stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Iașin pogromi
Uhrien määrä

Arviot puhdistuksissa murhattujen Iașin juutalaisten määrästä vaihtelevat. Juutalaisia ammuttiin kaupungissa tuhatmäärin. Lisäksi heitä lähetettiin kuolemanjunissa tuhoamis- ja keskitysleireille. Usein suurin osa kuljetusvaunuihin pakatuista oli kuollut jo ennen junan saapumista perille. Kaupungissa olleiden saksalaisdiplomaattien mukaan uhreja oli ainakin 4 000. Virallisen Romanian salainen poliisi Serviciul Secret de Informatii (SSI) arvioi määräksi 13 266 juutalaista raportissaan 23. heinäkuuta 1943. Elokuussa vuotta aiemmin armeijan työpalvelu ilmoitti, ettei se kyennyt löytämään 13 868 Iașin juutalaista. Oman sodanjälkeisen väestölaskentansa mukaan juutalaisväestö ilmoitti uhreja olleen peräti 14 850.
Häränkieli

| Häränkieli |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Luokka::  Avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Schizophyllaceae
Suku::  Häränkielet Fistulina
Laji::  hepatica
Kaksiosainen nimi
 Fistulina hepatica  (Schaeff.) With. 
Katso myös
   Häränkieli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Häränkieli (Fistulina hepatica) on tammen rungolla kasvava yksivuotinen suuri kääpä. Se on kielen muotoinen, tuoreena pehmeä ja limaiselta yläpinnalta tummanpunaisen värinen. Laji on uhanalaisuusluokitukseltaan silmälläpidettävä (NT).
Ulkonäkö ja koko

Häränkieli on yksivuotinen, pileaattinen tammen loiskääpä jonka yläpinta on verenpunainen ja vanhemmiten maksanruskea. Lakki on 10-20 cm leveä säteen suunnassa. Se on maksan, kielen tai viuhkan muotoinen, limapintainen ja poutasäällä tahmea. Alapinta on tasainen, ja siinä oleva pillistö on kellanruskea. Pillit muuttuvat kosketuksesta ruskeiksi. Ne ovat pyöreitä, erillisiä putkia, jotka irtoavat helposti toisistaan, halkaisijaltaan ne ovat 2–3 millimetrillä. Malto on verenpunainen, ja sitä puristettaessa tihkuu punaista nestettä. Malto voi olla tyvestä jopa 5 cm paksua. Häränkieli ei tuoksu erityisesti ja sen maku on hieman hapan.
Levinneisyys ja elinympäristö

Häränkieli kasvaa suurien vanhojen tammien alaosissa ja maapuissa, mutta maapuissa harvemmin, kuten myös vierasperäisissä puissa. Sitä tavataan harvoin yli neljän metrin korkeudesta. Häränkielen suosimat metsät ovat lauhkeita lehtimetsiä, joita on Suomessa vain maan eteläisimmässä osassa.
Aiheesta muualla

Public Description of Fistulina hepatica (Schaeff.) With. (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Fistulina hepatica:  Wikidata: Q631566  ARKive: fistulina-hepatica  AusFungi: 60023728  BioLib: 60741  CoL: 6J6WF  EoL: 155217  EPPO: FISTHE  FloraBase: 50217  Fungorum: 193923  GBIF: 2531012  iNaturalist: 123897  IRMNG: 10389319  MycoBank: 193923  NatureServe: 2.1071638  NBN: NHMSYS0001482224  NCBI: 40457  NZOR: da487734-a584-46f8-8c51-401255e64e6b  Open Tree of Life: 1044751  Laji.fi: MX.205929 
Boletus hepaticus:  Wikidata: Q54364263  AusFungi: 60023729  CoL: MCM5  Fungorum: 231009  GBIF: 7950839  IRMNG: 11076629  MycoBank: 231009  NZOR: aea0a73b-78d9-48a9-bf65-79a45be601b6
Cyprianus

Cyprianus
Pyhä Cyprianus (Thascius Caecilius Cyprianus) (n. 200 – 14. syyskuuta 258) oli Karthagon piispa ja merkittävä kristinuskon alkuvaiheen teologi ja kirjoittaja. Hänet lasketaan kirkkoisien joukkoon.
Elämä > Nuoruusvuodet

Cyprianus syntyi Rooman valtakuntaan kuuluneessa Pohjois-Afrikassa, mahdollisesti Karthagossa, ja oli varakkaasta pakanallisesta perheestä. Hänen on arveltu olleen joko puunilainen tai berberi.lähde? Cyprianus sai hyvän koulutuksen, ja myöhemmin hänestä tuli retoriikan opettaja. Hän oli juuri kohoamassa yhteiskunnan huipulle, kun hän koki dramaattisen kääntymyksen vuonna 245. Cyprianuksen alkuperäinen nimi oli Thascius.lähde? Hän otti lisänimekseen Caecilius sen seurakunnanvanhimman muistoksi, jota hän kiitti kääntymyksestään. Kasteensa jälkeen hän antoi koko omaisuutensa pois Karthagon köyhille.
Elämä > Valinta Karthagon piispaksi

Melko pian kääntymyksensä jälkeen Cyprianus nimitettiin presbyteeriksi. Vuoden 249 alussa hänet valittiin Karthagon piispaksi. Hän oli suosittu kaupungin köyhien keskuudessa, kun taas osa seurakunnanvanhemmistosta vastusti valintaa huolimatta hänen oppineisuudestaan, diplomaattisuudestaan ja kirjallisista kyvyistään. Vastustus ei lakannut hänen uransa aikana koskaan täysin.
Koko yhteisö joutui kuitenkin pian testiin. Pohjois-Afrikan kristittyjä ei ollut vainottu moneen vuoteen, minkä seurauksena kirkko oli itsevarmassa tilassa. Vuonna 250 keisari Decius antoi määräyksen uusista vainoista. Ensin vaadittiin, että piispat ja muut kirkon johtohenkilöt uhraisivat keisarille uskollisuuden osoituksena. Kristityt pitivät tällaista loukkaavana. Tämän jälkeen jokaisen kristityn tuli uhrata keisarille, ja he jotka kieltäytyivät vangittiin ja tuomittiin kuolemaan. Cyprianus pakeni Kartagosta ennen kuin hänet pidätettiin.
Kristillisten kirkkoisien kirjoituksista käy ilmi, että uskonyhteisö jakautui tämän seurauksena niihin, jotka nousivat siviilivastarintaan ja vastustivat käskyjä huolimatta hinnasta, ja niihin, jotka myöntyivät sanoissa ja teoissa mutta eivät ajatuksissa uhraamaan keisarille, ja saivat teostaan merkiksi libellumin, eräänlaisen "kuitin". Cyprianuksen vastustajat tulkitsivat hänen salaisen pakonsa Karthagosta pelkuruudeksi ja uskottomuudeksi, ja he järjestivät hänet syytteeseen Roomassa asti. Rooman seurakunnan johto kirjoitti Cyprianukselle paheksuvasti. Cyprianus vastasi, ettei hän ollut hylännyt seurakuntaansa vaan oli henkisesti yhä läsnä. Hän oli paennut näkynsä ja jumalallisen ohjauksensa mukaisesti. Cyprianus johti seurakuntaansa maanpaosta käyttäen erästä uskollista diakonia välittäjänään.
Elämä > Vainot Valerianuksen aikana

Kasteriidan ollessa vielä käynnissä, aloitti keisari Valerianus uudet vainot kristittyjä vastaan vuonna 256. Sekä Stefanus että hänen seuraajansa paavi Sixtus II kärsivät marttyyrikuoleman Roomassa.
Cyprianus vietiin Rooman prokonsuli Aspasius Paternuksen eteen 30. elokuuta 257. Hän kieltäytyi uhraamasta pakanallisille jumalille ja tunnusti uskoaan Kristukseen. Konsuli määräsi hänet maanpakoon autioon Churubikseen, josta hän jatkoi seurakuntansa johtamista sen mukaan mitä pystyi. Siellä hän myös näki näyssä häntä odottavan kohtalon. Vuoden kuluttua hänet kutsuttiin takaisin, ja häntä pidettiin käytännössä vankina hänen omassa huvilassaan odottamassa yhä tiukempia vainoja. Kristillisten kirjoittajien mukaan lopulta kaikki kirkonmiehet määrättiin teloitettaviksi.
13. syyskuuta 258 Cyprianus vangittiin uuden prokonsulin, Galerius Maximuksen, käskystä. Seuraavana päivänä häntä kuulusteltiin viimeisen kerran, ja hänet tuomittiin mestattavaksi. Hänen ainoa vastauksensa oli: "Kiitos olkoon Jumalalle!" Teloitus toteutettiin saman tien avoimella paikalla kaupungin lähellä. Suuri joukko ihmisiä seurasi Cyprianusta tämän viimeisellä matkalla. Hän riisui vaatteensa ilman apua, polvistui ja rukoili. Kaksi hänen apulaistaan sitoi hänen silmänsä. Hän määräsi 25 kultarahaa annettavaksi pyövelille, joka mestasi hänet.lähde?
Kristityt hautasivat Cyprianuksen ruumiin teloituspaikan lähelle. Sen päälle ja myös varsinaiselle teloituspaikalle nousi myöhemmin kirkkoja. Vandaalit tuhosivat ne kuitenkin myöhemmin. Kerrotaan, että Kaarle Suuri olisi siirrättänyt luut Ranskaan. Lyon, Arles, Venetsia, Compiegne ja Roenay väittävät omistavansa marttyyrin pyhäinjäännöksiä.lähde?
Teokset

Kirjeiden, jotka on koottu osittain yhteen niihin tulleiden vastausten kanssa, lisäksi Cyprianus kirjoitti joukon tutkielmia. Niistäkin jotkut ovat tyyliltään paimenkirjeitä. Cyprianus sai sekä tyyliinsä että ajatteluunsa paljon vaikutteita Tertullianukselta.
Varhaisina vuosina kääntymyksensä jälkeen Cyprianus kirjoitti kirjeen Epistola ad Donatum de gratia Dei ("Kirje Donatukselle koskien Jumalan armoa"), sekä kolme kirjaa nimellä Testimoniorum adversus Judaeos ("Todistus juutalaisia vastaan"). Ne seuraavat paljolti Tertullianuksen antamaa esimerkkiä. Kirjoitukset ovat varhaisen juutalaisvastaisuuden kirjallisia muistomerkkejä. Hän saattoi kirjoittaa myös teoksen De idolorum vanitate ("Jumalankuvien turhuudesta"), joka oli lyhyehkö essee epäjumalien hyödyttömyydestä, mutta teos ei ole varmuudella hänen kirjoittamansa.
Cyprianuksen merkittävin teos on De unitate ecclesiae ("Kirkon ykseydestä"). Se tekee yhdestä kirkosta, ei Rooman vaan koko kristillisestä kirkosta, kirkon kivijalan. Teoksessa Cyprianus kirjoittaa: "Se, jolla ei ole kirkkoa äitinään, ei voi pitää Jumalaa isänään [..] Se joka kokoontuu muualle kuin kirkkoon hajottaa Kristuksen kirkon" (vi) ja "Eikä myöskään ole muuta uskovien kotia kuin yksi kirkko". Cyprianuksen tunnetuin sanonta, joka käännetään yleensä puolinaisesti "kirkon ulkopuolella ei ole pelastusta" ja jonka muun muassa paavi Pius IX hyväksyy mielihyvin teoksessaan Errores, on peräisin hänen kirjeestään LXXII, Ad Jubajanum de haereticis baptizandis: "Quia salus extra ecclesiam non est".
Cyprianuksen teos Demetrianukselle (Ad Demetrianum) on apologeettinen puolustuspuhe erästä kristittyjä syyttänyttä Demetrianusta vastaan. Kuolemantaudista (De mortalitate) antaa kristityille neuvoja siitä, kuinka näiden tulisi suhtautua elämässä kohdattaviin onnettomuuksiin ja lopulta kuolemaan. Herran rukouksesta (De dominica oratione) on Tertullianuksen teoksen De oratione sovellus. Cyprianus hyödynsi myös Tertullianuksen teosta De patientia teoksessaan De bono patientiae.
Seuraavat teokset ovat aitoudeltaan epäillyksen alaisia: De spectaculis ("Julkisista huvituksista"); De bono pudicitiae ("Vaatimattomuuden hyveestä"); De idolorum vanitate ("Jumalankuvien turhuudesta", joka saattaa olla Novatianuksen kirjoittama); De laude martyrii ("Marttyyrien ylistykseksi"); Adversua aleatores ja De montibus Sina et Sion. Tutkielman nimeltä De duplici martyrio ad Fortunatum julkaisi vasta Erasmus Rotterdamilainen. Se oli todennäköisesti myös hänen kirjoittamansa ja ainoastaan laitettu Cyprianuksen nimiin.
Jälkimaailmalle on ollut helpompaa muodostaa näkemys Cyprianuksen luonteesta kuin monista hänen aikalaisistaan. Hänessä yhdistyi ajatuksen lennokkuus aina läsnä olevaan virka-aseman ja arvon tuntemiseen. Hän eli harrasta, kohtuullista ja itsensä kieltävää elämää, minkä johdosta häntä on arvostettu suuresti. Hänen marttyyrinkuolemansa ei ole himmennyt aiempien paosta seuranneiden raukkamaisuussyytösten vuoksi. Kirjoittajana häntä ei ole kuitenkaan pidetty erityisen omaperäisenä tai syvällisenä.
Teologia

Cyprianus kuitenkin, että kirkon ulkopuolella ei ollut oikeaa kastetta, ja siksi harhaoppisten suorittama kaste oli pätemätön ja mitätön. Siksi hän kastatti tällaisen kasteen aiemmin saaneet ihmiset uudelleen, ikään kuin ensimmäistä kertaa. Jos joku oli saanut oikein toimitetun kasteen aiemmin ja sortunut välillä harhaoppeihin, häntä ei kastettu uudelleen, jos hän katui ja halusi palata takaisin kirkkoon. Paavi Stefanus I julisti, että harhaoppisten toimittama kaste on oikea, jos se vain on suoritettu Kristuksen ja Pyhän kolminaisuuden nimissä. Tämä oli kirkon yleinen käsitys eikä kahdesti kastamista katsottu hyvällä.
Nykyiset katoliset kirjoittajat haluavat painottaa, että riita koski enemmän kirkon kurinpidollisia asioita kuin doktriinia. Nykyisin katolisen kirkon kanta on, että harhaoppisten ja jopa ateistien tai muiden ei-kristittyjen suorittama kaste on oikea, jos se on tarkoituksella suoritettu kirkon kastekaavan mukaan.
Cyprianuksen mukaan kaikki piispat olivat samanarvoisia. Hänen mukaansa paavin eli Rooman piispan asema oli samanarvoinen kuin hänen omansa, sillä Jeesus osoitti sanansa ainoastaan Pietarille. Stefanus I vetosi Rooman istuimen ylivaltaan suhteessa kaikkiin kirkon hiippakuntiin ja rikkoi ehtoollisyhteyden Cyprianuksen ja Karthagon kanssa, mutta ei kuitenkaan todennäköisesti edennyt Cyprianuksen viralliseen kirkonkiroukseen julistamiseen asti.
Cyprianuksen sanonta "kirkon ulkopuolella ei ole pelastusta" viittaa hänen näkemykseensä kirkosta. Kirkolla hän tarkoittaa koko kristikuntaa ja siitä eroaminen kadotusta. Cyprianuksen näkemys kirkosta sai aikaan sen, että hänestä tuli eräänlainen yhdistävä linkki hänen ankaran Tertullianukselle tyypillisen mallinsa ja donatolaisten näkemyksen, joka jakoi myöhemmin koko Pohjois-Afrikkaa, välille.selvennä Riita koski yleisemmin messun pätevyyttä, jos sen oli toimittanut kelvoton pappi.
Kirjallisuutta > Suomennokset

Cyprianus: Herran rukouksesta, Demetrianukselle, Kuolemantaudista.  Suomentanut latinan kielestä Tomi Vuolteenaho. Helsinki:  Omakustanne, 2008.  ISBN 978-952-92-4077-7
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
John Chapman: St. Cyprian of Carthage Catholic Encyclopedia.  1911. New York:  Robert Appleton Company. (englanniksi)
John Chapman: St. Cyprian on the Church and the Papacy (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Pontius the Deacon (Pontius Diaconis): The Life and Passion of Cyprian, Bishop and Martyr (englanniksi)
Tomi Vuolteenaho, (toim.): Cyprianus. Elämäkerta, teosten suomennoksia yms. Theologica collectanea. (suomeksi)
Acta proconsularia Sancti Martyris Cypriani (latinaksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka 2  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 2 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Cyprian
Merkittävimmät apostoliset isät ja kirkkoisät
Klemens I ·
Ignatios ·
Polykarpos ·
Papias ·
Hermas ·
Justinos Marttyyri ·
Irenaeus ·
Klemens Aleksandrialainen ·
Tertullianus ·
Origenes ·
Cyprianus ·
Eusebios Kesarealainen ·
Athanasios Suuri ·
Efraim Syyrialainen ·
Basileios Suuri ·
Gregorios Nazianzilainen ·
Gregorios Nyssalainen ·
Kyrillos Jerusalemilainen ·
Epifanios ·
Johannes Khrysostomos ·
Kyrillos Aleksandrialainen ·
Ambrosius ·
Hieronymus ·
Augustinus ·
Leo Suuri ·
Pseudo-Dionysios Areopagita ·
Gregorius Suuri ·
Maksimos Tunnustaja ·
Johannes Damaskolainen
Käännös suomeksi
Ide (Traakia)

| Ide> Ἴδη.Sijainti |
| --- | --- |
 Ide
Koordinaatit:  40°30′14″N, 26°41′21″E
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  Güneyli, Gelibolu, Çanakkale
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Traakian Khersonesos
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ide (m.kreik. Ἴδη, Idē) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Traakian Khersonesoksella nykyisen Turkin alueella. Se sijoitetaan noin kilometri pohjoiseen nykyisestä Çanakkalen maakunnan Güneylin kylästä.
Ide sijaitsi Traakian Khersonesoksen pohjoisrannikolla itään Paionista ja länteen Lysimakheiasta. Kaupungista ei tiedetä juuri mitään. Ainoa maininta siitä on Pseudo-Skylaksilla.
Daqing

| Daqing 大庆市, Dàqìng Shì |
| --- | --- |
 Daqingin sijainti Heilongjiangissa, alla sijainti Kiinassa.
 Daqing
 Koordinaatit: 46°35′N, 125°00′E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Heilongjiang
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  22 161 km²
Väkiluku (2010):  2 904 532
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  163000
Suuntanumero(t):  0459
Rekisterikilpi:  黑E
 
 www.daqing.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Daqing (kiin. 大庆市, pinyin: Dàqìng Shì) on prefektuuritason kaupunki Koillis-Kiinassa Heilongjiangin maakunnassa. Kaupunki kasvoi öljyntuotannon ympärille 1960- ja 1970-luvuilla. Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 140 kilometriä maakunnan pääkaupunki Harbinista luoteen. Prefektuurin pinta-ala on 22 161 neliökilometriä. Vuonna 2010 kaupungissa oli 2 904 532 asukasta.
Historia

Öljyntuotanto Daqingin alueella alkoi vuonna 1959 ja se alkoi kasvaa nopeasti Mao Zedongin kehotettua valtion ryhtyvän toimiin öljyntuotannon kasvattamiseksi helmikuussa 1960. Kiinan suhteet Neuvostoliittoon olivat huonontuneet ja maa pyrki lisäämään energiaomavaraisuuttaan. Kaupunkiin tuotiin 40 000 työntekijää ja kaupungin rakentaminen valmistui vuonna 1963. Valtion propagandassa kaupunkia käytettiin esimerkkinä tehokkuudesta. Propagandakoneisto teki erityisen tunnetuksi mallityöläisenä esitetyn Wang Jinxinin, jota kulttuurivallankumouksen kannattajat pitivät sittemmin esimerkkinään. Kaupungista tulikin maailman neljänneksi suurin öljyntuotantoalue ja suurin laatuaan Kiinassa. Öljyntuotannon määrä on sittemmin tippunut huipustaan. 1990-luvulla valtio on myös vähentänyt omistamiaan teollisuuslaitoksia Koillis-Kiinan niin sanotulla ruostevyöllä, johon Daqingkin kuuluu. Leikkaukset johtivat suuriin mielenosoituksiin vuonna 2002, jotka herättivät kansainvälistäkin huomiota kokonsa takia.
Hallinnollinen jako

Piirikuntatasolla prefektuuri jaetaan viiteen kaupunkipiiriin, kolmeen piirikuntaan ja yhteen autonomiseen piirikuntaan seuraavasti:
| Map |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
    Sartu Longfeng Ranghulu Datong Honggang Zhaozhou Zhaoyuan Lindian Dorbodin mongolien autonominen piirikunta  
| Nimi | Alueen tyyppi | Hanzi | Pinyin | Väkiluku (2010) | Pinta-ala (km²) | Tiheys (/km²) |
| Sartu | kaupunkipiiri | 萨尔图区 | Sà'ěrtú Qū | 328 808 | 549 | 599 |
| Longfeng | kaupunkipiiri | 龙凤区 | Lóngfèng Qū | 352 404 | 510 | 691 |
| Ranghulu | kaupunkipiiri | 让胡路区 | Rànghúlù Qū | 564 534 | 1 394 | 405 |
| Datong | kaupunkipiiri | 大同区 | Dàtóng Qū | 234 557 | 2 235 | 105 |
| Honggang | kaupunkipiiri | 红岗区 | Hónggǎng Qū | 169 522 | 812 | 209 |
| Zhaozhou | piirikunta | 肇州县 | Zhàozhōu Xiàn | 387 463 | 2 445 | 158 |
| Zhaoyuan | piirikunta | 肇源县 | Zhàoyuán Xiàn | 388 828 | 4 198 | 93 |
| Lindian | piirikunta | 林甸县 | Líndiàn Xiàn | 244 578 | 3 591 | 68 |
| [[Dorbodin mongolien autonominen piirikunta|Dorbodin mongolien  autonominen piirikunta | autonominen  piirikunta]] | 杜尔伯特 蒙古族自治县 | Dù'ěrbótè  Měnggǔzú Zìzhìxiàn | 233 838 | 6 427 | 36 |
Talous

Vuonna 2012 Daqingin bruttokansantuote oli yhteensä 400,05 miljardia renminbiä. Suurimmat kaupungin teollisuuden alat ovat maakaasun ja öljyn tuotanto, petrokemia, elintarviketeollisuus, rakennusmateriaalien tuotanto ja laiteteollisuus. Öljyn ja maakaasuntuotanto on näistä selkeästi suurin sen vastatessa 73,7 % kaupungin koko teollisesta tuotannosta. Vuoteen 2005 saakka Daqingissa tuotettiin 50 miljoonaa tonnia öljyä vuosittain, mutta vuonna 2010 tuotannon arvioitiin tippuvan 30 miljoonaan tonniin ja vuonna 2020 edelleen 20 miljoonaan tonniin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Daqing Wikimedia Commonsissa
Idiazábal

Idiazábal-juustoa
Idiazábal on Baskimaasta kotoisin oleva pastöroimattomasta lampaanmaidosta valmistettava kova juusto. Sitä valmistetaan Baskimaan itsehallintoalueen lisäksi Navarran luoteisosissa Espanjassa.
Idiazábal on 1–3 kilogramman painoinen lieriö. Valmistuksessa juusto hapatetaan renniinin avulla, ja sitä kypsytetään 2–5 kuukauden ajan. Juusto voidaan savustaa punaoranssiksi tai jättää kuoreltaan vaaleankeltaiseksi. Savustusperinne sai alkunsa kesäkuukausina valmistettavan juuston säilyvyyden parantamiseksi talvisaikaan tapahtuvaan myyntiin asti.
Idiazábalin rasvapitoisuus on 45 % kuiva-aineesta. Siinä maistuu lampaanmaito ja joskus heinänkin maku. Idiazábalia voidaan syödä sellaisenaan tai käyttää kuorrutteissa, leivonnassa tai lämpimissä ruoissa. Sen kanssa nautittavaksi sopii punaviini.
Idiolekti

Idiolekti eli yksilömurre on yhdelle ihmiselle ominainen kielimuoto. Siihen kuuluvat muun muassa puhujan omat lempisanat ja -rakenteet sekä hänen tapansa käyttää kieltä eri tavoin eri tilanteissa, eli rekistereistä.
Hävittäjälentolaivue 31

Hävittäjälentolaivue 31 (lyhenne HävLLv 31) on Suomen ilmavoimiin kuuluva Siilinjärven Rissalaan sijoitettu Karjalan Lennoston joukkoyksikkö, jonka kalustona on noin 20 Hornet-hävittäjää ja viisi yhteyskonetta. Laivueella on myös lentokoulutuksessa käytettävä Hornetin asejärjestelmäharjoituslaite WTSAT (engl. Weapons Tactics and Situational Awareness Trainer). Laivue on jaettu kolmeen hävittäjälentueeseen, yhteyskoneita operoivaan yhteyslentueeseen (YhtLtue) ja esikuntalentueeseen (ELtue), joissa työskentelee reilut 50 henkilöä. Suurimman henkilöstöryhmän muodostavat lentoupseerit, mutta laivueessa palvelee myös muutama aliupseeri ja siviili.lähde?
Historia

Rissalaan saapui 21. syyskuuta 1978 kaksi ensimmäistä MiG-21bis-hävittäjää, joista toinen jäi laivueelle toisen jatkaessa koelentueeseen Halliin. Pääosa uusista koneista saapui heinä-syyskuussa 1980 ja kaluston vastaanotto jatkui vuoden loppuun. Lähes kaikki laivueen ohjaajat, jotka olivat lentäneet MiG-21F-koneilla koulutettiin uudelle kalustolle. Hawkit vastaanotettiin helmikuussa 1983 ja niitä käytettiin koulukoneina ennen MiG-21bis-kalustoon siirtymistä. Viimeinen tyyppikurssi pidettiin keväällä 1996.
Ensimmäiset Hornetit vastaanotettiin 16. helmikuuta 1996, kun kolme viimeistä kaksipaikkaista konetta saapui Yhdysvalloista.
Historia > Laivueen komentajat

Laivueen komentajina ovat olleet:
kapteeni (Antti) Kaarlo Paloheimo 1967–1969
majuri Kalevi Lakka 1969–1970
majuri Pertti Tolla 1971–1974
majuri Osmo Kopponen 23. elokuuta 1974 – 1. helmikuuta 1980
majuri Seppo Saharinen 1. helmikuuta 1980 – 27. heinäkuuta 1983
majuri Tapani Myöhänen 28. heinäkuuta 1983 – 30. huhtikuuta 1985
majuri Ari Piippo 1. toukokuuta 1985 – 31. tammikuuta 1986
kapteeni Jussi Ahvenjärvi (sij) 1. helmikuuta - 31. toukokuuta 1986
majuri Heikki Lahtela 1. kesäkuuta 1986 – 31. tammikuuta 1992
majuri Pauli Perttula 1. helmikuuta 1992 – 31. maaliskuuta 1997
everstiluutnantti Kari Janhunen 1. huhtikuuta 1997 – 2003
everstiluutnantti Jari Mikkonen 2003–2007
majuri Heikki Kumpulainen 2007
everstiluutnantti Petteri Seppälä 2007–2010
everstiluutnantti Tommi Keränen 2010–2012
everstiluutnantti Henrik Elo 2012–2013
everstiluutnantti Ville Hakala 2014–2015
everstiluutnantti Tömi Böhm 1. syyskuuta 2015 -
everstiluutnantti Inka Niskanen 1. tammikuuta 2019 - 31. heinäkuuta 2021
everstiluutnantti Eetu Rikkinen 1.9.2021-31.5.2023
everstiluutnantti Rami Lindström 1.6.2023 eteenpäin
Perinteet

Joukkoyksikön edeltäjä on Lentolaivue 24, joka toimi Utissa loppuvuoteen 1960 uudella nimellä Lentolaivue 24:n jälkeen. Laivueen laivuetunnuksessa (mm. hihamerkissä) esiintyy musta ilvessymboli, joka valittiin yksikön tunnukseksi vuonna 1941.lähde?
A Dangerous Man: Lawrence After Arabia

| A Dangerous Man: Lawrence After Arabia |
| --- | --- |
 Elokuvan teatterijuliste.
Ohjaaja:  Christopher Menaul
Käsikirjoittaja:  Tim Rose Price
Tuottaja:  Celia Bannerman
Kuvaaja:  Witold Stok
Pääosat:   Ralph Fiennes  Alexander Siddig  Denis Quilley 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:   Enigma Films  Anglia Films  Sands  WNET 
Ensi-ilta:   18. huhtikuuta 1992  8. toukokuuta 1992  2. marraskuuta 1993
Kesto:  107 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
A Dangerous Man: Lawrence After Arabia on Christopher Menaulin ohjaama brittiläinen televisioelokuva vuodelta 1992. Elokuvan käsikirjoitti Tim Rose Price, ja sen pääosissa näyttelevät Ralph Fiennes, Alexander Siddig ja Denis Quilley. Elokuva sai 1992 parhaan draamaelokuvan International Emmy Award -palkinnon.
Elokuva käsittelee brittiläisen sotilashenkilön T. E. Lawrencen ja emiiri Faisalin osuutta Pariisin rauhankonferenssissa 1919. A Dangerous Man: Lawrence After Arabia kuvattiin noin vuosi David Leanin ohjaaman Arabian Lawrence (1962) -elokuvan uudelleenjulkaisun jälkeen. A Dangerous Man -elokuvaa onkin kutsuttu Leanin elokuvan epäviralliseksi jatko-osaksi.
Elokuvaa on kritisoitu muun muassa sen dokumenttimaisuudesta ja juonesta, joka saattaa edellyttää historian tuntemusta. Toisaalta esimerkiksi elokuvan pääroolissa näytellyt Ralph Fiennes sai roolisuorituksestaan Lawrencena myönteisiä arvosteluja, minkä lisäksi elokuva toi hänet merkittävien elokuvaohjaajien tietoisuuteen.