stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Charlotte Ramplingin filmografia
Televisiosarjat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Jakson nimi / määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1966 | Five More | Five More | Catherine | ”Strangers” |
| 1967 | Sir Arthur Conan Doyle | Sir Arthur Conan Doyle | Julia Lambert | ”The Mystery of Cader Ifan” |
| 1967 | Kostajat | The Avengers | Hana Wilde | ”The Superlative Seven” |
| 1967 | Theatre 625 | Theatre 625 | tyttö | ”The Fantasist” |
| 1972 | Full House | Full House | Zinotchka | 1. tuotantokauden 8. jakso |
| 1983 | Play of the Month | Play of the Month | Flaminia | ”Infidelities” |
| 1994 | Screen One | Screen One | Sonya Davies | ”Mielen varjot”, alk. ”Murder in Mind” |
| 1994 | Radetzkymarsch | Radetzkymarsch | Valérie von Taussig | 3 |
| 1999 | Great Expectations | Great Expectations | neiti Havisham | 3 |
| 2001 | My Uncle Silas | My Uncle Silas | lady Sylvia Featherstone | ”The Widder/The Blue Feather” |
| 2003 | Imperium: Augustus | Imperium: Augustus | Livia Drusilla | 2 |
| 2009–2010 | Collection Fred Vargas | Collection Fred Vargas | Mathilde Forestier | 2 |
| 2010 | Le Grand Restaurant | Le Grand Restaurant | Caroline | ”Le Grand Restaurant : Avant travaux” |
| 2012 | Äitini, vakooja | Restless | Eva Delectorskaja / ”Sally Gilmartin” | 2 |
| 2013 | Dexter | Dexter | tohtori Evelyn Vogel | 10 |
| 2015 | Broadchurch | Broadchurch | Jocelyn Knight | 8 |
| 2015 | London Spy | London Spy | Frances Turner | 2 |
| 2019–2023 | DNA | DNA | rikostutkija Claire Bobin | 12 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Charlotte Rampling Elonetissä.
Charlotte Rampling Allmoviessa (englanniksi)
Charlotte Rampling Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Charlotte Rampling Svensk Filmdatabasissa (englanniksi, ruotsiksi)
Charlotte Rampling Yhdysvaltain elokuvainstituutin verkkosivuilla. (englanniksi)
Charlotte Rampling Film Referencessä. (englanniksi)
Charlotte Rampling AlloCinéssä. (ranskaksi)
Bo Bergman

| Bo Bergman |
| --- | --- |
 Bo Bergman
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. lokakuuta 1869 Tukholma, Ruotsi
Kuollut: 1967 (97–98 vuotta) Tukholma, Ruotsi
Kansalaisuus:  Ruotsi
Ammatti:  kirjailija, kriitikko
Kirjailija
Äidinkieli: ruotsi
Tuotannon kieli: ruotsi
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Bo Hjalmar Bergman (6. lokakuuta 1869 Tukholma, Ruotsi – 1967 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen kirjailija ja kriitikko. Hänen 1903 ilmestynyttä esikoisrunokokoelmaansa Marionetterna sävyttää raskasmielisyys. 1920-luvun kokoelmissa hän näyttäytyy Tukholman kuvaajana, 1930-luvulla ihmisyyden puolustajana. Hän on kirjoittanut myös romaaneja ja näytelmiä mutta oli parhaimmillaan runouden parissa.
Bergman oli Ruotsin akatemian jäsen vuodesta 1925.
Suomennettuja runoja

Bergmanin runojen suomennoksia on antologioissa
Kevätsade: valikoima ruotsalaista lyriikkaa, suom. Elina Vaara ja Lauri Viljanen, WSOY 1926.
Tätä runoa en unohda, toim. Maarit Tyrkkö, Helsinki: Otava 1977 ISBN 951-1-04609-8
Kaupungin lapsi, suom. Tuovi Paju, teoksessa: Murtuvien roolien aika: antologia pohjoismaista kirjallisuutta vuosisadan vaihteesta. Helsinki: Laatusana 1994 ISBN 951-9062-32-7
Kuunpaiste virralla, suom. Elina Vaara, teoksessa: Kevätsade
Sydän, suom. Elina Vaara, teoksessa: Kevätsade
Viole d'Amour, suom. Elina Vaara, teoksessa: Kevätsade
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bo Bergman Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Adolf Noreen | Ruotsin akatemia, tuoli 12 1925–1967 | Seuraaja: Sten Lindroth |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Yle 
Muut:  IdRef
Kypärämäki

| Kypärämäki> 7. kaupunginosa |
| --- | --- |
 Kypärätien vanhoja puukerrostaloja Kypärämäessä
Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Kypärämäki-Kortepohja
Väkiluku:  2 991
Osa-alueet:  Kypärärinne, Kypärätie, Köhniö, Köhniönranta, Killeri
Postinumero(t):  40630
Kypärämäen kartta
Kypärämäki on Jyväskylän kaupunginosa keskustaajaman länsilaidalla. Asukkaita Kypärämäessä on 2 991. Pääosa Kypärämäestä on tyypillistä jatkosotaa seuranneen jälleenrakennuskauden omakotialuetta, joka on säilyttänyt hyvin alkuperäisen luonteensa. Se on kuitenkin monikasvoinen asuinalue, sillä siellä on paljon myös, 1940-luvun lopun pienkerrostaloja, 1960–1970-luvun suurempia kerrostaloja ja 1980–1990-luvun rivitaloja sekä jonkin verran 1970–1990-luvun sekä 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen omakotitaloja.
Kypärämäki valittiin Suomen vuoden kaupunginosaksi vuonna 2004. Perusteina valinnalle olivat kaupunginosan omaleimaisuus, rakennusperinnön vaaliminen ja yhteisen ympäristön hoitaminen. Kypärämäki on hyvämaineinen ja suosittu asuinalue. Kypärämäen asukkaat pitävät sitä rauhallisena ja luonnonläheisenä asuinpaikkana, jossa on hyvät ulkoilu- ja virkistysmahdollisuudet.
Kypärämäen omakotitalot ovat enimmäkseen 1940–1950-lukujen tyyppitaloja. Niillä on enimmäkseen melko suuret tontit, mikä antaa asuinalueelle puutarhakaupunkimaisen luonteen. Kypärämäen omakotialue on arvioitu maakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi ympäristöksi, ja osa alueen rakennuksista on suojelukohteita. Kypärämäen eteläosassa sijaitseva omakotialue tunnetaan nimellä Köhniö. Luoteisosan kerros- ja rivitaloalue on nimeltään Köhniönranta. Ne ovat saaneet nimensä viereisestä Köhniönjärvestä.
Luonto ja ympäristö

Kypärämäki on saanut nimensä samannimisestä mäestä, jonka huippu on hieman kaupunginosan rajan ulkopuolella Kortepohjan kaupunginosassa. Mäen nimi on tullut sen säännöllisestä muodosta. Mäen laella on vesitorni. Pienempiä mäkiä Kypärämäessä ovat Könkkölänmäki kaupunginosan läntisessä päässä ja itäpäässä Tähtitorninmäki.
Tummavetisen Köhniönjärven lisäksi vesistöalueita ovat Killerjärvi Killerin raviradan sisäpuolella, Rimminsuo rimpineen, Köhniönjärveen laskeva Mäyräoja, Köhniönjärvestä Jyväsjärveen laskeva Köyhänoja ja nimetön Köhniönjärveen laskeva puro. Rehevässä laaksossa virtaavan Köyhänojan luonnontilaa on muuttanut vain Keuruun radan ja tien, nykyisen Mäyränpolku-nimisen kevyenliikenteenväylän rakentaminen sen yli. Sen sijaan Mäyräojaa, joka sekin sukeltaa Keuruun radan ali, on muuttanut myös sen perkaaminen.
Kypärämäen arvokkaimmat luontokohteet ovat Köyhänojan varsi, Lehtokadun ja Savelankadun välinen tuorelehto ja Mäyräojan suualueen suoalue. Köyhänojan varrella kasvaa korpisorsimoa, joka on Keski-Suomessa uhanalainen laji. Muita Kypärämäessä tavattuja uhanalaisia kasveja ovat nurmikaunokki, kirkiruoho ja punakoiso, joista viimeksi mainittu ei tosin ole alueen alkuperäiskasvillisuutta, vaan asutuksen mukana tullut koristekasvi, joka on levinnyt luontoon. Aikaisemmin Kypärämäessä sijaitsi Suomessa erittäin harvinaisen siperianlillukan esiintymä. Se tuhoutui, kun alueelle rakennettiin Rihlaperä-niminen katu, mutta esiintymästä pelastettiin siperianlillukoita Laukaaseen kasvamaan.
Kypärämäen asuinalueilla kadut on osittain rakennettu sen verran harvaan, että eri katujen varressa sijaitsevien tonttirivien väliin jää pieniä metsäalueita. Alueella on noin puolen kilometrin pituinen Kypärämäen-Köhniön luontopolku, joka esittelee tavallisimpia lehtomaisen metsän ja kuivan kangasmetsän kasvilajeja. Vuosina 2010–2011 kaupungin omistamissa Kypärämäen pienissä metsissä tehtiin maiseman parantamiseksi harvennustöitä tarkoituksena turvata metsien elinvoimaisuus ja viihtyisyys. Metsiä harvennettiin ja alusmetsiä raivattiin, jotta saatiin kasvutilaa jäljelle jääville puille, sekä poistettiin huonokuntoisia ja asukkaita häiritseviä puita. Metsänhoitotoimenpiteitä arvosteltiin ja epäiltiin etukäteen jonkin verran julkisuudessa. Kaupungin jälkeenpäin järjestämässä mielipidekyselyssä valtaosa vastaajista piti kuitenkin hoitotöiden lopputulosta onnistuneena.
Kypärämäen linnusto koostuu tyypillisistä keskisuomalaisista asuinalueiden lintulajeista. Metsäisyyden ansiosta alueen metsälinnusto on runsasta. Sen sijaan vesi- ja rantalinnusto on vähäistä, koska Köhniönjärven rannat ovat virkistyskäytössä ja vesikasvillisuus on niukkaa. Köhniönjärven läheisissä metsissä on havaittu liito-oravia.
Historiaa > Kaupunginosa muuttuu

Kypärämäen luoteisosan Köhniönrantaan rakennettiin 1960-luvulla kerros- ja rivitaloja. 1970-luvulla Kypärämäkeä alettiin täydennysrakentaa. Yksittäisiä tyhjiksi jääneitä omakotitontteja otettiin käyttöön, mikä jatkui 2000-luvulle asti. Käytöstä pois jääneitä liikerakennuksia muutettiin rivitaloiksi sekä Kypärätien ja Erämiehenkadun risteyksen tienoille rakennettiin kerrostaloja. Kerrostalojen tieltä purettiin kolme puutaloa. Yhdessä puretuista taloista oli neuvola, joka siirtyi paikalle rakennettuun uuteen taloon.. Samoihin aikoihin Kypärämäen omakotitalojen asukkaille mahdollistettiin vuokratonttinsa lunastaminen. Vuokrauksen jatkoa haluavien asukkaiden tonttivuokria laskettiin. Asukkaiden arvostama, aiemmin vilkkaassa käytössä ollut Kypärätien sauna-pesula purettiin kerrostalon tieltä 1980-luvun puolivälissä.
1990-luvulla Kypärämäki menetti osittain laman takia suuren osan keskeisistä palveluistaan. Pankki-, posti- ja terveyspalveluiden puuttuminen hankaloittaa erityisesti ikääntyneen väestön elämää. Vuonna 2014 Kypärämäki samoin kuin Kuokkala menetti kirjastonsa. Viimeisinä vuosinaan Kypärämäen kirjasto toimi supistetuissa tiloissa supistetuin aukioloajoin. Myös Kypärämäen koulun menettämistä on pelätty.
Kypärämäki on kuitenkin päässyt eroon alkuaikojen huonosta maineestaan. Siitä on tullut suosittu asuinalue. Vuoden 1999 asukastutkimuksessa todettiin, että alueelle muuttaneilla oli Kypärämäestä hyvä käsitys jo ennen muuttamista eikä käsitys ole muuttunut siellä asuessa. Vain harva harkitsi muuttoa pois alueelta ellei muuttunut elämäntilanne sitä vaadi.
Historiaa > Toteutumattomia suunnitelmia

Kypärämäen työväenyhdistyksen aloitteesta Kypärätien varteen alettiin 1970-luvun alussa suunnitella tiheämmin asuttua keskustaa Kypärämäelle. Kaikki Kypärätien omaperäiset puiset pienkerrostalot aiottiin purkaa suurempien kerrostalojen tieltä. Suunnitelma toteutui vain pieneltä osin, sillä puiset pienkerrostalot osoittautuivat huonosta maineestaan huolimatta pääosin korjauskelpoisiksi ja useimmat niistä päätettiin säilyttää. Puukerrostalot peruskorjattiin 1970-luvun lopulla, ja ne saneerataan toisen kerran vuosina 2013–2015.
Pitkään toteuttamatta ollut asemakaavaan Kypärämäen alueelle merkitty katu, Kahakadulta Keihäsmiehenkadulle asemakaavassa kulkenut Vipukatu, jonka varteen aiottiin sijoittaa seitsemän omakotitalotonttia, jäi toteuttamatta, koska 1980-luvulla hanke osoittautui niin kalliiksi, että katsottiin paremmaksi vahvistaa kadulle suunniteltu alue virkistysalueeksi. Tämän takia alueella kulkeva latu-ura sai säilyä.
Köhniönjärven ja Keuruulle vievän valtatien välissä sijaitsevaa Köhniöntaus-nimistä metsäaluetta on pitkään suunniteltu kaavoitettavan asuinalueeksi. Alueen asukkaat ja Kypärämäen-Köhniön asukasyhdistys ovat vastustaneet suunnitelmaa. Virallisessa kaupunginosajaossa Köhniöntaus tosin kuuluu nykyisin Valkeamäen kaupunginosaan.
Osa-alueet

Kypärämäen asuinalue jaetaan Jyväskylän kaupunginosamäärittelyssä neljään osa-alueeseen: Kypärärinne, Kypärätie, Köhniö ja Köhniönranta. Kypärärinne on Kypärämäen vanhin osa, Vesangantien pohjoispuolella oleva omakotialue. Sille antaa persoonallista ilmettä sijainti Kypärämäen jyrkällä rinteellä. Vuorikatu, josta Kypärärinteen muut kadut Keihäsmiehenkatua lukuun ottamatta haarautuvat, on sijoitettu näihin muihin katuihin nähden vinoon liiallisen jyrkkyyden välttämiseksi. Kypärätien alue, jolla on paljon sekä omakoti- että kerrostaloja, sijaitsee Kypärärinnettä vastapäätä Vesangantien eteläpuolella. Nimestään huolimatta se käsittää muitakin katuja kuin Kypärätien ja toisaalta ei koko Kypärätietä, sillä tämännimisen kadun pohjoisin ja vanhin osa on Kypärärinteellä.
Kypärämäen eteläosassa sijaitseva omakotialue tunnetaan nimellä Köhniö. Sen pohjoisrajana ovat Keskussairaalantie ja Erämiehenkatu. Kypärämäen neljästä osa-alueesta luoteisin on Köhniönranta, joka rajoittuu lännessä Köhniönjärveen, pohjoisessa Vesangantiehen, idässä Keihäsmiehenkatuun, etelässä Erämiehenkatuun.  Köhniönranta on kerros- ja rivitalovaltainen alue, mutta siellä on myös omakotitaloja Kahakadulla ja Keihäsmiehenkadulla, joiden välissä sijaitsee Kahakadun liikuntapuisto ja kuntopolku, talvella lumen riittäessä latu-ura. Köhniö ja Köhniönranta ovat saaneet nimensä vieressään sijaitsevasta Köhniönjärvestä. Yleisimmin näistä osa-alueiden nimistä on käytössä Köhniö. Köhniön asuinalueen reunalla kulkee Haapamäki–Jyväskylä-rata.
Kaupungin virallinen aluejako poikkeaa kuitenkin monien Kypärämäen asukkaiden käsityksestä. Usein ajatellaan, että Kypärämäkeen kuuluvat virallisen kaupunginosajaon osa-alueista vain Kypärätie ja Kypärärinne. Köhniö ja Köhniönranta muodostavat yhdessä Köhniön, joka ei kuulu Kypärämäkeen. Aiemmin Kypärämäen kaupunginosan rajan sisälle kuului myös osa Ruokkeen kylästä, vaikka Ruokkeen asukkaat eivät pitäneetkään itseään kypärämäkeläisinä.
Nykyiseen Kypärämäen kaupunginosaan kuuluu osa Killerin alueesta, johon kuuluu raviradan tienoon lisäksi myös metsäaluetta Könkkölänmäen rinteillä. Kortemäen omakotialue sijaitsee maantieteellisen Kypärämäen länsiosassa ja kuuluu Kypärämäen äänestysalueeseen. Kortemäestä on kirjoitettu Kypärämäki-Köhniön asukasyhdistyksen lehdessä, ja se on mukana yhdistyksen asukaslehtijaossa, joten yhdistys katsoo sen kuuluvan toimialueeseensa ja katuyhteys sinne on vain Kypärämäen kautta, mutta Jyväskylän kaupunginosajaossa se on Kortepohjan osa-alue.
Omakotivaltaisia alueita Kypärämäessä ovat kaupunginosan etelä- ja itäosa lukuun ottamatta pääosaa Kypärätien varresta, jossa on 1940-luvun lopussa rakennettuja puukerrostaloja sekä pääasiassa 1970-luvulla rakennettuja korkeampia betonikerrostaloja. Kerros- ja rivitalovaltaista on asuinalueen läntisin osa, Köhniönranta, jonka ensimmäiset kerros- ja rivitalot rakennettiin 1960-luvulla. Myöhempinä vuosikymmeninä Köhniönrantaan on rakennettu lisää rivitaloja.
Väestö

Kypärämäessä asui vuoden 2019 tilastojen mukaan 2 991 asukasta. Väestö oli edellisestä vuodesta vähentynyt 73 asukkaalla eli 2,4 prosentilla.
Kypärämäki oli aluksi selkeästi työläiskaupunginosa. 1940-luvun lopulla 70 prosenttia kaupunginosan asukkaista sai elantonsa joko teollisuudesta tai rakennusalalta. Myöhemmin Kypärämäen väestörakenne muuttui kuten muillakin asuinalueilla: aiemmin työväestö oli asunut laitakaupungilla puutaloissaan ja varakkaampi väki keskustan kivitaloissa, sittemmin omakotitaloalueen väljä, vehreä tunnelma alkoi kiinnostaa keskiluokkaa ja varakastakin väkeä. Neljässä vuosikymmenessä tehdas- ja rakennustyöläisten osuus putosi 23 prosenttiin asukkaista. Toisaalta kerrostalorakentaminen tarjosi kohtuuhintaisia omistusasuntoja Kypärämäessä pienituloisillekin. Kaupunginosaan rakennettiin myös vuokrakerrostaloja.
Monet aikoinaan omakotitalon rakentaneista vaimoineen jäivät asumaan taloihinsa eläkepäivikseen, minkä vuoksi 65 täyttäneiden osuus Kypärämäen asukkaista kasvoi vuoden 1970 viidestä prosentista 1990-luvulle tultaessa lähes 20 prosenttiin. Kypärämäessä on myös useita vain eläkeläisille ja vanhuksille tarkoitettuja kerrostaloja.
Palveluja ja toimintaa

Kypärämäessä toimii kaksi päiväkotia, kunnallinen Kypärämäen päiväkoti ja yksityinen Steiner-päiväkoti. Oppilaitoksista siellä toimivat Kypärämäen koulu, jossa ovat luokat 1–6, ja Jyväskylän palvelualan opisto. Lisäksi siellä on seniori-ikäisille tarkoitettu Kypärämäen hyvinvointikeskus ja Sotainvalidien sairaskoti.
Kypärämäkeä palvelee K-Market (entinen Siwa. Asukasyhdistyksen mukaan alueelta löytyy myös vauva- ja äitiystarvikkeiden kauppa, kukkakauppa, parturi-kampaamo, hieroja ja pizzeria. Aikaisemmin Erämiehenkadulla vauva- ja äitiystarvikekaupan tiloissa oli elintarvikekioski, joka lopetti toimintansa. Sitä vastapäätä oli lemmikkitarvikeliike, joka muutti Vaajakoskelle syksyllä 2013.
Kypärämäessä on vuodesta 1956 toiminut partiolippukunta Mäkipartio, jossa on noin sata jäsentä. Uskonnollisia rakennuksia ovat olleet 2010-luvulla purettu Jehovan todistajien Jyväskylän läntisen seurakunnan valtakunnansali ja entinen Jyväskylän seurakunnan Kypärämäen kirkko. Jyväskylän seurakunta myi kirkon kiinteistösijoitusyhtiölle vuonna 2011.
Kypärämäen länsiosassa sijaitsevat Killerin liikuntakeskus, hevosurheilukeskus ja ravirata. Raviradalla on muutamana vuonna ajettu Suomen rallin Killerin erikoiskoe, joka on aiheuttanut alueella liikenneruuhkia. Köhniönjärven länsirannalla on kunnallistekniikan museo Könkkölä, jolla ei ole säännöllisiä aukioloaikoja, vaan jota esitellään tilauksesta ryhmille. Rihlaperän tähtitorni sijaitsee itäisessä Kypärämäessä Tähtitorninmäellä lähellä kaupunginosan rajaa.
Kaupunginosan etuja ajaa vuonna 1982 perustettu Kypärämäen-Köhniön asukasyhdistys. Yhdistys on vahvistanut kaupunginosan yhteishenkeä, tukenut kaupunginosan elinvoimaisuutta ja vaalinut arvokasta rakennusperinnettä. Asukasyhdistys on vuodesta 1998 järjestänyt nelipäiväisen kaikenikäisille ohjelmaa tarjoavan tilaisuuden Kypärämäen kulttuuripäivät ja työllistänyt työllisyysvaroin kylätaiteilijoita. Alueella tehdään kylämäistä yhteistyötä ja asukasaktiivisuus ja yhteisöllisyys onkin todettu alueen vahvuuksiksi. Kypärämäessä toimii muun muassa aktiivinen lähiruokapiiri.
Politiikka

Asuinalueen alkuaikoina selvästi suosituimmat puolueet asukkaiden keskuudessa olivat SDP ja sotien jälkeen toimintansa aloittanut SKDL. SDP sai parhaimmillaan noin puolet alueen äänistä, ja SKDL:n kannatus oli lähes samaa tasoa. Esimerkiksi vuoden 1964 kunnallisvaaleissa SDP sai äänistä 48 %, SKDL 36 %, Keskustan ja Kansanpuolueen vaaliliitto 10 % sekä Kokoomus 6 %. Äänestysaktiivisuus oli 77 %. Kahden vasemmistopuolueen välinen kilpailu oli kovaa, eikä yhteistyötä harrastettu.
Kypärämäessä toimii edelleen aktiivinen sosiaalidemokraattinen työväenyhdistys. Kypärämäen työväenyhdistys (KTY) perustettiin, koska Kypärämäen työläiset olivat sitä mieltä, että Jyväskylän työväenyhdistys (JTY) oli muuttumassa elitistiseksi eikä ajanut tarpeeksi laitakaupungin työväen asioita. Myös Suomen Kommunistisen Puolueen toiminta on Kypärämäessä aktiivista. Yksi neljästä Keski-Suomessa toimivista SKP:n osastoista on Kypärämäen osasto. Kypärämäki ei enää kuitenkaan ole enää yhtä vahvasti vasemmistolainen kaupunginosa kuin aiemmin.
Kypärämäen äänestysalueeseen kuuluu Kypärämäen kaupunginosan lisäksi Kortepohjan kaupunginosan asuinalue Kortemäki sekä osa Ruokkeen kylästä. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa eniten ääniä Kypärämäessä sai perussuomalainen Kauko Tuupainen, joka on entinen kypärämäkeläinen ja entinen sosiaalidemokraatti. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa eniten ääniä sai puolestaan SDP:n Riitta Mäkinen. Presidentinvaalien 2012 toisella kierroksella Pekka Haavisto sai 50,1 % Kypärämäen äänistä.
| Puolueiden ääniosuus eduskuntavaaleissa 2011  Kypärämäen äänestysalueella> Puolue | Puolueiden ääniosuus eduskuntavaaleissa 2011  Kypärämäen äänestysalueella> Kypärämäki (%) | Puolueiden ääniosuus eduskuntavaaleissa 2011  Kypärämäen äänestysalueella> Koko kaupunki (%) |
| --- | --- | --- |
| SDP | 22,7   | 21,3 |
| Perussuomalaiset | 15,0   | 16,3 |
| Kokoomus | 14,3   | 18,0 |
| Keskusta | 14,2   | 15,3 |
| Vihreät | 12,4   | 10,0 |
| Vasemmistoliitto | 12,4   | 10,2 |
| Kristillisdemokraatit | 6,7   | 6,4 |
| SKP | 1,1 | 0,8 |
| Piraattipuolue | 0,8 | 1,2 |
| Muut | 0,5 | 0,4 |
Äänestysprosentti vaaleissa
| Koko kaupunki (%) | Kypärämäki (%) |  |
| 68,2   | 76,9 |  |

| Puolueiden ääniosuus kunnallisvaaleissa 2012  Kypärämäen äänestysalueella> Puolue | Puolueiden ääniosuus kunnallisvaaleissa 2012  Kypärämäen äänestysalueella> Kypärämäki (%) | Puolueiden ääniosuus kunnallisvaaleissa 2012  Kypärämäen äänestysalueella> Koko kaupunki (%) |
| --- | --- | --- |
| SDP | 27,2    | 24,1 |
| Kokoomus | 15,1   | 18,6 |
| Keskusta | 15,1   | 17,0 |
| Vihreät | 13,5   | 11,1 |
| Perussuomalaiset | 11,4   | 11,6 |
| Vasemmistoliitto | 8,5   | 9,2 |
| Kristillisdemokraatit | 6,1   | 5,7 |
| SKP | 2,4 | 1,7 |
| Piraattipuolue | 0,6 | 0,8 |
| Muut | 0,3 | 1,0 |
Äänestysprosentti vaaleissa
| Koko kaupunki (%) | Kypärämäki (%) |  |
| 55,1   | 65,4 |  |
Liikenneyhteydet

Jyväskylän keskustaan on matkaa noin neljä kilometriä, ja bussit (linjat 1 ja 2) keskustaan kulkevat arkisin 20 ja viikonloppuisin 30 minuutin välein. Pysäkkejä ovat Rihlaperä, Salokatu, Kypärämäen koulu, Kahakatu, Köhniönjärvi, Killeri ja Könkkölä. Aiemmin Kypärämäessä on ollut Köhniönjärven rautatieseisake, mutta se on poistettu käytöstä vuosikymmeniä sitten.
Kuvia

Paritaloja Koivukadulla
Jyväskylän ensimmäinen rivitalo, vuonna 1954 valmistunut Veljeskypärä Kypärätiellä
Kerrostalo Kypärätiellä
Rivitalo Kahakadulla Köhniönrannassa
Omakotitalo Mäntykadulla
Polku Kypärämäessä
The Voice (Yhdysvallat) (3. tuotantokausi)

| The Voice 3>  tuotantokausi |
| --- | --- |
Tyyli:  Tosi-tv
Kestoaika:  60-120 min
Pääosissa:  Juontajat: Carson Daly Tuomarit: Adam Levine Christina Aguilera CeeLo Green Blake Shelton
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   NBC
Esitetty:  10. syyskuuta 2012 – 18. joulukuuta 2012
Jaksoja:  32
The Voicen kolmas tuotantokausi esitettiin Yhdysvalloissa NBC-kanavalla 10. syyskuuta – 18. joulukuuta 2012. Ohjelman tuomareina toimivat Adam Levine, Christina Aguilera, CeeLo Green, Blake Shelton ja Carson Daly.
Kilpailun voittajaksi selviytyi 23-vuotias Cassadee Pope. Hän sai palkinnoksi levytyssopimuksen Universal Republic Recordsin kanssa. Popen mentorina kilpailussa toimi Blake Shelton.
Kehitys (lehti)

| Kehitys> Utveckling |
| --- | --- |
 Kehitys-lehden 3/2022 kansi.
Entiset nimet:  Kehitysyhteistyö
Lehtityyppi:  aikakauslehti
Julkaisija:  Suomen ulkoministeriö
Levikki:  15 800
Perustettu:  1969
Lakkautettu:  2024
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  neljästi vuodessa
Kieli:  suomi, ruotsi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Kehitys (ruots. Utveckling, vuosina 1969–1989 Kehitysyhteistyö) oli vuonna 1969 perustettu aikakauslehti, jota julkaisi Suomen ulkoministeriö. Se käsitteli laajasti kehitysyhteistyötä ja kehitysmaita.
Lehti ilmestyi neljästi vuodessa ja se oli mahdollista tilata maksutta. Painetun lehden tilaajamäärä oli lehden lakkautushetkellä noin 15 800.lähde? Viestintäalan ammattijärjestö ProCom palkitsi julkaisun vuosina 2021 ja 2023 parhaana organisaatiomediana. Lehden viimeinen päätoimittaja oli Erja-Outi Heino.
Ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Ville Tavio päätti lehden lakkauttamisesta vuonna 2024 osana laajoja Suomen valtiontalouteen kohdistuvia säästöjä.
Kinabalu

Kinabalu
| --- | --- |
Tyyppi:  WWF-ekoalue (en) 
Sijainti:  Borneo Malesia
Vuoristo:  Banjaran Crocker
Korkeus merenpinnasta:  4 095 m
Prominenssi:  4 095 m
Ensimmäinen nousu huipulle:  Hugh Low, 1851
| --- | --- |
Luokitus:  IUGS Geological Heritage Site (d) (käännä suomeksi) (2022) 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kinabalu on 4 095 metriä korkea vuori Malesiaan kuuluvassa osassa Borneoa. Se ympäröivine alueineen kuuluu Kinabalun kansallispuistoon saaren luoteisosassa. Vuori kuuluu Banjaran Crocker -vuoristoon ja on Malesian korkein huippu. Kinabalun prominenssi on maailman 20. suurin.
Kesäkuussa 2015 tapahtuneessa 6,0 magnitudin maanjäristyksessä Kinabalulla menehtyi 18 vuorikiipeilijää.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Climbing Mt. Kinabalu in sabah, Malaysia (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Mount Kinabalu National Park (englanniksi)