stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Henrik Zetterberg
Saavutuksia

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko . Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko . Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko . Olympialaiset  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko . |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Torino 2006 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Sotši 2014 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Riika 2006 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Helsinki 2003 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Hannover 2001 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Tukholma 2002 | jääkiekko |  |
NHL-varaus 1999 7. kierros (210. pelaaja) Detroitiin
Elitserienin vuoden tulokas 2001
MM-kisat: 2001 (pronssia), 2002 (pronssia), 2003 (hopeaa), 2006 (kultaa)
Elitserienin paras pelaaja 2002
NHL:n tulokkaiden tähtikentässä 2003
Elitserienin paras pistemies 2005
olympiakisat 2006 (kultaa)
NHL:n tähdistöottelu 2007
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henrik Zetterberg Wikimedia Commonsissa
Henrik Zetterbergin virallinen kotisivu
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Mikael Tellqvist | Vuoden tulokas (SHL) 2001 | Seuraaja: Rolf Wanhainen |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Mikael Renberg | Guldpucken 2002 | Seuraaja: Niklas Andersson |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Nicklas Lidström Erik Karlsson | Viking Awardin voittaja 2007, 2008 2013 | Seuraaja: Nicklas Bäckström Alexander Steen |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Scott Niedermayer | Conn Smythe Trophyn voittaja 2008 | Seuraaja: Jevgeni Malkin |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Mike Fisher | NHL Foundation Player Awardin voittaja 2013 | Seuraaja: Patrice Bergeron |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Andrew Ference | King Clancy Memorial Trophyn voittaja 2015 | Seuraaja: Henrik Sedin |
Kortelampi (Hankasalmi)

| Kortelampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Hankasalmi
Koordinaatit:  62°25′42″N, 26°31′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kuuhankaveden valuma-alue (14.37)
Laskuoja:  oja Suoliveteen 
Järvinumero:  14.372.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,7 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  360 m  
Rantaviiva:  2,822 km  
Pinta-ala:  33,436 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKortelampi 
Kortelampi  on Keski-Suomessa Hankasalmella Kortteisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 33 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Kuuhankaveden valuma-alueella (14.37), jonka Hankaveden alueeseen (14.372) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,7 metriä mpy.
Kymppisanomat

Kymppisanomat oli Ylivieskassa ilmestynyt, ilmaisjakeluna jaettu sanomalehti. Lehden ensimmäinen numero julkaistiin 31.10.2013 ja viimeinen 22.12.2016. Lehden päätoimittaja oli Kati Järvenpää. Lehteä julkaisi Kustannusosakeyhtiö Alfasanomat Oy. Lehden jakelumäärä oli 7600 kappaletta.
Aiheesta muualla

Kymppisanomat (Arkistoitu – Internet Archive)
Kärsämäen lentokenttä

Kärsämäen lentokenttä (ICAO: EFKR) on Kärsämäellä kunnan keskustan tuntumassa sijaitseva lentopaikka.
Kärsämäen lentokentän kivituhka-, sora- ja nurmipäällysteisen kiitotien pituus on 700 metriä ja leveys 10 metriä. Kentällä on pieni terminaalirakennus, puinen lentokonehalli ja tuulipussi. Polttoainepistettä ei ole. Leirintäalue on 200 metrin päässä kentästä. Kenttää ylläpitää Kärsämäen kunta ja kiitotie aurataan myös talvisin.
Hevoskastanja

| Balkaninhevoskastanja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Saippuamarjakasvit Sapindaceae
Suku::  Hevoskastanjat Aesculus
Laji::  hippocastanum
Kaksiosainen nimi
 Aesculus hippocastanum  L. 
Katso myös
   Hevoskastanja Wikispeciesissä   Hevoskastanja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hevoskastanja eli balkaninhevoskastanja (Aesculus hippocastanum) on suuri puu, jota kasvaa luonnonvaraisena Balkanin vuoristoissa, Kreikassa, Albaniassa, Pohjois-Makedoniassa, Serbiassa ja Bulgariassa. Hevoskastanjaa käytetään koristepuuna laajasti lauhkealla vyöhykkeellä, ja sitä voidaan käyttää istutettuna koristepuuna hyvämaaperäisillä, aurinkoisilla ja avarilla paikoilla Suomen etelärannikolla. Hevoskastanjaa käytetään puistopuuna, mutta harvoin katupuuna, koska sen kuori vioittuu herkästi. Hevoskastanjan etuna on kirvattomuus esimerkiksi verrattuna puistolehmukseen, mutta hevoskastanjan siitepöly saattaa haitata allergisia henkilöitä. Suomessa hevoskastanjalla ei ole tuholaisia. Hevoskastanjan siemenet eivät ole syötäviä. Hevoskastanjan lehdet, kukat ja siemenet sisältävät myrkyllistä eskuliinia (C15H16O9) ja eskiinia (C55H86O24).
Kuvaus

Balkaninhevoskastanja kasvaa noin 15 metriä korkeaksi ja avoimella paikalla sen latvuksesta voi tulla jopa kymmenen metriä leveä. Sen lehdet koostuvat 5–7 lehdykästä, joiden syysväri on keltainen. Kukinto on valkoinen, pystyasentoinen, terttumainen ja hedelmä piikkikuorinen. Kypsä hedelmä halkeaa ja sen sisältä pulpahtaa kiiltävä punaruskea siemen. Hedelmät eivät ole syötäviä. Parhaiten laji viihtyy tuoreessa, runsasravinteisessa, multavassa ja mielellään kalkkipitoisessa maassa.
Koristekasvikäyttö

Hevoskastanja ei siedä kuumia kesiä, minkä vuoksi se menestyy Pohjois-Euroopassa ja etelämpänä vuoristoissa ja varjossa. Ruotsiin balkaninhevoskastanja tuotiin 1600-luvulla. Se kestää suolaa, mutta kuori vioittuu helposti.
Hevoskastanja on erittäin yleinen puu Ukrainan pääkaupungin Kiovan keskustassa, minkä vuoksi on sanottu, että kaupungin läpi voi kävellä poistumatta hetkeksikään kastanjoiden varjoista.
Koristekasvikäyttö > Puutarhakasvina Suomessa

Suomessa hevoskastanja menestyy parhaiten menestymisvyöhykkeillä I ja II, mahdollisesti myös vyöhykkeellä III. Taimet ovat talvenarkoja, mutta lajin talvenkestävyys paranee puun vanhetessa. Siemenet valmistuvat Etelä-Suomessa syksyllä, ja ne on kylvettävä syksyllä, sillä hevoskastanja tarvitsee kylmän kauden itääkseen. Ennen kylvöä siemenen pitää pysyä kosteana, joten sitä voi säilyttää vaikkapa kosteisiin talouspapereihin käärittynä viileässä paikassa, esimerkiksi ulkona. Hevoskastanja viihtyy parhaiten avaralla ja aurinkoisella paikalla, ja kasvaa lopulta tuuhealatvaiseksi puuksi. Sitä voidaan myös kasvattaa ruukussa, jolloin sekaan on hyvä sekoittaa väliainetta, kuten hiekkaa tai kevytsoraa. Pohjoisimmat havainnot Suomessa ovat Vaasan ympäristöstä ja Kyrönjoen alajuoksulta.
Muuta

Hevoskastanja on yksi druidien puuhoroskooppiin kuuluvista 22 puulajista. Hevoskastanjoita käytetään myös luonnonväriaineina, joiden avulla saadaan keltaista ja ruskeaa väriainetta.
Hevoskastanja on myös Nora Flemingin 2005 luoma puuvillakangaskuvio. Hevoskastanja-aiheinen kangas on ollut myös Marimekko-kankaana leningissä.
Lajikkeita

Aesculus hippocastum 'Baumannii'
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Balkaninhevoskastanja (Aesculus hippocastanum)
Arboretum Mustila: (Balkanin)hevoskastanja (Aesculus hippocastanum) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Aesculus hippocastanum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Aesculus hippocastanum (englanniksi)
Flora of China: Aesculus hippocastanum (englanniksi)
Mary C. McLellan: Horse Chestnut (Aesculus hippocastanum) (pdf) (englanniksi)
European Medicines Agency Evaluation of Medicines for Human Use: Assessment report on Aesculus hippocastanum, London, 16 July 2009 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf) (englanniksi)
Hevoskastanjan lehtiä ja kukkia
Hevoskastanjan piikkikuorisia hedelmiä
Identiteetti, perinteet ja itsemääräämisoikeus

Identiteetti, perinteet ja itsemääräämisoikeus oli lyhytikäinen poliittinen ryhmä Euroopan parlamentissa, joka syntyi tammikuussa 2007 ja hajosi saman vuoden marraskuussa. Ryhmään kuului erilaisia kansallismielisiä puolueita.
Sen ohjelman kuvattiin kannattavan maahanmuuton rajoittamista ja vastustavan EU:n perustuslain säätämistä ja Turkin EU-jäsenyyttä. Ranskalainen poliitikko Bruno Gollnisch kuvasi sen perustuvan kristillisille arvoille ja ihmisoikeuksille. Lehdistö ja Anti Semitism International -liike katsoivat ryhmittymän puolueiden olevan äärioikeistolaisia, ulkomaalais- ja juutalaisvastaisia ja fasistisia. .
Ryhmä perustettiin 9. tammikuuta 2007 ja Euroopan parlamentin puhemies Josep Borrell tunnusti sen 15. tammikuuta istunnon alussa. Ryhmän jäsenmäärä ylitti juuri kahdenkymmenen edustajan ja kuuden maan rajan, joka tuolloin vaadittiin poliittisen ryhmän tunnustamiseen ja EU:n rahoitukseen. Ryhmän johtaja oli Bruno Gollnisch.
Ryhmä hajosi 14. marraskuuta 2007 Suur-Romania-puolueen edustajien vetäydyttyä siitä italialaisen Alessandra Mussolinin heidän mielestään romanialaisia loukkaavien lausuntojen vuoksi.
Jäsenet > Belgia

Philip Claeys, Koenraad Dillen, Frank Vanhecke; Vlaams Belang
Jäsenet > Britannia

Ashley Mote; sitoutumaton, ennen United Kingdom Independence Party
Jäsenet > Bulgaria

Dimitar Stojanov; Natsionalen Sǎyuz ATAKA
Jäsenet > Italia

Alessandra Mussolini; Alternativa Sociale
Luca Romagnoli; Fiamma Tricolore
Jäsenet > Itävalta

Andreas Mölzer; Freiheitliche Partei Österreichs (Itävallan vapauspuolue)
Jäsenet > Ranska

Bruno Gollnisch, Carl Lang, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Jean-Claude Martinez, Lydia Schenardi; Front national
Jäsenet > Romania

Daniela Buruiană, Eugen Mihăescu, Viorica Moisuc, Petre Popeangă, Cristian Stănescu; Partidul România Mare (Suur-Romania puolue)
Kortelampi (Hankasalmi, Ristimäki)

| Kortelampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Hankasalmi
Koordinaatit:  62°28′06″N, 26°18′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kuusveden–Kynsiveden alue (14.35)
Laskuoja:  oja Pajulampeen 
Järvinumero:  14.359.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,5 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,588 km  
Pinta-ala:  1,866 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKortelampi 
Kortelampi  on Keski-Suomessa Hankasalmella Ristimäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Kuusveden–Kynsiveden alueella (14.35), jonka Ohenlammen valuma-alueeseen (14.359) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,5 metriä mpy.
Kunnarlantie

| Kunnarlantie> Gunnarsvägen |
| --- | --- |
Maa:  Suomi
Tieluokka:  yhdystie
Pituus:  6,5 km
Alkupiste:  Bemböle
Reitti:  Ristimäki (1,6 km) Oittaa (2,7 km) Kalmari (4,2 km) Pirttimäki (5,9 km)
Päätepiste:  Kunnarla (6,5 km)
Päällyste:  asfaltti
Kaistaluku:  kaksikaistainen
Kunnarlantie (ruots. Gunnarsvägen) on noin 6,5 kilometriä pitkä etelä–pohjoissuuntainen tie Pohjois-Espoossa. Sen numero on 11337. Tien nimi johtuu siitä, että se kulkee Kunnarlan kaupunginosan läpi.
Tie alkaa Bembölestä seututie 110:n risteyksestä, johon päättyy etelästä tuleva Espoontie. Risteyksen itäpuolella seututien 110 nimi on Turuntie ja länsipuolella Nupurintie.
Pian risteyksen jälkeen Kunnarlantie ylittää Kehä III:n ja jatkuu sen jälkeen kohti pohjoista. Tie on mutkainen mutta hyväkuntoinen, koska se on kunnostettu välillä Kalmari–Kunnarla vuosina 2018–2019 ja välillä Bemböle–Kalmari vuonna 2020. Aikaisemmin tie oli huonokuntoinen.
Suurimman osan matkasta tie kulkee Bodominjärven länsireunalla. Tien varrella sijaitsevat muun muassa Oittaan ulkoilualue, Oittaan kartano ja Pirttimäen ulkoilualue. Myös Kellonummen hautausmaa sijaitsee lähellä Kunnarlantietä.
Tiellä kulkee HSL-liikenteeseen kuuluva linja-autolinja 246 (Espoon keskus – Röylä).
Tie päättyy Kunnarlaan Velskolantien risteykseen, josta eteenpäin jatkuu Bodomintie.
Rakennuksia ja paikkoja tien varrella

Oittaan ulkoilualue
Oittaan kartano
Pirttimäki
Risteykset etelästä pohjoiseen

Turuntie (itään) ja Nupurintie (länteen); samasta risteyksestä etelään jatkuu Espoontie.
Kehä III (Bembölen liittymä)
Alamyllynpolku (länteen)
Torpanmäki (itään)
Vesirattaanmäki (länteen)
Kornnäs (länteen)
Lehtokuja (itään)
Rantaojantie (koilliseen)
Lukkarinojantie (lounaaseen)
Oittaantie (itään)
Kellonummentie (länteen)
Aurinkoniityntie (länteen)
Kalmarinranta (koilliseen)
Kalmarintie (lounaaseen)
Pihapirtintie (luoteeseen)
Savupirtintie (länteen) ja Savupirtinkuja (etelään)
Velskolantie (luoteeseen); samasta risteyksestä pohjoiseen jatkuu Bodomintie.
Kuoleman koetukset

| Kuoleman koetukset> Trials of Death |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Darren Shan
Kieli:  englanti
Genre:  nuortenkirjallisuus, kauhu
Julkaistu:  2001
Suomennos
Suomentaja:  Kaijamari Sivill
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2006
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  164
ISBN:  951-31-3564-0
Sarja: Darren Shanin tarina
Edeltävä:  Vampyyrivuori
Seuraava:  Vampyyriprinssi
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuoleman koetukset on Darren Shanin tarina -kirjasarjan viides osa, jonka on kirjoittanut Darren Shan. Alkuteos on ilmestynyt 2001. Teoksen on suomentanut Kaijamari Sivill. Suomeksi kirja on ilmestynyt Tammen kustantamana, 1. painos vuonna 2006 ja 2. painos 2007.
Juoni

Darren Shanin on läpäistävä viisi kuolemanvaarallista koetta todistaakseen olevansa kelpo vampyyri. Hän ei voi kieltäytyä eikä epäonnistua – ainoa vaihtoehto on kuolema. Koettuaan vesilabyrintin, neulapolun ja lieskasalin kauhut, Darren on kehnossa kunnossa. Kuitenkin hänen on pakko taistella kahta hullua villisikaa vastaan, ja melkein kuoleekin, ellei siniviitta Harkat Muldz olisi tullut hätiin. Tämän jälkeen Darren tuomitaan kuolemaan, koska ei selvinnyt koetuksesta. Hän karkaa vuorelta, mutta eteen osuu valtava joukko vampaneeseja. Miten he olivat päässeet vuoreen, oliko vampyyrien joukossa petturi? Darren lähtee karkuun, kun hänen ystävänsä tapetaan. Hän pääsee takaisin Viimeisen matkan saliin ja kun vampaneesit saavat hänet kiinni. Hän yrittää hypätä virran yli, mutta tietää epäonnistuvansa. Hän putoaa virtaan ja jää kiveen roikkumaan. Häntä yritetään pelastaa, mutta hän halua koskea pelastajaansa. Lopulta hän irrottaa otteen kivestä ja lähtee ajautumaan kohti virran loputtomia aaltoja.
Laatutakuu

Suomen Laatutakuu Palvelut Oy eli Laatutakuu on vuonna 1993 perustettu yritys, joka tarjoaa siivous- ja kiinteistönhuoltopalveluita yrityksille ja asuinkiinteistöille. Laatutakuu on Suomen kolmanneksi suurin franchise-ketju. Laatutakuulla on itsenäisiä yrittäjiä 165 ja toimintaa yli 50 paikkakunnalla. Laatutakuu nimettiin vuoden 2002 puhtausalan yritykseksi. Vuonna 2007 Laatutakuu voitti vuoden franchising-ketju -tittelin. Yritys on osa ISS Palveluja.
Laatutakuu rekrytoi alalle yrittäjiksi haluavat, kouluttaa heidät, antaa heille valmiit toimintamallit ja tukipalvelut korvausta vastaan. Koulutettavista tulee itsenäisiä yrittäjiä, jotka tarjoavat omille asiakkailleen siivous- ja kiinteistönhuoltopalveluita. Tunnustusta omalla toimialallaan Laatutakuu on saanut laatumittareiden kehittämistyöstään. Vuonna 2009 Laatutakuun työkalu yrittäjien oman yritystoiminnan analysoimiseen valittiin edustamaan Suomea International Franchise Marketing Awards -kisassa.
Laatutakuun liikevaihto oli 3,7 miljoonaa euroa vuonna 2020.
Aiheesta muualla

Laatutakuun kotisivut
Laatutakuu-lehden blogiversio
ISS-konsernin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Franchising -yhdistyksen kotisivut
Käpinniemen kalliomaalaus

| Käpinniemen kalliomaalaus> Sijainti |
| --- | --- |
 Käpinniemen kalliomaalaus
Koordinaatit:  61°56′5.5513″N, 24°43′26.7826″E
Valtio:  Suomi
Historia
Tyyppi:  kalliomaalaus
Huippukausi:  kivikausi
Kaupunki:  Jämsä
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Käpinniemen kalliomaalaus sijaitsee Jämsän Kuorevedellä Kuoreveden Käpinniemessä Keski-Suomessa. Kalliomaalaukset sijaitsevat suuren siirtolohkareen järvenpuoleisessa sivussa.
Siirtolohkare ja sen sijainti

Siirtolohkare sijaitsee 240 metriä koilliseen Kuoreveden kirkosta niemen kärjessä. Se on 5 metriä korkea ja 6 metriä leveä ja se seisoo kapean kannan varassa pystyssä. Kiveä kutsutaan Jättiläisenkiveksi ja se sijaitsee kahden mökin välissä.
Vuonna 1999 yritettiin löytää kiven pohjoispuolelle tehdystä koekuopasta merkkejä ihmistoiminnasta, mutta mitään ei löytynyt.
Maalaus

Kiven kylkeen on levitetty punaväriä läikiksi, mutta paikoin erottuu viivamaisia vetoja. Ne sijaitsevat 80–130 senttimetriä maan pinnasta ja ulottuvat 235 senttimetrin matkalle. Yhtään kuviota ei ole tunnistettu. Eniten väriä löytyy järven puolelta matalan lipan alta, mutta myös lipan yläpuolella ja  vasemmalla. Sieltä täältä erottuu punavärin jäämiä.
Eräs yksityiskohta on 1,5 senttimetriä leveä ja 34 senttimetriä pitkä ylöspäin nouseva viiva, joka on mahdollisesti tehty sormella. Huomiota kiinnittää noin 30 senttimetriä pitkiä leveitä pystyvetoja, jotka on voitu tehdä kämmenpohjalla vetämällä. Muuten väriläikät ovat epämääräisen muotoisia.
Laatuvarmenne

Laatuvarmenne on Suomen sähköisen allekirjoituslain määritelmä PKI-varmenteelle, joka täyttää tietyt muodolliset vaatimukset.[lähde? ] Itse varmenteella sijaitsevien PKI-avainten tietoturvatasolle on määritetty vahvuusvaatimuksia, mutta suurin osa säännöksistä koskee varmenteen myöntäjää sekä varmenteen myöntämispolitiikkaa. Tärkeää on, että avain on suojatulla PKI-avainlaitteella kuten sirukortilla, varmenteita saavien henkilöys todennetaan (kukaan ei saa väärällä nimellä varmenteita), varastetut varmenteet lisätään nopeasti sulkulistalle ja järjestelmän luotettavuudesta pidetään hyvää huolta. Laatuvarmenteella tehty digitaalinen allekirjoitus on vähintään yhtä pätevä kuin tavallinenkin (ks. laki sähköisestä allekirjoituksesta).
Viestintävirasto valvoo Suomessa laatuvarmenteita myöntäviä varmenneviranomaisia, laatuvarmentajia. Tällä hetkellä väestörekisterikeskus on ainoa laatuvarmentaja, tuotteenaan sähköinen henkilökortti. Periaatteessa kuitenkin mikä tahansa suomalainen yritys voisi ryhtyä laatuvarmentajaksi.
Aiheesta muualla

Viestintäviraston sivu laatuvarmenteiden valvomisesta
Lankajärvi

Lankajärvi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Lankajärvi, järvi Jämsässä
Lankajärvi, järvi Laukaassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lankajärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kortelampi (Heinola, Vahteristo)

| Kortelampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°20′24″N, 26°02′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  Kartanonoja Vasenlampeen 
Järvinumero:  14.173.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,9 m  
Pituus:  360 m  
Leveys:  260 m  
Rantaviiva:  1,066 km  
Pinta-ala:  5,367 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKortelampi 
Kortelampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Vahteriston kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,4 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Tuusjärven valuma-alueeseen (14.173) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy.
Hannu Seppänen

Hannu Heikki Kalevi Seppänen (s. 1951 Myllykoski) on suomalainen säveltäjä, sanoittaja, kansanmuusikko ja Äimä-yhtyeen perustajajäsen. Monet 1970- ja 1980-lukujen kansanlaulut kuten Taiskan ”Haltin häät” sanoittanut Seppänen muistetaan erityisesti Äimä-yhtyeestä, joka nousi ensimmäisellä keikallaan Kaustisella kesällä 1973 nuorison suosioon. Hän on käyttänyt myös salanimeä Saile Artu.
Hannu Seppäsen CD:t rahan takia (1985), Ajan virtaa (1992) ja Iloinen puutarhuri (1998)
Äimä

Äimän ensiesiintyminen tapahtui heinäkuussa 1973 Kaustisen kansanmusiikkijuhlilla. Esiintyminen oli menestys, samoin kuin 1975 julkaistu ensisingle Teppana Jänis/ Vanhat omppopuut. Äimän kolme ensimmäistä singleä julkaisi Love Records vuosina 1975–76, mutta kokonaista LP:tä Äimä ei päässyt tekemään ennen yhtiön konkurssia. 1980-luvulla yhtye pääsi kuitenkin julkaisemaan kaksi LP:tä.
Kaksirivihaitarin pioneereja

Hannu Seppänen on kenties merkittävimpiä uuden kaksirivismusiikin pioneereja Suomessa. Hän tarttui kaksiriviseen haitariin 1970–80-lukujen taitteessa kyläpelimannien ja Tauno Krossin innostamana. Seppänen alkoi kehittää kaksiriviselle omanlaisia texmex-tyylisiä sävellyksiä. Tämän kehitystyön huippua edustaa albumi 'Iloinen puutarhuri'. Hannu Seppänen antoi vaikutteita monille nuorille kaksirivissoittajille, kuten Veli-Matti Järvenpäälle, joka sittemmin toi vaihtoäänisen haitarin suuremman yleisön tietoisuuteen Suomessa. Vähärivisen haitarin pääaineiset korkeakouluopinnot Sibelius-Akatemiassa mahdollistuivat kansanmusiikin osaston perustamisen myötä 1983 alkaen. Vähärivisen haitarinsoiton opettajana vieraili osastolla opetuksen alkuvaiheessa Hannu Seppänen .
Iloinen puutarhuri

Seppäsen arvostetuin teos on täysin instrumentaalinen albumi 'Iloinen puutarhuri' vuodelta 1998. Teos koostuu Seppäsen 2-riviselle hanurille säveltämistä kappaleista. Tuottajana on Timo Alakotila ja sovitukset Seppäsen ja muiden levyllä soittavien kansanmuusikoiden. Seppäsen kaksiriviskappaleet ovat Suomen kansanmusiikkiliiton toiminnanjohtajan Päivi Utriaisen mukaan rytmisesti ja melodisesti mielenkiintoisia ja soittimelle sopivia. Seppäsen mielestä on ollut haaste kokeilla rajoitetun soittimen mahdollisuuksia käyttämällä epätavallisia sävellajeja. Kaksirivisestä maailmanmusiikistakin on tullut vaikutteita sävelmiin. Monet sävelmät ovat syntyneet myös ilman soitinta, Seppäsen omassa päässä. Luovaa työtä ovat täydentäneet kokeilunhalu ja sattuma.
Seppänen jatkaa luonnehdintaa teoksensa synnystä Kansanmusiikkiliiton haastattelussa:
Levyllä olen käyttänyt neljää kaksirivistä ja kaikilla on hyvät puolensa kun eri tyyleillä soitetaan. Hohner Corso on mukana kahdessa kappaleessa, samoin puupintainen Hohner Erica, jonka ystävät lahjoittivat minulle koska minulta puuttui suomalainen sointusysteemi muista hanureista. Mielenkiintoisin sointi on ehkä bretagnelaisen Eric Martinin valmistamassa melko uudessa hanurissa, mutta kaksikymmentä vuotta sitten ostettu punainen Hohner Erica on eniten käyttämäni ja siksi läheisin hanuri.
Albumilla esiintyy Seppäsen lisäksi Suomen 9 eturivin kansanmuusikkoa: Timo Alakotila, Petri Hakala, Petri Korpela, Anna Pudas, Tapani Varis, Arto Järvelä, Janne Lappalainen, Janne Viksten, Tero Pulkkinen
Vuoden 2009 myllykoskelainen

Vuonna 2009 Seppänen valittiin vuoden myllykoskelaiseksi. Hän kertoo Kouvolan Sanomien haastattelussa: "Myllykoski on tietysti erityistapaus. Esitän siellä lauluja, joita ei todennäköisesti muualla edes ymmärretä." "Meillä oli Myllykoskella talo radan varrella. Se on tietysti muistoissa idyllinen paikka. Olen iloinen, että rataosuus on edelleen toiminnassa" . Seppäsen lapsuudenkoti oli aikoinaan radan varrella Itä-asemantiellä, josta Myllykosken vanha asemakin on purettu.