stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
WestJet

| WestJet |
| --- | --- |

 IATA: WS  –  ICAO: WJA 
Kutsukoodi:  WESTJET
Perustettu:  1996
Laivaston koko:  111
Solmukohdat:  Calgary Toronto Edmonton Vancouver Winnipeg
Kotipaikka:  Calgary, Alberta, Kanada
Avainhenkilö(t):  Sean Durfy (CEO,President) Clive Beddoe, (Johtokunnan jäsen, perustajajäsen)
Yhtiön sivut:  www.westjet.com
WestJetin pääkonttori
WestJet (TSX: WJA) on kanadalainen halpalentoyhtiö, jonka pääkonttori sijaitsee Calgaryssa, Albertassa. Yhtiön tärkeitä solmukohteita ovat Calgary, Toronto, Edmonton, Vancouver ja Winnipeg. Kaikkiaan yhtiöllä on 66 reittikohdettä Kanadassa ja muualla Pohjois-Amerikassa. WestJet on Air Canadan jälkeen Kanadan toiseksi suurin lentoyhtiö. Lentoyhtiön työntekijät eivät ole liittoutuneet toisin kuin muissa lentoyhtiöissä ympäri maailman ja suurin osa työntekijöistä omistaa osakkeita yhtiöstä. Kaikki työntekijät saavat myös osinkoja yhtiön tuoton mukaisesti. WestJetin suunnitelmissa on olla yksi maailman viidestä tuottoisimmasta lentoyhtiöistä vuoteen 2016 mennessä.
Historia

WestJetin perustivat Clive Beddoe, Mark Hill, Tim Morgan ja Donald Bell vuonna 1996. Yhtiö käytti samaa halpalentoyhtiömallia kuin Southwest Airlines ja Morris Air. Alun perin yhtiön oli tarkoitus toimia nimensä mukaisesti ainoastaan läntisessä Kanadassa. Yhtiön ensimmäinen lento suoritettiin 29. helmikuuta 1996. Lentoyhtiö lensi vuoroja Calgarystä Edmontoniin, Kelownaan, Vancouveriin ja Winnipegiin kolmella Boeing 737-200 koneella. Saman vuoden loppuun mennessä reittejä lisättiin Reginaan, Saskatooniin ja Victoriaan. 1997 uutena kohtaa oli Abbotsford ja saman vuoden aikana WestJet kuljetti miljoonannen matkustajansa. Vuonna 1999 uusina kohteina tulivat Thunder Bay, Prince George ja Grande Prairie. Yhtiö laajensi toimintaansa itäiseen Kanadaan vuonna 2000 ja uusia kohteita olivat Hamilton, Moncton ja Ottawa. Hamiltonin toimiessa yhtiön itäisenä solmukohtana. Vuonna 2005 yhtiö laajensi toimintaansa Yhdysvaltoihin ja ensimmäisiä kohteita olivat Los Angeles, San Francisco, Phoenix, Fort Lauderdale, Tampa, Orlando ja New York. Samana vuonna yhtiö asensi ensimmäiset kuvaruudut istuinten selkänojiin, joista matkustajat voivat katsella suoraa televisiolähetystä satelliitin välityksellä useilta kanavilta valintansa mukaan.
Laivasto

Laivaston keski-ikä maaliskuussa 2023 on 11,2 vuotta.
| Konetyyppi | Lukumäärä | Tilauksia | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| Boeing 737-700 | 41 | — |  |
| Boeing 737-800 | 40 | — |  |
| Boeing 737 MAX 8 | 23 | 18 |  |
| Boeing 737 MAX 10 | — | 42 | Toimitukset alkavat vuonna 2028. Optiot 22 koneelle. |
| Boeing 787-9 Dreamliner | 7 | — |  |
| Yhteensä | 111 | 60 |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta WestJet Wikimedia Commonsissa
WestJet – yhtiön kotisivut
WestJetin Boeing 737-700 Los Angelesin kansainvälisellä lentoasemalla.
WestJetin Boeing 737-800 laskeutumassa Vancouverin kansainväliselle lentoasemalle.
WestJetin Boeing 737 MAX 8 lähdössä Calgaryn kansainväliseltä lentoasemalta.
WestJetin Boeing 787-9 Dreamliner Amsterdam Schipholin kansainvälisellä lentoasemalla.
Kalobittacus

| Kalobittacus  |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Alaluokka::  Siipikantaiset Pterygota
Osaluokka::  Uussiipiset Neoptera
Lahko::  Kärsäkorennot Mecoptera
Heimo::  Bittacidae
Suku::  Kalobittacus  Esben-Petersen 1914
Katso myös
   Kalobittacus Wikispeciesissä   Kalobittacus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalobittacus on kärsäkorentojen (Mecoptera) lahkoon kuuluva suku Bittacidae-heimosta. 9 lajia tunnetaan Keski-Amerikassa.
Lajit

Kalobittacus sisältää seuraavat lajit:
Kalobittacus bimaculatus Esben-Petersen, 1914
Kalobittacus demissus Byers, 1996
Kalobittacus forficatus Rodríguez, 2016
Kalobittacus hubbelli Byers, 1965
Kalobittacus inornatus Byers, 1996
Kalobittacus maniculatus Byers, 1996
Kalobittacus masoni Byers, 1994
Kalobittacus ramosus Byers, 1958
Kalobittacus similis Byers, 1994
Windows 7

| Windows-versioiden markkinaosuudet työpöytätietokoneissa |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| Windows 10 | Windows 10 |    | 71.76% | 71.76% |
| Windows 7 | Windows 7 |    | 13.06% | 13.06% |
| Windows 11 | Windows 11 |    | 10.07% | 10.07% |
| Windows 8.1 | Windows 8.1 |    | 3.07% | 3.07% |
| Windows 8 | Windows 8 |    | 1.38% | 1.38% |
| Windows XP | Windows XP |    | 0.40% | 0.40% |
| Muut | Muut |    | 0.26% | 0.26% |
Windows-versioiden markkinaosuudet työpöytätietokoneissa 9. toukokuuta 2022 StatCounterin ilmoittamana. Mukaan ei ole laskettu palvelimien eikä mobiililaitteiden käyttöjärjestelmiä.
| Windows-versioiden markkinaosuudet työpöytätietokoneissa |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| Windows 10 | Windows 10 |    | 52,42 % | 52,42 % |
| Windows 7 | Windows 7 |    | 35,65 % | 35,65 % |
| Windows 8.1 | Windows 8.1 |    | 6,96 % | 6,96 % |
| Windows XP | Windows XP |    | 2,35 % | 2,35 % |
| Windows 8 | Windows 8 |    | 1,94 % | 1,94 % |
| Windows Vista | Windows Vista |    | 0,62 % | 0,62 % |
Windows-versioiden markkinaosuudet työpöytätietokoneissa joulukuussa 2018 StatCounterin ilmoittamana. Mukaan ei ole laskettu palvelimien eikä mobiililaitteiden käyttöjärjestelmiä.
Windows 7 on Microsoftin Windows-perheeseen kuuluva käyttöjärjestelmä. Windows 7 valmistui 22. heinäkuuta 2009, jolloin myös sen jakelu tietokonevalmistajille alkoi. Yritysasiakkaille julkaisu tapahtui 1. syyskuuta 2009 ja muille kuluttajille 22. lokakuuta 2009. Windows 7 -jakelun palvelimiin tarkoitettu sisarversio Windows Server 2008 R2 esiteltiin samoihin aikoihin.
Windows 7 oli suosituin käyttöjärjestelmä huhtikuussa 2016. Lähteestä riippuen sen osuudeksi käyttöjärjestelmistä mainittiin tuolloin 42–48 %.
Julkaisu tapahtui vajaa kolme vuotta Windowsin edellisen käyttöjärjestelmän Windows Vistan tulon jälkeen. Kuitenkin Vistan lyhytikäisyyden ja osittaisen epäonnistumisen takia sitäkin aiempi Windows XP oli pitkään laajalti käytössä. Windows 7:n markkinaosuus ylitti XP:n syksyllä 2012.
Windows 7:n seuraaja on Windows 8, joka julkaistiin 2012. Syksyllä 2011 Windows 7:ää oli myyty 450 miljoonaa kappaletta.
Windows 7:n tuen loppuessa alkuvuodesta 2020 se oli vielä toiseksi käytetyin PC-koneiden käyttöjärjestelmä, jonka arvioitiin olevan käytössä neljänneksessä koneista eli noin 400 miljoonassa tietokoneessa.
Erot edeltäjään

Toisin kuin edeltäjänsä Windows Vista, joka esitteli suuren joukon uusia toimintoja ja uudistuksia, Windows 7 oli suppeampi päivitys Windows-perheeseen ja pyrki korjaamaan epäkohtia, joista Windows Vistaa arvosteltiin. Windows 7 on yhteensopiva ohjelmiston ja laitteiston kanssa, jotka ovat Windows Vista -yhteensopivia. Näytösesityksissä Microsoft keskittyi monikosketustukseen, uudelleen suunniteltuun Windows Shellin, johon kuului uusi tehtäväpalkki nimeltään SuperBar, kotiverkkojärjestelmien kokoelmaan nimeltään HomeGroup ja suorituskykyparannuksiin. Jotkin aikaisempien Windows-jakeluiden mukana kulkeneet ohjelmat, kuten Windows Calendar, Windows Mail, Windows Movie Maker ja Windows Photo Gallery, jätettiin pois Windows 7 -jakelusta. Käyttäjät voivat hankkia vastaavia ominaisuuksia sisältävät sähköposti-, pikaviesti-, valokuvienmuokkaus- ja elokuvasovellukset Windows Live Essentials -ohjelmistopaketissa. Myös ohjelmat Paint, WordPad ja Laskin ovat muuttuneet täysin.
Kehitys > Tavoitteet

Newsweekin haastattelussa Bill Gates vihjaili, että tämä Windows tulisi olemaan käyttäjäkeskeisempi. Gates myöhemmin sanoi, että Windows 7:ssa keskityttäisiin myös suorituskyvyn parantamiseen.
Ominaisuudet

Windows 7 -käyttöjärjestelmän mukana tulee DirectX 11. Windows 7 tukee enimmillään 256 prosessoria. Käyttöjärjestelmässä on karsittu ohjelmien määrää, jotta käyttöjärjestelmä käynnistyisi nopeammin. Microsoft on pyrkinyt saamaan Windows 7:n käynnistysajan 15 sekuntiin.
Professional-, Enterprise- ja Ultimate-versioissa on mahdollista ottaa käyttöön virtuaalinen Windows XP -tila.
64-bittiset Windows 7 Professional- ja Ultimate-versiot tukevat keskusmuistia 192 gigatavuun asti Home Premiumin tukiessa 16 gigatavuun asti.
Ominaisuudet > Tehtäväpalkki

Windowsin tehtäväpalkki oli pysynyt lähes muuttumattomana Windows 95:stä asti. Windows 7:ssa se on suunniteltu uudelleen. Tehtäväpalkki on hieman korkeampi, mikä helpottaa käyttöä kosketusnäytöillä.
Avoimista ohjelmista on näkyvissä vain kuvakkeet, mikä selkeyttää ulkoasua. Kuvakkeiden järjestystä voi muuttaa haluamakseen ja ohjelmia voi kiinnittää myös tehtäväpalkkiin, jolloin niiden kuvake näkyy vaikkei ohjelma olisikaan käynnissä. Käynnissä olevat ohjelmat näkyvät korostettuna.
Avoimista ikkunoista näkee pienen esikatselun viemällä hiiren osoittimen kuvakkeen päälle. Kun osoittimen vie esikatselukuvan päälle, näkyy ikkuna täydessä koossaan ja samalla muut avoimet ikkunat muuttuvat läpinäkyviksi.
Palkin päähän, huomautusalueen viereen on lisätty suorakaiteen muotoinen painike, jolla saa työpöydän näkyviin. Viemällä hiiren sen päälle, avoimet ikkunat muuttuvat läpinäkyviksi, työpöytä tulee näkyviin, ja sitä painamalla avoimet ikkunat pienentyvät tehtäväpalkkiin.
Tehtäväpalkki on kuitenkin myös mukautettavissa perinteisen Windows 95:n mukaiseksi. Myös Windows XP:ssä esitelty pikakäynnistyspalkki (Quick Launch Bar) on palautettavissa käyttöön myös Windows 7:ssa.
Myyntipaketit

Windows 7:sta on saatavilla kaikkiaan kuusi eri paketointia, jotka on suunnattu kotikäyttöön, pk-yrityksiin, minikannettaviin, suuryrityksille ja kehittyville markkinoille. Windows 7 on saatavilla 32- ja 64-bittisenä.
Elinkaari

Windows 7:n Mainstream-tuki päättyi 13. tammikuuta 2015, jonka jälkeen käyttöjärjestelmään ei enää lisätä uusia ominaisuuksia. 14. tammikuuta 2020 asti jatkui maksuton Extended-tuki, joka kattoi korjauspäivitykset ja kriittiset tietoturvapäivitykset. Professional- ja Enterprise -versioille Extended-tukea oli mahdollista vielä jatkaa vuoteen 2023 saakka maksua vastaan.
Laitevaatimukset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Arkkitehtuuri | 32-bittinen | 64-bittinen |
| Suoritin | 1 GHz 32-bittinen suoritin | 1 GHz 64-bittinen suoritin |
| Keskusmuisti (RAM) | 1 Gt RAM-muistia | 2 Gt RAM-muistia |
Näytönohjain: DirectX 9 -näytönohjain WDDM-ajurituella.
| Vapaata kiintolevytilaa | 16 Gt vapaata tallennustilaa levyllä | 20 Gt vapaata tallennustilaa levyllä |
Optinen asema: DVD-asema (Vain kun asennetaan DVD-levyä käyttäen)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Windows 7 -virallinen sivusto (englanniksi) (arkistoitu)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Windows Vista | Windows-versiot | Seuraaja: Windows 8 |
Matti Heusala

Matti Heusala (s. 9. heinäkuuta 1969) on suomalainen entinen pikajuoksija ja urheilutoimittaja.
Urheilu-ura

Heusala voitti Suomen mestaruuden 200 metrin juoksussa Oulussa vuonna 1990 (aika 21,51). Hän voitti myös SM-kultaa hallissa 200 metrillä Tampereella vuonna 1991 ajalla 21,41. Aika oli uusi 22-vuotiaiden Suomen ennätys hallissa (ylipitkällä radalla). Vuonna 1990 Heusala oli juossut 22-vuotiaiden ennätyksen 33,91 ulkoradoilla harvinaisella 300 metrin juoksumatkalla.
Urheilu-ura > Omat ennätykset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| 60 m (halli) | 6,97 | 1990 |
| 100 m | 10,65 | 1990 |
| 200 m | 21,28 | 1990 |
| 200 m (halli) | 21,41 | 1991 |
| 300 m | 33,91 | 1990 |
| 400 m | 49,91 | 1992 |
Aktiiviuran jälkeen

Lopetettuaan kilpailu-uransa vuonna 1993 Heusala aloitti MTV:llä urheilutoimittajana.  Vuonna 1997 Matti Heusala siirtyi Tulosruudun tuottajaksi.
Katolinen kirkko Angolassa

Katolinen kirkko Angolassa  toimii osana maailmanlaajuista katolista kirkkoa paavin ja hänen kuuriansa hengellisessä ohjauksessa.
Organisaatio ja jäsenmäärä

Katolinen kirkko Angolassa on jakautunut 19 hiippakuntaan, joista 5 on arkkihiippakuntia.
| Hiippakunta | Jäsenmäärä | Osuus alueen väestöstä | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Huambon arkkihiippakunta | 1 635 000 (2016) | 61,3% (2016) |  |
| Benguelan hiippakunta | 1 951 000 (2015) | 67% (2015) |  |
| Kwito-Bién hiippakunta | 873 977 (2016) | 62,3% |  |
| Luandan arkkihiippakunta | 2 872 000 (2016) | 73,8% (2016) |  |
| Cabindan hiippakunta | 355 000 (2016) | 74,3% (2016) |  |
| Caxiton hiippakunta | 416 000 (2016) | 33,7% (2016) |  |
| Mbanza Congon hiippakunta | 368 320 (2016) | 45% (2016) |  |
| Sumben hiippakunta | 652 894 (2017) | 34,7% (2017) |  |
| Vianan hiippakunta | 931 000 (2014) | 50% (2014) |  |
| Lubangon arkkihiippakunta | 1 330 000 (2016) | 55% (2016) |  |
| Menonguen hiippakunta | 550 000 (2016) | 82,1% (2016) |  |
| Namiben hiippakunta | 666 523 (2016) | 49,7% (2016) |  |
| Ondjivan hiippakunta | 691 866 (2016) | 69,9% (2016) |  |
| Malanjen arkkihiippakunta | 800 000 (2016) | 59% |  |
| Ndalatandon hiippakunta | 236 003 (2016) | 49,2% (2016) |  |
| Uijen hiippakunta | 981 000 (2017) | 51,3% (2017) |  |
| Saurimon arkkihiippakunta | 65 889 (2017) | 12,1% (2017) |  |
| Dundon hiippakunta | 366 700 (2016) | 45,8% (2016) |  |
| Lwenan hiippakunta | 81 560 (2016) | 17,5% (2016) |  |
Vuonna 2014 arviolta 41,1% Angolan väestöstä kuului katoliseen kirkkoon, ollen suurin uskonnollinen yhteisö Angolassa.
Pyhän Marian kirkko (Llanfair-yn-y-Cwmwd)

| Pyhän Marian kirkko St Mary's Church, Llanfair-yn-y-Cwmwd |
| --- | --- |

Sijainti:   Yhdistynyt kuningaskunta
Koordinaatit:  53°10′30.79″N, 4°19′30.56″W
Kirkkokunta:  Walesin kirkko
Rakentamisvuosi:  1500-luvun alku
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pyhän Marian kirkko on keskiajalta peräisin oleva pieni kirkko Dwyranin kylässä Walesissa. Se on Grade II* -luokan rakennussuojelukohde. Kirkko jäi pitkälti alkuperäiseen asuunsa 1800-luvulla, jolloin monissa Angleseyn vanhoissa kirkoissa tehtiin remontteja. Siksi sitä pidetään tärkeänä muinaisjäännöksenä.

Pohjoisseinällä on 1200-luvulle ajoitettu hauta-arkun kansi, johon on kaiverrettu ristiaiheinen koriste.
Pyhän Marian kirkko (Luddenham)

| Pyhän Marian kirkko St Mary's Church, Luddenham |
| --- | --- |

Sijainti:  Luddenham, Englanti
Koordinaatit:  51°19′56.64″N, 0°51′30.96″E
Kirkkokunta:  Englannin kirkko
Rakentamisvuosi:  1100-luku
Tyylisuunta:  goottilainen
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pyhän Marian kirkko (engl. St Mary's Church, Luddenham) on käytöstä poistettu kirkkorakennus Luddenhamin kylässä. 1100-luvulla rakennettu kirkko, johon on osittain käytetty roomalaisaikaista tiiltä, on Grade I -luokan arvorakennus.
Hautausmaalla on kolme Grade II -luokan monumenttia. Kirkosta lounaaseen on kaksi identtistä hautakiveä vuosilta 1745 ja 1747.
Kalocsa

Kalocsa on eteläisessä Unkarissa Bács-Kiskunin läänissä sijaitseva kunta. Suurin osa kunnasta tuhoutui vuoden 1875 palossa.
Kuvasto

Arkkipiispan palatsi Kalocsassa.
Osa kunnasta ylhäältä kuvattuna.
Arkkipiispan kirjasto.
Tuomiokirkko Kalocsalla.
Katastári

| Katastári Καταστάρι |
| --- | --- |
 Katastári kylää, etualalla suola-allas.
 Katastári
 Koordinaatit: 37°49′48″N, 20°45′25″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Jooniansaaret
Alueyksikkö:  Zákynthos
Kunta:  Zákynthos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  3301020101
Väkiluku (2011):  1 378
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Katastári (kreik. Καταστάρι, kath.kreik. Καταστάριον, Katastárion) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Zákynthoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Katastári muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Κατασταρίου, Dimotikí Koinótita Katastaríou). Kylän väkiluku on 1 378 (vuonna 2011).
Katastárin kylää ja jokea.
Katastárin kylä sijaitsee Zákynthoksen koillisosassa noin 17 kilometriä luoteeseen saaren keskuksesta Zákynthoksen kaupungista. Kylän edustan rannikolla on vanha suola-allas (alykí), joka on antanut nimensä koko Alykésin seudulle. Kylä levittäytyy laajalle alueelle, ja osa siitä on vanhaa yläkylää noin 1,5 kilometrin päässä merenrannasta, osa puolestaan sijaitsee rannikolla ja suola-altaalla. Suola-altaan lähelle laskee joki. Varhaisin maininta kylästä on venetsialaisvallan ajalta vuodelta 1498.
Aiemmin kylä kuului Alykésin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Zákynthoksen kunnan Alykésin kunnallisyksikköön.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katastári Wikimedia Commonsissa
Plastinka Records

Plastinka Records on suomalainen indie-levy-yhtiö. Yhtiön perustivat vuonna 2000 suomalaiset tuottajat Kalle Chydenius ja Kim Kuusi. Plastinka Recordsin omistaa Musicmakers Oy.
Artisteja

Kemopetrol
Philomela
Rajaton
Petteri Sariola
Slowhill
Slow
Hereä
Anna-Karin Korhonen & Avertere
Aiheesta muualla

Plastinka Recordsin sivut
Musicmakers Oy
Katolinen kirkko Dominicassa

Katolinen kirkko Dominicassa  toimii osana maailmanlaajuista katolista kirkkoa paavin ja hänen kuuriansa hengellisessä ohjauksessa.
Organisaatio ja jäsenmäärä

Katolinen kirkko Dominicassa muodostuu yhdestä hiippakunnasta, Roseaun hiippakunnasta. Siihen kuului vuonna 2017 yhteensä 15 seurakuntaa. Tuolloin katolilaisia oli maassa 42 483, 61,3% väestöstä.
Aiheesta muualla

Roseaun hiippakunnan kotisivut
Kenta Fukasaku

Kenta Fukasaku (jap. 深作健太 Fukasaku Kenta, s. 15. syyskuuta 1972 Tokio, Japani) on japanilainen käsikirjoittaja ja elokuvaohjaaja. Hän on elokuvaohjaaja Kinji Fukasakun ja näyttelijä Sanae Nakaharan poika.
Kenta Fukasaku toimi käsikirjoittajana isänsä ohjaamassa elokuvassa Battle Royale. Hän käsikirjoitti myös jatko-osan Battle Royale II: Requiem, jota hänen isänsä ohjasi, kunnes kuoli syöpään. Kenta ohjasi elokuvan loppuun, ja se julkaistiin Japanissa talvella 2003.
Tämän jälkeen Kenta on ohjannut kolme elokuvaa: vuonna 2005 julkaistun elokuvan Onaji tsuki wo miteiru, jossa näyttelee Battle Royalessakin näytellyt Tarō Yamamoto, Sukeban Deka -mangan pohjalta tehdyn, vuonna 2006 julkaistun elokuvaversion ja elokuvan XX (ekusu kurosu): makyô densetsu (2007).
Aiheesta muualla

Kenta Fukasaku Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Marko Tuulola

| Marko Tuulola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. helmikuuta 1971 (ikä 53) Hämeenlinna, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Tuuski
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  88 kg
Pelinumero:  36
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1989–2014
Seurat:  Lukko (SML)  Jokerit (SML)  Brynäs IF (SEL)  Rapperswil-Jona (NLA)  EHC Basel (NLB) HPK (SML)
Marko Tuulola (s. 7. helmikuuta 1971 Hämeenlinna) on uransa lopettanut suomalainen jääkiekkopuolustaja. Hän päätti mittavan uransa kauteen 2013–2014 Hämeenlinnan Pallokerhossa. Tuulola on SM-liigan menestyneimpiä pelaajia kymmenellä mitalillaan. Hän on myös vanhimpia liigassa pelanneita pelaajia.
Ura > Seuraura

Tuulola on Hämeenlinnan Tiikerien kasvatti. Tuulola aloitti liigauransa Hämeenlinnan Pallokerhossa kaudella 1989–1990. Ensimmäisillä liigakausillaan nuori puolustaja ei vielä vakuuttanut taidoillaan, vaan keskittyi yksinkertaiseen peruspeliin. Kaudella 1992–1993 HPK oli panostanut joukkueeseensa ja Tuulola oli mukana voittamassa HPK:n ensimmäistä hopeamitalia SM-liigasta.
Kaudet 1993–1995 Tuulola pelasi Rauman Lukossa, jossa hän teki uudet piste-ennätyksensä. Etenkin jälkimmäisellä Lukko-kaudellaan Tuulola vakiinnutti maineensa hyvänä liigapuolustajana. Lukosta Tuulola siirtyi kovalla rahasummalla Jokereihin, jossa pelasi kolme kautta. Kausilla 1995–1996 ja 1996–1997 Jokerit voitti Suomen-mestaruuden ja Tuulola kehitti hyökkäyspään taitojaan vaikka sai kritiikkiäkin osakseen. Kaudella 1997–1998 Tuulola teki piste-ennätyksensä, 23 pistettä, ja voitti vielä pronssia.
Ruotsiin Tuulola siirtyi kesällä 1998. Brynäsissä hän nousi Elitserienin huippupakkien joukkoon. Tuulola pelasi Brynäsissä kolme kautta ja etenkin jälkimmäisillä kausillaan häntä pidettiin yhtenä Elitserienin parhaimmista pakeista. Toinen Brynäs-kausi toi myös Ruotsin-mestaruuden. Tuulola palasi kaudeksi 2001–2002 Suomeen ja HPK:hon perhesyiden takia. HPK:ssa Tuulola teki heti ensimmäisellä kaudellaan uuden piste-ennätyksensä, 40 pistettä, jonka rikkoi vielä toisella kaudellaan. Molemmat kaudet toivat lisäksi SM-pronssia. Tuulola palkittiin kauden 2001–2002 Matti Keinonen -palkinnolla SM-liigan tehopelaajana. Kaudella 2002–2003 Tuulola valittiin SM-liigan parhaaksi puolustajaksi ja nimettiin toistamiseen tähdistökentälliseen.
Kaudeksi 2004–2005 Tuulola siirtyi Sveitsin liigan Rapperswil-Jonaan. Sveitsissä hän pelasi kaksi kautta ja palasi Jokereihin kaudeksi 2006–2007. Keväällä 2007 Jokerit voitti SM-hopeaa. Kaudella 2007–2008 Tuulola ylsi ensimmäisenä SM-liigapelaajana 100 pudotuspeliotteluun. Keväällä 2008 Tuulola teki kahden vuoden sopimuksen HPK:n kanssa. Tuulolan viimeinen kausi 2013–2014 päättyi puolivälieriin Kärppiä vastaan.
Tuulolalla on HPK:n seuraennätykset pelatuissa otteluissa (587) ja pisteissä (255). SM-liigan kaikkien aikojen ottelutilastoissa hän on runkosarjan osalta kuudentena (942 ottelua) ja pudotuspeleissä viidentenä (153 ottelua). Viimeisellä kaudellaan hän nousi liigapuolustajien kaikkien aikojen syöttötilaston kärkeen.
Ura > Maajoukkueura

Tuulola nousi maajoukkueeseen ensimmäisen kerran Jokerit-vuosina 1995–1998, mutta ei ollut vielä kertaakaan lähellä arvokisapaikkaa. Vakituisesti maajoukkueeseen Tuulola kuului Brynäsissä pelatessaan.
MM-debyyttinsä Tuulola teki 2002 Göteborgissa, kun hänen kisapassinsa leimattiin kesken turnauksen mahdollisten NHL-vahvistusten kieltäydyttä kisakutsusta. Tuulola oli vahvoilla vuoden 2003 kisoihin, mutta jäi ilman paikkaa turnauksesta loukattuaan olkapäänsä harjoitusottelussa.
Muuta

Marko Tuulolan vanhempi poika Joni Tuulola debytoi HPK:n liigajoukkueessa 11. maaliskuuta 2014 vierasottelussa Rauman Lukkoa vastaan ja pelasi isänsä kanssa 1. pakkiparissa. Hänen nuorempi poikansa Eetu Tuulola teki liigadebyytinsä Markon juhlaottelussa 19. syyskuuta 2015.
Saavutukset ja palkinnot

Suomen-mestaruus (1996, 1997)
SM-hopeaa (1993, 2007, 2010)
SM-pronssia (1991, 1994, 1998, 2002, 2003)
Ruotsin-mestaruus (1999)
SM-liigan paras puolustaja (2003)
SM-liigan tehopelaaja (2002)
Valinta SM-liigan tähdistökentälliseen (2002, 2003)
Katri Hirvonen

Katri Hirvonen Jyväskylän Kalevan kisoissa vuonna 2018.
Katri Saara Elina Hirvonen (s. 25. kesäkuuta 1990 Tohmajärvi) on suomalainen kiekonheittäjä ja kuulantyöntäjä. Selkeänä päälajina hänellä on kiekonheitto. Hirvonen edustaa Joensuun Katajaa ja häntä valmentavat Ari Hirvonen ja Teemu Olli.
Kalevan kisoissa Hirvonen on saavuttanut kiekonheitossa hopeaa vuosina 2011, 2013, 2014 ja 2021 sekä pronssia vuosina 2012, 2015, 2016, 2017, 2018, 2022, 2023 ja 2024. Kuulantyönnössä hän voitti kultaa vuosina 2013 ja 2016 sekä saavutti hopeaa vuonna 2019 ja pronssia vuosina 2012, 2014 ja 2015. Sisäratojen SM-kilpailuissa Hirvonen voitti kuulantyönnössä kultaa 2012, 2013, 2014 ja 2016, hopeaa 2015 ja 2017 sekä pronssia 2018. Kiekonheiton talvimestaruuskilpailuissa hän on saavuttanut kultaa 2016 ja 2022, hopeaa 2013 ja 2014 ja pronssia 2015.
Hirvonen karsiutui alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2007 sekä kuulantyönnön että kiekonheiton loppukilpailuista. Hän karsiutui kiekonheiton loppukilpailusta alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2008 ja EM-kilpailuissa 2009. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui kiekonheitossa yhdeksänneksi. Ensimmäisissä aikuisten arvokisoissaan Hirvonen kilpaili Zürichissä 2014. Hän karsiutui kiekonheiton finaalista tuloksella 50,96. Hirvosella on myös maaotteluedustuksia.
Hirvosen kiekonheittoennätys on 57,44 m (2014). Kuulantyönnössä hänen ennätyksensä ovat ulkoradoilla 15,35 m (2016) ja sisäradoilla 15,32 m (2014).
Luettelo Wii U -peleistä

Tämä on luettelo Wii U -peleistä, jotka on julkaistu fyysisinä levyinä tai ladattavina versioina Nintendo eShopissa.