stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Apinat
Symboliikka

Jo antiikin aikoina näyttelijät käyttivät Afrikasta ja Aasian eteläosista tuotuja apinoita esityksissään. Niitä pidettiin myös kotieläiminä. Apina on ollut haukkumasana, jolla on viitattu toisen ihmisen rumaan ulkonäköön ja luonteen nurjaan puoleen. Kansanuskomusten mukaan apinan silmän hankkinut saattoi tulla näkymättömäksi ja vihamiehen oveen sivelty apinan virtsa ilmaisi toisten vihaa häntä kohtaan.
Egyptissä kunnioitettiin etenkin marakatteja ja vaippapaviaaneja. Nubialaisten piti hankkia niitä verojen maksuksi. Viisauden jumala Thot (jolla tavallisesti toki oli kuvissa iibislinnun pää) esitettiin vanhana ja viisaana vaippapaviaanina, joka istui tärkeitä tekstejä kirjoittavan byrokraatin selän takana työtä valvoen  - valmiina tarvittaessa antamaan tälle opettavaisen selkäsaunan.
Intiassakin apina oli pyhä. Ramayana-eepoksessa Hanuman on voiman, uskollisuuden ja uhrautuvaisuuden vertauskuva. Intian maanviljelijöille apinat olivat usein vitsaus, mutta he viettivät kuitenkin Hanuman-Dschayanti-juhlaa (Hanumanin syntymäpäivää).
Myös Kiinassa apinoita arvostettiin. Perheet Etelä-Kiinassa ja Tiibetissä väittivät ylpeinä sukunsa polveutuvan apinaesi-isistä, jotka olivat ottaneet vaimoikseen ihmisnaisia. Sun Wu-k'ung -apina seurasi buddhalaista pyhiinvaeltajaa Hsüan-tsangia Intiaan ja teki siellä sekä sankaritekoja että kepposia. Usein apina esitettiin "pitkän elämän persikka" käsissään.  Samankaltaisilta kuulostavien tavujen vuoksi apinat männyn oksilla tai hevosen selässä kuvasivat ihmisten haavetta nousta huipulle yhteiskunnan arvoasteikossa. Kiinalaisessa eläinradassa apina on yhdeksäs merkki.
Apina on kalenterisymboli myös vanhoissa meksikolaisissa kulttuureissa. Se oli myös tanssin jumala, ja sen merkin aikaan syntyneistä uskottiin tulevan silmänkääntäjiä, ilveilijöitä, tanssijoita tai laulajia. Sikäläisessä myytissä toistuvista maailmanlopuista toinen päättyy kaiken hävittävään pyörremyrskyyn ja ihmiset muuttuvat apinoiksi.
Kristillisessä symboliikassa apinaa on pidetty ihmisen pilakuvana sekä turhamaisuuden (kädessään peili), ahneuden, saituuden ja siveettömyyden vertauskuvana. Kahlehdittu apina kuvaa nujerrettua paholaista. Varhaiskristillinen luonnontieteellinen kirjoitus Physiologus piti apinaa luonteeltaan pahantapaisena, matkivana sekä helposti kiinni houkuteltavana, ja siten "suuri metsästäjä paholainen samalla tavalla saa helposti meidät saaliikseen. Se ottaa synnin liimaa, sokaisee silmät, saattaa ihmisen hengen näkökyvyttömäksi, tekee suuren silmukan ja vie sillä ihmisen ruumiin ja sielun turmioon."
Syvyyspsykologiassa apina ajatellaan joko merkiksi ihmisen epävarmuudesta omasta roolistaan tai häpeän puutteen ja julkeuden symboliksi. Apinan unessa tulkitaan ilmaisevan kaikkea inhimilliseltä näyttävää, mikä ei sitä ole mutta haluaisi tämän tason saavuttaa. "Joka toivoo sitä, lähestyy sen mahdollisuutta yleisesti halveksittavana pidetyn puolelta" (Aeppli).
Aiheesta muualla

Laji.fi: Simiiformes
iNaturalist: Osalahko Simiiformes
ITIS: Simiiformes (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Simiiformes (englanniksi)
UniProt: Taxonomy -  Simiiformes (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Simiiformes, monkeys and apes (englanniksi)
National Center for Biotechnology Information (NCBI): Simiiformes (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q5452918  Wikispecies: Simiiformes  ADW: Simiiformes  EoL: 42410186  iNaturalist: 936377  ITIS: 943778  MSW: 12100177  NCBI: 314293 
Ihmisapinoita: naarassimpanssi (1, 2, 5, 6), gibboni (3) ja oranki (4, 7).
Jaavanmakaki (Macaca fascicularis).
Helsinki Poetry Connection

Helsinki Poetry Connection Ry (myös Helsinki Poetry Connection ja HPC) on vuonna 2013 perustettu voittoa tavoittelematon yhdistys, jonka tarkoituksena on edistää lavarunouden asemaa ja taiteenlajin toimintaedellytyksiä Suomessa. Helsinki Poetry Connection tuottaa useaa eri runoklubia, julkaisee videoita ja järjestää työpajatoimintaa. HPC on perustanut vuonna 2019 Lavarunoakatemian, joka järjestää lavarunouden maisteriohjelmaa. Yhdistyksen toiminnasta vastaa hallitus, joka koostuu jäsenten valitsemista edustajista.
Toiminta > Tapahtumat

Yhdistyksen näkyvin toimintamuoto ovat klubi-illat, joissa yhdistyvät runous, rap ja musiikki. Näkyvimpiä näistä klubeista on Helsingissä järjestettävä Poetry Jam, joka toteutetaan 4-6 kertaa vuodessa. HPC:n tapahtumissa tuntemattomia kirjoittajia kannustetaan esiintymään open mic -osuuksien aikana, jolloin yleisö saa esittää omia tekstejään. Helsinki Poetry Connection järjestää pääkaupunkiseudulla säännöllisesti neljää runoklubia nimiltään: Poetry Jam, Ruusu Open Mic, Nuorten Open Mic ja HPC Goes Puisto. Poetry Jam -klubia yhdistys järjestää yhteistyössä Nuoren Voiman Liiton kanssa.
Toiminta > Lavarunoakatemia ja työpajat

"Lavarunoakatemia on Helsinki Poetry Connectionin unelmakoulu – leikki, joka yhdistelee työpajatoimintaa, yhteisöllistä oppimista ja kulttuurihäirintää. Akatemiassa syksyllä 2019 käynnistyvä lavarunouden maisteriohjelma on paitsi performanssi myös oikea koulutusohjelma." Lavarunoakatemian lisäksi HPC järjestää monipuolista työpajatoimintaa.
Toiminta > Tuotanto- ja julkaisutoiminta

Helsinki Poetry Connection tuottaa ja julkaisee lavarunoutta, ja sitä käsittelevää materiaalia mediassa. Vuonna 2019 yhdistys julkaisi Lavarunous – Vallankumous! -antologian, johon kerättiin rakastetuimpia lavarunoja.
Toiminta > Hallitusta kaudella 2024–2025

Vinski Valos Ratalahti, puheenjohtaja
Aika Huusko, taloudenhoitaja
Anni Katajapuu, sihteeri
Natalia Karjalainen, varasihteeri
Historiaa

Helsinki Poetry Connection perustettiin runoilija Harri Hertellin toimesta vuonna 2008. Se on lavarunoustapahtumia järjestävä kollektiivi, joka edistää kotimaisen sanataiteen asemaa sekä Suomessa että kansainvälisesti. Helsinki Poetry Connection pyrkii nostamaan esille uusia lahjakkaita tekstintekijöitä runouden, spoken wordin ja rap-lyriikan parista. Kollektiivin pohjalta rekisteröitiin samanniminen yhdistys vuonna 2012.
HPC:n aktiivit äänittivät vuoden 2009 aikana Helsinki Poetry Jam -kokoelmalevyn suomalaista sanataidetta.
Max Simberg ohjasi talvella 2010 Helsinki Poetry Connection -kollektiivin toiminnasta dokumenttielokuvan Vapauta sana , jossa esiintyvät Harri Hertell, Suvi Valkonen ja Matinpoika. Video on nähtävissä muun muassa Youtube-palvelun kautta. Runokollektiivi sai samana vuonna huomiota myös Huomenta Suomen lähetyksessä , jossa esiteltiin lavarunoutta.
Helsinki Poetry Connection julkaisi vuonna 2013 lavarunoutta esittelevän antologian, Lava-antologian, jonka julkaisijana toimi Poesia-kustantamo ja jonka toimittivat Helsinki Poetry Connectionin aktiivit Aura Nurmi, Juho Nieminen ja Kasper Salonen. Samana vuonna Nihil Interit palkitsi yhteisön työstä lavarunouden ja runoklubitoiminnan edistäjänä Vuoden runousteko -palkinnolla.
Vuonna 2016 kollektiivi alkoi julkaista lavarunousvideoita Poetry Cam -projektissa, jota suunnitteli ja johti Lasse Hauerwaas. Projekti sai kahtena peräkkäisenä vuonna tukea Koneen Säätiöltä. Yhdistys on blogissaan toteuttanut kahdesti myös Runojoulukalenterin, jonka 24 luukussa julkaistiin päivittäin uusi runo. Kalenterin runot on kerätty leikkimielisessä kilpailussa. Keväällä 2017 Savukeidas Kustannus julkaisi Harri Hertellin toimittaman teoksen Lavaruno-opas, jossa on mukana useita kollektiivin kirjoittajia.
Palkinnot

Helsingin kaupungin kulttuuri- ja kirjastolautakunnan myöntämä Helsingin kulttuuriteko 2010 -kunniamaininta
Nihil Interit -runoustekopalkinto 2013
Kirsi Kunnas -palkinto 2018
Opetus- ja kulttuuriministeriön myöntämä Suomi-palkinto 2019
Aiheesta muualla

Helsinki Poetry Connectionin nettisivut
Helsinki Poetry Connectionin blogi
Max Simbergin vapauta sana -dokumentti Youtubessa
Helsinki Poetry Connectionin Youtube-kanava
Aiheesta muualla > Viittauksia HPC:hen blogeissa

Lehtijuttu
Lehtijuttu Nyt-liite
Lehtijuttu SK
HS 24.5.2010
Kasvihuonekaasu

Pitkäikäisten kasvihuonekaasujen maailmanlaajuisia trendejä vuonna 2002. Näiden viiden kaasun pakotevaikutus on ollut noin 97 % vuodesta 1750 alkaen. Loput 3 % ovat halogeeneja.
Viimeaikaiset muutokset maan ilmakehän hiilidioksidin (CO2) pitoisuuksissa. Kuukausittaiset hiilidioksidin pitoisuusmittaukset näyttävät pientä vuodenaikojen mukaan tapahtuvaa oskillaatiota eli heilahdusvaihtelua, jonka huippukohta on pohjoisen pallonpuoliskon myöhäiskevään aikaan. CO2-pitoisuudet laskevat kasvukauden aikana, kun kasvillisuus sitoo hiilidioksidia ilmakehästä.
Kasvihuonekaasu on kaasu, joka ilmakehässä ollessaan päästää lähes kaiken auringonsäteilyn lävitseen, mutta absorboi suuren osan Maan pinnalta lähtevästä lämpösäteilystä aiheuttaen kasvihuoneilmiön. Kasvihuonekaasujen vaikutuksesta Maan pinnan lämpötila on huomattavastiselvennä korkeampi kuin se olisi ilman niitä. Maassa merkittävimmät kasvihuonekaasut ovat vesihöyry, joka aiheuttaa noin 36–70 % kasvihuoneilmiöstä (pilvet eivät sisälly lukuun); hiilidioksidi (CO2), joka aiheuttaa 9–26 %; metaani (CH4), joka aiheuttaa 4–9 %, sekä troposfäärin otsoni (O3), joka aiheuttaa 3–7 %. Typpioksiduuli (N2O) on ilmastovaikutukseltaan ihmiskunnan neljänneksi merkittävin kasvihuonekaasu, joka aiheuttaa 6 % ihmisperäisten kasvihuonekaasujen ilmastoa lämmittävästä vaikutuksesta. Kasvihuonekaasujen viipymisaika ilmakehässä vaihtelee muutamasta päivästä (vesihöyry) satoihin vuosiin (hiilidioksidi).
Kasvihuonekaasuille on yhteistä, että niiden molekyyleissä on vähintään kolme atomia. Tällaisilla molekyyleillä on useampia mahdollisia värähtelytapoja, minkä vuoksi ne voivat absorboida useita eri infrapunasäteilyn taajuuksia. Tämän vuoksi esimerkiksi kaksiatomiset typpi (N2) ja happi (O2) eivät toimi kasvihuonekaasuina. Mitä enemmän kaasumolekyylissä on atomeja, sitä enemmän sillä on mahdollisia värähtelytapoja ja sitä voimakkaampi on yleensä myös kaasun kasvihuonevaikutus. Niinpä esimerkiksi metaani (CH4) on selvästi voimakkaampi kasvihuonekaasu kuin hiilidioksidi (CO2).
Ilmakehän pitkäikäisten kasvihuonekaasujen pitoisuus oli vuonna 2005 460 ppmCO2e (= 460 miljoonasosaa hiilidioksidiekvivalenttia). Ilmakehän kasvihuonekaasujen pitoisuus nousee ihmisen toimien vuoksi jatkuvasti kiihtyvällä vauhdilla. Vuotuinen kasvuvauhti on tällä hetkellä kaksi miljoonasosaa vuodessa. Nykyisellä menolla ilmakehän kasvihuonekaasujen pitoisuus tulee lähes kolminkertaistumaan verrattuna nykytasoon tasolle 1 250 ppm.selvennä
Hiilidioksidipitoisuudet ilmakehässä ovat lisääntyneet 31 % ja metaanipitoisuudet 149 % esiteollisiin tasoihin nähden vuoden 1750 jälkeen. Nämä lukemat ovat merkittävästi korkeampia kuin kertaakaan aiemmin 650 000 vuoteen, mikä on pääteltävissä luotettavasti jäätiköiltä syväkairatuista näytteistä. Noin kolme neljäsosaa ihmisen aiheuttamista hiilidioksidipäästöistä viimeisten 20 vuoden aikana johtuu fossiilisten polttoaineiden käytöstä. Muut ihmisperäiset päästöt ovat pääasiassa seurausta maankäytöstä, erityisesti metsän hävityksestä.
Japanin avaruusjärjestö JAXA laukaisi 23. tammikuuta 2009 ensimmäisen erityisesti kasvihuonekaasuja mittaavan satelliitin, Ibukin (tunnettu myös nimellä GOSAT).
Vesihöyry

Vesihöyryn arvioidaan aiheuttavan kasvihuoneilmiöstä noin 36–70 %. Vesihöyryn elinikä ilmakehässä on kuitenkin todella lyhyt, noin 7–10 päivää. Ihminen ei toiminnallaan suoraan lisää ilmakehän vesihöyrypitoisuutta, vaikka pitoisuudet voivat muuttua ilmaston lämpenemisen seurauksena. Lentoliikenteen yläilmakehään päästämällä vesihöyryllä on kuitenkin huomattava ilmastoa lämmittävä vaikutus.
Hiilidioksidi

Tärkein ihmisen tuottama kasvihuonekaasu on hiilidioksidi CO2. Suomen kasvihuonekaasupäästöistä 86 % muodostuu hiilidioksidista. Ilmakehän hiilidioksidipitoisuus on noussut tarkkojen mittausten aloittamisesta lähtien kiihtyvästi ollen nyt noin 2,2 miljoonasosaa (ppm) vuodessa saavuttaen pitoisuuden 400 ppm vuonna 2016. Tämä on noin 43 % lisäys esiteolliseen aikaan nähden, jolloin hiilidioksidipitoisuus oli noin 280 ppm. Epäsuorien geologisten todisteiden perusteella uskotaan, että hiilidioksidipitoisuudet ovat olleet nykytasolla viimeksi Plioseenikaudella 5-3 miljoonaa vuotta sitten.
Erityisesti fossiilisten polttoaineiden polttaminen lisää ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta. Myös maataloudella ja trooppisten metsien tuhoamisella sekä sementti- ja lannoiteteollisuudella on osuutensa asiaan. Vuotuiset hiilidioksidipäästöt ovat kasvaneet vuoden 1990 noin 23,5 gigatonnista vuosien 2000–2005 noin 26,4 gigatonniin, minkä seurauksena ilmakehän hiilidioksidipitoisuus on noussut keskimäärin 1,4 ppm vuodessa.
Osa vapautuneesta hiilidioksidista sitoutuu valtamerten eliöihin sekä pohjoisen havumetsävyöhykkeen ja lauhkean vyöhykkeen metsien kasvuun. Metsän hävitys muualla maailmassa vapauttaa kuitenkin puuston sitomaa määrää enemmän hiilidioksidia.
Kestävät puutuotteet, kuten rakennukset, sitovat pieniä määriä hiiltä elinkaarensa ajan. Pitkällä ajalla hiilidioksidi sitoutuu myös tiettyihin kivilajeihin muodostaen karbonaatteja (ns. laattatektoniikka). Hiilen määrä maapallolla on vakio, joten ilman hiilidioksidipitoisuuden lisääntyminen johtuu siitä, että hiiltä siirtyy maapallon kivikehästä sen ilmakehään.
Typpioksiduuli

Typpioksiduuli (N2O) on ilmastovaikutuksella mitattuna Suomen toiseksi yleisin kasvihuonekaasu, joka muodostaa 8 % Suomen kasvihuonekaasupäästöistä. Typpioksiduulin ilmakehää lämmittävä vaikutus on noin 300 kertaa voimakkaampi kuin hiilidioksidin (CO2). Maatalous on ylivoimaisesti merkittävin typpioksiduulin lähde yli 80 % osuudellaan.
Typpioksiduulia muodostuu maaperässä nitraattien hajotessa. Suurimmat hehtaarikohtaiset typpioksiduulipäästöt syntyvät maanviljelyskäytössä olevilla ja metsitetyillä turvepelloilla. Typpioksiduulipäästöjä syntyy myös typpilannoitteiden valmistuksesta ja käytöstä sekä kotieläinten lannasta. Lisäksi energian tuotannosta ja katalysaattoriajoneuvojen käytöstä syntyy jonkin verran typpioksiduulipäästöjä.
Metaani

Metaani (CH4) on kasvihuonevaikutukseltaan Suomen kolmanneksi yleisin kasvihuonekaasu. Metaanin osuus Suomen kasvihuonekaasupäästöistä on 6 %. Metaanin elinikä ilmakehässä on vain noin 12 vuotta.
Metaania tuottavat suurimmaksi osaksi eläimet, mutta sitä syntyy myös kaikkialla, missä bakteerit hajottavat orgaanista ainesta hapettomassa tilassa, esimerkiksi soilla ja muilla kosteikoilla. Ihmisten tuottamaa metaania tulee karjanhoidosta, kaatopaikoilta ja riisiviljelmiltä, missä eloperäiset materiaalit mädäntyessään erittävät sitä. Lisäksi metaania pääsee ilmoille runsaasti fossiilisten polttoaineiden tuotannon ja kuljetusten yhteydessä.
Metaania hajottavat maaperän pintaosassa elävät pieneliöt ja ilmakehän hydroksyyli-ionit. Hiilimonoksidi eli häkä (CO) tuhoaa tehokkaasti hydroksyyli-ioneja ja heikentää näin ilmakehän kykyä hajottaa metaania. Liikenteen tuottama häkä siis ikään kuin kiertoteitse vaikuttaa vahvistavasti kasvihuoneilmiöön.
CFC-yhdisteet

CFC-yhdisteet eli kloorista (lat. chlorum, Cl), fluorista (lat. fluor, F) ja hiilestä (lat. carbonium, C) muodostuneet freonimolekyylit tuhoavat erityisesti yläilmakehän otsonikerrosta (O3), joka rikkouduttuaan päästää maahan enemmän auringon haitallista säteilyä (katso UV-säteily) ja näin ollen lisää lämpöä maapallolla.
CFC-yhdisteet keksittiin korvaamaan jäähdytyslaitteissa siihen asti käytettyjä rikkidioksidia (SO2) ja ammoniakkia (NH3), koska ne olivat myrkyllisyydellään aiheuttaneet useita ihmisuhreja. Aluksi CFC-aineita pidettiin täysin turvallisina ja vasta myöhemmin niiden vaarallisuus ilmakehälle huomattiin, sillä yksi CFC-molekyyli lämmittää ilmakehää saman verran kuin 10 000 hiilidioksidimolekyyliä.
Näitä yhdisteitä on erilaisissa jääkaapeissa. Aikaisemmin niitä käytettiin laajemmin esimerkiksi sumutinpulloissa, mutta nykyään niiden käyttö on kielletty maailmanlaajuisesti.
Otsoni

Otsoni (O3) eroaa muista kasvihuonekaasuista siten, että sitä syntyy ilmakehässä saastepilvien reagoidessa auringonvaloon. Otsonin kasvihuonevaikutus riippuu siitä, missä osassa ilmakehää otsonia on. Stratosfäärissä eli yläilmakehässä otsonin lisääntyminen viilentää maapalloa. Troposfäärissä eli alailmakehässä otsonin lisääntyminen puolestaan lämmittää maapalloa.
Ihmisen toiminnan vuoksi syntyvän otsonin aiheuttama kokonaisnettovaikutus tunnetaan nykyisin kohtalaisen hyvin ja sen arvioidaan olevan 19 prosenttia ihmisperäisten kasvihuonekaasujen aiheuttamasta globaalista lämpenemisestä. Lentokoneiden typenoksidipäästöistä muodostuvan otsonin arvioidaan muodostavan 17–38 prosenttia lentoliikenteen ilmastoa lämmittävästä vaikutuksesta.
Typenoksidit

Lentoliikenteen typenoksidipäästöillä on huomattava ilmastoa lämmittävä vaikutus.
Kasvihuonekaasujen päästöt

Kasvihuonekaasujen päästöt syntyvät hyvin monista erilaisista lähteistä. Lähes kolme neljäsosaa maailman päästöistä syntyy energian käytöstä muun muassa teollisuudessa, rakennuksissa ja liikenteessä. Maatalous ja metsänhakkuu aiheuttavat lähes viidesosan päästöistä.
| --- | --- |
Teollisuuden energia: 24,2
Maatalous: 16,2
Muu energia: 15,3
Tieliikenne: 11,9
Asuinrakennusten energia: 10,9
Liikerakennusten energia: 6,6
Jätteiden käsittely: 3,2
Sementin tuotanto: 3,0
Kemianteollisuus: 2,2
Metsänhakkuu: 2,2
Lentoliikenne: 1,9
Laivaliikenne: 1,7
Muu liikenne: 0,7
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ilmasto.org: Kasvihuonekaasut
Hiilipuu.fi: Animaatio hiilinielupuun toiminnasta
Kasvihuonekaasujen viikkotilasto, CO2-raportti.fi
Findikaattori – Kasvihuonekaasupäästöt Suomessa, aikasarja vuodesta 1990 alkaen
Tilastokeskus – Ymparistötilinpito – Kasvihuonekaasupäästöt
Näiden kolmen luvun avulla ymmärrät, mitä toimet ilmaston­muutosta vastaan oikeasti tarkoittavat Hs.fi 16.2.2019
Ilmastonmuutos ja ilmaston lämpeneminen
| --- | --- |
Syyt:  Kasvihuoneilmiö  Kasvihuonekaasu  Hiilidioksidi  Metaani  Auringon aktiivisuus  Ilmaston viileneminen  Milankovićin jaksot  Vulkanismi  Laattatektoniikka  Termohaliinikierto 
Vaikutukset:  Ilmastopakolaisuus  Merien happamoituminen  Merenpinnan nousu  Tulvat  Sadannan muutokset  Kuivuuskaudet  Lämpöaallot  Äärimmäiset sääilmiöt  Trooppiset hirmumyrskyt 
Tiede:  Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC  Ilmastoherkkyys  Ilmastomalli  Palautekytkennät  Kaupunkisaarekeilmiö  Keskiajan lämmin kausi  Pieni jääkausi  Hiilinielu  Otsonikato  Historialliset vaikutukset 
Keskustelu ja politiikka:  Hillitseminen  Hinku-verkosto  Sopeutuminen  Kioton sopimus  Kööpenhaminan ilmastokokous  UNFCCC  Päästökauppa  Sternin raportti  Uusiutuva energia  Energiansäästö  Oregonin vetoomus  Energiapolitiikka  Euroopan unionin energiapolitiikka  Suomen energiapolitiikka  Kiinan energiapolitiikka 
Maailman kasvihuonekaasupäästöt 1970–2020, gigatonnia hiilidioksidiekvivalenttia vuodessa: 1) CO2 fossiilisista polttoaineista ja teollisuudesta, 2) CO2 maankäytön muutoksista, ja 3) muut kasvihuonekaasut.
Warmness on the Soul (EP)

| Warmness on the Soul Avenged Sevenfold |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : 2000 – 2001
 Julkaistu: 8. elokuuta 2001
 Tuottaja(t): Tim Heidecker
 Tyylilaji: metalcore
 Kesto: 19.21
 Levy-yhtiö: Good Life
Avenged Sevenfoldin muut julkaisut
| Sounding the Seventh Trumpet 2001 | Warmness on the Soul 2001 | Waking the Fallen 2003 |
Warmness on the Soul on metalcore-yhtyeen, Avenged Sevenfoldin vuonna 2001 julkaisema EP.
Kappaleet

"Warmness on the Soul" (single version) – 4:20
"Darkness Surrounding" – 4:50
"We Come Out at Night" – 4:45
"To End the Rapture" (heavy metal version) – 1:20
"Warmness on the Soul" (music video) – 4:46
Kokoonpano

M. Shadows – laulu
Synyster Gates – kitara
Zacky Vengeance  – kitara
Justin Sane – basso
The Rev – rummut
| n k Avenged Sevenfold |
| --- | --- |
 M. Shadows  Synyster Gates  Zacky Vengeance  Johnny Christ   The Rev  Justin Meacham  Dameon Ash  Matt Wendt 
Studioalbumit:  Sounding the Seventh Trumpet  Warmness on the Soul  Waking the Fallen  City of Evil  Avenged Sevenfold  Live In The LBC & Diamonds In The Rough  Nightmare  Welcome to the Family  Hail to the King  The Stage  Life Is but a Dream... 
Livealbumit:  Live at the GRAMMY Museum 
Kokoelmat:  Live In The LBC & Diamonds In The Rough  The Best of 2005-2013 
EP:t:  Warmness on the Soul  Welcome to the Family  Black Reign 
Singlet:  ”Warmness on the Soul”  ”Second Heartbeat”  ”Unholy Confessions”  ”Burn It Down”  ”Bat Country”  ”Beast and the Harlot”  ”Seize the Day”  ”Walk”  ”Critical Acclaim”  ”Almost Easy”  ”Aftelife”  ”Dear God”  ”Scream”  ”Crossroads”  ”Nightmare”  ”Buried Alive”  ”Welcome to the Family”  ”Not Ready To Die”  ”Carry On”  ”Hail to the King”  ”The Stage”  ”Malagueña Salerosa”  ”Retrovertigo”  ”Dose”  ”Runaway”  ”God Only Knows”  ”As Tears Go By”  ”Wish You Were Here”  ”Mad Hatter”  ”Set Me Free”  ”Nobody”  ”Mattel” 
DVD:t:  All Excess 
Musiikkivideot:  "Warmness on the Soul"  "Unholy Confessions" (version 1)  "Unholy Confessions" (version 2)  "Burn it Down"  "Bat Country"  "Beast and the Harlot"  "Seize the Day"  "Almost Easy"  "A Little Piece of Heaven"  "Afterlife"  "Dear God"  "Nightmare"  "So Far Away"  "Carry On"  "Hail to the King"  "Shepherd of Fire"  "This Means War"  "Chapter Four"  "The Stage"  "God Damn"  "Malagueña Salerosa (La Malagueña)"  "Retrovertigo"  "Dose"  "Runaway"  "God Only Knows"  "As Tears Go By"  "Wish You Were Here"  "Nobody"  "We Love You"  "Mattel" 
Levy-yhtiöt:  Warner Bros. Records  Hopeless Records  Goodlife Recordings
Slovakian tasavalta (1939–1945)

Slovakian tasavalta oli muodollisesti itsenäinen slovakkivaltio, joka toimi Saksan vahvassa vaikutuspiirissä 14. maaliskuuta 1939 – 8. toukokuuta 1945. Valtion nimi oli Slovakian valtio (slovakiksi Slovenský štát) maaliskuusta kesäkuuhun 1939, ja sen jälkeen Slovakian tasavalta (slovakiksi Slovenská republika).
Slovakian tasavalta sijaitsi suurin piirtein samalla alueella kuin nykyinen Slovakia. Sen rajanaapureita olivat Saksa, Böömin ja Määrin protektoraatti, Puolan kenraalikuvernementti ja Unkari. Slovakian tasavalta hyväksyi 23. maaliskuuta 1939 sopimuksen, jossa siitä tuli Saksan suojelualue, protektoraatti. Näin ollen se oli Saksan valtakunnan ulkopoliittisessa ohjauksessa toisen maailmansodan loppuun saakka. Slovakian autonominen alue oli siirtynyt yksipuoluejärjestelmään jo joulukuussa 1938, kun Slovakian kansallinen yhtenäisyyspuolue oli saanut 97,5 prosenttia äänistä.
Vaikka Slovakian tasavallan synty oli ongelmallinen ja valtio oli Saksasta riippuvainen, se oli kuitenkin slovakkien ensimmäinen oma valtio. Aikakausi vahvisti slovakeissa käsityksen siitä, että he voivat elää omana erillisenä valtionaan. Vaikka valtio oli olemassa vain vähän yli viisi vuotta, se herättää slovakeissa kiivasta keskustelua sekä puolesta että vastaan.