stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nissan Cherry
Datsun Cherry N10 (1978–1982)

| Datsun Cherry N10 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani
Valmistaja:  Nissan
Valmistusvuodet:  1978–1982
Muut nimet:  Nissan Pulsar
Korimalli:  2-ovinen sedan 2-ovinen coupé 3-ovinen hatchback 4-ovinen sedan 5-ovinen farmari
Luokka:  C-segmentti
Seuraaja:  Nissan Cherry (N12)
Iskutilavuus:  1,0–1,5 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  4-vaihteinen manuaali
Nissan Pulsar esiteltiin Japanissa vuoden 1978 lopussa, ja Eurooppaan se saapui Cherry-nimisenä keväällä 1979. Muotoilu oli edeltäjää linjakkaampaa. Kokonaan uusi korimalli oli viisiovinen farmari. Sisätilat olivat edelleen ulkomittoihin nähden pienet ja melutaso korkea. Moottorivaihtoehtoina säilyivät vanhat 1,0- ja 1,2-litraiset.
Cherryä uudistettiin alkuvuodesta 1981. Ulkonäkömuutoksia olivat neliskulmaiset ajovalot, uusi etusäleikkö ja muovipuskurit. Euroopan moottorivalikoimaan lisättiin 1,4-litrainen. Vuoden 1981 lopussa Cherry sai uudet 1,0- (50 hv), 1,3- (60 hv) ja 1,5-litraiset (75 hv) OHC-moottorit.
Nissan Cherry N12 (1982–1986)

| Nissan Cherry N12 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Italia  Japani
Valmistaja:  Nissan
Valmistusvuodet:  1982–1986
Muut nimet:  Nissan Cherry Europe Nissan Pulsar
Korimalli:  3-ovinen hatchback 5-ovinen hatchback
Luokka:  C-segmentti
Seuraaja:  Nissan Sunny (N13)
Teknisesti samankaltaisia:  Alfa Romeo Arna Holden Astra (LB/LC) Nissan EXA (N12) Nissan Sunny (B11)
Iskutilavuus:  1,0–1,5 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali
Neljäs ja viimeinen Cherry-sukupolvi tuli markkinoille vuonna 1982. Myös tämä malli tunnettiin Japanin kotimarkkinoilla Nissan Pulsarina. Australialainen Holden valmisti autoa nimellä Holden Astra. Nissan ja Alfa Romeo solmivat myös yhteistyösopimuksen, jonka myötä Alfa Romeo alkoi valmistaa Italiassa Arna-malliaan, joka oli käytännössä uudelleennimetty Cherry, mutta sen moottori, vaihteisto ja etujousitus olivat italialaisvalmistajan omia. Samalta tehtaalta rullasi myös Nissan Cherryjä, joiden mallinimessä oli Europe-lisämerkintä erotukseksi Japanissa valmistetuista malleista. Tekniikka oli sama kuin Alfa Romeo Arnassa, ja takavalot olivat erilaiset kuin Japanissa valmistetuissa Cherryissä.
Cherryn moottorivalikoimassa olivat 1,0- (50 hv), 1,3- (60 hv) ja 1,5-litraiset (69 hv) bensiinimoottorit. Italiassa valmistuneissa Cherry Europe -malleissa oli Alfa Romeon 1,2- (63 hv) ja 1,5-litraiset (95 hv) bokserimoottorit. 1,5 litran moottorilla varustettu malli oli urheilullisempi GTi-versio.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Datsun Cherry Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nissan Cherry Wikimedia Commonsissa
Kaksiovinen sedan-korinen Datsun Cherry.
Kolmiovinen Datsun 100A.
Datsun Cherry Coupé (120A)
Datsun Cherry Coupé
Neliovinen Datsun Cherry.
Farmarikorinen Datsun Cherry.
Datsun Cherry Coupé
Luettelo hätäkeskuksen tehtäväluokista

Tehtäväluokat ovat Suomessa hätäkeskuksen viranomaisille antamia tehtävänimikkeitä, jotka kertovat tehtävän perustiedot ja kiireellisyysluokan.
Ensihoidon tehtävänimikkeet

700 Eloton (A, B, C)
701 Elvytys (A)
702 Tajuttomuus (A, B)
703 Hengitysvaikeus (A, B, C, D)
704 Rintakipu (A, B, C, D)
705 Rytmihäiriö (A, B, C)
706 Aivoverenkierron häiriö (A, B, C)
707 Ensihoitopalveluun kuuluva hoitolaitossiirto (A, B, C, D)
708 Ilma-aluksen avustaminen (A)
711 Ilmatie-este (A, B)
712 Jääminen suljettuun tilaan (A, B, C)
713 Hirttäytyminen, kuristuminen (A, B)
714 Hukkuminen (A, B)
741 Putoaminen (A, B, C)
744 Haava (A, B, C, D)
745 Kaatuminen (A, B, C, D)
746 Isku (A, B, C, D)
747 Puristuminen / muu vamma (A, B, C, D)
751 Kaasu- tai kemikaalimyrkytys (A, B, C)
752 Myrkytys (A, B, C)
753 Sähköisku (A, B, C)
754 Palovamma (A, B, C)
755 Ylilämpöisyys, lämpöhalvaus (A, B, C)
756 Alilämpöisyys (A, B, C)
757 Onnettomuus, muu (A, B, C)
761 Verenvuoto; suusta (A, B, C)
762 Verenvuoto; gynekologinen / urologinen (A, B, C, D)
763 Verenvuoto; korva / nenä (A, B, C, D)
764 Verenvuoto; sääri / leikkaushaava (A, B, C, D)
770 Epäselvä sairauskohtaus (B)
771 Sokeritasapainon häiriö (A, B, C, D)
772 Kouristelu (A, B, C, D)
773 Yliherkkyysreaktio (A, B, C, D)
774 Heikentynyt yleistila, muu sairaus (A, B, C, D)
775 Oksentelu, ripuli, virtsavaiva (B, C, D)
781 Vatsakipu (A, B, C, D)
782 Pää- / niskasärky (A, B, C, D)
783 Selkä- / lonkkakipu (A, B, C, D)
784 Raajakipu (B, C, D)
785 Mielenterveysongelma (C,D)
790 Hälytys puhelun aikana (B) (Ensihoitoyksikkö hälytetään kiireellisesti kohteeseen ja tehtäväkoodi tarkentuu kesken olevan hätäpuhelun aikana)
791 Synnytys (A, B, C)
792 Varallaolo, valmiussiirto (B, C)
793 Hoitolaitossiirto (D)
794 Muu sairaankuljetustehtävä / aikatilaustehtävä (D)
796 Monipotilastilanne / suuronnettomuus (A)
Sosiaalitoimen tehtäväluokat

80 Sosiaalitehtävä; muu
81 Kriisiapu
811 Kriisiapu; debriefing
812 Kriisiapu; Rikoksen uhriksi joutuminen, myös juridisen tuen tarve
813 Kriisiapu; evakuointi, äkillinen tilapäismajoituksen tarve onnettomuuden vuoksi
X: Ei kuljetusta

X-0
X-01 Tekninen este
X-02 Sääeste
X-03 Ei helikopteria käytettävissä
X-04 Ei soveltuvaa laskupaikkaa helikopterille
X-05 Tehtävä maayksikölle
X-06 Lentohenkilöstön työajan ylitys
X-1
X-11 Potilas menehtynyt, ei aktiivisia hoitotoimia
X-12 Potilas menehtynyt hoitotoimista huolimatta
X-2
X-21 Terveydentila määritetty, ohjattu poliisin suojaan
X-3
X-31 Pyydetty kohteeseen muuta apua
X-4
X-41 Kuljetus toisella ensihoitoyksiköllä
X-42 Kuljetus toisella ensihoitoyksiköllä, ensihoitaja tai kenttäjohtaja saattaa
X-43 Kuljetus toisella ensihoitoyksiköllä, ensihoitolääkäri saattaa
X-44 Ohjataan jatkohoitoon muulla kyydillä
X-45 Hoidon tarpeen arviointi tehty etänä, ohjataan hoitoon muulla kyydillä
X-5
X-51 Ei tarvetta, terveydentila määritetty
X-6
X-61 Potilas kieltäytyi hoitotoimista ja kuljetuksesta
X-62 Potilas kieltäytyi kuljetuksesta
X-7
X-71 Ei potilasta tai potilasta ei löydy
X-8
X-81 Potilas hoidettu kohteessa pysyväisohjeeseen tai lääkärin konsultaatioon perustuen
X-82 Potilas hoidettu kohteessa
X-9
X-91 Tehtävän peruutus hätäkeskuksen antaman lisätiedon perusteella
X-92 Tehtävän peruutus muun lisätiedon perusteella
X-93 Tehtävän peruutus kohteessa olevan yksikön toimesta
X-94 Tehtävän peruutus ensihoidon kenttäjohdon / tilannekeskuksen toimesta
X-95 Ei lääkäriyksikön tarvetta
X-96 Tehtävä ohjattu paremmin soveltuvalle lääkäriyksikölle
X-97 Tehtävän peruutus sijainnin vuoksi
Kiireellisyysluokat

Kiireellisyysluokkia on neljä: A, B, C ja D. A on kiireellisyysluokista kiireellisin ja D kiirellisyysluokan tehtävää voidaan taas tarvittaessa jonotuttaa.
Kirjainlyhenteistä käytetään nimiä: A = Aarne/Aatami, B = Bertta, C = Celsius/Cecilia ja D = Daavid/Dave.
Eri viranomaisten kiireellisyysluokat eivät ole täysin verrannollisia keskenään. Samaan tapahtumaan voi eri viranomaiset saada eri kiireellisyysluokan tehtävän.
Legends Football League

Seattle Mist vs. San Diego Seduction Lingerie Football Leaguessa syyskuussa 2009.
Legends Football League (LFL) (aiemmin Lingerie Football League) on naisten amerikkalainen jalkapallosarja, jota pelataan Yhdysvalloissa. Sarja aloitettiin vuonna 2009, ja sitä pelataan NFL, NHL ja MLS -areenoilla ja stadioneilla. Sarjan perusti Mitchell S. "Mitch" Mortaza.
Alun perin Lingerie Footballia pelattiin NFL-otteluiden puoliajoilla, mutta suuren suosion vuoksi päätettiin tehdä kokonaan oma sarja. Jokaisessa joukkueessa pelaa seitsemän pelaajaa samaan aikaan kentällä. Nimensä sarja on saanut siitä, että naiset pelaavat sitä pelkissä alusvaatteissa. Pelaajilla on push-up-rintaliivit, tiukat housut ja pleksimaskit, joista näkyvät kasvot läpi. Puoliajoilla mieskatsojille järjestetään kilpailuja, joissa voi voittaa esimerkiksi mahdollisuuden taklata naispelaajia.
Joukkueet

Sarjassa pelaa 8 joukkuetta (2017) kahdessa eri lohkossa (Eastern & Western Conference):
Chicago Bliss (EC)
Atlanta Steam (EC)
Omaha Heart (EC)
Pittsburgh Rebellion (EC)
Seattle Mist (WC)
Los Angeles Temptation (WC)
Austin Acoustic (WC)
Denver Dream (WC)
Aiheesta muualla

Legends Football Leaguen kotisivut
Olet uneni kaunein

| ”Olet uneni kaunein” Johanna Kurkela |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Marmoritaivas
 Julkaistu: 7. maaliskuuta 2007 
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.06
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Johanna Kurkelan muut singlet
| ”Sun särkyä anna mä en” 2007 | ”Olet uneni kaunein” 2007 | ”Marmoritaivas” 2007 |
”Olet uneni kaunein” on suomalaisartisti Johanna Kurkelan kappale hänen toiselta studioalbumiltaan, Marmoritaivaalta. Warner Music Finland julkaisi sen albumin toisena singlenä 7. maaliskuuta 2007. Kurkela osallistui kappaleella vuoden 2007 Eurovision laulukilpailun Suomen-karsintoihin. Kappale pääsi finaaliin ja sijoittui siellä kuudenneksi.
”Olet uneni kaunein” nousi keväällä 2007 neljäksi viikoksi latauslistalle, jossa sen paras sijoitus oli 12. sija.
Kappaleet

Olet uneni kaunein – 3.06
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen latauslista: 12
Suomen virallinen singlelista: –
Radiolista: –
Chris Barber

| Chris Barber |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Donald Christopher Barber
Syntynyt: 17. huhtikuuta 1930
Kuollut: 2. maaliskuuta 2021 (90 vuotta)
Muusikko
Tyylilajit:  jazz 
Soittimet:  pasuuna 
Levy-yhtiöt:  Decca Records 
Aiheesta muualla
chrisbarber.net
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Donald Christopher ”Chris” Barber (17. huhtikuuta 1930 – 2. maaliskuuta 2021) oli brittiläinen jazzmuusikko, joka soitti pasuunalla perinteistä dixieland-jazzia.
Chris Barber perusti ensimmäisen oman yhtyeensä 1949. Hän tuki monia nuoria muusikoita heidän uransa alkutaipaleella. Näihin kuuluivat "skiffle-musiikin kuningas" Lonnie Donegan ja laulaja Ottilie Patterson, jonka kanssa Barber oli välillä naimisissa.
Big Chris Barber Band esiintyi Imatra Big Band Festivalilla 2007. Chris Barberin dixieland-yhtye laulusolistinaan Ottilia Patterson esiintyi Suomessa myös ainakin lokakuussa 1963. Vuonna 2004 Barber vieraili Pori Jazzissa Van Morrisonin yhtyeen jäsenenä.
The Innocents (vuoden 2021 elokuva)

| The Innocents |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Eskil Vogt
Käsikirjoittaja:  Eskil Vogt
Tuottaja:  Maria Ekerhovd
Säveltäjä:  Pessi Levanto
Kuvaaja:  Sturla Brandth Grøvlen
Leikkaaja:  Jens Christian Fodstad
Tuotantosuunnittelija:  Simone Grau Roney
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Norja Ruotsi Tanska Suomi Ranska Yhdistynyt kuningaskunta Bulgaria Kanada
Tuotantoyhtiö:  Mer Film
Levittäjä:  IFC Midnight
Kesto:  117 minuuttia 118 minuuttia
Alkuperäiskieli:  norja
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Innocents (alkuperäinen nimi De Uskyldige, engl. The Innocents, suom. Viattomat) on usean Euroopan maan yhteistuotantona toteutettu elokuva vuodelta 2021. Sitä on kuvailtu arthouse-kauhuelokuvaksi. Elokuvan on käsikirjoittanut ja ohjannut Eskil Vogt, joka on aiemmin mm. käsikirjoittanut elokuvat Oslo August 31st, Thelma ja Maailman huonoin ihminen. Elokuva on norjankielinen.
The Innocents kuvattiin 3 028 000 euron budjetilla, jota Suomen elokuvasäätiö tuki 105 000 € summalla. Elokuvaa rahoitti myös Yle.
Kuvaaja on Sturla Brandth Grøvlen. Musiikin säveltäjä on Pessi Levanto. Foley-äänistä vastasi Heikki Kossin työryhmä. Erikoistehostemeikkaajat ovat Saara Räisänen ja Salla Yli-Luopa. Tuottajiin kuuluivat Misha Jaari ja Mark Lwoff.
Kavi on todennut elokuvan aiheuttavan voimakasta ahdistusta ja luokitellut sen sallituksi yli 16-vuotiaille. Elokuva sisältää mm. eläinrääkkäystä.
Elokuva sai Suomen elokuvateattereissa 1 316 katsojaa.
Näyttelijät

Ida ... Rakel Lenora Fløttum
Anna ... Alva Brynsmo Ramstad
Idan ja Annan äiti ... Ellen Dorrit Petersen
Idan ja Annan isä ... Morten Svartveit
Ben ... Sam Ashraf
Aisha ... Mina Yasmin Bremseth Asheim
Aishan äiti ... Kadra Yusuf
Benin äiti ... Lisa Tønne
Arvosteluja

Aki Lehti, Muropaketti
Marta Bałaga, Episodi
Jussi Lahtonen, Film-O-Holic
Miska Rantanen, Helsingin Sanomat
Tuomas Rantanen, Voima
Jussi Virratvuori, Savon Sanomat
John Nugent, Empire
Peter Bradshaw, The Guardian
Henri Waltter Rehnström, Turun Sanomat
Brian Tallerico, RogerEbert.com
Wendy Ide, The Observer
Jussi U. Pellonpää, FilmiFIN
Koivukylä

| Koivukylä> Björkby |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Koivukylä korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Suuralue:  Koivukylän suuralue
Kaupunginosa nro:  70
Pinta-ala:  1,6 km² 
Väkiluku:  5 702 (31.12.2023)
Työpaikkoja:  330 kpl   (31.12.2017)
Postinumero(t):  01360, 01361
Lähialueet:  Havukoski, Hiekkaharju, Simonkylä, Ruskeasanta, Ilola, Asola
Koivukylä (ruots. Björkby) on kaupunginosa Vantaan itäosassa, pääradan varrella Tikkurilasta noin neljä kilometriä pohjoiseen ja Korsosta viisi kilometriä etelään. Koivukylä rajautuu pohjoisessa Asolaan, idässä Havukoskeen, lännessä Ilolaan ja Ruskeasantaan sekä etelässä Simonkylään ja Hiekkaharjuun. Koivukylä muodostaa Koivukylän suuralueen keskuksen. Koivukylän asukasluku vuonna 2023 oli 5 702 ja koko suuralueen yli 30 000.
Usein Havukoski luetaan osaksi Koivukylän aluetta. Virallisesti Koivukylä ja Havukoski kuitenkin ovat eri kaupunginosia, joiden rajana on päärata. Koivukylä koostuu sekä pientalo- että kerrostaloalueista, kun taas Havukosken puoli on lähinnä tiivistä kerrostaloaluetta, jota hallitsee kahdeksan 12-kerroksista tornitaloa. Kerrostalorakentamisen osuus Koivukylästä on noin 70 % ja Havukoskella yli 90 %. Havukoskella on vieraskielisiä asukkaita 46,1%, joka tekee siitä yhden Vantaan monikulttuurisimmista alueista. Koivukylän suuralueella vieraskielisten osuus on 25,2%
2010-luvulla Koivukylän kaupunginosaan alkoi valmistua Leinelän asuinalue. Väestönkasvu on ollut voimakasta, ja viime vuosikymmenen alusta kaupunginosan väestö on miltei kaksinkertaistunut.
Luonto

Laajat ja asumattomat viheralueet luonnehtivat Koivukylän länsiosia. Vihervyöhyke kulkee pitkänä suikaleena pohjoisesta etelään. Koivukylän ja Ruskeasannan välissä on vanha metsä, jonka on katsottu olevan luonnon monimuotoisuuden kannalta tärkeä. Alueella on luonnontilaista puustoa, lahopuita ja lehtokasvillisuutta. Myös uhanalaisia ja vaateliaita kääpälajeja on tunnistettu alueelta. Simonsillan korven puusto on vanhaa ja harventunutta kuusikkoa, ja se yltää Koivukylän alueelle asti. Rekolanoja virtaa lähellä päärataa. Sitä reunustavat puronvarsilehdot ja kosteat niityt. Etelässä sen varrella kasvaa yli 100-vuotiaita puita, ja sen vedessä on edustavaa vesikasvillisuutta.
Historia

Koivukylä on saanut nimensä alueella sijainneen koivumetsän mukaan, jonka tienoille asutusta alettiin rakentamaan. Koivu onkin tyypillinen alueella vallitseva puulaji. Myös valtaosa kaduista on nimetty puulajien mukaan.
Koivukylän ja Hiekkaharjun rajamailla on ennen sijainnut Rekolan kylä eli Räckhals, joka kuitenkin autioitui keskiajalla. 1900-luvun sotien jälkeen Leinelän itä- ja eteläpuolella on pikku hiljaa rakennettu omakotitalojen muodostamaa aluetta, joka on jatkanut tiivistymistään aina nykypäivään saakka.
Päärata on alusta asti vaikuttanut Koivukylän kehitykseen, ja yhdessä pääkaupunkiseudulle suuntautuneen maaltamuuton kanssa 1960-luvulta lähtien kaupunginosa on ollut jatkuvassa ja nopeassa kasvussa.
Koivukylän asemakaava laadittiin myös Tikkurilan kaavatyössä keskeisesti mukana olleen arkkitehti Pentti Riihelän tutkimustyön pohjalta vuodesta 1967 alkaen. Helsingin maalaiskunnan eli tulevan Vantaan kaupungin edustajat olisivat halunneet hallinnollisen keskustan siirtyvän Tikkurilasta Koivukylään, mutta Riihelä vastusti ajatusta.
1980-luku oli Koivukylän asuntokannan puolesta erityisen nopeaa kasvuaikaa. Koivukylään rakennettiin silloin paljon uusia kerrostaloja. 1980- sekä 1990-lukujen kerrostalorakentamisesta löytyy esimerkkejä muun muassa Kinesmanpuiston lähistöltä, läheltä Koivukylän juna-asemaa. Aluetta luonnehditaan Koivukylän keskustaksi.
Vuonna 2008 alkoi Leinelän rakentaminen. Täysin uusi asuinalue tuli käsittämään asuntojen ja lähiöpalvelujen ohessa oman juna-aseman Kehäradan varrella. Ensimmäiset asukkaat muuttivat Leinelään vuonna 2011, jolloin myös Leinelän päiväkoti avattiin.
Väestö

Koivukylän asukasluku 31.12.2023 oli 4 923. Koivukylä on väestömäärältään kasvavaa seutua, ja asukasluku on lisääntynyt vaihtelevalla tahdilla vuosikymmenten varrella. Vuonna 1980 Koivukylä oli verrattain pieni, ja siellä asui vain 533 asukasta. Vuonna 1990 asukasluku oli 1 818, ja vuonna 2000 luku oli 2 125. Vuoteen 2010 mennessä Koivukylän asukasluku oli kasvanut 2 600:aan. Leinelän asuinalueen rakentaminen on kuitenkin kasvattanut Koivukylän asukaslukua merkittävästi. Sinne ensimmäiset asukkaat pääsivät muuttamaan vuonna 2011. Vuonna 2015 Koivukylässä asuikin jo 3 435 ihmistä.
Vuoden 2022 lopussa muuta kuin suomea, ruotsia tai saamea äidinkielenään puhuvien osuus kaupunginosan väestöstä oli 21,4 prosenttia. Vastaavasti vuonna 2015 vieraskieliset asukkaat muodostivat 13,6 prosenttia Koivukylän väestöstä. Osuus on kasvanut vuosien aikana. Vuonna 2000 osuus oli 3,4 prosenttia väestöstä, ja vuonna 2010 puolestaan 8,9 prosenttia. Ruotsinkieliset muodostivat 2,8 prosentin osuuden vuonna 2015. Vuosien 1980 ja 1990 välillä ruotsinkielisten osuus väheni merkittävästi, sillä vuonna 1980 osuus oli jopa 22,7 prosenttia, kun taas vuonna 1990 se oli enää 5,2 prosenttia.
Perheväestön osuus vuonna 2015 oli 74 prosenttia. Vuoden 1980 alussa perheiden osuus väestöstä oli 91 prosenttia. Erityisesti 1990-luvulla yksin asuvien osuus kasvoi perheellisiin verrattuna, sillä perheväestön osuus laski tuona aikana 15 prosenttia. Vuonna 1990 perheitä oli 90 prosenttia, mutta vuonna 2000 enää 75 prosenttia. Vuonna 2010 perheellisten osuus oli pysynyt edelleen 75 prosentissa. Perheiden keskikoko on niin ikään laskenut. Vuonna 1980 keskikoko oli 3,4 henkilöä perhettä kohden, kun taas vuonna 2015 perheen keskikoko oli 2,7 henkilöä. Vuosien 1990 ja 2015 välillä keskikoossa ei ole kuitenkaan tapahtunut huomattavia muutoksia.
Palvelut

Koivukylässä ja Leinelässä on hyvin vähän palveluita ja työpaikkoja, ja suuralueen palvelukeskittymät kuuluvat Havukoskeen ja Asolaan. Itäpuoliseen naapurikaupunginosaan Havukoskeen kuuluu Koivukylän ostoskeskus, ja aivan kaupunginosan pohjoisrajalla Asolan puolella sijaitsee kauppakeskus Koivukeskus, johon lukeutuvat muun muassa K-Citymarket, apteekki, Posti, parturi-kampaamo sekä Koivukylän kirjasto.
Liikenneyhteydet

Koivukylän rautatieasema
K-juna Helsinkiin ja Keravalle
T-juna hiljaisina aikoina
Leinelän rautatieasema
I-juna Helsinkiin Lentoaseman ja Myyrmäen kautta
P-juna Helsinkiin Tikkurilan kautta
Bussilinjoja:
574 (Peijas–Aviapolis–Myyrmäki)
587 (Mellunmäki–Honkanummi–Korso–Vierumäki)
623 (Hakaniemi–Peijas)
624 (Tikkurila–Ilola–Leinelä–Koivukylä–Päiväkumpu)
625 (palvelulinja, Tikkurila–Hiekkaharju-Koivukylä–Peijas–Rekolanmäki)
631 (Tikkurila–Korso–Kulomäki)
633N (Rautatientori–Leinelä-Koivukylä-Vallinoja–Kerava)
721 (Hakaniemi–Honkanummi–Päiväkumpu–Rekola–Koivukylä)
721N (Rautatientori–Kuninkaala–Jokiniemi–Havukoski–Päiväkumpu–Rekola–Koivukylä)
735 (Tikkurila-Jokiniemi-Havukoski-Koivukylä-Peijas-Korso-Mikkola)
Aiheesta muualla

Vantaa alueittain 2015 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
Vantaan väestö 2015/2016 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Poliitikot Kaarlo Pitsinki ja Eino Sirén istuttamassa puita Koivukylään vuonna 1970.
Leinelästä rakentuu yli 2 600 asukkaan alue.
Vuosina 2021–2022 valmistuneita asuintaloja Asolanväylän varrella.
Koivukylän kirjasto on nimestään huolimatta sijainnut aiemmin Havukoskella ja sittemmin Asolassa.
Matka lähijunilla sekä Koivukylästä että Leinelästä Helsingin keskustaan kestää noin 25 minuuttia.
Kukkola (Pälkäne)

Kukkola on kylä Pälkäneen kunnassa Pirkanmaalla. Kukkolan, Vimmun ja Mieliän kylillä on yhteinen kyläyhdistys. Kukkolan kylä on todennäköisesti perimätiedon mukaan saanut nimensä Daniel Medelplanin kaivertamasa puuaapisesta, jonka viimeisellä sivulla oli kukon kuva. Kukon kuvia esiintyi aapisissa eri muodoissa 280 vuotta, kunnes 1990 -luvulla niistä luovuttiin. Kukon kuvan tarkoituksena oli houkutella lapsia oppimaan lukemaan. Kukon kuva oli myös pitkään Pälkäneen kunnan vaakunassa, mutta kuntaliitoksen myötä vaakuna vaihtui entisen Luopioisten kunnan vaakunaan. Kukon kuva löytyy Pälkäneeltä myös Aapiskukko -nimisen huoltoaseman tunnuksena.
Kyläkeinu

Kylässä sijaitsevalla Keinukankaalla on nelipaikkainen kelakeinumallinen kyläkeinu, joka on peräisin 1800-luvulta. Kyläkeinulla pidetään vuosittain perinteiset keinujaiset heinäkuussa. Keinu on lukittuna ketjulla onnettomuuksien välttämiseksi.
Vähäjärvi (Kukkolan Vähäjärvi)

Kylässä sijaitsee kuuluisa linturikkaana tunnettu Vähäjärvi. Järven pohjoispäässä on Pälkänevedentien varrella (noin 7 km Pälkäneen suunnasta)  pysäköintialue ja lintutorni. Järven kosteikkoalueet ovat luonnonsuojelualuetta, mutta alue on yksityisessä omistuksessa.
Daniel Medelplanin kotiseutumuseo

Kukkolan kylän naapurirekisterikylässä Taurialassa sijaitsee Daniel Medelplanin kotiseutumuseo ja muistomerkki. Daniel Medelplanin museo ja kotitalo on yksityisessä omistuksessa, mutta museo on avoinna kesäkaudella.
Kukkolan kyläkoulu ja leirikeskus

Kukkolan vanha kyläkoulu sijaitsee naapurirekisterikylässä Taurialassa. Kukkolan kyläkoulu on lakkautettu ja Tampereen seurakunnat rakensivat kyläkoulun ympäristöön leirikeskuksen. Vanha kyläkoulurakennus on kuitenkin säästetty pihapiirissä. Vuonna 2010 Tampereen seurakunnat lähti edistämään leirikeskuksen myyntiä kiinteistöön kertyneen korjausvelan takia säästösyistä. 2012 leirikeskus siirtyi Tampereen ja Helsingin Saleem-seurakuntien omistukseen. Leirikeskuksen leiritoiminta on vilkasta. Leirikeskuksen alue rajoittuu Kukkolanlahteen ja Pälkäneveteen.
Kukkolan veneranta

Kukkolan kylässä on kunann omistama ja kyläyhdistyksen kunnossapitämä vene- ja uimaranta. Uimaranta on melko matala ja hitaasti syvenevä. Uimarannalla on järjestetty aikaisempina vuosina uimakouluja. Rannalla on uimalaituri, tulentekopaikka, pukuhuone ja puucee. Uimarannalle johtavan tien yläpäässä on pysäköintialue. Uimarannan molemmin puolin on Pälkäneen kunnan vuokraamia soutu- ja moottorivenepaikkoja. Rannan mataluuden vuoksi veneranta ei kuitenkaan sovellu suuremmille veneille. Veneiden vesillelasku tapahtuu uimarannan kautta.
Alueelle käännytään Konkintieltä Kukkolan leirikeskuksen jälkeen vasemmalle metsäiselle tielle. Alueelle ei ole opastetta.
Paskosaari

Kukkolan kylässä on kylän kiinteistöjen yhteisalue Paskosaari (kartassa  Lehtisaari), jossa on osakaskiinteistöillä venepaikkoja mantereen puolella.
Saareen on rakennetu kävelysilta. Saaressa on järjestetty vuosittaisena tapahtumana talkoovoimin juhannuskokko. Saari on palanut aikaisempina vuosina useita kertoja. Rannassa saa uittaa koiria.
Aiheesta muualla

Kyläkeinun sijainti Google Mapsissa
Luis Fonsi

| Luis Fonsi |
| --- | --- |
 Luis Fonsi vuonna 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. huhtikuuta 1978 (ikä 46) San Juan, Puerto Rico
Muusikko
Aktiivisena:  1998–
Tyylilajit:  latinopop
Soittimet:  kitara ja piano 
Levy-yhtiöt:  Universal Music Latin Entertainment 
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Luis Fonsi (oikealta nimeltään Luis Alfonso Rodríguez López-Cepero, s. 15. huhtikuuta 1978 San Juan, Puerto Rico) on puertoricolainen laulaja ja lauluntekijä.
Fonsi aloitti laulamisen lapsikuorossa Puerto Ricossa. Hänen perheensä muutti Yhdysvaltojen Floridan Orlandoon hänen ollessa kymmenvuotias. High school -vuosina Fonsi jatkoi lauluharrastustaan yhtyeessä, jonka jäseniin kuului myös Joey Fatone, joka tuli myöhemmin tunnetuksi poikabändi NSYNC:stä. Myöhemmin hän opiskeli musiikkia yliopistotasolla Floridan osavaltionyliopistossa.
Fonsin vuonna 2017 levyttämä kappale ”Despacito” menestyi espanjankielisen maailman lisäksi Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Despacito saavutti kolme miljardia näyttökertaa YouTubessa elokuun alussa ja on ensimmäinen video YouTubessa, jolla on viisi miljardia näyttökertaa.