stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Margit Carlqvist
Aiheesta muualla

Margit Carlqvist Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Svensk Filmdatabas: Margit Carlqvist (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Margit Carlqvist
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Muut:  Europeana 
Käännös suomeksi
Electric Warrior

| Electric Warrior T>  Rex |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1971
 Julkaistu: 1971
 Tuottaja(t): Tony Visconti
 Tyylilaji: Glam rock
 Kesto: 39.02
 Levy-yhtiö: Fly Reprise
T. Rexin muut julkaisut
| T.Rex 1970 | Electric Warrior 1971 | The Slider 1972 |
Electric Warrior on englantilaisen glam rock -yhtye T. Rexin toinen studioalbumi nimenvaihdoksen jälkeen. Se on julkaistu vuonna 1971. Albumin tunnetuin kappale on Bang a Gong (Get it On). Levyn jokainen kappale on keulahahmo Marc Bolanin käsialaa. Electric Warriorilla T. Rexin musiikillinen tyyli oli vaihtunut kokonaan glam rockiksi, eikä yhtyeen musiikissa ollut enää kuultavissa aiemmilta levyiltä tuttua psykedeelistä soundia.
Albumi, samoin kuin sitä seurannut albumi The Slider, valittiin vuonna 2005 julkaistuun hakuteokseen 1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään.
Kappaleet

"Mambo Sun" – 3:41
"Cosmic Dancer" – 4:30
"Jeepster" – 4:12
"Monolith" – 3:49
"Lean Woman Blues" – 3:02
"Bang a Gong (Get It On)" – 4:27
"Planet Queen" – 3:13
"Girl" – 2:32
"The Motivator" – 4:00
"Life's a Gas" – 2:24
"Rip Off" – 3:40
Kokoonpano

Marc Bolan – laulu, kitara
Mickey Finn – congat, bongot, laulu
Steve Currie – basso
Bill Legend – rummut, tamburiini
Kokoonpano > Lisämuusikot

Howard Kaylan – taustalaulu
Mark Volman – taustalaulu
Rick Wakeman – koskettimet kappaleessa "Get It On"
Ian McDonald – saksofoni
Burt Collins – flyygelitorvi
Rotaatio (geometria)

Tasokuvion kierto pisteen  O. ympäri
Geometriassa rotaatio eli kierto on eräs yhtenevyyskuvaus. Siinä tasokuvio kierretään jonkin kiinteän pisteen ympäri taikka kolmiulotteisen avaruuden kappaleet jonkin akselin ympäri siten, että jokaisen pisteen vastinpiste kuvauksessa on samalla etäisyydellä tästä kiinteästä pisteestä tai akselista kuin alkuperäinen piste, mutta eri suunnassa.
Kierto tasossa

Tasossa rotaation määrittämiseen riittää piste, jonka ympäri se suoritetaan, sekä kulma, jonka verran tasoa kierretään, eli kiertokulma.  Annetun pisteen vastinpisteen laskemiseen voidaan käyttää matriisilaskentaa tai kompleksilukuja.  Kummassakin tapauksessa piste, jonka ympäri kierretään, voidaan valita origoksi ja sopia, että kulma θ osoittaa, minkä verran tasoa kierretään vastapäivään.
Jos kulma θ on 180 astetta, rotaatio tasossa pisteen ympäri vastaa peilausta tämän pisteen suhteen.
Kierto tasossa > Matriisilaskenta

Kutakin tason pistettä (x, y) vastaa tietty paikkavektori.  Tason kiertoa origon ympäri vastaa tietty matriisi, jolla tämä paikkavektori kerrotaan.  Jos kiertokulma on  \theta , tämä matriisi voidaan esittää muodossa
missä (x′, y′) ovat pisteen koordinaatit rotaation jälkeen.  Nämä voidaan laskea alkuperäisten koordinaattien (x, y) avulla seuraavasti:
Vektorit  {\begin{bmatrix}x\\y\end{bmatrix}} ja  {\begin{bmatrix}x'\\y'\end{bmatrix}} ovat yhtä pitkät eli itseisarvoltaan yhtä suuret, ja niiden välinen kulma on   \theta .
Kierto tasossa > Kompleksiluvut

Tasoa voidaan käsitellä myös kompleksitasona. Tällöin tason jokaista pistettä (x, y) vastaa kompleksiluku
Tason kiertoa kulman θ verran vastaa jokaisen kompleksiluvun kertominen vakiolla
joka Eulerin kaavan mukaan on sama kuin
Tätä muotoa olevien kompleksilukujen itseisarvo on 1.  Täten saadaan:
mikä johtaa samaan tulokseen kuin matriisienkin avulla:
Erityisesti kompleksiluvun kertominen imaginaariyksiköllä i vastaa tason kiertoa 90 astetta vastapäivään ja kertominen -i:llä kiertoa 90 astetta myötäpäivään.
Kompleksilukujen kertolasku on kommutatiivinen, ja sen mukaisesti ovat tason rotaatiotkin, toisin kuin korkeammissa ulottuvuuksissa. Toisin sanoen jos tasossa suoritetaan useampi rotaatio origon ympäri, lopputulos on riippumaton siitä, missä järjestyksessä ne on suoritettu. Rotaatioon liittyy vain yksi vapausaste, koska kiertokulma määrittää sen yksikäsitteisesti.
Kertominen kompleksiluvulla, jonka itseisarvo ei ole 1, ei vastaa rotaatiota vaan jotakin sellaista yhdenmuotoisuuskuvausta, jossa myös kuvioiden koko muuttuu.
Kolmiulotteisen avaruuden rotaatio

Kolmiulotteisen euklidisen avaruuden rotaatio eroaa useilla merkittävillä tavoilla vastaavasta kuvauksesta tasosta.  Rotaatiot eivät yleensä ole kommutatiivisia, eli jos suoritetaan useampi rotaatio, lopputulos riippuu siitä, missä järjestyksessä ne on suoritettu. Rotaatiolla on lisäksi kolme vapausastetta eli yhtä monta kuin ulottuvuuttakin.
Kolmiulotteisen avaruuden rotaatio > Matriisilaskenta

Kolmiulotteisessa avaruudessakin pisteitä voidaan kuvata paikkavektorilla (x, y, z ja rotaatioita origon ympäri matriisilla, jolla kertomalla tämä piste kuvautuu pisteeksi  (x′, y′, z′). Tarvittava matriisi on 3 × 3 -matriisi,
Kun vektori kerrotaan tällä, saadaan
Tämä matriisi  A kuuluu ryhmään SO(3), ja sen on oltava ortogonaalinen matriisi, jonka determinantti on 1. Matriisin ortogonaalisuus merkitsee, että sen rivit vastaavat keskenään kohtisuoria yksikkövektoreita.  Tällaisen matriisin determinantti voi olla +1 tai -1, mutta jos se on -1, se ei vastaa rotaatiota vaan peilausta jonkin tason suhteen.
Kolmiulotteisen avaruuden rotaatio > Kvaterniot

Kolmiulotteisen avaruuden rotaatiota voidaan vaihtoehtoisesti käsitellä myös kvaternioiden avulla. Kvaterniot ovat muotoa w + xi + yj + xk olevia lausekkeita, joissa w, x, y ja z ovat reaalilukuja, i, j ja k sellaisia lukuja, joiden kaikkien neliö on -1. Kompleksilukujen tavoin myös kvaternioille voidaan määritellä yhteen- ja kertolasku, mutta toisin kuin reaali- ja kompleksiluvuilla, niiden kertolasku ei ole kommutatiivinen.
Kvaternioita käytettäessä kutakin avaruuden pistettä (x, y, z) vastaa kvaternio xi + yj + zk. Avaruuden rotaatiot vastaavat tällöin sellaisia kvaternioita, joiden itseisarvo on 1 eli
 w^{2}+x^{2}+y^{2}+z^{2}=1
Tällöin on kuitenkin suoritettava kaksi kertolaskua.  Piste, jota vastaava kvaternio on x, kuvautuu pisteeksi
missä q on rotaatiota vastaava kvaternio ja q-1 sen käänteisarvo.
Kirjallisuutta

Kivelä, Simo K.: Matriisilasku ja lineaarialgebra.  Helsinki:  Otatieto, 1984.  ISBN 951-671-368-8
Pitkäranta, Juhani: Calculus Fennicus – TKK:n 1. lukuvuoden laaja matematiikka (2000–2013) (pdf) Helsinki:  Avoimet oppimateriaalit ry. ISBN 978-952-7010-12-9 ISBN 978-952-7010-13-6 (pdf). Viitattu 8.7.2019.
Jos tasokuvio kierretään ensin yhden, sen jälkeen jonkin toisen pisteen ympäri, tulos on sama kuin jos se olisi joko kierretty jonkin kolmannen pisteen ympäri (kuten tässä kuvassa) tai jos olisi tehty yhdensuuntaissiirto, translaatio.
Jos kuvio peilataan ensin yhden, sitten toisen suoran suhteen, jotka eivät ole yhdensuuntaisia, tulos on sama kuin jos se olisi kierretty näiden suorien leikkauspisteen ympäri.
Hans Sohlström

| Hans Sohlström> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. lokakuuta 1964 (ikä 60) Pietarsaari
Kansalaisuus:   Suomi
Muut tiedot
Yritys:  Stora Enso
Asema:  toimitusjohtaja
Tutkinnot:   Diplomi-insinööri 1989  Kauppatieteiden maisteri 1989 
Siviilisääty:  Naimisissa
Vanhemmat:  Isä Sven Sohlström
Lapset:  kaksi tytärtä 
Hans Mikael Sohlström (s. Pietarsaaressa 2. lokakuuta1964 ) on suomalainen yritysjohtaja, jolla on yli 30 vuoden kokemus yritysjohdosta. Hän on toiminut 10 vuotta toimitusjohtajan tehtävissä metsäteollisuuden ja uusiutuvien materiaalien toimialoilla. Koulutukseltaan hän on diplomi-insinööri ja kauppatieteiden maisteri. Hänet valittiin syyskuussa 2023 Stora Enson toimitusjohtajaksi Annica Breskyn tilalle. Aiemmin Sohlström on toiminut Ahlstrom-Munksjön toimitusjohtajana vuosina 2018–2023.
Toimitusjohtaja Sohlströmin johdolla Stora Enso keskittää strategiaansa puupohjaisiin innovaatioihin uusiutuvissa pakkauksissa, kestävissä rakennusratkaisuissa ja kehittyneissä biomateriaalien innovaatioissa.
Hans Sohlström on teollisuusneuvos Sven Sohlströmin poika.
Työura

Hans Sohlströmillä on poikkeuksellisen laaja kokemus metsäteollisuudesta ja uusiutuvien materiaalien toimialalta sekä yritysten johtotehtävistä.
Työuran eri vaiheita:
1989–1990: markkinointiassistentti, Finnpap
1984–1989: eri tehtäviä, Wilh. Schauman, Nordland Papier, Kymmene
1990–1994: markkinointipäällikkö, Stracel
1994–1998: tehtaanjohtaja, Yhtyneet Paperitehtaat/UPM
1998–2004: Vice President, Sales and Marketing, UPM
2004–2012: Executive Vice President, Marketing, UPM
2012–2016: toimitusjohtaja, Rettig Group
2016–2018: toimitusjohtaja, Ahlström Capital
2018–2023: toimitusjohtaja, Ahlstrom-Munksjö
–2023: hallituksen jäsen, Stora Enso
2023–: toimitusjohtaja, Stora Enso
Pääasiallinen lähde:
Koulutus

Hans Sohlström on valmistunut diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1984-1989 ja kauppatieteiden maisteriksi Hanken Svenska Handelshögskolanista vuonna 1986-1989.
Luottamustoimet

Hans Sohlströmillä on ollut kahdeksan hallitustehtävää, joista viisi luottamustehtävää puheenjohtajana.
Sohlström toimi Stora Enso Oyj:n hallituksen jäsenenä 2021–2023.
Useita aikaisempia hallitusjäsenyyksiä olivat mm. Ahlstrom-Munksjö Oyj:ssä 2016–2018 puheenjohtaja, Enics AG:ssa 2016–2018 puheenjohtaja, Destia Oy:ssä 2016–2018 varapuheenjohtaja, Rettig Group Oy:ssä 2016–2017, Rettig ICC B.V:ssä (nykyinen Purmo Oyj) 2012–2016 puheenjohtaja, Saksalais-Suomalainen Kauppakamari 2011–2018 puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja, Metsäteollisuus ry 2009–2012 ja Ruotsin Skogsindustrierna 2018–2019.
Yksityiselämä

Hans Sohlström on naimisissa ja hänellä on kaksi tytärtä. Hän harrastaa mm. murtomaahiihtoa, pyöräilyä ja luonnossa liikkumista. Hän on kotoisin Pietarsaaresta ja on kaksikielinen. Hän asuu Espoossa.
Toispuoleinen derivaatta

Toispuoleinen derivaatta on matematiikassa yhden muuttujan funktion derivaatta, joka on määritelty erotusosamäärän raja-arvona vain toiselta puolelta tarkastelupistettä. Tällöin käytetään toispuoleista raja-arvoa. Usean muuttujan funktioilla vastaava käsite on suunnattu derivaatta, jossa annetussa suunnassa voidaan myös määrittää toispuoleinen derivaatta tarkastelupisteen läheisyydessä.
Merkintöjä

Funktion normaali derivaatta pisteessä  x_{0} voidaan merkitä esimerkiksi  f'(x_{0}). Funktion vasemmanpuoleinen derivaatta meriktään vastaavasti  f'_{-}(x_{0}) ja oikeanpuoleinen derivaatta  f'_{+}(x_{0}). Samat derivaatat voidaan esittää myös merkinnöillä  f'(x_{0}-) tai  f'(x_{0}+).
Määritelmä

Funktion derivaatan perusmäärritelmä käyttää yleensä toista erotusosamäärän raja-arvoa
Perusmääritelmästä voidaan johtaa oikeanpuoleinen derivaatta erotusosamäärän avulla. Silloin muuttuja lähestyy tarkastelupistettä sen oikeasta suunnasta eli erotusmäärän arvot lasketaan luvuilla, jotka ovat  x_{0}<x. Tämä merkitään
Vastaava vasemmanpuoleinen derivaatta merkitään
Siinä lasketaan erotusosamäärän arvot luvuilla  x<x_{0}, jotka ovat eli tarkastelupistettä lähestytään vasemmalta puolelta.
Käyttö > Derivaatan määritelmä

Derivaatta voidaan määritellä perusmääritelmänsä lisäksi kahden eri suunnasta otetun toispuoleisen raja-arvon avulla. Silloin erotusmäärän toispuoleiset raja-arvot eli toispuoleiset derivatat tulee olla olemassa ja yhtäsuuret. Tämä arvo on samalla derivaatan arvo. Useamman muuttujan funktiolla tietyssä suunnassa otetut toispuoleiset suunnatut derivaatat tulee olla olemassa ja arvoltaan yhtäsuuret.
Käyttö > Derivaatta välin päätepisteessä

Derivaatan perusmääritelmässä tarkastelupistettä tulisi voida lähestyä molemmista suunnista. Mikäli derivaatta määritellään funktion määrittelyjoukon reunapisteen suhteen, ei raja-arvoa voida määrittää kuin yhdestä suunnasta. Jos derivaatta määritetään välin (siis esimerkiksi  \scriptstyle [a,b],  \scriptstyle (a,b],  \scriptstyle [a,b), tai  \scriptstyle (a,b)) pisteessä  \scriptstyle a, tulee soveltaa vain oikeanpuoleista raja-arvoa ja tulokseksi saadaan oikeanpuoleinen derivaatta, joka hyväksytään derivaatan arvoksi. Jos derivaatta määritetään pisteessä  \scriptstyle b, tulee soveltaa vasemmanpuoleista raja-arvoa ja derivaataksi tulee vasemmanpuoleinen derivaatta.
Käyttö > Paloittain määritellyt funktiot

Paloittain määriteltyjen funktioiden lauseke voi olla tarkastelupisteen eri puolilla eri, jolloin kummallekin puolelle on tehdään eri derivaatan määritykset. Toispuoleiset derivaatat määritetään eri funktion lausekkeita käyttäen, vaikka lähestytäänkin samaa tarkastelupistettä.
Kirjallisuutta

Pitkäranta, Juhani: Calculus Fennicus – TKK:n 1. lukuvuoden laaja matematiikka (2000–2013) (pdf) Helsinki:  Avoimet oppimateriaalit ry. ISBN 978-952-7010-12-9 ISBN 978-952-7010-13-6 (pdf).
Morell

Morell on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Michael Morell (s. 1958), yhdysvaltalainen tiedusteluviranomainen, CIA:n  varajohtaja 2010–2013
Monica Morell (1953–2008), sveitsiläinen iskelmälaulaja
Peter Andreas Morell (1868–1948), norjalainen poliitikko, sosiaaliministeri
Theo Morell (1886–1948), saksalainen lääkäri.
Calling Time

| Calling Time Basshunter |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 13. toukokuuta 2013
 Tyylilaji: Eurodance
 Kesto: 58.54
 Levy-yhtiö: Gallo Record Company, Warner Music Sweden
Basshunterin muut julkaisut
| The Early Bedroom Sessions 2012 | Calling Time 2013 |   |
Singlet albumilta Calling Time
 ”Saturday” Julkaistu: 5. heinäkuuta 2010  ”Fest i hela huset” Julkaistu: 20. huhtikuuta 2012  ”Northern Light” Julkaistu: toukokuu 2012  ”Dream on the Dancefloor” Julkaistu: 18. marraskuuta 2012  ”Crash & Burn” Julkaistu: 20. kesäkuuta 2013  ”Calling Time” Julkaistu: 27. syyskuu 2013
Calling Time on ruotsalaisen Basshunterin seitsemäs, vuonna 2013 julkaistu albumi. Kappaleen ”Fest i hela huset” Basshunter äänitti Ruotsin Big Brother -asukkaiden kanssa.
Kappalelista

”Dirty” – 2.53
”Crash & Burn” – 3.09
”Dream on the Dancefloor” (Radio Edit) – 3.12
”Calling Time” – 3.07
”Far Away” – 3.42
”Rise My Love” – 2.33
”I’ve Got You Now” – 3.11
”You’re Not Alone” – 2.57
”Wake Up Beside Me” – 2.41
”Northern Light (Original Mix)” – 2.49
”Saturday” – 3.00
”Fest i hela huset” – 2.51
”Lawnmower to Music” – 4.21
”Pitchy” – 2.16
”I Came Here to Party” – 2.48
”Far Away” (Josh’s Big Room Remix) – 4.56
”Dream on the Dancefloor” (Rude Dog Remix) – 5.10
”Northern Light” (Candlelight Version) – 3.09
Listasijoitukset

| Lista | Korkein sijoitus |
| --- | --- |
Yhdysvallat (Dance/Electronic Albums): 25
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
| --- | --- |
Diskografia
Studioalbumit:  The Bassmachine (2004)  LOL <(^^,)> (2006)  Now You’re Gone – The Album (2008)  Bass Generation (2009)  Calling Time (2013) 
Kokoelmat:  The Old Shit (2006)  The Early Bedroom Sessions (2012) 
Singlet:  ”Welcome to Rainbow”  ”Boten Anna”  ”Vi sitter i Ventrilo och spelar DotA”  ”Vifta med händerna”  ”Jingle Bells”  ”Now You're Gone”  ”Please Don't Go”  ”All I Ever Wanted”  ”Angel in the Night”  ”I Miss You”  ”Walk on Water”  ”Every Morning”  ”I Promised Myself”  ”Saturday”  ”Fest i hela huset”  ”Northern Light”  ”Dream on the Dancefloor”  ”Crash & Burn”  ”Calling Time”  ”Elinor”  ”Masterpiece”  ”Home” 
Luokka Commons Wikidata
Saarioinen

| Saarioinen Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Äitien tekemää ruokaa vuodesta 1957
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1955
Toimitusjohtaja:  Ilkka Brander
Puheenjohtaja:  Kaisu Avotie
Kotipaikka:  Tampere, Suomi
Toimiala:  Elintarviketeollisuus
Tuotteet:  Valmisruoka, lihavalmisteet, liha, hillot, salaatinkastikkeet
Liikevaihto:  258 milj. € (2023)
Liikevoitto:  14,1 milj. € (2023)
Henkilöstö:  1200
Emoyhtiö:  Artekno-Saarioinen Oy
Tytäryhtiöt:  Delitalo Oy
Omistaja:  Avotien ja Dieckmannin perheet
Kotisivu:  www.saarioinen.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saarioisten pääkonttori Tampereella syyskuussa 2007.
Saarioinen Oy on suomalainen elintarvikealan konserni. Tuotantoa on Huittisissa, Kangasalla, Valkeakoskella ja Viron Raplassa, joka valmistaa tuotteita pääasiassa Baltian markkinoille.
Saarioinen valmistaa muun muassa valmisruokia, hilloja, lihajalosteita ja salaatinkastikkeita.
Organisaatio

Saarioinen Oy:n omistaa holdingyhtiö Artekno-Saarioinen Oy.
Arteknon toimitusjohtajana on toiminut lokakuusta 2015 asti Kimmo Korhonen ja Saarioisen toimitusjohtajana tammikuusta 2024 alkaen Ilkka Brander. Saarioinen Oy:n hallituksen puheenjohtaja on Kaisu Avotie, joka toimii samalla myös Artekno Oy:n hallituksessa.
Tuotantolaitokset

Saarioisilla on tuotantoa kolmella paikkakunnalla Suomessa sekä tytäryhtiö Virossa:
Huittinen: salaatit, puurot, kiisselit, hillot, marmeladit ja salaatinkastikkeet. Keskimäärin 150 työntekijää.
Kangasala: pastat, kiusaukset, perinteiset laatikot, ruukut, keitot ja annosateriat, pihvit, pyörykät ja murekkeet kypsänä ja pakastepuolivalmisteena​. Lisäksi kypsät siipikarjatuotteet. Keskimäärin 457 työntekijää.
Valkeakoski: pizzat, lihapiirakat, riisipiirakat, lihavalmisteet ja kypsät lihatuotteet. Keskuslähettämö, joka käsittelee Saarioisten kaikki tuoretuotteet. Keskimäärin 182 työntekijää.
Rapla, Viro: salaatit, voileivät, ohukaiset, pastat, kiusaukset, keitot ja annosateriat Viron markkinoille. Suomeen mm. Eväs-tuotteet. Keskimäärin 167 työntekijää.
Tunnustuksia

Keliakialiitto palkitsi Saarioisen vuoden 2022 gluteenittomaksi yritykseksi.
Yrityksen toimitusjohtaja Matti Karppinen sai vuorineuvoksen arvonimen toukokuussa 2023.
Aiheesta muualla

Saarioisen kotisivu
Arteknon kotisivu
Ylen Elävä arkisto – Saarioisten kartanon joulu
Kaisu Avotie: Kartanosta elintarvikekonserniksi. WSOY 2011. ISBN 9789510382585.
Datum (lehti)

| Datum |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  aikakauslehti
Aihealue:  politiikka ja yhteiskunta
Julkaisija:  Satzbau Verlags GmbH
Levikki:  n. 10 000 (2020)
Perustettu:  2004
Kotimaa:  Itävalta
Kieli:  saksa
Aiheesta muualla
Kotisivu
Datum – Seiten der Zeit on itävaltalainen kuukausittain ilmestyvä aikakauslehti. Se on perustettu vuonna 2004 ja käsittelee ajankohtaisia asioita yhteiskunnassa ja poliitikassa. Lehteä pidetään linjaltaan keskusta-vasemmistolaisena.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (saksaksi)
Heinänen

Heinänen voi tarkoittaa seuraavia:
Heinänen, järvi Heinolassa
Heinänen, järvi Suonenjoella
Aatu Heinänen (s. 2006), jääkiekkoilija
Atte Heinänen (s. 2004), jääkiekkoilija
Erkki Heinänen (1931–2021), maatalouskemisti
Irmeli Heinänen (1923–1983), näyttelijä
Jokke Heinänen (s. 1970), jääkiekkoilija
Joona Heinänen (s. 1991), frisbeegolfaaja
Juha Heinänen, tietoverkkojen asiantuntija
Kalevi Heinänen (1927–2008), koripalloilija
Kasperi Heinänen (s. 2001), jääkiekkoilija
Leo Heinänen (1916–2008), rakennusneuvos
Niilo Heinänen (1899–1997), lääkäri ja professori, Vihtori Heinäsen poika
Olga Heinänen (s. 1901), suomalainen punakaartin päällikkö
Onni Heinänen (1901–1971), pituushyppääjä
Ossi Heinänen (s. 1973), Plan Suomen pääsihteeri
Pasi Heinänen (s. 1976), jalkapalloilija, pokeriammattilainen
Pekka Heinänen (1904–1992), kemisti, Vihtori Heinäsen poika
Petri Heinänen (s. 1976), jalkapalloilija
Saku Heinänen, kirjailija ja graafisen suunnittelun professori
Urho Heinänen (1895–1977), taidearvostelija ja kuvanveistäjä, Vihtori Heinäsen poika
Vihtori Heinänen (1869–1948), kivenveistäjämestari
Viktor Leonard Heinänen (1903–1962), metsätalousasiantuntija, ylimetsänhoitaja ja metsäneuvos.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Heinänen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Petri Kemppinen

Petri Kemppinen
Petri Kemppinen (s. 30. toukokuuta 1963) on suomalainen elokuva- ja tv-ammattilainen, joka on vaikuttanut alan eri tehtävissä rahoittajana, tuottajana, käsikirjoittajana, kouluttajana ja kriitikkona. Tämän lisäksi hän on toiminut sarjakuvan parissa. Keväällä 2023 Petri Kemppinen nimitettiin Finnish Impact Film Fundin (FIFF) neuvonantajaksi.
Kemppinen valmistui Helsingin yliopiston viestinnän laitokselta vuonna 2000. Kemppisen pro gradu -tutkielman aihe oli Ilta-Sanomien Kuukauden kotimainen -ilmiö suomalaisessa sarjakuvassa. Vuosina 1993–1997 hän oli mukana kokoamassa ja toimittamassa neljää suomalaista nykysarjakuvaa sisältävää Sarjakuvastin-albumia (Otava).
Petri Kemppinen toimi Helsingin Sanomissa toimittajana ja kriitikkona vuosina 1988–1996 aihealueinaan televisio, elokuva, lastenkirjallisuus ja sarjakuva. Yleisradiossa Kemppinen työskenteli vuosina 1996–2005 nuortenohjelmien päällikkönä, ohjelmahankkijana ja tilaajana. Suomen elokuvasäätiön tuotantoneuvojana, kansainvälistymis- ja kehittämispäällikkönä ja tuotantojohtajana Kemppinen toimi vuosina 2005–2013.
Vuonna 2013 Kemppinen valittiin ensimmäisenä suomalaisena Pohjoismaisen elokuva- ja televisiorahaston (Nordisk Film & TV Fond) toimitusjohtajaksi. Tässä tehtävässä hän toimi vuoteen 2019 asti ja oli tekemässä rahoituspäätöksiä muun muassa Cannesin elokuvajuhlilla palkittuihin elokuviin kuten Ruben Östlundin The Square, Ali Abbasin Raja, Juho Kuosmasen Hymyilevä mies ja Benedikt Erlingssonin Woman at War sekä Pohjoismaiden neuvoston elokuvapalkinnon voittaneisiin elokuviin Selma Vilhusen Tyttö nimeltä Varpu ja May el-Toukhyn Queen of Hearts sekä sarjoihin Huuto syvyydestä, DNA, Kun tomu laskeutuu, Paratiisi, Loukussa, Miehitetty, Nobel, Elinkautinen, Aika on meidän ja Vettä sakeampaa.
Kemppisen aikana Pohjoismaiseen elokuva- ja televisiorahastoon luotiin genre-elokuvaprojekteille suunniteltu sisällön ja markkinoinnin koulutusohjelma Nordic Genre Boost (2015–2017), johon valittiin 21 elokuvahanketta sekä pohjoismaisten elokuvaprojektien ja elokuvalevittäjien yhteistyön parantamiseksi luotu Nordic Distribution Boost (2018–), johon on vuoteen 2020 mennessä mennessä osallistunut 12 elokuvahanketta.
Kemppinen on Euroopan elokuva-akatemian jäsen sekä hallituksen jäsen Ruotsin Elokuvainstituutissa ja European Women’s Audiovisual Network -verkostossa. Hän oli myös Euroopan neuvoston alaisen Eurimages-rahaston Suomen edustaja vuosina 2006–2013. Vuonna 2020 opetus- ja kulttuuriministeriö julkaisi Kemppiseltä tilaamansa selvityksen EU:n uudistetun audiovisuaalisen mediapalveludirektiivin mahdollisuuksista.
Vuonna 2017 Suomen Elokuvaohjaaliitto myönsi Kemppiselle Ystävällisen rahoittajan tunnustuspalkinnon. Vuosina 2019–2021 Kemppinen työskenteli kansainvälisissä ja suomalaisissa elokuva- ja tv-alan tehtävissä oman P1 Kemppinen -yrityksensä kautta. Huhtikuussa 2021 hänet nimitettiin Aurora Studios Oy:n toimitusjohtajaksi. Huhtikuussa 2023 Kemppinen siirtyi toimitusjohtajan tehtävästä Finnish Impact Film Fundin (FIFF) neuvonantajaksi.