stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1838
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

1. huhtikuuta – Robert Svanström, suomalainen metsänhoitaja (k. 1901)
2. huhtikuuta – Léon Gambetta, ranskalainen poliitikko (k. 1882)
3. huhtikuuta – Arthur Rickhard Ramsay, suomalainen Venäjän armeijan kenraalimajuri (k. 1915)
8. huhtikuuta – Emilie Mechelin, suomalainen oopperalaulaja (k. 1917)
8. huhtikuuta – Emil Streng, suomalainen oikeusoppinut ja senaatin talousosaston varapuheenjohtaja (k. 1911)
10. huhtikuuta – Nicolás Salmerón, espanjalainen poliitikko (k. 1908)
11. huhtikuuta – Edvard Hans Hoff, norjalainen upseeri ja poliitikko (k. 1933)
14. huhtikuuta – Rudolf Falb, itävaltalainen pappi, kirjailija ja meteorologi (k. 1903)
16. huhtikuuta – Ernest Solvay, belgialainen kemisti (k. 1922)
18. huhtikuuta – Paul-Émile Lecoq de Boisbaudran, ranskalainen kemisti (k. 1912)
21. huhtikuuta – John Muir, skotlantilais-yhdysvaltalainen luonnontieteilijä, kirjailija ja luonnonsuojelija (k. 1914)
22. huhtikuuta – Yamagata Aritomo, Japanin pääministeri (k. 1922)
28. huhtikuuta – Tobias Michael Carel Asser, vuoden 1911 Nobelin rauhanpalkinnon saanut alankomaalainen juristi (k. 1913)
2. toukokuuta – Albion Tourgée, yhdysvaltalainen kirjailija, lakimies, poliitikko ja kansalaisoikeusaktivisti (k. 1905)
3. toukokuuta – Karl August Andelin, suomalainen runoilija (k. 1898)
3. toukokuuta – Wilhelm Lindstedt, suomalainen pappi ja opettaja (k. 1915)
6. toukokuuta – Alexandra Smirnoff, suomalainen pomologi ja hedelmänviljelyn uranuurtaja (k. 1913)
9. toukokuuta – Henry Eeles Dresser, englantilainen liikemies ja lintutieteilijä (k. 1915)
10. toukokuuta – John Wilkes Booth, yhdysvaltalainen näyttelijä, Abraham Lincolnin murhaaja (k. 1865)
10. toukokuuta – James Bryce, brittiläinen poliitikko ja diplomaatti (k. 1922)
11. toukokuuta – Axel Niklas Herlin, suomalainen juristi, ”Suomen ensimmäinen sosialisti” (k. 1906)
11. toukokuuta – Edward Ilsley, brittiläinen katolinen arkkipiispa (k. 1926)
18. toukokuuta – Johan Calamnius, suomalainen tuomiorovasti ja kirjailija (k. 1891)
20. toukokuuta – Jules Méline, ranskalainen poliitikko (k. 1925)
23. toukokuuta – Fredrik Theodor Galindo, suomalainen kenraalimajuri (k. 1914)
23. toukokuuta – Amaldus Nielsen, norjalainen taidemaalari (k. 1932)
24. toukokuuta – Paul Laband, saksalainen oikeustieteilijä (k. 1918)
25. toukokuuta – Isak Hirvonen, suomalainen kanttori ja kansanrunoilija (k. 1907)
28. toukokuuta – Nikolai Naumov, venäläinen kirjailija (k. 1901)
31. toukokuuta – Henry Sidgwick, englantilainen utilitaristinen filosofi (k. 1900)
2. kesäkuuta – Iván Markovits, unkarilainen pikakirjoittaja (k. 1893)
2. kesäkuuta – Aleksandra Petrovna, venäläinen suuriruhtinatar (k. 1900)
7. kesäkuuta – Ferdinand Stoliczka, itävaltalainen paleontologi, geologi ja eläintieteilijä (k. 1874)
8. kesäkuuta – Paolo Boselli, italialainen poliitikko (k. 1932)
12. kesäkuuta – Juan Antonio Falcón Iturrizaga, perulainen katolinen piispa (k. 1909)
14. kesäkuuta – Victorine Nordenswan, suomalainen taidemaalari (k. 1872)
24. kesäkuuta – Jan Matejko, puolalainen taidemaalari (k. 1893)
24. kesäkuuta – Gustav von Schmoller, saksalainen taloustieteilijä ja sosiaalipoliitikko (k. 1917)
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

8. heinäkuuta – Ferdinand von Zeppelin, saksalainen kreivi, kenraali ja ilmalaivan keksijä (k. 1917)
19. heinäkuuta – Joel Asaph Allen, yhdysvaltalainen eläintieteilijä ja lintutieteilijä (k. 1921)
20. heinäkuuta – Hilda Nyström, suomalainen maanviljelijä
20. heinäkuuta – George Trevelyan, brittiläinen poliitikko ja historioitsija (k. 1928)
21. heinäkuuta – Adolf Hägglund, suomalainen Kauhavan, Ala- ja Ylihärmän nimismies (k. 1903)
22. heinäkuuta – Selim Gabriel Linsén, suomalainen säveltäjä, viulisti, kuoronjohtaja ja urkuri (k. 1914)
24. heinäkuuta – Zélé Agricola, suomalainen taidemaalari (k. 1925)
25. heinäkuuta – Otto Malm, suomalainen laivanvarustaja, lahjoittaja ja kauppaneuvos (k. 1898)
8. elokuuta – Fredrik Nybom, suomalainen liike- ja pankkimies (k. 1927)
20. elokuuta – Wilhelm Gabriel Geitlin, suomalainen todellinen valtioneuvos, Valtiokonttorin ylijohtaja 1891–1903 (k. 1906)
23. elokuuta – Juho Takkinen, suomalainen lestadiolainen saarnaaja (k. 1892)
24. elokuuta – Otto Alcenius, suomalainen opettaja, numismaatikko ja kasvitieteilijä (k. 1913)
24. elokuuta – Philippe d’Orléans, ranskalainen kruununtavoittelija, kuningas Ludvig Filipin pojanpoika (k. 1894)
2. syyskuuta – Liliʻuokalani, Havaijin viimeinen kuningatar (k. 1917)
3. syyskuuta – Nikolai Gerard, venäläinen todellinen salaneuvos, Suomen kenraalikuvernööri 1905–1908 (k. 1929)
4. syyskuuta – Herman Råbergh, suomalainen piispa, kirkkohistorian professori ja valtiopäivämies (k. 1920)
11. syyskuuta – Adam Asnyk, puolalainen runoilija (k. 1897)
14. syyskuuta – Betty Pettersson, ruotsalainen opettaja (k. 1885)
17. syyskuuta – Hilda Thegerström, ruotsalainen säveltäjä ja pianisti (k. 1907)
18. syyskuuta – Anton Mauve, alankomaalainen taidemaalari (k. 1888)
18. syyskuuta – Johannes Sahlman, suomalainen rovasti ja kirjailija (k. 1916)
21. syyskuuta – Erland Stenberg, suomalainen kuvanveistäjä (k. 1896)
23. syyskuuta – Victoria Woodhull, yhdysvaltalainen suffragetti (k. 1927)
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

7. lokakuuta – Victor Maréchal, ranskalainen katolinen piispa (k. 1887)
8. lokakuuta – John Hay, yhdysvaltalainen journalisti, poliitikko ja diplomaatti (k. 1905)
9. lokakuuta – Walter Buller, uusiseelantilainen lakimies ja lintutieteilijä (k. 1906)
10. lokakuuta – Oswald Schmiedeberg, baltiansaksalainen farmakologian professori (k. 1921)
25. lokakuuta – Georges Bizet, ranskalainen säveltäjä (k. 1875)
26. lokakuuta – Carl Fr. Junnelius, suomalainen kauppias, kunnallispoliitikko ja teollisuusmies (k. 1907)
28. lokakuuta – Fredrik Idestam, suomalainen yritysjohtaja, Nokia Ab:n perustaja ja toimitusjohtaja (k. 1916)
31. lokakuuta – Ludvig I, Portugalin kuningas (k. 1889)
31. lokakuuta – William Francis Butler, brittiläinen kenraaliluutnantti (k. 1910)
1. marraskuuta – Torsten Gustaf Aminoff, suomalainen kielitieteilijä (k. 1881)
13. marraskuuta – Joseph F. Smith, yhdysvaltalainen Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon presidentti, profeetta ja ilmestyksensaaja (k. 1918)
14. marraskuuta – August Šenoa, kroatialainen kirjailija,  kriitikko ja toimittaja (k. 1881)
15. marraskuuta – J. J. F. Perander, suomalainen filosofi, professori ja kirjailija (k. 1885)
17. marraskuuta – Selim Lemström, suomalainen geofyysikko (k. 1904)
20. marraskuuta – William Painter, irlantilais-yhdysvaltalainen keksijä (k. 1906)
20. marraskuuta – Charlotte Raa-Winterhjelm, ruotsalais-suomalainen näyttelijä (k. 1907)
22. marraskuuta – Franz Hartmann, saksalainen okkultistinen kirjailija ja teosofi (k. 1912)
26. marraskuuta – Alexander Valerian Brotherus, suomalainen Venäjän armeijan kenraaliluutnantti (k. 1903)
28. marraskuuta – Woldemar Freedericksz, venäläinen kreivi, ratsuväenkenraali ja hoviministeri (k. 1927)
28. marraskuuta – Aron Jonason, ruotsalainen toimittaja ja valokuvaaja (k. 1914)
29. marraskuuta – Giovanni Losi, italialainen pappi  (k. 1882)
1. joulukuuta – Theodor Decker, suomalainen arkkitehti (k. 1899)
19. joulukuuta – Khedrup Gyatso, 11. Dalai-lama (k. 1856)
20. joulukuuta – Edwin Abbott Abbott, brittiläinen opettaja, teologi ja matemaatikko (k. 1926)
24. joulukuuta – John Morley, brittiläinen Liberaalipuolueen poliitikko ja elämäkertakirjailija (k. 1923)
24. joulukuuta – Thorvald Thiele, tanskalainen tähtitieteilijä ja matemaatikko (k. 1910)
25. joulukuuta – Vladimir Markovnikov, venäläinen kemisti (k. 1904)
29. joulukuuta – Walter Runeberg, suomalainen kuvanveistäjä (k. 1920)
31. joulukuuta – Jacob Aall Bonnevie, norjalainen poliitikko (k. 1904)
31. joulukuuta – Plácido Labarca Olivares, chileläinen katolinen piispa (k. 1905)
31. joulukuuta – Émile Loubet, Ranskan presidentti 1899–1906 (k. 1929)
Jamal al-Din al-Afghani, iranilainen teologi, poliitikko ja journalisti (k. 1897)
Alexander von Brandenburg, suomalainen Venäjän armeijan kenraalimajuri (k. 1897)
Mohammed bin Hamed (”Tippu Tip”), afrikkalainen orjakauppias (k. 1905)
Suleiman pašša, Osmanien valtakunnan sotamarsalkka (k. 1892)
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

13. tammikuuta – Ferdinand Ries, saksalainen säveltäjä (s. 1784)
20. tammikuuta – Osceola, Billy Powell, seminolien päällikkö (s. 1804)
24. tammikuuta – Johan Frosterus, suomalainen kirkkoherra (s. 1751)
30. tammikuuta – Adolf Göran Mörner, ruotsalainen poliitikko (s. 1773)
6. helmikuuta – Piet Retief, eteläafrikkalainen voortrekkeri, yksi buurien Suuren vaelluksen johtajista (s. 1780)
2. maaliskuuta – Ludwig Abeille, saksalainen pianisti ja säveltäjä (s. 1761)
31. maaliskuuta – Henrik Deutsch, suomalainen lääkäri ja professori (k. 1772)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

28. huhtikuuta – Fredrik Wilhelm Radloff, suomalainen lääkäri, biologi ja talousmies (s. 1765)
9. toukokuuta – Carl Niclas Keckman, suomalainen yliopiston lehtori, kirjastonhoitaja ja suomen kielen kehittäjä (s. 1793)
17. toukokuuta – René Caillié, ranskalainen tutkimusmatkailija (s. 1799)
17. toukokuuta – Charles Maurice de Talleyrand, ranskalainen ministeri ja diplomaatti (s. 1754)
27. toukokuuta – Bernhard Christian Schleep, saksalainen luonnontutkija ja eläintieteilijä (s. 1768)
4. kesäkuuta – Anselme Gaëtan Desmarest, ranskalainen eläintieteilijä (s. 1784)
11. kesäkuuta – Pietari Ticklén, suomalainen opettaja, toimittaja, runoilija ja kirkkoherra (s. 1792)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

21. heinäkuuta – Johann Nepomuk Mälzel, saksalainen insinööri, metronomin keksijä (s. 1772)
28. heinäkuuta – Bernhard Henrik Crusell, suomalainen säveltäjä ja klarinettitaiteilija (s. 1775)
17. elokuuta – Lorenzo Da Ponte, italialainen libretisti (s. 1749)
21. elokuuta – Adelbert von Chamisso, saksalainen kirjailija (s. 1781)
1. syyskuuta – William Clark, yhdysvaltalainen tutkimusmatkailija, sotilas, kuvernööri ja intiaaniasiamies (s. 1770)
17. syyskuuta – Jacob Roschier, suomalainen kirkkoherra ja virsien suomentaja (s. 1787)
23. syyskuuta – Henrik Ervast, suomalainen lakimies ja senaattori (s. 1766)
23. syyskuuta – Gert Maritz, eteläafrikkalainen voortrekkeri, yksi buurien Suuren vaelluksen johtajista (s. 1797)
Kuolleita > Lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Charles Tennant, skotlantilainen kemisti ja teollisuusmies, kankaiden valkaisumenetelmien kehittäjä (s. 1768)
3. lokakuuta – Musta Haukka, Ma-ka-tai-me-she-kia-kiak, sauk- ja fox-intiaanien johtaja (s. 1767)
8. lokakuuta – Prosper Garnot, ranskalainen lääkäri ja luonnontieteilijä (s. 1794)
17. lokakuuta – Johan Henrik Kranck, suomalainen kappalainen ja arkkiveisurunoilija (s. 1778)
3. marraskuuta – Johan Solitander, suomalainen ruukinpatruuna, laivanvarustaja, vuorineuvos ja valtiopäivämies (s. 1764)
10. marraskuuta – Ivan Kotljarevskyi, ukrainalainen runoilija ja näytelmäkirjailija (s. 1769)
17. marraskuuta – Louise-Geneviève de La Hye, ranskalainen pianisti, säveltäjä ja urkuri (s. 1810)
23. marraskuuta – Michael Anckarswärd, ruotsalainen sotilas ja valtiomies (s. 1742)
26. joulukuuta – Franciszek Lessel, puolalainen säveltäjä ja pianisti (s. 1780)
Gustaf Aminoff, suomalainen historioitsija (s. 1803)
William Schlumberger, ranskalainen shakinpelaaja (s. 1800)
Juuso Lattu

Juuso Lattu vuonna 2024.
Juuso Lattu (s. 11. syyskuuta 1994 Imatra) on suomalainen pesäpalloilija. Lattu edustaa Superpesiksessä pelaavaa Sotkamon Jymyä, jonka kanssa hänellä on sopimus kauden 2025 loppuun saakka. Lattu on Imatran Pallo-Veikkojen kasvatti. 2017 alkaneella Superpesis- urallaan Lattu on edustanut kasvattajaseuraansa Imatran Pallo-Veikkoja kaudet 2017-2020. Kaudet 2021-2023 vierähtivät Kiteen Pallon riveissä, jonka jälkeen siirto Sotkamon Jymyyn tapahtui kaudeksi 2024. Kauden 2024 päätteeksi Lattu voitti Sotkamon Jymyssä uransa ensimmäisen suomemestaruuden.
Superpesiksessä Lattu on pelannut 212 runkosarjaottelua, joissa on lyönyt 13+29=42 juoksua, tuonut 236 juoksua ja kerännyt 1048 kärkilyöntiä. Pudotuspeleissä Latulle on kertynyt 14 ottelua, joissa hän on lyönyt 0+2=2 juoksua, tuonut 10 juoksua ja kerännyt 47 kärkilyöntiä. Vuonna 2014 Lattu pelasi IPV:n joukkueessa kolme ottelua Superpesiksen karsintasarjassa. Näissä otteluissa Lattu toi kaksi juoksua ja keräsi 11 kärkilyöntiä.
Ykköspesiksen puolella Lattu on pelannut 95 runkosarjan ottelu, joissa hän on lyönyt 5+9=14 juoksua, tuonut 154 juoksua ja kerännyt 405 kärkilyöntiä. Ykköspesiksen pudotuspeleissä Lattu on pelannut 7 ottelua, joissa hän on lyönyt 1+1=2 juoksua, tuonut 17 juoksua ja kerännyt 43 kärkilyöntiä.
Lattu pelasi Itä-Länsi-ottelussa vuonna 2018. Ottelu pelattiin tuolloin Joensuussa. Hän pelasi myös vuoden 2022 Itä-Länsi-ottelussa Tampereella.
Tilastot päivitetty 17.11.2024
Mikki Hiiren ihmeellinen maailma

| Mikki Hiiren ihmeellinen maailma> The Wonderful World of Mickey Mouse |
| --- | --- |
Tyyli:  Komedia Slapstick
Kestoaika:  8 minuuttia
Verkko:  Disney+
Esitetty:  18. marraskuuta 2020  – 28. heinäkuuta 2023
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  25
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Disney Television Animation
Edeltäjä:  Mikki Hiiri
Aiheesta muualla
IMDb
Mikki Hiiren ihmeellinen maailma (engl. The Wonderful World of Mickey Mouse) on vuonna 2020 alkanut animaatiosarja Disney+-palvelussa. Sarja on jatkoa Paul Rudishin Mikki Hiiri -sarjalle.
Ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Alkuperäinen ääninäyttelijä | Suomenkielinen ääninäyttelijä | Rooli |
| Chris Diamantopoulos | Antti Pääkkönen | Mikki Hiiri |
| Kaitlyn Robrock | Mirjami Heikkinen (2020) Eeva Markkinen (2021–2023) | Minni Hiiri |
| Tony Anselmo | Jukka Rasila | Aku Ankka |
| Tress MacNeille | Petra Karjalainen | Iines Ankka |
| Bill Farmer | Petri Liski | Hessu Hopo |
| Bill Farmer | Bill Farmer | Pluto |
| Dee Bradley Baker | Dee Bradley Baker | Sintti |
| Jim Cummings | Tuomo Rysti (2020–2021) Arttu Wiskari (2023) | Musta Pekka |
| Corey Burton | Markku Nenonen | Taavi Ankka |
| April Winchell | Katja Aakkula | Heluna Ammu |
| Jeff Bennett | Petri Hanttu | Mortimer Hiiri |
| John Kassir | Pekka Autiovuori | Roope Ankka |
| Antonia Thomas | Maija Lang | kertoja (Mikki Hiiren ihmeellinen talvi) |
| Keith David | Tuukka Haapaniemi | kertoja (Mikki Hiiren ihmeellinen kevät) |
Ääninäyttelijät > Vierailevat hahmot

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkuperäinen ääninäyttelijä | Suomenkielinen ääninäyttelijä | Rooli | Hahmon alkuperä |
| Clancy Brown | Tuomo Rysti | Iso Paha Susi | Kolme pientä porsasta |
| Pat Carroll | Sanna Saarijärvi | Ursula | Pieni merenneito |
| Jeff Ross ja ei tiedossa | Rauno Ahonen ja Jukka Rasila | Pitkästyneet haamut | Pitkästyneet haamut |
| Joe Ochman | Lauri Mikkola | Samu Sirkka | Pinocchio |
| Grey DeLisle | Maija Lang | Sininen Haltijatar | Pinocchio |
| Grey DeLisle | Katja Aakkula | Haltiatarkummi | Tuhkimo |
| Jeff Bennett | Markku Huhtamo | Merlin | Miekka kivessä |
| Tress Macneille | Seela Sella | Noita | Lumikki ja seitsemän kääpiötä |
| Chris Diamantopoulos | Matti Holi | Taikapeili | Lumikki ja seitsemän kääpiötä |
| Walt Disney (arkistoitua kuvaa) | Petri Hanttu | Walt Disney |  |
Suomenkielisissä sivuäänissä Jukka Rasila, Petra Karjalainen, Petri Liski, Katja Aakkula, Rauno Ahonen, Jukka Nylund, Pekka Kuorikoski, Osku Ärilä, Amy Burgess ja Tuukka Haapaniemi.
Jussi Korhonen (pesäpalloilija)

Jussi Korhonen vuonna 2024.
Jussi Korhonen (s. 9. helmikuuta 1997) on suomalainen pesäpalloilija. Korhonen edustaa Superpesiksessä pelaavaa kasvattajaseuraansa Sotkamon Jymyä ja on pelipaikaltaan koppari. Korhosen sopimus Sotkamon Jymyn kanssa kestää kauden 2025 loppuun saakka. Korhonen valittiin kaudella 2022 uransa ensimmäiseen miesten Itä-Länsi-otteluun.
Korhonen on pelannut Superpesistä myös Kiteen Pallossa ja Kempeleen Kirissä. Vuosina 2016–2019 Korhonen pelasi Sotkamon Jymyssä, mutta kaudella 2016 hän kävi kolmen ottelun lainasopimuksella Kiteen Pallossa. Kaudella 2017 puolestaan Korhonen pelasi 21 ottelua lainasopimuksella Kempeleen Kirissä, mutta siirtyi loppukaudeksi takaisin Sotkamon Jymyyn. Kaudet 2018 ja 2019 Korhonen pelasi kokonaan Sotkamon Jymyssä. Kaudeksi 2020 Korhonen siirtyi kahden vuoden sopimuksella Kempeleen Kiriin. Kahden Kempeleen Kirissä vietetyn kauden jälkeen Korhonen siirtyi takaisin Sotkamon Jymyyn kaudeksi 2022.
Sotkamon Jymyssä pelatessaan Korhonen on saavuttanut kaksi SM-kultaa vuosina 2023 ja 2024, sekä kolme SM-hopeaa vuosina 2016, 2017 ja 2019. Korhonen on pelannut urallaan 245 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt 5+62=67 juoksua, tuonut 45 juoksua ja kerännyt 301 kärkilyöntiä. Korhonen on pelannut urallaan 71 Superpesiksen ylempää pudotuspeliottelua. Näissä hän on lyönyt 0+5=5 juoksua, tuonut 4 juoksua ja kerännyt 65 kärkilyöntiä. Tilastot päivitetty 17.11.2024
Niin kaunis on maa (albumi)

| Niin kaunis on maa Kari Rydman |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1976
 Julkaistu: huhtikuussa 1976   1989 (CD)
 Formaatti: LP-levy (LRLP 156)   C-kasetti (LRC 156)   CD-levy (LRCD 156)
 Tuottaja(t): Kari Rydman   M. A. Numminen
 Tyylilaji: folk, laulelma
 Kesto: 40.01
 Levy-yhtiö: Love Records
 Levymerkki: Love Records
Listasijoitukset
  Suomi: 6. (kesäkuu 1976)
Kari Rydmanin muut julkaisut
|   | Niin kaunis on maa 1976 | Minun on ikävä sinua 1978 |
Niin kaunis on maa on säveltäjä Kari Rydmanin huhtikuussa 1976 ilmestynyt debyyttialbumi. Rydman tuotti albumin yhdessä M. A. Nummisen kanssa.
Levy sisältää muutamien suomalaisten runoilijoiden teksteihin perustuvia laulelmia vuosilta 1963–1971, joita Rydman on säveltänyt ja sovittanut. Rydman teki myös sanoituksia useisiin kappaleisiin, joista tunnetuin on vuonna 1971 kirjoitettu ”Niin kaunis on maa”.
Kappalemateriaali

”Kaunein uni”, josta Anki Lindqvist ja Aulikki Oksanen olivat tehneet omat levytyksensä jo vuonna 1966, on nuoren tytön rakkauslaulu. ”Elämä on kaunis” on Rydmanin mukaan ”runo, joka Larin-Kyöstiltä jäi kirjoittamatta, laulu jota Merikanto ei tehnyt eikä Tapsa Rautavaara laulanut, niinpä minun piti se tehdä vuonna -65”. ”Kanttorin jenkka” on parodia Johann Sebastian Bachin 3. brandenburgilaisen konserton teemasta. Rydman kertoo tehneensä sen erästä illanviettoa varten jo vuonna 1963, mutta kirjailija Hannu Salamaa vastaan Juhannustanssit-romaanin vuoksi nostetun jumalanpilkkaoikeudenkäynnin vuoksi sitä ei uskallettu silloin julkaista. Albumin nimikappaleen ”Niin kaunis on maa” Rydman teki vuonna 1971 suojatiellä kuolleen pienen oppilaansa muistoksi. Tämän nuoremmat koulutoverit ovat mukana laulun kertosäkeen lapsikuorossa. Rydman työskenteli tuolloin musiikinopettajana Helsingin Yhtenäiskoulussa ja halusi aluksi pitää laulun vain koulun sisäisessä käytössä. Kun kappaleen nuotit levisivät monistettuina, Rydman päätti levyttää laulun omalle levylleen. ”Lachrymosa” oli Rydmanin kannanotto Vietnamin sotaan, joka tuli television välityksellä olohuoneisiin niin Yhdysvalloissa kuin muuallakin maailmassa.
Vastaanotto

Levy-yhtiö Love Records julkaisi albumin vinyylilevynä ja C-kasettina. Albumista tuli menestys ja se pysyi Suomen albumilistalla yhteensä 92 viikkoa eli lähes kahden vuoden ajan. Levy oli 20 myydyimmän levyn joukossa kesäkuusta 1976 tammikuuhun 1977, jonka jälkeen levy poistui hetkeksi listoilta. Tammikuussa levy ylsi myös Suosikki-lehden TOP 30 -listan sijalle 19. Vuonna 1977 julkaistun uusintapainoksen myötä levy palasi 20 myydyimmän joukkoon syyskuussa 1977 ja pysyi listalla tammikuuhun 1978 saakka. Levy oli vielä maaliskuussa 1978 listan sijalle 14., jonka jälkeen levy ei enää kohonnut 20 myydyimmän joukkoon. Kultalevyrajan levy ylitti vasta vuonna 1982 ja sitä on myyty noin 25 000 kappaletta.
Kappaleet

Abrakadabra – 5.13 (säv. , san. & sov. Kari Rydman)
Tule kanssani alttarille – 2.27 (säv. & sov. K. Rydman, san. Jussi Kylätasku)
Niin sinua katson, neiti – 3.49 (säv. & sov. K. Rydman, san. Eino Leino)
Elämä on kaunis – 3.14 (säv. , san. & sov. K. Rydman)
Alahall' on allin mieli – 1.21 (säv. & sov. Rydman, san. Larin Paraske)
Kanttorin jenkka – 1.40 (säv. , san. & sov. K. Rydman)
Kaunein uni – 4.17 (säv. , san. & sov. K. Rydman)
Jäähyväislaulu – 3.01 (säv. & sov. K. Rydman, san. Pertti Nieminen)
Maaliskuuta – 2.52 (säv. & sov. K. Rydman, san. Aaro Hellaakoski)
Chaconne – 3.07 (säv. , san. & sov. K. Rydman)
Purjehdin – 2.07 (säv. & sov. K. Rydman, san. Lasse Heikkilä)
Lacrymosa – 2.02 (säv. , san. & sov. K. Rydman)
Niin kaunis on maa – 4.58 (säv. , san & sov. K. Rydman)
Lähteet:
Tekijät > Muusikot

Kari Rydman – laulu, piano
Heikki Sarmanto – piano
Esa Katajavuori – sähköurut
Aaro Kurkela ja Kalevi Nyqvist – harmonikat
Eero Koivistoinen – saksofoni
Tapio Lehtonen – fagotti
Erkki Paananen – oboe
Jörgen Petersen – trumpetti
Pertti Rasilainen – alttohuilu
Heikki Laurila – kitarat
Taisto Wesslin – kitarat (2, 3, 7, 12)
Matti Bergström – basso (1–4, 6, 7, 10, 12)
Ilpo Kallio – rummut
Jussi Pesonen, Tauno Tiikkainen ja Jorma Ylönen – viulut
Ahti Pilvi – alttoviulu
Kari Lindstedt – sello
Jorma Katrama – kontrabasso
Lähde:
Tekijät > Tuotanto

Kari Rydman ja M. A. Numminen – tuottajat
Erkki Hyvönen, Reino Aaltonen ja Kari Hakala – äänitys
Erkki Hyvönen – miksaus
Timo Kelaranta / Saftra – levykansi
Lähde:
Aiheesta muualla

Aulikki Oksanen 1967: Kaunein uni. Ylen Elävä arkisto.
Päivi Hilska ja kuoro 1984: Niin kaunis on maa. Ylen Elävä arkisto.
Juha Toikka

Juha Toikka vuonna 2024.
Juha Toikka  (s. 1988)  on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä pelaavaa Haminan Palloilijoissa, joka on myös hänen kasvattajaseuransa, Toikka on pelannut Haninan joukkueessa eri sarjatasoilla vuodesta 2004 saakka. Haminan noustua Superpesikseen vuonna 2018 alkoi Toikan ura Superpesiksessä. 29.7.2018 mennessä Toikka on pelannut Superpesiksessä 21 ottelua, joissa on lyönyt kaksi kunnaria ja kaksitoista tavallista juoksua, tuonut 14 juoksua ja kerännyt 134 kärkilyöntiä.
Saavutukset

Superpesiksen vuoden tulokas: 2018
Hamina Tattoo

Hamina Bastionin aluetta
Hamina Tattoo on tattoo eli sotilasmusiikkitapahtuma, joka järjestetään joka toinen vuosi Haminassa. Ensimmäinen Tattoo järjestettiin vuonna 1990. Tapahtuma järjestetään nykyisin heinä–elokuun vaihteessa. Hamina Tattoon ohjelmistoon kuuluu sotilassoittokuntien esittämää sotilaallista ja kevyempää musiikkia monissa eri konserteissa. Tapahtuma huipentuu Hamina Bastionin marssishow-esityksiin.
Historia

Ajatus Hamina Tattoon järjestämisestä sai alkunsa matkailutoimen piirissä sotilasmusiikkipäivien nimellä jo 1980-luvun alkupuolella. Pääesityksen paikka on ollut vuodesta 1998 Haminan linnoituksen telttakatoksella katettu Hamina Bastioni. Puolustusvoimien tuki tapahtumalle on ollut tärkeää ja tapahtuman suosio ja kansainvälistyminen on tukenut sotilasmusiikin asemaa Suomessa.
Vuonna 2014 tapahtumalle perustettiin tukiyhdistys Hamina Tattoon ystävät.
Aiheesta muualla

Hamina Tattoo
Inkontinenssi

Inkontinenssilla tarkoitetaan tahatonta, yleisesti virtsan, karkailua. Suomalaisista 25–69-vuotiaista naisista 19 prosenttia kärsii siitä, mutta vaiva ei ole täysin harvinainen miehilläkään.
Eräs inkontinenssin laji on kaksoisinkontinenssi, jossa virtsaamisen lisäksi henkilö on menettänyt ulostamisen kontrollin. Ulosteinkontinenssi on jossain määrin virtsankarkailua harvinaisempi vaiva.
Tavallisimmat virtsainkontinenssityypit

Ponnistus (stress) inkontinenssi: virtsa karkaa ponnistuksen yhteydessä, esim. aivastaessa, yskiessä, nauraessa, nostaessa tai juostessa.
Pakko (urge) inkontinenssi: äkillinen voimakas virtsaamisen tarve, johon liittyy virtsan karkailua.
Sekatyyppinen (mixed) inkontinenssi: sekä ponnistus- että pakkoinkontinenssin oireita
Muita: ylivuotoinkontinenssi, neurogeeninen rakkovaiva.
Syyt

Inkontinenssia voivat aiheuttaa esimerkiksi:
raskaus, synnytys (lantionpohjan lihasten venyminen)
vaihdevuosi-ikä (hormonituotannon väheneminen)
ikääntymisestä johtuva lantionpohjan lihasten rappeutuminen
toistuvat virtsatietulehdukset, pitkittynyt yskä, neurologiset sairaudet esim. MS, miehillä eturauhasen liikakasvu