stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Metiokhos ja Parthenope
Kirjallisuutta

Metiochus and Parthenope. Teoksessa Reardon, B. P. (toim.): Collected Ancient Greek Novels, s. 944–947.  (Second Edition (First Edition 1989))  Berkeley:  University of California Press, 2008.  ISBN 9780520256552
Metiochos and Parthenope. Teoksessa Stephens, Susan A. & Winkler, John J.: Ancient Greek Novels: The Fragments: Introduction, Text, Translation, and Commentary, s. 72–100.  (Princeton Legacy Library)  Princeton University Press, 2014.  ISBN 1400863384
Antiikin kreikkalaiset romaanit
| --- | --- |
Varsinaiset säilyneet romaanit:  Dafnis ja Khloe · Efesoslainen kertomus · Etiopialainen kertomus · Kallirhoe · Leukippe ja Kleitofon
Muuta proosafiktiota:  Aleksanteri-romaani · Apollonios Tyroslainen · Babylonialainen kertomus · Foinikialainen kertomus · Herpyllis · Iolaos · Kalligone · Khione · Metiokhos ja Parthenope · Miletoslainen kertomus · Ninos ja Semiramis · Sesonkhosis · Thulen takaiset ihmeet · Tinufis · Tosi tarina
Metsäntyttö

| Metsäntyttö Maarit |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 27. syyskuuta 2001
 Tuottaja(t): Sami Hurmerinta
 Tyylilaji: poprock
 Kesto: 51.47
 Levy-yhtiö: Warner Music
Listasijoitukset
  Suomi: 13. (syyskuu 2001)
Maaritin muut julkaisut
| Stoalive 1999 | Metsäntyttö 2001 | Good Days, Bad Days 2004 |
Metsäntyttö on suomalaisen laulaja Maarit Hurmerinnan 14. albumi. Se julkaistiin vuonna 2001.
Kappaleet

Uinuu saan – 4.29
Ihmeiden päivä – 4.53
Aika tavallinen tapaus – 4.50
Sinut tahdon – 3.55
Oi Oi – 3.54
Taivaanmaalaaja – 4.14
Metsän tyttö – 5.56
Tulen aamuun – 3.08
Koditon – 3.57
Veljeni – 3.38
Pimeään jään – 4.04
Rukous – 4.49
Aiheesta muualla

Metsäntyttö discogs.com -sivustolla
| n k Maarit Hurmerinta |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Maarit  Viis’ pientä  Siivet saan  Nykyajan lapsi  Elämän maku  Nukun radio päällä  Tuuli ja taivas  Tuskan tanssi  Jotain on mulla mielessäni  Jos tahdot tietää  Sydäntäsi lainaisin  Sitä mitä rakastan  Metsäntyttö  Good Days, Bad Days  Nälkää ja rakkautta  Kun yö saapuu  Miten elämästä kertoisin  Sumuinen puutarha 
Livealbumit:  Stoalive 
Kokoelmat:  kaksi alkuperäistä: Siivet saan / Nykyajan lapsi  20 suosikkia – Laakson lilja  Laakson liljasta metsän tyttöön  30 suosikkia – Maarit 
Singlet:  ”Aamun tulo” / ”Nyt olen tullut mä maailmaan”  ”Niin se käy” / ”Ampukaa pianisti”  ”Life is a Jigsaw” / ”Song for a Dove” Irina Milan  ”Laakson lilja / ”Anna tukan valuu vaan”  ”Herää eiliseen” / ”Herää eiliseen” Pepe Willberg  ”Hän lähtee pois” / ”Puhelu seis”  ”Hyvää matkaa” (Janus) / ”Huono juttu”  ”Jäätelökesä” / ”Yhteen kuulutaan”  ”Siivet saan” / ”Ei vaadi paljon, vain kaiken”  ”Pieni niin oon” / ”Helmet kyynelten”  ”Call Me Up” / ”When Love Returns”  ”All Night” / ”Into My Life”  ”Hymypoika” / ”Maailmaan”  ”Apilankukka” / ”Kesäyö”  ”Hämärät kaupungit” / ”Elämän merellä”  ”Kuuma kissa” / ”Jokaisen hetken tuhlaan”  ”Nukun radio päällä”  ”Sydämeni tyhjää lyö” / ”Tuuli ja taivas”  ”Yön oudot linnut” / ”Aloin unohtaa”  ”Kastuneet kengät” / ”Vain öisin”  ”Tuskan tanssi” / ”Ilta lähiössä”  ”Ruusun varjossa” / ”Omia aikojaan”  ”Juokse kadoksiin” / ”Jotain on mulla mielessäni”  ”Minne vei tiet maailman” / ”Hei kuu” / ”Sirokko”  ”Jos tahdot tietää” / ”Tulitikku” / ”Sillan teen”  ”Rakkaus on ON” / ”Avaruuden autius”  ”Sydäntäsi lainaisin” / ”Runoilija”  ”Ei tule hyvin kylmää”  ”Neito ja ylioppilas”  ”Uinuu saan”  ”Taivaanmaalaaja”  ”Jäätelökesä” / ”Hymypoika” / ”Jos tahdot tietää” / ”Neito ja ylioppilas” / ”Mitä mietit illoin?”  ”Jäänmurtaja”  ”Tähtikirkas yö”  ”Kello käy” / ”Soulveljeni”  ”Mikset sä tuu!”  ”Räntäsade”  ”Joidenkin kaa” 
Muuta:  diskografia  luettelo kappaleista
Metsähelmikäs

| Metsähelmikäs |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Helmikkäät Pardalotidae
Suku::  Helmikkäät Pardalotus
Laji::  striatus
Kaksiosainen nimi
 Pardalotus striatus  (J.F. Gmelin, 1789) 
Alalajit
 P. s. melanocephalus  P. s. melvillensis  P. s. ornatus  P. s. striatus  P. s. substriatus  P. s. uropygialis 
Katso myös
   Metsähelmikäs Wikispeciesissä   Metsähelmikäs Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Metsähelmikäs (Pardalotus striatus) on Australiassa tavattava helmikkäisiin kuuluva varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan metsähelmikäs on 8–12 cm. Selästään laji on väriltään harmaa ja siivet ovat mustat. Siivissä on valkoinen poikkiraita ja punainen tai Tasmaniassa elävällä alalajilla keltainen laikku. Päälaki on musta ja päässä on valkoiset silmäkulmajuovat. Nokan ja silmien välissä on keltainen täplä. Vatsa on metsähelmikkäällä vaalean ruskea ja vatsassa on myös keltaisia höyheniä. Sukupuolet eivät eroa toisistaan ulkonäkönsä perusteella.
Levinneisyys ja elinympäristö

Metsähelmikästä tavataan koko Australian alueelta lukuun ottamatta maan kuivimpia keskiosia. Alalajeja tavataan seuraavasti:
P. s. melanocephalus – Australian koillisosat Queenslandista Uuteen Etelä-Walesiin
P. s. melvillensis – Tiwi-saaret Australian pohjoisosassa
P. s. ornatus – Australian kaakkoisosat
P. s. striatus – Pesii Tasmaniassa ja Bassinsalmen saarilla, tavataan pesimättömänä Australian eteläosissa
P. s. substriatus – Länsi-Australia ja Australian keskiosat
P. s. uropygialis – Länsi-Australian pohjoisosasta Queenslandiin
Linnun elinympäristöä ovat avoimet eukalyptusmetsät, malleekasvusto, pensaikot, maatalousmaat sekä puistot ja puutarhat.
Elintavat

Pesimäkaudella metsähelmikkäät liikkuvat yleensä pareittain. Muulloin ne voivat muodostaa satojenkin yksilöiden parvia ja myös sekaparvia muiden hyönteisiä syövien pikkulintujen kanssa. Laji syö hyönteisiä ja hämähäkkieläimiä sekä hyönteisten erittämiä makeita nestepisaroita. Ravintonsa linnut etsivät puiden lehvästöjen joukosta.
Metsähelmikkään pesimäkausi kestää heinäkuulta tammikuulle. Pesä sijaitsee lähellä maan pintaa puunkolossa tai tunnelissa. Naaras munii kolmesta viiteen munaa, joita hautovat sekä koiras- että naarasmetsähelmikkäät. Molemmat huolehtivat myös poikasten ruokkimisesta. Laji voi pesiä myös pienissä ryhmissä, jolloin ryhmän linnut auttavat toisiaan.
Metadoni

| --- | --- |


Metadoni
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(RS)-6-dimetyyliamino-4,4-difenyyli-heptan-3-oni
Tunnisteet
CAS-numero: 76-99-3
ATC-koodi: N027BC02
PubChem CID: 4095
DrugBank: APRD00485
Kemialliset tiedot
Kaava: C21H27NO 
Moolimassa: 309.445 g/mol
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 40–80(–92)
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 24–36 tuntia
Ekskreetio: Virtsa
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  Reduction of oxygen to unborn child due to depression of breathing
Reseptiluokitus:  Class A (UK)  Schedule II(US) 
Riippuvuusalttius: Kohtalainen
Antotapa: oraalinen, intravenoosinen
40 milligramman metadonitabletteja.
Metadoni on synteettinen opioidi (Suomessa mm. valmistenimillä Dolmed, Metadon Abcur, Metadon Nordic Drugs ja Methadone Martindale Pharma sekä levometadonina valmistenimillä Levomethadone ja Levopidon). Metadoni on raseeminen seos, joka koostuu levometadonista ja dekstrometadonista. Koska metadonia ei valmisteta oopiumiunikkoa käyttämällä, se ei ole opiaattijohdannainen. Metadonin vaikutukset ovat kuitenkin samanlaisia kuin opiaattien, joskin sen vaikutusaika on huomattavasti pidempi. Metadoni ei myöskään aiheuta voimakasta ja lyhytkestoista euforiaa kuten heroiini, vaan sen vaikutus on tasaisempi ja vähemmän dramaattinen. Ainetta käytetään yleensä kipulääkkeenä tai opioidiriippuvaisten korvaus-, ylläpito- ja vieroitushoidossa.
Historiaa

Metadonin kehittivät saksalaiset Max Bockmühl ja Gustav Ehrhart vuonna 1937 kipulääkkeeksi. 1947 metadoni tuli Yhdysvaltoihin. Myös Yhdysvalloissa metadonia käytettiin alun perin kipulääkkeenä. 1960-luvulla metadonia kokeiltiin morfiinin ja heroiinin käyttäjien vieroitushoidossa hyvin tuloksin.
Käyttötarkoitus

Metadonia käytetään nykyisin lähinnä vieroitus-, korvaus- ja ylläpitohoidossa, mutta sen käyttö kipulääkkeenä on myös lisääntynyt; aine soveltuu pitkän vaikutusaikansa ansiosta hyvin juuri korvaushoitoon. Tällöin ainetta annetaan potilaalle yleensä kerran vuorokaudessa, ja potilas hakee metadoninsa poliklinikalta. Suomessa käytetään kuitenkin useammin buprenorfiinia, koska sen annostelu on helpompaa ja aine on miedompaa: se on osittainen agonisti, kun taas metadoni on täysagonisti, kuten morfiini ja heroiini. Metadonia käytetään korvaushoidossa, kun opioidiriippuvuus on voimakas. Metadoni poistaa tehokkaasti vieroitusoireet ja aineenhimon, ja se normalisoi opioidiaddiktin aivotoiminnan.
Metadonia saatetaan käyttää myös päihteenä, mutta metadoni on katukaupassa hyvin harvinaista osaksi tarkan valvonnan ansiosta, osaksi sen takia, etteivät  sen vaikutukset ole sellaiset, kuin yleensä päihteenä käytettävien opiaattien tai opioidien (se ei aiheuta voimakasta nousua tai euforiaa). Tarkasta valvonnasta huolimatta Metadonia pääsee kuitenkin katukauppaan, jossa se voi väärin käsiin jouduttuaan aiheuttaa jopa kuoleman. Metadonin aiheuttamat yliannostusoireet voidaan kumota naloksonilla.
Käyttötavat

Metadonia voidaan käyttää tabletteina, nesteeseen liuotettuna juomana tai pistoksina. Kivunhoidossa tablettina, korvaus- ja ylläpitohoidossa oraalisesti liuoksena, jossa metadonia 5 mg tabletteina tai liuoksena 10 mg/ml, 5 mg/ml tai 2 mg/ml liuoksena. Injektioina metadoniluos on välittömästi hengenvaarallista apuaineiden vuoksi.
Vaikutukset

Metadoni on keskushermostoon vaikuttava aine. Se on niin sanottu euforisoiva (opioidi)analgeetti ja sen vaikutus on näin ollen voimakkaasti kipua poistava/lievittävä ja euforisoiva. Vaikutukset riippuvat kuitenkin huomattavasti annoksen koosta ja käyttäjän tottumuksesta. Metadoni, kuten muut euforisoivat analgeetit, muuttaa myös kivun tuntemusta nosiseptio. Metadonia käytetään voimakkaassa kivunlievityksessä sen pitkävaikutteisuuden ansiosta mm. syöpää sairastavien henkilöiden taudin loppuvaiheessa.
Metadonia käytetään edelleen eniten korvaushoidossa ja huumevieroituksessa. Korvaushoidossa aine lähinnä normalisoi käyttäjän olotilan, pitää aineenhimon poissa ja mahdollistaa täten henkilön laadullisesti normaalin elämän.
Päihteenä käytettäessä metadonin tavoiteltavana vaikutuksena on euforia.
Huumevieroituksessa käytettäessä annokset mitoitetaan siten, että vaikutuksiksi tulee lähinnä opioidin aiheuttamien fyysisten vieroitusoireiden häviäminen. Korvaushoito taas pyrkii henkilön elämän laadun parantamiseen ja huumekierteen katkaisemiseen ja korvaushoidossa pyritäänkin saamaan henkilön aineenhimo ja vieroitusoireet pois metadonin avulla. Metadonikorvaushoidossa olevan henkilön kohdalla ei voida enää puhua euforisoivasta vaikutuksesta, vaan metadoni lähinnä normalisoi henkilön olotilan mahdollistaen työnteon ja opiskelun.
Vaikutukset > Haittavaikutukset

Metadonin käyttäjistä 11-100 prosentilla esiintyy ummetusta, sekavuutta tai virtsaamisvaikeuksia ja 1,1-10 prosentilla sydämentykytystä, rytmihäiriöitä, verenpaineen laskua, virtsaumpea, hikoilua, pahoinvointia, oksentelua, heikotusta, huimausta, väsymystä tai hallusinaatioita.
Muita mahdollisia haittavaikutuksia ovat seksuaalitoiminnan häiriöt sekä uni-, orientaatio-, näkö- ja virtsaamishäiriöt, suun kuivuminen, päänsärky, uneliaisuus, mielentilan muutokset, levottomuus, kiihtyneisyys, euforia, kouristukset, kasvojen punastelu, turvotus, kutina, ihottuma, liikahikoilu, kallonsisäisen paineen nousu, bradykardia eli sydämen hidaslyöntisyys, sydämentykytys, pidentynyt QT-aika ja vaikea sydämen rytmihäiriö eli kääntyvien kärkien kammiotakykardia, keuhkoedeema eli nesteen kertyminen keuhkoihin, hengityslama, alhainen verensokeri, ruokahaluttomuus, mahan tyhjenemisen hidastuminen, sapenjohtimen ja haimatiehyen sulkijalihaksen toimintahäiriö, sappikipu, gynekomastia eli miehen rintarauhaskudoksen kasvu ja hypotermia. Yliannos saattaa johtaa hengityksen lamautumiseen.
Joskus metadonista johtuva hengityskeskuksen toiminnan heikkeneminen johtaa asidoosiin eli elimistön nesteiden liialliseen happamuuteen. Jos veren pH-arvo laskee alle 7,2:n, alkaa esiintyä  puuskuttavaa ja tiheää hengitystä eli hyperventilaatiota. Muita asidoosin oireita ovat yleistilan heikkeneminen sekä neste- ja suolatasapainon häiriöt.
Aiheesta muualla

Terveysportti, metatesaurus: Metadoni
Yhtyneet laboratoriot: Metadoni seerumista (Arkistoitu – Internet Archive)
Lääkelaitos: Dolmed (Arkistoitu – Internet Archive)
KEGG: Methadone (englanniksi)
Opioidit
alfentaniili
buprenorfiini
dekstropropoksifeeni
dihydrokodeiini
endorfiini
etyylimorfiini
fentanyyli
heroiini
hydrokodoni
hydromorfoni
karfentaniili
kodeiini
metadoni
morfiini
nalbufiini
oksikodoni
oksimorfoni
pentatsosiini
petidiini
propoksifeeni
remifentaniili
sufentaniili
tebaiini
tramadoli
Metsäautotie

Metsäautotietä Lappajärvellä.
Tientekoa caterpillarilla 1973.
Puutavaran kuormausta puutavara-autoon metsätiellä Skotlannissa.
Piltuanjoen ylittävä raskaan kaluston silta metsäautotiellä.
Metsäautotiet ovat metsään tehtyjä erityisesti puutavara-autolla, maastoautolla, traktorilla ja metsätyökoneilla ajettavia metsään päättyviä sorateitä. Niiden ensisijaisena tarkoituksena on mahdollistaa raakapuun nouto puutavara-autolla metsästä tehtaalle, minkä vuoksi niissä on usein avara kääntöpaikka tien päässä. Puutavaranostaja saa käyttää tietä ilmaiseksi. Metsäautoteitä ei ole tarkoitettu läpikulkuteiksi, mikä on usein merkitty liikennemerkillä ja lisäkilvellä.
Metsäautotiet Suomessa

Suomessa on 120 000 km rakennettuja metsäautoteitä. Metsähallituksen hallinnoimilla valtion mailla metsäteitä on noin 36 000 kilometriä ja noin 1000 siltaa. Yleisesti metsäautotiet ovat liityntäväyliä metsästä yleiseen maantieverkkoon.
Käyttö

Metsäautoteitä käytetään metsätaloudellisessa puunkorjuussa, metsänhoidossa sekä yleisemmin kulkureittinä. Metsäautotiellä voi ajaa myös hyvin mönkijällä, moottoripyörällä, mopolla ja maastopyörällä. Usein kelirikon aikaan metsäautotiellä on mahdotonta ajaa henkilöautolla. Metsäautotien keskiosa voi olla myös liian korkea tavallisen auton maavaralle.
Metsäautotiet ylittävät usein vesistöjä, jolloin niiden varteen on rakennettava raskaat ajoneuvot kannattava silta tai mahdollisesti sillan asemesta kahlaamo.
Metsäautoteiden ulkopuolisen käytön rajoittaminen helpottui yksityistielakiin vuonna 2003 tehdyn tarkennuksen jälkeen. Metsänparannuslain mukaan myönnettyjä avustuksia ei katsota yksityisen tien julkiseksi tueksi, koska ne maksetaan yksittäisille osakkaille. Tavallisesti yksityisteille tarkoitetut avustukset maksetaan kaikille osakkaille yhteisesti, jolloin tienkäytön rajoittaminen on vaikeampaa.
Metsäteiden rahoitus

Metsäautoteiden rakentamiseen myönnetään julkista rahoitustukea kestävän metsätalouden rahoituslain perusteella. Tukien myöntämisestä vastaa alueellinen metsäkeskus. Tuen yleisenä perusteena on metsätien soveltuvuus metsätalouden ympärivuotisiin kuljetuksiin. Tien perustaminen tai perusparannus on oltava kokonaisuuden kannalta tarkoituksenmukainen, jotta tukea voidaan myöntää. Lisäksi metsäautotien perustamiseksi on muodostettava tiekunta ja varmistuttava yksityistielain mukaisesta tieoikeudesta. Julkisilla varoilla perustettava metsätie toteutetaan aina yhteishankkeena, eikä yhden tilan hankkeita voida avustaa.
Metsätalouden kuljetusten on oltava vähintään 40 %, jotta tuki voidaan myöntää. Tiehankkeen suunnittelu maksetaan kokonaan valtion tuella, mutta arvonlisäveron osuus laskutetaan tieosakkailta.lähde?
Työn voi aloittaa sen jälkeen kun metsäkeskus on hyväksynyt suunnitelman. Tavallisesti metsäkeskus valtuutetaan hankkeen vetäjäksi ja valvojaksi, mutta tehtävään voidaan palkata myös tieisännöitsijä.
Julkisen tuen määrä on alueesta riippuen 40–60 % kokonaiskustannuksista. Tuki myönnetään yksityisille tieosakkaille, ei tiekunnalle, millä on myöhemmin merkitystä tienkäytön rajoittamisen suhteen.
Muuta

Jos tie on huonossa kunnossa ja tienkäyttäjä rikkoo ajoneuvonsa siinä, korvausvastuu on lähes aina tien ylläpitäjällä.
Metroid Prime

| Metroid Prime |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Retro Studios
Julkaisija:  Nintendo
Ohjaaja:  Mark Pacini
Tuottaja:  Shigeru Miyamoto
Säveltäjä:  Kenji Yamamoto
Pelisarja:  Metroid ja Metroid Prime Trilogy
Julkaistu:  NA 15. marraskuuta 2002 JP 28. helmikuuta 2003 EU 21. maaliskuuta 2003
Lajityyppi:  ensimmäisen persoonan toimintaseikkailupeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  CERO: A (kaikenikäisille)  ESRB: Teini-ikäisille  PEGI 12  USK 12 
Alusta:  Nintendo GameCube
Jakelumuoto:  GameCuben optinen 8 cm levy
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Metroid Prime on Retro Studiosin kehittämä ja Nintendon vuonna 2002 julkaisema videopeli Nintendo GameCubelle. Peli on Metroid-pelisarjan ensimmäinen kolmiulotteinen osa. Peli edustaa Nintendon mukaan lajityypiltään ensimmäisen personan seikkailupeliä, sillä peli sisältää paljon tutkimista ja seikkailuelementtejä.
Metroid Prime on ensimmäinen osa pelisarjan Prime-tarinalinjassa, joka sijoittuu alkuperäisen Metroidin ja Metroid II: Return of Samusin välille. Pelille on myös ilmestynyt jatko-osat Echoes ja Corruption. Kuten muissa sarjan peleissä, myös Metroid Primessa pelaaja ohjaa palkkionmetsästäjä Samus Arania. Samus taistelee avaruuspiraatteja ja heidän biologisia kokeita vastaan Tallon IV -nimisellä planeetalla.
Peli oli ilmestyttyään menestys sekä pelaajien että kriitikoiden keskuudessa. Nintendo on harvoin antanut tärkeitä brändejä ulkopuolisten studioiden kehitettäviksi, mutta Metroid Primen kohdalla Nintendo teki poikkeuksen, sillä Metroid-pelisarja ei ole ollut koskaan erityisen suosittu Japanissa. Kaiken kaikkian peli on myynyt 2 840 000 kappaletta maailmanlaajuisesti, mikä tekee siitä yhden Metroid -pelisarjan myydyimmistä peleistä. Peli on myös palkittu vuoden pelinä Game Developers Choice Awards -gaalassa.
Kehityshistoria

Peli on ensimmäinen kolmiulotteinen Metroid-peli. Ilmoitus pelin lajityypistä aiheutti välittömästi šokin lehdistön ja fanien keskuudessa, jotka pelkäsivät pelisarjan muuttuvan sarjaksi merkityksettömiä ensimmäisen persoonan ammuntapelejä. Nintendo kuitenkin tyynnytteli kohua, ja määritteli pelin ensimmäisen persoonan ammuntapelin sijaan ”First Person Adventureksi”, ensimmäisen persoonan seikkailupeliksi, eli yhdistelmäksi ammunta- ja seikkailupeliä. Julkaisun jälkeen peli nousi kaikista ennakkopeloista huolimatta välittömästi niin kriitikoiden kuin sarjan fanien suosikiksi. Yleisen käsityksen mukaan peli onnistuu siirtämään Metroid-pelien pelattavuuden hyvin kaksiulotteisesta kolmiulotteiseen ympäristöön.
Metroid Prime ja sen jatko-osa edustavat GameCuben pelitarjonnan kirkkainta huippua kaikilta osin. Ne ovat sen lisäksi listattu monella kaikkien aikojen Top100-pelit listalla (esimerkiksi IGN ja GameSpot) sekä vielä useammalla GameCuben omien pelien top-listalla. Myös monet videopeleihin keskittyvät aikakausilehdet, kuten Electonic Gaming Monthly, ovat valinneet Metroid Primen vuoden peliksi.
Peli julkaistiin uudestaan vuonna 2009 Nintendo Wii-konsolille osana Metroid Prime: Trilogya. Pelin kontrollit ovat tässä versiossa samanlaiset kuin Metroid Prime 3: Corruptionissa. Vuonna 2023 ilmestyi HD-laadullisesti päivitetty Remastered -versio Nintendo Switchille.
Sequence Breaking

Ensimmäisestä Metroidista alkaen pelaajat ovat etsineet keinoja kerätä esineitä eri järjestyksessä kuin ne on tarkoitettu kerättäväksi. Metroid Primestäkin löydettiin keinoja saada esineitä eri järjestyksessä. Tätä esineiden keräilyä "väärässä" järjestuksessä kutsutaan Sequence Breakingiksi. Esimerkiksi Metroid Primessa pystyy hakemaan avaruushyppysaappaan ensimmäisenä. Jotkut taitavat pelaajat voivat päästä Metroid Primen lävitse vaikka ilman spider-palloa tai ilman Painovoimapukua.
Aiheesta muualla

Metroid Prime MobyGamesissa (englanniksi)
-pelisarja
| --- | --- |
Pääsarja:   Metroid  II: Return of Samus  Super Metroid  Fusion  Zero Mission  Other M  Samus Returns  Dread 
Prime-sarja:   Metroid Prime  Pinball  Hunters  Prime 2: Echoes  Prime 3: Corruption  Trilogy  Federation Force  Prime 4: Beyond 
Hahmot:   Samus Aran  Ridley  Kraid  Mother Brain  Adam Malkovich  Sylux 
Tapahtumapaikat:   Zebes  SR-388  Tallon IV 
Samus Phendrana Driftsin lumisella alueella.
Metsätyönjohtaja

Metsätyönjohtaja on henkilö, joka vastaa metsässä tapahtuvaan puunkorjuuseen ja metsän uudistamiseen liittyvistä toiminnoista.
Metsäpomon perinne ulottuu 1800-luvulle, aikaan, jolloin sahateollisuus alkoi Suomessa kehittyä. Sahateollisuuden kehitys taas liittyi höyrykoneiden kehittämiseen ja myöhemmin sähkön ja polttomoottorien käyttöönottoon.
Alkuaikoina metsäpomon tehtävät liittyivät pelkästään puunkorjuuseen. Hän johti ja valvoi töitä savotoissa, hakkuu- ja uittotyömailla, leimasi puita ja laski työmiesten palkkoja. Metsätyönjohtajalla saattoi olla myös savottapuoti, josta hän myi savottamiehille työkaluja. Pomo asui jätkien ja ajomiesten kanssa tukkikämpällä. Metsätöitä tehtiin vain talviaikaan, kesällä uitettiin puita.
Jakomiehet

1900-luvun alkupuolella savotoissa oli myös aputyönjohtajat eli jakomiehet, jotka olivat vastaavan työnjohtajan alaisia. He jakoivat työmiehille palstat ja valvoivat työn jälkeä. Tehdyn pinon tuli olla suora ja tiivis ja puiden huolellisesti kuorittuja.
Työn muuttuminen

1900-luvulla metsätyönjohtajia ruvettiin kouluttamaan. Tietotekniikka tuli metsäjohtajien avuksi laajemmin vasta 1990-luvulla. Työ on ollut perinteisen miesvaltainen. Naisia alkoi näkyä metsätyönjohtajina metsissä oikeastaan vasta 1980-luvulla. Metsätyönjohtajan eli metsätalousteknikon koulutus lopetettiin 2000-luvun vaihteessa ja nykyisin koulutetaan  metsätalousinsinöörejä. Johtajien työnkuva on muuttunut suuresti hakkuiden koneellistumisen myötä.
Lucien Mettomo

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 19. huhtikuuta 1977 (ikä 47)
Syntymäpaikka: Douala, Kamerun
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 184 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1994 | Tonnerre Yaoundé | – | (–) |
| 1994–1998 | Saint-Étienne B | 65 | (3) |
| 1998–2001 | Saint-Étienne | 81 | (9) |
| 2001–2003 | Manchester City | 27 | (1) |
| 2003–2006 | 1. FC Kaiserslautern | 41 | (2) |
| 2006 | Kayseri Erciyesspor | 11 | (0) |
| 2006–2007 | FC Luzern | 25 | (2) |
| 2007–2008 | Southampton | 0 | (0) |
| 2008–2009 | Veria | 6 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 256 | (17) |
Maajoukkue
| 1997–2005 | Kamerun | 39 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
| Mitalit> Maa:   Kamerun.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kamerun.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kamerun.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Maa:   Kamerun> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Ghana ja Nigeria 2000 |  |  |
|  Kultaa | Mali 2002 |  |  |
| Maanosaliittojen cup  | Maanosaliittojen cup  | Maanosaliittojen cup  |  |
|  Hopeaa | Ranska 2003 |  |  |
Lucien Mettomo (s. 19. huhtikuuta 1977 Douala, Kamerun) on kamerunilainen uransa lopettanut jalkapalloilija, joka voitti Afrikan-mestaruuden kahdesti.
Mettomo siirtyi kamerunilaisesta Tonnerre Yaoundésta juniori-ikäisenä ranskalaiseen Saint-Étienneen. Hän pelasi ensimmäiset sarjaottelunsa seuran edustusjoukkueessa kaudella 1998–1999, kun se voitti Ligue 2:n. Ligue 1:ssä Mettomo pelasi seuraavien kahden kauden aikana 43 ottelua. Pääsarjaotteluita hän pelasi myös Englannin Valioliigassa Manchester Cityssä (neljä ottelua), Bundesliigassa 1. FC Kaiserslauternissa (41 ottelua), Turkin Superliigassa Kayseri Erciyessporissa (11 ottelua), Sveitsin Superliigassa FC Luzernissa (25 ottelua) ja Kreikan Superliigassa Veriassa (kuusi ottelua). Mettomo saavutti sarjanousun Saint-Étiennen lisäksi Manchester Cityssä, jossa hän oli voittamassa Englannin 1. divisioonaa kaudella 2001–2002.
Kamerunin maajoukkueessa Mettomo pelasi 39 ottelua ja teki yhden maalin vuosina 1997–2005. Hän oli mukana viidessä arvoturnauksessa: MM-kilpailuissa 2002, jossa hän ei saanut lainkaan peliaikaa, Afrikan-mestaruuskilpailuissa 1998, 2000 ja 2002 sekä Maanosaliittojen cupissa 2003. Näissä Mettomo saavutti Afrikan-mestaruuden 2000 ja 2002 sekä Maanosaliittojen cupin hopeaa 2003.