stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kerkkonen

Kerkkonen on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Gunvor Kerkkonen (o.s. Holmberg, 1903–2002), historiantutkija ja kirjastonhoitaja, professorin arvonimi, Martti Kerkkosen puoliso
Kaarlo Kerkkonen (1869–1928), pastori, kouluneuvos ja sukututkija
Martti Kerkkonen (1905–1990), historiantutkija, valtionarkiston hoitaja, Kaarlo Kerkkosen poika
Ritva Kerkkonen (o.s. Bister, s. 1944), korkeushyppääjä
Veikko Kerkkonen (1901–1984), yliopettaja, historiantutkija ja filosofian tohtori, Kaarlo Kerkkosen poika.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Keniantähtioksa

| Keniantähtioksa> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Sumakkikasvit Anacardiaceae
Alaheimo::  Spondioideae
Suku::  Tähtioksat Lannea
Laji::  rivae
Kaksiosainen nimi
 Lannea rivae  (Chiov.) Sacleux 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Keniantähtioksa (Lannea rivae) on sumakkikasvien (Anacardiaceae) heimoon, tähtioksien (Lannea) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on kausivihanta pensas tai pieni puu, jolla on laakea latvus. Keniantähtioksa voi kasvaa 1,5–9 metriä korkeaksi. Keniantähtioksan hedelmät ovat tiheäkarvaisia, munanmuotoisia ja enintään noin 1,4 cm pitkiä.
Keniantähtioksa kasvaa metsäsavanneilla ja pensastomailla 300–2000 metrin korkeudella merenpinnasta. Lajia tavataan usein kallioisilla alueilla, joiden kallioperä on vulkaanista alkuperää. Keniantähtioksaa kasvaa luonnossa trooppisessa Itä-Afrikassa Etiopian eteläosissa, Keniassa sekä Tansanian pohjoisosissa.
Keniantähtioksan hedelmät ovat syötäviä ja niitä voi syödä kypsentämättöminä. Hedelmät ovat mehukkaita sekä makeita ja niitä syövät erityisesti lapset sekä matkamiehet. Keniantähtioksan kuorta on käytetty perinteisessä lääkinnässä ja kuorittuja juuria köysien valmistukseen.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Keniantähtioksa (Lannea rivae)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Lannea rivae (englanniksi)
Kawakami

Kawakami voi tarkoittaa:
Maantiede

Kawakami, Japanin kyläkunta Naganon prefektuurissa
Kawakami, Japanin kyläkunta Naran prefektuurissa
Kawakamin piirikunta, Japanin piirikunta Hokkaidōn prefektuurissa
Henkilöt

Kawakami Bizan (1869–1908), japanilainen kirjailija
Hajime Kawakami (1879–1946), japanilainen taloustieteilijä ja marxilainen
Hiromi Kawakami (s. 1958), japanilainen kirjailija
Mieko Kawakami (s. 1976), japanilainen laulaja ja kirjailija
Naoko Kawakami (s. 1977), japanilainen jalkapalloilija
Nobuo Kawakami (s. 1947), japanilainen jalkapalloilija
Tomoko Kawakami (1970–2011), japanilainen ääninäyttelijä
Muuta

kawakaminkoira, japanilainen koirarotu
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kawakami”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karl Johann Spekle

Karl Johann Spekle (ven. Карл Иоганн Шпекле, 1734 Pietari – 1796 Pietari) oli venäläinen arkkitehti. Hänen isänsä oli saksalainen aseseppä, joka muutti Pietari Suuren kutsusta Venäjälle vuonna 1698. Spekle opiskeli Pietarin kuuluisassa saksalaisessa koulussa Annenschulessa. Vuonna 1758 hän aloitti yhdessä veljensä Paulin kanssa työskentelyn kaupungissa vaikuttaneen tunnetun italialaisen arkkitehdin Francesco Bartolomeo Rastrellin toimistossa.
Tunnetuimmat työnsä Spekle teki toimiessaan Venäjän keisarillisen armeijan arkkitehtina vuodesta 1765 lähtien. Hän piirsi muun muassa lukuisia varuskunta- ja päävartiorakennuksia, asevarastoja, sotilassairaaloita ja asetehtaita. Vanhan Suomen alueelle Spekle suunnitteli useita rakennuksia Viipuriin, erityisesti Pyhän Annan kruunun linnoitukseen, sekä myös joitakin Haminan ja Lappeenrannan linnoituksiin.
Viipurin päävartio (1776).
Töitä Suomessa

Lappeenrannan portin vartiorakennus, Haminan linnoitus (1774)
Meriportin vartiorakennus, Haminan linnoitus (1776)
Haminan portin vartiorakennus, Viipurin Pyhän Annan linnoitus (1776)
Saunalahden portin vartiorakennus, Viipurin Pyhän Annan linnoitus (1776)
Viipurin päävartio (1776)
Viipurin hovioikeuden talo (1784)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karl Johann Spekle Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: ru:Шпекле, Карл Иоганн
Käännös suomeksi
MediaWiki

| MediaWiki |
| --- | --- |
 MediaWiki-ohjelmiston logo.
Luoja:  Magnus Manske Lee Daniel Crocker
Kehittäjä:  Wikimedia Foundation
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  25. tammikuuta 2002
Vakaa versio:  1.39.6 (21. joulukuuta 2023) ja 1.42.1 (27. kesäkuuta 2024)
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  Wiki
Käyttökielet:  344 kieltä
Alusta:  Windows, macOS, Linux, FreeBSD, Solaris, NetWare
Ohjelmointikielet:  PHP
Lisenssi:  GNU GPL v2
Aiheesta muualla
www.mediawiki.org
MediaWiki on wiki-sivustojen eli kenen tahansa käyttäjän itse muokattavissa olevien verkkosivustojen tekemiseen tarkoitettu tietokoneohjelmisto. Wikipedia, Commons ja muut Wikimedian hankkeet toimivat MediaWikillä. MediaWiki on GNU GPL -lisensoitu avoimen lähdekoodin ohjelma.
MediaWiki on saatavilla usealla sadoilla kielellä, ja jotkut kieliversiot sisältävät mm. taivutusfunktioita.selvennä
Tekninen toteutus

MediaWiki on tyypillinen LAMP-alustalle rakennettu ohjelmisto. Sitä ajetaan Linux-käyttöjärjestelmässä, yleensä Apache- tai Nginx-webpalvelimen päällä, se käyttää tietojen tallettamiseen MySQL-, MariaDB- tai PostgreSQL-tietokantaa ja on toteutettu PHP-ohjelmointikielellä. Käytännössä muitakin käyttöjärjestelmiä ja WWW-palvelimia voidaan käyttää, mutta Linux ja Apache ovat tähän tehtävään suosituimpia.[lähde? ] MediaWiki 1.7 ja uudemmat vaativat PHP:n version 5. MediaWiki on ollut varsin pitkälti sidoksissa MySQL:iin, mutta tätä tilannetta on lievitetty ajan myötä, etenkin 1.7:n ja 1.8:n myötä. Aikaisemmat versiot sisälsivät muun muassa kokeellisen tuen Oracle-tietokannalle, mutta sitä ei tueta enää.
Huolimatta wiki-pohjastaan MediaWiki on hyvin monikäyttöinen ohjelma, jota voidaan laajentaa tekemään kaikkia sisällönhallintatehtäviä. Esimerkiksi Novell käyttää MediaWikiä monella sivustolla sisällönhallintaan siten, että vain tietyt käyttäjät voivat muokata sivustoja. MediaWikiin voi kirjoittaa laajennuksia PHP-ohjelmointikielellä.
Historia

MediaWikin ensimmäisen version kirjoitti saksalainen opiskelija Magnus Manske. Ohjelmisto otettiin käyttöön Wikipediassa 25. tammikuuta 2002. Nimen MediaWiki se sai myöhemmin. Nimi on huvin vuoksi otettu nimestä ”Wikimedia”, ja tämä toisinaan aiheuttaa pientä sekaannusta.
Wikipedian visuaalinen muokkain

| Visuaalinen muokkain (Visual Editor) |
| --- | --- |


Kehittäjä:  Wikimedia Foundation ja Wikia
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  2011
Tiedot
Lisenssi:  GNU General Public License, versio 2.0 tai myöhempi
Wikipediassa käytettävä Visuaalinen muokkain (engl. VisualEditor) on Wikimedia Foundationin ja Wikian yhdessä kehittämä työkalu Wikipedian visuaalista muokkaamista varten. Sen avulla on mahdollista muokata Wikipedian sivuja tekstinkäsittelyohjelman tavoin osaamatta wikikoodia.
Visuaalisen muokkaimen kehittämisen tavoitteena on ollut helpottaa muokkaamista etenkin uusille käyttäjille. Muokkaimen tavoitteena on myös tehdä Wikipediasta inklusiivisempi, ja saada mukaan ihmisiä eri taustoista, jotta Wikipedian sisältö olisi kattavampaa.
Wikipedian visuaalinen muokkain > Ominaisuudet

Wikipedian visuaalista muokkainta käyttäessä kirjoittaja näkee wikipedian sivun sellaisena kuin mitä se tulee olemaan julkaistuna. Tätä periaatetta kutsutaan WYSIWYG-periaatteeksi (engl. What You See Is What You Get eli mitä näet, sitä saat). Käyttäjillä on myös mahdollisuus muokata tekstiä halutessaan wikikoodin avulla. Visuaalisella muokkaimella voi muun muassa kirjoittaa tekstiä, lisätä lähteitä, taulukoita, linkkejä sekä kuvia.
Wikipedian visuaalinen muokkain > Kehittämisen syyt ja taustat

Wikipedian kirjoittajien määrä oli ollut jo vuosia laskussa 2010-luvun alussa. Englanninkielisellä Wikipedialla oli vielä vuonna 2006 yli 50000 kirjoittajaa, kun lukumäärä oli tippunut 35000 kirjoittajaan 2011 vuoteen tultaessa. Wikikoodin käyttämisen vaikeus oli käyttäjätutkimuksissa yksi merkittävimmistä syistä olla osallistumatta Wikipedian kirjoittamiseen.
Wikipediaa pidettiin vaikeasti lähestyttävä niille ihmisille, jotka eivät olleet teknologiasta innostuneita. Wikimedia-säätiö näkee, että tietosanakirjan onnistumisen kannalta suuri kirjoittajien lukumäärä on tärkeä tekijä ja kirjoittajien monipuolinen tausta parantaa tietosanakirjan laatua, sillä se tuo eri alojen tietämystä ja osaamista kirjoittajakuntaan ja näin monipuolistaa Wikipedian sisältöä.
Wikimedia Foundation aloitti Wikian kanssa yhteistyössä muokkaimen kehittämisen lahjoitusten turvin. Visuaalisen muokkaimen kehittäminen oli Wikimedian tärkeimpiä strategisia tavoitteita kirjoittajakadon pysäyttämiseksi. Muokkaimen kehittäminen vei suuren osan Wikipedian budjetista. Vuoden 2012–2013 tilikaudella Wikimedian palkkalistoilla oli 94 ohjelmistokehittäjää, kun kolme vuotta aiemmin ohjelmoijia oli ollut vain 22.
Muokkaamisen tavoitteena oli olla niin helppoa, että sekä kokeneet että uudet ihmiset voisivat keskittyä sivujen sisällön muokkaamiseen tuntematta taustalla olevaa teknologiaa. Muokkain pyrki olemaan yhtä helppo ja intuitiivinen kuin tekstinkäsittelyohjelmat.
Wikipedian visuaalinen muokkain > Reaktiot

Muokkaimen käyttäjätestaus aloitettiin 2012 joulukuussa, mutta se vedettiin takaisin pian. Monet lahjoittajat kritisoivat, että heidän rahansa olivat menneet hukkaan, kun visuaalinen muokkain oli niin heikkolaatuinen. Wikimedian johto näki ohjelman takaisinvedon olevan virhe, sillä uudet käyttäjät olivat käyttäjäpalautteessaan ilmoittaneet muokkaamisen olevan heille helpompaa, mikä oli ollut tavoitteena alun perinkin.
Wikipedian visuaalinen muokkain otettiin käyttöön englanninkielisessä Wikipediassa vuonna 2013. Siitä tuli ensin oletusmuokkain kaikille kirjoittajille, jotka eivät ole rekisteröineet Wikipediaan käyttäjätunnusta. Käyttöönotto aiheutti alussa vastalauseita vanhojen kirjoittajien keskuudessa, jotka kritisoivat siinä olevia ohjelmointivirheitä.
The Economist kutsui visuaalista muokkainta Wikipedian historian suurimmaksi mullistukseksi. Alkuvaiheessa visuaalisessa muokkaimessa oli vain kirjoitusominaisuus, tekstin muotoilu, listojen luominen sekä linkkien luomistoiminto. Wikipedia muokkaimen lisäämisen yhdeksi suurimmista teknisistä haasteista sen historian aikana. Wikipedian perustaja Jimmy Wales kutsui muokkaimen käyttöönottamista "eeppisen tärkeäksi".
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto (englanniksi) (Sivulta voit ladata MediaWiki-ohjelmiston.)
Virallinen sivusto suomeksi
Wikipedian alla piilevän tekniikan havainnollistus. Ylimmällä rivillä on wikikoodia ja alimmalla verkkosivuilla käytettävää HTML-koodia. Välissä on wikikoodin HTML-koodiksi muuttava MediaWiki-ohjelmisto.
Ylemmällä rivillä on wikikoodia ja alemmalla lopputulos. Visuaalista muokkaajaa käyttävän ei tarvitse osata koodia, sillä muokkaimella se syntyy kirjoittaessa itsestään.
Kanadankilpikierto

| Kanadankilpikierto |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Kilpikiertokasvit Menispermaceae
Suku::  Kilpikierrot Menispermum
Laji::  canadense
Kaksiosainen nimi
 Menispermum canadense  L. 
Synonyymit
 Menispermum mexicanum Rose 
Katso myös
   Kanadankilpikierto Wikispeciesissä   Kanadankilpikierto Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kanadankilpikierto (Menispermum canadense) on kilpikiertokasvien heimoon ja kilpikiertojen sukuun kuuluva kasvilaji, joka on kotoisin Pohjois-Amerikan itäosista Etelä-Kanadasta Pohjois-Floridaan ulottuvalta alueelta sekä Atlantin rannikolta länteen Manitobaan ja Teksasiin. Laji kasvaa tiheiköissä, kosteissa metsissä ja jokien rannoilla. Kasvia käytetään joskus myös koristekasvina.
Ulkonäkö ja koko

Kanadankilpikierto on puuvartinen, kiipeilevä kuuden metrin korkuiseksi kasvava köynnös. Kasvin 5–20 senttimetrin levyiset lehdet jakautuvat sormiliuskaisesti 3–7 liuskaan; joskus ne ovat pyöreitä ja liuskattomia. Kasvin 6–10 senttimetrin pituisissa kukinnoissa kasvava hedelmä on purppuranmusta marja, jonka halkaisija on 1–1,5 senttimetriä. Marjan sisältämät siemenet muistuttavat puolikuuta, mistä juontuu myös kasvin englanninkielinen nimi moonseed (suom. "kuusiemen"). Hedelmät kypsyvät syyskuusta lokakuuhun eli samaan aikaan kuin luonnonvaraiset viinirypäleet. Sekä lehdet että hedelmät muistuttavat viiniköynnösten vastaavia; kasvien sekoittaminen toisiinsa voi olla vaarallista, koska kanadankilpikierto on äärimmäisen myrkyllinen.
Kanadankilpikierron juurakko on maavarsi, jonka avulla kasvi voi muodostaa laajemman geneettisesti yhteneväisen kasvuston.
Myrkyllisyys

Kanadankilpikierron kaikkien osien tiedetään olevan myrkyllisiä; merkittävin kasvin sisältämistä myrkkyaineista on daurisiini-niminen alkaloidi. Kanadankilpikierron hedelmien oletetaan olevan myrkyllisiä.. Villejä viinirypäleitä syödessä olisi tutkittava hedelmien siemenet, jotta ne erottaa kanadankilpikierrosta; kanadankilpikierron hedelmässä on yksi puolikuunmuotoinen siemen, kun taas viinirypäleissä on pyöreät siemenet. Hedelmät voi erottaa toisistaan myös maun perusteella; rypäleet maistuvat rypäleiltä, kun taas kanadankilpikierron makua kuvaillaan tympeäksi. Kanadankilpikierrolla ei ole myöskään kärhiä, toisin kuin viiniköynnöksillä.
Käyttö

Cherokee-intiaanit ovat käyttäneet kanadankilpikiertoa sekä ulostuslääkkeenä että lääkkeenä gynekologisiin vaivoihin ja sukupuolitauteihin. Juuria on käytetty ihosairauksiin; muun muassa lenapet ovat käyttäneet sitä voiteena ihohaavoihin. Myös eurooppalaistaustaiset amerikkalaiset ovat käyttäneet kasvia useisiin lääketieteellisiin tarkoituksiin.
Kanadankilpikierto kukkimassa
Käännös suomeksi
Kalaton (Orivesi, Järvenpää)

| Kalaton |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°32′17″N, 24°42′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Suojokeen 
Järvinumero:  35.726.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,4 m  
Rantaviiva:  1,013 km  
Pinta-ala:  3,288 ha  
Valuma-alue:  0,5 km²  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalaton 
Kalaton  on Pirkanmaalla Orivedellä Koveronkulmalla sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Koveronkulmalla sijaitsevassa metsäalueen matalassa painaumassa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,4 metriä mpy. Lampeen on johdettu pohjoispuolelta ojitetun metsäalueen ojat. Lammen laskuoja on kaivamalla perattu ja oikaistu metsäoja, joka yhtyy 550 metrin päässä Suojokeen. Joki laskee Eräjärven Suojoenlahteen. Suojoen valuma-alueen pinta-ala on 12,1 neliökilometriä, mutta Kalattoman valuma-alue on siitä vain 0,5 neliökilometriä.
Luontoarvoja

Toisinaan järven luusuassa on majavan pato, joka saattaa nostaa järven vedenpintaa kymmenillä senteillä.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kalokomajärvi”.
Kenianvarrasheinä

| Kenianvarrasheinä> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Alaheimo::  Panicoideae
Suku::  Varrasheinät Andropogon
Laji::  greenwayi
Kaksiosainen nimi
 Andropogon greenwayi  Napper 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kenianvarrasheinä (Andropogon greenwayi) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon ja varrasheinien (Andropogon) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen, laajoja kasvustoja muodostava heinälaji, jonka varret voivat kasvaa 15–60 cm korkeiksi. Lehtilavat ovat 3–10 cm pitkiä ja 1–4 mm leveitä. Lehtien kieleke on kalvomainen. Kukintona on 3–7 cm pitkä röyhy.
Kenianvarrasheinä kasvaa avoimilla heinämailla itäisessä Afrikassa Etiopiasta Tansaniaan ulottuvalla alueella sekä Arabian niemimaalla Jemenissä.
Aiheesta muualla

Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Andropogon greenwayi (englanniksi)
JSTOR Global Plants: Andropogon greenwayi (englanniksi)
World Flora Online: Andropogon greenwayi (englanniksi)
Tropicos: Andropogon greenwayi (englanniksi)
Karl Hedman (tanssija)

Karl Johan Hedman (s. 6. heinäkuuta 1951 Helsinki) on suomalainen balettitanssija. Hän aloitti balettiopintonsa Sonja Tammelan johdolla 1958 Suomen Kansallisoopperan balettikoulussa, jossa hän oli 1958–1968. Hedman on käynyt kursseja myös muun muassa Genevessä, Pariisissa, New Yorkissa ja Kööpenhaminassa.
Ura

Hedman työskenteli aluksi freelance-tanssijana Elsa Sylvesterssonin, Margaretha von Bahrin ja muiden teoksissa. Hän teki pääroolin Airi Säilän ja Seija Simosen yhteisproduktiossa Prinsessa Ruusunen (1971). Hedman oli kiinnitettynä Suomen Kansallisbalettiin 1973–1977 ja 1980–1996. Hänen keskeisiä pääroolejaan ovat olleet muun muassa Tumma (1977), Heijastuksia (1985) ja Kamelianainen (1988). Hedmanin sivuroolisuorituksista muistetaan erityisesti hänen esittämä narri.
Hedman työskenteli myös ulkomailla Göteborgin Stora Teaternissa 1969–1971, Tukholman Cullberg Balletissa 1977 ja 1979–1980. Hän opetti Into Lätin kanssa flamencoa Tallinnan Karaktääri-instituutissa 1971. Hedman on opettanut myös Sergei Golovinen harjoitusmetodin pohjalta contemporary dans -treenausta 1994–1996, karaktääritansseja aikuisille 1994–1996, balettia nuorille 1997, mustalaistansseja 1998 ja balettia aikuisille vuodesta 2008 lähtien.
Hedman aloitti Suomen Kansallisoopperan koulutusproduktiot vuonna 1994 työskentellen ohjaajana ja koreografina 1994–1996. Hän osallistui myös taiteiden väliseen Tervetuloa meille -projektiin Helsingissä 2006.
Vuonna 1988 Hedmanille myönnettiin Philip Morris -säätiön Tanssin kukka -palkinto Alainin roolista Kamelianaisessa.
Kauhukomedia

Kauhukomedia on kirjallisuudessa ja elokuvissa käytetty tyylilaji, jossa yhdistellään kauhua ja komediaa.
Kirjallisuudessa Edgar Allan Poe yhdisteli kauhua ja huumoria jo 1800-luvulla. Yhdysvaltalaisen kirjailijan Washington Irvingin vuonna 1820 julkaisema kauhukomediatarina The Legend of Sleepy Hollow on yksi lajityypin ensimmäisistä suurista teoksista.
Elokuvissa usein hirviöt on kuvattu koomisella tavalla tai elokuvien päähenkilöt ovat typeriä ja yleensä uhkeita povipommeja kuten kauhuelokuvissa. Tunnettuja nykyisiä kauhukomedioita ovat muun muassa Scary Movie ja Shaun of the Dead.
Merkittäviä kauhukomedioita

Child’s Play (1988)
Elävien kuolleiden paluu (1985)
Evil Dead (1981)
Ihmissusi Lontoossa (1981)
Kauhun yö (1985)
Naapurissa kummittelee (1986)
Scary Movie (2000)
Shaun of the Dead (2004)
Verisempi viikonloppu (2006)
Zombieland (2009)
Karlova

| Karlova |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Karlova korostettuna.
Kaupunki:  Tartto, Viro
Koordinaatit:  58°22′N, 26°44′E
Pinta-ala:  2,3 km² 
Väkiluku:  8 856 (31. joulukuuta 2013)
Nelikopterilla ilmasta kuvattu video Karlovassa
Karlova on virolaisen Tarton kaupungin kaupunginosa Emajoen oikealla puolella.
Vuonna 2013 Karlovassa oli 8 856 asukasta, joista naisia 4 853 ja miehiä 4 003. Asukastiheys oli 3 850 asukasta neliökilometrillä.
Karlovan kartanon päärakennus.
Karlova sijaitsee Tarton keskustasta kaakkoon, ja siellä 400 puutaloa, joita on kunnostettu uudelleenitsenäistymisen jälkeen. Kaupunginosa on aikoinaan rakennettu Karlovan kartano maille, jonka vanhaa päärakennusta on sitäkin kunnostettu.. Kaupunginosa keskittyy Kalevin- ja Tähenkaduille sekä niiden välisille pienille poikkikaduille. Kartano on perustettu 1793, kun se erotettiin Tähtveren kartanosta. Päärakennus on tyyliltään uusgotiikkaa.
Karlovassa on asunut useita kulttuurihenkilöitä: runoilija Anna Haava, kirjailijat Albert Kivikas ja August Kitzberg, taiteilijat Elmar Kits, Varmo Pirk, Heldur Viires ja Lembit Saarts, taidehistorioitsija Enriko Talvistu, näyttelijä Hannes Kaljujärv.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karlova Wikimedia Commonsissa
Karlovan kaupunginosan sivut
Jalgsi väljaspool kesklinna – Karlova (Arkistoitu – Internet Archive) tartu.ee
Kauhukypärä

| Kauhukypärä: Theseuksen ja Minotauroksen myytti> Šlem užasa |
| --- | --- |
 Kirjan kansi.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Viktor Pelevin
Kieli:  venäjä
Genre:  metafiktio
Kustantaja:  Canongate Books
Julkaistu:  2005
Suomennos
Suomentaja:  Arja Pikkupeura
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  lokakuu 2005
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  203
ISBN:  951-31-2328-6
Sarja: Myytti-sarja
Edeltävä:  Myyttien lyhyt historia
Seuraava:  Leijonahunaja
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kauhukypärä (ven. Šlem uzasa) on Viktor Pelevinin 2005 julkaistu romaani. Se on tulkinta Theseuksen ja Minotauroksen tarusta. Tarinan kertoo joukko henkilöitä, jotka verkkojuttelevat keskenään, ja heidän puheistaan hahmottuu labyrintti. Teos on ilmestynyt suomeksi Arja Pikkupeuran suomentamana ja Kustannusosakeyhtiö Tammen kustantamana lokakuussa 2005.
Aiheesta muualla

Pekka Pesonen: Antiikin myytti sai nettiversion.Helsingin Sanomat 20.1.2006.
Karl Johan Sadenius

Karl Johan Sadenius (15. maaliskuuta 1864 Sahalahti – 13. elokuuta 1919 Tampere) oli suomalainen Tampereen lyseon rehtori ja kirjallisuuden suomentaja.
Sadeniuksen vanhemmat olivat rovasti Karl Alfred Sadenius (1830–1913) ja Lovisa Amanda Blom. Hän pääsi ylioppilaaksi 1882 Hämeenlinnan normaalilyseosta ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1888 ja filosofian maisteriksi 1890. Sadenius toimi Tampereen suomalaisen reaalilyseon saksan ja suomen kielen kollegana vuodesta 1893 alkaen ja hän oli myös koulun rehtorina.
Sadenius oli naimisissa vuodesta 1902 Nanny Gertrud Simeliuksen kanssa. Heidän poikansa oli Nykysuomen sanakirjan päätoimittaja ja suomen kielen dosentti Matti Sadeniemi,
Toimitustöitä

Tampereen lyseo : Kertomus lukuvuodesta 1915-1916. Tampere 1916
Tampereen lyseo : Kertomus lukuvuodesta 1917-1918. Tampere 1918
Suomennoksia

Georg Moritz Ebers : Homo sum : romani ; saksan kielestä suom. Kuusikko (E. N. Setälä, Kaarle F. Rinne, Fredrik Joel Pätiälä, K. J. Sadenius, Oskar Relander, H. F. Silander (Soveri)) ; suurimmaksi osaksi suom. Emil Nestor Setälä. W. Churberg'in romani-kirjasto 2 vuosikerta. Edlund, Helsinki 1881
Kerkkoon Urheilijat

Seuran logo
Kerkkoon Urheilijat ry on vuonna 1926 Porvoon Kerkkoossa perustettu urheiluseura. Sen lajivalikoimaan kuuluvat yleisurheilu, hiihto, salibandy, jalkapallo ja lentopallo.