stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Costeen diskografia
Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista | Listasijoitukset> Radio- lista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Pakoon pahaa oloo” | 2018 | — | — | Ehkä joskus tää viel naurattaa |
| ”Yli susta” | 2018 | — | — | Ehkä joskus tää viel naurattaa |
| ”Luurangot” | 2018 | — | — | Ehkä joskus tää viel naurattaa |
| ”Toivon” | 2018 | — | — | Ehkä joskus tää viel naurattaa |
| ”Eka tääl” | 2019 | — | — | Ehkä joskus tää viel naurattaa |
| ”Päivänsäde” (feat. F) | 2019 | — | — | Ehkä joskus tää viel naurattaa |
| ”Satuta mua kunnolla” | 2019 | 20  | — | Kaikki loppuu aina |
| ”Kunnes kuollaan” | 2019 | 18  | — | Kaikki loppuu aina |
| ”Taas sun kaa” | 2020 | 12  | — | Kaikki loppuu aina |
| ”Normaaleita” (feat. Tippa) | 2020 | — | — | Kaikki loppuu aina |
| ”Kukaan ei henkiin herätä” | 2020 | — | — | Kaikki loppuu aina |
| ”Nuori Edelmann” | 2021 | 9  | — | Kaikki vampyyrit ei juo verta |
| ”Ne voi liittyy” (feat. Bizi) | 2021 | 16  | — | Kaikki vampyyrit ei juo verta |
| ”Elämä on hetken ihanaa” | 2021 | 20  | — | Kaikki vampyyrit ei juo verta |
| ”Älä pyydä mua takas enää” | 2022 | 8  | — | Kaikki vampyyrit ei juo verta |
| ”Lähempänä jumalaa” | 2022 | — | — | Kaikki vampyyrit ei juo verta |
| ”Olen muistanut” | 2022 | 7  | — | Kaikki vampyyrit ei juo verta |
| ”Kyynel” (feat. Tippa & Heviteemu) | 2022 | 8  | — |  |
| ”Tytöt” | 2023 | 36  | — |  |
| ”Rakastunut suruun” | 2023 | 31  | — |  |
| ”Anteeks” (feat. Fabe) | 2024 | 16  | — |  |
| ”Silt se tuntuu” (feat. Tupe) | 2024 | 16  | — |  |
| ”Sano vaan” | 2024 | 27  | 46  |  |
| ”Miten sut mielest poistetaan” | 2024 | 14  | — |  |
| ”Sekaisin” | 2025 | 5  | 22  |  |
Musiikkivideot

Pakoon pahaa oloo (2018)
Päivänsäde (2019)
Normaaleita (2020)
Nuori Edelmann (2021)
Vierailijana

| Vuosi | Kappale | Artisti | Albumi |
| --- | --- | --- | --- |
| 2019 | ”Katastrofin aineet” | F | Mä en oo viel tarpeeks iso |
| 2020 | ”Poikien vessa” | Mouhous | I Hate Mouhous |
| 2020 | ”Picasso” | Pihlaja | Kirjoitettu tähtiin |
| 2020 | ”Vaikeeta” | Heviteemu |  |
| 2022 | ”Levottomat tuulet” | Adi L Hasla |  |
| 2023 | ”Herkkii koviksii” | Sini Yasemin |  |
| 2023 | ”Palamaan” | Whereismike |  |
Nina Karpin

Nina Karpin (o.s. Fiilin; 25. joulukuuta 1922 Lieksa – 28. elokuuta 2008 Vantaa) oli suomalainen runoilija ja opettaja.
Hänen vanhempansa olivat Joensuun ortodoksisen seurakunnan kirkkoherra Mikael Fiilin ja ruustinna Tatjana Fiilin o.s. Nadesdin. Nina Karpin vietti lapsuus- ja kouluvuotensa Joensuussa. Valmistuttuaan seminaarista opettajaksi hän toimi ensin kolme vuotta opettajana Outokummussa ja sen jälkeen 33 vuotta Lieksassa Keskuskoululla. Hän avioitui Viktor Karpinin kanssa ja perheeseen syntyi kaksi poikaa.
Kirjoitusharrastus alkoi jo lapsuudenkodin kirjallisuudenharrastusta tukevassa ilmapiirissä mietteiden ja runojen muodossa, mutta nuoruuden päiväkirjamuotoinen kokoelma nimeltä Unda Marina ei ole säilynyt.
Keskeisiä aiheita Nina Karpinin runoissa ovat ortodoksinen usko, luonto, koulumaailma, lapset ja äitiys. Ensimmäisessä vuonna 1990 julkaistussa runokokoelmassaan Siunaavan käden alla hän työstää lapsen menettämisen surua. Toisen kokoelman, vuonna 1998 ilmestyneen Polku puutarhassa, runot liittyvät kokemuksiin papin tyttärenä, opettajana, aviopuolisona, äitinä, kirkkokuorolaisena ja rukoilevana seurakuntalaisena. Kirjan tuoton runoilija lahjoitti Valamon luostarille. Molempiin teoksiin on kirjoittanut esipuheet runoilijan lapsuudenystävä rovasti Erkki Piiroinen. Postuumina ilmestynyt runoilijan pojan Nikke Karpinin kokoama teos Sinun armosi suojaan sisältää kahden aikaisemman teoksen runojen lisäksi 48 ennen julkaisematonta runoa. Niissä teemoina ovat ihmisen suhde Jumalaan, läheiset ihmiset, ystävyys ja ortodoksiseen elämänkatsomukseen pohjautuva kiitollisuus ja toivo.
Teokset

Siunaavan käden alla.  Valamon luostari, 1990.  ISBN 951-9468-36-6
Polku puutarhassa.  Valamon luostari, 1998.  ISBN 951-9468-75-7
Sinun armosi suojaan.  Valamon luostari, 2009.  ISBN 978-952-5495-16-4
Aiheesta muualla

Äidin rakkautta ei pidä kätkeä. Karjalainen, 1990, nro 13.5.1990, s. 12.
Karpin, Nikke: Elämä on polku puutarhassa. Ortodoksiviesti, 1998, nro 4, s. 21.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Käärijän diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Käärijä vuonna 2021.
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 2 |  |
| ↙EP:t | 2 |  |
| ↙Singlet | 23 |  |
Tämä artikkeli on suomalaisen rap-artistin Käärijän diskografiasta. Hän on julkaissut urallaan kaksi albumia, kaksi EP:tä sekä useita singlejä.
Studioalbumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti>  |
| --- | --- | --- | --- |
| Fantastista |  Julkaistu: 7. helmikuuta 2020  Formaatti: digitaalinen / CD / LP  Levy-yhtiö: Monsp Records | 4 |  |
| People’s Champion |  Julkaistu: 1. marraskuuta 2024  Formaatti: CD / LP / digitaalinen  Levy-yhtiö: Warner Music | 2 | triplaplatinaa  |
EP:t

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista |
| --- | --- | --- |
| Peliä |  Julkaistu: 27. heinäkuuta 2018  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: Monsp Records | 22 |
| Cha Cha Cha Mixtape |  Julkaistu: 5. toukokuuta 2023  Formaatti: CD / LP / digitaalinen  Levy-yhtiö: Monsp Records | 2 |
Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista | Listasijoitukset> Radio- lista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Heila” (feat. Urho Ghettonen) | 2016 | — | — |  |
| ”Urheilujätkä” (feat. Jeskiedes) | 2016 | — | — |  |
| ”Puun takaa” | 2016 | — | — |  |
| ”Tuuliviiri” | 2017 | — | — |  |
| ”AJOA” | 2017 | — | — |  |
| ”Koppi tules” (feat. EPP, Nick-E Maggz, Matias Deep & ODE) | 2017 | — | — |  |
| ”Klo23” | 2018 | — | — | Peliä-EP |
| ”Puuta heinää” | 2018 | — | — | Peliä-EP |
| ”Viulunkieli” | 2018 | 30 | — | Fantastista |
| ”ROCK ROCK” | 2019 | — | — | Fantastista |
| ”Hirttää kiinni” | 2019 | — | — | Fantastista |
| ”Mic Mac” | 2019 | 44 | — | Fantastista |
| ”Paidaton riehuja” | 2020 | — | — |  |
| ”Menestynyt yksilö” | 2021 | — | — |  |
| ”Siitä viis” | 2021 | — | — |  |
| ”Välikuolema” | 2022 | 19 | — | Cha Cha Cha Mixtape |
| ”Cha Cha Cha” | 2023 | 1 | 1 | Cha Cha Cha Mixtape / People’s Champion |
| ”It’s Crazy It’s Party” (feat. Tommy Cash) | 2023 | 4 | 17 | People’s Champion |
| ”Huhhahhei” | 2023 | 5 | — | People’s Champion |
| ”Ruoska” (Käärijä & Erika Vikman) | 2024 | 1 | 4 | People’s Champion |
| ”Kot Kot” | 2024 | 8 | 68 | People’s Champion |
| ”TRAFIK!” (Käärijä & Joost Klein) | 2024 | 5 | — |  |
| ”Sex = Money” | 2024 | 15 | — | People’s Champion |
| ”Autiomaa” | 2024 | 23 | 28 | People’s Champion |
| ”San Francisco Boy” (Käärijä x Hooja) | 2024 | 8 | 67 |  |
Vierailijana

2019: Lazy & Siho – ”Shutdown” (feat. Käärijä)
2019: Matias Deep – ”Slowmo” (feat. Käärijä)
2023: Antti Tuisku – “Auto jää“ (feat. Käärijä)
2023: Xmies – "Peltiseppä" (feat. Käärijä, Solonen, Kosola & Matti8)
2023: Elastinen – "Toiset samanlaiset" (feat. Käärijä)
Brunkebergin taistelu

Brunkebergin taistelu käytiin Tukholman ulkopuolella 10. lokakuuta 1471. Sen osapuolina olivat Ruotsin valtionhoitaja Sten Sture vanhempi ja Tanskan kuningas Kristian I. Taistelu päättyi Sten Sturen joukkojen voittoon, ja Kristian menetti mahdollisuudet Ruotsin kruunuun.
Taustaa

Toukokuussa 1471 Sten Sture vanhempi oli valittu Ruotsin valtionhoitajaksi. Sture edesauttoi Ruotsin eroa Kalmarin unionista ja sai taakseen paljon tukijoita, joista suurin osa oli Tukholman ja Bergslagenin alueen talonpoikia. Bergslagen oli kaivosalue, jonka kaupankäynti saksalaisten kaupunkien kuten Lyypekin kanssa häiriintyi usein tanskalaisten käsissä olleen unioniulkopolitiikan seurauksena. Taisteluun ajauduttiin pääasiassa tästä syystä.
Muuta

Taistelua käytettiin myöhemmin usein propagandatarkoituksissa, kun haluttiin painottaa vapautumista tanskalaisten sortajien vallan alta. Tosiasiassa taistelun molempien osapuolten joukoista suuri osa oli ruotsalaisia, ja sen syyt olivat pääasiassa taloudellis-poliittiset.
Jemen

Jemenin tasavalta eli Jemen on valtio Lähi-idässä Arabian niemimaan eteläkärjessä. Sen rajanaapureita ovat pohjoisessa Saudi-Arabia ja idässä Oman. Jemeniä ympäröivät myös Arabianmeri, Adeninlahti ja Punainenmeri. Naapurimaihin verrattuna Jemenin öljytulot ovat vaatimattomat, mutta niitä tärkeämpi on Jemenin strateginen sijainti Punaisenmeren suulla vastapäätä Afrikan sarvea, vilkkaan öljynkuljetusreitin varrella.
Jemenin noin 28 miljoonasta asukkaasta suurin osa on muslimeita, pohjoisessa šiialaisia, etelässä sunnalaisia. Maassa on myös paljon somalipakolaisia. Vanhoja jemeniläiskaupunkeja on Unescon maailmanperintöluettelossa; niistä Shibām tunnetaan savitiilistä tehdyistä kerrostaloistaan.
Jemenissä puhkesi vuonna 2015 yhä jatkuva sisällissota, jossa Abdrabuh Mansur Hadin hallitus ja sitä tukeva liittouma sotivat hutheja ja Arabian niemimaan al-Qaidaa vastaan. Huthit ja al-Qaida vastustavat myös toisiaan.
Historia > Varhaishistoria

Jemen on yksi Lähi-idän vanhimmista asutuskeskuksista. Sen alueelle kehittyi seemiläisten kansojen maata viljeleviä yhdyskuntia arviolta 2000 eaa. Jemen sijaitsi jo varhain merkittävien kauppareittien varrella, minkä ansiosta alueelle syntyi vauraita kaupunkeja.
800 eaa. – 500 jaa. välisenä aikana Jemenissä vaikuttivat Minaeanin, Saban, Himyarin, Qatabanin, Hadramautin ja Ausanin kuningaskunnat, jotka ylläpitivät tuottoisaa maustekauppaa. Roomalaiset kutsuivat aluetta nimellä ”Arabia Felix” (”Onnellinen Arabia”) maustekaupan tuottaman vaurauden vuoksi. Rooman keisari Augustus lähetti vuonna 26 eaa. retkikunnan valtaamaan Arabia Felixin ja turvaamaan alueen kaupan Roomalle. Egyptin prefektin Aelius Galluksen komentama retkikunta kuitenkin epäonnistui.
Jemenin kuningaskunnat kilpailivat keskenään kauppareiteistä ja lukuisten sotien seurauksena alueen hallitsevaksi valtakunnaksi nousi 200-luvulla Himyar, joka valloitti suurimman osan alueesta Aksumin tuella.
Aluetta vaivasi paha kuivuus 500-luvulla. Maustekauppa hiipui 550-luvulla ja tärkeän Maribin kaupungin sadevesipato murtui, mikä hankaloitti alueen maanviljelyä. Himyar pirstoutui pieniksi kaupunkivaltioiksi ja heimoyhteisöiksi ja Aksum valloitti merkittävän osan rannikosta, kunnes arabit valloittivat alueen 600-luvulla. Etiopialainen kristinusko väistyi islamin tieltä ja Jemenistä tuli osa Kalifaattia. Alue sai tuolloin nimensä Jemen, joka tarkoittaa ”oikeaa puolta”, mikä viittaa alueen sijaintiin Mekkaan nähden.
Kalifivallan luhistuttua pohjoinen Jemen jäi paikallisten imaamien vallan alle. Imaamit edustivat zaidilaisuutta, islamin nuorempaa alahaaraa, ja he vakiinnuttivat teokraattisen poliittisen järjestelmän joka piti pintansa nykyaikaan asti. Jemenissä oli historian aikana useampia imaamien hallitsijasukuja.
Egyptiläiset sunnikalifit valtasivat Jemenin rannikkoseudun 1100-luvulla. Heidän valtakuntansa hajosi vuonna 1250. Jemen säilyi hajanaisena vuoteen 1517 saakka, jolloin Osmanien valtakunta valloitti alueen ja teki siitä maakuntansa. Jemeniläiset heimot ajoivat osmanit pois vuonna 1636 ja osmanit saivat valloitettua Jemenin uudestaan vasta vuonna 1872.
Historia > Kahtiajakaantunut Jemen

Jako Pohjois- ja Etelä-Jemeniin tapahtui brittien valloitettua Jemenin eteläosan. Britit valloittivat Adenin sataman ja nykyisen Jemenin itä- ja eteläosan vuonna 1839. Aluetta hallittiin ensin osana Brittiläistä Intiaa, kunnes 1937 muodostettiin Itä-Adenin ja Länsi-Adenin protektoraatit sekä Adenin siirtokunta. Vuoteen 1965 useimmat näiden alueella vaikuttaneet heimovaltiot olivat liittyneet Etelä-Arabian federaatioksi, jota britit hallitsivat. Britit poistuivat vuonna 1967, jolloin Jemenin demokraattinen kansantasavalta perustettiin. Siitä tuli sosialistinen yksipuoluevaltio, joka solmi läheiset suhteet Neuvostoliittoon, Kuubaan, Kiinaan ja radikaaleihin palestiinalaisiin.
Samaan aikaan pohjoisessa osmanien valta rajoittui kaupunkeihin, kun taas maaseudun heimot olivat imaamin hallinnassa. Osmanien valtakunta hajosi ensimmäisen maailmansodan jälkeen ja Jemenin kuningaskunta julistautui itsenäiseksi vuonna 1918. Maan ensimmäiseksi hallitsijaksi tuli imaami Yahyan al-Badr. Kuningaskunta oli sulkeutunut sekä takapajuinen ja Yahyan oli julma hallitsija. Yahyanin alamaiset murhasivat hänet vuonna 1948, ja valtaan nousi hänen poikansa Ahmed al-Badr. Vallankumoukselliset tasavaltalaiset murhasivat Ahmedin 1962 ja valtiosta tuli Jemenin arabitasavalta. Samalla maa ajautui monivuotiseen sisällissotaan, jonka aikana yli 250 000 ihmistä sai surmansa.
Jemenin arabitasavallan ja Jemenin demokraattinen kansantasavallan suhteet olivat pääasiassa hyvät. Samalla välejä hiersi rajakiista, josta valtiot kävivät kahakoita 1972 ja 1979. Valtiot neuvottelivat yhdistymisestä 1980-luvulla, mutta keskinäiset epäluulot ja Etelä-Jemenin sisällissota 1986 estivät sovinnon. Pohjois- ja Etelä-Jemen yhdistyivät lopulta vuonna 1990 nykyiseksi Jemenin tasavallaksi.
Historia > Yhdistynyt Jemen

Yhdistymisen jälkeistä rauhaa kesti neljä vuotta, ennen kuin Pohjoinen ja Etelä taistelivat lyhyen, mutta verisen sisällissodan, jossa hallinnon sotajoukot löivät etelän separatistit. Jemenillä on ollut rajakahakoita Eritrean kanssa 1995 ja Saudi-Arabian kanssa 1998.
Vuonna 1994 parlamentti äänesti Ali Abdullah Salehin presidentiksi. Vuonna 1999 pidettiin maan ensimmäiset suorat presidentinvaalit, joissa Ali Abdullah Saleh valittiin uudelleen.
1990-luvun jälkeen Jemeniin on virrannut pakolaisia levottomasta Somaliasta arviolta 700 000.
Lokakuussa 2000 Jemenissä tehtiin terrori-iskuja yhdysvaltalaista sota-alusta ja Brittien suurlähetystöä vastaan. Vuonna 2001 presidentti Saleh ilmoitti maansa käyvän Yhdysvaltojen rinnalla sotaan terrorismia vastaan. Terrorismin vastaisesta sodasta kehittyi maan sisäinen konflikti jossa Jemenin hallinto ja terroristijärjestö Al-Qaida taistelivat jopa maakuntien hallinnasta. Konflikti jatkuu edelleen.
2000-luvun alussa maassa on ollut paljon levottomuuksia. Maan keskushallinto osoittautui heikoksi ja eri separatistiryhmät saivat valtaa syrjäseuduilla. Maan sekavaa tilannetta hyödynsivät myös somalialaiset merirosvot, jotka perustivat tukikohtia Jemenin rannikolle. Al-Qaidan vastaisen konfliktin lisäksi vuonna 2004 Sa’dahin maakunnassa syttyi huthikapina. Vuonna 2007 Etelä-Jemen alkoi vaatia autonomiaa, mikä kärjistyi maan kolmanneksi konfliktiksi vuonna 2009.
Politiikka

Toisin kuin muut Arabian niemimaan valtiot, Jemen on tasavalta, jolla on kaksikamarinen lainsäädäntöelin. Presidentti, 301-paikkainen eduskunta ja 111-paikkainen šura-neuvosto jakavat vallan hallituksessa. Presidentti on valtionpäämies ja pääministeri hallituksen päämies. Kansa valitsee presidentin vähintään kahdesta hallituksen asettamasta ehdokkaasta, ja pääministerin valitsee presidentti. Presidenttikausi kestää seitsemän ja hallituskausi kuusi vuotta. Äänioikeus on jokaisella yli 18-vuotiaalla.
Perustuslaki edellyttää riippumatonta oikeuslaitosta. Aikaisemmat etelän ja pohjoisen lait on yhdistetty. Oikeusjärjestelmä koostuu erillisistä kauppaoikeuksista ja Sanaassa sijaitsevasta korkeimmasta oikeudesta. Islamilaisena maana Jemenin laki pohjautuu pitkälti Koraanin tulkintoihin. Muista tiukan islamilaisista maista poiketen Jemenissä ulkomaalaiset saavat käyttää alkoholia. Monet paikalliset asukkaat käyttävät khat-päihdettä.
Jemenin perustuslain mukaan presidenttiehdokkaaksi voi asettua kuka tahansa 40 vuotta täyttänyt jemeniläisten vanhempien lapsi, joka voi harjoittaa poliittisia oikeuksiaan, on hyväluonteinen, täyttää islamin asettamat velvollisuutensa, ei ole tehnyt häpeällisiä rikoksia tai on hyvittänyt ne eikä ole naimisissa ulkomaalaisen kanssa.
Sosialistisen Etelä-Jemenin ja Pohjois-Jemenin yhdistymisen myötä 1990 tuli voimaan uusi perhelaki, joka oli selvä huononnus Etelän naisten asemaan.
Jemenissä ei ole lakeja alaikäisen avioliiton estämisiksi ja kansainvälistä huomiota on herättänyt takavuosina 10-vuotiaan Nojoud Alin hakema avioero miehestä, jolle hänet oli naitettu. Vuonna 2010 lapsiavioliitot kiellettiin uudella lailla, joka herätti myös sitä vastustavia mielenosoituksia. Lakia ei kuitenkaan saatettu voimaan, vaan šaria-lakia tulkitseva parlamentin komitea hylkäsi sen islamin vastaisena. Vuonna 2006 52,1 % jemeniläisistä tytöistä avioitui alle 18-vuotiaana. Heistä neljäsosa avioituu alle 15-vuotiaana, mikä aiheuttaa heille huomattavia ruumiillisia ja henkisiä ongelmia.
Politiikka > Vapauksien kehitys

Freedom Housen vuoden 2022 raportin mukaan Jemen ei ole vapaa maa. Jemenin, jossa aiemmin on ollut useita pienempiä sisäisiä konflikteja, on tuhonnut sisällissota, johon on osallistunut alueellisia voimia vuodesta 2015 lähtien. Saudi-Arabia, Yhdistyneet arabiemiirikunnat (UAE) ja niiden liittolaiset tukivat sen vuoden presidentti Abd Rabbu Mansurin hallitusta Ansar Allahia (Jumalan kannattajia) vastaan, joka tunnetaan myös nimellä Houthit. Tämän aseellisen kapinallisliikkeen juuret ovat Zaidi-shiiayhteisössä, joka muodostaa suuren vähemmistön Luoteis-Jemenissä. Siviiliväestö on kärsinyt molempien osapuolten suorasta väkivallasta sekä kaupan ja avun keskeytymisen aiheuttamasta nälästä ja taudeista. Vaalit ovat myöhässä, normaali poliittinen toiminta on pysähtynyt ja monet valtion instituutiot ovat lakanneet toimimasta.
Hallinnollinen jako

Jemen on jaettu 22 maakuntaan (muhafazat). Maakunnat jaetaan edelleen yhteensä 333 piirikuntaan.
Aden
Amran
Abyan
Al Dali
Al Bayda
Al Hudaydah
Al Jawf
Al Mahrah
Al Mahwit
Amanat al Asimah
Dhamar
Hadramaut
Hajjah
Ibb
Lahij
Ma'rib
Raymah
Sa'dah
Sanaa
Shabwah
Ta'izz
Sokotra
Maantiede

Jemen kuuluu Lähi-itään ja sijaitsee Arabian niemimaan eteläkärjessä Saudi-Arabian ja Omanin välissä. Jemenin pinta-ala on yhteensä 527 968 neliökilometriä. Sillä on 1 906 kilometriä rantaviivaa Arabianmerelle, Adeninlahdelle ja Punaisellemerelle. Jemen hallinnoi useita saaria ja saariryhmiä, kuten esimerkiksi Punaisessameressä sijaitsevia Hanish-saaria, Kamarania ja Perimiä, sekä Intian valtameressä sijaitsevaa Sokotran saariryhmää. Jemen ja Saudi-Arabia allekirjoittivat vuonna 2000 sopimuksen, jossa ratkaistiin maiden välillä pitkään kestänyt rajariita.
Jemenin vuoristoista sisämaata ympäröivät kapeat rantakaistaleet maan länsi-, etelä- ja itäosissa, ja ylänkömäinen aavikko pohjoisessa Saudi-Arabian vastaisella rajalla. Tihamah on yli 400 kilometriä Punaisen meren rannalla kulkeva rantakaistale, jossa harjoitetaan kalastusta, kauppaa ja keitailla viljelyä. Maan sisäosan vuoret vaihtelevat korkeudeltaan muutamasta sadasta metristä yli kahteen kilometriin. Maan korkein huippu on 3 760 metrin korkuinen Jabal an Nabi Shu’ayb. Ylänköalueiden seassa kulkee wadeja, eli jokilaaksoja, jotka ovat lämpiminä kesäkuukausina kuivia. Maassa ei ole pysyviä jokia.
Maantiede > Luonto

Jemenissä tavataan monia eläimiä, kuten aavikkoilvestä, juovahyeenaa, kettuja, jäniksiä, piikkisikoja, mangusteja, varaaneja, agamia, hyppymyyriä ja kameleontteja. Vaippapaviaanit ja kalliotamaanit ovat alarinteillä yleisiä, mutta gasellit ovat vähentyneet metsästyksen takia ja eteläarabianleopardeja elää vain syrjäseuduilla.
Jemenissä kasvaa paljon pikkukasveja. Sateiden jälkeen Rub al-Khalin aavikko kukkii, kun kaktukset ja akaasiat sekä erilaiset tyräkit puhkeavat kukkaan. Valkoinen kriinumi Crinum yemense herättää huomiota, mutta näyttävin on aavikkoruusuksi kutsuttu adeniumien suvun adenium (Adenium obesum). Puut ovat harvinaisia Pohjois-Jemenissä, sillä niitä on hakattu paljon polttopuiksi.
Ekoturismin kannalta Jemenin päänähtävyys on sen monipuolinen linnusto, joka on erityisen runsas kevään ja syksyn muuttokausien aikaan, kun suuret petolinnut muuttavat Jemenin yli Afrikkaan ja pois. Alueella käy lajeja, jotka kulkevat Punaisenmeren ranta-alueen kautta Afrikasta Eurooppaan. Lintuja on myös paljon alueilla, joissa on vettä suurimman osan vuodesta.
Maantiede > Ilmasto

Lämpötilat ovat Jemenissä yleensä varsin korkeita, varsinkin maan rannikkoalueilla. Sademäärä on yleensä vähäinen, mutta vaihtelee eri korkeuksissa. Maan ylängöillä kesä on leuto ja sateinen, ja keskilämpötila on noin 21 °C. Alueen talvet ovat koleita ja kohtalaisen kuivia, ja lämpötila käy satunnaisesti neljän asteen alapuolella. Maan länsirannikolla sijaitseva Tihamahin rantakaistale kuuluu tropiikkiin. Siellä lämpötilat kohoavat ajoittain yli 54 celsiusasteeseen, ja kosteus vaihtelee 50–70 prosentin välillä. Sade tulee alueelle epäsäännöllisinä kaatosateina, ja vuoden keskimääräinen sademäärä on noin 130 millimetriä. Adenin keskilämpötila on tammikuussa 25 °C ja kesäkuussa 32 °C. Vuosittainen sademäärä on 127 millimetriä. Etelä-Jemenin korkeimmissa vuoristoissa sataa noin 520–760 millimetriä vuodessa, kun taas Pohjois- ja Itä-Jemenissä voi olla jopa vuosien mittaisia sateettomia kausia. Jemenin itäosa on kuivaa ja lämmintä aluetta.
Maantiede > Maailmanperintökohteet

Jemenissä sijaitsee neljä Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvaa kohdetta. Shibāmin linnoitettu vanhakaupunki on Jemenin vanhin maailmanperintökohde, ja se hyväksyttiin luetteloon vuonna 1982. Se on maailman varhaisimpia ja parhaiten säilyneitä esimerkkejä kerrosrakentamiseen perustuvasta kaupunkisuunnittelusta. Maan pääkaupunki Sanaa on ollut maailmanperintöluettelossa vuodesta 1986. Kaupunkia on asutettu yli 2 500 vuotta ja se oli 600- ja 700-luvuilla tärkeä islaminuskon leviämispaikka. Zabid, joka oli Jemenin pääkaupunki 1200–1400-luvuilla, oli korkeatasoisen yliopistonsa ansiosta satoja vuosia tärkeä arabikulttuurin keskus. Se hyväksyttiin maailmanperintökohteeksi vuonna 1993. Tuoreimmin hyväksytty kohde on Intian valtameressä oleva Sokotran saariryhmä, joka valittiin luetteloon vuonna 2008 rikkaan ja ainutlaatuisen luontonsa ansiosta.
Talous

Jemenin talous on hyvin riippuvainen maan öljy- ja maakaasuvaroista, jotka tuottavat noin 65 prosenttia valtion tuloista ja 25 prosenttia bruttokansantuotteesta. Naapurivaltioihin verrattuna Jemenin öljyvarat ovat kuitenkin pienet. Vuonna 2016 maan todennettujen öljyvarojen määrä oli arviolta kolme miljardia barrelia. Öljyn ja maakaasun ohella muita tärkeitä luonnonvaroja ovat tuottava maanviljelysmaa maan länsiosassa, kala, vuorisuola ja marmori. Maassa on myös jonkin verran hiiltä, kultaa, lyijyä, nikkeliä ja kuparia.
Jemen on yrittänyt vähentää hupenevien öljyvarojen aiheuttamia vaikutuksia monipuolistamalla taloutta esimerkiksi vuonna 2006 alkaneella talousuudistusohjelmalla, jonka tarkoituksena on tukea talouden muita osa-alueita ja houkutella ulkomaista sijoitusta. Vuoden 2010 alussa kansainvälinen yhteisö perusti ryhmän Friends of Yemen, jonka tarkoituksena on tukea Jemenin taloudellisia ja poliittisia uudistuksia. Samana vuonna Kansainvälinen valuuttarahasto IMF hyväksyi ohjelman, jossa se tukee maata 370 miljoonalla dollarilla kolmen vuoden ajalla. Näistä ponnisteluista huolimatta Jemen kärsii edelleen talousongelmista, ja sen pitää tulevaisuudessa selvitä vähenevien vesivarojen ja suuren syntyvyysprosentin aiheuttamista ongelmista. Myös korruptio on maassa suuri ongelma.