stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koochee
Ulkonäkö > Muunnokset

Koochee voidaan jakaa karkeasti kolmeen muunnokseen: vuoristo-, aro- ja aavikkotyyppi.
Vuoristopaimenkoira on erittäin suuriluustoinen ja runsaskarvainen muunnos, joka on sopeutunut elämään Pamir-vuoriston alueella. Sitä tapaa yleensä korkeammilla ylängöillä, missä ilma on kosteampi ja lämpötilat äärimmäisen viileitä.
Aropaimenkoira on paljon kevytrakenteisempi, ja sillä on keskipitkä tai pitkä karvapeite. Se on laajenevilla tasangoilla nopeampi ja ketterämpi kuin vuoristotyyppi. Sillä on mastiffin rakenne, mutta vinttikoiran ulkomuoto.
Aavikkopaimenkoira on yleisin suurilla aavikkotasangoilla, joissa kasvillisuus on vähäistä ja ilmasto kuumempi. Se on keskikokoinen ja sen karvapeite vaihtelee lyhyestä keskipitkään. Molemmissa karvamuunnoksissa on kylmien kausien aikana erittäin tiheä pohjavilla. Sillä voi olla sekä vuoristo- että arotyypin ominaisuuksia, erityisesti pään rakenteen osalta.
Toinen tapa luokitella koochee on jakaa se leijona- (Djence Sheri) ja tiikerityyppiin (Djence Palangi). Tämä määrittely pitää parhaiten paikkansa aavikkopaimenkoiran kohdalla, mutta on hyvä muistaa, että jokaisella paikallismuunnoksella voi olla piirteitä, joita löytyy myös muista tyypeistä. Molemmat tyypit ovat äärimmäisen ketteriä ja liikkuvat valtavalla nopeudella ja sitkeydellä juostessaan tai hyökätessään.
Leijonakoira on raskasrakenteisempi ja sen karhumainen pää on kookkaampi ja rintakehä syvempi. Se on keskikokoinen ja sen karvapeite on yleensä tiheämpi. Sen liike on majesteettisempaa ja uljaampaa, koska se kantaa päätään ylhäällä kävellessään.
Tiikerikoira on atleettisempi ja sillä on pidempi ja syvempi runko. Sillä on tiilen tai kiilan muotoinen pää ja lyhyempi karvapeite. Se on leijonatyyppiä useammin aropaimenkoiran kaltainen. Liike on sivusuuntaisempaa ja kissamaista: pään on rungon tasalla ja käpälät kääntyvät kävellessä, juostessa ja hypätessä sisäänpäin.
S. Theodore Baskaran luokittelee rodun intialaiseksi, joskin mainitsee afganistanilaisen powinder-heimon kasvattaneen sitä paimenkoiraksi. Hänen mukaansa North-West Frontier Provincen kauppiaat veivät sen mukanaan Intiaan, ja se on läheistä sukua bully kuttalle. Hän mainitsee säkäkorkeudeksi 70 cm ja painoksi 50 kg.
Luonne ja käyttäytyminen

Läpi historian kuchit ovat vaatineet koiriltaan äärimmäistä valppautta niiden vartioidessa karjaa ja omaisuutta. He uskoivat niille leiriensä ja karavaaniensa vartioinnin kausittaisilla matkoillaan. He myös tarvitsivat koiran, joka olisi äärimmäisen kova – ei pelkästään vaaran kohtaamisessa, vaan myös selvitäkseen karuissa ympäristöolosuhteissa, jotka vaativat uskomatonta sopeutumiskykyä.
Kuchit tarvitsivat koiran, joka olisi hurja ja mittaamattoman sisukas, rohkea ja vahva, mutta samalla myös äärimmäisen älykäs, luotettava ja itsenäinen. He tarvitsivat koiran, joka kykenisi toimimaan ilman erityistä opastusta tai koulutusta.
Päiväsaikaan koochee on suhteellisen ystävällinen, mutta öisin siitä tulee todella aggressiivinen. Sen vartioimaan leiriin menemistä pimeän tultua onkin kuvailtu "Kuoleman laaksoon astumiseksi".
Rotua voidaan kuvailla järkkymättömäksi, omanarvontuntoiseksi, omistajalleen uskolliseksi, sitkeäksi, periksiantamattomaksi, dominoivaksi, reviiritietoiseksi, verrattoman voimakkaaksi ja ketteräksi. Nämä kaikki ominaisuudet auttavat sitä puolustamaan kaikkea sen laumaan kuuluvaa kaikkia kuviteltavissa olevia petoja ja tunkeilijoita vastaan.
Se voi olla myös äärimmäisen ystävällinen ja rakastava, ja yleensä se muodostaa syvän tunnesiteen perheensä kanssa. Sen itsenäinen luonne kuitenkin tekee siitä länsimaiseen elämäntyyliin sopeutumattoman. Se ei tule toimeen muiden koirien kanssa ja on usein aggressiivinen myös kaikkia kotia lähestyviä vieraita ihmisiä kohtaan (postinkantajat, korjausmiehet, pelastustyöntekijät ja jopa ystävät ja perheet mukaan lukien, jos sitä ei ole tutustutettu heihin aikaisemmin). Se voi myös ajatella reviirinsä ulottuvan kotitalon ja pihan ulkopuolelle.
Rotu on myös hyvin äänekäs osoittaessaan tunteitaan. Se murisee usein ilmaistaakseen joko iloa tai surua, minkä moni, erityisesti lapset, saattaa tulkita aggression merkiksi ja mikä voi johtaa heidän kannaltaan epätoivottaviin vaaratilanteisiin.
Tämä ei tarkoita että koochee olisi täysin kuriton. Sen sijaan se tarkoittaa, että taatakseen turvallisuuden ja koiran terveyden ja hyvinvoinnin omistajan tulee kiinnittää siihen erityistä huomiota ja olla sekä rodun että eläinten käytöksen asiantuntijoita.
Alkuperä

Koochee on kotoisin Afganistanin keski- ja pohjoisosista sekä naapurimaiden lähialueilta. Sen alkuperäinen persialainen nimi sage kuchi viittaa sen jalostaneeseen kuchi-paimentolaisheimoon. Sillä on sama geneettinen tausta kuin keskiaasiankoiralla, jota se muistuttaa ja joksi sitä toisinaan virheellisesti nimitetään. Se on vartio- ja työkoira, joka seuraa paimentolaisia ja suojelee karavaaneja ja lammas-, vuohi-, kameli- ja karjalaumoja susilta, suurilta kissapedoilta ja varkailta.
Kuchit vaeltavat joka syksy etelään, Intiaan asti – tosin viime aikoina heidät on käännytetty pois valtion rajalla – ja mukanaan heillä on noin 20 vartiokoiran lauma. Joka kevät heidän palatessaan pohjoisemmaksi koirat kulkevat niin ikään mukana. Aikuiset yksilöt kykenevätkin taittamaan jopa 32 km päivässä. Koirien velvollisuus on vartioida karavaaneja öisin, sattuivat ne pysähtymään yöksi minne tahansa.
Vuosisatojen aikana rotu ei ole perustyypiltään muuttunut: sen pään tyyppi, rungon massa, karvan tyyppi ja väritys vaihtelevat edelleen. Sen täytyy saada työskennellä omistajansa kanssa täyttäen velvollisuutensa, sillä muuten se voi purkaa turhautumisensa ja tekemättömyytensä tavalla, joka voi olla omistajalle ja yhteisölle haitallista. Se on yhä erittäin alkukantainen, eikä sovellu pehmeään yhteiskuntaan.
Koska rotu on kehittynyt paimentolaisleireissä kaukaisilla ja karuilla alueilla, joilla länsimaisia jalostustekniikoita ei käytetä, sen oikea tyyppi on vaikea tunnistaa. Sotatila ja alueen yleinen levottomuus ovat myös vaikuttaneet kuchi-paimentolaisiin, joista moni on asettunut kaupunkien ympärille mahdollistaen täten koocheen risteytymisen muiden koirien kanssa. Afganistanissa ei ole kenneljärjestöä, mutta joitain yksilöitä on viety Eurooppaan.
Terveys

Lähes millään muunnoksella ei esiinny juurikaan niitä sairauksia, jotka ovat tavallisia suurimmalle osalle muista roduista kookkaille koirille tyypillinen lonkkavika mukaan lukien.
Aiheesta muualla

Central Asian Shepherd Dog (Arkistoitu – Internet Archive)
Koocheedog.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kuchi dog
Käännös suomeksi
Issyk-Kulin alue

| Issyk-Kulin alue Иссык-Кульская область, Ысык-Көл облусу |
| --- | --- |
 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
 Koordinaatit: 42.4905°N, 78.3986°E 
Valtio:  Kirgisia
Perustettu:  1939
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Karakol (71 300 as., 2016)
Pinta-ala  ():  43 100 km²
Väkiluku (1.1.2016)  ():  470 100
 – väestötiheys:  10,9 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  KG-Y
 
gov.kg/ik/
 aikavyöhyke UTC+6 
Issyk-Kulin alue (ven. Иссык-Кульская область, Issyk-Kulskaja oblast) tai Ysyk-Kölin alue (kirg. Ысык-Көл облусу, Ysyk-Köl oblusu) on hallinnollinen alue Kirgisian itäsosassa Keski-Aasiassa. Se rajoittuu pohjoisessa Kazakstaniin, kaakossa ja etelässä Kiinaan, lounaassa Narynin alueeseen ja luoteessa Tšyin alueeseen.
Alueen hallinnollinen keskus on 71 300 asukkaan Karakol (2016). Koko alueen väkiluvuksi arvioitiin 470 100 asukasta. Väestöstä kaupunkilaisiksi kirjattiin 133 000 ja maaseutuasukkaiksi 337 100 henkeä.
Paikallishallintoa varten alue jakautuu viiteen piiriin. Alueella on kolme kaupunkia ja kaksi kaupunkityyppistä taajamaa. Kaupungeista kaksi tilastoidaan piiritason hallinnollisten yksiköiden rinnalla (Karakol ja Balyktšy; molempiin kaupunkialueisiin kuuluu myös kaupunkityyppinen taajama), yksi osana piirihallintoa (Tšolpon-Ata). Alueen kaupungit ja piirit ovat:
| Nimi | Kirgiisiksi | Transkriptio venäjänkielisestä nimestä | Venäjäksi | Väkiluku 2016 (suluissa kaupungin väestö) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Karakol | Каракол шаары | Karakol | город Каракол | &&&&&&&&&&074100.&&&&0074 100 (71 300) |
| Balyktšy | Балыкчы шаары | Balyktšy | город Балыкчы | &&&&&&&&&&046500.&&&&0046 500 (46 000)   |
| Ak-Suun piiri | Ак-Суу району | Ak-Suuiski raion | Ак-Сууйский район | &&&&&&&&&&067000.&&&&0067 000 |
| Žeti-Ögüzin piiri | Жети-Өгүз району | Žeti-Oguzski raion | Жети-Огузский район | &&&&&&&&&&088100.&&&&0088 100 |
| Issyk-Kulin piiri (Ysyk-Kölin piiri) | Ысык-Көл району | Issyk-Kulski raion | Иссык-Кульский район | &&&&&&&&&&080100.&&&&0080 100 (Tšolpon-Ata, Чолпон-Ата: 12 400) |
| Tongin piiri | Тоң району | Tonski raion | Тонский район | &&&&&&&&&&051700.&&&&0051 700 |
| Tüpin piiri | Түп району | Tjupski raion | Тюпский район | &&&&&&&&&&062600.&&&&0062 600  |
Issyk-Kulin (Ysyk-Kölin) järvimaisemia.
Kolmen valtion rajavuoristoa (Tienšan) Kirgisian suunnalta nähtynä.
Lampaiden paimentamista.
Aluehallinnon rakennus Karakolissa.
Moskeija Karakolissa.
Ortodoksikirkko Karakolissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Issyk-Kulin alue Wikimedia Commonsissa
Kirgisian alueet
Biškek
Batkenin alue
Tšyin alue
Žalal-Abadin alue
Narynin alue
Ošin alue
Oš
Talasin alue
Yssyk-Kölin alue
Çankırın maakunta

| Çankırın maakunta |
| --- | --- |

 Sijainti
 Koordinaatit: 40.600°N, 33.616°E 
Valtio:  Turkki
Piirikunnat:  Maakunta jakautuu 12 piirikuntatason yksikköön.
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Çankırı (76 490 as., arvio 31.12.2014)
Pinta-ala  ():  7 542 km²
Väkiluku (2014)  ():  183 550
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  TR-18
Çankırın maakunta (turk. Çankırı ili) on yksi Turkin 81 maakunnasta. Maakunnan väkiluvuksi arvioitiin 183 550 vuonna 2014.
Maakunnan pääkaupunki ja ainoa yli 20 000 asukkaan kaupunki on Çankırı (76 490 as., 31.12.2014 arvio).
Piirikunnat

Maakunta on jaettu 12 piirikuntaan.
| --- | --- |
 Atkaracalar  Bayramören  Çerkeş  Eldivan  Ilgaz  Kızılırmak :  Korgun  Kurşunlu  Merkez  Orta  Şabanözü  Yapraklı
Piirikunnat > Kuvia

Çankırı.
Näkymä Çankırıin.
Gumerdiginin kylä.
Ilgazin vuori.
Laskettelurinne Ilgazissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Çankırın maakunta Wikimedia Commonsissa
Turkin maakunnat
Adana
Adıyaman
Afyonkarahisar
Ağrı
Aksaray
Amasya
Ankara
Antalya
Ardahan
Artvin
Aydın
Balıkesir
Bartın
Batman
Bayburt
Bilecik
Bingöl
Bitlis
Bolu
Burdur
Bursa
Çanakkale
Çankırı
Çorum
Denizli
Diyarbakır
Düzce
Edirne
Elazığ
Erzincan
Erzurum
Eskişehir
Gaziantep
Giresun
Gümüşhane
Hakkari
Hatay
Iğdır
Isparta
İstanbul
İzmir
Kahramanmaraş
Karabük
Karaman
Kars
Kastamonu
Kayseri
Kilis
Kırklareli
Kırıkkale
Kırşehir
Kocaeli
Konya
Kütahya
Malatya
Manisa
Mardin
Mersin
Muğla
Muş
Nevşehir
Niğde
Ordu
Osmaniye
Rize
Sakarya
Samsun
Şanlıurfa
Siirt
Sinop
Sivas
Şırnak
Tekirdağ
Tokat
Trabzon
Tunceli
Uşak
Van
Yalova
Yozgat
Zonguldak
Çankırın maakunnan piirikuntajako
Tšyin alue

| Tšüin alue Чүй облусу, Чуйская область |
| --- | --- |
 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
 Koordinaatit: 42.8371°N, 75.2994°E 
Valtio:  Kirgisia
Perustettu:  21.11.1939 (Frunzen alue)... 1959
Perustettu uudelleen (Tšüin alue):  1990
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Biškek
 – suurin kaupunki:  Tokmok (60 400 as., 2016)
Pinta-ala  ():  20 200 km²
Väkiluku (1.1.2016)  ():  887 500
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  KG-C
 
gov.kg/chuy/
 aikavyöhyke UTC+6 
Tšüin alue (kirg. Чүй облусу, Tšüi oblusu) tai Tšuin alue (ven. Чуйская область, Tšuiskaja oblast) on hallinnollinen alue Kirgisian pohjoisosassa Keski-Aasiassa. Se rajoittuu pohjoisessa Kazakstaniin, kaakossa Issyk-Kulin alueeseen, etelässä Narynin alueeseen, lounaassa Žalal-Abadin alueeseen ja lännessä Talasin alueeseen. Lisäksi alueen sisällä sijaitsee maan pääkaupunki Biškek, joka muodostaa oman hallintoalueensa (shaar). Vaikkei olekaan osa Tšüin aluetta, Biškek toimii Tšüin alueen hallintokeskuksena.
Vuoden 2016 alussa alueen väkiluku oli 887 500, toisen lähteen mukaan 870 319. Alueen suurin kaupunki ja aiempi hallintokeskus (vuosina 2003–2007) on 60 400 asukkaan Tokmok, joka on sijaitsee noin 60 kilometriä Biškekin keskustasta itään.
Tšüin alue jakautuu paikallishallintoa varten suoraan aluehallinnon alaisuudessa olevaan Tokmokin kaupunkiin ja kahdeksaan piiriin. Alueella on kuusi muuta piirihallinnon alaista kaupunkia ja yksi kaupunkityyppinen taajama.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kyrgyzstan: Districts - Map (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (grinda.no)
Kirgisian alueet
Biškek
Batkenin alue
Tšyin alue
Žalal-Abadin alue
Narynin alue
Ošin alue
Oš
Talasin alue
Yssyk-Kölin alue
Biškek

| Biškek Бишкек |
| --- | --- |
 Biškek sijaitsee Alatau-vuoriston reunamailla lähellä Tienšan vuoristoa
 lippu:  vaakuna
 Biškek
 Koordinaatit: 42°52′N, 74°36′E 
Valtio:   Kirgisia
Perustettu:  1878
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  127 km²
Korkeus:  800 m
Väkiluku (2016)  ():  944 300
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Biškek on Kirgisian pääkaupunki ja maan suurin kaupunki. Vuonna 2016 kaupungin asukasluku oli 944 300. Biškekin kaupunkialueeseen kuuluu myös kaupunkityyppinen taajama Tšon-Aryk (ven. пгт. Чон-Арык), jossa asuu 10 000 asukasta ja joitain maaseutuasukkaita. Tästä syystä tasavallan alueisiin rinnasteisen Biškekin pääkaupunkialueen väkiluvuksi arvioitiin 958 500.
Biškek on perustettu vuonna 1878. Vuosina 1926–1991 kaupunki tunnettiin nimellä Frunze, bolševikkijohtaja Mihail Frunzen mukaan. Kaupunki uudelleennimettiin maan itsenäistymisen myötä 1991.
Biškek sijaitsee 800 metrin korkeudessa Alatau-vuoriston reunamailla. Alatau yhtyy Tienšan-vuoristoon, jonka lumiset huiput näkyvät kaupunkiin.
Pistoraide yhdistää Biškekin Turkestanin–Siperian-rataan. Junamatka Moskovaan kestää kolme päivää.
Kaupunki oli aikanaan Silkkitien varrella tärkeä karavaanien taukopaikka.
Vuonna 2002 Yhdysvallat hankki luvan käyttää läheistä Manasin lentoasemaa (25 km Biškekistä luoteeseen) tukikohtanaan lennoilla Afganistaniin ja Irakiin. Seuraavana vuonna Venäjä vahvisti omia joukkojaan läheisessä Kantin lentotukikohdassa noin 20 km Biškekistä.
Ilmasto

Biškekissä on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan kuumakesäinen mannerilmasto. Kesäisin on kuumaa ja kuivaa, talvisin on sateista ja kylmää. Vuoden keskilämpötila on noin 10 °C ja keskimääräinen sademäärä 430 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 24 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin –4 °C. Sateisin kuukausi on huhtikuu, jolloin sataa keskimäärin noin 70 millimetriä. Elokuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 11 millimetriä.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Artvinin maakunta

| Artvinin maakunta |
| --- | --- |

 Sijainti
 Koordinaatit: 41°08′N, 041°51′E 
Valtio:  Turkki
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Artvin
Pinta-ala  ():  7 393 km²
Väkiluku (2014)  ():  169 674
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  TR-08
Artvinin maakunta (turk. Artvin ili, georg. ართვინის პროვინცია) on Turkin maakunta, joka sijaitsee maan koillisosassa Mustanmeren rannikolla Georgian rajalla. Maakunnan hallinnollinen keskus on Artvin.
Maakunnan pinta-ala on 7 393 neliökilometriä ja väkiluku 169 674 (2014).
Artvinin maakunta kuuluu Turkin teentuotantoalueisiin.
Piirikunnat

Artvinin maakunta on jaettu kahdeksaan piirikuntaan (hallintokeskus lihavoituna):
Ardanuç
Arhavi
Artvin
Borçka
Hopa
Murgul
Şavşat
Yusufeli
Kuvia

Ardanuç.
Borçkan pääkatua.
Çoruhjoki Borçkassa.
Borckan pato ja vesivoimala.
Hopan keskustaa.
Şavşat
Katu Şavşatissa.
Näkymä Yusufelista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Artvinin maakunta Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Artvin Province
Turkin maakunnat
Adana
Adıyaman
Afyonkarahisar
Ağrı
Aksaray
Amasya
Ankara
Antalya
Ardahan
Artvin
Aydın
Balıkesir
Bartın
Batman
Bayburt
Bilecik
Bingöl
Bitlis
Bolu
Burdur
Bursa
Çanakkale
Çankırı
Çorum
Denizli
Diyarbakır
Düzce
Edirne
Elazığ
Erzincan
Erzurum
Eskişehir
Gaziantep
Giresun
Gümüşhane
Hakkari
Hatay
Iğdır
Isparta
İstanbul
İzmir
Kahramanmaraş
Karabük
Karaman
Kars
Kastamonu
Kayseri
Kilis
Kırklareli
Kırıkkale
Kırşehir
Kocaeli
Konya
Kütahya
Malatya
Manisa
Mardin
Mersin
Muğla
Muş
Nevşehir
Niğde
Ordu
Osmaniye
Rize
Sakarya
Samsun
Şanlıurfa
Siirt
Sinop
Sivas
Şırnak
Tekirdağ
Tokat
Trabzon
Tunceli
Uşak
Van
Yalova
Yozgat
Zonguldak
Piirikuntajako
Käännös suomeksi
10. maaliskuuta

10. maaliskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 69. päivä (70. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 296 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Aurora, Aura, Auri
suomenruotsalainen kalenteri: Aurora
ortodoksinen kalenteri: Konni, Galina, Iina, Inna
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Ávrá
vanhemmissa kalentereissa: Apollinari, Apollo, Apollonius, Auroora, Cajus, Edla, Koitar, Micheas, Musäus
Tapahtumia

241 eaa. – Ensimmäinen puunilaissota päättyi: roomalaiset upottivat Karthagon laivaston.
1831 – Ranskan kuningas Ludvig Filip perusti muukalaislegioonan tukemaan Ranskan sotaa Algeriassa.
1876 – Alexander Graham Bell soitti ensimmäisen onnistuneen puhelun.
1893 – Norsunluurannikosta tuli Ranskan siirtokunta.
1906 – Euroopan pahimmassa kaivosonnettomuudessa Courrièresissa, Pohjois-Ranskassa, sai surmansa 1 099 ihmistä.
1915 – Keisari Nikolai II vieraili Helsingissä.
1945 – Toinen maailmansota: Yhdysvaltain ilmavoimien Tokion palopommituksissa ja niistä aiheutuneissa tulimyrskyissä sai surmansa yli 100 000 ihmistä.
1952 – Fulgencio Batista nousi Kuubassa valtaan vallankumouksen kautta.
1977 – Uranus-planeetalla havaittiin olevan renkaita.
Mardinin maakunta

| Mardinin maakunta |
| --- | --- |

 Sijainti
 Koordinaatit: 37.323°N, 40.737°E 
Valtio:  Turkki
Piirikunnat:  Maakunta jakautuu 10 piirikuntatason yksikköön.
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Mardin (88 768 as., arvio 31.12.2014)
Pinta-ala  ():  8 780 km²
Väkiluku (2014)  ():  788 996
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  TR-47
Mardinin maakunta (turk. Mardin ili; kurdiksi Parêzgeha Mêrdînê‎) on yksi Turkin 81 maakunnasta. Maakunnan väkiluvuksi arvioitiin 788 996 vuonna 2014.  Maakunta rajoittuu etelässä Syyrian Hasakan maakuntaan ja on melko lähellä myös Irakin rajaa. Maradinin maakunta on osa Turkin kurdialuetta.
Maakunnan pääkaupunki on Mardin (88 768 as., 31.12.2014 arvio). Muita suuria kaupunkeja ovat Kızıltepe (158 979 as., arvio) ja rajakaupunki Nusaybin (90 152 as., arvio).
Sana Mardin on alun perin arameaa.
Piirikunnat

Mardinin maakunta on jaettu 10 piirikuntaan. Pääkaupunki lihavoidulla tekstillä.
| --- | --- |
 Dargeçit  Derik  Kızıltepe  Mardin  Mazıdağı :  Midyat  Nusaybin  Ömerli  Savur  Yeşilli
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mardinin maakunta Wikimedia Commonsissa
Kuvia maakunnan pääkaupungista
Turkin maakunnat
Adana
Adıyaman
Afyonkarahisar
Ağrı
Aksaray
Amasya
Ankara
Antalya
Ardahan
Artvin
Aydın
Balıkesir
Bartın
Batman
Bayburt
Bilecik
Bingöl
Bitlis
Bolu
Burdur
Bursa
Çanakkale
Çankırı
Çorum
Denizli
Diyarbakır
Düzce
Edirne
Elazığ
Erzincan
Erzurum
Eskişehir
Gaziantep
Giresun
Gümüşhane
Hakkari
Hatay
Iğdır
Isparta
İstanbul
İzmir
Kahramanmaraş
Karabük
Karaman
Kars
Kastamonu
Kayseri
Kilis
Kırklareli
Kırıkkale
Kırşehir
Kocaeli
Konya
Kütahya
Malatya
Manisa
Mardin
Mersin
Muğla
Muş
Nevşehir
Niğde
Ordu
Osmaniye
Rize
Sakarya
Samsun
Şanlıurfa
Siirt
Sinop
Sivas
Şırnak
Tekirdağ
Tokat
Trabzon
Tunceli
Uşak
Van
Yalova
Yozgat
Zonguldak
Mardinin piirikunnat
Midyatin vanhakaupunki
Antalyan maakunta

| Antalyan maakunta |
| --- | --- |

 Sijainti
 Koordinaatit: 36.915°N, 30.715°E 
Valtio:  Turkki
Piirikunnat:  Maakunta jakautuu 19 piirikuntatason yksikköön.
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Antalya (1 068 099 as., arvio 31.12.2014)
Pinta-ala  ():  20 177 km² (6.)
Väkiluku (2015)  ():  2 288 456 (5.)
 – väestötiheys:  113,4 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  TR-07
Antalyan maakunta (turk. Antalya ili) on yksi Turkin 81 maakunnasta. Se sijaitsee Välimeren rannalla Taurusvuorilla. Maakunnan väkiluvuksi arvioitiin 2 288 456 vuonna 2015, jolloin se oli Turkin viidenneksi väkirikkain maakunta.
Maakunnan pääkaupunki on Antalya (1 068 099 as., 31.12.2014 arvio).
Antalyan maakunta on Istanbulin ohella Turkin vilkkaimpia turistialueita. Jopa 30 prosenttia Turkin matkaajista lomailee Antalyassa.
Antiikin Ksanthoksen kaupungin arkeologinen alue on Antalyan maakunnan nähtävyyksiä ja kuuluu maailmanperintökohteisiin.
Piirikunnat

Maakunta on jaettu 19 piirikuntaan.
| --- | --- |
 Akseki  Aksu  Alanya  Demre  Döşemealtı  Elmalı  Finike  Gazipaşa  Gündoğmuş  İbradı :  Kaş  Kemer  Kepez  Konyaaltı  Korkuteli  Kumluca  Manavgat  Muratpaşa  Serik
Kuvia

Hıdırlıkin torni ja rantaviivaa.
Keisari Hadrianusin portti.
Alaaddin Camii -moskeijan minareetti (myös: Yivli Minare Camii).
Tekeli Mehmet Paşa -moskeija.
Alanyan rantaa, Alanyan piirikunta.
Konyaaltın uimarantaa.
Alanyan rantaa, Alanyan piirikunta.
Pataran pylväikköä antiikin ajalta, Kaşin piirikunta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Antalyan maakunta Wikimedia Commonsissa
Turkin maakunnat
Adana
Adıyaman
Afyonkarahisar
Ağrı
Aksaray
Amasya
Ankara
Antalya
Ardahan
Artvin
Aydın
Balıkesir
Bartın
Batman
Bayburt
Bilecik
Bingöl
Bitlis
Bolu
Burdur
Bursa
Çanakkale
Çankırı
Çorum
Denizli
Diyarbakır
Düzce
Edirne
Elazığ
Erzincan
Erzurum
Eskişehir
Gaziantep
Giresun
Gümüşhane
Hakkari
Hatay
Iğdır
Isparta
İstanbul
İzmir
Kahramanmaraş
Karabük
Karaman
Kars
Kastamonu
Kayseri
Kilis
Kırklareli
Kırıkkale
Kırşehir
Kocaeli
Konya
Kütahya
Malatya
Manisa
Mardin
Mersin
Muğla
Muş
Nevşehir
Niğde
Ordu
Osmaniye
Rize
Sakarya
Samsun
Şanlıurfa
Siirt
Sinop
Sivas
Şırnak
Tekirdağ
Tokat
Trabzon
Tunceli
Uşak
Van
Yalova
Yozgat
Zonguldak
Antalyan maakunnan piirikuntajako.
Diyarbakırin maakunta

| Diyarbakırin maakunta |
| --- | --- |

 Sijainti
 Koordinaatit: 37.9193°N, 40.23201°E 
Valtio:  Turkki
Piirikunnat:  Maakunta jakautuu 17 piirikuntatason yksikköön.
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Diyarbakır
Pinta-ala  ():  15 168 km²
Väkiluku (2014)  ():  1 635 048
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  TR-21
Diyarbakirin maakunta (turk. Diyarbakır ili; kurdiksi Amed‎) on Turkin maakunta, joka sijaitsee maan kaakkoisosassa melko lähellä Syyrian rajaa. Maakunnan hallinnollinen keskus on Diyarbakır (930 266 as., 2014), jota pidetään Turkin kurdialueen keskuksena.
Maakunnan pinta-ala on 15 168 neliökilometriä ja väkiluku 1 635 048 (2014).
Syksyllä 2015 raportoitiin Turkin hallituksen jatkavan iskujaan kurdialueen kapinallisia (PKK) vastaan Diyarbakırin maakunnassa, vaikka kurdiryhmittymät olivat julistaneet tulitauon puoleltaan marraskuun 2015 vaaleja ennen. Tulitaistelujen todettiin siirtyneen jvuoristoalueelta myös kaupunkeihin.
Piirikunnat

Diyarbakırin maakunta on jaettu 17 piirikuntatason yksikköön seuraavasti:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Bağlar  Bismil  Çermik  Çınar  Çüngüş  Dicle  |  Eğil  Ergani  Hani  Hazro  Kayapınar  Kocaköy  |  Kulp  Lice  Silvan  Sur  Yenişehir  |