stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
UPM Kymi
Kymin ja konsernin historia > 1964–1990

Vuonna 1964 Kuusanniemen uusi kaksilinjainen sulfaattisellutehdas käynnistyi ja 1966 tehtiin päätös ensimmäisen päällystyslaitoksen (C1) rakentamisesta Kymintehtaalle. Laitos otettiin käyttöön vuonna 1968.
Vuonna 1969 yhdessä Oy Kaukas Ab:n kanssa Länsi-Saksaan perustetun tytäryhtiön Nordland Papierin ensimmäinen paperikone aloitti toimintansa. 1970 Euroopan suurimpiin kuulunut hienopaperikone PK 7 käynnistyi Kuusanniemessä. Samana vuonna Oy Finnish Peroxides Ab perustettiin yhdessä Laporte Industries Ltd:n ja Solvay & Cie S.A.:n kanssa. Tehdas aloitti toimintansa 1972.
Vuonna 1975 yhtiön nimi muutettiin liittyen laajaan yrityskuvan uudistamiseen. Uudeksi nimeksi tuli Kymi Kymmene Oy. Uusi päällystyslaitos rakennettiin Kymintehtaalle (C2) samana vuonna.
Vuonna 1977 Kuusanniemen sellutehtaan kolmas linja käynnistettiin ja Kymintehtaalla sijaitseva sulfiittisellutehdas pysäytettiin. Vuonna 1977 Papeteries Boucher (Papeteries de Docelles) ostettiin Ranskasta.
Vuonna 1983 Kymi Kymmene Oy:n ja Oy Strömberg Ab:n yhtiökokoukset hyväksyvät yhtiöiden sulautumisen. Nimeksi tuli Kymi-Strömberg Oy. Yhtiöön muodostettiin kaksi teollisuusryhmää, joista Kymin ryhmään kuuluvat metsä- ja kemianteollisuus ja Strömbergin ryhmään sähkö-, elektroniikka- ja metalliteollisuus.
Tuohon aikaan maailman suurin hienopaperikone PK 8 käynnistyi Kuusanniemessä vuonna 1983.
Vuonna 1985 Högforsin valimo myytiin. Vuonna 1986 Oy Kaukas Ab ja Oy Kymi-Strömberg Ab yhdistyivät ja konserni jaettiin tuotantoryhmiin. Kymin ryhmään kuuluivat Kymin paperitehdas, Kuusanniemen sellutehdas ja kemiantehtaat sekä kartonki- ja jalostusteollisuus. Kaukas ja Voikkaa muodostivat hiokepitoisia painopapereita valmistavan tuotantoryhmän. Koko Strömbergin teollisuusryhmän sähkö- ja lämpötekninen liiketoiminta myytiin.
Vuonna 1987 konsernin nimeksi tulee Kymmene Oy. Caledonian Paper perustetaan Britanniaan.
Vuonna 1988 PK 9 käynnistyi Kuusanniemessä. Kymin ensimmäinen päällystyskone (C1) pysäytettiin. Keltin, Kuusankosken ja Voikkaan voimalaitokset myytiin loppuvuodesta. Samalla voimalaitokset vuokrattiin ja yhtiö käytti edelleen niiden tuottaman sähkövoiman tuotannollisessa toiminnassaan. Oy Wilh. Schauman Ab sulautuu Kymmene Oy:hyn. Vuonna 1989 Kymintehtaalle 1975 rakennettu päällystyslaitos uusittiin ja otettiin käyttöön (C2). Myös Kuusanniemen sellutehtaan biologinen puhdistamo käynnistyi 1989.
Vuonna 1990 teollisuusryhmistä tuli yhtiöittämisen kautta Kymmene Oy:n sataprosenttisia tytäryhtiöitä: Kaukas Oy (Voikkaan ja Lappeenrannan seudun laitokset), Kymin Paperiteollisuus Oy, Wisaforest Oy Ab ja Schauman Wood Oy. Kuusanniemen ja Kymintehtaan tehtaista muodostetaan Kymin Paperiteollisuus Oy. Chapelle Darblay ostettiin Ranskasta.
Kymin ja konsernin historia > 1991–1998

Vuonna 1991 Kymin Paperiteollisuus Oy myi Kuusankoskella sijainneet kloori- ja klooridioksiditehtaansa sekä osuutensa Finnish Peroxidesta Kymmene Oy:n ja Nokian omistamalle Finnish Chemicals Oy:lle.
Vuonna 1995 Yhtyneet Paperitehtaat Oy sulautui Repola Oy:hyn. Kymmene Oy ja Repola päättivät fuusioitumisesta syksyllä 1995. Fuusiosta syntyi yksi maailman suurimmista metsäteollisuusyrityksistä, UPM-Kymmene Oy. Aina vuoteen 1995 asti Kymmene-konsernin pääkonttori sijaitsi Kuusankoskella, kunnes Yhtyneiden Paperitehtaiden ja Kymmenen fuusioiduttua pääkonttori siirtyi Helsinkiin. Näkyvin osa tehtaan perintöä on UPM:n tunnettu, aarnikotkaa esittävä logo, jonka Hugo Simberg alun perin suunnitteli Kymin paperitehtaan käyttöön. UPM-Kymmene aloitti toimintansa virallisesti 1.5.1996. Kymin Paperiteollisuus Oy muuttui UPM-Kymmene Oy:n tulosyksiköksi ja ryhtyi käyttämään nimeä Kymi. Vuonna 1997 UPM-Kymmene Oy:stä tuli julkinen yhtiö uuden osakeyhtiölain mukaisesti. Vuonna 1998 Kymi yhtiöitettiin ja nimeksi tuli 1.1.1998 alkaen Kymi Paper Oy. Päällystyslaitos ja hiomo lakkautettiin.
Kymin ja konsernin historia > 2001–2012

Vuonna 2001 uusi päällystyskone (C3) ja täysin uudistettu PK 8 otettiin käyttöön. Uuden koneen vihkiäiset pidettiin 5.8.2002.
Vuonna 2002 Kymin höyryvoimalaitos pysäytettiin. Pohjolan Voima Oy:n ja Kouvolan Seudun Sähkö Oy:n omistaman Kymin Voima Oy:n voimalaitos otettiin käyttöön.
Vuonna 2003 tammikuun 1. päivä Kymi Paper Oy sulautui emoyhtiöön ja yksikön nimeksi tuli UPM-Kymmene Oyj, Kymi. Henkilöstön määrä oli noin 1300. Vuonna 2004 tehtaan käyttönimeksi tuli UPM Kymi ja yhtiön käyttönimeksi UPM. Vuonna 2005 Kuusaansaaren PK 1 ja PK 2 pysähtyivät. Vuonna 2006 PK 7 pysähtyi ja UPM aloitti sellutehtaan kemikaalien talteenottolaitoksen uusinnan. Kymin palveluksessa oli tuolloin noin 1 200 henkilöä. Voikkaan tehdas ajettiin alas syyskuun 2006 loppuun mennessä ja noin 670 henkilö menetti työnsä.
Kymin teollisuusoppilaitoksessa loppui koulutustoiminta 2006.
Vuonna 2008 Kymin sellutehtaan kemikaalien talteenottolaitos käynnistyi, ja laitoksen vihkiäisjuhlaa vietettiin 16.10.2008. Hankkeen kokonaiskustannukseksi tuli noin 360 milj. euroa.  Vuonna 2011 PK 7:n myynnistä tehtiin sopimus venäläisen kartonginvalmistajan kanssa. Samana vuonna UPM ilmoitti happivalkaisuinvestoinnista sellutehtaan kuitulinjalle. Kymin ja Kaukaan tehtaille nimitettiin yhteinen tehtaanjohtaja Juha Kääriäinen. Integraattina Kymi kuului nyt UPM:n selluliiketoimintaan, ja sen palveluksessa työskenteli noin 600 henkilöä.
Vuonna 2012 isojen graafisten arkkien (folioarkkien) valmistus alkoi paperitehtaalla ja uudelle arkkileikkauslinjalle palkattiin 24 henkilöä. Linjan nimeksi vakiintui foliosali. Sellutehtaan koivukuitulinjaa uudistettiin happivalkaisulla ja ruskean massan pesulla vuonna 2012.
Kymin ja konsernin historia > 2014–2018

Vuonna 2014 aloitettiin sellutehtaan 160 miljoonan euron laajennusinvestointi (Kymi-700). Siihen kuului muun muassa: uusi kuorimo, uusi sellun kuivauskone ja kuitulinjan modernisointi. Investoinnin ansiosta sellutehtaan vuosituotanto nousi 170 000 tonnia eli yhteensä 700 000 tonniin. Investoinnin myötä integraatin energiatehokkuus sekä toiminnan joustavuus paranivat ja vuosittainen puuntarve nousi noin 3 miljoonaan kuutiometriin. Markku Laaksonen nimitettiin integraatin johtajaksi ja Juha Kääriäinen siirtyi Uruguayn tehtaalle.
Vuonna 2015 arkkisalissa tuotannon aloitti kolmas A4-leikkurilinja. Loppuvuodesta 2015 sellutehtaan Kymi-700 -laajennusinvestointi otettiin käyttöön ja uuden sellun kuivauskoneen vihkiäisiä vietettiin tammikuussa 2016. ​Junaliikenne sellun lastaukseen uudella raideosuudella alkoi 5. kesäkuuta 2015. Vanha kuivauskone pysähtyi kesällä 2015 ja se purettiin. Vuoden 2016 heinäkuussa sellutehtaalla käynnistettiin 98 miljoonan laajennusinvestointi, joka nosti sellun tuotantokyvyn 870 000 tonniin valkaistua koivu- ja havusellua vuodessa. Jäteveden käsittelyssä otettiin käyttöön uudet jäteveden jäähdytystornit.
UPM Paper Ena Oy perustettiin 2016 ja Kymin paperitehdas oli yksi tähän uuteen osakeyhtiöön kuuluvista yksiköistä. Kymin paperitehtaan johtaja Matti Laaksonen nimitettiin myös Kaukaan paperitehtaan johtajaksi. Isojen arkkien leikkauksessa, foliosalissa, käynnistyi loppuvuodesta uusi isojen arkkien leikkauslinja. Jyri Kylmälä nimitettiin Kymin integraatin johtajaksi 1. maaliskuuta 2018. PK 9:llä tehtiin automaation uudistuksia vuonna 2018.
26. huhtikuuta 2018 UPM Paper ENA:n uudeksi nimeksi ilmoitettiin UPM Communication Papers.
Paperin tuotanto UPM Kymillä

Kymin paperitehtaalla toiminnassa on kaksi paperikonelinjaa (PK 8 ja PK 9) sekä toimistopaperien ja isojen painopaperiarkkien leikkauslinjat (2020). Katso paperitehtaan aikaisempi toiminta Kymintehtaalla ja Kuusaansaaressa .
|  | Valmistumisvuosi | Leveys | Maksiminopeus | Tuotteet | Lisätiedot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Paperikone PK 8 | 1983 (täysin uusittu vuonna 2001) | 8,5 m | 1600 m/min | WFC (päällystetty hienopaperi) WFU (päällystämätön hienopaperi) | Tuottaa pohjapaperin C3-päällystyskoneelle |
| Paperikone PK 9 | 1988 (uudistukset 1995,1997,2018) | 8,5 m | 1350 m/min | WFU (päällystämätön hienopaperi) |  |
| C3 OptiCoater (Off-line päällystyskone) | 2001 | 8,5 m | 2200 m/min |  |  |
| Arkkileikkurilinjat | (täysin uusittu vuonna 2020) |  |  | Toimistopapereiden tuotanto (A4 ja US) Graafisten isojen arkkien tuotanto (päällystämätön ja päällystetty) |  |
Paperin tuotanto UPM Kymillä > Paperituotteet

Paperitehtaan tuotteita (2020) ovat painopaperit, toimistopaperit, digipaperit, erikoispaperit.
Sellun tuotanto UPM Kymillä

Sellutehtaan tuotantokyky on 870 000 tonnia/v valkaistua koivu- ja havupuusellua, joita käytetään erilaisiin paperilaatuihin, kartonkiin ja pehmopapereihin (2020). Sellutehdas tuottaa myös lämpöä ja sähköä. Yli 90 prosenttia energiasta tuotetaan uusiutuvilla biopolttoaineilla. Tuotannon tähteenä syntyy mäntyöljyä ja tärpättiä.
| Tuotantolinjat | Lisätiedot |
| --- | --- |
Kuorintalinjat: Kaksi kuorintalinjaa ja kolme hakkuria. Puuntarve yli 4 miljoonaa kuutiometriä vuodessa. Modernisointi ja uusi kuorintalinja vuonna 2015.
Kuitulinjat: Kaksi jatkuvatoimista keitintä: lyhytkuitu (koivu) ja pitkäkuitu (havu). Valkaisu, valkaisukemikaalit: happi, klooridioksidi, peroksidi ja natronlipeä Modernisoinnit 2015-2016.
Kemikaalien talteenottolaitos: Valmistunut vuonna 2008. Haihduttamo, soodakattila, turbiini, kaustistamo / meesauuni, apukattila (maakaasukattila).
Kuivauskone: Valmistunut vuonna 2014. Sellun kuivaus, leikkaus arkeiksi sekä paalaus.
Sellun tuotanto UPM Kymillä > Sellutuotteet

Lyhytkuituinen sellu (UPM Betula). Raaka-aineena koivu
Pitkäkuituinen sellu (UPM Conifer). Raaka-aineena mänty ja kuusi.
Merkittävät investoinnit

| Investointi | Lisätiedot |
| --- | --- |
Kuusanniemen sulfaattisellutehdas (1964-), keittimet 1 ja 2 (1964-1999), tuotanto: 90 000 t/v: Soodakattila 1 (1964 - 25.5.2008), valm. Götaverken Energy Ab, purettu 2008-2009  Soodakattila 2 (1977 - 25.5.2008), valm. Götaverken Energy Ab, purettu 2008-2009
Kuusanniemen sellutehtaan laajennus (1977-), keitin 3, tuotanto: 150 000 t/v: 
Kuusanniemen sellutehtaan laajennus (5.9.1999-), keitin 4, tuotanto: 525 000 t/a: 
Soodakattila 3 (29.5.2008 -), valm. Metso Power, höyry: 175 kg/s, 102 bar, 505 C, sähkö 100 MW, savupiipun korkeus 134 m: Tuotanto: 600 000 t/v Yhdessä vuonna 2008 valmistuneen kemikaalien talteenottolinjan 360 miljoonan euron investoinnin kanssa Kymi on yksi Suomen moderneimmista sellutehtaista
160 miljoonan euron investointi sellutehtaan laajennukseen 2014-2015, tuotanto: 700 000 t/v: Uusi sellun kuivauskone, havukuitulinjan modernisointi, uusi kuorimo sekä energiatehokkuuden parantaminen
98 miljoonan euron investointi sellutehtaan laajennukseen 2016 – 2017, tuotanto: 870 000 t/v: 
Katso myös aikaisemmat tiedot Kuusaansaaren ja Kymintehtaan sellun ja hiokkeen tuotannosta.
Kymin Voima Oy

Kymin Voima Oy  on Pohjolan Voima Oy:n (76 %) ja KSS Energia Oy:n (24%) omistama bioenergian tuotantoyhtiö. Kymin Voiman biovoimalaitos sijaitsee Kymin tehdasalueella Kuusanniemessä. Laitoksen käyttö tapahtuu Kymin sellutehtaalta käsin. Voimalaitos toimittaa Kymin paperitehtaalle ja sellutehtaalle prosessihöyryä ja kaukolämpöä. Kaupungin energiayhtiön jakeluverkkojen kautta sähköä ja kaukolämpöä menee tarvitseville Kouvolaan ja koko maahan.
Kymin Voima Oy > Merkittävät investoinnit

Kymin Voima Oy:n biopolttoainekattila (2002 -) polttoaineteho 295 MW, sähköteho 80 MW, kaukolämpö 70 MW, höyryt 125 + 107 MW
PCC-laitos

Integraatin alueella toimii myös (Faxe Kalk, JM Huber, nyk. Schaefer Kalk Finland Oy) täyteainekarbonaatin valmistuslaitos (1994-).
Rautatie ja kalusto

Kuusanniemen tehdasaluetta palvelemaan rakennettiin vuonna 1964 Kymintehtaan läheisyydestä alkava ja Rapakosken yli Eerolaan Kuusankosken asemalle kulkeva osuus leveäraiteisesta Kouvola–Kuusankoski-radasta, joka jatkui Pessankosken sillan yli myös Voikkaan tehtaille.
Rautatie ja kalusto > Veturit

Tehdasalueen vaihtotöissä käytettiin keltaiseksi maalattuja teollisuusvetureita. Aiemmin samoja vetureita käytettiin yhdessä Voikkaan paperitehtaan kanssa. Vaihtotyöt UPM-Kymmene Oyj:n omalla kalustolla loppuivat Kuusankoskella vuodenvaihteessa 2008–2009.
Nro 2000 Dv15 (Myyty Imatran Veturipalvelu Oy:lle vuodenvaihteessa 2008–2009, Käytössä Imatralla)
Nro 15 Valmet Move 66 (myyty MVH:lle vuonna 2007)
Nro 14 Valmet Move 90 (Myyty Imatran Veturipalvelu Oy:lle Anjalankoskelle vuodenvaihteessa 2008–2009)
Nro 13 Valmet Move51h vuosimalli 1960 (käytössä 1960-1979 ja 1983-198x. Käytössä 1979–1983 Hallan sahalla)
Nro 12 Valmet Move51m (siirretty Hallan sahalle varaveturiksi)
Nro 10 Valmet Move 66 1973 (siirretty Kaukaalle vuonna 1996)
Tehtaalla on ollut myös muita vetureita.
Sertifikaatit ja ympäristömerkit (2019)

Laatujärjestelmä ISO 9001
Ympäristöjärjestelmä, ISO 14001 ja EMAS
Energiatehokkuusjärjestelmä, 2014 (ETJ+)
Työterveys- ja työturvallisuusjärjestelmä OHSAS 18001 (tulossa ISO 45001)
ISO 22000 – Elintarviketurvallisuusjärjestelmän standardi
PEFC™ ja FSC®
Puuraaka-aine
EU:n ympäristömerkki
Päällystetty ja päällystämätön hienopaperi
UPM sellut on hyväksytty käytettäväksi EU-ympäristömerkki ja Joutsenmerkki-paperituotteissa
Aiheesta muualla

Viralliset verkkosivut
Kymin paperitehtaan paperikone PK3 suljettiin vuonna 1988
Kymin paperitehtaan PK 9 vuonna 2019.
Kymin sellutehtaan kuivauskoneen paalauslinja.
Sellun kuivauskone.
UPM-Kymmene Oyj:n Move66-veturi tallissaan Kuusankoskella
Julius Uusitupa

Julius Uusitupa, sukunimi aik. Storstrang (23. huhtikuuta 1878 Vimpeli – 6. syyskuuta 1950 Jyväskylä) oli suomalainen suksitehtailija. Hänen Jyväskylän maalaiskunnan Salmelaan perustamansa suksitehdas oli tuotantomääriltään ajoittain jopa suurin alallaan Suomessa.
Julius Uusituvan vanhemmat olivat Jaakko Antinpoika Storstrang (1845–1882) ja Anna Matintytär Heikkilä (1842–1912).
Uusitupa suoritti asevelvollisuutensa tarkk'-ampujapataljoonassa Vaasassa 1902. Hän toimi maanviljelijänä Vimpelissä ja oli Vimpelin kun|takokouksen puheenjohtajana 1908. Uusitupa aloitti suksien valmistamisen maanviljelyn sivussa. Hän osallistui Jyväskylässä arkkitehti Yrjö Blomstedtin järjestämille suksityökursseille ja hän oli sitten Keski-Suomen Kotiteollisuusyhdistyksen järjestämien suksentekokurssien opettajana vuoteen 1913 saakka.
Uusitupa muutti perheensä kanssa Jyväskylään 1910 ja hän aloitti tehdasmaisen suksien valmistuksen 1913 kun hän osti Jyväskylän maalaiskunnasta tätä varten Riihimäen talon tontteineen. Uusi tehdasrakennus valmistui 1926. Parhaimmillaan Uusituvan tehdas valmistui 100 000 paria suksia vuodessa ja lisäksi tehtaassa valmistettiin keihäitä, pesäpallomailoja sekä sahatavaraa. Työntekijöitä oli yli sata ja suksia vietiin myös Yhdysvaltoihin, Saksaan ja Kanadaan. Uusituvan suksitehdas paloi 18. joulukuuta 1944, tehtaan yhteydessä ollut saha ja ulkona sijainneet raaka-ainevarastot säästyivät tuholta.
Vuonna 1930 Uusitupa perusti Mustakivi Oy:n, joka louhi mustaa graniittia Jyväskylän lähellä sijainneelta kivilouhimoltaan. Hän oli myös Pönttövuori Oy:n tervatehtaan osakas ja sanomalehti Keskisuomalaisen johtokunnan jäsen. Vuonna 1941 Julius Uusitupa oli poikansa Ilmari Uusituvan kanssa mukana perustamassa Jyväskylän Latu ry:tä.
Julius Uusitupa kuoli 1950 ja hänen suksitehtaansa teki konkurssin 1955 kun teollisesti valmistetut sälesukset syrjäyttivät täyspuusukset. Julius Uusituvan pojanpoika on professori Matti Uusitupa.
Kirjallisuutta

Timo Siukonen : Puusuksia Suomesta — Unohdettujen suksiseppien ja suksitehtaiden elämää 1880-1960. Docendo 2016 ISBN 9789522912749
Aiheesta muualla

Maankuulu suksiseppä. Tehtailija Julius Uusitupaa tapaamassa, Hakkapeliitta, 17.03.1931, nro 11, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
"Jyväskylän musta" on vaeltanut Meksikkoon ja Australiaankin, Seura, 02.06.1937, nro 22, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Huuri

Huureja Paratiisissa. Kuva persialaisessa käsikirjoituksessa 1400-luvulta.
Huuri (arab. حُـورِيَّـة‎, hūr) on islaminuskossa naispuolinen neitsyt, joka palkkiona odottaa oikeauskoisia miehiä Paratiisissa. Huurit ovat ikuisesti neitsyitä, mikä islamissa tarkoittaa, että heille kasvaa uudestaan immenkalvo yhdynnän jälkeen. Useimmin esitetty huureista kertova Koraanin jae kertoo, että: "Me annamme heille puolisoiksi tummasilmäisiä neitoja" (44:54).
Sana "huuri" esiintyy Koraanissa myös jakeissa 52:20, 56:22 ja 55:72. Paratiisin  neitsyisiin viittaavia jakeita ovat lisäksi ainakin 2:25, 37:48, 38:52, 55:56, 55:74, 56:35 ja 78:33. Usein mainittu yhdelle miehelle osoitettu huurien määrä 72 ei lukuna kuitenkaan esiinny Koraanissa. Luku 70 tai 72 on raamatullinen käsite paljoudelle. Esimerkiksi Elimin keitaalla oli 70 palmua (2. Moos. 15:27) ja Mooseksella heilutusuhri-vaskea 70 talenttia (2. Moos. 38: 29).
Kuvaukset huureista

Arvovaltaisissa hadith -kokoelmissa on joitakin kuvauksia huureista. Al-Bukharin mukaan he ovat kauniita, puhtaita ja heidän ihonsa on läpikuultava. Jos huuri ilmestyisi maan päälle, hän täyttäisi taivaan ja maan välisen tilan valolla ja hyvillä tuoksuilla. Ibn Maja kertoo, että sotasankari pääsee Paratiisissa rubiinitaloon, jossa on 70 000 ovea ja jokaisella ovella on suurisilmäinen huuri odottamassa. Ibn Majalta on peräisin tieto 72 puolisosta Paratiisissa, mutta vain kaksi heistä olisi huureja. Ibn Maja mainitsee myös huurien vetoavan ulkonäön ("desirable front passages") ja lupaa miehille ikuisen erektion.
Ibn Ishaq kertoo, että kun marttyyri kuolee, hänen kaksi tummasilmäistä huuripuolisoaan laskeutuu alas pyyhkimään tomua hänen kasvoiltaan sanoen: "Jumala heittäköön tomua sen kasvoille, joka heitti tomua kasvoillesi! Jumala surmatkoon sen, joka surmasi sinut!"
Paratiisin kuvaukset Koraanissa

Islamilainen käsitys Paratiisista poikkeaa kristillisestä. Matteuksen evankeliumissa Jeesus toteaa, että "Ei ylösnousemuksessa oteta vaimoa eikä mennä vaimoksi". Ylösnousseet ovat kuin enkelit taivaassa (Matt. 22:30). Tämän on katsottu viittaavan siihen, että kristittyjen Paratiisissa ei ole sukupuolielämää, sillä enkelit ajatellaan sukupuolettomiksi.
Muslimeille Paratiisi on runsaudensarvi, jossa on tarjolla ihmeellisiä hedelmiä, viinivirtoja, jotka eivät kuitenkaan humalluta, hunajaa ja maitoa, kauniita tyttöjä ja poikia sekä seksuaalisia nautintoja (76:5-9; 78: 31-33; 83: 22-28). Muslimeille mielikuva Paratiisista ei ensijaisesti korosta yhteyttä Jumalaan, vaan siinä ajatellaan seksiä ja ylellisyyttä. Kaikki, mistä lihallinen mies vain voi unelmoida, on hänelle tarjolla Paratiisissa: viiniä, naisia ja luksusta. Myös naiset voivat päästä Paratiisiin, mutta he tulevat sinne "puolisoina", kun taas miesten seksuaaliselle kiinnostukselle on jo uusia kohteita.
Kristityt saattavat pitää islamilaista ruumillisuuden esiin tuomista vulgaarina ja naurettavana. Jaakko Hämeen-Anttila toteaa kuitenkin, että kristittyjen askeettinen näkemys on peräisin gnostilaisesta ruumiin ja sielun erottamisesta ja ruumillisuuden näkemisestä syntinä. Hän kysyy, mitä pahaa lopulta on niissä nautinnoissa, joita islam korostaa.
Patrick Sookhdeon mukaan islamilainen käsitys Paratiisista on ollut tärkeä kannustin muslimisotilaille. Heidän taistelutahtoaan on lisännyt näköala suorasta pääsystä Paratiisiin, jos sotilas kuolee marttyyrina uskonsodassa. Nykyaikana se on näkynyt esimerkiksi Iranin lähettämissä ihmisaalloissa Irakin sodan aikana 1980-1988 tai islamilaisten itsemurhapommittajien fanaattisuudessa.
Kristinuskossa elämä Taivaassa merkitsee korkeaa elämänlaatua, mutta toisaalta sellaista, jota hurskas ihminen tavoittelee ja toteuttaa jo tässä elämässä. Islamin Paratiisi on monella tavalla maallisen oikeauskoisuuden vastakohta, sillä siellä on sallittua se, mikä täällä on kielletty. Profeetan kerrotaan esimerkiksi sanoneen: "Siltä, joka juo viiniä tässä maailmassa, se on kiellettyä seuraavassa." Viini on siten kiellettyä maan pinnalla, mutta Taivaassa se virtaa; silkkivaatteet ovat samoin kiellettyjä tässä elämässä, mutta tuonpuoleisessa siihen pukeudutaan; homoseksuaalisuudesta saa täällä kuolemantuomion, mutta Paratiisissa on tarjolla kauniita poikia: "Heidän parissaan kiertelee palveluspoikia, jotka ovat kuin kallisarvoisia helmiä" (52:24).
Käännösongelmia

Koraanin jae 44:54 kuuluu Hämeen-Anttilan suomentamana seuraavasti:
»Me annamme heille puolisoiksi tummasilmäisiä neitoja»
Arvostettu englantilainen Pickthallin versio kertoo suurista, ihanista silmistä: "And We shall wed them unto fair ones with wide, lovely eyes."
Saudi-Arabian hyväksymä Sahih International -käännös puhuu suurista, (kauniista) silmistä:  "And We will marry them to fair women with large, [beautiful] eyes".
Rudi Paretin arvostettu saksannos puhuu  "suurisilmäisistä" neidoista: "Und wir geben ihnen grossäugige Huris als Gattinnen".
Richard Bellin tunnustettu käännös kertoo tumma- ja suurisilmäisistä (neidoista): "And we have paired them with dark-, wide-eyed (maidens)".
Käännösongelmia > Al-Tabarin tulkinta

Koraanin eksegetiikan suuri hahmo, 900-luvulla vaikuttanut al-Tabari katsoo, että jakeessa 44:54 puhutaan naisista, joilla on suuret, ihanat silmät (arab.  وَزَوَّجْنَاهُم بِحُورٍ عِينٍ  , wä-zawwagnahum bi-hūr in). Sana hūr  ei kuitenkaan hänen mukaansa tarkoita neitsyttä vaan on sanan hawrā' monikkomuoto ja tarkoittaa "puhtaan valkoista". Tabarin mukaan sana hūr (valkoiset) on metonyymi tai synekdokee, jolla tarkoitetaan nimenomaan puhtaanvalkoisia naisia. Tabari torjuu tulkinnan, että neitsyet olisivat "valkosilmäisiä". Sen sijaan sanaan hūr  liittyvä in merkitsee, että naisten silmät ovat suuria.
Käännösongelmia > Christoph Luxenbergin tulkinta

Vaikka neidoista puhutaan käännöksissä, kyse on siten kielikuvasta, eikä jakeessa 44:54 missään esiinny naista suoraan tarkoittavaa sanaa.  Christoph Luxenberg lisää, että avioitumista koskeva verbi on käännösvirhe, joka on syntynyt, kun Koraanin tekstiä on myöhemmin täydennetty lisäämällä siihen diakriittiset merkit, jotka täsmentävät kirjainten merkityksen. Luxenbergin mukaan tekstissä ei lue "annamme puolisoiksi" vaan "annamme levätä". Preposition bi tulkinnassa Luxenberg siirtyy syyro-arameaan, sillä hän katsoo, että Koraanin kieli ei ole puhdasta arabiaa, kuten kirja itse väittää, vaan syyro-aramean ja arabian sekakieltä. Syyro-arameassa partikkeli tarkoittaa muun muassa "välissä" tai "alla".
Luxenberg on samaa mieltä siitä, että hūr ei viittaa neitsyen silmien väriin, sillä valkoisista silmistä ei koskaan puhuta kauniina. Koska tulkitsijat ovat olettaneet jakeen puhuvan miespuolisten henkilöiden avioitumisesta, he ovat tulkinneet "valkoisen" (hūr) olevan metonyymi, joka tarkoittaa Paratiisin neitsyttä. Luxenberg on löytänyt sanalle hūr myös merkityksen, joka tarkoittaa valkoisia viinirypäleitä.  "in" Luxenberg katsoo, että se on monikollinen substantiivi ja löytää sille arameankielisen merkityksen, joka viittaa kirkkauteen tai kristallin hohteeseen.  Sanasta Luxenberg huomauttaa, että Koraanissa viinirypäleitä verrataan helmiin.
Niinpä hän päätyy lopulta seuraavaan käännökseen: "Teemme olosi mukavaksi valkoisten kristallin(kirkkaiden)  (viinirypäleiden) alla. Kyse ei siten ole neitsyistä, vaan sanalla huuri viitataan Paratiisin viinirypäleisiin. Hedelmistä puhutaankin heti seuraavassa jakeessa 44:55: "siellä heidän tarvitsee vain pyytää, niin he saavat kaikkia hedelmiä". Luxenberg analysoi myös muita Koraanin kohtia, joissa puhutaan huureista ja päätyy samoihin tuloksiin.
Kirkkohistorian professori Jouko Martikainen on esitellyt Luxenbergin tulkintaa Paratiisin neitsyistä Perusta-lehden artikkelissa vuonna 2016. Jaetta 44:54 koskeva pohdinta osoittaa, miksi Koraanin kääntäminen arabiasta on vaikeaa. Arabistit eivät aina pääse yksimielisyyteen siitä, mitä Koraanissa todellisuudessa lukee. Syynä on Koraanin scripta defecta sekä epävarmuus alkukielestä.