stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Krystallopigí

| Krystallopigí Κρυσταλλοπηγή |
| --- | --- |
 Kirkko Krystallopigín kylässä.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Krystallopigí
 Koordinaatit: 40°38′11″N, 21°5′3″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros jaLänsi-Makedonia
Alue:  Länsi-Makedonia
Alueyksikkö:  Flórina
Kunta:  Préspes
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kyläkunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  170302
Väkiluku (2011):  359
 – Kylä­yhdys­kunta:  314
 – Kylä:  314
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  RA
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Krystallopigí (kreik. Κρυσταλλοπηγή; myös Kristallopigí; Κρουσταλλοπηγή, Kroustallopigí) on Kreikan kylä sekä samanniminen Préspeen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κρυσταλλοπηγής, Dimotikí Enótita Krystallopigís) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Flórinan alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 359 ja varsinaisen Krystallopigín kylän väkiluku 314 (vuonna 2011).
Krystallopigín kylä, suomeksi ”Kristallilähde”, sijaitsee Mikrí Préspa -järven eteläpuolella linnuntietä noin 20 kilometriä luoteeseen Kastorián kaupungista, lähellä Albanian ja Pohjois-Makedonian rajoja. Kylän aikaisempi nimi oli vuoteen 1927 saakka slaavilaisittain Smardési (Σμαρδέσι, bulg. Смърдеш, Smardesh/Smrdesh, mak. Смрдеш, Smrdeš). Krystallopigín kunnallisyksikkö käsittää Préspeen kunnan eteläosan. Krystallopigí oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Préspeen kuntaan, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Krystallopigín kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Kótas | Kótas | 22 |
| Krystallopigí | Krystallopigí | 314 |
| Vatochóri | Vatochóri | 23 |
Yhteensä: 359
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krystallopigí Wikimedia Commonsissa
Kutteri (elintarviketeollisuus)

Kutteri on nimitys elintarviketeollisuudessa mm. makkaran valmistukseen käytetylle laitteelle, jossa liharaaka-aine ja muut ainekset hienonnetaan ja sekoitetaan varsinaiseksi makkaramassaksi ennen kypsennystä.
Kurt Schwaen

Kurt Schwaen
Kurt Schwaen (21. kesäkuuta 1909 Katowice – 9. lokakuuta 2007 Berliini) oli saksalainen säveltäjä.
Schwaen opiskeli vuosina 1929–1933 musiikkitiedettä, taidehistoriaa, filosofiaa ja saksan kieltä Berliinissä ja Breslaussa. Varhaisimman varsinaisen musiikinopetuksensa hän oli saanut Katowicessä tapaamaltaan Fritz Lubrichilta, joka itse oli aiemmin ollut Max Regerin oppilaana. Suurilta osin Schwaen oli säveltäjänä kuitenkin itseoppinut.
Schwaen suljettiin vuonna 1935 kolmeksi vuodeksi vankeuteen natsihallinnon vastaisista toimista pidätettynä. Selvittyään toisesta maailmansodasta hän teki huomattavaa työtä musiikkiopistojen elvyttämisessä ja toimi myös Berliinin Volksbühne-teatterin musiikillisena neuvonantajana. Vuodesta 1953 aina 2000-luvulle hän työskenteli vapaana säveltäjänä. Hän kuoli 98-vuotiaana lokakuussa 2007.
Schwaenin sävellystuotanto on tyylillisesti monipuolista; siihen kuuluu mm. orkesteriteoksia, näyttämö- ja vokaalimusiikkia, kamarimusiikkia sekä pianokappaleita. Hän julkaisi myös musiikkikirjallisuutta.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (saksaksi), (englanniksi)
Melchior Thalmann

| Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Sveitsi> Miesten telinevoimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Lontoo 1948 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1952 | joukkuekilpailu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Basel 1950 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Rooma 1954 | joukkuekilpailu |  |
Melchior Thalmann (21. toukokuuta 1924 – 28. elokuuta 2013) oli sveitsiläinen telinevoimistelija, olympiamitalisti ja maailmanmestari.
Thalmann saavutti joukkuekilpailussa olympiahopeaa Lontoossa 1948 ja Helsingissä 1952 sekä kaksi MM-mitalia.
Thalmann kuoli 89-vuotiaana 28. elokuuta 2013.
Krøderen (taajama)

| Krøderen |
| --- | --- |
 Krøderenin asema Krøderin museorautatien varrella.
 Krøderen
 Koordinaatit: 60°07′29″N, 9°47′02″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Buskerud
Kunta:  Krødsherad
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,8 km²
Väkiluku (2023):  587
 – Väestötiheys:  733,8 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Krøderen on taajama Krødsheradin kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,8 neliökilometriä ja asukasluku 587 vuonna 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krøderen (taajama) Wikimedia Commonsissa
Kuntalaki

Kuntalaki on Suomen kuntien toimintaa säätelevä laki vuodelta 2015. Laki tuli voimaan 1.5.2015 ja korvasi edellisen vuonna 1995 voimaan tulleen kuntalain. Suurta osaa uuden lain säännöksistä alettiin kuitenkin soveltaa uuden kuntavaalikauden alkaessa 1.6.2017. Kyseessä on yleislaki, joka koskee kunnan hallinnon ja talouden järjestämistä. Laissa säädetään muun muassa kunnan tehtävistä, valtuustosta ja kunnan muista toimielimistä, asukkaiden osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksista, kunnan päätöksenteosta ja hallinnosta, kunnan taloudesta sekä muutoksenhausta kunnan viranomaisten päätöksiin.
Kuntalaki edeltäjineen

Kuntia koskevat lait on seuraavassa lueteltu vanhimmasta laista vuodelta 1865 uusimpaan lakiin vuodelta 2015. Tämän osion lähteenä on käytetty Suomen säädöskokoelman ja sen edeltäjän Suomen asetuskokoelman vuosittain julkaistavia säädösniteitä. Säädöksen numero ohjaa tarkempaan lähteeseen.
Asetus kunnallishallituksesta maalla (4/1865) tuli voimaan 6. helmikuuta 1865. Se sääti, että "kukin seurakunta maalla on itsepäällensä erinäinen kunta..."
Asetus kunnallishallituksesta kaupungissa (40/1873) tuli voimaan vuoden 1875 alussa. Sen mukaan "jokainen kaupunki aluspiirinensä on itsekseen erinäinen kunta..." Kaupunkikunnan ja maalaiskunnan yhdistämistä yhteisen kunnallishallituksen alaisuuteen ei pidetty suotavana, mutta se oli poikkeustapauksissa senaatin luvalla mahdollista.
Asetus maalaiskuntain kunnallishallinnosta (21/1898) tuli voimaan vuoden 1899 alussa. Myös se sääti, että oman alueen omaava maaseurakunta oli itsekseen eri kunta.
Asetus taajaväkisten maalaisyhdyskuntain järjestämisestä eräissä tapauksissa (21/1898) tuli voimaan vuoden 1899 alussa.
Kaupunkien kunnallislaki (108/1917) tuli voimaan vuoden 1918 alussa.
Maalaiskuntain kunnallislaki (108/1917) tuli voimaan vuoden 1918 alussa. Se sääti, että "kukin maaseurakunta, jolla on oma alue, on itsekseen eri kunta."
Laki taajaväkisistä maalaisyhdyskunnista (185/1931) tuli voimaan vuoden 1932 alussa. Valtioneuvostolla oli oikeus määrätä maalla sijaitseva taajahko asutus taajaväkiseksi maalaisyhdyskunnaksi, joka ei kuitenkaan sellaisenaan ollut itsenäinen kunta. Laki kumosi asetuksen taajaväkisten maalaisyhdyskuntain järjestämisestä eräissä tapauksissa (21/1898).
Kunnallislaki (642/1948) koski maalaiskuntia, kaupunkeja ja kauppaloita. Laki tuli voimaan vuoden 1949 alussa ja se kumosi maalaiskuntain kunnallislain (108/1917) ja kaupunkien kunnallislain (108/ 1917, aiemmin numero tarkoitti asetuskokoelman vihon järjestysnumeroa, ei yksittäisen säädöksen numeroa) sekä asetuksen kunnallishallituksesta kaupungissa (40/1873) ja asetuksen maalaiskuntain kunnallishallinnosta (21/1898) sekä lain taajaväkisistä maalaisyhdyskunnista (185/1931) ja lain verojen ja sotalainan maksamisessa myönnettävistä huojennuksista (129/1945).
Kunnallislaki (953/1976) tuli voimaan vuoden 1977 alussa. Se koski sekä kuntia että kaupunkeja ja lain 152 pykälän nojalla kauppaloista tuli kaupunkeja 1. tammikuuta 1977.
Kuntalaki (Suomen säädöskokoelmassa numero 365/1995) tuli voimaan 1. heinäkuuta 1995 ja se kumosi vuoden 1976 kunnallislain.
Kuntalaki (Suomen säädöskokoelmassa numero 410/2015) tuli voimaan 1. toukokuuta 2015 ja se kumosi vuoden 1995 kuntalain.
Aiheesta muualla

Kuntalaki (2015/410) Finlexin tietokannassa
Kuntalaki (1995/365) Finlexin tietokannassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Lisää luettavaa aiheesta kunnallislainsäädäntö on Wikiaineistossa
Kríti TV

| Kríti TV Κρήτη TV |
| --- | --- |

Maa:  Kreikka
Kieli:  kreikka
Näkyvyysalue:  Kreeta koko maa (COSMOTE TV:n kautta)
Pääkonttori:  Néa Alikarnassós, Iraklion
Kotisivu:  www.cretetv.gr
Internet
Internet-lähetys:  www.cretetv.gr/live-stream
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kríti TV (kreik. ΚΡΗΤΗ TV, Κρήτη TV) on kreikkalainen kaupallinen televisiokanava, joka toimii nimensä mukaisesti Kreetan saarella.
Kríti TV aloitti toimintansa vuonna 1990. Vuodesta 2013 se on lähetetty Kreetan alueella digitaalisena maanpäällisenä antennitelevisiolähetyksenä.
Televisiokanavan ohella toimii radiokanava Rádio 98,4 FM (ΡΑΔΙΟ 98,4 FM) samoin vuodesta 1990 lähtien.
Aiheesta muualla

ΚΡΗΤΗ TV. Kanavan verkkosivut. (kreikaksi)
ΚΡΗΤΗ TV Live. Kanavan internet-lähetys. (kreikaksi)
Min

Min voi tarkoittaa seuraavia:
min, minuutin lyhenne
min, matemaattisena merkintänä: minimi
ministeri, min.
Min, muinaisegyptiläinen hedelmällisyyden jumala
Minjoki, joki Fujianin maakunnassa Kiinassa
Min-kiina, Kaakkois-Kiinassa puhuttu kiinalaiskieli
Min-kuningaskunta, valtio Kiinassa 909–945
Minbei, sinotiibettiläinen kieli
Min, henkilöitä:
Min, Myeongseong (1851–1895), Korean kuningatar, kuningas Gojongin puoliso
Anchee Min (s. 1957), kiinalainen maalaaja, valokuvaaja, kirjailija ja muusikko
Choi Min-Ho (s. 1980), eteläkorealainen judoka
Choi Min-sik (s. 1962), eteläkorealainen näyttelijä
Gong Min-ji (s. 1994), eteläkorealainen rap-artisti, poplaulaja ja tanssija
Grace Min (s. 1994), yhdysvaltalainen tennispelaaja
Lee Kang-Min (s. 1980), eteläkorealainen yleisurheilija
Lee Min Woo (s. 1979), eteläkorealainen laulaja
Min Aung Hlaing (s. 1956), Myanmarin armeijan kenraali ja ylijohtaja
Min Yoon-gi, Suga (s. 1993), eteläkorealainen rap-artisti ja tuottaja
Pak Chol-Min (s. 1982), pohjoiskorealainen judoka
Son Heung-Min (s. 1992), eteläkorealainen jalkapalloilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Min”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuurin kieli

| Kuurin kieli |
| --- | --- |
 Kuurin kielen leviäminen.
Oma nimi:  kuršu valoda
Tiedot
Alue:  Latvia Liettua
Virallinen kieli:  ei virallista asemaa
Puhujia:  0
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  balttilaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  -
ISO 639-2:  bat (balttilaiset kielet)
ISO 639-3:  xcu
 Ohje 
Kuurin kieli viittaa kahteen keskenään sukua olevaan balttilaiseen kieleen. 
Vanhaa kuurin kieltä puhuttiin Kuurinmaalla kuurien balttilaisen heimon keskuudessa. Kieli hävisi 1600-luvun paikkeilla. Kirjoituksia ei kielestä ole säilynyt, mutta kieli jätti vaikutteita liettuan kielen ja latvian kielen länsimurteisiin. Vanha kuurin kieli on yritetty rakentaa uudelleen latvian, liettuan ja muinaispreussin kielien pohjalta. Se on vaikuttanut substraattitasolla myös liiviin, joka on suomen lähisukukieli.
Uutta kuurin kieltä puhuttiin Kuurinhaffin alueella. Uuden kuurin puhujat periytyvät vanhan kuurin puhujista, jotka muuttivat haffille 1300–1600-luvuilla. Heidät tunnetaan nimellä kurseniekit. Kieleen tuli paljon vaikutteita saksan kielestä. Noin 60 % uuden kuurin kielen sanoista oli yhteneviä latvian kielen kanssa, 27 % saksan kielen kanssa sekä 13 % liettuan kielen kanssa. Kieli oli käytössä lähinnä niin sanottuna kyökkikielenä eli sitä puhuttiin vain kotona.  Kieli kuoli toisen maailmansodan jälkeen, tosin joitakin puhujia saattaa edelleen elää Saksassa, jonne heidät evakuoitiin puna-armeijan edetessä Itä-Preussiin.
Kielinäyte

Isä meidän -rukous uudeksi kuuriksi

Teve mūses, kur tu es danguj,

Garbiets ir taue vards.

Lai nāke taue karelīste.

Taue vale nuoase duoade ka is dange, ta ir us zeme.

Mūse diene maize duoade mums šuoadiene.

Ir paduoade mums mūse kalte,

Ka ir mes paduoadame mūsams kaltejams.

Ir nevede mums is pajundijuma,

Islidze mums nu piktume.

Tad taue ir ta kareliste un ta sile un ta šviesibe

Nu amžu lidz amžu. Amen.
Meningeooma

Meningeooma on aivokalvon kasvain. Aivokalvokasvain on aivo- tai selkäydinkalvosta lähtöisin oleva kasvain. Se on tavallisesti hyvänlaatuinen (ei syöpä), mutta hyvänlaatuinenkin meningeooma voi olla sijaintinsa johdosta vaarallinen.
Meningeooma on aivojen yleisin hyvänlaatuinen kasvain. Kaikista aivokasvaimista meningeoomia on noin 15 %. Meningeooma on naisilla kaksi kertaa yleisempi kuin miehillä. Pahanlaatuinen meningeooma (aivokalvon syöpä) on hyvin harvinainen.
Pienet meningeoomat löydetään monesti sattumalta. Suuremmat kasvaimet voivat aiheuttaa erilaisia oireita koosta ja sijainnista riippuen. Tavallisimpia meningeoomat ovat keski-ikäisillä ja ikääntyvillä aikuisilla.
Meningeooman tarkkoja riskitekijöitä ei juuri tunneta, mutta ainakin lapsuudessa sairastetun syövän sädehoidon on todettu kasvattavan riskiä sairastua aikuisena meningeoomaan. Kasvain etenee hitaasti, ja sopivin hoitomuoto riippuu mm. potilaan yleiskunnosta sekä itse kasvaimen sijainnista ja koosta. Leikkaus on onnistuessaan ensisijainen vaihtoehto. Joskus kasvain sijaitsee sellaisessa paikassa, että sen leikkaaminen olisi mahdotonta tai liian riskialtista. Tällöin saatetaan soveltaa sädehoitoa tai harvemmin kemoterapiaa.
Meningeooman kuvasi ensimmäisenä sveitsiläinen Felix Plater vuonna 1614.
Kulikovon taistelu

Kulikovon taistelu (ven. Кулико́вская би́тва, Kulikovskaja bitva) oli venäläisten ja Kultaisen ordan joukkojen välillä Kulikovon niityllä 8. syyskuuta 1380 käyty taistelu, joka päättyi venäläisten voittoon.
1370-luvulla voimistunut Moskovan suuriruhtinaskunta ryhtyi johtamaan venäläisten taistelua mongolivalloittajia vastaan. Kultaisen ordan johtoon kohonnut kenraali Mamai päätti palauttaa sen vallan Venäjällä. Hän kokosi noin 100 000–150 000 miehen sotajoukon, johon mongolien ja tataarien lisäksi kuului myös tšerkessejä, osseetteja, armenialaisia, Volgan seudun kansoja sekä Krimin genovalaisia palkkasotureita. Mamain liittolaisena toimi Liettuan suuriruhtinas Jagello.
Kuultuaan ordan joukkojen liikkeistä kesäkuun lopussa Moskovan suuriruhtinas Dmitri Ivanovitš Donskoi ryhtyi keräämään venäläisiä sotajoukkoja Moskovassa ja Kolomnassa. 100 000–150 000 miehen armeijaan kuului moskovalaisia ja Moskovan ylivallan tunnustaneiden ruhtinaskuntien sotilaita. Novgorodin, Tverin, Nižni Novgorodin, Rjazanin ja Smolenskin joukot eivät osallistuneet sotaretkeen.
Venäläiset kohtasivat kenraali Mamain joukot Donin yläjuoksulla Kulikovon niityllä. Perimätiedon mukaan taistelu alkoi venäläisten ja tataarien sankareiden Aleksandr Peresvetin ja Tšelubein kaksintaistelulla, jossa molemmat saivat surmansa. Varsinaisessa taistelussa venäläiset tuhosivat Mamain joukot, joiden vetäytymistä he seurasivat 50 kilometrin matkan verran.
Vaikka Kulikovon taistelu ei vielä vapauttanutkaan Venäjää mongolivallasta, se heikensi suuresti Kultaista ordaa ja nopeutti sen hajoamista. Taistelun seurauksena Moskovan suuriruhtinaiden asema Venäjällä voimistui huomattavasti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kulikovon taistelu Wikimedia Commonsissa
Melita

Melita on aavekaupunki Alamedan piirikunnassa Kaliforniassa. Se sijaitsee 5,6 kilometrin päässä Berkeleystä. Melitassa toimi postitoimisto vuodesta 1869 vuoteen 1871.
Mesjuusto

Mesjuustoa
Mesvoita putkilossa
Mesjuusto eli herajuusto (ruots. mesost, norj. brunost, mysost) on maidon herasta valmistettava kiinteähkö juusto. Mesjuustoa kuvataan tarkemmin "karamellisoituna heratiivisteenä, jossa maitoa ja kermaa on lisätty heraan".
Maailman terveysjärjestön ja elintarvike- ja 
maatalousjärjestön määritelmien mukaan ruskea juusto ei ole oikea juusto, koska oikea juusto valmistetaan vain juustomassasta, josta hera on erotettu.  
Ruskea juusto valmistetaan juustotuotannon jäännöstuotteesta, valmistukseen voidaan käyttää lehmänmaidon, vuohenmaidon tai lampaanmaidon heraa tai näiden erilaisia sekoituksia.
Valmistuksessa heraa keitetään hitaasti kokoon, jotta osa sen sisältämästä vedestä haihtuu. Keittämisen yhteydessä heran sisältämä maitosokeri karamellisoituu. Ruskeiden "juustojen" kuiva-aineesta lähes puolet on maitosokeria. Tästä syystä monet heratuotteet (esimerkiksi mesjuusto ja mesvoi) ovat väriltään ruskeita ja maultaan makeita. Heratuotteisiin voidaan lisätä myös maitoa, kermaa tai voita, joilla vaikutetaan lopputuotteen makuun ja koostumukseen.
Mesjuusto ja muut heratuotteet ovat yleisiä Norjassa, jossa niitä pidetään kansallisena erikoisuutena. Niitä valmistetaan jonkin verran myös Ruotsissa, kun taas Suomessa niitä käytetään vain vähän.
Kuorikkajärvi

| Kuorikkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°56′51″N, 24°46′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kertejoen valuma-alue (35.69)
Laskujoki:  Vehkaoja 
Järvinumero:  35.691.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,5 m  
Rantaviiva:  2,153 km  
Pinta-ala:  14,786 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuorikkajärvi 
Kuorikkajärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Myllykylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 14,8 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kertejoen alaosan alueeseen (35.691) se kuuluu.
Kuva-artesaani

Kuva-artesaani on kuvallisen ilmaisun perustutkinnon tutkintonimike. Tutkinnon laajuus on 180 osaamispistettä (aiemmin 120 opintoviikkoa). Tutkinto suoritetaan kolmessa vuodessa kuvallisen ilmaisun koulutusohjelmassa. Opinnoissa erikoistutaan graafiseen suunnitteluun, kuva- ja mediataiteeseen tai valokuvaukseen.
Kuva-artesaani voi työskennellä kuvallisen ilmaisun, taiteellisen suunnittelun sekä tuotesuunnittelun ja -kehittelyn tehtävissä esimerkiksi kuntien tai yritysten palveluksessa. Kuva-artesaani voi toimia myös itsenäisenä yrittäjänä. Tyypillisiä ammatteja saattavat olla valokuvaaja, graafikko, kuvanveistäjä tai taidemaalari.
Aiheesta muualla

Kuvallisen ilmaisun perustutkinto, kuva-artesaani (Arkistoitu – Internet Archive) Opetushallitus
Kutter

Kutter tarkoittaa seuraavia:
Keen Kutter, Simmons Hardware Companyn tavaramerkki
Kutter, linja-autonvalmistaja.
Henkilöt

Kutter on myös seuraavien henkilöiden sukunimi:
Anton Kutter, saksalainen elokuvaohjaaja ja keksijä
Friedrich Kutter, saksalainen lintutieteilijä
Hans Kutter, suomalainen elokuva- ja teatteriarvostelija
Hermann Kutter, sveitsiläinen luterilainen teologi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kutter”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Melissourgoí

| Melissourgoí Μελισσουργοί |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Melissourgoí
 Koordinaatit: 39°30′29″N, 21°8′51″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros jaLänsi-Makedonia
Alue:  Epeiros
Alueyksikkö:  Árta
Kunta:  Kentriká Tzoumérka
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kyläkunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  190304
Väkiluku (2011):  419
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  AT
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Melissourgoí (kreik. Μελισσουργοί; myös Melissourgí) on Kreikan kylä sekä samanniminen Kentriká Tzoumérkan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μελισσουργών, Dimotikí Enótita Melissourgón) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Ártan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kylän ja kunnallisyksikön väkiluku on 419 (vuonna 2011).
Melissourgoín kylä sijaitsee Athamaniká-vuoristossa linnuntietä noin 31 kilometriä kaakkoon Ioánninasta ja noin 41 kilometriä pohjoiskoilliseen Ártasta. Sen nimi tarkoittaa ”Mehiläishoitajia” (tai ”Mehiläissyöjiä”). Melissourgoín kunnallisyksikkö käsittää alueen Kentriká Tzoumérkan kunnan pohjoisosassa. Melissourgoí oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kentriká Tzoumérkan kunnaksi yhdessä Ágnantan, Athamanían ja Theodórianan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kulin piiri

Kulin piiri Dagestanin kartalla.
Kulin piiri (ven. Кулинский район, Kulinski raion, lakin kielellä Ккуллал район, Kkullal raion) on kunnallinen itsehallintoalue Venäjällä Dagestanissa. Vuonna 1935 perustetun piirin pinta-ala on 649 neliökilometriä. Asukkaita on 10 400 henkeä (vuonna 2009).
Kulin piiri sijaitsee Dagestanin eteläosan vuoristoseudulla. Pinta-alasta 90 prosenttia on 2 000–2 500 metriä merenpinnan yläpuolella. Kaukasukseen liittyvät vuoret muodostavat Dagestanin pohjois- ja eteläosan välisen vedenjakajan. Kulin piiri rajoittuu koillisessa Akušan, idässä Dahadajevin, lounaassa Agulin, lännessä Rutulin ja luoteessa Lakin piireihin.
Piiriin kuuluu 12 kuntaa ja 14 kylää: Haihi, Haimi, Hosreh, Kaja, Kani, Kuli, Sukijah, Sumbatl, Tsovkra-1, Tsovkra-2, Tsušar, Tsyiša, Vatši ja Vihli. Hallinnollinen keskus on Vatšin kylä. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 99,2 prosenttia piirin asukkaista on lakeja. Vuonna 1944 osa väestöstä siirrettiin nykyiseen Novolakin piiriin, josta tšetšeenit oli sitä ennen karkotettu[lähde? ].
Vatšista on maantieyhteys Mahatškalaan, jonne on matkaa 190 kilometriä. Piirin kautta kulkee Dagestanin pohjois- ja eteläosien vuoristoseudut yhdistävä tie. Seudun pääelinkeino on karjanhoitoon keskittynyt maatalous. Markkinatalouteen siirtymisen seurauksena karjatalous on suurissa vaikeuksissa, ja piirin väestö on vähentynyt voimakkaasti.[lähde? ]
Paikallislehtenä ilmestyy lakinkielinen Tšannatsuku (”Tähti”).
Aiheesta muualla

Kulin piirin sivusto (venäjäksi)
Agul | 
Ahty | 
Ahvah | 
Akuša | 
Babajurt | 
Bežtan osa-alue | 
Bolith | 
Buinaksk | 
Buinaksk | 
Dagestanskije Ogni | 
Dahadajev | 
Derbent | 
Derbent | 
Dokuzpara | 
Gergebil | 
Gumbet | 
Gunib | 
Hasavjurt | 
Hasavjurt |
Hiv | 
Hunzah | 
Izberbaš | 
Južno-Suhokumsk | 
Kaitag | 
Kajakent | 
Karabudahkent | 
Kaspijsk | 
Kazbek | 
Kiziljurt | 
Kiziljurt | 
Kizljar | 
Kizljar | 
Kul | 
Kumtorkala | 
Kurah | 
Lak | 
Levaši | 
Magaramkent | 
Mahatškala | 
Nogai | 
Novolak | 
Rutul | 
Šamil | 
Sergokala | 
Suleiman Stalski | 
Tabasaran | 
Tarumovka | 
Tljarata | 
Tšaroda | 
Tsumada | 
Tsunta | 
Untsukul
Kullervo (Kiven näytelmä)

| Kullervo |
| --- | --- |
 Kullervon esitys Oulussa vuonna 1934
Kirjoittaja:  Aleksis Kivi
Kirjoitettu:  1859 / 1864
Alkuperäiskieli:  suomi
Tyylilaji:  tragedia
Kantaesitys:  17. huhtikuuta 1882
Kantaesityspaikka:  Suomalainen Teatteri, Helsinki
Henkilöt
Henkilöt:  Kullervo  Kalervo  Untamo  Väinämöinen  Ilmarinen  Lemminkäinen
Kullervo on Aleksis Kiven vuonna 1859 kirjoittama näytelmä, jonka hän alun perin laati runomuotoisena. Vuotta myöhemmin se voitti Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran järjestämän kirjoituskilpailun parhaasta suomenkielisestä näytelmästä. Vuonna 1864 Kullervo julkaistiin Kiven uudelleen muokkaamana, mutta kantaesityksensä se sai Suomalaisessa Teatterissa vasta huhtikuussa 1882.
Yleistä

Kullervo on viisinäytöksinen tragedia, joka perustuu Kalevalasta lainattuun Kullervon tarinaan. Se on ensimmäinen Kiven kirjoittama näytelmä, ja sitä on kutsuttu ”ensimmäiseksi suomenkieliseksi murhenäytelmäksi”. Tapahtumien liikkeellepanevana voimana on näytelmän nimihenkilön kokema sosiaalinen häpeä, kun hänet veljesriitojen vuoksi myydään orjaksi. Katkeroitunut nuorukainen kylvää ympärilleen kostoa ja vihaa muun muassa surmaamalla emäntänsä ja viettelemällä sisarensa. Lopuksi hän tekee itsemurhan.