stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiinan moottoritieverkko
Historia > 7918-verkko

13. tammikuuta 2005 Kiinan liikenneministeri Zhang Chunxian ilmoitti, että maa rakentaa 85 000 kilometrin pituisen moottoritieverkon seuraavan kolmen vuosikymmenen aikana. Moottoritiet yhdistäisivät kaikki maakuntien pääkaupungit ja yli 200 000 asukkaan kaupungit. Suunnitelma nimettiin 7918-verkoksi, joka koostuu 7 Pekingistä lähtevästä säteittäisestä, 9 pohjois-eteläsuuntaisesta ja 18 itä-länsisuuntaisesta valtakunnallisesta moottoritiestä. Lisäksi uuteen kansalliseen moottoritieverkkoon kuului 6 pitkää alueellista kehämoottoritietä, 36 kehämoottoritietä lähinnä maakuntien pääkaupungeissa sekä 39 yhdysmoottoritietä, jotka yhdistävät valtakunnallisia moottoriteitä toisiinsa ja maakuntien pääkaupunkeihin sekä raja-asemiin.
Pekingistä lähtevät moottoritiet numeroitiin numeroalueelta G1-G9, pohjois-eteläsuuntaiset moottoritiet numeroalueelta G11-G89 (parittomat numerot), itä-länsisuuntaiset moottoritiet numeroalueelta G10-G90 (parilliset numerot) ja alueelliset kehämoottoritiet numeroalueelta G90-G99. Kaupunkien kehämoottoritiet numeroitiin muodossa G##0x ja yhdysmoottoritiet muodossa G##1x (kaksi ensimmäistä numeroa päätien numerot). Myös rinnakkaiset moottoritiet G4W ja G15W kuuluivat uuteen suunnitelmaan. Lisäksi maakuntien moottoriteiden numerointia yhtenäistettiin ja otettiin käyttöön uudet teiden numeroimis- ja nimeämiskäytännöt. Aiemmin maakuntien moottoriteiden nimeämiskäytäntö vaihteli huomattavasti ja numerointi oli sekavaa.
Tämä korvasi aiemmat suunnitelmat vuodelta 1992, joihin kuului 5 pohjois-eteläsuuntaista ja 7 itä-länsisuuntaista moottoritietä. Maastoon uusi numerointi kuitenkin merkittiin vasta vuodenvaihteessa 2009-2010.
Historia > 71118-verkko

20. kesäkuuta 2013 Kiinan liikenneministeriö julkaisi uuden suunnitelman, joka koostui 7 säteittäisestä, 11 pohjois-eteläsuuntaisesta ja 18 itä-länsisuuntaisesta valtakunnallisesta moottoritiestä. Lisäksi rinnakkaisten moottoriteiden määrä kolminkertaistui, kehäteiden määrä kasvoi hieman yli kymmenellä ja yhdysmoottoriteiden määrä yli kaksinkertaistui. Uuden tieverkon pituudeksi tuli 118 000 kilometriä.
Suunnitelmassa lisättiin myös 118 000 kilometrin verkkoon myös 18 000 kilometriä moottoriteitä, jotka merkittiin myöhemmin rakennettaviksi. Tämä 18 000 kilometriä ei ole mukana lasketussa moottoritieverkon pituudessa. Näin ollen todellinen suunnitellun moottoritieverkon pituus on 130 000 – 135 000 kilometriä, koska virallisissa luvuissa ei ole otettu huomioon myöskään päällekkäistä numerointia. Myöhemmin valtakunnalliseen verkkoon on lisätty yksittäisiä uusia moottoriteitä.
Vuonna 2017 päällekkäiset kehäteiden numerot eri maakunnissa sekä ilmansuunnat poistettiin käytöstä. Lisäksi numerointijärjestelmää nelinumeroisille moottoriteille laajennettiin; kehämoottoritiet numeroidaan muodossa Gxx0x, yhdysmoottoritiet muodossa Gxx1x/Gxx3x ja rinnakkaismoottoritiet muodossa Gxx2x/Gxx4x.
Historia > Vuoden 2022 laajennus

Kesällä 2022 Kiinan liikenneministeriö julkaisi vuosille 2022–2035 uuden suunnitelman, johon lisättiin kymmeniä nelinumeroisia moottoriteitä. Lisäksi ensimmäistä kertaa numeroalue Gxx3x otettiin käyttöön. Vuosien 2022-2035 valtakunnallisen moottoritiesuunnitelman pituus on 162 000 kilometriä. Samassa yhteydessä suuret kaupunkialueet saivat oman numeroalueen ulommille kehäteille (G99xx).
Kiinan valtakunnallinen moottoritieverkko koostuu 306 eri pitkän matkan moottoritiestä.
Kaikkiaan verkkoon kuuluu 42 yksi- tai kaksinumeroista moottoritietä:
7 säteittäistä moottoritietä Pekingistä
11 pohjois-eteläsuuntaista moottoritietä
18 itä-länsisuuntaista moottoritietä
6 alueellista kehämoottoritietä
Lisäksi verkkoon kuuluu 236 nelinumeroista moottoritietä:
12 ulompaa kehämoottoritietä
30 kehämoottoritietä
31 rinnakkaismoottoritietä
163 yhdysmoottoritietä
Tämän lisäksi verkkoon kuuluu 30 rinnakkaismoottoritietä, joista 21 on maakunnallisissa ja 9 prefektuurien suunnitelmissa. Isoin osa näistä epävirallisista valtakunnallisista moottoriteistä on levennettyjä uusia osuuksia, joko kaupunkien välillä tai kaupunkien kohdalla. Nykyään pääsääntönä on, että vanha moottoritie pitää alkuperäisen numeronsa ja uusi moottoritie saa uuden numeron.
Historia > Laajennettu suunnitelma

Vuoden 2013 uudesta, vuoteen 2030 asti ulottuvasta suunnitelmasta jätettiin pois monia uusia valtakunnallisia moottoriteitä. Useat näistä jätettiin pois myös vuoden 2022 laajennuksesta. Tämä suunnitelma tullaan ottamaan käyttöön todennäköisesti 15. viisivuotiskaudella (2026–2030). Siihen kuuluu reilusti yli 170 000 kilometriä valtakunnallisia moottoriteitä. Lisäksi laajennetussa suunnitelmissa on joitain rinnakkaismoottoriteitä, jotka eivät ole vielä mukana 71118-suunnitelmassa. Nämä tullaan numeroimaan valtakunnallisiksi, esim. G2221 Gansun maakunnassa. Uuden suunnitelmakartan pohjalta on tehty myös 12. viisivuotiskauden suunnitelma, joka on tästä supistettu versio.
Suunnitelmassa lisätään merkittäviä pitkiä kaksinumeroisia osuuksia (esim. G49), joista vuoden 2013 laajempaan suunnitelmakarttaan merkittiin vain osa, koska kaikkien osuuksien suunnitelmat eivät olleet valmiita. Lisäksi nelinumeroisia lyhymepiä moottoriteitä numeroidaan yli 50.
Historia > Kehäteiden muuttaminen valtakunnallisiksi

Alun perin kehämoottoritiet olivat valtakunnallisia vain suurimmissa kaupungeissa, mutta sittemmin esim. Jilinin, Shanxin ja Jiangxin maakunnissa on kaikki maakunnalliset kehätiet muutettu valtakunnallisiksi. Lisäksi monissa suurissa kaupungeissa on suunnitteilla toinen tai jopa kolmaskin valtakunnallinen kehämoottoritie.
Kaikissa maakunnissa on prefektuuritason kaupungeille suunnitteilla kehämoottoritiet, ja ensimmäisenä maakuntana Shanxin maakunnan suunnitelmissa on rakentaa kaikkiin prefektuuritason kaupunkeihin valtakunnallinen kehämoottoritie. Maakunta lisäsi 2010-luvun vaihteessa lähes kaikki kaupunkien kehämoottoritiet osaksi valtakunnallista verkkoa. Viimeinen maakunnallinen kehätie, Yunchengin kehätie (G5902) muutettiin kesällä 2013 valtakunnalliseksi.
12. viisivuotiskauden aikana usea maakunta teki nämä lisäykset valtakunnalliseen verkkoon, mutta 2010-luvun lopulla tästä suunnitelmasta on luovuttu ja Pohjois-Kiinan maakuntien kehämoottoritiet saivat uudestaan maakunnallisen numeron. Myöhemmin vuoden 2022 suunnitelman jälkeen osassa maakunnista on valtakunnallisen tienumeron varaus kehämoottoriteille. 2010-luvun lopulla nelinumeroisista maakunnallisista moottoriteistä oltiin luopumassa kokonaan, mutta 2020-luvun alkupuolella suunnitelma peruttiin koska useissa maakunnissa oli yli 100 maakunnallista moottoritietä tai lähes kaikki yhdysmoottoriteille varatut numerot käytetty, joka johti numeroalueen loppumiseen kesken esimerkiksi Guangdongin, Yunnanin, Shandongin ja Guangxin maakunnissa.
Hinta

Kiinan moottoritieverkon kokonaishinnaksi on arvioitu 2 biljoonaa yuania (noin 240 miljardia Yhdysvaltain dollaria). Vuosien 2005–2010 vuosittaiseksi investoinniksi oli suunniteltu 140–150 miljardia yuania (17–18 miljardia dollaria) ja vuosien 2010-2020 vuosittaiseksi investoinniksi 100 miljardia yuania (12 miljardia dollaria). Investointien määrä on kuitenkin huomattavasti tätä korkeampi, varsinkin maakunnallisten moottoritieverkkojen kasvun sekä uuden valtakunnallisen suunnitelman takia. Lisäksi rakentaminen on painottunut 2010-luvun puolivälistä alkaen voimakkaasti Lounais-Kiinaan, jossa maaston takia rakennetaan paljon tunneleita ja huomattavan korkeita siltoja, jotka lisäävät kustannuksia entisestään.
Rahoitus moottoriteiden rakentamiseen kerätään autoverosta, paikallisesti kerätyistä veroista, valtion bondeista sekä vieraasta pääomasta. Poiketen monista muista moottoritiejärjestelmistä Kiinan järjestelmä on lähes kokonaan maksullinen. Osassa Kiinan maakuntia tietullit eivät kata etenkin hankalaan maastoon rakennettujen moottoriteiden kustannuksia, ja viime vuosina ilmiö on yleistynyt entisestään.
Nimeäminen

Moottoriteiden (kiin.: 高速公路; pinyin: gāosù gōnglù) lisäksi Kiinassa on myös pikateitä (kiin.: 快速公路; pinyin: kuàisù gōnglù), jotka sijaitsevat lähinnä kaupungeissa ja ovat moottoritietasoisia.
Moottoriteiden nimet koostuvat yleensä neljästä kiinalaisesta merkistä. Kaksi ensimmäistä merkkiä tulevat moottoritien päätepisteistä, ja niiden perässä on moottoritien lyhenne gāosù. Poikkeustapauksissa nimessä voi olla myös viisi merkkiä; tällöin ensimmäisen ja toisen merkin väliin sijoitetaan jotakin moottoritien varrella sijaitsevaa kaupunkia merkitsevä merkki.
Kehätiet nimetään niiden ympäröimän kaupungin mukaan, ja niiden perässä on kaupunkikehämoottoritietä tarkoittava rào chéng gāosù tai aluekehämoottoritietä tarkoittava huán gāosù-
Kiinalainen tiennimi esiintyy tapauskohtaisesti myös numerokilvissä.
Lait

Kiinalaisten moottoriteiden nopeusrajoituksia korotettiin tieliikenteen turvallisuuslain voimaantulon myötä 110 km/h:sta 120 km/h:iin 1. toukokuuta 2004. Maan liikennelakiin on kirjattu myös vähimmäisnopeudeksi moottoriteille 70 km/h. Kuitenkin reunimmaisella ajokaistalla tämä voi olla 60 km/h ja ohituskaistalla 100 km/h tai jopa 110 km/h. Sekä ylinopeudesta että alinopeudesta rangaistaan sakolla.
Tieliikenteen turvallisuuslaki sallii myös uusien kuljettajien (joilla on ollut kiinalainen ajokortti alle vuoden ajan) käyttää moottoriteitä, mikä oli kiellettyä 1990-luvun puolestavälistä huhtikuuhun 2004.
Oikealta ohittaminen, kaahailu ja pientareella tai keskikaistalla tarpeettomasti ajaminen johtavat ankariin sakkoihin.
Lisäksi joissain maakunnissa on aikaraja moottoritieltä poistumiseen (12 tai 24 tuntia). Tämän ylittämisestä voidaan periä jopa 400 yuanin (50 euron) ylimääräinen tullimaksu. Aikaraja ei koske moottoritiehotelleissa yöpyneitä autoilijoita. Aikaraja on laskettu sen mukaan, mikä aika menee enintään moottoritien ajamiseen maakunnan päästä päähän.
Joissain maakunnissa raskaan liikenteen ajoneuvot eivät saa käyttää moottoriteitä yöllä tai huonolla kelillä onnettomuusvaaran takia.
Viitoitus

Kiinalaiset moottoritiet on nykyisin viitoitettu pääsääntöisesti sekä englanniksi että kiinaksi. Sisä-Mongolian autonomisessa maakunnassa viitoituskielenä on myös mongolia, Xinjiangin autonomisessa maakunnassa uiguuri ja Tiibetissä tiibet, englanti ja kiina. Ningxian autonomisessa maakunnassa kiinankielinen viitoitus voi olla kirjoitettu lisäksi Xiao'erjing-aakkostolla.
Kiinalaisissa moottoritieviitoissa käytetään vihreää taustaa, kuten Japanissa, Sveitsissä, Yhdysvalloissa ja Suomessa. Nykyisissä tienviitoissa liittymänumero sijaitsee kilven yläpuolella oikealla kuten esim. Yhdysvalloissa. Uudemmissa kilvissä myös liittymän nimi ja tyyppi on viitoitettu liittymänumerokilven numerokentän vasemmalle puolelle.
Fonttina kiinan moottoriteillä käytetään maan omaa liikennefonttia (kaupalliselta nimeltään StJtbz), joka on amerikkalaisen liikennefontin Highway Gothicin vuoden 2005 version muunnelma. Vuodenvaihteessa 2009–2010 moottoriteiden numerouudistuksen aikoihin myös fonttia päivitettiin hieman selkeälukuisemmaksi.
Liittymät on viitoitettu hyvin, ja liittymäkilvet sijaitsevat jo pitkälti ennen liittymää.
Liittymäkilpien sijoittelu
| Sijainti | Sisältö ja sijoittelu |
| --- | --- |
liittymän jälkeen: kolme seuraavaa liittymää numeroineen, kilpi tien reunassa
3 km ennen liittymää: liittymäkilpi, yleensä tien yläpuolella
2 km ennen liittymää: liittymäkilpi, yleensä tien yläpuolella
1 km ennen liittymää: liittymäkilpi, yleensä tien yläpuolella
500 m ennen liittymää: liittymäkilpi, yleensä tien yläpuolella
liittymärampin alussa: liittymäkilpi, yleensä tien reunassa
liittymärampin kääntymiskohdassa: liittymäkilpi, yleensä tien yläpuolella
Moottoriteiden viitoitukseen sisältyy liittymien, tietullien, palvelu- ja levähdysalueiden kilvet, mutta huomattavan usein liikennemerkein ja tiemerkinnöin kerrotaan myös ajoetäisyydestä. Tiehen maalatut raidat ovat yleisiä; ajatuksena on pitää 2 sekunnin / 100 metrin välimatka autojen välillä. Länsimaista poiketen myös nopeuskameroiden kohdalla on varoitusmerkit nopeusvalvonnasta (usein myös kameran päällä). Toinen poikkeus länsimaihin verrattuna on, että myös eri päällystelaaduista varoitetaan liikennemerkein. Lisäksi tien yläpuolella on opasteita, jotka kertovat ohituskaistan, ajokaistan ja pientareen sijainnin sekä nopeusrajoitukset kiinaksi ja englanniksi. Lisäksi kaistaopastuksessa on yleensä tieto siitä, onko kaista tarkoitettu ensisijaisesti henkilöautoille vai raskaalle liikenteelle.
Muuttuva ohjaus

Useilla kiinalaisilla moottoriteillä on käytössä myös muuttuva ohjaus. Muuttuvalla ohjauksella varoitetaan tietöistä, ruuhkista, matka-ajasta ja ajokelistä sekä opastetaan vaihtoehtoiselle reitille. Poikkeuksena länsimaihin muuttuvissa opasteissa annetaan myös varoituksia kaahailuun ja liikennesääntöjen rikkomiseen. Liikennemerkkien sisältö on yleensä kirjoitettu vain kiinaksi.
Liittymänumerointi

Kiina on viitoittanut alusta alkaen moottoriteiden liittymänumeroinnin, toisin kuin useat muut maat (Sveitsissä ja Suomessa vuodesta 2002). Alun perin liittymänumerointi oli peräkkäinen (1, 2, 3..), mutta tienumerouudistuksessa vuonna 2010 liittymänumeroinnin perusteita muutettiin. Nykyinen numerointi perustuu etäisyyteen, esim. 237,3 km kohdalla oleva eritasoliittymä on numeroltaan 237 ja 844,8 km kohdalla oleva liittymä on numeroltaan 844. Kiinan moottoriteistä osa on hyvin pitkiä, joten todellinen etäisyys voi tien loppupäässä olla eri kuin viitoitettu numerointi. Heitto on kuitenkin yleensä vain muutaman kilometrin suuntaansa tuhannen kilometrin matkalla. Pitkistä moottoriteistä johtuen lähempänä tien loppupäätä olevat numerot voivat olla hyvin suuria. Tämän välttämiseksi virallinen sääntö on, että liittymänumerossa on vain 3 numeroa ja esim. 2266. kilometrin kohdalla liittymänumero on 266. Kuitenkin myös nelinumeroisia liittymänumeroita esiintyy huomattavan paljon viitoituksessa. Kiinan liittymänumerot ovat suuria Lianhuo-moottoritien (G30) lisäksi myös Shenhai-moottoritiellä (G15), jonka pituus on noin 3700 km.
Myös maakunnalliset moottoritiet käyttävät nykyisin etäisyysperusteista liittymänumerointia. Liittymänumero on merkitty soikion sisäpuolelle vihrein numeroin muodossa 出口 ####. Kiinalainen sana 出口 (chūkǒu) tarkoittaa eritasoliittymää.
Jos samalla kilometrillä on useita eritasoliittymiä, liittymien numeron perään lisätään A, B, C jne.
Palvelualueet

Kiinalaisilla moottoriteillä on palvelualueita yleensä noin 25–70 kilometrin välein. Palvelualueet ovat nykyisin hyvinkin korkeatasoisia, ja niiltä löytyy usein supermarketti, ravintola, hotelli ja paikoin jopa autokorjaamo.
Tietullit

Lähes kaikki moottoritiet keräävät tietulleja. Tullit ovat yleensä keskimäärin 0,5 yuania/km (0,05 €/km). Vähimmäismaksu on yleensä 5 yuania (0,50 euroa), ja moottoriteiden hintataso voi vaihdella suuresti. Hintataso ei riipu myöskään tien laadusta, vaan halvempi tie voi olla kalliimpaa huomattavasti parempikuntoinen ja vähemmän ruuhkainen.
Moottoriteiden suunnittelusta vastaa Kiinan liikenneministeriö. Toisin kuin monessa muussa maassa, kiinalaisten moottoriteiden rahoitus ei tule suoraan valtiolta tai yksityiseltä yritykseltä vaan yhtiöltä, jossa yksityinen ja julkinen omistusosuus vaihtelee. Nämä tieyhtiöt myös omistavat moottoritiet ja keräävät niitä käyttäviltä autoilijoilta tietulleja. Kiinassa maakunnat vastaavat tienrakennuksesta, ja niiden vähistä varoista ja resursseista johtuen sekaomisteisia tieyhtiöitä on päädytty perustamaan, koska niillä on paremmat resurssit rakentaa ja paremmat mahdollisuudet lainata rahaa.
Moottoriteiden rakennuttamismalli on niitä harvoja asioita, joissa Kiinan kommunistipuolue on joutunut antamaan periksi. 1990-luvun lopulla oli suunnitelmia rahoittaa moottoritiejärjestelmä polttoaineverolla ja muilla veroilla, mutta se äänestettiin nurin Kiinan kansankongressissa.
Tietullit > Maksutavat

Moottoritielle ajettaessa autoilijalle annetaan sisääntulokortti. Tietullia maksetaan ajetun matkan mukaan, ja moottoritieltä poistuttaessa sisääntulokortti annetaan tietullin virkailijalle. Kortista nähdään, miltä tietulliasemalta moottoritielle on liitytty sekä päivämäärä ja aika. Monissa maakunnissa moottoriteillä ajamisessa on aikarajana 12/24 tuntia, joka ei kuitenkaan koske palvelualueiden hotelleissa yöpyneitä. Aikarajan ylittämisestä voi joutua maksamaan jopa yli 500 yuanin (50 euron) ylimääräisen tiemaksun. Korttijärjestelmä on yleisimmin käytetty maksujärjestelmä kiinalaisilla moottoriteillä.
ETC-järjestelmä on yleistynyt myös Kiinassa. Tämä järjestelmä kerää tietullit automaattisesti eikä autoilijan tarvitse enää pysähtyä tietullipuomille. Tämä nopeuttaa liikennettä huomattavasti tietulliasemilla. ETC-järjestelmässä autoon on sijoitettu lähetin, joka lähettää tietoja tietulliaseman lähettimeen ja toisin päin, jolloin tiemaksu peritään maksukortilta automaattisesti.
Numerointisäännöt

Kiinalaisten moottoriteiden numerointisäännöt on otettu käyttöön tienumerointiuudistuksessa 2009-2010 valtakunnallisella tasolla. Myös maakunnat ovat tehneet omat numerosääntönsä tämän jälkeen. Yleensä 1- tai 5- ja 0-loppuiset kaksinumeroiset moottoritiet ovat pääteitä.
Numerointisäännöt > Valtakunnalliset numerointisäännöt

Kaksinumeroiset moottoritiet
| Numeroalue | Käyttökohde |
| --- | --- |
G1–G9: säteittäiset moottoritiet Pekingin kaupungista, alkaen myötäpäivään idästä   käytettävät numerot G1-G9
G11–G89: pohjois-eteläsuuntaiset moottoritiet, alkaen idästä   käytettävät numerot Gx5, Gx9 ja G11
G10–G90: itä-länsisuuntaiset moottoritiet, alkaen pohjoisesta   käytettävät numerot Gx0, Gx2, Gx6 ja Gx8
G91–G99: alueelliset kehämoottoritiet   käytettävät numerot G91-G97 kaupungeissa, G98-G99 saarilla
Nelinumeroiset moottoritiet
| Numeroalue | Käyttökohde | Numerointikaava |
| --- | --- | --- |
| G##0x | kaupunkien kehämoottoritiet | peräkkäinen ja valtakunnallinen |
| G##1x ja G##3x | yhdysmoottoritiet | peräkkäinen ja valtakunnallinen |
| G##2x ja G##4x | rinnakkaismoottoritiet | peräkkäinen ja valtakunnallinen |
Numeroalueista G##5x-G##9x ei ole virallisia suunnitelmia, mutta:
numeroalueet G##7x ja G##9x on varattu todennäköisesti tulevaisuuden yhdysmoottoriteille
numeroalueet G##6x ja G##8x on varattu todennäköisesti tulevaisuuden rinnakkaismoottoritielle
kehäteiden numerot saattavat loppua kesken, joten numeroaluetta G##5x on mahdollista käyttää tulevaisuudessa kehämoottoriteille
Ilmansuunnista rinnakkaismoottoriteiden numeroinnissa luovuttiin vuonna 2017.
Numerointisäännöt > Maakunnalliset numerointisäännöt

Maakunnalliset moottoritiet numeroidaan useilla eri tavoilla numerosääntöjen vaihdellessa maakunnittain, joskin perussääntönä on, että kaksinumeroisista moottoriteistä Sxx parittomat numerot ovat pohjois-eteläsuuntaisille moottoriteille ja parilliset itä-länsisuuntaisille moottoriteille. Numeroalue vaihtelee maakunnittain; osa numeroista on varattu kehä- ja yhdysmoottoriteille, jotka numeroidaan peräkkäin tämän säännön ulkopuolella. Nelinumeroiset moottoritiet numeroidaan yleensä samalla tavalla kuin valtakunnalliset moottoritiet, joskin nelinumeroisista maakunnallisista moottoriteistä ollaan luopumassa mahdollisuuksien mukaan kokonaan poislukien kehämoottoritiet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiinan moottoritieverkko Wikimedia Commonsissa
Aasian moottoritiet maittain
Arabiemiraatit | Armenia | Azerbaidžan | Bahrain | Bangladesh | Bhutan | Egypti |  Etelä-Korea | Filippiinit | Georgia | Hongkong | Indonesia | Intia | Irak | Iran | Israel | Japani | Jemen | Jordania | Kambodža | Kazakstan | Kiina | Kirgisia | Kuwait | Laos | Libanon | Macao | Malesia | Mongolia | Myanmar | Nepal | Oman | Pakistan | Palestiina | Pohjois-Korea | Qatar | Saudi-Arabia | Singapore | Sri Lanka | Syyria | Tadžikistan | Taiwan | Thaimaa | Turkki | Turkmenistan | Uzbekistan | Venäjä | Vietnam
| n k Kiinan valtakunnalliset moottoritiet (NTHS) |
| --- | --- |
Säteittäiset moottoritiet (Pekingistä)
Päämoottoritiet:       
Rinnakkaismoottoritiet:              
Yhdysmoottoritiet:                   
Pohjois-eteläsuuntaiset moottoritiet
Päämoottoritiet:           
Rinnakkaismoottoritiet:         
Yhdysmoottoritiet:                                                               
Itä-länsisuuntaiset moottoritiet
Päämoottoritiet:                  
Rinnakkaismoottoritiet:                     
Yhdysmoottoritiet:                                                                               
Alueelliset kehämoottoritiet
Päämoottoritiet:      
Rinnakkaismoottoritiet: 
Yhdysmoottoritiet:       
Seudulliset kehämoottoritiet
Kehämoottoritiet:          Tiedosto:G9910-CN no name.png  
Kaupunkien kehämoottoritiet
Kehämoottoritiet:                                     
Ajokaistakohtainen opastus ja nopeusrajoitukset G56-moottoritiellä Kunmingin itäpuolella
Liittymäopastus ja varoitusviivat ajokaistojen molemmilla sivuilla G76-moottoritiellä Duyunissa
Kolmekymppinen

| Kolmekymppinen Frederik |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1980
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 37.41
 Levy-yhtiö: Finnlevy
Frederikin muut julkaisut
| Tsingis Khan 1979 | Kolmekymppinen 1980 | Alta pois 1981 |
Kolmekymppinen on Frederikin vuonna 1980 julkaisema albumi. Albumi myi yli 25 000 kappaletta eli kultaa ja sieltä nousivat pinnalle Frederikin hitit ”Kolmekymppinen” ja ”Sheikki Ali Hassan”.
Kappaleet

Kolmekymppinen – 2.58
Mariana – 3.27 (Gibson Brothers - Mariana)
Hyväillä ja hoivata – 3.10
Kaukana katjusha on – 2.52
Rion tumma tyttö – 2.55 (Rio de Janeiro)
Rakas Stella – 2.54
Sheikki Ali Hassan – 3.45 (Hadschi Halef Omar)
Tuoppi täyteen – 2.33
Kun rakastaa – 2.58 (Favela)
Jalka polkee, kiesi kulkee – 3.05
Hei heilumaan – 2.55 (He He M'sieurs Dames)
Pikku Tiina – 3.09 (Madalena)
Aiheesta muualla

Kolmekymppinen discogs.com -sivustolla (englanniksi)
| n k Frederik |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Tulin, näin ja voitin...  En periks anna milloinkaan  Se jokin minulla on  Ramaya  Olen Dracula  Tuu jo tangoon  Tsingis Khan  Kolmekymppinen  Alta pois  Roadstar  Singapore  Vänrikki Skool  Poing Poing Poing  Frederik & Café Casablanca  Uhri rakkauden  Parhaat vuodet - Prinssi Frederik XIV  Killeri  Hulabaloo  Adios  Kuka sinä olet  Sä tulit koputtamatta  Täydet kympit  Pelimies  Äijäenergiaa  Ladyboy  Missä on jatkot? 
Kokoelmat:  Parhaat päältä  28 parasta  Pelkkää rautaa  2 alkuperäistä Tsingis Khan ja Kolmekymppinen  20 suosikkia – Tsingis Khan  20 suosikkia – Rensselit pykälään  30 hittiä! – Live  Kovimmat hitit  20 suosikkia – Se jokin sinulla on  Tuu jo tangoon – 35 vuotta rautaista Reetua  Nostalgia  Tähtisarja – 30 suosikkia (Frederik)  Tulin näin ja voitin, Kolmekymppinen  Suomidiskon Kuningas - Livenä Flamingo Clubilla  Finnhits 2012 kiertue  MatsoRakkautta 
Muuta:  diskografia
Kimi Antonelli

| Andrea Kimi Antonelli |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Andrea Kimi Antonelli
Syntynyt: 25. elokuuta 2006 (ikä 18) Bologna, Emilia-Romagna, Italia
Kansalaisuus:   Italia
Formula 1 -ura
Auton numero:  12
Aktiivivuodet:  2025-
Nykyinen talli:  Mercedes (2025-)
Kilpailuja:  0
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Ensimmäinen kilpailu:  Australian GP 2025
 Nimikirjoitus
Andrea Kimi Antonelli (s. 25. elokuuta 2006 Bologna, Italia), tunnetaan paremmin nimellä Kimi Antonelli, on italialainen  rata-autoilija. Hänen toinen nimensä Kimi on isä Marco Antonellin mukaan tullut Kimi Räikkösestä.
Antonelli kuuluu Mercedes Junior Team.