Kaarlo Tiililä
Elämä

Kaarlo Tiililän äiti oli Pälkäneen Onkkaalan kylässä sijainneen Tiililän talon leskiemäntä Maijastina Leonardintytär ja isä venäläinen tai ukrainalainen kasakkaupseeri joka oli ollut majoitettuna Tiililän taloon venäläisen sotaväen oleskellessa Pälkäneellä. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan normaalilyseosta 1886 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1891 ja klassillisten kielten, latinan ja kreikan kielen, sekä suomen kielen opettajaksi. Tiililä toimi Helsingin suomalaisen yhteiskoulun latinan ja suomen kielten opettajana 1892–1897, Porvoon suomalaisen yhteiskoulun johtajana ja suomen kielen, historian ja maantieteen opettajana 1897–1899 ja Tampereen suomalaisen yhteiskoulun rehtorina ja opettajana aineinaan latina, suomi, historia ja maantiede 1899–1934. Vuonna 1895 perustettu Tampereen suomalainen yhteiskoulu sai Tiililän rehtorikauden alussa 1901 uuden arkkitehti E. A. Kranckin suunnitteleman koulurakennuksen.
Tiililä oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä 1916–1920 ja kirkkovaltuuston jäsenenä vuodesta 1911 sekä kuului muun muassa Aamulehden johtokuntaan. Hän oli myös jäsenenä vuoden 1933 kirkolliskokouksessa tuomiorovastikunnan maallikkoedustajana. Tiililä sai kouluneuvoksen arvon 1935.
Tiililä oli 1905–1930 Suomen yksityiskoulujen opettajayhdistyksen keskushallituksen jäsenenä ja Länsi-Suomen piirin yksityisoppikoulujen yhdistyksen puheenjohtajana. Hän oli jäsenenä senaatin vuonna 1909 asettamassa yksityiskoulukomiteassa ja laati komitean mietintöön liittyneen esityksen Suomen yksityisoppikoulujen kehityksestä. Hän toimi vuodesta 1920 alkaen kouluhallituksessa v.t. kouluneuvoksena. Tiililä oli Tampereen kasvatusopillisen yhdistyksen keskeisiä jäseniä ja toimi muutamia vuosia yhdistyksen puheenjohtajana.
Tiililä oli mukana raittiusliikkeessä ja oli Tampereen Raittiuskerhon puheenjohtajana sen perustamisesta vuodesta 1927 alkaen. Hän oli Tampereen varattomain kansakoululaisten elämän helpottamiseksi perustetun Turvala-yhdistyksen puheenjohtajana vuodesta 1903 alkaen ja oli jäsenenä Tampereen Tuberkuloosin Vastustamisyhdistyksen johtokunnassa. Hän oli Tampereen Talouskoulun johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 1928 alkaen ja Tampereen Säästöpankin isännistön puheenjohtajana.
Tiililä toimi useissa juhlatilaisuuksissa juhlapuhujana. Hän laati Jäämien Kuorolle omistamansa kantaatin, joka esitettiin ensi kerran Hämeen Pohjan talon vihkiäisjuhlassa sekä Jäämien marssin. Tiililä julkaisi runoja Hämäläis-Osakunnan albumeissa, tilapäisjulkaisuissa ja aikakauskirjoissa. Tiililä kirjoitti runojen ohella vuodesta 1899 alken artikkeleita Aamulehteen (nimimerkki — ii —), Valvojaan ja Uuteen Suomettareen. Hän piti myös vuosien 1893–1936 välillä tarkkaa päiväkirjaa jokaiselle vuoden päivälle.
Kaarlo Tiililä kuoli 71-vuotiaana kotonaan Pälkäneen Vaijalassa elokuussa 1936. Hän oli vielä kolme viikkoa aiemmin osallistunut Hämeenlinnan normaalilyseosta 50 vuotta sitten ylioppilaiksi tulleiden luokkatoveriensa kanssa yhteiseen muistojuhlaan.
Kaarlo Tiililä oli naimisissa vuodesta 1898 Anna Matilda Alanderin kanssa. Heillä oli kaksi poikaa, varatuomari Kimmo Tiililä ja Helsingin yliopiston dogmatiikan professori Osmo Tiililä. Paul Tiililä oli Kaarlo Tiililän lapsenlapsi.