Matias Corvinus
Taiteiden ja tieteiden suosija

Matias Corvinuksen avioliiton Napolin prinsessa Beatrixin kanssa vuonna 1476 jälkeen yhteydet Firenzen tasavaltaan, Milanon herttuakuntaan ja muihin Italian valtioihin ja kulttuurikeskuksiin kertovat, että Unkarin kuninkaalla oli kiinnostusta italialaista taidetta ja humanistista kulttuuria kohtaan.
Matias ansaitsee aikalaistensa käyttämän nimityksen "Muusien ystävä". Useiden kielten taito, klassisen latinan taito, modernit humanistiset ajatukset ja vanhat kirjat sekä uuden taiteen ja tieteen tuki olivat hänelle tuttuja lapsuudesta asti. Hänen koulutuksensa tapahtui osittain taistelukentillä ja osittain merkittävien humanistien valvonnassa. Hän luki jatkuvasti ja opiskeli uusia asioita. Kaikenlaisen taiteen tukijana hän perusti merkittävän kirjaston, kuuluisan Bibliotheca Corvinianan. Hän luotti, kuten suurin osa aikalaisistaan, astrologiaan ja muihin samankaltaisiin aikakautensa uskomuksiin, mutta tuki monia todellisia tiedemiehiä ja osallistui innokkaasti hoviinsa kutsuttujen filosofien keskusteluihin.
Ensimmäiset renessanssityyliset rakennukset ja teokset Italian ulkopuolella valmistuivat Unkariin. Italialainen filosofi, oppinut ja kääntäjä Marsilio Ficino esitteli Matias Corvinukselle Platonin ajatuksia filosofi-kuninkaasta, joka yhdistää viisauden ja voiman itsessään, mikä kiehtoi Matiasta. Matias Corvinus on päähenkilö Aurelio Lippo Brandolinin vuonna 1492-1494 julkaistussa teoksessa De comparatione rei publicae et regni, joka on dialogi kahden hallitusmuodon vertailusta. Brandolinin mukaan Matias sanoi, että hallitsija "on lain kärjessä ja hallitsee sitä" tiivistäessään omia käsityksiään valtiosta.
Hän suosi myös perinteistä taidetta. Unkarilaisia ​​eeppisiä runoja ja lyyrisiä lauluja laulettiin usein hänen hovissaan. Hän oli ylpeä roolistaan ​​roomalaiskatolisuuden puolustajana osmaaneja ja hussilaisia ​​vastaan. Hän aloitti teologiset keskustelut esimerkiksi perisynnittömän sikiämisen opista ja ohitti sekä paavin että hänen legaattinsa "uskonnonharjoituksen suhteen", jälkimmäisen mukaan. Matias laski liikkeeseen 1460-luvulla rahoja, joissa oli Neitsyt Marian kuva, mikä osoitti erityistä omistautumista ​​tämän kulttiin.
Matias Corvinuksen aloitteesta arkkipiispa János Vitéz ja piispa Janus Pannonius suostuttelivat paavi Paavali II:n valtuuttamaan heidät perustamaan yliopiston Pressburgiin (nyk. Bratislava Slovakia) toukokuussa 1465. Academia Istropolitana suljettiin kuitenkin pian arkkipiispan kuoleman jälkeen. Matias harkitsi uuden yliopiston perustamista Budaan, mutta tämä suunnitelma ei toteutunut. Hänen hallituskautensa aikana perustettiin Unkarin ensimmäinen kirjapaino Budaan, jonka ensimmäinen tunnettu tuote on vuonna 1473 painettu "Budan kronika".
Matias pisti alulle ainakin kaksi suurta rakennusprojektia, jotka alkoivat noin vuonna 1479. Budan kuninkaalliseen linnaan rakennettiin kaksi uutta siipirakennusta sekä riippuva puutarha, ja Visegrádin palatsi rakennettiin uudelleen renessanssityyliin. Matias nimitti italialaisen arkkitehti Chimenti Camician ja dalmatialaisen Giovanni Dalmatan johtamaan näitä projekteja.
Hän tilasi koko elämänsä ajan johtavia italialaisia ​​taiteilijoita koristamaan palatsejaan. Hänen palveluksessaan työskentelivät esimerkiksi kuvanveistäjä Benedetto da Majano sekä taidemaalarit Filippino Lippi ja Andrea Mantegna. Mantegnan Matiaksesta maalaamasta muotokuvasta on säilynyt kopio. Keväällä 1485 Matias päätti tilata Leonardo da Vinciltä madonna-maalauksen. Matias palkkasi myös italialaisen sotainsinööri Aristotele Fioravantin ohjaamaan linnoitusten jälleenrakentamista Unkarin etelärajalle. Hän rakennutti uudet myöhäisgotiikantyyliset luostarit fransiskaaneille syntymäkaupunkiinsa Kolozsváriin, Szegediin ja sukunsa kotipaikkaan Hunyadiin (nyk. Hunedoara, Romania) sekä Ordo Fratrum Sancti Pauli Primi Eremitæ luostariveljeistölle Fejéregyházaan.
Matias Corvinuksen hovi oli korkeatasoinen musiikkilaitos. Paavin kapellimestari Bartolomeo Maraschi kuvasi Matiaksen kappelikuoroa parhaaksi koskaan kuulemaansa. Säveltäjät, kuten Josquin Dor ja Johannes de Stockem oleskelivat Matiaksen hovissa, ja siellä vieraili myös lukuisia italialaisia ​​muusikoita.
Matias aloitti systemaattisen kirjojen keräämisen sen jälkeen, kun hänen ensimmäinen kirjastonhoitajansa Martius Galeotti, piispa Janus Pannoniuksen ystävä Ferrarasta, saapui Unkariin noin vuonna 1465. Kirjeenvaihto Taddeo Ugoleton, joka seurasi Marziota kirjastonhoitajana vuonna 1471, ja Francesco Bandinin välillä vaikutti kuninkaallisen kirjaston kehittämiseen, koska jälkimmäinen ilmoitti säännöllisesti ystävälleen uusista käsikirjoituksista. Matias työllisti myös käsikirjoittajia, kirjankuvittajia ja kirjansitojia. Vaikka hänen kirjojensa tarkkaa lukumäärää ei tiedetä, Bibliotheca Corviniana oli hänen kuollessaan yksi Euroopan suurimmista kirjakokoelmista.
Historioitsija Marcus Tannerin mukaan kuninkaan kirjaston säilyneet 216 teosta osoittavat, että Matiaalla oli klassisen "alfa-uroksen" kirjallinen maku, joka piti maallisista kirjoista hartausteosten sijaan. Esimerkiksi Ksenofonin Kyyros Suuren elämäkerran latinankielinen käännös, Quintus Curtius Rufuksen teos Aleksanteri Suuresta ja aikalaisen Roberto Valturion sotilaallinen tutkielma ovat säilyneet. Matias nautti lukemisesta, minkä osoittaa kirje, jossa hän kiitti italialaista tutkija ja humanisti Pomponio Letoa (Julius Pomponius Laetus), joka oli lähettänyt hänelle Silius Italicuksen teoksen toisesta puunilaissodasta.
Corvinus nautti humanistien seurasta ja kävi heidän kanssaan vilkasta keskustelua eri aiheista. Hänen maineensa jalomielisenä hallitsijana rohkaisi monia, enimmäkseen italialaisia oppineita asettumaan Budaan. Runoilija ja historioisija Antonio Bonfini; fransiskaanimunkki ja historioitsija Pietro Ranzano; runoilija ja retoorikko Bartolomeo Fonzio ja Francesco Bandini oleskelivat monien vuosien ajan Matiaksen hovissa. Tämä oppineiden miesten piiri toi uusplatonismin ajatukset Unkariin.
Kuten kaikki aikansa intellektuellit, Matias oli vakuuttunut siitä, että tähtien ja planeettojen liikkeet ja yhdistelmät vaikuttivat yksilöiden elämään ja kansojen historiaan. Italialainen astrologi Martius Galeotti kuvaili häntä "kuninkaaksi ja astrologiksi", ja italialainen humanisti, historioitsija ja runoilija Antonio Bonfini sanoi, että Matias "ei koskaan tehnyt mitään kuulematta ensin tähtiä". Hänen pyynnöstään ajan kuuluisat tähtitieteilijät saksalainen matemaatikko Johannes Regiomontanus ja puolalainen tähtitieteilijä Marcin Bylica perustivat Budaan observatorion ja varustivat sen astrolabeilla ja armillaareilla vuosina 1467−1471. Regiomontanus omisti Matiakselle navigointia käsittelevän kirjansa, jota Kristoffer Kolumbus aikanaan käytti matkoillaan. Kuningas nimitti Bylican neuvonantajakseen vuonna 1468.