stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Afrosuomalaiset
Historia

Tiettävästi ensimmäinen Suomen kansalaisuuden saanut afrosuomalainen oli Ambomaalta lähetyssaarnaajien 1880-luvulla mukanaan tuoma Rosa Emilia Clay. Hän työskenteli sittemmin kansakoulun opettajana. 1900-luvun puolella afrosuomalainen Rudolf Prüss oli mukana Suojeluskuntien toiminnassa ja johti talvisodassa hiihtopartiota.
Suomalaisten suhtautumista varhaisiin afrosuomalaisiin on kuvailtu lapsekkaaksi uteliaisuudeksi ja ihmetykseksi. Suomalaiset miehet painostivat kuitenkin naisia käyttäytymään siveellisesti ”eksoottisten” tummaihoisten seurassa. Rasismi alkoi kasvaa voimakkaasti somalipakolaisten alkaessa saapua Suomeen 1990-luvun alussa. Suomalaiset skinheadit tekivät hyökkäyksiä afrikkalaisia vastaan, ja etenkin Joensuu nousi tunnetuksi rasismin keskukseksi. Nastolassa poliisin täytyi suojella paikallista vastaanottokeskusta paikallisten väkivallalta suomalaisten syyllistyttyä ammuskeluihin, joukkopahoinpitelyihin ja rasistisen musiikin soittamiseen radiossa. Euroopan unionin perusoikeusviraston vuonna 2018 julkaistua tutkimusta varten haastatelluista afrosuomalaisista 63 prosenttia oli kokenut Suomessa rasistista häirintää, joka oli ilmennyt esimerkiksi loukkaavina eleinä kuten tuijotuksena, kommentteina tai uhkauksina. Lukema oli vertailussa olleista Euroopan unionin valtioista suurin keskiarvon ollessa 30 %. Myös 14 prosenttia afrosuomalaisista kertoi joutuneensa Suomessa ihonvärinsä takia väkivallan uhriksi, seuraavana Irlanti (13 %).
Vuoden 2009 arvion mukaan Suomessa asuu arviolta 20 000 afrosuomalaista. Afrosuomalaiset muodostavatkin suuremman vähemmistön kuin esimerkiksi saamelaiset tai romanit. Afrosuomalaisten oma identiteetti vaihtelee: jotkut pitävät itseään suomalaisina, kun taas osalla on kokonaan erillinen identiteetti.
An

An tarkoittaa seuraavia:
AN, Alankomaiden Antillien entinen ISO 3166-1-koodi vuoteen 2010; koodin korvasivat BQ (Bonaire, Sint Eustatius ja Saba), CW (Curaçao) ja SX (Sint Maarten)
An, sumerilaisen mytologian taivaanjumala
Ansett Australia, IATA-koodi AN, lentoyhtiö
Antonov, AN tai An, ukrainalainen lentokonetyyppi
aragonia, ISO 639-1 -koodi an, kieli
attonewton, tunnus aN, voiman yksikkö.
Henkilöitä

An Feng, Liu Yifei, nyk. Liu Ximeizi (s. 1987), kiinalais-yhdysvaltalainen näyttelijä, malli ja laulaja
An Jung-geun (1879–1910), korealainen itsenäisyysaktivisti ja kansallissankari
An Kum-ae (s. 1980), pohjoiskorealainen judoka
An Pierlé (s. 1974), belgialainen laulaja ja lauluntekijä
An San (s. 2001), eteläkorealainen jousiampuja ja olympiavoittaja
An Sang-Mi (s. 1979), eteläkorealainen kaukalopikaluistelija ja olympiavoittaja
An Se-young (s. 2002), eteläkorealainen sulkapalloilija
An Tran (s. 1952), vietnamilais-yhdysvaltalainen pokeriammattilainen
An Wang (1920–1990), amerikankiinalainen tietotekniikka-asiantuntija, ferriittirengasmuistin keksijä, liikemies ja miljardööri.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”An”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Arvo Manner

Arvo Manner vuonna 1932 toimiessaan apulaissisäministerinä.
Arvo Verner Aleksander Manner (17. elokuuta 1887 Lappi Tl – 11. huhtikuuta 1962) oli suomalainen maaherra ja ministeri.
Manner suoritti ylioppilastutkinnon 1906, oikeustutkinnon 1912 ja sai varatuomarin arvon 1915.
Manner toimi Viipurin oikeuspormestarina 1923-1925, Viipurin läänin maaherrana  1925–1945 ja Kymen läänin maaherrana 1945–1955. Manner oli apulaissisäasiainministerinä Sunilan II hallituksessa 1932. Hän oli hallituksessa 14. maaliskuuta 1932 – 20. lokakuuta 1932 ammattiministerinä.
Kristillishenkisen oikeistopoliitikon Arvo Mannerin veli oli vasemmistojohtaja Kullervo Manner.
Mantsurian kandidaatti (vuoden 2004 elokuva)

| Mantsurian kandidaatti> The Manchurian Candidate |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jonathan Demme
Käsikirjoittaja:  Daniel Pyne Dean Georgaris
Perustuu:  Richard Condonin romaaniin Mantšurian sankari
Tuottaja:  Jonathan Demme Ilona Herzberg Scott Rudin Tina Sinatra
Säveltäjä:  Rachel Portman
Kuvaaja:  Tak Fujimoto
Leikkaaja:  Carol Littleton
Pukusuunnittelija:  Albert Wolsky
Pääosat:  Denzel Washington Meryl Streep Liev Schreiber Jon Voight Vera Farmiga
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Scott Rudin Productions
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix
Ensi-ilta:  2004
Kesto:  133 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mantsurian kandidaatti (The Manchurian Candidate) on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Jonathan Demmen ohjaama elokuva. Se perustuu John Frankenheimerin vuonna 1962 ohjaamaan elokuvaan Mantshurian kandidaatti, joka perustuu Richard Condonin romaaniin Mantšurian sankari.
Osvald

| Osvald |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  11. tammikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Oswald, Asvald
Nimen alkuperä:  englantilainen, jumaluus + voima/hallitsija
Infobox OKNimi-testi OK: 
Osvald tai Oswald on alun perin englantilainen miehen etunimi. Nimen alkumuoto on ollut Osveald, jonka alkuosa merkitsee jumaluutta, loppuosa voimaa tai hallitsijaa. Nimen vanha skandinaavinen vastine on ollut Asvald, jonka alkuosa merkitsee erityisesti skandinaavisia jumaluuksia, aasoja. Nimen yleistymiseen on vaikuttanut kaksi englantilaista pyhimystä, Northumbrian kuningas Oswald ja Yorkin arkkipiispa Oswald Worcesterläinen. Oswald esiintyy myös sukunimenä.
Suomessa nimi Osvald on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 2 765 ja Oswald 152 henkilölle. Osvaldin nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 11. tammikuuta.
Tunnettuja Osvaldeja ja Oswaldeja

Oswald (n. 604–642), Northumbrian kuningas 634–642
Oswald Achenbach (1827–1905), saksalainen taidemaalari
Oswald de Andrade (1890–1954), brasilialainen kirjailija, teatterikriitikko ja toimittaja
Oswald Avery (1877–1955), yhdysvaltalainen lääketieteen tutkija
Oswald Heribert Beckman (1851–1924), amerikansuomalainen lääkäri
Oswald Boelcke (1891–1916), saksalainen hävittäjälentäjä
Oswald Burghardt, Juri Klen (1891–1947), ukrainalainen kirjailija, runoilija, kirjallisuudentutkija ja kääntäjä
Osvald Rafael Bäckman (1911–2007), suomalainen eversti
Osvald Fager (1900–1963), suomalainen päätoimittaja
Oswald Thomas Colman Gomis (1932–2023), srilankalainen katolinen arkkipiispa
Oswald Gracias (s. 1944), intialainen katolinen arkkipiispa ja kardinaali
Osvald Harjo (1910–1993), norjansuomalainen vastarintamies ja Neuvostoliiton sotavanki
Osvald Hedenström (1913–1998), suomalainen lehtikuvaaja
Oswald Heer (1809–1883), sveitsiläinen paleontologi, kasvitieteen ja entomologian professori
Oswald Holmberg (1882–1969), ruotsalainen telinevoimistelija ja köydenvetäjä
Oswald Kabasta (1896–1946), itävaltalainen kapellimestari
Oswald Karch (1917–2009), saksalainen Formula 1 -kuljettaja
Osvald Käpp (1905–1995), virolainen painija
Oswald Lutz (1876–1944), saksalainen panssarijoukkojen kenraali
Osvald Mildh (1930–2015), suomalainen pika-, aita- ja viestijuoksija
Osvald Moberg (1888–1933), ruotsalainen voimistelija
Oswald Morris (1915–2014), brittiläinen elokuvaaja
Oswald Mosley (1896–1980), brittiläinen poliitikko, Brittiläisen fasistiunionin perustaja
Oswald Mbuyiseni Mtshali (s. 1940), eteläafrikkalainen runoilija
Oswald Pohl (1892–1951), saksalainen SS-kenraali
Oswald Probst (1935–2015), itävaltalainen jousiampuja
Osvald Rahkonen (1921–1997), suomalainen kirjailija
Oswald Renkonen (1872–1951), suomalainen lääketieteen professori ja arkkiatri
Osvald ”Ossi” Runne (1927–2020), suomalainen musiikkineuvos, trumpetisti, kapellimestari, orkesterinjohtaja, säveltäjä, sovittaja ja levytuottaja
Oswald Schmiedeberg (1838–1921), baltiansaksalainen farmakologi
Osvald Sirén (1879–1966), suomalainen taidehistorioitsija, intendentti ja kirjailija
Osvald Sivén (1868–1918), suomalainen ylilääkäri ja aktivistijohtaja
Oswald Spengler (1880–1936), saksalainen historioitsija ja kulttuurifilosofi
Oswald Stenroth (1869–1952), suomalainen kirkkoherra, kirjailija ja suomentaja
Oswald Tippo (1911–1999), yhdysvaltalainen kasvitieteilijä ja professori
Oswald Mathias Ungers (1926–2007), saksalainen arkkitehti
Osvald Wasastjerna (1864–1935), suomalainen RKP:n kansanedustaja
Oswald von Wolkenstein (1376–1445), itävaltalainen säveltäjä, runoilija ja diplomaatti
Oswald Worcesterläinen (k. 992), Yorkin arkkipiispa 971–992, pyhimys
Oswald Zappelli (1913–1968), sveitsiläinen miekkailija
Tunnettuja Osvaldeja ja Oswaldeja > Muita

Osvald Pettersen, vastarintamies Asbjørn Sunden (1909–1985) salanimi
Kuvitteellisia Osvaldeja ja Oswaldeja

Oswald, samannimisen verkkosarjakuvan päähenkilö
Oswald Cobblepot, Pingviini, rikollinen Batman-sarjakuvissa
Oswald the Lucky Rabbit, Osku Kani, sarjakuvahahmo
The Passion of the Christ

| Kristuksen kärsimyskertomus> The Passion of the Christ |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Mel Gibson
Käsikirjoittaja:   Benedict Fitzgerald  Mel Gibson 
Tuottaja:   Bruce Davey  Mel Gibson  Stephen McEveety 
Säveltäjä:  John Debney
Kuvaaja:  Caleb Deschanel
Leikkaaja:   Steve Mirkovich  John Wright 
Tuotantosuunnittelija:  Francesco Frigeri
Pukusuunnittelija:  Maurizio Millenotti
Pääosat:   James Caviezel  Maia Morgenstern  Monica Bellucci 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Icon Productions Newmarket Films
Levittäjä:  Newmarket Films Netflix
Ensi-ilta:  2004
Kesto:  127 min
Alkuperäiskieli:  aramea latina heprea assyrian neo-aramaic
Budjetti:  30 000 000 $
Tuotto:  611 899 420 $
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
The Passion of the Christ (suom. televisioesityksessä Kristuksen kärsimyskertomus) on Mel Gibsonin ohjaama elokuva Jeesuksen kahdestatoista viimeisestä tunnista. Näitä tunteja nimitetään kristillisessä perinteessä passioksi.
Elokuva ei ala alkuteksteillä, jossa esitellään perinteisesti tekijät vaan tekstillä: "Hän on haavoitettu meidän rikkomustemme tähden, runneltu meidän pahain tekojemme tähden; Hänen haavainsa kautta me olemme parannetut. Jesaja 53; 700 eaa." Filmi kuvaa Jeesuksen matkaa Golgatalle. Raa'an elokuvan tarkoituksena on saada katsoja ymmärtämään, ettei kristinuskon perustana oleva Jeesuksen uhraus ollut mikään helppo tehtävä. Elokuva on toiseksi menestynein alle 18-vuotiailta kielletty elokuva ensimmäisen viikonlopun tuotoissa mitattuna.lähde?
Kiista ikärajasta Suomessa

Elokuvan levittäjä Scanbox Entertainment Finland haki elokuvalle K-15-ikärajaa, mutta Valtion elokuvatarkastamo päätti asettaa ikärajaksi K-18. Scanbox jätti saman tien Valtion elokuvalautakunnalle valituksen. Valtion elokuvatarkastamon johtajan Matti Paloheimon mukaan korkean ikärajan perusteena oli elokuvan väkivalta, jota pidettiin liioiteltuna, pitkitettynä ja sadistisena. Esimerkiksi Tanskassa, Norjassa ja Ruotsissa elokuva on kielletty alle 15-vuotiailta. Scanboxin markkinointikoordinaattori Sari Leinala puolustelee elokuvan kerrontaa myös sillä, että tarina on kaikille tuttu. "Kukaan ei tule yllättymään, mitä siinä tapahtuu. Tässä on erittäin tarkasti yritetty rekonstruoida tapahtumia. Elokuva olisi tärkeä opetuksellisesti. Lukioikäistenkin pitäisi päästä katsomaan se", Leinala vetosi. Elokuvatarkastamo muistutti 2008 seurakuntia siitä, että Passion of the Christin ikäraja on 18 vuotta. Eräillä rippileireillä oli esitetty elokuvaa tätä nuoremmille.
Tromelin

Tromelin
| --- | --- |
Sijainti:  Intian valtameren erillissaaret  Ranska
Korkein kohta:  7  m 
Pinta-ala:  1 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  Ei pysyvää asutustaselvennä
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Tromelin (ransk. Île Tromelin) on pieni, trooppinen saari, joka sijaitsee Madagaskarin itäpuolella Intian valtameressä. Se on hiekkainen, pinnanmuodoiltaan alava (korkein kohta 7 m) ja todennäköisesti tuliperäinen. Ranskalaiset tutkimusmatkailijat löysivät saaren vuonna 1776, ja se liitettiin Réunioniin vuonna 1814.
Tromelinia hallinnoidaan Réunionilta käsin, ja siellä sijaitsee pieni lentokenttä ja sääasema. Se on myös tärkeä merikilpikonnien suojelualue.
Mauritius on vaatinut saarta itselleen.
Ilmakuva saaresta.
Ilmakuva saaresta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tromelin Wikimedia Commonsissa
Tulitikkuja lainaamassa (vuoden 1980 elokuva)

| Tulitikkuja lainaamassa |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Leonid Gaidai, Risto Orko
Käsikirjoittaja:  Tapio Vilpponen
Säveltäjä:  Aleksandr Zatsepin
Lavastaja:  Roy
Pääosat:  Ritva Valkama   Kauko Helovirta   Leo Lastumäki   Rita Polster
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi, Neuvostoliitto
Tuotantoyhtiö:  Suomi-Filmi Oy, Mosfilm
Ensi-ilta:  1980
Kesto:  100 minuuttia
Alkuperäiskieli:  venäjä suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tulitikkuja lainaamassa on Maiju Lassilan samannimiseen romaaniin perustuva suomalainen elokuva vuodelta 1980. Se syntyi suomalais-neuvostoliittolaisena yhteistyönä, ja jäi suomalaisen ohjaajansa Risto Orkon viimeiseksi ohjaustyöksi
ja Suomi-Filmi -yhtiön viimeiseksi näytelmäelokuvaksi.
Elokuvasta on tehty kaksi versiota: suomeksi ja venäjäksi.
Venäjän valtiollisessa elokuvayhtiössä Mosfilmissa tuotettiin vuonna 2023 elokuvasta restauroitu korkearesoluutioinen versio, joka on saatavilla elokuvastudion virallisella Youtube-kanavalla.
Aiheesta muualla

Tulitikkuja lainaamassa Elonet., katsottavissa kokonaan.
За спичками  Entisöity venäjänkielinen versio katsottavissa kokonaan YouTubessa Mosfilmin kanavalla.
Paratiisisaari

Villu Jaanisoon Paratiisisaari, 2018, Sääksjärvi
Paratiisisaari on Villu Jaanisoon tekemä suuri teos liikenneympyrässä Lempäälän Sääksjärvellä. Teos on tehty vuonna 2018 käytetyistä autonrenkaista. Se kuvaa palmuja saarella.
Kiilto Oy on maksanut teoksen. Teoksen perustuksista on vastannut Lempäälän kunta.
Teoksen rakenne

Teoksessa Paratiisisaari on teräsrunko. Muuten teos on tehty kierrätetyistä mustista autonrenkaista. Jalustana on "saari", kivetty kumpare. Jaanisoo on aiemminkin tehnyt teoksia autonrenkaista. Näitä ovat esimerkiksi Kaikki on mahdollista (2009, Helsinki) ja Kumiankka (2009, Tampere). Jaanisoo on sanonut tästä tekniikasta: "Olen päättänyt monta kertaa, että en enää käytä vanhoja autonrenkaita, mutta eri syistä olen palannut niihin."
Näkemyksiä ympäristöteemaisesta teoksesta

Teos on Jaanisoon mukaan hyvin konkreettinen. Hänen mielessään on ollut idea palmuista jo vuosia. Teoksessa on nähtävissä Kiillon ja Jaanisoon mukaan luonnonsuojelullisia teemoja. Se herättää ajatuksia ympäristöstä huolehtimisesta ja kierrätyksestä. Teoksen voi nähdä ilmastonmuutoksen takia uppoamassa olevana pienenä saarena. Teos on tehty yhteistyössä Lempäälän kunnan kanssa, ja kunnanjohtaja Heidi Rämö kommentoi teosta: "Teoksesta on varmasti iloa kuntalaisille ja lukuisille ohikulkijoille”.
Yleisössä teos on herättänyt paljon tunteita, mielipiteitä ja keskustelua jo syyskuun lopussa ennen valmistumistaankin. Toimittaja Erkki Koiviston mukaan teos on juuri tässä mielessä onnistunut.
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2024

Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2024 järjestettiin Belgradissa, Serbiassa 10.–23. kesäkuuta 2024. Kilpailuohjelmaan kuuluivat taitouinti 10.–14. kesäkuuta, avovesiuinti 12.–15. kesäkuuta sekä ratauinti ja uimahypyt 17.–23. kesäkuuta. Kisojen menestynein maa oli 12 kultamitalia voittanut Unkari. Espanja voitti seitsemän kultamitalia ja Kreikka kuusi. Kaikkiaan kultamitaleja voitti 24 maata ja mitaleille ylsi 28 maata. Vuonna 2024 kilpailtiin myös pitkän radan maailmanmestaruuskilpailuissa ja olympiakisoissa, joten kaikki parhaat uimarit eivät osallistuneet Euroopan-mestaruuskilpailuihin. Muun muassa Alankomaat ja Italia jäivät kokonaan pois.
Kahden henkilökohtaisen kultamitalin voittajia olivat miesten ratauinnissa romanialainen vapaauimari David Popovici, kreikkalainen selkäuimari Apostolos Christou ja unkarilainen perhosuimari Kristóf Milák, naisten ratauinnissa tšekkiläinen vapaauimari Barbora Seemanová, unkarilainen vapaauimari Ajna Késely ja israelilainen sekauimari Anastasia Gorbenko, avovesiuinnissa saksalainen Leonie Beck sekä taitouinnissa itävaltalainen Vasiliki Alexandri.
Kristiina Sasínek Mäki

| Kristiina Mäki |
| --- | --- |
 Kristiina Mäki Jyväskylän Kalevan kisoissa vuonna 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. syyskuuta 1991 (ikä 33)  Lapua, Suomi
Kansalaisuus:   suomalainen  tšekkiläinen
Yleisurheilija
Pituus:  170  cm
Paino:  50 kg
Laji:  kestävyysjuoksu maastojuoksu
Seura:  Lahden Ahkera
Ennätykset:  1 500 m: 4.01,23 (2021) NR 5 000 m: 15.31,15 NR (2016) 10 000 m: 35.19,37 (2013)
| Mitalit> Maa:   Tšekki.Naisten yleisurheilu.Maastojuoksun EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tšekki.Naisten yleisurheilu.Maastojuoksun EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tšekki.Naisten yleisurheilu.Maastojuoksun EM-kilpailut  | Maa:   Tšekki> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Šamorín 2017 | sekaviesti |  |
Kristiina Hannele Mäki (s. 22. syyskuuta 1991 Lapua) on tšekkiläis-suomalainen juoksija. Mäellä on sekä Tšekin että Suomen kansalaisuus, mutta arvokisoissa hän edustaa Tšekkiä. Suomessa Mäki edustaa Lahden Ahkeraa. Vuoteen 2010 asti hän edusti Lapuan Virkiää.
Tausta

Seinäjoella syntynyt, mutta syntymäpaikakseen Lapualle merkitty Mäki on kahden kilpajuoksijan, lapualaisen Risto Mäen ja tšekkiläislähtöisen Jana Mäen tytär. Perhe vietti Kristiinan kolme ensimmäistä elinvuotta Lapualla ja muutti sitten Tšekkiin.
Mäki alkoi harrastaa lapsena yleisurheilua ja keskittyi parin vuoden kuluttua kestävyyslajeihin. Vuonna 2008 hän kärsi huonoista veriarvoista eikä saanut juoksussa toivottuja tuloksia. Tilanteen korjaannuttua Mäki voitti seuraavana vuonna nuorten 1 500 metrin Tšekin mestaruuden. Helmikuussa 2014 Mäki kertoi edustavansa maajoukkuetasolla Tšekkiä, jonka yleisurheilujärjestelmän kasvatti hän on.
Mäki on asunut vuodesta 2011 Prahassa, missä hän harjoittelee ja opiskelee arkkitehtuuria.
Urheilu-ura

Helmikuussa 2014 Mäki juoksi hallissa 3 000 metrillä 2000-luvun nopeimman suomalaisajan 9.02,14. Sisäratojen SM-kilpailuissa 2014 hän voitti kultaa 1 500 ja 3 000 metrillä.
Kesäkuussa 2014 Mäki rikkoi Marjo Venäläisen 14 vuotta vanhan 2 000 metrin Suomen ennätyksen ja juoksi matkan ensimmäisenä suomalaisnaisena alle kuuden minuutin aikaan 5.42,71. Samassa kuussa hän rikkoi 5 000 metrillä Zürichin EM-kilpailujen tulosrajan ja 2000-luvun parhaan suomalaisajan ja juoksi matkalla historian neljänneksi nopeimmaksi suomalaisnaiseksi ajalla 15.35,82. Elokuussa Kuopion Kalevan kisoissa 2014 Mäki sai hopeaa 1 500 metrin juoksussa. Porin Kalevan kisoissa 2015 Mäki voitti kultaa 1 500 ja 5 000 metrillä ja myös Oulun Kalevan kisoissa 2016 hän voitti samoilla matkoilla. Seinäjoen Kalevan kisoissa 2017 Mäki voitti Suomen mestaruuden 5 000 metrin juoksussa ja hopeaa 1 500 metrin juoksussa. Jyväskylän Kalevan kisoissa 2018 Mäki voitti kultaa 5 000 metrin ja hopeaa 1 500 metrin juoksussa. Lappeenrannan Kalevan kisoissa 2019 hän sai hopeaa 1 500 metrillä. Tampereella 2021 hän voitti Suomen-mestaruuden 5 000 metrillä. Espoossa 2023 ja Vaasassa 2024 Mäki saavutti hopeaa 1 500 metrin juoksussa. Maastojuoksun SM-kilpailuissa hän on saanut kultaa 2019 ja 2023 sekä hopeaa 2014, 2015, 2017, 2018, 2021 ja 2022.
Mäki on juossut Tšekin ennätyksen 1 500 metrillä (4.01,23), 2 000 metrillä (5.36,06), 3 000 metrillä (8.51,69) ja 5 000 metrillä (15.31,15). Tšekin mestaruuskilpailuissa Mäki on voittanut kultaa 800 metrillä 2019, 1 500 metrillä vuosina 2014, 2015, 2017, 2019, 2023 ja 2024 sekä 5 000 metrillä vuosina 2013, 2015 ja 2018. Sisäradoilla hän on voittanut 800 metriä vuonna 2022, 1 500 metrillä vuosina 2013, 2014 ja 2015 sekä 3 000 metrillä vuosina 2013, 2019 ja 2022.
Mäki sijoittui Zürichin 2014 EM-kilpailuissa 5 000 metrillä 13:nneksi. Vuonna 2015 Mäki voitti 5000 metrillä kultaa Gwangjun universiadeissa. Prahan sisäratojen EM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui 3 000 metrillä kymmenenneksi. Portlandin MM-hallikilpailuissa 2016 hän karsiutui 1 500 metrin alkuerissä. Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 hän oli 5 000 metrillä yhdeksäs. Taipein universiadeissa 2017 hän sai 1 500 metrillä pronssia. Saman vuoden maastojuoksun EM-kilpailuissa hän saavutti sekaviestissä hopeaa. Hän karsiutui 1 500 metrin alkuerissä Berliinin EM-kilpailuissa 2018 ja Glasgow'n EM-hallikilpailuissa 2019. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän karsiutui 1 500 metrin välierissä. Vuonna 2021 järjestetyissä Tokion olympialaisissa hän juoksi 1 500 metrin välierissä Tšekin ennätyksen 4.01,23. Loppukilpailussa hän sijoittui 13:nneksi. Seuraavana vuonna hän karsiutui Eugenen MM-kilpailuissa 1 500 metrin välierissä ja sijoittui samalla matkalla kuudenneksi Münchenin EM-kilpailuissa. Hän keskeytti 1 500 metrin loppukilpailun Istanbulin EM-hallikilpailuissa 2023 sekä karsiutui saman matkan alkuerissä Budapestin MM-kilpailuissa 2023 ja Rooman EM-kilpailuissa 2024. Pariisin olympialaisissa 2024 hän karsiutui 1 500 metrin keräilyerissä.
Yksityiselämä

Mäki avioitui syksyllä 2023 tšekkiläisen juoksijan Filip Sasínekin kanssa. Pariskunnalla on vuonna 2021 syntynyt poika. Perhe asuu Prahassa Tšekissä.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m | 2.02,21 | Szczecin | 15. elokuuta 2018 |
| 1 500 m | 4.01,23 NR | Tokio | 4. elokuuta 2021 |
| 2 000 m | 5.42,71 NR | Ostrava | 17. kesäkuuta 2014 |
| 3 000 m | 8.51,69 NR | Braunschweig | 21. kesäkuuta 2014 |
| 5 000 m | 15.31,15 NR | Sligo | 23. kesäkuuta 2016 |
| 10 000 m | 35.19,37 | Domažlice | 4. toukokuuta 2013 |
| Puolimaraton | 1.13.57 | Ústí nad Labem | 17. syyskuuta 2022 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m | 2.07,14 | Bratislava | 26. tammikuuta 2020 |
| 1 500 m | 4.08,41 | Glasgow | 15. helmikuuta 2020 |
| 3 000 m | 8.56,38 | Val-de-Reuil | 14. helmikuuta 2022 |
WPA (salausprotokolla)

WPA eli Wi-Fi Protected Access on WLAN-verkoissa käytettävä salausprotokolla. Sen kehitti Wi-Fi Alliancen aiemmin käytetyn WEP-salauksen ongelmien paljastuttua 2000-luvun alussa. WPA-stardardi julkaistiin 2003 ja se tarkoitettiin siirtymävaiheen protokollaksi ennen WPA2:a .
WPA-protokollassa WEP-salauksen heikot aloitusvektorit on korjattu ja lisäksi salausavainta vaihdetaan automaattisesti 10 000 paketin välein. WPA:ssa on käytössä TKIP-salaus (Temporal Key Integrity Protocol) eli WEP-avaimen hajautus mahdollistaa jaetun salaisen avaimen suojaamisen hyökkäyksiltä. TKIP parantaa langattoman verkon turvallisuutta huomattavasti ottamalla käyttöön pakettikohtaiset salausavaimet. TKIP salaa liikenteen RC4-algoritmilla mutta salausavaimen pituus on 128 bittiä. 
WPAn huonona puolena pidetään sen alttiutta palvelunestohyökkäyksille.
Myös WPA:sta on löydetty useita haavoittuvuuksia , ja sitä seurasikin myöhemmin WPA2, eli IEEE 802.11i protokolla, jossa tietoturvaominaisuuksia on edelleen kehitetty.
Fighter (elokuva)

| Fighter |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Siddharth Anand
Käsikirjoittaja:  Ramon Chibb
Tuottaja:   Mamta Anand  Ramon Chibb  Anku Pande  Kevin Vaz  Ajit Andhare 
Säveltäjä:  Vishal-Shekhar
Kuvaaja:  Satchith Paulose
Leikkaaja:  Aarif Sheikh
Pääosat:   Deepika Padukone  Hrithik Roshan  Anil Kapoor 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  Viacom18 Studios Marflix Pictures
Levittäjä:  Viacom18 Studios
Ensi-ilta:  25. tammikuuta 2024
Kesto:  166 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Fighter on vuonna 2024 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen toimintaelokuva, jonka on ohjannut Siddharth Anand. Pääosia näyttelevät Deepika Padukone, Hrithik Roshan ja Anil Kapoor. Se on ensimmäinen osa suunnitellussa ilmatoimintaelokuvasarjassa.
Fighterin oli alun perin tarkoitus saada ensi-iltansa 30. syyskuuta 2022, mutta se viivästyi COVID-19-pandemian aiheuttamien tuotantoviiveiden vuoksi. Se sai ensi-iltansa teattereissa 25. tammikuuta 2024 tasavallan päivän viikonloppuna.