stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sähköherkkyys
Etiologia ja tieteellinen näyttö > Dokumentti sähköherkkyydestä aiheuttaa oireita myös terveille

Lontoon King's Collegessa vuonna 2012 suoritetussa kokeessa näytettiin osalle koehenkilöitä WiFi-verkkojen väitettyjä terveysriskejä käsittelevä dokumentti ja toisille tietoturvariskejä käsittelevä dokumentti, ennen kuin kaikille tehtiin lumekoe WiFi-säteilyllä. Yli puolet osanottajista koki väitetyn altistuksen aikana hermostuneisuutta, ahdistuneisuutta, keskittymisvaikeuksia tai ihon kihelmöintiä ja kaksi osanottajaa jopa keskeytti kokeen näiden oireiden vuoksi. Ne osanottajat, joita WiFin vaarallisuutta käsittelevä dokumentti oli pelottanut eniten, kokivat muita enemmän oireita.
Samankaltaiseen tulokseen päädyttiin australialaistutkimuksessa, jossa tutkittiin terveiden ihmisten reaktioita matkapuhelintaajuiselle säteilylle sekä oikealla että lumealtisteella. Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, miten tietoisuus sähköherkkyydestä vaikuttaa koehenkilöihin. Kokeessa ensimmäinen ryhmä katsoi kolmen minuutin videodokumentin, jossa peloteltiin matkapuhelinsäteilyn vaaroilla ja toinen katsoi BBC:n dokumentin painovoimasta. Löydösten mukaan sähköherkkyysoireiden ja radiotaajuisen säteilyaltistuksen välillä ei havaittu yhteyttä. Kuitenkin terveissäkin koehenkilöissä saatiin aikaan nosebovaste, joka tarkoittaa oireita jotka ilmaantuivat koehenkilöiden luullessa, että heitä säteilytetään. Toisessa tutkimuksessa ei havaittu tilastollisesti merkitsevää eroa pelotteluvideon ja kontrollivideon katsoneiden välillä, mutta valealtistus aiheutti tuntemuksia koehenkilöissä, mikä on johdonmukaista aikaisemman, noseboilmiöön viittaavan tutkimusnäytön kanssa.
Skeptic-lehdessä julkaistun artikkelin mukaan tämänhetkinen tutkimustieto tukee hypoteesia, jonka mukaan kyseessä on fobioihin rinnastettava psykologinen ilmiö, ei itse säteilyn aiheuttama oireisto.
Hoito

Vaikka oireiden ei ole tutkimuksissa voitu todeta johtuvan sähkömagneettisista kentistä, oireet ovat todellisia eivätkä katoa vähättelemällä. Sähkö- ja muita ympäristöherkkiä hoitavan neurologian erikoislääkäri, dosentti Markku Sainion mukaan oireiden taustalla voi olla lukuisia syitä sairaudesta stressiin ja niistä kärsivät tarvitsevat apua ja tukea. Sainion mukaan sähköherkkyydestä on parannuttu, kun oirehtija on lähtenyt aktiivisesti opettelemaan reaktioidensa hallintaa ja jatkamaan normaalia elämää ilman kenttien välttelyä.
Suomalaisen asiantuntijalähteen Terveyskirjaston mukaan lääketiede ”ei sellaista sairautta tai oireyhtymää tunne”, ja hoidoksi ehdotetaan kognitiivista käyttäytymisterapiaa. Sähkömagneettiselta säteilyltä suojaavat välineet ”pikemminkin ruokkivat oireilua kuin poistavat sitä.” Sähköherkkyytenä pidettyjen oireiden välttämiseen paras keino on yleisestä psyykkisestä hyvinvoinnista huolehtiminen. Professori Juhani Knuutin mukaan mittaamalla ja suojautumalla luodaan illuusio siitä, että kyseessä olisi oireisto, jonka voisi poistaa vähentämällä kenttäaltistusta, mikä lienee Knuutin mukaan yhteiskuntamme kaupallisen medikalisaation yksi äärimmäisistä esimerkeistä.
Vuonna 2016 päivitetyssä Käypä hoito -suosituksessa sähköherkkyys on luokiteltu ympäristöherkkyydeksi yhdessä haju- ja kemikaaliherkkyyksien kanssa. Oireiston tai tilan hoitoon ei ole tarjolla tehokkaita näyttöön perustuvia hoitoja eikä käytettävissä ole laboratorio- tai muita mittauksia, joilla potilaat voitaisiin tunnistaa. Lupaavia tuloksia on hoidoista, joilla pyritään vaikuttamaan käyttäytymiseen ja tulkintaan ympäristötekijöiden haitallisuudesta tai omasta sietokyvystä. Vastaanotolla korostuu potilaan hyvä kohtaaminen ja oireiden alkuvaiheessa tulee selvittää, onko oireille hoidettavaa syytä ja minimoida vaaraa korostava informaatio, koska se lisää oireilua ja sairauskäyttäytymistä. Säteilyturvakeskuksen tutkimusprofessori Eeva Salmisen mukaan joka viidenneltä sähköherkältä löytyy joku oikea sairaus, joten potilaan huolellinen tutkiminen kannattaa.
Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin infektiosairauksien klinikan ylilääkärinä työskennelleen professori Ville Valtosen mukaan viime vuosina on havaittu, että sähköherkkyydessä on kyse tyypillisesti vaiheittain etenevän sairauden päätepisteestä, joka alkaa homesairaudesta ja etenee monikemikaaliherkkyyden kautta sähköherkkyyteen. 4G-tukiasemat ja WLAN-yhteydet ovat Valtosen mukaan sähköherkille riskitekijöitä, jotka voivat aiheuttaa oireita. Valtosen mukaan sähköherkkien on tärkeää ennaltaehkäistä lisäaltistumista homeille, kemikaaleille ja sähkölaitteille. Myös ravintolisiä käytetään sähköherkkyyden hoitoon, vaikka niiden vaikutuksista ei olekaan tehty kontrolloituja tutkimuksia. Long Play -julkaisun mukaan Valtosta pidetään tiedeyhteisön silmissä toisinajattelijana.
Aiheesta muualla

Reino Laukkanen, ”Sähköallergia on näyttökysymys”
Ylen Elävä arkisto: Sähköyliherkkyys ei ole sairaus Suomessa
Yllätystutkimus: sähköyliherkät todella aistivat magneettikenttiä Tekniikka & Talous, 4.1.2013.
Suurjännitelinjat aiheuttavat terveysoireita – tosin jo ennen kuin niihin johdetaan sähköä Kansan Uutiset, 2.3.2015
Hayley Atwell

| Hayley Atwell |
| --- | --- |
 Hayley Atwell Comic-Conissa vuonna 2015.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Hayley Elizabeth Atwell
Syntynyt: 5. huhtikuuta 1982 (ikä 42) Lontoo, Englanti
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2000–
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Hayley Elizabeth Atwell (s. 5. huhtikuuta 1982 Lontoo, Englanti) on englantilais-yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa Cassandra’s Dream (2007) ja Herttuatar (2008) sekä television minisarjassa Taivaan pilarit (2010), josta hän sai Golden Globe -ehdokkuuden. Atwell tunnetaan myös roolistaan Peggy Carterina Marvel Cinematic Universen elokuvissa sekä televisiosarjassa Agent Carter.
Lapsuus

Atwellin äiti on englantilainen, ja hänen intiaanisukuinen isänsä on kotoisin Missourista, Yhdysvalloista. Vanhemmat erosivat Hayleyn ollessa kaksivuotias. Hän jäi asumaan äitinsä kanssa Lontooseen pitäen silti yhteyttä myös isäänsä.
Ura

Atwell alkoi näytellä teatterissa jo lapsena. Vuonna 2005 hän valmistui lontoolaisesta Guildhall School of Music and Dramasta näyttelemisen linjalta. Hän aloitti näyttelijänuransa BBC:n televisioelokuvissa vuonna 2005 ja 2006, ja hänen ensimmäinen merkittävä roolinsa oli televisiosarjassa Luvaton leikki (2006). Seuraavana vuonna hän teki ensimmäiset elokuvaroolinsa elokuvissa How About You (2007) ja Woody Allenin Cassandra’s Dream (2007).
Atwell esitti Peggy Carteria ensimmäisen kerran vuoden 2011 elokuvassa Captain America: The First Avenger, jonka jälkeen hän esiintyi Carterina pienissä osissa myös elokuvissa Captain America: The Return of the First Avenger, Avengers: Age of Ultron, Ant-Man ja Avengers: Endgame sekä televisiosarjassa S.H.I.E.L.D. Agentit. Vuosina 2015–2016 Atwell esiintyi pääosassa hahmosta kertovassa televisiosarjassa Agent Carter. Vuodesta 2021 alkaen Atwell on ääninäyttellyt vaihtoehtoisessa universumissa supersotilaaksi nimeltä Kapteeni Carter tullutta versiota hahmosta animaatiosarjassa What If..?. Hän myös näytteli Illuminatiin kuuluvaa vaihtoehtoista versiota Kapteeni Carterista elokuvassa Doctor Strange in the Multiverse of Madness (2022).
Helmikuussa 2016 ABC kiinnitti Atwellin uuden draamasarjan Conviction pääosaan. Syksyllä 2016 esitetty sarja ei kuitenkaan saanut jatkoa 13 jakson jälkeen.
Atwell on jatkanut näyttelemistä elokuvien ja television lisäksi myös teatterissa.
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Elokuva | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2007 | Cassandra’s Dream | Angela Stark |
| 2007 | How About You | Ellie Harris |
| 2008 | Herttuatar | Elizabeth ”Bess” Foster |
| 2008 | Brideshead Revisited – mennyt maailma | Julia Flyte |
| 2011 | Captain America: The First Avenger | Peggy Carter |
| 2012 | I, Anna | Emmy |
| 2012 | The Sweeney | Nancy Lewis |
| 2013 | Jimi: All Is by My Side | Kathy Etchingham |
| 2014 | Captain America: The Return of the First Avenger | Peggy Carter |
| 2014 | Testament of Youth | Hope Milroy |
| 2015 | Cinderella – Tuhkimon tarina | Tuhkimon äiti |
| 2015 | Avengers: Age of Ultron | Peggy Carter |
| 2015 | Ant-Man | Peggy Carter |
| 2018 | Risto Reipas ja Nalle Puh | Evelyn Reipas |
| 2019 | Avengers: Endgame | Peggy Carter |
| 2019 | Blinded by the Light | neiti Clay |
| 2022 | Doctor Strange in the Multiverse of Madness | Peggy Carter / Kapteeni Carter |
| 2023 | Mission: Impossible – Dead Reckoning Part One | Grace |
| 2025 | Mission: Impossible – The Final Reckoning | Grace |

Televisioelokuvat
| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| 2005 | Whatever Love Means | Sabrina Guinness |
| 2006 | Fear of Fanny | Jane |
| 2007 | Mansfield Park – kasvattitytön tarina | Mary Crawford |
| 2007 | The Shadow of the North | Rosa Garland |
| Televisiosarjat> Vuosi | Televisiosarjat> Sarja | Televisiosarjat> Rooli | Televisiosarjat> Jaksot |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | Luvaton leikki | Catherine ”Cat” Fedden | kolmiosainen minisarja |
| 2006 | Masterpiece Theatre | Rosa Garland | ”The Ruby in the Smoke” |
| 2009 | The Prisoner | Lucy | 5 jaksoa |
| 2010 | Taivaan pilarit | Aliena | 8-osainen minisarja |
| 2010 | Pieni ihmissydän | Freya Deverell | neliosainen minisarja |
| 2012 | Playhouse Presents | pankkiiri | ”The Man” |
| 2012 | Falcón | Consuelo Jiménez | kaksiosainen minisarja |
| 2013 | Black Mirror | Martha | ”Be Right Back” |
| 2013 | Juttu joka ei jätä rauhaan | Denise Woods | kolmiosainen minisarja |
| 2014 | S.H.I.E.L.D. Agentit | Peggy Carter | 2 jaksoa |
| 2015–2016 | Agent Carter | Peggy Carter | 18 jaksoa |
| 2016–2017 | Conviction | Hayes Morrison | 13 jaksoa |
| 2017 | Howards End | Margaret Schlegel | neliosainen minisarja |
| 2017, 2019 | Avengers Assemble | Peggy Carter (ääni) | 2 jaksoa |
| 2018 | The Long Song | Caroline Mortimer | kolmiosainen minisarja |
| 2018 | 3Below: Tales of Arcadia | Zadra (ääni) | 8 jaksoa |
| 2021–2024 | What If...? | Peggy Carter / Kapteeni Carter, Peggy Carter (ääni) | 8 jaksoa |
| 2024 | Heartstopper | Diane | 3 jaksoa |
| 2024 | Tomb Raider: The Legend of Lara Croft | Lara Croft (ääni) | pääosa |

| Videopelit> Vuosi | Videopelit> Nimi | Videopelit> Rooli | Videopelit> Huom. |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011 | Captain America: Super Soldier | Peggy Carter | äänirooli |
| 2016 | Lego Marvel's Avengers | Peggy Carter | äänirooli |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hayley Atwell Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Korea  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Deutsche Biographie  DDB  Elonet 
Muut:  IdRef
Monolith of Inhumanity

| Monolith Of Inhumanity Cattle Decapitation |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 8. toukokuuta 2012
 Tuottaja(t): Dave Otero
 Tyylilaji: Tekninen Death Metal, Deathgrind
 Kesto: 43.03
 Levy-yhtiö: Metal Blade Records
Cattle Decapitationin muut julkaisut
| The Harvest Floor 2009 | Monolith Of Inhumanity 2012 | The Anthropocene Extinction 2015 |
Singlet albumilta Monolith Of Inhumanity
 ”Your Disposal” Julkaistu: 2013
Monolith of Inhumanity on Cattle Decapitationin viides studioalbumi, joka julkaistiin 8. toukokuuta 2012.
Teema

Monolith of Inhumanity käsittelee Maa tulevaisuutta, jos ihmiskunta säilyttää nykyisen elämäntyylinsä.
Kappaleet

The Carbon Stampede – 3.39
Dead Set On Suicide – 3.18
A Living, Breathing Piece Of Defecating Meat – 2.58
Forced Gender Reassignment – 3.54
Gristle Licker – 4.54
Projective Ovulation – 3.31
Lifestalker – 4.15
Do Not Resuscitate – 3.18
Your Disposal – 4.47
The Monolith – 3.39
Kingdom Of Tyrants – 4.40
An Exposition Of Insides – 3.36 (bonuskappale)
Kokoonpano

Travis Ryan – laulu
Josh Elmore – kitara
Derek Engemann – basso
Dave McGraw – rummut
Arvostelut

Kaaoszine: 8/10
Aiheesta muualla

Monolith of Inhumanity Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Monolith of Inhumanity Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
X2000

| X2000 |
| --- | --- |
 X2000 Lundin rautatieasemalla
Perustiedot
Tyyppi:  sähkömoottorijuna
Liikennöitsijä:  SJ
Valmistaja:  Adtranz
Lukumäärä:  43
Valmistusvuodet:  1989–1998
Peruskorjattu:  2003–2007, 2019–2021
Istumapaikkoja:  127
Tekniset tiedot
Huippunopeus:  200 km/h
Pituus:  165 m
Vaunujen lukumäärä:  6 kpl
Raideleveys:  1 435 mm
Moottorin teho:  3 260 kW
X2000 on Adtranzin valmistama, Ruotsin valtiollisen rautatieyhtiö SJ:n liikennöimä suurnopeusjunayksikkö. Junan huippunopeus normaaliliikenteessä on 200 km/h, mutta koeajoissa sillä on ajettu jopa 275 km/h. SJ valitsi kallistuvakorisen junan, joka tarjoaa Ruotsin mutkikkaalla rataverkolla suuren ajonopeuden ja mukavan matkanteon. Junat on otettu käyttöön 1980–1990-lukujen taitteessa.
Historiaa > VR:n tarjouskilpailu

X2000 oli 1990-luvulla mukana tarjouskilpailussa, kun suomalainen VR aloitti oman suurnopeusjunahankkeen. Valinta osui monin tavoin vastaavaan italialaiseen Pendolinoon. Pendolino oli tuossa vaiheessa jo käytössä, kun X2000 oli prototyyppiasteella.
Historiaa > Onnettomuus

Ruotsissa tapahtui 12. syyskuuta 2010 onnettomuus, jossa X2000 ja radan kunnossapitotyötä tehnyt nosturiauto törmäsivät lähellä Kimstadin asemaa Linköpingin ja Norrköpingin välissä. Junassa oli onnettomuushetkellä 244 matkustajaa, joista usea loukkaantui vakavasti.
Historiaa > Uudistusprojekti

SJ ilmoitti vuonna 2013 aloittavansa projektin kaikkien 25-vuotiaiden X2000-junayksikköjen tekniikan ja ilmeen uudistamiseksi. Hanke maksaa 3,6 miljardia kruunua, ja alkuperäisen aikataulun mukaan ensimmäisen remontoidun junan piti aloittaa liikenteessä loppuvuodesta 2016. Hanke on viivästynyt useaan otteeseen, ja vuonna 2020 SJ arvioi ensimmäisen uudistetun junan olevan liikenteessä talvella 2020–21. Viivästysten syynä on ollut muun muassa vanhojen ja uusien teknisten järjestelmien yhteensovittaminen ja jopa koronapandemian aiheuttamat komponenttien toimitusvaikeudet.
Kummassakin matkustusluokassa uusitaan lattia- ja seinäpinnat, valaistus ja penkit. Uusien, kapeampien istuimien ansiosta junan matkustajakapasiteetti kasvaa 15 prosenttia matkustusmukavuuteen vaikuttamatta. Uutta ilmastointijärjestelmää ohjataan vaunukohtaisesti erikseen. Junaan rakennetaan esteetön WC, ja muita parannetaan. Matkatavarahyllyjen käyttötehokkuutta nostetaan. Nykyisin joissakin junissa on kaksi ensimmäisen luokan vaunua, mutta kaikissa uudistetuissa junissa on jatkossa vain yksi ensimmäisen luokan vaunu.
Vaunun ohjaus- ja kallistusjärjestelmät sekä ohjaamot uusitaan teknisesti kokonaan, ohjaamossa myös sisustus. Tavoitteena on häiriöherkkyyden vähentäminen. Vaunujen sisä- ja ulko-ovien ohjausjärjestelmä sekä moottorit uusitaan sekä vaunujen väliset ovet paritetaan. Matkustajainformaatiojärjestelmä ja WLAN-verkko uusitaan. Kaikki 42 yksikköä saavat teknisen valmiuden ajaa Tanskan rataverkolla, kun nykyisin mahdollisuus on vain 12 yksikössä.
Tekniikkaa

Toisin kuin TGV, Thalys ja useimmat muut eurooppalaiset suurnopeusjunat, X2000 ei vaadi erityisiä suurelle nopeudelle tehtyjä ratoja, vaan pystyy kallistuvan korin ansiosta ajamaan olemassa olevilla radoilla. Koska X2000 voi käyttää 'normaalien' junien kanssa samoja ratoja, ratojen käyttöaste on korkeampi. Pelkästään suurnopeusjunia varten erityisesti rakennettavien ratojen rakentaminen on kallista. Vaikkakin junalla on suhteellisen alhainen nopeus suurnopeusjunaksi, X2000 on menestynyt, koska se yhdistää monia ruotsalaisia suuria kaupunkeja ja liikennöi tiheästi, kuten TGV Ranskassa.
Palvelut

Junassa on 1. ja 2. luokka. Molemmissa matkustusluokissa on maksuton, langaton WLAN-verkko ja verkkopistoke jokaisella istuinpaikalla. Joissain vaunuissa on lisämaksuttomia hiljaisia osastoja, joissa keskustelu ja äänekäs tietotekniikan käyttö on kielletty. Yhdessä vaunussa on lemmikkiosasto. Juna on esteetön: yhdessä vaunussa on pyörätuolinostin. Myös kakkosluokassa paikkavaraus ja paikan valinta sisältyy matkalipun hintaan, toisin kuin muissa SJ-junissa. Junassa ei ole pyöräpaikkoja. Junahenkilökunta ei myy lippuja, vaan lippu on oltava ennen junaan nousua.
Ykkösluokan matkustajilla on oikeus käyttää SJ:n loungepalveluita Tukholman, Göteborgin ja Malmön rautatieasemilla. Vaunussa on itsepalvelupiste, jossa on tarjolla rajoituksetta kahvia, teetä, vettä ja hedelmiä. Lisäksi etukäteen on mahdollista tilata ruokatarjoilu omalle paikalle. Ennen kello yhdeksää lähtevillä junilla on mahdollisuus syödä tai noutaa hotelliaamiainen SJ:n yhteistyökumppanien hotelleista eri puolilta Ruotsia. Vaunussa on 1+2-istuinjärjestys, paremmat istuimet ja leveämpi jalkatila.
Junissa ei ole varsinaista ravintolaa, vaan kauppamainen Bistro, josta voi ostaa välipalaa, juomia ja joitakin lämpimiä aterioita. Aterian lämmittämistä varten on tarjolla mikroaaltouuneja.
Junassa ei ole automaattikuulutuksia, vaan kuljettaja tai junahenkilökunta kuuluttaa seuraavat asemat sekä poikkeustiedotteet itse. Vaunujen päädyissä on LED-näytöt matkustajainformaatiota varten. Junan kulkua voi seurata matkan aikana myös SJ:n verkkosivuilta tai sovelluksesta.
Istuimissa on jäljellä vielä kuulokeliitännät, mutta radio- ja musiikkipalvelut eivät ole enää käytössä.
Liikennöinti > Reitit

SJ:n suurnopeusjunaverkko koostuu X2000-junien lisäksi myös uudemmista SJ 3000 -junista. X2000-junilla liikennöidään vuonna 2018 Tukholmasta Göteborgiin, Kööpenhaminaan, Sundsvalliin ja Osloon sekä Göteborgin ja Kööpenhaminan välillä. Lisäksi sesonkiaikaan saattaa olla myös muita reittejä. Taulukkoon on koottu valikoima X2000-reittejä ja merkittävimpiä SJ 3000-reittejä:
| Reitti | Matka-aika | Pituus | Keskinopeus (km/h) | Päivittäisiä lähtöjä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tukholma–Göteborg (X 2000) | 3 t 06 min (ilman pysähdyksiä 2 t 49 min) | 455 km | 147 (162 ilman pysähdyksiä) | 18 |
| Tukholma–Malmö (X 2000) | 4 t 29 min (pika 4 t 09 min) | 614 km | 137 (pika 148) | 8 |
| Tukholma–Kööpenhamina (X2000) | 5 t 02 min (pika 4 t 51 min) | 655 km | 130 (pika 135) | 3 |
| Tukholma–Karlstad (X2000 ja SJ 3000) | 2 t 15 min (X2000)  2 t 40 min (SJ 3000) | 327 km | 145 (X2000) 123 (SJ 3000) | 1 (X2000) 4 (SJ 3000) |
| Tukholma–Uddevalla (SJ 3000) | 3 t 50 min | 466 km | 122 | 1 |
| Tukholma–Falun (SJ 3000) | 2 t 36 min | 253 km | 97 | 3 |
| Tukholma–Sundsvall (SJ 3000) | 3 t  28 min | 403 km | 116 | 5 |
| Tukholma–Östersund (SJ 3000) | 4 t 53 min | 597 km | 122 | 1 |
| Tukholma–Uumaja (SJ 3000) | 6 t 23 min | 715 km | 112 | 3 |
Aiemmin SJ on liikennöinyt myös Tukholmasta Halmstadiin ja Jönköpingiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta X2000 Wikimedia Commonsissa
Suurnopeusjunat
Acela Express
AVE
California High-Speed Rail
Eurostar
Le Frecce
InterCityExpress
JR-Maglev MLX01
Korea Train Express
Maglev
Pendolino
Shinkansen
TGV
Thalys
Transrapid
Treno Alta Velocità
X2000
X2000-juna alkuperäisvärityksessään, joka oli käytössä vuoteen 1998 asti.
Ympyrän kaari

Kaari (violetti), jänne (sininen), sagitta (musta) ja säteet (punainen).
Ympyrän kaari tarkoittaa geometriassa ympyrän kehän osaa. Muiden käyrien tapauksessa voidaan puhua kaaresta silloin, kun on käsitellään käyrän kaarevuutta tai kaarevan käyrän osasta.
Kaaren päätepisteet määrittävät kaaren alku- ja loppupään. Jos alku- ja loppupisteet ovat samat, on kaaren pituus 0 tai koko ympyrän kehän pituus. Jos päätepisteet sijaitsevat ympyrän halkaisijalla, muodostaa kaari puoliympyrän.
Päätepisteiden välinen kaari voidaan merkitä käyttämällä etuliitettä "arc" (arc AB) tai merkitsemällä kirjainten yläpuolelle kaaren ( \scriptstyle {\overset {\frown }{AB}}). Huomaa "arc"-etuliitteen toinen merkitys trigonometristen käänteisfunktioiden nimessä (arcsin x).
Kaaren pituus

Ympyränkaaren pituus b voidaan ilmaista sektorin keskuskulman ( \scriptstyle \alpha  asteina) ja kaaren kaarevuussäteestä eli ympyrän säteellä R :
Kaaren pituus ja keskuskulma ovat suoraan verrannolliset ( \scriptstyle \alpha \sim b). Käyttämällä kulmana radiaaneja, muuttuu lauseke yksinkertaisemmaksi ( \theta  radiaaneina)
Muiden käyrien kaarenpituuksia määritetään integraalilaskennan keinoin.
Kaaren pituus > Radiaanit

Koska kaaren pituus ja keskuskulma ovat suoraan verrannolliset, voidaan keskuskulman suuruus määrittää kaarenpituuden avulla. Koska kaarenpituus riippu myös säteestä, voidaan sen vaikutus poistaa jakamalla kaaren pituus säteellä. Saatua lukua kutsutaan radiaaniksi ja sitä käytetään vaihtoehtoisena kulmamittana erilaisille asteille. Radiaanin sanallinen tulkinta voisi olla: "Kuinka montaa säteen mittaa kaarella vastaa ympyrän keskuskulmaa?".
Kaarevuus ja säde

Kaaren kaarevuus on kaarevuussäteen käänteisluku. Mitä voimakkaamin kaari kaareutuu, sitä pienemmäksi sen säde tulee. Kaarevuuden  \kappa  ja kaarevuussäteen R välillä on voimassa
Kaaren säde R voidaan laskea, jos tunnetaan kaaren AB leveys C = 2c ja korkeus t (vertaa kuvaa ylhäällä). Täydennetään ympyrän kaaren kuvioon kolme sädettä, josta kaksi päättyvät kaaren päätepisteisiin (OA ja OB) ja yksi kaaren keskipisteeseen (OC). Keskipisteeseen päättyvä säde voidaan jakaa osiin a = OD ja t = DC, missä  a=R-t. Kolmio OAD on suorakulmainen, joten pythagoraan lauseesta saadaan
ja käyttämällä C = 2c
Kaaren säde voidaan laskea myös yksinkertaisemmin hyödyntämällä pisteen potenssia. Kun kaaren leveys on W ja korkeus H, saadaan kaaren ympyrän halkaisijaksi
Kaaren säteen saa jakamalla halkaisija kahdella.
Etymologia

Kaari esiintyy suomen lähisukulaiskielissä ja saamessa ulkoasultaan melko samantapaisena. Etäisimmistäkin sukulaiskielistä on havaittu ääntämyksellistä samankaltaisutta, mutta tämä on epävarmaa. Joka tapauksessa sanan ensimmäinen esiintyminen kirjoitetussa tekstissä on Agricolan tekstissä sanassa taivaankaari, jolla tarkoitettiin sateenkaarta. Tässä kaari viittaa pyöreään muotoon. Toinen merkitys sanalle kaari löytyy lain sanastosta.
Käyrän kaarevuus ilmaistaan ympyröillä, jotka sovitetaan kaaren vuotoihin sivuamispisteen ympäristössä. Ympyrän kaaren säde on sama kuin kaarevuusympyrän säde.
Janojen AP ja PB tulo on sama kuin janojen CP ja PD tulo. Jos tiedetään kaaren leveys AB ja korkeus CP, on ympyrän halkaisija  CD={\frac {AP\cdot PB}{CP}}+CP
Dekulakisaatio

Neuvostoliittolainen propagandajuliste 1930-luvulta: ”Potkaistaan kulakit ulos kolhooseista.”
Dekulakisaatio (ven. раскулачивание, raskulatšivanije) oli Neuvostoliiton kampanja, joka sisälsi poliittisia vainoja, kuten pidätyksiä, karkotuksia ja miljoonien kulakkien ja heidän perheidensä teloituksia. Maatalousmaan uudelleenjakaminen alkoi vuonna 1917 ja kesti vuoteen 1933 asti, mutta oli aktiivisimmillaan ensimmäisen viisivuotissuunnitelman aikana, vuodesta 1929 vuoteen 1932. Helpottaakseen takavarikointeja Neuvostoliiton hallitus Josif Stalinin johdolla ilmoitti ”kulakkien luokan likvidoinnista” 27. joulukuuta 1929.
Yli 1,8 miljoonaa kulakkia karkotettiin vuosina 1930–1931. Kampanjan ilmoitettu tarkoitus oli taistella vastavallankumousta vastaan ja edistää sosialismia maaseudulla. Tämä politiikka toteutettiin samanaikaisesti kollektivisoinnin kanssa ja toi käytännössä kaiken maatalouden ja sen työntekijät valtion valvontaan. Dekulakisaatio, kollektivisointi ja muut sortotoimet yhdistettynä johtivat nälänhätään useilla alueilla ja vähintään 14,5 miljoonan ihmisen kuolemaan vuosina 1930–1937. Historioitsija Robert Conquestin arvion mukaan tähän lukuun sisältyy arviolta 5 miljoonaa kuollutta Holodomorin aikana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dekulakisaatio Wikimedia Commonsissa