stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirlian Camera
Julkaisut > Singlet, demot ja EP:t

Dawn... (1980, demo)
Kirlian Camera (1981, minialbumi)
Passing Masks (1982, julkaistu artistinimellä Simona Buja from Kirlian Camera)
Communicate (1983)
Edges (1984)
Blue Room (1985)
Ocean (1986)
Human/Ocean (1986, promosingle, yhdessä The Human Leaguen kanssa)
Ocean (remixed version by Atelier Folie) (1987)
Helden Platz (1987)
Austria (1988)
Schmerz (1992, EP)
Split (1993, yhdessä Andromeda Complexin kanssa)
Erinnerung (1993)
Eklipse Zwei (1994, EP)
Le Printemps Des Larmes (1994, vinyyli-EP)
Obsession (1995, EP, yhdessä Diven kanssa)
Your Face in the Sun (1996)
The Desert Inside (1997, minialbumi)
Drifting (1998)
The Burning Sea (1999)
Absentee (2001, minialbumi)
Berliner Messe (2005, vinyyli, rajoitettu painos)
Ghloir Ar An Oiche (2011)
Immortal (2012, EP)
Edges (21st Century Versions) (2014, vinyyli-EP)
Sky Collapse (2017, vinyyli-EP ja CD-EP)
Hellfire (2019)
Julkaisut > Kokoelmat

The Ice Curtain (1997, 2CD-julkaisu)
Shadow Mission HELD V (2009, sis. uusia versioita)
Odyssey Europa (2009, 4CD/2CD-julkaisu)
Not of This World (2010, 3CD-julkaisu)
Julkaisut > Livealbumit

Live in London (2003, yhtyeen tunnustama bootleg)
Julkaisut > Musiikkivideot

Blue Room (1983)
Nightglory (2011)
Black August (2013)
The Fountain of Clouds (2013)
Hellfire (2019)
Aiheesta muualla

Yhtyeen tunnustama ja hyväksymä fanisivusto
Yhtyeen Myspace-profiili
Karikko (merenkulku)

Karikko merialueilla on matalikolla sijaitseva kohta, joka on vesiliikenteelle vaarallinen. Suomen merialueilla karikoista varoittavat yleiset varoitusviitat ovat keltamustaraitaisia. Karikon pääilmansuunta osoitetaan kardinaaliviitalla. Pohjoista merkitsevä viitta osoittaa ylöspäin, etelää merkitsevä viitta osoittaa alaspain, itää merkitsevän viitan päässä on vinoneliö ja länttä merkitsevän viitan päässä on tiimalasimainen kuvio. Näiden lisäksi on viitat, jotka näyttävät, mihin suuntaan karikkoa täytyy väistää. Punainen viitta, jonka päässä on neliönmuotoinen kuvio, täytyy kiertää niin, että viitta jää vasemmalle. Vihreä viitta, jonka päässä on ylöspäin osoittava nuoli, täytyy kiertää niin, että viitta jää oikealle. Vasenta ja oikeaa väistämissuuntaa merkitsevät viitat ovat lateraaliviittoja. Lisäksi on olemassa varsinainen karimerkki, jonka päässä on kaksi mustaa palloa ja jonka vieressä on punamustaraitainen tolppa. On olemassa myös erikoismerkki ja turvavesimerkki, jotka ilmaisevat turvallisen vesiväylän.
Kaarleporin kreivikunta

Kaarleporin kreivikunta (ruots. grevskapet Karleborg) oli kuningatar Kristiinan kreivi Klaus Åkenpoika Tottille vuonna 1652 myöntämä läänitys. Läänitys käsitti Uudenkaarlepyyn kaupungin sekä suurimman osan Uudenkaarlepyyn ja Lapuan pitäjistä. 1653 siihen liitettiin vaihtamalla tiloja Lapuan, Vöyrin ja Ilmajoen pitäjistä. Kreivikunnan keskuksena toimi Veksalan kartano. Kreivikunta peruutettiin kruunulle vuonna 1686.
Kirjallisuutta

Mauno Jokipii: Suomen kreivi- ja vapaaherrakunnat, 2 nidettä, Suomen historiallinen seura 1956–1960, Historiallisia tutkimuksia 48.1
Karikekerttunen

| Karikekerttunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Madagaskarinkertut Bernieridae
Suku::  Thamnornis
Laji::  chloropetoides
Kaksiosainen nimi
 Thamnornis chloropetoides  (Grandidier, 1867) 
Katso myös
   Karikekerttunen Wikispeciesissä   Karikekerttunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Karikekerttunen (Thamnornis chloropetoides) on madagaskarinkerttujen heimoon kuuluva Madagaskarin kotoperäinen varpuslintu. Se elää saaren lounaisosan kuivilla seuduilla. Alfred Grandidier kuvaili lajin holotyypin Madagaskarin lounaisrannikolta vuonna 1867.
Kaarlo Aarni

Kaarlo Iivari Aarni (22. elokuuta 1888 Tampere – 25. elokuuta 1954) oli suomalainen näyttelijä, teatteriohjaaja ja teatterinjohtaja.
Kaarlo Aarnin vanhemmat olivat koneenhoitaja Kaarle Aarni ja Ida Henrika Lindroos ja puoliso vuodesta 1918 näyttelijä Elsa Aarni, o.s. Vanamo. Aarni oli Tampereen työväen teatterin näyttelijä 1907–1910, kiertuenäyttelijä 1910–1916, Uuden teatterin näyttelijä 1916–1917, Tampereen teatterin näyttelijä ja apulaisohjaaja 1918–1925, Kansan näyttämön näyttelijä ja johtajan apulainen 1925–1927, omalla kiertueella 1926–1927, Kotkan näyttämön näyttelijä ja johtaja 1929–1940, Tampereen teatterin johtaja vuodesta 1940, Rauman kaupunginteatterin 1948–1949 ja Mikkelin teatteri 1949–1950. Tampereella hänen merkittävimpiä ohjaustöitään oli Ibsenin Villisorsa. Jo 1921 Aarni ohjasi Tampereen teatterissa Shakespearen näytelmän Kuten haluatte.
Aarni palkittiin Pro Finlandia -mitalilla 1948.
Aiheesta muualla

Elämäkertatietoja (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Kentrí

| Kentrí Κεντρί |
| --- | --- |
 Kentrí
 Koordinaatit: 35°1′58″N, 25°45′12″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Lasíthi
Kunta:  Ierápetra
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7202010108
Korkeus:  50 m
Väkiluku (2011):  1 021
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kentrí (kreik. Κεντρί) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ierápetran kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kentrí on osa Ierápetran kaupunkiyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 1 021 (vuonna 2011).
Kentrín kylä sijaitsee Kreetan kaakkoisosissa noin kolme kilometriä pohjoiseen Ierápetran kaupungista ja saaren etelärannikosta eli Libyanmeren rannasta. Se on rakennettu rinteeseen noin 50 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Varhaisimmat maininnat kylästä ovat vuodelta 1369. Sen varhaisempi nimi oli Katsogiánni (Κατσογιάννη). Nykyisen nimensä se on saanut läheisestä Kédrio-joesta. Kentrí tunnetaan erityisesti perinteisen keramiikan valmistuksesta. Kylän pääkirkko on omistettu Neitsyt Marialle (Panagía).
Julius Caesar (vuoden 1970 elokuva)

| Julius Caesar |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Stuart Burge
Käsikirjoittaja:  Robert Furnival
Perustuu:  William Shakespearen näytelmään
Tuottaja:  Peter Snell James Swann
Säveltäjä:  Michael J. Lewis
Kuvaaja:  Kenneth Higgins
Pääosat:  Charlton Heston Jason Robards John Gielgud Richard Johnson Robert Vaughn
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Commonwealth United Entertainment
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:   4. kesäkuuta 1970  3. helmikuuta 1971
Kesto:  117 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Julius Caesar (engl. Julius Caesar) on Stuart Burgesin ohjaama brittiläinen elokuva vuodelta 1970. Julius Caesar perustuu William Shakespearen näytelmään Julius Caesar (1599). Robert Furnival laati käsikirjoituksen näytelmän pohjalta.
Julius Caesarin pääosissa ovat Charlton Heston (Mark Antony), Jason Robards (Brutus) ja John Gielgud (Julius Caesar). Vuoden 1970 Julius Caesar on ensimmäinen näytelmän elokuvaversio, joka on kuvattu värillisenä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Charlton Heston  | … |  Mark Antony   |
|  Jason Robards  | … |  Brutus   |
|  John Gielgud  | … |  Julius Caesar   |
|  Richard Johnson  | … |  Cassius   |
|  Robert Vaughn  | … |  Casca   |
|  Richard Chamberlain  | … |  Octavius   |
|  Diana Rigg  | … |  Portia   |
|  Jill Bennett  | … |  Calpurnia   |
|  Christopher Lee  | … |  Artemidorus   |
|  Michael Gough  | … |  Metellus Cimber   |
|  André Morell  | … |  Cicero   |
Tuotanto

Julius Caesar kuvattiin Technicolor-menetelmällä Englannin Hertfordshiren Borehamwoodissa MGM British Studiosilla, Buckinghamshiren Iver Heathissa Pinewood Studiosilla ja Espanjassa.
Ensi-illat ja vastaanotto

Julius Caesar sai ensi-iltansa Lontoossa 4. kesäkuuta vuonna 1970. Yhdysvalloissa elokuva ensiesitettiin New Yorkissa 3. helmikuuta vuonna 1971. Commonwealth United Entertainment toimi elokuvan levittäjänä Isossa-Britanniassa ja American International Pictures Yhdysvalloissa.
Elokuva sai osakseen lähinnä negatiivista palautetta. Robardsin roolisuoritusta Brutuksena kritisoitiin puiseksi.[lähde? ]
Muuta

John Gielgud näytteli Cassiusta Julius Caesarissa (1953), jonka ohjasi Joseph L. Mankiewicz.
Charlton Heston oli näytellyt kerran aiemmin Mark Antonya, varhaisessa Julius Caesarin elokuvaversiossa Julius Caesar, joka sai ensi-iltansa vuonna 1950. Heston näytteli Mark Antonya vielä vuonna 1972 julkaistussa Anthony ja Kleopatra, joka perustuu Shakespearen Antonius ja Kleopatra -näytelmään. Heston myös ohjasi elokuvan.
Richard Johnson näytteli Mark Antonya monta kertaa teatterilavoilla 1960-1990-luvuilla molemmissa Julius Caesar ja Antonius ja Kleopatra -näytelmissä.
Julius Caesar on julkaistu videolle ja DVD:lle.
Aiheesta muualla

Julius Caesar Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Julius Caesar Elonet.
Julius Caesar AllMoviessa. (englanniksi)
Katie Mack

| Katherine J>  Mack |
| --- | --- |
 Katie Mack vuonna 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. toukokuuta 1981 (ikä 43) Yhdysvallat
Ammatti:  Teoreettinen fyysikko
Muut tiedot
Koulutus: Astrophysical Sciences PhD (Princeton yliopisto, 2009) Astrophysical Sciences MA (Princeton yliopisto, 2007)  Physics BS (California Institute of Technology, 2003)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Katherine ”Katie” Mack on teoreettinen kosmologi, joka on erikoistunut astrofysiikan ja hiukkasfysiikan väliseen yhteyteen. Hänellä on tällä hetkellä Hawking Chair -virka kosmologiassa ja tiedekommunikaatiossa Perimeterin teoreettisen fysiikan instituutissa, jossa hän tekee tutkimusta pimeästä aineesta ja universumin varhaisesta vaiheesta. Yksi hänen tavoitteistaan on myös fysikaalisen tiedon saavutettavuuden lisääminen tavallisille ihmisille.
Mack valmistui tohtoriksi Princetonin yliopistosta vuonna 2009. Valmistuttuaan hän oli tutkijana Cambridgen yliopistolla Kavli kosmologia instituutissa. Vuonna 2012 hän siirtyi Australiaan Melbournen yliopistoon.
Mackin kirjoituksia on julkaistu useassa tunnetussa julkaisussa kuten Scientific American, Slate, BBC:n Science Focus, Sky & Telescope ja Cosmos lehti. Hän on julkaissut 34 artikkelia, joiden aiheita, yksinkertaistetusti sanottuna, ovat muun muassa mustat aukot ja pimeä aine. Vuonna 2020 hän julkaisi The End of Everything (Astrophysically Speaking) -nimisen kirjan. Populaaritasoinen tiedekirja kuvailee viisi erilaista universuminloppuskenaariota, joita kosmologit ovat ehdottaneet.
Mack Cernissä vuonna 2019.
Fysiikan tutkimustyönsä lisäksi Mack on aktiivinen tiedeviestijä; hän tekee työtä lisätäkseen fysiikan ja tähtitieteen saavutettavuutta niiden perinteisen yleisön ulkopuoliselle yleisölle.
Kauhea kankkunen

Kauhea kankkunen tarkoittaa seuraavia asioita:
Kauhea kankkunen, vuoden 2009 elokuva
Kauhea kankkunen 2, vuoden 2011 elokuva
Kauhea kankkunen 3, vuoden 2013 elokuva
”Kauhea kankkunen”, Juha Vainion kappale.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kauhea kankkunen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kanadan Grand Prix 2005

|  Kanadan Grand Prix 2005  |
| --- | --- |
 8. osakilpailu 19 osakilpailusta kaudella 2005. 

Päivämäärä:  12. kesäkuuta 2005
Sijainti:  Circuit Gilles Villeneuve, Montreal, Kanada
Ratatyyppi:  Osittain katurata
Radan pituus:  4,361 km
Kilpailun pituus:  70 kierrosta, 305,270 km
Sää:   Pilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Jenson Button   (BAR-Honda)
Paaluaika:  1.15,217
Palkintokoroke
Voittaja:   Kimi Räikkönen   (McLaren)
Toinen:   Michael Schumacher   (Ferrari)
Kolmas:   Rubens Barrichello   (Ferrari)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Kimi Räikkönen   (McLaren)
Kierrosaika:  1.14,384 (kierroksella 23)
Vuoden 2005 Kanadan Grand Prix oli Formula 1 -luokan osakilpailu, joka käytiin 10.–12. kesäkuuta 2005 Circuit Gilles Villeneuven radalla Montrealissa.
McLarenin Kimi Räikkönen voitti kauden kolmannen GP:nsä ja kavensi piste-eron MM-sarjaa johtavaan Renault'n Fernando Alonsoon jälleen 22 pisteeseen. Alonso keskeytti. Toinen oli Ferrarin Michael Schumacher ennen brasilialaista Ferrarin kuljettajaa Rubens Barrichelloa. Juan Pablo Montoya hylättiin mustalla lipulla hänen tultuaan varikolta radalle, vaikka varikon ulostulossa paloi punainen valo turva-auton vetämän letkan ohittaessa juuri varikkoa.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 9 |  Kimi Räikkönen | McLaren-Mercedes | 70 | 1.32.09,290 | 7. | 10 |
| 2. | 1 |  Michael Schumacher | Ferrari | 70 | +1,137 | 2. | 8 |
| 3. | 2 |  Rubens Barrichello | Ferrari | 70 | +40,483 | 20. | 6 |
| 4. | 12 |  Felipe Massa | Sauber-Petronas | 70 | +55,139 | 11. | 5 |
| 5. | 7 |  Mark Webber | Williams-BMW | 70 | +55,779 | 14. | 4 |
| 6. | 17 |  Ralf Schumacher | Toyota | 69 | +1 krs. | 10. | 3 |
| 7. | 14 |  David Coulthard | Red Bull-Cosworth | 69 | +1 krs. | 12. | 2 |
| 8. | 15 |  Christian Klien | Red Bull-Cosworth | 69 | +1 krs. | 16. | 1 |
| 9. | 11 |  Jacques Villeneuve | Sauber-Petronas | 69 | +1 krs. | 8. |  |
| 10. | 18 |  Tiago Monteiro | Jordan-Toyota | 67 | +3 krs. | 18. |  |
| 11. | 21 |  Christijan Albers | Minardi-Cosworth | 67 | +3 krs. | 15. |  |
| Kesk. | 16 |  Jarno Trulli | Toyota | 62 | Jarrut | 9. |  |
| Kesk. | 3 |  Jenson Button | BAR-Honda | 46 | Ulosajo | 1. |  |
| Kesk. | 8 |  Nick Heidfeld | Williams-BMW | 43 | Moottori | 13. |  |
| Kesk. | 4 |  Takuma Satō | BAR-Honda | 40 | Jarrut | 6. |  |
| Kesk. | 20 |  Patrick Friesacher | Minardi-Cosworth | 39 | Hydrauliikka | 19. |  |
| Kesk. | 5 |  Fernando Alonso | Renault | 38 | Ripustukset | 3. |  |
| Kesk. | 6 |  Giancarlo Fisichella | Renault | 32 | Hydrauliikka | 4. |  |
| Kesk. | 19 |  Narain Karthikeyan | Jordan-Toyota | 24 | Ripustukset | 17. |  |
| DSQ | 10 |  Juan Pablo Montoya | McLaren-Mercedes | 52 | Musta lippu | 5. |  |
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kanadan Grand Prix 2005 Wikimedia Commonsissa
Formula 1 -luokan Kanadan Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Mosport International Raceway (1967, 1969, 1971–1974, 1976–1977) Circuit Mont-Tremblant (1968, 1970) Circuit Gilles Villeneuve (1978–1986, 1988–2008, 2010–2019, 2022–)
Formula 1 -kausi 2005
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia |  Malesia |  Bahrain |  San Marino |  Espanja |  Monaco |  Eurooppa |
|  Kanada |  Yhdysvallat |  Ranska |  Britannia |  Saksa |  Unkari |  Turkki |
|  Italia |  Belgia |  Brasilia |  Japani |  Kiina |  |  |
Kenttä

Kenttä voi tarkoittaa seuraavia:
kenttä, avoin ja jokseenkin tasainen maa-alue
urheilukenttä, varsinkin yleisurheilua tai erilaisia pallopelejä varten tasoitettu alue tarpeellisine kiinteine rakenteineen
taistelukenttä, alue, jossa sodan aikana käydään taisteluja
kenttä, tietokone- ja videopelissä alue tai ala, jolla toiminta tapahtuu
kenttä, fysiikassa suure, jonka arvo vaihtelee avaruuden ja ajan eri kohdissa; erityisesti vuorovaikutuksia välittävä kenttä kuten sähkö- tai magneettikenttä
kenttä, politologiassa tapa hahmottaa poliittisten ryhmien ideologinen etäisyys toisistaan
kenttä, matematiikassa kuvaus, joka liittää jokaiseen määrittelyjoukon alkioon ko. alkioon liittyvän vektoriavaruuden alkion
kenttä, sosiologiassa varsinkin Pierre Bourdieun kehittämä käsite (Bourdieulla erilaisten pääomalajien muodostamia objektiivisten suhteiden järjestelmiä)
näkökenttä, silmän havaitsema alue
Kenttä, sukunimenä:
Aaro Kenttä (1933–1978), suomalainen Tilastokeskuksen ylijohtaja
Eino Kenttä (1906–1952), suomalainen kiekonheittäjä
Miina Ruokolainen, o.s. Kenttä (s. 1986), suomalainen seiväshyppääjä
Nelli Kenttä (s. 1996), suomalainen valokuvaaja, toimittaja ja kirjailija
Kuvitteellisia:
Lauri Kenttä (Clark Kent), Teräsmiehen nimestä joskus käytetty suomennos.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kenttä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kauhtana

Kauhtana  on pitkä itäeurooppalaistyylinenselvennä päällystakki, päällysviittaselvennä. Suomessa kauhtanaa pidetään venäläisten ja muiden itäisempien kansojen vaatteena, ja sana onkin lainaa venäjästä. Sana on tullut venäjään turkin kielestä ja turkkiin se on lainattu persiasta. Kauhtana on ollut tunnusomainen esimerkiksi kasakoille ja puna-armeijan sotilaille.[lähde? ]
Jo kalevalainen runous mainitsee kauhtanat palvelijoihin rinnastettujen kasakoiden vaatteina. Tyttö ei halua vaimoksi rengille, sillä:
Vilu on viitta köyhän miehen,

kaita kauhtana kasakan

perehelle peitteheksi,

kahen hengen katteeksi. 
(SKVR:XV,594)
Kauhtanasta voitu johtaa myös sana kauhtua, joka tarkoittaa vaatteen (yleensä takin) vanhenemista, huononemista.[lähde? ]
Kauneuskäsitys

Kauneuskäsitys voi viitata seuraaviin asioihin:
Estetiikka
Kauneus
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kauneuskäsitys”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kashima (1905)

| Kashima / 鹿島戦艦 |
| --- | --- |
 Kashima

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Armstrong Whitworth, Elswick
Kölinlasku:  29. helmikuuta 1904
Laskettu vesille:  22. maaliskuuta 1905
Palveluskäyttöön:  23. toukokuuta 1906
Poistui palveluskäytöstä:  1923
Loppuvaihe:  romutettu 1924
Tekniset tiedot
Uppouma:  16 646 t
Pituus:  143,3 m
Leveys:  23,77 m
Syväys:  8,1 m
Koneteho:  15 600 shp
Nopeus:  18 solmua
Miehistöä:  980
Aseistus
Aseistus:  4 × 12″ tykkiä kaksiputkisina asennuksina 4 × 10″ tykkiä 20 × 6″ tykkiä 12 × 12 naulan tykkiä 3 × 3 naulan tykkiä 5 × 18″ torpedoputkea
Kashima (jap. 鹿島戦艦) oli keisarillisen Japanin laivaston Katori-luokan taistelulaiva. Alus valmistettiin Armstrong Whitworthin telakalla Britanniassa vuosina 1904–1906 ja se romutettiin Washingtonin laivastosopimuksen mukaisesti vuonna 1924.
Valmistus

Alus tilattiin vuonna 1904 Armstrong Whitworthilta Elswickistä, missä köli laskettiin 29. helmikuuta 1904 telakkanumerolla 755. Alus laskettiin vesille 22. maaliskuuta 1905 ja valmistui 23. toukokuuta 1906.
Palvelus

Washingtonin laivastosopimuksen mukaisesti alus poistettiin palveluksesta vuonna 1923, ja se romutettiin seuraavan vuoden aikana.
Karikukot

| Karikukot |
| --- | --- |
 Karikukko (Arenaria interpres)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Kurpat Scolopacidae
Suku::  Karikukot Arenaria  Brisson, 1760
Katso myös
   Karikukot Wikispeciesissä   Karikukot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karikukot (Arenaria) ovat kurppien heimoon kuuluva lintusuku. Karikukkojen sukuun kuuluu kaksi lajia.
Karikukkoihin (Arenaria) kuuluvat lajit

Alaskankarikukko (Arenaria melanocephala)
Karikukko (Arenaria interpres)
Kalle Toivonen

Karl Viktor (Kalle) Toivonen (12. toukokuuta 1880 Mouhijärvi – 3. elokuuta 1975 Turku) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Toivosen vanhemmat olivat lautatarhantyömies David Malakias Toivonen ja Emma Johanna Laurila ja puoliso vuodesta 1905 Elin Erika Grönroos. Toivonen kävi kansakoulun ja teki useita opintomatkoja Keski-Euroopan maihin. Hän työskenteli eri puutavaraliikkeiden palveluksessa vuodesta 1890 ja oli Alfred Jacobssonin palveluksessa Turussa 1901–1911, toimien lautatarhan hoitajana 1906–1911. Ludvig Hammarströmin puutavaraliikkeen hoitaja Toivonen oli 1911–1921 ja omistaja 1921–1923. Vienti-yhtiön perustajaosakas hän oli vuodesta 1923 ja toimitusjohtaja 1923–1962 sekä samalla laivanvarustaja. Toivonen oli myös Turun kaupungin halkokonttorin hoitaja 1915–1921, Puutavara Oy Piikkiön toimitusjohtaja 1926–1963, Vientihöyläämö Oy:n toimitusjohtaja 1937–1963 ja Vihavuoden Saha Oy:n toimitusjohtaja 1937–1963. Hän oli Turun kaupunginvaltuuston jäsen Kansallisen Kokoomuksen edustajana 1931–1950 ja kaupunginhallituksen jäsen 1932–1951. Toivosella oli myös useita muita luottamustehtäviä, kuten Turun yliopiston hallituksen jäsenyys 1938–1948 ja Turun kauppakorkeakoulun säätiön valtuuskunnan jäsenyys ja hallituksen puheenjohtajuus 1949–1963. Näissä yhteyksissä hän paitsi keräsi varoja, teki myös henkilökohtaisia lahjoituksia koulutuksen kehittämiseen. Kauppaneuvoksen arvonimen Toivonen sai 1938.
Kieliryhmä

Kieliryhmä on kielikuntaa suppeampi usean toisilleen sukua olevan kielen ryhmä. Merkittäviä kieliryhmiä ovat mm. germaaniset ja romaaniset kielet. Kieliryhmät on luotu helpottamaan eri kielten tunnistusta. Esimerkiksi ranska on romaaninen kieli ja englanti germaaninen. Suomi kuuluu itämerensuomalaisten kielten kieliryhmään.
Katalaaninkielinen kirjallisuus

Katalaaninkielinen kirjallisuus tarkoittaa katalaanin kielellä kirjoitettua kirjallisuutta. Termillä katalonialainen kirjallisuus voitaisiin sen sijaan tarkoittaa sekä katalaanin että espanjan kielellä Kataloniassa julkaistua kirjallisuutta. Katalonia on Espanjan itsehallintoalue.
Historia

Ensimmäiset katalaaninkieliset kirjalliset dokumentit ovat 1000-luvulta ja 1100-luvun alkupuolelta. Keskiajan merkittävimpiä katalaaninkielisiä kirjailijoita olivat prosaisti Ramon Llull (1200-luku) ja runoilija Ausiàs March (1400-luku). Katalaaninkielisen kirjallisuuden huippuaikaa historiassa oli 1400-luvun loppu, merkkiteoksenaan Joanot Martorellin Tirant lo Blanch (1490). Tämän jälkeen katalaaninkielinen kirjallisuus elelikin hiljaiseloa 1500-luvulta aina vuoteen 1833 saakka.
1800-luvun puolivälin tienoilla katalaaninkielinen kirjallisuus alkoi elpyä, ja aikaa nimitetäänkin renessanssiajaksi (Renaixença). Tämän ajan tärkeimpiä kirjailijoita olivat Jacinto Verdaguer, Ángel Guimerá  ja Narcís Oller, jotka edustivat samalla myös katalaaninkielisen kirjallisuuden jälkiromanttista ja realistista aikakautta. 1800-luvun lopun merkittävimpiä kirjailijoita oli Joan Maragall.
1900-luvulla katalaanin kieli vakiinnutti paikkansa kirjallisuuden kielenä – olkoonkin, että Miguel Primo de Riveran ja Francisco Francon diktatuurien aikana katalaaninkielisellä kirjallisuudella ei ollut virallista asemaa. Francon diktatuurin jälkeen katalaanin kielellä julkaistun kirjallisuuden määrä on jatkuvassa nousussa.
Katalonian ulkopuolella parhaiten tunnettuja ja muille kielille käännettyjä katalaaninkielisiä kirjailijoita ovat muun muassa Josep Carner, Joan Salvat-Papasseït, Carles Riba, J. V. Foix, Salvador Espriu, Josep Maria de Sagarra, Josep Pla, Mercè Rodoreda, Llorenç Villalonga, Pere Calders, Gabriel Ferrater, Manuel de Pedrolo, Enric Valor, Joan Brossa, Ferran Torrent, Jesús Moncada, Manuel Sanchis-Guarner, Joan Fuster, Quim Monzó, Isabel Clara-Simó ja Miquel Martí i Pol.
Kenttä (matematiikka)

Matematiikassa kenttä on kuvaus, joka liittää jokaiseen määrittelyjoukon alkioon ko. alkioon liittyvän vektoriavaruuden alkion.
Algebralliselta kannalta kentille on ominaista se, että niitä voidaan kertoa skalaareilla ja laskea yhteen, koska ne perivät kerroinkunnan ja yhteenlaskun maaliavaruudelta.