stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lehtoniemen konepaja

Lehtoniemen telakan ja konepajan alue.
Lehtoniemen konepaja oli Albert Krankin ja Torsten Forsténin vuonna 1888 Joroisten Lehtoniemeen perustama konepaja ja telakka. Sieltä valmistui 205 höyrylaivaa ja 360 höyrykonetta. Aikoinaan tehtaan tuotteita myytiin kaikkialle Suomeen sekä Pietariin ja Moskovaankin.
Vuonna 1886 insinööri Albert Krank rakensi Taipaleen kanavalle pienen kuivatelakan, konepajan ja vesimyllyn. Seuraavana vuonna insinööri Torsten Forstén myi Krankille osan juuri hankkimaansa, lahden vastakkaisella rannalla sijaitsevaa, Lehtoniemen tonttia. Samalla herrat yhdistivät voimansa ja perustivat yhtiön Tehtaat Taipale & Lehtoniemi Fabriker. Lehtoniemelle valmistui 1888 korjauspaja, valimo, varustamo ja seitsemän asuinrakennusta, ja pian koko tehtaan toimisto siirrettiin Lehtoniemeen.
Albert Krank oli insinööri, keksijä ja visionääri. Hänen yhtiökumppaninsa Torsten Forstén (1855–1911) puolestaan oli opiskellut Pietarissa Mikaelin tykkiopiston pyroteknisellä osastolla ja valmistunut insinööri-mekaanikoksi. Työskenneltyään Nobelin tehtaalla Pietarissa Forstén siirtyi Joroisiin. Forstén myi 1892 osuutensa yhtiökumppanilleen, mutta hänen vaimonsa Olga Forstén jatkoi edelleen työtään tehtaan väen parissa johtamalla konepajan soittokuntaa ja kuoroa. Ajalleen epätyypillisesti nämä harrastuspiirit kokosivat yhteen niin tehtaan työväestöä kuin johtoakin.
Krankin aika oli laivanrakentamisen kannalta menestyksekästä, mutta 1901 tehdas ajautui rahoitusvaikeuksiin. Krank matkusti Saksaan rahoitusta järjestämään, mutta kuoli matkalla 1902 ja Carolus Wrede osti yrityksen. Maailmansodan alkaminen merkitsi tilausten lisääntymistä, mutta kun venäläisten tilaukset loppuivat, ajautui yhtiö jälleen vaikeuksiin. Konepajan toimitusjohtajina olivat myöhemmin tunnetut vuorineuvokset eli Armas Nikander 1917–1921 ja Wilhelm Wahlforss 1921–1925. 1920-luvun lama oli lopullinen isku, ja A. Ahlström Osakeyhtiö osti 1929 konkurssiin menneen yrityksen ja lopetti sen toiminnan.
Ensimmäiset valmistuneet laivat olivat 1889 "Juka", "Salmi" ja "Alli". Tehtaan muuta tuotantoa ovat muun muassa laivat S/S Karjalankoski, M/S Taru, S/S Ylä-Keitele, S/S Norrkulla, M/S Koski, S/S Ilona, SS Tarjanne, S/S Suomi, M/S Jyväskylä, S/S Lokki ja SS Vetäjä V.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lehtoniemen konepaja Wikimedia Commonsissa
Martti Myllylä, Albert Krank : varkautelainen laivanrakentaja, Suomen höyrypursiseura 1990
Konepajalta säilyneitä piirustuksia
Pörssitieto: Oy Lehtoniemi Ab.
CPAN

Comprehensive Perl Archive Network (CPAN) on laaja kokoelma Perlillä kirjoitettuja tietokoneohjelmia, moduuleita ja dokumentaatiota. Sen pääsivusto on samannimisessä .org-osoitteessa, minkä lisäksi arkisto on peilattu moniin muihin paikkoihin Internetissä. CPAN:in on perustanut suomalainen Jarkko Hietaniemi vuonna 1995. Hietaniemi ylläpiti sivustoa omissa nimissään 1995–2010 ja toimii sen pääkirjastonhoitajana.
Perlin moduulit

Kuten monissa muissa ohjelmointikielissä, Perlissä voi käyttää ulkoisia kirjastoja, jotka sisältävät uudelleenkäytettävää koodia. Niitä kutsutaan moduuleiksi. Moduulit asennetaan UNIX-tyyppisissä järjestelmissä yleensä hakemistoihin /usr/lib/perl5, /usr/local/lib/perl5 ja niiden alihakemistoihin.
Perl sisältää muutamia päämoduuleita, joita tarvitaan usein. Esimerkiksi ExtUtils::MakeMaker, jota käytetään laajennusmoduulien kääntämiseen ja CGI.pm, jota käytetään CGI-ohjelmien toteuttamiseen.
CPAN:in tarkoitus

CPAN:in päätarkoitus on auttaa ohjelmoijia löytämään helposti moduulit ja skriptit jotka eivät tule normaalin Perl-jakelun mukana. Sitä käytetään myös uusien Perl-versioiden levittämiseen, kuten myös rinnakkaisprojektien, kuten Parrotin levittämiseen.
CPAN on tärkeä lähde Perl-ohjelmoijille. Sen sisältämät 9000 moduulia voivat säästää ohjelmoijalta helposti viikon työn. Jotkut niistä, kuten DBI-moduulit, joita käytetään SQL-tietokantojen käsittelyyn, ovat lähes korvaamattomia. Toiset, kuten List::Util-moduuli on vain erittäin hyödyllinen moduuli, joka sisältää muutaman yleisesti käytetyn funktion.
Suuri osa CPANin moduuleista on lisensoitu Artistic License -lisenssillä, joka on Perl-säätiön yleisesti huonosti tunnettu lisenssi.
Aiheesta muualla

cpan.org
Fiat 12 HP

| Fiat 12 HP |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Italia
Valmistaja:  F.I.A.T. SpA
Valmistusvuodet:  1901–1902
Tuotantomäärä:  106 kpl
Muotoilija:  Giovanni Enrico
Edeltäjä:  Fiat 8 HP Fiat 10 HP
Seuraaja:  Fiat 16-20 HP
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  3 770 cm³
Vaihteisto:  3-vaihteinen manuaali
Mitat
Massa:  1 220 kg
Pituus:  3 270 mm
Akseliväli:  2 140 mm
Leveys:  1 630 mm
Korkeus:  1 650 mm
Fiat 12 HP on italialaisen ajoneuvovalmistaja F.I.A.T. SpA:n vuosina 1901–1902 valmistama automalli.
Auton suunnittelija oli insinööri Giovanni Enrico, Fiatin kolmen ensimmäisen auton suunnittelijan, Aristide Facciolin seuraaja. Kyseinen malli oli ensimmäinen Fiat, ja yksi ensimmäisistä aikakauden autoista, joka oli varustettu nelisylinterisellä rivimoottorilla. Rakenne oli vielä kaksilohkoinen, eli moottorissa oli kaksi kaksisylinteristä moottoria peräkkäin. Mallia valmistettiin 106 kappaletta Fiatin Corso Dante -tehtaalla Torinossa. Perusmallin lisäksi valmistettiin kilpaversiota 12 HP Corsa, jossa käytettiin perusmallin moottoria. Kevyt kilpaversio otti huippunopeutta jopa 78 km/h, tällä laitettiin piste Euroopan autokilpailuja siihen asti dominoineen Panhardin menestykselle.
Vuoden 1901 lopulla suunnitteilla oli uudella, 7 475 kuutiosenttimetrin nelisylinterisellä rivimoottorilla varustettu malli, joka olisi 280-hevosvoimaisen moottorinsa turvin kyennyt 90 km/h:n huippunopeuteen.
Fiat 12 HP Double Phaeton
Fiat 12 HP 1901
Aiheesta muualla

1901 Fiat 12 HP -video
Armonkallio

Näkymä Armonkalliolle Kekkosentien ylittävältä sillalta.
Armonkallio on alue Tampereella Tampellan kaupunginosassa. Se sijaitsee nimensä mukaisesti kalliolla, joka jää kahtia haarautuvan rautatien väliin Naistenlahden, Tammelan ja Jussinkylän rajaamana. Mäen vanhimmat talot ovatkin 1900-luvun alusta, joskin leimallisin rakennuskanta on 1960-luvulta.
Tampereen kaupunginosajaossa Armonkallio muodostaa yhdessä Tampellan entisen teollisuusalueen kanssa kaupunginosan IX.
Armonkallion ensimmäinen kerrostalo vuodelta 1938. Siltakatu 1.
Historia

Armonkallio sai alkunsa 1890, kun Kyttälän uuden asemakaavan toimeenpano ajoi alueen vanhat asukkaat kodeistaan; köyhälistöllä ei ollut varaa uusiin kallistuneisiin tontteihin. Raha-avustusten lisäksi kaupunki joutui kaavoittamaan Soukanlahden tuntuman kallioilta tonttimaata Kyttälän vanhoille asukkaille. Työn hoiti kaupunginarkkitehti Lambert Pettersson. Uudelle alueelle muuttajille luvattiin viisi ensimmäistä vuotta vuokratonta aikaa. Nämä "armon vuodet" antoivat kaupunginosalle sen nimen. Armonkallion palo vuonna 1898 tuhosi suuren osan sen rakennuksista. Yksi palosta selvinneitä taloja on yhä osoitteessa Pursikatu 4 sijaitseva hirsirakenteinen talo. Se siirrettiin Kyttälästä nykyiselle paikalleen vuonna 1884. Armonkallio rakennettiin nopeasti täyteen. Alueella oli jo vuonna 1900 yli 2000 asukasta. Sittemmin rakennuskanta uudistui hitaasti, ensimmäinen kerrostalo rakennettiin toisen maailmansodan alla keväällä 1938. 1900-luvun alkupuolen Armonkallio säilyi vahvasti työläiskaupunginosana, joka esimerkiksi kunnallistekniikaltaan ja muilta asumisolosuhteiltaan oli koko kaupungin keskiarvon alapuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Armonkallio Wikimedia Commonsissa
Tampereen suuralueet, suunnittelualueet, tilastoalueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Keskustan suuralue:  Amuri: Amuri A · Amuri B · Särkänniemi Kyttälä: Jussinkylä · Kyttälä A · Kyttälä B Petsamo: Petsamo Kaleva: Kaleva · Liisankallio · Kalevanrinne · Hakametsä Kalevanharju: Kalevanharju · Järvensivu · Vuohenoja Pyynikki: Pyynikki · Pyynikinrinne · Kaakinmaa Finlayson: Finlayson · Tammerkoski Nalkala-Ratina: Nalkala · Ratina Tammela: Osmonmäki · Tammela A · Tammela B · Tulli Tampella-Lapinniemi: Lapinniemi · Lappi · Tampella Kissanmaa: Kauppi · Kissanmaa · Uusikylä Niihama: Kaupinlaakso · Niihama
Koillinen suuralue:  Messukylä : Ristinarkku · Aakkula · Messukylä Olkahinen: Kumpula · Tasanne · Olkahinen Leinola: Leinola · Holvasti Atala: Atala Pappila: Pappila Linnainmaa: Linnainmaa · Hankkio Ojala: Ojala Takahuhti: Takahuhti · Ruotula · Huikas Turtola: Turtola, Viiala Kämmenniemi: Kämmenniemi Nurmi-Sorila: Nurmi · Sorila · Aitoniemi Teisko: Polso · Terälahti · Velaatta · Viitapohja
Kaakkoinen suuralue:  Kaukajärvi: Kaukajärvi · Lukonmäki · Annala · Haihara Hervanta pohjoinen: Hervanta luode · Hervanta koillinen Hervanta etelä: Hervanta lounas · Hervanta kaakko Rusko: Rusko Hervantajärvi: Hervantajärvi Vehmainen: Vehmainen Hallila: Hallila
Eteläinen suuralue:  Härmälä: Härmälä · Rantaperkiö Koivistonkylä: Rautaharkko · Taatala · Koivistonkylä · Veisu · Korkinmäki · Nirva Peltolammi: Lakalaiva · Peltolammi · Multisilta · Sarankulma · Lahdesjärvi Hatanpää: Hatanpää Nekala: Viinikka · Nekala · Vihioja Muotiala: Jokipohja · Muotiala Vuores: Vuores
Läntinen suuralue:  Epilä: Epilä · Epilänharju · Hyhky · Kaarila Haukiluoma: Haukiluoma · Lamminpää Ikuri: Ikuri Kalkku: Kalkku Myllypuro: Myllypuro Pispala: Ylä-Pispala · Tahmela · Ala-Pispala Rahola: Villilä · Rahola Tesoma: Ristimäki · Tesomajärvi Tohloppi: Tohloppi
Luoteinen suuralue:  Lentävänniemi: Lentävänniemi Lielahti: Lielahti · Niemenranta · Hiedanranta · Santalahti Lintulampi: Niemi · Pohtola · Ryydynpohja · Lintulampi
Kaupunginosat jotka eivät ole tilastoalueita:  Taraste
Piobesi Torinese

| Piobesi Torinese |
| --- | --- |

 Piobesi Torinese
 Koordinaatit: 44°55′58″N, 7°36′36″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Piemonte
Metropolikaupunki:  Torino
Korkeus:  233 m
Väkiluku:  3 881
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 https://www.comune.piobesi.to.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Piobesi Torinese (piemonteksi Piobes ) on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 3 881 asukasta.
Tere Sammallahti

| Tere Sammallahti> Kansanedustaja |
| --- | --- |
 5.4.2023–  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen Kokoomuksen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Uudenmaan vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. elokuuta 1981 (ikä 43) Helsinki
Asuinpaikka:  Espoo
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Muut puolueet:  Piraattipuolue
Koulutus:  Talotekniikan insinööri (AMK), Master of Engineering
Aiheesta muualla
Kotisivu
Tere Andreas Sammallahti (s. 5. elokuuta 1981) on suomalainen kansanedustaja, insinööri ja tubettaja. Sammallahti valittiin kokoomuksen ehdokkaana valtuutetuksi Espoon kaupunginvaltuustoon vuoden 2021 kuntavaaleissa. Hän tuli valituksi eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Uudenmaan vaalipiiristä.
Sammallahti valittiin Länsi-Uudenmaan hyvinvointialueen aluevaltuustoon vuoden 2022 aluevaaleissa, mutta hän erosi luottamustoimestaan huhtikuussa 2023 päästyään eduskuntaan vedoten ajan riittämättömyyteen. Aluevaltuustossa hän toimi valmius- ja turvallisuuslautakunnan puheenjohtajana.
Vuosina 2019–2020 Sammallahti toimi ajatuspaja Liberan sisältöjohtajana ja muuten hän on työurallaan toiminut rakennusalan yrityksissä muun muassa teknisenä suunnittelijana.
Elämäkerta

Sammallahti syntyi Helsingissä 5. elokuuta 1981, mutta varttui Oulussa. Hän valmistui talotekniikan insinööriksi  Oulun ammattikorkeakoulusta vuonna 2007. Master of Engineering in civil engineering (M. Eng.) -ylemmän korkeakoulututkinnon hän sai suoritetuksi Yhdysvalloissa vuonna 2011. Sammallahti on työskennellyt muun muassa SRV Rakennuksella, Haltonilla ja Sweco Talotekniikalla.
Hän työskenteli vuosina 2019–2020 yksilönvapautta, vapaata yrittäjyyttä ja vapaita markkinoita tukevan  Ajatuspaja Liberan sisältöjohtajana. Sammallahden työsuhde Liberassa päättyi lokakuussa 2020. Omien sanojensa mukaan hän luopui työstä, koska toimii aktiivisesti puoluepolitiikassa eikä pitänyt sitä asianmukaisena puoluepoliittisesti sitoutumattoman yhdistyksessä merkittävässä tehtävässä olevalta.
Sammallahti on ollut yksi vuonna 2013 perustetun Päivän Byrokraatti -blogin blogisisällöntuottajista. Hän bloggaa myös omalla nimellään ja tekee videoita YouTubeen. YouTubessa hänen kanavallaan on 14 200 tilaajaa ja hänen videonsa ovat keränneet n. 2,6 miljoonaa näyttökertaa. Videot ovat käsitelleet päivänpoliittisia aiheita; mm. Elokapinaa, soteuudistusta, talouspolitiikkaa sekä Alkon monopolia.
Sammallahti kertoi kuntavaalien 2017 ja eduskuntavaalien 2019 yhteydessä olevansa koulutukseltaan diplomi-insinööri. Elokuun alussa 2019 tekemässään julkisessa Facebook-päivityksessä hän kertoi kuitenkin saaneensa selville pennsylvanialaisessa Widener-yliopistossa suorittamansa master of engineering in civil engineering -tutkinnon rinnastuvan ylempään ammattikorkeakoulututkintoon eikä diplomi-insinöörin tutkintoon.
Poliittiset näkemykset

Sammallahti kuvaa itseään liberaaliksi. Hän on sekä markkina- että arvoliberaali.
Sammallahden mielestä julkisen sektorin kokoa Suomessa on pienennettävä valtion ydintehtäviin kuulumattomia menoja leikkaamalla.  Liberan sisältöjohtajana työskennellessään hän laati vaihtoehtobudjetin, jossa oli ehdotukset valtion menojen leikkaamiseen 10 miljardin euron edestä.
Sammallahti kannattaa sääntelyn vähentämistä; hänen mielestään mm. Veikkauksen rahapelimonopoli tulisi purkaa ja alkoholisääntelyä vapautettava. Hän on kritisoinut mm. alkoholijuomien myyntiaikarajoituksia kaupoissa sekä  Alkon toimintaa.
Sammallahti on tullut tunnetuksi perintöveron kritisoijana. Ajatuspaja Liberalla työskennellesään hän kirjoitti yhdessä oikeustieteen tohtori ja vero-oikeuden dosentti Janne Juuselan kanssa "Perintövero - kuoleva verolaji" -pamfletin, jossa esitettiin perintöveron poistamista ja ehdotettiin sen korvaamista luovutusvoittoverolla.
Vuoden 2023 eduskuntavaalien sosiaalisen median kampanjassaan Sammallahti ilmoitti kannattavansa työn verotuksen poistamista.
Vaalimenestys > Kuntavaalit

2017: 346 ääntä (Espoo, valittiin varavaltuutetuksi)
2021: 1 804 ääntä (Espoo, valittiin)
Vaalimenestys > Eduskuntavaalit

2015: 700 ääntä (Uudenmaan vaalipiiri, ei valittu)
2019: 2 124 ääntä (Uudenmaan vaalipiiri, ei valittu)
2023: 5 277 ääntä (Uudenmaan vaalipiiri, valittiin)
Vaalimenestys > Aluevaalit

2022: 2 356 ääntä (Länsi-Uusimaa, valittiin)
Yksityiselämä

Vuonna 2023 Sammallahti nousi uutisotsikoihin jäätyään kiinni ylinopeudesta puhuessaan puhelua autossaan. Sammallahden mukaan hän on ajanut ylinopeutta ja jäänyt kiinni vuonna 2006, 2020 sekä 2023. Lisäksi hän on ajanut ylinopeutta liikenneturvallisuuskameroihin, mutta kutsuu itse niitä "varoitusvälähdyksiksi". Joulukuussa 2024 Sammallahti sai 770 euron sakot Humppilassa ajettuaan 84 kilometriä tunnissa alueella, jonka nopeusrajoitus on 60 kilometriä tunnissa .
Common Gateway Interface

Common Gateway Interface (CGI) on verkkosovellusten tekniikka, jonka palvelimella suoritettava CGI-ohjelma tuottaa verkkosivun selainohjelmalle. CGI määrittää rajapinnan palvelimella ajettavalle CGI-skriptille.
Havainnekuva CGI-ohjelman sijainnista.
CGI syntyi Rob McCoolin, John Franksin, Ari Luotosen, George Phillipsin ja Tony Sandersin www-talk-postituslistalla käymien keskustelujen tuloksena.
NCSA:lla työskentelevä McCool teki standardin ensimmäisen version ja mallitoteutuksen NCSA HTTPd -palvelinta varten käyttäen tiedon välitykseen Web-palvelimen ja käynnistettävän prosessin välillä ympäristömuuttujia.
Web-palvelimen näkökulmasta CGI toimii siten, että tietyt URL-osoitteet on määritetty suoritettavaksi ajettavina ohjelmina (esimerkiksi http://www.example.com/wiki.cgi?page=etusivu) Kun tätä URL:ia haetaan selaimella, vastaavaa ohjelmaa (wiki.cgi) kutsutaan. Ohjelmalle annetut parametrit välitetään suoritettavalle CGI-ohjelmalle. Ohjelman tuottama tuloste kerätään web-palvelimella ja lähetetään asiakasohjelmalle (selaimelle) HTTP-protokollan vaatimien otsikkotietojen jälkeen.
CGI on kieliriippumaton. Aluksi CGI:ssa käytettiin yleisesti Shell-skriptejä. Näitä on kuitenkin erittäin vaikea toteuttaa turvallisesti, joten Webin yleistyessä CGI-ohjelmien tekoon käytettiin useimmin Perl-kieltä. Erilaiset komentosarjakielet, kuten Python, Ruby, PHP ja TCL ovat edelleen suosituimpia.
Ongelmat ja seuraajat

Koska CGI-tekniikka käynnistää joka kerta fork() -systeemikutsulla uuden prosessin suoritettavaksi, ja tämä on useimmissa käyttöjärjestelmissä raskas operaatio, palvelimen kuormitus kasvaa nopeasti. Tämä vuoksi on kehitetty edelleen tehokkaampia tekniikoita, joissa komentosarjakieli on sisällytetty web-palvelimeen.
Näistä yksi ensimmäisiä oli Netscape NSAPI (Netscape Server Application Programming Interface) Netscape Enterprise Server -palvelinta varten.
Open Market -yhtiö kehitti NSAPI:n kilpailijaksi FastCGI-tekniikan 1990-luvun puolivälissä. Tässä prosessi pysyy koko ajan käynnissä ja kommunikoi web-palvelimen kanssa Unix domain socketin kautta. Useat palvelimet tukevat tätä protokollaa. Tätä käytettäessä skripti on kirjoitettava tietyllä tavalla tukemaan palvelinta.
Apachelle on olemassa mod_perl-moduuli, jolla Perl-skriptit saa siirrettyä palvelimessa toteutettavaksi.
PHP:ta voi käyttää joko CGI-skriptien ajamiseen tai palvelimen moduulina.
Eräät palvelimet, esimerkiksi nginx eivät forkkaa uutta prosessia pyynnön käsittelyyn, vaan käyttävät yhtä säiettä. nginx ei tue lainkaan CGI-ohjelmia, vain FastCGI-tyyppisiä skriptejä, joissa skriptit ajetaan koko ajan käynnissä pysyvässä erillisessä prosessissa, jonka kanssa palvelin keskustelee Unix domain socketin kautta.
Esimerkki CGI-ohjelmasta

Esimerkki CGI-ohjelmasta Perlillä. Ohjelma on kirjoitettu Unix-ympäristöön. Ajattava ohjelma sijoitetaan tyypillisesti cgi_bin-nimiseen hakemistoon käyttäjän kotihakemistoon ja sille on annettava suoritusoikeudet. Lisäksi web-palvelimella on asetettava päälle käyttäjien CGI-ohjelmat.
Ohjelma tulostaa HTTP-protokollan otsikoihin kuuluvan rivin, joka kertoo sisällön MIME-tyypin. Palvelinohjelmisto tulostaa oletettavasti ennen käyttäjän CGI-ohjelmaa omia otsikkotietojaan. Otsikon jälkeen on kaksi rivinvaihtoa (\n), mikä kertoo otsikkojen päättyvän ja varsinainen sisältö alkaa.
#!/usr/bin/perl

print "Content-type: text/html\n\n";
print "<html><body>Hello, world.</body></html>";
Aiheesta muualla

http://www.w3.org/CGI/
Traton

| Traton Group |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
ISIN:  DE000TRAT0N7
Perustettu:  6. kesäkuuta 2013
Avainhenkilöt:  Christian Levin, toimitusjohtaja
Kotipaikka:  München, Saksa
Toimiala:  autoteollisuus
Tuotteet:  hyötyajoneuvot
Liikevaihto:  46,87 miljardia euroa (2023)
Liikevoitto:  4,03 miljardia euroa (2023)
Henkilöstö:  102 620 (2023)
Tytäryhtiöt:  Scania AB MAN Truck & Bus International Motors Volkswagen Truck & Bus Sinotruk (25%)
Omistaja:  Volkswagen Group
Kotisivu:  www.traton.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Traton SE, tunnettu Traton Groupina (aikaisemmin Volkswagen Truck & Bus AG), on Volkswagen Groupin hyötyajoneuvoja valmistava tytäryhtiö.
Yhteiset moottorit > 12,4

International oli jo ennen liittymistään osaksi Tratonia tehnyt yhteistyötä MANin kanssa 12,4-litraisessa moottorissa, joka MAN-merkillä tunnetaan tyyppimerkinnällä D26 ja Internationalina aiemmin Maxxforce 13:na ja myöhemmin A26:na.
Yhteiset moottorit > 12,7

Scania esitteli 2021 12,7-litraisen moottorin, joka tunnetaan tyyppimerkinnällä DW6. Tämä moottori otettiin 2 vuotta myöhemmin Internationaleissa käyttöön tunnuksella S13 ja MANeissa merkinnällä D30.
Humber Humberette

Humber Humberette 5 HP Voiturette vuodelta 1903.
Humber Humberette oli brittiläisen autovalmistaja Humberin  valmistama auto. Humber aloitti tämän mallin valmistuksen 1904, ja päivitys tähän malliin tuli vuosina 1911–15. Ensimmäisissä Humberetteissa moottorit olivat kaksi- tai neljäsylinterisiä. Nimi Humberette tarkoittaa ”pientä Humberia”. Humberetten moottorissa oli 5 hevosvoimaa, ja se painoi noin 300 kiloa. Humberetten huippunopeus oli noin 35 kilometriä tunnissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Humber Humberette Wikimedia Commonsissa
Mars Sample Return Mission

MSR-paluualus laukaistaan Marsista. Taiteilijan näkemys.
Mars Sample Return Mission eli MSR on NASAn ja ESAn yhteisprojekti Maahan näytteitä tuovasta Mars -luotaimesta. Alustavien suunnitelmien mukaan luotain voitaisiin laukaista vuonna 2018. Nopeimmankin aikataulun mukaan paluualus voisi palata Maahan noin 2023.
Suunnitelmia luotaimesta

Suunnitelmien mukaan alus lähetettäisiin kahdessa osassa. Aluksi lähetettäisiin kiertoradalle paluuosa pitkäkestoisella siirtymäradalla. Myöhemmin lähetettäisiin laskeutujaluotain.
Kantoraketteina voisi olla Ariane 5 tai Yhdysvaltain suunnitteluasteella oleva EELV. Myös Ares V -kantoraketin pitäisi olla luotaimen laukaisuvuonna jo käyttövalmis.
Mahdollisesti laskeutujaan liitetään mönkijä, jonka tehtävänä olisi keräillä lähiympäristöstä kiinnostavalta näyttäviä kohteita. Ilman mönkijää laskeutuja varustetaan robottikäsivarsin joilla keräillään maanäytteitä laskeutumispaikan ympäristöstä.
Suunnitelmia luotaimesta > Tieteellisiä näkökantoja

Maan laboratoriot voisivat tutkia näytteitä tehokkaammin kuin aiemmissa luotaimissa olleet varsin tehottomat koestusvälineet. Automaattilento käy harjoittelusta myöhemmin mahdollisesti tehtävää miehitettyä lentoa ajatellen.
Hinta

Alustavien tietojen mukaan projekti maksaisi 5,5 - 8 miljardia euroa, joka on jopa kymmenkertainen verrattuna yksittäiseen luotaimeen.
Selvitettäviä ongelmia

Mars-laskeutujia on menetetty muun muassa epäonnistuneissa laskeutumisissa. Tämän jälkeen Marsia on kuitenkin kartoitettu kiertoradalta, joten hyvän laskeutumispaikan löytyminen on helpompaa.
Aiemmat luotaimet ovat tehneet yksisuuntaisen matkan. MSR:n on noustava pinnalta, jonka johdosta mukana on oltava polttoainetta. Tämä on toki tehty ennen Kuussa, niin miehitettynä kuin miehittämättömänä. Marsin painovoima on kuitenkin huomattavasti suurempi, jolloin mukana on oltava enemmän polttoainetta.
Näytteiden saaminen Marsista maan laboratorioihin asti puhtaina voi tuottaa ongelmia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mars Sample Return Mission Wikimedia Commonsissa
Projektin logo
Hämeen Kokoomus

| Hämeen Kokoomus |
| --- | --- |


Alue:  Kanta- ja Päijät-Häme
Johto:  Mika Järvinen (pj.)  Maria Orzech (vpj.)  Mona Pyykönen (vpj.)
Kansanedustajia:  3 / 14 (2023)
Kunnanvaltuutettuja:  155 / 673 (2021)
Aiheesta muualla
Sivusto
Hämeen Kokoomus on Kokoomuksen Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen käsittävä piirijärjestö, joka valmistelee Kokoomuksen Hämeen vaalipiirin ehdokasasettelun eduskuntavaaleihin. Piirillä on 2023 eduskuntavaalien jälkeen kolme kansanedustajaa: Sanni Grahn-Laasonen, Timo Heinonen ja Teemu Kinnari.
Kunnallisesti Hämeen Kokoomus on vahva. Kanta- ja Päijät-Hämeen eli Etelä-Hämeen kuntien 843 kunnanvaltuutetuista 224 on kokoomuslaista, mikä tarkoittaa 27 prosentin osuutta.
Kansanedustajat

Timo Heinonen, Loppi (2007–)
Teemu Kinnari, Hollola (2023–)
Sanni Grahn-Laasonen, Forssa (2011–)
Aikaisempia kansanedustajia > 1920-luku

Alexander Alfthan, 1922
Kaarlo Kares, 1922–1927
Hugo SuoLahti]], 1919–1922
Antti Tulenheimo, 1922–1924
Jalmari Viljanen, 1922–1924
Artturi H. Virkkunen, 1918–1922
Aikaisempia kansanedustajia > 1930-luku

Evert Nukari, 1924–1930
Aikaisempia kansanedustajia > 1950-luku

Felix Seppälä, 1945–1958
Aikaisempia kansanedustajia > 1960-luku

Olli Aulanko, 1958–1964
Oskari Lehtonen, 1927–1929, 1930–1933, 1936–1945, 1948–1954, 1958–1962, Lahti
Väinö Nieminen, 1958–1966
Aikaisempia kansanedustajia > 1970-luku

Erkki Huurtamo, 1962–1975, Lahti
Sirkka Lankinen, 1970–1975, Lahti
Timo Mäki, 1964–1979
Aikaisempia kansanedustajia > 1980-luku

Saara Mikkola, 1975–1987
Olavi Nikkilä, 1966–1975]], 1979–1983