stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ulv (suku)

| Ulv |
| --- | --- |
 Suvun vaakuna ”taaksepäin katsova susi”
 Suvun ensimmäinen vaakuna
Alkuperä:  Bjälbo-suku, Itä-Göötanmaa, Ruotsi
Varhaisin tieto:  1200-luku
† Sammunut Ruotsissa
Sammunut:  1500-luvulla
Ulv-suku (ruots. Ulvätten) haarautui Bjälbo-suvusta 1200-luvulla. Tuolloin Ruotsin jaarlin Kaarle Kuuron pojasta Karl Karlssonista tuli suvun kantaisä. 
Suku oli aristokraattinen koko keskiajan, kunnes se kuoli sukupuuttoon miesten puolella vuonna 1580 ja naisten puolella 1600-luvun alussa. Ruotsin ritarihuone perustettiin vuonna 1625, minkä vuoksi sukua ei koskaan aateloitu.
Umaro Sissoco Embaló

| Umaro Sissoco Embaló |
| --- | --- |

Guinea-Bissaun presidentti
 27. helmikuuta 2020 alkaen  
Edeltäjä:  José Mário Vaz
Guinea-Bissaun pääministeri
 2016 – 2018  
Edeltäjä:  Baciro Djá
Seuraaja:  Artur Silva
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. syyskuuta 1972 (ikä 52) Bissau
Tiedot
Puolue:  Madem G15
Koulutus:  Valtiotieteen maisteri
Tutkinnot:  Madridin yliopisto
Umaro Sissoco Embaló on guineabissaulainen poliitikko, joka on toiminut maansa pääministerinä ja sitten presidenttinä vuodesta 2020.
Ennen poliittista uraansa Embaló kohosi sotilasurallaan kenraaliksi. Hänellä on läheisest välit naapurimaita hallitseviin kenraaleihin. Lokakuussa 2021 Embaló ilmoitti lopettaneensa maataan vaivanneen huumerikollisuuden.
Vaalikampanjassaan Embaló korosti mahdollisuuksiaan yhdistää kansaa. Hän on itse muslimi, mutta naimisissa kristityn naisen kanssa. Etniseltä taustaltaan hän on fulani, ja hänen äitinsä on kotoisin Malista.
Unhola

| Unhola |
| --- | --- |
 Yhtyeen jäsenet
Tiedot
Toiminnassa:  1994–2000
Tyylilaji:  Black metal
Kotipaikka:  Uusikaupunki, Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Margoath, laulu   Marko Hyytiä, rummut, koskettimet   Jussi Hänninen, kitara (basso)  Taneli Hatakka, kitara (basso) 
Levy-yhtiö:  Meat Hook Productions   Plasmatica Records  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Unhola oli vuosina 1994–2000 toiminut uusikaupunkilainen black metal -yhtye. Ruotsalainen Plasmatica Records -levy-yhtiö julkaisi vuonna 2000 yhtyeen ainoan albumin nimeltä Inferno. Julkaisun jälkeen yhtye on ollut määrittelemättömän mittaisella tauolla. Yhtyeen musiikkityyli oli raaka black metal melodisilla kitarariffeillä. Kaikki Unholan sanoitukset olivat suomenkielisiä.
Jäsenten muut yhtyeet

Vokalisti Margoath vaikutti sittemmin hardcore punk -yhtye Aivottomissa. Kitaristi Jussi Hänninen on soittanut Fall of the Leafe -yhtyeessä, joka julkaisi uransa aikana kuusi albumia. Taneli Hatakan yhtyeitä ovat olleet Crimson Midwinter, Torture Killer ja Fall of the Leafe.
Diskografia

Beetlehemin Saasta (omakustanne, 1996)
Mustan syvyyden tuulet... (omakustanne, 1997)
Minä olen tie (Meat Hook Productions, 1998)
Inferno (Plasmatica Records, 2000)
Aiheesta muualla

Unhola Discogs-sivustolla
Unhola Encyclopaedia Metallumissa
Unhola Reverbnationissa
Unhola Last.fm:ssä (englanniksi)
Uinnin lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailut 2012

Uinnin lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailut 2012 järjestettiin Istanbulissa Turkissa. Kilpailut käytiin 12.–16. joulukuuta 2012 Sinan Erdem Domella. Kilpailuja hakivat Mar del Plata (Argentiina), Sydney (Australia), Wien (Itävalta), Rio de Janeiro (Brasilia), Hongkong (Kiina), Durban (Etelä-Afrikka) ja Istanbul (Turkki). FINA teki päätöksensä kisaisännästä huhtikuussa 2008.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  Vladimir Morozov | 20,55 |  Florent Manaudou | 20,88 |  Anthony Ervin | 20,99 |
| 100 m |  Vladimir Morozov | 45,65 |  Tommaso D’Orsogna | 46,80 |  Jevgeni Lagunov | 46,81 |
| 200 m |  Ryan Lochte | 1.41,92 |  Paul Biedermann | 1.42,07 |  Conor Dwyer | 1.43,78 |
| 400 m* |  Paul Biedermann | 3.39,15 |  Hao Yun | 3.39,48 |  Matthew Stanley | 3.41,01 |
| 1 500 m* |  Mads Glæsner | 14.30,01 |  Gregorio Paltrinieri | 14.31,13 |  Pál Joensen | 14.36,93 |
Selkäuinti
| 50 m |  Robert Hurley | 23,04 |  Matt Grevers | 23,17 |  Stanislav Donets | 23,19 |
| 100 m |  Matt Grevers | 49,89 |  Stanislav Donets | 49,91 |  Guilherme Guido | 50,50 |
| 200 m |  Radosław Kawęcki | 1.48,48 |  Ryan Lochte | 1.48,50 |  Ryan Murphy | 1.48,86 |
Rintauinti
| 50 m |  Aleksander Hetland | 26,30 |  Damir Dugonjič | 26,32 |  Florent Manaudou | 26,33 |
| 100 m |  Fabio Scozzoli | 57,10 |  Damir Dugonjič | 57,32 |  Kevin Cordes | 57,83 |
| 200 m |  Dániel Gyurta | 2.01,35 KE |  Michael Jamieson | 2.03,00 |  Vjatšeslav Sinkevitš | 2.03,08 |
Perhosuinti
| 50 m |  Nicholas Santos | 22,22 KE |  Chad le Clos | 22,26 |  Tom Shields | 22,46 |
| 100 m |  Chad le Clos | 48,82 KE |  Tom Shields | 49,54 |  Ryan Lochte | 49,59 |
| 200 m |  Kazuya Kaneda | 1.51,01 KE |  László Cseh | 1.51,66 |  Nikolai Skvortsov | 1.52,33 |
Sekauinti
| 100 m |  Ryan Lochte | 51,21 |  Kenneth To | 51,38 |  George Bovell | 51,66 |
| 200 m |  Ryan Lochte | 1.49,63 ME |  Daiya Seto | 1.52,80 |  László Cseh | 1.52,89 |
| 400 m |  Daiya Seto | 3.59,15 |  László Cseh | 4.00,50 |  Dávid Verrasztó | 4.02,87 |
Viestit
| 4 × 100 m vapaauinti |  Yhdysvallat Anthony Ervin Ryan Lochte Jimmy Feigen Matt Grevers Garrett Weber-Gale (ae) Tyler Reed (ae) | 3.06,40 |  Italia Luca Dotto Marco Orsi Michele Santucci Filippo Magnini | 3.07,07 |  Australia Tommaso D’Orsogna Kyle Richardson Travis Mahoney Kenneth To | 3.07,27 |
| 4 × 200 m vapaauinti |  Yhdysvallat Ryan Lochte Conor Dwyer Michael Klueh Matt McLean Garrett Weber-Gale (ae) Michael Weiss (ae) | 6.51,40 |  Australia Tommaso D’Orsogna Jarrod Killey Kyle Richardson Robert Hurley Travis Mahoney (ae) | 6.52,29 |  Saksa Paul Biedermann Dimitri Colupaev Christoph Fildebrandt Yannick Lebherz | 6.53,22 |
| 4 × 100 m sekauinti |  Yhdysvallat Matt Grevers Kevin Cordes Tom Shields Ryan Lochte Ryan Murphy (ae) Mihail Aleksandrov (ae) Anthony Ervin (ae) | 3.21,03 |  Venäjä Stanislav Donets Vjatšeslav Sinkevitš Nikolai Skvortsov Vladimir Morozov Vjatšeslav Prudnikov (ae) Jevgeni Lagunov (ae) | 3.22,86 |  Australia Robert Hurley Kenneth To Grant Irvine Tommaso D’Orsogna Kyle Richardson (ae) | 3.24,77 |
(*) 400 metrin vapaauinnissa pronssia ja 1 500 metrin vapaauinnissa kultaa voittanut  Mads Glæsner hylättiin levmetamfetamiinia sisältäneen dopingnäytteen vuoksi ja hänen mitalinsa jaettiin uudelleen. 31. tammikuuta 2014 päätettiin, että ainoastaan hänen 400 metrin vapaauintinsa hylätään.

(ae) uivat alkuerissä
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  Aljaksandra Herasimenja | 23,64 |  Francesca Halsall | 23,87 |  Jeanette Ottesen | 24,00 |
| 100 m |  Britta Steffen | 52,31 |  Megan Romano | 52,48 |  Tang Yi | 52,73 |
| 200 m |  Allison Schmitt | 1.53,59 |  Katinka Hosszú | 1.54,31 |  Melanie Costa | 1.54,45 |
| 400 m |  Melanie Costa | 4.01,18 |  Chloe Sutton | 4.01,20 |  Lauren Boyle | 4.01,24 |
| 800 m |  Lauren Boyle | 8.08,62 |  Lotte Friis | 8.10,99 |  Chloe Sutton | 8.15,53 |
Selkäuinti
| 50 m |  Zhao Jing | 25,95 KE |  Olivia Smoliga | 26,13 |  Aleksandra Urbańczyk | 26,50 |
| 100 m |  Olivia Smoliga | 56,64 |  Mie Nielsen | 57,07 |  Simona Baumrtová | 57,18 |
| 200 m |  Daryna Zevina | 2.02,24 |  Bonnie Brandon | 2.03,19 |  Duane Da Rocha | 2.04,15 |
Rintauinti
| 50 m |  Rūta Meilutytė | 29,44 KE, EE |  Alia Atkinson | 29,67 |  Sarah Katsoulis | 29,94 |
| 100 m |  Rūta Meilutytė | 1.03,52 KE, EE |  Alia Atkinson | 1.03,80 |  Rikke Møller Pedersen | 1.04,05 |
| 200 m |  Rikke Møller Pedersen | 2.16,08 KE |  Laura Sogar | 2.16,93 |  Kanako Watanabe | 2.19,39 |
Perhosuinti
| 50 m |  Lu Ying | 25,14 |  Jiao Liuyang | 25,23 |  Jeanette Ottesen | 25,55 |
| 100 m |  Ilaria Bianchi | 56,13 |  Liu Zige | 56,58 |  Jemma Lowe | 56,66 |
| 200 m |  Katinka Hosszú | 2.02,20 KE, EE |  Jiao Liuyang | 2.02,28 |  Jemma Lowe | 2.03,19 |
Sekauinti
| 100 m |  Katinka Hosszú | 58,49 KE |  Rūta Meilutytė | 58,79 |  Zhao Jing | 58,80 |
| 200 m |  Ye Shiwen | 2.04,64 KE |  Katinka Hosszú | 2.04,72 |  Hannah Miley | 2.07,12 |
| 400 m |  Hannah Miley | 4.23,14 KE, EE |  Ye Shiwen | 4.23,33 |  Katinka Hosszú | 4.25,95 |
Viestit
| 4 × 100 m vapaauinti |  Yhdysvallat Megan Romano Jessica Hardy Lia Neal Allison Schmitt Shannon Vreeland (ae) Olivia Smoliga (ae) | 3.31,01 |  Australia Angie Bainbridge Marieke Guehrer Brianna Throssell Sally Foster | 3.32,90 |  Tanska Mie Nielsen Pernille Blume Kelly Rasmussen Jeanette Ottesen | 3.33,51 |
| 4 × 200 m vapaauinti |  Yhdysvallat Megan Romano Chelsea Chenault Shannon Vreeland Allison Schmitt Jasmine Tosky (ae) | 7.39,25 |  Venäjä Veronika Popova Jelena Sokolova Darja Beljakina Ksenija Juskova | 7.42,77 |  Kiina Qiu Yuhan Pang Jiaying Guo Junjun Tang Yi Wang Fei (ae) | 7.43,26 |
| 4 × 100 m sekauinti |  Tanska Mie Nielsen Rikke Møller Pedersen Jeanette Ottesen Pernille Blume | 3.49,87 |  Australia Rachel Goh Sarah Katsoulis Marieke Guehrer Angie Bainbridge Grace Loh (ae) Samantha Marshall (ae) Brianna Throssell (ae) Sally Foster (ae) | 3.50,88 |  Yhdysvallat Olivia Smoliga Jessica Hardy Claire Donahue Megan Romano Laura Sogar (ae) Christine Magnuson (ae) Lia Neal (ae) | 3.51,43 |
(ae) uivat alkuerissä
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 11 | 8 | 8 | 27 |
| 2 |  Kiina | 3 | 5 | 3 | 11 |
| 3 |  Unkari | 3 | 4 | 3 | 10 |
| 4 |  Tanska | 3 | 2 | 4 | 9 |
| 5 |  Venäjä | 2 | 3 | 4 | 9 |
| 6 |  Italia | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 7 |  Japani | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 7 |  Saksa | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 9 |  Liettua | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 10 |  Australia | 1 | 5 | 3 | 9 |
| 11 |  Iso-Britannia | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 12 |  Etelä-Afrikka | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 13 |  Espanja | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 13 |  Uusi-Seelanti | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 15 |  Brasilia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 15 |  Puola | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 17 |  Norja | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 17 |  Ukraina | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 17 |  Valko-Venäjä | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 20 |  Jamaika | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 20 |  Slovenia | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 22 |  Ranska | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 23 |  Färsaaret | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 23 |  Trinidad ja Tobago | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 23 |  Tšekki | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 40 | 40 | 40 | 120 |
Uusi-Seelanti kesäparalympialaisissa 2016

Uusi-Seelanti osallistui Rio de Janeiron kesäparalympialaisiin vuonna 2016 joukkueella, johon kuului 28 urheilijaa yhdeksästä eri lajista. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi Holly Robinson ja päättäjäisissä Liam Malone. Maa saavutti kisoissa yhdeksän kultaa, viisi hopeaa ja seitsemän pronssia eli yhteensä 21 mitalia. Näistä mitaleista kymmenen tuli uinnista, yhdeksän yleisurheilusta ja loput kaksi pyöräilystä.
Maan uintiedustaja Sophie Pascoe saavutti kisoissa peräti kolme kultaa ja kaksi hopeaa.
Mitalistit > Kultaa

Anna Grimaldi - Naisten pituushyppy (Luokka:T47)
Mary Fisher - Naisten 100 metrin selkäuinti (Luokka:S11)
Sophie Pascoe - Naisten 100 metrin selkäuinti, 100 metrin perhosuinti ja 200 metrin yksilöuinti (Luokka:S10)
Cameron Leslie - Miesten 150 metrin yksilöuinti (Luokka:SM4)
Liam Malone - Miesten 200 ja 400 metrin juoksut (Luokka:T44)
Nikita Howarth - Naisten 200 metrin yksilöuinti (Luokka:S7)
Mitalistit > Hopeaa

Sophie Pascoe - Naisten 50 ja 100 metrin vapaauinnit (Luokka:S10)
Lian Malone - Miesten 100 metrin juoksu (Luokka:T44)
Emma Foy - Naisten pyöräilyn takaa-ajo (Luokka:B)
Holly Robinson - Naisten keihäänheitto (Luokka:F46)
Mitalistit > Pronssia

Rebecca Dubber - Naisten 100 metrin selkäuinti (Luokka:S7)
Rory McSweeney - Miesten keihäänheitto (Luokka:F44)
Nikita Howarth - Naisten 50 metrin perhosuinti (Luokka:S7)
Jess Hamill - Naisten kuulantyöntö (Luokka:F34)
William Stedman - Miesten 400 ja 800 metrin juoksu (Luokka:T36)
Emma Foy - Naisten maantieajo (Luokka:B)
Udmurtian vaakuna

Udmurtian vaakuna
Udmurtian vaakuna on yksi Venäjän federaatioon kuuluvan Udmurtian tasavallan valtiollista tunnuksista. Sen on suunnitellut Kutšyran Juri. Vaakuna on pyöreä kilpi, joka jakautuu kahteen osaan: yläosa on punainen ja alaosa musta. Kilven keskellä on valkoinen joutsen levitettyine siipineen. Joutsenen keskellä on punainen aurinkosymboli, kannuksenpyörä, jollainen on myös Udmurtian lipussa. Joutsenen siipien yläpuolella on samanlaiset aurinkosymbolit, mutta ne ovat pienemmät ja väriltään valkoiset. Kilpeä ympäröi neljä kapeaa raitaa, jotka ovat sisältä päin lueteltuna: valkoinen, punainen, valkoinen ja musta.
Vaakunassa on kaiken kaikkiaan kolmea väriä, jotka ovat samat kuin Udmurtian lipussa. Väreillä on omat merkityksensä. Musta symboloi maata ja vakautta, punainen aurinkoa ja elämää ja valkoinen tilaa ja siveyttä. Vaakunassa oleva valkoinen joutsen tai ihmislintu puolestaan kuvaa elpymistä, viisautta, urheutta ja täydellisyyttä. Se perustuu Udmurtian eri väestönryhmien, pääasiassa udmurtien, venäläisten ja tataarien, mytologioihin. Perinteisesti aurinkosymbolin katsotaan tuovan ihmisille hyvää onnea.
Aiheesta  muualla

Tietoa Udmurtian tasavallan virallisista tunnuksista(englanniksi)
Tuote- ja pakkausmerkinnät

Tuote- ja pakkausmerkintä on tapa yksilöidä, vakuuttaa oikeellisuus tai jäljittää jokin esine tai tuote.   Merkintä tuo esille tuotebrändin, standardin, omistusoikeuden, laatujärjestelmän, ympäristöjärjestelmän ja muita kuluttajalle tärkeitä pakkaustietoja kuten parasta ennen -päiväyksen.
Tiedon määrän kasvaessa on jouduttu etsimään koko ajan tehokkaampia tapoja pakata tieto tiiviimpään muotoon. Numeraalisesta merkinnästä siirryttiin jo 1920-luvulla viivakoodeihin. 2000-luku on tuonut tullessaan 2D-koodit, joiden tietomäärä on jopa 100-kertainen verrattuna viivakoodeihin. Uutta tuloaan tekevät RFID-tekniikkaan pohjautuvat sähköiset merkintätavat. Myös painettu elektroniikka tekee tuloaan.
Tuote- ja pakkausmerkintä on pääsääntöisesti valmiiden tuotteiden viimeisimpiä työvaiheita. Esimerkiksi pakattuun maitopurkkiin laitetaan parasta ennen -merkintä ja painettuun lehteen osoitemerkintä. Tuote- ja pakkausmerkintä voi olla myös osavalmistuksen yksi työvaihe ennen lopullista kokoamista.
Tuote- ja pakkausmerkintöjen lähtökohdat

Tuotemerkintä voidaan tarkastella usean eri tekijän perusteella.
Pysyvä ja vaihtuva merkintä .
Pysyvässä merkinnässä merkkaus jälki ei vaihdu esim. logo, pakkaussymboli, viivakoodi jne. Usein nämä on painettu pakkaukseen valmiiksi tai muovituotteissa muotti jäljentää näitä tietoja.
Vaihtuva merkintä puolestaan on jokin sellainen tieto, joka vaihtuu jatkuvasti kuten mm.parasta ennen -päiväys, laatujärjestelmän merkinnät kuten kellonajat, sarjanumerot jne.
Merkintätekniikat. Merkintä voidaan suorittaa eri laitteilla, joiden tekniikka vaihtelee, kuten mustesuihku, polttaminen, laser, leimasin jne. kts. Merkintätekniikat
Merkintä asiakaskohtaisesti kuten metsä-, elektroniikka-, elintarviketeollisuus jne.
Merkinnän laajuus. Merkintä voidaan jakaa pienmerkintään kuten konttorileimasimet. Suurmerkinnässä kyse on monimutkaisista järjestelmistä esim.  merkintöjen määrän ollessa suuri laitteistoon liitetään eri tekniikoita kuten robotteja, tiedonsiirtolaitteistoja sekä muita oheislaitteita. Tyypillinen kohde voi olla elintarviketeollisuuden jogurttipurkin merkintä tai terästehtaan levynmerkintä.
Viranomaismääräys merkinnästä . Merkintä voi olla standardisoitua viranomaisten määräämää, kuten;
Tuotteeseen liittyvä parasta ennen -päiväys
CE-merkintä
Tuotetta kuvaava standardi symboli esim. sähkömerkintä
Pakkauksiin ja tuotteisiin liittyvä IPPC (merkintä).     Merkinnän tehtävä on myös jakaa kuluttajille selkeää tuote informaatiota.  Merkinnän lähtökohtana voi olla myös tehtaan halu merkata informaatista laatujärjestelmämerkintää, kuten valmistusaika, sarjanumero, eränumero jne. Lähtökohtana voi olla myös kaupan vaatimukset, kuten viivakoodi, jolla helpotetaan vähittäiskaupan ketjun rutiineja. Jäljitettävyys on myös yksi lähtökohta. Se sivuaa laatujärjestelmä merkintää. Jäljitettävyydellä halutaan selvittää takuuseen liittyvää aikajanaa tai onko tuote ylipäätään piraattituote vai tehtaan oma tuote. Jäljitettävyys voi olla myös omistusoikeuteen liittyvä turvamerkintä.
Merkinnän luettavuus Näin merkintä voidaan jakaa useisiin luokkiin tai edellisten alaluokkiin, kuten esim. sähköinen merkintä voi olla passiivista tai aktiivista. kts. kohta RFID-koodi. Mustesuihkutekniikka voi puolestaan olla näkyvää tai näkymätöntä. Näkymätön merkintä voidaan toteuttaa mm. UV-värin avulla, jolloin se saadaan näkyväksi UV-lampun avulla. Viiva- ja 2D-koodit puolestaan vaativat lukijaa, eikä niitä voi muuten muuttaa luettavaksi informaatioksi kts. kohta Merkintäkoodit.
Historiaa

Merkinnän historian alkua ajankohtaa ei voida täsmentää. Vanhimmat merkintään liittyvät historian tiedot yltävät kivikauteen, jolloin ihminen merkitsi reviirinsä näkyvällä tavalla. Kupari- ja pronssikaudella ihminen keksi kaiverrus- ja polttomerkinnän. Sillä yksilöitiin keramiikkaa, kiveä, nahkaa sekä puuta. Useimmat mm. hopeaseppien leimamerkinnät juontavat juurensa jo tuolta ajalta. Kirjapainotekniikan keksimisen jälkeen syntyi leimasin. Usein se oli sinetti tai taskussa kannettava leimasin, jolla yksilöitiin esineitä tai asiapapereita. Merkintä kehittyi myöhemmin Teollistuvan yhteiskunnan aikana 1700-1800 luvuilla, jolloin mukaan liitettiin mekaniikkaa. Myöhemmin 1900-luvulla mukaan tuli sähköistä automatiikkaa. 2000-luku on tuonut mukaan elektronisen merkinnän eri muodoissa.
Koodimerkintä

Koodimerkintä on suuren informaatiomäärän pakkaamista tiiviimpään muotoon.
Passiiviset koodimerkinnät
Viivakoodimerkintä keksittiin 20-luvulla Yhdysvalloissa postilaitoksen tarpeisiin. Koodi perustuu erilaisiin paksuihin pystypylväisiin. Lukijan avulla eripaksuiset pylväät tunnistetaan, ja niistä muodostuu tietokoneen binääristä tietoa.
2D-koodimerkintä perustuu pisteisiin. Lukija tunnistaa pisteiden sijainnista koodin tiedon ja muuttaa sen tietokoneen ymmärtämään binääriseen muotoon.
RFID-koodimerkintä (passiivinen] on radiosignaalia käyttävä tekniikka. Merkintä koostuu signaalin lähetys/lukijalaitteesta, tunnisteesta eli merkintäkappaleesta, joka ottaa merkittävän tiedon vastaan sekä tietokoneohjelmasta. Passiiviseksi merkinnän tekee se, ettei tunniste sisällä paristoa vaan tieto haetaan lukulaitteen lähettämän aktiivisignaalin kautta, mikä aktivoi tunnisteen.
Aktiiviset koodimerkinnät
RFID-koodimerkintä (aktiivinen) on radiosignaalia käyttävä tekniikka. Merkintä koostuu signaalin lähetys-/lukijalaitteesta, tunnisteesta eli merkintäkappaleesta, joka ottaa merkittävän tiedon vastaan sekä tietokoneohjelmasta. Aktiiviseksi merkinnän tekee se, että tunniste sisältää pariston. Tunniste lähettää signaalia, jonka lukulaite lukee.
Painettu elektroniikka on tulevaisuuden pakkausmerkintätekniikkaa.
Juomapullossa painettu viivakoodi (pysyvä merkintä) ja tuotannon mustesuihkumerkintä (vaihtuva merkintä)
Jääkiekon Mestarien liigan kausi 2017–2018

| Jääkiekon Mestarien liigan kausi 2017–2018 |
| --- | --- |
Laji:  Jääkiekko
Järjestyksessä oleva kausi:  5.
Maa:  13  Iso-Britannia  Itävalta  Norja  Puola  Ranska  Ruotsi  Saksa  Slovakia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Valko-Venäjä
Joukkueiden määrä:  32
Sarja alkoi:  24. elokuuta 2017
Sarja päättyi:  6. helmikuuta 2018
Mestari:   JYP
Toinen sija:   Växjö Lakers HC
  ← 2016-2017 :  2018-2019 → 
Jääkiekon Mestarien liigan kausi 2017–2018 alkoi 24. elokuuta 2017. Mestarien liigaan osallistuu 32 joukkuetta 13 eri maasta. Hallitsevana mestarina kauteen lähti ruotsalainen Frölunda HC. Turnauksen voitti suomalainen JYP, joka voitti 6. helmikuuta 2018 pelatussa loppuottelussa ruotsalaisen Växjö Lakers HC:n maalein  0–2.
Aiheesta muualla

Liigan virallinen sivusto (englanniksi)
Tuovilanlahden työväentalo

| Tuovilanlahden työväentalo |
| --- | --- |
 Arpajaisjuhla Maaningan Tuovilanlahden työväenyhdistyksen talolla 14.8.1938.
Sijainti:  Tuovilanlahti, Maaninka, Kuopio
Valmistumisvuosi:  1914
Rakennuttaja:  Tuovilanlahden Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Korkeus:  4 m
Kerrosluku:  1
Kerrosala:  158 m²
Tilavuus:  473 m³
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuovilanlahden työväentalo oli Maaningan kunnan (vuodesta 2015 lähtien osa Kuopiota) Tuovilanlahden kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Tuovilanlahden työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905, ja perustavassa kokouksessa mukaan liittyi toistakymmentä jäsentä. Vuonna 1913 yhdistys osti itselleen talon Lapinlahdelta, purki sen ja rakensi siitä työväentalon vuokratontilleen. Talo valmistui vuonna 1914. Vuokrasopimuksen lakattua parin vuoden kuluttua talo oli jälleen siirrettävä, ja sitä myös laajennettiin. Vuonna 1923 yhdistys erosi SDP:sta ja liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja sen talo takavarikoitiin. Jo vuonna 1925 yhdistys kuitenkin liittyi takaisin SDP:hen.
Joulukuussa 1931 joukko maaninkalaisia sulki talon omavaltaisesti laudoittamalla sen ovet ja ikkunat kiinni. Talolle ilmestyi iltamien alkupuolella parinkymmenen miehen joukko, joka käski iltamaan osallistujat ulos talosta ja naulasi ovet ja ikkunat kiinni. Maaherran määräyksestä laudat sittemmin poistettiin ikkunoiden ja ovien edestä, mutta yhdistyksen toimintaa tutkimaan määrättiin nimismies ja poliisi. Syynä oli yhdistyksen väitetty kommunistisuus ja talolla vietetty ”rietas elämä”. Talon naulauksen yhteydessä myös mahdollisesti pahoinpideltiin yksi henkilö, joka tavatessaan naulaajat tiellä oli kysynyt heiltä, joko naulat olivat loppuneet. Keväällä 1932 naulaajat, 20 henkilöä, tuomittiin kukin päiväsakkoihin. Tuomio tosin oli ehdollinen: rangaistuksia lykättiin kahden vuoden koeajalla, jonka aikainen syytettyjen käytös vaikuttaisi rangaistusten täytäntöönpanoon. Syytteet vahingonteosta hylättiin. Lisäksi Tuovilanlahden työväenyhdistys lakkautettiin samoilla käräjillä kommunistilakien nojalla. Seuraavana kesänä talo myytiin huutokaupassa yksityishenkilölle.
Tuovilanlahden sosialidemokraattinen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1933. Vuonna 1937 se anoi taloa valtiolta ja sai sen. Talo kuitenkin rapistui ajan myötä, ja se myytiin 1970-luvulla varastorakennukseksi.
Rakennus

Talo oli hirsirakenteinen ja yksikerroksinen. Sen pinta-ala oli 158 neliömetriä, ja se oli noin 4 metriä korkea. Talossa oli juhlasali näyttämöineen, jossa oli istumapaikat 140 hengelle, keittiö sekä asuinhuone. Vuonna 1949 talo sähköistettiin.
Toimintaa työväentalolla

Talolla järjestettiin muun muassa iltamia. Vuonna 1930 yhdistys vietti 25-vuotisjuhliaan omalla talollaan. Juhlien ohjelmassa oli muun muassa juhlapuheita, lausuntaa ja näytelmä.
Työvoitto

| Työvoitto Trilogia |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 31. maaliskuuta 2004
 Tuottaja(t): Wretch, MGI, Elastinen, Teemu K, Sakke
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 58.35
 Levy-yhtiö: Bonnier Music/Rähinä Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 28.
Trilogian muut julkaisut
|   | Työvoitto 2004 | Hakattu kivestä 2007 2014 |
Työvoitto on suomalaisen rap-yhtye Trilogian ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2004. Sen julkaisi Bonnier Amigo Music Group. Levyltä julkaistiin singlet "Hei!" sekä "Tämmöst tänään/Kädest suuhun".
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 28, ja putosi toisella listaviikollaan sijalle 37.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Wretch sekä sanoittaneet Aspekti, KT ja Wretch, ellei toisin mainittu.
Vihdoin – 3.48
Ootsä valmis – 4.29
Hei! – 3.45 (säv. MGI)
Kädest suuhun – 3.58
Ranteet auki – 3.24
Koska juodaan – 4.07 (feat. Elastinen, säv. Elastinen, san. Aspekti, Elastinen, KT, Wretch)
Tämmöst tänään – 3.27
Ilman naisii – 3.43 (säv. Teemu K)
Oikee suunta – 3.43 (säv. Sakke)
Ei – 3.44
Puhutaan niitä – 3.31 (feat. Tasis, san. Aspekti, KT, Tasis, Wretch)
Yritän – 3.56 (feat. Ii, san. Aspekti, Ii, KT)
Stadis – 4.01
Takaisin – 4.50
Hei! – 4.09 (musiikkivideo, ohjannut ja tuottanut Kusti Manninen)
Biitit

Wretch: 1, 2, 5, 7, 10, 11, 12, 13, 14
MGI: 3
?: 4
Elastinen: 6
Teemu K: 8
Sakke: 9
Arvostelut

Soundi: