stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sovituksenkirkko
Nimestä ja arkkitehtuurista

Hollolan kirkkoneuvosto päätti, että rakennuksen nimeksi tulee Sovituksenkirkko. Keväällä 2009 kerättyjä nimiehdotuksia tuli kaikkiaan lähes sata, mutta Sovituksenkirkko-nimeä ehdotti rakennuksen pääsuunnittelijana toiminut arkkitehti Sauli Havas. Havaksen mukaan rakennuksessa on läpikäyvänä teemana murtuma tai hajoaminen ja uudelleen ehjäksi tuleminen. Rakennusosissa ja pintojen käsittelyissä on tätä kuvastavia erilaisia siirtymälinjoja ja "halkeamia". Näkyvin halkeama on alttarin suuressa taustaseinässä, jonka lasimaalauksen on suunnitellut taiteilija, professori Reino Hietanen. Halkeamia löytyy myös tammipuisten ovien kahvoista. Avaintekstinä kirkkosalin oven pielessä on betoniin kirjoitettuna Matteuksen evankeliumin kohta, jossa kuvataan, miten Kristuksen kuolinhetkellä kalliot halkesivat ja temppelin esirippu repesi.
L-kirjaimen muotoisen rakennuksen halkaisee sen läpäisevä 100 metriä pitkä betoniseinä. Korkeutta seinällä on kirkkosalin kohdalla 6–7 metriä. Seinässä graafinen, jossa on värillisinä kohokuvioina mäntyjä sekä erilaisia kristillisiä ja joitakin Hollolan keskiaikaiseen kirkkoon viittaavia symboleja. Seinän kuvat ovat suunnitelleet edesmennyt emeritusprofessori ja graafikko Tapani Aartomaa sekä arkkitehti Sauli Havas. Symbolien asiantuntijana on toiminut professori Vesa Nikunen. Pyhän Henrikin keskiaikaisen talvimessun nuottikuvan on seinää varten toimittanut musiikin tohtori Ilkka Taitto.
Kirkkotekstiilit on suunnitellut tekstiilitaiteilija Kristiina Nyrhinen. Ehtoollisvälineiden suunnittelusta järjestettiin yhteistyössä Lahden muotoiluinstituutin kanssa kilpailu, jonka voitti muotoilun opiskelija Emma Pyykkönen.
Nimestä ja arkkitehtuurista > Muuta

Kirkkosalissa on istumapaikkoja 360 henkilölle, lisäksi Martta-salissa on 100 istumapaikkaa ja Maria-salissa 120. Kellotornissa on kolme pronssikelloa. Kirkon kulkuväylät ovat kynnyksettömät. Kirkkosalissa on induktiosilmukka.
Sovituksenkirkon urut valmistuivat syyskuussa 2013.
Aiheesta muualla

Sovituksenkirkko /  Church of Reconciliation, Hollolan seurakunta, 2011. ISBN 978-952-99608-1-1 ((suomeksi) (englanniksi))
Hollola
| --- | --- |
Kyliä ja paikkoja:  Hakosilta  Hankaa  Hedelmätarha  Heinlammi  Herrala  Hälvälä  Kalliola  Kirkonkylä  Kukkila  Kukonkoivu  Laitiala  Länsi-Hollola  Messilä  Miekkiö  Noitala  Okeroinen  Paimela  Pyhäniemi  Sairakkala  Salpakangas  Sarva  Tennilä  Tiirismaa  Uskila  |Vaania  Vanhatalo  Vesala  Vesikansa 
Luonto:  Hahmajärvi  Hammonjoki  Iso-Tiilijärvi  Keski-Tiilijärvi  Kiikunlähde  Kintterönsuon aarnimetsä  Kivijärvi  Kotajärvi  Kutajärvi  Kutajärven alue  Laasonpohja  Pirunpesä  Pähkinäkukkula  Riihikallio-Pilkanmäki  Sairakkalanjärvi  Tiirismaan luonnonsuojelualue  Työtjärvi  Vesijärvi  Vähä-Tiilijärvi 
Nähtävyyksiä ja tapahtumia:  Herralan kylämuseo  Hiljaisuuden huone  Hollo ja Martta  Hollolan Hirvi  Hollolan keskiaikainen kivikirkko  Hollolan keskiaikatapahtuma  Hollolan kotiseutumuseo  Hollolan kunnantupa  Hälvälän ampumarata  Kapatuosia  Laitialan kartano  Linnamäki  Messilän kartano  Pyhäniemen kartano 
Liikenne:  Herralan rautatieasema  Hollolan lentokenttä  valtatie 12  kantatie 54  seututie 296  yhdystie 2955  yhdystie 2956  yhdystie 3173  Launeen tie 
Muuta:  Camping Messilä  Hollolan kunnanvaltuusto  Hollolan lukio  Hollolan seurakunta  Hollolan Sanomat  Hollolan Seutu  Hollolan vaakuna
Fade to Red

| Fade to Red Tori Amos |
| --- | --- | --- |

DVD-julkaisun tiedot
 Äänitetty : 1992–2005
 Julkaistu: 14. helmikuuta 2006
 Tuottaja(t): Tori Amos
 Tyylilaji: alternative rock, pop
Tori Amosin muut julkaisut
| Welcome to Sunny Florida 2004 | Fade to Red 2006 | Live at Montreux 1991/1992 2008 |
Fade to Red on laulaja-lauluntekijä Tori Amosin musiikki-DVD vuodelta 2006. DVD on kokoelma Amosin musiikkivideoista vuosilta 1992–2005. Se sisältää myös Amosin kommentteja videoista. Kokoelman julkaisi Rhino Entertainment.
Kappaleet > Levy 1

Past the Mission
Crucify
Jackie’s Strength
A Sorta Fairytale
Winter
Spark
Sleeps with Butterflies
Cornflake Girl (US Version)
Hey Jupiter
Silent All These Years
Kappaleet > Levy 2

Caught a Lite Sneeze
1000 Oceans
God
Bliss
China
Raspberry Swirl
Talula
Sweet the Sting
Pretty Good Year
Bonusvideot (molemmat levyt)
Professional Widow (Remix)
Cornflake Girl (UK Version)
Behind the Scenes: A Sorta Fairytale
Aiheesta muualla

Everything Tori - Fade to Red (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Tori Amos |
| --- | --- |
 Diskografia  Kappaleet 
Studioalbumit:  Little Earthquakes  Under the Pink  Boys for Pele  From the Choirgirl Hotel  To Venus and Back  Strange Little Girls  Scarlet's Walk  The Beekeeper  American Doll Posse  Abnormally Attracted to Sin  Midwinter Graces  Night of Hunters  Gold Dust  Unrepentant Geraldines  Native Invader  Ocean to Ocean 
Livealbumit:  To Venus and Back  The Original Bootlegs  Legs and Boots  Live at Montreux 1991/1992  From Russia With Love  Diving Deep Live 
Kokoelmat:  Tales of a Librarian  A Piano: The Collection  Little Earthquakes – The B-Sides 
EP:t:  Crucify  Hey Jupiter  Scarlet’s Hidden Treasures  Christmastide 
Singlet:  ”Me and a Gun”  ”Silent All These Years”  ”China”  ”Winter”  ”Crucify”  ”Cornflake Girl”  ”God”  ”Pretty Good Year”  ”Past the Mission”  ”Caught a Lite Sneeze”  ”Talula”  ”Professional Widow”  ”Hey Jupiter”  ”In the Springtime of His Voodoo”  ”Spark”  ”Raspberry Swirl”  ”Jackie’s Strength”  ”Cruel”  ”Bliss”  ”1000 Oceans”  ”Glory of the 80’s”  ”Concertina”  ”Strange Little Girl”  ”A Sorta Fairytale”  ”Taxi Ride”  ”Don’t Make Me Come to Vegas”  ”Sleeps with Butterflies”  ”Big Wheel”  ”Flavor” 
Videojulkaisut:  Little Earthquakes  Live from New York  Complete Videos 1991–1998  Welcome to Sunny Florida  Fade to Red  Live at Montreux 1991/1992 
Muut artikkelit:  Y Kant Tori Read  Y Kant Tori Read (albumi)  Night of Hunters Tour
Tom Spanbauer

Tom Spanbauer (1946 Pocatello, Idaho - 21. syyskuuta 2024) on yhdysvaltalainen kirjailija, jonka teokset käsittelevät usein seksuaalisuutta ja rotukysymyksiä ja ovat varsin omaelämäkerrallisia. Häneltä on suomennettu romaanit Mies joka rakastui kuuhun (1999, alkuteos 1991) ja traaginen kasvukertomus Kaukaiset seudut (2006, alkuteos 1989), joka toi Pulitzer-palkintoehdokkuuden.
Spanbauer on kehittänyt metodin nimeltä ”Dangerous writing”, jota hän käyttää kirjoissaan ja opettaa kursseillaan kotikaupungissaan Oregonin Portlandissa. Sen ydinajatus on, että on pelottavaa tuoda oma sisäinen elämänsä ulos ja esittää se ääneen. Erinomaisuus, miten kukin sen määrittele, kuitenkin tulee siitä, ettei pelkää olla kuka on.
Elämä

Spanbauer varttui Idahon osavaltion kaakkoisosassa perheen maatilalla, jonka vieressä oli intiaanireservaatti. Hän opiskeli Idahon osavaltionyliopistossa ja oli sitten Peace Corps -järjestön vapaaehtoisena Afrikan Keniassa. Palattuaan hän työskenteli yliopistossaan opinto-ohjaajana ja tapasi kirjailija Clyde Hallin, jolla oli suuri vaikutus hänen elämäänsä. Hän oli tuolloin naimisissa mutta erosi vaimostaan ja ryhtyi avoimesti homoseksuaaliksi. Vuonna 1978 Spanbauer muutti New Yorkiin, jossa hän työskenteli tarjoilijana samalla kun yritti saada kirjailijanuraansa alkuun. Vuonna 1986 hän valmistui Columbian yliopistosta pääaineenaan luova kirjoittaminen, ja kahta vuotta myöhemmin ilmestyi esikoisromaani Faraway Places. Vuonna 1991 julkaistiin The Man Who Fell in Love with the Moon, jota usein pidetään hänen pääteoksenaan. Samoihin aikoihin hän muutti New Yorkista länsirannikolle Oregoniin ja perusti Portlandiin oman Dangerous Writers -kirjoittajakoulun.
Teoksia

Faraway Places (1989)
Kaukaiset seudut, Like 2006, suom. Sirkka Tuovinen, ISBN 952-471-596-1.
The Man Who Fell in Love with the Moon (1991)
Mies joka rakastui kuuhun, Like 2009, suom. Tarmo Haarala, ISBN 9789524715966.
In The City Of Shy Hunters (2001)
Now Is The Hour (2007)
I Loved You More (2014)
Aiheesta muualla

Spanbauerin verkkosivusto (englanniksi)
Spanbauer Kirjasammossa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Israel  Yhdysvallat  Alankomaat  Portugali 
Muut:  SNAC  IdRef
Junes Lokka

| Junes Lokka |
| --- | --- |
 Junes Lokka kuvattuna uusnatsijärjestö Pohjoismaisen Vastarintaliikkeen (PVL) mielenilmauksen yhteydessä itsenäisyyspäivänä 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. tammikuuta 1979 (ikä 46) Marokko
Poliitikko
Puolue:  sitoutumaton
Entiset puolueet:  Muutos 2011
Vaalipiiri:  Vantaa/Vantaa-Kerava
Kotipaikka:  Vantaa
Uskonto:  uskonnoton
Puoliso:  Tiina Wiik (k. 2023)
Aiheesta muualla
jlokka.fi
Junes Lokka (s. 14. tammikuuta 1979 Marokko) on marokkolaisyntyinen Suomessa vaikuttava kansalaisaktivisti. Hänet tunnetaan erityisesti maahanmuuttokriittisistä näkökulmistaan politiikassa. Vuodesta 2017 vuoteen 2021 Lokka toimi Oulun kaupunginvaltuustossa Aito suomalainen yhteislista (ASYL) -yhteislistalta. Hänen toimintansa sosiaalisessa mediassa on keskittynyt videolähetyksiin.
Tausta

Junes Lokka on syntynyt Marokossa. Suomeen hän muutti vuonna 2005. Lokka on opiskellut tietojenkäsittelytieteitä. Hän mainitsee äidinkielekseen suomen lisäksi ranskan.
Poliittinen ura

Junes Lokka oli Muutos 2011 -puolueen ehdokkaana kunnallisvaaleissa 2012, europarlamenttivaaleissa 2014 ja eduskuntavaaleissa 2015. Hän on ollut ehdokkaana myös eduskuntavaaleissa 2019, europarlamenttivaaleissa 2019 sekä aluevaaleissa 2022. Vuodesta 2017 vuoteen 2021 Lokka toimi Oulun kaupunginvaltuustossa Aito suomalainen yhteislista (ASYL) -yhteislistalta.
Eurovaaleihin 2024 Junes Lokka osallistui sitoutumattomana Vapauden liiton listalta.
Vaalimenestys

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Eduskuntavaalit
| Vuosi | Vaalipiiri | Äänet | Tulos |  |
| 2015 | Oulun vaalipiiri | 271 | ei valittu |  |
| 2019 | Oulun vaalipiiri | 483 | ei valittu |  |
Kuntavaalit
| Vuosi | Kunta | Äänet | Tulos |  |
| 2012 | Oulu | 80 | ei valittu |  |
| 2017 | Oulu | 704 | valittiin |  |
| 2021 | Oulu | 536 | ei valittu |  |
Europarlamenttivaalit
| Vuosi | Vaalipiiri | Äänet | Tulos |  |
| 2014 | koko Suomi | 309 | ei valittu |  |
| 2019 | koko Suomi | 4 077 | ei valittu |  |
| 2024 | koko Suomi | 2 652 | ei valittu |  |
Aluevaalit
| Vuosi | Hyvinvointialue | Äänet | Tulos |  |
| 2022 | Pohjois-Pohjanmaa | 396 | ei valittu |  |
Toiminta julkisuudessa > Nimittely

Junes Lokka oli julkisuudessa vuonna 2013 käytettyään Youtube-videossa nimitystä "huora" Yleisradion toimittajasta. Lokka vaati oikaisua Ylen Islam-iltaa koskevan keskustelun koosteeseen, jossa häntä kutsuttiin bloggariksi, mutta hän olisi halunnut esiintyä eurovaaliehdokkaana.
Yksityiselämä

Lokka oli naimisissa Linnéa Artemis Lokan (entiseltä nimeltä Tiina Wiik) kanssa. Linnéa Lokka kuoli vuonna 2023.
Lokka ei kertomansa mukaan kuulu kirkkoon eikä muuhun uskonnolliseen yhteisöön.
Junes Lokka vierailee lausuntataiteilijana Petri Kaivannon albumilla Siltapyrotekniikan alkeet (2014) kappaleessa ”Nigerialaiskirje tulevaisuudesta”.
Aiheesta muualla

Kotisivut
Somalian kirjallisuus

Varhaisimmasta kertomusperinteestä kertoo Laas Geelin luolamaalaukset.
Nuruddin Farah kirjailijapäivillä Montovassa 2008.
Somalian kirjallisuus pohjaa vahvaan suulliseen perinteeseen. Kansanrunous on tallentanut ja välittänyt somalialaisten perinnettä sukupolvelta toiselle vuosituhansien ajan. Runous ja runonlausunta on klassista somalialaista kirjallisuutta. Modernia kirjallisuutta edustavat englaniksi kirjoittava Nuruddin Farah ja suomen kielellä kirjoittava Nura Farah.
Uskonnollisten tekstien kirjallisia muistiinpanoja alettiin tehdä arabiaksi islamin tulon jälkeen 1300-luvulla. 1800 ja 1900-luvuilla tekstien tallentamiseen kehitettiin useita kirjoitusjärjestelmiä. Latinalaisen kirjaimiston käyttöönotto 1972 oli alkuna somalian kirjakielelle ja kirjallisuudelle.
Vanha suullinen perinne

Somalian paimentolaiskulttuurissa suullinen perinne on korkealle kehittynyttä. Puhetaitoa arvostetaan korkealle. Koska ylpeys on tärkeää somalikulttuurissa, sanankäyttö kasvojen säilyttämiseksi on tärkeä taito. Huumori pohjautuu usein erilaisiin sanaleikkeihin, Sitä käytetään niin arvosteluun kuin kiusallisista tilanteista selviytymiseen.
Runoutta käytetään kilpailuun tiedoissa, haastamaan kilpakosijaa, tai poliittisiin tavoitteisiin. Runous, työ- ja tanssilaulut on tärkeä osa somalikulttuuria. Runoilijat ja tarinain ja satujen kertojat on perinteisesti esiintyneet toreilla. Arvoitukset ja laulut kuuluu muun muassa häitten ja naisten saar-rituaalien ohjelmaan. Itsenäisyyden jälkeen esityksiä on kuultu teatterissa. Kirjallisuuden levityksessä painetut kirjat häviävät suulliselle perinteelle ja radio lähetyksille. Suullista perinnettä pitää nykyään yllä mantereelta toiselle ulottuvat satelliittipuhelin- ja kännykkäyhteydet.
Aakkostot

Somaliassa pn syntynyt monia aakkostoja tarpeesta kirjoittaa runoja muistiin. Somalian nykyinen aakkosto ja kirjakieli on nuori, vaikka kielellä on vuosisadat kirjoitettu kirjallisuutta, runoutta, kaupallisia ja uskonnollisia tekstejä. Ensimmäiset somalian kielen tekstit kirjoitettiin arabialaisilla aakkosilla. Arabian aakkosia käytettiin pitkään, vaikka ne eivät sellaisenaan sovellu täysin somalin kielen ääntämykseen. Somalialaiset runoilijat ja kirjoittajat kehittivät omia somalian kieleen paremmin soveltuvia aakkostoja. Arabiasta muokattu wadaad, Obbion alueella käytetty Osmanya, Gadabuursien Borama-aakkosto ja nykyinen latinalainen aakkosto ovat näistä tunnetuimmat. Somalian latinalainen kirjoitus vastaa lähes täysin kielen ääntämystä, on säännönmukainen ja muistuttaa siinä suhteessa suomen kirjakieltä.
Runoperinne

Runouden avulla on talletettu ja jaettu perimätietoa. Perinteiset kansanrunot ovat säilyneet etenkin ogadenin alueen paimentolaisten parissa. Monet tarinat ja suufilaiset uskomukset ovat säilyneet esi-islamilaiselta ajalta.
Perinteinen runoilija luo ajankohtaisia runoja tärkeisiin tapahtumiin. Kun runo esitetään myöhemmin, aluksi esitellään ne olosuhteest, jossa runo on syntynyt. Runojen viestit on siirtyneet muistajien, xafidayaai, mukana paikasta toiseen.
Runoperinne > Somalirunoutta Suomessa

Somalinaisten runoantologia Yhdeksän syyssadetta syntyi Suomessa osana Teatteri Raivoisien Ruusujen toteuttamaa Kassandra 2000 -projektia, jonka tavoitteena oli tarkastella monikulttuurisemmaksi muuttuvaa suomalaista todellisuutta tieteen ja taiteen keinoin ja naisten elämänkokemukseen keskittyen. Kokoelman runoista mainittakoon Amran Maxamed Axmedin tanssilaulu “Oma rakas” ja Suomen talousongelmista kertova Hibo Garaad Ibraahinin runo "Siunaus".
Runoperinne > Klassinen somalirunous

Miesten harjoittamaa runoutta kutsutaan klassiksi runoudeksi. Se on julkisesti toreilla esitettyä poliittisia, uskonnollisia tai filosofisia aiheita käsittelevää kertomarunoutta. Somalirunous on alkusointuista runoutta. Runon jokaisella riviila tulee olla yksi tai kaksi samalla konsonantilla tai vokaalilla alkavaa sanaa. Klassisen runouden on noudatettava tarkkaa rytmikuviota.
Runoperinne > Saar-runous

Rummuilla säestetyt buraanbur-runot ovat naisille tyypillinen saar-runouden laji. Naisten runot käsittelevät arkisempia ja konkreettisempia aiheita kuin klassiset miesten runot. Aiheena on usein avioliitto, kuolema ja ystävyys. Somalialainen mystinen Saar-riitti on naisten omaa kulttuuria. Aiemmin sitä ei tunnettu, sillä eurooppalaiset kulttuurintutkijat olivat miehiä ja naisten saar-perinne jäi heiltä kokematta. Saar-runous jakaa naisten kokemusta naisille ja puberteetti-ikäisille tytöille. Se sisältää usein elämän ohjeita ja neuvoja tulevalle äidille, vaimolle ja anopille.
Runoperinne > Yleisö valvoo lausuntaa

Yleisö valvoo, että lausuja esittää runon alkuperäisessä muodossa. Runonlausujan omia lisäyksiä tai poistoja ei hyväksytä. Jos joku kohta unohtuu, tai lausutaan väärin, yleisö korjaa asian heti. Alkuperäisen runoilijan nimi ja tilaisuus, jossa teos alun perin esitettiin pitää mainita ennen esitystä. Alkuperäisen tekijän mainitsematta jättäminen on somaleista tekijänoikeusrikkomus.
Nuori kirjallinen perinne

Somaliankielinen kirjallisuus alkoi runoilijoiden tarpeesta kirjoittaa tarinat ja runot muistiin. Aluksi somalia kirjoitettiin arabialaisilla kirjainmerkeillä. Ne eivät sisältäneet kuitenkaan kaikkia somalin äänteitä – niinpä arabialaista aakkostoa täydennettiin tai useampi runoilija loi oman aakkoston.
Somaliankielinen kirjallisuus ei kuitenkaan juuri levinnyt ruonoilijoiden muuistiinpanoista. Painettu kirjallisuus saattoi alkaa vasta, kun hyväksyttiin yksi yhteinen kirjoitustapa. Aakkostoksi valittiin latinalainen aakkosto ja kirjoitusjarjestelrna virallistettiin vuonna 1972. Somalian uusi kirjakieli on äänteenmukainen ja helppo oppia kuten suomen kieli.
Kirjallisuushan tarvitsee myös lukijansa. Somalista tuli koulujen opetuskieli ja Unescon tuella järjestettiin lukutaitokampanjoita ja painettiin koulukirjoja. Noin neljännes väestöstä oli saavuttanut somalin kielen lukutaidon vuoteen 1990 mennessä, jolloin nykyinen kaaos ja sisällissota alkoi.
Somaliassa kerätään sodankin aikana paimentolaisrunoilijoiden tuotoksia radio-ohjelmiin. Alkuperäiset runot saatetaan kerätä maaseudulla kiertävien muistajien välityksellä. Radioasemat nauhoittavat muistajien esittämät runot. Tämän jälkeen ne arvioidaan. Vain riittävän hyvät runot esitetään.
Pienet transistoriradiot ovat somalian tärkein viestintäväline. Ne kulkevat paimentolaisten matkassa. Kaivoilla, joissa kamelit pysähtyvät juomaan paimentolaiset keskustelevat juuri kuullun runon kirjallisia ansioita. Suurin osa uudesta kirjallisuudesta on ilmestynyt sarjoina sanomalehdissä. Kirjailijat ja lukijat omaksuivat nopeasti uuden tekniikan kirjallisuuden välittämisessä painotuotteista radioon ja maanpaossa eläville satelliittipuheluin ja internetiin.
Islamilainen kirjallisuus

Somaliassa ovat aikaisempien vuosisatojen oppineet luoneet runsaasti islamilaista runoutta ja haditheja.
Islamilainen kirjallisuus Somaliassa alkoi islamin tulon myötä 14. vuosisadalla Shaykh Al-Zayla'i kirjoittamasta Tabayin al-Haqa’iq li Sharh Kanz al-Daqa’iq, Hanafi koulukunnan selitysteoksesta. Maineikas Sayyid Abdullah Hassan (1864-1921), jätti jälkeensä huomattavan määrän käsikirjoituksia. Eräs tunnetuimpia somalialaisen islamilaisen kirjallisuuden teoksia on Shaykh Abdullah al-Qalanqoolin Kairossa 1918 julkaistu Maja'mut al-Mubaraka. Shaykh Abd Al-Rahman bin Ahmad al-Zayla'i kirjoitti monia islamilaisia tekstejä 19. vuosisadalla. Tuhannet qasidat oli profeetta Muhammadin kunniaksi kirjoitettuja tekstejä.
Satuperinne

Somaleilla on rikas suullinen perinne joka on tallentanut vanhat sadut ja tarinat tämän päivän kuulijoille. Tarinat kuten "Dhegdheer" 'ihmissyöjä nainen' kerrotaan lapsille, jotta he olisivat tottelevaisia. Lapsille uskotellaan, että "Dhegdheer" vierailisi tuhmien lasten luona illalla. "Coldiid" 'viisas soturi' on toinen suosittu satu, jossa on myönteinen viesti. "Waranle" (soturi) välttää väkivaltaa. Aluksi hanta pidetään pelkurina, mutta tapahtumat osoittavat, että väkivallalla ei voiteta rakkautta. "Caraweelo" on tarina varoitukseksi feminismistä. "Satu leijonasta" kertoo tarinan  somalien diasporasta jossa kaksi somalisiirtolaisten lasta etsii identiteettiään. He löytävät tiensä muinaiseen Somaliaan jossa he kokevat itse kaikki suositut somalisadut. "Satu leijonasta" on tehty myös koulunäytemän muotoon.
Moderni kirjallisuus

Latinalaisen kirjaimiston omaksumisen jälkeen monet somalialaiset kirjailijat ovat julkaiseet tekstejään niin painettuina kuin internetissä. Nämä eivät ole niinkään vaikuttaneet Somaliassa asuvien ihmisten kirjallisuustottumuksiin. Moderni kirjallisuus leviää enemmän Somalian ulkopuolella asuvien ulkosomalien joukossa ja käännöksinä jopa Suomessa. I. M. Lewisin mukaan Siad Barren oppositio luotti propagandassaan runouteen, joka levisi kasettinauhoina tai BBC:n somaliankielisinä lähetyksinä kannattajilleen.
Kun brittiläiset aikoivat sulkea  somaliankielisen palvelun vedoten kannattavuuteen, vaikutusvaltaiset somalialaiset johtajat ilmoittivat, että heidän mielestään olisi kannattavampaa sulkea Britannian lähetystö kuin BBC:n lähetykset.
Nuruddin Farah on uuden sukupolven huomattavin kirjailija. Hän kirjoitti alun perin somaliksi, mutta on sittemmin siirtynyt englantiin. Hänen tuotantoaan on käännetty myös suomeksi. Farahin teoksiin kuuluu muun muassa vuonna 1999 suomennettu Perhesalaisuuksia, joka kertoo elämästä Somaliassa ennen verisen sisällissodan syttymistä. Farahin muut suomennetut julkaisut ovat romaanit Karttoja (1988) ja Elämisen lahja(1990). Hänen romaanejaan, ainoaa Somaliassa julkaistua From a Crooked Rib sekä Links, pidetään merkittävinä saavutuksina, ja hänelle on myönnetty 1998 elämäntyöstä Neustadt-kirjallisuuspalkinto.
Ranskaksi kirjoittava Abdourahman A. Waberin teos Le Pays Sans Ombre (”Varjoton maa”) julkaistiin vuonna 1994 ja voitti uusien ranskan kielen ja kirjallisuuden palkinnon.
Vuonna 1997 somalialainen malli Waris Dirie julkaisi englanniksi muistelmansa Aavikon kukka. Kirjasta otettiin yli 50 kansainvälistä painosta ja se nousi monissa maissa lista ykköseksi. Saksassa se oli 10 myydyimmän kirjan joukossa 120 viikkoa.
Moderni kirjallisuus > Somalialainen kirjallisuus Suomessa

Diasporan tuomat somalialaiset ovat julkaisset kirjallisuutta Suomessa niin somalian kielellä, kuin suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi.
Amran kertoo tarinoita ja tiedonjyviä Somaliasta (1993) Amran Mohamed Ahmed kertoo tarinoita ja tiedonjyviä Somaliasta niin lapsille kuin varttuneille.
Iltatarinoita lapsille Somaliasta (1999) koonnut ja tallentanut Ahmed M. Mahdi, suom. Pirjo Rinne ja Sinikka Ingo, Kaah Books..
Yhdeksän syyssadetta (2001) Sagaal Dayrood, Nio höstregn, toimittaneet Marja Tiilikainen ja Amran Mohamed Ahmed. Suomessa asuvien somalinaisten runoa ja proosaa, Kassandra. Runoantologian tekstejä Muddle Suzanne Liliuksen ruotsinnoksista suomentanut Liisa Ryömä kuvaa suomennostyötään yritykseksi raottaa kamelin silmäluomea, jotta kamelin katse ripsien lomasta välittyisi.
Somalialainen keittokirja (2001) suomeksi ja somaliaksi julkaistiin vuonna 2001.
Aavikon tyttäret(2014) ensimmäisen somalialaisen romaanin Suomessa on kirjoittanut Nura Farah Kirjan päähenkilö on nuori nainen, joka on sidottu somaliperinteisiin, mutta rohkeudellaan hän pystyy vaikuttamaan omaan onneensa.
Somalialaisia kirjailijoita

| --- | --- |
 Abdi Aziz Ahmed Gurbiye  Abdinasir Dirie  Abdisalam Issa-Salwe  Abdirahman Mohamed Adam (Af-jar)  Abdi Sheik Abdi  Adam S. Abdi  Abdi Kusow  Abdul Qader Mohammed Mursal  Abdulkadir Oromo  A. Ibraahim AwXirsi  Ahmed Ahmed  Ahmed Farah Ali 'Idaja'  Ayaan Hirsi Ali  Bashir Sheakh Omar Goth  Cabdulqaadir Xirsi 'Yamyam'  Cali Xuseen Xirsi (1949– )  Faarax Maxamuud Maxamed (1963– )  Faarax Maxamed Jaamac 'Cawl' (1937–1992) :  Ibrahim Ahmed  Jaamac Cumar Ciise  Khalid Ali Guul  Maxamed Daahir Afrax  Saida Sheikh Ahmed  Mahad Ahmed Dhoore(qaransuge)  Maxamed Xaashi Dhamac "Gaarriye" (1949– )  Mohamed Diriye Abdullahi  Mohamed Haji Mukhtar  Maxamed Ibraahim Warsame "Hadraawi" (1943–)  Musa Galaal  Abdalla Nuradion Ahmed, ( Nuradin tai Nuradi)  Nura Farah (1979– )  Nuruddin Farah (1945– )  Rageh Omaar, journalist  Said S. Samatar  Waris Dirie (1965– )  Yaasiin Cismaan Keenadiid
Kirjallisuutta

Ahmed, Ali Jimale, Daybreak is Near - the Politics of Emancipation in Somalia: Literature, Clans, and the Nation State, Lawrenceville, 1996.
Andrzejewski, Bogumil M., Somali Poetry, Oxford 1969.
Galaal, Muuse, I., Hikmad Soomaali, London 1956.
Kabjits, Georgij L., Waxaa la yidhi, Köln 1996.
Lawrence, Margaret, A Tree of Poverty: Somali Poetry and Prose, Nairobi 1954.
Aiheesta muualla

Dirie, Shamsa: Somali Legends Africa and the Ancient World. Viitattu 13.1.2020. (englanniksi)
Osmanya-aakkosto.
Waris Dirien Aavikon kukka julkaistiin suomeksi 1999.