stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kyproksen historia
Ottomaanien kausi

Ottomaanit hyökkäsivät Kyprokselle vuonna 1570. He valloittivat Nikosian, jossa he teloittivat 20 000 henkeä. Tämän jälkeen he piirittivät Famagustaa vuoden ajan, huolimatta venetsialaisen komentajan Marc Antonio Bragadinin sinnikkäästä vastarinnasta. Famagusta antautui Lala Mustafalle, joka ensin lupasi piiritetyille rauhallisen ulospääsyn, mutta myöhemmin teloitutti muut kaupungin puolustajat, paitsi komentaja Bragadinin. Ottomaanit valloittivat koko Kyproksen 1573 kolmen vuoden sodan jälkeen. Lala Mustafa Pashasta tuli saaren ensimmäinen kuvernööri.
Osmanien hallintojärjestelmä millet perustui uskonnolliseen autonomiaan. Muslimit olivat "hallitseva kansa" (millet-i hakime) ja kristityt "hallittu kansa" (millet-i mahkume). Uskonnollisena enemmistönä muslimeilla oli valta käsissään. Kristityillä ei ollut asiaa armeijaan eikä hallintoelimiin ja he maksoivat ylimääräistä veroa. Kyproksen kirkolla oli uskonnollinen autonomia ja valtion myöntämä erioikeus periä veroa kristityiltä.
Osmanien 300-vuotisella hallintoajalla saarelle muutti paljon turkkilaisia. Turkkilaisia muutti sinne noin 20 000 ihmistä. Saarelle muuttaneet turkkilaiset muslimit omaksuivat ajan myötä kyproslaisen identiteetin. Kreikkalais-ortodoksinen kirkko nautti aluksi jonkinasteista autonomiaa, feodalismi lakkautettiin ja vapautettujen maaorjien sallittiin hankkia maata, joskin raskaasti verotettuina. 1700- ja 1800-luvuilla saaren kreikkalaisväestö kapinoi useita kertoja Osmaneja vastaan, ajoittain yhdessä turkkilaisväestönkin kanssa. Vuonna 1828 Kyproksen arkkipiispa ja piispat lähettivät Kreikan valtionhoitaja Ioánnis Kapodístriasille nootin, jossa toivottiin Kyproksen liittämistä Kreikkaan. Osmanien sulttaani ensin panttasi Kyproksen briteille lainaa vastaan, ja luovutti lopulta saaren Isolle-Britannialle vuonna 1878 Turkin sodan jälkeen. Vastalahjaksi Britannia suojeli Turkkia Venäjää vastaan.
Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta

Turkin miehittämä Pohjois-Kypros julistautui itsenäiseksi vuonna 1975, ja sen johtoon valittiin Rauf Denktaş. Alueelta karkotettiin 200 000 kyproksenkreikkalaista, ja tasavallan alueelta pakeni puolestaan 80 000 kyproksenturkkilaista pohjoiseen. Vuonna 1983 perustettiin Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta, jonka vain Turkki on tunnustanut. Huhtikuussa 2005 Mehmet Ali Talat äänestettiin turkkilaisen tasavallan presidentiksi ja vuonna 2010 hänet voitti Dervis Eroglu.
Vuoden 2015 presidentinvaaleissa Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan presidentiksi valittiin Mustafa Akinci, joka voitti vaalien toisella kierroksella selvästi istuvan presidentin Devis Eroglun.
Tie EU:n jäseneksi

Vuonna 1990 Kyproksen laillinen hallitus haki EU-jäsenyyttä koko saaren nimissä. Euroopan unioni lisäsi Kyproksen mahdollisten jäsenten listalle 1998. Marraskuussa 2001 Turkki ilmoitti miehittävänsä Pohjois-Kyproksen jos EU-jäsenyys toteutuu, koska sen mielestä jäsenyys olisi rauhansopimuksen vastaista ilman mitään alueiden yhdistämisneuvotteluja. 2000-luvulla alueiden yhdistämisestä on neuvoteltu useita kertoja muun muassa juuri mahdollisen EU-jäsenyyden takia.
Helmikuussa 2003 Tassos Papadopoulos voittaa Klerideksen presidentinvaaleissa. Huhtikuussa samana vuonna on ensimmäistä kertaa 30 vuoteen mahdollista vierailla alueiden välillä, koska Kyproksen turkkilaiset viranomaiset ovat helpottaneet rajamuodollisuuksia.
Kyproksen tasavalta liittyy 1. toukokuuta 2004 Euroopan unioniin, mutta ottaa euron käyttöön vasta tammikuussa 2008. Joulukuussa 2004 Turkki laajentaa tullisopimustaan koskemaan Kyprosta ja muita uusia EU-maita, mutta pääministeri muistuttaa, ettei se tarkoita Kyproksen virallista tunnustamista. Marraskuussa 2006 EU ja Turkki joutuvat kuitenkin keskustelemaan Kyproksen tasavallasta tulevien laivojen pääsystä maan satamiin ja Turkista vaaditaan, että EU:n pitäisi ensin poistaa Pohjois-Kyproksen turkkilainen alue eristyksestä. Helmikuussa 2008 vasemmistolainen Demetris Christofias voitti presidentinvaalit ja lupasi työskennellä alueiden yhdistämisen puolesta.
Alkuvuodesta 2007 puretaan rajamuureja Nikosian vanhasta kaupungista ja tämä nähtiin ennakkotoimina toiselle viralliselle rajanylityspaikalle. Huhtikuussa 2008 avattiinkin sitten Ledra-kadun rajanylityspaikka Nikosiassa ensimmäistä kertaa vuoden 1964 jälkeen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
BBC News: Stone Age wells found in Cyprus (englanniksi)
BBC News: Cyprus country profile (englanniksi)
The Guardian: The scandalous history of Cyprus (englanniksi)
YLE: Kyproksen historia on taistelua maasta ja vallasta
Aasian valtioiden historia
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Afganistan |  Arabiemiraatit |  Armenia |  Azerbaidžan |  Bahrain |  Bangladesh |  Bhutan |  Brunei |
|  Etelä-Korea |  Filippiinit |  Georgia |  Indonesia |  Intia |  Irak |  Iran |  Israel |
|  Itä-Timor |  Japani |  Jemen |  Jordania |  Kambodža |  Kazakstan |  Kiina |  Kirgisia |
|  Kuwait |  Laos |  Libanon |  Malediivit |  Malesia |  Mongolia |  Myanmar |    Nepal |
|  Oman |  Pakistan |  Palestiina |  Pohjois-Korea |  Qatar |  Saudi-Arabia |  Singapore |  Sri Lanka |
|  Syyria |  Tadžikistan |  Taiwan |  Thaimaa |  Turkki |  Turkmenistan |  Uzbekistan |  Venäjä |
|  Vietnam |  Hongkong |  Macao |  |  |  |  |  |
| n k Euroopan historia maittain |
| --- | --- |
Valtiot:  Alankomaat  Albania  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Espanja  Georgia  Irlanti  Islanti  Italia  Itävalta  Kazakstan  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Monaco  Montenegro  Norja  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Vatikaanivaltio  Venäjä  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta 
Muut alueet:  Abhasia  Artsakh  Etelä-Ossetia  Euroopan unioni  Färsaaret  Gibraltar  Kosovo  Pohjois-Kypros  Transnistria 
Kyproslainen esine myöhäiseltä pronssikaudelta, British Museumin kokoelmat
Malja Idalionista 800-700 eaa., jossa kuvataan kuinka kuningas voittaa vihollisensa
Kuningas Euagoras II:sta kuvaava hopeakolikko 368–346 eaa.
Guy de Lusignanin vaakuna
Nivhin kieli

| Nivhin kieli |
| --- | --- |
Oma nimi:  Нивхгу
Tiedot
Alue:  Venäjä (Amur, Sahalin)
Puhujia:  198
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  paleosiperialaiset kielet
Kieliryhmä:  Isolaattikieli
Kielikoodit
ISO 639-1:  –
ISO 639-2:  mis
ISO 639-3:  niv
 Ohje 
Nivhin kieli (aikaisempi nimitys giljakki; nivhiksi нивхгу, nivhgu) on Venäjän Kaukoidässä Amurjoen varrella ja Sahalinin saarella asuvien nivhien puhuma kieli.
Nivhien perinteistä asuinaluetta on Amurin alajuoksu, Tatariansalmen rannikko sekä Sahalinin luoteis- ja itärannat. Nykyään suurin osa asuu Habarovskin aluepiirin Alejevkan taajamassa sekä Sahalinin alueen Nekrasovkan ja Noglikan taajamissa. Vuonna 1989 Venäjällä laskettiin olevan 4 600 nivhiä ja 1 200 nivhin kielen puhujaa. 76,2 % kansasta puhui äidinkielenään venäjää ja 23,3 % nivhiä. Vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 5 200 nivhiä ja 688 nivhin kielen puhujaa. Sahalinin nivheistä kieltä ilmoitti osaavansa 284 henkeä, Habarovskin alueella 193. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 198 nivhin puhujaa.
Nivhi on isolaattikieli: sillä ei tiedetä olevaan mitään sukulaiskieliä. Pitkän ajan kuluessa siihen ovat vaikuttaneet tunguusikielet orokki, evenki, nanai ja negidaali. Kieli jakautuu Amurin ja Sahalinin päämurteisiin, joiden välillä on huomattavia eroja.
1930-luvun alussa nivhin kielen Amurin murretta varten laadittiin latinalaiseen kirjaimistoon perustunut kirjakieli. Vuonna 1953 siirryttiin kyrilliseen kirjaimistoon ja vuonna 1979 laadittiin kirjoitusjärjestelmä myös Sahalinin murretta varten. Nivhiksi on julkaistu äidinkielen oppikirjoja, kansanperinnekokoelmia sekä vähäinen määrä kaunokirjallisuutta. Kieltä opetetaan aineena viidessä koulussa. Opettajia koulutetaan Herzenin pedagogisessa yliopistossa Pietarissa. Vuonna 1990 Sahalinilla alettiin julkaista nivhinkielistä lehteä Nivh dif.
Nivhin kirjaimisto:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Б б | В в | Г г | Ӷ ӷ | Ғ ғ | Ӻ ӻ | Д д |
| Е е | Ё ё | Ж ж | З з | И и | Й й | К к | К’ к’ |
| Ӄ ӄ | Ӄ’ ӄ’ | Л л | М м | Н н | Ӈ ӈ | О о | П п |
| П’ п’ | Р р | Р̌ р̌ | С с | Т т | Т’ т’ | У у | Ф ф |
| Х х | Ӽ ӽ | Ӿ ӿ | Ц ц | Ч ч | Ч’ ч’ | Ш ш | Щ щ |
| Ъ ъ | Ы ы | Ь ь | Э э | Ю ю | Я я |  |  |
Nivhi on erittäin uhanalainen kieli. Nykyään sitä puhuu vain vanhin ikäpolvi. Nuoriso on siirtynyt käyttämään venäjää.
Aiheesta muualla

Endangered Languages of Siberia: The Nivkh language (englanniksi)
Ethnologue: Gilyak (englanniksi)
Isolaattikielet
abinomn
aimara
ainu
baski
bung
burušaski
hadza
haida
huaorani
japani
jeniseiläiskielet
jukagiiri
karkar-yuri
kehu
korea
kuot
kutenai
nihali
nivhi
odiai
porome
sandawe
sause
washo
yaghan
yalë
zuni
Ei ole Kööpenhamina kuin ennen

| ”Ei ole Kööpenhamina kuin ennen” Juha Vainio |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Sellaista elämä on
 Äänitetty : 1983 Takomo-studio, Helsinki
 Julkaistu: 1983
 Tuottaja(t): Jaakko Salo
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 03.14
 Levy-yhtiö: Finndisc
Juha Vainion muut singlet
| ”Vanhojapoikia viiksekkäitä” 1982 | ”Ei ole Kööpenhamina kuin ennen” 1983 | ”Elämää ja erotiikkaa” 1984 |
Ei ole Kööpenhamina kuin ennen on Juha ”Watt” Vainion sanoittama ja esittämä kappale vuodelta 1983. Kappale on Sellaista elämä on -albumilla. Se julkaistiin myös singlenä, jonka B-puolella oli kappale ”Lentoemäntä”. Kappaleen on säveltänyt ja sovittanut Markku Johansson. Vainio käytti kappaleen säveltä myös joissain mainoskappaleissaan.
Kappaleen on levyttänyt myös Vesa-Matti Loiri, jonka levytys julkaistiin hänen albumillaan Ystävän laulut II vuonna 2004. Imitaattori Jope Ruonansuu on tehnyt kappaleesta version ”Ei ole gugga juontaja go Ellen”, joka on hänen vuonna 2007 ilmestyneellä albumillaan Tanssii läskien kanssa.
Laulun tarina

Kappaleessa kerrotaan, kuinka laulun minä ja ”Hakkaraisen Masa” viettivät 1950-luvulla aikaa Kööpenhaminassa. Kaupunki on kuitenkin vuosikymmenten saatossa muuttunut, ja nuoruuskin on taakse jäänyttä elämää. Hakkaraisen Masa on nimetty Vainion ystävän Matti Lappalaisen mukaan, mutta hän pyysi Vainiota muuttamaan nimen. Lappalainen vaihtui Hakkaraiseen.
Äänitys

”Ei ole Kööpenhamina kuin ennen” äänitettiin Takomo-studioilla Helsingissä vuonna 1983. Äänittäjinä toimivat Juha Laakso ja Jukka Teittinen. Kappaleen tuotti Jaakko Salo.
Alkuperäisversiolla oli mukana seuraavat muusikot:
Juha ”Watt” Vainio – laulu
Markku Johansson – kapellimestari, trumpetti
Kalle Fält, Martti Metsäketo ja Irina Milan – taustalaulu
Nacke Johansson – piano
Heikki Laurila – kitara
Tapio Salo – basso
Pentti Lasanen – altto- ja tenorisaksofoni
Tapani Ikonen – rummut
Aiheesta muualla

Suomen äänitearkisto: Hakutulos kappaleelle Ei ole Kööpenhamina kuin ennen (Arkistoitu – Internet Archive)
Oulun yliopiston humanistinen tiedekunta

Suurin osa Oulun yliopiston humanistinen tiedekunnan toiminnasta sijaitsi 90-luvulta vuoteen 2018 asti Linnanmaan yliopistorakennuksen pohjoisosassa.
Oulun yliopiston humanistinen tiedekunta on yksi Oulun yliopiston tiedekunnista. Perustutkinto-opiskelijoita tiedekunnassa on 2 111, jatko-opiskelijoita 308 ja henkilökuntaa 154 (2007).
Tiedekunta on erikoistunut saamen kielen ja kulttuurin tutkimukseen. Tätä tehtävää hoitaa tiedekunnassa toimiva Giellagas-instituutti.
Oulun yliopiston filosofiseen tiedekuntaan perustettiin humanistinen osasto vuonna 1965. Varsinaisesti humanistinen tiedekunta perustettiin vasta elokuussa 1972, kun filosofinen tiedekunta jaettiin kahtia: humanistiseksi ja luonnontieteelliseksi tiedekunnaksi. 1960-luvulla humanististen alojen laitokset olivat hajallaan eri puolilla kaupunkia kunnes syksyllä 1970 ne siirrettiin Veljekset Åströmin entisiin tehdasrakennuksiin Myllytulliin ja tilat nimettiin J. V. Snellmanin mukaan Snellmaniaksi. Myllytullista Linnanmaan yliopistoalueelle humanistinen tiedekunta muutti vuonna 1992. Vuonna 2018 humanistinen tiedekunta muutti kampuksen pohjoisosista rakennuksen ns. vanhalle puolelle.
Pääaineet

aate- ja oppihistoria
arkeologia
englantilainen filologia
germaaninen filologia
historia
informaatiotutkimus
kirjallisuus
kulttuuriantropologia
logopedia
pohjoismainen filologia
saamelainen kulttuuri
saamen kieli
suomen kieli
Aiheesta muualla

Oulun yliopiston humanistinen tiedekunta
| n k Oulun yliopisto |
| --- | --- | --- |
| Rehtorit |  Kaitera (1959–1962)  Söyrinki (1963–1965)  Koiso-Kanttila (1965–1968)  Mannerkoski (1968–1987)  Korhonen (1987–1990)  Oksman (1990–1993)  Lajunen (1993–2015)  Niinimäki (2015–)  |  |
| Tiedekunnat |  Arkkitehtuurin tiedekunta  Biokemian ja molekyylilääketieteen tiedekunta  Humanistinen tiedekunta  Kaivannaisalan tiedekunta  Kasvatustieteiden ja psykologian tiedekunta  Luonnontieteellinen tiedekunta  Lääketieteellinen tiedekunta  Oulun yliopiston kauppakorkeakoulu  Teknillinen tiedekunta  Tieto- ja sähkötekniikan tiedekunta  |  |
Oulun yliopiston luonnontieteellinen tiedekunta

Suurin osa luonnontieteellisen tiedekunnan toiminnasta on vanhalla puolellaselvennä.
Oulun yliopiston luonnontieteellinen tiedekunta on yksi Oulun yliopiston tiedekunnista. Tiedekunta painottaa toiminnassaan biotekniikkaa, informaatiotekniikkaa, pohjoisuutta sekä ympäristöalan opetusta ja tutkimusta.
Luonnontiedettä on opetettu yliopistossa sen perustamisesta lähtien. Huhtikuussa 1959 annetulla asetuksella filosofiseen tiedekuntaan perustettiin matematiikan, fysiikan, kemian, maantieteen, kasvi- ja eläintieteen sekä kansantaloustieteen professuurit. Kun vuodesta 1965 alkaen filosofiseen tiedekuntaan perustettiin vielä kansantaloustieteen lisäksi humanistisiakin, jaettiin filosofinen tiedekunta luonnontieteelliseksi ja humanistiseksi tiedekunnaksi elokuussa 1972.
Tutkimusyksiköt

Tiedekunnan alla toimii useita tutkimusyksiköitä ja se järjestää koulutusta matematiikan, fysiikan, biologian ja maantieteen alalta.
Aiheesta muualla

Oulun yliopiston luonnontieteellinen tiedekunta
| n k Oulun yliopisto |
| --- | --- | --- |
| Rehtorit |  Kaitera (1959–1962)  Söyrinki (1963–1965)  Koiso-Kanttila (1965–1968)  Mannerkoski (1968–1987)  Korhonen (1987–1990)  Oksman (1990–1993)  Lajunen (1993–2015)  Niinimäki (2015–)  |  |
| Tiedekunnat |  Arkkitehtuurin tiedekunta  Biokemian ja molekyylilääketieteen tiedekunta  Humanistinen tiedekunta  Kaivannaisalan tiedekunta  Kasvatustieteiden ja psykologian tiedekunta  Luonnontieteellinen tiedekunta  Lääketieteellinen tiedekunta  Oulun yliopiston kauppakorkeakoulu  Teknillinen tiedekunta  Tieto- ja sähkötekniikan tiedekunta  |  |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Eléni Fouréira

| Eléni Fouréira> Ελένη Φουρέιρα |
| --- | --- |
 Fouréira vuonna 2024.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Entela Fureraj
Syntynyt: 7. maaliskuuta 1987 (ikä 37) Fier, Albania
Ammatti:  laulaja, muotisuunnittelija, näyttelijä
Muusikko
Aktiivisena:  2007–
Tyylilajit:  laïkó, pop, dancepop
Levy-yhtiöt:  EMI Music Greece Panik Records
Aiheesta muualla
elenifoureira.gr
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Eléni Fouréira (kreik. Ελένη Φουρέιρα, oikea nimi Entela Fureraj, s. 7. maaliskuuta 1987 Fier, Albania) on kreikanalbanialainen laulaja, muotisuunnittelija ja näyttelijä. Hän edusti Kyprosta vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa kappaleella "Fuego".
Elämä > Uran alku

Eléni Fouréira syntyi 7. maaliskuuta 1987 Fierissä Albaniassa Marjeta ja Kristaq Furerajin perheeseen. Hänen oikea nimensä on Entela Fureraj. Ennen laulajanuraansa Fouréira oli kiinnostunut muotisuunnittelusta äitinsä innostamana, sillä hänen äitinsä työskenteli alalla. Hän asui lapsena Suur-Ateenan Kallithéassa. Hänellä on kolme siskoa ja yksi veli. Nuoresta lähtien hän oli kuitenkin soittanut kitaraa ja työskenteli kolme vuotta teatterissa. Ennen soolouraansa hän oli osa tyttöbändiä "Mystique".
Elämä > 2010–2012: Ti poniró mou zitás

Fouréira osallistui Kreikan euroviisukarsintoihin vuonna 2010 Mános Pyrovolákisin kanssa kappaleella ”Kivotós tou Nóe” (”Noaan arkki”). Hän tuli toiseksi Giórgos Alkaíos & Friends -ryhmän kappaleen ”OPA!” jälkeen. Toukokuussa 2010 Fouréira lauloi kreikankielisen version ”Chika Bomb” -kappaleesta yhteistyössä Dan Balanin kanssa Mad Video Music Awardseissa. Marraskuussa hän osallistui hyväntekeväisyysohjelmaan Just the Two of Us yhdessä Panagiótis Petrákisin kanssa ja voitti. Toukokuussa 2011 laulaja esiintyi Mad Video Music Awardseissa ja lauloi kreikankielisen version kappaleesta ”Play with Me”. Lisäksi hän sai kaksi palkintoa, sarjoissa Paras uusi artisti ja Vuoden seksikäs musiikkivideo.
Helmikuussa 2012 Fouréira esiintyi toisessa ”MadWalk; The Fashion Music Projectissa”, jossa hän esitti kappaleet ”Get the Party Started” ja ”All I Need” yhteistyössä Claydeen kanssa. Kesäkuussa 2012 Fouréira osallistui Mad Video Music Awards -palkintotilaisuuteen, jossa hän esitti kappaleen ”Fotiá” NEVMAn kanssa. Hän oli ehdolla neljään palkintoon ja voitti palkinnot parhaasta pop-musiikkivideosta sekä vuoden seksikkäästä musiikkivideosta. 22. kesäkuuta 2012 julkaistiin hänen ensimmäinen albuminsa Ti poniró mou zitás.
Elämä > 2013–2014: Ánemos agápis

Fouréira esitti Kreikan Euroviisukarsinnoissa vuonna 2013 Ruslanan kanssa kappaleen ”Wild Dances”. Huhtikuussa 2013 Fouréira oli mukana MadWalkissa, jossa hän esitti Britney Spearsin kappaleen ”Toxic” ja Bette Midlerin kappaleen ”To Deserve You”. Hän esiintyi myös Arouri-yhtyeen kanssa. Samana vuonna kesäkuussa hän esiintyi Mad Video Music Awardseissa ja esitti uuden kappaleensa ”Rantevoú sti paralía”. Hän teki myös yhteistyötä Pantelís Pantelídisin ja Stanin kanssa. Hän oli ehdolla neljässä kategoriassa ja voitti Muoti-ikoni musiikkivideossa -palkinnon. Hänen toinen albuminsa ”Ánemos agápis” julkaistiin 22. joulukuuta 2014.
Elämä > 2015–nykyhetki: Uusi levy-yhtiö, Barbarella: The 80's Musical ja Euroviisut

Fouréira, Pantélis Pantelídis ja Melisses aloittivat huhtikuussa 2015 live-esitykset Fantasiassa. 30. huhtikuuta hän esitti uuden kappaleensa ”Ladies” Mad Video Music Awardseissa. 16. toukokuuta hän kirjoitti sopimuksen Panik Recordsin kanssa. Kesäkuussa 2015 hän esitti uuden kappaleensa ”Pio dynatá”, joka on kreikkalainen versio ”Ladies”-kappaleesta.
29. kesäkuuta 2015 Hän esitti kreikankielisen version vuoden 2015 euroviisujen Israelin kappaleesta ”Golden Boy”. Hän esiintyi myös Claydeen, Faydeen ja BO:n kanssa kappaleella ”Why / Habibi”.
Kesällä 2015 hän kävi kiertueella ympäri Kreikkaa. Lokakuusta 2015 asti Fouréira näytteli musikaalissa Barbarella: The 80's Musical Ívi Adámoun, Kaíti Garmpín, Ioánna Pilichoún ja Giánnis Chatzigeorgíoun kanssa. Hän esiintyi myös Teatro Music Hallissa Páolan ja Konstantínos Argyróksen kanssa.
Fouréira edusti Kyprosta vuoden 2018 Euroviisuissa kappaleella ”Fuego”. Hän sijoittui finaalissa toiseksi Netta Barzilain jälkeen. Tämä on Kyproksen paras viisusijoitus tähän mennessä.
Kiistely > Albanialainen syntyperä

Fouréiran syntyperä on epäselvä. Kun hän lauloi Mystique-yhtyeessä, häntä pidettiin brasilialaisena. Soolouran aloitettuaan Fouréiralla oli tapana ensimmäisissä haastatteluissa sanoa: ”Isäni on kotoisin Ateenasta ja äitini Ioánninasta. Minä synnyin ja kasvoin Ateenassa, mutta koska sukunimeni ei ole kreikkalainen, minulta usein kysytään syntyperääni. Sukunimeni ja perheeni alkuperä on Meksikosta. Kaikilla saa olla omat mielipiteensä, eikä siinä mitään. Juuri nyt elän unelmaani enkä halua mitään muuta”. Vaikka hänen väitetään olevan kotoisin Kreikasta, vuonna 2010 paljastui, että Fouréira oli hakemassa Kreikan kansalaisuutta, mikä sai epäilyksiä kreikkalaiset toimittajat epäluuloisiksi. Myöhemmin ilmeni, että hän ei ole Meksikosta vaan Albaniasta ja hänen oikea nimensä on Entela Fureraj. Fouréira sanoi toisessa haastattelussa vuonna 2010: ”Sukunimeni on meksikolainen. En ole koskaan sanonut, että olen sieltä. Isälläni on juuria siellä”. Vuonna 2011 kreikkalaisen NITRO-lehden haastattelussa hän sanoi: ”En ole Meksikosta tai mistään muualta. Olen Ateenasta. Jos nimeni olisi Eléni Papadopoúlou, kukaan ei kysyisi mitään. Puhutaan jostain muusta.”
31. joulukuuta 2013 To Proinón haastattelussa hän sanoi: ”Minulta on jäänyt syntyperäni takia monenlaista tekemättä. On väärin, että pidetään haittana, että olen kotoisin toisesta maasta,. En ymmärrä sitä. Siitä on puhuttu valtavasti mutta minulla ei ole mitään anteeksipyytäistä. Olen viettänyt täällä lapsuuteni, enkä osaa muita kieliä. Ketä kiinnostaa mistä olen kotoisin? Teen vain työtäni”. Toisessa haastattelussa hän sanoi: ”Toisia arvostellaan seksuaalisesta tai etnisestä suuntautumisesta, ei työstä. Salailin synnyinmaatani Albaniaa, koska kun menin levytysyhtiöihin ennen kuin menin Mystique-bändiin, siitä ei haluttu edes kuulla. Se oli heille tabu [...]. Kun olin pieni tyttö, en ymmärtänyt sitä, koska tunsin olevani kreikkalainen. En osaa muuta kieltä, olen käynyt koulunikin täällä. Siksi päätin, että mikään ei estä minua tekemästä mitä haluan eikä levittämästä viestiäni.”
Diskografia > Albumit

Eléni Fouréira (Ελένη Φουρέιρα, 2010)
Ti poniró mou zitás (Τι Πονηρό Μου Ζητάς, 2012)
Ánemos agápis (Άνεμος Αγάπης, 2014)
Vasílissa (Βασίλισσα, 2017)
Diskografia > Singlet

| Vuosi | Kappale | Mukana |
| --- | --- | --- |
| 2010 | Chica Bomb (MAD VMA 2010 Version) | Dan Balan |
| 2010 | To 'Ho (Pom Pom) | - |
| 2010 | Áse me | - |
| 2011 | Mia nýchta móno | Thirio |
| 2011 | Reggaeton | - |
| 2012 | To party de stamatá | Midenistís |
| 2012 | All I Need | - |
| 2012 | Stou érota tin tréla | - |
| 2012 | Pio érotas pethaíneis | - |
| 2013 | Sweetest Love | - |
| 2013 | Rantevoú sti paralía | - |
| 2013 | Ánemos agápis | - |
| 2014 | Party Sleep Repeat (PSR) | - |
| 2014 | Mou 'pan i agápi | - |
| 2015 | Ladies (Stand Up) | - |
| 2015 | Pio dynatá | - |
| 2015 | Sto theó me páei (Golden Boy) | - |
| 2016 | Den sou chrostáo agápi | - |
| 2016 | Delicious | Butrint Imeri |
| 2016 | Ti koitás | Mike |
| 2018 | Fuego | - |
Diskografia > Musiikkivideot

| Vuosi | Kappale | Mukana |
| --- | --- | --- |
| 2010 | To 'Ho (Pom Pom) | - |
| 2011 | Áse me | - |
| 2011 | Mia nýchta móno | Thirio |
| 2012 | Reggaeton | - |
| 2012 | To party de stamatá | Midenistis |
| 2012 | Stou érota tin tréla | - |
| 2013 | Pio érotas pethaíneis | - |
| 2013 | Sweetest Love | - |
| 2014 | Ánemos agápis | - |
| 2014 | Party Sleep Repeat (PSR) | - |
| 2015 | Mou 'pan i agápi | - |
| 2015 | Pio dynatá | - |
| 2015 | Sto theó me páei | - |
| 2016 | Delicious | Butrint Imeri |
| 2018 | Fuego | - |
Filmografia > Televisio

| Vuosi | Nimi | Kanava | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | Greek Final of Eurovision 2010 | NET | 2. sija |
| 2010 | Mad Video Music Awards | ALPHA | Esiintyminen |
| 2010-2011 | Just the Two Of Us | MEGA | 1.sija |
| 2011 | Mad Video Music Awards | ALPHA | Esiintyminen |
| 2012 | MadWalk - The Fashion Music Project | ANT1 | Esiintyminen |
| 2012 | Mad Video Music Awards | ANT1 | Esiintyminen |
| 2013 | Eurosong 2013 - A Mad Show | ET1 | Vieraileva tähti |
| 2013 | Mad Video Music Awards | ANT1 | Vieraileva tähti |
| 2013 | MadWalk - The Fashion Music Project | ANT1 | Vieraileva tähti |
| 2014 | Mad Video Music Awards | ANT1 | Esiintyminen |
| 2015 | MadWalk - The Fashion Music Project | ALPHA | Esiintyminen |
| 2015 | Mad Video Music Awards | ALPHA | Esiintyminen |
Filmografia > Lava

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2015-2016 | Barbarella: The 80's Musical | Sophia |