stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hellenic Seaways
Reitit

Hellenic Seaways liikennöi Egeanmeren alueella noin 35 satamaan. Reitit yhdistävät ennen kaikkea Pireuksen, Argo-Saroniset saaret, Kykladit, Kreetan (Iraklion), Sporadit, Pohjoisen Egean saaret sekä Egeanmeren pohjoisrannikon (Kavála) (vuonna 2017). Lisäksi yhtiö liikennöi rahtiliikennettä Joonianmerellä ja Adrianmerellä. Reitit eivät kata Dodekanesiaa eivätkä Jooniansaaria. Yhteyksiä ja vuoroja on eniten kesäkaudella.
Kykladit
Pireus – Íos – Santoríni (Thíra)
Pireus – Páros – Náxos – Ikaría (Évdilos) – Foúrnoi – Karlóvasi
Pireus – Páros – Náxos – Íos – Thíra
Pireus – Sýros (Ermoúpoli) – Mýkonos
Pireus – Sýros (Ermoúpoli) – Mýkonos – Ikaría (Évdilos & Ágios Kírykos) – Foúrnoi – Sámos (Karlóvasi & Sámos) – Chíos – Lesbos (Mytilíni) – Límnos – Kavála
Pireus – Sýros (Ermoúpoli) – Mýkonos – Pátmos – Ikaría (Ágios Kírykos) – Sámos – Chíos – Lesbos (Mytilíni) – Límnos – Kavála
Pireus – Sérifos – Sífnos – Koufonísi
Sýros (Ermoúpoli) – Páros – Náxos – Íos – Síkinos – Folégandros – Kímolos – Mílos
Sýros (Ermoúpoli) – Páros – Sérifos – Sífnos – Kímolos – Mílos
Sýros (Ermoúpoli) – Tínos – Ándros
Rafína – Tínos – Mýkonos
Rafína – Tínos – Mýkonos – Páros – Náxos – Íos – Santoríni (Thíra)
Iraklion – Santoríni (Thíra) – Íos – Páros – Mýkonos
Lávrio – Kéa – Kýthnos – Sýros (Ermoúpoli)
Pohjoisen Egean saaret
Pireus – Chíos – Lesbos (Mytilíni)
Pireus – Sýros (Ermoúpoli) – Mýkonos – Pátmos – Ikaría (Ágios Kírykos) – Sámos – Chíos – Lesbos (Mytilíni) – Límnos – Kavála
Pireus – Sámos – Chíos – Lesbos (Mytilíni) – Límnos – Kavála
Pireus – Páros – Náxos – Ikaría (Évdilos) – Foúrnoi – Sámos (Karlóvasi)
Lávrio – Ágios Efstrátios – Límnos - Kavála
Argo-Saroniset saaret
Pireus – Aígina
Pireus – Aígina – Agkístri
Pireus – Aígina – Méthana – Póros
Pireus – Póros – Hydra – Ermióni – Spétses – Portochéli
Sporadit
Ágios Konstantínos – Skiáthos – Skópelos – Alónnisos (Patitíri)
Ágios Konstantínos – Skiáthos – Glóssa – Skópelos – Alónnisos (Patitíri)
Vólos – Skiáthos – Glóssa – Skópelos – Alónnisos (Patitíri)
Rahtireitit
Kórinthos – Igoumenítsa – Venetsia
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hellenic Seaways Wikimedia Commonsissa
Hellenic Seaways. Yrityksen verkkosivut. (kreikaksi) (englanniksi)
MS Ariadne Venetsiassa.
MV Nissos Rodos Kórinthoksessa.
Highspeed 4 Santorínilla.
Flyingcat 1 Hydralla.
Flying Dolphin 17 Pireuksessa.
Hypsometri

Hypsometri
Hypsometri on optinen kulmamitta, jota käytetään puiden korkeuden mittaamiseen.
Hypselobarbus dobsoni

| Hypselobarbus dobsoni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Karpit Cyprinidae
Suku::  Hypselobarbus
Laji::  dobsoni
Kaksiosainen nimi
 Hypselobarbus dobsoni  (Day, 1876) 
Katso myös
   Hypselobarbus dobsoni Wikispeciesissä   Hypselobarbus dobsoni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hypselobarbus dobsoni on karppien heimoon (Cyprinidae) heimoon kuuluva intialainen makean veden kalalaji.  Se kasvaa yleensä noin 20 senttimetrin mittaiseksi.
Kala elää ylänköalueiden suurissa ja syvissä joissa. Aikuiset piileksivät lohkareiden ja kielekkeidn alla. Kala syö kuollutta kasvimateriaalia.
I Should Care

”I Should Care” on Axel Stordahlin, Paul Westonin ja Sammy Cahnin säveltämä ja sanoittama musiikkikappale vuodelta 1944. Sen esitti ensimmäisenä Bob Allen vuoden 1945 musikaalielokuvassa Vedenneito (engl. Thrill of a Romance). Samana vuonna sen nauhoittivat muun muassa Martha Tilton, Jimmy Dorsey, Tommy Dorsey ja Frank Sinatra.
Jazzpianisti Bud Powell nauhoitti kappaleen vuonna 1947, minkä jälkeen siitä on tullut suosittu jazzartistien keskuudessa. Kappaleen ovat äänittäneet muun muassa Dexter Gordon, Thelonious Monk, Bill Evans, Hank Mobley ja Mel Tormé.
Cahn nimesi vuonna 1974 ilmestyneen omaelämäkertansa kappaleen mukaan.
Hubert Hahne

| Hubert Hahne |
| --- | --- |
 Hubert Hahne vuonna 1968.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. maaliskuuta 1935 Moers, Nordrhein-Westfalen
Kuollut: 24. huhtikuuta 2019 (84 vuotta) Düsseldorf, Nordrhein-Westfalen
Kansalaisuus:   Saksa
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1966–1970
Kilpailuja:  5 (3 lähtöä)
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Ensimmäinen kilpailu:  Saksan Grand Prix 1966
Viimeinen kilpailu:  Saksan Grand Prix 1970
Hubert Hahne (28. maaliskuuta 1935, Moers, Nordrhein-Westfalen – 24. huhtikuuta 2019, Düsseldorf, Nordrhein-Westfalen) oli saksalainen Formula 1 -kuljettaja.
Ura > Urheilu- ja vakioautosarjat

Hahne kilpaili uransa alkuaikoina Euroopan Touring Car -mestaruussarjassa 1960-luvulla, jossa hän sijoittui parhaimmillaan kolmanneksi. Lisäksi hän kilpaili myös BMW:n New Class 2000TI -sarjassa vuosina 1966 ja 1968-69, jonka mestaruuden hän voitti vuonna 1966. Vuonna 1966 kuuden tunnin GroВer Preis der Tourenwagenissa hän ajoi Alfa Romeolla Nürburgringin kilpailussa silloisen uuden rataennätyksen 10:08,9 minuuttia. Saman vuoden Saksan GP:ssä, joka ei kuulunut MM-sarjaan, hän ajoi ensimmäisenä alle 10 minuuttia touring carilla, eli aikaan 9:58,5.
Ura > Formula 1 ja 2

Vuonna 1966 Hahne siirtyi ajamaan Formula 2 -sarjaan, jossa hän sijoittui parhaimmillaan Eurooppa-sarjan toiseksi vuonna 1969. Hahne osallistui myös kausilla 1966–1970 viiteen F1-osakilpailuun, joista kahdessa hän ajoi F2-luokan autoa. Hän oli parhaimmillaan yhdeksäs Saksan GP:ssä 1966. Hahne ajoi myös sarjan ulkopuolisissa kilpailuissa.
| Vuosi | Talli | Valmistaja | Moottori | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | Sija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1966 | Tyrrell Racing Organisation | Matra MS5 (F2) | BRM S4 | MON | BEL | FRA | GBR | NED | GER 9 | ITA | USA | MEX |  |  |  |  | NC | 0 |
| 1967 | Bayerische Motoren Werke | Lola T100 | BMW S4 | RSA | MON | NED | BEL | FRA | GBR | GER Kesk. | CAN | ITA | USA | MEX |  |  | NC | 0 |
| 1968 | Bayerische Motoren Werke | Lola T100 | BMW S4 | RSA | ESP | MON | BEL | NED | FRA | GBR | GER 10 | ITA | CAN | USA | MEX |  | NC | 0 |
| 1969 | Bayerische Motoren Werke | BMW T269 (F2) | BMW S4 | RSA | ESP | MON | NED | FRA | GBR | GER DNS | ITA | CAN | USA | MEX |  |  | NC | 0 |
| 1970 | Hubert Hahne (yksityinen March) | March 701 | Cosworth V8 | RSA | ESP | MON | BEL | NED | FRA | GBR | GER DNQ | AUT | ITA | CAN | USA | MEX | NC | 0 |
Muuta

Kilpauransa jälkeen Hahne työskenteli toimittajana ja markkinointialalla sekä omisti korjaamon Essenissä.
Hahne Lola-BMW:n Formula 2 -auton ratissa vuoden 1968  Saksan Grand Prix´ssä.
Hölö

| Hölö |
| --- | --- |
 Hölön kirkko.
 Hölö
 Koordinaatit: 59°1′27″N, 17°32′24″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Södermanland
Kunta:  Södertäljen kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,33 km²
Väkiluku:  1 400
 – Väestötiheys:  1 052,6 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hölö on taajama ja entinen kunta Tukholman läänissä ja Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Vuonna 1952 Hölöön liitettiin viereinen Mörkön kunta. Hölö puolestaan liitettiin osaksi Södertäljen kuntaa vuonna 1971. Vuoden 2010 lopussa Hölön taajamassa oli 1 400 asukasta.
Hölössä ja Mörkössä toimii kotiseutuyhdistys Hölö Mörkö Hembygdsförening. Sen hallinnassa on kotiseututalo Kyrkoskolanissa Hölön kirkkoa vastapäätä. Kotiseututalossa on museokokoelmia, näyttelyjä ja arkisto.
Väestönkehitys

| Hölön taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 401 | 401 |
| 1965 | 1965 |    | 526 | 526 |
| 1970 | 1970 |    | 664 | 664 |
| 1975 | 1975 |    | 738 | 738 |
| 1980 | 1980 |    | 763 | 763 |
| 1990 | 1990 |    | 864 | 864 |
| 1995 | 1995 |    | 989 | 989 |
| 2000 | 2000 |    | 978 | 978 |
| 2005 | 2005 |    | 1 222 | 1 222 |
| 2010 | 2010 |    | 1 400 | 1 400 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Käännös suomeksi
Koskenjalan kenkä- ja nahkamuseo

| Koskenjalan kenkä- ja nahkamuseo |
| --- | --- |
Tyyppi:  Erikoismuseo
Sijainti:  Koskitie 43, Korkeakoski
Perustettu:  1985
Ylläpitäjä:  Koskenjalan yhdistys
Kotisivut:  http://www.koskenjalka.com/
Koordinaatit:  61°47′42″N, 24°22′16″E
 fiKoskenjalan kenkä- ja nahkamuseo 
    
Koskenjalan kenkä- ja nahkamuseo sijaitsee Korkeakoskella. Museo on entisen korko- ja lestitehtaan tiloissa, kahdessa kerroksessa, museotoiminta tiloissa alkoi vuonna 1985 kun Koskenjalan kenkä- ja nahkamuseo avasi ovensa. Suomen ensimmäinen kenkätehdas aloitti toimintansa Korkeakoskella 1897 ja sen perusti Edward Wallenius, nykyisen muotonsa päätehdas sai vuonna 1916 tamperelaisen rakennusmestarin Heikki Tiitolan piirtämänä. Koskenjalan kenkätehtaan jalkineet olivat suosittuja ja monet kenkäliikkeet möivät laadukkaiksi todettuja kenkiä. Sota-aikana tehtaassa valmistettiin pääosin sotilassaappaita ja hiihtokenkiä. Kenkien valmistus tehtaassa jatkui aina vuoteen 1983, osana Aaltosen kenkätehdas konsernia. Koskenjalan kenkä- ja nahkamuseon kokoelmiin kuuluu toistatuhatta kenkäparia, työkaluja, valokuvia ja kenkien valmistukseen käytettyjä koneita. Museossa on myös teemanäyttelyitä, jotka kertovat pieniä kertomuksia menneestä ajasta, muun muassa tehtaassa työskentelystä ja pula ajan kekseliäisyydestä. Museokokonaisuuteen kuuluu lisäksi kenkätehdastyöläisenasunto, jossa nähdään sota-ajan vaatimatonta asumista, arkea ja juhlaa Korkeakoskella.
Hölmö hullu rakkaus

| Hölmö hullu rakkaus> Crazy, Stupid, Love |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Glenn Ficarra   John Requa
Käsikirjoittaja:  Dan Fogelman
Tuottaja:  Steve Carell   Denise Di Novi
Säveltäjä:  Christophe Beck
Kuvaaja:  Andrew Dunn
Leikkaaja:  Lee Haxall
Tuotantosuunnittelija:  Stuart Craig
Pääosat:  Steve Carell   Ryan Gosling   Julianne Moore   Emma Stone   Marisa Tomei   Kevin Bacon
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Carousel Productions   Di Novi Pictures
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:   29. heinäkuuta 2011    9. syyskuuta 2011
Kesto:  118 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  50 000 000 USD
Tuotto:  142 900 000 USD
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hölmö hullu rakkaus (Crazy, Stupid, Love) on yhdysvaltalainen romanttinen komediaelokuva vuodelta 2011, jonka on ohjannut Glenn Ficarra ja John Requa ja käsikirjoittanut Dan Fogelman. Elokuvan päärooleissa esiintyvät Steve Carell, Ryan Gosling, Julianne Moore, Emma Stone, Marisa Tomei sekä Kevin Bacon. Elokuva kertoo vastikään eronneesta keski-ikäisestä miehestä, joka yrittää saada maskuliinisuutensa takaisin ja joka alkaa opettelemaan kuinka saada iskettyä naisia baareissa.
Elokuva julkaistiin Yhdysvalloissa ja Kanadassa 29. heinäkuuta 2011 ja Suomessa 9. syyskuuta 2011, tuottaen yli 142 miljoonaa dollaria 50 miljoonan budjetillaan. Gosling oli ehdokkaana Golden Globe Award -palkinnolle kategoriassa paras miespääosa musikaali- tai komediaelokuvassa.
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Steve Carell  | … |  Cal Weaver   |
|  Ryan Gosling  | … |  Jacob Palmer   |
|  Julianne Moore  | … |  Emily Weaver   |
|  Emma Stone  | … |  Hannah ”Nana” Weaver   |
|  Analeigh Tipton  | … |  Jessica Riley   |
|  Jonah Bobo  | … |  Robbie Weaver   |
|  Joey King  | … |  Molly Weaver   |
|  Marisa Tomei  | … |  Kate Tafferty   |
|  John Carroll Lynch  | … |  Bernie Riley   |
|  Beth Littleford  | … |  Claire Riley   |
|  Kevin Bacon  | … |  David Lindhagen   |
|  Liza Lapira  | … |  Liz   |
|  Josh Groban  | … |  Richard   |
|  Crystal Reed  | … |  Amy Johnson   |
Kosken vaakuna

Kosken vaakuna tarkoittaa jompaakumpaa seuraavista Suomen kunnanvaakunoista:
Kosken Tl vaakuna
Hämeenkosken vaakuna (aiemmin Kosken Hl vaakuna)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kosken vaakuna”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Klysma

| Klysma> Κλύσμα.Sijainti |
| --- | --- |
 Klysma
Koordinaatit:  29°58′53″N, 32°33′09″E
Valtio:  Egypti
Paikkakunta:  Qulzum (Kum el-Qolzum), Suez, Al-Suwais
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  Rooman valtakunta Bysantin valtakunta
Alue:  Egypti
Infobox OKNimi-testi OK: 
Klysma (m.kreik. Κλύσμα; lat. Clysma, Clysmo, Ovilio; kopt. Ⲕⲗⲟⲩⲥⲙⲁ) oli antiikin aikainen kaupunki Egyptissä. Se sijaitsi Punaisenmeren rannalla lähellä nykyistä Suezin kaupunkia.
Maantiede

Klysma oli satamakaupunki, ja yksi Egyptin puolisen Punaisenmeren satamista Bereniken ja Myos Hormoksen ohella. Eusebios Kesarealainen kutsui samalla nimellä koko Heroopoliinlahtea eli nykyistä Suezinlahtea.
Historia

Klysman tiedetään olleen olemassa roomalaiselta kaudelta keisari Trajanuksen ajasta lähtien, ja se mahdollisesti perustettiin tuolloin. Antiikin lähteet mainitsevat kaupungin vain lyhyesti. Varhaisimmat maininnat ovat Klaudios Ptolemaiokselta, joka käytti siitä nimitystä Klysma frūrion eli ”Klysman linnoitus”, sekä Lukianokselta. Tabula Peutingerianassa kaupunki esiintyy nimellä Clysmo ja Itinerarium Antonini Augustissa nimillä Clysma ja Clisma. 300-luvun lopulla kaupungin mainitsee sen kautta matkannut Egeria. Samoihin aikoihin kaupungin lähistö toimi munkkilaisuuden keskuksena.
Myöhäisellä roomalaisella kaudella kaupunki kuului Augustamnica secundan provinssiin. Varhaisella kristillisellä kaudella kaupunki oli Leontopoliin metropoliitan alainen piispanistuin. Sen piispa Stefanos mainitaan Konstantinopolin toisen kirkolliskokouksen (553) osanottajien joukossa. Nykyisin Klysma on katolisen kirkon titulaaripiispan istuin.
Kaupungin merkitys kasvoi satama- ja kauppapaikkana varhaisella bysanttilaisella kaudella 500-luvulla. Se toimi satamana Intian suuntaan, mukaan lukien eteläinen Punainenmeri ja Adeninlahti, jotka luettiin myöhäisantiikin aikana saman termin alle. Kaupunki oli myös uskonnollinen keskus, jonka kautta kulki paljon pyhiinvaeltajia. Näille esiteltiin paikkaa, jossa israelilaiset olivat ylittäneet Punaisenmeren. Monet olivat menossa Siinainvuorelle. Arabiajalla paikan nimi muuntui muotoon al-Kulzum (al-Qulzum).
Klysman arkeologiset kaivaukset tehtiin vuosina 1930–1932 Bernard Bruyèren johdolla.
Rakennukset ja löydökset

Kirjallisten lähteiden perusteella Klysmassa tiedetään olleen 500-luvulla muun muassa basilikakirkko sekä lukuisia muita kirkkoja. Basilikassa sanotaan olleen 18 erämaaisän pyhäinjäännökset. Kaivauksissa Klysmasta ei tehty erityisiä arkeologisia löytöjä ainakaan sen satamakaupunkihistoriaan liittyen.
Koskenalanen

| Koskenalanen |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Suomusjärvi, Salo
Koordinaatit:  60°21′48″N, 23°38′31″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84  m 
Pinta-ala:  0,04 km²
 fiKoskenalanen 
Koskenalanen on melko pieni järvi Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa. Se kuuluu Kiskonjoki–Perniönjoki-päävesistöön. Koskenalanen kuuluu Varsinais-Suomen ELYn ympäristövastuualueeseen.
Kempten

| Kempten |
| --- | --- |

 vaakuna
 Kempten
 Koordinaatit: 47°44′N, 10°19′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baijeri
Hallintopiiri:  Schwaben
Piirikunta:  piiritön kaupunki
Hallinto:  
 – Pormestari:  Thomas Kiechle (CSU)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  63,3 km²
Korkeus:  674 m
Väkiluku (31.12.2020):  68 940
 – Väestötiheys:  1 089 as./km²
 
 www.kempten.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kempten on kaupunki Baijerin osavaltiossa Saksassa. Se on niin kutsuttu piiritön kaupunki (saks. kreisfreie Stadt), eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikuntaan. Kaupunki sijaitsee Iller-joen varrella Allgäun alueella lounaisessa Baijerissa. Vuoden 2020 lopussa kaupungin asukasluku oli 68 940. Sen pinta-ala on 63,3 neliökilometriä ja asukastiheys 1 089 as./km². Kempteniä pidetään yhtenä Saksan vanhimmista kaupungeista.
Historia

Antiikin kreikkalainen maantieteilijä Strabon mainitsee noin 50 eaa. kelttiläisen asutuksen nimeltä Kambodunon. Tätä pidetään vanhimpana kirjallisena lähteenä mistään saksalaisesta kaupungista. Mitään arkeologista todistetta kelttiläisen asutuksen tueksi ei ole kuitenkaan löydetty. 15 eaa. roomalaisen sotapäällikön Nero Claudius Drusuksen ja hänen veljensä Tiberiuksen johtama joukko valtasi ja tuhosi erään kelttiläisen asutuksen. Myöhemmin asutukselle annettiin nimi Cambodunum. Asutuksesta rakennettiin klassinen roomalainen kaupunki kylpylöineen, foorumeineen ja temppeleineen. Alun perin puusta rakennettu kaupunki rakennettiin uudelleen kivestä tulipalon tuhottua siitä suuren osan vuonna 69.
Vuonna 233 kaupungin tuhosivat alemannit. Cambodunumin alkuperäinen sijainti tuolloin hylättiin ja siirrettiin strategisesti turvallisempaan paikkaan Burghalde-kukkulalle lähelle Iller-jokea. Vuoden 488 tienoilla viimeiset roomalaisjoukot jättivät alueen ja kaupunki päätyi täysin alemannien käsiin. Vuonna 683 kaupungin tuhosivat frankit. Syynä pidettiin kaupungin antamaa tukea frankkien valtakuntaa vastustavalle kapinalle.
Vuoden 747 tienoilla Sveitsin St. Gallenista saapuneet irlantilaismunkit Magnus ja Theodore asettuivat alueelle evankelisoidakseen sen. Vuonna 752 sinne perustettiin luostari. Kaarle Suuren vaimon Hildegardin tuen avulla luostarista tuli yksi huomattavimmista luostareista frankkien valtakunnassa. Vuonna 941 aloitettiin luostarin ja kaupungin jälleenrakentaminen madjaarien ja Augsburgin piispan aiheuttamien hävitysten jäljiltä. Vuonna 1289 kuningas Rudolf I Habsburgilainen myönsi kaupungille valtakunnankaupungin arvon. Napoleonin sotien aikana kaupunki siirtyi Baijerille.
Toisessa maailmansodassa Kemptenissä toimi Dachaun keskitysleirin alaleiri.
Ystävyyskaupungit

Kemptenillä on viisi ystävyyskaupunkia:
Bad Dürkheim (Saksa)
Quiberon (Ranska)
Sopron (Unkari)
Sligo (Irlanti)
Trento (Italia)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kemptenin verkkosivut (saksaksi)
Baijerin piirikunnat ja kaupunkipiirit
Aichach-Friedberg
Altötting
Amberg
Amberg-Sulzbach
Ansbachin piirikunta
Ansbach
Aschaffenburgin piirikunta
Aschaffenburg
Augsburgin piirikunta
Augsburg
Bad Kissingen
Bad Tölz-Wolfratshausen
Bambergin piirikunta
Bamberg
Bayreuthin piirikunta
Bayreuth
Berchtesgadener Land
Cham
Coburgin piirikunta
Coburg
Dachau
Deggendorf
Dillingen an der Donau
Dingolfing-Landau
Donau-Ries
Ebersberg
Eichtätt
Erding
Erlangen
Erlangen-Höchstadt
Forchheim
Freising
Freyung-Grafenau
Fürstenfeldbruck
Fürthin piirikunta
Fürth
Garmisch-Partenkirchenin piirikunta
Günzburg
Haßberge
Hofin piirikunta
Hof
Ingolstadt
Kaufbeuren
Kelheim
Kempten
Kitzingen
Kronach
Kulmbach
Landsberg am Lech
Landshutin piirikunta
Landshut
Lichtenfels
Lindau
Main-Spessart
Memmingen
Miesbach
Miltenberg
Mühldorf am Inn
Münchenin piirikunta
München
Neuburg-Schrobenhausen
Neumarkt in der Oberpfalz
Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim
Neustadt an der Waldnaabin piirikunta
Neu-Ulm
Nürnberg
Nürnberger Land
Oberallgäu
Ostallgäu
Passaun piirikunta
Passau
Pfaffenhofen an der Ilm
Regen
Regensburgin piirikunta
Regensburg
Rhön-Grabfeld
Rosenheimin piirikunta
Rosenheim
Roth
Rottal-Inn
Schwabach
Schwandorf
Schweinfurtin piirikunta
Schweinfurt
Starnberg
Straubing
Straubing-Bogen
Tirschenreuth
Traunstein
Unterallgäu
Weiden in der Oberpfalz
Weilhelm-Schongau
Weißenburg-Gunzenhausen
Wunsiedel im Fichtelgebirge
Würzburgin piirikunta
Würzburg
St. Lorenzin basilika
Koskenharjun pesäpallokenttä

| Koskenharjun pesäpallokenttä> "Aina Aurinkoinen" |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Koskenharjuntie, 40200 Jyväskylä
Koordinaatit:  62°15′27″N, 25°45′02″E
Omistaja:  Jyväskylän kaupunki
Kenttä:  hiekkatekonurmi
Käyttäjät
 Pesäpallo:   Jyväskylän Lohi  Jyväskylän Kiri Jyväskylän Kiri&Kirittäret juniorit 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Koskenharjun pesäpallokenttä (lempinimeltään "Aina Aurinkoinen") on Jyväskylässä, Taulumäellä  sijaitseva pesäpallokenttä. Se on pesäpalloseura Jyväskylän Lohen  ja Kuntopesiksessä pelaavan Jyväskylän Kirin 2-joukkueen kotikenttä. Kentän pinnalle asennettiin hiekkatekonurmi syksyllä 2002.
Högbensjön

| Högbensjön |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Raasepori, Inkoo
Koordinaatit:  60°05′59″N, 23°48′40″E
Järvinumero:  81.070.1.008 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  29  m 
 fiHögbensjön 
Högbensjön on järvi läntisellä Uudellamaalla Raaseporin (entisen Karjaan) ja Inkoon kuntien alueella. Sen pinta-ala on 2,9 neliökilometriä, syvyys 6,49 metriä ja pinnankorkeus 28,8 metriä. Järvi kuuluu Bruksträsketin valuma-alueeseen (81.070).
Kokemäen lukio

Kokemäen lukion sisäänkäynti
Kokemäen lukio on Kokemäen kaupungissa sijaitseva kaksisarjainen lukio. Lukio toimii Tulkkilassa peruskoulun kanssa samassa rakennuskompleksissa, sen länsisiivessä. Lukioon tulee oppilaita pääasiassa Kokemäen kaupungin alueelta, mutta joinakin vuosina myös lähikunnista.
Lukion opettajat antavat myös opetusta ammatillisille oppilaitoksille, jotka tarjoavat opiskelijoilleen kaksoistutkintoa Lukiossa toimii myös aikuislinja, joka aloitti toimintansa vuonna 2009. Se antaa ylioppilastutkintoon tai opintojen täydentämiseen tähtäävää opetusta. Opiskelijoilla on oikeus osallistua iltaopetuksen lisäksi myös päiväopetukseen.
Lukion rehtorin viransijaisena toimii Juhani Grönroos. Päivälukiossa on 15 opettajaa ja noin 110 lukiolaista.
Historiaa

Kokemäen lukion edeltäjä Kokemäen yhteiskoulu perustettiin vuonna 1907. Se aloitti toimintansa yhdellä vuosiluokalla, joka seuraavana vuonna sai seurakseen nuoremman vuosiluokan. Näin jatkuen kehittyi lopulta 5 oppikoululuokkaa lukuvuonna 1911–1912, joiden opintojen jatko tapahtui lukiossa toisilla paikkakunnilla. Tähän tarpeeseen vastasi kuitenkin Kokemäen maanviljelyslyseon perustaminen 1917. Kun lopulta 1919–1920 koulussa oli täydet 8 luokkaa, eli 5 oppikoululuokkaa ja 3 lukioluokkaa, kävi koulua 118 oppilasta. Tämä pieni koulu kasvoi ajan mittaan varsin isoksi.
Kokemäen Yhteiskoulu oli yksityinen oppikoulu, jonka omisti Kokemäen yhteiskoulun kannatusyhdistys. Oppikoulua laajennettiin lyseolla vuodesta 1917 alkaen. Kuitenkin jo 1922 saatiin lupa muuttaa 3 viimeistä luokkaa lukioksi. Uudet oppilaat kävivät siirtymäkauden ajan lukiota, kun vanhat lyseolaiset suorittivat rinnalla urakkansa loppuun 1924 mennessä. Lukion seinällä on edelleen näkyvillä Opetushallituksen tiedote Kokemäen Yhteiskoulun johtokunnalle, jossa se ilmoittaa Opetusministeriön antaneen 8.1.1925 yhteiskoululle oikeuden "päästää oppilaansa yliopistoon täysin oikeuksin".
Vuonna 1967 yksityinen koulun omistajaksi tuli Kokemäen pitäjä, myöhemmin kauppala (1972), josta tuli kaupunki (1977). Vuonna 1976–77 perustettiin Kokemäen lukio, joka oli siitä lähtien peruskoulusta itsenäinen oppilaitos, jolla on oma rehtorinsa ja opettajakuntansa.
1917–1919 Aatto K. Ahlfors
1919–1949 K. E. Laipio
1919–1949 K. E. Laipio
1949–1956 Allan Aarne Nordling
1956–1957 Erkki Mela
1957–1960 Anton Kajala
1960–1968 Mikko Myllyntausta
1968–1974 Simo Horelli
1974–1976 Eero Laukkanen
1976–1991 Eero Laukkanen
1991–2002 Liisa Jukola
2002–2018 Harri Kivenmaa
Oppilaskunnan hallitus

Kokemäen lukion oppilaskunnan hallitukseen kuuluu yhteensä 12 jäsentä, kaksi jokaisesta ryhmästä (abi-, jatkaja- ja alkajaryhmiä on kutakin kaksi). Hallitus kokoontuu pääsääntöisesti pari kertaa kuukaudessa. Kokouksissa päätetään muun muassa erilaisten matkojen ja tapahtumien järjestämisestä.
Aiheesta muualla

Kokemäen kaupunki - Lukio
Kokemäen yhteiskoulu
Kokemäen lukion oleskelutila
Kokemäen lukio
Herbert Reinecker

Herbert Reineker (24. joulukuuta 1914 Hagen, Nordrhein-Westfalen, Saksa — 27. tammikuuta 2007) oli saksalainen käsikirjoittaja, yksi Euroopan tunnetuimmista. Hän teki käsikirjoituksia televisiosarjoihin Siska, Derrick ja Komissaari. Hän käsikirjoitti kaikki Derrickin ja Komissaarin jaksot. Elokuvista parhaiten menestyivät Vakoilupäällikkö Canaris (1954) ja Weg die Freiheit (1953).