stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2437 Amnestia

| 2437 Amnestia> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Marja Väisälä
Löytöpäivä:  14. syyskuuta 1942
Muut nimet:  1929 SC, 1939 XE, 1942 RZ, 1955 SF1, 1955 UO, 1965 YE, 1971 OE1 ja 1977 KB
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  6,742  km
Pyörähdysaika:  85,0 h
Albedo:  0,269
Absoluuttinen magnitudi:  13,0  ja 13,12
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,15  tai 0,1482268535663341
Inklinaatio:  2,9 astetta tai 2,945753210949836 astetta
Keskianomalia:  108,98625 astetta tai 357,5102043819199 astetta
Kiertoaika:  3,24 vuotta ja 1 182,87108969116 vuorokautta
Periapsis:  1,864446551227776 au
Apoapsis:  2,513354179011551 au
Radan isoakselin puolikas:  2,1883942 au ja 2,188900365119663 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2437 Amnestia on Marja Väisälän vuonna 1942 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Sen nimi on kunnianosoitus Amnesty Internationalin työlle.
Amnestian likimääräinen läpimitta on 11 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,19 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 3 kuukautta.
2486 Metsähovi

| 2486 Metsähovi |
| --- | --- |
 1939 FY 
Löytäminen
Löytäjät:  Y. Väisälä
Löytöaika:  22. maaliskuuta 1939
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,27 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,09 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,45 AU
Eksentrisyys:  0,080
Kiertoaika Auringon ympäri:  1248 päivää  3,42 vuotta
Inklinaatio:  8,41°
Kuiden lukumäärä:  1
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  8–19 km
Pyörähdysaika:  4,45 h
Absoluuttinen kirkkaus:  12,5
2486 Metsähovi on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Yrjö Väisälä vuonna 1939. Pikkuplaneetta sai nimensä Metsähovin observatorioalueen mukaan. Asteroidin pyörähdysaika on noin 4,45 tuntia ja sillä tiedetään olevan oma kuu. Ennen nimeämistään pikkuplaneetta tunnettiin tunnuksella 1939 FY. Koska Metsähovin absoluuttinen magnitudi (H) on 12,4, sen läpimitta on todennäköisesti kahdeksan ja yhdeksäntoista kilometrin välillä.
2512 Tavastia

| 2512 Tavastia> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  3. huhtikuuta 1940
Muut nimet:  1940 GG, 1943 DN, 1965 UC2, 1965 VF, 1965 WY, 1970 ER, 1972 XC1, 1975 VP2 ja 1977 FW
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  7,548  km
Pyörähdysaika:  7,296 h
Albedo:  0,352
Absoluuttinen magnitudi:  12,5  ja 12,7
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,12 , 0,1213564  tai 0,1203084932160012
Inklinaatio:  6,38091 astetta tai 6,38116590259038 astetta
Keskianomalia:  286,88288 astetta tai 36,43321767916205 astetta
Kiertoaika:  3,36 vuotta ja 1 227,547504413051 vuorokautta
Periapsis:  1,9712474 au ja 1,973741713482307 au
Apoapsis:  2,516 au ja 2,513607994067088 au
Radan isoakselin puolikas:  2,2435120 au ja 2,243674853774698 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2512 Tavastia on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1940 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty suomalaisen maakunnan mukaan (Häme, latinaksi Tavastia).
Tavastian likimääräinen läpimitta on 13 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,24 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 4 kuukautta.
Guoyu

| Guoyu |
| --- | --- |
 Mandariinikiinan puhujien osuus väestöstä vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan
Oma nimi:  國語
Tiedot
Alue:   Taiwan
Virallinen kieli:   Taiwan
Kirjaimisto:  perinteiset merkit
Kielenhuolto:  Taiwanin opetusministeriö
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  sinotiibetiläiset kielet
Kieliryhmä:  siniittiset kielet mandariinikiina
 Ohje 
Guoyu (kiin.: 國語; pinyin: guóyǔ, suom. "valtion kieli") on Taiwanissa käytetty nimitys mandariinikiinan standardimuodosta.
Määritelmä ja historia

Toisinaan Taiwanissa käytetään myös neutraalimpaa nimeä huayu (kiin.: 華語; pinyin: huáyǔ). Kiinan kansantasavallassa käytettävä nimitys mandariinikiinan virallisesta standardista on putonghua (yksink.: 普通话; perint.: 普通話).
Useammat kielitieteilijät ovat sanoneet, että guoyu, niin kuin putonghuakin, on tekemällä tehty standardimuoto, joka ei kaikilta osin vastaa äidinkielisten mandariinikiinan puhujien käyttämää kieltä.
Kirjakieli

Taiwanissa käytetään virallisesti perinteisiä kiinalaisia kirjoitusmerkkejä. Translitteroinnissa voidaan käyttää Manner-Kiinassa kehitetyn pinyinin sijaan bopomofoa.
Joistain kirjoitusmerkeistä on olemassa yksinkertaisempi, lähinnä käsikirjoituksessa käytettävä versio:
| Yksinkertainen | Virallinen | Pinyin | Suomeksi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 会 | 會 | huì | tapaaminen |  |
| 机 | 機 | jī | kone |  |
| 発 | 發 | fā | hius |  |
| 亇 | 個 | gè | yksilö |  |
| 対 | 對 | duì | oikea |  |
| 咡 | 聽 | tīng | kuunnella |  |
Erot putonghuahan

Guoyu ja putonghua ovat molemmat mandariinikiinan eri standardimuotoja, minkä vuoksi ne ovat myös hyvin pitkälti keskenään ymmärrettäviä. Molempien sisällä esiintyy kuitenkin variaatiota.
Erot putonghuahan > Fonologiset

Verrattuna putonghuahan guoyussä esiintyviä yleisiä ääntämyseroja ovat mm. seuraavat:
sanaloppuiset [iŋ] ja [əŋ] äännetään [in] ja [ən]
retrofleksit [ʈ͡ʂ], [ʈ͡ʂʰ] ja [ʂ] sulautuvat yhteen äänteiden [t͡s], [t͡sʰ] ja [s] kanssa
ns. erhua, eli retrofleksiset vokaalit, on harvinaista
Vuonna 1992 tehdyssä tutkimuksessa kävi ilmi, että 3500 käytetyimmän kirjoitusmerkin kohdalla ilmeni ääntämyksellisiä eroja 22,5 prosentilla merkeistä, kun vertailtiin guoyun ja putonghuan puhujia.
Vierasperäisten sanojen ja nimien litterointi kiinaksi vaihtelee guoyun ja putonghuan välillä.
| Guoyu> Kirjoitettuna | Guoyu> Pinyin | Putonhua> Kirjoitettuna | Putonhua> Pinyin | Suomeksi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 歐巴馬 | Ōubāmǎ | 奥巴马 | Àobāmǎ | Obama |  |
| 梅賽德斯-賓士 | Méisàidésī-Bīnshì | 梅赛德斯-奔驰 | Méisàidésī-Bēnchí | Mercedes-Benz |  |
| 龐克 | pángkè | 朋克 | péngkè | punk-musiikki |  |
| 部落格 | bùluògé | 博客 | bókè | blogi |  |
Erot putonghuahan > Sanastolliset ja kieliopilliset

Joidenkin sanojen kohdalla guoyullä ja putonghualla on käytössä eri sana:
| Guoyu> Kirjoitettuna | Guoyu> Pinyin | Putonghua> Kirjoitettuna | Putonghua> Pinyin | Suomeksi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 網路 | wǎnglù | 网络 | wǎngluò | internet |
| 便當 | biàndang | 盒饭 | héfàn | bentō |
| 列印 | lièyìn | 打印 | dǎyìn | tulostaa |
| 漢化 | hànhuà | 中文化 | zhōngwénhuà | kääntää kiinaksi |
| 小筆電 | xiǎobǐdiàn | 上網本 | shàngwǎngběn | pieni läppäri |
| 入口網站 | rùkǒu wǎngzhàn | 門戶網站 | ménhù wǎngzhàn | portaali |
| 公車站 | gōngchē zhàn | 公交站 | gōngjiāo zhàn | bussipysäkki |
2479 Sodankylä

| 2479 Sodankylä> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  6. helmikuuta 1942
Muut nimet:  1931 DD, 1931 EQ, 1942 CB ja 1968 DK
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  6,442  km
Albedo:  0,245
Absoluuttinen magnitudi:  13,0  ja 13,1
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,20 , 0,1965518  tai 0,1943346185360713
Inklinaatio:  2,91434 astetta tai 2,907914512667696 astetta
Keskianomalia:  345,41081 astetta tai 51,64953373047050 astetta
Kiertoaika:  3,69 vuotta ja 1 349,692074232788 vuorokautta
Periapsis:  1,9195976 au ja 1,925656781966549 au
Apoapsis:  2,859 au ja 2,854632468715113 au
Radan isoakselin puolikas:  2,3891989 au ja 2,390144625340831 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2479 Sodankylä on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1942 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Sen nimi viittaa suomalaiseen paikkakuntaan ja siellä toimivaan geofysikaaliseen observatorioon. Kansainvälisissä yhteyksissä asteroidin nimi voidaan kirjoittaa myös ilman ä-kirjainta, muodossa Sodankyla.
Sodankylän likimääräinen läpimitta on 11 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,39 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 8 kuukautta.
2686 Linda Susan

| 2686 Linda Susan |
| --- | --- |
 1981 JW1 
Löytäminen
Löytäjät:  C. S. Shoemaker
Löytöaika:  5. toukokuuta 1981
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,00 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,85 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,16 AU
Eksentrisyys:  0,051
Kiertoaika Auringon ympäri:  1901 päivää 5,20 vuotta
Inklinaatio:  9,32°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  13–30 km
Pyörähdysaika:  ? h
Absoluuttinen kirkkaus:  11,6
2686 Linda Susan on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi C. S. Shoemaker vuonna 1981. Pikkuplaneetta sai nimensä löytäjänsä nuorimman tyttären mukaan. Ennen kuin tämä asteroidi sai nimensä se tunnettiin tunnuksella 1981 JW1. Koska Linda Susanin absoluuttinen magnitudi (H) on 11,6, sen läpimitta on todennäköisesti välillä 13–30 kilometriä.
2638 Gadolin

| 2638 Gadolin> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  19. syyskuuta 1939
Muut nimet:  1939 SG, 1964 WG, 1978 GF ja 1980 UM
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  12,108  km
Pyörähdysaika:  7,2174 h
Albedo:  0,284
Absoluuttinen magnitudi:  11,8  ja 12,14
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,08 , 0,0827387  tai 0,08136040625622348
Inklinaatio:  14,35453 astetta tai 14,33799430249587 astetta
Keskianomalia:  133,63946 astetta tai 158,5524456142169 astetta
Kiertoaika:  4,08 vuotta ja 1 492,101756025492 vuorokautta
Periapsis:  2,3427640 au ja 2,347533703624517 au
Apoapsis:  2,765 au ja 2,76335792267149 au
Radan isoakselin puolikas:  2,5540859 au ja 2,555445813148003 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2638 Gadolin on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1939 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty tähtitieteilijä Jacob Gadolinin ja kemisti Johan Gadolinin mukaan.
Gadolinin likimääräinen läpimitta on 17 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,55 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 1 kuukauden.
2639 Planman

| 2639 Planman> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  9. huhtikuuta 1940
Muut nimet:  1940 GN, 1948 NB ja 1959 GL
Fyysiset ominaisuudet
Pyörähdysaika:  89,5 h
Absoluuttinen magnitudi:  13,1  ja 13,24
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,19 , 0,1928288  tai 0,1942297391202541
Inklinaatio:  9,66860 astetta tai 9,668990139567965 astetta
Keskianomalia:  205,97474 astetta tai 258,7166649165638 astetta
Kiertoaika:  3,82 vuotta ja 1 395,047263146261 vuorokautta
Periapsis:  1,9737037 au ja 1,968814945919583 au
Apoapsis:  2,917 au ja 2,917974853867806 au
Radan isoakselin puolikas:  2,4452108 au ja 2,443394899893694 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2639 Planman on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1940 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty tähtitieteilijä Anders Planmanin mukaan.
Planmanin likimääräinen läpimitta on 11 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,45 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 10 kuukautta.
2640 Hällström

| 2640 Hällström> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Liisi Oterma
Löytöpäivä:  18. maaliskuuta 1941
Muut nimet:  1941 FN, 1967 ET, 1976 SG5 ja 1978 EM6
Fyysiset ominaisuudet
Pyörähdysaika:  22,9 h
Absoluuttinen magnitudi:  13,0  ja 13,21
Asteroidiluokka:  V-tyypin asteroidi
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,09 , 0,0888815  tai 0,09012176203591062
Inklinaatio:  6,65517 astetta tai 6,65703530126645 astetta
Keskianomalia:  353,66621 astetta tai 59,09933132325426 astetta
Kiertoaika:  3,71 vuotta ja 1 355,649750735817 vuorokautta
Periapsis:  2,1840832 au ja 2,181135564681424 au
Apoapsis:  2,610 au ja 2,613210477843681 au
Radan isoakselin puolikas:  2,3971451 au ja 2,397173020101659 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2640 Hällström on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1941 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty fyysikko Gustaf Gabriel Hällströmin mukaan. Kansainvälisissä yhteyksissä asteroidin nimi voidaan kirjoittaa myös ilman skandimerkkejä, muodossa Hallstrom.
Hällströmin likimääräinen läpimitta on 11 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,4 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 9 kuukautta.
2716 Tuulikki

| 2716 Tuulikki |
| --- | --- |
 1939 TM 
Löytäminen
Löytäjät:  Yrjö Väisälä
Löytöaika:  7. lokakuuta 1939
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,37 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,12 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,62 AU
Eksentrisyys:  0,106
Kiertoaika Auringon ympäri:  1332 päivää 3,65 vuotta
Inklinaatio:  5,95°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  5–12 km
Pyörähdysaika:  ? h
Absoluuttinen kirkkaus:  13,3
2716 Tuulikki on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Yrjö Väisälä vuonna 1939. Pikkuplaneetta sai nimensä suomalaisen mytologian Tapio-jumalan tyttären mukaan. Ennen kuin asteroidi sai nimensä se tunnettiin väliaikaisella tunnuksella 1939 TM. Koska Tuulikin absoluuttinen magnitudi (H) on 13,3, sen läpimitta on todennäköisesti välillä 5–12 kilometriä.
20. Kaartin motorisoitu kivääridivisioona

| 20>  Kaartin motorisoitu kivääridivisioona |
| --- | --- |

Toiminnassa:  1930-luvun puoliväli – noin 2009
Valtio:   Neuvostoliitto
Puolustushaarat:  maavoimat
Koko:  divisioona
20. Kaartin motorisoitu kivääridivisioona (ven. 20 гвардейская мотострелковая Прикарпатско-Берлинская дивизия) oli Neuvostoliiton maavoimien yhtymä, joka jatkoi ennen toista maailmansotaa perustetun III mekanisoidun armeijakunnan, 8. Kaartin mekanisoidun armeijakunnan sekä 8. Kaartin mekanisoidundivisioonan perinteitä. Divisioona lakkautettiin vuonna 2009.
III mekanisoitu armeijakunta

Puolustuksen kansankomissariaatti antoi 6. heinäkuuta 1940 määräyksen yhdeksän mekanisoidun armeijakunnan perustamisesta.
III mekanisoitu armeijakunta perustettiin heinäkuussa 1940 ja se oli Saksan hyökkäyksen alkaessa 22. kesäkuuta 1941 Baltian erillissotilaspiirissä Vilnassa komentajanaan kenraalimajuri A. V. Kurkin. Siihen kuuluivat 2. ja 5. panssari- sekä 84. motorisoitudivisioona ja 15. moottoripyörärykmentti, kenttätykistörykmentti, pioneeri- ja viestipataljoonat sekä pienehköt huolto-osat. Armeijakunnan vahvuus oli 31 975 sotilasta, joiden kalustona oli 651 panssarivaunua, 220 panssariautoa, 186 tykkiä, 181 kranaatinheitintä, 3 897 ajoneuvoa, 308 traktoria ja 457 moottoripyörää.
2. panssaridivisioona oli Gajzhunyn alueella metsässä ja 5. panssaridivisioona lähellä Alitusta suojaamassa Neman-joen ylittävää siltaa. 84. motorisoitudivisioona oli metsässä Kajshadoriksen alueella. Armeijakunnan vahvuus oli 31 975 sotilasta ja 651 panssarivaunua, joista 110 olivat uusia T-34- ja KV-1-vaunuja.
Heinäkuun alkuun mennessä armeijakunta oli käytännössä tuhoutunut. 5. divisioona oli 4. heinäkuuta Jelnjassa, jolloin siihen kuului 2 552 sotilasta, 2 BT-7-panssarivaunua sekä neljä panssariautoa. Divisioona tuhoutui lopullisesti jouduttuaan saarroksiin Białystokin ja Minskin taistelussa. Soliankinin 2. panssaridivisioona oli tuhoutunut motitettuna Raseiniain taistelussa ja siitä selvisi ainoastaan 400 sotilasta ja yksi BT-7-panssarivaunu. 84. divisioona ei osallistunut Raseiniain taisteluun, vaan vetäytyi XVI armeijakunnan mukana.
III mekanisoitu armeijakunta > Uudelleen muodostaminen

Armeijakunta muodostettiin uudelleen 18. syyskuuta 1942 Kalininissa Moskovan sotilaspiirissä komentajanaan kenraaliluutnantti M. E. Katukov. Se liitettiin Kalininin rintamaan kuuluneeseen 22. armeijaan, jonka mukana se osallistui operaatio Marsiin. Operaation alkaessa armeijakuntaan kuului 232 panssarivaunua. Myöhemmin armeijakunta osallistui Kurskin taisteluun sekä Ukrainan vapautukseen. Armeijakunta nimettiin 23. lokakuuta 1943 kaartin armeijakunnaksi, jolloin siitä tuli 8. kaartin mekanisoituarmeijakunta.
Vuonna 1944 armeijakunta osallistui Zhitomir-Berdichevin, Korsun-Shevchenkovskyn, Proskurov-Chernovitsin ja Lvov-Sandomirin taisteluihin. Se oli sodan lopulla mukana Berliinin taistelussa osallistuttuaan Varsovan valtaukseen ja Itä-Pommerin operaatiohin. Se oli miehitysjoukkona liitettynä 1. kaartin panssariarmeijaan, joka myöhemmin nimettiin 1. kaartin mekanisoiduksi armeijaksi.
Sodan jälkeen armeijakunta supistettiin 8. kaartin mekanisoiduksi divisioonaksi. Vuonna 1957 siitä muodostettiin 20. kaartin motorisoitu kivääridivisioona ja vuonna 1959 se siirrettiin osaksi 18. kaartin armeijaa. Divisioona osallistui Tšekkoslovakian miehitykseen vuonna 1968, mistä se palasi Itä-Saksaan. Divisioona siirtyi osaksi 1. kaartin panssariarmeijaa, kun 18. kaartin armeija lakkautettiin 1979.
Neuvostojoukkojen vetäytyessä Itä-Saksasta divisioona siirrettiin 1991 Volgogradiin Pohjois-Kaukasuksen sotilaspiiriin. Se osallistui ensimmäiseen ja toiseen Tšetšenian sotaan.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:20th Guards Motor Rifle Division
Käännös suomeksi
2678 Aavasaksa

| 2678 Aavasaksa> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  24. helmikuuta 1938
Muut nimet:  1938 DF1, 1952 KM, 1955 DH, 1977 SX1, 1979 FP2 ja A916 WA
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  8,371  km
Pyörähdysaika:  82,2 h
Albedo:  0,276
Absoluuttinen magnitudi:  12,5  ja 12,73
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,0866945 , 0,0865015  tai 0,08580854702136724
Inklinaatio:  3,44439 astetta tai 3,443078062729056 astetta
Keskianomalia:  18,33994 astetta tai 121,6016330761286 astetta
Kiertoaika:  3,4 vuotta ja 1 241,001571445081 vuorokautta
Periapsis:  2,0642581 au ja 2,066108350662821 au
Apoapsis:  2,455 au ja 2,453969678793688 au
Radan isoakselin puolikas:  2,2597280 au ja 2,260039014728255 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2678 Aavasaksa on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Ylitorniolla sijaitsevan Aavasaksa-vaaran mukaan. Tämä paikannimi liittyy tieteen historiaan: Ranskan tiedeakatemian retkikunta teki Aavasaksalla maapallon muotoon liittyviä geofysikaalisia mittauksia vuosina 1736–1737.
Aavasaksan likimääräinen läpimitta on 15 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,26 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 5 kuukautta.
Jaakkiman kristillinen opisto

| Jaakkiman kristillinen opisto |
| --- | --- |

 Jaakkiman opiston päärakennus.
Sijainti:  Ruokolahti
Koordinaatit:  61.281138°N, 28.837381°E
Tyyppi:  kristillinen kansanopisto
Perustettu:  1929
Omistaja:  STEP-koulutus
Aiheesta muualla
Sivusto
Jaakkiman kristillinen opisto on Ruokolahdella sijaitseva yksityinen, yhdistyspohjainen kansanopisto, jonka arvopohjana on kristillisyys. Jaakkiman kristillisen opiston koulutustarjontaan kuuluu erilaisia harrasteopintoja, täydennyskoulutusta, maahanmuuttajakoulutusta sekä ammatillista koulutusta. Opisto tarjoaa lisäksi kokous- ja juhlapalveluja.
Vuoden 2016 alusta alkaen Jaakkiman kristillisen opiston toiminta yhdistyi osaksi Seurakuntaopistoa, joka ylläpiti kansanopistotoimintaa ja järjesti ammatillista koulutusta Ruokolahden lisäksi Järvenpäässä ja Pieksämäellä. Syksyllä 2021 Seurakuntaopisto vaihtoi nimekseen STEP-koulutus, ja myös Jaakkiman kristillisestä opistosta tuli yksi sen monista kampuksista.
Historia

Opisto perustettiin Jaakkiman pitäjän sisällä olleeseen Lahdenpohjan kauppalaan vuonna 1929
Talven 1940–1941 opisto vietti Heinolassa sotaa paossa
Vuonna 1945 alkoivat evakkovuodet Lemillä, väliaikaisissa tiloissa
Vuonna 1955 valmistui nykyaikainen opistorakennus Ruokolahdelle, Sipiniemeen
Asuntolarakennus valmistui vuonna 1980
Opistoa laajennettiin vuonna 1998: Ruokolahti-sali, neljä luokkaa ja kokoushuone valmistuivat
Vuonna 2011 rehtori Helena Markkanen aloitti tehtävässään
Koulutustarjonta

Jaakkiman kristillisessä opistossa voi suorittaa seuraavia opintoja:
Koulutustarjonta > Ammatillinen

Lapsi- ja perhetyön perustutkinto
Lasten ja nuorten erityisohjaajan ammattitutkinto
Koulunkäynnin ja aamu- ja iltapäivätoiminnan ohjauksen ammattitutkinto
Koulutustarjonta > Vapaa sivistystyö

Maahanmuuttajakoulutus
Henkilökohtaisen avustajan koulutus
Lyhytkurssit
Koulutustarjonta > Kirkon täydennyskoulutus

Täydennyskoulutusta lasten ja perheiden kanssa työskenteleville ammatillisen osaamisen päivittämiseksi ja kehittämiseksi
Osa kursseista suunnitellaan ja toteutetaan yhteistyössä Mikkelin hiippakunnan kanssa
Muut palvelut

Kokous- ja juhlapalvelut
Opistolla on kokous- ja juhlatiloja, esimerkiksi Ruokolahti-sali 300 henkilölle
Majoituspalvelut
Ruokailupalvelut
Aiheesta muualla

http://www.jaakkima.fi
http://www.jaakkima.fi/index.php?kirkon-taydennyskoulutus
http://jaakkimanblogi.blogspot.fi/
https://www.facebook.com/jaakkimankristillinenopisto
2690 Ristiina

| 2690 Ristiina> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  24. helmikuuta 1938
Muut nimet:  1935 QT, 1938 DG1, 1975 EM, 1977 PW, 1980 DK2 ja 1980 EW
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  18,21  km
Albedo:  0,176
Absoluuttinen magnitudi:  11,3  ja 11,6
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,11 , 0,1108709  tai 0,1114500062573504
Inklinaatio:  11,43907 astetta tai 11,44675985862645 astetta
Keskianomalia:  246,10762 astetta tai 182,8894442772767 astetta
Kiertoaika:  5,3 vuotta ja 1 933,816644825817 vuorokautta
Periapsis:  2,7025687 au ja 2,699146430185256 au
Apoapsis:  3,377 au ja 3,376249327618337 au
Radan isoakselin puolikas:  3,0395686 au ja 3,037697879895989 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2690 Ristiina on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Ristiinan kunnan mukaan.
Ristiinan likimääräinen läpimitta on 26 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 3,03 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 5 vuotta ja 3 kuukautta.
2715 Mielikki

| 2715 Mielikki> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  22. lokakuuta 1938
Muut nimet:  1929 VM, 1933 SN, 1938 US, 1951 PM, 1951 RN1, 1955 MF, 1956 TT, 1978 NZ2 ja 1982 KL
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  13,252  km
Pyörähdysaika:  33,62 h
Albedo:  0,204
Absoluuttinen magnitudi:  11,4  ja 11,69
Asteroidiluokka:  A-tyypin asteroidi (en)
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,15 , 0,1499075  tai 0,1501117937537252
Inklinaatio:  6,74500 astetta tai 6,746544565590044 astetta
Keskianomalia:  330,33131 astetta tai 318,1949332657875 astetta
Kiertoaika:  4,53 vuotta ja 1 652,494036135792 vuorokautta
Periapsis:  2,3257393 au ja 2,32482063583188 au
Apoapsis:  3,146 au ja 3,14606510849088 au
Radan isoakselin puolikas:  2,7358663 au ja 2,735442872229645 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2715 Mielikki on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Suomen kansalliseepos Kalevalassa esiintyvän mytologisen hahmon mukaan.
Mielikin likimääräinen läpimitta on 19 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,74 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4,5 vuotta.