stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karl-Heinz Schnellinger

Karl-Heinz Schnellinger vuonna 1968.
Karl-Heinz Schnellinger (31. maaliskuuta 1939 Düren, Nordrhein-Westfalen, Saksa – 20. toukokuuta 2024 Milano, Italia) oli saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja.
Schnellinger teki läpimurtonsa 1. FC Kölnissä, johon hän liittyi heinäkuussa 1958. Hänet valittiin Saksan vuoden jalkapalloilijaksi 1962. Hän voitti joukkueen kanssa Saksan-mestaruuden 1962. Hän siirtyi seuraavaksi Italiaan ollen ensimmäisiä ulkomailla pelanneita saksalaisia.
Schnellinger aloitti Italiassa liittyen AS Romaan, mutta pelasi ensimmäisen kautensa lainalla Mantovassa. AC Milaniin hän liittyi heinäkuussa 1965. Hän voitti Italian cupin, kaksi Cup-voittajien cupia ja Mestarien liigan.
Saksan maajoukkueessa Schnellinger pelasi finaalissa vuoden 1966 maailmanmestaruuskilpailuissa. Hän teki maajoukkueuransa ainoan maalinsa välierässä vuoden 1970 MM-kilpailuissa. Schnellinger päätti uransa Tennis Borussia Berlinissä pelatun kauden jälkeen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karl-Heinz Schnellinger Wikimedia Commonsissa
Saksan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1958
1 Herkenrath |
2 Erhardt |
3 Juskowiak |
4 Eckel |
5 Wewers |
6 Szymaniak |
7 Stollenwerk |
8 Rahn |
9 Walter |
10 Schmidt |
11 Schäfer |
12 Seeler |
13 Klodt |
14 Cieslarczyk |
15 Kelbassa |
16 Sturm |
17 Schnellinger |
18 Hoffmann |
19 Peters |
20 Nuber |
21 Sawitzki |
22 Kwiatkowski |
Valmentaja Herberger
Saksan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1962
1 Tilkowski |
2 Erhardt |
3 Schnellinger |
4 Schulz |
5 Wilden |
6 Szymaniak |
7 Koslowski |
8 Haller |
9 Seeler |
10 Brülls |
11 Schäfer |
12 Nowak |
13 Kurbjuhn |
14 Werner |
15 Giesemann |
16 Sturm |
17 Kraus |
18 Herrmann |
19 Strehl |
20 Vollmar |
21 Sawitzki |
22 Fahrian |
Valmentaja Herberger
Saksan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1966
1 Tilkowski |
2 Höttges |
3 Schnellinger |
4 Beckenbauer |
5 Schulz |
6 Weber |
7 Brülls |
8 Haller |
9 Seeler |
10 Held |
11 Emmerich |
12 Overath |
13 Hornig |
14 Lutz |
15 Patzke |
16 Lorenz |
17 Paul |
18 Sieloff |
19 Krämer |
20 Grabowski |
21 Bernard |
22 Maier |
Valmentaja Schön
Saksan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1970
1 Maier |
2 Höttges |
3 Schnellinger |
4 Beckenbauer |
5 Schulz |
6 Weber |
7 Vogts |
8 Haller |
9 Seeler |
10 Held |
11 Fichtel |
12 Overath |
13 Müller |
14 Libuda |
15 Patzke |
16 Lorenz |
17 Löhr |
18 Sieloff |
19 Dietrich |
20 Grabowski |
21 Manglitz |
22 Wolter |
Valmentaja Schön
Kallijärvi

Kallijärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Kallijärvi, järvi Keminmaalla
Kallijärvi, järvi Siikaisissa
Kallijärvi, järvi Kalvolassa Hämeenlinnassa
Iso Kallijärvi, järvi Ylitorniolla
Jarno Kallijärvi (s. 1978), suomalainen jalkapalloilija
Jääkiekon C-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 1999

Jääkiekon C-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 1999 pelattiin Alankomaiden Eindhovenissa 5.–11. huhtikuuta.
Jugoslavia ei saanut kutsua kisoihin Kosovon kriisin takia.[lähde? ]
Alkulohkot

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | NED | CHN | CRO | BUL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat | 3 | 3 | 0 | 0 | 28-1 | 6 |  | 8-0 | 7-1 | 13-0 |
|  Kiina | 3 | 2 | 0 | 1 | 10-12 | 4 |  |  | 5-3 | 5-1 |
|  Kroatia | 3 | 1 | 0 | 2 | 15-13 | 2 |  |  |  | 11-1 |
|  Bulgaria | 3 | 0 | 0 | 3 | 2-29 | 0 |  |  |  |  |
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | ROM | LTU | KOR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Romania | 2 | 2 | 0 | 0 | 13-5 | 4 |  | 5-2 | 8-3 |
|  Liettua | 2 | 0 | 1 | 1 | 6-9 | 1 |  |  | 4-4 |
|  Etelä-Korea | 2 | 0 | 1 | 1 | 7-12 | 2 |  |  |  |
Loppusarjat

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | NED | ROU | LTU | CHN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat | 3 | 3 | 0 | 0 | 23-2 | 6 |  | 9-1 | 6-1 | 8-0 |
|  Romania | 3 | 2 | 0 | 1 | 16-13 | 4 |  |  | 5-2 | 10-2 |
|  Liettua | 3 | 0 | 1 | 2 | 7-15 | 1 |  |  |  | 4-4 |
|  Kiina | 3 | 0 | 0 | 3 | 6-22 | 1 |  |  |  |  |
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | CRO | KOR | BUL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kroatia | 2 | 1 | 1 | 0 | 16-6 | 3 |  | 5-5 | 11-1 |
|  Etelä-Korea | 2 | 1 | 1 | 0 | 11-10 | 3 |  |  | 6-5 |
|  Bulgaria | 2 | 0 | 0 | 2 | 6-17 | 0 |  |  |  |
Alankomaat nousi B-sarjaan. Kiina ja Etelä-Korea Kaukoidän karsintaan, jonka voittajalle paikka A-sarjassa ja kahdelle muulle C-sarjassa. Kolmas karsija on Japani. Sarjasta ei pudotettu yhtään joukkuetta.
Kallikles

Kallikles (400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen sofisti. Hänet tunnetaan ennen kaikkea Platonin dialogista Gorgias, jossa hän toimii Sokrateen vastaväittäjänä oikeudenmukaisuutta koskien, samalla tavoin kuin Thrasymakhos Valtiossa.
Päinvastoin kuin Thrasymakhoksesta, Kallikleesta ei tiedetä mitään Platonin dialogien ulkopuolella. On mahdollista, että hän olisi ollut vain Platonin keksintöä. Dialogin mukaan hän oli ateenalainen aristokraatti, jolla oli poliittisia pyrkimyksiä ja yhteyksiä Gorgiaaseen.
Gorgiaassa Kallikles puhuu "luonnollisesta oikeudenmukaisuudesta" ja esittää näkemyksen, jonka mukaan vahvimmat ovat parhaita, samoin kuin luonnossa heikommat ovat huonompia. Vahvoille kuuluu siis myös enemmän kuin heikoille. Hän esittää useita esimerkkejä näkemyksensä tueksi. Hän vastusti myös Sokrateen (Platonin) näkemystä siitä, että filosofinen elämäntapa on paras. Hänestä filosofia pilaa ihmisen, jos ihminen altistuu sille nuoruudessaan liikaa. Hänen mukaansa filosofit eivät tunne todellista ihmisluontoa ja valtion lakeja käytännössä.
Jääkiekon C-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 2000

| --- | --- |


Ajankohta: 20. maaliskuuta -   26. maaliskuuta 2000
Isäntämaa:  Kiina
Joukkueet: 9
Nousi   1. divisioonaan 2001:  Unkari    Kiina    Kroatia    Liettua

Jääkiekon C-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 2000 pelattiin Kiinassa 20.–26. maaliskuuta 2000. Kisojen neljä parasta joukkuetta siirtyivät pelaamaan 1. divisioonan MM-kisoihin, ja viisi huonoiten sijoittunutta siirtyivät 2. divisioonaan.
Alkulohkot

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | HUN | KOR | ESP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Unkari | 2 | 2 | 0 | 0 | 16-4 | 4 |  | 9-2 | - |
|  Etelä-Korea | 2 | 1 | 0 | 1 | 12-12 | 2 | - |  | 10-3 |
|  Espanja | 2 | 0 | 0 | 2 | 5-17 | 0 | 2-7 | - |  |
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | CRO | ROM | BUL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kroatia | 2 | 1 | 1 | 0 | 15-4 | 3 |  | - | 11-0 |
|  Romania | 2 | 1 | 1 | 0 | 13-5 | 3 | 4-4 |  | - |
|  Bulgaria | 2 | 0 | 0 | 2 | 1-20 | 0 | - | 1-9 |  |
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | CHN | LTU | YUG |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kiina | 2 | 2 | 0 | 0 | 18-2 | 4 |  | - | 10-0 |
|  Liettua | 2 | 1 | 0 | 1 | 10-8 | 2 | 2-8 |  | - |
|  Jugoslavia | 2 | 0 | 0 | 2 | 0-18 | 0 | - | 0-8 |  |
Sijoitusottelut

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | HUN | CHN | CRO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Unkari | 2 | 2 | 0 | 0 | 16-5 | 4 |  | - | 13-3 |
|  Kiina | 2 | 1 | 0 | 1 | 7-3 | 2 | 2-3 |  | - |
|  Kroatia | 2 | 0 | 0 | 2 | 3-18 | 0 | - | 0-5 |  |
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | LTU | KOR | ROM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Liettua | 2 | 1 | 1 | 0 | 13-8 | 3 |  | 8-3 | - |
|  Etelä-Korea | 2 | 1 | 0 | 1 | 7-11 | 2 | - |  | 4-3 |
|  Romania | 2 | 0 | 1 | 1 | 8-9 | 1 | 5-5 | - |  |
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | ESP | YUG | BUL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Espanja | 2 | 1 | 1 | 0 | 6-4 | 3 |  | - | 5-3 |
|  Jugoslavia | 2 | 0 | 2 | 0 | 4-4 | 2 | 1-1 |  | - |
|  Bulgaria | 2 | 0 | 1 | 1 | 6-8 | 1 | - | 3-3 |  |
Kaisa Valtakari (koripalloilija, 1961)

| Kaisa Valtakari> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kaisa Valtakari
Syntynyt: 9. toukokuuta 1961 (ikä 63) Lappeenranta, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pituus:  182 cm
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
1981–1982:  Brigham Youngin yliopisto
Seurajoukkueet
1982–1986:  Lahden Sampo
Maajoukkueet
1978–1984:   Suomi
Ottelut (pisteet):  52 (154)
Aiheesta muualla
FIBA
Kaisa Valtakari (s. 9. toukokuuta 1961 Lappeenranta) on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Valtakari pelasi Suomen pääsarjassa neljän kauden ajan saavuttaen muun muassa Suomen mestaruuden vuonna 1985 ja Suomen cup-mestaruuden vuonna 1984. Suomen naisten maajoukkuetta Valtakari edusti muun muassa vuoden 1980 EM-kilpailuissa.
Urheilu-ura

Lappeenrannan NMKY:n kasvatti Valtakari pelasi naisten SM-sarjaa Lahden Sampossa vuosina 1982–1986 saavuttaen Suomen mestaruuden vuonna 1985, SM-pronssia vuonna 1986, Suomen cup-mestaruuden vuonna 1984 ja Suomen cupin hopeaa vuonna 1982. Kauden 1981–1982 Valtakari pelasi Yhdysvalloissa Brigham Youngin yliopistossa.
Valtakari kuului Suomen alle 16-vuotiaiden tyttöjen maajoukkueeseen ikäluokan vuoden 1978 EM-kilpailuissa ja alle 18-vuotiaiden tyttöjen maajoukkueeseen ikäluokan EM-kilpailuissa 1977. Suomi sijoittui kummassakin turnauksessa kahdeksanneksi. Naisten maajoukkuetta Valtakari edusti vuosina 1978–1984 yhteensä 52 ottelussa 3,0 pisteen keskiarvolla. Valtakari kuului Suomen turnauskokoonpanoon vuoden 1980 EM-kilpailuissa. Hän heitti naisten maajoukkueen piste-ennätyksensä (18) syyskuussa 1980 Ruotsia vastaan.
Saavutukset

Suomen mestaruus 1985
SM-pronssia 1986
Suomen cup-mestaruus 1984
Suomen cupin hopeaa 1982
Kaarlo Aavajoki

Kaarlo Aavajoki, sukunimi aik. Appelström (26. joulukuuta 1907 – 23. helmikuuta 1971) oli suomalainen teatteri- ja elokuvanäyttelijä.
Aavajoki näytteli 1930-luvuilla Helsingin Työväen Teatterissa ja Jyväskylän Työväen Näyttämöllä. Myöhemmin Aavajoki esiintyi Turun Työväen Teatterissa, Punainen Mylly-revyyteatterissa ja Yleisradiossa. Hän oli myös hyvä laulaja ja hän esiintyi usein opereteissakin.
Elokuvanäyttelijänä Aavajoki oli elokuvissa Kartanon naiset (1944), Minä elän (1946) ja Pimeänpirtin hävitys (1947), Hänellä oli myös pienempiä sivuosia elokuvissa Kirkastettu sydän (1943), Miehen vankina (1943), Dynamiittityttö (1944), Sellaisena kuin sinä minut halusit (1944), Kolmastoista koputus (1945), Valkoisen neilikan velho (1945), Katarina kaunis leski (1950), Kuisma ja Helinä (1951) ja Omena putoaa... (1952).
Kalervo Hortamo

Kalervo Hemming Hortamo (sukunimi vuoteen 1929 Ruusunen; 20. maaliskuuta 1917 Helsinki – 4. tammikuuta 1989 Iisalmi) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja runoilija.
Hortamon vanhemmat olivat työmies Kalle Ruusunen ja Edith Maria Ruusunen. Hän pääsi ylioppilaaksi Haminan yhteislyseosta ja valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän kasvatusopillisesta korkeakoulusta 1939. Hortamo toimi sitten opettajana Keiteleellä ja Vieremällä.
Kalervo Hortamo oli naimisissa vuodesta 1939 kansakoulunopettaja Sirkka Ilona Lassilan kanssa. Heidän tyttärensä on toimittaja ja runoilija Tuula Hortamo (s. 1943).
Teoksia

Nuoret runoilijat 1943. WSOY 1943. Sisältää runoja seuraavilta kirjoittajilta: Kalervo Hortamo, Hilkka-Helinä Hyvärinen, Veikko Kolula, Lauri Lamminmäki, Elisabet Laurila, Aila Meriluoto, Yrjö Oinonen ja Kerttu Rukala.
Sydänmaa : runoja.    Otava 1947
Ihmisen päivä : runoja.    Otava 1949
Hallasavuja : runoja.    Otava 1951
Tulilintu : runoja.    Otava 1953
Tonttu Hassun karkumatka : 3-näytöksinen satu, kirjoittajat Sirkka ja Kalervo Hortamo; sävellys Ahti Sonninen.   1954
Marraskuun kirje : runoja.    Otava 1955
Kurkituulia : kootut runot. Minerva, Jyväskylä 2004
Kalervo Koivumaa

Kalervo Koivumaa vuonna 1965.
Kaarlo Kalervo Koivumaa (24. tammikuuta 1926 Kuopio – 18. lokakuuta 1988 Helsinki) oli suomalainen hammaslääkäri ja professori. Hän hoiti Turun yliopiston hammasproteesiopin professuuria vuodesta 1963 vuoteen 1988 ja julkaisi alansa oppikirjoja.
Teokset

Osaproteesit ja irtosilla, 1973
Kruunu- ja siltaproteesit, 1979
Irtoproteesit, 1981
Kardinaaliluokat

Kardinaaliluokat (lat. ordines) ovat luokkia, joihin Rooman kirkon kardinaalit jaetaan. Kardinaalit jakautuvat kardinaalipiispoihin, kardinaalipappeihin ja kardinaalidiakoneihin. Jaon tausta on historiallinen, se perustuu niihin virkoihin, joiden haltijoista nykyiset kardinaalinvirat ovat kehittyneet. Nykyään jako on yksinomaan seremoniallinen, se ei vaikuta kardinaalien äänioikeuteen paavinvaalissa.
Kardinaalipapit

Kardinaalipapit, jotka sijoittuvat protokollaarisesti kardinaalipiispojen ja kardinaalidiakonien väliin, ovat suurin kardinaaliryhmistä. Nimityksestä huolimatta kardinaalipapit toimivat yleensä suurten hiippakuntien arkkipiispoina tai piispoina eri puolilla maailmaan, vaikka osa heistä onkin toimessa kuuriassa.
Alun alkaen kardinaalipapit olivat Roomassa sijaitsevien seurakuntien kirkkoherroja, jotka paavi kutsui neuvonantajikseen oman viran ohella ja joille hän antoi kardinaalin arvon. Vaikka nykyään suurin osa kardinaalipapeista toimii muualla kuin Roomassa, annetaan jokaiselle heistä silti Roomassa oma seurakunnan nimikkokirkko. Paavi Paavali VI lakkautti viimeisetkin hallinnolliset velvollisuudet, jotka kardinaaleilla oli omaa nimikkoseurakuntaansa kohtaan. Nykyään kyseessä on siis pelkkä kunnianimitys. Kuitenkin jokainen kardinaaliksi nimitetty pitää omassa nimikkokirkossaan erityisen juhlamessun, ja hänen nimensä ja kardinaalin vaakunansa sijoitetaan hänen nimikkokirkkonsa oven pieleen. Osa Rooman kirkoista on ollut kardinaalikirkkoja jo 2. vuosisadalta alkaen.
Vuonna 1587 paavi Sixtus V rajoitti kardinaalikollegion määrän seitsemäänkymmeneen, samalla kardinaalipappien määrä rajattiin viiteenkymmeneen. Tämä raja kumottiin vasta vuonna 1958, ja nimikkoseurakunnat pysyivät vuosisatojen ajan lähes samoina - käytännössä muutoksia tapahtui vain, mikäli jokin nimikkokirkoista rappeutui käyttökelvottomaksi. Kun paavi Johannes XXIII poisti rajoituksen kardinaalipappien määrästä, hän alkoi samalla lisätä uusia kirkkoja nimikkokirkkojen listaan. Nykyään Roomassa on lähes 150 nimikkokirkkoa.
Virkaiältään vanhin kardinaalipappi on arvoltaan kardinaaliprotopappi. Hänellä on periaatteessa tiettyjä seremoniallisia velvoituksia konklaavissa paavinvaalin yhteydessä. Koska kardinaaliprotopappi on lähes aina yli 80-vuotias eikä näin ollen saa osallistua konklaaviin, ovat nämä velvoitukset käytännössä menettäneet merkityksensä. Nykyinen kardinaaliprotopappi on brasilialainen kardinaali Eugênio de Araújo Sales, Rio de Janeiron (São Sebastião do Rio de Janeiron arkkihiippakunta) eläkkeellä oleva arkkipiispa.
Kardinaalidiakonit

Kardinaalidiakonit ovat kardinaalien alin luokka. Kardinaalidiakonien luokkaan kuuluvat ovat yleensä joko kuuriassa työskenteleviä kuuriakardinaaleja tai teologisista ansioistaan kardinaalinarvon saaneita pappeja. Kardinaalidiakonien luokka on syntynyt seitsemästä diakonista, jotka työskentelivät paavin taloudessa, sekä seitsemästä diakonista, jotka valvoivat kirkon diakonaalista työtä Rooman kaupungissa. Alun alkaen kyseessä olivat siis käytännön diakonista ja hyväntekeväisyydestä vastanneet viranhaltijat. Kun kardinaalidiakonista tuli arvonimi, rajattiin heidän arvonsa neljääntoista ja heille annettiin titulaariksi jokin näistä vanhoista Rooman diakonaateista. Nykyään kardinaalidiakonien määrä on kuitenkin suurempi.
Kardinaalidiakonien määrä oli rajattu neljääntoista vuodesta 1587, jolloin paavi Sixtus V rajasi koko kardinaalikollegion lukumäärän seitsemäänkymmeneen, aina vuoteen 1958. Vuonna 2005 oli kaiken kaikkiaan yli viisikymmentä tunnustettua titulaaridiakonaattia, vaikka kardinaalidiakoneja olikin vain kolmekymmentä. Kardinaalidiakoneilla on vanhastaan ollut oikeus anoa paavilta korotusta kardinaalipapin asemaan, kun he ovat olleet kardinaalidiakoneja kymmenen vuoden ajan. Tällöin heitä kohdellaan protokollaarisesti ikään kuin he olisivat olleet kardinaalipappeja kardinaaliksi vihkimisestään alkaen. Kun kardinaalidiakonista tulee kardinaalipappi, hän voi valita titulaarikirkokseen jonkin vapaana olevista Rooman titulaarikirkoista. Hänen titulaaridiakonaattinsa voidaan myös korottaa titulaarikirkon arvoon tätä tilannetta varten (pro hac vice).
Vuoteen 1918 oli mahdollista saada kardinaalin arvo ilman pappisvihkimyksen sakramenttia. Tällöin kuitenkin kardinaalidiakonin luokka oli ainoa mahdollinen kardinaaliluokka. Esimerkiksi 1500-luvulla Reginald Pole oli kardinaali 18 vuoden ajan, ennen kuin hänet vihittiin papiksi. Vuonna 1918 kuitenkin määrättiin, että kaikkien kardinaalien, myös kardinaalidiakonien, on oltava papiksi vihittyjä, ja vuodesta 1962 kaikki kardinaalit ovat olleet piispoja eräitä ansioituneita teologeja lukuun ottamatta, jotka paavi on kohottanut kardinaalin arvoon kiitokseksi heidän elämäntyöstään. Tällaisetkin kardinaalit tulisi kanonisen lain kaanonin 351 mukaan vihkiä piispoiksi, mutta paavi voi anomuksesta vapauttaa tästä velvollisuudesta.
Kardinaalina virkaiältään vanhin kardinaalidiakoni on arvonimeltään kardinaaliprotodiakoni. Hänen tärkein protokollaarinen etuoikeutensa on saada julistaa uuden paavin nimi päättyneen konklaavin jälkeen Pietarinkirkon Siunausten parvekkeelta. Tämänhetkinenmilloin? kardinaaliprotodiakoni on ranskalainen Jean-Louis Tauran.
Jääkiekon D-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 1987

| --- | --- |


Ajankohta: 13. maaliskuuta -   20. maaliskuuta 1987
Isäntämaa:  Australia
Joukkueet: 4 (5)
Nousee   C-sarjaan 1989:  Australia    Etelä-Korea

Jääkiekon D-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 1987 pelattiin Perthissä Australiassa 13.–20. maaliskuuta 1987. Kisoissa tehtiin uusi maailmanennätys, kun Australia voitti Uuden-Seelannin 58-0. Eniten maaleja turnauksessa teki Australian Scott Davidson, joka teki 21 maalia ja 21 syöttöä.
IIHF:n valitsemat turnauksen parhaat pelaajat

Paras maalivahti:  Emanuel Hadjigeorgiou
Paras puolustaja:  Young Woon Pyo
Paras hyökkääjä:  Won Sik Choi
Fair Play -joukkue:  Hongkong
Jääkiekon C-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 1998

| --- | --- |


Ajankohta: 22. maaliskuuta -   28. maaliskuuta 1998
Isäntämaa:  Unkari
Joukkueet: 8
Nousi   B-sarjaan 1999:  Unkari
Putosi   D-sarjaan 1999:  Espanja

Jääkiekon C-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 1998 pelattiin Unkarin Székesfehérvárissa ja Dunaújvarosissa 22. maaliskuuta - 28. maaliskuuta. Joukkueita oli mukana kahdeksan ja ne jaettiin kahteen lohkoon.
Alkulohkot

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | ROU | LTU | YUG | CRO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Romania | 3 | 3 | 0 | 0 | 20-7 | 6 |  | 9-3 | 5-3 | 6-1 |
|  Liettua | 3 | 2 | 0 | 1 | 8-11 | 4 |  |  | 2-0 | 3-2 |
|  Jugoslavia | 3 | 0 | 1 | 2 | 4-8 | 1 |  |  |  | 1-1 |
|  Kroatia | 3 | 0 | 1 | 2 | 4-10 | 1 |  |  |  |  |
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | HUN | CHN | KOR | ESP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Unkari | 3 | 3 | 0 | 0 | 19-2 | 6 |  | 7-1 | 6-0 | 6-1 |
|  Kiina | 3 | 2 | 0 | 1 | 14-11 | 4 |  |  | 6-0 | 7-4 |
|  Etelä-Korea | 3 | 1 | 0 | 2 | 1-12 | 2 |  |  |  | 1-0 |
|  Espanja | 3 | 0 | 0 | 3 | 5-14 | 0 |  |  |  |  |
Loppusarjat > Ylempi loppusarja

Unkari nousi B-sarjaan. Kiina ja Etelä-Korea Kaukoidän karsintaan, jonka voittajalle paikka A-sarjassa ja kahdelle muulle C-sarjassa. Kolmas karsija on Japani. Espanja putosi D-sarjaan.
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | HUN | ROU | LTU | CHN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Unkari | 3 | 3 | 0 | 0 | 24-3 | 6 |  | 3-2 | 14-0 | 7-1 |
|  Romania | 3 | 2 | 0 | 1 | 20-9 | 4 |  |  | 9-3 | 9-3 |
|  Liettua | 3 | 1 | 0 | 2 | 8-27 | 2 |  |  |  | 5-4 |
|  Kiina | 3 | 0 | 0 | 3 | 8-21 | 0 |  |  |  |  |
Loppusarjat > Alempi loppusarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | CRO | YUG | KOR | ESP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kroatia | 3 | 1 | 2 | 0 | 8-6 | 4 |  | 1-1 | 3-1 | 4-4 |
|  Jugoslavia | 3 | 1 | 2 | 0 | 7-6 | 4 |  |  | 3-2 | 3-3 |
|  Etelä-Korea | 3 | 1 | 0 | 2 | 4-6 | 2 |  |  |  | 1-0 |
|  Espanja | 3 | 0 | 2 | 1 | 7-8 | 2 |  |  |  |  |
Katie Lowe

Katie Lowe on englantilainen kirjailija, joka valmistui Birminghamin yliopistosta kirjallisuuden maisteriksi. Lowe työskentelee markkinointialalla ja kirjoittaa väitöskirjaa naisten raivosta, kirjallisuuden modernismista #Metoo-aikakaudella. Kirjailijan esikoisromaani Jumalten verta suonissamme julkaistiin vuonna 2019 ja sitä on kuvailtu yhdistelmäksi Donna Tarttia ja Emma Clinea. Lowen toinen kirja Possession ilmestyi vuonna 2021. Kirja tunnettaan myös nimellä The Murder of Graham Catton.
Katie Moon

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Katie Moon (tuolloin Nageotte) vuonna 2019 |  Katie Moon (tuolloin Nageotte) vuonna 2019 |  Katie Moon (tuolloin Nageotte) vuonna 2019 |  |
Maa:   Yhdysvallat
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Tokio 2020 | seiväshyppy |  |
|  Hopeaa | Pariisi 2024 | seiväshyppy |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Eugene 2022 | seiväshyppy |  |
|  Kultaa | Budapest 2023 | seiväshyppy |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Belgrad 2022 | seiväshyppy |  |
|  Pronssia | Glasgow 2024 | seiväshyppy |  |
Katie Moon (o.s. Nageotte, s. 13. kesäkuuta 1991) on yhdysvaltalainen seiväshyppääjä. Hän sijoittui viidenneksi sisäratojen MM-kilpailuissa 2018 tuloksella 470 cm ja seitsemänneksi Dohan MM-kilpailuissa 2019 tuloksella 470 cm. Pan-Amerikan mestaruuskilpailuissa vuonna 2019 hän saavutti hopeamitalin tuloksella 470 cm. Hän voitti olympiakultaa vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa tuloksella 490 cm. Belgradin MM-hallikilpailuissa 2022 hän saavutti hopeaa tuloksella 475 cm. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hän voitti kultaa tuloksella 485 cm. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 hän jakoi maailmanmestaruuden Australian Nina Kennedyn kanssa tuloksella 490 cm. Glasgow'n sisäratojen MM-kilpailuissa 2024 hän saavutti pronssia tuloksella 475 cm. Saman vuoden Pariisin olympialaisissa hän sai hopeaa tuloksella 485.
Ennätyksensä 495 cm Moon hyppäsi kesäkuussa 2021.
Kashima (Saga)

| Kashima (鹿島市) |
| --- | --- |
 Yūtoku Inari-jinja
 lippu:  Symboli
 Kashiman sijainti Sagan prefektuurissa
 Kashima
 Koordinaatit: 33°06′14″N, 130°05′55″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kyūshū
Prefektuuri:  Sagan prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  112,12 km²
Väkiluku (2015):  29 684
 – Väestötiheys:  264,8 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Kirsikka
 – Kukka:  Osmanthus fragrans
 
 https://www.city.saga-kashima.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kashima (jap. 鹿島市, Kashima-shi) on Japanin kaupunki Kyūshūn saarella Sagan prefektuurissa. Se sijaitsee Ariakenmeren rannalla prefektuurin eteläosassa Sagan ja Nagasakin kaupunkien välimaastossa. Lounaassa kaupungin alue kohoaa luonnonalueille kohti Taravuorta. Kashimassa on 29 684 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 112,12 neliökilometriä.
Kashima kehittyi Edo-kaudella Kashiman daimiokunnan linnanaluskaupunkina, jota hallitsi Nabeshima-klaani. Nykyinen Kashiman kaupunki perustettiin vuonna 1954, kun aiempaan Kashiman maaseutukaupunkiin liitettiin neljä muuta kuntaa. Kaupungin merkittävin nähtävyys on Yūtoku Inarin pyhäkkö, joka on yksi Japanin kolmesta suuresta Inarille omistetusta šintolaisesta pyhäköstä. Siellä käy vuosittain noin 2,8 miljoonaa vierailijaa.
Kashimaa palvelee Ariakenmeren rannikkoa myötäilevä JR Kyūshūn Nagasaki-päälinja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kashima Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Katie Stuart

Katie Stuart voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:
Katie Stuart (s. 1984), yhdysvaltalainen näyttelijä
Katie Stuart (s. 1985), kanadalainen näyttelijä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Katie Stuart”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.