stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marijinskyi-palatsi

| Marijinskyi-palatsi> Маріїнський палац |
| --- | --- |

Sijainti:  Kiova, Ukraina
Rakennustyyppi:  palatsi, virka-asunto
Valmistumisvuosi:  1752
Suunnittelija:  Francesco Bartolomeo Rastrelli
Rakennuttaja:  keisarinna Elisabet, arkkitehti Ivan Fjodorovitš Mitšurin
Käyttäjä:  Ukrainan presidentti
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Marijinskyi-palatsi (ukr. Маріїнський палац, Marijinskyi palats) on nykyisin Ukrainan presidentin edustustilana toimiva historiallinen rakennus Kiovan keskustassa. Barokkityylisen palatsin rakennustyöt alkoivat vuonna 1744 Venäjän keisarinnan Elisabetin käskystä hänen vieraillessaan suosikkinsa Aleksei Razumovskin kotimaassa Vähä-Venäjällä, ja se valmistui vuonna 1752. Rakennuksen suunnitteli vanhempi hoviarkkitehti Francesco Bartolomeo Rastrelli ja rakennutti arkkitehti Ivan Fjodorovitš Mitšurin (1700–1763).
Palatsi toimi pitkään kenraalikuvernöörien palatsina. Se korjattiin 1870-luvulla Aleksanteri II:n aloitteesta ja nimettiin uudelleen hänen puolisonsa keisarinna Maria Aleksandrovnan mukaan ”Marian palatsiksi”.
Vallankumouksen jälkeen

Vallankumousvuosina 1917–1920 se oli vallankumouskomitean toimipaikkana. Vuonna 1920 rakennuksesta tehtiin koulu, ja vähän sen jälkeen museo. Toisen maailmansodan aikana rakennus vaurioitui pahoin, mutta se korjattiin alkuperäiseen kuntoon vuosina 1950–1980. Palatsi on nykyään Ukrainan presidentin edustusresidenssi.
Kuvia

Palatsin puutarha.
Presidentti Kutšma Yhdysvaltain presidentin Bill Clintonin kanssa vuonna 2000.
Lichtensteinin prinssi Nikolauksen valtiovierailu Kiovassa vuonna 2018.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marijinskyi-palatsi Wikimedia Commonsissa
Vilhelm Junnila

| Vilhelm Junnila |
| --- | --- |
 Junnila kesäkuussa 2023.
Suomen elinkeinoministeri
 Orpon hallitus 20.6.2023–6.7.2023  
Edeltäjä:  Mika Lintilä
Seuraaja:  Wille Rydman
Kansanedustaja
 17.4.2019–  
Ryhmä/puolue:  Perussuomalaisten eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Varsinais-Suomen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. maaliskuuta 1982 (ikä 42) Naantali
Tiedot
Puolue:  perussuomalaiset
Koulutus:  merkonomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Lassi Vilhelm Junnila (s. 6. maaliskuuta 1982 Naantali) on suomalainen poliitikko. Hän oli Orpon hallituksen ensimmäinen elinkeinoministeri. Junnila ilmoitti eroavansa toimittuaan ministerinä 11 päivän ajan.
Junnila valittiin perussuomalaisten kansanedustajaksi eduskuntavaaleissa 2019 ja uudelleen 2023. Junnila toimii Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) parlamentaarisen yleiskokouksen Suomen valtuuskunnan puheenjohtajana. Junnila on myös Naantalin kaupunginvaltuuston puheenjohtaja vuoden 2021 syksystä lähtien. Ennen valintaansa kansanedustajaksi Junnila toimi kahdeksan vuotta kansanedustajan avustajana.
Koulutus ja ura

Junnila on koulutukseltaan merkonomi Raision kauppaoppilaitoksesta (2001). Ylioppilastutkintoa hän ei ole suorittanut, ainoastaan kolme koetta vuonna 2003. Junnila on ilmoittanut opiskelleensa valtio-oppia ja toimineensa yrittäjänä. Hän on ollut kirjoilla Turun yliopiston avoimessa yliopistossa muttei ole suorittanut kursseja. Yrittäjäurasta ei löydy Ylen mukaan todisteita, sillä Junnilan ilmoittamaa puolalaista yritystä ei löydy rekistereistä. Hän on avustajansa mukaan työskennellyt Muumimaailman parkkipaikan muumipoliisina, opiskeluaikana IT-tehtävissä Fortum Oil & Gas ja Neste Oil -nimisissä yrityksissä, teollisuudessa Arme Oy:ssa sekä taloushallinnollisissa ja isännöintitehtävissä muutamassa pienemmässä yrityksessä.
Kansanedustajana

Tultuaan valituksi eduskuntaan Junnila esitti vuosittain 45 000 euron määrärahaa Veljesapu-Perinneyhdistykselle, joka vaalii natsi-Saksan SS-joukkojen Waffen-SS-siivessä toimineiden suomalaisten vapaaehtoisten perintöä. Vuonna 2019 Junnila teki talousarvioesityksen sadan euron määrärahan myöntämisestä somaliyhdistys Berdelle ”verkkokirjoittelusta aiheutuneeseen ahdistukseen ja mielipahaan".
Keskustelu uusnatsiyhteyksistä ja -viittauksista

Vuoden 2023 vaalien alla Junnila vitsaili puolueensa toisen ehdokkaan numerosta 88 sanomalla ”[e]nsinnäkin onnittelut erinomaisesta vaalinumerosta. Tiedän, että se on voittava kortti.” Junnila oli itse päässyt eduskuntaan samalla vaalinumerolla. Hän jatkoi ”[t]ämä 88 viittaa tietenkin kahteen H-kirjaimeen, josta ei sen enempää puhuta”, viitaten natsien tervehdykseen ”Heil Hitler”. Edellisissä vaaleissa Junnila oli käyttänyt mainonnassa numeroyhdistelmää 14/88, kun vaalipäivä oli 14. ja hänen vaalinumerokseen oli arvottu 88. Alkuosalla arvioitiin viitatun tunnettuun valkoisen ylivallan iskulauseeseen.
Vuonna 2019 Junnila oli ollut puhumassa äärioikeistolaisen Kansallismielisten liittouman järjestämässä tapahtumassa nimeltä ”188 Kukkavirta”. Junnilan mukaan tilaisuus oli Turun terrori-iskun uhrien muistotilaisuus, jossa oli puhujia kaikista muistakin puolueista. Muiden puolueiden edustajia ei kuitenkaan ollut puhumassa 188 Kukkavirta -tapahtumassa. Junnila ilmoitti 19. kesäkuuta 2023, ettei hänellä ole suhdetta Kansallismielisten liittoumaan ja että hänet oli keinotekoisesti yhdistetty ”mainittuihin tahoihin”, vaikka hän piti puheensa Aurajoen toisella rannalla. Omalla kotisivullaan Junnila oli tapahtumasta 2019 kirjoittaessaan tosin kiittänyt järjestäjiä ”erityisesti siitä”, että vastarantakin oli sinä vuonna annettu tapahtuman käyttöön, jolloin ”vasemmistolaisten rumpuryhmä ei päässyt sinne metelöimään ja häiritsemään muistotilaisuutta”. Tapahtumasta jaettiin myös kuvia, joissa järjestäjät seisoivat Junnilan vieressä tämän puhuessa. Tapahtumasta kuvatussa videossa näkyy, miten alussa yhtenäisenä liikkunut kulkue jakautuu Tuomiokirkkosillan kohdalla kahteen osaan molemmin puolin jokea.
Junnila pahoitteli 22. kesäkuuta 2023 aiempaa toimintaansa ja kertoi ottaneensa opikseen, piti Pohjoismaisen vastarintaliikkeen lakkauttamista hyvänä asiana ja kertoi, ettei enää osallistuisi vastaavaan tilaisuuteen. Useat tutkijat pitivät Junnilan toimintatapaa äärioikeistolle tyypillisenä kaksoisviestintänä, jossa huumorin varjolla ja symbolipelillä voi omalle kannattajakunnalle esittää ihmisvihaa, venyttää sallitun rajoja, uhriutua vastareaktioista ja lopulta kiistää kaiken, jos tarve vaatii.
Keskustelu uusnatsiyhteyksistä ja -viittauksista > Luottamusäänestys eduskunnassa

Eduskunnan käsitellessä Orpon hallituksen ohjelmaa 27. kesäkuuta 2023 oppositiopuolue vihreiden kansanedustaja Hanna Holopainen esitti elinkeinoministeriksi nimitetylle Junnilalle epäluottamuslausetta tämän ”äärioikeistoyhteyksien” vuoksi. Holopaisen mukaan Junnilan yhteydet äärioikeistoon ”eivät ole yksittäinen vahinko tai huumoria vaan järjestelmällistä yhteydenpitoa”. Junnilan tapaus oli jo ehtinyt herättää huomiota myös ulkomailla, ja Holopainen sanoi vihreiden olevan huolestuneita Suomen maineesta maailmalla. Junnilan puheista olivat uutisoineet muun muassa BBC, ranskalainen Le Monde, saksalainen Süddeutsche Zeitung ja The Times of Israel. Süddeutsche Zeitung väitti myös eduskunnan puhemiehen Jussi Halla-ahon ja sisäministeriksi nimitetyn Mari Rantasen nostaneen esiin äärioikeistolaisia teemoja.
Luottamusäänestyksessä 28. kesäkuuta 2023 Junnila sai eduskunnan luottamuksen kokoomuksen, perussuomalaisten ja kristillisdemokraattien tuella äänin 95–86. Epäluottamuksen puolesta äänestivät kaikki vihreiden, sosiaalidemokraattien ja vasemmistoliiton paikalla olleet kansanedustajat sekä seitsemän hallituspuolue RKP:n yhdeksästä kansanedustajasta, mukaan lukien kaikki kolme RKP:n ministeriä. Jos kaikki opposition edustajat olisivat olleet paikalla, äänestäneet epäluottamuslauseen puolesta ja muutoin äänet olisivat jakautuneet samoin kuin ne menivät, Junnila ei olisi saanut eduskunnan luottamusta.
Perussuomalaisten puheenjohtaja, valtiovarainministeri Riikka Purra oli hallituslähteiden mukaan ennen luottamusäänestystä uhannut kaataa hallituksen, mikäli RKP:n eduskuntaryhmä äänestäisi Junnilan luottamusta vastaan. Äänestyksen jälkeen Purra vakuutti, että Junnilalla oli hänen itsensä ja Perussuomalaisten eduskuntaryhmän täysi tuki. Purra sanoi kuitenkin pitävänsä Junnilan leikinlaskua ”selvästi sopimattomana”. Perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja Jani Mäkelä katsoi, että luottamusäänestyksessä oli kyse ”punavihreiden ajojahdista, jonka kohteeksi oli nyt poimittu ministeri Junnila”.
Keskustelu uusnatsiyhteyksistä ja -viittauksista > Pesukarhusolmio

Junnila piti 28. kesäkuuta 2023 eduskunnassa solmiota, jossa on pesukarhun kuvia. Ilta-Sanomien mukaan pesukarhuun liittyy äärioikeistolaista symboliikkaa, sillä pesukarhun englanninkielisestä nimestä (raccoon) on johdettu rasistinen termi. Lisäksi lehti yhdisti eläimen natsi-Saksaan, sillä väitetään natsijohtaja Hermann Göringin tuoneen vieraslajin Eurooppaan. Junnila on myös aiemmin viitannut pesukarhuihin. Eräät poliitikot tuomitsivat pesukarhusolmion. Ville Niinistön mukaan Junnilan solmio pilkkaa natsipuheiden kritiikkiä. Myös vasemmistoliiton kansanedustaja Merja Kyllönen kritisoi solmiota Suomi-areenassa. Helsingin yliopiston politiikan tutkija Johanna Vuorelma pitää solmiota piiloviestinä Junnilan omille kannattajille. Junnilan mukaan kyse ei ollut piiloviestinnästä, vaan hän kertoi solmion olleen puolisoltaan saama lahja joka kaulassaan hän halusi ”mennä elämänsä kovimpaan paikkaan”, viitaten luottamusäänestykseen.
Keskustelu uusnatsiyhteyksistä ja -viittauksista > ”Ilmastoabortti”

Junnila oli syksyllä 2019 tehnyt eduskunnassa kirjallisen kysymyksen, jossa hän oli ehdottanut, että väestönkasvua Afrikassa ja sen aiheuttamaa ilmastohaittaa tulisi hillitä edistämällä niin sanottuja ”ilmastoabortteja”. Kristillisdemokraatti Päivi Räsänen tiedusteli 29. kesäkuuta 2023, oliko Junnila edelleen samalla kannalla. Seuraavana päivänä myös Sari Essayah vaati Junnilaa sanoutumaan irti kysymyksestään, koska sen ”sanamuodot ovat täysin tuomittavia”. Junnila piti kysymystään täysin uuden hallitusohjelman mukaisena.
Keskustelu uusnatsiyhteyksistä ja -viittauksista > Ero

30. kesäkuuta 2023 presidentti Sauli Niinistö ilmaisi pitävänsä Junnilasta syntynyttä kohua hallitukselle ”vähintään kovin kiusallisena”. Samana päivänä Yleisradio kertoi vaikuttavan siltä, että Junnila on antanut harhaanjohtavia tietoja koulutuksestaan ja työkokemuksestaan. Junnila on väittänyt opiskelleensa valtio-oppia yliopistossa, mutta todellisuudessa hän oli ollut aiemmin kirjoilla avoimessa yliopistossa muttei ollut suorittanut yhtäkään kurssia. MOT-ohjelman toimitus ei löytänyt todisteita aktiivisesta yritystoiminnasta. Myöhemmin samana päivänä Junnila ilmoitti eroavansa elinkeinoministerin tehtävästään.
Uudeksi elinkeinoministeriksi nousi Wille Rydman. Junnila nousi perustuslakivaliokuntaan.
Vaalimenestys > Eduskuntavaalit

2015: 4 769 ääntä, (Varsinais-Suomen vaalipiiri, ei valittu)
2019: 10 788 ääntä, (Varsinais-Suomen vaalipiiri, valittiin)
2023: 8 303 ääntä, (Varsinais-Suomen vaalipiiri, valittiin)
Vaalimenestys > Kuntavaalit

2012: 229 ääntä, (Naantali, valittiin)
2017: 520 ääntä, (Naantali, valittiin)
2021: 706 ääntä, (Naantali, valittiin)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vilhelm Junnila Wikimedia Commonsissa
.aspx Vilhelm Junnila Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Vilhelm Junnilan kotisivut
Yle: Seuraa kansanedustajaasi: Vilhelm Junnila (ps.)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Mika Lintilä | Suomen elinkeinoministeri 2023 | Seuraaja: Wille Rydman |
| n k Orpon hallitus |
| --- | --- |
Orpo
 Adlercreutz  Bergqvist  Essayah  Grahn-Laasonen  Henriksson  Häkkänen  Ikonen  Junnila  Juuso  Meri  Multala  Mykkänen  Purra  Ranne  Rantanen  Rydman  Satonen  Strand  Tavio  Valtonen 
Perussuomalaisten kansanedustajat
| n k Perussuomalaisten kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (39):  Antikainen  Eerola  Elomaa  Halla-aho (2019–)1  Hakkarainen (2019)2  Huhtasaari (2019)3  Huru (2019–)3  Immonen  Junnila  Juuso  Juvonen  Kankaanniemi (2019–)2  Koponen  Koskela  Kotiaho  Laakso  Lehto  Lundén  Meri  Mäenpää  Mäkelä  Mäkynen  Niemi  Niikko  Packalén  Peltokangas  Puisto  Purra  Raatikainen (2019)1  Ranne  Rantanen  Reijonen  Ronkainen  Rydman (2023–)5  Savio  Simula  Slunga-Poutsalo  Tavio  Turtiainen (2019–2020)4  Tynkkynen  Vallin  Vähämäki  Wihonen 
 1 Jussi Halla-aho aloitti kansanedustajana vasta heinäkuussa 2019. Mika Raatikainen toimi hänen varaedustajanaan siihen saakka.  2 Teuvo Hakkarainen siirtyi Euroopan parlamenttiin heinäkuussa 2019, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Toimi Kankaanniemi.  3 Laura Huhtasaari siirtyi Euroopan parlamenttiin heinäkuussa 2019, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Petri Huru.  4 Ano Turtiainen erotettiin ryhmästä kesäkuussa 2020.  5 Wille Rydman erosi kokoomuksesta ja liittyi perussuomalaisten eduskuntaryhmään tammikuussa 2023. 
| n k Perussuomalaisten kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (46):  Aittakumpu (2024–)3  Antikainen  Bergbom  Eerola  Elomaa  Garedew  Halla-aho  Huhtasaari  Huru  Immonen  Junnila  Juuso  Juvonen  Kangas  Keskisarja  Koponen  Koskela  Laakso  Lehtinen  Lundén  Meri  Mäenpää  Mäkelä  Niemi  Nieminen  Peltokangas  Piisinen  Polvinen  Puisto  Purra  Ranne  Rantanen  Rasinkangas (2024–)2  Reijonen  Rintamäki  Ronkainen  Rostila  Rydman  Savio  Seppänen  Sillanpää  Simula  Strandman  Tavio  Tynkkynen (2023–2024)2  Vigelius  Vornanen (2023–2024)1  Vähämäki 
 1  Timo Vornanen erotettiin ryhmästä toukokuussa 2024.  2  Sebastian Tynkkynen siirtyi Euroopan parlamenttiin heinäkuussa 2024, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Merja Rasinkangas.  3 Pekka Aittakumpu erosi keskustasta ja liittyi perussuomalaisten eduskuntaryhmään lokakuussa 2024. 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta  Yle
Jakub Malý

| Jakub Malý> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. huhtikuuta 2002 (ikä 22) Brno, Tšekki
Kansalaisuus:   Tšekki
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  74 kg
Seura
Seura:  SK Horácká Slavia Třebíč
Sarja:  Maxa liga
Pelinumero:  16
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2020–
Aik. seurat:  HC Kometa Brno (ČEL)
Jakub Malý (s. 1. huhtikuuta 2002 Brno) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Tšekin Maxa ligassa pelaavaa SK Horácká Slavia Třebíčiä. Malý on pelannut 30 Extraliga-ottelua HC Kometa Brnon joukkueessa.
Ura > Seuraura

Malý on HC Kometa Brnon oma kasvatti. Hän oli seuran C-nuorten sisäisen pistepörssin viides kaudella 2016–2017 tehopisteillä 14+13=27 ja neljäs kaudella 2017–2018 tehopisteillä 11+21=32. Kaudella 2019–2020 Malý oli tehoilla 13+15=28 Kometa Brnon A-nuorten viidenneksi tehokkain pelaaja DHL Cupissa.
Kauden 2020–2021 Malý pelasi suurimmaksi osaksi HC Kometa Brnon A-nuorissa sekä Tšekin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Chance Ligassa SK Horácká Slavia Třebíčin joukkueessa. Hän debytoi kauden aikana myös Kometa Brnon Extraliga-joukkueessa, jossa Malý pelasi viisi ottelua ilman tehopisteitä. Pääsarjadebyyttinsä hän teki 4. joulukuuta 2020 HC Olomoucia vastaan.
Kaudeksi 2021–2022 Malý nimitettiin HC Kometa Brnon A-nuorten varakapteeniksi. Hän oli tehopisteillä 29+43=72 joukkueen toiseksi paras pistemies. Malý pelasi kauden aikana myös 12 Extraliga-ottelua ja teki yhden, uransa ensimmäisen tehopisteen 13. helmikuuta 2022 Rytíři Kladnoa vastaan, kun hän syötti Michal Gulašin ajassa 19.08 tekemän 2–2-tasoitusmaalin.
Ura > Maajoukkueura

Malý on pelannut Tšekin nuorten maajoukkueessa kaksi ottelua ilman tilastomerkintöjä.
Tilastot

Lähde:
Motocrossin maailmanmestaruuskausi 2024

Motocrossin maailmanmestaruuskausi 2024 oli Motocrossin maailmanmestaruussarjan kausi vuonna 2024.
Kilpailukalenteri

Kauden kilpailut:
| Nro | Päivämäärä | Kilpailu | Paikkakunta | Raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 10. maaliskuuta |  Patagonia-Argentina | Villa La Angostura |  |
| 2. | 24. maaliskuuta |  Espanja | intu Xanadú - Arroyomolinos |  |
| 3. | 7. huhtikuuta |  Sardinia | Riola Sardo |  |
| 4. | 14. huhtikuuta |  Trentino | Pietramurata |  |
| 5. | 5. toukokuuta |  Portugali | Águeda |  |
| 6. | 12. toukokuuta |  Galicia | Lugo |  |
| 7. | 19. toukokuuta |  Ranska | Saint Jean d’Angely |  |
| 8. | 2. kesäkuuta |  Saksa | Teutschenthal |  |
| 9. | 9. kesäkuuta |  Latvia | Kegums |  |
| 10. | 16. kesäkuuta |  Italia | Maggiora |  |
| 11. | 30. kesäkuuta |  Indonesia | Lombok |  |
| 12. | 7. heinäkuuta |  Indonesia | Lombok |  |
| 13. | 21. heinäkuuta |  Tsekki | Loket |  |
| 14. | 28. heinäkuuta |  Flanders, Belgia | Lommel |  |
| 15. | 11. elokuuta |  Ruotsi | Uddevalla |  |
| 16. | 18. elokuuta |  Alankomaat | Arnhem |  |
| 17. | 25. elokuuta |  Sveitsi | Frauenfeld |  |
| 18. | 8. syyskuuta |  Turkki | Afyonkarahisar |  |
| 19. | 16. syyskuuta |  Kiina | Shanghai |  |
| 20. | 29. syyskuuta |  Espanja | Castilla La Mancha |  |
Latinos (grammaatikko)

| Latinos> Λατῖνος.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 300/200-luku eaa.?
Ammatti:  grammaatikko
Kirjailija
Tuotannon kieli: muinaiskreikka
Aikakausi:  hellenistinen kausi
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
    
Latinos (m.kreik. Λατῖνος, Latīnos, lat. Latinus; 300/200-luku eaa.?) oli antiikin kreikkalainen grammaatikko. Hän kirjoitti kuusi kirjaa käsittäneen teoksen Niistä jotka eivät ole Menandroksen omia (Περὶ τῶν οὐκ ἰδίων Μενάνδρου, Peri tōn ūk idiōn Menandrū), joka käsitteli komediakirjailija Menandroksen muiden teoksista viemiä kohtia, toisin sanoen hänen harjoittamaansa plagiarismia. Latinoksen ajoitusta ei tunneta, mutta aiheestaan päätellen hän on elänyt aikaisintaan 300/200-lukujen eaa. taitteessa.
Lampros (grammaatikko)

| Lampros> Λάμπρος.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 400/300-luku eaa.?
Ammatti:  grammaatikko
Kirjailija
Tuotannon kieli: muinaiskreikka
Aikakausi:  antiikki
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
    
Lampros (m.kreik. Λάμπρος, lat. Lamprus; 400/300-luku eaa.?) oli antiikin kreikkalainen grammaatikko. Hänestä ei tiedetä juuri mitään. Hänet mainitaan Aristoteleen nimiin laitetussa teoksessa Suuri moraalioppi (Magna moralia). Tällöin hän olisi elänyt viimeistään 300-luvulla eaa.
Mikko Manninen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 25. toukokuuta 1985 (ikä 39)
Syntymäpaikka: Korpilahti, Suomi
Pelipaikka: oikea laitalinkki
Pituus: 171 cm
Seura
Seura: JJK
Pelinumero: 5
Junioriseurat
1996–1999: Martti
2000–2002: JJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2002–2004 | JJK | 41 | (6) |
| 2005–2008 | Haka | 98 | (8) |
| 2009–2010 | TPS | 47 | (5) |
| 2011– | JJK | 285 | (43) |
| Yhteensä | Yhteensä | 471 | (62) |
Maajoukkue
| 2003 | Suomi U18 | 5 | (0) |
| 2004 | Suomi U19 | 7 | (0) |
| 2005–2006 | Suomi U21 | 10 | (0) |
| 2006–2008 | Suomi B | 6 | (0) |
Valmennusura
2013–2014: JJK (A-jun. apuv.)
2015–2017: JJK (B-jun.)
2018: Villiketut (apuv.)
2018: JJK
2019: JyPK
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 13. tammikuuta 2025.
Mikko Manninen (s. 25. toukokuuta 1985 Korpilahti) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa JJK Jyväskylää. Hän on pelipaikaltaan oikea laitalinkki.
Manninen on kotoisin Korpilahdelta. Hän on pelipaikaltaan oikea laitalinkki. Ennen kuin Manninen valitsi täysipainoisesti jalkapallon, oli hän lahjakas pelaaja myös salibandyssä, jossa hän voitti nuorten maailmanmestaruuden 2003. Loppuvuodesta 2013 kauden 2014 loppuun Manninen toimi JJK:ssa myös A-nuorten kakkosvalmentajana. Kaudella 2015 hän toimii JJK:n B-nuorten vastuuvalmentajana.
JJK:n kasvatteihin lukeutuva Manninen kuului Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkueen runkopelaajiin. Manninen pelasi juniori-ikäisenä jalkapalloa Korpilahden Martissa ja jääkiekkoa Korpilahden Pyrinnössä. Manninen on aiemmin käynyt testissä Hollannin pääsarjajoukkue NEC Nijmegenissä ja siirtyi Turun Palloseuraan vapaalla siirrolla Valkeakosken Hakasta, jossa pelasi vuosina 2005–2008.
Aiheesta muualla

Mannisen pelaajakortti JJK:n sivuilla
Mannisen pelaajakortti Veikkausliigan sivuilla
JJK – Veikkausliiga
1 Pyhäranta |
2 Lähitie |
4 Gustavsson |
5 M. Manninen |
6 Abahassine |
7 Kirvesoja |
8 Kohonen |
9 Etock |
10 Kari (c) |
11 Varmanen |
12 Tapaninen |
15 Tahvanainen |
16 Suoraniemi |
17 Leppänen |
18 Abdi |
19 Hanslian |
20 Nieminen |
22 Marttinen |
23 Poutiainen |
24 Loutelamio |
26 Vielma |
28 A. Manninen |
51 Petrescu |
 Sallinen |
Valmentaja Pasoja
Chemigate

| Chemigate Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2010
Toimitusjohtaja:  Tom Schauman
Kotipaikka:  Pori, Suomi
Toimiala:  kemianteollisuus
Tuotteet:  massatärkkelykset, päällystystärkkelykset, pintaliimatärkkelys, spray- (sumu-) tärkkelykset, erikoislujuuskemikaalit, fiksatiivit
Kotisivu:  chemigate.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Chemigate Oy on suomalaisomisteinen yritys, joka syntyi syyskuussa 2010, kun toimiva johto osti BASF:in tärkkelyspuolen liiketoiminnan uuden yhtiön lukuun. Chemigate Oy:llä on kolme tuotantolaitosta Suomessa: Lapualla sijaitsee yhtiön pääkonttori ja märkämodifiointilaitos, Kaipiaisissa märkämodifiointilaitos ja Mietoisissa reagenssitehdas. Yrityksen liikevaihdon odotetaan olevan noin 50 miljoonaa euroa vuodessa.
Tuotevalikoimaan kuuluvat modifioidut tärkkelykset teknisiin sovelluksiin sekä laaja valikoima tärkkelyspohjaisia kationisia liuospolymeerejä. Chemigate valmistaa omiin tuotteisiinsa kationista reagenssia, jota yritys myös myy tärkkelys- ja kemikaaliteollisuudelle.
Chemigate investoi heti perustamisvaiheessa uuteen kuivamodifiointilaitokseen Lapualle. Rakennushankkeen arvoksi arvioidaan noin 10 miljoonaa euroa. Investoinnin myötä lanseeraukset uuden sukupolven tärkkelystuotteisiin paperi- ja kartonkiteollisuuden puolelle tulevat mahdollisiksi samoin kuin laajentuminen uusille toimialoille.
Chemigate työskentelee läheisessä yhteistyössä paperiteollisuuden, Valtion Teknisen Tutkimuskeskuksen, Altian ja Finnamylin kanssa.
Chemigaten omistajat

Toimiva johto 59,1%
Altia 19,9%
Yksityiset sijoittajat 15,0%
Sijoittajayhtiöt 5,0%
Aiheesta muualla

Pulpapernews.com 17.8.2010 (Arkistoitu – Internet Archive)
Altia (Arkistoitu – Internet Archive)
Tekniikka & Talous 3.8.2010 (Arkistoitu – Internet Archive)
Pikku Robotit

| Pikku Robotit> Little Robots |
| --- | --- |
Tyyli:  lastenohjelma
Verkko:  Yle TV2
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  BBC
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Pikku Robotit eli Pikku Robot on tuotantoyhtiöiden Cosgrove Hall Filmsin, HIT Entertainmentin, Mackinnon & Saundersin ja BBC:n luoma lastenohjelma. Sitä on esitetty Suomessa Yle TV2:n Pikku Kakkosessa. Sarja kertoo roboteista, jotka asuvat romumaalla jaksojen alussa. Tämän jälkeen he siirtyvät robottien omaan maailmaan, ja jaksojen lopussa robottien maailma sulkeutuu rautaovilla.
Pikku Roboja ovat Nuppi, Sotta (koira), Sportti, Täplä, Raita, Mörkö, Ruoste, Kipinät 1 ja 2, Välkky sekä Torvi.
DVD-julkaisut

Pikku Robojen jaksoja myydään DVD- levyillä lastenelokuvien myyntiyhtiössä Lasten Suosikit. DVD- levyjä on neljä ja niiden nimet ovat
Hurraa! Nyt rakennetaan ja leikitään!
Hypi ja pompi! Leikiten se menee!
Tule mukaan!
Yhdessä teemme enemmän!
VHS-julkaisut

Pikku Robojen jaksoja myydään VHS- kasetilla lastenelokuvien myyntiyhtiössä Lasten Suosikit. VHS- kasetteja on yksi ja sen nimi on
Hurraa! Nyt rakennetaan ja leikitään!
↑  https://www.tori.fi/18147808
Lauri Kangasniemi

KD Nuorten hallitus kauppatorilla. Lauri Kangasniemi on kolmas mies vasemmalta.
Lauri Kangasniemi (s. 1990 Pirkkala)lähde? on suomalainen poliitikko. Hän on toiminut KD Nuorten puheenjohtajana vuonna 2013.
Kangasniemi on opiskellut kansainvälistä politiikkaa Tampereen yliopistossa.
Kangasniemi on ollut harjoittelijana Sari Essayahin toimistossa Brysselissä.