stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Giovanni di Bicci de’ Medici

Giovanni di Bicci de’ Medici
Giovanni di Bicci de’ Medici (1360 Firenze – 20. helmikuuta tai 28. helmikuuta 1429) oli maineikkaan ja vaikutusvaltaisen firenzeläisen Medici-suvun perustaja, Cosimo de’ Medicin isä ja Lorenzo de’ Medicin eli Lorenzo il Magnificon isoisän isä.
Giovanni aloitti uransa villakauppiaana, mutta laajensi liiketoimintaansa pankkialalle. Hän joutui kilpailemaan vanhempia ja vauraampia pankkiirisukuja vastaan. Hänen pankkinsa kasvoi hänen aikansa suurimmaksi Cosimo de’ Medicin alaisuudessa. Poika peri rikkautensa, varovaisuutensa ja liiketoiminnan tajunsa Giovannilta.
Terry McDermott (pikaluistelija)

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Terry MacDermott vuoden 1968 olympialaisissa Grenoblessa. |  Terry MacDermott vuoden 1968 olympialaisissa Grenoblessa. |  Terry MacDermott vuoden 1968 olympialaisissa Grenoblessa. |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten pikaluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Innsbruck 1964 | 500 metriä |  |
|  Hopeaa | Grenoble 1968 | 500 metriä |  |
Richard Terrance ”Terry” McDermott (20. syyskuuta 1940 Essexville, Michigan, Yhdysvallat – 20. toukokuuta 2023) oli yhdysvaltalainen pikaluistelun olympiavoittaja. Hänen päämatkansa oli 500 metriä.
Kansainvälisellä tasolla McDermott kilpaili ainoastaan talviolympialaisissa. Squaw Valleyn kisoissa 1960 hän oli 500 metrillä seitsemäs ajalla 40,9 s. Innsbruckissa 1964 hän voitti samalla matkalla kaikkien yllätykseksi olympiakultaa ajalla 40,1 s jättäen taakseen ennakkosuosikki Jevgeni Grišinin. McDermottilla oli jaloissaan valmentaja Leo Freisingerilta lainatut luistimet. Rouva Freisingerilta hän sai onnea tuottavan neulan, jollaisen oli aiemmin saanut naisten puolella menestynyt Lidija Skoblikova Grenoblessa 1968 McDermott jakoi 500 metrillä loppuajalla 40,5 s hopeasijan Magne Thomassenin kanssa 0,2 sekuntia voittaja Erhard Kelleristä jääneenä.
Lake Placidin 1980 talviolympialaisten avajaisissa McDermott vannoi tuomarien valan.
Aiheesta muualla

McDermott Skateresults.com-tietokannassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Miesten 500 metrin pikaluistelun olympiavoittajat
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat  Korea
Maud (nimi)

| Maud |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Maude, Maudie 
Nimen alkuperä:  Matilda
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maud on naisen etunimi. Se on Matilda-nimen englantilainen ja ranskalainen muunnos, joka on saanut suosiota myös Ruotsissa ja Norjassa. Skandinaviassa sen tunnettuutta on lisännyt englantilaissyntyinen Norjan kuningatar Maud.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on lokakuuhun 2021 mennessä tilastoitu noin 280–290 Maud-nimistä naista.
Nimipäivät

Maudilla on nimipäivä Ruotsissa 14. maaliskuuta ja Norjassa 22. kesäkuuta.
Tunnettuja Maudeja > Kuninkaallisia

Maud, Matilde (1101–1167), Englannin kuningas Henrik I:n tytär
Maud (1869–1938), Norjan kuningatar; kuningas Haakon VII:n puoliso
Tunnettuja Maudeja > Muita

Maud Adams (s. 1945), ruotsalainen näyttelijä
Maud Behn (s. 2003), norjalainen kirjailija, Norjan prinsessa Märtha Louisen vanhin tytär
Maud(e) Farris-Luse (1887–2002), pitkäikäinen yhdysvaltalainen; kesäkuusta 2001 lähtien maailman vanhin ihminen
Maud Forget (s. 1982), ranskalainen näyttelijä
Maud Hansson (1937–2020), ruotsalainen näyttelijä
Maud Jayet (s. 1996), sveitsiläinen kilpapurjehtija
Maud Linder (1924–2017), ranskalainen elokuvaohjaaja
Maud Menten (1879–1960), kanadalainen lääkäri ja biokemisti
Maud Morris, oik. Andrée Krogius (1888–1940), suomenruotsalainen kirjailija
Maud Olofsson (s. 1955), ruotsalainen poliitikko
Maud Powell (1868–1920), yhdysvaltalainen viulisti
Maud von Rosen (s. 1925), ruotsalainen kouluratsastaja ja olympiamitalisti
Maud von Rosen-Engberg (1902–1988), ruotsalainen kuvanveistäjä
Maud Watson (1864–1946), englantilainen tennispelaaja
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Maud (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Mediaani

Mediaanin laskutavat pienellä lukujoukolla.
Mediaani (vanh. suom. keskusluku) kuuluu tilastollisessa matematiikassa käytettyihin keskilukuihin. Mediaanin tunnus on Md.
Mediaani on järjestetyn joukon keskimmäinen alkio. Joukon alkiot, tai tilastotieteellisessä kielenkäytössä havainnot, on mitattava vähintään ordinaaliasteikolla. Jos alkioiden määrä on parillinen, mediaaniksi ilmoitetaan usein molemmat alkiot, tai numeroarvojen tapauksessa voidaan laskea kahden keskimmäisen luvun keskiarvo. Jos havaintoarvoja on pariton määrä, mediaani on joukon keskimmäinen havaintoarvo, ks. esimerkki 1. Kun havaintoarvot on asetettu suuruusjärjestykseen, voidaan mediaani määrittää laskemalla sitä vastaavan havaintoarvon järjestysluku (paikka luettelossa) kaavasta (n+1)/2. Vrt. esimerkki 1 (5+1)/2 = 3 => luettelon kolmas luku (havaintoarvo) on mediaani.
Jakauman  X mediaani on luku  m, jolle  P(X\leq m)\geq {\frac {1}{2}} ja  P(X\geq m)\geq {\frac {1}{2}}.
Esimerkki 1: Joukon {2, 2, 3, 8, 14} mediaani on 3. Joukon {2, 2, 3, 100} mediaani on 2,5 tai {2, 3}.
Esimerkki 2: Havaintojen {Approbatur, Magna cum laude approbatur, Laudatur} mediaani on Magna cum laude approbatur.
Esimerkki 3: Äänestyksessä, jossa äänestäjät valitsevat määrää kuvaavan luvun väliltä 0–100, on annettu äänet 1, 1, 50, 60, 65, 70 ja 99. Tämän joukon mediaani on 60 (kun taas keskiarvo on noin 49,4).
Mediaani kuvaa monissa tapauksissa jakauman tyypillistä arvoa luotettavammin kuin keskiarvo. Näin on etenkin silloin, kun jakauma on vino.
Esimerkki 4: Kuvitteellisen työpaikan palkkaselvityksessä todettiin seuraavat kuukausipalkat: 1 000, 1 100, 1 200, 1 300 ja 100 000 €. Tämän työpaikan mediaanipalkka on 1 200 € ja keskipalkka 20 920 €.
Mauser C96

| Mauser C96 |
| --- | --- |

Tyyppi:  itselataava pistooli
Valmistaja:  Mauser
Valmistusmaa:  Saksa
Valmistusvuodet:  1896–1936
Tekniset tiedot
Kaliiperi(t):  7,63 Mauser 9 mm × 25 Mauser 9 mm Luger/Parabellum
Aseen pituus:  Pituus 298 mm
Piipun pituus:  140 mm
Paino (tyhjänä):  1 250 g
Lipas:  kiintomakasiini liipasimen etupuolella
Kapasiteetti:  10 patruunaa
Ammuksen lähtönopeus:  430 m/s
Teoreettinen kantama:  500 m
Mauser M1916 koteloperällä varustettuna.
Mauser C96 on saksalaisen Waffenfabrik Mauser AG:n vuosina 1896–1936 valmistama itselataava pistooli.
C96:n suunnittelivat Mauser-asetehtaan palveluksessa olleet veljekset Fidel, Friedrich ja Josef Feederle, ja siitä tuli ensimmäinen kaupallisesti menestynyt itselataava pistooli. Varsinainen sarjavalmistus käynnistyi vuonna 1897, ja vuoteen 1918 mennessä niitä oli valmistettu noin 300 000 kappaletta. Alkuperäisen 7,63 mm × 25 Mauser -kaliiperin lisäksi pistoolia valmistettiin vuosina 1907–1914 tehokkaampana 9 mm × 25 Mauser -versiona, mutta se ei kuitenkaan ollut kaupallisesti menestyksellinen kaliiperi.
Pistoolista oli lukuisia eri variaatioita, jotka poikkeavat toisistaan muun muassa hanan muodon ja muiden ulkoisten ominaisuuksien osalta.
Sitä on myös valmistettu lisenssillä – ja myös luvatta – useissa maissa, esimerkiksi Espanjassa ja Kiinassa. Palveluskäyttöön pistoolin otti ensimmäisenä Italian laivasto 1899.
Palveluskäyttö

C96:n tullessa tuotantoon useimpien maiden upseerit hankkivat palveluspistoolinsa yksityisesti omilla varoillaan, ja Mauserista tuli maailmanlaajuisesti suosittu palvelusase. Sitä käytettiin muun muassa toisessa buurisodassa, ensimmäisessä ja vielä toisessa maailmansodassa, sekä lukuisissa siirtomaavälikohtauksissa maailmansotien välissä.
Vaikka ase oli kaupallinen menestys, siitä ei kuitenkaan tullut poliisin tai asevoimien virallista palvelusasetta muualla kuin Kiinassa. Keisarillisen Saksan armeija tosin tilasi noin 150 000 kappaletta 9 mm × 19 Parabellum/Luger -kaliiperisia Mauser M1916 -pistooleja, joista 135 000 toimitettiin ennen ensimmäisen maailmansodan päättymistä.
Eräs C96-pistoolin tunnettu omistaja oli Winston Churchill, joka käytti sitä muun muassa Omdurmanin taistelussa Sudanissa ja myöhemmin toisessa buurisodassa.
Mauser M1916 (Ukko-Mauser)

Mauser M1916, 9 mm Mauser, Suomessa tunnettu nimellä Ukko-Mauser, on Mauser M1912 -pistoolin pohjalta Saksan armeijalle vuonna 1916 kehitetty 9 mm × 19 Parabellum/Luger -kaliiperinen itselataava pistooli. Useimpien muiden Mauser C96 -mallien tapaan siihen kuuluu peränä käytettävä puukotelo. Aseen erottaa helposti 7,63 Mauser -kaliiperisesta versiosta kahvalevyihin kaiverretun ja punaiseksi maalatun ison 9-numeron perusteella. Mallia valmistettiin ensimmäisen maailmansodan aikana, vuosien 1916–1918 välillä noin 136 000 kappaletta.
Suomeen Ukko-Mausereita tuli jääkärien mukana ja saksalaisten aseapuna valkoisten joukoille vuosina 1917–1918. Ase oli kotirintamakäytössä vielä jatkosodan aikana; joillain upseereilla tosin myös rintamakäytössä.
Kirjallisuutta

Smith, Graham (toim.): Sotilaskäsiaseet.  ((Military small arms, 1994.) Suomentanut Kai Kankaanpää)  Jyväskylä Helsinki:  Gummerus, 1996.  ISBN 951-20-4750-0
Aiheesta muualla

Suomalainen asekeräily: Mauser C96
Jaeger Platoon: Finnish army 1918–1945 revolvers & pistols part 2
Operaatio MB2

Operaatio MB2 oli peitenimi Välimeren laivaston suorittamalle Bardian pommitukselle toisessa maailmansodassa 17. elokuuta 1940. Pommituksen tarkoituksena oli tuhota Bardiaan sijoitetut italian maavoimien varastot sekä joukkojen keskitykset.
Tausta

Lähi-idän joukkojen komentajalla (engl. Commander-in-Chief, Middle East) oli riittämätön määrä joukkoja elokuussa 1940 hyökätäkseen Egyptistä Libyaan ja siten joukot olivat ryhmittyneet puolustukseen Egyptin länsi- ja etelä rajoille. Etelä rajalla Italian joukot olivat ylittäneet rajan Etiopiasta Sudaniin heinäkuussa, mutta italialaiset olivat vallanneet ainoastaan noin kymmenen kilometriä rajalta olevan Kassalan, jossa joukot pysyivät tammikuuhun 1941 ja suorittivat ainoastaan lokakuussa hyökkäyksen Siniselle Niilille.
Tilanteen vuoksi Välimeren laivaston komentaja sai tehtäväkseen tukea maavoimia mahdollisuuksiensa mukaan, mutta kuitenkin vähintään häiritsemällä joukkojen keskityksiä sekä huoltokuljetuksia. Tiedustelu ilmoitti Italian maavoimien rakentavan Fort Capuzzoa (11 mailia etelään Bardiasta) sekä lukuisten varastojen kokoamisesta Bardian ympäristöön.
Suunnitelma

Välimeren laivaston komentaja kokosi komentoonsa osaston ja jakoi sille tehtävät:
Force A (Välimeren laivaston komentaja)
HMS Warspite
15 tuuman pääaseet: Capuzzon keskitysalue
6 tuuman apuaseet: Kaikki näkyvät kohteet Marsa el Ramlan ympäristössä
HMS Kent
8 tuuman pääaseet: tykistö Marsa el Ramlan länsi ja luoteispuolella
Force B (1. Taistelulaivaviirikön komentaja)
HMS Malaya
15 tuuman pääaseet: Bardian ammusvarastoalue
6 tuuman apuaseet: varuskunta ja lennätinasema
HMS Ramillies
15 tuuman pääaseet: varuskuntakorjaamo ja ammusvarasto
6 tuuman apuaseet: varuskunta
Operaatio saatiin toteutettua suunnitelman mukaisesti. Italian rannikkopuolustus yritti karkottaa hyökkääjät neljän tuuman tykeillä, mutta niiden kantama ei riittänyt, jolloin lähimmät osumat havaittiin noin 1000 jaardin päässä aluksista.
Ilmakuvissa havaittiin Capuzzon ja eteläisten puolustusvalmistelujen saaneen osumia, mutta kaupungin vauriot havaittiin vähäisiksi.
Operaatioon osallistunut HMS Warspite.
Operaatioon osallistunut HMS Malaya.
Médine (Mali)

| Médine |
| --- | --- |
 Médinen linnoitus.
 Médine
 Koordinaatit: 14°22′33″N, 11°22′0″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Kayesin alue
Piiri:  Kayesin piiri
Kunta:  Hawa Dembaya
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kylä
Väkiluku (2009):  1 100
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Médine on Hawa Dembayan kunnan keskuskylä Kayesin alueen Kayesin piirissä Malissa. Se sijaitsee Senegaljoen rannalla 12 kilometriä Kayesista kaakkoon. Kylässä on 1 100 asukasta (vuonna 2009).
Louis Faidherben johtamat ranskalaiset perustivat vuonna 1855 Médineen linnoituksen, josta tuli sittemmin siirtomaavallan tärkein tukikohta Ranskan Sudanissa. Alue kuului tuolloin Khasson kuningaskuntaan. Umar Tallin johtamat tukulorit piirittivät linnoitusta kolmen kuukauden ajan vuonna 1857. Alueen hallinto siirrettiin vuonna 1881 Médinestä Kayesiin.
Korkean kivimuurin ympäröimä linnoitus käsittää kaksikerroksisen upseerimessin, asevaraston, vankilan ja panttivangeiksi otettujen päälliköiden poikien koulun. Sen ulkopuolella sijaitsevat kahdeksan metriä korkea vartiotorni, sotilashautausmaa, khasonkakuningas Hawa Demba Diallon hauta, pienen kivimoskeijan rauniot ja vedensaannin turvaamista varten kaivettu lampi.
Médinen kautta kulkee Dakarin–Nigerin rautatie ja Bafoulabéen johtava maantie. Kylässä on ylä- ja alkoulu sekä lähistöllä sijaitsevasta Féloun vesivoimalasta saatava sähkö.
Meedian kieli

Meedian kieli on muinaisessa Meediassa asuneiden heimojen puhuma kuollut iranilainen kieli. Meedialaiset mainitaan assyrialaisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 835 eaa.
Meedia kuului luoteisiranilaisiin kieliin. Sitä käytettiin ilmeisesti kirjakielenä Meedian valtakunnassa 700–600-luvuilla eaa. Alkuperäisiä tekstejä ei kuitenkaan ole säilynyt. Kieli tunnetaan akkadin-, aramean- ja elaminkielisissä ja muinaisissa kreikkalaisissa lähteissä esiintyvien yksittäisten sanojen sekä muinaispersiaan omaksuttujen lainasanojen perusteella.
Lapsi

Ihmisen ikäkaudet
Alkio | Sikiö
Syntymä | Lapsuus | Vauvaikä | Leikki-ikä | Kouluikä
Nuoruus | Murrosikä
Aikuisuus | Keski-ikä
Vanhuus | Kuolema
Lapsia Turun pääkirjastossa.
Neljä lasta lukemassa lastenkirjaa.
Lapsi tarkoittaa ihmistä syntymästä murrosikään. Lapsuutensa aikana ihminen kehittyy biologisesti ja psykologisesti sekä sosiaalisesti pienestä elinpiiristä kohti yhteiskuntaa. Hän muun muassa kasvaa, sosiaalistuu ja oppii kielen.
Iästä riippumatta lapsi-sanaa käytetään ihmisen jälkeläisestä, suhteessa vanhempiinsa.
Lapsen asema yhteiskunnassa

Lakikielessä lapsi määritellään usein alle 18-vuotiaaksi. Siten lapsi on monen maan kannalta alaikäisen synonyymi. Suomen lastensuojelulaki pitää lapsena alle 18-vuotiasta. Sen tarkoituksena on turvata lapsen oikeus turvalliseen kasvuympäristöön, tasapainoiseen ja monipuoliseen kehitykseen sekä erityiseen suojeluun.
Myös Yhdistyneitten kansakuntien Lastenrahasto Unicef ja Suomen ratifioima Lapsen oikeuksien sopimus määrittelevät lapsen alle 18-vuotiaaksi.
Alle 18-vuotiaalle on määrätty laissa huoltajat, jotka ovat yleensä lapsen biologiset vanhemmat. Myös yksinhuoltajuus on mahdollista. Huoltajat vastaavat ensisijaisesti lapsen hoidosta ja kasvatuksesta. Alaikäisten oikeustoimikelpoisuus on rajoitettua, eli he tarvitsevat huoltajansa suostumuksen muiden kuin olosuhteisiin nähden tavanomaisten ja vähämerkityksisten oikeustoimien tekemiseen.
Monia yhteiskunnallisia oikeuksia on rajattu vain aikuisille, vaikka esimerkiksi äänioikeusikäraja on Suomessa laskenut 24:stä 18 vuoteen, ja sen laskemisesta 16 vuoteen on keskusteltu.
Useimmissa nykyaikaisissa yhteiskunnissa on oppivelvollisuus, joka alkaa Suomessa sinä vuonna, kun lapsi täyttää seitsemän vuotta ja päättyy, kun oppilas täyttää 18 vuotta.
Lastensuojelulaki kuitenkin takaa lapselle oikeuden saada ikäänsä ja kehitystasoaan vastaavalla tavalla saada tietoa ja esittää mielipiteensä, jos häntä koskee lastensuojeluasia.
Suomen terveydenhuollossa kuullaan 12-vuotiaan mielipidettä omasta hoidostaan, kuten esimerkiksi rokotuksista, jos hänet arvioidaan henkisesti kypsäksi.
Elokuville, televisio-ohjelmille ja digitaalisille peleille on asetettu ikärajat, joiden tarkoitus on suojella lasta tämän kehitykselle haitallisilta sisällöiltä.
Lapsen kehitysvaiheet > Sosiaalinen

Lapsella on eri ikäisenä erilaisia tarpeita vuorovaikutukseen vanhempien ja muun yhteisön kanssa. Alle yksivuotiaas vauvakin tarvitsee suhteita toisiin ihmisiin. Vuoden vanha alkaa toimia aktiivisesti ja kävelemään. Kaksivuotias yleensä rauhoittuu vähän ja alkaa tarkkailla ympäristöään enemmän. Kolmivuotias on villi vipeltäjä. Neljävuotias alkaa huomioida toisia ihmisiä entistä enemmän. Viisivuotias alkaa itsenäistyä ja näyttää isolta, vaikka tarvitsee edelleen huolenpitoa. Seitsemänvuotiaan lapsen elämänpiiri laajenee koulun alkaessa. 9–12-vuotiaana varhaislapsuuden kuohut on ohitettu ja varsinaiset nuoruusiän tyrskyt ovat vasta edessä. 12–15-vuotiaana tapahtuu eniten muutoksia niin fyysisesti kuin henkisesti.
Lapsen kehitysvaiheet > Fysiologinen

Lapsen kasvua voidaan verrata ihanteellisissa oloissa elävien samanikäisten terveiden lasten keskimääräiseen kasvamiseen. Suomessa käytetään kasvun seurannassa suomalaisia kasvukäyriä. Käyriä päivitetään säännöllisesti, sillä vuosien varrella väestön aikuispituus on jatkuvasti lisääntynyt, kasvukausi lyhentynyt ja murrosiän kasvupyrähdys aikaistunut. Kasvunseurannan tavoitteena on kasvuun vaikuttavien sairauksien ja häiriöiden varhainen toteaminen.
Lapsen elimistössä on suurempi nestepitoisuus kuin aikuisen elimistössä. Myös lääkeaineiden metabolismi voi olla erilainen. Siksi lääkkeiden käyttäytyminen ja vaikutukset voivat olla erilaiset kuin aikuisilla. Siksi lääkkeiden kehitys ja käyttö voi poiketa myös samankokoisten aikuisten lääkityksestä.
Fysiologisesti lapsuuden fysiologisen kasvun katsotaan loppuvan murrosiän (puberteetin) alkamiseen, ja sen ajatellaan alkavan heti imeväisiän kasvun jälkeen 2 vuoden iässä. Puberteetti alkaa yksilöllisesti eri iässä, tytöillä noin 10–12-vuotiaana, pojilla noin 11–14-vuotiaana. Puberteettia ja sen jälkeistä kasvun hidastumista kutsutaan nuoruuden kasvuksi. Ennen puberteettia on 7–12 vuotta kestävä vaihe jolloin lapsen fyysinen kehitys on tasaista, ja melko hidasta. Tämä vaihe alkaa noin 3-vuotiaana, ja sitä kutsutaan lapsuuden kasvuksi. Ennen tätä lapsi kasvaa voimakkaasti (noin puoli metriä) syntymän ja kolmannen ikävuoden välillä, ja kyseistä kasvuvaihetta kutsutaan imeväisiän kasvuksi.lähde?
Lapsuuskäsityksen historia

Valistusajan filosofit kuten John Locke ajattelivat, että lapsi on syntyessään puhdas ja viaton osa luontoa, muovautuva ja altis vaikutteille, ja siksi on tärkeää kasvattaa häntä määrätietoisesti. Sosiologinen lapsuudentutkimus taas käsittelee lapsuutta myös kontekstiin ja kulttuuriin sidottuna ilmiönä - lapsuus afrikkalaiskylässä on erilainen kuin lapsuus teollisuusmaan kaupungissa. Jos lapsuus käsitetään kehitysvaiheena kohti aikuisuutta,lapsi itse määritellään vain keskeneräiseksi aikuiseksi.1900-luvun lopulla syntyi uusi lapsuuskäsitys, jossa lapsen ääni haluttiin kuuluviin yhteiskunnassa. Lapsen oikeuksien sopimuksen (1989) mukaan kaikilla maailman lapsilla on universaalit oikeudet, riippumatta vanhemmista ja ympäröivistä aikuisista.
Kirjallisuutta

Saarimäki, Pasi; Hytönen, Kirsi-Maria; Niskanen, Heli (toim.): Lapsi matkalla maailmaan: Historiallisia ja kulttuurisia näkökulmia syntymään. SKS, 2012.
Franck, Marketta: Lapsi 2000: historiaa ja uskomuksia.  Nukke- ja pukumuseo, 2000.  ISBN 951-96975-6-X
Utrio, Kaari: ”IV Lapsen vuosisata”, Familia – Eurooppalaisen perheen historia.  (Osa 5: Lapsen vuosisata)  Kustannusosakeyhtiö Tammi, 1997.  ISBN 951-31-0507-5
Lindgren, Klaus: Lapsikronikka.  Mannerheimin lastensuojeluliitto, 2000.  ISBN 952-5082-06-7
Karling, Marjo; Ojanen, Tuija; Sivén, Tuula; Vilhunen, Riitta ; Vilén, Marika: Lapsen aika.  WSOY Oppimateriaalit, 2008.  ISBN 978-951-0-32606-0
Ariès, Philippe: Centuries of childhood.  (L' enfant et la familiale sous l'ancien regime)  Pimlico, 1996.  ISBN 0-7126-7458-6
Kevill-Davies, Sally: Yesterday's children: the antiques and history of childcare.  Antique Collectors' Club, 1994.  ISBN 1-85149-184-8
Orme, Nicholas: Medieval children.  Yale University, 2003.  ISBN 0-300-09754-9
Hakala, Juha T.: Onnellinen lapsi – Vanhempien kasvatusoppi.  Helsinki:  Gummerus, 2011.  ISBN 978-951-20-8646-7
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Museum of Childhood: tietoa ja kuvia lasten hoidossa käytetyistä tavaroista, lasten vaatteista ja erilaisista leluista
Lapsen puhehäiriö - puheen ja kielen kehittäminen, Terveyskirjasto.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Vastasyntynyt lapsi parkuu voimakkaasti
Puolen vuoden ikäinen lapsi.
Viisivuotias lapsi.
Kahdeksanvuotias lapsi.
Maurien valta-aika Gibraltarilla

Maurien valta-aika Gibraltarilla kesti 727 vuotta, kauemmin kuin sitä seuranneet espanjalaisten ja brittien valta-ajat tähän mennessä. He perustivat monet kaupungin nykyisistä rakenteista, mutta useimmat rakennukset ovat tuhoutuneet tai vaurioituneet sotien ja piiritysten aikana, niiden päälle on rakennettu uusia tai niitä on muokattu niin että alkuperäistä rakennetta on vaikea tunnistaa.
The Tower of Homage, osa maurien Gibraltarille rakentamaa linnoitusta.
Kristittyjen lyhyt valtakausi

Muslimien ja kristittyjen yhteenotot jatkuivat Pyreneillä, ja vuonna 1252 enää kaksi muslimikuningaskuntaa oli jäljellä. Vuonna 1309 Ferdinand IV oli piirittänyt Algecirasin ja havainnut Gibraltarin olevan haavoittuvainen. Hän lähetti Alonso Pérez de Guzmánin valtaamaan sen. Gibraltar antautui kuukauden piirityksen jälkeen. Se ei kuitenkaan pysynyt kristittyjen käsissä kuin muutaman vuosikymmenen ajan. Euroopassa oli ollut nälänhätiä ja kulkutauteja, ja muslimeilta vallatuille alueille oli vaikea löytää asukkaita. Kuningas Ferdinand IV:n vuonna 1310 laatima Gibraltarin peruskirja kuvastaa epätoivoa, sillä siinä sanotaan että kaupunkiin huolitaan kansalaisiksi kaikenlaista väkeä, jopa rosvoja, varkaita, murhaajia ja avionrikkojia. Turvapaikka evättiin vain maanpetokseen syyllistyneiltä.
Maurien toinen valtakausi: Merinidit ja nasridit

Pohjois-Afrikkalaisiin berbereihin kuuluneet Merinidit valtasivat Gibraltarin vuonna 1333 neljän ja puolen kuukauden piirityksen jälkeen. Merinidien jälkeen Gibraltaria hallitsivat Grenadasta käsin valtaan nousseet Nasridit. Heidän aikanaan rakennettiin niin sanottu Moorish Castle, eli maurilinnoitus. Sen parhaiten säilynyt osa, Tower of Homage tai Calahorra, oli pystytetty jo Almohadien aikana, mutta meronidit vahvistivat ja laajensivat sitä. He lisäsivät muureja, torneja ja portteja myös muualle Gibraltarin alueelle, ja kaupunki laajeni niiden suojissa. Se ulottui Gibraltarinvuorelta merenrantaan ja kattoi siis nykyisen Gibraltarin pohjoisimman osan. Kaupunki jakaantui kolmeen osaan: vanhaan kaupunkiin, linnoitettuun satamaan ja eteläosien asuinalueeseen, jota kutsuttiin nimellä Turba al Hamra, "punainen hiekka" mikä viittasi alueen maaperään. Linnoitusta ympäröivään vanhaa kaupunkiin eli kasbahiin pääsi vain yhden portin kautta; tuo portti on edelleen pystyssä ja sitä kutsutaan nimellä Bab el-Granada, Granadan portti. Satama-aluetta suojasivat muurit ja tornit, ja sinne rakennettiin kolme porttia. Portit säilyivät myöhemmille ajoille, ja saivat vuorollaan espanjan- ja englanninkieliset nimetä. Niistä yksi johti maihin (Puerta de Espanja tai Landport), yksi merelle (Puerta de la Mer tai Casemates Gates) ja yksi asuinalueelle (myöhemmin Puerta de la Barcina tai Barcina Gate).
Kristittyjen valtausyrityksiä ja lopullinen voitto

1300-luvun puolivälissä Kastilian ja Leónin hallitsija Alfonso XI yritti karkottaa muslimit. Hän uhrasi taisteluun varallisuutensa ja armeijansa, mutta onnistui lopulta valtaamaan Algecirasin kahden vuoden piirityksen jälkeen vuonna 1344. Kerättyään voimia jonkun aikaa hän keskittyi Gibraltarin valtausyrityksiin, mutta hyökkäys tyrehtyi vuonna 1350 kun Alfonso kuoli ruttoon.
Medina Sidonian herttua valloitti 1462 Gibraltarin takaisin kristityille Reconquistan aikana. Valloitus ajoittui Pyhän Bernhard Clairvauxlaisen juhlapäivään, ja hänen nimettiin kristityn Gibraltarin suojeluspyhäksi.
Maurien kylpylä, yksi harvoista muslimivallan ajoilta säilyneistä rakennuksista Gibraltarilla.