stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rantsilan rauhanyhdistys

| Rantsilan rauhanyhdistys |
| --- | --- |
Sijainti:  Mankilantie 6 92500 Rantsila
Koordinaatit:  64.512489°N, 25.537117°E
Seurakunta:  Rantsilan rauhanyhdistys ry (SRK)
Rakentamisvuosi:  1926 (1983)
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rantsilan rauhanyhdistys eli Savalojan rauhanyhdistys on Siikalatvan Rantsilassa sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Rantsilan rauhanyhdistyksen keskeistä toimintaa on hartaustilaisuuksien ja seurojen järjestäminen.
Historia

Vanhoillislestadiolaisuuden juurruttua Rantsilaan ja toiminnan muututtua säännölliseksi, syntyi tarve järjestäytyä rauhanyhdistykseksi. Rantsilan Savalojan rauhanyhdistys perustettiin vuonna 1926. Toisen maailmansodan jälkeen olot vakiintuivat jälleen ja rauhanyhdistyksiä perustettiin kirkonkylälle (1946), Mankilankylälle (1949) ja Sipolankylälle (1954).
Savalojan ensimmäinen seurahuone rakentui 1920-luvun loppuun mennessä. Rantsilan lestadiolaiset yhdistyivät yhden rauhanyhdistyksen alle ja rakensivat uuden seurahuoneen entiselle paikalle Savalojan kylälle. Uusi toimitalo vihittiin käyttöön 24. maaliskuuta 1983.
Reino Lahtikari

Reino Armas Lahtikari, vuoteen 1950 Lahtinen (15. marraskuuta 1906 Tampere – 29. kesäkuuta 1987 Helsinki) oli suomalainen kuljetusalan yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Lahtikarin vanhemmat olivat kauppias Johan Henrik Lahtinen ja Eleonoora Kristiina Blomberg ja puoliso vuodesta 1935 Aune Teresia Mäkinen. Lahtikari kävi Tampereen kauppakoulun 1927 ja teki opintomatkoja useisiin eri maihin. Hän oli Kuljetusliike Oy:n konttorinhoitaja 1925–1930 ja Kuljetuskeskus Oy:n, vuodesta 1952 Kiitolinja Oy, perustaja 1930, toimitusjohtaja 1930–1972 ja hallituksen puheenjohtaja 1972–1979. Lahtikari Oy:n, vuodesta 1977 Lahtikari-Yhtymä Oy, perustaja ja toimitusjohtaja hän oli vuodesta 1974, Kotkan Kuljetus Oy:n johtaja ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1957, Euroexpress Oy:n johtaja ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1958 ja sveitsiläisen Eurotrans-yhtymän perustajia ja johtokunnan jäsen vuodesta 1961. Lahtikari oli myös Lauttalahden tilan omistaja Kangasalla vuodesta 1940 ja toimi Tampereen teollisuuspiirin liikennepäällikkönä 1941–1944. Hän perusti nimeään kantavan Reino Lahtikarin säätiön 1983. Ammuntaa harrastanut Lahtikari oli haulikkoammunnan Suomen mestari yhteensä kolmetoista kertaa. Hänellä oli useita kuljetusalan ja muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Lahtikari oli reservin ylivääpeli. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1962.
Red Leicester

Red Leicester-juustoa.
Red Leicester on englantilainen Leicestershiren alueelta peräisin oleva lehmänmaitojuusto. Juustoa kutsutaan joskus myös lyhyemmin nimellä Leicester.
Red Leicester on peräisin Englannin Leicestershiren alueelta, jossa juustojen valmistuksen historia ulottuu useamman sadan vuoden päähän. Leicesterin kaupungin juustotori avattiin vuonna market. Aikanaan Red Leicester-juustoa myytiin paitsi sen valmistusalueella, mutta myös esimerkiksi Lontoossa. Ehkä tunnetumpi alueen juustoista on Stilton. Red Leicester-juuston erotti Stiltonista etenkin sen parempi säilyvyys. Usein juustojen valmistajat tuottivat molempia juustotyyppejä. Red Leicester-juuston punainen väritys on peräisin siemenistä valmistettavasta annatosta, jonka käyttö oli aikanaan tavallista useissa englantilaisissa juustoissa.
Leicester-juustoa alettiin tuottaa teollisesti vuonna 1875. Samalla sen tuotanto paikallisilla maatiloilla romahti. Elintarvikevärien käyttö kiellettiin toisen maailmansodan säännöstelyn takia. Juustoa valmistettiin tuolloin värittömänä muotona. Kun elintarvikevärien käyttö tuli jälleen mahdolliseksi alettiin puhua "Red" (suom. punainen) Leicester-juustosta, jotta tehtäisiin selvä ero huonompilaatuisena pidettyyn sodanajan juustoon.
Nykyisin suurin osa Red Leicester-juustosta tuotetaan teollisesti. Teollisilla juustoilla ei ole kuorta ja ne pakataan yleensä myyntiä varten neliskulmaisiin muovipakkauksiin. Vuonna 2006 Sparkenhoe Farm aloitti uudestaan myös joksikin aikaa kokonaan kadonneen perinteikkäämmän maatilajuuston valmistuksen. Perinteinen juusto on kuivempaa ja kovempaa, kuin teollinen juusto. Red Leicester-juustoa voidaan käyttää cheddarjuuston tapaan sellaisenaan juustolautasilla, tai esimerkiksi ainesosana muussa ruuanlaitossa.
Rafael Leonardo Callejas

| Rafael Leonardo Callejas |
| --- | --- |
 Rafael Leonardo Callejas vuonna 1993.
Hondurasin 49. presidentti
 27. tammikuuta 1990 – 27. tammikuuta 1994  
Edeltäjä:  José Azcona del Hoyo
Seuraaja:  Carlos Roberto Reina
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. marraskuuta 1943 Tegucigalpa, Olancho, Honduras
Kuollut: 4. huhtikuuta 2020 (76 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Hondurasin kansallispuolue
Rafael Leonardo Callejas Romero (14. marraskuuta 1943 – 4. huhtikuuta 2020) oli hondurasilainen poliitikko, joka edustaa Hondurasin kansallispuoluetta (PNH). Hän toimi maansa presidenttinä vuosina 1990–1994.
Callejasin hallinnon loppupuolella valtion velka kasvoi rajusti. Elinkustannusten nousu ja korruptio saivat kansan äänestämään muutoksen puolesta, ja seuraavaksi presidentiksi valittiin liberaalien Carlos Roberto Reina.
Red Lodge

| Red Lodge |
| --- | --- |
 Red Lodgen pääkatua

Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Montana
Piirikunta:  Carbon
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  7.25 km²
 – Josta vettä:  0 km² 
Korkeus:  1 697 m
Väkiluku (2010):  2 125
 – Väestötiheys:  290 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-7
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Red Lodge (amerikansuomeksi Rätulaati) on hiilikaivoskaupunki Yhdysvaltojen Montanan osavaltion etelärajoilla lähellä Wyomingin rajaa. Kaupungin asukasluku on noin 2000.
Kaupungin kaivostyöläiset ovat yleensä olleet pohjoismaista perua kuten ruotsalaisia ja suomalaisia. Amerikansuomalaisittain kaupungin nimi on Rätulaati tai Retulaatsi (Ratulaati). Kaupunki on Suomessa tunnettu Hiski Salomaan laulusta Lännen lokari, jossa hän mainitsee, että ”on käynynnä Piuttissa, Lousissa, Rätulaatissa, Miiamissa”.
Muistokirjoitus onnettomuuspaikalla
Kaupungin tragedioihin kuuluu Smith Mine -hiilikaivoksen räjähdys vuonna 1943, jolloin 73 kaivostyöläistä sai surmansa.
Pudasjärvi (järvi Pudasjärvellä)

| Pudasjärvi |
| --- | --- |
 Jäinen Pudasjärvi auringonlaskun aikaan
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Pudasjärvi
Koordinaatit:  65°23′00″N, 26°55′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Iijoki
Järvinumero:  61.133.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,8 m 
Rantaviiva:  27,95 km 
Pinta-ala:  4,3509 km² 
Tilavuus:  0,007101 km³ 
Keskisyvyys:  1,63 m 
Suurin syvyys:  5,35 m 
 fiPudasjärvi 
Pudasjärvi on Pudasjärven kaupungissa sijaitseva järvi, joka sijaitsee noin viiden kilometrin päässä keskustaajamasta Kurenalta. Pudasjärven kirkonkylä, joka on ollut aiemmin kunnan entinen hallinnollinen keskus, sijaitsee järven pohjoisrannalla. Kirkonkylällä sijaitsevat kirkko, hautausmaa, kotiseutumuseo ja kaupungin ylläpitämä uimaranta. Pudasjärvi on Iijoen järvilaajentuma, ja järven viipymä on lyhyt.
Maantietoa

Pudasjärvi on noin 4,0 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Sen pinta-ala on 4,35 neliökilometriä ja rantaviivan pituus 28,0 kilometriä. Järven kaakkois- ja itäosassa on suistosaaristoa, joka on muodostunut Iijoen ja Törrönjoen laskupaikkaan. Suistosaaristo ja sen lähialueet ovat luonnonsuojelualuetta ja Natura 2000 -aluetta. Saarilla ja niemekkeillä on muun muassa tulvaniittyjä ja -metsiä.
Asutus painottuu kirkonkylään järven pohjoisrannalle, mutta myös etelärannalla on asutusta. Pudasjärvi on matala. Sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys 5,4 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven länsipäässä Iijoen suulla. Järven tilavuudeksi on laskettu 0,0071 kuutiokilometriä eli 7,1 miljoonaa kuutiometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Iijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 61) Iijoen alaosan alueen (61.1) Pudasjärven alueella (61.13), jonka Pudasjärven alueeseen (61.133) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,8 metriä mpy. Iijoki laskee järven kaakkoisosaan ja Kivarijärvi Törrönjokea pitkin järven itäosaan. Tuulijärvi laskee Pudasjärven eteläosaan Tuulisalmen kautta. Pudasjärvi laskee Iijokeen, joka jatkuu järven länsipäästä.
Lintulajit

Pudasjärvi on saanut valtakunnallista tunnustusta lintuvesiensuojeluohjelmassa, missä se on luokiteltu arvokkaaksi kohteeksi. Alueen pesimälajisto koostuu pääosin levinneisyydeltään pohjoisista ja lintuvesien yleislajeista. Jouhisorsa, uivelo ja kuikka ovat erityisen tärkeitä suojelun näkökulmasta. Muuttoaikoina alueella levähtää runsaasti sorsalintuja ja kahlaajia, vaikka näiden määrien vaihtelut vuosittain voivat olla merkittäviä. Muutolla levähtävien lajien joukossa korostuvat jouhisorsa, laulujoutsen, liro, mustaviklo, suokukko ja vesipääsky.
Tulvaniityt

Pudasjärven suistosaaristo tulvaniittyineen on poikkeuksellinen luontokohde. Alueen tulvaniityt, erityisesti Pudasjärven tulvaniityt ja Hietajokisuu sekä Mursunlammen saarten tulvaniityt, on luokiteltu paikallisesti arvokkaiksi perinnemaisemiksi. Tämä korostaa niiden ainutlaatuisuutta ja merkitystä alueen ekosysteemille.Pudasjärven tulvaniittyjen kohtaama haaste on lisääntyvät pensaikot, jotka uhkaavat heikentää niiden ekologista tasapainoa. Monimuotoisuuden säilyttäminen ja maiseman parantaminen vaativat toimenpiteitä suistoniemien pensoittuneiden osien raivaamiseksi ja niittämiseksi tai laiduntamiseksi. Pienimuotoisia kunnostustöitä on aloitettu vuodesta 2001 lähtien, jolloin suistoniemien sisäosilta on raivattu levinnyttä pajukkoa ja ylläpidetty niittyjen avoimuutta säännöllisellä niittämisellä.
Rantsilan kirkko

| Rantsilan kirkko |
| --- | --- |
 Rantsilan kirkko ja kellotapuli
Sijainti:  Rantsila, Siikalatva
Koordinaatit:  64°30′19″N, 025°39′19″E
Seurakunta:  Siikalatvan seurakunta
Rakentamisvuosi:  1785
Suunnittelija:  Simon Silvén
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rantsilan kirkko on Rantsilan evankelisluterilaisen seurakunnan toinen kirkko. Se on valmistunut jo aikana, jolloin Rantsila kuului Siikajoen seurakuntaan. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1873. Nykyisin kirkko kuuluu Siikalatvan seurakuntaan. Rantsilan puinen ristikirkko on valmistunut vuonna 1785, ja sen on suunnitellut kirkonrakentaja Simon Silvén-Jylkkä. Rantsilan edellinen kirkko oli rakennettu vuonna 1671. Perinteinen kolminivelinen kellotapuli on kirkkoa vanhempi ja on siirretty nykyiselle paikalleen vanhan kirkon luota vuonna 1785 ja ullakko eli asehuone vuonna 1788. Ullakkoa on käytetty ja käytetään edelleen ruumishuoneena. Kirkkotarhaan kulku tapahtui vielä vuosisadan alussa vain tapulin ja asehuoneen kautta.[lähde? ]
Kirkko on sisältä koristeltu Mikael Toppeliuksen maalauksin. Alttaritauluna on Toppeliuksen maalaama triptyykki, jossa keskimmäisenä on kuvattuna Jeesus ristillä, vasemmanpuoleisen maalaukseen aiheena on Getsemane, ja oikeanpuoleisessa Jeesus nousee haudastaan. Saarnastuolin on veistellyt puuseppä Johan Amström vuonna 1794, ja sen on koristellut Toppelius. Saarnastuoliin on maalattu Kristuksen, Neitsyt Marian ja evankelistojen kuvat symboleineen. Porraskaiteen seinämään maalarimestari sijoitti Aatamin, Eevan, Aaronin ja Mooseksen kuvat. Kirkossa on urkuparvelle sijoitetut 15-äänikertaiset urut, jotka on valmistanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1966.[lähde? ]
Kirkon 198 senttimetriä pitkä vaivaisukko on yksi Suomen suurimmista. Sen veisti vuonna 1860 puuseppä Juho Jääskelä. Rantsilan vaivaisukko on nykyään sijoitettuna Pohjois-Pohjanmaan museoon Ouluun, jossa sitä on entisöity museokäyttöön. Rantsilan kotiseutuväki on sittemmin hankkinut museoon sijoitetun ukon tilalle täysin uuden vaivaisukon. Rantsilan kirkon uuden, yli kaksimetrisen vaivaisukon on veistänyt liminkalainen kuvanveistäjä Toni Iskulehto. Rantsilan kirkkotapulin viereen tullut uusi vaivaisukko siunattiin käyttöön 15. heinäkuuta 2012.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rantsilan kirkko Wikimedia Commonsissa
Rantsilan kirkko
KirjastoVirma: Rantsilan kirkko (Arkistoitu – Internet Archive)
Rantsilan kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Ravijoki

Ravijokea Museotien sillalta nähtynä.
Ravijoki on rannikkokylä Virolahdella pohjoisesta Ravijärvestä virtaavan Ravijoen ympärillä. Kylän halki kulkee kuninkaantie. Ravijoen kylän länsipuolella ovat Järvenkylä ja Länsikylä, itäpuolella taas Hailila ja Alapihlaja.
1500-luvun asiakirjoissa Ravijoen kylällä on myös rinnakkaisnimenä Ravio. Kijrriby ja Hemmelesby –nimet esiintyvät vuoden 1544 savuluettelossa ja ovat ilmeisesti Ravijoen vanhoja kantataloja. Vuoden 1571 hopeaveroluettelossa Ravijoelle on merkitty 13 taloa. Tynne Pekanpoika perusti kylään 1586 pitäjän toisen kestikievarin. Vuonna 1608 Ravijoki läänitettiin Sander Bruunille, joka perusti kylään ratsutilan. 1645 läänitettiin pääosa Ravijokea kapteeni Wilhelm Klickille. Klickin asuinkartano oli vänrikki Sander Bruunin ratsutilan suora perillinen. Klickin leskeltä se siirtyi luutnantti Dietrich Rappille, joka vuokrasi sen kapteeni Fiechtingille. Reduktion jälkeen se siirtyi ratsumestari Hagenin omistukseen, jonka nimi elää edelleen Haakelinpellossa, jossa ovat kartanon vanhat rauniot. Isovihan jälkeen ratsumestarin leski myi 1722 tilan lampuodilleen Eerikki Tuomaanpojalle.
Virolahden kolmannen sahan perusti Ravijoelle majuri Faber, joka omisti kylässä tilan no. 7. Saha lopetti toimintansa 1700- ja 1800 –lukujen taitteessa.
Pikkuvihan aikana koko Ravijoen kylä poltettiin.
1700-luvun lopulla kruununvouti Elfving perusti hankkimalleen Harjun tilalle kartanon. Vuonna 1794 eversti Jean Prevot de Lumian sai Venäjän keisarinna Katariinalta lahjoitusmaita Virolahdelta, johon kuuluivat mm. Ravijoen talot 1-8, 10,12-13. Nämä Harjun hovin lahjoitusmaat joutuivat myöhemmin Baeckman-suvulle ja erinäisten vaiheiden jälkeen 1885 valtiolle. Nykyisin Harjun hovin tiloissa toimii Harjun oppimiskeskus.
Kirjailija Samuli Paronen oli kotoisin kylästä.
Aiheesta muualla

Ravijoki - Kuokan sukuseura
Ravil Geniatulin

Ravil Geniatulin ja presidentti Dmitri Medvedev Kremlissä toukokuussa 2008.
Ravil Faritovitš Geniatulin (ven. Рави́ль Фари́тович Гениату́лин, 20. joulukuuta 1955 Tšita) on Taka-Baikalian aluepiirin kuvernööri.
Ravil Geniatulin syntyi työläisperheeseen. Hän palveli neuvostoarmeijassa ja valmistui vuonna 1980 Tšitan pedagogisesta instituutista, jossa hän sen jälkeen työskenteli yleisen historian laitoksen opettajana ja korkeakoulun komsomolkomitean sihteerinä. Vuodesta 1982 Geniatulin toimi komsomolin Tšitan kaupunkikomitean ensimmäisenä sihteerinä, vuosina 1985–1986 NKP:n kaupunkikomitean instruktorina ja vuodesta 1987 sosiaalialasta vastaavana kaupunkikomitean varapuheenjohtajana. Vuonna 1990 hänet valittiin NKP:n Tšitan kaupunkikomitean ensimmäiseksi sihteeriksi ja marraskuussa 1991 kaupungin toimeenpanevan komitean puheenjohtajaksi.
Joulukuussa 1991 Venäjän presidentti Boris Jeltsin nimitti Geniatulinin Tšitan kaupunginhallinnon ja helmikuussa 1996 Tšitan alueen päämieheksi. Sen jälkeen hänet valittiin kolmesti vaaleilla Tšitan alueen päämieheksi (vuosina 1996, 2000 ja 2004). Vuonna 2008 presidentti Vladimir Putin nimitti Geniatulinin Taka-Baikalian aluepiirin kuvernööriksi. Hänen virkakautensa päättyy maaliskuussa 2013.
Aiheesta muualla

Ravil Geniatulin Taka-Baikalian aluepiirin sivustolla (venäjäksi)
Ravil Geniatulin Taka-Baikalian tietosanakirjassa (venäjäksi)
Ravia, ravia!

| Ravia, ravia!> Dead Heat |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Mark Malone
Käsikirjoittaja:  Mark Malone
Tuottaja:   Charles Martin Smith  Michael Paseornek 
Säveltäjä:  Patric Caird
Pääosat:   Kiefer Sutherland  Anthony LaPaglia  Radha Mitchell  Lothaire Bluteau 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  2002
Kesto:  94 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ravia, ravia! (Dead Heat) on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen elokuva, jonka ohjasi Mark Malone. Elokuvan pääosissa ovat Kiefer Sutherland, Anthony LaPaglia, Radha Mitchell ja Lothaire Bluteau.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kiefer Sutherland  | … |  Pally LaMarr   |
|  Anthony LaPaglia  | … |  Ray LaMarr   |
|  Radha Mitchell  | … |  Charlotte LaMarr   |
|  Lothaire Bluteau  | … |  Tony LaRoche   |
|  Daniel Benzali  | … |  Frank Finnegan   |
|  Kay Panabaker  | … |  Sam LaRoche   |
|  Charles Martin Smith  | … |  Marty   |
|  Craig Veroni  | … |  Warehouse Worker #2   |
|  Frank Cassini  | … |  Manny   |
|  Peter Flemming  | … |  Ted   |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Dead Heat (2002 film)
Käännös suomeksi
Ravi Zacharias

| Ravi Zacharias |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 26. maaliskuuta 1946 Madras, Brittiläinen Intia
Kuollut: 19. toukokuuta 2020 (74 vuotta) Atlanta, Georgia
Kansalaisuus:  kanadalainen yhdysvaltalainen
Ammatti:  evankelista, pastori
Puoliso:  Margaret Reynolds
Lapset:  3
Aiheesta muualla
Kotisivu
Ravi Zacharias (26. maaliskuuta 1946 Madras, Brittiläinen Intia – 19. toukokuuta 2020 Atlanta, Georgia, Yhdysvallat) oli kanadalais–yhdysvaltalainen kirjailija  kristillinen apologeetta ja evankelista. Chuck Colson on kutsunut Zachariasta "aikamme suurimmaksi apologeetaksi". Zacharias kiersi urallaan ympäri maailmaa ja tuli tunnetuksi kristillisen uskon ja älyllisen keskustelun puolustajana. Evankelistana Ravi Zacharias kiersi puhumassa yli 70 maassa. Ravi Zacharias kirjoitti 28 kirjaa, joita on myyty maailmanlaajuisesti miljoonia kappaleista.
Elämä ja ura

Ravi Zacharias syntyi anglikaanikirkkoon kuuluvaan intialaisperheeseen. Ravi yritti itsemurhaa 17-vuotiaaana. Sairaalassa toipuessaan Ravi tuli uskoon. Vuonna 1966 Ravi muutti perheensä kanssa Kanadaan. Julistustyön aloitettua hänet pyydettiin puhumaan Vietanimin sotilastukikohtiin.
Vuonna 1974 Ravi Zacharias muutti Yhdysvaltoihin ja opiskeli Trinity Evangelical Divinity School-oppilaitoksessa teologian maisterin tutkinnon. Vuonna 1983 Zacharias puhui Billy Grahamin kutsumana Amsterdamin konferenssissa. Matka johti Ravi Zacharias International Ministries-järjestön perustamiseen vuonna 1984.
Rise & Shine

| Rise & Shine John Kay & Steppenwolf |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1984
 Tuottaja(t): John Kay Michael Wilk
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 43.32
 Levy-yhtiö: Capitol Records
Steppenwolfin muut julkaisut
| Rock & Roll Rebels 1987 | Rise & Shine 1990 | Born to be Wild - A Retrospective 1991 |
Rise & Shine on John Kay & Steppenwolf -yhtyeen albumi vuodelta 1990. Kappale ”The Wall” kertoo John Kayn lapsuuden pakomatkasta pois Itä-Saksasta toisen maailmansodan jälkeen, ja ”Rock ’N Roll War” on omistettu Vietnamin sodan veteraaneille.
Kappaleet

Let’s Do It All (Kay, Ritchotte, Wilk) 3:58
Time Out (Kay, Ritchotte, Wilk) 3:46
Do or Die (Kay, Wilk) 4:06
Rise and Shine (Kay, Wilk) 4:05
The Wall (Kay, Ritchotte, Wilk) 6:21
The Daily Blues (Kay, Ritchotte, Wilk) 3:36
Keep Rockin’ (Kay, Wilk) 4:03
Rock ’N Roll War (Kay, Ritchotte, Wilk) 7:06
Sign on the Line (Kay, Ritchotte, Wilk) 3:45
We Like It, We Love It (We Want More of It) (Kay, Ritchotte, Wilk) 4:53
Lonely Dreamers (Kay, Ritchotte) 4:06 (bonuskappale)
Now and Forever (Kay, Ritchotte, Wilk) 4:12 (bonuskappale)
Soittajat

Ron Hurst – Rummut ja laulu
John Kay – Basso, kitara, koskettimet, ohjelmointi ja laulu
Michael Wilk – Koskettimet
Rocket Ritchotte – Kitara
Super Series

Super Series oli sarja näytösotteluja Neuvostoliiton, Tšekkoslovakian, WHA:n ja NHL-seurojen välillä. Otteluja pelattiin vuodesta 1975 vuoteen 1991 Pohjois-Amerikassa. Neuvostoliiton ja Tšekkoslovakian joukkueet olivat pääasiassa maiden seurajoukkueita, lukuun ottamatta vuosia 1977 ja 1978, jolloin WHA-liigan seuroja vastaan pelasi Neuvostoliiton maajoukkue. Neuvostoliiton maajoukkue pelasi myös NHL-seuroja vastaan vuonna 1983.
Super Series 1975–1976 > Moskovan TsSka vs. NHL

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.12.1975 New York | TsSka | 7–3 | New York Rangers |  |  |

|  | (3-1, 3-0, 1-2)  | (3-1, 3-0, 1-2)  | (3-1, 3-0, 1-2)  | Yleisömäärä: 17500 |  |
|  | 04:04 1-1 Alexandrov (Petrov, Gusev) yv 05:19 2-1 Vikulov (Žluktov, Alexandrov) 19:42 3-1 Harlamov, (Vasiljev, Petrov) yv 21:26 4-1 Petrov (Harlamov, Mihailov) 34:21 5-1 Vikulov (Žluktov, Alexandrov) 36:54 6-1 Mihailov (Harlamov, Gusev) 43:16 7-1 Petrov (Mihailov, Harlamov) yv |  | 00:21 0-1 Vickers (Esposito, Gilbert) 15:31 7-2 Gilbert (Esposito) 17:47 7-3 Esposito (Vickers, Sacharuk) yv    | Yleisömäärä: 17500 |  |
|  |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 17500 |  |
|  | Tretjak 10+14+17=41 |  | Davidson 12+9+8=29 | Yleisömäärä: 17500 |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.12.1975 Montréal | TsSka | 3–3 | Montréal Canadiens |  |  |

|  | (0-2, 2-1, 1-0)  | (0-2, 2-1, 1-0)  | (0-2, 2-1, 1-0)  | Yleisömäärä: 18975 |  |
|  | 23:54 1-2 Mihailov, (Vasiljev) 16:21 2-3 Harlamov (Petrov, Mihailov) 44:04 3-3 Alexandrov (Žluktov, Tsygankov) |  | 03:16 0-1 Shutt (Mahovlich) 07:25 0-2 Lambert (Risebrough, Savard) 29:39 1-3 Cournoyer (Lafleur, Lemaire) yv    | Yleisömäärä: 18975 |  |
|  |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 18975 |  |
|  | Tretjak 11+11+16=38 |  | Dryden 4+3+6=13 | Yleisömäärä: 18975 |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.1.1976 Boston | TsSka | 5–2 | Boston Bruins |  |  |

|  | (0-0, 3-2, 2-0)  | (0-0, 3-2, 2-0)  | (0-0, 3-2, 2-0)  | Yleisömäärä: 15003 |  |
|  | 24:41 1-1 Harlamov (Maltsev) yv 31:00 2-1 Harlamov (Maltsev) 33:19 3-1 Maltsev (Vasiljev) 40:43 4-2 Tsygankov (Alexandrov, Vikulov) 48:58 5-2 Alexandrov (Žluktov) |  | 22:54 0-1 Forbes 37:31 3-2 Ratelle (Hodge) yv    | Yleisömäärä: 15003 |  |
|  |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 15003 |  |
|  | Tretjak 19+8+13=40 |  | Gilbert 8+5+6=19 | Yleisömäärä: 15003 |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.1.1976 Philadelphia | Philadelphia Flyers | 4–1 | TsSka |  |  |

|  | (2-0, 1-1, 1-0)  | (2-0, 1-1, 1-0)  | (2-0, 1-1, 1-0)  | Yleisömäärä: 17077 |  |
|  | 11:38 1-0 Leach (Barber) 17:37 2-0 MacLeish (Lonsberry) 22:44 3-0 Watson (Saleski, Kindrachuk) av 44:07 4-1 Goodenough (Clarke, Dornhoefer) yv |  | 30:48 3-1 Kutergin (Popov)    | Yleisömäärä: 17077 |  |
|  |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 17077 |  |
|  | Stephenson 2+8+3=13 |  | Tretjak 17+14+18=49 | Yleisömäärä: 17077 |  |