stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Artjärvi
Elinkeinot

Artjärven entisen kunnan alueen suurin työnantaja on Ruskovilla Oy. Artjärven työpaikat jakautuivat alkutuotantoon (36,6 %), jalostukseen (20,8 %) ja palveluihin (39,9 %). Muita työpaikkoja oli 3,1 %.
Nähtävyydet

Sibelius-muistomerkki
J. Alfred Tannerin muistomerkki
Artjärven kotiseutumuseo
Päälliköntalo, Artjärven reservikomppanian päällikön entinen virkatalo. Alueella on myös veteraanimuistomerkki ja sen vieressä museotykki, Canon de 155 C Mle 1915 St. Chamond
Viljamakasiini
Artjärven kirkko
Struven ketjun mittauspiste Willikkala, joka sijaitsee Paskakettu-nimisellä mäellä (60°48′33″N, 025°56′41″E)
Artjärvellä on Ursan Tähtikallion havaintokeskus, jossa on  päärakennus, kolme tähtitornia ja ohjausrakennus. Keskuksen tarkoituksena on palvella Ursan jäsenistöä, toimia kouluopetuksen ja aikuiskasvatuksen tukena ja luoda puitteet harrastustoimintaan. Kunta on tehnyt Ursan kanssa yhteistyösopimuksen. Samassa paikassa on myös Viestikallion alue, jossa on monenlaisia radiolaitteita.
Artjärven kirkko.
Näkymä paikalliselle Pyhäjärvelle.
Vuorenmäen koulu.
Tähtikallion havaintokeskuksen tähtitorni.
Tunnettuja artjärveläisiä henkilöitä

Daniel Edvard Duncker (1835–1894), talonpoikaissäädyn valtiopäivämies
Leena Pylkkänen (s. 1956), urheilija
J. Alfred Tanner (1884–1927), rakennusmestari ja musiikkimies
Valtteri Virmajoki (1901–1961), näyttelijä.
Kulttuuri > Murre

Artjärven alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Artjärven murre kuuluu kaakkoishämäläisen murteen Iitin ryhmään.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Artjärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla hernesmutti ja uunikala sekä piimän ja talkkunan sekoitus latku.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Artjärvi Wikimedia Commonsissa
Artjärven kunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Tietoja seurakunnista Suomen Sukututkimusseuran sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Artjärvi
| --- | --- |
Kylät:  Artjärvi  Hietana  Heivataja  Hiitelä  Kilosela  Kinttula  Majakylä  Pitkäkylä  Ratula  Salmela  Suurikylä  Villikkala  Vuorenmäki 
Järvet:  Pyhäjärvi  Säyhtee  Villikkalanjärvi 
Rakennukset ja rakennelmat:  Artjärven kirkko  Päällikön talo  Tähtikallion havainto- ja koulutuskeskus 
Yhteisöt:  Artjärven Ahjo  Artjärven kappeliseurakunta  Artjärven kotiseutuyhdistys  Artjärven vapaapalokunta  Hiitelä-seura 
| n k Päijät-Hämeen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Asikkala  Hartola  Heinola  Hollola  Iitti  Kärkölä  Lahti  Orimattila  Padasjoki  Sysmä 
Entiset kunnat:  Artjärvi  Heinolan maalaiskunta  Hämeenkoski  Nastola 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Kartta Orimattilan alueliitoksista. Artjärvi yhdistyi osaksi Orimattilaa vuonna 2011.
Reijo Aulanko

| Reijo Aulanko> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:  Suomi
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto FL 1989
Instituutti:  Helsingin yliopisto 
Tutkimusalue:  fonetiikka, puhesynteesi 
Reijo Aulanko (s. 1953) on Helsingin yliopiston entinen fonetiikan lehtori.  Hänen opettajinaan on ollut mm. professori Antti Iivonen.
Teokset

Aulanko, Reijo: Puheen havaitsemisen psykofysiologisesta perustasta: formanttitransitioiden havaitseminen. Helsingin yliopiston fonetiikan laitos, 1989. (Lisensiaattityö)
Aaltonen, Olli & Aulanko, Reijo & Iivonen, Antti & Klippi, Anu & Vainio, Martti (toim.).: Puhuva ihminen: Puhetieteiden perusteet. Otava, 2009. ISBN 978-951-1-23956-7.
Aaltonen, Olli & Lehtinen, Mona & Aulanko, Reijo (toim.): Näkökohtia puheen alkuperästä. Mediapinta, 2012. ISBN 978-952-235-448-8.
Aulanko, Reijo: Puheen tuottomekanismi. Teoksessa Puhuva ihminen: Puhetieteiden perusteet (toim. Olli Aaltonen, Reijo Aulanko, Antti Iivonen, A. Klippi & Martti Vainio), Otava, 2009. ISBN 978-951-1-23956-7.
Aulanko, Reijo: Puheen havaitsemisen peruskäsitteitä. Teoksessa Puheen salaisuudet: Fonetiikan uusia suuntia (toim. Antti Iivonen), Gaudeamus, 2005. ISBN 951-662-918-0.
Aulanko, Reijo & Iivonen, Antti: Intonaation ja prosodiikan käsitteiden kehitys. Teoksessa Puheen salaisuudet: Fonetiikan uusia suuntia (toim. Antti Iivonen), Gaudeamus, 2005. ISBN 951-662-918-0.
Aulanko, Reijo: The first 100 years of acoustic vowel studies at the University of Helsinki. Teoksessa Studies in logopedics and phonetics 2 (toim. Reijo Aulanko & Matti Leiwo), Yliopistopaino, 1990. ISBN 951-45-6017-5. ISSN 0783-1269.
Justus Strelow

| Justus Strelow |
| --- | --- |
 Justus Strelow takaa-ajokilpailussa Oberhofin MM-kilpailuissa 2023.
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. joulukuuta 1996 (ikä 28)
Uran tiedot
Laji:  ampumahiihto
Maailmancup
Voitot:  0
Palkintokorokkeella:  1
 Tietolaatikko päivitetty 16. joulukuuta 2023 
Justus Strelow (s. 30. joulukuuta 1996) on saksalainen ampumahiihtäjä.
Strelow saavutti nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa alle 22-vuotiaiden sarjassa viestissä pronssia vuonna 2017. Henkilökohtaisilla matkoilla hän sijoittui nuorten MM-kilpailuissa parhaimmillaan kuudenneksi normaalimatkalla ja seitsemänneksi takaa-ajossa alle 19-vuotiaiden sarjassa vuonna 2015 sekä seitsemänneksi normaalimatkalla alle 22-vuotiaiden sarjassa vuonna 2016.
Yleisen sarjan Euroopan-mestaruuskilpailuissa Strelow on saavuttanut pariviestissä kolme mitalia. Stefanie Schererin parina hän saavutti hopeaa vuonna 2020 ja voitti kultaa vuonna 2021. Franziska Hildebrandin kanssa hän saavutti pronssia vuonna 2022. Henkilökohtaisilla matkoilla EM-kilpailuissa hän on parhaimmillaan sijoittunut viidenneksi pikamatkalla vuonna 2022 ja kuudenneksi normaalimatkalla vuonna 2021. Maailmanmestaruuskilpailuihin hän osallistui ensimmäisen kerran Oberhofissa 2023. Hän oli ensimmäisellä osuudella viestissä, jossa Saksa sijoittui viidenneksi, ja henkilökohtaisilla matkoilla hän sijoittui 11:nneksi takaa-ajossa, 12:nneksi pikamatkalla sekä 13:nneksi normaalimatkalla ja yhteislähtökilpailussa. Lenzerheiden MM-kilpailuissa 2025 hän saavutti pronssia sekaviestissä ja parisekaviestissä.
Strelow kilpaili ampumahiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Östersundissa maaliskuussa 2021. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran kaudella 2022–2023 oltuaan yhdeksäs Hochfilzenin pikamatkalla, kahdeksas Ruhpoldingin yhteislähtökilpailussa ja yhdeksäs Anterselvan pikamatkalla. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Östersundin normaalimatkalla kaudella 2023–2024.
Olav Aukrust

| Olav Aukrust |
| --- | --- |
 Olav Aukrust
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. tammikuuta 1883 Lom, Gudbrandsdalen, Norja
Kuollut: 3. marraskuuta 1929 (46 vuotta) Lom, Gudbrandsdalen, Norja
Kansalaisuus:  Norja
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: norja
Tuotannon kieli: norja
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Olav Aukrust (21. tammikuuta 1883 Lom, Gudbrandsdalen, Norja – 3. marraskuuta 1929 Lom, Gudbrandsdalen, Norja) oli norjalainen runoilija ja antroposofi. Hän työskenteli opettajana ja kansanopistonjohtajana. Hän käytti mietelyriikkaa kirjoittaessaan uusnorjaa.
Aukrust julkaisi eläessään kaksi runokokoelmaa, mutta hänen kuolemansa jälkeen ilmestyi vielä toiset kaksi sekä kaksiosainen kootut runot Dikt i samling.
Teokset

Himmelvarden, 1916.
Hamar i Hellom, 1926.
Emne, Gyldendal, 1926.
Solrenning, Gyldendal, 1930.
Norske terningar, Gyldendal, 1931.
Dikt i samling, I–II, Gyldendal, 1942.
Nigards-Truls, Mittet, 1951. Illustrert bok om den norske gardsnissen. Kuvitus Kjell Aukrust.
Skaldespor. Artikler, taler og brev i utvalg, Gyldendal, 1952. Julk. Leif Mæhle, joka on kirjoittanut teokseen perusteellisen Aukrustin elämäkerran.
Dikt i utval, Gyldendal, 1999. ISBN 82-05-26257-8
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olav Aukrust Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  KulturNav 
Muut:  IdRef
Asahi Nordic

Asahi Nordic (Asahi) on suomalaista terveysliikuntaa, joka perustuu nykyaikaiseen käsitykseen liikunnan terveydellisistä hyödyistä. Asahi Nordicia tai lyhyesti asahia pystyy harjoittamaan kuka tahansa iästä tai fyysisestä kunnosta riippumatta. Asahia tehdään yleensä ryhmissä, mutta sitä voi tehdä hyvin yksin kotonakin tai ystävien kesken.
Asahin taustaa

Asahi kehitettiin Suomessa noin kaksikymmentä vuotta sitten kokeneiden liikunta-ja terveysalan asiantuntijoiden toimesta. Asahin kehityksen mallina käytettiin perinteisiä terveystaitoja kuten tai chitä ja qigongia. Vaikka nämä taidot ovat maailmanlaajuisesti suosittuja, niissä oli asahin kehitysryhmän mielestä monia haittapuolia nykyaikaisen terveysliikunnan näkökulmasta. Ne ovat muun muassa vaikeita oppia ja niissä käytetään kiinalaisen hoitoperinteen käsitteitä, jotka saattavat tuntua nykypäivän ihmisestä vieraalta. 
Asahi perustuu yksinkertaisiin liikkeisiin ja harjoittelun vaikutus perustellaan nykyaikaisella liikuntalääketieteellä. Asahi on laji, jonka aloittaminen on tehty mahdollisimman helpoksi. Siten se sopii erinomaisesti myös ihmisille, jotka eivät ole aiemmin harrastaneet liikuntaa. Asahi on nykyaikainen terveysliikunta, jota kaikki voivat harjoittaa iästä tai kunnosta riippumatta. Myös ylipainoiset pysyvät helposti mukana asahin harjoittelussa.
Asahi vahvistaa jalkoja ja kehittää tasapainoa. Harjoittelusta on hyötyä terveyden ylläpitämisessä ja apua yleisimmissä terveysongelmissa kuten selän, niskan ja hartiaseudun kiputiloissa ja stressin synnyttämien psykosomaattisten oireiden lieventämisessä.
Asahi Nordicin pääperiaatteet

Asahissa on liikesarjoja, jotka suoritetaan hitaasti ja keskittyneesti, ilman taustamusiikkia tai ylimääräistä hälyä. Yksi liikesarja sisältää kolme harjoitusta kehon ja mielen rentouttamiseksi, kolme harjoitusta hartia-niskaseudulle, kolme harjoitusta selälle ja kolme harjoitusta jaloille ja tasapainolle. Asahi Nordicin harjoittelu pohjautuu sen harjoittelun periaatteisiin.
Asahi Nordicin pääperiaatteet > Periaatteet:

rentous
rauhallinen suoritustapa
liikkeen ja hengityksen yhdistäminen
virtaavuus
kehon linjaus
kehon keskustan tiedostaminen
avautuminen ja sulkeutuminen
nivelketjun käyttö
tasapaino
kiertovenytykset
tietoisuus
Asahin periaatteet ovat kiinteästi sisäänrakennettuja asahin liikesarjoihin.
Asahi-liikkeet ovat pehmeitä, rauhallisia ja ne tehdään hengityksen tahdissa. Harjoitukset ovat yksinkertaisia, turvallisia ja helppoja oppia. Liikkeet soveltuvat myös arkielämään ja auttavat selviytymään jokapäiväisissä askareissa. Esimerkiksi nosto- ja työntöliikkeet ja ympäristön tiedostaminen ovat asioita, joita useimmat ihmiset tarvitsevat päivittäin. Valitettavasti huolimattomasti tai virheellisesti tehty liike töissä tai vapaa-aikana voi aiheuttaa vammoja. Asahissa keskitytään arkielämässä tarvittaviin taitoihin ja kehon sekä mielen hallintaan jokapäiväisessä elämässä. Perusliikesarjan lisäksi asahissa on myös vaativampia jatkotasoja. Asahia voi harjoitella pystyasennossa, istuen ja jopa maaten.
Levinneisyys

Asahi Nordicin ohjaajia on Suomessa lähes kaikilla paikkakunnilla. Asahi on liikuntahoitoa ja terveysliikuntaa. Sitä harrastetaan työpaikoilla ja kouluissa, puistoissa ja kuntosaleilla, urheilijat käyttävät sitä alkuverryttelynä ja urheilusuorituksesta palautumiseen. Asahia suositellaan kevyen liikunnan muotona muun muassa sydänpotilaille, Parkinsonin taudista ja hengityssairauksista kärsiville. 
Suomalainen lentoyhtiö Finnair on käyttänyt asahin istumamuotoa pitkän matkan lentojen taukoliikuntana.
Suomen lisäksi asahi on saamassa jalansijaa myös eri Euroopan maissa ja Yhdysvalloissa.
Asahin tyylisuuntia

Monen suositun liikuntalajin kuten esimerkiksi joogan tavoin, asahissakin on harjoittelun eri osa-alueita korostavia tyylejä. Asahin alkuvuosina toiminta oli koordinoitu Asahi-Health ry:n nimellä, mutta tämä yhdistys purettiin vuonna 2014 perustajajäsenten jouduttua erimielisyyksiin siitä, miten lajia tulisi viedä eteenpäin. Osa asahin toimijoista jatkaa edelleen Asahi-Health nimellä. Tyylisuuntien erot ilmenevät hieman eri tavalla tehtyinä liikkeinä ja koulutusohjelman eroilla, mutta myös lajin periaatteellisilla eroilla. Esimerkiksi joissakin asahin tyyleissä painotetaan tietoisuustaitojen osuutta enemmän kuin muissa, seurataan kiinalaisia liikunta- ja terveyskäsityksiä tai yhdistetään lajin harjoittelu funktionaaliseen lääketieteeseen.
Asahi Nordic ry perustettiin vuonna 2015 ja se on keskittynyt lajin suomalaisiin juuriin, terveysliikunnan yleisiin periaatteisiin ja koululääketieteessä hyväksyttyyn käsitykseen liikunnan terveysvaikutuksista. Asahi Nordic on sekä yhdistys että koulutusjärjestelmä ja se on Suomen sosiaali ja terveysjärjestö SOSTE ry:n jäsenseura. Asahi Nordic ry on ainoa Suomessa toimiva yhdistyspohjainen asahin harrastajien kattojärjestö.
Kirjallisuutta

Jalamo-Mähönen 2019: Asahi – Terveysliikunnan opas harrastajille. Asahi Nordic ISBN 978-952-94-2758-1
Aiheesta muualla

www.asahinordic.com
Ilpo Jalamo ja Yrjö Mähönen: Asahi on suomalaista terveysliikuntaa
Asteekkiaratti

| Asteekkiaratti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Papukaijat Psittacidae
Suku::  Persikka-aratit Eupsittula
Laji::   nana
Kaksiosainen nimi
 Eupsittula nana  (Vigors, 1830) 
Synonyymit
 Aratinga nana 
Katso myös
   Asteekkiaratti Wikispeciesissä   Asteekkiaratti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Asteekkiaratti (Eupsittula nana) on keskiamerikkalainen papukaijalaji.
Koko ja ulkonäkö

Asteekkiaratin pituus on noin 26 senttimetriä ja paino 73–85 grammaa. Sen höyhenpuku on pääosin vihreä, kurkku ja rinta oliivinvihreät. Siipisulkien reunat ovat siniset, siiven alapeitinhöyhenet harmaat ja pyrstön alapinta oliivinkeltainen. Silmän ympärillä oleva paljas alue on valkoinen. Nokka on sarvenvärinen, iiris oranssi ja koivet harmaat. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuori lintu on kuten aikuinen, mutta iiris on ruskea.
Esiintyminen

Asteekkiaratti elää Keski-Amerikassa Meksikon Tamaulipaksesta Panamaan ja Jamaikalla. Lajista tunnetaan kolme alalajia, joista nana elää Jamaikalla, astec (joka joskus luetaan omaksi lajiksi) pääosassa Keski-Amerikkaa, ja vicinalis Meksikon pohjoisemmassa osassa. Se on paikoin yleisin papukaijalaji. Laji on lemmikkilintuna harvinainen. Nicholas Aylward Vigors kuvaili lajin holotyypin Jamaikalta vuonna 1830.
Elinympäristö

Asteekkiaratit asuvat monen tyyppisissä trooppisissa metsissä ja pensaikoissa, eivät kuitenkaan korkealla vuoristossa.
Lisääntyminen

Asteekkiaratin pesä on puunkolossa. Munia on tavallisesti neljä tai viisi, ja haudonta-aika on noin 25 päivää. Poikaset jättävät pesän noin kahdeksan viikon ikäisinä.
Ravinto

Asteekkiaratit syövät siemeniä, hedelmiä, marjoja, kukkia ja mahdollisesti muitakin kasvinosia. Paikoitellen ne ovat maanviljelijöiden riesana syömällä viljaa.
Grigor Auer

Grigor Auer (16. tammikuuta 1882 Pitkäranta – 20. joulukuuta 1967) oli suomalainen taidemaalari.
Auer opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1903–1904 sekä Pietarin taideakatemiassa 1904–1905 ja 1906–1907. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1904, 1905, 1907, 1908, 1919 ja 1942. Hänen töitään oli näytteillä ulkomailla Venäjällä 1917 ja Oslossa, Göteborgissa ja Tukholmassa 1940. Auer työskenteli myös konservaattorina Pietarin Eremitaasissa 1908–1911 ja Suomessa Kansallismuseossa 1919–1921. Auer asui elämänsä aikana Pietarissa, Valamon luostarisaarella Laatokalla, Italiassa ja viimeksi Suomessa.
Teoksia

Kalastajakylä Laatokalla.
Pyhimysten silta Valamossa.
Valamon laivaranta : öljymaalaus.
Kirjallisuutta

Grigor Auer (1882-1967) : Laatokan maalari ; toim. Timo Simanainen, Eeva Toikka ja Katja Vuorinen. Riihimäen taidemuseo, Riihimäki 2003 ISBN 9518952868
Grigor Auer ; toim. Asko Mäkelä ; tekstit piispa Arseni ja Antti Kuusimäki. Maahenki, Helsinki 2010  ISBN 9789525652918
Aiheesta muualla

Grigor Auer Kansallisgallerian kokoelmissa
Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Grigor Auer
Taidekauden alkaessa. Syyskauden avajaisnäyttely Salan Strindbergissä, Suomen Kuvalehti, 02.09.1922, nro 35, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Monica Aspelund

| Monica Aspelund |
| --- | --- |
 Monica Aspelund vuonna 1987
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. heinäkuuta 1946 (ikä 78) Vaasa
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  Laulaja
Sukulaiset:  sisko Ami Aspelund
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  1960–
Tyylilajit:  iskelmä
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Monica Helena Aspelund (s. 16. heinäkuuta 1946 Vaasa) on suomalainen iskelmälaulaja.
Ura

Kuusivuotiaasta lähtien Aspelund otti tanssitunteja ja voitti 11-vuotiaana kolmet iskelmäkilpailut lastensarjassa. Kilpailuissa hän tutustui Jörgen Peterseniin, joka järjesti hänelle myöhemmin levytyssopimuksen.lähde?
Vuonna 1960 Aspelund teki ensimmäisen singlensä: Katso, kenguru loikkaa / Kaupungilla juorutaan. 1960-luvun alkupuolella ilmestyi muutama muukin single, esimerkiksi Tahdon kaikki kirjeet takaisin (1961), Lady Sunshine and Mr. Moon (1962) ja En enää usko rakkauteen (1965). Päätyökseen hän toimi tuolloin mainospiirtäjänä, kunnes vuonna 1967 ryhtyi päätoimiseksi artistiksi.lähde?
Vuonna 1973 Monica Aspelund astui ruotsalaisyhtye Family Fourin riveihin. Perhesyiden vuoksi hän ei jatkanut uraa Ruotsissa. Ensimmäinen pitkäsoitto ilmestyi, kun Aspelund levytti yhdessä Kai Lindin kanssa Silja Linen tilaaman mainoslevyn Valkoiset laivat – Sininen meri (1974), joka sisälsi laivamatka-aiheisia lauluja, joista tunnetuin on Silja-valssi.lähde?
Yhteistyö Aarno Ranisen kanssa käynnistyi 1970-luvulla ravintolashow-ohjelmien merkeissä. Vuonna 1975 he tekivät yhdessä albumin Monica ja Aarno Ranisen orkesteri, joka sisälsi muun muassa ABBA-hittejä suomeksi ja euroviisukarsintakappaleen "Fasten Seatbelts".lähde?
Vuonna 1976 Aspelund osallistui euroviisukarsintoihin Aarno Ranisen sävellyksellä ”Joiku”, joka ei vielä menestynyt, mutta seuraavan vuoden ”Lapponia” sijoittui Lontoossa 1977 käydyssä loppukilpailussa kymmenenneksi. ”Lapponian” jälkeen Aspelundille tuli esiintymiskutsuja Afrikkaa ja Japania myöten.lähde?
Vuonna 1978 Aspelund ja Aarno Raninen osallistuivat Interviisuihin kappaleella ”Kultaa hopeaa”. Kappale pääsi mukaan Aspelundin samana vuonna julkaistulle ruotsinkieliselle albumille En karneval. Muut levyn kappaleet olivat uusia käännöksiä Aspelundin aikaisemmasta tuotannosta. Albumista tehtiin myös englanninkielinen versio. Menestystä siivittämään julkaistiin singlenä kappaleet Beating Booming / Valentino's Day.lähde?
1980-luvun alussa Aspelund erosi ja muutti kaksivuotiaan poikansa kanssa Floridaan, jossa hän asui, kunnes sai vuonna 1986 kutsun Helsingin kaupunginteatteriin Cats-musikaalin naispääosaan.lähde?
Monica Aspelund on tehnyt yhteistyötä myös sisarensa Amin kanssa. Vuoden 1975 euroviisukarsintoja varten Monica ja Ami perustivat duon Mon-Ami. Kilpailukappaleen ”Fasten Seatbelts” sanoitti Jukka Virtanen ja sävelsi Lasse Mårtenson. Seuraavana vuonna ilmestyi Monican ja Amin yhteinen hengellinen levy Credo – minä uskon. Myöhemmin he tekivät muun muassa musiikkishown Mon-Ami vuonna 1983 ja Ralf Långbackan ohjaaman pienoismusikaalin Kungsvägen - Kuninkaantie vuonna 1997.lähde?
Viimeisin levytys löytyy kokoelmalta Songs Finland sings. CD 1: Popular Finnish Songs in English (2002). Kyseessä on artistin englanniksi kääntämä versio Erik Lindströmin kappaleesta Ranskalaiset korot: High-heeled shoes.lähde?
Kesällä 2006 Monica Aspelund esiintyi 60-vuotisjuhlakonsertissaan Helsingissä Aino Acktén huvilalla ja Vuotalossa.lähde?
Hänelle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2018.lähde?
Muuta

Monica Aspelund ja Aarno Raninen olivat 30. syyskuuta 1978 palaamassa esiintymiskiertueelta Pohjois-Suomesta Helsinkiin ja joutuivat tällä matkalla kokemaan Suomen ensimmäisen lentokonekaappauksen.
Diskografia > Albumit

Valkoiset laivat – Sininen meri (Silja Line 1974, Kai Lindin kanssa)
Credo – minä uskon (RCA 1975, Ami Aspelundin kanssa)
Monica ja Aarno Ranisen orkesteri (RCA, 1975)
Lapponia (RCA, 1977)
En karneval (RCA, 1978)
Laulut ne elämää on (RCA, 1979)
Valentino's Day (Swe Disc, 1979)
Pori Big Band with Monica Aspelund (Pori Jazz Productions, 1980)
Diskografia > Singlet

Katso kenguru loikkaa / Kaupungilla juorutaan (1960)
En tiedä / Nostakaa ankkurit (1960)
Se on hän / Jodel boogie (1961)
Tahdon kaikki kirjeet takaisin / Kanssas onneen taas mä astelen	(1961)
Hallo hallo hallo / Tina ja Marina (1962)
Lady sunshine and mr. moon / Tyttö ja raudikko (1962)
Rinnakkain / Lauantaina kalastamaan (1963)
Aaveet suolla / En pikkusisko olekaan (1963)
Esko kaapissa / Kolmas pyörä (1964)
Sua ilman ei lauluni soi / Porojen jenkka (1964)
En enää usko rakkauteen / Taikakeinu (1965)
En ilman häntä olla voi / Espanjalainen kirppu (1966)
Kortin saat sä jostakin / Vain rakkaus sen aikaan saa	(1973)
Hasta manana / Honey honey (1974)
Joiku / Maailmantäysi aikaa (1976)
Lapponia / La la laula laulu (1977)
Lapponia / La la sjung en sång (1977)
Lapponia / La la sing a song (1977)
Laponie / Chante avec moi (1977)
Lapponia / So bist du	(1977)
That is the name of the game / Valentino's day (1978)
Beating booming / Valentino's day (1978)
Golden Christmas / Tule joulu kultainen (1979)
Par avion / Sulan syliisi (1980)
---
EP:
Een "plaat" van Opstalan(Lapponia) / En karneval / Jojk / So You're Having an Affair  (1978)
Aiheesta muualla

Monica Aspelundin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Lapponia. Ylen Elävä arkisto.
Joiku. Ylen Elävä arkisto.
Aspelund, Monica hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| n k Suomen euroviisuedustajat |
| --- | --- | --- |
| 1960-luku | Laila Kinnunen Marion Rung Laila Halme Lasse Mårtenson Viktor Klimenko Ann-Christine Fredi Kristina Hautala Jarkko ja Laura |  |
| 1970-luku | 1970 Markku Aro & Koivistolaiset Päivi Paunu & Kim Floor Marion Rung Carita Holmström Pihasoittajat Fredi & The Friends Monica Aspelund Seija Simola Katri Helena |  |
| 1980-luku | Vesa-Matti Loiri Riki Sorsa Kojo Ami Aspelund Kirka Sonja Lumme Kari Kuivalainen Vicky Rosti & Boulevard Boulevard Anneli Saaristo |  |
| 1990-luku | Beat Kaija Kärkinen Pave Maijanen Katri Helena CatCat 1995 Jasmine 1997 Edea 1999 |  |
| 2000-luku | Nina Åström 2001 Laura Voutilainen 2003 Jari Sillanpää Geir Rönning Lordi Hanna Pakarinen Teräsbetoni Waldo’s People |  |
| 2010-luku | Kuunkuiskaajat Paradise Oskar Pernilla Karlsson Krista Siegfrids Softengine Pertti Kurikan Nimipäivät Sandhja Norma John Saara Aalto Darude feat. Sebastian Rejman |  |
| 2020-luku | Aksel Kankaanranta Blind Channel The Rasmus Käärijä Windows95man feat. Henri Piispanen Erika Vikman |  |
Yliviivattu vuosiluku tarkoittaa, että Suomi ei osallistunut kilpailuun kyseisenä vuonna.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Muut:  Europeana
Asumaniemi

Asumaniemi on Väinö Linnan luoma kuvitteellinen hahmo, nuori täydennysmies romaanissa Tuntematon sotilas.