Venäjän hyökkäys Ukrainaan – helmi–toukokuu 2022
Maaliskuu 2022 > 3. viikko (7.–13.3.)

7. maaliskuuta Ukrainan asevoimat kertoi surmanneensa kolme korkea-arvoista upseeria: 41. armeijan varakomentajan kenraali Vitali Gerasimovin Harkovan taisteluissa ja kaksi everstiluutnanttia Tšuhujivin takaisinvaltauksessa. 11. maaliskuuta kaatui edelleen ukrainalaisten mukaan 29. armeijan komentaja, kenraalimajuri Andrei Kolesnikov Mariupolin taisteluissa. Mutta ensimmäinen kenraalinsa, kenraalimajuri Andrei Suhovetskin hyökkäävät venäläiset menettivät tarkka-ampujan luotiin tiettävästi jo hyökkäyksen alkupäivinä.
7. maaliskuuta venäläiset valtasivat Vasylivkan, Tokmakin ja Polohyn kaupungit. Evakuoinnit Sumyn ja Irpinin kaupungeista aloitettiin. ja muun muassa Lvivissä peiteltiin kaupungin patsaita yrityksenä suojella niitä ilmaiskuilta.  Venäjän puolustusministeriö ilmoitti Venäjän aloittavan tulitauon keskiviikkoaamuna kello yhdeksän Suomen aikaa. Puolustusministeriö ilmoitti myös humanitaaristen käytävien mahdollisesta avaamisesta. Noin 5 000 ihmistä evakuoitiin Sumyn kaupungista Pultavaan ja evakuoinnit Enerhodarin kaupungista aloitettiin. 9. maaliskuuta Venäjän ilmaisku osui Mariupolissa olleeseen synnytyssairaalaan, mikä järkytti maailmalla. Joukko länsimaisia yrityksiä sulki liikkeensä Venäjällä, niiden joukossa Starbucks, Pepsi, Burger King ja McDonald’s.
Torstaina 10. maaliskuuta Kansainvälinen valuuttarahasto hyväksyi 1,4 miljardin dollarin lainan Ukrainalle. Ukrainan ulkoministeri Dmytro Kuleba ja Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov neuvottelivat Turkissa, mutta neuvotteluissa ei päästy minkäänlaiseen sopimukseen.
Ukraina yritti uudelleen evakuoida ihmisiä Mariupolista, vaikka päivän neuvotteluissa oli epäonnistuttu tulitauon sopimisesta. Kaupunkiin matkalla ollutta avustuskolonnaa tulitettiin. Ukrainan viidestätoista ydinreaktorista kahdeksan oli käynnissä. Näistä kaksi vallatussa Zaporižžjassa. Kaikissa neljässä voimalassa tilanne oli IAEA:n mukaan vakaa ja virransaantimahdollisuudet riittävät.
Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto kokoontui Venäjän pyynnöstä 11. maaliskuuta sen syytettyä Ukrainaa biologisten aseiden kehittämisestä yhteistoiminnassa Yhdysvaltojen kanssa. Yhdysvallat puolestaan oli syyttänyt Venäjän yrittäneen pohjustaa tarinalla omaa kemiallista hyökkäystään Ukrainassa. Maanpuolustuskorkeakoulun sotilasprofessori, everstiluutnantti Janne Mäkitalo piti syyttelyä osana informaatiosodankäyntiä ja huomautti, ettei kumpikaan osapuoli ollut esittänyt mitään todisteita väitteidensä tueksi. Kokouksessa ei esitetty konkreettisia todisteita syytöksen tueksi. YK:n aseistariisunta-asioiden toimisto UNODA:n ja Maailman terveysjärjestö WHO:n edustajat todistivat, etteivät ne olleet havainneet Ukrainassa mitään bioasekehitykseen viittaavaa. WHO oli kehottanut jo aiemmin Ukrainaa hävittämään julkisissa tutkimuslaboratorioissa olevat vaaralliset taudinaiheuttajat, etteivät ne joutuisi sodassa vääriin käsiin tai vapautuisi vahingossa ympäristöön. Yhdysvallat myönsi auttaneensa Ukrainaa rauhanomaisessa virustutkimuksessa, mutta uusi väitteensä siitä, että Venäjä yritti luoda oikeutuksen omille teoilleen. Kemiallisia tai biologisia aseita voisi käyttää ”salamurhaan, lavastettuun hyökkäykseen tai aseena taistelukentällä”. Ukraina syytti Venäjää turvallisuusneuvoston uskottavuuden tarkoituksellisesta rapauttamisesta.
Samoin 11. maaliskuuta Ukraina syytti Venäjää lavastetusta hyökkäyksestä Valko-Venäjän puolella rajaa. Ukrainan mukaan kaksi valkovenäläiseltä lentokentältä noussutta Suhoi-rynnäkkökonetta oli ensin saapunut Ukrainan Rivnen alueen ilmatilaan kello 14.30 ja hyökännyt ukrainalaiskohteisiin. Sitten ne olivat kaartaneet kohti rajaa, ja tehneet ilmaiskun kohti valkovenäläisiä Kopanin rajakylää (Stolinin kaupungin eteläpuolella). Ukrainan mukaan Venäjä yritti näin toimimalla saada Valko-Venäjää mukaan sotaan.
Venäjä ilmoitti vallanneensa Volnovah’an kaupungin Itä-Ukrainassa. Ukrainan parlamentin ihmisoikeusasiamies Lydmila Denisova ilmoitti ainakin 78 lapsen kuolleen sitten hyökkäyksen alun, mutta todellinen luku saattoi olla paljon suurempi.
Ukrainan hallitus oli jo 10. maaliskuuta kieltänyt vehnän, maissin ja lihan viennin maasta. Kaksi päivää myöhemmin se laajensi vientikiellon lannoitteisiin. Sota herätti maailmalla huolia ruoan riittävyydestä ja hintojen noususta, sillä Ukrainan ja Venäjän osuus maailman viennistä oli huomattava: 1/3 maailman vehnästä, 1/4 ohrasta ja 3/4 auringonkukkaöljystä. Presidentti Zelenskyin mukaan 1 300 ukrainalaista sotilasta oli kaatunut.
Sunnuntaina 13. maaliskuuta Venäjän iski ilmasta koulutustukikohtaan Javorivissä ja Ivano-Frankivskin lentotukikohtaan. Javorivin koulutuskeskus, joka sijaitsi Länsi-Ukrainassa noin 60 kilometriä Lvivistä luoteeseen ja alle 20 kilometriä Puolan rajalta, oli ABC Newsin tietojen mukaan läntisin kohde Ukrainassa, johon venäläiset siihen mennessä olivat hyökänneet.  Javorivin isku tehtiin Pentagonin mukaan Mustanmeren yllä lentäneistä pommikoneista. Ehkä noin 30:stä risteilyohjuksesta saivat ukrainalaiset osan torjuttua, mutta loput aiheuttivat ainakin 35 kuolleen ja 134 haavoittuneen tappiot. Edelleen yhdysvaltalaisten arvion mukaan Venäjä oli neljän päivän aikana ampunut noin sata ballistista ja risteilyohjusta ja 15. maaliskuuta mennessä käyttänyt niitä 900 kaikkiaan. Iskujen jälkeen Venäjän varaulkoministeri Sergei Rjabkov varoitti länttä, että se tulisi pitämään lännestä Ukrainaan saapuvia asekuljetuksia laillisina kohteina.
13. maaliskuuta kuoli Pohjois-Ukrainassa sijaitsevassa Irpinin kaupungissa myös ensimmäinen ulkomainen toimittaja. Mariupolin vesi- ja ruokavarastot olivat ukrainalaisviranomaisten mukaan loppumassa ja 1 500 sen asukaista oli kuollut. Ukrainan varapääministeri Iryna Vereštšukin mukaan 13 000 siviiliä oli saatu evakuoitua yhdeksän maassa avatun käytävän ansiosta.
Venäjän valtiovarainministeri Anton Silujanov kertoi Interfaxille, että noin puolet Venäjän 640 miljardin dollarin valuuttavarannoista oli jäädytetty maailmalla. Hänen mukaansa länsi yritti estää Venäjää myös käyttämästä Kiinan valuuttaa renminbiä painostamalla Kiinaa mukaan pakotteisiin. Silujanov sanoi Venäjän maksavan ulkomaisen valuuttamääräisen velkansa ruplilla.