stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Espanjan Grand Prix 1991
Kilpailun tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierroksia | Aika/keskeytyssyy | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 |  Nigel Mansell | Williams-Renault | 65 | 1:38.41,541 | 2 | 10 |
| 2 | 27 |  Alain Prost | Ferrari | 65 | +11,331 | 6 | 6 |
| 3 | 6 |  Riccardo Patrese | Williams-Renault | 65 | +15,909 | 4 | 4 |
| 4 | 28 |  Jean Alesi | Ferrari | 65 | +22,772 | 7 | 3 |
| 5 | 1 |  Ayrton Senna | McLaren-Honda | 65 | +1.02,402 | 3 | 2 |
| 6 | 19 |  Michael Schumacher | Benetton-Ford | 65 | +1.19,468 | 5 | 1 |
| 7 | 15 |  Mauricio Gugelmin | Leyton House-Ilmor | 64 | + 1 krs. | 13 |   |
| 8 | 22 |  Jyrki Järvilehto | Dallara-Judd | 64 | + 1 krs. | 15 |   |
| 9 | 32 |  Alex Zanardi | Jordan-Ford | 64 | + 1 krs. | 20 |   |
| 10 | 7 |  Martin Brundle | Brabham-Yamaha | 63 | + 2 krs. | 11 |   |
| 11 | 20 |  Nelson Piquet | Benetton-Ford | 63 | + 2 krs. | 10 |   |
| 12 | 14 |  Gabriele Tarquini | Fondmetal-Ford | 63 | + 2 krs. | 22 |   |
| 13 | 23 |  Pierluigi Martini | Minardi-Ferrari | 63 | + 2 krs. | 19 |   |
| 14 | 24 |  Gianni Morbidelli | Minardi-Ferrari | 62 | Kolari | 16 |   |
| 15 | 21 |  Emanuele Pirro | Dallara-Judd | 62 | + 3 krs. | 9 |   |
| 16 | 4 |  Stefano Modena | Tyrrell-Honda | 62 | + 3 krs. | 14 |   |
| 17 | 3 |  Satoru Nakajima | Tyrrell-Honda | 62 | + 3 krs. | 18 |   |
| Kesk. | 8 |  Mark Blundell | Brabham-Yamaha | 49 | Moottori | 12 |   |
| Kesk. | 26 |  Érik Comas | Ligier-Lamborghini | 36 | Sähköt | 25 |   |
| Kesk. | 2 |  Gerhard Berger | McLaren-Honda | 33 | Moottori | 1 |   |
| Kesk. | 9 |  Michele Alboreto | Footwork-Ford | 23 | Moottori | 24 |   |
| Kesk. | 33 |  Andrea de Cesaris | Jordan-Ford | 22 | Sähköt | 17 |   |
| Kesk. | 11 |  Mika Häkkinen | Lotus-Judd | 5 | Ulosajo | 21 |   |
| Kesk. | 16 |  Ivan Capelli | Leyton House-Ilmor | 1 | Kolari | 8 |   |
| Kesk. | 29 |  Éric Bernard | Lola-Ford | 0 | Kolari | 23 |   |
| Kesk. | 25 |  Thierry Boutsen | Ligier-Lamborghini | 0 | Ulosajo | 26 |   |
| DNQ | 30 |  Aguri Suzuki | Lola-Ford |   |  |  |   |
| DNQ | 34 |  Nicola Larini | Lambo-Lamborghini |   |  |  |   |
| DNQ | 12 |  Michael Bartels | Lotus-Judd |   |  |  |   |
| DNQ | 35 |  Eric van de Poele | Lambo-Lamborghini |   |  |  |   |
| DNPQ | 10 |  Alex Caffi | Footwork-Ford |   |  |  |   |
| DNPQ | 18 |  Fabrizio Barbazza | AGS-Ford |   |  |  |   |
| DNPQ | 14 |  Olivier Grouillard | Fondmetal-Ford |   |  |  |   |
Muuta > Merkkipaalut

Michele Alboreto: 150. kilpailu
Alex Zanardi: 1. kilpailu
Riccardo Patrese: 200 MM-pistettä
Muuta > Kuljettajien MM-tilanne

| Sija | Kuljettaja | Talli | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ayrton Senna | McLaren-Honda | 85 |
| 2 |  Nigel Mansell | Williams-Renault | 69 |
| 3 |  Riccardo Patrese | Williams-Renault | 48 |
| 4 |  Alain Prost | Ferrari | 31 |
| 5 |  Gerhard Berger | McLaren-Honda | 31 |
| 6 |  Nelson Piquet | Benetton-Ford | 25 |
| 7 |  Jean Alesi | Ferrari | 21 |
| 8 |  Stefano Modena | Tyrrell-Honda | 9 |
| 9 |  Andrea de Cesaris | Jordan-Ford | 9 |
| 10 |  Roberto Moreno | Benetton-Ford | 8 |
Muuta > Valmistajien MM-tilanne

| Sija | Talli | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Williams-Renault | 117 |
| 2 |  McLaren-Honda | 116 |
| 3 |  Ferrari | 52 |
| 4 |  Benetton-Ford | 37 |
| 5 |  Jordan-Ford | 13 |
Estadio Nueva Condomina

| Estadio Nueva Condomina |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Murcia, Espanja
Koordinaatit:  38°02′32″N, 1°08′41″W
Avattu:  11. lokakuuta 2006
Omistaja:  Murcian kaupunki
Kenttä:  luonnonnurmi
Arkkitehti:  Jaime López Amor
Käyttäjät
 Real Murcia 
Katsojakapasiteetti
 31 179 
Kentän mitat
 105 × 67 metriä 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Estadio Nueva Condomina on jalkapallostadion Murciassa Espanjassa. Stadionin yleisökapasiteetti on 31 179, ja se toimii paikallisen jalkapalloseuran Real Murcian kotistadionina.
Stadion avattiin virallisesti 11. lokakuuta 2006 Espanjan ja Argentiinan välisellä ystävyysottelulla, joka päättyi lopulta Espanjan 2–1-voittoon. Ensimmäisen maalin stadionilla teki Barcelonaa seurajoukkuetasolla edustanut Xavi. Stadion korvasi muun muassa Real Murcian kotistadionina aikaisemmin toimineen La Condominan.
Real Murcia pelasi ensimmäisen ottelunsa stadionilla Segunda Divisiónin 14. sarjakierroksella 26. marraskuuta 2006 Valladolidia vastaan. Avausottelu sujui kuitenkin kotijoukkueen kannalta surullisissa merkeissä, sillä vierasjoukkue korjasi voiton nimiinsä lopulta selvin numeroin 4–1.
Stadionin läheisyydessä on Murcian alueen suurin kauppakeskus Centro Comercial Nueva Condomina.
Aiheesta muualla

Stadion Real Murcian sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
Segunda Divisiónin stadionit kaudella 2013–2014
Alfredo Di Stéfano
Anduva
Anxo Carro
Gran Canaria
Heliodoro Rodríguez López
Iberostar
Ipurua
José Rico Pérez
Mendizorroza
Miniestadi
El Molinón
Montilivi
Nova Creu Alta
Nueva Condomina
Nuevo Arcángel
Nuevo Colombino
Los Pajaritos
Riazor
La Romareda
Santo Domingo
El Toralín
La Victoria
Belgian parlamenttivaalit 2024

Belgian vuoden 2024 parlamenttivaalit järjestettiin 9. kesäkuuta, ja niissä valittiin kaikki maan edustajainhuoneen 150 edustajaa seuraavaksi viideksi vuodeksi. Samanaikaisesti parlamenttivaalien kanssa EU- ja aluevaalien kanssa.
Ehdokasasettelu ja äänioikeus

Seuraavat istuvat edustajat eivät asettuneet ehdolle:
Patrick Dewael (Open VLD)
Valerie Van Peel (N-VA)
Maggie De Block (Open VLD)
Äänioikeus vaaleissa on henkilöillä, jotka täyttävät seuraavat ehdot:
väh. 18-vuotias
Belgian kansalainen
on rekisteröitynyt äänestäjäksi
ei ole erikseen menettänyt äänioikeuttaan oikeuden päätöksellä
Belgiassa on käytössä äänestysvelvollisuus. Äänestämättä jättämisestä voidaan langettaa sakkorangaistus tai jopa kymmenen vuoden äänestyskiellolla. Äänestyspaikkojen puheenjohtaja toimittaa listan äänestämättä jättäneistä maan syyttäjävirastolle, joka voi halutessaan aloittaa syyteharkinnan.
Tulokset

Taulukossa ne puolueet, jotka saivät väh. yhden ehdokkaan läpi edustajainhuoneeseen.
| Puolue | Ääniä | Osuus | Voitetut paikat |
| --- | --- | --- | --- |
| N-VA | 1 167 061 | 16,71 | 24 |
| VB | 961 601 | 13,77 | 20 |
| MR | 716 934 | 10,26 | 20 |
| PTB-PVDA | 688 369 | 9,86 | 15 |
| Vooruit | 566 436 | 8,11 | 13 |
| PS | 561 602 | 8,04 | 16 |
| CD&V | 557 392 | 7,98 | 11 |
| LE | 472 755 | 6,77 | 14 |
| Open VLD | 380 659 | 5,45 | 8 |
| Groen | 324 608 | 4,65 | 7 |
| Ecolo | 204 438 | 2,93 | 2 |
| DéFi | 84 024 | 1,20 | 1 |
Äänioikeutettuja: 8 368 029
Annettuja ääniä: 7 315 450
Tyhjiä ja hylättyjä ääniä: 416 577
Hyväksyttyjä ääniä: 6 898 873
Lähde:
Istuva pääministeri Alexander De Croo ilmoitti hallituksensa erosta, minkä kuningas Philippe hyväksyi 10. kesäkuuta. De Croon hallitus jatkaa toimitusministeristönä uuden hallituksen nimittämiseen saakka.
Espanjan Grand Prix 2015

|  Espanjan Grand Prix 2015  |
| --- | --- |
 5. osakilpailu 19 osakilpailusta kaudella 2015. 

Päivämäärä:  10. toukokuuta 2015
Sijainti:  Circuit de Catalunya, Barcelona, Espanja
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  4,655 km
Kilpailun pituus:  66 kierrosta, 307,104 km
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Nico Rosberg   (Mercedes)
Paaluaika:  1.24,681
Palkintokoroke
Voittaja:   Nico Rosberg   (Mercedes)
Toinen:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Kolmas:   Sebastian Vettel   (Ferrari)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Kierrosaika:  1.28,270 (kierroksella 54)
Espanjan Grand Prix oli Formula 1 -sarjan viides osakilpailu kaudella 2015. Kilpailu ajettiin 10. toukokuuta 2015 Barcelonassa sijaitsevalla Circuit de Catalunyan moottoriradalla. Kilpailun voittoon ajoi paalupaikalta lähtenyt Nico Rosberg.
Kilpailu

Kauden viidenteen osakilpailuun paalupaikalta lähti ensimmäistä kertaa tällä kaudella Mercedes-kuljettaja Nico Rosberg. Startissa kolmosruudusta liikkeelle lähtenyt Ferrarin Sebastian Vettel pystyi ohittamaan kakkospaikalta lähteneen Lewis Hamiltonin. Kimi Räikkönen ohitti molemmat Toro Rosso-kuljettajat ensimmäisellä kierroksella ja nousi viidenneksi.
Hamilton jumittui Vettelin taakse, ja Rosberg karkasi häneltä kärjessä. Hamilton kurvasi ensimmäiselle varikkopysähdykselleen kierroksella 12, mutta varikkokäynnillä pyörän kiinnityksen aiheuttamat ongelmat veivät Hamiltonilta mahdollisuuden ohittaa Vettel varikkopysähdysten yhteydessä. Vettel pysähtyi kierroksella 13. Taaempana Lotus-kuljettajat kolaroivat keskenään radan kolmannessa mutkassa. Kolarin seurauksena Pastor Maldonadon takasiipi vaurioitui ja venezuelalainen joutui myöhemmin keskeyttämään, kierroksella 45 kolarivaurioihin. Romain Grosjeanin varikkopysähdys ei onnistunut mutkattomasti, sillä hän törmäsi varikkomiehistöönsä, mutta kukaan ei loukkaantunut tilanteessa pahasti. Kotiyleisön edessä myös Fernando Alonsolla riitti draamaa. Hän kertoi tiimiradioon kärsivänsä jarruongelmista, ja varikkostopille tullessaan hän oli lähellä aiheuttaa Grosejanin tapaisen vaaratilanteen varikolla. Alonso joutui keskeyttämään kierroksella 26. Viimeisten varikkopysähdysten yhteydessä Hamilton onnistui ohittamaan Sebastian Vettelin. Kilpailun viimeisellä kierroksella Daniil Kvjat ja Carlos Sainz Jr. osuivat toisiinsa, mutta molemmat pystyivät jatkamaan kilpailua maaliin asti, tilanteessa kummankaan autoon ei tullut merkittäviä vaurioita.
Espanjan Grand Prix'n voittoon ajoi Nico Rosberg, jolle voitto oli kauden ensimmäinen. Rosbergin tallikaveri Lewis Hamilton ajoi toiseksi ja Vettel kolmanneksi. Valtteri Bottas ajoi neljänneksi pystyen pitämään Kimi Räikkösen takanaan painostuksesta huolimatta.
Kilpailu > Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Talli | Aika/Keskeytys | Kierrokset | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Nico Rosberg | Mercedes | 1:41.12,555 | 66 | 1 | 25 |
| 2 |  Lewis Hamilton | Mercedes | +17,551 | 66 | 2 | 18 |
| 3 |  Sebastian Vettel | Ferrari | +45,342 | 66 | 3 | 15 |
| 4 |  Valtteri Bottas | Williams-Mercedes | +59,217 | 66 | 4 | 12 |
| 5 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | +1.00,002 | 66 | 7 | 10 |
| 6 |  Felipe Massa | Williams-Mercedes | +1.21.314 | 66 | 9 | 8 |
| 7 |  Daniel Ricciardo | Red Bull-Renault | +1 Kierros | 65 | 10 | 6 |
| 8 |  Romain Grosjean | Lotus-Mercedes | +1 Kierros | 65 | 11 | 4 |
| 9 |  Carlos Sainz Jr. | Toro Rosso-Renault | +1 Kierros | 65 | 5 | 2 |
| 10 |  Daniil Kvjat | Red Bull-Renault | +1 Kierros | 65 | 8 | 1 |
| 11 |  Max Verstappen | Toro Rosso-Renault | +1 Kierros | 65 | 6 |  |
| 12 |  Felipe Nasr | Sauber-Ferrari | +1 Kierros | 65 | 15 |  |
| 13 |  Sergio Pérez | Force India | +1 Kierros | 65 | 18 |  |
| 14 |  Marcus Ericsson | Sauber-Ferrari | +1 Kierros | 65 | 16 |  |
| 15 |  Nico Hülkenberg | Force India | +1 Kierros | 65 | 17 |  |
| 16 |  Jenson Button | McLaren-Honda | +1 Kierros | 65 | 14 |  |
| 17 |  Will Stevens | Manor-Ferrari | +3 Kierrosta | 63 | 19 |  |
| 18 |  Roberto Merhi | Manor-Ferrari | +4 Kierrosta | 62 | 20 |  |
| Kesk. |  Pastor Maldonado | Lotus-Mercedes | Kolarivaurio | 45 | 12 |  |
| Kesk. |  Fernando Alonso | McLaren-Honda | Jarrut | 26 | 13 |  |
Sijoitukset kilpailun jälkeen

| Sijoitus | Kuljettaja | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Lewis Hamilton | 111 |
| 2 |  Nico Rosberg | 91 |
| 3 |  Sebastian Vettel | 80 |
| 4 |  Kimi Räikkönen | 52 |
| 5 |  Valtteri Bottas | 42 |
| Sijoitus | Valmistaja | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Mercedes | 202 |
| 2 |  Ferrari | 132 |
| 3 |  Williams | 81 |
| 4 |  Red Bull Racing | 30 |
| 5 |  Sauber | 19 |
Huom!: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.
Tuhoamisleiri

Tuhoamisleirit merkittynä pääkallomerkillä  Puolan kartalle
Treblinkan tuhoamisleirin pienoismalli
Tuhoamisleirit olivat natsi-Saksan toisessa maailmansodassa vuosien 1941–1942 aikana perustamia leirejä, jotka kehitettiin toteuttamaan etenkin natsien rotuopin mukaisten ali-ihmisten tuhoamissuunnitelmaa, ”lopullista ratkaisua”. Kuudella tuhoamisleirillä kaasutettiin hengiltä yli kolme miljoonaa ihmistä, enimmäkseen juutalaisia.
Historia

Aluksi saksalaiset surmasivat valloittamisensa alueiden juutalaisia ja muita ”ali-ihmisiä” ampumalla. Kun juutalaisten surmaaminen ampumalla oli osoittautunut epäkäytännölliseksi, saksalaiset alkoivat etsiä vaihtoehtoisia tappomenetelmiä. Juutalaisten tuhoamisen painopiste päätettiin siirtää miehitetystä Neuvostoliitosta Puolaan, jonne rakennettiin tuhoamisleirejä.
Syksyn 1941 ja kevään 1942 välillä Puolaan rakennettiin kuusi tuhoamisleiriä: Chełmno, Bełżec, Sobibór, Treblinka, Majdanek ja Auschwitz-Birkenau. Tuhoamisleireillä oli vain yksi tehtävä: saapuvien vankien välitön murhaaminen. Leireistä Auschwitz-Birkenau ja Majdanek toimivat lisäksi keskitysleireinä, joissa vankeja hyödynnettiin myös työvoimana.
Saatuaan leirit toimintakuntoon keskikesällä 1942 saksalaiset ryhtyivät haravoimaan koko hallitsemaansa maaperää ja kokoamaan juutalaiset yhteen miltei jokaisessa Euroopan maassa. Heidät koottiin usein ylikansoitettuihin ghettoihin tai työleireihin. Uhrit pakattiin ahtaisiin tavaravaunuihin yleensä ilman ruokaa ja vettä, ja heidät rahdattiin tappokeskuksiin. Matka saattoi kestää kaksikin viikkoa, ja moni kuoli jo matkalla. Perillä SS-vartijat koirineen ajoivat uhrit kaasukammioiden porteille. Uhrit riisuutuivat ja heidät pakotettiin ilmattomiin ja ikkunattomiin bunkkereihin. Kaasukammiot oli naamioitu suihkuhuoneiksi, ja useimmat uhrit eivät siksi vastustelleet vartijoita. Kun ihmiset olivat sisällä, Auschwitzissa ja Majdanekissa vartijat pudottivat kammioihin Zyklon B -tuholaismyrkyn syaanivetykiteitä, jotka höyrystyivät nopeasti ja tuottivat tappavaa kaasua. Muissa leireissä heidät tapettiin hiilimonoksidilla. Chełmnossa uhrit murhattiin kaasuvaunuissa, isojen pakettiautojen tavaratilassa, jonne auton pakokaasut johdettiin. Uhrien kuoltua vangeista muodostettu Sonderkommandoryhmä raahasi heidät polttouuneihin.
Chełmnossa murhattiin yhteensä vähintään 152 000 ihmistä. Bełżecissä surmattiin noin 600 000 juutalaista. Sobibórissa tapettiin 200 000–250 000 juutalaista. Treblinkassa kuoli 750 000–900 000 juutalaista. Majdanekissa surmattiin noin 180 000 ihmistä, joista 50 000–120 000 oli juutalaisia. Auschwitzissa surmattiin vähintään 1,1 miljoonaa ihmistä, mahdollisesti jopa 1,5 miljoonaa, joista juutalaisia oli 960 000.
Belzecistä, Sobiborista ja Treblinkasta onnistui pakenemaan kaikkiaan 300 vankia, joista lähes kaikki Treblinkan ja Sobiborin kapinoissa elokuussa ja lokakuussa 1943.
Natsit sulkivat Belzecin joulukuussa 1942 sekä Sobiborin ja Treblinkan marraskuussa 1943. Chelmnossa ja Auschwitzissa tapettiin vankeja vielä vuoteen 1944 asti, ja Auschwitzissa ja Majdanekissa oli yhä vankeja kun ne vapautettiin. Natsit purkivat Majdanekia lukuun ottamatta kaikki leirit niiden lakkautuksen jälkeen ja maisemoivat alueet jälkiensä peittämiseksi. Myös Auschwitz-Birkenaun kaasukammiot purettiin marraskuussa 1944, minkä jälkeen leiri toimi pakkotyöleirinä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tuhoamisleiri Wikimedia Commonsissa
| n k Holokausti |
| --- | --- |
Taustoja:  antijudaismi  antisemitismi  eugeniikka  juutalaiset  kansallissosialismi  keskitysleiri  propaganda  rasismi  selkäänpuukotusteoria  Siionin viisaiden pöytäkirjat 
Natsien juutalaisvainot:  ali-ihminen  der ewige Jude  Einsatzgruppen  ghetot: Krakova, Łódź, Varsova  joukkomurhat: Babyn Jar, Biķernieki, Jedwabne, Liepāja, Paneriai, Rumbula, Odessa  keltainen daavidintähti  Kristalliyö  Madagaskar-suunnitelma  Nürnbergin lait 
Keskitysleirit:  Auschwitz  Bergen-Belsen  Buchenwald  Kaiserwald  Majdanek  Mauthausen  Muselmann  Ravensbrück  Sachsenhausen  Stutthof  Theresienstadt  Luettelo natsien keskitysleireistä  Kapo  leirien naisvartijat  vankitunnukset 
Holokausti:  Wannseen konferenssi  Lopullinen ratkaisu  Operaatio Reinhard  Aktion T4  Arbeit macht frei  tuhoamisleiri  kaasukammio  Zyklon B  Sonderkommando  Birkenau  Bełżec  Chełmno  Sobibór  Treblinka  kuolemanmarssit  Suomen juutalaisluovutukset 
Muut uhrit:  homoseksuaalit  Jehovan todistajat  kommunistit  romanit  slaavit  toisinajattelijat 
Vastarinta:  gheton kansannousu  Varsovan geton kansannousu  ŻOB  ŻZW  heinäkuun 20. päivän salaliitto 
Uhreja ja auttajia:  Corrie ten Boom  Adam Czerniaków  Anne Frank  Miep Gies  Petr Ginz  Albert Göring  Janusz Korczak  Giorgio Perlasca  David Rapoport  Oskar Schindler  Edith Stein 
Vastuulliset:  Viktors Arājs  Karl Brandt  Adolf Eichmann  Odilo Globocnik  Reinhard Heydrich  Heinrich Himmler  Adolf Hitler  Rudolf Höss  Friedrich Jeckeln  Josef Mengele  Julius Streicher  Gestapo  Natsi-Saksa  SS 
Holokaustin jälkeen:  Beriha  Frankfurtin Auschwitz-oikeudenkäynnit  holokaustin kiistäminen  holokaustin muistaminen  Nürnbergin oikeudenkäynnit  Nürnbergin säännöstö  Simon Wiesenthal -keskus  Vanhurskaat kansakuntien joukossa 
Muistomerkkejä:  Yad Vashem  Euroopan murhattujen juutalaisten muistomerkki  Mémorial des Martyrs de la Déportation  Apua anovat kädet
Anita Nuopponen

Anita Nuopponen on Vaasan yliopiston emeritaprofessori. Hänet nimitettiin vuonna 2014 Vaasan yliopiston teknisen viestinnän professoriksi. Tätä ennen hän toimi Vaasan yliopistossa eri tehtävissä, vuodesta 1986 lähtien yliassistenttina, lehtorina ja hoitaen viestinnän professuuria.
Nuopponen on koulutukseltaan filosofian tohtori. Hän väitteli Vaasan yliopistossa vuonna 1994 aiheena käsitejärjestelmät ja otsikkona "Begreppssystem för terminologisk analys". Nuopponen oli Terminfo-lehden mukaan ensimmäinen suomalainen, joka väitteli terminologiaopin alalta. Tätä ennen, vuonna 1988, hän oli tehnyt lisensiaatintyön käsitejärjestelmistä terminologisen analyysin apuna.
Vuonna 2017 teknisen viestinnän kansainvälinen järjestö TCeurope (Technical Communication in Europe) myönsi Anita Nuopposelle TCeurope Honours Award -tunnustuspalkinnon. Järjestö korosti Nuopposen uraauurtavaa työtä alan kehittäjänä Suomessa ja Euroopassa.
Nuopponen piti jo 1980-luvulla ensimmäisiä teknisen viestinnän kursseja Vaasan yliopistossa. Hän on ollut aktiivinen teknisen viestinnän opintojen kehittäjä. Vuodesta 2012 lähtien Vaasan yliopistossa on ollut teknisen viestinnän maisteriohjelma, jossa yhdistyy tietojärjestelmätieteen, viestintätieteiden ja taloustieteiden opintoja. Maisteriohjelmasta valmistutaan joko kauppatieteiden maisteriksi tai filosofian maistereiksi. Kauppatieteiden maisterit suuntautuvat ohjelmassa tietojärjestelmätieteeseen. Filosofian maisteriksi opiskelijat voivat suuntautua joko viestintätieteisiin tai terminologiaan.
Nuopponen on tehnyt pitkäjänteistä työtä teknisen viestinnän ja terminologian tutkimuksessa. Hänen erityisen mielenkiintonsa kohde terminologian tutkimuksessa on käsitteiden väliset suhteet. Useiden aihetta käsittelevien tieteellisten julkaisujen lisäksi hän on myös mukana kansainvälisen terminologia-alan ISO 704 -standardin kehittämistyössä. Anita Nuopponen on vuodesta 1994 lähtien pitänyt yhdessä opiskelijoidensa kanssa Terminology Forum -sivustoa, josta löytyy tietoa terminologiasta sekä runsaasti linkkejä eri erikoisalojen sähköisiin sanastoihin ja sanakirjoihin.
Aiheesta muualla

Professori Anita Nuopposen julkaisut ja asiantuntijatehtävät Vaasan yliopiston tutkimustietokannassa[vanhentunut linkki]
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO) 
Tieteilijät:  ORCID 
Muut:  IdRef
Suomen presidentinvaali 2012

Ensimmäisellä kierroksellä eniten ääniä saanut ehdokas eduskuntavaalien vaalipiireissä
  Sauli Niinistö
  Paavo Väyrynen
  Eva Biaudet
Suomen presidentinvaali 2012 järjestettiin tammi–helmikuussa 2012. Vaalin ensimmäinen kierros järjestettiin sunnuntaina 22. tammikuuta ja toinen kierros 5. helmikuuta. Sauli Niinistö valittiin Suomen tasavallan presidentiksi toimikaudelle 2012–2018. Uusi presidentti aloitti toimikautensa valitsemista seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, 1. maaliskuuta 2012.
Kaksi kautta istunut tasavallan presidentti Tarja Halonen ei voinut enää asettua ehdolle. Halosesta tuli siten ensimmäinen presidentti, jonka jatkokausi ei ollut mahdollinen uudistetun perustuslain nojalla – Mauno Koivistolla oli mahdollisuus asettua ehdolle vielä kolmannelle kaudelle 1994, kun taas Martti Ahtisaari ei asettunut ehdolle toiselle kaudelle 2000.
Vaaliin asetettiin yhteensä kahdeksan ehdokasta – kuusi miestä ja kaksi naista. Kaikki eduskuntapuolueet asettivat oman ehdokkaansa. Valitsijayhdistyksiä ei muodostettu. Ehdokkaina olivat ehdokasnumeroiden mukaisessa järjestyksessä: 2 Pekka Haavisto (vihr.), 3 Timo Soini (ps.), 4 Paavo Väyrynen (kesk.), 5 Paavo Lipponen (sd.), 6 Sauli Niinistö (kok.), 7 Sari Essayah (kd.), 8 Eva Biaudet (r.) ja 9 Paavo Arhinmäki (vas.). Helsingin vaalipiirilautakunta arpoi ehdokasnumerot oikeuskanslerin läsnä ollessa 12. joulukuuta 2011 ja vahvisti ehdokasasettelun 15. joulukuuta.
Vaalin ensimmäisen kierroksen ennakkoäänestys käytiin 11.–17. tammikuuta, jonka aikana uurnilla kävi 32,7 prosenttia äänioikeutetuista. Tämä oli enemmän kuin edellisessä presidentinvaalissa, mutta myös äänestyspäiviä oli yksi enemmän sillä edellisessä vaalissa loppiainen oli välipäivä. Ulkomailla oleskelevista suomalaisista vajaa 48 000 kävi äänestämässä ennakkoon ensimmäisellä kierroksella, mikä on kaikkien aikojen ennätys.
Toiselle kierrokselle ylsivät Niinistö ja Haavisto. Toisen kierroksen ennakkoäänestys kotimaassa järjestettiin 25.–31. tammikuuta.
Tulokset

Suomen presidentinvaalin 22. tammikuuta – 6. helmikuuta 2012 tulokset
| Ehdokas | Ehdokas | Puolue | Puolue | 1>  kierros.Ääniä | 1>  kierros. % | 2>  kierros.Ääniä | 2>  kierros. % |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Sauli Niinistö | Kokoomus | KOK | 1 131 254 | 36,96 | 1 802 328 | 62,59 |  |  |  |  |
|  | Pekka Haavisto | Vihreät | VIHR | 574 275 | 18,76 | 1 077 425 | 37,41 |  |  |  |  |
|  | Paavo Väyrynen | Keskusta | KESK | 536 555 | 17,53 |  |  |  |  |  |  |
|  | Timo Soini | Perussuomalaiset | PS | 287 571 | 9,40 |  |  |  |  |  |  |
|  | Paavo Lipponen | Suomen Sosialidemokraattinen Puolue | SDP | 205 111 | 6,70 |  |  |  |  |  |  |
|  | Paavo Arhinmäki | Vasemmistoliitto | VAS | 167 663 | 5,48 |  |  |  |  |  |  |
|  | Eva Biaudet | Ruotsalainen kansanpuolue | RKP | 82 598 | 2,70 |  |  |  |  |  |  |
|  | Sari Essayah | Kristillisdemokraatit | KD | 75 744 | 2,47 |  |  |  |  |  |  |

| Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | 3 060 771 | 100 % | 2 879 753 | 100 % |  |  |  |  |

| Hyväksyttyjä ääniä | Hyväksyttyjä ääniä | Hyväksyttyjä ääniä | Hyväksyttyjä ääniä | 3 060 771 | 99,69 | 2 879 753 | 99,13 |  |  |  |  |
| Hylätyt | Hylätyt | Hylätyt | Hylätyt | 9 658 | 0,31 | 25 133 | 0,87 |  |  |  |  |
| Äänestäneitä | Äänestäneitä | Äänestäneitä | Äänestäneitä | 3 070 429 | 69,7 | 2 904 886 | 66,0 |  |  |  |  |
| Äänioikeutettuja | Äänioikeutettuja | Äänioikeutettuja | Äänioikeutettuja | 4 402 622 |  | 4 402 622 |  |  |  |  |  |

|  Lähde: Oikeusministeriö |  Lähde: Oikeusministeriö |  Lähde: Oikeusministeriö |  Lähde: Oikeusministeriö |  Lähde: Oikeusministeriö |  Lähde: Oikeusministeriö |  Lähde: Oikeusministeriö |  Lähde: Oikeusministeriö |  |  |  |  |
Äänioikeutettuja oli 4 402 622, joista ulkomailla asui 230 422. Äänestysaktiivisuus oli kotimaassa 72,8 ja ulkosuomalaiset mukaan lukien 69,7 prosenttia. Ennakkoon äänesti 1 415 004 ja vaalipäivänä 1 655 425 äänioikeutettua. Näistä hylättyjä ääniä oli 9 658 eli 0,31 prosenttia annetuista äänistä.
Toisella kierroksella äänestysaktiivisuus oli kotimaassa 68,9 prosenttia, mikä oli presidentinvaalien alhaisin tulos sitten vuoden 1950 vaalien. Myös äänestysaktiivisuuden lasku toisella kierroksella ensimmäiseen nähden oli tavatonta suoran kansanvaalin aikana. Lisäksi ensimmäistä kertaa koskaan ennakkoäänestys oli vilkkaampaa kuin vaalipäivän äänestys.
Hylättyjä ääniä oli 25 133 eli 0,87 prosenttia annetuista äänistä, mikä oli sekin ennätys.