stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Abazat
Etninen historia

Abazojen ja abhaasien yhteiset esi-isät asuivat Mustanmeren rannikolla. 1300–1600-luvuilla abazat siirtyivät Kaukasusvuoriston pohjoispuolelle. Kansan muodostaa kaksi ryhmää, tapanta ja ašharua, joilla on omat murteensa. 1600-luvun alussa abazojen keskuuteen levisi sunnalainen islam, mutta he säilyttivät pitkään myös kristinuskon ja perinteisen uskonnon piirteitä. Kaukasian sodan loppuvaiheessa noin 30 000–45 000 abazaa pakeni Turkkiin. Kotiseudulleen jäi alle 10 000 abazaa, jotka 1860-luvulla siirrettiin vuoristosta tasangolle.
Elinkeinot ja kulttuuri

Perinteisiä elinkeinoja ovat karjanhoito ja maanviljely. Asumuksena toimi pyöreä tai neliskulmainen talo, jonka seinät oli punottu vitsaksista. Ruokavalio koostui vilja- ja maitotuotteista, kasviksista ja lihasta. Yhteiskuntajärjestyksen perustana olivat naapuri- ja sukuyhteisöt. Patriarkaaliset suurperheet olivat yleisiä 1800-luvun lopulle saakka. Kansanperinteeseen kuuluu mm. pohjoiskaukasialainen Nart-eepos. Abazan kirjakieli luotiin 1930-luvun alussa. Abazankielinen kirjallisuus kehittyi toisen maailmansodan jälkeen.
Aiheesta muualla

Abazashta.com - abazalaisen diasporan sivusto (venäjäksi)
Abazankielinen kirjallisuus

Abazankielinen kirjallisuus perustuu abazojen rikkaaseen suulliseen kansanperinteeseen sekä klassisen venäläisen ja neuvostokirjallisuuden esikuviin. Abazankieliseen suulliseen perinteeseen kuuluu Pohjois-Kaukasian kansojen yhteinen Nart-eepos, satuja, sankaritaruja sekä humoristisia ja opettavaisia kertomuksia.
Kirjallisuuden ensiaskeleet

Abazan kirjakieli luotiin 1930-luvun alussa. Ensimmäiset runot ja kertomukset ilmestyivät vuonna 1934 Tatlustan Tabulovin ja Nuh Ozovin laatimissa koulujen oppi- ja lukukirjoissa sekä abazankielisessä sanomalehdessä. Lupaava alku katkesi Stalinin vainoihin ja varsinkin toiseen maailmansotaan, jossa menehtyi useita aloittelevia kirjailijoita. 1940–1950-lukujen vaihteessa kaunokirjallisuuden kehitys alkoi uudelleen lähes tyhjästä.
Runous

1950-luvulta lähtien tärkeimmällä sijalla oli runous, jota julkaistiin aluksi yhteiskokoelmina. Vuonna 1956 ilmestyi Kali Džegutanovin runokokoelma ”Sinua laulan, isänmaa”, jota vuonna 1958 seurasivat Pasarbi Tsekovin, Bemurza Thaitsuhovin, Džemuladin Lagutševin ja Mikael Tšikatujevin runokirjat sekä kokoelma Tatlustan Tabulovin tšerkessistä tekemiä käännöksiä. 1950-luvun lopusta lähtien abazankielistä kaunokirjallisuutta julkaistiin säännöllisesti erillisinä kirjoina.
Sodanjälkeinen runous oli tyyliltään kömpelöä ja muistutti säkeiksi jaettua proosaa. Yhteiskunnallinen tematiikka alkoi laajentua 1950-luvun lopussa, jolloin alettiin kirjoittaa maisema- ja rakkauslyriikkaa. Runouden yleissävy oli kuitenkin vielä pitkään opettavainen ja julistava. 1950-luvun runoilijoista taitavimpana pidetään Bemurza Thaitsuhovia.
Runouden kehitys jatkui voimakkaana 1960-luvulla. Tsekov ja Thaitsuhov kuvasivat teoksissaan herkästi ja ilmeikkäästi luontoa ja arkielämän ilmiöitä. Aikaisempien vuosien pateettiseen julistukseen alettiin suhtautua ironisesti, vaikka siitä ei myöhemminkään päästy kokonaan eroon. 1960-luvun runouden merkittävimpiä saavutuksia olivat Tšikatujevin kokoelmat ”Sydämen päiväkirja” (1967) ja ”Abazaratsastajat” (1969), joiden voimakas satiiri ja rakkauslyriikka eivät ole vieläkään menettäneet merkitystään. Jo 1950-luvulla aloittaneesta Mira Tljabitševasta kehittyi ensimmäinen merkittävä naisrunoilija, joka on tuonut kokonaan uuden näkökulman abazankieliseen runouteen. 1960-luvulla debytoineita runoilijoita ovat Kasai Batalov, Fatima Apsova ja Kerim Mhtse.
1970–1990-luvuilla runous kehittyi etupäässä 1960-luvulla muotoutuneen kirjailijapolven voimin. Tämän ajan runoilijoista merkittävin oli perinteisiä kaanoneita noudattava Kerim Mhtse. Harvoja uusia nimiä olivat 1980-luvulla aloittanut Ali Jonov sekä 1990-luvulla debytoineet Maramyz Džudžujeva ja Larisa Šebzuhova.
Proosa

Abazankielisen proosakirjallisuus kehittyi pitkään runouden varjossa. Ensimmäinen pienoisromaani, Hamid Žirovin ”Elämää etsimässä” ilmestyi vuonna 1958, ja vuonna 1962 julkaistiin hänen kirjoittamansa ensimmäinen abazankielinen romaani ”Vuorten herääminen”. 1960-luvulla proosaa alkoi kirjoittaa Muhadin Dagužijev, jonka vuonna 1966 ilmestynyt ”Kourallinen multaa” on yksi merkittävimmistä abazaromaaneista.
Proosan voimakkain kehityskausi oli 1980-luvulla, jolloin ilmestyivät muun muassa Kali Džegutanovin romaanit ”Kultainen risti” ja ”Laba”, Rašid Huževin pienoisromaani ”Azamatin aamunkoitto” ja Dagužijevin ”Velka”. Teosten aiheet liittyvät muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta historiallisiin tai lähimenneisyyden tapahtumiin.
Nykytilanne

Abazankielisten kirjojen julkaiseminen vaikeutui huomattavasti Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen. Kun 1980-luvulla ilmestyi 40 abazankielistä kirjaa, seuraavan vuosikymmenen aikana niitä julkaistiin vain 22. Käytännössä kirjailijat joutuvat itse hankkimaan rahat teostensa painamiseen. 1990-luvulla ilmestyneistä teoksista merkittävinä voi pitää vain Kerim Mhtsen runokirjoja ”Kesän ja syksyn välisenä hetkenä” (1993) ja ”Ette tiedä, kuka olen” (1994), Muhadin Dagužijevin romaania ”Elä, Rina” (1997) ja Valentina Kopsergenovan kertomuskokoelmaa ”Noituus” (1996).
Taloudellisten seikkojen ohella ongelmana on kirjailijapolven ikääntyneisyys. 2000-luvun alussa abazankielisen kirjailijakunnan muodostivat lähes yksinomaan 1960-luvulla tai sitä ennen aloittaneet tekijät. Alle 45-vuotiaita kirjailijoita ei ole juuri lainkaan. Sanomalehti Abazašta on pyrkinyt aktivoimaan kirjallisuusharrastusta lapsille suunnattujen kilpailujen avulla. Nykyisellään abazankielisen kirjallisuuden tulevaisuus näyttää varsin synkältä.
HMS Aboukir (1807)

| HMS Aboukir |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Josiah & Thomas Brindley, Frindsbury
Kölinlasku:  kesäkuu 1804
Laskettu vesille:  18. marraskuuta 1807
Palveluskäyttöön:  toukokuu 1808
Poistui palveluskäytöstä:  romutettu 1838
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 703 bm
Pituus:  52,57 m (tykkikansi) 42,73 m (köli)
Leveys:  14,57 m
Syväys:  6,35 m
Koneteho:  purjeet
Aseistus
Aseistus:  74 tykkiä
HMS Aboukir oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Carnatic-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva.
Valmistus

Alus tilattiin 16. elokuuta 1800 tai 24. marraskuuta 1802 Josiah & Thomas Brindleyltä Frindsburystä, missä köli laskettiin kesäkuussa 1804. Alus laskettiin vesille 18. marraskuuta 1807 ja valmistui 7. heinäkuuta 1808 Chathamissa. Aluksen valmistajalle maksettiin 41 430 puntaa ja lisäksi Chathamin telakalle 9 022 puntaa. Takilointi ja varustaminen maksoi lisäksi 22 417 puntaa.
Palvelus

Alus otettiin palvelukseen toukokuussa 1808 Kanaalin laivueeseen päällikkönään George Parker. Se osallistui 1810 Scheldtin alueen operaatioihin ja alus partioi Texelin edustalla 1810-1811. Kesällä 1812 alus oli Itämerellä päällikkönään Thomas Browne kontra-amiraali Sir Thomas Byam Martinin lippulaivana. Kesällä 1813 aluksen päällikkönä oli jälleen Parker ja se lähti 19. kesäkuuta 1813 Välimerelle, jossa aluksen päällikkyyden vastaanotti syyskuussa Norburn Thompson. Alus oli vuonna 1814 Genovassa.
Alus oli  1817-1838 Chathamin reservissä. Se varustettiin heinäkuusta 1823 kesäkuuhun 1824 Chathamissa vastaanottoalukseksi, mikä maksoi 3 834 puntaa. Se muutettiin kesäkuussa 1831 Chathamissa edelleen sairaalalaivaksi. Alus myytiin 16. elokuuta 1838 romutettavaksi J. Lachlanille 4 250 punnalla.
Fennofelt

| Oy Fennofelt Ab |
| --- | --- |
Perustettu:  1964
Lakkautettu:  2024
Toimitusjohtaja:  Karl Lindahl
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  maailmanlaajuinen
Toimiala:  tekstiiliteollisuus
Tuotteet:  sellu- ja paperiteollisuuden puristinhuovat, märkäviirat ja kuivatusviirat
Henkilöstö:  150 (1995)
Emoyhtiö:  Albany International Corp (1969–)
Oy Fennofelt Ab (1993–2002 Albany Fennofelt Oy, 2002–2024 Albany International Oy) oli suomalainen paperiteollisuuden konehuopia ja viiroja valmistanut yritys. Se toimi Helsingin Konalassa vuodesta 1964 ja sitten myös Järvenpäässä vuodesta 1990.
Fennofeltin omistajaksi tuli 1960-luvulla ruotsalainen  Nordiska Maskinfilt AB. Vuonna 1969 molemmat osti yhdysvaltalainen Albany Felt, joka samoihin aikoihin muutti nimensä muotoon Albany International. Aiemmin Tammet-konserniin kuulunut saman alan valmistaja Metco Form Oy sulautui Albany International Oy:öön vuonna 2003.
Fennofeltin Helsingin-tehdas sijaitsi Konalassa Ruosilantie 10:ssä Vihdintien itäpuolella ja vuonna 1990 käynnistynyt puristinhuopatehdas Järvenpäässä Nummenkylän teollisuusalueella.
Fennofeltin toimitusjohtajana 1960-luvun lopulta 1990-luvun puoleenväliin oli Karl Lindahl.
Albany International Oy:n toiminta on lakannut kesäkuussa 2024.
Aamoksen kirja

| Aamoksen kirja> עמוס.Tanak Nevi'im.Raamattu Vanha testamentti |
| --- | --- |
 Profeetta Aamos. Venäläinen ikoni 1700-luvulta.
Synty
Kirjoittaja (perint.):  Aamos
Kirjoituspaikka:  Israel
Ajoitus:  n. 760–750 eaa.
Teksti
Genre:  profeetallinen kirja
Alkukieli:  heprea
Lyhenne:  Aam.
Lukuja:  9
Jakeita:  146
Edeltävä: < JoelSeuraava: Ob. >
Katso myösLuettelo Raamatun kirjoista
Aamoksen kirja (hepr. ‏עמוס‎) on yksi Raamatun Vanhan testamentin pienistä profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 30. ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen kahdestoista kirja.
Historia > Kirjoittaja

Profeetta Aamos toimi kuningas Jerobeam II:n, Israelin kuningaskunnan kuninkaan, hallintokauden (vuodesta 793 eaa. vuoteen 753 eaa.) sekä Ussian, Juudan kuningaskunnan kuninkaan, aikana. Tuohon aikaan sekä pohjoisen Israel että etelän Juuda olivat vaurautensa huipulla. Aamos oli profeetta Hoosean aikalainen, mutta todennäköisesti vaikutti jonkin verran häntä ennen.
Aamos ei todennäköisesti ollut "ammattimainen profeetta", joka olisi koulutettu toimimaan kuninkaan hovissa. Sen sijaan hän antaa ymmärtää olleensa paimen ja maanviljelijä, jonka Jumala kutsui työhön. Hänen viljelemiensä viikunoiden on ajateltu olleen rahvaan ruokaa. Siksi tutkijat ovat arvelleet, ettei hän kuulunut siihen eliittiin, jonka hän tuomitsi profetioissaan. Sen sijaan hän vaikuttaa työläiseltä.
Historia > Ajoitus

Suurin osa tutkijoista uskoo, että Aamos profetioi syksyllä 750 eaa. tai 749 eaa. Yleisesti uskotaan, että hänen saarnaajantoimensa Betelissä kesti vähintään yhden päivän ja enintään muutaman päivän ajan. Tuohon aikaan Assyrian sotajoukot taistelivat Damaskosta vastaan useita vuosia, ja se vähensi huomattavasti Syyrian uhkaa Israelia vastaan. Naapurien sotiessa Israel kykeni laajentamaan alueitaan lähes samoiksi, kun ne olivat olleet Daavidin ja Salomon aikoina.
On huomioitava, että Aamos saarnasi noin kaksi vuotta ennen suurta maanjäristystä, ja viittasi järistykseen kirjassaan kaksi kertaa. Sakarja muisti maanjäristyksen vielä 200 vuotta myöhemmin (Sak. 14:5).
Sisältö

Monet tutkijat jakavat Aamoksen kirjan kolmeen osaan. Luvut 1 ja 2 tarkastelevat Israelia ympäröiviä kansoja (Damaskos, Filistea, Tyyro, Edom ja Ammon) sekä Israelia itseään moraalisten silmälasien läpi sekä sisältävät ennustuksia näitä vastaan. Luvut 3–6 tarkastelevat Israelin syntejä tarkemmin. Luvut 7–9 sisältävät näkyjä, jotka Jumala antoi Aamokselle, sekä Betelin papin Amasjan nuhdesaarnan Aamokselle. Kirjan jakeita 7:1–9:8 kutsutaan yleisesti Näkyjen Kirjaksi. Se sisältää ainoan kertovan osuuden.
Ensimmäisessä kahdessa näyssä Aamos kykenee taivuttelemaan Jumalan siihen, ettei tämä kurita kansaa, niin kuin on Aamokselle näyttänyt. Kurin ja oikeudenmukaisuuden teemat ovat keskeisiä osassa, jota joskus kutsutaan valitusten kirjaksi (5:1–6:14). Tämä viesti voidaan nähdä parhaiten jakeessa 5:24. Luvussa 4 kuvattujen vitsausten voidaan katsoa olleen kurinpalautuksia, jotka saivat Israelin kääntymään takaisin Jumalan puoleen. Kansa ei kuitenkaan tulkinnut niitä tällä tavalla, ja ne kääntyivät rangaistukseksi kansan tottelemattomuudesta.
Näkyjen toisessa osassa (7:7–9) ei enää esirukoile kansansa puolesta, ja Jumala sanoo, ettei hän "enää kulje armahtaen [Israelin] ohitse". Israelin ahdinko on muuttunut toivottomaksi. Jumala ei enää pidättele tuomiotaan, koska Israel kieltäytyy kuuntelemasta profeettoja ja jopa pyrkii vaientamaan heidät (2:12, 3:8, 7:10–17).
Useimpien tutkijoiden mukaan Aamoksen kirjan keskeinen idea on siinä, että Jumala laittaa kansansa samalle tasolle kuin sitä ympäröivät kansat – hän vaatii kaikilta samaa moraalia. Samoin kuin kaikki muut kansat, jotka nousevat Jumalaa vastaan, myöskään Israel ja Juuda eivät pääse pakoon tuomiota epäjumalanpalvonnasta ja epäoikeudenmukaisista tavoista, eikä Jumalan kanssa solmittu liitto vapauta niitä moraalisista standardeista. Jumalaa edustava kansa täytyy puhdistaa kaikesta ja kaikista, jotka häpäisevät Jumalan nimen. Jumalan nimen on oltava korkea.
Muita merkittäviä teemoja kirjassa ovat: sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja huoli vähäosaisista; Jahve on kaikkien kansojen jumala ja tuomari; Jahve on oikeudenmukaisuuden jumala; Jahve teki kaikki kansat; Jahve valitsi Israelin kansan ja lunasti heidät, jotta hänet tunnettaisiin kaikessa maailmassa; Jahven valittuna oleminen tarkoittaa sitä, että on velvollinen elämään annetun lain mukaan; Jahve tuhoaa ainoastaan epäoikeudenmukaiset, muut säilyvät; ja että Jahve on vapaa tuomitsemaan, lunastamaan ja toimimaan Israelin pelastajana.
Kirjallisuutta

Peltola, Olavi: ”Aamoksen kirja”, Löytöretki Vanhaan testamenttiin.  Kauniainen:  Perussanoma, 1992.  ISBN 951-888-174-X  Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aamoksen kirja Wikimedia Commonsissa
Aiheesta muualla > Teksti

Raamattu . Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
Aamoksen kirja (Arkistoitu – Internet Archive) (1992)
Aamoksen kirja (Arkistoitu – Internet Archive) (1933)
Aamoksen kirja. Suomenkieliset käännökset (1992, 1933 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä hepreankielinen alkuteksti (Biblia Hebraica). Uskonkirjat.net.
Aiheesta muualla > Muuta

Gigot, Francis: Amos Catholic Encyclopedia.  1911. New York:  Robert Appleton Company. (englanniksi)
Levi, Gerson B.: Book of Amos. Jewish Encyclopedia. 1906. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Book of Amos
Nevi'im
Joosuan kirja · Tuomarien kirja · Samuelin kirjat · Kuninkaiden kirjat · Jesajan kirja · Jeremian kirja · Hesekielin kirja · Kaksitoista profeettaa (Hoosean kirja · Joelin kirja · Aamoksen kirja · Obadjan kirja · Joonan kirja · Miikan kirja · Nahumin kirja · Habakukin kirja · Sefanjan kirja · Haggain kirja · Sakarjan kirja · Malakian kirja)
| n k Vanha testamentti |
| --- | --- |
Pentateukki:  Ensimmäinen Mooseksen kirja  Toinen Mooseksen kirja  Kolmas Mooseksen kirja  Neljäs Mooseksen kirja  Viides Mooseksen kirja 
Historialliset kirjat:  Joosuan kirja  Tuomarien kirja  Ruutin kirja  Ensimmäinen Samuelin kirja  Toinen Samuelin kirja  Ensimmäinen kuninkaiden kirja  Toinen kuninkaiden kirja  Ensimmäinen aikakirja  Toinen aikakirja  Esran kirja  Nehemian kirja  Esterin kirja 
Viisauskirjat:  Jobin kirja  Psalmien kirja  Sananlaskujen kirja  Saarnaajan kirja  Laulujen laulu 
Suuret profeetat:  Jesajan kirja  Jeremian kirja  Valitusvirret  Hesekielin kirja  Danielin kirja 
Pienet profeetat:  Hoosean kirja  Joelin kirja  Aamoksen kirja  Obadjan kirja  Joonan kirja  Miikan kirja  Nahumin kirja  Habakukin kirja  Sefanjan kirja  Haggain kirja  Sakarjan kirja  Malakian kirja 
Profeetta Aamos ja muita hahmoja kattomaalauksessa. Melozzo da Forlì, 1400-luku.
Käännös suomeksi
Abd al-Halim Abu Ghazala

| Abd al-Halim Abu Ghazala |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. tammikuuta 1930 Al-Zohour
Kuollut: 6. syyskuuta 2008 Kairo
Sotilashenkilö
Taistelut ja sodat:  Kuuden päivän sota Jom kippur -sota
Sotilasarvo:  kenttämarsalkka
Abd al-Halim Abu Ghazala (15. tammikuuta 1930 – 6. syyskuuta 2008) oli Egyptin puolustusministeri ja maan armeijan komentaja. Sotilasarvoltaan hän oli kenttämarsalkka.
Elämäkerta

Abu Ghazala syntyi Al-Zohourissa vuonna 1930 ja liittyi Egyptin armeijaan vuonna 1948. Vuonna 1952 hän otti osaa tuolloisen Egyptin kuningas Farukin syrjäyttäneeseen vallankaappaukseen, sekä vuosina 1967 ja 1973 Israelin vastaisiin sotiin. Vuonna 1981 Abu Ghazalasta tuli Egyptin puolustusministeri ja maan armeijan komentaja. Nimitystään seuranneena päivänä hänet ylennettiin kenttämarsalkaksi. Presidentti Anwar Sadatin murhan jälkeen vuonna 1981 hän käytti asemaansa pitääkseen yllä Israelin kanssa vuonna 1979 solmittua haurasta rauhansopimusta. Vuonna 1987 Abu Ghazala erotettiin sen jälkeen, kun hänen väitettiin ottaneen osaa juoneen hankkia laittomasti ohjusteknologiaa Yhdysvalloista. Hän jäi pois julkisuudesta vuonna 1993 ja kuoli Kairossa 6. syyskuuta 2008.
Hr. Ms. Abraham van der Hulst (F832)

| Hr>  Ms. Abraham van der Hulst |
| --- | --- |
 Hr. Ms. Abraham van der Hulst

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Schelde
Kölinlasku:  8. helmikuuta 1989
Laskettu vesille:  7. syyskuuta 1991
Palveluskäyttöön:  15. joulukuuta 1993
Poistui palveluskäytöstä:  Chilelle 2004 nimellä Blanco Encalada
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 800 t (standardi) 3 320 t (kuormattu)
Pituus:  122,3 m (kokonaispituus)
Leveys:  14,4 m
Syväys:  6,1 m
Koneteho:  CODOG: 37 550 hv/48 970 hv risteilymoottori: 8 459 bhp
Nopeus:  29/30 solmua 21 solmua
Miehistöä:  154
Aseistus
Aseistus:  2 × neliohjuksista Harpoon-ohjusten laukaisualustaa 1 × kuudentoista ohjuksen Sea Sparrow -ohjusten VLS-laukaisualusta 1 × 76 mm OTO Melaran tykki 1 × Goalkeeper CIWS 2 × 20 mm ilmatorjuntatykkiä 4 × 324 mm torpedoputkea 2 × Super BROC heitteenlaukaisulaitetta 1 × Westland Lynx -helikopteri
Hr. Ms. Abraham van der Hulst (runkonumero F832) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Karel Doorman -luokan ohjusfregatti, joka myytiin Chilelle vuonna 2004.
Valmistus

Alus tilattiin Schelden laivastontelakalta, missä köli laskettiin 8. helmikuuta 1989. Alus laskettiin vesille 7. syyskuuta 1991 ja valmistui 15. joulukuuta 1993.
Palvelus

Alus myytiin 2004 Chilelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä Blanco Encalada runkonumerolla FF-15.
Hr. Ms. Abraham van der Hulst (1937)

| Hr>  Ms. Abraham van der Hulst |
| --- | --- |
 Hr. Ms. Abraham van der Hulst

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Gusto, Schiedam
Kölinlasku:  13. marraskuuta 1936
Laskettu vesille:  31. toukokuuta 1937
Palveluskäyttöön:  11. lokakuuta 1937
Loppuvaihe:  tuhoutunut 1944
Tekniset tiedot
Uppouma:  525 t
Pituus:  56,69 m
Leveys:  7,77 m
Syväys:  2,11 m
Koneteho:  1 600 ihp
Nopeus:  15 solmua
Miehistöä:  45
Aseistus
Aseistus:  1 x 75 mm puoliautomaatti tykki 2 x kaksipiippuista .50" konekivääriä 40 x miinaa
Hr. Ms. Abraham van der Hulst oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Jan van Amstel -luokan teräsrunkoinen miinanraivaaja, joka otettiin palvelukseen 1937.
Valmistus

Alus tilattiin Gustolta Schiedamista ja sen köli laskettiin 13. marraskuuta 1936. Alus laskettiin vesille 31. toukokuuta 1937 ja se otettiin palvelukseen 11. lokakuuta 1937.
Palvelus

Aluksen miehistö upotti aluksensa 14. toukokuuta 1940 Enkhuizenissa Alankomaiden antauduttua. Saksalaiset nostivat hylyn ja se liitettiin Saksan laivastoon. Alus muutettiin joulukuussa 1940 torpedoiden keräysalukseksi, jolloin se nimettiin M-553:ksi.
Alus osui miinaan Itämerellä ja se upposi Brüstendorfin edustalla 21. huhtikuuta 1944. Hylky nostettiin 20. heinäkuuta ja se hinattiin Gotenhafeniin palveluksesta poistettavaksi. Myöhemmin hylky hinattiin Stettiniin, missä se syttyi lähellä Gollnowwerftiä tuleen ilmapommituksessa 20. elokuuta. Palanut hylky jäi paikalleen ja etenevät venäläiset valtasivat sen.
Wessex (suku)

| Wessex |
| --- | --- |

Maa:  Wessex, Enlanti
Arvonimet:  Wessexin kuningas, Bretwalda
Perustaja:  Cerdic
Perustamisvuosi:  n. 519
Wessex on nimitys suvulle, joka hallitsi Wessexinä tunnettua kuningaskuntaa Lounais-Englannissa. Wessex-suku oli vallassa aina 500-luvulta kuningas Cedricin aikakaudesta Englannin kuningaskuntien yhdistymiseen asti. Silloin suvusta tuli koko Englannin hallitsijoita. Tätä jatkui aina Alfred Suuresta vuonna 871 Edmund Rautakyljen kuolemaan vuonna 1016 asti.
Wessexien kausi tunnetaan anglosaksien aikakautena. Wessexien jälkeen Englannin hallitsijaksi tulivat tanskalaiset ja ensimmäisenä Sven Haaraparta, jota tosin ei koskaan kruunattu kuninkaaksi. Vuodesta 1016 eteenpäin hallitsi Knuut Suuri.
Jatkosodan pommitukset Helsingissä

Tuhoja tutkitaan helmikuussa 1942.
Jatkosodan pommitukset Helsingissä aloittivat jatkosodan ja päättivät välirauhan.
Osana toista maailmansotaa Saksa aloitti hyökkäyksensä itään 22. kesäkuuta 1941 myös Suomen alueelta. Kolme päivää sen jälkeen 25. kesäkuuta 1941 Neuvostoliitto pommitti Helsinkiä ja muita suomalaisia asutuskeskuksia.
Vuoden 1941 aikana Helsinkiä pommitettiin yhdeksän kertaa.  9. heinäkuuta Neuvostoliitto pommitti etenkin Kallion kaupunginosaa. Yhteensä 21 ihmistä kuoli.
Marraskuussa 1942 pommi surmasi kymmeniä ihmisiä, varsinkin lapsia, elokuvateatterin edessä. Sotasensuurin takia asiasta uutisoitiin niukasti, ettei mieliala laskisi.
Helsingin suurpommitukset vuonna 1944 helmikuun 6.–7., 16.–17. ja 26.–27. päivien välisinä öinä olivat viimeiset pommitukset, joiden jälkeen Neuvostoliitto aloitti massiivisen maahyökkäyksen.
Helsingin ilmatorjunnan kerrotaan hämänneen pommittajia nuotioiden ja valonheitinten avulla. Valonheittimet ja ensimmäisten harhautuneiden pommien sytyttämät tulipalot johtivatkin joitakin pommittajia harhaan. Sodan ajan lähteistä ei kuitenkaan löydy tietoa, että käskyä kaupungin muotoon rakennettujen kokkojen sytyttämisestä olisi annettu. Ilmatorjunnalla oli käytössään sen ajan huippukalustoa, tulenjohtotutka ja radiomittauslaitteita, joiden avulla voitiin tehdä joko tuhoamisammuntaa tai sulkuammuntaa. Arviolta vain 5–10 prosenttia suuresta pommimäärästä putosi Helsingin keskustaan. Valvontakomission jäsenten saapuessa taistelujen tauottua Helsinkiin he hämmästyivät. Venäläiset luulivat tuhonneensa pääkaupungin maan tasalle.
Abstrakti algebra

Ryhmädiagrammi. Ryhmäteoria on osa abstraktia algebraa.
Abstrakti algebra on matematiikan osa-alue, joka tutkii algebrallisia rakenteita, kuten ryhmiä, renkaita ja kuntia.
Historiaa ja esimerkkejä

Historiallisesti algebralliset rakenteet ovat usein esiintyneet ensimmäistä kertaa matematiikassa muualla kuin itse abstraktissa algebrassa. Kun uusi käsite on todettu hyödylliseksi erottaa alkuperäisestä asiayhteydestään, se on voitu aksiomatisoida ja sitä on voitu tutkia abstraktin algebran keinoin. Tämän vuoksi abstraktilla algebralla on monia yhteyksiä muihin matematiikan osa-alueisiin.
Esimerkkejä algebrallisista rakenteista, joissa on annettu yksi laskutoimitus:
magmat
monoidit
puoliryhmät
ryhmät.
Monipuolisempia algebrallisia rakenteita:
renkaat ja kunnat
modulit ja vektoriavaruudet
assosiatiiviset algebrat ja Lien algebrat
hilat ja Boolen algebrat
Kaikki yllä olevat esimerkit muodostavat yhdessä kunkin algebrallisen rakenteen homomorfismien kanssa kategorian, ja kategoriateoria antaa mahdollisuuden vertailla erilaisia algebrallisia rakenteita.
Kirjallisuutta

Häsä, Jokke & Rämö, Johanna: Johdatus abstraktiin algebraan.  (3. uudistettu painos (1. painos 2012))  Helsinki:  Gaudeamus, 2015.  ISBN 978-952-495-361-0
Metsänkylä, Tauno & Näätänen, Marjatta: Algebra (PDF) matematiikkalehtisolmu.fi.  2010.