stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kenttijärvi

Kenttijärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Kenttijärvi, järvi Karjalan tasavallan Kalevalan piirissä
Kenttijärvi, kylä entisessä Kontokin pitäjässä
Kenttijärvi eli Kentjärvi, järvi Karjalan tasavallan Kontupohjan piirissä
Kenttijärvi eli Kentjärvi, kylä ja kunta Karjalan tasavallan Kontupohjan piirissä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kenttijärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kenttä (videopeli)

Kenttä tai taso eli mappi (englanniksi mm. level, map tai stage) on videopelin osio, joka pitää läpäistä jotta pelaaja voi siirtyä seuraavaan osioon. Kentät läpäistään yleensä määrätyssä järjestyksessä. Esimerkiksi Visual novel -peleissä tarinan kappaleet, sotapeleissä tehtävät ja tappelupeleissä ottelut ovat pelin kenttiä tai tasoja. Kenttä voi tarkoittaa myös rajattua aluetta pelimaailmasta.
Tietokone- ja videopeleissä kenttä voi koostua tiukasti rajatusta alueesta (esimerkiksi Counter Strike) tai laajaasta ja vapaasti tutkittavasta, suuresta karttapohjasta (esimerkiksi World of Warcraft) tai jostain näiden välimuodosta. Kenttä voi koostua useista eri osista, esimerkiksi luonnosta, metsistä tai rakennuksista. Joissain peleissä kentän lopussa voi odottaa loppuvastus, jonka päihittämisen jälkeen kenttä on läpäisty.
Tavallisesti kenttä ladataan aina kokonaan muistiin ja vasta kentästä toiseen siirryttäessä syntyy uuden kentän lataamisesta johtuvaa odottamista.
Kenttäeditorit ovat työkaluja, joita käytetään kenttien rakentamiseen ja suunnitteluun.
Kallijärvi (Keminmaa)

| Kallijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Keminmaa
Koordinaatit:  65°48′05″N, 24°32′10″E
Järvinumero:  84V156.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  12,4 m 
Rantaviiva:  1,409 km 
Pinta-ala:  0,1 km² 
Tilavuus:  200 000 m³ 
Keskisyvyys:  1,8 m 
Suurin syvyys:  2,1 m 
 fiKallijärvi 
Kallijärvi on matala järvi Keminmaan Laurilassa Lapin maakunnan lounaisosassa. Sen pinta-ala on 10,1 hehtaaria. Järvi sijaitsee kaupunkirakenteen sisällä Kemin keskustaajaman alueella runsaat puoli kilometriä Kemijoelta länteen.
Maantiede

Kallijärven pituus etelästä pohjoiseen on noin 450 metriä ja leveys lännestä itään noin 300 metriä. Järvi kapenee pohjoista kohden. Saaria ei ole.
Sijaintinsa johdosta Kallijärvi on suosittu uimapaikka ja sen maisemallinen arvo on merkittävä. Järveä kunnostettiin 1980-luvun alussa. 2000-luvulle tultaessa humuksen lisääntyminen samensi järveä, ja se oli vaarassa pilaantua uudelleen. Kallijärveä ruopattiin keväällä 2010, jolloin sen keskisyvyys kasvoi 1,8 metriin ja vesitilavuus lisääntyi noin kolmanneksen 200 000 kuutiometriin.
Kallijärvi (84V156.1.001) kuuluu Välialueeseen (84V156), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Perämeren rannikkoalueen päävesistössä (84). Välialueeseen 84V156 kuuluu Kallijärven ohella Salmelanpudas (84V156.1.002) ja Juurakkopudas (84V156.1.003).
Karjukala

| Karjukala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Pietarinkalat Zeiformes
Heimo::  Karjukalat Caproidae
Suku::  Capros  Lacépède, 1802
Laji::  aper
Kaksiosainen nimi
 Capros aper  Linnaeus, 1758 
Synonyymit
 Zeus aper Linnaeus, 1758  Perca pusilla Brünnich, 1768  Perca brunnich Lacepède, 1802 
Katso myös
   Karjukala Wikispeciesissä   Karjukala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Karjukala (Capros aper) on karjukalojen (Caproidae) heimoon kuuluva kalalaji. Se on sukunsa Capros ainoa laji.
Koko ja ulkonäkö

Karjukalan tavanomainen pituus on 13 senttimetrin luokkaa. Maksimissaan se voi kasvaa 30 senttimetrin mittaiseksi. Sen ruumis on korkea ja sivusuunnassa hyvin litteä. Sen pohjaväri vaihtelee oranssista tummanpunaiseen ja siinä on tummia punaisia pystyjuovia. Silmät ovat hyvin suuret ja halkaisijaltaan saman kokoiset kuin niiden etäisyys kuonon kärkeen. Sen selkä- ja peräevät ovat yhteenkasvaneet. Pyrstöevä on takaosastaan kupera. Lajin suomut ovat pieniä kampasuomuja.
Levinneisyys ja elinympäristö

Karjukalaa tavataan alueella Norjasta aina Senegaliin asti mukaan luettuna Välimeri ja Atlantin valtameren itäosan saaret. Historiallisesti karjukala on ollut harvinainen Atlantin valtameren koillisosassa, mutta 1970-luvulta alkaen sen runsaus on lisääntynyt siellä räjähdysmäisesti ja sen levinneisyys laajentui pohjoiseen Irlannin länsirannikon ja Biskajanlahden kautta. Se runsastui 1980- ja 2000-luvun välillä etenkin Biskajanlahdella, Galician mannerjalustalla ja Kelttimerellä ollen nykyisin valtalaji Biskajanlahdessa. Karjukala elää veden mesopelagisessa kerroksessa 25–600 metrin syvyydessä. Sitä esiintyy kallio-, koralli- ja hiekkapohjilla.
Ravinto ja elintavat

Karjukalan ravintoa ovat äyriäiset, madot ja nilviäiset. Se saavuttaa sukukypsyyden noin 5,25 vuoden iässä, milloin se on keskimäärin 8,2 senttimetrin mittainen. Karjukala voi elää 25–26 vuoden ikäiseksi.
Käyttö ja kalastus

Karjukalan liha on maukasta. Lajia kalastetaan voimakkaasti, mutta satunnaisesti. Sitä käytetään pääasiassa kalajauhoissa.
Kelttimerestä pyydetty karjukala.
Vuoden 1877 piirros karjukalasta.
Kalevalan koulu

| Kalevalan koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Pohjankatu 2, 70500 Kuopio
Koordinaatit:  62.9048°N, 27.6949°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Luokat:  1–6
Verkkosivut
Kalevalan koulu on Kuopion Linnanpellon kaupunginosassa toimiva luokka-asteiden 1-6 alakoulu. Samalla nimellä toimi heinäkuuhun 2016 saakka suomenkielinen, yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1–9), joista Pohjantien yksikkö (Pohjantie 2) jatkoi nimellä Kalevan koulu ja aiempi Kalevalan yksikkö (Linnanpellonkatu 25, 62.9010°N, 27.6933°E) lakkautettiin.
Aiempi yläkoulun (Linnanpellon koulu, Kalevan koulun yläkoulu) rakennus.
Lakkautuspäätöksen jälkeen alakoululaiset (luokka-asteet 1–6) jatkoivat uudelleennimetyssä Pohjantien koulussa, ja yläkoulun oppilaat siirtyivät Hatsalan klassilliseen kouluun.
Kantatie 74

Kantatie 74 on Pohjois-Karjalassa Joensuun Niinivaarasta Ilomantsiin kulkeva kantatie. Tien pituus on 70 kilometriä. Tien päätepiste Ilomantsissa on Suomen päätieverkon itäisin kohta. Tien liikennemäärät ovat alhaiset. Muutamia yksittäisiä oikaisuja lukuun ottamatta kantatien 74 linjaus on yhä sama kuin vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä. Nykyinen tie on rakennettu 1960-luvulla. Tielle ei tällä hetkellä (toukokuu 2013) ole suunnitteilla merkittäviä tiehankkeita.
Reitti ja tieyhteydet

Joensuu (vt 6, vt 9)
Kontiolahti
Joensuu (uudelleen)
Heinävaara (st 494)
Litovaara
Kovero (st 496, st 512)
Ilomantsi
Marjovaara
Kuntakeskus (st 500, st 514, st 522)
Aiheesta muualla

Matti Grönroosin sivu kantatiestä 74
Välimatkataulukko
| (km) | Joensuu |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Niinivaara | 3 | Niinivaara |  |  |  |
| Heinävaara | 25 | 22 | Heinävaara |  |  |
| Kovero | 46 | 43 | 21 | Kovero |  |
| Ilomantsi | 73 | 70 | 48 | 27 | Ilomantsi |
Kantatiet 40–98
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   
   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
Kauneuskanava

Kauneuskanava maaliskuussa 2006.
Kauneuskanava on Raahessa sijaitseva noin 1,4 kilometriä pitkä huviveneliikenteeseen käytetty avokanava joka yhdistää Pikkulahden ja Kylmäniemenlahden. Nykyisen kanavan paikalla oli alun perin Härkäsalmi-niminen salmi joka erotti Pitkäkarin mantereesta mutta vähitellen tämä salmi kasvoi umpeen. Kanavaa paikalle suunniteltiin jo 1900-luvun alusta lähtien mutta se kaivettiin vasta vaiheittain 1960-luvulta alkaen. Vuonna 1983 valmistunut noin 1,5 metriä syvä kanava oli alkuaan hyvin epäsiistin näköinen ja kanavan vesi haisi joten se sai pilkkanimekseen Kauneuskanava. Kanavaa on myöhemmin vuonna 1991 ruopattu ja sen ympäristöä sitten kunnostettu, joten nämä ongelmat ovat poistuneet.
Kaarlo A. Turunen

Kaarlo Arvid Turunen (30. marraskuuta 1903 Pielisjärvi – 28. maaliskuuta 1976 Saarijärvi) oli suomalainen näytelmäkirjailija.
Teoksia

Paholaisen juonia : yksinäytöksinen komedia. Otavan näytelmäkirjoja 16.     Otava 1936
Katalaasitesti

Katalaasitesti on grampositiivisten kokkien erotteluun käytetty testi. Katalaasi on tietyillä bakteereilla esiintyvä entsyymi, joka hajottaa vetyperoksidia vedeksi ja hapeksi. Sen tehtävänä on suojata bakteeria elimistön vetyperoksidia käyttäviltä immuunimekanismeilta. Katalaasitestillä voidaan erotella grampositiiviset kokit toisistaan, sillä stafylokokit ja mikrokokit sisältävät katalaasia, mutta streptokokeilta, enterokokeilta ja laktokokeilta katalaasi-entsyymi puuttuu.
Testin suoritus

Katalaasitesti voidaan suorittaa vain elävästä bakteeriviljelmästä. Tutkittavaa bakteeria siirretään pieni määrä objektilasille, johon lisätään tippa vetyperoksidia. Positiivinen tulos näkyy kuplimisena hapen vapautuessa vetyperoksidin hajotusreaktiossa.
Kalle Tuomisto

Kaarle "Kalle" Vihtori Kallenpoika Tuomisto (21. syyskuuta 1891 – 17. toukokuuta 1918) oli tilallinen ja Mouhijärven punakaartin esikuntapäällikkö. Hän syyllistyi Karkun suojeluskunnan päällikön Roope Aunion ampumiseen yhdessä ylipäällikkö Otto Metsäsen kanssa, sekä Suodenniemen kirkkoherran Kaarlo Julius Kalpan murhaan. Kirkkoherra Kalpan ampui juuri Tuomisto, ja ilmeisesti vielä hän työnsi raamatun vainajan käteen, ennen kuin ruumis peitettiin lumihankeen. Sodan lopussa Tuomisto pakeni neljän muun kaartilaisen kanssa Mikkeliin, jossa jäi kiinni kesken saunomisen. Heidät kaikki tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin ampumalla.
Jiffel Music Group

| Jiffel Music Group |
| --- | --- |
Perustettu:  2001
Tilanne:  itsenäinen
Tyylilajit:  rock, pop, gospel
Kotimaa:  Suomi
Sijainti:  Espoo
Kotisivu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jiffel Music Group (JMG) on vuonna 2001 alkunsa saanut musiikkiyhtiörypäs, joka tuottaa monipuolisesti musiikkia ja musiikkialan palveluita. Yhtiö aloitti toimintansa nimellä JIffel Production keskittyen tuottamaan lähinnä gospelmusiikkia. Nykyisin yhtiöryhmä pitää sisällään myös yritykset Jiffel Music Oy ja Jiffel Entertainment Oy.
Yhtiön liiketoiminnan perustan muodostavat kolme levymerkkiä (Jiffel Records, Noste Records ja Hehku Records) sekä musiikkikustantamo Jiffel Publishing ja musiikki- ja mediatuotantoyhtiö JIffel Music, joka käyttää toiminnassaan myös nimeä Jiffel Studios. Lisäksi Jiffel tarjoaa nykyään myös musiikkialan koulutuspalveluja ja on perustanut oman musiikkiyhteisön nimeltään Family In Music.
Yhtiöiden perustaja Jukka Hynynen toimi vuosina 2010-2012 myös EMI Music Finland Oy:n kotimaisen tuotannon päällikkönä.Helmikuussa 2011 Jiffelin levymerkkien jakelu siirtyi Sonylta EMI:lle ja kesäkuussa 2012 levymerkkien jakelu siirtyi edelleen Universalille, joka osti EMI:n marraskuussa 2011.
Yhtiön toimitilat ovat Leppävaarassa Espoossa.
Jiffel Records

Jiffel Records -levymerkki julkaisee musiikkia, joka edustaa laaja-alaisesti populaarimusiikin kenttää.
Artistit
Elias Kaskinen & Päivän Sankarit
Lovex
Sami Saari
Superscar
Veljenpojat
Frail
Daikini
Pappi
Nost3 & Protro
Justimus
Albumit
Justimus - Wunderboy (2014)
Nost3 & Protro - Vakava Show (2013)
Pappi - Syvyys (2013)
Sami Saari - Vapaa (2009)
Kraka - Kaunotar ja pelkuri (2009)
Daikini - Salaisuus (2008)
Lost Madison - Lost Madison (2008)
Frail - Pieces of Silence (2006)
Kraka - Fragile (2005)
Daikini - LP (2004)
Noste Records

Noste Records -levymerkki julkaisee musiikkityylillisesti monipuolisesti hengellistä musiikkia.
Noste Records > Artistit

Exit
Tera
Noste Records > Albumit

Exit - 3.0 (2017)
Exit - Kauneutta ja kipua (2015)
Exit - Päiväntasaaja (2012)
Exit - 2000–2010 (2011)
Exit - 1989–1999 (2011)
Tera - Minulle ei ole paikkaa (2010)
Exit - Armo tuli kylään (2010)
Exit - Tienviittoja (2008)
DadsHello - Sateeni (2008)
Tera - Uusi veri (2007)
Exit - Sateen kohinaa (2007)
Hehku Records

Hehku Records -levymerkki julkaisee lastenmusiikkia.
Artistit
Piittipoksaajat
Jiffel Publishing

Jiffel Publishing on musiikkikustantamo, joka toimii osana Jiffel Music Groupia.
Jiffel Music ja Jiffel Studios

Jiffel Music on musiikki- ja mediatuotantoyhtiö, joka käyttää toiminnassaan myös nimeä JIffel Studios. Jiffel Studios -studiotilat sijaitsevat Espoossa. Jiffel Studios:ssa ovat tehneet levytyksiä mm. Sunrise Avenue, Poets of the Fall, Samuli Edelmann, Lovex ja IIRIS sekä vuoden 2012 The Voice of Finland -ohjelman levynteko-produktio.
Aiheesta muualla

Jiffel Music Group kotisivut
Jiffel Studios kotisivut
.
Kalle Tolonen

Ylijohtaja K. J. Tolonen allekirjoittamassa Saimaan kanavasopimusta vuonna 1964.
Kalle Joeli (K. J.) Tolonen (8. lokakuuta 1899 Kajaani – 20. toukokuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen insinööri ja TVH:n ylijohtaja. Hän oli koulutukseltaan diplomi-insinööri. Hän toimi ensin 1939–1961 TVH:n yli-insinöörinä ja tieosaston johtajana ja vuodesta 1961 ylijohtajana.
Kalle Tanner

Kalle Tanner vangittuna. Kuva Suomen Kuvalehdestä 34/1918.
Kalle Henrik Tanner (28. toukokuuta 1874 – ?. toukokuuta 1918) oli akaalainen suutari, Suomen sisällissodan punakaartilaispäällikkö ja Toijalan vallankumousoikeuden puheenjohtaja keväällä 1918 punaisten valtakaudella.
Marko Tikan mukaan Tanner teloitutti kymmeniä Kylmäkoskelta, Kalvolasta, Iittalasta ja muista Toijalan lähikunnista Toijalaan tuotuja valkoisia. Hän oli sodan aikana kerran vangittuna Helsingissä. Sodan lopussa hän jäi Helsingissä kiinni ja sai kohtalaisen lievän tuomion.selvennä Toijalan puhdistajaksi määrätty suojeluskuntapomo Hugo W. Lövgren sai käsiinsä Tannerin Toijalaan vaimolleen lähettämän kirjeen, jonka avulla sai tämän jäljitettyä. Tanner tuotiin Toijalaan, jossa häntä hakattiin kuulusteluissa, ja tämän jälkeen hänet teloitettiin pian.[lähde? ]
Juhana

| Juhana |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  24. kesäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  29. elokuuta
Muunnelmia:  Juhani, Juha, Juho, Jukka, Jussi
Vastineita eri kielissä:  Johan, John, Juhan
Nimen alkuperä:  Johannes
Infobox OKNimi-testi OK: 
Juhana on suomalainen miehen etunimi, yksi Johannes-nimen monista suomalaisista mukaelmista. Se on syntynyt nimen ruotsalaisesta muunnelmasta Johan. Juhanan nimipäivä on vanha juhannuspäivä 24. kesäkuuta.
Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Suomessa on 1800-luvun lopulta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu nimi Juhana 12 908 miespuoliselle henkilölle.
Nimeä Juhana käytetään suomen kielessä vakiintuneesti historiallisissa yhteyksissä myös useimmista monarkeista, joiden nimenä on ollut jokin Johannes-nimen muunnelma. Johannes-nimisistä paaveista käytetään kuitenkin Raamatun mukaista nimimuotoa Johannes. Samoin Espanjan entisestä kuninkaasta käytetään suomeksikin nimeä Juan Carlos.
Tunnettuja Juhanoita > Hallitsijoita

Aragonian kuninkaita:
Juhana I (1387–1396)
Juhana II (1458–1479)
Brandenburgin vaaliruhtinas:
Juhana Sigismund (1608–1619)
Burgundin herttua:
Juhana I Peloton (ransk. Jean sans Peur) (1371–1419)
Böömin kuninkaita:
Juhana Luxemburgilainen (hallitsi 1310–1346)
Englannin kuningas:
Juhana Maaton (hallitsi 1199–1216)
Espanja: Espanjan kuningas (esp. Juan )
Juan Carlos I
Kastilian ja Léonin kuninkaita (esp. Juan )
Juhana I (hallitsi 1379-1390)
Juhana II (1406–1454)
Liechtensteinin ruhtinaita (saks. Johann )
Johann Nepomuk Karl (hallitsi 1732–1748)
Juhana I Josef (1805–1836)
Juhana II (1858–1929)
Monacon herroja (ital. Giovanni )
Juhana I (hallitsi 1395 ja 1419–1436)
Juhana II (hallitsi 1494–1505)
Portugalin kuninkaita (port. João )
Juhana Suuri (Joâo o Grande) (hallitsi 1385–1433)
Juhana II (1481–1495)
Juhana III (1521–1557)
Juhana IV (1640–1656)
Juhana V (1706–1750)
Juhana VI (1816–1826)
Puolan kuninkaita (puol. Jan )
Juhana I (hallitsi 1492–1501)
Juhana II (1648–1668)
Juhana III Sobieski (1674–1696)
Ranskan kuninkaita (ransk. Jean )
Juhana I (hallitsi 1316)
Juhana II Hyvä (Jean le Bon, hallitsi 1350–1364)
Ruotsin kuninkaita (ruots. Johan )
Juhana I Sverkerinpoika (hallitsi 1216–1222)
Juhana II (1497–1501, Tanskan ja Norjan kuninkaana Hannu (Tanska), tansk. Hans)
Juhana III (Juhana Herttua, 1568–1592)
Saksan valtionhoitaja:
Juhana, Itävallan arkkiherttua, Saksan valtionhoitaja 1848
Juhana (saks. Johann ) tai Juhana Yrjö (saks. Johann Georg ), Saksin vaaliruhtinaita ja kuninkaita:
Juhana Horjumaton (Saksin vaaliruhtinas 1525–1532)
Juhana Fredrik, (Saksin vaaliruhtinas 1532–1547, herttua 1547–1554)
Juhana Yrjö I (vaaliruhtinas 1611–1656)
Juhana Yrjö II (vaaliruhtinas 1656–1680)
Juhana Yrjö III (vaaliruhtinas 1680–1691)
Juhana Yrjö IV (vaaliruhtinas 1691–1694)
Juhana (Saksin kuningas 1854–1873)
Tunnettuja Juhanoita > Nykyajan henkilöitä

Virallisena etunimenä nimi Juhana esiintyy muiden muassa seuraavilla tunnetuilla suomalaisilla nykyajan ja lähimenneisyyden henkilöillä:
Juhana Aho (s. 1993), jääkiekkomaalivahti
Juhana Aunesluoma (s. 1967), poliittisen historian professori
Juhana Blomstedt (1937–2010), taidemaalari
Juhana E. Idänpään-Heikkilä (1937–2015), lääketieteen professori
Juhana Helmenkalastaja (s. 1975), julkisuuden henkilö, myynti- ja pukeutumisvalmentaja
Juhana Hintsanen (1945–2013), juristi ja suomentaja
Juhana Jyrkiäinen (s. 1990), futsalpelaaja
Juhana Kokko (1856–1926), kirjailija, kansanvalistaja, kansankirjailija
Juhana Lepoluoto (1946–2015), toimittaja
Juhana Minni (1879–1954), hallitusneuvos ja pääjohtaja
Juhana Niukkanen (1888–1954), Maalaisliiton kansanedustaja ja ministeri
Juhana Perkki (1915–2006), kirjallisuuden suomentaja
Juhana Pettersson (s. 1980), kirjailija, pelisuunnittelija ja toimittaja
Juhana Piha (s. 1960), kliinisen fysiologian erikoislääkäri ja seksuaalilääketieteen kouluttaja
Juhana Pohjola (s. 1972), Lähetyshiippakunnan piispa
Juhana Rantala, rumpali
Juhana Riekkinen (s. 1989), varatuomari, oikeustieteilijä ja yliopistonlehtori
Juhana Rossi (s. 1973), toimittaja
Juhana "Juho" Siltanen (1896–1973), moukarinheittäjä
Juhana Suninen (s. 1976), tenorilaulaja
Juhana Suoniemi (s. 1970), poliitikko
Juhana Säde (s. 1975), kirjailija
Juhana Tarma, alk. Ivan Dobrinin (1882–1953), venäläis-suomalainen kauppias, yritysjohtaja ja kauppaneuvos
Juhana Torkki (s. 1977), kirjailija ja suomalainen puhetaidon kouluttaja
Juhana Vartiainen (s. 1958), Helsingin pormestari, Kokoomuksen ent. kansanedustaja, Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen ent. ylijohtaja
Juhana Vähänen (s. 1982), runoilija ja kirjailija
Juhana Ylinen (s. 1942), diplomi-insinööri
Kuvitteellisia Juhanoita

Juhana Vilén, henkilö televisiosarjassa Tankki täyteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Juhana Wikimedia Commonsissa
Kashihara

| Kashihara (橿原市) |
| --- | --- |
 Historiallista Imaichōn kaupunginosaa
 lippu:  Symboli
 Kashiharan sijainti Naran prefektuurissa
 Kashihara
 Koordinaatit: 34°30′34.1″N, 135°47′33.4″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kansai
Prefektuuri:  Nara
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  39,56 km²
Väkiluku (2017):  123 337
 – Väestötiheys:  3 117,7 as./km²
Symbolit:  
 – Kukka:  Gardenia jasminoides
 – Puu:  Kashi (ikivihreä tammi)
Aikavyöhyke:  UTC+9
 
 www.city.kashihara.nara.jp 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kashihara (jap. 橿原市, Kashihara-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Naran prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin keskiosan tasankoalueella Naran eteläpuolella Asuka- ja Sogajokien varrella. Kashiharassa on 123 337 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 39,56 neliökilometriä.
Kashihara on vanhaa kulttuurialuetta, jossa on säilynyt lukuisia historiallisia kohteita. Legendan mukaan Japanin myyttinen ensimmäinen keisari Jinmu laskeutui sinne valloittaakseen Yamaton ja perusti sinne keisarillisen palatsin. Japanin lyhytaikainen pääkaupunki Fujiwara-kyō sijaitsi 600-luvun lopulla Kashiharan alueella Kagu-, Miminashi- ja Unebivuorten (Yamato sanzan) välissä. Myöhemmin Imain alue, nykyinen Imaichōn kaupunginosa, kehittyi merkittäväksi kauppakaupungiksi. Siellä on säilynyt runsaasti Edo-kauden vanhoja rakennuksia. Nykyinen Kashiharan kaupunki muodostettiin kuuden kunnan kuntaliitoksen myötä vuonna 1956; toisen maailmansodan jälkeen liikenteen solmukohdassa sijaitseva kaupunki on kasvanut voimakkaasti asuinlähiönä.
Kashiharaa palvelevat JR Nishi-Nihonin Sakurai-linja sekä Kintetsu-rautateiden Osaka-linja, Kashihara-linja, Minami-Ōsaka-linja ja Yoshino-linja.
Kuvia

1800-luvulla rakennettu suuri Kashiharan pyhäkkö
Fujiwara-kyōn sijaintipaikka nykyään
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kashihara Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Kalevalan maa

Kalevalan maa eli Väinölä on Kalevalan sankarien, kuten Seppo Ilmarisen ja Väinämöisen kotimaa. Kalevalan maan vihollinen oli Pohjolan maa.
Alkuperäisessä runostossa Kalevala mainitaan vain satunnaisesti, mutta Lönnrot on silti ottanut sen sekä eepoksen että sankarien kotipaikan nimeksi. Valinta ei silti ollut satunnainen - Kaleva on mytologinen hahmo, ja varsinkin Kalevanpojat olivat tunnettuja tarinoiden jättiläisiä niin Suomessa kuin Virossakin. Kalevanpoikien mukaan on nimetty myös Viron kansalliseepos Kalevipoeg.
Runonlaulajien mielestä sankarien koti sijoittui usein suunnilleen niille main, missä runonlaulaja asui. Myös Länsi-Suomessa oli alun perin kalevalaisen runouden perinne, ja eräs yleinen oletus on, että kalevalainen runosto on peräisin juuri Länsi-Suomesta. 
Silloin myös alkuperäinen sankarien koti olisi sijainnut Länsi-Suomessa. Jotkut ovat arvelleet, että Pohjolan ja Väinölän vastakkainasettelu kuvastaisi kainulaisten ja jonkin länsisuomalaisen heimon vastakkainasettelua. On kuitenkin kyseenalaista, voidaanko Väinölää ja Pohjolaa samaistaa todellisiin maantieteellisin alueisiin ja niiden asukkaisiin. Nykykäsityksen mukaan kyse on pikemminkin myyttisestä maantieteestä, vaikka siihen on ehkä sekoittunut mielikuvia todellisistakin tapahtumista. Kalevalan keskeisistä hahmoista Väinämöinen ja Ilmarinen ovat nykykäsityksen mukaan olleet alun perin jumalahahmoja ja muuttuneet vasta myöhemmin inhimillisiksi sankareiksi.
Karikehuiskijat

| Karikehuiskijat |
| --- | --- |
 Karikehuiskija (Sclerurus mexicanus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kaivajat Scleruridae
Suku::  Karikehuiskijat Sclerurus  Swainson, 1827
Katso myös
   Karikehuiskijat Wikispeciesissä   Karikehuiskijat Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karikehuiskijat (Sclerurus) eli aiemmalta nimeltään karikeorneerot on kaivajien heimoon kuuluva lintusuku. Aiemmin suku luettiin kuuluvaksi orneeroihin. Karikehuiskijoihin kuuluu 6 lajia.
Karikeorneeroihin (Sclerurus) kuuluvia lajeja

Harmaakurkkuhuiskija (Sclerurus albigularis)
Isohuiskija (Sclerurus caudacutus)
Karikehuiskija (Sclerurus mexicanus)
Pikkuhuiskija (Sclerurus rufigularis)
Ruutukurkkuhuiskija (Sclerurus guatemalensis)
Valkokurkkuhuiskija (Sclerurus scansor)