Luettelo suomen venäläisistä lainasanoista
Slangin, murteiden ja arkikielen sanoja

akuserkka, akuserkku ’kätilö’ < ven. акушерка, akušerka < ransk. accoucheur.
aporkat, aborkat ’kengät’ < ven. opórki ’kenkärajat, huonot kengät’.
aprakka ’palkka, maksu, eväs’ < ven. obrók ’palkka, maksu’.
arkkana ’hevosen kaulapanta’ < ven. аркан, arkan ’lasso’. Sana on venäjässä laina tataarista.
arssina ’vanha venäläinen pituusmitta, n. 71 cm’ < ven. aršín (laina jostain turkkilaiskielestä). Tästä johdettu myös arssinoida ’miettiä, pohtia’.
artteli ’työkunta’ < ven. artel’ (< ital. artieri (mon.) ’käsityöläiset’).
bonjata ’tajuta, ymmärtää’ < ven. понять, ponjat’ .
hartsu ’varusteet, ruokavarat, eväät’ < ven. харч, harč, (mon.) харчи, harči, lainasana jostain turkkilaiskielestä.
hatka: ottaa hatkat, lähteä hatkaan ’pakoon’ jne., ehkä ven. sanasta hodkij ’nopea, joutuisa’ (johdos verbistä hodit’ ’mennä’).
hotsia, hotsittaa ’haluta, haluttaa, huvittaa’ < ven. хотеться, hotetsja.
hui, huja ’penis’ < ven. хуй, huj.
hui(s)pätkä ’patti hevosen jalassa’ < ven. выпадок, vypadok.
ikramoida ’leikkiä, pelleillä’ < ven. играть, igrát’  ’leikkiä, pelata, näytellä’.
jarmankka ’markkinat’ < ven. ярмарка, jarmarka < saks. Jahrmarkt.
jolkka, jolkki ’joulukuusi’ < ven. ёлка, jolka.
juska ’uuninpelti’ < ven. (v)juška.
kamurkka ’pieni huone, koppi’ < ven. каморка, kamorka.
kassa ’palmikko, hiukset’ < ven. коса, kosá
kosla ’auto’ < ven. kozly (mon.) ’kuskinpukki’, na kozlah ’kuskinpukilla’.
kous(s)a, kous(s)ikka ’kauha (esim. saunassa), nappo’ < ven. ковш(ик), kovš(ik). Venäjän sana on sukua balttilaiselle sanalle, josta varhemmin on meille lainattu kauha.
lafka < ven. лавка, lavka ’puoti, kauppa’
lusia ’istua vankilassa’ < ven. служить, služit’ ’palvella (esim. armeijassa)’.
mesta < ven. место, mesto ’paikka’
narikka ’naulakko’, narinkka ’vaatekaupustelijan koju, vanhojen vaatteiden myyntipaikka’ < ven. на рынке, na rynke 'torilla'
nuusa ’puute, hätä, tarve’ < ven. murt. нужа, nuža.
nuusniekka ’käymälä’ < ven. нужник, nužnik. Johdos sanasta nuža, ks. ed.
piessa ’paholainen’ < ven. бес, bes.
pohu ’eräänlainen kansanparantaja’ < ven. Bog ’Jumala’
prenikka, murt. myös pränikkä, räänikkä ym. ’(kulkukauppiaiden myymä) pikkuleipä, venäläinen piparkakku’ < ven. prjánik. Leikillinen merkitys ’kunniamerkki’ saattaa olla (suomen)ruotsista peräisin.
pulittaa ’maksaa (velka)’ < ven. slangisana pulit’ ’ostaa, myydä, hieroa kauppoja’.
revohka < ven. тревога, trevoga ’huoli, hälytys; sekamelska, meteli’.
rokuli ’omavaltainen poissaolo töistä’ < ven. прогул, progul.
sapuska < ven. закуска, zakuska ’alkupala’
sassiin ’heti paikalla, nopeasti’ < ven. сейчас, sejtšás ’nyt, heti’.
snaijata ’ymmärtää, tietää’ < ven. знать, znat’ ’tietää’ (я знаю, ja znáju ’minä tiedän’).
sontikka, sontsa ’sateenvarjo’ < ven. зонтик, zontik. (Sana on venäjässä tulkittu deminutiiviksi ja sille takaperoisjohdettu kantasana зонт, zont, mutta itse asiassa se on lainattu venäjään hollannista: zondek ’päivänvarjo, aurinkosuoja’.)
(t)saikka, (t)saiju ’tee’ < ven. чай, tšai. (Sana on alkuaan pohjoiskiinalainen muoto samasta sanasta, jonka eteläkiinalainen variantti on toista kautta, meille viimeksi ruotsin välityksellä kiertänyt tee.)
voda ’vesi’ < ven. вода, voda ’vesi’. (Saman venäläisen sanan deminutiivijohdos on votka < ven. водка, vodka.)