stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eddie Edwards
Uran jälkeen

Edwards levytti Suomessa vuonna 1991 Irwin Goodmanin kirjoittamat ja Jussi Halmeen sovittamat kappaleet ”Mun nimeni on Eetu” ja ”Eddien siivellä”. Single nousi lähelle Suomen singlelistan kärkeä. Britanniassa häneltä julkaisiin vuonna 1988 kappale ”Fly Eddie Fly”, joka nousi Britannian singlelistan sijalle 51.
Edwards sai uransa parhaimpina aikoina mainossopimuksista isot rahat, mutta siitä huolimatta ajautui konkurssiin vuonna 1992. Myöhemmin Edwards aloitti lakitieteen opiskelut Leicesterin De Montfort -yliopistossa ja valmistui sieltä 2003.
Vuonna 2016 julkaistu Edwardsista kertova elokuva Eddie the Eagle nosti Edwardsin uudelleen tunnetuksi. Siinä Edwardsia esittää Taron Egerton. Elokuva on Edwardsin mukaan 80-prosenttisesti totuudenmukainen. Elokuva menestyi hyvin, ja Edwards sai kolme prosenttia sen tuotoista. Seuraavina vuosina hän kierteli maailmaa pitämässä puheita.
Edwards asuu nykyisin omassa talossaan Gloucestershiressä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tekno-Kekon mielekäs maailmanhistoria, 6.1.2006, 1988: Maailman huonoin mäkihyppääjä
Episkopí Goniás

| Episkopí Goniás Επισκοπή Γωνιάς |
| --- | --- |
 Episkopí Goniáksen kylä (keskellä).
 Episkopí Goniás
 Koordinaatit: 36°23′1″N, 25°27′36″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Thíra
Kunta:  Thíra
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  6001010701
Väkiluku (2011):  118
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Episkopí Goniás (kreik. Επισκοπή Γωνιάς) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Thíran saarella Santorínin saariryhmässä. Se kuuluu hallinnollisesti Thíran kuntaan, Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Firán kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Thíran kunnan Firán kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 118 (vuonna 2011).
Panagía Episkopín kirkko.
Episkopí Goniás sijaitsee Thíran saaren keskellä Profítis Ilías -vuoren alemmalla pohjoisrinteellä. Kylän rakennuskanta on hyvin perinteistä. Sen lähialueen tunnetuin nähtävyys on bysanttilaisaikainen, 1000-luvulla rakennettu Panagía Episkopín kirkko, joka sijaitsee Mésa Goniássa. Kirkko oli keskiajalla piispanistuin, mistä myös kylä on saanut nimensä piispaan (epískopos) viittaavan alkuosan. Kylä kärsi suuria tuhoja maanjäristyksessä vuonna 1956, minkä jälkeen monet muuttivat läheiseen Kamárin kylään.
Episkopí Goniás muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Επισκοπής Γωνιάς, Dimotikí Koinótita Episkopís Goniás), johon kuuluu varsinaisen Episkopí Goniáksen kylän lisäksi rantalomakohteena tunnettu Kamári. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 462.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Episkopí Goniás Wikimedia Commonsissa
Estaleiros Navais de Viana do Castelo

Estaleiros Navais de Viana do Castelo (ENVC) on keskikokoinen vuonna 1944 perustettu laivanrakennusyritys, joka sijaitsee Portugalin pohjoisosassa Atlantin rannikolla Viana do Castelossa. Yritys hallinnoi 400 000 neliömetrin aluetta ja sillä on 625 työntekijää. Yritys oli 2013 Portugalin merkittävin laivanrakentaja ja sen toiminnot on siirretty Martiferille ja työntekijät on lomautettu.
Historia

Joukko Lissabonin telakan teknikoita ja työntekijöitä perusti telakan yksityisenä osakeyhtiönä 750 000 escudon pääomalla kesäkuussa 1944. Ensimmäiset sijoittajat olivat turskateollisuuden Vasco D’Orey ja João Alves Cerqueira. Telakan avaamisen lähtökohtana oli Portugalin hallituksen hanke kalastuslaivaston modernisoimiseksi.
Vuonna 1948 telakka luovutti kolme ensimmäistä turskanpyyntitroolariaan. Empresa de Pesca de Viana vastaanotti troolarit Senhor dos Mareantesin ja Senhora das Candeiasin ja kolmantena oli Empresa de Pesca de Aveiron São Gonçalinho. Toukokuussa 1949 ENVC muuttui avoimeksi yhtiöksi 37 miljoonan escudon pääomalla. Vuonna 1950 pääomistajaksi tuli H. Parry and Son ja 1970 pääomistajaksi tuli CUF.
Vuonna 1975 edellisenä vuonna tapahtuneen vallankumouksen jälkeen yhtiö kansallistettiin ja siitä tuli valtionyhtiö 330 miljoonan escudon pääomalla. Vuonna 1987 pääomaksi ilmoitettiin kolme miljoonaa contoa. Yhtiö muutettiin yksityiseksi, mutta valtiolla säilyi pääomistus.
Olemassaolonsa aikana telakalta on luovutettu yli 200 alusta: proomuja, hinaajia, lauttoja, kalastusaluksia, rahtialuksia ja tankkereita sekä sota-aluksia.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:ENVC Shipyard
Käännös suomeksi
Dione (kuu)

| Dione |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  Giovanni Cassini
Löytöaika:  1684
Kiertoradan ominaisuudet
Planeetta:  Saturnus
Keskietäisyys:  377 400 km
Eksentrisyys:  0,0022
Kiertoaika:  2,736915 d
Inklinaatio:  0,02°
Fyysiset ominaisuudet
Päiväntasaajan halkaisija:  1 118 km
Massa:  1,096 × 1021 kg
Keskitiheys:  1,50 g/cm3
Painovoima pinnalla:  0,22 m/s2
Pyörähdysaika:  2,736915 d
Akselin kaltevuus:  0°
Albedo:  0,55
Pinnan lämpötila:  alin: K- keski: 87 
Dione on Saturnuksen kuu. Sen löysi italialainen tähtitieteilijä Giovanni Domenico Cassini vuonna 1684.
Nimi

Dione on nimetty kreikkalaisen mytologian titaanin Dionen mukaan. Sillä on myös tunnus Saturnus IV.
Cassini nimesi neljä löytämäänsä kuuta (Tethys, Dione, Rhea ja Japetus) Sidera Lodoiceaksi (”Ludvigin tähdet”) Ludvig XIV:n kunniaksi. Tähtitieteilijät alkoivat kutsua niitä ja Titania tunnuksilla Saturnus I:stä Saturnus V:een. Mimaksen ja Enceladuksen löytämisen jälkeen numerointia jatkettiin Saturnus VII:een.
Kaikkien silloin tunnettujen seitsemän Saturnuksen kuun nimet ovat peräisin John Herscheliltä (Mimaksen ja Enceladuksen löytäjän William Herschelin pojalta). Hän ehdotti vuonna 1847 julkaisussaan Results of Astronomical Observations made at the Cape of Good Hope () kuiden nimeämistä titaanien, Kronoksen (Saturnuksen) sisarusten, mukaan.
Fyysiset ominaisuudet

Dione koostuu lähinnä vesijäästä, mutta koska se on Saturnuksen kuista tihein (Titan on tiheämpi, mutta se johtuu painovoiman aiheuttamasta puristumisesta), täytyy siinä olla merkittävästi myös raskaampia aineita kuten silikaattikiveä.
Vaikka Dione on jonkin verran Rheaa pienempi, sen pinta on hyvin samankaltainen. Kummallakin on vaihtelevia maastoja ja albedokuvioita. Molemmilla on erilaiset meno- ja tulosuuntaan päin olevat pallonpuoliskot. Dionen menosuuntaan päin oleva pallonpuolisko on voimakkaasti kraatteroitunut ja tasaisen kirkas, kun taas tulosuuntaisella pallonpuoliskolla on epätavallinen ja huomiota herättävä pinnanmuoto: tummaa pintaa peittävä kirkkaiden ja harsomaisten juovien verkosto. Ne kulkevat alueen kraattereiden päältä, joten niiden täytyy olla nuorempia. Juovien tiedetään nyt olevan jäisiä rotkoja.
Fyysiset ominaisuudet > ”Harsomainen” maasto

Ennen Cassinin tekemää Dionen-ohilentoa 13. joulukuuta 2004 kirkkaan harsomaisen materian alkuperä oli epäselvä johtuen osittain siitä, että ainoat kuvat Dionesta oli otettu kaukaa. Kaikki mitä siitä tiedettiin oli se tosiasia, että se oli tarpeeksi ohutta ollakseen peittämättä alla olevia pinnanmuotoja. Erään teorian mukaan pian muodostumisensa jälkeen Dione oli geologisesti aktiivinen ja jokin prosessi, esimerkiksi jäävulkanismi päällysti uudelleen suuren osan kuun pinnasta. Juovat olisivat muodostuneet railojen kautta purkautuneesta materiasta, joka laskeutui takaisin kuun pinnalle lumena tai tuhkana. Myöhemmin, sisäisen toiminnan päättymisen jälkeen, kraatteroituminen jatkui lähinnä menosuuntaan päin olevalla pallonpuoliskolla tuhoten kaikki juovamuodostelmat siellä.
Cassini-luotaimen uudet kuvat osoittivat tämän teorian vääräksi: juovat eivät olekaan jääesiintymiä vaan kirkkaita jääjyrkänteitä, jotka pinnan murtuminen on synnyttänyt. Dione on paljastunut maailmaksi, jonka toinen pallonpuolisko on valtavien halkeamien repimä.
Cassini suoritti vielä lähemmän ohilennon (500 km) 11. lokakuuta 2005.
Fyysiset ominaisuudet > Kraatterit

Dionen jäinen pinta koostuu hyvin kraatteroituneesta maastosta, kohtalaisesti tai vähän kraatteroituneista tasangoista ja harsomaisista rotkorakenteista. Hyvin kraatteroituneilla alueilla on useita kraattereita, joiden läpimitta on yli 100 kilometriä. Tasankojen kraatterien läpimitta on yleensä alle 30 kilometriä. Osa tasangoista on hyvin kraatteroituneita, kun taas osa ei ole. Suurin osa hyvin kraatteroituneesta maastosta sijaitsee tulosuuntaan päin olevalla pallonpuoliskolla, kun taas vähemmän kraatteroituneet tasangot sijaitsevat lähinnä menosuuntaan päin olevalla pallonpuoliskolla. Tämä on päinvastoin kuin jotkin tutkijat olettivat; Shoemakerin ja Wolfen kraatteroitumismallin mukaan vuorovesivoimien lukitsemilla kuilla kraatteroituminen on voimakkaampaa menosuuntaan päin olevalla pallonpuoliskolla. Tämä viittaa siihen, että voimakkaan asteroidipommituksen aikaan Dione oli lukkiutunut päinvastaiseen suuntaan. Koska Dione on kooltaan suhteellisen pieni, 35-kilometrisen kraatterin synnyttämä törmäys pystyy hieman kääntämään sitä. Koska Dionen pinnalla on lukuisia yli 35-kilometrisiä kraattereita, on se voinut pyörähtää ympäri useaan kertaan alkuaikojen kovassa pommituksessa. Sen jälkeen muodostunut kraatterikuviointi ja menosuuntaan päin olevan pallonpuoliskon korkeampi albedo viittaavat siihen, että sen nykyinen asento on säilynyt samana usean miljardin vuoden ajan.
Kuten Kallistolla, Dionen kraattereilta puuttuvat suuret korkeusvaihtelut, jotka ovat tyypillisiä Kuun ja Merkuriuksen kraattereille; tämä johtuu luultavasti siitä, että kuun heikko jääkuori tasoittuu aikojen kuluessa.
Fyysiset ominaisuudet > Pinnanalainen meri

Cassini-luotaimen tekemien painovoimamittausten perusteella Dionen 100 kilometrin paksuisen jääkerroksen alla on kymmeniä kilometrejä syvä meri, joka ulottuu kuun kiviseen ytimeen saakka. Näin ollen Dionen sisäinen rakenne on samankaltainen kuin sitä pienemmällä Enceladuksella. Toisin kuin Enceladukselta, Dionelta ei ole havaittu vettä avaruuteen syökseviä geysireitä, mutta halkeillut kuori viittaa siihen, että niitä on ollut aiemmin. Dionen meri on todennäköisesti ollut olemassa kuun syntymisestä saakka. Kivisen ytimen ja veden väliset vuorovaikutukset tuottavat tärkeitä ravintoaineita ja toimivat energianlähteenä, joten meri voisi kyetä ylläpitämään mikrobitasoista elämää, jos sellaista on Dioneen kehittynyt.
Kiertorata

Dionen kanssa samalla radalla kiertää kaksi troijalaista kuuta, Helene ja Polydeuces. Helene sijaitsee Lagrangen pisteessä L4 60° Dionen edellä ja Polydeuces pisteessä L5 saman verran Dionea jäljessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dione Wikimedia Commonsissa
The Planetary Society: Dione
Saturnuksen kuut
| --- | --- |
Paimenkuut:  S/2009 S 1 | Pan | Daphnis | Atlas | Prometheus | Pandora
Samarataiset:  Epimetheus | Janus
G-rengas:  Aegaeon
Sisemmät suuret kuut:  Mimas | Enceladus | Tethys | Telesto | Calypso | Dione | Helene | Polydeuces
Alkyonidit:  Methone | Anthe | Pallene
Ulommat suuret kuut:  Rhea | Titan | Hyperion | Japetus
Inuiittiryhmä:  Kiviuq | Ijiraq | Paaliaq | Siarnaq | Tarqeq
Viikinkiryhmä:  Phoebe | Skathi | S/2007 S 2 | Skoll | S/2004 S 13 |  Greip | Hyrrokkin | Mundilfari | Jarnsaxa | S/2006 S 1 | S/2004 S 17 | Narvi | Bergelmir | Aegir | Suttungr | S/2004 S 12 | Bestla  Farbauti | Hati | S/2004 S 7 | Thrymr | S/2007 S 3 | S/2006 S 3 |  Surtur | Kari | Fenrir | Ymir | Loge | Fornjot
Gallialaisryhmä:  Albiorix | Bebhionn | Erriapo | Tarvos
Varmistamattomat:  S/2004 S 6 | S/2004 S 4 | S/2004 S 3
Dionen pintaa (Carthage Linea), harsomaisilta näyttäviä jääjyrkänteitä ja vanhoja kraattereita.
Dione 14. joulukuuta 2004 käsitellyssä ja terävöitetyssä värikuvassa.
Dione, Saturnus ja sen renkaita 11. lokakuuta 2005 otetussa kuvassa.
Episkopí (Réthymno)

| Episkopí Επισκοπή |
| --- | --- |
 Episkopín kylää.
 Episkopí
 Koordinaatit: 35°19′45″N, 24°20′09″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Réthymno
Kunta:  Réthymno
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7301030101
Korkeus:  120 m
Väkiluku (2011):  618
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Episkopí (kreik. Επισκοπή) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Láppan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Láppan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 618 (vuonna 2011).
Episkopí sijaitsee noin 22,5 kilometriä Réthymnon kaupungista länsilounaaseen. Kylä on rakennettu noin 120 metrin korkeuteen ja sieltä on näkymä Kreetan pohjoisrannikolle. Episkopí oli olemassa viimeistään vuonna 1583. Kylän nimi viittaa sen toimimiseen aiemmin piispan (epískopos) asuinpaikkana. Episkopí oli lakkautetun Láppan kunnan kuntakeskus. Kylän pääelinkeino on maanviljelys, ennen kaikkea oliiviöljyn tuotanto.
Episkopí muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Επισκοπής, Topikí Koinótita Episkopís), johon kuuluu varsinaisen Episkopín kylän lisäksi Pýrgoksen kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 755.
Kappeli Episkopíssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Episkopí Wikimedia Commonsissa
Endless Wire

| Endless Wire The Who |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2002-2006
 Julkaistu: 30. lokakuuta 2006 (Britannia) 31. lokakuuta 2006 (Yhdysvallat)
 Tuottaja(t): Pete Townshend
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 52.35
 Levy-yhtiö: Polydor (Britannia) Universal Republic (Yhdysvallat)
The Whon muut julkaisut
| It’s Hard 1982 | Endless Wire 2006 | Live from Toronto 2006 |
Endless Wire on englantilaisen rockyhtye The Whon yhdestoista studioalbumi, joka ilmestyi Britanniassa 30. lokakuuta 2006 Polydor Recordsin julkaisemana ja Yhdysvalloissa seuraavana päivänä Universal Republicin julkaisemana. Se on The Whon ensimmäinen uutta materiaalia sisältävä studioalbumi vuonna 1982 ilmestyneen It’s Hardin jälkeen. Endless Wire sijoittui ensimmäisellä viikollaan seitsemänneksi Billboardin albumilistalla ja yhdeksänneksi Britannian albumilistalla.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut; Pete Townshend ellei toisin mainita.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Fragments (Townshend/Lawrence Ball)  | 3.58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | A Man in a Purple Dress | 4.14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Mike Post Theme | 4.28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | In the Ether | 3.35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Black Widow's Eyes | 3.07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Two Thousand Years | 2.50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | God Speaks of Marty Robbins | 3.26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | It's Not Enough (Townshend/Rachel Fuller)  | 4.02 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | You Stand by Me | 1.36 |  |  |  |  |  |  |  |
| Wire & Glass: A Mini-Opera |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Sound Round | 1.21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Pick Up the Peace | 1.28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Unholy Trinity | 2.07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Trilby's Piano | 2.04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Endless Wire | 1.51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Fragments of Fragments (Townshend/Ball)  | 2.23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | We Got a Hit | 1.18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 17. | They Made My Dream Come True | 1.13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 18. | Mirror Door | 4.14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 19. | Tea & Theatre | 3.24 |  |  |  |  |  |  |  |
| Bonuskappaleet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 20. | We Got a Hit (Extended) | 3.03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 21. | Endless Wire (Extended) | 3.03 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Metacritic: 64/100
About.com:
Allmusic:
Pitchfork Media: 4.7/10
Robert Christgau: C
Rolling Stone:
Soundi:
Erth

Erth, myös Erc tai Pyhä Erth, (k. noin 512) oli irlantilainen pyhimys ja Lilcachin piispa.
Erth oli alun perin druidi. Kerrotaan, että kelttiläiset druidit ja heidän hallitsijansa kutsuivat Irlannin apostolin pyhän Patrickin luokseen Slanen ylängölle voidakseen haastaa hänet. Pyhän  Patrickin saapuessa Erth näki tulisia säteitä, jotka tulivat Patrickin huulilta häntä kohti. Erth nousi silloin  seisomaan kunnioituksesta Patrickia ja hänen Jumalaansa kohtaan. Patrick kastoi Erthin ja vihki hänet myöhemmin papiksi ja piispaksi. Pyhä Erth toimi piispana Irlannin Lilcachissa ja perusti Slaneen koulun. Pyhä Erth kuoli vuoden 512 tienoilla ja haudattiin Slaneen.
Episkopí (Limassol)

| Episkopí Επισκοπή |
| --- | --- |
 Episkopí
 Koordinaatit: 34°40′20″N, 32°53′56″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Limassol
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä ja kyläyhdyskunta
Korkeus:  60 m
Väkiluku (2011):  3 681
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Episkopí (kreik. Επισκοπή Λεμεσού, Episkopí Lemesoú) on kylä ja kyläyhdyskunta (koinótita) Limassolin alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on 3 681 (2011).
Antiikin Kurionin arkeologista aluetta ja Episkopín rantaa.
Episkopí sijaitsee Kyproksen eteläosassa lähellä siitä nimensä saaneen Episkopínlahden rantaa sekä Ison-Britannian Akrotírin tukikohta-aluetta, noin 14 kilometriä länteen Limassolin kaupungista. Saaren brittiläisten alueiden hallinnollinen keskus, hieman lännempänä sijaitseva Episkopi Cantonment, on saanut nimensä kylästä. Antiikin aikana nykyisen kylän lähellä sijaitsi Kurionin kaupunki, ja sen arkeologinen alue on kylän tärkein nähtävyys. Kylän ”piispaan” viittaava nimi on peräisin siitä, että paikka toimi piispanistuimena frankkivallan aikana 1192–1489.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Episkopí Wikimedia Commonsissa
Limassolin alue
| --- | --- |
Kunnat (dímos):  Ágios Athanásios · Germasógeia · Káto Polemídia · Limassol (Lemesós) · Mésa Geitoniá · Ýpsonas 
Yhdyskunnat (koinótita):  Ágios Amvrósios · Ágios Dimítrios · Ágios Geórgios · Ágios Ioánnis · Ágios Konstantínos · Ágios Mámas · Ágios Pávlos · Ágios Theódoros · Ágios Therápon · Ágios Thomás · Ágios Týchonas · Agrídia · Agrós · Akapnoú · Akrotíri · Akroúnta · Álassa · Aléktora · Amíantos · Anógyra · Apesiá · Apsioú · Arakapás · Armenochóri · Ársos · Asgáta · Asómatos · Avdímou · Chandriá · Dieróna · Dorá · Dorós · Dýmes · Episkopí · Eptagóneia · Erími · Fasoúla · Foiní · Foinikária · Gerása · Gerovása · Kaló Chorió · Kaminária · Kantoú · Kapileió · Kivídes · Káto Mýlos · Káto Plátres · Kelláki · Kissoúsa · Klonári · Koiláni · Kolóssi · Korfí · Kouká · Kyperoúnta · Láneia · Lemíthou · Limnátis · Lófou · Louvarás · Maliá · Mandriá · Mathikolóni · Monágri · Monagroúlli · Moní · Moniátis · Mouttagiáka · Ómodos · Páchna · Palaiómylos · Palódeia · Páno Plátres · Páno Polemídia · Paramáli · Paramýtha · Parekklisiá · Peléndri · Pentákomo · Péra Pedí · Pissoúri · Platanísteia · Potamioú · Potamítissa · Prastió Avdímou · Prastió Kellakíou · Pródromos · Pýrgos · Sanída · Silíkou · Sotíra · Soúni-Zanakiá · Spitáli · Sykópetra · Trachóni · Treis Eliés · Trimíklini · Tróodos · Tserkézoi · Vása Kellakíou · Vása Koilaníou · Víkla · Vouní · Zoopigí
Estanislao Figueras

| Estanislao Figueras |
| --- | --- |
 Estanislao Figueras, vuonna 1873 julkaistu piirros.
Espanjan valtionpäämies
 12. helmikuuta 1873–11. kesäkuuta 1873  
Edeltäjä:  Amadeus I (kuningas)
Seuraaja:  Francisco Pi y Margall
Espanjan pääministeri
 11. helmikuuta 1873–11. kesäkuuta 1873  
Edeltäjä:  Manuel Ruiz Zorrilla
Seuraaja:  Francisco Pi y Margall
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. marraskuuta 1819 Barcelona, Espanja
Kuollut: 11. marraskuuta 1882 (62 vuotta) Madrid, Espanja
Tiedot
Puolue:  Edistyspuolue  Demokraattinen puolue Liittodemokraattinen tasavaltalainen puolue Orgaaninen liittopuolue
Estanislao Figueras y Moragas (13. marraskuuta 1819 Barcelona – 11. marraskuuta 1882 Madrid) oli espanjalainen poliitikko, joka toimi vuonna 1873 neljän kuukauden ajan Espanjan ensimmäisen tasavallan ensimmäisenä valtionpäämiehenä ja samalla hallituksen johtajana.
Figueras liittyi vuonna 1840 Espanjan tasavaltalaisiin, jotka olivat jyrkässä oppositiossa maan tuolloista poliittista järjestelmää vastaan. Hän toimi asianajajana Tarragonassa ja tuli vuonna 1850 valituksi cortesiin, johon muodostui tasavaltalaisten ryhmä. Ramón María Narváezin hallitus vangitsi hänet toukokuussa 1867. Vuoden 1868 vallankumouksen jälkeen Figueras kohosi yhdeksi cortesin tasavaltalaisen vähemmistön johtajista yhdessä Francisco Pi y Margallin ja Emilio Castelarin ohella. Hän vastusti vuoden 1869 monarkistista perustuslakia ja kaikkia kuningasehdokkaita. Kun kuningas Amadeus I luopui kruunusta ja Espanja muuttui tasavallaksi, Figueras nimettiin 12. helmikuuta 1873 ”toimeenpanovallan johtajaksi” (Presidente del Poder Ejecutivo). Hän kuitenkin luopui tehtävästä jo saman vuoden kesäkuussa. Hän kannatti federatiivisen tasavallan julistamista. Figueras luopui politiikasta Alfonso XII:n noustua kuninkaaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Estanislao Figueras Wikimedia Commonsissa
Estanislao Figueras y Moragas (espanjaksi) Biografías y Vidas
Eristysresistanssimittari

Digitaalinen eristysresistanssimittari - mittajännite 50..5000 V, mitta-alue 15 TΩ asti
Eristysresistanssimittari eli eristysvastusmittari (engl. insulation resistance tester tai megohmmeter) on elektroniikassa ja sähkötekniikassa käytettävä korkeita resistanssiarvoja (tyypillisesti 1 MΩ–1 GΩ) mittaava laite. Yleensä mittausjännite on sadoista volteista tuhansiin voltteihin. Eristysresistanssimittaria käytetään tyypillisesti sähköasennusten tarkistamisessa. Sähköasennusten mittaamiseen tarkoitetut asennustesterit sisältävät yleensä toiminnon myös eristysresistanssin mittaamiseksi.
Perinteisiä eristysresistanssimittarien valmistajia ovat mm. Fluke ja Megger.
Aiheesta muualla

Eristysresistanssimittaus, Virtuaaliammattikorkeakoulu[vanhentunut linkki]
Principles of Insulation Testing, Technical Bulletin; Cadick Corporation, 2002 (Arkistoitu – Internet Archive)
Fluke Tool Guide - Insulation Resistance Testers (IRTs) or Mega Ohm Meters, Alert Electrical Limited (Arkistoitu – Internet Archive)
Understanding Insulation Resistance Testing, Cole-Parmer (alkuperäismateriaali AEMC Instruments) (Arkistoitu – Internet Archive)
Dirén piiri

| Dirén piiri Cercle de Diré |
| --- | --- |
 Dirén piiri Malin kartalla.
Valtio:  Mali
Alue:  Timbuktun alue
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Diré
Pinta-ala:  1 750 km²
Väkiluku (2009):  109 700
Dirén piiri (ransk. Cercle de Diré) on paikallishallintoalue Timbuktun alueella Malissa. Sen hallinnollinen keskus on Diré. Piirin pinta-ala on 1 750 neliökilometriä. Asukkaita on 109 700 henkeä (vuonna 2009, väestönlaskenta).
Maantiede ja ilmasto

Dirén piiri muodostaa 0,35 % Timbuktun alueen pinta-alasta ja on siten pinta-alaltaan alueen piireistä pienin. Se rajoittuu pohjoisessa Timbuktun, idässä Gourma-Rharousin, etelässä Niafunkén ja lännessä Goundamin piireihin.
Piiri sijaitsee Nigerin sisämaasuiston pohjoisosassa. Se on pinnanmuodostukseltaan etupäässä Nigerjoen tulvatasankoa. Paikoitellen on matalia savikumpuja ja hiekkadyynejä. Vesistöjä ovat Niger ja sen sivuhaarat. Lisäksi hyödynnetään Goundamin piirissä sijaitsevaa Fatijärveä.
Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Harmattan-tuulen leimaama kuiva vuodenaika kestää lokakuusta kesäkuuhun ja jakautuu viileään ja kuumaan kauteen. Epäsäännölliset sateet tulevat heinä-syyskuussa. Vuotuinen sademäärä on 200–250 millimetriä. Kasvillisuus on heinä- ja pensasaroa.
Hallinnollinen jako ja asutus

Goundamin piiristä vuonna 1961 erotettuun piiriin kuuluu Dirén kaupunkikunta ja 12 maalaiskuntaa: Arham, Binga, Bourem Sidi Amar, Dangha, Garbakoïra, Haïbongo, Kirchamba, Kondi, Sareyamou, Tienkour, Tindirma ja Tinguereguif. Kaupunginosia, kyliä ja nomadiryhmiä on 112.
Piirissä asuu 16,3 % Timbuktun alueen väestöstä. Asukastiheys on alueen suurin. Kaupunkiväestön osuus on 18,5 %. Asukkaat ovat etupäässä songhaita, fulbeja, tuaregeja ja bozoja. Vallitseva uskonto on islam.