stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paul Schäfer

Paul Schäfer (1921–2010) oli saksalainen korpraali, kansallissosialisti ja baptistisaarnaaja, joka johti Chilessä hämäräperäistä Colonia Dignidad -yhteisöä. Schäfer pakeni Chileen 1960-luvulla, kun häntä syytettiin lasten hyväksikäytöstä Saksassa. Hänellä oli läheiset suhteet Augusto Pinochetin hallinnon aikaiseen valtaeliittiin. Vuonna 1997 Schäfer pakeni Argentiinaan; häntä syytettiin poissaolevana ja hän joutui chileläiseen vankilaan 2005. Hän suoritti 20 vuoden vankeustuomiota lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä kuolemaansa saakka.
Paul Johnstone

Paul Neil Milne Johnstone (1952 – huhtikuu 2004) oli Essexistä, Englannista kotoisin oleva runoilija ja toimittaja. Johnstone mainitaan Douglas Adamsin alkuperäisessä sci-fi-kuunnelmassa Linnunradan käsikirja liftareille (1978), jossa hänen sanotaan kirjoittaneen maailmankaikkeuden kaikkien aikojen kammottavinta runoutta. Kuunnelmassa myös viitattiin Johnstonen runoon kuolleista joutsenista maailmankaikkeuden huonoimpana runona.
Paul Johnstone ilmeisesti esitti tyytymättömyytensä nimensä mainitsemisesta Adamsin teoksessa. Tämän vuoksi kuunnelman myöhemmissä sovituksissa runoilijan nimeksi vaihdettiin Paula Nancy Millstone Jennings. Tätä nimeä käytetään myös kuunnelmasta tehdyissä kirjoissa. Kuitenkin esimerkiksi Yleisradion 1984 tekemässä suomenkielisessä Linnunradan käsikirja liftareille -kuunnelmasarjassa todetaan edelleen, että maailmankaikkeuden huonoin runoilija on "Greenbridgestä Essexistä kotoisin oleva Paul Neil Milne Johnstone".
Douglas Adamsin elämäkerran kirjoittajan, M. J. Simpsonin mukaan Johnstone oli paitsi loukkaantunut myös huvittunut saamastaan huomionosoituksesta. Johnstone ja Adams olivat ystäviä ja vanhoja koulutovereita. Ilmeisesti Johnstonea ärsytti eniten se, että alkuperäisessä kuunnelmassa mainittiin hänen nimensä lisäksi myös hänen osoitteensa.
Maailmankaikkeuden huonoin runo

»:The dead swans lay in the stagnant pool.
(Kuolleet joutsenet makasivat altaan seisovassa vedessä.
»
Paul Schmiedlin

| Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Sveitsi> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Pariisi 1924 | joukkuekilpailu |  |
Paul Schmiedlin (2. kesäkuuta 1897 Basel – 2. heinäkuuta 1981) oli sveitsiläinen jalkapalloilija. Hän edusti FC Bern -seuraa.
Schmiedlin kilpaili Sveitsin joukkueessa vuoden 1924 kesäolympialaisissa Pariisissa ja oli mukana saamassa hopeaa.
Peter Van Merksteijn Jr.

| Peter Van Merksteijn Jr>  |
| --- | --- |
 Peter Van Merksteijn Jr. vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. syyskuuta 1982 (ikä 42) Hengelo, Alankomaat
Kansalaisuus:   Alankomaat
WRC-ura
Aktiivivuodet:  2007–2012
Nykyinen talli:  Van Merksteijn Motorsport
Kilpailuja:  23
Maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Erikoiskoevoittoja:  0
MM-pisteitä:  3
Ensimmäinen kilpailu:  Saksan ralli 2007
Viimeinen kilpailu:  Saksan ralli 2012
Sijoitus kaudella 2012:  33. (1 p.)
Van Merksteijn Jr. Katalonian rallissa 2008.
Peter Van Merksteijn Jr. (s. 1. syyskuuta 1982 Hengelo) on hollantilainen ralliautoilija. Hän aloitti uransa vuonna 2006 kansainvälisissä rallikilpailuissa. Vuonna 2007 hän voitti Hollannin rallisarjan mestaruuden N-ryhmässä. Samana vuonna hän debytoi WRC-sarjassa Saksan rallissa, jossa hänen sijoituksensa oli vaatimaton 70. Hän kilpaili myös Espanjan ja Walesin rallissa samana vuonna. Vuosina 2008–2010 Peter ajoi yksittäisiä WRC-kilpailuja isänsä yksityistallissa. Vuonna 2011 Peter saavutti ensimmäiset pisteensä WRC-sarjassa sijoittuen yhdeksänneksi Saksan rallissa.
Rallin MM-sarjan tulokset

(Tulosselitteet)
| Kausi | Talli | Auto | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | Van Merksteijn Motorsport | Mitsubishi Lancer Evo IX | MON   | SWE   | NOR   | MEX   | POR   | ARG   | ITA   | GRE   | FIN   | GER 70 | NZL   | ESP 60 | FRA   | JPN   | IRE   |  | 0 | NC |
| 2007 | Van Merksteijn Motorsport | Mitsubishi Lancer Evo VIII |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | GBR 29 | 0 | NC |
| 2008 | Van Merksteijn Motorsport | Mitsubishi Lancer Evo IX | MON   | SWE Kesk. | MEX   | ARG   | JOR   | ITA Kesk. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 0 | NC |
| 2008 | Van Merksteijn Motorsport | Mitubishi Lancer Evo VIII |  |  |  |  |  |  | GRE   | TUR   | FIN DNS |  |  |  |  |  |  |  | 0 | NC |
| 2008 | Van Merksteijn Motorsport | Ford Focus RS WRC 06 |  |  |  |  |  |  |  |  |  | GER 17 | NZL   | ESP Kesk. | FRA   | JPN   | GBR   |  | 0 | NC |
| 2009 | Van Merksteijn Motorsport | Ford Focus RS WRC 06 | IRE   | NOR 18 | CYP   | POR Kesk. | ARG   | ITA   | GRE   | POL   | FIN   | AUS   | ESP   | GBR   |  |  |  |  | 0 | NC |
| 2010 | Van Merksteijn Motorsport | Ford Focus RS WRC 08 | SWE 17 | MEX   | JOR   | TUR   | NZL   | POR   | BUL   | FIN   | GER   | JPN   | FRA   | ESP   | GBR   |  |  |  | 0 | NC |
| 2011 | Van Merksteijn Motorsport | Citroën DS3 WRC | SWE   | MEX   | POR 22 | JOR Kesk. | ITA Kesk. | ARG Kesk. | GRE Kesk. | FIN   | GER 9 | AUS 13 | FRA Kesk. | ESP 17 | GBR Kesk. |  |  |  | 2 | 25. |
| 2012 | Van Merksteijn Motorsport | Citroën DS3 WRC | MON   | SWE 19 | MEX   | POR 10 | ARG   | GRE   | NZL   | FIN   | GER Kesk. | GBR   | FRA   | ITA   | ESP   |  |  |  | 1 | 33. |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peter Van Merksteijn Jr. Wikimedia Commonsissa
Perintä

Perintä tarkoittaa laissa kaikkia toimia, joiden tarkoituksena on saada velallinen vapaaehtoisesti maksamaan erääntynyt velkojan saatava. Perintälakia ei sovelleta saatavan velkomiseen tuomioistuimessa eikä perintään ulosottomenettelyssä.
Saatavaa voi periä alkuperäinen velkoja tai toimeksisaaja, esimerkiksi perintätoimisto. Ammattimainen perintätoiminta on luvanvaraista, ja perintätoimintaa harjoittavan pitää olla eräin poikkeuksin rekisteröitynyt Etelä-Suomen aluehallintoviraston ylläpitämään rekisteriin. Perintää voi kuitenkin suorittaa ammattimaisesti omissa nimissä ilman rekisteröitymistä.
Perintälain soveltamisesta ja hyvän perintätavan sisällöstä kuluttajaperinnässä päättää viime kädessä markkinaoikeus. Hyvä perintätapa tarkoittaa sitä, että sopimusten maksuviivästysehdot ovat kohtuulliset. Perintälaki säätelee perintäkulujen maksimimääriä.
Suomessa perintää harjoittavat perintätoimistot.
Aiheesta muualla

Saitko perintäkirjeen? Ennen kuin maksat, tarkista nämä 7 asiaa Yle, 2019
Laki saatavien perinnästä (513/1999) Finlex
Perintö vai perintä

| Perintö vai perintä |
| --- | --- |

Kirjailija:  Osku Pajamäki
Kansitaiteilija:  Emmi Kyytsönen
Kieli:  suomi
Genre:  sosiaalipolitiikka
Kustantaja:  Helsinki-kirjat
Julkaistu:  2011
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  190
ISBN:  978-952-5874-47-1

Edeltävä:  Ahne sukupolvi
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Perintö vai perintä on Osku Pajamäen vuonna 2011 ilmestynyt tietokirja. Kirjaansa varten Pajamäki haastatteli Vappu Taipaletta, Tapio Bergholmia, Roope Uusitaloa ja Tuulia Hakolaa, Sixten Korkmania, Tarmo Valkosta, Jussi Merikalliota, Sauli Niinistöä sekä Oras Tynkkystä.
Aiheesta muualla

Teoksen verkkoversio. (PDF)
Jukka Torikka: Perintää odotellessa. Uutispäivä Demari 8.4.2011.
HS-raadin vastaukset kysymykseen: Onko suurilla ikäluokilla liikaa poliittista vaikutusvaltaa? Helsingin sanomat 29.4.2011.
Perintö (vuoden 1976 elokuva)

| Perintö> Family Plot |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Alfred Hitchcock
Käsikirjoittaja:  Ernest Lehman
Perustuu:  Victor Canningin romaaniin The Rainbird Pattern
Tuottaja:  Alfred Hitchcock
Säveltäjä:  John Williams
Kuvaaja:  Leonard J. South
Leikkaaja:  J. Terry Williams
Tuotantosuunnittelija:  Henry Bumstead
Pukusuunnittelija:  Edith Head
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures
Levittäjä:  Universal Studios
Ensi-ilta:  1976
Kesto:  120 minuuttia 123 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Perintö (Family Plot) on viimeinen Alfred Hitchcockin ohjaama elokuva vuodelta 1976. Se perustuu Victor Canningin romaaniin The Rainbird Pattern. Se kertoo varakkaasta Juliasta (Cathleen Nesbitt), joka palkkaa selvänäkijän etsimään sukulaispoikaansa, joka on saamassa suuren perinnön.
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Asko Alanen sanoo Hitchcockin viimeisen elokuvan jäävän ”lupsakkaaksi konnastelukomediaksi” ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Pihtla

| Pihtlan kunta (Pihtla vald) |
| --- | --- |
 lippu:  Pihtlan vaakuna

 Koordinaatit: 58°18′15″N, 22°41′57″E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Saarenmaan maakunta
Kunta:  Saarenmaan kunta
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 http://www.pihtlavv.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pihtla on kylä ja entinen kunta Saarenmaalla Virossa. Pihtla liitettiin osaksi uutta Saarenmaan kuntaa vuoden 2017 lokakuussa.
Kylät

Pihtlan kunnassa on useita kyliä, kuten Eiste, Ennu, Haeska, Hämmelepa, Iilaste, Ilpla, Kaali, Kailuka, Kangrusselja, Kiritu, Kuusiku, Kõljala, Kõnnu, Laheküla, Leina, Liiva, Liiva-Putla, Masa, Matsiranna, Metsaküla, Mustla, Nässuma, Pihtla, Püha, Rahniku, Rannaküla, Reeküla, Reo, Räimaste, Sagariste, Salavere, Sandla, Sauaru, Saue-Putla, Sepa, Sutu, Suure-Rootsi, Tõlluste, Vanamõisa, Väike-Rootsi, Väljaküla.
Kaalin kylässä sijaitsee Kaalin kraatteri.
Väestö

Vuonna 2011 Pihtlan kunnassa oli 1 305 asukasta, joista 1 287 (98,6 %) oli virolaisia, 6 (0,5 %) venäläisiä ja 6 (0,5 %) muita kansallisuuksia.
Pietarsaaren poliisilaitos

Pietarsaaren poliisiasema sijaitsee osoitteessa Kanavapuistikko 1. Pietarsaaren poliisi muutti nykyisiin tiloihinsa vuonna 2011.
Pietarsaaren poliisilaitoksen virkamiehiä olivat 1800-luvun lopulla kaupunginviskaali, ylipoliisikonstaapeli ja viisi poliisikonstaapelia. Vuodesta 1904 lähtien poliisit ovat olleet valtion palveluksessa, mutta Pietarsaaren kaupunki maksoi valtiolle osan poliisilaitoksen kuluista. Vuonna 1925 voimaan astuneen asetuksen mukaan kukin kaupunki muodosti oman poliisipiirinsä. Tuolloin Pietarsaaren osuus poliisilaitoksen kuluista oli kolmasosa. 1930-luvun jälkipuoliskolla Pietarsaaressa oli poliisimestarin lisäksi kolme ylikonstaapelia ja 16 konstaapelia. Osuus poliisilaitoksen kustannuksista kaupungeilla säilyi vuoteen 1977 asti.
Peter Vardy

Peter Vardy on brittiläinen teologi ja kirjailija, joka on useissa teoksissaan käsitellyt uskonnonfilosofisia aiheita. Hän on toimittanut muun muassa Puzzle ja Thinker's Guide -sarjoja. Vardy on toiminut Lontoon Heythrop Collegen vararehtorina vuodesta 1999. Vardy on usein argumentoinut Richard Dawkinsia vastaan.
Teoksia

God of our Fathers (1987)
Business Morality (1989)
The Puzzle of God (1990)
The Puzzle of Evil (1992)
The Puzzle of Ethics (1997)
The Puzzle of Sex (1997)
Kierkegaard (1997)
What is Truth? (2003)
Being Human (2003)
Teoksia > Yhdessä muiden kanssa

The Puzzle of the Gospels (1997) (Mary Millsin kanssa)
The Thinker's Guide to God (2003) (Julie Arlissin ja Robert Van de Weyerin kanssa)
The Thinker's Guide to Evil (2003) (Julie Arlissin kanssa)
Teoksia > Toimittajana

Great Christian Thinkers: The Spiritual Heritage of Six Key Theologians (1999)
Fount Christian Thinkers (sarjan toimittaja)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Peter Vardy (theologian)
Käännös suomeksi
Pietarsaaren museo

| Pietarsaaren museo |
| --- | --- |

Tyyppi:  Merenkulkumuseo, kulttuurihistoriallinen museo, kaupunginmuseo 
Sijainti:  Isokatu 4, Pietarsaari
Perustettu:  1904
Kotisivut:  https://jakobstadsmuseum.fi/
Koordinaatit:  63°40′19″N, 22°42′11″E
 fiPietarsaaren museo 
  
Pietaraaren museo on Pietarsaaressa sijaitseva museo, joka dokumentoi ja esittelee kaupungin historiaa. Museo perustettiin vuonna 1904. Vuonna 1906 museosta tuli Suomen vanhimpia kunnallisia museoita Pietarsaaren kaupungin otettua sen hoitaakseen. Museolla on useita toimipisteitä, joista yksi on historiallinen museo Malmin talossa Isokadulla. Malmin talossa on esillä kaupungin merenkulkuhistoriaa, siellä on varustamokonttori 1800-luvun loppupuolelta, kuvia laivoista ja pienoismalleja. Piharakennuksessa on maalaiskauppa 1950-luvulta, työläisasunto, kampaamo, talonpoikaistupa ja takilakamari.  Museolla on esinekokoelma, taidetta, tekstiilejä ja kirjasto. Museon valokuvakokoelma on Suomen suurimpia. Museon arkistossa on henkilöhistoriakokoelmia, sekä yhdistysten ja yritysten arkistoja. Vuonna 2019 museon nimi päätettiin muuttaa muotoon Pietarsaaren museo.
Mariestadin kunta

| Mariestadin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Keskustaajama:  Mariestad
Kuntakoodi:  1493
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  602,47 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  24 723
 – Väestötiheys:  41,0 as./km²
 
 www.mariestad.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mariestadin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Näkymä Mariestadiin.
Mariestadin kunta (ruots. Mariestads kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Mariestad.
Kunnan maapinta-ala on 602,47 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 24 723 henkeä (31.12.2021).
Kunnassa sijaitsee Djurön kansallispuisto.
Vuonna 2007 kunnassa oli 169,09 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 28,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1887 Hassle, Berga och Färedin maalaiskunta jaettiin kolmeen osaan, jolloin kukin seurakunta muodosti oman maalaiskuntansa. Hassle ja Berga yhdistettiin jälleen vuonna 1924 Hassle-Berga-Enåsan maalaiskunnaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin neljä "suurkuntaa":
Hasslerör (Hassle-Berga-Enåsa, Färed ja Torsö)
Lugnås (Lugnås, Bredsäter ja Björsäter)
Ullervad (Ullervad, Utby, Ek, Ekby, Tidavad, Odensåker ja Låstad)
Lyrestad (ei muutosta)
Lisäksi Mariestadin kaupunkiin liitettiin Leksbergin maalaiskunta. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Mariestadin kunta yhdistämällä kaupunki ja edellä mainitut neljä maalaiskuntaanselvennä.
Väestönkehitys

| Mariestadin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 19 170 | 19 170 |
| 1955 | 1955 |    | 19 274 | 19 274 |
| 1960 | 1960 |    | 20 527 | 20 527 |
| 1965 | 1965 |    | 22 870 | 22 870 |
| 1970 | 1970 |    | 24 805 | 24 805 |
| 1975 | 1975 |    | 24 686 | 24 686 |
| 1980 | 1980 |    | 24 413 | 24 413 |
| 1985 | 1985 |    | 24 175 | 24 175 |
| 1990 | 1990 |    | 24 682 | 24 682 |
| 1995 | 1995 |    | 24 700 | 24 700 |
| 2000 | 2000 |    | 23 800 | 23 800 |
| 2005 | 2005 |    | 23 895 | 23 895 |
| 2010 | 2010 |    | 23 741 | 23 741 |
| 2015 | 2015 |    | 24 043 | 24 043 |
| 2020 | 2020 |    | 24 513 | 24 513 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 486 | 10,3 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 610 | 2,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 322 | 5,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 19 625 | 81,6 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 569 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 774 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 573 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 83 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,4 %
18–64-vuotiaat: 57,5 %
65 vuotta täyttäneet: 24,1 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,9 | 3,0 |
|   | jalostus | 27,5 | 29,9 |
|   | palvelut | 68,6 | 66,2 |
|   | tuntematon | 0,9 | 1,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 9 646 | 10 646 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 90,6 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 76,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 589 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Mariestad | 15 591 |
| 2 | Ullervad | 935 |
| 3 | Lugnås | 653 |
| 4 | Sjötorp | 494 |
| 5 | Lyrestad | 479 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Hasslerör
Radbyn
Luettelossa mainituista taajamista Radbyn on sittemmin kasvanut yhteen Mariestadin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Fredslund
Guntorp
Hasslerör
Jula
Leksberg
Lugnås kyrkby
Låstad
Nolby (östra delen)
Tidavad
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Mariestadin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 7 | 7 | 9 | 10 | 10 | 8 | 10 | 9 | 10 | 6 | 13 | 12 | 14 | 18 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 13 | 13 | 10 | 9 | 7 | 7 | 5 | 5 | 4 | 3 | 3 | 3 | 4 | 4 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 5 | 5 | 5 | 3 | 5 | 5 | 4 | 2 | 3 | 4 | 2 | 3 | 2 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | 4 | 2 | 5 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 2 | 3 | 1 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 20 | 21 | 21 | 21 | 20 | 20 | 18 | 21 | 19 | 17 | 18 | 15 | 16 | 13 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 4 | 6 | 7 | 4 | 5 | 6 | 4 | 3 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 1 | 3 | 2 | 2 | 2 | 1 | 0 | 10 | 3 | 4 | 2 | 2 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Bergan piiri (Länsi-Götanmaa)
Björsäterin piiri (Länsi-Götanmaa)
Bredsäterin piiri
Ekbyn piiri
Ekin piiri
Enåsan piiri
Färedin piiri
Hasslen piiri
Leksbergin piiri
Lugnåsin piiri
Lyrestadin piiri
Låstadin piiri
Mariestadin piiri
Odensåkerin piiri
Tidavadin piiri
Torsön piiri
Ullervadin piiri
Utbyn piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Mariestad
Ullervad
Lugnås
Lyrestad
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Berga
Björsäter
Bredsäter
Ek
Ekby
Enåsa
Fågelö*
Färed
Hassle
Leksberg
Lugnås
Lyrestad
Låstad
Mariestad
Odensåker
Tidavad
Torsö (Viksala)
Ullervad
Utby
Seurakunnat > Kirkot

Bergan kirkko
Björsäterin kirkko
Bredsäterin kirkko
Ekin kirkko
Enåsan kirkko
Färedin kirkko
Hasslen kirkko
Leksbergin kirkko
Lugnåsin kirkko
Lyrestadin kirkko
Låstadin kirkko
Mariestadin tuomiokirkko
Odensåkerin kirkko
Torsön kirkko
Ullervadin kirkko
Utbyn kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mariestadin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Mariestads kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä tästä ja maalaiskuntia koskevista artikkeleista.
Länsi-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Mariestadin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Paul Jerima

Paul Jerima (synt. Jefimow, myös Jefimoff, 29. joulukuuta 1892 Helsinki – 30. elokuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, graafikko ja urheilija, joka työskenteli pitkään Oy Tilgmann Ab:n palveluksessa. Urheilu-urallaan hän voitti useita pikajuoksun Suomen-mestaruuksia sekä edusti Suomen jalkapallomaajoukkuetta sen kaikkien aikojen ensimmäisessä maaottelussa vuonna 1911. Kuvataiteilijana Jerima tunnetaan parhaiten joulukorteistaan.
Elämä > Urheilu-ura

Jerima voitti 100 ja 200 metrin Suomen mestaruudet vuosien 1913 ja 1914 Kalevan kisoissa Helsingissä sekä Porissa vuonna 1915. Myöhemmin kävi ilmi, että Jerima oli voittaessaan Venäjän kansalainen, ja hänet tuomittiin menettämään kaikki henkilökohtaiset mestaruutensa. Suomen kansalaisena Jerima voitti myöhemmin 4×100 ja 4×400 metrin viestimestaruudet vuonna 1919 HIFK:n joukkueessa. Jalkapalloilijana Jerima edusti HIFK:n lisäksi Helsingin Sportia. Hän pelasi urallaan yhden A-maaottelun 22. lokakuuta 1911, jolloin Suomi kohtasi Ruotsin kaikkien aikojen ensimmäisessä maaottelussaan. Jerima vei maalillaan Suomen 2–0-johtoon viiden minuutin pelin jälkeen, mutta lopulta ottelu päättyi Ruotsin 5–2-voittoon.
Elämä > Graafikko

Oppikoulun jälkeen Jerima opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa ja Taideteollisessa keskuskoulussa. Vuonna 1918 hän aloitti Öflund & Pettersonin litografisen osaston päällikkönä, ja jatkoi myöhemmin tehtävässä yhtiön yhdistyttyä Tilgmannin kanssa 1921. Vuonna 1931 Jerima nimitettiin Tilgmannin tekniseksi ja taiteelliseksi johtajaksi, ja 1935 apulaisjohtajaksi. Yhtiön varatoimitusjohtaja hänestä tuli 1945. Lisäksi Jerima toimi opettajana Taideteollisessa oppilaitoksessa ja vaikutti useissa graafisen alan järjestöissä. Kuvittajana hänet tunnetaan mainosjulisteiden lisäksi erityisesti 1920–1930-lukujen joulukorteistaan, jotka Jerima signeerasi nimellä ”JEF”.
Jerima kuoli lyhyen sairauden jälkeen 61-vuotiaana elokuussa 1954.