stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saarna
Tyylilajit

Kristillisessä saarnassa on ainakin kolme tyylilajia jotka ovat havaittavissa kaikkina aikakausina ja kaikissa paikoissa:
Evankelioiva saarna tai lähetyssaarna.
Katekeettinen saarna.
Liturginen saarna.
Monet ovat hakeneet saarnamuodon hiomiseen tukea retoriikan säännöistä tai oman aikansa psykologisista tai antropologisista periaatteista. Useimmat vastustavat kuitenkin ajatusta, että kaikkien saarnojen tulisi olla tietyn muotoisia. Saarnat muotoutuvat suhteessa tekstin ja jumalanpalvelustilanteen asettamien vaatimusten mukaan, eikä keskeisen ajatuksen ilmaisemisesta voi säätää yleispätevää sääntöä.
Tyylilajit > Tarkoitus ja vaikutus tyyliin

Saarna voi palvella monia eri tarkoituksia. Yleisiä saarnan tarkoituksia ovat esimerkiksi julistus (keerygma), kutsu kääntymykseen, opetus (didaktiikka), siunaus, lohdutus, viisaus, muistutus, profetia, vertaus ja kehotus. Saarnan tarkoitus määrää suurelta osin saarnan muodon. Yleisesti suosittuja saarnamuotoja ovat kertomus, argumentointi, hautajaispuhe, katekeettinen opetus, saarna, raamatullisen tekstin tarkastelu, mietiskely kuvan äärellä sekä kysymyksiin vastaaminen. Saarna voidaan toimittaa myös esimerkiksi radiossa, digitaalisessa mediassa tai kirjamuodossa.
Tyylilajit > Teologian ja viestinnän vuoropuhelu

Saarnan ja viestinnän suhde on esiintynyt paitsi pragmaattisissa pyrkimyksissä soveltaa uutta tietoa saarnan rakentamiseen ja pitämiseen, myös saarnan integroimisessa muihin ulottuvuuksiin kuten seurakunnan rakentamiseen ja teologisen opetuksen vahvistamiseen. Saarna on tapahtuma, jossa nämä dynamiikat yhdistyvät monimutkaisella tavalla.
Homiletiikan tutkija H. Grady Davisin vuonna 1958 esittämien havaintojen mukaan teologista kirjoa edustavien homiletiikan opettajien keskuudessa esiintyi huomattavaa yhtenäisyyttä saarnatapahtumaa koskevissa oletuksissa. Davis raportoi havaintojaan seuraavilla kuudella lauseella: (1) Oikea saarnaaminen on Jumalan sanan muoto; (2) Oikea saarnaaminen on raamatullista siinä mielessä, että se tekee Raamatusta todella elävän asiakirjan; (3) Oikea saarnaaminen keskittyy Jeesukseen Kristukseen Jumalan lunastustekona, rikkinäisen ihmiskunnan ennalleen saattamisena; (4) Oikea  saarnaaminen on itse, samanaikaisesti, osa jumalallista lunastustapahtumaa; (5) Saarnan sanoma kohtaa ajan ajattelun, kulttuuriset tavat ja huolenaiheet; sekä (6) saarnaaminen on on ainutlaatuista puhetta, erityistä kieltä, dialogista vuorovaikutusta Jumalan ja kuulijoiden välillä.
Lähestyminen saarnaamista viestintäteorian näkökulmasta tarkoittaa teologisten lähtökohtien ottamista vakavasti ja niiden yhdistämistä viestintää koskevaan tietämykseen. Viestintäopin näkökulmasta tyypillisellä saarnalla on viisi ulottuuvuutta; (1) sanoman luominen ja välittäminen; (2) kuvaus saarnan tavoitteesta; (3) tietoisuus viestintätavan ja yhteisön kokoontumisen välisestä suhteesta; (4) pyrkimys hoitaa yhteisöä (esimerkiksi saarnan sielunhoidollisten ulottuvuuksien tunnistaminen); sekä (5) maailmankatsomuksen vaaliminen.
Saarnat eri kirkkokunnissa > Ortodoksisessa kirkossa

Ortodoksisessa kirkossa homilia eli opetuspuhe pidetään liturgiapalveluksessa. Saarnan pitää piispa tai pappi tai heidän hyväksymänsä henkilö. Saarna selittää luettua päivän evankeliumi- ja epistolatekstejä tai kyseisenä päivänä vietettävän juhlan aihetta. Tavallisimmin saarna pidetään evankeliumin lukemisen jälkeen, mutta sen voi jättää liturgian loppuun tai se voi jäädä kokonaan pois. Suomen ortodoksisen kirkon kirkkojärjestys velvoittaa pitämään opetuspuheen ainakin sunnuntaisin ja juhlapäivinä.
Saarnat eri kirkkokunnissa > Luterilaisuudessa

Luterilaisessa kirkossa saarna sijoittuu messun yhteyteen. Sen pitää yleensä messun toimittava pappi saarnatuolista. Saarna sijoittuu messun sanaosaan tekstien lukemisen jälkeen. Saarnan tarkoitus on selittää tekstiä. Saarna ei ole kuitenkaan esitelmä, vaan ennen kaikkea opetus- ja julistuspuhe. Saarna pidetään yleensä aina jostain messun lukukappaleesta, mutta myös virsien pohjalta voidaan saarnata. Saarnaksi kutsutaan myös niin kutsuttuja kasuaalipuheita eli kirkollisiin toimituksiin kuuluvia puheita. Myös ne rakentuvat Raamatun tekstien varaan, mutta niissä tekstin avulla selitetään kyseessä olevaa tilannetta.
Tutkimus

Homiletiikka eli saarnaoppi on saarnaa ja saarnan pitämistä tutkiva käytännöllisen teologian haara. Homiletiikka on perinteisesti ylläpitänyt luovaa jännitettä Raamatun auktoriteetin ja kulttuurin eetoksen välillä. Homiletiikka on oppiaine, jonka avulla saarnaaja pyrkii ymmärtämään tekstiä, havainnoimaan ajan henkeä sekä tuomaan nämä kaksi yhteen. Kirjoitusten tutkiminen, saarnan järjestäminen, soveltaminen seurakuntaan, toimitustapa ja saarnaajan luonne ovat tärkeitä osa-alueita homiletiikan tutkimuksessa.
Kirjallisuutta

Metropoliitta Tiihon (Tajakka), Pentti Hakkarainen, Erkki Piiroinen: Evankeliumin palveluksessa: johdatus homilian perusteisiin.  (Ortodoksisen teologian laitoksen julkaisuja n:o 9)  Joensuu:  Joensuun yliopisto, 1996.  ISBN 951-708-395-5  ISSN 0788-1045
Jolkkonen, Jari & Peura, Simo & Vatanen, Osmo (toim.): Saarnan käsikirja.  Helsinki:  Kirjapaja, 2001.  ISBN 951-625-788-7
Kirjallisuutta > Saarnakokoelmia > Kirkkoisien saarnakokoelmia

Basileios Suuri: Kuuden päivän luomistyö: Yhdeksän luomistyötä käsittelevää saarnaa; Heksaemeron.  (Studia Patristica Fennica; 2. Toimittanut Erkki Koskenniemi)  Suomentanut Heikki Koskenniemi. Helsinki:  Suomen patristinen seura ry, 2015.  ISBN 978-952-68145-2-0
Basileios Suuri: Pyhän Basileios Suuren opetuspuheita.  (Toimittanut Aleksander Nyström)  Suomentanut sisar Kristoduli. Joensuu:  Ortodoksisen kirjallisuuden julkaisuneuvosto, 1994.  ISBN 951-8979-16-2
Serafeja korkeampi: bysanttilaisia saarnoja Jumalansynnyttäjästä.  (Suomennos, johdanto ja kommentaari: munkki Damaskinos Ksenofontoslainen)  Palokki:  Lintulan Pyhän Kolminaisuuden luostari, 2017.  ISBN 978-952-68382-3-6
Johannes Krysostomos: Opetuspuheita Johanneksen evankeliumista. 1.  (Valamon luostarin julkaisuja 88)  Suomentanut Serafim Seppälä. Heinävesi:  Valamon luostari, 2001.  ISBN 951-9468-88-9
Johannes Krysostomos: Opetuspuheita Johanneksen evankeliumista. 2.  (Valamon luostarin julkaisuja 97)  Suomentanut Serafim Seppälä. Heinävesi:  Valamon luostari, 2003.  ISBN 951-9468-97-8
Kirjallisuutta > Saarnakokoelmia > Luterilaisia saarnakokoelmia

Pyhää arkea.  (Toimittaneet Jukka-Pekka Jyrä, Osmo Kangas, Antti Maunumaa ja Anna Simojoki)  Lapua:  Herättäjä-yhdistys, 2003.  ISBN 951-878-094-3
Kirjallisuutta > Saarnakokoelmia > Ortodoksisia saarnakokoelmia

Sanoista tekoihin: Jyväskylän ortodoksisen seurakunnan juhlakirja.  Jyväskylä:  Jyväskylän ortodoksinen seurakunta, 2001.  ISBN 952-91-3505-X
Tiistaisaarnoja.  (Toim. Erkki Piiroinen)  Joensuu:  Pyhän Sergein ja Hermanin Veljeskunta r.y., 1978.  ISBN 951-99162-4-5
Sunnuntaisaarnoja.  (Toim. Erkki Piiroinen)  Kuopio:  Pyhän Sergein ja Hermanin Veljeskunta r.y., 1977.  ISBN 951-99139-2-0
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Saarna.net (Arkistoitu – Internet Archive). Protestanttisten seurakuntien saarnoja mp3-muodossa.
Billy Graham saarnaamassa vuonna 1993.
Saarnoja voidaan pitää tarkoituksen mukaan eri tiloissa tai vaikka ulkona.
Ortodoksisen kirkon arkkimandriitta pitämässä piispaksi nimittämisen yhteydessä pidettävää opetuspuhetta.
Parikkalan kirkon saarnatuoli.
Valtatie 20

Valtatie 20 on Oulun Tuirasta Kiimingin, Pudasjärven ja Taivalkosken kautta Kuusamoon johtava valtatie. Tien pituus on 218 kilometriä. Oulun seudulla tietä kutsutaan myös Kuusamontieksi. Viitostien ohella valtatie 20 on tärkein Koillismaalle suuntautuvan liikenteen väylä.
Tien alkupäässä Oulun ja Kiimingin välillä tien liikennemäärät ovat verraten suuria, mutta Kiimingin kirkonkylän jälkeen ja etenkin Pudasjärven ja Kuusamon välillä liikennemäärät ovat huomattavasti pienempiä ja liikenne pääosin sujuvaa. Erityispiirteenä on kuitenkin hirvieläinonnettomuuksien, etenkin porokolarien suuri määrä.
Reitti

Tie kulkee seuraavien kuntien kautta: Oulu – Pudasjärvi – Taivalkoski – Kuusamo.
Reitti > Oulu–Pudasjärvi

Tie alkaa nelikaistaisena Bertel Jungin tie -nimisenä Tuiran kaupunginosasta Kemintien eli yhdystien 8156 liittymästä Tuiran ratapihan eteläpuolelta. Tie risteää Tulliväylän kanssa ja alittaa Oulun–Tornion rautatien paikallisten keskuudessa Miljoonamonttuna tunnetussa liittymässä, jossa tien nimi muuttuu Kuusamontieksi. Edelleen idempänä Laanilassa tie risteää Nelostien kanssa ja yhdystien 8300 kanssa Hintassa.
Tie jatkuu nelikaistaisena, aiemmin yleisesti Korvensuorana tunnettuna suorana tieosuutena ja risteää Raitotien kanssa Korvensuoran ja Ruskon kaupunginosien rajalla. Korvensuorana tunnettu osuus päättyy Hönttämäen eritasoliittymään, jonka jälkeen tie muuttuu kaksikaistaiseksi Korvenkylässä hieman ennen entistä Kiimingin kunnanrajaa.
Korvenkylän jälkeen tie kulkee Välikylän läpi, jossa siitä siitä haarautuu Ylikiiminkiin johtava seututie 833, ja sivuaa Jäälin taajamaa, Jäälinjärveä ja Honkasta ennen saapumistaan Kiimingin kirkonkylään. Kiimingin kirkko sijaitsee noin kilometrin päässä valtatieltä.
Kiimingissä valtatie risteää Haukiputaalle ja Ylikiiminkiin johtavan seututien 848 kanssa, ja ylittää Kiiminkijoen ennen Yli-Iihin johtavan seututien 849 risteystä.
Kiimingin kirkonkylän ohituksen jälkeen tienvarren asutus vähenee merkittävästi ja tien linjaus suoristuu. Myös tien liikennemäärät pienenevät oleellisesti. Tie kulkee Hannuksen kaupunginosan ja Arkalan kylän läpi.
Oulun ja Pudasjärven kunnanrajalla sijaitsevalta Hirvisuon levähdyspaikalta lähtevät pitkospuut, jotka muodostavat luontopolun tienvarren suoalueella. Seuraava tienvarren kylä on pieni Levo-ojan kulmakunta, jonka jälkeen haarautuvat tiet Kipinän ja Panuman kyliin. Valtatieltä lähtevän Hetekyläntien risteyksessä sijaitsee Niemitalon Juustolan toimitilat ja kahvio.
Kipinän jälkeen seuraava tienvarren kylä on entinen kestikievarikylä Taipaleenharju, jonka maamerkkejä ovat harjun laella seisovat puiset tuulimyllyt. Taipaleenharjun jälkeen asutus tihenee asteittain.
Pudasjärven kaupungin keskustaajama Kurenalus sijaitsee Iijoen rannoilla. Tie kulkee lähes keskustan halki Pudasjärven kirkonkylän jäädessä tien pohjoispuolelle.
Reitti > Pudasjärvi–Taivalkoski

Pudasjärven ja Taivalkosken välisen osuuden porokolaritilastot ovat synkät, ja tieosuus onkin eräs harvoja tieosuuksia Suomessa, joilla porokolarin riskistä varoitetaan erikseen opastetauluin.
Iijoen ylityksen jälkeen tiestä haarautuu Rovaniemelle johtava kantatie 78, ja Hirvaskoskelle saakka kantatie 78 ja valtatie 20 ovat samaa tietä. Keskustaajaman ja Hirvaskosken välinen asutus on harvaa, merkittävin yksittäinen taloryhmä tunnetaan nimellä Jatko. Kantatie 78 Paltamoon erkanee Hirvaskosken kylän pohjoispuolella ennen Korentokylää.
Ennen Pintamon kylää Poijulassa tiestä haarautuu Isolle-Syötteelle ja edelleen Ranualle johtava seututie 858. Pintamojärven valtatie kiertää pohjoispuolitse, ja Koillismaan vaaramaisemat alkavat erottua voimakkaampina.
Pudasjärven ja Taivalkosken kunnanrajan jälkeen tie kulkee pienen Jurmun kylän lävitse ennen saapumistaan Taivalkosken keskustaan, jossa tiestä haarautuvat Suomen pisin seututie, seututie 800 Puolangan suuntaan ja seututie 863 Posion suuntaan.
Reitti > Taivalkoski–Kuusamo

Taivalkosken jälkeen ensimmäinen merkittävä kylä on Inkee, joka sijaitsee hieman valtatien pohjoispuolella tien vanhan linjauksen varrella. Inkeen jälkeen tie kulkee pienen Visalan kulmakunnan halki ennen saapumistaan Kuusamon Kuolion kylään. Viimeinen kulmakunta ennen Kuusamon keskustaa on Kuolion ja keskustan puolivälissä sijaitseva Tavela. Taivalkoski-Kuusamo-väli on ainoa osa tiestä jolla on ohituskaistoja.
Valtatie 20 päättyy Kuusamon keskustaajaman lounaislaidalle Torankiin, jossa se Torangin portin itäpuolella päättyy valtatien 5 liittymään.
Liikennemäärät

Valtatie 20:n vilkkaimmat osuudet ovat heti tien alkupäässä Oulussa: Laanilassa ja Hintassa valtatien 4 ja yhdystien 8300 liittymien välillä tietä ajaa lähes 30 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Hintan ja Korvenkylän välillä keskimääräinen liikennemäärä on noin 15 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Korvenkylän ja Kiimingin kirkonkylän välillä tietä ajaa vielä keskimäärin noin 10 000 ajoneuvoa vuorokaudessa, mutta Kiimingin jälkeen liikenne vähenee oleellisesti: liikennemäärä vaihtelee välillä 1 300–3 900 ajoneuvoa vuorokaudessa, joskin vilkkaimmassa kohdassa Pudasjärven keskustaajaman kohdalla tietä käyttää keskimäärin 8 500 ajoneuvoa vuorokaudessa.
Koillismaalle ei nykyisin ole enää lainkaan rautatieyhteyttä, joten tavarakuljetukset ovat täysin maantiekuljetusten varassa. Raskaan liikenteen määrä valtatiellä 20 ei kuitenkaan ole erityisen suuri. Enimmillään se on Oulussa Korvensuoran kohdalla, jossa tietä pitkin ajaa hieman yli 1 500 raskaan liikenteen ajoneuvoa vuorokaudessa. Enimmäkseen raskaan liikenteen määrä jää kuitenkin selvästi alle 500 ajoneuvon vuorokaudessa.
Historiaa

Valtatie 20 sijaitsi jokseenkin nykyisellä paikallaan jo vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä. Merkittävin ero nykyiseen on, että tuolloin tie kulki Taivalkosken kirkonkylän pohjoispuolitse nykyisten teiden 8610, 863 ja 8631 kautta. Nykyinen tie on rakennettu pääosin 1950- ja 1960-luvuilla. Valtatien alkupäässä Oulussa oleva Bertel Jungin tie valmistui alun perin Kiertotie-nimisenä syksyllä 1999. Aiemmin valtatie 20 päättyi Tulliväylän risteykseen.
Tien alkupäässä Oulussa oleva Hintan ja Korvenkylän välinen kuuden kilometrin osuus oli aikanaan yksi Suomen vilkasliikenteisimmistä kaksikaistaisista teistä. Tien rakentaminen nelikaistaiseksi alkoi marraskuussa 2006, ja parannettu tie avattiin liikenteelle 1. lokakuuta 2008, joskin osia tiestä oli otettu käyttöön jo aiemmin. Nelikaistaistamisen kanssa samassa yhteydessä rakennettiin myös uudet Raitotien ja Liitintien eritasoliittymät sekä parannettiin 1990-luvulla rakennettua Hönttämäen eritasoliittymää. Lisäksi seututien 833 liikennevalo-ohjattu liittymä siirrettiin Kiimingin Välikylään noin 1,5 kilometriä aiemmasta liittymästä Kuusamoon päin. Tien kustannusarvio oli 29,5 miljoonaa euroa. Hanke rahoitettiin tavanomaisesta poikkeavalla mallilla, jossa nopeuttaakseen hankkeen toteutumista Oulun kaupunki rahoitti hankkeen rakennusaikana ja valtio maksoi rakentamiskustannukset kaupungille takaisin vuonna 2009. Korkokulut jäivät Oulun kaupungin maksettavaksi.
1920- ja 1930-luvuilla suunniteltiin myös rautatieyhteyttä Oulusta Kuusamoon ja edelleen Paanajärvelle (nyk. Venäjän puolella). Tämä Oulu–Kuusamo-rautatiesuunnitelma ei kuitenkaan toteutunut, vaikka sen laskettiin olevan kannattavuudeltaan Pohjois-Suomen paras.lähde?
Tiehankkeita

Vuonna 2004 on tehty suunnitelma tien rakentamisesta nelikaistaiseksi Kiimingin kirkonkylälle saakka. Vuonna 2019 uudelleenkäynnistyi selvitystyö tien leventämisestä nelikaistaiseksi, keskikaiteelliseksi tieksi Korvenkylän ja Kiimingin välillä.
Valtatien 20 ja Tulliväylän risteys, ns. ”miljoonamonttu”
Valtatie 20:n viitoitus Liitintielle.
Valtatie 20 Pudasjärvellä lähellä Nivan kylää.
Valtatietä 20 talvella 2005–06 välillä Taivalkoski–Kuusamo
Raitotien eritasoliittymän rakennustyömaa toukokuussa 2008
Tempo Giusto

| Tempo Giusto> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Tuomas Lähteenoja
Syntynyt: 31. heinäkuuta 1986 (ikä 38)
Ammatti:  Hammaslääkäri, DJ, tuottaja, säveltäjä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Tempo Giusto
Aktiivisena:  2007–
Tyylilajit:  trance, tekno, elokuvamusiikki
Soittimet:  piano 
Levy-yhtiöt:  Echelon Records Universal Music Armada Music  Black Hole Recordings Enhanced Music ToneArts Studios
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Tempo Giusto on Emma-ehdokkuuden saanut suomalainen hammaslääkäri, trancemuusikko ja DJ, joka asuu tällä hetkellä Turussa. Hän on yksi tech-trance-musiikkityylin tunnetuimpia nimiä. Tempo Giusto debytoi vuonna 2008 singlellään ”Agent Orange”. Tämän jälkeen hän on julkaissut musiikkia elektronisen musiikin levy-yhtiöillä kuten Black Hole Recordings, Armada Music, Ultra Music sekä Spinnin’ Records. Hän omistaa myös suomalaisen Echelon Recordsin isoveljensä kanssa, joka julkaisee musiikkia nimellä Ima’gin. Heidän yhteistyönä tehty kappaleensa ”Gemini” sijoittui sijalle 1. Beatportin trance-listalla kesäkuussa 2012. Tempo Giusto teki vuonna 2019 ensimmäisenä suomalaisena yhteiskappaleen "Mr. Navigator" Armin Van Buurenin kanssa, joka on voittanut viisi kertaa maailman parhaan DJ:n palkinnon DJ Magin äänestyksessä. Tempo Giustosta tehtiin jakso YLE:n Perjantai-dokkariin vuonna 2021.
Diskografia > Singlet ja EP-levyt

2008
Agent Orange / Calling (Echelon)
In Hypnosis EP (Echelon)
One Among Others / Mexican Vagabond (Echelon)
Challenger (Bonzai Records)
Reminiscence (Wavedata)
Reboot (Echelon)
Stuka / Vendetta (Echelon)
2009
Blow EP (Echelon)
Fumarole EP (Echelon)
X (Echelon)
Ignition EP (Echelon)
Tick Tock (Black Hole Recordings)
Hypnotize (Sunset To Sunrise)
Atomic Clock (Echelon)
Quadric Maze / Deeper State of Mind (Echelon)
Crusader / 22 (Echelon)
The Name Game (Black Hole Recordings)
Don’t Look Back EP (Echelon)
2010
Raptor (Detox)
Metropolitan (Black Hole Recordings)
Stockticker (Echelon
Diesel (Echelon)
Flamingo (Echelon)
Jekku (Echelon)
The Whip with Ima’gin (Premier)
2011
Unknown Dancer / Circus Maximus (Echelon)
Espionage / In Need for Speed (Echelon)
Information Transparency with Ima’gin (Echelon)
Dodger (Echelon)
Oszma with Ima’gin (Echelon)
2012
Scalar with Mike Koglin (Armada)
Velvet Kiss / Diamonds for Hearts (Echelon)
Gemini with Ima’gin (Echelon)
Dive Into the Echo (Echelon)
2013
Demigod (Echelon)
Crunk with Mike Koglin (Echelon)
Ultraist / Cabo Rico (Echelon)
Blacksmith (Echelon)
Europia / Daliesque Remixes (Echelon)
Crunk / Blacksmith Remixes (Echelon)
2014
American Dream (Echelon)
Bang Ram (Echelon)
MOCKBA (Echelon)
Game Changer (Lange Recordings)
V12 (Echelon)
Architekt / Propulsion (Echelon)
Cartel (Echelon)
Infiltrator with Jace Headland (Outburst Records)
2015
Benzin (Lange Recordings)
Silent Manhattan with Jace Headland (Easy Summer)
Angry Dwarf with Jace Headland (Lange Recordings)
Blast Radius (Echelon)
Spatter Analysis (Lange Recordings)
Dynamo (Lange Recordings)
2016
Tranceborn with Jace Headland (Echelon)
Cujo [Create Music (Black Hole)]
Majestic with Alex M.O.R.P.H. (Universal Nation)
Open Your Eyes (Kearnage Recordings)
Pick Your Poison (Lange Recordings)
Time To Tango (Armada Captivating)
Diskografia > Remixit

2008: Ima’gin – Requiem for An Angel (Echelon)
2008: Valve – Clarity (Neuroscience)
2008: Tradeus – Selene (RealAMPlified Music)
2009: Lodos – Gloom (Echelon)
2009: Brian Flinn – North Bound (Echelon)
2009: Inglide – On A Wave (Colorful Recordings)
2009: Eddie Sender – Sandwalker (Monster Digital)
2009: George Vemag – Anakonda (Bonzai Records)
2009: Platen & Clarks – Caladesi (Sunset To Sunrise)
2009: Artimes – Precious Time (Only One Records)
2009: Julius Beat – Greater Than Yourself (Black Hole Recordings)
2009: Phynn – Spacewalk (Black Hole Recordings)
2009: Thom V – Generator (Sunset To Sunrise)
2009: Alex Kunnari – Last Sunrise (In Trance We Trust)
2009: Hyydro & KaltFlut – Ocean Feeling (Redux Recordings)
2009: Chris de Seed vs. Vojt van Twistigen – Metamorphose (Echelon)
2009: Ima’gin – Chechnya EP (Echelon)
2009: Tigran Oganezov – Neanderthal (Spinnin’ Records)
2009: T.O.M. & Melvin Spix – Incredible Connection (In Trance We Trust)
2009: P.O.S & Mike Koglin – Autumn (Anjunabeats)
2009: Joey V – Show Me the Noise (Detox)
2009: Ercossa & Twistigen – Interference (Echelon)
2010: Mark Sherry – Seismic (Detox)
2010: Talla 2xlc – Pro Life (Addicted To Trance)
2010: Jo Micali – Beyond the Sea (Well Mixed Records)
2010: Kenneth Thomas – Iron Sharpens Iron (Echelon)
2011: Amex & Bartlett Bros feat. Lizzie Curious – A New Dawn (Black Hole Recordings)
2013: Solarstone & DJ Orkidea – Slowmotion II (Solaris)
2014: Tucandeo – C.T.U. (Afterglow)
2014: Mallorca Lee feat. Ross Ferguson – She Daid (MLXL)
2015: Mark Sherry – Vengeance (Outburst Records)
2015: Corti Organ – Narrow (Outburst Records)
2015: DJ Orkidea – Redemption (Black Hole Recordings)
2015: Ferry Tayle & Driftmoon – Geometrix (Enhanced Music)
Diskografia > Studioalbumit

2010: Premiering in Theaters (Echelon)
2011: Premiering in Theaters Remixed (Echelon)
2013: From the Core (Echelon)
2014: From the Core Remixes (Echelon)
Diskografia > Kokoelma-albumit

2012: Global Sound Drift Vol. I
Orokin kieli

| Orokki |
| --- | --- |
Muu nimi:  ulta
Tiedot
Alue:   Venäjä  Kiina
Puhujia:  47 (2010)
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  tunguusikielet
Kieliryhmä:  keskiset tunguusikielet
ISO 639-3:  oaa
 Ohje 
Orokin kieli eli orokki on Venäjällä Sahalinin saarella asuvien orokkien puhuma tunguusilainen kieli. Nimitys orok perustuu ilmeisesti poroa tarkoittavaan sanaan oron. Sitä ei tule sekoittaa orotšeihin tai orotšeneihin, joista jälkimmäinen on tarkoittanut kaikkia poronhoitoa harjoittavia tunguuseja. Nykyisin kansan ja kielen nimitykseksi on vakiintumassa ulta.
Levinneisyys ja puhujamäärä

Orokit asuvat Sahalinin alueen Poronaiskin ja Noglikin piireissä. Pieni, kooltaan tuntematon ryhmä asuu Hokkaidōn saarella Japanissa.
Vuoden 1989 väestönlaskennassa osa Venäjän orokeista luettiin virheellisesti orotšeiksi. Tarkennettujen tietojen mukaan orokkeja oli 391 henkeä ja orokin kielen puhujia 130.
Venäjän vuoden 2002 väestölaskennassa orokit rekisteröitiin nimellä ulta. Orokkeja laskettiin olevan 346 henkeä ja orokin  puhujia 64. Tarkempi tilasto osoittaa, että Sahalinin 298 orokista kaikki osaavat venäjää, mutta vain 11 henkeä ilmoitti puhuvansa orokin kieltä.
Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 47 orokin puhujaa.
Historia ja murteet

Orokki kuuluu tunguusikielten pohjoishaaran amurilaiseen ryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat ultša ja nanai. Kieli jakautuu pohjois- ja etelämurteeseen. Pohjoisryhmä on osannut myös evenkiä ja eteläorokit japania.
Kirjakieli

Vuonna 2008 julkaistiin orokin aapinen. Kieltä opetetaan aineena yhdessä koulussa.
Nykytilanne

1990-luvulla tehdyssä kartoituksessa löydettiin noin 20 äidinkielistä orokin puhujaa, 8 kaksikielistä ja 9 orokkia vain passiivisesti osaavaa henkilöä.
Aiheesta muualla

Endangered Languages of Siberia: Uilta Language (Orok Language) (englanniksi)
Ethnologue: Orok (englanniksi)
Tunguusikielet
džurtšen
eveni
evenki
mantšu
nanai
negidaali
orokki
orotši
orotšon
udehe
ultša
xibe
Oulun satama

Oulun sataman sijainti
Oulun satama (LOCODE: FI OUL) sijaitsee Oulujoen suistoalueella. Satamakompleksi muodostuu kolmesta eri satama-alueesta: Vihreäsaaren öljysatamasta sekä Oritkarin ja Nuottasaaren satamista. Myös Toppilassa on ollut satama, ennen alueen ottamista asumiskäyttöön. Oulun satamissa vierailee vuosittain noin 500 alusta, ja satamien läpi kulkee rahtia vuosittain noin kolme miljoonaa tonnia. Oulun Satama Oy on Oulun kaupungin osakeyhtiö.