stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hyria ammattiopisto

| Hyria ammattiopisto |
| --- | --- |
 Hyrian Kauppalankadun toimipiste Hyvinkäällä.
Sijainti:  (Hyria koulutus) Torikatu 18, 05800 Hyvinkää
Koordinaatit:  60.6302°N, 24.8714°E
Rehtori:  Eile Särssi
Oppilaita:  2 400 nuoriso-opiskelijaa. Hyria koulutuksessa yht. 10 000, joista 3 900 suorittaa ammatillista perustutkintoa
Hyria ammattiopisto on osakeyhtiömuotoiseen Hyria koulutukseen kuuluva ammatillinen oppilaitos, jonka päätoimipiste sijaitsee Hyvinkäällä Sahanmäen kaupunginosassa. Oppilaitoksessa opiskeli vuonna 2015 runsas yhteensä 2 400 nuoriso-opiskelijaa.
Hyria koulutuksella on toimintaa kuudella paikkakunnalla, joista ammattiopiston toimitoja on seuraavilla viidellä paikkakunnalla: Hyvinkää, Hämeenlinna, Järvenpää, Lahti ja Riihimäki.
Hyria ammattiopiston osuus oli vuonna 60,3 prosenttia ja ammatillisen peruskoulutuksen 72,4 prosenttia koko Hyria koulutus Oy:n 41,2 miljoonan euron liikevaihdosta. Vuonna 2015 nuorten koulutus tuotti 775 tutkintoa. Opiskelijamäärällä mitattuna ammattiopiston suurin nuorisokoulutuksen osasto oli Liiketalous ja tietotekniikka, jota opiskeli 600 henkeä. Muita suuria osastoja olivat Sosiaali ja terveys (302 opiskelijaa), Rakennus- ja talotekniikka (252 opiskelijaa) ja Sähkö (229 opiskelijaa). Aikuiskoulutuksen (Hyria aikuisopisto) puolelta tutkintoja tehtiin vuonna 2015 yhteensä 581 kappaletta, joista perustutkintoja oli 328 kappaletta, erikoisammattitutkintoja 51 ja ammattitutkintoja 202 kappaletta.
Hyrian ammattiopiston opiskelijat valmistuivat ammattiin valtakunnallista ja maakunnallista keskiarvoa paremmin. Opetushallitus palkitsikin yhteistyössä Opetus- ja kulttuuriministeriön kanssa palkitsi oppilaitoksen vuonna 2014 kunniamaininnalla arvioidessaan Suomen ammatillisia oppilaitoksia koulutuksen läpäisyn edistämisestä.  Tätä saavutusta Hyria koulutus kuitenkin yleistää kertomalla olevansa "Suomen 3. paras ammatillinen oppilaitos." Vastaväitteenä myyntihenkiselle viestinnälle voidaan todeta, ettei Hyria kuitenkaan ole voittanut kertaakaan Opetushallituksen ammatillisen koulutuksen laatupalkintoa vuosien 2000–2014 kilpailuissa. Muista ammattioppilaitoksista kolme on voittanut vuosittain teemaltaan vaihtuvan laatupalkinnon jopa kolmesti ja kolme oppilaitosta kahdesti tänä 15 vuoden ajanjaksona.
Henkel

| Henkel |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Excellence is our Passion
Yritysmuoto:  kommandiittiyhtiö
ISIN:  DE0006048408, DE0006048432
Perustettu:  1876
Avainhenkilöt:  Hans Van Bylen
Kotipaikka:   Düsseldorf, Saksa
Tuotteet:  Pesu- ja puhdistusaineet, kosmetiikka, liimateknologiat
Liikevaihto:  15 605 milj. € (2011)päivitettävä
Liikevoitto:  1 253 milj. €päivitettävä
Henkilöstö:  47 265 (31.12.2011)päivitettävä
Kotisivu:  henkel.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Henkel on saksalainen kemianteollisuuden konserni, joka tuottaa kosmetiikkaa, pesuaineita ja liimoja.
Vuonna 1876 perustetulla Henkelillä oli vuonna 2011 noin 47 000 työntekijää ja toimintaa 125 maassa. Pääkonttori sijaitsee Düsseldorfissa. Vuonna 2012 Henkelin liikevaihto oli 16 510 miljoonaa euroa ja liikevoitto 2 335 miljoonaa euroa. Henkel on noteerattu DAX-pörssissä. Henkelin kansainvälisiä tuotemerkkejä ovat muun muassa Persil, Bref, Schwarzkopf, Fa, Pritt ja Loctite.
Pohjoismaissa Henkelin tuotemerkkejä ovat esimerkiksi Schwarzkopf, Barnängen, Loctite ja Pattex. Henkelillä on Pohjoismaissa noin 440 työntekijää, ja vuonna 2012 yrityksen liikevaihto Pohjoismaissa oli 207,6 miljoonaa euroa. Suomessa Tolu on Henkelin tuotemerkki.
Vuonna 2012 Henkel listattiin kuudentena vuotena peräkkäin Dow Jones Sustainability -indeksissä yrityksen maailmanlaajuisesti tekemän vahvan kestävyystyön ansiosta.
Historia

Vuonna 1876 Fritz Henkel perusti Saksan Aachenissa Henkel & Cie -nimisen yrityksen. Ensimmäinen Barnängen-saippua valmistettiin kuitenkin Ruotsissa jo vuonna 1873. Vuonna 1878 yritys aloitti saippuan ja puhdistusaineiden valmistuksen.selvennä Se myös lanseerasi Bleich-Soda-valkaisuaineen.
Vuonna 1907 Henkel lanseerasi Saksassa pesuaine Persilin ja Suomessa puhdistusaine Havin Mäntysuovan (nyk. Havu Mäntysuopa). Vuosina 1922 ja 1924 yritys laajensi Persilin myynnin myös Tanskaan ja Suomeen. Vuonna 1922 Henkel aloitti myös ensimmäisen liimatuotantonsa, joskin tuote tuli lähinnä yrityksen omaan käyttöön.
Vuosien 1923–1930 välillä Henkel perusti Pohjoismaissa useita yhtiöitä: vuonna 1923 Henkel & Co AS:in Kööpenhaminassa, vuonna 1925 Henkel Kemiskt-Tekniskt Aktiebolagin Tukholmassa sekä vuonna 1930 Henkel AS:n Oslossa ja Henkel & Cien Helsingissä. Vuonna 1931 Tukholman yhtiö osti Helioksen teknokemialliset tehtaat, joissa se alkoi seuraavana vuonna tuottaa Persiliä ja Vita Tvättbjörniä.
Vuonna 1954 Henkel lanseerasi Fa-saippuan ja pian sen jälkeen vuonna 1956 Plastic Paddingin Pohjoismaissa.
Ensimmäinen fosfaatiton pesuaine lanseerattiin Saksassa vuonna 1983. Vuonna 1985 Saksan DAX-pörssi myös huomioi Henkelinselvennä.
1990–2000-luvuilla Henkel laajentui ja osti useita tuotemerkkejä vahvistaen asemaansa useilla eri markkinoilla. Vuonna 1992 Barnängenin oston jälkeen Henkelin pohjoismainen toiminta yhdistyi, jolloin syntyi Henkel Norden AB. Yhtiön pääkonttori on Tukholmassa. Vuonna 1995 Henkel osti Hampurissa toimivan hiustuotemerkin Hans Schwarzkopf GmbH:n ja vuonna 1997 liimayritys Loctiten ja suomalaisen pesuaineyritys Hackman Havin. Vuonna 2004 Henkel osti vielä Dial Coperationin Yhdysvalloissa ja vuonna 2008 National Starchin liima- ja elektroniikkatoiminnot.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henkel Wikimedia Commonsissa
Hinata Kida

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Hinata Kida
Syntymäaika: 4. heinäkuuta 2000 (ikä 24)
Syntymäpaikka: Osaka, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 171 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2017–2018 2019– | Cerezo Osaka Avispa Fukuoka | 0 (0) 10 (0) |
Maajoukkue
| 2019 | Japani U-20 |  |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Hinata Kida (jap. 喜田 陽, Kida Hinata; s. 4. heinäkuuta 2000 Osaka) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Kida kuului Japanin U-20 joukkueeseen alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2019.
Aiheesta muualla

Soccerway
Hosiojärvi (Ylitornio, Kivilompolo)

| Hosiojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylitornio
Koordinaatit:  66°16′58″N, 24°19′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Hosiojoki 
Järvinumero:  67.918.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,7 m  
Rantaviiva:  4,81468 km  
Pinta-ala:  74,916 ha  
Tilavuus:  0,00189333587 km³ 
Keskisyvyys:  2,53 m  
Suurin syvyys:  7,6 m  
Saaria:  4 
 fiHosiojärvi 
Hosiojärvi  on Lapissa Ylitorniolla Kivilompolon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 75 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Sillä on neljä saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,25 hehtaaria. Kaikki neljä saarta ovat kooltaan aarin ja hehtaarin väliltä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,9 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0019 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 7,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Portimojärven alueella (67.91), jonka Kallijoen valuma-alueeseen (67.918) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,7 metriä mpy.
Hatunvaara

Hattefjellet
| --- | --- |
Sijainti:  Tromssan lääni,  Norja
Vuoristo:  Skandit
Korkeus merenpinnasta:  1 205 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Hatunvaara (norj. Hattefjellet, pohjoissaameksi Háhttavárri) on Skandeilla sijaitseva vuori Tromssan lääniin kuuluvassa Omasvuonon kunnassa, Norjassa. Se sijaitsee Kitdalenin pohjoispuolella. Vuoren korkein kohta on 1 205 metriä merenpinnan tasoa ylempänä.
Herbert James Draper

Herbert James Draper
Herbert James Draper (marraskuu 1864 Lontoo – 22. syyskuuta 1920 Lontoo) oli englantilainen taidemaalari, jonka tyylisuunta oli klassismi.
Draper syntyi Lontoossa ja kävi koulua Bruce Castlessa Tottenhamissa, jonka jälkeen siirtyi opiskelemaan taidetta Lontoon Royal Academy of Arts -taideakatemiaan. Hän vieraili useasti Roomassa ja Pariisissa voitettuaan kuninkaallisen taideakatemian kultamitalin. Vuonna 1891 hän meni naimisiin ja sai vaimonsa kanssa tyttären nimeltä Yvonne. Hän kuoli 56-vuotiaana kotonaan Abbey Roadilla valtimonkovettumatautiin.
Suurin osa Draperin taiteesta liittyi antiikin Kreikan mytologiaan. Hänen maalauksensa The Lament for Icarus (1898) voitti kultaa Pariisin vuoden 1900 maailmannäyttelyssä. Hän myös maalasi Drapers Hallin katon. Myöhemmin Draper alkoi keskittyä enemmän muotokuviin, koska mytologisen taiteen suosio väheni. Hän olikin eläessään suosittu muotokuvien maalaaja, vaikka viimeisinä elinvuosinaan hän ei ollutkaan enää niin tunnettu.
Galleria

Study for the Foam Sprite
The Lament for Icarus
Ida Draper
Ulysses and the Seirens
Sea Melodies
Art and the Jade
The Water Nymph
Lisää aiheesta

Toll, Simon: Herbert Draper 1863–1920: A Life Study
Hermeettinen

Hermeettinen voi tarkoittaa:
Hermetismi, joukkoa filosofisia ja uskonnollisia liikkeitä.
Hermetic Order of the Golden Dawn, joka suomennetaan Kultaisen aamunkoiton hermeettinen sääntökunta eli Kultainen aamunkoitto.
Hermetica eli hermeettinen kirjallisuus
Hermeettinen sulku eli ilmatiivistä sulkua.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hermeettinen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Haugesundin lentoasema

| Haugesundin lentoasema> Haugesund lufthavn |
| --- | --- |

IATA-koodi:  HAU
ICAO-koodi:  ENHD
Koordinaatit:  59°20′42″N, 5°12′30″E
Ylläpitäjä:  Lufthavndrift AS
Valmistumisvuosi:  1975
Korkeus:  23,2 m
Matkustajamäärä (2022):  510 117
Haugesundin lentoasema (norj. Haugesund lufthavn) on Norjan Rogalandin läänissä, Karmøyn kunnassa Haugesundin lähellä sijaitseva lentoasema. Se avattiin vuonna 1975, ja ensimmäinen matkustaja oli kuningas Olavi V, joka avajaisissa matkusti lentoasemalta Haugesundin urheilukentälle helikopterin kyydissä. Vuonna 2019 lentoaseman ylläpito siirtyi 20 vuoden ajaksi Avinorilta yksityiselle Lufthavndrift AS -yhtiölle osana Solbergin hallituksen aloittamaa kokeilua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haugesundin lentoasema Wikimedia Commonsissa
Hanspeter Latour

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Hanspeter Latour
Syntymäaika: 4. kesäkuuta 1947 (ikä 77)
Syntymäpaikka: Thun, Bernin kantoni, Sveitsi
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
|  |  FC Thun  FC Le Locle  FC Thun  BSC Young Boys |  |
Valmennusura
1974–1978 1978–1983 1983–1996 1997–1998 1998–1999 1999–2000 2001–2005 2005–2006 2006 2007–2009:  FC Dürrenast  FC Thun  FC Solothurn  Grasshoppers  FC Baden  FC Wil  FC Thun  Grasshoppers  1. FC Köln  Grasshoppers
Hanspeter Latour (s. 4. kesäkuuta 1947) on sveitsiläinen jalkapallovalmentaja ja entinen maalivahti.
Ura pelaajana

Latour aloitti peliuransa FC Thunin joukkueessa 1964. Hän etsi peliaikaa myös FC Le Loclesta ja BSC Young Boysista, kunnes lopetti maalivahtiuransa 1974 vain 27-vuotiaana.
Ura valmentajana

Latour aloitti valmennusuransa 1974 FC Dürrenastin päävalmentajana. Hän valmensi Sveitsin alasarjoissa pelanneita FC Thunia ja FC Solothurnia, kunnes siirtyi vuonna 1997 Grasshopper-Club Zürichin apuvalmentajaksi. Yhden apuvalmentajakauden jälkeen hän siirtyi kaudeksi FC Badeniin ja sieltä FC Wiliin. Vuonna 2001 hän palasi jälleen FC Thuniin, ja toinen päävalmentajakausi seurassa nosti Latourin nimen tietoisuuteen, sillä hänen johdollaan piskuinen Thun nousi Sveitsin pääsarjaan kauden 2001–2002 päätteeksi.
Latour luotsasi Thunia pääsarjassakin hyvällä menestyksellä, mikä huipentui kauden 2004–2005 mestaruushopeaan. Kauden jälkeen hän siirtyi Grasshopper-Club Zürichin peräsimeen, mutta pesti jäi vain puolen kauden mittaiseksi Latourin siirryttyä tammikuussa 2006 Saksan Bundesliiga-seura 1. FC Kölnin peräsimeen. Latour ei onnistunut luotsaamaan Kilipukkeja kuiville, vaan seura putosi kauden päätteeksi 2. Bundesliigaan. Latour jatkoi kuitenkin tehtävissään, kunnes huono kauden alku toi potkut marraskuussa 2006.
Kesällä 2007 Latour palasi valmennustehtäviin ja Grasshopper-Club Zürichin päävalmentajaksi. Latourin johdolla Grasshoppers tavoitteli kirkkainta kärkeä Sveitsin liigassa, mutta kohtalona oli kaksi neljättä sijaa. Kauden 2008–2009 jälkeen Latour sai potkut tehtävistään.
Honshunpihta

| Honshunpihta |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Havupuut Pinophytina
Luokka::  Havupuut Pinopsida
Lahko::  Pinales
Heimo::  Mäntykasvit Pinaceae
Suku::  Pihdat Abies
Laji::  mariesii
Kaksiosainen nimi
 Abies mariesii  Mast., 1879 
Katso myös
   Honshunpihta Wikispeciesissä   Honshunpihta Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Honshunpihta (myös muodossa honsunpihta tai honšunpihta) eli aomorinjalokuusi (Abies mariesii) on pihtalaji. Lajia tavataan Japanissa, Honshūn saaren keski- ja pohjoisosien vuorilla. Se on suuri, ainavihanta paljassiemeninen puu, jonka runko voi kasvaa 15–30 metriä korkeaksi ja halkaisijaltaan yli 0,8 metriä paksuksi. Honshunpihta viihtyy Honshūn pohjoisosissa 750–1 900 metrin korkeudessa ja Honshūn keskiosissa 1 800–2 900 metrin korkeudessa paikoilla, joilla sataa paljon ja joilla on kesäisin viileää sekä kosteaa ja talvella sataa paljon lunta.
Honshunpihdan lehdet ovat neulanmuotoisia, littanoita neulasia ja ne ovat 1,5–2,5 senttimetriä pitkiä ja 2 millimetriä leveitä. Neulaset ovat mattapintaisia ja tummanvihreitä. Honshunpihdan kävyt ovat 5–11 senttimetriä pitkiä ja 3–4 senttimetriä leveitä. Käpyjen väri on tummanvioletinsininen.
Honshunpihtaa käytetään joskus puisto- ja pihapuuna.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Abies mariesii
Huppukuhankeittäjä

| Huppukuhankeittäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kuhankeittäjät Oriolidae
Suku::  Kuhankeittäjät Oriolus
Laji::  xanthornus
Kaksiosainen nimi
 Oriolus xanthornus  (Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Huppukuhankeittäjä Wikispeciesissä   Huppukuhankeittäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Huppukuhankeittäjä (Oriolus xanthornus) on kuhankeittäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Huppukuhankeittäjää tavataan laajalla alueella Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa. Sitä on kuvattu yleiseksi, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Hiidenjärvi (Sotkamo)

| Hiidenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Sotkamo
Koordinaatit:  63°47′50″N, 28°14′08″E
Järvinumero:  04.647.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  222,3 m 
Rantaviiva:  8,3 km 
Pinta-ala:  1 km² 
Tilavuus:  0,00812 km³ 
Keskisyvyys:  8,1 m 
Suurin syvyys:  28,8 m 
 fiHiidenjärvi 
Hiidenjärvi  on paikoin syvä ylänköjärvi Sotkamon eteläosassa Kainuussa. Sen pinta-ala on yksi neliökilometri. Etäisyys Kajaanista on 53 kilometriä eteläkaakkoon. Kainuun, Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan maakuntarajat kohtaavat noin seitsemän kilometriä Hiidenjärveltä kaakkoon.
Maantiede

Hiidenjärven pituus etelästä pohjoiseen on 2,7 kilometriä. Saaria on kaksi, niillä ei ole karttanimiä. Pienet niemimaat jakavat järveä useisiin lahtiin (Eteläpää, Uuranlahti, Jokilahti, Pohjoislahti). Noin kolmannes järvestä on vähintään 10 metriä syvä. Syvin kohta, 29 metriä, sijaitsee itärannan lähellä.
Hiidenjärven alavalla länsirannalla on kulttuurimaisemaa, itäranta on osin jyrkkä ja kohoaa paikoin noin 60 metriä järven pintaa korkeammalle. Järven itä- ja koillispuolella sijaitsee Hiidenvaaran luonnonsuojelualue.
Hiidenjärven vesitilavuus on 8 122 000 kuutiometriä.
Hiidenjärvi (04.647.1.007) kuuluu Suuri-Petäisen valuma-alueeseen (04.647), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Nurmijoen alue (04.64) ja ensimmäinen Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Hiidenjärvi on kolmanneksi laajin Suuri-Petäisen valuma-alueen 36:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajimmat ovat Suuri-Petäinen ja Ukonjärvi.
Suomessa on kahdeksan Hiidenjärvi-nimistä vakavettä. Sotkamon Hiidenjärvi on niistä kolmanneksi laajin.
Henkeen ja vereen (albumi)

| Henkeen ja vereen Förgjord |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 23. elokuuta 2006
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 66.19
 Levy-yhtiö: Hammer of Hate
Förgjordin muut julkaisut
|   | Henkeen ja vereen 2006 | Ajasta ikuisuuteen 2008 |
Henkeen ja vereen on suomalaisen black metal -yhtyeen Förgjordin kokoelma-albumi. Se julkaistiin vuonna 2006 levymerkillä Hammer of Hate.
Albumi sisältää yhtyeen kaksi varhaista demoa sekä ennen julkaisematonta materiaalia. Levy on jaoteltu neljään osaan.
Kappaleet

Vihasta voimani – 4.26
Fratres Militiae Inferi – 3.35
Tie, totuus & kuolema – 5.17
Valtaistuimellasi – 5.00
Kolme naulaa – 5.30
Korpilaki – 4.47
Corpus Christi – 5.40
Stigmat – 4.33
Halloween Theme – 1.35
Kaksitoista puukoniskua – 5.05
Epätoivon virta – 7.51
Rippeet – 5.32
Kunnes minusta aika jättää – 4.49
Outro – 2.39
Arvostelut

Imperiumi: 6½/10
Aiheesta muualla

Henkeen ja vereen (albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Henkeen ja vereen (albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Hevonpalot

| Hevonpalot |
| --- | --- |
 Pensashevonpalko Hippocrepis emerus
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Alaheimo::  Faboideae
Suku::  Hevonpalot Hippocrepis  L.
Katso myös
   Hevonpalot Wikispeciesissä   Hevonpalot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hevonpalot (Hippocrepis) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 33 lajia, joita esiintyy Länsi-Euroopasta Lounais-Aasiaan ja Afrikkaan.
Hevonpalkolajeja

nystyhevonpalko (Hippocrepis comosa)
kurehevonpalko (Hippocrepis constricta)
pensashevonpalko (Hippocrepis emerus)
koukkuhevonpalko (Hippocrepis multisiliquosa)
marokonhevonpalko (Hippocrepis salzmannii)
etelänhevonpalko (Hippocrepis unisiliquosa)
Aiheesta muualla

Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Hevonpalot (Hippocrepis)
Suomen Lajitietokeskus: Hevonpalot – Hippocrepis
ITIS: Hippocrepis (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Hippocrepis (englanniksi)
Hjerkinn

Hjerkinnin ampuma-alue
Hjerkinn on kylä Dovressa, Norjassa, Opplandin läänissä. Se on yksi Norjan kuivimmista paikoista vain 222 mm vuotuisella sademäärällään. Dovrebanenin junat menevät kylän ohi päivittäin. Valtatie E6 menee myös kylän läpi. Norjan armeijan ampuma-alue sijaitsee Hjerkinnissä.
Hosiolampi (Kouvola)

| Hosiolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala)
Koordinaatit:  60°58′45″N, 27°03′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  oja Parkkolampeen 
Järvinumero:  14.184.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,3 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,568 km  
Pinta-ala:  1,899 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHosiolampi 
Hosiolampi  on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Tirvan pohjoispuolella sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,3 metriä mpy.
Hanstholm

| Hanstholm |
| --- | --- |
 Hanstholm
 Koordinaatit: 57°6′N, 8°37′E 
Valtio:  Tanska
Hallintoalue:  Region Nordjylland
Kunta:  Thistedin kunta
Perustettu (kunta):  1970
Liitetty Thistediin:  2007
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama
 
 http://www.hanstholm.dk/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hanstholm on kalastajakylä ja tärkeä autolautta- ja kalastussatama Tanskassa Pohjanmeren rannalla Vendsyssel-Thyn saarella Pohjois-Jyllannissa. Hanstholmin taajamassa oli 2340 asukasta 2006.
Historia

Toisen maailmansodan aikana saksalaiset linnoittivat aluetta voimakkaasti rannikkotykistönsä käyttöön, tavoitteenaan kontrolloida meriliikennettä Skagerrakille yhdessä etelä-Norjan Kristiansandiin asennetun rannikkotykistöpatterin kanssa. Alueella on edelleen nähtävissä bunkkerien ja muiden linnoitusjärjestelmien jäänteitä.
Hanstholm oli aluksi nimenä 6 x 2 km kokoiselle kalkkikiviniemekkeelle, jonka mukaan paikalle muodostunut taajama sai nimensä 1960-luvulla. Hanstholmin kunta (Hanstholm kommune) muodostettiin 1. huhtikuuta 1970 kahdeksasta seurakuntapiiristä (tansk. sogn) . Se oli itsenäinen kunta 1. tammikuuta 2007 saakka, jolloin se Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä muodosti yhdessä Thistedin ja Sydthyn kuntien kanssa Thistedin uuden kunnan.
Hanstholmin satama

Hanstholmin satama otettiin käyttöön 1967 ja on Tanskan uusin matkustaja- ja kalastussatama.
Hanstholmista menee säännöllisesti autolauttavuoroja Färsaarille, Islantiin, Shetlandinsaarille ja Norjaan (Egersundiin, Haugesundiin, Bergeniin ja Kristiansandiin).
Aiheesta muualla

Turismi-informaatiota
Hanstholmin satama
Hanstholmin museoita
Hanstholmin linnoitus (Arkistoitu – Internet Archive)
Hanstholmin satamaa
Satama-aluetta
Alueen kartta
Hosiolammi

| Hosiolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°06′42″N, 24°47′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ormajoen valuma-alue (35.79)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.791.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,7 m  
Rantaviiva:  0,407 km  
Pinta-ala:  1,175 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHosiolammi 
Hosiolammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,7 metriä mpy.
Hinauspalvelu

Hinauspalvelu tarkoittaa palvelua, jossa ajokelvoton ajoneuvo kuljetetaan vahinkopaikalta määränpäähän, joka voi olla korjaamo, romuttamo, välivarasto tai vakuutusyhtiön tarkastuspiste. Palvelu kattaa myös tieltä suistuneen tai juuttuneet ajokelvollisen ajoneuvon auttamisen takaisin tielle. Hinauspalveluihin voidaan laskea myös ajoneuvon korjaaminen tienpäällä. Tällöin voidaan myös puhua tiepalvelusta. Hinauspalvelun tarkoitus on auttaa, kun matkaa ei voida tapahtumahetkellä jatkaa omin voimin.
Historia

Ammattimainen hinaustoiminta käynnistyi Suomessa 1960-luvulla autoistumisen myötä. Silloin oli kuitenkin yleisempää turvautua ei-kaupalliseen apuun. Hinauksessa auttoivat usein tuttavat tavallisilla autoilla tai traktoreilla. Tekniikan Maailma antoi jutuissaan ohjeita omatoimihinaukseen ja hinausköyden kiinnittämiseen eri automalleissa.