stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kasvot Marsissa
Kasvot populaarikulttuurissa

Kasvot ovat esiintyneet muun muassa yhdysvaltalaisessa Operaatio Mars (”Mission to Mars”) -elokuvassa vuodelta 1999, eräässä Mikki Hiiri -jaksossa, jossa marsilaiset olivat niitä piirtäneet, sekä tietokonepeleissä Zak McKracken and the Alien Mindbenders ja UFO Enemy Unknown.
Englantilainen vaihtoehtorock-yhtye Muse on tehnyt aiheesta kappaleen ”Knights of Cydonia”.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kasvot Marsissa Wikimedia Commonsissa
Caption of JPL Viking Press Release P-17384
Viking-1:n vuonna 1976 ottama alkuperäinen kuva ”Marsin kasvoista” (kasvot kuvan yläosassa).
Lähikuva Viking-1:n kuvasta. Mustat pisteet ovat virheitä kuvadatassa.
Karl Wazulek

| Mitalit> Maa:   Itävalta,  Saksa.Miesten pikaluistelu.Yleisluistelun MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Itävalta,  Saksa.Miesten pikaluistelu.Yleisluistelun MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Itävalta,  Saksa.Miesten pikaluistelu.Yleisluistelun MM-kilpailut  | Maa:   Itävalta,  Saksa> Miesten pikaluistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Davos 1938 | yhteispisteet |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Helsinki 1935 | yhteispisteet |  |
|  Pronssia | Hamar 1934 | yhteispisteet |  |
Karl Wazulek (13. joulukuuta 1914 – 10. maaliskuuta 1958) oli itävaltalainen pikaluistelija, joka Itävallan Saksaan liittämisen jälkeen edusti Saksaa.
Karl Waszulek osallistui 1930-luvulla kaikkiaan kuusi kertaa niin MM- kuin EM-kisoihin vuodesta 1934 lähtien. Parhaimpina menestyksinä Itävallan lipun alla oli vuoden 1935 Euroopan mestaruus ja edellisenä vuonna saavutettu EM-pronssi. Saksan väreissä hän saavutti 1938 MM-hopeaa. Saksan mestaruuksia hän otti vielä vuosina 1939–1941.
Olympiakisoihin Waszulek osallistui Garmisch-Partenkirchenissä 1936. Hän luisteli kaikki matkat sijoittuen 500 metrillä 13., 1 500 metrillä kuudenneksi, 5 000 metrillä kahdeksanneksi ja 10 000 metrillä 11.
Karl Waszulek osallistui toiseen maailmansotaan Saksan joukoissa. Hän haavoittui itärintamalla ja menetti toisen jalkansa. Hänestä tuli vuoden 1943 alusta Unkarin maajoukkueen valmentaja. Tällöin hän oli nostamassa Kornél Pajoria kansainväliseksi tähdeksi.
Henkilökohtaiset parhaat tulokset

500m	43,10 (Davos, 05-02-38)
1 000m	1.31,1 (Oslo Bislet, 24-02-37)
1 500m	2.17,8 (Davos, 06-02-38)
3 000m	4.57,8 (Hamar, 28-02-35)
5 000m	8.23,8 (Davos, 31-01-37)
10 000m	17.28,2 (Davos, 06-02-38)
Kari Neilimo

Kari Kullervo Neilimo (s. 31. maaliskuuta 1944 Viipuri) on suomalainen vuorineuvos. Taloustieteiden tohtori Neilimo on toiminut muun muassa kolmen yliopiston professorina, Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan (SOK) pääjohtajana ja Yleisradion sekä Tampereen yliopiston hallitusten puheenjohtajana. Hän on toiminut myös Suomen vapaamuurareiden yhdyskuntasuhteiden suurneuvojana.
Ura

Neilimo on koulutukseltaan taloustieteiden tohtori, joksi hän valmistui vuonna 1975 Tampereen yliopistosta. Hänen väitöskirjansa on nimeltään Kehitysaluepoliittisten toimenpiteiden yritystaloudellinen tehokkuus. Akateemisella urallaan Neilimo on toiminut liiketalouden professorina Lapin korkeakoulussa (1989–1991), Lappeenrannan teknillisessä korkeakoulussa (1991–2000) ja Tampereen yliopistossa (2000–2002). Hän on työskennellyt myös muun muassa tutkijana ja lehtorina Vaasan kauppakorkeakoulussa sekä taloustieteen lehtorina ja laskentatoimen apulaisprofessorina Tampereen yliopistossa.
Vuodesta 1991 Neilimo oli Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan (SOK) hallintoneuvoston puheenjohtaja. Elokuussa 2002 hänestä tuli SOK:n pääjohtaja Jere Lahden jälkeen ja hän toimi tehtävässä heinäkuun loppuun 2007, jolloin siirtyi eläkkeelle. Neilimo aloitti S-ryhmässä vuonna 1988, jolloin hänestä tuli Pirkanmaan Osuuskaupan hallituksen jäsen. Neilimolle myönnettiin vuorineuvoksen arvonimi vuonna 2007.
Luottamustoimia

Neilimo toimi Yleisradion hallituksen puheenjohtajana vuosina 2008–2014. Ennen puheenjohtajanimitystä Neilimo oli ollut Ylen hallituksen jäsen vajaan vuoden. Hänen muita luottamustehtäviään ovat olleet muun muassa Kaupan Liiton hallituksen, HelsinkiMission valtuuskunnan sekä Suomen Punaisen Ristin Hämeen piirin hallituksen puheenjohtajuudet. Syyskuussa 2009 hänet valittiin Tampereen yliopiston hallituksen puheenjohtajaksi, mutta puheenjohtajuus jäi yhteen kauteen. Huhtikuusta 2010 lähtien Neilimo on toiminut investointipankki Aalto Capitalin senior advisor -neuvonantajana. Vuonna 2016 Neilimo aloitti hallituksen puheenjohtajana pirkanmaalaisessa kiinteistöalan pääomasijoitusyhtiö Kiinteistötarina Oy:ssa[lähde? ]. Neilimo on Särkänniemi Oy:n hallituksen jäsen.
Yksityiselämä

Neilimo on ollut naimisissa vuodesta 1968 ja hänellä on kolme aikuista lasta.
Aiheesta muualla

Vihola, Teppo: Vuorineuvos Kari Neilimo (1944–). Suomen talouselämän vaikuttajat -verkkojulkaisu (maksullinen). 5.9.2008. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Kasvot väkijoukossa

| Kasvot väkijoukossa> A Face in the Crowd |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Elia Kazan
Käsikirjoittaja:  Budd Schulberg
Tuottaja:  Elia Kazan
Säveltäjä:  Tom Glazer
Kuvaaja:   Harry Stradling  Gayne Rescher 
Leikkaaja:  Gene Milford
Lavastaja:   Richard Sylbert  Paul Sylbert 
Pääosat:   Andy Griffith  Patricia Neal  Lee Remick  Walter Matthau  Anthony Franciosa 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Newtown Productions
Levittäjä:  Warner Bros.
Ensi-ilta:  1957
Kesto:  126 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kasvot väkijoukossa (A Face in the Crowd) on Elia Kazanin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1957. Sen on käsikirjoittanut Budd Schulberg oman novellinsa ”Your Arkansas Traveler” pohjalta. Pääosia näyttelevät Andy Griffith, Patricia Neal, Lee Remick, Walter Matthau ja Anthony Franciosa.
Juoni

Arkansasilaisen paikallisradioaseman toimittaja (Patricia Neal) löytää öykkärimäisen, karkean huulenheittäjän ja countrymuusikon Larry ”Lonesome” Rhodesin (Andy Griffith) ja alkaa tehdä tästä ensin paikallista ja sitten valtakunnallista televisiotähteä. Miehen suosion kasvaessa hänet vedetään politiikkaan. Välit hänen keksineeseen naistoimittajaan alkavat rakoilla, ja toimittaja alkaa paljastaa miehen vastenmielisiä puolia yleisölle.
Vastaanotto ja myöhempi arvostus

Kasvot väkijoukossa sai ensi-iltansa aikoihin vaihtelevia arvioita muun muassa epämiellyttävän päähenkilönsä vuoksi. Myöhemmin elokuvan arvostus on kasvanut, ja se valittiin vuonna 2008 Yhdys­valtojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteetti­sesti, historialli­sesti tai kulttuuri­sesti merkittäviä amerikkalais­elokuvia. The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Aiheesta muualla

Kasvot väkijoukossa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tušinskajan metroasema

| Tušinskaja (Тушинская) |
| --- | --- |

 Moskovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Tagansko-Krasnopresnenskaja
Sijainti:  55.8267°N, 37.4368°E
Paikkakunta:  Moskova, Venäjä
Avattu:  30. joulukuuta 1975
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Tušinskaja (ven. Тушинская) on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 30. joulukuuta 1975.
Unha

Unha (koreaksi 은하, 銀河 eli Galaksi) on Korean demokraattisen kansantasavallan kehittämä kantoraketti. Länsimediassa käytetään termiä Unha-2, muttei tiedetä, onko numero raketin sulkupolvea kuvaava vai järjestysnumeroa.
Korean demokraattisen tasavallan ensimmäinen kantoraketin laukaisuyritys tehtiin 31. elokuuta 1998. Se tehtiin Paektusan-kantoraketilta. Ilmeisesti sen ylimmän vaiheen rakettimoottori ei toiminut ja laukaisua pidetään lännessä epäonnistumisena.
Unha-2 on ilmeisesti kehitetty pitkän kantaman ohjuksesta Taepodong-2. Se on kolmivaiheinen. Ballistinen koelento tehtiin vuonna 2006, jolloin lennon kesto oli vain 40 sekuntia - tällöin toimintahäiriö olisi ollut jo raketin ensimmäisessä vaiheessa.
TaepoDong 2:n ensimmäisessä vaiheessa on neljä nestemäistä ajoainetta polttavaa Nodong-rakettimoottoria, joiden yhteinen työntövoima on 1120 kN. Kantoraketti hyötykuormineen painaa 78000 kg.
Vuonna 2009 tehtiin satelliitti laukaisu, joka länsilähteiden mukaan epäonnistui. Japanilaisen raportoinnin avulla raketin vaarallisuutta saatiin korostettua - se olisi pudonnut 3200 km:n päähän laukaisupaikasta Tyyneenmereen.
5. huhtikuuta 2009 Korean demokraattinen tasavalta laukaisi Unha-kantoraketilla Kwangmyŏngsŏng-2-satelliitin. Etelä-Korea, Japani ja Yhdysvallat väittivät satelliitin laukaisun olevan Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston resoluution 1718 vastainen, jolla YK kieltää Korean demokraattista tasavaltaa tekemästä ballistisia ohjuskokeita.
Aiheesta muualla

"An Analysis of North Korea’s Unha-2 Launch Vehicle," (Arkistoitu – Internet Archive) March 20, 2009.
"Nuclear Notebook: North Korea’s nuclear program, 2005"
"Bulletin of the Atomic Scientists", May/June 2005.
NORTH KOREA’S SUCCESSFUL SPACE LAUNCH (Arkistoitu – Internet Archive)
North Korea’s Juche Rocket
More Unha Wreckage
N.Korea Built Rocket 'Mostly on Its Own'
N.Korea's latest rocket 'could reach US'
North Korea's impressive space launch vehicle "Unha-2" (Arkistoitu – Internet Archive)
Proliferation Pathways to a North Korean Intercontinental Ballistic Missile
Missile Technology Basics
A Revised Assessment of the North Korean KN-08 ICBM
North Korea gears up for orbital space launch (Arkistoitu – Internet Archive)
North Korea successfully places Satellite into Orbit (Arkistoitu – Internet Archive)
"Footage Of North Korean Rocket Launch" April 5, 2009.
"North Korea's impressive space launch vehicle "Unha-2" (Arkistoitu – Internet Archive)
Työvalmentaja

Työvalmentaja on erityistyöllistämisen yksiköissä ja sosiaalisissa yrityksissä toimiva valmentaja, joka tukee asiakkaiden/valmentautujien työkykyä vastaten osaltaan yksikön tuotannollisesta toiminnasta. Kuntoutuksen terminologiassa ja palveluvalikoimassa on myös työhönvalmentaja ja työhönvalmennuksen käsite. Työhönvalmennus on jossain määrin etäämpänä tavoitteena olevasta työpaikasta ja työtehtävästä eikä työhönvalmentaja suoranaisesti vastaa työnantajalle tuotannollisen tuloksen saavuttamisesta. Teoreettisesti perusteltavissa oleva ero työvalmennuksen ja työhönvalmennuksen välillä ei usein kuitenkaan toteudu käytännössä.
Työhönvalmennus on kuulunut ammatillisen kuntoutuksen lakisääteisiin palveluihin 1960-luvun lopulta alkaen. Määrällisesti toiminta on jäänyt kuitenkin hyvin vähäiseksi, vaikka hyvin yleisesti ajatellaan, että työhön kuntoutuminen tapahtuu tehokkaimmin aidoissa työtehtävissä tarpeellisella valmennuksella ja tuella. Perinteisessä kuntoutusmallissa kuntoutustutkimus johtaa ensin työkokeiluun ja työkokeilu työhönvalmennukseen, josta sitten työllistytään avoimille työmarkkinoille. Työhön kuntoutumisen tultua yhä vaikeammaksi ja perinteisten kuntoutusmenetelmien menettäessä vaikuttavuuttaan, syntyi voimakas tarve kiinteyttää ammatillisen kuntoutuksen ja työelämän yhteyttä. Työvalmennus on selkeä esimerkki tästä pyrkimyksestä ja työvalmentaja on tavoitteen kannalta keskeinen asiantuntija ja tukihenkilö.
Työvalmentajapalvelun lainsäädännöllinen perusta

Kuntoutuspalveluja säätelevän järjestelmän ymmärtämiseksi on hyvä pitää erossa toisistaan
kuntoutuksena toteutettavat ja kustannettavat palvelut ja
palvelun tuottajat
Kuntoutusjärjestelmät (työhallinto, sosiaali- ja terveydenhuolto, Kela, työeläkelaitokset, Vakuutuskuntoutus VKK) soveltavat toisistaan hieman poikkeavia periaatteita hankkimiensa palvelujen suhteen. Työvalmentajan tehtävien kohdalla tämä tarkoittaa sitä, että palvelut voidaan hankkia laitokselta tai yritykseltä, jolloin palveluja toteuttavien henkilöiden ammatillinen koulutus on ehkä vain erilaisten yleisten laatukriteerien mukaista; ostetaan työvalmennusta. Jos taas palvelut hankitaan yksityiseltä ammatinharjoittajalta tai tehtävään sopivaksi määritellyltä ammattihenkilöltä jostakin organisaatiosta, edellytyksenä voi olla, että tehtävän suorittaa nimenomaan työvalmentajakoulutuksen saanut henkilö; ostetaan työvalmentajan aikaa ja asiantuntemusta.
Mika Ala-Kauhaluoma on väitöskirjassaan Toimeenpanon ratkaisuja ja arvioinnin haasteita jakanut vajaakuntoisten työllistämisen viime vuosien palveluinnovaatiot kahteen tyyppiin:
yhteisöinterventiot, joiden päämääränä on uusi yhteisöllinen toimintamalli ja
yksilöinterventiot, joilla tarkoitetaan uutta asiakastyön toimintamallia
Kelan kuntoutuslain (566/2005) mukaan Kela järjestää ammatillisena kuntoutuksena muun muassa työklinikassa tai muussa vastaavassa laitoksessa taikka erityisistä syistä henkilökohtaisena palveluna annettavaa työhön valmennusta. Kohdassa viimeisenä mainittu mahdollisuus – ”henkilökohtaisena annettava työhön valmennus” – voisi tarkoittaa työvalmentajapalvelun käyttöä, mutta tämä lainkohta on jäänyt kuolleeksi kirjaimeksi. Kela siis käyttää lähinnä laitosten palveluja.
Julkisesta työvoimapalvelusta annetun lain (1295/2002) mukaan työhallinnon ammatillisen kuntoutuksen palveluihin kuuluu ”työhönsijoituksen ja työssäpysymisen tukemiseksi työkunnon tutkimuksia, asiantuntijalausuntoja ja –konsultaatioita, työ- ja koulutuskokeiluja, tutustumiskäyntejä ammattioppilaitoksissa, työhön valmennusta ja työkokeiluja.” Tämän kohdan mukaista työhön valmennusta voidaan hankkia myös työvalmentajapalveluna. Työvoimatoimistot käyttävät yhä enemmän työvalmentajapalveluita.
Lain 8 luvun 1 §:n mukaan ”työvoimatoimisto voi osoittaa työttömän työnhakijan hänen suostumuksellaan työelämävalmennukseen työelämään paluun tukemiseksi sekä työhönsijoittumisen ja ammattitaidon edistämiseksi.” Työvalmentaja voi olla tällaisen ryhmämuotoisen työelämävalmennuksen toteuttaja.
Työvalmennuksen sisältö ja koulutus

Ala-Kauhaluoma kuvaa työvalmentajan tehtäväkenttää seuraavalla tavalla: ”Työvalmentajan tehtävät sijoittuvat osaksi uusiutuvaa ammatillisen kuntoutuksen kenttää. Sosiaalipoliittisesti tarkasteltuna työvalmentajan työ määrittyy sosiaalipalveluksi, joka auttaa ja tukee vajaakuntoista (työ)elämän käänteissä. Työvalmentajan tuki ja ohjaus toteutetaan projekteissa työllistyjän tilanteesta ja tuen tarpeesta riippuen joko aktiivisesti työpaikalla tai vaihtoehtoisesti työpaikan ja työajan ulkopuolella. ... Työvalmennuksen malleja hyödyntäneet käytännöt perustuvat henkilökohtaiseen tukeen sekä työntekijän ja työnantajan tarpeiden mukaan räätälöityihin palveluihin. Työllistymisen tukemiseen liitetään uudella tavalla yksilöllistä palveluohjausta, työpaikoilla tapahtuvaa ammatillista kielivalmennusta sekä työnantajalle ja työyhteisölle suunnattuja palveluita.
Työvalmennuksen sisällön valtakunnallisesta kehittämisestä ja ammatillisesta koulutuksesta on suurelta osin vastannut Kuntoutussäätiö yhdessä eri yliopistojen täydennyskoulutuskeskusten kanssa. Erikoistutkija Kristina Härkäpään johdolla kehitettiin vuosina 1995–97 Euroopan sosiaalirahaston rahoittamassa Employment-Horizon –hankkeessa uusia työllistämisen toimintamalleja. Hankkeen yhteydessä laadittiin 18 opintoviikon työvalmentajakoulutus Helsingin, Joensuun, Lapin ja Oulun yliopistojen täydennyskoulutuskeskusten kanssa. Opintoaineisto on julkaisu erityisenä TRADES-Diploma –oppimateriaalina. Ensimmäinen koulutus toteutettiin Seinäjoella Tampereen yliopiston täydennyskoulutuskeskuksen ohjelmana. Opintojaksojen teemat olivat
työkyky ja työllistyminen
arvot ja asiakkuus
työllistymisen ja työllistämisen suunnitteluprosessi
työvalmennus ja opastaminen
palkan ja sosiaaliturvan yhteensovittaminen
markkinointi ja työnantajayhteydet
jatkuva tuki
muutos, laatu ja oman työn kehittäminen
Opintojen palautteen mukaan lisäksi tarvittiin tietoja seuraavilta aloilta:
työlainsäädäntö, työllistymis- ja kuntoutuspalvelut
sosiaalisten taitojen oppiminen
ratkaisukeskeinen ohjaus
tuetun työllistymisen markkinointi
Uusin TRADES-koulutus (23 op) on suunniteltu toteutettavaksi Itä-Suomen yliopiston Koulutus- ja kehittämispalvelu Aducaten ja Kuntoutussäätiön yhteistyönä vuonna 2015 - 2016 Joensuussa.
Karl-Petter Thorwaldsson

| Karl-Petter Thorwaldsson |
| --- | --- |
 Thorwaldsson vuonna 2019.
Ruotsin elinkeinoministeri
 Anderssonin hallitus 30. marraskuuta 2021 – 18. lokakuuta 2022  
Edeltäjä:  Ibrahim Baylan
Seuraaja:  Ebba Busch
Keskusammattijärjestö LO:n puheenjohtaja
 26. toukokuuta 2012 – 15. kesäkuuta 2020  
Edeltäjä:  Wanja Lundby-Wedin
Seuraaja:  Susanna Gideonsson
Työväen Sivistysliiton (ABF) puheenjohtaja
 2004–2012  
Edeltäjä:  Bosse Bergnéhr
Seuraaja:  Helén Pettersson
Ruotsin sosiaalidemokraattisen nuorisoliiton puheenjohtaja
 1990–1995  
Edeltäjä:  Anna Lindh
Seuraaja:  Niklas Nordström
Henkilötiedot
Syntynyt: 1964  Ekeberga, nykyinen Lessebo, Ruotsi
Tiedot
Puolue:  sosiaalidemokraatit
Aiheesta muualla
www.regeringen.se/sveriges-regering/naringsdepartementet/karl-petter-thorwaldsson
Karl-Petter "Kålle" Thorwaldsson (s. 1964 Lessebo) on ruotsalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko ja Ruotsin entinen elinkeinoministeri. Hän on toiminut myös puheenjohtajana keskusammattijärjestö LO:ssa (2012–2020) ja Työväen Sivistysliitto ABF:ssa (2004–2012). Ennen ministeriksi nousuaan hän työskenteli neuvonantajana teräsyhtiö SSAB:ssa.
Yksityiselämä

Thorwaldsson elää avoliitossa ja hänellä on kolme aikuista lasta, joista yksi on bonuslapsi.
Aiheesta muualla

Karl-Petter Thorwaldsson Ruotsin hallituksen verkkosivuilla (ruotsiksi)
Karl-Petter Thorwaldsson Sveriges Radion kesäpuhujana (ruotsiksi)
Tv

Tv tarkoittaa seuraavia:
televisiovastaanotin, TV tai tv, radioaaltoja pitkin siirrettyä liikkuvaa kuvaa näyttävä laite
Tuvalu, ISO 3166-1 -koodi TV, valtio tai muu maantieteellinen alue
teravoltti, tunnus TV, jännitteen yksikkö
Virgin Express, IATA-koodi TV, lentoyhtiö
Talviaisten rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Tv, rautatieliikennepaikka
Toinen vaihtoehto, TV, suomalainen aikakauslehti
.tv, Tuvalun Internet-maakoodi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tv”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jääkiekon SM-liigakausi 1977–1978

| Jääkiekon SM-liiga 1977–1978 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Runkosarjan voittaja:  Tappara
Mestari:  Ässät
Toinen sija:  Tappara
Kolmas sija:  TPS
Pistepörssin voittaja:  Henry Saleva, Kärpät
Alempi sarjataso:  I-divisioona
  ← 1976–1977 :  1978–1979 → 
Jääkiekon SM-liigan kausi 1977–1978 oli järjestykseltään SM-liigan kolmas kausi. Sarjassa pelattiin kymmenen joukkueen nelinkertainen runkosarja, jonka jälkeen pelattiin neljän parhaan pudotuspelit. Kaksi viimeistä joutuivat SM-liigakarsintaan kahden I-divisioonan parhaan joukkueen kanssa. Mestaruuden voitti Ässät, hopeaa sai Tappara ja pronssia TPS.
Joukkueet

| Joukkue | Kotikaupunki | Jäähalli | Kapasiteetti | Päävalmentaja | Kapteeni |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HIFK | Helsinki | Helsingin jäähalli | 09 000 | Matti Väisänen | Heikki Riihiranta |
| Ilves | Tampere | Tampereen jäähalli | 10 208 | Juhani Ruusunen | Veikko Suominen |
| Jokerit | Helsinki | Helsingin jäähalli | 09 000 | Jorma Borgström | Ari Mäkinen |
| Kiekkoreipas | Lahti | Lahden jäähalli | 05 200 | Matti Lampainen | Matti Kaario |
| KooVee | Tampere | Tampereen jäähalli | 10 208 | Kaj Matalamäki |  |
| Kärpät | Oulu | Raksilan jäähalli | 07 840 | Kari Mäkinen | Veikko Torkkeli |
| Lukko | Rauma | Äijänsuon jäähalli | 07 200 | Esko Sahlstedt | Jorma Vehmanen |
| Tappara | Tampere | Tampereen jäähalli | 10 208 | Kalevi Numminen | Pertti Koivulahti |
| TPS | Turku | Kupittaan jäähalli | 08 000 | Raimo Määttänen | Juhani Tamminen |
| Ässät | Pori | Porin jäähalli | 09 300 | Lasse Heikkilä | Veli-Pekka Ketola |
Runkosarja

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Tappara  | 36 | 24  | 4  | 8   | 169  | 123 | +46 | 52 |
| 2 |  Ässät  | 36 | 24  | 2  |  10   | 194  | 121 | +73 | 50 |
| 3 |  TPS  | 36 | 22  | 3  | 11   | 180  | 123 | +57 | 47 |
| 4 |  Ilves  | 36 | 19  | 3  | 14  | 187  | 169 | +18 | 41 |
| 5 |  HIFK  | 36 | 16  | 4  | 16   | 161  | 144  | +17 | 36 |
| 6 |  Kiekkoreipas  | 36 | 17  | 2  | 17  | 150  | 167   | -17 | 36 |
| 7 |  Kärpät  | 36 | 13  | 4  | 19   | 176  | 209  | -33 | 30 |
| 8 |  KooVee  | 36 | 11  | 4  | 21   | 158  | 214  | -56 | 26 |
| 9 |  Lukko  | 36 | 10  | 5  | 21   | 176  | 219  | -43 | 25 |
| 10 |  Jokerit  | 36 | 7  | 3  | 26   | 125  | 177  | -52 | 17 |
Neljä parasta välieriin, kaksi heikointa SM-liigakarsintaan.
Runkosarja > Pistepörssi

|  | Pelaaja | Joukkue | O | M | S | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Henry Saleva | Kärpät | 36 | 25 | 35 | 60 |
| 2. | Veli-Pekka Ketola | Ässät | 36 | 27 | 29 | 56 |
| 3. | Jarmo Lilius | Ilves | 35 | 19 | 32 | 51 |
| 4. | Martti Jarkko | Tappara | 36 | 29 | 19 | 48 |
| 5. | Juhani Tamminen | TPS | 36 | 20 | 27 | 47 |
| 6. | Markku Kiimalainen | Kärpät | 36 | 31 | 15 | 46 |
| 7. | Jouni Rinne | Lukko | 34 | 19 | 27 | 46 |
| 8. | Hannu Kapanen | HIFK | 35 | 15 | 31 | 46 |
| 9. | Matti Rautiainen | KooVee | 36 | 23 | 22 | 45 |
| 10. | Kari Makkonen | Ässät | 36 | 19 | 25 | 44 |
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 

|  |   Ässät | 3 |   |  |  |  |
|  |   TPS | 2 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |

|  |   |   |   |   |   Ässät | 3 |
|  |   |   |   |   |   Tappara | 1 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |   Tappara | 3 |   |  |  TPS |  2 |
|  |   Ilves | 1 |   |  |   Ilves |  1 |
Pudotuspelit > Pronssiottelut

| TPS-Ilves |
| --- | --- | --- | --- |
| TPS | Ilves | 7–6 |  |
| Ilves | TPS | 4–2 |  |
| TPS | Ilves | 8–1 |  |
TPS voitti pronssia voitoin 2–1.
Pudotuspelit > Loppuottelut

| Tappara-Ässät |
| --- | --- | --- | --- |
| Tappara | Ässät | 8–0 |  |
| Ässät | Tappara | 3–2 ja. |  |
| Tappara | Ässät | 4–8 |  |
| Ässät | Tappara | 6–3 |  |
Ässät mestari voitoin 1–3.
Pudotuspelit > Pudotuspelien pistepörssi

|  | Pelaaja | Joukkue | O | M | S | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Veli-Pekka Ketola | Ässät | 9 | 10 | 10 | 20 |
| 2. | Martti Jarkko | Tappara | 8 | 06 | 08 | 14 |
| 3. | Pekka Rautakallio | Ässät | 9 | 05 | 04 | 09 |
| 4. | Arto Javanainen | Ässät | 9 | 05 | 04 | 09 |
| 5. | Kari Makkonen | Ässät | 9 | 04 | 05 | 09 |
Palkitut

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| palkinto | ansio | voittaja | joukkue |
| Kanada-malja | Suomen mestari | Ässät |  |
| Amer-malja | pistepörssin voittaja | Henry Saleva | Kärpät |
| Suur-Seuran maalitykki | paras maalintekijä | Markku Kiimalainen | Kärpät |
| Sampo-Tarmon maalivahtipokaali | paras maalivahti | Antero Kivelä | Ässät |
| Montreal-Urheilun puolustajamalja | paras puolustaja | Pekka Rautakallio | Ässät |
| Torspon valmentajamalja | paras valmentaja | Kari Mäkinen | Kärpät |
| Kanadan suurlähettilään tulokaspalkinto | paras tulokas | Markku Kiimalainen | Kärpät |
| Gentleman-pelaajan palkinto | Gentlemanpelaaja | Matti Rautiainen | Koo-Vee |
| Vuoden jääkiekkotoimittaja -palkinto | vuoden jääkiekkotoimittaja | Antero Karapalo, TV2 | - |
| Paras erotuomari -palkinto | vuoden erotuomari | Karl-Gustav Kaisla | - |
| Sisu-pokaali | playoffsien Sisu-pokaali | Veli-Pekka Ketola | Ässät |
| Pohjola-Suomi-Salaman Fair Play -malja | rehdin pelin palkinto | Tappara | - |
| Osuuspankin tehopelaaja -palkinto | tehopelaaja | Pekka Rautakallio | Ässät |
| Aaro Kivilinnan muistopalkinto | paras seura | Tappara | - |