stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ogre (hirviö)
Nykyaikaisia sovituksia > Piirrossarjat

Winx-klubi-televisiosarjassa esiintyy ensimmäisellä kaudella vihollisena ja saman kauden lopusta eteenpäin Alfean keijukoulun talonmiehenä ogre, Knut.
Piirrossarjan Garulfo neljännessä jakossa Kristallisilmäinen ogre" ogre on ujo ja hyväntahtoinen hahmo, johon prinsessa on ystävystynyt, mutta tämä ei voi estää typeriä ritareita tappamasta häntä.
Hajime Isayaman mangassa Titaanien hyökkäys' ("Shingeki no Kyojin") ihmiskunnan vihollisina on "titaaneiksi" kutsuttuja jättiläismäisiä olentoja, joita voidaan verrata ogreihin. Heidän kokonsa voi vaihdella kolmesta metristä useampaan kymmeneen metriin, ja heidän olemassaolonsa ainoa tarkoitus näyttää olevan syödä ihmisiä elävältä, pelkästään nautonnon eikä ravinnontarpeen vuoksi. Eräitä poikkeuksia lukuun ottamatta he eivät vaikuta kovin älykkäiltä eivätkä vilkkailta. He ovat alastomia, ja heidän epänormaali suunsa on aina vääntynyt virneeseen. Tämän mangan ensimmäisen osan aiheena on alkeellinen syödyksi tulemisen pelko.
Nykyaikaisia sovituksia > Elokuvat

Shrek-elokuvasarjan nimihahmo on erikoistapaus. Hän muistuttaa ulkonäöltään tyypillisiä ogreja, mutta hänellä ei ole niiden luonnetta ja tapoja. Hän elää yksin eristyksissä mökissä keskellä metsää eikä syö lapsia (vaikka Dreamworksin videossa hän sanookin, että vauvat vastaavat ogreille muffinseja. Ihmiset kuitenkin pelkäävät häntä, mutta vain hänen ulkonäkönsä vuoksi: hän muistuttaa ogrea, minkä vuoksi hänen luullaan olevan joka suhteessa heidän kaltaisensa.
Shrek-tarinan sanoma onkin, ettei tule kiinnittää liiallista huomiota ulkonäköön. Sanomalla on arvonsa nyky-yhteiskunnassa: hahmo on todellisuudessa hyväsydäminen ja kärsii eristyneisyydestään. Sarjan prinsessalla on julkinen ja yksityinen puolensa: hän on kaunis päivisin mutta kauhistuttavan ruma öisin, ja hänen unelmien prinssi on todellisuudessa turhamainen, itsekäs ja sietämätön. Kuningaskin on asemassaa vain vaimonsa rakkauden ja suudelman vaikutuksesta, sillä hän itse on vain sammakko jne.
Nykyaikaisia sovituksia > Le Donjon de Naheulbeuk

Ogre on myös yksi John Langin kirjoittaman tarinan Donjon de Naheulbeuk hahmoista. Muut ovat Samooja, Barbaari, Keijukainen (ransk. Elfe), Kääpiö (ransk. Nain), Taikuri (ransk. Magicienne), Varas (ransk. Voleur), Kuljeksiva Laulaja (ransk. Ménestrel, Dlulin Ritari (ransk. Paladin, pohjoisten metsien maahinen ja Gluby. Ogre on suuri ja aina nälkäinen olento, joka jyrisevää puhetta kukaan ei ymmärrä ja joka syö kaiken läytämänsä, toimii pelkästään vaiston varassa ja muistuttaa jossakin määrin Barbaaria. Petomaisesta ulkonäöstään huolimatta ogre osoittaa toisinaan älyllisiäkin kykyjä ja kiintymystä (varsinkin Taikuriin) ja on Kääpiön ja Barbaarin hyvä toveri. Nämä taas näkevät Ogren samalla kertaa sekä toverina että "hirviönä".
Sanan muita käyttöyhteyksiä

Poliittisista syistä sanaa ogre on käytetty kuvaannollisesti muutamista historiallisista henkilöistä. Esimerkiksi Napoleonin vastustajat käyttivät nimitystä hänestä..
Sanaa on käytetty myös eräistä lapsia surmanneista sarjamurhaajista. Esimerkiksi Michel Fourniret'ta on nimitetty "Ardennien ogreksi".
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:Ogre
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ogre (hirviö) Wikimedia Commonsissa
Kuningas Arthur kohtaa sikaa paistavan jättiläisen.
Kuva Wacen teoksesta Roman de Brut 1300-luvulta, British Library, ms. Egerton 3028, Malline:Folio49.
Ogre löytää Norandinon ja Lucinan
Teokseen Orlando furioso perustuva Ludovico Arioston barokkimaalaus vuodelta 1624
Jättiläinen ja hänen vaimonsa Peukaloinen-sadun (saks. Der kleine Däumling) saksankielisen laitoksen kuvituksessa 1800-luvulta.
"Jättiläinen otti hänet vastaan niin kohteliaasti kuin jättiläinen voi."  Gustav Dorén kuvitus Saapasjalkakissa-satuun vuodelta 1867.
Ogre on menettänyt seitsemän peninkulman saappaansa Peukaloiselle. Veistos Eftelingin puistosta Kaatsheuvelissa.
Käännös suomeksi
Lyhytpartamesikko

| Lyhytpartamesikko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Mesikot Meliphagidae
Suku::  Nokimesikot Melidectes
Laji::  nouhuysi
Kaksiosainen nimi
 Melidectes nouhuysi  (van Oort, 1910) 
Katso myös
   Lyhytpartamesikko Wikispeciesissä   Lyhytpartamesikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lyhytpartamesikko (Melidectes nouhuysi) on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Lyhytpartamesikkoa tavataan Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Buleuterion

Buleuterionin jäänteet Akraissa, Sisiliassa.
Buleuterion (m.kreik. βουλευτήριον, būleutērion tai bouleutērion) oli antiikin kreikkalaisessa arkkitehtuurissa kaupunkivaltion neuvoston (bulē) istuntosali. Buleuterioneista on monia löydettyjä arkeologisia esimerkkejä Kreikasta ja sen lähialueilta.
Tunnettuja buleuterioneita ovat muun muassa Olympian ja Ateenan buleuterionit. Vanhin säilynyt buleuterion on Olympian buleuterion, joka rakennettiin 500-luvulla eaa. Siellä tehtiin Olympian kisojen hallinnointi. Rakennus muodostui kahdesta rinnakkaisesta pitkänomaisesta ja apsikseen päättyvästä rakennuksesta. Niitä yhdisti julkisivun puolella katettu pylväikkö. Ateenan buleuterion, jossa kokoontui kaupungin 500-miehinen neuvosto, sijaitsi Agoralla. Myös se rakennettiin 500-luvulla eaa.
300-luvulla eaa. buleuterionin muodoksi vakiintui nelikulmainen rakennus, jossa oli keskellä puhujalava ja porrasmaisesti kohoavat istuinrivit kolmella sivulla.
Buleuterion-rakennuksia

Buleuterion, Assos
Buleuterion, Ateena
Buleuterion, Dodona
Buleuterion, Delfoi
Buleuterion, Delos
Buleuterion/Odeion, Efesos
Buleuterion, Ilion
Buleuterion, Miletos
Buleuterion, Olympia
Buleuterion, Priene
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta buleuterionit Wikimedia Commonsissa
Bouleuterion: Birthplace of Democracy. Foundation of the Hellenic World. (englanniksi)
Larisa Leisiö

| Larisa Leisiö |
| --- | --- |
 Leisiö vuonna 2022
Henkilötiedot
Syntynyt: 1962 (ikä 62–63) Zagorsk (nyk. Sergijev Posad)
Ammatti:  venäjän kielen professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Leningradin valtionyliopisto (FM 1985), Tampereen yliopisto (FL 1994, FT 2001)
Väitöstyön ohjaaja:  Marja Leinonen
Instituutti:  Itä-Suomen yliopisto
Larisa Gennadievna Leisiö (o.s. Afonina; s. 1962, Zagorsk (nyk. Sergijev Posad), Moskovan alue) on taustaltaan venäläinen kielitieteilijä, joka työskentelee Itä-Suomen yliopiston venäjän kielen professorina. Hän on tutkinut muun muassa suomenvenäjää ja Venäjän vähemmistökieliä kuten samojedikieliin kuuluvaa nganasanin kieltä.
Leisiö opiskeli Leningradin valtionyliopistossa, josta valmistui filosofian maisteriksi (1985). Hän opiskeli edelleen Tampereen yliopistossa filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi (FL 1994, FT 2001). Hänen englanninkielinen väitöskirjansa (2001) tarkasteli lauseiden rakenteellisia piirteitä suomenvenäläisten puheessa. Leisiö jakoi suomenvenäjän tutkimuksessaan kahdeksi eri aineistoryhmäksi (korpukseksi). Ensimmäisen aineistoryhmän puhujat polveutuvat Suomen kaupunkeihin lähinnä 1700-luvulta 1900-luvun alkuun saapuneista venäläisistä. Toisen aineistoryhmän puhujina ovat niin sanotut Kyyrölän venäläiset. Tutkimustyö oli otsikoitu Morphosyntactic convergence and integration in Finland Russian. Hänen väitöskirjatyötään ohjasi professori Marja Leinonen. Tampereen yliopiston uralilaisten kielien ja kielikontaktien dosentti hän on ollut vuodesta 2006 ja Helsingin yliopiston venäjän kielen dosentti vuodesta 2008.
Työurallaan Leisiö on toiminut erityisesti tutkijana ja opettajana ensin Tampereen yliopistossa, vuodesta 2016 lähtien professuuria hoitaen Itä-Suomen yliopistossa. Hän oli Tampereen yliopiston venäjän kielen lehtori ja tuntiopettaja (1994–1995). Sitten hän työskenteli Tampereen yliopistossa Suomen Akatemian  projektitutkijana Syntaksi kielikontakteissa -hankkeessa (1997–1999), tutkijatohtorina (2003–2006) ja akatemiatutkija (2008–2013). Hän toimi määräaikaisena Itä-Suomen yliopiston venäjän kielen professorina vuosina 2016–2018 ja on ollut venäjän kielen professori vuodesta 2018 lähtien.
Leisiön puoliso on etnomusikologian emeritusprofessori Timo Leisiö.
Teoksia

Werner Abraham & Larisa Leisiö: Passivization and typology : form and function.  Amsterdam & Philadelphia:  J. Benjamins Pub. Co, 2006.  ISBN 9789027293251  (englanniksi)
Larisa Leisiö: Morphosyntactic convergence and integration in Finland Russian (Väitöskirja / Tampereen yliopisto) 2001. Tampere University Press. ISBN 951-44-5028-0  Viitattu 10.3.2021. (englanniksi)
Eugen Helimski (kirj.), Larisa Leisiö (toim.) & Timo Leisiö (toim.): Samojedit ja šamanismi : viisi luentoa samojedeista, šamanismista ja uralilaisesta kulttuurista.  (Tampereen yliopiston kansanperinteen laitoksen julkaisu, ISSN 0357-0010; 26)  Suomentanut Larisa Leisiö. Tampere:  Tampereen yliopisto, 1998.  ISBN 951-44-4299-7  (suomeksi)
Madagaskarinkurppa

| Madagaskarinkurppa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Kurpat Scolopacidae
Suku::  Kurpat Gallinago
Laji::  macrodactyla
Kaksiosainen nimi
 Gallinago macrodactyla  (Bonaparte, 1839) 
Katso myös
   Madagaskarinkurppa Wikispeciesissä   Madagaskarinkurppa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Madagaskarinkurppa (Gallinago macrodactyla) on Madagaskarin kotoperäinen kahlaaja. Se elää pääasiassa saaren keski- ja itäosissa. Lajin holotyypin kuvaili Charles Lucien Bonaparte Madagaskarista 1839.
Aostanlaakso

| Aostanlaakso Regione autonoma Valle d’Aosta Région autonome Vallée d’Aoste |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Italia
Kuntia:  74
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Aosta
 – Presidentti:  Nicoletta Spelgatti
Pinta-ala:  3 261 km²
Väkiluku (31.12.2015):  127 329 (20.)
 – väestötiheys:  39 as./km²
BKT (2016):  4,4 mrd. € (20.) 
 – asukasta kohti:  34 900 € (3.) 
 
Autonomisen alueen kotisivut
Näkymä vuorenrinteiltä Aostan kaupunkiin.
Aostanlaakso (arpitaaniksi Val d'Outa, ital. Valle d’Aosta, ransk. Vallée d’Aoste) on Italian luoteisnurkassa oleva vuoristoinen alue, joka rajoittuu lännessä ja pohjoisessa Ranskaan ja Sveitsiin. Aostanlaakso on yksi Italian 20 hallintoalueesta (regione), mutta sikäli erikoinen, että se on yksi viidestä autonomisesta alueesta (regione autonoma a statuto speciale) ja ainoa, joka ei jakaudu maakuntiin (provincia). Pääkaupunki on Aosta, jossa on noin 34 000 asukasta.
Maantiede

Aostanlaakso on nimensä mukaisesti pitkä, enimmäkseen länsi–itä-suuntainen laakso, joka alkaa Pojoen tasangolta ja päättyy Monte Biancolle (Mont Blanc, 4 811 metriä). Etelästä sitä rajoittaa Piemonten alueeseen kuuluvan Gran Paradiso -luonnonpuiston korkeat vuoret ja pohjoisesta Valais’n Alppien korkeimmat huiput (esimerkiksi Monte Cervino eli Matterhorn, 4 478 m ja Monte Rosa eli Dufourspitze, 4 634 m). Aostasta pääsee Ranskaan kahta reittiä: Monte Biancon tunnelia pitkin Chamonix’hin ja Pientä Sankt Bernhardin solaa pitkin Val d’Isèreen. Sveitsiin pääsee Ison Sankt Bernhardin solan tai sen alittavan maantietunnelin kautta. Aostanlaaksoa pitkin kulkee Dora Baltea -joki. Koko laakson pituudelta kulkee moottoritie.
Kielet

Laakson virallinen kieli on ranska, vaikka enemmistö väestöstä puhuu romaanisiin kieliin kuuluvaa arpitaanin kieltä. Joissain laaksoissa puhutaan myös saksaa. Osa laakson asukkaista on aidosti kolmikielisiä.
Talous

Aostanlaakso on vaurasta seutua. Alueen bruttokansantuote asukasta kohden on maan kolmanneksi suurin Trentino-Etelä-Tirolin ja Lombardian jälkeen, 125 prosenttia koko maan keskimääräisestä (34 900 €, v. 2016).
Tunnetuin laakson elinkeino on talviurheilu. Tunnetuimmat keskukset ovat Breuil-Cervinia, Courmayeur ja Cogne. Laaksossa on myös muutama tunnettu kasino ja terveyskylpylä.
Ruokakulttuuri

Aostalainen ruoka on raskasta alppiruokaa. Tunnetuin aostalainen elintarvike lienee fontinajuusto. Muita Euroopan unionissa merkinnällä suojattu alkuperänimitys (SAN, ital. DOP, engl. PDO) suojattuja aostalaisia elintarvikkeita ovat Valle d'Aosta Fromadzo -juusto, kuivattu kinkku Valle d'Aosta Jambon de Bosses ja Valle d’Aosta Lard d’Arnad- eli Vallée d’Aoste Lard d’Arnad -laardi.
Laakso on tunnettu myös viineistään ja grappaviinasta.
Historia

Aostan kaupunki on ollut tärkeä keskus jo roomalaisaikana. Hannibal toi norsunsa Italiaan ilmeisesti juuri Aostanlaakson kautta.
Myös Napoleon marssitti joukkonsa Italiaan tätä kautta vuonna 1800.
Kunnat

Alue koostuu 74 kunnasta (municipale) (31.12.2015):
Allein
Antey-Saint-Andrè
Aosta
Arnad
Arvier
Avise
Ayas
Aymavilles
Bard
Bionaz
Brissogne
Brusson
Challand-Saint-Anselme
Challand-Saint-Victor
Chambave
Chamois
Champdepraz
Champorcher
Charvensod
Chatillon
Cogne
Courmayeur
Donnas
Doues
Emarèse
Etroubles
Fénis
Fontainemore
Gaby
Gignod
Gressan
Gressoney-La-Trinitè
Gressoney-Saint-Jean
Hone
Introd
Issime
Issogne
Jovencan
La Magdeleine
La Salle
La Thuile
Lillianes
Montjovet
Morgex
Nus
Ollomont
Oyace
Perloz
Pollein
Pontboset
Pontey
Pont-Saint-Martin
Prè-Saint-Didier
Quart
Rhemes-Notre-Dame
Rhemes-Saint-Georges
Roisan
Saint-Christophe
Saint-Denis
Saint-Marcel
Saint-Nicolas
Saint-Oyen
Saint-Pierre
Saint-Rhémy-en-Bosses
Saint-Vincent
Sarre
Torgnon
Valgrisenche
Valpelline
Valsavarenche
Valtournenche
Verrayes
Verrès
Villeneuve
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aostanlaakso Wikimedia Commonsissa
Aostanlaakso
Allein | Antey-Saint-André | Aosta | Arnad | Arvier | Avise | Ayas | Aymavilles | Bard | Bionaz | Brissogne | Brusson | Challand-Saint-Anselme | Challand-Saint-Victor | Chambave | Chamois | Champdepraz | Champorcher | Charvensod | Châtillon | Cogne | Courmayeur | Donnas | Doues | Émarèse | Étroubles | Fénis | Fontainemore | Gaby | Gignod | Gressan | Gressoney-La-Trinité | Gressoney-Saint-Jean | Hône | Introd | Issime | Issogne | Jovençan | La Magdeleine | La Salle | La Thuile | Lillianes | Montjovet | Morgex | Nus | Ollomont | Oyace | Perloz | Pollein | Pont-Saint-Martin | Pontboset | Pontey | Pré-Saint-Didier | Quart | Rhêmes-Notre-Dame | Rhêmes-Saint-Georges | Roisan | Saint-Christophe | Saint-Denis | Saint-Marcel | Saint-Nicolas | Saint-Oyen | Saint-Pierre | Saint-Rhémy-en-Bosses | Saint-Vincent | Sarre | Torgnon | Valgrisenche | Valpelline | Valsavarenche | Valtournenche | Verrayes | Verrès | Villeneuve
| n k Italian alueet sekä maakunnat ja metropolikaupungit |
| --- | --- | --- |
| Abruzzo | Chieti • L’Aquila • Pescara • Teramo |  |
| Apulia | Bari • Barletta-Andria-Trani • Brindisi • Foggia • Lecce • Taranto |  |
| Aostanlaakso | Aoste |  |
| Basilicata | Matera • Potenza |  |
| Calabria | Catanzaro • Cosenza • Crotone • Reggio Calabria • Vibo Valentia |  |
| Campania | Avellino • Benevento • Caserta • Napoli • Salerno |  |
| Emilia-Romagna | Bologna • Ferrara • Forlì-Cesena • Modena • Parma • Piacenza • Ravenna • Reggio Emilia • Rimini |  |
| Friuli-Venezia Giulia | Gorizia • Pordenone • Trieste • Udine |  |
| Latium | Frosinone • Latina • Rieti • Rooma • Viterbo |  |
| Liguria | Genova • Imperia • La Spezia • Savona |  |
| Lombardia | Bergamo • Brescia • Como • Cremona • Lecco • Lodi • Mantova • Milano • Monza • Pavia • Sondrio • Varese |  |
| Marche | Ancona • Ascoli Piceno • Fermo • Macerata • Pesaro e Urbino |  |
| Molise | Campobasso • Isernia |  |
| Piemonte | Alessandria • Asti • Biella • Cuneo • Novara • Torino • Verbano-Cusio-Ossola • Vercelli |  |
| Sardinia | Cagliari • Etelä-Sardinia • Nuoro • Oristano • Sassari |  |
| Sisilia | Agrigento • Caltanissetta • Catania • Enna • Messina • Palermo • Ragusa • Syrakusa • Trapani |  |
| Toscana | Arezzo • Firenze • Grosseto • Livorno • Lucca • Massa-Carrara • Pisa • Pistoia • Prato • Siena |  |
| Trentino-Etelä-Tiroli | Etelä-Tiroli • Trento |  |
| Umbria | Perugia • Terni |  |
| Veneto | Belluno • Padova • Rovigo • Treviso • Venetsia • Verona • Vicenza |  |
Subway Surfers

| Subway Surfers |
| --- | --- |
 Subway Surfersin yksi teemoista: Los Angeles.
Kehittäjä:  Kiloo & SYBO Games
Julkaisija:  Kiloo
Jakelija:  Google Play ja App Store
Pelimoottori:  Unity
Julkaistu:  2012
Lajityyppi:  päättymätön juoksupeli (en)
Pelimuoto:  Yksinpeli
Ikäluokitus:  Matala sisältövaroitus (Android) 9 (iOS) PEGI 3 (Windows Phone)
Alusta:  Android, iOS, Windows Phone & Kindle
Hinnoittelutapa:  Ilmainen
Jakelumuoto:  ITunes, Amazon Appstore, Windows Phone Store ja digitaalinen lataus
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Subway Surfers on tanskalaisen SYBO Gamesin kehittämä päättymätön juoksupeli älypuhelimille.
Pelaaminen

Subway Surfersissa pelaajan tehtävä on juosta rautatieaseman vartijaa ja hänen koiraansa karkuun junaraiteilla keräten samalla kolikoita. Pelaajan tavoitteena on saada mahdollisimman paljon pisteitä juoksemalla mahdollisimman pitkälle. Pelaaja liikkuu juostessaan kolmen eri junaraiteen välillä, ja hän voi vaihtaa raidetta aina kun eteen tulee este. Raiteen vaihdon lisäksi pelaaja voi liikkua myös hyppimällä. Esteitä pelissä ovat mm. junavaunut ja erisuuruiset aidat. Peli päättyy, kun pelaaja törmää esteeseen ja sen myötä jää kiinni vartijalle. Pisteiden keräämisen lisäksi pelissä on tehtäviä (Missions), jotka parantavat jokaisen pelin lopussa saatavaa pistetulosta pistekertoimella. Nämä tehtävien kautta hankitut pistekertoimet ovat pysyviä, ja kasvavat 30-kertaiseksi saakka.
Pelaaminen > Pelin hahmot

Valtaosa pelin hahmoista voidaan ostaa pelin sisäisillä kolikoilla ja avaimilla. Joitakin hahmoja on avattavissa myös yhdistämällä peli Facebook-tunnuksiin. Facebookiin yhdistämällä pelaaja voi myös kilpailla Facebook-kavereitaan vastaan. Pelissä on myös muita rajoitetusti ostettavia hahmoja. Jotkin pelin hahmoista voi saada vain keräämällä pelin mysteeriboxeista saatavia esineitä. Hahmoille voi myös ostaa erilaisia asuja.
Pelaaminen > Power-upit

Pelissä on erilaisia power uppeja, jotka muuttavat pelin sisäisiä toimintoja hetkellisesti. Niitä ovat muun muassa:
Coin Magnet: Kerää jokaisella pelaajan lähellä olevilla raiteella olevat kolikot.
Super Sneakers: Kengät, joilla pelaaja voi hypätä paljon normaalia tasoa korkeampia hyppyjä.
Jetpack: Jetpackin avulla pelaajan hahmo lentää hetken junien yllä, jolloin pelaaja voi kerätä ilmassa olevia kolikoita.
2x Multiplier: Kaksinkertaistaa pisteiden keräyksen nopeuden hetkeksi.
Power Jumper: Lennättää pelihahmoa junien yllä hetken ajan.
Hoverboard: Suojaa pelaajaa törmäyksiltä 30 sekunnin ajan, tai seuraavaan törmäykseen saakka. Lautoja on monia erilaisia, ja osaa niistä käyttämällä pelihahmo voi saada erilaisia, laudan käytön ajan kestäviä kykyjä, kuten super nopeus tai teleportaation.
Aiheesta muualla

http://kiloo.com/games/subway-surfers (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
http://www.sybogames.com/subway-surfers/ (englanniksi)
Lymyluura

| Lymyluura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Luurat Grallariidae
Suku::  Luurat Grallaria
Laji::  eludens
Kaksiosainen nimi
 Grallaria eludens  Lowery & O'Neill, 1969 
Katso myös
   Lymyluura Wikispeciesissä   Lymyluura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lymyluura (Grallaria eludens) on luurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Lymyluuraa tavataan Brasiliassa ja Perussa. Laji on huonosti tunnettu, mutta sen ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Galaxi

Galaxin logo.
Galaxi on 18. syyskuuta 2005 alkanut Ylen alakouluikäisille suunnattu televisio-ohjelma ja sisältökokonaisuus.
Ohjelman alkuperäinen lähetysaika oli viikonloppuisin kello 9.00–10.00 Yle TV2:ssa. Vuosina 2012–2014 Galaxia lähetettiin myös arkena, ensin klo 18–18.30 ja myöhemmin klo 16–16.30.
Galaxi aloitettiin makasiinityyppisenä ohjelmana ja se on muuttanut useasti muotoaan. Nykyään Galaxi näkyy erilaisina animaatioina, draamana, vlogeina, sketseinä ja asiaohjelmina Areenassa ja Yle TV2:ssa joka aamu. Lisäksi Galaxi tuottaa sisältöjä YouTubeen, Instagramiin ja TikTokiin.
Vuodesta 2016 lähtien Galaxi on esitetty tarvittaessa Yle Teema & Fem -kanavalla (aiemmin Yle Teemalla)  silloin, kun TV2:lla urheilulähetys vie ohjelma-ajan.
Juontajat

Jari Mäkipää (2005–2009)
Niisku Haapala (2006–2011)
Hanna Salo (2008–2011)
Ville Mononen (2009–2011, 2015–)
Dineo Bodibe (2011–2013)
Ronja Salmi (2011–2013)
Womma Seppälä (2011–2014)
Robert Sundman (2011–2013)
Ella Tarmo (2011–2017)
Mimosa Willamo (2011–2013)
Alex Anton (2012–2013)
Martta Kallionpää (2012–2015)
Fanni Kangasvieri (2012–2013)
Miina Penttinen (2012–2013)
Tuomas Uusitalo (2012–2014)
Pietari Vappula (2012–2013)
Harri Huttunen (2015–)
Jasmin Beloued (2017–2020)
Pietari Kauppinen (2017–2020)
Valtteri Lehtinen (2017–2020)
Sara Maaria Peltonen (2017–2020)
Santtu Aaltonen (2019–2024)
Ada Mustonen (2019-2024)
Milla Virtanen (2019–2024)
Viivi Kumpula (2021-2024)
Aaron Räty (2019–)
Emma Nummela (2019–)
Elo Paulorinne (2019–)
Saku (2024-)
Sarjoja, joita on esitetty Galaxissa

1,2,3, Ratsasta!
3,2,1 Videox!
Action
Aivokeskus
Aappo ja Tööt
Animalia
Anna ja lohikäärme
Antti Aamunen
Aika härdelli!
Ariol (Siirtyi Pikku Kakkosen puolelle, koska ohjelma oli huomattavasti nuoremmille.)
Asha
Betonin särkijät
Bofori
Dino-Dan
Dronettajat
Elisa ja eläinystävät
Eläimet töissä
Futaajat
Galaxi Play
Galaxin Cartingmestari
Galaxin Haastevideot
Galaxin Hevostaitomestari
Galaxin Juhlat
Galaxin Koiramestari
Galaxin Lentismestari
Galaxin Olohuone
Galaxin Partiomestari
Galaxin Soundi
Galaxin Säbämestari
Henrin maailma
Hetkinen
Herkulliset Naapurit
Hevostelua
Hevostähdet
Hilda Hokkus
Hillitön hotelli
Hirveä Henri
Hullabalooba
Hupsisen perhe
Hämärä luonto
Jessi ja Janni - etevät etsiväkaksoset
Joulu Valhallassa
JUU EI
Jack
Kammokatu
Kanikenttä
Kapteeni Kari
Karvinen
Katja-Kai ja Aimo-Anna
Kesäleiri
Kuivan maan kippari
Kupletti
Kuustamuuttajat
Lassie (vuoden 2013 sarja)
Late Lammas
Leffatuutti Zurbaani
Lohikäärmeratsastajat
Lumottu puu
Lulu ja lehmä
Meidän luokka
Merten syvyyksissä
Miika
Mimun maailma
Milin miljoona kysymystä
Mitä jos
Moraalimittari
Näin meillä
Nina
Onni von Sopanen (elokuvan leikkaamaton versio, joka esitettiin 6-osaisena sarjana)
Operaatio Hurrikaani
Otso ja sopulit
Patu-koira
Pertsa ja Kilu
Pertti ja Purtti
Peter Pan
Pikku Nikke
Poinzi
Pok ja Mok
POPsis!
Raimo
Rajametsän tarinoita
Remakat ritarit
Robomestarit
Roni Neutroni
Råtta Booris
Sakke
Samu ja Salla (Siirtyi Pikku Kakkosen puolelle, koska ohjelma oli huomattavasti nuoremmille.)
Sherlock Jakki
Sketsiä!
Snoukkaa!
Sohvaset
Supersisarukset
Suolaa ja pippuria
Sutaistusankari Roy
Syrhämä
Taikaplaneetta (Siirtyi Pikku Kakkosen puolelle, koska ohjelma oli huomattavasti nuoremmille.)
Taikuri Barbazan
Taisto – koulujen kisa
Täysi susi
Tallitytöt
Tero hoitaa
Tohtori Koira
Tenavat
Törmäyskurssi
Unelmien koulukuva
Urheiluhullut
Vasikantanssi
Velhot, jätit ja susihukkaset
Viidakkokirja
Villi tulevaisuus
Villit Futarit
Ystäväni Hevonen
Jenni
Aiheesta muualla

Galaxi