stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lapsinero

Wolfgang Amadeus Mozart on tunnetuimpia esimerkkejä lapsinerosta. Kuvassa Mozart 6-vuotiaana asussa, jonka hän sai esiinnyttyään keisarilliselle hoville Wienissä vuonna 1762.
Lapsinero tai ihmelapsi on poikkeuksellisen lahjakas lapsi, joka kykenee jollain alueella aikuismaisiin, jopa ammattilaistasoisiin suorituksiin. Jonkun lapsen nimeäminen neroksi on määritelmäkysymys, kuten nerous ylipäätään.
Lapsineroja on eniten musiikissa, shakissa ja matematiikassa, koska ne ovat aloja, joissa on selvä ja johdonmukainen rakenne tai säännöt. Lapsineroja on vähemmän sellaisilla aloilla, jotka ovat vaikeammin mitattavia.
Lapsinerot syntyvät usein tavallisiin perheisiin. Poikkeuslahjakkuuden kehittymisessä on kyse psykologisten, sosiologisten, biologisten ja historiallisten tekijöiden yhteisvaikutuksesta. Lapsinerot katoavat yleensä julkisuudesta murrosiän jälkeen, ja heistä kasvaa tavallisia aikuisia. Joistakin harvoista lapsineroista kehittyy aikuisena oman alansa mestareita.
Kuuluisia lapsineroja ja ihmelapsia

Maria Gaetana Agnesi
Jeremy Bentham
José Raúl Capablanca
Thomas Chatterton
Frédéric Chopin
Karl Friedrich Gauss
Murray Gell-Mann
Heimo Haitto
David Helfgott
S. E. Hinton
Michael Jackson
Felix Mendelssohn Bartholdy
Wolfgang Amadeus Mozart
Blaise Pascal
Pablo Picasso
Arthur Rimbaud
William James Sidis
Thomas Young
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lapsinero Wikimedia Commonsissa
Lars Gunnar Lie

| Lars Gunnar Lie> Norjan liikenne- ja viestintäministeri |
| --- | --- |
 Sysen hallitus 16. lokakuuta 1989 – 3. marraskuuta 1990  
Edeltäjä:  William Engseth
Seuraaja:  Kjell Opseth
Suurkäräjäedustaja
 Sognin ja Fjordanen vaalipiiri 1985–2001  
Førden pormestari
 1982–1983  
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. syyskuuta 1938 (ikä 86) Fjell, Norja
Tiedot
Puolue:  Kristillinen kansanpuolue
Lars Gunnar Lie (s. 18. syyskuuta 1938 Fjell) on norjalainen kristillisen kansanpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1985–2001 ja toimi Norjan liikenne- ja viestintäministerinä 1989–1990. Vuosina 1982–1983 hän oli Førden pormestari.
Aiheesta muualla

Lars Gunnar Lie Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Nils-Eric Gustafsson

Nils-Eric Gustafsson
Nils-Eric Gustafsson (30. joulukuuta 1922 – 28. tammikuuta 2017) oli ruotsalainen keskustapuolueen poliitikko.
Gustafsson istui Ruotsin valtiopäivillä vuosina 1957–1976. Hän oli Bysken kunnallisvaltuutettu vuosina 1951–1966 ja Bysken kunnallisvaltuuston varapuheenjohtaja vuosina 1952–1966. Vuosina 1967–1970 hän toimi Skellefteån kaupunginvaltuutettuna. Gustafsson loi työuran pienviljelijänä ja myöhemmin opettajana.
Gustafsson toimi aikoinaan Sven Olov Lindholmin perustamassa kansallissosialistipuolueessa. Hän oli yksi monista toisen maailmansodan jälkeisistä ruotsalaispoliitikoista, joilla oli äärioikeistolainen tausta. 1970-luvulla Gustafsson edusti laajempaa anti-imperialistista, USA-vastaista liikehdintää. Hän oli Pohjois-Korean ystävyysseura Svensk-koreanska föreningenin jäsen sen perustamisesta (1969) lähtien. Gustafsson oli Svensk-koreanska föreningenin puheenjohtaja vuosina 1980–1986. Ruotsissa oli 1970-luvulla myös muita Pohjois-Korea-myönteisiä valtiopäiväedustajia.
Lapinkosken voimalaitos

| Lapijoen Sähkö Oy:n Patolammen voimalaitos (Lapinkosken voimalaitos) |
| --- | --- |
Tyyppi:  vesivoimala
Teho:  3*110 kW
Pudotuskorkeus:  8,5 m (8,2 m turbiinin mitoitus)
Rakennevirtaama:  3*1,8 m3/s
Omistaja:  Lapijoen Sähkö Oy
Rakentaminen aloitettu:  1994
Valmistunut:  1994
Kytketty sähköverkkoon:  1995
Sijainti:  Lappi
Joki:  Lapinjoki
Lapinkosken voimalaitos on Rauman kaupunkiin liitetyn entisen Lapin kunnan keskustassa oleva vuonna 1994 uudelleen rakennettu yksityisomistuksessa oleva pienvesivoimalaitos.
Lapinjoen vesistöalueeseen kuuluvassa koskessa on ennen vuonna 1922 rakennettua nykyistä patoa ollut kolme myllyä ja kaksi sahaa. Yhdistämällä kolme pientä koskea saatiin 8,5 metrin pudotuskorkeus, ja Sähkö O.Y. Lappi -niminen osakeyhtiö rakensi padon yhteyteen sähkölaitoksen.
Kolme vaaka-akselista "Tampereen Pellava- ja Rauta-Teollisuus osake-yhtiön" (Tampella C-sarja No: 10) turbiinia eivät kuitenkaan ilman liian arvokkaana pidettyä pyörimisnopeuden säätäjää tuottaneet kylälle kovin tasalaatuista sähköä, ja liitäntä suurempaan verkkoon rakennettiin nopeasti. Sittemmin turbiineilla pyöritettiin lähinnä sahan raameja. Viimeinen sahalaitos paloi vuonna 1992 ja alue jäi raunioksi.
Uuden voimalan rakentamista varten vuonna 1994 perustettu Lapijoen Sähkö Oy vuokrasi voimalapaikan myllylahkolta, ja uusi voimalaitos käynnistettiin ensimmäisen kerran vuonna 1995.
Tekniset tiedot

Putouskorkeus:   8,5 m (8,2 m turbiinin mitoitus)
Vedentarve:      3*1,8 m3/s
Teho:            3*110 kW
Turbiinit:       kolme kiinteäsiipistä potkuriturbiinia, materiaali alumiinipronssia
Potkurin mitat:  halkaisija 650 mm, nousu 633 mm
Pyörimisnopeus:  760 r/min
Generaattori:    asynkroni 4 napaparia
Käyttö:          syklinen käyttö veden pinnan ohjaamana, lappoperiaate
Laakerointi:     mekaaninen tiiviste, pallomainen kartiorullalaakerointi
Automaatio:      Unitronic PLC, SMS-hälytykset
Sahan rauniot
Turbiinin nosto
Lappomutkan nosto
Lapinkosken pato
Voimalan leikkaus
Aiheesta muualla

http://www.taikarumpu.fi/kirja/pdf/TalPojAurPitVak_kirja.pdf (Arkistoitu – Internet Archive)
https://www.ytj.fi/yritystiedot.aspx?yavain=800343&kielikoodi=1&tarkiste=1BDFAC7BD10A2EDC9ABAF969DE00F0C6D231D4CA&path=1547;1631;1678 (Arkistoitu – Internet Archive)
Lampsijärvi (järvi Pellossa)

| Lampsijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°41′59″N, 24°30′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Salmijoki 
Järvinumero:  67.936.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,3 m  
Rantaviiva:  7,15706 km  
Pinta-ala:  1,39695 km²   
Tilavuus:  0,00155362603 km³ 
Keskisyvyys:  1,1 m  
Suurin syvyys:  2 m  
Saaria:  3 
 fiLampsijärvi 
Lampsijärvi  on Lapissa Pellossa Lampsijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 140 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä, se on 2,5 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Sillä on kolme  saarta, joiden yhteispinta-ala on 1,1 hehtaaria. Kaikki saaret ovat pinta-alaltaan alle hehtaarin kokoisia. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0016 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,1 metriä ja suurin syvyys on 2,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Miekojärven alueella (67.93), jonka Lampsijoen valuma-alueeseen (67.936) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,3 metriä mpy.
Lampsinlampi (Saarijärvi)

| Lampsinlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°37′31″N, 25°20′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saarijärven alue (14.61)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.613.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,2 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,51 km  
Pinta-ala:  1,658 ha  
Tilavuus:  0.000058 km³ 
Keskisyvyys:  3,49 m  
Suurin syvyys:  5,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLampsinlampi 
Lampsinlampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Lanneveden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 220 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 57 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 5,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Saarijärven alueella (14.61), jonka Summasjärven alueeseen (14.613) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,2 metriä mpy.
Lampsalo

Lampsalo
| --- | --- |
Sijainti:  Kuhmoinen Pirkanmaa Suomi
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  95 m 
Pinta-ala:  45,1 ha  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Lampsalo  on Päijänteen saari Pirkanmaalla Kuhmoisissa.
Maantietoa

Saari on noin 1000 metriä pitkä, 900 metriä leveä ja sen pinta-ala on 45,1 hehtaaria . Se sijaitsee Tehinselän länsiosassa aivan Kuhmoisten kirkonkylän edustalla. Saaren ympäristö on matalaa ja paikoin kivikkoista aluetta, jonka lähisaaret sijaitsevat samalla alle kolme metriä syvällä matalikolla . Pohjoisessa sijaitsevan Sarvisalon väliin jää yli 20 meträ syvä salmi, joka on 300–500 metriä leveä. Salmen lähirannassa sijaitsevat saaret Römsä ja Ämmäsaari, Lampsalon itärannan tuntumassa Kortesaari ja Lampsalon eteläpuolella Vähä Lampsalo. Kahden edellisen saaren väli on kivikkoinen ja sieltä löytyy 17 muuta saarta tai luotoa. Lampsalon länsipuolella sijaitsee vain yksi luoto. Lampsalon itäpuolella näkyy alle 600 metrin päässä Vähä Aitasalon saariryhmä, Vähä Lampsalon kaakkoispuolella on pieni saari Matti, ja Lampsalon lounaispuolella yli 600 metrin päässä Hökänsaaret ja lännessä 800 metrin päässä Huhtsaaret.
Saari on melko matala ja sen neljä matalaa mäkeä kohoavat alle 20 metrin korkeuteen Päijänteen pinnasta. Monilla pikkumäillä on laellaan kalliopaljastumia. Saaren keskellä on soistunut painauma, jossa on pieni lampi. Saaren alavat alueet, suo mukaan lukien, on ojitettu lammen kautta etelärantaan laskevaan ojaan. Saarella on viisi vapaa-ajan asuntoa, joista kaksi sijaitsee länsirannassa ja kolme kaakkoispään niemessä. Pohjoisrannan tuntumassa on vielä yksi rakennus. Sarvisalon puolella kulkee veneväylä, joka vie Kuhmoisten kirkonkylälle. Siitä haarautuu toinen väylä Huhtsaarien edestä kohti etelää.
Luontoarvoja

Päijänteen saariston inventoinnissa havaittiin saarella kasvavan kantopaanusammalta.
Historiaa

Vuoden 1938 taloudellisessa kartassa ei saarelle ole merkitty rakennuksia tai tiloja . Vuoden 1965 peruskartassa on saaren lammen rannalle merkitty korkeuslukema 79 metriä mpy. Tämä on vain 0,7 metriä Päijänteen vedenpinnan yläpuolella ja koska 1830-luvulla Päijänteen vedenpintaa laskettiin lähes kaksi metriä, on lampi ollut ennen laskua osa Päijännettä. Järvenlasku on aiheuttanut joko usean saaren maatumisen yhdeksi suureksi saareksi tai lammen kohdalla on sijainnut lahti, joka laskussa kuivui ja soistui umpeen. Vain lampi on jäänyt jäljelle. Saarta on käytetty karjalaisten evakkojen väliaikaiseen majoittamiseen ennen heidän lopullista sijoittamista . Kartassa vuodelta 1985 on saaren painumia ojitettu. Ensimmäisessä ja toisessa kartassa on saarella neljä rakennusta, mutta vuoden 1996 kartassa on vapaa-ajan asuntoja jo viisi.
Nutria

| Nutria |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Alalahko::  Piikkisikamaiset jyrsijät Hystricomorpha
Osalahko::  Piikkisikamaiset Hystricognathi
Heimo::  Rämemajavat Myocastoridae  Ameghino, 1904
Suku::  Rämemajavat Myocastor  Kerr, 1792
Laji::  coypus
Kaksiosainen nimi
 Myocastor coypus  (Molina, 1782) 
 Nutrian levinneisyys. Luontainen elinalue on merkitty tummanpunaisella ja istutusten aiheuttama levinneisyys vaaleanpunaisella.
Alalajit
 M. c. coypus  M. c. bonariensis  M. c. melanops  M. c. sanctaecruzae 
Katso myös
   Nutria Wikispeciesissä   Nutria Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Nutria eli rämemajava (Myocastor coypus) on jyrsijöihin kuuluva noin 45–60 cm:n pituinen (hännän pituus on 25–42 cm) nisäkäslaji, jonka alkuperäinen esiintymisalue on Etelä-Amerikassa, mutta se on levinnyt vieraslajina Pohjois-Amerikkaan, Eurooppaan, Itä-Afrikkaan ja Pohjois-Aasiaan. Uusilla elinalueillaan rämemajavista on paikoitellen ollut paljon haittaa alkuperäiselle luonnolle, ja lajia pidetään siksi yhtenä sadasta haitallisimmasta vieraslajista. Nutriaa pidetään tarha- ja lemmikkieläimenä Suomessakin.
Nutria elää soiden, järvien ja jokien rannoilla, on taitava uimari ja sukeltaja ja näyttää rottamaista häntää lukuun ottamatta majavalta. Sen takajaloissa on räpylät ja turkki on tuuhea.
Nutria syö vesikasveja ja mahdollisesti nilviäisiä. Se kaivaa käytäviä jokipenkkoihin, raivaa selviä polkuja ja on paikoin varsin haitallinen viljelyksille. Turkistarhoilta karanneet nutriat ovat vallanneet uusia alueita kaikkialla maailmassa ja niitä pidetään paikoin tuhoeläiminä. Suomen oloissa nutria ei menesty luonnossa.
Nutria synnyttää vuodessa 2–3 poikuetta, joissa kussakin voi olla jopa kymmenen poikasta. Kantoaika on 132 vuorokautta. Nutrian poikaset ovat uintitaitoisia jo muutamia tunteja syntymän jälkeen.
Nutrian kallo.
Nokia C5

Tarkoititko:
Nokia C5-00
Nokia C5-03
Nokia C5 5MP (katso Nokia C5-00)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nokia C5”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
NBA Jam (pelisarja)

| NBA Jam |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Midway (1993–1994) Sculptured Software (1996) Iguana UK (1998) Acclaim (1999–2003) EA Canada (2010)
Julkaisija:  Acclaim (1993–2003) EA Sports (2010)
Suunnittelija:  Mark Turmell
Lajityyppi:  Urheilu
Alusta:  Kolikkopeli Super Nintendo Game Boy Sega Mega Drive Sega Mega-CD Sega Game Gear DOS Atari Jaguar PlayStation Nintendo 64 Game Boy Color Wii
Ensijulkaisu:  NBA Jam (1993)
Viimeisin julkaisu:  NBA Jam (2010)
Aiheesta muualla
Kotisivut
MobyGames
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
NBA Jam on alun perin Midwayn kehittämä ja Acclaimin julkaisema NBA:han perustuva koripallopelisarja. Sarjan ensimmäinen osa julkaistiin vuonna 1993 kolikkopelinä, jonka jälkeen sitä on tehty konsoleille, kuten Super Nintendolle ja Segalle. Peliä julkaistiin yhtäjaksoisesti vuoteen 2003 asti, jonka jälkeen sen seuraava osa ilmestyi vuonna 2010 EA Sportsin tekemänä Wiille.
Sarjan osat > NBA Jam

Sarjan ensimmäinen osa NBA Jam julkaistiin kolikkopelinä vuonna 1993, joka oli tuolloin ensimmäisiä täysin lisensoituja urheilupelejä. Vuotta myöhemmin se julkaistiin myös konsoleille Super Nintendolle ja Segalle.
Sarjan osat > NBA Jam T.E.

Toinen osa julkaistiin myös kolikkopelinä samana vuonna 1994, kun ensimmäinen osa siirrettiin konsoleille. Se jatkoi edellisen pelin tuttua kaavaa, mutta toi uusia peliominaisuuksia. NBA Jam T.E. julkaistiin vuonna 1995 ykkösosan tapaan konsoleille, sekä Game Boylle ja DOSille.
Sarjan osat > NBA Jam Extreme

Kolmas osa julkaistiin myös aluksi kolikkopelinä vuonna 1996, sekä PlayStation ja Sega Saturn konsoleille. Vuonna 1997 peli julkaistiin myös PC:lle.
Sarjan osat > NBA Jam '99

Sarjan neljättä osaa uudistettiin ja julkaistiin pelkästään Nintendo 64:lle ja Game Boy Colorille vuonna 1998. Pelissä oli nyt aikaisemmin kaksi vastaa kaksi pelin sijasta normaali viisi vastaan viisi ottelu. Lisäksi oli valittavissa Jam ja NBA moodi, joista jälkimmäinen oli enemmän realistisempi sääntöineen.
Sarjan osat > NBA Jam 2000

Viides osa julkistettiin vuonna 1999, joka jatkoi edellisen pelin tapaan Jam ja NBA moodeja. Pelissä pystyi tällä kertaa pelaamaan Jam moodia kaksi vastaan kaksi pelinä, johon oli lisätty areena kenttien lisäksi kaksi ulkokenttää. Pelissä oli myös bonuskenttänä kolmen pisteen ja vapaaheitto kilpailut. Peli oli myös ensimmäinen täysin Acclaimin kehittämä ja julkaisema peli.
Sarjan osat > NBA Jam 2001

Kuudes osa julkaistiin vain Game Boy Colorille vuonna 2000, joka pohjautui NBA:n kauteen 2001-2002.
Sarjan osat > NBA Jam 2002

Seitsemäs osa julkaistiin ensimmäistä kertaa ja pelkästään Game Boy Advancelle vuonna 2002. Se oli edellisten pelien tapaan täysin lisenssoitu.
Sarjan osat > NBA Jam

Sarjan kahdeksatta osaa uudistettiin tällä kertaa kolme vastaan kolme peliksi. Se julkaistiin vain PlayStation 2:lle ja Xboxille syksyllä 2003. Peliin oli tuotu lisenssijoukkueiden lisäksi eri vuosikymmenten All Stars joukkueita. 1950-, 1960-, 1970-, 1980- ja 1990-luvun joukkueissa oli mukana muun muassa Julius Erving, Wilt Chamberlain, Magic Johnson, Kareem Abdul-Jabbar, James Worthy ja Larry Bird. Peli oli samalla viimeinen Acclaimin julkaisemana.
EA Sports hankki pelin oikeudet itselleen ja jatkoi pelin tuottamista. Yhdeksäs NBA Jam peli julkaistaan Wiille lokakuussa 2010. Se jatkoi pelin tuttua kaavaa ja lisäsi peliin uusia lausahduksia, sekä palautti tutun kaksi vastaan kaksi pelin. Myös "on fire" ominaisuus on mukana, kun sama pelaaja onnistuu tekemään kolme koria peräkkäin, jolloin sen seuraavat heitot onnistuvat lähes sata prosenttisen varmuudella. Lisäominaisuutena tuotiin pomo-otteluita, jossa pelataan yksi vastaan yksi peliä vanhoja ja uusia NBA:n tähtiä vastaan.
Liechtensteinin jääkiekkomaajoukkue

| Liechtenstein |
| --- | --- |
Valmentaja:   Herbert Schädler
Eniten otteluita:  18 pelaaja (5)
Eniten maaleja:  Christian Walch (10)
Eniten pisteitä:  Christian Walch (19)
Ensimmäinen ottelu
  Luxemburg 7–1 Liechtenstein  (Kockelscheuer, Luxembourg; 6. huhtikuuta 2003) 
Suurin voitto
  Algeria 2–11 Liechtenstein  (Füssen, Saksa; 6. toukokuuta 2022) 
Suurin tappio
  Luxemburg 7–1 Liechtenstein  (Kockelscheuer, Luxembourg; 6. huhtikuuta 2003) 
MM-kilpailut
 Kultaa:  0
 Hopeaa:  0
 Pronssia:  0
Olympialaiset
 Kultaa:  0
 Hopeaa:  0
 Pronssia:  0
Liechtensteinin jääkiekkomaajoukkue on Liechtensteinin edustusjoukkue kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa ja -turnauksissa. Liechtenstein on vuodesta 2001 lähtien ollut Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäsen. Ensimmäisen maaottelunsa Liechtenstein pelasi vuonna 2003 Luxemburgia vastaan häviten lukemin 7–1.
Vuonna 2022 maassa oli yksi ulkojääkaukalo ja 34 rekisteröitynyttä miesjääkiekkoilijaa. Maalla ei tuolloin ollut sijoitusta jääkiekon maailmanrankingissa.
Aiheesta muualla

Liechtenstein Ice Hockey Association Liechtensteinin jääkiekkoliiton Liechtensteiner Eishockey Verbandin kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Liechtenstein national ice hockey team
Käännös suomeksi
Näytteenotto- ja pitopiiri

Näytteenotto- ja pitopiiriä (engl. Sample and Hold) käytetään elektroniikassa tallentamaan muuttuvan jännitteen tai signaalin hetkellisarvo. Tämä toteutetaan yleensä varaamalla kondensaattori tahdistussignaalin määräämällä hetkellä näytteistettävän signaalin hetkelliseen jännitearvoon.  Kondensaattori toimii tämän jälkeen pitopiirinä, jossa mittausarvo pysyy vakiona seuraavaan näytteenottoon saakka.
Näytteenotto- ja pitopiiriä käytetään hyväksi esimerkiksi muunnettaessa analoginen signaali digitaaliseksi eli suoritettaessa signaalin A/D-muunnos.  Kondensaattoriin lataushetket määrittävät näytteenottotaajuuden ja muunnoksen tarkan ajoituksen riippumatta varsinaiseen muunnokseen kuluvasta ajasta.  Pitopiirin ansiosta varsinaisen muunnososan näkemä signaali ei myöskään muutu muunnoksen aikana.
Laura Häkkisen silmät

| Laura Häkkisen silmät J>  Karjalainen Electric Sauna |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1997–1998
 Julkaistu: 1. huhtikuuta 1998
 Formaatti: CD, C-kasetti
 Tuottaja(t): Tommi Viksten
 Tyylilaji: poprock, folk
 Kesto: 56.09
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Listasijoitukset
  1.
J. Karjalainen Electric Saunan muut julkaisut
| J. Karjalainen Electric Sauna 1996 | Laura Häkkisen silmät 1998 | Electric picnic 1999 |
Singlet albumilta Laura Häkkisen silmät
 ”On kaikki niinkuin ennenkin” Julkaistu: 1998  ”Juonitaan ja jeesustellaan” Julkaistu: 1998  ”Pygmit bailaa” Julkaistu: 1998
Laura Häkkisen silmät on J. Karjalainen Electric Sauna -yhtyeen toinen studioalbumi, joka julkaistiin 1. huhtikuuta 1998. Albumin tunnetuimmat laulut ovat "On kaikki niinkuin ennenkin" sekä albumin nimikappale.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan ensimmäisellä sijalla, ja pysyi listalla yhteensä 24 viikkoa. Albumi myi ilmestyessään platinaa, ja sitä on myyty yli 78 900 kappaletta.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut J. Karjalainen sekä sovittanut J. Karjalainen Electric Sauna, ellei toisin mainittu.
On kaikki niinkuin ennenkin – 5.28
Laura Häkkisen silmät – 5.33
Villi poika – 5.18
Prinssi kukkapaidassa – 4.07
Juonitaan ja jeesustellaan – 4.28
Rock-N-Roll – 7.56
Pygmit bailaa – 4.40
Aulaava Anki – 4.17 (säv. Pekka Gröhn & J. Karjalainen)
Juhlakentällä – 3.15
Vuokses sun – 4.46
Mading – 6.11 (säv. M. L. Cissokho, san. Cissokho & J. Karjalainen)
Kokoonpano

| --- | --- |
 Yhtye J. Karjalainen – laulu, kitara, huuliharppu  Mouhamadou L. Malang Cissokho – congat, kitara, laulu  Pekka Gröhn – piano, urut  Keimo Hirvonen – rummut  Mitja Tuurala – basso  Tommi Viksten – kitara, laulu :  Vierailevat muusikot Hepa Halme – huilu (kappale ”Aulaava Anki”)  Jukka Tuovinen – saksofoni (kappale ”Prinssi kukkapaidassa”)  Gulfam Sabri – tabla (kappale ”Vuokses sun”)  Kamal Sabri – sarangi (kappale ”Vuokses sun”)
Lauran päiväkirja – Kaikki parhaat

| Lauran päiväkirja – Kaikki parhaat Laura Voutilainen |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 26. heinäkuuta 2006
 Formaatti: 2CD digitaalinen
 Tyylilaji: iskelmä, pop
 Kesto: 123.46
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
 Levymerkki: WEA
Listasijoitukset
  Suomen virallinen albumilista: 12.
Laura Voutilaisen muut julkaisut
| Lauran joulu 2005 | Lauran päiväkirja – Kaikki parhaat 2006 | Kosketa mua 2007 |
Lauran päiväkirja – Kaikki parhaat on suomalaisartisti Laura Voutilaisen 26. heinäkuuta 2006 julkaistu ensimmäinen kokoelmalevy. Kokoelma sisältää kappaleita hänen seitsemältä ensimmäiseltä studioalbumiltaan vuosilta 1994–2005. Kokoelmalla oli myös kaksi uutta kappaletta ”Ensivaikutelmaa” ja ”Helminauhapoika”, jotka oli julkaistu tuplasinglellä ennen kokoelman julkaisua.
Kappaleet

| CD1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Kerran | 3.54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Kyynelvirta | 3.58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Muuttanut oot maailmain | 3.30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Sydäntuhkaa | 4.06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Lupaa siihen en saa | 3.44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Prinsessa | 4.47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Hotelli rannalla | 3.27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Kesäsade | 3.47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Kaksi karttaa | 4.31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Ave Maria | 4.28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Mikä voisi olla sen mukavampaa | 3.04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Etelän yössä | 3.34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Sinuun painaudun | 3.22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Kone kuumenee | 3.07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Vuoksi sun | 3.39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Kirjoitan runoja | 3.44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 17. | Niin kuin meren hiekkaa | 3.25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 18. | Ennen sua | 3.05 |  |  |  |  |  |  |  |
| CD2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Addicted to You | 3.00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Pyrstötähti | 3.50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | En mielestäin sua saa | 3.32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Ei edes kuolema (Laura & Veeti Kallio) | 3.52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Puolet sun auringosta | 3.10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Katala kaipuu (Radio edit) | 4.00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Päiväkirja | 3.36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Sano | 3.35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Odotan niin | 3.27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Miehen kyynelistä | 4.05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Pidä huolta | 4.15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Eksynyt | 4.29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Lennä | 3.33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Ensivaikutelmaa | 3.11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Helminauhapoika | 3.39 |  |  |  |  |  |  |  |