stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Big Brother 2022

| Big Brother 2022 |
| --- | --- |
 

 
Alkuperämaa:  Suomi
Esittäminen
Verkko:  Nelonen  Ruutu+
Ensimmäinen esitys:  2022-09-044. syyskuuta 2022
Viimeinen esitys:  2022-11-2727. marraskuuta 2022
Esitysten määrä:  85
Kaudet
 ← Edellinen Big Brother 2021
Big Brother 2022 oli tositelevisiosarja Big Brotherin suomalaisen version viidestoista tuotantokausi. Kausi alkoi 4. syyskuuta 2022 ja kesti 12 viikkoa. Uusina juontajina toimivat Anni Ihamäki, Sami Kuronen ja Janni Hussi.
Asukkaat

| Asukkaan tiedot (nimi, ikä, asuinpaikka) | Saapui taloon | Poistui talosta | Poistumisen syy |
| --- | --- | --- | --- |
| Reeo Tiiainen (49), Helsinki | Päivä 1 | Päivä 85 | Voittaja |
| Laura Hytönen (35), Helsinki | Päivä 1 | Päivä 85 | Toinen |
| Mia Haataja (26), Helsinki | Päivä 9 | Päivä 85 | Kolmas |
| Miikka (29), Turku | Päivä 1 | Päivä 85 | Neljäs |
| Salla (39), Järvenpää | Päivä 16 | Päivä 82 | Häätö |
| Heidi Einsbor (21), Nousiainen | Päivä 1 | Päivä 78 | Häätö |
| Milena AbbasMamode (31), Nokia | Päivä 13 | Päivä 71 | Häätö |
| Sofia Tuomola (27), Manchester | Päivä 1 | Päivä 64 | Häätö |
| Nabaz Baki (38), Helsinki | Päivä 1 | Päivä 59 | Poistui vapaaehtoisesti |
| Tuula (59), Oulu | Päivä 1 | Päivä 57 | Häätö |
| Saara Aalto (35) | Päivä 55 | Päivä 56 | Vierailu päättyi |
| Merve (26), Helsinki | Päivä 1 | Päivä 50 | Häätö |
| Milla (32), Vantaa | Päivä 19 | Päivä 43 | Häätö |
| Aleksi (22), Huittinen | Päivä 9 | Päivä 36 | Häätö |
| Karvan (30), Vaasa | Päivä 19 | Päivä 33 | Poistui vapaaehtoisesti |
| Petra Olli (28), Tallinna | Päivä 29 | Päivä 31 | Vierailu päättyi |
| Mathias (24), Helsinki | Päivä 13 | Päivä 29 | Häätö |
| Kirsi Järvilehto (25), Helsinki | Päivä 1 | Päivä 22 | Häätö |
| Ruzbeh (26), Turku | Päivä 1 | Päivä 18 | Häätö |
| Jerry  (26), Tallinna | Päivä 6 | Päivä 15 | Häätö |
| Pirkka (34), Turku | Päivä 6 | Päivä 11 | Häätö |
| Daiyana (24), Vantaa | Päivä 1 | Päivä 8 | Häätö |
| Marko Mäkipää (34), Suolahti | Päivä 1 | Päivä 4 | Häätö |
Nimeämistaulukko

Keltainen väri tarkoittaa, että asukasta ei voitu nimetä kyseisellä nimeämiskerralla.
Kauppatehtävät

| Viikko | Tehtävä | Tulos |
| --- | --- | --- |
| 1 | Jättiläisilmapallo | 160 euroa |
| 2 | Huvimajan rakentaminen | 560 euroa |
| 3 | Big Brother -museo | Kauppabudjetti 0 euroa, velkaa Big Brotherille 130 euroa |
| 3 | Uusien asukkaiden vesiputkilo | Velka kuitattu, kauppabudjetti 170 euroa |
| 4 | Selviytyminen häkissä | 380 euroa |
| 5 | Rastiralli | 310 euroa |
| 6 | Merillä | 216 euroa |
| 7 | BB -kanava | 290 euroa |
| 8 | Haastetehtävät autossa ja karttatehtävä | 272,77 euroa |
| 11 | Radio-ohjattavan auton ohjaus | Tehtävä epäonnistui |
| 12 | Boxball-nyrkkeily | 878 euroa |
Päällikkökilpailut

| Viikko | Kilpailu | Voittaja(t) |
| --- | --- | --- |
| 4 | Ei kilpailua, päällikkö valittiin päällikkövaaleilla | Laura |
| 5 | Aisaparit | Laura ja Milena |
| 6 | Muistikilpailu | Heidi |
| 7 | Painot köydellä | Milena |
| 8 | Sora putkessa | Reeo |
Häätötaistelut

| Viikko | Voittajat | Asukashäätöön valitut asukkaat |
| --- | --- | --- |
| 1 | Daiyana ja Kirsi | Heidi ja Marko |
| 2 | Kirsi ja Reeo | Jerry, Merve ja Pirkka |
| 3 | Milena ja Sofia | Nabaz, Ruzbeh ja Sofia |
Nimeämiskilpailut

| Viikko | Voittaja(t) | Vaikutus nimeämisiin |
| --- | --- | --- |
| 1 | Heidi | Lisäsi Kirsin häätöäänestykseen |
| 2 | Aleksi ja Heidi | Vaihtoivat Heidin tilalle Miikan häätöäänestykseen |
| 3 | Laura | Pelasti Aleksin ja Heidin häätöäänestykseltä |
| 4 | Heidi, Karvan, Mathias, Mia ja Miikka | Pelastivat Reeon häätöäänestykseltä |
| 5 | Heidi ja Mia | Vaihtoivat Heidin tilalle Reeon häätöäänestykseen |
| 6 | Merve | Pelasti Merven häätöäänestykseltä |
| 9 | Ylhäiset (Heidi, Milena, Miikka ja Sofia) | Laittoivat häätöäänestykseen Lauran, Sallan ja Sofian |
| 10 | Ylhäiset (Heidi, Mia ja Miikka) | Alhaisille 6 nimeämispistettä, Ylhäisillä 18 nimeämispistettä |
| 11 | Heidi | Lisäsi Mian häätöäänestykseen |
Katsojaluvut

| Lähetys | Viikko | Katsojat1 | Viikon sijoitus (Nelonen)2 | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kauden aloitus | – | 441 000 | 1. |  |
| Suora lähetys | 1. | 269 000 | 4. |  |
| Suora lähetys | 2. | 257 000 | 4. |  |
| Suora lähetys | 3. | 243 000 | 5. |  |
| Suora lähetys | 4. | 223 000 | 5. |  |
| Suora lähetys | 5. | 215 000 | 5. |  |
| Suora lähetys | 6. | 252 000 | 5. |  |
| Suora lähetys | 7. | 202 000 | 7. |  |
| Suora lähetys | 8. | 215 000 | 6. |  |
| Suora lähetys | 9. | 209 000 | 5. |  |
| Suora lähetys | 10. | 180 000 | 7. |  |
| Suora lähetys | 11. | 194 000 | 4. |  |
| Finaali | 12. | 259 000 | 4. |  |
1 Katsojaluvuissa on otettu huomioon keskikatsojamäärä esityspäivänä, ei myöhempää katselua tai nettikatselua.

2 Listasijoituksissa on otettu huomioon kustakin ohjelmasta vain eniten katsottu lähetys.
Geneettinen kytkentä

Meioosissa syntyvien sukusolujen genotyyppi seuraavissa tilanteissa: geenit eivät ole kytkeytyneitä (ylinnä), geenit ovat kytkeytyneitä (keskellä), geenit ovat kytkeytyneitä ja vastinkromosomien välillä tapahtuu tekijäinvaihduntaa (alinna).
Geneettinen kytkentä eli perinnöllinen kytkentä (engl. genetic linkage) tarkoittaa samassa kromosomissa lähellä toisiaan sijaitsevien geenien tai muiden DNA-jaksojen taipumusta periytyä yhdessä. Mitä lähempänä toisiaan geenit ovat, sitä todennäköisemmin ne periytyvät yhdessä. Geenejä, jotka todennäköisesti periytyvät yhdessä, kutsutaan kytkeytyneiksi geeneiksi. Eri kromosomeissa sijaitsevat geenit eivät ole koskaan kytkeytyneitä, eivätkä samassa kromosomissa sijaitsevat geenit ole välttämättä aina kytkeytyneitä, jos ne sijaitsevat riittävän kaukana toisistaan.
Meioosin eli sukusolujen tumanjakautumisen aikana tiiviisti kytkeytyneiden geenien välillä on vähemmän tilaa tekijäinvaihdunnalle, mikä vähentää rekombinaation todennäköisyyttä alueella ja siten geenien erkaantumista. Kytkeytyneet geenit eivät noudata Gregor Mendelin havaitsemaa vapaan yhdistymisen sääntöä.
Sofija Gubaidulina

Sofija Gubaidulina vuonna 2016.
Sofija Asgatovna Gubaidulina (ven. София Асгатовна Губайдулина, tat. София Әсгать кызы Гобәйдуллина, Sofiya Äsğat qızı Ğobäydullina; 24. lokakuuta 1931 Tšistopol, Tatarstan – 13. maaliskuuta 2025) oli venäläinen säveltäjä, jota pidetään yhtenä 1900-luvun lopun merkittävimmistä venäläisistä säveltäjistä. Gubaidulinan musiikissa on uskonnollisia vaikutteita. Hän käytti joissakin teoksissaan epätavallisia soittimia ja soitinyhdistelmiä.
Sofija Gubaidulina syntyi Tatarstanissa. Hänen isänsä oli tataari ja äitinsä venäläinen. Hänen alkuperäinen etunimi on tataarilainen Saniyä (Сания). ja opiskeli pianonsoittoa ja sävellystä Kazanin konservatoriossa valmistuen vuonna 1954. Myöhemmin hän opiskeli Moskovassa. Omaperäisen sävellystyylinsä takia hän joutui Neuvostoliiton säveltäjäliiton hylkimäksi, eikä hänen musiikkiaan esitetty hänen kotimaassaan. Hänen musiikkiaan esitettiin vain Moskovan underground-piireissä. Tukeaan hänelle esitti muiden muassa Dmitri Šostakovitš.
1970-luvulla Gubaidulina perusti kansanmusiikkiyhtye Astrejan. Lännessä hän vieraili ensimmäistä kertaa vuonna 1984 Helsingin juhlaviikoilla. Vuodesta 1992 Sofija Gubaidulina asui Hampurissa, Saksassa. Hän kuoli maaliskuussa 2025 kotonaan Hampurin lähellä.
Teoksia

4 jousikvartettoa, 1971–1993
Sonnengesang sellolle, kamarikuorolle, lyömäsoittimille ja celestalle 1997, uud. 1998
Am Rande des Abgrunds, seitsemälle sellolle ja kahdelle waterphonelle, 2002
Johannes-passio, 2000
Die Leier des Orpheus viululle, lyömäsoittimille ja jousiorkesterille. 2006
Sokotranmedestäjä

| Sokotranmedestäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Medestäjät Nectariniidae
Suku::  Jalomedestäjät Chalcomitra
Laji::  balfouri
Kaksiosainen nimi
 Chalcomitra balfouri  (Sclater & Hartlaub, 1881) 
Synonyymit
 Nectarinia balfouri 
Katso myös
   Sokotranmedestäjä Wikispeciesissä   Sokotranmedestäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sokotranmedestäjä (Chalcomitra balfouri) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Sokotranmedestäjää tavataan kotoperäisenä Jemenille kuuluvalla Sokotran saarella. Lajia on kuvattu yleiseksi, mutta sen kannankehitys on laskeva. Sen ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Sokotranharmaakerttu

| Sokotranharmaakerttu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Hertut Cisticolidae
Suku::  Incana
Laji::  incana
Kaksiosainen nimi
 Incana incana  (Sclater & Hartlaub, 1881) 
Katso myös
   Sokotranharmaakerttu Wikispeciesissä   Sokotranharmaakerttu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sokotranharmaakerttu (Incana incana) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Sokotranharmaakerttua tavataan kotoperäisenä Sokotran saarella. Sitä tavataan koko saarella ja se on paikallisesti yleinen. Lajin kannaksi arvioidaan yli 5 000 yksilöä, ja sen kannankehitys on vakaa. Sokotranharmaakerttu on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Elinympäristö

Sokotranharmaakerttu elää pensaikkoalueilla noin 800 metrin korkeudelle merenpinnasta, mutta se on havaittu myös 1 400 metrin korkeudessa.
Federico Edwards

Federico Edwards
Federico Roberto Edwards (25. tammikuuta 1931 Santa Fe – 13. marraskuuta 2016) oli argentiinalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän oli pituudeltaan 180-senttimetrinen ja edusti Argentiinan A-maajoukkuetta MM-kilpailuissa 1958.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Federico Edwards Wikimedia Commonsissa
Argentiinan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1958
1 Carrizo
2 Dellacha
3 Vairo
4 Lombardo
5 Rossi
6 Varacka
7 Corbatta
8 Prado
9 Menéndez
10 Rojas
11 Labruna
12 Musimessi
13 Pérez
14 Edwards
15 Acevedo
16 Mouriño
17 Ramos Delgado
18 Boggio
19 Avio
20 Infante
21 Sanfilippo
22 Cruz
Valmentaja Stábile
Keran rautatieasema

Keran rautatieasema (lyh. Kea, ruots. Kera järnvägsstation) on lähijunien asema Espoossa Kilon kaupunginosaan kuuluvalla Keran osa-alueella. Se sijaitsee Kilon ja Kauniaisten rautatieasemien välissä, noin 15 km:n päässä Helsingin päärautatieasemasta. Kera avattiin henkilöliikennepaikkana 1. heinäkuuta 1946. Se ei ole koskaan ollut miehitetty, joten se on pikemminkin seisake kuin varsinainen rautatieasema.  Alueen lukuisat yritykset ovat käyttäneet raideliikennettä hyväkseen, joten Kerassa on ollut myös tavaraliikennettä. Tavaraliikenne kuitenkin hiljeni 1990-luvulla.lähde? Viimeinen tavarajuna ajettiin 3. heinäkuuta 2009.
Keran aseman läheisyydessä sijaitsevat muiden muassa AGA Oy:n 1960-luvun alussa rakennettu ja 1990-luvulla tyhjentynyt tehdasalue sekä Inex Partnersin logistiikkakeskus, jonka toiminnot siirtyivät Sipooseen vuoden 2018 loppuun mennessä. Tulevina vuosina Keran alueelle on tarkoitus rakentaa rautatiehen tukeutuva noin 14 000 asukkaan ja noin 10 000 työpaikan asunto- ja työpaikkakeskittymä. Keran aseman eteläpuolen kaava hyväksyttiin vuonna 2021. Ensimmäisten asuntojen on tarkoitus valmistua 2025.
Asemalla pysähtyvät junat

E (Helsinki–Kauklahti)
U (Helsinki–Kirkkonummi)
L (Helsinki–Kirkkonummi-yöjuna)
Kirkkonummen suuntaan liikennöidään raiteelta 1 ja Helsinkiin raiteelta 2.
Nimen historia

Asema on saanut nimensä Kera Oy:n keramiikkatehtaasta, joka sijaitsi noin 200 metriä silloisen seisakkeen pohjoispuolella. Rataa on myöhemmin oikaistu ja asema on silloin siirtynyt etelämmäksi. 1940-luvun lopussa tehtaan henkilökunnan määrä oli toista sataa. Yhtiö sai sitkeiden anomusten perusteella rautatiet perustamaan seisakkeen, joka helpotti sekä henkilökunnan työmatkoja että ympäristön asukkaiden liikkumista. Seisakkeen ainoa varuste oli aluksi tolpan päässä oleva nimikilpi KERA. Myöhemmin saatiin ratapölkyistä rakennettu laiturintapainen rakennelma.lähde?
Tehdas on toiminut nimillä Viherlaakson Kattotiili Oy (1917–1919),
Viherlaakson Saviteollisuus Oy (1919–1924),
Grankullan Saviteollisuus Oy (1924–1936) ja Kera Oy (vuodesta 1936).
Kera Oy:n tuotevalikoimaan kuului kukkaruukkuja, talouskeramiikkaa (mm. vuokia, karjalanruukkuja, kivivateja, teekannuja ja ilmankostuttimia) sekä koriste- ja taidekeramiikkaa (maljakoita ja vateja). Raaka-aineena oli kotimainen punasavi, joka saatiin omalta alueelta tehtaan läheltä.
Vuosina 1939 ja 1945 tulipalo tuhosi Keran tehdasta. Sodanjälkeinen rakennustarvikepula hidasti jälleenrakennusta ja lisäsi kustannuksia. Syntynyt velkataakka esti yhtiön edelleen kehittämisen kiristyvässä kilpailussa. Tuotanto lopetettiin 1958 ja yhtiö purettiin. Myöhemmin esiintynyt toiminimi Kera Oy ei liittynyt mitenkään tähän keramiikan valmistajaan tai rautatieseisakkeeseen/-asemaan.lähde?
Aki Sipilä

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 24. elokuuta 1985 (ikä 39)
Syntymäpaikka: Kokkola, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 167 cm
Junioriseurat
1997–2003: KPS
2004–2005: KuPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2000–2003 | KPS | 29 | (5) |
| 2004–2006 | KuPS Akatemia | 40 | (6) |
| 2006–2007 | KuPS | 17 | (0) |
| 2007 | → Kings | 2 | (0) |
| 2008–2010 | KPV | 64 | (10) |
| 2011–2013 | SJK | 49 | (12) |
| 2012–2013 | → Kerho 07 | 2 | (1) |
| 2014 | Kerho 07 | 26 | (4) |
| 2015–2017 | KPV | 59 | (1) |
| 2017 | → KPV Akatemia | 3 | (1) |
| 2018–2019 | KPS | 20 | (0) |
| 2020– | FC Sääripotku | 44 | (12) |
| Yhteensä | Yhteensä | 355 | (50) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 13. maaliskuuta 2025.
Aki Sipilä (s. 24. elokuuta 1985 Kokkola) on ammattilaisuransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Sipilä on Kokkolan Palloseuran kasvatti. Hän teki debyyttinsä Veikkausliigassa 4. toukokuuta 2006 pelatussa Kuopion Palloseuran kotiottelussa FC Lahtea vastaan. 
Sipilä siirtyi Ykkösessä pelanneeseen Kokkolan Pallo-Veikkoihin kaudeksi 2008., jossa hän pelasi kolmen vuoden ajan. Sipilä siirtyi keväällä Kakkosessa pelanneen Seinäjoen Jalkapallokerhon riveihin. Seuraavat kaksi kautta hän oli SJK:ssa avauskokoonpnon pelaaja ennen vakavaa loukkaantumistaan kesällä 2013. Tämän jälkeen hän pelasi seuraavan kauden Kakkosessa pelanneessa SJK:n reservijoukkue Kerho 07:ssa. Sipilä palasi KPV:hen tapahtui 2015, jolloin hän teki seuran kanssa kaksivuotisen sopimuksen.
UPM

| UPM-Kymmene Oyj |
| --- | --- |

Tunnuslause:  "We renew the everyday"
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: UPM
Markkina-arvo:   14 165 milj. € (31.12.2024)
ISIN:  FI0009005987
Perustettu:  1996
Toimitusjohtaja:  Massimo Reynaudo
Puheenjohtaja:  Henrik Ehrnrooth
Avainhenkilöt:   Pia Aaltonen-Forsell  Emma FitzGerald  Jari Gustafsson  Piia-Noora Kauppi  Topi Manner  Marjan Oudeman  Kim Wahl  Martin á Porta 
Kotipaikka:  Alvar Aallon katu 1 Helsinki, Suomi
Toiminta-alue:  maailmanlaajuinen
Toimiala:  metsäteollisuus
Tuotteet:  paino- ja erikoispaperit, sellu, sähkö- ja lämpöenergia, tarralaminaatti, vaneri, puumuovikomposiitti, sahatavara, uusiutuva diesel ja nafta
Liikevaihto:   10 339 milj. € (2024)
Liikevoitto:   1 224 milj. € (2024)
Tilikauden tulos:   463 milj. € (2024)
Henkilöstö:   16 300 (keskim. 2024)
Kotisivu:  www.upm.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
UPM-Kymmene Oyj on suomalainen metsäteollisuusyhtiö, joka työllisti vuonna 2024 noin 15 800 henkilöä. Yhtiön liikevaihto oli vuonna 2024 10,3 miljardia euroa, ja sillä oli 146 300 osakkeenomistajaa.
Vuonna 2017 UPM oli liikevaihdolla mitattuna Suomen viidenneksi suurin yritys.
Historiaa > Ennen UPM:n aikaa

UPM:n edeltäjäyhtiöillä on pitkät perinteet. UPM:ään yhdistettyjen yhtiöiden ensimmäiset puuhiomot, paperitehtaat ja sahalaitokset aloittivat toimintansa 1870-luvulla. Sellunvalmistus alkoi 1880-luvulla ja paperinjalostus aloitettiin 1920-luvulla. Vanerin valmistus alkoi 1930-luvulla. UPM:n edeltäjäyhtiöihin ovat aikanaan sulautuneet monet suomalaiset metsäteollisuusyritykset kuten Walkiakoski, Jämsänkoski, Kaukas, Halla, Kajaani, Toppila, Kymmene, Kuusankoski, Kymi, Voikkaa, Wilh. Schauman, W. Rosenlew ja Raf. Haarla.
UPM:n ulkomaisista tehtaista vanhin oli Koillis-Ranskassa sijaitseva hienopaperitehdas Papeteries de Docelles, joka aloitti toimintansa perinteisenä käsipaperimyllynä jo 1400-luvun lopulla. Ensimmäinen paperikone tehtaalle tuli 1830-luvulla. UPM Docellesin paperitehtaan toiminta päättyi tammikuussa 2014.
Historiaa > UPM-Kymmene Oyj (1996–)

Nykyinen UPM aloitti toimintansa toukokuussa 1996, kun Repola, Kymmene, Yhtyneet Paperitehtaat (engl. United Paper Mills, UPM), Kymin Paperiteollisuus, Kaukas ja Wisaforest yhdistyivät UPM-Kymmene Oyj -nimiseksi yhtiöksi. Yhtiön nimenä käytetään yleisesti lyhennettä UPM.
UPM:n liikemerkki on Hugo Simbergin vuonna 1899 silloiselle Kymmene Aktiebolagille suunnittelema aarnikotka. Todennäköinen selitys taruolennon valintaan on ilmeisesti ollut aarnikotkan vertauskuvallisuus: griippiä pidetään vartijaeläimenä, joka vartioi kulta-aarteita. Pohjoisen oloihin siirrettynä se vartioi metsän vihreää kultaa. Liikemerkki on vanhin Suomessa käytössä olevista yritystunnuksista.
UPM:n Voikkaan paperitehdas suljettiin vuonna 2006 ja Kajaanin paperitehdas suljettiin vuonna 2008. Nykyään entisellä Kajaanin tehdasalueella toimii yritysalue nimeltä Renforsin Ranta. Myös Voikkaan entisissä tehdastiloissa toimii yritysalue.
Vuonna 2011 UPM osti Myllykoski Oyj:n ja Rhein Papier GmbH:n.
Kesäkuussa 2014 uutisoitiin, että UPM alkaa myydä Lappeenrannan biojalostamossa tuotettavaa uusiutuvaa dieseliä, UPM BioVernoa, North European Oil Traden kautta mm. St1- ja Shell-huoltamoille. Biodiesellaitos aloitti toimintansa tammikuussa 2015. Laitos tuottaa vuodessa 130 000 tonnia uusiutuvaa polttoainetta.
Elokuussa 2020 UPM ilmoitti sulkevansa Jämsässä sijaitsevan Kaipolan paperitehtaan. Ilmoitus tehtaan sulkemisesta sai aikaan suuren poliittisen keskustelun, ja esimerkiksi Suomen pääministeri Sanna Marin otti kantaa asiaan.
Historiaa > Museotoiminta

UPM omistaa ja ylläpitää Verlan historiallista puuhiomoa ja pahvitehdasta Kouvolan Jaalassa. Verla on toiminut vuodesta 1972 lähtien museona ja kuulunut Unescon Maailmanperintöluetteloon vuodesta 1996.
Historiaa > Teollisuusoppilaitokset

UPM ylläpiti kahta teollisuusoppilaitosta, joissa koulutettiin paperiteollisuuden työntekijöitä. Kymin teollisuusoppilaitos Kuusankoskella Kouvolassa lopetti toimintansa vuonna 2007. Kymin teollisuusoppilaitokseksi rakennettu jugend-tyylinen rakennus kuuluu osaksi Kuusankosken-Kymintehtaan teollisuusympäristön valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä, ja sen juhlasali ja lämpiö taideteoksineen muodostavat kokonaistaideteoksen, joka on suojeltu rakennusperintölailla vuonna 2020. Valkeakoskella sijainneen Lotilan teollisuusoppilaitoksen viimeiset opiskelijat valmistuivat vuonna 2008. Ammattikoulu oli toiminut entisen Lotilan kartanon alueella vuodesta 1929 lähtien.
Liiketoiminta

UPM koostuu kuudesta liiketoiminta-alueesta: UPM Fibres, UPM Energy, UPM Raflatac, UPM Specialty Papers, UPM Communication Papers ja UPM Plywood.
Liiketoimintojen osuudet liikevaihdosta ja liikevoitosta olivat vuonna 2024 seuraavat:
| Liiketoiminto | Osuus liikevaihdosta | Osuus liikevoitosta |
| --- | --- | --- |
| Fibres | 33 % | 44 % |
| Energy | 6 % | 15 % |
| Raflatac | 14 % | 10 % |
| Specialty Papers | 13 % | 11 % |
| Communication Papers | 26 % | 22 % |
| Plywood | 4 % | 3 % |
| Muu toiminta ja eliminoinnit | 5 % | -6 % |
| yhteensä | 10,3 mrd. € | 1,2 mrd. € |
UPM:n päätuotteita ovat sellu, aikakauslehti- ja sanomalehtipaperit, hieno- ja erikoispaperit, tarramateriaalit sekä puutuotteet. Puutuotteet käsittävät muun muassa sahatavaran, vanerit ja viilut. Yhtiö tuottaa myös energiaa ja toimii fyysisen sähkön kaupassa ja sähkön johdannaismarkkinoilla. Tammikuussa 2015 Lappeenrannassa aloitti yhtiön biojalostamo, joka tuottaa biodieseliä liikennekäyttöön. UPM:n biokemikaaleja valmistava jalostamo Leunassa, Saksassa aloittaa kaupallisen tuotannon vuonna 2025.
Liiketoiminta > UPM Fibres

UPM Fibres muodostuu sellu- ja sahaliiketoiminnoista sekä puuviljelmätoiminnoista. UPM:llä on viisi sellutehdasta – kolme Suomessa ja kaksi Uruguayssa – sekä neljä sahaa Suomessa. Sellutehtaat tuottavat vuosittain 5,8 miljoonaa tonnia sellua. UPM Fibresin osuus UPM:n liikevoitosta vuonna 2024 oli 44 %.
Liiketoiminta > UPM Energy

UPM:n energialiiketoiminta-alue tuottaa Suomessa sähköä vesi-, ydin- ja lauhdevoimalla. UPM on Suomen toiseksi suurin ydinvoiman omistaja 1 090 megawatilla. 2023 valmistuneesta Olkiluoto 3:sta yhtiö saa noin 500 megawattia. UPM on 49,8 %:n osuudella mukana osakkuusyhtiö Pohjolan Voima Oy:ssa (PVO), jonka vuotuinen sähkön- ja lämmöntuotanto on noin 16,1 TWh. UPM omistaa Suomessa kahdeksan vesivoimalaitosta. UPM Energyn osuus yhtiön liikevoitosta vuonna 2024 oli 15 %.
Liiketoiminta > UPM Raflatac

UPM Raflatac valmistaa tarralaminaatteja tuote- ja informaatioetiketöintiin. Tarralaminaatteja käytetään hinta- ja tuotetarroissa, esimerkiksi elintarvike-, hygienia- ja lääketeollisuudessa. Yhtiöllä on 15 tarralaminaattitehdasta sekä 20 leikkuu- ja jakeluterminaalia viidellä mantereella, Raflatacin osuus yhtiön vuoden 2024 liikevoitosta oli 11 %.
Liiketoiminta > UPM Specialty Papers

UPM Specialty Papers valmistaa Suomessa, Saksassa ja Kiinassa  tarra- ja pakkausmateriaaleja sekä toimistopapereita ja graafisia papereita etiketöintiin, pakkauksiin, kaupalliseen silikonointiin, toimistokäyttöön ja painatukseen. UPM Specialty Papersin osuus yhtiön vuoden 2024 liikevoitosta oli 11 %.
Liiketoiminta > UPM Communication Papers

UPM Communication Papers valmistaa graafisia papereita mainontaan, sanoma- ja aikakauslehtiin sekä koti- ja toimistokäyttöön. UPM:llä on 10 paperitehdasta Suomessa, Saksassa, Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Monet tehtaista toimivat paperinvalmistuksen ohella bioenergian tuottajina. UPM Communication Papersin osuus liikevoitosta vuonna 2024 oli 22 %.
Liiketoiminta > UPM Plywood

UPM on Euroopan suurin vanerinvalmistaja. UPM Plywood Oyllä on vaneritehtaat Savonlinnassa, Joensuussa, Ristiinassa, Otepäässä Virossa sekä Kalson viilutehdas Kouvolan Vuohijärvellä. Jyväskylässä sijaitseva Säynätsalon vaneritehdas suljettiin heinäkuussa 2020. Venäjällä sijaitseva Chudovon tehdas myytiin huhtikuussa 2023. Plywoodin osuus liikevoitosta vuonna 2024 oli 3 %.
Liiketoiminta > Muu toiminta

UPM Metsä vastaa puunhankinnasta yhtiön liiketoiminnoille sekä hallinnoi UPM:n omia metsiä. UPM omistaa noin 522 000 hehtaaria metsämaata Suomessa ja 76 000 hehtaaria Yhdysvalloissa. Lisäksi UPM:llä on Uruguayssa 318 000 hehtaaria puuviljelmiä. Yhtiön kaikki metsät on sertifioitu.
UPM:n tehtaiden tarvitsemasta puumäärästä suuri osa hankitaan kotimaan yksityismetsistä. UPM Metsän puun ja biomassan hankintaorganisaatio hankkii metsäenergiapuu mukaan lukien kaikkia puutavaralajeja, joista valmistaan muun muassa sellua, paperia, vaneria, sahatuotteita tai energiaa. Suurin osa tästä raaka-aineesta käytetään UPM:n omilla tehtailla ja voimalaitoksilla. UPM Metsä vastaa yhtiön omien metsien hyödyntämisestä ja metsänomistajille tarjottavista metsäpalveluista metsänhoitotöistä metsäomaisuudenhallintapalveluihin.
Muuhun toimintaan kuuluvat myös uusiutuvaa dieseliä ja naftaa tuottava UPM Biofuels, puupohjaisia kemikaaleja tuottava UPM Biochemicals sekä biolääketieteen tuotteita tuottava UPM Biomedicals -liiketoimintayksikkö. UPM Biochemicalsin uusiutuvat ja biopohjaiset glygoli ja ligniini korvaavat fossiilisia vastineita erilaisissa teollisissa ja kuluttajatuotteissa. UPM Biomedicals on kaupallistanut GrowDex-nanoselluloosahydrogeelin, joka soveltuu 3D-solukasvatukseen, sekä koivun nanoselluloosaan pohjautuvan FibDex-haavasidoksen. Helmikuussa 2025 UPM ilmoitti suunnittelevansa luopuvansa Biomedicals-liiketoiminnasta.