattomien eläinten häntää kutsutaan pyrstöksi.
Hännän käyttötarkoitus

Joillakin eläimillä häntä on vain jäänne, mutta useilla sillä on selkeitä käyttötarkoituksia.
Häntä voi olla tasapainoelin, kuten kenguruilla ja dinosauruksillalähde?. Myös monet kissat pitävät itsensä tasapainossa juostessaan kovaa vauhtiaselvennälähde?. Lumileopardit puolestaan käyttävät pitkää tuuheaa häntäänsä nukkuessaan lämmikkeenä kasvojen edessälähde?. Monet eläimet - esimerkiksi koiraeläimet - käyttävät häntää kommunikaatiovälineenä ja sosiaalisen arvojärjestyksen viestimiseen. Hännällä suojataan myös peräaukkoa loisilta ja roskilta.
Moni iso eläin huitoo hännällä hyönteisiä. Jotkut liskot puolustautuvat lyömällä hännällään, toiset (esimerkiksi sisiliskot) taas pudottamalla sen sätkiväksi valesaaliiksi saalistajalle.lähde?
Häntää voi käyttää myös viidentenä raajana. Monet kiipeilevät eläimet voivat ottaa tukevia otteita hännällään tai jopa roikkua häntänsä varassa. Liito-oravat puolestaan käyttävät häntäänsä peräsimenä ilmaliitojen aikana.lähde?
Kalojen pyrstö on myös eräänlainen häntä ja sitä heiluttamalla ne voivat liikkua eteenpäin. Hännän englanninkielinen sana tail tarkoittaakin myös pyrstöä. Ristiriitaisesti käärmeen peräpäätä kutsutaan yleisesti sekä pyrstöksi että hännäksi.
Häntä ihmisillä

Ihmisillä ja ihmisapinoilla ei ole häntää, vaan pelkkä luinen surkastuma, häntäluu, joka ei ulotu ruumiin ulkopuolelle. Tutkimuksessa on löydetty geeni, jonka ansiosta ihmisillä ei ole häntää. Vielä on jäljellä kysymys, miksi evoluutio suosi hännättömyyttä.
Erittäin harvoin käy niin, että vastasyntyneellä ihmislapsella on surkastunut häntä. Tällaiset hännäntyngät kuitenkin leikataan liki aina pois heti synnytyksen jälkeen. Pisin tunnettu häntä ihmisellä on ollut eräällä 12-vuotiaalla pojalla, noin 23 senttiä. Ilmiötä pidetään atavismina.lähde?
Tutkijat löysivät arkistoista merkintöjä 195:stä tapauksesta, jossa ihmisellä oli häntä. Ihmisten häntiä on yritetty luokitella lukuisin eri tavoin 1800-luvun lopulta lähtien.
Lohjantähti

| Lohjantähti |
| --- | --- |
 Lohjantähti torilta päin kuvattuna elokuussa 2024.
Sijainti:  Kauppakatu 5-9, 08100 Lohja
Koordinaatit:  60.24977°N, 24.06651°E
Avattu:  1991
Isännöitsijä:  KEVA:n toimitilat
Rakennuskustannukset:  n. 215 milj. mk
Liikkeiden määrä:  12
Kerrospinta-ala:  10800 m²
Kerrosten määrä:  3
Kotisivu
Kauppakeskus Lohjantähti on Lohjalla, Anttilan kaupunginosassa sijaitseva kauppakeskus. Se avattiin vuonna 1991, jolloin se oli Lohjan historian suurin rakennushanke Pyhän Laurin kirkon jälkeen. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehtitoimisto Brunow & Maunula.
Avautuessaan sen vastaanotto kaupungissa oli varsin negatiivinen. Vuonna 1996 kauppakeskukseen avattiin McDonald's, joka oli silloin ketjun 50. ravintola ja se toimi kahdessa kerroksessa. McDonald's lakkautti ravintolansa vuonna 2015 vedoten kannattamattomuuteen. Alun perin Lohjantähdessä toimi myös päivittäistavarakauppa, joka kuitenkin lopetti. Muista liikkeistä esimerkiksi Alko ja H&M siirtyivät uusiin tiloihin Kauppakeskus Lohen valmistuttua syksyllä 2019.
Liikkeet

Kauppakeskuksessa toimivia liikkeitä ja palveluita ovat:
| --- | --- |
 Kultajousi  Silmäset  Salon Klipsi  Kampaamo Tunne  Coffee Box  R-kioski :  Subway  Sushi House  Kiss Bar Lohja  Sol-Pesula  Maanmittauslaitos
Arkkitehtuuri ja suunnittelu

Rakennuksesta järjestettiin suunnittelukilpailu, jonka arkkitehtitoimisto Brunow & Maunula voitti vuonna 1987 ja rakentamisen hinta-arvio oli noin 80 miljoonaa markkaa. Rakennus otettiin käyttöön vuonna 1991.
Rakennus oli aikanaan merkittävä hanke sen suunnitelleelle arkkitehtitoimistolle. Rakennuksen suunnittelun aikana – 1980-luvun lopulla – suunnittelutyöhön osallistui lähes puolet toimiston henkilökunnasta. Hanke oli toimistolle myös siten merkittävä, että se tutustutti suunnittelijat tietotekniikkaan. Projektia varten Brunow & Maunulalle hankittiin viisi isoa tietokonetta, joista maksettiin hankkeessa "tietokonelisää".
Rakennuksen julkisivuarkkitehtuuri on ajankohdalleen ominaista. Rakennus edustaa julkisivuarkkitehtuuriltaan pop-postmodernismia, jossa arkkitehtuurin ilmaisukieli luotiin käyttämällä erilaisia pylväsjärjestelmiä, perinteisiä koristelutapoja ja graafisia elementtejä. Pop-postmodernismiin kuuluvat lisäksi historististen teemojen liioittelu ja muuntelu sekä ylenpalttinen runsaus. Muita pop-postmodernistiselle suuntaukselle leimallisia piirteitä ovat niin ornamentit, eri värien ja muotojen, esimerkiksi erimuotoisten ikkunoiden, yhdistely kuin raidat, ympyrät ja aksentit. Pop-postmodernistisessa arkkitehtuurissa suosittuja värejä ovat pastellisävyt, joista erityisesti vaaleansininen ja vaaleanpunainen. Selkeät muodot aseteltiin epätyypillisesti ja massaa rikottiin mm. vinoilla seinillä, erkkereillä, arkadeilla, kulmatorneilla ja runsasmuotoisilla katoksilla.
Rakennuksen inventoinnissa kuvaillaan rakennusta seuraavasti:
"Rakennus on menestyneen ja kuuluisan arkkitehtitoimiston suunnittelema, edustava esimerkki 1980-luvun kauppakeskusrakennuksesta. Rakennuksella on rakennushistoriallisia ja kaupunkikuvallisia arvoja. Rakennusta tulisi korjata ja kehittää sen ominaispiirteitä vaalien. Rakennuksella on kulttuuri- ja rakennushistoriallinen merkitys osana Lohjan keskustan rakennuskantaa ja 1980-luvun kerrostumaa Lohjan kaupungin alueella."
Länsi-Uudenmaan maakuntamuseo on arvottanutrakennuksen kaupunkikuvallisesti tai maisemahistoriallisesti arvokkaaksi ja rakennushistoriallisesti arvokkaaksi.
Domenica Niehoff

| Domenica Anita Niehoff |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. elokuuta 1945 Köln
Kuollut: 12. helmikuuta 2009 (63 vuotta) Hampuri
Ammatti:  seksityöntekijä
Siviilisääty:  leski
Domenica Anita Niehoff (3. elokuuta 1945 Köln – 12. helmikuuta 2009 Hampuri) oli saksalainen seksityöntekijä ja ilotyttöjen oikeuksien puolestapuhuja.
Elämä ja ura

Domenica Niehoffin isä oli italialainen ja äiti saksalainen. Lapsuus oli risainen. Domenica Niehoff eli neljätoistavuotiaaksi katolilaisessa lastenkodissa siskonsa Angelinan ja veljensä Amadon kanssa. Niehoff alkoi opiskella kirjanpitäjäksi vuonna 1962, ja avioitui tuonnempana erään bordellinomistajan kanssa. Aviomies ampui itsensä 1972. Niehoff aloitti uransa seksityöntekijänä Herbertstraßella Sankt Paulin kaupunginosassa Hampurissa niin ikään 1972.
Niehoffista tuli yksi Saksan kuuluisimmista seksityöntekijöistä 1980-luvun alussa. Hän esiintyi television talkshow-ohjelmissa seksityön laillistamisen kannattajana. Niehoffilla oli laajat kontaktit taidepiireihin, ja hän toimi usein muusana. seksityöntekijän tehtävät Niehoff jätti 1990, minkä jälkeen hän työskenteli huumeriippuvaisia naisia avustavissa sosiaalisissa projekteissa. Vuosina 1998–2000 Niehoff toimi kapakanpitäjänä Hampurissa.
Vuonna 2001 Niehoff muutti veljeltään perimäänsä taloon Boosin maalaiskuntaan Rheinland-Pfalzin osavaltioon. Hän asui siellä vuoteen 2008 ja palasi Hampuriin. Niehoff kuoli keuhkoahtaumatautiin Hampurin Altonan kaupunginosassa sijaitsevassa sairaalassa.
Domenica Niehoffin omaelämäkerta Körper mit Seele – Mein Leben ilmestyi 1994. Niehoff sai nimikkokadun Altonaan uudisrakennusalueelle vuonna 2016: tuolloin avattiin Domenica-Niehoff-Twiete.
Aiheesta muualla

Norddeutscher Rundfunk: Wie Domenica zur "Hure der Nation" wurde
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa 
Henkilöt:  Deutsche Biographie
José Roberto Figueroa

José Roberto Figueroa (15. joulukuuta 1959 Olanchito, Yoro, Honduras – 24. toukokuuta 2020) oli hondurasilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän oli pituudeltaan 177-senttimetrinen. Hän edusti Hondurasin maajoukkuetta MM-kilpailuissa 1982 kolmessa ottelussa. Hän pelasi Primera Divisiónissa 46 ottelua ja teki 19 maalia.
Enrique Fernández Arbós

Enrique Fernández Arbós
Enrique Fernández Arbós (1863 Madrid – 1939 San Sebastián) oli espanjalainen kapellimestari, säveltäjä ja viulisti.
Fernández Arbós oli viulistina Jesús de Monasteriolta, Henri Vieuxtempsiltä ja Joseph Joachimilta oppia saanut virtuoosi. Hän toimi vuosina 1904–1936 kapellimestarina Madridin sinfoniaorkesterissa. Fernández Arbós johti myös Berliinin filharmonikkoja ja Bostonin sinfoniaorkesteria. Vuosina 1894–1916 Arbós kuului Englannin Royal College of Musicin henkilökuntaan. Hän opetti myös Madridin kuninkaallisessa konservatoriossa. Fernández Arbósin sävellystuotantoon kuuluu oopperaa ja kamarimusiikkia, mutta hän tuli tunnetuimmaksi orkestroinneistaan useista Isaac Albénizin Iberia-sarjan osista. Fernández Arbósilta kesken jääneen orkestrointityön viimeisteli vuonna 1954 Carlos Surinach. Albéniz ja Fernández Arbós olivat aikoinaan olleet läheisiä ystävyksiä.
Aiheesta muualla

IMSLP: nuotteja
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola  Portugali 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Irene Bae

| Bae Joo-hyun> 배주현 |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Bae Joo-hyun
Syntynyt: 29. maaliskuuta 1991 (ikä 33) Daegu, Korean tasavalta
Muusikko
Taiteilijanimi:  Irene
Laulukielet:  korea
Aktiivisena:  2014-
Tyylilajit:  k-pop
Yhtyeet:  Red Velvet
Levy-yhtiöt:  SM Entertainment
 Nimikirjoitus
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Bae Joo-hyun (kor. 배주현), taiteilijanimeltään Irene, s. 29. maaliskuuta 1991, Daegu, Korean tasavalta), on eteläkorealainen laulaja, räppäri ja näyttelijä. Hän kuuluu tyttöryhmään Red Velvet.
Filmografia > Juontaa

2015 - Music Bank
Filmografia > Elokuva

2015 - SMTown: The Stage
2020 - Trolls World Tour: Baby Bun (ääni)
2021 - Double Patty: Lee Hyun-ji (pääosa)
Filmografia > TV-sarja

2016 - Descendants of the Sun
2017 - Women at a Game Company
2017 - Level Up Project! Kausi 1
2018 - Level Up Project! Kausi 2
2018 - Level Up Project! Kausi 3
Diskografia > Ep:t

Like a Flower (2024)
Jukka Tarjanne

| Jukka Tarjanne |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 7. marraskuuta 1866 Virrat
Kuollut: 20. heinäkuuta 1946 (79 vuotta) Helsinki
Ammatti:  osastopäällikkö
Vanhemmat:  Carl Gustaf Törnqvist Karolina Gustava Regina Schreck
Lapset:  Tapio Tarjanne   P. K. Tarjanne   Aino Suviranta
Artturi Johannes (A. J., Jukka) Tarjanne (vuoteen 1906 Törnqvist; 7. marraskuuta 1866 Virrat – 20. heinäkuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen opetushallinnon virkamies, jolla oli merkittävä ansio oppivelvollisuuden täytäntöönpanossa. Hän toimi kouluhallituksen kansanopetusosaston päällikkönä 1918–1936.
Elämäkerta

A. J. Törnqvistin vanhemmat olivat Virtain varapastori Carl Gustaf Törnqvist ja Karolina Gustava Regina Schreck. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta vuonna 1884 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1888 sekä maisteriksi 1890 ja suoritti kasvatusopin tutkinnon 1895. Törnqvist työskenteli aluksi lyhyen aikaa uskonnonopettajana eräissä oppikouluissa ja aloitti vuonna 1893 uransa kansakouluntarkastajana. Hän oli kansakouluntarkastaja 1894–1895 Kuopion ja 1895–1900 Viipurin kaupungissa sekä 1900–1907 Hämeenlinnan piirissä, kunnes siirtyi kouluylihallitukseen. Hän teki useita opintomatkoja ulkomaille. Törnqvist suomensi 1906 nimensä Tarjanteeksi synnyinpitäjänsä alueella sijaitsevan Tarjanneveden mukaan. Samoin teki hänen veljensä, arkkitehti Onni Tarjanne.
Tarjanne nimitettiin 1916 kouluylihallituksen (vuodesta 1918 kouluhallitus) kansakoulujen ylitarkastajaksi. Sisällissodan aikana keväällä 1918 hän hoiti yksinään viraston asioita valkoisten pääkaupungissa Vaasassa, sillä kouluylihallitus oli jäänyt punaisten valtaamaan Helsinkiin. Syyskuussa 1918 hänestä tuli kansanopetusosaston päällikkö ja hän sai kouluneuvoksen nimikkeen. Tarjanne oli vuosina 1930–1936 kouluhallituksen ylijohtajan sijaisena.
Tarjanne oli jäsenenä monissa kansakoulun kehittämistä suunnitelleissa komiteoissa ja 1906–1907 sihteerinä oppivelvollisuutta pohtineessa komiteassa. Hänellä on sanottu olleen suuret ansiot oppivelvollisuuden toteuttamisessa. Muun toimintansa ohella Tarjanne oli vuonna 1900 Viipurin kaupunginvaltuuston jäsen ja kuului pitkään Kansanvalistusseuran johtokuntaan. Hän sai kanslianeuvoksen arvonimen jäädessään eläkkeelle vuonna 1936.
A. J. Tarjanteen poikia olivat hallinto-oikeuden professori Tapio Tarjanne ja diplomaatti P. K. Tarjanne. Hänen lapsenlapsiinsa kuuluivat muun muassa korkeimman hallinto-oikeuden presidentti Antti Suviranta ja poliitikko sekä pääjohtaja Pekka Tarjanne.
Domingo Drummond

Domingo Drummond (14. huhtikuuta 1957 Puerto Cortés, Honduras – 23. tammikuuta 2002) oli hondurasilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.
Drummond edusti koko 16-vuotisen ammattilaisuransa Platensea. Hän pelasi Hondurasin A-maajoukkueessa 34 ottelua ja teki yhden maalin. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1982, jossa hän pelasi yhdessä ottelussa täydet minuutit.
Johannes Hattunen

| Johannes Hattunen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Muut nimet:  Hatsolo – The White Gorilla
Syntynyt: 24. marraskuuta 1984 (ikä 40) Jyväskylä 
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  tanssija, kuntovalmentaja, yrittäjä
Muut tiedot
Tyyli:  break dance, street dance
Aiheesta muualla
Kotisivu
Johannes "Hatsolo" Hattunen (s. 24. marraskuuta 1984 Jyväskylä) on suomalainen tanssija. Lisäksi Hattunen on kirjoittanut kirjan, kirjoittaa blogia ja nauhoittaa podcasteja sekä käy puhumassa yrityksille, yhteisöille ja urheiluseuroille.
Hattunen on ollut perustamassa katutanssikoulu Saiffaa ja tuonut Suomeen Training For Warriors -kuntosalikonseptin.
Aiheesta muualla

Hattusen kotisivut
Lost (4. tuotantokausi)

| Lost (4>  tuotantokausi) |
| --- | --- |
 

 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Esittäminen
Verkko:   ABC  Nelonen
Ensimmäinen esitys:   2008-01-3131. tammikuuta 2008  2008-03-1313. maaliskuuta 2008
Viimeinen esitys:   2008-05-2929. toukokuuta 2008  2008-06-055. kesäkuuta 2008
Esitysten määrä:  14
DVD- ja Blu-ray-julkaisu
 Yhdysvallat:  2008-12-099. joulukuuta 2008
 Eurooppa:  2008-08-2020. elokuuta 2008
Kaudet
 ← Edellinen Lost (3. tuotantokausi) Seuraava → Lost (5. tuotantokausi)
 Luettelo televisiosarjan Lost jaksoista
Yhdysvaltalaisen televisiosarjan Lostin neljäs tuotantokausi (aiemmin myös nimellä Lost: The Return) alkoi Yhdysvalloissa ABC:lla ja Kanadassa CTV Television Networkillä 31. tammikuuta 2008 ja loppui 29. toukokuuta 2008. Suomessa Nelonen alkoi esittää kautta 13. maaliskuuta 2008. Kausi jatkaa yli 40 lentokoneonnettomuudesta selviytyneen elämiä Tyynellämerellä sijaitsevalla mysteerisellä saarella. Joukko on ollut saarella yhdeksänkymmenen päivän ajan neljännen kauden alussa. Sarjan käsikirjoittajien, Damon Lindelof ja Carlton Cuse, mukaan kaudella on kaksi pääteemaa: ”Selviytyjien suhde lautan porukkaan” ja ”kuka pääsee saarelta pois ja tieto siitä että heidän pitää palata sinne”. Lostista tuli kriitikoiden silmätikku kolmannen kautensa vuoksi, mutta neljättä kautta kehuttiin sen etuumista, tahdista ja uusista hahmoista.
Alun perin kaudesta piti tulla kuudentoista jakson mittainen; kahdeksan kuvattiin ennen vuosien 2007–2008 käsikirjoittajien lakon alkua. Lakon vuoksi ilmoitettiin, että neljänteen kauteen tehtäisiin ainoastaan viisi jaksoa lisää. Kauden viimeisen jakson käsikirjoitus oli kuitenkin niin pitkä, että ABC:n tuottajat antoivat luvan tehdä siitä kolmiosaisen, joka jaettaisiin kahteen eri iltaan. Buena Vista Home Entertainment julkaisi 9. joulukuuta 2008 kauden DVD:n ja Blu-ray-levyn nimellä Lost: The Complete Fourth Season – The Expanded Experience alueella 1; alueella 2 se kuitenkin julkaistiin jo 20. elokuuta 2008.