stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen latvialaiset
Aiheesta muualla

Rozentāls-seura (suomeksi)
| n k Suomen väestöryhmät |
| --- | --- |
Suomalaisten heimot:  hämäläiset  karjalaiset  lappalaiset  pohjalaiset  savolaiset  varsinaissuomalaiset  inkeriläiset 
Perinteiset kulttuuriset vähemmistöt:  juutalaiset  karjalaiset  romanit  saamelaiset  suomenruotsalaiset (ahvenanmaalaiset)  tataarit  vanhavenäläiset 
Muita etnisiä ryhmiä:  afrosuomalaiset  englantilaiset  intialaiset  irakilaiset  italialaiset  kiinalaiset  kosovolaiset  kurdit  latvialaiset  persialaiset  romanialaiset  saksalaiset  somalit  sveitsiläiset  thaimaalaiset  turkkilaiset  ukrainalaiset  unkarilaiset  venäläiset  vietnamilaiset  virolaiset 
Katso myös:  maahanmuuttajat Suomessa
Suomen alle 16-vuotiaiden koripallomaajoukkue

| Mitalit |
| --- | --- | --- |
 
EYOF 
|  Pronssia | Győr 2017 |  |
Suomen alle 16-vuotiaiden koripallomaajoukkue edustaa Suomea koripallon alle 16-vuotiaiden poikien maaotteluissa. Vuonna 2018 joukkueen päävalmentaja on Antti Koskelainen.
Suomen U16-maajoukkue on maan ainoa koripallon juniori-ikäluokkien maailmanmestaruuskilpailuihin (2016) selviytynyt joukkue. Ikäluokkansa EM-kilpailuissa U16-maajoukkue on sijoittunut parhaimmillaan kuudenneksi vuonna 2015 ja vanhalla turnausmuodolla neljänneksi vuonna 1981.
Suomen U16-maajoukkue on Suomen koripallohistorian ainoa arvokisamitaliin yltänyt joukkue: se voitti pronssia Euroopan nuorten kesäolympiafestivaaleilla vuonna 2017. Mitali on myös Suomen EYOF-historian ainoa kesäkisojen palloilumitali.
Historia

Suomen alle 16-vuotiaiden poikien maajoukkue on maan ainoa koripallon juniori-ikäluokkien maailmanmestaruuskilpailuihin selviytynyt joukkue. Paikka alle 17-vuotiaiden MM-kilpailuihin varmistui vuoden 2015 EM-kilpailujen kuudennen sijan ansiosta. Suomea edusti kisoissa muun muassa Elias Valtonen.
Vuoden 2015 sijoitus on 16-vuotiaiden ikäluokamaajoukkueen paras nykymuotoisissa kilpailuissa, joita on järjestetty vuodesta 2004 lähtien. Vanhalla turnausmuodolla U-16-maajoukkue sijoittui ikäluokan vuoden 1981 EM-kilpailuissa neljänneksi.
Vuoden 2017 Euroopan nuorten kesäolympiafestivaaleille Suomi sai historiansa ensimmäisen kerran paikan rankingin kautta. EYOF-turnauksessa Suomi voitti Bosnia-Hertsegovinan ja pisteellä Kroatian mutta hävisi tämän jälkeen Italialle ja Liettualle. Suomi pelasi näin pronssiottelussa, jossa se voitti jälleen Kroatian, tällä kertaa 56–53-pistein. Suomen joukkueen voittama EYOF-pronssimitali oli Suomen koripallohistorian ensimmäinen arvokisamitali ja Suomen EYOF-kisahistorian ensimmäinen kesäkisojen palloilumitali. Pronssijoukkueen avainpelaajia olivat muun muassa Mustapha Amzil ja Erik Sajantila.
Suomen joukkue – EYOF 2017
3 Teemu Suokas ·
4 Jaakko Juusela ·
5 Eelis Uitto ·
7 Eero Hannikainen ·
8 Valtteri Taussi ·
9 Santeri Makkonen ·
10 Erik Sajantila ·
11 Perttu Blomgren ·
12 Aarni Korkiatupa ·
13 Mustapha Amzil ·
14 Federiko Federiko ·
15 Thomas Exaucia ·
Valmentaja Koskelainen
| Vuosi | Sijoitus | Kokoonpano |
| --- | --- | --- |
| 1981 | 4. | Timo Heinonen, Joni Vesalainen, Eero Savolainen, Kari Kulonen, Jari Raitanen, Olli-Pekka Laitila, Jyrki Kutvonen, Jyrki Lindström, Mika Kiljunen, Pasi Säisä, Petteri Svahn ja Juha Säämänen |
| 1983 | 12. | Sami Mikkonen, Sakari Pehkonen, Marko Pirhonen, Mika Purhonen, Mikko Huttunen, Pekka Halme, Matti Jauhiainen, Tuomo Lehtonen, Markku Palkoaho, Pekka Löyskä ja Marko Sahlman |
| 1985 | 10. | Pasi Lahtinen, Tommi Lanki, Kari Luoto, Markus Stedt, Kari Linna, Harri Huida, Hannu Leskinen, Joakim Horsma, Antti Leino, Mikko Ritala, Kristian Blomqvist ja Markku Eskola |
| 1995 | 10. | Daniel Jansson, Panu Majala, Joni Väisänen, Jani Hiltunen, Olli Wallin, Iiro Tenngren, Ilari Lahtinen, Mikko Koivisto, Joona Korhonen, Jussi Jokela, Jari Vuori ja Anssi Sinijärvi |
| 2014 | 13. | Teemu Knihtinen, Joona Airenne, Severi Kaukiainen, Hannes Koskinen, Eero Innamaa, Robert Bärlund, Edon Maxhuni, Vili Nyman, Hannes Pöllä, Akseli Rikka, Anton Vialen ja Elias Valtonen |
| 2015 | 6. | Tuomas Heikkilä, Miika Heinonen, Elias Valtonen, Tuukka Jaakkola, Tuomo Antikainen, Mathias Rosqvist, Ricky Waxlax, Erik Waxlax, Urho Saarinen, Andre Gustavson, Tomas Pihlajamäki, Jaakko Lammi |
| 2016 | 5. | Janne Lehtoranta, Tuomas Oksa, Markus Rautasalo, Tomas Pihlajamäki, Robin Åvist, Daniel Lindner, Mikael Jantunen, Joonas Timonen, Ville Tahvanainen, Erik Sajantila, Mustapha Amzil ja Olivier Nkamhoua |
| 2017 | 15. | Eelis Uitto, Perttu Blomgren, Jaakko Juusela, Erik Sajantila, Teemu Suokas, Mustapha Amzil, Eero Hannikainen, Jasper Koskinen, Valtteri Taussi, Aarni Korkiatupa, Thomas Exaucia ja Federiko Federiko |
U17-maajoukkue

Vuoden 2016 U17-MM-kilpailuja varten perustettiin Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkue. Sen pelaajarunko ja päävalmentaja säilyivät edellisvuoden U16-maajoukkueesta. Suomi sijoittui kisoissa 12:nneksi.
| Vuosi | Sijoitus | Kokoonpano |
| --- | --- | --- |
| 2016 | 12. | Tuomo Antikainen, Andre Gustavson, Miika Heinonen, Tuukka Jaakkola, Mikael Jantunen, Jaakko Lammi, Tomas Pihlajamäki, Aapeli Syrjämäki, Elias Valtonen, Eetu Villa, Erik Waxlax ja Ricky Waxlax |
Muumio

Muumioitunut inkatyttö, yksi Llullaillacon lapsista.
Muumio on muumioinnin tai muumioitumisen seurauksena mätänemiseltä säästynyt ruumis. Kuuluisimmat muumiot ovat peräisin muinaisesta Egyptistä, missä vainajat oli tapana palsamoida ikuisen elämän takaamiseksi. Suotuisissa ympäristöolosuhteissa ruumis voi muumioitua myös itsestään. Tällaisia muumioita on löytynyt paljon soista, jäätiköiltä ja hautaholveista, myös Suomesta.
Historiaa

Perun ja Chilen chinchorrot muumioivat vainajiaan eri menetelmillä jo vuonna 5000 eaa. Chinchorrojen muumiot jaetaan eri tyyppeihin, kuten ”mustiin muumioihin”, ”punaisiin muumioihin”, ”sidemuumioihin” ja ”mutamuumioihin”. Chinchorrojen muumioita tutkimalla on saatu tietoa chincorrojen kulttuurista. Etelä-Amerikassa oli monia muitakin kansoja, jotka tuottivat muumioita. Jotkin muumioivat vain kuninkaallisia, toiset muumioivat vain vainajien päät, ja monet pukivat muumionsa vaatteisiin.
Parhaiten tunnettu muumioperinne on muinaisesta Egyptistä, missä muumiointia harjoitettiin 3000 vuoden ajan. Aluksi egyptiläiset vain pyrkivät tehostamaan ruumiiden luontaista muumioitumista maan kuivassa ilmastossa, mutta ajan myötä heidän muumiointitekniikkansa kehittyivät hyvin hienostuneiksi. Egyptiläiset tuottivat myös miljoonia eläinmuumioita, joita käytettiin uskonnollisissa yhteyksissä.
Luonnollisia muumioita syntyy oikeanlaisissa olosuhteissa kaikkialla maapallolla, Egyptin ja Etelä-Amerikan lisäksi myös Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Euroopassa muumioita löytyy eniten soista, kuten suoruumiit Tollundin mies ja Lindow’n mies. Jäätyneitä muumioita löytyy esimerkiksi Alpeilta, kuten jäämies Ötzi. Myös hautaholveista on löydetty luonnollisia muumioita.
Tunnettuihin suomalaisiin muumioihin kuuluu vuonna 1629 kuollut Kemin kirkkoherra Nikolaus Rungius. Hänen muumioitunut ruumiinsa on näytteillä Keminmaan vanhassa kirkossa. 2000-luvulla julkisuutta sai Maunulan muumio.
Populaarikulttuurissa

Muumio on ollut suosittu kauhufiktion hirviöhahmo niin kirjallisuudessa, sarjakuvissa kuin elokuvissakin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Muumio Wikimedia Commonsissa
Egyptin faarao Ramses Suuren muumion pää.
Tollundin mies on luonnollisesti muumioitunut suoruumis.
Khronos Group

| Khronos Group |
| --- | --- |
Toimiala:  standardisointi
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Khronos Group on yritysten yhteenliittymä (konsortio), joka luo ja edelleen kehittää avoimia ohjelmointirajapintoja ja muita työkaluja multimediasovellusten käyttöön.
Khronos toimii yhteistyössä ISO-standardisoimisjärjestön kanssa.
Khronos-rajapintoja

ANARI – siirrettävään tiedon visualisointiin tarkoitettu rajapinta
Collada – 3D-grafiikan kuvauskieli
Kamaros – kamerarajapinta
OpenCL – ohjelmointikieli GPGPU-ohjelmointiin
OpenGL – 3D-grafiikan ohjelmointirajapinta
OpenGL SC – turvakriittisiin järjestelmiin tarkoitettu OpenGL
OpenGL ES – 3D-grafiikan ohjelmointirajapinta kannettaville laitteille
OpenKODE – ohjelmointirajapinta käyttöjärjestelmän resursseihin, kuten tiedostojärjestelmään ja matemaattisiin operaatioihin
OpenMAX AL – ohjelmointirajapinta multimediasovelluksille (ääni, video, kuva, vibra ja LEDit)
OpenMAX DL – ohjelmointirajapinta multimediasovelluksille
OpenMAX IL – ohjelmointirajapinta multimedialle useille alustoille
OpenML – ohjelmointirajapinta multimedian tuottamiseen
OpenSL ES – ääniohjelmointirajapinta kannettaville laitteille
OpenVG – 2D-vektorigrafiikan ohjelmointirajapinta kannettaville laitteille
OpenVX – konenäköön tarkoitettu
OpenWF – ohjelmointirajapinta 2D-grafiikan kompositioon ja näytön ohjaukseen
OpenXR – virtuaalitodellisuus (VR) ja lisätty todellisuus (AR)
SYCL – ohjelmointimalli heterogeenisille ympäristöille (suorittimet, GPU:t, FPGA:t) Kehittäjien mukaan SYCL on nimi eikä akronyymi, eikä se liity enää OpenCL:ään.
Vulkan – ohjelmointirajapinta. 1.0 versio julkaistiin 16. helmikuuta 2016.
Vulkan SC – turvakriittisiin järjestelmiin tarkoitettu Vulkan
Lisäksi ryhmittymällä on SPIR-V-välikielen määrittely ja standardi. Slang on uusi kieli, joka on lähtöisin Nvidialta.
Muita määrittelyjä ovat OpenGL Shading Language (GLSL) ja WebGL.
Ryhmittymä on julkaissut myös KTX 2.0 tekstuurimuodon ja sen käsittelyyn tarvittavan ohjelmiston avoimena lähdekoodina. Khronos on julkaissut myös avoimen ja rojaltivapaan tietomuotomäärittelyn.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Dokumentteja ja lähdekoodia GitHubissa (englanniksi)
Suomen Yrittäjäopisto

Suomen Yrittäjäopisto
Suomen Yrittäjäopisto on valtakunnallinen oppilaitos, jolla on toimipaikat Kauhavalla, Hämeenlinnassa, Seinäjoella, Teuvalla, Turussa ja Tampereella. Suomen Yrittäjäopisto tarjoaa koulutusta verkossa sekä usealla eri paikkakunnalla. Vuosittain erilaisissa koulutuksissa opiskelee noin 4 000 opiskelijaa ja työskentelee 90 alan ammattilaista.
Suomen Yrittäjäopisto tarjoaa koulutusta ja asiantuntijapalveluita pääasiassa yrittäjyyden, taloushallinnon, johtamisen, kuljetusalan, liiketalouden, puualan sekä sisustus- ja tekstiilialaan. Suomen Yrittäjäopisto järjestää aikuisille suunnattua ammatillista koulutusta, kuten yrittäjän ammattitutkinto, johtamisen ja yritysjohtamisen erikoisammattitutkinto, yritysneuvojan erikoisammattitutkinto, liiketalouden perus-, ammatti- ja erikoisammattitutkinto, taideteollisuusalan perustutkinto sekä tieto- ja viestintäalan perus- ja ammattitutkinto. Yrittäjäopiston koulutuskaupan kautta voi nopeasti ja helposti ostaa verkkokoulutuksia.
Yrittäjäopiston asiakaskunta koostuu yrittäjistä ja yrittäjyyttä suunnittelevista henkilöistä, yritysten työntekijöistä ja esimiehistä, taloushallinnon osaajista ja kuljetusalan ammattilaisista. Koko 2010-luvun ajan Suomen Yrittäjäopisto oli Suomen suurin yrittäjätutkintoja järjestänyt toimija. Suomen Yrittäjäopisto ja Aikuiskoulutuskeskus Teak yhdistyivät vuoden 2019 alussa. Suomen Yrittäjäopisto jatkaa yhdistymisen jälkeen entistä valtakunnallisempana koulutustoimijana.
Historiaa

Suomen Yrittäjäopisto perustettiin vuonna 1968 Kauhavalla. Aluksi koulutukset keskittyivät yrittäjyyteen, myöhemmin tarjonta on kasvanut kattamaan myös tietojenkäsittelyn, liiketalouden ja kaupan, kansainvälistymisvalmiuksiin liittyvää koulutusta ja yrittäjyyttä tukevaa hanketoimintaa. Sysäys hanke- ja projektitoiminnan kehittymiseen lähti konkreettisista yrittäjyyteen liittyvistä tarpeista: oppilaitos on ollut mukana käynnistämässä käytännön yritystoimintaa niin lähiseudulla kuin ulkomaillakin.
Oppilaitos kehittyi 1970- ja 1980-lukujen aikana ja vakiinnutti asemaansa kaupan alan yrittäjyyskouluttajana ja perinteisessä päiväkoulutuksessa sekä työn ohessa opiskelun mahdollistavassa monimuotokoulutuksessa. Suomen Yrittäjäopistossa 1980-luvulla kehitettiin tietojenkäsittelyn koulutusta ja oppilaitoksen yhteyteen perustetun yritysklinikan tutkimustoimintaa. Koulutustoiminnan kehittämisen rinnalla oppilaitos huolehti myös opiskelijoiden asumistilanteesta rakentamalla Kauhavalle opiskelija-asuntoja opiskelijoilleen.
Suomen Yrittäjäopisto sai lukuvuonna 1991–1992 luvan käynnistää väliaikaisen ammattikorkeakoulukokeilun yhdessä parinkymmenen muun oppilaitoksen kanssa. Yrittäjien ammattikorkeakoulun pienen ja keskisuuren liikkeenjohdon koulutusohjelma oli 160 opintoviikon laajuinen, ja siihen kuuluivat lukukauden mittaiset työharjoittelu- ja ulkomaanopintojaksot. Koulutusohjelma oli suosittu, ja opiskelijoita tuli valtakunnallisesti. Toiminta itsenäisenä yksialaisena ammattikorkeakouluna ei ollut mahdollista, joten ammattikorkeakoulu yhdistettiin Seinäjoen monialaiseen ammattikorkeakouluun ja Yrittäjien ammattikorkeakoulu vakinaistettiin osaksi Seinäjoen ammattikorkeakoulua vuonna 1999.
Suomen Yrittäjäopistolla on 2000-luvun alusta alkaen kehitetty suunnitelmallisesti aikuisten monimuotoista koulutusta. Koulutusta on kehitetty erityisesti työssäkäyvän aikuisen ja yrittäjän näkökulmasta mahdollistamalla joustavat opintopolut ja tutkinnon suorittamisen omassa työssä. Suomen Yrittäjäopiston toiminnassa korostuu myös opiskelijoiden henkilökohtainen ohjaus.
Vuonna 2003 perustettiin kiinteä toimipaikka Hämeenlinnaan, Hämeen yrittäjien toimistolle, josta on siirrytty omiin vuokratiloihin Hämeenlinnan keskustaan. 2000-luvulla toiminta on kehittynyt valtakunnalliseksi, ja vuositasolla koulutus- ja hanketoimintaa järjestetään kymmenillä eri paikkakunnilla.
Suomen Yrittäjäopisto vietti 50-vuotisjuhlavuottaan vuonna 2018.
Koulutukset

Suomen Yrittäjäopiston valmennukset voivat olla tutkintoihin valmistavia tai ammatillista lisäkoulutusta tiettyyn oppimistarpeeseen. Valmennukset suoritetaan työn ohessa. Suomen Yrittäjäopisto järjestää usealla eri paikkakunnalla myös työvoimakoulutuksia.
Yrittäjyysvalmennukset kattavat koko yrittäjyyden elinkaaren aina perustamistoimista yrityksen omistajanvaihdokseen saakka.  Suomen Yrittäjäopisto on yksi pitkäikäisimmistä ja suurimmista mikro- ja pk-yrittäjien osaamista kehittävistä toimijoista. Suomen Yrittäjäopisto on ollut useana vuonna Suomen suurinlähde? yrittäjätutkintojen järjestäjä.
Aiheesta muualla

Suomen yrittäjäopiston verkkosivut
Mercator

Mercator (lat. mercator ’kauppias’) tarkoittaa seuraavia asioita:
Gerhardus Mercator Gerhard Kremer (1512–1594), flaamilainen kartografi
Nicholas Mercator, Nikolaus Kauffmann (1620–1687), saksalainen matemaatikko
Isidorus Mercator eli Pseudo-Isidorus, ns. väärien dekretaalien julkaisussa käytetty salanimi
Mercator, siipiratasalus Wiborgin aikaisempi nimi
SS Mercator, vuonna 1916 miinaan ajanut suomalainen Etelä-Amerikan linjan höyrylaiva
SS Mercator, vuonna 1939 saksalaisen sukellusveneen upottama suomalainen Etelä-Amerikan linjan höyrylaiva
S/S Mercator, jonka miehistön saksalaiset internoivat 1944 Stutthofin keskitysleiriin.
Mercatorin projektio, Gerhardus Mercatorin esittelemä sylinterikarttaprojektio
Mercator, roomalaisen näytelmäkirjailija Plautuksen komedia
Mercator, suomalaisen liikemies Amos Andersonin perustama kaupallisen alan lehti
Mercator, kauppaketju Sloveniassa ja Kroatiassa
QinetiQ Mercator, brittiläis-belgialainen miehittämätön ilma-alus
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mercator”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kristuksen kirkastumisen kirkko

Kristuksen kirkastumisen kirkko tai Vapahtajan (kirkastumisen) kirkko voi viitata muun muassa seuraaviin Kristuksen kirkastumiselle omistettuihin kirkkoihin:
Kreikka

Vapahtajan kirkastumisen katedraali (Metamórfosi tou Sotíros), Kálymnos
Vapahtajan kirkastumisen kirkko (Metamórfosi tou Sotíros), Ateena
Vapahtajan kirkko (Metamórfosi tou Sotíros, Soteíra tou Kottáki), Ateena
Vapahtajan kirkko (Sotíra tou Lykodímou), nykyinen Pyhän Kolminaisuuden kirkko, Ateena
Vapahtajan kirkko (Pantokrátora Sotíra Christoú, Metamórfosi tou Sotíros), Thessaloniki
Kypros

Vapahtajan kirkastumisen kirkko (Metamórfosi tou Sotíra), Palaichóri
Norja

Vapahtajan kirkko, Farsund
Suomi ja Suomen Neuvostoliitolle luovuttamat alueet

Kristuksen kirkastumisen kirkko, Uuden Valamon luostarin pääkirkko Heinävedellä
Kristuksen kirkastumisen kirkko, Viipurin ortodoksisen pääkirkon nimi ennen katedraaliksi tuloa
Kristuksen kirkastumisen kirkko, Iisalmen ortodoksisen seurakunnan kirkko Nivalan Karvoskylässä
Kristuksen kirkastumisen kirkko, Kajaanissa
Kristuksen kirkastumisen kirkko, Porvoossa
Kristuksen kirkastumisen kirkko, Kanneljärven Mustamäellä luovutetulla alueella (tuhoutunut)
Kristuksen kirkastumisen kirkko, Laatokan Valamon luostarissa
Kristuksen kirkastumisen kirkko, Haapajärven luterilaisen kirkon nimi
Kristuksen kirkastumisen kirkko, Uudenkirkon ortodoksisen seurakunnan pääkirkko luovutetulla alueella (tuhoutunut)
Kristuksen kirkastumisen kirkko, Suojärven Leppäniemessä luovutetulla alueella (tuhoutunut)
Kristuksen kirkastumisen kirkko, Terijoen Kuokkalassa luovutetulla alueella (tuhoutunut)
Viro

Obinitsan Kristuksen kirkastumisen kirkko (Obinitsa Issanda Muutmise kogudus), Tallinnan arkkihiippakunta
Tallinnan Kristuksen kirkastumisen kirkko (Obinitsa Issanda Muutmise kogudus), Tallinnan arkkihiippakunta
Arusaaren Kristuksen kirkastumisen kirkko (Asusaare Issanda Muutmise kogudus), Tarton hiippakunta
Mehikoorma Kristuksen kirkastumisen kirkko (Merhikoorma Issanda Muutmise kogudus)
Häädemesten Kristuksen kirkastumisen kirkko (Häädemeste Issanda Muutmise kogudus), Pärnun ja Saaren hiippakunta
Lümandan Kristuksen kirkastumisen kirkko (Lümanda Issanda muutmise kogudus), Pärnun ja Saaren hiippakunta
Pärnun Kristuksen kirkastumisen kirkko (Pärnu Issandamuutmise kogudus), Pärnun ja Saaren hiippakunta
Liechtensteinin kunnat

Liechtensteinin kunnat kartalla
Liechtenstein jakautuu 11 kuntaan (saks. gemeinde), jotka kuuluvat joko Unterlandin tai Oberlandin vaalipiireihin. Kunnat perustettiin 1809 ja niille myönnettiin paikallinen itsehallinto 1842 ja 1864.
Hallinto ja tehtävät

Liechtensteinin perustuslain 110. ja 111. artikloiden mukaan kuntien tehtäviä ovat mm. seuraavat:
järjestää kuntavaalit, joissa valitaan pormestari ja kunnanvaltuusto (ääioikeus kaikilla väh. 18-vuotiailla Liechtensteinin kansalaisilla, joilta ei ole erikseen viety poliittisia oikeuksia)
hallinnoida kunnallista omaisuutta ja vastata poliisitoimesta kunnan alueella
hyvin organisoidun köyhäinavun järjestäminen maan hallituksen valvonnan alaisuudessa
myöntää kansalaisuus kunnan alueella asuville kansalaisille
Kuntien hallinnosta vastaa vaaleilla valittu valtuusto. Kuntalaisilla on oikeus tehdä aloitteita ja vaatia kuntatason kansanäänestystä. Jokaisella kunnalla on myös pormestari. Vuoden 1976 perustuslaki antoi kuntien itse päättää, antavatko nämä äänioikeuden naisille kuntavaaleissa. Ensimmäisenä sen teki pääkaupunki Vaduz ja kymmenisen vuotta myöhemmin kaikki muut kunnat olivat seuranneet perässä.
Luettelo kunnista

| Vaakuna | Lippu | Nimi | Pinta-ala (km2) | Asukasluku (2017) | Vaalipiiri |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Ruggell | 7,4 | 2 243 | Unterland |
|  |  | Schellenberg | 3,6 | 1 090 | Unterland |
|  |  | Gamprin | 6,2 | 1 657 | Unterland |
|  |  | Eschen | 10,4 | 4 375 | Unterland |
|  |  | Mauren | 7,5 | 4 298 | Unterland |
|  |  | Schaan | 26,9 | 5 983 | Oberland |
|  |  | Planken | 5,3 | 448 | Oberland |
|  |  | Vaduz | 17,3 | 5 450 | Oberland |
|  |  | Triesenberg | 29,7 | 2 618 | Oberland |
|  |  | Triesen | 26,5 | 5 120 | Oberland |
|  |  | Balzers | 19,7 | 4 595 | Oberland |
Liechtensteinin kuntien liput ovat vertikaalisia viirejä. Myös Liechtensteinin lipusta on tällainen versio.
Autopilotti

Moderni Airbus A340 -lentokoneen autopilotti. Airbus käyttää tästä paneelista nimitystä flight control unit (FCU).
Autopilotti on laite tai järjestelmä, joka huolehtii automaattisesti vesikulkuneuvon tai ilma-aluksen ohjaamisesta. Ensimmäiset kokeilut autopilotilla tehtiin jo 1910-luvulla, ja nykyisin autopilotti on lähes kaikissa liikenneluokan lentokoneissa. Yleisilmailulentokoneissa autopilotti on harvinaisempi ja kaikkein pienimpiin sitä ei useinkaan ole edes lisävarusteena saatavilla. Autopilotit ovat yleistyneet voimakkaasti 2000-luvun alusta lähtien lennokeissa ja muissa miehittämättömissä ilma-aluksissa.
Yksinkertaisimmillaan autopilotti huolehtii vain siitä, että koneen siivet pysyvät suorassa (ns.  Wing Leveller). Toisaalta monen modernin liikennekoneen autopilotti on monipuolinen, koneen järjestelmiin vahvasti integroitu kokonaisuus, joka voi jopa tehdä lähestymisen ja laskun täysin automaattisesti mittarilento-olosuhteissa.
Autopilotti saa koneen järjestelmiltä tietoa sen asennosta, suunnasta, nopeudesta, korkeudesta jne, laskee niiden perusteella tarvittavat ohjaustoimenpiteet ja toteuttaa ne ohjainjärjestelmään liitettyjen servojen avulla. Kehittynyt autopilotti voi toimia useissa eri toimintatiloissa eli moodeissa (vanh. suom. käyttötapa), joista seuraavassa muutamia esimerkkejä:
Vertical Modeja eli pystysuuntaisia toimintatiloja:
Vertical Speed: autopilotti säilyttää sille määrätyn nousu- tai vajoamisnopeuden;
Alt Hold: autopilotti säilyttää lentokoneen korkeuden muuttumattomana.
Lateral Modeja eli vaakasuuntaisia toimintatiloja:
Heading: autopilotti säilyttää koneen suunnan;
NAV: autopilotti lentää koneen suunnistuslaitteiden mukaan. Suunnistustiedon lähteenä voi tällöin toimia esim. monisuuntamajakka tai GPS.
Pysty- ja vaakasuuntaisia moodeja voidaan monissa autopilottijärjestelmissä käyttää samanaikaisesti, mikä mahdollistaa esim. mittarilähestymisen lentämisen autopilotin ohjaamana.
Bummalo

| Bummalo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Auloppikalat Aulopiformes
Heimo::  Liskokalat Synodontidae
Suku::  Harpadon
Laji::  nehereus
Kaksiosainen nimi
 Harpadon nehereus  (Hamilton, 1822) 
Katso myös
   Bummalo Wikispeciesissä   Bummalo Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Bummalo (Harpadon nehereus) on liskokaloihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan indopasifiselta merialueelta.
Koko ja ulkonäkö

Bummalo kasvaa tavanomaisesti noin 25 cm pitkäksi, mutta voi suurimmillaan saavuttaa 40–60 cm:n pituuden. Ruumiinrakenteeltaan laji on pitkänomainen ja litteähkö. Suu on suuri ja hyvin leveä ja erikokoiset hampaat ovat käyriä. Alaleuka on yläleukaa pidempi. Kalan silmät ovat pienet. Bummalon rinta- ja vatsaevät ovat pitkät ja selkäevän takana on rasvaevä. Kylkiviivan suomut ulottuvat pyrstöevän kärkeen. Bummalo on ruskehtava tai harmaa ja osittain läpikuultava. Evät ovat tummat.
Levinneisyys ja elintavat

Bummaloa tavataan Somaliasta ja Arabianmereltä Papua-Uuteen-Guineaan ja Itä-Kiinan merelle. Se elää talvikuukaudet avomerellä lähellä pehmeitä hiekka- tai mutapohjia ja palaa ruokailemaan ja lisääntymään murtovesiin suurina parvina monsuunikauden aikana. Bummalon ravintoa ovat kalat.
Bummaloa kalastetaan verkoilla ruuaksi merkittäviä määriä Aasiassa, ja sen liha on erinomaista. Ylikalastuksen ja elinympäristön saastumisen vuoksi laji luokitellaan siilmälläpidettäväksi.