stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ryttylä
Historia

Rautatie toi valmistuttuaan maalaiskylään mukanaan teollista toimintaa ja vilkastutti elinkeinoelämää. Ryttylässä oli vielä 1960-luvulla tiilitehdas, kaksi huonekalutehdasta ja lasitehdas. Samoin kylässä oli neljä ruokakauppaa, kioski, vaatekauppa, kirjakauppa, kolme pankkia, huoltoasema ja kaksi ravintolaa. Kahdessa kaupassa oli myös rauta- ja maatalousosastot.
Liikenneyhteydet

Ryttylän rautatieasemalla pysähtyvät Tampereen ja Helsingin väliset R-junat. Ajoaika Ryttylästä Riihimäelle on noin 7 minuuttia ja Tampereelle noin 60 minuuttia.
Palvelut

Ryttylässä on neuvolapalvelut. Muut kunnalliset palvelut sijaitsevat Oitissa, terveydenhoitopalvelut Riihimäellä.
Ryttylässä on muun muassa apteekki, elintarvikekauppa, ravintola, kampaamo sekä kahvila.
Entisen Ryttylän kartanon mailla sijaitsee nykyään Suomen Evankelisluterilaisen Kansanlähetyksen lähetyskeskus, jonka tilalla toimi aikanaan noin 40 vuotta Helsingin kaupungin poikakoti.
Palvelut > Päiväkoti- ja koulukeskus

Ryttylän päiväkoti- ja koulukeskuksessa järjestetään kunnallisen päivähoidon ja esiopetuksen lisäksi ala-asteen luokat 1–6. Ala-asteella oppilasmäärä on noin 200. Yläaste ja lukio ovat Oitissa. Päiväkoti- ja koulukeskuksen rakennushanke alkoi kesäkuussa 2012. Päiväkoti- ja koulukeskuksen yhteydessä on jääkiekkokaukalo.
Harrastustoiminta ja vapaa-aika

Ryttylään rakennettiin frisbeegolf-rata vuonna 2013. Ryttylässä on kunnan ylläpitämä urheilu- ja jalkapallokenttä sekä koulun yhteydessä jääkiekkokaukalo.
Ykslammin uimaranta on kunnan ylläpitämä yleinen uimaranta. Siellä on hiekkaranta, kaksi laituria ja pukukopit. Alueella on myös vapaassa käytössä oleva grillikota.
Ykslammin alueella on monipuolisesti reittivalintoja tarjoava pururata, joka talviaikaan on hiihtolatukäytössä.
Ryttylään perustettiin syksyllä 2014 yksityinen kirjasto ja Ryttylässä käy säännöllisesti kunnan kirjastoauto.
Kylässä toimivat myös muun muassa Ryttylän VPK, työväenyhdistys ja partiotoiminnan saralla Ryttylän Eräveikot sekä Ryttylän kirkko.
Ryttylää edustavat yleisurheiluseura Ryttylän Kiri ja Salibandyn ympäristöliiga Ryttylän Kotipojat. Hausjärven kunta ylläpitää myös uimarantaa Kolmilammilla.
Entisen kirjaston tiloissa Ryttylän kylätalolla toimii Hausjärven Nuorisotoimi. Nuorisotiloilla järjestetään kerhoja ja tapahtumia avointen nuorisoiltojen lisäksi.
Aiheesta muualla

Ryttylän koulu
Ryttylän kiri (Arkistoitu – Internet Archive)
Kansanlähetysopisto
Ryttylän VPK (Arkistoitu – Internet Archive)
Katunäkymä (Google Maps)
Ryttyla.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Hausjärvi
| --- | --- |
Taajamat:   Hikiä  Oitti  Ryttylä  Hyvinkään keskustaajama (pieni osa)  Riihimäen keskustaajama (pieni osa) 
Kylät:   Arrankorpi  Erkylä  Hamina  Hausjärvi  Hikiä  Kara  Karhi  Kiipula  Kilpiälä  Kuru  Lavinto  Maitoinen  Mommila-Hietonen  Oitti  Puujaa  Rastila  Rutajärvi  Ryttylä  Selänoja  Syvänoja  Tarinmaa  Torhola  Turenki  Turkhauta  Vantaa 
Suurimmat kulmakunnat:   Mommila  Monni  Nyry 
↑  Hausjärven kylä - Ryttylä.fi - www.ryttyla.fi. Arkistoitu 2.6.2016. Viitattu 3.5.2016.
Juna Ryttylän asemalla.
Ryttylän aseman laituri.
Ryttylän terveyskeskus.
Ryttylän Ykslammin uimaranta.
Ryttylän VPK.
Luettelo Elisan entisistä brändeistä

Tämä on luettelo Elisan entisistä tytäryhtiöistä ja tuotemerkeistä sekä Elisaan sulautuneista yrityksistä.
Entisiä tytäryhtiöitä ja tuotemerkkejä > Radiolinja

Radiolinja oli GSM-operaattori, joka perustettiin 1988. Radiolinja oli alun perin mukana suomalaisten paikallispuhelinyhtiöiden yhteenliittymässä, Finnetissä. Elisa hankki enemmistön Radiolinjasta 1998. Radiolinjan nimeksi muutettiin Elisa 2004 ja yhtiö sulautui Elisaan vuoden 2005 lopussa. Radiolinjan fuusiossa tapahtunutta Elisan itselleen suuntaamaa osakeantia käsiteltiin myös oikeudessa.lähde?
Entisiä tytäryhtiöitä ja tuotemerkkejä > Saunalahti Group

Saunalahden juuret ulottuvat vuoteen 1998, jolloin kolme keskikokoista Internet-operaattoria (DLC Data Link Connection, SciFi ja Nettilinja) yhdistyivät. Yhtiön nimeksi piti alun perin tulla Nettilinja, mutta siitä tulikin Saunalahden Serveri Oy. Nimi vaihtui vuonna 2000 Jippii Groupiksi ja vuonna 2003 Saunalahti Group Oyj:ksi. Elisa osti Saunalahti Groupin vuonna 2005 ja veti yhtiön pois Helsingin pörssistä maaliskuussa 2006. Saunalahden tulos oli sitä ennen useana vuonna tappiollinen. Saunalahti sulautettiin emoyhtiöönsä Elisaan vuoden 2011 lopussa. Nykyään Elisa Saunalahti on Elisan brändi, jolla tarjotaan kuluttajille matkapuhelinliittymiä sekä mobiili- ja internetpalveluita. Lokakuussa 2014 Elisa ja Saunalahti saivat uuden yhteisen ilmeen.lähde?
Entisiä tytäryhtiöitä ja tuotemerkkejä > EUnet Finland

Suomessa EUnet-verkon toiminnasta vastasi vuoden 1992 loppuun asti Suomen UNIX-käyttäjäin yhdistys (FUUG) ry. Vuoden 1993 alusta alkaen verkon toiminnasta vastasi EUnet Finland Oy, jonka yksi omistajista FUUG oli. Saunalahti Group Oyj osti vuonna 2002 KPNQwest Finlandin, jonka liiketoiminnoista muodostettiin EUnet Finland konsernin sisällä. EUnet-nimi on historiallisista syistä käytössä myös joissakin muissa maissa toimivilla saman alan yrityksillä. Uusmyynti loppui 1. kesäkuuta 2006.lähde?
Entisiä tytäryhtiöitä ja tuotemerkkejä > Kolumbus

Kolumbus oli alkuaan Finnet-yhtiöiden Internet-liittymien tavaramerkki. Nimi valittiin ideana löytöretkeily ja uuden maailman löytäminen. Merkin alla myytiin myös muita Internet-palveluita kuten hakemisto- ja sähköisen kaupankäynnin palveluita, sovellusvuokrausta ja webmediatoteutuksia. Kolumbuksen web-portaalissa aloitti myös sittemmin Habbo Hoteliksi (nykyisin Habbo) muuttunut Hotelli Kultakala -niminen verkkopeli. Vuonna 2001 Kolumbus-liiketoiminta yhtiöitettiin Elisa-konsernin tytäryhtiöksi nimellä Kolumbus Oy.
Kuitenkin jo vuonna 2002 Kolumbuksen nimeksi tuli Elisa Internet. Kolumbuksen slogan oli "Internet on pyöreä!" vuosina 1999–2003.lähde?
Vuonna 2004 Kolumbus-tuotemerkki tuotiin markkinoille uudelleen. Tällä kertaa kyseessä oli Elisan GSM-verkossa toimiva matkapuhelinliittymä, joka oli tarkoitettu halpaliittymämarkkinoille.  Kolumbus-merkkisten matkapuhelinliittymien uusmyynti päättyi vuoden 2009 alussa. Kolumbus-tuotemerkki oli vielä 2013 kuitenkin edelleen käytössä vanhoilla matkapuhelinasiakkailla.
Entisiä tytäryhtiöitä ja tuotemerkkejä > Appelsiini

Appelsiini Finland Oy oli suomalainen IT-palvelutalo, jonka koko osakekannan teleoperaattori Elisa osti 5. marraskuuta 2010. Yritys assimiloitiin Elisaan lopullisesti 1.9.2018.
Entisiä tytäryhtiöitä ja tuotemerkkejä > Elisaan sulautuneita yhtiöitä

| --- | --- |
 lähde? ElisaCom Oy  Elisa International Oy (entinen Oy Finnet International Ab)  Elisa Internet Oy (entinen Kolumbus Oy)  Elisa Networks Oy  Elisa Solutions Oy (entinen Datatie Oy)  Heltel Oy  HPY Holding Oyj, ent. Puhelinosuuskunta HPY, ent. Helsingin puhelinyhdistys  Kymen Puhelin Oy  Lounet Oy (entinen Lounais-Suomen Puhelin Oy) :  Oy Mäkitorpan Autoradio Ab  PPO-Yhtiöt Oy  Oy Radiolinja Ab  Riihimäen Puhelin Oy  Soon Communications Oyj (entinen Tampereen Puhelinosuuskunta)  Saunalahti Group Oyj  Telekarelia Oy  Tikka Communications Oy (entinen Joensuun Puhelin Oy)  Yomi Oyj (entinen Keski-Suomen Puhelin Osakeyhtiö)  Anvia Telecom Oy, Anvia IT-palvelut Oy, Anvia Hosting Oy, Anvia TV Oy ja Watson Nordic Oy  AS Starman
Radiolinjan logo 2000–2004. Elisan matkapuhelinliittymien entinen nimi on Radiolinja.
Elisan Kolumbus-liittymän logo.
Seppo Irjala

Seppo Juhani Irjala (2. joulukuuta 1937 – 7. syyskuuta 2004) oli suomalainen pistooliampuja.
Seppo Irjala edusti Suomea 50 m vapaapistoolissa Münchenin olympialaisissa 1972 ja sijoittui yhdeksänneksitoista tuloksella 548.
Harmaapäänappaaja

| Harmaapäänappaaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Napsijat Pipromorphidae
Suku::  Vihernappaajat Mionectes
Laji::  rufiventris
Kaksiosainen nimi
 Mionectes rufiventris  Cabanis, 1846 

Katso myös
   Harmaapäänappaaja Wikispeciesissä   Harmaapäänappaaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Harmaapäänappaaja (Mionectes rufiventris) on Etelä-Amerikassa tavattava napsijoihin kuuluva varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan harmaapäänappaaja on noin 14 cm. Päästään laji on väriltään harmaa ja selästään ja siivistään vaalean oliivinvihreä. Harmaapäänappaajan vatsa on väriltään okrankeltainen.
Levinneisyys ja elinympäristö

Harmaapäänappaajaa tavataan Brasilian kaakkoisosista, Paraguayn itäosista ja Koillis-Argentiinasta. Linnun elinympäristöä ovat kosteat metsät ja metsien reunamaat. Harmaapäänappaajan elinympäristöt sijaitsevat yleensä alle 1 000 metrin korkeudella merenpinnasta.
Pesimäajan alussa koiraat kokoontuvat ryhmiksi, joissa ne esiintyvät naaraille. Koiraat houkuttelevat naaraita värisyttelemällä siipiään ja hyppimällä oksilta toisille.
Aiheesta muualla

Ääntä[vanhentunut linkki], Äänen metadata Macaulay Library
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1270631  Wikispecies: Mionectes rufiventris  Avibase: 900B219B7D26B31A  BirdLife: 22698803  BOLD: 89009  BOW: gyhfly1  CoL: 43L63  eBird: gyhfly1  GBIF: 5229557  iNaturalist: 16543  IRMNG: 11369544  ITIS: 561137  IUCN: 22698803  NCBI: 360206  Neotropical: gyhfly1  Open Tree of Life: 128721  Xeno-canto: Mionectes-rufiventris
Ruskopäristäjä

| Ruskopäristäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Napsijat Pipromorphidae
Suku::  Päristäjät Cnipodectes
Laji::  subbrunneus
Kaksiosainen nimi
 Cnipodectes subbrunneus  (P. L. Sclater, 1860) 

Alalajit
 C. s. minor  C. s. panamensis  C. s. subbrunneus 
Katso myös
   Ruskopäristäjä Wikispeciesissä   Ruskopäristäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ruskopäristäjä (Cnipodectes subbrunneus) eli aiemmalta nimeltään lattanokkanappari on napsijoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Keski- ja Etelä-Amerikasta.
Koko ja ulkonäkö

Ruskopäristäjä voi kasvaa 16–18 cm pitkäksi ja koiras on naarasta kookkaampi. Sukupuolet muistuttavat pääosin toisiaan ulkonäöltään. Ruskopäristäjä on yleisväritykseltään ruskea. Lajin kurkku ja rinta ovat päätä ja selkää vaaleammat ja vatsa on keltainen. Pyrstö on pitkä ja väriltään punaruskea ja myös alaperä on punaruskea. Ruskopäristäjäkoiraan siivissä on kankeita ja vinoja sulkia, joita esittelemällä ja tekemällä niillä päriseviä ääniä se houkuttelee naaraita. Linnun nokka on litteähkö ja sen yläosa on tumma ja alaosa vaalea.
Levinneisyys ja elinympäristö

Ruskopäristäjää tavataan Panamasta ja Kolumbiasta Boliviaan ja Amazonian alueelle Brasiliaan. Lajin elinympäristöä ovat alankojen kosteiden metsien keski- ja pohjakerrokset. Lintu liikkuu useimmiten yksin. Ruskopäristäjän pesimäkausi on tammikuusta huhtikuulle ja lintu rakentaa pitkän putkimaisen pesän puuhun kasvimateriaaleista.
Kalle Sievänen

Kalle Sievänen
Kalle Emil Sievänen (9. maaliskuuta 1911 Loppi – 1. joulukuuta 1996 Varkaus) oli suomalainen pistooliampuja.
Kalle Sievänen edusti Suomea kolmissa olympialaisissa Melbournessa 1956, Roomassa 1960 ja Tokiossa 1964. Hänen paras saavutuksensa oli Melbournessa saavutettu 25 metrin olympiapistoolin seitsemäs sija tuloksella 576.
Johannes XXII

| Johannes XXII |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Jacques d'Euse
Syntynyt: 1249 Cahors, Ranska
Kuollut: 4. joulukuuta 1334 Avignon, Kirkkovaltio
Paavi
Paavius alkoi:  7. elokuuta 1316
Paavius päättyi:  4. joulukuuta 1334
Edeltäjä:  Klemens V
Seuraaja:  Benedictus XII
Johannes XXII:n vaakuna.
Paavi Johannes XXII, syntymänimeltään Jacques d'Euse, (1249 – k. 4. joulukuuta 1334) oli paavina 7. elokuuta 1316 – 4. joulukuuta 1334.
Kahden vuoden aukko (sede vacante) Klemens V:n vuonna 1314 tapahtuneen kuoleman ja Johannes XXII:n valinnan välillä vuonna 1316 johtui kahteen eri leiriin jakaantuneiden kardinaalien välisistä jyrkistä erimielisyyksistä. Lopulta Ranskan kuningas Filip V Pitkä onnistui järjestämään Lyonissa konklaavin, johon osallistui 23 kardinaalia. He valitsivat paaviksi Johannes XXII:n, joka asettui edeltäjänsä tavoin Avignoniin Rooman sijasta.
Johannes XXII oli taitava hallintomies ja organisaattori, mutta myös kiistanalainen hahmo, sillä hän sekaantui innokkaasti politiikkaan. Umberto Econ kirjassa Ruusun nimi (Il nome della Rose) Johannes XXII:tä syytetään simonian harjoittamisesta ja kerettiläisyyteen villitsemisestä.
Matti Patteri

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten ammunta.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Phoenix 1970 | 10 m ilmapistooli, joukkue |  |
Matti Juhani Patteri (s. 5. marraskuuta 1941) on suomalainen pistooliampuja.
Patteri on saavuttanut MM-kilpailuissa Phoenixissa 1970 joukkuehopeaa 10 m ilmapistoolilla. Hän on myös edustanut Suomea olympialaisissa Méxicossa 1968 50 m vapaapistoolissa sijoittuen yhdeksänneksi tuloksella 554.
Tutkimusongelma

Tutkimusongelma on tietyssä tutkimuksessa vastattavaksi asetettu ja otettu, tutkimuksen aiheesta jonkin näkökulman kannalta tarkoituksenmukaisesti rajattu käsiteltävä kokonaisuus, josta tuotetaan tietoa. Tieteellisessä tutkimuksessa on toivottavaa, että tuotettu tieto olisi uutta. Tutkimusongelma voi olla luonteeltaan kuvaileva tai kysymyksen muotoinen tai se voi esittää hypoteesin, jota tutkimuksessa testataan. Siitä käytetään myös hieman eri näkökohtia painottavia nimityksiä tutkimuskysymys ja tutkimustehtävä. Tarkasti rajattu tutkimusongelma voidaan käsittää suppeammaksi kuin yleisemmin määritelty tutkimustehtävä. Kaikki eivät käytä mitään mainituista käsitteistä. Esimerkiksi Jari Metsämuuronen käyttää laadullisen tutkimuksen kohdetta kuvatessaan käsitettä tutkimusaihe. Tutkimusaihetta lähestytään tietyn metodologian kautta.
Tutkimusta tai sitä koskevaa suunnitelmaa raportoitaessa tutkimusongelma esitellään yleensä johdannossa. Johdanto antaa lukijalle tarpeelliset tiedot tutkimusongelman taustasta ja keskeisistä ominaisuuksista.
Tutkimusongelman rajaaminen

Opinnäytetöiden ohjauksessa ja tutkimusoppaissa korostetaan usein voimakkaasti tutkimusongelman tarkoituksenmukaista rajaamista. Osittain kysymys on työn aikatauluttamisesta ja muusta resurssien hallinnasta. Toisaalta kyse voi olla myös sen arvioimisesta, millaisen kokonaisuuden aloitteleva tutkija (opiskelija) kykenee hallitsemaan ja mielekkäästi käsittelemään.Rajaaminen voi auttaa omakohtaisesti kiinnostavan ja hallittavan näkökulman löytämistä. Rajaus on selkeästi ilmaistava tutkimuksesta kirjoitettaessa.Joskus rajaaminen voi ylikorostua.
Tutkimuksen sitoumukset

Tutkimusongelman asettaminen tietyllä tavalla merkitsee yleensä sitoutumista johonkin tutkimuksen paradigmaan. Tutkija ottaa tällöin huomioon tietyt oletukset tutkimuksen metodologiasta, tiedosta ja ihmisyydestä, viime kädessä olevaisen todellisuuden luonteesta, ontologiasta. Tutkimusongelman muotoilu voi paikantaa tutkimuksen myös useiden kilpailevien paradigmojen keskelle.
Dynaamisempia käsityksiä tutkimusongelmasta

Kehittävässä työntutkimuksessa, joka on interventionistinen eli muutokseen tähtäävä sekä useita menetelmällisiä lähestymistapoja tarpeen mukaan yhdistelevä tutkimusote, tutkimusongelma määritellään dynaamisemmin, esimerkiksi "tavoitteisina ja avoimina" työhypoteeseina, joita muokataan kun nykyistä toimintaa analysoidaan ja siihen suunnitellaan muutoksia eli interventioita. Lähestymistavassa korostetaan, että työhypoteesit konkretisoituvat prosessin edetessä. Työhypoteesi voi konkretisoitua esimerkiksi uusina työvälineinä ja niiden käyttötapojen kehittelynä.
Toimintatutkimus voi tarkoittaa kehittämisprojektia, jonka kohteena on esimerkiksi oman työn kehittäminen. Tällöin tutkimusongelmaa ei kiinnitetä tutkimuksen alussa, vaan se ilmenee tarkentuvina kysymyksinä siitä, mitä työnsä elementtejä tutkija haluaa parantaa, miksi ja millä tavoin. Kehittäminen tapahtuu järjestämällä interventioita eli muuttamalla tutkimuksen kohdetta. Tärkeä kokonaisuuden osa on sen kuvaaminen, miten tutkija toteuttaa toiminnan ja reflektion yhdistävät kehityskierrokset sekä tiedonkeruun ja analyysin niiden kuluessa. Yksilötason ohella toimintatutkimus voi käsittää laajemman kokonaisuuden, ryhmän tai kokonaisen toimintaansa tutkivan ja kehittävän työyhteisön.
Ibbi-Sin

Ibbi-Sin valtaistuimellaan
Ibbi-Sin (hallitsi n. 1963–1940 eaa.) oli Sumerin viimeinen kuningas. Hän oli Shu-Sinin poika, joka teki elämänsä aikana monia sotaretkiä. Ibbi-Sin ja Urin kolmas dynastia kukistuivat, kun amorilaiset ja elamilaiset hyökkäsivät Sumeriin. Marista kotoisin olleen seemiläisen virkamiehen Išbi-Erran petos nopeutti Sumerin tuhoa. Amorilaiset ottivat johtoaseman monissa Sumerin kaupungeissa ja elamilaiset saartoivat sekä ryöstivät Urin, tappaen silmittömästi sen asukkaita. Ibbi-Sin vietiin kahleissa vankina Elamiin ja siellä hänet myös luultavasti surmattiin.
Hallitusaika

Lähi-idän hallitusaikoja on koetettu laskea auringon- ja kuunpimennyksistä. Nykyään käytetään usein ns. lyhyttä kronologiaa.
Ibbi-Sin hallitsi keskipitkän kronologian mukaan noin 2028–2004 eaa. ja lyhyen kronologian mukaan noin 1963–1940 eaa.
Tiedot Sumerin tuhosta ovat hajanaisia.
Hallitusaika > Amorilaiset

Kapinointi, joka vaivasi uus-Sumeria alusta asti jatkui. Shimaski, jonne Ibbi-Sinin isä oli tehnyt sotaretken, pysyi valloittamattomana ja vihamielisenä. Sumeriin tunkeutui amorilaisia, seemiläisiä sotaisia paimentolaisheimoja. Maa alkoi suolaantua, viljantuotanto väheni ja nälkä yleistyi. Joko nälän aiheuttaman viljapulan tai amorilaisten tekemän valtauksen takia monet Sumerin kaupungit alkoivat kapinoida kieltäytyen maksamasta Urille veroa. Eräiden tietojen mukaan jotkut kapinakaupungit olisivat liittoutuneet amorilaisten kanssa. Ryöstelijöitä liikkui maanteillä, merirosvoja merillä. Maahan toistuvasti hyökkäilleet amorilaiset etenivät maassa ja valtasivat kaupungin yksi toisensa perään. Kuninkaan valta horjui muutenkin, kun sotapäälliköt halusivat valtaa itselleen. Eshnunna kapinoi Ibbi-Sinin 2. hallitusvuonna, Elam 3, vuonna, Lagash 5. vuonna, 6. vuonna Umma, 7. vuonna Nippur. Elam itsenäistyi ja alkoi hyökätä Sumerin kimppuun. Ibbi-Sin linnoitutti Urin ja Nippurin kaupunkeja. lähde?
Hallitusaika > Išbi-erran petos

Lagašin kaupunki tuotti Uriin suuria määriä viljaa. Lagaš joko kapinoi tai amorilaiset valtasivat sen.
Koska Urin vilja-aitta oli vihollisen käsissä, Urissa oli nälänhätä Ibbi-Sinin 7–8. hallitusvuonna. Kuningas Ibbi-Sinin luottomies, Marista kotoisin oleva Išbi-erra lähti monien Urin sotilaiden kanssa ostamaan viljaa joskus Ibbi-Sinin 6–8 hallitusvuonna Isinistä ja Kazallusta. Išbi-erra valitti kirjeessään, ettei voinut toimittaa viljaa amorilaisten hyökkäysten takia. Išbi-erra vaati myös Isinin ja Nippurin kuvernöörin virkaa. Mutta Išbi-erra oli vallannut monia lähistön kaupunkeja ja kiristi Uria. Ibbi-Sin oli voimaton, koska suurin osa Urin armeijasta ja ruoasta oli Išbi-erralla.
Išbi-erra kaappasi Ibbi-Sinin 10. tai 11. hallitusvuonna vallan Isinissä. Hän myös valtasi Nippurin kaupungin julistautuen siellä kuninkaaksi ja alkoi sieltä käsin hiillostaa Uria. Urin kuningas toivoi turhaan, että amorilaiset voittaisivat Išbi-erran ja Elamin. lähde?
Hallitusaika > Taistelujen vuodet

Ibbi-sin teki monia sotaretkiä Elamiin: Huhnuriin ja Anshaniin vuonna 9, Awaniin, Susaan ja Adamduniin 14. hallitusvuonna. Mutta Urissa oli nälänhätä ja kulkutauteja, ja maaseuduilla oli tuhoisia tulvia. Amorilaiset etenivät laajalle Ibbi-Sinin 17. hallitusvuonna. Talonpojat pakenivat amorilaisia linnoitettuihin kaupunkeihin. Urin hallinto romahti, ja ihmiset asettuivat amorilaisten herrojen puolelle.Ishbi-Erra pystyi voittamaan vielä maata uhkaavat elamilaiset ja amorilaiset Ibbi-Sinin 22. hallitusvuonna, omalla 18. hallitusvuonnaan. Ibbi-Sinin viimeistä edellisenä hallitusvuonna kuu pimeni. Ur oli kuunjumala Nannan kaupunki.
Hallitusaika > Elamilaiset ryöstävät Urin

Elamilaiset hyökkäsivät maahan 2004 tai 1940 eaa. Kindattun johtamat elamilaiset ja shimashkilaiset, vuoristokansa Iranista kostivat aiemman sumerilaisvallan. Elamilaisten sotajoukko saarsi Urin. Kaupungissa kuoltiin nälkään. Ne Urin asukkaat koettivat turhaan murtautua ulos kaupungista joutuivat elamilaisten surmaamiksi.
Sitten elamilaiset hyökkäsivät Uriin rikkoen sen muurit. Hyökkääjät polttivat palatsin ja tuhosivat temppelit tappaen näiden papiston. Elamilaiset ja shimashkilaiset surmasivat ihmisiä joukoittain ja polttivat pelloilla olleen viljan. Ihmiset eivät voineet paeta, kaupungin muuri esti sen. Ruumiita lojui läjittäin porttien lähellä ja päitä kaduilla. Elamilaiset ryöstivät temppeleitä. He veivät ihmisiä orjiksi, varsinkin ylimyksiä. Ibbi-Sin vietiin kahleissa vankina elamilaiseen Anshanin maahan pitkin samaa tietä, jota hänen sisarensa oli aiemmin kulkenut Elamin kuninkaan puolisoksi. Sumer oli kaaoksessa ja Ur elamilaisten vallan alla. Sumerilainen maailmanjärjestys hajosi, ja valituslaulut kertoivat kuunjumala Nannan pettäneen Urin. lähde?
Hallitusaika > Isinin dynastia

Nippurin Išbi-erran oli taisteltava elamilaisia vastaan. Amorilaiset olivat kaapanneet vallan Larsassa, ja Assur ja Eshnunna itsenäistyivät. Išbi-erra voitti amorilaiset 8. hallitusvuonnaan  ja ajoi elamilaiset 26. vuonnaan pois Urista. Ishbi-erra omaksui sumerilaisten tapoja ja julisti itsensä maansa jumalaksi. lähde?
Alkoi Isin-Larsa-kausi, jonka aikana amorilaiset kuninkaat pyrkivät tietoisesti jäljittelemään sumerilaista elämäntapaa. Eräs amorilainen heimo oli nimeltään Maru-jamina eli Binu-jamina, benjaminilaiset ("etelän pojat"), joita on joskus pidetty israelilaisten esivanhempina. Amorilaiset kuninkaat olivat heikompia kuin sumerilaiset, eivätkä pystyneet nostamaan merkittävää valtakuntaa Mesopotamiaan ennen Hammurabin aikaa. lähde?
Emperor (yhtye)

| Emperor |
| --- | --- |

 Emperor esiintymässä vuonna 2010
Tiedot
Toiminnassa:  1991–2001, 2005–2007, 2013–2014, 2016–
Tyylilaji:  Black metal   Progressiivinen metalli   Sinfoninen black metal Melodinen black metal
Kotipaikka:  Notodden, Norja
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Ihsahn   Samoth   Trym  
Entiset jäsenet:  Tchort   Faust   Alver   Mortiis  
Levy-yhtiö:  Century Media   Candlelight Records   Nuclear Blast  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Emperor on norjalainen black metal -yhtye, joka toimi vuosina 1991–2001, mutta on siitä huolimatta esiintynyt useita kertoja hajoamisensa jälkeen. Yhtyeen alkuaikojen tuotantoa leimasi syntetisaattorien lisääminen muuten karuun ja nihilistiseen black metal -äänimaailmaan. Myöhempää tuotantoa on kuvattu muun muassa termillä "extreme symphonic metal".
Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat mm. I am the Black Wizards, Inno a Satana ja Night of the Graveless Souls.