stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yamato-Takada

| Yamato-Takada (大和高田市) |
| --- | --- |
 Iwazono Niimasu-Takumushitama-jinja
 lippu:  Symboli
 Yamato-Takadan sijainti Naran prefektuurissa
 Yamato-Takada
 Koordinaatit: 34°30′54″N, 135°44′11″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kansai
Prefektuuri:  Naran prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  16,48 km²
Väkiluku (01/2020):  64 580
 – Väestötiheys:  3 918,7 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Camellia sasanqua
 – Kukka:  Kosmos
 
 https://www.city.yamatotakada.nara.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yamato-Takada (jap. 大和高田市, Yamato-Takada-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Naran prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin luoteis- ja Naran altaan eteläosassa. Kaupungin läpi etelästä pohjoiseen virtaavat Yamatojoen sivujoet Katsuragi ja Takada. Yamato-Takadassa on 64 580 asukasta (tammikuussa 2020) ja sen pinta-ala on 16,48 neliökilometriä.
Kaupungin keskustan muodostaa Takadan alue, jonne Taima-klaani perusti linnan vuoden 1430 tienoilla. Myöhemmin Edo-kaudella 1600-luvulla se kehittyi Ise-kaidō-tien varren postiasemana (shukuba) ja Senryū-jin buddhalaisen temppelin temppelikaupunkina. Perinteinen elinkeino alueella on puuvillan viljely, ja erityisesti 1800-luvun lopulta alkaen Takadaan kehitty tekstiiliteollisuutta. Toisen maailmansodan jälkeen sinne sijoittui myös muun muassa elintarvike- ja metalliteollisuutta, pääosin pienteollisuutta. Kaupunkioikeudet silloiselle Takadan maaseutukaupungille myönnettiin vuonna 1948. Samalla se vaihtoi nimensä Yamato-Takadaksi erottuakseen maan muista Takada-nimisistä kaupungeista. Kaupunkiin kuuluvilla maaseutumaisilla alueilla viljellään esimerkiksi vihanneksia ja koristekukkia.
Yamato-Takadan rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluu Fudō-inin temppelin vuonna 1483 rakennettu päähalli, joka on yksi Japanin tärkeän kulttuuriomaisuuden kohteista. Yamato-Takadaa palvelevat JR Nishi-Nihonin Wakayama-linja ja Sakurai-linja sekä Kintetsu-rautateiden Osaka-linja ja Minami-Ōsaka-linja.
Kuvia

Tenjin-shan torii-portti
Yamato-Takadan rautatieasema
Katashion ostoskatu
Yamato-Takadan kaupunginkirjasto
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yamato-Takada Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Ylinenjärvi (Pirkkala)

| Ylinenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Pirkkala
Koordinaatit:  61°24′43″N, 23°39′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue‎ (35.21)
Laskuoja:  oja Keskinenjärveen 
Järvinumero:  35.217.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,7 m 
Rantaviiva:  1,386 km 
Pinta-ala:  0,08426 km² 
Tilavuus:  0,000331 km³ 
Suurin syvyys:  11,4 m 
 fiYlinenjärvi 
Ylinenjärvi  on Pirkanmaalla Pirkkalan Sorkkalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Ylinenjärvi on osa Sikojoen valuma-aluetta.
Maantietoa

Järvi on 600 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,4 hehtaaria. Siihen laskee kolme ojaa, joista kaakkoispäähän laskeva Kaitajärvenoja on huomattavin. Se on Kaijajärven laskuoja, jonka kautta laskee myös Matojärven vedet. Toinen on Latikkaoja, jonka varrella on joitakin tekojärviä ja jonka valuma-alue ulottuu Kaputtilansuolle asti. Pienin ojista tuo vedet Kokkolanvuoren takaa. Ylinenjärven oma laskuoja on vain 300 metriä pitkä ja siinä on kaksi metriä pudotusta. Se laskee Keskinenjärveen. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Sen itäpäässä sijaitsee kaksi maatilaa ja sen pellot, mutta länsipään pellot on niittyinä. Rannoille on rakennettu viisi muuta kiinteistöä ja lähes kaksikymmentä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Sorkkalasta yhdystieltä 3003. Lempäälän raja sijaitsee 200 metrin päässä kaakossa.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1970, 1993, 1996, 2001, 2005, 2010 ja 2015. Vedenväri on ruskeaa johtuen veden sisältämästä runsaasta humuksesta. Vesi on sameaa. Vesi on etenkin talvella hapanta ja sen pH-arvo voi laskea esimerkiksi rapujen kannalta kriittisen alas. Kesällä pH-arvot kohoavat talviarvoista hieman. Viimeisten mittauksian mukaan veden happamuustaso on aiempaa korkeampi ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä. Järvessä on säännöllisesti happitaloudessa häiriöitä. Tilanne on ollut talvella parempi kuin kesällä. Pääasiallisena syynä tähän voidaan pitää lämpötilakerrostumista, joka on sekä talvella että kesällä melko jyrkkä. Happitilanne on heikompi alusvedessä ja etenkin pohjan lähellä. Talvella 2015 tilanne oli kokonaisuutena hyvänä, mutta joskus happi kuluu lähes loppuun alusvedessä, missä oli 1 milligrammaa happea litrassa vettä (mg/l). Kesäaikana happitalous häiriintyy voimakkaasti, koska alusveden happi kuluu silloin vähiin tai kokonaan loppuu. Yleensä happikato alkaa viiden metrin syvyydessä. Järven happitaloudessa ei ole tapahtunut viime aikoina suuria pysyviä muutoksia. Veden fosforipitoisuuden mukaan järvi on lievästi rehevien tai rehevien järvien tasolla. Kesällä 2015 fosforipitoisuus 13 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l), joka on aivan karujen vesien raja-arvon yläpuolella. Esimerkiksi levien esiintymistä rajoittavat fosforin määrät, mutta silti kesällä 2005 levien klorofyllipitoisuudet saavuttivat arvon 75 µg/l, jolloin leväkukinta oli voimaksta. Vaikka vuonna 2015 fosforipitoisuudet olivat lievästi rehevöityneen järven tasolla, olivat levien klorofyllipitoisuudet erittäin rehevien järvien tasolla. Järven hygieninen taso oli vuonna 2015 erinomainen, vaikka suolistobakteereja esiintyykin ajoittain vähän. Järvi soveltuu virkistysjäyttöön tyydyttävästi.
Historiaa

Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ylinenjärvi”. ”Sikojärvi Gårdin” peltoja sijaitsi Ylinenjärven pohjoispäähän asti ja järven rannoilla sijaitsi kaksi torppaa.
Vuoden 1953 peruskartan mukaan sekä järven itä- että länsipäässä oli peltomaata. Myös etelästä laskevan ojan varrella on peltomaata. Vuoden 1975 kartassa Kokkovuoren pitkä pelto oli metsitettynä ja sama kävi itäpään rantaa lähellä oleville pelloille vuoden 1980 kartassa. Vaikka joitakin mökkejä oli rakennettu järven pohjoisrannalla vuonna 1953, lohkottiin niitä sinne lisää 1950-luvulla, ja sama tehtiin järven itä- ja etelärannoilla vuoden 1975 jälkeen. Latikkaoja oli aiemmalta nimeltään Latikkakorvenpuro. Sen varrella olleet pellot hävitettiin 1970-luvulla, ja seuraavina vuosina peltojen tilalle muodostui tekojärviä.
17 Songs

| 17 Songs María Farantoúri |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1989–1990
 Julkaistu: 1990
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: folkmusiikki   kreikkalainen taidemusiikki   nueva canción
 Kesto: 65.18
 Levy-yhtiö: Tropical Music
María Farantoúrin muut julkaisut
| The Very Best of Maria Farandouri 1990 | 17 Songs 1990 | I veatríki stin Odó Midén 1994 |
17 Songs (kreik. julkaisu 17 tragoudiá, kreik. 17 τραγούδια) on kreikkalaislaulaja María Farantoúrin studioalbumi vuodelta 1990.
Albumilla Farantoúri laulaa kreikaksi, englanniksi, espanjaksi, italiaksi, korsikaksi, portugaliksi, ranskaksi sekä saksaksi muun muassa Lucio Dallan, Michel Legrandin, Kurt Weillin, Nicola Piovanin, Hollaenderin, Milton Naschimenton, Leon Giecon sekä Vangelisin vanhoja sekä uusia, ennenjulkaisemattomia kappaleita.
Vierailevia artisteja albumilla ovat argentiinalainen Mercedes Sosa sekä kreikkalainen Dionýsis Savvópoulos. Orkesteria johtaa kuubalainen Leo Brouwer.
Kappaleet

Caruso
San Vicente
Adio Querida
Filho
Once Upon a Summertime
Solo le Pido a Dios
Sol Negro
Tóra, xéro (Τώρα, ξέρω)
La Canzone del Mal di Luna
Youkali
Oi kýknoi (Οι κύκνοι)
Wenn ich mir was wünschen dürfte
Nanoúrisma (Νανούρισμα)
San Elektra
Sarracini
Esta Montana
Odí A' (Ωδή Α')
1985 (kappale)

| ”1985” Tuomas Kauhanen |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Sano vaan Tuomas
 Julkaistu: 16. huhtikuuta 2012
 Formaatti: MP3
 Tuottaja(t): Ola
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 03.40
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Tuomas Kauhasen muut singlet
|   | ”1985” 2012 | ”Miksi naiset rakastuu renttuihin?” 2012 |
"1985" on rap-artisti Tuomas Kauhasen 16. huhtikuuta 2012 julkaistu single hänen debyyttialbumiltaan, Sano vaan Tuomas. Kappaleen kertosäe mukailee Anssi Kelan "1972"-kappaleen kertosäkeen sanoja.[lähde? ]
Kappaleesta on julkaistu musiikkivideo.
Kappaleet

1985
Ylinenlampi (Jämsä)

| Ylinenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°44′33″N, 24°44′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Jänenjärveen 
Järvinumero:  35.723.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,2 m  
Rantaviiva:  0,538 km  
Pinta-ala:  1,548 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiYlinenlampi 
Ylinenlampi  on Keski-Suomessa Jämsässä Länkipohjan lähellä Vilkkilän kylässä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisen ylänköalueen painaumassa Jänenjärven lähellä Haapaojan uomassa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria, mutta se on matalana ruohottumassa umpeen. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat pensasto- ja metsämaata. Lammelle ei tule tietä, mutta sen lähellä kulmee valtatieltä 9 alkava yhdystie 14303.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu muita ojia, mutta se on Haapaojan läpivirtausjärvi. Haapaoja alkaa Myllyvedeltä ja laskee Jänenjärven kautta Koljonselän Säkkiin.
Historiaa

Vuoden 1957 peruskartassa lampi oli merkitty ruovikkoiseksi ja ilmeisesti matalaksi lammeksi, jota ympäröi tulvaniityt. Lammen itäosia oli raivattu peltomaaksi, joita ei nykyään enää ole viljelyssä. Ne oli vuoden 1977 kartassa metsitetty. Nimitys Ylinenlampi tulee ilmeisesti Haapaojassa olevista muista lammista, sillä ennen Jänenjärveä on ollut olemassa nyttemmin suoksi kuivattuna Keskinenlampi.
442 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku eaa. · 400-luku eaa. · 300-luku eaa.
Vuosikymmenet: 500-luku eaa. · 490-luku eaa. · 480-luku eaa. · 470-luku eaa. · 460-luku eaa. · 450-luku eaa. · 440-luku eaa. · 430-luku eaa. · 420-luku eaa. · 410-luku eaa. · 400-luku eaa. · 390-luku eaa.
Vuodet: 500 eaa. · 499 eaa. · 498 eaa. · 497 eaa. · 496 eaa. · 495 eaa. · 494 eaa. · 493 eaa. · 492 eaa. · 491 eaa. · 490 eaa. · 489 eaa. · 488 eaa. · 487 eaa. · 486 eaa. · 485 eaa. · 484 eaa. · 483 eaa. · 482 eaa. · 481 eaa. · 480 eaa. · 479 eaa. · 478 eaa. · 477 eaa. · 476 eaa. · 475 eaa. · 474 eaa. · 473 eaa. · 472 eaa. · 471 eaa. · 470 eaa. · 469 eaa. · 468 eaa. · 467 eaa. · 466 eaa. · 465 eaa. · 464 eaa. · 463 eaa. · 462 eaa. · 461 eaa. · 460 eaa. · 459 eaa. · 458 eaa. · 457 eaa. · 456 eaa. · 455 eaa. · 454 eaa. · 453 eaa. · 452 eaa. · 451 eaa. · 450 eaa. · 449 eaa. · 448 eaa. · 447 eaa. · 446 eaa. · 445 eaa. · 444 eaa. · 443 eaa. · 442 eaa. · 441 eaa. · 440 eaa. · 439 eaa. · 438 eaa. · 437 eaa. · 436 eaa. · 435 eaa. · 434 eaa. · 433 eaa. · 432 eaa. · 431 eaa. · 430 eaa. · 429 eaa. · 428 eaa. · 427 eaa. · 426 eaa. · 425 eaa. · 424 eaa. · 423 eaa. · 422 eaa. · 421 eaa. · 420 eaa. · 419 eaa. · 418 eaa. · 417 eaa. · 416 eaa. · 415 eaa. · 414 eaa. · 413 eaa. · 412 eaa. · 411 eaa. · 410 eaa. · 409 eaa. · 408 eaa. · 407 eaa. · 406 eaa. · 405 eaa. · 404 eaa. · 403 eaa. · 402 eaa. · 401 eaa. · 400 eaa. · 399 eaa.
1986 (EP)

| 1986 Kavinsky |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 20. helmikuuta 2007
 Tuottaja(t): Vincent Belorgey
 Tyylilaji: electro house
 Kesto: 17.54
 Levy-yhtiö: Record Makers
Kavinskyn muut julkaisut
| Teddy Boy 2006 | 1986 2007 | Blazer 2008 |
1986 on ranskalaisen elektronisen musiikin artistin Kavinskyn EP-levy, joka julkaistiin 20. helmikuuta 2007 levy-yhtiöllä Record Makers. Albumin kappale ”Testarossa Autodrive (SebastiAn Remix)” kuullaan videopelissä Grand Theft Auto IV pelin fiktiivisellä radiokanavalla Electro-Choc ja kappale ”Wayfarer” kuullaan videopelissä Midnight Club: Los Angeles. Albumin kappale ”Grand Canyon” sisältää samplen italodisko-yhtyeen Kanon kappaleesta ”Ikeya Seki”.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Wayfarer | 4.32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Dead Cruiser | 3.35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Testarossa Autodrive (SebastiAn Remix) | 5.00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Flashback | 1.30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Grand Canyon | 3.17 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 17.54 |  |  |  |  |  |  |  |
443 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku eaa. · 400-luku eaa. · 300-luku eaa.
Vuosikymmenet: 500-luku eaa. · 490-luku eaa. · 480-luku eaa. · 470-luku eaa. · 460-luku eaa. · 450-luku eaa. · 440-luku eaa. · 430-luku eaa. · 420-luku eaa. · 410-luku eaa. · 400-luku eaa. · 390-luku eaa.
Vuodet: 500 eaa. · 499 eaa. · 498 eaa. · 497 eaa. · 496 eaa. · 495 eaa. · 494 eaa. · 493 eaa. · 492 eaa. · 491 eaa. · 490 eaa. · 489 eaa. · 488 eaa. · 487 eaa. · 486 eaa. · 485 eaa. · 484 eaa. · 483 eaa. · 482 eaa. · 481 eaa. · 480 eaa. · 479 eaa. · 478 eaa. · 477 eaa. · 476 eaa. · 475 eaa. · 474 eaa. · 473 eaa. · 472 eaa. · 471 eaa. · 470 eaa. · 469 eaa. · 468 eaa. · 467 eaa. · 466 eaa. · 465 eaa. · 464 eaa. · 463 eaa. · 462 eaa. · 461 eaa. · 460 eaa. · 459 eaa. · 458 eaa. · 457 eaa. · 456 eaa. · 455 eaa. · 454 eaa. · 453 eaa. · 452 eaa. · 451 eaa. · 450 eaa. · 449 eaa. · 448 eaa. · 447 eaa. · 446 eaa. · 445 eaa. · 444 eaa. · 443 eaa. · 442 eaa. · 441 eaa. · 440 eaa. · 439 eaa. · 438 eaa. · 437 eaa. · 436 eaa. · 435 eaa. · 434 eaa. · 433 eaa. · 432 eaa. · 431 eaa. · 430 eaa. · 429 eaa. · 428 eaa. · 427 eaa. · 426 eaa. · 425 eaa. · 424 eaa. · 423 eaa. · 422 eaa. · 421 eaa. · 420 eaa. · 419 eaa. · 418 eaa. · 417 eaa. · 416 eaa. · 415 eaa. · 414 eaa. · 413 eaa. · 412 eaa. · 411 eaa. · 410 eaa. · 409 eaa. · 408 eaa. · 407 eaa. · 406 eaa. · 405 eaa. · 404 eaa. · 403 eaa. · 402 eaa. · 401 eaa. · 400 eaa. · 399 eaa.
Ágreda

| Ágreda |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Ágreda
 Koordinaatit: 41°51′18″N, 1°55′13″W 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Kastilia ja León
Maakunta:  Soria
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  165 km²
Korkeus:  928 m
Väkiluku (2015):  3 053
 – Väestötiheys:  19 as./km²
 
 http://www.agreda.es/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ágreda on kunta ja kaupunki Sorian maakunnassa Espanjassa. Ágredan asukasluku on noin 3000.
Kuvia

Kaupungintalo
Basílica de Nuestra Señora de los Milagros
Iglesia de San Miguel valmistui 1400-luvulla.
Arco árabe de Ágreda (tai Arco califal) 900-luvulta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ágreda Wikimedia Commonsissa
Yhtenäisvaltio

Yhtenäisvaltiot
  Liittovaltiot
Yhtenäisvaltio on valtio, jonka ylimpiä valtioelimiä valtakunnanlaajuisesti ohjataan perustuslailla yhtenä kokonaisuutena ja jolla on yksi perustuslain määräämä lainsäädäntö. Toisin kuin liittovaltioissa, yhtenäisvaltioissa ei ole osavaltioita, joiden oikeus itsehallintoon ja omaan lainsäädäntövaltaan olisi turvattu keskusvallan päätöksiä vastaan. Hallituksen poliittinen valta voidaan yhtenäisvaltioissakin siirtää alemmille tasoille, mutta keskushallinnolla on oikeus peruuttaa  delegoitu valta. Sellainen tilanne oli jonkin aikaa Tanskassa, jossa hallitus vastasi Farumin kunnan hallinnosta[lähde? ], ja Pohjois-Irlannissa, jota Britannian keskushallitus Lontoossa hallitsi 1973–2007. Yhtenäisvaltioilla voi olla myös autonomisia alueita, kuten Suomessa Ahvenanmaa.
Luettelo yhtenäisvaltioista > Tasavallat

Afganistan
Albania
Algeria
Angola
Armenia
Azerbaidžan
Bangladesh
Barbados
Benin
Bolivia
Botswana
Bulgaria
Burkina Faso
Burundi
Chile
Costa Rica
Djibouti
Dominica
Dominikaaninen tasavalta
Ecuador
Egypti
El Salvador
Eritrea
Etelä-Afrikka
Etelä-Korea
Fidži
Filippiinit
Gabon
Gambia
Georgia
Ghana
Guatemala
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Honduras
Islanti
Indonesia
Iran
Irlanti
Israel
Italia
Itä-Timor
Jemen
Kamerun
Kap Verde
Kazakstan
Kenia
Keski-Afrikan tasavalta
Kiribati
Kiina
Kirgisia
Kolumbia
Kongon demokraattinen tasavalta
Kongon tasavalta
Kosovo
Kreikka
Kroatia
Kuuba
Kypros
Laos
Latvia
Libanon
Liberia
Libya
Liettua
Madagaskar
Malawi
Malediivit
Mali
Malta
Marshallinsaaret
Mauritania
Mauritius
Moldova
Mongolia
Montenegro
Mosambik
Myanmar
Namibia
Nauru
Nicaragua
Niger
Norsunluurannikko
Palau
Panama
Paraguay
Peru
Puola
Portugali
Pohjois-Korea
Pohjois-Makedonia
Päiväntasaajan Guinea
Ranska
Romania
Ruanda
Sambia
Samoa
San Marino
São Tomé ja Príncipe
Senegal
Serbia
Seychellit
Sierra Leone
Singapore
Slovakia
Slovenia
Sri Lanka
Suomi
Suriname
Syyria
Tadžikistan
Tansania
Togo
Trinidad ja Tobago
Tšad
Tšekki
Tunisia
Turkki
Turkmenistan
Uganda
Ukraina
Unkari
Uruguay
Uzbekistan
Valko-Venäjä
Vanuatu
Vietnam
Viro
Zimbabwe
Luettelo yhtenäisvaltioista > Monarkiat

Alankomaat
Andorra
Antigua ja Barbuda
Bahrain
Bahama
Belize
Bhutan
Britannia
Brunei
Espanja
Grenada
Jamaika
Japani
Jordania
Kambodža
Kuwait
Lesotho
Liechtenstein
Luxemburg
Monaco
Marokko
Norja
Oman
Papua-Uusi-Guinea
Qatar
Ruotsi
Saint Lucia
Saint Vincent ja Grenadiinit
Saudi-Arabia
Salomonsaaret
Swazimaa
Tanska
Thaimaa
Tonga
Tuvalu
Uusi-Seelanti
Vatikaanivaltio
Entisiä yhtenäisvaltioita

Belgia (1830–1993)
Brasilia (1822–1889)
Bosnia ja Hertsegovina (1992–1995)
Etiopia (1270–1995)
Irak (1932–2005)
Nepal (1768–2008)
Somalia (1960–2004)
AHA

AHA tai Aha voi tarkoittaa seuraavia:
AHA-luokitus, sydämen vajaatoiminnan vaikeusasteen luokitus
AHA, Aallonharjalle (AHA) – The Marine Research Laboratory for Humanities and Social Sciences, Turun yliopistossa toimiva tutkimuslaitos
AHA, American Humanist Association, yhdysvaltalainen humanistinen järjestö
Aha, Hor-Aha, Egyptin ensimmäisen dynastian perustaja
A-ha, norjalainen popyhtye.
444 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku eaa. · 400-luku eaa. · 300-luku eaa.
Vuosikymmenet: 500-luku eaa. · 490-luku eaa. · 480-luku eaa. · 470-luku eaa. · 460-luku eaa. · 450-luku eaa. · 440-luku eaa. · 430-luku eaa. · 420-luku eaa. · 410-luku eaa. · 400-luku eaa. · 390-luku eaa.
Vuodet: 500 eaa. · 499 eaa. · 498 eaa. · 497 eaa. · 496 eaa. · 495 eaa. · 494 eaa. · 493 eaa. · 492 eaa. · 491 eaa. · 490 eaa. · 489 eaa. · 488 eaa. · 487 eaa. · 486 eaa. · 485 eaa. · 484 eaa. · 483 eaa. · 482 eaa. · 481 eaa. · 480 eaa. · 479 eaa. · 478 eaa. · 477 eaa. · 476 eaa. · 475 eaa. · 474 eaa. · 473 eaa. · 472 eaa. · 471 eaa. · 470 eaa. · 469 eaa. · 468 eaa. · 467 eaa. · 466 eaa. · 465 eaa. · 464 eaa. · 463 eaa. · 462 eaa. · 461 eaa. · 460 eaa. · 459 eaa. · 458 eaa. · 457 eaa. · 456 eaa. · 455 eaa. · 454 eaa. · 453 eaa. · 452 eaa. · 451 eaa. · 450 eaa. · 449 eaa. · 448 eaa. · 447 eaa. · 446 eaa. · 445 eaa. · 444 eaa. · 443 eaa. · 442 eaa. · 441 eaa. · 440 eaa. · 439 eaa. · 438 eaa. · 437 eaa. · 436 eaa. · 435 eaa. · 434 eaa. · 433 eaa. · 432 eaa. · 431 eaa. · 430 eaa. · 429 eaa. · 428 eaa. · 427 eaa. · 426 eaa. · 425 eaa. · 424 eaa. · 423 eaa. · 422 eaa. · 421 eaa. · 420 eaa. · 419 eaa. · 418 eaa. · 417 eaa. · 416 eaa. · 415 eaa. · 414 eaa. · 413 eaa. · 412 eaa. · 411 eaa. · 410 eaa. · 409 eaa. · 408 eaa. · 407 eaa. · 406 eaa. · 405 eaa. · 404 eaa. · 403 eaa. · 402 eaa. · 401 eaa. · 400 eaa. · 399 eaa.
Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2007 – miesten keihäänheitto

Miesten keihäänheiton mitalikolmikko Osakassa, vasemmalla Andreas Thorkildsen, keskellä Tero Pitkämäki ja oikealla Breaux Greer.
Miesten keihäänheitto oli yksi laji yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa 2007. Kilpailun karsinta kilpailtiin 31. elokuuta ja loppukilpailu 2. syyskuuta, Nagai-stadionilla, Osakassa, Japanissa. Kilpailun voitti Suomen Tero Pitkämäki.
Tulokset > Loppukilpailu

| Sija | Nimi | Tulos | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Tero Pitkämäki | 90,33 |  |
| 2 |  Andreas Thorkildsen | 88,61 |  |
| 3 |  Breaux Greer | 86,21 |  |
| 4 |  Vadims Vasilevskis | 85,19 |  |
| 5 |  Aleksandr Ivanov | 85,18 |  |
| 6 |  John Robert Oosthuizen | 84,52 | PB |
| 7 |  Igor Janik | 83,38 | PB |
| 8 |  Tero Järvenpää | 82,10 |  |
| 9 |  Guillermo Martínez | 82,03 |  |
| 10 |  Magnus Arvidsson | 81,98 |  |
| 11 |  Eriks Rags | 80,01 |  |
| 12 |  Teemu Wirkkala | 78,01 |  |
Tulokset > Loppukilpailun kulku

Kilpailijat heittojärjestyksessä. Kolmen kierroksen jälkeen kahdeksan parasta jatkoivat kolmelle viimeiselle kierrokselle ja heittojärjestys muutettiin vastaamaan sen hetkistä tilannetta, kilpailun kahdeksantena ollut heitti ensimmäisenä ja johdossa ollut viimeisenä.
| Kilpailija | 1>  kierros | 2>  kierros | 3>  kierros | 4>  kierros | 5>  kierros | 6>  kierros |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aleksandr Ivanov | 85,18 | 84,17 | 81,42 | 84,91 | 81,55 | X |
| Guillermo Martínez | 82,03 | 81,19 | X | – | – | – |
| Tero Pitkämäki | 81,62 | 89,16 | 83,64 | 87,72 | X | 90,33 |
| Vadims Vasilevskis | X | 85,19 | X | 77,42 | X | X |
| Andreas Thorkildsen | 82,78 | 88,61 | X | 82,80 | X | 87,33 |
| John Robert Oosthuizen | 84,52 | 79,77 | X | 79,18 | X | X |
| Tero Järvenpää | 80,30 | 79,40 | 82,10 | X | 77,30 | 75,40 |
| Breaux Greer | X | 80,67 | 84,31 | X | 86,21 | 83,81 |
| Igor Janik | 79,82 | X | 83,38 | X | – | X |
| Teemu Wirkkala | 78,01 | X | 76,48 | – | – | – |
| Magnus Arvidsson | 79,80 | X | 81,98 | – | – | – |
| Eriks Rags | X | 77,22 | 80,01 | – | – | – |

X ei tulosta
– ei heittänyt
Karsinta

Karsintaraja loppukilpailuun oli 82,00 metriä.
Karsinta > Ryhmä B

Loppukilpailun heittäjät esittelyssä
4. armeija

4. armeija voi tarkoittaa seuraavia yhtymiä:
Brittiläinen 4. armeija
Bulgarian 4. armeija
Kiinan tasavallan 4. armeija
Neuvostoliiton 4. armeija
Neuvostoliiton 4. ilma-armeija
Neuvostoliiton 4. kaartin armeija
Neuvostoliiton 4. panssariarmeija
Ottomaanien 4. armeija
Ranskan 4. armeija
Romanian 4. armeija
Saksan keisarikunnan 4. armeija
Saksan 4. armeija
Saksan 4. panssariarmeija
Saksan 4. ilma-armeija
Yhdysvaltain 4. armeija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”4. armeija”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
2,2,4,4,6,8,8-heptametyylinonaani

| 2,2,4,4,6,8,8-heptametyylinonaani |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  4390-04-9
PubChem CID:  20414
SMILES:  CC(CC(C)(C)C)CC(C)(C)CC(C)(C)C
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C16H34
Moolimassa:  226,44 g/mol
Kiehumispiste:  240 °C
Tiheys:  0,793 g/cm3
2,2,4,4,6,8,8-heptametyylinonaani eli isosetaani on hyvin haarautunut alkaani. Sitä voidaan käyttää 1-metyylinaftaleenin sijasta määritettäessä polttoaineen setaanilukua. Isosetaani on heksadekaanin eli setaanin isomeeri.
2,2,4,4,6,8,8-heptametyylinonaanin kemiallinen kaava on C16H34, moolimassa 226,441 g/mol, CAS-numero 4390-04-9 ja setaaniluku 15.
Aiheesta muualla

PubChem: 2,2,4,4,6,8,8-heptamethylnonane (englanniksi)
Lawrence Livermore National Laboratory: 2,2,4,4,6,8,8-Heptamethylnonane (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
TCI America: 2,2,4,4,6,8,8-Heptamethylnonane （CAS Number：4390-04-9) (englanniksi)