stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekko talviolympialaisissa 1998 – miesten karsinnat
Toinen vaihe > Lohko C

| Joukkue | O | V | T | H | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Valko-Venäjä | 4 | 4 | 0 | 0 | 54-4 | 8 |
|  Latvia | 4 | 3 | 0 | 1 | 53-6 | 6 |
|  Unkari | 4 | 2 | 0 | 2 | 13-31 | 4 |
|  Viro | 4 | 1 | 0 | 3 | 14-41 | 2 |
|  Liettua | 4 | 0 | 0 | 4 | 8-66 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.8.1996 |  Valko-Venäjä | 13-1 |  Unkari | Riika |  |

|  | (3-1, 6-0, 4-0)  | (3-1, 6-0, 4-0)  | (3-1, 6-0, 4-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.8.1996 |  Liettua | 0-27 |  Latvia | Riika |  |

|  | (0-10, 0-8, 0:-9)  | (0-10, 0-8, 0:-9)  | (0-10, 0-8, 0:-9)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.8.1996 |  Unkari | 9-4 |  Liettua | Riika |  |

|  | (3-2, 2-0, 4-2)  | (3-2, 2-0, 4-2)  | (3-2, 2-0, 4-2)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.8.1996 |  Viro | 1-16 |  Valko-Venäjä | Riika |  |

|  | (0-3, 1-6, 0-7)  | (0-3, 1-6, 0-7)  | (0-3, 1-6, 0-7)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29.8.1996 |  Latvia | 15-0 |  Viro | Riika |  |

|  | (3-0, 7-0, 5-0)  | (3-0, 7-0, 5-0)  | (3-0, 7-0, 5-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29.8.1996 |  Valko-Venäjä | 21-1 |  Liettua | Riika |  |

|  | (7-1, 5-0, 9-0)  | (7-1, 5-0, 9-0)  | (7-1, 5-0, 9-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.8.1996 |  Unkari | 2-10 |  Latvia | Riika |  |

|  | (1-4, 1-2, 0:-4)  | (1-4, 1-2, 0:-4)  | (1-4, 1-2, 0:-4)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.8.1996 |  Liettua | 3-9 |  Viro | Riika |  |

|  | (0-2, 2-1, 1-6)  | (0-2, 2-1, 1-6)  | (0-2, 2-1, 1-6)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.9.1996 |  Viro | 4-7 |  Unkari | Riika |  |

|  | (0-3, 1-2, 3-2)  | (0-3, 1-2, 3-2)  | (0-3, 1-2, 3-2)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.9.1996 |  Latvia | 1-4 |  Valko-Venäjä | Riika |  |

|  | (1-3, 0-1, 0-0)  | (1-3, 0-1, 0-0)  | (1-3, 0-1, 0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Toinen vaihe > Lohko D

| Joukkue | O | V | T | H | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kazakstan | 3 | 3 | 0 | 0 | 33-2 | 6 |
|  Japani | 3 | 2 | 0 | 1 | 14-6 | 4 |
|  Kiina | 3 | 1 | 0 | 2 | 7-29 | 2 |
|  Etelä-Korea | 3 | 0 | 0 | 3 | 3-15 | 2 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.2.1996 |  Kiina | 6-2 |  Etelä-Korea | Harbin |  |

|  | (2-2, 1-0, 3-0)  | (2-2, 1-0, 3-0)  | (2-2, 1-0, 3-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.2.1996 |  Kazakstan | 20-0 |  Kiina | Harbin |  |

|  | (8-0, 8-0, 4-0)  | (8-0, 8-0, 4-0)  | (8-0, 8-0, 4-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.2.1996 |  Etelä-Korea | 1-9 |  Kazakstan | Harbin |  |

|  | (0-3, 0-3, 1-3)  | (0-3, 0-3, 1-3)  | (0-3, 0-3, 1-3)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








Vuoden 1996 Aasian mestaruuskilpailuja käytettiin karsintaturnauksena. Koska Japani oli olympiakisojen isäntämaa, sitä vastaan pelattuja otteluja ei otettu huomioon olympiakarsinnassa.
Kolmas vaihe

Lopulta karsintojen kautta olympia turnaukseen pääsivät Saksa, Valko-Venäjä, Kazakstan, Slovakia ja Itävalta
Kolmas vaihe > Lohko A

| Joukkue | O | V | T | H | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Saksa | 3 | 2 | 1 | 0 | 11-7 | 5 |
|  Slovakia | 3 | 1 | 1 | 1 | 9-7 | 3 |
|  Sveitsi | 3 | 1 | 1 | 1 | 6-8 | 3 |
|  Ukraina | 3 | 0 | 1 | 2 | 6-10 | 1 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.2.1997 |  Slovakia | 3-3 |  Sveitsi | Oberhausen |  |

|  | (0-0, 2-1, 1-2)  | (0-0, 2-1, 1-2)  | (0-0, 2-1, 1-2)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.2.1997 |  Saksa | 4-4 |  Ukraina | Oberhausen |  |

|  | (0-0, 2-2, 2-2)  | (0-0, 2-2, 2-2)  | (0-0, 2-2, 2-2)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.2.1997 |  Slovakia | 4-1 |  Ukraina | Oberhausen |  |

|  | (1-0, 2-1, 1-0)  | (1-0, 2-1, 1-0)  | (1-0, 2-1, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.2.1997 |  Sveitsi | 1-4 |  Saksa | Oberhausen |  |

|  | (1-2, 0-1, 0-1)  | (1-2, 0-1, 0-1)  | (1-2, 0-1, 0-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.2.1997 |  Ukraina | 1-2 |  Sveitsi | Oberhausen |  |

|  | (1-0, 0-0, 0-2)  | (1-0, 0-0, 0-2)  | (1-0, 0-0, 0-2)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.2.1997 |  Saksa | 3-2 |  Slovakia | Oberhausen |  |

|  | (1-0, 1-1, 1-1)  | (1-0, 1-1, 1-1)  | (1-0, 1-1, 1-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Kolmas vaihe > Lohko B

| Joukkue | O | V | T | H | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Valko-Venäjä | 3 | 1 | 2 | 0 | 12-8 | 4 |
|  Kazakstan | 3 | 1 | 2 | 0 | 11-8 | 4 |
|  Itävalta | 3 | 1 | 0 | 2 | 7-11 | 2 |
|  Norja | 3 | 0 | 2 | 1 | 6-9 | 2 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.2.1997 |  Norja | 3-3 |  Kazakstan | Innsbruck |  |

|  | (1-1, 1-2, 1-0)  | (1-1, 1-2, 1-0)  | (1-1, 1-2, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.2.1997 |  Itävalta | 2-6 |  Valko-Venäjä | Innsbruck |  |

|  | (0-2, 1-1, 1-3)  | (0-2, 1-1, 1-3)  | (0-2, 1-1, 1-3)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.2.1997 |  Valko-Venäjä | 2-2 |  Norja | Innsbruck |  |

|  | (1-1, 0-0, 1-1)  | (1-1, 0-0, 1-1)  | (1-1, 0-0, 1-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.2.1997 |  Itävalta | 1-4 |  Kazakstan | Innsbruck |  |

|  | (0-1, 1-1, 0-2)  | (0-1, 1-1, 0-2)  | (0-1, 1-1, 0-2)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.2.1997 |  Kazakstan | 4-4 |  Valko-Venäjä | Innsbruck |  |

|  | (1-1, 2-3, 1-0)  | (1-1, 2-3, 1-0)  | (1-1, 2-3, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.2.1997 |  Norja | 1-4 |  Itävalta | Innsbruck |  |

|  | (0-2, 0-1, 1-1)  | (0-2, 0-1, 1-1)  | (0-2, 0-1, 1-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Kolmas vaihe > Ottelu viidennestä kisapaikasta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.2.1997 |  Itävalta | 2-0 |  Sveitsi | Duisburg |  |

|  | (0-0, 1-0, 1-0)  | (0-0, 1-0, 1-0)  | (0-0, 1-0, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
15.:  Sveitsi
16.:  Norja
17.:  Ukraina
18.:  Puola
19.:  Britannia
20.:  Latvia
21.:  Kiina
22.:  Romania
23.:  Unkari
24.:  Tanska
25.:  Etelä-Korea
26.:  Slovenia
27.:  Viro
28.:  Bulgaria
29.:  Alankomaat
30.:  Jugoslavia
31.:  Liettua
32.:  Israel
33.:  Kroatia
Johannes Kastajan katedraali

Johannes Kastajan katedraali voi viitata seuraaviin kirkkoihin:
Johannes Kastajan katedraali, katolinen katedraali Santorínilla Kreikassa.
Johannes Kastajan katedraali, anglikaaninen katedraali St. John'sissa Kanadassa.
Johannes Kastajan katedraali, katolinen katedraali St. John'sissa Kanadassa.
Johannes Kastajan katedraali, katolinen katedraali Wrocławissa Puolassa.
Työllisyysrahasto

Työllisyysrahasto (ruots. Sysselsättningsfonden) on tärkeä osa suomalaista sosiaaliturvajärjestelmää. Työllisyysrahasto kerää työttömyysvakuutusmaksut, joilla rahoitetaan muun muassa valtaosa työttömyysturvasta, työttömyysturvan ajalta kertyvä työeläke ja palkkaturva.  Aikuiskoulutustukea rahasto myöntää tietyin ehdoin vuoden 2025 loppuun saakka. Työllisyysrahasto määrä ja kerää myös työnantajan omavastuu- ja muutosturvamaksut sekä toimii työsuhteen päättymisriita-asioissa vahingonkorvauksen ja työttömyysetuuksien yhteensovituksen asiantuntijana. Lisäksi rahasto opastaa ja neuvoo asiakkaita tehtäviinsä kuuluvissa asioissa sekä osallistuu toimialaansa koskevan lainsäädännön kehittämiseen. Rahaston asiakkaita ovat kaikki työnantajat ja 18–64-vuotiaat palkansaajat Suomessa.
Työllisyysrahasto on lailla perustettu työmarkkinaosapuolten hallinnoima organisaatio. Työllisyysrahasto aloitti toimintansa 1.1.2019, kun Työttömyysvakuutusrahasto TVR ja Koulutusrahasto yhdistyivät. Työllisyysrahaston toimintaa valvoo Finanssivalvonta ja rahasto kuuluu sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalaan.
Rahaston tehtävät > Työttömyysturvan rahoitus

Työllisyysrahasto kerää työttömyysvakuutusmaksuja  työnantajilta ja työntekijöiltä. Työllisyysrahastolle maksut suorittaa työnantaja, joka pidättää palkansaajan osuuden työntekijän palkasta. Vuonna 2023 maksuja kerättiin 3,6 miljardia euroa.
Työllisyysrahasto rahoittaa työttömyysvakuutusmaksuilla suurimman osan työttömyyskassojen maksamasta ansiosidonnaisesta työttömyysturvasta lukuun ottamatta sitä osuutta, jonka kassa kerää jäsenmaksuilla (noin 5 %). Lisäksi rahasto hoitaa ansiopäivärahan perusosan maksamisen kassoille. Perusosan rahoituksesta vastaavat valtio ja kunnat.
Työllisyysrahasto tilittää Kelalle vuosittain työttömyysvakuutusmaksuista perusturvan sen osuuden, joka vastaa kassoihin kuulumattomien palkansaajien osuutta. Palkansaajista noin 85 % kuuluu työttömyyskassoihin.
Rahaston tehtävät > Eläketurvan rahoitus

Työllisyysrahasto rahoittaa työttömyysvakuutusmaksuilla ansiosidonnaiselta päiväraha-ajalta ja aikuiskoulutustukiajalta kertyvää työeläkettä. Rahasto tilittää osuudet Eläketurvakeskukselle ja Valtion Eläkerahastolle.
Rahaston tehtävät > Muutosturvamaksun kerääminen

Työnantaja voi olla velvollinen maksamaan muutosturvamaksun, jos työnantaja on irtisanonut 55 vuotta täyttäneen työntekijän tuotannollisista tai taloudellisista syistä ja työntekijä on ollut työnantajan palveluksessa vähintään viisi vuotta. Työllisyysrahaston keräämillä muutosturvamaksuilla rahoitetaan työntekijän muutosturvapakettia.
Rahaston tehtävät > Palkkaturva

Työntekijä voi saada työ- ja elinkeinoministeriön maksamaa palkkaturvaa, jos hänellä on palkkasaatavia työnantajan maksukyvyttömyyden takia. Myös palkkaturva rahoitetaan työttömyysvakuutusmaksujen tuotosta.
Rahaston tehtävät > Työsuhteen päättymisriidat ja työsopimuslain mukainen yhteensovitus

Työnantaja, joka on päättänyt työntekijän työsuhteen työsopimuslain säännösten vastaisesti, on velvollinen maksamaan työntekijälle korvausta. Korvauksesta on maksettava Työllisyysrahastolle vähennys tietyin ehdoin.
Työllisyysrahasto toimii työsuhteen päättymisriita-asioissa maksettavan korvauksen ja työntekijän saamien työttömyyspäivärahojen yhteensovituksen asiantuntijoina.
Rahaston tehtävät > Osaamisen kehittämisen rahoittaminen

Aikuiskoulutustuen ja ammattitutkintostipendin lakkauttava laki astui voimaan 1.6.2024. Työllisyysrahasto voi myöntää aikuiskoulutustukea vuoden 2025 loppuun saakka, jos opinnot ja tukioikeus ovat alkaneet 31.7.2024 mennessä. Ammattitutkintostipendejä voidaan myöntää 31.7.2024 mennessä suoritetun ammatillisen tutkinnon perusteella. Stipendi tulee hakea vuoden sisällä tutkinnon suorittamisesta.
Työllisyysrahasto myöntää lisäksi esimerkiksi hyvinvointialueille, kunnille, seurakunnille, yhdistyksille ja säätiöille koulutuskorvausta. Koulutuskorvauksen tarkoituksena on parantaa työnantajan mahdollisuuksia järjestää työntekijöilleen ammatillista osaamista kehittävää koulutusta.
Rahaston tehtävät > Suhdannepuskuri

Työllisyysrahasto tekee ehdotuksen tulevan vuoden työttömyysvakuutusmaksujen tasosta sosiaali- ja terveysministeriölle. Kunkin vuoden työttömyysvakuutusmaksuprosentit vahvistetaan lailla.
Osa työttömyysvakuutusmaksujen tuotosta siirretään suhdannepuskuriin, jonka tarkoituksena on turvata työttömyysvakuutusmaksujen tasainen maksukehitys. Tavoitteena on kerätä hyvinä aikoina puskuria, jota voidaan käyttää niin, että työttömyyden kasvaessa maksukorotukset voidaan pitää pienempinä. Emu-puskuriksi nimettyä suhdannepuskuria on käytetty viimeisten 20 vuoden aikana jo useaan otteeseen tasaamaan maksukorotuksia tilanteissa, jolloin työttömyys Suomessa on kasvanut merkittävästi.
Aiheesta muualla

Työllisyysrahaston verkkosivusto
Cosworth

| Cosworth |
| --- | --- |

Perustettu:  1958
Perustaja:  Mike Costin Keith Duckworth
Kotipaikka:   Northampton, Englanti, Iso-Britannia
Omistaja:  Gerald Forsythe Kevin Kalkhoven
Kotisivu:  cosworth.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ligier JS11:n Ford-Cosworth DFV -moottori.
Cosworth on yhtiö, joka suunnittelee ja valmistaa autourheiluun erikoistuneita moottoreita. Keith Duckworth ja Mike Costin perustivat sen vuonna 1958. Cosworth oli ennen Fordin tytäryhtiö, mutta nykyisin se on yksityisomistuksessa ja sen omistavat Gerald Forsythe sekä Kevin Kalkhoven. Cosworth on valmistanut moottoreita moneen moottoriurheilulajiin, kuten Champ Cariin, rallin MM-sarjaan ja Formula 1:een. Yhtiö yritti päästä mukaan F1-sarjaan omalla tallilla kaudella 1969. Tallin auton suunnitteli Robin Herd ja se käytti 4WD-vaihteistoa, jonka Keith Duckworth suunnitteli. Tallin oli tarkoitus osallistua vuoden 1969 Britannian kilpailuun, mutta se vetäytyi hiljaisuudessa. Herdin siirryttyä March-tallin palvelukseen Cosworth päätti hylätä talliprojektinsa.
Nykyisin

Cosworth palasi kaudeksi 2010 takaisin F1:iin toimittamalla moottorit kolmelle tulokastallille, Lotus Racingille, Hispanialle (sopimuksen aikaan Campos Meta ja tunnettiin myös lyhyemmin nimellä HRT) ja Virginille (sopimuksen aikaan Manor). Myös Williams siirtyi Cosworthin moottoreiden käyttäjäksi F1-kaudelle 2010. Cosworth onnistui saavuttamaan Brasilian kilpailussa ensimmäisen paalupaikkansa sitten Stewart-tallin ja vuoden 1999 Ranskan GP:n. Lotus Racing vaihtoi Team Lotus nimensä lisäksi Renault’n moottoriin kaudeksi 2011, mutta asiakastalleina jatkoivat Williams, HRT ja Marussia Virgin. Kaudella 2012 Williams vaihtoi Renault’n moottoriin, ja HRT sekä jälleen nimeään muuttanut Marussia jäivät moottorilla viimeisille sijoille. Kaudella 2013 HRT ei enää osallistunut sarjaan, mutta asiakkaana jatkoi Marussia. Kaudelle 2014 Cosworth ei enää saanut asiakkaita, kun Marussia vaihtoi Ferrarin moottoriin. Ford on saanut F1:n lisäksi erittäin kestävän ja tehokkaan auton maineen käytettyään Cosworthin valmistamaa moottoria. Fordista onkin tullut tämän ansiosta erittäin suosittu ja tunnettu nopeimpien vakiourheiluautojen sarjassa. Fordien lisäksi Cosworthin kädenjälki näkyy monien muidenkin autonvalmistajien urheilullisemmissa malleissa, esimerkkeinä Mercedes-Benz 190 2.3 16V ja Audi RS4.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cosworth Wikimedia Commonsissa
Formula 1 -luokan valmistajien maailmanmestarit
Käännös suomeksi
Lineaarinen regressioanalyysi

Esimerkki lineaarisesta regressioanalyysista 50 datapisteelle.
Lineaarinen regressioanalyysi on tilastollinen analyysimenetelmä, jossa aineiston perusteella estimoidaan tarkasteltavan vastemuuttujan lineaarista riippuvuutta selittävistä muuttujista. Menetelmää sovelletaan lähes kaikilla tieteenaloilla, joilla tehdään empiiristä tutkimusta. Lineaarinen regressiomalli kuuluu yleistettyjen lineaaristen mallien perheeseen.
Seuraavassa on esimerkki lineaarisesta regressioanalyysista, jossa estimoidaan yhtälön
tuntemattomat parametrit  \alpha ,\beta  kun on havaittu selitettävän muuttujan
 y_{i} ja selittävän muuttujan  x_{i} havainnot  i=1,..,n. Kirjoitetaan:
y_{i}=\alpha +\beta x_{i}+\varepsilon _{i},
missä  \varepsilon _{i} on mallin jäännösvirhe eli residuaali. Kun mallin parametrit estimoidaan pienimmän neliösumman menetelmällä, valitaan estimaatit siten, että residuaalien neliöiden summa minimoidaan.
Parametrien estimointi

Kirjoittamalla malli  y_{i}=\alpha +\beta x_{i}+\varepsilon _{i} lineaarisena yhtälösysteeminä voidaan malli esittää matriisimuodossa, jolloin X aineistomatriisi, Y vastevektori ja  \delta  parametrivektori. Matriisien i. rivi sisältää aineiston rivit  x_{i} ja  y_{i} Tällöin malli voidaan kirjoittaa:
joka on matriiseina:
Nyt yhtälö voidaan kertoa vasemmalta transponenttimatriisilla  X^{\operatorname {T} }\,:
Olettaen, että matriisi  (X^{\operatorname {T} }X)^{-1} on olemassa, voidaan yhtälö kertoa sillä vasemmalta puolelta:
Ratkaisemalla yhtälö deltan suhteen saadaan:
Estimaatti deltalle saadaan merkitsemällä residuaalitermi nollaksi:
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Least Squares Fitting – MathWorld
Arttu (piirrossarja)

| Arttu> Arthur |
| --- | --- |
Tyyli:  Animaatio
Kestoaika:  24–26 min
Alkuperämaa:   Kanada  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   PBS  Yle TV2  MTV Juniori
Esitetty:  1996-10-77. lokakuuta 1996 – 2022-2-2121. helmikuuta 2022
Tuotantokausia:  25
Jaksoja:  253 (luettelo jaksoista)
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Cookie Jar Group WGBH-TV
Aiheesta muualla
IMDb 
Arttu (engl. Arthur) on amerikkalais-kanadalainen piirrossarja, joka kertoo 8-vuotiaasta Arttu-nimisestä maasiasta. Sarja esitettiin Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 1999 Yle TV2 -kanavalla, viimeisin uusinta on vuosilta 2002-2003.  MTV Juniori esitti myös sarjaa uusintana vuonna 2011 (Dubbermanin Jälkiäänityksellä). Sarja perustuu Marc Brownin palkittuihin kirjoihin.
Arttua tehtiin vuodesta 1996 lähtien, ja sitä tehtiin vuoteen 2022 asti. Sarja kuvaa stereotyyppistä amerikkalaista perhettä ja sen arkea. Ohjelmassa pohditaan myös usein elämän syvempiä ja eettisiä arvoja, joka näkyy Artun monikulttuurisessa kaveripiirissä ja sen suhteissa.
Äänirooleissa > Suomalaiset äänet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Anssi Känsälä  | … |  tunnuslaulu   |
|  Olli Parviainen  | … |  Arttu Reini   |
|  Tuomas Oksanen  | … |  Patte Paasi, Timi Tipla   |
|  Henna Haverinen  | … |  D.W. Reini   |
|  Outi Haverinen  | … |  Fransina Ronski   |
|  Mirjami Heikkinen  | … |  Muhvi Virsta   |
|  Petteri Halmela  | … |  Alan ”Aivo” Kaskonen (1. kausi), Tomi Tipla, sivuäänet   |
|  Jarkko Tamminen  | … |  Pinko Parves   |
|  Meri Holopainen  | … |  Prunella Deegan, sivuäänet   |
|  Heljä Heikkinen  | … |  Sue Ellen Armstrong   |
|  Mari Vainio  | … |  Artun äiti, sivuäänet   |
|  Samuel Harjanne  | … |  Alan ”Aivo” Kaskonen (2. kausi), Venni, Santtu   |
|  Jukka Rasila  | … |  Artun isä, Muhvin isä   |
|  Maija-Liisa Peuhu  | … |  Artun isoäiti, Patten äiti, rouva Tipla   |
|  Veikko Honkanen  | … |  Artun isoisä   |
|  Petteri Summanen  | … |  herra Rottala   |
|  Kari Suni  | … |     |
Suomenkielisen version ohjauksesta vastaa Ralf Öhberg ja käännöksestä Ari Parviainen.
Feidías Panagiótou

| Feidías Panagiótou> Φειδίας Παναγιώτου |
| --- | --- |
 Virallinen muotokuva vuodelta 2024.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. huhtikuuta 2000 (ikä 24) Méniko, Nikosia, Kypros
Kansalaisuus:  kyproslainen
Poliitikko
Puolue:  sitoutumaton
Asema:  Euroopan parlamentin jäsen
Feidías Panagiótou (kreik. Φειδίας Παναγιώτου, s. 10. huhtikuuta 2000 Méniko) on kyproslainen tubettaja ja poliitikko, joka valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi vuoden 2024 europarlamenttivaaleissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Feidías Panagiótou Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa 
Henkilöt:  MEP-hakemisto
Suomen Uutiset (sanomalehti)

| Suomen Uutiset |
| --- | --- |
Kustantaja:  Suomen Maaseudun Puolue
Julkaisija:  Pientalonpoika Oy
ISSN:  ISSN 0356-5017
Perustettu:  1959
Lakkautettu:  1995
Sitoutuneisuus:  Suomen Maaseudun Puolue
Kotikunta:  Helsinki
Sivukoko:  tabloidi
Ilmestymistiheys:  1–3 kertaa viikossa
Suomen Uutiset (vuoteen 1961 Pientalonpoika) oli Helsingissä vuosina 1959–1995 ilmestynyt sanomalehti, joka oli Suomen Maaseudun Puolueen (SMP) pää-äänenkannattaja.
Pientalonpojan ensimmäinen näytenumero ilmestyi 24. maaliskuuta 1959 pian Suomen Pientalonpoikien Puolueen perustamisen jälkeen, ja säännöllinen ilmestyminen alkoi syyskuun 1959 alussa. Nimeksi vaihtui 2. marraskuuta 1961 alkaen Suomen Uutiset. Ilmestymistiheys oli pääosan lehden historiasta kerran tai kahdesti viikossa, suurimmillaan vuosina 1971–1975 kolmesti viikossa. Lehti ilmestyi välillä tabloidi- ja välillä broadsheet-koossa, vuodesta 1976 kuitenkin ainoastaan tabloidikoossa. Levikki oli alkuaikona noin 22 000.
Lehteä julkaisi aivan aluksi puolue itse, mutta jo vuonna 1959 perustettiin lehtiyhtiö Oy Pientalonpoika (myöhemmin Pientalonpoika Oy). Puolueen perustaja Veikko Vennamo oli sen johtokunnan puheenjohtajana vuosina 1959–1982 ja toimitusjohtajana vuosina 1963–1976. Häntä seurasi kummassakin tehtävässä hänen poikansa Pekka Vennamo. SMP omisti vuonna 1979 yhtiöstä 67 %. Pientalonpoika Oy oli myöhemmin myös helsinkiläisen paikallisradioasema Radio Ykkösen osakas.
SMP:n vaalimenestys ja sen kulloinkin nauttiman puoluetuen suuruus vaikutti suuresti Suomen Uutisten talouteen. Lehti lopetti ilmestymisensä, kun maaliskuun 1995 eduskuntavaaleissa tappion kärsinyt SMP ei pystynyt enää tukemaan sitä taloudellisesti. Viimeinen numero ilmestyi 23. maaliskuuta 1995. Pientalonpoika Oy jätti 12. huhtikuuta 1995 konkurssianomuksen, mikä ajoi myös SMP:n vararikkoon. Pientalonpoika Oy lakkautettiin lopullisesti vuonna 2002.
Perussuomalaiset alkoi vuonna 2014 julkaista Perussuomalainen-lehden rinnalla Suomen Uutiset -nimistä verkkolehteä, joka on nimetty SMP:n lehden mukaan ja katsoo olevansa sen seuraaja.
Päätoimittajat

Kimmo Lempinen (toimittaja) 1959
Köpi Luoma vt. 1959
Veli Mustonen 1959–1960
Martti Pänkälä (toimittaja) 1960
Esko Autti 1960–1961
Eino Poutiainen 1961
Kauko Pesonen 1961–1964
Eino Poutiainen 1964–1968
Raimo Matveinen 1968
Reijo Enävaara 1969–1984 (myös vastaava toimittaja 1968–1972)
Karri Varmo 1984–1989
Pekka Rissanen 1989–1993
Kari Räisänen 1993–1995
Lähteet:
Onkalo (ydinjätteen loppusijoitustila)

Kaaviokuva laitoksesta maaliskuulta 2008.
Kuva Onkalon pilottiluolasta.
Onkalo on rakenteilla oleva ydinjätteen maanalainen loppusijoitustila, joka sijaitsee Eurajoella Olkiluodon ydinvoimalaitosalueella. Posiva Oy aikoo loppusijoittaa Onkaloon suomalaisten ydinvoimaloiden käytettyä polttoainetta. Onkalon odotetaan valmistuvan loppusijoitustoimintaan vuonna 2025.