stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gassendi (Kuun kraatteri)

Gassendi-kraatterin pohjaa Apollo 16:n kuvassa.
Gassendi on suuri kraatteri Kuussa Mare Humorumin pohjoislaidalla. Kraatteri on suurilta osin jähmettyneen laavan täyttämä, vain reuna ja keskushuippu näkyvät. Kraatterin läpimitta on 111,39 km, syvyys 1,9 km. Kraatterin reunavalli on 250 m - 2,5 km:n korkeudessa pinnasta.
Kraatterin pohjoislaidalla on Gassendi A-satelliittikraatteri, joka rikkoo reunavallin ja on läpimitaltaan 33 km. Kraatterin pohjalla on "rillejä", romahtaneita laavatunneleita nimeltä Rimae Gassendi.
Kraatterin koordinaatit ovat 17,5° S, 39,9° W.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gassendi (Kuun kraatteri) Wikimedia Commonsissa
François Joseph Gossec

François Joseph Gossec
François-Joseph Gossec (17. tammikuuta 1734 – 16. helmikuuta 1829) oli Ranskassa vaikuttanut belgialainen klassismin ajan säveltäjä.
Gossec syntyi Ranskalle kuuluneessa pienessä kylässä nimeltä Vergnies, nykyisessä Belgian Hainaut’ssa ja toimi kuoropoikana Antwerpenissä. Lähdettyään Pariisiin hän sai Jean-Philippe Rameaun vakuuttuneeksi kyvyistään. Hän pääsi La Popelinièren yksityisen orkesterin kapellimestariksi ja sai oman ensimmäisen sinfoniansa esitetyksi vuonna 1754. Condén ruhtinaan orkesterin johdossa hän sai tuotetuksi myös oopperoita ja muita omia sävellyksiään.
Gossec sai vuonna 1760 huomattavan menestyksen teoksellaan Requiem. Teokseen ihastui sittemmin Wolfgang Amadeus Mozart, joka tapasi Gossecin ainakin kerran Pariisin-matkallaan vuonna 1778 ja kuvasi tätä kirjeessä isälleen "hyväksi ystäväksi ja hyvin kuivaksi mieheksi". Gossec sai mainetta myös kapellimestarina; hän johti omien teostensa lisäksi muiden muassa Joseph Haydnin sävellyksiä. Hän kuului Ranskan Kunnialegioonan varhaisimpiin ritareihin 1800-luvulla.
Gossec opetti Conservatoire de Musiquessa vuodesta 1795 1810-luvulle. Vuoteen 1817 hän työsti viimeistä teostaan Te Deumia. Hän kuoli sittemmin Pariisiin liitetyssä Passyssä, huomattavassa 95 vuoden iässä ja sai hautapaikan Père-Lachaisesta. Hänen hautajaisiinsa osallistui mm. Luigi Cherubini, ja hänen hautansa sijaitsee lähellä Étienne Méhulin ja André Ernest Modeste Grétryn hautoja.
Gossec oli elinaikanaan vaikutusvaltainen säveltäjä Ranskassa, mutta melko tuntematon sen ulkopuolella. Hänen tuotantoonsa kuuluu mm. useita sinfonioita, kamarimusiikkia, vokaalimusiikkia ja oopperoita.
Aiheesta muualla

Vapaasti käytettävissä olevia Gossecin partituureja Mutopia Project
Gael García Bernal

| Gael García Bernal |
| --- | --- |
 Gael García Bernal Toronton elokuvajuhlilla 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. marraskuuta 1978 (ikä 45) Guadalajara, Jalisco, Meksiko
Näyttelijä
Aktiivisena:  1992–
Merkittävät roolit:  Babel (2006) – Santiago  The Science of Sleep (2006) – Stéphane Miroux  Huono kasvatus (2004) – Ángel/Juan/Zahara  Moottoripyöräpäiväkirja (2004) – Che Guevara  Isä Amaron rikos (2002) – Isä Amaro  Ja äitiäs kans (2001) – Julio Zapata  Amores perros (2000) – Octavio
Aiheesta muualla
www.gaelonline.com
IMDb 
Elonet
Gael García Bernal (s. 30. marraskuuta 1978 Guadalajara, Meksiko) on meksikolainen näyttelijä. Guadalajaralaiseen näyttelijäperheeseen syntyneen García Bernalin vanhemmat olivat näyttelijä Patricia Bernal ja elokuvaohjaaja José Ángel García.[lähde? ]
García Bernal sai ensimmäisen roolinsa saippuasarjasta El abuelo y yo vuonna 1992 ollessaan 14-vuotias. Hän näytteli useissa lyhytelokuvissa ja teatteriesityksissä, kunnes muutti 17-vuotiaana Lontooseen opiskelemaan näyttelemistä.
García Bernalin läpimurtoelokuva Amores perros valmistui 2000. Elokuva sai Oscar-ehdokkuuden vieraskielisten elokuvien kategoriassa. Vuoden 2002 elokuvassa Isä Amaron rikos hän esitti rakkauden kouriin joutunutta nuorta pappia, Amaroa. Elokuvasta tuli nopeasti Meksikon menestynein elokuva,  mutta katolinen kirkko uhkasi kirkoknkirouksella.
Vuonna 2003 García Bernal esiintyi pääosassa tositapahtumiin perustuvassa elokuvassa Moottoripyöräpäiväkirja, jossa hän näytteli vallankumousjohtaja Che Guevaraa.
Hän sai Golden Globen vuonna 2016 televisiosarjasta Mozart in the Jungle ja oli ehdokkaana myös seuraavana vuonna.
García Bernalia on sanottu Latinalaisen Amerikan James Deaniksi. Hän puhuu sujuvasti neljää eri kieltä: espanjaa, ranskaa, italiaa ja englantia.
Elokuvat

| --- | --- |
 De tripas, corazón (1996)  Cerebro (2000)  Amores perros (2000)  The Last Post (2001)  Ja äitiäs kans (Y tu mamá también, 2001)  El ojo de la nuca (2001)  Vidas privadas (2001)  Ja paholainen loi naisen (Sin noticias de Dios, 2001)  Isä Amaron rikos (El Crimen del padre Amaro, 2002)  I’m with Lucy (2002)  Dot the I (2003)  Dreaming of Julia (2003)  Moottoripyöräpäiväkirja ( Diarios de motocicleta, 2004)  Huono kasvatus (La mala educación, 2004)  The King (2005)  The Science of Sleep (2006)  Babel (2006)  Déficit (2007)  El pasado (2007)  Mammutti (Mammoth, 2009)  A Little Bit of Heaven (2011)  Taloani ette saa (Casa de mi padre, 2012) :  No (2012)  Deserted Cities (2013)  Who is Dayani Cristal? (2013)  The Ardor (2014)  César Chávez (2014)  Rosewater (2014)  El aula vacía (2015)  Desierto (2015)  Zoom (2015)  Eva Doesn’t Sleep (2016)  Neruda (2016)  Salt and Fire (2016)  You’re Killing Me Susana (2016)  If You Saw His Heart (2017)  Coco (2017)  The Kindergarten Teacher  (2018)  Museum (2018)  The Accused (2018)  It Must Be Heaven (2019)  Ema (2019)  Wasp Network (2019)  Old (2021)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gael García Bernal Wikimedia Commonsissa
Merkinnän syy: Uran esittely katkeaa vuoteen 2003.
Galaxy

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Galaxy tarkoittaa seuraavia asioita:
Galaxy, satelliitti
Galaxy, yhtye
Ford Galaxy, tila-auto
M/S Galaxy, Tallinkin autolautta
C-5 Galaxy, kuljetuslentokone
Khaosai Galaxy, thainyrkkeilijä
Team Galaxy, animaatiosarja
Super Mario Galaxy, videopeli
Super Mario Galaxy 2, videopeli
Los Angeles Galaxy, jalkapalloseura
Samsung Galaxy, älylaitteiden tuoteperhe.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Galaxy”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Gastarbeiter

Gastarbeiter on saksankielinen sana joka tarkoittaa "vierastyöläistä". Sillä tarkoitetaan siirtotyöläisiä, jotka muuttivat Saksaan työhön 1950-1970-luvulla virallisen vierastyöohjelman Gastarbeiterprogramm puitteissa. He olivat eräänlaisia vieraitaselvennä yhteiskunnassa, ja heidän odotettiin aikanaan palaavan kotimaahansa. Sen ansiota oli Saksan talousihmeen toteutuminen. Värväystoiminta alkoi 1955, sen huippukohtia oli vuosi 1961, ja se päättyi vuoteen 1973, ensimmäiseen öljykriisiin. Työvoiman lähtömaita olivat Italia, Espanja, Kreikka, Turkki, Portugali ja Jugoslavia.
Samantyyppistä järjestelmää sovellettiin eräissä muissakin Keski-Euroopan maissa, kuten Hollannissa, Belgiassa ja Sveitsissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gastarbeiter Wikimedia Commonsissa
Florida A&M University

| Florida Agricultural and Mechanical University |
| --- | --- |
  

Motto:  Head, Heart, Hand, Field  Excellence With Caring
Perustettu:  1887
Tyyppi:  julkinen
Rehtori:  Larry Robinson
Henkilökunta:  687
Opiskelijoita:  10 028 (yhteensä)
Sijainti:  Tallahassee, Florida  Yhdysvallat
Kampus:  422 eekkeriä, 171 hehtaaria
Sivusto:  www.famu.edu
Florida Agricultural and Mechanical University (FAMU), yleisesti Florida A&M, on julkinen yliopisto Yhdysvaltain Floridassa. Sen pääkampus sijaitsee Floridan pääkaupungissa Tallahasseessa, ja pääkampuksen lisäksi sillä on kampukset Orlandon ja Crestviewin kaupungeissa. Florida A&M on perinteisesti ollut etenkin afroamerikkalaisten oppilaitos. Se perustettiin vuonna 1887 nimellä State Normal College for Colored Students. Yliopiston aseman se sai vuonna 1953.
Rehtorit

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Florida A&M:n rehtoreina:
| --- | --- |
 1887–1901: Thomas Desaille Tucker  1901–1923: Nathan B. Young  1923–1924: William A. Howard  1924–1944: John Robert Edward Lee  1944: J.B. Bragg  1944–1949: William H. Gray, Jr.  1949–1950: H. Manning Efferson  1950–1968: George W. Gore  1968–1977: Benjamin L. Perry, Jr. :  1977–1985: Walter L. Smith  1985–2001: Frederick S. Humphries  2002: Henry Lewis III  2002–2004: Fred Gainous  2005–2007: Castell V. Bryant  2007–2012: James H. Ammons  2014–2016: Elmira Mangum  2017– : Larry Robinson
Tiedekunnat, laitokset ja tutkinnot

Florida A&M:ssä voi suorittaa kandidaatintutkinnon (Bachelor's degree) 54 eri aineessa, maisterintutkinnon (Master's degree) 29 eri aineessa ja tohtorintutkinnon 12 eri aineessa. Lisäksi voi suorittaa professional degreen kolmessa aineessa.
Yliopistolla on 14 tiedekuntaa ja laitosta, jotka ovat:
College of Agriculture and Food Sciences
College of Education
FAMU - FSU College of Engineering
College of Law
College of Pharmacy and Pharmaceutical Sciences, Institute of Public Health
College of Social Sciences, Arts, and Humanities
College of Science and Technology
College of Science and Technology
School of Allied Health Sciences
School of Architecture and Engineering Technology
School of Business and Industry
School of the Environment
School of Graduate Studies and Research
School of Journalism and Graphic Communication
School of Nursing
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Florida A&M University Wikimedia Commonsissa
Gaspésie–Îles-de-la-Madeleine

| Gaspésie–Îles-de-la-Madeleine |
| --- | --- |
 Gaspésie–Îles-de-la-Madeleinen hallintoalueen sijainti Quebecissä.
Valtio:   Kanada
Provinssi:   Quebec
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Gaspé (14 568 as.; 2016)
Pinta-ala:  78 180 km²
 – maa:  20 272 tai 20 318,86  km²
Väkiluku (2016):  90 311 
 – väestötiheys:  4,4  as./km²
BKT (2014):  2,87 mrd. CAD
Gaspésie–Îles-de-la-Madeleine on hallinnollinen alue Quebecin provinssissa, Kanadassa. Hallinnollisen alueen maapinta-ala on noin 20 300 neliökilometriä ja väkiluku 90 311 (2016).
Gaspésie–Îles-de-la-Madeleinen hallintokeskus on kalastussatamastaan tunnettu Gaspén kaupunki (14 568 as, 2016).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gaspésie–Îles-de-la-Madeleine Wikimedia Commonsissa
Québec Portal - Regional Portraits - Gaspésie–Îles-de-la-Madeleine (11) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)(ranskaksi) (gouv.qc.ca)
Québecin hallinnolliset alueet
Abitibi-Témiscamingue
Bas-Saint-Laurent
Capitale-Nationale
Centre-du-Québec
Chaudière-Appalaches
Côte-Nord
Estrie
Gaspésie–Îles-de-la-Madeleine
Lanaudière
Laurentides
Laval
Mauricie
Montérégie
Montreal
Nord-du-Québec
Outaouais
Saguenay-Lac-Saint-Jean
Gaecheon

| Gaecheon 개천시 |
| --- | --- |
 Kaupungin sijainti Etelä-Pyeonganin maakunnassa
 Gaecheon
 Koordinaatit: 39°41′55″N, 125°54′22″E 
Valtio:  Pohjois-Korea
Maakunta:  Etelä-Pyeongan
Väkiluku (2008):  319 554
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gaecheon (kor. 개천시, Gaecheon-si, hanja 价川市, McCune-Reischauer Kaech’ŏn) on kaupunki Korean demokraattisen kansantasavallan Etelä-Pyeonganin maakunnassa. Se sijaitsee maakunnan pohjoisrajalla maan pääkaupunki Pjongjangin pohjoispuolella. Vuoden 2008 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 319 554 asukasta.
Maantiede

Gaecheon sijaitsee Pohjois-Korean Etelä-Pyeonganin maakunnassa Cheongcheon- ja Daedong-jokien väliin jäävällä alueella. Hallinnollisesti kaupunkiin kuuluvan alueen pinta-ala on 664,76 km². Alueen korkein kohta on 1 199 metrin korkeuteen kohoava Paekthap-san kaupungin itäosassa. Hieman yli puolet kaupungin alueesta on kuitenkin alle 200 metrin korkeudella merenpinnasta. Vuoria tai metsää kaupungin alueesta on 61 %. Alueella on runsaasti kalkkikiveen muodostuneita luolia.
Vuoden keskilämpötila Gaecheonissa on 9,4°C. Tammikuun keskilämpötila on -7,4°C ja elokuun 23,9°C. Vuotuinen keskimääräinen sadanta on 1 066,7 mm.
Historia

Nykyinen Gaecheon sai alkunsa Goryeo-dynastian perustaja Wang Geonin vuonna 930 perustamasta linnoituksesta, jota kutsuttiin nimellä Ansu-jin. Ansu-jin oli vain yksi useammasta valtakunnan luoteisosiin perustetuista linnoituksista. Aluetta uhkasivat kitaanit ja myöhemmin myös mongolit. 1300-luvulla paikka sai nimen Kaeju ja nykyisen muotonsa Gaecheon (Kaech’ŏn) vuonna 1413. Nimi viittaa mahdollisesti paikan maantieteeseen kahden joen välissä. 1600-luvulla paikalle alkoi kehittyä raudan valmistukseen keskittynyttä käsityöläisyyttä ja kauppaa. Kaupungin lähistöllä oli myös useita kaivoksia. Japanin miehitettyä Korean niemimaan Gaecheonin kaivoksilta vietiin rautamalmia Japanin saarille. Pohjois-Korean itsenäistyttyä merkitystä on ollut etenkin alueen kivihiilikaivoksilla. Gaecheonista thetiin virallisesti oma kaupunkinsa vuonna 1990.
Talous

Gaecheonin alueella viljellään maata ja siellä tuotetaan esimerkiksi riisiä, silkkiä, maissia ja tupakkaa. Kaupungissa sijaitsee myös yksi maan suurimmista ankkatarhoista. Kaivostoiminnalla on suuri merkitys kaupungin taloudelle. Kivihiilen tuotannon taantuma 1990-luvulla johti taloudelliseen kriisiin, joka on lievittynyt 2000-luvun aikana.  Kivihiilen lisäksi alueella on rautaa, lyijä ja kalkkikiveä. Kaupungissa on myös teollisuutta, jonka tärkeimmät alat ovat metallien jalostus, elintarviketeollisuus, lääketeollisuus ja tekstiiliteollisuus.
Songamin luola Gaecheonissa.
Frostan kirkko

| Frostan kirkko Frosta kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2012.
Sijainti:  Frosta, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1866
Suunnittelija:  Georg Andreas Bull
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  800
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Frostan kirkko (norj. Frosta kirke) on Frostan kunnassa Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1866. Sen suunnitteli arkkitehti Georg Andreas Bull ja se korvasi aiemmin seurakunnan pääkirkkona toimineen Logtunin kirkon. Kirkossa on 800 istumapaikkaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Frostan kirkko Wikimedia Commonsissa
Freddy Krueger

| Freddy Krueger |
| --- | --- |
 Freddy Krueger Freddy vs. Jason -elokuvassa.
Luoja(t):  Wes Craven
Elokuva:  Painajainen Elm Streetillä -elokuvat, Freddy vs. Jason
Elokuvasarja:  Painajainen Elm Streetillä
Ammatti:  sarjamurhaaja
Näyttelijä(t):  Robert Englund (1984–2003) Jackie Earle Haley (2010)
Frederick Charles ”Freddy” Krueger on Painajainen Elm Streetillä -kauhuelokuvasarjan kuvitteellinen sarjamurhaaja, joka oli aikojaan lastenmurhaaja, mutta hän kuoli tulipalossa ja muuttui tämän jälkeen painajaisdemoniksi. Hänellä on yliluonnolinen kyky tappaa uhrinsa näiden painajaisissa. Freddy tunnetaan hyvin aseena käyttämästään hanskasta, jossa on neljä veistä ”kynsinä”. Hahmon luonut Wes Craven nimesi hahmon lapsuusajan kiusaajansa mukaan. Hän käytti Freddyn murhien innoituksena omia painajaisiaan. Freddy esiintyy jokaisessa Painajainen Elm Streetillä -elokuvassa.
Elämäntarina > Syntymästä kuolemaan

Amanda Krueger oli Freddyn äiti ja nunna. Amanda jäi 19-vuotiaana loukkuun vanhaan tehtaaseen, jossa pidettiin mielipuolia. He raiskasivat ja piinasivat Amandaa ja kun tämä kuukausien päästä löydettiin, hän oli raskaana. Pian Freddyn synnyttyä Amanda antoi hänet adoptoitavaksi ja oletetaan, että hän teki itsemurhan. Tämä mainitaan viidennessä elokuvassa. Amanda nähdään kuitenkin jo kolmannessa osassa.
Freddy Krueger oli aikuisena lastenmurhaaja, joka tappoi kymmeniä lapsia. Springwoodin kaupungissa, jossa asui. Hän oli myös töissä voimalaitoksella.  Freddy rakasti pikkutytöillä leikittelyä ja kokosi leikekirjaa kaikista tappamistaan lapsista. Freddyllä oli vaimo Loretta Krueger ja tytär Katherine. Loretta sai tietää miehensä puuhista, jolloin Freddy raivostuneena kuristi hänet Katherinen silmien edessä. Freddy jäi kuitenkin kiinni teoistaan ja hänet pidätettiin. Katherine adoptoitiin ja hänet nimettiin Maggieksi.
Freddyn pidätyksen yhteydessä paperitöitä ei kuitenkaan tehty kunnolla, joten hän pääsi vapaaksi. Surmattujen lasten vanhemmat raivostuivat ja etsivät Freddyn käsiinsä, levittivät tämän taloon bensiiniä ja sytyttivät sen tuleen Freddyn ollessa sisällä. Tuolloin kolme unidemonia tulivat tarjouksineen; Freddy saisi voiman päästä nuorten uniin ja tehdä painajaisista totta.
Freddyn tuntomerkit ovat punavihreä villapaita, tummanruskea lierihattu, koko ruumiin peittävät palovammat ja hanska, jossa on neljä veistä kynsinä.
Elämäntarina > Jason Voorhees

Elokuvassa Freddy vs. Jason Freddy kohtaa Perjantai 13. -elokuvien Jason Voorheesin. Freddy on kuollut ja unohdettu, eikä hän tämän vuoksi voi enää tunkeutua nuorten painajaisiin ja tappaa näitä, sillä kukaan ei muista häntä. Tullakseen jälleen pelätyksi hän tarvitsee apua toiselta sarjamurhaajalta. Freddy kääntyy Jasonin puoleen ja lähettää tämän Elm Streetille tappamaan, jotta teinit uskoisivat sen olevan Freddyn tekosia. Pian selviää, ettei Jasonilla ole aikomusta poistua vaan saalistaa itse teinejä. Sarjamurhaajien välille syntyy taistelu, joka huipentuu Jasonin majapaikalle Camp Crystal Lakelle. Kamppailu jää ratkaisematta, sillä Jason jää taistelusta henkiin, mutta ei ole varmaa onko Freddy kuollut. Elokuvalle on tehty epävirallinen jatko-osa sarjakuvan muodossa, jossa Freddy ei taistele pelkästään Jasonia vastaan vaan myös Evil Dead -trilogian Ashia vastaan.
Elämäntarina > Uudelleenfilmatisoitu versio

Painajainen Elm Streetillä -elokuvan uudelleenfilmatisoidussa versiossa Freddy Krueger oli esikoulun huoltomies, jolle koulun lapset olivat kaikki kaikessa. Kun esikouluikäisten lasten vanhemmat alkoivat huomata lasten vartaloissa pahaenteisiä merkkejä, kertoivat lapset viimein mitä he olivat joutuneet kokemaan Freddyn käsissä. Pidetty ja lapsirakas esikoulun huoltomies olikin todellisuudessa jotain aivan muuta. Lasten hyväksikäytön paljastuttua vanhemmat ajoivat Kruegerin vanhaan varastorakennukseen, ja sytyttivät sen tuleen hänen ollessa sisällä. Krueger kuoli kyseisessä tulipalossa. Kuolemansa jälkeen hän alkoi kostaa nyt jo teini-ikäisille lapsille, jotka olivat kertoneet vanhemmillensa hänen tekosistaan ja näin aiheuttaneet hänen kuolemansa. Hän ilmestyy heidän uniinsa, ja tappaa heidät toinen toisensa jälkeen unimaailmassa.
Voimat ja heikkoudet

Freddy tappaa uhrinsa näiden painajaisissa, ja saa voimansa näiden pelosta. Unissa Freddy on lähes kuolematon ja pystyy tekemään lähes mitä tahansa. Hänet voi kuitenkin vetää unesta todellisuuteen, pitämällä hänestä kiinni samalla kun herää. Joutuessaan oikeaan maailmaan Freddy on haavoittuvainen ja hänellä on normaalin ihmisen voimat.
Peleissä

Freddy Krueger esiintyy pelattavana hahmona vuoden 2011 Mortal Kombat -pelin DLC-versiossa. Hän esiintyy myös vuoden 2016 Dead by Daylight -pelissä pelattavana maksullisena DLC-hahmona. [lähde? ]
Elokuvat

Freddyä näyttelee Robert Englund kaikissa muissa paitsi vuoden 2010 elokuvassa, jossa hahmoa esittää Jackie Earle Haley. Englund huomioitiin roolistaan Freddy Kruegerina kahdella Saturn-ehdokkuudella vuosina 1988 ja 1990, elokuvista Painajainen Elm Streetillä 3 – Unien soturit ja Painajainen Elm Streetillä 4 – Unien valtias.
Lisäksi Robert Englund juonsi vuosina 1988–1990 televisiosarjaa Freddy’s Nightmares, jossa hän esittää Freddy Krueger -hahmoa. Ohjelmaa esitettiin kaiken kaikkiaan 44 jaksoa, ja sarjaa on esitetty myös Suomessa.
Elokuvat, joissa Freddy Krueger esiintyy:
Painajainen Elm Streetillä (1984)
Painajainen Elm Streetillä 2 – Freddyn kosto (1985)
Painajainen Elm Streetillä 3 – Unien soturit (1987)
Painajainen Elm Streetillä 4 – Unien valtias (1988)
Painajainen Elm Streetillä 5 – Painajaisten lapsi (1989)
Viimeinen painajainen Elm Streetillä: Freddyn kuolema (1991)
Painajainen Elm Streetillä 7: Uusi painajainen (1994)
Freddy vs. Jason (2003)
Painajainen Elm Streetillä (2010)
Robert Engund.
Gassin

| Gassin |
| --- | --- |
 vaakuna
 Gassin
 Koordinaatit: 43°13′47″N, 6°35′9″E 
Valtio:  Ranska
Hallintoalue:  Provence-Alpit-Riviera
Departementti:  Var
Arrondissementti:  Draguignan
Kantoni:  Saint-Tropez
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  24,74 km²
Väkiluku (2006):  2 859
 – Väestötiheys:  115,6 as./km²
 
 www.mairie-gassin.fr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gassin on kunta Ranskan Rivieralla noin 60 kilometrin päässä Toulonista, Varin departementissa. Sen asukasluku on 2 859 (vuonna 2006) ja pinta-ala 24,74 neliökilometriä. Gassinin vanha kyläkeskus sijaitsee 160 metriä korkealla mäellä, josta on näköala Saint-Tropezin lahdelle.
Kunta on valittu kauneimpien ranskalaiskylien Les Plus Beaux Villages de France -järjestön jäseneksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gassin Wikimedia Commonsissa
Luettelo Zachris Topeliuksen teoksista

Luettelo Zachris Topeliuksen teoksista
Historian professori Zachris Topelius (1818–1898) oli tuottelias kirjoittaja ja useista teoksista tuli myyntimenestyksiä.
Runokokoelmat

Ljungblommor. Helsingfors: A. C. Öhmans 1845
Ljungblommor. Andra samlingen, Helsingfors: författarens förlag 1850
Ljungblommor. Tredje samlingen, Helsingfors: författarens förlag 1854
Ljungblommor. Helsingfors: Edlunds 1880 [suomennos ja yhteispainos Ljungblommor I–III]
Sånger I. Ljungblommor, Helsingfors: Edlunds 1898 [suomennos ja yhteispainos Ljungblommor I–III]
Sånger I . Ljungblommor, Stockholm: Bonniers 1860 [sis. Ljungblommor I–III]
2–3. painos, Stockholm: Bonniers 1862
4. painos, Stockholm: Bonniers 1866 och 1867
5. painos, Stockholm: Bonniers 1872
6. painos, Stockholm: Bonniers 1877
7. painos, Stockholm: Bonniers 1888
Sånger II . Nya blad, Helsingfors: Edlunds 1870, Stockholm: Bonniers 1870
2. painos, Stockholm: Bonniers 1876
2. painos, Helsingfors: Edlunds 1880
Ljungblommor och Nya Blad. valikoima kouluille, Helsingfors: Edlunds 1883
Sånger III. Ljung, Helsingfors: Edlunds 1889, Stockholm: Bonniers 1889
Romaanit > Jatkokertomuksina julkaistut > Hertiginnan af Finland

Hertiginnan af Finland, Helsingfors Tidningar. tammi–kesäkuu 1850
Hertiginnan af Finland. Romantiserad berättelse, jemte en historisk skildring af Finska Kriget åren 1741–1743, Helsingfors: Wasenius 1850
Hertiginnan af Finland, Vinterqvällar. Andra cykeln: Noveller, skildringar, sägner, första delen, Helsingfors: Edlunds 1881
Romaanit > Jatkokertomuksina julkaistut > Fältskärns berättelser

Fältskärns Första Berättelse. Konungens ring. Helsingfors Tidningar, loka-joulukuu 1851
Fältskärns Andra Berättelse. Svärdet och plogen. Helsingfors Tidningar tammi-maaliskuu 1852
Fältskärns Tredje Berättelse. Eld och vatten. Helsingfors Tidningar touko-marraskuu 1852
Fältskärns Fjerde Berättelse. Rebell mot sin lycka. Helsingfors Tidningar maalis-kesäkuu 1853
Fältskärns Femte Berättelse. Hexan. Helsingfors Tidningar loka-joulukuu 1853
Fältskärns Sjätte Berättelse. Majniemi slott. Helsingfors Tidningar maalis-huhtikuu 1854 ja kesäkuu 1855
Fältskärns Sjunde Berättelse. De blå. Helsingfors Tidningar loka-joulukuu 1855
Fältskärns Nionde Berättelse. Skuggan af ett namn. Helsingfors Tidningar helmi-kesäkuu 1858
Fältskärns Tionde Berättelse. Ödemarkernas vår. Helsingfors Tidningar loka-joulukuu 1859
Fältskärns Elfte Berättelse. Borgarekungen. Helsingfors Tidningar helmi-kesäkuu 1861 (alkuosa) ja loka-joulukuu (loppuosa)
Fältskärns Tolfte Berättelse. Prinsessan af Wasa. Helsingfors Tidningar tammi-kesäkuu 1864
Fältskärns Trettonde Berättelse. Fritänkaren. Helsingfors Tidningar loka-joulukuu 1865
Fältskärns Fjortonde Berättelse. Afton och morgon. Helsingfors Tidningar tammi-toukokuu 1866
Romaanit > Jatkokertomuksina julkaistut > Simeon Levis resa i Finland

Simeon Levis resa i Finland, 1860 Helsingfors Tidningar.