stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Itä-Suomen yliopiston ylioppilaskunta

| Itä-Suomen yliopiston ylioppilaskunta |
| --- | --- |
  
Perustettu:  2009
Pääsihteeri:  Helena Kansanen
Ylioppilaskunnan puheenjohtaja:  Ville-Pekka Timonen
Hallituksen puheenjohtaja:  Noora Saramäki
Jäseniä:  n. 15 000
Osoite:  Yliopistokatu 7, Haltia 2. krs   80100 Joensuu    Yliopistonranta 3   70211 Kuopio
Kotisivut:  http://www.isyy.fi
Itä-Suomen yliopiston ylioppilaskunta (ISYY) on 1. tammikuuta 2010 virallisesti toimintansa aloittanut ylioppilaskunta. Sen jäseniä ovat automaattisesti kaikki Itä-Suomen yliopistossa (Joensuun tai Kuopion kampuksilla) perustutkintoa suorittavat opiskelijat, sekä vapaaehtoisesti jatko-opiskelijat ja ulkomaalaiset vaihto-opiskelijat.
ISYY aloitti päätöksenteon 1. syyskuuta 2009 aikaisemmin keväällä valitun edustajiston voimin. Kuopion yliopiston ylioppilaskunta (KYY) ja Joensuun yliopiston ylioppilaskunta (JoYY) lakkasivat emoyliopistojensa tavoin olemasta vuoden 2010 alussa, kun uusi ylioppilaskunta aloitti virallisesti. JoYY:n ja KYY:n varat ja vastuut – käytännössä ylioppilaskuntien Kuopion ja Joensuun toimitilat sekä joitakin kahviloita ja saunatiloja – siirtyivät ISYYlle. Ylioppilaskunnan ylintä toimivaltaa käyttää edustajisto, joka valitaan kahden vuoden välein. Toimeenpanovaltaa käyttää hallitus.
JoYY ja KYY aloittivat jo vuoden 2009 alussa julkaisemaan Itä-Suomen ylioppilaslehteä Uljasta. Lehti lakkautettiin vuonna 2018. ISYY on Suomen ylioppilaskuntien liiton (SYL) jäsen.
Edustajisto

| Itä-Suomen yliopiston ylioppilaskunnan edustajisto> Johto |
| --- | --- |
Puheenjohtaja:  Ville-Pekka Timonen
1.varapuheenjohtaja:  Janina Gunnar
2.varapuheenjohtaja:  Maija Kuivalainen
Kokoonpano
Edustajia:  39
Puolueet:        Itä-Suomen Vihreä Vasemmisto [6]       Kylterit [6]       Vihreä lista [5]       DeeKu [5]       Keskeiset [4]       Savilahden Sivistyneet [4]       FaBio [3]       ISYYn Demariopiskelijat [3]       Opiskelevat kokoomuslaiset [3] 
Vaalit
Valintatapa:  Sainte-Laguën menetelmä
Ylioppilaskunnan ensimmäiset edustajistovaalit käytiin maalis-huhtikuussa 2009. Äänioikeutettuja olivat tulevan Itä-Suomen yliopiston, eli Joensuun yliopiston Joensuun ja Savonlinnan sekä Kuopion yliopiston Kuopion kampuksilla opiskelevat, JoYY:hyn tai KYY:hyn kuuluvat opiskelijat. Vaali keskeytettiin 26. maaliskuuta ja otettiin uudelleen alusta, koska sähköinen äänestys tuotti ongelmia ja ehdokaslistojen numeroinnissa oli tapahtunut virhe.
Vaalimuotona oli suhteellinen, avoin listavaali (Sainte-Laguën menetelmä). Puoluepoliittisia, ainejärjestöpohjaisia ja sitoutumattomien listoja asetettiin. Ainejärjestölistat (Kuolo = Kuopion lääketieteen opiskelijat, Fortis = Kuopion farmasian opiskelijat, Hyeena = Kuopion ympäristöala ja fysiikka) olivat kaikki Kuopiosta. Vihreiden listoja lukuun ottamatta puoluepoliittiset listat eivät olleet paikkakuntakohtaisia.
Ylioppilaskunnan järjestyksessään toiset edustajistovaalit käytiin loka-marraskuussa 2011. Vaalit olivat jälleen sähköiset, mutta ongelmilta vältyttiin. Vaaleissa ehdokkaita asetti 9 listaa. Äänestysaktivisuus nousi 28,2%:iin.
Edustajisto > Tulokset 2009 > Äänestysprosentti

Yhteensä: 24,5% (ääniä 2 678 / äänioikeutettuja 10 938)
Joensuu: 21,8% (ääniä 1 382 / äänioikeutettuja 6 347)
Kuopio: 28,2% (ääniä 1 296 / äänioikeutettuja 4 591)
| --- | --- |
 Äänijakautuma Oikeat Omega: 299  Puolueettomat: 223  Savon yhteiskuntatieteilijät: 78  Joensuun Vihreät: 177  Oikeat Alfa: 346  Kuopion kampuksen vihreät: 150  Kuolo: 440  Keskeiset: 415  Kuopion sitoutumattomat opiskelijat: 97  Demokraatit: 84  Vasen kaista: 146  Fortiksen & Hyeenan vaaliliitto: 220:  Paikkajakauma Oikeat Omega: 5  Puolueettomat: 3  Savon yhteiskuntatieteilijät: 1  Joensuun Vihreät: 3  Oikeat Alfa: 5  Kuopion kampuksen vihreät: 2  Kuolo: 7  Keskeiset: 6  Kuopion sitoutumattomat opiskelijat: 1  Demokraatit: 1  Vasen kaista: 2  Fortiksen & Hyeenan vaaliliitto: 3
YHTEENSÄ: 2 678: YHTEENSÄ: 39
Edustajisto > Tulokset 2011 > Äänestysprosentti

Yhteensä: 28,2% (ääniä 3 382 / äänioikeutettuja 12 001)
| --- | --- |
 Äänijakautuma Oikeat: 620  Puolueettomat: 283  Itämaan vihreät tietäjät: 314  Kuolo: 393  Keskeiset: 506  Demariopiskelijat: 314  Itä-Suomen Vihreä Vasemmisto: 314  Kuopion ainejärjestöliitto: 376  Fortis: 294:  Paikkajakauma Oikeat: 7  Puolueettomat: 3  Itämaan Vihreät Tietäjät: 4  Kuolo: 5  Keskeiset: 6  Demariopiskelijat: 3  Itä-Suomen Vihreä Vasemmisto: 4  Kuopion ainejärjestöliitto: 4  Fortis: 3
YHTEENSÄ: 3 382: YHTEENSÄ: 39
Edustajisto > Tulokset 2013 > Äänestysprosentti

Yhteensä: 17,4% (ääniä 2 153 / äänioikeutettuja 12 408)
| --- | --- |
 Äänijakautuma Oikeat: 264  Puolueettomat: 373  Vihreä lista: 148  Kuolo: 312  Keskeiset: 188  Demariopiskelijat: 140  Itä-Suomen Vihreä Vasemmisto: 337  Fortis: 272  Preemio: 73  Perussuomalaiset: 29  Tieteen ja kulttuurin tutkijat: 14  Hylättyjä ääniä: 3:  Paikkajakauma Oikeat: 5  Puolueettomat: 7  Vihreä lista: 3  Kuolo: 6  Keskeiset: 3  Demariopiskelijat: 2  Itä-Suomen Vihreä Vasemmisto: 6  Fortis: 5  Preemio: 1  Perussuomalaiset: 1  Tieteen ja kulttuurin tutkijat: 0
YHTEENSÄ: 2 153: YHTEENSÄ: 39
Edustajisto > Tulokset 2015 > Äänestysprosentti

Yhteensä: 24,3% (ääniä 3 250 / äänioikeutettuja 13 361)
| --- | --- |
 Äänijakautuma Vihreä lista / Green list: 248  DeeKu: 524  Fortis: 276  Oikeat: 151  Perussuomalainen lista: 56  International Students: 50  Tombolo: 54  Puolueettomat: 343  Keskeiset: 261  Demariopiskelijat / Social Democratic Students: 288  Opiskelijan ISYY: 282  Itä-Suomen Vihreä Vasemmisto: 469  Kylterit: 245  Hylättyjä ääniä: 3:  Paikkajakauma Vihreä lista / Green list: 3  DeeKu: 6  Fortis: 3  Oikeat: 2  Perussuomalainen lista: 1  International Students: 1  Tombolo: 1  Puolueettomat: 4  Keskeiset: 3  Demariopiskelijat / Social Democratic Students: 3  Opiskelijan ISYY: 3  Itä-Suomen Vihreä Vasemmisto: 6  Kylterit: 3
YHTEENSÄ: 3 250: YHTEENSÄ: 39
Edustajisto > Tulokset 2017 > Äänestysprosentti

Yhteensä: 30,1% (ääniä 4037 / äänioikeutettuja 13 407)
| --- | --- |
 Äänijakautuma Keskeiset: 505  Oikeat: 151  Puolueettomat: 672  Kylterit Kuopio: 122  ISYY:n Demariopiskelijat: 180  Itä-Suomen Vihreä Vasemmisto: 384  ISYY:n yhteiskuntatieteilijät: 138  Kylterit Joensuu: 249  Deeku: 676  Syndikalistit: 8  FaBio: 355  Vihreä lista: 317  Kuopion Luonnontieteellinen Edustajistolista: 228  Perussuomalaisten Nuorten lista: 44  Hylättyjä ääniä: 8:  Paikkajakauma Keskeiset: 5  Oikeat: 1  Puolueettomat: 7  Kylterit Kuopio: 1  ISYY:n Demariopiskelijat: 2  Itä-Suomen Vihreä Vasemmisto: 4  ISYY:n yhteiskuntatieteilijät: 1  Kylterit Joensuu: 2  Deeku: 7  Syndikalistit: 0  FaBio: 4  Vihreä lista: 3  Kuopion Luonnontieteellinen Edustajistolista: 2  Perussuomalaisten Nuorten lista: 0
YHTEENSÄ: 4 037: YHTEENSÄ: 39
Edustajisto > Tulokset 2019 > Äänestysprosentti

Yhteensä: 27.5% (ääniä 3 669 / äänioikeutettuja 13 352)
| --- | --- |
 Äänijakautuma ISYY:n demariopiskelijat: 225  Savilahden Sivistyneet: 273  DeeKu: 572  Kylterit: 421  Vihreä lista: 446  Opiskelijoiden etu - The Students' Interest: 269  Kokoomus: 102  Keskeiset: 263  Puolueettomat: 473  FaBio: 413  Akateemiset kansallismieliset Ry: 31  Iviva: 85  Judistit: 90  Hylättyjä ääniä: 6:  Paikkajakauma ISYY:n demariopiskelijat: 2  Savilahden Sivistyneet: 3  DeeKu: 6  Kylterit: 5  Vihreä lista: 5  Opiskelijoiden etu - The Students' Interest: 3  Kokoomus: 1  Keskeiset: 3  Puolueettomat: 5  FaBio: 4  Akateemiset kansallismieliset Ry: 0  Iviva: 1  Judistit: 1
YHTEENSÄ: 3 669: YHTEENSÄ: 39
Edustajisto > Tulokset 2021 > Äänestysprosentti

Yhteensä: 21.05% (ääniä 2 872 / äänioikeutettuja 13 646)
| --- | --- |
 Äänijakautuma Deeku: 470  ISYYn Demariopiskelijat: 120  Opiskelijoiden etu - The Students Interest: 38  Keskeiset: 241  Kylterit: 392  Vihreä lista: 435  Opiskelevat kokoomuslaiset: 228  FaBio: 341  Savilahden Sivistyneet: 326  Itä-Suomen Vihreä Vasemmisto: 278  Hylättyjä ääniä: 3:  Paikkajakauma Deeku: 6  ISYYn Demariopiskelijat: 2  Opiskelijoiden etu - The Students Interest: 1  Keskeiset: 3  Kylterit: 5  Vihreä lista: 6  Opiskelevat kokoomuslaiset: 3  FaBio: 5  Savilahden Sivistyneet: 4  Itä-Suomen Vihreä Vasemmisto: 4
YHTEENSÄ: 2 872: YHTEENSÄ: 39
Edustajisto > Tulokset 2023 > Äänestysprosentti

Yhteensä: 23,97 % (ääniä 3 464 / äänioikeutettuja 14 451)
| --- | --- |
 Äänijakautuma Deeku: 441  FaBio: 310  ISYYn Demariopiskelijat: 247  Itä-Suomen Vihreä Vasemmisto: 555  Keskeiset: 362  Kylterit: 500  Opiskelevat kokoomuslaiset: 245  Savilahden Sivistyneet: 325  Vihreä lista: 479  Hylättyjä ääniä: 0:  Paikkajakauma Deeku: 5  FaBio: 3  ISYYn Demariopiskelijat: 3  Itä-Suomen Vihreä Vasemmisto: 6  Keskeiset: 4  Kylterit: 6  Opiskelevat kokoomuslaiset: 3  Savilahden Sivistyneet: 4  Vihreä lista: 5
YHTEENSÄ: 3 464: YHTEENSÄ: 39
Nykyinen hallitus

| Hallitus 2024 |  |
| --- | --- |
Noora Saramäki: puheenjohtaja
Miika Hiltunen: varapuheenjohtaja
Emilia Enroth: 
Antton Gustafsson: 
Nox Herranen: 
Emilia Kivikoski: 
Kristiina Oinonen: 
Piritta Pennanen: 
Jaana Sivula: 
Lassi Valli:
Edustajiston ja hallituksen puheenjohtajat

| Vuosi | Edustajisto | Hallitus |
| --- | --- | --- |
| 2009 | Mikko Taina | Perttu Koistinen |
| 2010 | Sara Remes | Maria Röykkä |
| 2011 | Sara Remes | Jukka Mähönen |
| 2012 | Jori Vaissalo | Mikko Puhakka |
| 2013 | Jori Vaissalo | Marjo Turunen |
| 2014 | Noora Kettunen | Paula Martikainen |
| 2015 | Noora Kettunen | Juho Pulkka |
| 2016 | Olli Siirola | Juho Ikonen |
| 2017 | Pyry Mattila | Tahvo Kekkonen |
| 2018 | Jonni Nykänen | Juuso Sikiö |
| 2019 | Jonni Nykänen | Susanna Haverinen (16.4. asti)   Aleksi Kinnunen (17.4. alkaen) |
| 2020 | Olli Auvinen | Aino Peltonen |
| 2021 | Ella Partanen | Vesa Janhunen |
| 2022 | Emilia Honkanen | Sami Tanskanen |
| 2023 | Jimi Viita-aho | Eetu Hyvönen |
| 2024 | Julia Lautala | Mirka Nieminen |
| 2025 | Ville-Pekka Timonen | Noora Saramäki |
Logo

| --- | --- |

ISYYn logo paljastettiin Kuopiossa 22. huhtikuuta 2009. Logon tehnyt graafinen suunnittelija Anssi Kuronen kertoi idean kolmiosta tulleen yhdistyvien kampusten sijoittumisesta kartalla. Kolmion kärjet sijoittuvat samoihin kohtiin kuin Kuopio, Joensuu ja Savonlinna kartalla. Kolmion sisään leikkautuva lyyra kertoo puolestaan yliopistojen historiasta. Kuronen suunnitteli myös ylioppilaskunnan nettisivut.
Toimitilat > Joensuun ylioppilastalo

Joensuun toimipaikka sijaitsi aluksi Suvantokadulla, josta tilat hankittiin 2008. Aikaisemmin JoYY:n toimitilat olivat Pielisjoen linnassa (1972–1984) ja Opiskelija-asuntosäätiö Joensuun Ellin omistamassa Joensuun ylioppilastalossa Niskakadulla (1985–2008).
Ylioppilastalo valmistui vuonna 1985 Niskakadun ja Koulukadun kulmaan. Kyse on Joensuun Ellin talosta, josta JoYY varasi 300 neliömetriä toimistoiksi, kirjakahvila Lyyralle ja studioteatteri Montulle. JoYY:sta tuli Ellin vuokralainen 1992. Vuonna 1996 talo remontoitiin. Kerubin kuppila avautui Lyyran paikalle 2003. Ylioppilaskunta muutti talosta 2008 ostettuaan omat tilat Suvantokadulta. Ylioppilastalon seinässä on Teppo Laurinollin reliefiteos.
Vuonna 2012 ylioppilaskunta muutti Joensuussa Itä-Suomen yliopiston kampukselle Haltia-rakennukseen.
Ylioppilaskunta omistaa Suvantokadun tilan, jota se vuokraa sauna- ja kokoustilana. Tilaa kutsutaan nimellä Suvas.
Toimitilat > Tilat Kuopiossa

Ylioppilaskunnalla on Kuopion kampuksella toimisto-, kokous ja juhlatilat Studentialla. Lisäksi Studentialla on myös erillinen bändikämppä. Ylioppilaskunnan omistuksessa olevaa tilaa Studentialla sanotaan Lukemaksi. Tiloissa toimi aiemmin myös ylioppilaskunnan kahvila.
Ylioppilaskunnalla on lisäksi erillinen Tiukanlinna-niminen rakennus, jossa on cateringpalvelu saatavana ja erillisiä juhla- ja kokoustiloja.
Aiheesta muualla

Itä-Suomen yliopiston ylioppilaskunta
Itä-Suomen ylioppilaslehti Uljas (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen ylioppilaskunnat
| --- | --- |
Nykyiset: AYY (Aalto-yliopisto) · HYY (Helsingin yliopisto) · ISYY (Itä-Suomen yliopisto) · JYY (Jyväskylän yliopisto) · LYY (Lapin yliopisto) · LTKY (Lappeenrannan teknillinen yliopisto) · OYY (Oulun yliopisto) · SHS (Svenska Handelshögskolan) · TaiYo (Taideyliopisto) · TREY (Tampere) · TYY (Turku) · VYY (Vaasan yliopisto) · ÅAS (Åbo Akademi)
Entiset: KY (Helsingin kauppakorkeakoulu) · JoYY (Joensuun yliopisto) · KYY (Kuopion yliopisto) · KUVYO (Kuvataideakatemia) · TOKYO (Taideteollinen korkeakoulu)  · TTYY (Tampereen teknillinen yliopisto) · Tamy (Tampereen yliopisto) · TeYo (Teatterikorkeakoulu) · TKY (Teknillisen korkeakoulu) · TuKY (Turun kauppakorkeakoulu) · SAY (Sibelius-Akatemia)
Vuorovaikutteinen demokratia

Vuorovaikutteinen demokratia on sähköisen demokratian malli, jossa äänestäjäkunta voi osallistua informaatioteknologian avulla.
Vuorovaikutteinen demokratia sallisi äänestämisen yksittäisissä asioissa, joista voidaan helpommin päättää, hieman kuten sähköisissä kansalaisadresseissa.
Jokaisen äänestäjän voidaan ajatella olevan päätöksen tekevä tiedon käsittelijä koskien kutakin asiaa. Vuorovaikutteisen demokratian tuhannet tai miljoonat äänestäjät saattavat tehdä parempia päätöksiä kuin muutama sata kansanedustajaa, joiden elämänkokemus on kapeampi.
Vaalijärjestelmän turvallisuus on ratkaisevan tärkeätä mille tahansa demokratian muodolle, mutta informaatioteknologian käyttö lisää uusia petoksen mahdollisuuksia. Internetin pankkijärjestelmissä käytössä olevien kaltaisia järjestelmiä on ehdotettu varmistamaan vuorovaikutteisen demokratian turvallisuutta. Kuitenkin on myös huolia siitä, että henkilökohtaiset tiedot ja äänet ovat alttiita manipuloinnille.
Vuorovaikutteisen demokratian kannattajat uskovat, että informaatioteknologian käyttö on tärkeää äänestysten kustannusten kontrolloimiseksi. Kuitenkin järjestelmän reiluuden varmistamiseksi jokaiselle yhteiskunnassa pitää turvata helppo pääsy päätteille (matkapuhelimet tai tietokoneet). Tämä saattaa sisältää julkisen pääsyn kirjastojen myötä.
Kaikki demokratiat pohjautuvat lehdistönvapaudelle ja tämä on erityisesti totta vuorovaikutukselliselle demokratialle. Ilman median osallistumista ehdotusten ja äänestysten raportointiin järjestelmä ei luo tarpeeksi äänestäjäkunnan kiinnostusta ja osallistumista.
Aiheesta muualla

My Society web based democracy development
Interactive Democracy
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: En:Interactive Democracy
Käännös suomeksi
Nouakchottin yliopisto

| Nouakchottin yliopisto> Université de Nouakchott جامعة نواكشوط‎ |
| --- | --- |
Perustettu:  1981
Lakkautettu:  2016
Tyyppi:  Julkinen
Sijainti:  Nouakchott,  Mauritania
Nouakchottin yliopisto (ransk. Université de Nouakchott; arab. جامعة نواكشوط‎‎) oli julkinen yliopisto Mauritanian pääkaupungissa Nouakchottissa. Yliopisto perustettiin 1981, ja siellä opiskeli yli 8 000 opiskelijaa.
Nouakchottin yliopiston itsenäinen asema loppui, kun se yhdistettiin vuonna 2016 maan Luonnontieteen, tekniikan ja lääketieteen yliopiston (ransk. Université des Sciences, de Technologie et de Médecine) kanssa uudeksi Nouakchottin Al Aasriya -yliopistoksi (ransk. Université de Nouakchott Al Aasriya, lyh. UNA; engl. Al Aasriya University of Nouakchott).
Aiheesta muualla

Nouakchottin yliopisto Contemporary Africa Databasessa (englanniksi)
Seuraaja 2016-: Université de Nouakchott Al Aasriya (UNA) (ranskaksi) (facebook.com)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Yhdysvallat  Tšekki 
Muut:  IdRef
Lapin liitto

| Lapin liitto |
| --- | --- |
Tyyppi:  kuntayhtymä
Toimiala:  maakunnan aluekehittäminen, aluesuunnittelu ja edunajaminen
Päämaja:  Hallituskatu 20 B, 96100 Rovaniemi
Toiminta-alue:  Lapin maakunta
maakuntajohtaja:  vs. Päivi Ekdahl
Päätöksentekoelin:  Lapin maakuntavaltuusto
Aiheesta muualla
Lapin liitto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lapin liitto on yksi Suomen 18 maakuntaliitosta.
Liitto tukee Lapin kuntien toimintaedellytyksiä ja edistää kuntien välistä yhteistyötä.
Vuonna 2019 liitossa työskenteli vakituisesti 38 ja määräaikaisesti 24 työntekijää.
Lapin liitto on mukana kansainvälisessä yhteistyössä erityisesti arktisilla alueilla ja osallistuu Euroopan Unionin ohjelmiin.
Lapin liitossa toimii myös Europe Direct Lappi -tietopiste, joka tarjoaa tietoa Euroopan unionista ja sen toiminnasta.
Lapin liitossa toimii myös Europe Direct Lappi -tietopiste, joka tarjoaa tietoa Euroopan unionista ja sen toiminnasta.
Aiheesta muualla

Lapin liiton verkkosivut
| n k Maakuntaliitot |
| --- | --- |
 Etelä-Karjala  Etelä-Pohjanmaa  Etelä-Savo  Häme  Kainuu  Keski-Pohjanmaa  Keski-Suomi  Kymenlaakso  Lappi  Pirkanmaa  Pohjanmaa  Pohjois-Karjala  Pohjois-Pohjanmaa  Pohjois-Savo  Päijät-Häme  Satakunta  Uusimaa  Varsinais-Suomi
Camrail

Camrail on kamerunilainen yhtiö, jolle on myönnetty 20 vuodeksi toimilupa operoida Kamerunin rautateitä (Cameroon National Railway). Camrail on ranskalaisen sijoitusyhtiön Bollorén tytäryhtiö, jonka pääkonttori on Doualassa Kamerunissa. Camrail on operoinut rautateitä vuodesta 1999. Comazarin verkkosivujen mukaan Kamerunin valtio omistaa rataverkon, kun taas liikkuvan kaluston omistaa Camrail.
Rataverkon pituus on 1 104 km ja kapearaiteisen radan raideleveys 1 000 mm. Yhtiöllä on 50 veturia ja 1 299 vaunua.
Junaradat

Kamerunin poikki kulkevat radat:
Keskirata: Douala–Yaoundé
Pohjoisrata: Yaoundé–Ngaoundéré
Länsirata: Douala–Mbanga–Nkongsamba
Otélé–Mbalmayo-rata
Mbanga–Kumba-rata
Aiheesta muualla

Yhtiön kotisivu http://www.comazar.com/camrail.htm
Djiboutin frangi

| Djiboutin frangi |
| --- | --- |

ISO 4217 -koodi:  DJF
Keskuspankki:  Djiboutin keskuspankki
Esitelty:  1949
Käyttäjät:  Djibouti
Jaettava yksikkö:  centime
Djiboutin frangi (ransk. franc Djibouti, tunnus DJF) on Djiboutin rahayksikkö. Se jakaantuu sataan centimeen.
Djiboutia edeltäneen Ranskan Somalimaan rahayksikköinä käytettiin vuodesta 1885 lähtien Ranskan frangia, Maria Teresian taaleria ja Intian rupiaa. Ranskan Indokiinan pankki sai vuonna 1907 oikeuden laskea liikkeelle alueella frangin seteleitä. Laillisina maksuvälineinä toimivat vuodesta 1920 lähtien myös emämaan kolikot ja setelit. Toisen maailmansodan aikana lyötiin myös paikallisia kolikoita. Maria Teresian taalerin ja Intian rupian käyttö päättyi vuonna 1943.
Ranskan Somalimaa liitettiin vuonna 1945 CFA-frangin alueeseen. Indokiinan pankin yksinoikeus laskea liikkeelle seteleitä lakkautettiin vuonna 1948. Somalimaasta tuli samana vuonna vapaakauppa-alue, mikä edellytti muutoksia valuuttalainsäädäntöön.
Vuonna 1949 perustettiin Djiboutin frangi, jonka arvoksi määriteltiin 0,00414507 grammaa puhdasta kultaa. Frangista tuli vapaasti vaihdettava valuutta, ja Ranskan Somalimaa liittyi käytännössä dollarialueeseen. Setelit ja kolikot laski liikkeelle aluksi Ranskan valtionvarainministeriö. Maan itsenäistyttyä vuonna 1977 perustettiin Djiboutin keskuspankki.
Nykyään käytössä ovat 1 000, 2 000, 5 000 ja 10 000 frangin setelit sekä 1, 2, 5, 10, 20, 50, 100 ja 500 frangin kolikot.
Aiheesta muualla

Djiboutin keskuspankki (ranskaksi)
| Tämänhetkiset DJF-vaihtokurssit |
| --- | --- |
XE.com:sta:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
OANDA.com:sta:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
| n k Afrikan rahayksiköt |
| --- | --- |
Etelä:  Angolan kwanza  Botswanan pula  Etelä-Afrikan randi  Lesothon loti  Malawin kwacha  Namibian dollari  Saint Helenan punta  Swazimaan lilangeni 
Itä:  Burundin frangi  Djiboutin frangi  Eritrean nakfa  Euro (Mayotte, Réunion)  Etiopian birr  Kenian šillinki  Komorien frangi  Madagaskarin ariary  Mauritiuksen rupia  Mosambikin metical  Ruandan frangi  Sambian kwacha  Somalian šillinki   Tansanian šillinki  Yhdysvaltain dollari (Zimbabwe) 
Keski:  Keski-Afrikan CFA-frangi (Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Tšad, Kongon tasavalta)  Kongon frangi  Ugandan šillinki 
Länsi:  Eco  Gambian dalasi  Ghanan cedi  Guinean frangi  Kap Verden escudo  Keski-Afrikan CFA-frangi (Päiväntasaajan Guinea ja Gabon)  Liberian dollari  Länsi-Afrikan CFA-frangi (Benin, Burkina Faso, Norsunluurannikko, Guinea-Bissau, Mali, Niger, Senegal ja Togo)  Nigerian naira  Mauritanian ouguiya  São Tomén ja Príncipen dobra  Sierra Leonen leone 
Pohjoinen:  Algerian dinaari  Egyptin punta  Euro (Kanariansaaret, Madeira, Plazas de soberanía)  Etelä-Sudanin punta  Libyan dinaari  Marokon dirhami  Seychellien rupia  Sudanin punta  Tunisian dinaari
Husön ratsastuskeskus

Husön kartano ja tallirakennuksia.
Husön ratsastuskeskus on ratsastustalli Itä-Helsingin Talosaaressa (ruots. Husö). Talosaari kuului siihen osaan Sipoota, joka liitettiin Helsinkiin vuoden 2009 alussa.
Tallilla on n. 60 opetushevosta ja -ponia, yksityisomistajien hevosia sekä muita kotieläimiä. Siellä on valaistut ulkokentät, maneesi lämpiöineen ja maastoja. Maastoratsastusradalla on kiinteitä maastoesteitä.
Husön ratsastuskeskus on SRL:n hyväksymä talli. Se valittiin myös vuoden 2001 ratsastuskouluksi.
HuRa (Husön Ratsastajat ry) järjestää säännöllisesti seurakilpailuja Husössä.
Historia > 1800-luku

1800-luvun alkuun Husö oli tavallinen joskin varakas verotila. Omistajat olivat saman suvun eri sukupolven edustajia. Carl Gustaf Falck myi tilan poliisimestari Johan Jacob Frosteriukselle vuonna 1827. Asessori Gustaf Wilhelm Sallingre omisti Husön vuosina 1842-1856. Hän rakennutti kartanoon yksikerroksisen päärakennuksen aikakaudelle tyypilliseen empiretyyliin. Kartanoon johtava tie on rakennettu vasta 1860-luvulla, siihen asti tapahtui mantereelle suuntautuva liikenne lautalla, jolla kuljettiin Kappelinsalmen yli Östersundomiin.
Historia > 1900-luku

Päärakennusta laajennettiin vuonna 1911 toisella kerroksella arkkitehti Waldemar Aspelinin piirustusten mukaan.
Vuodesta 1917 kartanon omistivat Bertel Frithiof Huber ja hänen vaimonsa Dolores (o.s. Thornberg). Tilan kokonaispinta-ala oli tuolloin 400 ha, peltoa oli 65 ha. Tilalloli kahdeksan hevosta ja lehmää. Erikoisalana oli perunan ja heinän viljely. Aikaisemmin tilalla oli ollut tiilitehdas. Huberin perhe myi Husön kartanon Helsingin kaupungille vuonna 1962. Vasta 47 vuoden kuluttua kartano päätyi Helsingin omalle alueelle vuoden 2009 alueliitoksessa.
Kaupunki vuokrasi rakennukset ja osan pelloista Olssonin perheelle, ja tilasta tuli hevostila. Olssonit harjoittivat ravi- ja ratsuhevoskasvatusta ja vähitellen myös ratsastuskoulutoiminta sai alkunsa.
1984 ratsastuskoulu siirtyi Airi Iso-Lotilalle, ja tallit täyttyivät opetushevosista. Kartanon maille rakennettiin maneesi vuonna 1989. Uusi talli valmistui 1994.
Historia > 2000-luku

Iso-Lotlan tytär Ani Paananen ja tämän puoliso Ilpo Paananen jatkoivat ratsastuskeskuksen pitämistä kesäkuuhun 2009 asti, jonka jälkeen Husön Ratsastuskeskuksen osti heiltä Thermanin perhe. Lähinnä perheen äiti Leila Therman on mukana päivittäisessä työssä ratsastuskeskuksessa.
Aiheesta muualla

Tallin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
HuRa:n kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kk

Kk, kk, KK, K.K. tai kK voi tarkoittaa seuraavia:
Kk tai kk

Kk, Kokon seisake, lakkautettu seisake Riihimäen–Lahden radalla
kangaskantinen, kk., kirja, jonka kannet on verhoiltu kankaalla
kansakoulu, kk., perusopetusta antanut koulu
kazakki, ISO 639-1 -koodi kk, kieli
keittokomero, kk, huonetyyppi
kunniamerkki ketjun kera, kk., kunniamerkin oheisvarustuksen kertova merkintä
keskusta, kk, taajaman osa, jonne kaupungin tai muun taajaman palvelut ja asutus ovat keskittyneet
kihlakunta, kk., entinen valtion paikallishallinnon yksikkö
kirkonkylä, kk., kylä jossa maaseutumaisen kunnan kirkko sijaitsee, usein (ei kuitenkaan aina) myös kunnan keskustaajama
konekivääri, kk, ampuma-ase
koulukoti, kk, lastensuojelulaitos
kuukausi, kk, ajan yksikkö.