stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pakkalanjärvi

| Pakkalanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala
Koordinaatit:  61°26′39″N, 24°24′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Kirkkojärveen 
Järvinumero:  35.729.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,4 m  
Rantaviiva:  6,324 km  
Pinta-ala:  99,995 ha  
Suurin syvyys:  2,5 m  
Saaria:  2 
 fiPakkalanjärvi 
Pakkalanjärvi  on Pirkanmaalla Kangasalla Pakkalan ja Tursolan kylissä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 100 hehtaaria eli 1,0 neliökilometriä ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Pakkalan ja Tursolan kylien yhteisen peltoaukean keskellä. Järvellä on kartan mukaan kaksi luotomaista saarta, jotka ovat Puurosaari ja Papinkallio. Ne ovat autiot. Sen rantaviivan pituus on 6,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa peltomaata. Järven etelärannat ovat kahden mäen metsäisiä pinteitä, jotka kallistuvat suoraan veteen. Osa Tursolan taajamasta sijaitsee 20 metriä korkealla Luukinmäellä ja sen kaakkoispuolella kohoaa 40 metriä korkea Korpoonojanmäki. Järven lounaisrantaa seuraa kylät yhdistävä yhdystie 3230, josta haarautuu pohjoispäässä yhdystie 14010. Rannoilla on sekä taajama-asutusta että haja-asutusta ja näiden joukossa vapaa-ajan asutusta. Järven länsirannassa on uimaranta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,4 metriä mpy. Neljä suurinta tulo-ojaa ovat järven pohjoispäähän laskeva pelto-oja, eteläpään kaksi pelto-ojaa, ja järven keskikohdalle kaakosta laskeva Kaivannonkorven laskuoja. Järven laskuoja lähtee Pakkalan taajamasta liikkeelle ja se laskee 2,3 kilometrin päähän Kirkkojärveen. Kirkkojärvi laskee Myllyojaa myöten Längelmäveteen.
Luontoarvoja

Järvi on luokiteltu matalaksi humusjärveksi (Mh). Järven valuma-alueesta noin puolet on peltomaata, josta on huuhtoutunut veteen paljon ravinteita. Ravinteita käyttävät kasvit, levät ja bakteerit, jota kasvaa järvellä paljon ja järvi on siten rehevöitynyt. Kesällä järvi ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ja ravinteet pysyvät koko ajan eliöiden käytettävinä. Tämä voi aiheuttaa leväkukintoja, jotka laskevat järven virkistysarvoa. Talvella jääkansi estää ilman hapen liukenemisen veteen ja kun ravinteet ja humus kuluttavat matalan järven vedestä happea, voi veden happipitoisuus laskea hyvin alhaiseksi. On varsin tavallista, että happipitoisuus laskee lähelle nollaa koko vesipatsaassa. Järven a-klorofyllipitoisuus on mitattu ainakin vuosina 2000, 2001 ja 2010, jolloin pitoisuudet olivat 120, 12 ja 140 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l). Fosforipitoisuudet on mitattu seitsemän kertaa ja ne vaihtelivat välillä 42–200 μg/l. Arvojen keskiarvoksi tuli 122 μg/l. Jotta järvi ei olisi enää rehevöitynyt, tulisi fosforipitoisuudet alittaa 35 μg/l. Järven virkistystila on siten huono tai tyydyttävä, mutta järven asukkaat ovat perustaneet järvensuojeluyhdistyksen sen tilan kohentamiseksi. Se on järjestänyt vesiheinän niittoa ja järven rantojen ruoppausta.
Järvi on syys- ja kevätmuuton yhteydessä lintujen levähdysjärvi. Sen rannoilla esiintyy luhtia, jonka linnusto on runsasta. Siellä pesivät ruskosuohaukka, heinätavi ja härkälintu. Runsaimmat yksilömäärät saavuttavat telkkä ja tukkasotka.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Tursoilanjärvi”. Pakkalan kylässä sijaitsi postin toimipiste ja silloin oli käytössä nykyisten paikalla kulkevat maantiet. Peltomaat sijaitsivat järven länsipuolella ja itä- ja kaakkoispuolilla oli laajoja niittyjä. Vuoden 1957 peruskartassa järven nimi oli jo Pakkalanjärvi ja sen itäpuolen alueet olivat kokonaan peltomaata. Pohjoisempi saari oli nimeltään Purosaari, mutta seuraavassa vuoden 1977 kartassa sen nimi kirjoitettiin Puurosaari.
Paul Anderson (jalkapalloilija)

Paul Anderson (s. 23. heinäkuuta 1988 Leicester) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin mestaruussarjassa pelaavaa Nottingham Forestia. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Anderson pelasi junioriaikanaan Hull Cityssä ja kävi King Edwardin koulua Melton Mowbrayssa. Vuonna 2006 Liverpool hankki keskikenttäpelaajan ja hän pääsi pelaamaan Liverpoolin alle 18-vuotiaiden joukkueeseen. Joukkueessa hän voitti nuorten FA Cupin. 15. heinäkuuta 2006 Anderson debytoi Liverpoolissa pelaamalla ystävyysottelussa Wrexham AFC:tä vastaan. Anderson teki joukkueen ensimmäisen maalin 2–0 voittoon päättyneessä ottelussa. Anderson edusti Liverpoolia vuoteen 2009 asti. Vuosina 2007–2008 hän oli lainalla Swansea Cityssä ja vuosina 2008–2009 Nottingham Forestissa. Vuonna 2009 hän siirtyi pysyvällä sopimuksella Nottinghamiin.
Aiheesta muualla

Andersonin profiili Football.co.uk:n sivuilla
Swing Copters

| Swing Copters |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Dong Nguyen
Julkaisija:  .GEARS Studios
Jakelija:  Google Play ja App Store
Julkaistu:  21. elokuuta 2014
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  Apple: 4+
Alusta:  Android, iOS
Jakelumuoto:  Digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Swing Copters on pelikehittäjä Dong Nguyenin kehittämä mobiilipeli, joka julkaistiin 21. elokuuta ladattavaksi Google Playstä ja App Storesta.
Pelissä ideana on lentää otuksella, jolla on kopteri, mahdollisimman korkealle varoen vastaan tulevia palkkeja, joissa heiluu vasaroita. Otus lentää automaattisesti ylöspäin ja pelaaja voi vaihtaa suuntaa näpäyttämällä ruutua.
Paweł Dronia

| Paweł Dronia |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. kesäkuuta 1989 (ikä 35) Orlik, Puola
Kansalaisuus:   Puola  Saksa
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Dronson
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  92 kg
Seura
Seura:  Löwen Frankfurt
Sarja:  DEL2
Pelinumero:  44
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2007–
Aik. seurat:  SMS II Sosnowiec (Puola I) Zagłębie Sosnowiec (Puola) Unia Oświęcim (Puola) KH Sanok (Puola) Schwenninger Wild Wings (DEL) Fischtown Pinguins (DEL2)
Paweł Dronia (s. 30. kesäkuuta 1989 Orlik, Puola) on puolalais-saksalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Saksan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla DEL2-liigan Löwen Frankfurtissa.
Ura > Seuraura

Dronia on Orlik Opolen kasvatti. Hän pelasi ensimmäiset miesten pelinsä kuitenkin SMS II Sosnowiecissä Puolan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. ligassa kaudella 2005–2006. Dronia debytoi Puolan pääsarja Polska Liga Hokejowassa Zagłębie Sosnowiecin joukkueessa kaudella 2007–2008. Kolmen siellä vietetyn vuoden jälkeen hän siirtyi kaudeksi 2010–2011 Unia Oświęcimin paitaan. Dronia voitti kauden päätteeksi pronssia. Kaudeksi 2011–2012 hän siirtyi HK Sanokiin, jossa Dronia voitti sekä Puolan-mestaruuden että Puolan cupin. Kaudella 2012–2013 hän osallistui joukkueen kanssa myös Continental Cupiin, jossa Dronia ylsi Sanokin sisäisen tehotilaston voittoon lukemalla +2.
Kaudeksi 2013–2014 Dronia siirtyi Saksan DEL-liigan nousijajoukkue Schwenninger Wild Wingsiin, jossa hän teki 49 runkosarjaottelussa viisi syöttöpistettä. Kaudeksi 2014–2015 Dronia siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella sarjatasoa alemmas DEL2-liigan Fischtown Pinguinsiin Hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 11+16=27. Dronia edusti Pinguinsia kauden aikana myös Continental Cupissa, jossa joukkue sijoittui toiseksi valkovenäläisen H’K Njoman Hrodnan voitettua lopputurnauksen. Kaudella 2015–2016 hän jakoi DEL2-liigan pudotuspeleissä Pinguinsin sisäisen tehotilaston voiton David Stielerin kanssa lukemalla +3.
Dronia siirtyi kaudeksi 2016–2017 vuoden mittaisella sopimuksella toiseen DEL2-seuraan, Löwen Frankfurtiin. Hän jakoi tehoilla 4+26=30 liigan puolustajien pistepörssin kuudennen sijan Ravensburg Towerstarsin Sören Sturmin ja joukkuetoverinsa Joel Keussenin kanssa. Dronia voitti kauden päätteeksi DEL2:n mestaruuden. Toukokuussa 2017 hän teki Frankfurtin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Ura > Maajoukkueura

Dronia edusti Puolaa I-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2008 ja 2011, joista ensimmäinen turnaus päättyi A-lohkon pronssiin. Jälkimmäisessä turnauksessa hän voitti joukkueensa sisäisen tehotilaston lukemalla +4. Dronia pelasi myös IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin hän voitti pronssia. Dronia jakoi turnauksen puolustajien pistepörssin voiton Slovenian Sabahudin Kovačevičin kanssa. Hänet valittiin turnauksen tähdistökentälliseen.
Dronia pelasi myös IB-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2012, 2013 ja 2014, joista viimeisen turnaus päättyi kultaan ja kaksi ensimmäistä hopeaan. Vuoden 2012 turnauksessa hän jakoi Puolan sisäisen tehotilaston voiton Marcin Koluszin ja Jarosław Rzeszutkon kanssa lukemalla +8. Dronia voitti vuoden 2013 turnauksen puolustajien pistepörssin tehoilla 1+7=8, joilla hän jakoi myös Puolan sisäisen piste- ja syöttöpörssin voiton. Dronia jakoi myös joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Rafał Dutkan kanssa lukemalla +6. Hänet valittiin turnauksen parhaaksi puolustajaksi. Dronia voitti myös vuoden 2015 turnauksen puolustajien pistepörssin tehoilla 2+4=6. Hän pelasi myös Vancouverin olympiakisojen 2010, Sotšin olympiakisojen 2014 ja Pyeonchangin olympiakisojen 2018 karsinnoissa.
Dronia pelasi myös alle 20-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2007, 2008 ja 2009 sekä alle 18-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2006 ja 2007. Hän voitti pelipaikastaan huolimatta jälkimmäisen turnauksen maalipörssin ja jakoi puolustajien pistepörssin voiton Norjan Erik Follestad Johansenin kanssa tehoilla 6+1=7. Dronia jakoi myös Puolan sisäisen pistepörssin voiton Maciej Szewczykin kanssa sekä sisäisen tehotilaston voiton Kamil Kapican kanssa lukemalla +2.
Tilastot

Dronia Puolan A-maajoukkueen paidassa ystävyysottelussa Ukrainaa vastaan huhtikuussa 2010.
Sälinkään kartano

Sälinkään kartano. Etualalla Torppari-muistomerkki.
Johan Knutson: Sälinkään kartano, 1870-luku.
Sälinkään kartano sijaitsee Mäntsälän Sälinkään kylässä Kilpijärven rannalla. Kartanon historia alkaa vuodesta 1606, kun Ruotsin kuningas Kaarle IX lahjoitti ratsumestari Henrik Wreden leskelle Gertrud von Ungernille tiloja Sälinkään alueelta. Henrik Wrede oli pelastanut Kaarle IX:n hengen 1605 Kirkholman taistelussa, jossa hän itse kaatui. Wrede-suku omisti Sälinkään vuoteen 1730 saakka, jolloin kartano siirtyi avioliiton kautta de la Gardien suvulle.
Vuodesta 1805 kartano kuului Linnaisten kartanon omistaneelle Hans Henrik Stjernvallille, joka myi kartanon edelleen 1810 Henrik Johan Sohlbergille. Sohlberg rakennutti luultavasti 1830-luvulla kartanon nykyisen päärakennuksen. Kartano oli sitten eri omistajien hallussa. Emil Penzin omisti sen 1891–1903 ja Feodor Arsenjevits Terichoff 1903-1909. Terichoffin aikana kartanossa oli vuonna 1906 torpparilakko, joka johti useisiin torppareiden häätöihin. Nämä häädöt kumottiin kuitenkin syksyllä 1909 hovioikeuden päätöksellä. Terichoff myi kartanon puutavarayhtiö Aug. Eklöfille.
Sälinkään kartanoon kuului yli sata torppaa. Jo 1910-luvulla kymmenen torppaa myytiin itsenäisiksi pientiloiksi ja vuonna 1914 valtio osti 44 tilaa tilattoman väestön lainarahaston varoilla. Nämä tilat luovutettiin aluksi vuokratiloiksi, mutta vuonna 1927 vuokraajat saivat ostaa ne omakseen. Torppien itsenäistymisen jälkeen kartanoon jäi vielä 2 032 hehtaaria maata.
Vuoden 1940 pika-asutuslain ja vuoden 1945 maanhankintalain seurauksena lähes kaikki kartanon maat luovutettiin siirtoväen ja rintamamiesten asuttamiseen. Kartanon päärakennus puistoineen siirtyi Mäntsälän kunnalle ja sinne sijoitettiin Karjalasta evakkoon joutunut Uudenkirkon lastenkoti, joka muutettiin vuonna 1946 Mäntsälän lastenkodiksi. Lastenkoti toimi kartanon tiloissa vuoteen 1976 saakka. Vuonna 1978 Mäntsälän kunta luovutti kartanon Sälinkään kyläläisten perustaman Sälinkään kartanoseura ry:n käyttöön 50 vuoden ajaksi yhden markan vuosivuokralla.
Kartanossa toimii nykyisin 150-paikkainen kartanoravintola ja siellä järjestetään myös kokouksia ja juhlatilaisuuksia sekä erilaisia tapahtumia kuten jokasyksyiset Torpparihulinat-markkinat. Kartanon pihalla sijaitsee 1983 pystytetty torpparimuistomerkki, johon on koottu kiviä 124 kartanon entisen kartanon torpan pihamailta.
Aiheesta muualla

Sälinkään kartanon sivut
Palautuslento

Palautuslento on osa turvapaikkaprosessia, jossa viranomaiset järjestävät kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneelle ulkomaalaiselle lennon takaisin lähtömaahansa. Kielteisen päätöksen saaneiden ihmisten palauttaminen lähtömaihinsa on osa EU:n yhteistä politiikkaa. Viranomaiset voivat myöntää ulkomaalaiselle, jolla ei ole passin kaltaista matkustusasiakirjaa, uuden eurooppalaisen matkustusasiakirjan palautusmatkan ajaksi. Mediassa tästä on käytetty termiä pakkopalautus.
Euroopan pakolaiskriisivuosina 2015–16 Suomeen hakeutuneiden ja kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden henkilöiden palautuslennot on arvioitu maksavan noin 12–19 miljoonaa euroa Suomen veronmaksajille. Tilauslennot Suomesta Irakiin ja Afganistaniin maksavat noin 150 000 – 200 000 euroa per lento.
Vuonna 2016 palautuslentoja järjestettiin Suomesta 30 kappaletta, joista 17 lennettiin Irakiin.
Huhtikuussa 2017 Kabulin palautuslento aiheutti somemyrskyn, jossa netissä levitetyt väärät tiedot lennosta aiheuttivat yhteenoton poliisin ja palautuslentoja vastustavien henkilöiden kanssa.
Väärien tietojen levittämiseen syyllistyivät muun muassa vihreiden poliitikot Ville Niinistö ja Anni Sinnemäki, sekä vihreän liikkeen yhteiskunnallinen uutis- ja ajankohtaislehti Vihreä Lanka.
Kesäkuussa 2018 Irak kieltäytyi enää ottamasta vastaan Suomen palauttamia perusteettomia turvapaikanhakijoita, ja palautettavat palautettiin Bagdadin lentokentältä takaisin Helsinkiin.
Aiheesta muualla

Sisäministerön vastauksia kielteisen päätöksen saaneiden ihmisten palautuksista
Sydney Evans

| Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta> Miesten nyrkkeily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Lontoo 1908 | Yli 71,7 kg |  |
Sydney Clifton H. "Sid" Evans (1881 Aldermaston – 8. tammikuuta 1927 Reading) oli brittiläinen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Reading Amateur Boxing Clubia. Evans kilpaili Lontoon olympialaisissa 1908 raskaassa sarjassa, jossa hän voitti hopeaa.
Paul Andreu

| Paul Andreu |
| --- | --- |
 Paul Andreu vuonna 1996.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. heinäkuuta 1938 Caudéran, Ranska
Kuollut: 12. lokakuuta 2018 (80 vuotta)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Paul Andreu vuonna 1996.
Paul Andreu (10. heinäkuuta 1938 Caudéran, Ranska – 12. lokakuuta 2018) oli ranskalainen arkkitehti. Hän suunnitteli useita lentoasemia eri puolilla maailmaa; näiden joukkoon lukeutuvat Ninoy Aquino Manilassa, Sukarno-Hatta Jakartassa, Abu Dhabi, Dubai, Kairo, Brunei, Charles de Gaulle ja Orly. Hänen uusimpia töitään on Pekingin uusi teatterirakennus Taivaallisen rauhan aukiolla.
Andreu syntyi Caudéranissa, Girondessa, ja valmistui vuonna 1961 École Polytechniquesta.
Andreu vastasi Pariisin Charles de Gaullen lentokentän suunnittelusta ja rakentamisesta vuodesta 1967 alkaen. Lentokentän terminali 2E:n katto romahti 23. toukokuuta 2004, ja onnettomuudessa kuoli viisi ihmistä. Vuonna 2003 avattu terminaali 2E oli seitsemäs terminaali, jonka Andreu oli suunnitellut de Gaullen lentokentälle, ja sitä on kuvattu yhdeksi rohkeimmaksi hänen tekemistään suunnittelutöistä. Tutkimuskomissio päätyi tutkimuksissaan tulokseen, että romahdus johtui monista teknisistä syistä sekä liian pienistä marginaaleista. Andreu syytti rakennusyhtiötä huonosta työn suorituksesta.
Aiheesta muualla

National Grand Theater of China / Paul Andreu ArchDaily.  22.5.2008. Viitattu 13.10.2018 (englanniksi).
Sebastian Weiss Reveals The Public Personalities of French Landmarks in Paris, Nanterre and Arcueil ArchDaily.  21.8.2017. Viitattu 13.10.2018 (englanniksi).
Paul Andreu: "I Would Only Take On a Project if the Ideas Were Mine. Otherwise, I Am Not Interested." ArchDaily.  7.3.2017. Viitattu 13.10.2018 (englanniksi).
paul andreu architecte: jinan grand theater, china Designboom.  17.5.2013. Viitattu 13.10.2018 (englanniksi).
Architect Paul Andreu talks about National Grand Theater China.org.cn.  9.10.2007. Viitattu 13.10.2018 (englanniksi).
Osakan merimuseo
Sälinkään lasitehdas

Sälinkään lasitehtaan muistokivi.
Sälinkään lasitehdas toimi Mäntsälän Sälinkään kylässä Kilpijärven rannalla vuosina 1814–1891. Aluksi tehdas valmisti ikkunalasia ja pulloja. Sittemmin tehdas keskittyi vain pullojen ja lasipurkkien valmistukseen. Tehdas valmisti 1850-luvulta aina 1880-luvulle saakka myös talouslasia, karahveja, viilikulhoja sekä juoma-, punssi- ja viinilaseja. Viime vaiheessa tehdas valmisti vain yksinkertaisia pulloja ja lasipurkkeja.
Tehtaan perustivat Sälinkään ja Linnaisten kartanon omistajat Hans Henrik Stjernvall (1769–1820) ja Henrik Johan Sohlberg (1770–1831). Perustamisen syynä oli Mäntsälän seudulla vallinnut pula ikkunalasista jota jouduttiin tuomaan jopa Viipurista ja Tallinnasta saakka. Vuonna 1822 omistajaksi tuli Johan Magnus Gottskalk ja myöhemmin tehtaan omistivat Stjernvallin leski Frederika ja Gottskalkin pojat Anders ja Magnus Gottskalk yhdessä aina vuoteen 1838 saakka jolloin jälkimmäiset ostivat koko tehtaan. Lasitehtaan omisti pisimpään Souranderin suku. Lasitehtaan rakennuksiin kuului järven rannalla sijainnut lasihytti, puutarhan ympäröimä päärakennus, puunkuivaamo, paja, tamppilaitos lasin valmistuksessa käytetyn kvartsihiekan murskaamiseen, talli, navetta sekä varasto- ja asuinrakennuksia.
Sälinkään lasitehtaalla oli 1820-luvulla kaksi tulipaloa joista toinen sai alkunsa myrskyn kaatamasta lasihytistä. Tehdas saattoi kuitenkin jatkaa toimintaansa. Lasitehdas lopetettiin tuotannon kannattamattomuuden takia vuonna 1890.  Entiset tehdasrakennukset purettiin tai siirrettiin muualle 1900-luvun alussa. Lasitehtaan suuri kaksikerroksinen päärakennus purettiin 1915 ja sen hirret käytettiin asuintalojen rakentamiseen. Tehtaan lasihytin paikalla on nykyisin muistomerkki ja lähistön pelloilta löytyy edelleen runsaasti kvartsia ja lasikuonaa jäänteenä tehtaan toiminnasta. Myös jotkut lähistön rakennukset voivat olla peräisin lasitehtaan ajoilta.
Kirjallisuutta

Aimo Löfberg : Mäntsälän pitäjän Sälinkään lasitehtaan lasinpuhaltajat 1814-1896, teoksessa Tot noin : "tää neljäskii vaa vuavattii" : mäntsäläläisten kirja mäntsäläläisille, ystävän kirja ystävälle.  Mäntsälä-seura 1979
Pentti Siimeksen filmografia

Tämä on  Pentti Siimeksen filmografia.
Elokuvat

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1946 | Nuoruus sumussa | Irmelin luokka­toveri |
| 1951 | Rion yö | poliisi |
| 1951 | Radio tekee murron | mies kahvilassa |
| 1952 | Mitäs me taiteilijat | teatteri­avustaja |
| 1952 | Komppanian neropatit | ali­kersantti |
| 1952 | Suomalaistyttöjä Tukholmassa | poika tansseissa |
| 1952 | Yö on pitkä |  |
| 1953 | Varsovan laulu | meri­vartija |
| 1953 | Senni ja Savon sulttaani | tanssia |
| 1953 | Jälkeen syntiinlankeemuksen | koululainen |
| 1953 | Alaston malli karkuteillä | toinen kanta­vieras |
| 1954 | Taikayö | Oswald Haggren |
| 1954 | Herrojen Eeva | nuori runoilija |
| 1954 | Kasarmin tytär | tykki­mies |
| 1954 | Mä oksalla ylimmällä | upseeri |
| 1955 | Rakkaus kahleissa | Martti Kuusi |
| 1955 | Tuntematon sotilas | korpraali Määttä |
| 1956 | Tyttö lähtee kasarmiin | Heikki Vuori |
| 1956 | Silja – nuorena nukkunut | Honkkeli-Väinö |
| 1957 | Vihdoinkin hääyö... | Pentti Salonen |
| 1957 | Rakas varkaani | dosentti Leopold Tisdall |
| 1957 | Pikku Ilona ja hänen karitsansa | Pentti Orpana |
| 1957 | Miriam | Hans Allnes |
| 1957 | Herra sotaministeri | vertailija Kalle Järvinen, sota­ministeri |
| 1958 | Verta käsissämme | Raul Bergas |
| 1958 | Äidittömät | Hans Valdemar Wytycky |
| 1958 | Autuas eversti | eversti Carolus Rutger von Haestman |
| 1959 | Suuri sävelparaati | oma itsensä |
| 1960 | Komisario Palmun erehdys | Aimo Rykämö |
| 1961 | Miljoonavaillinki | Timo, vahti­mestari­lähetti |
| 1961 | Kaasua, komisario Palmu! | Kurt Kuurna |
| 1962 | Tähdet kertovat, komisario Palmu | toimittaja Nopsanen |
| 1968 | Äl’ yli päästä perhanaa | useita |
| 1973 | Meiltähän tämä käy | Kurt von Brunkenfeldt |
| 1974 | Viu-hah hah-taja | haja­lieminen professori |
| 1981 | Uuno Turhapuron aviokriisi | rakastaja Nylkynen |
| 1982 | Uuno Turhapuro menettää muistinsa | Aivokainen |
| 1986 | Liian iso keikka | tarkastaja Koistinen |
| 1990 | Vääpeli Körmy ja marsalkan sauva | eversti Tossavainen |
| 1991 | Vääpeli Körmy ja vetenalaiset vehkeet | eversti Tossavainen |
| 1992 | Vääpeli Körmy ja etelän hetelmät | eversti Tossavainen |
| 1994 | Vääpeli Körmy – taisteluni | eversti Tossavainen |
| 1994 | Kaikki pelissä | poliisi­tutkija Harald Ekholm |
| 1999 | Pikkusisar | eno |
| 2004 | Uuno Turhapuro – This Is My Life | eversti |
| 2006 | Riisuttu mies | Tuulan isä |
Siimes teki roolin myös elokuvaan Häpy Endkö? Eli kuinka Uuno Turhapuro sai niin kauniin ja rikkaan vaimon (1977), mutta hänen näyttelemänsä osuus leikattiin pois. [lähde? ]
Televisioelokuvat

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1982 | Robin Hood ja hänen iloiset vekkulinsa Sherwoodin pusikoissa | selostus |
1982: Hamsterit
| 1986 | Intohimonäytelmä | James/Jim |
| 2008 | Thomas | tuomari |
Televisio

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1965 | Lumilinna |  |
| 1965 | Spede Show | useita |
| 1967 | Jatkoaika | vierailija |
| 1970 | Ilkamat | useita |
| 1979–1980 | Parempi myöhään | useita |
| 1982 | Ollaan kuin kotonanne | useita |
| 1984 | Niilin lähteillä | oma itsensä |
| 1987–1988 | Kissa vieköön | useita |
| 1995 | Suloinen myrkynkeittäjä | Jaakko Kivistö |
| 1997 | Tähtilampun alla |  |
| 2006 | Tää ei jää tähän |  |
PAL

PAL (lyhenne sanoista Phase Alternating Line) on vakiopiirtotelevision eli SDTV:n laajalti käytössä oleva analogisen videokuvan värijärjestelmä ja koodausmenetelmä. Muita järjestelmiä ovat NTSC ja SECAM.
PAL-järjestelmän yhteydessä käytetään yleensä lähetysjärjestelmää, jossa signaali on määrätty 625 vaakajuovaan (joista 576 kuvaan) ja lähetyksessä on 25 kuvaa (50 puolikuvaa lomitettuna) sekunnissa. Merkittävä poikkeus on Brasiliassa käytetty PAL-M, jossa käytettiin yleensä NTSC:n kanssa käytettävää lähetysjärjestelmää M, jossa on 525 vaakajuovaa (480 kuvaan) ja lähetyksessä on 30 kuvaa (60 puolikuvaa lomitettuna) sekunnissa.
Kuvan vaakaresoluutio ei ole tarkasti määritelty, koska signaali on analoginen mutta ITU-R Rec. 601 -standardin mukaisesti 4:3 -kuvasuhteen signaalin digitoinnissa jokaisesta juovasta talletetaan 720 näytettä, jolloin resoluutioksi tulee 720 × 576. PAL-järjestelmän kuvasuhde on 4:3 mutta PAL-kuva voidaan skaalata 16:9:ään (laajakuva). Laajakuva-skaalauksessa venytetään joko tasaisesti koko kuva-alaa tai pelkästään kuvan reunoja lisäpisteiden luomiseksi, tällöin kuva kuitenkin vääristyy alkuperäiseen verrattuna. Kuvaa voidaan leventää myös kaventamalla pystysuunnassa ja sen jälkeen suurentamalla kuvaa, jolloin taas pystyresoluutio todellisuudessa pienenee ja kuvanlaatu huononee sitä kautta.
PAL-järjestelmän levinneisyys

PAL-järjestelmä on käytössä analogisissa SDTV-televisiolähetyksissä Euroopassa (muutamia maita lukuun ottamatta), Australiassa ja joissain Aasian, Afrikan ja Etelä-Amerikan maissa. Myös Itä-Euroopan ja Ranskan SECAM pohjautuu PAL-tekniikkaan, vaikkakin värien koodaus on eri muodossa.[lähde? ] Pohjois-Amerikassa käytetään varhaisempaa NTSC-järjestelmää, jonka teknisiä puutteita PAL jonkin verran korjaa.