stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Petar Tale

Petar Tale (alun perin Petar Pavicevic; s. 15. elokuuta 1947 Montenegro, Jugoslavia) on jugoslavialaissyntyinen, 1970-luvun loppupuolelta Norjassa asunut taidemaalari. Hänen töidensä joukossa on vesi- ja öljyvärimaalauksia sekä piirroksia. Osa teoksista on kuvailevia ja erityisesti ihmisiä sekä maisemia esittäviä, ja osan tuotannosta muodostavat ei-kuvailevat, abstraktit teokset.
Tale syntyi Radovan Pavicevicin ja Jelena Saranin pojaksi. Hänen erityinen kyvykkyytensä piirtämiseen ja maalaamisen kävi ilmi jo lapsuudessa. Vuosina 1965–1970 Tale opiskeli Belgradin taideakatemiassa. Vuosina 1970–1971 hän matkusti Länsi-Saksaan, Ranskaan ja Itävaltaan. Vuosina 1971–1974 hän vietti aikaa Yhdysvalloissa, Kanadassa, Sveitsissä ja Australiassa.
Talen teoksia on esillä muun muassa Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og designissa ja useissa julkisissa instituutioissa sekä yksityisissä gallerioissa Yhdysvalloissa, Kanadassa, Ranskassa, Saksassa, Australiassa ja Norjassa. Tale osallistui Østlandsutstillingeniin vuosina 1979, 1980 ja 1982 sekä Høstutstillingeniin vuosina 1978, 1979 ja 1980. Hän on pitänyt myös useita näyttelyitä yhteistyössä Kåre Tveterin kanssa.
Tale meni naimisiin Gro Hørthen kanssa. Hän on asunut Lillestrømissä. Keväällä 2006 julkaistiin Talen taidetta koskeva kirja The Art of Petar Tale.
Petar Šegedin

| Mitalit> Maa:   Jugoslavia.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Jugoslavia.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Jugoslavia.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:   Jugoslavia> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Bryssel 1950 | 3 000 m estejuoksu |  |
Petar Šegedin (14. syyskuuta 1926 Orebic, Kroatia – 14. lokakuuta 1994 Dubrovnik, Kroatia) oli kroatialainen estejuoksija ja kestävyysjuoksija , joka aktiiviurallaan edusti Jugoslaviaa. Hän edusti Partizan Belgradia ja oli pituudeltaan 166 cm.
Šegedin saavutti Brysselin EM-kilpailuissa 1950 hopeaa 3 000 metrin estejuoksussa ajalla 9.07,4. Hän sijoittui samassa lajissa kuudenneksi Lontoon olympialaisissa 1948 ja karsiutui alkuerissä Helsingin olympialaisissa 1952.
Šegedin saavutti Välimeren kilpailuissa hopeaa 3 000 metrin estejuoksussa 1951. Hän voitti Balkanin-mestaruuden 1953 ja 1954. Hän voitti Jugoslavian-mestaruuden 3 000 metrin juoksussa 1947, 1949, 1951, 1952 ja 1953 sekä 5 000 metrillä 1948 ja 1950.
Šegedinin ennätys 3 000 metrin estejuoksussa oli 8.47,8 (vuodelta 1953) ja 5 000 metrin juoksussa 14.37,6.
Šegedin valittiin Jugoslavian vuoden miesurheilijaksi 1950.
La Couvertoirade

La Couvertoiraden kylä
La Couvertoirade on kunta Aveyronin departementissa Midi-Pyrénées'n hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 153 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. La Couvertoiradein pinta-ala on 62 neliökilometriä.
Kunta on valittu kauneimpien ranskalaiskylien Les Plus Beaux Villages de France -järjestön jäseneksi.
Kyröjoki

| Kyröjoki |
| --- | --- |
Alkulähde:  Alhonjärvi
Laskupaikka:  Pukaranjoki
Maat:  Suomi
Pituus:  9,7 km
Kyröjoki on Kokemäenjoen vesistöön kuuluva Pukaranjoen sivujoki, joka virtaa Hämeenkyrössä ja Sastamalassa. Joki alkaa Alhonjärvestä ja joen yläosaa kutsutaan Mustanmyllynjoeksi. Joen pituus on noin 9,7 kilometriä. Sen varrella sijaitsee Pärmäkoski.
Parhaan miessivuosan SAG-palkinto

Parhaan miessivuosan SAG-palkinto on yksi palkinnoista, joita yhdysvaltalainen yli 120 000 näyttelijää edustava ammattiliitto Screen Actors Guild jakaa vuosittain. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1994.
Voittajat ja ehdokkaat > Merkinnät

"†" SAG-ehdokas/voittaja palkittiin parhaan miessivuosan Oscar-palkinnolla.
"‡" SAG-ehdokas/voittaja sai parhaan miessivuosan Oscar-ehdokkuuden.
Voittajat ja ehdokkaat > 1990-luku

| Vuosi | Näyttelijä | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1994 | Martin Landau | Ed Wood | Bela Lugosi † |
| 1994 | Samuel L. Jackson | Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta | Jules Winnfield ‡ |
| 1994 | Chazz Palminteri | Luotisade Broadwaylla | Cheech ‡ |
| 1994 | Gary Sinise | Forrest Gump | Dan Taylor ‡ |
| 1994 | John Turturro | Quiz Show | Herb Stempel |
| 1995 | Ed Harris | Apollo 13 | Gene Kranz ‡ |
| 1995 | Kevin Bacon | Alcatraz – kohtaloni | Henri Young |
| 1995 | Kenneth Branagh | Othello | Iago |
| 1995 | Don Cheadle | Devil in a Blue Dress | Mouse Alexander |
| 1995 | Kevin Spacey | Epäillyt | Roger "Verbal" Kint † |
| 1996 | Cuba Gooding Jr. | Jerry Maguire – elämä on peliä | Rod Tidwell † |
| 1996 | Hank Azaria | Lainahöyhenissä | Agador |
| 1996 | Nathan Lane | Lainahöyhenissä | Albert Goldman |
| 1996 | William H. Macy | Fargo | Jerry Lundegaard ‡ |
| 1996 | Noah Taylor | Loisto | David Helfgott (nuorena) |
| 1997 | Robin Williams | Will Hunting | Sean Maguire † |
| 1997 | Billy Connolly | Mrs. Brown | John Brown |
| 1997 | Anthony Hopkins | Amistad | John Quincy Adams ‡ |
| 1997 | Greg Kinnear | Elämä on ihanaa | Simon Bishop ‡ |
| 1997 | Burt Reynolds | Boogie Nights | Jack Horner ‡ |
| 1998 | Robert Duvall | A Civil Action | Jerome Facher ‡ |
| 1998 | James Coburn | Verijäljet | Glen Whitehouse † |
| 1998 | David Kelly | Waking Ned Devine | Michael O'Sullivan |
| 1998 | Geoffrey Rush | Rakastunut Shakespeare | Philip Henslowe ‡ |
| 1998 | Billy Bob Thornton | Joka leikkiin ryhtyy | Jacob Mitchell ‡ |
| 1999 | Michael Caine | Oman elämänsä sankari | Wilbur Larch † |
| 1999 | Chris Cooper | American Beauty | Col. Frank Fitts |
| 1999 | Tom Cruise | Magnolia | Frank "T.J." Mackey ‡ |
| 1999 | Michael Clarke Duncan | Vihreä maili | John Coffey ‡ |
| 1999 | Haley Joel Osment | Kuudes aisti | Cole Sear ‡ |
Voittajat ja ehdokkaat > 2010-luku

| Vuosi | Näyttelijä | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | Christian Bale | Taistelija | Dicky Eklund † |
| 2010 | John Hawkes  | Winter’s Bone | Teardrop ‡ |
| 2010 | Jeremy Renner | The Town | James Coughlin ‡ |
| 2010 | Mark Ruffalo | The Kids Are All Right | Paul ‡ |
| 2010 | Geoffrey Rush | Kuninkaan puhe | Lionel Logue ‡ |
| 2011 | Christopher Plummer | Beginners | Hal Fields † |
| 2011 | Kenneth Branagh | My Week with Marilyn | Laurence Olivier ‡ |
| 2011 | Armie Hammer | J. Edgar | Clyde Tolson |
| 2011 | Jonah Hill | Moneyball | Peter Brand ‡ |
| 2011 | Nick Nolte | Warrior | Paddy Conlon ‡ |
| 2012 | Tommy Lee Jones | Lincoln | Thaddeus Stevens ‡ |
| 2012 | Alan Arkin | Argo | Lester Siegel ‡ |
| 2012 | Javier Bardem | 007 Skyfall | Raoul Silva |
| 2012 | Robert de Niro | Unelmien pelikirja | Pat Solitano, Sr. ‡ |
| 2012 | Philip Seymour Hoffman | Mestari | Lancaster Dodd ‡ |
| 2013 | Jared Leto | Dallas Buyers Club | Rayon |
| 2013 | Barkhad Abdi | Captain Phillips | Muse |
| 2013 | Daniel Brühl | Rush | Niki Lauda |
| 2013 | Michael Fassbender | 12 Years a Slave | Edwin Epps |
| 2013 | James Gandolfini | Enough Said | Albert |
| 2014 | J. K. Simmons | Whiplash | Fletcher |
| 2014 | Robert Duvall | The Judge | Joseph Palmer |
| 2014 | Ethan Hawke | Boyhood | Mason, Sr. |
| 2014 | Edward Norton | Birdman | Mike |
| 2014 | Mark Ruffalo | Foxcatcher | Dave Schultz |
| 2015 | Idris Elba | Beasts of No Nation | Commandant |
| 2015 | Christian Bale | The Big Short | Michael Burry |
| 2015 | Mark Rylance | Vakoojien silta | Abel Rudolph |
| 2015 | Michael Shannon | 99 Homes | Rick Carver |
| 2015 | Jacob Tremblay | Room | Jack |
| 2016 | Mahershala Ali | Moonlight | Juan |
| 2016 | Jeff Bridges | Hell or High Water | Marcus Hamilton |
| 2016 | Hugh Grant | Florence | St. Clair Bayfield |
| 2016 | Lucas Hedges | Manchester by the Sea | Patrick Chandler |
| 2016 | Dev Patel | Lion | Saroo Brierley |
| 2017 | Sam Rockwell | Three Billboards Outside Ebbing, Missouri | Konstaapeli Jason Dixon |
| 2017 | Steve Carell | Battle of the Sexes | Bobby Riggs |
| 2017 | Willem Dafoe | The Florida Project | Bobby |
| 2017 | Woody Harrelson | Three Billboards Outside Ebbing, Missouri | Sheriffi William Willoughby |
| 2017 | Richard Jenkins | The Shape of Water | Giles |
Paritäplähuulikala

| Paritäplähuulikala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Huulikalat Labridae
Suku::  Bodianus
Laji::  bimaculatus
Kaksiosainen nimi
 Bodianus bimaculatus  Allen, 1973 
Katso myös
   Paritäplähuulikala Wikispeciesissä   Paritäplähuulikala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Paritäplähuulikala (Bodianus bimaculatus) on koralliriutoilla elävä pitkulainen huulikalojen heimon kala.
Ulkonäkö ja koko

Paritäplähuulikala kasvaa noin 10 cm pitkäksi. Se on kellansävyinen, punertavien vaakaraitojen koristama, ja sen kidusten ja pyrstön lähellä on kaksi mustaa täplää.
Levinneisyys ja elintavat

Paritäplähuulikaloja tavataan Indopasifiselta merialueelta. Se on yleensä varsin rauhallinen muita kalalajeja kohtaan, mutta jos samaan akvaarioon laitetaan useita kaksitäplähuulikaloja, ne on laitettava sinne yhtaikaa, sillä muuten aiemmin reviirin vallanneet ahdistavat uusia tulokkaita. Aikuisena kala voi alkaa näykkiä myös sellaisia pienehköjä rapuja, jotka on tuotu altaaseen kalan itsensä jälkeen.
Aiheesta muualla

Advanced Aquarist (Arkistoitu – Internet Archive)
Kyrölän pesäpallokenttä

| Kyrölän pesäpallokenttä> Kyrölä |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Vähänkyröntie 55 B 66500 Vähäkyrö
Koordinaatit:  63.045822°N, 22.111880°E
Laajennettu:  2013  (hiekkatekonurmi)
Omistaja:  Vaasan kaupunki
Kenttä:  hiekkatekonurmi
Käyttäjät
 Pesäpallo:  Vähänkyrön Viesti 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kyrölän pesäpallokenttä sijaitsee Vaasan Vähässäkyrössä Kyrölän urheilualueella. Stadionilla on pieni katettu katsomo ja hiekkatekonurmi. Vuonna 2013 Kyrölään asennettiin hiekkatekonurmi.
Vähänkyrön Viestin pesäpallojoukkueet ovat kentän pääasiallisia käyttäjiä. Miesten Ykköspesis-joukkue pelaa Kyrölässä kotiottelunsa.
Paimion parantola

| Paimion parantola Paimion parantola |
| --- | --- |

Sijainti:  Paimio, Suomi
Koordinaatit:  60°27′54″N 22°44′05″E﻿ / ﻿60.46506°N 22.73477°E﻿ / 60.46506; 22.73477
Rakennustyyppi:  Parantola ja tuberkuloosiparantola (d)
Käyttö:  Tuberkuloosiparantola (d)
Tyylisuunta:  Funktionalismi ja modernistinen arkkitehtuuri
Suunnittelija:  Alvar Aalto ja Aino Aalto
Valmistumisvuosi:  1933
 fiPaimion parantola 
  
Paimion parantola on Paimiossa, Varsinais-Suomessa sijaitseva Alvar ja Aino Aallon suunnittelema tuberkuloosiparantola. Rakennusta pidetään Aallon varhaisen funktionalistisen kauden päätyönä.
Taustaa

Arkkitehtien lähtökohtana parantolaa suunniteltaessa oli, että rakennus itsessäänkin toimisi yhtenä parantavana elementtinä. Alvar Aalto kutsuikin rakennusta ”mediciniseksi instrumentiksi”. Siinä uudenlainen parantolarakennustyyppi yhdistyy modernin arkkitehtuurin läpimurtoon. Uuden arkkitehtuurin mahdollisuuksia käytettiin standardisoinnin ja hygienian hyväksi; arkkitehti yhdisti näihin taiteellisen luovuuden ja inhimillisen lähestymistavan. Aalto suunnitteli rakennuksen lisäksi myös sairaalan sisustuksen. Monet Artekin edelleen tuotannossa olevista huonekaluista, kuten Paimio-nojatuoli, on alun perin suunniteltu parantolan käyttöön.
Sairaalan päärakennus rakennettiin vuosina 1929–1933. Lääkärien ja hoitajien kaksikerroksiset rivitalot rakennettiin 1933. Alkuperäiseen kokonaisuuteen lisättiin kaksikerroksinen leikkaussalissiipi 1956–1958. Alueeseen kuuluvat lisäksi oma vedenpumppaamo ja puhdistuslaitos ympäristöineen.
Sairaala on yksi Museoviraston määrittelemistä valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä Suomessa. Paimion sairaala on vuodesta 2004 lähtien ollut Unescon maailmanperintösopimuksen Suomen aieluettelossa. Vuonna 2006 Suomi esitti sairaalaa Unescon maailmanperintöluetteloon, mutta esitys ei tullut hyväksytyksi.
Rakennuksen käyttö sairaalatoiminnassa

Sairaala toimi Varsinais-Suomen tuberkuloosipiirin kuntainliiton ylläpitämänä tuberkuloosiparantolana vuoteen 1986 saakka. Vuonna 1967 annettiin laki, jonka perusteella oli mahdollista yhdistää tuberkuloosipiirin ja keskussairaalan kuntainliitot. Varsinais-Suomessa tuberkuloosipiirin kuntainliitto lakkautettiin vuonna 1987, jolloin Paimion sairaalan toiminta siirtyi Turun yliopistollisen keskussairaalan kuntainliitolle. Myös sairaalan omistus siirtyi Turun yliopistolliselle keskussairaalalle.
Tuberkuloosin hoitokäytännöt muuttuivat 1950-luvun lopulla, jolloin lääkehoito kehittyi. Hallimakuuhoidoista luovuttiin. Samalla parani anestesia ja leikkaushoidot korostuivat. Tuberkuloosipotilaiden määrän vähentyessä painopiste Paimion sairaalassa siirtyi muiden keuhkosairauksien hoitoon. Turun yliopistollisen keskussairaalan ja vuodesta 1991 lukien Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin hallinnassa sairaalassa hoidettiin keuhko- ja sisätautien potilaita. Turun yliopistollisen keskussairaalan T2-sairaalan valmistuttua sairaanhoitopiiri lopetti vuonna 2015 Paimion sairaalan käytön sairaalatoiminnassa. Mannerheimin Lastensuojeluliiton lasten ja nuorten kuntoutussäätiö vuokrasi vuonna 2014 sairaalan tiloista kolmanneksen. Kun vuokrasopimukseen kuului lisäksi sairaala-alueen asuntoja, taloustoimistorakennus sekä osa keskusvarastorakennuksesta, vuokrattujen tilojen kokonaismäärä oli noin puolet sairaalan kokonaisneliömäärästä.
Sairaalan omistus ja hallinta Paimion Parantola -säätiölle

Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri asetti Paimion sairaalan julkiseen myyntiin kesäkuussa 2018. Sairaanhoitopiiri ei saanut sairaalasta varteenotettavia tarjouksia, koska rakennuskokonaisuus oli haastava myyntikohde, johtuen sen ylläpitokustannuksista, rakennus- ja kulttuurihistoriallisesta arvosta ja kokoluokasta. Lisäksi rakennus on suojeltu. Parantolan myyntiaikeet aiheuttivat laajaa julkista keskustelua kulttuurihistoriallisesti arvokkaan rakennuksen ja sen irtaimiston kohtalosta. Julkisen keskustelun ja vetoomusten johdosta opetus- ja kulttuuriministeriö ja ympäristöministeriö päättivät teettää selvityksen Paimion parantolan liiketoiminnallisesti elinkelpoisesta toimintamallista. Selvitys valmistui kesäkuussa 2019.
Selvityshenkilöt VT Heikki Alanen ja DI Olavi Hiekka esittivät seuraavia toimenpiteitä:
Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri, Suomen valtio, Alvar Aalto -säätiö ja Paimion kaupunki perustavat säätiön hallinnoimaan Paimion parantolaa
Sairaanhoitopiiri luovuttaa säätiölle korvauksetta koko parantolakiinteistön irtaimistoineen
Suomen valtio luovuttaa säätiön peruspääomaksi 500 000 euroa ja sitoutuu lisäksi enintään 2 500 000 euron hallinto-, suunnittelu- ja korjauskustannuksiin
Alvar Aalto -säätiö ja Paimion kaupunki luovuttavat säätiön peruspääomaksi molemmat vähintään 30 000 euroa
Perustettu säätiö pyrkii ensisijaisesti turvaamaan kiinteistön kunnon säilymisen nykytasolla ja estämään mahdolliset vesi- ym. vahingot
Säätiö laatii kohteelle toimintavision, jonka pohjalta kohteelle haetaan rahoitus, käyttäjät sekä tehdään tarvittavat peruskorjaustoimenpiteet.
Paimion parantola -säätiön perustaminen eteni selvitysmiesten suunnitelman mukaisesti. Valtion vuoden 2019 toisessa lisätalousarviossa on varattu kolme miljoonaa euroa käytettäväksi Paimion parantolan hallinnollisiin ja omistusta koskeviin järjestelyihin sekä rakennusten peruskorjaukseen. Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin valtuusto päätti 26.11.2019 (§ 30) luovuttaa korvauksetta Paimion parantola -kiinteistön irtaimistoineen perustetulle Paimion Parantola -säätiölle. Säätiön perustamisasiakirja allekirjoitettiin 27.10.2020.
Parantolan metsät ry:n perustaminen ja toiminta

Syyskuussa 2019 parantolaa ympäröivät, sairaanhoitopiirin yksityiselle taholle aiemmin myymät metsäalueet osti tarkoitusta varten perustettu yhdistys Parantolan metsät ry. Ostettu alue on yhteensä 28 hehtaaria. Varat kauppaa varten lahjoitti laaja joukko säätiöitä, yrityksiä ja yksityisiä henkilöitä. Suurimman avustuksen 250 000 euroa lahjoitti Koneen Säätiö. Metsässä on näkyvällä paikalla kunniataulu, jossa näkyvät Parantolan metsien hankintaa tukeneiden lahjoittajien nimet.
Metsien turvaaminen edistää mahdollisuutta saada parantola Unescon maailmanperintöluetteloon osana laajempaa, kolmentoista kohteen Aalto-kokonaisuutta.
Yhdistyksen tarkoituksena on sääntöjensä mukaan omistaa Paimion parantolaa ympäröiviä mäntymetsiä sekä hoitaa ja ylläpitää omistamiaan metsiä puisto- ja kulttuurimetsänä tasapainoisella ja maisema-arvot huomioivalla tavalla. Yhdistyksen tarkoituksena on myös tukea Paimion parantolan kulttuuriympäristön säilymistä. Yhdistys tarjoaa Paimion parantolaa ympäröivät metsät yleiseen virkistyskäyttöön, Paimion parantolan nykyisten ja tulevien käyttäjien tarpeisiin sekä kulttuurimatkailun käyttöön.
Paimion parantolaa ympäröivälle metsäalueelle perustetaan vuoden 2021 aikana luonto- ja kulttuuripolku, jonka varrelle sijoitetaan Paimion parantolan alueen historiasta kertovia opastauluja ja istuinpenkkejä.
Kirjallisuutta

Nomination of Paimio Hospital for Inclusion in the World Heritage List.  Helsinki:  National Board of Antiquities, Department of Monuments and Sites, 2005.  Teoksen verkkoversio (PDF). (englanniksi)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paimion parantola Wikimedia Commonsissa
Paimion parantola – Paimio Sanatorium (Paimion parantola -säätiö)
Paimion parantola (Alvar Aalto -säätiö)
Paimion parantolan kartta Museovirasto.
Alvar Aallon tuotanto
| Luettelo Alvar Aallon suunnittelemista rakennuksista |
| --- | --- |
1919–1929:  Alajärven suojeluskuntatalo | Villa Väinölä | Jyväskylän työväentalo | Seinäjoen suojeluskuntatalo | Lounais-Suomen Maalaistentalo | Läntinen Pitkäkatu 20 | Jyväskylän suojeluskuntatalo | Muuramen kirkko
1930–1945:  Paimion parantola | Turun Sanomien toimitalo | Villa Tammekann | Oulun sulfiittiselluloosatehdas | Viipurin kaupunginkirjasto | Alvar Aallon kotitalo | Savoy-maljakko | Sunilan asuinalue | Sunilan sellutehdas | Tehtaanmäen asuinalue | Terassitalo | Villa Mairea | Stora Enson Anjalankosken tehtaat
1946–1959:  Strömbergin tehtaan asuinalue | Rautatalo | Insinööritalo | Otahalli | Säynätsalon kunnantalo | Oulun lannoitetehdas | Aerola | Muuratsalon koetalo | Pamilon vesivoimalaitos | Summan paperitehdas | Alvar Aallon ateljee | Jyväskylän uimahalli | Jyväskylän yliopiston päärakennus | Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo | Hansaviertel | Aalto-paviljonki | Korkalovaaran asuinalue | Kolmen Ristin kirkko | Aalto-keskus | Kulttuuritalo | Maison Louis Carré
1960–1969:  Lieksankosken voimalaitos | Lakeuden Risti | Keski-Suomen museo | Lappia-talo | Aaltohuset | Alvar-Aalto-Kulturhaus | Aalto-Hochhaus | Pyhän Hengen kirkko ja seurakuntakeskus | Enso-Gutzeitin pääkonttori | Seinäjoen kaupungintalo | Viitatorni | Ilokivi | Pylkönmäen kirkko | Teknillisen korkeakoulun päärakennus | Seinäjoen kaupunginkirjasto | Seinäjoen seurakuntakeskus | Rovaniemen kaupunginkirjasto | Pyhän Stefanoksen kirkko | Valtion virastotalo (Seinäjoki) | Kirjatalo | Villa Kokkonen
1970–1991:  Alajärven hallintokeskus | Villa Skeppet | Pohjolan talo | Otaniemen vesitorni | Finlandia-talo | Kunsten | Alvar Aalto -museo | Sähkötalo | Ristinkirkko | Riolan kirkko | Jyväskylän kaupunginteatteri | Seinäjoen kaupunginteatteri | Essenin oopperatalo | Alajärven kaupunginkirjasto
Paimion parantolan sisäpiha
Paimion parantolan sisätiloja.
Paimion parantolan ala-aula.
Paimion parantola postimerkissä vuodelta 1978.
Parhaan miespääosan Jussi

Parhaan miespääosan Jussi oli yksi Filmiauran jakamista Jussi-palkinnoista vuosina 1944–2022.
Vuosina 1944–1965 sekä vuodesta 1981 eteenpäin palkinnon nimi oli parhaan miespääosan Jussi-palkinto, ja sen rinnalla jaettiin parhaan miessivuosan Jussi-palkintoa. Vuosina 1966–1981 sekä eräinä muina yksittäisinä vuosina ei jaettu erikseen pää- ja sivuosa-Jusseja, vaan ainoastaan parhaan miesnäyttelijän Jusseja. Alla on luetteloitu molemmat palkinnot.
Keväällä 2022 Filmiauran hallitus ilmoitti, että sukupuoliperusteisista näyttelijäpalkinnoista luovutaan 2023. Jatkossa jaetaan parhaan pääosan ja parhaan sivuosan Jussit sekä parhaan näyttelijätulokkaan ja valkokankaan valopilkun Jussit.
Useamman palkinnon voittaneet henkilöt

| --- | --- |
 Kolme Tommi Korpela  Tauno Palo  Lasse Pöysti :  Kaksi Eero Aho  Martti Kainulainen  Hannu Lauri  Vesa-Matti Loiri  Paavo Pentikäinen  Joel Rinne  Martti Suosalo  Rauli Tuomi
Voittajat ja ehdokkaat > 1944–1998

| Vuosi | Voittaja | Elokuva |
| --- | --- | --- |
| 1944 | Joel Rinne | Kirkastettu sydän |
| 1945 | Rauli Tuomi | Linnaisten vihreä kamari |
| 1946 | Tauno Palo | Menneisyyden varjo |
| 1947 | Rauli Tuomi | ”Minä elän” |
| 1948 | Leif Wager | Läpi usvan |
| 1949 | Martti Katajisto | Ihmiset suviyössä |
| 1950 | Tauno Palo | Härmästä poikia kymmenen, Rosvo-Roope |
| 1951 | Hannes Häyrinen | Radio tekee murron |
| 1952 | Tauno Palo | Omena putoaa... |
| 1953 | Kaarlo Halttunen | Niskavuoren Heta |
| 1954 | Sakari Jurkka | Minäkö isä! |
| 1955 | Heimo Lepistö | Ryysyrannan Jooseppi |
1956: ei jaettu
1957: ei jaettu
1958: ei jaettu
| 1959 | Holger Salin | Punainen viiva |
1960: ei jaettu
1961: ei jaettu
| 1962 | Helge Herala | Kultainen vasikka |
| 1963 | Joel Rinne | Tähdet kertovat, komisario Palmu |
| 1964 | Matti Oravisto | Sissit |
1965: ei jaettu
| 1966 | Pekka Autiovuori | Tunteita |
| 1967 | Jukka Sipilä | Käpy selän alla |
1968: ei jaettu
| 1969 | Kalevi Kahra | Täällä Pohjantähden alla |
| 1970 | Eero Melasniemi | Kesyttömät veljekset |
| 1971 | Jussi Jurkka | Akseli ja Elina, Päämaja |
| 1972 | Mikko Niskanen | Kahdeksan surmanluotia |
1973: ei jaettu
| 1974 | Aimo Saukko | Maa on syntinen laulu |
1975: ei jaettu
| 1976 | Vesa-Matti Loiri | Rakastunut rampa |
|  | Antti Litja | Mies, joka ei osannut sanoa ei |
|  | Matti Tapio | Kaksi ruplan rahaa |
| 1977 | Erkki Pajala | Manillaköysi (tv-elokuva) |
|  | Lasse Pöysti | Pyhä perhe |
|  | Vilho Siivola | Luottamus |
| 1978 | Martti Kainulainen | Pakolaiset (tv-elokuva) |
|  | Toivo Mäkelä | Aika hyvä ihmiseksi |
1979: ei jaettu
| 1980 | Lasse Pöysti | Herra Puntila ja hänen renkinsä Matti |
| 1981 | Martti Kainulainen | Kätkäläinen (tv-elokuva) |
|  | Pertti Palo | Yö meren rannalla |
| 1982 | Hannu Lauri | Pedon merkki |
|  | Martti Pennanen | Tie (tv-elokuva) |
| 1983 | Vesa-Matti Loiri | Jon, Ulvova mylläri, Uuno Turhapuro menettää muistinsa |
|  | Kari Väänänen | Jon |
| 1984 | Paavo Pentikäinen | Musta hurmio (tv-elokuva) |
1985: ei jaettu
| 1986 | Paavo Liski | Tuntematon sotilas |
|  | Risto Tuorila | Tuntematon sotilas |
| 1987 | Lasse Pöysti | Maailman paras (tv-elokuva) |
| 1988 | Hannu Lauri | Jäähyväiset presidentille |
| 1989 | Kari Sorvali | Kuutamosonaatti |
| 1990 | Taneli Mäkelä | Talvisota |
| 1991 | Matti Pellonpää | Räpsy & Dolly eli Pariisi odottaa |
| 1992 | Silu Seppälä | Zombie ja Kummitusjuna |
| 1993 | Paavo Pentikäinen | Pilkkuja ja pikkuhousuja |
| 1994 | Hannu Kivioja | Isä meidän |
| 1995 | Juha Veijonen | Esa ja Vesa – auringonlaskun ratsastajat |
1996: ei jaettu
| 1997 | Jorma Tommila | Joulubileet |
| 1998 | Kari Heiskanen | Lunastus |