stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Budapestin arkkitehtuuri
Kertaustyylit

Kertaustyyleiksi kutsutaan tyylivirtauksia, jotka vallitsivat 1800-luvun jälkipuoliskolla ja jotka jäljittelivät jotain vanhempaa tyyliä: puhutaan uusgotiikasta, uusrenessanssista, uusbarokista jne. Monet Budapestin rakennukset ovat eklektisiä, eri kertaustyylien sekoituksia. Kertaustyylejä ei ole aina arvostettu, mutta nykyään niitä pidetään Budapestin arkkitehtuurin arvokkaimpana puolena.
Kertaustyylit > Miklós Yblin rakennukset

Kertaustyylien ajan huomattavin arkkitehti Budapestissä oli Miklós Ybl, joka on suunnitellut muun muassa Oopperatalon, Kansalliskirjaston ja Pyhän Tapanin kirkon, viimeksi mainitun tosin vain osittain.
Oopperataloa (valmistui vuonna 1884) Andrássy útilla pidetään Yblin mestariteoksena ja yhtenä Budapestin kauneimmista rakennuksista. Vaikka rakennus on suurikokoinen, se ei näytä massiiviselta. Rakenteeltaan se on pääosin uusrenessanssia, mutta siinä on myös barokin elementtejä.
Kansalliskirjasto (Széchényi-kirjasto) on osa Budan kuninkaanlinnaksi kutsuttua rakennuskompleksia, jonka nykyinen ulkoasu on enimmäkseen toisen maailmansodan jälkeiseltä ajalta. Kuninkaanlinna tuhoutui pahoin neuvostojoukkojen hyökätessä sinne idästä 1945. Kansalliskirjasto sijaitsee kuitenkin linnavuoren länsirinteellä niin sanotussa Yblin siivessä, osassa joka kärsi hyökkäyksestä vähiten. Siksi se on säilynyt melko hyvin alkuperäisessä asussaan, ja siitä saa kuvan miltä Kuninkaanlinna näytti ennen sotaa. Yblin siipi on rakennettu vuosina 1890–1902.
Pyhän Tapanin kirkko sijaitsee Pestin vanhankaupungin rajalla, Deák Ferenc térin lähellä. Sillä ehti rakennusaikanaan olla kolme suunnittelijaa. Ybl tuli suunnittelijaksi József Hildin kuoleman jälkeen, mutta ehti itsekin kuolla ennen rakennuksen valmistumista, joten sen saattoi loppuun József Kauser vuonna 1906. Kirkon pääsisäänkäynti ja Bajcsy-Zilinszky útin puoleinen julkisivu ovat Yblin suunnittelemia ja tyyliltään uusrenessanssia.
Kertaustyylit > Uusgotiikka

Uusgotiikkaa edustavia edustavia kuuluisia rakennuksia ovat Parlamenttitalo ja Matiaksen kirkko. Parlamenttitalo sijaitsee näkyvällä paikalla Tonavan Pestin-puoleisella rannalla. Sen on suunnitellut Imre Steindl, ja se rakennettiin vuosina 1885–1902. Vaikka Parlamenttitalo onkin tyyliltään lähinnä uusgotiikkaa, siinä on myös renessanssin ja barokin piirteitä. Valmistuessaan rakennus oli jo tyylillisesti vanhanaikainen, mikä herätti kritiikkiä. Esimerkiksi runoilija Gyula Illyés nimitti sitä ”turkkilaisen kylpylän ja goottilaisen kappelin sekoitukseksi”.
Matiaksen kirkko on Budan Linnavuorella, Kalastajanlinnakkeen näköalapaikan vieressä, ja sen torni hallitsee Linnavuoren siluettia. Kirkon virallinen nimi on Budan Pyhän Neitsyen kirkko, ja kutsumanimensä se on saanut Matias-kuninkaasta, jonka vaakuna on kirkon etelätornissa. Matias oli naimisissa kahdesti, ja kummallakin kerralla hänet vihittiin tässä kirkossa. Paikalla on ollut kirkko jo vuodesta 1255.
Matiaksen kirkon pääsisäänkäynti ja apsis ovat 1200-luvulta, ja keskiosa rakennettiin vuoden 1400 tienoilla. Turkkilaisvallan jälkeen kirkko rakennettiin uudestaan barokkityyliin, ja nykyisen asunsa se sai vuonna 1896. Kunnostustöitä johti arkkitehti Frigyes Schulek, joka säilytti kaikki vanhimmat elementit ja tavoitteli myös uudessa rakennuksessa vanhaa, goottilaista tyyliä. Esimerkiksi kirkon torni on alaosastaan alkuperäinen, kolmannesta kerroksesta lähtien Schulekin suunnittelema. Mielipiteet kirkon rakennustaiteellisesta arvosta vaihtelevat: toiset pitävät sitä eklektisenä mestariteoksena, toisten mielestä se on vain ylikoristeltu lavaste.
Kertaustyylit > Uusrenessanssi

Uusrenessanssin tyyliin tehdyistä rakennuksista tunnetuimpia ovat Tiedeakatemia ja Kansatieteellinen museo.
Tiedeakatemia on rakennettu Roosevelt térille, Széchenyin ketjusillan Pestin-puoleiseen päähän. Sen suunnitteli berliiniläinen Friedrich Stüler, ja se oli valmistuessaan vuonna 1864 kaupungin ensimmäinen uusrenessanssityylinen rakennus. Julkisivussa, toisen kerroksen tasalla, on kuusi allegorista patsasta, jotka symboloivat eri tieteitä. Samalla korkeudella on myös kuuden tiedemiehen patsaat: Galilei, Miklós Révai (unkarilainen kielitieteilijä), Newton, Lomonosov, Descartes ja Leibniz.
Kansatieteellinen museo on Kossuth térillä Parlamenttitaloa vastapäätä, mutta Tonavalta katsoen sen takana. Sen on suunnitellut Alajos Hauszmann, ja se on rakennettu tavallaan lohdutuspalkinnoksi, sillä se jäi toiseksi Parlamenttitalon suunnittelukilpailussa. (Saman torin laidalla on myös Maatalousministeriö, jonka suunnitelma tuli kolmanneksi.) Alun perin rakennuksessa toimi Unkarin korkein oikeus. Se valmistui vuonna 1897.
Kertaustyylit > Romantiikka

Kertaustyyleihin voidaan laskea myös romantiikaksi, orientalismiksi tai uusbysanttilaisuudeksi kutsuttu tyylisuunta, joka haki innoituksensa unkarilaisten myyttisestä, itäisestä menneisyydestä. Tämän tyylisuunnan edustajia ovat mm. Dohány-kadun synagoga ja Pestin Vigadó.
Dohány-kadun synagoga (tunnetaan myös nimellä Suuri synagoga) valmistui vuonna 1859, ja sen on suunnitellut wieniläinen arkkitehti Ludwig Förster. Se on maailman toiseksi suurin synagoga, ja sinne mahtuu lähes 3 000 ihmistä. Sen sipulikupoleihin päättyvät kaksoistornit nousevat 43 metrin korkeuteen, ja keskilaivan leveys on 12 metriä.
Ulkopuolelta synagoga tekee sipulikupoleineen ja kirkkaine väreineen maurilaisen tai bysanttilaisen vaikutuksen, vaikka Budapestin juutalaiset olivatkin lähes yksinomaan eurooppalaisia aškenaseja. Rakennuksessa on myös kristillisen kirkon piirteitä, kuten kaksoistorni ja avoimet lehterit, joten se on melko epätavallinen synagoga. Synagoga vahingoittui pahoin sodan aikana, mutta se entistettiin 1991–1996.
Konserttitalo Vigadó, jota kutsutaan myös Pestin Vigadóksi erotuksena Budan puolen samannimisestä rakennuksesta, on näkyvällä paikalla lähellä Tonavan rantaa Ketjusillan ja Erzsébetin sillan välissä. Sen on suunnitellut Frigyes Feszl, ja se on rakennettu vuosina 1859–1865. Rakentaminen kesti kauan, koska Feszl oli vaativa ja puuttui pienimpiinkin yksityiskohtiin. Kun rakennus oli lopulta valmis, siihen suhtauduttiin torjuvasti. Jotkut pitivät sitä liian erikoisena, toiset liian ”unkarilaisena”. Sitä kritisoitiin myös yhtenäisyyden puutteesta ja siitä, että julkisivu oli paljas ja pääsali jättiläismäisen korkea (22 metriä).
Vigadó piti rakentaa uudestaan sodan tuhojen jälkeen, ja se avattiin jälleen vuonna 1980. Restaurointi on tehty huolellisesti alkuperäisten suunnitelmien mukaan, mutta pääsalin akustiikkaa on parannettu katosta riippuvilla pyramideilla. Pääsaliin mahtuu 640 kuuntelijaa.
Jugend

Kertaustyylien jälkeen muotiin tuli jugend, joka tunnetaan ranskan- ja englanninkielisessä kirjallisuudessa nimellä art nouveau. Unkarin, Böömin ja Itävallan jugendista käytetään myös nimeä sesessionismi, mikä viittaa siihen, että tyyli pyrki erottumaan (vrt. engl. secession = eroaminen) aiempien tyylisuuntien akateemisuudesta ja luomaan jotain uutta, kuvastamaan omaa aikakauttaan. Unkarissa haettiin lisäksi omaa, kansallista tyyliä, joka eroaisi keisarin hovin suosimista kertaustyyleistä.
Jugend > Ödön Lechnerin rakennukset

Unkarin jugend-ajan merkittävin arkkitehti oli Ödön Lechner, jonka on sanottu merkitsevän Budapestille samaa kuin Gaudí Barcelonalle. Hän rakasti värejä ja muotoja eikä halunnut jättää mitään pintaa koristelematta. Hän oli myös intohimoinen patriootti. Lechnerin rakennukset jakoivat mielipiteitä: traditionalistit pilkkasivat niitä, mutta niillä oli myös innostuneita kannattajia. Lechnerin suunnittelemia merkittäviä rakennuksia Budapestissa ovat Taideteollisuusmuseo, Geologian instituutti ja entisen Postisäästöpankin rakennus.
Taideteollisuusmuseo on vilkkaan Üllői útin varrella, lähellä Suuren kaarikadun risteystä. Se on rakennettu vuosina 1893–1896, ja se oli aikanaan poikkeuksellinen museorakennus. Se ei hakenut inspiraatiota läntisistä klassismista tai kertaustyyleistä, vaan viittasi itään, missä Lechner uskoi unkarilaisten todellisten juurten olevan. Taideteollisuusmuseota on kuvattu mogulihallitsijan palatsin ja maurilaisen Alhambran yhdistelmäksi, ja sen sisätilan valkoisia, kaarevia muotoja on verrattu pölysokeriin. Valkoinen sisätila on jyrkässä ristiriidassa ulkoseinien ja kirkkaanvihreän ja kullanvärisen katon kanssa. Rakennuksen keskellä on avoin aula, joka on katettu teräsrunkoon kiinnitetyin ikkunaruuduin. Keisari Frans Joosefin kerrotaan olleen pöyristynyt, kun hän saapui vihkimään rakennuksen.
Geologian instituutti on rakennettu vuonna 1899 Stefánia útille 14. kaupunginosaan, ja siinä Lechner jatkaa ”persialaismatto”-tyyliään. Ruskeat, paljaat tiilet muodostavat sen keltaiseen julkisivuun verkkomaisia kuvioita, ja vaaleansinisellä katolla istuu neljä viiksekästä ja lettipäistä Atlas-hahmoa, jotka kannattelevat maapalloa hartioillaan. Sisätila on koristeltu kauttaaltaan, myös käymälät, tyylitellyillä sydämillä, granaattiomenilla ja tulppaaneilla.
Entistä Postisäästöpankkia Hold utcalla, Szabadság térin lähellä, pidetään Lechnerin mestariteoksena, ja se on yksi Budapestin vaikuttavimpia rakennuksia. Kun rakennus valmistui vuonna 1901, se sai osakseen paitsi tyrmistyneen yleisön myös viranomaisten vastustusta, ja pian säädettiinkin, että julkista rahaa ei saa enää käyttää niin radikaaleihin hankkeisiin. Toisaalta rakennuksella oli ihailijoitakin, ja sen mainitaan saaneen myös lämpimän vastaanoton.
Postisäästöpankin näyttävin osa on ulkokatto, joka on koristeltu kuusikulmaisilla vihreillä, keltaisilla, sinisillä ja ruskeilla tiilillä. Koristeaiheina on kukkia, enkelinsiipiä, turbaaneita ja lohikäärmeenhäntiä. Kattoa ei kuitenkaan voi nähdä kadulta lainkaan, ei edes kauempaa, koska se on piilossa ulkoseinien yläreunasta nousevien, aaltoilevien majolikakoristeiden takana. Kerrotaan, että kun eräs arkkitehtiopiskelija kysyi Lechneriltä, kuka voi ihailla katon loistavia ornamentteja, kun ne eivät edes näy kadulle, mestari vastasi: ”Linnut.”
Jugend > Muut rakennukset

Muita Budapestin tunnettuja jugend-ajan rakennuksia ovat mm. Gresham-palatsi ja kylpylä-hotelli Gellért.
Gresham-palatsi on saanut nimensä vakuutusyhtiöstä, jonka toimitiloiksi se rakennettiin vuonna 1907. Nykyään siinä toimii Four Seasons –hotelli. Rakennuksen ovat suunnitelleet Zsigmond Quittner ja József Vágó. Se sijaitsee Roosevelt térin laidalla, Ketjusiltaa vastapäätä. Se on tunnettu lasikattoisesta sisäpihastaan sekä porraskäytävien lasimaalauksista ja takoraudasta tehdyistä tehdyistä kaiteista. Rakennus on erityisen näyttävä iltaisin, jolloin laskeva aurinko saa sen kullanväriset tiilet loistamaan.
Kylpylä-hotelli Gellért sijaitsee Tonavan oikeanpuoleisella rannalla, Gellértinvuoren juurella ja Szabadság-sillan vieressä. Päärakennus valmistui vuonna 1918, jolloin Budapestille luotiin mainetta kylpyläkaupunkina. Sen ovat suunnitelleet arkkitehdit Ármin Hegedűs, Artúr Sebestyén ja Izidor Stark. Hotellin takana on kylpylän ulkoilmaosa, jota on laajennettu myöhemmin.
1920-luvulta nykypäivään

Budapestin kukoistuskausi loppui ensimmäiseen maailmansotaan, ja Trianonin rauhassa 1920 Unkari menetti yli puolet maa-alueestaan ja väestöstään. Budapest säilyi Unkarin pääkaupunkina, mutta sen vaikutusalue pieneni selvästi kaksoismonarkian ajoista. Lähes kaikki Budapestin merkittävimmät rakennukset on rakennettu ennen 1920-lukua. Uudemmatkin tyylisuunnat ovat silti jättäneet kaupunkiin jälkensä, kuten sotienvälisen ajan funktionalismi, toisen maailmansodan jälkeinen sosialistinen realismi ja 1990-luvulta lähtien myös postmodernismi.
1920-luvulta nykypäivään > Funktionalismi

Maailmansotien välisenä aikana Budapestiin rakennettiin jonkin verran funktionalistisia rakennuksia Bauhaus-arkkitehtikoulun oppien mukaisesti. Yhtenäiseen funktionalistiseen tyyliin on rakennettu Napraforgó utcan asuntoalue vuonna 1931. Sen esikuvana oli Stuttgartin Weissenhofsiedlung, jonka suunnittelijoina olivat mm. kuuluisat funktionalistiset arkkitehdit Ludwig Mies van der Rohe ja Le Corbusier. Napraforgó utcalla on parisenkymmentä omakoti- ja paritaloa, joilla on oma puutarha ja kattoterassi. Projektissa oli mukana 22 arkkitehtia, joista tunnetuimpia on kilpauimari ja vuoden 1896 olympiavoittaja Alfréd Hajós; hänen suunnittelemansa talon katunumero on 17. Napraforgó utca on Budan vuorilla II kaupunginosassa; lähistöllä on muitakin funktionalistisia rakennuksia, kuten Pasaréti térin fransiskaaninen kirkko. Sen on suunnitellut Gyula Rimanóczy, ja se on rakennettu vuosina 1931–1934
Alfréd Hajós on suunnitellut myös Andrássy-hotellin samannimisen kadun varrelle sekä nimeään kantavan uimahallin Margítinsaarelle. Uimahalli on rakennettu teräsbetonista, ja sen sisätilojen suunnittelua on kuvattu ”optimaaliseksi”.
1920-luvulta nykypäivään > Sosialistinen realismi

Toisen maailmansodan jälkeistä Unkarin arkkitehtuuria nimitetään sosialistiseksi realismiksi, vaikka se saikin varsinkin 1940-luvun lopussa vaikutteita länsimaisesta modernismista. Edustavia rakennuksia tuolta ajalta ovat Valkoinen talo ja Erzsébet térin entinen linja-autoasema.
Valkoinen talo on rakennettu Tonavan Pestin-puoleiselle rannalle, Margitinsillan kupeeseen. Sen on suunnitellut Lajos Gádoros. Sosialismin aikana se oli Unkarin kansantasavallan valtakeskus, jossa toimi sisäministeriö ja josta käsin pääsihteeri János Kádár hallitsi 32 vuotta. Nykyään rakennus on parlamentin käytössä. Sitä pidettiin aikoinaan liian länsimaisena ja verrattiin kenkälaatikkoon, jossa lapset säilyttävät hyönteisiä ja johon on leikattu reikiä ilma-aukoiksi.
Erzsébet térin linja-autoaseman on suunnitellut István Nyíri vuonna 1949, ja se on Budapestin uusin suojeltu rakennus. Sitäkin on pidetty liian länsimaisena, ja kallellaan olevien seiniensä vuoksi sitä on verrattu ”villin lännen ranchiin”.
Lyhyen modernismin kauden jälkeen 1950-lukua leimasi taloudellinen niukkuus, jonka vallitessa sekä rakentaminen että kunnossapito kärsivät. Harvat uudet rakennukset noudattivat lähinnä riisuttua klassistista tyyliä. Budapestin alue laajeni, kun kaupunkiin liitettiin useita ympäristön suurempia ja pienempiä kuntia, ja 1960-luvulla kaupungin laidalle rakennettiin laajoja asumalähiöitä. Tämän aikakauden arkkitehtuurin estetiikkaa ei voi juuri kiittää.
1920-luvulta nykypäivään > Postmodernismi ja nykyarkkitehtuuri

Vanhojen rakennusten kunnostustyö ja sodan jättämien aukkojen täyttäminen uusilla rakennuksilla on päässyt vauhtiin vasta viime vuosina. Viivästyksestä on ollut Budapestille hyötyäkin, sillä vasta vuoden 1989 jälkeen taloudelliset ja kulttuuriset olosuhteet ovat mahdollistaneet tasokkaan arkkitehtuurin.
Budapestin uusista, postmoderneista rakennuksista voidaan mainita esimerkiksi Hotelli Kempinski Corvinus, jonka on suunnitellut József Finta ja joka rakennettiin vuosina 1988–1992. Se sijaitsee keskeisellä paikalla Pestin turisti- ja ostosalueella, Deák Ferenc térin ja Váci utcan välissä.
Toinen uusi näyttävä rakennus on vuonna 2004 rakennettu, hollantilaisen Erick van Egeraatin suunnittelema ING-pankin toimitalo Dózsa György útilla, Sankarien aukion läheisyydessä. Rakennuksessa silmiinpistävimpiä ovat teräsputket, joka kulkevat julkisivun poikki. Suunnittelijan mukaan niiden tarkoitus on pitää rakennus koossa kuin köydet. Muotokieleltään rakennus muistuttaa kalliota, mitä onkin pidetty Budapestiin sopivana.
Pyhän Annan kirkko.
Belvárosin fransiskaanikirkko.
Sándor-palatsi Budan linnavuorella.
Pestin läänintalon julkisivu.
Kansalliskirjasto noudattaa eklektistä kertaustyyliä.
Uusrenessanssityylinen Kansatieteellinen museo.
Taideteollisuusmuseo.
Postisäästöpankin julkisivua.
Gresham-palatsi.
Pasaréti térin kirkko.
Erzsébet térin entisen linja-autoaseman tyyli on sosialistista realismia.
ING-pankin toimitalo
Swisscom

| Swisscom |
| --- | --- |

Osake:  SWX: SCMN
ISIN:  CH0008742519
Perustettu:  1997
Kotipaikka:  Bern, Sveitsi
Kotisivu:  www.swisscom.ch
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Swisscom on sveitsiläinen televiestintätuotteita- ja palveluita tarjoava yritys. Swisscomin tuotevalikoimaan kuuluvat muun muassa matkaviestintäliikenne sekä kiinteän verkon ja Internet-protokollaan perustuva puhe- ja tietoliikenne. Yhtiö tarjoaa liittymä- ja laajakaistapalveluita sekä tietotekniikan ulkoistamista, viestintäinfrastruktuurin hallintaa ja tietoturvapalveluita.  Swisscom tarjoaa tuotteitaan ja palvelujaan verkkokaupan, vähittäismyymälöiden ja kumppanikauppojen kautta. Yhtiöllä on liiketoimintaa Amerikassa ja Euroopassa. Swisscomin pääkonttori sijaitsee Bernissä, Sveitsissä. Sveitsin liittovaltio omistaa yrityksestä 51 prosenttia.
Tšekin kansalliskirjasto

| Tšekin kansalliskirjasto> Národní knihovna České republiky |
| --- | --- |
 Osa Klementinum-rakennuskokonaisuudesta Prahan keskustassa, jossa Tšekin kansalliskirjasto toimii.
Osoite:  Klementinum 190, 110 00 Praha 1, Tšekin tasavalta (Karlova 1, Mariánské nám. 5, Křižovnická 190) Keskusvarasto: Sodomkova 2/1146, 102 00 Praha 15 - Hostivař
Sijainti:  Praha, Tšekin tasavalta
Koordinaatit:  50.087°N, 14.417°E
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tšekin kansalliskirjasto (tšek. ‎‎‎Národní knihovna České republiky, lyh. NK ČR) on Tšekin tasavallan kansalliskirjasto, joka toimii Prahassa. Kansalliskirjasto asettui vuonna 1930 Klementum-rakennuskokonaisuuteen, joka vapautui paikallisen Kaarlen yliopiston filosofisen tiedekunnan poismuuton vuoksi. Tätä aiemmin rakennuksessa toimi pitkään jesuiittojen korkeakoulu. Nykyään Klementumin ohella kansalliskirjastolla on toinen, keskusvarastoksi kutsuttu toimipiste (Hostivař), jossa säilytetään merkittävä osa kirjaston aineistosta.
Kansalliskirjasto on Tšekin kulttuuriministeriön alainen laitos, jota johtaa tohtori Martin Kocanda (tilanne 8/2017). Kansalliskirjastossa on noin 7 miljoonaa nimikettä.
Kansalliskirjaston kokonaisuuteen kuuluvassa Klementum-rakennuskokonaisuus Prahassa on Tšekin vanhimman säähavaintosarjan paikka. Siellä on tehty säämittauksia vuodesta 1775 alkaen; havaintosarja jatkuu yhä.
Kuvia

Kansalliskirjastoon kuuluva barokkityylinen kirjastohuone Klementinum-rakennuskokonaisuudessa Prahan vanhassa kaupungissa.
Lukusalia Klementinum-rakennuskokonaisuudessa.
Kaupunkisään mittausta Klementum-rakennuksen ikkunalla (Huom. Ei WMO:n sijoitussuositusten mukainen mittauspaikka)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Prahan Klementum-rakennuskokonaisuus Wikimedia Commonsissa
Kansalliskirjaston kotisivut (englanniksi) (nkp.cz)
IFLA World Report - Czech Republic (The International Federation of Library Associations and Institutions) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (ifla-world-report.org)
Rob Cameron (14.5.2007) 'Octopus' library stirs up Czechs (englanniksi) (bbc.co.uk)
National Library Prague 2007- Design: Jan Kaplicky, Future Systems (arkkitehtuurikilpailun voittanut, paljon keskustelua herättänyt suunnitelma) (englanniksi) (e-architect.co.uk)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Ruotsi  Tšekki 
Muut:  MusicBrainz label  IdRef
20 Days in Mariupol

| 20 Days in Mariupol 20 päivää Mariupolissa Mariupolin tuho |
| --- | --- |
 Valokuva 20 Days in Mariupol -dokumenttielokuvan Suomen ensiesityksen jälkeisestä keskustelutilaisuudesta Helsingissä 19. marraskuuta 2023. Haastateltavana dokumenttia Mariupolissa tuottamassa ollut Vasilisa Stepanenko.
Ohjaaja:  Mstyslav Tšernov
Käsikirjoittaja:  Mstyslav Tšernov
Tuottaja:  Mstyslav Tšernov, Raney Aronson-Rath
Säveltäjä:  Jordan Dykstra
Kuvaaja:  Mstyslav Tšernov, Jevhen Maloljetka
Leikkaaja:  Michelle Mizner
Pääosat:  Mstyslav Tšernov
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ukraina
Tuotantoyhtiö:  Associated Press, PBS Frontline
Levittäjä:  PBS Distribution
Ensi-ilta:  2023
Kesto:  95 min  tai 94 min
Alkuperäiskieli:  ukraina, englanti, venäjä
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
20 Days in Mariupol (suom. 20 päivää Mariupolissa tai Mariupolin tuho) on vuonna 2023 julkistettu dokumenttielokuva, joka kertoo Venäjän 24. helmikuuta 2022 käynnistämän hyökkäyssodan alkupäivien tapahtumista Ukrainan Donetskin alueen Mariupolin kaupungissa.
Elokuvan kertoo videotoimittajan näkökulmaa käyttäen monista sotarikoksista, joita Venäjän asevoimat tekivät, ja siitä, kuinka Venäjän valtionjohto, diplomaatit ja tiedostusvälineet valehtelivat sodan tapahtumista Mariupolissa. Elokuvan kertoja ja päähenkilö on uutistoimisto Associated Pressille (AP) työskennelleen kolmihenkisen ukrainalaisen uutisryhmän videojournalisti Mstyslav Tšernov (ukr. Мстислав Чернов). Uutisryhmä oli viimeinen uutisvideoita kaupungista lähettänyt toimittajaryhmä, joka työskenteli Mariupolissa Venäjän hyökättyä sinne ja piiritettyä kaupungin. Ryhmä autettiin pakoon 20 päivän kuluttua, 15. maaliskuuta 2022 poliisin ja Ukrainan armeijan erikoisjoukkojen avulla; pari viikkoa pidempään kaupungissa viipynyt liettualainen dokumenttielokuvaaja sen sijaan tapettiin.
Dokumenttielokuvan ensiesitys Suomessa järjestettiin Ukrainalaisen elokuvan päivillä 19. marraskuuta 2023. Yleisradio toi elokuvan Yle Areenaan 11. joulukuuta 2023.
Elokuva voitti kansainvälisten dokumenttien yleisöpalkinnon Sundancen elokuvajuhlilla 2023. 20 Days in Mariupol voitti myös parhaan dokumenttielokuvan Bafta-palkinnon (2024), ja parhaan dokumenttielokuvan Oscar-palkinnon (2024).
Koko Mariupolissa työskennellyt AP:n työryhmä (videojournalisti Mstyslav Tšernov, valokuvaaja Jevhen Maloljetka ja videotuottaja Vasilisa Stepanenko) sekä uutisia aineistosta Pariisissa koostanut ulkomaankirjeenvaihtaja Lori Hinnant palkittiin julkisen palvelun Pulitzer-palkinnoilla vuonna 2023.
Huomautuksia

↑  Venäläiset tai heidän tukemansa separatistit tappoivat noin 2,5 viikkoa myöhemmin kaupungista poispyrkineen liettualaisen dokumenttielokuvantekijä Mantas Kvedaravičiusin.
Aiheesta muualla

20 days in Mariupol Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Elokuvan traileri (englanniksi) (voi järkyttää) (ukrainaksi) (20daysinmariupol.com)
20 Days in Mariupol (englanniksi) (rottentomatoes.com)
20 Days in Mariupol (englanniksi) (metacritic.com)
Töpöpeippo

| Töpöpeippo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Loistopeipot Estrildidae
Suku::  Töpöpeipot Ortygospiza
Laji::  atricollis
Kaksiosainen nimi
 Ortygospiza atricollis  (Vieillot, 1817) 
Katso myös
   Töpöpeippo Wikispeciesissä   Töpöpeippo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Töpöpeippo (Ortygospiza atricollis) on laajalla alueella Afrikassa tavattava loistopeippoihin kuuluva varpuslintu. Lajia pidetään myös lemmikkinä.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan töpöpeippo on noin 10 cm. Yleisväritykseltään laji on ruskea. Vatsassa on valkoisia poikkijuovia. Linnun nokka on väriltään vaaleanpunainen. Sukupuolet muistuttavat muuten toisiaan, mutta koirastöpöpeipon otsa ja kurkku ovat mustat, kun ne töpöpeipponaaraalla ovat harmaat.
Levinneisyys ja elinympäristö

Töpöpeippoa tavataan suurimmassa osassa Afrikkaa. Töpöpeippojen elinympäristöä ovat kuivat metsät ja ruohomaat.
Elintavat ja lisääntyminen

Töpöpeipot elävät yleensä parvissa. Pesänsä linnut tekevät maahan ja naaras munii kolmesta kuuteen valkeaa munaa. Töpöpeipon ravinto koostuu siemenistä, joita se etsii maasta, ja hyönteisistä, joita lintu pyydystää ilmasta.
Pietarin suomalainen kirkkokoulu

Pyhän Marian kirkko, jonka piharakennuksessa koulu aloitti toimintansa.
Pietarin suomalainen kirkkokoulu oli Pietarissa vuosina 1844–1905 toiminut suomenkielinen koulu.