stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Julia Korpinen

| Julia Korpinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2019–
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Julia Margareeta Korpinen on suomalainen näyttelijä. Korpinen on esiintynyt Konflikti- televisiosarjasta Annika Bergin roolista. Korpinen näytteli myös Salattujen elämien Anna Ihalaisena. vuosina 2019–2021. Hän näytteli myös Salattujen elämien Kämppä tyhjänä -spin-off-sarjassa vuonna 2019. Vuonna 2022 hän osallistui Selviytyjät Suomi -tositelevisiosarjan 7. tuotantokaudelle ja sijoittui ohjelmassa kolmanneksi.
Korpinen syntyi ja kasvoi Helsingissä. Hän on käynyt yläasteen Ressun peruskoulussa kansainvälisessä IB-ohjelmassa ja lukion Lauttasaaren yhteiskoulussa. Hän on opiskellut kameranäyttelemistä New Yorkissa vuodesta 2022 lähtien.
Korpinen kirjoitti ylioppilaaksi keväällä 2020. Hän valmistui syksyllä 2024 kauppatieteiden kandidaatiksi Vaasan yliopistosta.
TV-roolit

Salatut elämät – Anna Ihalainen, 2019–2021
Kämppä tyhjänä – Anna Ihalainen, 2019
Harvoin tarjolla – Jamissa, 2008
Ceissi – Girlie, 2020
Selviytyjät Suomi – Oma itsensä, 2022
Konflikti – Annika Berg, 2024
Aiheesta muualla

Julia Korpinen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Julia Korpinen Instagramissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Hongkong–Zhuhai–Macao-silta

| Hongkong–Zhuhai–Macao-silta |
| --- | --- |
 Hongkong–Zhuhai–Macao-sillan läntistä osaa.
Ajokaistoja:  6
Sijainti:  Helmijoen suisto, Kiina
Pisin jänneväli:  460 m
Pituus:  koko yhteys 55 km pisin silta 22 900 m
Avattu liikenteelle:  23. lokakuuta 2018
 Sillan reitti, katkoviivan kohdalla reitti kulkee tunnelissa.
Koordinaatit:  22.28°N, 113.78°E
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Hongkong–Zhuhai–Macao-silta (perint.: 港珠澳大橋; yksink.: 港珠澳大桥; Jyutping: Gong2-Zyu1-Ou3 daai6kiu4; pinyin: Gǎng-Zhū-Ào dàqiáo) on silta- ja tunneliyhteys, joka yhdistää Hongkongin ja Macaon erityishallintoalueet sekä Zhuhain kaupungin Helmijoen suistossa Kiinan etelärannikolla. Kokonaisuudessaan 55 kilometriä pitkä yhteys koostuu useista silloista, keinotekoisista saarista, yhdysteistä ja tunnelista. Yhteys avattiin liikenteelle 23. lokakuuta 2018. Reitin pisin silta on 23-kilometrinen, ja se on maailman pisin merisilta. Rakennustyöt aloitettiin loppuvuodesta 2009, ja ne valmistuivat suurelta osin vuonna 2017.
Silta kulkee Hongkongista länteen Zhuhain vesialueelle ja sitten Macaon edustalla olevan tekosaaren Zhuhain puolelle. Saarelta yhteys haarautuu sekä Macaoon että Zhuhaihin. Koska Hongkongilla ja Macaolla on erityishallintoasema, niiden rajalla on rajatarkastukset. Silta itsessään on pääosin Manner-Kiinan aluetta, joten Hongkongista suoraan Macaoonkin kulkiessa pätevät Kiinan kansantasavallan lait ja viranomaisvalvonta. Kiina on käyttänyt tilannetta hyväkseen tekemällä sillalla etsimiensä rikollisten ja toisinajattelijoiden pidätyksiä.
Ajojärjestelyissä on pitänyt huomioida myös se, että Hongkongissa ja Macaossa on vasemmanpuoleinen liikenne, kun Manner-Kiinassa on oikeanpuoleinen. Lisäksi ajoneuvon kuljettajien täytyy hakea Manner-Kiinasta, Macaosta ja Hongkongista erilliset luvat, mikäli haluavat ajaa sillan päästä päähän. Koska näiden kolmen alueen välillä kulkee myös lauttoja ja helikoptereita, sillan käyttäjämäärien arveltiin avajaisten jälkeen jäävän vähäisiksi.
Silta piti alun perin ottaa käyttöön vuoden 2016 lopulla, mutta töitä hankaloittivat onnettomuudet, korruptio, erilaiset viivästykset ja budjetin ylittyminen. Meriolosuhteet aiheuttivat myös omat haasteensa. Rakennustöissä kuoli ainakin kymmenen ihmistä ja yli 600 loukkaantui.
Hongkongissa silta herätti myös kritiikki. Lainsäädäntöneuvoston edustaja Claudia Mo epäili sillan tarpeellisuutta, koska Hongkongilla on jo ennestään kiinteät suhteet Manner-Kiinaan ja vertasi siltaa napanuoraan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hongkong–Zhuhai–Macao-silta Wikimedia Commonsissa
Gyeonggi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gyeonggi Wikimedia Commonsissa
Gyeonggin maakunnan internetisivut (koreaksi) (englanniksi) (kiinaksi) (japaniksi)
Korean tasavallan hallinnollinen jako
| --- | --- |
Pääkaupunki: Soul
Suurkaupungit:  Busan  Daegu  Daejeon  Gwangju  Incheon  Ulsan 
Provinssit:  Etelä-Chungcheong  Etelä-Gyeongsang  Etelä-Jeolla  Gangwon  Gyeonggi  Jeju  Pohjois-Chungcheong  Pohjois-Gyeongsang  Pohjois-Jeolla 
Korean kahdeksan provinssia
Chungcheong
Gangwon
Gyeonggi
Gyeongsang
Hamgyeong
Hwanghae
Jeolla
Pyeongan
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  VIAF 2 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Korea 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Tieteilijät:  CiNii 
Muut:  IdRef
Juha Kinnunen

Juha Kinnunen on seuraavien henkilöiden nimi:
Juha Kinnunen, Itä-Suomen yliopiston yhteiskuntatieteen professori
Juha Kinnunen, Aalto-yliopiston matematiikan professori
Juha Kinnunen (s. 1952), Aalto-yliopiston laskentatoimen emeritusprofessori
Juha Kinnunen (s. 1972), kilpakävelijä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Juha Kinnunen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Merenkurkun silta

Merenkurkku.
Merenkurkun silta (ruots. Kvarkenbron) tarkoittaa ehdotettua kiinteää tieyhteyttä Merenkurkun yli suunnilleen Suomen Vaasan ja Ruotsin Uumajan kohdalta. Rannikkojen etäisyys on noin 70 kilometriä, mutta välissä on useita saaria, joita voidaan käyttää hyväksi tien ja mahdollisesti myös rautatien rakentamisessa. Ehdotuksiin on sisältynyt sekä silta- että tunneliyhteys kuten myös pato.
Summittainen reitti

Raippaluodon silta, nykyinen silta Raippaluodon ja Suomen mantereen välillä (1 km)
Nykyinen tie Raippaluodon ja Björkön välillä, levennettävä, 24 km.
Silta Björkön ja Valassaarten välille, 7 km.
Tie Valassaarten poikki, 2 km.
Silta Valassaarilta Ruotsin Grossgrundenille, 26 km.
Tie Holmönin poikki, 18 km.
Silta Holmöniltä Ostönille, Sävarin lähellä, 7,5 km.
Tie Ostöniltä E4:lle, 13 km.
Merenkurkun sillan suunniteltu linjaus Raippaluoto, Björkö, Valassaaret, Grossgrunden, Holmön, Ostön
Siltojen yhteenlaskettu pituus olisi 40–41 kilometriä. Meri ei ole erityisen syvä alueella, yleensä enimmillään 25 metriä. Arvioitu kustannus 9 metriä leveälle tiesillalle on noin 3–5 miljardia euroa. Jos myös rautatie rakennetaan, tulee hankkeesta paljon kalliimpi, ja luultavasti junaliikenne olisi melko vähäistä eriävän raideleveyden ja sähköistysjärjestelmän takia. Eriävä raideleveys tarkoittaa käytännössä yleensä sitä, että rahti tai ihmiset pitää siirtää yhdestä junasta toiseen raideleveyden vaihtuessa. Vaihtoehtoisesti junasta voidaan vaihtaa vain telit, mutta tämäkin on kohtalaisen hidas prosessi, jolloin rajanylitykset tapahtuvat usein rekoilla ja busseilla. Kahdella raideleveydellä ajavia junia on käytössä muun muassa Espanjassa, jossa on käytössä kahden eri raideleveyden raiteita. Suomessa tai Ruotsissa tällaisia junia ei kuitenkaan ole käytössä, mutta ainoalle nykyiselle junien rajanylityspaikalle Tornion ja Haaparannan välille rakennetaan radan sähköistyksen yhteydessä raiteet, jotka mahdollistavat telien raideleveyden muuttamisen. Nykyisin Tornion rajanylityspaikalla on hyvin vähän liikennettä, mutta sähköistys ja muut parannustyöt mahdollistaisivat liikennöin Suomen ja Ruotsin välillä. VR tai SJ eivät kuitenkaan ole ilmoittaneet aikeista tuoda rajan ylittävää liikennettä.
Lokakuussa 2009 julkistetun tutkimuksen mukaan sillan ohessa samaan hankkeeseen pitäisi yhdistää tuulivoimaloiden rakentaminen.
Merenkurkun saaristo, Suomen ainoa Unescon luonnonperintökohde, sijaitsee sillan suunnitellun linjauksen alueella.
Poliittinen tilanne

Ehdotusta ajavat muutamat poliitikot Ruotsin Länsipohjassa ja esimerkiksi sanomalehti Västerbottens-Kuriren. Ruotsin valtiovarainministerinä vuosina 2014–2016 toiminut Pär Nuder oli kiinnostunut ideasta, mutta liikenne- ja viestintäministeri Ulrica Messing torjui sen täysin. Ruotsin tielaitos on tehnyt pienempää tutkimusta, mutta kysymys on tällä hetkellä avoin. Kriittisiä suunnitelmaa kohtaan ovat myös monet pohjoisempana sijaitsevat kunnat, jotka mieluummin toivovat Tornion ja Haaparannan kautta kulkevan yhteyden kehittämistä.
Vaasassa pidetään toistaiseksi tärkeämpänä parempaa tie- ja rautatieyhteyttä eteläänlähde?. Vaasan yrittäjät ovat toisaalta olleet kiinnostuneita sillasta, koska Vaasan ja Uumajan välinen laivayhteys on säännöllisesti vaakalaudalla kannattamattomuutensa vuoksi.lähde?
Orpon hallituksen ohjelmassa mainitaan Vaasasta Uumajaan kulkevan kiinteän yhteyden selvittäminen. Maininnan voidaan tulkita tarkoittavan myös esimerkiksi vetyputkea eikä siltaa.
Käännös suomeksi
Marlon Brandon filmografia

Marlon Brando vuonna 1955.
Tämä on Marlon Brandon filmografia.
Elokuvat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1950 | Miehet | The Men | Kenneth ”Ken” Wilcheck / ”Bud” |
| 1951 | Viettelyksen vaunu | A Streetcar Named Desire | Stanley Kowalski |
| 1952 | Viva Zapata | Viva Zapata! | Emiliano Zapata |
| 1953 | Julius Caesar | Julius Caesar | Marcus Antonius |
| 1953 | Hurjapäät | The Wild One | Johnny Strabler / kertoja |
| 1954 | Alaston satama | On the Waterfront | Terry Malloy |
| 1954 | Désirée | Désirée | Napoléon Bonaparte |
| 1955 | Enkeleitä Broadwaylla | Guys and Dolls | Sky Masterson |
| 1956 | Elokuun teehuone | The Teahouse of the August Moon | Sakini |
| 1957 | Sayonara | Sayonara | majuri Lloyd ”Ace” Gruver |
| 1958 | Nuoret leijonat | The Young Lions | luutnantti Christian Diestl |
| 1960 | Käärmeennahkatakki | The Fugitive Kind | Valentine ”Val” / ”Snakeskin” Xavier |
| 1961 | Vihan riivaama | One-Eyed Jacks | Rio |
| 1962 | Kapina laivalla | Mutiny on the Bounty | perämies Fletcher Christian |
| 1963 | Vaarallinen amerikkalainen | The Ugly American | suurlähettiläs Harrison Carter MacWhite |
| 1964 | Kuin kukot orrella | Bedtime Story | Freddy Benson |
| 1965 | Morituri | Morituri | Robert Crain |
| 1966 | Armottomat | The Chase | sheriffi Calder |
| 1966 | Sonorasta lounaaseen | The Appaloosa | Matt Fletcher |
| 1967 | Hongkongin kreivitär | A Countess from Hong Kong | Ogden Mears |
| 1967 | Heijastuksia kultaisessa silmässä | Reflections in a Golden Eye | majuri Weldon Penderton |
| 1968 | Candy | Candy | Grindl |
| 1968 | Yö ilman armoa | The Night of the Following Day | autonkuljettaja Bud |
| 1969 | Queimada | Queimada | Sir William Walker |
| 1971 | Kauhujen yö | The Nightcomers | Peter Quint |
| 1972 | Kummisetä | The Godfather | Don Vito Corleone |
| 1972 | Viimeinen tango Pariisissa | Ultimo tango a Parigi | Paul |
| 1976 | Missouri | The Missouri Breaks | Robert E. Lee Clayton |
| 1978 | Teräsmies | Superman | Jor-El |
| 1979 | Ilmestyskirja. Nyt | Apocalypse Now | eversti Walter E. Kurtz |
| 1980 | Salainen kaava | The Formula | Adam Steiffel |
| 1989 | Valkoinen kuiva kausi | A Dry White Season | Ian McKenzie |
| 1990 | Mafiakokelas | The Freshman | Carmine Sabatini |
| 1992 | Kolumbus – seikkailijoista suurin | Christopher Columbus: The Discovery | Tomás de Torquemada |
| 1995 | Don Juan DeMarco | Don Juan DeMarco | tohtori Jack Mickler |
| 1996 | Tohtori Moreaun saari | The Island of Dr. Moreau | tohtori Moreau |
| 1997 | Soturi | The Brave | McCarthy |
| 1998 | Piru mieheksi | Free Money | Warden Sven ”The Swede” Sorenson |
| 2001 | Valtikka | The Score | Max |
| 2006 | Superman Returns | Superman Returns | Jor-El |
| 2006 | Superman II | Superman II: The Richard Donner Cut | Jor-El |
Lyhytelokuvat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1956 | Operation Teahouse | Operation Teahouse | oma itsensä |
| 1966 | Meet Marlon Brando | Meet Marlon Brando | oma itsensä |
Televisiosarjat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Jakson nimi / jaksojen määrä | Rooli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1949 | Actors Studio | Actors Studio | ”I’m No Hero” | mies |
| 1955 | Omnibus | Omnibus | ”Advice to Bathers” | Stanley Kowalski |
| 1977 | Kummisetä | The Godfather: A Novel for Television | 4-osainen minisarja | Don Vito Corleone |
| 1979 | Roots: The Next Generations | Roots: The Next Generations | ”Episode 1.7” | George Lincoln Rockwell |
Teatteri

| Vuosi | Näytelmän suomenkielinen nimi | Näytelmän alkuperäinen nimi | Rooli | Teatteri | Paikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1944–1946 | I Remember Mama | I Remember Mama | Nels | Music Box Theatre | Broadway, New York |
| 1946 | Antigone | Antigone | sanansaattaja | Cort Theatre | Broadway, New York |
| 1946 | Truckline Cafe | Truckline Cafe | Sage McRae | Belasco Theatre | Broadway, New York |
| 1946 | Candida | Candida | Eugene Marchbanks | Cort Theatre | Broadway, New York |
| 1946 | A Flag Is Born | A Flag Is Born | David | Alvin Theatre Adelphi Theatre Music Box Theatre Broadway Theatre | Broadway, New York |
| 1947–1949 | Viettelysten vaunu | A Streetcar Named Desire | Stanley Kowalski | Ethel Barrymore Theatre | Broadway, New York |
| 1953 | Arms and the Man | Arms and the Man | Sergius |  |  |
Aiheesta muualla

Marlon Brandon filmografia Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kalapyörykkä

Ruotsalaisia kalapyöryköitä tarjottuna pastan kanssa.
Fuzhoulaisia kalapyöryköitä liemessä
Kalapyörykkä tai kalapulla on kalaruoka, joka on muodoltaan pyöreä pulla, joka muistuttaa kooltaan ja valmistustavaltaan lihapullaa. Kalapyöryköitä syödään Aasiassa ja Pohjoismaissa.
Kalapyöryköiden valmistus tapahtuu usein jauhamalla kala ruotoineen pyreeksi, josta muotoillaan palloja.
Pohjoismaissa

Ruotsissa kalapulliin lisätään myös perunajauhoja ja maitoa, jolloin valmiista pullista tulee väriltään valkoisia. Kalapullia maustetaan mustapippurila ja purjolla.
Kalapyöryköiden lisäkkeenä tarjoillaan joko perunamuusia tai riisiä. Toisinaan syödään myös kokonaisia perunoita. Lisäksi ateriaan kuuluu valkoinen kastike, joka tulee valmiina, mikäli kalapyörykät ostetaan purkitettuina.
Aasiassa

Aasiassa kala pyritään valitsemaan sen mukaan, mikä hyytelöityy parhaiten. Tällaisia kaloja ovat mm. makrilli ja ankerias. Myös hain lihaa käytetään. Aasiassa näkee myös paljon vähemmän tärkkelyksen (esim. perunajauhon) lisäämistä kalapyöryköihin.
Kalapyöryköitä syödään usein nuudeleiden kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalapyörykkä Wikimedia Commonsissa
Dave Mirra

Dave Mirra vuonna 2010.
Dave Mirra (4. huhtikuuta 1974 Chittenango, New York – 4. helmikuuta 2016 Greenville, Pohjois-Carolina) oli yhdysvaltalainen BMX-pyöräilijä. Dave Mirra voitti mitalin kaikissa vuosina 1995–2008 järjestetyissä X Games -kilpailuissa. Yhteensä hänellä on kilpailuista 24 mitalia. Mirra kilpaili erityisesti rampilla ja parkissa.
Mirra oli naimisissa Lauren Blackwellin kanssa ja heillä oli kaksi lasta.
Mirra esiintyi Dave Mirra Freestyle BMX -videopelissä. Vuosina 2004–2005 hän toimi juontajana MTV:n Real World/Road Rules Challenge -ohjelman kahdella tuotantokaudella. Lisäksi hän vieraili muun muassa Late Show with David Letterman -ohjelmassa. Hän ajoi myös rallicrossia Subarun tallissa vuosina 2011–2013, sekä kilpaili triathlonissa.
Poliisi löysi Mirran kuolleena autostaan Pohjois-Carolinan Greenvillessä 4. helmikuuta 2016. Hänen uskotaan tehneen itsemurhan ampumalla itseään.
Aiheesta muualla

Dave Mirran kotisivu (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat
Havumetsän lapset

| Havumetsän lapset |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Virpi Suutari
Käsikirjoittaja:  Virpi Suutari
Tuottaja:  Virpi Suutari  Martti Suosalo
Säveltäjä:  Sanna Salmenkallio
Kuvaaja:  Teemu Liakka
Leikkaaja:  Jussi Rautaniemi
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Euphoria Film
Levittäjä:  B-Plan Distribution
Ensi-ilta:   2024-03-2828. maaliskuuta 2024  
Kesto:  93 min.
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  455 000 €
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Havumetsän lapset (eng. Once Upon a Time in a Forest) on Virpi Suutarin ohjaama suomalainen seurantadokumenttielokuva, joka tuli ensi-iltaan 28. maaliskuuta 2024.
Suomen metsäteollisuudesta ja metsien puolustamisesta kertova dokumentti seuraa nuoria aktivisteja yli vuoden ajan. Seuratut ympäristönsuojelijat puolustavat yhtä Euroopan viimeisistä havumetsäalueista.
Elokuvan on tuottanut Virpi Suutarin ja Martti Suosalon tuotantoyhtiö Euphoria Film. Elokuvan levitti elokuvateattereihin B-Plan Distribution.
Elokuvan kansainvälinen ensi-ilta oli Kööpenhaminan CPH:DOX-elokuvafestivaalilla, jonka pääkilpasarjaan elokuva oli valittu.
Elokuva on ehdolla neljän Jussi-palkinnon saajaksi.
Aiheesta muualla

Havumetsän lapset -elokuvan traileri Youtubessa.
1936

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Tapahtumia > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Lieksan taajaväkinen yhdyskunta erotettiin itsenäiseksi kauppalaksi Pielisjärven kunnasta.
7. tammikuuta – Rannikkotykistön hinaaja B 6 kaatui ja upposi Hangon edustalla, jolloin kahdeksan ihmistä hukkui.
10. tammikuuta – Kansanrintamahallitus sääti Ranskassa lain, jonka perusteella presidentti voi määrätä hajotettavaksi aseelliset ryhmät ja yksityismilitiat. Sitä käytettiin aluksi lakkauttamaan kolme monarkistien järjestöä, myöhemmin Croix de feu -puolue ja fasistisia järjestöjä.
17. tammikuuta − Eduskunta hyväksyi alkoholistilain, irtolaislain ja lastensuojelulain.
20. tammikuuta – Edvard VIII nousi Yhdistyneen kuningaskunnan kuninkaaksi sekä Intian keisariksi isänsä, Yrjö V:n kuoleman jälkeen.
23. tammikuuta – Suomessa sisäministeriö kielsi nuorisojärjestö Sinimustien toiminnan.
23. tammikuuta – Akateemisen Karjala-Seuran puheenjohtaja Vilho Helanen asetettiin syytteeseen osallistumisesta vallankaappausyrityksen valmisteluun Virossa.
6. helmikuuta – Talviolympialaiset alkoivat Garmisch-Partenkirchenissä Saksassa. Ne päättyivät 16. helmikuuta.
8. helmikuuta – Jawaharlal Nehru valittiin Intian kongressipuolueen uudeksi puheenjohtajaksi ja Mohandas Gandhin seuraajaksi.
21. helmikuuta – Eduskunta hyväksyi lain, joka kielsi kansa- ja oppikoulujen oppilaiden osallistumisen poliittisten yhdistysten ja järjestöjen toimintaan.
26. helmikuuta – Tokiossa vaativat hallintorakennuksia vallanneet 1 400 sotilasta kenraali Kazushige Ugakin pidätystä ja Sadao Arakin nimitystä Kwantungin armeijan johtoon. Hirohito määräsi 123 salaliittolaista pidätettäviksi, joista 19 teloitettiin heinäkuussa.
7. maaliskuuta – Natsi-Saksa miehitti Reininmaan Versailles’n rauhansopimuksen vastaisesti.
27. maaliskuuta – Eduskunta äänesti Kivimäen hallituksen esityksen tasavallan suojelulaiksi yli vaalien.
Tapahtumia > Huhtikuu–kesäkuu

1. huhtikuuta – Itävallassa astui voimaan yleinen asevelvollisuus.
5. huhtikuuta – Kaksi eri tornadoa iski Tupeloon, Mississippiin ja Georgian Gainesvilleen surmaten kahdessa päivässä 233 ja 203 ihmistä.
7. huhtikuuta – Cortes erotti Espanjan presidentin Alcala Zamoran.
12. huhtikuuta – Valentin Vaalan elokuva Vaimoke sai ensiesityksensä. Pääosissa olivat Ansa Ikonen ja Tauno Palo. Elokuva perustui Hilja Valtosen samannimiseen romaaniin.
20. huhtikuuta – Abessinia evakuoi Addis Abeban.
2. toukokuuta – Keisari Haile Selassie pakeni Adeniin.
5. toukokuuta – Italia valloitti Addis Abeban.
9. toukokuuta – Italia liitti virallisesti Etiopian itseensä.
23. toukokuuta – Tukholman Bromman lentoasema vihittiin käyttöön.
27. toukokuuta – Porthan-Seura perustettiin Turussa.
28. toukokuuta – Alan Turing lähetti tietojenkäsittelyopin keskeisen teoksen On Computable Numbersin julkaistavaksi.
3. kesäkuuta − Ruotsin kuningas Kustaa V vieraili presidentti P. E. Svinhufvudin luona Naantalin Kultarannassa. Svinhufvud vakuutti, ettei Suomen valtiojohto tukenut Suur-Suomi-hankkeita.
7. kesäkuuta – Seisemän asuinrakennuksen taloryhmä ulkorakennuksineen tuhoutui tulipalossa Lapuan kirkonkylässä.
8. kesäkuuta − Kansainvälisen olympiakomitean puheenjohtaja Henri de Baillet-Latour muurasi Helsingin olympiastadionin peruskiven. Stadionin vihkiäiset pidettiin 12. kesäkuuta 1938.
25. kesäkuuta − Suomi-Filmin Helsingissä Vironkatu 9:n ullakkokerroksessa sijainnut filmistudio tuhoutui tulipalossa.