stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kapinlapasorsa

| Kapinlapasorsa |
| --- | --- |
 Koiras
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Suku::  Lapasorsat Spatula
Laji::  smithii
Kaksiosainen nimi
 Spatula smithii  Hartert, 1891 
Synonyymit
 Anas smithii 
Katso myös
   Kapinlapasorsa Wikispeciesissä   Kapinlapasorsa Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kapinlapasorsa (Spatula smithii) on eteläisessä Afrikassa esiintyvä sorsalaji.
Kapinlapasorsaa tavataan pesivänä Angolassa, Botswanassa, Lesothossa, Mosambikissa, Namibiassa, Etelä-Afrikassa, Sambiassa ja Zimbabwessa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 3 380 000 km2. Vuoden 2016 uhanlaisuusarvioinnissa lajin kannaksi arvioitiin 13 000–33 000 aikuista yksilöä, ja kannan arvellaan olevan nousussa. Laji on kaikkiruokainen ja käyttää ravinnokseen kasvinosia ja siemeniä sekä kotiloita, hyönteisiä, äyriäisiä ja toukkia. Eläinravinnon osuus lajin ruokavaliossa on suurempi kuin kasviravinnon.
Naaraita
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kapinlapasorsa (Spatula smithii)
Kapinlumokerä

| Kapinlumokerä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Malvales
Heimo::  Näsiäkasvit Thymelaeaceae
Suku::  Lumokerät Dais
Laji::  cotinifolia
Kaksiosainen nimi
 Dais cotinifolia  L. 
Katso myös
   Kapinlumokerä Wikispeciesissä   Kapinlumokerä Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kapinlumokerä (Dais cotinifolia) on näsiäkasvien (Thymelaeaceae) heimoon ja lumokerien (Dais) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on pensas tai puu, joka kasvaa tavallisesti enintään kahdeksan metriä korkeaksi, mutta jopa 15 metriä korkeita yksilöitäkin on tavattu.
Kapinlumokerä kasvaa ainavihantien metsien reunoilla, savanneilla, purojen varsilla sekä vuorten rinteillä 1200–2300 metrin korkeudessa. Lajia tavataan Afrikan itärannikolla Keniasta Etelä-Afrikkaan asti sekä Madagaskarilla.
Kapinlumokerää on kerätty luonnosta paikalliseen käyttöön. Sen kaarnasta saadaan vahvaa kuitua, jota voi käyttää esimerkiksi köysiin, ja lisäksi kuoresta voidaan uuttaa arvokasta keltaista väriainetta. Näyttävien kukkiensa myötä kapinlumokerää kasvatetaan myös usein koristekasvina puistoissa ja puutarhoissa. Kapinlumokerä on nopeakasvuinen laji; Etelä-Afrikassa kasvit kasvavat täyteen korkeuteensa neljässä tai viidessä vuodessa ja alkavat kukkia toisesta kasvuvuodesta lähtien. Kukat kehittyvät aina kuluvaa vuotta edeltävänä vuotena kasvaneisiin osiin.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kapinlumokerä (Dais cotinifolia)
JSTOR Global Plants: Dais cotinifolia (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Dais cotinifolia (englanniksi)
Antebellum

| Antebellum |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Gerard Bush Christopher Renz
Käsikirjoittaja:  Gerard Bush Christopher Renz
Tuottaja:  Raymond Mansfield Sean McKittrick Zev Forman Lezlie Wills Gerard Bush Christopher Renz
Säveltäjä:  Nate Wonder Roman GianArthur Irvin
Kuvaaja:  Pedro Luque
Pääosat:  Janelle Monáe Jena Malone Eric Lange Jack Huston Kiersey Clemons Gabourey Sidibe Tongayi Chirisa Robert Aramayo Lily Cowles
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  QC Entertainment, Bush+Renz
Levittäjä:  Lionsgate
Ensi-ilta:   2020-08-2121. elokuuta 2020 (Yhdysvallat)  2020-09-1818. syyskuuta 2020 (Suomi)  
Kesto:  106 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Antebellum on vuonna 2020 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen jännityselokuva, jonka ovat ohjanneet Gerard Bush ja Christopher Renz. Elokuvan nimi tulee Antebellum-ajanjakson nimestä joka alkoi 1700-luvun lopulta ja jatkui Yhdysvaltain sisällissotaan asti. Elokuvassa käsitellän nykyaikaa ja menneisyyttä Janelle Monáen esittämän kahden naisen: Veronican ja Edenin näkökulmasta.
Antebellum alkaa kirjailija William Faulknerin sanoilla: ”Menneisyys ei ole ohi. Se ei ole edes mennyttä.” Elokuvassa liikutaan kahdessa ajassa nykyisyyttä ja menneisyttä. Menneisyys on sisällissodan aikaa ja Eden (Janelle Monáe) vangitaan, hänestä tulee Etelävaltioiden kenraalin seksiorja. Nykyisyydessä on Veronica Henley, jota Janelle Monáe myös esittää, ja hän on tohtori joka puolustaa afroamerikkalaisten oikeuksia ja on kirjoittanut aiheesta kirjoja ja on puhunut siitä myös televisiossa.
Elokuvan ensi-illan piti olla Pohjois-Amerikassa 24. huhtikuuta 2020, mutta koronaviruspandemian vuoksi se siirtyi elokuun 21. päivään. Suomessa sen ensi-ilta oli 18. syyskuuta 2020.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Janelle Monáe  | … |  Veronica / Eden   |
|  Jena Malone  | … |  Elizabeth   |
|  Eric Lange  | … |  Him / Senattori Denton   |
|  Jack Huston  | … |  Kapteeni Jasper   |
|  Kiersey Clemons  | … |  Julia   |
|  Gabourey Sidibe  | … |  Dawn   |
|  Tongayi Chirisa  | … |  Eli / Professori Tarasai   |
|  Robert Aramayo  | … |  Daniel   |
|  Lily Cowles  | … |  Sarah   |
|  London Boyce  | … |  Kennedi   |
|  Marque Richardson  | … |  Nick   |
Arvosteluja

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Helsingin Sanomat Jussi Alroth: 
Hufvudstadsbladet Martina Moliis-Mellberg: 
Me Naiset  Martta Kaukonen:
Aiheesta muualla

Ehrlich, David: ‘Antebellum’ Review: Janelle Monáe’s American Horror Story Trips on Its Own Wild Twists IndieWire.  31.8.2020. Viitattu 21.9.2020. (englanniksi)
Ahvenlampi (Toivakka)

| Ahvenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Toivakka
Koordinaatit:  62°10′02″N, 26°09′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskuoja:  oja Hautajärveen 
Järvinumero:  14.318.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,4 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,575 km  
Pinta-ala:  1,342 ha  
Tilavuus:  0.000034 km³ 
Keskisyvyys:  2,5 m  
Suurin syvyys:  5,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenlampi 
Ahvenlampi  on Keski-Suomessa Toivakassa Huikon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 33 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 5,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Pitkäjoen valuma-alueeseen (14.318) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,4 metriä mpy.
Kapinkottarainen

| Kapinkottarainen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kottaraiset Sturnidae
Suku::  Loistokottaraiset Lamprotornis
Laji::  bicolor
Kaksiosainen nimi
 Lamprotornis bicolor  (Gmelin, 1789) 
Synonyymit
 Spreo bicolor 
Katso myös
   Kapinkottarainen Wikispeciesissä   Kapinkottarainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kapinkottarainen (Lamprotornis bicolor) on kottaraisten heimoon kuuluva afrikkalainen varpuslintu.
Levinneisyys

Kapinkottaraista tavataan laajalla alueella Lesothossa, Namibiassa, Etelä-Afrikassa ja Swazimaassa. Lajin on raportoitu olevan yleinen tai runsaslukuinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kenneth Kaundan kansainvälinen lentoasema

Kenneth Kaundan kansainvälinen lentoasema (IATA: LUN, ICAO: FLLS, aiemmin Lusakan kansainvälinen lentoasema) on Sambian pääkaupungin Lusakan lentoasema ja Zambian Airwaysin kotikenttä. Sen kaksi kiitotietä ovat pituuksiltaan 3 692 ja 823 metriä. Vuonna 1967 valmistunut lentoasema nimettiin uudelleen vuonna 2010 maan ensimmäisen presidentin Kenneth Kaundan mukaan. Vuonna 2018 aseman kautta kulki noin 1,4 miljoonaa matkustajaa.
Vuonna 2014 lentoasemalla aloitettiin 360 miljoonan dollarin kehitysprojekti, jonka rakentajaksi valittiin kiinalainen Jiangxi International. Projektissa on tarkoitus rakentaa uusi terminaalirakennus, VIP-terminaali, lennonjohtorakennus ja -torni, asematasoja, rullausteitä ja rahtirakennus. Kaksikerroksiseen terminaalirakennukseen tulee 22 checkin-tiskiä, 12 rajavalvonta- ja kuusi turvatarkastuskaistaa.
Yhtiöt ja kohteet

Air Zimbabwe (Harare)
British Airways (Heathrow, Lontoo)
Ethiopian Airlines (Addis Abeba)
Kenya Airways (Nairobi)
South African Airways (Johannesburg)
TAAG Angola Airlines (Luanda)
Zambian Airways (Chipata, Harare, Johannesburg, Livingstone, Lubumbashi, Mwinilunga, Ndola)
Kaupunkitutkimus

Kaupunkitutkimus (engl. urban studies) on tieteenalojen rajoja ylittävää tutkimusta, jossa keskitytään tutkimaan kaupunkia eri näkökulmista, kuten esimerkiksi taloudellisesta-, poliittisesta-, kulttuurillisesta-, sosiaalisesta-, historiallisesta näkökulmasta jne. Kaupunki alkoi kiinnostaa tutkijoita yhä enemmän kaupungistumisen edetessä 1900-luvulla. Kulttuuriantropologit huomasivat kaupunkeihin kehittyvää yhteisöllisyyttä. Ensimmäisinä kaupunkitutkijoina pidetään Chicagon koulukuntaa, joka vaikutti Yhdysvalloissa 1920-luvulta alkaen. Kaupunkitutkimus pureutuu paitsi yksittäisiin kaupunkielämän erityispiirteisiin myös laajempiin yhteiskuntaa (ja kaupunkeja) koskeviin ilmiöihin kuten globalisaatioon, modernisaatioon ja verkostoitumiseen (civilization).
Kauppakeskus Puuvilla

| Kauppakeskus Puuvilla |
| --- | --- |

 Puuvillan eteläinen sisäänkäynti kesäkuussa 2020.
Sijainti:  Isosanta, Pori
Avattu:  30. lokakuuta 2014
Arkkitehti:  Arkkitehtikonttori Pussinen & Küttner Oy
Isännöitsijä:  Porin Puuvilla Oy
Omistaja:  Renor, Ilmarinen
Rakennuskustannukset:  130 milj. euroa
Liikkeiden määrä:  yli 70
Kerrospinta-ala:  43 000 m²
Kerrosten määrä:  3
Kävijämäärä:  4,9 Milj. (2020)
Vuosimyynti:  85,3 Milj. € (2020)
Pysäköintipaikkoja:  2 000
Kotisivu
Kauppakeskus Puuvilla on Porin keskustan läheisyydessä Isosannan kaupunginosassa sijaitseva kauppakeskus.
Se on rakennettu pääosin entisen Porin puuvillatehtaan vuonna 1981 tulipalossa tuhoutuneen kutomon paikalle. Kauppakeskuksen rakennustyöt aloitettiin marraskuussa 2012.  Keskus avautui 30. lokakuuta 2014. Vuonna 2017 Puuvilla valittiin vuoden kauppakeskukseksi Suomessa.
Puuvilla on Satakunnan suurin kauppakeskus ja koko maassa se sijoittuu kymmenen suurimman joukkoon. Sen rakennuttajina toimivat Renor Oy ja eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen. Pääurakoitsijana oli Skanska. Rakennushankkeen investointiarvo oli noin 130 miljoonaa euroa. Rakentamisessa panostettiin erityisesti energiatehokkuuteen ja Puuvilla olikin KTI Kiinteistötiedon tutkimuksen mukaan vuonna 2017 Suomen vähäpäästöisin kauppakeskus.
Kauppakeskuksen suurimpana toimijana oleva Ruokakesko Oy vuokrasi noin 7 000 neliön liiketilan K-Citymarket -ruokakauppaa varten. Yhteensä liiketilaa Puuvillassa on 43 000 m². Liikkeitä Puuvillassa on yli 70 ja 2000 maksutonta pysäköintipaikkaa.
Puuvilla muodostaa kauppakeskuksen ohella kaupunkikorttelin, joka yhdistää toimintaympäristön niin eri alojen yrityksille kuin koulutusorganisaatioille ja julkisen sektorin palveluyksiköille. Puuvillan yhteydessä toimii esimerkiksi Pohjois-Porin terveysasema ja hammashoitola sekä Keskushammashoitola. Lisäksi Puuvillassa on myös kirjasto.
Kauppakeskuksen keskellä sijaitsevalla aukiolla järjestetään tapahtumia, ja se on myös yksi vuosittain Porissa järjestettävän SuomiAreenan keskustelupaikoista.
Vuonna 2018 kauppakeskukseen suunniteltiin mittavia laajennuksia. Marraskuussa 2018 kahvilaketju Espresso House avasi keskuksen katutasoon noin 300 neliömetrin ja 140 asiakaspaikan kahvilan.
Kuvia

Pääaukio ja esiintymislava.
Pääaukio lännen suunnasta.
Kauppakäytävää pääaukiolta etelään.
Aiheesta muualla

Kauppakeskus Puuvillan kotisivut
Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2004

| --- | --- |


Ajankohta: 12.–18. huhtikuuta 2004
Isäntämaat:  Norja    Puola
Joukkueet: 12
Nousivat   pääsarjaan 2005:  Valko-Venäjä    Slovenia
Putosivat   2. divisioonaan 2005:  Etelä-Korea    Belgia

Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2004 pelattiin Norjassa (lohko A) ja Puolassa (lohko B).
Lohko A

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Valko-Venäjä | 5 | 5 | 0 | 0 | 34–9 | 10 |  | 5–2 | 7–2 | 7–1 | 5–4 | 10–0 |
|  Norja | 5 | 3 | 1 | 1 | 31–14 | 7 |  |  | 8–0 | 6–4 | 4–4 | 11–1 |
|  Alankomaat | 5 | 2 | 1 | 2 | 21–22 | 5 |  |  |  | 4–4 | 4–1 | 11–2 |
|  Unkari | 5 | 2 | 1 | 2 | 20–25 | 5 |  |  |  |  | 5–3 | 6–4 |
|  Iso-Britannia | 5 | 1 | 1 | 3 | 18–18 | 3 |  |  |  |  |  | 6–0 |
|  Belgia | 5 | 0 | 0 | 5 | 7–44 | 0 |  |  |  |  |  |  |
Lohko B

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Slovenia | 5 | 5 | 0 | 0 | 33–5 | 10 |  | 4–0 | 4–1 | 7–2 | 8–0 | 10–2 |
|  Italia | 5 | 4 | 0 | 1 | 26–7 | 8 |  |  | 4–0 | 7–1 | 8–1 | 7–1 |
|  Puola | 5 | 2 | 1 | 2 | 25–14 | 5 |  |  |  | 6–6 | 9–0 | 9–0 |
|  Viro | 5 | 2 | 1 | 2 | 26–23 | 5 |  |  |  |  | 6–3 | 11–0 |
|  Romania | 5 | 1 | 0 | 4 | 9–35 | 2 |  |  |  |  |  | 5–4 |
|  Etelä-Korea | 5 | 0 | 0 | 5 | 7–42 | 0 |  |  |  |  |  |  |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
17.:  Slovenia
18.:  Valko-Venäjä
19.:  Italia
20.:  Norja
21.:  Puola
22.:  Alankomaat
23.:  Viro
24.:  Unkari
25.:  Iso-Britannia
26.:  Romania
27.:  Etelä-Korea
28.:  Belgia
IIHF:n rankingpisteet määräytyvät sijoitusten perusteella.
Valko-Venäjä julkaisi vuoden 2004 jääkiekkokisoista joukkuettaan koskevan oman postimerkkisarjansa.
Karsin maakunta

Karsin maakunta on yksi Turkin 81 maakunnasta. Se sijaitsee itäisessä-Turkissa ja sillä on rajaa Armenian kanssa. Pinta-alaa sillä on 9,587 km². Vuoden 2015 lopussa arvioitu väkiluku oli 292 660. Ardahanin maakunta ja Iğdırin maakunta olisivat osa Karsin maakunta vuoteen 1990 saakka, kunnes ne erosivat. Maakunnan pääkaupunki on Kars. Karsin maakunta on jaettu 8 piirikuntaan.
Aiheesta muualla

Sää Karsissa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Turkin maakunnat
Adana
Adıyaman
Afyonkarahisar
Ağrı
Aksaray
Amasya
Ankara
Antalya
Ardahan
Artvin
Aydın
Balıkesir
Bartın
Batman
Bayburt
Bilecik
Bingöl
Bitlis
Bolu
Burdur
Bursa
Çanakkale
Çankırı
Çorum
Denizli
Diyarbakır
Düzce
Edirne
Elazığ
Erzincan
Erzurum
Eskişehir
Gaziantep
Giresun
Gümüşhane
Hakkari
Hatay
Iğdır
Isparta
İstanbul
İzmir
Kahramanmaraş
Karabük
Karaman
Kars
Kastamonu
Kayseri
Kilis
Kırklareli
Kırıkkale
Kırşehir
Kocaeli
Konya
Kütahya
Malatya
Manisa
Mardin
Mersin
Muğla
Muş
Nevşehir
Niğde
Ordu
Osmaniye
Rize
Sakarya
Samsun
Şanlıurfa
Siirt
Sinop
Sivas
Şırnak
Tekirdağ
Tokat
Trabzon
Tunceli
Uşak
Van
Yalova
Yozgat
Zonguldak
Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2010

| --- | --- |


Ajankohta: 17. huhtikuuta - 25. huhtikuuta
Isäntämaat: Alankomaat ja Slovenia
Joukkueet: 12
Nousivat A-Sarjaan:  Itävalta    Slovenia
Putosivat 2-Divisioonaan:  Serbia    Kroatia

Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2010 pelattiin Alankomaissa (lohko A) ja Sloveniassa (lohko B).

Itävalta ja Slovenia nousevat A-sarjaan vuodeksi 2011.

Serbia ja Kroatia putoavat 2.divisioonaan vuodeksi 2011.
Lohko A

| Joukkue | O | V | Vx | Hx | H | Maalit | Pts | AUT | UKR | JPN | NED | LTU | SRB |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Itävalta | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 28-5 | 15 |  | 2-1 | 3-1 | 4-1 | 6-2 | 13-0 |
|  Ukraina | 5 | 4 | 0 | 0 | 1 | 39-12 | 12 |  |  | 2-1 | 9-2 | 12-5 | 15-2 |
|  Japani | 5 | 3 | 0 | 0 | 2 | 17-7 | 9 |  |  |  | 3-1 | 7-1 | 5-0 |
|  Alankomaat | 5 | 1 | 1 | 0 | 3 | 11-19 | 5 |  |  |  |  | 4-1 | 3-2 ja |
|  Liettua | 5 | 1 | 0 | 0 | 4 | 19-33 | 3 |  |  |  |  |  | 10-4 |
|  Serbia | 5 | 0 | 0 | 1 | 4 | 8-46 | 1 |  |  |  |  |  |  |
Lohko B

| Joukkue | O | V | Vx | Hx | H | Maalit | Pts | SLO | HUN | POL | GBR | KOR | CRO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Slovenia | 5 | 4 | 1 | 0 | 0 | 29-10 | 14 |  | 4-1 | 3-2 | 4-3 ja | 8-3 | 10-1 |
|  Unkari | 5 | 4 | 0 | 0 | 1 | 21-6 | 12 |  |  | 6-0 | 2-0 | 4-2 | 8-0 |
|  Puola | 5 | 3 | 0 | 0 | 2 | 15-12 | 9 |  |  |  | 2-1 | 5-2 | 6-0 |
|  Iso-Britannia | 5 | 2 | 0 | 1 | 2 | 10-10 | 7 |  |  |  |  | 2-1 | 4-1 |
|  Etelä-Korea | 5 | 1 | 0 | 0 | 4 | 13-21 | 3 |  |  |  |  |  | 5-2 |
|  Kroatia | 5 | 0 | 0 | 0 | 5 | 4-33 | 0 |  |  |  |  |  |  |
Sijoitukset MM-kilpailussa

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
17.:  Itävalta
18.:  Slovenia
19.:  Ukraina
20.:  Unkari
21.:  Japani
22.:  Puola
23.:  Britannia
24.:  Alankomaat
25.:  Etelä-Korea
26.:  Liettua
27.:  Serbia
28.:  Kroatia
IIHF:n rankingpisteet määräytyvät sijoitusten perusteella.
Anti-Counterfeiting Trade Agreement

Mielenosoitus Tukholmassa
Mielenosoitus Varsovassa Presidentinpalatsin edessä
Anti-Counterfeiting Trade Agreement (ACTA) on ehdotettu kansainvälinen, väärentämisenvastainen kauppasopimus immateriaalioikeuksien standardisoinniksi osallistuvien maiden välille.  Sopimuksen tarkoituksena on ehkäistä väärennettyjen tuotteiden sekä tekijänoikeuksia loukkaavan materiaalin levitystä sopimusmaissa. Sisällöllisesti sopimus on laaja ja kattaa keinoja muun muassa väärennettyjä tuotteita, geneerisiä lääkkeitä sekä Internet-piratismia vastaan.
Sopimuksen osapuolina olivat huhtikuussa 2010: Australia, Etelä-Korea, Euroopan unioni, Japani, Kanada, Marokko, Meksiko, Singapore, Sveitsi, Uusi-Seelanti ja Yhdysvallat.  Euroopan parlamentti hylkäsi sopimuksen äänestyksessä 478-39 heinäkuussa 2012. Päätös lopettaa sopimuksen voimaantulon Euroopan unionin alueella.
Sopimusneuvottelut

Sopimusneuvottelut on pääasiassa käyty suljetuin ovin Euroopan komissiossa, eivätkä neuvottelujen asiakirjat ole olleet julkisia. Euroopan parlamentti on kritisoinut tätä menettelytapaa ja on vaatinut komissiota julkistamaan sopimukseen liittyvät asiakirjat. Lissabonin sopimus suo Euroopan parlamentille veto-oikeuden ACTA:n kaltaisiin kansainvälisiin sopimuksiin sekä velvoittaa komissiota tiedottamaan kansainvälisten sopimusneuvottelujen vaiheista parlamentille.  Huhtikuussa 2010 Euroopan komissio julkaisi sopimusluonnoksen  Euroopan parlamentin painostuksesta.   Euroopan parlamentti linjasi päätöksessään  10. maaliskuuta 2010 selkeällä enemmistöllä, äänin 663-13 , että komission tulee julkaista ACTA-sopimuksen sisältö tai parlamentti käy oikeustoimiin komissiota vastaan. Samassa päätöksessä parlamentti vaatii, ettei ACTA-sopimus saa rajoittaa EU-kansalaisten sananvapautta tai yksityisyydensuojaa.  Parlamentti vaatii myös, ettei sopimuksella oikeuteta tulleja luvatta tutkimaan tai takavarikoimaan rajaa ylittävien ihmisten kannettavia laitteita.  Sopimus ei myöskään saa edellyttää niin sanottuun kolmannen rikkomuksen periaatteeseen perustuvia menettelyjä, joissa internetyhteys voitaisiin katkaista ilman tuomioistuinkäsittelyä.  Parlamentti haluaa korostaa, että sopimus keskittyisi vain tuoteväärennöksiin ja jättäisi laittoman tiedostojen jakamisen sopimuksen ulkopuolelle. Parlamentti ei halua, että sopimus estäisi kohtuuhintaisten ja turvallisten lääkkeiden maailmanlaajuista saatavuutta.
Sopimuksen sisältö

Huhtikuussa 2010 julkaistun sopimusluonnoksen  perusteella sopimus jakautuu seuraaviin osiin:
Alustavat sopimusehdot ja määritelmät
Lakiviitekehys immateriaalioikeuksien toimeenpanolle
Siviilitoimeenpanot
Rajatoimenpiteet
Rikostoimeenpanot
Immateriaalioikeuksien toimeenpano digitaalisessa ympäristössä
Kansainvälinen yhteistyö
Toimeenpanokäytännöt
Institutionaaliset järjestelyt
Lopulliset sopimusehdot
Sopimuksen tavoitteet

Sopimus tavoittelee ratkaisuja seuraaviin ongelmiin:
Tuoteväärennökset uhkaavat kuluttajien turvallisuutta ja terveyttä, esim. väärennetyt autonosat.
Tuoteväärennöksiä ja internet-piratismia vastaan tulee taistella kansainvälisesti yhteisin säännöin ja yhteistyöllä.
Immateriaalioikeuksien valvontaa tulee tehostaa.
ACTA:n tavoitteena on keskittyä kaupalliseen tuoteväärentämiseen ja piratismiin, jonka takana on luultavimmin järjestäytynyttä rikollisuutta.
Tuoteväärentämistä ja piratismia esiintyy myös digitaalisessa muodossa.
Kritiikki

ACTA-sopimusneuvottelut ovat herättäneet merkittävästi keskustelua internetin keskustelupalstoilla sekä blogosfäärissä. Ihmiset ja järjestöt ovat huolissaan siitä, miten sopimus vaikuttaa ihmisoikeuksiin ja yksityisyyteen. Suomessa Electronic Frontier Finland on kritisoinut sopimusneuvottelutapaa, läpinäkyvyyttä sekä sopimuksen vaikutusta ihmisoikeuksiin lausunnossaan Liikenne- ja viestintävaliokunnalle.  Kansainvälisesti sopimusta on kritisoitu samoista syistä usean ihmisoikeusjärjestön allekirjoittamassa avoimessa kirjeessä EU-päättäjille.  Kansainvälistä kritiikkiä on myös esittänyt Free Software Foundation, joka kokee sopimuksen uhkana vapaiden ohjelmistojen levitykselle ja käyttömahdollisuuksille.  Suomessa kritiikkiä on esittänyt myös Vihreiden Heidi Hautala  sekä Piraattipuolue . EU:n sisällä Ruotsi on kritisoinut niitä sopimuksen kohtia, joilla laajennetaan palveluntarjoajien vastuuta. Ruotsin alivaltiosihteeri Magnus Graner kertoi, ettei Ruotsi hyväksy mitään palveluntarjoajiin kohdistuvia laajennuksia, jotka ovat ristiriidassa nykyisen lainsäädännön kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Anti-Counterfeiting Trade Agreement Wikimedia Commonsissa
Mielenosoittajia Tanskassa tammikuussa 2012.
Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2005

| --- | --- |


Ajankohta: 17. huhtikuuta -   23. huhtikuuta 2005
Isäntämaat:  Unkari    Alankomaat
Joukkueet: 12
Nousivat   pääsarjaan 2006:  Norja    Italia
Putosivat   2. divisioonaan 2006:  Kiina    Romania

Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2005 pelattiin Unkarissa (Lohko A) ja Alankomaissa (Lohko B) 17.-23. huhtikuuta.
Lohko A

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | NOR | POL | HUN | JPN | GBR | CHN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Norja | 5 | 4 | 1 | 0 | 43-8 | 9 |  | 3-2 | 2-2 | 5-0 | 8-3 | 25-1 |
|  Puola | 5 | 3 | 1 | 1 | 16-8 | 7 |  |  | 1-1 | 2-1 | 2-0 | 9-3 |
|  Unkari | 5 | 2 | 2 | 1 | 15-6 | 6 |  |  |  | 3-0 | 0-3 | 9-0 |
|  Japani | 5 | 2 | 0 | 3 | 14-14 | 4 |  |  |  |  | 5-3 | 8-1 |
|  Iso-Britannia | 5 | 2 | 0 | 3 | 19-15 | 4 |  |  |  |  |  | 10-0 |
|  Kiina | 5 | 0 | 0 | 5 | 5-61 | 0 |  |  |  |  |  |  |
Lohko B

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | ITA | FRA | NED | EST | LTU | ROM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Italia | 5 | 4 | 1 | 0 | 17-3 | 9 |  | 2-1 | 1-1 | 2-0 | 5-1 | 7-0 |
|  Ranska | 5 | 3 | 1 | 1 | 16-9 | 7 |  |  | 1-0 | 3-3 | 5-3 | 6-1 |
|  Alankomaat | 5 | 1 | 3 | 1 | 13-11 | 5 |  |  |  | 3-3 | 3-3 | 6-3 |
|  Viro | 5 | 1 | 3 | 1 | 16-15 | 5 |  |  |  |  | 4-4 | 6-3 |
|  Liettua | 5 | 1 | 2 | 2 | 16-17 | 4 |  |  |  |  |  | 5-0 |
|  Romania | 5 | 0 | 0 | 5 | 7-30 | 0 |  |  |  |  |  |  |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
17.:  Norja
18.:  Italia
19.:  Puola
20.:  Ranska
21.:  Unkari
22.:  Alankomaat
23.:  Viro
24.:  Japani
25.:  Britannia
26.:  Liettua
27.:  Romania
28.:  Kiina
IIHF:n rankingpisteet määräytyvät sijoitusten perusteella.