stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laukaa
Tunnettuja laukaalaisia

Sari Anttonen, suunnistaja
Hilda Hannunen, kutoja, kansanedustaja
Anna-Kaisa Hermunen, toimittaja, televisiojuontaja
Mikko Hietanen, kestävyysjuoksija, ensimmäinen Suomen vuoden urheilija
Hannu Hovi, iskelmälaulaja
Pasi Jaakkonen, toimittaja, tietokirjailija lähde?
Esko Jalkanen, kirjailija
Tuulikki Jokinen, aitajuoksija
Anja Juvonen, taidekutoja ja runoilija
Eero Hirvonen, yhdistetyn hiihtäjä
Juha Kankkunen, rallin maailmamestari
Anu Kantola, viestinnän professori
Erkki Kauppinen, näyttelijä
Suvi Kokkonen, lentopalloilija
Roope Korhonen, ralliautoilija lähde?
Otto Wille Kuusinen, suomalainen poliitikko
Ahti Laitinen, oikeussosiologian ja kriminologian professori
Paul Lindberg, biokemian professori
Matti Lindström, fysikaalisen kemian professori
Atte Muhonen, kansanedustaja, maanviljelijä
Erkki Mäentakanen, diplomaatti
Väinö Mäkelä, frisbeegolfaaja
Irmeli Mäkipää, keihäänheittäjä
Huugo Nyberg, pappi, toimittaja
Juho Peura, kansanedustaja
Jesse Pulkkinen, jääkiekkoilija
Ilari Rantasalo, lääkäri, kansanterveystieteen professori
Ale Riipinen, voimistelija, olympiamitalisti
Sylvi Saimo, meloja, olympiavoittaja
Yrjö Sariola, piispa
Rikhard Sotamaa, lääkäri ja lääkintöneuvos, Urho Kekkosen henkilääkäri
Kalevi Veijonen, näytelmäkirjailija
Paavo Vesterinen, kansanedustaja, agrologi
Vihtori Vesterinen, kansanedustaja, maanviljelijä
Sirkka Vilander, kilpahiihtäjä, olympiavoittaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laukaa Wikimedia Commonsissa
Laukaan kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Laukaan avainluvut
Laukaan kirkonkylää 1963. Yle video.
| n k Keski-Suomen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Hankasalmi  Joutsa  Jyväskylä  Jämsä  Kannonkoski  Karstula  Keuruu  Kinnula  Kivijärvi  Konnevesi  Kyyjärvi  Laukaa  Luhanka  Multia  Muurame  Petäjävesi  Pihtipudas  Saarijärvi  Toivakka  Uurainen  Viitasaari  Äänekoski 
Entiset kunnat:  Jyväskylän maalaiskunta  Jämsänkoski  Konginkangas  Korpilahti  Koskenpää  Kuorevesi  Leivonmäki  Längelmäki (osa)  Pihlajavesi  Pylkönmäki  Sumiainen  Suolahti  Säynätsalo  Äänekosken maalaiskunta 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Rivitaloasutusta Vihtavuoressa.
Laukaan kirkko.
Hirvieläintä muistuttava kalliomaalaus Laukaan Saraakalliolla
Cyclon-vuoristorata Nokkakiven huvipuistossa.
Janet Frame

| Janet Frame |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. elokuuta 1924 Dunedin, Uusi-Seelanti
Kuollut: 29. tammikuuta 2004 (79 vuotta) Dunedin, Uusi-Seelanti
Kansalaisuus:  uusiseelantilainen
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: englanti
Pääteokset:  An Angel at My Table
Aiheesta muualla
janetframe.org.nz
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Janet Frame (vuodesta 1958 virallisesti Nene Janet Paterson Clutha, 28. elokuuta 1924 Dunedin, Uusi-Seelanti – 29. tammikuuta 2004 Dunedin, Uusi-Seelanti) oli uusiseelantilainen kirjailija. Hän kirjoitti romaaneja, novelleja, runoja, nuortenkirjoja ja kolmiosaisen omaelämäkerran. Framen teoksia ei ole suomennettu.
Frame käyttää tuotannossaan hyväkseen omaa elämäänsä. Itsemurhayrityksen jälkeen hän oli kahdeksan vuotta sairaalahoidossa ja sai sähkösokkihoitoa. Skitsofreniadiagnoosi peruttiin myöhemmin, ja hän kommentoi asiaa katkerasti elämäkerrassaan, sillä hän koki menettäneensä vastauksen niihin epäilyihin, joita hänellä oli oman itsensä suhteen. Framelle suunniteltu lobotomia peruttiin muutama päivä ennen suunniteltua ajankohtaa, kun hänen ensimmäinen novellikokoelmansa yllättäen sai kansallisen kirjallisuuspalkinnon. Kriitikko Douglas Martinin mukaan Framen maine perustuu yhtä hyvin hänen erikoiseen henkilöhistoriaansa kuin kirjailijanuraansa.
Jane Campion on ohjannut hänen elämäänsä perustuvan elokuvan Enkelin kosketus (An Angel at My Table, 1990), ja Riitta Jalonen on kirjoittanut romaanin Kirkkaus, jossa hän rakentaa Framen todellisia elämänvaiheita myötäillen kuvan vuosikausien psykiatristen hoitojen jälkeen myöhemmin maailmanmaineeseen nousseesta Framesta.
Teokset > Romaanit

Owls Do Cry, Christchurch: Pegasus Press 1957
Faces in the Water, Christchurch: Pegasus Press; New York: Braziller 1961
The Edge of the Alphabet, Christchurch: Pegasus Press 1962
Scented Gardens for the Blind, London: WH Allen 1963
The Adaptable Man, London: WH Allen 1965
A State of Siege, New York: Braziller 1966
The Rainbirds, London: WH Allen 1968 (Yhdysvalloissa teos julkaistiin kirjailijan toivomalla alkuperäisnimellä Yellow Flowers in the Antipodean Room. New York: Braziller, 1969)
Intensive Care, New York: Braziller 1970
Daughter Buffalo, New York: Braziller 1972
Living in the Maniototo, New York: Braziller 1979
The Carpathians, New York: Braziller 1989
Towards Another Summer, Auckland: Vintage 2007 ISBN 978-1-86941-868-7 (postuumi julkaisu)
In the Memorial Room, Melbourne: Text Publishing. ISBN 978-1-92214-713-4, 2013 (kirjoitettu 1974, julkaistu kirjailijan pyynnöstä postuumisti)
Teokset > Novellikokoelmat

The Lagoon and Other Stories, Christchurch: Caxton Press 1951 (1. p. virheellinen vuosi 1952)
The Reservoir: Stories and Sketches/Snowman Snowman: Fables and Fantasies, New York: Braziller 1963 (toimitettu valikoima julkaistu Brittiläisessä kansainyhteisössä nimellä The Reservoir and Other Stories, London: W.H. Allen, 1966)
You Are Now Entering the Human Heart, Wellington: Victoria University Press 1983
Teokset > Lastenkirjat

Mona Minim and the Smell of the Sun, kuvitus Robin Jacques, New York: Braziller 1969 (Random Housen julkaisema laitos (Uusi-Seelanti, 2005) sisältää David Elliotin kuvituksen)
Teokset > Runokokoelmat

The Pocket Mirror, New York: Braziller 1967
The Goose Bath, Auckland: Random House/Vintage 2006 (julkaistu postuumisti); (Britanniassa julkaistussa laitoksessa on lisäksi valikoima runoja kokoelmasta The Pocket Mirror nimellä Storms Will Tell: Selected Poems, Bloodaxe Books, 2008)
Parleranno le tempeste; Mendrisio, Gabriele Capelli Editore 2017 (julkaistu postuumisti); (laitoksessa on lisäksi valikoima runoja kokoelmasta The Pocket Mirror ja myös The Goose Bath). Käännökset Eleonora Bello ja Francesca Benocci. Esipuhe Pamela Gordon (Janet Frame Literary Trust)
Teokset > Omaelämäkerta

To the Is-Land (Autobiography 1), New York: Braziller 1982
An Angel at My Table (Autobiography 2), New York: Braziller 1984
The Envoy From Mirror City (Autobiography 3), Auckland: Century Hutchinson 1984
An Autobiography (koko teos), Auckland: Century Hutchinson 1989 (julkaistu postuumisti otsikolla An Angel at My Table, London: Virago, 2008)
Aiheesta muualla

Janet Frame Literary Trust (englanniksi)
NZ Book Council Profile (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Elämäkerta, Dictionary of New Zealand Biography (englanniksi)
Jane Campion, In search of Janet Frame, The Guardian 19.1.2008. (englanniksi)
Petri Liukkonen, Janet Frame, Authors Calendar (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef 
Janet Framen muistolaatta Dunedinin Octagonissa Kirjailijapolulla.
Miska Ronkainen

| Miska Ronkainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. syyskuuta 1999 (ikä 25) Forssa, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  179 cm
Paino:  81 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–2021
Seurat:  HPK (SML) FPS (Mestis)
Miska Mikael Ronkainen (s. 20. syyskuuta 1999 Forssa) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän pelasi vuosina 2019–2021 SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhossa yhteensä 32 runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2 ja kaksi Mestarien liigan ottelua tehden yhden maalin. Ronkainen pelasi kauden 2021–2022 Mestistä kasvattajaseurassaan Forssan Palloseurassa, mutta loppukaudella tullut koronavirustartunta ja siitä seurannut sydänlihastulehdus päättivät hänen pelaajauransa.
Muuta

Ronkaisen isoveli Miku pelaa hyökkääjänä Mestis-joukkue TUTO Hockeyssa. Veljekset pelasivat myös joukkuetovereina HPK:n U20-joukkueessa ja FPS:ssä. Heidän isänsä Marko Ronkainen pelasi suurimman osan omasta urastaan hyökkääjänä I-divisioonassa ja Mestiksessä. Veljesten setä Toni Ronkainen pelasi hyökkääjänä 24 SM-liigaottelua Rauman Lukossa, mutta suurimman osan urastaan kuitenkin alemmissa sarjoissa.
Miska Ronkainen valmistui talonrakentajaksi Ammattiopisto Tavastiasta keväällä 2018.
Ella

| Ella |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  10. helmikuuta
– ruotsinkielinen:  10. helmikuuta
– ortodoksinen:  21. toukokuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Helena, Elina, mahdollisesti myös Elisabet tai Eleonoora
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ella on naisen nimi. Se on muunnelma Helenasta, joka on kreikkaa ja tarkoittaa "loistavaa". Nimen "sukutaulun" mukaan nimi Elina on lyhennetty nimestä Helena. Ella taas on lyhennetty Elinasta ja täten myös Helenasta. Nimeä Ella käytetään yleensä esimerkiksi nimien Elisabet tai Eleonoora lempiniminä. Ellan nimipäivä on 10. helmikuuta. Digi- ja väestötietoviraston nimipalvelun mukaan Ella-nimisiä naisia on Suomessa ollut kirjoilla helmikuuhun 2025 mennessä 17 474.
Ella oli vuonna 2012 suosituin tytön nimi Suomessa.
Kuvitteellisia Elloja

Ella, päähenkilö Timo Parvelan kirjasarjassa Ella ja kaverit
Kuivasen Ella, mieshenkilö Santeri Alkion romaanissa Puukkojunkkarit
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ella Wikimedia Commonsissa
Roubaix

| Roubaix |
| --- | --- |
 Roubaix’n raatihuone
 vaakuna
 Roubaix
 Koordinaatit: 50°41′24″N, 3°10′54″E 
Valtio:  Ranska
Hallintoalue:  Hauts-de-France
Departementti:  Nord
Arrondissementti:  Lille
Hallinto:  
 – Pormestari:  Guillaume Delbar (UMP)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  13,23 km²
Väkiluku (2013):  95 866
 – Väestötiheys:  7246 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  59100
Motto::  Probitas. Industria
 
 www.ville-roubaix.fr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Roubaix [ʁu'bɛ] on vanha teollisuuskaupunki Pohjois-Ranskassa lähellä Lilleä ja Tourcoingia Belgian rajan läheisyydessä. Sen väkiluvuksi arvioitiin 95 866 vuonna 2013 ja se on etnisesti ja kulttuurisesti monimuotoinen. Yhdessä Lillen, Tourcoingin ja Villeneuve-d’Ascqin kaupunkien kanssa Roubaix muodostaa suurkaupunkialueen. Kaupunki sijaitsee 1,2 miljoonan asukkaan kokoisen Lillen metropolialueen koilliseen laskevaan rinteen sydämessä.
Historia

Roubaix on kuulu tekstiiliteollisuudestaan, jonka juuret ulottuvat ainakin 1400-luvulle. Silti Roubaix oli vielä 1800-luvun alkupuolella väljästi rakennettu maalaiskylä. Teollisen vallankumouksen aikana 1800-luvulla tekstiiliteollisuus sysäsi koko kaupungin räjähdysmäiseen kasvuun. Se on ollut villa- ja tekstiiliteollisuuden tärkeä keskuspaikka, jota kutsutaan "Tuhannen savupiipun kaupungiksi" tai "Ranskan Manchesteriksi".lähde?
Ensimmäinen kirjallinen maininta Roubaix’sta on vuodelta 863. Sen väkiluku kasvoi huimasti vuoden 1800 teollisen vallankumouksen ansiosta 8 000 asukkaasta vuoden 1896 yli 120 000 asukkaaseen. 1970-luvun jälkipuoliskon taloudellinen taantuma on koetellut kaupungin tekstiiliteollisuutta.lähde?
Nähtävyydet

Kaupungin maamerkki on raatihuone, joka vihittiin käyttöön vuonna 1911. Roubaix, jossa on yli 40 historiallista muistomerkkiä, on Pohjois-Ranskan huomattava rakennus- ja teollisuusperintöalue. Ranskan kulttuuriministeriö myönsi kaupungille vuonna 2000 kunniamerkin Ville d'art et d'histoire (suom. Taiteen ja historian kaupunki). Kaupungissa on myös yksi suuri viheralue: Parc Barbieux. Sen pinta-ala on 34 hehtaaria ja se sijaitsee alueen eteläosassa.lähde?
Roubaix’ssa on merkittävä taiteen ja teollisuuden museo Musée d'art et d'industrie André-Diligent tai La Piscine, joka sijaitsee vanhassa art decotyylisessä uimalassa. Kaupungissa on myös toinen merkittävä museo, tekstiilimuseo La Manufacture.lähde?
Urheilu

Roubaix on yhden maailman vanhimman pyöräilykilpailun Pariisi–Roubaix’n maalipaikka. Kaupungissa on kaksi pyöräilystadionia: vuonna 1936 perustettu velodromi André-Pétrieux, jossa Pariisi-Roubaix-kilpailu ratkeaa, ja vuonna 2012 perustettu puusta rakennettu velodromi Jean-Stablinski.lähde?
Yksi maailman pisimmistä kävelykilpailuista järjestetään Roubaix’ssä vuosittain. Vuodesta 1953 järjestettyyn kilpailuun osallistuu useita kestävyysurheilijoita tavoitteenaan kävellä mahdollisimman pitkä matka 28 tunnin aikana. Kilpailun ennätys on 255 kilometriä, ja vuosittain useat osanottajat ylittävät 200 kilometrin rajan.lähde?
Ystävyyskaupungit

Bradford, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta, vuodesta 1969
Mönchengladbach, Saksa, vuodesta 1969
Verviers, Belgia, vuodesta 1969
Skopje, Pohjois-Makedonia, vuodesta 1973
Prato, Italia, vuodesta 1981
Sosnowiec, Puola, vuodesta 1993
Covilhã, Portugali, vuodesta 2000
Bouïra, Algeria, vuodesta 2003
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Roubaix’n kaupunginvaltuusto (ranskaksi)
Roubaix’n turismi (ranskaksi, englanniksi, hollanniksi)
Roubaix’n taiteen ja teollisuuden museo (ranskaksi)
Roubaix’n tekstiilimuseo (ranskaksi, englanniksi, hollanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Muut:  NARA  IdRef 
| n k Métropole européenne de Lillen kunnat |
| --- | --- |
Allennes-les-Marais · Annœullin · Anstaing · Armentières · Aubers · Baisieux · La Bassée · Bauvin · Beaucamps-Ligny · Bois-Grenier · Bondues · Bousbecque · Bouvines · Capinghem · Carnin · La Chapelle-d'Armentières · Chéreng · Comines · Croix · Deûlémont · Don · Emmerin · Englos · Ennetières-en-Weppes · Erquinghem-le-Sec · Erquinghem-Lys · Escobecques · Faches-Thumesnil · Forest-sur-Marque · Fournes-en-Weppes · Frelinghien · Fretin · Fromelles · Gruson · Hallennes-lez-Haubourdin · Halluin · Hantay · Haubourdin · Hem · Herlies · Houplin-Ancoisne · Houplines · Illies · Lambersart · Lannoy · Leers · Lesquin · Lezennes · Lille · Linselles · Lompret · Loos · Lys-lez-Lannoy · La Madeleine · Le Maisnil · Marcq-en-Barœul · Marquette-lez-Lille · Marquillies · Mons-en-Barœul · Mouvaux · Neuville-en-Ferrain · Noyelles-lès-Seclin · Pérenchies · Péronne-en-Mélantois · Prémesques · Provin · Quesnoy-sur-Deûle · Radinghem-en-Weppes · Ronchin · Roncq · Roubaix · Sailly-lez-Lannoy · Sainghin-en-Mélantois · Sainghin-en-Weppes · Saint-André-lez-Lille · Salomé · Santes · Seclin · Sequedin · Templemars · Toufflers · Tourcoing · Tressin · Vendeville · Verlinghem · Villeneuve-d'Ascq · Wambrechies · Warneton · Wasquehal · Wattignies · Wattrelos · Wavrin · Wervicq-Sud · Wicres · Willems
Teheran

| Teheran (تهران) |
| --- | --- |

 Teheran
 Koordinaatit: 35°41′46.28″N, 51°25′22.66″E 
Valtio:  Iran
Provinssi:  Teheranin provinssi
Hallinto:  
 – Pormestari:  Pirouz Hanachi
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  707 km²
Korkeus:  900–1700 m
Väkiluku (2016)  ():  8 846 782
 – Metropolialue:  noin 15 milj. (Teheranin provinssi, 2 015)
Aikavyöhyke:  UTC+3:30
Suuntanumero(t):  +98 21
 
 www.tehran.ir 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Teheran (pers. ‏تهران‎, Tehrān) on Iranin pääkaupunki ja Teheranin provinssin hallinnollinen keskus. Se on Etu-Aasian suurin kaupunki: sen väkiluku oli 8,15 miljoonaa vuonna 2011. Koko Teheranin provinssissa asui tällöin 12,18 miljoonaa ihmistä, joista oli eri kaupunkialueilla asuvia 11,31 miljoonaa.
Maantiede ja ilmasto

Teheran sijaitsee Elbursin etelärinteillä, ja sieltä on suunnilleen yhtä pitkä matka maan itärajalle (Afganistaniin) ja länsirajalle (Turkkiin). Kaspianmeren rannalle on linnuntietä noin sata kilometriä.
Vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskilämpötila on 30,8 astetta, ja kylmin tammikuu, keskilämpötila 2,5 astetta. Vuoden sadesumma on 230 millimetriä. Kuiva kausi kestää kesäkuusta syyskuuhun.
Historiaa

Teheran on ollut pieni kylä jo 800-luvulla, mutta se ei ollut kovinkaan tunnettu lähistöllä sijainneen kukoistavan Ragesin kaupungin vuoksi. Kun mongolit tuhosivat Ragesin 1200-luvulla, monet sen asukkaista muuttivat Teheraniin. Joidenkin lähteiden mukaan kaupunki tunnettiinkin mongoliaikakaudella nimellä "Ragesin Teheran" (طهرانِ ری). Kaupunki mainitaan vuonna 1340 kirjoitetussa Hamdollah Mostowfi'n kirjassa Nežat ol-Gholoob.
Teheranista tuli safavidihallitsijoiden asuinpaikka 1600-luvullalähde?, jolloin Tahmasp I (1514 - 1576)  rakensi sinne basaarin kaupungin ympärille ja muurin. Karim Khan Zand rakennutti 1700-luvulla Golestanin palatsin sekä haaremin ja hallitusviraston rakennettavaksi kaupunkiin, luultavasti tehdäkseen siitä pääkaupunkinsalähde?, mutta myöhemmin hän kuitenkin siirsi hallintonsa Šīrāziin.
Teheranista tuli Persian pääkaupunki vuonna 1795, jolloin qajar-kuningas Agha Mohammad Khan kruunattiin kaupungissa.
Teheranin kaupunkikuvan uudistaminen aloitettiin 1920–1930-luvuilla. Hintana oli tosin monien vanhojen arvorakennusten ja puutarhojen hävittäminen. Golestanin palatsista hävitettiin osia ja tilalle rakennettiin uusia hallintorakennuksia, kuten valtion pankki ja sotilasakatemia. Kaupunkiin vedettiin myös uusia suoria puistokatuja.
Toisen maailmansodan aikana britti- ja neuvostojoukot saapuivat kaupunkiin. Teheran oli Teheranin konferenssin pitopaikkana 1943. Kongressiin osallistuivat Franklin D. Roosevelt, Winston Churchill ja Josif Stalin.
Šaahi Mohammad Reza Pahlavin valtakaudella 1960–1970-luvuilla Teheran kasvoi nopeasti. Kaupunkiin rakennettiin useita nykyaikaisia rakennuksia ja käynnistettiin kunnianhimoisia kehityshankkeita. Vuonna 1979 tapahtui Iranin islamilainen vallankumous. Myös uusi hallinto halusi jättää jälkensä pääkaupunkiin ja käynnistettiin uusia hankkeita, joista yhtenä esimerkkinä on Milad-torni. Vuonna 1962 rakennettu Plasco-rakennus tuhoutui ja romahti tulipalossa 19. tammikuuta 2017.
Vuosina 1980–1988 käytiin Irakin–Iranin sota, ja Teheran oli useasti Irakin Scud-ohjusten maalitauluna.
Historiaa > Väkiluvun kehitys

Teheranin kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 1 512 0821 (1956), 2 719 7301 (1966), 4 530 223 (1976), 6 042 584 (1986), 6 475 527 (1991), 6 758 845 (1996), 7 088 287 (2006) ja 8 154 051 (2011).
Huom. 1: Väkiluku ilman alueita Tajriš ja Rey.
Talous

Yli puolet Iranin teollisuudesta on keskittynyt Teheraniin. Kaupungin tehtaat tuottavat autoja, elektroniikkaa, aseita, tekstiilejä, sokeria, sementtiä ja kemianteollisuuden tuotteita. Teheran on myös mattojen ja huonekalujen kaupan keskus. Kaupungin eteläpuolella on öljynjalostamo.
Noin 30 % Iranin julkisen sektorin työpaikoista on Teheranissa.
Teheranin pörssi on perustettu vuonna 1968. Se on voinut hyvin 2000-luvulla, vuonna 2013 se kasvoi 130%. Pörssiosakkeista vain harvat ovat ulkomaalaisten hallussa. Talouspakotteiden poistaminen on vahvistanut taloutta.
Liikenne

Teheranissa on kaksi kansainvälistä lentoasemaa: Mehrabadin kansainvälinen lentoasema ja Imaami Khomeinin kansainvälinen lentoasema. Teheranin metro hoitaa raideliikennettä. Se on avattu vuonna 1999. Suunnittelu aloitettiin jo 1970-luvun alussa, mutta keskeytettiin Iranin-Irakin sodan takia. Ensimmäiset metrolinjat avattiin vuosina 1999 – 2001. Sen jälkeen metroa on laajannettu ja uusia asemia on avattu vuosittain. Vuonna 2011 metrolla tehtiin 130 miljoonaa matkaa vuosineljänneksessä eli reilut 40 miljoonaa matkaa kuukaudessa.
Hallinnollinen aluejako

Aluehallinnossa suurkaupunki Teheran (shahrdāri) jaetaan aluehallinnossa 22 ylemmän tason kaupunkipiiriin (mantagheh; ranskaksi arrondissement). Osia näistä kaupunkipiireistä sijoittuu kokonaan tai osaksi Teheranin provinssin Teheranin aliprovinssin (shahrestan) ulkopuolelle. Oheinen kartta kuvaa kaupunkipiirien sijoittumista.
Koulutus

Teheranin yliopisto on maan vanhin korkeakoulu. Sen historia alkaa 1800-luvun puolivälistä. Nykyisin sillä on yli 43 000 opiskelijaa 48 tiedekunnassa. Lääketieteellinen tiedekunta on irronnut siitä omaksi korkeakoulukseen.
Nykyisin Suur-Teheranin alueella toimii melkein 50 yliopistoa ja korkeakoulua.
Nähtävyyksiä

Teheranin nähtävyyksiin kuuluvat
Iranin kruununjalokivet
Golestanin palatsi
Darband
Milad-torni
Niavaranin palatsialue
Azadin torni
Urheilu

Iranin jalkapallon pääsarjassa on kaudella 2016 viisi joukkuetta Teheranin seudulta: Esteghlal, Persepolis FC, Saipa FC, Naft Tehran FC ja Rah Ahan FC. Maajoukkueen kotistadion on Azadi Stadium. Sen katsomoissa olisi tilaa 100 000 katsojalle, mutta FIFA on vaatinut Irania rajoittamaan katsojien lukumäärää turvallisussyistä.
Tochalin talviurheilukeskus on lähellä Teherania 2820-3850 metrin korkeudessa. Sinne pääsee köysiradalla Velenjakin kaupunginosasta.
Ystävyyskaupungit

Ystävyyskaupunkien määrä nousi huhtikuussa 2015 jo 19 kappaleseen.
Peking, Kiina
Caracas, Venezuela
Havanna, Kuuba
Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta
Los Angeles, Yhdysvallat
Pretoria, Etelä-Afrikka
Moskova, Venäjä
Minsk, Valko-Venäjä
Kuvagalleria

Milad Tower nähtynä Qarb-kylästä.
Ferdows-puisto.
Ab-o-Atash.
Golestanin palatsi.
Tochal-vuori.
Teheranin suuri basaari.
Laskettelukeskus Tochalilla.
Ahmad-Shahi-paviljongi Niavaran-kompleksissa.
Chitgarin järvi.
Teheranin pörssi.
Moottoriteitä nähtynä Milad-tornista.
Iranin kansallismuseo.
Teheranin takseja.
Masoudie-palatsi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Teheran Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Tehran Wikivoyagessa (englanniksi)
Iran City Guides – Tehran (englanniksi) (iranvisitor.com)
Introducing Teheran (englanniksi) (lonelyplanet.com)
| n k Teheran |
| --- | --- | --- |
 Teheranin provinssi 
| Liikenne |  Mehrabadin kansainvälinen lentoasema  Imaami Khomeinin kansainvälinen lentoasema  Teheranin metro  |  |
| Nähtävyydet |  Ab-o-Atash  Azadin torni  Borj-e Milad  Chitgarin järvi  Darband  Ferdows-puisto  Golestanin palatsi  Iranin kruununjalokivet  Laleh-puisto  Laskettelukeskus Tochalilla  Masoudie-palatsi  Niavaranin palatsialue Ahmad-Shahi-paviljongi  Teheranin suuri basaari  Tochal-vuori  |  |
| Koulutus |  Amirkabirin teknillinen yliopisto  Iranin kansallinen terveyden tutkimuslaitos  Iranin Pasteur-instituutti  Teheranin yliopisto  |  |
| Kulttuuri |  Iranin kansalliskirjasto ja -arkisto  Iranin kansallismuseo  Teheranin autonäyttely  Teheranin nykytaiteen museo  Teheranin sinfoniaorkesteri  |  |
| Urheilu |  Azadi Stadium  Esteghlal  Persepolis FC  |  |
| Muuta |  Teheranin pörssi  |  |
| n k Megakaupungit |
| --- | --- |
Afrikka (3):  Kairo  Kinshasa  Lagos 
Aasia (29):  Bangalore  Bangkok  Chengdu  Chennai  Chongqing  Delhi  Dhaka  Hangzhou  Hồ Chí Minh  Hyderabad  Istanbul  Jakarta  Kalkutta  Kanton  Karachi  Keihanshin  Lahore  Metro Manila  Mumbai  Nagoya  Peking  Soul  Shanghai  Shenzhen  Teheran  Tianjin  Tokio  Wuhan  Xiamen 
Eurooppa (5):  Istanbul  Lontoo  Moskova  Pariisi  Rein–Ruhr 
Pohjois-Amerikka (3):  Los Angeles  México  New York 
Etelä-Amerikka (5):  Bogotá  Buenos Aires  Lima  Rio de Janeiro  São Paulo 
Navvab Street.
Teheran kuvattuna lentokoneesta.
Iranin korkein vuori Damavand sijaitsee 66 kilometrin päässä Teheranista.
Iran Airin lentokone Imaami Khomeinin kansainvälisellä lentoasemalla.
Teheranin kaupunki jakautuu aluehallinnossa 22 kaupunkipiiriin (mantagheh; ransk. arrondissement).
   Aliprovinssitason (shahrestan) rajat   Teheranin 22 kaupunkipiirin rajat
Azadi Stadium
Kiinan joukkotuhoaseet

Kiinan ensimmäinen ydinpommi muistutti ulkonaisesti paljossa Neuvostoliiton RDS-1:ta. Erilaisesta pommiytimestä huolimatta, oli räjähdysvoima samaa tasoa.
Kiinan joukkotuhoaseet on kehitetty toisen maailmansodan jälkeen alkaneen kansainvälisen ydinvarustelun seurauksena. Kiina räjäytti ensimmäisen ydinlatauksensa (Chic-1) vuonna 1964 Chic-2 eli fissiopommin lentopudotus tehtiin ydinkoeräjäytyksenä, jo jokseenkin tasan vuoden myöhemmin, vuonna 1965.. Vetypommi (Chic-6) räjäytettiin vuonna 1967. Samoihin aikoihin kiinalaiset alkoivat kehitellä omia ohjuksiaan, saamiensa neuvostoliittolaisten ohjusten lisäksi.