stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tuhka
Koostumus

Kasvien tuhka sisältää kaliumin, natriumin, kalsiumin, magnesiumin ja raudan silikaatteja, fosfaatteja, sulfaatteja ja karbonaatteja.
Puun palaessa tuhkaa muodostuu puulajista riippuen 0,43–1,82 prosenttia puun painosta.
Puun tuhkan koostumus riippuu myös palamis­lämpö­tilasta. Jos lämpötila on noin 600 °C, tuhka sisältää runsaasti kalium- ja kalsiumkarbonaattia. Jos se on merkittävästi korkeampi, jopa 1 400 °C, tuhka sisältää näiden sijasta pääasiassa kalium- ja kalsiumoksidia, sillä tarpeeksi korkeassa lämpötilassa karbonaatit hajoavat vastaaviksi oksideiksi sekä hiilidioksidiksi, joka kaasu­maisena aineena poistuu ilmaan. Lisäksi eräät tuhkan ainekset poistuvat korkeissa lämpö­tiloissa toisia herkemmin lentotuhkana savun mukana ilmaan, mikä sekin vaikuttaa osaltaan tuhkan koostumukseen.
Tärkeimpiä kasvien tarvitsemia ravinteita eri puiden sekä kivihiilen tuhka sisältää tyypillisesti seuraavina pitoisuuksina, prosentteina:
|  | kaliumia | kalkkia | fosforia |
| --- | --- | --- | --- |
| Koivu | 10 | 25 | 6 |
| Kuusi | 9 | 32 | 3 |
| Mänty | 9 | 45 | 5 |
| Kivihiili | 0,2 | 3,5 | 0,2 |
Vähäisessä määrin puun tuhka sisältää monia muitakin alkuaineita kuten rautaa, mangaania, booria, kuparia ja sinkkiä, usein myös raskas­metalleja. Typpeä tuhka ei sisällä, koska puun tai muun poltto­aineen palaessa siinä oleva typpi poistuu vapaana typpi­kaasuna ilmaan.
Käyttö

Puun, turpeen tai eläin­peräisten aineiden poltosta syntyvää tuhkaa voidaan käyttää lannoitteena. Puun tuhkaa käytetään myös maaperän kalkitsemiseen. Lannoitteeksi se sopii erityisen hyvin hedelmäpuille ja marjapensaille. Emäksisyytensä vuoksi se ei kuitenkaan sovi käytettäväksi lannoitteena siellä, missä maaperä muutoinkin on emäksistä, koska tällöin ravinteet sitoutuvat tiukemmin maaperään eivätkä kasvit kykene käyttämään niitä hyväkseen. Tuhka ei myöskään sovi lannoitteeksi sellaisille kasveille, jotka paremmin menestyvät happamassa maaperässä. Sellaisia ovat esimerkiksi peruna sekä jotkin koristekasvit kuten alppiruusut ja hortensiat.
Maakasvien tuhkasta voidaan myös valmistaa uuttamalla potaskaa, meri­kasvien tuhkasta soodaa. Tuhkaa voidaan käyttää soraan ja murskeeseen sekoitettuna myös tien­rakennuksen materiaalina.
Teollisuusjätteiksi luokiteltavat tuhka ja kuona muodostavat lämpövoimaloiden jätteinä kokonaisjätteestä suuren osan erityisesti niissä maissa, joissa lämpövoimateollisuus käyttää suuria määriä heikkolaatuista hiiltä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Energiayhtiöt eivät anna tuhkaansa lannoitekäyttöön YLE 18.9.2007
Puutuhkan käyttö metsien lannoitteena ja sen ympäristövaikutukset Ympäristöministeriön sivun arkistokopio vuodelta 2009 Internet Archivessa
Huotari, Noora: Tuhkan käyttö metsälannoitteena.  Metla; Vammalan kirjapaino Oy, 2012.  ISBN 978-951-40-2371-2.  Teoksen verkkoversio (pdf). (Arkistoitu – Internet Archive)
Serpenthrone

| Serpenthrone Abused Majesty |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2003–2004, Hertz Studio
 Julkaistu: 28. kesäkuuta 2004
 Tuottaja(t): Abused Majesty
 Tyylilaji: sinfoninen black metal
 Kesto: 37.04
 Levy-yhtiö: Empire
Abused Majestyn muut julkaisut
| Gods Are With Us 2001 | Serpenthrone 2004 | ...so Man Created God in His Own Image 2008 |
Serpenthrone on puolalaisen sinfonisen black metalin yhtye Abused Majestyn ensimmäinen studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2004.
Kappaleet

A Dream of Sleeping Warriors – 4.22
The Path of Sword – 3.35
Reviving of the Master of the Dead – 4.30
The Crown of the Serpentine King – 2.01
The Fall of Black Fortress – 3.31
A Burning Army – 3.59
Upon the Throne of Serpents – 3.48
Ravens Brought Them Victory – 1.38
The Inferno that Took His Life – 4.11
Epilogue - A Prophecy: Fall of the Last Temple of Time – 5.25
Kokoonpano

Hal – laulu, bassokitara
Maar – kitara, laulu
Socaris – kitara
Icanraz – rummut
Aiheesta muualla

Serpenthrone Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Serpenthrone Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Satavuotias, joka karkasi ikkunasta ja katosi

| Satavuotias, joka karkasi ikkunasta ja katosi> Hundraåringen som klev ut genom fönstret och försvann |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Felix Herngren
Käsikirjoittaja:   Felix Herngren  Hans Ingemansson  Jonas Jonasson 
Perustuu:  Jonas Jonassonin romaaniin Satavuotias joka karkasi ikkunasta ja katosi
Tuottaja:   Felix Herngren  Patrick Nebout  Malte Forsell  Henrik Jansson-Schweizer 
Säveltäjä:  Matti Bye
Kuvaaja:  Göran Hallberg
Leikkaaja:  Henrik Källberg
Tuotantosuunnittelija:  Christian Olander
Pääosat:   Robert Gustafsson  Iwar Wiklander  Mia Skäringer  David Wiberg  Jens Hultén 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:   NICE Scripted Entertainment  FLX 
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures ADS Service
Ensi-ilta:   Ruotsi 25. joulukuuta 2013  Suomi 27. joulukuuta 2013 
Kesto:  114 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Budjetti:  63 miljoonaa Ruotsin kruunua
Tuotto:  342 miljoonaa Ruotsin kruunua
Katsojat:  99 608 (Suomessa)
Seuraaja:  Satayksivuotias, joka jätti laskun maksamatta ja katosi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Satavuotias, joka karkasi ikkunasta ja katosi (ruots. Hundraåringen som klev ut genom fönstret och försvann) on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut ruotsalainen Felix Herngrenin ohjaama komediaelokuva. Elokuvan käsikirjoittivat Herngren ja Hans Ingemansson. Sen päärooleissa näyttelevät Robert Gustafsson, Iwar Wiklander, Mia Skäringer ja David Wiberg.
Elokuva perustuu Jonas Jonassonin samannimiseen romaaniin. Ruotsissa elokuva sai ensi-iltansa 25. joulukuuta 2013 ja Suomessa kahta päivää myöhemmin. Elokuva sai Suomen elokuvateattereissa lähes sata tuhatta katsojaa ja se onkin Suomessa 2000-luvun toiseksi katsotuin ruotsalainen elokuva Solsidanin (2017) jälkeen.
Juoni

Elokuva kertoo satavuotiaasta, entisestä dynamiittiasiantuntijasta Allan Karlssonista (Robert Gustafsson), joka karkaa vanhainkodin ikkunasta ennen satavuotisjuhliaan. Allan on ikäänsä nähden vielä erittäin hyvässä kunnossa. Allan karkaa ikkunasta ja joutuu erikoiselle matkalle, jossa on mukana mm. rikolliskopla, murhaaja ja rahantäyteinen laukku. Allan muistelee matkan aikana elämäänsä tavatessaan uusia ystäviä, muun muassa Juliuksen (Iwar Wiklander), Gunillan (Mia Skäringer) ja Bennyn (David Wiberg). Tarinan aikana selviää, miten paljon Allan on vaikuttanut nykyiseen maailmaan muun muassa keksimällä atomipommin, pelastamalla Francisco Francon hengen, tutustumalla Yhdysvaltain presidentteihin, olemalla yksi maailman tunnetuimmista räjähdeasiantuntijoista ja ollen osasyyllinen Josif Stalinin kuolemaan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Robert Gustafsson  | … |  Allan Karlsson   |
|  Iwar Wiklander  | … |  Julius Jonsson   |
|  Mia Skäringer  | … |  Gunilla   |
|  David Wiberg  | … |  Benny   |
|  Jens Hultén  | … |  Per ”Gäddan” Gärdin   |
|  Ralph Carlsson  | … |  Tarkastaja Aronsson   |
|  Georg Nikoloff  | … |  Julij Popov   |
|  David Shackleton  | … |  Herbert Einstein   |
|  Sven Lönn  | … |  Hans ”Hinken” Claesson   |
|  Simon Seppänen  | … |  Bulten   |
|  Koldo Losada  | … |  kenraali Franco   |
|  Kerry Shale  | … |  Harry S. Truman   |
|  Algirdas Romualdas  | … |  Josif Stalin   |
|  Keith Chanter  | … |  Ronald Reagan   |
|  Pernilla Göst  | … |  Allanin äiti   |
|  Ola Björkman  | … |  Allanin isä   |
|  Alvin Thudin  | … |  Allan lapsena   |
|  Oliwer Carpman  | … |  Allan nuorena   |
Tuotanto

Elokuvan tuottivat Felix Herngren, Patrick Nebout, Malte Forsell ja Henrik Jansson-Schweizer. Sen tuotantoryhmään kuuluivat myös NICE Scripted Entertainment ja FLX. Elokuvan budjetti oli 63 miljoonaa Ruotsin kruunua. Vuonna 2016 ilmestyi elokuvan jatko-osa, nimeltään Satayksivuotias, joka jätti laskun maksamatta ja katosi.
Vastaanotto

Elokuva sai hyvän vastaanoton. Sen lipputulot olivat 342 miljoonaa Ruotsin kruunua, eli voittoa on tehty lähes 280 miljoonaa. Elokuvaa on näytetty yli 40 maassa ja sen lipputulot tekevät siitä historian kolmanneksi eniten tuottaneen ruotsalaiselokuvan Stieg Larssonin kirjoihin perustuvien Miehet jotka vihaavat naisia ja Tyttö joka leikki tulella -elokuvien jälkeen. Elokuvaa on verrattu Oscar-palkittuun Forrest Gumpiin, sillä molemmissa päähenkilöillä on ollut suuri vaikutus maailman tapahtumiin.
Elokuva on saanut kuusi eri palkintoa. Lisäksi se oli ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi parhaasta maskeerauksesta.
Elokuva oli menestys Pohjoismaissa. Noin kolme kuukautta julkaisun jälkeen se oli kerännyt Ruotsissa yli 1,5 miljoonaa katsojaa, Norjassa 230 000 katsojaa ja Tanskassa noin 140 000 katsojaa. Suomessa elokuva sai 99 608 katsojaa ja nousi 2000-luvun katsotuimmaksi ruotsalaiseksi elokuvaksi Suomessa, kunnes ennätyksen vei vuonna 2017 Solsidan 184 636 katsojallaan.
Tätä elämätä

| Tätä elämätä Karma |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1983
 Julkaistu: 1983
 Tuottaja(t): Eero Heikkinen Timo Tervo
 Tyylilaji: rock pop iskelmä
 Levy-yhtiö: VIP Music
Karman muut julkaisut
| Morjens Karma 1978 | Tätä elämätä 1983 | 20 suosikkia – Hyvää huomenta Suomi 1996 |
Tätä elämätä (VIP 83108) on Karma-yhtyeen vuonna 1983 ilmestynyt neljäs ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi.
Kappaleet

A-puoli:
"Tätä elämätä" - 2:19
"Beatles-poika" - 4:02 (Karma Chameleon)
"Tipparellulla taivaaseen" - 3:24
"Aamuaurinko valaistusta luo" - 2:12
"Tiina Lilla" - 3:33
B-puoli:
"Rovaniemen markkinoilla" - 3:52
"On elämä niin kummaa" - 2:38
"Vanhaa koiraa ei saa istumaan" - 2:42
"Tauno Tonni" - 3:41
"Lemhellin sua" - 3:12
Muusikot

Timo Tervo - laulu, rummut
Leif Kiviharju - basso, laulu
Risto Pelli - kosketinsoittimet, laulu
Ilpo Murtojärvi - kitara
Jukka Virtanen - rummut, laulu (A1 ja A3)
Muusikot > Muut tekijät

Veijo Mäki - äänitys ja miksaus
Tästä ei sitte kerrota kellekkään

| Tästä ei sitte kerrota kellekkään Idän Ihme |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 8. joulukuuta 2010
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Tiedemies, Jazzy-O, Otto Martikainen, Kilari Audio
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 54.07
 Levy-yhtiö: Kaita Polku Productions
Idän Ihmeen muut julkaisut
| Liian kuumaa käsitellä 2003 | Tästä ei sitte kerrota kellekkään 2010 |   |
Tästä ei sitte kerrota kellekkään on tamperelaisen rap-artisti Idän Ihmeen 8. joulukuuta 2010 julkaistu ensimmäinen sooloalbumi. Albumi kulki aluksi työnimellä Nyt tarvitaan ihmettä. Albumin julkaisi Kaita Polku Productions. Levyllä vierailevat Hannibal, Puukko-B, Opaali, Juju, Spesialisti, Leijonamieli, Tykopaatti, SP, Otto Martikainen sekä Henrika. Tuotannosta vastaavat Tiedemies, Jazzy-O, Otto Martikainen ja Kilari Audio.
"Lossilla vastaan" -kappaleen taustaa käytettiin myös Maajoukkueen Tappiin asti -mixtapen introssa. "Ihme että Kinos" on julkaistu myös Turnin' Records Mixtapella.
Kappaleet

Mitalit kaulassa – 2.16
Seksiä, valheita ja ääninauhaa – 3.58 (feat. Puukko-B)
Näkyykse päällepäin – 2.28
Älä jäädy – 4.02
Mä rakastuin lutkaan – 3.38
Jotain mihin tarttua – 4.55 (feat. Juju & Opaali)
Lossilla vastaan – 3.39 (feat. Hannibal)
Soita Kalevaan (Remix) – 8.01 (feat. Otto Martikainen, Spesialisti, SP & Leijonamieli)
Älä kysy miks – 2.49
Oikotietä – 4.06
Parempaa väkee – 3.49
Piilokamerassa – 3.58
Mä lähen tänään – 3.16 (feat.  Tykopaatti)
Ihme että Kinos (bonuskappale) – 3.07
Kappaleet > Tuottajat

Tiedemies: 1, 9, 11, 12
Jazzy-O: 2, 3, 4, 7, 13, 14
Otto Martikainen: 5, 8
Kilari Audio: 6, 10
Arvostelut

Redrum-187:
Tuoreet Platat:
San Marinon Grand Prix

|  San Marinon Grand Prix  |
| --- | --- |

Rata:  Autodromo Enzo e Dino Ferrari
Sijainti:  Imola, Emilia-Romagna, Italia
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  4,933 km
Kilpailun pituus:  62 kierrosta, 305,609 km
Eniten voittoja
Kuljettajat:   Michael Schumacher (7) 
Tallit:  Williams, Ferrari (8)
Viimeisin kilpailu (2006):
Voittaja:   Michael Schumacher   (Ferrari)
Voittoaika:  1:31.06,486
Toinen:   Fernando Alonso   (Renault)
Kolmas:   Juan Pablo Montoya   (McLaren-Mercedes)
Paalupaikka
Kuljettaja:   Michael Schumacher   (Ferrari)
Paaluaika:  1.22,795
Nopein kierros
Kuljettaja:   Fernando Alonso   (Renault)
Kierrosaika:  1.24,569 (kierroksella 23)
San Marinon Grand Prix oli Formula 1 -luokan osakilpailu, joka ajettiin nimestään huolimatta aina Autodromo Enzo e Dino Ferrarin moottoriradalla Imolassa Italiassa. Itse San Marinossa ei ole koskaan ajettu yhtään Formula 1 -osakilpailua.
Ensimmäinen San Marinon GP järjestettiin kaudella 1981. Kilpailu putosi Formula 1 -sarjasta kaudeksi 2007.
Voittajat

| Kausi | Voittaja | Valmistaja | Rata | Raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1981 |  Nelson Piquet | Brabham-Ford | Imola | Raportti |
| 1982 |  Didier Pironi | Ferrari | Imola | Raportti |
| 1983 |  Patrick Tambay | Ferrari | Imola | Raportti |
| 1984 |  Alain Prost | McLaren-TAG | Imola | Raportti |
| 1985 |  Elio de Angelis | Lotus-Renault | Imola | Raportti |
| 1986 |  Alain Prost | McLaren-TAG | Imola | Raportti |
| 1987 |  Nigel Mansell | Williams-Honda | Imola | Raportti |
| 1988 |  Ayrton Senna | McLaren-Honda | Imola | Raportti |
| 1989 |  Ayrton Senna | McLaren-Honda | Imola | Raportti |
| 1990 |  Riccardo Patrese | Williams-Renault | Imola | Raportti |
| 1991 |  Ayrton Senna | McLaren-Honda | Imola | Raportti |
| 1992 |  Nigel Mansell | Williams-Renault | Imola | Raportti |
| 1993 |  Alain Prost | Williams-Renault | Imola | Raportti |
| 1994 |  Michael Schumacher | Benetton-Ford | Imola | Raportti |
| 1995 |  Damon Hill | Williams-Renault | Imola | Raportti |
| 1996 |  Damon Hill | Williams-Renault | Imola | Raportti |
| 1997 |  Heinz-Harald Frentzen | Williams-Renault | Imola | Raportti |
| 1998 |  David Coulthard | McLaren-Mercedes | Imola | Raportti |
| 1999 |  Michael Schumacher | Ferrari | Imola | Raportti |
| 2000 |  Michael Schumacher | Ferrari | Imola | Raportti |
| 2001 |  Ralf Schumacher | Williams-BMW | Imola | Raportti |
| 2002 |  Michael Schumacher | Ferrari | Imola | Raportti |
| 2003 |  Michael Schumacher | Ferrari | Imola | Raportti |
| 2004 |  Michael Schumacher | Ferrari | Imola | Raportti |
| 2005 |  Fernando Alonso | Renault | Imola | Raportti |
| 2006 |  Michael Schumacher | Ferrari | Imola | Raportti |
Muuta

Michael Schumacher on saavuttanut eniten palkintosijoja (12).
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Formula 1 -luokan San Marinon Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
Radat: Autodromo Enzo e Dino Ferrari (1981–2006)
Seitsemäs pasuuna

| Seitsemäs pasuuna Kansanturvamusiikkikomissio |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : helmikuu 1986, Topsonic-studio, Helsinki
 Julkaistu: 1986
 Formaatti: mini-LP
 Tuottaja(t): Kansanturvamusiikkikomissio ja Kari Kalén
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 13.50
 Levy-yhtiö: Dekadenz
Kansanturvamusiikkikomission muut julkaisut
| 666 1985 | Seitsemäs pasuuna 1986 | Valkenee – Koko tuotanto 2007 |
Seitsemäs pasuuna on vuonna 1986 ilmestynyt rock-yhtye Kansanturvamusiikkikomission minialbumi. Sen materiaali julkaistiin uudelleen vuonna 1995 Dekadenz-yhtiön kokoelmalla Fuck Hits Vol. 1.
Muusikot

Antti Penttilä – laulu
Jukka Kangas – kitara
Jarno Mällinen – kitara
Pekka Salonsaari – basso
Jyrki Raatikainen – rummut
Kappaleet

Jeesus oli venäläinen kantoraketti – 1.59
Raajattomat ystävämme – 3.17
Boogie-mies – 2.43
Joskus olen leivonnainen – 1.33
Yhteistyö – 2.28
Käärinliinan arvoitus – 1.50
Uinti kesäolympialaisissa 2016 – miesten 50 metrin vapaauinti

| Uinti  kesäolympialaisissa 2016  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m | miehet |   | naiset |  |
| 100 m | miehet |   | naiset |  |
| 200 m | miehet |   | naiset |  |
| 400 m | miehet |   | naiset |  |
| 800 m |  |  | naiset |  |
| 1500 m | miehet |  |  |  |
Selkäuinti
| 100 m | miehet |   | naiset |  |
| 200 m | miehet |   | naiset |  |
Rintauinti
| 100 m | miehet |   | naiset |  |
| 200 m | miehet |   | naiset |  |
Perhosuinti
| 100 m | miehet |   | naiset |  |
| 200 m | miehet |   | naiset |  |
Sekauinti
| 200 m | miehet |   | naiset |  |
| 400 m | miehet |   | naiset |  |
Vapaauintiviesti
| 4 x 100 m | miehet |   | naiset |  |
| 4 x 200 m | miehet |   | naiset |  |
Sekauintiviesti
| 4 x 100 m | miehet |   | naiset |  |
Avovesiuinti
| 10 km | miehet |   | naiset |  |
Miesten 50 metrin vapaauinti Vuoden 2016 kesäolympialaisissa järjestettiin 11.–12. elokuuta 2016 Olympic Aquatics Stadiumilla.
San Marinon Grand Prix 1981

San Marinon Grand Prix 1981 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 3. toukokuuta 1981 Imolan radalla Italiassa. Kilpailun voitti Brabhamilla ajanut Nelson Piquet, jolle voitto oli kauden toinen. Kyseessä oli ensimmäinen San Marinon Grand Prix. Radalla oli edellisenä vuonna ajettu Italian Grand Prix.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 |  Nelson Piquet | Brabham-Ford | 60 | 1.51.23,97 | 5 | 9 |
| 2 | 29 |  Riccardo Patrese | Arrows-Ford | 60 | + 4,58 | 9 | 6 |
| 3 | 2 |  Carlos Reutemann | Williams-Ford | 60 | + 6,34 | 2 | 4 |
| 4 | 6 |  Hector Rebaque | Brabham-Ford | 60 | + 22,89 | 13 | 3 |
| 5 | 28 |  Didier Pironi | Ferrari | 60 | + 25,87 | 6 | 2 |
| 6 | 8 |  Andrea de Cesaris | McLaren-Ford | 60 | + 1.06,61 | 14 | 1 |
| 7 | 27 |  Gilles Villeneuve | Ferrari | 60 | + 1.41,97 | 1 |   |
| 8 | 16 |  René Arnoux | Renault | 59 | + 1 krs. | 3 |   |
| 9 | 14 |  Marc Surer | Ensign-Ford | 59 | + 1 krs. | 21 |   |
| 10 | 7 |  John Watson | McLaren-Ford | 58 | + 2 krs. | 7 |   |
| 11 | 33 |  Patrick Tambay | Theodore-Ford | 58 | + 2 krs. | 16 |   |
| 12 | 1 |  Alan Jones | Williams-Ford | 58 | + 2 krs. | 8 |   |
| 13 | 10 |  Slim Borgudd | ATS-Ford | 57 | + 3 krs. | 24 |   |
| NC | 25 |  Jean-Pierre Jabouille | Ligier-Matra | 45 | Ei sijoittunut | 18 |   |
| Kesk. | 17 |  Eliseo Salazar | March-Ford | 38 | Ulosajo | 23 |   |
| Kesk. | 4 |  Michele Alboreto | Tyrrell-Ford | 31 | Kolari (Gabbiani) | 17 |   |
| Kesk. | 32 |  Beppe Gabbiani | Osella-Ford | 31 | Kolari (Alboreto) | 20 |   |
| Kesk. | 23 |  Bruno Giacomelli | Alfa Romeo | 28 | Kolari (Cheever) | 11 |   |
| Kesk. | 3 |  Eddie Cheever | Tyrrell-Ford | 28 | Kolari (Giacomelli) | 19 |   |
| Kesk. | 22 |  Mario Andretti | Alfa Romeo | 26 | Vaihdelaatikko | 12 |   |
| Kesk. | 20 |  Keke Rosberg | Fittipaldi-Ford | 14 | Moottori | 15 |   |
| Kesk. | 26 |  Jacques Laffite | Ligier-Matra | 7 | Jousitus | 10 |   |
| Kesk. | 15 |  Alain Prost | Renault | 3 | Vaihdelaatikko | 4 |   |
| Kesk. | 31 |  Miguel Angel Guerra | Osella-Ford | 0 | Kolari (Salazar) | 22 |   |
| DNQ | 30 |  Siegfried Stohr | Arrows-Ford |   |   |   |   |
| DNQ | 18 |  Derek Daly | March-Ford |   |   |   |   |
| DNQ | 9 |  Jan Lammers | ATS-Ford |   |   |   |   |
| DNQ | 21 |  Chico Serra | Fittipaldi-Ford |   |   |   |   |
| DNQ | 36 |  Derek Warwick | Toleman-Hart |   |   |   |   |
| DNQ | 35 |  Brian Henton | Toleman-Hart |   |   |   |   |
| W | 11 |  Elio de Angelis | Lotus-Ford |   |   |   |   |
| W | 12 |  Nigel Mansell | Lotus-Ford |   |   |   |   |
Muuta

Paalupaikka: Gilles Villeneuve – 1.34,523
Nopein kierros: Gilles Villeneuve – 1.48,064 (kierroksella 46)
ensimmäinen San Marinon Grand Prix
Michele Alboreton, Miguel Angel Guerran ja Eliseo Salazarin ensimmäinen Grand Prix
Andrea de Cesarisin ensimmäinen MM-piste
Renault'n 50:s Grand Prix
Ferrarin 90:s paalupaikka
Tolemanin ensimmäinen kilpailu
Hector Rebaquen paras sijoitus (4. sija)
Tilanne kuljettajien MM-sarjassa

| Sija | Kuljettaja | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 | Carlos Reutemann | 25 |
| 2 | Nelson Piquet | 22 |
| 3 | Alan Jones | 18 |
| 4 | Riccardo Patrese | 10 |
| 5 | Alain Prost | 4 |
| 6 | Mario Andretti | 3 |
|   | Elio de Angelis | 3 |
|   | Hector Rebaque | 3 |
|   | Marc Surer | 3 |
| 10 | René Arnoux | 2 |
|   | Eddie Cheever | 2 |
|   | Didier Pironi | 2 |
| 13 | Andrea de Cesaris | 1 |
|   | Jacques Laffite | 1 |
|   | Patrick Tambay | 1 |
Uimahypyt kesäolympialaisissa 1904

Uimahypyt
Vuoden 1904 kesäolympialaisten uimahypyt järjestettiin 5. – 6. syyskuuta 1904. Tämä oli ensimmäinen kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Mukana oli 10 osallistujaa kahdesta eri maasta, kolme Saksasta ja seitsemän Yhdysvalloista. Uimahypyt järjestettiin ainoastaan miehille.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Kerroshypyt |  George Sheldon |  Georg Hoffmann |  Alfred Braunschweiger |
| Kerroshypyt |  George Sheldon |  Georg Hoffmann |  Frank Kehoe |
| Pituussukellus |  William Dickey |  Edgar Adams |  Leo Goodwin |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Yhdysvallat | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 2. |  Saksan keisarikunta | 0 | 1 | 1 | 2 |
Uimahypyt olympialaisissa
1896–1900 •
1904 •
1908 •
1912 •
1920 •
1924 •
1928 •
1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Kesäolympialaisten 1904 lajit ja kilpailutapahtumat
Golf | Haavipallo | Jalkapallo | Jousiammunta | Koripallo (Näytöslaji) | Köydenveto | Miekkailu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Pyöräily | Roque | Soutu | Tennis | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Tuntsan erämaa

Tuntsajoki Piimäkurun kotalaavun lähellä (17.9.2007)
Tuntsa on vuonna 1997 perustettu erämaa-alue Sallan ja Savukosken kuntien pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 212 neliökilometriä, ja se on osa laajempaa erämaista Tuntsan aluetta.
Tuntsan erämaa korkeimmat kohdat ovat sen pohjoisosassa. Siellä Värriötunturien rinteet kohoavat 550 metrin korkeuteen. Tuntsan erämaa jatkuukin pohjoisessa Värriön luonnonpuistona, jossa liikkuminen vaatii luvan. Aluetta halkoo Koutajoen vesistöön kuuluva, Venäjän suuntaan laskeva Tuntsajoki ja Suomen suuntaan virtaa Kemijoen sivujoki Värriöjoki. Erämaa-alueen korkeimpia lakia ovat Sorsatunturi ja Sauoiva. Muita tuntureita ovat kiviset ja paikoin louhikkoiset Nuolusoiva, Kuskoiva ja Takkaselkätunturi.
Tuntsan erämaan tyyppiluontoa ovat kuusivaltaiset vaarat sekä nummimaiset tunturinrinteet, joilla kasvaa katajaa. Mäntyä on suhteellisen vähän, ja koivut ovat kärsineet tunturimittarien aiheuttamasta tuhosta. Tunturien ja vaarojen välissä on soita ja juotteja.
Vuonna 1960 alueella riehui suuri metsäpalo, ja palon jäljet ovat nähtävissä yhä edelleen. Palossa tuhoutui metsää Suomen puolelta 20 000 hehtaaria ja Venäjällä n. 100 000 hehtaaria.
Aiheesta muualla

Luontoon.fi: Tuntsan erämaa-alue
Erämaa-alueet
Hammastunturi
Kaldoaivi
Kemihaara
Käsivarsi
Muotkatunturi
Paistunturi
Pulju
Pöyrisjärvi
Tarvantovaara
Tsarmitunturi
Tuntsa
Vätsäri