stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karjuasema
Karjuaseman toiminta

Karjuasemalla elelee kymmeniä tai muutamia satoja siitoskarjuja jokainen omassa karsinassaan, jotta jopa lähes 400 kiloiset eläimet eivät pääse koettelemaan toistensa voimia. Kerran viikossa niiden luo tuodaan hyppypukki. Se on metallinen teline, joka on vuorattu pehmusteella ja päällystetty helposti pyyhittävällä vahakankaalla. Karju luulee pukkia emakoksi, joten se hyppää pukin päälle, ruiskauttaa siemennesteen keräysastiaan ja laskeutuu alas.
Suomen porsaantuottajat tarvitsevat noin 400 000 ostettua siemenerää vuodessa. Karjuasemalla varmistetaan mikroskoopin avulla siittiöiden liikkuvuus ja tutkitaan koneella siittiötiheys. Laboratorioanalyysin jälkeen siemenneste laimennetaan niin, että annospussiin tulee keskimäärin 2,5 miljardia siittiötä. Ne säilyvät elinkelpoisina viisi päivää. Sian siemennestettä ei pakasteta, kuten tehdään sonnien spermalle, sillä sian siemennesteen saaminen uudelleen eloon on erittäin vaikeaa. Sikatilalla emakot keinosiemennetään kuriirin kuljettamalla siemennesteellä. Siantuottaja työntää muovisen siemenpillin emakon emättimeen ja siittiöt kulkeutuvat kohtuun.
Suomen emakoista reilusti yli puolet keinosiemennetään. Karjuaseman urosten ohella siittäjinä käytetään tilakarjuja. Ne joko astuvat emakon tai ne hyppyytetään tilalla ja siemenneste otetaan talteen. Tilakarjua voidaan käyttää noin 50 astuntaan vuodessa. Karjuaseman karjun siemenneste sen sijaan laimennetaan niin, että vuosituotos riittää jopa 1 600 annospussiin. Lihaksi kasvatettavia sikoja varten karjuasemalla sekoitetaan annospussiin useamman karjun siementä, kun taas jalostustarkoituksiin meneviin annoksiin laitetaan vain yhden karjun siementä.
Siitoskarjujen valinnalla voidaan vaikuttaa jälkeläisten ominaisuuksiin. Jonkun rodun porsaat kasvavat nopeammin kuin toisen, toiset siat ovat heikkojalkaisempia kuin toiset ja jollakin rotuyhdistelmällä rasvaprosentti on juuri tavoiteltu. Tavallisesti karjuasemalla hoidetaan sekä kotimaista että ulkomaista alkuperää olevia karjuja, jotta voidaan tuottaa erilaisia rotuyhdistelmiä.
Karjuaseman karju työskentelee yhden vuoden, tilakarju pari vuotta. Hyvin tehdyn työn jälkeen molempia odottaa sama kohtalo. Niiden elämä päättyy teurastamossa ja liha päätyy lihateollisuuden käyttöön.
Historiaa

Suomessa olivat 1900-luvun alkupuoliskolla yleisiä karjuosuuskunnat ja karjuyhdistykset. Ne olivat yhteisen siitoskarjun pitämiseksi muodostettuja sianomistajien yhtymiä. Vuonna 1932 Suomessa oli 95 karjuosuuskuntaa. Niiden tilalle tulivat 1960-luvulle mennessä karjuasemat, joita oli 1961 yhteensä 378 kappaletta. Karjuasema tarkoitti silloin maatilaa, jossa pidettiin karjua Sianjalostusyhdistyksen ja karjunhoitajan väliseen sopimukseen perustuen. Karjut omisti Sianjalostusyhdistys. Karjuaseman pitäjä oli velvollinen luovuttamaan karjunsa toistenkin siankasvattajien emakkojen astutukseen. Karjuasemat saivat valtiolta rahallista tukea. Karjuasemasopimuksessa oli määräyksiä karjujen ruokinnasta, hoidosta, käytöstä ja tarttuvien tautien ehkäisemisestä. Karjuaseman hoitajan velvollisuuksiin kuului myös pitää luetteloa astutuksista ja koota tiedot asemakarjujen porsastuotannosta.
Siemennesteen otto.
Jóhanna Sigurðardóttirin I hallitus

| Jóhanna Sigurðardóttirin I hallitus |
| --- | --- |
  Islannin 40. hallitus
Toimikausi alkoi:  1. helmikuuta 2009
Toimikausi päättyi:  10. toukokuuta 2009
Valtionpäämies:  Ólafur Ragnar Grímsson
Jäsenet
Hallituksen johtaja:  Jóhanna Sigurðardóttir
Ministerien lukumäärä:  10
Hallituspuolueet:   Sosiaalidemokraattinen liitto  Vihreä vasemmisto 
Hallituksen asema:  enemmistöhallitus
Oppositiopuolueet:   Itsenäisyyspuolue  Edistyspuolue  Liberaalipuolue 
Historia
Edellinen:  Geir Haarden II hallitus
Seuraava:  Jóhanna Sigurðardóttirin II hallitus
Jóhanna Sigurðardóttirin I hallitus oli Islannin hallitus, joka astui virkaan 1. helmikuuta 2009 Geir Haarden hallituksen erottua ja hallitsi saman vuoden parlamenttivaaleihin asti. Hallitus oli sosiaalidemokraattisen liiton ja vihreän vasemmiston koalitiohallitus.
Ministerit

| Salkku | Ministeri | Ministeri | Aloitti tehtävässä | Lopetti tehtävässä | Puolue | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääministeri |   | Jóhanna Sigurðardóttir | 1. helmikuuta 2009 | 10. toukokuuta 2009 | Sosiaalidemokraattinen liitto |  |
| Valtiovarainministeri |  | Steingrímur J. Sigfússon | 1. helmikuuta 2009 | 10. toukokuuta 2009 | Vihreä vasemmisto |  |
| Kalastus- ja maatalousministeri |  | Steingrímur J. Sigfússon | 1. helmikuuta 2009 | 10. toukokuuta 2009 | Vihreä vasemmisto |  |
| Ulkoministeri |  | Össur Skarphéðinsson | 1. helmikuuta 2009 | 10. toukokuuta 2009 | Sosiaalidemokraattinen liitto |  |
| Teollisuusministeri |  | Össur Skarphéðinsson | 1. helmikuuta 2009 | 10. toukokuuta 2009 | Sosiaalidemokraattinen liitto |  |
| Liikenneministeri |   | Kristján L. Möller | 1. helmikuuta 2009 | 10. toukokuuta 2009 | Sosiaalidemokraattinen liitto |  |
| Sosiaali- ja sosiaaliturvaministeri |   | Ásta Ragnheiður Jóhannesdóttir | 1. helmikuuta 2009 | 10. toukokuuta 2009 | Sosiaalidemokraattinen liitto |  |
| Terveysministeri |   | Ögmundur Jónasson | 1. helmikuuta 2009 | 10. toukokuuta 2009 | Vihreä vasemmisto |  |
| Ympäristöministeri |   | Kolbrún Halldórsdóttir | 1. helmikuuta 2009 | 10. toukokuuta 2009 | Vihreä vasemmisto |  |
| Opetusministeri |   | Katrín Jakobsdóttir | 1. helmikuuta 2009 | 10. toukokuuta 2009 | Vihreä vasemmisto |  |
| Kauppaministeri |   | Gylfi Magnússon | 1. helmikuuta 2009 | 10. toukokuuta 2009 | Sitoutumaton |  |
| Oikeus- ja kirkollisministeri |   | Ragna Árnadóttir | 1. helmikuuta 2009 | 10. toukokuuta 2009 | Sitoutumaton |  |
Julius Caesarin anatomia

| Julius Caesarin anatomia Joose Keskitalo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 3. maaliskuuta 2017
 Formaatti: CD, 2LP
 Tyylilaji: etelä-amerikkalainen musiikki, folk, mustalaismusiikki, iskelmä, jazz, valssi
 Kesto: 48.47
 Levy-yhtiö: Helmi Levyt
Joose Keskitalon muut julkaisut
| Ylösnousemus 2014 | Julius Caesarin anatomia 2017 | En lähde surussa 2019 |
Singlet albumilta Julius Caesarin anatomia
 ”Tietoisuus” Julkaistu: 18. tammikuuta 2017  ”Pian kaikki vaikeudet” Julkaistu: 22. helmikuuta 2017
Julius Caesarin anatomia on Joose Keskitalon kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin 3. maaliskuuta 2017 levymerkillä Helmi Levyt. Keskitalo on säveltänyt ja soitettanut kappaleet venäläisen bardin Bulat Okudzhavan käyttämällä vireellä, jonka hän oppi Tampereella. Kappaleista muotoutui erilaisia kuin Keskitalo oli tehdessään pyrkinyt. Albumi on ensimmäinen The Mystic Revelation of Teppo Repo -taustayhtyeen kanssa äänitetty albumi. Monet albumin kappaleet käsittelevät niin fyysisiä kuin henkisiäkin vankiloita, joihin ihmiset lukitsevat itsensä.
Radio Helsinki valitsi Julius Caesarin anatomian ilmestyttyään viikon albumiksi.
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Aamulehti : 
Desibeli : 
| Jylkkäri  | positiivinen |  |
| Radio Helsinki  | positiivinen |  |
Savon Sanomat : 
Soundi : 

Albumi sai hyvän vastaanoton. Radio Helsinki kuvaili albumin taustayhtyeen antavan sille leikkisiä ja positiivisia piirteitä, ja piti sitä Keskitalon ehjimpänä kokonaisuutena. Aamulehden Arttu Rantakärkkä totesi Keskitalon ilmavan soitannan antavan kuulijalle mahdollisuuden huomata dynaamisen kitaransoiton lisäksi myös oivallisen laulunkirjoittamisen. Desibelin Heikki Väliniemi antoi albumille neljä tähteä viidestä. Hän piti albumia henkevänä, muttei hengellisenä, ja sanoi sen olevan ”kuin filosofin kynästä lähtenyt lohkaisu, joka on jäänyt elämään”, ja totesi siinä olevan paljon sulateltavaa. Jylkkärin arvostelija piti albumia edeltävää albumiakin parempana nappisuorituksena. Hän kehui taustayhtyeen tuovan musiikkiin monipuolisuutta ja groovea, sekä totesi teksteihin kykenevän eläytymään ilman kristillistä tai muutakaan vakaumusta. Savon Sanomien Venla-Vanamo Asikainen sanoi soittimien olevan sovitettuna haavoittuvan hienovaraisesti ja asiaankuuluvasti Keskitalon erinomaisten sanoitusten ympärille, ja piti sointuharmonioita ja tahtilajeja aiempaa monipuolisimpana. Soundin Pekka Laine antoi albumille niin ikään neljä tähteä viidestä, ja kuvaili albumin rauhaa ja mystistä lempeyttä sen kantavana voimana, ja kehui erityisesti kappaleiden sovituksia.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Joose Keskitalo.
Julius Caesarin anatomia – 2.05
Yö on paljastava petokset – 3.18
Minä piilouduin – 3.29
Pian kaikki vaikeudet – 3.29
Rottala revisited – 3.49
Meidän täytyy päästä täältä – 2.29
Salaisuuksien talo – 3.13
Me kuljemme vuorelle – 3.06
Pilvet – 2.31
Aavistukseni kuviot – 1.57
Sankarit – 2.18
Iloisesti aineet rientävät – 3.55
Lintujen talo – 2.01
Piilota se – 5.17
Tietoisuus – 5.57
Kokoonpano

| --- | --- |
 The Mystic Revelation of Teppo Repo Joose Keskitalo – kitara, laulu, viulu (5), perkussiot (15)  Otto Eskelinen – bandoneon, saksofoni, huilut, farfisa, ksylofoni, taustalaulu, perkussiot (15)  Eero Tikkanen – kontrabasso, viulu (4, 5 ja 7), taustalaulu  Arwi Lind – rummut, perkussiot, taustalaulu :  Vierailevat muusikot Alex Keskitalo – laulu (2, 4, 6, 9 ja 14)  Henna-Reetta Keskitalo – laulu (7 ja 8)  Satu-Maija Aalto – viulu, taustalaulu (14)  Aino Rautakorpi: viulu, taustalaulu (14)  Juho Kanervo – sello  Eero Savela – trumpetti (9)  Panu Luukkonen – pasuuna (9)  Jorma Tapio – huilu (9)
Kariya

| Kariya (刈谷市) |
| --- | --- |
 Kijōn puisto
 lippu:  Symboli
 Kariyan sijainti Aichin prefektuurissa
 Kariya
 Koordinaatit: 34°59′21.4″N, 137°00′07.7″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūbu tai Tōkai
Prefektuuri:  Aichi
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  50,39 km²
Väkiluku (2017):  150 846
 – Väestötiheys:  2 994 as./km²
Symbolit:  
 – Kukka:  Iris laevigata
 – Puu:  Kamferipuu
Aikavyöhyke:  UTC+9
 
 www.city.kariya.lg.jp 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kariya (jap. 刈谷市, Kariya-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Tōkain alueella Aichin prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin keskiosassa Nagoyan kaakkoispuolella Chitanlahteen virtaavan Aizumajoen alajuoksulla. Kariyassa on 150 846 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 50,39 neliökilometriä.
1500-luvulta lähtien Kariya kukoisti Kariyan daimiokunnan linnanaluskaupunkina. Meiji- ja Taishō-kausilla rakennettujen rautatieyhteyksien myötä se alkoi kehittyä paikallisena talouskeskuksena osana Nagoyan suurkaupunkialuetta. Myöhemmin sinne sijoittui autoteollisuutta, etenkin Toyotan tehtaita. Kaupunkioikeudet Kariyalle myönnettiin vuonna 1950, kun siellä oli noin 31 000 asukasta. Se on kasvanut voimakkaasti Japanin yleisen talouskasvun ja autoistumisen vauhdittamana. Kaupungissa sijaitsee suosittu Isewangan-moottoritien varren pysähtymispaikka puistoineen ja ravintoloineen. Kariyaa palvelevat JR Tōkain Tōkaidō-päälinja sekä Meitetsu-rautateiden Nagoya-päälinja ja Mikawa-linja. Luotijunayhteys Tōkaidō Shinkansen kulkee Kariyan läpi, mutta sillä ei ole kaupungissa asemaa.
Kuvia

Kariyan rautatieaseman edustaa
Kariya Highway Oasis
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kariya Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Jääkiekon C-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 1996

| --- | --- |


Ajankohta: 22. maaliskuuta -   31. maaliskuuta 1996
Isäntämaa:  Slovenia
Joukkueet: 8
Nousi   B-sarjaan 1997:  Kazakstan
Putosi   D-sarjaan 1997:  Kroatia

Jääkiekon C-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 1996 pelattiin Slovenian Jesenicessä ja Bledissä 22. - 31. maaliskuuta. Joukkueita oli mukana kahdeksan ja ne pelasivat kertaalleen jokainen jokaista vastaan.
Tulokset

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maalit | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kazakstan | 7 | 6 | 0 | 1 | 51:10 | +41 | 12: 2 |
| 2 |  Ukraina | 7 | 6 | 0 | 1 | 40:13 | +27 | 12: 2 |
| 3 |  Slovenia | 7 | 5 | 0 | 2 | 41:19 | +22 | 10: 4 |
| 4 |  Unkari | 7 | 3 | 1 | 3 | 34:25 | + 9 | 7: 7 |
| 5 |  Viro | 7 | 3 | 1 | 3 | 36:29 | + 7 | 7: 7 |
| 6 |  Romania | 7 | 3 | 0 | 4 | 32:27 | + 5 | 6: 8 |
| 7 |  Kiina | 7 | 1 | 0 | 6 | 17:68 | -51 | 2:12 |
| 8 |  Kroatia | 7 | 0 | 0 | 7 | 11:71 | -60 | 0:14 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22. maaliskuuta 1996 | Bled |  Romania | – |  Kroatia |  | 9:2 (2:0,2:1,5:1) |
| 22. maaliskuuta 1996 | Jesenice |  Viro | – |  Kiina |  | 13:2 (4:2,4:0,5:0) |
| 22. maaliskuuta 1996 | Bled |  Ukraina | – |  Unkari |  | 4:1 (0:0,3:1,1:0) |
| 22. maaliskuuta 1996 | Jesenice |  Slovenia | – |  Kazakstan |  | 2:4 (1:1,0:2,1:1) |

| 23. maaliskuuta 1996 | Jesenice |  Kazakstan | – |  Unkari |  | 7:2 (2:0,4:1,1:1) |
| 23. maaliskuuta 1996 | Bled |  Slovenia | – |  Romania |  | 4:1 (1:0,1:1,2:0) |
| 23. maaliskuuta 1996 | Bled |  Ukraina | – |  Kiina |  | 7:2 (3:0,0:0,4:2) |
| 23. maaliskuuta 1996 | Jesenice |  Viro | – |  Kroatia |  | 10:2 (2:1,7:1,1:0) |

| 25. maaliskuuta 1996 | Bled |  Slovenia | – |  Viro |  | 6:3 (3:1,1:1,2:1) |
| 25. maaliskuuta 1996 | Jesenice |  Ukraina | – |  Kroatia |  | 11:1 (4:0,3:1,4:0) |
| 25. maaliskuuta 1996 | Jesenice |  Romania | – |  Unkari |  | 3:5 (1:2,1:1,1:2) |
| 25. maaliskuuta 1996 | Bled |  Kazakstan | – |  Kiina |  | 15:0 (2:0,6:0,7:0) |

| 26. maaliskuuta 1996 | Jesenice |  Romania | – |  Kiina |  | 11:3 (5:0,5:3,1:0) |
| 26. maaliskuuta 1996 | Bled |  Kazakstan | – |  Kroatia |  | 12:0 (6:0,2:0,4:0) |
| 26. maaliskuuta 1996 | Bled |  Viro | – |  Unkari |  | 5:5 (2:0,1:2,2:3) |
| 26. maaliskuuta 1996 | Jesenice |  Slovenia | – |  Ukraina |  | 2:4 (1:3,0:0,1:1) |

| 28. maaliskuuta 1996 | Bled |  Romania | – |  Viro |  | 2:3 (0:1,0:1,2:1) |
| 28. maaliskuuta 1996 | Jesenice |  Kiina | – |  Kroatia |  | 6:4 (3:1,1:1,2:2) |
| 28. maaliskuuta 1996 | Bled |  Kazakstan | – |  Ukraina |  | 3:2 (0:0,2:2,1:0) |
| 28. maaliskuuta 1996 | Jesenice |  Slovenia | – |  Unkari |  | 4:3 (1:1,1:1,2:1) |

| 29. maaliskuuta 1996 | Jesenice |  Ukraina | – |  Romania |  | 7:2 (0:2,3:0,4:0) |
| 29. maaliskuuta 1996 | Bled |  Unkari | – |  Kroatia |  | 10:0 (4:0,1:0,5:0) |
| 29. maaliskuuta 1996 | Bled |  Kazakstan | – |  Viro |  | 7:0 (4:0,1:0,2:0) |
| 29. maaliskuuta 1996 | Jesenice |  Slovenia | – |  Kiina |  | 10:2 (2:1,5:0,3:1) |

| 31. maaliskuuta 1996 | Jesenice |  Ukraina | – |  Viro |  | 5:2 (1:1,3:0,1:1) |
| 31. maaliskuuta 1996 | Bled |  Slovenia | – |  Kroatia |  | 13:2 (4:0,6:1,3:1) |
| 31. maaliskuuta 1996 | Jesenice |  Romania | – |  Kazakstan |  | 4:3 (1:1,1:1,2:1) |
| 31. maaliskuuta 1996 | Bled |  Unkari | – |  Kiina |  | 8:2 (2:1,5:0,1:1) |
Kaisa Vatanen

Kaisa Vatanen vuonna 2013.
Kaisa Emilia Vatanen (ent. Penny, s. 1981 Tampere) on suomalainen poliitikko ja entinen sirkustaiteilija, joka toimii SDP:n poliittisen valmistelun päällikkönä, toimittuaan tätä ennen Kalevi Sorsa -säätiön toiminnanjohtajana. Hän on toiminut myös tamperelaisen Sorin Sirkuskoulun apulaisrehtorina ja Euroopan sosiaalidemokraattisen nuorisojärjestön YES:n puheenjohtajana.
Vatanen lopetti trapetsitaiteilijan uransa jo parikymmenvuotiaana erilaisten vammojen takia, minkä jälkeen hän opiskeli valtio-oppia Helsingin yliopistossa ja kansainvälistä politiikkaa Southamptonin yliopistossa. Hän on toiminut muun muassa Sosialidemokraattisten Opiskelijoiden pääsihteerinä sekä oikeusministeri Leena Luhtasen avustajana vuosina 2006–2007 ja SDP:n puheenjohtajan Jutta Urpilaisen eduskunta-avustajana 2009–2010. Euroopan nuorten sosialistien YES:n puheenjohtajaksi hänet valittiin ensimmäistä kertaa huhtikuussa 2011, sekä uudelleen toiselle kaksivuotiskaudelle maaliskuussa 2013. Sorin Sirkuksen apulaisrehtorina Vatanen on työskennellyt vuodesta 2013 lähtien. Hän oli SDP:n ehdokkaana vuosien  2014 ja 2019 europarlamenttivaaleissa.  Vatanen kuului SDP:n puoluehallitukseen ennen valintaansa SDP:n poliittisen valmistelun päälliköksi.
Aiheesta muualla

Kaisa Vatasen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive).
Karjolampi (Keuruu, Yliaho)

| Karjolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°14′59″N, 24°44′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keurusselän alue (35.62)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.621.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,4 m  
Rantaviiva:  0,888 km  
Pinta-ala:  4,167 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKarjolampi 
Karjolampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Keuruun taajaman lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Keurusselän lähialueeseen (35.621) se kuuluu.
Kaarlenkronikka

Kaarlenkronikka (ruots. Karlskrönikan) on vuoden 1452 jälkeen kirjoitettu Ruotsin historiaa käsittelevä riimikronikka. Se kertoo tapauksia vuosilta 1389-1452. Suomea koskevista asioista siinä mainitaan Eerik Puken osallistuminen Engelbrektin kapinaan ja Kaarle Knuutinpojan hovielämä Viipurissa. Sen sanotaan olevan Kaarle Knuutinpojan kannattajien laatima propagandatarina. On epäselvää, olisiko alkuosa muodostanut alkujaan Engelbrektinkronikan. Siitä on julkaistu faksimilepainos 1938.
Se on säilynyt alkuperäisenä, ja se on julkaistu G. E. Klemmingin teoksessa Skrifter utgivna av svenska fornskriftsällskapet - SSFS - 17:2, Stockholm, 1866.
Kaisa Vilhuinen -palkinto

Kaisa Vilhuinen -palkinto on Ruotsinsuomalaisten kirjoittajien yhdistyksen (RSKY) jakama kirjallisuuspalkinto ruotsinsuomalaiselle kirjailijalle. Palkinto on nimetty Ruotsin suomalaismetsissä runoja laulaneen, värmlanninsavolaista murretta hallinneen Kaisa Vilhuisen (1855–1941) mukaan. Se voidaan myöntää romaanille, runoteokselle, novellikokoelmalle tai runoantologialle, joka on julkaistu kahden edellisen vuoden aikana. Palkittavan teoksen julkaisumaalla ei ole merkitystä. Kirjailija voi myös saada palkinnon koko tuotannostaan.
Kaisa Vilhuinen -palkinto jaetaan Ruotsissa asuvalle ruotsinsuomalaiselle kirjailijalle, joka kirjoittaa suomeksi. Palkinnon suuruus on 10 000 kruunua.
Kahden vuoden välein jaettavaa Kaisa Vilhuinen -palkintoa on jaettu vuodesta 2005 lähtien. Palkinto oli aiemmin suunniteltu myönnettäväksi myös ruotsinsuomalaisen kirjailijan ruotsinkieliselle teokselle, ja siksi vuonna 2007 palkintoehdokkaana oli ruotsiksi kirjoittava Susanna Alakoski, mutta sittemmin palkintoehdokkaina on ollut suomeksi kirjoittavia kirjailijoita.
Vuoden 2021 Kaisa Vilhuinen -palkinto järjestettiin yhteistyössä Eskilstunan kunnan kanssa. Kilpailua tuki myös Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Vuonna 2023 Kaisa Vilhuinen -palkinto myönnettiin Leenamaija Forsberg-Johannessonille novellikokoelmasta Tähdenlento.
Palkinnon saajat

Kaisa Vilhuinen -palkinnon ovat saaneet seuraavat ruotsinsuomalaiset kirjailijat:
2005: Asko Sahlberg, Tammilehto
2007: Heikki Kotka, Ajolautta,
2009: Asko Sahlberg, Siunaus
2011: Paula Vartiainen,Taftihame,
2013: Tiina Laitila Kälvemark, Kadonnut ranta
2015: Arja Meski Exsistentia hiberna ja Raija Nyberg, Ei kotia missään
2017: Leo Ylitalo, Sururisti
2019: Helena Kallio-Koski, Kristallit rukiin muruset
2021: Maarit Turtiainen, Marttinansaari.
2023: Leenamaija Forsberg-Johannesson, Tähdenlehto.
Kallichore

Kallichore on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Carme-ryhmän kuu. Sen löysi ryhmä Havaijin yliopiston tutkijoita vuonna 2003. Kuu sai silloin väliaikaiseksi nimekseen S/2003 J 11. Kallichore on halkaisijaltaan noin 2 kilometriä ja se kiertää Jupiteria noin 23 112 000 kilometrin etäisyydellä. Radan inklinaatio on 165° ja eksentrisyys 0,2042.
Nykyisen nimensä kuu sai maaliskuussa 2005 kreikkalaisesta mytologiasta.
Karjolampi (Keuruu, Lihjamo)

| Karjolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°22′37″N, 24°41′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keurusselän alue (35.62)
Laskujoki:  oja Tarhapäänjärveen 
Järvinumero:  35.626.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,3 m  
Rantaviiva:  0,51 km  
Pinta-ala:  1,267 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKarjolampi 
Karjolampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Lihjamon kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä.Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Suojoen valuma-alueeseen (35.626) se kuuluu.
Karitiâna

| Karitiâna> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:   Brasilia
Puhujia:  320 (2010)
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalaiset aakkoset
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  tupi-kielet
Kieliryhmä:  arikemilaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  tup
ISO 639-2:  tup
ISO 639-3:  ktn
 Ohje 
Karitiâna on arikemilaisiin kieliin ryhmään kuuluva kieli, jota puhutaan Brasiliassa Candeiasjoen rannoilla.
Vuonna 2010 kielellä arvioitiin olevan 320 puhujaa. Karitiânan katsotaan olevan vaarassa eikä sillä ole tunnettuja murteita. Karitiânan lähin sukulaiskieli on jo sammunut arikem.
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Joitain Raamatun osia on käännetty karitiânaksi.
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i | ɨ |  |
| Välinen | e |  | o |
| Väljä |  | a |  |
Kaikki vokaalit voivat esiintyä myös nasaalisina, kuin myös pitkinä että lyhyinä.
Lähde:
Fonologia > Konsonantit

|  | Bilabiaali | Koronaali | Palataali | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiilit | p | t |  | k | ʔ |
| Nasaalit | m | n | ɲ | ŋ |  |
| Frikatiivit |  | s |  |  | h |
| Tremulantit |  | r |  |  |  |
| Puolivokaalit |  |  | j | w |  |
Lähde:
Jörg Immendorff

Jörg Immendorff.
Kuvanveistäjä Joseph Beuys veistos jossa on apina ja mies, ravintoloiden Monkey's South ja Monkey's West edessä.
Jörg Immendorff (14. kesäkuuta 1945 – 28. toukokuuta 2007) oli saksalainen taidemaalari. Immendorff kuului saksalaiseen niin sanottuun Junge Wilde -liikkeeseen. Hänen tunnetuimpiin maalauksiinsa kuuluu vuonna 1977 aloitettu 16-osainen sarja Cafe Deutschland. Hänelle myönnettiin Bundesverdienstkreuz-ansiomitali vuonna 1998.
Immendorff opiskeli Düsseldorfin taideakatemiassa Joseph Beuysin johdolla. Hänestä tuli vuonna 1989 professori Städelschulessa (Frankfurt am Main) ja vuonna 1996 Düsseldorfin taideakatemiassa, josta hänet oli aiemmin opiskelijana erotettu.
Elokuussa 2003 Immendorff jäi kiinni kokaiinin hallussapidosta ja seksin ostosta. Hänet tuomittiin sakkoon ja yhdentoista kuukauden ehdolliseen vankeuteen. Viimeisinä vuosinaan Immendorff istui ALS-lihasrappeumataudin johdosta pyörätuolissa kykenemättömänä maalaamaan.
Aiheesta muualla

Jörg Immendorffin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Jörg Immendorff - The Guardian 2021.
Katakreesi

Katakreesi (kreik. κατάχριση, 'väärinkäyttö') on sanan käyttöä merkityksessä, joka on ristiriidassa sen varsinaisen merkityksen kanssa, vertauskuvallisen sanonnan väärää käyttöä tai eri vertauskuvien sekoittamista. Esimerkkinä katakreesista voidaan mainita vaikkapa punainen muste tai hänen elämänlankansa sammui.
Jääkiekon C2-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 1995

| --- | --- |


Ajankohta: 21. maaliskuuta –  30. maaliskuuta 1995
Isäntämaa:  Etelä-Afrikka
Joukkueet: 10
Nousi   C-sarjaan 1996:  Kroatia

Jääkiekon C2-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 1995 pelattiin Etelä-Afrikan Johannesburgissa 21.–30. maaliskuuta.