stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Victory (yhtye)
Diskografia > Studioalbumit

Victory (1985)
Don't Get Mad...Get Even (1986)
Hungry Hearts (1987)
Culture Killed the Native (1989)
Temples of Gold (1990)
You Bought It - You Name It (1992)
Voiceprint (albumi) (1996)
Instinct (2003)
Fuel to the Fire (2006)
Don't Talk Science (2011)
Gods of Tomorrow (2021)
Diskografia > Livealbumit

That's Live (1988)
Liveline (1994)
Diskografia > Kokoelmat

The Very Best of – Rock'n'Roll Kids Forever (1992)
Diskografia > Singlet & EP:t

Check's in the Mail (1986)
Feel the Fire (1987)
Never Satisfied (1989)
Don't Tell No Lies (1989)
Rock'n'Roll Kids Forever (1990)
Rock-o-Matic (1992)
Lost in the Night (1992)
Deep inside the World (1996)
Cyberia (1996)
Vehkasaari

Vehkasaari
| --- | --- |
Muut nimet:  Mössenholm
Sijainti:  60°8′50.00″N, 24°49′20.00″E, Espoo Uusimaa Suomi
Merialue:  Suomenlahti, Itämeri
Pinta-ala:  0,12 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Vehkasaari on huvilasaari Espoon itäsaaristossa. Se sijaitsee Miessaarenselän merialueella kolmisen kilometriä Haukilahden venesatamasta kaakkoon ja saman verran Otsolahden venesatamasta etelään. Espoon virallisessa kaupunginosajaossa Vehkasaari kuuluu Westendiin; saaren ja Westendin manneralueen välinen etäisyys on pari kilometriä.
Vehkasaaren pinta-ala on noin 12 hehtaaria. Saari lohkottiin 1930-luvulla huvilatonteiksi. Se on tiheään rakennettu: siellä on noin 80 kiinteistöä ja yli sata rakennusta.
Vehkasaaren korkeimmat kohdat ovat noin 20 metriä merenpinnan yläpuolella. Rinteillä kasvaa saaristolle tyypillisesti havupuita. Saaren länsiosa eli Pikku-Vehka (Lilla Mössenholm) on maankohoamisen myötä kasvanut lähes kiinni Vehkasaareen.
Vehkasaaren luoteispuolella sijaitsee muun muassa Varsasaari, Tvijälp ja Småholm, kaakkoispuolella puolestaan Käärmesaari. Koillisia naapurisaaria ovat Korkeasaari ja Niittysaaret.
Aiheesta muualla

Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi
Vehkasaari, Uusimaa, Finland — Sunrise, Sunset and Daylength
Vehkoja

| Vehkoja |
| --- | --- |
 Vehkojan seurakuntakeskus.
Kaupunki:  Hyvinkää
Kaupunginosa nro:  12
Vehkoja (aiemmin Vehkaoja) on Hyvinkään kaupunginosa, joka sijaitsee vajaa kolme kilometriä kaupungin keskustasta (rautatieaseman seudulta) lounaaseen. Vehkoja rajoittuu lännessä Hyvinkäänkylään ja pohjoisessa Kruununpuistoon. Idässä naapureina ovat Hakalanmäki ja Mäkivehkoja; eteläpuolella on Kittelän kaupunginosa.
Kaupunginosan palveluihin kuuluvat muun muassa ruokakauppa, apteekki (Vehkojan apteekki), koulu (Vehkojan koulu ja Anttilan koulu), seurakuntakeskus ja päiväkoti.
Kaupunginosaa palvelee Hyvinkään rautatieaseman ja Hyvinkään sairaalan väliä kulkeva Hyvinkään paikallisliikenteen linja 1.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vehkoja Wikimedia Commonsissa
Vehkoja (hyvinkaakuvat.com)
Villandry

| Villandry |
| --- | --- |
 Château de Villandryn puutarhat
 vaakuna
 Villandry
 Koordinaatit: 47°20′25″N, 0°30′43″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Centre-Val de Loire
Departementti:  Indre-et-Loire
Arrondissementti:  Tours
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  17,8 km²
Väkiluku (2017):  1 124 
 – Väestötiheys:  63 as./km²
Kunnan numero:  37272
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Villandry on kunta Ranskassa Indre-et-Loiren departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Se sijaitsee Loirejoen ja sen sivujoen Cherin haarautumiskohdassa, noin 16 kilometriä Toursin kaupungista länteen.
Château de Villandry oli viimeinen renessanssin aikana rakennetuista suurista Loirelaakson linnoista. Sen rakennutti ranskan kuningas Frans I:n valtiovarainministeri Jean Le Breton. Hän päätti säilyttää paikalla olleen keskiaikaisen linnan pääpuolustustornin. Linnan puutarhat ovat erityisen näyttäviä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Villandry Wikimedia Commonsissa
Vihersukarapu

| Vihersukarapu |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Äyriäiset Crustacea
Luokka::  Kuoriäyriäiset Malacostraca
Lahko::  Kymmenjalkaiset Decapoda
Alalahko::  Pleocyemata
Osalahko::  Caridea
Heimo::  Atyidae
Suku::  Caridina
Laji::  (cf. babaulti)
Katso myös
   Vihersukarapu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vihersukarapu (Caridina cf. babaulti ”green”) on vihreä katkarapu. Se kuuluu Caridina-suvun lajiryhmään, jonka jako lajeiksi on epäselvä, ja jota siksi kutsutaan vain Babaulti-ryhmäksi. Eturaajoissa ei ole saksia, kuten varsinaisilla katkaravuilla, vaan pienehköt sukaskimput.
Ulkonäkö ja koko

Vihersukarapu kasvaa noin 3–5 cm pitkäksi. Naaras on suurempi kuin koiras. Se on vihreä tai mustansävyinen. Hyvissä oloissa se voi olla todella tumman värinen, sille sopimattomissa vesissä ja akvaarioissa joissa on paljon nitriittiä, se voi olla haalea (lähes valkoinen).[lähde? ]  Väri vaihtuu jonkun verran myös pohja-aineksen mukaan.
Ravinto

Vihersukaravut syövät levää kasvien pinnalta, kalojen tabletteja ja ravuille tarkoitettua erikoisruokaa. Joskus voi nähdä ravun myös kiinnittyneenä sairaan tai kuolemassa olevan kalan tai kotilon kylkeen. Luonnossa vihersukaravut syövät raatoja ja levää.
Lisääntyminen

Vihersukaravut lisääntyvät helposti myös akvaariossa. Naaras kantaa munia 3–4 viikkoa pyrstönsä alla, riippuen siitä kuinka paljon munia on. Jos kantoaika jää liian pieneksi, poikaset eivät ole vielä kehittyneet tarpeeksi ja kuolevat synnyttyään. Jos rapunaaras stressaantuu, se voi pudottaa munansa, jolloin ne eivät kuoriudu vaan alkavat homehtua. Sukaravut voivat lisääntyä 1–2 päivän kuluttua edellisistä poikasista, yleensä suurin ja värikkäin naaras on koiraiden suosiossa.
Aiheesta muualla

Kuivalainen S: Akvaario katkaravuille ?[vanhentunut linkki] Verkkolehti Aponogeton 3/2005 (s. 21)
Crusta-fauna (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Green shrimp (Arkistoitu – Internet Archive) Pet shrimps
Villanielukukka

| Villanielukukka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Ratamokasvit
Suku::  Nielukukat Kickxia
Laji::  commutata
Kaksiosainen nimi
 Kickxia commutata  (Bernh. ex Rchb.) Fritsch 
Katso myös
   Villanielukukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Villanielukukka (Kickxia commutata) on ratamokasveihin ja nielukukkiin kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen suikertavasti kasvava ruoho. Laji esiintyy Välimeren alueella, Etelä-Euroopassa, Kanariansaarilla, Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä. Lisäksi se kasvaa tulokkaana Australiassa Adelaiden lähellä. Villanielukukka jaetaan kahteen alalajiin: puikovillanielukukka (subsp. commutata (Bernh. ex Reichenb.) Fritsch) ja suikovillanielukukka (subsp. graeca (Bory & Chaub.) R. Fernandes), joista jälkimmäistä esiintyy Välimeren alueen itäosassa, muun muassa Kreikassa ja Turkissa.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kickxia commutata
Vanves

| Vanves |
| --- | --- |
 Näkymä Vanvesiin
 vaakuna
 Vanvesin sijainti Pariisin metropolialueella
 Koordinaatit: 48°49′15″N, 02°17′23″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Île-de-France
Departementti:  Hauts-de-Seine
Arrondissementti:  Boulogne-Billancourt
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1,56 km²
Väkiluku (2014):  27 783
 – Väestötiheys:  17 809,6 as./km²
Postinumero:  92170
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vanves on Ranskan kunta Ile-de-Francen alueella Hauts-de-Seinen departementissa. Se sijaitsee Pariisin kaupungin lounaispuolella, 5,6 kilometrin päässä Pariisin keskustasta. Kaupunki on yksi tiheimmin asuttuja koko Euroopassa. Siellä on arviolta 27 783 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 1,56 neliökilometriä. Kaupunki kuuluu kuntien yhteistyöelimeen, jonka nimi on Communauté d'agglomération Arc de Seine.
Historia

Kaupungin historiassa merkittävä päivä oli 1. tammikuuta 1860, jolloin Pariisin kaupungin alueellinen laajeneminen toteutettiin liittämällä siihen naapurikuntia. Silloin liitettiin Pariisiin Vanvesin pinta-alasta noin kolmasosa, ja alueet muodostavat nykyisin eritoten Plaisancen-alueen Pariisin kaupungin 14. kaupunginosassa.
Muutamaa vuotta myöhemmin, 8. marraskuuta 1883, noin puolet Vanvesin alueesta liitettiin uuteen Malakoffin kuntaan.
Liikenne

Vanvesin kunta kuuluu Pariisin metron toiminta-alueeseen. Sinne liikennöi metrolinja numero 13, ja alueella on useita metroasemia.
Vanvesin rautatieaseman kautta kulkee myös suuri osa esikaupunkijunien liikenteestä, sillä kaikki Montparnassen asemalta lähtevät junat kulkevat juuri Vanvesin aseman kautta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vanves Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut
Lycee Michelet – historiallinen koulutusinstituutti (Arkistoitu – Internet Archive)
Pariisin esikaupunkialueen kunnat
| Väkiluku | Kunnat |
| --- | --- |
yli 2 000 000: Pariisi
yli 75 000: Argenteuil · Asnières-sur-Seine · Aulnay-sous-Bois · Boulogne-Billancourt · Champigny-sur-Marne · Colombes · Créteil · Montreuil · Nanterre · Rueil-Malmaison · Saint-Denis · Saint-Maur-des-Fossés · Versailles · Vitry-sur-Seine
yli 50 000: Antony · Aubervilliers · Le Blanc-Mesnil · Bondy · Cergy ·  Clichy · Courbevoie · Drancy · Évry · Fontenay-sous-Bois · Issy-les-Moulineaux ·  Ivry-sur-Seine · Levallois-Perret ·  Maisons-Alfort · Neuilly-sur-Seine ·  Noisy-le-Grand ·  Pantin · Sarcelles · Sartrouville
yli 25 000: Alfortville · Athis-Mons · Bagneux · Bagnolet · Bezons · Bobigny · Champs-sur-Marne · Charenton-le-Pont · Châtenay-Malabry · Châtillon · Chatou · Chelles · Le Chesnay · Choisy-le-Roi · Clamart · Clichy-sous-Bois · Conflans-Sainte-Honorine · Corbeil-Essonnes · La Courneuve · Draveil · Élancourt · Épinay-sur-Seine · Ermont · Franconville · Fresnes · Gagny · Garges-lès-Gonesse · Gennevilliers · Goussainville · Guyancourt · L'Haÿ-les-Roses · Houilles · Livry-Gargan · Malakoff · Mantes-la-Jolie · Massy · Meaux · Melun · Meudon · Montigny-le-Bretonneux · Montrouge · Les Mureaux · Neuilly-sur-Marne · Nogent-sur-Marne · Noisy-le-Sec · Palaiseau · Le Perreux-sur-Marne · Pierrefitte-sur-Seine · Plaisir · Poissy · Pontault-Combault · Pontoise · Puteaux · Rosny-sous-Bois · Saint-Cloud · Saint-Germain-en-Laye · Saint-Ouen · Sainte-Geneviève-des-Bois · Sannois · Savigny-sur-Orge · Savigny-le-Temple · Sevran · Stains · Suresnes · Taverny · Thiais · Trappes · Tremblay-en-France · Les Ulis · Vanves · Vigneux-sur-Seine · Villejuif · Villemomble · Villeneuve-Saint-Georges · Villepinte · Villiers-le-Bel · Villiers-sur-Marne · Vincennes · Viry-Châtillon · Yerres
alle 25 000: 1 470 muuta kuntaa, joista merkittävimmät Auvers-sur-Oise · Bougival · Le Bourget · Chantilly · Chessy · Crépy-en-Valois · Écouen · Enghien-les-Bains · Étampes · Fontainebleau · Gisors · Maintenon · Maisons-Laffitte · Marly-le-Roi · Montfermeil · Montmorency · Orly · Orsay · Le Raincy · Rambouillet · Roissy-en-France · Rungis · Saclay · Saint-Cyr-l'École · Sceaux · Sèvres · Le Vésinet
Keskinen divisioona (NHL)

Keskisen divisioonan virallinen tunnus
Discoverin sponsoroiman Keskisen divisioonan tunnus kaudella 2020–2021
Keskinen divisioona (engl. Central Division) on yksi pohjoisamerikkalaisen jääkiekkoliiga NHL:n divisioonista, joka perustettiin vuonna 1993 osaksi Läntistä konferenssia.
Vuosina 2013–2020 divisioonassa oli seitsemän joukkuetta, poiketen muiden divisioonien kahdeksasta. Arizona Coyotes liittyi divisioonaan kaudella 2021–2022, kun laajennusjoukkue Seattle Kraken otti sen paikan Tyynenmeren divisioonassa.
Kaudella 2020–2021 COVID-19-pandemian aiheuttamien uudelleenjärjestelyjen vuoksi liigan divisioonat menivät uusiksi ja Itä–Länsi -konferenssijaottelu jätettiin pois. Uusi kahdeksan joukkueen Keskinen divisioona oli ainoa neljästä divisioonasta, joka toimii samalla nimellä kuin ennen. Kuitenkin vain kolme kahdeksasta uuden divisioonan joukkueesta olivat mukana Keskisessä edellisellä kaudella.
Keskisen divisioonan viimeisin mestari on Colorado Avalanche kaudelta 2021–2022. Eniten mestaruuksia on Detroit Red Wingsillä, yhteensä 13.
Divisioonan kokoonpano > 1993–1996

Chicago Blackhawks
Dallas Stars
Detroit Red Wings
St. Louis Blues
Toronto Maple Leafs
Winnipeg Jets
Divisioonan kokoonpano > 1993–1996 > Muutokset kaudelta 1992–1993

Keskinen divisioona perustetaan osana NHL:n joukkueiden uudelleenjärjestelyä
Minnesota North Stars siirtyy Dallasiin ja muuttaa nimensä Dallas Starsiksi
Blackhawks, Stars, Red Wings, Blues ja Maple Leafs liittyvät Norris-divisioonasta
Jets liittyy Smythe-divisioonasta
Divisioonan kokoonpano > 1996–1998

Chicago Blackhawks
Dallas Stars
Detroit Red Wings
Phoenix Coyotes
St. Louis Blues
Toronto Maple Leafs
Divisioonan kokoonpano > 1996–1998 > Muutokset kaudelta 1995–1996

Entinen Winnipeg Jets siirtyy Phoenixiin, Arizonaan ja muuttaa nimensä Phoenix Coyotesiksi
Divisioonan kokoonpano > 1998–2000

Chicago Blackhawks
Detroit Red Wings
Nashville Predators
St. Louis Blues
Divisioonan kokoonpano > 1998–2000 > Muutokset kaudelta 1997–1998

Stars ja Coyotes siirtyvät Tyynenmeren divisioonaan
Maple Leafs siirtyy Koilliseen divisioonaan
Predators lisätään laajennusjoukkueena
Divisioonan kokoonpano > 2000–2013

Chicago Blackhawks
Columbus Blue Jackets
Detroit Red Wings
Nashville Predators
St. Louis Blues
Divisioonan kokoonpano > 2000–2013 > Muutokset kaudelta 1999–2000

Blue Jackets lisätään laajennusjoukkueena
Divisioonan kokoonpano > 2013–2020

Chicago Blackhawks
Colorado Avalanche
Dallas Stars
Minnesota Wild
Nashville Predators
St. Louis Blues
Winnipeg Jets
Divisioonan kokoonpano > 2013–2020 > Muutokset kaudelta 2012–2013

Luoteinen divisioona lopetetaan NHL:n uudelleenjärjestelyn seurauksena
Blue Jackets siirtyy Metropolien divisioonaan
Red Wings siirtyy Atlantin divisioonaan
Avalanche ja Wild liittyvät Luoteisesta divisioonasta
Stars liittyy Tyynenmeren divisioonasta
Jets liittyy Kaakkoisesta divisioonasta
Divisioonan kokoonpano > 2020–2021

Carolina Hurricanes
Chicago Blackhawks
Columbus Blue Jackets
Dallas Stars
Detroit Red Wings
Florida Panthers
Nashville Predators
Tampa Bay Lightning
Divisioonan kokoonpano > 2020–2021 > Muutokset kaudelta 2019–2020

COVID-19 -rajoitusten vuoksi NHL järjestetään uudelleen neljään divisioonaan ilman konferensseja
Avalanche, Wild ja Blues siirtyvät Läntiseen divisioonaan
Jets siirtyy Pohjoiseen divisioonaan
Hurricanes ja Blue Jackets liittyvät Metropolien divisioonasta
Red Wings, Panthers ja Lightning liittyvät Atlantin divisioonasta
Divisioonan kokoonpano > 2021–2024

Arizona Coyotes
Chicago Blackhawks
Colorado Avalanche
Dallas Stars
Minnesota Wild
Nashville Predators
St. Louis Blues
Winnipeg Jets
Divisioonan kokoonpano > 2021–2024 > Muutokset aiemmilta kausilta

Coyotes liittyy Tyynenmeren divisioonasta
Divisioonan kokoonpano > 2024–

Chicago Blackhawks
Colorado Avalanche
Dallas Stars
Minnesota Wild
Nashville Predators
St. Louis Blues
Utah Hockey Club
Winnipeg Jets
Divisioonan kokoonpano > 2024– > Muutokset kaudelta 2023–2024

Entinen Arizona Coyotes siirtyy Salt Lake Cityyn, Utahiin ja muuttaa nimensä Utah Hockey Clubiksi
Divisioonan mestarit

1994 – Detroit Red Wings (100 p.)
1995 – Detroit Red Wings (70 p.)
1996 – Detroit Red Wings (131 p.)
1997 – Dallas Stars (104 p.)
1998 – Dallas Stars (109 p.)
1999 – Detroit Red Wings (93 p.)
2000 – St. Louis Blues (114 p.)
2001 – Detroit Red Wings (111 p.)
2002 – Detroit Red Wings (116 p.)
2003 – Detroit Red Wings (110 p.)
2004 – Detroit Red Wings (109 p.)
2005 – ei pelattu (työsulku)
2006 – Detroit Red Wings (124 p.)
2007 – Detroit Red Wings (113 p.)
2008 – Detroit Red Wings (115 p.)
2009 – Detroit Red Wings (112 p.)
2010 – Chicago Blackhawks (112 p.)
2011 – Detroit Red Wings (104 p.)
2012 – St. Louis Blues (109 p.)
2013 – Chicago Blackhawks (77 p.)
2014 – Colorado Avalanche (112 p.)
2015 – St. Louis Blues (109 p.)
2016 – Dallas Stars (109 p.)
2017 – Chicago Blackhawks (109 p.)
2018 – Nashville Predators (117 p.)
2019 – Nashville Predators (100 p.)
2020 – St. Louis Blues (94 p.)
2021 – Carolina Hurricanes (80 p.)
2022 – Colorado Avalanche (119 p.)
2023 – Colorado Avalanche (109 p.)
2024 – Dallas Stars (113 p.)
Stanley Cup -voittajat divisioonasta

1997 – Detroit Red Wings
1998 – Detroit Red Wings
2002 – Detroit Red Wings
2008 – Detroit Red Wings
2010 – Chicago Blackhawks
2013 – Chicago Blackhawks
2015 – Chicago Blackhawks
2019 – St. Louis Blues
2022 – Colorado Avalanche
President’s Trophy -voittajat divisioonasta

1995 – Detroit Red Wings
1996 – Detroit Red Wings
1998 – Dallas Stars
2000 – St. Louis Blues
2002 – Detroit Red Wings
2004 – Detroit Red Wings
2006 – Detroit Red Wings
2008 – Detroit Red Wings
2013 – Chicago Blackhawks
2018 – Nashville Predators
Vastushitsaus

Vastushitsauksessa hitsattavat kappaleet kuumennetaan kappaleiden ja liitospintojen läpi kulkevan sähkövirran avulla tahdasmaiseen (osittain sulaneeseen) tilaan, jolloin ne liittyvät puristuksen vaikutuksesta toisiinsa.
Menetelmät > Pistehitsaus

Resistance Spot Welding (RSW)
Vastuspistehitsauksessa liitettävät kappaleet puristetaan toisiaan vasten sähköä johtavilla elektrodeilla. Puristuksen aikana elektodeille syötetään virtapulssi, joka kuumentaa liitettävien kappaleiden rajapinnan. Rajapinnalla sähkövastus on suurin ja siellä syntyy riittävästi lämpöä kappaleiden sulamiseen. Kun virransyöttö lakkaa, alkaa sulan linssin jäähtyminen ja jähmettyminen hitsiksi. Pistehitsausta käytetään ohutlevyjen liittämiseen. Levyn paksuus on yleensä alle 3 mm.
Tyypillinen pistehitsikone koostuu saksimaisien varsien päässä olevista kahdesta kuparielektrodista ja näitä syöttävästä teholähteestä. Hitsaus voi tapahtua myös yksipuolisesti, jolloin maadoituselektrodi voi olla hiilestä valmistettu. Hitsatessa voidaan säätää kahta perusparametriä: hitsausvirran voimakkuutta sekä hitsauksen kestoa. Lisäksi kehittyneimmissä laitteissa voidaan säätää ns. esi- ja jälkipuristusta, ts. elektrodien painamista yhteen - sekä voimaa että kestoa - ennen ja jälkeen hitsausvirran kulkua.
Menetelmät > Käsnähitsaus

Projection Welding
Käsnähitsauksessa toisessa tai molemmissa yhteenliitettävissä kappaleissa on pieniä kohoutumia. Kun kappaleet painetaan yhteen ja niihin läpi ajetaan hitsausvirta, tapahtuu kappaleiden yhteenliittyminen kohoutumien kohdalta. Menetelmää käytetään ohutlevyjen hitsaamiseen, esimerkiksi astianpesukoneiden tai jääkaappien runkojen kokoamisessa.
Menetelmät > Kiekkohitsaus

Roller Seam Welding
Kiekkohitsauksessa elektrodit ovat liikkumattomien sauvojen asemesta pyöriviä rullia tai kiekkoja. Hitsausmenetelmä saa aikaan joukon peräkkäisiä pistehitsejä kun kiinnitettävät levyt kulkevat kiekkojen välitse. Menetelmä soveltuu esimerkiksi metallitynnyrien sylinteriosan hitsaamiseksi rullaksi taivutetusta ohutlevystä.
Menetelmät > Leimuhitsaus

Flash Welding
Leimuhitsauksessa hitsattavien kappaleiden välille syntyvät lyhyet valokaaret sulattavat perusaineen. Kun liitospinnat ovat sulaneet ne liitetään toisiinsa puristuksen avulla. Leimuhitsausta käytetään tankojen, putkien ja nauhojen päittäisliitosten hitsaamiseen.
Menetelmät > Tyssähitsaus

Resistance Butt Welding
Tyssähitsauksessa toisiaan vasten puristettujen liitospintojen kautta kulkeva sähkövirta sulattaa perusaineen ja kappaleet liittyvät toisiinsa lämmön ja puristuksen vaikutuksesta. Tyssähitsauksella tehdään tankojen, putkien ja nauhojen päittäisliitoksia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hitsaustietoa - Oy Esab[vanhentunut linkki]
Miller-merkkinen pistehitsauskone
Varvara Stepanova

| Varvara Stepanova |
| --- | --- |
 Stepanova vuonna 1924
Henkilötiedot
Syntynyt: 1894 Kaunas, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 1958 Moskova, Neuvostoliitto
Ammatti:  taiteilija
Taiteilija
Taidesuuntaus:  konstruktivismi
Varvara Fjodorovna Stepanova (ven. Варвара Фёдоровна Степанова; 1894–1958) oli venäläinen avantgardetaiteilija, joka oli keskeisiä konstruktivisteja. Stepanovan ura oli suhteellisen lyhyt, sillä hän ajautui muiden avantgardistien tapaan epäsuosioon sosialistisen realismin aikakaudella. Stepanova oli kuitenkin monialainen taiteilija, joka loi maalauksia ja teki graafista suunnittelua, vaatemuotoiluja sekä teatteri- ja elokuvalavastuksia. Stepanovan kumppani oli taiteilija Aleksandr Rodtšenko.
Nuoruus ja opiskelu

Varvara Stepanova syntyi 1894 Kaunasissa venäläiseen perheeseen. Hän aloitti vuonna 1910 Kazanin taidekoulun, jossa hän tapasi myös tulevan kumppaninsa Aleksandr Rodtšenkon. Stepanova muutti vuonna 1912 Kazanista Moskovaan.
Ura

Stepanova opiskeli Moskovassa Konstantin Juonin studiossa ja työskenteli kirjanpitäjänä. Stepanova ja Rodtšenko muuttivat yhteen 1916 ja menivät naimisiin 1942.
Stepanova oli uransa alkuvaiheessa kiinnostunut erityisesti runoudesta, ja hän ihaili varsinkin futuristisia runoilijoita. Hän loi itsekin visuaalisen runouden töitä. Stepanova julkaisi 1918 käsikirjoituksia, joiden sivuilla yhdistyivät erilaiset transrationaalisesti eli esimerkiksi niiden äänen tai ulkoasun perusteella valitut sanat sekä abstraktit muodot. Hän kuvitti vuonna 1919 julkaistun futuristirunoilija Aleksei Krutšonyhin teoksen.
Stepanovan kiinnostus alkoi lokakuun vallankumouksen jälkeen suuntautua aiempaa enemmän kuvataiteeseen, ja hän oli 1920-luvulla konstruktivistisen taiteen keskeisimpiä käsitteellistäjiä. Stepanova, Rodtšenko, Ljubov Popova, Aleksandr Vesnin ja Oleksandra Ekster järjestivät 1921 5×5=25-nimisen taidenäyttelyn, johon jokainen taiteilija teki viisi työtä. Stepanova julisti näyttelyluettelossa maalauksen loppua ja konstruktion asemaa uutena ideaalina.
Stepanova alkoi 1920-luvun puolivälissä keskittyä enemmän muotoiluun. Hän työskenteli usealle aikakauslehdelle ja teki fotomontaaseja ja kollaaseja. Stepanova työskenteli myös valtion tekstiilitehtaalle, jolle suunniteli 150 vaatemallia. Niistä 20 otettiin tuotantoon. Stepanova sai 1929 Tretjakovin galleriassa palkinnon arjen neuvostotekstiilien näyttelyssä.
Stepanova joutui monien muiden avantgardetaiteilijoiden tavoin pitkälti syrjäytetyksi 1920-luvun lopussa. Stalinin valtakausi keskittyi taiteessa sosialistiseen realismiin, jossa taiteen sisältö oli muodon sijaan oleellista. Stepanova suunnitteli tästä huolimatta vuonna 1932 julkaistun ensimmäisen viisivuotissuunnitelman tulosjulkaisun kannen.
Stepanova ajautui kuitenkin sivurooliin ja kuoli vuonna 1958. Hän oli samana vuonna saanut takaisin Neuvostoliiton taiteilijainliiton jäsenyyden.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Varvara Stepanova Wikimedia Commonsissa
Stepanova ja Aleksandr Rodtšenko.
Stepanovan vaatesuunnitelma.
Vihersisilisko

| Vihersisilisko |
| --- | --- |
 Lacerta viridis -pariskunta
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Liskot Sauria
Heimo::  Sisiliskot Lacertidae
Suku::  Lacerta
Laji::  viridis
Kaksiosainen nimi
 Lacerta viridis  (Laurenti, 1768) 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Vihersisilisko (Lacerta viridis) on isokokoinen vihreä lisko, joka elää Keski- ja Kaakkois-Euroopassa. Vuoteen 1991 asti sitä pidettiin samana lajina kuin lännemmässä elävää lännenvihersisiliskoa (Lacerta bilineata). Niiden eroavaisuudet ovat kuitenkin hyvin pieniä, ja on mahdollista, että jatkotutkimukset yhdistävät ne takaisin yhdeksi lajiksi.
Ulkonäkö

Vihersisiliskokoiras on kirkkaanvihreä, ja siinä on keltaisia ja mustia pilkkuja. Kurkku on erityisen kirkkaan sininen lisääntymisaikana. Naaras on vaisumman värinen, ja poikaset ovat ruskehtavia. Koiraan vatsapuoli on keltainen, naaraan vatsa on kellertävä tai vihertävä.
Liskon pituus on 25–35 cm, josta häntää on noin kolmasosa.