stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
İhsaniye

| İhsaniye |
| --- | --- |
 İhsaniye
 Koordinaatit: 39°02′00″N, 30°25′00″E 
Valtio:   Turkki
Maakunta:  Afyonkarahisarin maakunta
Väkiluku (2019):  27 929
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
İhsaniye on piirikunta Afyonkarahisarin maakunnassa, Turkissa. Vuoden 2019 väestönlaskennan mukaan alueen väkiluku oli 27 929.
Zenón Noriega Agüero

Zenón Noriega Agüero
Zenón Noriega Agüero (12. heinäkuuta 1900 – 5. heinäkuuta 1957) oli perulainen kenraali, joka virallisesti oli sotilasjuntan presidenttinä kaksi kuukautta vuonna 1950.
Noriega syntyi Jesúksen kylässä Cajamarcassa 1900. Hän toimi Manuel A. Odrían oikeana kätenä vuodesta 1948 lähtien, kun Odría otti vallan sotilasvallankaappauksella. 1. kesäkuuta 1950 Odría astui virallisesti syrjään presidentin virasta tavoitellakseen ehdokkuutta presidentinvaaleissa ainoana ehdokkaana. Noriegasta tuli juntan presidentti 28. heinäkuuta 1950 asti, jolloin Odría palasi valtaan. Noriega hallitsi lähinnä Odrían käskyjen mukaan.
Vuonna 1955 Noriega suunnitteli vallankaappausta syrjäyttääkseen Odrían, mutta suunnitelma havaittiin. Noriega vangittiin ja hän kuoli 1957.
Aiheesta muualla

Puhe Perun kongressille 28.7.1950 (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
Perun presidentit
San Martín
Luna Pizarro
La Mar
Bernardo de Tagle
Riva Agüero
Sucre
Bernardo de Tagle
Bolívar
Santa Cruz
Salazar y Baquíjano
La Mar
Gutiérrez de la Fuente
Gamarra
Luna Pizarro
Orbegoso
Bermúdez
Salaverry
Santa Cruz
Gamarra
Menéndez
Torrico
Vidal
Figuerola
Vivanco
Nieto
Castilla
Elías
Menéndez
Figuerola
Menéndez
Castilla
Echenique
Castilla
San Román
Castilla
Diez Canseco
Pezet
Diez Canseco
Prado
Diez Canseco
Balta
Gutiérrez
Diez Canseco
Zevallos
Pardo
Prado
Piérola
García Calderón
Montero
Iglesias
Arenas
Cáceres
Morales Bermúdez
Borgoño
Cáceres
Piérola
Romaña
Candamo
S. Calderón
Pardo y Barreda
Leguía
Ponce
Sánchez Cerro
Elías Arias
Jiménez
Samanez Ocampo
Sánchez Cerro
Benavides
Prado Ugarteche
Bustamante y Rivero
Odría
Noriega
Odría
Prado Ugarteche
Pérez Godoy
Lindley
Belaúnde
Velasco
Morales Bermúdez
Belaúnde
García
Fujimori
Paniagua
Toledo
García
Humala
Kuczynski
Vizcarra
Merino
Sagasti
Castillo
Boluarte
Yli-Lesti

| Yli-Lesti |
| --- | --- |
 Yli-Lesti
 Koordinaatit: 63°28′48″N, 24°46′12″E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Keski-Pohjanmaa
Kunta:  Lestijärvi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Postinumero:  69450
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yli-Lesti on Lestijärven kylä, joka sijaitsee kantatie 58:n varrella Lestijärveltä noin seitsemän kilometriä Kinnulaan päin. Kylän maisemaa leimaavat harjujen reunoille syntynyt asutus ja jokirantapellot. Kylän läpi virtaa Lehtosenjoki. Jokelan ja Kievarin talot harjun länsirinteessä muodostavat idyllisen maalaismaiseman yhdessä useiden latojen, ulkorakennusten ja kylän peltoalueen kanssa.
Yli-Lestillä asui 260 asukasta vuonna 2005. Lähes kaikki asukkaat ovat aktiivisia muun muassa paikallisessa kyläyhdistyksessä. Kylä valittiin Keski-Pohjanmaan vuoden kyläksi vuonna 2005.
Yhdystie 7594 kulkee Yli-Lestiltä Reisjärvelle. Tietä on pidetty pitkään huonokuntoisena ja mutkaisena.
Witching Metal

| Witching Metal  |
| --- | --- | --- |

Demon tiedot
 Julkaistu: 1982
 Tuottaja(t): Sodom
 Tyylilaji: thrash metal
 Kesto: 11.26
Sodomin muut julkaisut
|   | Witching Metal 1982 | Victims of Death 1984 |
Witching Metal on saksalaisen thrash metal -yhtye Sodomin ensimmäinen demo, joka julkaistiin vuonna 1982. Demon nimikappale pääsi myös yhtyeen ensimmäiselle EP:lle, In the Sign of Evilille. Yhtye myös esittää kyseisen kappaleen usein konserteissaan.
Kappaleet

Devil's Attack
Witching Metal
Life from Hell
Poisoned Blood
Kokoonpano

Tom Angelripper - laulu, basso
Aggressor - kitara
Chris Witchhunter - rummut
Yli-Lemun kartano

Yli-Lemun kartano (myös: Ylilemun kartano) on Kaarinan Piispanristillä, Kuusistonlahden rannan tuntumassa sijaitseva kartano. Alueella uskotaan olleen asutusta jo varhaiskeskiajalta, 1200-luvulta alkaen, mutta alueen rautakautinen kasvillisuus, kartanon sijainti ja mäkinen maasto viittaavat vieläkin varhaisempaan asutukseen.
Yli-Lemun kartano on esiintynyt asiakirjoissa monilla nimillä: Lemo, Lemmo, Leuco, Lehmo, Paavola, Kreulan ratsutila, Itätalo, Ylä-Lemu ja Yli-Lemu.
Ensimmäiset kirjalliset maininnat Yli-Lemun omistajista ovat peräisin vuodelta 1410, jolloin Ylilemun omisti lautamies Martti. Nimekkäitä omistajia ovat olleet Turun linnan linnanvouti Juhana Boose, asessori Samuel Wallenstjerna, rykmentinkirjuri Olof Dahlström, hovisihteeri Anders Mondelin, paronitar Fredrica Elisabeth von Düben, ratsumestari Karl Uggla sekä filosorian maisteri ja kirjanpainaja Johan Christopher Frenckell, jonka suku (Frenckell) omisti kartanon miltei 100 vuotta.
Kirjanpainaja Frenckellin omistaessa Yli-Lemun kartanon syttyi Suomen sota. Suomen sodan taisteluja käytiin ympäri Suomea Ruotsi-Suomen ja Venäjän välillä. Yli-Lemussa käytiin 19.–20. kesäkuuta 1808 Lemun taistelu. Taisteluun osallistuneista sotilaista kaiken kaikkiaan yli 400 kaatui. Yli-Lemun kartanon mailla kerrotaan olevan Lemun taistelussa kaatuneiden - sekä ruotsalaisten että venäläisten - sotilaitten hautoja, hautamuistomerkkejä ja tykinkuulia muistoina Suomen sodasta.
Vuonna 1869 hovioikeuden ylimääräisen notaarin Pehr Frenckellin aikaan noin kahdensadan hehtaarin kartanotilalla oli useita torppia; Harmila, Kujansuu, Löfkulla, Lund, Sarapisto ja Viperi. Asukkaita Ylilemun kartanon mailla olevissa taloissa oli 89. Frenckellien jälkeen kartanonomistajat vaihtuivat tiheään, muun muassa majatalonpitäjä Nyman, apteekkari Hjelt, Robert Mattsson ja Oscar Hartman omistivat kartanon lyhyen aikaa.
1900-luvun alkupuolella kartanon omistajana oli tehtailija Juho Tapani, joka tunnettiin yhtenä Mjösundin Keramia Oy:n omistajana ja vielä nykypäivänäkin tunnetun S-mallisen kattotiilen suunnittelijana ja patentoijana. Juho Tapanin jälkeen Yli-Lemun omisti insinööri Daniel Heickell. Hän asui Yli-Lemussa toistakymmentä vuotta vaimonsa Berthan ja lastensa ja ottolastensa kanssa. Heickellien jälkeen rakennusmestari Lauri Mattila uudisti kartanorakennusta ja talousrakennuksia 1930-luvun tyyliin. Mattiloiden jälkeen 1960-luvulla kartano siirtyi yritykseltä toiselle, eikä siihen enää tehty suurempia kunnostustöitä. Peltoja ja rakennuksia vuokrattiin muun muassa keinosiementäjälle,  mobilisteille ja A-killan jäsenille.
Yli-Lemun kartanoalue rakennuksineen siirtyi tarjouskilvassa vuonna 2003 Kaarinan kaupungin omistuksesta kuvanveistäjä Heidi Limnellin omistukseen. Kartanorakennusta ympäröivät laajat peltoalueet jäivät kaupassa Kaarinan kaupungin omistukseen.
Kartanon peltoalueille on kaavailtu lähitulevaisuudessamilloin?  rakennettavan asutusta, puistoalueita ja palveluja. Lisäksi kartanoalueelle suunnitellaan taiteilijayhteisöä.
Zentsūji

| Zentsūji (善通寺市) |
| --- | --- |
 Näkymä Zentsūjiin
 lippu:  Symboli
 Zentsūjin sijainti Kagawan prefektuurissa
 Zentsūji
 Koordinaatit: 34°13′43″N, 133°47′14″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Shikoku
Prefektuuri:  Kagawan prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  39,93 km²
Väkiluku (11/2019):  32 088
 – Väestötiheys:  803,6 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Kamferipuu
 – Kukka:  Chrysanthemum morifolium
 
 https://www.city.zentsuji.kagawa.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zentsūji (jap. 善通寺市, Zentsūji-shi) on Japanin kaupunki Shikokun saarella Kagawan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin länsiosassa Marugamen tasangon länsireunalla. Kanakurajoki virtaa kaupungin halki. Sen etelä- ja länsiosissa on vuoristoalueita, joista osa kuuluu Seton sisämeren kansallispuistoon. Zentsūjissa on 32 088 asukasta (marraskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 39,93 neliökilometriä.
Zentsūji on kasvanut historiallisen Zentsū-jin buddhalaisen temppelin eduskaupungiksi ja saanut siltä nimensä. Temppelin perusti seudulta kotoisin ollut Kūkai isänsä Saeki Yoshimichin (jap. 佐伯 善通) muistotemppeliksi, minkä vuoksi se on nimetty hänen mukaansa. Ennen toista maailmansotaa Zentsūjiin perustettiin keisarillisen Japanin armeijan tukikohta ja se kehittyi varuskuntakaupunkina. Sodan jälkeen keisarilliselta armeijalta vapautuneille alueille on sijoittunut Japanin itsepuolustusvoimien lisäksi muita suuria instituutioita, kuten tutkimuslaitoksia ja Shikokun lasten ja aikuisten sairaala. Tämän vuoksi kaupungin rakenne on tavallisesta poikkeava. Kaupunkioikeudet Zentsūji sai vuonna 1954 kuntaliitoksen myötä. Sinne on sijoittunut muun muassa kemian-, elektroniikka- ja tekstiiliteollisuutta. Kaupunkiin kuuluvilla maaseutualueilla viljellään riisiä ja vihanneksia.
Zentsū-ji on yksi Shikokun pyhiinvaellusreitin temppeleistä (nro. 75). Sen lisäksi kaupungissa sijaitsee neljä muuta reitin temppeliä: Mandara-ji (temppeli nro. 72), Shusshaka-ji (temppeli nro. 73), Kōyama-ji (temppeli nro. 74) ja Konzō-ji (temppeli nro. 76). Muita historiallisia muistomerkkejä ovat esimerkiksi Amagirin linnan rauniot ja Ariokan kofun-hautakummut. Kaupunkia palvelee JR Shikokun Dosan-linja.
Kuvia

Katu Zentsūjissa
Zentsū-jin temppeli
Shusshaka-jin temppeli
Zentsūjin rautatieasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zentsūji Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Vroni König-Salmi

Vroni König-Salmi vuoden 2008 MM-kilpailuissa Olomoucissa.
Vroni König-Salmi (o.s. König, s. 6. heinäkuuta 1969 Wellington, Uusi-Seelanti) on sveitsiläis-suomalainen suunnistaja, joka kilpaili maailman huipulla 20 vuotta.
Urheilu-ura

Vroni König voitti jo 1980-luvun lopulla juniorien Euroopan ja Pohjoismaiden mestaruuden. Vuodesta 1989 lähtien hän on kilpaillut aikuisten arvokisoissa ja saavuttanut yhteensä seitsemän MM-mitalia ja kolme EM-mitalia.  Ensimmäisen arvokisamitalinsa hän saavutti Grimstadin MM-kilpailuissa 1997 suunnistaessaan Sveitsin pronssille yltäneessä viestijoukkueessa. Vuonna 2001 hän voitti Tampereen MM-kilpailuissa sprinttikisassa kultaa kuuden sekunnin erolla isäntämaan Johanna Asklöfiin. Tuolloin König-Salmi asui itsekin Suomessa avioiduttuaan suomalaissuunnistaja Janne Salmen kanssa.
Vuonna 2002 König-Salmi voitti Sümegin EM-kilpailuissa kultaa sprintissä ja hopeaa viestissä. Rapperswilin MM-kilpailuissa 2003 hän voitti kotimaisemissaan toisen maailmanmestaruutensa suunnistettuaan toisen osuuden viestin kultamitalijoukkueessa. Sprintissä hän jäi tällä kertaa neljänneksi. Aichin MM-kilpailuissa 2005 hän saavutti pitkällä matkalla pronssia ja viestissä jälleen kultaa. Vuonna 2006 hän sai viestissä EM-hopeaa ja MM-pronssia. Heinäkuussa 2008 Olomoucin MM-kilpailuissa hän saavutti 39-vuotiaana keskimatkalla hopeaa edellään vain Suomen Minna Kauppi. Viestissä hän oli toisen osuuden nopein ja tuli vaihtoon 54 sekuntia Ruotsin ja yli kaksi minuuttia muiden joukkueiden edellä mutta Sveitsin joukkue jäi lopulta neljänneksi.
Suunnistuksen maailmancupissa König-Salmi on sijoittunut yhteispisteissä toiseksi vuosina 2002 ja 2005. Puistosuunnistuksen maailmancupin hän voitti vuonna 2001.
Avoimissa Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa Vroni König-Salmi on voittanut kultaa normaalimatkalla vuonna 2005 ja viestissä vuonna 1999. Lisäksi hänellä on yksi PM-hopea ja kaksi PM-pronssia. Sveitsin mestaruuksien lisäksi hän on voittanut Suomen mestaruuden normaalimatkalla vuosina 1998 ja 2000 sekä viestissä vuonna 2005.
Turun Suunnistajia edustaessaan König-Salmi oli voittamassa Venlojen viestiä vuonna 2002 ja Tiomilaa vuonna 2003. Jälkimmäisenä vuonna joukkue sijoittui Venlojen viestissä toiseksi. Näissä joukkueissa suunnisti myös toinen sveitsiläinen Simone Luder.
Kilpaurheilun päätyttyä

Suunnistusuransa jälkeen König-Salmi toimi ensin Sveitsin suunnistusliitossa kahden vuoden ajan projektitöissä, jossa hänen tehtävänään oli maajoukkueiden leirien järjestämistä ja Zürichiin perustetun valmennuskeskuksen käynnistäminen. Sen jälkeen hän on toiminut valmentajana, nykyisin Sveitsin suunnistusmaajoukkueessa naisten päävalmentajana. Hän on valmentanut muun muassa Simone Niggliä, joka voitti vuonna 2013 Vuokatin MM-kisoissa kaikki kolme henkilökohtaista matkaa. Vuonna 2014 Sveitsin naiset voittivat hänen valmentaminaan viestin EM- ja MM-kisoissa ja Judith Wyder voitti sprintin ja pitkän matkan. Myös vuonna 2018 hän oli sekä EM- että MM-kultaa voittaneiden päävalmentajana.
Yksityiselämä

König-Salmi syntyi Uudessa-Seelannissa, jossa hänen isänsä oli silloin yliopistossa töissä. Hän valmistui Bernin yliopistosta opettajaksi ja Suomessa hän on suorittanut valmentajan erikoisammattitutkinnon. Hän muutti Suomeen 1990-luvulla. Hänellä on kolmen maan kansalaisuus, Uuden-Seelannin, Sveitsin ja Suomen. Hänellä on yksi tytär aiemmasta liitosta, ja hänellä ja hänen miehellään Janne Salmella on kolme tytärtä. Jokaisen lapsen syntymän jälkeen hän nousi suunnistuksen huipulle.
Arvokisasijoitukset > MM-kisat

| Vuosi | Sprintti | Lyhyt matka / keskimatka | Normaalimatka / pitkä matka | Viesti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1989 |  |  | 16. | 7. |
| 1991 |  | 13. | 29. | 6. |
| 1993 |  | 20. | 12. | 5. |
| 1995 |  | 14. | 5. | 4. |
| 1997 |  | 7. | 10. | 3. |
| 1999 |  | 7. | 12. | 5. |
| 2001 | 1. | 8. | 10. | 4. |
| 2003 | 4. | - | - | 1. |
| 2004 | 9. | 7. | - | 4. |
| 2005 | 5. | - | 3. | 1. |
| 2006 | - | 30. | 10. | 3. |
| 2008 | - | 2. | - | 4. |
Arvokisasijoitukset > EM-kisat

| Vuosi | Sprintti | Lyhyt matka / keskimatka | Normaalimatka / pitkä matka | Viesti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 1. | 5. | 6. | 2. |
| 2006 | 29. | 7. | 5. | 2. |
Zeeland (Michigan)

| Zeeland (Michigan) |
| --- | --- |

 fiZeeland 
 42°48′43″N, 86°01′44″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Michigan
Piirikunta:  Ottawa
Kokonaispinta-ala:  7,766195 km2
Väkiluku 2020:  5 719 
 www.cityofzeeland.com 
Zeeland on kaupunki Ottawan piirikunnassa Michiganissa Michiganjärven länsirannalla. Kaupungin väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan oli 5 504. Kaupunki sijaitsee Zeeland Charter Townshipin länsilaidalla. Kaupunki on nimetty Alankomaiden Zeelandin provinssin mukaan.
Ōmuta

| Ōmuta (大牟田市) |
| --- | --- |
 Näkymä Ōmutaan, taustalla Unzenvuori
 lippu:  Symboli
 Ōmutan sijainti Fukuokan prefektuurissa
 Ōmuta
 Koordinaatit: 33°01′49″N, 130°26′46″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kyūshū
Prefektuuri:  Fukuokan prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  81,45 km²
Väkiluku (08/2019):  114 154
 – Väestötiheys:  1 401,5 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Sahatammi
 – Kukka:  Kamelia
 
 https://www.city.omuta.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ōmuta (jap. 大牟田市, Ōmuta-shi) on Japanin kaupunki Kyūshūn saarella Fukuokan prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin eteläosassa Kumamoton prefektuurin rajalla Ariakenmeren rannalla. Ōmutassa on 114 154 asukasta (elokuussa 2019) ja sen pinta-ala on 81,45 neliökilometriä.
Ōmuta sai kaupunkioikeudet jo vuonna 1917. Vielä ennen Meiji-kautta se oli pieni maataloudesta ja kalastuksesta elävä paikkakunta, mutta alkoi kehittyä nopeasti Miiken hiilikaivoksen avaamisen jälkeen vuonna 1873. Vuorovesi on paikalla liian voimakas, jotta se voisi toimia luonnonsatamana, mutta keinotekoisen Miiken sataman valmistuttua sulkuineen vuonna 1908 Ōmutasta tuli myös satamakaupunki ja ensimmäisen maailmansodan jälkeen se kehittyi prefektuurin eteläosan merkittävimpänä teollisuuspaikkakuntana. Kaupungin kemianteollisuuskombinaatti valmisti muun muassa lääkkeitä, väriaineita ja sinkkiä. Ōmutan hiilikaivos suljettiin lopulta vuonna 1997.
Miiken hiilikaivos ja satama lisättiin vuonna 2015 Unescon maailmanperintöluetteloon osana kohdetta ”Meiji-kauden Japanin teollisen vallankumouksen sijaintipaikat: rauta ja teräs, laivanrakennus ja kivihiili”.
Kaupunkia palvelevat JR Kyūshūn Kagoshima-päälinja, Nishitetsun Tenjin–Ōmuta-linja ja suurnopeusjunalinja Kyūshū Shinkansen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ōmuta Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Fortnight

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Fortnight tai Fortnite voi viitata esimerkiksi seuraaviin asioihin:
”Fortnight”, Taylor Swiftin ja Post Malonen kappale
”Fortnight”, Polo G:n kappale
Fortnight, irlantilainen lehti
Fortnite, verkossa pelattava ammuntapeli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Fortnight”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Fortitude

Fortitude voi tarkoittaa seuraavia:
Fortitude, ranskalaisen metalliyhtyeen Gojiran albumi
Fortitude – ikiroudan kirous, brittiläinen televisiosarja
Operaatio Fortitude, toisen maailmansodan harhautusoperaatio
HMS Fortitude (1780), Albion-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva
HMS Fortitude, vastaanottokeskus
HMS Fortitude (tukikohta), Ardrossanin laivastotukikohta 1940-1945
HMS Fortitude II, rannikkojoukkojen tukikohta Ardrossanissa
Zarautz

| Zarautz |
| --- | --- |

 vaakuna
 Zarautz
 Koordinaatit: 43°17′11″N, 2°10′29″W 
Valtio:   Espanja
Itsehallintoalue:   Baskimaa
Maakunta:   Gipuzkoa
Comarca:  Urola Kosta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  14,80 km²
Väkiluku (2017):  23 118
 – Väestötiheys:  1560 as./km²
 
 Zarautz.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zarautz (esp. Zarauz) on kunta Baskimaassa Biskajanlahden rannikolla Espanjassa.
Zarautzin väkiluku oli vuoden 2017 väestönlaskennan mukaan 23 118.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zarautz Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: es:Zarauz
Käännös suomeksi
Galilein paradoksi

Galilein paradoksi syntyy kuviteltaessa kahta joukkoa A ja B, joista A on positiivisten kokonaislukujen joukko, ja B muodostuu niistä positiivisista kokonaisluvuista, joiden neliöjuuri on positiivinen kokonaisluku. Toisin sanoen B muodostuu A:n alkioiden neliöistä.
A=\left\{1,2,3,4,5,\dots \right\}
B=\left\{1,4,9,16,25,\dots \right\}
Molemmissa joukoissa on äärettömästi alkioita. Intuitiivisesti näyttäisi A kuitenkin sisältävän enemmän alkioita kuin B, sillä A:ssa on äärettömästi "virtuaalialkioita", joita ei ole B:ssä. Matemaattisesti ovat A ja B ovat yhtä mahtavat. Tässä tapauksessa on kyseessä ns. numeroituva äärettömyys.
YK:n yleiskokouksen päätöslauselma 68/262

Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen tulokset koskien äänestystä Ukrainan alueellisesta koskemattomuudesta.  Puolesta
  Vastaan
  Pidättäytyi
  Poissa
  Ei YK:n jäsenvaltio
YK:n yleiskokouksen päätöslauselma 68/262 hyväksyttiin 27. maaliskuuta 2014 järjestyksessä 68. Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa vastauksena tapahtumaan, jossa Venäjä liitti Krimin osaksi Venäjää. Ei-sitovan päätöslauselman, jota tuki 100 Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltiota, vahvisti yleiskokouksen sitoutumista Ukrainan alueelliselle koskemattomuudelle sen kansainvälisesti tunnustetuilla rajoilla ja korosti vuonna 2014 tapahtuneen Krimin kansanäänestyksen olleen epäpätevä. 11 kansakuntaa äänesti päätöslauselmaa vastaan, kun taas 58 tyhjää, ja lisäksi 24 valtiota oli poissa äänestyksen aikana.
Päätöslauselman esittelivät Kanada, Costa Rica, Saksa, Liettua, Puola ja Ukraina.
Äänestys

| Äänestys | Äänestys | Valtiot |
| --- | --- | --- |
| Puolesta | 100 |  Albania   Andorra   Australia   Itävalta   Azerbaidžan   Bahama   Bahrain   Barbados   Belgia   Benin   Bhutan   Bulgaria   Kamerun   Kanada   Kap Verde   Keski-Afrikan tasavalta   Tšad   Chile   Kolumbia   Costa Rica   Kroatia   Kypros   Tšekki   Kongon demokraattinen tasavalta   Tanska   Dominikaaninen tasavalta   Viro   Suomi   Ranska   Georgia   Saksa   Kreikka   Guatemala   Guinea   Haiti   Honduras   Unkari   Islanti   Indonesia   Irlanti   Italia   Japani   Jordania   Kiribati   Kuwait   Latvia   Liberia   Libya   Liechtenstein   Liettua   Luxemburg   Madagaskar   Pohjois-Makedonia   Malawi   Mauritius   Malesia   Malediivit   Malta   Marshallinsaaret   Meksiko   Mikronesia   Moldova   Monaco   Montenegro   Alankomaat   Uusi-Seelanti   Niger   Nigeria   Norja   Palau   Panama   Papua-Uusi-Guinea   Peru   Filippiinit   Puola   Portugali   Qatar   Romania   Samoa   San Marino   Saudi-Arabia   Seychellit   Sierra Leone   Singapore   Slovakia   Slovenia   Salomonsaaret   Somalia   Espanja   Etelä-Korea   Ruotsi   Sveitsi   Thaimaa   Togo   Trinidad ja Tobago   Tunisia   Turkki   Ukraina   Britannia   Yhdysvallat |
| Vastaan | 11 |  Armenia   Valko-Venäjä   Bolivia   Kuuba   Nicaragua   Pohjois-Korea   Venäjä   Sudan   Syyria   Venezuela   Zimbabwe |
| Pidättäytyi | 58 |  Afganistan   Algeria   Angola   Antigua ja Barbuda   Argentiina   Bangladesh   Botswana   Brasilia   Brunei   Burkina Faso   Burundi   Kambodža   Kiina   Komorit   Djibouti   Dominica   Ecuador   Egypti   El Salvador   Eritrea   Etiopia   Fidži   Gabon   Gambia   Guyana   Intia   Irak   Jamaika   Kazakstan   Kenia   Lesotho   Mali   Mauritania   Mongolia   Mosambik   Myanmar   Namibia     Nepal   Nauru   Pakistan   Paraguay   Ruanda   Saint Kitts ja Nevis   Saint Lucia   Saint Vincent ja Grenadiinit   São Tomé ja Príncipe   Senegal   Etelä-Afrikka   Etelä-Sudan   Sri Lanka   Suriname   Swazimaa   Tansania   Uganda   Uruguay   Uzbekistan   Vietnam   Sambia |
| Poissa | 24 |  Belize   Bosnia ja Hertsegovina   Kongon tasavalta   Norsunluurannikko   Päiväntasaajan Guinea   Ghana   Grenada   Guinea-Bissau   Iran   Israel   Kirgisia   Laos   Libanon   Marokko   Oman   Serbia   Tadžikistan   Itä-Timor   Tonga   Turkmenistan   Tuvalu   Yhdistyneet arabiemiraatit   Vanuatu   Jemen |
Yhteensä: 193
Aiheesta muualla

Koko teksti päätöslauselmasta 68/262 (engl.)
Ålands Fotbollförbund

| Ålands Fotbollförbund |
| --- | --- |

Perustettu:  1943 (Ålands Bolldistrikt)
Tyyppi:  urheilujärjestö
Toimiala:  jalkapallo
Päämaja:  Maarianhamina
Toiminta-alue:  Ahvenanmaan maakunta
Jäsenet:  n. 1 000
Viralliset kielet:  ruotsi
Puheenjohtaja:  Krille Mattsson
Aiheesta muualla
Ålands Fotbollförbund
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ålands Fotbollförbund (lyh. ÅFF) on Ahvenanmaan maakunnassa toimiva järjestö, joka hallinnoi paikallista jalkapallotoimintaa. Se on perustettu vuonna 1943.
Ålands Fotbollförbundiin kuuluu kymmenen jäsenseuraa, jotka osallistuvat sekä Suomen että Ruotsin jalkapallosarjoihin. Lisäksi liiton junioreista kootut joukkueet osallistuvat kilpailutoimintaan Suomen Palloliiton piirijoukkueiden kanssa. Lisenssin omaavia pelaajia liittossa on noin tuhat. Ålands Fotbollförbund vastaa myös Ahvenanmaan miesten ja naisten jalkapallojoukkueiden toiminnasta.
Jäsenseurat

| Joukkue | Kunta | Perustettu | Kotikenttä | Sarja | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Eckerö IK (EIK) | Eckerö | 1953 | Solvallen (0) |  | - |
|  Hammarlands IK (HIK) | Hammarland | 1941 | Hammarvallen (120) |  7. divisioona |  |
|  IF Finströms Kamraterna (IFFK) | Finström | 1922 | Markusböle (430) |  | Osa FC Ålandia ja Åland Unitedia |
|  IF Fram (IFF) | Saltvik | 1922 | Rangsby (200) |  | Osa FC Ålandia ja Åland Unitedia |
| IF Östernäskamraterna (IFÖ) | Maarianhamina |  |  |  |  |
|  IFK Mariehamn (MIFK) | Maarianhamina | 1919 | Wiklöf Holding Arena (1 637) |  Veikkausliiga | Osa Åland Unitedia |
|  Jomala IK (JIK) | Jomala |  | Vikingavallen (150) |  Kolmonen | - |
|  Lemlands IF (LIF) | Lemland | 1940 | Bengtsböle Idrottspark (250) |  6. divisioona | Naisten joukkue Åland United |
|  Sunds IF (SIF) | Sund | 1923 | Sportkila (200) |  | Osa FC Ålandia ja Åland Unitedia |
|  Åland United (ÅU) | Lemland | 2004 | Bengtsböle Idrottspark (250) |  Kansallinen Liiga | LIF:n, IFFK:n, IFF:n, MIFK:n ja SIF:n  naisten edustusjoukkue |
|  FC Åland (FCÅ, SIFFK) | Sund | 2012 | Sportkila (200) |  Kakkonen | SIF:n, IFFK:n, HIK:n ja IFF:n yhteisjoukkue |
Puheenjohtajia

Anders Mattsson 1989–2009
Styrbjörn Oskarsson 2009–2012
Tony Asumaa 2012–2014
Krille Mattsson 2014–