stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
George Armstrong
Ura > Juniorit ja farmi

George Armstrong syntyi vuonna 1930; hänen isänsä oli irlantilainen ja äitinsä irokeesi tai ojibway. Hän aloitti jääkiekon Falconbridgessä, jonka lähellä sijainneessa nikkelikaivoksessa hänen isänsä työskenteli. NHL-seura Toronto Maple Leafs otti Armstrongin listalleen kauden 1946–1947 aikana. Seuraavana vuonna Leafs sijoitti hänet tärkeimpään juniorijoukkueeseensa, Toronto Marlborosiin.
Armstrong pelasi ensimmäisen kerran Toronto Maple Leafsissa joulukuussa 1949. Myöhemmin samana vuonna hänet nostettiin juonioreista Marlborosin miesten joukkueessa, missä hän oli voittamasa Allan Cupia. Seuraavat kaksi kautta Armstrong edusti Maple Leafsin AHL-farmijoukkuetta Pittsburgh Hornetsia, ja Maple Leafsin vakikokoonpanoon hän murtautui kaudella 1952–1953.
Ura > Ammattilaisura

Armstrong valittiin kaudeksi 1957–1958 Maple Leafsin kapteeniksi. Joukkueen silloinen omistaja Conn Smythe kutsui myöhemmin Armstrongia Maple Leafsin historian parhaaksi kapteeniksi. Armstrong oli voittamassa ensimmäistä Stanley Cupiansa keväällä 1962. Maple Leafs voitti lopulta kolme mestaruutta putkeen. Armstongin neljäs mestaruus tuli keväällä 1967.
Armstrong sai pahan polvivamman kaudella 1969–1970, ja hän ilmoitti lopettavansa uransa. Hänet onnistuttiin kuitenkin suostuttelemaan vielä yhdeksi kaudeksi Maple Leafsiin. Lopullisesti Armstong lopetti pelaajauransa keväällä 1971. Hän teki 1 187 pelaamassaan runkosarjaottelussa 296 maalia ja antoi 417 maalisyöttöä. Pudotuspeleissä hänelle kertyi 110 ottelua, 26 maalia ja 34 maalisyöttöä. Hänet valittiin Hockey Hall of Fameen vuonna 1975.
Ura > Pelaajauran jälkeen

Pelaajauransa jälkeen Armstrong valmensi Toronto Marlborosin vuosina 1972–1973 ja 1974–1975 Memorial Cupin mestaruuteen. Hän siirtyi vuonna 1978 valmentajasta Quebec Nordiquesin kykyjenetsijäksi. Toronto Maple Leafsin apulais-GM:nä ja kykyjenetsijänä Armstrong aloitti vuonna 1988. Hän joutui toimimaan myös väliaikaisena päävalmentajana kauden 1988–1989 toisella puoliskolla, kun Maple Leafs oli erottanut John Brophyn. Armstrong jatkoi seuraavana kautena kykyjenetsijänä.
Reidar

| Reidar |
| --- | --- |
Sukupuoli:  mies
Nimen merkitys:  "koti" tai "pesä"
Nimen alkuperä:  muinaispohjoismainen
Levinneisyys:  Pohjoismaat, erityisesti Norja
Infobox OKNimi-testi OK: 
Reidar on pohjoismainen miehen etunimi. Sen alkuosan arvellaan olevan muinaispohjoismainen sana "hreiðr", joka tarkoittaa pesää tai kotia. Norjassa nimen sai noin 16 500 henkilöä vuosina 1900–2017 ja sen nimipäivää vietetään maassa 28. heinäkuuta. Ruotsissa Reidarin nimipäivä on 9. toukokuuta.
Tunnettuja Reidar-nimisiä

Reidar Andersen (1911–1991), norjalainen mäkihyppääjä
Reidar Aulie (1904–1977), norjalainen taidemaalari
Reidar Carlsen (1908–1987), norjalainen poliitikko
Reidar Ekner (1929–2014), ruotsalainen kirjailija
Reidar Hedman (1896–1961), suomalainen kansallissosialisti
Reidar Horghagen (eli Horgh, s. 1971), norjalainen rumpali
Reidar Jönsson (s. 1944), ruotsalainen kirjailija
Reidar Kvammen (1914–1998), norjalainen jalkapalloilija
Reidar T. Larsen (1923–2012), norjalainen poliitikko
Reidar Liaklev (1917–2006), norjalainen pikaluistelija
Reidar Nyborg (1923–1990), norjalainen maastohiihtäjä
Reidar Palmgren (s. 1966), suomalainen kirjailija ja näyttelijä
Reidar Sandal (s. 1949), norjalainen poliitikko
Reidar Suomenrinne (1931–1974), saamelaispoliitikko
Reidar Särestöniemi (1925–1981), suomalainen kuvataiteilija
Reidar Sørensen (s. 1956), norjalainen näyttelijä
Reidar Tønsberg (1893–1956), norjalainen voimistelija
Reidar Wasenius (s. 1967), suomalainen toimittaja ja ääninäyttelijää
Reidar Ødegaard (1901–1972), norjalainen maastohiihtäjä
Gorgon-maalari

| Gorgon-maalari |
| --- | --- |
 Gorgot ajavat Perseusta takaa. Yksityiskohta Gorgon-maalarin nimivaasista, dinoksesta noin vuodelta 590 eaa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 600-luku eaa.
Kuollut: 500-luku eaa.
Ammatti:  vaasimaalari
Taiteilija
Aktiivisena:  n. 600–580 eaa.
Taidesuuntaus:  mustakuviokeramiikka
Gorgon-maalari oli antiikin kreikkalainen vaasimaalari, joka maalasi attikalaista mustakuviokeramiikkaa. Hän toimi Ateenassa arkaaisella kaudella noin vuosina 600–580 eaa. Maalarin oikeaa nimeä ei tunneta. Tutkimuksessa käytetty nimitys perustuu erääseen hänen teokseensa, jossa esiintyy gorgoja.
Gorgon-maalari oli varhaisia attikalaisia mustakuviomaalareita. Hän oli tyylin korinttilaisesta keramiikasta Ateenaan tuoneen Nessos-maalarin oppilas. Hän omaksui gorgo-aiheen opettajaltaan, ja käytti gorgoja nimivaasinsa lisäksi myös muissa maalauksissaan.
Maalarin nimivaasi on holmos-jalustalla varustettu dinos noin vuodelta 590 eaa. Dinoksen toisella puolella on kuvattuna Herakles ja Kyknos ja toisella puolella Perseus, jota gorgot ajavat takaa hänen katkaistuaan heidän sisarensa Medusan pään. Lisäksi vaasissa on eläinaiheisia friisejä. Siinä näkyy monella tavalla korinttilaisen keramiikan vaikutus. Vaasi on nykyisin esillä Louvressa.
Teoksia

Lautanen, n. 600 eaa.
Olpe, n. 600–590 eaa.
Maalarin nimivaasi, dinos ja holmos, n. 590 eaa.
Olpe, n. 590–580 eaa.
Amfora, n. 580 eaa.
Rakennussarja

Rakennussarja on osina myytävä, ostajan itse koottava laite tai muu rakennelma. Rakennussarjana myydään muun muassa erilaisia pienoismalleja, leluja kuten pienoisrautateitä, autoratoja, lennokkeja ja nukkekoteja, elektronisia laitteita kuten tietokoneita ja kaiuttimia, sekä keveitä kulkuneuvoja kuten harrasteveneitä, kilpa-autoja, pieniä lentokoneita ja purjekoneita. Teknisessä mielessä myös itse koottavat huonekalut, polkupyörät, elementtitalot yms. ovat rakennussarjan kaltaisia, mutta sanaa ei niistä yleensä käytetä.
Rakennussarjan perustyypit ovat tarkkojen kokoamisohjeiden mukaan kertaalleen koottavat, pysyvät rakennelmat ja toisaalta Legon tai Meccanon kaltaiset sarjat, joiden osista voi koota hyvinkin monenlaisia asioita ja purkaa ne taas osiksi uutta käyttöä varten.
Erilaiset rakennussarjat olivat suosittuja 1900-luvun jälkimmäisellä puoliskolla, jolloin askartelu ja omin käsin tekeminen olivat nykyistä suuremmassa arvossa, ja rahaa oli vähän. Rakennussarjan avulla saattoi rakentaa itselleen esimerkiksi optimistijollan tai radioamatöörilaitteiston edullisemmin kuin mitä valmiiksi koottu tuote maksoi. Teknisten tuotteiden monimutkaistuminen, elintason nousu ja tehdastekoisen sarjatuotannon halpeneminen on vähentänyt tarvetta ja mahdollisuuksia koota välineitä ja laitteita itse.
Laitteiden ja muiden esineiden omatoimisen rakentelun uutta tulemista ennakoi jatkuvasti kehittyvä ja halpeneva kolmiulotteinen tulostus. Sen avulla ainakin yksinkertaisemmat rakenneosat voi suunnitella ja tuottaa itse ja hankkia valmiina vain monimutkaisemmat komponentit.
Elektroniikan rakennussarjat

Elektronisten laitteiden rakennussarjat olivat suuressa suosiossa 1980-luvulle asti, tunnetuimpana tuotemerkkinä yhdysvaltalainen Heathkit. Muun muassa äänentoistolaitteita saattoi rakentaa itse halvemmalla kuin ostaa valmiina, kunnes mikropiirit ja robotisoitu kokoonpanotekniikka tekivät valmiiden tuotteiden tuottamisen rakennussarjoja edullisemmaksi. 1990-luvulla koettiin vielä rakennussarjojen suosio PC-kotitietokoneiden halpana hankinta- ja räätälöintitapana.
Vuonna 2006 Cambridgen yliopiston opettaja Eben Upton huomasi, miten vähän käytännön kokemusta rakentelusta uusilla elektroniikan opiskelijoilla oli hänen omaan sukupolveensa verrattuna. Hän aloitti hankkeen yksinkertaisen itse rakennettavan tietokoneen markkinoille tuomiseksi, ja tuloksena oli älypuhelintekniikkaan ja SD-muistikortteihin perustuva Raspberry Pi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rakennussarja Wikimedia Commonsissa
Sähköteknisen rakennussarjan komponentteja.
Frenckellin paperitehdas

Frenckellin paperitehtaan punatiilirakennuksia Satakunnansillan vasemmalla puolella.
Frenckellin paperitehdas vuonna 1847. Fredrik Rehnströmin dagerrotypia.
Teksti Frenckellin paperitehtaan piipussa
Frenckellin paperitehdas oli Tampereella Tammerkosken varrella sijainnut paperitehdas, jossa käynnistettiin Suomen ensimmäinen jatkuvatoiminen paperikone (fourdrinier) vuonna 1842.
Historia

Tehtaan juuret juontuivat Suomen ensimmäiseen paperitehtaaseen, jonka pohjalainen kupariseppä Abraham Häggman oli perustanut samalle paikalle jo vuonna 1783. Häggmanin perustama tehdas edusti manufaktuuriteollisuutta, ja paperi valmistettiin käsityönä lumpuista. Frenckellin paperitehtaalla käynnistettiin Suomen ensimmäinen jatkuvatoiminen paperikone vuonna 1842..
Tehtaan tuotanto alkoi kasvaa, kun se siirtyi Turussa ja Helsingissä kirjapainotoimintaa harjoittaneiden Johan Christopher Frenckellin ja tämän isän omistukseen vuonna 1832.  Tehtaan nimeksi tuli J.C. Frenckell & Son. 1860-luvulla raaka-aineena alettiin käyttää lumpun ohessa myös puuhioketta. Frenckellin paperitehdas laajeni voimakkaasti 1870-luvulla. Alueella säilynyt tehtaan kahdeksankulmainen piippu on rakennettu vuosina 1875-1876. Siinä käytettiin venäläisiä muurareita, koska näin korkean piipun rakentamiseen tottuneita miehiä ei ollut Suomessa ja varsinkin, koska muuraus suoritettiin käyttämättä varsinaisia ulkopuolisia telineitä.
Vuosina 1903–1905 rakennettiin Birger Federleyn suunnittelema laaja jugendtyylinen teollisuuskompleksi, joka nykyisin muodostaa keskeisen osan Tammerkosken teollisuushistoriallisesta kansallismaisemasta. Vuonna 1920 Frenckellin paperitehtaasta tuli porilaisen W. Rosenlew & Co:n tytäryhtiö.
Paperitehtaan toiminta päättyi alueen käytyä ahtaaksi vuonna 1929. Osa Frenckellin paperitehtaan koneista siirrettiin Poriin. Vuonna 1920 rakennettu paperikone, jolla oli valmistettu etupäässä sanomalehtipaperia uudistettiin siirron yhteydessä sellaiseksi, että sillä voitiin valmistaa voimapaperia. Porin paperitehtaan tontille rakennettiin tätä varten uusi kaksi- ja kolmikerroksinen tehdasrakennus, joka oli kooltaan 160 x 16 metriä. Alue siirtyi Tampereen kaupungin omistukseen vuonna 1928, ja sen rakennuksia uhkasi pitkään purkaminen. Tehdasrakennusten kunnostaminen virastokäyttöön käynnistyi 1950-luvulla.
Tehtaan paperikoneet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kone | Valmistaja | Toiminnassa vuosina | Viiraosa | Viiraleveys | Puristinosa | Nopeus | Kapasiteetti | Muuta |
| Paperikone PKI | Tidcombe & Strudwick | 1842–18xx | tasoviira | 1 500 mm |  | 60 m/min |  |  |
| Paperikone PKII | Bryan Donkin & Co. | 1858/9–18xx | tasoviira |  |  |  |  |  |
| Paperikone PKIII | James Park | 1870–19xx | tasoviira |  |  |  |  |  |
| Paperikone PKIV | saksalainen | 1906–1929 | tasoviira |  |  |  |  | Myyty Porin paperitehtaalle vuonna 1930 |
Tehdasrakennusten käyttö tehtaan lopettamisen jälkeen

Jäljellä olevissa tehdasrakennuksissa toimii nykyään Tampereen Teatterin Frenckell-näyttämö, kaupungin teknisen- ja ympäristötoimen tiloja sekä ravintola. Tampereen kaupunki on tiedottanut suunnitelmasta myydä Frenckellin tilat Tampereen keskusvirastotalon remontin rahoittamiseksi.
Tehtaan piipun juurella olevassa vanhassa pannuhuoneessa toimi kaupunginkirjaston Frenckellin lehtilukusali vuosikymmenten ajan. Se siirtyi kuitenkin pääkirjasto Metson yhteyteen vuonna 2016. Pannuhuoneen tilojen vuokralaiseksi ideakilpailun pohjalta valittiin akustispainotteinen livemusiikkiklubi, joka on suunniteltu avattavaksi vuonna 2019 tiloihin toteutettavien laajojen korjaustöiden jälkeen.
Kulttuuriympäristö

Frenckellin rakennukset kuuluvat Tammerkosken teollisuusmaiseman valtakunnallisesti merkittävään rakennettuun kulttuuriympäristöön. Tammerkosken ympäristö on valittu myös yhdeksi Suomen 27 kansallismaisemasta. Frenckellin paperitehdas, pannuhuone ja piippu on suojeltu asemakaavalla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nykänen, Panu & Paulapuro, Hannu (2005) Telan ympäri – Vuosisata suomalaista paperikone- ja paperinvalmistustekniikkaa. Tekniikan Historian Seura THS ry. Helsinki.
Frenckell ja Verkatehdas, Koskesta voimaa -julkaisu
http://inter9.tampere.fi/tehdas/akseli/koski/frenckel/frkartta.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
Arkkitehtitoimisto Hanna Lyytinen ky (2001) Frenckell – Rakennushistoriallinen dokumentointi. Tampereen kaupungin tilakeskus.
Osake- ja yhtiöhistoriaa Pörssitiedossa
Frenckellin kellot
Rasmus Sundstedt

| Rasmus Sundstedt |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. tammikuuta 1989 (ikä 35)
Salibandyn pelaaja
Pelipaikka:  puolustaja
Seura:   Storvreta IBK
Pelinumero:  66
Pituus:  185 cm
| Urheilijan ura> Junioriseurat |
| --- | --- | --- | --- |
2005–2007:  Stockholms
Seurat
| Vuodet | Seura | Ottelut (M+S=P) | Ottelut (M+S=P) |
| 2007–2008 2008–2012 |  Odelberg/Ingarö  Caperio/Täby | 22 (34+35=69) 97 (107+53=160) | 22 (34+35=69) 97 (107+53=160) |
Maajoukkue
| 2006–2007 2010– |  Ruotsi U-19  Ruotsi | 8 (6+9=15) 21 (17+14=31) | 8 (6+9=15) 21 (17+14=31) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 2010.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 7. joulukuuta 2010.
| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten salibandy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten salibandy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten salibandy.MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten salibandy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Zürich 2012 | Salibandy |  |
|  Hopeaa | Helsinki 2010 | Salibandy |  |
Rasmus Sundstedt (s. 8. tammikuuta 1989) on ruotsalainen salibandypelaaja. Hän edustaa Ruotsin Superliigassa Caperio/Täbya. Hän on pelannut Ruotsin maajoukkueessa vuodesta 2010 lähtien.
Ura

Sundstedt aloitti uransa Stockholmsin junioreissa. Sittemmin hän edusti aikuisten tasolla Odelberg/Ingaröta Ruotsin 1- ja 2-divisioonassa. Ruotsin pääsarjassa Superliigassa Sundstedt pelasi ensimmäisen kerran kaudella 2008–2009 Caperio/Täbyn riveissä tehden kauden aikana yli 30 pistettä. Hänet valittiin myös kauden päätteeksi vuoden tulokkaaksi. Heinäkuussa 2012 Sundstedt siirtyi neljän vuoden sopimuksella Storvreta IBK:n riveihin.
Maajoukkueura

Sundstedt pelasi ensimmäisen kerran Ruotsi maajoukkueessa vuonna 2010 ja tuli samana vuonna valituksi maansa MM-kisajoukkueeseen. Kisojen päätteeksi hän oli Ruotsin paras pistemies 17 tehopisteellä. Sundstedt saavutti kisoissa hopeaa, Ruotsin hävittyä loppuottelun Suomelle. Lisäksi hänet valittiin kisojen tähdistöjoukkueeseen.
Rebecca Loos

Rebecca Loos.
Rebecca Loos (s. 19. kesäkuuta 1977 Madrid, Espanja) on entinen jalkapalloilija David Beckhamin yksityissihteeri. Hän syntyi Madridissa, Espanjan pääkaupungissa, hollantilaiselle diplomaatti-isälleen ja englantilaiselle äidilleen. Hän osallistui nuoruudessaan yksityisopetukseen. Ennen yksityissihteerin uraansa hän työskenteli muun muassa yhdysvaltalaisessa investointipankissa.
Nousu julkisuuteen

Biseksuaaliksi tunnustautunut Loos nousi julkisuuteen vuonna 2004, kun maailmalle levisi huhu hänen ja Beckhamin seksisuhteesta. Suhde nousi median otsikoihin ympäri maailmaa, Beckhamin tiedottajien kuitenkin kiistäessä sen olemassaolon. Loos väitti voivansa todistaa suhteen olemassaolon muun muassa videon ja tekstiviestien avulla. Suhteen paljastuessa lopulta aidoksi, Beckhamin ja hänen vaimonsa Victorian väitettiin joutuneen sen vuoksi aviokriisiin.
Rebecca sai potkut työstään välittömästi, mutta ansaitsi nopeasti suuren omaisuuden haastatteluilla ja muilla esiintymisillä. Helsingin Sanomien mukaan Loos nettosi News of the Worldin haastattelusta 750 000 puntaa eli 1,1 miljoonaa euroa ja televisiohaastattelusta yli miljoona euroa.
Pyreeni

| Pyreeni |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  198-55-0
PubChem CID:  31423
SMILES:  C1=CC2=C3C(=C1)C=CC4=CC=CC(=C43)C=C2
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C16H10
Moolimassa:  202,24 g/mol
Sulamispiste:  156 °C
Kiehumispiste:  393–394 °C
Tiheys:  1,271 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,000134 g/l (25 °C)
Pyreeni (C16H10) on polysyklisiin aromaattisiin hiilivetyihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää väriaineiden valmistukseen.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa pyreeni on väritöntä kiteistä ainetta. Epäpuhtauksien vuoksi se on usein kellertävää. Yhdiste ei käytännöllisesti katsoen liukene veteen, mutta liukenee hieman etanoliin ja hyvin poolittomiin liuottimiin, kuten dietyylieetteriin, bentseeniin ja hiilidisulfidiin. Aine fluoresoi sinisenä sekä kiinteänä että liuoksena. Pyreeni reagoi elektrofiilisilla aromaattisilla substituutioilla yhdestä, kahdesta, kolmesta tai neljästä asemasta. Hapettimet reagoivat pyreenin kanssa muodostaen kinoni- tai dikarboksyylihappojohdannaisia. Pyreeni ärsyttää ihoa ja silmiä.
Valmistus ja käyttö

Pyreeniä valmistetaan kivihiilitervasta uuttamalla, tislaamalla ja kiteyttämällä. Sitä muodostuu myös monen orgaanisen aineen kuivatislauksessa. Synteettisesti pyreeniä muodostuu difeenihapon ja sinkin reaktiossa.
Pyreeniä käytetään fluoresoivien väriaineiden, antrakinonivärien, hartsien, hapettumisenestoaineiden ja lääkeaineiden valmistukseen. Sekoitettuna grafiittiin pyreeni tummentaa lyijykynien lyijyä.
Pyreeniä
Giovanni Battista Pergolesi

Giovanni Battista Pergolesi
Giovanni Battista Pergolesi (4. tammikuuta 1710 Jesi – 16. maaliskuuta 1736 Pozzuoli) oli italialainen säveltäjä, viulisti ja urkuri.
Elämä

Aluksi hän opiskeli musiikkia Francesco Santinin johdolla. Vuonna 1725 Pergolesi muutti perheineen Napoliin. Täällä hän opiskeli muun muassa Gaetano Grecon johdolla. Myöhemmin Pergolesista tuli yksi arvostetuimmista opera buffan (koominen ooppera) säveltäjistä. Vuonna 1733 sävelletty ooppera La serva padrona on nykyään Pergolesin tunnetuin teos. Oopperoiden lisäksi Pergolesi sävelsi muun muassa kirkkomusiikkia. Useita kirkko- sekä soitinmusiikkiteoksia on aiemmin luultu Pergolesin säveltämiksi, mutta tiedot ovat sittemmin osoittautuneet vääriksi.
Oopperat

La Conversione di Saint Guglielmo d’Aquitania (1731)
La Salustia (1732)
Lo Frate innamorato (1732)
La serva padrona (1733)
Il Prigionier superbo (1733)
La Contadina astuta (1734)
Adriano in Siria (1734)
Livietta e Tracollo (1734)
Il Flaminio (1735)
L’Olimpiade (1735)
Oopperat > Postuumisti ensi-iltansa saaneet

Il Maestro di Musica (1737)
Il Traccollo (1753)
La Morte di San Giuseppe (1759)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Fondazione Pergolesi Spontini, Jesi
Vapaasti käytettävissä olevia Pergolesin partituureja Mutopia Project
Pykälä (Karstula)

| Pykälä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°52′23″N, 25°06′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Enonjärven valuma-alue (14.46)
Laskujoki:  suo-oja Kukkoseen 
Järvinumero:  14.465.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  173,2 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,73 km  
Pinta-ala:  2,646 ha  
Tilavuus:  0.000034 km³ 
Keskisyvyys:  1,3 m  
Suurin syvyys:  2,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPykälä 
Pykälä  on Keski-Suomessa Karstulassa  Kummunperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 250 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 34 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys on 2,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Enonjärven valuma-alueella (14.46), jonka Tyräjärven valuma-alueeseen (14.465) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 173,2 metriä mpy.
Rasmus Tirronen

| Rasmus Tirronen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. marraskuuta 1990 (ikä 33) Kirkkonummi, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Rasse
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  191 cm
Paino:  92 kg
Seura
Seura:  EHC Visp
Sarja:  Swiss League
Pelinumero:  30
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–
Aik. seurat:  Charlotte Checkers (AHL) Florida Everblades (ECHL) Espoo United (Mestis) TPS (SML) Ässät (SML)
Rasmus Tirronen (s. 9. marraskuuta 1990 Kirkkonummi) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa Sveitsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Swiss Leaguen EHC Vispissä.
Ura > Maajoukkueura

Tirronen on pelannut Suomen A-maajoukkueessa kaksi ottelua. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Channel One Cupin toisessa ottelussa 15. joulukuuta 2018 Moskovan VTB-jääpalatsissa Ruotsia vastaan. Tirronen torjui Suomen 3–2-voittoon päättyneessä ottelussa kymmenen kertaa.
Riihikallion koulu

| Riihikallion koulu |
| --- | --- |
 Riihikallion koulun pääsisäänkäyti vuonna 2017.
Sijainti:  Pellavamäentie 15, Tuusula
Koordinaatit:  60°22.52′N, 25°00.52′E
Tyyppi:  peruskoulu
Rehtori:  Harri Saramola
Luokat:  1–9, esikoulu
Oppilaita:  n. 680
Verkkosivut
Riihikallion koulu on Tuusulan Riihikalliossa noin kolme kilometriä Hyrylästä Helsingin suuntaan sijaitseva yhtenäiskoulu. Koulussa on noin 680 oppilasta ja luokkien 1–9 lisäksi esikoulu. Koulun rehtorina toimii Harri Saramola.
Riihikallion koulu
Riihikallion koulu vastaa Tuusulan kunnan musiikkiluokkaopetuksesta. Oppilaat musiikkiluokalle valitaan erillisellä testillä, johon voivat osallistua kaikki Tuusulan kunnan oppilaat.
Koulurakennuksen vanhin osa on vuodelta 1967, ja sitä on laajettu vuosina 1976 ja 2006. Koulun vieressä sijaitsevat opettajien asuntolat rakennettiin 1970-luvulla. Entiset asuntolarivitalot toimivat myöhemmin myös yksityisasuntoina. Nämä talot on kuitenkin nykyään purettu uuden koulun rakentamisen takia.
Koulun kattorakenteissa syttyi tulipalo kunnostustöiden yhteydessä 15. kesäkuuta 2023. Monet oppilaista joutuivat siirtymään Hyrylän koulukeskukselle sekä muihin tiloihin.
Aiheesta muualla

Riihikallion koulun kotisivut
Risto (täsmennyssivu)

Risto voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Risto, suomalainen miehen etunimi
Risto, elokuva
Risto, rock-yhtye
Tr1, Risto-veturi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Risto”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.