stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Benedictus XVI
Kirkolliset opetukset > Ehkäisy

Benedictus XVI:n asettama työryhmä sai vuonna 2006 valmiiksi selvityksen kirkon opillisista kysymyksistä, jotka liittyvät kondomien käytön jonkinasteiseen hyväksymiseen. Ehkäisyn salliminen koskisi kuitenkin vain joitain erityistapauksia, kuten tilannetta, jossa aviopuolisoista toisella olisi esimerkiksi HIV. Ennen Benedictusta kirkon kanta kondomin käyttöön on ollut jyrkän kielteinen. Hän ei selventänyt omaa kantaansa ehkäisyn käyttöön ennen vuoden 2009 Afrikan matkaansa, mutta oli kuitenkin myöntänyt kirkon kannalla olevan keskeinen merkitys aidsin vastaisessa työssä. Paavin mielestä kondomien jakaminen AIDS-alueilla ei estä taudin leviämistä, vaan kondomit vain pahentavat ongelmaa. Hänen mukaansa parempia keinoja ovat valistaminen ja ihmisten henkinen herääminen. Aids on erityisesti Saharan eteläpuolisen Afrikan ongelma, jossa elää noin 67 % kaikista maailman aidspotilaista. Katolisen kirkon jäsenmäärä kasvaa kaikista nopeimmin juuri Afrikassa. Paavin lausuntoa kritisoivat välittömästi muun muassa Ranskan sosialistinen ulkoministeri ja monet avustusjärjestöt. Aluksi Vatikaani puolusti lausuntoa sanomalla Benedictus XVI:n jatkavan edeltäjiensä linjalla, mutta muutti sitten painostuksen vuoksi sen sanamuotoa lievemmäksi. Uuden muokatun kannan mukaan paavi pitää kondomeita riskinä aidsin leviämisessä. Paavin lausunnon muuttaminen on harvinaista.
Kirkolliset opetukset > Dialogi muiden uskontojen kanssa

Paavinkautensa alussa Benedictus XVI ilmoitti uskontojen välisen vuoropuhelun yhdeksi kautensa tärkeimmistä tavoitteista. Hänen edeltäjänsä Johannes Paavali II oli myös ollut rakentamassa siltoja sekä toisten kristillisten suuntausten että eri uskontojen välillä. Benedictus XVI:n uskontojen vuoropuhelua kannattavan linjan valossa on kuitenkin ihmetelty muutamia paavin lausuntoja kuten kohuttua islam-puhetta ja protestanttisten kirkkojen kuvaamista "vajavaisiksi". Toisaalta paavin kannattajat ovat todenneet, että todellinen vuoropuhelu vaatii myös hankalien kysymyksien käsittelyä.
Benedictus XVI on jatkanut edeltäjänsä uskontojenvälistä dialogia muun muassa vierailuillaan ei-katolilaisiin maihin. Hänen vierailunsa pääosin islamilaiseen Turkkiin tosin herätti myös laajasti vastalauseita, mutta tapaukseen liittyi vahvasti juuri kuohuva riita paavin islamia käsittelevästä puheesta. Hän itse kuvasi vierailuaan sanoen sen olevan "vuoropuhelua, veljeyttä ja sovinnonhakua". Paavi on myös kehottanut muslimeja sotaan terrorismia vastaan. Terrorismia hän taas pitää keinona pilata muslimien ja kristittyjen välejä.
Benedictus XVI on myös esimerkiksi vieraillut kautta historian toisena paavina juutalaisessa synagogassa. Vierailunsa yhteydessä paavi myös huomautti siitä seikasta, että kristinusko pohjautuu juutalaisuuteen.
Ero, eläkevuodet ja kuolema

Benedictus XVI ilmoitti eroavansa paavin virasta 11. helmikuuta 2013. Paavin eroaminen on harvinaista; edellinen virastaan luopunut paavi oli vuonna 1415 eronnut Gregorius XII. Benedictus XVI ilmoitti eroamisensa ajankohdaksi 28. helmikuuta 2013 kello 20 Keski-Euroopan aikaa. Hän perusteli päätöstään huonolla terveydellään: ”Tarvitaan sekä mielen että ruumiin voimaa. Voimaa, joka minussa viime kuukausina on heikentynyt siinä määrin, että olen joutunut tunnustamaan kyvyttömyyteni hoitaa virkaani kuuluvia tehtäviä.”
Eron jälkeen Benedictus XVI:tä kutsuttiin emerituspaaviksi. Hän säilytti arvonimen ”hänen pyhyytensä” ja sai käyttää paavin valkoista kasukkaa mutta hänen kalastajansormuksensa tuhottiin.
Eronsa jälkeen Benedictus asui suhteellisen eristyksissä entisessä Mater Ecclesiae -luostarissa Vatikaanin puutarhojen alueella. Vuoden 2022 lopulla hänen terveydentilansa kerrottiin heikentyneen äkillisesti ja paavi Franciscus pyysi puheessaan kuulijoita rukoilemaan edeltäjänsä puolesta. Pyhän istuimen tiedottajan mukaan Benedictus XVI kuoli lauantaina 31. joulukuuta 2022 Mater Ecclesiae -luostarissa.
Benedictus XVI haudattiin 5. tammikuuta 2023. Hautajaismessun saapui noin 60 000 vierasta.
Kritiikkiä

Benedictus XVI on myös joutunut vastaanottamaan kritiikkiä paavinkaudestaan. Ehkä näyttävin ja maailmalla huomioiduin arvostelu oli paavin aiheutettua muslimien parissa kohun Saksassa pitämänsä puheen jälkeen. Tämä johti laajoihin väkivaltaisuuksiin joissain islamilaisissa maissa, minkä lisäksi myös muutamia katolilaisia murhattiin levottomuuksien yhteydessä. Itse paavia arvosteltiin rankasti, ja esimerkiksi turkkilainen poliitikko Salih Kapusuz jopa vertasi Benedictus XVI:tä Hitleriin ja Mussoliniin.
Kiistan aikana nousi myös esiin näkemyksiä, joiden mukaan Benedictus XVI ei ymmärtänyt lainkaan suurpolitiikkaa, ja että tämä olisi vain paavinviran merkitystä käsittämätön saksalainen professori. Toisaalta paaville löytyi myös puolustajia, ja toisten näkemysten mukaan Benedictus XVI juuri osasi käyttää politiikkaa ja mediaa taitavasti avukseen teologisen väittelyn aikaansaamiseksi.
Benedictus XVI:ta arvosteltiin jo heti hänen tultuaan paaviksi. Esimerkiksi Turkissa huomioitiin paavin kardinaaliaikoinaan edustama kanta, jonka mukaan Turkin ei pitäisi liittyä Euroopan unioniin. Turkkilaisissa lehdissä uuden paavin valintaa otsikoitiinkin muun muassa "Uusi paavi oli Turkille viimeinen valinta" ja "Turkkilaisvastainen kardinaali valittu paaviksi".- Muutenkaan uusi paavi ei herättänyt konservatiivisilla arvoillaan pelkkää ihastusta katolisessa maailmassa taikka sen ulkopuolella. Paavi Benedictus XVI:n tiedetään esimerkiksi vastustavan homoseksuaalisuutta ja naispappeutta, minkä lisäksi hän on esimerkiksi kuvaillut rock-musiikkia "uskonnonvastaisuuden välineeksi" (the vehicle of anti-religion). Benedictus XVI:n konservatiivista kantaa kuvaa myös se, että kardinaalinaikanaan häntä kutsuttiin negatiivisessa mielessä esimerkiksi "Jumalan rottweileriksi".
Helmikuussa 2009 Paavi sai runsasta kritiikkiä poistettuaan ekskommunikaation brittiläiseltä piispalta, Richard Williamsonilta, joka on antanut holokaustin kieltäviä lausuntoja.
Benedictuksen kuoleman jälkeen kirjoitettiin otsikoin, joissa toivottiin hänen julistamistaan pyhimykseksi. Pyhimyspuhe alkoi varsin pian kuoleman jälkeen samalla tavalla kuin hänen edeltäjänsä Johannes Paavali II:n kohdalla. Useat Benedictuksen paavikauteen mahtuneet skandaalit saattavat kuitenkin tehdä hänen pyhimystiestään kivikkoisen.
Friuli

Friulin (herttuoiden) vaakuna
Friuli oli valtio koillisessa Italiassa, mutta se kuvaa myös aluetta, joka sijaitsee autonomisessa Friuli-Venezia Giuliassa. Friulilla on aina ollut oma Friulin kieli ja kulttuuri. Sijaintinsa vuoksi se on ollut useita kertoja historiansa aikana useiden kansojen valloituksen kohteena. Friulia ovat hallinneet muiden muassa venetsialaiset, Itävalta-Unkari ja Napoleon. Sillä on oma lippu ja vaakuna. Vuonna 1921 koko Friulin alue liitettiin Italian valtioon, mutta suhteet Itävaltaan ja naapurialueisiin säilyivät edelleen läheisinä. Friuli-Venezia Giulian hallinnollinen pääkaupunki on Trieste, kun taas Udine on Friulin kulttuurikeskus.lähde?
Tunnettuja asukkaita

Carlo Sgorlon, kirjailija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Friuli Wikimedia Commonsissa
Eispiraten Crimmitschau

| Eispiraten Crimmitschau |
| --- | --- |
Perustettu:  2007
Kaupunki:   Crimmitschau, Saksa
Kotiareena:  Kunsteisstadion Crimmitschau
– kapasiteetti:  5 222
Sarjataso:  DEL2
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Jörg Buschmann
Päävalmentaja:   Jussi Tuores
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Eispiraten Crimmitschau on saksalainen jääkiekkojoukkue Crimmitschaun kaupungista. Joukkue on perustettu 2007 ja se pelaa Saksan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla DEL2:ssa. Joukkue liittyi liigaan suoraan perustamisensa jälkeen ja on pitänyt paikkansa siellä.
Pelaajat

| Maalivahdit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 20 |  | Christian Schneider | L | 2025 | Altötting, Saksa |
| 72 |  | Florian Mnich | L | Laina | Passau, Saksa |
| 90 |  | Oleg Šilin | L | 2025 | Omsk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 4 |  | Felix Thomas | L | 2025 | Berliini, Saksa |
| 12 |  | Alexander Schmidt | R | 2025 | Köln, Saksa |
| 15 |  | Ole Olleff | L | 2025 | Berliini, Saksa |
| 21 |  | Mirko Sacher | R | 2025 | Freiburg, Saksa |
| 44 |  | Jerkko Rämö | L | 2025 | Pirkkala, Suomi |
| 51 |  | Rayan Bettahar | L | Laina | Nowy Targ, Puola |
| 53 |  | Maksim Rausch | L | Laina | Miass, Venäjä |
| 55 |  | Gregory Kreutzer | L | 2025 | Northville, Michigan, Yhdysvallat |
| 75 |  | Denis Ševirin | L | 2025 | Pietari, Venäjä |
| 77 |  | Alexander Vladelchtchikov | R | 2025 | Köln, Saksa |
| 79 |  | Mario Scalzo (A) | L | 2025 | St-Hubert, Québec, Kanada |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 7 |  | Tobias Lindberg (C) | L | KH | 2025 | Tukholma, Ruotsi |
| 8 |  | Dominik Walsh (A) | R | OLH / P | 2025 | Guildford, Englanti |
| 11 |  | Till Michel | L | H | 2025 | Lich, Saksa |
| 17 |  | Ladislav Zikmund | L | LH | 2025 | Sokolov, Tšekki |
| 19 |  | Lucas Böttcher | L | H | 2025 | Berliini, Saksa |
| 22 |  | Tim Lutz | L | H | 2025 | Richterswil, Sveitsi |
| 24 |  | Roman Zap | L | H | 2025 | Straubing, Saksa |
| 26 |  | Lukas Wagner | L | H | 2025 | Wörth a.d.Donau, Saksa |
| 27 |  | Thomas Reichel | L | KH | 2025 | Nürnberg, Saksa |
| 29 |  | Rihards Marenis | L | H | 2025 | Riika, Latvia |
| 41 |  | Colin Smith | R | KH / OLH | 2025 | Edmonton, Alberta, Kanada |
| 71 |  | Scott Feser | L | VLH | 2025 | Red Deer, Alberta, Kanada |
| 74 |  | Vinny Saponari | R | OLH | 2025 | Powder Springs, Georgia, Yhdysvallat |
| 76 |  | Justin Büsing | L | H | Laina | Bremerhaven, Saksa |
| 81 |  | Corey Mackin | L | KH | 2025 | Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat |
Pelaajat > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Jussi Tuores
Apuvalmentaja: Sebastian Becker
Apuvalmentaja: Esbjörn Hofverberg
Huoltopäällikkö: Marco Schwabe
Toimitusjohtaja: Jörg Buschmann
Joukkueenjohtaja: Norman Markert
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Saksan jääkiekko
| --- | --- |
DEL: Adler Mannheim · Augsburger Panther · DEG Metro Stars · EHC München · Eisbären Berlin · ERC Ingolstadt · Grizzly Adams Wolfsburg · Hamburg Freezers · Iserlohn Roosters · Krefeld Pinguine · Kölner Haie · Nürnberg Ice Tigers · SERC Wild Wings · Straubing Tigers
DEL2: Bietigheim Steelers · Dresdner Eislöwen · Eispiraten Crimmitschau · ESV Kaufbeuren · EV Landshut · Fischtown Pinguins · Heilbronner Falken · Lausitzer Füchse · Ravensburg Tower Stars · EC Bad Nauheim · SC Riessersee · Starbulls Rosenheim
Oberliga Nord: Hannover Scorpions · EHC Timmendorfer Strand 06 · Hannover Indians · Rostock Piranhas · Hamburger SV · EC Harzer Falken · Adendorfer EC · Hamburg Crocodiles · GEC Ritter Nordhorn
Oberliga Ost: Icefighters Leipzig · Black Dragons Erfurt · Saale Bulls Halle · EHV Schönheide 09 · Tornado Niesky · FASS Berlin · Wild Boys Chemnitz · EHC Jondorfer Falken
Oberliga Süd: Selber Wölfe · EHC Freiburg · Tölzer Löwen · EHC Bayreuth · EHC Klostersee · EC Peiting · EV Füssen · Erding Gladiators · EV Regensburg · Deggendorf Fire · Blue Devils Weiden · Mighty Dogs Schweinfurt
Oberliga West: EC Kassel Huskies · ESC Moskitos Essen · Füchse Duisburg · Grefrather EG · Hammer Eisbären · Herner EV 2007 · Königsborner JEC · Löwen Frankfurt · Neusser EV · Ratinger Ice Aliens
Maajoukkue: Saksan jääkiekkomaajoukkue · Saksan naisten jääkiekkomaajoukkue · Saksan jääkiekkoliitto
Kalliokoski (Valtimo)

Kalliokoski on koskinähtävyys kuutostien varrella Valtimon Puukarissa, noin 12 kilometriä kirkonkylältä pohjoiseen. Se on Kokkojoen koski ja laskee kahtena haarana kalliokynnyksen yli, jonka juurella se muodostaa laajan suvannon. Suvanto on myös paikkakuntalaisten uintipaikka. Aikoinaan on harkittu kosken valjastamista vesivoiman tuotantoon, mutta kosken pienuuden johdosta suunnitelmasta on luovuttu.
Historia

Kalliokoski on sijainnut tärkeällä vesireitillä pohjoiseen, Pohjantiellä eli karjalaisten eräelämän runkotiellä. Reitti yhdisti Laatokan ja Pohjanlahden, jota pitkin laatokankarjalaiset nousivat matkoillaan Valtimon vesireittiä pitkin Maanselän kannaksen yli Oulujoen reitille Ja Pohjanlahdelle. Reitti on todennäköisesti ollut käytössä jo rautakaudelta tai kauempaakin.
Joku venäläinen tai karjalainen on luetellut tuon veneellä kuljetun reitin paikannimet vuonna 1557 Viipurissa Kustaa Vaasan kirjurille muistiin merkittäväksi. Kustaa Vilkuna on paikantanut karjalankieliset reitin paikannimet nykykielisinä, ja Kalliokoski on tunnettu nimellä Padenkieli. Alempana oleva kylän nimi Puukari taas juontuu tapauksesta, kun Padankielestä eli "kalliokoskesta" irtosi maapala, jossa oli myös puita. Tämä maapala pysähtyi alajuoksun Puankielen niityille tammeten Kokkojokea. Siitä nimi Puukari.
Kalliokosken rantapenkasta on vuonna 1883 löydetty harvinaisen pitkä, 122 senttimetriä mittainen miekka, joka on ajoitettu rautakauden aikaan 1200-luvulle. Miekan ohessa oli myös ruumis. Arvellaan, että miekka on muisto matkalla kuolleesta karjalaisesta soturista tai jopa päälliköstä. Miekka on nykyään Kuopion museossa.
Timo Karjalainen

| Timo Karjalainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. helmikuuta 1961 Valtimo
Kuollut: 13. heinäkuuta 2018 (57 vuotta) Joensuu
Kansalaisuus:  suomalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Joensuun yliopisto (MH 1990, FT 1997)
Instituutti:  Itä-Suomen yliopisto (Joensuun yliopisto), Euroopan metsäinstituutti
Tutkimusalue:  Venäjän ja siirtymätalousmaiden metsätalous
Palkinnot:  IPCC:n palkinto (osallisuus Nobel-palkinnosta, 2007), Petroskoin yliopiston kunniatohtori (2015), Suomen Leijonan Ritarikunnan 1. lk ritari (2017)
Timo P. Karjalainen (8. helmikuuta 1961 Valtimo – 13. heinäkuuta 2018 Joensuu) oli suomalainen metsänhoitaja ja metsäntutkija, joka toimi vuodesta 2002 lähtien pääosin Metsäntutkimuslaitoksen (sittemmin Luonnonvarakeskuksen, Luke) ja pieneltä osin Joensuun yliopiston (sittemmin Itä-Suomen yliopiston) kansainvälisen metsätalouden tutkimusprofessorina. Hänen tutkimusalueenaan oli erityisesti Venäjän ja itäisen Euroopan siirtymätalouksien metsätalous.
Karjalainen kirjoitti ylioppilaaksi Valtimon lukiosta 1980. Hän opiskeli Joensuun yliopistossa, josta valmistui metsänhoitajaksi 1990 (MMM), lisensiaatiksi 1994 (MML) ja tohtoriksi (MMT) 1996. Hänen englanninkielinen artikkeliväitöskirjansa (1996) oli otsikoitu Dynamics of the carbon flow through forest ecosystem and the potential of carbon sequestration in forests and wood products in Finland.
Aiheesta muualla

Timo Karjalaisen julkaisupofiili Google Scholarissa (englanniksi) (google.com)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi 
Tieteilijät:  Google Scholar
Linköping HC

| Linköping HC |
| --- | --- |

Perustettu:  1976
Entiset nimet:  Linköping HC   1976–
Kaupunki:   Linköping
Kotiareena:  Saab Arena
– kapasiteetti:  8 500
Sarjataso:  SHL
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Peter Jakobsson
Päävalmentaja:   Klas Östman
Kapteeni:   Oscar Fantenberg
Hopeaa:  2 (2007, 2008)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Linköpings HC on Linköpingistä kotoisin oleva ruotsalainen jääkiekkojoukkue, joka pelaa maan ylimmällä sarjatasolla SHL:ssä. Seura on perustettu vuonna 1976. Linköpings HC on selviytynyt kaksi kertaa finaalisarjaan, kausilla 2006–2007 ja 2007–2008, häviten kuitenkin molemmilla kerroilla. Joukkueessa ovat pelanneet suomalaisista muun muassa Fredrik Norrena, Mikko Luoma, Mikko Peltola, Ville Vahalahti, Pekka Saravo, Teemu Aalto, Mika Noronen, Jaakko Rissanen ja Christian Heljanko.
Linköpingin kotihalli: Saab Arena
Maineikkaita pelaajia > Jäädytetyt numerot

7 Magnus Johansson
10 Mats Andersson †
15 Stefan Jacobsson
16 Michael Helber
33 Fredrik Emvall
Maineikkaita pelaajia > Kapteenit vuodesta 1995

Michael Helber 1995–2001
Stefan Gustavsson 2001–2002
Thomas Johansson 2002–2004
Magnus Johansson 2004–2007
Fredrik Emvall 2007–2008
Joakim Eriksson 2008–2009
Magnus Johansson 2009–2015
Niklas Persson 2015–2018
Päävalmentajat

Peder Rehnström 1976–1977
Kenneth Candevi 1977–1978
Svante Larsson 1978–1980
Peder Rehnström 1980–1981
Hans Lorentzon 1981–1982
Peder Rehnström 1982–1983
Hans Jöhnk 1983–1984
Göran Lindqvist 1984–1986
Owe Holmberg 1986–1989
Roland Bond 1989–1990
Hans Hansson 1990–1991
Jim Brithén 1991–1993
Urban Lang 1993–1994
Jim Brithén 1994–1996
Tommy Boustedt 1996–1997
Ulf Weinstock 1997–1999
Stefan Lunner 1999–2000
Torgny Bendelin 2000–2002
Mats Weiderstål 2002
Torgny Bendelin 2002–2003
Roger Melin 2003–2006
Gunnar Persson 2006–2007
Janne Karlsson 2007–2008
Slavomír Lener 2008–2010
Hans Särkijärvi 2010–2012
Harald Lückner 2012
Roger Melin 2012–2015
Dan Tangnes 2015–2018
Tommy Jonsson 2018–
Päävalmentajat > Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 31 |  | Jesper Myrenberg | L | 2026 | Täby, Ruotsi |  |
| 35 |  | Adam Werner | L | Laina | Mariestad, Ruotsi |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 2 |  | Rasmus Rissanen | L | 2026 | Kuopio, Suomi |  |
| 3 |  | Linus Hultström (A) | R | 2026 | Vimmerby, Ruotsi |  |
| 5 |  | Oscar Fantenberg (C) | L | 2027 | Ljungby, Ruotsi |  |
| 8 |  | Jonathan Myrenberg | R | 2026 | Täby, Ruotsi |  |
| 9 |  | Erik Norén | L | 2026 | Örebro, Ruotsi |  |
| 26 |  | Max Martin | L | 2027 | Winnipeg, Manitoba, Kanada |  |
| 27 |  | William Worge Kreü | L | 2025 | Linköping, Ruotsi |  |
| 28 |  | Olle Strandell | L | 2025 | Leksand, Ruotsi |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 4 |  | Oscar Lawner | L | LH | 2026 | Karlstad, Ruotsi |
| 11 |  | Henrik Törnqvist | R | OLH | 2025 | Motala, Ruotsi |
| 18 |  | Remi Elie | L | VLH / KH | 2027 | Green Valley, Ontario, Kanada |
| 19 |  | Patrick Russell | R | OLH | 2025 | Birkerød, Tanska |
| 20 |  | Johan Johnsson | L | KH / VLH | 2026 | Jönköping, Ruotsi |
| 21 |  | Christoffer Ehn | L | KH / VLH | 2027 | Skara, Ruotsi |
| 23 |  | Robin Kovács | L | LH | 2028 | Tukholma, Ruotsi |
| 24 |  | Elliot Ekmark | L | KH | 2025 | Linköping, Ruotsi |
| 39 |  | Ty Rattie | R | OLH | 2026 | Calgary, Alberta, Kanada |
| 41 |  | Broc Little (A) | L | VLH | 2025 | Phoenix, Arizona, Yhdysvallat |
| 50 |  | Arvid Westlin | L | LH | Juniori | Katrineholm, Ruotsi |
| 53 |  | Adam Hofbauer | L | KH | 2026 | Bromma, Ruotsi |
| 61 |  | Markus Ljungh (A) | L | KH | 2027 | Västerås, Ruotsi |
| 73 |  | Nick Shore | R | KH | 2026 | Denver, Colorado, Yhdysvallat |
| 90 |  | Lance Bouma | L | VLH / KH | 2025 | Provost, Alberta, Kanada |
Päävalmentajat > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Klas Östman
Apuvalmentaja: Pär Arlbrandt
Apuvalmentaja: Jeff Jakobs
Maalivahtivalmentaja: Mikael Vernblom
Fysiikkavalmentaja: Sebastian Karlsson
Huoltopäällikkö: Peter Casparsson
Huoltopäällikkö: Ulf Söderström
Toimitusjohtaja: Peter Jakobsson
Apulaistoimitusjohtaja: Tony Mårtensson
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Seuran kotisivut (ruotsiksi)
| n k SHL |
| --- | --- |
Joukkueet (2023–24):  Frölunda HC  Färjestad BK  HV71  IK Oskarshamn  Leksands IF  Linköping HC  Luleå HF  Malmö Redhawks  Modo Hockey  Rögle BK  Skellefteå AIK  Timrå IK  Växjö Lakers  Örebro HK 
| n k Jääkiekon Mestarien liigan kaudet |
| --- | --- |
 2008–2009  2014–2015  2015–2016  2016–2017  2017–2018  2018–2019  2019–2020  2020–2021  2021–2022  2022–2023  2023–2024
Venttiili

Vesiputkissa olevia venttiilejä voidaan säätää pyörittämällä kuvassa näkyviä karoja.
Venttiili on laite, jonka tehtävänä on estää, säätää tai sallia nesteiden tai kaasujen virtausta. Venttiileitä on esimerkiksi hydrauliikan ja pneumatiikan komponentteina ja polttomoottorien osina. Myös vesijohtoverkoissa olevat hanat ovat venttiileitä. Joidenkin venttiilien (kuten varoventtiilien) toiminta perustuu paine-eroon, mutta useimpia venttiilejä ohjataan erillisellä toimilaitteella (jota kutsutaan joskus myös aktuaattoriksi). Polttomoottorissa on venttiilikoneisto ohjaamassa sen venttiilien toimintaa.
Käyttökohteet

Venttiileitä on monenlaisia, ja niitä käytetään hyvin erilaisissa paikoissa. Usein venttiilit on mitoitettu jonkin putkikoon nimellishalkaisijan mukaan. Standardoitujen liitoskohtien vuoksi eri valmistajien venttiilit ovat vaihtokelpoisia. Putkistoventtiilien koot vaihtelevat pienistä, muutaman millimetrin putkihalkaisijoista yli metrin putkihalkaisijoihin. Jotkin venttiilit ovat kertakäyttöisiä ja halpoja, mutta toiset on tarkoitettu hyvin vaativiin tarkoituksiin, joten ne ovat hyvin hintavia. Arkipäiväisiä venttiilejä ovat spraypullojen painikkeet ja vesihanat. Teollisuudessa venttiilejä käytetään paljon prosessiteollisuudessa ja voimalaitoksissa.
Venttiilien rakenteet > Runko

Pesä on venttiilin osa jonka kautta virtaus tapahtuu. Sulkuelin on sijoitettu pesään siten että se voi sallia estää tai säädellä virtausta.
Venttiilillä on usein runko, josta muodostuu tiivis kotelo venttiilin osille.
Useita venttiileitä voidaan sijoittaa samaan runkoon ja tällaista rakennetta nimitetään venttiililohkoksi. Venttiililohkoja käytetään usein työkoneiden hydrauliikassa.
Venttiilirunko on yleensä metallia, esimerkiksi pronssia, alumiinia tai ruostumatonta terästä. Jos venttiilin ei tarvitse kestää isoja paineita ja sen halutaan kestävän hyvin kemikaaleja, voidaan käyttää myös muovia. Laboratorioissa käytetään myös lasia venttiilien runkoon ja muihinkin osiin.
Venttiilien rakenteet > Liitospäät

Venttiilirungossa on kaksi tai useampia yhteiksi kutsuttuja liitospintoja, joista venttiili liittyy putkistoon. Laippayhteessä venttiilin laippa ja putken laippa liitetään yhteen puristamalla tiiviste laippojen väliin ruuveilla. Osa venttiileistä hitsataan kiinni putkeen. Muita liitosmenetelmiä ovat kierreliitokset ja pikaliittimet. Liitokset on standardoitu, ja liitos mitoitetaan putken halkaisijan mukaan.
Venttiilien rakenteet > Sulkuelimet

Venttiilin rungon sisällä on osa, joka liikkuessaan vaikuttaa virtaukseen säätäen sitä tai sulkien sen. Tällainen osa voi olla niin sanottu lautanen, jota joko käännetään virtauksessa (läppäventtiili) tai liikutetaan virtauksen suunnassa (lautasventtiili) tai jota siirretään poikittais­suunnassa (luistiventtiili) virtaukseen nähden. Palloventtiilissä on palloon porattu reikä, ja palloa kääntämällä virtausta saadaan säädettyä.
Venttiilien rakenteet > Istukka

Venttiilin istukka on rungon pinta, jota vasten lautanen tiivistyy. Usein istukan ja venttiilin lautasen, pallon tai -luistin välissä on tiiviste.
Venttiilien rakenteet > Käyttömekanismi

Kara on tanko, jolla siirretään toimilaitteelta tai kääntökahvasta liikevoima lautaseen tai palloon. Kara voi kääntyä, kuten pallo- ja läppäventtiileissä, tai se voi liikkua lineaarisesti, kuten luisti- ja lautasventtiileissä.
Venttiilien luokittelu toiminnan mukaan

Sulkuventtiili estää tai sallii virtauksen.
Suuntaventtiilin avulla voidaan valita virtauksen suunta.
Vastaventtiili estää virtauksen toiseen suuntaan ja sallii vastakkaiseen suuntaan.
Varoventtiili päästää väliainetta pois järjestelmästä, jos paine nousee liian korkeaksi, ja sulkeutuu paineen alennuttua sallitulle tasolle.
Paineenrajoitusventtiili ohjaa väliaineen virtausta siten, että paine pysyy määrätyn rajan alapuolella.