stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mikrokystiinit
Myrkytys > Oireet

Nieltynä mikrokystiinit voivat olla tappavan myrkyllisiä ihmisille ja monille muille eläimille. Kuolettavat mikrokystiinimyrkytykset ovat kuitenkin harvinaisia. Mikrokystiinit eivät imeydy ihon läpi, mutta ihoaltistus niille voi aiheuttaa iho-oireita. Ihoaltistus pienille määrille voi aiheuttaa kutinaa, ihon punertavuutta tai korvakipua. Vähän mikrokystiineitä sisältävien aerosolien hengittäminen voi aiheuttaa yskää, kurkkukipua tai nenän tukkoisuutta. Vähäinen iho- tai aerosolialtistus voi aiheuttaa oireita parissa päivässä altistuksesta.
Mikrokystiinien nieleminen aiheuttaa maksaan ja osin myös paksusuoleen ja munuaisiin kohdistuvan myrkytyksen. Nieltäessä tappava annos, oireet alkavat minuuteissa tai tunneissa. Aluksi voi ilmetä maksan turpoamista, ruokahaluttomuutta, väsymystä ja oksentelua. Tätä seuraa ripuli, jossa voi myöhemmin olla verta. Loppuvaiheessa voi ilmetä liikuntakyvyttömyyttä aiheuttavaa uupumusta tai kooma. Oireet johtavat tappaviin maksan verenvuotoihin (akuutti maksan vajaatoiminta). Edeltävien lisäksi voi ilmetä keltaisuutta, kuumetta, päänsärkyä, lihaskipua tai vatsakipua.
Mikrokystiineitä vastaan ole yleisesti toimivia vastamyrkkyjä. Myrkytyksen saanutta voidaan silti pyrkiä hoitamaan antamalla esimerkiksi mikrokystiineihin sitoutuvia vasta-aineita. Vakavan myrkytyksen hoito on vaikeaa siinä ilmenevien peruuttamattomien maksavaurioiden takia.
Myrkytys > Mekanismi

Nieltynä mikrokystiinit imeytyvät suolistosta päätyen soluihin erilaisten orgaanisten anionien kuljetinproteiinien (OATP) kautta aktiivisella kuljetuksella. OATP:itä on eritoten maksasolujen pinnalla. Siksi myrkytys kohdistuu pääosin maksaan. Mikrokystiinit sitoutuvat kovalenttisesti soluissa oleviin proteiinifosfataasi 1:iin (PP1) ja proteiinifosfataasi 2:iin (PP2A) estäen niiden toiminnan. Nämä fosforylaasit poistavat fosfaattiryhmiä monista eri proteiineista. Eston takia näihin proteiineihin kertyy liikaa fosfaattiryhmiä. Tämä johtaa moniin apoptoosia eli ohjelmoitua solukuolemaa ja happiradikaalien muodostumista edistäviin vaikutuksiin, jotka aiheuttavat muun muassa vaurioille ja syövälle otollisia kudosmuutoksia.
Esimerkiksi p53-proteiinien liiallinen fosforylaatio PP2A:n eston takia lisää p53-aktivaatiota. p53 lisää muun muassa bcl-2-perheeseen liittyvän x-proteiinin (Bax) tuottoa. Bax lisää mitokondriokalvojen läpäisevyyttä eri aineille. Tämä edistää apoptoottisten olosuhteiden muodostumista soluissa esimerkiksi lisäämällä solulle haitallisten mitokondriosyntyisten happiradikaalien vuotoa mitokondrioista muualle soluun. Eräs toinen esimerkki ovat mitogeeniaktivoitujen proteiinikinaasikinaasien (MAPK) liiallisen fosforylaation aiheuttama c-Jun-, c-Fos- ja c-Myc-esisyöpägeenien (proto-onkogeenien) aktivaatio ja solun tukirangan muutokset.
Syöpävaarallisuus

Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos IARC luokitteli 2010 julkaistussa katsauksessa mikrokystiinit mahdollisesti ihmisille syöpää aiheuttaviksi aineiksi, eli ryhmän 2B aineiksi IARC:n luokittelujärjestelmässä.
Muodostuminen

Mikrokystiinit ovat ei-ribosomaalisia peptideitä, sillä syanobakteerit tuottavat niitä ilman ribosomeja polyketidisyntaasien ja ei-ribosomaalisten peptidisyntaasien (NRPS) avulla. Mikrokystiinit ovat syanobakteerien sisällä, eivätkä normaalisti erity niiden ulkopuolelle. Bakteerit voivat hajota mikrokystiineitä vapauttaen korkeassa tai matalassa pH-arvossa tai yli 40 °C:ssa.
Alla on lueteltu muutamia mikrokystiineitä tuottavista syanobakteerien lajeista tai johonkin sukuun kuuluvista tarkemmin määrittämättömistä lajeista (sp.).
Anabaena cylindrica
Anabaenopsis arnoldii
Annamia toxica
Aphanizomenon gracile
Aphanocapsa cumulus
Arthospira fusiformis
Calotrix parietina
Dolichospermum
circinale
flos-aquae
lemmermannii
Fischerella sp.
Geitlerinema sp.
Hapalosiphon hibernicus
Leptolyngbya boryana
Limnothrix sp.
Merismopedia sp.
Microcystis
bengalensis
botrys
flos-aquae
icthyoblabe
novacekii
panniformis
pseudofilamentosa
ramosa
viridis
Nostoc carneum
Oscillatoria
limosa
tenuis
Phornidium corium
Planktothrix
agardhii
rubescens
Pseudanabaena sp.
Radiocystic fernandoi
Spirulina sp.
Synechoccus lividus
Trichormus variabilis
Mikrokystiinien yleinen rakennekaava. Eri aminohapot on numeroitu ja erotettu toisistaan sinisin katkoviivoin. Kohdissa R1 ja R2 voi olla erilaisia atomiryhmiä, mutta vaihtoehtoisia ryhmiä voi näiden lisäksi olla muissakin kohdissa.
Maio

Maio
| --- | --- |
Sijainti:  Sotavento Kap Verde
Saariryhmä:  Sotaventosaaret
Sijaintipaikka:  Kap Verde 
Vesialue:  Atlantin valtameri 
Korkeimmat kohdat:  Monte Penoso (en), 428  m 
Pinta-ala:  269 km²
| --- | --- |
Asutuskeskukset:  Vila do Maio
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Maio on saari Kap Verdellä, Atlantin valtameressä. Se on osa Sotaventon saariryhmää, jonka itäisin saari se on. Saaren suurin kaupunki on Vila do Maio eli Porto Inglês. Saarella on muun muassa lentokenttä.
Luettelo maailman suurimmista autolautoista

Luettelo sisältää kunkin ajan suurimman autolautan aikakausittain.
| Laiva | Maailman suurin autolautta | Bruttovetoisuus | Pituus (m) | Leveys (m) | Matkustajia | Autokapasiteetti | Lippu | Varustamo | Rakentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M/S Color Magic | 2007– | &&&&&&&&&&075027.&&&&0075 027 | 223,7 | 35 | 2 700 | 550 |  Norja | Color Line | Aker Finnyards, Rauma |
| M/S Color Fantasy | 2004–2007 | &&&&&&&&&&074600.&&&&0074 600 | 223,9 | 35 | 2 750 | 750 |  Norja | Color Line | Aker Finnyards |
| M/S Pride of Rotterdam | 2001–2004 | &&&&&&&&&&059925.&&&&0059 925 | 215,4 | 31,88 | 1 360 | 250 |  Alankomaat | P&O Ferries | Fincantieri, Venetsia |
| M/S Silja Europa | 1993–2001 | &&&&&&&&&&059914.&&&&0059 914 | 201,78 | 32,5 | 3 013 | 400 |  Suomi (nyk. Viro) | Tallink (Silja Line) | Meyer Werft, Papenburg |
| M/S Silja Symphony | 1991–1993 | &&&&&&&&&&058376.&&&&0058 376 | 203 | 31,5 | 2 852 | 400 |  Ruotsi | Tallink (Silja Line) | Masa Yards, Turku |
| M/S Silja Serenade | 1990–1993 | &&&&&&&&&&058376.&&&&0058 376 | 203 | 31,5 | 2 852 | 400 |  Suomi | Tallink (Silja Line) | Masa Yards, Turku |
| M/S Cinderella | 1989–1990 | &&&&&&&&&&046398.&&&&0046 398 | 191 | 29 | 2 700 (nyk. 2 650) | 480 |  Suomi | Viking Line | Wärtsilä, Turku |
| M/S Athena (nyk. M/S Pearl Seaways) | 1989 | &&&&&&&&&&040012.&&&&0040 012 (nyk. 40 022) | 176,7 (nyk. 178,4) | 29 | 2 200 | 350 |  Ruotsi (nyk. Tanska) | Viking Line (nyk. DFDS Seaways) | Wärtsilä, Turku |
| M/S Mariella (nyk. M/S Mega Regina) | 1985–1989 | &&&&&&&&&&037860.&&&&0037 860 | 175,7 | 28,4 | 2 500 | 430 |  Suomi (nyk.  Italia) | Viking Line | Wärtsilä, Turku |
| M/S Finlandia (nyk. M/S Moby Dada) | 1981–1985 | &&&&&&&&&&034000.&&&&0034 000 | 166,10 | 28,46 | 1 638 | 450 |  Suomi (nyk. Malta) | Silja Line (nyk. Moby Lines) | Wärtsilä, Turku |
| GTS Finnjet | 1977–1981 | &&&&&&&&&&032972.&&&&0032 972 | 214,96 | 25,4 | 1 800 | 380 |  Suomi (nyk. romutettu) | Silja Line (nyk. romutettu) | Wärtsilä, Helsinki |
| M/S Aurella | 1973–1977 | &&&&&&&&&&&07210.&&&&007 210 brt | 125,22 | 21,53 | 1 500 | 420 |  Suomi (nyk. Kanada) | Viking Line (nyk. romutettu) | Meyer Werft, Papenburg |
Molekyyligenetiikka

Kromosomi
DNA
RNA
Genomi
Perinnöllisyys
Mutaatio
Perinnöllinen muuntelu
Nukleotidi
Johdatus
Historia
Evoluutio (molekyylievoluutio)
Populaatiogenetiikka
Mendelin perinnöllisyyssäännöt
Kvantitatiivinen genetiikka
Molekyyligenetiikka
DNA:n sekvensointi
Geenitekniikka
Genomiikka
Perinnöllisyyslääketiede
n · k ·
Molekyyligenetiikka on biologian osa-alue, joka tutkii geenien rakennetta ja toimintaa molekyylitasolla sekä sitä, miten geenit siirtyvät sukupolvelta toiselle. Molekyyligeneettisessä tutkimuksessa sovelletaan genetiikan ja molekyylibiologian menetelmiä. Molekyylisystematiikka on molekyyligenetiikan osa-alue, joka tutkii eliöiden sukulaisuussuhteita niiden tieteellisen luokittelun parantamiseksi.[lähde? ]
Molekyyligeneettinen tutkimus on osoittanut, että monet sairaudet, sekä fyysiset että psyykkiset, johtuvat ainakin osittain geeneistä. Esimerkiksi alttius skitsofreniaan periytyy, samoin kuin taipumus sairastua tietyntyyppisiin sydän- ja verisuonitauteihin[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Molekyyligenetiikka Wikimedia Commonsissa
Suomen kliinisen kemian yhdistys ry:n (SKKY): Arto Orpana, FT dos. apulaisylikemisti, Molekyyligenetiikka (pdf) [vanhentunut linkki]
Stanford Encyclopedia of Philosophy: Molecular Genetics (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Perinnöllisyystiede
| --- | --- |
Peruskäsitteitä:   geeni  kromosomi  DNA  RNA  genomi  mitoosi  meioosi  genotyyppi  fenotyyppi  geneettinen koodi  mutaatio 
Osa-alueita:   ekologinen genetiikka  käyttäytymisgenetiikka  molekyyligenetiikka  populaatiogenetiikka 
Sovellutuksia:   DNA-profilointi  perinnöllisten sairauksien tutkimus  molekyylievoluution tutkimus  jalostus  geenitekniikka  geeniterapia
Länsi-Saimaa

Länsi-Saimaa oli vuosina 1965–1992 Mikkelissä ilmestynyt paikallislehti, jonka levikkialueena olivat Mikkelin maalaiskunta, Ristiina ja Anttola. Länsi-Saimaan päätoimittajina toimivat vuosina 1965–82 Kauko Laasonen ja 1982–92 Simo-Pekka Laitinen.
Naamankajärvi–Polvijärvet

| Naamankajärvi–Polvijärvet |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Suomussalmi 
Koordinaatit:  65°05′41″N, 28°16′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Naamankajoki 
Järvinumero:  61.761.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  173,5 m  
Rantaviiva:  47,39 km  
Pinta-ala:  8,51978 km²  
Tilavuus:  0,0248911 km³  
Keskisyvyys:  2,92 m  
Suurin syvyys:  14 m  
Saaria:  11 
 fiNaamankajärvi 
Naamankajärvi–Polvijärvet  on Kainuussa Suomussalmella sijaitseva järvi, jolla on kolme järvenosaa. Niitä kutsutaan Naamankajärveksi, Polvijärveksi ja Pieneksi Polvijärveksi.
Maantietoa

Järven kokonais pinta-ala on 850 hehtaaria eli 8,5 neliökilometriä. Se on 8,2 kilometriä pitkä ja 3,9 kilometriä leveä. Järvellä on kolme selkeästi erillistä järvenosaa, joilla on sama vedenpinnan korkeus. Pohjoisimpana sijaitsee Pieni Polvijärvi, jonka pituus on 1,8 kilometriä ja leveys 750 metriä. Sen eteläpuolella sijaitsee Polvijärvi, joita yhdistää Polvisalmi. Salmi on kilometrin pituinen ja noin 330 metriä leveä. Polvijärven järviallas asemoituu poikittain muihin järvenosiin nähden. Se on 3,0 kilometriä pitkä ja kilometrin leveä. Sitä yhdistää eteläiseen Naamankajärveen kilometrin pituinen salmi, jonka yläosaa kutsutaan Ylisalmeksi, keskiosaa Mäkärälammeksi ja alaosaa Säynäjänsalmeksi. Naamankajärvi muodostuu pitkästä järvenselästä, josta työntyy puolivälistä länteen 2,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä Suolilahti. Naamankajärven pohjoispäässä on Säynäjänlahti, joka on 900 metriä pitkä. Järven eteläpäässä sijaitsee sen luusua.
Järvessä on laskettu olevan 11 saarta. Saarista yksi on pinta-alaltaan yli hehtaarin suuruinen, yhdeksän muuta saarta ovat yli aarin ja yksi on alle aarin kokoinen. Pienessä Polvijärvessä sijaitsevat Putaansaari, Kenkisaari, Särkisaari ja pieni luoto. Polvijärvessä taas Kuikkasaari ja Kalmaluoto. Naamankajärven keskivaiheilla työntyy pohjoiseen kapea ja 400 metriä pitkä Teeriniemi, jonka edustalla sijaitsee Teerisaari. Muita saaria ovat Riitanen, Riitasenkari, Hoikkasaari, Naurissaari, Sarvisaari, Niskasaari ja suuri Isosaari. Isosaari on 550 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Muita Namankajärves saaria on nimettöminä vielä kaksi.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 25 miljoonaa kuutiometriä eli 0,025 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 14 metriä. Pienen Polvijärven suurin syvyys on 4,5 metriä, Polvijärven suurin syvyys on 8,9 metriä ja Naamankajärven 14 metriä. Syvin kohta sijaitsee Teeriniemen ja sen vastarannan puolivälissä.
Järven rantaviivan pituus on 47 kilometriä. Suurin osa rannoista ovat metsämaata, joka on soistunutta. Polvivaara, Kokkovaara, Säynäjänvaara, Koistilanvaara ja Kalliovaara pitävät rinteillään järven rannat kuivina. Ainoat järvialueen peltomaat sijaitsevat Suolilahdella, missä sijaitsee myös Suoliperän kulmakunta. Polvijärvellä on oma Polviniemen kulmakunta. Länsipuolella järven ohittaa myös seututie 800. Järven rannoille on rakennettu alle 50 vapaa-ajan asuntoa, ja siellä sijaitsee jonkin verran kiinteää haja-asutusta..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Iijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 61) Korpijoen valuma-alueen (61.7) Naamankajoen valuma-alueeseen (61.76), jonka Naamankajärven alueeseen (61.761) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 173,5 metriä mpy.
Valuma-alue saa pääosan vedestään Jokijärven alueen (61.762) ja Likajoen valuma-alueen (61.767) laskujoista. Kaihlanen (91 ha) ja Jokijärvi (33 ha) laskee Myllykosken ja Viirasen kautta Pieneen Polvijärveen. Likajoen valuma-alueella on aivan joensuun tuntumassa pieni laskuoja, jonka valuma-alueella Syvä-Rääkky (19 ha), Mylly-Rääkky (16 ha) ja Matala-Rääkky (15 ha). Naamankajärven alueella on kuusi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista vain neljä pientä lampea laskee suoraan tai välillisesti järveen.
Järven laskujoki on kilometrin mittainen Välijoki, joka laskee Portimonjärveen (66 ha). Järven laskujoki on Naamankajoki, joka on 4,5 kilometriä pitkä. Se yhtyy Näljänkäjokeen, jonka alajuoksu kuuluu Korpijoen keskiosan alueeseen (61.72).
M/S Hansa

M/S Hansa oli suomalainen puurakenteinen 300 tonnin moottorialus joka syttyi tuleen ja upposi Perämerellä 10 merimailia luoteeseen Nahkiaisten majakkalaivasta 30. syyskuuta 1947. Laivan miehistöön kuului kuusi miestä ja yksi nainen, heistä kolme miestä ja nainen katosivat laivan pelastusveneen mukana.
Hansa oli lähtenyt Paraisilta 24. syyskuuta 1947 250 tonnin sementtilastissa kohti Kemin satamaa. Laivan kotisatamaa oli Turku ja päällikkönä oli merikapteeni Kustaa Candolin. Kello 00:30 30. syyskuuta laivan konehuoneessa syttyi tulipalo jota ei saatu sammutettua. Laivan polttoainetankit olivat konehuoneen molemmilla puolilla ja konehuoneessa oli myös naftatynnyreitä, bensiiniä, petroolia ja koneöljyä. Konehuoneen teräsvuoraus hidasti kuitenkin palon leviämistä. Laivan miehistö laski vesille pelastusveneen johon meni kolme miestä ja nainen. Tuuli painoi pelastysveneen irti laivan kyljestä jolloin kapteeni ja kaksi miestä jäivät palavaan laivaan. He pääsivät kuitenkaan poistumaan laivasta jollalla. Majakkalaiva Nahkiaisesta oli havaittu palo ja sieltä lähetetty vene pelasti kapteenin miehineen.
Päivällä palava Hansa ajelehti kohti majakkalaivaa ja sen kansirakenteet olivat tässä vaiheessa palaneet pahoin mutta laiva pysyi silti vielä pinnalla. Laivalla tapahtui pieni räjähdys ja se upposi kolme meripeninkulmaa majakkalaivasta luoteen ja pohjoisen väliseen suuntaan. Hansan pelastusvenettä ja siinä olleita ei löydetty etsinnöistä huolimatta. Huonokuntoinen pelastusvene tavattiin tyhjänä 5. lokakuuta 500 metriä Pyhäjokisuulta pohjoiseen.
Hansa oli rakennettu vuonna 1917 Tukholmassa. Laivan pituus oli 32,18 metriä ja leveys 6,90 metriä.
Makaronesianavokado

| Makaronesianavokado |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Laurales
Heimo::  Laakerikasvit Lauraceae
Suku::  Avokadot Persea
Laji::  indica
Kaksiosainen nimi
 Persea indica  (L.) Spreng. 
Katso myös
   Makaronesianavokado Wikispeciesissä   Makaronesianavokado Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Makaronesianavokado eli madeiranavokado (Persea indica) on puu, joka kasvaa Makaronesiassa 400–1 300 metrin korkeudessa olevissa laaksoissa laurisilva-metsissä. Se on Kanariansaarilla ja Madeiralla kotoperäinen. Se voi kasvaa 25 metriä korkeaksi. Latva on pyöreä.
Se on aiemmin ollut tärkeä vientiartikkeli nimellä madeiranmahonki.
Naamapöllöset

| Naamapöllöset |
| --- | --- |
 Valkonaamapöllönen (Ptilopsis leucotis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Naamapöllöset Ptilopsis  Kaup, 1851
Katso myös
   Naamapöllöset Wikispeciesissä   Naamapöllöset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Naamapöllöset (Ptilopsis) on pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku.
Naamapöllösiin (Ptilopsis) kuuluvia lajeja

Kirjonaamapöllönen (Ptilopsis granti)
Valkonaamapöllönen (Ptilopsis leucotis)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
Luettelo haavipallon olympiamitalisteista

Haavipallo on ollut olympialaisten kisaohjelmassa virallisena lajina kaksi kertaa, vuosina 1904 ja 1908. Molempina kertoina olympiakultaa voitti kanadalainen joukkue.
Mitalistit

|  Mitalitaulukko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 1904 Saint Louis tulokset |   KanadaÉlie Blanchard William Brennaugh George Bretz William Burns George Cattanach George Cloutier Sandy Cowan Jack Flett Benjamin Jamieson Stuart Laidlaw Hilliard Lyle Lawrence Pentland |   YhdysvallatJ. W. Dowling W. R. Gibson Patrick Grogan Tom Hunter W. A. Murphy William Partridge George Passmore William T. Passmore W. J. Ross Jack Sullivan Albert Venn A. M. Woods |   KanadaBlack Hawk Black Eagle Almighty Voice Flat Iron Spotted Tail Half Moon Lightfoot Snake Eater Red Jacket Night Hawk Man Afraid Soap Rain in Face  |  |
| 1908 Lontoo tulokset |   KanadaFrank Dixon George Campbell Angus Dillon Richard Louis Duckett George Rennie Clarence McKerrow Alexander Turnbull Henry Hoobin Ernest Hamilton John Broderick Tommy Gorman Patrick Brennan |   Iso-BritanniaGustav Alexander J. Alexander L. Blockey George Buckland Eric Dutton V. G. Gilbey  S. N. Hayes F. S. Johnson Wilfrid Johnson Edward Jones Reginald Martin Gerald Mason  G. J. Mason Johnson Parker-Smith Hubert Ramsey Charles Scott H. Shorrocks Norman Whitley |  vain kaksi joukkuetta osallistui  |  |
  Lähde: Lacrosse Sports Reference. Arkistoitu 26.12.2008. Viitattu 11.2.2017. (englanniksi)
Mikko Goes to Heaven

MGtH esiintymässä Ristirockissa 2008
MGtH eli Mikko Goes to Heaven on suomalainen gospel-yhtye, joka on perustettu vuonna 1997. Yhtye on tehnyt kiertueita myös Japanissa, Brasiliassa, Italiassa, Venäjällä, Ruotsissa ja Etu-Aasiassa. Yhdestätoista julkaistusta albumista seitsemän on suomeksi, kolme on japaninkielisiä ja yksi portugalinkielinen.
Perinteisten bändisoittimien lisäksi mukana soi sello, joka on olennainen osa yhtyeen äänimaisemaa. Rock-, pop- ja etnovaikutteet, ajoittaiset metalliset riffit, sekä melodisuus ovat tunnusomaista musiikille. Yhtyeen mukaan sen kappaleiden tekstit puhuvat ihmisen ja Jumalan kohtaamisesta.
Kokoonpano

Mikko Nikula (s. 1977) – laulu, akustinen kitara
Markus Niemispelto – rummut ja lyömäsoittimet
Juri Veikkola – basso (noin vuoteen 2009 saakka)
Tapani Vaahervaara – basso
Terhi Fullwood  – tanssi (vuodesta 1997 noin vuoteen 2005 saakka)
Tuire Colliander – tanssi (noin vuoteen 2011 saakka)
Hanna Launonen – tanssi
Juhana Ritakorpi – sello
Sami S. Asp – kitara, taustalaulu (noin vuoteen 2016 saakka bändikokoonpanossa, MGtH-duossa soittaa yhä)
MGtH-duo

Mikko Nikula ja Sami S. Asp muodostavat lauluun ja ilmeikkääseen kitaransoittoon perustuvan gospelduon. Duo esittää pääasiassa omia laulujaan, joista suurin osa kuuluu myös MGtH-bändin ohjelmistoon. Tyyliltään sen laulut ovat folksävyistä gospelpoppia. Duon suomenkielinen pitkäsoitto Mestariteoksia – MGtH-duon kootut 1997-2012 ilmestyi marraskuussa 2012.
Albumit

Mikko Goes to Heaven (1999)
Kala (2002)
Master Piece (2002, japaninkielinen)
Entre na casa (2003, osittain portugalinkielinen)
Kuu (2004)
Auringon maat (2005)
Lopun ja alun aikoja (2009)
Mestariteoksia – MGtH-duon kootut 1997-2012 (2012)
Kiseki (2013, japaninkielinen)
Tuon taivaallista (2014, single)
Arvokas (2015)
Kimi ga taisetsu dakara (2017, japaninkielinen)
DVD:t

Raamatun punainen lanka – Musiikillinen matka Raamatun alusta loppuun (tekijöinä Mikko Goes to Heaven ja Leif Nummela)
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
MGtH Myspacessa (englanniksi)
Mikko Goes to Heaven Last.fm:ssä (englanniksi)
Macaon peruslaki

Macaon Kiinan kansantasavallan erityishallintoalueen peruslaki (kiin.: 中華人民共和國澳門特別行政區基本法; Jyutping: Zung1 waa4 jan4 man4 gung6 wo4 gwok3 Ou3 Mun4 dak6 bit6 hang4 zing3 keoi1 gei1 bun2 faat3, port. Lei Básica da Região Administrativa Especial de Macau da República Popular da China) on Macaon vastine perustuslaille. Peruslaki määrittelee mm. kaupungissa käytettävän yksi maa, kaksi järjestelmää -mallin.
Peruslaki otettiin käyttöön Macaon siirron yhteydessä vuonna 1999. Kiinan ja Portugalin välisen sopimuksen mukaan laki on voimassa 50 vuotta siirron jälkeen. Peruslaki takaa Macaon asukkaille mm. ilmaisun-, elinkeinon- ja kokoontumisenvapauden. Lisäksi peruslaki turvaa kaupungille demokraattisen järjestelmän ja vapauden valita hallinnon edustajat.
Vuonna 2021 Portugalin hallitus ilmaisi huolensa peruslain toteutumista koskien, kun Macaon hallintojohtaja, Ho Iat-seng, halusi määritellä "median" olevan patrioottinen ja rakastavan erityishallintoaluetta. Portugali ilmaisi toivovansa Macaon hallinnon seuraavan peruslakia täysimääräisesti.
Aiheesta muualla

Peruslaki (englanniksi)
Lustrafjorden

| Lustrafjorden |
| --- | --- |
 Lustrafjorden nähtynä Gaupnen läheltä.
Sijainti:  Sogn ja Fjordane,  Norja
Päävuono:  Sognevuono
Merialue:  Atlantin valtameri
Lustrafjorden on Sognevuonoon kuuluva sivuvuono Sognin ja Fjordanen läänissä Länsi-Norjassa. Vuono sijoittuu kokonaan Lusterin kunnan alueelle.
Vuonon varrella sijaitsevia kyliä ovat mm. Solvorn, Nes, Luster, Skjolden sekä Gaupnefjorden-lahden päässä sijaitseva Gaupne.
Makaronivelli

Makaronivelli on suomalainen perinneruoka. Perinteisesti ruokalajin ainesosat ovat sarvimakaroni, maito, vehnäjauhot, sokeri, suola ja tarvittaessa voi. Ruokalajista kuitenkin on liikkeellä myös eri variaatioita, joissa esimerkiksi sarvimakaronin sijasta käytetään vermisellia.
Historia

Ennen kuin makaronilaatikko yleistyi Suomessa 1900-luvulla suosikkiruoaksi kehitettiin makaronivelli, jolloin se oli käytännössä lämpimässä maidossa keitettyä makaronia, suolaa tai mahdollisesti voita. Makaronivellistä julkaistiin reseptejä jo 1930-luvulla julkaistuihin keittokirjoihin, mutta koska siihen aikaan teollisesti tuotettuja makaroneja ei ollut Suomessa tavattomasti saatavilla, se yleisesti vasta 1950-luvulla koko kansan tietoisuuteen. Makaronivelli oli myös tunnettu kouluruoka 1940–1960-luvuilla, joka tosin jakoi mielipiteitä oppilaiden kesken.
Mainzin vaaliruhtinaskunta

Mainzin vaaliruhtinaskunta noin vuonna 1648.
Mainzin vaaliruhtinaskunta (saks. Kurfürstentum Mainz, lat. Electoratus Moguntinus) oli yksi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan maineikkaimmista ja vaikutusvaltaisimmista valtioista perustamispäivästään Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan purkamiseen asti. Sen pääkaupunkina toimi Mainz. Mainzin vaaliruhtinaskunta oli olemassa vuodesta 780 vuoteen 1803.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mainzin vaaliruhtinaskunta Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Electorate of Mainz
Käännös suomeksi
Märkäjärvenmaa

Märkäjärvenmaa on Sastamalan Suodenniemellä Märkäjärven itäpuolella sijainnut vanha eräpalsta. Sen pinta-ala on lähes 16 neliökilometriä.