stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uusi-Guinea
Ihmiset

Todisteet varhaisimmista ihmisten asumuksista saarella on ajoitettu 40 000 vuoden taakse, ja saaren asutuksen on oletettu alkaneen 60 000 vuotta sitten.
Vanhimmat tiedot Papuan nimestä ovat molukkilaisen Tidoren sulttaanikunnan ajoilta 1400-luvulta. Nimi Uusi-Guinea on espanjalaiselta merenkulkijalta nimeltä Yñigo Ortiz de Retez vuodelta 1545 ja viittaa siihen, että hän katsoi papualaisten muistuttavan ennestään tuntemiaan guinealaisia.
Uusi-Guinea oli länsimaalaisille kartoittamaton alue vuoteen 1930 asti. Tällöin australialainen Michael Leahy johti retkikuntansa maan sisäosiin. Aikaisemmin saarta oli kartoitettu lentokoneella, ja alue vaikutti läpipääsemättömältä viidakolta. Huhut alueen suurista kultaesiintymistä houkuttelivat seikkailijoita ja kaivosyhtiöitä, jotka rahoittivat Leahynkin matkan. Tutkimusretken suurin tulos oli kuitenkin, että saaren sisäosista löydettiin aikaisemmin tuntemattomia heimoja ja kansoja.
Saarta kansoittaa nykyään yli tuhat heimoryhmää, ja siellä puhutaan lähes yhtä monta kieltä, jotka jakautuvat melko tasan kahteen ryhmään, papualaisiin ja austronesialaisiin kieliin. Suuren heimojen määrän on arveltu johtuvan tästä jaosta. Papualaiset ovat suurempi ryhmä saarella, ja he ovat nykykäsityksen mukaan saaren alkuperäisten asukkaiden jälkeläisiä. Saari oli viime jääkauden aikana (24 000 vuotta sitten) yhteydessä Australian mantereeseen Sahulin maakannaksen kautta, ja tällöin saarelle siirtyi lisää ihmisiä. Useimmat heimot harjoittavat maanviljelyä, jota metsästyksestä ja keräilystä saatava lisäravinto tukee. Nykyisin saarella asuu 6,9 miljoonaa ihmistä.
Luonto

Saaren pinnanmuodot ovat jyrkät, koska se sijaitsee mannerlaattojen rajan lähellä. Saaren poikki kulkevat Maokevuoret, joihin kuuluu Oseanian korkein huippu, 4 884 metriä korkea Puncak Jaya. Vuorijonon etelä- ja pohjoispuolella avautuvat laajat tasankoalueet, joiden kasvillisuus vaihtelee sademetsästä savanniin ja suuriin mangrovesoihin. Saaren Indonesialle kuuluvassa osassa sijaitseva Lorentzin kansallispuisto kuuluu Unescon maailmanperintökohteisiin.
Maasto on vaikeakulkuista. Saarella on 785 000 km² trooppista maaperää, joten eläimistö ja kasvisto ovat runsaslajisia – on arvioitu, että saarella tavataan 5–8 prosenttia maapallon lajeista.[lähde? ] Suuri osa saarella elävistä lajeista on kotoperäisiä eli endeemisiä, ja todennäköisesti saarelta löydetään vielä useita tieteelle tuntemattomia lajeja. Erityisesti saarella elää useita tropiikkiin sopeutuneita pussieläinlajeja, jotka ovat Australiassa harvinaisia tai puuttuvat sieltä kokonaan. Kuten Australia, on Uusi-Guinea Wallacen linjan itäpuolella.
Alkuperäisinä nisäkäsryhminä saarella elää nokkaeläimiä, kolme lahkoa pussieläimiä (Dasyuromorphia,  Peramelemorphia ja Diprotodontia) sekä istukallisista nisäkkäistä Muridae-heimon jyrsijöitä ja kuusi heimoa (Pteropodidae, Emballonuridae, Hipposideridae, Rhinolophidae, Vespertilionidae ja Molossidae) lepakoita. Suuria nisäkäspetoja saarella ei elä lainkaan. Ihmisen mukana saarelle on levinnyt muun muassa villisikoja, koiria, kissoja sekä jyrsijöitä. 69 prosenttia Uuden-Guinean nisäkäslajeista elää ainoastaan Uudessa-Guineassa.
Lintulajistoa edustaa 79 heimoa, joihin kuuluu kaikkiaan yli 700 lajia. Näistä lajeista 320 on saarella endeemisiä. Lajistosta tunnetuimpia ovat näyttävät paratiisilinnut. Saaren kookkaimpia lintuja ovat lentokyvyttömät kasuaarit, joita saarella on kolme lajia. Muihin linnuston erikoisuuksiin kuuluvat isoviheltäjät (Pitohui) ja kiipijätimalit, jotka ovat maailman ainoita tunnettuja myrkyllisiä lintuja. Maailman papukaijalajeista yksi seitsemäsosa elää Uudessa-Guineassa. Suurten maapetojen puuttuessa papuanharpyija (Harpyopsis novaguineae) on saaren ravintoketjun huipulla.
Sammakkoeläimiä tunnetaan 400 lajia, mutta lukumäärän uskotaan moninkertaistuvan. Kaikki sammakkoeläimet kuuluvat varsinaisiin sammakoihin (Anura), ja erityisen runsaslukuisina ovat edustettuina Litoria- ja Nyctimystes-sukujen puusammakot. Myös matelijalajisto on runsas ja saarelta tunnetaan 200 lisko-, 100 käärme-, 13 kilpikonna- ja kaksi krokotiililajia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uusi-Guinea Wikimedia Commonsissa
Uuden-Guinean hallintoalueet.
Kyläläisiä Papua-Uudessa-Guineassa. Nuorten miesten muutto maaseudulta kaupunkiin on horjuttanut väestösuhteita.
Uuden Guinean jako Hollannin, Saksan ja Britannian välillä 1884–1919
Ukrajinskyi visnyk (Berliini)

| Ukrajinskyi visnyk (Berliini)> Український вісник |
| --- | --- |
Julkaisija:  Ukrainalaisten nationalistien järjestö
Kotimaa:  Ukraina
Kieli:  ukraina
Ukrajinskyi visnyk (ukr. Український вісник, ’Ukrainan airut’) oli Berliinissä ilmestynyt Ukrainalaisten nationalistien järjestön (UNO) julkaisema lehti.
Lehti ilmestyi vuosina 1936–1945 epäsäännöllisesti, vuodesta 1938 kerran kuussa, sitten kaksi kertaa kuussa, kolme kertaa viikossa ja lopuksi kerran viikossa. Lehti oli OUN:n kannattaja, ja sen päätoimittajia olivat Tymiš Omeltšenko, Juri Artjušenko, Volodymyr Janiv (1940), Volodymyr Panšenko-Jurevyš, Andri Bilynskyi ja Volodymyr Marunjak (vuodesta 1941) ja Pavlo Bohatskyi (1944). Artikkelit käsittelivät politiikkaa ja yhteiskunnallisia kysymyksiä sekä ukrainalaisten emigranttien elämää Saksassa ja muualla maailmassa sekä Kansallisen liiton toimintaa. Myös Ukrainan tilannetta käsiteltiin, ja toisen maailmansodan aikana lehden levikki oli 15 000. Jakelua oli Saksan miehittämässä Ukrainassa, kunnes Ostministerium kielsi.
Utopia (Zenith Reunionin albumi)

| Utopia Zenith Reunion |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 25. huhtikuuta 2012
 Tyylilaji: heavy metal, hard rock
 Kesto: 51.29
 Levy-yhtiö: Violent Journey
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 9.
Zenith Reunionin muut julkaisut
|   | Utopia 2012 | Entropy 2015 |
Utopia on suomalaisen metalli- ja rockyhtyeen Zenith Reunionin esikoisalbumi. Se julkaistiin vuonna 2012 levymerkillä Violent Journey Records.
Kappaleet

Can’t Feel the Pain – 4.22
Naked Boy – 5.24 (san. Jukka Oksa)
Dust – 6.29
Gone Forever – 5.12
FF – 7.08
Victim of Time – 5.00
Truth Inside – 6.02 (san. Oksa)
Darkness Fall – 5.18
Utopia – 6.34
Kokoonpano

Jouni Juurikka – laulu
Jukka Ihme – kitara
Jukka Uusi-Illikainen – kitara
Jukka Jokikokko – basso
Ville Hanhisuanto – rummut
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi.net:
Kaaoszine: 8/10
Aiheesta muualla

Utopia (Zenith Reunionin albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Utopia (Zenith Reunionin albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Vasilítsa

Vasilítsa-vuori.
| --- | --- |
Sijainti:  Ioánnina, Epeiros ja Grevená, Länsi-Makedonia, Kreikka
Vuoristo:  Píndos
Korkeus merenpinnasta:  2 249 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Vasilítsa (kreik. Βασιλίτσα) on vuori Pohjoisessa Píndos-vuoristossa Luoteis-Kreikassa. Sen korkeus on 2 249 metriä.
Vasilítsan hiihtokeskus talvella.
Vasilítsa sijaitsee Epeirokseen kuuluvan Ioánninan alueyksikön ja Länsi-Makedoniaan kuuluvan Grevenán alueyksikön rajalla noin 42 kilometriä länteen Grevenán kaupungista. Nykyisin vuori tunnetaan ennen kaikkea hiihtokeskuksestaan. Se perustettiin vuonna 1975 ja sai kansallisen hiihtokeskuksen nimityksen vuonna 1991. Vuoren alue on osa Pohjoisen Píndoksen kansallispuistoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vasilítsa Wikimedia Commonsissa
Kreikan vuoret ja vuoristot
| --- | --- |
Korkeimmat vuoret (yli 2 000 m):   Ólympos  Smólikas  Vóras  Grámmos  Gkióna  Týmfi  Vardoúsia  Parnassós  Ída eli Psiloreítis  Páchnes  Kakardítsa  Taÿ́getos  Kyllíni  Aroánia  Varnoúntas  Tymfristós  Lákmos  Katarachiás  Vasilítsa  Falakró  Erýmanthos  Órvilos  Tringía  Doúsko  Piéria  Karáva  Tzéna  Lýgkos  Kakoplévri  Mavrovoúni  Pínovo  Oíti  Díkti  Avgó  Aféntis Christós  Vérno  Áskio  Kaliakoúda  Vérmio  Chatzí  Áthos  Bélles  Trapezítsa 
Vuoristot:   Ágrafa  Akarnaniká  Asteroúsia  Athamaniká  Bélles  Koúla  Kroússia  Lasíthi  Lefká Óri  Óri Kyparissías  Píndos  Rodópi  Thryptí
Vasiléos Konstantínou

| Vasiléos Konstantínou Λεωφόρος Βασιλέως Κωνσταντίνου |
| --- | --- |
 Vasiléos Konstantínou -valtakatua.
Maa:  Kreikka
Kaupunki:  Ateena
Tieluokka:  katu
Pituus:  1,3 km
Reitti:  Vasilíssis Ólgas ja Ardittoú (Pagkráti)
Päätepiste:  Vasilíssis Sofías (Chílton) (1,3 km)
Vasiléos Konstantínou (kreik. Λεωφόρος Βασιλέως Κωνσταντίνου, Leofóros Vasiléos Konstantínou, ”Kuningas Konstantinin valtakatu”) on katu Ateenassa Kreikassa. Se on rakennettu seuraamaan entisen Ilissos-joen uomaa ja nimetty kuningas Konstantin I:n mukaan.
Vasiléos Konstantínou -valtakatu saa alkunsa Vasilíssis Ólgas -valtakadun ja Ardittoú-kadun risteyksestä läheltä Panathinaïkó-stadionia, ja se päättyy Vasilíssis Sofías -valtakadun risteykseen Chíltonin kaupunginosassa sille nimen antaneen Hilton-hotellin kohdalla. Sen pituus on noin 1,3 kilometriä. Kadun varrella sijaitsee Panathinaïkó-stadionin lisäksi myös muun muassa Kansallisgalleria.
Vasiléos Konstantínou -katua.
Vasiléos Konstantínou -katua.
Panathinaïkó-stadion kadun toiselta puolelta nähtynä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vasiléos Konstantínou Wikimedia Commonsissa
Ateenan merkittävimmät kadut ja tiet
| --- | --- |
Moottoritiet:   A1 (PATHE)  A6 (Attikí Odós) 
Valtakadut:   Alexándras  Andréa Syngroú  Athinón  Kifisías  Konstantinoupóleos  Mesogeíon  Vasiléos Konstantínou  Vasilíssis Amalías  Vasilíssis Ólgas  Vasilíssis Sofías  Vouliagménis 
Kadut:   Aiólou  Akadimías  Athinás  Dionysíou Areopagítou  Ermoú  Filellínon  Ierá Odós  Iródou Attikoú  Mitropóleos  Óthonos  Panepistimíou  Patisíon (28is Oktovríou)  Peiraiós (Panagí Tsaldári)  Sólonos  Stadíou  Tripódon  Vasiléos Georgíou A'  Voukourestíou
Vasilíssis Ólgas

| Vasilíssis Ólgas Λεωφόρος Βασιλίσσης Όλγας |
| --- | --- |
 Raitiovaunu Vasilíssis Ólgas -valtakadulla.
Maa:  Kreikka
Kaupunki:  Ateena
Tieluokka:  katu
Pituus:  510 m
Alkupiste:  Vasilíssis Amalías
Päätepiste:  Ardittoú ja Vasiléos Konstantínou (510 m)
Vasilíssis Ólgas (kreik. Λεωφόρος Βασιλίσσης Όλγας, Leofóros Vasilíssis Ólgas, ”Kuningatar Olgan valtakatu”) on katu Ateenassa Kreikassa. Se on nimetty kuningatar Olgan mukaan.
Vasilíssis Ólgas -valtakatu kulkee suunnilleen itä-länsisuunnassa Kansallispuutarhan ja Zappeionin alueen sekä Olympoksen Zeuksen temppelin arkeologisen alueen välistä. Se saa alkunsa Vasilíssis Amalías -valtakadun risteyksestä ja päättyy Ardittoú- ja Vasiléos Konstantínou -katujen risteykseen. Kadun pituus on noin 510 metriä.
Vasilíssis Ólgas -katua.
Ardittós-kukkula Vasilíssis Ólgas -kadulta nähtynä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vasilíssis Ólgas Wikimedia Commonsissa
Ateenan merkittävimmät kadut ja tiet
| --- | --- |
Moottoritiet:   A1 (PATHE)  A6 (Attikí Odós) 
Valtakadut:   Alexándras  Andréa Syngroú  Athinón  Kifisías  Konstantinoupóleos  Mesogeíon  Vasiléos Konstantínou  Vasilíssis Amalías  Vasilíssis Ólgas  Vasilíssis Sofías  Vouliagménis 
Kadut:   Aiólou  Akadimías  Athinás  Dionysíou Areopagítou  Ermoú  Filellínon  Ierá Odós  Iródou Attikoú  Mitropóleos  Óthonos  Panepistimíou  Patisíon (28is Oktovríou)  Peiraiós (Panagí Tsaldári)  Sólonos  Stadíou  Tripódon  Vasiléos Georgíou A'  Voukourestíou
Tähti on syntynyt (vuoden 1954 elokuva)

| Tähti on syntynyt> A Star Is Born |
| --- | --- |

Ohjaaja:  George Cukor
Käsikirjoittaja:  Moss Hart
Tarina:   William A. Wellman  Robert Carson 
Perustuu:  William A. Wellmanin, Robert Carsonin, Dorothy Parkerin ja Alan Campbellin elokuvaan Tapahtuipa Hollywoodissa
Tuottaja:  Sidney Luft
Säveltäjä:  Ray Heindorf
Kuvaaja:  Sam Leavitt
Leikkaaja:  Folmat Blangsted
Tuotantosuunnittelija:  Malcolm C. Bert
Pukusuunnittelija:  Jean Louis
Lavastaja:   Malcolm Bert  Gene Allen  Irene Sharaff  George James Hopkins 
Pääosat:   Judy Garland  James Mason  Jack Carson  Charles Bickford 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros.
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:   1954-09-2929. syyskuuta 1954 (Yhdysvallat)  1955-11-044. marraskuuta 1955 (Suomi)  
Kesto:   ensi-ilta: 181 min.  levitysversio: 154 min.  restauroitu versio: 176 min. 
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tähti on syntynyt (A Star Is Born) on vuonna 1954 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen musikaalielokuva, jonka on ohjannut George Cukor. Se on uudelleenfilmatisointi elokuvasta Tapahtuipa Hollywoodissa (1937). Elokuvan pääosissa ovat Judy Garland ja James Mason. Se kertoo nuoren näyttelijän noususta maailmankuuluksi elokuvatähdeksi samaan aikaan kun hänen näyttelijäaviomiehensä ura hiipuu tyystin.
Vuonna 1979 Tähti on syntynyt pääsi mukaan suomalaiskriitikoiden kokoamalle sadan tärkeimmän elokuvan listalle.
Juoni

Alkoholisoitunut elokuvatähti auttaa nuorta näyttelijää pääsemään uran alkuun. He menevät naimisiin, mutta mies ei pysty hyväksymään vaimonsa nousua tähdeksi, kun samalla hänen oma uransa hiipuu kasvavan alkoholinkäytön takia. Vaimo päättää luopua urastaan, jotta voisi auttaa miestään. Mies ei voi kuitenkaan hyväksyä sitä vaan tekee itsemurhan. Murheen murtama vaimo aikoo ensin luopua urastaan mutta jatkaa kuitenkin kunnioittaakseen miehensä muistoa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Judy Garland  | … |  Vicki Lester   |
|  James Mason  | … |  Norman Maine   |
|  Jack Carson  | … |  Matt Libby   |
|  Charles Bickford  | … |  Oliver Niles   |
|  Tommy Noonan  | … |  Danny McGuire   |
|  Amanda Blake  | … |  Susan Ettinger   |
Palkinnot > Oscar-ehdokkuudet

miespääosa – James Mason
naispääosa – Judy Garland
lavastus – Malcolm Bert, Gene Allen, Irene Sharaff ja George James Hopkins
puvustus – Jean Louis, Mary Ann Nyberg ja Irene Sharaff
laulu – ”The Man that Got Away”, säv. Harry Warren, san. Ira Gershwin
musiikki – Ray Heindorf
Palkinnot > Golden Globe -palkinnot

miespääosa musikaali- tai komediaelokuvassa – James Mason
naispääosa musikaali- tai komediaelokuvassa – Judy Garland
Elokuvan pituus

Elokuvan ensi-iltaversio oli 181 minuuttia pitkä. Ensi-illan jälkeen Warner Bros. poisti 27 minuuttia (muun muassa musiikkinumero ”Here what's I'm here for” ja kohtaukset, joissa James Mason kosii Judy Garlandia). Vuonna 1983 restauroitu versio on alkuperäisen elokuvan pituinen, mutta vain ääniraidaltaan. Osa kuvatusta filmistä on kadonnut. Kaikki säilynyt filmimateriaali on 176 minuuttia kestävässä versiossa.
Muut sovitukset

Elokuvasta on tehty kaksi uutta versiota:
Tapahtuipa Hollywoodissa (1937) – ohjannut William A. Wellman, pääosissa Janet Gaynor ja Fredric March
Tähti on syttynyt (1976) – ohjannut Frank Pierson, pääosissa Barbra Streisand ja Kris Kristofferson.
A Star Is Born (vuoden 2018 elokuva)
Aiheesta muualla

Tähti on syntynyt Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tähti on syntynyt Elonet.
Tähti on syntynyt AllMoviessa. (englanniksi)
Veijo Sydänmetsä

Veijo Tapani Sydänmetsä (s. 27. joulukuuta 1939 Sievi) on suomalainen yrittäjä ja eläköitynyt yritysjohtaja, joka on saanut teollisuusneuvoksen arvonimen.
Sydänmetsän vanhemmat olivat Johan Ernst (Ensti) Syvänmetsä ja Maria (Maija) Aliisi Puutio. Hän avioitui 1966 Hillevi Margareeta Ruottisen kanssa. Sydänmetsä valmistui puuteollisuusteknikoksi Lahden teknillisestä oppilaitoksesta 1966. Hän oli Pyhännän Rakennustuote Oy:n, vuodesta 1998 PRT-Forest-osakeyhtiö, toimitusjohtaja 1968–2004 ja hallituksen jäsen 1998–2004. Hän toimi myös yhtiön hallituksen puheenjohtajana ja yhtiön osakkaana. Sydänmetsällä on lisäksi ollut useita liike-elämän ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Hän oli esimerkiksi Pyhännän kunnanhallituksen jäsen 1973–1974, Pohjois-Pohjanmaan maakuntaliiton hallituksen jäsen 1976–1978 ja on ollut useiden eri liikeyritysten hallitusten ja johtokuntien puheenjohtaja tai jäsen. Sydänmetsä sai teollisuusneuvoksen arvonimen 2000. Suomen Liikemies-Yhdistys valitsi hänet Vuoden liikemieheksi 1981 ja Pohjois-Pohjanmaa-palkinnon hän sai 2019. Sydänmetsä tunnetaan myös vakaumuksellisena vanhoillislestadiolaisena henkilönä.
Vasilisa Mikulišna

S. Solomko. Vasilisa Mikulišna.
Vasilisa Mikulišna (ven. Василиса Микулишна) on polenitsa, bogatyr Mikula Seljaninovitšin (ven. Микула Селянинович) vanhin tytär, polenitsa Nastasja Mikulišnan (ven. Настасья Микулишна) isosisko sekä tunnetuimman väitteen mukaan tšernihivlaisen pajarin Stavr Godinovitšin (ven. Ста́вр Годи́нович) aviopuoliso bylinoissa "Kauneimmasta Vasilisa Mikulišnasta" (ven. «Про прекрасную Василису Микулишну») ja "Stavr Godinovitš" (ven. «Ставр Годинович»), kahdessa tarinassa samasta aiheesta.
Tarina Vasilisasta

Myytille Vasilisa Mikulišnasta löytyy aihelmayhtäläisyyksiä irlantilaisesta mytologiasta, jossa tarinan mukaan sankarin kotiin tulee yliluonnollinen vaimo, jolla on kuolevaiselle naiselle saavuttamattomia ominaisuuksia, ja joiden paljastamisen muille hän omalta mieheltään ehdottomasti kieltää. Silti sankari paljastaa vaimonsa salaisuuden ja joutuu vankityrmään, josta vaimo hänet pelastaa. Samoin käy venäläisessä bylinassakin. Vaimo on naisbogatyr, polenitsa hyveineen, joita miehellä ei ole. Vasilisalla on poikkeuksellisen bogatyrin ominaisuudet: älykkyys, rohkeus ja ujous, joilla kehuskelemisen muille hän aviopuolisolta Stavr Godinovitšilta kieltää. Stavr Godinovitšin vieraillessa Kiovan ruhtinaan Vladimir Krasno(e) Solnyškon (ven. Влади́мир Кра́сно(е) Со́лнышко) juhlissa mies ei kuitenkaan hillinnyt itseään ja alkoi kehua nuorta vaimoaan. Kehun sävystä loukkaantunut suuriruhtinas määräsi Stavrin vankityrmään, syvälle kellariin, ja käski hakea Vasilisan palatsiin. Kuullessaan Stavrin kurjuudesta Vasilisa päätti matkustaa Kiovaan mieheksi pukeutuneena. Hän esiintyy joko ljahovetskilaisen kuninkaan poikana ja kertoo nimekseen Vasili Mikulitš tai bylinan toisen julkaisuversion mukaan, 12 vuoden aikana kertyneitä suojelurahoja vaativan tataarilaisen suurlähettilään poikana. Molemmissa bylinoissa suuriruhtinaan tytär (tai sisarentytär) Zabava Putjatišna ainoana tunnistaa vieraaksi saapuneen ulkomaalaisen bogatyrin valepukuiseksi naiseksi. Suuriruhtinas Vladimir koetteli vierastaan päästääkseen selville onko hän mies vai nainen. Vasilisa alkoi kuitenkin harhauttaa suuriruhtinasta vaatimalla Zabava Putjatitšnaa vaimokseen. Naimakauppojen päätteeksi pidetyissä hääjuhlissa suuriruhtinaan kutsumat kanteleensoittajat soittavat kuitenkin niin surkeasti, ettei nuori sulhanen tahdo riemastua, ja paikalle kutsutaan Stavr, joka tunnetaan erinomaisena kanteleensoittajana. Vasilisa onnistui viemään Stavrin mukanaan sen jälkeen, kun he ovat Vladimirille kertoneet tapahtuneesta, ja he matkustavat Tšernihiviin (toisen version mukaan Liettuaan). Tarina päättyy tähän.
Tarinassa esiintyy toisin sanoen selvää vastakkainasettelua siinä, kun äärettömän vahva naisbogatyr, polenitsa Mikulišna ei missään vaiheessa käytä yliluonnollista voimaansa, jossa hän on isänsä kaltainen. Hän pohdiskelee: "Miten minä pelastan rakkaan aviomieheni! Rahalla en voi häntä lunastaa, mahdilla en voi ottaa. No, en ota voimalla, otan sitten oveluudellani!" Hallussa olevaa voimaa ei käytetä mahtavuuden osoittamiseen. Vasilisa vapauttaa vain aviomiehensä eikä hänellä ole muuta asiaa Kiovaan.
Valuuttajärjestelmä

Valuuttajärjestelmä on mekanismi, joka säätelee valtion valuutan vaihdettavuutta muihin valuuttoihin nähden sekä valuutan arvon määräytymistä valuuttamarkkinoilla.
Kelluva ja kiinteä valuutta ovat valuuttajärjestelmien päätyypit. Kelluvan valuutan arvo määräytyy  vapaasti kansainvälisillä valuuttamarkkinoilla. Tyypillisesti suuret valuutat, kuten Yhdysvaltain dollari, euro ja jeni, ovat kelluvia. Keskuspankki voi halutessaan nostaa kelluvan valuutan arvoa muun muassa nostamalla korkoa tai ostamalla valuttaa. Jos kelluvan valuutan arvo nousee liian vahvaksi, voi keskuspankki pyrkiä heikentämään sitä laskemalla korkoa tai pumppaamalla markkinoille lisää omaa valuuttaa.
Kiinteän valuutan tapauksessa keskuspankki on kiinnittänyt valuutan arvon toiseen valuuttaan tai useammasta valuutasta muodostettuun valuuttakoriin. Tällöin keskuspankki sitoutuu vaihtamaan valuuttaa valitulla kiinteällä kurssilla. Kiinteä valuutta vähentää kansainvälisen taloudellisen toiminnan riskejä, mutta on toisaalta altis spekulatiivisille hyökkäyksille, jos valittua kurssia pidetään markkinoilla epäuskottavana. Kiinteän valuutan arvon laskemista sanotaan devalvoinniksi ja nostamista revalvoinniksi.
Liian kireä rahapolitiikka käytännössä pysäyttää talouskasvun. Kiinteän ja kelluvan valuutan välimuodossa valuutan arvo voidaan sitoa johonkin kurssiin, mutta sille sallitaan vaihteluväli. Tällöin valuutan arvo määräytyy vapaasti markkinoilla vaihteluvälin sisällä. Jos valuutan arvo uhkaa poiketa liikaa, keskuspankki on sitoutunut tekemään intervention. Menestyvimmät maat, erityisesti Saksa, käyttivät ra­han määrän kontrollia joustavasti niin, että rahapolitiikka saattoi sopeutua ky­synnän muutoksiin.
Useimmat valuutat ovat vapaasti vaihdettavissa. Joidenkin maiden valuutta on vain rajoitetusti vaihdettavissa ulkomaisen valuutan kanssa tai ei lainkaan vaihdettavissa. Esimerkiksi suunnitelmatalouksissa voi olla kaksi valuuttaa, joista toinen, valtion sisäistä tarvetta varten luotu valuutta, ei ole vapaasti vaihdettavissa.
Historia

Ennen toista maailmansotaa valtioiden rahajärjestelmät perustuivat yleensä niin sanottuun kultakantaan. Tällöin liikkeellä olevan rahan arvo määräytyi pankkien holvissa olevien arvometallien määrän mukaan. Kultakanta rakoili ensimmäisen maailmansodan ja 1930-luvun laman aikana, jolloin valtiot laskivat liikkeelle katteettomia seteleitä.
Toisen maailmansodan jälkeen perustettiin Bretton Woods -järjestelmä. Se perustui Yhdysvaltain dollariin kiinnitettyihin valuuttakursseihin. Dollarin arvo perustui kultakantaan. Järjestelmään kuului lisäksi Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n perustaminen. Bretton Woods heikkeni myöhemmin kelluvien valuuttakurssien yleistyessä ja romuttui lopullisesti 1976. Nykyisin suuret valuutat ovat pääasiassa vapaasti kelluvia.
Euroopan valuuttajärjestelmä (engl. European Monetary System, EMS) perustui vuosina 1979–1999 laskennalliseen valuuttayksikköön, ECUun (engl. European Currency Unit) ja valuuttakurssimekanismiin (engl. Exchange Rate Mechanism, ERM), jossa valuuttojen kurssit saivat vaihdella tiettyjen rajojen sisällä.
Historia > Suomi

Suomi harjoitti ns. vahvan markan politiikkaa 1990-luvulla valitsemalla kiinteän valuuttakurssin suhteessa Saksan markkaan. Suomi luopui vahvan markan politiikasta vuonna 1992.
Vaarallisen esineen hallussapito

Puukon kantaminen yleisellä paikalla on kielletty ilman perusteltua syytä.
Vaarallisen esineen hallussapito on Suomen rikoslain 41 luvun 5 pykälässä määritelty rikos, jossa henkilö kantaa mukanaan yleisellä paikalla tai julkisessa kulkuneuvossa vaarallisena pidettävää esinettä. Vaaralliseksi esineeksi voidaan laskea stiletti, nyrkkirauta tai naamioitu teräase. Vaarallisen esineen hallussapidosta voidaan tuomita sakkorangaistukseen tai enimmillään yhdeksi vuodeksi vankeuteen.
Uki Ovaskainen

Uki Lauri Aleksi Ovaskainen (s. 24. elokuuta 1975 Espoo) on suomalainen pianisti.
Ovaskainen on opiskellut Hui-Ying Liu-Tawaststjernan oppilaana Sibelius-Akatemiassa ja José Riberan oppilaana Tanskan Kuninkaallisessa musiikkikonservatoriossa (Det Kongelige Danske Musikkonservatorium). Hän on myös ottanut osaa Pnina Salzmanin, Charles Rosenin, Andras Schiffin, Fou Ts'ongin, Yahli Wagmanin, Emanuel Krasovskyn ja Matti Raekallion mestarikursseille.
Ovaskainen on esiintynyt Pohjoismaiden lisäksi Saksassa, Israelissa, Venäjällä, Serbiassa ja Kroatiassa. Hän asuu nykyisin Belgradissa ja työskentelee Belgradin taideyliopistossa.
Palkinnot ja tunnustukset

Premio Jaén -pianokilpailu Espanjassa (1. palkinto), 2007
Aiheesta muualla

Wiener KammerOrchester, Uki Ovaskainen