stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Idänkirkupöllönen
Kuvaus

Aikuisen linnun koko on 16–25 cm ja se painaa 121–244 grammaa. Höyhenpuku on joko ruosteenruskea- tai tummanharmaakuvioinen ja alapuoli on juovikas. Kirkupöllöistä se on keskikokoinen. Se on tukeva, lyhytpyrstöinen ja leveäsiipinen. Pää on suuri ja pyöreä, ja korvatupsut ovat kookkaat, silmät keltaiset ja nokka kellertävä. Ruosteenruskeat linnut ovat yleisempiä etelämpänä. Värivariantit voivat pariutua keskenään. Länsi-Kanadassa ja Yhdysvaltojen keskiosien pohjoisosissa esiintyy myös vaaleanharmaata muotoa.
Pesintä

Pesimisalue on itäisessä Pohjois-Amerikassa lehti- tai sekametsä. Yleensä ne pesivät kerran vuodessa, ja pesä on puun kolossa, joko luontaisessa tai tikan tekemässä, ja ne käyttävät myös pönttöjä. Lintu ei varsinaisesti rakenna pesää vaan naaras laskee munat suoraan karva- tai höyhenkerrokselle, joka on jäänyt aiemmasta aterioinnista pesäkolon pohjalle. Pesivä pari palaa usein samalle paikalle vuosi vuoden jälkeen.
Lintu munii joka toinen päivä, ja hautominen alkaa ensimmäisen munan muninnan jälkeen. Haudonta-aika on noin 26 päivää, ja pesäpoikasaika noin 31 päivää. Hautominen on pääasiassa naaraan vastuulla, mutta koiras auttaa. Koiras hankkii pääosan ravinnosa, kun naaras hoitaa poikasia, ja kokoaa ravintoa jo varhaisesta vaiheesta. Idänkirkupöllöt tuottavat yhden poikueen, mutta jos poikue tuhoutuu, se voi uusia pesinnän. Poikasten ollessa pieniä naaras pilkkoo ravinnon.
Käyttäytyminen

Lintu on yksinomaan yölintu, ja päiväsaikaa se oleilee koloissa tai puun rungon vieressä. Ne ovat melko yleisiä, ja niitä näkee usein asuinalueilla. Vaikka niitä ei yleensä huomaa, niiden äänen kuulee usein yöllä, etenkin keväällä pesimäaikaan. Nimestään huolimatta tämä pöllö ei, kuten eivät useimmat muutkaan ”kirkupöllöt”, varsinaisesta päästä kirkuvaa ääntä. Sen ääni on mieleen jäävä tremolo, aleneva hirnahtava ääni.
Kuolleisuus

Vaikka idänkirkupöllö voi vankeudessa elää yli 20-vuotiaaksi, luonnossa se tuskin koskaan elää niin pitkään. Nuorten ja pesäpoikasten kuolleisuus voi olla jopa 70 % (aikuisilla huomattavasti vähemmän). Saaliiksi joutuminen on yleinen kuolinsyy. Yleisiä saalistajia ovat minkit, näädät, haisunäädät, pesukarhut, käärmeet ja varislinnut. Aikuisia jää vain harvoin muiden eläinten saaliiksi, mutta joskus suuremmat lajit voivat saalistaa niitä, koska niillä on samat aktiivisuusajat.
Elinpiiri

Idänkirkupöllösen elinpiiriä ovat avoimet sekametsät, lehtimetsät, puistot, metsäiset esikaupunkialueet, jokien ja kosteikkojen rantametsät (etenkin kuivemmilla seuduilla), vanhat puutarhat, ja metsät lähellä soita, niittyjä ja peltoja. Ne pyrkivät välttämään seutuja, jossa on suurempia pöllöjä, etenkin amerikanhuuhkajia.
Nämä pöllöt oleilevat pääasiassa suurten puiden luonnonkoloissa, kuivalla säällä etenkin koloissa, jotka ovat avoimia ylöspäin. Esikaupunki- ja maaseutualueilla ne voivat oleilla rakennusten irtonaisten seinälautojen suojassa, tavaravaunuissa ja vesisäiliöissä. Ne oleilevat myös puiden tiheissä lehvästöissä, usein rungon vieressä oksalla tai tiheissä pensaissa.
Ravinto ja saalistus

Useimpien petolintujen tavoin idänkirkupöllö on opportunistinen saalistaja. Ne saalistavat iltahämärästä aamuhämärään, erityisesti neljän ensimmäisen iltatunnin aikana. Terävän kuulon ja näön avulla se paikallistaa saaliinsa. Pääasiassa ne saalistavat tähystyspaikalta, joskus nappaavat saaliin leijaillessaan. Yleensä se saalistaa avoimilla metsäalueilla, peltojen ja kosteikkojen reunamilla, ja saattaa tehdä lyhyitä retkiä avoimille pelloille. Kun se huomaa saaliin, se hyökkää nopeasti ja nappaa sen kynsiinsä. Pienen saaliin se nielaisee usein kokonaisena saman tien, suuremmat vie nokassa oksalle, jossa se repii sen palasiksi. Se palaa yleensä alueelle, jossa saalistus on onnistunut edellisinä öinä.
Idänkirkupöllön kuulo on niin terävä, että se voi paikantaa nisäkkäitä paksun kasvuston tai lumen alta. Sen korvat ovat päässä epäsymmetrisesti, jolloin se voi hyödyntää korviin kuulohavaintojen erilaisuutta suunnatessaan kohti saalista. Lisäksi sen lentäessään käyttämien sulkien kärjet ovat sahalaitaiset. Se vaimentaa siiveniskujen ääntä sen lentäessä, niin että se pääsee hiljaa saaliin kimppuun.
Sen ravintona on pääosan vuodesta suuret hyönteiset, ja yleensä yli puolet ravinnosta on selkärangattomia. Sen säännöllisesti syömiä hyönteisiä ovat kovakuoriaiset, koit, sirkat, heinäsirkat ja laulukaskaat. Se saalistaa myös rapuja, etanoita, hämähäkkejä, kastematoja, skorpioneja ja tuhatjalkaisia. Säännöllistä saalista ovat piennisäkkäät päästäisistä jäniksiin, ja talviaikaan ne ovat sen pääasiallista ravintoa. Nisäkkäistä 67 % on pieniä jyrsijöitä, kuten hiiriä ja rottia, mutta myös oravia. Linnuista se saalistaa tiaisia, varpusia ja kerttuja, ja ne saa saalistaa yleensä suoraan oksalta tai öisillä retkillään. Joskus se saalistaa myös suurempia lintuja, kuten kyyhkyjä, viiriäisiä ja jopa röyhelöpyitä, jotka ovat sitä itseään suurempia. Satunnaisesti sen saaliiksi jää pikkukaloja, pieniä käärmeitä, liskoja, pieniä kilpikonnia, pieniä sammakoita, rupikonnia ja salamantereita. Niiden on nähty kalastavan talvisista avannoista.
Loiset

Lajin vaivana ovat muutamat loiset, kuten Plasmodium elongatum, Plasmodium forresteri ja Plasmodium gundersi.
Alalajit

Sillä tiedetään olevan viisi alalajia:
Megascops asio asio (Linnaeus, 1758)
Megascops asio floridanus (Ridgway, 1874)
Megascops asio hasbroucki (Ridgway, 1914)
Megascops asio maxwelliae (Ridgway, 1877)
Megascops asio mccallii (Cassin, 1854)
Populaarikulttuurissa

Elokuvassa Serkkuni Vinny, jonka pääosia näyttelevät Joe Pesci ja Marisa Tomei, on kohtaus, jossa on idänkirkupöllönen. Siinä lintu häiritsee päähenkilöiden unta huudollaan. Ääni ei ole realistinen vaan kovaäänistä, karkeaa ”kirkumista”.
Kuvia

Harmaa
Punainen
Harmaa (vas.) ja punainen (oik.)
Punainen
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Idänkirkupöllönen (Megascops asio) BirdLife International Data Zone. (englanniksi)
Eastern Screech Owl - Otus asio - USGS Patuxent Bird Identification InfoCenter (englanniksi)
Eastern Screech Owl Species Account - Cornell Lab of Ornithology (englanniksi)
Eastern Screech Owl (Arkistoitu – Internet Archive) - eNature.com (englanniksi)
Eastern Screech Owl Information and Photos - South Dakota Birds and Birding (englanniksi)
Eastern Screech Owl videos, photos & sounds on the Internet Bird Collection (englanniksi)
Dewey, Tanya, and Stephen McDonald: Otus asio  2006. Animal Diversity Web. (englanniksi)
Eastern Screech-Owl - The Peregrine Fund (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Eastern Screech-Owl - Megascops (Otus) asio (englanniksi)
Eastern Screech-Owl Bird Sound (englanniksi)
Owlpages.com (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Eastern Screech Owl
Audubonin piirros idänkirkupöllösestä.
Käännös suomeksi
Kenji Miyamoto

Kenji Miyamoto - 1978
Kenji Miyamoto (jap. 宮本顕治; 17. lokakuuta 1908 Yamaguchi – 18. heinäkuuta 2007 Tokio) oli Japanin kommunistisen puolueen pääsihteerinä vuosina 1958–1970 ja puolueen presidiumin puhemiehenä 1970–1997. Hän oli kaksi kautta ylähuoneen jäsenenä.
Miyamoto syntyi Yamaguchin prefektuurissa. Hän opiskeli taloustiedettä Tokion keisarillisessa yliopistossa ja liittyi puolueeseen 1931. Sotapoliisi pidätti hänet 1933 poliisinvakoojan kuolemaan sekaantumisesta epäiltynä ja hänet vangittiin kahdeksitoista vuodeksi, kunnes Japani antautui toisen maailmansodan lopussa 1945.
Miyamoto nousi kommunistisen puolueen johtoon 1961, jolloin se erkaantui Neuvostoliiton ja Kiinan esikuvista. Vuonna 1976 puolueen tavoitteista poistettiin proletariaatin diktatuuri, jonka tilalle tavoitteiksi otettiin vapaus ja demokratia.
Miyamoto oli puolueen puhemiehenä kunnes jäi eläkkeelle syyskuussa 1997 ja piti senkin jälkeen kunniapuheenjohtajan asemaa. Hän kuoli sairaalassa Tokiossa 98 vuoden ikäisenä.
Tasanko

Oglala National Grassland Nebraskan luoteiskulmassa Yhdysvalloissa.
Tasankoa Etelä-Ruotsin Skånessa.
Tasanko on laaja, suhteellisen yhtenäinen tasainen alue. Tyypillisiä tasankoja ovat preeria ja savanni.  Tasankoja peittää useimmiten ruohikko tai matala pensaikko. Jokien varsille kehittyy joskus jopa laajojakin tulvatasankoja.
Suomessa vuodesta 1925 käytössä olleen J. G. Granön määritelmän mukaan tasanko on alue, jonka korkeusvaihtelut ovat pienempiä kuin 5 metriä. Tasanko on siis eri asia kuin lakeus, jossa korkeuserot ovat yli 5, mutta alle 10 metriä.
Osa tasangoista on ympäristöään ylempänä, osa alempana. Ylätasangot syntyvät, kun kukkuloiden tai vuorten huiput kuluvat eroosion takia. Alaville mailla tasankoja syntyy, kun vesi, jää tai tuuli kerrostavat sedimenttejä. Laavakenttien jähmettyessä voi syntyä sekä ylä- että alatasankoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tasanko Wikimedia Commonsissa
Suomen presidentinvaali 2024

Suomen presidentinvaali 2024 järjestettiin sunnuntaina 28. tammikuuta 2024 ja toinen vaali 11. helmikuuta 2024. Alexander Stubb valittiin tasavallan presidentiksi toimikaudelle 2024–2030. Istuva presidentti Sauli Niinistö ei voinut olla enää ehdolla, sillä perustuslain mukaan sama henkilö voidaan valita presidentin tehtävään enintään kahdeksi peräkkäiseksi toimikaudeksi.
Äänioikeus vaaleissa oli kaikilla Suomen kansalaisilla, jotka olivat vaalipäivään mennessä vähintään 18-vuotiaita. Asuinpaikka ei vaikuttanut äänioikeuteen.
Ensimmäisen vaalin ennakkoäänestys järjestettiin Suomessa 17.–23. ja ulkomailla 17.–20. tammikuuta 2024.
Kokoomuksen ehdokas Alexander Stubb sai 27,2 prosenttia ja vihreiden tukema valitsijayhdistyksen ehdokas Pekka Haavisto 25,8 prosenttia ensimmäisen vaalin äänistä. Heidän välillään toimitettiin toinen vaali, jonka ennakkoäänestys oli Suomessa 31. tammikuuta – 6. helmikuuta ja ulkomailla 31. tammikuuta – 3. helmikuuta 2024. Vaalipäivän äänestys oli 11. helmikuuta. Stubb voitti vaalit saatuaan 51,6 prosenttia toisen vaalin äänistä.
Tulokset

| Ehdokas | Ehdokas | Puolue | Puolue | 1>  kierros.Ääniä | 1>  kierros. % | 2>  kierros.Ääniä | 2>  kierros. % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Alexander Stubb | Kokoomus | Kok. | 882 388 | 27,21 | 1 575 444 | 51,62 |
|  | Pekka Haavisto | valitsijayhdistys | val.yhd. | 836 712 | 25,80 | 1 476 634 | 48,38 |
|  | Jussi Halla-aho | Perussuomalaiset | PS | 615 802 | 18,99 |  |  |
|  | Olli Rehn | valitsijayhdistys Keskusta | val.yhd. Kesk. | 496 759 | 15,32 |  |  |
|  | Li Andersson | Vasemmistoliitto | Vas. | 158 579 | 4,89 |  |  |
|  | Jutta Urpilainen | Sosiaalidemokraatit | SDP | 140 867 | 4,34 |  |  |
|  | Sari Essayah | Kristillisdemokraatit | KD | 47 847 | 1,48 |  |  |
|  | Mika Aaltola | valitsijayhdistys | val.yhd. | 47 467 | 1,46 |  |  |
|  | Harry Harkimo | Liike Nyt | Liik. | 17 030 | 0,53 |  |  |

| Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | 3 243 451 | 100 % | 3 052 078 | 100 % |

| Hyväksyttyjä ääniä | Hyväksyttyjä ääniä | Hyväksyttyjä ääniä | Hyväksyttyjä ääniä | 3 243 451 | 99,72 | 3 052 078 | 99,34 |
| Hylätyt | Hylätyt | Hylätyt | Hylätyt | 9 095 | 0,28 | 20 389 | 0,66 |
| Äänestäneitä | Äänestäneitä | Äänestäneitä | Äänestäneitä | 3 252 546 | 71,55 | 3 072 467 | 67,59 |
| Äänioikeutettuja | Äänioikeutettuja | Äänioikeutettuja | Äänioikeutettuja | 4 546 041 |  | 4 546 041 |  |

Lähde: Oikeusministeriön Tieto- ja tulospalvelu (1. vaali, 2. vaali)
Tulokset > Vaalipiireittäin > Ensimmäinen kierros

| Vaalipiiri> Vaalipiiri.Vaalipiiri | Alexander Stubb> .Ääniä | Alexander Stubb> . % | Pekka Haavisto> .Ääniä | Pekka Haavisto> . % | Jussi Halla-aho> .Ääniä | Jussi Halla-aho> . % | Olli Rehn> .Ääniä | Olli Rehn> . % | Li Andersson> .Ääniä | Li Andersson> . % | Jutta Urpilainen> .Ääniä | Jutta Urpilainen> . % | Sari Essayah> .Ääniä | Sari Essayah> . % | Mika Aaltola> .Ääniä | Mika Aaltola> . % | Harry Harkimo> .Ääniä | Harry Harkimo> .% |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 Helsinki | 116 254 | 29,1 | 148 198 | 37,1 | 44 037 | 11,0 | 33 262 | 8,3 | 35 409 | 8,9 | 13 823 | 3,5 | 3 464 | 0,9 | 3 867 | 1,0 | 1 490 | 0,4 |  |  |  |  |
| 02 Uusimaa | 201 444 | 34,1 | 156 697 | 26,6 | 101 724 | 17,2 | 64 581 | 10,9 | 24 718 | 4,2 | 22 681 | 3,8 | 6 794 | 1,2 | 7 692 | 1,3 | 3 585 | 0,6 |  |  |  |  |
| 03 Varsinais-Suomi | 83 145 | 28,7 | 74 590 | 25,7 | 54 930 | 18,9 | 37 679 | 13,0 | 17 877 | 6,2 | 12 805 | 4,4 | 3 550 | 1,2 | 4 055 | 1,4 | 1 481 | 0,5 |  |  |  |  |
| 04 Satakunta | 28 263 | 22,6 | 25 646 | 20,5 | 29 711 | 23,8 | 23 096 | 18,5 | 5 862 | 4,7 | 7 441 | 5,9 | 2 044 | 1,6 | 2 157 | 1,7 | 861 | 0,7 |  |  |  |  |
| 05 Ahvenanmaa | 6 038 | 40,8 | 7 459 | 50,4 | 201 | 1,4 | 300 | 2,0 | 484 | 3,3 | 136 | 0,9 | 112 | 0,8 | 49 | 0,3 | 29 | 0,2 |  |  |  |  |
| 06 Häme | 60 684 | 27,7 | 51 820 | 23,6 | 48 571 | 22,1 | 31 667 | 14,4 | 8 150 | 3,7 | 10 021 | 4,6 | 3 364 | 1,5 | 3 702 | 1,7 | 1 337 | 0,6 |  |  |  |  |
| 07 Pirkanmaa | 84 087 | 25,8 | 88 757 | 27,3 | 63 569 | 19,5 | 40 957 | 12,6 | 18 855 | 5,8 | 16 969 | 5,2 | 5 403 | 1,7 | 5 252 | 1,6 | 1 789 | 0,5 |  |  |  |  |
| 08 Kaakkois-Suomi | 61 170 | 24,9 | 53 517 | 21,8 | 50 589 | 20,6 | 50 073 | 20,4 | 7 611 | 3,1 | 12 622 | 5,1 | 3 671 | 1,5 | 4 667 | 1,9 | 1 389 | 0,6 |  |  |  |  |
| 09 Savo-Karjala | 52 530 | 22,0 | 57 559 | 24,1 | 48 391 | 20,3 | 49 803 | 20,9 | 8 877 | 3,7 | 11 133 | 4,7 | 5 006 | 2,1 | 4 329 | 1,8 | 1 101 | 0,5 |  |  |  |  |
| 10 Vaasa | 79 185 | 31,0 | 44 526 | 17,4 | 57 257 | 22,4 | 45 907 | 18,0 | 6 443 | 2,5 | 10 825 | 4,2 | 7 036 | 2,8 | 2 881 | 1,1 | 1 428 | 0,6 |  |  |  |  |
| 11 Keski-Suomi | 35 279 | 21,9 | 43 959 | 27,3 | 31 571 | 19,6 | 27 671 | 17,2 | 7 523 | 4,7 | 8 126 | 5,0 | 2 838 | 1,8 | 3 375 | 2,1 | 824 | 0,5 |  |  |  |  |
| 12 Oulu | 54 881 | 20,0 | 60 536 | 22,0 | 61 447 | 22,4 | 68 669 | 25,0 | 11 363 | 4,1 | 9 460 | 3,4 | 3 394 | 1,2 | 3 648 | 1,3 | 1 154 | 0,4 |  |  |  |  |
| 13 Lappi | 19 428 | 18,8 | 23 448 | 22,6 | 23 804 | 23,0 | 23 094 | 22,3 | 5 407 | 5,2 | 4 825 | 4,7 | 1 171 | 1,1 | 1 793 | 1,7 | 562 | 0,5 |  |  |  |  |
Lähde: Ylen Tulospalvelu
Tulokset > Vaalipiireittäin > Toinen kierros

| Vaalipiiri> Vaalipiiri.Vaalipiiri | Alexander Stubb> .Ääniä | Alexander Stubb> . % | Pekka Haavisto> .Ääniä | Pekka Haavisto> . % |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 Helsinki | 164 365 | 42,3 | 223 890 | 57,7 |  |  |  |  |
| 02 Uusimaa | 309 228 | 54,8 | 255 397 | 45,2 |  |  |  |  |
| 03 Varsinais-Suomi | 141 280 | 51,5 | 132 969 | 48,5 |  |  |  |  |
| 04 Satakunta | 60 836 | 53,0 | 54 003 | 47,0 |  |  |  |  |
| 05 Ahvenanmaa | 6 233 | 41,1 | 8 810 | 58,6 |  |  |  |  |
| 06 Häme | 110 538 | 53,8 | 94 744 | 46,2 |  |  |  |  |
| 07 Pirkanmaa | 149 635 | 48,7 | 157 446 | 51,3 |  |  |  |  |
| 08 Kaakkois-Suomi | 123 018 | 53,9 | 105 013 | 46,1 |  |  |  |  |
| 09 Savo-Karjala | 110 874 | 50,1 | 110 334 | 49,9 |  |  |  |  |
| 10 Vaasa | 147 054 | 62,8 | 87 226 | 37,2 |  |  |  |  |
| 11 Keski-Suomi | 71 966 | 47,8 | 78 659 | 52,2 |  |  |  |  |
| 12 Oulu | 133 358 | 52,7 | 119 568 | 47,3 |  |  |  |  |
| 13 Lappi | 47 059 | 49,2 | 48 575 | 50,8 |  |  |  |  |
Lähde: Oikeusministeriön Tieto- ja tulospalvelu
Vaalikampanjat

Ehdokkaat vahvistettiin 21. joulukuuta 2023. Samalla ehdokkaille arvottiin vaalinumerot.
Vaalikampanjat > 2 Li Andersson

Kampanjan tunnus: ”Seuraava koko kansan presidentti”
Vasemmistoliiton puheenjohtaja ja kansanedustaja Li Andersson.
Vaalikampanjat > 3 Olli Rehn

Kampanjan tunnus: ”Vakaa kuin kallio”
Suomen Pankin pääjohtaja, keskustan Olli Rehn.
Vaalikampanjat > 4 Harry Harkimo

Kampanjan tunnus: ”Johdan. En selitä.”
Liike Nytin puheenjohtaja ja kansanedustaja Harry Harkimo.
Vaalikampanjat > 5 Jussi Halla-aho

Kampanjan tunnus: ”Suomen pitää olla turvallinen tila”
Eduskunnan puhemies, perussuomalaisten Jussi Halla-aho.
Vaalikampanjat > 6 Jutta Urpilainen

Kampanjan tunnus:  ”Jotta ketään ei jätetä”
Euroopan unionin komissaari, sosiaalidemokraattien Jutta Urpilainen.
Vaalikampanjat > 7 Mika Aaltola

Kampanjan tunnus:   ”Viisautta nähdä – rohkeutta toimia”
Ulkopoliittisen instituutin johtaja, sitoutumaton Mika Aaltola.
Vaalikampanjat > 8 Alexander Stubb

Kampanjan tunnus:  ”Yhdistävä tekijä”
Yliopistollisen Eurooppa-instituutin School of Transnational Governance -keskuksen johtaja, kokoomuksen Alexander Stubb.
Vaalikampanjat > 9 Sari Essayah

Kampanjan tunnus:   ”Parasta Suomelle”
Maa- ja metsätalousministeri, kristillisdemokraattien Sari Essayah.
Vaalikampanjat > 10 Pekka Haavisto

Kampanjan tunnus:  ”Yhteinen Suomi”
Vihreiden kansanedustaja Pekka Haavisto.
Rahoitus

Vaalit voitti se ehdokas, joka käytti kampanjaansa eniten rahaa. Voittajan budjetti kasvoi edellisistä presidentinvaaleista yli kaksinkertaiseksi (+122 %).
| --- | --- |
Stubb: 2 699 618 €
Haavisto: 1 879 138 €
Rehn (*: 1 232 228 €
Urpilainen: 774 113 €
Halla-aho: 694 677 €
Andersson: 153 740 €
Essayah: 94 747 €
Aaltola: 89 417 €
Harkimo: 43 129 €
*) puolueen ja valitsijayhdistyksen rahoitus yhteensä
Ehdokasasettelu

Spekulaatio ehdokkaista alkoi heti vuoden 2018 presidentinvaalien jälkeen. Alkuvuodesta 2020 Maaseudun Tulevaisuus spekuloi ajatuksella Sauli Niinistön toimikauden jatkamisesta poikkeuslailla, ja haastateltu Raimo Ilaskivi (kok.) piti sitä ”ainoana järkevänä ratkaisuna”. Niinistö kuitenkin päätti spekulaation asiasta lyhyellä Twitter-viestillä.
Kannattajakorttien keräämisen sai aloittaa 12.12.2022. Sekä puolueiden että valitsijayhdistysten ehdokashakemukset piti jättää viimeistään 12.12.2023 ennen kello 16. Helsingin vaalipiirilautakunta vahvisti ehdokasasettelun torstaina 21.12.2023.
Ehdokasasettelu > Keskusta

Suomen Pankin pääjohtaja Olli Rehn (kesk.) ilmoitti halukkuutensa presidenttiehdokkaaksi 21. kesäkuuta 2023. Hän alkoi kerätä kannattajakortteja presidentinvaaleihin valitsijayhdistyksen avulla. 15. syyskuuta Rehnin valitsijayhdistys ilmoitti keränneensä tarvittavat 20 000 kannattajakorttia. Keskustan puoluehallitus päätti asettua tukemaan Olli Rehnin ehdokkuutta kokouksessaan elokuun 2023 alussa. Myös keskustan ylimääräinen puoluekokous valitsi Olli Rehnin keskustan presidenttiehdokkaaksi syyskuun lopussa.
Ehdokasasettelu > Keskusta > Eivät ehdolle

Vuosina 2019–2023 puolustusministerinä toiminut Antti Kaikkonen mainittiin spekulaatioissa keskustan ehdokkuuteen liittyen. Kaikkonen kertoi toukokuussa 2023, ettei tavoittele ehdokkuutta.
Entinen pääministeri Esko Aho mainittiin spekulaatioissa keskustan ehdokkuudesta, mutta hän kertoi maaliskuussa 2022, ettei pyri ehdokkaaksi.
Ehdokasasettelu > Kokoomus

Kokoomuksen puoluehallitus ilmoitti 14. elokuuta 2023, että kokoomuksen presidenttiehdokkaaksi pyydetään Alexander Stubbia. Aiemmin presidenttiehdokkuutta harkinnut Antti Häkkänen kertoi samana päivänä tukevansa Alexander Stubbin ehdokkuutta.  28. lokakuuta 2023 pidetyssä Kokoomuksen ylimääräisessä puoluekokouksessa vahvistettiin lopullisesti Stubbin ehdokkuus.
Ehdokasasettelu > Kokoomus > Eivät ehdolle

Puolustusministeri Antti Häkkänen ilmoitti 3. elokuuta 2023 "harkitsevansa vakavasti" presidenttiehdokkuutta ja sai alustavaa kannatusta kokoomuksen eduskuntaryhmän jäsenien keskuudessa. Lehtitietojen mukaan Häkkäsen kotipiiri Kaakkois-Suomen lisäksi Uudenmaan, Hämeen ja Lapin piirijärjestöt kannattivat hänen ehdokkuuttaan. Häkkänen asettui Stubbin tueksi, kun puoluehallitus oli yksimielisesti valtuuttanut puheenjohtaja Petteri Orpon pyytämään Stubbia ehdokkaaksi.
Ulkoministeri Elina Valtosta pidettiin esillä mahdollisena ehdokkaana.
Helsingin entisen pormestarin Jan Vapaavuoren tulkittiin jo helmikuun alussa 2022 olevan kiinnostunut presidenttiehdokkuudesta, kun hän linjasi Ykkösaamussa, että "seuraavan presidentin pitää olla sellainen, että kun hän astuu samaan tilaan vaikkapa itänaapurimme presidentin kanssa, niin itänaapuri kunnioittaa häntä".
Ilta-Sanomien politiikan toimittaja Timo Haapala nosti Yhdysvaltain-suurlähettiläs Mikko Hautalan nimeä esille mahdollisena ehdokkaana ja mieluisana ehdokkaana myös istuvalle presidentille Sauli Niinistölle.
Kansainvälisen politiikan asiantuntija, ex-kansanedustaja Risto E. J. Penttilää pidettiin mahdollisena ehdokkaana ja hän kertoi toukokuussa 2023 olevansa kiinnostunut ehdokkuudesta.
Ulkopoliittisen instituutin johtaja Mika Aaltolan ehdolle asettumista kokoomuksen ehdokkaana pidettiin mahdollisena ja kansanedustaja Ben Zyskowicz toivoi Aaltolan osallistuvan jäsenvaaliin presidenttiehdokkaasta. Aaltola ilmoitti lopulta elokuussa 2023 tavoittelevansa presidenttiehdokkuutta valitsijayhdistyksen ehdokkaana.
Ehdokasasettelu > Kristillisdemokraatit

Sari Essayah valittiin elokuussa 2023 Joensuussa Suomen Kristillisdemokraattien (KD) presidenttiehdokkaaksi.
Ehdokasasettelu > Liike Nyt

Liike Nyt valitsi puoluekokouksessaan 18. kesäkuuta 2022 puheenjohtajansa, kansanedustaja Harry Harkimon presidenttiehdokkaakseen.
Ehdokasasettelu > Perussuomalaiset

Jussi Halla-aho ilmoitti 7. heinäkuuta 2023 olevansa käytettävissä perussuomalaisten (PS) presidenttiehdokkaaksi. Perussuomalaiset äänestivät Halla-ahon presidenttiehdokkaakseen elokuun puoluekokouksessa 13. elokuuta 2023.
Ehdokasasettelu > Perussuomalaiset > Eivät ehdolle

Europarlamentaarikko ja edellisten presidentinvaalien ehdokas Laura Huhtasaari nousi esiin spekulaatioissa perussuomalaisten ehdokkaasta.
Ehdokasasettelu > Ruotsalainen kansanpuolue

Suomen ruotsalainen kansanpuolue (RKP) ilmoitti 7. syyskuuta, ettei se aio asettaa omaa ehdokastaan vaaleissa. Puoluehallitus teki asiasta päätöksen yksimielisesti. RKP ei myöskään aio asettua tukemaan mitään yksittäistä ehdokasta.
Ehdokasasettelu > Ruotsalainen kansanpuolue > Eivät ehdolle

Eurooppa- ja omistajaohjausministeri Anders Adlercreutzin ehdokkuudella spekuloitiin ja Adlercreutz itse halusi, että RKP:llä asettaa oman ehdokkaansa vaaleihin, mutta mediassa tulkittiin puheenjohtaja Anna-Maja Henrikssonin suhtautuneen asiaan skeptisesti, sillä se heikentäisi hänen omaa asemaansa.
Puheenjohtaja, opetusministeri Anna-Maja Henrikssonin ehdokkuutta pidettiin myös esillä.
Ehdokasasettelu > Sosiaalidemokraatit

EU-komissaari Jutta Urpilainen vahvisti ehdokkuutensa 19. marraskuuta 2023. 16. elokuuta 2023 Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen (SDP) puheenjohtaja Sanna Marin pyysi häntä lähtemään ehdokkaaksi ja SDP:n puoluekokous asettui kannattamaan ehdokkuutta 3. syyskuuta 2023. Urpilainen ilmoitti ehdokkuudesta 19. marraskuuta 2023 ja SDP asettui yksimielisesti hänen taakseen 2. joulukuuta 2023.
Ehdokasasettelu > Sosiaalidemokraatit > Eivät ehdolle

Pääministeri Sanna Marinia pidettiin mahdollisena ehdokkaana, mutta hän ilmoitti kesäkuussa 2022, ettei ole käytettävissä presidentinvaaleissa.
Europarlamentaarikko Eero Heinäluomaa pidettiin esillä ehdokasspekulaatioissa.
Suomen Pankin entistä pääjohtajaa, ex-komissaari Erkki Liikasta pidettiin potentiaalisena ehdokkaan.
Ehdokasasettelu > Vasemmistoliitto

Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson kertoi 13. syyskuuta 2023 lähtevänsä ehdokkaaksi. Vasemmistoliiton puoluevaltuusto nimitti Anderssonin presidenttiehdokkaaksi 15. lokakuuta 2023.