Luettelo Aero Oy:n ja Finnairin lentokalustosta
Aeron ja Finnairin historiallinen kalusto > Aeron ja Finnairin potkurikonekalusto > Aeron Junkers-kalusto

Aero O/Y perustettiin 1.11.1923, mutta heti alkuun ongelmana oli se, että yhtiön pääoma, 500 000 markkaa, ei riittänyt lentokoneen ostamiseen. Ongelma ratkaistiin kuitenkin luovalla tavalla. Yhtiön johtaja, Bruno Lucander, ehdotti saksalaiselle Junkers GmbH:lle, että ensimmäinen kone maksettaisiin Aeron osakkeina. Hugo Junkers hyväksyi tämän ehdotuksen, ja Aero sai ensimmäisen lentokoneensa, Junkers F.13:n maahan 14. maaliskuuta 1924.
Junkers F 13 oli Junkersin vuosina 1919–1933 valmistama yksimoottorinen alataso, jonka kyytiin mahtui neljä matkustajaa. Lentomatka oli maksimissaan 950 km.
Ensimmäisen kaupallisen lentonsa Aeron ensimmäinen Junkers F 13 lensi 20.3.1924 Katajanokan lentosatamasta. Kohteena oli Tallinna. Talvella koneen alla oli sukset ja kesällä ponttoonit. Rospuuttoaikana ei voitu liikennöidä, joten silloin pidettiin pakollista taukoa.
Silloin, kun talvet olivat ankaria eikä laivoilla voitu liikennöidä, oli lentokoneille kovaa kysyntää. Talvi 1926 oli tällainen. Yhtiö lensi Tallinnan ohella Tukholmaan. Viimeksi mainittuun lennettiin päivittäin jopa 300 kilogrammaa ilmapostia. Tallinnaan taas lennettiin joskus jopa 13 vuoroa päivässä. Aeron Junkers myös etsi, huolsi ja muonitti jäihin juuttuneita laivoja.
Ensimmäisten vuosien myönteisten kokemuksien myötä eduskunta myönsi Aerolle 2,5 miljoonan markan lainan uuden koneen hankkimista varten. Kesäkuussa 1926 yhtiö sai käyttöönsä Junkers G.24W -koneen. Siinä oli kahden hengen miehistö ja siihen mahtui 14 matkustajaa. Matkalentonopeus oli 210 km/h ja pisin lentomatka 660 kilometriä. Uusi kone oli tarkoitettu Tukholman-reitille. Tuon vuoden kesäliikenne oli kysynnältään hyvä, ja kuljetettujen matkustajien, rahdin ja postin määrä kolminkertaistui tuolloin verrattuna edelliseen vuoteen.
Vuonna 1927 Tallinnan reittiä pidennettiin niin, että nyt lennettiin Riikaan saakka. Yhtiö sai vuonna 1928 valtiolta uuden lainan, jolla se osti kaksi Junkers F.13 -konetta. Kun yhtiöllä nyt oli käytössään yksi Junkers G24 -kone ja neljä neljän matkustajan F.13-konetta, voitiin yksi kone (G24) omistaa uudelle Turku–Maarianhamina–Tukholma-reitille. Turkuun oli edellisenä vuotena valmistunut lentosatama. Vuonna 1928 Aeron koneet lensivät lähes 200 000 lentokilometriä ja ne kuljettivat 3 206 matkustajaa.
Vuonna 1928 Aeron Junkers F.12 Turku osallistui italialaisen tutkimusmatkailija Umberto Nobilen miehistön pelastusoperaatioon Huippuvuorilla. Koneen päällikkönä oli ilmavoimien luutnantti Olavi Sarko ja miehistönä Aeron lentäjä Gunnar Lihr ja mekaanikko Uuno Backman. Koneen päästyä Huippuvuorille oli Nobile jo pelastettu, mutta Aeron kone pelasti alppijääkäri Gennaro Soran.
1930-luvun ensimmäisinä vuosina Aero lensi myös yöpostilentoja Tukholman ja Kööpenhaminan välillä.
Vuonna 1931 Aero osti ensimmäisen Junkers JU-52 -koneen. Koneessa oli kolme moottoria, ja kolmen hengen miehistö saattoi lennättää 17 matkustajaa noin 1 700 kilometrin matkan huippunopeuden ollessa 265 km/h.
Aeron JU-52 ryhtyi liikennöimään Helsinki–Turku–Tukholma-reittiä. Seuraava harppaus suoritettiin vuonna 1934, jolloin sekä Tallinnaan että Tukholmaan lennettiin kahdesti päivässä.
Maalta ryhdyttiin liikennöimään vuonna 1935, jolloin Turkuun avattiin uudenaikainen lentoasema, Artukaisten lentokenttä. Myös Helsingissä siirryttiin samaan vaiheeseen, kun Malmin lentoasemalta alettiin liikennöidä seuraavana vuonna, vaikka avajaiset tosin järjestettiin vasta vuonna 1938. Nyt oli ympärivuotinen liikennöinti tullut mahdolliseksi.
Yhtiö laajensi toimintaansa myös Keski-Euroopan suuntaan. Vuosina 1938 ja 1939 se lensi Berliiniin saakka, tehden välilaskut Tallinnassa, Riiassa, Köningsbergissä ja Danzigissa. Aiemmin oli jouduttu vaihtamaan konetta ja yhtiötä Riiassa.
Tähän saakka Aero oli lentänyt lähes yksinomaan ulkomaanlentoja. 1930-luvun lopulla yhtiö alkoi kehittää myös kotimaanlentoja. Sillä oli useita suuria Junkers JU-52 -koneita, ja pienten Junkersien aika alkoi olla ohi.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Aero Oy:n saksalaisvalmisteinen Junkers-kalusto
| No. | Tyyppi | Rekisteri- tunnus | Sarja- numero | Nimi | Aeron käytössä | Lisätietoja | Poistettu Suomen rekisteristä | Viitteet |
| 1. | Junkers F.13 | K-SALA | C/N 700 | Regenpfeifer | 1924–1927 | Tuhoutui Tallinnassa | 1927 |  |
| 2. | Junkers F.13 | K-SALB | C/N 760 | Bergfink | 1926–1928 | Kadonnut Suomenlahdella | 1929 |  |
| 3. | Junkers F.13 | K-SALD | C/N 798 | Zwergadler | 1927–1927 | Tuhoutui matkalla Tallinnasta Helsinkiin | 1927 |  |
| 4. | Junkers F.13fe | K-SALE OH-ALE | C/N 2004 | Spatz | 1927–1931 | Myyty Suomen valtiolle | 1941 |  |
| 5. | Junkers F.13fe | K-SALF OH-ALF | C/N 2011 | Balzhahn | 1928–1934 | Myyty Suomen valtiolle, romutettu 1937 | 1937 |  |
| 6. | Junkers F.13fe | K-SALG OH-ALG | C/N 2012 | Turku | 1928–1931 | Myyty Suomen valtiolle | 1941 |  |
| 7. | Junkers F.13ge | K-SALI OH-ALI | C/N 2033 |  | 1930–1935 | Tuhoutui matkalla Helsingistä Tallinnaan | 1937 |  |
| 1. | Junkers G.24W | K-SALC OH-ALC | C/N 919 | Suomi | 1926–1935 | Myyty Junkers GmbH:lle | 1937 |  |
| 1. | Junkers K.53/A.35W | K-SALH | C/N 1066 |  | 1928–1929 | Myyty Ruotsiin, myöhemmin Kiinaan | 1929 |  |
| 1. | Junkers JU-52/3mce | OH-ALK OH-LAK | C/N 4014 | Sampo | 1932–1945 | Tuhoutui Hyvinkäällä | 1945 |  |
| 2. | Junkers JU-52/m | OH-ALL | C/N 5494 | Kaleva | 1936–1940 | Neuvostoliiton alas ampuma | 1940 |  |
| 3. | Junkers JU-52/3m | OH-LAM | C/N 7256 | Karjala | 1942–1949 | Myyty Ruotsiin | 1952 |  |
| 4. | Junkers JU-52/3mg8e | OH-LAO | C/N 7493 | Waasa | 1942–1949 | Lufthansalla 1942–44, lopulta myyty Ruotsiin | 1952 |  |
| 5. | Junkers JU-52/3mg8e | OH-LAP | C/N 7490 | Petsamo | 1942–1942 | Lufthansan käytössä, ei koskaan palautettu | 1945 |  |