stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Back to December
Julkaisu

Kappale on julkaistiin promosinglenä Swiftin albumilta Speak Now 12. lokakuuta 2010. Siitä tuli albumin toinen virallinen single 15. marraskuuta. Kappaleelle kuvattiin musiikkivideo, jonka ohjasi Yoann Lemoine.
Speak Now -albumin kansainvälisellä painoksella on kappaleesta hieman erilainen versio kuin alkuperäisellä yhdysvaltalaisella painoksella. Kansainvälinen deluxe-painos sisältää molemmat versiot.  Albumin deluxe-painoksilla on mukana lisäksi akustinen versio.
Vuonna 2023 Swift julkaisi kappaleesta uudelleen levytetyn version ”Back to December (Taylor’s Version)” albumilla Speak Now (Taylor’s Version). Swift levytti albumin ja muuta tuotantoaan uudelleen levy-yhtiökiistojen takia.
Live-esitykset

Swift esitti kappaleen useita kertoja markkinoidessaan albumia Speak Now. Kappaleen ensiesitys oli promotilaisuudessa Pariisissa lokakuussa 2010. Kappale oli mukana myös televisiospesiaalissa Speak Now: Taylor Swift Live From New York City (2010).
”Back to December” oli osa Swiftin Speak Now World Tour -kiertueen säännöllistä ohjelmistoa vuosina 2011–2012. Hän esitti kappaleen kiertueella mash-upina OneRepublicin kappaleen ”Apologize” ja toisen oman kappaleensa ”You’re Not Sorry” kanssa. Esitys julkaistiin live-albumilla Speak Now World Tour – Live (2011). Swift esitti kappaleen seuraavan kerran vuonna 2023 The Eras Tour -kiertueen Denverin konsertissa.
Listasijoitukset

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Australia (ARIA Charts): 26
 Japani (Billboard Japan Hot 100): 62
 Japani (Adult Contemporary Airplay, Billboard Japan): 27
 Kanada (Canadian Hot 100): 7
 Kanada (Canada CHR/Top 40): 34
 Kanada (Canada Country): 5
 Kanada (Canada Hot AC): 29
 Yhdysvallat (Billboard Hot 100): 6
 Yhdysvallat (Hot Country Songs): 3
 Yhdysvallat (Adult Pop Airplay): 11
 Yhdysvallat (Pop Airplay): 11

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Australia (ARIA Charts): 11
 Filippiinit (Billboard PH Hot 100): 1
 Irlanti (IRMA): 17
 Kanada (Canadian Hot 100): 17
 Kreikka (ulkomaiset singlet): 52
 Malesia (Billboard): 12
 Malesia (RIM, ulkomaiset singlet): 5
 Singapore (RIAS, Top Digital): 4
 Uusi-Seelanti (Recorded Music NZ): 10
 Yhdysvallat (Billboard Hot 100): 16
 Yhdysvallat (Hot Country Songs): 5
Global 200 (Billboard): 10
Myyntipalkinnot

| Maa | Sertifikaatti | Myöntäjä |
| --- | --- | --- |
|  Australia | 2x platinaa | Australian Recording Industry Association |
|  Brasilia | platinaa | Pro-Música Brasil |
|  Iso-Britannia | hopeaa | British Phonographic Industry |
|  Kanada | kultaa | Music Canada |
|  Uusi-Seelanti | platinaa | Recorded Music NZ |
|  Yhdysvallat | 2x platinaa | Recording Industry Association of America |

| Maa | Sertifikaatti | Myöntäjä |
| --- | --- | --- |
|  Australia | kultaa | Australian Recording Industry Association |
|  Brasilia | kultaa | Pro-Música Brasil |
Kappaleen versiot

| Kappale | Pituus | Tuottaja | Albumi | Vuosi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Back to December”   tai ”Back to December (US Version)” | 4:52 | Nathan Chapman, Taylor Swift | Speak Now, Yhdysvaltain painos (raita 3)  Speak Now, kansainvälinen deluxe-painos (raita 21) | 2010 |  |
| ”Back to December” (kansainvälinen versio) | 4:52 | Nathan Chapman, Taylor Swift | Speak Now, kansainvälinen painos (raita 3) | 2010 |  |
| ”Back to December (Radio Edit)” | 4:10 | Nathan Chapman, Taylor Swift | single | 2010 |  |
| ”Back to December (Acoustic Version)” | 4:52 | Nathan Chapman, Taylor Swift | Speak Now, deluxe-painokset | 2010 |  |
| ”Back to December (Taylor’s Version)” | 4:53 | Taylor Swift, Christopher Rowe | Speak Now (Taylor’s Version) | 2023 |  |
| ”Back to December / Apologize / You’re Not Sorry” (live 2011) | 6:02 |  | Speak Now World Tour – Live | 2011 |  |
Aiheesta muualla

Back to December -musiikkivideo
Back to December (Taylor’s Version) -lyriikkavideo
| n k Taylor Swift |
| --- | --- |
 Diskografia  Palkinnot 
Studioalbumit:  Taylor Swift  Fearless  Speak Now  Red  1989  Reputation  Lover  Folklore  Evermore  Midnights  The Tortured Poets Department 
Uudelleen levytetyt albumit:  Fearless (Taylor’s Version)  Red (Taylor’s Version)  Speak Now (Taylor’s Version)  1989 (Taylor’s Version) 
Livealbumit:  Speak Now World Tour – Live  Lover (Live from Paris)  Folklore: The Long Pond Studio Sessions 
EP:t:  The Taylor Swift Holiday Collection  Beautiful Eyes 
Kappaleet:  Luettelo kappaleista  ”The 1”  ”22”  ”All Too Well”  ”Anti-Hero”  ”Back to December”  ”Bad Blood”  ”Begin Again”  ”Bejeweled”  ”Betty”  ”Blank Space”  ”Cardigan”  ”Carolina”  ”Change”  ”Christmas Tree Farm”  ”Coney Island”  ”Cruel Summer”  ”Delicate”  ”End Game”  ”Everything Has Changed”  ”Exile”  ”Eyes Open”  ”Fearless”  ”Fifteen”  ”Fortnight”  ”Getaway Car”  ”I Bet You Think About Me”  ”I Can Do It with a Broken Heart”  ”I Can See You”  ”I Don’t Wanna Live Forever”  ”I Knew You Were Trouble”  ”Is It Over Now?”  ”Karma”  ”The Lakes”  ”The Last Time”  ”Lavender Haze”  ”Look What You Made Me Do”  ”Love Story”  ”Lover”  ”The Man”  ”Me!”  ”Mean”  ”Message in a Bottle”  ”Mine”  ”New Romantics”  ”New Year’s Day”  ”No Body, No Crime”  ”Our Song”  ”Ours”  ”Out of the Woods”  ”Picture to Burn”  ”...Ready for It?”  ”Red”  ”Ronan”  ”Safe & Sound”  ”Shake It Off”  ”Should’ve Said No”  ”"Slut!"”  ”Sparks Fly”  ”The Story of Us”  ”Style”  ”Teardrops on My Guitar”  ”Tim McGraw”  ”Today Was a Fairytale”  ”We Are Never Ever Getting Back Together”  ”White Horse”  ”Wildest Dreams”  ”Willow”  ”You Belong with Me”  ”You Need to Calm Down” 
Kappaleet vierailevana artistina:  ”Highway Don’t Care”  ”The Joker and the Queen”  ”Renegade” 
Kappaleet muille artisteille:  ”This Is What You Came For” 
Videojulkaisut:  Speak Now World Tour – Live  City of Lover  Folklore: The Long Pond Studio Sessions  Taylor Swift: The Eras Tour 
Kiertueet ja konsertit:  Luettelo kiertueista  Fearless Tour  Speak Now World Tour  The Red Tour  The 1989 World Tour  Reputation Stadium Tour  The Eras Tour  City of Lover
Virnajärvi

| Virnajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°23′26″N, 25°03′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Tohtainlammiin 
Järvinumero:  14.252.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,5 m  
Pituus:  410 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,937 km  
Pinta-ala:  3,893 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVirnajärvi 
Virnajärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Romonkulman kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,5 metriä mpy.
Gregg Toland

| Gregg Toland |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. toukokuuta 1904 Charleston, Illinois, Yhdysvallat
Kuollut: 26. syyskuuta 1948 (44 vuotta) Hollywood, Kalifornia
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Ammatti:  elokuvaaja
Gregg Toland (29. toukokuuta 1904 Charleston, Illinois – 26. syyskuuta 1948 Hollywood, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvaaja.
Toland oli 1930-luvun lopulta alkaen Hollywoodin halutuimpia kuvaajia, ja Metro-Goldwyn-Mayer joutui lainaamaan häntä muille studioille taatakseen Tolandin pysymisen studion palveluksessa. Tolandin töihin kuuluu muun muassa vuonna 1941 valmistunut Citizen Kane, jossa Tolandille annettiin vapaat kädet kokeiluihin. Welles osoitti arvostustaan Tolandin työlle sijoittamalla tämän nimen elokuvan lopputeksteissä omansa rinnalle.
Toland tunnetaan laajan syväterävyysalueen käytön uranuurtajana: hänen kuvaamissaan elokuvissa tapahtumat näkyvät tarkkoina sekä kuvan etualalla että kaukana taustalla.
Toland oli kuusi kertaa ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi. Palkinnon hän sai vuonna 1939 elokuvasta Humiseva harju. Hänen muihin elokuviinsa kuuluvat muun muassa William Wylerin ohjaamat Varjojen kadut (1937), Nainen ei armoa antanut (1941) ja Parhaat vuodet (1946). Toland kuoli sydänkohtaukseen 44-vuotiaana.
Valikoitu filmografia

1935 Les Misérables
1935 Outoa rakkautta (Mad Love)
1936 Nämä kolme (These Three)
1937 Kuin varas yöllä (History Is Made at Night)
1937 Mitä nainen tahtoo (Woman Chases Man)
1937 Kadun varjot / myös nimellä Varjojen kadut (Dead End)
1939 Humiseva harju (Wuthering Heights)
1940 Vihan hedelmät (The Grapes of Wrath)
1940 Lännen mies (The Westerner)
1940 Vaarallisilla vesillä (The Long Voyage Home)
1941 Citizen Kane
1941 Nainen ei armoa antanut (The Little Foxes)
1941 Jään tänne yöksi (Ball of Fire)
1946 Parhaat vuodet (The Best Years of Our Lives)
1947 Piispan vaimo (The Bishop's Wife)
1948 Professori (A Song Is Born)
1948 Lumous (Enchantment)
Lähde:
Aiheesta muualla

Gregg Toland Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Gregg Toland Elonetissä.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Photographers' Identities 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Hjalmar Lundbohm

| Hjalmar Lundbohm |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Muut nimet:  Johan Olof Hjalmar Lundbohm
Syntynyt: 25. huhtikuuta 1855 Ödeborg, Ruotsi
Kuollut: 4. huhtikuuta 1926 (70 vuotta) Fritsla, Ruotsi
Ammatti:  geologi, yritysjohtaja
Muut tiedot
Koulutus: Chalmersin teknillinen korkeakoulu
 Nimikirjoitus
Johan Olof Hjalmar Lundbohm (25. huhtikuuta 1855 Ödeborg – 4. huhtikuuta 1926 Fritsla) oli ruotsalainen geologi ja LKAB:n Kiirunan-kaivoksen johtaja vuosina 1900–1920. Hän vaikutti merkittävästi Kiirunan kehitykseen sen alkuvuosina. Lundbohm valmistui göteborgilaisesta Chalmersin teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1877.
Lundbohmia on perinteisesti pidetty Kiirunan perustajana, ja hänen mukaansa on siellä nimetty muun muassa katu ja koulu. Lundbohm on haudattu Kiirunan kirkon hautausmaalle.
Lundbohm oli kulttuuri- ja tiedemesenaatti, mutta rahoitti myös rotubiologian tutkimuslaitoksen perustamista. Saamelaisiin Lundbohm suhtautui eksotisoivasti. Hän kannatti ”lapp ska vara lapp” -politiikkaa, jolla pyrittiin estämään saamelaisten sekoittuminen muuhun väestöön, eikä palkannut saamelaisia LKAB:n kaivoksille. Toisaalta hän rahoitti Johan Turin Muitalus sámiid birra -kirjan julkaisua.
Kuvia

Lundbohmin asuintalo Kiirunassa.
Lundbohmin hautakivi, taustalla Kiirunan kirkko.
Lundbohm Eva Bonnierin maalaamana (1892)
Lundbohm Carl Wilhelmsonin maalaamana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hjalmar Lundbohm Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat 
Muut:  IdRef
Organoarseeniyhdisteet

Organoarseeniyhdisteet ovat organometalliyhdisteitä, joissa on kovalenttinen sidos arseenin ja hiilen välillä. Eräitä organoarseeniyhdisteitä käytetään niiden myrkyllisyydestä huolimatta lääkeaineina, ligandeina kemiassa tai puolijohteiden valmistuksessa.
Alkyyli- ja aryyliarsiinit ja -arsaanit > Arseeni(III)yhdisteet

Arseeni muodostaa alkyyli- tai aryyliyhdisteitä hapetusluvuilla +III ja V. Hapetusluvulla +III arseeni muodostaa lukuisia alkyyli- tai aryyliarsiineja, joita voidaan pitää arsiinin johdannaisina. Trialkyyli- tai -aryyliarsiinit ovat huoneenlämpötilassa herkästi haihtuvia ja ilmaherkkiä nesteitä. Ne voidaan jakaa kolmeen ryhmään alkyyli- tai aryyliryhmien määrän perusteella. Ryhmät ovat monoalkyyliarsiinit eli primääriset arsiinit (RAsH2), dialkyyliarsiinit eli sekundääriset arsiinit (R1R2AsH) ja trialkyyliarsiinit eli tertiääriset arsiinit (R1R2R3As). Näiden lisäksi tunnetaan tetra-alkyyliarsoniumsuoloja (R1R2R3R4As). Alkyyli- tai aryyliryhmän lisäksi organoarsiinimolekyyleissä arseeniin voi liittyä myös halogeeniatomi, kuten kloori.
Alkyyli- tai aryyliarsiineista trisubstituoidut tertiääriset arsiinit ovat helpoimpia valmistaa. Tyypillisesti reaktioissa arseenin trihalogenidi, esimerkiksi arseenitrikloridi, reagoi organometalliyhdisteen kanssa. Käytettyjä transmetallointireagensseja ovat Grignard-reagenssit, organolitium-, organoalumiini-, organotina-, organokadmium- ja organoelohopeayhdisteet. Reaktiossa voidaan käyttää joko kolmea ekvivalenttia transmetallointireagenssia tai suorittaa reaktio vaiheittain, jolloin yhdisteeseen voidaan liittää erilaisia alkyyliryhmiä. Monoalkyyli- ja dialkyyliarsiinijohdannaisia eli primäärisiä ja sekundäärisiä alkyyliarsiineja voidaan valmistaa pelkistämällä arsoni- tai arsiinihappoja tai trialkyyliarsiinien valmistuksen välituotteita. Nämä johdannaiset ovat helposti hapettuvia.
Organoarseeni(III)johdannaisia käytetään valmistettaessa arseenia sisältäviä puolijohteita tai useasti ligandeina organometalliyhdisteissä. Toriinia käytetään indikaattorina useille metalleille analyyttisessä kemiassa.
Alkyyli- ja aryyliarsiinit ja -arsaanit > Arseeni(V)yhdisteet

Hapetusluvulla +V arseeni muodostaa orgaanisia alkyyli- tai aryyliyhdisteitä, arsaaneja, joiden kaava on R5-nAsXn, missä X on halogeeni tai jokin muu elektronegatiivinen ryhmä ja n on kokonaisluku väliltä 1–5. Koska arseenin pentahalidit ovat voimakkaasti hapettavia ei näitä yhdisteitä voida valmistaa suoraan organometallireagensseista ja pentahalidista. Sen sijaan niitä valmistetaan hapettamalla organoarseeni(III)yhdisteitä kloorin avulla ja alkyloidaan muodostuva tuote organometallireagenssien avulla. Verrattuna organoarseeni(III)johdannaisiin organoarsiini(V)yhdisteet eivät reagoi yhtä helposti ilman kanssa. Aryylijohdannaiset ovat tyypillisesti alkyylijohdannaisia stabiilimpia.
Heterosykliset organoarseeniyhdisteet

Aromaattiset heterosykliset organoarseeniyhdisteet muistuttavat ominaisuuksiltaan rakenteeltaan analogisia typpiyhdisteitä, joskin ovat taipuvaisia hapettumaan helposti ja ovat väriltään tyypillisesti keltaisia. Ensimmäinen syntetisoitu heteroaromaattinen arseeniyhdiste oli 9-arsa-antraseeni. Sen lisäksi tunnetaan muun muassa arsiniini eli arsabentseeni, 1-arsanaftaleeni ja pyrrolia muistuttava arsoli. Arsiniinia voidaan valmistaa lähtien 1,4-pentadiyynistä.
Arsiini- ja arsonihapot

Arseeni muodostaa myös arsiinihappoja (R1R2R2AsO(OH)) tai arsonihappoja (RAsO(OH)2). Näistä arsiinihapot ovat luonteeltaan amfolyyttisiä ja arsonihapot ovat keskivahvoja happoja. Arsiinihappoja ja arsonihappoja valmistetaan tyypillisesti hapettamalla organoarsiineja ja hydrolysoimalla muodostunut tuote. Arsonihappoja voidaan valmistaa myös emäksisien arsenaattiliuosten ja aryylidiatsoniumsuolojen välisellä reaktiolla.
Monia arsonihappojohdannaisia käytetään tai on käytetty ihmis- ja eläinlääkinnässä. Niillä on hoidettu muun muassa kuppaa, unitautia ja ameebojen aiheuttamia infektioita. Siipikarjan lääkinnässä käytettäviä yhdisteitä ovat muun muassa roksarsoni, karbarsoni, nitarsoni ja arsaniilihappo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Organoarseeniyhdisteet Wikimedia Commonsissa
Trifenyyliarsiini on yksi arseenin organometalliyhdisteistä, joissa arseeni on hapetusluvulla +III
Pentametyyliarsaani on organoarseeniyhdiste, jossa arseeni on hapetusluvulla +V
Arsiniini eli arsabentseeni on heterosyklinen ja aromaattinen organoarseeniyhdiste
Kakodyylihappo kuuluu arsiinihappoihin
Roksarsoni on arsonihappoihin kuuluva organoarseeniyhdiste
Martti Kiilholma

Martti Johannes Kiilholma (s. 3. kesäkuuta 1950 Pomarkku) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hänen seuransa oli Kankaanpään Urheilijat.
Kiilholma osallistui maastojuoksun MM-kilpailuihin Puolan Chepstowissa vuonna 1976 ja Pariisissa 1980 sekä yleisurheilun MM-kisoihin Helsingissä 1983. Helsingin kisoissa hän edusti Suomea maratonilla, mutta joutui keskeyttämään.
Vuonna 1983 Kiilholma voitti Pohjois-Kaliforniassa ensimmäistä kertaa järjestetyn California International Marathonin.
Henkilökohtaiset ennätykset

5 000 metriä: 13.47,7, Turku 1978
10 000 metriä: 28.28,74, Lappeenranta 1980
10 km tiejuoksu: 28.47, Beverly Hills 1980
Maraton: 2.13.30, Houston 1984
Saavutukset

10 000 metrin SM-pronssia 1980
Maratonin SM-pronssia 1977
Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut
pitkän matkan (15 km) SM-hopeaa 1973 ja 1982
pitkän matkan (15 km) SM-pronssia 1976 ja 1978
pitkän matkan joukkuekilpailun SM-pronssia 1973
Timo Ruottinen

Säveltäjä Timo Ruottinen tammikuussa 2019.
Timo Juhani Ruottinen (s. 30. joulukuuta 1947 Tampere) on suomalainen musiikkituottaja, muusikko ja säveltäjä, joka toimi Alba Recordsin toimitusjohtajana ja vastaavana tuottajana vuosina 1993-2015, minkä jälkeen hän siirtyi yhtiön hallituksen puheenjohtajaksi. Säveltäjänä ja muusikkona Ruottinen on toiminut 1960-luvulta lähtien. Hänen kenties merkittävin sävellyksensä, pop-messu Missa Popularis valmistui vuonna 1969. Suuri yleisö tuntee hänen tuotannostaan parhaiten TV2:n Pikku Kakkonen -lastenohjelman tunnussävelmän ja Pikku Kakkosen posti -laulun.
Koulutus ja työura

Koulutukseltaan Ruottinen on ekonomi ja toiminut taloushallinnon johtotehtävissä 1970-luvulla Purso Oy:ssä ja Finn-Iran Contractors’ Groupissa Teheranissa 1970-luvun lopulla sekä Ahti-rakennusosakeyhtiössä 1980-luvulla ja Tampere-talon talousjohtajana 1989-1993.
Musiikin teoriaa, muotoanalyysiä ja kontrapunktia Ruottinen opiskeli Tampereen konservatoriossa 1980-luvulla. Hänen pääaineensa oli tuolloin laulu. Ruottisen mukaan hänen varsinaisen "musiikkikorkeakoulunsa" muodostivat kuitenkin 1960-luvun bändikellarit, kuorotoiminta ja kirjasto.
Alba Records

Timo Ruottinen oli mukana perustamassa Alba-levy-yhtiötä 1990-luvun alussa työskennellessään vielä Tampere-talon talousjohtajana. Aluksi toisena tuottajana oli muusikko ja säveltäjä Jukka Siikavire, ja tarkoitus oli julkaista sekä populaari- että klassista musiikkia, mutta käytännössä toiminta on painottunut klassiseen musiikkiin. Alba on julkaissut yli 400 albumia, joista monet on palkittu mm. klassisen musiikin Emma-palkinnoilla. Vuonna 2008 Ruottinen palkittiin Pro Musica Säätiön tunnustuksella "tyylitajuisen ja ennakkoluulottoman levy-yhtiön Alba Records Oy:n toiminnasta".
Ruottinen jäi eläkkeelle Alban toimitusjohtajan paikalta vuonna 2015, mutta on senkin jälkeen toiminut joidenkin levyjen vastaavana tuottajana.
Ura säveltäjänä

Teoston tietokannan mukaan Ruottisella on yli 250 rekisteröityä teosta. Useita hänen sävellyksiään on levytetty 1960-luvulta alkaen.
Ruottinen aloitti sävellysharrastuksensa popmusiikilla ja muistelee ensimmäisen teoksensa olleen vuonna 1963 rautalankayhtyeelle tehty twist In The Harem. Kappale kuultiin paljon myöhemmin 1980-luvulla televisio-ohjelmassa.
Ura säveltäjänä > Missa Popularis

Ruottinen kuuli lukiolaisena Turun konserttisalissa J.S. Bachin h-mollimessun, minkä jälkeen ajatus omasta messusta alkoi elää. Säveltäjä ryhtyi toimeen ja pääsiäisenä 1969 sai Turun konserttisalissa kantaesityksensä yli tunnin kestävä pop-messu Missa Popularis.
Missa Popularis on pop-messu sekakuorolle, solisteille ja pop-yhtyeelle. Teos herätti tuoreeltaan runsaasti huomiota ja sitä pidetään yhä Ruottisen tärkeimpänä sävellyksenä.
Vuonna 2019 Missa Popularis on tehnyt paluun. Teos esitettiin huhtikuussa 2019 Tampereella ja Jyväskylässä, ja kokonaislevytys julkaistiin lokakuussa 2019.
Ura säveltäjänä > Missa Seri ja kabaree

Jo ennen messuaan Timo Ruottinen oli vuonna 1968 ehtinyt herättää vilkasta keskustelua sovittamallaan ja osin säveltämälläänkin Missa Seri -nuorisojumalanpalveluksella, jossa muiden laulujen ohella kuultiin perinteisiä virsiä kitarayhtyeen säestyksellä. Kokonaisuus sisälsi Ruottisen ensimmäisen gospel-laulun Minä nostan silmäni vuoria kohti (Psalmi 121) ja Kyrien, josta sitten kasvoi Missa Popularis.
Aikakauden poliittinen kuohunta näkyi myös Jyväskylän kristillisillä teinipäivillä elokuussa 1970. Päivien päätösesityksenä nähtiin Timo Ruottisen ja Seppo Knuutilan laatimien tekstien ja Ruottisen säveltämien laulujen varaan rakentunut kabaree Lähetettynä maailmaan, joka kritisoi muun muassa lähetystyöhön liittyviä näkemyksiä. Ruottinen itse kuvasi esitystä "poliittiseksi kabareeksi kristillisin perustein".
Vuosina 1970-71 Ruottinen toimi tamperelaisen Iltamateatterin muusikkona ja säveltäjänä, mihin tehtävään häntä pyysi Raija Laroma (nyk. Raija Oranen).
Ura säveltäjänä > Televisio ja radio

1970-luvulla Ruottinen teki paljon töitä TV2:lle ja sävelsi lauluja muun muassa ohjelmiin Joululauluja (1973), Talvilauluja (1974) ja Naavahapsen salaisuus (1974). Lastenohjelmien parissa työskentely synnytti myös Pikku Kakkosen tunnussävelmän ja Pikku Kakkosen posti -laulun. Ruottinen teki tunnussävelmän ja muuta musiikkia myös Maija Salon lastenohjelmasarjaan Impromptu (1976-77). Radion puolella Ruottinen on säveltänyt musiikin Ylen Radioteatterin kuunnelmasarjaan Apostolien teot (2003).
Ruottinen myös lauloi Ylen juhlaohjelmasarjaa varten kootussa lauluyhtye Hiltusissa, joka esiintyi 1970- ja 1980-luvulla usein TV2:n lähetyksissä. 1980-luvulla hän toimitti Yleisradiolle sarjaa Bysantin heijastuksia musiikissa. Kreetalaista musiikkia Ruottinen esitteli vuonna 1989 radion kuuntelijoille ohjelmissa Sirtoksen salaisuudet ja Kreetan ääni.
Timo Ruottinen työskenteli 1970-luvulla Iranissa ja näiden kokemusten pohjalta syntyi vuonna 1979 yhdessä Outi Vallen kanssa toimitettu kaksiosainen radio-ohjelma Huuto minareetista. Ohjelma kertoo Iranin vallankumouksesta ja siinä käytettiin runsaasti äänitehosteita.
Ura säveltäjänä > Tiekantaatti ja Annastuuna

Ruottisen erikoisimpiin tilaustöihin kuuluu Tielaitokselle vuonna 1987 sävelletty tiekantaatti Polusta tieksi, jonka hän teki salanimellä Jouko Louhikko. Teos on myöhemmin myös levytetty. 1980-luvulla syntyivät myös Annastuuna-, Ahmatova- ja Kaatra-sarjojen laulut Annastuuna-yhtyeelle.