stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alankomaiden maantiede
Pinnanmuodostus

Suunnilleen puolet maan pinta-alasta on alle metrin korkeudella merenpinnasta, ja suuri osa siitä on merenpinnan alapuolella. Mittavat pengerrakennelmat ja dyynimuodostumat suojaavat näitä alueita tulvilta. Monia vedenpumppausasemia tarvitaan pitämään alueet kuivina. Maan korkein kohta Vaalserberg maan kaakkoisimmassa pisteessä on 322,7 metriä merenpinnan yläpuolella ja se kuuluu Ardennien vuoristoon. Suuri osa Alankomaista, esimerkiksi koko Flevolandin provinssi (jossa sijaitsee maailman suurin tekosaari), on muodostettu valtaamalla merestä alaa patoamalla. Näin kuivattamalla on syntynyt polderi.
Alankomaiden vanhimmat kivet ovat peräisin kivihiilikaudelta. Slochterenin alueella kivihiilikauden kerrostuman pintakerros on hiekkakiveä. Alue tunnetaan maakaasuesiintymistään. Permikauden loppupuolella Alankomaiden pohjoisosiin muodostui suuria vuorisuolaesiintymiä.
Triaskauden jälkeen alkoi 20 miljoonaa vuotta kestänyt vaihe, jolloin syntyi sedimenttikiviä. Osa niistä sisältää öljyä, ja tällöin syntyivät öljykentät Pohjanmeren alle. Liitukaudella nykyinen Alankomaiden alue oli kokonaan meren alla. Kenotsooisella kaudella syntyneitä savikerrostumia kaivetaan nykyisin ylös tiilien valmistusta varten. Jääkaudet muuttivat maisemaa rajusti kerrostaen alueelle moreenia ja savea. Ne toivat myös suuria siirtolohkareita. Veiksel-jääkauden jäätikkö ei ulottunut Alankomaihin, mutta sen aikana alueelle tuli paljon hiekkaa.
Jääkausien jälkeen maisemaa on muovannut mereninnan nousu 10 000 vuoden ajan. Savea kerrostui aikaisempien turvemaiden päälle. Dyynit ovat alle 3 000 vuotta vanhoja. Myös Drenthen ja Groningenin alueen laajat turvemaat ovat muodostuneet vasta jääkausien jälkeen.
Ilmasto ja vuodenajat

Alankomaita hallitsee meri-ilmasto. Tammikuun keskilämpötila on kolme astetta ja heinäkuun 18 astetta. Sadetta tulee tasaisen runsaasti ympäri vuoden. Kevät saapuu Alankomaihin jo helmikuussa lyhyen ja mustan talven jälkeen. Puiden lehteentulo ajoittuu maaliskuun lopulle. Tulppaanipellot ovat täynnä kukkivia tulppaaneja maalis–huhtikuussa. Puut pudottavat lehtensä loka–marraskuussa, ja ensilumi sataa yleensä tammikuussa, mutta pysyvää lumipeitettä maahan ei sada. Usein talven sateet tulevat vetenä.
Maa on enimmäkseen tasaista, ja joet ja kanavat tuovat kosteutta ja tasaavat lämpötiloja. Niinpä ilmastolliset erot ovat pieniä. Rannikolla on leudompaa kuin sisämaassa. Esimerkikski Vlissingenissä vuoden kylmimmän kuukauden, helmikuun, keskimääräinen alin lämpötila on 1,7 astetta, ja lämpimimmän kuukauden elokuun keskimääräinen ylin 21,3 astetta. Sadetta saadaan kuukausittan 40–80 millimetriä, mutta kesällä sadepäiviä on vähemmän ja sade on silloin rankempaa.
Sisämaata edustavassa De Biltissä on helmikuun keskimääräinen alin lämpötila −0,1 astetta, ja lämpimimmän kuukauden elokuun keskimääräinen ylin 22,3 astetta. Sadetilastot ovat samansuuntaiset kuin rannikollakin.
Sää vaihtelee päivästä ja vuodesta toiseen suuresti. Talvella sattuu kylmiä kausia, jotka kestävät viikosta kahteen kuukauteen, ja niiden aikana kanavat saattavat jäätyä, jolloin niillä luistellaan. Joinakin talvina jäätä ei tule lainkaan.
Tulvat ja maan vajoaminen

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Alankomaat 5500 eaa. | Alankomaat 3850 eaa. | Alankomaat 2750 eaa. |
| Alankomaat 500 eaa. | Alankomaat 50 jaa. | Alankomaat 800 jaa. |
Vuosien mittaan Alankomaiden rannikkoviiva on muuttunut merkittävästi sekä ihmisen toiminnan että luonnonkatastrofien seurauksena. Lisäksi päinvastoin kuin Fennoskandiassa, jossa maa jatkuvasti kohoaa, Alankomaissa se vajoaa.
Merkittävimmät tapahtumat maan menetyksen suhteen ovat olleet vuoden 1134 myrsky, joka muodosti Zeelandin saariston. Vuoden 1282 myrskyssä menehtyi yli 50 000 ihmistä. Sen seurauksena entisen Flevo-järven ympäristö muuttui laajaksi merenlahdeksi, Zuiderzeeksi, joka toi Amsterdamille suoran meriyhteyden. 1900-luvulla Zuiderzee kuitenkin osittain kuivattiin poldereiksi, jolloin sen jäljelle jäänyt muutettiin jälleen järveksi, jonka suuri patorakennelma Afsluitdijk erottaa merestä. Nykyisin sen nimenä on IJsselmeer.
St. Elizabethin tulva vuonna 1421 ja sen jälkeiset laiminlyönnit polderin hallinnassa johtivat 72 neliökilometrin laajuisen Biesboschin alueen syntyyn. Tämä makean veden vuorovesialue toimii myös kansallispuistona. Osa Zeelandia tulvi Pohjanmeren vuoden 1953 tulvassa, joka johti Deltawerkenin syntyyn (laajamittainen patorakennelmasuunnitelma). 1 836 ihmistä sai surmansa. Katastrofit olivat osittain ihmisten aikaansaamaa: suhteellisen korkealla sijaitsevaa suomaata kuivattiin pelloiksi, mikä sai aikaan turpeen tiivistymisen, joka taas johti maanpinnan alenemiseen. Tämä ongelma on vielä tänäkin päivänä ratkaisematta. Vielä 1800-luvulla turve kaivettiin ylös, kuivatettiin ja käytettiin polttoaineena, mikä vain lisäsi ongelman laajuutta.
Suojautumiseen tulvia vastaan on eri aikakausina käytetty erilaisia menetelmiä. Ensimmäisellä vuosituhannella kylät ja maatalot sijoitettiin ihmisvoimin rakennetuille kukkuloille (holl. terp). Myöhemmin ne yhdistettiin penkereillä. 1100-luvulla paikalliset viranomaiset perustivat waterschap-järjestöjä (tunnetaan myös nimellä hoogheemraadschap), joiden tarkoitus oli pitää huolta vedenpinnan korkeudesta ja suojata alueita tulvilta. 1200-luvulla tuulimyllyjä alettiin käyttää veden pumppaamiseen pois alueilta, jotka ovat nyt merenpinnan alapuolella. Tuulimyllyjä käytettiin myöhemmin kuivaamaan järviä poldereiksi. Vuonna 1932 Afsluitdijk (suom. sulkupenger) sai päätöksensä, jolloin entinen Zuiderzee erotettiin Pohjanmerestä ja syntyi IJsselmeer. Siitä tuli osa suurempaa Zuiderzeewerken-projektia, jonka neljä polderia valtasivat yhteensä 1 650 neliökilometriä merialuetta.
Deltawerken

Pohjanmeren vuoden 1953 tulvan jälkeen kehitettiin mittava patoamissuunnitelma Deltawerken Zeelandin suistoalueen tulvariskin vähentämiseksi. Työt käynnistettiin vuonna 1958, ja ne saatiin suurelta osin päätökseen vuonna 2002. Työmaa oli valtaisa, ensisijaisia ulompia penkereitä kohotettiin 3 000 kilometrin sekä toissijaisia 10 000 kilometrin matkalta. Uusien riskinhallintamenetelmien kehittämisen jälkeen on penkereitä vahvistettu uudelleen. Deltawerken on yksi suurimmista ihmiskunnan tekemistä rakennelmista, ja American Society of Civil Engineers pitää sitä yhtenä nykymaailman seitsemästä ihmeestä.
Koska poldereiden ylläpito on kallista, niistä luopumisesta on puhuttu. Alankomaat on yksi maista, joiden on katsottu kärsivän eniten ilmastonmuutoksesta, varsinkin merenpinnan kohoamisen vuoksi.
Joet

Maan jakaa kahteen pääosaan kolme jokea: Rein (holl. Rijn), Waal ja Maas. Joet ovat myös kulttuurisia rajoja, jotka näkyvät esimerkiksi puhutuissa murteissa sekä uskontokunnissa (aiemmin katolilaisuuden dominoidessa etelässä ja kalvinismin pohjoisessa). Alankomaiden lounaisosa on itse asiassa yksi iso jokien suistoalue.
Kirjallisuutta

Kaijser, Arne: Att tämja naturen: de nederländska vattensystemens utveckling under tusen år, s. 299–322, teoksessa: Blomqvist, Pär (toim.): Den konstruerade världen: Tekniska system i historiskt perspektiv. B. Östlings bokförlag, 1998. ISBN 91-7139-389-7 (ruotsiksi)
Alankomaat sellaisena kuin alue olisi ilman patoja. Merenpinnan alapuoliset alueet on merkitty sinisellä.
35 kilometriä pitkä aikanaan Zuiderzeen erottanut Afsluitdijk.
63 (luku)

| Luonnolliset luvut |
| --- | --- |
 63 ← 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 → 
Kardinaaliluku:  kuusikymmentäkolme
Järjestysluku:  kuudeskymmeneskolmas
Tekijät:  1, 3, 7, 9, 21, 63
Alkutekijät:   3^{2}\cdot 7
Roomalainen numero:  LXIII
Binääriluku:  111111
Oktaaliluku:  77
Duodesimaaliluku:  53
Heksadesimaaliluku:  3F
Vigesimaaliluku:  33
63 (kuusikymmentäkolme) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 62 ja seuraa luku 64.
Matematiikassa

63 on yhdistetty luku.
63 on vajaa luku.
63 on Woodallin luku:  4\cdot 2^{4}-1.
63 on onnekas luku (engl. lucky number).
63 on Duffyn luku.
63 on Harshad-luku kymmenjärjestelmässä ja nelijärjestelmässä (3334)
63 on palindromi binäärijärjestelmässä (1111112) ja nelijärjestelmässä.
63 on ”komea luku” (engl. handsome number), koska se voidaan muodostaa numeroidensa positiivisten kokonaislukupotenssien summana kymmenjärjestelmässä:  6^{2}+3^{3}.
63 on keskitetty oktaedriluku.
63 on seitsemän ensimmäisen yhdistetyn luvun summa.
63 voidaan muodostaa kahden neliöluvun erotuksena kolmella tavalla:  8^{2}-1^{2},  12^{2}-9^{2} ja  32^{2}-31^{2}.
63 esiintyy kahdessa jaottomassa Pythagoraan kolmikossa: (16, 63, 65) ja (63, 1984, 1985).
Luonnontieteissä

Jaksollisessa järjestelmässä 63 on europiumin järjestysluku.
Kupari-63 on kuparin vakaa ja luonnossa yleisin isotooppi.
Kadmium-111 on kadmiumin vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 63.
Typen sulamispiste on noin 63 kelviniä.
63 Ausonia on asteroidi.
Auringonkukkagalaksi tunnetaan myös nimellä Messier 63.
Muulilla on 63 kromosomia.
Muissa yhteyksissä

Amerikkalainen nesteen tilavuusmitta hogshead vastaa 63 gallonaa (noin 240 litraa).
63 on Filippiinien kansainvälinen suuntanumero.
Eurooppatie E63 kulkee Sodankylän ja Turun välillä.
Kantatie 63 kulkee Kauhavan ja Ylivieskan välillä.
Bell P-63 Kingcobra oli yhdysvaltalainen hävittäjälentokone.
Kohu-63 on suomalainen punk-yhtye.
AK-74

| AK-74 |
| --- | --- |

Tyyppi:  rynnäkkökivääri
Valmistaja:  Kalašnikov-konserni, Iževsk
Valmistusmaa:   Neuvostoliitto  Venäjä
Valmistusvuodet:  1973– 
Tekniset tiedot
Kaliiperi(t):  5,45 mm (5,45x39,5 M74)
Aseen pituus:  943 mm 
Piipun pituus:  415 mm 
Paino (tyhjänä):  AK-74: 3,07 kg
Lipas:  tanko-/rumpulipas(harvinainen)
Kapasiteetti:  30  patruunaa
Ammuksen lähtönopeus:  noin 900 m/s 
Teoreettinen kantama:  1 000 m
Tulinopeus (laukausta/min):  650 lks/min 
AK-74 huoltopurettuna
AKS-74u
AK-74 (ven. автомат Калашникова, образца 1974 года, avtomat Kalašnikova, obraztsa 1974 goda) on AK-47:n varsinaisen massatuotantomallin AKM:n (avtomat Kalašnikova modernizirovannyi) pohjalta suunniteltu, monilla uudistuksilla toteutettu 5,45x39 millimetrin patruunaa käyttävä rynnäkkökivääri, joka on tällä hetkellä käytössä muun muassa Venäjän armeijalla.
Nimensä mukaan suunnittelu saatettiin loppuun vuonna 1973. AK-74:n uudemmissa versioissa on laminoidun puutukin ja kahvan sijasta mustat polymeerista valmistetut muotoilultaan hieman parannellut osat. Aseen kompaktissa versiossa AKS-74N on umpiperä korvattu luurankomallisella taittoperällä ja ase on varustettu optisen/yötähtäimen kiinnityskiskolla. Vuonna 1979 kehitettiin laskuvarjojoukkoja ja panssarivaunujen miehistölle AKS-74u-karbiiniversio taittotukilla ja lyhennetyllä piipulla varustettuna.
Pääasiallisia uudistuksia AK-47-mallista ovat kevyempi ja helpommin valmistettava levyprässätty runko, suuri suujarru joka helpottaa varsinkin sarjatulen ampumista huomattavasti, uudelleen suunnitellut tukit, uuden patruunan vuoksi suoremmat lippaat, jotka on valmistettu joko bakeliitista tai muoviseoksesta. Uuden patruunan hyötyjä vanhaan nähden ovat pienempi rekyyli, suurempi lähtönopeus, suorempi lentorata sekä valmistuskustannukset, haittapuolena on pienempi pysäytysteho.lähde?
AK-74 voidaan varustaa erilaisilla lisävarusteilla, esimerkiksi PBS-äänenvaimentimella, piipun alle kiinnittyvällä GP-25/GP-30 -kranaatinheittimellä ja sen sivukiskoon voidaan pikalukituksella kiinnittää erilaisia tähtäinlaitteita, kuten kiikari-, yö- ja punapistetähtäimiä.lähde?
Aseesta on tehty lisensoimattomia kopioita Bulgariassa (AK-74 ja AKS-74U), Itä-Saksassa (MPi-AK-74N, MPi-AKS-74N ja MPi-AKS-74NK) ja Romaniassa (PA md. 86).lähde?
Tekniset tiedot

lähde?
74-sarja yleisesti
Kaliiperi: 5,45 × 39 mm
Lippaat: 30, 45, 60 tankolipas (hyvin harvinainen), 75 patruunan rumpulipas (hyvin harvinainen)
AK-74
Pituus tukki auki/taitettuna: 943 mm / 690 mm
Piipun pituus: 415 mm
Paino ladattuna: 3,6 kg
Teoreettinen tulinopeus: 600-650 laukausta/min
AKS-74u
Pituus tukki auki/taitettuna: 735 mm / 490 mm
Piipun pituus: 210 mm
Paino tyhjällä lippaalla: 2,71 kg
Teoreettinen tulinopeus: 650–735 laukausta/min
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta AK-74 Wikimedia Commonsissa
AK-74:n kuva
Aks-74 (Arkistoitu – Internet Archive)
71 (luku)

| Luonnolliset luvut |
| --- | --- |
 71 ← 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 → 
Kardinaaliluku:  seitsemänkymmentäyksi, (yksikahdeksatta)
Järjestysluku:  seitsemäskymmenesyhdes, seitsemäskymmenesensimmäinen, (yhdeskahdeksatta)
Tekijät:  1, 71
Alkutekijät:   71
Roomalainen numero:  LXXI
Binääriluku:  1000111
Oktaaliluku:  107
Duodesimaaliluku:  5B
Heksadesimaaliluku:  47
Vigesimaaliluku:  3B
71 (seitsemänkymmentäyksi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 70 ja seuraa luku 72.
Matematiikassa

71 on kahdeskymmenes alkuluku.
71 muodostaa luvun 73 kanssa alkulukuparin.
71 on 67:n alkulukuserkku.
71 on keskitetty seitsenkulmioluku.
71 on palindromi seitsenjärjestelmässä (1317).
71 on toinen alkuluku takaperin kymmenjärjestelmässä (17), binäärijärjestelmässä ( 1110001_{2}=113) ja oktaalijärjestelmässä ( 701_{8}=449).
71:n kuutio koostuu vain parittomista numeroista:  71^{3}=357\ 911.
71 voidaan muodostaa kolmen peräkkäisen alkuluvun summana:  19+23+29.
71 voidaan muodostaa neljän eri neliöluvun summana:  6^{2}+5^{2}+3^{2}+1^{2}.
71:n ja sitä pienempien alkulukujen summa on jaollinen 71:llä.
71 ensimmäisen yhdistetyn luvun summa on jaollinen 71:llä.
Luvun  2^{71} eli 2 361 183 241 434 822 606 848 arvellaan olevan suurin kahden potenssi, joka ei sisällä numeroa 5 eikä 7.
Kun asetetaan limittäin parilliset luvut 2:sta 40:een ja parittomat luvut 1:stä 39:ään, saadaan 71-numeroinen alkuluku 21 436 587 109 121 114 131 615 181 720 192 221 242 326 252 827 302 932 313 433 363 538 374 039.
Luonnontieteissä

71 on alkuaineiden jaksollisessa järjestelmässä lutetiumin järjestysluku.
Gallium-71 on galliumin vakaa isotooppi.
Telluuri-123 on telluurin havaitusti vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 71.
71 Niobe on pikkuplaneetta.
Messier 71 on pallomainen tähtijoukko.
Muissa yhteyksissä

Lockheed SR-71 Blackbird oli yhdysvaltalainen tiedustelulentokone.
Eurooppatie E71 kulkee Slovakian ja Kroatian välillä.
Kantatie 71 kulkee Savonlinnassa ja Kiteellä.
Alaa Al-Aswani

Alaa Al-Aswani kuukausittain pitämässään seminaarissa ”Leadership and Management Development Center” 25. huhtikuuta vuonna 2013.
Alaa Al-Aswani (s. 26. toukokuuta 1957), egyptin arabiaksi علاء الأسواني, on egyptiläinen kirjailija.
Elämänvaiheita

Alaa al-Aswani syntyi egyptiläiseen yläluokkaan. Hänen äitinsä oli vanhaa aristokratiaa ja isänsä oli ollut opetusministeri ennen vuotta 1952. Al-Aswani kävi Kairon ranskalaista koulua ja opiskeli sen jälkeen hammaslääkäriksi ensin Kairon yliopistossa ja jatkoi opintojaan Chicagossa, Yhdysvalloissa.
Al-Aswanin tuotannosta on suomennettu romaani Yacoubian-talon tarinat (2009). Romaani kertoo kairolaisen kerrostalon asukkaista, rikkaista ja köyhistä ja heidän risteilevistä elämäntarinoistaan. Taustalla on Egypti ongelmineen: köyhyys, korruptio ja läpimätä politiikka. Oman lisänsä tuo uskonnollinen kaksinaismoralismi, suljettujen ovien takana tehdään asioita, jotka julkisessa puheessa kielletään ja tuomitaan.
Alaa Al-Aswani on poliittisesti aktiivinen ja on ottanut osaa arabikevään mielenosoituksiin, jotka syöksi vallasta Egyptiä pitkään hallinneen presidentti Hosni Mubarakin.
Suomennetut teokset

Yacoubian-talon tarinat (Imārat Ya'qūbyān); suomentanut Sampsa Peltonen, Helsinki: WSOY 2009 ISBN 978-951-0-35283-0
Chicagolaisittain (Shikaju); suomentanut Sampsa Peltonen, Helsinki: WSOY 2011 ISBN 978-951-0-36789-6
25 (luku)

| Luonnolliset luvut |
| --- | --- |
 25 ← 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 → 
Kardinaaliluku:  kaksikymmentäviisi, (vanh.) viisikolmatta
Järjestysluku:  kahdeskymmenesviides
Tekijät:  1, 5, 25
Alkutekijät:   5^{2}
Roomalainen numero:  XXV
Binääriluku:  11001
Oktaaliluku:  31
Duodesimaaliluku:  21
Heksadesimaaliluku:  19
Vigesimaaliluku:  15
25 (kaksikymmentäviisi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 24 ja seuraa luku 26.
Matematiikassa

25 on puolialkuluku ja siten myös yhdistetty luku.
25 on vajaa luku.
25 on neliöluku:  5^{2}.
25 on keskitetty neliöluku, koska se on kahden peräkkäisen neliöluvun summa:  3^{2}+4^{2}.
25 on keskitetty kahdeksankulmioluku, koska se on pariton neliöluku.
25 on keskitetty oktaedriluku.
25 on onnekas luku (engl. lucky number).
25 on palindromi nelijärjestelmässä (1214).
25 on automorfinen luku, koska sen neliö päättyy siihen itseensä:  25^{2}=625.
25 on Cullenin luku:  3\cdot 2^{3}+1.
25 on pienin neliöluku, joka on myös kahden neliöluvun summa:  25=5^{2}=4^{2}+3^{2} (katso Pythagoraan kolmikko).
25 on pienin luku, joka on useamman kuin yhden Pythagoraan kolmikon hypotenuusa: (7, 24, 25) ja (15, 20, 25).
25 on ainoa alkuluvun neliö, jonka kaikki numerot ovat myös alkulukuja.
25 on pienin Friedmanin luku eli ilmaistavissa ei-triviaalilla tavalla sen omia numeroita käyttäen:  5^{2}.
Luonnontieteissä

Alkuaineiden jaksollisessa järjestelmässä 25 on mangaanin järjestysluku.
Magnesium-25 on magnesiumin vakaa isotooppi.
Titaani-47 on titaanin vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 25.
Neonin sulamispiste on noin 25 kelviniä.
Muissa yhteyksissä

North American B-25 Mitchell oli yhdysvaltalainen pommikone.
Valtatie 25 kulkee Hangon ja Mäntsälän välillä.
Eurooppatie E25 kulkee Alankomaiden ja Italian välillä.
25 on Adelen albumi.
William McKinley oli Yhdysvaltojen 25. presidentti.
Neljännesdollari eli 25-senttinen on Yhdysvalloissa suurin yleisessä käytössä oleva kolikko.
Koraanissa mainitaan 25 profeettaa nimeltä.
25-vuotishääpäivää kutsutaan hopeahäiksi.
PAL- ja SECAM-järjestelmien kuvataajuus on 25 kuvaa sekunnissa.
SMTP:n TCP-porttinumero on 25.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 25 (luku) Wikimedia Commonsissa
Luku 25 kyltissä.
66 (luku)

| Luonnolliset luvut |
| --- | --- |
 66 ← 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 → 
Kardinaaliluku:  kuusikymmentäkuusi
Järjestysluku:  kuudeskymmeneskuudes
Tekijät:  1, 2, 3, 6, 11, 22, 33, 66
Alkutekijät:   2\cdot 3\cdot 11
Roomalainen numero:  LXVI
Binääriluku:  1000010
Oktaaliluku:  102
Duodesimaaliluku:  56
Heksadesimaaliluku:  42
Vigesimaaliluku:  36
66 (kuusikymmentäkuusi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 65 ja seuraa luku 67.
Matematiikassa

66 on yhdistetty luku.
66 on runsas ja puolitäydellinen luku.
66 on kuusikulmioluku ja siten myös kolmioluku.
66 on Harshad-luku binäärijärjestelmässä ja oktaalijärjestelmässä.
66 on Zumkellerin luku (engl. Zumkeller number), koska sen tekijät voidaan jakaa kahteen joukkoon, joiden summat ovat samat.
66 on Erdősin–Woodsin luku (engl. Erdős-Woods number).
66 voidaan muodostaa kolmen neliöluvun summana kolmella tavalla:  8^{2}+1^{2}+1^{2},  7^{2}+4^{2}+1^{2} tai  5^{2}+5^{2}+4^{2}.
66 voidaan muodostaa kolmen kuutioluvun summana:  4^{3}+1^{3}+1^{3}.
66. alkuluku miinus 66 (251) ja 66. alkuluku plus 66 (383) ovat myös alkulukuja.
66 esiintyy neljässä Pythagoraan kolmikossa: (66, 88, 110), (66, 112, 130), (66, 360, 366) ja (66, 1088, 1090).
Luvun 66 tekijöiden summa (144) on neliöluku.
Luonnontieteissä

Jaksollisessa järjestelmässä 66 on dysprosiumin järjestysluku.
Sinkki-66 on sinkin vakaa isotooppi.
Kadmium-114 on kadmiumin vakaa ja luonnossa yleisin isotooppi. Sen neutroniluku on 66.
Tina-116 on tinan vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 66.
66 Maja on pikkuplaneetta.
Messier 66 on galaksi.
Muissa yhteyksissä

66 on Thaimaan kansainvälinen suuntanumero.
Eurooppatie E66 kulkee Italian ja Unkarin välillä.
Kantatie 66 kulkee Oriveden ja Lapuan välillä.
Route 66 oli merkittävä valtatie Yhdysvalloissa.
Tähtien sodassa käsky 66 tarkoitti jedien välitöntä teloittamista.
i486- ja Pentium-suorittimista oli saatavilla 66 megahertsin malli.
Pittsburgh Penguins on jäädyttänyt pelinumeron 66 monivuotisen kapteeninsa Mario Lemieux:n kunniaksi.
RAH-66 Comanche oli yhdysvaltalainen sotilashelikopteri.
GAZ-66 on Suomessakin käytetty neuvostoliittolainen maastokuorma-auto.
Le Mans 66 – täydellä teholla on elokuva.
3-MeO-PCP

| --- | --- |

3-MeO-PCP
Systemaattinen (IUPAC) nimi
1-[1-(3-metoksifenyyli)sykloheksyyli]piperidiini
Tunnisteet
CAS-numero: 72242-03-6
ATC-koodi:  ?
PubChem CID: 11778080
Kemialliset tiedot
Kaava: C18H27NO 
Moolimassa: 273,412 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Tiheys: 1.04 g/cm³
Sulamispiste: 94,1−121–204-205 °C
Kiehumispiste: 304−331 °C
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia: hepaattinen
Puoliintumisaika:  ?
Ekskreetio: renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen Rektaalinen Nasaalinen Parenteraalinen: i.v.Kanyyli i.m. Atomisaattori Savuke
3-metoksifensyklidiini on valkoinen, hygroskooppinen, vesiliukoinen ja huoneenlämmössä hienojakoinen kiteinen orgaaninen yhdiste jossa on kahdeksantoista hiiliatomia. Se on dissosiatiivinen anestesialääke jolla on hallusinogeeninen ja sedatiivinen vaikutus, ja sitä on myyty muuntohuumeena. Se sitoutuu NMDA-reseptoriin korkeammalla affiniteetilla kuin fensyklidiini, josta sen vaikutukset kuitenkin hivenen poikkeavat.
Kemialliselta rakenteeltaan 3-metoksifensyklidiini kuuluu aryylisykloheksylamiinien ryhmään yhdessä fensyklamiinin, esketamiinin, metoksetamiinin, etketamiinin ja tiletamiinin kanssa. Vuonna 1924 löytyi PCC ja myöhemmin sotien jälkeen sen johdoksia PCE, tenosyklidiini sekä fensyklidiini josta on syntetisoitu myös sisarmolekyyli metoksydiini, joka sitoutuu NMDA-reseptoriin matalammalla affiniteetilla kuin 3-metoksifensyklidiini, ja on potentiaaliltaan ketamiinin luokkaa. Muita läheisiä molekyyleja ovat 3-Me-PCP, 3-MeO-PCE, 3-Meo-PCMo 3-HO-PCP sekä kolme pyrrolidiinianalogia 3-MeO-PCPy, 4-Meo-PCPy ja 3-Me-PCPy.
3-metoksifensyklidiini sitoutuu NMDAR Ki 20 nM affiniteetilla. SRI Ki 216 nM affiniteetilla. σ1R Ki 42 nM affiniteetilla. Se ei sitoudu σ2 -reseptoriin eikä μ-, δ-, tai κ -opioidireseptoreihin (Ki < 10 000 nM).