stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pyhä metsä (Ouidah)

Pyhä metsä.
Portti Pyhän metsän yleisölle avoimeen osaan.
Pyhä metsä, Kpassén pyhä metsä tai Kpassezun (ransk. Forêt Sacrée de Kpassè) (myös Kpassén pyhä lehto) sijaitsee Beninissä noin kilometrin päässä Ouidahin kaupungin keskustasta itään.
Metsäalue on kärsinyt historiallisista tapahtumista ja kaupungin laajenemisesta, joiden seurauksena sen pinta-ala on pienentynyt 20 hehtaarista 1800-luvun lopulla 3,4 hehtaariin vuonna 2004. Urbaanista kehityksestä ja modernisaation paineista huolimatta useimmat ihmiset pitävät Kpassezunia ja sen henkiä huomattavana pyhänä paikkana Ouidahissa.
Vuonna 1993 alue jaettiin kahteen osaan, matkailijoille tarkoitettuun alueeseen (0,2 hehtaaria) ja vierailijoilta kiellettyyn alueeseen, johon pääsevät vodouniin initioidut.
Taustaa

Saharan eteläpuolisessa Afrikassa matkailijat ovat maininneet 1600 ja 1700 luvuilta asti vanhoista pyhistä lehdoista ja maisemista, erityisesti Guinenlahden ja Länsi-Afrikan alueilla. Benininlahden alueella on paljon erilaisia pyhiä lehtoja.
Perimätiedon mukaan alue oli 1400-luvulla Xwedan kuningas Kpassén maatilan aluetta. Xwedat olivat pieni alueella asuva maanviljelys- ja kalastajaheimo. Dahomeylaiset hyökkäsivät alueelle ja Kpassé pakeni tiheään ja pimeään metsään. Dahomeyn kuningas tiesi hänen paostaan ja yritti tavoittaa Kpassén sieltä. Kun Kpassé oli tullut metsän keskelle, hän käytti maagisia voimiaan ja muutti itsensä suureksi puuksi ja näin pelastui Dahomeyn kuninkaalta. Kpasséa muistetaan vieläkin kiintymyksellä ja ihmisillä on tapana vieläkin jättää hänelle raha- ja ruokauhrauksia. Myöhemmin metsän iso puu kaatui myrskyssä.
Sakralisaatio

Paikallisten lähteiden mukaan metsän sakralisaatio juontaa alkunsa 1500-luvulle Savin kuningaskunnan perustamiseen. Kpassezun, joksi paikalliset kutsuvat metsää, oli luultavasti Savin luoneen kuningas Kpassén levähdyspaikka. Hän aloitti pitkän uskonnollisten ja symbolisten käyttötapojen perinteen 57 alueeseen liittyvän suvun parissa, jotka ovat pääasiassa peräisin Xwedan siitä etnisestä traditiosta. He tunnustavat paikan suojaamat jumalat, erityisesti Milicia exelsan (irokoa, joka on nimeltään loko fonin kielellä), ja jotka ovat tekemisissä useissa pyhissä, ja puhdistusseremonioissa ja initiaatioissa.
Metsässä on useita temppeleitä, alttareita ja paikkoja, jotka on omistettu alkuperäisille jumalille, kuten kpasselko (Iroko), dangbe (Phyton-hallitsijalle) ja sakpatalle (Maan ja maallisten tautien jumala), sekä 1990-luvulla esiin tuoduille jumalille, kuten xebioso (Ukkonen), gu (rauta ja metalli), avlekete (meri) ja legba (merkittävien ja pyhien paikkojen vartija).
Nykyaika

Vodoun taiteiden ja kulttuurien festivaali Ouidahissa vuonna 1993 (Festival Ouidah 1992) johti metsän osan avaamiseen matkailijoille. Metsän avoimessa osassa on aukea, jossa on paikan historiaa edustavia puita ja gozin maja, sekä 22 veistoksen sarja, jotka kuvaavat paikallisia vodoun-jumalia. Matkailijoille tarkoitettu polku on maisemoitu ja hallitsevan suvun jäsenet järjestävät ohjattuja kävelykerroksia. Matkailijoille halutaan selvittää pyhää metsää, alueen kosmologiaa ja siihen liittyviä arvoja.
Kuvia

Cyprien Tokoudagba, veistos Pyhässä metsässä.
Cyprien Tokoudagba, Fa-jumala.
Cyprien Tokoudagban veistos.
Cyprien Tokoudagban veistos.
Cyprien Tokoudagban veistos.
Cyprien Tokoudagban veistos
Cyprien Tokoudagban veistos.
Raunioita Pyhässä metsässä.
Aiheesta muualla

Juhé-Beaulaton, Dominique: Sacred forests and the global challenge of biodiversity conservation: the case of Benin and Togo. Journal for the Study of Religion, Nature, and Culture, 2008, nro vol. 2, n°3, s. 351-372.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 5.8.2020. (englanniksi)
Nousukausi (elokuva)

| Nousukausi |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Johanna Vuoksenmaa
Käsikirjoittaja:  Mika Ripatti
Tuottaja:  Lasse Saarinen
Säveltäjä:  Kerkko Koskinen
Kuvaaja:  Peter Flinckenberg
Leikkaaja:  Kimmo Kohtamäki
Pääosat:  Petteri Summanen Tiina Lymi Kari-Pekka Toivonen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Kinotar
Levittäjä:  FS Film
Ensi-ilta:  28. helmikuuta 2003
Kesto:  98 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 041 000 €
Katsojat:  163 160
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nousukausi on Johanna Vuoksenmaan 28. helmikuuta 2003 ensi-iltansa saanut esikoisohjaus. Elokuva voitti 2003 parhaan elokuvan, parhaan musiikin (Kerkko Koskinen) ja parhaan käsikirjoituksen (Mika Ripatti) Jussi-palkinnon. Jussi-ehdokkuuksia Nousukausi keräsi kymmenen kappaletta.
Juoni

Elokuvassa Janne Saari (Petteri Summanen) ja Katri Saari (Tiina Lymi) päättävät lähteä ennen Jannen uuden työn alkua ennen kokemattomalle extreme-lomalle työttömäksi Koillis-Helsingin Jakomäkeen. Elämä ei aika ajoin ole helppoa pelkän työttömyyspäivärahan turvin maleksiessa. Elokuvan käännekohdassa matkanjärjestäjä Ilpo Heino (Antti Virmavirta) osoittautuu kaiken päälle huijariksi, joka on sopimushetkellä vienyt Jannen ja Katrin henkilöpaperit ja koko omaisuuden. Miehen jäljille pääseminen on vaikeaa, ja koska rahat ovat aivan lopussa, ei Jannella ja Katrilla ole varaa kunnon asianajajaan, vaan pelkästään änkyttävään Oikkoseen. Jannen tuleva työnantaja, säälimätön ja kaksinaamainen Erik Sten ei hänkään ota herkkäuskoista Jannea firmaansa, kun kuulee huijauksesta. Jakomäessä näennäisesti vähäpätöiset ja hiukan laitapuoliset naapurit ovat päinvastoin mukavia ja mutkattomia ihmisiä, jotka – varsinkin Katriin ihastunut Kari – antavat Katrille ruokaa. Vyyhti purkautuu pikku hiljaa Jannen löydettyä pitsalähettikeikallaan oman autonsa, jonka rattiin astelee, kukas muukaan kuin Ilpo Heino.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Petteri Summanen   | … |    Janne Saari   |
|  Tiina Lymi   | … |    Katri Saari   |
|  Kari-Pekka Toivonen   | … |    Kari   |
|  Juha Veijonen   | … |    Heikki   |
|  Katja Kukkola   | … |    Kiti   |
|  Vilma Juusonen   | … |   Taru   |
|  Antti Virmavirta   | … |   Ilpo Heino   |
|  Ville Virtanen    | … |   Erik Sten   |
Tuotanto

Elokuvaa oli alun perin tarkoitus kuvata jo kesällä 2001, mutta koska Olli Soiniolla oli muita elokuvia rahoitettavana ja käsikirjoitus kaipasi vielä hiomista, tuotanto siirtyi kesäksi 2002.[lähde? ] Sillä aikaa käsikirjoittaja Mika Ripatti ehti hioa käsikirjoitusta ja lähiö ehti vaihtua Myllypurosta Jakomäeksi.
RMS Empress of Ireland

| RMS Empress of Ireland |
| --- | --- |
 Empress of Ireland
Tyyppi:  linjalaiva
Lippuvaltio:   Yhdistynyt kuningaskunta
Kotipaikka:  Liverpool
Omistaja:  Canadian Pacific Steamship Company
Rakennustelakka:  Fairfield Shipbuilding and Engineering Company, Govan, Skotlanti
Vesillelasku:  27. tammikuuta 1906
Neitsytmatka:  29. kesäkuuta 1906
Status:  uponnut 29. toukokuuta 1914 törmättyään yhteen SS Storstadin kanssa
Tekniset tiedot
Pituus:  174,1 m
Leveys:  19,99 m
Bruttovetoisuus (GT):  14191
Koneisto:  höyrykoneet
Nopeus:  20 kn
Matkustajia:  1580
RMS Empress of Ireland oli Canadian Pacific Railway -rautatieyhtiön omistama höyrylaiva, joka oli tarkoitettu Quebec Cityn ja Liverpoolin väliseen Atlantin siirtolais- ja matkustajaliikenteeseen. Laiva upposi Kanadan merihistorian pahimmassa onnettomuudessa 29. toukokuuta 1914. Siinä hukkui 1 015 ihmistä, kun taas 462 pelastui. Empress of Irelandin matkustajauhrien määrä (840) oli pienempi kuin RMS Titanicin (1517). Matkustajauhreissa oli myös 70 suomalaissiirtolaista.
Empress of Ireland laskettiin vesille 26. tammikuuta 1906. Aluksen pituus oli 174 metriä, leveys 20,1 metriä, ja sen bruttopaino oli 14 191 tonnia. Kaksipotkurisen aluksen liikennöintinopeus oli 18 solmua (33 km/h), ja se saattoi kuljettaa 1 580 henkeä. Aluksen sisaralus oli RMS Empress of Britain. Alun perin aluksen nimeksi oli tarkoitus tulla Empress of Austria, mutta nimi muutettiin ennen vesillelaskua. Empress of Ireland aloitti ensimmäisen Atlantin-matkansa 29. kesäkuuta 1906, ja se osoittautui pian yhdeksi luotettavimmista ja nopeimmista aluksista pohjoisella reitillä.
Canadian Pacific -yhtiö käytti aluksia Atlantin ylittävään matkustajaliikenteeseen, ja mainosti laivayhteyttään lyhyimpänä reittinä Atlantin ylitse. Laivoilta oli suora yhteys Canadian Pacific Railwayn junilla länteen Quebec Citystä ja Montrealista.
Yhteentörmäys

28. toukokuuta 1914 Empress of Ireland lähti Quebec Citystä kello 16.30 paikallista aikaa, määränpäänä Liverpool Englannissa. Laivalla oli 1 477 matkustajaa ja miehistön jäsentä.
Aikaisin seuraavana aamuna alus höyrysi pitkin Saint Lawrencen jokea tiheässä sumussa. Empress of Ireland kulki Pointe-au-Père'n niemen paikkeilla lähellä Rimouskin kaupunkia, kun kello kahden aikaan aamulla sumusta työntyi esiin norjalaisen hiililaiva Storstadin keula.
Storstad törmäsi lähes suorassa kulmassa Empress of Irelandin oikeanpuoleiseen kylkeen. Törmäyksessä Storstad tunkeutui Empressin runkoon lähes viiden metrin syvyyteen ja ruhjoi siihen valtavan aukon. Tämän jälkeen laivojen liike-energia ajoi laivat erilleen. Storstad säilyi miltei vahingoittumattomana, mutta Empress of Ireland alkoi upota nopeasti. Aluksen vesitiiviit ovet olivat olleet auki, vaikka se matkasi huonoissa olosuhteissa.
Empress of Ireland kaatui oikealle kyljelleen ja upposi vain 14 minuuttia törmäyksen jälkeen, vaikka kapteeni Henry George Kendall yritti ohjata aluksen rantaan. Turmassa kuoli 1 012 henkeä, vain 473 ihmistä pelastui.
Turma on suurin yksittäinen onnettomuus, joka on kohdannut Pelastusarmeijan jäsenistöä: Aluksella matkasi 171  pelastusarmeijaan kuuluvaa ihmistä suurkokoukseen Lontooseen. Heistä vain 26 pelastui.
Huomattavaa osaa turman uhreista ei kyetty tunnistamaan. Tunnistamattomat uhrit haudattiin Toronton Mount Pleasantin hautausmaalle. Pelastusarmeija pitää vuosittain hautausmaalla muistojumalanpalveluksen samana päivänä, jona haaksirikko tapahtui.
Teoriat turmasta

Onnettomuus aiheutti paljon arvailuja ja villejä teorioita. Eräs niistä koskee laivojen sijaintia Saint Lawrencen vesiväylällä sumun noustessa. Ennen tätä molemmat laivat olivat vielä nähneet toisensa ennen sumun nousemista. Todistuksensa mukaan kapteeni Kendall oli pysytellyt lähellä rantaa laivan joutuessa sumuun, jolloin hän oli käskenyt käyttää koneita taaksepäin pysäyttääkseen laivan, ja laiva pysähtyi kahdeksaksi minuutiksi. Samaan aikaan Storstad suoritti jyrkän 90 asteen käännöksen oikealle ja törmäsi Empressin kylkeen.
Toisen teorian mukaan Empress kulki pohjoiskoilliseen kohti väylän keskilinjaa, suoraan Storstadin reitin poikki.
Loppujen lopuksi suuri ihmishenkien menetys johtui kolmesta asiasta:
Storstad törmäsi keskelle Empressin runkoa, jolloin vesi pääsi nopeasti tulvimaan keulaan ja perään ja aiheutti kaatumisen
kaikki venttiilit (ikkuna-aukot) eivät olleet kiinni onnettomuuden tapahtuessa
vesitiiviitä ovia ei ollut suljettu ennen onnettomuutta
RMS Empress of Ireland fiktiossa

Jännityskirjallisuudessa Empress of Ireland esiintyy ainakin Clive Cusslerin bestseller-romaanissa Aavejuna, jossa laivan hylystä etsitään sen mukana uponnutta Pohjois-Amerikan sopimusta.
Kanadansuomalainen Karen Autio on kirjoittanut aiheesta fiktiivisen lastenkirjan Second Watch. Kirjan päähenkilönä on suomalaissyntyinen Saara-tyttö, joka pelastuu onnettomuudesta. Karen Aution omat isovanhemmat olivat suomalaisia siirtolaisia, joiden ystäviä oli saanut surmansa laivaonnettomuudessa.
Espanjalaisen telenovela La Promesan toisen kauden jaksossa 112, "Pakkomielteitä ja intohimoa", markiisitar Cruz kertoo poikansa Manuelin vaimolle uutisesta, jonka oli lukenut sanomalehdestä. "Taas upposi laiva, ja kyydissä oli yli tuhat ihmistä. Laivan nimi oli Empress of Ireland. Sarja sijoittuu samalle aikakaudelle, ja toisinaan siinä viitataan johonkin aikakauden tapahtumaan tai henkilöön, kuten suffragetti Kitty Marioniin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta RMS Empress of Ireland Wikimedia Commonsissa
Pius Suter

| Pius Suter |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. toukokuuta 1996 (ikä 28) Wallisellen, Sveitsi
Kansalaisuus:   Sveitsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  80 kg
Seura
Seura:  Vancouver Canucks
Sarja:  NHL
Pelinumero:  24
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2015–
Aik. seurat:  GCK Lions (NLB) ZSC Lions (NLA) Chicago Blackhawks (NHL)   Detroit Red Wings (NHL)
Pius Suter (s. 24. toukokuuta 1996 Wallisellen, Sveitsi) on sveitsiläinen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Vancouver Canucksissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Suter osaa pelata myös laidassa.
Pelityyli

Elite Prospects -sivuston Curtis Joen mukaan Suter on offensiivinen sentteri, joka pelaa tasaisen varmasti eri puolilla kaukaloa. Hän pelaa varsin periksiantamattomasti ja esittelee monipuolisesti yksilötaitojaan. Suter tiedetään hyvänä maalintekijänä, mutta hän pelaa myös luotettavasti molempiin suuntiin. Suter ei kuitenkaan ole kovin isokokoinen pelaaja, mikä rajoittaa hänen pelaamistaan isoja vastustajia vastaan.
Ura > Maajoukkueura

Suter edusti Sveitsiä Pyeongchangin olympiakisoissa 2018. Hän oli tehoilla 3+2=5 joukkueen paras maalintekijä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Andres Ambühlin kanssa. Suter jakoi myös Sveitsin sisäisen tehotilaston voiton Philippe Furrerin kanssa lukemalla +4. Hän pelasi myös MM-kilpailuissa vuonna 2017. Yhteensä Suter on pelannut 29 A-maaottelua tehopistein 8+5=13. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 7. huhtikuuta 2016 Oskarshamnissa Ruotsia vastaan. Hän teki ottelussa myös ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa.
Suter pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2015 ja 2016, joista jälkimmäisessä turnauksessa valmennus valitsi hänet joukkueensa turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Suter valittiin myös molempien Valko-Venäjää vastaan pelattujen karsintaotteluiden päätteeksi Sveitsin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Jälkimmäisessä karsintaottelussa hän onnistui tekemään kypärätempun, kun Suter teki turnauksen kaikki kolme maaliaan Valko-Venäjän verkkoon Sveitsin voitettua ottelun lukemin 2–6. Hänen maaleistaan kaksi syntyi ylivoimalla. Suterin kolmas maali jäi Sveitsin voittomaaliksi.
Suter pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2013, jolloin hän oli Sveitsin paras maalintekijä kolmella osumallaan. Suter jakoi myös joukkueen sisäisen tehotilaston voiton kolmen muun pelaajan kanssa lukemalla 0. Hänet valittiin Slovakiaa vastaan pelatun avausottelun päätteeksi Sveitsin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Suter pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2013 sekä edusti samana vuonna Sveitsin alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla, jotka päättyivät pronssiin. Suter oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 2+2=4. Hän on kuulunut myös alle 17-vuotiaiden maajoukkueen kapteenistoon. Yhteensä Suter on pelannut 26 nuorten ja 44 poikien maaottelua.
Muuta

Suterin pikkuveli Kaj edustaa myös ZSC Lionsin NLA-joukkuetta.
Poikela

Poikela on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Antti Poikela (s. 1989), lentopalloilija
Esko Poikela (s. 1961), kunnan- ja kaupunginjohtaja
Tuomas Poikela (1812–1890), maanviljelijä ja valtiopäivämies
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Psykologien Sosiaalinen Vastuu

Psykologien Sosiaalinen Vastuu ry on yhdistys, jonka tarkoituksena on edistää jokaisen ihmisen oikeutta psyykkiseen ja sosiaaliseen hyvinvointiin, sekä kannustaa psykologeja, psykologian opiskelijoita ja muiden ammattialojen edustajia toimimaan tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Yhdistys järjestää toimintaa sekä koti- että ulkomaissa. Käynnissä olevia kehitysyhteistyöhankkeita on vuoden 2017 alussa Turkissa ja Libanonissa. Aiempia hankkeita on toteutettu mm. Palestiinassa ja Namibiassa. Hankkeiden tavoitteina on ollut mielenterveystyön kehittäminen mm. sotatraumojen ennaltaehkäisyllä ja niistä kärsivien kuntouttamisella.
Psykologien Rauhantoimikunta perustettiin 7.5.1982, joka vuonna 1991 järjestäytyi  yhdistykseksi nimellä Psykologien Sosiaalinen Vastuu. Yhdistys rekisteröitiin vuonna 1998.
Aiheesta muualla

Psykologien Sosiaalinen Vastuu ry:n kotisivut
Niska (täsmennyssivu)

Niska voi tarkoittaa:
niska, kaulan takaosa
niska joessa tai järvessä kosken ylävirranpuoleinen osa
Niska, kylä Kalajoella
Niska, kylä Lappajärvellä
Niska, kylä Lieksassa
Niska, kylä Utajärvellä
Niska, entinen rautatieseisake Utajärvellä Niskan kylässä
Niska, kylä Kiestingissä Karjalan tasavallassa.
Sukunimenä

Niska (oululainen suku)
Adolf Niska (1884–1960), suomalais-ruotsalainen operettilaulaja, näyttelijä, käsikirjoittaja ja ohjaaja
Algoth Niska (1888–1954), jalkapalloilija ja pirtun salakuljettaja
Anna Niska (1843–1930), tehtailija ja taloudenhoitaja
Antti Niska (1912–1985), yrittäjä jä yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Bror Niska (1887–1952), näyttelijä, operettilaulja ja näytelmäkirjailija
Eetu Niska (1887-1953), mestarihiihtäjä ja suksi- sekä suksivoidetehtailija
Ester Niska (1882–1916), suomalainen näyttelijä ja oopperalaulaja,
Heikki Niska (s. 1961), kirjailija
Janne Niska (1975–2014), yritysjohtaja, Janneniska-yhtiön perustaja, Pekka Niskan poika
Jari Niska, muusikko ja laulaja
Jonas Adolf Niska (1771–1828), laivanvarustaja, kauppias ja sahanomistaja
Jussi Niska (1889–1958), mestarihiihtäjä ja suksiseppä, Eetu Niskan veli
Jussi Niska (s. 2002), jalkapalloilija
Pekka Niska (1939–2021), yritysjohtaja, Pekkaniska-yhtiön perustaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Niska”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Nikon D3400

| Nikon D3400 |
| --- | --- |

Tyyppi:  digitaalinen järjestelmäkamera, yksisilmäinen peiliheijastuskamera
Kenno:  23.5 mm × 15.6 mm CMOS (Nikon DX -formaatti)
Korkein resoluutio:  6000 × 4000 (24,2 megapikseliä)
Objektiivi:  Nikonin F-bajonetti
Suljin:  elektronisesti ohjattu verhosuljin
Suljinajat:  30 - 1/4000 s
Sarjakuvaus:  5 kuvaa/s
Etsin:  optinen, 0,85×, 95%
ISO-arvot:  100 - 25 600 ISO
Salama:  sisäänrakennettu aukeava
LCD-näyttö:  3,0 tuumaa, 921 000 pikseliä
Tallennusmedia:  Secure Digital, SDHC ja SDXC, UHS-I-nopeudella
Akku:  Nikon EN-EL14a
Paino:  395 g (ilman akkua ja muistikorttia)
Nikon D3400 on Nikonin 17. elokuuta 2016 lanseeraama digitaalinen järjestelmäkamera 24,2 megapikselin DX-kokoisella kennolla, joka vastaa APS-C:tä. Sitä markkinoidaan lähtötason järjestelmäkamerana aloittelijoille ja kokeneille järjestelmäkameraharrastajille. D3400 korvaa D3300:n Nikonin aloittelijatason järjestelmäkamerana. Elokuussa 2018 Nikon D3500 syrjäytti D3400:n.
D3400:n mukana myydään yleensä Nikkor AF-P 18-55 mm -objektiivi, kuvanvaikaimella (VR) tai ilman. Saatavilla rungon kanssa on myös kahden objektiivin paketti, joka sisältää lisäksi kauko-objektiivin AF-P DX 70–300 mm f/4.5–6.3G ED VR.
Uudet ominaisuudet

Muutokset Nikonin aiempaan vastaavaan malliin D3300 verrattuna:
Nikon SnapBridge, eli mahdollisuus siirtää kuvia Bluetoothilla älypuhelimeen. Kamera ei tue Wi-Fiä eikä kauko-ohjausta.
Pidempi akunkesto (1200 kuvaa 700 kuvan sijaan). Osittain tämä johtuu siitä, että kameraan rakennettu salamavalo on huomattavasti aiempaa heikompi, ja kameran akunkestoa mitatessa salamavaloa käytetään joka toisessa kuvassa.
3,5 mm mikrofoniliitäntä on poistettu
Kuvakennon ultraäänipuhdistusominaisuus on poistettu
Heikompi salama
Kevyempi runko
Psykologismi

Psykologismi on 1800-luvulla vallinnut ajattelutapa, jonka mukaan psykologialla voi selittää muita, mutta ei psykologisia ilmiöitä. Yleisimmät psykologismin lajit ovat looginen ja matemaattinen psykologismi.
Loogisen psykologismin mukaan logiikan lait perustuvat psykologisiin lakeihin. Se siis katsoi, ettei logiikka ole itsenäinen tieteenala. Edmund Husserl vastusti psykologismia siksi, että hän katsoi logiikan lakien olevan universaaleja, eivätkä ne voisi siksi perustua psykologian kontingentteihin lakeihin.
Aiheesta muualla

Stanford Encyclopedia of Philosophy: Psychologism (englanniksi)
Pääministeri (elokuva)

| Pääministeri |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Jyri Kähönen
Käsikirjoittaja:  Timo Harakka Antti Karumo
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Ensi-ilta:  19. lokakuuta 2009
Kesto:  69 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pääministeri on Anneli Jäätteenmäen lyhyeksi jääneestä pääministeritiestä kertova suomalainen televisioelokuva. Jyri Kähösen ohjaaman elokuvan ensiesitys oli Yle TV1:ssä 19. lokakuuta 2009. Timo Harakan ja Antti Karumon käsikirjoittamassa TV-draamassa Jäätteenmäkeä esittää Jonna Järnefelt.
Pääministeri-elokuva kertoo Irak-gaten takia eroamaan joutuneen ex-pääministeri Anneli Jäätteenmäen toimista vuoden 2003 eduskuntavaaleja edeltäviltä hetkiltä. Käsikirjoitus ylsi Venla-palkintoehdokkaaksi.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jonna Järnefelt  | … |  pääministeri Anneli Jäätteenmäki   |
|  Pertti Koivula  | … |  Mauri Pekkarinen   |
|  Pertti Sveholm  | … |  pääministerin puoliso (vrt. Jorma Melleri)   |
|  Mikko Reitala  | … |  Matti (vrt. Matti Vanhanen)   |
|  Pirkko Saisio  | … |  presidentti Halonen, "TP" (vrt. Tarja Halonen)   |
|  Sari Puumalainen  | … |  Jäätteenmäen ystävätär   |
|  Markku Huhtamo  | … |  Martti Manninen   |
|  Jean Bitar  | … |  Khalid Mohammed Shallah, irakilainen diplomaatti   |
Vastaanotto

Pääministeri-elokuva sai 678 000 katsojaa, joka jää alle TV1:n Kotikatsomo-ohjelmapaikan suurimpien menestysten, mutta ylittää selvästi sarjan keskiarvon. Lehtikritiikki oli enimmäkseen kiittävää.
Iltalehden mukaan työ- ja elinkeinoministeri Mauri Pekkarinen (kesk.) "raivostui" roolistaan elokuvassa. Iltalehti esitti hänelle elokuvan väitteitä etukäteen.
Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja Timo Kalli sanoo muistavansa asiat ja tunnelmat eri lailla kuin elokuva esittää, vaikkakin elokuva "nosti tunteet pintaan".
Keskustan entinen puoluesihteeri Eero Lankia pitää elokuvan kuvausta todenmukaisena, vaikkakin se sisältää kaksi selkeää virhettä. Lankian mukaan Keskustan vaalivoitto ei ollut niin selkeästi Irak-keskustelun aiheuttama, mitä elokuvassa annetaan ymmärtää. Lisäksi Lankian mukaan Pekkarisen ja Jäätteenmäen välit eivät olleet todellisuudessa niin jyrkät kuin elokuvassa.
Suomen entinen Yhdysvaltain-suurlähettiläs Jukka Valtasaari moitti Pääministeri-elokuvan väitteitä epäselviksi.
Aiheesta muualla

Himberg, Petra & Yli-Ojanperä, Elina: Pääministeri-elokuva on tulkinta Irak-skandaalista – Jonna Järnefelt Anneli Jäätteenmäen roolissa Yle Elävä Arkisto.  20.10.2009 / Päivitetty 24.04.2019.
Tv-elokuva Suomen ensimmäisestä naispääministeristä on täsmäosuma. Helsingin Sanomat.  19.10.2009. Arkistoitu 29.4.2013.
Pääministeri Internet Movie Databasessa (englanniksi)
R. A. Karhumies

R. A. Karhumies on kahden kirjailijan yhteinen kirjailijanimi:
Annikki Bärman
Raimo Bärman