stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Geometrinen todennäköisyys
Esimerkkejä

Yllä olevan ympyrän sisältä sattumanvaraisesti valitun pisteen osuminen keskustan alueelle riippuu ainoastaan ympyräalueiden pinta-aloista. Suuremman ympyrän säde on 4 senttimetriä ja pienemmän ympyrän säde 2 senttimetriä. Ympyrän pinta-ala lasketaan  A=\pi r^{2}, joten suuren ympyrän koko on  A_{iso}=\pi 4^{2}=16\pi  ja pienen  A_{pieni}=\pi 2^{2}=4\pi . Silloin kysytty todennäköisyys on
Sykkyrässä olevan metrin pituisen narun katkaiseminen saksilla voidaan muuttaa geometriseksi tehtävksi olettamalla katkaisukohdan valikoituvan sattumanvaraisesti. Naru voidaan aluksi ajatella olevan suoraksi ojennettuna lukusuoralla, jolloin se asettuu lukuvälille  [0,1]. Kun naru katkaistaan valitusta kohdasta  a, saadaan kaksi  narun pätkää. Lukusuoralla nämä vastaavat välejä  [0,a] ja  (a,1], joiden pituudet ovat  a ja  1-a. Todennäköisyyslaskut voidaan pelkistää luettelemalla suotuisat luvun  a arvot välien yhteispituuksina ja vertaamalla niitä narun kokonaispituuteen (joka on yksi).
Buffonin neula on ongelma, jossa lautalattialle heitetään neula tai tulitikku. Millä todennäköisyydellä neula osuu lattian raon kohdalle? Ongelma voidaan pelkistää kahden parametrin ongelmaksi: tikun keskikohdan ja tikun asentoon lattiarakoihin nähden.
Buffonin neula
Kevin Czuczman

| Kevin Czuczman |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. tammikuuta 1991 (ikä 34) Port Elgin, ON, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Churchie
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  191 cm
Paino:  88 kg
Seura
Seura:  HC Litvínov
Sarja:  Tšekin Extraliga
Pelinumero:  27
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  New York Islanders (NHL) Bridgeport Sound Tigers (AHL) Florida Everblades (ECHL) Manitoba Moose (AHL) WBS Penguins (AHL) Pittsburgh Penguins (NHL) Iowa Wild (AHL) Ilves (SML)
Kevin Czuczman (s. 9. tammikuuta 1991 Port Elgin, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Tšekin Extraligan HC Litvínovissa. Hän on pelannut urallaan myös yhteensä 15 NHL-ottelua New York Islandersissa ja Pittsburgh Penguinsissa.
Luolahämähäkit

| Luolahämähäkit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Heimo::  Luolahämähäkit Nesticidae  Simon, 1894
Katso myös
   Luolahämähäkit Wikispeciesissä   Luolahämähäkit Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Luolahämähäkit  (Nesticidae) on hämähäkkien heimo.
Suomessa on tavattu yksi tähän heimoon kuuluva laji, euroluolakki Nesticus cellulanus.
Burger King

| Burger King Corporation |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  pörssiyhtiö
Osake:  NYSE: BKW
Perustettu:  1954
Toimitusjohtaja:  John Chidsey
Kotipaikka:  Miami-Daden piirikunta, Florida, Yhdysvallat
Toimiala:  pikaruoka
Tuotteet:  hampurilaiset ja muu pikaruoka
Kotisivu:  www.bk.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Burger King Corporation (lyhennettynä BK) on suuri kansainvälinen pikaruokaketju, jonka päätuote on hampurilaiset. Yhtiö perustettiin vuonna 1954 Miamissa Floridassa. Vuonna 2013 Burger King -ravintoloita oli noin 13 600 kappaletta 72 eri valtiossa.lähde? McDonald’s on yksi Burger Kingin tärkeimmistä kilpailijoista. Vuonna 2020 Burger King -ravintoloita maailmanlaajuisesti on noin 18 500.
Historiaa

Burger Kingin prototyyppi perustettiin vuonna 1953 Jacksonvillessa Floridassa nimellä Insta-Burger King. Yritys kuitenkin luisui jo seuraavana vuonna taloudelliseen ahdinkoon, jonka jälkeen kaksi miamilaista franchising-yrittäjää David Edgerton ja James McLamore ostivat yrityksen ja nimesivät sen Burger Kingiksi. Vuonna 1957 lanseerattiin Whopper-hampurilainen, josta tuli Burger Kingin lippulaivatuote.
Vuonna 1967 Egerton ja McLamore myivät Burger Kingin Pillsbury Companylle. Kaksi vuotta myöhemmin avattiin ensimmäinen Yhdysvaltain ulkopuolella sijaitseva Burger King -ravintola Kanadan Ontariossa sijaitsevaan Windsoriin. Euroopan ensimmäinen Burger King -ravintola avattiin Espanjan Madridiin vuonna 1975. Pillsbury Company yritti useita kertoja uudistaa Burger Kingiä. Merkittävin muutos tapahtui vuonna 1978, kun Burger King palkkasi McDonald'sin johtajan Donald N. Smithin auttamaan uudistustöissä. Muutoksiin kuuluivat muun muassa uudistetut franchising-sopimukset, laajempi tuotevalikoima ja nykyaikaisemmat ravintolailmeet. 1980-luvun lopulla Burger King ajautui Pillsbury Companyn mukana vaikeuksiin. Vuonna 1989 Pillsbury Companyn osti Grand Metropolitan, jonka omistukseen siirtyi myös Burger King. Onnistuneet tuoteuutuudet ja yhteydet Walt Disney Companyyn tuottivat vastapainoa imago-ongelmiin ja tuloksettomaan mainontaan. Grand Metropolitan myi paljon Burger Kingin omaisuutta parantaakseen yrityksen myyntiä, ja irtisanoi paljon henkilökuntaa. Vuonna 1997 Grand Metropolitan fuusioitui olutyhtiö Guinnessin kanssa ja syntyi uusi yhtiö nimeltä Diageo. Jatkuva ja järjestelmällinen institutionaalinen brändin laiminlyönti vahingoitti yritystä niin paljon, että toimilupia purettiin paljon.
Vuonna 2000 Diageo asetti Burger Kingin myyntiin, ja TPG Capital osti sen vuonna 2002. Uusi omistaja teki Burger Kingille uudistuksia muun muassa tuotevalikoimaan, mainontakampanjoihin ja ravintolailmeeseen, minkä ansiosta Burger Kingin liiketoiminta parani huomattavasti. Kuitenkin vuosien 2007–2009 finanssikriisin aikana Burger Kingin taloudellinen tilanne heikkeni kun sen pääkilpailijan McDonald'sin tilanne parani. Syyskuussa 2010 TPG Capital myi Burger Kingin brasilialaiselle 3G Capitalille, joka on sitoutunut investoimaan voimakkaasti Burger Kingiin.
Historiaa > Aikaisemmat logot

1955–1968
1969–1994
1994–1999
1999–2021
2021–
Burger King Suomessa

Nykyisin Suomessa toimii yhteensä 64 Burger King -ravintolaa, joista 20 sijaitsee pääkaupunkiseudulla ja kolme Tallinkin laivoilla. Helsinki-Vantaan lentoasemalla toimii kolme ravintolaa, joista yksi sijaitsee terminaali 2:n tuloaulassa, yksi Schengen-porttialueella ja yksi Non-Schengen-porttialueella. Kahdeksassatoista ravintolassa toimii autokaista, ja ne sijaitsevat Helsingin Oulunkylässä, Kempeleessä, Tuusulassa, Järvenpäässä, Jyväskylässä, Vaasassa, Mäntsälässä, Lappeenrannassa, Lahdessa, Imatralla, Maskussa, Espoon Nihtisillassa ja Muuralassa, Hämeenlinnan Tiiriössä, Hyvinkäällä, Lapinjärvellä, Porvoossa, Raisiossa, Pirkkalassa, Kokkolassa ja Skanssissa.
Joissakin Suomen Burger Kingeissä on saatavilla myös olutta. Oluen saa halvemmalla, jos ostaa sen hampurilaisaterian yhteydessä.
Burger King Suomessa > 1980-luku

Burger King toimi ensimmäistä kertaa Suomessa 1980-luvun alussa, kun Jussi Nurmio toi liikekumppaneidensa kanssa ketjun Tampereelle ja Helsinkiin. Kaisaniemen Burger King avattiin 9. marraskuuta 1982 ja Tampereelle se tuli Hämeenkadulle vuonna 1983 (Commercen talo). Tampereella Burger King lopetti toimintansa 14. joulukuuta 1984, jolloin tilalle tuli Suomen ensimmäinen McDonald’s. Helsingissä Burger King lopetti toimintansa vuonna 1985 ja paikalle tuli Carrols. Kolmaskin liike oli ollut suunnitteilla Helsingin Forumiin 1984, jonne kuitenkin avattiin McDonald's. Ravintolat lopetettiin kannattamattomuuden takia. Nurmio ja McDonald’s ostivat liiketoiminnan ja Nurmio jäi johtamaan Suomen McDonald’sia.
Burger King Suomessa > Ravintolat Suomessa

| --- | --- |
 Helsinki: Scandic Meilahti Aleksanterinkatu Mannerheimintie 12 Oulunkylä Malmi Itis Käpylä Ruoholahti Kamppi Mall of Tripla (syksy 2024) Citycenter (syksy 2024) Rautatieasema (2025) Espoo: Finnoo Ainoa Iso Omena Lippulaiva Nihtisilta Muurala Sello Hyvinkää  Tiiriö, Hämeenlinna  Imatra  Iso Myy, Joensuu Jyväskylä: Keljo Matkakeskus Jämsä  Järvenpää  Zeppelin Kempele  Veturi Kouvola Kuopio Matkus Lahti: Neste K Kivistönmäki Aleksanterinkatu Neste-K Lappeenranta :  Ideapark Lempäälä  Levi  Neste K Masku Riviera  Mikkeli  Mäntsälä Oulu: Ideapark Kaakkuri Rotuaari Veska Pirkkala  Pori Isokarhu  Porvoo Kuninkaanportti  Neste K Pukaron Paroni  Raisio  Ideapark Seinäjoki  Siilinjärvi  Tallink Star  MegaStar Tampere: Ratina Hämeenkatu 2 Turku: Skanssi Kultatalo Tuusula  Kivihaka Vaasa Vantaa: Jumbo Myyrmanni Dixi Korso Helsinki-Vantaan lentoasema: Schengen-alue, portti 29 Saapuvat, 2A Non-Schengen-alue Ylämylly
Tunnetuimpia tuotteita

Whopper -hampurilainen (grillattu naudanlihapihvi, salaattia, tomaattia, sipulia, suolakurkkua, ketsuppia ja majoneesia) (saatavilla myös JR-versiona)
Steakhouse-hampurilainen (grillattu naudanlihapihvi, pekonia, juustoa, salaattia, tomaattia, paahdettua sipulia, BBQ-kastiketta ja majoneesia)
Big King -hampurilainen (2x grillattu naudanlihapihvi, juustoa, salaattia, sipulia, suolakurkkua, Big King -kastiketta) (saatavilla myös XXL-versiona)
Chicken Tendercrisp -kanahampurilainen (rapeaksi paneroitu kanapihvi, salaattia, tomaattia ja majoneesia)
Long Chicken -kanahampurilainen (tunnettu myös nimellä Original Chicken Sandwich) (pitkä kanapihvi, salaattia ja majoneesia)
Chicken Fries ("kanaranskalaiset", leivitetyt broileritikut)
Fish King -kalahampurilainen (kalapihvi, salaattia, suolakurkkua ja majoneesia)
King JR. -ateria, koostuu hampurilaisesta, ranskanperunoista, virvoitusjuomasta ja Sundae-jäätelöstä (ennen Sundae-jäätelöä ateriaan kuului säännöllisesti vaihtuva lelu)
Mix Box koostuu snackseistä Mix Boxiin voi valita näistä snackseistä 3 x 6 kpl oman valinnan mukaan (sis. 2 dippiä), Plant·Based Nugetit, Kana Nugetit, Chili Cheese Bites, Mozzarella Tikut ja Sipulirenkaat
Bacon King
King Fusion -jäätelö, McFlurry -jäätelön kaltainen jäätelö.
Tunnetuimpia tuotteita > Muita tuotteita

Cheddar Cheese Fries ("cheddar juustokastikeranskalaiset", saatavilla välillä eli rajoitetun ajan tuote/saatavilla myös chili versio)
Quarter Pound King (grillattu naudanlihapihvi, juustoa, sipulia, suolakurkkua, ketsuppia ja sinappia)
Grilled Hot Dogs
Ateria koostuu hampurilaisesta, lisukkeesta (kuten ranskanperunat tai sipulirenkaat) sekä virvoitusjuomasta, mehusta tai maidosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Burger King Wikimedia Commonsissa
Burger Kingin kotisivut (englanniksi)
Burger Kingin kotisivut (suomeksi)
Burger Kingin päämaja Miamissa.
Burger King maailmalla.
Punaisella maat, joissa on BK-ketjun ravintoloita.
Oranssilla maat, joissa on ennen ollut BK-ravintoloita.
Keltaisella Australia, jossa ravintolat on muutettu uuteen Hungry Jack's -ketjuun vuonna 2003.
Burger Kingin paluu Suomeen joulukuussa 2013 aiheutti niin paljon innostusta, että ihmisten oli jonotettava jopa puoli tuntia päästäkseen sisään ravintolaan.
Sittemmin suljettu Burger King Helsingin päärautatieasemalla.
Whopper.
Lyhtyhämähäkit

| Lyhtyhämähäkit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Heimo::  Lyhtyhämähäkit Liocranidae  Simon, 1897
Katso myös
   Lyhtyhämähäkit Wikispeciesissä   Lyhtyhämähäkit Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lyhtyhämähäkit  (Liocranidae) on hämähäkkien heimo.
Lyhtyhämähäkit kuuluivat aiemmin pussihämähäkkien heimoon, mutta nykyään niitä pidetään erillisenä heimona. Nekin ovat vapaasti metsästäviä ja yöaktiivisia, mutta eivät rakenna suojapussia päiväksi. Sen sijaan ne piileksivät esimerkiksi kivien alla. Jotkut tämän heimon lajit elävät symbioosissa muurahaisten ja termiittien kanssa. Euroopassa esiintyy noin 50 lajia.
Suomessa on tavattu kahdeksan lajia lyhtyhämähäkkejä.
ruskolyhdykki Agroeca brunnea
kuparilyhdykki Agroeca cuprea
rahkalyhdykki Agroeca dentigera
kangaslyhdykki Agroeca proxima
lehtolyhdykki Apostenus fuscus
raitalyhdykki Liocranoeca striata
nummilyhdykki Scotina gracilipes
rämelyhdykki Scotina palliardii
Talohämähäkit

| Talohämähäkit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Heimo::  Talohämähäkit Oecobiidae  Blackwall, 1862
Katso myös
   Talohämähäkit Wikispeciesissä   Talohämähäkit Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Talohämähäkit  (Oecobiidae) on hämähäkkien heimo.
Suomessa on tavattu 14 kertaa edustajia yhdestä tähän heimoon kuuluvasta lajista, hyrrätalokki Oecobius navus.
Torvihämähäkit

| Torvihämähäkit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Heimo::  Torvihämähäkit Segestriidae  Simon, 1893 
Katso myös
   Torvihämähäkit Wikispeciesissä   Torvihämähäkit Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Torvihämähäkit  (Segestriidae) on hämähäkkien heimo. Torvihämähäkit jaetaan viiteen sukuun.
Suomessa on tavattu lähes 200 kertaa edustajia yhdestä tähän heimoon kuuluvasta lajista, pahtatorvikki
Segestria senoculata.
Karikehämähäkit

| Karikehämähäkit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Heimo::  Karikehämähäkit Hahniidae  Bertkau, 1878
Katso myös
   Karikehämähäkit Wikispeciesissä   Karikehämähäkit Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karikehämähäkit  (Hahniidae) on hämähäkkien heimo.
Karikehämähäkkien vartalon pituus on noin 2 mm. Ne rakentavat vaakasuuntaisen verkon juuri maanpinnan yläpuolelle. Niitä esiintyy metsässä, lähellä vettä tai sammalta. Niitä löytyy usein irtonaisista lehdistä, maanpeitteestä tai pensaiden ja puiden lehdistä. Maailmassa esiintyy noin 347 lajia, joista 26:ta tavataan Euroopassa.
Suomessa tavattuja lajeja

Suomessa on tavattu kuusi lajia.
luhtamannukki Antistea elegans
kalvaskonnukki Cicurina cicur
nummimannukki Hahnia nava
kangasmannukki Hahnia ononidum
pikkumannukki Hahnia pusilla
muurahaispesäkki Mastigusa arietina
Tikkurilan terveysasema

| Tikkurilan sosiaali- ja terveysasema |
| --- | --- |
 Tikkurilan sosiaali- ja terveysaseman rakennus Unikkotieltä nähtynä.
Osoite:  Kielotie 11 A, 01300 Vantaa
Sijainti:  Tikkurila, Vantaa
Koordinaatit:  60.2927°N, 25.0378°E
Valmistumisvuosi:  1974
Suunnittelija:  Arkkitehtitoimisto Pauli Halonen
Tikkurilan terveysasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tikkurilan sosiaali- ja terveysasema on Vantaan Tikkurilan kaupunginosassa sijaitseva rakennus, jossa toimii kaupungin sosiaali- ja terveysasema. Rakennus sijaitsee noin sata metriä Vantaan kaupungintalolta lounaaseen ja noin 350 metriä Tikkurilan rautatieasemalta länteen. Terveysaseman itäpuolella on vuonna 2021 valmistunut Tikkurilan kirkko. Rakennuksen pohjoinen sisäänkäynti on osoitteessa Kielotie 11 ja pääsisäänkäynti Unikkotien puolella.
Arkkitehtuuri

Rakennuksen on suunnitellut Arkkitehtitoimisto Pauli Halonen, ja se on valmistunut vuonna 1974. Sitä laajennettiin merkittävästi vuonna 1989, jolloin se sai muun muassa uuden näyttävän sisäänkäynnin Tikkuraitin suuntaan. Julkisivut on muurattu punaisista tiilistä ja yksityiskohdissa on käytetty kuparia. Tiilipilarit ikkunoiden välissä rytmittävät julkisivuja. 1980-luvun laajennusosa on verhoiltu kiillotetulla graniitilla. Terveysasema on Vantaan rakennusperintökohde, ja vuonna 2020 se todettiin kulttuurihistoriallisilta arvoiltaan merkittäväksi.
Uusi terveysasema

Tikkurilan terveysasema on todettu huonokuntoiseksi ja tarpeeseen nähden ahtaaksi. Terveysaseman ja muut Tikkurilan suuralueen sote-palvelut on suunniteltu siirrettäväksi Tikkurilan terveys- ja perhekeskuksena valmisteltuun suureen uudisrakennukseen Kielotien varteen. Se palvelisi yli 60 000 vantaalaista. Hanketta on hidastanut esimerkiksi suunnitellun rakennuksen kalleus ja valtakunnallinen sote-politiikka.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tikkurilan terveysasema Wikimedia Commonsissa
Tikkurilan sosiaali- ja terveysasema (palvelukartta.hel.fi)
Terveysasemat (vantaa.fi)
| n k Vantaan ja Keravan hyvinvointialue |
| --- | --- |
Sairaalat:  Peijaksen sairaala  Katriinan sairaala 
Terveysasemat:  Hakunilan terveysasema  Keravan terveysasema  Koivukylän terveysasema  Korson terveysasema  Länsimäen terveysasema  Martinlaakson terveysasema  Myyrmäen terveysasema  Tikkurilan terveysasema 
Pelastustoimi:  Keski-Uudenmaan pelastuslaitos Havukosken paloasema  Mittatien paloasema  Peijaksen ensihoitoasema  Ruskeasannan paloasema  Vantaankosken paloasema  Vantaan pelastuskeskus 
Johtajat:  Aronkytö (2022–) 
Muuta:  Luettelo Vantaan ja Keravan aluevaltuutetuista
Louhikkohämähäkit

| Louhikkohämähäkit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Heimo::  Louhikkohämähäkit Titanoecidae  Lehtinen, 1967
Katso myös
   Louhikkohämähäkit Wikispeciesissä   Louhikkohämähäkit Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Louhikkohämähäkit  (Titanoecidae) on hämähäkkien heimo. Se jaetaan viiteen sukuun.
Suomessa on tavattu yhteensä 36 kertaa edustajia kahdesta tähän heimoon kuuluvasta lajista, lumilouhikki
Titanoeca nivalis ja paahdelouhikki Titanoeca spominima.
Pussihämähäkit

| Pussihämähäkit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Heimo::  Pussihämähäkit Clubionidae  Wagner, 1887
Katso myös
   Pussihämähäkit Wikispeciesissä   Pussihämähäkit Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pussihämähäkit  (Clubionidae) on hämähäkkien heimo.
Pussihämähäkit ovat tyypillisesti väriltään vaaleita ja yöaikaan aktiivisia. Niitä tavatan usein puunkuoren alta tai kasvillisuudesta.
Suomessa tavattuja lajeja

Suomessa on tavattu lukuisia Clubiona-suvun pussihämähäkkejä.
kiiltopussikki Clubiona caerulescens
kirjopussikki Clubiona comta
vaaleapussikki Clubiona diversa
lehtipussikki Clubiona frutetorum
pensaspussikki Clubiona germanica
dyynipussikki Clubiona juvenis
pohjanpussikki Clubiona kulczynskii
keltapussikki Clubiona lutescens
ruohopussikki Clubiona neglecta
rahkapussikki Clubiona norvegica
puupussikki Clubiona pallidula
ruokopussikki Clubiona phragmitis
niittypussikki Clubiona reclusa
etelänpussikki Clubiona similis
suopussikki Clubiona stagnatilis
havupussikki Clubiona subsultans
pikkupussikki Clubiona subtilis
sammalpussikki Clubiona trivialis
Dallapé

| Dallapé |
| --- | --- |
 Dallapé-orkesteri Toverien Kerholla Lönnrotinkadulla vuonna 1932. Vasemmalta oikealle: Martti Jäppilä, Helge Pahlman, Matti Jurva, Pauli Impivaara, Eino Katajavuori, Paavo Raivonen, Erkki Majander ja Eero Lauresalo.
Tiedot
Toiminnassa:  1925–1955, 1960–
Tyylilaji:  jazz tanssimusiikki iskelmä
Kotipaikka:  Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Sami Saari   Juha Hostikka   Arttu Takalo  
Levy-yhtiö:  PSO   Finnlevy   Poptori   Warner Music Finland   Artie Music   Blue Note Records  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Dallapé (usein muodossa Dallapé-orkesteri) on 1920-luvulla perustettu suomalainen tanssiorkesteri. Edelleen toiminnassa oleva Dallapé on suomalaisen haitarijazzin edelläkävijä. Se saavutti suurimman suosionsa 1930-luvulla. Dallapé on tehnyt noin tuhat levytystä, ja myynyt noin miljoona levyä.
Historia > Suuret kiertueet

Syksyllä 1931 perustettiin ja rekisteröitiin ”aatteellinen yhdistys” Dallapé-orkesteri ry, joka mahdollisti liiketoiminnan, sekä pienen veronkierron erilaisissa tapahtumissa. Vuonna 1931 Dallapé teki ensimmäisen kesäkiertueensa tähtisolistina Matti Jurva. Kesällä 1932 tehtiin toinen Suomi-kiertue; kolmen ja puolen kuukauden mittainen kierros Itä-Suomea Kemijärvelle, ja sieltä länsirannikkoa takaisin Helsinkiin. Kaikkiaan 95 keikkaa. Orkesterin kokoonpano tuolloin oli Jäppilä, Pahlman, Katajavuori, Impivaara, Lindroos, Jurva, sekä uusina miehinä Vili Vesterinen haitarissa ja Mauno Jokinen viulussa. Kupletööri Rafu Ramstedt kävi muutamilla keikoilla laulamassa, ja Toivo Alajärvi hoiti speakerin tehtävät. Ohjelman konserttimusiikkipuolen hoitivat Vesterinen, Katajavuori ja Pahlman.
Kesällä 1933 tehtiin Dallapén historian suurin, lähes neljän kuukauden ja 111 keikan mittainen kiertue, joka pääosiltaan kiersi samoja reittejä edellisen vuoden kanssa. Uusina miehinä mukana olivat A. Aimo laulajana, Asser Fagerström pianossa, Jomi Leino rummuissa, Nils Lindfors pasuunassa ja Allu Kosonen trumpetissa; viimeksi mainittu hoiti samalla sovittajan ja orkesterinjohtajan tehtäviä. Näkyvin uusista jäsenistä oli kuitenkin amerikansuomalainen klarinetisti Tommy Tuomikoski, joka oli tullut S/S Andanian orkesterin mukana Suomeen 1926 ja jäänyt isänsä maahan soittelemaan. Hän esiintyi ensin Zamba-orkesterissa ja siirtyi myöhemmin Klaus Salmen Ramblerseihin. Tuomikoski oli erinomainen showmies, joka kiemurteli lavalla klarinettinsa tahdissa ja silinterihattu päässä, katkaisi soittimesta alakappaleen pois ja soitti lopulta pelkällä suukappaleella. Hän palasi 1936 takaisin Pohjois-Amerikkaan ja kuoli seuraavana vuonna.
Syksyllä 1933 orkesteri siirtyi soittamaan Hallituskadulle Heimolan taloon, jonka edellinen käyttäjä oli ollut Suomen eduskunta. Samalla perustettiin Dallapé-opisto, joka toimi talon yläkerrassa. Opistossa orkesterin jäsenet jakoivat oppejaan aloitteleville muusikoille, kuten Olavi Virralle ja Kauko Käyhkölle, jotka molemmat liittyivät myöhemmin Dallapén riveihin. Näyttelijätär Ansa Ikonen, joka oli Tuomikosken löytö, opetti opistolla laulua ja englantia. Ikonen nähtiin muutaman kerran Heimolassa Dallapén solistina, laulaen ”O sole mioa” sekä ”Dinahin” englannin kielellä.
Kesän 1934 kiertue tehtiin kaksiosaisena: touko–kesäkuussa kierrettiin 49 keikkaa Etelä- ja Itä-Suomessa ja heinä–elokuussa 44 keikkaa Länsi- ja Pohjois-Suomessa. Samana vuonna Vili Vesterinen kävi Tukholmassa voittamassa Pohjoismaiset harmonikkamestaruuskilpailut.