stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kotajärvi (Heinola, Marjoniemi)

| Kotajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°17′44″N, 25°57′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Hurraslampeen 
Järvinumero:  14.173.1.038
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,7 m  
Pituus:  3,2 km  
Leveys:  1,8 km  
Rantaviiva:  14,005 km  
Pinta-ala:  1,03347 km²   
Saaria:  5 
 fiKotajärvi 
Kotajärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Marjoniemen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 103 hehtaaria eli 1,0 neliökilometriä, se on 3,2 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 14,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Tuusjärven valuma-alueeseen (14.173) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,7 metriä mpy.
Kultainen nousukas

| Kultainen nousukas |
| --- | --- |
Kirjailija:  Arto Paasilinna
Kieli:  suomi
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1982
Sivumäärä:  198
ISBN:  9789510113349

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kultainen nousukas on Arto Paasilinnan kirjoittama romaani. Teos ilmestyi vuonna 1982 ja sen kustansi WSOY.
Kirjan tapahtumat

Pienessä syrjäkylässä Sallassa syntyy kuolleena köyhän piian poika, jonka äiti hylkää. Poika ei anna periksi edes kuolemalle, vaan hänellä on kova hinku elämään ja menestykseen. Hän aloittaa raivaamaan väkisin tien kohti menestystä ja arvostusta. Liikemiehen ura alkaa jo viisitoistavuotiaana holhoojan Oulun kauppatorin lohimyyjän Siirin avustuksella. Liiketoimet alkavat valokuvausliikkeen perustamisesta ja kalan trokaamisesta Pohjois-Norjasta. Kohtalo kuitenkin puuttuu peliin liiketoiminnan kasvaessa ja kaikki on arvioitava uudelleen.
Kuurinniitty

| Kuurinniitty> Kurängen |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Kuurinniitty korostettuna.  Espoon kaupunginosat
Kaupunki:  Espoo
Suuralue:  Vanha-Espoo
Kaupunginosa nro:  20
Pinta-ala:  2,4 km² 
Väkiluku:  2 057 (31.12.2023)
Osa-alueet:  Kuurinkallio, Kuurinmäki
Lähialueet:  Espoon keskus, Henttaa, Kaupunginkallio, Latokaski, Sepänkylä
Kuurinniitty (ruots. Kurängen) on Espoon kaupunginosa. Se kuuluu Vanha-Espoon suuralueeseen sijaiten Tuomarilan, Ymmerstan, Sepänkylän, Henttaan ja Espoon keskuspuiston rajaamalla alueella Turunväylän eteläpuolella.
Kuurinniitty on vanhaa omakotitaloaluetta, jossa monet tiet on nimetty metallien tai metalliseosten mukaan (kuten  Tinapuisto, Hopeatie, ja Lyijypolku). Alueella on tehty viime vuosina voimakastakin täydennysrakentamista.
Kuurinniityssä on lähikauppa K-Market, joka avattiin keväällä 2017. Lähimmät päiväkodit ja alakoulut sijaitsevat Tuomarilassa ja Ymmerstassa, ja yläkoulut Saarnilaaksossa tai Kirkkojärvellä.
Nimi

Kuurinnityn nimen taustalla on viljelysnimi Kurängen, jonka osa Kur viittaa todennäköisesti henkilönnimeen. On myös mahdollista, että nimi viittaisi kuurinmaalaiseen henkilöön. Nimi esiintyy asiakirjoissa ensimmäisen kerran 1783. Nimipari Kuurinnitty – Kurängen tuli kaupunginosan nimeksi vuonna 1975.
Historia

Nykyisin Turunväylänä tunnetun Tarvontien rakentaminen alkoi vuonna 1956 ja se valmistui vuonna 1962. Kuurinniityn pohjoisrajalla kulkeva Tarvontie oli Suomen ensimmäinen moottoritie ja se kulki Helsingin Munkkiniemestä Espoon Gumböleen.
Väestö > Väkiluvun kehitys

| Kuurinniityn väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 320 | 320 |
| 1980 | 1980 |    | 411 | 411 |
| 1985 | 1985 |    | 560 | 560 |
| 1990 | 1990 |    | 842 | 842 |
| 1995 | 1995 |    | 366 | 366 |
| 2000 | 2000 |    | 406 | 406 |
| 2005 | 2005 |    | 927 | 927 |
| 2010 | 2010 |    | 1 371 | 1 371 |
| 2015 | 2015 |    | 1 956 | 1 956 |
| 2020 | 2020 |    | 2 086 | 2 086 |
Lähde: Helsingin seudun avoimet tilastotietokannat.
Joukkoliikenne

Kuurinniittyyn pääsee seuraavilla bussilinjoilla:
118 (Tapiola (M) – Suurpelto – Espoon keskus)
235N (Elielinaukio – Leppävaara – Espoon keskus – Kuurinniitty)
224 (Leppävaara – Kauniainen – Kuurinniitty – Tuomarila – Espoon keskus – Tuomarilan asema)
Kotkan lasitehdas

Kotkan lasitehdas toimi Kotkassa vuosina 1872–1908. Tehdas valmisti aluksi olut- ja portteripulloja mutta vuonna 1878 se muutettiin valmistamaan ikkunalasia. Kotkassa valmistettiin 1900-luvun alussa myös lasinegatiiveissa käytettyä valokuvauslasia jota tehdas vei myös ulkomaille. Lasitehtaan perustamiseen vaikutti se että Kotkan sahoilla syntyi runsaasti hukkapuuta jota lasitehdas saattoi käyttää polttoaineena.
Kotkan lasitehtaan omisti haminalainen liikemies Carl Henrik Ahlqvist joka omisti myös toisen ikkunalasia tuottaneen tehtaan Ristiniemen lasitehtaan. Kotkan lasitehdas oli vuokrattuna 1875–1904 insinööri Frans Alfred Collinille 
(1834–1912) joka oli myös johtanut tehtaan rakennustöitä.
Kultainen maa

| Kultainen maa |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Inka Achté
Käsikirjoittaja:  Inka Achté Hanna Karppinen
Tuottaja:  Liisa Karpo
Säveltäjä:  Sander Stedenfeldt Olsen Are Åberg Jørgen Meyer
Kuvaaja:  Jarkko M. Virtanen
Leikkaaja:  Magnus Svensson
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi Ruotsi Norja
Tuotantoyhtiö:  napafilms
Ensi-ilta:  2022 (Docpoint)
Kesto:  82 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi somali englanti
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultainen maa on Inka Achtén ohjaama suomalais–ruotsalais-norjalaisena yhteistuotantona tehty dokumenttielokuva vuodelta 2022.
Elokuva on henkilödokumentti 1990-luvulla Somaliasta Suomeen pakolaisena tulleesta Mustafa Hassanista. Suomeen asetuttuaan hän sai kuulla kiinalaisen kaivosyhtiön havittelevan hänen sukunsa maita ja joutuu tekemään päätöksen maiden myymisen ja Somalimaahan palaamisen välillä.
Aiheesta muualla

Kultainen maa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kännissä on kiva olla

| Kännissä on kiva olla Sepi Kumpulainen |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : 1997
 Julkaistu: 1997
 Formaatti: CD, 7” vinyyli
 Tuottaja(t): Jari Huttunen
 Tyylilaji: huumorimusiikki, elektroninen musiikki
 Kesto: 05.23
 Levy-yhtiö: Power
Kännissä on kiva olla (POWSG31) on Sepi Kumpulaisen julkaisema kahden kappaleen singlelevy, joka ilmestyi Power Recordsin julkaisemana vuonna 1997. Single sisältää kaksi versiota ’’Kännissä on kiva olla’’ -kappaleesta, akustisen version sekä elektronisesti sovitetun discoversion. Singlen molemmat kappaleet päätyivät myöhemmin samana vuonna julkaistulle Sepitystä -albumille.
Kappaleet

Sävellys ja sanoitus Sepi Kumpulainen. Discoversion sovitus Jari Huttunen.
Kännissä on kiva olla (Discoversio) – 04:05
Kännissä on kiva olla (Akustinen versio) – 01:18
Tekijät

Sepi Kumpulainen – laulu, kitara (2)
Jari Huttunen – tuottaja, äänitys ja miksaus, sovitus (1)
Kännykkä (albumi)

| Kännykkä Sydän, sydän |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2004
 Tyylilaji: progressiivinen rock, kokeellinen rock
 Levy-yhtiö: omakustanne
Sydän, sydän -yhtyeen muut julkaisut
| Reilu puoli hetkeä 2003 | Kännykkä 2004 | Auto 2005 |
Kännykkä on Sydän, sydän -yhtyeen vuonna 2004 julkaistu toinen studioalbumi.[lähde? ]
Kappaleet

Seksiä
huumeita
& ruokaa
Volapük
Ei voi olla totta
Arvaa, miltä musta tuntuu
Oireisto
Kilo
Ihmiset ovat valloittaneet maailman
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kööpenhaminan käräjäoikeus

Käräjäoikeuden talo
Kööpenhaminan käräjäoikeus (tansk. Københavns Byret) on Tanskan suurin käräjäoikeus. Se sijaitsee Gammeltorv-aukion laidalla Christian Fredrik Hansenin suunnittelemassa, vuonna 1815 valmistuneessa talossa. Vuoteen 1905 saakka se oli myös Kööpenhaminan kaupungintalo. Julkisivuun on kaiverrettu motto Med lov skal man land bygg ("Maa on lailla rakennettava"), joka on peräisin kuningas Valdemar II Sejrin Jyllannin maakuntalain johdannosta 1200-luvulta.
Aiheesta muualla

Verkkosivut (tanskaksi)
Ulla Hybinette

Ulla Nyman (o.s. Evers-Hybinette; 17. elokuuta 1903 Plainfield, New Jersey – 25. toukokuuta 2004 Maarianhamina) oli suomalainen kieltenopettaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Ulla Hybinetten vanhemmat olivat insinööri Victor Noak Hybinette ja Ester Evers. Hän kävi tyttökoulun ja voimisteluinstituutin Wiesbadenissa ja Frankfurtissa sekä suoritti ylioppilastutkinnon Uppsalassa. Myöhemmin Hybinette suoritti yliopisto-opintoja Ruotsissa ja Yhdysvalloissa. Hän meni naimisiin vuonna 1939 kirkkoherra Valdemar Nymanin kanssa ja he asuivat sittemmin Finströmissä Ahvenanmaalla.
1950-luvun lopulla Ulla Nyman alkoi opettaa englantia ja saksaa Ahvenanamaan merenkulkuoppilaitoksessa ja Ålands lyceumissa, jota tointa hän jatkoi eläköitymiseensä saakka. Viimeisinä vuosina Nyman asui Maarianhaminassa.
Teoksia

Färjan : berättelse. Schildt, Helsingfors 1954
Koripallon Suomen cup 2009

Koripallon Suomen cup 2009 oli kaikkiaan 22. koripallon Suomen cupin järjestämisvuosi. Cup-mestaruuden voitti Espoon Honka.
Tulokset > Karsintakierros

Ottelut pelattiin 23. elokuuta mennessä.
| Joukkue 1 | Pisteet | Joukkue 2 |
| --- | --- | --- |
| Huima | 115–39 | Sykki Tirmool |
| Wartti Basket | 62–69 | Keravan Energia Team |
| EBT | 51–71 | Karkkilan Urheilijat |
Tulokset > Ensimmäinen kierros

Otteluparit arvottiin 24. elokuuta mennessä ja ottelut pelattiin 6. syyskuuta mennessä.
| Joukkue 1 | Pisteet | Joukkue 2 |
| --- | --- | --- |
| Karkkilan Urheilijat | 62–104 | Porvoon Tarmo |
| Lapuan Korikobrat | 98–45 | Lou-Basket |
| Järvenpään Koripalloseura | 89–62 | PUS-Basket |
| BC Nokia | 90–50 | KasPa |
| Keravan Energia Team | 78–91 | Loimaan Korikonkarit |
| Kave | 86–92 | Kartanon Herrat |
| Kouvot III | 65–90 | Honka Akatemia |
| TomPo | 74–90 | Huima |
Tulokset > Toinen kierros

Parit arvottiin 7. syyskuuta ja ottelut pelattiin 16. syyskuuta mennessä.
| Joukkue 1 | Pisteet | Joukkue 2 |
| --- | --- | --- |
| Kartanon Herrat | 54–72 | Lapuan Korikobrat |
| Huima | 50–79 | BC Nokia |
| Järvenpään Koripalloseura | 91–77 | Loimaan Korikonkarit |
| Honka Akatemia | 67–81 | Porvoon Tarmo |
Tulokset > Finaali

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. joulukuuta, 2009 | Tampereen Pyrintö | 83–101 | Honka |   |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Williams 22/4 Lowe 19/3 Hester 14/4 | (42–49) | Elliot 27/5 Belser 26/5 Kotti 21/8 | Pyynikin palloiluhalli     |
|   | Williams 22/4 Lowe 19/3 Hester 14/4 | Basket.fi | Elliot 27/5 Belser 26/5 Kotti 21/8 | Pyynikin palloiluhalli     |
Aiheesta muualla

Basket.fi[vanhentunut linkki]
Kotajärvi (Kangasniemi)

| Kotajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°01′38″N, 26°36′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Emäpajuun 
Järvinumero:  14.923.1.077
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,9 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  750 m  
Rantaviiva:  4,435 km  
Pinta-ala:  40,043 ha  
Saaria:  5 
 fiKotajärvi 
Kotajärvi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Salmenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 750 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 40 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 94,9 metriä mpy.
Kuusjoen pappila

Kuusjoen pappilana on toiminut kolme eri rakennusryhmää, jotka ovat sijainneet kolmessa eri paikassa. Ensimmäistä pappilaa alettiin 1860 rakentaa Kuusjoen Kurkelan kylän Paavolan ratsutilan maalle. Toinen pappila rakennettiin 1901 Kuttilan kylään ja kolmas pappila valmistui 1949 Kurkelan kylään.
Kuusjoen ensimmäinen pappila

Kuusjoen vanhin pappila tunnettiin myös nimellä ”pitäjänapulaisen huoneet”. Se sijaitsi Kurkelan kylässä Paavolan ratsutilan maalla ja sen historia alkoi tammikuussa 1858, jolloin Kuusjoen saarnahuonekunnan edustajat ja Kurkelan Parran omistaja David Albert Collin tekivät 50-vuotisen vuokrasopimuksen. Saarnahuonekunta sai rakentaa pappilan Paavolan vanhalle tontille, pappila sai käyttöönsä puoli tynnyrinalaa peltoa sekä oikeuden laiduntaa hevosta ja kahta lehmää Paavolan metsässä. Lisäksi Collin lupasi toimittaa laudat neljän asuinhuoneen sisustamiseen. Collin ei saanut anteliaisuudestaan rahallista korvausta, vaan vapautuksen papinmaksuista ja pappilan ylläpidosta kolmen omistamansa tilan osalta.
Kun Perttelin kappeliseurakuntaa alettiin muuttaa omaksi kirkkoherrakunnaksi ja Kuusjoen saarnahuonekuntaa alettiin siirtää Uskelan kirkkopitäjän alaisuudesta uuden Perttelin kirkkoherrakunnan alaisuuteen, pappilan maiden vuokraehtoihin tehtiin joitakin muutoksia lokakuussa 1860. Pappila eli Perttelin pitäjänapulaisen asunto sai nyt perunamaaksi 15 kapanalaa (noin 2 500 m2) Paavolan ratsutilan maasta ja Collin sai Kuusjoen taloilta savua kohden viisi kappaa (noin 23 litraa) kauroja, kuorman halkoja, viisi leiviskää (42,5 kg) heiniä ja kaksi lyhdettä olkia.
Pappilan rakennustyöt alkoivat 1860. Osa rakennuksista saatiin ratsutilan vanhoja rakennuksia korjaamalla ja täydentämällä, osaksi jouduttiin tekemään kokonaan uusia rakennuksia. Vuonna 1867 oli valmiina asuintalo, jossa oli sali, neljä kamaria, keittiö ja eteinen, sekä talli, navetta, lato, yhdistetty kärry- ja rekihuone sekä vilja-aitta. Näiden kuuden rakennuksen lisäksi tehtiin 1870 renkitupa, sauna ja kellari sekä 1871 puuliiteri.
Kuusjoen toinen pappila

Kuusjoesta tuli vappuna 1886 Perttelin seurakunnan alainen kappeliseurakunta. Kappeliseurakunnan pappilana toimi aluksi ensimmäinen pappila eli entinen pitäjänapulaisen asunto. Vanha pappila ei enää vastannut kirkkolain kappalaispappiloille asettamia vaatimuksia, joten 1896 aloitettiin toimet toisen pappilan aikaansaamiseksi. Kirkonkokous päätti 1900 ostaa kauppias J. E. Walleniukselta 30 000 markalla koko Kuttilan kylässä olevan Kylä-Isontalon tilan. Siitä erotettiin pappilaa varten tontti, peltoa, puutarhamaata ja laidunmaata yhteensä 12,15 hehtaaria. Loput Walleniukselta ostetusta maasta myytiin lukkari F. O. Menanderille.
Kuusjoen uusi pappila rakennettiin kesällä 1901 Kylä-Isontalon tontille ja ristittiin Paimelaksi. Tontilla olleista rakennuksista jätettiin pappilan käyttöön kauppias Walleniuksen 1887 rakennuttamat päärakennus ja kalustovaja. Ulkohuonerivi ja saunarivi tehtiin ensimmäisestä pappilasta tuoduista rakennustarpeista ja 1902 rakennettiin uusista hirsistä aittarivi ja riihirivi. Uuden pappilan puutarhan suunnitteli lääninpuutarhuri ja 1902 puutarha ympäröitiin kuusiaidalla. Kuvernöörin 1904 tekemällä päätöksellä erotettiin Paimela-niminen kappalaisenvirkatalo Kylä-Isostatalosta itsenäiseksi lohkotilaksi eli emätilasta lohkomalla erotetuksi tilaksi.
Kuusjoen kolmas pappila

Kuusjoen kolmas pappila rakennettiin 1949 Kurkelan kylään ja Kuusjoen toinen pappila eli Kuttilan kylässä sijainnut Paimela luovutettiin asutustarkoituksiin.
Kultainen neljäkäs

Kultainen neljäkäs
Kultainen neljäkäs on geometriassa neljäkäs, jonka lävistäjien suhde on  {\frac {p}{q}}=\varphi \!, missä  \varphi \!={\frac {1+{\sqrt {5}}}{2}}\approx 1.618 on kultainen suhde.
Mittasuhteet

Kultaisen neljäkkään kulmat ovat
Jos kultaisen neljäkkään lyhemmän sivun pituus on a, sen pidempi sivu on b = \phi a, ja kuvion jokaisen sivun pituus on q, kuvion jokaisen sivun pituus on
Tällaisen neljäkkään pinta-ala on
Jos taas neljäkkään sivujen pituus c tunnetaan, sen lävistäjien pituudet ovat
ja tällaisen neljäkkään pinta-ala on
Jos kultaisen neljäkkään sivujen keskipisteet yhdistetään janoilla, saadaan kultainen suorakulmio, joka siis on kultaisen neljäkkään duaali.
Monitahokkaat

Muutamilla huomattavilla monitahokkailla on sivuina kultaisia neljäkkäitä.
Sellaisia ovat kaksi kultaista romboedria, joista kummallakin on kuusi tahkoa, 12-tahkoinen Bilinskin dodekaedri, 20-tahkoinen rombinen ikosaedri, 30-tahkoinen rombinen triakontaedri sekä ei-kupera 60-tahkoinen rombinen heksekontaedri. Näistä viisi ensimmäistä ovat ainoat kuperat monitahokkaat, joiden tahkot ovat kultaisia neljäkkäitä. Sen sijaan erilaisia ei-kuperia monitahokkaita, joiden kaikki tahkot ovat tämän muotoisia, on äärettömän monta
Teräväkulmainen kultainen romboedri
Tylppäkulmainen kultainen romboedri
Bilinskin dodekaedri
Rombinen ikosaedri
Rombinen triakontaedri
Rombinen heksekontaedri
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Golden rhombus
Käännös suomeksi
Uno Åhrén

Uno Åhrén noin vuonna 1930.
Uno Åhrén (6. elokuuta 1897 Tukholma – 8. lokakuuta 1977) oli ruotsalainen arkkitehti, maansa funktionalismin ensimmäisiä ja kuuluisimpia edustajia. Hän oli Erik Gunnar Asplundin ohella merkittävimpiä 1910-luvun puolivälissä suunnittelun johdon ottaneen Slöjdföreningenin jäseniä. Åhren oli merkittävä asunto- ja yhteiskuntasuunnittelija. Hän puolusti maassaan Le Corbusierin ajatuksia. Åhrén toimi 1932–1943 Göteborgin kaavoituspäällikkönä, 1947–1963 Tukholman teknillisen korkeakoulun kaupunkirakentamisen professorina. Åhrénin töihin kuuluvat mm. Tukholman teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunnan talo (1929 yhdessä S. Markeliuksen kanssa), Kalmarin asuntoalueiden yleiskaavoja (1952–1953), Bromman raatihuone ja Tukholmassa ollut elokuvateatteri, joka on muutettu tanssisaliksi. Åhrén osallistui myös Tukholman näyttelyn suunnitteluun vuonna 1930. Hän julkaisi teokset Bostadfrågan såsom socialt planläggningsproblem (1933, yhdessä G. Myrdalin kanssa), Arkitektur och demokrati (1942) ja Bostadförsörjning och samhällsplanering (1944).
Uno von Troil

| Uno von Troil |
| --- | --- |

Uppsalan arkkipiispa
 1786–1803 
Edeltäjä:  Carl Fredrik Mennander
Seuraaja:  Jacob Axelsson Lindblom
Linköpingin hiippakunnan piispa
 1780–1786 
Edeltäjä:  Petrus Filenius
Seuraaja:  Jacob Axelsson Lindblom
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. helmikuuta 1746
Kuollut: 27. heinäkuuta 1803 (57 vuotta)
Uno von Troil (24. helmikuuta 1746 Tukholma – 27. heinäkuuta 1803 Sätra brunn) oli Uppsalan arkkipiispa vuodesta 1786. Hän julkaisi viisiosaisen teoksen Skrifter och handlingar til uplysning i swenska kyrko- och reformationshistorien (1790–1791).
Uno von Troilin isä oli arkkipiispa Samuel Troilius. Suomalainen senaattori Knut von Troil oli hänen velipuolensa.
Käännös suomeksi
Kuostonsaari

Kuostonsaari
| --- | --- |
Sijainti:  64°27.14′N, 027°8.14′E, Vaala Pohjois-Pohjanmaa Suomi
Vesialue:  Oulujärvi
Korkein kohta:  Kuostonvaara, n. 155 m
| --- | --- |
Asukasluku:  ei vakituista asutusta
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kuostonsaari on saari Oulujärven Niskanselällä. Saari sijaitsee Manamansalon pohjoispuolella, Kiveslahden edustalla Vaalan kunnassa.
Saaren korkein kohta on saaren pohjoisosan maisemaa hallitseva itä–länsisuuntainen jyrkkärinteinen harju, Kuostonvaara, joka kohoaa yli 155 metriin merenpinnan yläpuolelle, ja Oulujärven pinnankorkeudesta riippuen jopa 35 metriä järven pinnan yläpuolelle.
Saaressa sijaitsevia yksityismaita lukuun ottamatta Kuostonsaari kuuluu vuonna 1993 perustettuun Oulujärven retkeilyalueeseen. Saareella on kaksi laavua ja venelaituria, jotka sijaitsevat saaren länsipäässä Kulman niemen kärjessä sekä saaren itäpäässä Säipän niemessä. Laavuja yhdistää Kuostonvaaraa pitkin kulkeva noin neljän kilometrin mittainen merkitty polku.
Ursula Konzett

| Mitalit> Maa:   Liechtenstein.Naisten alppihiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Liechtenstein.Naisten alppihiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Liechtenstein.Naisten alppihiihto. Olympialaiset  | Maa:   Liechtenstein> Naisten alppihiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Sarajevo 1984 | pujottelu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Schladming 1982 | suurpujottelu |  |
Ursula Konzett (s. 15. marraskuuta 1959 Grabs, Sankt Gallen, Sveitsi) on entinen liechtensteinilainen alppihiihtäjä, olympia- ja MM-mitalisti.
Konzett sijoittui Innsbruckin olympialaisissa 1976 pujottelussa 11:nneksi. Olympialaisten yhteydessä käydyssä alppiyhdistetyn MM-kilpailussa hän oli viides. Garmisch-Partenkirchenin MM-kilpailuissa 1978 hän sijoittui suurpujottelussa seitsemänneksi. Schladmingin MM-kilpailuissa 1982 hän sai samassa lajissa pronssia kukistettuaan neljänneksi sijoittuneen maannaisensa Petra Wenzelin kahdella sadasosasekunnilla. Konzett sai pronssia Sarajevon olympialaisten 1984 pujottelussa. Bormion MM-kilpailuissa 1985 hän oli alppiyhdistetyssä yhdeksäs.
Konzett sijoittui maailmancupin osakilpailuissa kolmen parhaan joukkoon yhteensä seitsemän kertaa. Kaudella 1976–1977 hän oli kolmas Sierra Nevadan suurpujottelussa. Kaudella 1981–1982 hän voitti pujottelukilpailut Lenggriesissä ja Waterville Valleyssä, oli toinen Bad Gasteinissa sekä kolmas Piancavallossa, St. Gervais'ssa ja Berchtesgadenissa. Pujottelucupissa hän sijoittui tuolla kaudella toiseksi ja maailmancupin kokonaiskilpailussa kuudenneksi.
Kotkan majakka

Kotkan majakka
| --- | --- |
Sijainti:  Loviisa Suomi
Vesistö:  Suomenlahti 
| --- | --- |
Värit:  Keltainen, sininen 
| --- | --- |
Valon korkeus:  22,7  m 
Valonkanto:  22,2  km 
Valon ominaisuudet:  Fl(4) W 30s 
Tutka:  K 
| --- | --- |
ARLHS:  FIN022 
Admiralty:  C5380 
List of Lights:  30198 
MarineTraffic:  1000005919 
NGA:  116-13560 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kotkan majakka on majakka Suomenlahdessa Loviisan ja Kotkan välillä noin 20 kilometriä lounaaseen Pyhtään Kaunissaaresta. Majakasta alkaa Mussalon väylä Kotkan satamiin. Teräsrakenteinen vuonna 1990 valmistunut pohjamajakka seisoo merenpohjassa. Majakan valon korkeus on 22,7 metriä ja majakan päällä on helikopteritasanne.
Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1955

| Eurobasket 1955 |
| --- | --- |
Joukkueet:  18
Isäntämaa:   Unkari
Kaupungit:  Budapest
Ajankohta:  7.–19. kesäkuuta 1955
Mitalistit:  
–  Kultaa:   Unkari
–  Hopeaa:   Tšekkoslovakia
–  Pronssia:   Neuvostoliitto
Arvokkain pelaaja:   János Greminger
Vuoden 1955 koripallon EM-kilpailut järjestettiin Unkarissa 7.–19. kesäkuuta. Kisat järjestettiin yhdeksännen kerran. Kisojen mestaruuden voitti Unkari.
Alkulohkot > Lohko A

| --- | --- |
: Jatkopeleihin
: Sijoitusotteluihin
| Sij>  | Joukkue | O | V | H | Korit+ | Korit- | Koriero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Puola | 4 | 4 | 0 | 346 | 213 | +133 | 8 |
| 2 |  Jugoslavia | 4 | 3 | 1 | 270 | 220 | +50 | 7 |
| 3 |  Ranska | 4 | 2 | 2 | 261 | 203 | +58 | 6 |
| 4 |  Itävalta | 4 | 1 | 3 | 236 | 268 | –32 | 5 |
| 5 |  Englanti | 4 | 0 | 4 | 195 | 404 | –209 | 4 |
Alkulohkot > Lohko B

| Sij>  | Joukkue | O | V | H | Korit+ | Korit- | Koriero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Unkari | 3 | 3 | 0 | 235 | 171 | +64 | 6 |
| 2 |  Italia | 3 | 2 | 1 | 232 | 197 | +35 | 5 |
| 3 |  Turkki | 3 | 1 | 2 | 201 | 218 | –17 | 4 |
| 4 |  Suomi | 3 | 0 | 3 | 183 | 265 | –82 | 3 |
Alkulohkot > Lohko C

| Sij>  | Joukkue | O | V | H | Korit+ | Korit- | Koriero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Neuvostoliitto | 4 | 4 | 0 | 372 | 179 | +193 | 8 |
| 2 |  Romania | 4 | 3 | 1 | 280 | 210 | +70 | 7 |
| 3 |  Sveitsi | 4 | 2 | 2 | 233 | 252 | –19 | 6 |
| 4 |  Ruotsi | 4 | 1 | 3 | 189 | 314 | –125 | 5 |
| 5 |  Luxemburg | 4 | 0 | 4 | 179 | 298 | –119 | 4 |