stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Viktor Arvidsson

| Viktor Arvidsson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. huhtikuuta 1993 (ikä 31) Kusmark, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  175 cm
Paino:  82 kg
Seura
Seura:  Edmonton Oilers
Sarja:  NHL
Pelinumero:  38
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–
Aik. seurat:  Skellefteå AIK Milwaukee Admirals (AHL)   Nashville Predators (NHL) Los Angeles Kings (NHL)
NHL-varaus:  112. varaus, 2014 Nashville Predators
KHL-varaus:  109. varaus, 2015 Salavat Julajev Ufa
Viktor Arvidsson (s. 8. huhtikuuta 1993) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura Edmonton Oilersissa. Hän oli Nashville Predatorsin neljännen kierroksen varaus vuoden 2014 varaustilaisuudessa.
Aiemmin hän on pelannut kotimaassaan Skellefteå AIK:n joukkueessa voittaen kahdesti Ruotsin mestaruuden. 15. heinäkuuta 2014 Arvidsson teki Nashville Predators kanssa kolmen vuoden tulokassopimuksen.
1. heinäkuuta 2021 Predators kauppasi Arvidssonin Los Angeles Kingsiin vaihdossa toisen kierroksen varavuoroon vuoden 2021 varaustilaisuudessa ja kolmannen kierroksen varausvuoroon vuoden 2022 varaustilaisuudessa.
Heinäkuussa 2024 Arvidsson teki vapaana agenttina Edmonton Oilersin kanssa kaksivuotisen ja yhteensä kahdeksan miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen.
Juniorimaajoukkueissa Arvidsson on saavuttanut alle 18-vuotiaiden MM-hopeaa 2011 ja alle 20-vuotiaiden MM-hopeaa 2013. Aikuisten arvokisoissa hän on voittanut MM-kultaa 2018.
Käännös suomeksi
Wayra Peru

Wayra Perun Fokker F100.
Wayraperu oli Perussa toimiva lentoyhtiö. Sen kohteita olivat Lima, Arequipa, Tacna, Cusco, Trujillo, Talara, Cajamarca, Iquitos, Pucallpa, Puerto Maldonado, Tarapoto, Chiclayo, Tumbes sekä Piura (elokuu 2006). Yhtiön laivasto koostui Fokker 100 -koneista ja se toimi yhteistyössä Aviancan (omisti 49 % yhtiöstä) kanssa. Yhtiö keskeytti lentotoimintansa toistaiseksi 27. marraskuuta 2006 alkaen.
Vittel

| Vittel |
| --- | --- |

 vaakuna
 Vittel
 Koordinaatit: 48°12′09″N, 5°57′01″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Vosges
Arrondissementti:  Neufchâteau
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  24,1 km²
Väkiluku (2014):  5 177 
 – Väestötiheys:  214 as./km²
Kunnan numero:  88516
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vittel on kunta Koillis-Ranskassa Vosgesin departementissa Grand Estin alueella. Se on vanha perinteinen kylpyläkaupunki. Kylpyläkeskusta on rakennettu 1800-luvun puolivälistä lähtien ja se kuuluu nykyään Ranskan historiallisiin monumentteihin. Kylpylän lähettyvillä on myös kasino. Kaupungissa on Nestlén omistama tehdas, jossa pullotetaan Vittel kivennäisvettä.
Vittelissä oli toisen maailmansodan aikana saksalaisten miehittäjien internointileiri, jonne siirrettiin Ranskassa asuvia brittejä ja yhdysvaltalaisia mutta jonne saksalaiset toivat myös juutalaisia ja josta heitä kuljetettiin edelleen Auschwitziin tuhoamisleirille.
Kaupungintalo
Kylpylän Grande galerie
Kasino
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vittel Wikimedia Commonsissa
Vira bruk

Näkymää Vira brukista.
Ruukissa tehtyjä aseita.
Vira bruk (myös Wira bruk) on entinen rautaruukki ja nykyinen pientaajama Ruotsissa Österåkerin kunnassa.
Historia

Aikoinaan Viran ruukki oli maan suurin asepaja. Se sai yksinoikeuden 1640-luvulla valmistaa kruunulle lyönti- ja pistoaseita. Rauhallisemmalla vapauden ajalla alettiin valmistaa viikatteita, sahanteriä ja kirveitä. Kirveistä tuli tärkein tuote 1800-luvun loppupuolella, kun viikatteen rooli maataloudessa oli pienentynyt. Suuressa pajassa loppuivat työt 1920-luvulla, mutta pienessä pajassa viimeinen seppä työskenteli vuoteen 1948 kuolemaansa asti. Sitten ruukkialue restauroitiin joidenkin vuosien taantuman jälkeen ja avattiin yleisölle.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ruukin kotisivut (ruotsiksi)
Stockholms läns museum besöksmål (ruotsiksi)
Stockholms läns museum (ruotsiksi)
Viertolan koulu

| Viertolan koulu |
| --- | --- |
 Eräs Viertolan koulupihan kelloista ja sisäänkäynneistä.
Sijainti:  Liljatie 2, 01300 Vantaa
Koordinaatit:  60.2919°N, 25.0213°E
Tyyppi:  suomenkielinen yhtenäiskoulu
Rehtori:  Sari Laasila,  vararehtori Annika Arstila-Aaltonen
Luokat:  1–9
Oppilaita:  725
Verkkosivut
Viertolan koulu on Vantaan Tikkurilan suuralueen Viertolan kaupunginosassa sijaitseva noin 725 oppilaan suomenkielinen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1–9). Oppilaiden tukena on yli 60 aikuista kasvattajaa. Koululla on kaksi opetuspistettä:
Liljatien opetuspiste, 1.–6. luokat (Liljatie 2, 01300 Vantaa: noin 400 oppilasta)
Jokirannan opetuspiste, 1.–9. luokat (Viertolankuja 1, 01300 Vantaa: noin 250 oppilasta).
Kuudennen luokan jälkeen pääosa Viertolan koulun oppilaista siirtyy Peltolan yläkouluun.
Viertolan koulun pihapiirissä toimii Kukkopillin päiväkoti.
Vuoden 2024 ampumavälikohtaus

Viertolan koulussa tapahtui 2. huhtikuuta 2024 ampumavälikohtaus, jossa kuoli yksi ja loukkaantui vakavasti kaksi koulun kuudesluokkalaista oppilasta. Teosta epäilty 12-vuotias koulun oppilas saatiin kiinni nopeasti välikohtauksen jälkeen.
Kuvia

Viertolan koulun pihaa.
Eräs Viertolan koulun sisäänkäynneistä aapiskukkoineen.
Viertolan koulua.
Jokirannan koulu eli Viertolan koulun Jokirannan opetuspiste.
Aiheesta muualla

Viertolan koulu
Waysiden koulu

Waysiden koulu (Wayside School) on Louis Sacharin kirjoittama lastenkirjasarja, johon kuuluvat kirjat Sideways Stories from Wayside School (1978), Wayside School Is Falling Down (1989) ja Wayside School Gets a Little Stranger (1995).
Waysiden koulun hahmoja ovat muun muassa Todd, Maurecia, Jenny, Dana, Myron, Stephen, Shari, Joe, kolme Ericiä ja Bebe. Todd tekee kepposia koulukavereilleen ja vetää hänen tyttöystävänsä Maurecian ponihännästä, mistä rouva Jewls -niminen opettaja usein suuttuu.
Kirjasarjaan perustuen on tehty elokuva Wayside: The Movie (2005) ja animaatiosarja Wayside (2007–2008).
Vastinginjärvi

| Vastinginjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°55′36″N, 25°02′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Enonjärven valuma-alue (14.46)
Laskujoki:  Enojoki Enonjärveen 
Järvinumero:  14.466.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  164,1 m  
Pituus:  1,9 km  
Leveys:  1,3 km  
Rantaviiva:  8,529 km  
Pinta-ala:  89,356 ha  
Tilavuus:  0,00089882 km³ 
Keskisyvyys:  1,01 m  
Suurin syvyys:  4,4 m  
Saaria:  3 
 fiVastinginjärvi 
Vastinginjärvi  on Keski-Suomessa Karstulassa  Lahdenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,9 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 89 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 898 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys on 4,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 8,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Enonjärven valuma-alueella (14.46), jonka Enonjoen valuma-alueeseen (14.466) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 164,1 metriä mpy.
Virtain työväenyhdistys Pyrinnön talo

| Työväenyhdistys Pyrinnön talo |
| --- | --- |
 Virtain työväenyhdistys Pyrinnön työväentalo.
Sijainti:  Uskali, Virrat
Valmistumisvuosi:  1909
Purkuvuosi:  myyty 2008
Rakennuttaja:  Työväenyhdistys Pyrintö ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Virtain työväenyhdistys Pyrinnön talo oli Virtain kaupungissa Uskalin kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Työväenyhdistys Pyrintö perustettiin vuonna 1906. Ensimmäisen kuukauden aikana yhdistykseen liittyi 75 ihmistä, mutta alkuinnostuksen jälkeen moni sittemmin erosi. Yhdistyksen talo valmistui vuonna 1909.
Heinäkuussa 1915 yhdistys järjesti talollaan urheilujuhlan, jonka ohjelmassa oli kuulantyöntöä, keihään- ja kiekonheittoa. Lisäksi oli ”hiljaa pyörälläajoa” sekä nuolenheittoa. Iltaohjelmassa oli puhe siirtolaisuuskysymyksestä, runo, yksinlaulua sekä kolminäytöksinen murhenäytelmä Syiden kirous. Tammikuussa 1916 yhdistys vietti 10-vuotisjuhliaan talolla. Ohjelmassa oli muun muassa yhteislaulua, puheita, 10-vuotishistoriikin luku, runonlausuntaa ja näytelmä. Yleisöä oli melko vähän, sillä edellisen päivän lumimyrsky teki kulkemisen vaikeaksi. Sisällissodan jälkeen yhdistyksen toiminta oli pysähdyksissä ja talo takavarikossa. Toiminta päästiin kuitenkin aloittamaan vuonna 1919, ja talo saatiin takaisin seuraavana vuonna.
Vuonna 1924 yhdistys rakennutti tontilleen kauppatalon ja vuokrasi sen Virtain osuuskaupalle, joka pysyi vuokralla vuoteen 1950 saakka. 1950-luku oli yhdistyksen toiminnassa vilkasta aikaa, jolloin ohjelmalliset iltamat ja tanssit olivat suosittuja. Vuosina 1981–1982 taloon tehtiin täydellinen peruskorjaus, ja syksyllä 1982 vietetyssä avajaisjuhlassa puhujana oli Kalevi Sorsa. Vuonna 2004 yhdistyksen toiminta päätettiin lopettaa. Talo lahjoitettiin Virtain sosialidemokraatit ry:lle, joka puolestaan myi sen eteenpäin vuonna 2008.
Venäjän Kaukoitä

Venäjän Kaukoitä (nykyisessä hallinnollisessa merkityksessä: Kaukoidän federaatiopiiri)
Venäjän Kaukoitä (ven. Да́льний Восто́к Росси́и, Dalni Vostok Rossii) on alue Venäjän itäisimmässä osassa Itä-Siperiassa. Se on Kaukoidän pohjoisin osa. Maantieteelliseen Venäjän Kaukoitään kuuluvat nykyään Primorjen, Habarovskin ja Kamtšatkan aluepiirit, Tšuktšien autonominen piirikunta, Juutalaisten autonominen alue, Amurin, Magadanin ja Sahalinin alueet sekä itäisin osa Sahan tasavaltaa ja Tšitan aluetta.
Venäjän Kaukoitä ympäröi Ohotanmerta ja rajautuu lisäksi pohjoisessa Jäämereen, koillisessa Beringinmereen ja etelässä Kiinaan. Merkittävimmät saaret ovat Sahalin ja Kuriilien saariryhmä Ohotanmeressä sekä Wrangelinsaari Jäämerellä. Alueen pinta-ala on 3 414 000 neliökilometriä (ilman Sahan tasavaltaa).selvennä
Väkiluku oli vuoden 1995 tilaston mukaan 6 450 000 asukasta. Suurimmat kaupungit ovat Vladivostok ja Habarovsk. Harvaan asutun alueen merkittävimmät elinkeinot ovat puu- ja kaivosteollisuus sekä kalastus.
Hallinnolliset alueet

selvennä
Amurin alue
Habarovskin aluepiiri
Juutalaisten autonominen alue
Kamtšatkan aluepiiri (entiset Kamtšatkan alue ja Korjakia)
Magadanin alue
Primorjen aluepiiri
Sahan tasavalta, entinen Jakutia (hallinnollisesti osa Venäjän Kaukoitää, maantieteellisesti osa Siperiaa)
Sahalinin alue
Tšukotka
Urheilu

Alueen urheiluseuroihin kuuluvat mm. jääkiekkoseurat Amur Habarovsk ja Admiral Vladivostok, jotka pelaavat KHL:ssä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lingvostranovedtšeski slovar: Dalni Vostok (venäjäksi) (lingvostranovedcheskiy.academic.ru)
Vickers Viscount

Skotlantilaisen Alidairin kone kesäkuussa 1980.
Vickers Type 630/663/700 Viscount on brittiläinen nelimoottorinen potkuriturbiinein varustettu matkustajalentokone. Ensilentonsa vuonna 1948 lentänyt konetyyppi oli 1950- ja 1960-luvuilla melko suosittu muun muassa hyvän polttoainetaloutensa ansiosta. Kone kulutti senaikaisia suihkukonetyyppejä vähemmän polttonestettä. Erityisesti lyhyillä ja keskipitkillä matkoilla suosittua konetyyppiä valmistettiin 445 kappaletta vuosina 1950−1963. Tyyppi säilyi käytössä vielä 1970-luvulle ja osin jopa 1980-luvulle saakka.[lähde? ]
Koneen MTOW eli enin lentoonlähtöpaino oli noin 30 tonnia ja suurin matkalentonopeus 520−580 km/h. Keskimääräinen matkustajamäärä oli noin 40−70 henkeä, käytetystä versiosta riippuen. Kantama eli lentomatka tyvenessä (ei tuulivaikutusta huomioiden) täysin tankein oli 2 740−3 380 kilometriä. Konetyyppi käytti englantilaisia Rolls-Royce Dart R.Da -potkuriturbiineja.[lähde? ]
Konetyypille sattui useita vakavia lento-onnettomuuksia, ajankohtana jolloin siviilimatkustusilmailu kasvoi huimin harppauksin. Vickers Viscountin kehityskautena useat nykyisin arkipäiväiset lentoturvallisuuteen liittyvät tekniikat ja käytänteet olivat vakavasti puutteellisia.
Samassa lentopainoluokassa ja vastaavalla matkustajamäärällä olevia kilpailijoita ovat olleet ainakin Curtiss C-46 Commando ja Convair Metropolitanin tyypit 340 ja 440. Viscountista kehiteltiin jatkotyönä suurempi konetyyppi Vickers Vanguard.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vickers Viscount Wikimedia Commonsissa
Satukustannus 193: Valokeilassa – Ilmailu, s. 26 selvennä
Vicker Viscount
Aircraft data Airliners.net
Specs, Vickers Viscount Aviation Safety
Aircraft Vickers Viscount Airdisaster (Arkistoitu – Internet Archive) (Luettu 8.2.2014: sivustolla mainitaan vain konetyypillä sattuneita onnettomuuksia, detaljoidusti)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Vuoden 2005 unohdetut kriisit

Vuoden 2005 unohdetut kriisit ovat uutistoimisto Reutersin juhlasäätiön ylläpitämän humanitaarisen uutispalvelu AlertNetin asiantuntijoiden avulla kokoama luettelo vuonna 2005 pitkään jatkuneista humanitaarisista kriiseistä, jotka saivat suhteettoman vähän huomiota. Luettelossa mainittiin Kongon demokraattisen tasavallan tila, Pohjois-Ugandan ihmisoikeusrikkomukset ja erikseen Lord's Resistance Army, Sudanin nälänhätä ja Darfurin joukkomurhat, AIDS, Länsi-Afrikasta Liberian, Sierra Leonen ja Norsunluurannikon tila, Kolumbian ja Tšetšenian tilat, Haitin huumekauppa, Nepalin ihmisoikeudet ja maolaisuus sekä infektiotaudeista malaria ja tuberkuloosi.
Aiheesta muualla

AlertNet Reuters Foundation. (englanniksi)
Vähäosainen

| --- | --- |
:  
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Vähäosainen. Katso vähäosainen Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
Wayne’s Coffee

Wayne’s Coffee on ruotsalainen kahvilaketju, jolla on toimintaa Ruotsissa, Suomessa ja Virossa. Ensimmäinen Wayne’s Coffee avattiin Tukholmassa vuonna 1994.
Suomessa Wayne’s Coffeen kahviloita on Helsingissä, Hyvinkäällä, Kuopiossa, Tampereella ja Vantaalla. Virossa Wayne’s Coffeen kahviloita on Tallinnassa. Wayne’s Coffeen toiminta on laajinta Ruotsissa, jossa kahviloita on Avestassa, Borlängessä, Bollnäsissä, Boråsissa, Eskilstunassa, Falunissa, Gävlessä, Göteborgissa, Halmstadissa, Helsingborgissa, Hudiksvallissa, Härnösandissa, Jönköpingissä, Kalmarissa, Karlskronassa, Karlstadissa, Kristianstadissa, Kungsbackassa, Lidköpingissä, Linköpingissä, Lundissa, Luulajassa, Malmössä, Morassa, Norrköpingissä, Piitimessä, Sandvikenissä, Skellefteåssa, Skövdessä, Sundsvallissa, Sälenissä, Söderhamnissa, Södertäljessä, Tukholmassa, Uppsalassa, Uumajassa, Visbyssä, Västeråsissa, Örebrossa, Örnsköldsvikissä ja Östersundissa.
Suomessa useimmat kahvilat toimivat aiemmin franchising-sopimuksella. Wayne’s Coffeen Suomessa omistanut Tammimetsä hakeutui yrityssaneeraukseen syyskuussa 2011, ja sen korvasi Aschan Coffee & Deli. Vuonna 2012 Restamax osti ketjun maaoikeuden Wayne’s Coffeen ruotsalaiselta emoyhtiöltä.
Aiheesta muualla

Wayne’s Coffeen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (viroksi)
Wayne’s Coffeen kotisivut (suomeksi)
Wayne’s Coffeen kotisivut (ruotsiksi)
Ammattiliitto Jyty

| Ammattiliitto Jyty |
| --- | --- |

Perustettu:  1918
Toimiala:  ammattiliitto
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  50 000 (2020)
Puheenjohtaja:  Jonna Voima
Jäsenlehti:  Jyty-verkkolehti, jyty-lehti.fi
Aiheesta muualla
jytyliitto.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ammattiliitto Jyty (vuoteen 2020 asti Julkis- ja yksityisalojen toimihenkilöliitto Jyty) on suomalainen STTK:hon kuuluva ammattiliitto.
Jyty on Suomen vanhin kunta-alan ammattiliitto. Se edustaa niin julkisen kuin yksityisenkin puolen työntekijöitä aloilla, joista suurimmat ovat sihteeri- ja hallintotyön ohella nuoriso-, järjestö-, asiantuntija- ja ict-työ, kasvatus ja koulutus sekä kirjasto-, sosiaali- ja terveysala. Jytyn jäsenillä on noin 2000 eri ammattinimikettä. Vuonna 2020 liitolla oli noin 50 000 jäsentä.
Historia

Järjestö perustettiin marraskuussa 1918 nimellä Suomen kunnallisvirkamiesyhdistysten keskusliitto (Kommunala tjänstemannaföreningarnas centralförbund i Finland). Kunnallisvirkamiesliiton perustava kokous pidettiin Tampereella. Järjestäytymistarve oli syntynyt, kun ensimmäisen maailmansodan aiheuttama inflaatio oli kymmenkertaistanut hinnat virkamiesten palkkojen pysyessä ennallaan. Työehdot vaihtelivat kunnittain ja suurimmalta osalta virkamiehistä puuttui oikeus eläkkeeseen tai lomaan.
1930-luvun alussa kunnissa otettiin käyttöön yhteinäinen virkasääntö, johon kuuluivat kesälomat ja eläkeoikeus.
Vuonna 1944 liiton nimeksi tuli Kunnallisvirkamiesliitto ry (Kommunaltjänstemannaförbundet) ja se liittyi Toimihenkilö- ja Virkamiesjärjestöjen Keskusliitto TVK:hon. Seuraavana vuonna liitto sai neuvotteluoikeuden.
1970-luvun alussa liitto sai sopimusoikeuden virkaehtosopimuslainsäädännön myötä.
Vuonna 1984 liiton uudeksi nimeksi tuli Kunnallisvirkamiesliitto KVL.
Vuonna 1992 KVL siirtyi TVK:sta STTK:hon.
Vuonna 2004 liitto muutti nimekseen Julkis- ja yksityisalojen toimihenkilöliitto Jyty ry (Offentliga och privata sektorns funktionärsförbund Jyty rf). Marraskuussa kaksi Toimiehtoliitto TOEL:n jäsenjärjestöä, toimihenkilöliitto VATL ja Aikuisoppilaitosten toimihenkilöliitto ATL, liittyivät Jytyyn. Jytyyn kuului tuolloin 70 000 jäsentä.
Merja Ailus valittiin puheenjohtajaksi syyskuussa 2006.
Maija Pihlajamäki valittiin liiton puheenjohtajaksi maaliskuussa 2010.
Maaliskuussa 2013 palkansaajajärjestö Pardia ehdotti, että toimihenkilöiden keskusjärjestö STTK:n julkisen sektorin ammattiliitoille perustettaisiin yhteinen neuvottelujärjestö. Siihen kuuluisivat Pardian lisäksi Tehy, SuPer ja Jyty.
Marraskuussa 2014 yhteensä 22 liittoa ilmoittautui mukaan jättiliittoon, jolla tavoiteltiin uutta palkansaajien kattojärjestöä. Niiden joukossa oli muun muassa Jyty, Pardia, Super ja Tehy. Helmikuuhun 2015 mennessä mukaan oli ilmoittautunut kaikkiaan 44 palkansaajajärjestöä. Ne edustivat yhteensä noin 1,7 miljoonaa palkansaajaa. Järjestön oli tarkoitus aloittaa toimintansa vuoden 2017 alussa. Järjestö olisi käytännössä yhdistänyt SAK:n ja STTK:n. Huhtikuussa 2016 Jytyn liittohallitus päätti kuitenkin yksimielisesti, ettei Jyty liity uuteen palkansaajakeskusjärjestöön. Jytyn ohella muutkin STTK:laiset liitot olivat alkaneet epäröidä hanketta, ja isoja liittoja, kuten Tehy ja Pardia, vetäytyi hankkeesta ennen Jytyä.
Jytyn ensimmäinen koko jäsenistöä koskeva lakko käytiin helmikuussa 2018. Se liittyi ylityö- ja vuoronvaihtokieltoihin.
Marraskuussa 2020 Jytyn uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Jonna Voima, joka oli työskennellyt liitossa viimeiset 14 vuotta, muun muassa työmarkkinalakimiehenä.  Liitto vaihtoi myös visuaalista ilmettä ja nimeä, uudeksi nimeksi tuli Ammattiliitto Jyty.
Historia > Puheenjohtajat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Harald Dalström 1919  Zachris Castrén 1920–1938  Knut Furuhjelm 1938–1943  Alex Danielson 1944–1945  Akseli Linnavuori 1946–1949  |  Eero Rönkä 1950–1966  Urpo Ryönänkoski 1967–1972  Juhani Tuominen 1973  Henrik Boehm 1973–1975  Taisto Mursula 1976–1992  |  Katriina Perkka-Jortikka 1993–2000  Markku Jalonen 2001–2006  Merja Ailus 2006–2010  Maija Pihlajamäki 2010–2020  Jonna Voima 2020–  |
Organisaatio

Jytyn toimeenpanevana elin on liittohallitus joka huolehtii muun muassa sopimus- ja neuvottelutoiminnasta, hoitaa liiton omaisuutta ja valvoo liiton taloudenhoitoa, järjestötoimintaa, viestintää ja koulutustoimintaa. Jytyn puheenjohtaja toimii myös hallituksen puheenjohtajana. Liiton ylintä valtaa taas käyttää liittovaltuusto, johon kuuluu 37 jäsentä, jotka kokoontuvat yleensä kaksi kertaa vuodessa. Valtuusto päättää muun muassa sopimustoiminnasta ja sopimusten hyväksymisestä liittotasolla, toiminta- ja taloussuunnitelmista sekä järjestäytymisperiaatteista ja valitsee liitolle päätoimisen puheenjohtajan.
Vuonna 2021 naisten osuus jäsenistä oli 84 prosenttia.
Vuonna 2023 Jytyn paikallisyhdistykset on jaettu neljään maantieteelliseen alueeseen, joilla on kaikilla kaksi toimipistettä:
Etelä-Suomi (Helsinki ja Turku),
Länsi-Suomi (Tampere ja Vaasa),
Itä-Suomi (Kouvola ja Kuopio) ja
Pohjois-Suomi (Oulu ja Rovaniemi).
Jytyyn kuuluu myös valtakunnallisia yhdistyksiä:
4H-toimihenkilöliitto 4H-THL ry
Jyty Yksityinen opetusala TOSI ry
Maatalouslomittajat ry
Neuvonta-alan Toimihenkilöt – NEUVO ry
Seurakuntapuutarhurit ry
Yleisten sopimusalojen toimihenkilöyhdistys - STYLE
Toiminta

Jytyn toimintaan kuuluu muun muassa jäsenten työehtosopimuksista neuvottelu.
Jyty ja Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL muodostavat yhdessä sekä Julkisen alan unioni JAUn että Kirkon alan unionin. JAU neuvottelee Kunta- ja hyvinvointialuetyönantajat KT:n kanssa virka- ja työehtosopimuksista kunnissa ja hyvinvointialueilla ja Kirkon alan unioni taas Evankelis-luterilaisen kirkon työehdoista.
Yksityisillä aloilla Jyty neuvottelee työehtosopimuksista Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) työnantajaliittojen kanssa. Jyty neuvottelee kaikkiaan 19:stä jäseniään koskevasta työehtosopimuksesta.
Jäsenet työskentelevät kunnissa tai kuntayhtymissä, kuntaomisteisissa yrityksissä ja liikelaitoksissa, hyvinvointialueilla, seurakunnissa ja järjestöissä. Jyty tarjoaa jäsenilleen myös koulutuksia, työelämään ja työsuhteiden ongelmakysymyksiin liittyviä lainopillisia palveluja sekä ansiosidonnaista päivärahaa Työttömyyskassa Aarian kautta. Jytyn tehtävänä on myös vahvistaa sen edustamien alojen tunnettuutta ja arvostusta.
Liiton vaikuttamiskeinoja ovat esimerkiksi kampanjat, jäsenille tehtävät kyselyt, ylityö- ja vuoronvaihtokiellot, lakot ja hyvien työnantajien tunnustus. Liitto osallistuu mielenilmauksiin, se on vaatinut esimerkiksi parannusta päiväkotien henkilökunnan palkkaukseen ja työoloihin.
Liiton kustantama Jyty-lehti ilmestyy viidesti vuodessa.
Aiheesta muualla

Liiton sivut
Antti Parpola: Neuvotellaan – Vuosisadan liitto (Arkistoitu – Internet Archive)
Ammattiliiton toimisto sijaitsee Helsingin Itä-Pasilassa.