stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maisemamaalaus
Maisemamaalauksen sanastoa

allegorinen on vertauskuvallinen, kuvaannollinen, allegorinen maisema
arkadia on ihannoidun paimenidyllin tyyssija, onnen maa
arkadinen on ihanteellisen viehättävä, idyllinen
bukolinen (tavallisesti pastoraalissa oleva) paimenelämään kuuluva, Bukolinen runous
Clauden lasi tai Clauden peili oli Claude Lorrainin mukaan nimetty maiseman tarkasteluväline, optinen laite näkymän tarkasteluun, jota käyttivät maisemaa havainnoivat piirtäjät, taidemaalarit ja matkailijat 1700- ja 1800-luvuilla
idylli on sopusointuisen viehättävä maisema, paikka tai olotila
kapriisi on mielikuvituksellinen ja yllättävä aihe kuvataiteessa, erityisesti arkkitehtoninen fantasia, jossa yhdistetään rakennuksia, arkeologisia raunioita ja muita arkkitehtonisia elementtejä mielikuvituksellisin ja usein fantastisin yhdistelmin.
merimaalaus kuvaa merta, rannikkoa, satamaa tai laivoja
pastoraali on (lat. pastor paimen) paimenen elämän ihannoimista kirjallisuudessa, runoudessa, musiikissa tai maalaustaiteessa
pastoraalimaisema esittää maalaiselämää, maalaismaisemaa ihannoidussa sävyssä
panoraama on laajakuva, laaja. lavea maisema, maisemamaalauksen formaatti
Paysage Moralisé (W. H. Audenin runon mukaan) (ranskaksi)  tarkoittaa moralisoivaa maisemaa, tai moralisoivaa maaseutua
pittoreski on maalauksellinen, silmääkiehtova
staffaasi tarkoittaa maisema- tai arkkitehtuurimaalauksissa olevia henkilöitä tai eläinhahmoja, joita sanotaan myös täytefiguureiksi
subliimi on ylevä, myös jalo, kauhistuttava, pelottava maisema
topografia on paikan tai seudun yksityiskohtaisen tarkka maantieteellinen kuvaus tai esitys
topografinen maisemamaalaus on maisema, joka voidaan joko kokonaan tai osittain tunnistaa
ulkoilmamaalaus eli plein-air-maalaus
veduta on yksityiskohtainen ja usein hyvin suurikokoinen maalaus, joka esittää tunnistettavaa kaupunkinäkymää tai maisemaa
vista tarkoittaa näköalaa, yleiskielessä maisema, näkymä, panoraama
Kirjallisuutta

Kivi, Jussi: Kaunotaiteellinen eräretkeilyopas.  Helsinki:  Taide: Kuvataideakatemia, 2004.  ISBN 951-608-050-2
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ateneumin taidemuseo, Luonnon lumo. Pohjoismaista maisemamaalausta 1840–1910 Ateneumin taidemuseossa Helsingissä koskeva näyttely (Arkistoitu – Internet Archive)
Nurmijärven kunta, Pirjo Hämäläisen luento Suomalainen maisemataide ja sen nurmijärveläinen edustaja Vilho Askola (Arkistoitu – Internet Archive)
The Metropolitan Museum of Art, Kiinalaisesta maisemamaalauksesta (englanniksi)
Vanhan maalaustaiteen genret
Historiamaalaus  Laatukuva- eli genremaalaus  Muotokuva  Maisemamaalaus  Asetelma
Taiteen ja ympäristön peruskäsitteet
Installaatio
Julkinen taide
Kuvanveisto
Maataide
Maisema-arkkitehtuuri
Maisemataide
Paikkasidonnainen taide
Prosenttiperiaate
Rakennustaide
Tilataide
Valotaide
Ympäristötaide
Ivar Malmikoski

Ivar (Iivari) Mikael Malmikoski (2. toukokuuta 1927 Turku – 25. tammikuuta 2010) oli suomalainen nyrkkeilijä.
Malmikoski edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952. Hän hävisi 67-kiloisten sarjan ensimmäisellä kierroksella Tanskan Victor Jørgensenille tuomariäänin 1–2. Vuonna 1955 hän saavutti Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hopeaa 75 kilogramman sarjassa.
Seuratasolla Malmikoski edusti Turun Urheiluliittoa ja Turun Jyryä. Hän voitti Suomen mestaruuden 67 kilogramman sarjassa vuosina 1951 ja 1952. Hän voitti Nyrkkeilyliiton mestaruuden vuonna 1954 sekä TUL:n mestaruuden vuosina 1952–1954.
Maksasaarenselän kalliomaalaus

| Maksasaarenselän kalliomaalaus> Sijainti |
| --- | --- |
 Maksasaarenselän kalliomaalaus
Koordinaatit:  61°31′32.9468″N, 28°29′36.8972″E
Valtio:  Suomi
Historia
Tyyppi:  kalliomaalaus
Kaupunki:  Puumala
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Maksasaarenselän kalliomaalaus sijaitsee Saimaan Viljakansaaressa Puumalassa Etelä-Savossa. Kalliomaalauksen, jossa erottuu muutamia kuvioita, löysi Geri Steve vuonna 1981. Se on ajoitettu kivikauteen.
Kallio ja sen sijainti

Saimaalla Viljakkalansaaressa on laaja Riihonniemi, jonka lounaisreunalla on Maksasaarenselkä. Selkä on saanut nimensä Maksasaaresta, jonka itäkärki sijaitsee maalauskalliosta 300 metrin päässä. Korkealla sijaitseva maalauskallio jää pienen metsäkaistaleen taakse piiloon. Kalliossa on epätavallisia pyöreäksi kuluneita sileitä pintoja, jotka punavärillä maalattuina erottuvat ympäristöstään selvästi.
Sattumaa vai ei, mutta noin 100 metrin päässä samalla rannalla lännempänä sijaitsevat Riihonniemen lapinrauniot.
Maalaus

Kalliomaalauksen kokonaisleveys on 9 metriä, mutta merkkejä on vain muutamia. Helposti tunnistettava punainen ja sileä kallionkohouma muistuttaa veristä maksaa. Maalaukset sijaitsevat tämän maamerkin yläpuolella. Yksi kuvioista on maalattu leveällä viivalla ja se esittää eläintä, mahdollisesti hirveä. Hirven vasemmalla puolella on pystyasentoinen hahmo ja hirven oikealla puolella punavärisiä läikkiä ja pieni hirvi eli hirvenvasa. Kauempana alueen toisessa päässä on runsaasti punaväriä, josta ei yhtä eläinhahmoa lukuun ottamatta, saa selvää.
Aiheesta muualla

Kivikäs, Pekka: Kallio, maisema ja kalliomaalaus, s. 100-101.  Jyväskylä:  Minerva, 2005.  ISBN 952-5478-61-0
Malin asevoimat

Malilaisia sotilaita neuvostoliittolaisine kivääreineen vuonna 2008.
Malin asevoimien tunnus.
Malin asevoimat (ransk. Forces armées maliennes eli FAMa) käsittävät maa- ja ilmavoimat sekä puolisotilaalliset santarmilaitoksen, kansalliskaartin ja poliisin. Asevoimien päätehtävänä on taistella maan pohjoisosien kapinallisryhmiä vastaan.
Malin asevoimat muodostettiin maan itsenäistyessä vuonna 1960 Ranskan armeijassa ja santarmilaitoksessa palvelleista paikallisista sotilaista. Ranskalaiset joukot vetäytyivät maasta vuonna 1961. Santarmilaitos on perustettu vuonna 1972 ja ilmavoimat vuonna 1976.
Malin asevoimat on taistellut tuaregikapinallisia vastaan useaan otteeseen 1960-luvulta lähtien. Vuoden 2012 sisällissodassa tuaregit ja islamistit valtasivat maan koko pohjoisosan, mutta Ranskan joukot ajoivat heidät pois seuraavan vuoden alussa. Vuonna 1985 käytiin lyhyt rajasota Burkina Fason kanssa. Sotilaat ovat kaataneet siviilihallinnon vuosien 1968, 1991, 2012 ja 2020 vallankaappauksissa.
Asevoimat on järjestetty Ranskan mallin mukaisesti. Niiden ylipäällikkönä toimii Malin presidentti. Käytännön johdosta vastaa puolustus- ja veteraaniministeriön alainen esikuntapäällikkö. Maavoimilla, ilmavoimilla ja santarmilaitoksella on omat päällikkönsä. Malissa on valikoiva kahden vuoden asevelvollisuus. Koulutuskeskukset sijaitsevat Bamakossa, Katissa ja Koulikorossa. Maan puolustus- ja turvallisuusmenot olivat 727 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 2019.
Maa- ja ilmavoimiin kuuluu arviolta 13 000 henkilöä. Armeija on jaettu eri aselajien yhdistetyiksi taisteluryhmiksi, jotka koostuvat kevyestä ja motorisoidusta jalkaväestä, tykistöstä sekä tiedustelu-, kommando- ja tukielementeistä. Maavoimien kalusto käsittää panssariajoneuvoja ja tykkejä. Ilmavoimilla on kuljetuskoneita ja taisteluhelikoptereita. Sisämaavaltiona Malilla ei ole laivastoa, mutta armeijalla on partiointia varten muutamia jokiveneitä. Santarmilaitoksen miehistövahvuus on 1 800, kansalliskaartin 2 000, poliisin 1 000 ja miliisin 3 000 henkeä. Aseistus on suurelta osin vanhentunutta tai käyttökelvotonta. Malilla ei ole omaa aseteollisuutta.
Ranskan ja sittemmin Neuvostoliiton mallin mukaan rakennettujen asevoimien toimintakyky on osoittautunut heikoksi maan sisäisissä konflikteissa. Sitä on pyritty parantamaan muun muassa Euroopan unionin, Ranskan ja Yhdysvaltojen tarjoaman koulutuksen avulla. Malissa toimii Ranskan johtama terrorismin vastainen operaatio Barkhane ja Yhdistyneiden kansakuntien kriisinhallintaoperaatio Minusma.
Aiheesta muualla

Malin asevoimien sivusto (ranskaksi)
Malin puolustus- ja veteraaniministeriön sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Malena

| Malena |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  22. heinäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Maleena 
Vastineita eri kielissä:  Malen, Malene, Malin, Malina, Maline 
Nimen alkuperä:  Magdalena
Infobox OKNimi-testi OK: 
Malena on naisen etunimi. Se on muunnelma Magdalena-nimestä. Digi- ja väestötietoviraston mukaan Malena on vuoteen 2020 mennessä ollut Suomessa virallisena etunimenä noin 260–270 naisella.
Malenalla on nimipäivä suomenruotsalaisessa almanakassa 22. heinäkuuta ja Ruotsin almanakassa 10. joulukuuta.
Tunnettuja Malenoja

Malena Ernman (s. 1970), ruotsalainen oopperalaulaja
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Malena (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Makynea

| Makynea> Μακυνέα.Sijainti |
| --- | --- |
 Makynea
Koordinaatit:  38°21′18″N, 21°43′34″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Makýneia, Nafpaktía, Aitolia-Akarnania, Länsi-Kreikka
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Aitolia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Makynea (m.kreik. Μακυνέα, myös Makynia/Makyna/Makyneia, Μακυνία/Μακύνα/Μακύνεια, lat. Macynia) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Aitoliassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Nafpaktían kunnan alueella vajaan kilometrin pohjoiseen nykyisestä Makýneian (aiempi Káto Mammáko) kylästä.
Maantiede

Makynia sijaitsi Antirrhionin niemen länsipuolella ja Tafiassos-vuoren itärinteen juurella lähellä Aitolian rannikkoa ja Patraksenlahden pohjoisrantaa. Näin se sijaitsi lähellä Aitolian ja Ozolian Lokriin rajaa. Pliniuksen mukaan lähellä sijaitsi Makynion-vuori. Sillä on saatettu viitata johonkin Tafiassoksen osaan. Makynean kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä.
Historia

Strabonin mukaan Makynea perustettiin sen jälkeen, kun doorilaiset olivat valloittaneet Peloponnesoksen niin kutsutussa doorilaisvalloituksessa. Runoilija Arkhytas Amfissalainen kutsui kaupunkia Ozolian lokrien kaupungiksi. Se mainitaan myös Alkaios Messeneläisen epigrammissa. 400-luvulle eaa. tultaessa kaupungista oli tullut osa Aitoliaa.
Makynea on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi sillä perusteella, että monet seikat tukevat tällaista tulkintaa, vaikka sitä ei suoraan kutsutakaan polikseksi missään antiikin aikaisessa lähteessä. Sen tiedetään olleen olemassa poliksena suuren osan klassista kautta ja ainakin vielä hellenistisen kauden alussa vuonna 323 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Makyneus (Μακυνεύς).
Káto Mammákon kylä nimettiin Makýneiaksi antiikin aikaisen kaupungin mukaan vuonna 1980.
Rakennukset ja löydökset

Makynean paikalla on joitakin jäänteitä muurein ympäröidystä asutuksesta. Jäänteet on ajoitettu 300–200-luvuille eaa. Kaupungista on löydetty muun muassa kreikkalainen teatteri, joka sijaitsi kaupunginmuurien ulkopuolella.
Emma Maltais

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Emma Maltais vuonna 2024. |  Emma Maltais vuonna 2024. |  Emma Maltais vuonna 2024. |  |
Maa:  Kanada
Naisten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Peking 2022 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kanada 2021 |  |  |
|  Kultaa | Tanska 2022 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 2023 |  |  |
Emma Maltais (s. 4. marraskuuta 1999) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa hyökkääjänä.
Maltais on Kanadan maajoukkueen pelaajana voittanut olympialaisissa kultaa Pekingissä 2022. MM-kilpailuissa hän on voittanut kultaa kotikisoissaan 2021 ja Tanskassa 2022 sekä saavuttanut hopeaa kotikisoissaan 2023.
Malton kieli

Malton kieli on Intiassa Biharin osavaltion koillisosassa Rajmahalvuorilla asuvien malerien puhuma dravidakieli. Sillä on 108 000 puhujaa.
Malto kuuluu dravidakielten pohjoisryhmään. Sen lähin sukukieli on kurukh. Kieli toimii yhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä.
Malta-luokka (lentotukialus)

| Malta |
| --- | --- |

Tekniset tiedot
Uppouma:  56 800 t (max)
Pituus:  279 m
Leveys:  41 m
Syväys:  10 m
Koneteho:  200 000 hv
Nopeus:  32,5 solmua
Miehistöä:  2 780 rauhan aikana 3 535 (sodan aikana)
Aseistus
Meritorjunta:  81 × lentokonetta 8 × kaksiputkista 4,5" QF tykkiä
Ilmatorjunta:  8 × kuusiputkista 40 mm ilmatorjuntatykkiä 7 × yksiputkista 40 mm ilmatorjuntatykkiä
Malta-luokka oli toisen maailmansodan kokemusten mukaan rakennettu Britannian Kuninkaallisen laivaston tukialusluokka, johon kuului neljä lentotukialusta.
Alusten suunnitelmat perustuivat Audacious-luokan suunnitelmiin ja luokan alukset tilattiin kesällä 1943. Alkuperäiset suunnitelmista poiketen alukset laajennettiin varsinaisiksi tukialuksiksi, joissa oli kaksikerroksinen panssaroitu hangaari, mutta lopputuloksena oli kuitenkin yksi 460 jalkaa pitkä.
Vickers Armstrongilta tilattu HMS Gibraltar ja Fairfieldiltä tilattu HMS Africa peruutettiin välittömästi sodan päättyessä. John Brownilta tilattu HMS Malta ja Harland and Wolffilta tilattu HMS New Zealand peruutettiin vasta tammikuussa 1946. Yhtäkään aluksista ei keretty aloittamaan telakoilla.
Ontrei Malinen

Ontrei Malinen (myös Andrei Sevastjanov Malikin, 1777 – 6. helmikuuta 1855 Vuonninen) oli vienankarjalainen runonlaulaja.
Elias Lönnrot tapasi Malisen vuonna 1833 tullessaan neljännellä runonkeruumatkallaan Vuonnisen kylään Vuokkiniemen pitäjässä. A. J. Sjögren oli laulattanut Malista jo vuonna 1825, mutta hänen kirjaamansa runot tulivat tutkijoiden tietoon vasta kymmeniä vuosia myöhemmin. Lönnrot sai Maliselta 366-säkeisen sampo-aiheisen jakson sekä muita runoja, joihin sisältyvät Kalevalan tärkeimmät kertovat ainekset. Vuonnisessa Lönnrot tapasi myös Vaassila Kieleväisen, jonka kanssa käyty keskustelu vaikutti hänen käsitykseensä runojen välisistä yhteyksistä. Neljännen keruumatkan jälkeen Lönnrot koosti Runokokouksen Väinämöisestä eli niin sanotun Alku-Kalevalan.
Malisen runoja kuvaa vahva yksilöllinen tyyli ja "tietynlainen muodon täydellisyys". Hänen samporunonsa on pienoiseepos, jossa kuvataan kosmoksen synty, sammon taonta ja ryöstö sekä maanviljelyksen synty.
Malisen kuoleman jälkeen kerättyjen tietojen mukaan hänet muistettiin karhunmetsästäjänä ja tietäjänä, ja hänen sanotaan olleen lukutaitoinen "kirjamies", mikä oli seudulla harvinaista. Malinen soitti poikineen myös kannelta, ja on mahdollista, että hänen tapaamisensa vahvisti kanteleen ja kalevalamittaisten runojen yhteyttä Lönnrotin mielessä. Ei ole kuitenkaan tiedossa, käyttivätkö Maliset kannelta runonlaulun säestämiseen.
Myös Ontrein poika Jyrki Malinen (1806–1884) eli karjalaiselta nimeltään Ontreińi Jyrki oli runonlaulaja, jolta on merkitty muistiin yli 2 400 runosäettä. Jyrkin vanhempi veli Vassilei, Jyrkin pojat Iivana ja Jeremie sekä Vassilein tytär Okahvie osasivat hekin vaihtelevassa määrin runoja. Anni Lehtonen, jolta kerättiin laaja runo- ja muu perinneaineisto 1900-luvun alussa, oli Okahvien tytär.
Ontrei Malinen oli vanhauskoinen.
Aiheesta muualla

/ Ontrei Malinen Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Makeus

Ihmisen kielen makeaan ärsykkeeseen voimakkaimmin reagoiva alue.
Makea on yksi viidestä perusmausta. Makea ärsyke saa aikaan mielihyvän tunnetta ihmisissä ja eläimissä. Elintarvikkeen makeus on usein verrannollinen sen sisältämiin sokereihin, sokerialkoholeihin ja synteettisiin makeutusaineisiin.
Aistimus saa alkunsa makean aineen kiinnittyessä makureseptorin G-proteiiniin yhdistyneeseen osaan, joka laukaisee alayksiköiden tuoton. Alayksiköt aktivoivat edelleen uusia kemiallisia reaktioita, kuten toisiolähettejä tuottavia entsyymejä. Luonnolliset makeat aineet aktivoivat kemiallisen polun, joka sisältää syklisestä adenosiinimonofosfaatista (cAMP) riippuvaisen K+-kanavan rajoittamisen. Synteettiset makeutusaineet tästä poiketen tuottavat eri toisiolähetin IP3, joka vapauttaa kalsiumia solujenvälisistä varastoista. Lopputulos kummassakin tapauksessa on silti sama – solun depolarisaatio ja välittäjäaineen vapautuminen.
Mieltymys makeaan ja siitä johtuva ajoittainen niin sanottu makeannälkä on havaittu osittain periytyväksi. Sitä vastoin mieltymys suolaiseen syntyisi ympäristön vaikutuksesta.
Sokerit

| Nimi | Tyyppi | Makeusaste |
| --- | --- | --- |
| laktoosi | disakkaridi | 0,16 |
| glukoosi | monosakkaridi | 0,75 |
| sakkaroosi  | disakkaridi | 1,00 |
| fruktoosi | monosakkaridi | 1,75 |
| aspartaami | synteettinen | 180 |
| asesulfaami-K | synteettinen | 200 |
| sakariini | synteettinen | 350 |
Sokerit ovat mono- tai disakkaridisia hiilihydraatteja. Sokerit vaikuttavat makeuden lisäksi myös tuotteen suutuntumaan sekä kokonaismakuun vahvistamalla tai heikentämällä muita aromeja. Sakkaroosia käytetään vertailukohtana arvioitaessa elintarvikkeen makeusvaikutelmaa. Sakkaroosi on fruktoosista ja glukoosista koostuva disakkaridi. Sakkaroosin korkean vesiliukoisuuden vuoksi siitä saadaan jopa 65 % siirappeja. Happamissa olosuhteissa, kuten virvoitusjuomissa, sakkaroosi invertoituu peruskomponenteikseen glukoosiksi ja fruktoosiksi. Reaktion nopeus on verrannollinen liuoksen lämpötilaan ja pH-pitoisuuteen. Inversio pyöristää ja pehmentää liuoksen makua ja on tärkeä elementti esimerkiksi kolajuomien tuotannossa. Inversioprosessi nostaa sokeriliukoisuuden jopa 73 %:iin. Makeutettaessa on mahdollista käyttää myös inversion valmiiksi läpikäynyttä inverttisokeria.
Maissisiirappeja saadaan tärkkelyspitoisista raaka-aineista, erityisesti maissista ja vehnästä. Tärkkelys on glukoosipolymeeri, joka maissisiirappeja valmistettaessa hajotetaan hydrolyysillä glukoosimonomeereiksi. Reaktion täydellisyydestä riippuen saadaan joko lopullista glukoosisiirappia tai edelleen polymeerejä sisältävää maltodekstriiniä. Kyseiset siirapit eivät ole yhtä makeita kuin sakkaroosi tai inverttisokeri, mutta yhdessä muiden makeuttajien kanssa parantavat elintarvikkeen suutuntumaa. Korkeafruktoosisissa maissisiirapeissa (HFCS, isoglukoosi) osa glukoosista on muunnettu fruktoosiksi, ja näin makeusaste on nostettu sakkaroosisiirapin tasolle.
Fruktoosi absorboituu hitaasti ja nostaa verensokeritasoa vain hieman. Sen vuoksi sitä käytetään makeuttajana erinäisissä painonhallinta- ja urheiluelintarvikkeissa. Trehaloosi, isomaltuloosi ja tagatoosi ovat 2000-luvulla elintarvikekäyttöön hyväksyttyjä sokereita, jotka fruktoosin tavoin vapauttavat energiaa hitaasti. Ne eivät kuitenkaan ole erityisen makeita.
Sokerialkoholit

Sokerialkoholit, kuten ksylitoli ja sorbitoli, eivät ole erityisen makeita, mutta ne sisältävät vähemmän energiaa. Ne eivät rappeuta hampaita, ja siksi niitä käytetään makeuttajana muun muassa purukumeissa ja pastilleissa. Sokerialkoholeilla on laksatiivista vaikutusta, eikä niitä siksi saa käyttää Euroopan unionissa juomien makeuttamiseen.
Synteettiset makeutusaineet

Käyttämällä synteettisiä makeutusaineita pyritään sokeripohjaisten tuotteiden makuun ja toiminnallisuuteen saavuttamalla toisaalta pienempiä energiasisältöjä, lievempiä glykeemisiä vaikutuksia sekä vähäisempiä negatiivisia vaikutuksia hampaiden hyvinvointiin ja ruoansulatuksen toimintaan. Synteettiset makeutusaineet ovat hyvinkin paljon luonnonsokeria makeampia. Makeutusaineet eivät useiden sokerien tapaan paranna tuotteen suutuntumaa, ja keinotekoisesti makeutettujen elintarvikkeiden makua kuvataankin usein "tyhjäksi". Yhdistelemällä erilaisia makeutusaineita elintarvikkeen makeus voidaan kuitenkin saada hyvin lähelle tavallisella sokerilla makeutettua. Leipomotuotteissa on tärkeää huomioida makeutusaineen lämmönkestävyys.
Asesulfaami-K, aspartaami, neotaami, sakariini, syklamaatti ja sukraloosi ovat erittäin makeita, niin kutsuttuja korkeaintensiteettisiä makeutusaineita. Korkeaintensiteettisiä makeutusaineita tarvitaan hyvin vähän tuotteen makeuttamiseksi. Näin voidaan myös välttää sokereilla makeuttamisesta johtuva korkea energiapitoisuus. Makeutusaineita, erityisesti korkeaintensiteettisiä, käytetään usein painonhallintatuotteissa.
Sakariini on vanhin synteettinen makeutusaine, ja sitä on käytetty 1900-luvun alusta asti. Sakariinilla on metallinen jälkimaku, minkä vuoksi sen käyttöä on vältetty joissain elintarvikkeissa. Asesulfaami-K:n käyttö on yleistynyt virvoitusjuomissa, koska sillä on vain vähän jälkimakua.
Luonnon makeutusaineet

Luonnossa kasvaa monenlaisia makeita yrttejä ja kasveja, jotka ovat sokeria hammasystävällisempiä. Esimerkiksi asterikasveihin kuuluvaa steviaa (lat. Stevia rebaudiana) tavataan luonnonvaraisena Paraguayssa ja Brasiliassa. Se ei sisällä sokerin tavoin ylimääräistä energiaa, vaikka onkin sokeria noin 200 kertaa makeampaa. Stevian käyttö makeutusaineena sallittu mm. USA:ssa, Japanissa sekä EU:ssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Makeus Wikimedia Commonsissa
Erkki Mallenius

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Mallenius 1950-luvulla. |  Mallenius 1950-luvulla. |  Mallenius 1950-luvulla. |  |
Maa:   Suomi
Miesten nyrkkeily
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Helsinki 1952 | 63,5 kg |  |
Erkki Mallenius (12. tammikuuta 1928 Lappeenranta – 2. heinäkuuta 2003 Pori) oli suomalainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti.
Mallenius kilpaili nyrkkeilijänä ensimmäisen kerran vuonna 1945. Seuraavana vuonna hän voitti 62-kiloisten sarjassa Nyrkkeilyliiton nuorten mestaruuden ja hänet palkittiin kisojen parhaana nyrkkeilijänä. Seuraavina vuosina hän lihoi jopa 70-kiloiseksi ja saavutti uransa ainoan SM-mitalin vuonna 1950 sijoittuessaan välisarjassa (alle 67 kg) kolmanneksi Klaus Tiljanderin ja Mauno Laineen jälkeen, mutta vuodeksi 1952 hän laihdutti päävalmentaja Jukka Laaksosen kehotuksesta ja pääsi Helsingin olympialaisiin Suomen edustajaksi uuteen 63,5-kiloisten sarjaan.
Helsingin olympialaisissa Mallenius voitti ensimmäisessä ottelussaan Burman Stanley Majidin kolmannessa erässä teknillisellä tyrmäyksellä, vaikka hän ensimmäisessä erässä loukkasi pahasti vasemman kätensä ja kävi lattiassakin. Se oli kaikkien aikojen ensimmäinen suomalaisnyrkkeilijän olympialaisissa teknillisellä tyrmäyksellä saavuttama voitto. Toisessa ottelussaan Belgian Jean Paternottea vastaan Mallenius nyrkkeili vasen peukalo puudutettuna ja voitti pistein 2–1 (eräluvut 60–56, 60–57, 58–59). Välieräotteluun Neuvostoliiton Viktor Mednovia vastaan lääkäri ei enää päästänyt Malleniusta, joten hän sijoittui kolmanneksi ja sai palkintojenjaossa kunniakirjan. Vasta vuonna 1970 hänelle ja muille kolmanneksi sijoittuneille nyrkkeilijöille jaettiin pronssimitalit Messuhallissa järjestetyssä tilaisuudessa.
Olympialaisten jälkeen Malleniuksen peukalovamma todettiin luultua pahemmaksi: nivelkuppi oli hajonnut. Hänen nyrkkeilyuransa päättyi siihen. Muutamien vuosien ajan hän toimi vielä nyrkkeilyvalmentajana ja vuosina 1950–1954 seuransa Lappeenrannan Nyrkkeilijäin johtokunnassa. Hän valmistui Lappeenrannassa rakennusmestariksi ja muutti pysyvästi asumaan Harjavaltaan. Valmentajauransa päätteeksi hän toimi SVUL:n Satakunnan piirin valmentajana vuosina 1958–1960.
Saavutuksia

Olympiapronssia Helsinki 1952 (nyrkkeily, sarja 63,5 kg/kevyt välisarja)
SM-pronssia 1950
Nyrkkeilyliiton mestaruus 1949 ja 1950
Juri Malyšev (soutaja)

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | München 1972 | yksikkö |  |
Juri Aleksandrovitš Malyšev (ven. Юрий Александрович Малышев, s. 1. helmikuuta 1947) on Neuvostoliittoa edustanut entinen kilpasoutaja ja olympiavoittaja.
Malyšev voitti yksikkösoudun olympiakultaa Münchenissä 1972. Se jäi hänen ainoaksi arvokisamitalikseen.