stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aristagoras

Aristagoras Miletoslainen (m.kreik. Ἀρισταγόρας ὁ Μιλήσιος, Aristagoras ho Milēsios; k. 497 eaa.) oli Persian alaisen Miletoksen hallitsija. Hän sai Vähän-Aasian joonialaisissa kaupungeissa aikaan niin kutsutun Joonian kapinan. Kapinointi laajeni niin, että persialaissodat syttyivät.
Aristakes

Aristakes (k. 333) toimi Armenian katolikoksena vuosina 325–333. Hän oli Armenian kirkon varsinaisen perustajan Grigor Valontuojan poika, ja hän edusti Armeniaa ensimmäisessä yleisessä Nikean kirkolliskokouksessa vuonna 325. Aristakes murhattiin vuonna 333. Naimattomana hänellä ei ollut perillisiä, ja häntä seurasi katolikoksena hänen vanhempi veljensä Vertanes.
Aidenbach

| Aidenbach |
| --- | --- |
 vaakuna
 Aidenbach
 Koordinaatit: 48°34′N, 13°5′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baijeri
Hallintopiiri:  Ala-Baijeri
Piirikunta:  Passau
Hallinto:  
 – Pormestari:  Karl Obermeier
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  17,11 km²
Korkeus:  345 m
Väkiluku:  3 028
 – Väestötiheys:  177,0 as./km²
 
 www.aidenbach.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aidenbach on kunta Passaun piirikunnassa Ala-Baijerin hallintoalueella Baijerin osavaltiossa Saksassa. Se sijaitsee 12 kilometrin päässä Vilshofenista ja 30 kilometrin päässä Passausta. Kunnan pinta-ala on 17,11 neliökilometriä, asukasluku vuoden 2020 lopussa oli 3 028 ja väestötiheys siten 177 asukasta/km2. Aidenbach muodostaa Beutelsbachin kanssa eräänlaisen kuntayhtymän (Verwaltungsgemeinschaft), jonka isäntäkunta se on. Kunnan pormestarina on toiminut vuodesta 2008 lähtien Karl Obermeier.
Aidenbachin asukasluku on kehittynyt viime vuosikymmeninä seuraavasti:[lähde? ]
1970: 2 368 asukasta
1987: 2 323 asukasta
2000: 2 976 asukasta
2011: 3 099 asukasta
Aiheesta muualla

Kunnan kotisivut
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aidenbach Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Aidenbach
Aidenbachin sijainti Passaun piirikunnassa.
Käännös suomeksi
Arno Hohenthal

| Arno Hohenthal> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Muut nimet:  Huha
Syntynyt: 13. helmikuuta 1884 Maalahti
Kuollut: 4. heinäkuuta 1953 (69 vuotta) Kauniainen
Arvonimi: kauppaneuvos
Muut tiedot
Tunnustukset:  2. luokan Vapaudenmitali Vapaussodan muistomitali Officier d'Académie -kunniamerkki (Ranska)
Yritys:  Oy Urheilutarpeita – Sportartiklar Ab
Asema:  toimitusjohtaja
Hallitusjäsenyydet:  Suomen Teollisuusliitto Suomen Vientiyhdistys Kotimaisen Työn Liitto
Puoliso:  Elin Bergroth (v:sta 1913)
Vanhemmat:  rovasti Klas Emil Hohenthal ja Leonie Reichnitz
Lapset:  Rolf Hohenthal
Lempinimet:  Huha
Arno Otto Hohenthal (13. helmikuuta 1884 Maalahti – 4. heinäkuuta 1953) oli suomalainen yritysjohtaja ja kauppaneuvos (1944). Hohenthal perusti yhdessä Karl Stockmannin kanssa urheiluvälineitä valmistaneen Urheilutarpeita oy - Sportartiklar Ab -yrityksen vuonna 1916, jonka valmistaminen tuotteiden nimeksi tuli 1920-luvulla Karhu. Hohenthal toimi perustamansa yrityksen toimitusjohtajana.
Hohenthalin vanhemmat olivat rovasti Klas Emil Hohenthal ja Leonie Reichnitz.Hänen veljiään olivat everstiluutnantti Veli Hohenthal ja vuonna 1905 prokuraattori Eliel Soisalon-Soinisen murhannut Lennart Hohenthal. Hohenthal kävi keskikoulun synnyinseudullaan Vaasassa, mutta suoritti lukiovuodet Oulun lyseossa, josta valmistui ylioppilaaksi 1898. Sen jälkeen hän suoritti Raahen porvari- ja kauppakoulun vuonna 1904 ja Leipzigin kauppakorkeakoulun vuonna 1906.
Englantiin suuntautuneen opintomatkan jälkeen hän toimi Julius Tallbergin liikkeen kirjeenvaihtajana ja kirjanpitäjänä 1908–1910 ja Suomen Husqvarna oy:n johtajana 1910–1916.  Keväällä 1916 Arno Hohenthal oli perustamssa urheilutarvikkeiden maahantuovaa liikettä Urheilutarpeita oy - Sportartiklar Ab, jonka toimitusjohtajana hän työskenteli aivan viimeisiin vuosiin asti. Yritys vaihtoi hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1966 nimekseen tuotemerkin mukaiseksi eli Karhu Oy. Hänen toimitusjohtaja-aikanaan yrityksen toimipaikat olivat Helsingissä ja Porvoon maalaiskunnan Kerkkoossa. Hän oli perustamassa asuinpaikkakunnalleen Kauniaisiin kylpylää Oy Bad Grankulla AB sekä samaan aikaan ensimmäistä laskettelurinnettä vuonna 1933.
Hän osallistui työurallaan järjestötoimintaa toimien Suomen Teollisuusliiton, Suomen Vientiyhdistyksen ja Kotimaisen Työn Liiton hallitus. Vuonna 1928 hän oli Suomen hallituksen valtuuttamana järjestelmässä Barcelonan maailmannäyttelyn Suomen paviljonkia syksyllä 1928.
Hohenthalin puoliso oli vuodesta 1913 Elin Bergroth. Heidän poikansa oli kauppaneuvos Rolf Hohenthal, joka jatkoi isänsä perustaman yrityksen toimintaa.
Hohenthali osallistui sisällissotaan Porin rykmentin kevyen konekiväärikomppanian komppanianpäällikkönä ja ylennettiin reserviluutnantiksi. Hänelle myönnettiin 2. luokan Vapaudenmitali ja Vapaussodan muistomitali sekä ranskalainen Officier d'Académie -kunniamerkki.
Aristarkhos

Aristarkhos (m.kreik. Ἀρίσταρχος, lat. Aristarchus) voi viitata seuraaviin:
Aristarkhos Aleksandrialainen, unien tulkinnasta kirjoittanut
Aristarkhos Ateenalainen (toimi 411 eaa.), oligarkki, yksi Ateenan ”neljästäsadasta tyrannista”
Aristarkhos Khronografi, Ateenan varhaiskristillisestä ajasta kirjoittanut
Aristarkhos Samoslainen (n. 310–230 eaa.), tähtitieteilijä
Aristarkhos Samothrakelainen (n. 220–143 eaa.), grammaatikko
Aristarkhos Spartalainen (toimi 400 eaa.), sotilas
Aristarkhos Tegealainen (toimi n. 454 eaa.), tragediakirjailija
Aristarkhos, Antiokhos II:n hovissa toiminut lääkäri
Aristarkhos, tähtitieteilijä Aristarkhoksen mukaan nimetty kraatteri Kuussa
Africa Corps

Africa Corps on Venäjän sotilaallisten ja puolisotilaallisten joukkojen nimi. Joukkoja on alettu sijoittaa Länsi-Afrikan Sahelin maihin loppuvuodesta 2023 alkaen. Africa Corps korvaa Wagner-konsernin joukot. Nimi Africa Corps muistuttaa natsi-Saksan Afrikan armeijasta käytettyä nimitystä Africa Korps.
Africa Corpsin avulla Venäjä pyrkii vahvistamaan vaikutusvaltaansa Afrikassa kilpailemalla Yhdysvaltojen ja sen länsimaisten liittolaisten kanssa.
Synty

Nimeä Africa Corps käytti ensimmäisen kerran pikaviestipalvelu Telegramissa 20 marraskuuta. 2023 sotilasasioista bloggaava Venäjän puolustusministeriötä lähellä oleva henkilö. Uusi organisaatio luotiin Venäjän apulaispuolustusministeri Yunus-bek Jevkurovin vierailtua Bengasissa, Libyassa. Toisin kuin Wagner, Africa Corps toimii suoraan Venäjän puolustusministeriön alaisena.
Telegram-kanava Two Majorin ilmoituksessa kerrottiin, että Africa Corpsiin liittyvän sotilaan vähimmäispalkka on 280 000 ruplaa eli yli 3 100 US dollaria kuukaudessa, mikä ISW:n mukaan on merkittävästi korkeampi kuin Venäjän puolustusministeriön entisille Wagner-taistelijoille tai Wagnerin omille rekrytoilleen tarjoama palkka. Kanavan mukaan Kremlin tärkeimmät vastustajat Afrikassa ovat Yhdysvallat ja sen Nato-liittolaiset, kuten Ranska. "Venäjän sotilasosastot vastustavat lännen vaikutusvaltaa ja vahvistavat Moskovan asemaa Afrikassa."
Tavoitteet

Telegram-kanavan julkaisun mukaan: "Venäjän Afrikan joukkojen on suoritettava täysimittaisia sotilaallisia operaatioita mantereella tukeakseen maita, jotka haluavat vihdoin päästä eroon uuskolonialistisesta riippuvuudesta, puhdistaa lännen läsnäolo ja saada täysi itsemääräämisoikeus."
Venäläisen sanomalehti Vedemostin artikkelissa African Corpsin yksiköitä suunnitellaan otettavan käyttöön Libyassa, Burkina Fasossa, Malissa, Keski-Afrikan tasavallassa ja Nigerissa. Africa Corpsin joukot korvaavat Wagnerin kesään 2024 mennessä.
Venäjä neuvotteli Nigerin kanssa saadakseen sen tärkeäksi sotilaalliseksi liittolaiseksi. Loppuvuodesta 2023 Malin sotilaiden ohella noin 600 venäläistä palkkasoturia osallistui voitokkaaseen Kidalin valtaukseen separatisteilta.
Africa Corpsin joukkoja nähtiin Burkina Fason Ouagadougoun lentokentällä 25. tammikuuta 2024.
Ari Pelli

| Ari Pelli> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. syyskuuta 1967 (ikä 57) Kouvola
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  177 cm
Paino:  78 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1987–1990
Seurat:  KooKoo (SM-Liiga) Titaanit (II divisioona) ValKi (II divisioona)
Ari Pelli (s. 19. syyskuuta 1967 Kouvola) on suomalainen jääkiekkoilija ja juniorivalmentaja. Pelli pelasi urallaan kolme SM-liigakautta KooKoon riveissä. Pellin poika Arttu Pelli on myös jääkiekkoilija.
Aquaria KLCC

Aquaria KLCC:n sisätiloja
Aquaria KLCC on julkinen akvaariotalo Kuala Lumpurissa, Malesiassa. Se toimii Kuala Lumpurin konventtikeskuksen alapuolella kaupungin keskustassa. Rakentaminen aloitettiin vuonna 2003, ja virallisesti Aquaria KLCC avattiin yleisölle vuonna 2005.
Aquaria KLCC on yksi suurimmista akvaariotaloista Kaakkois-Aasian alueella. Se on jaettu kahteen tasoon, ja pinta-alaa on yhteensä yli 60 000 neliöjalkaa. Keskeinen kohokohta on 90-metrinen vedenalainen käytävä. Akvaarioissa  ovat edustettuina erilaiset ympäristöt ylänköjen ja sademetsien vesistöistä koralliriuttoihin ja aavan valtameren oloihin. Akvaarioiden yhteydessä on myös matelijoita, sammakkoeläimiä ja hyönteisiä.
Aquaria KLCC:ssa on järjestetty sukeltajille ohjelmaa, jonka yhteydessä on tarjoutunut mahdollisuus päästä tarkkailemaan tiikerihaita ja keihäsrauskuja lähietäisyydeltä. Akvaariotalossa on lisäksi esitelty kalojen ruokkimista.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
1708

| --- | --- |
Vuosisadat: 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku
Vuosikymmenet: 1690-luku · 1700-luku · 1710-luku · 1720-luku · 1730-luku · 1740-luku 1750-luku · 1760-luku · 1770-luku · 1780-luku · 1790-luku · 1800-luku
Vuodet: 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709 1710 · 1711 · 1712 · 1713 · 1714 · 1715 · 1716 · 1717 · 1718 · 1719 1720 · 1721 · 1722 · 1723 · 1724 · 1725 · 1726 · 1727 · 1728 · 1729 1730 · 1731 · 1732 · 1733 · 1734 · 1735 · 1736 · 1737 · 1738 · 1739 1740 · 1741 · 1742 · 1743 · 1744 · 1745 · 1746 · 1747 · 1748 · 1749 1750 · 1751 · 1752 · 1753 · 1754 · 1755 · 1756 · 1757 · 1758 · 1759 1760 · 1761 · 1762 · 1763 · 1764 · 1765 · 1766 · 1767 · 1768 · 1769 1770 · 1771 · 1772 · 1773 · 1774 · 1775 · 1776 · 1777 · 1778 · 1779 1780 · 1781 · 1782 · 1783 · 1784 · 1785 · 1786 · 1787 · 1788 · 1789 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809
Tapahtumia

Pietari Suuri löi ruotsalaiset Lesnajan taistelussa suuressa Pohjan sodassa.
Venäläiset polttivat Porvoon.
Aitoa posliinia alettiin valmistaa Dresdenissä ensimmäisenä Euroopassa. Tämän dresdeninposliinin eli meissenerinposliinin kehitti Ehrenfried Walther von Tschirnhaus.
Tulipalo tuhosi Japanin keisarillisen palatsin Kiotossa.
Syntyneitä

25. tammikuuta – Pompeo Batoni,, italialainen taidemaalari (k. 1787)
27. tammikuuta – Anna Petrovna, venäläinen suuriruhtinatar, keisari Pietari Suuren tytär (k. 1728)
30. maaliskuuta – Klas Ekeblad, ruotsalainen kreivi ja Turun akatemian rehtori (k. 1771)
23. huhtikuuta – Friedrich von Hagedorn, saksalainen runoilija (k. 1754)
25. huhtikuuta – Peter Murbeck, ruotsalainen kansansaarnaaja (k. 1766)
1. toukokuuta – Fredrik Granatenhjelm, ruotsalais-suomalainen majuri ja filantrooppi (k. 1784)
5. toukokuuta – Johann Adolph Scheibe, saksalainen säveltäjä, musiikkiteoreetikko ja kriitikko (k. 1776)
19. kesäkuuta – Johann Gottlieb Janitsch, saksalainen säveltäjä (k. 1763)
22. kesäkuuta – Olof Pryss, suomalainen lainopin professori ja Turun akatemian rehtori (k. 1785)
29. elokuuta – Olof von Dalin, ruotsalainen kirjailija ja kulttuurivaikuttaja (k. 1763)
8. syyskuuta – Antioh Dmitrijevitš Kantemir, venäläinen kreivi, diplomaatti ja kirjailija (k. 1744)
12. lokakuuta – Antti Lizelius, suomalainen pappi, kirjallisuusmies ja kirjakielen kehittäjä, Suomenkielisten Tieto-Sanomien julkaisija (k. 1795)
16. lokakuuta – Albrecht von Haller, sveitsiläinen fysiologi, biologi, ensyklopedisti ja runoilija (k. 1777)
15. marraskuuta – William Pitt, brittiläinen whig-poliitikko ja pääministeri (k. 1778)
8. joulukuuta – Frans I, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari, Lothringenin herttua ja Toscanan suurherttua (k. 1765)
9. joulukuuta – Gabriel Aspegren, suomalainen kirkkoherra, rehtori ja rovasti (k. 1784)
William Cadell, skotlantilainen kauppias ja laivanvarustaja (k. 1777)
Kuolleita

24. maaliskuuta – Tomas Polus, ruotsalainen valtiomies ja diplomaatti (s. 1634)
11. toukokuuta – Jules Hardouin-Mansart, ranskalainen arkkitehti (s. 1646)
19. toukokuuta – Otto Wellingk, ruotsalainen kreivi ja ratsuväenkenraali (s. 1649)
11. heinäkuuta – Johan Flachsenius, suomalainen fyysikko, matemaatikko, teologi, professori ja Turun akatemian rehtori (s. 1636)
1. lokakuuta – John Blow, englantilainen säveltäjä (s. 1649)
21. lokakuuta – Christian Weise, saksalainen opettaja ja kirjailija (s. 1642)
5. joulukuuta – Seki Takakazu, japanilainen matemaatikko ja kirjailija (s. 1642)
28. joulukuuta – Joseph Pitton de Tournefort, ranskalainen kasvitieteilijä (s. 1656)
Atlantin valli

Atlantin valli
Atlantin valli (saks. Atlantikwall) oli saksalaisten toisen maailmansodan aikana rakentama linnoitettu puolustuslinja. Sen tarkoitus oli puolustaa natsi-Saksaa odotetulta Englannista tulevalta liittoutuneiden hyökkäykseltä. Atlantin vallin rakentaminen aloitettiin vuonna 1942. Vallin pituus oli 3 800 kilometriä. Se ulottui Pohjois-Norjasta Tanskan kautta Ranskan eteläkärkeen ja siihen rakennettiin 17 500 bunkkeria.
Siegfried-linjan suunnitellut Fritz Todt oli pääinsinööri, jonka Adolf Hitler oli valinnut rakentamaan Atlantin vallin suurimmat varustukset. Hitler itse suunnitteli useita tykkibunkkereita. Tuhansia pakkotyöläisiä käytettiin rakennettaessa pysyviä linnoituksia Alankomaihin, Belgiaan ja Ranskaan. Työ edistyi kuitenkin hitaasti, koska Saksa kävi sotaa ja armeija tarvitsi sekä miehiä että materiaalia. Puolustuslinjaan käytettiin 17 miljoonaa kuutiometriä betonia, 1,2 miljoonaa tonnia terästä ja 3,7 miljardia Saksan markkaa.
Koska Todt ei saanut rakennettua puolustuslinjaa Hitlerin vaatimassa nopeudessa, vuoden 1944 alussa Hitler nimitti Pohjois-Afrikan rintamalla mainetta niittäneen saksalaisen sotamarsalkka Erwin Rommelin tehtävään. Rommelin mielestä jo olemassa olevat linnoitukset olivat ”insinöörin suunnittelemia ja keskittyivät liiaksi satamiin”. Hän alkoi välittömästi vahvistaa vanhoja ja rakentaa uusia linnoituksia, erityisesti satamien väliin jääville alueille. Rommel käski asentaa miljoonia uusia miinoja mereen ja rannoille. Lisäksi tuhansia panssarivaunuesteitä asennettiin rannoille ja maaseudulle. Uusia bunkkereita ja suojia sekä tykistölle että konekivääreille rakennettiin kiivaasti aukkopaikkoihin. Rommelin tarkoitus oli pysäyttää liittoutuneiden maihinnousu ennen kuin he saisivat vallattua pysyvää sillanpääasemaa itselleen.
Liitoutuneiden maihinnousun alkaessa saksalaiset olivat laskeneet melkein kuusi miljoonaa miinaa Pohjois-Ranskaan. Miinakenttiä ja asemia oli laajennettu sisämaahan ja teitä miinoitettu. Saksalaiset olivat myös pystyttäneet liitokoneiden ja laskuvarjohyppääjien oletetuille laskeutumispaikoille maahan upotettuja tolppia, joita he kutsuivat Rommelin parsaksi (saks. Rommelspargel). Lisäksi joitain jokia oli laitettu tulvimaan.
Atlantin vallia ei koskaan saatu valmiiksi. Valmiiksi saatiin kriittisimmiksi paikoiksi arvioidut rannat: Dover, Belgian rannikko, Rotterdamin ja Amsterdamin satamat ja Reinin suu. Kesken jäivät esimerkiksi Norjan rannikko ja Normandia. Esimerksi Omaha-lohkolla liittoutuneiden 35 000 sotilasta vastassa oli vain 300 saksalaista konekivääripesäkkeissä sekä jonkin verran kenttätykistöä sisämaan puolelta. Osa sen bunkkereista on vielä nykyäänkin pystyssä. Cornelius Ryan kirjoitti Normandian maihinnousun ensimmäisestä vuorokaudesta kertovan kirjan Atlantin valli murtuu vuonna 1959, ja siitä tehtiin myös samanniminen elokuva vuonna 1962.
Varusteluministeri Albert Speer perehtymässä Atlantin valliin vuonna 1942.
Kappale Atlantin vallia vuonna 1944.
Atlantin vallia Ranskassa 1944.
Saksalaisten rakentama bunkkeri Tanskassa.
Armas Vänttinen

Armas Fredrik Vänttinen (5. maaliskuuta 1904 Heinävesi – 21. lokakuuta 1972 Tampere) oli suomalainen kauppias ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Vänttisen vanhemmat olivat lautamies Oskari Vänttinen ja Henriikka Kervinen ja puoliso vuodesta 1938 Edla Helena Perttunen. Vänttinen kävi kansakoulun ja Kuopion kauppakoulun 1928–1930. Opintomatkoja hän teki useisiin eri maihin. Vänttinen oli J. Vänttisen sekatavarakaupan myyjä Vesannolla 1925–1927, Kainuun Rauta Oy:n myyjä ja kauppaedustaja 1930–1935, Oy Savo-Karjalan Tukkuliikkeen rautaosaston kauppamatkustaja 1935–1939 ja Kajaanin konttorin johtaja 1939–1940 ja Keskon Kajaanin konttorin johtaja 1941–1957 ja Tampereen konttorin johtaja 1957–1966. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Vänttinen oli reservin ratsuvääpeli. Hän sai kauppaneuvoksen arvon 1964.
Arvo Elfving

Arvo Rafael Elfving (11. toukokuuta 1886 Sulva – 23. helmikuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen lääkäri, joka sai professorin arvonimen.
Elfvingin vanhemmat olivat lääninrovasti Nathanael Elfving ja Selma Sofia Sandman. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1921 oli Ilmi Helmi Ihanne Pelkonen ja toinen vuodesta 1934 Toini Kyllikki Ristola. Myös Elfvingin ensimmäisestä avioliitosta syntyneestä pojasta Kaarle Lauri Kustaa Elfvingistä (s. 1929) tuli lääkäri. Elfving pääsi ylioppilaaksi Vaasan suomalaisesta reaalilyseosta 1904 ja opiskeli ensin vuoden teologiaa, mutta valmistui sitten lääketieteen lisensiaatiksi 1915. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1928, jolloin hän myös erikoistui kirurgiaan. Urologian erikoislääkärin pätevyys Elfvingille myönnettiin 1931 ja hän oli urologian dosentti vuosina 1931–1953. Elfving toimi sekä yksityislääkärinä että useissa eri sairaaloissa, samoin kuin lyhyehköt jaksot Helsingin yliopiston virkaa tekevänä apulaisopettajana ja vt. ruotsinkielisenä kirurgian professorina 1938–1939. Elfving työskenteli myös vakuutuslääkärinä ja sotavammasairaalan lääkärinä. Hän oli Suomen urologiyhdistyksen perustaja ja kunniajäsen vuodesta 1956 ja Suomen kirurgiyhdistyksen kunniajäsen vuodesta 1958. Professorin arvonimi hänelle myönnettiin 1948.
Aura (sukunimi)

Aura on mm. seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Jalo Aura (1886–1947), poliitikko
Lauri Aura (1929–1999), sähkötekniikan professori
Matti Aura (1885–1975), sitoutumaton poliitikko
Matti Aura (1943–2011), kokoomuslainen poliitikko
Ossi Aura (s. 1958), korkeushyppääjä
Sirkka Aura (s. 1942), yritysjohtaja
Teuvo Aura (1912–1999), poliitikko, pääministeri, Helsingin kaupunginjohtaja, talousmies ja juristi
Anssi Aura (s. 1983), kaupunginvaltuutettu (Kok.) Vantaalla.
Suomalainen kirjailija Betty Elfving (1837–1923) käytti taiteilijanimeä Aura.
1710

| --- | --- |
Vuosisadat: 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku
Vuosikymmenet: 1690-luku · 1700-luku · 1710-luku · 1720-luku · 1730-luku · 1740-luku 1750-luku · 1760-luku · 1770-luku · 1780-luku · 1790-luku · 1800-luku
Vuodet: 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709 1710 · 1711 · 1712 · 1713 · 1714 · 1715 · 1716 · 1717 · 1718 · 1719 1720 · 1721 · 1722 · 1723 · 1724 · 1725 · 1726 · 1727 · 1728 · 1729 1730 · 1731 · 1732 · 1733 · 1734 · 1735 · 1736 · 1737 · 1738 · 1739 1740 · 1741 · 1742 · 1743 · 1744 · 1745 · 1746 · 1747 · 1748 · 1749 1750 · 1751 · 1752 · 1753 · 1754 · 1755 · 1756 · 1757 · 1758 · 1759 1760 · 1761 · 1762 · 1763 · 1764 · 1765 · 1766 · 1767 · 1768 · 1769 1770 · 1771 · 1772 · 1773 · 1774 · 1775 · 1776 · 1777 · 1778 · 1779 1780 · 1781 · 1782 · 1783 · 1784 · 1785 · 1786 · 1787 · 1788 · 1789 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809
Tapahtumia

Suuri Pohjan sota: Venäjä valloitti Tallinnan ja Riian.
Rutto surmasi suuren osan Helsingin asukkaista.
Ensimmäinen tekijänoikeuslaki tuli voimaan Britanniassa.
Maaliskuussa Turkki julisti sodan Venäjälle
Syntyneitä

4. tammikuuta – Giovanni Battista Pergolesi, italialainen säveltäjä, viulisti ja urkuri (k. 1736)
15. helmikuuta – Ludvig XV, Ranskan kuningas (k. 1774)
12. maaliskuuta – Thomas Arne, englantilainen säveltäjä (k. 1778)
12. maaliskuuta – Esbjörn Christian Reuterholm, ruotsalainen poliitikko ja maanomistaja (k. 1773)
15. huhtikuuta – Marie Camargo, ranskalainen balettitanssija (k. 1770)
25. huhtikuuta – James Ferguson, skotlantilainen tähtitieteilijä ja mittalaitteiden rakentaja (k. 1776)
26. huhtikuuta – Thomas Reid, skotlantilainen valistusfilosofi (k. 1796)
14. toukokuuta – Aadolf Fredrik, Ruotsin kuningas (k. 1771)
18. toukokuuta – Johann II Bernoulli, sveitsiläinen matemaatikko ja fyysikko (k. 1790)
27. kesäkuuta – Lorentz Johan Göös, suomalainen eversti ja maaherra (k. 1774)
7. heinäkuuta – Arvid Niclas von Höpken, ruotsalainen aatelinen, upseeri ja säveltäjä (k. 1778)
20. elokuuta – Thomas Simpson, englantilainen matemaatikko (k. 1761)
25. elokuuta – Antonino Ganini, italialainen katolinen arkkipiispa (k. 1795)
25. syyskuuta – Augustin Ehrensvärd, ruotsalainen kreivi ja sotamarsalkka, Suomenlinnan suunnittelija ja rakennustöiden johtaja (k. 1772)
10. marraskuuta – Adam Gottlob Moltke, tanskalainen maakreivi ja hovimies (k. 1792)
22. marraskuuta – Wilhelm Friedemann Bach, saksalainen säveltäjä ja urkuri, Johann Sebastian Bachin poika (k. 1784)
23. joulukuuta – Otto Wilhelm De Geer, ruotsalainen vapaaherra, valtaneuvos ja maaherra (k. 1769)
Domenico Alberti, italialainen säveltäjä, cembalisti ja laulaja (k. 1740)
Gabriel Maxenius, suomalainen pappi ja kansanrunojen kerääjä
Muhammad III, Marokon sulttaani 1748 ja 1757–1790 (k. 1790)
Samuel Wacklin, suomalainen kirkkoherra, suomentaja ja herrnhutilaisuuden kannattaja (k. 1780)
Kuolleita

16. tammikuuta – Higashiyama, Japanin keisari (s. 1675)
17. toukokuuta – Axel Julius De la Gardie, ruotsalainen kreivi, upseeri, valtiopäivämies ja valtaneuvos (s. 1637)
21. kesäkuuta – Pierre-Esprit Radisson, ranskalainen tutkimusmatkailija ja turkiskauppias (s. 1636)
25. heinäkuuta – Gottfried Kirch, saksalainen tähtitieteilijä (s. 1639)
19. syyskuuta – Ole Rømer, tanskalainen astronomi (s. 1644)
4. lokakuuta – Iver Huitfeldt, Tanskan laivaston kommodori (s. 1665)
21. marraskuuta – Bernardo Pasquini, italialainen säveltäjä, urkuri ja cembalisti (s. 1637)
29. joulukuuta – Anders Prytz, suomalainen sotatuomari, valtiopäivämies ja Turun pormestari
Israel Simonpoika Annala, suomalainen kirkonrakentaja (s. 1650)
Robert Charpentier, suomalainen everstiluutnantti ja kartanonherra (s. 1662)
Gaspar Sanz, espanjalainen säveltäjä (s. 1640)
Avan (Aragatsotn)

| Antarut Անտառուտ |
| --- | --- |
 Kirkonrauniot Avanissa.
 Antarut
 Koordinaatit: 40.3353°N, 44.1683°E 
Valtio:  Armenia
Maakunta:  Aragatsotn
Väkiluku (2001):  915
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Avan (armeniaksi Ավան) on kuntatason yhteisö Aragatsotnin maakunnassa Armeniassa. Avanissa oli vuonna 2001 yhteensä 915 asukasta.
1711

| --- | --- |
Vuosisadat: 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku
Vuosikymmenet: 1690-luku · 1700-luku · 1710-luku · 1720-luku · 1730-luku · 1740-luku 1750-luku · 1760-luku · 1770-luku · 1780-luku · 1790-luku · 1800-luku
Vuodet: 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709 1710 · 1711 · 1712 · 1713 · 1714 · 1715 · 1716 · 1717 · 1718 · 1719 1720 · 1721 · 1722 · 1723 · 1724 · 1725 · 1726 · 1727 · 1728 · 1729 1730 · 1731 · 1732 · 1733 · 1734 · 1735 · 1736 · 1737 · 1738 · 1739 1740 · 1741 · 1742 · 1743 · 1744 · 1745 · 1746 · 1747 · 1748 · 1749 1750 · 1751 · 1752 · 1753 · 1754 · 1755 · 1756 · 1757 · 1758 · 1759 1760 · 1761 · 1762 · 1763 · 1764 · 1765 · 1766 · 1767 · 1768 · 1769 1770 · 1771 · 1772 · 1773 · 1774 · 1775 · 1776 · 1777 · 1778 · 1779 1780 · 1781 · 1782 · 1783 · 1784 · 1785 · 1786 · 1787 · 1788 · 1789 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809
Tapahtumia

Etelä-Suomeen levisi vuosina 1710–1711 ruttoepidemia, joka vaati arviolta 5 000 kuolonuhria.
suuri Pohjan sota Pohjois- ja Itä-Euroopassa (1700–1721)
Espanjan perimyssota (1702–1713)