stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Proteiinisynteesiin osallistuvat aminohapot
Ominaisuuksia

Perusaminohapot voidaan lajitella niiden ominaisuuksien perusteella moneen ryhmään, tässä on esitetty yksi lajittelutapa.
Glysiini, G, Gly
Alaniini, A, Ala
Valiini, V, Val
Proliini (Pro / P)
Leusiini (Leu / L)
Isoleusiini (Ile / I)
Metioniini (Met / M)
L-Seriini (Ser / S)
L-Treoniini (Thr / T)
L-Kysteiini (Cys / C)
L-Asparagiini (Asn / N)
L-Glutamiini (Gln / Q)
L-Fenyylialaniini (Phe / F)
L-Tyrosiini (Tyr / Y)
L-Tryptofaani (Trp / W)
L-Lysiini (Lys / K)
L-Arginiini (Arg / R)
L-Histidiini (His / H)
L-Asparagiinihappo (Asp / D)
L-Glutamiinihappo (Glu / E)
L-Selenokysteiini (Sec / U)
L-Pyrrolysiini (Pyl / O)
Are (yritys)

| ARE Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Elinvoimaa rakennuksille.
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1913
Toimitusjohtaja:  Jari Mikkonen
Puheenjohtaja:  Maarit Toivanen
Kotipaikka:  Vantaa, Suomi
Toimiala:  talotekniikka, kiinteistöpalvelut
Tuotteet:  talotekniikkaurakointi, kiinteistöpalvelut sekä korjausrakentaminen
Liikevaihto:  473 milj. € (2022)
Tilikauden tulos:  13,5 milj. € (2022)
Henkilöstö:  3 279 (2022)
Emoyhtiö:  Conficap Oy
Tytäryhtiöt:  ARE Sverige AB
Kotisivu:  www.are.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
ARE Oy on suomalainen talotekniikka- ja kiinteistöpalveluyritys, joka toimii Suomessa ja Ruotsissa. Noin 3 300 henkeä työllistävä ARE on osa Conficap-konsernia. ARE osti kesällä 2014 Lemminkäinen Talotekniikka Oy:n.
Toimialat

Talotekniikkaurakointi:
uudisrakentaminen
korjausrakentaminen
Kiinteistöpalvelut:
ylläpito
huolto
korjausrakentaminen
Historia

ARE:n historia alkaa vuodesta 1924, jolloin Jyväskylässä perustettiin Keski-Suomen Sähköliike. 1927 se alkoi myydä myös autoja. Niiden omistukset erotettiin 1929, ja autoliikkeen nimeksi tuli Keski-Suomen Auto. Vuonna 1938 molemmat liikkeet saivat yhteisnimen ARE, josta vuonna 1941 muodostettiin osakeyhtiö. Sähkö-Aren toiminta laajeni vähitellen koko maahan, ja yritykselle muodostettiin tytäryhtiöitä. Vuonna 1988 yhtiön osake-enemmistö siirtyi Kansallis-Osake-Pankille ja seuraavana vuonna yrityksen sähköurakointi ja nimi siirtyivät Imatran Voiman ja Hankkija-Tekniikan yhteisomistukseen. Hankkijan tytäryhtiöksi se tuli 1989 ja oli tuolloin Suomen kolmanneksi suurin sähköurakoitsija ja harjoitti vientiä. Vuonna 1989 liikevaihto oli 256 miljoonaa markkaa ja henkilöstöä oli 365, kun henkilöstöä oli parhaimmillaan itsenäisenä yrityksenä ollessa ollut 1 200. 1990-luvulla Are siirtyi Onnisen omistukseen ja saman vuosikymmenen aikana muodostettiin Onvest-konserni, jossa eriytettiin asennus- ja huoltotyöt ARE:en ja tukkukauppa Onniseen. 2000-luvulla ARE:n toimintaan tuli talotekniikan urakoinnin lisäksi kiinteistöpalvelut ja korjausrakentaminen, ja sitten painopiste siirtyi urakoinnista kiinteistöjen ylläpitoon ja huoltoon.
Vuonna 1941 jyväskyläläisen linja-autoyhtiön Rikkinen & Lievonen Oy:n toinen omistaja Toivo Rikkinen myi omistusosuutensa yhtiöstä ARE Oy:lle, ja seuraavana vuonna linja-autoyhtiön nimi muutettiin Jyväskylän Liikenne Oy:ksi. Vuonna 1953 Jyväskylän Liikenteen koko osakekanta siirtyi ARE:n omistukseen, kun toinen alkuperäisistä omistajista, Oskar Lievonen, luopui osakkeistaan. Hankittuaan omistukseensa useita muita linja-autoyrityksiä Jyväskylän Liikenne kasvoi Keski-Suomen suurimmaksi alan yritykseksi. 1970-luvun lopulta lähtien ARE pyrki pääsemään eroon sen mielestä liian huonosti kannattavasta linja-autoliikenteestä, ja vuonna 1984 Jyväskylän Liikenteen koko osakekanta siirtyi Koiviston Auto -konsernille, josta tuli kaupan myötä yksi koko Suomen suurimmista linja-autoliikenteen harjoittajista.
Aiheesta muualla

ARE:n verkkosivut
Kari Silvennoinen: Are-yhtymä 1924–1984. Jyväskylä 1987.
Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymä

Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymä (lyhennys Keusote, käytetty myös nimityksiä KU-sote ja kuuden sote) oli Hyvinkään, Järvenpään, Mäntsälän, Nurmijärven, Pornaisten ja Tuusulan yhteinen sosiaali- ja terveyspalveluista vastaava kuntayhtymä. Yhtymän kotipaikka oli Hyvinkää. Väestöpohjaltaan Keusote oli Suomen suurin perustason sote-palveluihin keskittyvä kuntayhtymä. Sen alueella asui noin 200 000 ihmistä. Yhtymän palveluksessa oli noin 3 500 työntekijää.
Kuntayhtymän palvelut oli organisoitu sisällöllisesti viiteen palvelualueeseen: 1. Ikäihmisten palvelut, 2. Vammaisten palvelut, 3. Terveyspalvelut ja sairaanhoito, 4. Aikuisten mielenterveys, päihde- ja sosiaalipalvelu sekä 5. Lasten, nuorten ja perheiden palvelut.
Vapaaehtoinen kuntayhtymä perustettiin kesäkuussa 2017 ripeällä aikataululla. Järjestämisvastuu sote-palveluista kuntayhtymälle siirrettiin vuoden 2018 alusta, ja kuntien palvelutuotanto siirtyi kuntayhtymälle 1.1.2019.
Hyvinvointialueiden perustamisen myötä kuntayhtymän toiminta siirtyi Keski-Uudenmaan hyvinvointialueelle.
Sairaalat ja terveysasemat

Kussakin Keusoten jäsenkunnassa on yksi tai useampi terveysasema. joidenkin terveysasemien yhteydessä toimii terveyskeskussairaalaksi tai hoitosoluksi kutsuttu osa (aiemmalta nimeltään vuodeosasto), jossa tutkitaan, hoidetaan ja kuntoutetaan pitempää seurantaa tai toipumista vaativia potilaita. Niissä hoidetaan myös parantumattomasti sairaita ihmisiä.
| Terveysaseman tai  tk-päivystyksen nimi | Kunta | Osoite | Koordinaatit | Kuva | Lisätietoja (www-sivu) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mäntsälän terveysasema | Mäntsälä | Kivistöntie 14, 04600 Mäntsälä | 60.63554°N, 25.32628°E |  | Keusote: Terveysasemien sijainti - Mäntsälä (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Pornaisten terveysasema | Pornainen | Latiskantie 3, 07170 Pornainen | 60.47558°N, 25.37743°E |  | Keusote: Terveysasemien sijainti - Pornainen (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Hyvinkään terveysasema | Hyvinkää | Sandelininkatu 1, A- ja B-rak., 05800 Hyvinkää | 60.63657°N, 24.86020°E |  | Keusote: Terveysasemien sijainti - Hyvinkää (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Hyvinkään sairaalan yhteispäivystys | Hyvinkää | Sairaalakatu 1, 05850 Hyvinkää  | 60.6100°N, 24.8286°E |  | Hyvinkään sairaalan päivystys: Hyvinkää Akuutti |
| Nurmijärven kirkonkylän terveysasema | Nurmijärvi | Sairaalantie 2, 01900 Nurmijärvi | 60.4684°N, 24.8071°E |  | Keusote: Terveysasemien sijainti - Nurmijärvi (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Rajamäen terveysasema | Nurmijärvi | Terveystie 1, 05200 Rajamäki | 60.52875°N, 24.75230°E |  | Keusote: Terveysasemien sijainti - Nurmijärvi (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Klaukkalan terveysasema | Nurmijärvi | Vaskomäentie 2, 01800 Klaukkala  | 60.3800°N, 24.7469°E |  | Keusote: Terveysasemien sijainti - Nurmijärvi (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Järvenpään uusi sosiaali- ja terveyskeskus (JUST) | Järvenpää | Lääkärinkuja 1, 04410 Järvenpää | 60.4772°N, 25.1005°E |  | Keusote: Terveysasemien sijainti - Järvenpää (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Etelä-Tuusulan sosiaali- ja terveysasema | Tuusula | Hyryläntie 13, 04300 Tuusula | 60.4017°N, 25.0245°E |  | Keusote: Terveysasemien sijainti - Tuusula (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Jokelan terveysasema | Tuusula | Opintie 1, 05400 Jokela | 60.5515°N, 24.9644°E |  | Keusote: Terveysasemien sijainti - Tuusula (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Kellokosken terveysasema | Tuusula | Kuntotaival 2, 04500 Kellokoski | 60.5311°N, 25.0962°E |  | Keusote: Terveysasemien sijainti - Tuusula (Arkistoitu – Internet Archive) |
Aiheesta muualla

http://www.keusote.fi
Ajankohtaista koronaviruksesta, tietoa ja neuvoja (Keusote-alue) (Arkistoitu – Internet Archive) (keusote.fi)
Sandvik (täsmennyssivu)

Sandvik voi tarkoittaa seuraavia:
Henkilöitä

Henna Sandvik (s. 2003), suomalainen koripalloilija
Henri Sandvik (s. 1987), suomalainen jääkiekkoilija
Jan Sandvik (s. 1969), suomalainen kuulantyöntäjä ja kiekonheittäjä
Kenneth Sandvik (s. 1975), suomalainen voimanostaja
Ossi Sandvik (s. 1953) suomalainen poliitikko
Tore Sandvik (s. 1972), norjalainen suunnistaja
Tore O. Sandvik (s. 1969), norjalainen poliitikko
Viljam Sandvik (s. 2003), suomalainen jääkiekkoilija
Paikkoja

Sandvik, taajama Nynäshamnin kunnassa Ruotsissa
Sandvik, taajama Borgholmin kunnassa Ruotsissa
Sandvikenin kunta, kunta Ruotsissa
Sandviken, Sandvikenin kunnan keskustaajama
Sandviken, taajama Södertäljen kunnassa Ruotsissa
Hietalahti (ruots. Sandviken) Helsingissä
Hietalahti (ruots. Sandviken) Vaasassa
Muita merkityksiä

Sandvik, yritys.
Rapistuvan Kremlin renkinä

| Rapistuvan Kremlin renkinä – Kommunismin usko, toivo ja tappio |
| --- | --- |

Kirjailija:  Ilkka Lappalainen
Kieli:  suomi
Genre:  tietokirjallisuus
Kustantaja:  Minerva Kustannus
Julkaistu:  2022
ISBN:  978-952-375-588-8
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Rapistuvan Kremlin renkinä – Kommunismin usko, toivo ja tappio on toimittaja Ilkka Lappalaisen kirjoittama omaelämänkerrallinen tietokirja, joka käsittelee hänen toimittajanuraansa, eritoten Suomi–Neuvostoliitto-Seuran julkaiseman Maailma ja me -jäsenlehden päätoimittajana. Teoksen on julkaissut Minerva Kustannus vuonna 2022.
Lappalainen on tallentanut kirjaansa paljon ennen julkaisematonta historiaa suomalaisten kommunistien ja Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskinäisistä suhmuroinneista ja siitä, millä ehdoin kommunistilehtiä tehtiin. Maailma ja Me -lehti kaatui lopulta yhdessä Neuvostoliiton kanssa.
Taustaa

Lappalainen kutsuttiin vuonna 1985 päätoimittajaksi Moskovan ”Valituiksi Paloiksi” nimitettyyn Maailma ja Me -lehteen. Lehti oli tarkoitettu Neuvostoliiton propagandavälineeksi Suomeen, ja sitä tehtiin tarkan valvonnan alla.
Porvarisperheen vesa Lappalainen oli tätä ennen tehnyt pitkän uran toimittajana tamperelaisessa kommunistilehdessä, jonka artikkelit olivat niin ikään kaukana objektiivisesta journalismista. Hän pääsi seuraamaan aitiopaikalta, kuinka Suomen Kommunistisen Puolueen valtataistelu johti puolueen jakaantumiseen saarislaisiin ja taistolaisiin sekä muihin kuppikuntiin.
Maailma ja Me -lehdessä itsesensuuri oli kunniassa, eikä joitakin tunnettuja henkilöitä saanut lehdessä edes mainita. Kaikki lehden jutut esitarkistettiin useaan otteeseen. Lopullinen hyväksyntä lehden joka sivuun oli saatava Moskovasta.
Marja-Kristiina Lerkkanen

| Marja-Kristiina Lerkkanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. lokakuuta 1963 (ikä 61) Oulu
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  kasvatustieteen professori (JyY), kasvatuspsykologian professori (Stavanger)
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Jyväskylän yliopisto (KM 1988, KL 1995, KT 2004)
Instituutti:  Jyväskylän yliopisto
Palkinnot:  Suomalaisen tiedeakatemian jäsen (2018–)
Aiheesta muualla
Lerk­ka­nen Mar­ja-Kris­tii­na (JyY, pro­fes­so­ri)
Marja-Kristiina Lerkkanen (aiemmin Vallström; s. 13. lokakuuta 1963, Oulu) on suomalainen 
kasvatustieteilijä ja kasvatustieteen tohtori. Hän toimii Jyväskylän yliopiston kasvatustieteen professorina ja norjalaisen Stavangerin yliopiston kasvatuspsykologian professorina.
Lerkkanen on valmistunut Jyväskylän yliopistosta kasvatustieteen maisteriksi (1988), lisensiaatiksi (1995) ja tohtoriksi (2004). Hänen englanninkielinen väitöskirjansa (2003) oli otsikoitu Learning to read : reciprocal processes and individual pathways (suom. Lukemaan oppiminen: vastavuoroiset prosessit ja yksilölliset oppimispolut). Hän on ollut Jyväskylän yliopiston kasvatuspsykologian dosentti vuodesta 2010.
Suomalaisen tiedeakatemian jäsen Lerkkanen on ollut vuodesta 2018.
Helsingin Sanomat uutisoi huhtikuussa 2019 Lerkkasen kuuluvan julkaisujensa osalta näkyvimpien Suomessa työskentelevien tieteentekijöiden ryhmään (luokassa Kasvatustiede). Pohjana Helsingin Sanomien artikkelille oli Turun yliopiston sosiologian professori Osmo Kivisen ja tutkija Juha Hedmanin huhtikuussa 2019 suomalaisessa Tiedepolitiikka-lehdessä julkaistu yhteiskunta-, kasvatus- ja taloustieteilijöitä käsittelevä selvitys.
(kesken)
Teoksia

kymmeniä varhaiskasvatuksen oppikirjoja ...
Aiheesta muualla

Google Scholarin profiili / haku "Marja-Kristiina Lerkkanen" (englanniksi) (scholar.google.com)
Marja-Kristiina Lerkkanen. University of Jyväskylä, Department of Teacher Education (englanniksi) (researchgate.net)
Marja-Kristiina Lerkkanen: Uutta tietoa lukemaan opettamisesta ja uusi opetussuunnitelma (7.9.2015, videon kesto 9 min 42 s) (youtube.com)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Tieteilijät:  ORCID 
Muut:  IdRef
Anti-CRISPR

Anti-CRISPR-proteiinikompleksit (engl. Anti-Clustered Regularly Interspaced Short Palindromic Repeats or Acr) ovat viruksien ja muiden liikkuvien geneettisten elementtien puolustusmekanismeja bakteerien ja arkeonien CRISPR-Cas-komplekseja vastaan. Eri anti-CRISPR:it ovat erikoistuneet torjumaan eri tyyppisiä CRISPR-Cas-järjestelmiä ja hyödyntävät näin ollen erilaisia mekanismeja suojatakseen virusta. Yhteensä yli 90 erilaista anti-CRISPR:iä on tunnistettu, ja nämä ovat kykeneväisiä inhiboimaan 11 erilaisen CRISPR-Cas-järjestelmän toimintaa.Esimerkiksi Csy-kompleksin toimintaan perustuvat I-F tyypin CRISPR-Cas-järjestelmiä vastaan toimivat anti-CRISPR:it voivat estävää bakteeria tai arkeonia puolustautumista kahdella tapaa: joko I-F-tyypin anti-CRISPR:it estävät isäntää aktivoimasta geneettistä materiaalia hajottavien entsyymien, eli nukleaasien, toimintaa tai estävät Csy-kompleksin sitoutumista viruksen geneettiseen materiaaliin.
Anti-CRISPR:it ovat osoittautuneet hyödyllisiksi työkaluiksi biotekniikassa ja näitä käytetään esimerkiksi genomimuokkauksien säätelyssä.
Taikuuden tuoksu

| Taikuuden tuoksu> The Scent of Magic.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Cliff McNish
Kieli:  englanti
Genre:  fantasia, nuortenkirjallisuus
Kustantaja:  Orion
Julkaistu:  2001
Suomennos
Suomentaja:  Kaisa Kattelus
Kansitaiteilija:  Christel Rönns
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2003
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  228
ISBN:  951-31-2318-9
Sarja: The Doomspell Trilogy
Edeltävä:  Noidan loitsu
Seuraava:  Velhon vala
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Taikuuden tuoksu (engl. The Scent of Magic) on Cliff McNishin vuonna 2001 ilmestynyt varhaisnuorten fantasiaromaani. Se on trilogian toinen osa.
Juoni

Kirja sijoittuu vuoden päähän Noidan loitsu-teoksen tapahtumista. Rachelin ja Ericin tuntema kotimaailma on muuttumassa. Rachel on jo kauan salannut omat taikavoimansa, kun maahan alkaa ilmestyä muita taikavoimaisia lapsia. Rachel on innoissaan ja lähtee etsimään lahjakkaimpia lapsia ja löytää muun muassa Yemin. Pian kaikki lahjakkaat lapset kuitenkin katoavat jättämättä mitään johtolankoja. Rachelille selviää, että Dragwenan planeetalta on saapunut noitia kostamaan sisarensa kuoleman. He kokoavat lapsista armeijaa, jonka avulla pyrkivät saamaan maan haltuunsa. Rachel alkaa koota omaa armeijaansa pysäyttääkseen noitien toimet. Rachelin perään lähetetään Heiki-niminen tyttö, joka haluaa tuhota tämän. Rachel kuitenkin voittaa Heikin taistelussa ja naamioituu häneksi. Rachel, Erik, Morpeth ja muut lapset suuntavat pohjoisnavalle, jossa käydään suuri taistelu noitien ja lasten välillä.
Juoni > Henkilöitä

Rachel: Kirjan sankaritar, joka on maapallon lahjakkain taikoja Yemin jälkeen. Ericin isosisko.
Eric: Kirjan noin kymmenenvuotias sankari, jolla on taikuuden kumoamissormi.
Morpeth: Lapsi Ithrea-planeetalta.Morpeth palaa takaisin maahaan 500 vuoden jälkeen. Rachel on muuttanut hänet vanhasta kääpiöstä takaisin nuoreksi lapseksi.
Yemi:Nigerialainen alle kolmevuotias poika, jolla on ymmärrystään suuremmat taikavoimat. Yemi pitää hyvin paljon eläimistä ja kutsuu niitä luokseen taioillaan. Hänen ympärillään on koko ajan suuri parvi suruvaippoja. Viimeisessä taistelussa hän imee kaikkien maailman lasten taikuuden itselleen kuolemantaikojen vuoksi.
Fola:Yemin isosisko, jolla ei ole taikavoimia. Yemi on hyvin suojelevainen isosiskoaan kohtaan
Heiki:Calenin valitsema Rachelin ikäinen soturi, joka on Rachelin pahin vihollinen. Hän kuitenkin vaihtaa myöhemmin puolta. Häntä sanotaan kivienkeliksi.
Heebra:Dragwenan äiti, joka kostaa tyttärensä kuoleman. Hänen sielukäärmeensä on Mak.
Calen:, on Dragwenan sisar. Hänen sielukäärmeenään on Nylon, jota etenkin Heiki kadehtii.
Dragwena: Trilogian ensimmäisen osan noita, jonka onnistuu palata kotiplaneetalleen ja pyytämään äitiään ja siskoaan kostamaan hänen puolestaan.
Larpskendia': Velho, joka taistelee kirjan lopussa Heebraa vastaan ja saa tietää uudesta uhasta.
Rapsiset:Dragwenan luomia kummajaisia, joilla on linnun vartalo ja vauvan pää. He ovat Ericin hyviä ystäviä.
Taustaa

McNish kertoo kotisivuillaan, että hänen tarkoituksenaan ei ollut alun perin kirjoittaa jatko-osaa Noidan loitsu-kirjalle mutta ehdotti asiaa Orionin kustannusyhtiölle, joka piti ajatuksesta.
Kirjan henkilöistä kirjailija mainitsee, että hän halusi luoda pahatahtoisen tyttöhahmon (Heikin). Hän harkitsi myös poikaa mutta uskoi, että Rachelin olisi parempi taistella tyttöä vastaan. Lisäksi hän kertoi haluavansa nostaa Ericin tärkeyden Rachelin tasolle.
Vastaanotto

The Daily Telegraph kehui kirjan juonta ja yllättäviä juonenkäänteitä. Kirjaa on kehunut myös The Times.
Samuel Lindeman

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 29. joulukuuta 1997 (ikä 27)
Syntymäpaikka: Kouvola, Suomi
Pelipaikka: keskuspuolustaja puolustava keskikenttäpelaaja
Pituus: 188 cm
Seura
Seura: VPS
Pelinumero: 25
Junioriseurat
2002–2016: Sudet
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2013 | Sudet/ | 1 | (0) |
| 2014 | FC Peltirumpu | 5 | (0) |
| 2015 | Sudet | 2 | (0) |
| 2016 | Purha | 4 | (0) |
| 2017–2020 | MYPA | 66 | (12) |
| 2021– | VPS | 73 | (3) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 28. tammikuuta 2025.
Samuel Lindeman (s. 29. joulukuuta 1997 Kouvola) on suomalainen jalkapalloilija, edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Vaasan Palloseuraa. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja tai puolustava keskikenttäpelaaja. Lindeman debytoi Veikkausliigassa kaudella 2022.
Lindeman aloitti jalkapallouransa kotikaupungissaan Kouvolassa pelaten Kolmosta paikallisissa Susissa, Peltirummussa ja Purhassa. Kaudeksi 2017 hän teki sopimuksen alueen ykkösseuran MYPA:n kanssa. Lindeman olikin mukana seuran noustessa kaudella 2017 Kolmosesta Kakkoseen ja kaudella 2018 Kakkosesta Ykköseen. Kausilla 2019 ja 2020 Lindeman pelasi sitten MYPA:n riveissä Ykköstä.
Kun MYPA putosi kauden 2020 päättyessä Ykkösestä Lindeman siirtyi toiseen Ykkösen seuraan eli VPS:ään. Hän olikin mukana VPS:n noustessa kauden päätteeksi Veikkausliigaan. Seuraavina veikkausliigakausina Lindeman olikin VPS:n avauskokoonpanossa. Kauden 2022 päätteeksi hän teki kahden vuoden jatkosopimuksen VPS:ssä. Hän oli mukana vuonna 2023 SM-pronssia voittaneessa VPS:n joukkueessa. Kauden 2024 alkupuoliskolla Lindeman oli loukkaantuneena, joten kauden veikkausliigapelien määrä jäi aiempia vähäisemmäksi.
Jesper Engström

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 24. huhtikuuta 1992 (ikä 32)
Syntymäpaikka: Vöyri, Suomi
Pelipaikka: vasen laitapuolustaja
Pituus: 173 cm
Seura
Seura: VPS
Pelinumero: 4
Junioriseurat
1996: Hellnäs BK
1997–2006: Norrvalla FF
2007–2008: VIFK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2009 | Norrvalla FF | 24 | (3) |
| 2010 | VIFK | 25 | (7) |
| 2011–2019 | VPS | 203 | (3) |
| 2016 | → YPA (laina) | 2 | (0) |
| 2019 | → VPS Akatemia | 2 | (0) |
| 2020–2021 | FC Inter | 38 | (3) |
| 2022– | VPS | 63 | (3) |
Maajoukkue
| 2009 | Suomi U17 | 5 | (0) |
| 2010 | Suomi U18 | 3 | (0) |
| 2011 | Suomi U19 | 2 | (0) |
| 2012 | Suomi U21 | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 20. tammikuuta 2025.
Jesper Engström (s. 24. huhtikuuta 1992 Vöyri) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Vaasan Palloseuraa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja, mutta voi pelata myös oikealla.
Engström on Hellnäs BK:n ja Norrvalla FF:n kasvatti. Hän teki ensiesiintymisensä Norrvalla FF:n edustusjoukkueessa Kakkosessa kaudella 2009. Seuraavaksi vuodeksi Engström siirtyi saman sarjatason Vasa IFK:hon. Hän pelasi 25 sarjaottelussa ja teki seitsemän maalia, tullen valituksi VIFK:n vuoden pelaajaksi. Onnistuneen kauden jälkeen hän teki sopimuksen Veikkausliigassa pelanneen Vaasan Palloseuran kanssa. Tammikuussa 2013 Engströmillä todettiin imusolmukesyöpä. Syöpähoidoista huolimatta hän pelasi kauden aikana 23 sarjaottelua ja saman vuoden syksynä kerrottiin Engströmin parantuneen sairaudestaan.
Engström on pelannut yhden nuorten maaottelun ja kymmenen poikien maaottelua.
Vladimir Žoga

Vladimir Žoga
Vladimir Artjomovitš Žoga (ven. Владимир Артёмович Жога, ukr. Володимир Артемович Жога, Volodymyr Artemovytš Žoha; 26. toukokuuta 1993 Slovjansk – 5. maaliskuuta 2022 Volnovah’an lähistö) oli ukrainalainen uusnatsi, joka liittyi Venäjän tukemiin Itä-Ukrainan separatisteihin ja komensi Donetskin kansantasavaltaa edustanutta Sparta-pataljoonaa.
Žoga liittyi kapinallisjoukkoihin vuonna 2014. Hän toimi Arsen Pavlovin henkilökohtaisena autonkuljettajana. Hän haavoittui 15. tammikuuta 2015. Pavlov kuoli pommi-iskussa Donetskissa lokakuussa 2016, jolloin Žoga seurasi häntä Sparta-pataljoonan komentajana. Žoga taisteli Venäjän puolella 24. helmikuuta 2022 alkaneessa suurhyökkäyksessä Ukrainaan, mutta kaatui 5. maaliskuuta. Hän kuului Myrotvoretsin luetteloon Ukrainan vihollisista. Žoga sai Vladimir Putinilta postuumisti Venäjän federaation sankarin arvon. Hänen isänsä Artjom Žogan ilmoitettiin seuraavan häntä Sparta-pataljoonan johdossa.
Unelma kommunistisesta Suomesta 1944–1953

| Unelma kommunistisesta Suomesta 1944–1953 |
| --- | --- |

Kirjailija:  Mikko Uola
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Minerva
Julkaistu:  2013
Sivumäärä:  350
ISBN:  9789524928168
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Unelma kommunistisesta Suomesta 1944–1953 on Mikko Uolan kirjoittama ja Minervan vuonna 2013 julkaisema tutkimus jatkosodan tuloksen ja vuoden 1944 välirauhansopimuksen yhteiskunnallisista vaikutuksista Suomessa, tilanteesta, jota äärivasemmisto pyrki hyödyntämään johtaakseen Suomen sosialismiin.
Otsikossa mainitut vuosiluvut liittyvät jatkosodan päättymiseen ja Josif Stalinin kuolemaan, jota seurasi tämän tekojen uudelleenarviointi. Jälkimmäistä rajausta perustellaan Suojelupoliisin arkistojen käyttömahdollisuuden ulottumisella tutkimuksen tekoajankohtana kyseiseen vuoteen saakka.
Kokonaisuutta kehystävät alun ja lopun viittaukset aurinkoon, alussa idästä tulevaan valoon, mahdollisuuteen vakiinnuttaa uusi yhteiskuntajärjestelmä ja lopussa tietoon Stalinin eli Isä Aurinkoisen kuolemasta. Lempinimeä on nimittäin pidetty erityisesti suomalaisten käyttämänä.
Kirjan rakenne

Kirja jakautuu neljään osaan:
Vallanottajat esittelee Suomen Kommunistisen Puolueen keskeisiä henkilöitä, puolueen johtohenkilöitä, ministereitä, Valtiollisen poliisin eli Valpon uutta johtoa ja henkilöstöä sekä Yleisradiota Hella Wuolijoen pääjohtajakaudella.
Alistetut vastustajat tarkastelee eri syistä turvasäilöön määrättyjä henkilöitä ja Suomesta ulkomaille päätyneitä poliittisia pakolaisia.
Valta karkaa kuvaa ajan hengen muuttumista: sisäministeri Yrjö Leinon kohtaamaa arvostelua, Punaisen Valpon kauden loppua ja takertumista valtaan.
Mitä jäi käteen on yhteenvetoluku, jossa pohditaan syitä siihen, miksi Suomesta ei tullut kansandemokratiaa.
Aiheesta muualla

Björkbacka, Oiva: Punainen Valpo ja vaaran vuodet jälleen kohteena Kansan Uutiset. 2.3.2014. Viitattu 28.2.2022.
Hämäläinen, Unto: Neuvostoliitto pani jo Suomea taskuunsa: Moskovassa luultiin 1970-luvun alussa, että aika olisi kypsä vallankumoukselle. Helsingin sanomat, 6.12.2013, s. B4–B5.
Mikko Uola: Unelma kommunistisesta Suomesta 1944–1953 Kirjavinkit.fi.
Saarela, Tauno: Viholliskuvaperinteen uudistajat? (Arvosteltu teos Unelma kommunistisesta Suomesta 1944–1953) Työväentutkimus, 2014, s. 54–55.
Stranius, Pentti: Mikko Uola – Unelma kommunistisesta Suomesta. Keski-Suomi, 14.11.2013.  Artikkelin verkkoversio.