stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Morbius (elokuva)
Tuotanto > Jälkituotanto

Syyskuussa 2019 Sony ja Walt Disney Studios tekivät uuden sopimuksen Marvel Studiosin ja sen johtajan Kevin Feigen kanssa Far From Homen jatko-osan tuottamiseksi, pitäen Hämähäkkimiehen osana Marvelin jaettua universumia: Marvel Cinematic Universea (MCU). Feigen mukaan uusi sopimus mahdollistaisi hahmojen voivan liikkua ”elokuvauniversumeiden välillä” ja esiintyä myös Sonyn omassa jaetussa universumissa. Elokuvan ensimmäinen traileri julkaistiin tammikuussa 2020, ja siinä nähtiin kuvia Sam Raimin Hämähäkkimies-elokuvatrilogian Hämähäkkimiehestä, mutta kuvissa syytettiin Hämähäkkimiestä murhaajaksi, viittauksensa Far From Homen loppuratkaisuun. Michael Keaton esiintyi myös trailerissa, palaten Marvel Studiosin elokuvasta Spider-Man: Homecoming näyttelemään Adrian Toomesia. Samalla Sony paljasti Art Marcumin ja Matt Hollowayn olleen mukana elokuvan käsikirjoittamisessa, vaikka näitä ei ollut kreditoitu.
Musiikki

Lokakuussa 2019 Jon Ekstrandin, joka on säveltänyt myös monia Espinosan elokuvia, kerrottiin säveltävän myös Morbiusin musiikin.
Julkaisu

Morbius sai ensiesityksensä Plaza Carsossa, Mexico Cityssä 10. maaliskuuta 2022. Teatteriensi-iltansa elokuva tulee saamaan ensi-iltansa Yhdysvalloissa ja Suomessa 1. huhtikuuta 2022. Elokuvan ensi-illaksi oli aiemmin asetettu 10. heinäkuuta 2020, 31. heinäkuuta 2020, 19. maaliskuuta 2021, 8. lokakuuta 2021, 21. tammikuuta 2022 ja 28. tammikuuta 2022. Ensi-iltaa siirrettiin useita kertoja koronaviruspandemian vuoksi.
Morbius tuotti Yhdysvaltain elokuvateattereissa runsaat 73 miljoonaa dollaria ja muualla maailmassa vielä noin 90 miljoonaa dollaria eli yhteensä noin 163 miljoonaa dollaria. Tuottaakseen merkittävää voittoa elokuvan lipputulojen olisi pitänyt olla ainakin noin 225 miljoonaa dollaria.
Huomioita

↑  Toomes siirtyi Marvel Cinematic Universesta Sony’s Spider-Man Universeen Spider-Man: No Way Homen (2021) tapahtumien seurauksena.
↑  Paljastettu Kuuden Koplaksi.
Aiheesta muualla

Morbius Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Risperidoni
Annostelu

Risperidonia käytetään yleensä muiden lääkkeiden kanssa. Risperidonilla on pieninä annoksina mielialaa tasaava tai masennusta vähentävä piristävä vaikutus, jonka voimakkuus on yksilöllistä. Usein suuremmat annokset risperidonia rauhoittavat ja pienemmät piristävät.lähde?
Tavanomainen annos on 2 mg/aamu ja 2 mg/ilta ja iäkkäillä potilailla 1+1 mg, jota annosta käytetään myös lievemmässä psykoosissa. Injektiomuotoa Risperdal Constaa annostellaan yleensä 25 mg kahden viikon välein lihakseen. Annostusta voidaan nostaa 37,5 mg ja siitä 50 mg asti kahdessa viikossa.
Teho

Risperidoni on osoittautunut plaseboa tehokkaammaksi aikuisten skitsofrenian lyhytaikaisessa hoidossa.
Teho > Erot verrattuna haloperidoliin

Vuonna 2003 julkaistussa miespotilailla tehdyssä pienimuotoisessa kaksi vuotta kestäneessä interventiotutkimuksessa verrattiin risperidonin ja haloperidolin pitkäaikaiskäyttöä skitsofrenian hoidossa. Osanottajat käyttivät risperidonilääkitystä ennen kokeen alkua, minkä vuoksi haloperidolin soveltuvuutta testattiin kaikilla ennen varsinaisen tutkimuksen alkua tapahtuneen kahden viikon testijakson aikana, jolloin he nauttivat 8 milligrammaa haloperidolia päivässä. Tämän jälkeen ne, joille haloperidoli ei sopinut, poistettiin tutkimuksesta. Risperidoniryhmään arvotut nauttivat kokeen aikana keskimäärin 6 mg risperidonia, mikä oli 50 prosenttia tavanomaista neljää milligrammaa vahvempi annos. Haloperidoliryhmäläisten päiväannos puolestaan tiputettiin alle 5 milligrammaan, mika oli jopa 40 prosenttia normaalia pienempi ylläpitoannos. Vain reilu puolet koejakson läpäisseestä 63 potilaasta jatkoi kaksi vuotta kestäneen kokeen loppuun asti. Psykoosi uusi harvemmin ja tutkimus keskeytettiin harvemmin risperidoniin palanneilla potilailla kuin niillä, jotka jatkoivat uutta haloperidonihoitoa aloitusannosta huomattavasti pienemmällä annoksella. Otos oli kuitenkin niin pieni, että erojen katsottiin mahtuvan luonnollisen satunnaisvaihtelun piiriin. Risperidon-ryhmään arvottujen potilaiden kokema ahdistus, masennus, anhedonia ja muut mielenterveysoireet vähenivät sen jälkeen, kun he siirtyivät takaisin risperidon-lääkitykselle, jonka annos oli nostettu normaalia suuremmaksi, kun taas uutta haloperidolilääkitystä normaalia pienemmällä annoksella jatkaneilla ei tapahtunut kyseisten oireiden vähenemistä. Haloperidoniryhmässä esiintyi kuitenkin enemmän akatisiaa eli pakottavaa tarvetta olla jatkuvasti liikkeessä. Molemmissa ryhmissä potilaiden enemmistöä oli kuitenkin pakko hoitaa vahvalla akatisiaa ja vapinaa vähentävällä lääkityksellä.
Vaikutusmekanismit

Monesti risperidoni jäykistää ja rauhoittaa. Alkoholin kanssa yhdistettynä sillä on lamaava vaikutus, kuten melkein kaikilla muillakin psykoosilääkkeillä ja rauhoittavilla bentsodiatsepiineillä. Risperidoni on ns. major tranquiliser eli varsinainen rauhoittava erotettuna miedosti rauhoittavista bentsodiatsepiineistä (minor tranquiliser).lähde?
Risperidoni on valikoivasti monoamiinien vaikutuksia salpaava lääke, joka sitoutuu keskivahvasti 5-HT2 -serotoniinivastaanottajiin  ja voimakkaasti D2-dopamiinivastaanottajiin. Se salpaa myös alfa-1 ja -2 −adrenaliinivastaanottajia ja H1-histamiinivastaanottajia, mutta ei sitoudu koliinivastaanottajiin. Toisen polven psykoosilääkkeenä risperidoni aiheuttaa perinteisiä psykoosilääkkeitä vähemmän lihasten jännitysjäykkyystiloja ja motoristen toimintojen heikentymistä.lähde?
Risperidoni muuttuu elimistössä CYP2D6-entsyymin välityksellä 9-hydroksirisperidoniksi (paliperidoni), jolla on risperidonin kaltaiset hoitovaikutukset. Risperidoni ja 9-hydroksirisperidoni vähentävät yhdessä psykoottisuutta.lähde?
Haittavaikutukset > Hyvin yleiset

Useammalla kuin yhdellä 10:stä käyttäjästä ilmenee parkinsonismia (oireina hidas, laahustava kävely, lepovapina, lisääntynyt syljeneritys ja/tai kuolaaminen sekä kasvojen ilmeettömyys, hitaat tai heikentyneet liikkeet, jäykkyys tai lihasten kireys ja siitä aiheutuva liikkeiden nykivyys, toisinaan tunne liikkeen pysähtymisestä, minkä jälkeen liike taas jatkuu), väsymystä, vireystilan heikkenemistä, nukahtamis- ja univaikeuksia ja päänsärkyä.
Haittavaikutukset > Yleiset

Yhdellä 10−100:sta käyttäjästä esiintyy keuhkokuumetta, keuhkoputkentulehdusta, sivuontelotulehdusta, virtsatietulehdusta, korvatulehdusta, silmätulehdusta, sidekalvontulehdusta, rintakipua, luu- tai lihassärkyä, selkäkipua, nivelkipua, kurkkukipua, hammaskipua, vatsakipua, muuta kipua, epämukavaa tunnetta vatsassa, hengenahdistusta, nenän tukkoisuutta, pakkoliikkeitä (lihasten liikkeitä, jotka voivat olla toistuvia, kouristelevia tai vääntelehtiviä liikkeitä tai nykäyksiä), liikehäiriöitä eli dystoniaa (lihasten hidasta tai pitkäkestoista supistelua yleensä kasvojen lihaksissa, mutta myös muualla, mm. silmien, suun, kielen tai leukojen poikkeavia liikkeitä, mahdollisesti asennon poikkeavuuksia), kouristuksia, kaatuilua ja huimausta, vapinaa, virtsankarkailua, näön sumenemista, prolaktiinipitoisuuden kasvua (joko oireeton tai aiheuttaa miehille rintojen turpoamista, vaikeuksia saada ja ylläpitää erektiota tai muita seksuaalisia toimintahäiriöitä, naisille taas epämukavia tuntemuksia rinnoissa, maitovuotoa, kuukautisten poisjäämistä tai muita kuukautiskierron häiriöitä), lihomista, lisääntynyttä tai vähentynyttä ruokahalua, oksentelua, pahoinvointia, ummetusta, ripulia, ruoansulatusvaivoja, kehon, käsivarsien tai jalkojen turpoamista, kuumetta, heikotusta, väsymystä, suun kuivumista, nuhakuumetta, unihäiriöitä, nopeaa sydämen sykettä, ärtyisyyttä, masennusta, ahdistuneisuutta, levottomuutta, nenäverenvuotoa, yskää, vilustumisoireita, ihottumaa ja ihon punoitusta.
Haittavaikutukset > Harvinaiset

Yhdellä 1 000–10 000:sta käyttäjästä ilmenee hoitamattoman diabeteksen aiheuttama kooma, pahanlaatuinen neuroleptioireyhtymä (oireina sekavuus, tajunnantason aleneminen tai tajuttomuus, korkea kuume ja vaikea-asteinen lihasjäykkyys), aivoverisuoniston häiriöitä, veritulppa jalassa, keuhkoveritulppa, lihaskudoksen äkillinen vaurio (lihassäikeiden hajoamista ja lihaskipua), haimatulehdus, suolitukos, sydämen rytmihäiriöitä, tiettyjen tartuntoja torjuvien valkosolujen vaarallista vähyyttä, vaikea-asteinen allerginen reaktio (oireina kuume, suun, kasvojen, huulten tai kielen turpoaminen, hengenahdistus, kutina, ihottuma ja toisinaan verenpaineen lasku), muuta kielen turpoamista, pään vapinaa, tunteiden puuttumista, orgasmikyvyttömyyttä, unenaikaisia hengitysvaikeuksia, nopeaa, pinnallista hengitystä, veren insuliinipitoisuuden kasvua (säätelee veren sokeripitoisuutta), sokeria virtsassa, pientä verensokeripitoisuutta, suurta triglyseridirasvapitoisuutta, vaarallisen runsasta veden juomista, IFIS-oireyhtymä kaihileikkauksen yhteydessä (risperidonin nykyisestä tai aiemmasta käytöstä kerrottava silmälääkärille ennen kaihileikkausta), kestoerektiota (saattaa vaatia kirurgista hoitoa), silmänpainetauti, silmien liikevaikeuksia tai pyöritystä, silmäluomen reunojen karstottumista, virtsan määrää säätelevän hormonin poikkeavaa erittymistä, ihon ja silmien keltaisuutta, kuukautisten viivästymistä, rintarauhasten suurenemista, rintojen suurenemista, eritettä rinnoista, huulten halkeilua, lääkeaineihottumaa, tartuntatauti, hilsettä, ihon kovettumista, alentunutta ruumiinlämpöä, käsivarsien ja jalkojen kylmyyttä ja lääkkeen lopettamisesta johtuvia vieroitusoireita.
Haittavaikutukset > Hyvin harvinaiset

Korkeintaan yhdellä 10 000:sta käyttäjästä esiintyy hoitamattomasta diabeteksestä johtuvia hengenvaarallisia lisähäiriöitä, vakava allerginen reaktio (johon liittyy mahdollisesti  hengitysvaikeuksia kurkussa aiheuttavaa turpoamista) ja suoliston lihasten liikkeiden puuttumisesta johtuva suolitukos.
Haittavaikutukset > Muut

Vuonna 2016 julkaistun tutkimuksen mukaan risperidoni on ainut psykoosilääke, joka raskauden aikana käytettynä lisää synnynnäisten epämuodostumien todennäköisyyttä lapsella. Tutkijat suhtautuvat tuloksiin kuitenkin varauksella ennen lisätutkimusten tekoa.
Risperidonin mahdollisesti aiheuttamat huimaus, väsymys ja näköhaitat voivat häiritä ajoneuvolla ajamista, raskaiden työkalujen tai -koneiden käyttöä, tai muuta keskittymistä vaativia tehtäviä. Toimintakyvyn arviointi on käyttäjän vastuulla, mutta lääkärin kanssa on suotavaa keskustella asiasta.
Risperidoni vähentää käyttäjänsä käytöshäiriöitä, mutta se salpaa serotoniinivastaanottajia, joten se voi ristiriitaisesti joskus lisätä fyysistä aktiivisuutta. Monien muiden psykoosilääkkeiden tavoin risperidonin pitkäaikainen käyttö voi aiheuttaa pysyviä aivovaurioita ja kognitiivisten kykyjen heikentymistä.
Risperidoni lisää myös riskiä saada sydaninfarkti. Muita haittavaikutuksia ovat voimakas painonnousu, diabetes, uneliaisuus ja oksentelu.
Alkoholin käyttöä tulee välttää risperidonihoidon aikana.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Terveysportti, metatesaurus: Risperidoni
Lääkelaitos: Risperidon
Duodecim: Jari Tiihonen, Uusi psykoosilääke risperidoni
Yhtyneet laboratoriot: Risperidoni
KEGG: Risperidone (englanniksi)
ChemBlink: Risperidal (englanniksi)
näytä
keskustele
Antipsykootit()
| --- | --- |
Butyrofenonijohdokset:  benperidoli  bromiperidoli  droperidoli  fluanisoni  haloperidoli  melperoni  moperoni  pipamperoni  trifluperidoli 
Fentiatsiinijohdokset:  butaperatsiini  diksyratsiini  flufenatsiini  klooripromatsiini  levomepromatsiini  mesoridatsiini  peratsiini  perfenatsiini  perisiatsiini  pipotiatsiini  proklooriperatsiini  promatsiini  sulforidatsiini  tioridatsiini  tiopropatsaatti  tioproperatsiini  trifluoperatsiini  triflupromatsiini 
Muut tyypilliset antipsykootit:  klooriprotikseeni  flupentiksoli  klopentiksoli  loksapiini  molindoni  pimotsidi  tiotikseeni  tsuklopentiksoli 
Toisen sukupolven antipsykootit:  amisulpridi  asenapiini  iloperidoni  ketiapiini  klotsapiini  lumateperoni  lurasidoni  mosapramiini  olantsapiini  paliperidoni  perospironi  risperidoni  sertindoli  sulpiridi  tsiprasidoni  tsotepiini 
Kolmannen sukupolven antipsykootit:  aripipratsoli  brekspipratsoli  karipratsiini 
Risperdal Consta -lääkepakkaus ja injektioruisku
Risperidonin vaikutusmekanismi yksinkertaistettuna pääpiirteittäin.
Anne Hébert

Anne Hébert CC, OQ, (1. elokuuta 1916 Sainte-Catherine – 22. tammikuuta 2000 Montréal) oli kanadalainen kirjailija, jonka ura kesti lähes 60 vuotta.
Ranskankielinen Hébert julkaisi ensimmäisen runokokoelmansa vuonna 1942. Hänen merkittäviä varhaisteoksiaan olivat vuonna 1950 ilmestynyt novellikokoelma Le Torrent ja kolme vuotta myöhemmin julkaistu runokokoelma Le Tombeau des rois. Hänen pääteoksenaan pidetään vuonna 1970 julkaistua romaania Kamouraska, joka suomennettiin nimellä Suuri rakkaus. Tämä kirja, joka oli ainoa Hébert-suomennos hänen elinaikanaan, oli kuvaus murhaan johtaneesta kolmiodraamasta Kamouraskan kylässä, 1800-luvun Québecissä. Sen pohjalta tehtiin myös elokuva. Hébert nousi kansainväliseen maineeseen 1970- ja 1980-lukujen romaaneillaan, joissa hän usein kuvasi naispäähenkilön näkökulmasta ihmissuhteisiin liittyvää väkivaltaa. Viimeisen romaaninsa Un Habit de lumière hän julkaisi vuonna 1999.
Hébert palkittiin kanadalaisella Governor-General´s Award -kirjallisuuspalkinnolla vuosina 1961, 1975 ja 1992. Vuonna 1982 valmistuneesta romaanistaan Les Fous de bassan hän sai ranskalaisen Prix Féminan.
Uransa alkuvaiheissa myös Kanadan radiolle ja elokuvasäätiölle työskennellyt Hébert asui pitkään vuoroin Ranskassa ja vuoroin Kanadassa kunnes muutti vuonna 1965 pysyvästi Pariisiin. Hän palasi asumaan synnyinmaahansa pari vuotta ennen kuolemaansa saatuaan tietää parantumattomasta syöpäsairaudestaan, johon hän kuoli 83-vuotiaana tammikuussa 2000.
Suomennettu teos

Suuri rakkaus (Kamouraska), suom. Matti Brotherus, Jyväskylä: Gummerus 1971 – Uusi kirjakerho 1979 ISBN 951-54-0196-8
Suomennettu teos > Romaanit

Les chambres de bois, 1958 ISBN 2-02-008805-3
Kamouraska, 1970 ISBN 2-02-031429-0 (suom. Suuri rakkaus ISBN 951-54-0196-8)
Les enfants du sabbat, 1975 ISBN 2-02-006564-9
Héloise, 1980, ISBN 2-02-005462-0
Les fous de Bassan, 1982 ISBN 2-02-006243-7
Le premier jardin, 1988 ISBN 2-02-009974-8
L’enfant chargé de songes 1992 ISBN 2-02-015374-2
Est-ce que je te dérange? 1998 ISBN 0-88784-640-8
Un habit de lumière, 1999 ISBN 2-02-036742-4
Collected Later Novels, 2003 ISBN 0-88784-671-8 (käännöksiä)
Suomennettu teos > Novellit

Le torrent, 1950 ISBN 2-89406-033-5
Aurélien, Clara, Mademoiselle et le Lieutenant anglais, 1995 ISBN 2-02-023670-2
Est-ce que je te dérange?, 1998 ISBN 2-02-032310-9
Suomennettu teos > Runokokoelmat

Les songes en equilibre, 1942
Le tombeau des rois, 1953
Poèmes, 1960
Selected Poems, 1987 (käännöksiä)
Le jour n’a d’égal que la nuit, 1992 ISBN 2-89052-519-8
Poèmes pour la main gauche, 1997 ISBN 2-89052-823-5
Suomennettu teos > Teatteri

La Mercière assassinée
Le temps sauvage, 1956
La cage suivi de L’île de la demoiselle, 1990
Elokuvakäsikirjoitukset

L’Éclusier (Lock-keeper) – (1953)
The Charwoman – (1954)
Midinette (Needles and Pins) – (1955)
La Canne à pêche – (1959)
Saint-Denys Garneau – (1960)
L’Étudiant – (1961)
Kamouraska – (1973)
Les Fous de Bassan – (1987)
Hawker Siddeley Nimrod

| Hawker Siddeley HS> 801 Nimrod |
| --- | --- |

Tyyppi:  merivalvonta
Alkuperämaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Valmistaja:  Hawker Siddeley
Ensilento:  23. toukokuuta 1967
Tila:  poistettu käytöstä 2011
Pääkäyttäjät:  Coastal Command
Valmistusmäärä:  2+49 
Kehitetty mallista:  De Havilland D.H.106 Comet
Hawker Siddeley Nimrod on brittiläinen Hawker Siddeleyn suunnittelema ja valmistama merivalvontalentokone, jolla korvattiin Avro Shackleton. Mallin ensilento oli 23. toukokuuta 1967 ja käyttö päättyi 2011.
Tausta

1960-luvun alussa Britannian ilmailuministeriö julkisti vaatimukset Avro Shackletonin korvaajasta (Operation Requirement 350, OR350), jolloin maan merkittävimmät lentokonevalmistajat aloittivat uuden merivalvontakoneen suunnittelun. Lisäksi selvitettiin mahdollisuus hankkia kone ulkoimailta kuten Lockheed P-3 Orion, mutta ulkomaisia koneita ei pidetty vaatimuksia täyttävinä. Olemassa olevia brittiläisiä konemalleja kuten HS Trident, Vickers VC10, HS Andover, BAC 1-11, Vickers Vanguard ja DH Comet verrattiin vaatimuksiin. Työn edetessä todettiin esitettyjen vaatimusten olevan puutteellisia eivätkä ne siten mahdollistaneet tarkkojen suunnitelmien tekemistä. Ilmailuministeriö tarkensi vaatimuksia julkistamalla 1963 dokumentin Air Staff Target 357 (AST357), jossa määriteltiin muun muassa tehtävät ja asejärjestelmät.
Tarkennettujen vaatimusten jälkeen valmistajat tekivät uudet suunnitelmat muun muassa De Havilland julkisti Trident 1E:n, jossa oli pidennetyt siivet, ripustimiin kiinnitettävät lisätankit ja asekuilu rungon alla. Suunnittelu aika kuitenkin umpeutui, koska Shackletonien suunniteltu palveluksesta poistoaika oli 1968. AST357 poisti ehdokaslistalta BAC 1011 (BAC 1-11 MR), Vanguardin, Lockheed Orionin ja Breguet Atlanticin ehdokkaiden joukosta. Näin Trident MR, Vickers VC10 MR ja kisaan liittynyt DH Comet MR jatkoivat suunnittelutyötä.
Suunnittelu

Joulukuussa 1964 Hawker Siddeley julkisti suunnitelman Comet Maritime Reconnassaince Aircraftista, joka sai tyyppinimen HS.801. Seuraavan vuoden helmikuussa julkistettiin, että HS.801 Comet MR korvaisi Shackletonit merivalvontatehtävissä. Toukokuussa Hawker Siddeley sai määräyksen jatkaa suunnittelutyötä ja hankintasopimus allekirjoitettiin tammikuussa 1966. Kiinteähintaisen 96 miljoonan punnan sopimuksen mukaan Hawker Siddeley valmistaisi 38 lentokonetta ja kaksi prototyyppiä. Lisäksi yhtiön tuli toimittaa täydellinen asejärjestelmä ja taata koneiden olevan käytössä vuoteen 1969 mennessä.
Suunnittelu alkoi aluksi HS Hatfieldissä Hertforshiressä, mistä se siirrettiin Woodfordiin Manchesteriin. Merkittävimmät muutostyöt Comet C4:ään olivat siipien etupuolelta kahden metrin osan poisto, siiven keskiosan uudelleen suunnittelu Rolls-Royce Avon moottoreita Spey moottoreihin vaihdettaessa. Suurin muutos oli paineettoman alarungon asentaminen olemassa olevan matkustamon alapuolelle, millä luotiin suuri asekuilu torpedoille, syvyyspommeille ja poijuille tai pommeille. Pommikuilun aiheuttaman lisääntyneen poikkipinnan vuoksi perä- ja sivuvakaajat suunniteltiin uudelleen ja huippuun asennettiin elektronisia suojalaitteita. Nokkaan asennettiin ASV2 tutka ja perään asennettuun puomiin magneettisia poikkeamia mittaava laitteisto, joka piti asentaa mahdollisimman kauas koneen rungosta.
Nimrod MR.2

Nimrodiin XV147 asennettiin uusi tutka, akustiset ilmaisimet sekä Central Tactical System (CTS). ASV tutka korvattiin EMI Searchwater tutkalla, jossa oli oma datankäsittely-yksikkö. Tutkan kantama oli suurempi kuin edeltäjällä sekä kyky toimia myös kovassa merenkäynnissä. Akustisina järjestelminä asennettiin AQS-901, joka kykeni käsittelemään sekä aktiivisten että passiivisten kaikuluotainpoijujen dataa. CTS koostui Ferrantin FIN 1012 inertianavigaatiojärjestelmästä ja Omega järjestelmästä, jotka mahdollistivat sekä lyhyen kantaman tarkan navigoinnin että pitkän kantaman navigoinnin. Uudistettu kone lensi ensi kerran 15. huhtikuuta 1977. Kolme muuta MR.2 muokattua konetta valmistui liittyen koelento-ohjelmaan, jossa koneet lensivät yli 1 000 tuntia seuraavien kahden vuoden aikana.
Ensimmäinen tuotantoversio (XV236) lensi ensi kerran 13. helmikuuta 1979. Kone luovutettiin 23. elokuuta virallisesti 206. laivueelle. Kone kuitenkin tuhoutui 17. marraskuuta 1980 nousussa osuessaan lintuparveen, jolloin kolme moottoria sammui. Onnettomuudessa sai surmansa kaksi koneessa ollutta ja 18 selvisi hengissä. Viimeinen MR.2 kone luovutettiin Kinlossiin tukikohtaan 19. joulukuuta 1985. Koneista XV284 oli ainoa, jota ei ollut koskaan varustettu MR.1:ksi aiemmin.
Nimrod MR.2 > Tekniset tiedot

Lähde:
Yleiset ominaisuudet
Pituus: &&&&&&&&&&&&&038.043000038,43 m
Korkeus: &&&&&&&&&&&&&&09.0500009,05 m
Tyhjäpaino: &&&&&&&&&&039009.&&&&0039 009 kg
Suurin lentoonlähtöpaino: &&&&&&&&&&088905.&&&&0088 905 kg
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&04.&&&&004 × Rolls-Royce RB168-20 Spey 250 ohivirtausmoottori; &&&&&&&&&&&&&054.08000054,08 kN  per moottori
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&&0925.&&&&00925 km/h
Lentomatka: &&&&&&&&&&&09261.&&&&009 261 km
Lentoaika: 12
Nimrod MR.2 > Falklandin sota

Kaksi 42. laivueen Nimrod MR.1 konetta XV244 ja XV258 lähtivät 5. huhtikuuta 1982 St. Mawganista Wideawaken lentokentälle Ascension Islandille. Koneiden mukana siirtyi kolme lentomiehistöä ja tarvittava kenttämiehistö. Osaston johtajana oli Wing Commander D. I. Baugh, jonka tehtävänä oli merivalvonnan järjestäminen sekä meripelastuksen tukeminen. Seuraavana päivänä osasto saapui tukikohtaan ja seuraavana päivänä XV258 teki ensimmäisen lennon. Myöhemmin kaksi 206. laivueen Nimrod MR.2 konetta korvasivat 42. laivueen osaston. Koneet tukivat Brittein saarilta Falklandille ja Etelä-Atlantille lähetettyä laivasto-osastoa.
Ennakkovaroituskyvyn puute pakotti ilmavoimat pyytämään tukea Yhdysvalloilta ja MR.2 koneet keskittyivät merivalvontaan, jolloin todettiin ilmatankkauskyvyn puute todettiin. Puolustusministeriö esitti ilmatankkauskyvyn luomista 14. huhtikuuta ja ensimmäinen ilmatankkaus puomi asennettiin 27. huhtikuuta MR.2P -koneeseen XV229. Samalla koneeseen asennettiin pienet siivekkeet. Kone palautettiin Kinlossiin 30. huhtikuuta miehistökoulutukseen. BAe oli muuttanut 13 konetta Nimrod MR.2P-koneiksi 25. kesäkuuta mennessä. Koneiden siipiin asennettiin myös kiinnityskohdat AIM-9 Sidewinder ohjuksille ja pommikuilut varustettiin rypälepommien ja normaalien 1 000 naulan pommien käyttöä varten. Lisäksi taistelunjohtojärjestelmä päivitettiin kahden AGM-84A-1 Harpoon -ohjusten käyttämiseksi.
Nimrod AEW.3

Konetyyppiä AEW.3 käytettiin varhaisen ilmavaroituksen koneina (engl. Airborne Early Warning, AEW).
BAe Nimrod MRA.4

21 ilma-aluksen lentolaivasto on uudelleen päivitetty MRA Mk.4 -tasolle 1990-luvun puolivälissä.
BAe/BAE Systems Nimrod varustettiin laaja-alaisella tutkajärjestelmällä - koneen tutka-antennit sijaitsivat sekä perässä että keulassa, ja se kykeni esimerkiksi sukellusveneiden seurantaan sekä tuhoamiseen. Asearsenaaliin kuuluivat myöskin taktiset ydinaseet. Koneessa oli tavallisesti 12 hengen miehistö. Nimrod kykeni kuljettamaan enintään 9 100 kg suuruisen aselastin.
ilmavaroituskone Nimrod AEW Mk.3
Olavi Heikkinen

Osmo Olavi Heikkinen (s. 13. joulukuuta 1942 Nilsiä) on suomalainen luonnonmaantieteilijä ja Oulun yliopiston luonnonmaantieteen professori emeritus. Heikkisen tieteelliset tutkimukset ovat lähinnä geomorfologian, hydrologian ja dendrokronologian alalta.
Heikkisen vanhemmat ovat maanviljelijä Uuno Heikkinen ja Helmi Heikkinen (o.s. Launonen). Hän tuli ylioppilaaksi Siilinjärven yhteislyseosta 1963 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1970 ja tohtoriksi 1978. Väitöskirjan aihe oli Trend-surface analysis and its application in geomorphology: two case studies. Vuosina 1970–1985 Heikkinen toimi pääasiassa Helsingin yliopiston maantieteen laitoksen assistenttina ja vuosina 1985–2007 Oulun yliopistossa, ensin maantieteen apulaisprofessorina ja vuodesta 1998 professorina. Hän oli vierailevana tutkijana University of Washingtonissa Seattlessa 1981–1982.
Heikkinen voitti Tiede 2000 -lehden Kirjoita tieteestä -kilpailun kirjoituksellaan Vanhin puu, tiedon puu 1987. Hän sai Suomen Leijonan I luokan ritarimerkin 1998 ja Suomen Maantieteellisen Seuran Ragnar Hult -mitalin 2005.
Tieteellisiä julkaisuja

Heikkinen, Olavi (1994): Using dendrochronology for the dating of land surfaces: In: Dating in exposed and surface contexts, ed. by Charlotte Beck. University of New Mexico Press: Albuquerque, s. 213-235.
Heikkinen, Olavi (2005): Boreal forests and northern and upper timberlines. In: The Physical Geography of Fennoscandia, ed. by Matti Seppälä. Oxford University Press, s. 185-200.