stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Afganistanin sota (2001–2021)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Afganistanin sota (2001–2021) Wikimedia Commonsissa
Terrorisminvastainen sota (2001–)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtumat (2001–2004) | Tapahtumat (2005–) | Erityisartikkelit | Operaatioiden osanottajat | Terroristijärjestöt |
|  2001: Syyskuun 11. päivän iskut  Afganistanin sota (2001–)  Pernaruttokirjeet  Operaatio Enduring Freedom (2001–) 2002: Balin pommi-iskut 2002 2003: Irakin sota (2003–)  Istanbulin pommi-iskut 2003 2004: Madridin junapommit 11. maaliskuuta 2004  Beslanin koulukaappaus |  2005: Lontoon pommi-iskut 7. heinäkuuta 2005  Lontoon pommi-iskut 21. heinäkuuta 2005 2006: Libanonin sota 2006  Somalian sota 2006– (20. joulukuuta 2006 –) 2007: Hyökkäys Glasgow’n kansainväliselle lentoasemalle 2007  Lontoon autopommit 2007  Benazir Bhutton murha 2008: Pommi-isku Tanskan Pakistanin suurlähetystöön  Mumbain terrori-iskut |  Abu Ghraibin vankila  CIA:n vankilennot  Laiton taistelija  Guantanamo Bay  NSA:n puhelutietokanta  Pahan akseli  Patriot Act |   Afganistan   Alankomaat   Australia   Yhdysvallat   Israel   Korean tasavalta   Tanska   Espanja   Etiopia   Filippiinit   Indonesia   Intia   Irak   ISAF   Italia   Kanada   Nato   Pakistan   Puola   Ranska   Romania   Saksa   Saudi-Arabia   Turkki   Iso-Britannia |  Abu Sayyaf   Al-Qaida  Hamas  Hizbollah  Irakin vastarinta  Islamilaisten oikeusistuinten liitto   Taliban  Jemaah Islamiyah |
Yhdysvaltalais- ja brittijoukkoja Helmandin maakunnassa 2007
Amerikkalainen sotilas kujalla Methar Lamissa vuonna 2005.
Talibanin joukkoja Kabulin kansainvälisen lentoaseman edustalla.
Käännös suomeksi
Alli Saarentaus-Salo

Alli Elisabet Saarentaus-Salo, sukunimi vuoteen 1929 Holmstedt (20. helmikuuta 1907 Helsinki – 10. maaliskuuta 1994) oli suomalainen kansakoulunopettaja, kirjastonhoitaja ja nuortenkirjailija.
Saarentaus-Salo valmistui kansakoulunopettajaksi Hämeenlinnan opettajaseminaarista 1928. Hän oli opettajana Janakkalassa 1929–1930, Luumäellä 1930–1931 ja Askolassa 1931–1967. Hän oli lisäksi sivutoimisena kirjastonhoitajana Askolassa 1952–1967.
Teoksia

Inkeri postiharjoittelijana. Kirjapaja, Helsinki 1945, 2. painos 1948
Anjan kesätempaus. Valistus, Helsinki 1946, 2. painos 1951
Muotiliike Pirkka : aikuisten romaani. Karisto 1948
Hyvän kodin siunaus. Kotikasvatusyhdistys, Helsinki 1949
Anja ja Kimmonhovin tytöt. Valistus, Helsinki 1949, 2. painos 1951
Urpulan pikku rouva : aikuisten romaani. Karisto 1951
Tiina itte : tyttöromaani. Otava 1955, 2. painos 1961
Tiina itte yllättää. Otava 1958
Šema Israel

Šema Israel tai lyhyesti šema (hepr. ‏שמע ישראל‎, Šema Jisra'el eli Kuule Israel) on juutalaisuuden tärkein rukous, jota pidetään myös juutalaisten uskontunnustuksena.
Šema Israel luetaan kaikissa juutalaisissa aamu- ja iltajumalanpalveluksissa. Rukouksen nimi tulee sen kahdesta ensimmäisestä sanasta. Se on annettu Toorassa, viidennen Mooseksen kirjan kuudennessa luvussa (5. Moos 6:4). Alun perin šema koostui vain yhdestä jakeesta. Nykyään se koostuu kolmesta Tooran kappaleesta: 5. Mooseksen kirja 6:4–9; 11:13–21 ja 4. Mooseksen kirja 15:37–41.
Rukouksen ensimmäiset ja keskeisimmät sanat ovat
Sanan eḥad (yksi/yksin) kahteen eri merkitykseen liittyy syvällinen teologinen ero. Rukous voidaan kääntää kahdella tavalla, joista toinen antaa ymmärtää Herran olevan ainoa Jumala (monoteismi), toisessa Herra yksin on Israelin jumala, eli muitakin jumalia voi olla olemassa (monolatria). Jotkut tutkijat ovat arvelleet israelilaisten omaksuneen monoteismin vasta verraten myöhään.
Halakhan mukaan juutalaisella miehellä on velvollisuus lausua šema kaksi kertaa päivässä, aamulla ja illalla. Halakha määrittää tarkat ajat, joiden sisällä šema tulee lausua. Mišna alkaa näiden aikarajojen määrittelyllä. Šema sisältyy juutalaiseen aamu- ja iltajumalanpalvelukseen, joissa sitä ennen ja jälkeen lausutaan erityisiä šeman siunauksia. Šema sisältyy myös muihin juutalaisiin rukouksiin, kuten musaf amidaan ja aamusiunauksiin. Se on myös juutalaisuudessa tapana sanoa ennen nukkumaanmenoa. Perinteisesti šema on ensimmäisiä rukouksia, joita juutalaiselle lapselle opetetaan, ja viimeinen rukous jonka juutalainen lausuu ennen kuolemaansa.
Varhaiset kristityt uudelleentulkitsivat šeman sisältävän Isä-Jumalan ja Herran Jeesuksen Kristuksen (1. Kor. 8:6).[lähde? ]
Huomautuksia

↑  Lausutaan Adonai.
Šelkovskajan piiri

Šelkovskajan piirin kartta.
Šelkovskajan piiri (ven. Шелковской район, Šelkovskoi raion) on hallintopiiri Tšetšenian koillisosassa.
Šelkovskajan piiri perustettiin vuonna 1923. Alue rajoittuu Tšetšeniaan kuuluviin Naurskajan, Gudermesin ja Groznyin piireihin sekä Dagestaniin. Piirin hallinnollinen keskus on Šelkovskaja-niminen 9 200 asukkaan kylä. Vuonna 2001 koko piirin asukasluku, paossa olevat henkilöt mukaan lukien, oli 52 700.
Pinta-alaltaan Šelkovskajan piiri on 299,4 neliökilometriä, eli se on pinta-alalaan suurin Tšetšenian piireistä. Alueen pituus pohjois-eteläsuunnassa on noin 50 kilometriä ja itä-länsisuunnassa 96 kilometriä.  Asutus on keskittynyt pääasiassa etelään ja itään Terekjoen sekä parempien liikenneyhteyksien varsille. Alueen läpi kulkee Astrahanin–Kizljarin–Tšervlenno-Uzlovajan rautatie 72 kilometrin matkalta sekä Gudermes–Ištšerskaja–Prohladnyi-rataosuus 24 kilometrin matkalta. Alueen pääasiallinen autojen kulkuväylä on Stavropol–Prohladnyi–Mozdok–Kizljar–Krainovka-valtatie (115,6 km).
Aiheesta muualla

Шелковской район (Arkistoitu – Internet Archive). Tšetšenian virallinen sivusto. (venäjäksi)
Atšhoi-Martan •
Groznyi •
Groznyi •
Gudermes •
Itum-Kale •
Kurtšaloi •
Nadteretšnoje •
Naurskaja •
Nožai-Jurt •
Orga •
Šali •
Šaroi •
Šatoi •
Sunža •
Šelkovskaja •
Urus-Martan •
Vedeno
Šalva Tšikhladze

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Tšikhladze (oik.) painimassa Kelpo Gröndahlia vastaan Helsingin olympialaisissa 1952. |  Tšikhladze (oik.) painimassa Kelpo Gröndahlia vastaan Helsingin olympialaisissa 1952. |  Tšikhladze (oik.) painimassa Kelpo Gröndahlia vastaan Helsingin olympialaisissa 1952. |  |
Maa:   Neuvostoliitto
Miesten kreikkalais-roomalainen paini
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1952 | 87 kg |  |
Šalva Tšikhladze (georg. შალვა ჩიხლაძე, ven. Шалва Константинович Чихладзе, Šаlvа Konstantinovitš Tšihlаdze, 12. heinäkuuta 1912 Kutaisi, Kutaisin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 14. tammikuuta 1997 Tbilisi, Georgia) oli Neuvostoliittoa edustanut kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiamitalisti.
87 kilogramman painoluokassa kilpaillut Tšikhladze saavutti 40-vuotiaana kreikkalais-roomalaisessa painissa olympiahopeaa Helsingissä 1952 hävittyään isäntämaan Kelpo Gröndahlille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Šalva Tšikhladze Wikimedia Commonsissa
Émile Bulteel

| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Maa:   Ranska> Miesten vesipallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Amsterdam 1928 | joukkuekilpailu |  |
Émile J. Bulteel (3. elokuuta 1906 Tourcoing – 21. maaliskuuta 1978 Tourcoing) oli ranskalainen vesipalloilija. Hän kilpaili vuoden 1928 kesäolympialaisissa Amsterdamissa ja kuului siellä pronssia saaneeseen joukkueeseen.
Émile Chartier

Émile Chartier
Émile-Auguste Chartier (3. maaliskuuta 1868 – 2. kesäkuuta 1951), yleisesti tunnettu myös nimellä Alain, oli ranskalainen filosofi, toimittaja ja pasifisti. Hän otti salanimensä kunnianosoituksena 1400-luvun alussa eläneelle normandialaiselle runoilijalle Alain Chartierille.
Alain aloitti opiskelun Alençonin lyseossa vuonna 1881 ja opiskeli siellä viisi vuotta. 13. kesäkuuta 1956 koulu nimettiin sen kuuluisimman oppilaan mukaan Lycée Alainiksi.
Alain on haudattu Père-Lachaisen hautausmaalle.
Yrjö Selin

Armas Yrjö Selin (24. marraskuuta 1894 Vaasa – 19. tammikuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen sellotaiteilija ja Sibelius-Akatemian professori. Yrjö Selin on konsertoinut kotimaassa, Skandinaviassa ja Pariisissa sekä toiminut kamarimuusikkona.
Yrjö Selin valmistui ylioppilaaksi vuonna 1914, minkä jälkeen hän opiskeli sellonsoittoa Helsingin musiikkiopistossa vuosina 1915–1916 (Ossian Fohström) sekä Pariisissa vuosina 1919–1921(Andre Hekking) ja 1925(Pablo Casals). Ensikonsertin Selin esitti vuonna 1919. Selin toimi vuosina 1914–1915 Vaasan orkesterin soolosellistinä, Helsingin Kaupunginorkesterin sellistinä 1915-1916, Turun orkesterin soolosellistinä 1916-1918 sekä opettajana ja konsertoivana sellistinä Norjassa 1922–1934. Sittemmin Selin tuli Helsingin kaupunginorkesterin soolosellistiksi ja Sibelius-Akatemian sellonsoiton opettajaksi 1935. Professoriksi hänet nimitettiin vuonna 1943.
Yrjö Selinin opetti lukuisia sellistejä. Hänen sellonsoiton oppilaitaan 1920- ja 30-lukujen vaihteessa ovat olleet muun muassa Pentti Rautawaara, Artto Granroth, Tauno Korhonen, Ilmari Haapalainen ja Unto Kunnas sekä norjalainen sellotaiteilija Rolf Störseth. Yrjö Selinin muista etevimmistä oppilaista voidaan mainita esim. Harry Sikström, Arno Nieminen, Vili Pullinen, Esko Valsta, Erkki Rautio, Eeva-Liisa Hirvonen, Seppo Laamanen, Varpu Siukonen ja Arto Noras.
Selinin hallussaan hänen eläessään oli kallisarvoinen Nicola Amatin v. 1677 rakentama sello, jonka hän v. 1927 hankki itselleen Saksasta.
Yrjö Selin levytti laaja-alaisesti. Yrjö Selinin esityksiä on taltioitu ainakin n. 30 suomalaista sellosävellystä ja suuri joukko ulkomaalaisia sellokappaleita vinyylilevyille sekä Yleisradion kantanauhoille.
Yrjö Selinin vanhemmat olivat kruununvouti Johan David Selin ja Hanna Cecilia Cannelin. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli Henriette Almlie (k. 1955) ja vuodesta 1956 eteenpäin Siiri Pietiläinen. Viulutaiteilija sekä kapellimestari Eero Selin (s. 11.7.1893) oli hänen veljensä. Selinit asuivat mm. Ikaalisissa (vuodesta 1903).
Aiheesta muualta

Sellotaiteilija Yrjö Selin palasi eilen kotimaahan oltuaan 12 vuotta Norjassa. Pitänyt yli 1,000 konserttia ja soittanut radiossa toista sataa kertaa, Aamulehti, 22.04.1934, nro 107, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Émile Courtois

Émile Courtois (4. heinäkuuta 1918 Huy – 25. kesäkuuta 2005 Dinant) oli belgialainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija.
Courtois kilpaili kesäolympialaisissa vuonna 1952 kreikkalais-roomalaisen painin 79 kg:n sarjassa. Courtois hävisi ensimmäisen ottelunsa selätyksellä ja toisen luovutuksella loukkaannuttuaan ja putosi näin turnauksesta.
Andalucía (1730)

| Andalucía |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Pasajes
Palveluskäyttöön:  17. tammikuuta 1730
Loppuvaihe:  uponnut syyskuussa 1740
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 162 t (arqueo)
Pituus:  42,67 m (köli)
Leveys:  14,02 m
Syväys:  7,01 m
Aseistus
Aseistus:  alempi tykkikansi: 26 × 18 naulan tykkiä ylempi tykkikansi: 28 × 18 naulan tykkiä puoli- ja etukansi: 6 × 6 naulan tykkiä
Andalucía (Nuestra Señora del Carmen) oli Espanjan laivaston vuonna 1730 palvelukseen otettu kaksikantinen 66-tykkinen linjalaiva.
Valmistus

Alus tilattiin 1728 Antonio de la Piedralta Pasajesista. Alus otettiin palvelukseen 17. tammikuuta 1730
Palvelus

Alus lähti Guarnizosta päällikkönään Pablo Agustín de Aguirre Castillan ja Santa Teresan kanssa Cádiziin, jonne se saapui 6. helmikuuta 1730. Alus oli maaliskuussa korjattavana La Carracassa. Vuonna 1730 alus partioi Välimerellä Cornejon laivueessa. Se siirrettiin marraskuussa Cádizissa reserviin. Tammikuussa 1731 alus oli huollettavana Cádizissa.
Alus lähti 27. huhtikuuta 1731 Cádizista Clavijon laivueen Castillan ja fregatti Incendion kanssa Alicanteen ja Barcelonaan. Se liitettiin toukokuussa Santa Teresan, Hérculesin, Conquistadorin, fregatti Faman ja kahden muun aluksen kanssa Cartagenassa Conde de Bena-Masseranon laivueeseen.  Alus saapui toukokuussa 1731 Cádiziin Clavijon laivueen Castillan ja fregatti Incendion sekä Bena-Masseranon alusten kanssa. Kesäkuussa alus lähti Cádizista Clavijon laivueen kanssa partiomatkalle Cabo de São Vicenten ja Cabo de Santa Márian edustalle, mistä ne palasivat 14. heinäkuuta Cádiziin Veracruzista saapuneen Torresin laivaston kanssa.
Alus lähti elokuussa Cádizista Clavijon laivueen mukana Barcelonaan, missä ne liitettiin syyskuussa Marqués de Marin laivastoon. Laivaston tehtävänä oli kuljettaa Italian sotaretkellä tarvittavat joukot Italiaan. Alus liittyi 16. lokakuuta 1731 Cádizissa Cornejon laivast0on.
Alus suojasi 6. toukokuuta 1732 Cádizista saattueen Málagaan. Alus suojasi Málagasta saattueen Hérculeksen kanssa saattueen Alicanteen, jonne se saapui 11. toukokuuta. Alus lähti 18. kesäkuuta Alicantesta Conde de Bena-Masseranon laivueen mukana, johon kuului myös San Felipe. Laivue liittyi Cornejon laivastoon matkalla Oraniin. Alus oli tammikuussa 1733 korjattavana Cádizissa, missä työt saatiin päätökseen heinäkuussa.
Heinäkuussa alus saattoi Cádizista fregatti Victoria Galeran kanssa saattueen Cartagenaan ja Oraniin. Alus saapui 23. lokakuuta Alicantesta Cádiziin, mistä se saattoi 11. marraskuuta kahdeksan joukkoja ja tarvikkeita kuljettanutta rahtialusta Barcelonaan. Alus lähti 30. marraskuuta Barcelonasta Clavijon laivastossa La Speziaan.
Vuonna 1733 alus osallistui Sisilian sotaretkeen. Helmikuussa 1734 se saapui Livornoon mukanaan rahaa taisteleville joukoille. Alus määrättiin 1734 huollettavaksi Cádiziin. Alus lähti 6. toukokuuta 1734 Barcelonasta San Felipen kanssa Napoliin, jonne ne saapuivat vielä toukokuun aikana. Alukset saapuivat 26. marraskuuta Cádiziin.
Alus partioi heinäkuussa 1735 Guipúzcoan, Hérculeksen ja Real Familian kanssa Välimerellä. Alus kuljetti tammikuussa 1736 Pizarron alaisuudessa joukkoja Italiaan. Alus päätettiin heikon kunnon vuoksi poistaa palveluksesta, kun se oli 1736-1737 reservissä Cádizissa. Alus kuitenkin kunnostettiin helmikuussa 1738 Cádizissa.
Alus palautettiin lokakuussa 1739 palvelukseen Cádizissa, mistä se lähti 30. maaliskuuta 1740 Manuel López Pintadon laivastossa Ferroliin päällikkönään Ignacio Dautevill. Alus lähti 31. heinäkuuta 1740 Ferrolista Rodrigo de Torresin laivastossa Havannaan päällikkönään Andres de Fonegra. Alus upposi syyskuussa 1740 Banaman kanavassa.
Anders Bäckman

| Anders Bäckman> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. lokakuuta 1985 (ikä 39)
Kansalaisuus:   Suomi
Pyöräilijä
Joukkue:  IBD Cycling
Laji:  maantie
Suurimmat voitot
  Maantieajon Suomen-mestaruus 2018, 2022 
 Tiedot päivitetty: 27. kesäkuuta 2022 
Anders Bäckman (s. 8. lokakuuta 1985) on suomalainen maantiepyöräilijä. Hän voitti maantiepyöräilyn Suomen-mestaruuden vuonna 2018 Porin Noormarkussa ja 2022 Porvoossa. SM-hopeaa hän saavutti 2019.
Bäckman ajaa IBD Cycling -seurassa, joka on luotu tuomaan näkyvyyttä tulehduksellisia suoristosairauksia sairastaville. Bäckmanilla itsellään todettiin haavainen paksusuoli vuonna 2008.
Bäckman on ammatiltaan fysioterapeutti.
Almirante Condell

Almirante Condell on ollut neljän Chilen laivaston aluksen nimenä.
Almirante Condell (1891)
Almirante Condell (1912), Almirante Lynch -luokan hävittäjä
Almirante Condell (PFG-06), Condell-luokan fregatti
Almirante Condell (FF-06), Tyypin 23 ohjusfregatti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Almirante Condell”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Alejo Vidal-Quadras

Alejo Vidal-Quadras
Alejo Vidal-Quadras Roca (s. 20. toukokuuta 1945 Barcelona, Espanja) on espanjalainen europarlamentaarikko ja ydinfysiikan professori. Hän on Partido Popularin Katalonian alueen entinen johtaja. Hän loikkasi äärioikeistolaiseen Voxiin sitä perustettaessa.
Tuntematon henkilö ampui Vidal-Quadrasia kasvoihin 9. marraskuuta 2023 Madridissa. Hänet vietiin sairaalahoitoon tajuissaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alejo Vidal-Quadras Wikimedia Commonsissa
Alejo Vidal-Quadras Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Ala-Majavesi

| Ala-Majavesi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Koordinaatit:  61°48′03″N, 23°29′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Sipsiönjärven valuma-alue (35.58)
Laskujoki:  oja Pyydyslampeen 
Järvinumero:  35.582.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,5 m 
Rantaviiva:  1,185 km 
Pinta-ala:  0,06307 km² 
Suurin syvyys:  2 m 
Valuma-alue:  8,6 km² 
 fiAla-Majavesi 
Ala-Majavesi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Vekaran kylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Ala-Majavesi on osa Liesijoen aluetta.
Maantietoa

Lammen pituus on 500 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 6,3 hehtaaria. Se sijaitsee Isonmäenvuoren kallioalueen pohjoispuolella kangasmaastossa. Siihen laskee neljä ojaa, joista yksi on Ylä-Majaveden 50 metriä pitkä laskuoja. Etelärantaan laskevat kaksi ojaa tuovat kuivatusvesiä Mätäsniemen maatilan pelloilta, jotka rajautuvat rantaan. Järven oma laskuoja lähtee sen luoteispäästä ja se laskee kilometrin jälkeen Pyydyslampeen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 6 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Itärantaa seuraa Vekaran ja Vahon välinen tie. Rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu kerran talvella vuonna 2011. Vesi oli järven valuma-alueen muiden järvien tavoin ruskean väristä ja sen humuspitoisuus oli suuri. Se johtui valuma-alueella olevien suo- ja metsäalueiden valumien humuspitoisuudesta. Suoalueiden valumat olivat aiheuttaneet veden happamoitumisen, mutta koska puskurikyky happamoitumista vastaan oli tyydyttävä, ei happamuustason pH-arvo 6,0 alittunut. Järven ravinteet olivat karuille järville ominaiset. Typpipitoisuudet olivat luontaista tasoa ja fosforipitoisuudet olivat talvella matalat. Kesällä fosforia oli lievästi rehevöityneiden järvien tasoa. Kun happipitoisuutta tutkittiin talvella 2011, oli se pienentynyt voimakkaasti. Happea oli vedessä välttävästi ja esimerkiksi metrin syvyydessä sitä oli 2,2 milligrammaa litrassa vettä (mg/l), jolloin hapen kyllästysaste oli enää 27 %. Happea kulutti runsas humuksen määrä vedessä, mutta koska uutta vettä tuli järvialtaaseen nopeasti, pysyi happipitoisuus mainitunlaisena. Talvi saattoi olla tässä suhteessa tavallista huonompi. Kesällä happitilanne on yleensä huomattavasti parempi. Ala-Majavesi soveltui virkistyskäyttöön tyydyttävästi. Arviota heikensivät happitalouden ongelmat, happamuus ja humuspitoisuus. Vedenlaatu oli lähellä hyvää luokkaa.
Émile Deville

Émile Deville
Émile Deville (1824 – 1853) oli ranskalainen lääkäri ja tutkimusmatkailija.
Deville osallistui vuosina 1843–1847 järjestettyyn Francis de La Porte de Castelnaun johtamaan suureen tutkimusmatkaan Etelä-Amerikkaan. Yhdessä kasvitieteilijä Hugh Algernon Weddellin kanssa he keräsivät huomattavan kokoelman näytteitä Pariisin luonnonhistorialliseen museoon. Deville nimesi harmaapääaratin (Aratinga weddellii) matkatoverinsa kunniaksi.
Käännös suomeksi
Your Love

| Your Love Kata |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1989
 Formaatti: CD, LP, C-kasetti
 Tuottaja(t): E. Fisherman
 Tyylilaji: europop
 Kesto: 37.17
 Levy-yhtiö: Bang Trax
Your Love on Kata Kärkkäisen vuonna 1989 julkaistu ensimmäinen sooloalbumi. Albumin myötä julkaistiin singlenä kappaleet Your Love (Ain't Good Enough), I Need Love ja Dance To The Beat. Albumi julkaistiin CD-muodossa myös Japanissa.
Kappaleihin Dance To The Beat, Your Love, Cat House, Lonely Eyes tehtiin myös musiikkivideot.
Albumin tyylilajeina vaihtelevat house, elektroninen musiikki, euro house, rock ja pop.
Albumi julkaistiin Suomessa Vinyyli-, C-kasetti ja CD-muodoissa.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut E. Fisherman, ellei toisin mainittu.
Kappaleet > A-puoli

Dance to the Beat – 4.24 (säv. E. Fisherman & J. Addic)
Little By Little – 2.57 (san. Russell Beesley)
You & Me – 3.34 (säv. J. Addic, san. J. Addic, sov. E. Fisherman, J. Addic)
Rock with Me – 3.44
I Need Love – 3.45
Kappaleet > B-puoli

Cat House – 3.28 (säv. ja san. Danielle Dax)
Love Life – 3.32 (säv. J. Tuovinen, san. Kata Kärkkäinen)
Lonely Eyes – 4.02
Your Love (Ain't Good Enough) – 3.41
Summer in the City – 4.10
Muuta

Katariina Souri kirjoittaa laulajan urastaan nettisivuillaan:
"Ulkomailta Suomeen palattuani jouduin valtavaan julkisuuspyöritykseen. Playboyn joulukuun numeron ilmestyessä vuoden 1988 lopulla olin jo ehtinyt antaa aiheesta lukuisia haastatteluja sekä saanut mahdollisuuden kokeilla uraa laulajana. Vaikka tiedostin puutteeni laulajana, en voinut vastustaa kiusausta. Levy Your love ei ollut mikään valtaisa myyntimenestys, mutta seuraava kesä kului kuitenkin keikkaillessa."
Tuotanto

E. Fisherman – tuottaja
J. Addic – tuottaja
Rec Button – äänittäjä
Markus Selin – hallinto
Riitta Sourander – valokuvat
Jani – grafiikka, design
Aiheesta muualla

Your Love discogs.com -sivustolla
Alejandro de Humboldtin kansallispuisto

Alejandro de Humboldtin kansallispuistoa.
Alejandro de Humboldtin kansallispuisto on kansallispuisto Kuubassa, Holguínin ja Guantánamon provinssien alueella. Nimensä kansallispuisto on saanut saksalaisesta luonnontieteilijästä Alexander von Humboldtista, joka vieraili saarella vuonna 1800 ja 1801.
Puisto valittiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuonna 2001. Puistossa virtaavat Karibian saarten pisimmät joet.
Aiheesta muualla

Alejandro de Humboldtin kansallispuisto UNESCOn sivuilla (englanniksi) (ranskaksi)
Émile Coste

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |  |
Maa:   Ranska
Miesten miekkailu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Pariisi 1900 | floretti |  |
Émile Louis François Désiré Coste (2. helmikuuta 1862 Toulon – 1927 Toulon) on ranskalainen florettimiekkailija ja lajin olympiakultamitalisti vuoden 1900 olympialaisista. Coste edusti L’Ecole d'escrime de Joinville -seuraa.
Ämmätsänjärvi

| Ämmätsänjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Pälkäne
Koordinaatit:  61°25′56″N, 24°48′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  Härmiänoja 
Järvinumero:  35.785.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,6 m  
Rantaviiva:  14,517 km  
Pinta-ala:  2,75769 km²   
Saaria:  13 
 fiÄmmätsänjärvi 
Ämmätsänjärvi  on Pirkanmaalla Pälkäneellä  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 276 hehtaaria eli 2,8 neliökilometriä ja se on 4,3 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 13 saarta. Sen rantaviivan pituus on 14,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ämmätsänjärven–Myllyojan valuma-alueeseen (35.785) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,6 metriä mpy.
Émile Champion

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Émile Champion |  Émile Champion |  Émile Champion |  |
Maa:  Ranska
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Pariisi 1900 | maraton |  |
Émile Julien Champion (7. elokuuta 1879 – 1921) oli ranskalainen kestävyysjuoksija, olympiamitalisti. Hän voitti maratonilta hopeaa vuoden 1900 kesäolympialaisista Pariisista Luxemburgin Michel Théaton jälkeen. Championin aika juoksussa oli 3.04.17, jolla hän jäi voittajasta viisi minuuttia.