stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juutalaissiirtokunta
Näkemyksiä siirtokuntien kansainvälisoikeudellisesta asemasta

Useat  organisaatiot ovat pitäneet juutalaisten Länsirannalle perustamia siirtokuntia laittomina, mutta mikään riippumaton tuomioistuin ei ole antanut tällaista tuomiota. YK:n alainen Haagissa toimiva Kansainvälinen tuomioistuin (ICJ) on katsonut niiden olevan kansainvälisen lain vastaisia, mutta se antaa vain neuvoa antavia lausuntoja.
Näkemyksiä siirtokuntien kansainvälisoikeudellisesta asemasta > YK:n turvallisuusneuvosto

Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto katsoi vuonna 1967 päätöslauselmassa 446, että siirtokunnat ovat vailla laillista pohjaa, ja kehotti Israelia noudattamaan Geneven neljännen sopimuksen 49. artiklan  kuudetta pykälää,  jonka mukaan ”valtaajavalta ei saa valtaamalleen alueelle karkottaa tai siirtää osaa omasta siviiliväestöstään”. Turvallisuusneuvosto uudisti vaatimuksensa päätöslauselmissa 452 (1979) ja 465 (1980). Päätöslauselmassa 465 kehotettiin valtioita kieltäytymään yhteistoiminnasta Israelin siirtokuntien kanssa ja todetaan, että ne ovat "räikeässä ristiriidassa" Geneven sopimuksen kanssa.
Näkemyksiä siirtokuntien kansainvälisoikeudellisesta asemasta > YK:n kansainvälinen tuomioistuin

YK:n alainen Haagin kansainvälinen tuomioistuin antoi 9. heinäkuuta 2004 neuvoa antavan lausunnon, joka koski muurin rakentamista Palestiinan miehitysalueelle. Tuomioistuin katsoi, että Israelin siirtokunnat olivat kansainvälisen oikeuden vastaisia. Tuomioistuin piti muureja laittomina ja Israelin perusteluja niiden tehtävästä terrorismin torjunnassa sopimusten vastaisina. Tuomioistuin katsoi, että molemmat osapuolet olivat syyllistyneet laittomiin tekoihin, minkä takia se korosti erityisesti YK:n päätöslauselman 242 merkitystä konfliktin ratkaisemiseksi. Vuonna 2024 se vahvisti kannanottonsa.
Näkemyksiä siirtokuntien kansainvälisoikeudellisesta asemasta > Euroopan unioni

Euroopan unioni pitää siirtokuntia laittomina.   Katsotaan lisäksi, että Israelin siirtokuntapolitiikka murentaa mahdollisuuksia löytää ratkaisu juutalaisten ja arabien väliseen konfliktiin.
Näkemyksiä siirtokuntien kansainvälisoikeudellisesta asemasta > Israel

Israel on torjunut väitteen, että siirtokunnat loukkaisivat kansainvälistä oikeutta. Se katsoo, ettei Geneven neljännen sopimuksen kohta 49.6 koske sen toimia, koska se ei ole karkottanut tai siirtänyt väestöään siirtokuntiin.
Israelin Korkein oikeus on vahvistanut joidenkin siirtokuntien laillisuuden, mutta todennut jotkut muut laittomasti perustetuiksi. Niitä on siksi myös purettu.
Näkemyksiä siirtokuntien kansainvälisoikeudellisesta asemasta > Suomi

Suomi pitää siirtokuntia kansainvälisen oikeuden vastaisina.
Näkemyksiä siirtokuntien kansainvälisoikeudellisesta asemasta > Yhdysvallat

Yhdysvalloissa demokraatit ovat tavallisesti arvostelleet siirtokuntia, kun taas republikaanit ovat tukeneet Israelin siirtokuntapolitiikkaa. Yhdysvallat on etenkin republikaanipresidenttien aikana pitänyt siirtokuntia kansainvälisen oikeuden mukaisina.
Demokraattipresidentti Joe Bidenin hallinnon aikana Yhdysvallat on moittinut siirtokuntapolitiikkaa. Republikaanipresidentti Donald Trump ja hänen hallintonsa ei pitänyt siirtokuntia rauhan esteenä,  eikä kansainvälisen oikeuden vastaisina.
Kesäkuussa 2019 Israel nimesi uuden Golanin alueelle perustetun siirtokunnan Trumpin mukaan Ramat Trumpiksi eli Trumpin kukkuloiksi. Sitä edelsi maaliskuussa 2019 Trumpin asetus, jolla tunnustettiin Golanin kukkulat Israelille kuuluviksi. Pääministeri Netanjahu kutsui Trumpia suureksi Israelin ystäväksi.
Näkemyksiä siirtokuntien kansainvälisoikeudellisesta asemasta > Kansalaisjärjestöt

Ihmisoikeusjärjestöistä Amnesty International ja Human Rights Watch pitävät siirtokuntia "sotarikoksina". Suomalainen yhdistys Finnwatch pitää palestiinalaisalueiden miehitystä laittomana.
Näkemyksiä siirtokuntien kansainvälisoikeudellisesta asemasta > Tutkijoiden näkemyksiä

Yhdysvaltalaisen ulkopolitiikan analyytikon Mitchell Bardin mukaan juutalaiset ovat aina eläneet Juudeassa ja Samariassa eli Jordanin länsirannalla. Se on estetty ainoastaan Jordanin miehityksen aikana 1948–1967. Käsitys siirtokuntien laittomuudesta perustuu YK:n turvallisuusneuvoston poliittisiin päätöksiin ja YK:n alaisuudessa toimivan Haagin kansainvälisen tuomioistuimen lausuntoon. Kansainvälinen tuomioistuin voi antaa tuomioita vain sellaisten maiden riidoissa, jotka ovat hyväksyneet sen tuomiovallan. Esimerkiksi Yhdysvallat, Venäjä ja Kiina eivät ole sitoutuneet sen tuomioihin. Siirtokuntien tapauksessa se ei ole antanut tuomiota vaan ei-sitovan suosituksen. Tuomioistuimen ongelma on sen puolueellisuus ja vihamielinen asenne Israelia kohtaan. Sen 15 tuomaria valitaan YK:n yleiskokouksessa ja turvallisuusneuvostossa järjestettävässä äänestyksessä.
Boikotteja

Marraskuussa 2019 Euroopan unionin tuomioistuin päätti, että Israelin siirtokunnissa tehtyjen tuotteiden alkuperä pitää merkitä, jotta kuluttajat voivat tehdä eettisiä ostopäätöksiä. Tuomioistuimen mukaan kuluttajalla on oikeus tietää, onko tuote tehty alueilla, joita Euroopan unioni pitää laittomina.
Kansainvälinen BDS-järjestö ajaa ostoboikotteja niille yrityksille, jotka toimivat Länsirannalla. Euroopan unioni rajasi siirtokunnat 16. heinäkuuta 2013 yhteistyöhankkeidensa ulkopuolelle. Boikottien vastustajat katsovat boikottien haittaavan eniten palestiinalaisia, koska näitä on paljon töissä siirtokuntien israelilaisissa yrityksissä.
Suomalaisten kehitys- ammattiyhdistys- ja ympäristöjärjestöjen perustama yritystoiminnan globaaleja vaikutuksia tutkiva kansalaisjärjestö Finnwatch on tehnyt raportteja suomalaisyritysten kaupankäynnistä siirtokuntien kanssa. Finnwatch pitää siirtokuntia laittomina. Myös Kirkon ulkomaanapu on ollut aktiivinen samassa asiassa.  Finnwatchin mukaan kymmenet Suomessa toimivat yritykset rikkoivat vuonna 2022 ihmisoikeuksia Lähi-idässä. Alkon valikoimista löytyi siirtokuntiin kuuluvien Golanin kukkuloiden alueelta tuotuja viinejä. Suomessa markkinoitiin myös paikallisia Ahavan kosmetiikkatuotteita. Keskon valikoimiin oli vahingossa päätynyt pieni erä siirtokunnassa tuotettua rosmariinia. Kesko oli ainoa tutkituista kaupan ketjuista, joka oli kieltänyt alueen tuotteiden ja raaka-aineiden käytön omissa merkeissään ja maahantuonnissaan. Finnwatch tutki myös työeläkeyhtiöiden toimintaa. Sijoitustoiminta oli vähäistä, mutta jonkin verran siirtokuntayhteyksiä löytyi työeläkeyhtiö Elon sijoitussalkusta. Finnwatch totesi, että useat yritykset olivat luopuneet toiminnastaan siirtokunnissa. Esimerkiksi Suomessa toimivat Alstom, Veolia, Heineken ja Sodastream olivat sellaisia. Sen sijaan kansainväliset yritykset Wolt ja Airbnb jatkoivat toimintaansa siirtokunnissa ja Suomessa toimiva amerikkalainen kiinteistövälitysyhtiö Remax välitti kohteita alueilla. Vuonna 2018 Airbnb oli ilmoittanut poistavansa kohteensa Israelin siirtokunnista Länsirannalla. Kansainvälisen lain asiantuntija Eugene Kontorovich piti ratkaisua juutalaisvihamielinä.
Kirjallisuutta

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Juusola, Hannu: Israelin historia.  Helsinki:  Gaudeamus, 2005, 2. p. 2014.  ISBN 951-662-920-2
Spencer, Robert: The Palestinian Delusion. The Catastrophic History of the Middle East Peace Process.  Bombardier, 2019.  ISBN 978-1-64293-254-6
| n k Israelin historia |
| --- | --- | --- |
| Israelin maa |  Israelin esihistoria  Israelin ja Juudan historia  Juutalaiset  Sionismi  Alija  Tel Aviv (1917)  Viisi sopimusta: McMahon–Husain-sopimus (1915–16)  Sykes–Picot-sopimus (1916)  Balfourin julistus (1917)  Weizman–Feisalin sopimus (1919)  Feisal–Frankfurter-sopimus (1919)  Palestiinan brittiläinen mandaatti  Transjordania (1921)  Valkoinen paperi (1939)  Kuolleenmeren kääröt  |  |
| Itsenäinen Israel |  YK:n jakosuunnitelma  Israelin itsenäisyysjulistus  Juutalainen pakolaisuus arabimaista  Arabien–Israelin konflikti Israelin–Palestiinan konflikti  Israelin itsenäisyyssota (1948–49)  Suezin kriisi (1956)  Fatah ja Palestiinan vapautusjärjestö  Kuuden päivän sota (1967)  Jom kippur -sota (1973)  Camp Davidin rauha (1978)  Operaatio rauha Galileaan (1982)  Sabra ja Shatila  Ensimmäinen intifada  Oslon rauhanprosessi (1993–2000)  Israelin ja Jordanian rauhansopimus (1994)  Toinen intifada  Tiekartta (2003)  Libanonin sota 2006  Dimonan ja Nahal Sorekin tutkimuslaitokset  Mossad  Kibbutsit ja Mošavit  Operaatio Mooses  Mordechai Vanunu  Juutalaisten pakolaisuus Venäjältä (1989)  Jitzhak Rabinin salamurha (1995)  |  |
| Nyky-Israel |  Juutalaissiirtokunnat  Länsiranta Juudean ja Samarian hallintoalue  Gazan kaista  Jerusalem Länsi-Jerusalem  Itä-Jerusalem  Golanin kukkulat  |  |
Israelin siirtokuntien väestömäärien kehitys.
Givat Assafin pieni juutalaissiirtokunta on Israelinkin lakien mukaan luvaton.
Pelastakaa Lapset

| Pelastakaa Lapset |
| --- | --- |
 Rädda Barnen 

Perustettu:  1922
Perustaja:  Ester Ståhlberg
Tyyppi:  Kansalaisjärjestö
Toimiala:  Lasten asemaa ja oikeuksia puolustava järjestö
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  3 800 
Pääsihteeri:  Hanna Markkula-Kivisilta
Puheenjohtaja:  Salla Vainio
Päätöksentekoelin:  Liittokokous 
Kattojärjestö:  Save the Children
Hallitus:  Marja Aarnipuro Kirsti Jerkku Tiina Lehto-Lundén Rilli Lappalainen  Virve Toivonen Pauli Waroma Eeva Heinonen Anita Vihervaara Päivi Tikkala
Jäsenlehti:  Pelastakaa Lapset
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pelastakaa Lapset ry (ruots. Rädda Barnen rf, engl. Save the Children Finland) on suomalainen vuonna 1922 perustettu, poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton yhdistys, joka tukee erityisesti vaikeissa oloissa eläviä lapsia ja pyrkii edistämään lapsen oikeuksien toteutumista Suomessa ja maailmalla. Pelastakaa Lapset on osa kansainvälistä Save the Children -järjestöä, joka toimii lasten hyväksi noin 100 maassa. Vuoden 2023 lopussa järjestöllä oli 3 800 jäsentä, 71 toimivaa paikallisyhdistystä ja yhdistyksissä toimi yhteensä 900 vapaaehtoista. Järjestön kansainvälisenä strategiana on tehdä yhdessä kaikki, jotta jokainen lapsi jää eloon, oppii ja saa suojelua vuoteen 2030 mennessä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi järjestö keskittyy kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleviin lapsiin.
Liittokokouskaudella 2022-2025 järjestön liittohallituksen puheenjohtajana toimii Salla Vainio ja valtuuston puheenjohtajana Hilkka Pöyliö. Pelastakaa Lasten pääsihteerinä toimii Hanna Markkula-Kivisilta.
Historia > Kansainvälinen järjestö

Save the Children, Kansainvälinen Pelastakaa Lapset -liike on perustettu Lontoossa toukokuussa 1919 Ison-Britannian ensimmäisen maailmansodan jälkeen jatkamien saartojen lapsiuhrien auttamiseksi esimerkiksi Berliinissä ja Wienissä. Järjestön perustivat sisarukset Eglantyne Jebb ja Dorothy Buxton. Perustava kokous pidettiin Royal Albert Hallissa.
Historia > Suomessa

Vuonna 1922 Suomen tasavallan presidentin puoliso Ester Ståhlberg perusti Suomeen lapsijärjestön nimeltään Koteja Kodittomille Lapsille, jonka tavoitteena oli etsiä sotien ja vallankumouksen jaloissa orpoutuneille tuhansille lapsille hyviä sijoituskoteja. Nimi muuttui Pelastakaa Lapset – Rädda Barneniksi vuonna 1945.
Vuonna 1997 Pelastakaa Lapset liittyi kansainvälisen Save the Children -liikkeen täysjäseneksi.
Organisaatio

Pelastakaa Lapset on Opintotokeskus Siviksen, Suomen nuorisoalan kattojärjestö Allianssin ja SOSTE Suomen sosiaali ja terveyden jäsenjärjestö. Se on myös Vapaaehtoisen pelastuspalvelun valmiusjärjestö.
Organisaatio > Pelastakaa Lasten paikallisyhdistykset

Pelastakaa Lapsilla on yhteensä 71 paikallisyhdistystä eri puolilla Suomea. Ne toimivat vapaaehtoisten tekemällä vapaaehtoistyöllä. Ne ovat Pelastakaa Lasten jäsenyhdistyksiä ja samalla osa kansainvälistä Pelastakaa Lapset -järjestöä.
Organisaatio > Pelastakaa Lasten aluetoimistot ja keskustoimisto

Pelastakaa Lapsilla on yhteensä viisi aluetoimistoa. Pohjois-Suomen aluepalvelut toimivat Oulussa, Keski-Suomen aluepalvelut Jyväskylässä, Länsi-Suomen aluepalvelut Tampereella ja Seinäjoella, Itä-Suomen aluepalvelut toimivat Joensuussa ja Kuopiossa. Etelä-Suomen aluepalvelut toimivat Helsingissä ja Turussa. Aluetoimistot järjestävät tukihenkilö-, lomakoti– ja tukiperhetoimintaa, perhehoitoa, adoptiotoimintaa sekä asiantuntijapalveluita.
Keskusjärjestön keskustoimisto sijaitsee Helsingissä. Keskustoimistossa työskentelee noin 100 työntekijää. Siellä toimivat muun muassa kansainväliset ohjelmat, HR, varainhankinta, viestintä, talous ja digitaaliset palvelut.
Organisaatio > Liittokokous

Pelastakaa Lasten ylin päättävä elin on liittokokous, joka kokoontuu kolmen vuoden välein. Äänioikeutettuja ovat paikallisyhdistykset ja jäsenillä on korkein päätösvalta. Liittokokous linjaa koko liiton toimintaa ja hyväksyy liiton strategian seuraavalle kolmivuotiskaudelle. Se valitsee myös liittovaltuuston puheenjohtajan ja liittovaltuuston jäsenet. Liittovaltusto puolestaan valitsee liittohallituksen, johon kuuluu puheenjohtaja ja 8–10 jäsentä.
Lehti

Pelastakaa Lasten jäsenlehti on neljä kertaa vuodessa ilmestyvä Pelastakaa Lapset. Lehden päätoimittajana toimii pääsihteeri Hanna Markkula-Kivisilta.
Talous

Pelastakaa Lapset ei tavoittele toiminnallaan voittoa. Se rahoittaa toimintansa pääasiallisesti varainhankinnalla, lastensuojelun palvelumaksuilla ja avustuksilla. Avustuksia kotimaan toimintaan myöntää Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus (STEA), kansainväliseen apuun Suomen ulkoministeriö ja Euroopan unioni kehitysyhteistyöhön ja humanitaarisen apuun. Iso osa Suomessa ja ulkomailla tapahtuvasta toiminnasta rahoitetaan varainhankinnan tuotoin, eli yksityishenkilöiltä, yrityksiltä ja säätiöiltä saaduilla lahjoituksilla. Vuonna 2022 toiminnan tuotot olivat 64,7 miljoonaa euroa ja menot 61,2 miljoonaa euroa. Järjestön keräyskulut olivat vuonna 2023 19,7%, joilla katetaan keräysten järjestämisestä syntyneet kulut kuten esimerkiksi tiedotuskulut ja muusta lahjoitushankinnasta syntyvät kulut.
Huomionosoitukset

Pelastakaa Lapset myöntää pronssisia, hopeisia ja kultaisia ansiomerkkejä ansioituneille vapaaehtoisille ja työntekijöille.
Type 96 (panssarivaunu)

| Type 96 (ZTZ96) |
| --- | --- |
 Type 96
Valmistushistoria
Valmistusmaa:   Kiina
Tekniset tiedot
Pituus:  
– putki edessä:  10,65 m
Leveys:  3,3 m
Korkeus:  2,3 m
Taistelupaino:  41,5 t,
Maksiminopeus:  
– tiellä:  65 km/h
Toimintasäde:  450 km, lisätankeilla 600 km
Pääase:  125 mm sileäpiippuinen panssarivaunukanuuna
Muu aseistus:  7,62 mm koaksiaalinen konekivääri, 12,7 mm ilmatorjuntakonekivääri
Panssarointi:  komposiittipanssari
Moottori:  dieselmoottori
– hevosvoimat:  1 000 hv
– kilowattia:  750 kW
Miehistö:  3 (ajaja, johtaja ja ampuja)
Type 96 (ZTZ96) eli valmistaja mainiten Norinco Type 96 on kiinalainen taistelupanssarivaunu. Se on uusin muunnos toisen sukupolven taistelupanssarivaunusta, ja perustuu Type 85-III -panssarivaunuun. Vuonna 2005 Kiinan kansanarmeijalla oli käytössä 1 500 vaunua. Mallin parannetuista versioista on käytetty ainakin mallinimiä Type 96A, ZTZ96G (vuodelta 2006) ja Type 96B (viimeistään vuodelta 2016), joissa on jo useita kolmannen sukupolven mallia Norinco Type 99 ulkoisestikin muistuttavia piirteitä. Vientiversio VT-2 on muunnos Type 96A:sta, ja esiteltiin vuonna 2012.
Kiinan kansanarmeijan panssarivaunut voidaan jakaa kolmeen sukupolveen: Ensimmäiseen kuuluvat vaunut perustuvat Neuvostoliiton T-54A:han, kuten Type 59 ja Type 69/79. Toisen sukupuolen muodostavat teollisuuskonserni Norincon valmistavat vaunut alkaen Type 80 ja Type 96:stä. Kolmannen sukupolven muodostavat Norincon Type 99 -vaunut.
Käyttäjät

Kansanarmeija 2 000–2 500
Kuvia

Type 96A (ZTZ-96A; kuva 2014).
Type 96B (kuva 2017).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Type 96 (panssarivaunu) Wikimedia Commonsissa
Type 88C Main Battle Tank: A Photo Essay (Arkistoitu – Internet Archive) - China-Defense.com
Type 80/88 Main Battle Tank - GlobalSecurity.org
Type 96 Main Battle Tank - GlobalSecurity.org
Type 88 Main Battle Tank (Arkistoitu – Internet Archive) - Chinese Defense Today
Type 96 Main Battle Tank (Arkistoitu – Internet Archive) - Chinese Defence Today
Type 96 Main Battle Tank - Deagel.com
Type 96 Main Battle Tank - Modellversium.de
Type 96 Main Battle Tank - collinsj/msh_chinese
Type 96 MBT Production Line[vanhentunut linkki] - Global Defence Forum
Anton Levtchi

| Anton Levtchi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. marraskuuta 1995 (ikä 29) Varkaus, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Taikuri, Tsehov, Antsa, Hakametsän Datsjuk
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  93 kg
Seura
Seura:  Luulaja
Sarja:  SHL
Pelinumero:  76
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2016–
Aik. seurat:  LeKi (Mestis) Tappara (SML) Charlotte Checkers (AHL) Florida Panthers (NHL)
Anton Levtchi (s. 28. marraskuuta 1995 Varkaus) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Ruotsin SHL-joukkue Luulajassa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura > Maajoukkueura

Levtchi on pelannut Suomen A-maajoukkueessa neljä ottelua tehopistein 1+1=2. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Channel One Cupin 16. toukokuuta 2021 Prahan O2 Arenassa pelatussa avausottelussa Tšekkiä vastaan. Levtchi merkittiin Suomen kakkosketjun vasempaan laitaan Joonas Kemppaisen ja Jere Karjalaisen viereen. Hän teki ottelussa myös ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa. Ottelu eteni aina voittomaalikilpailuun, jossa Levtchi pääsi laukomaan, mutta hän ei kuitenkaan onnistunut yrityksessään.
Muuta

Levtchin sukujuuret ovat Venäjällä. Hänen isänsä muutti 1990-luvun alkupuolella jalkapalloilun perässä Pietarista Suomeen. Levtchi harrasti lapsena itsekin jalkapalloa.
Levtchi on pelannut myös Rullakiekon SM-liigaa Team Haipin joukkueessa. Hän voitti siellä rullakiekon Suomen-mestaruuden kesinä 2021, 2022 ja 2023lähde?. Aiemmin Levtchi on pelannut rullakiekkoa Pahalampi-joukkueessa, jossa voitti Suomen-mestaruudet vuosina 2014, 2017 ja 2019.lähde?
Strategy (Twicen albumi)

| Strategy Twice |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 6. joulukuuta 2024
 Formaatti: CD, digitaalinen lataus
 Kesto: 20.45
 Levy-yhtiö: JYP Entertainment, Republic Records
Twicen muut julkaisut
| Dive 2024 | Strategy 2024 |   |
Singlet albumilta Strategy
 ”Strategy” Julkaistu: 6. joulukuuta 2024
Strategy on eteläkorealaisen Twicen neljästoista EP, joka julkaistiin 6. joulukuuta 2024. Albumi koostuu seitsemästä kappaleesta. Nimikkosinglellä vierailee yhdysvaltalainen rap-artisti Megan Thee Stallion. Kappaleen "Keeper" sanoituksen on tehnyt Dahyun.
Tausta

Twice julkaisi kolmannentoista EP:nsä With You-th helmikuussa 2024. Albumi oli yhtyeen ensimmäinen listaykkönen Billboard 200 -listalla. Heinäkuussa yhtye julkaisi viidennen japaninkielisen albuminsa Dive.
Lokakuussa yhtye juhli yhdeksännettä vuosipäiväänsä pitämällä Home 9round -nimisen tapahtuman. Tapahtuman aikana yhtye esitti uuden kappaleen ”Sweetest Obsession” ja ilmoitti julkaisevansa Strategy EP:n joulukuun 6. päivä. Yhtye esiintyi Amazon Music Livessä marraskuussa, jossa he esittävät lyhyen pätkän nimikkosinglestä.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Sovitus | Kesto |  |  |  |  |
| 1. | Strategy (mukana Megan Thee Stallion)  | Boy Matthews, Cleo Tighe, Megan Pete | Earattack, Matthews, Tighe, Lee Woo-hyun | Earattack, Lee W. | 3.22 |  |  |  |  |
| 2. | Kiss My Troubles Away | Lauren Aquilina, Albert Stanaj, Ryan Marrone | Aquilina, Stanaj, Marrone | Marrone, The Imports | 2.54 |  |  |  |  |
| 3. | Like It Like It | Youra (Full8loom), Chari (153/Joombas), Rizin (153/Joombas), Lee Hyeong-seok | Gabriel Benjamin, Sofia Quinn | G. Benjamin | 3.03 |  |  |  |  |
| 4. | Sweetest Obsession | Geum Ru-na (Lalala Studio) | Lauren LaRue, Brandon Benjamin, Xansei | B. Benjamin, Xansei | 2.47 |  |  |  |  |
| 5. | Keeper | Dahyun | Rachel West, Malia Civetz, Barry Cohen, Rob Grimaldi | Gingerbread, Grimaldi | 2.36 |  |  |  |  |
| 6. | Magical | Johan Fransson, Autumn Marie Buysse | Fransson, Buysse, Oliver Lundström | Fransson, Lundström | 3.16 |  |  |  |  |
| 7. | Strategy | Matthews, Tighe | Earattack, Matthews, Tighe, Lee W. | Earattack, Lee W. | 2.47 |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 20.45 |  |  |  |  |
Kaakkois-Suomi

Kaakkois-Suomen sijainti Suomessa
Kaakkois-Suomi on entisen Etelä-Suomen läänin itäosassa tätä edeltänyttäselvennä Kymen lääniä vastaava alue.lähde? Se käsittää nykyisten Etelä-Karjalan ja Kymenlaakson alueet. Kymenlaakso on vanhaa historiallisen Uudenmaan maakunnan ja historiallisen Karjalan maakunnan rajaseutuatarvitaan parempi lähde. Kymenlaakson kaupungeista Haminan voidaan katsoa kuuluneen Karjalaan.lähde? Viitteellisen Uudenmaan ja Karjalan historiallisen rajan voitaneen katsoa kulkeneen Kymijoessa.kenen mukaan?
Kaakkois-Suomen suurimmat kaupungit ovat Kouvola, Lappeenranta ja Kotka. Muita kaupunkeja ovat Hamina ja Imatra. Kaakkois-Suomessa on sijainnut useita tehdaspaikkakuntia, kuten Karhula, Vehkalahti, Myllykoski, Kuusankoski, Joutseno sekä Simpele.lähde?
Kaakkois-Suomi on viitteellisenä käsitteenä aiheuttanut sekaannusta kun Kymen vaalipiiri sekä Etelä-Savon vaalipiiri liittyivät Kaakkois-Suomen vaalipiiriksi vuonna 2015. Kaakkois-Suomena kielenkäytössä ja virallisissa yhteyksissä on totuttu kuitenkin pitämään nimenomaan vanhaa Kymen lääniä vastaavaa aluetta.
Yleisradion Kaakkois-Suomen uutiset -ohjelmasarja kattaa uutiset Etelä-Karjalan ja Kymenlaakson maakunnista.
Suomen kielen kaakkoismurteita puhutaan Etelä-Karjalassa sekä Kymenlaakson Virolahdella ja Miehikkälässä.
Alueen kunnat

Kaakkois-Suomen kuntien alueella asuu yhteensä 298 480 henkilöä.
Alueen kunnat > Etelä-Karjala

Luumäki
Lemi
Savitaipale
Taipalsaari
Lappeenranta
Imatra
Ruokolahti
Rautjärvi
Parikkala
Alueen kunnat > Kymenlaakso

Pyhtää
Kotka
Hamina
Virolahti
Miehikkälä
Kouvola
Luonto

Kaakkois-Suomen eteläosa on varsin alavaa Kymijoen laaksoa, jota reunustavat peltomaisemat. Myös meri ja saaristo antavat oman leimansa eteläiselle Kymenlaaksolle. Pohjoiseen päin mentäessä luonnosta tulee karumpaa ja mäkistä. Salpausselkä kulkee itä-länsi-suunnassa Kaakkois-Suomen läpi. Etelä-Karjalan luonto koostuu harjuista, korkeista mäistä sekä järvistä. Sekä Etelä-Karjalassa, että Kymenlaaksossa on myös paljon koskia, jotka ovat antaneet loistavat mahdollisuudet teollisuudelle.
Nähtävyydet

Kaakkois-Suomessa on suhteessa muuhun maahan nähden melko paljon nähtävyyksiä.lähde?
Nähtävyydet > Etelä-Karjala

Saimaanharju ja Suur-Saimaa
Nuijamaan rajakylä
Imatrankoski ja Vuoksi
Niskapietilän tie ja Haukkavuori Ruokolahdella
Simpele ja Hiitolanjoki
Uukuniemen luonnonnähtävyydet
Lappeenrannan Linnoitus
Nähtävyydet > Kymenlaakso

Kuninkaantie
Kotkan keskusta
Langinkoski
Kyminlinna
Haminan ympyräkaupunki
Salpalinja
Valkmusan kansallispuisto
Itäisen Suomenlahden kansallispuisto
Myllykoski
Verla
Repoveden kansallispuisto
Utti
Pioneeripuisto
Aiheesta muualla

Etelä-Karjalan liitto (Arkistoitu – Internet Archive)
Etelä-Savon liitto
Kymenlaakson liitto
Paasto

Pieter Brueghelin maalaus Paaston ja karnevaalin taistelu vuodelta 1559.
Paasto tarkoittaa lyhyen tai pitkän tauon pitämistä ravinnon tai joidenkin ruoka-aineiden nauttimisesta. Ulkoinen ravinnonotto korvautuu täyspaastossa sisäisellä ravinnonotolla eli elimistö alkaa kuluttaa omia rasvavarastojaan ja tuottamiaan ketoaineita.
Paaston syyt voivat liittyä terveyteen, ulkonäköön tai uskontoon. Muslimien ja hindujen pätkäpaastoissa ei nautita edes nesteitä, kun taas kristillisessä paastossa luovutaan lähinnä maitotuotteista, lihasta ja rasvasta. Uskonnollisissa paastoissa saatetaan pidättäytyä myös esimerkiksi tupakoinnista ja seksistä.
Paastoaminen kuuluu myös eräisiin lääketieteellisiin toimenpiteisiin valmistautumiseen.