stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pihlajalinna
Historia

Pihlajalinna on perustettu Pirkanmaalla Parkanossa vuonna 2001, missä yhtiön perustaja Mikko Wirén työskenteli lääkärinä kaupungin terveysasemalla. Alussa Pihlajalinnan toiminta keskittyi työvoiman vuokraukseen ja laajeni vähitellen vuoteen 2005 mennessä erikoissairaanhoitoon ja ulkoistuspalveluihin. Yritys perusti myös Pirkanmaan alueelle omia lääkärikeskuksia. Vuoteen 2007 mennessä Pihlajalinnan palveluvalikoima laajeni työterveyshuoltoliiketoimintaan ja hoivapalveluihin. Ensimmäisen suuren ulkoistussopimuksensa Pihlajalinna voitti 2010, kun Jämsän kaupunki ulkoisti Jokilaakson sairaalan toiminnan kaupungin ja Pihlajalinnan yhteisyritykselle. Vuoden 2010 loppuun mennessä Pihlajalinnan liikevaihto oli 31 miljoonaa euroa.
Pihlajalinna osti Dextran joulukuussa 2012, minkä jälkeen Pihlajalinnan yksityiset lääkäriasemat ja hieman myöhemmin myös työterveysliiketoiminta siirtyivät Dextra-brändin alle. Vuoden 2013 alussa Mänttä-Vilppulan kaupunki ulkoisti kaupungin sote-palvelut Pihlajalinnan ja kaupungin yhteiselle yritykselle ja UPM-Kymmene ulkoisti työterveyshuoltonsa Dextra Työterveydelle 2014. Vuoden 2014 loppuun mennessä liikevaihto oli kasvanut jo lähes 150 miljoonaan euroon. Vuonna 2017 Pihlajalinna siirtyi käyttämään Pihlajalinna-brändiä kaikilla lääkäriasemillaan.
Vuoden 2015 alussa sekä Jämsä että Kuusiokunnat ja Soini päättivät ulkoistaa sote-palvelut Pihlajalinnan kanssa perustettavalle yhteisyritykselle. Jämsän sote-palvelut siirtyvät yritykselle syyskuussa 2015, Kuusiokuntien siirtyvät tammikuussa 2016 ja Soinin tammikuussa 2017. THL:n ja VTT:n vuosina 2011–2012 tekemien selvityksien mukaan Pihlajalinnan toteuttamat kuntien terveydenhoidon ratkaisut ovat olleet tehostamisvaikutuksiltaan varsin hyviä.
Pakolaiskriisin aikana Pihlajalinna sopi Maahanmuuttoviraston kanssa lokakuussa 2015 vastaanottokeskusten perustamisesta. Ensimmäiset kolme vastaanottokeskusta yhtiö avasi Kihniöön, Kokemäelle ja Hämeenlinnaan.
Talouselämä-lehden mukaan Pihlajalinnan liikevaihto kasvoi 121 prosenttia vuodesta 2012 vuoteen 2013, mikä teki siitä Supercellin jälkeen toiseksi nopeimman kasvajan Suomen 500 suurimmasta yrityksestä. Vuonna 2013 yhtiön liikevaihto oli noin 104 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä noin 1 200. Pihlajalinnan henkilöstömäärä kasvoi nopeasti, ja vuonna 2015 konserni työllisti jo noin 2 000 ihmistä. Pihlajalinna listautui Helsingin pörssiin päälistalle kesäkuussa 2015.
Pihlajalinna kertoi helmikuussa 2018 laajentavansa liiketoimintaansa hyvinvointipalveluihin ja ostavansa enemmistön Forever-liikuntakeskusketjusta, jonka 12 toimipisteestä kymmenen kerrottiin siirtyvän Pihlajalinnalle. Yrityskaupat jatkuivat maaliskuussa 2018, kun Pihlajalinna tiedotti ostavansa lääkärikeskuspalveluja tuottavan Doctagonin.
Marraskuussa 2019 Mehiläinen ilmoitti ostavansa Pihlajalinnan. Kuluttaja- ja kilpailuviraston vastustuksen takia se kuitenkin perui ostotarjouksensa 25.11.2020.
Huomionosoituksia

Pihlajalinnan toimitusjohtaja Mikko Wirén valittiin Suomen Terveydenhuollon vuoden vaikuttajaksi 2013. Vuonna 2014 Wiren voitti EY:n Entrepreneur of the Year 2014 Suomen osakilpailun ja valittiin vuoden kasvuyrittäjäksi.[lähde? ]
Wirén valittiin Vuoden liikemieheksi vuonna 2015.
Arvostelua

Pihlajalinnan hoivakodissa Ikilinnassa Tampereella työntekijät valittivat liian pienestä henkilöstömäärästä ja työehtosopimusrikkomuksista SuPeriin. Sen jälkeen he saivat potkut. Pihlajalinnan mukaan potkujen syy oli laiminlyönnit ja vanhusten liikkumisen rajoittaminen.
Marraskuussa 2019 Aluehallintovirasto keskeytti osittain Pihlajalinnan hoivakodin toiminnan Sastamalassa, kun tarkastuksessa oli havaittu, että sen asiakas- ja potilasturvallisuus oli vaarantunut merkittävästi. Puutteita oli muun muassa lääkehuollossa, asukkaiden ruokabudjetti oli riittämätön ja työvuoroissa oli liian vähän päteviä työntekijöitä. Hoivakodista oli tehty ensimmäinen ilmoitus potilasturvallisuuden vaarantumisesta jo helmikuussa.
Aiheesta muualla

Pihlajalinna
Pihlajalinnan toimipiste Jyväskylässä
Pieni Löytönen (Kouvola)

| Pieni Löytönen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso, Etelä-Karjala
Kunnat:  Kouvola (Valkeala), Savitaipale
Koordinaatit:  61°05′44″N, 27°13′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.193.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,6 m  
Pituus:  440 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  1,033 km  
Pinta-ala:  3,46 ha  
Tilavuus:  0,000134 km³ 
Keskisyvyys:  3,87 m  
Suurin syvyys:  7,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Löytönen 
Pieni-Löytönen  on Kymenlaakson ja Etelä-Karjalan maakuntien sekä Valkealan ja Savitaipaleen rajalla, Haukisaaren itäpuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 134 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys on 7,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kortonjoen valuma-alueeseen (14.193) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,6 metriä mpy.
Puhesyntetisaattori

Puhesyntetisaattori
Puhesyntetisaattori on tietokoneohjelma tai laite, joka muuntaa tekstin synteettiseksi puheeksi. Ohjelmallisten puhesyntetisaattorien toiminta edellyttää yleensä, että tietokoneessa on äänikortti. Puhesyntetisaattorilaitteet puolestaan voidaan kytkeä tietokoneen sarja-, rinnakkais- tai usb-porttiin tai vapaaseen korttipaikkaan. Näiden lisäksi tietokoneessa pitää olla ohjelma, joka syöttää tekstin syntetisaattorille sekä mahdollisesti laiteajuri.
Yleisimpiä puhesynteesiä hyödyntäviä sovelluksia ovat näkövammaisten käyttämät ruudunlukuohjelmat sekä sellaiset suurennusohjelmat, joissa on puheominaisuus. Puhesynteesin käyttö on kuitenkin lisääntymässä myös esimerkiksi näkevien paikannuslaitteissa,  kodinkoneissa ja äänikirjoissa.
Eri kielet vaativat eri ohjelmat tai laitteet.kenen mukaan? Samaan laitteeseen tai ohjelmaan voidaan tietysti sisällyttää tuki useammalla kielelle, mutta usein ne ovat erikoistuneet johonkin tiettyyn kieleen.
Joissakin puhesyntetisaattoreissa on mahdollisuus saada tietokone laulamaan (esim. Vocaloid). Tämä edellyttää vain sitä, että jokaiselle kirjaimelle voidaan määritellä äänen korkeus ja äänen kesto.
Puhesyntetisaattoria ei pidä sekoittaa vokooderiin, jossa äänen varsinainen puhe on ihmisen tuottamaa.
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Puhuvia koneita
Prix du roman Fnac

Prix du roman Fnac on ranskalaisen kirjakauppaketjun Fnacin vuonna 2002 perustama kirjallisuuspalkinto.
Palkinnon myöntää lautakunta, johon kuuluu 400 asiantuntijajäsentä ja 500 kirjamyyjää, jotka valitsevat palkinnon saajan 30 nimikkeestä, jotka on aiemmin valittu 300 Ranskassa ilmestyneen teoksen joukosta. Palkinnon sai ensimmäisen kerran ulkomaalainen teos vuonna 2010, jolloin palkinnon sai Sofi Oksasen teos Puhdistus.
Palkitut

2002 Dominique Mainard, Leur histoire, Joëlle Losfeld
2003 Pierre Charras, Dix-Neuf Secondes, Mercure de France
2004 Jean-Paul Dubois, Une vie française, L'Olivier
2005 Pierre Péju, Le Rire de l'ogre, Gallimard
2006 Laurent Mauvignier, Dans la foule, Minuit
2007 Nathacha Appanah, Le Dernier Frère, L'Olivier
2008 Jean-Marie Blas De Roblès, Là où les tigres sont chez eux, Zulma
2009 Yannick Haenel, Jan Karski, Gallimard
2010 Sofi Oksanen, Puhdistus, Stock
2011 Delphine de Vigan, Rien ne s'oppose à la nuit, Lattès
2012 Patrick Deville, Peste et Choléra, Seuil
2013 Julie Bonnie, Chambre 2, Belfond
2014 Benjamin Wood, Le Complexe d'Eden Bellwether, Zulma
Punatöpökerttunen

| Punatöpökerttunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Afrikantöpökerttuset Macrosphenidae
Suku::  Afrikatöpökerttuset Sylvietta
Laji::  whytii
Kaksiosainen nimi
 Sylvietta whytii  (Shelley, 1894) 
Katso myös
   Punatöpökerttunen Wikispeciesissä   Punatöpökerttunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Punatöpökerttunen (Sylvietta whytii) on afrikatöpökerttusten heimoon kuuluva itäafrikkalainen varpuslintu. Sen esiintymisalue ulottuu Etiopian lounaisosista ja Etelä-Sudanista etelään Malawiin, Mosambikiin ja Zimbabween saakka. Lajista tunnetaan neljä alalajia. George Ernest Shelley kuvaili lajin holotyypin Etelä-Malawin Zombasta vuonna 1894.
Puheterapia

Puheterapiassa oleva poika.
Puheterapia on terapiamuoto jonka tarkoituksena on parantaa asiakkaan (lapsen tai aikuisen) toiminta- ja kommunikaatiokykyä kotona, päivähoidossa, koulussa ja työelämässä . Puheterapia on lääkinnällistä kuntoutusta, joka sisältää tutkimukset, kuntoutuksen suunnittelun ja järjestämisen, yksilö- ja /tai ryhmäterapian, vanhempien, omaisten ja lähiympäristön ohjauksen ja konsultoinnin, puhetta tukevien ja korvaavien kommunikaatiokeinojen suunnittelun ja ohjauksen, sekä kommunikaation apuvälinepalvelut ja niihin liittyvän ohjauksen. Työkentän laajuuden vuoksi monet puheterapeutit ovat keskittyneet tiettyihin häiriöryhmiin. Puheterapeutteja työskentelee kunnissa, valtiolla, yksityissektorilla sekä yksityisinä ammatinharjoittajina.
Puheterapeutin työn kohteena voivat olla vaikeudet puheessa, kielessä, kommunikaatiossa, äänessä, lukemisessa ja kirjoittamisessa, syömisessä ja nielemisessä sekä suun motorisessa toiminnassa. Puheterapeutit kuntouttavat ihmisiä, joilla on diagnosoitu esimerkiksi afasia, dysfagia (nielemishäiriö), kielellinen erityisvaikeus (ent. dysfasia), lukemisen ja kirjoittamisen erityisvaikeuksia (lukivaikeus), viivästynyt kielellinen kehitys, änkytystä, äänihäiriöitä tai äännevirheitä. Puheterapiaa käytetään myös hoidettaessa ihmisiä joilla on esimerkiksi kuulovamma, CP-vamma, kehitysvamma, suuhalkio, dysartria, tai autismi.
Puheterapeutit opiskelevat yliopistossa ja valmistuvat filosofian maistereiksi pääaineenaan logopedia. Laillistettuna puheterapeuttina voi työskennellä vasta Valviran (Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston) hyväksynnän jälkeen. Terapiamuodot vaihtelevat potilaan iän, puheen- ja kielenkehityksen tilan, viivästymien ja poikkeavuuksien mukaan. Keskeisenä lähtökohtana on hyvä vuorovaikutussuhde asiakkaan ja puheterapeutin välillä. Terapian alkaessa tehdään yksilöllinen terapiasuunnitelma. Terapiasuunnitelma perustuu aina puheterapeuttiseen tutkimukseen tai arvioon, jonka on tehnyt joko lähettävä tai kuntouttava puheterapeutti tai molemmat yhdessä. Toimintatavoista ja ajallisista tavoitteista sovitaan yhdessä asiakkaan tai hänen omaistensa kanssa.
Kielellisen erityisvaikeuden varhaisvaiheen kuntoutuksessa on saatu hyviä tuloksia esimerkiksi vanhempien systemaattisella ohjaamisella, riippumatta lasten kielellisten vaikeuksien taustasta tai laaja-alaisuudesta.
Terapiassa pyritään muun muassa saamaan kuullun, nähdyn ja liiketunnon hahmotus ja jäsennys kohdilleen, parantamaan muistia ja puhe-elinten toimintaa, vahvistamaan vuorovaikutustaitoja, keskittymiskykyä, kuulohavaintojen vastaanottoa ja puhemotoriikan oppimista sekä laajentamaan sanavarastoa.
Mikäli henkilö ei kykene kunnolla kommunikoimaan puheen avulla, avuksi tulevat puhetta tukevat ja korvaavat kommunikaatiomenetelmät ja apuvälineet, esimerkiksi (tuki)viittomat sekä kuvakommunikaatio. Nykyisin turvaudutaan myös paljon teknisiin apuvälineisiin, kuten tietokoneisiin. Puhetta korvaavassa kommunikoinnissa kumppanilla on tärkeä rooli, jotta viestintä onnistuu.
Aiheesta muualla

Paputuubi: Jokaiselle löytyy keino kommunikoida https://www.youtube.com/watch?v=AK3sx8XUPeg
Kielellinen erityisvaikeus, puheterapia (Arkistoitu – Internet Archive). Aivoliitto.
Pohjola

Pohjola voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Pohjoismaat, maantieteellinen alue
Pohjola, Kalevala-eepoksen eräs tapahtumapaikka
3606 Pohjola, Kalevalan tapahtumapaikan mukaan nimetty asteroidi
Vakuutusosakeyhtiö Pohjola, vuonna 1891 perustettu suomalainen vakuutusyhtiö
Pohjola-vakuutusyhtiön entisiä toimitaloja:
Pohjolan toimitalo Helsingin keskustassa Aleksanterinkadun varrella
Pohjola-talo Helsingin Niemenmäessä Huopalahdentien ja Lapinmäentien risteyksessä
OP-Pohjola, entinen Osuuspankkien Keskuspankki, nykyinen OP
Pohjola Rakennus Oy, pirkamaalainen rakennusliike
S/S Pohjola, sisävesihöyrylaiva
Pohjola, kaupunginosa Turussa
Pohjola, kaupunginosa Jyväskylässä
Pohjola, kylä Lappeenrannassa
Pohjola, rap-duo Symposium Infran albumi
Pohjola (Severnaja), hotelli Petroskoissa
Pohjola, Kristiinankaupungissa 1899–1901 ilmestynyt sanomalehti
Pohjola, Haaparannalla 1896–1898 ilmestynyt sanomalehti
Pohjola-nimisiä henkilöitä

Pohjola on suomenkielinen sukunimi, jonka tunnettuja kantajia ovat muun muassa seuraavat henkilöt:
Anja Pohjola (s. 1931), näyttelijä
Anne Pohjola (s. 1985), ringetenpelaaja
Armas Pohjola (1912–1997), metsänhoitaja ja yritysjohtaja, metsäneuvos
Arttu Pohjola (s. 2001), mäkihyppääjä
Elina Pohjola (s. 1981), elokuvatuottaja
Ensti Pohjola (1928–2009), kuoronjohtaja ja sellisti, Erkki, Paavo ja Liisa Pohjolan veli, Pekka Pohjolan isä
Erkki Pohjola (1931–2009), musiikkipedagogi, Ensti, Paavo ja Liisa Pohjolan veli
Gunnar Pohjola (1927–2008), taidemaalari ja taidegraafikko
Henna Pohjola (s. 1976), taidegraafikko
Ilmari Pohjola (s. 1979), pasunisti, Pekka Pohjolan poika
Juhana Pohjola (s. 1972), Lähetyshiippakunnan piispa
Jukka Pohjola (e. Kontio, 1878–1948), kansanedustaja
Kaija Pohjola, o.s. Keinänen (s. 1951), laulaja, vuoden 1991 tangokuningatar
Kaisa Pohjola (1919–2017), näytelmäkirjailija
Kirsi Pohjola (s. 1964), tutkija, seurakuntapastori ja kirkolliskokousedustaja
Lauri Pohjola (1897–1968), hankintapäällikkö ja murrepakinoitsija
Liisa Pohjola (1936−2021), pianisti, pianopedagogi ja professori, Ensti, Erkki ja Paavo Pohjolan sisar
Marita Viitasalo-Pohjola (s. 1948), pianisti ja lehtori
Markku Pohjola (s. 1948), Nordean Suomen maajohtaja
Markku Pohjola (s. 1941), entinen SDP:n kansanedustaja
Matti Pohjola (s. 1950), kansantaloustieteen professori
Matti Pohjola (1963–2002), sellisti, Erkki Pohjolan poika
Mika Pohjola (s. 1971), pianisti
Mika Pohjola (s. 1973), Myon-yhtyeen muusikko ja levytuottaja
Mike Pohjola (s. 1978), kirjailija ja roolipelisuunnittelija
Mikko Pohjola (s. 1981), laulaja ja lauluntekijä
Nicklas Pohjola (s. 1994), näyttelijä
Olli Pohjola (1928–2017), taidemaalari
Olli Pohjola (1961–1998), huilisti, kapellimestari, sovittaja ja tapahtumajärjestäjä, Erkki Pohjolan poika
Paavo Pohjola (s. 1934), viulisti ja kapellimestari, Ensti, Paavo ja Liisa Pohjolan veli
Pauli Pohjola (1890–1947), näyttelijä, yleisurheilija
Pasi Pohjola (s. 1971), pesäpalloilija
Pekka Pohjola (1952–2008), säveltäjä ja bassokitaristi, Ensti Pohjolan poika, Verneri ja Ilmari Pohjolan isä
Raymond Pohjola (s. 1979), rumpali
Seppo Pohjola (s. 1965), säveltäjä, Erkki Pohjolan poika
Tami Pohjola (s. 1996), viulisti
Tuija Pohjola (s. 1954), poliitikko
Tuulikki Pohjola (oik. Pohjola-Hansén, 1920–2005), näyttelijä
Verneri Pohjola (s. 1977), trumpetisti, Pekka Pohjolan poika
Voitto Pohjola (1913–1995), kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos.
Pieni Luomajärvi

| Pieni Luomajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kannonkoski
Koordinaatit:  63°00′54″N, 25°17′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskupuro:  Tervapuro Pudasjärveen 
Järvinumero:  14.442.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,6 m  
Pituus:  390 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,845 km  
Pinta-ala:  3,028 ha  
Tilavuus:  0.000009 km³ 
Keskisyvyys:  0,29 m  
Suurin syvyys:  0,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Luomajärvi 
Pieni Luomajärvi  on Keski-Suomessa Kannonkoskella  Hetoperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 390 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 8 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys on 0,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Pudasjärven alueeseen (14.442) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,6 metriä mpy.
Pieni Löytöjärvi

| Pieni Löytöjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kyyjärvi
Koordinaatit:  63°05′25″N, 24°47′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskuoja:  oja Isoon Löytöjärveen 
Järvinumero:  14.447.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  186,7 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,521 km  
Pinta-ala:  1,618 ha  
Tilavuus:  0.000019 km³ 
Keskisyvyys:  1,17 m  
Suurin syvyys:  2,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Löytöjärvi 
Pieni Löytöjärvi  on Keski-Suomessa Kyyjärvellä  Metsäperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 200 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 19 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys on 2,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Veitjoen valuma-alueeseen (14.447) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 186,7 metriä mpy.
Ponttoni

Ponttonilaituri
Ponttoni on ilmatiivis ontto rakenne, joka kelluu vedessä sisältämänsä ilman takia. Ponttonin tarkoitus on luoda nostetta. Ponttoneita käytetään yleisesti siltojen tukena, laitureiden ja lauttojen kellukkeina, laivojen telakointiin, vesilentokoneiden laskutelineinä  ja katamaraanien sekä trimaraanien runkojen osana. Ponttoneista voidaan myös rakentaa ponttonisilta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ponttoni Wikimedia Commonsissa
Proosaruno

Proosaruno on säkeisiin jakamaton eli proosan muotoon asemoitu runo. Modernin proosarunon isänä pidetään ranskalaista Charles Baudelairea. Hänen teoksensa Pariisin ikävä (1869) teki proosarunoudesta suosittua. Suomessa 1950- ja 1960-luvuilla läpimurtonsa tehneistä kirjailijoista proosarunoja ovat julkaisseet muun muassa Risto Ahti, Väinö Kirstinä, Jyrki Pellinen, Mirkka Rekola, Kalevi Seilonen ja Marja-Liisa Vartio.
2000-luvulla on Suomessa alettu puhua uudesta proosarunobuumista, jonka keskeisiä vaikuttajia ovat olleet Markku Paasonen ja Saila Susiluoto[lähde? ].
Ensimmäisenä proosarunoteoksena pidetään Aloysius Bertrandin teosta Yön Kaspar,  mutta ainakin se toi lajin Ranskan kirjallisuuteen .
Ptolemaḯda

| Ptolemaḯda Πτολεμαΐδα |
| --- | --- |
 Ptolemaḯdan kaupunki ilmasta.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Ptolemaḯda
 Koordinaatit: 40°31′N, 21°41′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros jaLänsi-Makedonia
Alue:  Länsi-Makedonia
Alueyksikkö:  Kozáni
Kunta:  Eordaía
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  140301
Väkiluku (2011):  37 289
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  32 142
 – Kaupunki:  32 127
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  502 00
Suuntanumero(t):  24630
Rekisterikilpi:  KZ
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ptolemaḯda (kreik. Πτολεμαΐδα; kath.kreik. Πτολεμαΐς, Ptolemaḯs) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Eordaían kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Πτολεμαΐδας, Dimotikí Enótita Ptolemaḯdas) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Kozánin alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 37 289 ja varsinaisen Ptolemaḯdan kaupungin väkiluku 32 127 (vuonna 2011). Ptolemaḯda on Eordaían kunnan kuntakeskus.
Ptolemaḯdan kaupunki on nimetty Ptolemaios I:n mukaan. Ptolemaḯda oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Eordaían kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Mouríkin, Vérmion ja Vlástin kanssa.
Kunnallisyksikön osat

Ptolemaḯdan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Asvestópetra | Asvestópetra | 739 |
| Droseró | Droseró | 342 |
| Galáteia | Galáteia | 393 |
| Kardía | Kardía | 5 |
| Kómanos | Kómanos | 107 |
| Mavropigí | Mavropigí | 456 |
| Olympiás | Olympiás | 614 |
| Pentávrysos | Pentávrysos | 224 |
| Perdíkkas | Perdíkkas | 1 582 |
| Proástio | Paliá Ampélia | 167 |
| Proástio | Proástio | 482 |
| Pteleónas | Pteleónas | 36 |
| Ptolemaḯda | Genikó Nosokomeío Bodosákeio | 8 |
| Ptolemaḯda | Ptolemaḯda | 32 127 |
| Ptolemaḯda | Xenodocheío Pantelídis | 7 |
| Ptolemaḯda | Xenodocheío Ptolemaíos | 0 |
Yhteensä: 37 289
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ptolemaḯda Wikimedia Commonsissa
Pentti Hissa

Pentti Ilmari Hissa (13. maaliskuuta 1914 Ylistaro – 28. maaliskuuta 2009) oli rovasti, tietokirjailija ja kirkon diakoniatyön kehittäjä.
Henkilöhistoria

Pentti Hissan vanhemmat olivat maanviljelijä Toivo Ilmari Hissa ja Lempi Maria Härsilä ja puoliso vuodesta 1941 Mirjam Hillevi Kivekäs. Hissa tuli ylioppilaaksi 1933 ja suoritti teologian erotutkinnon 1941. Hän toimi sotilaspastorina 1941–1945 ja Kuusankoskella nuorisopastorina 1946–1955 ja virallisena apulaisena 1946–1955. Suomen kirkon seurakuntatyön keskusliiton sosiaalisihteeri Hissa oli 1955–1966, yhteisvastuukeräyksen johtaja 1956–1966 ja kirkon diakoniatyön johtava sihteeri 1966–1977. Hissa oli myös Diakonia-lehden toimitussihteeri, käynnisti valtakunnalliset diakoniapäivät ja julkaisi diakonia-alan oppikirjan. Hän oli filatelian aktiivinen harrastaja. Rovastin arvonimen Hissa sai 1965 ja sosiaalineuvoksen 1974. Sotilasarvoltaan hän oli reservin majuri (1968).
Julkaisuja

Pitäjän ja pitäjän järjestöjen yhteys taistelevaan armeijaan: rintamalta käsin tehtyjä havaintoja, 1944
Rukoilkaa näin: raamattutuntisarja Isämeidänrukouksesta poikia ja nuorukaisia varten, 1949
Isän kirje pojalle, 1952
Tuo poikasi tänne!: kirkkomme poikatyökysymyksen tarkastelua, 1953
Kuusankosken kirkkokuoro 1924–1954, 1954, Pentti Hissa, linoleumleikkaukset Tapani Lemminkäinen
Joka pojan laulukirja, 1958, toim. (6. uudistettu painos)
Die Diakonie in der Kirche Finnlands, 1960
Tiennäyttäjiä palvelun poluille: ohjelmakirja työpiireille, 1964
Palvelemaan lähetettynä: Suomen kirkon diakonian vaiheita: ohjelmakirja työpiireille, 1965
Kohti uudistuvaa diakoniaa: Kirkon diakoniapäivillä Tampereella 1–3.11.1968 pidetyt esitelmät ja alustukset sekä keskusteluryhmien yleisraportit, 1969
Diakonia ja muuttuva yhteiskunta, 1970, toim.
Suuntana lähimmäinen: aineistoa seurakunnan diakoniakasvatukseen, 1971
Palveleva kirkko, 1972, Pentti Hissa, Erkki Kansanaho (diakonia-alan oppikirja)
Lähimmäisenä tänään: 2. kirkon diakonipäivillä Kuopiossa 27–29.10.1972 pidettyjä puheita ja esitelmiä sekä keskusteluryhmien yleisraportit, 1973
Kuurojen sielunhoidon järjestely: arkkipiispan asettaman työryhmän muistio, 1973
Olemme toistemme jäseniä: 3. kirkon diakoniapäivillä Seinäjoella 29.–31.10.1976 pidettyjä puheita ja esitelmiä sekä keskustelujaostojen raportit, 1977
Isästä poikaan: Poikien keskus 1919–1979, 1979,  Urho Siro, Pentti I. Hissa, Pentti Tapio
Diakonian tiennäyttäjiä, 1994, Pentti I. Hissa, Lea Lappalainen, Juhani Veikkola