stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lentopallon SM-liigakausi 2007–2008

Lentopallon SM-liiga kausi 2007–2008 pelattiin miehissä 12 ja naisissa yhdeksän joukkueen voimin. SM-liigan televisio-ottelut nähtiin joka torstai Urheilukanavalla, kun joukkueet kohtasivat paikallisvastustajansa.
Miesten SM-liigan joukkueet kaudella 2007–2008

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Hurrikaani-Loimaa, Loimaa  Kempeleen Lentopallo, Kempele  Muuramen Lentopallo, Muurame  Pielaveden Sampo, Pielavesi  Raision Loimu, Raisio  Riento, Joensuu |  |  Salon Piivolley, Salo  Santasport, Rovaniemi  Tampereen Isku-Volley, Tampere  Vaasan Kiisto, Vaasa  Valkeakosken Isku-Veikot, Valkeakoski  Vammalan Lentopallo, Vammala |
Naisten SM-liigan joukkueet kaudella 2007–2008

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Joensuun Prihat, Joensuu  Laihian Lujattaret, Laihia  LiigaEura, Eura  Oriveden Ponnistus, Orivesi  Pieksämäki Volley, Pieksämäki |  |  Pislaploki, Pihtipudas  Salon Viesti, Salo  Somero, Somero  Vanajan Racing Club, Hämeenlinna |
Miesten SM-liiga > Runkosarja

| sija | Joukkue | O | V | H | Vo Erät | Hä Erät | Eräpisteet | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pielaveden Sampo | 24 | 22 | 2 | 67 | 16 | 2001–1655 | 44 |
| 2 | Santasport | 24 | 20 | 4 | 62 | 23 | 2048–1792 | 40 |
| 3 | Vammalan Lentopallo | 24 | 17 | 7 | 58 | 32 | 2078–1930 | 34 |
| 4 | Salon Piivolley | 24 | 14 | 10 | 55 | 40 | 2150–2046 | 28 |
| 5 | Tampereen Isku-Volley | 24 | 14 | 10 | 50 | 38 | 2003–1882 | 28 |
| 6 | Kempeleen Lentopallo | 24 | 14 | 10 | 54 | 47 | 2283–2257 | 28 |
| 7 | Liiga-Riento | 24 | 14 | 10 | 49 | 45 | 2095–2073 | 28 |
| 8 | Raision Loimu | 24 | 7 | 17 | 32 | 58 | 1902–2092 | 14 |
| 9 | Muuramen Lentopallo | 24 | 7 | 17 | 32 | 60 | 1928–2144 | 14 |
| 10 | Hurrikaani-Loimaa | 24 | 6 | 18 | 26 | 59 | 1785–1998 | 12 |
| 11 | Valkeakosken Isku-Veikot | 24 | 5 | 19 | 32 | 59 | 1945–2137 | 10 |
| 12 | Vaasan Kiisto | 24 | 4 | 20 | 25 | 65 | 1917–2129 | 8 |
Miesten SM-liiga > Pudotuspelit > Puolivälieräkarsinnat

| Liiga-Riento – Hurrikaani-Loimaa  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. maaliskuuta | Hurrikaani | Riento | 3–1 | 21-25 , 25-16 , 25-22 , 25-19 |
| 4. maaliskuuta | Riento | Hurrikaani | 1–3 | 25-33 , 23-25 , 24-26 , 25-27 |
Hurrikaani-Loimaa puolivälieriin otteluvoitoin 2–0
| Raision Loimu – Muuramen Lentopallo  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. maaliskuuta | Loimu | MuurLe | 3–1 | 25-23 , 25-19 , 26-28 , 25-22 |
| 4. maaliskuuta | MuurLe | Loimu | 2–3 | 25-18 , 22-25 , 25-21 , 21-25 , 13-15 |
Raision Loimu puolivälieriin otteluvoitoin 2–0
Miesten SM-liiga > Pudotuspelit > Puolivälierät

| Pielaveden Sampo – Hurrikaani-Loimaa  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9. maaliskuuta | Sampo | Hurrikaani | 3–0 | 25-17 , 25-12 , 25-19 |
| 11. maaliskuuta | Hurrikaani | Sampo | 0–3 | 20-25 , 17-25 , 22-25 |
| 15. maaliskuuta | Sampo | Hurrikaani | 3–0 | 25-17 , 25-18 , 26-24 |
Pielaveden Sampo välieriin otteluvoitoin 3–0
| Santasport – Raision Loimu  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9. maaliskuuta | Santasport | Loimu | 3–1 | 23-25 , 25-12 , 25-21 , 25-17 |
| 12. maaliskuuta | Loimu | Santasport | 0–3 | 18-25 , 19-25 , 15-25 |
| 16. maaliskuuta | Santasport | Loimu | 3–1 | 23-25 , 25-18 , 25-20 , 25-20 |
Santasport välieriin otteluvoitoin 3–0
| Vammalan Lentopallo – Kempeleen Lentopallo  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9. maaliskuuta | VaLePa | KempeLe | 3–0 | 25-21 , 25-17 , 25-21 |
| 12. maaliskuuta | KempeLe | VaLePa | 2–3 | 25-21 , 23-25 , 25-20 , 24-26 , 15-17 |
| 15. maaliskuuta | VaLePa | KempeLe | 3–2 | 25-19 , 25-19 , 19-25 , 17-25 , 15-12 |
Vammalan Lentopallo välieriin otteluvoitoin 3–0
| Salon Piivolley –  Tampereen Isku-Volley |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9. maaliskuuta | Piivolley | Isku | 1–3 | 21-25 , 25-20 , 23-25 , 23-25 |
| 11. maaliskuuta | Isku | Piivolley | 3–0 | 25-20 , 26-24 , 25-22 |
| 15. maaliskuuta | Piivolley | Isku | 1–3 | 18-25 , 18-25 , 25-20 , 18-25 |
Tampereen Isku-Volley välieriin otteluvoitoin 3–0
Miesten SM-liiga > Pudotuspelit > Välierät

| Pielaveden Sampo – Tampereen Isku-Volley  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 24. maaliskuuta | Sampo | Isku | 3–0 | 30-28 , 25-22 , 25-19 |
| 27. maaliskuuta | Isku | Sampo | 1–3 | 17-25 , 26-24 , 17-25 , 21-25 |
| 29. maaliskuuta | Sampo | Isku | 3–0 | 25-16 , 25-23 , 25-17 |
Pielaveden Sampo loppuotteluun otteluvoitoin 3–1
| Santasport – Vammalan Lentopallo  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 24. maaliskuuta | Santasport | VaLePa | 3–1 | 25-18 , 25-23 , 19-25 , 25-22 |
| 27. maaliskuuta | VaLePa | Santasport | 3–1 | 19-25 , 25-20 , 25-18 , 25-16 |
| 30. maaliskuuta | Santasport | VaLePa | 3–0 | 25-14 , 25-19 , 25-22 |
| 1. huhtikuuta | VaLePa | Santasport | 0–3 | 19-25 , 19-25 , 23-25 |
Santasport loppuotteluun otteluvoitoin 3–1
Miesten SM-liiga > Pudotuspelit > Loppuottelut

| Pielaveden Sampo –  Santasport |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. huhtikuuta | Sampo | Santasport | 1–3 | 19-25 , 25-17 , 22-25 , 21-25 |
| 8. huhtikuuta | Santasport | Sampo | 3–0 | 25-18 , 25-19 , 25-22 |
| 11. huhtikuuta | Sampo | Santasport | 3–1 | 25-13 , 31-33 , 25-17 , 25-19 |
| 13. huhtikuuta | Santasport | Sampo | 0–3 | 18-25 , 28-30 , 17-25 |
| 17. huhtikuuta | Sampo | Santasport | 2–3 | 23-25 , 20-25 , 25-22 , 25-23 , 13-15 |
Santasport Suomen mestari otteluvoitoin 3–2
Mestarit: Antti Ahokumpu, Kimmo Junttila, Jarmo Kaaretkoski, Janne Kangaskokko, Jukka Lehtonen, Kalle Määttä, Pekka Sairanen, Henri Tuomi, Normunds Veinbergs, Matthew Webber, Antti Ylitalo. Valmentaja: Johan Verstappen.
Miesten SM-liiga > Pudotuspelit > Pronssiottelut

| Vammalan Lentopallo – Tampereen Isku-Volley  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5. huhtikuuta | VaLePa | Isku | 3–2 | 25-13 , 16-25 , 25-16 , 18-25 , 15-7 |
| 8. huhtikuuta | Isku | VaLePa | 1–3 | 25-19 , 19-25 , 13-25 , 19-25 |
Vammalan Lentopallolle SM-pronssia otteluvoitoin 2–0
Miesten SM-liiga > Liigakarsinta

| sija | Joukkue | O | V | H | Vo Erät | Hä Erät | Eräpisteet | Lähtöpisteet | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Keski-Savon Pateri | 6 | 6 | 0 | 18 | 5 | 551–479 | 1 | 13 |
| 2 | Valkeakosken Isku-Veikot | 6 | 3 | 3 | 14 | 11 | 559–547 | 1 | 7 |
| 3 | Vaasan Kiisto | 6 | 2 | 4 | 8 | 14 | 470–488 | 0 | 4 |
| 4 | Lentopalloseura Etta | 6 | 1 | 5 | 7 | 17 | 478–544 | 0 | 2 |
Naisten SM-liiga > Runkosarja

| sija | Joukkue | O | V | H | Vo Erät | Hä Erät | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vanajan Racing Club | 24 | 19 | 5 | 63 | 26 | 38 |
| 2 | Salon Viesti | 24 | 19 | 5 | 63 | 32 | 38 |
| 3 | Oriveden Ponnistus | 24 | 17 | 7 | 58 | 28 | 34 |
| 4 | Laihian Lujattaret | 24 | 16 | 8 | 57 | 38 | 32 |
| 5 | Someron Pallo | 24 | 12 | 12 | 45 | 44 | 24 |
| 6 | LiigaEura | 24 | 10 | 14 | 45 | 47 | 20 |
| 7 | Pislaploki | 24 | 10 | 14 | 40 | 49 | 20 |
| 8 | Pieksämäki Volley | 24 | 5 | 19 | 23 | 60 | 10 |
| 9 | Joensuun Prihat | 24 | 0 | 24 |   2 | 72 |   0 |
Prihat putosi ja Kuusamon Pallo-Karhut nousi karsintojen jälkeen.
Naisten SM-liiga > Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  |  |  |   |   | 1 |  Vanajan RC | 4 |   |  |  |  |  |
|   | 4 |  Laihian Lujattaret | 0 |   |   | 5 |  Someron Pallo | 0 |   |   |  |  |  |
|   | 5 |  Someron Pallo | 2 |   |   |   |   |   |   |   | 1 |  Vanajan RC | 3 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 3 |  Oriveden Ponnistus | 2 |
|   |  |  |  |   |   | 2 |  Salon Viesti | 1 |   |   |  |  |  |
|   | 3 |  Oriveden Ponnistus | 2 |   |   | 3 |  Oriveden Ponnistus | 4 |   |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   | 6 |  LiigaEura | 0 |   |  |  |  |  |  |  | 2 |  Salon Viesti | 2 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |  Someron Pallo | 1 |
Aiheesta muualla

Santasport suomenmestari 2008. Youtube.
Lentopallon Mestaruusliigan kaudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku |  | (1952) | (1953) | (1954) | (1955) | (1956) | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1960-luku | 1961 | 1962 | 1963 | 1963–64 | 1964–65 | 1965–66 | 1966–67 | 1967–68 | 1968–69 | 1969–70 |
| 1970-luku | 1970–71 | 1971–72 | 1972–73 | 1973–74 | 1974–75 | 1975–76 | 1976–77 | 1977–78 | 1978–79 | 1979–80 |
| 1980-luku | 1980–81 | 1981–82 | 1982–83 | 1983–84 | 1984–85 | 1985–86 | 1986–87 | 1987–88 | 1988–89 | 1989–90 |
| 1990-luku | 1990–91 | 1991–92 | 1992–93 | 1993–94 | 1994–95 | 1995–96 | 1996–97 | 1997–98 | 1998–99 | 1999–00 |
| 2000-luku | 2000–01 | 2001–02 | 2002–03 | 2003–04 | 2004–05 | 2005–06 | 2006–07 | 2007–08 | 2008–09 | 2009–10 |
| 2010-luku | 2010–11 | 2011–12 | 2012–13 | 2013–14 | 2014–15 | 2015–16 | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 |
M/S Edda Freya

| M/S Edda Freya |
| --- | --- |

Tyyppi:  Varastoalus (Supply vessel)
Lippuvaltio:  Norja
Kotipaikka:  Haugesund
IMO-numero:  9000625
MMSI-numero:  257147000
Tunnuskirjaimet:  LDOC
Omistaja:  West Supply II KS
Rakennustelakka:  Ulstein Verft AS, Ulsteinvik, Norja
Rakennusnumero:  221
Kölinlasku:  17. huhtikuuta 1990
Luovutettu:  1. maaliskuuta 1991
Tekniset tiedot
Pituus:  87,1 m
Leveys:  17,5 m
Syväys:  7,3 m
Bruttovetoisuus (GT):  3 000
Nopeus:  22,22 km/h
Nopeus:  12 kn
M/S Edda Freya (IMO 9000625) on norjalaisen West Supply II KS:n omistuksessa oleva varastoalus. Nykyisin norjalainen Østensjø Rederi AS käyttää alusta. Edda Freya on rekisteröity Norjan lipun alle ja sen kotisatama on Haugesund.
Edda Freyan sisaralus on M/S Edda Frende.
Käyttöhistoria

17. huhtikuuta 1990 aluksen köli laskettiin. 1. maaliskuuta 1991 alus luovutettiin.
Maaliskuun alkupuolella vuonna 2007 Edda Freya tyhjensi arviolta 260 000 litraa öljyä 1. marraskuuta 2006 uponneesta M/S Finnbirch -rahtialuksesta. Finnbirch sijaitsee 83 metrin syvyydessä Itämeressä.
Aiheesta muualla

Aluksesta Østensjø Rederin kotisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Lumivuohi

| Lumivuohi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Onttosarviset Bovidae
Alaheimo::  Vuohieläimet Caprinae
Suku::  Lumivuohet Oreamnos
Laji::  americanus
Kaksiosainen nimi
 Oreamnos americanus  (de Blainville, 1816) 
 Lumivuohen levinneisyys
Katso myös
   Lumivuohi Wikispeciesissä   Lumivuohi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lumivuohi (Oreamnos americanus) on Pohjois-Amerikassa elävä vuohieläin. Se elää korkealla vuorten rinteillä, minne se on sopeutunut paksun turkkinsa ja tanakan ruumiinrakenteensa ansiosta.
Koko ja ulkonäkö

Lumivuohen ruumiin pituus on 140–155 senttiä ja säkäkorkeus noin 80–90 senttiä. Häntä on 10 sentin mittainen. Ruumiinrakenne on tanakka, ja eläin painaa noin 57–82 kiloa. Jalat ovat lihaksikkaat.
Lumivuohen valkoinen, erittäin tuuhea turkki koostuu pitkistä, kovista peitinkarvoista ja untuvaisesta, pitkästä pohjavillasta, joka on hienompaa kuin kašmirvilla. Niskaa, säkää, ristiselkää ja lautasia peittää harja. Polvien alueella kasvavat pitkät karvat roikkuvat pöyheinä muuten lyhyt- ja sileäkarvaisista jaloista. Kesäisin lumivuohta peittää ohut ja villamainen turkki, mutta talveksi se kasvaa pitkäksi ja takkuiseksi. Tällöin myös väri vaihtuu kellertävämmäksi. Keväällä tapahtuva karvanvaihto saa turkin näyttämään risaiselta.
Lumivuohen niskassa on pieni pehmeä, karvojen muodostama kyttyrä. Pää on pitkänomainen ja silmät ja luomet ovat mustat. Korvat ovat keskisuuret ja suippokärkiset. Molemmilla sukupuolilla on lyhyehköt, hieman taaksepäin kaartuvat mustat ja teräväkärkiset sarvet. Molemmilla sukupuolilla on myös leukaparta. Lumivuohen utareet ovat nelinisäiset sen lähisukulaisen gemssin tavoin.
Levinneisyys ja elinympäristö

Lumivuohta tavataan luonnollisesti Kanadan ja Yhdysvaltain vuoristoseuduilla Alaskasta Oregoniin, Idahoon ja Montanaan. Kanadassa sitä tavataan kaikilla vuoristoalueilla Kalliovuorten itärinteiltä länteen aina Brittiläisen Kolumbian Rannikkovuorille. Pohjoisessa se asustaa Luoteisterritorioiden Mackenzievuoria ja Alaskan puolella rannikkovuoria Kenain niemimaalle asti. Monien alueiden lumivuohipopulaatiot ovat peräisin siirtoistutuksista. Lumivuohi on vuoristojen asukas, ja se oleilee yleensä puurajan yläpuolella. Rannikkovuorilla se saattaa toisinaan laskeutua merenpinnan tasolle. Elinpaikka on jyrkkä ja kivinen alue alpiinisella tai subalpiinisella alueella.
Lumivuohi ei ole uhanalainen, ja sen metsästys on paikoin sallittua. Paikoin runsas lumivuohten määrä on aiheuttanut ongelmia, kun ne ovat tuhonneet vuoristokasvillisuutta.
Elintavat

Lumivuohet elävät laumoina. Ne ovat aktiivisimmillaan myöhään iltapäivällä ja varhain aamulla, mutta saattavat laiduntaa yön ylikin. Ne liikkuvat kömpelöstä ulkomuodostaan huolimatta vaivattomasti jyrkillä rinteillä. Lumivuohet ovat paikkauskollisia ja voivat pysyä pitkäänkin samoilla seuduilla. Elinalueen koko on kesäisin noin 23 neliökilometriä, talvella hieman pienempi. Lumivuohet siirtyvät talveksi alemmille rinteille. Seurallisuus vaihtelee vuodenaikojen mukaan. Laumoihin kuuluu yleensä sekä koiraita että naaraita, mutta ne saattavat elää myös omina ryhminään. Koiraat voivat elää yksinkin.
Talvisin lumivuohet elävät suurina laumoina, mutta kesän ajaksi ne hajaantuvat pienempiin ryhmiin tai elävät yksikseen. Eläinten arvoasema ryhmässä muotoutuu jo varhaisella iällä leikin kautta. Koiraat hallitsevat kiima-aikana, mutta naaraat ovat johtavassa asemassa muun ajan, jolloin koiraiden arvoasema on jopa alhaisempi kuin poikasten.
Lumivuohet kaivavat 2,5–5 senttiä syviä kuoppia lepoalustoikseen keskipäivän ja yön ajaksi. Ne myös piehtaroivat kuopissa ja mahdollisesti poistavat näin loisia ja vanhaa karvaa. Hitaista liikkeistään huolimatta lumivuohet ovat varmoja kiipeilijöitä ja kulkevat huoletta harjanteilla, huipuilla ja jyrkänteillä. Kiipeilytaitonsa ja hyvän puolustuskykynsä ansiosta ne ovat yleensä petojen ulottumattomissa, puumaa lukuun ottamatta. Myös harmaakarhut voivat olla vaaraksi, kun vuohet liikkuvat laaksoissa. Joskus myös sudet saalistavat lumivuohia.
Yksilöiden eliniän voi päätellä sarvien vuosirenkaista sarven sisältä. Lumivuohien elinikä luonnossa on yleensä korkeintaan noin 12 vuotta. Se riippuu paljolti niiden hampaiden kunnosta. Vanhimmat tunnetut yksilöt ovat eläneet 18 vuotta.
Elintavat > Lisääntyminen

Paritteluaikana pukit hakeutuvat naaraiden seuraan ja taistelevat niistä rajusti keskenään. Ne eivät yleensä iske päitään yhteen vaan ovat vierekkäin ja iskevät toistensa kylkiin. Niiden iho on kyseisestä kohtaa kestävämpi, jotta pukit välttyisivät pahimmilta vammoilta. Ottelut päättyvät silti usein jommankumman kilpailijan kuolemaan. Syyskuussa koiras kokoaa saamansa kutut yhteen ryhmään, johon kuuluu myös niiden poikasia. Tänä aikana se kaivaa erityisiä kiimakuoppia. Se myös nuolee naaraiden turkkia ja potkii niiden kylkiä. Lokakuun loppupuolella naaraat alkavat hyväksyä koiraiden läsnäolon. Marraskuusta tammikuuhun pukit parittelevat kuttujen kanssa.[lähde? ]
Kuttujen kantoaika kestää 150–180 vuorokautta, ja sen päätteeksi touko-kesäkuussa syntyy 1–3 kiliä. Naaras synnyttää hyvin jyrkkärinteisessä paikassa välttääkseen petoja. Kilejä imetetään 3–4 kuukautta. Kilit ovat tuuheaturkkisia ja villavia. Muiden vuohieläinten tapaan ne ovat hyvin leikkisiä. Kili seuraa emoaan siihen asti kunnes emo synnyttää uuden poikasen. Lumivuohet saavuttavat sukukypsyyden noin 2,5-vuotiaina.
Elintavat > Ravinto

Lumivuohen ravinto vaihtelee vuodenaikojen mukaan. Ruokavalioon kuuluvat heinät, sammalet, jäkälät, ruohot ja puuvartiset kasvit. Suurimman osan tarvitsemastaan vedestä lumivuohet saavat joko ravinnon mukana tai lumesta, mutta ne käyvät myös laaksoissa juomassa. Ne myös voivat hakeutua pitkien matkojen päästä syömään mineraalipitoisia suoloja.
Lumivuohi Coloradossa.
Kuttu kilinsä kanssa.
Lumivyöry

Irtolumivyöry liikkeessä.
Lumivyöry eli laviini on luonnonilmiö, joka syntyy, kun rinteessä paikallaan pysynyt lumimassa irtoaa ja vyöryy alas rinnettä.
Tyypit

Lumivyöryn päätyyppejä ovat irtolumivyöry ja laattalumivyöry. Irtolumivyöry alkaa yhdestä pisteestä ja leviää siitä alemmas. Laattalumivyöry alkaa yhtenäisen lumilaatan päällä olevaan ohueen ja heikkoon pintakerrokseen tulevasta halkeamasta, joka kasvaa nopeasti. Laattalumivyöryt ovat yleensä suurempia kuin irtolumivyöryt ja siksi myös vaarallisempia.
Lumivyöry voi tapahtua kuivassa tai märässä lumessa. Kuivassa lumivyöryssä on usein tiheä pohjavirtaus ja puuteriluminen pintavirtaus. Sen tiheässä ytimessä on nestemäinen saltaatiokerros. Joissain irtolumivyöryissä, kuten hyvin jyrkällä rinteellä, tiheää virtaavaa ydintä ei aina ole, tai puuterilumivyöry erkaantuu tiheästä vyörystä. Märkä lumivyöry etenee ilman puuterilumipintaa.
Kuivat lumivyöryt voivat saavuttaa jopa 60 metrin sekuntinopeuden, ja ne saattavat peittää kaiken mikä niiden tielle tulee. Märät lumivyöryt ovat hitaampia, toisinaan yli 30 metriä sekunnissa, ja ne voivat ohjautua helpommin notkoihin ja muihin pinnanmuotoihin.
Jäävyöry voi syntyä, kun kielekkeen yli kasvanut jäämassa romahtaa ja vyöryy jääkimpaleina rinnettä alas. Sen yllä kulkee tomupilvi tai puuterilumipilvi, joka vyöryy pitemmälle kuin jää eikä aiheuta yhtä paljon vahinkoa. Toinen jäävyöryn tyyppi on se, kun jäätiköstä lohkeaa suuri jääkimpale ja vyöryy alas kuin maanvyöry. Jäävyöryt voivat aiheuttaa paljon vahinkoa. Esimerkiksi Perussa vuosina 1962 ja 1970 tapahtuneet jäävyöryt surmasivat yhteensä 25 000 ihmistä.
Loskavyöryssä lähtee liikkeelle paksu kerros loskaa eli vetistä lunta. Loskavyöryt ovat yleisiä etenkin keväisin suurilla leveysasteilla, kuten Pohjois-Norjassa tai Alaskassa. Loskan mukana voi vyöryä myös vettä, jäätä, lunta, kiviä ja maata, mikä tekee loskavyöryistä vaarallisia.
Myös katoilta voi vyöryä lunta, joka hautaa ihmisiä ja autoja alleen.
Syntyminen ja kulku

Lumivyöryllä on lähtöalue jyrkässä rinteessä, kulkuväylä sekä kasautumisalue. Lumivyöry saattaa kerätä reittinsä aikana runsaasti lisää massaa, ja sen nopeus kasvaa. Kasautumisalueella lumivyöry pysähtyy.
Lumivyöry syntyy, kun lunta paikoillaan pitävät voimat eivät enää jaksa pitää lumimassaa kaltevalla rinteellä. Useimmat lumivyöryt laukeavat itsestään sään vaikutuksesta, mutta ihmiselle vaaraa aiheuttavat lumivyöryt ovat usein heidän itsensä laukaisemia.
Kuivan lumivyöryn lähtöalue on kaltevuudeltaan vähintään 25 astetta. Suuret laattalumivyöryt alkavat yleensä kaltevuudeltaan 30–45-asteisilta rinteiltä. Jyrkemmillä rinteillä syntyy useammin lumivyöryjä, mutta ne ovat pienempiä. Märkä lumivyöry alkaa keskimäärin 5–20-asteisessa rinteessä. Kun maanpinta on karheaa, kitkaa on paljon, ja lumivyöry vaatii alkaakseen enemmän lunta kuin sileämmällä maalla.
Maaston jyrkkyyden jälkeen tärkein lumivyöryn maastotekijä on rinteen suunta aurinkoon ja tuuleen nähden. Tuulelle altistuminen määrittää lumivyöryn lähtöalueen lumen määrän. Tietyt pinnanmuodot keräävät erityisen paljon lunta. Auringon paiste tiettyinä vuodenaikoina vaikuttaa lumen lämpötilaan ja ominaisuuksiin. Muita lumivyöryihin vaikuttavia rinteen ominaisuuksia ovat rinteen koko ja rakenne, maanpinnan karheus, kasvillisuus sekä korkeus merenpinnasta. Lähtöalueen laajuus ja reitin pituus vaikuttavat lumivyöryn kokoon. Notkot ohjaavat lumivyöryä. Laattalumivyöryt ovat harvinaisia metsäisessä maastossa, jossa kasvaa vähintään 500–1000 vartta hehtaarilla.
Törmäyspaine

Lumivyöryn törmäyspaine on lumivyöryn nopeuden neliö kerrottuna lumivyöryn tiheydellä. Korkein paine saavutetaan suurten kuivien lumivyöryjen tiheän ytimen törmäysten ensivaiheissa. Lumivyöryjen mittauksissa on havaittu jopa 700 kilopascalin paineita. Myös märkien lumivyöryjen paine voi olla suuri niiden tiheyden johdosta, vaikka ne ovatkin hitaampia kuin kuivat lumivyöryt.
Vaarallisuus ja tuhot

Lumivyöryyn joutunut ihminen voi hautautua lumen alle tai ruhjoutua esteisiin. Lumen alla hengissä selviäminen alkaa olla huomattavan vaikeaa jo 15 minuutin jälkeen.
Liikkuja on vaarassa kaikissa lumivyöryn reitin kohdissa lähtöalueesta kasautumisalueelle. Turvallisimpia alueita ovat merkityt reitit, loivat rinteet sekä korkeat kohdat kuten harjanteet. Luonnossa liikkuvalle ihmiselle vaarallisimpia ovat laattavyöryt. Ihmiselle vaarallisia lumivyöryjä syntyy yleisesti vain rinteissä, joiden jyrkkyys on 25–45°, mutta jopa 15° rinne voi vyöryä sopivissa olosuhteissa. Sen sijaan 45° jyrkemmille rinteille satanut lumi valuu itsestään pois, ennen kuin sitä kertyy vaarallisen paksu kerros.
Suomessa tuhoisat lumivyöryt ovat melko harvinaisia. Taajaan asutetuissa vuoristoissa, kuten Alpeilla, ne ovat yleinen uhkatekijä. Ihmishenkiä vaativien onnettomuuksien lisäksi lumivyöryt aiheuttavat taloudellista vahinkoa esimerkiksi tuhoten metsää, rakennuksia ja infrastruktuuria. Lumivyöry voi myös katkaista auto- tai rautatien ja pysäyttää liikenteen.
Lumivyöryt tappoivat esimerkiksi vuosina 2004–2009 keskimäärin noin 150 ihmistä vuosittain. Suurin osa uhreista on nykyaikana harrastajakiipeilijöitä, jotka laukaisevat itse lumivyöryt.
Ennustaminen

Lumivyöryjä ennustetaan lumen epävakauden, pakkaantumistekijöiden ja säätekijöiden perusteella. Laattalumivyöryn vaara havaitaan esimerkiksi siitä, jos lumipeitteessä on heikko kerros, tai kerrosten välinen side on heikko. Säätekijöistä tärkeimmät lumivyöryn ennustajat ovat lumen kerääntyminen sateen ja tuulen vaikutuksesta, ilman ja lumen lämpötila sekä lämpötilan kehitys. Myös lumisateen tyyppiä, uuden lumen tiheyttä, lumen syvyyttä, auringonsäteilyä, ilmankosteutta, lumen kovuutta ja lumen pinnan tilaa tarkkaillaan.
Lumivyöryalueilla julkaistaan päivittäisiä lumivyöryennusteita.
Laattavyöryn jälki lumivyöryn lähtöalueella.
Lumivyöryn tuhojen korjailua Ranskassa.
Hangen poikkileikkaus on paljastanut heikon ja helposti sormilla kaiverrettavan lumikerroksen, jollainen voi altistaa laattalumivyörylle.
Luettelo Imatran julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Imatran julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Imatran kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Veistosvirta

Veistosvirta on kiviveistosten ketju, joka alkaa Imatran vanhan rautatiesillan läheltä ja etenee kaupungintalon ja kulttuurikeskus Virran takana Vuoksen rantapuistossa. Veistosvirran pystytys alkoi syksyllä 2021. Kokoelmassa oli kesällä 2024 esillä yhdeksän teosta. Kaikki teokset on tehty Imatralla järjestetyissä vuosittaisissa kansainvälisissä kiviveistossymposiumeissa. Lappeenrannan kaupunki sai vastineeksi Saimaan ammattikorkeakoulun järjestämien tapahtumien tuesta joka vuosi kaksi teosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Julkisia taideteoksia ja muistomerkkejä Imatralla Wikimedia Commonsissa
Jaakko Lehtovirta

Jaakko Lehtovirta (s. 1964 Hämeenlinna) on suomalainen suurlähettiläs.
Lehtovirta kirjoitti ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseon lukiosta vuonna 1983. Hän opiskeli Turun yliopistossa yleistä historiaa ja väitteli filosofian tohtoriksi. Lehtovirta aloitti työskentelyn ulkoministeriön palveluksessa vuonna 2001. Hän on työskennellyt Suomen edustustoissa Kuala Lumpurissa, Tokiossa ja Moskovassa. Lisäksi hän on ollut ulkoministeriön Venäjä-yksikön päällikkö ja ulkoministeriön pääopettaja maanpuolustuskursseilla.
Lehtovirta astui virkaan Suomen suurlähettiläänä Ukrainassa 1. syyskuuta 2022. Hänellä on ulkoasiainneuvoksen arvonimi.