Rasvakeskustelu
Rasvakeskustelu Suomessa > Rasvakeskustelu 2000-luvulla

Elintarvikekemian professori Kari Salminen kirjoitti vuonna 2007 maitorasvan suojaavan tutkimusten mukaan sydäntaudeilta. Asiantuntijoiden aiemmin hellimä rasvahypoteesi oli hänen mukaansa hajonnut pirstaleiksi, koska mitään näyttöä tyydyttyneiden rasvojen haitallisuudesta ei ollut olemassa
Voin käyttö kääntyi 2010-luvun Suomessa uuteen nousuun median kertoessa, ettei kolesteroliteoriaa tukevaa tutkimusnäyttöä ollutkaan olemassa. Myös rasvan lihottavaa vaikutusta alettiin kyseenalaistaa ja kuluttajat alkoivat palata luonnonmukaisuuteen.
Ylen MOT-ohjelmassa Rasvainen kupla kerrottiin Vuoden 2010 syksyllä, että vuosina 2009–2010 oli julkaistu useampia satojen siihenastisten tutkimusten yhteenvetoja, joiden tuloksena oli, ettei tyydyttyneen eläinrasvan nauttimisen ja sydän- sekä verisuonisairauksien välillä ollut yhteyttä. Yhden tutkimusyhteenvedon tuloksena oli lisäksi, että monityydyttymättömät kasviöljyt lisäävät voimakkaasti sydänkuolemia. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen pääjohtaja Pekka Puska esitti kuitenkin samassa ohjelmassa, että tyydyttyneen rasvan käytön vähentäminen olisi pelastanut Suomessa satojatuhansia henkiä, ja että oli olemassa erittäin vahva suositus siirtyä tyydyttyneistä rasvoista tyydyttymättömiin siitä huolimatta, että "monessa tutkimuksessa" oli ollut hyvin vaikeaa yhdistää ne tautiin suoraan. Tanskalaislääkäri Uffe Ravnskov kertoi samassa ohjelmassa, että oli julkaistu 6–8 tutkimusta, joiden mukaan tyydyttynyttä rasvaa käyttävillä esiintyi muita vähemmän aivohalvauksia.
Ylen toimittaja Martti Backman kertoi vuonna 2010, että yllättyi tehdessään tutkimustyötä rasvasotaa käsittelevää MOT-ohjelmaansa varten siitä, kuinka rasvateorian kritiikin pohjana olevat alkuperäistutkimukset osoittivatkin rasvateorian puutteellisuuden. Kymmenet tutkimukset totesivat selkeästi, ettei rasvaisen ruuan ja sepelvaltimotaudin yhteydestä ollut olemassa vankkaa tieteellistä näyttöä, eikä ollut olemassa yhtään riidatonta tutkimusta, joka olisi todistanut tyydyttyneen rasvan lisäävän sepelvaltimotaudin riskiä.
MOT-ohjelma käynnisti mediassa rasvakeskustelun toisen vaiheen. Ykkösen Aamu-TV kyseli, ovatko viralliset ravitsemussuositukset jo vanhentuneet, kun viimeaikaiset tutkimukset antavat syytä epäillä, että eläinperäiset rasvat eivät olisikaan niin vaarallisia kuin on ajateltu.
Rasvakeskustelu kattoi pian koko median. Ylen A-Talk kutsui vielä samana vuonna keskustelun osapuolet televisioon. Professori Kari Salminen pyysi keskustelun aikana turhaan ja useampaan otteeseen Pekka Puskalta ja Mikael Fogelholmilta ”Antakaa minulle yksi sellainen tutkimus, jossa osoitetaan, että voi aiheuttaa sydän- ja verisuonitauteja”. Kirurgi Taija Somppi havainnollisti samassa ohjelmassa, että valtimoahtaumat muodostuvat kalkista eivätkä kolesterolista. Somppi kritisoi vuonna 2011 julkaistussa kirjassaan Parantavat rasvat vähärasvaisuutta kutsuen voita parantavaksi rasvaksi.
Ravitsemustieteen dosentti Mikael Fogelholm totesi vuonna 2010, että rasvan kokonaissaanti tai tyydyttyneen rasvan saanti ei ollut yhteydessä sydänsairauksien ilmaantuvuuteen. Fogelholm esitti kuitenkin tyydyttyneiden rasvojen korvaamista monityydyttymättömillä, koska niiden käyttö suojasi hänen mukaansa sydänsairauksilta. Suomen sydänliiton puheenjohtaja Matti Uusitupa puolusti kuitenkin ravitsemussuosituksissa olevia tyydyttyneen rasvan käytön rajoituksia sanomalla, että ”kananmunalla, pekonilla ja voilla ei pitkälle pötkitä” sekä ennustamalla, että ”karppaajia alkaa putoilla 3–5 vuoden päästä”.
Professorit Timo Strandberg ja Petri Kovanen kutsuivat kolesteroliteorian epäilijöitä ”denialisteiksi” vuonna 2011 julkaistussa kirjassaan. Kirjan teesinä oli, että tyydyttyneet rasvat nostavat kolesterolia, mikä aiheuttaa ateroskleroosia.
Ravitsemusterapeutti Reijo Laatikainen kirjoitti vuonna 2012 Suomen Lääkärilehdessä kahden tuoreen ja laajan metatutkimuksen osoittavan, ettei tyydyttynyt rasva ei aiheuta sydänsairauksia.
Ravitsemusasiantuntija Patrik Borg ei löytänyt vahvaa näyttöä voin yhteydestä sydän- ja sepelvaltimotauteihin vuonna 2012, mutta suositteli tästä huolimatta suosimaan kasviöljyjä. Borg esitti lisäksi, että rasvan vähentämistä suositellut terveysvalistus oli mennyt liiallisuuksiin.
THL:n pääjohtaja Pekka Puska antoi vuonna 2013 lausunnon, jonka mukaan "asiantuntijalausunnot toisensa jälkeen toteavat", että kovat rasvat ovat keskeisin tekijä veren "kolesterolin nousulle" ja kolesteroli keskeinen tekijä verisuonten ahtautumisessa. Samalla hän esitti, että tyydyttyneen rasvan rajoittamissuositusta pitäisi jopa kiristää entisestään.
Vuonna 2014 julkaistiin Cambridgen yliopiston johtama 72 tutkimusta käsittänyt yhteenvetotutkimus, jonka tuloksena oli, ettei rasvojen tyydyttyneisyyden tai tyydyttymättömyyden asteella ole yhteyttä sydänsairauksien riskiin. Yhdysvaltain sydänjärjestön ravitsemustoimikunnan jäsen, professori Linda Van Horn totesi, että Cambridgen tutkimus nosti esiin aiheellisia kysymyksiä, jotka otetaan huomioon toimikunnan kokouksissa ja sen tulevissa suosituksissa.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen uusi ylijohtaja Erkki Vartiainen osallistui jo seuraavana päivänä rasvakeskusteluun kertomalla julkisuudessa, että tämäkään tutkimus ei horjuttanut Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen käsitystä tyydyttyneen rasvan sydänsairauksia aiheuttavasta vaikutuksesta. Hän ilmaisi samalla olevansa pahoillaan siitä, että viralliset rasvasuositukset ovat jäämässä tappiolle, vaikka suurin osa lääkärikunnasta ja THL:n henkilöstöstä seisoo edelleen niiden takana. Ravitsemukseen erikoistunut lääkäri Antti Heikkilä esitti samassa yhteydessä, että useimmat suomalaisista lääkäreistä eivät kerro mielipidettään rasvasuosituksista, koska eivät halua joutua vaikeuksiin.
Myös Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen erikoistutkija Marja-Leena Ovaskainen suhtautui epäilevästi Cambridgen yliopiston 600 000 henkeä käsittävän yhteenvetotutkimuksen tuloksiin, vaikkei ollutkaan tutustunut siihen ”tarkemmin”.
Voihin perustuvien levitteiden suosio ohitti margariinin suosion vuoteen 2017 mennessä.