stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ken Shamrock
Mestaruudet ja saavutukset showpainissa

World Wrestling Federation
King of the Ring 1998
Intercontinental Championship (12. lokakuuta 1998 - 14. helmikuuta 1999)
WWF Tag Team Championship (Big Boss Manin kanssa, 14. joulukuuta 1998 - 25. tammikuuta 1999)
Total Nonstop Action Wrestling
NWA World Heavyweight Championship (Ensimmäinen NWA-mestari TNA:ssa, 19. kesäkuuta 2002 - 7. elokuuta 2002)
South Atlantic Pro Wrestling
SAPW Heavyweight Championship
Pro Wrestling Illustrated (Wrestlingiä käsittelevä aikakauslehti)
Vuoden 1997 Kehittynein painija.
PWI rankkasi 500 parhaan painijan joukkoon vuonna 2003 sijalle 226.
Aiheesta muualla

Ken Shamrockin virallinen kotisivu
Ken Shamrockin MMA-tilastot
Ken Shamrockin profiili Online World of Wrestling sivustolla
Kizito Mihigo

Kizito Mihigo (25. heinäkuuta 1981 Kibeho – 17. helmikuuta 2020 Kigali) oli ruandalainen gospelmusiikin laulaja-lauluntekijä ja urkuri sekä oppositioaktivisti. Hän oli Ruandan kansanmurhasta selviytynyt tutsi, joka lauluissaan suositteli toipumista ja anteeksiantoa.
Mihigon laulu "Twanze gutoberwa amateka" oli Ruandan kansanmurhan 17-vuotismuiston vieton virallinen laulu vuonna 2011.
Mihigo pidätettiin vuonna 2014 kolmen muun henkilön (kuten entisen sotilas Jean Paul Dukuzumuremyin) kanssa. Pidätysten aikaan presidentti Paul Kagame oli saanut osakseen syytöksiä toisinajattelun tukahduttamisesta. Mihigo tuomittiin vuonna 2015 kymmenen vuoden vankeuteen juonittelusta presidentti Kagamen sekä muiden hallitustoimijoiden surmaamiseksi tai vahingoittamiseksi. Samalla Mihigo tuomittiin hallituksen kaatamispyrkimyksestä ja liittoutumisesta maata epävakauttamaan pyrkineiden ryhmittymien kanssa. Hän tunnusti syyllisyytensä ja sai tuomarin mukaan lempeän tuomion, koska helpotti oikeuden työskentelyä. Muut syytetyt kiistivät syyllisyytensä; kanssasyytetty Dukuzumuremyi syytti viranomaisia kidutuksesta ja pakotetusta tunnustuksesta. Paul Kagame armahti vuonna 2018 Mihigon ja samalla oppositiojohtaja Victoire Ingabire Umuhozan.
Mihigo pidätettiin uudemman kerran helmikuussa 2020. Poliisin mukaan hän oli yrittänyt paeta Burundiin liittyäkseen Ruandan hallitusta vastaan taistelleisiin joukkoihin. Hän kuoli 17. helmikuuta sellissä, jossa oli ollut kolmen päivän ajan. Häntä epäiltiin laittomasta rajanylityksestä, lahjonnasta ja terroristiryhmiin liittymisestä. Poliisin mukaan Mihigon kuolema oli itsemurha. Hänen kerrottiin rikkoneen pakoyrityksellä armahdusehtojaan, jolloin armahdus lakkasi olemasta voimassa. Mihigo oli uskoltaan katolilainen.
Koivuhaka

| Koivuhaka> Björkhagen |
| --- | --- |
 2010-luvulla rakentunutta asuinaluetta Peltolantien ja Tikkurilantien välissä.
 Kaupungin kartta, jossa Koivuhaka korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Suuralue:  Tikkurilan suuralue
Kaupunginosa nro:  68
Pinta-ala:  3,7 km² 
Väkiluku:  3 581 (31.12.2023)
Väestötiheys:  541 (2015) as./km²
Työpaikkoja:  4 994 kpl   (31.12.2017)
Postinumero(t):  01300, 01510
Lähialueet:  Helsingin pitäjän kirkonkylä, Pakkala, Veromies, Lentokenttä, Ruskeasanta, Viertola
Koivuhaka (ruots. Björkhagen) on kaupunginosa Vantaan keskiosissa. Kaupunginosan rajana on etelässä Kehä III ja Keravanjoki, lännessä Tuusulanväylä ja pohjoisessa Läntinen Valkoisenlähteentie. Asukkaita alueella on yli 2 600, ja väestö on kasvanut etenkin 2010-luvulla.
Historia

Koivuhaan alue on tasaista Keravanjoen ja Kylmäojan purolaaksoa, jonka varrella on viljelty maata vuosisatojen ajan, ainakin 1600-luvulta lähtien. Keravanjoen lähistöstä on löydetty merkkejä keskiaikaisesta asutuksesta. Historiallinen Kuninkaantie kulkee alueen eteläosissa nykyisin nimellä Kuriiritie.
Alueella sijaitsee vanha Johansin maatila (nykyisin Vantaan kaupungin hallinnassa, Velmu ry:n käytössä) ja 1940–1960-luvun omakotitaloja.
Ympäristö

Alueen pohjoisosassa Kylmäojan purolaaksossa sijaitsee Koivuhaan arboretumina tunnettu puulajipuisto, jossa oli vuonna 2005 jo noin 170 puuvartista lajia. Arboretum on osa joskus Ystävyyden puistonakin tunnettua osaa laajemmasta Tikkurilan keskuspuistosta. Koivuhaan luoteislaidalla Kylmäojan varrella kulkee ulkoilureittejä, joilta on yhteys idemmäs Tikkurilan urheilupuistoon.
Kaupunginosana modernista teollisesta arkkitehtuurista mainittakoon entinen Ristin Voitto -kirjapainon rakennus vuodelta 1968.
Koivuhaan länsiosassa on yrityksiä, muun muassa auto- ja tukkukauppoja. Kaupunginosassa on yritystoiminnan seurauksena runsaasti työpaikkoja (noin 4 300), joista yli 40 prosenttia kaupan alalla. Helsinki-Vantaan lentoaseman läheisyyden vuoksi läntisiä yritysalueita markkinoidaan myös Aviapolis-brändin avulla.
Pientaloalueen keskellä, Meiramitien varrella on Jehovan todistajien Suomen toimintakeskus ja valtakunnansali sekä seurakunnan asuntoja. Meriamitiellä on myös Viherpajan puutarhamyymälä, jossa on nähtävyytenäkin tunnettu japanilainen puutarha.
Koivuhaan länsiosia markkinoidaan Aviapolis-brändillä.
Kylmäoja erottaa Koivuhaan Viertolasta.
Vantaan Energian pääkonttori.
2010-luvulla rakennettuja asuintaloja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koivuhaka Wikimedia Commonsissa
Kizelin piiri

Kizelin piiri Permin aluepiirin kartalla.
Kizelin piiri (ven. Кизело́вский райо́н, Kizelovski raion) on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1923 perustetun piirin pinta-ala on 1 390 neliökilometriä. Asukkaita on 30 300 henkeä (vuonna 2009).
Kizelin piiri sijaitsee Permin aluepiirin itäosassa. Luoteessa se rajoittuu Aleksandrovskin piiriin, idässä Sverdlovskin alueeseen ja Gornozavodskin piiriin sekä etelässä Gremjatšinskin ja Gubahan piireihin. Pinta-alasta 72,9 % on metsää. Hyötykaivannaisia ovat kivihiili, savi ja granosieniitti.
Piiriin kuuluu Kizelin kaupunki sekä neljä maalaiskuntaa: Južnyi-Kospašski, Šahta, Severnyi-Kospašski ja Tsentralnyi-Kospašski. Hallinnollinen keskus on Kizel. Asutuskeskuksia on yhteensä 7.
Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 80,5 % venäläisiä, 12,7 % tataareja ja 1,8 % ukrainalaisia.
Piirin kautta kulkee Tšusovoin ja Solikamskin välinen maantie ja rautatie. 1990-luvulle saakka seudulla harjoitettiin kivihiilen tuotantoa. Nykyisin tärkeimmät elinkeinot ovat puunhankinta ja -jalostus.
Piirissä toimii Kizelin vuoriteknikumi, lääketieteellinen oppilaitos, ammattikoulu, lasten luomistyön keskus, musiikkikoulu, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia, kirjastolaitos ja kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy Novyi den (”Uusi päivä”).
Seudulla on kivikautisia arkeologisia muistomerkkejä. Nähtävyyksiin kuuluvat vanhat teollisuusrakennukset ja Šahtan taajaman lähellä sijaitseva Kizelin luola.
Kraila

Kraila (ruots. Gråböle) on kylä Salon kaupungin Särkisalossa. Kylä on Manner-Salon eteläisin kylä Saaristomeren rannalla Raaseporin vastaisella rajalla.
Krailanselkä ja Ervastonlahti erottavat Krailan muusta Särkisalosta. Kraila oli siten Särkisalon kunnan eksklaavi. Kraila on pääasiassa hiekkamäkeä, jonka pohjois- ja eteläreunalla sijaitsee syvä laakso. Krailan vakituinen asutus sekä maanviljely sijoittuvat näihin laaksoihin. Kylän ranta-alueille on rakennettu kesämökkejä. Kylän edustalla on pieni Kiriholma.
Krailan entinen kantatila on nykyisin Salon seurakunnan leirikeskus Reila.
Käyttöpäällikkö

Käyttöpäällikkö johtaa teollisuuslaitoksessa valmistusta, voimalaitoksessa käyttöpäällikkö vastaa sen toiminnasta. Käyttöpäälliköillä on yleensä AMK-koulutus, ja he ovat insinöörejä. Käyttöpäällikön vastuulla voi olla koko tuotantolaitoksen toiminta. Esimerkiksi kaukolämmön käyttöpäällikkö huolehtii kaukolämpöverkoston ja siihen liitettyjen lämpökeskusten ja pumppaamoiden käytöstä ja kunnossapidosta. Lisäksi työ sisältää raportointia, ja siihen kuuluvat myös osaston ympäristöasiat, kuten ympäristöluvat ja päästökauppa.
Kezia

| Kezia Protest the Hero |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2004–2005 Hamilton, Ontario
 Julkaistu:  30. elokuuta 2005  4. huhtikuuta 2006
 Tuottaja(t): Julius Butty
 Tyylilaji: progressiivinen metalli, mathcore
 Kesto: 43.58
 Levy-yhtiö:  Underground Operations  Vagrant
Protest the Heron muut julkaisut
| A Calculated Use of Sound (EP) 2003 | Kezia 2005 | Fortress 2008 |
Kezia on kanadalaisen metalliyhtye Protest the Heron ensimmäinen albumi. Albumi julkaistiin Kanadassa 30. elokuuta 2005 ja Yhdysvalloissa 4. huhtikuuta 2006.
Albumin kappaleet kertovat teloitettavaksi joutuvasta Kezia-nimisestä naisvangista teloituksen suorittavan vanginvartijan, teloitusta johtavan papin ja Kezian itsensä näkökulmasta.
Kappaleet

No Stars Over Bethlehem – 3.48
Heretics and Killers – 3.09
Divinity Within – 4.32
Bury the Hatchet – 3.23
Nautical – 2.57
Blindfolds Aside – 6.01
She Who Mars the Skin of Gods – 3.51
Turn Soonest to the Sea – 6.21
The Divine Suicide of K – 5.10
A Plateful of Our Dead – 4.29
Kokoonpano

Rody Walker – laulu
Luke Hoskin – kitara, piano, taustalaulu
Tim Millar – kitara
Arif Mirabdolbaghi – bassokitara, taustalaulu
Moe Carlson – rummut
Arvostelut

Absolutepunk.net: 88%
AllMusic:
Korean tautienehkäisy- ja -valvontavirasto

| Korean tautienehkäisy- ja -valvontavirasto  질병관리청 |
| --- | --- |

Tutkimuslaitoksen tiedot
Perustettu:  2020 (2003)
Sijainti:  Cheongju, Pohjois-Chungcheong, Etelä-Korea
Pääkonttori:  Osong Health Technology Administration Complex, 187, Osongsaengmyeong 2-ro, Osong-eup, Heungdeok-gu, Cheongju, Pohjois-Chungcheong, Etelä-Korea
Ministeriö:  Etelä-Korean terveyden ja hyvinvoinnin ministeriö
Tutkimusala:  kansanterveys
Johtaja:  Jung Eun-kyeong
Korean tautienehkäisy- ja -valvontavirasto (hangul: 질병관리청; hanja: 疾病管理廳; uudistettu latinisaatio: Jilbyeong gwanlicheong; engl. Korea Disease Control and Prevention Agency, lyhennys KCDA; syyskuuhun 2020 saakka Korean tautienehkäisy- ja -valvontakeskus hangul: 질병관리본부; hanja: 疾病管理本部; uudistettu latinisaatio: Jilbyeong gwanli bonbu; engl. Korea Centers for Disease Control and Prevention, lyhennys KCDC) on Etelä-Korean kansanterveyden tutkimuslaitos ja viranomainen. Se toimii maan terveys- ja hyvinvointiministeriön alaisuudessa. Vuonna 2003 Korean kansallisesta terveysinstituutista (KNIH) irroitettu Korean tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (KCDC) uudelleenorganisoitiin syyskuussa 2020 ja sai huomattavasti lisäresursseja ja nykynimensä (KCDA).
Virastoa ja sen edeltäjää on kesästä 2017 lähtien johtanut Jeong Eun-kyeong. Hän on noussut koronaviruspandemian aikaisen, helmi-maaliskuun 2020 toimintansa johdosta erääksi koronapandemian vastaisen taistelun esikuvaksi ja kansallissankariksi maassaan.
Korean tautienehkäisy- ja -valvontavirasto tulkitsee toimintansa saaneen alkunsa vuonna 1894 keisari Gojongin antamalla asetuksella perustetun hygieniatoimiston pohjalta. Vuosien saatossa organisaation rakenne ja nimi on muuttunut useasti. Nykyistä virastoa edeltänyt Korean kansallinen terveysinstituutti (Korea National Institute of Health, KNIH) perustettiin 1963 ja muutettiin Korean tautikeskukseksi (KCDC) vuonna 2004 (perustettu joulukuussa 2003).
Aiheesta muualla

KDCA leads the world free of diseases (KCDA:n kotisivusto) (englanniksi) (cdc.go.kr)
Coronavirus Disease-19, Republic of Korea (Etelä-Korean terveys- ja hyvinvointiministeriön katsaus) (englanniksi) (mohw.go.kr)
Coronavirus Disease-19, Republic of Korea: Cases in Korea by City/Province (englanniksi) (mohw.go.kr)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Centers for Disease Control and Prevention Korea
Valtiollisia tai maanosan kansanterveyslaitoksia
| --- | --- |
Eurooppa:    ECDC   RIVM   ISHP   Sciensano   UKHSA   PHE   PHS   PHW   NCPHA   ISCIII   HPSC   Embætti landlæknis   ISS   GÖG   EODY   HZJZ   SPKC   SMLPC   LIH   ANSP   FHI   IPH   INSA   NIZP-PZH   Santé Publique France   INSP   Folkhälsomyndigheten   RKI   IPHS   ÚVZ SR   NIJZ   THL   BAG   SIF   SZÚ   TsHZ   NNK   RRPCEM   Rospotrebnadzor   Terviseamet 
Aasia:    IEDCR   KCDA   NIHRD   NCDC   NIHR   IPI   ICDC   NIPH   IPC   NIPH   NTsOZ   China CDC   IPH   NCPH   NHL   BPKIHS   Pakistanin terveysvirasto   PNIPH   Saudi CDC   NCID   Taiwan CDC   Thai NIH   NIHE 
Afrikka:     Africa CDC   IPA   NICD   EPHI   NMIMR   CPC   KEMRI   INRB   NCDC   IPM   IPM   INS   NCDC   IPCI   ZNPHI   IPD   NIH Somalia   PHI   NIMR   INH   IPT   UVRI 
Amerikka:    ANLIS   IAL   ISP   INCIENSA   PHAC   INS   IPK   INSP   INS   CDC 
Muut alueet:   AIHW
Huomaa: Malline on keskeneräinen, eikä toistaiseksi sisällä läheskään kaikkia kansallisia tai ylikansallisia kansanterveyslaitoksia tai -virastoja.
Käännös suomeksi
Kivuvuorenmedestäjä

| Kivuvuorenmedestäjä> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Medestäjät Nectariniidae
Suku::  Kaunomedestäjät Cinnyris
Laji::  rockefelleri
Kaksiosainen nimi
 Cinnyris rockefelleri  (Chapin, 1932) 
Synonyymit
 Nectarinia rockefelleri 
Katso myös
   Kivuvuorenmedestäjä Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kivuvuorenmedestäjä (Cinnyris rockefelleri) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kivuvuorenmedestäjää tavataan hyvin pienellä alueella Kongon demokraattisen tasavallan itäosissa. Sen kannaksi arvioidaan 350–1 500 yksilöä. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi.
Kurjenpolvipistiäinen

| Kurjenpolvipistiäinen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Alalahko::  Sahapistiäiset Symphyta
Yläheimo::  Tenthredinoidea
Heimo::  Lehtipistiäiset Tenthredinidae
Alaheimo::  Allantinae
Suku::  Ametastegia
Alasuku::  Ametastegia (Protemphytus)
Laji::  carpini
Kaksiosainen nimi
 Ametastegia carpini  (Hartig, 1837) 
Katso myös
   Kurjenpolvipistiäinen Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kurjenpolvipistiäinen (Ametastegia carpini) on lehtipistiäisten (Tenthredinidae) heimoon kuuluva pistiäislaji. Laji on nimensä mukaisesti kurjenpolvien tuholainen. Ne syövät ne nopeasti lehdettömiksi ja voivat tällä tavalla menehdyttää kurjenpolvien taimia.
Aikuisena kurjenpolvipistiäinen on 6–8 millimetrin mittainen ja väritykseltään musta. Sen toukat ovat päältä oliivinvihreitä, vatsasta kellertäviä ja 12 millimetrin mittaisia.
Koivujoki (Utajärvi)

| Koivujoki |
| --- | --- |
 Jokea Kivijärven tien sillan luona.
Alkulähde:  Saunamaan suoalue, Utajärvi
Laskupaikka:  Sanginjoki, Aittokylä, Oulu
Maat:  Suomi
Pituus:  17 km
Alkulähteen korkeus:  95 m
Koivujoki on Sanginjoen pieni sivujoki.
Joen kulku

Joki saa alkunsa Utajärven kunnan alueelta Sanginkylästä etelään olevan Saunamaat-nimisen alueen suomaastosta. Se on noin 17 kilometriä pitkä pääosin luoteeseen laskeva Oulujoen vesistöalueeseen kuuluva joki, joka yhtyy Sanginjokeen Aittokylässä.
Kurjentatar

| Kurjentatar |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Tatarkasvit Polygonaceae
Suku::  Kurjentattaret Koenigia
Laji::  islandica
Kaksiosainen nimi
 Koenigia islandica  L. 
Katso myös
   Kurjentatar Wikispeciesissä   Kurjentatar Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kurjentatar eli tundrakurjentatar (Koenigia islandica) on yksivuotinen, etenkin arktisten alueiden tatarkasvi.
Kurjentatar on hentovartinen, pystykasvuinen, kalju ruoho, joka kasvaa yhdestä viiteen senttimetriä korkeaksi. Väriltään se on vihreästä punaiseen. Lehdissä on hyvin lyhyt ruoti ja kahdesta kuuteen millimetriä pitkä soikea ja möyheä lehtilapa. Kukat ovat yksikotisia ja tatarkasveille epätyypillisesti kolmilehtisiä. Niissä on 1–2 millimetrin mittainen kapean kellomainen kehä, kolme hedettä ja kolme joutohedettä.
Kurjentatarta esiintyy Maan pohjoispuoliskolla ympäri arktisen vyöhykkeen. Suomen alueella sitä kasvaa harvinaisena Pohjois-Lapissa Enontekiöllä aivan pohjoisimmilla tuntureilla. Lajia on tavattu lisäksi Utsjoella, mistä se on hävinnyt.
Kurjentatar on luokiteltu Suomessa silmälläpidettäväksi (NT) lajiksi, koska sitä uhkaa ilmaston lämpeneminen.
Kousa (Mäntyharju)

Kousa, myös Kousankylä tai Kousanniemi, on kylä Mäntyharjun länsiosassa. Se rajoittuu etelässä ja lännessä Heinolan Paistjärven kylään, pohjoisessa sen ja Pertunmaan Kuhajärven kylän väliseen Anteruksenselkään, joka on osa Ylä-Rääveliä, ja idässä yhä Pertunmaahan ja taas Heinolaan. Kousa rajautuu Ahveniston kylään ja muuhun Mäntyharjuun vain Ison Kivilammen ja Vähä Kivilammen välisellä alueella.
Maantiede

Kousan kylässä on pikkulampia ja muutama isompi järvi yhteisenä naapurikylien kanssa. Kousaan kuuluu osa Ylä-Räävelistä eli Enonvedestä, Isosta Kivilammesta, Linnajärvestä ja Kousanjärvestä. Suurimpia kylässä sijaitsevia saaria ovat Nuutinsaari, Kousansaari ja Korppisaaret.
Kousan pohjois- ja koillisosat ovat mäkisiä ja kallioisia, ja korkeimmat kukkulat ovat runsaasti yli sadan metrin korkeudella merenpinnasta. Harjuja Kousassa ovat esimerkiksi Tiikinharjut ja Myllyharjut.
Suot ovat Kousassa melko yleisiä. Kousan soihin kuuluvat vaikkapa Sampansuo, Mustlamminsuo ja Sistunlamminsuo.
Kousassa on neljä luonnonsuojelualuetta.
Kurjenmäki

| Kurjenmäki> Tranbacken |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Kurjenmäki korostettuna.  Turun kaupunginosat
Kaupunki:  Turku
Suuralue:  Keskusta
Pinta-ala:  ? km² 
Väkiluku:  ?? (?)
Väestötiheys:  ? as./km²
Työpaikkoja:  ? kpl ?  (?)
Osa-alueet:  Kurjenmäki itäinen, Kurjenmäki läntinen 
Kaupunginsairaalan pääsisäänkäynti.
Kurjenmäki (ruots. Tranbacken) on kaupunginosa Turussa. Se sijaitsee kaupungin keskustasta kaakkoon ja kuuluu keskustan suuralueeseen. Kurjenmäen naapurikaupunginosia ovat II ja III kaupunginosat sekä Kupittaa, Mäntymäki, Luolavuori ja Vasaramäki.
Kurjenmäen väkiluku on 786 (2007) ja vuotuinen väestönmuutos −2,5 %. Asukkaista 7,07 % on alle 15-vuotiaita, ja 20,47 % on yli 65-vuotiaita.[lähde? ] Äidinkielenään suomea puhuu 92,64 % asukkaista, ruotsia 3,39 % ja muita kieliä 3,98 %.[lähde? ]
Turun kaupunginsairaala, Tyks kirurginen sairaala sekä Kaskenlinnan sairaala sijaitsevat Kurjenmäessä. Naapurikaupunginosien mukaisista nimistään huolimatta alueella ovat myös Kupittaan siirtolapuutarha, K-Citymarket Kupittaa sekä Mäntymäen terveyskeskus. TYS:n opiskelija-asunnoista Kurjenmäellä sijaitsee rivitalokohde Kiertotähti.
Korean tasavallan merivoimat

| Korean tasavallan merivoimat 대한민국 해군 Daehan-minguk Haegun |
| --- | --- |

Toiminnassa:  11. marraskuuta 1945–
Valtio:   Korean tasavalta
Rooli:  Merivoimat
Osa joukkoa:  Korean tasavallan asevoimat
Koko:  70 000 henkeä 150 alusta 70 lentokonetta
Tukikohta:  Korean tasavallan laivaston esikunta, Gyeryong
Motto:  바다로, 세계로 (merelle, maailmalle)
Marssi:  Haegunga ("Laivaston hymni")
Sodat ja taistelut:  Korean sota Vietnamin sota Enduring Freedom-operaatio Combined Task Force 151 (2009-nykyhetki)
Korean tasavallan merivoimat (kor. 대한민국 해군), joka tunnetaan myös nimellä ROK-merivoimat tai Etelä-Korean merivoimat, on Korean tasavallan asevoimien meripuolustuksesta ja maihinnoususotatoimista vastaava puolustushaara. Merivoimiin kuuluu laivaston lisäksi Korean tasavallan merijalkaväki, joka toimii merivoimien haarana.
Korean tasavallan laivasto perustettiin 11. marraskuuta 1945 meripuolustusryhmänä sen jälkeen, kun Korea oli vapautettu Japanin keisarikunnasta 15. elokuuta 1945. Korean sodan päättymisen jälkeen Etelä-Korea on pyrkinyt luomaan merivoimat, jotka kykenevät torjumaan rannikkosodankäyntiin soveltuvien Pohjois-Korean merivoimien operaatiot. Etelä-Korean talouskasvu mahdollistaa laivaston laajentamisen ja parempien alusten hankinnat, mikä mahdollistaa valtion etujen ajamisen laajemmalla alueella. Osaksi laivaston tehtäviä on 2000-luvulla tulleet kansainväliset rauhanturvaoperaatiot.
Vuonna 2016 merivoimiin kuului noin 70 000 henkeä, joista 29 000 merijalkaväkeen. Lisäksi laivastoon kuului noin 150 palveluksessa olevaa alusta kuten kymmenen sukellusvenettä, 110 pinta-alusta, kymmenen maihinnousualusta ja saman verran miinasodankäyntiin soveltuvaa alusta sekä kaksikymmentä tukilaivaa. Laivaston ilmavoimiin kuului noin 70 lentokonetta ja helikopteria. Merijalkaväen kalustoon kuuluu noin 300 tela-ajoneuvoa kuten telatykkejä.
Merivoimien tavoitteena on luoda avomerikelpoiset merivoimat vuoteen 2020 mennessä.
Tehtävät ja tavoitteet

Merivoimien päätehtävät ovat merellä suoritettavat operaatiot, mukaan lukien maihinnousuoperaatiot, ja merijalkaväen päätehtävät ovat maihinnousuoperaatiot, ja merivoimat ja merijalkaväki on muodostettava ja varustettava tätä tarkoitusta varten sekä järjestettävä tätä varten tarvittava koulutus.
Korean merivoimien tavoitteet kansallisen turvallisuuden ja hyvinvoinnin tärkeimpänä voimana ovat seuraavat:
Sodan estäminen
Voiton saavuttaminen merellä
Kansallisten etujen suojelu
Maailmanrauhan edistäminen
Historia

1990-luvulta alkaen merivoimat on pyrkinyt modernisoimaan laivastoaan. Merivoimien komentaja amiraali An Pyong-tae esitti vuonna 1995 suunnitelmansa tulevaisuuden avomerikelpoisesta laivastosta. Osana suunnitelman toteuttamista laskettiin vesille uuden hävittäjäluokan ensimmäinen alus vuonna 1996 korvaamaan Yhdysvalloista hankitut hävittäjät.
Sukellusvenelaivaston luomiseksi laivasto hankki vuonna 1992 ensimmäisen ROKN Chang Bogon Howaldtswerke-Deutsche Werftiltä Saksasta. Vanhentuneiden S-2 Tracker sukellusveneidentorjuntalentokoneiden korvaamiseksi laivasto hankki P-3C Orion merivalvontakoneita, joiden luovutus laivastolle alkoi vuonna 1995.
Käännös suomeksi
Kaukalopallo

| Kaukalopallo |
| --- | --- |

Alkuperämaa:  Ruotsi
Piirteet
Tyyppi:  mailapeli
Pelaajien määrä:  17–20
Varusteet:  maila, pallo
Peliaika:  3 × 20 min
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pelipallo
Kaukalopallo on 1970-luvulla jääpallosta kehitetty jääkiekkokaukalossa pelattava joukkuepeli. Vielä vuonna 2006 kaukalopallolla oli Suomessa 47 000 harrastajaa, ja se oli pääsarjatasolla seitsemänneksi seuratuin laji. Vuonna 2016 lisenssipelaajia oli noin 2 000.
Lajin historia Suomessa

Kaukalopallo syntyi alun perin Ruotsissa 1960-luvulla, mistä se rantautui Suomeen 1970-luvulla. Laji on kehitetty jääpallosta, ja aluksi laji oli hyvin samankaltainen jääpallon kanssa. 1980-luvulla sillä oli jo kuitenkin omat sääntönsä ja varusteensa, jotka erosivat huomattavasti jääpallosta.
Ensimmäiset lajin Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1975. Laji nousi Suomessa todella kansan tietoisuuteen kuitenkin 1980-luvulla, ja ensimmäinen Suomi–Ruotsi-maaottelu pelattiin vuonna 1984. Todellista kulta-aikaa lajille oli 1990-luku, kun lajin harrastajia oli Suomessa lajin tunnetuimman vaikuttajan Teuvo Ulanderin arvion mukaan yli 100 000 ja joukkueita yli 1 000.
Kaukalopallon suosio on Suomessa ollut jatkuvassa laskussa 1990-luvun jälkeen. Syitä harrastajamäärien laskulle ovat muun muassa jääkiekon ja salibandyn suosioiden kasvu 1990-luvulla, lajin junioritoiminnan vähäisyys sekä lajiliittojen keskinäiset erimielisyydet, jotka ovat jatkuneet 2010-luvulle saakka.
2000-luvun puolessa välissä lajin harrastajia arvioitiin olevan noin 50 000. Vuonna 2019 määrä oli enää joitakin tuhansia, ja lajin suurin lajin suosio oli ikämiessarjoissa.