stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Beatlesin kulttuurivaikutus
Vaikutus muihin artisteihin ja kunnianosoituksia > Vaikutus muihin artisteihin

The Beatles on vaikuttanut todella moneen genreen kuten, jangle, proto-punk, doom metal, acid rock, folkrock ja pop, power pop, psykedeelinen rock ja pop, artpop, progressiivinen rock, heavy metal, maailmanmusiikki ja elektroninen musiikki, joten heillä on todella iso fanikunta ja moni artisti/bändi on kertonut Beatlesin olleen inspiraatio heidän urallaan tai ura-valinnallaan, kuten:
Black Sabbath, Queen, The Beach Boys, Pink Floyd, ABBA, Nirvana, Oasis, Coldplay, Bee Gees, Alice Cooper, The Police, Aerosmith, The Eagles, ELO, The Byrds, The Kinks, The Monkees, Billy Joel, Bruce Springsteen, Elton John, Tom Petty, David Bowie, Elliot Smith, James Taylor, Eric Clapton, Tame Impala, Billie Eilish ja Taylor Swift.
Esimerkiksi, Black Sabbathin vokalisti Ozzy Osbourne on sanonut "Älä unohda, maailmassa oli toinen maailmansota ja koko juttu... Meillä oli tiukat säännöt, joiden mukaan elää ja he (Beatles) mursivat ovet niin monelle ihmiselle ja se tuntui että he antoivat vapautta maailmalle.
Suomessa taas Juice Leskinen, Mikko Alatalo, Eppu Normaali, Hector, Wigwam, Pate Mustajärvi, Andy Mccoy, Hurriganes, Danny ja Pepe Wihlberg ovat maininneet myös saaneensa inspiraatiota Beatlesilta.
Esimerkiksi. Mikko Alatalo kertoi että albumi Rubber Soul (1965) on yksi hänelle tärkein ja merkittävin levy.
Juice Leskinen julkaisi 1991 kappaleen "Norjalainen villapaita", joka jäljitteli Beatlesin "Norwegian wood" kappaleen soundia.
Vaikutus muihin artisteihin ja kunnianosoituksia > Kunnianosoituksia

-The Beatles jäsenet saivat kaikki MBE-kunnianosoitukset vuonna 1965. Lennon palautti MBE-kunnianosoituksensa vuonna 1969 protestina Vietnamin sotaa vastaan.
-Paul McCartney ja Ringo Starr saivat ritariarvonimet "Sir". Paul McCartney vuonna 1997 ja Ringo Starr vuonna 2018 Britannian kuningatar Elizabeth II:ltä, tunnustuksena heidän merkittävästä panoksestaan musiikkiin ja kulttuuriin.
-The Beatles liitettiin Rock and Roll Hall of Fameen vuonna 1988.
-Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistiin The Beatles -aiheisia postimerkkejä useaan otteeseen, erityisesti 1960-luvulla ja 2000-luvulla, ensimmäisenä artistina/bändinä jolle tämmöinen kunnianosoitus suotu.
-The Beatles sai yhteisen tähden Hollywood Walk of Fame -kävelykadulle 25. syyskuuta 1998, myös jokainen heistä on saanut oman tähtensä.
The Beatles Birminghamin Hippodromen ulkopuolella marraskuussa 1963. Väkijoukon suuruuden vuoksi bändi oli vietävä salaa tapahtumapaikalle paikallisen poliisin avustuksella.
Paul Mccartney ja John Lennon olivat Beatlesin kappaleiden pääasialliset sanoittajat.
Moni kriitikko ja lehti pitää Beatlesin vuoden 1967 albumia "Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band" maailman parhaana ja vaikutusvaltaisimpana levynä.
Yhtyeen fanit kopioimassa legendaarisen albumin Abbey Road (1969) kantta, Abbey Roadin tiellä.
Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialue

| Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialue |
| --- | --- |


Yleistä
Väkiluku:  191 513
Alue:  Etelä-Pohjanmaan maakunta
Keskuspaikka:  Seinäjoki
Kunnat:  18
Yhteistyöalue:  Sisä-Suomen yhteistyöalue
Hyvinvointialuejohtaja:  Tero Järvinen
Pelastuslaitos:  Etelä-Pohjanmaan pelastuslaitos
Aluevaltuusto
Aluevaltuuston koko:  59
Puheenjohtaja:  Paula Risikko
Puolueet ja valtuustopaikat
Keskusta:  23
Kokoomus:  17
Perussuomalaiset:  6
SDP:  6
KD:  3
Vasemmistoliitto:  1
Vihreät:  1
Vapauden liitto:  1
Liike Nyt:  1
Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialue (ruots. Södra Österbottens välfärdsområde) on Etelä-Pohjanmaan maakunnan kattava hyvinvointialue. Hyvinvointialue perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta.
Kunnat

Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialueeseen kuuluu 18 kuntaa, joista kahdeksan on kaupunkeja:
| --- | --- |
  Alajärven kaupunki   Alavuden kaupunki  (Alavo)   Evijärven kunta   Ilmajoen kunta (Ilmola)   Isojoen kunta (Storå)   Isonkyrön kunta (Storkyro)   Karijoen kunta (Botöm)   Kauhajoen kaupunki   Kauhavan kaupunki :   Kuortaneen kunta   Kurikan kaupunki   Lappajärven kunta   Lapuan kaupunki (Lappo)   Seinäjoen kaupunki   Soinin kunta   Teuvan kunta (Östermark)   Vimpelin kunta (Vindala)   Ähtärin kaupunki (Etseri) 
Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 191 513 asukasta.
Palvelut

Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen.
Palvelut > Sosiaali- ja terveyspalvelut

Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialueen keskussairaalana toimii Seinäjoen keskussairaala. Palveluita tuottaa lisäksi seitsemän sote-keskusta: Suupohjan sote-keskus, Kurikan sote-keskus, Ilmajoen sote-keskus, Lapuan sote-keskus, Kaksineuvoisen sote-keskus, Järvi-Pohjanmaan sote-keskus sekä Kuussoten sote-keskus.
Palvelut > Sosiaali- ja terveyspalvelut > Terveys ja sairaanhoito

Terveyden ja sairaanhoidon palveluihin kuuluvat lähiterveyspalvelut, ympärivuorokautiset palvelut, operatiiviset palvelut, medisiiniset palvelut, kuntoutuspalvelut sekä mielenterveyden ja riippuvuushoidon palvelut. Lisäksi palveluihin kuuluu myös diagnostiikkakeskuksen toiminta. Terveyden ja sairaanhoidon toimialajohtaja on Tiina Perä ja toimialueylihoitaja Carita Liljamo.
Palvelut > Sosiaali- ja terveyspalvelut > Perhe- ja sosiaalipalvelut

Perhe- ja sosiaalipalveluihin kuuluvat perheiden palvelut, vammaisten palvelut sekä työikäisten palvelut. Perhe- ja sosiaalipalveluiden toimialajohtaja on Päivi Saukko.
Palvelut > Sosiaali- ja terveyspalvelut > Ikäihmisten palvelut

Ikäihmisten palveluihin kuuluvat ikäihmisten asiakasohjaus, kotihoito, toimintakyvyn tuen palvelut sekä hoiva-asuminen. Ikäihmisten palveluiden toimialajohtaja on Tarja Palomäki.
Palvelut > Pelastustoiminta

Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Etelä-Pohjanmaan pelastuslaitoksen toimialueeseen. Pelastustoiminnan toimialaan kuuluvat riskien hallinta, pelastustoiminta, resurssienhallinta, tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminta sekä ensivaste. Pelastustoimen toimialajohtaja on pelastusjohtaja Harri Setälä.
Palvelut > Hallinto- ja strategiapalvelut

Hallinto- ja strategiapalveluihin kuuluvat hallintopalvelut, henkilöstöpalvelut, talouspalvelut, kehityspalvelut, tietohallintopalvelut ja tukipalvelut. Hallinto- ja strategiapalveluiden toimialajohtaja on Tommi Niemi.
Väestö > Lapset ja nuoret

Enemmistö lapsista ja nuorista kertoi vuonna 2021 olevansa tyytyväisiä elämäänsä ja kokivat muuta maata harvemmin terveydentilansa keskinkertaiseksi tai huonoksi. Kohtalaista tai vaikeaa ahdistuneisuutta kokevien osuus on noussut vuodesta 2019 erityisesti yläkouluikäisten tyttöjen keskuudessa ja ammatillisen oppilaitoksen ensimmäisten vuosikurssien tytöt kokivat terveydentilansa useammin keskinkertaiseksi tai huonoksi. Nuorten huumeiden käyttö on Etelä-Pohjanmaalla koko maan tasoa vähäisempää. Tytöistä merkittävästi suurempi osuus kokee yksinäisyyttä kuin pojista ja yleisimpiä yhteisöön kuulumattomuuden kokemukset ovat 8. ja 9. luokan tytöillä.
Lasten ja nuorten keskuudessa vähintään tunnin päivässä liikkuvia on koko maata vähemmän. Erityisesti 8. ja 9. luokan oppilaat liikkuvat koko maata vähemmän ja ammattioppilaitoksen 1. ja 2. luokan tytöistä vain 10 % liikkuu vähintään tunnin päivässä. Pojista useampi liikkuu vähintään tunnin päivässä kuin tytöistä. Kestävyyskunto on alueen lapsilla ja nuorilla koko maan tasoa alhaisempi. Lasten ylipaino ja lihavuus on Etelä-Pohjanmaalla maan yleisintä ja pojilla ylipaino on tyttöjä yleisempää. Lapsien ja nuorten kokema väkivalta huoltapitävien toimesta on vertailumaakunnista korkein.
Väestö > Työikäiset

Elämänlaatunsa hyväksi kokevien osuus työikäisten keskuudessa on koko maan tasolla. Terveydentilansa keskinkertaiseksi tai huonoksi kokevien osuus on Etelä-Pohjanmaan työikäisten keskuudessa vertailumaakuntia ja koko maata korkeampi. Työkykynsä heikentyneeksi arvioivien osuus on Etelä-Pohjanmaalla ollut selvässä kasvussa. Vuonna 2020 työkykynsä työikäisistä heikentyneeksi arvioi 30,4 %. Työkyvyttömyyseläkettä saavien osuus on Etelä-Pohjanmaalla koko maata ja vertailumaakuntia korkeampi. Etelä-Pohjanmaalla on työikäisten keskuudessa vertailumaakunnista eniten vaikeuksia 100 metrin matkan juoksemisesssa. Työikäisten keskuudessa alkoholin liikakäyttö on koko maan tasoa pienempi, mutta selvästi yleisempää miehillä kuin naisilla.
Terveysliikuntasuositusten mukaan liikkuvia työikäisiä on Etelä-Pohjanmaalla kolmannes, mikä on toiseksi vähiten koko maassa. Vapaa-ajan liikuntaa harratamattomien osuus on kuitenkin vähentynyt ja on maan keskitasoa. Työikäisten keskuudessa ylipainoisia on Etelä-Pohjanmaalla maan eniten. Kolme neljästä Etelä-Pohjanmaalla asuvasta miehestä on ylipainoinen ja lihavien osuus on maan kolmanneksi korkein. Lihavuuden yleisyys on kasvanut 2014 vuodesta 6,5 prosenttiyksikköä. Psyykkisesti merkittävästi kuormittuneiden osuus työikäisten keskuudessa on vertailumaakuntien pienin. Sen sijaan mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöiden vuoksi työkyvyttömyyseläkettä saavien osuus on nuorten aikuisten keskuudessa vertailumaakuntien korkein.
Väestö > Ikäihmiset

65 vuotta täyttäneiden keskuudessa elämänlaatunsa hyväksi tuntevia on vertailumaakunnista vähiten ja mielenterveysongelmaisten hyvinvoinnin tila nähdään Etelä-Pohjanmaalla aiempaa huonompana. Ikäihmisten influenssarokotuskattavuus on Etelä-Pohjanmaalla maan matalimpia, mutta on kokonaisuutena ollut kasvusuuntainen. Ikäihmisten keskuudessa alkoholin liikakäyttö on ollut selvässä kasvussa Etelä-Pohjanmaalla.
Etelä-Pohjanmaalla on suhteessa vertailumaakuntiin eniten 65 vuotta täyttäneitä, joilla on suuria vaikeuksia 500 m kävelymatkassa. Yli 75-vuotiaista apua riittämättömästi saavia on alueella muun maan tapaan. Suuria vaikeuksia itsensä huolehtimisessa kokevia on koko maata ja vertailumaakuntia enemmän. Erityisesti naiset kokevat saavansa riittämättömästi apua ja myös suuria vaikeuksia kokevissa naisten osuus on suurempi.
Väestö > Sairastavuus

THL:n ikävakioidussa sairastavuusindeksissä Etelä-Pohjanmaan vertailuluku on vertailumaakuntien korkein. Muuta maata yleisempiä sairauksia Etelä-Pohjanmaalla ovat dementia, tuki- ja liikuntaelinsairaudet sekä mielenterveyden häiriöt. Alhaisimmat vertailuluvut Etelä-Pohjanmaa saa aivoverisuonitautien ja tapaturmien osalta. Maakunnan väestöstä 29,1 on myönnetty oikeus vähintään yhteen erityiskorvattavaan lääkkeeseen. Etelä-Pohjanmaalla muuta maata yleisempiä perussairauksia ovat verenpainetauti, diabetes, astma ja sepelvaltimotauti.
Hallinto ja politiikka > Aluevaltuusto

Aluevaltuusto vastaa hyvinvointialueen toiminnasta ja taloudesta sekä käyttää alueen ylintä päätösvaltaa. Aluevaltuusto asettaa aluehallituksen ja hyvinvointialueen muut toimielimet sekä valitsee hyvinvointialuejohtajan. Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Etelä-Pohjanmaan aluevaltuustoon valittiin 59 valtuutettua. Etelä-Pohjanmaan aluevaltuuston puheenjohtaja on Paula Risikko (kok.), ensimmäinen varapuheenjohtaja Esko Lehtimäki (kesk.), toinen varapuheenjohtaja Risto Mattila (ps.) ja kolmas varapuheenjohtaja Aarne Heikkilä (sd.).
Hallinto ja politiikka > Aluehallitus

Aluehallitus johtaa hyvinvointialueen toimintaa, hallintoa ja taloutta. Etelä-Pohjanmaan aluehallituksen puheenjohtaja on Lasse Hautala (kesk.), varapuheenjohtaja Sami Keskinen (kok.) ja 2. varapuheenjohtaja Anneli Jäätteenmäki (kesk.). Hyvinvointialuejohtaja johtaa aluehallituksen alaisena hyvinvointialueen hallintoa, taloudenhoitoa ja muuta toimintaa. Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialueen hyvinvointialuejohtaja on Tero Järvinen.
Aiheesta muualla

Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialue 2023 (verkkosivut)
| n k Suomen hyvinvointialueet |
| --- | --- |
Hyvinvointialueet:  Etelä-Karjala  Etelä-Pohjanmaa  Etelä-Savo (Eloisa)  Itä-Uusimaa  Kainuu  Kanta-Häme  Keski-Pohjanmaa (Soite)  Keski-Suomi  Keski-Uusimaa  Kymenlaakso  Lappi  Länsi-Uusimaa  Pirkanmaa (Pirha)  Pohjanmaa  Pohjois-Karjala (Siun sote)  Pohjois-Pohjanmaa (Pohde)  Pohjois-Savo  Päijät-Häme  Satakunta  Vantaa ja Kerava (VAKE)  Varsinais-Suomi (Varha) 
Muut alueet:  Ahvenanmaan maakunta  Helsingin kaupunki  HUS-yhtymä (erikoissairaanhoito Uudellamaalla) 
| n k Sisä-Suomen yhteistyöalue |
| --- | --- |
Hyvinvointialueet:  Etelä-Pohjanmaa  Kanta-Häme  Pirkanmaa (Pirha) 
Hyvinvointialueen keskussairaalana toimii Seinäjoen keskussairaala.
Yrjö Karilas

Yrjö Karilas 1910-luvulla.
Yrjö Antero Karilas (vuoteen 1906 Karlsberg; 3. tammikuuta 1891 Hailuoto – 7. kesäkuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen kristillisen nuorisotyön kehittäjä ja nuorisokirjailija. Hänet muistetaan ennen muuta laatimastaan laajasta tietoteoksesta Pikku jättiläinen (1924). Karilas oli koulutukseltaan opettaja, mutta pääosan elämästään hän työskenteli kristillisen poikatyön parissa. Karilaan kirjallinen tuotanto on huomattavan laaja: hän kirjoitti mm. tietoteoksia, suurmieselämäkertoja, itsekasvatusoppaita, harrastusoppaita sekä poikatyön teoriaan liittyviä teoksia.
Lapsuus ja nuoruus

Yrjö Karilas syntyi Hailuodossa Oulun edustalla 3. tammi­kuuta 1891. Hänen isänsä Niilo Karilas toimi Hailuodossa kirkkoherrana. Vaimonsa Ida Maria Ansténin, joka oli Nilsiän seurakunnan kappalaisen tytär, Niilo Karlsberg tapasi ollessaan Nilsiän kirkkoherrana 1879. Yrjö Antero oli seitsemäs perheen yhteensä 12 lapsesta, jotka syntyivät vuosien 1880 ja 1900 välillä. Vuonna 1895 perhe muutti Hailuodosta Piippolaan, jonne Niilo Karlsberg siirtyi kirkkoherraksi. Piippolassa Yrjö Karilas vietti suurimman osan lapsuudestaan. Vuonna 1903 perhe muutti Helsinkiin Niilo Karlsbergin siirryttyä senaatin kirkollisasiain toimituskunnan esittelijäsihteeriksi.
Karilas muistelee olleensa nuorena ujo ja tiedonjanoinen lukutoukka. Hän kokosi muistikirjaan ”tietoja vähän joka alalta”, keräsi kattavan kasvikokoelman ja harjoitteli kouluaineita myös vapaa-ajalla. Karilas mainitsee nuoruusiän oppimestarikseen ja esikuvakseen isänsä, joka joutui kuitenkin olemaan paljon poissa kotoa luottamustehtäviensä vuoksi; tämä toimi mm. valtio­päivillä pappissäädyn edustajana useaan otteeseen 1800-luvun lopulla ja otti myös osaa kirkollis­kokouksiin. Isä osallistui kuitenkin aktiivisesti lasten kasvatukseen ja harrastuksiin, vaikkakin käytti ajoittain ”vanhan ajan kasvatusmenetelmiä.”
Koulunkäynnin Karilas aloitti Oulun klassillisessa lyseossa vuonna 1900. Kun perhe muutti Helsinkiin, Karilas siirtyi Helsingin suomalaiseen normaali­lyseoon, josta hän valmistui myös ylioppilaaksi 1908. Karilas itse kuvaa opiskeluaikaansa ongelmattomaksi ja mieluisaksi, vaikkakin sopeutuminen Helsinkiin vei aikansa.  Isän toiveista huolimatta hän ei halunnut papiksi vaan lähti opiskelemaan kieliä yliopistoon opettajan ura tähtäimessään suorittaen filosofian kandidaatin tutkinnon vuonna 1911. Kahtena seuraavana vuonna hän auskultoi opettajaksi Helsingin Suomalaisessa Normaalilyseossa ja valmistui filosofian maisteriksi.
Opettajanura

Vuonna 1911 Karilas, tuolloin vain 20-vuotias filosofian kandidaatti, sai venäjän kielen opettajan viran Hanna Castrenin vuosisadan alussa perustamasta Sörnäisten viisiluokkaisesta yhteiskoulusta, joka laajeni sittemmin kahdeksanluokkaiseksi Kallion yhteiskouluksi. Karilas itse kertoo ottaneensa työn vastaan elättääkseen suurta perhettä isän kuoleman jälkeen vuonna 1911. Työmaata Karilaalla venäjän kielen opettajana riitti. Venäjän tuntimäärää oli uusien lukusuunnitelmien mukaisesti lisätty, mikä teki kielestä 34 viikkotunnilla koulun toiseksi opetetuimman aineen. Tästä huolimatta hän opetti ajoittain myös filosofian alkeita, alaluokkien laskentoa, voimistelua sekä laulua. Karilas oli mukana myös oppilasyhdistystoiminnassa toverikunnan eli konventin ohjaajana koko koulussaoloaikansa. Toverikunnan toimintaan kuului mm. kokouksia, esitelmiä ja retkiä, joiden toivottiin varjelevan oppilaita ”monesta huonosta huvituksesta, joihin nykyään pääkaupungissa nuoria lapsiakin houkutellaan”. Kun venäjän kielen opetus lakkautettiin Suomen kouluissa, Karilas joutui jättämään Kallion yhteiskoulun.  Kallion yhteiskoulun vuosina Karilaalle alkoi karttua myös omaa perhettä: vuonna 1914 hän avioitui Ester Teittisen kanssa ja sai jälkikasvua vuosina 1915, 1917, 1920 ja 1924.
Kustannusalalla

Uusi leipätyö löytyi kustannusalalta heinäkuussa 1918, jolloin Karilas aloitti toimistovirkailijan työn WSOY:n Helsingin toimistolla.  Hän vastasi erityisesti yhtiön uskonnollisesta sekä nuorille suunnatusta kirjallisuudesta ja julkaisi myös itse paljon mm. elämäkertakokoelmia sekä poikatyöhön liittyvää kirjallisuutta. Karilaan elämäkertakokoelmat laskettiin tässä kirjossa nimenomaan nuortenkirjallisuuteen niiden kasvatuspainotteisuuden vuoksi. Laajan elämäkertatuotantonsa ansiosta Karilas valittiin 1920-luvulla WSOY:n suurprojektin, viisiosaisen Kansallisen elämäkerraston kustannussihteeriksi. Hän julkaisi vuoteen 1969 saakka myös joka vuosi vähän ennen koulujen syyslukukauden alkua Koululaisen muistikirjan, joka sisälsi sekä ajan­kohtaista tietoa että arvoituksia ja tehtäviä sekä myös koululaisten omille muistiin­panoille varattuja sivuja. Karilaan menestyksekkäimmäksi teokseksi osoittautui kuitenkin vuonna 1924 ilmestynyt laaja nuorisolle suunnattu yleistietoteos Pikku jättiläinen, jonka painosmäärät nousivat huimiin lukuihin. Siitä julkaistiin myöhemmin useita uusittuja painoksia, viimeinen vuonna 1964. Kirjallisen tuotantonsa WSOY:llä hän oli aloittanut jo ollessaan opettajana Kalliossa.
Kristillinen poikatyö

Varsinaisen elämäntyönsä Karilas teki nuorisotyön ja erityisesti poika- ja nuorukaistyön alalla, vaikkakaan hänen uraansa kustannussihteerinä ei voida erottaa selvästi muusta nuorisotyöstä. Vuoden 1918 toukokuussa hän aloitti työn Helsingin NMKY:n poikaosaston ja myöhemmin myös nuorukaisosaston sihteerinä; vuodesta 1921 lähtien hän keskittyi vain nuorukaistyöhön. Marraskuussa 1919 Karilas valittiin myös Suomen Nuorten Kristillisen Liiton (SNKL, kristillisen nuorisotyön valtakunnallinen keskusjärjestö) poika- ja tyttötyön keskussihteeriksi. Tässä työssä hänen tehtävänään oli toimia yhdyssiteenä paikallisten poika- ja tyttöosastojen välillä. Poikatyön keskuselimeksi muotoutui SNKL:n alainen Suomen NMKY:n Pojat, jonka alaisuuteen kuului myös tyttötyö vuoteen 1924 asti.
Suomennoksia

Gustaf Janson : Paratiisi. Kyläkirjaston kuvalehti, Helsinki 1909
Franz Kliche : Luonteenlujuus ; suomentaneet Ester ja Yrjö Karilas. WSOY 1926
Johannes Bernieri : Salattu elämä Kristuksen kanssa Jumalassa. WSOY 1941
James Nikander

| James Nikander (Musta Barbaari) |
| --- | --- |
 Musta Barbaari esiintymässä Linnanmäellä 31. toukokuuta 2013.
Henkilötiedot
Koko nimi:  James Arthur Emmanuel Nikander
Syntynyt: 11. lokakuuta 1990 (ikä 34) Turku
Ammatti:  Rap-artisti  Fitness-ammattilainen  Somepersoona  Tubettaja  Näyttelijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Musta Barbaari
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2013–
Tyylilajit:  rap hip-hop
Levy-yhtiöt:  Lihamyrsky Monsp Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
James Arthur Emmanuel Nikander (taiteilijanimeltään Musta Barbaari, s. 11. lokakuuta 1990 Turku) on suomalainen rap-artisti, somepersoona ja fitness-ammattilainen, joka tuli tunnetuksi muusikkona kappaleellaan ”Salil eka salil vika”. Biisi julkaistiin vuonna 2013 ja se nousi välittömästi Suomen virallisen singlelistan 1. sijalle sekä musiikkivideo keräsi hetkessä miljoonia katselukertoja YouTubessa. Vuonna 2023 James Nikander voitti Fitness Suomen mestaruuden.
Musiikki

Musta Barbaari vieraili ensimmäisen kerran JVG:n kesällä 2012 julkaistulla ”Töttöröö”-musiikkivideolla. Henkilökohtainen musiikkiura sai räjähtävän alun, kun esikoissingle Salil Eka Salil Vika julkaistiin vuonna 2013 ja se nousi Suomen virallisen singlelistan kärkeen (38/2013). Latauslistalla singlen paras sijoitus oli kuudes. Kappaleella ja videolla vierailee rap-artisti Aksim, ja sen tuotannosta vastasi Palmroth. Kappaleessa räpättiin provosoivasti ja ironisesti tummaihoisiin miehiin Suomessa liitetyistä rasistisista kliseistä, kuten sossun luukulla käymisestä ja bodaamisesta. Musiikkivideo on kerännyt yli 6,5 miljoonaa katselukertaa YouTubessa.
Tammikuussa 2014 Musta Barbaari alkoi juontaa Radio Helsingin ohjelmaa Mustan Barbaarin Savumerkki yhdessä Prinssi Jusufin kanssa.
Heinäkuussa 2014 Musta Barbaari aiheutti pienen kohun juostuaan lavalle kesken Megadethin konsertin Qstockissa. Omien sanojensa mukaan hän keskeytti Megadeathin keikan, koska he olivat mykistäneet Musta Barbaarin oman keikan musiikin ja mikrofonit.
Elokuun 2014 alussa Musta Barbaari vahvisti suunnittelevansa uutta singleä, mutta totesi kuitenkin, ettei albumi ole suunnitelmissa.
Huhtikuussa 2015 Musta Barbaari julkaisi Ruudolfin Lihamyrsky levy-yhtiön kautta toisen singlensä ”Kuka pelkää pimeet”, josta Rumban kriitikko Teemu Fiilin totesi: "Musta Barbaari on toista kertaa onnistunut tekemään palasen parasta punchline-räppiä, mitä Suomessa tänä päivänä ilmestyy. Ero on vain se, että hänen tekemänään sen yhteiskunnallinen merkitys ja toisaalta myös kuulijakunta on suurempi kuin useimpien muiden räppäreiden".
2016 Musta Barbaari julkaisi Vuoden Mamu -kappaleen yhdessä Prinssi Jusufin kanssa ja osana Lihamyrskyn "Tumma Toukokuu" -kampanjaa. Kappaleessa laulettiin maahanmuutajan elämästä. Hän julkaisi 2016 myös "Taottu"-kappaleen, jossa lauloi omista henkilökohtaisista kamppailuistaan, epätoivosta ja asenteesta elämään sekä tuleviin koitoksiin.
Vuonna 2017 hän julkaisi kappaleen "Eilen Me Naura", jossa vieraili Seksikäs-Suklaa. Afrobiitin sävyttämä kappale oli erilainen kuin aiemmat tuotannot eikä siinä otettu kantaa rotuasioihin.
Vuosina 2018 ja 2019 Musta Barbaari ei ole julkaissut omaa musiikkia. Hän on vieraillut satunnaisesti muiden räp-artistien kappaleilla mm. Dauda Koroma (Viha) sekä PastoriPike (AITO G) ja esiintynyt keikoilla yhdessä Prinssi Jusufin ja muiden Lihamyrsky-yhtyeestä tuttujen artistien kanssa.
Diskografia > Singlet

Salil Eka Salil Vika (2013)
Kuka Pelkää Pimeet (2015)
Vuoden Mamu (yhdessä Prinssi Jusuf, 2016)
Taottu (2016)
Eilen Me Naura (feat. Seksikäs Suklaa, 2017)
4 Prossaa (feat. Dauda Koroma, SANÉ, 2020)
Diskografia > Vierailijana

Dauda Koroma: Palaan kotiin (feat. Musta Barbaari, 2016)
PastoriPike: AITO G (feat. Musta Barbaari, Daco Junior, Kingfish, Gracias, Bile, 2017)
Dauda Koroma: Viha (feat. Musta Barbaari, JimiBoyX, 2018)
Dauda Korona: V8 (feat. Ike, Musta Barbaari, 2020)
PastoriPike: Paa se bängää (mukana Gracias, Yeboyah, Bile, Kingfish, Sebastian Da Costa, Musta Barbaari, 2021)
Diskografia > Musiikkivideot

Salil Eka Salil Vika
Kuka Pelkää Pimeet
Vuoden Mamu
Eilen Me Naura
AITO G (feat.)
Viha (feat.)
Televisiosarjat ja vlogit

| Sarja | Kanava | Vuosi |
| --- | --- | --- |
| Suomi-Mamu-Suomi | YLE TV2 | 2015-2016 |
| Tanssii tähtien kanssa | MTV | 2017 |
| Salatut Elämät | MTV | 2017 |
| Selviytyjät Suomi | Nelonen ja Ruutu | 2018 |
| Fort Boyard Suomi | MTV | 2018 |
| Erikoisjoukot | Nelonen ja Ruutu | 2022 |
| Sarja | Kanava | Vuosi |
| --- | --- | --- |
| Taru Painojen Herrasta (6 osaa) | YouTube | 2013 |
| Lihamökki-kesäkiertue (4 osaa) | YouTube | 2019 |
Aiheesta muualla

Musta Barbaari Spotifyssa
Musta Barbaari YouTubessa
Musta Barbaari Facebookissa
Musta Barbaari Instagramissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana