stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nurmikaunokki

| Nurmikaunokki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Carduoideae
Suku::  Kaunokit Centaurea
Laji::  phrygia
Kaksiosainen nimi
 Centaurea phrygia  L. 
Katso myös
   Nurmikaunokki Wikispeciesissä   Nurmikaunokki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nurmikaunokki (Centaurea phrygia) on monivuotinen mykerökukkainen kasvilaji. Se on yksi neljästä Suomessa muinaistulokkaana kasvavasta kaunokkilajista. Laji jaetaan noin 15 alalajiin. Pohjoismaissa esiintyviä alalajeja ovat idännurmikaunokki (Centaurea phrygia subsp. phrygia) ja lännennurmikaunokki (Centaurea phrygia subsp. pseudophrygia).
Nurmikaunokki kasvaa noin 30–80 cm korkeaksi ja sen varsi on kasvutavaltaan pysty. Nurmikaunokin lehdet ovat suikeita ja hammaslaitaisia sekä lehtiasennoltaan kierteisesti. Nurmikaunokin kukinnot ovat isohkoja violetinpunaisia mykeröitä ja ne sijaitsevat varsien kärjissä tyypillisesti yksittäin. Nurmikaunokki kukkii heinä-elokuussa ja kasvaa erilaisilla kuivahkoilla sekä avoimilla paikoilla, kuten niityillä, pientareilla, ahoilla ja valoisissa metsissä.
Nurmikaunokki on Suomessa melko yleinen Etelä- sekä Itä-Suomessa ja selvästi harvinaisempi länsirannikolla, Pohjanmaalla ja Lapissa. Nurmikaunokki on Suomessa muinaistulokas ja levinnyt Suomeen todennäköisesti idästä maatalouskulttuurin mukana.
Nurmikaunokki muistuttaa kahta muuta Suomessa luonnonvaraisena tavattavaa violettikukkaista kaunokkilajia, ahdekaunokkia (Centaurea jacea) ja ketokaunokkia (Centaurea scabiosa), mutta on erotettavissa niistä mykeröiden kehtosuomujen ulkonäön perusteella. Lajien levinneisyysalueet painottuvat myös hieman eri puolille Suomea; nurmikaunokki on yleisin Suomen kaakkoisosissa, ahdekaunokki etelärannikolla sekä Ahvenanmaalla ja ketokaunokki Salpausselkien alueella. Ketokaunokki on näistä kolmesta koko Suomen mittakaavassa selvästi harvinaisin ja eroaa myös yleensä lehtien liuskoittuneisuudessa.
Nurmikaunokkia käytetään myös jonkin verran koristekasvina ja sen siemeniä on saatavana erilaisissa niittykukkien siemenseoksissa.
Aiheesta muualla

Pohjolan kasvien pauloissa: Centaurea phrygia - nurmikaunokki
Suomen Lajitietokeskus: Nurmikaunokki (Centaurea phrygia)
Den virtuella floran: Nurmikaunokki (Centaurea phrygia) (ruotsiksi)
ITIS: Centaurea phrygia (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Centaurea phrygia (englanniksi)
Flora of North America: Centaurea phrygia (englanniksi)
Niilo Saarinen (alus)

Pelastusristeilijä Niilo Saarinen vuonna 2016 Raahessa.
Pelastusristeilijä Niilo Saarinen on kapteeni Niilo Saarisen mukaan nimetty pelastusristeilijä.
Alus on teräsrunkoinen, jääkeulalla ja niin sanotulla risteilijänperällä varustettu ja sen alkuperäinen koneteho oli 320 hevosvoimaa.
Kapteeni Saarisen jäätyä eläkkeelle valmistui seuraavana vuonna Haminan telakalla Kotkaa varten uusi teräsrunkoinen pelastusristeilijä, joka sai hänen nimensä. Se oli ensimmäinen jäätä murtava pelastusalus ja sillä ajettiinkin runsaasti kelirikkoajoa Haapasaareen. Aluksessa on myös alusta alkaen ollut keulakannelle sijoitettu kiinteä vesitykki jolle voimaa antaa 8000 litran minuuttitehoinen palopumppu. Varustukseen kuuluu myös mastoon liitetyt sumusuuttimet, joiden luoman suojaverhon turvin alus voi mennä aivan kiinni palavaan laivaan. Varustusta tarvittiin vuonna 1963 kun Rankin saarella syttyi tulipalo sotilaskotirakennuksessa: Niilo Saarinen toi paikalle sammuttajia ja tuki sammutustyötä vesitykkinsä avulla. Alus vapautui Kotkasta vuonna 1968 kun pelastusristeilijä Wilhelm Wahlforss valmistui.
Saarinen siirtyi vuonna 1968 aluksi Tornioon, mutta osoittauduttuaan liian suureksi Tornion ahtaille vesille sen uudeksi sijoituspaikaksi tuli Raahe. Alus katsastettiin jo varhain kotimaanliikenteen lastilaivaksi ja hinaajaksi, ja sitä on pidetty liikenteessä ympärivuotisesti.  Sitä on toisinaan käytetty myös saaristoristeilyaluksena. Lisäksi alus on jo Raaheen tulostaan asti toiminut lisähinaajana Rautaruukin satamassa.  Sen työparina toimi ensin Rautaruukin hinaaja m/s Rautaluoto (Myöh. Jyry)  ja nykyään Raahen Meriapu oy:n Isbjörn .
Aiheesta muualla

Suomen Meripelastusseuran vuosijulkaisu 1961: Unto Lindqvist: "Pelastusristeilijä Niilo Saarinen laskettu vesille"
Suomen meripelastusseura, PR Niilo Saarinen (Arkistoitu – Internet Archive)
pv Merikokko (Arkistoitu – Internet Archive)
Nils Johan Idman

Nils Johan Idman (1. marraskuuta 1781 Pälkäne – 23. lokakuuta 1851 Messukylä) oli suomalainen laamanni ja kartanonomistaja.
Idmanin vanhemmat olivat Pälkäneen kirkkoherra Gustaf Niklas Idman (1752–1807) ja Margareta Eleonora Jansson. Hän pääsi ylioppilaaksi 1795 Turussa ja opiskeli Turun akatemiassa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1801 ja maisteriksi 1802. Hän oli auskultanttina Turun hovioikeudessa ja toimi siellä sitten ylimääräisenä notaarina 1804 ja oli Turun akatemian konsistorin ylimääräisenä amanuenssina vuodesta 1805. Idman sai varatuomarin arvon 1807.
Suomen sodan jälkeen Idman oli hallituskonseljin kamaritoimituskunnan revisiokonttorin reviisorina vuodesta 1809 ja valtiovaraintoimituskunnan apulaisesittelijäsihteerinä vuodesta 1812. Hän sai eron tästä virasta vuonna 1814 ja sai samana vuonna laamannin arvonimen. Idman omisti Hatanpään kartanon silloisen Messukylän pitäjän alueella. Vuonna 1840 Idman perusti yhdessä Taalintehtaan ruukin omistajan senaattori Carl August Ramsayn ja vuorimestari Gustaf Idestamin kanssa masuunin Tammerkosken yläjuoksulle Hatanpään kartanon omistamalle maalle. Ylöjärven Haverin kaivoksen heikkolaatuista rautamalmia käyttänyt masuuni käynnistyi 1844, mutta se osoittautui pian kannattamattomaksi ja Idman luopui hankkeesta. Ramsay myi masuunin Gustaf August Wasastjernalle, joka perusti masuunin yhteyteen vuonna 1857 konepajan, josta sai alkunsa Tampereen Pellava- ja Rautateollisuus Oy.
Idmanin yhdessä Carl Niclas Helleniuksen kanssa vuonna 1802 julkaisema väitöskirja Muistio Linnun pesistä – Hämeessä koottujen havaintojen perusteella on julkaistu suomennettuna vuonna 2009 kirjassa Suomen lintutieteen synty.
Idman oli naimisissa vuodesta 1813 Elisabet Eleonora Gardiemeisterin (k. 1873) kanssa. Heidän poikiaan olivat piirilääkäri Nils Johan Vilhelm Idman (1814–1874), Hatanpään kartanon isänsä jälkeen omistanut tilanomistaja Karl Gustaf Idman (1817–1880) ja vuorikonduktööri Fredrik Ferdinand Idman (1819–1845).
Niilo Räisänen

Niilo Leonard Räisänen (3. toukokuuta 1912 Lumijoki – 22. lokakuuta 1979) oli suomalainen pesäpalloilija, joka edusti 1930-luvulla Jyväskylän Kiriä. Aikaisemmat seurat olivat Keski-Suomen Ampujat ja Jyväskylän Kisa-Toverit.
SM-sarjassa Nike saavutti parhaimmillaan pronssia ja tuli valituksi Itä-Länsi-otteluun 1933, -34 ja -39 sekä vaihtopelaajaksi 1935.
Räisänen saavutti myös ammunnassa viidessä lajissa erikoismestariluokan ja syöksylaskussa SM-kilpailujen viidennen sijan.
Räisänen on toiminut myös SVUL:n Keski-Suomen piirin pesäpallovalmentajana, Jyväskylän suojeluskuntapiirin urheilu- ja poikatyönjohtajana ja muutamia kertoja Itä-Länsi -ottelun valitsijamiehenä. Räisäsen vaimo Eila Räisänen pelasi ennen sotia Kirin SM-sarjajoukkueessa.
Räisänen oli ammatiltaan voimistelunopettaja. Sotilasarvoltaan hän oli reservin kapteeni. Räisäsen kotikunta oli Jyväskylä.
Saavutukset > Pelaajana

4 Itä-Länsi-ottelua: 1933-1935, 1939
Nicole Sheridan

| Nicole Sheridan |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 7. toukokuuta 1975 (ikä 49)
Pornonäyttelijä
Elokuvien määrä:  359
Silmien väri:  siniset
Hiusten väri:  vaalea
Pituus:  1,78 m
Paino:  59 kg
Aiheesta muualla
Kotisivut
IMDb
Nicole Sheridan (s. 7. toukokuuta 1975 Pennsylvania, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Hän esiintyy usein elokuvissa miehensä Alexandre Boisvertin kanssa. Hän on toiminut myös Penthousen mallina.
Palkinnot

2002 AVN Best Anal Sex Scene – Elokuvasta Taboo 2001 : A Sex Odyssey
2007 AVN Best Group Sex Scene – Videosta Fashionistas Safado: The Challenge
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset kotisivut
Nicole Sheridan Twitterissä
Nicole Sheridan Internet Movie Databasessa
Nicole Sheridan Internet Adult Film Databasessa
Nicole Sheridan Adult Film Databasessa
Omaha (täsmennyssivu)

Omaha voi tarkoittaa seuraavia:
Omaha, Nebraskan osavaltion suurin kaupunki Yhdysvalloissa
Omaha-intiaanit, alkuperäiskansa Yhdysvaltojen Keski-Lännessä
Omaha hold 'em, korttipeli
Omaha kissatanssija, yhdysvaltalainen eroottinen sarjakuva ja sen päähenkilö
Omaha Beach, Normandian maihinnousun yhteydessä käytetty nimitys eräästä osasta Normandian rannikkoa
USS Omaha (SSN-692), Yhdysvaltain ydinsukellusvene
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Omaha”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Norrköpings Tidningar

| Norrköpings Tidningar |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Kustantaja:  Öst Media AB
ISSN:  ISSN 1103-9779
Levikki:  29 600 (2021)
Perustettu:  1758
Päätoimittaja:  Fredrik Lagerqvist
Kotikunta:  Norrköping
Kotimaa:   Ruotsi
Ilmestymistiheys:  ma-la
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
OCLC
Kotisivu
Norrköpings Tidningar (lyh. NT) on Ruotsin Norrköpingissä ilmestyvä sanomalehti. Se perustettiin vuonna 1758 nimellä Norrköpings Weko-Tidningar ja on Ruotsin vanhin edelleen ilmestyvä sanomalehti.
Historia

Pappi Reinerus Broocman perusti vuonna 1723 Norrköpingiin kirjapainon. Vuonna 1758 Broocmanin sukulainen Johan Hedman alkoi julkaista Norrköpings Weko-Tidningar -sanomalehteä ja painoi sitä kyseisessä kirjapainossa. Aluksi lehti ilmestyi kerran viikossa, vuodesta 1787 kahdesti viikossa.
Vuodesta 1871 lehti on ilmestynyt kuudesti viikossa. Se on vuosien varrella ostanut omistukseensa useita muita sanomalehtiä, ja NTM-konserniin (Norrköpings Tidningar Media) kuuluvat nykyään muun muassa Norrbottens-Kuriren, Norrländska Socialdemokraten, Vimmerby Tidning sekä Östgöta Correspondenten. NTM-konsernin omistaa Erik & Asta Sundinin säätiö ja se koostuu kolmesta tytäryhtiöstä (Öst Media, Gotlands Media ja Norr Media). Erik Sundin oli NT:n päätoimittaja vuosina 1899–1929..
Vuonna 2012 lehden paino siirtyi Norrköpingistä Linköpingiin.
Lehden ensimmäinen numero 14.10.1758. Tuolloin sen nimi oli Norrköpings Weko-Tidningar.
Norrköpings Tidningar kertoo marraskuussa 1918 Saksan ja ympärysvaltojen tehneen aselevon.
Norrköpings Tidningar 26.6.2007.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (ruotsiksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Norrköpings Tidningar Wikimedia Commonsissa
Nokia E71

| Nokia E71 |
| --- | --- |

Julkaistu:  2008
Käyttöverkot:  EGSM 850/900/1800/1900   W-CDMA 900/2100
Mitat:  114 × 57 × 10 mm 
Paino:  127 g 
Värien lukumäärä:  16 milj. (24-bit) 
Suoritin:  ARM 11 (396 MHz)
Muisti:  tallennustila 110 Mt, RAM-muistia 128 Mt, MicroSD -kortti  
Kamera:  Pääkamera: 3.2 Megapikseliä (2048x1536), etukamera: 640x480 
Radio:  FM-radio 
Musiikkisoitin:  kyllä 
Valmiusaika:  408 h (GSM), 480 h (WCDMA) 
Puheaika:  10,5 h(GSM), 4,5 h (WCDMA) 
Käyttöjärjestelmä:  Symbian OS v9.2, S60 3rd Edition, Feature Pack 1 
Tiedonsiirto:  802.11b/g, Bluetooth 2.0, Infrapuna
Liitännät:  USB 2.0
Muuta:  A-GPS 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia E71 on Nokian valmistama älypuhelin, joka kuuluu Eseries-sarjaan. Se tuli markkinoille heinäkuussa 2008. E71 on pärjännyt hyvin kansainvälisessä vertailussa, muun muassa Mobile Choice -lehti valitsisi sen vuoden älypuhelimeksi.
E71:ssä on QWERTY-näppäimistö tavallisen numeronäppäimistön sijaan.
Aiheesta muualla

Käyttöohjeet[vanhentunut linkki]
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nokia E71 Wikimedia Commonsissa
- Tuki
Nokia E71 arvostelu
Multimedia Fusion 2

| Multimedia Fusion 2 |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Clickteam
Kehityshistoria
Vakaa versio:  2.0 Build #257
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  Pelinteko-ohjelma
Alusta:  Microsoft Windows
Lisenssi:  Clickteam EULA
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Multimedia Fusion 2, kutsutaan myös nimellä MMF2, on pelinteko-ohjelma. Ohjelma on osa Clickteamin tuoteperhettä. Ohjelma on uudempi versio ohjelmasta Multimedia Fusion 1.5, jota kutsutaan myös nimellä MMF. Multimedia Fusion 2 -ohjelmasta julkaistiin kolme eri versiota ja niiden demoversiot 30. kesäkuuta 2006.
Uusia ominaisuuksia

Uusi käyttöliittymä.
Uusi kuva- ja animaatioeditori.
Paljon nopeampi pelimoottori (Game engine). [lähde? ]
Kun ohjelma ei ole aktiivinen, se ei kuluta CPU-aikaa nimeksikään.
Alpha-kanavat.
Tasot (Layers).
Tuki OGG-, IT-, XM-, S3M-, MOD-formaateille.
Muokattavat objektien liiketyypit (Customisable Movements).
Tapahtumaeditorissa (Event Editor) voi skaalata ja kiertää (rotate) Active Objekteja (Active Objects).
Cncs232.dll-tiedosto integroidaan suoritettavaan tiedostoon ohjelman käännösvaiheessa.
Tapahtumaeditorin (Event Editor) ryhmillä (Groups) voi olla aliryhmät (Sub-Groups).
Objektien asetukset voi määrittää yhdestä ikkunasta, jonka voi halutessaan pitää aina avoinna. Tämä nopeuttaa huomattavasti ohjelman kanssa työskentelyä.
Mahdollisuus kontrolloida kuvataajuutta (FPS).
Mahdollisuus luoda Java-verkkopelejä (versiossa/päivityksessä R248)
Mahdollisuus luoda Java-kännykkäpelejä (versiossa R249)
Laajennusten ohjelmointi

Multimedia Fusion 2 -ohjelmaan, kuten sen edeltäjiin TGF, CNC ja MMF, voidaan ohjelmoida laajennuksia (Extensions) käyttäen C++ -kieltä. Laajennukset ovat moduuleja, jotka lisäävät ohjelmaan uusia ominaisuuksia.
Internetissä on useita sivustoja, jotka ovat omistautuneet pelkästään MMF2-laajennusten listaukseen.
Useat kymmenet ohjelmoijat ovat merkittävästi kohottaneet Multimedia Fusion 2 -ohjelman voimaa julkaistessaan siihen laajennuksia. Laajennukset ovat yksi MMF2:n kantavista voimista.
Joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta suurin osa nykyisistä extensioista on ilmaisia (joitakin ehtoja lukuun ottamatta).
Teknisistä syistä laajennukset pitää kehittää  Microsoft Visual Studion  IDE:llä ja kääntäjällä.
Koontiversiot (Buildit)

Myös MMF2:n julkaisun jälkeen Clickteam on kehittänyt tuotetta eteenpäin julkaisemalla sille päivityksiä. Uusin build-versio on Build 250 Pre-release, joka tekee ohjelmaan pieniä muutoksia kuten korjaa muutamia ohjelmointivirheitä. Tämän hetkinen tädellä kokoonpanolla toimiva versio on kuitenkin 249, koska 250 on vasta Pre-release -versio eli "ennen luovutusta" -versio. Päivitys pitää ladata Clickteamin sivulta, sillä sitä ei ole annettu vielä luovutukseen "Check for updates" (tarkista päivitykset) -tarkistukseen, ennen kuin tämä täysi versio tulee päivityksestä.
Koodauskieli

Multimedia Fusion 2 ei perustu komentosarjakieleen. MMF2 ei tarjoa ohjelmointikieltä lisäominaisuutena kuten sen kilpailija Game Maker. Kuitenkin ohjelmaan voidaan ohjelmoida lisämoduuleja C++ -kielellä.
Ohjelmointikielen sijasta MMF2 käyttää visuaalista ruudukkojärjestelmää. Horisontaaliset rivit esittävät ehtoja (Conditions). Vertikaaliset sarakkeet esittävät toimintaa (Actions). Kun ehdot toteutuvat, suoritetaan niihin kytketty toiminta. Rivit ja sarakkeet ovat verrattavissa listaan peräkkäisiä "if-then"-lohkoja.
Yhteensopivuus

Multimedia Fusion 2 on taaksepäin yhteensopiva aiempien Klik-ohjelmien kanssa. Tämä tarkoittaa, että ohjelmistolla voi avata aiemmilla ohjelmilla luotuja .gam, .cca ym. lähdetiedostoja, joskaan niitä ei voida enää tallentaa vanhassa formaatissa. Vanhoista .cox-extensioneista joutuu kuitenkin lataamaan uuden .mfx-version.
Mikäli extensioista ei ole vielä saatavilla uutta versiota, vanhat .cox-extensionit voi kopioida kansioon Multimedia Fusion 2/Extensions/mmf1. Tämän jälkeen vanhat projektit voi avata MMF2:n editoriin, mutta niitä ei voi ajaa eikä niistä voi tehdä exe-tiedostoa.
Jotkut harvat .cox-extensionit voivat toimia MMF2:lla moitteettomasti muuttamalla tiedostopäätteeksi .mfx. [lähde? ]
Versiot

Multimedia Fusion 2 -ohjelmasta on saatavilla kolme eri versiota.
Versiot > The Games Factory 2

The Games Factory 2 (TGF2) on nimetty Clickteamin vanhan The Games Factory -pelinteko-ohjelman mukaan ja sitä kutsutaan sen jatko-osaksi. Se on riisuttu versio, joka sisältää vain perusominaisuudet. Se on suunniteltu aloittelijoille.
Versiot > Multimedia Fusion 2 (Standard)

Multimedia Fusion 2 -normaaliversio on suunniteltu
kokeneille pelintekijöille. Se sisältää tuen laajennuksille. 
Hyvä valinta suurimmalle osalle "klikkaajista".
Versiot > Multimedia Fusion 2 Developer

Multimedia Fusion 2 Developer sisältää kaikkein eniten ominaisuuksia.
Se on suunniteltu ammattilaiskäyttäjille, jotka haluavat tehdä kehittyneitä pelejä ja sovellusohjelmia.
Se sisältää ominaisuuksia, joita ei ole muissa versioissa kuten mahdollisuuden luoda MDI-sovellusohjelmia. Vain Developerilla tallennetut EXE-tiedostot ovat ns. logo-vapaita ja niitä saa myydä lisäämättä Clickteamin logoa peliin. Vain Developerille on saatavilla Java-kännykkäpelien teko -mahdollisuus.
August Reinhold von Willebrand

August Reinhold von Willebrand (21. heinäkuuta 1829 Ulvila – 1. kesäkuuta 1896 Helsinki) oli suomalainen juristi ja virka- ja valtiopäivämies.
Willebrandin vanhemmat olivat tilanomistaja, kapteeni Gustaf Jakob von Willebrand ja Lovisa Charlotta Frenckell ja puoliso vuodesta 1864 Viktoria Fahler (k. 1919). Von Willebrand tuli ylioppilaaksi 1849 ja suoritti tuomarintutkinnon ja kameraalitutkinnon 1854. Hän oli Turun hovioikeuden ylimääräinen notaari ja senaatin talousosaston ylimääräinen kamarikirjuri vuodesta 1854 ja valtiovaraintoimituskunnan kopisti vuodesta 1858 ja kanslisti vuodesta 1863. Uudenkaupungin tullinhoitaja hänestä tuli 1865 ja Turun vt. tullinhoitaja 1871. Von Willebrand oli läntisen tullipiirin piiripäällikkö 1876–1881, Porin tullinhoitaja vuodesta 1881, Turun vuodesta 1887 ja Helsingin vuodesta 1892. Samalla hän toimi päätullijohtokunnan asessorina vuodesta 1881. Von Willebrand oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1863–1864,  1877–1878 ja 1894.
Turun kunnallispormestari Reinhold Alexander von Willebrand ja tullinhoitaja August von Willebrand olivat August Reinhold von Willebrandin poikia.
Napialan työväentalo

| Napialan työväentalo |
| --- | --- |
 Napialan työväenyhdistyksen talo.
Sijainti:  Napiala, Janakkala
Valmistumisvuosi:  1905 (ensimmäinen talo) 1914 (toinen talo)
Purkuvuosi:  1990-2000-luku?
Rakennuttaja:  Napialan Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosluku:  2
Kerrosala:  300 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Napialan työväentalo oli Janakkalan kunnan Napialan kylässä sijainnut työväentalo. Talo on purettu.
Historiaa

Napialan työväenyhdistys perustettiin suurlakon alla syksyllä 1905. Saman tien ryhdyttiin oman talon hankintaan. Yhdistyksen puheenjohtaja vuokrasi palstaltaan yhdistykselle tontin, jolle rakennettiin laudoista työväentalo. Se valmistui tapaninpäiväksi 1905. Vuonna 1914 yhdistys rakensi toisen talon.
Sisällissodan aikaan suojeluskunta sulki talon ja naulasi sen ovet kiinni.
1990-luvun alussa talo oli huonossa kunnossa, ja myöhemmin se purettiin.
Toimintaa työväentalolla

Talolla toimi muun muassa opintokerho, torvisoittokunta, nuoriso-osasto, voimistelu- ja urheiluseura Pyrkivä, näytelmäseura (vuodesta 1920 lähtien nimellä Napialan Työväen Näyttämö) sekä kirjasto.
Näytelmäseuran ensimmäinen esitys työväentalolla oli vuonna 1906 näytelmällä Pullanpyörittäjän kokous. Myöhemmin ohjelmistossa oli muun muassa Seitsemän veljestä, Miehen kylkiluu ja Kirottu mammona. Näyttämön ensimmäiset kulissit maalasi taiteilija R. Rautoja. Toisen kulissit tilattiin juuri ennen sisällissotaa taiteilija Erkki Karulta, joka tuolloin oli Forssan Työväen Näyttämön johtaja.
1980-luvun alussa talolla järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, bingoa, teatteria ja juhlia. Talo oli myös suosittu keikkapaikka. Vuonna 1991 Napialan Työväen Näyttämö muutti pois talolta sen huonon kunnon takia.
Rakennus

Talo oli hirsirunkoinen ja lautavuorattu. Se maalattiin vaaleaksi vuonna 1946, jolloin taloa myös laajennettiin ja sen alkuperäinen pärekatto vaihdettiin peltikatoksi. Laajennuksia tehtiin myös vuosina 1923 ja 1957. Talo oli kaksikerroksinen, ja sen pinta-ala oli 300 m². Talossa oli juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen sekä yhden huoneen ja keittiön asunto. Vuonna 1982 talossa ei ollut vesijohtoa, viemäröintiä eikä wc:tä.
Aiheesta muualla

Kulissimaalari Richard Rautojan työ. Lempäälän työväenyhdistys.
Norrköping-luokka

| Norrköping-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  220 t 255 t
Pituus:  41,5 m
Leveys:  7,1 m
Syväys:  2,4 m
Koneteho:  3 x Rolls-Royce Proteus -kaasuturbiinia 12 750 shp
Nopeus:  40 solmua
Miehistöä:  30
Aseistus
Meritorjunta:  1 x 57 mm tykki 2 x ksp M/58 -konekivääriä 6 x 533 mm M/70 -torpedoputki 30 miinaa
Norrköping-luokka oli Ruotsin merivoimien vuosina 1971–1974 valmistettujen torpedoveneiden muodostama alusluokka. Luokan alukset muutettiin ohjusveneiksi vuosina 1981–1983, jolloin ne aseistettiin ruotsalaisilla RBS15-meritorjuntaohjuksilla. Viimeiset luokan alukset poistettiin käytöstä vuonna 2005.
HMS Västervik (R136) meritorjuntaohjuksin varustettuna.
Norrköping-luokan alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HMS Norrköping | Karlskronan telakka | - | 16. marraskuuta 1972 | 11. toukokuuta 1973 | romutettu 1993 |
| HMS Nynäshamn | Karlskrona | - | 24. huhtikuuta 1973 | 28. syyskuuta 1973 | romutettu 1993 |
| HMS Norrtälje | Karlskrona | - | 18. syyskuuta 1973 | 1. helmikuuta 1974 | palveluksesta 5. marraskuuta 1998 |
| HMS Varberg | Karlskrona | - | 2. helmikuuta 1974 | 14. kesäkuuta 1974 | palveluksesta 5. marraskuuta 1998 |
| HMS Västerås | Karlskrona | - | 15. toukokuuta 1974 | 25. lokakuuta 1974 | palveluksesta 5. marraskuuta 1998 |
| HMS Västervik | Karlskrona | - | 2. syyskuuta 1974 | 15. tammikuuta 1975 | palveluksesta joulukuussa 1997 |
| HMS Umeå | Karlskrona | - | 15. tammikuuta 1975 | 15. toukokuuta 1975 | palveluksesta 5. marraskuuta 1998 |
| HMS Piteå | Karlskrona | - | 12. toukokuuta 1975 | 12. syyskuuta 1975 | 2003 |
| HMS Luleå | Karlskrona | - | 12. toukokuuta 1975 | 12. syyskuuta 1975 | palveluksesta 5. marraskuuta 1998 |
| HMS Halmstad | Karlskrona | - | 17. lokakuuta 1975 | 9. huhtikuuta 1976 | palveluksesta |
| HMS Strömstad | Karlskrona | - | 26. huhtikuuta 1976 | 24. syyskuuta 1976 | palveluksesta 5. marraskuuta 1998 |
| HMS Ystad | Karlskrona | - | 3. syyskuuta 1976 | 10. joulukuuta 1976 | palveluksesta 1. syyskuuta 2005 |
Norjan Helsingin-suurlähetystö

Norjan suurlähetystö
Norjan Helsingin-suurlähetystö sijaitsee Helsingissä Eiran kaupunginosassa. Se sivuaa Rehbinderintietä ja Hornintietä. Vuodesta 2023 lähtien suurlähettiläänä on toiminut Wegger Christian Strømmen.
Rakennus

Norjan Helsingin-suurlähetystörakennus valmistui vuonna 1964. Sen ovat suunnitelleet norjalaiset arkkitehdit Eyvind Retzius ja Svein Bjöland. Se poikkeaa täysin ympäröivistä Eiran alueen muista rakennuksista, jotka edustavat lähinnä jugendhuvila-tyyliä. Rakennus on äänestetty usein Helsingin rumimmaksi rakennukseksi.
Nykyisen rakennuksen tieltä purettiin Selim A. Lindqvistin suunnittelema, vuonna 1912 valmistunut jugend-huvila, jonka Norjan valtio oli hankkinut omistukseensa jo 1920.