stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomi kesäparalympialaisissa 1980
Mitalit

| Mitali | Mitalisti | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kulta | Unto Ikonen | yleisurheilu | miesten kymmenottelu, luokka 1A |
|  Kulta | Harri Jauhiainen | yleisurheilu | miesten 100 m, luokka E |
|  Kulta | Harri Jauhiainen | yleisurheilu | miesten 400 m, luokka E |
|  Kulta | Kari Kärkkäinen | jousiammunta | miesten Double FITA Round, Novice Tetraplegic |
|  Kulta | Pekka Kujala | yleisurheilu | miesten kiekonheitto  luokka A |
|  Kulta | Raimo Lindberg | yleisurheilu | miesten 1500 m, luokka E |
|  Kulta | Timo Sulisalo | yleisurheilu | miesten keihäänheitto  luokka B |
|  Kulta | Sirkka-Liisa Collin ja Elli Korva | jousiammunta | dartchery, naisten joukkuekilpailu |
|  Hopea | Lasse Eva   | yleisurheilu | miesten kymmenottelu, luokka C1 |
|  Hopea | Pekka Hätinen ja Matti Launonen | pöytätennis | miesten joukkuekilpailu luokka 1A |
|  Hopea | Markku Heinonmäki | yleisurheilu | miesten kiekonheitto, luokka 1B |
|  Hopea | Pekka Ihalainen | yleisurheilu | miesten kiekonheitto, luokka C1 |
|  Hopea | Pekka Ihalainen | yleisurheilu | miesten kuulantyöntö, luokka C1 |
|  Hopea | Reino Jääskeläinen | yleisurheilu | miesten 10-ottelu  luokka E |
|  Hopea | Pekka Kantola | uinti | miehet 25m selkäuinti  luokka  1A |
|  Hopea | Pekka Kantola | uinti | miehet 25m vapaauinti  luokka  1A |
|  Hopea | Elli Korva | jousiammunta | naisten Double FITA Round, Paraplegic |
|  Hopea | Pekka Kujala | yleisurheilu | miesten kuulantyöntö, luokka A |
|  Hopea | Matti Launonen | yleisurheilu | miesten 10-ottelu  luokka 1A |
|  Hopea | Reino Luotonen | yleisurheilu | miesten 5000 m kävely, luokka A |
|  Hopea | Liisa Mäkelä | yleisurheilu | naisten kiekonheitto, luokka C |
|  Hopea | Liisa Mäkelä | yleisurheilu | naisten keihäänheitto, luokka C |
|  Hopea | Liisa Mäkelä | yleisurheilu | naisten kuulantyöntö, luokka C |
|  Hopea | Heikki Miettinen | uinti | miesten 50 m rintauinti, luokka F |
|  Hopea | Markku Onnela | yleisurheilu | miesten pituushyppy, luokka A |
|  Hopea | Raili Rantala | yleisurheilu | naisten 100 m, luokka E |
|  Hopea | Raili Rantala | yleisurheilu | naisten 400 m, luokka E |
|  Pronssi | Kalle Hautalahti | yleisurheilu | miesten kolmiloikka luokka B |
|  Pronssi | Reino Jääskeläinen | yleisurheilu | miesten keihäänheitto, luokka E |
|  Pronssi | Pekka Kantola | uinti | miesten 25 m rintauinti, luokka 1A |
|  Pronssi | Atte Kärkkäinen | yleisurheilu | miesten kiekonheitto. luokka E |
|  Pronssi | Atte Kärkkäinen | yleisurheilu | miesten kuulantyöntö. luokka E |
|  Pronssi | Matti Launonen | pöytätennis | miesten yksinpeli, luokka 1A |
|  Pronssi | Raimo Lindberg | yleisurheilu | miesten 400 m, luokka E |
|  Pronssi | Eero Mäki | uinti | miesten 25 m vapaauinti, luokka 1B |
|  Pronssi | Heikki Miettinen | yleisurheilu | miesten kymmenottelu, luokka F |
|  Pronssi | Markku Onnela | yleisurheilu | miesten kolmiloikka, luokka A |
|  Pronssi | Kirsti Pennanen | yleisurheilu | naisten 800 m, luokka A |
|  Pronssi | Raili Rantala | yleisurheilu | naisten pituushyppy, luokka E |
|  Pronssi | Teuvo Talmia | yleisurheilu | miesten kiekonheitto, luokka B |
Tekoripset

Tekoripset tai irtoripset ovat oikeiden silmäripsien päälle kiinnitettävät, luonnollisia ripsiä näyttävämmät ja pidemmät ripset. Tekoripset kiinnitetään paikalleen liimalla. Tekoripsiä voi ostaa nauhoina tai tupsuina. Tupsuja voi lisätä esimerkiksi silmänurkkiin, ja ne voivat kestää paikoillaan liimasta riippuen jopa pari päivääkin.
Tekoripsiä on olemassa erilaisia eri käyttötarkoituksiin: luonnollisia, pitkiä ja näyttäviä, värikkäitä ja esimerkiksi höyhenin ja tekojalokivin koristeltuja. Tekoripset ovat keinokuitua.
Erityisen suosittuja tekoripset olivat 1960-luvulla Yhdysvalloissa.[lähde? ]
Keinotekoisten ripsien käyttö ei ole suositeltavaa, jos kosmeettisten tuotteiden käytöstä tulee allergisia oireita, koska ripsien kiinnitysliima voi aiheuttaa oireita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tekoripset Wikimedia Commonsissa
Suomi kesäparalympialaisissa 1984

Suomi sai tähän mennessä suurimman mitalisaaliin seitsemänsissä kesäparalympialaisissa, jotka poikkeuksellisesti järjestettiin kahdessa eri maassa. Selkäydinvammaisten lajit kilpailtiin  Stoke Mandevillessä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja muut lajit New Yorkissa Yhdysvalloissa. Suomi sai yhteensä 59 mitalia ollen mitalitaulukossa 15. sijalla.
Suomalaisista menestyi parhaiten Harri Jauhiainen käsiamputoitujen juoksumatkoilla voittaen kolme kultaa sekä kiekonheitossa pronssia. Naisurheilijoista parhaan mitalisaaliin sai Liisa Solmari, joka yleisurheilussa voitti yhden kultamitalin ja kaksi pronssimitalia.
Sääkansi

Konttialuksen sääkansi käytetään tehokkaasti lastitilana
Sääkansi on laivan kattamaton, avoin, sään vaikutuksille alttiina oleva kansi. Yleissopimus ihmishengen turvallisuudesta merellä määrittelee sääkannen seuraavasti: "Sääkansi on kansi, joka on täysin kattamaton sekä avoin ainakin kahdelta sivultaan". Lastialuksissa myös sääkannella kuljetetaan usein lastia, esim. kontteja.
Jäänmurtaja Suur Tõllin sääkannen alainen työtila
1800-luvun jälkipuoliskolla tuli joissakin laivoissa käyttöön korotettu sääkansi. Kun liikenne Suomen vesillä muuttui hiljalleen avovesikaudesta ympärivuotiseksi, huomattiin pian, että kansityöskentely talvella oli vaikeata ja vaarallista. Oli keksittävä jotain, mikä suojelisi merimiehiä talven oikuilta.
Ratkaisuksi tuli se, että laivan laitoja korotettiin ja niiden varaan rakennettiin erillinen tavallisesti puinen suojakansi. Se oli korkeammalla merestä kuin varsinainen kansi eivätkä aallot lyöneet sen yli aivan niin helposti; sääkannen alla kulki laivan kylkiä pitkin käytävä, jossa huomattava osa kansityöstä voitiin tehdä säältä suojassa.
Eräs tunnetuimpia korkealla sääkannella varustettuja aluksia on museoitu majakkalaiva Kemi.
Samasta syystä myös komentosiltoja alettiin kattaa, joskin monet kapteenit kieltäytyivät työskentelemästä muulla kuin avoimella komentosillalla, koska heidän mielestään kattaminen vaaransi näkyvyyden.
Aiheesta muualla

Erkki Riimala: Suomalaisia höyrylaivoja 150 vuotta : maailman merillä ja kotivesillä 1833-1983
Suomen merimuseon arkistot
Tarinankertoja

| Tarinankertoja |
| --- | --- |

Kirjailija:  Riitta Konttinen
Kansitaiteilija:  Heikki Kalliomaa
Kieli:  suomi
Genre:  elämäkerta
Kustantaja:  Siltala
Julkaistu:  2022
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  437 sivua
ISBN:  978-952-388-025-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tarinankertoja: Anni Swanin elämä on Riitta Konttisen kirjoittama elämäkerta kirjailija Anni Swanista. Kirjan on julkaissut Siltala vuonna 2022.
Alkusanoissa Konttinen kertoo omasta suhteestaan Swaniin. Hän sai nuorena tyttönä lahjaksi Swanin kirjan Sara ja Sarri ja luki sittemmin muutkin tämän nuortenkirjat. Hän tutustui Swaniin 1970-luvulla Maija Lehtosen Swan-elämäkerran kautta, joka aikakauden muotisuunnan uuskritiikin mukaan oli näkökulmaltaan vanhentunut: kirjallisuudesta piti puhua ilman yhteyttä kirjailijaan. Myöhemmin Konttinen törmäsi Swanin nimeen tuon tuosta kirjoittaessaan Aino Sibeliuksesta. Aikaisempaa aineistoa tutkiessaan Konttinen löysi oman näkökulmansa, josta lähtien hän on teoksen kirjoittanut.
Kirjan kuvituksena on paljon ahkeran kuvaajan, Swanin puolison Otto Mannisen ottamia valokuvia. Teoksen lopussa on laaja lähdeluettelo ja henkilöhakemisto.
Arviot

Kirjaa Helsingin Sanomissa arvioidessaan Helena Ruuska kirjoittaa, että meneillään on naiselämäkertabuumi. Konttinen kirjoittaa Ruuskan mukaan Swanista muotokuvan emansipatorisena naisena ja edistyksellisenä kirjailijana. Teos perustuu aiempiin tutkimuksiin. Swanin satujen yhteyttä aikansa, vuosisadanvaihteen, symbolismiin ovat korostaneet tutkijat ennenkin, niin myös Konttinen. Ruuskan mukaan kirja on muutakin kuin elämäkerta, se on "oivallinen kulttuurimatka menneeseen", ja elämäkerrassa vilisee aikakauden merkkihenkilöitä.
Yleisradion kevään 2022 lukulistalle on Päivi Puukka ottanut myös Tarinankertojan, joka ei listaa tehtäessä vielä ollut ehtinyt ilmestyä. Puukka tiivistää kirjan annin sanoihin: Teos "tarkentaa kuvaa yhteiskunnasta, jossa Swan raivasi omaa tietään".
Aiheesta muualla

Tarinankertoja Siltalan sivulla
Taraclian piiri

| Taraclia |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:  Moldova
Hallinto:  
 – Presidentti:  Vasile Plagov
Pinta-ala:  
 – Maa:  674 km²
Väkiluku:  37 357
 – Väestötiheys:  55 as./km²
Aikavyöhyke:  UTCEET (UTC+2)
 – Kesäaika:  UTCEEST (UTC+3)
Suuntanumero(t):  +373 74
Rekisterikilpi:  TA
 
 {{URL|example.com|optional display text}} 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Taraclian piiri (Bulgariaksi:Тараклия) on piiri Moldovan etelä-osassa. Taraclian piirin hallintokeskus on Taraclia.
1. tammikuuta 2012 Taracliassa asui 44 100 ihmistä, joista 65,6 % oli Bulgarialaisia.
Väestötiedot > Etniset ryhmät

Bulgarialaiset 66,1 %
Moldovalaiset/Romanialaiset 14,0 %
Gagauzit 9,0 %
Ukrainalaiset 5,2 %
Venäläiset 4,5 %
Romanit 0,5 %
Muut 1.15%
Väestötiedot > Uskonto

Kristityt - 96,6 %
Ortodoksit - 94,3 %
Protestantit - 2,3 %
Baptistit - 1,3 %
Evankeliset - 0,5 %
Helluntailaiset - 0,3 %
Muut - 1,7 %
Ei uskontoa - 1,3 %
Ateistit - 0,4 %
Politiikka

Perinteisesti Taracliassa kannatetaan Moldovan kommunistipuoluetta kuin muualla etelä-Moldovassa. Kolmessa viimeisimmissä äänestyksessä kommunistien kannatus kuitenkin laski.
Tea Vikstedt

Tea Vikstedt, ent. Vikstedt-Nyman, (s. 6. heinäkuuta 1959 Hyvinkää) on suomalainen kilpapyöräilijä, sittemmin Vasemmistoliiton kaupunginvaltuutettu Helsingissä ja rakennusmaalari.
Urheilu-ura

Vikstedt aloitti pyöräilyuransa 24-vuotiaana liityttyään Helsingin Työväen Luistelijoihin ja tavattuaan Esa Nymanin, josta tuli hänen puolisonsa ja valmentajansa. Ensimmäiset Suomen mestaruutensa hän voitti 1984, ja 1986 hän oli MM-kisoissa 3 000 metrin takaa-ajossa kuudes ja maantieajossa kahdeksas. Parhaat sijoituksensa MM-kisoista hän sai vuosina 1987 ja 1988, kun hän sijoittui 3 000 metrin aika-ajoissa neljänneksi. Soulin olympialaisissa 1988 Vikstedt-Nyman oli maantieajossa neljäskymmeneskolmas, ja Barcelonassa 1992 maantieajossa kahdeskymmenesviides ja 3 000 metrin takaa-ajossa seitsemäs. Kolmansissa olympialaisissaan Atlantassa Vikstedt-Nyman sijoittui maantieaika-ajossa kuudenneksi ja radalla pisteajossa seitsemänneksi.
Vikstedt-Nyman teki urallaan kaksi maailmanennätystä. 1988 hän teki sisäratojen 10 km:n ME:n ajalla 13.12,534 ja vuonna 1990 sisäratojen 100 km:n ennätyksen ajalla 2.24.57,618. Ranskan ympäriajossa hän oli neljäs vuonna 1988 ja kolmas Italian ympäriajossa 1990. Vikstedt-Nyman voitti urallaan 24 Suomen mestaruutta ja 24 pohjoismaiden mestaruutta eri pyöräilymuodoissa ja teki kymmenen Suomen ennätystä. Hän lopetti uransa vuonna 1996.
Poliittinen ura

Vikstedt lähti politiikkaan Rakennusliiton ammattiyhdistystoiminnan kautta ja oli liiton hallituksen jäsen 2003–2015. Vuoden 2004 kunnallisvaaleissa ja vuoden 2008 kuntavaaleissa hänet valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon ja yleisten töiden lautakunnan jäseneksi. Hän on ollut ehdokkaana Vasemmistoliiton listoilla eduskuntavaaleissa 2003 ja 2007.
Tampereen ruotsalainen seurakunta

| Tampereen ruotsalainen seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Tampereen vanha kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Porvoon hiippakunta
Rovastikunta:  Keski-Uudenmaan rovastikunta
Seurakuntayhtymä:  Tampereen seurakuntayhtymä
Pääkirkko:  Tampereen vanha kirkko
Perustettu:  1926
Jäsenmäärä:  858 (2022)
– Osuus asukkaista:  67,1 %
Kirkollisvero:  1,25 %
Kirkkoherra:  Janne Heikkilä
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tampereen ruotsalainen seurakunta eli Tammerfors svenska församling on Tampereella toimiva evankelis-luterilainen seurakunta. Seurakunta kuuluu Tampereen seurakuntayhtymään ja se on ruotsinkielisyytensä vuoksi osa Porvoon hiippakuntaa, Keski-Uudenmaan rovastikuntaan. Seurakunnalla on kytköksiä myös Tampereen ympäryskuntiin, ja sen kirkkoherrana toimii Kim Rantala.
Ruotsalaisessa seurakunnan jäsenmäärä on pysynyt 2000-luvun ajan noin 900 jäsenessä. Vuonna 2019 jäseniä oli 876.
Muiden Suomen ruotsinkielisten seurakuntalaisten tapaan, Tampereen ruotsalaisen seurakunnan jäsenet saavat kaksi kertaa kuukaudessa ilmestyvän Kyrkpressen-lehden kotiin kannettuna. Tämän lisäksi seurakunta julkaisee ilmoituksia myös paikallisessa Tammerfors Aktuellt -lehdessä..
Historia

Ruotsinkielisellä kirkkoelämällä on pitkä historia nykyisen Tampereen kaupungin alueella. Vuonna 1636 Pirkkalan seurakunnasta itsenäistynyt Messukylän seurakunta toimi ruotsin kielellä. Nykymuodossaan Tampereen ruotsinkielinen seurakunta perustettiin 1926..
Tampereen ruotsinkielinen seurakunta on ainoa edelleen aktiivinen ruotsinkielinen seurakunta, joka sijaitsee sisämaassa tai muutoin ei-perinteisesti ruotsinkielisellä alueella.
Kirkot ja muut tilat

Ruotsinkielisellä seurakunnalla ei ole omaa kirkkoa, vaan sen jumalanpalveluksia järjestetään seurakuntakodissa (Svenska Hemmet) ja Tampereen Vanhassa kirkossa. Lisäksi tiloja on Tampereen seurakuntien yhteisellä talolla.
Kirkkoherrat

1926: vt. Gunnar Fleege
1926–1927: vt. Ola Cleve
1927-1939: J. Alarik Forsblom
1939–1940: vt. Knut Jansson
1940–1944: Olof J. Jurwa
1946–1949: Helge Helander
1952–1963: Alvar Kurtén
1963–1968: Karl-Erik Hedman
1968–1969: vt. Lars-Erik Björkstrand
1969–1973: Fredrik Cleve
1973–1989: Håkan Palin
1989: vt. Peter Blumentahl
1990–1992: Ole Brunell
2008–2022: Kim Rantala
2022– Janne Heikkilä
Aiheesta muualla

Tampereen ruotsalaisen seurakunnat verkkosivut
Ilmapanoraamakuva Vanhasta kirkosta - Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
Panoraamakuvia Tampereen vanhalta kirkolta - Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
Tarak Dhiab

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 15. heinäkuuta 1954 (ikä 70)
Syntymäpaikka: Tunisia
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Junioriseurat
 ?–1972:  Ariana
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1972–1989 1989–1991 1991–1992 |  Espérance  Al-Ahli  Espérance |  |
Maajoukkue
| 1975–1990 1988 |  Tunisia  Tunisian olympiajoukkue | 107 (16) 3 (1) |
Tarak Dhiab (arab. طارق ذياب‎‎; s. 15. heinäkuuta 1954) on tunisialainen entinen jalkapalloilija. Hänellä oli vuonna 1977 kunnia tulla valituksi vuoden afrikkalaiseksi pelaajaksi Roger Millan jälkeen ja ennen Karim Abdul Razakia.
Dhiab oli Tunisian jalkapallomaajoukkueen tunnettu jäsen. Hän pelasi muun muassa vuoden 1978 maailmanmestaruuskilpailuissa ja kesäolympialaisissa 1988.
Pelaajauransa jälkeen Dhiab on toiminut muun muassa Al-Jazeera Sport urheilukanavan konsulttina. 16. joulukuuta 2011 hänet nimitettiin Tunisian urheilu ja nuoriso ministeriksi.
Saavutukset > Seurajoukkueissa

Tunisian mestaruus (6): 1975, 1976, 1982, 1985, 1988, 1989
Tunisian cup (5): 1978, 1979, 1980, 1986, 1989
Saavutukset > Maajoukkueessa

Afrikan-mestaruuskilpailut
4. sija: 1978
Saavutukset > Henkilökohtaiset

Afrikan vuoden jalkapalloilija: 1977
Tampereen seutukunta

| Tampereen seutukunta |
| --- | --- |

 sijainti 
Väkiluku:  421 988 toiseksi suurin 31.12.2021 
Tampereen seutukunta on yksitoista kuntaa käsittävä väkiluvultaan Suomen toiseksi suurin seutukunta, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä seutukunnan LAU 1 (NUTS 3) -numero on 064, ja siellä asuu 440 067 asukasta (2024).
Tampereen seutukuntaa ei pidä sekoittaa Tampereen kaupunkiseutuun, johon eivät kuulu Hämeenkyrö, Kuhmoinen eikä Pälkäne.
Kunnat

| Vaakuna | Kunta | Väkiluku (2024) | Maapinta- ala km² | Väestön- tiheys (as> /km²) | Kunnallis- vero (2024) | Suomen- kieliset (2023) | Ruotsin- kieliset (2023) | Muun- kieliset (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Hämeenkyrö | 10 335 | 464 | 22 | 9.4 % | 98 % | 0,2 % | 2 % |
|  | Kangasala | 33 819 | 658 | 51 | 9.4 % | 95 % | 0,2 % | 3 % |
|  | Kuhmoinen | 2 062 | 661 | 3 | 9.1 % | 98 % | 0,5 % | 2 % |
|  | Lempäälä | 24 838 | 270 | 92 | 8.4 % | 96 % | 0,3 % | 3 % |
|  | Nokia | 36 030 | 288 | 125 | 8.4 % | 95 % | 0,3 % | 4 % |
|  | Orivesi | 8 842 | 800 | 11 | 9.4 % | 98 % | 0,2 % | 2 % |
|  | Pirkkala | 20 938 | 81 | 257 | 7.9 % | 94 % | 0,4 % | 5 % |
|  | Pälkäne | 6 260 | 561 | 11 | 8.9 % | 97 % | 0,4 % | 4 % |
|  | Tampere | 258 770 | 525 | 493 | 7.6 % | 88 % | 0,5 % | 10 % |
|  | Vesilahti | 4 489 | 301 | 15 | 9.3 % | 97 % | 0,5 % | 2 % |
|  | Ylöjärvi | 33 684 | 1 116 | 30 | 8.4 % | 97 % | 0,4 % | 3 % |
|  | yhteensä | 440 067 | 5 724 | 77 |  | 91 % | 0,4 % | 7 % |
Historia

1. tammikuuta 2004 Ylöjärvi muuttui kaupungiksi.
1. tammikuuta 2005 Kangasala ja Sahalahti Kaakkois-Pirkanmaan seutukunnasta yhdistyivät Kangasalan kunnaksi.
1. tammikuuta 2007 Ylöjärvi ja Viljakkala Luoteis-Pirkanmaan seutukunnasta yhdistyivät Ylöjärven kaupungiksi.
1. tammikuuta 2009 Kurun kunta Ylä-Pirkanmaan seutukunnasta liitettiin Ylöjärven kaupunkiin.
1. tammikuuta 2010 Orivesi Ylä-Pirkanmaan ja Hämeenkyrö Luoteis-Pirkanmaan seutukunnasta siirtyivät seutukuntaan.
1. tammikuuta 2011 Kuhmalahti Kaakkois-Pirkanmaan seutukunnasta liitettiin Kangasalaan, jolloin Kaakkois-Pirkanmaan seutukunta lakkautettiin ja siihen kuulunut Pälkäne siirtyi Tampereen seutukuntaan.
1. tammikuuta 2018 Kangasala muuttui kaupungiksi.
1. tammikuuta 2021 Kuhmoinen Jämsän seutukunnasta siirtyi seutukuntaan.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen.
| Tampereen seutukunnan väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 280 079 | 280 079 |
| 1980 | 1980 |    | 283 567 | 283 567 |
| 1985 | 1985 |    | 293 465 | 293 465 |
| 1990 | 1990 |    | 304 242 | 304 242 |
| 1995 | 1995 |    | 317 376 | 317 376 |
| 2000 | 2000 |    | 334 228 | 334 228 |
| 2005 | 2005 |    | 355 022 | 355 022 |
| 2010 | 2010 |    | 376 819 | 376 819 |
| 2015 | 2015 |    | 396 648 | 396 648 |
| 2020 | 2020 |    | 416 977 | 416 977 |
Lähde: Tilastokeskus.
Aiheesta muualla

Hämeenkyrön kunnan kotisivut
Kangasalan kaupungin kotisivut
Kuhmoisten kunnan kotisivut
Lempäälän kunnan kotisivut
Nokian kaupungin kotisivut
Oriveden kaupungin kotisivut
Pirkkalan kunnan kotisivut
Pälkäneen kunnan kotisivut
Tampereen kaupungin kotisivut
Vesilahden kunnan kotisivut
Ylöjärven kaupungin kotisivut
Pirkanmaan maakunnan seutukunnat
The Chiffons

The Chiffons.
The Chiffons oli vuonna 1960 Bronxissa perustettu newyorkilainen tyttöbändi. Sillä oli 1960-luvun alussa joitakin hittejä, kuten Yhdysvalloissa listaykköseksi noussut ”He’s So Fine”. Muita hittejä olivat esimerkiksi ”One Fine Day”, ”I Have a Boyfriend”, Motown-vaikutteinen ”Sweet Talkin’ Guy” sekä Martha & the Vandellas -vaikutteinen ”The Real Thing”. Yhtye hajosi vuonna 1972.
TUL:n jalkapallomestaruuskilpailut 1922

| TUL:n jalkapallomestaruuskilpailujen kausi 1922 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  11
Ajankohta:  elokuu - 22.lokakuuta 1922
Mestari:  Helsingin Kullervo
  ← 1921 :  1923 → 
TUL:n jalkapallomestaruuskilpailut 1922 olivat kolmannet Työväen Urheiluliiton jalkapallomestaruuskilpailut.
Mestaruuskilpailu

Kilpailut käytiin karsintajärjestelmällä, jossa joukkue putosi kilpailusta tappion kärsittyään. Alkuerät suoritettiin alueellisesti.
Tab Benoit

Tab Benoit 2008
Tab Benoit (s. 17. marraskuuta 1967) on yhdysvaltalainen blueskitaristi ja -laulaja. Hän harrastaa ympäristöasioita ja on perustanut järjestön "Voice of the Wetlands" jonka tehtävä on levittää tietämystä rannikkokosteikkojen säilyttämisestä.
Benoit aloitti uransa 1990-luvulla. Hän soittaa cajun-vaikutteista bluesia ja kiertää esiintymässä laajasti, koska genre ei ole erityisesti kaupallisesti suosittua eikä menestystä sillä saralla tule. Hänen esikoisalbuminsa Nice and Warm houstonilaiselle Justice-levymerkille sai kriitikoilta kommentteja, että hänessä on nähtävissä yhtymäkohtia bluesin kolmeen jumalaan Albert Kingiin, Albert Collinsiin ja Jimi Hendrixiin. Lavan ulkopuolella hän on vaatimaton vähäeleinen mies.
Tarinanjakokuutio

Tarinanjakokuutiolaitteistoa ohjeistuksineen.
Tarinanjakokuutio (engl. Story Sharing Cube) on laadullinen tutkimusmenetelmä, joka keskittyy henkilökohtaisten narratiivien keräykseen haastavissa toimintaympäristöissä. Filosofialtaan menetelmä olettaa, että ihmiset antavat usein merkitystä kokemuksilleen tarinoiden kautta. Festivaaliympäristöissä pilotoitua laitteistoa on käytetty vuodesta 2019 narratiiivien keräykseen transformatiivisilla festivaaleilla, kuten Burning Man - tapahtumissa Nevadan aavikolla, missä festivaalin osallistujat kokevat Nature Communications - lehdessä vuonna 2022 julkaistun tutkimuksen mukaan usein elämää pysyvästi muuttavia kokemuksia.
Metodologia

Menetelmällisesti in situ narratiivit viittaavat tarinoihin, jotka kerätään suoraan siinä ympäristössä, missä ne luonnollisesti tapahtuvat. Pääasiallinen ero in situ - metodologian ja teemahaastattelumetologian välillä on niiden keräämismenetelmissä ja kontekstissa. In situ -metodologiassa tietoja kerätään passiivisesti niiden luonnollisessa ympäristössä, tallentaen spontaanit ilmaisut ja vuorovaikutukset, kun taas haastattelutiedot kerätään aktiivisesti suorien kysymysten ja vuorovaikutuksen kautta haastattelijan ja haastateltavan välillä. In situ narratiivit tarjoavat suodattamattomamman ja kontekstualisoidumman näkökulman, koska ne tallennetaan reaaliajassa luonnollisessa ympäristössä, kun taas haastattelutiedot voivat olla ulkoisten vaikutusten alaisia haastattelukysymysten rakenteesta johtuen .
Pohjoismaalaisen The Borderland - yhteisön vuonna 2019 rahoittama tutkimuslaitteisto pohjautuu suomalaiseen Space on Fire - yhteisötaideprojektiin syventyneen Hallinnon Tutkimus - lehdessä julkaistun tutkimuksen löydöksiin haastateltavien kokemusten transformatiivisesta luonteesta . Menetelmän kehittäjänä on toiminut tutkija-aktivisti KTT Jukka-Pekka Heikkilä yhdessä virolaisen, Neuvostoliiton hippiliikettä tutkineen  antropologi dokumentaristi FT Terje Toomistun kanssa. Menetelmän soveltuvuutta pakolaisleireille ja korkean toimintariskin konfliktialueille on tutkittu vuodesta 2023 lähtien.
Menetelmästä julkaistu tieteellinen kirjallisuus (2019-)

Kenttätutkimusraportti vuoden 2019 Burning Man  ja Borderland tapahtumista teoksessa Toomistu,T. & Heikkilä, J-P. (2020) Transformation Through Connection? Insights From a Pilot Study of Story Sharing Cubes  Dancecult: Journal of Electronic Dance Music Culture ISSN 1947-5403.
Konferenssijulkaisu data-analyysistä teoksessa Heikkilä, J-P. & Toomistu, T (2023) Exploring psychedelic experiences: Insights from narrative collections in transformational festivals. The 2nd Finnish Interdisciplinary Conference on Psychedelics  11/ 2023 Åbo Akademi, Turku.
Pro Gradu - tutkielma Tarinanjakokuution käyttöliittymistä teoksessa Rujs, H. (2021) Co-designing the Story Sharing Cube a novel experience driven data collection method for exploring transformative experiences in participatory culture communities. Aalto-yliopisto.
Menetelmän tausta ja datan käyttömahdollisuuksia tekoälytaiteessa käsitellään teoksessa Heikkilä, J-P. (2021) Myytistä konerealismiin? Katsaus tekoälyn ja taiteen yhteiseen tulevaisuuteen. Futura. 01/2021. JUFO-1. ISSN 0785-5494  .