stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirundi
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puoliavoin | e |  | o |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Fonologia > Konsonantit

|  |  | Bilabiaali | Labiodentaali | Alveolaari | Postalveolaari | Palataali | Velaari> Norm. | Velaari> Liudentunut | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | Nasaali | m |  | n |  | ɲ |  |  |  |
| Klusiili | Klusiili | p | b ~ β |  | t | d |  | c | k | g | kʲ | gʲ |  |
| Affrikaatta | Affrikaatta |  |  |  | ʧ | ʤ |  |  |  |  |
| Frikatiivi | Norm. |  | f | bv | s | dz | ʃ ~ ɕ |  |  |  | h |
| Frikatiivi | Prenasaalinen |  |  |  |  |  | ŋx |  | mh |
| Lateraali | Lateraali |  |  | l |  |  |  |  |  |
| Approksimantti | Approksimantti |  |  |  |  | j | w |  |  |
| Tremulantti | Tremulantti |  |  | ɾ |  |  |  |  |  |
Lähde:
Khambhat

| Khambhat Cambay |
| --- | --- |

 Khambhat
 Koordinaatit: 22°18′00″N, 72°37′12″E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Gujarat
Piirikunta:  Anand
Väkiluku (2011):  99 164
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Khambhat (joskus myös Cambay) on kaupunki Intian Gujaratin osavaltiossa. Keskiajalla se oli hyvin merkittävä satamakaupunki. Vuonna 2017 Khambhatin asukasluku oli 99 164.
Maantiede

Khambhat sijaitsee Intian Gujaratin osavaltiossa Anandin piirikunnassa Khambatinlahden rannikolla Mahijoen suulla.
Historia

Nimi Khambhat tai Khamba on johdettu nimestä Stambhatirha, joka viittaa pyhiinvalluspaikkaan. Myöhemmin kaupungin nimestä käytettiin myös muotoa Cambay. Kaupunki oli keskiajalla yksi Länsi-Intian tärkeimmistä satamakaupungeista. Se tunnettiin erityisesti kaupungissa valmistetuista sandaaleista. Muita vientituotteita olivat hunaja, riisi ja erilaiset hedelmät.
Varhaiset muslimaantieteilijät tunsivat kaupungin nimillä Kanbaya, Kanbayat, Kinbaya tai Kinbata alkuperäisen nimen mukaan. Khambhatissa vuonna 915 vieraillut al-Masudi mainitsee kaupunkia hallinneen brahmaanin nimeltä Baniya. 1000- ja 1100-lukujen aikana kaupungista oli tullut Anhilvaran kuningaskunnan pääasiallinen satama. Marco Polo mainitsi paikan vilkkaana satamana vuonna 1293. Kun muslimit valloittivat kaupungin vuonna 1298 siihen viitattiin yhtenä Intian rikkaimmista kaupungeista. Ibn Battuta kuvaili sitä Intian kauneimmaksi kaupungiksi. Khambhat liitettiin Suurmogulien valtakuntaan Akbarin valtakaudella vuonna 1573. Kaupungin merkitys satamana alkoi hiipua 1600-luvulla sen sataman liettyessä.
Suurmogulien kauden jälkeen Khambhatista tuli Cambayn ruhtinaskunnan pääkaupunki. Cambay liittyi Intian jaon yhteydessä Intiaan ja vuonna 1949 siitä tuli osa Kairan, eli myöhemmän Khedan piirikuntaa. Nykyisin se on osa Anandin piirikuntaa.
Talous

Nykyinen Khambhat on kaupan keskus. Kaupungissa myydään puuvillaa, viljaa, tupakkaa, tekstiilejä ja mattoja. Muita tuotteita ovat esimerkiksi suola, tulitikut ja kiviesineet. 1970-luvulla alueelta löytyi myös maaöljyä.
Väestö

Khambhatin asukasluku oli Intian vuoden 2017 väestönlaskennan mukaan 99 164. Sen asukkaista 72,88 % oli hinduja ja 23,87 % muslimeja.
Khambhat kuvattuna 1400-luvulla.
"Khambhatin kuningas" portugalilaisessa teoksessa 1500-luvulta.
Jami Masjid eli Perjantaimoskeija.
Matkalaukkulukko

TSA-hyväksytty matkalaukkulukko
Matkalaukkulukko on lukko, jota käytetään estämään matkalaukun aukeaminen kesken matkan. Lukot eivät kuitenkaan suojaa yleensä kovin hyvin tiirikoinnilta tai murtamiselta. Lukot voivat olla sisäänrakennettuja tai riippulukkoja.
TSA-lukko

Yhdysvalloissa lentoturvallisuudesta vastaava Transport Security Administration (TSA) vaatii tarvittaessa pääsyn matkalaukun sisältöön ilman matkustajaa, joten markkinoilla on TSA-hyväksyttyjä matkalaukkulukkoja, jotka viranomaiset saavat auki yleisavaimilla. Näin laukkuja ei tarvitse avata väkisin. Virallisia TSA:n hyväksymiä lukkoja valmistaa Travel Sentry -niminen yritys.
Käännös suomeksi
Kipinät-kuoro

Kipinät on jyväskyläläinen kevyeen musiikkiin suuntautunut sekakuoro. Kollektiivia johtaa sen perustaja, jyväskyläläinen monitoimimuusikko Kaisa Halmemies (s. 1989).
Kipinöiden ensiesiintyminen oli keväällä 2018 ja se aloitti säännöllisen toimintansa heti seuraavana syksynä. Kesäkuussa 2019 Kipinät palkittiin kolmella kultaleimalla eli korkeimmalla tunnustuksella sekä Halmemies johtajapalkinnolla vokaalimusiikkifestivaali Tampereen Sävelen kansainvälisessä kuorokatselmuksessa. Keväällä 2020 kuoro tuli tunnetuksi tempauksillaan Radio Suomipopilla, missä lauluyllätysten kohteeksi ovat joutuneet Antti Tuisku, Mikael Gabriel sekä Hovimuusikko Ilkka. Covid-19-viruksesta johtuneen poikkeustilan aikana kuoro julkaisi kaksi musiikkivideota, joista ensimmäinen on kuoronjohtajan kirjoittama originaalikappale Poikkeustilassa ja toinen coverversio Lady Gagan ja Bradley Cooperin Shallow. Vuonna 2021 Kipinät osallistui Talent Suomi -ohjelmaan The Real Group -lauluyhtyeen kappaleella Words. Kuoro valitiin yleisöäänillä semifinaaliin, jossa koronarajoitusten takia vain 10-henkinen kuoro esitti Elastisen ja Jenni Vartiaisen kappaleen Epäröimättä hetkeekään. Vuonna 2023 Kipinät tekee tekee kolmen kaupungin kiertueen Jyväskylä Big Bandin kanssa.
Suomipop-yllätykset

Antti Tuisku: https://www.ruutu.fi/video/3554362
Mikael Gabriel: https://www.ruutu.fi/video/3574090
Hovimuusikko Ilkka: https://www.facebook.com/watch/?v=872884966550275
Elastinen: https://youtu.be/zBKuYE_I8Q8
Heli Palsanmäki: https://www.facebook.com/suomipop/videos/219380456744874
Michael Monroe: https://www.facebook.com/suomipop/videos/201900062038534
Saavutuksia

Tampereen Sävel 2019, 3 kultaleimaa ja johtajapalkinto
Julkaisut

Poikkeustilassa (2020) https://youtu.be/bB8vPJXtBN0
Shallow (2020) https://youtu.be/JsPq04coBUA
Hei, joulumieli (2020) https://youtu.be/y7sXpX_U-BU
Valoo ja voimaa (2021) https://youtu.be/VIvigWWiv8E
You're the Voice (2021) yhdessä saksalaisen Sounding Peoplen kanssa https://youtu.be/HBSppQfuIRM?si=IJ83g_5Rq9I6RxoC
Aiheesta muualla

Kotisivut: https://www.kipinatkuoro.fi/
Facebook: https://www.facebook.com/kipinatkuoro/
Spotify: https://open.spotify.com/artist/00hT5p6hqqozRfTATIF2zC?si=a6jjfNONT8WokMGu1zjutw
YouTube: https://www.youtube.com/channel/UCMu2JAKNS4N-L8tYKnM93EQ
Instagram: https://www.instagram.com/kipinatkuoro/
Kuolemanpelko (elokuva)

| Kuolemanpelko> からっ風野郎 Karakkaze yarô |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Yasuzo Masumura
Käsikirjoittaja:   Hideo Ando  Ryûzô Kikushima 
Tuottaja:  Masaichi Nagata
Säveltäjä:  Tetsuo Tsukahara
Kuvaaja:  Hiroshi Murai
Leikkaaja:  Tatsuji Nakashizu
Pääosat:  Yukio Mishima
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Japani
Tuotantoyhtiö:  Daiei Studios
Levittäjä:  Daiei Film (käännä suomeksi) Netflix
Ensi-ilta:  1960
Kesto:  96 min
Alkuperäiskieli:  japani
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuolemanpelko (jap. からっ風野郎, Karakkaze yarô) on vuonna 1960 julkaistu japanilainen rikosdraamaelokuva, jonka ohjasi Yasuzo Masumura. Yakuza-aiheisen elokuvan pääosassa on seppukun eli rituaalisen itsemurhan myöhemmin tehnyt kirjailija Yukio Mishima. Muita näyttelijöitä elokuvassa ovat muun muassa Jun Negami, Yoshie Mizutani ja Ayako Wakao.
Kummisetäni thaimorsian

| Kummisetäni thaimorsian |
| --- | --- |
 Elokuvan dvd-julkaisun kansi.
Ohjaaja:   Wille Hyvönen
Käsikirjoittaja:  Wille Hyvönen
Tuottaja:  Elina Pohjola
Kuvaaja:  Jarmo Kiuru
Leikkaaja:  Matti Näränen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Pohjola-filmi
Ensi-ilta:  16, marraskuuta, 2012
Kesto:  60 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kummisetäni thaimorsian on Wille Hyvösen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2012.
Elokuva on henkilödokumentti, joka käsittelee rakkautta ja ennakkoluuloja. Sen päähenkilöinä ovat ohjaaja Hyvösen kummisetä Seppo sekä Thaimaalainen Pini, jotka ovat menossa naimisiin. Hyvönen suhtautuu epäilevästi pariskunnan rakkauteen, jonka vuoksi Seppo kutsuu hänet kuukaudeksi pariskunnan luokse Thaimaahan. Matka Thaimaahan saa Hyvösen pohtimaan omaa rakkauskäsitystään.
Kuolemanrangaistuksen vastainen päivä

| Kuolemanrangaistuksen vastainen päivä> World Day Against the Death Penalty |
| --- | --- |

Valtio:  maailmanlaajuinen
Tyyppi:  teemapäivä
Vietetään:  10. lokakuuta
Järjestämistiheys:  vuosittain
Ensimmäisen kerran:  2003
Liittyy:  kuolemantuomion vastustus
Kuolemanrangaistuksen vastainen päivä on Euroopassa vuosittain 10. lokakuuta järjestettävä päivä, jolla halutaan herättää kuolemanrangaistuksen vastaista mielialaa. Päivää vietettiin ensimmäisen kerran lokakuussa 2003, ja sen järjestäjä oli Maailman koalitio kuolemanrangaistusta vastaan.
Vuosittain päivällä voi olla jokin tietty teema, jonka näkökulmasta kuolemantuomiota tarkastellaan. Esimerkiksi vuonna 2015 pyrittiin keskittymään huumerikoksiin liittyvistä kuolemantuomioista..
Kirurgikala

| Kirurgikala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Välskärikalamaiset Acanthuroidei
Heimo::  Välskärikalat Acanthuridae
Alaheimo::  Acanthurinae
Suku::  Acanthurus
Laji::  chirurgus
Kaksiosainen nimi
 Acanthurus chirurgus  (Bloch, 1787) 
 Kirurgikalan levinneisyys
Synonyymit
 Acanthurus phlebotomus Valenciennes, 1835  Chaetodon chirurgus Bloch, 1787 
Katso myös
   Kirurgikala Wikispeciesissä   Kirurgikala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kirurgikala (Acanthurus chirurgus) on välskärikalojen (Acanthuridae) heimoon kuuluva subtrooppisissa merivesissä elävä kalalaji.
Ulkonäkö ja koko

Kirurgikalan tavallienen pituus on 35 senttimetriä ja maksimipituus 39 senttimetriä. Suurin tavattu paino on 5,1 kilogrammaa. Sen ruumis on litteä ja korkea. Silmä on melko ylhäällä ja suu on pieni. Selkäevä on koko selän mittainen. Kirurgikalalla on kummallakin puolella ruumista pyrstön tyvessä leikkausveistä muistuttava piikki. Kala voi tarvittaessa pidentää tätä piikkiä epätoivottujen yhteenottojen välttämiseksi. Levien raaputtamiseen erikoistuneet hampaat ovat lastanmuotoisia, sijaitsevat lähekkäin ja reunoiltaan lovisia. Kirurgikalan kokonaisväritys voi vaihdella hieman. Se voi muuttua siniharmaasta tummanruskeaksi tai vaalentua tai  tummua dramaattisesti. Riutoilla on havaittu tummia kirurgikaloja ja hiekkapohjilla vaaleampia. Kyljissä on 10–12 ohutta, tummaa, pystysuuntaista juovaa. Pyrstoevän vieressä on usein leveä, vaalea alue, kun taas alueella sijaitsevan piikin suojus on musta. Tämän yksityiskohdan avulla kirurgikala voidaan erottaa muista Acanthurus-suvun lajeista. Piikkiä ympäröi joka puolelta sininen rengas. Selkä-, perä- ja pyrstöevän reuna on sininen ruumiin värityksestä riippumatta.
Levinneisyys ja elinympäristö

Kirurgikalaa tavataan läntisellä ja itäisellä Atlantin valtamerellä. Fernando de Noronhan saarella Atlantin valtameren lounaisosassa nuorten kirurgikalojen on havaittu pitävän puhdistusasemia yhdessä sinivälskärien (Acanthurus coeruleus) ja ylikersanttikalojen (Abudefduf saxatilis) kanssa. Ne syövät leviä sekä poistavat vanhaa ihoa ja loisia liemikilpikonnilta (Chelonia mydas). Erityisesti ne keskittyvät puhdistuksessa räpylöihin. Kirurgikalaa kalastetaan merkittävästi Haitilla ja Jamaikalla, ja jälkimmäisessä populaatiot ovat paikallisesti heikentyneet, mutta maailmanlaajuisesti tällaista kehitystä ei ole havaittu.
Nuoria kirurgikaloja.
Kirjolemmikki

| Kirjolemmikki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Magnoliophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Boraginales
Heimo::  Lemmikkikasvit Boraginaceae
Suku::  Lemmikit Myosotis
Laji::  discolor
Kaksiosainen nimi
 Myosotis discolor  Pers. 
Katso myös
   Kirjolemmikki Wikispeciesissä   Kirjolemmikki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirjolemmikki (Myosotis discolor) on lemmikkien (Myosotis) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on yksivuotinen, ruohovartinen ja matalakasvuinen laji, josta voidaan erottaa eri alalajeja. Kirjolemmikki muistuttaa jonkin verran mäkilemmikkiä (Myosotis ramosissima) sekä hietalemmikkiä (Myosotis stricta), mutta lajit ovat erotettavissa muun muassa kukkaperien pituuden perusteella.
Kirjolemmikki voi kasvaa noin 20 cm korkeaksi, ja sen varsi on karvainen sekä alaosastaan yleensä monihaarainen. Lehdet ovat pieniä sekä soikeita, ja lehtien alapinnoilla on keskisuonen kohdalla suoria karvoja. Kirjolemmikin kukat ovat pieniä ja kukinnan alussa kellertäviä, mutta muuttuvat myöhemmiten vaaleansinisiksi. Kukkaperä on verhiötä lyhyempi ja kaartuu yleensä alaspäin hedelmien kypsyessä. Kukkien verhiö on karvainen ja teriö on pieni, noin 2 mm leveä. Kirjolemmikki kukkii touko–kesäkuussa. Kirjolemmikin hedelmät ovat mustanruskeita lohkohedelmiä.
Kirjolemmikki kasvaa kuivilla ja hiekkaisilla kasvupaikoilla, kuten mäenrinteillä, pellonreunoilla ja tienpientareilla. Kirjolemmikkiä tavataan suurimmassa osassa Eurooppaa sekä paikoitellen myös Afrikassa ja Pohjois-Amerikassa, jossa se on tulokaslaji. Suomessa kirjolemmikkiä on tavattu silloin tällöin viimeisten sadan vuoden aikana. Etelä-Ruotsissa kirjolemmikki on kuitenkin jo melko yleinen.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kirjolemmikki (Myosotis discolor)
United States Department of Agriculture (USDA): Myosotis discolor (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Myosotis discolor (changing forget-me-not) (englanniksi)
Luettelo Moldovan maavoimien kalustosta

Tämä on luettelo Moldovan maavoimien nykyisestä kalustosta.
Panssaroidut ajoneuvot > Rynnäkköpanssarivaunut

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| BMD-1 | Ilmakuljetteinen rynnäkköpanssarivaunu | 44 |  |
Panssaroidut ajoneuvot > Panssariajoneuvot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| BRDM-2 | Panssaroitu tiedusteluajoneuvo | 5 |  |
| BTR-D | Panssaroitu miehistönkuljetusvaunu | 9 |  |
| MT-LB | Panssaroitu miehistönkuljetusvaunu | 55 |  |
| BTR-80 | Panssaroitu miehistönkuljetusajoneuvo | 11 |  |
| TAB-71 | Panssaroitu miehistönkuljetusajoneuvo | 89 |  |
Kenttätykistö > Kenttätykit

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| M-1938 | Haupitsi | 17 |  |
| 2A36 Giatsint-B | Kanuunahaupitsi | 21 |  |
| D-20 | Kanuunahaupitsi | 31 |  |
Kenttätykistö > Panssarihaupitsit

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| 2S9 Nona-S | Kranaatinheitinpanssariajoneuvo | 9 |  |
Kenttätykistö > Kranaatinheittimet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| 82 mm | Kranaatinheitin | 52 |  |
| M120 | Kranaatinheitin | 7 |  |
Kenttätykistö > Raketinheittimistö

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| BM-27 Uragan | Raketinheitin | 11 |  |
Panssarintorjunta-aseet > Panssarintorjuntaohjukset

| Nimi | Tyyppi | Kuva |
| --- | --- | --- |
| 9M111 Fagot | Panssarintorjuntaohjus |  |
| 9K111-1 Konkurs | Panssarintorjuntaohjus |  |
| 9K114 Shturm | Panssarintorjuntaohjus |  |
| SPG-9 | Sinko |  |
Panssarintorjunta-aseet > Panssarintorjuntakanuunat

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| MT-12 | Panssarintorjuntakanuuna | 36 |  |
Ilmatorjunta > Ilmatorjuntakanuunat

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| ZU-23-2 | Ilmatorjuntakanuuna | 28 |  |
| 57 mm AZP S-60 | Ilmatorjuntakanuuna | 11 |  |
Kuolleiden kanssa kassajonossa

| Kuolleiden kanssa kassajonossa: Tieteellistä aikamatkailua |
| --- | --- |

Kirjailija:  Leena Tähtinen
Kansitaiteilija:  Graafinen suunnittelu: Jussi Karjalainen. Piirrokset: Jani Kallio.
Kieli:  suomi
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2001
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  288
ISBN:  951-0-24866-5
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuolleiden kanssa kassajonossa on tähtitieteen dosentti, tiedetoimittaja Leena Tähtisen kansantajuinen tiedekirja, joka käsittelee aikamatkailua. Teos lähtee arkisista aikakäsityksistä ja kertoo kuinka perinteiset oletukset ajan ja avaruuden suhteesta murtuivat viimeistään Albert Einsteinin suhteellisuusteorian myötä. Tästä avautuu erilaisia ajatuskokeita, kuten madonreikäaikakone.
Aiheesta muualla

Aki Asola: Aika-matkailu avartaa (Arkistoitu – Internet Archive). Aurora-lehti 4/2001.
Pauliina Susi: Entäpä jos... Yliopisto 2/2002.
Kylmäspray

Kylmäspraypullo
Kylmäspray on suihkutettavaa ainetta joka jäähdyttää kohdan johon sumute kohdistetaan. Käyttökohteita on mekaanisissa asennuksissa ja elektroniikassa. Kutistusliitoksia tehdessä voidaan kappaletta kutistaa jäähdyttämällä sitä ja elektroniikassa viallista kohtaa voi joissain tapauksissa etsiä suihkuttamalla kylmäsprayta ja tarkistamalla mistä kohdasta huuru hitaiten poistuu.
Kylmäsprayta voidaan käyttää myös nyrjähdysten ja kolhujen ensihoitoon.
Kylmäsen Liikenne

| Kylmäsen Liikenne Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1954
Perustaja:  Iikka Kylmänen
Toimitusjohtaja:  Juha Antti Antero Kylmänen
Kotipaikka:  Tyrnävä, Suomi
Toiminta-alue:  Oulu, Tyrnävä
Toimiala:  linja-autoliikenne
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kylmäsen Liikenne Oy on vuonna 1954 perustettu tyrnäväläinen liikennöitsijä.
Yhtiön perustaja Iikka Kylmänen osti vuonna 1954 Ahti Jaakolan linja-autoyrityksen, jonka Jaakola puolestaan oli aiemmin ostanut liikenteen aloittaneelta Tyrnävän Osuuskaupalta. Kylmäsen Liikenne oli vuosikymmenien ajan pienehkö yritys; vielä 1990-luvun puolivälissä sillä oli seitsemän linja-autoa. Vuonna 1997 yhtiö aloitti laajentumisen ostamalla Kortteen Liikenne Oy:n, ja pari vuotta myöhemmin sen omistukseen siirtyi Lumijoen Bussi Oy.
Vuonna 2008 Kylmäsen Liikenteellä oli 22 linja-autoa, joista pikkubusseja oli viisi ja loput täysikokoisia. Yhtiössä työskenteli 19 henkilöä, sen liikevaihto oli 1,3 miljoonaa euroa ja vuotuinen ajosuorite noin 1,03 miljoonaa kilometriä. Yritys on ajanut Oulun eteläpuolista seutuliikennettä Kempeleen, Limingan ja Tyrnävän alueilla sekä palveluliikennettä Limingassa ja Lumijoella.
Kirjolaulumesikot

| Kirjolaulumesikot |
| --- | --- |
 Täplälaulumesikko
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Mesikot Meliphagidae
Suku::  Kirjolaulumesikot Xanthotis  Reichenbach, 1852
Katso myös
   Kirjolaulumesikot Wikispeciesissä   Kirjolaulumesikot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirjolaulumesikot (Xanthotis) on mesikkojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Kirjolaulumesikkojen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan neljä lajia.
Kirjolaulumesikoihin kuuluvia lajeja

Harmaakurkkumesikko (Xanthotis flaviventer)
Kadavunmesikko (Xanthotis provocator)
Kirjolaulumesikko (Xanthotis macleayanus)
Täplälaulumesikko (Xanthotis polygrammus)
Aiheesta muualla

ITIS: Xanthotis
Komisario Morse

John Thaw näytteli Morsea televisiossa.
Komisario Morse (Inspector Morse) on brittiläisen Colin Dexterin luoma kuvitteellinen poliisi. Morse esiintyy alun perin kolmessatoista dekkarissa, jotka Dexter kirjoitti vuosina 1975–1999. Kirjojen tapahtumat sijoittuvat pääasiassa Dexterin kotikaupunkiin Oxfordiin.
Morse saavutti suurta suosiota myös televisiosarjassa Komisario Morse, jota esitettiin ITV:llä vuosina 1987–2000. Sarjassa Morsea näytteli John Thaw ja konstaapeli Lewisia Kevin Whately. Dexter itse nähtiin lähes jokaisessa jaksossa cameoroolissa. Tunnusmusiikin sarjaan sävelsi Barrington Pheloung. Whately jatkoi myöhemmin Lewisina spin-off-sarjassa Komisario Lewis.
Ylikomisario Morsen varhaisvuosista poliisina kertoo televisiosarja Nuori Morse, jossa Morsea näyttelee Shaun Evans.
Dexter paljasti Morsen etunimen (Endeavour) vasta sarjan toiseksi viimeisessä kirjassa. Harvinainen etunimi tulee tutkimusmatkailija James Cookin laivasta HMS Endeavourista.
Morse-kirjat

Last Bus to Woodstock – Viimeinen bussi Woodstockiin (1975)
Last Seen Wearing – Kadonneella oli yllään (1976)
The Silent World of Nicholas Quinn – Nicholas Quinnin hiljainen maailma (1977)
Service of All the Dead – Palvelus vainajille (1979)
The Dead of Jericho – Rantakadun surmat (1981)
The Riddle of the Third Mile – Kolmannen virstan arvoitus (1983)
The Secret of Annexe 3 – Huone numero 3 (1986)
The Wench is Dead – Neidonsurma (1989)
The Jewel That Was Ours – Korumme kallis (1991)
The Way Through the Woods – Kulki kerran metsätie (1992)
The Daughters of Cain – Kainin tyttäret (1994)
Death is Now My Neighbour – Niin musta kuin multa (1996)
The Remorseful Day – Katumuspäivä (1999)
Morse’s Greatest Mystery and Other Stories – Viimeinen puhelu (1993, novellikokoelma)
Aiheesta muualla

Inspector Morse (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kertymäkiekko

Kertymäkiekko kaksoistähtijärjestelmässä juuri ennen  novapurkausta. Taiteilijan näkemys.
Kertymäkiekko (engl. accretion disk) on tähteä ympäröivä kaasukiekko.
Kertymäkiekko syntyy yleensä kaasun virratessa kiekkoon ulkoa, esimerkiksi kertymäkiekon keskustähteä kiertävästä tähdestä tai kiekkoa ympäröivästä kaasupilvestä. Kiekko on kuuma lähellä keskustähteä ja hieman viileämpi kauempana tähdestä. Kiekkoa lämmittää keskustähden lisäksi myös kaasun sisäinen kitka eli viskositeetti. Kitkalämpö on lähempänä keskustähteä suurempi, koska kaasu liikkuu keskustähden vetovoiman takia siellä nopeammin. Kiekossa on myös ns. kuuma piste (engl. hot spot), joka syntyy kun ulkoa virtaava kaasu osuu kiekossa jo virtaavaan kaasuun aiheuttaen kitkaa. Kuuma piste värähtelee ja säteilee massavirran muutosten mukaan.
Tavallisimpia kertymäkiekkoja avaruudessa

Aurinkokunnan planeetat ovat syntyneet tieteen nykynäkemyksen mukaan vastasyntynyttä Aurinkoa ympäröivästä kertymäkiekosta. Kompaktia tähteä joka on kaksoistähtijärjestelmässä, ympäröi yleensä kertymäkiekko, jos kompakti tähti on kyllin lähellä toista tähteä viedäkseen siltä kaasua pois. Toinen tähti täyttää Rochen pinnan eli rajan, jonka ulkopuolelta ainetta virtaa pois. Kaasu virtaa putkimaista rataa pitkin kiekkoon kohdaten kiekon "kuumassa pisteessä" (engl. hot spot). Kompakti tähti voi olla esimerkiksi valkea kääpiö, neutronitähti tai musta aukko. Neutronitähteä tai mustaa aukkoa ympäröivä kertymäkiekko säteilee röntgensäteitä, koska se on niin kuuma. Esiplanetaarinen kiekko säteilee enimmäkseen infrapuna- ja radioalueilla, koska on niin kylmä. Yleensä kertymäkiekkoon liittyy suihkuja jotka johtuvat korkealämpötilaisen kiekonmagneettikentästä. Suihkut purkautuvat aivan kertymäkiekon keskustähden lähiympäristöstä molempiin suuntiin. Aurinkokunnan syntyessä kertymäkiekkoon virtasi ainetta muun muassa kiekon ylä- ja alapuolelta. Yliääninopeudella tapahtuva virtaus muodosti shokkirintaman kiekon rajoille.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Scholarpedia: Accretion discs (englanniksi)
Kiertymäkiekon syntyminen: Tähti A (iso pallo) täyttää Rochen pinnan ja siitä lähtee ainevirta, joka kulkee kuvan keskustan kautta kohti tähti B:tä (pieni pallo). Tähti B liikkuu radallaan ainevirran matkatessa sitä kohti, jonka vuoksi ainevirta ei osu suoraan siihen, vaan alkaa kiertää sitä lähestyvänä spiraalina. (Ainevirtaa ei esiinny tässä animaatiossa.)