Kultaseppä
Työmenetelmiä

Metallien sekoittaminen onnistuu helposti, kun kultaseppä punnitsee sekoitettavat ainekset vaa’alla ja sitten sulattaa nämä saaden aikaiseksi metalliseoksen. Sekoitettavat aineet mitataan yleensä metallirakeina. Metalliseosta kutsutaan lejeeriksi.
Puhdas kulta on hyvin pehmeää, joten sen ominaisuuksia parannetaan sekoittamalla kultaan kuparia, hopeaa, palladiumia ja joskus nikkeliä. Valittu seosmateriaali valitaan halutun tuloksen mukaan. Runsaasti kuparia sisältävä kulta on punaisempaa kuin runsaasti hopeaa sisältävä kulta. Käyttämällä seosaineena palladiumia tai nikkeliä saadaan aikaan valkokultaa. Kulta tulee valkoiseksi, vaikka seoksessa on kolme neljäsosaa keltaista kultaa ja vain neljäsosa nikkeliä tai palladiumia.
Jalometallien juottaminen tehdään käyttäen juotosmateriaalina epäpuhtaampaa metalliseosta. Esimerkiksi hopeaesineiden ja korujen osia juotetaan toisiinsa kiinni kovilla ja pehmeämmillä hopeajuotteilla. Koruhopean (925) eli sterling-hopean sulamispiste on noin 900 °C ja sen juottamiseen käytetään 715–785 °C asteessa sulavaa juotoshopeaa. Metalli kuumennetaan yleensä kaasuliekillä, mutta muitakin menetelmiä käytetään. Uusimpia juotostekniikoita ovat sähkön tai laserin käyttäminen.
Valaminen on yleisin korujen valmistustekniikka. Noin 80 % koruista tehdään valamalla. Joko koko koru tai korujen osat tehdään valamalla. Ensimmäiseksi tehdään vahamalli ja vahamallia käyttäen suoritetaan metallivalu. Valu tehdään usein keskipako- tai tyhjiömenetelmää käyttäen. Valaminen osattiin yli 5000 vuotta sitten, mutta tekniikkaa käytettiin harvoin. Vanhalla tekniikalla tehdyt esineet yleensä painoivat paljon eli veivät paljon raaka-ainetta ja olivat painavia käytössä.
Pakottaminen lienee vanhimpia metallin muokkaustapoja. Levy, jota halutaan muokata, kiinnitetään astiaan valettuun pakotuspikeen. Pakottaminen aloitetaan levyn takapuolelta erilaisten vasaroiden ja pakotuspunsselien avulla siten, että etupuolelle syntyy halutun muotoinen kuvio. Tämä vaatii suurta taitoa ja huolellisuutta, jotta saadaan aikaiseksi haluttu kuvio. Työskentelyn aikana metallia pehmennetään hehkutuksen avulla. Useasti työ viimeistellään etupuolelta pakottamalla, siselöimällä tai kaivertamalla.
Siselöinnillä saadaan aikaiseksi pintakoristeita. Ne tehdään vasaran ja metallipunsseleiden avulla, esineen etupuolelta. Käyttämällä erilaisia punsseleita, saadaan vaihtelua esineen koristeluun.
Prässäys mielletään teollisen ajan massatuotantomenetelmänä. Arkeologisten löytöjen perusteella se on lähes yhtä vanhaa kuin pakottaminen. Pakottaminen on melko vaivalloista ja hidasta. Prosessin nopeuttamiseksi tehtiin pronssista prässäykseen tarvittavat kaksi työkalun osaa. Näiden avulla voitiin tehdä haluttu määrä samanlaisia osia, esimerkiksi ketjun valmistamista varten. Aiemmin muodot lyötiin lekalla tai suurella vasaralla, nykyisin saman työn tekee prässi.
Kaivertamalla avulla saadaan korujen pintaan erilaisia ornamentteja ja kuvioita. Kaiverrettaessa kuvio piirretään ensin esineen pintaan ja tämän jälkeen kaivertaja leikkaa piirroksen mukaiset kuviot kaiverrusstikkelillä. Kaivertaminen vaatii hyvää piirtämistaitoa, vakaata kättä ja huolellisuutta. Kaivertamisessa käytetyt työkalut muokataan erikseen jokaisen kaivertajan käden ja mieltymyksen mukaan. Kaivertaminen on hieman nuorempi työmuoto, koska kaivertamisessa käytetyt terästyökalut keksittiin vasta 800-600 eaa.
Lankaupotus tehdään kaivertamalla uria esineen pintaan ja syntyneet urat täytetään eri värisillä metallilangoilla. Lankaupotusta käytetään aseiden ja erilaisten esineiden koristelemisessa.
Filigraanityö ja granulointi keksittiin pinnan koristamiseksi erilaisin lanka ja granulaattikoristein. Filigraanityö on useimmiten langan taivuttamista erilaisiksi koristeiksi ja ornamenteiksi. Lanka joko vedetään erimuotoisten reikien lävitse tai useampia lankoja kierretään spiraaliksi halutun laisen lopputuloksen saamiseksi. Granuloinnissa pintaa koristetaan pienten pallojen avulla. Sumerilaiset käyttivät melko isoja palloja, mutta etruskit (700–300 eaa.) olivat tämän tekniikan mestareita. Filigraani- ja granulointitöitä arvostetaan eri tavoin maan kulttuuriperinteestä riippuen.
Upotukset ja emalointi tehdään juottamalla levyn pintaan matalia seinämiä, joiden välisistä alueista muodostuu kuvioita. Upotustöissä välit täytetään kivenhiojan täsmällisesti hiomilla kivillä ja metalli taivutetaan kevyesti kivien reunojen yli. Välit voi täyttää myös lasimassalla tai jollain muulla väriaineella. Emaloinnissa syvennykset täytetään erivärisillä emalijauheilla, jotka sulavat uunin lämmössä paikalleen. Läpinäkyvän emalin alle jäävä pinta koristetaan usein kaiverruksin katsojan mielenkiinnon herättämiseksi.
Kivien istutus vaatii ammattitaitoa ja tarkkuutta. Maailmalla kivien istuttajat ovat oma ammattiryhmänsä. Ideana on vasaroida tai jotenkin muuten taivuttaa metallia kiven päälle, niin että kivi istuu tukevasti. Erilaisilla istutustekniikoilla pyritään ulkonäön ja istutusvarmuuden väliseen kompromissiin.
Punontaa tehdään yleensä kahdella tavalla: yhdistelemällä lenkkejä tai erittäin ohutta hopealankaa virkkaamalla, kutomalla ja nypläämällä. Lenkkejä yhdistämällä saadaan aikaan yleisimmät koruissa käytetyt ketjut. Ketjujen lujuutta ja ulkonäköä voi parantaa juottamalla lenkit umpeen. Kutomiseen käytettävä ohut lanka on yleensä puhtaampaa kuin ketjuissa käytetty raaka-aine, koska puhdas aine on taipuisampaa korumetalliin verrattuna.
Tietokonepohjainen suunnittelu Yhä useamman kultasepän perustaitoihin kuuluu tutustuminen korun CAM/CAD pohjaiseen tietokonesuunnitteluun/valmistamiseen. Siinä valmistettava kappale ensin piirretään tietokoneohjelmalla (esimerkiksi RhinoCeros tai ArtCam-ohjelmalla) virtuaalisesti, ja tämän jälkeen erikoisvalmisteinen jyrsinkone valmistaa (useimmiten vahasta) virtuaalisen mallin mukaisen esineen. Tästä vahasta syntyy valamisen jälkeen varsinainen koru. Toiset laitteet taas "tulostavat" mallin kerros kerrokselta lämpöherkän jauheen ja laserin avulla.
Atk-pohjainen suunnittelu mahdollistaa myös valokuvamaisen tarkan kuvan tekemisen ilman että kyseistä esinettä on vielä edes aloitettu valmistamaan.