stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Formula 1 -ennätyksistä
Kuljettajien ennätykset > Paalupaikat

| Ennätyksen nimi | Ennätys | Ennätyksen haltija | Ennätyskilpailu(t)/Kaudet |
| --- | --- | --- | --- |
| Eniten paalupaikkoja | 104 |  Lewis Hamilton | Unkarin GP 2023 |
| Eniten paalupaikkoja samassa tallissa | 78 |  Lewis Hamilton | Unkarin GP 2023 |
| Eniten kausia joilla vähintään 1 paalupaikka | 16 |  Lewis Hamilton | 2007-2021, 2023 |
| Eniten peräkkäisiä kausia joilla vähintään 1 paalupaikka | 15 |  Lewis Hamilton | 2007-2021 |
| Eniten paalupaikkoja samasta GP-kilpailusta | 9 |  Lewis Hamilton | Unkarin GP 2007–08, 2012–13, 2015, 2018, 2020–21, 2023 |
| Eniten paalupaikkoja eri GP-kilpailuista | 30 |  Lewis Hamilton | Saudi-Arabian GP 2021 |
| Eniten paalupaikkoja eri GP-radoilta | 32 |  Lewis Hamilton | Saudi-Arabian GP 2021 |
| Eniten peräkkäisiä paalupaikkoja | 8 |  Ayrton Senna | Espanjan GP 1988 –   Yhdysvaltojen GP 1989 |
| Eniten paalupaikkoja yhdellä kaudella | 15 |  Sebastian Vettel | Brasilian GP 2011 |
| Eniten paalupaikkoja yhdellä kaudella ilman mestaruutta | 13 |  Ayrton Senna | Australian GP 1989 |
| Eniten paalupaikkoja uralla ilman mestaruutta | 26 |  Charles Leclerc | Azerbaidžanin GP 2024 |
| Eniten paalupaikkoja ilman voittoja | 5 |  Chris Amon | Ranskan GP 1972 |
| Eniten paalupaikkoja ilman yhtään johtokierrosta | 3 |  Teo Fabi | Italian GP 1986 |
| Eniten paalupaikkoja yhdellä kaudella ilman voittoa | 7 |  Juan Pablo Montoya | Italian GP 2002 |
| Eniten paalupaikkoja tulokaskaudella | 6 |  Lewis Hamilton | Kiinan GP 2007 |
| Paras paalupaikkaprosentti | 57 % |  Juan Manuel Fangio | 29 paalupaikkaa, 51 GP-starttia |
| Nuorin paalupaikalta lähtenyt kuljettaja | 21 vuotta, 72 päivää |  Sebastian Vettel | Italian GP 2008 |
| Vanhin paalupaikalta lähtenyt kuljettaja | 54 vuotta, 79 päivää |  Giuseppe Farina | Argentiinan GP 1954 |
| Nuorin paalupaikalta voittoon ajanut kuljettaja | 21 vuotta, 73 päivää |  Sebastian Vettel | Italian GP 2008 |
| Vanhin paalupaikalta voittoon ajanut kuljettaja | 46 vuotta, 41 päivää |  Juan Manuel Fangio | Saksan GP 1957 |
| Vähiten aika-ajoja ennen ensimmäistä paalupaikkaa | 0 |  Giuseppe Farina    Walt Faulkner    Mario Andretti    Carlos Reutemann    Jacques Villeneuve | Britannian GP 1950   Indianapolis 500 1950   Yhdysvaltain GP 1968   Argentiinan GP 1972   Australian GP 1996 |
| Eniten aika-ajoja ennen uran ensimmäistä paalupaikkaa | 215 |  Sergio Pérez | Saudi-Arabian GP 2022 |
| Eniten GP-viikonloppuja ennen uran ensimmäistä paalupaikkaa | 219 |  Sergio Pérez | Saudi-Arabian GP 2022 |
| Vähiten paalupaikkoja mestaruusvuonna | 0 |  Denny Hulme    Niki Lauda | Kaudella 1967   Kaudella 1984 |
| Nopein aika-ajoissa ajettu paalupaikka | 53,377 s |  Valtteri Bottas | Sakhirin GP 2020 |
Kuljettajien ennätykset > Nopeimmat kierrokset

| Ennätyksen nimi | Ennätys | Ennätyksen haltija | Ennätyskilpailu(t)/Kaudet |
| --- | --- | --- | --- |
| Eniten nopeimpia kierroksia | 77 |  Michael Schumacher | Saksan GP 2012 |
| Eniten nopeimpia kierroksia ilman voittoa | 3 |  Chris Amon    Jean-Pierre Jarier    Kevin Magnussen | Ranskan GP 1972   Yhdysvaltain GP 1978   Abu Dhabin GP 2024 |
| Eniten nopeimpia kierroksia ilman mestaruutta | 21 |  Gerhard Berger | Saksan GP 1997 |
| Eniten nopeimpia kierroksia samasta GP-kilpailusta | 7 |  Nigel Mansell    Michael Schumacher | Britannian GP 1986-1992   Espanjan GP 1993-94, 1996, 1999, 2001-2002, 2004 |
| Eniten nopeimpia kierroksia yhdellä kaudella | 10 |  Kimi Räikkönen    Michael Schumacher | 2005, 2008   2004 |
| Eniten nopeimpia kierroksia yhdellä kaudella ilman mestaruutta | 10 |  Kimi Räikkönen | Kaudella 2005   Kaudella 2008 |
| Eniten nopeimman kierroksen ajaneita kuljettajia yhdellä kaudella | 12 |  Jenson Button    Kimi Räikkönen    Kamui Kobayashi    Sebastian Vettel    Romain Grosjean    Sergio Pérez    Nico Rosberg    Michael Schumacher    Bruno Senna    Nico Hülkenberg    Mark Webber    Lewis Hamilton | Kaudella 2012 |
| Eniten peräkkäisiä nopeimpia kierroksia | 7 |  Alberto Ascari | Belgian GP 1952 - Argentiinan GP 1953 |
| Eniten peräkkäisiä nopeimpia kierroksia 1 kauden aikana | 6 |  Alberto Ascari    Kimi Räikkönen | Belgian GP 1952 - Italian GP 1952   Bahrainin GP 2008 - Britannian GP 2008 |
| Eniten kausia joilla vähintään 1 nopein kierros | 17 |  Lewis Hamilton | 2007-2008, 2010-2024 |
| Eniten peräkkäisiä kausia joilla vähintään 1 nopein kierros | 15 |  Michael Schumacher  Lewis Hamilton | 1992-2006  2010-2024 |
| Nuorin kilpailussa nopeimman kierroksen ajanut kuljettaja | 19 vuotta, 44 päivää |  Max Verstappen | Brasilian GP 2016 |
| Nuorin harjoituksissa nopeimman kierroksen ajanut kuljettaja | 19 vuotta, 53 päivää |  Sebastian Vettel | Turkin GP 2006 |
| Paras nopeimpien kierrosten ajoprosentti | 45,09 % |  Juan Manuel Fangio | 51 starttia, 23 nopeinta kierrosta |
| Eniten F1-osakilpailuja ennen ensimmäistä nopeinta kierrosta | 203 |  Jarno Trulli | Bahrainin GP 2009 |
| F1-nopeusennätys GP-viikonlopun aikana | 372,54 km/h  |  Valtteri Bottas | Meksikon GP 2016 |
| Kilpailussa ajettu yhden kierroksen keskinopeusennätys | 255,88 km/h |  Kimi Räikkönen | Italian GP 2005 |
| F1-keskinopeusennätys yhdellä kierroksella | 264,362 km/h |  Lewis Hamilton | Italian GP 2020 (aika-ajot) |
| Erikoisin kilpailun nopein kierros | Varikon kautta ajettu |  Ayrton Senna | Euroopan GP 1993 |
Kuljettajien ennätykset > Mestaruudet

| Ennätyksen nimi | Ennätys | Ennätyksen haltija | Ennätyskilpailu(t)/Kaudet |
| --- | --- | --- | --- |
| Eniten maailmanmestaruuksia | 7 |  Michael Schumacher  Lewis Hamilton | 1994-1995, 2000-2004 2008, 2014–2015, 2017–2020 |
| Eniten peräkkäisiä maailmanmestaruuksia | 5 |  Michael Schumacher | 2000-2004 |
| Eniten talleja, joissa mestaruus | 4 tallia, 5 mestaruutta |  Juan Manuel Fangio | Alfa Romeo (1951)  Mercedes (1954–55) Ferrari (1956) Maserati (1957) |
| Eniten mestaruuksia eri voimanlähteillä | 7 mestaruutta, 3 voimanlähdettä |  Michael Schumacher | Ford (1994, Benetton -talli) Renault (1995, Benetton) Ferrari (2000–04, Ferrari) |
| Mestaruuksia useammalla vuosikymmennellä | 3 vuosikymmentä |  Lewis Hamilton | 2000-luku (mestaruus 2008) 2010-luku (mestaruudet 2014–15, 2017–19) 2020-luku (mestaruus 2020) |
| Eniten kilpailuja ennen ensimmäistä mestaruutta | 180 |  Nigel Mansell | Portugalin GP 1992 |
| Pisin aika kahden mestaruuden välillä | 7 vuotta |  Niki Lauda | Japanin GP 1977 - Portugalin GP 1984 |
| Pisin aika ensimmäisen ja viimeisen mestaruuden välillä | 12 vuotta |  Lewis Hamilton | Brasilian GP 2008 - Turkin GP 2020 |
| Nuorin maailmanmestari | 23 vuotta 134 päivää |  Sebastian Vettel | Abu Dhabin GP 2010 |
| Vanhin maailmanmestari | 46 vuotta 41 päivää |  Juan Manuel Fangio | Italian GP 1957 |
| Nuorin tuplamaailmanmestari | 24 vuotta 98 päivää. |  Sebastian Vettel | Japanin GP 2011 |
| Nuorin kolminkertainen maailmanmestari | 25 vuotta 145 päivää. |  Sebastian Vettel | Brasilian GP 2012 |
| Nuorin nelinkertainen maailmanmestari | 26 vuotta 116 päivää. |  Sebastian Vettel | Intian GP 2013 |
| Nuorin viisinkertainen maailmanmestari | 33 vuotta 203 päivää. |  Michael Schumacher | Ranskan GP 2002 |
| Nuorin kuusinkertainen maailmanmestari | 34 vuotta 282 päivää. |  Michael Schumacher | Japanin GP 2003 |
| Nuorin seitsenkertainen maailmanmestari | 35 vuotta 239 päivää. |  Michael Schumacher | Belgian GP 2004 |
Kuljettajien ennätykset > MM-mitalit

| Ennätyksen nimi | Ennätys | Ennätyksen haltija | Ennätyskilpailu(t)/Kaudet |
| --- | --- | --- | --- |
| Eniten mitaleita | 12 |  Michael Schumacher | 1992, 1994-1998, 2000-2006 |
| Eniten peräkkäisiä mitalisijoituksia | 8 |  Lewis Hamilton | 2014-2021 |
| Eniten hopeamitaleita | 4 |  Stirling Moss    Alain Prost | 1955-1958   1983-1984, 1988, 1990 |
| Eniten pronssimitaleita | 4 |  David Coulthard | 1995, 1997-1998, 2000 |
| Eniten mitaleita urallaan ilman mestaruutta | 7 |  Stirling Moss | 4 hopeaa, 3 pronssia |
| Nuorin MM-sarjan toiseksi sijoittunut kuljettaja | 22 vuotta 121 päivää. |  Sebastian Vettel | Abu Dhabin GP 2009 |
Kuljettajien ennätykset > Hattutemput ja Grand Slamit

| Ennätyksen nimi | Ennätys | Ennätyksen haltija | Ennätyskilpailu(t)/Kaudet |
| --- | --- | --- | --- |
| Eniten hattutemppuja | 22 |  Michael Schumacher | Ranskan GP 2006 |
| Eniten hattutemppuja kauden aikana | 6 |  Max Verstappen | Kaudella 2023 |
| Nuorin hattutempun ajanut kuljettaja | 21 vuotta, 353 päivää |  Sebastian Vettel | Britannian GP 2009 |
| Vanhin hattutempun ajanut kuljettaja | 46 vuotta, 41 päivää |  Juan Manuel Fangio | Saksan GP 1957 |
| Eniten Grand Slamejä | 8 |  Jim Clark | Saksan GP 1965 |
| Eniten Grand Slamejä kauden aikana | 3 |  Alberto Ascari    Jim Clark    Nigel Mansell    Lewis Hamilton | Kaudella 1952   Kaudella 1963 ja 1965   Kaudella 1992   Kaudella 2017 |
| Nuorin Grand Slamin ajanut kuljettaja | 23 vuotta, 277 päivää |  Max Verstappen | Itävallan GP 2021 |
| Vanhin Grand Slamin ajanut kuljettaja | 45 vuotta, 42 päivää |  Juan Manuel Fangio | Saksan GP 1956 |
Kuljettajien ennätykset > Ohitukset, rangaistukset ja kolarit

| Ennätyksen nimi | Ennätys | Ennätyksen haltija | Ennätyskilpailu(t)/Kaudet |
| --- | --- | --- | --- |
| Ohitetuin kuljettaja kauden aikana | 70 kertaa |  Charles Pic | Kaudella 2012 |
| Eniten rangaistuksia kuljettajalle kisan aikana | 4 |  Esteban Ocon | Itävallan GP 2023 |
| Eniten rangaistuksia kuljettajalle kauden aikana | 9 |  Pastor Maldonado | Kaudella 2012 |
| Nopeimmin annettu rangaistus (rikkeen tutkinnan aloittamisesta) | 9 sekuntia |  Sebastian Vettel | Turkin GP 2006 |
| Eniten kolareita yhden GP-viikonlopun aikana | 4 |  Romain Grosjean | Monacon GP 2013 |
| Eniten negatiivisia kilpailumerkintöjä yhden osakilpailun aikana | Karsiutui (DNQ),  keskeytys (Kesk.) ja  hylkäys (DSQ) |  Hans Heyer | Saksan GP 1977 |
| Hylkäys pienimmästä rikkeestä kilpailun aikana | Liian  hitaasti  ajaminen |  Al Pease | Kanadan GP 1969 |
Kuljettajien ennätykset > Merkittävät ennätyskilpailut

| Ennätyksen nimi | Ennätys | Ennätyskilpailu(t)/Kaudet |
| --- | --- | --- |
| Eniten kuljettajia mukana kilpailun lähdössä | 34 | Saksan GP 1953 |
| Eniten kilpailussa maaliin ajaneita kuljettajia | 24 | Euroopan GP 2011 |
| Vähiten kilpailussa maaliin ajaneita kuljettajia | 3 | Monacon GP 1996 |
| Vähiten kilpailussa ajettuja kilpailukierroksia | 2 | Belgian GP 2021 |
| Eniten ohituksia F1-kilpailun aikana | 186 | Hollannin GP 2023 |
| Formula 1 -sarjan 1 000. osakilpailu | 1 000 | Kiinan GP 2019 |
Valtioiden ennätykset

| Ennätys | Määrä | Valtio | Ennätyskilpailu |
| --- | --- | --- | --- |
| Menestynein F1-valtio (eniten kuljettajien maailmanmestaruuksia) | 20 |  Iso-Britannia | Turkin GP 2020 |
| Menestynein F1-valtio (eniten maailmanmestareita) | 10 |  Iso-Britannia | Brasilian GP 2009 |
| Menestynein F1-valtio (eniten pisteille ajaneita kuljettajia) | 60 |  Iso-Britannia | Saudi-Arabian GP 2024 |
| Eniten F1-kuljettajia | 153 |  Iso-Britannia | Saudi-Arabian GP 2024 |
| Eniten F1-mitaleita (sijat 1–3 MM-lopputuloksissa) | 61 |  Iso-Britannia | Kausi 2024 |
| Eniten F1-mestaruuksia suhteessa asukaslukuun | 1 / 1,38 milj. asukasta |  Suomi | Mestaruudet 1982, 1998-1999, 2007 |
Huomioita

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  Tarkoittaa kilpailua (tai viikonloppua), jossa ennätys on tehty.
↑  Schumacher ajoi yhtäjaksoisesti vuosina 1991–2006, jonka jälkeen piti 3 kautta taukoa ja palasi vuonna 2010. Hän päätti uransa toistamiseen Brasiliassa 2012
↑  Räikkönen ajoi yhtäjaksoisesti vuosina 2001–2009, jonka jälkeen hän piti 2 kautta taukoa ja palasi vuonna 2012. Hän päätti uran toistamiseen Abu Dhabissa 2021
1 2  Tarkoittaa myös niitä GP-viikonloppuja, jolloin ei ole ollut mukana itse kilpailussa.
1 2 3 4 5 6  Ennätys tehty Mercedes-tallissa.
1 2  Ennätys tehty Ferrari-tallissa.
↑  Ennätys on tehty Toro Rossolla.
↑  Ernst Loof starttasi vuoden 1953 Saksan GP:hen, mutta sai liikutettua autoaan vain noin kaksi metriä lähtöruudustaan eteenpäin ennen keskeytystään. Tätä on epävirallisesti pidetty lyhimpänä F1-urana kuljettajan toimesta.
↑  Vuosina 1950-1960 Indianapolis 500 kilpailu oli osa F1-sarjaa.
↑  Michael Schumacher ajoi 24 peräkkäistä pistesijaa sijoille 1-6 Unkarista 2001 Malesiaan 2003, Hamiltonin ennätysputki taas koostuu sijoista 1-10.
↑  Jokainen voitoista on hieman erheellinen. Giuseppe Farina voitti kaikkien aikojen ensimmäisen virallisen F1-kilpailun ja Parsons kaikkien aikojen ensimmäisen F1-sarjaan kuuluneen Indianapolis 500 -kilpailun, joka tosin ajettiin erilleen muista kilpailuista, mikä tiesi sitä että siellä kilpailivat käytännössä aivan eri kuljettajat kuin muissa F1-kilpailuissa. Kaiken lisäksi Parsons oli kilpailut vuotta aiemminkin samassa kilpailussa. Giancarlo Baghetti taas kilpaili ennen "virallisesti ensimmäistä" Formula 1 -starttejaan muita F1-kilpailuja, jotka tosin eivät kuuluneet MM-sarjaan, eli niistä ei laskettu mukaan MM-pisteitä.
↑  Tarkoittaa kilpailua, jossa Pérez voitti uransa ensimmäisen kilpailun.
↑  Tarkoittaa, montako kauden ensimmäistä kilpailua on ehtinyt voittaa eli montako voittoa on ehtinyt tulla yhdelle henkilölle kaudella peräkkäin, ennen kuin toinen voittaa F1-osakilpailun. Esimerkiksi Nigel Mansell voitti kauden 1992 viisi ensimmäistä osakilpailua, ennen kuin Ayrton Senna voitti kauden kuudennen kilpailun Monacossa.
↑  Tarkoittaa, kuinka monta kilpailua on ehtinyt ajaa ennen kuin seuraavan kerran on voittanut.
↑  Jim Rathmann nousi vuoden 1957 Indianapolis 500 -kilpailussa ruudusta 32 kilpailun toiseksi. Tuolloin kilpailu oli osa F1-sarjaa.
↑  Tarkoittaa kuinka moneen kilpailuun on lähtenyt paalupaikalta, eikä niinkään sitä että olisi ajanut 51 aika-ajoa, joissa olisi ajanut 29 kertaa paalupaikka-ajan.
↑  Bakun radalla ajetussa Euroopan kilpailussa 2016 Bottas ajoi Williams-autolla mittalaitteiden mukaan 378 km/h, mitä on pidetty epävirallisena nopeusennätyksenä.
↑  Sisältää kaudella 2018 Racing Pointin samalla autolla keräämät 52 pistettä.
↑  Väkiluvun lähteenä käytetty vuoden 2024 väkilukuja Globaliksen (Suomen YK-liiton) sivulta. Vuoden 2024 mestaruus on laskettu mukaan.
Långvikin kylpylä

Långvikin kylpylä tai Långvik Congress Wellness Hotel tai Långvikin kokous- ja kylpylähotelli on Kirkkonummen Tanskarlassa sijaitseva hotelli.
Långvikissa on 27 kokoustilaa, ravintola, kylpylä, spa-hoitola, liikuntakeskus ja vierasvenesatama. Kylpylä on ollut Venäjän hyökkäyssodan aikana suljettuna.selvennä
Omistus

Kiinteistön omistaa Tanskarlan Centrum -yhtiö, jonka puolestaan omistaa Roman Rotenbergin yhtiö Långvik Capital.
Tiloissa pyöritti hotellia Ryokan Oy.  Ryokan Oyn omistajia ovat Martti Ahto (49%), Jussi Salonoja ja Maiju Tirri (18%) ja Inka Uusitalo-Raoult (15%).  Ryokan Oy työllisti 52 henkilöä (2015). Yhtiö hakeutui konkurssiin loppukesällä 2023.
Historia

Rakennus on valmistunut vuonna 1976 alun perin Kansallis-Osake-Pankin koulutuskeskukseksi. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti K. A. Pinomaa.
Historia > Kylpylähotelli

Boris Rotenberg ja tämän pojat Roman ja Boris investoivat rakennukseen 20 miljoonaa euroa. Romanista tuli hotelliyhtiön toimitusjohtaja. Neljän tähden kokous- ja kylpylähotelli Hotelli Långvik avattiin 2010.
Roman Rotenberg ja hänen latvialainen tyttöystävänsä Marta Berzkalna vihittiin Långvikin kylpylässä vuonna 2010 .  Teemu Selänne ja Roman Rotenberg suunnittelivat Långvikin yhteyteen monitoimihallia, jossa toimisi Selänteen jääkiekkoakatemia.
Venäjän miehitettyä Krimin vuonna 2014 Boris Rotenberg ja hänen veljensä Arkadi Rotenberg joutuivat Yhdysvaltain pakotelistalle. Veljekset siirsivät osuutensa kylpylästä Roman Rotenbergille. Seuraavana vuonna myös Roman Rotenberg joutui Yhdysvaltain pakotelistalle. Silloin Roman Rotenberg myi Långvikin liiketoiminnan yhdellä eurolla Ryokan-yhtiölle. Ryokan Oy:n osakkaita olivat mm  Auvo Niiniketo ja Jussi Salonoja. Itse kiinteistö jäi Rotenbergin omistukseen. Ryokan teki Tanskarlan Centrumin kanssa 30 vuoden mittaisen vuokrasopimuksen hotellikiinteistöstä. Ryokan ei kuitenkaan maksanut Rotenbergeille vuokraa välttääkseen rahaliikenteen sanktioiden piirissä olevan tahon kanssa ja joutumisen Yhdysvaltain pakotelistalle.
Långvik Capital ja kylpyläkiinteistön taustayhtiö Tanskarlan Centrum poistettiin kaupparekisteristä 2020 toimittamatta jääneiden tilinpäätösten takia. Näin ne eivät voi omistaa mitään kiinteistöomaisuutta Suomessa.
2022 Auvo Niiniketo, joka omisti Ryokanista lähes puolet,  luopui hallituspaikastaan ja omistuksestaan.
2022 ulosotto jäädytti Långvik Capital -yhtiön osakkeet ja otti määräysvaltaansa omistukset Långvikin kylpylän kiinteistöyhtiössä.  Koska ulosottolaitos on jäädyttänyt omistukset, Rotenbergit eivät voi myydä kiinteistöä. Varsinaista kylpyläliiketoimintaa kiinteistöllä pyöritti Ryokan Oy, jota jäädytyspäätökset eivät koske.
Hotellinjohtaja Edla Niemen mukaan  Venäjän hyökkäyssodan alettua 2022 Ryokan jätti tietoisesti kiinteistöveron maksamatta. Tällä pyrittiin siihen, että verot päätyisivät ulosottoon ja kiinteistö joutuisi lopulta pakkohuutokauppaan ja sitä kautta suomalaisomistukseen.
Syyskuussa 2022 Roman Rotenberg maksoi verohallinnolle noin 120 000 euron kiinteistöveron. Keskusrikospoliisi epäilee, että veroa maksamalla Rotenberg syyllistyi törkeään säännöstelyrikokseen. Roman Rotenberg ei ole itse EU:n pakotelistalla, mutta hänen isänsä on. Poliisi epäilee, että maksamalla verot poika siirsi varoja pakotelistatun isänsä eduksi.
Ryokan Oy sai koronatukea yli 1,1 miljoonaa euroa.
Ryokan Oy hakeutui konkurssiin 2023.
Dreadnought (alustyyppi)

HMS Dreadnought vuonna 1906
Dreadnought (lausutaan /dɹɛdˈnɔːt/) oli 1900-luvun alun vahvin ja hallitsevin sota-alustyyppi, joka on saanut nimensä Britannian kuninkaallisen laivaston HMS Dreadnoughtista. Helmikuussa 1906 vesillelaskettu alus oli maailman ensimmäinen vesille laskettu tämän tyypin edustaja.
Historia

Kun höyrykone yleistyi aluksissa, alkoivat myös taktiikat ja laivojen suunnittelu muuttua perinteisestä. Yhdysvaltain sisällissodassa esiintyivät ensimmäiset rautarunkoiset alukset sekä ensimmäinen tykkitorni. Vähitellen ymmärrettiin, että täysilaidallisten ampuminen eri kokoisilla tykeillä oli historiaa. Sota-alusten nopeus, panssarointi ja aseistus kehittyivät, mutta mitään selvästi mullistavaa alusluokkaa ei rakennettu. Syynä tähän oli osaltaan merisodan taktiikan puutteet, jotka aivan kuten maasodankin taktiikat olivat jääneet teknisestä kehityksestä jälkeen. Maailman suurin merimahti, Britannia, ei esimerkiksi ollut osallistunut yhteenkään tärkeään meritaisteluun vuoden 1805 jälkeen, joten uusista aluksista ja niiden käytöstä taistelussa ei ollut edes kokemusta. Vuosisadan vaihteessa taistelulaivoissa oli edelleen eri kaliiperisia tykkejä sijoitettuina erillisiin pattereihin.
Ensimmäiset kokemukset ironclad sotalaivoista saatiin Kiinan–Japanin sodasta 1894–1895 sekä Espanjan–Yhdysvaltain sodasta 1898. Eniten kokemusta saatiin silti Venäjän–Japanin sodassa vuonna 1905 käydystä Tsushiman meritaistelusta. Japani ja Britannia olivat liittolaisia, joten japanilaisilla aluksilla oli brittiläisiä tarkkailijoita, jotka tekivät paljon huolellisia muistiinpanoja, jotka toimitettiin Amiraliteetille Lontooseen.
Alukset luonnollisesti avasivat tulen ensin suurimmilla tavallisesti 12 tuuman (305 mm) tykeillään, koska niitä oli molemmilla puolilla kumpikin osapuoli oli haluton vähentämään etäisyyttä viholliseen. Lähitaistelua vältettiin myös siksi, että pelättiin vastustajan torpedoilla varustettuja aluksia. Näin ollen 6, 9 ja 10 tuuman tykit olivat käytännössä hyödyttömät. Myös nopeuden merkitys oli selvä, sillä japanilaisilla oli ollut 3–4 solmun etu venäläisiin nähden, joten he olivat hallinneet taistelun kulkua.
Muistiinpanot näki 1904 ensimmäiseksi merilordiksi (eli merivoimien komentajaksi) valittu amiraali John Fisher, joka ymmärsi käydyn meritaistelun merkityksen. Kaikki pienimmät tykit jätettiin pois, jolloin Dreadnoughtin aseistuksena oli aiemman neljän sijaan kymmenen 12 tuuman tykkiä. Näistä tykeistä korkeintaan kahdeksan voitiin suunnata samaan suuntaan. Puute korjattiin pian, jolloin kaikki tykit voitiin suunnata samaan suuntaan. Laskettiin, että taistelussa vanhemman tyyppistä alusta vastaan Dreadnought oli vähintään kaksi ja puoli kertaa voimakkaampi.
Dreadnought oli myös ensimmäinen laiva kokoluokassaan, jonka propulsiojärjestelmänä oli 23 000 hevosvoiman höyryturbiinit. Järjestelmällä alus saavutti 21 solmun nopeuden. Koneteho mahdollisti raskaan panssaroinnin, aluksen nopeuden kärsimättä. Esimerkiksi keskilaivassa ja tykkitorneissa panssarin paksuus oli 280 millimetriä.
Reaktioita

Ensimmäiset julkiset reaktiot uuteen alukseen koettiin Britanniassa. Fisher oli ollut jo ennestään vanhempien upseerien epäsuosiossa uusittuaan 1902 laivaston koulutuksen. Nyt hän hylkäsi suuren osan laivaston aluksista auttamattomasti vanhentuneina. Tämän seurauksena koettiin, että Britannia oli haavoittuvaisempi kuin koskaan. Lisäksi moni merimies menetti työpaikkansa, mikä oli kuitenkin hetkellinen tilanne.
Fisher oli myös ajanut Britannian kalliiseen kilpavarusteluun, sillä meriherruuden säilyttämiseksi uusia aluksia oli rakennettava pikaisesti lisää. Merten hallintaa pidettiin elinehtona Brittiläiselle imperiumille. Alusten rakentamisen lisäksi myös miehiä tarvittiin taas lisää siitä huolimatta, että laivaston alusten lukumäärä oli vähäisempi kuin aikaisemmin. Vuonna 1900 kuninkaallisen laivaston vahvuus oli ollut 98 000 miestä, kun se vuonna 1913 oli jo 140 000 miestä. Myös kustannusarviot nousivat samaan tahtiin. Vuonna 1906 laivaston kustannukset olivat olleet 33 miljoonaa puntaa, kun ne vuonna 1913 olivat 44 miljoonaa puntaa. Tällä oli suoria vaikutuksia Britannian harjoittamaan politiikkaan ja sen taloudenpitoon. Myös uusia satamia ja telakoita rakennettiin. Toinen suora pidempiaikainen seuraus oli siirtyminen turbiinimoottoreiden käyttöön. Niiden polttoaine nimittäin vaihdettiin hyvin nopeasti hiilestä öljyyn, jota Britannialla ei ollut omasta takaa. Sen ostaminen ulkomailta ei houkuttanut, joten Britannian hallitus päätti lähteä omien yhtiöidensä mukana poraamaan öljyä silloisesta Persiasta.
Monet maat havaitsivat uuden alustyypin edut ja ryhtyivät rakentamaan aluksia laivastoilleen. Näistä maista suurimman kilpailun Britannialle tarjosi Saksa, joka oli juuri aloittanut laivastonsa rakentamisen amiraali Tirpitzin laivasto-ohjelmana. Saksan ensimmäiset dreadnoughtit olivat vuonna 1907 vesille lasketut Nassau-luokan SMS Nassau ja SMS Westfalen. Ne olivat lyhyempiä kuin Dreadnought, mutta leveämpiä ja niiden uppouma oli 18 900 tonnia, kun Dreadnoughtin uppouma oli 17 900 tonnia. Ero johtui pääasiassa paksummasta panssarista ja siitä, että saksalaisissa aluksissa oli kaksitoista 280 mm tykkiä. Saksan ennen dreadnoughteja rakentamia aluksia alettiin kutsua humoristisesti viiden minuutin aluksiksi, sillä ne kestäisivät taistelussa dreadnoughtia vastaan vain viisi minuuttia. Myös Saksassa laivaston kilpavarustelu vaikutti politiikkaan ja ihmisten arkeen. Nämä vaikutukset eivät tosin olleet niin laajoja ja pitkäkestoisia kuin Britanniassa. Saksassa ehkä tärkein seuraus  oli Kielin kanavan muutostyöt. Kanava avattiin 1895, mutta jo vuonna 1907 alkoivat työt, joissa kanavaa suurennettiin huomattavasti, jotta uudet alukset mahtuisivat kulkemaan sen läpi.
Osa Majestic-luokan alusten kaaviosta vuodelta 1902.
HMS Dreadnought vuonna 1911. Kuvassa näkyy hyvin ero tykkitornien sijainnissa aiempiin aluksiin verrattuna.
SMS Westfalen