stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pauli Räsänen (kansanedustaja)
Aiheesta muualla

Pauli Räsäsen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Kansandemokraattien kansanedustajat
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1966–1970 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (41):  Aitio  Alenius  Backlund  Friman  Gröndahl  Haapanen  Hjerppe  Honkonen  Juvela  Kantola  Kinnunen  Kiviaho  Kock  Koivunen  Koskinen (1966–1969†)  Kuusinen  Lagerroos  Laiho  Laine (1968–1970)  O. Laine  Lehmonen  Linna  Manninen  Mustonen  Männistö  Nieminen (1969–1970)  Nurminen  Puhakka  Pulkkinen  Rosnell  Rytkönen  Räsänen  Saarinen  Saarto  Salla  Silander (1966–1968†)  Sinisalo  Suonpää  Tamminen (1967–1970)  Tainio  Tiekso  Weckman  R. Virtanen  V. R. Virtanen 
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1970–1972 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (36):  Aitio  Alenius  Hjerppe  Honkonen  Jokinen  Juvela  Järvenpää  Kantola  Koivunen  Koskenniemi  Koskinen  Kuusinen  Laine  Lehmonen  Liedes  Mustonen  Männistö  Nieminen  Niskanen  Puhakka  Pursiainen  Rekonen  Rosnell  Rytkönen  Räsänen  Saarto  Salla  Salmi  Sinisalo  Suomi  Tamminen  Tiekso  Tuominen  Weckman  R. Virtanen  Åsvik 
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1972–1975 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (37):  Aitio  Alenius  Björklund  Ekorre (1974–1975)  Haapanen (1974–1975)  Honkonen  Hyvönen  Jokinen  Juvela  Järvenpää  Kantola  Kivistö  Kock (1972–1974)  Korpinen  Koskenniemi  Koskinen  Laine  Lehmonen  Liedes  Mustonen  Männistö  Nieminen  Niskanen  Puhakka  Pulkkinen  Rekonen  Rosnell  Rytkönen  Räsänen  Saarinen  Saarto  Salla  Salmi  Sinisalo  Tamminen  Tiekso (1972–1974)  Tuominen  Weckman  Åsvik 
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1975–1979 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (40):  Aitio (1975–1977)  Alenius (1975–1977)  Alppi (1976–1979)  Björklund  Ekorre  Hjerppe (1975–1978)  Hongisto (1978–1979)  Honkonen  Hyvönen  Jokinen  Jokiniemi  Juvela  Järvenpää  Kainulainen  Kivistö  Koskenniemi  Koskinen  Laine  Lehmonen  Liedes  Merisaari (1975–1978†)  Mustonen  Männistö  Niskanen  Peltola (1977–1979)  Puhakka  Pulkkinen (1975–1977†)  Rekonen  Rosnell  Ruotsalainen  Rytkönen (1978–1979)  Räsänen  Saarinen  Saarto  Sinisalo  Stenius  Suomi (1977–1979)  Talvitie  Tamminen  Tennilä  Tuominen  Uitto  Wahlström  Weckman (1975–1976)  Vepsäläinen  Vähäkangas (1978–1979) 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Paraisten lukio

| Paraisten lukio |
| --- | --- |
Sijainti:  Koulukatu 14, 21600 Parainen
Koordinaatit:  60.3016°N, 22.2914°E
Tyyppi:  suomenkielinen lukio
Perustettu:  1981
Rehtori:  Ari Rintanen
Oppilaita:  72 (2023)
Verkkosivut
Paraisten lukio on Varsinais-Suomen maakunnan Paraisten kaupungissa toimiva, vuonna 1981 perustettu pieni suomenkielinen lukio. Syksyllä 2023 Paraisten lukiossa opiskeli 72 opiskelijaa.
Syksystä 2023 lähtien lukio on sijainnut kaupungin uudessa kaksikielisessä koulukampuksessa (Oppimiskeskus Brava). Samassa yli 700 koululaisen ja opiskelijan oppimiskeskuksessa toimivat myös Paraistenseudun koulu, Sarlinska skolan, Pargas svenska gymnasium ja ammatillinen oppilaitos Axxell. Tilat ovat oppilaitosten yhteiskäytössä. Paraisten suomen- ja ruotsinkieliset lukiot tekevät yhteistyötä. Paraisten lukion opiskelijat voivat halutessaan valita myös ruotsinkielisiä kursseja.
Paraisten lukio pärjäsi vuonna 2023 erinomaisesti STT:n tekemässä lukiovertailussa. Tuolloinen menestys perustui pieneen ylioppilaskirjoituksiin osallistuneiden opiskelijoiden tuloksiin (keväällä 2023 yhdeksän opiskelijaa).
Jukolan viesti 2024

| Jukolan viesti 2024 |
| --- | --- |
 Lakia-Jukola
Kilpailupaikka:   Kauhava
Ajankohta:  15.–16. kesäkuuta 2024
Järjestävä seura:  Kauhavan Wisa Lapuan Virkiä
Venlojen viesti
Joukkueita:  1 426
Maaliintulleita:  1 246
Voittaja:  Stora Tuna OK
Jukolan viesti
Joukkueita:  1 655
Maaliintulleita:  1 403
Voittaja:  Stora Tuna OK
Virallinen sivusto:  Jukolan viesti 2024
 ← 20232025 →
Jukolan viestin lähtöä seurataan jättinäytöltä Kauhavan lentokentällä 2024.
Jukolan viesti 2024 eli Lakia-Jukola oli 75. Jukolan viesti -tapahtuma. Se käytiin 15.–16. kesäkuuta 2024 Kauhavalla. Kilpailukeskus oli Kauhavan lentokentällä, ja järjestävinä seuroina olivat Kauhavan Wisa ja Lapuan Virkiä. Ruotsalainen Stora Tuna OK voitti sekä miesten Jukolan viestin että naisten Venlojen viestin.
Tyko Reinikka

| Tyko Reinikka |
| --- | --- |
 Reinikka kotonaan vapauduttuaan vankilasta lokakuussa 1947
Suomen valtiovarainministeri
 Kallion III hallitus 18.8.1929–4.7.1930  
Edeltäjä:  H. M. J. Relander
Seuraaja:  J. H. Vennola
Suomen kauppa- ja teollisuusministeri
 Kallion II hallitus 31.12.1925–13.12.1926  
Edeltäjä:  Yrjö Pulkkinen
Seuraaja:  Väinö Hupli
Kansanedustaja
 5.9.1922–20.10.1930  
Ryhmä/puolue:  Maalaisliiton eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Kuopion läänin itäinen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. joulukuuta 1887 Oulu
Kuollut: 18. tammikuuta 1964 (76 vuotta) Helsinki
Ammatti:  opettaja, pankinjohtaja
Arvonimi: ministeri (1951)
Puoliso:  Impi Irene Lehtonen (vih. 1912–54) Mirja Kyllikki Kuosmanen (vih. 1954)
Tiedot
Puolue:  Maalaisliitto
Koulutus:  kasvatusopin tutkinto (1914)
Tyko Henrik Reinikka (10. joulukuuta 1887 Oulu – 18. tammikuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, opettaja ja pankinjohtaja. Reinikka toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1922–1930 ja useissa eri ministerin tehtävissä 1920- ja 30-luvuilla. Jatkosodan aikana 1943–1944 Reinikka oli Linkomiehen hallituksen toisena valtiovarainministerinä.
Ura

Reinikka pääsi ylioppilaaksi vuonna 1908 ja opiskeli tämän jälkeen opettajakandidaatiksi vuonna 1913 ja sai kasvatusopin tutkinnon vuonna 1914. Hän työskenteli Värtsilän yhteiskoulun matemaattisten aineiden opettajana 1910–1914, minkä jälkeen Reinikka toimi Kansallis-Osake-Pankin Värtsilän konttorin johtajana 1917–1927 pitäen samalla myös opettajan virkansa Värtsilän yhteiskoulussa. Vuosina 1927–1932 Reinikka oli Kansallis-Osake-Pankin Jyväskylän konttorin johtajana. Konttorinjohtajan tehtävistä hän siirtyi Kansallis-Osake-Pankin johtokunnan jäseneksi vuosiksi 1932–1956.
Sotasyyllisyysoikeudenkäynti

Sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä vuonna 1946 hänet tuomittiin kahdeksi vuodeksi vankeuteen. Hän joutui tavallaan vahingossa syytteeseen; Yrjö Soinin mukaan tämän aiheuttivat ne sotasyyllisyyslain pykälät, jotka mahdollistivat suurlähettiläs Toivo Kivimäen syytteeseen asettamisen. Reinikka voitiin asettaa syytteeseen, sillä hän oli kuulunut Linkomiehen hallituksen ulkoasiainvaliokuntaan ja hänen katsottiin siten olleen vastuussa hallituksen ulkopolitiikasta. Sota-aikana Reinikka tunnettiin kiihkeänä sotapolitiikan ja saksalaissuuntauksen kannattajana. Reinikan saksalaismielisyyden takia esimerkiksi marsalkka C. G. E. Mannerheim kieltäytyi osallistumasta tärkeisiin neuvotteluihin, joissa Reinikka oli läsnä, sillä pelkäsi tämän vuotavan salaisia tietoja Saksan Helsingin lähetystöön.
Reinikka päästettiin ehdonalaiseen vapauteen 21. lokakuuta 1947 istuttuaan rangaistuksestaan vankilassa viisi kuudesosaa.
Reinikalle myönnettiin vuonna 1951 ministerin arvo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tyko Reinikka Wikimedia Commonsissa
.aspx Tyko Reinikka Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Yrjö Pulkkinen | Suomen kauppa- ja teollisuusministeri 1925−1926 | Seuraaja: Väinö Hupli |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: H. M. J. Relander | Suomen valtiovarainministeri 1929–1930 | Seuraaja: J. H. Vennola |
Maalaisliiton kansanedustajat
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1922–1924 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (45):  Alestalo (1923–1924)  Arffman  Hahl  Hautamäki  Hirvensalo  Honkavaara  Hyvönen  Joukahainen  Junes  Juutilainen  Kallio  Kalliokoski  Kankkunen  Kanniainen  Kauranen  Kirra  Kivilinna  Koivuranta  Kopsa  Kuisma  Kukkonen  Kärki  Lahdensuo  Lohi  Loukko  Makkonen  Manner  Mustakallio  Mäkinen  Niskanen  Niukkanen  Perälä  Pesonen  Pilkka  Pitkänen  Reinikka  Ryynänen  Sallinen  Salo  Seppänen  Sunila  Tarkkanen  Vainio  Vesterinen  Westermarck (1922–1923)  Åkesson 
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1924–1927 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (44):  Alestalo  Arffman  Hahl  Heikkinen  Heikura  Hurme  Hänninen  Ihamuotila  Janhonen  Junes  Juutilainen  Kallio  Kalliokoski  Kauranen  Kirra  Koivuranta  Kontio  Kopsa  Kuisma  Kukkonen  Kärki  Lahdensuo  Lautala  Lohi  Makkonen  Manner  Niukkanen  Pelttari  Piitulainen  Pitkänen  Raatikainen  Reinikka  Ryynänen  Saarelainen  Saarinen  Salo  Seppänen  Sunila  Tarkkanen  Tukia  Tuomivaara  Vehkaoja  Vertanen  Vesterinen 
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1927–1929 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (52):  Aaltio (1929)  Alestalo  Arffman  Hahl  Hannula  Heikkinen  Hurme  Hänninen  Ihamuotila (1927–1929†)  Janhonen  Junes  Juutilainen  Kallio  Kalliokoski  Kankkunen  Kariniva  Kauranen  Kemppi  Kirra  Koivisto  Koivuranta  Kontio  Kopsa  Kuisma  Kukkonen  Lahdensuo  Lautala  Leppälä  Lohi  Luostarinen  Mustakallio  Mäkelä  Niilekselä  Niukkanen  Nurmesniemi  Paavilainen  Pilppula  Pitkänen  Raatikainen  Reinikka  Ryynänen  Saarelainen  Saarinen  Salo  Tarkkanen  Torppa  Tukia  Tuomivaara  Vehkaoja  Vertanen  Vesterinen 
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1929–1930 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (60):  Alestalo  Arffman  Auer  Ellilä  Hakala  M. Hannula  U. Hannula  Heikkinen  Hongisto  Huittinen  Huuhtanen  Hänninen  Janhonen  Junes  Jussila  Jutila  Juutilainen  Kallio  Kalliokoski  Kariniva  Kauranen  Kemppi  Kirra  Kivioja  Koivisto  Koivuranta  Kontio  Kukkonen  Lahdensuo  Lautala  Leppälä  Lohi  Luostarinen  Löthman  Manner  Mustakallio  Mäkelä  Niilekselä  Niukkanen  Nurmesniemi  Pilkka  Pilppula  Pitkänen  Raatikainen  Reinikka  Ruotsalainen  Saarelainen  Saarinen  Sariola  Sunila  Tarkkanen  Tukia  Tuomivaara  Vallas  Vehkaoja  Vertanen  Vesterinen  Vilhula 
Suomen sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä 1945–1946 syytetyt ja tuomitut
Risto Ryti
Jukka Rangell
Edwin Linkomies
Väinö Tanner
T. M. Kivimäki
Henrik Ramsay
Antti Kukkonen
Tyko Reinikka
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Eduskunta  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
Pauli Saapunki

Pauli Johannes Saapunki (s. 2. huhtikuuta 1945 Oulu) on suomalainen poliitikko ja maakuntaneuvos. Saapunki toimi kansanedustajana neljä vaalikautta vuosina 1987–2003 edustaen ensin Oulun läänin ja sitten Oulun vaalipiiriä ja kuului Suomen Keskustan eduskuntaryhmään. Koulutukseltaan Saapunki on konepuuseppä ja meijeriteknikko ja toimi ennen kansanedustajuuttaan juustomestarina, käyttöteknikkona sekä hankinta- ja kuljetuspäällikkönä. Hän oli Suomi–Venäjä-Seuran valtuuston puheenjohtajana 2011–2014.
Saapunki nimitettiin Suomen Venäjän kunniakonsuliksi vuonna 2011. Hän luopui arvonimestään Ukrainan sodan alkamisen jälkeen. Saapunki povaa suhteissa Venäjään kymmenien vuosien kylmää kautta.
Saapungin isä oli saksalainen.
Kunnianosoitukset

maakuntaneuvos (2001)
Ystävyyden kunniamerkki (2014)
Hyundai H-1

Hyundai H1 Bus
Hyundai H-1 on Hyundain valmistama automallisarja, josta on myyty Euroopassa kolmea mallia:
Hyundai Starex, (nimetty H-200:ksi Hollannissa), tila-auto/van
Hyundai Satellite, tila-auto/van
Hyundai i800, tila-auto/van
Hyundai Libero, paketti-auto
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hyundai H-1”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Heartworn

Heartworn onlähde? suomalainen country-yhtye, jonka solistina toimii Esa Eloranta. Yhtye esittää country-, roots-, folk- ja americana-musiikkia sekä tunnettujen ulkomaisten laulaja-lauluntekijöiden kappaleita. Heartworn on julkaissut yhden, yhtyeen nimeä kantaneen, albumin vuonna 2006.
Julkaisut > Albumit

Heartworn (2006)
Ateroskleroosi

Aortan ateroskleroottista plakkia. Ateroskleroosi saa nimensä tästä plakin makroskooppisesta olemuksesta.
Ateroskleroosi eli valtimonkovettumatauti (kreik. athera velli, skleros kova) on suurta tai keskisuurta valtimoa rappeuttava kroonisen matala-asteisen tulehduksen aiheuttama sairaus.
Ateroskleroosista on käytetty myös termejä rasvakovettumistauti ja verisuonikalkkeuma.
Ateroskleroosi aiheuttaa valtimoihin niin sanottuja ateroskleroottisia muutoksia. Ateroskleroottisen valtimon sisimpään kerrokseen eli intimaan muodostuu plakkia, joka koostuu syöjä- eli vaahtosoluista (makrofagit), rasva-aineista ja sidekudoksesta sekä viime vaiheessa myös kalkista. Plakin mahdollinen repeytyminen aiheuttaa terveyttä uhkaavan verihyytymän eli veritulpan tai verisuonitukoksen eli embolian.
Ateroskleroosia esiintyy tyypillisesti sepelvaltimoissa, alaraajojen valtimoissa ja aivovaltimoissa. Ateroskleroosi kehittyy helpoiten valtimoiden kaareutumis- ja haarautumiskohtiin. Rasvajuosteet ovat tyypillisiä sepelvaltimoissa ja rinta-aortassa, ja ateroomat näiden lisäksi myös vatsa-aortassa, kaulavaltimoissa, aivojen circulus Willisissä ja aortasta lähtevien suonien haaroittumiskohdissa.
Ateroskleroosi on arteriosklerooseista eli valtimoa kovettavista tiloista ylivoimaisesti yleisin. Arteriosclerosis obliterans tai ASO-tauti eli tukkiva valtimotauti tarkoittaa yleensä ateroskleroosin aiheuttamaa alaraajojen valtimoihin ja aorttaan painottuvaa valtimotautityyppiä.
Ateroskleroosin aiheuttamiin sairauksiin kuuluvat muun muassa iskeemiset sydänsairaudet, kuten sepelvaltimotauti, sepelvaltimotautikohtaus (engl. acute coronary syndrome, ACS), epästabiili angina pectoris (engl. unstable angina pectoris, UAP) ja sydäninfarkti ilman ST-nousuja (engl. non-ST-elevation myocardial infarction, NSTEMI) sekä ST-nousuinfarkti (STEMI). Sairauksiin kuuluvat myös iskeemiset aivoverenkiertohäiriöt (AVH) kuten aivoinfarkti ja ohimenevä aivoverenkiertohäiriö (engl. transient ischaemic attack, TIA), ja muiden valtimoalueiden taudit, kuten alaraajojen tukkivan valtimotaudin aiheuttama alaraajaiskemia ja suolen mesenteriaali-iskemia.
Esiintyvyys

Kokonaan tai suurilta osin ateroskleroosin aiheuttamat sairaudet ovat yleisin kuolinsyy suurimmassa osassa korkean elintason maita.
Ateroskleroosia on löydetty muumioista eri aikakausilta sekä erilaisia ruokavalioita ja elämäntapoja noudattavilta kansoilta. The Lancet -lehden vuonna 2013 julkaisemassa tutkimuksessa CT-kuvattiin 137 eri puolilta maailmaa peräisin ollutta muumiota, joista vanhimmat olivat yli 4 000 vuoden ikäisiä. Ateroskleroosia löydettiin niin muinaisen Egyptin, Perun ja Pohjois-Amerikan pueblojen maanviljelijäväestöjen kuin Alaskan metsästäjä-keräilijöiden aleuttienkin muumioista. Tutkijoiden mukaan tämä viittaisi siihen, että ateroskleroosi on luontainen osa ihmisen vanhenemista eikä sen esiintyminen ole yhteydessä mihinkään ajanjaksoon, elämäntapaan tai ruokavalioon.
Ateroskleroottiset valtimomuutokset

Ateroskleroosi voi paksuntaa valtimon seinämää konsentrisesti eli tasaisemmin ympäri valtimon poikkileikkausta taikka eksentrisesti eli voimakkaammin yhdeltä puolelta valtimoa ahtauttaen. Plakki voi kasvaa myös joko enemmän seinämästä kohti valtimon aukon keskustaa (luumenia) tai kohti valtimoa ympäröivää kudosta. Plakin vakaus eli stabiliteetti ja eheys eli integriteetti ovat ateroskleroosiin liittyvien sairauksien kannalta tärkeämpiä ominaisuuksia kuin plakin koko.
Ateroskleroottiset valtimomuutokset > Plakin koostumus

Valtimon ateroskleroottinen muutos eli plakki koostuu sen tyypistä tai vaiheesta riippuen seuraavista rakenteista:
Lipidi- eli rasva-ainekertymistä kuten pienistä kolesteroliesteripisaroista, kolesterolikiteistä ja suurista nekroottisista rasvaytimistä
Sidekudoksesta kuten kollageeneista, elastisista säikeistä ja proteoglykaanista
kalsiumhydroksiapatiitista ja muista mineraaleista
Soluista kuten makrofageista, sileälihassoluista ja lymfosyyteistä
Haavaumista ja repeämistä (eroosio ja fissuurat)
Veritulpista eli trombeista: Trombin muodostumista edeltää usein plakin repeämä, jolloin veri tulee kontaktiin valtimon seinämän solunulkoisen nekroottisen rasvaytimen kanssa, mikä laukaisee veren hyytymisjärjestelmän.
Yksinkertaisimmillaan plakit voidaan jakaa rakenteellisesti kolmeen ryhmään:
Rasvajuoste: Mikroskooppisesti kerroksittain lipidin täyttämiä makrofageja (vaahtosoluja) ja vähän solunulkoista ja sileälihassolun sisäistä lipidiä. Makroskooppisesti kellertäviä, hieman koholla olevia ja huonosti rajautuvia muutoksia. Rasvajuosteita esiintyy kaikilla ihmisillä. Esimerkiksi imeväisikäisillä esiintyy normaalisti nopeasti ohimeneviä rasvajuosteita aina välittömästi rintaruokinnan jälkeen.
Aterooma: Rasvajuosteen lisäksi suuria solunulkoisia lipidiytimiä, nekroottista solumateriaalia, sidekudosta ja kroonisen tulehduksen solukkoa.
Komplisoitunut plakki: Aterooman lisäksi kalkkeutumista, haavaumia tai repeämiä, pinnallisia veritulppia tai plakinsisäistä verenvuotoa.
Taudin kulku

Ateroskleroosin kehityksen voi jakaa karkeasti neljään  vaiheeseen:
Initiaatio-vaiheessa valtimon endoteelin aktivaatio ja tulehdus (inflammaatio) lisääntyvät.
Promootio-vaiheessa lipidiestereitä ja jonkin veran myös muita lipoproteiinihiukkasia alkaa kertyä yhä enemmän valtimon seinämän sisimpään kerrokseen ja myös niiden muuntuminen lisääntyy. Paikalla olevat vaahtosolut eli makrofagit kykenevät poistamaan muuntuneita LDL-kappaleita hajottamalla niitä ja siirtämällä niiden kolesterolia verenkiertoon palaaviin HDL-partikkeleihin tai kulkemalla itse ulos intimasta. Valtimon seinämään kertyy sitä enemmän kolesteroliestereitä, mitä enemmän mitä vähemmän niitä poistuu verrattuna paikalle tuleviin LDL-hiukkasiin (ns. tasapainomalli).  Progressio-vaiheessa plakin kasvu kiihtyy nekroottisen rasvaytimen kasvun, fibroosin, tromboosin ja uudelleenmuotoilun (remodellaatio) seurauksena.
Presipitaatio-vaiheessa jonkin ärsykkeen seurauksena plakista tulee äkillisesti epävakaa, mikä aiheuttaa tromboosin ja akuutin tautitapahtuman, tai sydämestä tulee äkillisesti iskeeminen, mikä aiheuttaa rytmihäiriön ja akuutin tautitapahtuman.
Valtimon seinämän sisimpään kerrokseen ateroskleroosissa kertyvät lipidit ovat pääosin kolesteroliestereitä.
Monet ateroskleroosin syyt vaikuttavat useampiin näistä vaiheista. Esimerkiksi hyperlipidemiat voivat lisätä endoteelin aktivaatiota, vähentää typpioksidituotantoa ja lisätä verihiutaleiden aktivaatiota ja plakin epävakautta.
Aiheutumismekanismit > LDL-kolesterolin hapettuminen

Tulehdusta aiheuttava LDL-kolesterolin hapettuminen näyttäisi olevan ateroskleroosin kehittymisen avaintekijä. Etenkin runsaasti tyydyttymätöntä rasvaa sisältävät LDL-hiukkaset hapettuvat helposti. LDL:n hapettuessa muodostuu hapettuneita LDL-hiukkasia (engl. Oxidized low density lipoprotein, LDLox). Tämä hapettunut LDL korreloi voimakkaasti  riskiin saada arteroskleroottisia verisuonten seinämävaurioita kuten valtimoiden tukkeumia.
Valtimonkovettumatautia sairastavien potilaiden LDL-kolesterolissa, veriplasmassa ja valtimoiden verisuoniplakissa esiintyykin erityisen runsaasti linolihapon hapettumistuotteita, joiden hapettumisaste korreloi suoraan sairauden vakavuuden kanssa. Lisäksi on havaittu, että repeytynyt plakki sisältää enemmän tyydyttymätöntä kuin tyydyttynyttä rasvaa.
Valtimon seinämän sisimmän kerroksen solunulkoisessa tilassa olevat LDL-partikkelit voivat takertua apoB-100-proteiininsa vaikutuksesta soluväliaineen proteiineihin ja joutua näin pitkäksi ajaksi tilassa olevien entsyymien ja hapettavien aineiden muuntelemaksi. Tämä hidastaa huomattavasti niiden poistamista.
Aiheutumismekanismit > Fosfolipidien hapettuminen

Hapettuneet fosfolipidit lisäävät verihiutaleiden hyytymispotentiaalia CD36-välitteisesti.
Aiheutumismekanismit > Eikosanoidiaineenvaihdunnan häiriintyminen

Teollisiin transrasvoihin kuuluvat elaidiinihappo ja linolihaposta muodostunut linolelaidiinihappo  (C18:2 trans-9 trans-12) häiritsevät fysiologisesti tärkeää eikosanoidiaineenvaihduntaa.
Aiheutumismekanismit > Verenkierto

Hemodynaamiset tekijät kuten veren virtauksen ja verenpaineen aiheuttama mekaaninen rasitus valtimon seinämään lisää sen sisimmän kerroksen paksuutta, mikä altistaa seinämän kohdan ateroskleroosille. Adaptiivisessa paksuuntumisessa ei ole kyse varsinaisesta fibroosista vaan valtimon seinämän sopeutumisesta siihen kohdistuvaan rasitukseen. Kohonnut verenpaine tai verenpainetauti on kuitenkin merkittävä ateroskleroosin riskitekijä.
Aiheutumismekanismit > Tulehdus

Valtimon intimaan saapuvat monosyytit muuntuvat makrofageiksi, joita aktivoivat intimassa monet tekijät, kuten PAMP:t, DAMP:t ja sytokiinit (esim. TNF-alfa, interleukiini-1, interleukiini-6). Myös Th1-solut erittävät intimaan luonnollista tulehdusvastetta voimistavia sytokiinejä, kuten IFN-gammaa. IFN-gamma estää tehokkaasti sileälihassolujen kollageenituotantoa. Katepsiinit lisäävät myös plakin epävakautta.
Immuunipuolustusjärjestelmän syöjäsolut eli makrofagit vangitsevat hapettuneet LDL-hiukkaset ja niiden sisältämät rasvat sisäänsä muuttuen niin sanotuiksi vaahtosoluiksi, joiden yhteenkertyminen aiheuttaa kellertäviä rasvajuosteita. Jos prosessi etenee edelleen, valtimon lihaskerroksesta saapuu sileälihassoluja, jotka sieppaavat rasvoja sisäänsä. Tällöin rasvajuoste paksuuntuu.
Ateroskleroottisessa plakissa on krooninen tulehdus. Intiman solut erittävät tulehdusvälittäjäaineita, sytokiineja, kasvutekijöitä, kemotaktisia aineita, adheesiomolekyylejä sekä proteiineja ja lipidejä hajottavia entsyymejä, mikä lisää edelleen monosyyttien, makrofagien, T-lymfosyyttien ja sileälihassolujen määrää ja aktiivisuutta intimassa. Krooninen tulehdus vaikuttaa aterooman kasvumekanismeissa ja repeämisessä; repeämälle alttiissa plakeissa on ohut sidekudoskatto ja usein paljon tulehdussoluja, jotka erittävät sidekudoskattoa heikentäviä matriksin metalloproteinaaseja (MMP).
Lipidistä täyttyvät makrofagit kuolevat lopulta apoptoottisesti tai nekroottisesti vapauttaen sisältämänsä lipidin solunulkoiseen tilaan, mikä aiheuttaa ateroomissa esiintyvät suuret nekroottiset rasvaytimet.
Valtimon seinämän plakin sidekudoistuminen eli fibroosi johtuu tulehdusreaktiossa aktivoituneiden makrofagien, verihiutaleiden ja endoteelisolujen erittämistä sytokiineistä ja kasvutekijöistä, jotka lisäävät sileälihassolujen ja sidekudoksen tuotantoa. Erityisesti nekroottisen rasvaytimen muodostuminen käynnistää tämän fibroottisen reaktion. Valtimon intimassa olevat sileälihassolut ovat peräisin mediakerroksesta, jossa ne aktivoituvat, lisääntyvät ja siirtyvät intimaan ateroskleroosin edetessä. Sähköisesti varautuneiden sidekudosproteiinien lisääntyminen hidastaa entisestään lipoproteiinipartikkeleiden kulkemista intimassa, mikä lisää edelleen niiden kemiallista muuntumista, fuusioitumista ja kerääntymistä.
Ateroskleroosiin liittyy myös elimistön lievä tulehdus (engl. low-grade inflammation), jota voidaan arvioida herkän CRP-testin avulla.
Ateroskleroosin alkuvaiheessa insuliinisignaalitien vaimentaminen vaikuttaa lisäävän makrofagien solukuolemaa pienentäen plakin kokoa, mutta loppuvaiheessa sama lisääkin plakin tulehdusta.