stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Punakärpässieni

| Punakärpässieni |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Amanitaceae
Suku::  Kärpässienet Amanita
Laji::  muscaria
Kaksiosainen nimi
 Amanita muscaria  (L.) Lam. 
Katso myös
   Punakärpässieni Wikispeciesissä   Punakärpässieni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Punakärpässieni (Amanita muscaria, aikaisemmin "punainen kärpässieni"), usein lyhyesti kärpässieni, on myrkyllinen sieni. Se on myös Suomen yleisin myrkkysieni. Omintakeisen punavalkoisen värityksensä ansiosta se on helppo tunnistaa. Punakärpässieni on koivun ja männyn juurisieni.
Kärpässieni-nimi juontaa juurensa historiallisiin aikoihin, jolloin teollisesti valmistettuja hyönteismyrkkyjä ei ollut vielä keksitty. Kärpässienestä tehtiin hyönteismyrkkyä paloittelemalla se ja liottamalla sitä maidossa. Maito houkutteli paikalle kärpäsiä, jotka kuolivat maitoa juotuaan.
Koko ja ulkonäkö

Punakärpässienen lakki on väriltään punainen ja siinä on valkoisia täpliä. Lakin väri voi vaihdella oranssin suuntaan. Täplät ovat jäänteitä suojuksesta, ja ne voivat irrota esimerkiksi sateen vaikutuksesta.
Nuori punakärpässieni on pieni, maamunan näköinen pallo, jonka päällä on valkoinen tai kellertävä suojus. Pinnan rikkomalla paljastuu kuitenkin punainen väri. Sienen kasvaessa suojus murtuu ja punainen lakki tulee esiin. Suojuksen jäänteet jäävät jalkaan kiinni: kärpässienessä näkyy siksi jalassa rengasmainen, riippuva sukka. Helttoja suojannut osa suojakerroksesta on siis kärpässienen jalassa renkaana ja lakin pintaa suojannut pilkkuina.
Punakärpässieni voi kasvaa jopa parinkymmenen sentin korkuiseksi. Sen kasvaessa lakki laajenee jopa lähes parikymmentäsenttiseksi ja muuttuu laakeaksi. Vanha kärpässieni vaalenee ja kellastuu. Punaisen kärpässienen heltasto ja jalka ovat valkoiset. Jalan tyvi paksuuntuu ja voi olla pitkäkin.
Kärpässienen malto on valkoista, mutta voi kellertää pintakelmun alla. Punakärpässieni tuoksuu heikosti. Se muistuttaa pantterikärpässientä ja ruskokärpässientä. Ne sisältävät monia samoja myrkkyjä kuin punakärpässieni; pantterikärpässienessä niitä tosin on huomattavasti suurempina pitoisuuksina. Nuoren sienen voi pallomaisen muotonsa vuoksi sekoittaa esimerkiksi tuhkeloihin.
Sienen punertavan värin antavista pigmenteistä pääaine on muskarufiini (CAS 602-39-1). Muita pigmenttejä ovat kellertävä muskaflaviini ja vähemmässä määrin purppura muskapurpuriini sekä ruskean-punertava muskarubiini.
Levinneisyys

Punakärpässieni esiintyy kautta pohjoisen pallonpuoliskon Britteinsaarilta Itä-Siperiaan ja Pohjois-Amerikkaan mänty-, kuusi-, koivu- ja pihtametsissä. Se on levinnyt myös eteläiselle pallonpuoliskolle, missä se tavallisesti kasvaa istutetuissa mäntymetsissä. Punakärpässieni voi muodostaa sienijuuren lukuisten eri puulajien kanssa. Uusilla alueilla se voi muodostaa symbioosin paikallisten lajien kanssa, esimerkiksi eukalyptusten kanssa Australiassa. Kärpässientä on kuitenkin lähes mahdoton viljellä. Suomessa punakärpässieni on yleinen koko maassa niin metsissä kuin pihoissa ja puistoissakin. Kärpässieniä löytää Suomessa keskikesästä eteenpäin.
Myrkyllisyys

Punakärpässieni on myrkyllinen muttei kaikkein myrkyllisimpiä sieniä. Se sisältää useita myrkyllisiä ja huumaavia aineita, joista tärkeimmät ovat iboteenihappo ja erityisesti sen hajoamistuote muskimoli. Muita myrkkyaineita ovat muun muassa muskariini ja muskatsoni. Sienessä on epäilty olevan pieniä määriä atropiinia ja bufoteniinia, mutta väitteen paikkansapitävyyttä ei ole pystytty osoittamaan. Punakärpässienen syöminen vaikuttaa keskushermostoon ja psyykeen aiheuttaen myrkytysoireita ja harhoja. Se ei yleensä kuitenkaan tapa tervettä aikuista. Keskeisin aine on muskimoli, joka toimii keskushermostossa GABAA-reseptoreiden selektiivisenä agonistina. Punakärpässienen myrkyt ovat vesiliukoisia, joten sienen voi periaatteessa ryöpätä. Näin on toimittu aikoinaan Venäjällä, jossa perusteellisesti ryöpättyjä punakärpässieniä on käytetty ruokasieninä.
Iboteenihapon dekarboksylaatiotuote muskimoli aiheuttaa mm. huimausta, pyörrytystä, hallusinaatioita ja sekavuutta. Oireet alkavat ½–2 tuntia syömisestä ja kestävät yleensä 8 tuntia. Muskariini ei aiheuta punakärpässienen syömisestä johtuvia vaikutuksia pienen pitoisuutensa vuoksi. Muskariini kuitenkin aiheuttaa 15–30 min kuluttua syömisestään syljenerityksen lisääntymistä, hikoilemista ja kyynelehtimistä. Suurissa määrin voi esiintyä vatsakipua, voimakasta pahoinvointia, ripulia, näön sumeutta ja hengityksen vaikeutumista. Oireet kestävät tavallisesti 2 tuntia.
Punakärpässienen myrkkyjä ja huumaavia aineita voi poistaa ryöppäämällä, jolloin sienestä tulee ei-huumaava ruokasieni.
Vahingollisia muskimolia sisältävien sienten aiheuttamia myrkytyksiä on kuvailtu ja jotkin harvat tapaukset ovat johtaneet kuolemaan. Nykyään ennuste hoidetuissa myrkytystapauksissa on hyvä. Muskimolimyrkytystä hoidetaan varhaisessa vaiheessa oksennuttamalla esim. ipecacin avulla jos muskimolia sisältävää ainetta on syöty enintään viimeisen 30 min sisällä ja henkilö on tajuissaan. Muuten voidaan käyttää suun kautta annettua aktiivihiiltä. Sienen muskariinin aiheuttamia kolinergisiä oireita voi hoitaa atropiinilla. Punakärpässienen myrkyt ovat täysin erilaisia kuin esimerkiksi valkokärpässienen, jonka aiheuttama myrkytys on tappava.
Suomessa Myrkytystietokeskuksen tiedossa on muutamia tajunnan heikkenemiseen ja tajuttomuuteen johtaneita myrkytyksiä. Punakärpässieni on yleensä ollut toiseksi yleisin sieni, jota Myrkytystietokeskukseen tulleet sienikyselyt koskevat. Vuonna 2006 punakärpässientä koskevia myrkytyskyselyjä tuli 77.
Punakärpässieni kansanperinteessä

Punakärpässientä on käytetty kansanlääketieteessä niveltulehdusten hoitoon esimerkiksi Venäjällä.
Lukuisat lähteet kertovat myös punakärpässienen šamanistisesta ja huumaavasta käytöstä. Ainakin Koillis-Siperian korjakit ja tšuktšit ovat käyttäneet sientä päihteenä. Saamelaisten on kerrottu juoneen sieniä syöneiden porojen virtsaa: sienen huumaavia aineita erittyy virtsaan runsaasti, mutta myrkyllisten aineiden pitoisuus on enää vähäinen. Inarin porosaamelaisten perimätiedon mukaan lapinnoidat ja rumpuakat käyttivät kärpässientä. Intian muinaisissa pyhissä Rigveda-kirjoituksissa mainitun Soma-rituaalijuoman ollaan epäilty olleen valmistettu punakärpässienestä. Kärpässientä on myös käytetty kärpäs- ja ludemyrkkynä liuottamalla sitä maitoon.
Viikinkien on väitetty syöneen kärpässieniä saavuttaakseen taisteluissa niin sanotun berserkkitilan. Väite on kuitenkin kyseenalaistettu osin siitäkin syystä, että punakärpässienen vaikutukset ovat keskushermostoa lamaavia.
Aiheesta muualla

Suomen helttasienten ja tattien ekologia, levinneisyys ja uhanalaisuus
Ruokavirasto: Punakärpässieni
Luontonetti: Punakärpässieni
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Amanita muscaria:  Wikidata: Q131227  Wikispecies: Amanita muscaria  APNI: 122148  ARKive: amanita-muscaria  AusFungi: 60022881  BioLib: 60470  CoL: 5TYZ9  EoL: 2866150  EPPO: AMANMU  FloraBase: 49285  GBIF: 8168319  iNaturalist: 48715  IndexFungorum: 161267  IRMNG: 10522246  MycoBank: 161267  NatureServe: 2.878625  NBN: NHMSYS0001474455  NCBI: 41956  NZOR: f82dee32-cb5c-4401-ae81-7458987e5167  Observation.org: 15649  Open Tree of Life: 75257  SpeciesFungorum: 161267  WoRMS: 1456971  Laji.fi: MX.73056 
Agaricus muscarius:  Wikidata: Q21870095  AusFungi: 60022164  CoL: 5TN9C  GBIF: 5451774  IndexFungorum: 375287  IRMNG: 10646234  MycoBank: 375287  NZOR: a92842f8-1e65-442e-97bc-61f99898ad48  SpeciesFungorum: 375287 
Vasta noussut yksilö.
Melko nuori yksilö.
Nuoren punakärpässienen halkileikkaus, jossa näkyy suojuksen ja helttojen rakenne.
Punakärpässieni alapuolelta. Kuvassa näkyy jalan tyvessä oleva tuppi.
Kokonaan auennut yksilö.
Yassin Daoussi

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 2. kesäkuuta 2000 (ikä 24)
Syntymäpaikka: Vantaa, Suomi
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 178 cm
Seura
Seura: Ekenäs IF
Junioriseurat
: Hakunilan Riento
: KOPSE
–2017: PKKU
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2017–2018 | KäPa | 27 | (2) |
| 2019 | NJS | 22 | (1) |
| 2020–2021 | MP | 46 | (3) |
| 2022 | EIF | 27 | (0) |
| 2023 | AC Oulu | 22 | (1) |
Maajoukkue
| 2015 | Suomi U16 | 1 | (0) |
| 2016 | Suomi U17 | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 26. marraskuuta 2023.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 26. marraskuuta 2023.
Yassin Daoussi (s. 2. kesäkuuta 2000 Vantaa) on suomalais-marokkolainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa AC Oulua. Hän on pelipaikaltaan puolustaja.
Juniorivuosien jälkeen Daoussi pelasi kolme kautta Kakkosta Käpylän Pallon ja Nurmijärven Jalkapalloseuran riveissä siirtyen kaudeksi 2020 Mikkelin Palloilijoihin ja kaudella 2022 edelleen Ekenäs IF:n riveihin.
Daoussi teki kaudeksi 2023 sopimuksen Veikkausliigaseura AC Oulun kanssa. Hän debytoi Veikkausliigassa 5. huhtikuuta 2023 avausottelussa FC KTP:tä vastaan. Hän teki ensimmäisen maalinsa Veikkausliigassa 22. heinäkuuta 2023 kotivoitossa FC KTP:tä vastaan ​​3–1.
Projekti Lönnrot

| --- | --- |

Aloitus: 2005
Teokset: 3000 kpl (10.2.2024)
Perustaja: Tapio Riikonen
Kotisivu: http://www.lonnrot.net/
Projekti Lönnrot on hanke, johon on tallennettu Euroopan unionin 70+-säännön mukaisia tekijänoikeuksista vapaita kirjoja. Hanke tekee yhteistyötä Gutenberg-projektin kanssa, joka on vastaava kansainvälinen hanke. Hanke on nimetty Kalevalan kokoajan Elias Lönnrotin mukaan.
Projekti Lönnrotissa digitoidaan suomalaisten kirjailijoiden suomen- ja ruotsinkielisiä teoksia sekä suomenkielistä käännöskirjallisuutta. Se sai alkunsa Gutenberg- ja Runeberg-projektien puitteissa mutta on vuodesta 2005 toiminut itsenäisesti. Kirjat on ladattavissa maksutta projektin sivulta helposti omalla koneella avautuvassa zip-muodossa. Tekstin voi lukea sellaisenaan tai muuntaa nopeasti sopivien ohjelmien avulla eri laitteiden vaatimaan formaattiin. Elisa on julkaissut teoksia e-kirjoina, joita osa on maksuttomia. Maaliskuussa 2015 niitä oli 410.
Projekti Lönnrotissa saavutettiin 10.2.2024 3000 teoksen raja.
Projekti Lönnrotin on perustanut Tapio Riikonen vuonna 2005.
Aiheesta muualla

Projekti Lönnrotin kirjaklassikot heräävät eloon Elisa Kirja -palvelussa Elisan tiedote, EPressi.com
Projekti Lönnrotin hakemisto
Valmiiden teosten luettelo Projekti Lönnrotissa
Suomenkielisten teosten luettelo Project Gutenbergissä
Kaikki projektin julkaisemat kirjat pakettina
Anarkofeminismi

Anarkofeministilippu Köln Pridessa 2016.
Anarkofeminismi on feministinen suuntaus, joka yhdistää anarkistiset ja feministiset ideat. Se arvostelee sekä patriarkaalista yhteiskuntajärjestelmää että valtiollista valtaa, ja pyrkii luomaan yhteiskunnan, jossa naisten ja muiden niin sanottujen marginalisoitujen ryhmien oikeudet ja vapaudet ovat keskiössä.
Anarkofeministit uskovat, että patriarkaatti ja valtiovalta ovat toisiinsa kytkeytyneitä ja että todellinen vapautuminen vaatii molempien rakenteiden purkamista. He korostavat, että naisten vapautuminen ei voi tapahtua ilman laajempaa yhteiskunnallista muutosta, joka haastaa hierarkiset valtarakenteet.
Anarkofeminismi yhdistää usein teemoja, kuten sukupuolten tasa-arvo, seksuaalinen vapautuminen, ekologisuus ja yhteisöllisyys. Se kannustaa ihmisiä toimimaan yhdessä ja luomaan vaihtoehtoisia, hierarkiattomia yhteisöjä, joissa kaikilla on mahdollisuus osallistua päätöksentekoon.
Anarkofeminismi nousi 1800-luvun loppupuolella Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Yleisen anarkistisen liikkeen laajempien tavoitteiden lisäksi anarkofeminismi tarjosi naiseuden mallin, joka ilmaisi naisten seksuaalisen itsemääräämisoikeuden taloudellisena ja henkilökohtaisena imperatiivina, mikä puolestaan tarjosi radikaalin vaihtoehdon äänioikeusliikkeelle ja kriittisen kehyksen modernille feminismille.
Hugenotit

Pärttylinyönä eli pyhän Bartolomeuksen päivänä 24. elokuuta 1572 tapahtunut hugenottien Pariisin joukkomurha, jossa kuoli yli kolmetuhatta protestanttia.
Hugenotit olivat Ranskan protestantteja. Hugenotit-nimitystä käytettiin Ranskassa 1500- ja 1600-luvulla protestanttiseen kalvinistiseen kirkkoon kuuluvista henkilöistä. Sanan alkuperä on epävarma, mutta se on mahdollisesti johdettu Besançon Huguesin nimestä tai sveitsiläistä tarkoittavan saksalaisen sanan Eidgenosse ranskalaisesta muodosta.
Hugenotit joutuivat uskonnollisen sorron kohteeksi, ja Ranskassa käytiin useita sisällissotia hugenottien ja katolisten välillä vuosina 1562–1598. Hugenotit olivat kuninkaanvallan kannalta vaarallisia, koska heidän uudet oppinsa eivät olleet valtionuskonnon aseman saaneen katolilaisuuden mukaisia. Sen vuoksi hugenotteja vainottiin syytettyinä kerettiläisyydestä. Ranskan kuninkaan Henrik IV:n Nantesin edikti antoi hugenoteille uskonnonvapauden vuonna 1598. Aurinkokuningas Ludvig XIV kuitenkin kumosi sen vuonna 1685. Seurauksena oli noin 250 000 hugenotin maastapako. Pakolaiset siirtyivät muun muassa Brandenburgiin, Englantiin ja Alankomaihin. Hugenottien vaino päättyi lopullisesti vasta vuonna 1764, ja Ranskan suuren vallankumouksen aikaan vuonna 1787 he saivat täydet kansalaisoikeudet ja vuonna 1789 täyden uskonnonvapauden.
Kaava 51

| Kaava 51> The 51st State |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ronny Yu
Käsikirjoittaja:  Stel Pavlou
Tuottaja:  David Pupkewitz Malcolm Kohll
Kuvaaja:  Poon Hang-Sang
Leikkaaja:  David Wu
Pääosat:   Samuel L. Jackson  Robert Carlyle  Emily Mortimer  Meat Loaf  Ricky Tomlinson 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta, Kanada, Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Screen Gems
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  2001
Kesto:  93 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaava 51 (The 51st State) on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut Ronny Yun ohjaama huumekaupasta kertova toimintakomedia.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Mikko-Pekka Heikkisen mielestä Kaava 51 on ”ällöttävän itsetietoinen keitelmä, jonka ainoat aseet katsojan valloittamiseksi ovat kiroilu ja väkivalta.”. Elokuvan ainoaksi valopilkuksi hän mainitsee Samuel L. Jacksonin roolityön. Film-O-Holic.comin Nina Gimishanovin mielestä elokuva on ”mielikuvitukseton, mauton ja moraaliltaan arveluttava”.
Aiheesta muualla

Kaava 51 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Atanarjuat – nopeajalka

| Atanarjuat – nopeajalka> Atanarjuat: The Fast Runner |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Zacharias Kunuk
Käsikirjoittaja:  Paul Apak Angilirq
Tuottaja:  Norman Cohn
Säveltäjä:  Chris Crilly
Kuvaaja:  Norman Cohn
Leikkaaja:  Norman Cohn
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Kanada
Tuotantoyhtiö:   Igloolik Isuma Productions  National Film Board of Canada 
Levittäjä:  Sony Pictures Entertainment Netflix
Ensi-ilta:  2001
Kesto:  172 min
Alkuperäiskieli:  inuktitut
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Atanarjuat – nopeajalka (Atanarjuat: The Fast Runner) on Zacharias Kunukin ohjaama kanadalainen elokuva vuodelta 2001. Kolmituntinen inuittien kansantaruun perustuva tarina on maailman ensimmäinen inuktitutin kielellä kirjoitettu, ohjattu ja näytelty elokuva.
Atanarjuat palkittiin Cannesissa parhaan esikoiselokuvan Camera d’or -palkinnolla ja Kanadassa viidellä Genie-palkinnolla, muun muassa vuoden parhaana kanadalaiselokuvana. Se on lisäksi äänestetty Kanadan kaikkien aikojen parhaaksi elokuvaksi ja saanut toistakymmentä palkintoa elokuvafestivaaleilla eri maissa. The New York Timesin kriitikot valitsivat Atanarjuatin vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Elokuva oli vuoden 2002 Rakkautta ja anarkiaa -festivaalin ohjelmistossa. Se on esitetty Yle Teemalla vuoden 2006 tammi- ja joulukuussa.
Juoni

Pahantahtoinen šamaani Tungajuaq saa aikaan vuosien vihanpidon vaeltavassa inuittiyhteisössä. Aikuisiksi varttuneet veljekset Amaqjuaq ja Atanarjuat  haastavat vuosia myöhemmin Tungajuaqin vallan. Atanarjuat rakastuu kauniiseen Atuatiin, ja tunne on molemminpuolista vaikka Atuat on luvattu Okille, leirinjohtajan töykeälle pojalle. Atanarjuat veljineen voittaa taistelun Atuatista, mutta Oki vannoo yhä kostoa ja yrittää tappaa veljekset heidän nukkuessaan. Amaqjuaq kuolee, mutta Atanarjuat pääsee kuin ihmeen kaupalla pakoon, juoksee alasti keväisellä jäätiköllä ja saa taikavoimat apuunsa Okin joukkojen torjumiseksi. Atanarjuat pääsee turvaan vanhan pariskunnan luo, joka on paennut riitaisasta yhteisöstä vuosia aiemmin. Heidän avullaan Atanarjuat kokoaa itsensä, kostaa veljensä kuoleman ja tuo taas rauhan yhteisöön.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Natar Ungalaaq  | … |  Atanarjuat   |
|  Sylvia Ivalu  | … |  Atuat   |
|  Peter-Henry Arnatsiaq  | … |  Oki   |
|  Lucy Tulugarjuk  | … |  Puja   |
|  Madeline Ivalu  | … |  Panikpak   |
|  Pauloosie Qulitalik  | … |  Qulitalik   |
|  Abraham Ulayuruluk  | … |  Tungajuaq   |
|  Eugene Ipkarnak  | … |  Sauri   |
Aiheesta muualla

Atanarjuat – nopeajalka Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kuutio (elokuva)

| Kuutio> Cube |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Vincenzo Natali
Käsikirjoittaja:   André Bijelic  Graeme Manson  Vincenzo Natali 
Tuottaja:  Mehra Meh
Säveltäjä:  Mark Korven
Kuvaaja:  Derek Rogers (käännä suomeksi)
Leikkaaja:  John Sanders (käännä suomeksi)
Pääosat:   Nicole de Boer  Nicky Guadagni  David Hewlett  Maurice Dean Wint  Andrew Miller 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Kanada
Tuotantoyhtiö:  Cineplex Odeon Films Viacom Telefilm Canada
Levittäjä:  Trimark Pictures Netflix
Ensi-ilta:  1997
Kesto:  90 min
Alkuperäiskieli:  Englanti
Budjetti:  350 000 $
Tuotto:  595 727 $
Seuraaja:  Cube 2
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuutio (Cube) on Vincenzo Natalin ohjaama kauhu- ja tieteiselokuva vuodelta 1997. Sitä pidetään kulttielokuvana. Elokuva on saanut kaksi jatko-osaa: Cube 2 ja Cube Zero. Elokuva kertoo seitsemästä henkilöstä, jotka heräävät oudon kuution sisällä.
Juoni

Elokuva alkaa johdannolla, jossa mies nimeltä Alderson herää yksin mystisestä kuutiosta. Hän etenee kuution ovesta toiseen samanlaiseen huoneeseen, jossa hän kuolee nopeasti piikkilangasta tehtyyn ansaan.
Myöhemmin viisi ihmistä, Leaven, Holloway, Worth, Quentin ja Rennes heräävät kuutiosta. Ihmiset eivät tiedä miksi heidät on valittu kuutioon, joka sisältää kuolettavia ansoja. Quentin auttaa kaikkia pitämään päänsä kylmänä ja yrittää pitää toivoa yllä. Aluksi ihmiset etenevät kuutiosta toiseen Rennesin, tunnetun vankikarkurin, johdolla heittäen kenkänsä huoneeseen, jotta mahdollinen ansa laukaistaisiin. Strategia toimii hetken, kunnes Rennes kuolee kuutioon asennetun happoansan lauettua. Worth saa huonon maineen paljastaessaan olleensa kuution työntekijä, ja ettei kukaan ole kuutiosta vastuussa.
Matematiikan opiskelijana Leaven huomaa pian että ovenkarmeissa oleva alkuluku kertoo, onko huone ansoitettu. Ihmiset kohtaavat Kazanin, autistisen miehen, jonka lähes kaikki Hollowayta lukuunottamatta kokevat riesana. Kazanin aiheuttaessa tahtomattaan ongelmia Quentin käy vähitellen vainoharhaiseksi. Muiden tutustuessa toisiinsa ja ollessa varmoja siitä että ulospääsy on löydettävissä, Quentin riitaantuu erityisesti Hollowayn kanssa. Joukko löytää kuution laidan ja laskevat Hollowayn alas tutkimaan aluetta. Quentin päästää irti Hollowaysta tiputtaen tämän kuolemaansa muiden huomaamatta.
Leaven päätteelee Quentinin tappaneen Hollowayn. Quentin pahoinpitelee Worthin ja heittää tämän alas seuraavaan huoneeseen. Hysteerinen Worth huomaa huoneessa makaavan Rennesin, ja kaikki tajuavat olevansa jälleen alkupisteessä. Koottuaan itsensä Worth ehdottaa Leavenille, että kuution huoneet ovat vaihtaneet paikkaa, josta tämä tajuaa kuution olevan kuin suuri yhdistelmälukko, jonka lukujen kertoimet ovat liian suuret ihmisen laskettaviksi. Yllättäen Kazan alkaa kertoa vastauksia laskutoimituksille, ja Leaven tajuaa että tämä on heidän ainoa pelastus. Kolmikko hylkää Quentinin toivoen tämän kuolevan.
Worth, Leaven ja Kazan pääsevät lopulta kuutioista pois vievälle hissille kunnes Worth ilmoittaa ettei lähde heidän mukaansa. Leavenin yrittäessä houkutella tätä mukaan Quentin yllättää heidät, tappaen Leavenin. Quentin haavoittaa pian tämän jälkeen Worthia, ja tarraa hississä olevaan Kazaniin kiinni. Worth tarttuu Quentinin jalasta kiinni tämän yrittäessä kavuta hissiin. Quentin murskautuu hissin ja kuution väliin päästäen vain Kazanin pakoon. Worth kuolee onnellinen ilme kasvoillaan Leavenin viereen.
Kazan pääsee ulos hissistä ja astuu kirkkaaseen valoon. Herääkin kysymys, kumpi on kuutiossa vaarallisempi; ansa vai itse ihminen.
Hahmot

Quentin McNeil on aikaisissa neljässäkymmenissään olevan poliisi. Aluksi pitää päänsä kylmänä ja on rationaalisin ryhmästä, mutta loppua kohden muuttuu psykopaattisemmaksi ja kostonhimoiseksi. Tappaa lähes kaikki päähahmot halutessaan itse paeta kuutiosta. Kuolee jäädessään ulos vievän hissin ja kuution väliin Worthin ansiosta.
David Worth on myöhäisissä kaksissakymmenissään oleva kyyninen arkkitehti, joka paljastaa olleensa töissä kuutiossa. Worth saa aluksi huonon maineen ryhmässä mutta oppii olemaan hyödyksi ja saa ihmisten luottamuksen. Quentin tappaa tämän, mutta ennen kuolemaansa Worth saa estettyä Quentinin paon ja pelastettua Kazanin. Kuolee hymy huulillaan kuutioon josta tällä ollut aikomusta itse paeta.
Joan Leaven on kaksissakymmenissään oleva opiskelija. Taitava matematiikassa ja oppii lukemaan kuutiossa olevia numerokoodeja, joista saa selville mikä huone on vapaa ansoista. Quentin tappaa tämän.
Helen Holloway on viisissäkymmenissään oleva lääkäri. Toinen ryhmän johtajista. Joutuu eripuraan Quentinin kanssa, ja Quentin saa tilaisuuden tappaa tämän muiden huomaamatta.
Kazan on kaksissakymmenissään oleva autistinen mies, joka törmää ryhmään myöhemmin. On savant, ja kykenee ratkomaan Leaveniakin paremmin numerokoodeja ja jonka avulla ihmiset löytävät ulospääsyhissin. Ainoa ryhmästä, joka pääsee ulos kuutiosta. Kazan astuu elokuvan lopussa kirkkaaseen valoon, eikä tämän kohtalosta ole tietoa. Elokuvatrilogian viimeisessä osassa käy ilmi epäsuorasti että Kazan oli Worthin tavoin kuution työntekijä, vaikkakin eri työtehtävissä. Kazan ilmeisesti rikkoi syystä tai toisesta sääntöjä, ja tälle tehtiin lobotomia. Lopuksi tämä asetettiin itse kuutioon. On mahdollista, että Kazan on trilogian kolmanessa osassa esiintynyt Eric Wynn.
Rennes, tai "The Wren" on kuusissakymmenissään oleva vanki joka tunnettiin tavastaan paeta eri vankiloista. Ihmiset aluksi yrittävät seurata tätä huoneesta toiseen, mutta Rennes kuolee hyvin nopeasti happosuihkuun.
Alderson esitellään elokuvan alussa ennen itse elokuvan tapahtumia. On muista päähenkilöistä erillään oleva mies, joka kuolee nopeasti piikkilanka-ansaan.
Hahmot > Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Nicole de Boer  | … |  Joan Leaven   |
|  Nicky Guadagni  | … |  Helen Holloway   |
|  David Hewlett  | … |  David Worth   |
|  Maurice Dean Wint  | … |  Quentin McNeil   |
|  Andrew Miller  | … |  Kazan   |
|  Wayne Robson  | … |  Rennes   |
Arvosteluja

Miettinen, Raimo: Cube - Kuutio 2001. Filmgoer. ()
Kangasjärvi, Jukka: Cube - kuutio (Arvostelu) 1.1.2000. Film-O-Holic. ()
Sihvonen, Tanja: Cube - kuutio (dvd-arvostelu) 1.1.2001. Film-O-Holic. ()
Aiheesta muualla

Kuutio Internet Movie Databasessa (englanniksi)