stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hoikkalampi (Virrat)
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Toisveden lähialueeseen (35.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 140,6 metriä mpy.
ILP

ILP voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Ilmalämpöpumppu
järjestö nimeltään Isänmaan ja Lain Puolesta
lineaarinen kokonaislukuohjelmointi (Integer Linear Programming)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”ILP”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Höljäkkä

Höljäkkä on Nurmeksen kaupungin eteläisin kylä, joka sijaitsee Pielisen itärannalla noin 20 kilometriä kaupungin keskustasta Lieksaan päin, Nurmeksen ja Lieksan rajalla. Kylässä sijaitsee myös Höljäkän rautatieasema. Höljäkkä valittiin vuoden kyläksi Pohjois-Karjalassa 2008.
Höljäkän ensimmäiset talot rakennettiin Pielisen rannalle 1600-luvun alussa. Höljäkässä on ollut kivikautista asutusta jo kampakeraamisella kaudella. Höljäkkä-sana tarkoittaa ilmeisesti väljää vesialuetta saaren ja mantereen välillä.
Höljäkkä on maalaiskylä, mutta sen tärkein yksittäinen työnantaja on kyllästyspalveluita tarjoava Höljäkkä Oy/Iivari Mononen Oy. Lisäksi metsätalous on merkittävä elinkeino. Marjoniemi Oy on hakenut ympäristölupaa vuolukiven louhimiseen Korpikivi-nimisessä kaivospiirissä Höljäkässä.
Jurttivaaran lakkautettu hiihtokeskus ja näköalapaikka sijaitsee Höljäkässä.
Aiheesta muualla

Höljäkän kylän kotisivut
Iivari Mononen Oy
Hänen Majesteettinsa Keisarin käynti Helsingissä

| Hänen Majesteettinsa Keisarin käynti Helsingissä |
| --- | --- |

Kuvaaja:  Oscar Lindelöf   Karl Johansson
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Ab Maxim Oy
Ensi-ilta:  12. maaliskuuta 1915
Kesto:  57 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  ei tiedossa
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hänen Majesteettinsa Keisarin käynti Helsingissä on suomalainen vuonna 1915 valmistunut ajankohtaisdokumenttielokuva Venäjän keisari Nikolai II:n  vierailusta Helsingissä maaliskuussa 1915. Elokuvan tuotti Ab Maxim Oy ja sen ensi-ilta oli Helsingin Maxim- ja Esplanaad-elokuvateattereissa 12. maaliskuuta 1915. Elokuvan kuvaaja pysyi piilossa neljä vuorokautta vierailun jälkeen, sillä venäläiset viranomaiset etsivät elokuvaa viedäkseen sen sensuroitavaksi Pietariin. Elokuva on säilynyt.
Nikolai II vieraili Helsingissä 10. maaliskuuta 1915. Hän saapui kaupunkiin keisarillisella junalla Tsarskoje Selosta. Vastaanottoseremoniat, joita ei saatu kuvata, olivat keskeneräisellä Helsingin rautatieasemalla. Asemalta keisari seurueineen ajoi autoilla Uspenskin katedraalille, jossa pidettiin lyhyt rukoushetki, ja sieltä Nikolainkirkkoon. Käynnin varsinainen tarkoitus oli Helsingissä olleiden Venäjän Itämeren laivaston laivojen ja Suomenlinnan tarkastus. Nikolai II vieraili myös keisarilliseen palatsiin (nykyinen Presidentinlinna) sijoitetussa tilapäisessä sotasairaalassa.
Aiheesta muualla

Keisari Nikolai II Helsingissä, Elävä Muisti-sivusto
Hän saavu ei

| Hän saavu ei Arja Havakka |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2002
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 34.38
 Levy-yhtiö: AXR Music
Arja Havakan muut julkaisut
| Muistot ei kuole koskaan 1999 | Hän saavu ei 2002 | Lokki: Kaikki parhaat – 36 toivotuinta 2004 |
Hän saavu ei on suomalaisen iskelmälaulaja Arja Havakan vuonna 2002 julkaistu neljäs studioalbumi.
Kappaleet

Sinut minä haluan – 2.33
Hän saavu ei – 3.47
Tiedä mitä tahdot – 3.11
Rakkaudesta sekaisin – 2.32
Alla Honolulun kuun – 3.01
Heinäkuun ilta – 4.18
Sun laivas rantaan jäädä täytyi – 3.23
Katinka – 2.18
Taas rakastuin – 2.56
Veit sydämen – 2.32
Meri – 4.07
Ville Tiisanoja

Ville Johannes Tiisanoja (s. 24. joulukuuta 1975 Vantaa) on suomalainen entinen kuulantyöntäjä, joka edusti Kenttäurheilijat-58:aa. Hänen ennätyksensä kuulantyönnössä on 21,09 metriä, jonka hän työnsi Kuortaneen eliittikisoissa 28. heinäkuuta 2002. Tiisanojaa valmensi hänen isänsä Kalle Tiisanoja.
Tiisanoja piti hallussaan 17-vuotiaiden kuulantyönnön Suomen ennätystä vuodelta 1992 (16,41 m) ja 14-vuotiaiden Suomen halliennätystä vuodelta 1989 (13,30 m 5,4 kilon kuulalla). Lisäksi Tiisanojalla on useita juniorisarjojen piiriennätyksiä kuulan lisäksi myös keihään-, kiekon- ja moukarinheitossa.
Ura > –2000

Tiisanoja rikkoi 19 metrin rajan ensimmäisen kerran Lahden eliittikisoissa 1995 työntämällä 19,10 metriä. Tällöin Tiisanoja oli vasta 19-vuotias. Tämän jälkeen hänen kehityksensä tasaantui, kunnes 1999 hän työnsi itsensä 20 metrin kerhoon pukkaamalla Espoossa 20,06. Samana kesänä Tiisanoja työnsi Kalevan kisoissa jo 20,49 voittaen Suomen mestaruuden. Vuonna 2000 Tiisanoja työnsi ennätyksekseen jo 20,76, jälleen Espoossa. Hänet valittiin myös Sydneyn olympialaisiin, jossa hän karsiutui loppukilpailusta tuloksellaan 19,66 metriä.
Ura > 2001–2005

Vuonna 2001 Tiisanoja osallistui Edmontonin MM-kisoihin, jossa hän selviytyi finaaliin, ollen lopputuloksissa yhdeksäs (tulos 20,45). Ennätys parani Lapinlahden eliittikisoissa kahdella sentillä lukemiin 20,78. Pitkästä työnnöstä huolimatta Tiisanoja sijoittui kilpailussa vasta kolmanneksi.
Tiisanoja joutui kiekonheittäjä Timo Tompurin kanssa kyseenalaiseen julkisuuteen keväällä 2002, kun harjoitusleiriltä Espanjasta palanneen parivaljakon Espanjasta ostetusta autosta löytyi Ranskan tullin tarkastuksessa kiellettyjä aineita. Urheilijat kiistivät aineiden kuuluneen heille. Miesten mukaan aineet löytyivät autossa olleesta lokerosta ja olivat auton edellisen omistajan.
Urheilun oikeusturvalautakunta totesi päätöksessään, että on äärimmäisen epätodennäköistä, ja siksi järkevän epäilyksen ulkopuolella, että Tompurin autossa tai jommankumman matkatavaroissa sattumalta tai heidän tietämättään olisi ollut kätkössä sellaisia dopingaineita, joita uskotaan yleisesti käytettävän Tiisanojan ja Tompurin harjoittamissa lajeissa. Sen vuoksi oikeusturvalautakunta ei pitänyt uskottavana, että miehet eivät olleet tietoisia mukana kuljettamistaan dopingaineista. Urheilijoille annettiin varoitus.
Vuoden 2002 sisäratojen EM-kilpailuissa Tiisanoja sijoittui viidenneksi. Münchenin EM-kisoissa hän selviytyi finaaliin ollen lopulta kuudes. Tiisanoja oli koko kauden hurjassa vireessä, ja hänen onnistui jopa rikkoa 21 metrin raja työntämällä Lapinlahden eliittikisoissa 21,09 metriä, mikä on Tiisanojan ennätys.
Vuoden 2003 MM-kisoissa Tiisanoja oli finaalin kahdeksas. Ateenan olympialaisissa 2004 hän jämähti karsintaan, ollen karsinnan 19:s tuloksella 19,50. Vuonna 2005 Tiisanoja saavutti parhaan aikuisten arvokisasijoituksensa ollen neljäs Madridin sisäratojen EM-kilpailuissa. Helsingissä hän sijoittui jälleen MM-tasolla kahdeksanneksi tuloksella 20,57.
Ura > 2006–

Vuonna 2006 Tiisanoja jäi Moskovan MM-hallikilpailuissa karsinnan 16:ksi alle 19 metrin työnnöllä. Kesällä hän sijoittui Göteborgin EM-kisoissa 11:ksi, vaikka oli karsinnan viides lähes metrin finaalia paremmalla tuloksella.
Elokuussa 2006 Tiisanoja jäi kiinni testosteronin käytöstä ja myönsi A-näytteen oikeellisuuden. Tiisanoja sai kahden vuoden kilpailukiellon ja 50 000 euron sopimussakon rangaistuksena dopingrikkomuksesta. Tiisanoja kertoi, että dopingin käytön takana olivat olleet heikosti sujunut hallikausi sekä kovat menestyspaineet. Hän myönsi myös saaneensa testosteronia välikäden kautta. Tiisanojan kilpailukielto alkoi 24. elokuuta 2006 ja lisäksi hänen kilpailutuloksensa 27. kesäkuuta 2006 lähtien on mitätöity, mikä tarkoittaa, että hän menetti vuoden 2006 Suomen mestaruuden Conny Karlssonille. Tiisanoja ei ole kilpaillut kilpailukieltonsa päättymisen jälkeen. Vuonna 2010 uutisoitiin, että Suomen Urheiluliitolla oli saamatta Tiisanojalle määrättyjä sopimussakkoja useita kymmeniätuhansia euroja.
Urheilu-uran jälkeen

Ammatiltaan Tiisanoja on rakennusteknikko ja teki rakennusalan töitä jo urheilu-uransa aikana. Hän on työskennellyt muun muassa työmaavastaavana asbestinpoistoja suorittavassa yrityksessä.
Saavutukset

EM-kilpailuissa paras sijoitus kuudes (München 2002)
MM-kilpailuissa kolmasti kahdeksas (Sevilla 1999, Pariisi 2003 ja Helsinki 2005)
Sydneyn kesäolympialaisissa 2000 karsinnan 15:s tuloksella 19,66
Sisäratojen EM-kilpailuissa neljäs Madridissa 2005 ja viides Wienissä 2002
Sisäratojen MM-kilpailuissa karsinnan 16:s Moskovassa 2006
Kalevan kisat
SM-kultaa 1999, 2005 (Myös 2006, mutta menetti mitalinsa dopingin käytön vuoksi)
SM-hopeaa 2000, 2001, 2003
SM-pronssia 2002
Halli-SM
SM-kultaa 2004, 2006
SM-pronssia 2002
Parhaat tulokset

21,09 m (1) Kuortane 28.7.2002 (eliittikisat)
20,90 m (1) Istanbul 19.6.2004 (Eurooppa cup)
20,84 m (2) Lapinlahti 14.7.2002 (eliittikisat)
20,78 m (3) Lapinlahti 22.7.2001 (eliittikisat)
20,78 m (1) Perho 1.9.2002
20,77 m (2) Bratislava 11.6.2002
20,76 m (1) Espoo 12.8.2000
20,74 m (1) Hämeenkyrö 30.6.2001 (kuulakarnevaalit)
20,73 m (2) Tallinna 20.7.2002
20,68 m (1) Lappeenranta 15.7.2001
How Do You Do? (beFourin kappale)

| ”How Do You Do?/All 4 One” beFour |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: All 4 One
 Julkaistu: 10. elokuuta 2007
 Tuottaja(t): Christian Geller, Adam Bernau
 Tyylilaji: Pop
 Kesto: 03.09
 Levy-yhtiö: Universal
beFourin muut singlet
| ”Magic Melody” 2007 | ”How Do You Do?/All 4 One” 2007 | ”Little, Little Love” 2007 |
How Do You Do? on saksalaisyhtye beFourin toinen single heidän All 4 One-debyyttialbumilta. Se julkaistiin kaksiosaisena A-puolen singlenä All 4 One-singlen kanssa Saksassa, Itävallassa ja Sveitsissä. Kappale pääsi Itävallassa viidennelle sijalle, ja Saksassa sekä Sveitsissä se jäi niukasti pois kymmenen parhaan joukosta. Kappale on cover-versio venäläisen Bum-yhtyeen kappaleesta Kanikuly.
Kappalelista

Maxi CD single
1. How Do You Do? - 3:09
2. All 4 One - 3:40
3. All 4 One (Karaoke Version) - 3:40
4. Video - 3:40
Digital Download
1. How Do You Do? - 3:09
2. All 4 One - 3:40
3. All 4 One (Karaoke Version) - 3:40
Listasijoitukset

| Listat (2007) | Sija |
| --- | --- |
Itävalta (Ö3 Austria Top 40): 5
Eurooppa (European Hot 100): 30
Saksa (Media Control Charts): 12
Sveitsi (Swiss Music Charts): 11
Listasijoitukset > Loppuvuoden listat

| Listat (2007) | Sija |
| --- | --- |
Saksa (Media Control Charts): 83
Ihmisen fysiologia ja anatomia

| Ihmisen fysiologia ja anatomia |
| --- | --- |
Kirjailija:  Walter Nienstedt Osmo Hänninen Antti Arstila Stig-Eyrik Björkqvist
Genre:  tietokirjallisuus
Kustantaja:  Werner Söderström Osakeyhtiö
Sivumäärä:  642
ISBN:  978-951-0-35826-9
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ihmisen fysiologia ja anatomia on kirja joka on tarkoitettu erityisesti ammattikorkeakoulujen terveysalan opiskelijoille ja jonka tarkoituksena on kasvattaa hoitotyön tieteellistä pohjaa. Teos soveltuu lisäksi fysiologian ja anatomian oppikirjaksi esim. lääketieteen ja psykologian opiskelijoille.[lähde? ]
Henry Rollins

Henry Rollins
Henry Rollins (s. 13. helmikuuta 1961 Washington DC, nimellä Henry Lawrence Garfield) on yhdysvaltalainen laulaja, sanoittaja, spoken word -artisti, runoilija, kirjailija, näyttelijä ja radiopersoona. Hän on laulanut Black Flagissa ja Rollins Bandissa. Hän asuu Los Angelesissa, Kaliforniassa.
Rollins on toiminut lukuisissa poliittisissa kampanjoissa, joiden aiheena on ollut muun muassa nälänhätä, seksuaalivähemmistöjen oikeudet sekä sotien vastustaminen.
Varhainen elämä

Rollins kasvoi Washingtonissa pääosin äitinsä kasvattamana ja näki avioeroisäänsä viikonloppuisin. Hänellä oli onneton lapsuus, ja hän kärsi muun muassa epävarmuudesta ja hyperaktiivisuudesta, johon hän sai lääkitystä. Neljätoistavuotiaana Rollins löysi painonnoston, mikä ansiosta hän sai itsevarmuutta. Rollins oppi äidiltään rakkauden kirjallisuutta kohtaan. Hän viihtyi yliopistossa yhden lukukauden ajan.
Ura

Vuonna 1980 Rollins liittyi punk-yhtyeeseen S.O.A. ja seuraavana vuonna laulusolistiksi Black Flagiin. Lihaksikkaan ja tatuoidun Rollinsin energiset lavaesiintymiset herättivät huomiota. Black Flagin hajottua vuonna 1986 Rollins perusti Rollins Bandin, jonka musiikissa oli myös hiukan jazz- ja heavyelementtejä. Rollins Bandin suurin menestyslevy oli Weight (1994), joka pääsi Billboard-listan top-40:een.
1990-luvulla Rollins alkoi kirjoitella kärjekkäitä artikkeleja lehtiin ja ryhtyi pitämään spoken word -esityksiä. Vuoteen 1997 mennessä hän oli julkaissut jo 10 kirjaa, mutta hän ei pidä itseään erityisen lahjakkaana kirjoittajana. Rollins on kiertänyt maailmaa antamassa spoken word -esityksiään, joissa hän kritisoi usein Yhdysvaltain politiikkaa, etenkin George W. Bushia. Hän on esiintynyt myös elokuvissa ja toiminut radio- ja televisiojuontajana kuten The Henry Rollins Show'ssaan (2006–2007), jossa hän haastatteli viihdemaailman ihmisiä ja tarjosi omaa yhteiskuntakriittistä näkemystään ajankohtaisiin asioihin.
Mielipiteet

Rollins ei käytä alkoholia eikä polta, ja hän on osallistunut huumeidenvastaisiin kampanjoihin. Hän hyväksyy abortin ja vastustaa kuolemanrangaistusta.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut  (Arkistoitu – Internet Archive)
Henry Rollins Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
The Henry Rollins Show (Arkistoitu – Internet Archive)
Ylen Elävä arkisto: Henry Rollins, tiedostava talkkari-isäntä
Henry Rollins HelMet-kirjaston kokoelmassa[vanhentunut linkki] Videoesittely, Vantaan kaupunginkirjasto.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hilja – maitotyttö

| Hilja – maitotyttö |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Toivo Särkkä
Käsikirjoittaja:  Juha Nevalainen
Perustuu:  Johannes Linnankosken novelliin "Hilja, maitotyttö" (kokoelmassa Sirpaleita, 1913)
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Harry Bergström
Kuvaaja:  Kalle Peronkoski
Leikkaaja:  Armas Vallasvuo
Lavastaja:  Aarre Koivisto
Pääosat:  Anneli Sauli Tauno Palo Saulo Haarla
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:  25. joulukuuta 1953
Kesto:  87 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hilja – maitotyttö on Toivo Särkän ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1953. Sen myös tuotti Toivo Särkkä. Käsikirjoitus perustuu Johannes Linnankosken novelliin ”Hilja, maitotyttö” vuodelta 1913.
Pääosissa näyttelevät Anneli Sauli ja Tauno Palo. Palo esittää maatalon isäntää, joka himoitsee nuorta karjapiikaa Hiljaa (Sauli). Saulo Haarlan esittämä nuori ylioppilas Yrjö yrittää myös saada Hiljan rakkauden, mutta talon isäntää se ei miellytä. Elokuvassa keskeisessä roolissa ovat myös taiteellisen Yrjön Hiljasta piirtämät muotokuvat, joista muodostuvien takaumien kautta tarinaa kerrotaan.
Suomenkielisessä rinnakkaisnimessä käytettiin väliviivatonta kirjoitusasua. Ensi-iltaan tullessaan Hilja maitotyttö aiheutti kohua eroottisten kohtaustensa takia. Erityisesti Anneli Saulin alastonuinti oli ajalle rohkeaa kuvastoa. Eroottinen sisältö takasi kuitenkin elokuvan myynnin kymmenkuntaan muuhun maahan. Elokuvan DVD-taltioinnissa on yhä K15-merkintä.
Juoni

Hilja ja maalle kesänviettoon tullut Yrjö tapaavat alkukesällä Hiljan ollessa viemässä tilalta maitoa asemalle. Nuorten välille kehittyy nopeasti romanssi, jota tilan isäntärenki Kalevi ei hyväksy. Isäntärenkikin on näet halukas saamaan Hiljan itselleen, ja juhannusyönä hän raiskaa tytön. Myöhemmin nuorten romanssi jatkuu, mutta onnea varjostavat paitsi sosiaaliset erot myös mustasukkainen Kalevi.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Anneli Sauli  | … |  Hilja, maitotyttö   |
|  Saulo Haarla  | … |  Yrjö, ylioppilas   |
|  Tauno Palo  | … |  Kalevi, isäntärenki   |
|  Laina Laine  | … |  Hiljan äiti   |
|  Kirsti Ortola  | … |  Katri, karjakkotyttö   |
|  Heimo Lepistö  | … |  asemamies   |
|  Matti Aulos  | … |  1. herra   |
|  Siiri Angerkoski  | … |  1. nainen   |
|  Oiva Sala  | … |  2. herra   |
|  Ossi Korhonen  | … |  kauppaneuvos   |
|  Sylva Rossi  | … |  laulajatar   |
|  Kaarlo Saarnio  | … |  professori   |
|  Eva Hellas  | … |  nuori nainen   |
|  Lasse Pihlajamaa  | … |  hanuristi   |
|  Toivo Särkkä  | … |  kesävieras   |
Tuotanto

Elokuvan ensi-ilta oli Helsingissä Rexissä ja Tuulensuussa.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Arto Pajukallion mukaan Särkkä on onnistunut lataamaan kankeanrunolliseen ohjaukseensa hellyttävää ilmaisuvoimaa. Kriitikko pitää elokuvaa myös mainettaan tärkeämpänä seksuaalisen väkivallan kuvauksena. Kalle Peronkosken kuvaus saa Pajukalliolta erikoismaininnan.
Aiheesta muualla

Hilja – maitotyttö Elonet.
Mustonen, Jari: Hilja maitotyttö -arvostelu. Elitisti, 17.2.2014.
Ie

Ie tarkoittaa seuraavia:
Iarnród Éireann, IÉ, irlantilainen rautatieyhtiö
id est, i.e., se on, toisin sanoen
Ie, kylä Japanissa
IE Business School, aiemmin nimellä Instituto de Empresa tunnettu madridilainen korkeakoulu, joka on erikoistunut liiketalouden jatko-opinto-ohjelmiin
Institute for Energy, IE, Joint Research Centren tutkimusyksikkö
interlingue, ISO 639-1 -koodi ie, kieli
Internationale de l’éducation, IE, kansainvälinen opetushenkilöiden järjestö
Internet Explorer, IE, Microsoftin selain
Irlanti, ISO 3166-1 -koodi IE, valtio tai muu maantieteellinen alue
Solomon Airlines, IATA-koodi IE, lentoyhtiö.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ie”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Idänviherpeippo

| Idänviherpeippo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Viherpeipot Chloris
Laji::  sinica
Kaksiosainen nimi
 Chloris sinica  (Linné, 1766) 
Synonyymit
 Carduelis sinica 
Katso myös
   Idänviherpeippo Wikispeciesissä   Idänviherpeippo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Idänviherpeippo
Idänviherpeippo (Chloris sinica) on Itä-Aasiassa elävä peippolintu. Sen elinalue käsittää Venäjän Kaukoidän, Kamtšatkan, Kuriilit, Sahalinin, Japanin, Korean niemimaan ja Kiinan sekä mahdollisesti myös Mongolian pohjoisosia.
Käännös suomeksi
Holbækin kunta

| Holbækin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna
 Kunnan sijainti Tanskan kartalla.
Valtio:   Tanska
Alue:  Sjællandin alue
Keskustaajama:  Holbæk
Hallinto:  
 – Pormestari:  Søren Kjærsgaard
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  577,2 km²
Väkiluku:  71 558
 – Väestötiheys:  124,0 as./km²
 
 www.holbaek.dk 
 Tilastotietojen lähteenä Danmarks Statistik. Väkiluvun ajankohta 1.4.2020 ja pinta-alan vuosi 2020. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kartta kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista.
Holbæk on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 71 558 asukasta, ja sen pinta-ala oli 577,2 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Holbæk.
Seurakunnat

Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (tansk. sogn). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
01: Hjembæk-Svinninge
02: Kundby
03: Gislinge
04: Hagested
05: Hørby
06: Udby
07: Orø
08: Butterup-Tuse
09: Søstrup
10: Tveje Merløse
11: Sankt Nicolai
12: Vipperød
13: Jyderup
14: Stigs Bjergby
15: Mørkøv
16: Nørre Jernløse
17: Holmstrup
18: Skamstrup-Frydendal
19: Sønder Jernløse
20: Kvanløse
21: Søndersted
22: Undløse
23: Ugerløse
24: Tølløse
25: Soderup
26: Store Tåstrup
27: Kirke Eskilstrup
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Holbækin kunnan kotisivut (tanskaksi)
Hundred Years

Hundred Years on suomalainen Klaukkalasta kotoisin oleva hard rock- ja metalliyhtye, joka perustettiin vuonna 1991.
Hundred Years julkaisi ensimmäisen levynsä Year In – Year Out vuonna 1993 Timo Tolkin tuottamana suomalaisen Bluelight Recordsin kautta. Koska Tolkki asui 1990-luvun alkupuolella Klaukkalassa, oli luontevaa, että yhtyeen toinen levy Hundred Years tehtiin myös Tolkin tuottamana Swat Team Palacessa eli yhtyeen treenikämpällä, jossa kävi demojaan äänittämässä myös yhtyeitä kuten Kyyria, The 69 Eyes, Waltari ja Hybrid Children. Yhtyeen kolmas ja toistaiseksi viimeinen albumi Skyhook tehtiin Finnvoxilla ja takana oli saksalainen Noise Records -levy-yhtiö.
Hundred Years jäi tauolle vuonna 1997. Yhtye esiintyi ensimmäisellä Tuska-festivaalilla Tavastialla heinäkuussa 1998.
Jäsenet

Mike – rummut
Pete – basso
Tapio – kitara
Tedi – laulu, kitara
Julkaisut

Year In – Year Out (1993,  Bluelight Records)
Hundred Years (1995,  Hellhound Records)
Skyhook (1997,  Noise Records)
Aiheesta muualla

Yhtyeen tuotanto Spotifyssa
Yhtyeen YouTube-kanava
Turun nähtävyydet

Historia
Turun historia
Turun linnalääni
Turun tuomiokirkko
Turun linna
Kulttuuri
Turun kulttuuri
Turun urheilu
Turun nähtävyydet
Turun yliopisto
Åbo Akademi
Hallinto
Turun kaupunginosat
Turun kaupunginjohtaja
Turun kaupunginvaltuusto
Osa artikkelisarjaa
Turun 750-vuotisjuhlapostimerkki vuodelta 1979. Merkissä esiintyy lukuisia Turun nähtävyyksiä.
Turussa, Suomen vanhimmassa kaupungissa, sijaitsee useita nähtävyyksiä ja valtakunnallisesti tärkeitä kohteita. Suuri osa kaupungin tärkeimmistä ja suosituimmista kohteista sijaitsee Turun keskustan alueella, mutta myös kaupungin ulkopuolella sijaitsee merkittäviä nähtävyyksiä. Tunnetuimpia Turun nähtävyyksistä lienevät keskiaikaiset Turun linna ja Turun tuomiokirkko, sekä vuoden 1827 Turun palosta säilynyt Luostarinmäen käsityöläismuseo ja keskiaikaa ja nykytaidetta esittelevä Aboa Vetus Ars Nova. Varsinais-Suomen vuoden 2006 kymmenestä suosituimmasta matkailukohteesta kahdeksan sijaitsi Turussa. Aiemmin mainittujen neljän kohteen lisäksi kärkeen ylsivät myös Caribia Kylpylä, Lasten Seikkailupuisto Kupittaalla, musiikkifestivaali Ruisrock sekä merimuseo Forum Marinum.
Turun linna

Turun linna on yli 700 vuotta vanha kulttuurihistoriallinen matkailukohde. Museotoiminta alkoi linnassa jo vuonna 1881, kun Turun kaupungin historiallinen museo aloitti siellä toimintansa. Linna tuhoutui pahoin jatkosodan alkupäivien pommituksissa kesäkuussa 1941 ja sodan jälkeen aloitettu linnan restaurointi keskeytti pitkäksi aikaa museotoiminnan. Linnan korjaukset saatiin valmiiksi vuonna 1961 ja linna avattiin uudelleen yleisölle. Suurin osa linnan huoneista on restauroitu alkuperäiseen asuunsa.
Linnassa toimii Turun kaupungin historiallisen museon lisäksi Turun maakuntamuseon vaihtuvien näyttelyiden tila. Museovierailla on mahdollisuus tutustua linnaan joko opastetulle kierrokselle tai itsenäisesti. Koska linna sijaitsee heti Turun sataman vieressä ovat sekä linna, että siellä sijaitsevat museot monille ulkomailta saapuville matkailijoille ensimmäisiä tutustumiskohteita kaupungissa. Linna on myös monien suomalaisten koululaisten luokkaretkeilyn kohde. Yhteensä Turun linnassa vierailee vuosittain noin 200.000 matkailijaa tai kaupunkilaista.
Suurtorin ympäristön vanha arkkitehtuuri

Tuomiokirkon ympäristössä on itse kirkon lisäksi lukuisia tutustumiskohteita. Kirkon takana Tuomiokirkonkadun varrella sijaitsevat 1800- ja 1900-luvuilla valmistuneet Åbo Akademin rakennukset ja näytelmäkirjailija Josef Julius Wecksellin patsas. Kirkon itäpuolella, Rothoviuksenkadun varrella sijaitsee Turun akatemian rakennus, Akatemiatalo, joka vaurioitui Turun palossa, mutta korjattiin myöhemmin Turun hovioikeuden käyttöön. Kirkon edustalla olevaa Tuomiokirkontoria reunustavat Brahenpuisto ja Tuomiokirkonpuisto sekä vastarannalla sijaitseva Lönnrotinpuisto. Viereisellä Vanhalla Suurtorilla järjestetään erilaisia tapahtumia ja myös sitä reunustavat useat merkittävät rakennukset, kuten Brinkkalan talo ja vanha raatihuone.