stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Montreal Canadiens

| Montreal Canadiens (Canadiens de Montréal) |
| --- | --- |

Historia:  Montreal Canadiens   1909–
Perustettu:  1909
Kaupunki:   Montreal, Quebec
Kotiareena:  Centre Bell
– kapasiteetti:  21 273
Sarja:  NHL
Konferenssi:  Itäinen
Divisioona:  Atlantin
Värit:                

Toimitusjohtaja:   Kent Hughes
Päävalmentaja:   Martin St. Louis
Kapteeni:   Nick Suzuki
Omistaja:   Molsonin perhe
Yhteistyöseurat:   Laval Rocket (AHL)  Trois-Rivières Lions (ECHL)
Stanley Cupit:  24 (1916, 1924, 1930, 1931, 1944, 1946, 1953, 1956, 1957,  1958, 1959, 1960, 1965, 1966, 1968, 1969, 1971, 1973, 1976, 1977, 1978, 1979, 1986, 1993)
Konferenssin mestaruudet:  9 (1976, 1977, 1978, 1979, 1981, 1986, 1989, 1993, 2021)
Divisioonan mestaruudet:  24 (1928, 1929, 1930, 1931, 1932, 1937, 1968, 1969,  1973, 1975, 1976, 1978, 1979, 1980, 1981, 1982, 1985, 1988, 1989, 1992, 2008, 2013, 2015, 2017)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Montrel Canadiensin kotiareena Centre Bell Montrealin kantakaupungissa.
Montreal Canadiens (ransk. Canadiens de Montréal, virallisesti Club de hockey Canadien) on kanadalainen ammattilaistason jääkiekkoseura, jonka kotikaupunki on Montreal Quebecin provinssissa. Seura kuuluu NHL-liigan Itäisen konferenssin Atlantin divisioonaan. Joukkueen lempinimi on Habs.
Vuonna 1909 perustettu Canadiens on NHL:n nykyisistä seuroista vanhin. Se on yksi liigan perustajista ja kuudesta alkuperäisestä Original Six -seurasta. Stanley Cup -mestaruuden Canadiens on voittanut 24 kertaa, useammin kuin mikään muu seura. Viimeisin mestaruuksista on kaudelta 1992–1993. Canadiens pelaa kotiottelunsa 21 302 -paikkaisella Centre Bell (engl. Bell Centre) -areenalla, joka on katsojakapasiteetiltaan NHL:n suurin.
Montreal Canadiensin maineikkaimpia pelaajia ovat olleet laitahyökkääjät Maurice "Rocket" Richard ja Guy Lafleur. Richard’n aikana Canadiens koki 1950-luvun lopun mestaruussuman: viisi peräkkäistä Stanley Cupin voittoa. Lafleurin johdolla seura ylsi neljän Stanley Cupin voittoputkeen vuosina 1976–1979.
Muita maineikkaita Canadiensin pelaajia ovat olleet maalivahdit Georges Vézina, George Hainsworth, Jacques Plante, Lorne "Gump" Worsley, Ken Dryden ja Patrick Roy, puolustajat Émile Bouchard, Doug Harvey, Serge Savard, Guy Lapointe ja Larry Robinson sekä hyökkääjät Howie Morenz, Hector "Toe" Blake, Elmer Lach, Bernie "Boom Boom" Geoffrion, Dickie Moore, Jean Béliveau, Henri Richard, Yvan Cournoyer, Jacques Lemaire, Steve Shutt, Bob Gainey, Chris Nilan ja Saku Koivu.
Canadiensin farmiseura AHL:ssa on Laval Rocket.
Historia

Canadiensin perusti ontariolainen liikemies J. Ambrose O’Brien 4. joulukuuta 1909. Se kilpaili aluksi NHL:ää edeltäneessä National Hockey Association (NHA) -liigassa ja voitti ensimmäisen Stanley Cupinsa kaudella 1915–1916. Vuonna 1917 Canadiens perusti neljän muun NHA-joukkueen kanssa uuden ammattilaisliigan, National Hockey Leaguen eli NHL:n. Kaudella 1923–1924 Howie Morenzin tähdittämä Canadiens voitti ensimmäisen Stanley Cupinsa NHL:ssä. Kaudeksi 1926–1927 Canadiens muutti uuteen kotihalliin, Montreal Forumiin.
1930-luku alkoi Canadiensin kannalta menestyksekkäästi kun se voitti Stanley Cupit vuosina 1930 ja 1931. Pian sen jälkeen lama-aika alkoi koetella joukkuetta taloudellisesti ja sen pelillinen tulos heikkeni. Kun kilpaileva joukkue Montreal Maroons lopetti toimintansa vuonna 1938 moni Maroonsin pelaaja siirtyi Canadiensiin.
Maurice Richardin, Toe Blaken ja Elmer Lachin hyökkäysketju johdatti Canadiensin 1940-luvulla uuteen menestykseen. Vuosina 1956–1960 joukkue voitti ennätykselliset viisi perättäistä Stanley Cupia. Tänä aikana Canadiensin nousevia tähtipelaajia olivat muun muassa Jean Béliveau, Jacques Plante ja Maurice Richardin pikkuveli Henri Ricgard.
Canadiens voitti kymmenen Stanley Cupia vuosina 1965–1979, joista neljä perättäistä vuosina 1976–1979. Kaudella 1976–1977 Canadiens teki NHL:n runkosarjan piste-ennätyksen, 132 pistettä. Samalla kaudella se myös hävisi vain kahdeksan ottelua 80:stä, joka on myös ennätys. Uuden sukupolven tähtiä olivat tähän aikaan muun muassa Guy Lafleur, Ken Dryden ja Larry Robinson. Joukkueen päävalmentajana toimi 1970-luvulla viidellä mestaruuskaudella Scotty Bowman.
Canadiens voitti Stanley Cupin keväällä 1986 maalivahtinaan tulokas Patrick Roy. Joukkueen viimeisin mestaruus tuli vuonna 1993, ja se on myös viimeisin kerta kun kanadalainen joukkue on voittanut Stanley Cupin. Vuonna 1996 Canadiens muutti Forumista uuteen kotihalliin Centre Molsoniin, jonka nimi on nykyään Centre Bell.
Vuosituhannen vaihteessa Canadiensin menestys laski huomattavasti, eikä se päässyt pudotuspeleissä toista kierrosta pidemmälle kuin vasta kaudella 2009–2010. Koronaviruspandemian vuoksi erikoisjärjestelyin pelatulla kaudella 2020–2021 Canadiens selvitti tiensä Stanley Cupin loppuotteluihin ensimmäistä kertaa 28 vuoteen. Sarjassa se hävisi Tampa Bay Lightningille otteluvoitoin 1–4. Seuraavalla kaudella Canadiens jäi koko runkosarjan viimeiseksi ensimmäistä kertaa sitten kauden 1939–1940.
Tunnukset > Seuran tunnukset

1909–1910
1910–1911
1911–1912
1912–1913
1913–1917
1918–1919
1919–1921
1921–1922
1922–1925
1925–1932
1932–1947
1947–1956
1956–1999
1999–
Joukkue kaudella 2024–2025

| Montreal Canadiens kaudella 2024–2025> Kokoonpano | Montreal Canadiens kaudella 2024–2025> Kokoonpano | Montreal Canadiens kaudella 2024–2025> Kokoonpano | Montreal Canadiens kaudella 2024–2025> Kokoonpano | Montreal Canadiens kaudella 2024–2025> Valmentajat | Montreal Canadiens kaudella 2024–2025>  | Montreal Canadiens kaudella 2024–2025>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Maalivahdit  75   Jakub Dobeš   35   Sam Montembeault Puolustajat  45   Alexandre Carrier   21   Kaiden Guhle   48   Lane Hutson    8   Mike Matheson (A)   58   David Savard   47   Jayden Struble   72   Arber Xhekaj |  |  Hyökkääjät  17   Josh Anderson   40   Joel Armia   13   Cole Caufield   77   Kirby Dach   28   Christian Dvorak   71   Jake Evans   11   Brendan Gallagher (A)   51   Emil Heineman   92   Patrik Laine   15   Alex Newhook   55   Michael Pezzetta   89   Joshua Roy   20   Juraj Slafkovský   14   Nick Suzuki (C) |  |  Päävalmentaja Martin St. Louis  Selitykset (C) Kapteeni  (A) Varakapteeni  Lähde: Eliteprospects eliteprospects.com. Päivitetty: 12. maaliskuuta 2025  |  |  |
Joukkue kaudella 2024–2025 > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Martin St. Louis
Apuvalmentaja: Trevor Letowski
Apuvalmentaja: Stéphane Robidas
Maalivahtivalmentaja: Éric Raymond
Videovalmentaja: Éric Gravel
Videovalmentaja: Daniel Harvey
Fysiikkavalmentaja: Stéphane Gervais
Fysiikkavalmentaja: Dale Lablans
Kehitysvalmentaja: Francis Bouillon
Kehitysvalmentaja: Alexandre Burrows
Kehitysvalmentaja: Paul Byron
Kehitysvalmentaja: Nick Carrière
Kehitysvalmentaja (Euroopassa pelaavat): Lauri Korpikoski
Kehitysvalmentaja: Marie-Philip Poulin
Huoltopäällikkö: Patrick Langlois
Puheenjohtaja: Jeff Gorton
Toimitusjohtaja: Kent Hughes
Apulaistoimitusjohtaja: John Sedgwick
Henkilöstöjohtaja & Amatöörien kykyjenetsinnänjohtaja: Martin Lapointe
Pelaajakehitysjohtaja: Adam Nicholas
Pelaajakehitysjohtaja: Rob Ramage
Analytiikanjohtaja: Christopher Boucher
Analytiikanjohtaja: Philippe Desaulniers
Ammattilaisten kykyjenetsinnän johtaja: Eric Crawford
Amatöörien kykyjenetsinnänjohtaja: Nikolai Bobrov
Neuvonantaja: Vincent Lecavalier
Saku Koivu oli uransa alusta lähtien joukkueensa yksi tärkeimmistä pelaajista, ja hänet valittiin vuonna 1999 ensimmäisenä eurooppalaisena NHL:n historian menestyksekkäimmän joukkueen kapteeniksi. Koivun sopimus Canadiensin kanssa päättyi kesällä 2009, eikä hänelle tarjottu uutta sopimusta, sillä seura halusi uudistaa kasvonsa.lähde?
Saavutukset

24-kertainen Stanley Cup -mestari (1916, 1924, 1930, 1931, 1944, 1946, 1953, 1956, 1957, 1958, 1959, 1960, 1965, 1966, 1968, 1969, 1971, 1973, 1976, 1977, 1978, 1979, 1986, 1993)
Saavutukset > Ennätykset

Eniten maaleja kaudessa:  Guy Lafleur, 60 (1977–1978) &  Steve Shutt, 60 (1976–1977)
Eniten syöttöjä kaudessa:  Peter Mahovlich, 82 (1974–1975)
Eniten pisteitä kaudessa:  Guy Lafleur, 136 (1976–1977)
Eniten kausia:  Henri Richard &  Jean Béliveau, 20
Eniten jäähyjä kaudessa:  Chris Nilan, 358 (1984–1985)
Paras +/− kaudessa:  Larry Robinson, +120 (1976–1977)
Eniten ylivoimamaaleja kaudessa:  Yvan Cournoyer, 20 (1967–1968)
Eniten alivoimamaaleja kaudessa:  Guy Carbonneau, 7 (1983–1984)
Eniten nollapelejä kaudessa:  George Hainsworth, 22 (1928–1929)
Eniten pisteitä kaudessa tulokkaana:  Mats Näslund, 71 (1982–1983) &  Kjell Dahlin, 71 (1985–1986)
Eniten pisteitä kaudessa puolustajana:  Larry Robinson, 85 (1976–1977)
Eniten voittoja kaudessa maalivahtina:  Carey Price, 44 (2014–2015)
lähde?
Kaudella 1976–1977 joukkue teki NHL:n historian runkosarjan piste-ennätyksen tehden 132 pistettä. Montreal on myös tehnyt NHL:n kaksi nopeinta maalia. Kaudella 2018–2019 ottelussa Washingtonia vastaan Canadies teki kaksi maalia vain kahdessa sekunnissa. Ensin Max Domi teki Canadiensin 5–4-voittomaalin ottelun viimeisellä minuutilla, minkä jälkeen Joel Armia teki vain kaksi sekuntia myöhemmin maalin Washingtonin tyhjään maaliin Washingtonin yrittäessä tasoitusmaalia ilman maalivahtia ja kuudella kenttäpelaajalla.
Kaudella 2024–2025 Patrik Laine rikkoi seuran ennätyksen perättäisten ylivoimamaalien tekemisessä, kun hän teki perätysten kahdeksan ylivoimamaalia. Tilastoa on pidetty kaudesta 1933–1934.
Jäädytetyt numerot

1  Jacques Plante
2  Doug Harvey
3  Émile Bouchard
4  Jean Béliveau
5  Bernie Geoffrion &  Guy Lapointe
7  Howie Morenz
9  Maurice Richard
10  Guy Lafleur
12  Dickie Moore &  Yvan Cournoyer
16  Henri Richard &  Elmer Lach
18  Serge Savard
19  Larry Robinson
23  Bob Gainey
29  Ken Dryden
33  Patrick Roy
99  Wayne Gretzky (Numero on jäädytetty koko liigassa.)
lähde?
Joukkueen kapteenit

Jack Laviolette, 1909–1910
Newsy Lalonde, 1910–1911
Jack Laviolette, 1911–1912
Newsy Lalonde, 1912–1913
Jimmy Gardner, 1913–1915
Howard McNamara, 1915–1916
Newsy Lalonde, 1916–1922
Sprague Cleghorn, 1922–1925
Billy Coutu, 1925–1926
Sylvio Mantha, 1926–1932
George Hainsworth, 1932–1933
Sylvio Mantha, 1933–1936
Babe Siebert, 1936–1939
Walter Buswell, 1939–1940
Toe Blake, 1940–1948
Bill Durnan, 1948  (tammikuu–huhtikuu)
Émile Bouchard, 1948–1956
Maurice Richard, 1956–1960
Doug Harvey, 1960–1961
Jean Béliveau, 1961–1971
Henri Richard, 1971–1975
Yvan Cournoyer, 1975–1979
Serge Savard, 1979–1981
Bob Gainey, 1981–1989
Guy Carbonneau &  Chris Chelios, 1989–1990  (Molemmat toimivat kapteeneina.)
Guy Carbonneau, 1990–1994
Kirk Muller, 1994–1995
Mike Keane, 1995  (huhtikuu–joulukuu)
Pierre Turgeon, 1995–1996
Vincent Damphousse, 1996–1999
Saku Koivu, 1999–2009
2009 Joukkue ei valinnut kapteenia.
Brian Gionta 2010–2014
2014 Joukkue ei valinnut kapteenia.
Max Pacioretty 2015–2018
Shea Weber 2018–2021
Nick Suzuki 2022–
lähde?
Päävalmentajat

Jack Laviolette, 1909–1910
Adolphe Lecours, 1910–1911
Napoléon Dorval, 1911–1913
Jimmy Gardner, 1913–1915
Newsy Lalonde, 1915–1921
Newsy Lalonde
&  Léo Dandurand, 1921–1922
Léo Dandurand, 1922–1926
Cecil Hart, 1926–1932
Newsy Lalonde, 1932–1934
Newsy Lalonde
&  Léo Dandurand, 1934–1935
Sylvio Mantha, 1935–1936
Cecil Hart, 1936–1938
Cecil Hart &  Jules Dugal, 1938–1939
Babe Siebert, 1939
Alfred Lépine, 1939–1940
Dick Irvin, 1940–1955
Toe Blake, 1955–1968
Claude Ruel, 1968–1971
Al MacNeil, 1971
Scotty Bowman, 1971–1979
Bernie Geoffrion, 1979
Claude Ruel, 1979–1981
Bob Berry, 1981–1984
Jacques Lemaire, 1984–1985
Jean Perron, 1985–1988
Pat Burns, 1988–1992
Jacques Demers, 1992–1995
Mario Tremblay, 1995–1997
Alain Vigneault, 1997–2000
Michel Therrien, 2000–2003
Claude Julien, 2003–2006
Bob Gainey, 2006  (tammikuu–toukokuu, sijaisvalmentaja)
Guy Carbonneau, 2006–2009
Bob Gainey, 2009
Jacques Martin, 2009–2011
Randy Cunneyworth, 2011–2012
Michel Therrien, 2012–2017
Claude Julien, 2017–2021
Dominique Ducharme, 2021–2022
Martin St. Louis, 2022–
lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Montreal Canadiens Wikimedia Commonsissa
Montreal Canadiensin viralliset sivut
Montreal Canadiens yhden kauden ennätykset[vanhentunut linkki]
Suomalaiset Canadiens-pelaajat, nhlfinns.com
Montréal Canadiensin joukkue vuonna 1942
Jäädytettyjä Canadiensin pelaajien pelinumeroita Canadiensin hallin katossa.
Saku Koivu
Liisa Tani

Liisa Tani (s. 1989 Kotka) on suomalainen muusikko ja Ghost World -yhtyeen perustaja, yhtyeeseen kuuluu myös esimerkiksi Kissa-yhtyeestä tunnettu Günter Kivioja. Tanin toinen kokoonpano on Big Fields ja näiden yhtyeiden rinnalla Tanilla on sooloprojekti Sir Liselot. Hän käyttää myös taiteilijanimeä Miss Lizzy. Lisäksi Tani toimii tuottajana, ja on tuottanut esimerkiksi Kissa-yhtyeen Apinalinna-albumin. Tani operoi vaihtoehtorockin ja indie rockin parissa, hän julkaisee musiikkia muun muassa kasettipainoksina.
Tanin Ghost World-yhtye edustaa vaihtoehtomuusiikkia, jossa yhdistyy muun muassa slacker rock ja dream pop. Sir Liselot on puolestaan niin kutsutun lo-fi-estetiikan edustaja, kappaleiden sanoitukset ovat suomenkielisiä.
Diskografia > Albumit:

Hard Action: Hands Dripping Red / Tunnel Vision (2016, Bootleg Booze Records)
Ghost World: Ghost World (2017, Svart Records)
Big Fields: Country-Cd (2017, Päiväraha Records)
Ghost World: Spin (2018, Svart Records)
Sir Liselot: Olenko kertonut? (Kasetti, Brownhill Mafia 2018)
Sir Liselot: Cool Aid / Löydät mut (2020, World Canvas)
Ghost World: Atlas (2020, Svart Records)
Sir Liselot: Paprika, Quirky Girl Moshpit (2023, Minna Records)
Aiheesta muualla

Discogs-sivu
Synevyrin kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Taka-Karpatian alue, Ukraina
Pinta-ala:  430,8180 km²
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto, kansallispuisto, Karpaatten suojelualue Ukrainassa 
Perustettu:  5.1.1989
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Synevyrin kansallispuisto (ukr. Національний природний парк "Синевир", Natsionalnyi pryrodnyi park "Synevyr") on kansallispuisto Ukrainan Taka-Karpatian alueella. Vuonna 1989 perustetun kansallispuiston pinta-ala on 430,8180 neliökilometriä. Kansallispuisto on nimetty Synevyrjärven mukaan. Kansallispuistoon kuuluu vankeuden jälkeen sopeutuksessa oleville karhuille aidattu alue.
Kansallispuiston logo.
Synevyrjärvi vuoristometsien keskellä.
Synevyrjärvi.
Yksi karhuaitauksen karhuista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Synevyrin kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Natsionalnyi pryrodnyi park "Synevyr" (ukrainaksi) (synevyr-park.in.ua)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  Internet Encyclopedia of Ukraine 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: uk:Синевир (національний природний парк)
Käännös suomeksi
Alaivuoret

Alaivuoria Žiptikin laaksossa.
Alaivuoret (kirg. Алай кырка тоосу, Alai kyrka toosu, tadžikiksi қаторкӯҳи Олой, qatorkūhi Oloi, ven. Ала́йский хребе́т, Alaiski hrebet) on Pamir–Alaivuoristoon kuuluva vuorijono Kirgisiassa ja Tadžikistanissa.
Alaivuoret rajoittuvat pohjoisessa Ferganan laaksoon, idässä Kök-Suu- ja Alai-Kuuvuoriin, etelässä Alain laaksoon ja lännessä Turkestanvuoriin. Vuorijonon pituus on yli 480 kilometriä. Keskikorkeus on 3 500–4 000 ja korkein huippu 5 880 tai 5 539 metriä. Länsiosa on itäosaa korkeampi.
Vuoret koostuvat etupäässä hiekkakivestä, konglomeraatista, kalkkikivestä, porfyriitista ja tuffista. Hyötykaivannaisiin kuuluvat elohopea, antimoni, kulta, rautamalmi, bauksiitti, kalium, volframi, vismutti, monimetalli, arseeni ja kivihiili.
Loivilla pohjoisrinteillä on laaksoja ja kukkuloita, kun taas etelärinteet ovat jyrkät ja karut. Vuotuinen sademäärä on 400–500 millimetriä. Etelärinteillä on kuivaa aroa (2 900–3 600 metriä), puoliaavikko- ja arokasvillisuutta (3 600–4 600 metriä), subalpiinisia ja alppiniittyjä (4 600-4 800 metriä) ja ylempänä ikilunta ja jäätiköitä. Pohjoisrinteillä 1 500–3 000 metrin korkeudessa on metsäaroa, ylempänä niittyjä ja 3 900 metrin yläpuolella ikilunta ja jäätiköitä.
Alaivuoret ja niihin liittyvät Turkestan-, Zarafšon- ja Hisorvuoret muodostavat Hisor–Alaivuoriston, joka on yksi Pamir–Alain osista.
Akimowskaja Sisters & Bros

Akimowskaja Sisters & Bros (myös muodoissa Akimowskaja Sisters & Bro ja Akimowskaja Sisters) on suomalainen rock-yhtye. Yhtyeen perustaja on Liisa Akimof, ja sen alkuperäiseen kokoonpanoon kuuluivat Iiro Rantala, Elisa Korjus, Maria Hänninen, Eeva Koivusalo, Petri Rantala ja Pemo Ojala. Kokoonpanon ensimmäisellä albumilla pianoa soittanut Juha Ollikainen kuoli pian levyn valmistumisen jälkeen. Yhtye on perustettu vuonna 1987, ja se on palannut konserttilavoille välillä pitkienkin taukojen jälkeen. Vuonna 2010 yhtye soitti Facebook-tilinsä perusteella neljä keikkaa nimellä Akimowskaja Sisters & Bros Reunion, lisäksi vuonna 2024 esiintymislavalla on nähty kokoonpanosta trioversio, Akimowskaja Sisters, jossa soittivat Liisa Akimof, Maria Hänninen ja Elisa Korjus.
Akimowskaja Sisters & Bros soittaa latinohenkistä musiikkia, jossa on jazz- ja bossanovavaikutteita. Tyylillisesti kokoonpanon musiikki on popimpaa kuin Akimofin useimmat muut kokoonpanojen. Akimof toimii yhtyeen kappaleiden tekijänä ja sanoittajana.
Jäsenet

Liisa Akimof, kitara ja laulu
Maria Hänninen, viulu ja laulu
Elisa Korjus, laulu
Juha Ollikainen, piano
Petri Rantala, perkussiot ja rummut
Eeva Koivusalo, basso
Iiro Rantala, piano
Pemo Ojala, trumpetti
Diskografia > Albumi:

Alkava pimeä vuodenaika (1987)
Diskografia > Singlet:

Alla appelsiinipuun / Neljä vaihdetta (7", 1988)
Hui hai (7" 1988)
Kylmä kuu / Minä (7", 1990)
Liikennelaulu (7" 1990)
Käyttöliittymäkomponentti

esimerkkejä käyttöliittymäkomponenteista (Java/Swing)
Käyttöliittymäkomponentti on yksittäinen graafisen käyttöliittymän elementti. Käyttöliittymäkomponentteja luodaan käyttöliittymäkirjastojen avulla.
Esimerkkejä käyttöliittymäkomponenteista ovat painikkeet ja muuttumattomat ja muokattavat tekstikentät.
Käyttöliittymäkomponentit kootaan tyypillisesti ikkunaan, joka on itsessään ylimmän tason käyttöliittymäkomponentti. Ne ryhmitellään erilaisten säiliöiden (container) avulla hierarkkisesti sisäkkäin.
Yksinkertaisempia käyttöliittymäkomponentteja ovat teksti, jonka arvoa ei voi muuttaa (label), kuva, painike (button), muokattava yksirivinen tekstikenttä, lista tai monirivinen tekstilaatikko. Valikkopalkki (menu) ja pikapainikerivi (toolbar) ovat omia komponenttejaan. Lisäksi useisiin usein tarvittaviin tarkoituksiin on koottu valmiiksi komponentteja, kuten tiedostonvalitsin, viestin näyttävä ikkuna tai yksinkertainen kyllä-ei-peruuta-kysymys.
Käsiteltäessä ikkunan käyttöliittymäkomponentteja, ne saadaan haluttaessa antamaan tapahtumia (event), jotka käsitellään funktiokutsuina. Vaihtoehtoisesti komponenttien arvot voidaan lukea käyttäjän sulkiessa ikkunan esim. OK-painikkeella.
valikko eli menu
tekstikenttä (textbox)
pysty- ja vaakasuuntaiset vierityspalkit (scrollbar)
pudotusvalikko eli avattava valikko (drop-down list)
liukusäädin (slider)
spinner
Gregorius

| Gregorius |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  12. maaliskuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Reijo, Reko
Vastineita eri kielissä:  Gerkely, Greg, Greger, Gregor, Gregorio, Gregory, Grigori (Григорий), Grigorios
Nimen alkuperä:  kreikan Gregorios = valpas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Gregorius on miehen etunimi. Se on latinalainen muoto kreikkalaisesta nimestä Gregorios ("Γρηγόριος"), joka merkitsee "valpas". Nimi on esiintynyt muun muassa useilla paaveilla.
Suomessa nimi Gregorius on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu maaliskuuhun 2025 mennessä noin 120–130 henkilölle. Suomenruotsalaisessa kalenterissa Gregoriuksen nimipäivä 12. maaliskuuta, paavi Gregorius I:n muistopäivänä.  Nimen suomalaisia vastineita ovat Reijo ja Reko.
Gregorius -nimiset paavit

Gregorius I, Gregorius Suuri (n. 540–604), paavi 590–604
Gregorius II (669–731), paavi 715–731
Gregorius III (k. 741), paavi 731–741
Gregorius IV, paavi 827–844
Gregorius V, alk. Kärtnenin Bruno (972–999), paavi 996–999
Gregorius VI, alk. Johannes Gratianus (k. 1049), paavi 1045–1046
Gregorius VII, Hildebrand (n. 1020/1025–1085), paavi 1073–1085
Gregorius VIII, Albert de Mora (n. 1100–1187), paavi 1187
Gregorius IX, Ugolino di Conti (n. 1145–1241), paavi 1227–1241
Gregorius X, Theobaldo Visconti (1210–1271), paavi 1271–1276
Gregorius XI, Pierre Roger de Beaufort (n. 1336–1378), paavi 1370–1378
Gregorius XII, Angelo Correr (n. 1325–1417), paavi 1406–1415
Gregorius XIII, Ugo Buoncompagni (1502–1585), paavi 1572–1585 (otti käyttöön gregoriaanisen kalenterin)
Gregorius XIV, Niccolò Sfondrati (1535–1591), paavi 1590–1591
Gregorius XV, Alessandro Ludovisi (1554–1623), paavi 1621–1623
Gregorius XVI, Bartolomeo Cappellari (1765–1846), paavi 1831–1846
Muita tunnettuja Gregoriuksia

Gregorius Arctopolitanus (1672–1745), suomalainen kirkkoherra ja runoilija
Gregorius Aminoff (1811–1874), suomalainen eversti
Gregorius Dagsson (k. 1161), norjalainen mahtimies
Gregorius Ekholm (1921–1985), suomalainen Mannerheim-ristin ritari
Gregorius Favorinus (k. 1660), suomalainen pastori ja raamatunkääntäjä
Gregorius Hallenius (1702–1772), suomalainen runoilija ja paikallishistorioitsija
Gregorius Lisitzin (1865–1930), suomalainen vuori-insinööri, filosofian maisteri ja toimitusjohtaja
Gregorius Riminiläinen (k. 1358), italialainen teologi ja filosofi
Gregorius Steenman (1700–1746), suomalainen pappi, opettaja, Turun akatemian kvestori ja professori
Gregorius Toursilainen (538–594), Toursin piispa, frankkilainen historioitsija
Sandviken

| Sandviken |
| --- | --- |
 Sandvikenin rautatieasema.
 Sandviken
 Koordinaatit: 60°37′N, 16°47′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gävleborgin lääni
Maakunta:  Gästrikland
Kunta:  Sandvikenin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  15,66 km²
Väkiluku:  22 965
 – Väestötiheys:  1 466,5 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sandviken on samannimisen Sandvikenin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Gästriklandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 22 965 asukasta.
Sandviken oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Väestönkehitys

| Sandvikenin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 20 182 | 20 182 |
| 1965 | 1965 |    | 22 293 | 22 293 |
| 1970 | 1970 |    | 28 410 | 28 410 |
| 1975 | 1975 |    | 27 994 | 27 994 |
| 1980 | 1980 |    | 27 903 | 27 903 |
| 1990 | 1990 |    | 25 360 | 25 360 |
| 1995 | 1995 |    | 24 529 | 24 529 |
| 2000 | 2000 |    | 23 028 | 23 028 |
| 2005 | 2005 |    | 22 574 | 22 574 |
| 2010 | 2010 |    | 22 965 | 22 965 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Sandviken kasvoi yhteen Stensätran, Östabynin ja Östanån kanssa vuonna 1970.
Luettelo Salon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Salon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Salon kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Salon kaupunkiin on liitetty Uskelan, Halikon (johon Angelniemi liitettiin aikaisemmin), Kiikalan, Kiskon, Kuusjoen, Muurlan, Perttelin, Suomusjärven ja Särkisalon kunnat.
Alcatraz

Ilmakuva Alcatrazista.
Alcatraz on San Franciscon lahdella sijaitseva saari, joka toimi aikoinaan varuskuntana ja sittemmin yhtenä Yhdysvaltain pahamaineisemmista vankiloista. Nykyään entinen vankilasaari on suojeltu virkistys- ja luonnonsuojelualue ja se on osa UNESCOn nimittämää Golden Gaten biosfäärialuetta. Saarelle pääsee lautalla San Franciscosta. Entinen vankilarakennus on suosittu matkailunähtävyys ja museo.