stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Trygve Dehli Laurantzon
Julkaisuja

Nye metoder for dyrkning og lagring av poteter (1939)
Oppbevaring av poteter (1940)
Rasjonelle dyrkingsmåter for poteter (1942)
Tsolmitriptaani

| --- | --- |

Tsolmitriptaani
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(4S)-4-[[3-[2-(dimetyyliamino)etyyli]-1H-indol-5-yyli]metyyli]-1,3-oksatsolidin-2-oni
Tunnisteet
CAS-numero: 139264-17-8
ATC-koodi: N02CC03
PubChem CID: 60857
DrugBank: DB00315
Kemialliset tiedot
Kaava: C16H21N3O2 
Moolimassa: 287,357
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 40 %
Proteiinisitoutuminen: 25 %
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 3 h
Ekskreetio: Renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen, nenäsuihke
Tsolmitriptaani on triptaaneihin kuuluva kemiallinen yhdiste, jota käytetään lääkkeenä migreenipäänsäryn lievittämiseen. Tsolmitriptaani on tryptamiinin synteettinen johdos. Tsolmitriptaanin arvellaan vähentävän pään verisuonten laajenemista, mikä helpottaa päänsärkyä ja muita migreenioireita, kuten pahoinvointia ja oksentamista sekä arkuutta valolle ja äänille.  Tsolmitriptaani on PKV-lääke. Tsolmitriptaanin käytön kanssa tulee olla varovainen, jos on iskeeminen sydänsairaus tai käyttää muita triptaaneja tai masennuslääkkeitä. Tsolmitriptaania myydään Suomessa valmistenimillä Zolmistad, Zolmitriptan ja Zomig.
Aiheesta muualla

Human Metabolome Database (HMDB): Zolmitriptan (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Zolmitriptan (englanniksi)
ChemBlink: Zolmitriptan (englanniksi)
Tuomo Ojanperä

| Tuomo Ojanperä |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. kesäkuuta 1963 (ikä 61)
Kansalaisuus:   Suomi
Raviohjastaja
Kotirata:   Pori
Lisenssi:  A
Voittosumma:  977 100 €
Starttien määrä:  5 618
Voittoja:  383
Tilastot päivitetty:  29.6.2023
Tuomo Ojanperä (s. 25. kesäkuuta 1963) on suomalainen raviohjastaja ja ammattivalmentaja. Hänen tallinsa ovat Porin raviradalla ja hänellä on vuonna 2011 ollut valmennuksessaan viisi hevosta. Hän on ajanut yli 4 500 ravilähtöä voittaen yli 300. Ojanperä on vuoden 2011 aikana menestynyt suomenhevosori Veeran Turolla. Vuoden 2020 menestyshevonen on ollut Kuninkuusraveissa kolmanneksi sijoittunut tamma Aurotar.
Ojanperä valittiin kaudeksi 2012 Suomen ravivalmentajat ry:n puheenjohtajaksi.  .
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tuomo Ojanperä Wikimedia Commonsissa
Tsooru

| Tsooru |
| --- | --- |
 Tsooru
 Koordinaatit: 57°44′32″N, 26°39′8″E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Võrumaa
Kunta:  Antsla
Väkiluku (2017):  217
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tsooru on kylä Kaakkois-Virossa Võrumaan maakunnassa Antslan kunnassa.
Kylä sijaitsee Antsla-Sänna-tien vieressä.
Historia

Ensimmäisen kerran Tsooru mainitaan vuonna 1419 nimellä Tzoro.
Kansanperinteen mukaan Tsooru sai nimensä etelävironkielisestä sanasta tsoro, joka viittaa puroon.
There Is a Hell, Believe Me, I’ve Seen It. There Is a Heaven, Let’s Keep It a Secret.

| There Is a Hell, Believe Me, I’ve Seen It>  There Is a Heaven, Let’s Keep It a Secret. Bring Me the Horizon |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : maaliskuu – kesäkuu 2010
 Studio : IF Studios Frölunda, Göteborg
 Julkaistu: 4. lokakuuta 2010
 Tuottaja(t): Fredrik Nordström, Henrik Udd
 Tyylilaji: metalcore
 Kesto: 52.50
 Levy-yhtiö: Visible Noise   (UK)   Epitaph Records   (USA)
Listasijoitukset
  Billboard 200: 17.
Bring Me the Horizonin muut julkaisut
| Suicide Season: Cut Up! 2008 | There Is a Hell, Believe Me, I’ve Seen It. There Is a Heaven, Let’s Keep It a Secret. 2010 | The Chill Out Sessions 2012 |
Singlet albumilta There Is a Hell...
 ”It Never Ends” Julkaistu: 20. elokuuta 2010  ”Visions” Julkaistu: 22. elokuuta 2011
There Is a Hell, Believe Me, I’ve Seen It. There Is a Heaven, Let’s Keep It a Secret. (lyhennettynä muotoon There Is a Hell...) on brittiläisen metalcore-yhtyeen Bring Me the Horizonin kolmas studioalbumi. Albumi julkaistiin 4. lokakuuta 2010 levy-yhtiöllä Visible Noise ja sen tuottivat Fredrik Nordstrom ja Henrick Udd Göteborgissa, Ruotsissa. Kanadalainen artisti Lights laulaa albumilla. Myös brittiläisen yhtyeen You Me at Sixin Josh Franceschi sekä The Chariotin Josh Scogin ovat kontribuoineet albumiin.
Albumi nousi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 17.
Kappaleet

Kaikki sanat Oliver Sykes, kaikki sävellykset Bring Me the Horizon.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Crucify Me (featuring Lights)  | 6.20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Anthem | 4.50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | It Never Ends | 4.34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Fuck (featuring Josh Franceschi)  | 4.55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Don't Go (featuring Lights)  | 5.00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Home Sweet Hole | 4.38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Alligator Blood | 4.32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Visions | 4.09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Blacklist | 4.00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Memorial (instrumental)  | 3.10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Blessed with a Curse | 5.08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | The Fox and the Wolf (featuring Josh Scogin)  | 1.43 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 52.50 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

AllMusic:
Imperiumi: 8-/10
Kaaoszine: 9/10
Metacritic: 80/100
Koisjärvi (järvi)

| Koisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Lohja
Koordinaatit:  60°23′40″N, 24°02′28″E
Järvinumero:  23.068.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  32 m 
Rantaviiva:  3,08 km 
Pinta-ala:  0,36 km² 
 fiKoisjärvi 
Koisjärvi järvi ja luonnonsuojelualue Lohjan keskiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 36,2 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 16 kilometriä pohjoiseen. Järven vesiala on nykyisin puolisen hehtaaria.
Maantiede

Koisjärvi on rantaviivaltaan epämääräinen. Sitä ympäröi suoalue ja peltomaa, eteläpuolella sijaitsee Lehmänhaka, joka kohoaa 75 metriä merenpinnan yläpuolelle. Saaria ei ole. Koisjärveen virtaa Koisjärvenoja pohjoisesta, Koisjärvestä virtaa laskuoja etelään Musterpyynjärveen, jonne etäisyys on noin kilometrin.
Koisjärvi (23.068.1.001) kuuluu Koisjärvenojan valuma-alueeseen (23.068), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Pusulanjoen alue (23.06). Koisjärvenojan valuma-alueeseen kuuluu Koisjärven lisäksi Viidanjärvi.
Konstantinoupóleos

| Konstantinoupóleos Λεωφόρος Κωνσταντινουπόλεως |
| --- | --- |
Maa:  Kreikka
Kaupunki:  Ateena
Tieluokka:  katu
Pituus:  7,5 km
Alkupiste:  Ágios Ioánnis Réntis
Päätepiste:  Sepólia (7,5 km)
Konstantinoupóleos (kreik. Λεωφόρος Κωνσταντινουπόλεως, Leofóros Konstantinoupóleos, ”Konstantinopolin valtakatu”) on katu Ateenassa Kreikassa. Se on nimetty Bysantin valtakunnan pääkaupungin Konstantinopolin mukaan.
Vanha Peloponnesoksen asema.
Konstantinoupóleos-valtakatu ohittaa Ateenan keskustan länsipuolelta, ja yhdistää läntiset esikaupungit eteläisiin. Se saa alkunsa Ágios Ioánnis Réntiksestä ja päättyy Sepóliaan, ja sen pituus on noin 7,5 kilometriä. Katu kulkee pitkään Ateena–Pireus-rautatien vartta pitkin, ja sen varrella sijaitsevat muun muassa Ateenan rautatieasema eli Lárisan asema (radan toisella puolella) sekä vanha Peloponnesoksen asema.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konstantinoupóleos Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: el:Λεωφόρος Κωνσταντινουπόλεως
Ateenan merkittävimmät kadut ja tiet
| --- | --- |
Moottoritiet:   A1 (PATHE)  A6 (Attikí Odós) 
Valtakadut:   Alexándras  Andréa Syngroú  Athinón  Kifisías  Konstantinoupóleos  Mesogeíon  Vasiléos Konstantínou  Vasilíssis Amalías  Vasilíssis Ólgas  Vasilíssis Sofías  Vouliagménis 
Kadut:   Aiólou  Akadimías  Athinás  Dionysíou Areopagítou  Ermoú  Filellínon  Ierá Odós  Iródou Attikoú  Mitropóleos  Óthonos  Panepistimíou  Patisíon (28is Oktovríou)  Peiraiós (Panagí Tsaldári)  Sólonos  Stadíou  Tripódon  Vasiléos Georgíou A'  Voukourestíou 
Käännös suomeksi
Korpraalikerttu

| Korpraalikerttu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Korpraalikertut Hyliotidae
Suku::  Korpraalikertut Hyliota
Laji::  australis
Kaksiosainen nimi
 Hyliota australis  Shelley, 1882 
Katso myös
   Korpraalikerttu Wikispeciesissä   Korpraalikerttu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Korpraalikerttu (Hyliota australis) on korpraalikerttujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Korpraalikerttua tavataan Angolassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Keniassa, Malawissa, Mosambikissa, Etelä-Afrikassa, Tansaniassa, Sambiassa ja Zimbabwessa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi.
Thomas Dreßen

| Thomas Dreßen |
| --- | --- |
 Thomas Dreßen (2018)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Thomas Dreßen
Syntynyt: 22. marraskuuta 1993 (ikä 30) Garmisch-Partenkirchen, Saksa
Uran tiedot
Pituus:  188 cm
Seura:  SC Mittenwald
Laji:  alppihiihto 
Maailmancup
Kaudet:  2015–
Paras sijoitus:  1
Voitot:  5
Palkintokorokkeella:  9
 Tietolaatikko päivitetty 18. helmikuuta 2020 
Thomas Dreßen (s. 22. marraskuuta 1993 Garmisch-Partenkirchen) on saksalainen alppihiihtäjä. 188 senttimetriä pitkä ja 90 kilogrammaa painava Dreßen edustaa SC Mittenwaldia.
Maailmancupissa Dreßen debytoi helmikuussa 2015 Saalbachin syöksylaskussa sijoittuen sijalle 39. Avauspisteensä hän saavutti saman vuoden marraskuussa Lake Louisen syöksylaskusta sijoittumalla 23:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kuudes Kvitfjellin syöksylaskussa helmikuussa 2017. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Beaver Creekin syöksylaskussa joulukuussa 2017. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti Kitzbühelin syöksylaskussa 20. tammikuuta 2018. Hän voitti samalla kaudella Kvitfjellin syöksylaskun ja oli kolmas Åren supersuurpujottelussa. Syöksylaskucupissa hän sijoittui kolmanneksi ja maailmancupin kokonaiskilpailussa kahdeksanneksi. Hän voitti Lake Louisen syöksylaskun marraskuussa 2019. Hän oli samalla kaudella kolmas Val Gardenan supersuurpujottelussa ja Wengenin syöksylaskussa sekä voitti Garmisch-Partenkirchenin syöksylaskun. Saalbach-Hinterglemmissä hän voitti syöksylaskun ja oli supersuurpujottelussa kolmas. Hän sijoittui syöksylaskucupissa toiseksi ja maailmancupin kokonaiskilpailussa yhdeksänneksi.
Dreßen on saavuttanut nuorten MM-kilpailuista hopeaa vuodelta 2012 suurpujottelusta ja vuodelta 2014 syöksylaskusta. Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 hän oli syöksylaskussa kahdestoista ja alppiyhdistetyssä neljästoista. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sijoittui syöksylaskussa viidenneksi, alppiyhdistetyssä yhdeksänneksi ja supersuurpujottelussa 12:nneksi. Courchevelin / Méribelin MM-kilpailuissa 2023 hän oli syöksylaskussa kymmenes.
Taidenäyttely

Sui Jianguon taidenäyttelystä ”Made in China” Hongkongin Times Squarella 2008.
Taidenäyttelyssä esitellään taidetta joko tilapäisesti tai pysyvämmin. Näyttelytila voi olla taidenäyttelyä varten rakennettu tai sitä varten muunneltu tila, esimerkiksi taidegalleria, taidemuseo, taidehalli, kahvila, puisto tai katu.
Erilaiset taidenäyttelyt

Taidenäyttely voi olla:
yksityisnäyttely, jossa yksi taiteilija esittää teoksiaan
yhteisnäyttely, jossa on useiden taiteilijoiden teoksia, yhteisnäyttely saattaa olla jyrytetty näyttely, jolloin osallistuvat teokset valitsee tuomaristo eli jyry
ryhmänäyttely, johon osallistuu jokin taiteilijaryhmä
teemanäyttely, jossa on joku määrätty, aiheita rajaava teema, esimerkiksi "Eläimet Suomen taiteessa"
Retrospektiivi, retrospektio tai takautuva näyttely osoittaa, miten taide on kehittynyt ajan kuluessa
debyytti on taiteilijan ensimmäinen näyttely tai ensimmäinen kerta kun hänen teoksiaan on esillä
vaihtuva näyttely on määräaikaisesti esitettävä näyttely toisiaan seuraavassa näyttelysarjassa
kokoelmanäyttely on joko pysyvä tai jonkin verran muuttuva taidekokoelman sisältävä näyttely
biennaali on joka toinen vuosi järjestettävä näyttely, myös triennaali ja quadriennaali
toistuvan näyttelyn toisiaan seuraavia osia kutsutaan editioiksi (edition) (Esimerkiksi Venetsian biennaalin 54. editio järjestettiin vuonna 2011.)
Näyttelyohjelma ja oheisohjelma

Näyttelyitä esittävän tahon suunnittelemaa useiden näyttelyiden kokonaisuutta kutsutaan näyttelyohjelmaksi. Esimerkiksi museoissa näyttelyohjelma suunnitellaan tavallisesti useiksi vuosiksi eteenpäin, mutta taidegallerioissa näyttelyohjelma saattaa olla sesonkikohtainen eli se suunnitellaan puolivuosittain.
Nykyisin suurten taidenäyttelyiden puitteissa järjestetään oheisohjelmaa, kuten esittelyjä, keskusteluja, elokuvia, taidekasvatustapahtumia, konsertteja tai muita esityksiä. Monet taidenäyttelyt ovat tulleet viimeisten vuosikymmenien aikana yhä enemmän esityksen kaltaisiksi tapahtumasarjoiksi.
Museot kokoavat kokoelmistaan näyttelyitä, jotka on rakennettu usein jonkin teeman ympärille. Useimpien museoiden esine- tai taidekokoelmat ovat niin suuret, että vain pieni osa niistä mahtuu esille museon näyttelytiloihin.
Taidenäyttelyitä pidetään usein myös taidegallerioissa, kirjastoissa tai muissa tiloissa, jotka joko on tai ei ole suunniteltu näyttelyitä varten. Silloin näyttelytila, näyttelyn taustarakenteet ja valaistus täytyy rakentaa erikseen.
Näyttelysuunnittelu

Näyttelyn suunnittelusta vastaavaa henkilöä sanotaan kuraattoriksi. Suurissa tai kansainvälisissä näyttelyissä näyttelykuraattoreja voi olla useita.
Varsinkin museoissa esitettävien näyttelyiden markkinointi ja esillepano on tavallisesti huolellisesti suunniteltua. Nykyisin kulttuurimarkkinointia ei tavallisesti suunnata yleisölle yleensä, vaan se saatetaan kohdentaa jollekin yleisölle.
Suurten näyttelyiden näyttelyarkkitehtuurista vastaa usein oma näyttelyarkkitehti. Sekä näyttelytilojen valaistus että informaatio näyttelytiloissa on pitkälle suunniteltua. Näyttelyä varten saatetaan rakentaa museoon omia väliseiniä, lasikkoja, esittelyhyllyjä tai eristettyjä huoneita multimediaesityksiin ja maalata osastoja eri värein.
Usein keskustellaan taidenäyttelyiden ripustuksesta. Se tarkoittaa sitä, miten teokset on asetettu seinille ja tilaan. On erilaisia ripustustyylejä. Joskus taiteilija tai näyttelyn järjestäjä saattaa suunnitella teosten ripustusta näyttelyyn museon tai näyttelytilan pienoismallin avulla.
Usein taidenäyttelystä kirjoitetaan ja julkaistaan juliste, sekä näyttelyluettelo eli katalogi. Näyttelyn yhteydessä saatetaan julkaista myös painettu esite, näyttelyluettelo, cd-levy, video tai verkkosivut.
Asiantuntijat saattavat julkaista näyttelyluetteloissa kirjoituksia, joissa on esseitä, monografioita tai tutkimusten tuloksia. Näyttelyssä saattaa olla esillä aihetta koskevia elokuvia, dokumentteja tai performansseja. Yleisölle saatetaan tarjota opastuskierroksia, luentoja tai ääniopastuksia. Lapsille saatetaan järjestää omaa oheisohjelmaa.
Turvallisuus, kuljetus ja avajaiset

Museon on turvattava esittämiensä näyttelyiden esineiden turvallisuus. Näyttelyitä valvotaan erilaisin keinoin ja turvallisuuden korkeaa tasoa valvovat vakuutusyhtiöt.
Taide- ja museoesineiden kuljettamista varten on syntynyt siihen erikoistuneita kuljetusyhtiöitä. Asiantunteva pakkaus ja konservointi on osa näyttelyiden järjestämistä.
Lehdistölle saatetaan järjestää näyttelyn lehdistö- tai tiedotustilaisuus. Usein näyttelystä laaditaan lehdistötiedote.
Avajaiset ovat osa näyttelyä. Avajaiskutsut suunnitellaan, painetaan ja lähetetään kutsuvierasyleisölle. Avajaisissa saattaa olla puhe tai jotain muuta ohjelmaa. Avajaiset ovat tavallisesti luonteeltaan vapaamuotoinen ja avoin tilaisuus.
Näyttelyt, palaute ja taidekauppa

Teosten esittäminen näyttelyssä on tärkeää taiteilijalle, koska silloin hän pystyy julkaisemaan työnsä tuloksia. Näyttelyn vastaanotto tarkoittaa sekä kriitikoiden, että muun yleisön antamaa palautetta näyttelystä. Taiteilijalle näyttelyn järjestäminen on runsaasti aikaa vievää työtä ja yleensä näyttelystä koostuu myös runsaasti kuluja hänelle.
Yleensä taidegallerioissa esitettävissä taidenäyttelyissä esillä olevat teokset ovat myytävinä. Hinnan saa selville tavallisesti näyttelyluettelosta. Pieni punainen merkki teoksen vieressä tarkoittaa, että se on myyty ja vihreä sitä, että joku on varannut sen ostoa varten.
Taidemuseoiden näyttelyissä olevat teokset eivät tavallisesti ole myytävänä tai taidemuseo ei niiden kauppaa välitä. Taidemuseoissa esitettävät teokset saattavat kuulua joko museon omaan kokoelmaan tai johonkin muuhun julkiseen tai yksityiskokoelmaan. Näistä on maininta teosluettelossa.
Näyttelyssä käyttäytyminen

Näyttelytiloja valvovat tavallisesti joko näyttelyvalvojat tai -vartijat. Näyttelyitä saatetaan valvoa myös elektronisilla valvontalaitteilla, kuten valvontakameroilla tai tunnistimilla. Suurissa museoissa näyttelyvalvonta tehdään tavallisesti useilla keinoilla, eikä näyttelyssä vierailija usein huomaa valvontalaitteita.
Vierailijan pitää noudattaa ohjeita, joita saattavat olla esimerkiksi seuraavat:
Tupakointi ja tulen käsittely kielletään, koska monesti näyttelytilat on varustettu automaattisilla palovaroittimilla.
Valokuvaus tai videokuvaus saatetaan kieltää tekijänoikeudellisista syistä.
Jos valokuvaus on sallittua, usein kameran jalustan käyttö on kielletty turvallisuussyistä. Kameran salamavalon käyttö kielletään yleensä, koska kirkas valo tuhoaa taideteoksia ja välkkyvä valo voi häiritä muiden katselijoiden tarkkaavaisuutta.
Usein päällysvaatteita, laukkuja tai irtoesineitä ei saa viedä näyttelytiloihin teosten turvallisuuden takia.
Äänekäs tai häiritsevä käyttäytyminen, esimerkiksi juokseminen on usein kiellettyä.
Myös virvoitusjuomien tai ruokien nauttiminen näyttelyssä kielletään tavallisesti teosten suojelun takia.
Esineiden tai taideteosten suojelun takia niihin ei tavallisesti saa koskea. Pienet, hauraat tai erityisen arvokkaat näyttelyesineet saatetaan esittää vitriineissä tai niille erityisesti suunnitelluissa rakenteissa.
Kirjastot, kirjakaupat ja myymälät

Näyttelyn yhteydessä voi olla luettavana esimerkiksi aihetta koskevaa kirjallisuutta. Suurissa näyttelytiloissa saattaa olla myytävänä myös kirjoja tai muuta aineistoa. Museoissa voi olla myös kahviloita tai ravintoloita, jotka ovat erillään näyttelytiloista.
Varhaiset taidenäyttelyt Suomessa

Suomen ensimmäisenä taidenäyttelynä pidetään Helsingin yliopiston hankkiman veistokuvakokoelman esittelyä lokakuussa 1845. Se herätti arvostelua, koska kaikki teokset olivat siinä ulkomaisia. Suomalaisten taiteilijoiden teoksia saatiin nähdä, kun vasta perustettu Suomen Taideyhdistys järjesti keväällä 1847 näyttelyn, jossa oli lähes sata teosta. Ensimmäiset taidenäyttelyt pidettiin yhdistyksen vuokraamissa huoneissa niin sanotussa Heidestrauchin talossa Helsingissä, Kauppatorin laidalla Pohjois-Esplanadilla (rakennuksessa toimii nykyisin Ruotsin suurlähetystö). Sen jälkeen vuosittaiset taidenäyttelyt alkoivat yleistyä Taideyhdistyksen järjestäminä Turussa ja Helsingissä.
Vuonna 1887 avattiin taidenäyttelyitä varten rakennettu museo Ateneum Helsinkiin.
Taidenäyttelyt keskittyivät 1960-luvulle asti lähinnä Suomen suurimpiin kaupunkeihin ja yhtä näyttelyä esitettiin tavallisesti melko lyhyen aikaa. Taidenäyttelyt olivat aikaisemmin myös melko harvinaisia, kun taas nykyaikana ne ovat kulttuurielämämme arkea. Pienimmilläkin paikkakunnilla järjestetään taidenäyttelyitä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen museoliiton julkaisema näyttelykalenteri (Arkistoitu – Internet Archive).
Cain, Abigail: How the White Cube Came to Dominate the Art World Artsy.  23.1.2017. Viitattu 30.1.2017. (englanniksi)
Teos nimeltä Selfish Shellfish PixelACHE näyttelyssä Helsingissä vuonna 2005.
Maailmanpankin järjestämä köyhyys-aiheinen näyttely Singaporessa vuonna 2006.
Taidenäyttelyn avajaiset Pariisissa.
Taidenäyttelyn avajaiset Seattlessa.
Metropolitan Museum of Art, näyttelytiloja ja kahvila.
Tämän rakennuksen paikalla olevan talon huoneistossa järjestettiin maaliskuussa 1847 ensimmäinen suomalaisen taiteen näyttely.
Näyttelyluettelo vuodelta 1897.
Louis Sparre, Suomen taiteen vuosinäyttelystä vuonna 1894.
Korpraalikolibrit

| Korpraalikolibrit |
| --- | --- |
 Sälepyrstökolibri
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kolibrit Trochilidae
Suku::  Korpraalikolibrit Eupherusa  Gould, 1857
Katso myös
   Korpraalikolibrit Wikispeciesissä   Korpraalikolibrit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korpraalikolibrit (Eupherusa) on kolibrien heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu neljä neotrooppisella alueella elävää lajia.
Korpraalikolibrilajit

Mustaotsakolibri (Eupherusa cyanophrys)
Korpraalikolibri (Eupherusa poliocerca)
Sälepyrstökolibri (Eupherusa eximia)
Surukolibri (Eupherusa nigriventris)
Thomas Edward Campbell

Thomas Edward Campbell
Thomas Edward Campbell (18. tammikuuta 1878 – 1. maaliskuuta 1944) oli yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko.
Campbell syntyi Prescottissa, Arizonassa. Hänet julistettiin Arizonan kuvernööriksi vuonna 1917, mutta korkeimmassa oikeudessa kiistelty vaalitulos kääntyi George W. P. Huntin hyväksi. Myöhemmin hän nousi Arizonan kuvernööriksi vuonna 1919 ja toimi virassa vuoteen 1923 saakka.
Campbell kuoli aivoverenvuotoon Phoenixissa, Arizonassa 1944.
Arizonan kuvernöörit
George W. P. Hunt
Thomas Edward Campbell
George W. P. Hunt
Thomas Edward Campbell
George W. P. Hunt
John Calhoun Phillips
George W. P. Hunt
Benjamin Baker Moeur
Rawghlie Clement Stanford
Robert Taylor Jones
Sidney Preston Osborn
Dan Edward Garvey
John Howard Pyle
Ernest McFarland
Paul Fannin
Samuel Pearson Goddard Jr.
Jack Richard Williams
Raúl Héctor Castro
Wesley Bolin
Bruce Babbitt
Evan Mecham
Rose Perica Mofford
John Fife Symington III
Jane Dee Hull
Janet Napolitano
Jan Brewer
Doug Ducey
Korallimeren saarten territorio

Korallimeren saarten territorio (engl. Coral Sea Islands Territory) on Australian territorio, joka muodostuu ryhmästä pieniä trooppisia saaria ja riuttoja Korallimeressä, koilliseen Australiasta. Territorio perustettiin 1969.
Tärkein saariryhmistä on Willis Islets. Willisin saarella ovat alueen ainoat asukkaat: siellä olevalla meteorologisella asemalla on 3–4 hengen miehitys.
Australialaiset homoseksuaalit ovat julistaneet territorion itsenäiseksi, nimellä Gay and Lesbian Kingdom of the Coral Sea Islands, eli Korallimeren saarten homojen ja lesbojen kuningaskunta. Sinne ei ole syntynyt asutusta, koska siellä ei ole juomakelpoista vettä.
Korttila

Korttila on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Perniön kaakkoisosassa Kiskontien varrella.
Korttila sijaitsee Kiskontien varrella olevien Lapparlan ja Väärlän kylien välissä. Korttilan suorankulman muotoinen kyläalue ulottuu etelästä Karhunkruopinmäeltä peltoalueiden yli pohjoiseen Lemunsuolle. Kylän länsirajalla virtaa Kyynäräjärvenoja. Korttilan asutus sijoittuu Kiskontien varteen.
Korttila on perustettu ratsutilan ympärille yksinäistilaksi. Isojaon yhteydessä tila jaettiin kolmeen osaan ja 1900-luvulla kylään on syntynyt uutta asutusta. Johannes Linnankoski asui hetken aikaa Korttilan Ylitalossa. Korttilaan valmistui kansakoulu 1900-luvun alussa palvelemaan lähikylien asukkaita. Entinen koulu on nykyään asuinkäytössä.
Tanskan siirtomaat

Tanskan siirtomaat.
Tanskan siirtomaahistoria alkaa 1300-luvulta, jolloin se valloitti osan nykyistä Viroa. Kun Tanska muodosti personaaliunionin Norjan kanssa, se sai haltuunsa myös Grönlannin, Färsaaret ja Islannin. Lisäksi se sai Orkney- ja Shetlandsaaret Skotlannilta. Tanska alkoi 1700-luvulla perustaa siirtokuntia Intiaan ja Karibialle. Tanska sai ensimmäisen siirtokuntansa Intiasta Tharangambadin alueelta 1620.