stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aleksandra Totkova

Totkova EM-kisoissa vuonna 2022.
Aleksandra Totkova (s. 30. tammikuuta 2005) on bulgarialainen kiipeilijä, joka on erikoistunut lead-kiipeilyyn. Hän voitti nuorten maailmanmestaruuden lead-kiipeilyssä vuonna 2022, jolloin hänestä tuli ensimmäinen kiipeilyn maailmanmestaruuden voittanut bulgarialainen urheilija. Maailmancupin osakilpailuista hänen paras sijoituksensa on kolmas sija vuonna 2021 Chamonixissa.
Hän on kiivennyt 9a vaikeustasoisen Victims del futur -reitin Espanjassa.
Totkova aloitti kiipeilyn seitsemänvuotiaana. Hänen kotikaupungissaan ei ole kiipeilysalia, joten hänen treenimatkansa kestivät välillä neljä tuntia.
Bagni di Lucca

| Bagni di Lucca |
| --- | --- |

 vaakuna
 Bagni di Lucca
 Koordinaatit: 44°0′35″N, 10°34′46″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Toscana
Maakunta:  Lucca
Pinta-ala:  
 – Maa:  38,04  km²
Korkeus:  150 (min. 100 - maks. 1 940)  m
Väkiluku (2014):  6 266 
 – Väestötiheys:  164 as./km²
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bagni di Lucca on kunta Italiassa Toscanan alueella olevassa Luccan maakunnassa. Kunta on ollut tunnettu kylpyläkaupunki jo roomalaisten aikaan. Bagni di Luccassa on kuumia lähteitä, joiden vesi sisältää sulfaattia, bikarbonaattia ja kalsiumia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bagni di Lucca Wikimedia Commonsissa
Adlai Stevenson

| Adlai Stevenson |
| --- | --- |

Illinoisin 31. kuvernööri
 10. tammikuuta 1949 – 12. tammikuuta 1953  
Varakuvernööri:  Sherwood Dixon
Edeltäjä:  Dwight H. Green
Seuraaja:  William Stratton
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. helmikuuta 1900 Los Angeles
Kuollut: 14. heinäkuuta 1965 Lontoo
Puoliso:  Ellen Borden
Tiedot
Puolue:  Demokraatit
Uskonto:  Unitaariuniversalismi
 Nimikirjoitus
Adlai Ewing Stevenson II (5. helmikuuta 1900 – 14. heinäkuuta 1965) oli yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko, Illinoisin osavaltion kuvernööri ja YK-lähettiläs. Hän pyrki presidentiksi demokraattien riveissa vuoden 1952 vaaleissa sekä 1956 vaaleissa, tulematta kuitenkaan valituksi kummallakaan kerralla.
Nuoruus

Adlai Stevenson syntyi merkittävään illinoislaiseen poliitikkosukuun. Hänen isoisänsä Adlai E. Stevenson I oli Grover Clevelandin varapresidentti, ja hänen isänsä Lewis Stevenson toimi Illinoisin osavaltion valtiosihteerinä (Secretary of State). Adlai Stevenson suoritti kandidaatintutkinnon Princetonin yliopistossa ja siirtyi sen jälkeen isänsä toivomuksesta Harvardin yliopistoon lukemaan lakia. Stevenson jätti opintonsa kesken ja ryhtyi toimittajaksi sukunsa omistamaan sanomalehteen The Daily Pantagraphiin, mutta saatuaan keskustella kuuluisan korkeimman oikeuden tuomarin Oliver Wendell Holmesin kanssa hän jatkoi opintojaan työn ohella ja valmistui 1926 lakimieheksi.
Virkamiesura

Vuosina 1926–1948 Stevenson työskenteli asianajajana Chicagossa ja hoiti useita valtiollisia virkoja. Toisen maailmansodan aikana 1940–1944 hän toimi Yhdysvaltain laivaston ylimpänä lakimiehenä. Sodan jälkeen Stevenson työskenteli ulkoministeriössä ja toimi 1945–1946 Yhdysvaltojen edustajana YK:n perustamisneuvotteluissa Lontoossa. Vuonna 1948 Stevenson lähti sukunsa viitoittamalle poliittiselle uralle ja asettui ehdolle kotiosavaltionsa Illinoisin kuvernööriksi. Hän voitti vaalit ylivoimaisesti ja palveli virassa yhden nelivuotiskauden. Kuvernöörinä Stevenson saavutti suosiota hyvillä puhelahjoillaan ja työteliäisyydellään. Hänen kautensa suurimpiin saavutuksiin kuuluivat osavaltion tieverkoston parantaminen, poliisitoimen uudistaminen ja laittoman uhkapelin kitkeminen.
Politiikkaan

Istuvan presidentin Harry S. Trumanin ehdotuksesta Stevenson asettui demokraattien ehdokkaaksi vuoden 1952 presidentinvaaleihin. Vaalikamppailussa Stevenson loi itsestään kuvan älykkäänä ja sanavalmiina intellektuellina, mikä toi hänelle liberaaleja kannattajia mutta vieraannutti konservatiivisempiä äänestäjiä. Vastapuoli kuvasi Stevensonia lepsuksi liberaaliälyköksi, ja republikaanien varapresidenttiehdokas Richard Nixon kutsui häntä "munapääksi" (Egghead, slangisana jolla tarkoitettiin todellisuudesta vieraantunutta älykköä). Lopullisessa vaalissa republikaanien Dwight D. Eisenhower oli ylivoimainen: Stevenson voitti vain yhdeksässä osavaltiossa viidestäkymmenestä ja sai 89 valitsijamiestä 531:stä.
Vuoden 1956 presidentinvaaleissa suosittua Stevensonia pidettiin itsestään selvänä ehdokkaana, ja hän voitti demokraattien esivaalin helposti. Stevenson kampanjoi energisesti ja piti kampanjan aikana yli 300 puhetta, joissa hän esitteli liberaalia ohjelmaansa "uuden Amerikan" rakentamiseksi. Istuvalla presidentillä D. D. Eisenhowerilla oli kuitenkin valtteja puolellaan: hänen aikanaan Yhdysvaltain talous oli kukoistanut, ja lisäksi syksyllä 1956 puhkesi useita kansainvälisiä kriisejä (Unkarin kansannousu ja Suezin kriisi) jotka saivat äänestäjät siirtymään kenraali Eisenhowerin taakse. Vaaleissa Stevensonin saalis oli vielä edelliskertaakin huonompi: seitsemän osavaltiota ja 73 valitsijamiestä.
Stevenson pyrki ehdolle myös vuoden 1960 vaaleihin, mutta hävisi puolueen esivaalissa John F. Kennedylle, joka voitti myös varsinaisen presidentinvaalin. Noustuaan presidentiksi Kennedy nimitti Stevensonin Yhdysvaltain YK-lähettilääksi, jossa virassa hän vietti elämänsä viimeiset vuodet ja puolusti tarmokkaasti maansa politiikkaa, vaikkei ollutkaan henkilökohtaisesti aina samaa mieltä Kennedyn kanssa. Kuuban kriisin aikana 1962 Stevenson ja Neuvostoliiton lähettiläs Valerian Zorin kävivät kuuluisan yhteenoton YK:n turvallisuusneuvoston kriisikokouksessa. Stevenson tivasi Zorinilta sijoittaako Neuvostoliitto ohjuksia Kuubaan, ja ilmoitti olevansa valmis odottamaan vastausta "kunnes helvetti jäätyy" (engl.  "Until Hell freezes over") . Kun Zorin oli vastannut kieltävästi, Stevenson esitteli nipun valokuvia, jotka todistivat että Kuubassa oli neuvosto-ohjuksia ja että Zorin oli juuri valehdellut.
Loppu

Adlai Stevenson kuoli äkilliseen sydänkohtaukseen 1965, 65-vuotiaana, ollessaan vierailulla Lontoossa. Hänet on haudattu sukuhautaan Illinoisin Bloomingtoniin.
Triviaa

Kuuluisan poliittisen kaskun mukaan eräs demokraattien kannattaja totesi presidentinvaalien aikana Stevensonille, että tämä saisi "jokaisen ajattelevan ihmisen äänen", ja Stevenson vastasi "kiitos paljon, mutta valitettavasti tarvitsen enemmistön".
Näyttelijä Peter Sellers kertoi, että presidentti Merkin Muffleyn hahmo, jota hän esitti klassikkoelokuvassa Tohtori Outolempi, oli muokattu Adlai Stevensonin mukaan.
Ahvenistenjärvi

| Ahvenistenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme, Kanta-Häme
Kunnat:  Padasjoki, Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°16′11″N, 25°01′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja Monivalonjärveen 
Järvinumero:  35.786.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,5 m  
Rantaviiva:  2,421 km  
Pinta-ala:  16,602 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenistenjärvi 
Ahvenistenjärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 16,6 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,5 metriä mpy.
Alexander von Middendorff

Alexander Theodor von Middendorff (n. 1880)
Alexander Theodor von Middendorff (ven. Алекса́ндр Фёдорович Ми́ддендорф, Aleksandr Fjodorovitš Middendorf; 18. elokuuta (J: 6. elokuuta) 1815 Pietari – 28. tammikuuta (J: 16. tammikuuta) 1894 Hellenurme, Liivinmaan kuvernementti) oli venäläinen eläintieteilijä ja tutkimusmatkailija.
Middendorff oli baltiansaksalaista sukua. Hän kävi koulunsa Pietarissa, jonka jälkeen hän opiskeli lääkäriksi Tarton yliopistossa, missä väitteli tohtoriksi 1837. Hän jatkoi opintojaan Berliinissä, Erlangenissa, Wienissä ja Breslaussa. 1839 hänet nimitettiin Kiovan yliopiston eläintieteen apulaisprofessoriksi. Pian tämän jälkeen hän osallistui Karl Ernst von Baerin johtamalle tutkimusmatkalle Kuolan niemimaalle.
Vuosina 1843–1845 hän osallistui Pietarin tiedeakatemian Taimyrin niemimaalle ja Ohotanmeren rannikolle suuntautuneelle tutkimusmatkalle. Hän julkaisi tutkimustuloksensa teoksessa Reise in den äussersten Norden und Osten Sibiriens (1848–1875), jossa hän selvitteli ikiroudan vaikutusta kasvien ja eläinten esiintymiseen. Kesällä 1867 hän matkusti Islannissa ja Novaja Zemljalla. Lintujen muutosta Venäjällä hän kirjoitti teoksessaan Die Isepiptesen Russlands (1855). Beiträge zu einer Malacozoologia Rossica (1848–1849) oli tutkielma Venäjän nilviäisistä.
Middendorffin kunniaksi on nimetty Middendorffinniemi Novaja Zemljalla, Middendorffinlahti Taimyrin niemimaalla ja kodiakinkarhu (Ursus arctos middendorffi).
Middendorff nimesi linnuista ainakin ohotansirkkalinnun (Locustella ochotensis).
Kirjallisuutta

E. Tammiksaar, I. Stone, "Alexander von Middendorff and his expedition to Siberia (1842-1845)", Polar Record 43 (226): 193-216 (2007)
Ahvenislampi (Viitasaari)

| Ahvenislampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  62°58′52″N, 25°42′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskupuro:  Ahvenispuro Lonnikkopuroon 
Järvinumero:  14.421.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  148,1 m  
Pituus:  660 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  1,45 km  
Pinta-ala:  7,223 ha  
Tilavuus:  0,0002591 km³ 
Keskisyvyys:  3,59 m  
Suurin syvyys:  8,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenislampi 
Ahvenislampi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Lonnikon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 660 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 259 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys on 8,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 148,1 metriä mpy.
Aittolampi (Multia)

| Aittolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°30′01″N, 24°42′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarhianjoen alue (35.63)
Laskujoki:  oja Palsaan 
Järvinumero:  35.634.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,3 m  
Rantaviiva:  0,534 km  
Pinta-ala:  1,521 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAittolampi 
Aittolampi  on Keski-Suomessa Multialla Housukosken kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Tarhianjoen alueella (35.63), jonka Kukonjoen alueeseen (35.634) se kuuluu.
Alexander Öhquist

Alexander (Sasha) Öhquist (11. toukokuuta 1868 Pietari – 20. heinäkuuta 1955 Helsinkii) oli suomalainen ruotsin ja saksan kielellä kirjoittanut kirjailija ja toimittaja.
Öhquistin vanhemmat olivat Pietarin suomalaisen Marian seurakunnan kirkkoherra, rovasti Johannes Kristoffer Öhqvist ja Olga Maria Avenarius. Hän oli toimittajana Hufvudstadsbladet- ja Helsingfors Posten -lehdissä. Öhquist oli naimisissa vuodesta 1898 Ellen Johanna Ranckenin kanssa. Alexander Öhquistin veli oli kirjailija Johannes Öhquist.
Teoksia

Gustaf Frödings ”Stänk och Flikar”; recenserade af Alexander Öhquist. Helsingfors 1896
Brottsjöar :  första gången uppfördt å Svenska teatern i Helsingfors den 15 oktober 1907. Söderström, Helsingfors 1907  (ilmestyi Juhani Jalanteen suomentamana nimellä Hyöky-aaltoja : kolminäytöksinen näytelmä. Näytelmäkirjasto n:o 64. Yrjö Weilin & Kumpp, Helsinki 1910)
Käännöksiä

Amos Anderson : Bilder aus dem Kampfe zwischen Rom und Byzanz in Finnland ; übersetzt von Alexander Öhquist. Söderström, Helsingfors 1933
Aleksandra Szwed

Aleksandra Szwed
Aleksandra Szwed (s. 8. elokuuta 1990 Varsova) on puolalainen näyttelijä. Hän on noussut kotimaassaan tähteyteen Elizan roolista Polsatin komediasarjassa Rodzina zastępcza plus. Hänen isänsä on nigerialainen.
Szwed on myös kilpaillut Dancing on Ice -tanssiohjelman puolalaisessa versiossa (Gwiazdy tańczą na lodzie).
Aiheesta muualla

Aleksandra Szwed Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ajomies

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Ajomies tarkoittaa seuraavia:
henkilö, joka antaa hevoskyytejä
henkilö, joka ajaa riistan liikkeelle metsästäjien ampumalinjalle
Ajomies, tähdistö
”Ajomies”, venäläinen kansanlaulu
Ajomies (Körkarlen), Selma Lagerlöfin romaani vuodelta 1912
Ajomies, Seppo Jokisen jännitysromaani vuodelta 2011
Ajomies, Lagerlöfin romaaniin perustuva ruotsalainen mykkäelokuva vuodelta 1921
Ajomies (La Charrette fantôme), Lagerlöfin romaaniin perustuva ranskalainen elokuva vuodelta 1939
Ajomies, vuoden 1921 elokuvan uudelleenfilmatisointi vuodelta 1958
Ajomies, J-P Passin ja Jarkko T. Laineen ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 2013.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ajomies”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Bagneux (Hauts-de-Seine)

| Bagneux |
| --- | --- |
 Kardinaali Richelieun talo Bagneux’ssä, nyt musiikki- ja tanssiopistona
 Bagneux’n sijainti Pariisin metropolialueella
 Koordinaatit: 48°47′54″N, 02°18′49″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Île-de-France
Departementti:  Hauts-de-Seine
Arrondissementti:  Antony
Hallinto:  
 – Pormestari:  Marie-Hélène Amiable
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4,19 km²
Väkiluku (2014):  38 817
 – Väestötiheys:  9 264,2 as./km²
Postinumero:  92220
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bagneux on Ranskan kunta Pariisin eteläisellä esikaupunkialueella. Se kuuluu Hauts-de-Seinen departementtiin ja Île-de-Francen hallintoalueeseen. Siellä on arviolta 38 817 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 4,19 neliökilometriä.
Bagneux’n naapurikunnat ovat Montrouge pohjoisessa, Châtillon ja Fontenay-aux-Roses lännessä, Sceaux ja Bourg-la-Reine etelässä sekä Arcueil ja Cachan idässä.
Bagneux’n läpi kulki aikoinaan Via Turonensis, pyhiinvaellusreitti Espanjan Santiago de Compostelaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bagneux Wikimedia Commonsissa
Kunnan internetsivut
Pariisin esikaupunkialueen kunnat
| Väkiluku | Kunnat |
| --- | --- |
yli 2 000 000: Pariisi
yli 75 000: Argenteuil · Asnières-sur-Seine · Aulnay-sous-Bois · Boulogne-Billancourt · Champigny-sur-Marne · Colombes · Créteil · Montreuil · Nanterre · Rueil-Malmaison · Saint-Denis · Saint-Maur-des-Fossés · Versailles · Vitry-sur-Seine
yli 50 000: Antony · Aubervilliers · Le Blanc-Mesnil · Bondy · Cergy ·  Clichy · Courbevoie · Drancy · Évry · Fontenay-sous-Bois · Issy-les-Moulineaux ·  Ivry-sur-Seine · Levallois-Perret ·  Maisons-Alfort · Neuilly-sur-Seine ·  Noisy-le-Grand ·  Pantin · Sarcelles · Sartrouville
yli 25 000: Alfortville · Athis-Mons · Bagneux · Bagnolet · Bezons · Bobigny · Champs-sur-Marne · Charenton-le-Pont · Châtenay-Malabry · Châtillon · Chatou · Chelles · Le Chesnay · Choisy-le-Roi · Clamart · Clichy-sous-Bois · Conflans-Sainte-Honorine · Corbeil-Essonnes · La Courneuve · Draveil · Élancourt · Épinay-sur-Seine · Ermont · Franconville · Fresnes · Gagny · Garges-lès-Gonesse · Gennevilliers · Goussainville · Guyancourt · L'Haÿ-les-Roses · Houilles · Livry-Gargan · Malakoff · Mantes-la-Jolie · Massy · Meaux · Melun · Meudon · Montigny-le-Bretonneux · Montrouge · Les Mureaux · Neuilly-sur-Marne · Nogent-sur-Marne · Noisy-le-Sec · Palaiseau · Le Perreux-sur-Marne · Pierrefitte-sur-Seine · Plaisir · Poissy · Pontault-Combault · Pontoise · Puteaux · Rosny-sous-Bois · Saint-Cloud · Saint-Germain-en-Laye · Saint-Ouen · Sainte-Geneviève-des-Bois · Sannois · Savigny-sur-Orge · Savigny-le-Temple · Sevran · Stains · Suresnes · Taverny · Thiais · Trappes · Tremblay-en-France · Les Ulis · Vanves · Vigneux-sur-Seine · Villejuif · Villemomble · Villeneuve-Saint-Georges · Villepinte · Villiers-le-Bel · Villiers-sur-Marne · Vincennes · Viry-Châtillon · Yerres
alle 25 000: 1 470 muuta kuntaa, joista merkittävimmät Auvers-sur-Oise · Bougival · Le Bourget · Chantilly · Chessy · Crépy-en-Valois · Écouen · Enghien-les-Bains · Étampes · Fontainebleau · Gisors · Maintenon · Maisons-Laffitte · Marly-le-Roi · Montfermeil · Montmorency · Orly · Orsay · Le Raincy · Rambouillet · Roissy-en-France · Rungis · Saclay · Saint-Cyr-l'École · Sceaux · Sèvres · Le Vésinet
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:Bagneux (Hauts-de-Seine)
Käännös suomeksi
Autoliv

| Autoliv |
| --- | --- |

Osake:  OMXS: ALIV SDB NYSE: ALV
Markkina-arvo:  79,7 mrd. SEK (18.2.2018)
ISIN:  US0528001094
Perustettu:  1997
Toimitusjohtaja:  Jan Carlson
Puheenjohtaja:  Jan Carlson
Kotipaikka:  Tukholma, Ruotsi
Toimiala:  autoteollisuus
Tuotteet:  turvallisuustuotteet
Liikevaihto:   10,07 mrd. USD (2016)
Liikevoitto:   847,7 milj. USD (2016)
Nettotulos:   561,6 milj. USD (2016)
Henkilöstö:   61 500 (31.12.2016)
Kotisivu:  www.autoliv.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Autoliv on ruotsalais-yhdysvaltalainen autoteollisuuden yhtiö, jonka pääasialliset tuotteet ovat erilaiset autoilun turvallisuustuotteet, kuten turvatyynyt ja turvavyöt. Autolivin pääkonttori sijaitsee Tukholmassa ja yhtiön osake noteerataan sekä Tukholman että New Yorkin pörssissä.
Autoliv oli vuonna 2012 maailman 22. suurin autoteollisuuden osatoimittajayritys.
Historia

Autolivin historia ulottuu vuoteen 1953, jolloin Lennart Lindblad perusti Lindblads Autoservice AB:n, joka korjasi autoja ja trakoreita. Kolme vuotta myöhemmin julkaistiin turvavyö. Vuonna 1968 yhtiön nimeksi tuli Autoliv AB. Vuonna 1980 yhtiö alkoi valmistamaan myös turvatyynyjä, ja samana vuonna siitä tuli Electroluxin tytäryhtiö. Vuonna 1994 Electrolux myi osuutensa Autolivista, joka listautui Tukholman pörssiin samana vuonna. Nykyinen yhtiö syntyi, kun Autoliv AB ja Morton ASP fuusioituivat vuonna 1997.
Aiheesta muualla

Autoliv (englanniksi)
Alkoholi

Alkoholi voi tarkoittaa ainakin seuraavaa:
alkoholit, orgaanisten yhdisteiden ryhmä
etanoli, tunnetuin alkoholeiksi luokitelluista yhdisteistä ja lähes maailmanlaajuisesti hyvin yleinen päihde
alkoholijuoma, etanolia sisältävä juoma.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Alkoholi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Aurejärven valuma-alue

Aurejärven valuma-alue (35.57) sijaitsee pääasiassa Pirkanmaan Parkanossa, Ikaalisissa, Ylöjärvellä, Kihniössä ja Virroilla. Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (35) ja on Ikaalisten reitin valuma-alueessa (35.5) toisen jakovaiheen seitsemäs osa-alue, joka laskee Parkanonjärven alueeseen (35.53). Tekstissä esiintyvät valuma-alueet ovat viranomaislähteissä luetteloitu numeromerkinnällä 35.57x, missä merkki x korvataan valuma-alueen alanumerolla.
Valuma-alueen kolmannen jakovaiheen alueita ovat Poltinjoen-Leppäsjärven alue (35.571), Vahojärven-Aurejoen alue (35.572), Aurejärven alue (35.573), Sammatinjoen valuma-alue (35.574), Liesijärven valuma-alue (35.575), Jänisojan valuma-alue (35.576), Iso-Tervajärven valuma-alue (35.577), Vähä Mustajärven valuma-alue (35.578) ja Pitkäjärven valuma-alue (35.579).
Aurejärven valuma-alueen suurin järvi on Aurejärvi, mutta pääjärveksi voidaan nimetä Leppäsjärvi, sillä se ohjaa suurimman osan valuma-alueensa vesistä itseensä kautta alajuoksulle. Silloin Poltinjoki on valuma-alueen laskujoki. Poltinjoki yhtyy Parkanonjärvestä alkavaan Vääräjokeen sen alajuoksulla. Vääräjoki laskee pian tämän jälkeen Kyrösjärveen. Kyrösjärvestä reitti jatkuu Pappilanjoen kautta Kirkkojärvi-Mahnalanselkään ja sitten Siuronkosken kautta Kuloveteen. Valuma-alueen suurimpia järviä ovat Aurejärvi (21,2 km² eli 2117 hehtaaria, ha), Vahojärvi (269 ha), Leppäsjärvi (206 ha), Iso Mustajärvi (187 ha), Liesijärvi (137 ha), Ruojärvi (113 ha), Lylyjärvi (96 ha) ja Ainesjärvi (86 ha).
Alla olevan esityksen pohjana on käytetty viranomaisille tarkoitettua tietohallintojärjestelmää SYKEttä  ja Kansalaisen karttapaikkaa.
Alueen kuvaus > Poltinjoen–Leppäsjärven alue (35.571)

Valuma-alueen pääjoki on Poltinjoki, joka on Leppäsjärven laskujoki. Poltinjoki yhtyy Parkanonjärven Vääräjokeen aivan sen alajuoksulla. Vääräjoki laskee Kyrösjärven Heittolanlahteen. Poltinjoessa sijaitsee Teurulampi eli Niskalampi, jonka läpivirtausjoki se on. Leppäsjärven lähialueessa sijaitsee muutama pieni järvi tai lampi, joka laskee suoraan siihen. Sellaisia ovat Mutalampi, joka laskee Aureperään, Vatavesi ja Karhujärvi, jotka laskevat samaa laskuojaa myöten myös Aureperään, Leppäslampi, joka laskee Totkulahteen. Seuraavat seitsemän järveä tai lampea laskevat yhteistä laskuojaa myöten Ojalahteen. Suurin on Ojajärvi, jonka yläjuoksulla sijaitsee Vähä Ojajärvi. Ojajärven itärantaan laskee Huhtalampi. Vähä Ojajärveen laskevat Ahvenlampi ja Aittolampi. Teerijärvi sijaitsee muita vesitöjä pohjoisempana ja se laskee Ojajärven laskuojan luusuan alapuolelle. Pitkäjärvellä on oma laskuoja, joka yhtyy Ojajärven laskuojaan paljon alempana. Ruojärvi laskee Leppäsjärveen yli kolme kilometriä pitkän lasku-uoman kautta. Uoman yläjuoksulla sijaitsee Muuraslampi ja hieman sen alapuolella Leppäkosken voimalaitos, jonka omistaa Leppäkosken Sähkö.
Alueen kuvaus > Vahojärven–Aurejoen alue (35.572)

Tämä on pieni osa-alue, johon laskevat Liesijärven valuma-alue ja Aurejärven alue. Sen johtouomassa on kolme osaa: Melajoki ja sen järviketju, Vahojärvi sekä Aurejoen osuudet. Muut vesistöt laskevat tähän vesistöketjuun. Ruojärveen laskee 2,5 kilometriä pitkä Melajoki, joka on Hankajärven laskujoki. Joella on pudotusta 5,4 metriä, joka syntyy pääasiassa Lierunkoskessa ja Riihikoskessa. Alueen suurin järvi on Vahojärvi, jonka vesi virtaa kapean salmen kautta Vähäjärveen ja siitä edelleen Tililammesta 400 metriä pitkää jokea myöten ensin Hankalampeen ja sitten Hankajärveen. Pienet lammet, Kaakkurilampi ja Haverinlampi, laskevat yhteisen laskuojan kautta Hankalampeen.
Vahojärveen tulee ojia eri suunnilta. Pohjoisesta laskee Liesioja, joka on Liesijärven valuma-alueen laskuoja. Pohjoisesta laskee myös Myllyoja, joka on Markkolanlammen ja Ylinenlammen yhteinen laskuoja. Vahojärven eteläiseen Hähkiönlahteen laskee pieni Hähkiölampi ja junaradan ja tien alta Teerilammen ja Pitkälammen yhteinen laskuoja. Hähkiönlahteen laske myös Mullilamminoja, joka on laajojen ojitettujen soiden sekä useiden suolampien yhteinen laskuoja. Näitä lampia ovat Alinen Niittulampi, Kalantinlampi, Ylinen Niittulampi, Teerilampi, Susilampi, Ruuppalammi, Mullilampi, Iso Riutaslampi ja Pikku Riutaslampi. Idästä laskee vielä Haisevanoja, joka tuo Vahojärveen Pikkulammen vedet.
Vahojärven Haukilahteen laskee Aurejärvestä lähtevä Aurejoki, joka virtaa Kukkaroisen, Petäjäjärven ja Onkilammen kautta. Aurejoen ensimmäinen osuus on 2,5 kilometriä pitkä ja joki putoaa pääasiassa Petäjäkoskessa ja Onkilamminkoskessa yhteensä 20 metriä alemmaksi. Toinen osuus on 4,2 kilometriä pitkä, mutta siinä on enää pudotusta 3,5 metriä. Pieni Vääräjärvi ja siihen tuleva Läiskiöslampi laskevat Aurejokeen Onkilammen alapuolelle. Vähä Ojajärvi ja Ojajärvi laskevat yhdessä Onkilammen yläpuolelle, kun vielä Vähä Petäjäjärvi laskee lopuksi Petäjäjärveen.