stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Teväntö

| Teväntö |
| --- | --- |
 Teväntö
 Koordinaatit: 60°38.452′N, 24°14.57′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Kanta-Häme
Kunta:  Loppi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Teväntö on kylä Lopen kunnassa. Kylässä on muun muassa Teväntöjärvi, joka on hyvä uimapaikka kesäisin. Kylässä on toiminut kaksi kauppaa, jotka on lopetettu. Tevännöllä toimi aiemmin Rantasen saha, jonka kuivaamo paloi tulipalossa mutta rakennettiin talkoovoimin uudestaan. Saha kuitenkin lopetti toimintansa muutamaa vuotta myöhemmin.
Teväntö sekä naapurikylät Pilpala ja Hunsala ovat Lopen vanhimpia kyliä.
Kirjallisuutta

Suorsa, Salli (toim.): Kolmen kylän kirja. Elämää Pilpalan, Hunsalan ja Tevännön kylissä menneistä ajoista nykypäivään.  Pilpalan kylät, 2005.  ISBN 952-91-8789-0.
Lopen kylät
Hunsala
Joentaka
Kormu
Launonen
Lopen kirkonkylä
Läyliäinen
Ourajoki
Pilpala
Räyskälä
Sajaniemi
Salonkylä
Teväntö
Topeno
Vojakkala
Teinitytön kasvatusopas

| Teinitytön kasvatusopas 8 Simple Rules> 8 Simple Rules for Dating My Teenage Daughter |
| --- | --- |
Tyyli:  tilannekomedia
Kestoaika:  22 minuuttia
Luoja(t):  Tracy Gamble
Pääosissa:  John Ritter Katey Sagal Kaley Cuoco Amy Davidson Martin Spanjers Billy Brown James Garner David Spade
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  ABC
Esitetty:  17. syyskuuta 2002 – 15. huhtikuuta 2005
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  76
Tunnuskappale:  sävelsi Dan Foliart
Tuotanto
Tuottaja(t):  Tom Shadyac
Vastaava(t) tuottaja(t):  Michael Bostick (kaudet 1–3) Tracy Gamble (kaudet 1–2) Flody Suarez (kaudet 1–2) James Widdoes (kaudet 2–3) Judd Pillot John Peaslee (kaudet 3)
Tuotantoyhtiö(t):  Shady Acres Entertainment Touchstone Television FlodyCo (kaudet 1–2) Tracy Gamble Productions (kausi 2)
Aiheesta muualla
IMDb 
Teinitytön kasvatusopas (engl. 8 Simple Rules, aikaisemmin myös nimellä 8 Simple Rules for Dating My Teenage Daughter) on tilannekomediasarja, joka kertoo Hennessyn perheestä. Perheeseen kuuluu kaksi teini-ikäistä tyttöä, Kerry ja Bridget, sekä poika Rory. Perheen isää, Paul Hennessyä näyttelevän John Ritterin kuoltua ohjat otti käsiinsä heidän äitinsä Cate Hennessy. Hänellä on siten kädet täynnä töitä eikä asiaa helpota ollenkaan hänen isänsä, Jim Egan tai sukulaispoika CJ.
Sarjaa kuvattiin Yhdysvalloissa Walt Disneyn studiolla Kaliforniassa ja sen jakelijana toimii Disneyn alaosastot Disney-ABC Domestic Television ja Disney Media Distribution. Yhdysvalloissa sarjaa esitti ABC, Suomessa Nelonen ja TV5.
Näyttelijät

John Ritter – Paul Hennessy (2002–2003)
Katey Sagal – Cate Hennessy (2002–2005)
Kaley Cuoco – Bridget Hennessy (2002–2005)
Amy Davidson – Kerry Hennessy (2002–2005)
Martin Spanjers – Rory Hennessy (2002–2005)
James Garner – Jim Egan (2003–2005)
David Spade – C.J. Barnes (2004–2005)
Säännöt

Sarjan englanninkielinen nimi 8 Simple rules viittaa perheen isän keksimiin sääntöihin jotka ovat:
Lääpi tytärtäni ja menetät kätesi.
Jos itketät häntä, minä itketän sinua.
"Turvallinen seksi" on myytti. Kaikki mitä yrität vaarantaa terveytesi.
Jos tuot hänet kotiin myöhään, on myöhäistä pyytää uudestaan.
Jos tuuttaat torveasi pihatiellä, sinun on parempi olla jättämässä jotain, koska et saa mitään mukaasi.
Ei valittamista odotellessasi. Jos olet pitkästynyt, vaihda öljyt autooni.
Jos housusi roikkuvat vyötäisiltä, kiinnitän ne mielelläni niittipistoolilla.
Deittalua vain julkisilla paikoilla. Haluat romanssia? Lue rakkauskirja.
DVD julkaisut

| Nimi | Jaksot | Yhdysvallat | Eurooppa | Australia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| The Complete First Season | 28 | 7. elokuuta 2007 | 1. syyskuuta 2008 | 12. marraskuuta 2008 |
| The Complete Second Season | 24 | 19. toukokuuta 2009 | TBA | TBA |
| The Complete Third Season | 24 | TBA | TBA | TBA |
Walt Disney Studios Home Entertainment julkaisi sarjasta DVD:llä vain ensimmäisen tuotantokauden. Lionsgate Home Entertainment ilmoitti elokuussa 2008 ostaneensa sarjan oikeudet ABC Studiolta ja julkaisi toisen tuotantokauden seuraavana vuonna.
Aiheesta muualla

Teinitytön kasvatusopas Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tami Combo

Tami Combo oli suomalainen yhtye joka julkaisi yhden pitkäsoiton Kiss-levymerkille.
Diskografia

Lambadas tropicanas (1990) Kiss
Kokoonpano

Taisto Wesslin (kitara).
Mika Tarkkonen (harmonikka).
Jari Lappalainen (mandoliini).
Heikki Annala  (kontrabasso /B05).
Tapio Salo  (kontrabasso).
Tapani 'Nappi' Ikonen  (rummut, lyömäsoittimet).
Aiheesta muualla

Tami Combon esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 2017

Vuoden 2017 taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin Ostravassa, Tšekissä 25.–29. tammikuuta 2017.
Kilpailujen ohjelmaan kuuluivat miesten ja naisten yksinluistelu, pariluistelu ja jäätanssi.
Kilpailupaikkana toimii Ostravar Aréna, jonka yleisökapasiteetti on noin 10 000.
Ohjelma

| Päivä | Päivämäärä | Aika (UTC+1) | Laji |
| --- | --- | --- | --- |
| Keskiviikko | 25. tammikuuta | 11:00 – 16:15 | Naiset, lyhytohjelma |
| Keskiviikko | 25. tammikuuta | 18:45 – 22:00 | Parit, lyhytohjelma |
| Torstai | 26. tammikuuta | 12:00 – 16:30 | Jäätanssi, lyhyttanssi |
| Torstai | 26. tammikuuta | 19:00 – 22:00 | Parit, vapaaohjelma |
| Perjantai | 27. tammikuuta | 11:15 – 16:30 | Miehet, lyhytohjelma |
| Perjantai | 27. tammikuuta | 18:00 – 22:00 | Naiset, vapaaohjelma |
| Lauantai | 28. tammikuuta | 13:30 – 17:00 | Jäätanssi, vapaatanssi |
| Lauantai | 28. tammikuuta | 17:50 – 22:00 | Miehet, vapaaohjelma |
| Sunnuntai | 28. tammikuuta | 14:30 – 17:00 G | Gaala |
Suomen joukkue

Viveca Lindfors, Emmi Peltonen
Valtter Virtanen
Cecilia Törn ja Jussiville Partanen (jäätanssi).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 2017 Wikimedia Commonsissa
Kisojen viralliset sivut
2017 European Championships at the International Skating Union
Taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut
1891
1892
1893
1894
1895
1896–1897
1898
1899
1900
1901
1902–1903
1904
1905
1906
1907
1908
1909
1910
1911
1912
1913
1914
1915–1921
1922
1923
1924
1925
1926
1927
1928
1929
1930
1931
1932
1933
1934
1935
1936
1937
1938
1939
1940–1946
1947
1948
1949
1950
1951
1952
1953
1954
1955
1956
1957
1958
1959
1960
1961
1962
1963
1964
1965
1966
1967
1968
1969
1970
1971
1972
1973
1974
1975
1976
1977
1978
1979
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987
1988
1989
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
Tami Chynn

| Tammar Anika Chin> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 14. kesäkuuta 1984 (ikä 40) Kingston, Jamaika
Muusikko
Taiteilijanimi:  Tami Chynn
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2005-
Tyylilajit:  Reggae, pop
Levy-yhtiöt:  Universal/SRC/Konvict Muzik
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Tammar Anika Chin eli Tami Chynn (s. 14. kesäkuuta 1984 Kingston, Jamaika) on jamaikalainen reggaelaulaja, lauluntekijä ja tanssija.
Tausta ja yksityiselämä

Tamin vanhemmat ovat Richard Chin (puoliksi kiinalainen puoliksi cherokee) ja äiti Christine Chin (puoliksi afroamerikkalainen puoliksi britti).Hänen vanhempansa kuuluivat yhtyeeseen nimeltä The Carnations. Hänen sisarensa Tessanne Chin on reggae-artisti.
Hän on naimisissa reggae-artisti Wayne Marshallin kanssa.
Diskografia > Studioalbumit

Out of Many...One (2006)
Prima Donna (2008; julkaisematon)
nimeämätön (2012)
Diskografia > Singlet

Rock U (mukana Kid Kurup) (2001)
Hyperventilating (Stepz Medly) (2004)
Ice Breaker Medley (Gimme Good) (2004)
Why (2004)
Tell Mi Seh (2004)
Hyperventilating (2006)
Over and Over Again (2006)
Frozen (mukana Akon (2008)
Certified Diva (mukana Tifa) (2010)
Nevah Know (Wicked Inna Bed) (2010)
Tanskan kuntien vaakunat

Tässä artikkelissa ovat Tanskan kuntien vaakunat. Luettelon kuntajako perustuu vuoden 2007 kuntauudistuksessa muodostettuihin kuntiin. Kaikkien kuntien vaakuna ei ole tiedossa, joten tällaisissa tapauksissa vaakunan tilalla on harmaa vaakunakilpi, jossa on kysymysmerkki.
Etelä-Tanskan alue

Aabenraan kunta
Assensin kunta
Billundin kunta
Esbjergin kunta
Fanøn kunta
Frederician kunta
Faaborg-Midtfynin kunta
Haderslevin kunta
Kerteminden kunta
Koldingin kunta
Langelandin kunta
Middelfartin kunta
Nordfynin kunta
Nyborgin kunta
Odensen kunta
Svendborgin kunta
Sønderborgin kunta
Tønderin kunta
Varden kunta
Vejenin kunta
Vejlen kunta
Ærøn kunta
Keski-Jyllannin alue

Aarhusin kunta
Favrskovin kunta
Hedenstedin kunta
Herningin kunta
Holstebron kunta
Horsensin kunta
Ikast-Branden kunta
Lemvigin kunta
Norddjursin kunta
Odderin kunta
Randersin kunta
Ringkøbing-Skjernin kunta
Samsøn kunta
Silkeborgin kunta
Skanderborgin kunta
Skiven kunta
Struerin kunta
Syddjursin kunta
Viborgin kunta
Pohjois-Jyllannin alue

Aalborgin kunta
Brønderslevin kunta
Frederikshavnin kunta
Hjørringin kunta
Jammerbugtin kunta
Læsøn kunta
Mariagerfjordin kunta
Morsøn kunta
Rebildin kunta
Thistedin kunta
Vesthimmerlandin kunta
Pääkaupunkialue

Albertslundin kunta
Allerødin kunta
Ballerupin kunta
Bornholmin kunta
Brøndbyn kunta
Dragørin kunta
Egedalin kunta
Fredensborgin kunta
Frederiksbergin kunta
Frederikssundin kunta
Furesøn kunta
Gentoften kunta
Gladsaxen kunta
Glostrupin kunta
Gribskovin kunta
Halsnæsin kunta
Helsingørin kunta
Herlevin kunta
Hillerødin kunta
Hvidovren kunta
Høje-Taastrupin kunta
Hørsholmin kunta
Ishøjn kunta
Kööpenhaminan kunta
Lyngby-Taarbækin kunta
Rudersdalin kunta
Rødovren kunta
Tårnbyn kunta
Vallensbækin kunta
Sjællandin alue

Faxen kunta
Greven kunta
Guldborgsundin kunta
Holbækin kunta
Kalundborgin kunta
Køgen kunta
Lejren kunta
Lollandin kunta
Næstvedin kunta
Odsherredin kunta
Ringstedin kunta
Roskilden kunta
Slagelsen kunta
Solrødin kunta
Sorøn kunta
Stevnsin kunta
Vordingborgin kunta
Käännös suomeksi
Sähköntuotanto

Tuulivoiman kasvu sähköntuotannossa on kiihtynyt viime vuosina.
Kolmen rotkon pato Kiinassa.
Yhdysvaltalainen hiilivoimala.
Sähköntuotanto on energiantuotantoa, jossa erilaisia primäärienergian muotoja muunnetaan sähköksi. Jossakin määrin sähköverkon kuormantasauksessa käytetään myös sekundaarisia energialähteitä kuten on kyse pumppuvoimaloiden suhteen.
Valtaosa ihmiskunnan käyttämästä sähköstä tuotetaan voimalaitoksissa muuntamalla mekaanista energiaa generaattorilla sähköksi. Mekaaninen energia saadaan joko suoraan luonnosta (esimerkiksi vesivoima ja tuulivoima) tai lämpövoimakoneella jostakin lämpöä tuottavasta prosessista (esimerkiksi ydinvoima, erilaisten polttoaineiden polttaminen ja geoterminen energia). Voimalaitoksista sähkö johdetaan sähköverkkoa pitkin kuluttajille.
Pieniä määriä sähköä tuotetaan ilman generaattoria ydinparistoilla, kemiallisilla paristoilla, aurinkokennoilla ja polttokennoilla, näiden tuotantotapojen ollessa kuitenkin yleensä julkisen sähköverkon ulkopuolella.
Samassa voimalaitoksessa voidaan tuottaa sekä sähköä että lämpöenergiaa lämmitykseen. Tätä kutsutaan sähkön ja lämmön yhteistuotannoksi.
Sähköntuotannon reunaehtoja

Sähköntuotannon täytyy vastata tarkasti joka hetki kulutustilannetta. Valtakunnanverkon tasolla hetkelliset kulutusvaihtelut ovat pieniä suhteessa koko tuotantoon.kenen mukaan? Vakaana pysyvää tuotannon osaa sanotaan perusvoimaksi. Koska suuri osa voimalaitoksista on hitaasti säädettäviä ja tuottavat perusvoimaa, niin tuotannossa tarvitaan lisäksi nopeasti säädettävää säätövoimaa. Lisäksi tuotannossa täytyy varautua jonkin suuremman voimalaitoksen rikkoontumiseen. Tätä varten joudutaan pitämään reservissä voimalaitoksia varavoimana. Myös sähkönsiirtokapasiteetti on rajoite. Voimalaitokset on pyritty rakentamaan lähelle kuluttajia, jotta ei tarvittaisi suurta sähkönsiirtoverkkoa, joka myös hukkaisi osan sähköstä. Sähköverkon siirtokapasiteetin rajoitukset ovat ongelma tuulivoiman laajemmalle käytölle.
Sähköntuotannon historia

Sähköä on tuotettu keskitetysti 1800-luvun lopulta lähtien. Ensimmäisenä kaupallisena sähkövoimalaitoksena voidaan pitää Thomas Edisonin New Yorkiin 4. syyskuuta 1882 avaamaa Pearl Street Stationia.
Suomessa aloitti Tampereen kaupungin sähkölaitos toimintansa vuonna 1888 ensimmäisenä kunnallisena sähkölaitoksena.
Sähköntuotanto eri maissa > Sähköntuotanto Euroopassa

Vuonna 2008 EU:n sähkökapasiteetti 791 GW jakautui: hiili 29 %, maakaasu 22 %, vesivoima 16 %, ydinvoima 16 %, tuulivoima 8 %,  öljy 7 %, biomassa 1 % ja muut 1 %. Vuoteen 1995 verrattuna kapasiteetti kasvoi 259 GW ja ydinvoiman osuus väheni kaasun ja tuulivoiman eduksi. Vuosina 2000–2008 EU:n ydinvoiman määrä vähentyi - 6 251 MW ja tuulivoiman määrä kasvoi 55 271 MW. Vuonna 2008 sähköntuotannon lisäys oli tuulivoima 8 484 MW, kaasu 6 932 MW, öljy 2 495 MW, hiili 762 MW, vesi 473 MW, biomassa 296 MW ja ydinvoima 60 MW.
| Euroopan sähköyhtiöt> #. | Euroopan sähköyhtiöt> Yritys. | Euroopan sähköyhtiöt> Maa. | Euroopan sähköyhtiöt> Liikevaihto (mrd. €).2007 | Euroopan sähköyhtiöt> Liikevaihto (mrd. €).2008 | Euroopan sähköyhtiöt> Työvoima.2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | E.ON | Saksa | 68,7 | 87,6 | 93 500 |
| 2 | EDF | Ranska | 59,6 | 64,3 | 156 524 |
| 3 | Enel | Italia | 43,7 | 61,2 | 75 980 |
| 4 | RWE | Saksa | 42,5 | 48,9 | 66 000 |
| 5 | Endesa | Espanja | 21,2 | 21,7 | 26 590 |
| 6 | Vattenfall | Ruotsi | 12,9 | 15,0 | 32 801 |
| 7 | Nuon | Hollanti | 5,7 | 6,2 | 10 697 |
| 8 | Fortum | Suomi | 4,5 | 5,6 | 15 579 |
Sähköntuotanto eri maissa > Sähköntuotanto henkeä kohti

Ruotsin energiaviranomaisten taulukon mukaan sähkönkulutus kasvoi henkeä kohti vuodessa 2004–2005 EU-15-maissa 0,7 % ja OECD-maissa 1,9 %. Kasvu tuotettiin fossiilisilla polttoaineilla.
Islanti ja Norja kuluttavat paljon sähköä asukasta kohti, mutta ne pystyvät luonnonolosuhteiden vuoksi tuottamaan sähkön lähes kokonaan uusiutuvalla energialla, Norjassa jopa vientiin.
Sähköntuotanto eri maissa > Sähköntuotanto Suomessa

Suomen sähköntuotanto oli (2008) 87 247 GWh (16 339 kWh/asukas). Lisäksi sähkön nettotuonti on vaihdellut välillä 5–20 % kulutuksesta vuosittain.
Vuonna 2008 Suomen sähkön nettotuonti oli 12.772 GWh (2 392 kWh/asukas).
Sähkön kokonaiskulutuksesta vuosina 1990–2005 teollisuuden koko sähkönkulutus on ollut 52–54 % ja pelkän metsäteollisuuden osuus 30–32 % . Sähkönkulutus on kasvanut ko. vuosina noin 36 %. Lisäys on samaa suuruusluokkaa kaikilla sektoreilla: teollisuudessa, kotitalouksissa sekä palveluissa ja julkisessa kulutuksessa..
Vuonna 2005 Suomi pystyi tuomaan  ennätyksellisen paljon vesivoimalla tuotettua sähköä, ja samalla lauhdesähkön tuotanto fossiilisilla polttoaineilla ja turpeella laski. Tämän johdosta energiantuotannon kasvihuonekaasupäästöt laskivat 33 % verrattuna edellisvuoden tilanteeseen. Myös metsäteollisuuden työmarkkinakiista vähensi päästöjä vähentyneen energiankulutuksen myötä.
Sähköntuotanto eri maissa > Sähköntuotanto Suomessa > Ydinvoiman asema Suomen sähköntuotannossa

Suomen ydinvoimakapasiteetti oli 2 671 MW vuoden 2008 alussa. Vuonna 2008 ydinvoimalla tuotettiin 22 038 GWh sähköä, eli noin neljännes Suomessa käytetystä sähköstä.
Olkiluodon ydinvoimalan rakenteilla olevan kolmannen yksikön (teho 1 600 MW, vuosituotanto n. 13 TWh) valmistuessa ydinvoiman osuus Suomen sähköntuotannosta tulee olemaan noin 35 TWh. Vuonna 2010 eduskunta teki päätöksen uusien ydinvoimalahankkeiden hyväksymisestä. Rakentamisluvan sai Fennovoima, joka aloitti ydinvoimalan rakentamisen Pyhäjoen Hanhikivelle vuonna 2012.
Sähköntuotanto eri maissa > Sähköntuotanto Suomessa > Tuonnin asema Suomen sähköntuotannossa

Suomi on poikkeuksellisen riippuvainen sähkön tuonnista: jopa 15–20 % kulutuksesta joudutaan kattamaan tuontisähköllä. Voimakas tuontiriippuvuus on riski huoltovarmuudelle.
Euroopassa ei juuri missään sähkön tuontiosuus nouse niin suureksi kuin Suomessa. Venäjältä sähköä tuodaan Suomeen nykyisin yli 11 TWh vuodessa.
Koko EU:ssa Venäjältä tuodun sähkön osuus on noin 2 %.
Eduskunnan hyväksymän ilmasto- ja energiastrategian mukaan Suomen oman tuotantokapasiteetin tulee pystyä kattamaan huipun aikainen sähkönkulutus kaikissa kysyntätilanteissa. Vuonna 2010 tämä ei toteudu, vaan huippukulutustilanteessa tuonnilla katettava tuotantokyvyn ja kulutuksen välinen aukko on 1 300 MW. Yllättävät ongelmat tuotannossa tai tuonnissa voivat mutkistaa tilannetta.. Sekä Venäjä että Ruotsi ovat ajoittain rajoittaneet sähkön vientiä Suomeen. Venäjän rajoitukset ovat toisinaan tulleet yllätyksenä ja lyhyellä varoitusajalla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tasapuoliset toimintamahdollisuudet edellytys sähkömarkkinoiden toimivuudelle, Kilpailuviraston tiedote 23, 13.9.2007
Sähkön ja lämmön tuotanto Suomessa Tilastokeskus
Energiantuotanto
Tevänti (Hämeenlinna)

| Tevänti |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°08′26″N, 25°06′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Teuronjoen valuma-alue (35.83)
Laskuoja:  oja Matkariin 
Järvinumero:  35.835.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129 m  
Rantaviiva:  11,984 km  
Pinta-ala:  1,94204 km²  
Saaria:  4 
 fiTevänti 
Tevänti  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kostilan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on metsäjärvi, jota reunustavat ojitetut suot, harjunrinteet ja matalat metsämaat. Se sijaitsee Lammin kirkolta  kahdeksan kilometriä koilliseen. Sen pinta-ala on 194 hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 12,0 kilometriä ja järven ranta polveilee luoden paljon pieniä niemiä ja lahdelmia. Saaria on neljä, joista suurimmat ovat Suutarinsaari ja Selkäsaaret. Rannoilla on runsaasti vapaa-ajan asutusta ja järvelle johtaa tie Kostilan kautta Lammin taajamasta.
Vesistösuhteet

Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia ja Avijärven laskuoja. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki laskee ensin Kuurikanjärveen, ja jatkaa sitten Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.
Terunofuji Haruo

Terunofuji Haruo vuonna 2017
Terunofuji Haruo (s. 29. marraskuuta 1991 Ulaanbaatar), alun perin Gantulga Ganerdene, on mongolialaissyntyinen sumopainija. Hän on järjestyksessä 73. sumopainin suurmestari eli yokozuna. Hän sai yokozunan arvon 21. heinäkuuta 2021.
Terunofuji aloitti uransa sumopainissa vuonna 2011 ja saavutti mestarin eli ozekin arvon heinäkuussa 2015. Ozekin arvon saatuaan Terunofuji loukkasi kuitenkin molemmat polvensa ja hän putosi ylimmältä sarjatasolta eli makuuchista vähitellen aina viidennelle sarjatasolle saakka. Sen jälkeen Terunofuji raivasi tiensä takaisin makuuchiin ja voitti heinäkuussa 2020 järjestetyn turnauksen sekä vuoden 2021 maaliskuun ja toukokuun turnaukset. Vuoden 2021 heinäkuun turnauksessa Terunofuji voitti 14 ottelua, mutta hävisi viimeisen ottelunsa yokozuna Hakuhōlle. Terunofujin katsottiin silti ansainneen yokozunan arvon.
Tampereen Popteatteri

Tampereen Popteatteri oli tamperelainen teatteriryhmä, joka perustettiin syksyllä 1968. Takana oli muun muassa Tampereen ortodoksisen seurakunnan näytelmäkerho, jonka toimintaa johti Reijo Paukku. Hänestä tuli myös Tampereen Popteatterin johtohahmo. Popteatterin ensimmäinen näytelmä oli Ernst Langen kirkkonäytelmä Kadonnut hopearaha, jota esitettiin Kalevan kirkossa[lähde? ]. Vuonna 1969 Popteatteri palkittiin harrastajateatterifestivaaleilla Monacossa omasta näytelmäsovituksestaan Johannes Linnankosken romaanista Laulu tulipunaisesta kukasta.
Tampereen Teatterikesä myönsi avustusta suomenkielisen version tuottamiseen Gerome Ragnin ja James Radon kirjoittamasta ja Galt MacDermotin säveltämästä hippimusikaalista Hair. Musikaali esitettiin Tampereen ensimmäisessä Teatterikesässä elokuussa 1969. Se herätti suurta huomiota[lähde? ], ja sitä verrattiin kolme vuotta aiemmin Ylioppilasteatterin esittämään Lapualaisoopperaan. Se oli myös taloudellinen menestys: sitä esitettiin kahden vuoden aikana ympäri Suomea yhteensä 250 kertaa, ja maaliskuussa 1971 järjestettiin kahdeksan esityksen kiertue Ruotsissa. Hair-musikaalin lauluista julkaistiin myös LP-levy.
Vuonna 1970 Popteatteri esitti Helsingin Juhlaviikoilla Hairin vanavedessä syntyneen yhdysvaltalaisen kristillishenkisen musikaalin Salvation. Se ei menestynyt odotetusti, joten seuraavaksi tehtiin oma versio Astrid Lindgrenin lastenklassikosta Peppi Pitkätossu, joka keräsi kolmisentuhatta katsojaa enemmän.  Täysi epäonnistuminen oli alle kymmeneen esityskertaan jäänyt versio musikaalista West Side Story, jonka pääosaan Bernardona saatiin laulaja Frederik.
Vuoden 1971 Teatterikesän esityksenä oli Helsingin Sanomissa haukuttu Huuto ihmisestä ja vuoden 1972 esityksenä Jeesus Kristus - Supertähti. Vaikka nämä esitykset olivatkin kohtalaisia menestyksiä, Popteatterin taloudellinen tilanne heikkeni nopeasti, mikä johti toiminnan loppumiseen.
Tekijöitä

Tampereen Popteatterin näyttelijät olivat enimmäkseen opiskelijoita ja muissa ammateissa toimivia harrastajanäyttelijöitä, mutta monista tuli ammattilaisia myöhemmin. Eri tuotantojen esiintyjiä olivat muiden muassa Eeva Ahve, Raija Alenius, Juha Autio, Aila Halminen, Aila Heikkilä, Kirsti Hietanen, Maria Kataja, Rauli Koivisto, Outi Norppa, Marja-Leena Paimensalo, Pekka Pajula, Juha Räsänen, Pirkko Saanakorpi, Simon Scott, Jukka Siikavire, Ilkka Sysimetsä, Seppo Tuominen ja Hannele Virta. Säestäjänä Hairin lisäksi ainakin Salvationissa toimi Matthews-yhtye, Tulipunakukassa Kaustisen Nuoret purppuripelimannit. Monessa tuotannossa mukana oli myös TV2:n kapellimestarina sittemmin tunnettu kanttoriurkuri Risto Hiltunen. Hairin levytyksessä soittivat sähköurkuri Hiltusen lisäksi Raimo Rantanen (kapellimestari, piano), Matti Oiling (rummut), Matti Bergström (bassokitara), Eero Lupari (sähkökitara), Kaj Backlund ja Leif Källman (trumpetti), Seppo Peltola (pasuuna), Paroni Paakkunainen (saksofonit ja huilut) ja Esko Vuorinen (lyömäsoittimet).
Tampereen Pukutehdas
Aiheesta muualla

Tampereen Pukutehdas Oy:n pienpainatteita, Kansalliskirjasto digitaaliset aineistot
Tampereen Pukutehdas Oy:n historiaa Pörssitiedossa
Tanskan naisten käsipallomaajoukkue

Tanskan naisten käsipallomaajoukkue edustaa Tanskaa naisten kansainvälisissä käsipallo-otteluissa. Se on voittanut kolmasti olympiakultaa, kerran maailmanmestaruuden ja kolme kertaa Euroopan-mestaruuden. Vuoden 1997 maailmanmestaruuden jälkeen se oli hallitseva mestari kaikissa edellä mainituissa kilpailuissa.
Arvokilpailut > Kesäolympialaiset

Kultaa: 1996, 2000, 2004
Pronssia: 2024
Yhdeksäs: 2012
Arvokilpailut > MM-kilpailut

Kultaa: 1997
Hopeaa: 1962, 1993
Pronssia: 1995, 2013, 2021
Neljäs: 2001, 2005, 2011
Viides: 1957, 1965, 2009
Kuudes: 1971, 1999, 2015, 2017
Seitsemäs: 1973
Yhdeksäs: 1975, 2019
Kymmenes: 1990
Kolmastoista: 2003
Arvokilpailut > EM-kilpailut

Kultaa: 1994, 1996, 2002
Hopeaa: 1998, 2004, 2022
Neljäs: 2010, 2016, 2020
Viides: 2012
Kuudes: 2014
Kahdeksas: 2018
Kymmenes: 2000
Yhdestoista: 2006, 2008
Aiheesta muualla

Tanskan käsipalloliiton kotisivut (saksaksi)