stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Thinning
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Logan Paul  | … |  Blake Redding   |
|  Peyton R. List  | … |  Laina Michaels   |
|  Lia Marie Johnson  | … |  Ellie Harper   |
|  Calum Worthy  | … |  Kellan Woods   |
|  Matthew Glave  | … |  Dean Redding   |
|  Michael Traynor  | … |  Mason King   |
|  Ryan Newman  | … |  Sarah Foster   |
|  Stacey Dash  | … |  Kendra Birch   |
|  Patrick O'Sulliva  | … |  Mr. Glass   |
|  Jana Winternitz  | … |  Ms. Cole   |
|  Kiersten Warren  | … |  Barbara Michaels   |
Tuotanto

Vuonna 2015 Legendary Digital Media hankki The Thinning -elokuvan oikeudet. Ensimmäiset roolit menivät vine-tähti Logan Paulille ja Disney Channelistä tutulle Peyton R. Listille.
Kuvaukset aloitettiin marraskuussa 2015.
Aiheesta muualla

The Thinning Internet Movie Databasessa (englanniksi)
The Thinning YouTubessa
Pähkähullu professori

| Pähkähullu professori> The Nutty Professor |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Tom Shadyac
Käsikirjoittaja:   David Sheffield  Barry W. Blaustein  Tom Shadyac  Steve Oedekerk 
Tuottaja:   Karen Kehela  Jerry Lewis  Mark Lipsky  Russell Simmons  Brian Grazer 
Säveltäjä:  David Newman
Kuvaaja:  Don Zimmerman
Leikkaaja:  Don Zimmerman
Pääosat:   Eddie Murphy  Jada Pinkett Smith  James Coburn  Larry Miller  Dave Chappelle  John Ales 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Universal Pictures  Imagine Entertainment  Edco Enterprises  O Entertainment 
Levittäjä:  UIP-Dunafilm Netflix
Ensi-ilta:  1996
Kesto:  96 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  54 000 000 USD
Seuraaja:  Pähkähullu professori 2: Klumpit
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pähkähullu professori (engl. The Nutty Professor) on vuonna 1996 ensi-iltansa saanut komediaelokuva, jossa pääosaa näyttelee Eddie Murphy. Se on uudelleenfilmatisointi vuonna 1963 valmistuneesta Tohtori Jerry ja herra Hyde -elokuvasta, jonka pääosassa nähtiin Jerry Lewis. Pähkähullu professori palkittiin parhaan maskeerauksen Oscar-palkinnolla vuoden 1997 Oscar-gaalassa.
Juoni

Elokuva kertoo erittäin tukevasta, mutta viisaasta tiedemies-professori Sherman Klumpista. Hän on keksimässä hamstereille nuorennuseliksiiriä ja jos saadaan todistettua, että aine toimii, Klump saa apurahan.
Hän ihastuu oppilaitoksen uuteen naisopettaja Carla Purtyyn, mutta luulee että ei ulkonäkönsä vuoksi saa Carlalta vastakaikua. Klump pyytää kuitenkin Carlaa treffeille, ja päättää samalla aloittaa laihdutuskuurin. Tapaamisiltana Sherman ja Carla menevät Scream-nimiseen ravintolaan, jossa he syövät ja viettävät iltaa. Illan aikana ravintolassa esiintyy stand up -koomikko, joka ottaa silmätikukseen Shermanin ja keksii hänestä loukkaavia vitsejä.
Samana yönä Sherman kehittää eliksiirin, joka laihduttaa hänet huippukuntoon. Hänestä tulee uusi henkilö, Buddy Love. Tosin eliksiirin vaikutus kestää vain tietyn ajan, ja Sherman muuttuu entiseen kokoonsa. Shermanille selviää, että Carla on kiinnostunut Buddysta ja näin hän muuttuu takaisin laihaksi.  Vähitellen selviää, että Buddyn roolissa oleminen alkaa riistäytyä käsistä. Eräänä aamuna Carla saapuu Shermanin talolle, jossa on hirveä sotku. Edellisenä iltana Buddy oli pitänyt ystäviensä kanssa juhlat ja nukkumisen aikana hän oli muuttunut takaisin normaaliksi Sherman Klumpiksi. Carlalle selviää, että Sherman on yhtä lipevä naistenmies, kuin Buddykin (tosin Carla ei tiedä Buddyn olevan Shermanin takana).
Shermanille tulee häätöilmoitus, ja hän saa potkut työpaikastaan. Eräänä iltana Sherman katsoo televisiota, jolloin Buddyn tekemä videonauha käynnistyy, jossa hän kertoo että hänen pitäisi juoda laihdutuseliksiiriä. Samana iltana Sherman saapuu laboratorioon, ja aikoo kaataa kaikki laihdutuseliksiirit pois ja kertoa Carlalle totuuden. Sherman nauttii vahingossa laihdutuseliksiiriä, ja muuttuu Buddyksi. Buddy on valmistanut suuren määrän eliksiiriä ja jos hän nauttii sen kokonaan, hän pääsee Shermanista eroon ikuisesti. Samana iltana on juhlat, jossa Buddyn tulee esittää nuorennuseliksiiri. Buddyn on tarkoitus juoda eliksiiri, mutta hän ei ehdi, ja näin muuttuu Shermaniksi ja kaikille selviää totuus. Loppujen lopuksi Sherman saa apurahan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eddie Murphy  | … |  Sherman Klump / Buddy Love / Klumpin perhe / Lance Perkins   |
|  Jada Pinkett  | … |  Carla Purty   |
|  John Ales  | … |  Jason   |
|  James Coburn  | … |  Harlan Hartley   |
|  Larry Miller  | … |  Dean Richmond   |
|  Dave Chappelle  | … |  Reggie Warrington   |
|  Jamal Mixon  | … |  Ernie Klump Jr.   |
Will Hunting

| Will Hunting> Good Will Hunting |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Gus Van Sant
Käsikirjoittaja:  Ben Affleck Matt Damon
Tuottaja:  Lawrence Bender
Säveltäjä:  Danny Elfman
Kuvaaja:  Jean-Yves Escoffier
Leikkaaja:  Pietro Scalia
Pääosat:  Matt Damon Minnie Driver Robin Williams Ben Affleck
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Miramax Films
Levittäjä:  UIP-Dunafilm
Ensi-ilta:  5. joulukuuta 1997
Kesto:  126 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  10 000 000 dollaria
Tuotto:  225 933 435 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Will Hunting (engl. Good Will Hunting) on vuonna 1997 ensi-iltansa saanut Gus Van Santin ohjaama draamaelokuva. Se kertoo ongelmallisesta ihmelapsesta Will Huntingista, jota näyttelee Matt Damon. Elokuvan ovat käsikirjoittaneet Damon ja Ben Affleck.
Elokuvaa on verrattu J. D. Salingerin romaaniin Sieppari ruispellossa ja jotkut väittävät, että käsikirjoituksessa olisikin vaikutteita teoksesta. Elokuvan päähenkilö muistuttaa tietyiltä osin matemaatikkoja Srinivasa Ramanujan ja George Dantzig.lähde?
Will Hunting kuvattiin Bostonin alueella. Mel Gibson oli jo lupautunut elokuvan tuottajaksi ja ohjaajaksi. Van Sant innostui kuitenkin käsikirjoituksesta ja oli innokas ohjaamaan elokuvan. Matt Damon piti monista Van Santin elokuvista ja tämän monimutkaisten tunteiden ja  hahmojen ohjaamistavasta.
Robin Williams palkittiin roolistaan parhaan miessivuosan Oscarilla. Lisäksi Damon ja Affleck voittivat esikoiskäsikirjoituksestaan parhaan alkuperäiskäsikirjoituksen Oscarin. Elokuva oli yhteensä ehdolla yhdeksään Oscariin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Matt Damon  | … |  Will Hunting   |
|  Robin Williams  | … |  Sean Maguire   |
|  Ben Affleck  | … |  Chuckie Sullivan   |
|  Stellan Skarsgård  | … |  Gerald Lambeau   |
|  Minnie Driver  | … |  Skylar   |
|  Casey Affleck  | … |  Morgan O'Mally   |
|  Cole Hauser  | … |  Billy McBride   |
|  John Mighton  | … |  Tom   |
|  George Plimpton  | … |  Henry Lipkin   |
Palkintoja > Oscarit

Paras miessivuosa: Robin Williams
Paras alkuperäiskäsikirjoitus: Ben Affleck, Matt Damon
Ehdokkaana:
Paras elokuva
Paras miespääosa: Matt Damon
Paras naissivuosa: Minnie Driver
Paras ohjaus: Gus Van Sant
Paras leikkaus: Pietro Scalia
Paras elokuvamusiikki: Stephen Warbeck
Paras laulu: Elliott Smith (Miss Misery)
Palkintoja > Golden Globet

Paras käsikirjoitus: Ben Affleck, Matt Damon
Ehdokkaana:
Paras draamaelokuva
Paras miespääosa draamaelokuvassa: Matt Damon
Paras miessivuosa: Robin Williams
| n k Ben Affleck |
| --- | --- |
Ohjannut:  Gone Baby Gone (2007)  The Town (2010)  Argo (2012)  Live by Night (2016)  Air (2023) 
Käsikirjoittanut:  Will Hunting (1997)  The Last Duel (2021)
Place de la République

Place de la République.
Aukion pohjoislaidalla sijaitseva entinen kasarmi Caserne Vérines.
Tasavallan muistomerkki.
Place de la République (suom. Tasavallan aukio) on suorakulmainen aukio Pariisissa 3., 10. ja 11. arrondissementin rajalla. Sen pinta-ala on 3,3 hehtaaria, ja se on yksi Pariisin suurimmista aukioista. Aukiolla risteävät seuraavat bulevardit ja muut kadut: Boulevard du Temple, Boulevard Saint-Martin, Boulevard Magenta, Boulevard Voltaire, Avenue de la République, Rue du Temple, Rue René-Boulanger, Rue Léon-Jouhaux ja Rue du Faubourg-du-Temple.
Place de la Républiquen paikalla sijaitsi aiemmin 1300-luvulla rakennettuun niin sanottuun Kaarle V:n kaupunginmuuriin kuulunut Templen portti. Aukio syntyi vuonna 1854, kun Pariisin asemakaavaa uudistettiin paroni Haussmannin suunnitelmien mukaan. Aukion nimi oli alkujaan place du Château-d’eau. Sen pohjoissivua reunustavat arkkitehti Gabriel Davioudin suunnittelemat entiset kasarmi- ja liikerakennukset. Valokuvauksen pioneerin Louis Daguerren kuuluisa dioraamateatteri sekä Alexandre Dumas’n vuonna 1847 perustama Théâtre-Lyrique sijaitsivat aikanaan Place de la Républiquen luona. Vuonna 2013 valmistuneissa muutoksissa aukion jalankulkualuetta laajennettiin.
Aukiolla järjestettiin suuria mielenilmauksia tammikuussa 2015 Charlie Hebdon terrori-iskun jälkeen ja uudelleen marraskuussa 2015 Pariisin terrori-iskujen jälkeen. Tammikuussa 2016 aukiolle sijoitettiin iskujen uhreille omistettu muistolaatta.
Tasavallan muistomerkki

Aukion keskellä on vuonna 1883 pystytetty Tasavallan muistomerkki (Monument à la République), jonka ovat suunnitelleet kuvanveistäjäveljekset Léopold ja Charles Morice. Ranskan tasavaltaa symboloiva Marianne-patsas on 9,5 metriä korkea ja seisoo 15,5 metriä korkealla jalustalla. Sen kolme suurta jalustahahmoa edustavat vapautta, veljeyttä ja tasa-arvoa. Jalustan alaosassa on kaksitoista pronssireliefiä, jotka kuvaavat Ranskan tasavaltaisen historian merkittäviä tapahtumia vuoden 1789 vallankumouksesta alkaen.
Ennen nykyistä patsasta paikalla on ollut kaksikin suihkulähdettä. Ensimmäinen, vuonna 1811 valmistunut suihkulähde tunnettiin nimellä Château d’Eau (”vesilinna”), ja koko aukio sai alkuperäisen nimensä sen mukaan. Jälkimmäinen, Davioudin vuonna 1875 suunnittelema suihkulähde siirrettiin sittemmin place Félix-Ébouélle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Place de la République Wikimedia Commonsissa
Rusitš-ryhmä

Rusitš-ryhmän tunnus
Rusitš-ryhmä (ven. Русич) on venäläinen uusnatsistinen puolisotilaallinen ryhmä, joka on taistellut Ukrainan sodassa Venäjän asevoimien rinnalla. Se on liitetty myös Venäjän sotatoimiin Lähi-idässä ja Afrikassa.
Rusitš-ryhmän perustivat kesällä 2014 Aleksei Miltšakov ja Jan Petrovski. Ryhmä ja sen johtajat asetettiin pakotteiden kohteiksi Yhdysvalloissa, Euroopan unionissa, Australiassa, Kanadassa ja Sveitsissä. Rusitš-ryhmä tuli tunnetuksi brutaaliudesta sekä natsisymboliikan käytöstä. Sen osuutta sotarikoksiin on tutkittu kansainvälisesti. Lokakuussa 2022 Rusitš-ryhmä vaati Telegramissa sotavankien kiduttamista ja tappamista. Joukkojen edustajien mukaan Venäjän viranomaiset yrittivät myöhemmin painostaa heitä poistamaan julkaisun, mutta he uhmasivat käskyä. Rusitš-ryhmällä on väitetty olleen yhteyksiä Wagner-ryhmään.
Rusitš-ryhmä on yhdistetty satanistiryhmä Order of Nine Anglesiin (ONA). Contando Estrelas -sanomalehden mukaan ONA on yhdistetty rituaalimurhiin Venäjän Karjalassa, johon Rusitš-joukkoja on sijoitettu.
Nunnia ja konnia

| Nunnia ja konnia> Sister Act |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Emile Ardolino
Käsikirjoittaja:  Joseph Howard
Tuottaja:  Scott Rudin
Säveltäjä:  Marc Shaiman
Kuvaaja:  Adam Greenberg
Pääosat:   Whoopi Goldberg  Maggie Smith  Harvey Keitel 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Scott Rudin Productions
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures Netflix Disney+
Ensi-ilta:  29. toukokuuta 1992
Kesto:  96 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Seuraaja:  Nunnia ja konnia 2 – Lisää säpinää
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nunnia ja konnia (Sister Act) on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1992. Se on komedia kapakkalaulaja Deloris Van Cartiesta (Whoopi Goldberg), joka vahingossa joutuu todistamaan mafiosomiesystävänsä Vincen (Harvey Keitel) hankkiutumista eroon todistajasta. Sen seurauksena Deloris otetaan mukaan todistajansuojeluohjelmaan ja hänet sijoitetaan luostariin. Vauhtiin ja vapauteen tottunut laulaja joutuu sopeutumaan nunnaluostarin täsmälliseen aikatauluun ja kuriin.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Whoopi Goldberg  | … |  Deloris Van Cartier / Sisar Mary Clarence   |
|  Harvey Keitel  | … |  Vince LaRocca   |
|  Maggie Smith  | … |  Abbedissa    |
|  Kathy Najimy  | … |  Sisar Mary Patrick   |
|  Wendy Makkena  | … |  Sisar Mary Robert   |
|  Mary Wickes  | … |  Sisar Mary Lazarus   |
Arvioita

Helsingin Sanomien ensi-ilta-arvostelussa Helena Ylänen 
sanoi Ardolinon tehneen urallaan enimmäkseen roskaa, mutta kehui Nunnia ja konnia hauskaksi.
Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano sanoo elokuvan pelaavan taidokkaasti gospelmusiikilla mutta halvasti uskonasioilla. Hän antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Cooties

| Cooties |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Jonathan Milott  Cary Murnion 
Käsikirjoittaja:   Leigh Whannell  Ian Brennan 
Tuottaja:   Rob Burnett  Donna Gigliotti  James Spies 
Säveltäjä:  Kreng
Kuvaaja:  Lyle Vincent
Leikkaaja:  Brett W. Bachman
Pääosat:   Elijah Wood  Rainn Wilson  Alison Pill  Rainn Wilson  Nasim Pedrad 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   SpectreVision  Glacier Films  Lionsgate Premiere 
Levittäjä:  Lionsgate Premiere
Ensi-ilta:   2014-1-1818. tammikuuta 2014 (Sundance)  2015-8-1818. elokuuta 2015 (Yhdysvallat)  
Kesto:  94 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Tuotto:  485 544 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Cooties on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen kauhukomediaelokuva, jonka ovat ohjanneet Jonathan Milott ja Cary Murnion.
Juoni

Mysteerinen virus muuttaa amerikkalaisen alakoulun oppilaat zombeiksi, jotka tappavat aikuisia. Tauti voi tarttua vain, jos ei ole murrosikää.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Elijah Wood  | … |  Clint Hadson   |
|  Rainn Wilson  | … |  Wade Johnson   |
|  Alison Pill  | … |  Lucy McCormick   |
|  Jack McBrayer  | … |  Tracy Lacey   |
|  Leigh Whannell  | … |  Doug Davis   |
|  Nasim Pedrad  | … |  Rebekkah Halverson   |
|  Ian Brennan  | … |  Vice Principal Simms   |
|  Jorge Garcia  | … |  Rick   |
|  Sunny May Allison  | … |  Shelley Linker   |
|  Cooper Roth  | … |  Patriot   |
|  Miles Elliot  | … |  Dink   |
|  Armani Jackson  | … |  Calvin   |
|  Morgan Lily  | … |  Tamra   |
|  Peter Kwong  | … |  Mr. Hatachi   |
|  Kate Flannery  | … |  Charman Hadson   |
|  Matt Jones  | … |  Sheriff Dave   |
|  Jake Brennan  | … |  Lincoln   |
|  Mark Christopher Lawrence  | … |  Mr. Pederson   |
Aiheesta muualla

Cooties Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Valeriu Bularca

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Bularca 1960-luvulla. |  Bularca 1960-luvulla. |  Bularca 1960-luvulla. |  |
Maa:   Romania
Miesten kreikkalais-roomalainen paini
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Tokio 1964 | 70 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Jokohama 1961 | 73 kg |  |
|  Pronssia | Budapest 1958 | 73 kg |  |
Valeriu Bularca (14. helmikuuta 1931 Întorsura Buzăului – 7. helmikuuta 2017 Brașov) oli romanialainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, olympiamitalisti ja maailmanmestari. Bularca oli Romanian ensimmäinen painin aikuisten maailmanmestari ja ylipäänsä MM-mitalisti.
70–73 kilogramman painoluokissa kilpaillut Bularca saavutti olympiahopeaa Tokiossa 1964. Hän kilpaili myös Rooman kesäolympialaisissa 1960. MM-kilpailuista Bularca voitti kultaa Jokohamassa 1961 ja pronssia Budapestissa 1958.
Bularcasta tuli MM-mitaliensa myötä Romanian ensimmäinen aikuisten painin MM-mitalisti ja maailmanmestari. Hän kuoli Brașovissa 85-vuotiaana 7. helmikuuta 2017.
Lisp

| Lisp |
| --- | --- |

Paradigma:  funktionaalinen
Muistinhallinta:  automaattinen roskienkeruu
Julkaistu:  1958
Kehittäjä:  John McCarthy
Murteet:  Common Lisp, Scheme, Emacs Lisp, AutoLISP, Clojure, MultiLisp, Interlisp, PicoLisp, newLISP
Käyttöjärjestelmä:  alustariippumaton
Uutisryhmä:  comp.lang.lisp
Lisp on usean lähestymistavan refleksiivinen ohjelmointikieli.
Nimi Lisp tulee englannin kielen sanoista ”List Processing”. Linkitetyt listat ovat Lispin pääasiallisia datarakenteita, ja identtiset perustason listaoperaatiot toimivat kaikissa Lispin murteissa. Muita yleisiä ominaisuuksia Lispin murteissa ovat vahvat dynaamisen tyypit, tuki funktionaaliselle ohjelmoinnille ja kyky muokata lähdekoodia datana.
Tällä hetkellä kaksi yleisintä Lisp-murretta ovat Scheme ja Common Lisp. Lispistä puhuttaessa tarkoitetaan yleensä jälkimmäistä. Moni nykyisin suosittu kieli on ottanut vaikutteita Lispistä (ehtorakenteet, silmukat, roskienkeruu jne.). Lispissä ei tehdä eroa sisäänrakennetun ja ohjelmoijan tekemän funktion välille, joten Lisp on helposti laajennettavissa. Tämä mahdollistaa sen, että Lispillä on erittäin helppo tehdä sisäkkäisiä ohjelmointikieliä, mistä Common Lispin loop-makro on hyvä esimerkki. Useimmiten Lisp-ohjelmoija kirjoittaa kielen sopimaan kulloiseenkin ohjelmointitehtävään sen sijaan että jakaisi ohjelman ratkaiseman ongelman jatkuvasti pienempiin osiin kunnes se on tarpeeksi pieni kielellä ratkaistavaksi. Tätä kutsutaan alhaalta ylös -ohjelmointitekniikaksi, jossa kieli sovitetaan ohjelmaan.
Historia

Lisp perustuu Alonzo Churchin lambdakalkyylin laajennukseen.
Kielen ensimmäisen version kehitti John McCarthy vuonna 1958,
ja kielen kuvaava artikkeli julkaistiin Communications of the ACM -lehdessä 1960.
Ensimmäisen varsinainen käytännöllisen toteutuksen teki Steve Russell IBM 704 -tietokoneelle.
LISP-kielen varhaisia toteutuksia tehtiin IBM 704:llä, IBM 7090:llä, Digital Equipment Corporationin (DEC) PDP-1:llä, PDP-6:lla ja PDP-10:llä. LISP 1.5 oli pääasiallinen LISP-murre vuosina 1960-1965. Myöhemmin Lispiä kehittivät Massachusetts Institute of Technology (MIT), Stanford University ja Carnegie Mellon University (CMU) 1960-luvun puolivälistä 1970-luvulle. 1970-luvun alussa kielen pääasialliset toteutukset olivat MacLisp ja Interlisp.
Lisp-koneet kehitettiin 1960-luvun lopussa. Nämä olivat nimenomaan Lispiä ajamaan kehitettyjä yleiskäyttöisiä tietokoneita. Kehittyneimmissä käytettiin suorittimen mikrokoodia ajamaan tavukoodiksi käännetty ohjelma.
1980- ja 1990-luvulla Lisp-kielestä oli jo olemassa useita eri variaatioita, ja vuonna 1994 päästandardiksi nousi Common Lisp, joka on ANSI-standardi (ANSI X3.226-1994 Information Technology Programming Language Common Lisp).
1990-luvun puolella kiinnostus Lisp-kieleen väheni. Kiinnostus on kuitenkin kasvanut 2000-luvulla, hyvinä syinä esimerkiksi kattavien avoimeen lähdekoodiin pohjautuvien Lisp-järjestelmien saatavuus, ja joidenkin ”Lisp-evankelistojen” (kuten Paul Graham) tekemä työ. Lispin suosiota ovat pitäneet yllä myös GNU Emacs -editori joka on pääasiassa kirjoitettu Emacs Lispillä sekä erästä Lispiä hyödyntänyt Naughty Dog -videopeliyhtiö.
Esimerkkejä > Muotoiltu merkkijono ja yhteenlasku

(ajettu Lisp-tulkissa)
> (format t "5 + 5 = ~D" ( + 5 5))
 5 + 5 = 10
 NIL
Esimerkkejä > Sijoitus, funktion määrittely ja kutsu

(suoritettava ohjelma)
;; Sijoitus
 (setq a 5)
 (setq h 4)
 ;; Funktion määrittely
 (defun ala (a h)
 (/ ( * a h ) 2 ))
 ;; Funktion kutsu
 (setq A (ala a h))
 (format t "~D" A)
Murteet

Kielestä on useita variaatioita ja murteita kuten:
AutoLISP
Common Lisp
MultiLisp
Scheme
Kirjallisuutta

Hyvönen, Eero & Seppänen, Jouko: LISP-maailma: Johdatus kieleen ja ohjelmointiin, s. 1–362.  Helsinki:  Kirjayhtymä, 1986.  ISBN 951-26-2787-6
Hyvönen, Eero & Seppänen, Jouko: LISP-maailma 2: Ohjelmointimenetelmät ja -järjestelmät, s. 1–293.  Helsinki:  Kirjayhtymä, 1987.  ISBN 951-26-2834-1
Winston, Patrick Henry & Horn, Berthold Klaus Paul: LISP, s. 1–430.  Addison-Wesley, 1981.  ISBN 0-201-08329-9
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lisp Wikimedia Commonsissa
ilmainen Practical Common Lisp -kirja
Recursive Functions of Symbolic Expressions and Their Computation by Machine, Part I – Internet Archive (PDF) (englanniksi)
On Lisp -kirja (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
CLiki, Common Lisp -wiki (englanniksi)
| n k Yleisimmät ohjelmointikielet |
| --- | --- |
Tuotantokäytössä:  Ada  APL  Assembly  AWK  C  C++  C#  COBOL  Dart  Delphi  Eiffel  Erlang  Forth  Fortran  Go  Java  JavaScript  Kotlin  Lisp  Lua  Objective-C  Pascal  Perl  PHP  PostScript  Python  R  Ruby  Rust  Smalltalk  Swift  Tcl  TypeScript  Visual Basic 
Akateemiset:  CLU  Haskell  Logo  ML  OCaml  Prolog  Scheme 
Historialliset:  ALGOL  BASIC  Modula-3  MUMPS  Plankalkül  PL/I  Simula 
Luettelo yleisimmistä ohjelmointikielistä
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Muut:  IdRef
Itäminen

Itämisen koestus germinaatiopöydällä.
Auringonkukan kasvuvideo
Itäminen eli germinaatio tarkoittaa itiön tai kasvin siemenen alkion alkukehitystä. Itiöstä kehittyy alkeisvarsikko tai sienirihmasto, alkiosta sirkkataimi.
Sipulien tai mukuloiden alkukehitys tapahtuu joskus uuden kasvukauden alussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Itäminen Wikimedia Commonsissa
Päätään pidempi

| Päätään pidempi> Renaissance Man |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Penny Marshall
Käsikirjoittaja:  Jim Burstein
Tuottaja:   Elliot Abbott  Sara Colleton  Robert Greenhut  Andrew G. Vajna 
Säveltäjä:  Hans Zimmer
Kuvaaja:  Adam Greenberg
Leikkaaja:  George Bowers
Pääosat:   Danny DeVito  Gregory Hines 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Touchstone Pictures
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures Netflix
Ensi-ilta:  1994
Kesto:  128 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Päätään pidempi (Renaissance Man) on vuonna 1994 julkaistu Penny Marshallin ohjaama draamakomedia. Pääosassa näyttelee Danny DeVito. Elokuva sijoittuu Yhdysvaltain armeijan koulutuslaitokseen. Päätään pidempi oli Mark Wahlbergin ensiesiintyminen elokuva-alalla. Elokuvaa levittivät Touchstone Pictures USA:ssa ja muualla Cinergi Pictures.
Elokuva kuvattiin kuvitteellisessa "Fort McClanessa", joka todellisuudessa oli Fort Jackson Etelä-Carolinassa.lähde?
Tarina

Mainosalalla työskentelevällä Bill Ragolla on perheongelmia, mikä vaikeuttaa hänen uraansa. Hänet erotetaan virastaan. Bill Rago päättää hakea töitä työvoimatoimiston kautta. Hänelle tarjotaan opettajan työtä Yhdysvaltain armeijassa. Rago ottaa paikan vastaan, vaikka hänellä on hieman ennakkoluuloja, ja muuttaa työsuhdeasuntoon Fort McClainen kasarmille. Hän ei ole aluksi innostunut työpaikasta eikä työoloista.
Ragon on kuudessa viikossa opetettava kahdeksalle alokkaalle, jotka eivät kehity laitoksen vaatimassa tahdissa, ymmärtämisen alkeet ja englannin kielen käyttö. Hän aloittaa opettamalla vaadittua, mutta alokkaat eivät ole kovin kiinnostuneita. Bill Rago alkaa opettaa heille Shakespearen Hamletia ja näytelmän perusteita. Alokkaat eivät ole ennen kuulleet näytelmistä tai Shakespearesta ja kiinnostuvat aiheesta. Rago esittelee oppilaille myös näytelmän Henrik V, joka sekin lisää kiinnostusta. Riippumatta kersantti Cassin kielteisestä arvostelusta ja siitä, että yksi alokkaista, Roosevelt Hobbs, paljastuu armeijassa piilottelevaksi huumekuriiriksi, Rago pitää lopuille seitsemälle oppilaalle loppukokeen. Vastoin kersantti Cassin olettamaa kaikki alokkaat läpäisevät kokeen.
Huipennus elokuvassa on se, kun alokas Benites lausuu yöharjoituksissa kaatosateessa kohdan näytelmästä Kuningas Henrik V kersantti Cassille täysissä sotilaan varusteissa.
Rago myös tutkii erään oppilaansa menehtyneen isän sotilasuraa Vietnamin sodassa. Kyseinen oppilas ottaa loppuseremoniassa vastaan isälleen myönnettävän hopearistin. Aivan lopuksi käy ilmi, että Bill Rago aikoo jäädä vakituiseksi opettajaksi armeijaan.