stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1945

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1945 oli normaalivuosi, joka alkoi maanantaista.
Tapahtumia > Tuntemattomat päivämäärät

Marraskuu – Ensimmäinen yleiskäyttöinen elektroninen tietokone, ENIAC (Electronic Numerical Integrator Analyzer and Computer), valmistui.
Joulukuu – Nag Hammadin kirjasto löytyi.
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Jacques Bernard Ickx ("Jacky Ickx"), belgialainen kilpa-autoilija
4. tammikuuta – Vesa-Matti Loiri, suomalainen näyttelijä ja laulaja (k. 2022)
4. tammikuuta – Richard R. Schrock, vuoden 2005 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kemisti
10. tammikuuta – Rod Stewart, brittiläinen laulaja
13. tammikuuta – Klaus Helkama, suomalainen sosiaalipsykologi
14. tammikuuta – Liv Køltzow, norjalainen kirjailija
18. tammikuuta – José Luis Perales, espanjalainen muusikko
20. tammikuuta – Bjørn Tore Godal, norjalainen poliitikko
28. tammikuuta – Karen Lynn Gorney, yhdysvaltalainen näyttelijä
29. tammikuuta – Tom Selleck, yhdysvaltalainen näyttelijä
31. tammikuuta – Persi Diaconis, yhdysvaltalainen matemaatikko ja taikuri
2. helmikuuta – Ilkka Sysimetsä ("Frederik"), suomalainen iskelmälaulaja
4. helmikuuta – Merete Mazzarella, suomalainen kirjailija ja kirjallisuudentutkija
6. helmikuuta – Bob Marley, jamaikalainen muusikko (k. 1981)
9. helmikuuta – Georg Dolivo, suomalainen laulaja ("Kivikasvot") ja kulttuurijohtaja (k. 2023)
9. helmikuuta – Mia Farrow, yhdysvaltalainen näyttelijä
9. helmikuuta – Lars P. Gammelgaard, tanskalainen poliitikko (k. 1994)
9. helmikuuta – Yoshinori Ōsumi, vuoden 2016 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut japanilainen solubiologi
14. helmikuuta – Hans Adam II, Liechtensteinin ruhtinas
15. helmikuuta – Douglas Hofstadter, yhdysvaltalainen tietoisuuden tutkija ja matematiikan kansantajuistaja
15. helmikuuta – Martti Vesala ("Edward Vesala"), suomalainen jazzmuusikko (k. 1999)
16. helmikuuta – Jeremy Bulloch, englantilainen näyttelijä (k. 2020)
19. helmikuuta – Michael Nader, yhdysvaltalainen näyttelijä (Dynastia) (k. 2021)
20. helmikuuta – Randa Haines, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
20. helmikuuta – George Smoot, vuoden 2006 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko
22. helmikuuta – Martti Lindqvist, suomalainen teologi, kirjailija ja eetikko (k. 2004)
22. helmikuuta – Ulf Sundqvist, suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja ministeri (k. 2023)
27. helmikuuta – Brasse Brännström, ruotsalainen näyttelijä (k. 2014)
28. helmikuuta – Aleksei Jekimov, vuoden 2023 Nobelin kemianpalkinnon saanut venäläinen fyysikko ja materiaalitieteilijä
28. helmikuuta – Jani Uhlenius, suomalainen viihdemuusikko, -säveltäjä ja -kapellimestari
11. maaliskuuta – Sylfest Lomheim, norjalainen kielitieteilijä
13. maaliskuuta – Anatoli Fomenko, venäläinen matemaatikko (Uusi kronologia)
21. maaliskuuta – Bjarne Kallis, suomalainen poliitikko
23. maaliskuuta – Franco Battiato, italialainen muusikko ja elokuvaohjaaja (k. 2021)
24. maaliskuuta – Curtis Hanson, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja Oscar-palkittu elokuvakäsikirjoittaja (k. 2016)
24. maaliskuuta – Hans Josefsson, ruotsalainen oopperalaulaja
30. maaliskuuta – Eric Clapton, brittiläinen kitaristi
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

6. huhtikuuta – Marjatta Rinne, suomalainen näyttelijä
20. huhtikuuta – Michael Brandon, yhdysvaltalais-brittiläinen näyttelijä
25. huhtikuuta – Björn Ulvaeus, ruotsalainen muusikko, Abba-yhtyeen jäsen
27. huhtikuuta – Carsten Koch, tanskalainen poliitikko
30. huhtikuuta – J. P. Roos, suomalainen yhteiskuntatieteilijä
1. toukokuuta – Rita Coolidge, yhdysvaltalainen pop-laulaja
3. toukokuuta – Jeffrey C. Hall, vuoden 2017 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen perinnöllisyystieteilijä ja kronobiologi
7. toukokuuta – Ewert Ljusberg, ruotsalainen trubaduuri (k. 2021)
12. toukokuuta – Leonard Rickhard, norjalainen taidemaalari (k. 2024)
13. toukokuuta – Lasse Berghagen, ruotsalainen muusikko (k. 2023)
17. toukokuuta – Kössi Jalmari Kanto, suomalainen näyttelijä
20. toukokuuta – Gabriela Andersen-Schiess, sveitsiläinen kestävyysjuoksija
20. toukokuuta – Heikki Oja, suomalainen tähtitieteilijä, Helsingin yliopiston Almanakkatoimiston ent. johtaja
20. toukokuuta – Anton Zeilinger, vuoden 2022 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut itävaltalainen kvanttifysiikan tutkija
24. toukokuuta – Priscilla Presley, yhdysvaltalainen näyttelijä
28. toukokuuta – John Fogerty, yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä
31. toukokuuta – Rainer Werner Fassbinder, saksalainen elokuvaohjaaja (k. 1982)
3. kesäkuuta – Allan Isberg ("Markus Allan"), suomalainen laulaja
3. kesäkuuta – Kristiina Halkola, suomalainen näyttelijä ja poliitikko
6. kesäkuuta – Gabor Sarközy ("Sasha Gabor"), norjalainen aikuisviihdetaiteilija (k. 2008)
7. kesäkuuta – Wolfgang Schüssel, Itävallan liittokansleri 2000–2007
9. kesäkuuta – Marianne Laxén, suomalainen feministi ja rauhanaktivisti
11. kesäkuuta – Adrienne Barbeau, yhdysvaltalainen näyttelijä
11. kesäkuuta – Heikki "Hessu Reijonen, suomalainen liikemies ja manageri (k. 1997)
14. kesäkuuta – Thor Pedersen, tanskalainen poliitikko
19. kesäkuuta – Radovan Karadžić, serbialainen poliitikko ja sotarikoksista epäilty
19. kesäkuuta – Aung San Suu Kyi, vuoden 1991 Nobelin rauhanpalkinnon saanut myanmarilainen runoilija ja aktivisti
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

5. lokakuuta – Inga Juuso, norjansaamelainen joikutaiteilija (k. 2014)
9. lokakuuta – Martti Kuusela, suomalainen jalkapalloilija ja valmentaja
14. lokakuuta – Daan Jippes, alankomaalainen sarjakuvataiteilija
14. lokakuuta – Ilkka Joenpalo, suomalainen kansanedustaja ja ammattiyhdistysjohtaja
15. lokakuuta – Jaakko Kytömaa, suomalainen näyttelijä
16. lokakuuta – Folke Husell, ahvenanmaalainen juristi, Ålandsbankenin ent. pääjohtaja
17. lokakuuta – Sinikka Laine, suomalainen kirjailija
19. lokakuuta – Angus Deaton, vuoden 2015 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut skotlantilainen mikrotaloustieteilijä
19. lokakuuta – Raimo Vistbacka, suomalainen poliitikko ja valtiopäiväneuvos
20. lokakuuta – Markku Into, suomalainen runoilija (k. 2018)
25. lokakuuta – Toni Edelmann, suomalainen säveltäjä (k. 2017)
27. lokakuuta – Luiz Inácio Lula da Silva, Brasilian presidentti 2003–2011
28. lokakuuta – Ritva Lehto, suomalainen missi (k. 1971)
30. lokakuuta – Henry Winkler, yhdysvaltalainen näyttelijä
2. marraskuuta – Hans Selo, suomalainen kirjailija (k. 2003)
3. marraskuuta – Gerd Müller, saksalainen jalkapalloilija (k. 2021)
4. marraskuuta – Torstein Moland, norjalainen ekonomisti ja keskuspankin johtaja
15. marraskuuta – Anni-Frid "Frida" Lyngstad, ruotsalainen laulaja, Abba-yhtyeen jäsen
21. marraskuuta – Goldie Hawn, yhdysvaltalainen näyttelijä
21. marraskuuta – Kalervo Kummola, suomalainen jääkiekkovaikuttaja ja kansanedustaja
22. marraskuuta – Kari Tapio, suomalainen laulaja (k. 2010)
25. marraskuuta – Kent Karlsson, ruotsalainen jalkapalloilija ja valmentaja
30. marraskuuta – Roger Glover, englantilainen laulaja, basisti ja tuottaja
1. joulukuuta – Bette Midler, yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä
3. joulukuuta – Hans Hækkerup, tanskalainen poliitikko (k. 2013)
5. joulukuuta – Moshe Katsav, Israelin presidentti 2000–2007
5. joulukuuta – Seppo Zetterberg, suomalainen historioitsija
7. joulukuuta – Marion Rung, suomalainen laulaja
8. joulukuuta – Svend Erik Hovmand, tanskalainen poliitikko
9. joulukuuta – Heikki Turunen, suomalainen kirjailija
10. joulukuuta – Taisto Lundberg ("Taisto Tammi"), suomalainen iskelmälaulaja (k. 1979)
11. joulukuuta – Jarno Saarinen, suomalainen moottoripyöräilijä (k. 1973)
13. joulukuuta – Herman Cain, yhdysvaltalainen liikemies, republikaanipoliitikko, poliittinen kommentaattori, radioisäntä ja Fed-pankkiiri (k. 2020)
18. joulukuuta – Pekka Puska, suomalainen lääkäri, kansanterveyden asiantuntija ja poliitikko
20. joulukuuta – Peter George John Criscuola ("Peter Criss"), yhdysvaltalainen rumpali ("KISS")
22. joulukuuta – Henning Dyremose, tanskalainen poliitikko
23. joulukuuta – Matti Ahde, suomalainen poliitikko ja ministeri (k. 2019)
24. joulukuuta – Ian Fraser Kilmister ("Lemmy Kilmister"), brittiläinen muusikko (k. 2015)
26. joulukuuta – Mirja Airas, suomalainen kuvataiteilija
26. joulukuuta – Kirsti Simonsuuri, suomalainen kirjailija ja kirjallisuudentutkija (k. 2019)
28. joulukuuta – Birendra, Nepalin kuningas (k. 2001)
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

9. tammikuuta – Jüri Uluots, virolainen poliitikko (s. 1890)
21. tammikuuta – Rash Behari Bose, intialainen itsenäisyysaktivisti ja kapinajohtaja (s. 1886)
23. tammikuuta – Erwin Planck, saksalainen poliitikko, heinäkuun 20. päivän salaliiton jäsen (teloitettiin) (s. 1893)
26. tammikuuta – Niilo Liakka, suomalainen kansansivistysmies ja poliitikko (s. 1864)
1. helmikuuta – Johan Huizinga, alankomaalainen kulttuurihistorioitsija (s. 1872)
5. helmikuuta – Ragnar Östberg, ruotsalainen arkkitehti (s. 1866)
12. helmikuuta – Casper Wrede, suomalainen taidemaalari ja kartanonomistaja (s. 1856)
13. helmikuuta – Ain'Elisabet Pennanen, suomalainen kirjailija (s. 1881)
maaliskuu – Anne Frank, saksanjuutalainen tyttö (Bergen-Belsenin keskitysleirillä) (s. 1929)
22. maaliskuuta – John Hessin Clarke, yhdysvaltalainen korkeimman oikeuden tuomari, (s. 1857)
26. maaliskuuta – David Lloyd George, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri (s. 1863)
31. maaliskuuta – Hans Fischer, vuoden 1931 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti (s. 1881)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

8. huhtikuuta – Hans von Dohnányi, saksalainen juristi, vastarintaliikkeen taistelija ja kansallissosialismin vastustaja (s. 1902)
9. huhtikuuta – Wilhelm Canaris, saksalainen amiraali (sotilastiedustelupalvelu  Abwehrin johtaja) (hirtettiin Flossenbürgin keskitysleirillä) (s. 1887)
12. huhtikuuta – Nikolai Markov, venäläinen oikeistoradikaali ja kansallismielinen poliitikko (s. 1866)
12. huhtikuuta – Franklin Delano Roosevelt, Yhdysvaltain presidentti (kuoli virassaan) (s. 1882)
13. huhtikuuta – Ernst Cassirer, saksalainen uuskantilainen filosofi (s. 1874)
22. huhtikuuta – Käthe Kollwitz, saksalainen taidegraafikko (s. 1867)
24. huhtikuuta – Günther Lützow, saksalainen hävittäjälentäjä (s. 1912)
28. huhtikuuta – Benito Mussolini, Italian diktaattori (teloitettiin) (s. 1883)
30. huhtikuuta – Worm Darre-Jenssen, norjalainen poliitikko (s. 1870)
30. huhtikuuta – Adolf Hitler, Saksan diktaattori ja natsijohtaja (itsemurha) (s. 1889)
30. huhtikuuta – Eva Braun, Adolf Hitlerin vastavihitty puoliso (s. 1912)
1. toukokuuta – Joseph Goebbels, Saksan propagandaministeri (itsemurha) (s. 1897)
1. toukokuuta (?) – Heinrich Müller, saksalainen SS-Gruppenführer, Gestapon päällikkö (s. 1900)
2. toukokuuta (?) – Martin Bormann, saksalainen kansallissosialistipoliitikko, puoluekanslian johtaja (s. 1900)
8. toukokuuta – Matthias Kleinheisterkamp, saksalainen SS-kenraali (s. 1893)
8. toukokuuta – Josef Terboven, saksalainen poliitikko, Norjan valtakunnankomissaari (itsemurha) (s. 1898)
13. toukokuuta – Øvre Richter Frich, norjalainen kirjailija (s. 1872)
22. toukokuuta – Eeli Granit-Ilmoniemi, suomalainen opettaja, toimittaja ja sukututkija (s. 1866)
23. toukokuuta – Heinrich Himmler, natsi-Saksan johtajia (Gestapo ja SS) (itsemurha syanidilla) (s. 1900)
4. kesäkuuta – Harald Aars, norjalainen arkkitehti (s. 1875)
21. kesäkuuta – August Piponius, suomalainen maanmittari ja professori (s. 1894)
25. kesäkuuta – Walter Ewing, kanadalainen ampuja ja olympiavoittaja (s. 1878)
26. kesäkuuta – Emil Hácha, Tšekkoslovakian presidentti 1938–1939, Böömin ja Määrin protektoraatin valtiopresidentti (s. 1872)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

13. heinäkuuta – Alla Nazimova, venäläinen näyttelijä (s. 1879)
17. heinäkuuta – Ernst Busch, saksalainen sotamarsalkka (s. 1885)
19. heinäkuuta – Heinrich Wölfflin, sveitsiläinen taidehistorioitsija (s. 1864)
20. heinäkuuta – Paul Valéry, ranskalainen kirjailija, runoilija ja filosofi (s. 1871)
24. heinäkuuta – Kaneyoshi Muto, japanilainen hävittäjälentäjä (s. 1916)
2. elokuuta – Pietro Mascagni, italialainen säveltäjä (s. 1863)
4. elokuuta – Rudolf Holsti, poliitikko ja pitkäaikainen ulkoministeri (s. 1881)
6. elokuuta – Hiram Johnson, yhdysvaltalainen poliitikko (s. 1866)
10. elokuuta – Robert Goddard, yhdysvaltalainen tiedemies (rakettitekniikan uranuurtaja) (s. 1882)
23. elokuuta – Stéphanie Clotilde Louise Herminie Marie Charlotte, Belgian kuningas Leopold II:n tytär (s. 1864)
23. elokuuta – Julius Sundblom, ahvenanmaalainen lehtimies ja poliitikko (s. 1865)
28. elokuuta – Franz Werfel, itävaltalais-böömiläinen  proosakirjailija (s. 1890)
10. syyskuuta – Väinö Raitio, suomalainen säveltäjä (s. 1891)
15. syyskuuta – Anton Webern, itävaltalainen säveltäjä (s. 1883)
18. syyskuuta – Arnold Christopher Ræstad, norjalainen poliitikko (s. 1878)
24. syyskuuta – Johannes Wilhelm Geiger, saksalainen fyysikko (s. 1882)
26. syyskuuta – Béla Bartók de Szuhafő ("Béla Bartók"), unkarilainen säveltäjä ja pianisti (s. 1881)
Kuolleita > Lokakuu–joulukuu

2. lokakuuta – Birger Wedberg, ruotsalainen juristi (s. 1870)
8. lokakuuta – Felix Salten, itävaltalainen kirjailija (Bambi) (s. 1869)
10. lokakuuta – Venny Soldan-Brofeldt, suomalainen taidemaalari (s. 1863)
15. lokakuuta – Pierre Laval, Ranskan pääministeri ja Vichyn Ranskan päämies (teloitettiin) (s. 1883)
24. lokakuuta – Vidkun Quisling, miehitetyn Norjan päämies (teloitettiin) (s. 1887)
30. lokakuuta – Xian Xinghai, kiinalainen säveltäjä (s. 1905)
10. marraskuuta – Clara Tschudi, norjalainen kirjailija (s. 1856)
16. marraskuuta – Kaarlo Theodor Sulin (”Kaarlo Sarkia”), suomalainen runoilija (s. 1902)
20. marraskuuta – Francis William Aston, vuoden 1922 Nobelin kemianpalkinnon saanut englantilainen kemisti (s. 1877)
28. marraskuuta – Alexander Frey, suomalainen lakimies, senaattori ja pankinjohtaja (s. 1877)
4. joulukuuta – Thomas Hunt Morgan, vuoden 1933 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen perinnöllisyystieteilijä ja embryologi (s. 1866)
13. joulukuuta – Juana Bormann, saksalainen keskitysleirinvartija ja sotarikollinen (s. 1893)
16. joulukuuta – Giovanni Agnelli, italialainen elinkeinoelämän vaikuttaja, Fiatin perustaja (s. 1866)
16. joulukuuta – Fumimaro Konoe, japanilainen poliitikko ja pääministeri (s. 1891)
20. joulukuuta – George S. Patton, yhdysvaltalainen kenraali (auto-onnettomuus) (s. 1885)
28. joulukuuta – Theodore Dreiser, yhdysvaltalainen toimittaja ja kirjailija (s. 1871)
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Wolfgang Pauli
Nobelin kemianpalkinto: Artturi Ilmari Virtanen
Nobelin lääketieteen palkinto: Sir Alexander Fleming, Ernst Boris Chain ja Sir Howard Florey
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Gabriela Mistral
Nobelin rauhanpalkinto: Cordell Hull
Muuta

Elokuvavuosi 1945
Kirjallisuusvuosi 1945
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1945 Wikimedia Commonsissa
Toisessa maailmansodassa tuhoutunutta Varsovaa tammikuussa 1945.
27. tammikuuta puna-armeija vapautti tuhansia Auschwitzin vankeja, sekä vangitsi leirin johtajat ja vartijat. Kuvassa on Auschwitzista pelastettuja lapsia.
Churchill, Roosevelt ja Stalin Jaltan konferenssissa.
Dresdenin pommitukset.
Palava lentotukialus USS Franklin.
Lapin sota päättyi.
Adolf Hitlerin kuolinuutinen.
Montreal Daily Star: "Germany Quit", 7. toukokuuta 1945
Ensimmäinen ydinräjäytys, koodinimi "Trinity" 16. heinäkuuta
Hiroshima pommituksen jälkeen.
Ho Tši Minh.
Yhdistyneet Kansakunnat perustettiin.
Sotasyyllisyysoikeudenkäynnit aloitettiin Helsingin Säätytalolla.
Ala-Asinjärvi

| Ala-Asinjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Vesanto
Koordinaatit:  62°54′53″N, 26°24′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kerkonjoen valuma−alue (14.76)
Tulojoki:  Asinjoki Ylä-Asinjärvestä
Laskujoki:  Asinjoki Vesantojärveen 
Taajamat:  Vesannon kirkonkylä
Järvinumero:  14.765.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,2 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  340 m  
Rantaviiva:  3,256 km  
Pinta-ala:  15,565 ha  
Valuma-alue:  56,27 km² 
Saaria:  1 
 fiAla-Asinjärvi 
Ala-Asinjärvi on Pohjois-Savossa Vesannolla sen kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi. Ainakin Keski- ja Ala-Asinjärvi ovat muodostaneet Asinjärviksi kutsutun järvien kokonaisuuden.
Maantietoa

Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,6 hehtaaria. Se sijaitsee alavalla ja tasaisella metsäalueella. Järvi vaikuttaa matalalta järveltä, sillä karttoihin on merkitty laajoja ruovikoita. Järven luoteispäätä kutsutaan Keski-Asinjärveksi ja sen yhdistää kaakkoisosan Ala-Asinjärveksi kutsuttuun järvenosaan matala salmi. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. Rannat ovat soistunutta ja autiota metsämaata, jossa vain Keski-Asinjärven Vesannolta alkavan maantien varressa on säilynyt yksi pihapiiri ja tanssilava.
Luontoarvoja

Karttoihin on järven etelärantaan merkitty lähes järven kokoinen luonnonsuojelualue.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Se on Asijoen läpivirtausjärvi. Keski-Asinjärveen laskee etelästä Hämeenjärvestä alkava Kalmapuro. Ala-Asinjärven tulouoma alkaa Ylä-Asinjärvestä ja lasku-uoma laskee 2,7 kilometrin päässä Asinkylällä Vesantojärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 106,2 metriä mpy., joten Asinjoen lasku-uomalle muodostuu tällä osuudella 5,1 metrin pudotus.
Ristijärvi (Vesanto)

| Ristijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Vesanto, Viitasaari
Koordinaatit:  62°57′17″N, 26°18′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kerkonjoen valuma−alue (14.76)
Tulouomia:  joki Sarpajärvestä, Matojoki Matolammesta, oja Louhulammesta
Laskujoki:  Ristijoki Mertajärveen 
Järvinumero:  14.765.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  121,3 m  
Pituus:  2,1 km  
Leveys:  890 m  
Rantaviiva:  7,447 km  
Pinta-ala:  1,11658 km²   
Tilavuus:  0,00274539 km³ 
Keskisyvyys:  2,46 m  
Suurin syvyys:  7 m  
Valuma-alue:  31,9 km² 
Saaria:  3 
 fiRistijärvi 
Ristijärvi  on Pohjois-Savossa Vesannolla ja Viitasaarella Ristikylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 890 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 112 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,75 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00275 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,3 metriä mpy.
Pohjois-Suomen paras rakennusteko

Pohjois-Suomen paras rakennusteko -palkinto on YTR:n vuosittain jakama tunnustus vuoden parhaalle rakennusteolle. Palkinto on jaettu vuodesta 2001.
Rakennusalan yhteistyöryhmään kuuluvat Oulun Rakennusinsinöörit ja –arkkitehdit RIA ry, Suomen Rakennusinsinöörien Liitto RIL ry Pohjois-Suomen osasto, Oulun Rakennusmestarit ja –insinöörit AMK ry, Pohjois-Suomen Arkkitehdit SAFA, Oulun Insinöörit ry ja Oulun LVI-yhdistys ry sekä vuodesta 2024 lähtien Pohjois-Suomen rakennusklusteri ry
2024 Kajaanin teatteritalon peruskorjaus. Kunniamaininnan saivat Kemijärven keskuskeittiö ja Tornion Peräpohjolaopiston Niilontalon peruskorjaus
2023 Oulun Oikeustalo. Kunniamaininnan saivat Oulun Lyseon peruskorjaus ja Norhydron tuotantotilat, Rovaniemi
2020-2022 Sädehoidon yksikkö OYS Tulevaisuuden sairaala 2030. Kunniamaininnan sai Kainua Kainuun uusi sairaala-allianssi
2019 Oulun keskusta-Linnanmaan välinen Linnanmaan baana. Kunniamaininta As Oy Puistovahti Heinäpäässä.
2018 Rakennustekniikan diplomi-insinöörin tutkinto-ohjelman perustaminen Oulun yliopistoon. Kunniamaininta Oulun Hupisaarten kaupunkipurojen kunnostaminen.
2017 Tuupalan koulu, Kuhmo
2016 Pudasjärven hirsikampus.  Kunniamaininnan sai Kempeleen uusi rautatieasema.
2015 Test world Ivalo.
2014
2013 VR:n huoltohalli Oulussa. Kunniamaininnan sai Kaisa Salmen Ruusuteos.
2012 Laanilan ekovoimalaitos, Oulu. Lisäksi kunniamaininnan sai kulttuurikeskus Sajos.
2011 Vihiluodon kalaravintola.
2010 Vt 4 parantaminen Kemissä.
2009 Koskenniskan ranta, Oulu, raadin päätöksellä 2009 ei julkaista suunnittelijoiden nimiä.
2008 Talvivaaran kaivoksen rakennuttaminen
2007 Joukkoliikennekatu, Oulun keskusta
2006 Kauppakeskus Rajalla – På Gränsen, Haaparanta-Tornio
2005 WSP Suunnittelu KORTES Oy:n Oulun siltaosastolle siltasuunnittelutaidon kehittämisestä kansainväliseksi huippuvientiosaamiseksi
2004 Kärsämäen Paanukirkko Paanukirkon valinnan perusteena oli kokonaisuus ideasta toteutukseen ja erityisesti kiiteltiin talkoohenkeä.
2003 Oulun arkkitehtuuripoliittinen ohjelma
2002 Maikkulan kartano
2001 Kierikkikeskus, Yli-Ii
Hyttyskierukka

Katori senkō
Kayaributa
Hyttyskierukka tai hyttyssavu on palavista (kuten sahajauho) ja myrkyllisistä (kuten pyretriini) aineista puristettu suitsuke, joka palaa hitaasti ja päästää pahanhajuista savua, joka pitää hyttyset loitolla.
Katori senkō (jap. 蚊取線香) on japanilainen hyttyskarkotin. Spiraaliksi kierretty suitsuke sytytetään ja aine palaa hitaasti käryttäen kitkerää savua. Spiraalissa riittää savua parhaimmillaan koko yöksi ja savu riittää yleensä pitämään tavallisimmat hyttyset loitolla. Tiettävästi savu ei aina ole täysin harmitonta ihmisellekään ja ainakin hajuun on totuttauduttava.lähde?
Kayaributa tarkoittaa Japanissa posliinista astiaa, jossa hyttyskarkotesuitsuketta poltetaan. Astia on useimmiten muotoiltu pienen porsaan muotoiseksi, siten että savu nousee kärsästä ja silmistä.lähde?