stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Qatarin kansallispäivä

| Qatarin kansallispäivä> اليوم الوطني لقطر |
| --- | --- |
 Kansallispäivän logo
Valtio:  Qatar
Tyyppi:  kansallinen juhlapäivä
Vietetään:  18. joulukuuta
Järjestämistiheys:  vuosittain
Ensimmäisen kerran:  2007
Kotisivu
Qatarin kansallispäivä (arab. اليوم الوطني لقطر‎, al-yawm al-waṭanī li-Qaṭar) on juhlapäivä, jota vietetään Qatarissa vuosittain 18. joulukuuta. Sitä kutsutaan myös Perustajan päiväksi, sillä sitä juhlitaan Qatarin vuoden 1878 yhdistymisen muistoksi. Tuolloin Jassim ibn Muhammad Al Thani peri isältään Qatarin heimojen johtajan paikan.
Kansallispäivää on alettu juhlia Qatarissa vasta 2000-luvulla, sillä emiiri päätti vuonna 2007 uudesta kansallisesta lomapäivästä. Itsenäisyyspäivä oli sitä ennen tärkein juhlapäivä, mutta sen vietto on lähes kokonaan loppunut kansallispäivän takia. Kansallispäivä symbolisoi erityisesti al-Thanien suvun valtaa.
Kansallispäivänä on monia erilaisia tapahtumia. Silloin järjestetään muun muassa lipunnostja ja sotilaspaaraati, jossa esitellään sotilaskalustoa. Hotelleissa on usein tarjolla Qatarin lipun muotoista kakkua sekä perinteisiä qatarilaisia ruokia. Illalla ihmiset täyttävät kadut moottoriajoneuvoilla ja heiluttavat Qatarin lippuja autojen katolta.
Sotilasparaati kansallispäivänä
Ilotulitus vuoden 2017 kansallispäivänä
Kansallispäivän kunniaksi koristeltu auto
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Qatarin kansallispäivä Wikimedia Commonsissa
Qatarin kansallispäivän sivut (englanniksi)
Perherauhan päivä

Perherauhan päivä julistettiin Suomessa 4.huhtikuuta Ensi- ja turvakotien liiton alotteesta. Perhe-elämää on maailmassa mullistunut ihmisen aiheuttamien sotien ja luonnontuhojen lisäksi myös pandemiat, kuten koronavirusepidemia. Arjen pyörityksestä on ihmiselle tullut selviämistaistelu jossa sisäiset perheen jännitteet kasvavat.kenen mukaan? Epävarmuus ja pelko horjuttavat ihmiskuntaa ja saavat aikaan konflikteja, jotka ovat lisääntymässä.
Suomalaisia sotalapsia lähetettiin talvisodan vuoksi turvaan Ruotsiin Turun satamasta vuonna 1939.
Perherauhan julistus muistuttaa, että apua on saatavilla, kun perherauha särkyy. Julistus haastaa kaikkialla ihmiset välittämään läheisistään. Perherauhan julistuksen lausui näyttelijä Tommi Korpela. Tasavallan presidentti Sauli Niinistö toimii 4. huhtikuuta 2020 käynnistyneen Perherauhan julistus -kampanjan suojelijana.[lähde? ]
Perherauhan julistus on A-klinikkasäätiön Lasinen lapsuus ja Helsingin kaupungin lähisuhdeväkivallan ehkäisytyöryhmän käynnistämä kampanja. Sen tavoitteena on viestiä perheille, että apua ja tukea on saatavilla ja sitä kannustetaan hakemaan ajoissa ennen kuin tilanne kotona kärjistyy. Kampanjassa on mukana yli  60 eri järjestöä ja tahoa, jotka tarjoavat apua kaikille tarvitseville.
Luonnontuhot, sodat ja pandemia on lisännyt lasten ahdistusta, päihteiden käyttöä ja väkivaltaa perheissä. Tästä syystä järjestöt halusivat jo hyvin aikaisessa vaiheessa vedota kaikkiin perheisiin perherauhan puolesta, jotta apua ja tukea haettaisiin.
Välittämisen kulttuuri on isojen haasteiden edessä

Ihmiset sinnittelevät pitkään yksin ja kynnys avun hakemiselle on iso. Sotien, luonnontuhojen ja pandemian aikaan perherauhan merkitys on kasvanut entisestään perheitten yksinäisyyden myötä ja avun tarvitsijoiden määrä on kasvanut. Erityisen huolissaan lastensuojelujärjestöt ovat lapsista ja perheistä, joiden kotona tilanne on jo ennen nykykriisejä ollut haastava. Yksinäisyys ja verkostojen puute ovat kasvavasti kuormittaneet ja kärjistäneet tilannetta näissä perheissä huolestuttavalla tavalla.
Lastensuojelujärjestöt ovat kehittäneet auttamisen tapoja muun muassa laajentamalla chattien aukioloaikoja, ottaneet käyttöön videovastaanottoja sekä siirtäneet vertaistuen toimimaan myös etänä. Avopalvelut ja ensi- ja turvakodit ovat osoittaneet tarpeellisuutensa. Myös taloudelliseen apuun on kiinnitetty huomiota esimerkiksi ruoka-avun kautta. Ihmiset ovat aktiivisemmin ja ennalta ehkäisevästi hakeneet tukea.
Mannerheimin Lastensuojeluliiton auttavat puhelimiet ovat kiinnittäneet huomiota erityisesti lapsiin, joille ystävät ja kaverisuhteet ovat aiemmin tarjonneet suojaa oman perhetilanteensa vuoksi. MLL onkin tehnyt tavallista enemmän lastensuojeluilmoituksia yhdessä nuorten kanssa. Nuorten itsensä keskuudessa on syntynyt yhteisvastuullisuuden ja välittämisen kulttuuria, jossa he pitävät huolta ja hakevat apua toinen toisilleen.
Työtä perherauhan eteen tarvitaan yhä enemmän

Sekä lastensuojelujärjestöjen että presidentti Niinistön mukaan perheiden suojelun tarve saavutettavuus on yhä tärkeämpää. Vaikka pandemiat muuttuvat uusia haasteita tuovat ihmisen aiheuttamat sodet ja luonnontuhot. Vaikutukset voivat olla perheissä hyvin kauaskantoisia. Siksi avunantoa ja kampanjaa on tarvetta jatkaa.
Sellainen patoutuminen on ilmiö, joka on sinänsä ongelma. Kaikki me tiedämme, miten pienempikin asia saattaa yhtäkkiä sen rikkoa. Tällaiset henkiset patoutumat varmasti jatkuvat senkin jälkeen. Sanoma, että haluamme auttaa, on meille kaikille äärettömän tärkeä. Ja äärettömän tärkeä juuri niille, jotka apua tarvitsevat.
Perherauhan päivän kampajaan osallistuivat lisäksi Helsingin lähisuhdeväkivallan ehkäisytyöryhmä ja THL:n Nollalinja.
Paratiisilinnut (suku)

| Paratiisilinnut |
| --- | --- |
 Prinsessaparatiisilintu (Paradisaea minor)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Paratiisilinnut Paradisaeidae
Suku::  Paratiisilinnut Paradisaea  Linnaeus, 1758
Lajit
 Isoparatiisilintu Paradisaea apoda  Kuningasparatiisilintu Paradisaea raggiana  Prinsessaparatiisilintu Paradisaea minor  Kuningatarparatiisilintu Paradisaea decora  Prinssiparatiisilintu Paradisaea rubra  Keisariparatiisilintu Paradisaea guilielmi  Siniparatiisilintu Paradisaea rudolphi 
Katso myös
   Paratiisilinnut (suku) Wikispeciesissä   Paratiisilinnut (suku) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Paratiisilinnut  (Paradisaea) on paratiisilintujen heimoon kuuluva lintusuku, johon kuuluu seitsemän eri lajia.
Sukuun kuuluvat lajit

Isoparatiisilintu (Paradisaea apoda)
Keisariparatiisilintu (Paradisaea guilielmi)
Kuningasparatiisilintu (Paradisaea raggiana)
Kuningatarparatiisilintu (Paradisaea decora)
Prinsessaparatiisilintu (Paradisaea minor)
Prinssiparatiisilintu (Paradisaea rubra)
Siniparatiisilintu (Paradisaea rudolphi)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
Qatarin vaakuna

Vanha vaakuna
Qatarin vaakuna on Qatarin valtion tunnus, joka otettiin käyttöön vuonna 2022. Se kuvastaa perinteisiä qatarilaisia symboleja: perustajan miekka, palmupuu ja kalastusalus.
Qatarin vanha vaakuna oli käytössä vuosina 1976–2022. Siinä pyöreässä kentässä oli kuvattuna laiva, palmu ja kaksi sapelia. Vaakunassa luki, دولة قطر, Qatarin valtio.
Lähde

↑  New emblem for State of Qatar unveiled The Peninsula. Viitattu 18.2.2023. (englanniksi)
Aasian vaakunat
Afganistan
Arabiemiirikunnat
Armenia
Azerbaidžan
Bahrain
Bangladesh
Bhutan
Brunei
Etelä-Korea
Filippiinit
Georgia
Indonesia
Intia
Irak
Iran
Israel
Itä-Timor
Japani
Jemen
Jordania
Kambodža
Kazakstan
Kiina
Hongkong
Kirgisia
Kuwait
Kypros
Laos
Libanon
Macao
Malediivit
Malesia
Mongolia
Myanmar
Nepal
Oman
Pakistan
Pohjois-Korea
Qatar
Saudi-Arabia
Singapore
Sri Lanka
Syyria
Tadžikistan
Taiwan
Thaimaa
Turkki
Turkmenistan
Uzbekistan
Venäjä
Vietnam
Panamantauti

| Fusarium oxysporum f>  sp. cubense |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Luokka::  Sordariomycetes
Lahko::  Hypocreales
Heimo::  Nectriaceae
Suku::  Punahomeet Fusarium
Laji::  oxysporum
Kaksiosainen nimi
 Fusarium oxysporum  Schlecht. Snyder & Hansen 
Katso myös
   Panamantauti Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Panamantauti on kasvitauti, joka leviää banaanikasvin juuriin: juuri on oireeton ja siitä kasvavat varret pilaantuvat ja mätänevät. Tämä on taudin uusin, neljäs muunnos (TR4 eli Tropical Race 4). Sen aiheuttaa Fusarium oxysporum f. sp. cubense -sieni, joka on immuuni sienimyrkyille eli sitä ei voi kontrolloida kemiallisesti.
Historia

1950-luvulla panamantauti tuhosi siihen aikaan markkinoita hallinneen Gros Michel -banaanilajikkeen tuotannon, minkä seurauksena banaanintuottajat siirtyivät täysin tuottamaan Cavendish-banaania. Cavendishin sanotaan olevan maultaan vaatimaton verrattuna Gros Micheliin.
Leviäminen

Panamantaudin itiöt säilyvät hengissä lepotilassa maaperässä  jopa 30 vuotta, ja leviävät helposti vesipisaroiden, mullan ja koneiden välityksellä.
Taudin leviämistä edesauttaa banaaniviljelmien monokulttuuri: plantaaseilla kasvatetaan lähes yksinomaan Cavendish-lajiketta, mikä tekee viljelystä ja markkinoinnista halpaa ja tehokasta, mutta tarkoittaa samalla, että nämä kasvit ovat geneettisesti identtisiä ja siten haavoittuvia taudeille.
Panamantauti TR4

Panamantauti TR4 tunnistettiin ensimmäisen kerran Taiwanin maaperästä 1990-luvun alussa. Se pysyi pitkään pelkästään Kaakkois-Aasian ja Australian vaivana, mutta vuonna 2013 se havaittiin myös Lähi-idässä ja Afrikassa. Estotoimenpiteista huolimatta elokuussa 2019 panamantauti oli levinnyt uudelle mantereelle, Latinalaiseen Amerikkaan, joka on maailman banaaniviennin keskus. Kolumbiassa julistettiin sen vuoksi kansallinen hätätila.
Vaikka maailmassa on kymmeniä banaanilajeja ja tuhat lajiketta, Cavendishille ei ole korvaajaa tällä hetkellä. Lajikkeista vain harva täyttää kaupallisen kasvatuksen, kuljetuksen ja markkinoinnin vaatimukset. Esimerkiksi Goldfinger- ja Mona Lisa -nimisistä lajikkeista ei tullut kaupallisesti menestyksekkäitä.
Tautia vastaan geenimuuntelulla

Australialaiset tutkijat ovat onnistuneet kehittämään Cavendish-lajikkeen, joka näyttäisi saadun geenimuuntelun avulla immuuniksi panamantaudille. Villistä banaanilajista peräisin oleva rga2-geeni suojaa banaania sieneltä, toisessa menestyneessä linjassa on sukkulamadosta otettu cad9-geeni suojannut banaania sieneltä. Näitä ei kuitenkaan ole vielä vuosiin tulossa markkinoille, sillä tutkijat jatkavat työtään viisivuotisella kokeella, jossa on tarkoitus kasvattaa 9 000 kasvia.
Pro Dance

Pro Dance 50 vuotta
Pro Dance ry on klassisen ja modernin tanssitaiteen ihailijoiden ja tanssitaiteilijoiden kannustajien yhdistys.  Yhdistystoiminnan avulla Pro Dance on kerännyt stipendejä tanssitaiteen nuorille huipuille ja uran kynnyksellä oleville lupauksille tähän mennessä jo yli 250 000 euron arvosta.
Yhdistys järjestää tapahtumia, jakaa tietoa ja nostaa esille tanssin tekijöitä sekä nuoria lahjakkuuksia. Yhdistyksen vuosittainen päätapahtuma on Pro Dance -gaala. Taiteilijat ja yhdistyksen jäsenet esiintyvät Pro Dance -tilaisuuksissa ilmaiseksi.
Pro Dance ry perustivat keväällä 1972 aktiiviset tanssitaiteen tukijat ja ihailijat. Ensimmäinen puheenjohtaja oli primaballerina Mary Paischeff. Hänen jälkeensä oli puheenjohtajana lyhyen ajan Ludvig Nyholm. Vuodesta 1977 vuoteen 2010 Pro Dance ry:n puheenjohtajana toimi Teija Sopanen. Kantavia voimia ja menestyksentekijöitä yhdistyksessä ovat olleet myös tanssitaiteilijat Maj-Lis Rajala, Heikki Värtsi. Yhdistyksen nykyisenä puheenjohtajana toimii Maija Nikkonen-Hilli.
Päivi Sillanaukee

Päivi Sillanaukee vuonna 2014.
Päivi Anita Sillanaukee (o.s. Sopanen, s. 16. helmikuuta 1964 Nokia) on suomalainen virkamies. Hän toimi sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkönä 2012–2019. Sen jälkeen hän on toiminut STM:ssä osastopäällikkönä.
Sillanaukee valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1994 ja väitteli lääketieteen tohtoriksi 1997 Tampereen yliopistosta. Hän on suorittanut myös General Executive MBA -ohjelman vuosituhannen vaihteessa. Sillanaukeen väitöskirja käsitteli poti­las­kus­tan­nuksia sairaa­la­hoi­dossa. Hän on työskennellyt lääkärinä Pirkanmaan sairaanhoitopiirissä ja Uppsalan yliopistollisessa sairaalassa.
Sillanaukee on työskennellyt muun muassa Tampereen sosiaali- ja terveydenhuollosta vastaavana apulaiskaupunginjohtajana ja palvelutuotantojohtajana (2002–2007). Hänen kaudellaan nousivat esiin tamperelaisen Koukkuniemen vanhainkodin henkilöstöongelmat. Vuodesta 2008 Sillanaukee toimi STM:n sosiaali- ja terveysosaston ylijohtajana. Häntä ehdotti tehtävään silloinen peruspalveluministeri Paula Risikko (kok.). Sillanaukee on puoluetaustaltaan kokoomuslainen ja sosiaali- ja terveysministerinä toiminut Risikko esitti häntä myöhemmin myös kansliapäälliköksi. Sillanaukeen edeltäjä Kari Välimäki (sd) siirtyi Merimieseläkekassan toimitusjohtajaksi.
Sillanaukee toimii Eläketurvakeskuksen edustajiston puheenjohtajana. Syksyllä 2015 hänet valittiin Tampereen yliopiston Vuoden alumniksi.
Aiheesta muualla

Päivi Sillanaukee Twitterissä
Pro Evolution Soccer 2

| Pro Evolution Soccer 2 |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Konami Computer Entertainment Tokyo
Julkaisija:  Konami
Säveltäjä:  Michiru Yamane Sota Fujimori
Pelisarja:  Pro Evolution Soccer
Julkaistu:  PlayStation 2 JP 25. huhtikuuta 2002EU 25. lokakuuta 2002NA 11. maaliskuuta 2003PlayStation EU 25. lokakuuta 2002GameCube JP 30. tammikuuta 2003
Lajityyppi:  urheilupeli (jalkapallo)
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  ELSPA: 3+ ESRB: E
Alusta:  PlayStation, PlayStation 2, Nintendo GameCube
Jakelumuoto:  DVD, CD, optinen levy
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Pro Evolution Soccer 2 (Japanissa Winning Eleven 6 ja Yhdysvalloissa World Soccer Winning Eleven 6) on Konamin luoman Pro Evolution Soccer -pelisarjan toinen osa. Peli julkaistiin 25. huhtikuuta 2002 PlayStationille, PlayStation 2:lle ja Nintendo GameCubelle.
Quinn (jalkapalloilija)

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Quinn Rion olympialaisissa 2016. |  Quinn Rion olympialaisissa 2016. |  Quinn Rion olympialaisissa 2016. |  |
Maa:   Kanada
Naisten jalkapallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Tokio 2020 |  |  |
|  Pronssia | Rio de Janeiro 2016 |  |  |
Quinn (syntymänimeltään Rebecca Quinn; s. 11. elokuuta 1995 Toronto, Ontario, Kanada) on kanadalainen jalkapalloilija. Hän on pelannut Kanadan naisten maajoukkueessa ennen vuoden 2023 MM-kilpailujen alkua 89 maaottelua ja tehnyt niissä viisi maalia. Hän on ollut saavuttamassa olympiapronssia Rio de Janeirossa 2016 ja voittamassa olympiakultaa Tokiossa 2020. Vuoden 2019 MM-kilpailuissa hän tuli kolmessa ottelussa kentälle vaihtopelaajana. Hän on pelannut sekä keskuspuolustajana että keskikenttäpelaajana.
Quinn opiskeli Duken yliopistossa ja siirtyi vuonna 2018 NWSL-seura Washington Spiritiin. Hän siirtyi vuonna 2019 Ranskaan Paris FC:n joukkueeseen mutta palasi sieltä samana vuonna Yhdysvaltoihin OL Reignin joukkueeseen. Hän pelasi vuoden 2020 syyskaudella lainalla ruotsalaisseura Vittsjössä.
Syksyllä 2020 Quinn ilmoitti olevansa transsukupuolinen ja että hänen koko nimensä on Quinn. Hänen pronomininsa on englannin kielessä they.
Pont-à-Marcq

| Pont-à-Marcq |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 vaakuna
 Pont-à-Marcq
 Koordinaatit: 50°31′21″N, 3°07′01″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Hauts-de-France
Departementti:  Nord
Arrondissementti:  Lille
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2,2 km²
Väkiluku (2019):  2 911 
 – Väestötiheys:  1 311 as./km²
Kunnan numero:  59466
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pont-à-Marcq on kunta Pohjois-Ranskassa Nordin departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 16 kilometriä Lillen kaupungista kaakkoon.
Kunta sijaitsee Lillen ja Douain kaupunkien välisen tien puolivälissä, ja on ollut täten strategisesti tärkeällä paikalla. Vuonna 1304 se konkretisoitui Lilleen johtavalla tiellä Mons-en-Pévèlen taistelun aikana. Ranskan suuren vallankumouksen aikana vuosina 1792–1793 Lilleä piirittäneet itävaltalaisjoukot leiriytyivät Pont-à-Marcqiin ja tekivät siellä lukuisia teloituksia. Tuolloin kirkko toimi varuskuntana ja se kärsi suuria vahinkoja. Uusi kirkko rakennettiin vuonna 1842. Toisen maailmansodan aikana syyskuussa 1944 vetäytyvät saksalaisjoukot asettivat kaupunkiin puolustuslinjan jossa oli panssarivaunuja ja 135 tykkiä, ja jotka antautuivat vasta kovien taistelujen jälkeen.
Tunnettuja kuntalaisia

Philippe-Laurent Roland (1746-1816), kuvanveistäjä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pont-à-Marcq Wikimedia Commonsissa
Palestiinan mandaattialueen sisällissota

Palestiinan mandaattialueen sisällissota oli Palestiinan arabien ja juutalaisten välinen sisällissota brittien hallitsemalla Palestiinan mandaattialueella. Sota kesti marraskuun 1947 lopulta Israelin itsenäisyysjulistukseen  toukokuussa 1948. Juutalaisten aseelliset järjestöt saavuttivat suhteellisen selvän sotilaallisen voiton hajanaisemmista arabeista.
Brittijoukot päätyivät molempien osapuolien iskujen kohteeksi. Ne olivat jo vetäytymässä alueelta ja vetäytyminen vietiin päätökseensä toukokuussa.
Itsenäisyysjulistusta seuranneena päivänä 15.5. muut arabimaat hyökkäsivät Israeliin, mistä alkoi Israelin itsenäisyyssota.
Tausta

Brittien asema mandaattialueellaan Palestiinassa oli muuttunut erityisen tukalaksi toisen maailmansodan jälkeen. Juutalaisten asia sai tukea holokaustin jälkeen etenkin Yhdysvalloilta. Juutalaiset järjestöt olivat aloittaneet puolestaan terrori-iskut brittijoukkoja vastaan. Lopulta britit päättivät jättää Palestiinan kysymyksen Yhdistyneille kansakunnille, joka antoi 29. marraskuuta 1947 Yleiskokouksen päätöslauselma 181:n koskien Palestiinan jakoa kahtia juutalaiseen valtioon ja arabien valtioon.
David Ben-Gurionin johtama juutalaistoimisto hyväksyi YK:n laatiman jakosuunnitelman. Juutalaisten puolella oli toisaalta myös vähemmistö, joka vaati koko Palestiinaa. Arabit eivät hyväksyneet ehdotusta, jossa juutalaisille annettiin hieman yli puolet Palestiinasta. Arabien näkökulmasta YK:lla ei ollut oikeutta jakaa aluetta ja arabeista tehtiin holokaustin sijaiskärsijöitä. Arabiliitto ilmoitti jakoehdotuksen toteutumisen johtavan sotaan.
Osapuolet

Juutalaisten puolella merkittävin tekijä aseellisen puolustuksen kannalta oli Hagana-järjestöllä, jonka päätehtävänä oli ollut juutalaisten siirtokuntien puolustaminen. Ylin johto oli David Ben-Gurionilla. Haganasta erikseen toimi lisäksi kaksi muuta järjestöä; Irgun ja Lehi.
Arabien toiminta oli luonteeltaan paljon juutalaisia hajanaisempaa. Monet heidän merkittävistä johtajistaan elivät maanpaossa. He eivät edes osallistuneet sotaan yhtenäisesti, vaan tietyt arabikylät jäivät siitä kokonaan sivuun. Useista paikallisista arabijoukoista ehkä tärkein oli Pyhän sodan armeija, jota johti Abd al-Qadir al-Husaini. Arabiliiton perustama Arabien vapautusarmeija hyökkäsi Palestiinaan tammikuussa 1948 ja sitä johti syyrialainen Fawzi al-Qawuqji. Muslimiveljeskunta lähetti alueelle vapaaehtoisia, joiden mukana oli esimerkiksi Kairossa tuolloin opiskellut Jasser Arafat.
Sota > Ensimmäinen vaihe

Sisällissota Palestiinassa alkoi marraskuun lopussa 1947 hieman samaan tapaan, kuin vuoden 1936 kapina. Arabit julistivat yleislakon ja alkoivat tehdä iskuja brittijoukkoja ja juutalaisia vastaan. Juutalaisten joukot keskittyivät sodan alkuvaiheessa lähinnä puolustautumiseen. Erityisen uhanalaisia olivat kaupunkien ja juutalaisten siirtokuntien väliset reitit, joilla kulkeviin saattueisiin arabit tekivät iskujaan. Irgunin ja Lehin tehdessä iskuja brittejä vastaan brittejäkään ei niin kiinnostanut suojella saattueita. Sodan luonne sissisotana sodan alkupuolella hyödytti etenkin arabeja.
Juutalaiset päättivät lopulta muuttaa kokonaistaktiikkaansa hyökkäävämmäksi. Tilanne oli muuttunut heille hyvin vaaralliseksi, sillä arabit hallitsivat nyt esimerkiksi Tel Avivin ja Jerusalemin välistä tietä. Juutalaisten tilannetta oli toisaalta parantanut se, että he saivat huomattavan lähetyksen aseita Tšekkoslovakiasta. Britit olivat myös alkaneet kiihdyttää vetäytymistään alueelta. Suunnitelma D eli Tokhnit Dalet lähti käyntiin maaliskuun alussa. Osana suunnitelmaa oli tuhota tai tyhjentää vihamieliset arabikylät, sekä turvata juutalaisille YK:n jakoehdotuksen mukaiset juutalaisvaltion rajat, sekä joitakin sen ulkopuolellakin olevia alueita.
Sota > Toinen vaihe

Huhtikuun ja maaliskuun välisenä aikana Haganan hyökkäykset johtivat kokonaisten arabikylien tyhjenemiseen. Arabit olivat jäämässä selvästi alakynteen järjestelmällisemmissä taisteluissa. Abd al-Qadir al-Husaini sai surmansa al-Kastalin taistelussa huhtikuussa 1948. Toinen huomattava takaisku arabeille oli Deir Yassinin kylän menetys Jerusalemin suunnalla Irgunin ja Lehin sotilaille. Osa kylän asukkaista murhattiin. Sisällissodan viime vaiheessa vallattiin myös joitakin arabien tärkeitä keskuksia, kuten Tiberias, Jaffa ja Haifa. Juutalaisten ainoat tappiot koettiin Hebronin ja Jerusalemin suunnilla, jossa menetettiin joitakin juutalaissiirtokuntia.
YK:n turvallisuusneuvosto perusti huhtikuussa 1948 Palestiinan välityskomission.
Seuraukset

Der Yasinin verilöyly painosti muita arabimaita puuttumaan tapahtumien kulkuun. Monet niistä suhtautuivat kuitenkin vielä sisällissodan alkuvaiheessa sotilaalliseen väliintuloon nihkeästi. Yhdistyneen kuningaskunnan lippu laskettiin Jerusalemissa 14. toukokuuta ja mandaattihallinnon piti päättyä keskiyöllä. Samana päivänä David Ben-Gurion luki Israelin itsenäisyysjulistuksen Tel Avivissa. Yhdysvallat ja Neuvostoliitto tunnustivat maan heti itsenäiseksi, mutta sen rajat olivat jääneet sopimatta. Seuraavana päivänä Egyptin, Jordanian, Syyrian, Libanonin ja Irakin armeijan joukot hyökkäsivät, mitä seurasi Israelin itsenäisyyssota.
Arabien tappiolle sisällissodassa oli monia syitä. Arabien johdolla oli klaaniasioista johtuen keskenäisiä kiistojaan. Arabeilla oli myös etnisiä erimielisyyksiä. Arabinationalismiin oli liitetty piirteitä islamismista, minkä lisäksi se oli ylipäätään painotetusti yläluokan ideologia. Alueen kristityt arabit ja druusit olivat huomattavasti haluttomampia sotimaan. Lisäksi muilta arabimailta saatu tuki sisällissodan aikana oli suhteellisen vaatimatonta. Juutalaiset joukot osoittautuivat sitä vastoin hyvin kyvykkäiksi ja juutalainen yhteisö yhtenäisemmäksi.
Yhdistyneiden kansakuntien esittämä Palestiinan jakosuunnitelma.
Arabitaistelijoita vuonna 1947.
Arabitaistelijoita ja tuhottu juutalaisen kolonan kuorma-auto.
Haganan taistelija al-Kastalissa huhtikuussa 1948.
Juutalaisten joukkojen 1. joulukuuta 1947 ja 20. toukokuuta 1948 hallitsemat alueet Palestiinassa.
Piimäjärvi

| Piimäjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kitee
Koordinaatit:  62°12′16″N, 30°01′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Laskujoki:  Piimäjoki
Järvinumero:  04.383.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  79,2 m 
Rantaviiva:  16,555 km 
Pinta-ala:  4,59 km² 
Tilavuus:  0,00991 km³ 
Keskisyvyys:  2,14 m 
Suurin syvyys:  3,93 m 
Saaria:  8
:  Kielosaari Villensaaret
 fiPiimäjärvi 
Piimäjärvi on matala, kahdesta altaasta koostuva järvi Kiteen pohjoisosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 4,6 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 45 kilometriä eteläkaakkoon. Järven läheisyydestä on löydetty kivikautisia asuinpaikkoja.