stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karma Revero

| Karma Revero |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Valmistaja:  Karma Automotive
Valmistusvuodet:  2016–
Korimalli:  4-ovinen sedan
Luokka:  full-size
Muotoilija:  Henrik Fisker
Edeltäjä:  Fisker Karma
Teknisesti samankaltaisia:  Fisker Karma VLF Destino
Tekniset tiedot
Vetotapa:  takaveto neliveto
Mitat
Pituus:  4 999 mm
Leveys:  2 134 mm
Korkeus:  1 331 mm
Karma Revero on ylellinen sähköauto, jota Karma Automotive valmistaa Moreno Valleyssa, Kaliforniassa. Se on uudistettu versio Suomessa valmistetusta Fisker Karmasta.
Revero takaa.
Käännös suomeksi
Karma Chameleon

| ”Karma Chameleon” Culture Club |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Colour by Numbers
 Äänitetty : 1982
 Julkaistu: 1983
 Formaatti: 7" ja 12" vinyyli
 Tuottaja(t): Steve Levine
 Tyylilaji: Uusi aalto / Soul / Country
 Kesto: 04.12 (albumiversio) 03:51 (radioversio)
 Levy-yhtiö: Virgin
Listasijoitukset
  3. (syyskuu 1983)
Culture Club -yhtyeen muut singlet
| ”Church of the Poison Mind” 1983 | ”Karma Chameleon” 1983 | ”Victims” 1983 |
Karma Chameleon on Culture Club -yhtyeen kappale albumilta Colour by Numbers. Sen julkaisi Virgin Records vuonna 1983.
Karma-yhtye julkaisi vuonna 1983 kappaleesta suomenkielisen version Beatles poika Tätä elämätä-albumilla.
Käännös suomeksi
Kansan Lehti (Ironwood)

Kansan Lehti oli Michiganin Ironwoodissa vuosina 1903–1904 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.
Vastikään perustettu amerikansuomalainen Kansalliskirkko julkaisi vuodesta 1901 lähtien uskonnollista viikkolehteä Todistusten Joukko, jonka rinnalle perustettiin pian myös lastenlehti Lasten Ystävä. Kirkkokunta osti niitä varten Ironwoodista kirjapainon, joka helmikuussa 1903 alkoi julkaista Kansan Lehti -nimistä viikoittaista uutislehteä. Sen toimittajina työskentelivät myöhemmin kirjailijana tunnetuksi tullut Aku Päiviö ja E. Kristianson. Kannattamattomana lakanneen lehden tilalle perustettiin vuoden 1906 alussa Auttaja.
Kalmah

| Kalmah |
| --- | --- |
 Kalmah esiintymässä Tavastialla helmikuussa 2008.
Tiedot
Toiminnassa:  1999–
Tyylilaji:  melodinen death metal
Kotipaikka:  Pudasjärvi, Oulu, Suomi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Pekka Kokko, laulu, kitara   Antti Kokko, kitara   Janne Kusmin, rummut   Timo Lehtinen, basso   Veli-Matti Kananen, koskettimet  
Entiset jäsenet:  Petri Sankala, rummut   Marco Sneck, koskettimet   Altti Veteläinen, bassokitara  
Levy-yhtiö:  Spinefarm  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalmah on suomalainen melodista death metalia soittava yhtye, jolla on levytyssopimus Spinefarm Recordsin kanssa.
Historia

Kalmahin perustivat Kokon veljekset ja Petri Sankala heidän edellisen yhtyeensä Ancestorin raunioille. Muutaman demon Ancestorissa tehtyään he päättivät koota yhtyeen uudelleen ja nimetä sen Kalmahiksi.
Uudella kokoonpanolla Antti Kokko, Pekka Kokko, Petri Sankala, Pasi Hiltula ja Altti Veteläinen, Kalmah julkaisi demolevyn  Svieri Obraza ja aloitti sitten esikoisalbuminsa tekemisen. Swamplord julkaistiin talvella 2000. Sen suosio yllätti yhtyeen, joka keräsi nopeasti mainetta ja haastatteluja. Kalmahin erikoinen "suometalli" kuitenkin yhdistettiin jostain syystä monesti Children of Bodom -yhtyeeseen. Myöhemmässä vaiheessa nämä "syytökset" katosivat pikkuhiljaa, lopulta kokonaan.
Yhtyeen kokoonpano muuttui ennen seuraavaa albumia nimeltä They Will Return. Altti (bassokitara) ja Petri (rummut) vaihtuivat Timo Lehtiseen (Catamenia) ja Janne Kusminiin. Melodinen They Will Return keräsi 2002 jälleen suosiota. Kalmahin kolmas albumi Swampsong ilmestyi vuonna 2003. Neljäs albumi The Black Waltz ilmestyi 2006. Tällöin kosketinsoittajaksi oli vaihtunut Marco Sneck. Kalmahin vuonna 2008 julkaistu studioalbumi kantaa nimeä For the Revolution. Uusin albumi 12 Gauge ilmestyi maaliskuussa 2010. Marco Sneckin ilmoitettiin eroavan yhtyeestä syyskuussa 2011.
Yhtyeen maskotiksi kehitetty Suoherra on saanut inspiraatiota Iron Maiden -yhtyeen Eddie-hahmosta.
Alkuvuodesta 2023 yhtye solmi levytyssopimuksen Ranka Kustannuksen kanssa.
Jäsenet

Antti Kokko – kitara
Pekka Kokko – laulu, kitara
Janne Kusmin – rummut
Timo Lehtinen – basso
Veli-Matti Kananen – koskettimet
Diskografia

Studioalbumit
Swamplord (2000)
They Will Return (2002)
Swampsong (2003)
The Black Waltz (2006)
For the Revolution (2008)
12 Gauge (2010)
Seventh Swamphony (2013)
Palo (2018)
Kalmah (2023)
Svieri Obraza (1999)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalmah Wikimedia Commonsissa
Kalmahin virallinen sivusto
Kalmah Meteli.netissä
Kalmah Myspacessa (englanniksi)
Kalmah Last.fm:ssä (englanniksi)
Kalmah Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Kalmah
| --- | --- |
Studioalbumit:   Swamplord  They Will Return  Swampsong  The Black Waltz  For the Revolution  12 Gauge  Seventh Swamphony  Palo  Kalmah 
Demot:  Svieri Obraza
Kalajoen kirkko

| Kalajoen kirkko |
| --- | --- |
 Kirkon sivusta ja torni ulkoapäin nähtynä.
Sijainti:  Kalajoki
Koordinaatit:  64°15′15″N, 023°56′15″E
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Oulun hiippakunta
Seurakunta:  Kalajoen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1876–1879
Suunnittelija:  F. W. Lüchow
Materiaali:  punatiili
Istumapaikkoja:  1300
Tyylisuunta:  uusgotiikka
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sankarihaudat: Maailman silmissä uhrimme olkoon vain multa, edessä herran kuin kulta se kiiltääpi kerran.
Kirkon vaivaisukko esillä Kerimäen kirkon näyttelyssä kesällä 2013.
Kalajoen kirkko on rakennettiin peittämättömästä punatiilestä vuosina 1876–1879. Sen suunnitteli F. W. Lüchow. Kalajoen kirkko toimii Kalajoen evankelis-luterilaisen seurakunnan kirkkona. Istumapaikkoja siinä on noin 1 300 ja pinta-alaa 988 neliömetriä. Pitkäkirkon toisessa päädyssä on torni ja toisessa alttari, joka on kuoriabsidissa. Alun perin kirkko oli uusgoottilainen ja kolmilaivainen. Tulipalo tuhosi kirkon 16. helmikuuta 1930. Kirkko rakennettiin uudelleen vuosina 1930–1931 ja vihittiin käyttöön 15. helmikuuta 1931. Kirkon uudistuspiirustukset teki arkkitehti W. G. Palmqvist, jolloin tornin huippua madallettiin ja kirkkosalin pitkämuotoinen laiva tehtiin betoniseksi tynnyriholviksi. Alun perin niissä oli taitekatot ja sivulaivoissa tasakatot.
Esineistö

Alttaritaulun on maalannut Adolf von Becker 1887 ja se kuvaa Kristuksen ylösnousemusta. Urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1931. Niissä on 27+1 äänikertaa. Erillisessä kellotapulissa (A. W. Arppe, 1815) on kaksi kelloa vuosilta 1813 ja 1830.
Historiaa

Kalajoen ensimmäinen kirkko valmistui Tyngän kylään arviolta vuonna 1543. Toinen kirkko rakennettiin joitain vuosikymmeniä myöhemmin Mantilan kylään. Kolmannen kirkon rakentamisajankohtaa ei tiedetä, mutta se oli olemassa ainakin 1636 jolloin se arkistolähteiden mukaan purettiin ja rakennettiin uudelleen uuteen paikkaan. Tähän kolmanteen kirkkoon liittyneen kellotapulin rakensi Anders Brofall vuonna 1733. Vuosisadan loppua kohden kirkko rappeutui pahasti ja niinpä seurakunnan neljäs, erivartinen ristikirkko, rakennettiin vuonna 1781. Sen oli suunnitellut kruunun yli-intendentinvirasto Tukholmassa vuonna 1778. Kirkko tuhoutui Suomen sodassa vuonna 1808. Uusi, viides kirkko rakennettiin puusta samaisen yli-intendentin konttorin piirustusten mukaan 1811–1812. Sekin kirkko paloi vuonna 1869, mutta siihen liittynyt kellotapuli vuodelta 1815 on edelleen olemassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalajoen kirkko Wikimedia Commonsissa
Kalajoen kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Kirkon kuva (Arkistoitu – Internet Archive)
Kalajoen kirkon palo 16.2.-30, Suomen Kuvalehti, 01.03.1930, nro 9, s. 32, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Jurassic Park: Rampage Edition

| Jurassic Park: Rampage Edition |
| --- | --- |

Kehittäjä:  BlueSky Software
Julkaisija:  Sega
Pelisarja:  Jurassic Park
Julkaistu:  NA lokakuu 1994UK marraskuu 1994
Lajityyppi:  side-scroller
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ELSPA: 11+
Alusta:  Sega Mega Drive
Jakelumuoto:  pelimoduuli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Jurassic Park: Rampage Edition on BlueSky Softwaren kehittämä ja Segan julkaisema jatko-osa pelille Jurassic Park. Peli julkaistiin Sega Mega Drivelle vuonna 1994. Peli oli edeltäjänsä tavoin menestys. Peli sisältää kaksi vaihtoehtoista pelattavaa hahmoa (Dr. Alan Grant ja Velociraptor) sekä monta kenttää. Peli perustuu Jurassic Park -elokuvaan.
Pelissä esiintyvät dinosaurukset

Compsognathus
Velociraptor
Tyrannosaurus Rex
Triceratops
Pteranodon
Brachiosaurus
Dilophosaurus
Aiheesta muualla

Jurassic Park: Rampage Edition MobyGamesissa (englanniksi)
Kalakan

Kalakan (ven. Ка́лакан) on Lenan vesistöön kuuluvan Vitimin sivujoki Taka-Baikalian aluepiirin pohjoisosassa Venäjällä. Sen pituus on 314 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 10 600 neliökilometriä. Keskimääräinen virtaama joen suussa on 74,2 kuutiometriä sekunnissa.
Kalakan saa alkunsa Jankan-harjanteen eteläpuolelta ja virtaa kohti länttä. Jokilaaksossa ei ole asutusta. Joen suussa on aikaisemmin sijainnut Vitimin–Oljokman kansallisen piirikunnan keskuksena toiminut Ust-Kalakanin kylä.
Aiheesta muualla

Kalakan Taka-Baikalian tietosanakirjassa (venäjäksi)
Kansan Lehti (täsmennyssivu)

Kansan Lehti -nimisiä lehtiä on useita:
Kansan Lehti, Jyväskylässä vuosina 1867–1870 ilmestynyt sanomalehti
Kansan Lehti, Vaasassa vuosina 1886–1887 ilmestynyt sanomalehti
Kansan Lehti, Michiganin Calumetissa vuosina 1889–1890 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti
Kansan Lehti, Helsingissä vuosina 1893–1897 ilmestynyt aikakauslehti
Kansan Lehti, Massachusettsin Rockportissa vuonna 1898 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti
Kansan Lehti, Tampereella vuosina 1899–1991 ilmestynyt sosiaalidemokraattinen sanomalehti
Kansan Lehti, Michiganin Ironwoodissa vuosina 1903–1904 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti
Kansan Lehti, Ohion Clevelandissa ja Ashtabulassa vuosina 1928–1934 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kansan Lehti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kansan Lehti (1928–1934)

Kansan Lehti oli Ohion Clevelandissa ja Ashtabulassa vuosina 1928–1934 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.
Otto Massinen, Oscar Anderson ja Julius Laurila perustivat Kansan Lehden Clevelandissa joulukuussa 1928. Pian sen julkaisijaksi tuli Kustaa Nevanperän, Jacob Ritolan, Matti Saaren ja Ely Kosken omistama Finnish Publishing Company. Vuonna 1929 lehden toimittajaksi palkattiin kokenut Onni Syrjäniemi.
Kahdeksansivuisen viikkolehden levikki oli yleensä noin 2 000 kappaletta. Vuonna 1931 talousvaikeuksista kärsinyt yhtiö siirrettiin Ashtabula Harboriin, jossa Kansan Lehti lakkasi joulukuussa 1933 tai seuraavan vuoden puolella. Sen jälkeen Ohion viimeiseksi suomalaiseksi sanomalehdeksi jäi Fairportissa ilmestynyt Amerikan Sanomat.
Jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1923

| Ruotsin-mestaruus 1923 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  15
Ajankohta:  - 25. helmikuuta
Sarjajärjestelmä:  cup-kilpailu
Mestari:  Västerås SK
Toinen sija:  IF Linnéa
  ← 1922 :  1924 → 
Vuoden 1923 jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailujen loppuottelussa kohtasivat Västerås SK ja IF Linnéa.
Alkuerät

21. tammikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Linköpings AIK | 8–4 | Nacka SK |
| IF Linnéa | 7–3 | Uppsala IF |
| Järva IS  | 4–3 | Djurgårdens IF |
| IFK Uppsala | 2–1 | Södertälje SK |
| IK Sirius | 12–0 | IFK Strängnäs |
| Västerås SK | 6–2 | IFK Stockholm |
| IK Göta | 5–4 | AIK |
Puolivälierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Linköpings AIK | 7–1 | Örebro SK |
| IF Linnéa | 4–3 | Järva IS |
| IFK Uppsala | 3–7 | IK Sirius |
| Västerås SK | 5–3 | IK Göta |
Välierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IF Linnéa | 6–2 | Linköpings AIK |
| Västerås SK | 1–0 | IK Sirius |
Loppuottelu

25. helmikuuta 1923 Tukholmassa. Yleisöä 3036
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Västerås SK | 2–1 | IF Linnéa |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Västerås SK
2.: IF Linnéa
Ruotsin mestarit

Västerås SK: Bertil Reuter, Manne Johansson, Erik "Hyttan" Karlsson, Georg "Lolle" Jonsson, Oskar Fröjd, Folke Johansson, Bernt Eriksson, Algot "Kusen" Rylander, Erik Reuter, Fridolf Ryman ja Hjalmar Bergkvist.
Manat

Manat-niminen rahayksikkö on käytössä kahdessa maassa:
Azerbaidžanin manat
Turkmenistanin manat
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Manat”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Manasse (kuningas)

| Manasse |
| --- | --- |
 
Juudan kuningas
Valtakausi:  697–687 eaa. ja 687–643 eaa.
Edeltäjä:  Hiskia
Seuraaja:  Aamon

Syntynyt:  n. 709 eaa. Jerusalem, Israel
Kuollut:  n. 643 eaa. Jerusalem, Israel
Puoliso:  Meshullemeth
Lapset:  Aamon
Suku:  Daavid
Isä:  Hiskia
Äiti:  Hefsibah
Manasse oli Vanhan testamentin mukaan yksi monista Juudan kuninkaista. Hän tuli valtaan isänsä Hiskiaan kuoleman jälkeen 12-vuotiaana ja hallitsi Juudaa 55 vuotta. Hän teki sitä, mikä on väärää Herran silmissä. Hän pystytytti Jerusalemin temppeliin assyrialaisia epäjumalia ja alistui Assyrian vasallivaltioksi. Lisäksi hän rakensi alttareita muille jumalille ja jopa tähdille, ryhtyi harjoittamaan noituutta ja ennustamista. Jumala lähetti profeettoja, mutta Manasse tapatti heidät. "...hän syyllistyi myös niin moneen verityöhön, että Jerusalem oli hänen aikanaan ääriään myöten täynnä viatonta verta..." Manassen kuoltua Juudan kuninkaaksi tuli hänen poikansa Aamon.
Manasse katui tekojaan ja rukoili armoa Jumalalta.
Jääkiekon I-divisioonan kausi 1989–1990

| Jääkiekon I-divisioonan kausi 1989–1990 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  12
Sarja alkoi:  16.9.1989
Sarja päättyi:  27.2.1990
Nousseet joukkueet:  Ässät ja H-Reipas
Pudonneet joukkueet:  KooVee ja Hokki-Salo
Pistepörssin voittaja:  Arto Heiskanen, Ässät
Ylempi sarjataso:  SM-liiga
Alempi sarjataso:  II-divisioona
  ← 1988-1989 :  1990-1991 → 
Jääkiekon I-divisioona 1989–1990 oli järjestyksessään 16. pelattu I-divisioonakausi. Sarjassa pelattiin 12 joukkueen nelinkertainen runkosarja, jonka jälkeen kaksi parasta joukkuetta, Ässät ja Hockey-Reipas, jatkoivat SM-liigan karsintoihin. Viimeiseksi sijoittunut Hokki-Salo putosi suoraan II-divisioonaan, toiseksi viimeiseksi sijoittunut KooVee joutui I-divisioonan karsintasarjaan.
Sarja oli alusta alkaen Porin Ässien hallintaa. Joukkue pelasi 25 ensimmäistä otteluaan tappiotta, häviten ensimmäisen kerran vasta tammikuun alussa Forssan Palloseuralle. Ässät ja Hockey-Reipas nousivat karsintojen jälkeen SM-liigaan, josta I-divisioonaan putosivat KooKoo ja Joensuun Kiekkopojat. Tampereen KooVee puolestaan putosi I-divisioonan karsintasarjan jälkeen II-divisioonaan. II-divisioonasta nousivat Vantaa HT ja IFK Grankulla.
Joukkueet

| Joukkue | Kotikaupunki | Jäähalli | Kapasiteetti | Päävalmentaja | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FoPS | Forssa | Forssan jäähalli | 3 805 |  Timo Sutinen | 1 359 |
| Hockey-Reipas | Lahti | Lahden jäähalli | 4 910 |  Esko Nokelainen | 2 411 |
| Hokki-Salo | Salo | Salon jäähalli | 1 102 |  Steven Brown | 0298 |
| Karhu-Kissat | Helsinki | Helsingin jäähalli | 8 100 |  Harri Rindell | 0731 |
| Ketterä | Imatra | Imatran jäähalli | 2 500 |  Kari Weckström | 1 041 |
| Kiekko-Espoo | Espoo | Matinkylän jäähalli | 1 300 |  Martti Merra | 0480 |
| Kiekko-67 | Turku | Kupittaan jäähalli | 7 447 |  Hannu Niittoaho | 0804 |
| KooVee | Tampere | Tampereen jäähalli | 8 044 |  Esko Rantanen | 0279 |
| Kärpät | Oulu | Raksilan jäähalli | 7 600 |  Veikko Torkkeli | 3 142 |
| TuTo | Turku | Kupittaan jäähalli | 7 447 |  Kari Torkkel | 0609 |
| Sport | Vaasa | Vaasan jäähalli | 5 000 |  Teijo Räsänen | 1 219 |
| Ässät | Pori | Porin jäähalli | 8 000 |  Matti Keinonen | 4 412 |
Runkosarja

|  | O | V | T | H | M | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ässät | 44 | 37 | 3 | 4 | 355–144 | 77 |
| Hockey-Reipas | 44 | 31 | 3 | 10 | 246–133 | 65 |
| Kärpät | 44 | 30 | 3 | 11 | 255–141 | 63 |
| FoPS | 44 | 28 | 2 | 14 | 279–179 | 58 |
| Karhu-Kissat | 44 | 20 | 3 | 21 | 229–198 | 43 |
| Sport | 44 | 19 | 5 | 20 | 213–236 | 43 |
| Kiekko-67 | 44 | 20 | 2 | 22 | 190–208 | 42 |
| TuTo | 44 | 17 | 2 | 25 | 192–257 | 36 |
| Kiekko-Espoo | 44 | 17 | 1 | 26 | 214–229 | 35 |
| Ketterä | 44 | 12 | 3 | 29 | 189–326 | 27 |
| KooVee | 44 | 10 | 1 | 33 | 166–299 | 21 |
| Hokki-Salo | 44 | 9 | 0 | 35 | 168–346 | 18 |
Ässät ja H-Reipas SM-liigakarsintaan. KooVee I-divisioonan karsintasarjaan. Hokki-Salo putosi II-divisioonaan.
Runkosarja > Runkosarjan pistepörssi

|  |  |  | O | M | S | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Arto Heiskanen | Ässät | 44 | 58 | 52 | 110 |
| 2. |  Arto Javanainen | Ässät | 36 | 59 | 39 | 98 |
| 3. |  Mika Helkearo | FoPS | 41 | 30 | 67 | 97 |
| 4. |  Juha Riihijärvi | Kärpät | 44 | 38 | 45 | 83 |
| 5. |  Kari Makkonen | Ässät | 44 | 31 | 52 | 83 |
| 6. |  Aleksei Frolikov | Ässät | 43 | 28 | 53 | 81 |
| 7. |  Marko Lapinkoski | Kärpät | 44 | 44 | 35 | 79 |
| 8. |  Tapio Levo | Ässät | 44 | 32 | 47 | 79 |
| 9. |  Jari Korpisalo | Karhu-Kissat | 43 | 31 | 45 | 76 |
| 10. |  Jukka Lappeteläinen | FoPS | 44 | 30 | 38 | 68 |
Liigakarsinta

Hockey-Reipas nousi SM-liigaan otteluvoitoin 3–1.
Ässät nousi SM-liigaan otteluvoitoin 3–0.
I-divisioonan karsintasarja

|  | O | V | T | H | M | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vantaa HT | 6 | 3 | 2 | 1 | 39–23 | 8 |
| GrIFK | 6 | 4 | 0 | 2 | 30–28 | 8 |
| KooVee | 6 | 1 | 2 | 3 | 27–34 | 4 |
| Ikurin Vire | 6 | 2 | 0 | 4 | 18–29 | 4 |
Vantaa HT ja GrIFK nousivat I-divisioonaan.
Jällivaaran rautatieasema

Jällivaaran rautatieasema (lyh. Gv, ruots. Gällivare järnvägsstation) on rautatieasema Ruotsin rataverkolla Jällivaaran kunnassa Norrbottenin läänissä Ruotsin Lapissa. Asema sijaitsee Luulajan ja Kiirunan välisellä rataosalla, ja siellä risteävät Malmbanan, Inlandsbanan sekä Vitåforsbanan.
Asemalla pysähtyvät kaikki henkilöjunat, ja siellä on myös runsaasti tavaraliikennettä.
Kansainyhteisön kisat 2018

Kansainyhteisön kisat 2018 olivat järjestyksessään 21. Kansainyhteisön kisat. Ne järjestettiin Australian Gold Coastissa 4.–15. huhtikuuta 2018.
Mitalitilaston ykkönen oli isäntämaa Australia 80 kultamitalilla ja yhteensä 198 mitalilla. Kisoihin osallistui 71 joukkuetta, joista mitaleille pääsi 43.
Urheilulajit

Kisoissa kilpailtiin seuraavissa urheilulajeissa:
Ammunta
Koripallo
Maahockey
Nurmikeilailu
Nyrkkeily
Paini
Painonnosto
Pyöräily
Maantiepyöräily
Maastopyöräily
Ratapyöräily
Pöytätennis
Rantalentopallo
Rugby-7
Squash
Sulkapallo
Triathlon
Verkkopallo
Vesiurheilu
Uimahypyt
Uinti
Voimanosto (paralaji)
Voimistelu
Telinevoimistelu
Rytminen voimistelu
Yleisurheilu
Katariinan puisto

Vasili Nejelovin suunnittelema Marmorisilta Katariinan puistossa
Katariinan puisto on Katariinan palatsia ympäröivä puisto Puškinin esikaupunkialueella, lähellä Pietarin kaupunkia, entisessä Tsarskoje Selossa. Siinä on sekä 1700- että 1800-luvun elementtejä: muotopuutarha ja maisemapuutarha.
Muotopuutarha on aivan palatsin vieressä, ja sen suunnitteli keisarinna Elisabetin ohjeiden mukaan Bartolomeo Rastrellin johtama arkkitehtiryhmä. Englantilaiseksi puutarhaksi kutsutun osan suunnitteli 1770-luvulla Englannissa opiskellut Johann Busch.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katariinan puisto Wikimedia Commonsissa
Kari Rönnholm

| Kari Rönnholm> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kari Juhani Rönnholm
Syntynyt: 1. elokuuta 1945 Helsinki, Suomi
Kuollut: 22. joulukuuta 1988 (43 vuotta) Kerava, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pituus:  194 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1962–1965 1965–1974:   Työväen Maila-Pojat  Tapiolan Honka
Maajoukkueet
1964–1972:   Suomi
Ottelut (pisteet):  120 (770)
Aiheesta muualla
FIBA
Kari Juhani Rönnholm (1. elokuuta 1945 Helsinki – 22. joulukuuta 1988 Kerava) oli suomalainen koripalloilija.
Työväen Maila-Poikien kasvatti Rönnholm edusti kasvattajaseuraansa SM-sarjassa vuosina 1962–1965 saavuttaen SM-hopeaa vuonna 1965. Vuosina 1965–1974 Rönnholm edusti Tapiolan Honkaa, missä hän voitti viisi peräkkäistä Suomen mestaruutta vuosina 1968–1972, yhden SM-hopean ja -pronssin sekä kaksi Suomen cup-mestaruutta. Koko kauden pistekeskiarvoillaan hän oli SM-sarjan toiseksi paras pisteidentekijä kausilla 1968–1969 ja 1970–1971.
Suomen maajoukkueessa Rönnholm pelasi vuosina 1964–1972 120 ottelua 6,4 pisteen keskiarvolla. Hän pelasi myös kaksi A-nuorten maaottelua. Rönnholm kuului Suomen joukkueisiin Neuvostoliiton 1965 ja Suomen 1967 EM-kilpailuissa. Suomen EM-kilpailuissa isäntämaa ylsi historiansa siihen mennessä parhaaseen arvokisasijoitukseen, kuudenneksi.
Rönnholm kuoli vain 43-vuotiaana Keravalla 22. joulukuuta 1988.
Keskimatkojen juoksija Erik Rönnholm oli Rönnholmin serkku.
Saavutuksia > Henkilökohtaiset saavutukset

SM-sarjan koko kauden toiseksi paras pisteidentekijä kausilla 1968–1969 ja 1970–1971
Saavutuksia > Joukkuesaavutukset

Suomen mestaruus 1968, 1969, 1970, 1971 ja 1972
SM-hopeaa 1965 ja 1967
SM-pronssia 1973
Suomen cup 1968 ja 1971
Luettelo Wehrmachtin divisioonista

Tämä on luettelo Wehrmachtin divisioonista toisen maailmansodan aikana.
Heer > Jalkaväki > Kevyet jalkaväkidivisioonat (Leichtes)

Saksan 5. kevyt jalkaväkidivisioona
Saksan 8. kevyt jalkaväkidivisioona
Saksan 28. kevyt jalkaväkidivisioona
Saksan 97. kevyt jalkaväkidivisioona
Saksan 99. kevyt jalkaväkidivisioona
Saksan 100. kevyt jalkaväkidivisioona
Saksan 101. kevyt jalkaväkidivisioona
Heer > Jalkaväki > Motorisoidut jalkaväkidivisioonat (Motorisierte)

Saksan 2. motorisoitu jalkaväkidivisioona
Saksan 3. motorisoitu jalkaväkidivisioona
Saksan 10. motorisoitu jalkaväkidivisioona
Saksan 13. motorisoitu jalkaväkidivisioona
Saksan 14. motorisoitu jalkaväkidivisioona
Saksan 16. motorisoitu jalkaväkidivisioona
Saksan 18. motorisoitu jalkaväkidivisioona
Saksan 20. motorisoitu jalkaväkidivisioona
Saksan 25. motorisoitu jalkaväkidivisioona
Saksan 29. motorisoitu jalkaväkidivisioona
Saksan 36. motorisoitu jalkaväkidivisioona
Saksan 60. motorisoitu jalkaväkidivisioona
Saksan 345. motorisoitu jalkaväkidivisioona
Saksan 386. motorisoitu jalkaväkidivisioona
Heer > Jalkaväki > Krenatööridivisioonat (Grenadier)

Saksan 6. krenatööridivisioona
Saksan 12. krenatööridivisioona[lähde? ]
Saksan 19. krenatööridivisioona
Saksan 31. krenatööridivisioona
Saksan 36. krenatööridivisioona
Saksan 44. valtakunnan krenatööridivisioona[lähde? ]
Saksan 45. krenatööridivisioona
Saksan 78. krenatööridivisioona
Saksan 153. krenatööridivisioona
Saksan 541. krenatööridivisioona
Saksan 542. krenatööridivisioona
Saksan 543. krenatööridivisioona
Saksan 544. krenatööridivisioona
Saksan 545. krenatööridivisioona
Saksan 546. krenatööridivisioona
Saksan 547. krenatööridivisioona
Saksan 548. krenatööridivisioona
Saksan 549. krenatööridivisioona
Saksan 550. krenatööridivisioona
Saksan 551. krenatööridivisioona
Saksan 552. krenatööridivisioona
Saksan 553. krenatööridivisioona
Saksan 558. krenatööridivisioona
Saksan 559. krenatööridivisioona
Saksan 560. krenatööridivisioona
Saksan 561. krenatööridivisioona
Saksan 562. krenatööridivisioona
Saksan 563. krenatööridivisioona
Saksan 564. krenatööridivisioona