stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kivijärvi (Joutsa, Taka-Ikola)
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 156,7 metriä mpy.
Kringeldalsvatnet

| Kringeldalsvatnet |
| --- | --- |
Valtiot:   Norja
Paikkakunta:  Moskenes
Koordinaatit:  67°56′46″N, 12°57′13″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  358 m
 fiKringeldalsvatnet 
Kringeldalsvatnet on järvi Moskenesøyan saarella Norjan Lofooteilla. Järvi sijaitsee Moskenesin kunnan alueella Hermannsdalstinden-vuoren juurella. Järven vesi on peräisin lähinnä Hermannsdalstindenin sulavilta lumipeitteiltä. Järven vesi laskee Litlforsvatnetin kautta Forsfjordenin vuonoon.
Kohtalon luoti

| Kohtalon luoti> Bullet |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Julien Temple
Käsikirjoittaja:   ’Sir’ Eddie Cook  Bruce Rubenstein 
Tuottaja:   Greg Coote  Graham Burke  John Flock  Roger Paradiso 
Säveltäjä:  Randall Poster
Kuvaaja:  Crescenzo Notarile
Leikkaaja:  Niven Howie
Pääosat:   Mickey Rourke  Donnie Wahlberg  Adrien Brody  Ted Levine  Tupac Shakur 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Village Roadshow Pictures  Clipsal Films 
Levittäjä:  New Line Cinema Netflix
Ensi-ilta:  lokakuu 1996
Kesto:  96 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kohtalon luoti (engl. Bullet) on vuonna 1996 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen rikosdraama, jonka on ohjannut Julien Temple. Elouvan pääosissa esiintyvät Mickey Rourke, Tupac Shakur, John Enos III, Ted Levine, Adrien Brody ja Donnie Wahlberg. Elokuva julkaistiin kuukausi sen jälkeen, kun Tupac Shakur murhattiin. Elokuva kuvattiin New Yorkissa.
Juoni

Kohtalon luoti on tarina juutalaisesta Butch Steinistä, joka vapautuu vankilasta kahdeksan vuoden jälkeen. Pian Butch kuitenkin ajautuu taas rikoksiin. Hän aloittaa heroiinin kauppaamisen ja ajautuu vaikeuksiin.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Mickey Rourke  | … |  Butch ”Bullet” Stein   |
|  Adrien Brody  | … |  Ruby Stein   |
|  Ted Levine  | … |  Louis Stein   |
|  Donnie Wahlberg  | … |  Big Balls   |
|  Tupac Shakur  | … |  Tank   |
|  Suzanne Shepherd  | … |  Cookie Stein   |
|  Jerry Grayson  | … |  Sol Stein   |
|  Manny Perez  | … |  Flaco   |
|  Gina Figueroa  | … |  Laura   |
|  John Enos III  | … |  Lester   |
|  Gene Canfield  | … |  Reiner   |
Kitaristi

Steve Vai on tunnetuimpia nykyaikaisia kitaristeja ja kitaransoiton kehittäjiä.
Charlie Christian oli ensimmäisiä tunnettuja sähkökitaristeja.
Heikki Silvennoinen on tunnettu suomalainen kitaristi.
Kitaristi on henkilö, joka soittaa kitaraa: akustista kitaraa, sähkökitaraa, tenorikitaraa tai baritonikitaraa.
Pop-musiikissa kitaristit ovat laulajien ohella usein yhtyeiden johtohahmoja sekä pääasiallisia musiikin tekijöitä eli säveltäjiä. Kitaristit toimivat usein myös popyhtyeiden laulajana. Rock- ja heavy metal -yhtyeissä on usein kaksi kitaristia; korkeampia melodioita soittava soolokitaristi ja tämän soitantaa rytmisesti tukeva rytmikitaristi.
Kitaristit voidaan karkeasti jakaa kahteen ryhmään, joista toiset soittavat plektralla ja toiset sormilla. Jotkut kitaristit käyttävät molempia tekniikoita, halutusta soundillisesta lopputuloksesta riippuen.
Pelkästään sormilla soittava kitaristi Mark Knopfler on hyvin tunnettu kitaristi omalaatuisen tyylinsä vuoksi.
Tunnettuja kitaristeja

Angus ja Malcolm Young (AC/DC)
Ace Frehley ja Paul Stanley (Kiss)
Dave Murray, Adrian Smith ja Janick Gers (Iron Maiden)
Mick Thomson ja Jim Root (Slipknot)
Paul McCartney, John Lennon ja George Harrison (The Beatles)
James "Munky" Shaffer ja Brian "Head" Welch (Korn)
Jimmy Page (Led Zeppelin)
Ritchie Blackmore (Deep Purple, Rainbow ja Blackmore's Night)
Eddie Van Halen (Van Halen)
Rudolf Schenker ja Matthias Jabs (Scorpions)
Eric Clapton (Cream, luonut myös mittavan uran sooloartistina)
Slash (Guns N' Roses, Velvet Revolver, sittemmin myös sooloartisti)
Synyster Gates ja Zacky Vengeance (Avenged Sevenfold)
Brian May (Queen)
Steve Vai (sooloartisti)
Albert King (sooloartisti)
Jimi Hendrix (The Jimi Hendrix Experience)
Carlos Santana (Santana)
Keith Richards (The Rolling Stones)
Frank Zappa (The Mothers of Invention)
Tunnettuja suomalaisia kitaristeja

Albert Järvinen (Hurriganes, Royals)
Ile Kallio (Hurriganes)
Esa Kuloniemi (Honey B & T-Bones)
Alexi Laiho (Children of Bodom)
Roope Latvala (Children of Bodom, Stone)
Erja Lyytinen (sooloartisti)
Andy McCoy (Hanoi Rocks)
Heikki Silvennoinen (Catwalk, Tabula Rasa)
Timo Tolkki (mm. Stratovarius)
Emppu Vuorinen (Nightwish)
Petri Walli (Kingston Wall)
Pekka Olkkonen (Stam1na)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kivijärvi (Joutsa, Havumäki)

| Kivijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°59′31″N, 26°12′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kälkäjoen valuma-alue (14.95)
Laskujoki:  Latosjoki Nurmijärveen 
Järvinumero:  14.952.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,7 m  
Pituus:  1,5 km  
Leveys:  740 m  
Rantaviiva:  6,94 km  
Pinta-ala:  44,371 ha  
Saaria:  1 
 fiKivijärvi 
Kivijärvi  on Keski-Suomessa Joutsassa  Havumäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,5 kilometriä pitkä, 740 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 44 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 6,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kälkäjoen valuma-alueella (14.95), jonka Havujoen alueeseen (14.952) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,7 metriä mpy.
Kivijärvi (Heinola, Hirvisalo)

| Kivijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°13′24″N, 26°17′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  Kivijärvenoja Iso-Rihuun 
Järvinumero:  14.946.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  92,5 m  
Pituus:  2,4 km  
Leveys:  840 m  
Rantaviiva:  9,114 km  
Pinta-ala:  58,097 ha  
Saaria:  7 
 fiKivijärvi 
Kivijärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa  Hirvisalon lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,4 kilometriä pitkä, 840 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 58 hehtaaria. Sillä on 7 saarta, joiden yhteispinta-ala on 3,8 hehtaaria.   Sen rantaviivan pituus on 9,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Rihunlammen valuma-alueeseen (14.946) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 92,5 metriä mpy.
Karkurit

| Karkurit |
| --- | --- |
Kirjoittaja:  Aleksis Kivi
Kirjoitettu:  1865
Alkuperäiskieli:  suomi
Tyylilaji:  tragedia
Aihe:  raha, rakkaus, sukuriita, mustasukkaisuus, petos
Tapahtumapaikka ja -aika:  kartanomiljöö Suomessa
Kantaesitys:  13. joulukuuta 1872 (ruotsiksi) 17. lokakuuta 1877 (suomeksi)
Kantaesityspaikka:  Nya Teatern (ruotsiksi) Suomalainen Teatteri (suomeksi)
Henkilöt
Henkilöt:  Parooni Markus, Viitalan omistaja  Tyko, poikansa  Parooni Mauno, Kuuselan omistaja  Pauli, poikansa  Elma, tyttärensä  Niilo, Markuksen ottopoika  Hanna, Maunon kasvatetytär  Yrjö  Martti, pehtoori Kuuselassa  Eräs paimenpoika Viitalassa  Eräs akka
Karkurit (ruots. Flyktingarne) on Aleksis Kiven vuonna 1865 kirjoittama viisinäytöksinen tragedia. Näytelmän suomenkielinen kantaesitys annettiin Jyväskylässä lokakuussa 1877. Ruotsinkielinen mukaelma oli näytelty Helsingin Nya Teaternissa jo joulukuussa 1872, Kiven vielä eläessä. Kivi kirjoitti Karkurit voimallisimmalla luomiskaudellaan. Paikoitellen silosäkein kirjoitettu teos on tyylillisesti tekijänsä ylevintä dramatiikkaa.
Kirjoittaminen ja julkaisu

Kivi kirjoitti Karkurit ainakin suurimmalta osaltaan vuonna 1865. Hän vietti tuolloin elämänsä kultaisia vuosia Siuntiossa Charlotta Lönnqvistin maatilalla. Kivi tarjosi teoksen Suomalaisen Kirjallisuuden Seuralle huhtikuussa 1866, ja seuraavana syksynä se ilmestyi Näytelmistön IV osassa. Karkurien toinen näytös oli ilmestynyt jo helmikuussa 1866 Kirjallisessa Kuukauslehdessä. Julius Krohn tarkasti Kiven alkuperäiskäsikirjoituksen ja teki siihen korjauksia. Todennäköisesti Krohn tasoitteli etenkin näytelmän runomittaisia kohtia. Vaikka Krohnin tekemät muutokset lienevät olleet vähäisiä, Kivi itse ei suhtautunut niihin yksiselitteisen suopeasti.
Esitykset

Karkurit on näytelty harvakseltaan. Kappaleen kantaesitys annettiin ruotsiksi kaksi viikkoa ennen Kiven kuolemaa. Maisteri Rafael Hertzberg oli ruotsintanut Kiven alkuperäistekstin. Elmaa näytteli Lotten Dorsch ja Tykoa August Lindberg. Suomenkielisessä kantaesityksessä syksyllä 1877 Elmaa näytteli Kaarola Avellan ja Tykoa Arthur Lundahl. Hannan rooli näytteli Ida Aalberg.
Tampereen Työväen Teatterissa Karkurit on näytelty vuosina 1913, 1921 ja 1971. Viipurin Työväen Teatterissa se näyteltiin 1917. Radioteatteri teki näytelmästä oman tulkintansa 1956 ja Suomen Kansallisteatteri omansa 1960. Lahden kaupunginteatterissa Karkurit näyteltiin 2006.
Radioteatteriin Karkurit ohjasi Jack Witikka. Elmana oli Hilkka Helinä ja Tykona Martti Romppanen. Niilona oli Heikki Savolainen ja Maunona Unto Salminen. Johtoajatuksena oli "työntää sivuun keinotekoinen romantiikka". Witikka ohjasi myös Kansallisteatterin Karkurit 1960. Niilon ja Tykon roolit näyttelivät Savolainen ja Romppanen, kuten Radioteatterissa. Rauha Rentola teki Elman osan. Hän sai roolistaan hyvät arviot.
Lahden kaupunginteatteriin Karkurit ohjasi Kari Heiskanen. Elmana oli Cécile Orblin ja Tykona Jussi Puhakka. Niilona oli Iikka Forss. Heiskanen sijoitti tapahtumat vuoden 1811 Suomeen, mutta teki näyttämöllepanosta välimerellisen.
Vastaanotto

Karkurit sai hyvän aikalaisvastaanoton. Teosta pidettiin parempana kuin Nummisuutareita ja Kullervoa. Muun muassa Kaarlo Bergbom ja Eliel Aspelin antoivat sille kiitettävän arvion. Kritiikki muuttui kuitenkin varsin pian tylymmäksi: Albin Lönnbeck arvioi Karkurit vuonna 1883 "Kiven heikoimmaksi tuotteeksi". Vuonna 1915 Viljo Tarkiainen lyttäsi teoksen. Rafael Koskimies piti 1944 Karkureita "literäärinä aivokummituksena", heiveröisenä ja epäonnistuneena. Vuonna 1974 Koskimies arvioi teosta jo huomattavasti positiivisemmin ja 1980-luvulla Karkureiden ansiot nähtiin entistä selkeämmin.
Ruotsinkielinen kantaesitys Flyktingarne tai Flyktingarna sai varsin nuivan vastaanoton. Näytelmässä oli hyvä miehitys, mutta toteutus oli innoton. Loppuratkaisu oli muutettu siten, että Tyko ja Elma saivat toisensa. Onnellinen loppu vaikutti negatiivisesti näytelmän muihin kohtiin, joiden psykologinen uskottavuus heikkeni. Myöskään yleisö ei ottanut näytelmää omakseen. Karkureista ei ylipäätään tullut koskaan kassakappaletta, etenkään verrattuna Nummisuutareiden ja Seitsemän veljeksen näyttämösovitusten kaupalliseen menestykseen.
Rakenne

Karkureissa on synkkä kehysjuoni avainhahmoinaan Mauno, Markus ja Niilo. Keskeisenä pääjuonena on romanttinen rakkaus avainhahmoinaan Elma, Tyko ja Niilo. Niilon kieroilut nitovat yhteen kehysjuonen ja pääjuonen. Kolmas juoni on Hannan ja Paulin onnellinen rakkaustarina. Se on sivujuoni, ja kontrapunktinen synkälle pääjuonelle. Karkurien dramaturgia noudattaa pääpiirteissään Gustav Freitagin viisiosaista lineaarista kaaviota, johon kuuluu esittelyjakso, nouseva toiminta eli jonkinlainen konflikti, käännekohta eli draaman huippukohta, laskeva toiminta ja loppuratkaisu.
Karkureissa on yhtäläisyyksiä William Shakespearen tragediaan Romeo ja Julia, jonka aiheena on niin ikään sukujen välinen vihanpito. Näytelmässä on kaikuja myös Friedrich Schillerin draamasta Rosvot: sulhanen Tyko palaa vieraalta maalta valepuvussa ja hänet on asetettu siekailematonta Niiloa vastaan Elman kilpakosijaksi. Viljo Tarkiainen piti Niilon esikuvana Rosvojen Franz Mooria.
Kieli

Karkureissa on seitsemäntoista runosäejaksoa. Se ei ole kuitenkaan runonäytelmä, vaan sen vuorosanat ovat vuoroin proosamuotoa ja vuoroin runomuotoa. Näytelmän runosäkeet ovat jambia, mutta kaikki niistä eivät ole silosäkeitä. Viidestä runojalasta rakentuvia silosäkeitä on kaikkiaan 947 ja muita säkeitä on puolestaan 56.
Juoni > Ensimmäinen näytös

Paikka: Metsäinen tienoo.
Viitalan kartanon omistaja Markus on aikeissa häätää Kuuselan kartanon omistajan Maunon, joka ei ole suoriutunut veloistaan. Viitalan ottopoika Niilo havittelee Kuuselan tyttären Elman kättä  - sitä vastaan Niilo on valmis maksamaan Kuuselan velat. Elma on kuitenkin jo lupautunut Tykolle, joka on Viitalan biologinen poika. Jos Elma menee Tykolle, hänen isänsä Mauno karkotetaan kodistaan. Jos hän menee Niilolle, hän joutuu rikkomaan Tykolle antamansa juhlallisen lupauksen. Klassinen ristiriita rahan ja rakkauden välillä on luotu. Myös Hannan ja Paulin välille viritellään rakkaussuhdetta, josta muodostuu onnellinen vastakohtana Elman ja Tykon tragedialle. Tyko ja Kuuselan poika Pauli palaavat karkumatkaltaan Uralilta. Tyko naamioituu ranskalaiseksi matkustavaiseksi: hän haluaa vakoilla Elmaa, mikä on virhe ja rikkomus rakkautta kohtaan.
Juoni > Toinen näytös

Paikat: Paroni Maunon huone Kuuselassa ja paroni Markuksen huone Viitalassa.
Näytelmän konna Niilo astuu lavalle. Hänen aikeensa paljastetaan monologissa: hän haluaa paitsi Emman, myös Viitalan ja Kuuselan kartanot. Nousevana toimintana Niilo alkaa suostutella Elmaa ja samaan aikaan hän kiristää Maunoa. Myös sukuvihan pääpukarit Mauno ja Markus esitellään. Tyko esiintyy edelleen ranskalaisena. Niilo pyytää Tykoa puhemiehekseen ja tämä ottaa tehtävän vastaan.
Juoni > Kolmas näytös

Paikka: Sali Kuuselassa.
Tyko kosii Elmaa Niilon puolesta, mikä johtaa varsinaisen naimasopimuksen allekirjoitukseen. Elmaa katuu allekirjoitusta ja alkaa soimata itseään.
Juoni > Neljäs näytös

Paikka: Viitalan kartanon puisto. Väliverhon jälkeen paikan muutos: Avara kangas, kiviroukkio.
Mauno maksaa velkansa Markukselle Viitalan puistossa. Niilo yllyttää miehiä kaksintaisteluun, joka sovitaan käytäväksi seuraavana yönä. Hanna kertoo Elman allekirjoittaneen naimasopimuksen vain pelastaakseen Maunon, Elmalla ei ole aiettakaan mennä Niilolle. Elman petos saa Tykon suunniltaan. Elma päättää tehdä itsemurhan, mutta Hanna ottaa myrkkypullon, jonka Yrjö vaihtaa harmittomaan unijuomaan. Tyko seuraa salaa Elman valmistautumista kuolemaan, ja tulee tällöin vakuuttuneeksi Elman rakkaudesta. Hanna puolestaan saa tietää Tykon ja Paulin todelliset henkilöllisyydet. Pauli kosii Hannaa, ja näytös päättyy onnellisesti.
Juoni > Viides näytös

Paikka: Yö ja sama paikka kuin edellisessä näytöksessä.
Elma makaa yöllä kiviröykkiössä valekuolleena. Yrjö on toivonut, että kuolleena esiintyvän Elman näkeminen tyynnyttää Maunon ja Markuksen kaksintaistelun. Turhaan. Miekkailun keskeyttävät Tyko ja Pauli. Samassa yhteydessä Kuuselan pehtoori Martti paljastaa Markukselle Niilon juonet. Niilo ja Tyko käyvät kaksintaistelun, jonka Niilo häviää. Hän ampuu Tykon. Kiviröykkiössä makaava Elma herää laukaukseen, mitä seuraa rakastavaisten viimeinen onnen hetki ennen molempien kuolemaa. Markus tappaa Niilon miekallaan. Seuraa sovitus. Markus ja Mauno sopivat riitansa, samoin Pauli ja Mauno. Hanna ja Pauli perivät molemmat kartanot.
Huomioita

Karkureita ei ole sijoitettu tarkkaan määriteltyyn aikaan ja paikkaan. Kuusela ja Viitala ovat aateliskartanoita, joilla on suomenkieliset nimet. Aatelisuus ei juurikaan tunnu henkilöiden käytöksessä eikä jutuissa, jotka toisinaan vetävät kansanomaisuudessaan vertoja seitsemälle veljekselle. Viljo Tarkiainen ja useat kriitikot pitivät näytelmän valoja, kaksintaisteluita ja etenkin kirjallista naimasopimusta Suomen oloissa epäuskottavina. Tarkiaisen mielestä Karkurien paikalliskuvaus vie ajatukset Seitsemän veljeksen maisemiin. Viitalaa hän vertasi Viertolaan, jonka esikuva on Raalan kartano.
Aiheesta muualla

Karkurit – digitaalinen kriittinen editio. Toim. Riitta Pohjola-Skarp (päätoimittaja), Sakari Katajamäki, Ossi Kokko, Petri Lauerma, Juhani Niemi, Jyrki Nummi, Kirsi-Maria Nummila ja Pentti Paavolainen. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 1486. Helsinki: SKS 2022.
Doria.fi: Karkurit : näytelmä wiidessä näytöksessä
Karkurit Gutenberg-projektissa
E-kirjasto: Karkurit / Aleksis Kivi
Helmet: Karkurit
Kivijärvi (Luumäki, Hietamies)

| Kivijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki
Koordinaatit:  60°56′12″N, 27°18′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  oja Kurkilampeen 
Järvinumero:  14.187.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  76,6 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  670 m  
Rantaviiva:  3,664 km  
Pinta-ala:  37,091 ha  
Saaria:  1 
 fiKivijärvi 
Kivijärvi  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Hietaniehen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 37 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,1 hehtaaria.   Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.187) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 76,6 metriä mpy.
Klein Matterhorn

Klein Matterhorn
Klein Matterhorn Gornergratista nähtynä elokuussa 2012.
| --- | --- |
Sijainti:   Sveitsi
Vuoristo:  Valais’n Alpit
Korkeus merenpinnasta:  3 883 m
Prominenssi:  88  m 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Klein Matterhorn on 3 883 metriä korkea vuorenhuippu Wallisin kantonissa Sveitsissä, Valais’n Alpeilla, lähellä Italian rajaa. Vuorelle pääsee köysiradalla Zermattista. Kulkuyhteys on myös Italian puolelta Breuil-Cerviniasta.
Talviurheilukeskus

Klein Matterhornin ylärinteet, joista käytetään nimitystä Matterhorn glacier paradise, on Euroopan korkeimmalla sijaitseva laskettelupaikka. 3 480 metrin korkeudesta alkavalla Plateau Rosan ikijäätiköllä voi laskea vuoden ympäri. 3 899 metrissä sijaitseva Gobba Di Rollin on Cervinia–Zermatt-hiihtoalueen ylin hissiasema. Siellä voi myös käydä ihailemassa jäätikön sisälle tehtyä luolaa.
Gobba Di Rollinilta Zermattiin ulottuvan laskettelurinteen korkeusero on noin 2 300 metriä (Gobba Di Rollin – Zermatt 1 620 m mpy.), ja rinteen pituudeksi voidaan määritellä jopa 25 kilometriä. Cervinian puolen laskettelurinteiden korkeusero on parhaimmillaan lähes 2 400 metriä, Gobba di Rollinilta Valtournencheen, joka sijaitsee Valtournenchen laaksossa 1 524 metrin korkeudessa.
Köysirata

Klein Matterhornille on Zermattista köysiratayhteys, joka koostuu useasta osasta:
| Osuus | Ala-aseman  korkeus, m | Yläaseman korkeus, m | Korkeusero, m | Pituus, m | matka-aika, min |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zermatt–Furi | 1 640 | 1 865 | 225 | 1 715 | 5,6 |
| Furi – Trockener Steg | 1 867 | 2 929 | 1 062 | 3 517 | 7,5 |
| Trockener Steg – Klein Matterhorn | 2 929 | 3 820 | 891 | 3 672 | 8,2 |

Furin ja Trockener Stegin välillä on myös muita reittivaihtoehtoja. Köysirataosuudet ovat suhteellisen nopeita, mutta käytännössä matka Zermattin kylästä Klein Matterhornin huipulle vie yli tunnin.
Klein Matterhorn nähtynä pohjoisen suunnalta Mattertalista kesäkuussa 2008.
Vuori lännen suunnalta Plateau Rosalta nähtynä heinäkuussa 2007.
Köysiradan yläasema vuoren pohjoisrinteessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Klein Matterhorn Wikimedia Commonsissa
Trockener Steg – Klein Matterhorn -köysiradan pisin jänneväli on 2 850 metriä pitkä.
Kolmisoppi (Tohmajärvi)

| Kolmisoppi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Tohmajärvi
Koordinaatit:  62°13′40″N, 30°39′35″E
Järvinumero:  01.011.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,5 m 
Rantaviiva:  1,31 km 
Pinta-ala:  0,064 km² 
Tilavuus:  642 000 m³
Keskisyvyys:  10,2 m 
Suurin syvyys:  22,1 m 
 fiKolmisoppi 
Kolmisoppi on pieni ja syvähkö metsäjärvi Tohmajärven itäosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja vesitilavuus 0,64 kuutiohehtometriä. Etäisyys Joensuusta on 62 kilometriä kaakkoon. Kolmisoppi sijaitsee alle kahden kilometrin päässä Suomen ja Venäjän rajalta.
Maantiede

Kolmisopin pituus on 400 metriä ja rantaviivan pituus 1 313 metriä. Saaria ei ole. Noin viidesosa järvestä on vähintään 15 metriä syvä. Syvin kohta sijaitsee järven keskiosassa. Länsirannalla kymmenen metrin syvyyskäyrä kulkee noin kymmenen metrin päässä rantaviivasta. Kolmisopin rantavyöhykkeellä on muutamia pientaloja ja järven kaakkoispuolitse kulkee maantie.
Kolmisopin vesitilavuus on 642 000 kuutiometriä eli 642 miljoonaa litraa.
Kolmisoppi (01.011.1.008) kuuluu Jänisjoen alaosan alueeseen (01.011), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Jänisjoen vesistöalueella (01). Toinen jakovaihe on Jänisjoen alue (01.01). Kolmisoppi on syvin Jänisjoen alaosan alueen 20:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Alueen laajimman järven, Sääperin, keskisyvyys on alle 2,5 metriä. Alueen pienimmän järven, Humalalammen, keskisyvyys on noin 5,2 metriä.
Kotisivu

Kotisivu tarkoittaa:
aloitussivu, jolle verkkoselain siirtyy käynnistyksen yhteydessä tai selaimen koti-painiketta napsauttaessa.
verkkosivu, jolta verkkosivuston selaaminen on tarkoitettu aloitettavaksi, myös etusivu tai pääsivu.
kotisivut monikossa tarkoittaa arkikielessä verkkosivustoa.
Kouvolan kihlakunta (1996)

Kouvolan kihlakunta muodostettiin vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa, ja se toimi vuoden 2007 loppuun. Kihlakuntaan kuuluivat Anjalankoski, Elimäki, Iitti, Jaala, Kouvola, Kuusankoski ja Valkeala. Kihlakunta sijaitsi aluksi Kymen läänissä ja vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen Etelä-Suomen läänissä.
Kolmisoppi (Siilinjärven kylä)

Kolmisoppi on kylä Siilinjärvellä Pohjois-Savossa, Varpaisjärventien (MT 576) varrella. Kolmisopelta on matkaa Siilinjärven keskustaan 10 kilometriä ja Kuopioon 32 kilometriä.
Kylä rajoittuu nykyään idässä Yaran kaivos- ja allasalueeseen. Kolmisoppeen aikoinaan kuuluneista neljästä sivukylästä kolme (Musti, Raasio ja Sikamäki) ovat suurimmalta osin jääneet kaivosalueen alle, mutta pohjoisosan Petäjämäen sivukylä kylä ei ole jäänyt.
Kolmisopella on noin 330 asukasta (2017). Kylällä toiminut Kolmisopen koulu lakkautettiin vuonna 2007.
Kylän nimi perustuu sijaintiin samannimisen järven rannalla. Kolmisoppi on mainittu historiallisissa asiakirjoissa muodossa: Kolmisopen Jerfwn mäki (1561), Collmi Sopen [...] pooli (1620-luvulla). Lannoiteyhtiö Yara on pyrkinyt kunnostamaan ravinnepäästöjensä likaamaa Kolmisoppi-järveä.
Aiheesta muualla

Kolmisoppi Siilinjärven karttapalvelussa (siilinjarvi.fi)
Kolarin työväentalo

| Kolarin työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  Työväentalo Heikkiläntie 33, 95900 Kolari
Sijainti:  Kolari
Koordinaatit:  67°20′46″N, 23°49′32″E
Valmistumisvuosi:  1964
Suunnittelija:  Olavi Nurmi
Omistaja:  Kolarin Järjestöyhdistys ry.
Runkorakenne:  puurunko
Julkisivumateriaali:  aaltopelti
Kerrosluku:  osittain yksi-, osittain kaksikerroksinen
Huoneistoala:  752 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kolarin työväentalo sijaitsee kolme kilometriä pohjoiseen Kolarin keskustasta. Talon omistaa Kolarin Järjestöyhdistys ry.