stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Frithiof Strandell
Ura > Jugend-kausi > Priman talo

Kun romanttinen tyylisuunta alkoi väistyä ja muuttua hillitymmäksi, seurasi Strandell uutta suuntausta, mikä näkyi jo Aurakatu 14:ään Turun kauppatorin kulmaan valmistuneessa Priman asuin- ja liiketalossa, jota on yleisesti pidetty Strandellin onnistuneimpana työnä. Rohdoskauppias Wilhelm Willberg nimesi torinkulmassa sijainneen rakennusprojektinsa Kiinteistö Oy Primaksi, koska hän halusi rakentaa ykkösluokan kaupunkitalon. Arkkitehdiksi hän halusi projektilleen nimenomaan Frithiof Strandellin, jota pidettiin sillä hetkellä kaupungin halutuimpana arkkitehtina. Strandell sai suunnitelmansa valmiiksi jo vuonna 1901, ja talo oli muuttovalmis vuonna 1905. Priman talon rakentamisen myötä Turun kauppatorin ympäristöstä purettiin viimeiset Turun palosta säilyneet puutalot.
Rakennus edustaa siirtymävaihetta jugend-tyylistä kohti rationalistisempaa jälki-jugendia. Talon rakenteissa on kokeiltu ajalle uutta keskieurooppalaista ideaa, jossa joka toinen kantava pilari on puuta ja joka toinen teräsbetonia. Talon julkisivussa on komeita poikkipäätyjä, erkkereitä ja parvekkeita. Parvekkeiden sijoittelussa ja eri mallisissa ikkunoissa on Strandellin tyylille ominaista epäsymmetriaa. Myös rappausmateriaaleissa on vaihtelua, mikä tuo rakennuksen julkisivuun rytmiä. Strandell uudisti Priman talossa myös pohjaratkaisunsa ja poisti rakennusten pimeät keskiosat. Pyöreät kulmatornit Strandell on vaihtanut tylppään kulmaan, jonka uloin sivu päättyy erkkerillä varustettuun päätyrakennelmaan.
Venäjän kirkkokadun eli nykyisen Yliopistonkadun puolella oli rakennuksen kivijalassa kuusi liikehuoneistoa, Aurakadun puolella yksi. Liikkeiden yläpuolella oli jokaisessa kerroksessa kolmen huoneen ja keittiön, neljän huoneen ja keittiön sekä viiden huoneen ja keittiön asunnot. Suurin asunnoista sijaitsi rakennuksen kulmassa. Pääosan asuinhuoneista Strandell sijoitti kadun puolelle, kun sisäpihan puolella olivat portaikot, keittiöt, palvelijanhuoneet ja pienempien asuntojen ruokasalit. Aurakadun puolella ja sisäpihalla oli lisää huoneistoja. Rakennuksen ensimmäisessä ja toisessa kerroksessa sijaitsi Uusi Aura -sanomalehden toimitus ja paino, minkä takia rakennus tunnettiin turkulaisten keskuudessa vielä 1970-luvulle saakka Uuden Auran talona. Kolmannessa kerroksessa oli kylpylaitos Ab Thermae Oy ja neljännessä kerroksessa viiden huoneen ja keittiön asuntoja sekä muutamia pienempiä asuntoja ja toimistoja. Koko tontti rakennettiin erittäin tehokkaasti, ja monet huoneistot saivat valoa ainoastaan kapealta sisäpihalta tai erillisten valokuilujen kautta. Kulman suuri huoneisto oli lasi- lamppu ja posliinikaupan omistuksessa.
Yhden huoneen liiketilassa Yliopistonkadun puolella toimi vuosina 1905–1908 Turun ensimmäinen kiinteä elokuvateatteri, Eläviä Kuvia Maailman Ympäri, jonka omisti koko talon rakennuttanut Wilhelm Willberg.
Ura > Jugend-kausi > Betel-kirkko

Strandell suunnitteli Turkuun uransa aikana yhden kirkon. Betel-kirkon rakennuttamisesta vastasi joukko lähetystoiminnasta innostuneita kristittyjä, joiden keskuudessa erityisesti Frans Hannulalla ja hänen synnyttämällään Hannulan herätysliikkellä oli suuri merkitys. Kirkko vihittiin Turun Lähetysyhdistyksen kirkoksi 1. heinäkuuta 1906.
Jugend-kirkon kaakkoisjulkisivua hallitsee suuri neliskulmainen päätytorni. Toisella puolella rakennusta on puoliympyränmuotoinen kolmen kerroksen korkuinen päätytorni. Toisen kerroksen ikkunat on koristettu yläosasta melkein kolmionmuotoisilla puolikaarilla. Kirkkosali on saneerattu myöhemmin mahdollisimman lähelle alkuperäistä jugend-asua. Arkadia eli holvikaarta kannattelevat pylväät on koristeltu uurtein ja helmirivistöin. Parven kaiteet on koristeltu puuleikkauksin. Saarnatuolia kannattelee jykevä puinen maljan mallinen jalka, jossa on jugendille tyypillistä orgaanisuutta. Seinien koristekuviot toistavat ikkunoiden ja kuorin etuosan puolikaaren muotoa. Yksinkertaiset mutta komeat kattokruunut roikkuvat harjakaton kattotuoleista.
Betel-kirkon edessä olleelle tyhjälle rinnetontille valmistui vuonna 1929 Erik Bryggmanin suunnittelema hotelli- ja liiketalo Hospits Betel, joka peitti taakseen kokonaan näkymän kirkolle. Nykyisin kirkon omistava adventtiseurakunta on vedonnut kaupunkiin kirkolle nousevan kujan avaamiseksi korttelin läpi Puutarhakadulle asti, mutta alueen taloyhtiöt ovat vastustaneet hanketta järjestyshäiriöiden pelossa.
Ura > Jugend-kausi > Åbo Aktiebank

Turkulaisten liikemiesten vuonna 1896 perustama Åbo Aktiebank eli Turun Osakepankki toimi aluksi Edgrenin talossa Aurakadun varrella, mutta 1900-luvun alussa sille haluttiin oma rakennus. Uutta rakennusta olivat mukana rahoittamassa muun muassa Rettigin suku sekä veljekset Ernst ja Magnus Dahlström, jotka olivat rahoittaneet aiemmin Strandellin suunnitteleman Verdandin talon. Aurakatu 3:n tontilla sijaitsi entuudestaan C. L. Engelin vuonna 1829 arkkiatri Gabriel von Bonsdorffille suunnittelema kaksiosainen puutalo, joka päätettiin purkaa kokonaan uuden rakennuksen tieltä.
Turkulaiset liikemiehet kutsuivat siis jälleen Strandellin suunnittelemaan uutta liikerakennusta. Suunnitelma valmistui keväällä 1907. Samaan aikaan uuden pankin rakennustöiden aikana vieressä sijainnutta Edgrenin taloa uudistettiin myös Strandellin suunnitelmien mukaan. Valmista rakennusta pidettiin Turun ensimmäisenä uudenaikaisena pankkirakennuksena, ja se oli myös ensimmäisiä taloja Turussa, johon asennettiin vesiklosetti. Moni pitää rakennusta edelleen myös Strandellin hienoimpana työnä.
Graniittista jugendtaloa hallitsee jykevä neliön muotoinen kulmatorni, johon sijoitettiin myöhemmin suuri kellotaulu. Pankkisalin sisutus on antiikkia ihannoivaa kertaustyyliä. Saleja rytmittävät kaksiväriset korinttilaiset pylväät. Rakennuksen toiseen kerrokseen johtaa massiivinen puuportaikko, jonka ikkunoihin valmistettiin myöhemmin 1920-luvulla komeat Berndt Lindholmin suunnittelemat lasimaalaukset. Maalaukset kuvaavat teollisuutta, kaupankäyntiä ja merenkulkua. Portaikkoa kiertää uurrettujen pylväiden ryhmä. Rakennuksen ensimmäinen kerros on Kakolasta louhittua harmaata graniittia, ylemmät kerrokset on rapattu. Talon kulmatornit eivät ole tyypillisiä, ja rakennus on myös harvinaisen koristeellinen. Ikkunoiden lisäksi Willy Baer toteutti muitakin rakennuksen koriste-elementtejä. Pankin sisäänkäynti oli aluksi kulmassa, mikä oli jugendtaloissa muodikasta muutaman vuoden ajan 1910-luvun taitteessa. 1920-luvulla sisäänkäynti siirrettiin Aurakadun puolelle.
Ura > Jugend-kausi > Hamburger Börs

Strandell sai tehtäväkseen suunnitella Turun kauppatorin reunalle vuonna 1832 rakennetun kaksikerroksisen asuintalon eli niin sanotun Vanhan Hamburger Börsin muuttamisen hotelliksi vuosina 1902–1903. Rakennusta korotettiin yhdellä kerroksella, ja se sai harvinaisen komeasti koristellun julkisivun, jota hallitsee keskeisesti sijoitettu pyöreämuotoisesti kehystetty ikkunaryhmä. Uudessa rakennuksessa oli 14 huonetta, ja sen erikoisuus oli yläkerrosten matkustajahuoneissa olleet sähkövalot ja puhelimet. Hotellin emäntänä toimi Wallina Valtin.
Muutaman toimintavuoden jälkeen hotellin ja ravintolan suosio oli niin suurta, että rakennusta oli jälleen vuonna 1909 laajennettava, jolloin Strandell kutsuttiin laajennusosan eli Uuden Hamburger Börsin suunnittelijaksi. Torin kulmalla vuodesta 1831 saakka sijainnut Forssin talo purettiin, jolloin Uuden Börsin linnamainen julkisivu oli nyt Eerikinkadulla ja näkyi näyttävästi Kauppatorille. Kahteen ylimpään kerrokseen sijoitettiin 30 uutta hotellihuonetta, ja alemmat kerrokset varattiin liikehuoneistoille. Talon sisäpihalle avattiin myös elokuvateatteri Metropol, jonka Strandell oli suunnitellut pihan vanhaan varastorakennukseen. Uudesta Börsistä tuli kaupungin paras hotelli, jonka sviitissä yöpyivät kaikki Turussa vierailleet merkkihenkilöt presidenteistä kuninkaallisiin.
1970-luvulla Börsin omistajana toiminut Turun Osuuskauppa halusi tehostaa tontin rakennuskantaa ja haki lupaa Uuden Börsin purkamiselle. Sekä vanha että uusi osa olivat Turun museolautakunnan suojelulistalla, mutta kaupunginvaltuusto hyväksyi uuden puolen purkamisen vuonna 1976. Päätös aiheutti Turussa valtavan vastustuksen ja ensimmäiset näkyvät purkumielenosoitukset, ja käsite ”Turun tauti” nousi lehdistön käsittelyyn koko maassa. Rakennus purettiin joulukuussa 1976. Paikalle valmistui vuonna 1979 Urakoitsijat Oy:n rakennuttama ja Pauli Lehtisen piirtämä 9-kerroksinen rakennus. Lehtisen rakennus purettiin jälleen pois Schauman Arkkitehdit Oy:n suunnitteleman uudisrakennuksen tieltä vuonna 2019.
Ura > Huvilat

Turun Hirvensalon saaren Maanpään niemelle Strandell suunnitteli useita jugendhuviloita. Näihin lukeutuvat Strandellin perheen oma huvila Villa Solbacka, Villa Tallbacka ja Villa Lindbacka Seulussa sekä yhä jäljellä oleva Villa Allila. Maanpään ja Ruissalon välissä sijaitsevalle Ison-Pukin saarelle Strandell suunnitteli vuonna 1904 Syreniuksen huvilan.
Ura > Uran päättyminen ja kuolema

Asunto Oy Minervan valmistuttua vuonna 1911 Linnankatu 59:ään Strandell alkoi hiljalleen lopetella uraansa, joka oli tuolloin kestänyt vain noin viisitoista vuotta. Strandell oli vasta alle 50-vuotias, mutta hän sairasteli usein. Varsinaisesti ura päättyi ensimmäisen maailmansodan vuosina, mutta joitakin yksittäisiä rakennuksia, muutostöitä ja sisustuksia Strandell suunnitteli vielä 1920-luvun alussa. Hänen tyyliään pidettiin tuolloin kuitenkin jo vanhanaikaisena. Sairasteleva Strandell palasi viimeisinä vuosina erityisesti rakastamansa purjehduksen pariin. Keuhkotauti vei hänet lopulta hautaan keväällä 1925 kaksi päivää 60-vuotispäivän jälkeen.
Merkitys

Strandellia pidetään yleisesti Turun merkittävimpänä ja tuotteliaimpana jugend-kauden arkkitehtina. Hänen työnsä heijastavat aikakauden arkkitehtonisia virtauksia ja ovat säilyneet tärkeinä osina Turun rakennusperintöä. Strandellin suunnittelemat rakennukset kertovat kaupungin arkkitehtonisesta kehityksestä 1800-luvun lopulta 1900-luvun alkuun. Hänen suunnittelemat rakennuksensa ovat edelleen keskeinen osa Turun kaupunkikuvaa.
Strandellin töitä

Strandellin arkkitehtuuri sijoittuu pääosin vuosien 1897–1911 välille, jolloin hän suunnitteli suuren määrän liike- ja asuintaloja Turkuun.
Strandellin töitä > 1890-luku

1898 Verdandi, Aurakatu 1, Turku.
1898 Eerikinkatu 33 B – Koulukatu 7 eli ”Strandellin talot” (julkisivun uudistus), Turku.
1898 Turun hautausmaan keltainen talo eli ”paviljonki” (julkisivu), Turku. Talo rakennettiin pappien ja haudankaivajien tilaksi. Se sijaitsee lähellä hautausmaan Vasaramäen porttia. Nykyisin rakennus on hautausmaan sosiaalitila.
Strandellin töitä > 1900-vuosikymmen

1900 Linnankatu 29 (julkisivun uudistus), Turku.
1900 Villa Allila, Syrjäläntie 48, Maanpää, Hirvensalo, Turku.
1901 Maijala, Humalistonkatu 14, Turku.
1901 Ingmanin eli Casagranden talo (julkisivun uudistus), Linnankatu 3, Turku.
1902 Suolamakasiini (muutostyö), Läntinen Rantakatu 27, Turku. Samassa osoitteessa on kolme ennen Turun paloa rakennettua taloa, joista suurin on rakennettu alun perin suolamakasiiniksi. Strandell suunnitteli talon muutoksen asuinrakennukseksi.
1902 Turun pussi- ja kirjekuoritehtaan johtajan asunto, Nylundin talo, Yliopistonkatu 33, Turku.
1904 Hjorten, Mustainveljestenkuja 2–4 A, Turku.
1904 Posteljooni Danielssonin talo, Aurakatu 20, Turku. Kadulle näkyvän rakennuksen taakse rakennettiin lähes identtinen kopio vuonna 1906.
1904 Syreniuksen huvila, Iso-Pukki 7, Turku.
1905 Prima, Yliopistonkatu 23, Turku.
1906 Vuorilinna, Aurakatu 15, Turku.
1906 Uuden Apteekin talo (osa Kaskenlinnaa), Kaskenkatu 1, Turku.
1906 Betel-kirkko, Yliopistonkatu 29 A, Turku. Rakennuksen ulkonäköä muutettiin 1920-luvulla Erik Bryggmanin suunnitelmien mukaisesti.
1907 Åbo Aktiebank, Aurakatu 3, Turku.
1907 Ukkokoti, Multavierunkatu 5, Turku.
1907 Edgrenin talon korotus, Aurakatu 3, Turku.
1907 Villa Lindbacka, Seuluntie 110, Maanpää, Hirvensalo, Turku.
1908 Fasadi, Käsityöläiskatu 6, Turku.
1908 Vaskion kirkko, Puutaivaantie 21, Salo.
1909 Hamburger Börsin laajennusosa, Kauppiaskatu 6, Turku. Rakennuksen Kauppatorin puoleinen osa purettiin vuonna 1976.
Strandellin töitä > 1910-luku

1910 Pantern, Kaskenkatu 2, Turku.
1910 Albatross, Puolalanpuisto 4, Turku. Talon rakennutti merikapteeni ja laivanvarustaja Johan Magnus Eklund.
1911 Turun lampun talo, Kauppiaskatu 4, Turku.
1912 Minerva, Linnankatu 59, Turku.
1914 Villa Solbacka, Seuluntie 9, Maanpää, Hirvensalo, Turku. Strandell rakennutti Hirvensalon huvilan perheelleen vuosina 1913–1914.
1914 Villa Tallbacka (uudistettu ulkoasu), Seulun  Huvilatie 30, Maanpää, Hirvensalo, Turku.
Strandellin töitä > 1920-luku

1920 Harjattulan kartano (Paasikivi-opisto), Harjattulantie 78–84, Turku.
1920 Turun posliinitehdas (nykyinen Old Mill), Ruukinkatu 2, Turku.
Galleria

Ingmanin talo (1901)
Nylundin talo (1902)
Hjortenin sisäänkäynti (1904)
Kaskenkatu (1906)
Vuorilinna (1906)
Vaskion kirkko (1908)
Hamburger Börs (1909), julkisivu ja laajennus.
Pantern (1910)
Panternin sisäänkäynti.
Albatross (1910)
Albatrossin sisäänkäynti.
Minervan sisäänkäynti (1911)
Harjattulan kartano (1920)
Turun posliinitehdas (1920)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Frithiof Strandell Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Strandell nuorena.
Strandell (vasemmalla) ystävineen noin vuonna 1890.
Verdandin talo kuvattuna vuonna 2021.
Strandellin ensimmäinen jugendrakennus Maijala, kuvattuna kesäkuussa 2022.
Hjorten kuvattuna kesäkuussa 2022.
Priman talo vuonna 2018.
Betel-kirkko kuvattuna vuonna 2008.
Turun Osakepankki kuvattuna kesäkuussa 2022.
Strandellin suunnittelema niin sanottu Vanha Börs kuvattuna kesäkuussa 2022 Kauppiaskadulla.
Albatross kuvattuna kesäkuussa 2022.
Kiurunkannukset

| Kiurunkannukset |
| --- | --- |
 Etelänkiurunkannus (Corydalis cava)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Unikkokasvit Papaveraceae
Alaheimo::  Fumarioideae
Suku::  Kiurunkannukset Corydalis  DC.
Katso myös
   Kiurunkannukset Wikispeciesissä   Kiurunkannukset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiurunkannukset (Corydalis) on kasvisuku unikkokasvien (Papaveraceae) heimossa ja aiemmin emäkkikasvien (Fumariaceae) heimossa. Suvussa on noin 530 lajia, joita kasvaa pohjoisen pallonpuoliskon lauhkeilla alueilla ja Afrikan vuoristoissa. Eniten lajeja esiintyy Kiinan ja Himalajan alueella, noin 280. Kiurunkannukset ovat emäkkien (Fumaria) lähisukulaisia.
Nimeltä mainitsemattoman kiinalaisen kiurunkannuksen käyttöä hermokipulääkkeenä tutkitaan sen sisältämän dehydrokorybulbiinin vuoksi.
Lajeja

kermakiurunkannus (Corydalis bracteata)
asuurikiurunkannus (Corydalis calycosa)
kitkeräkiurunkannus (Corydalis capnoides)
sinikiurunkannus (Corydalis cashmeriana)
etelänkiurunkannus eli onttokiurunkannus (Corydalis cava)
sirokiurunkannus (Corydalis cheilanthifolia)
safiirikiurunkannus (Corydalis flexuosa)
gotlanninkiurunkannus (Corydalis gotlandica)
hentokiurunkannus (Corydalis intermedia)
otakiurunkannus (Corydalis mucronata)
jalokiurunkannus (Corydalis nobilis)
himalajankiurunkannus (Corydalis ophiocarpa)
nuokkukiurunkannus ( Corydalis pumila)
isokiurunkannus (Corydalis scouleri)
pystykiurunkannus  (Corydalis solida)
Tuntomerkkejä

Pohjoismaissa kasvavat kiurunkannuslajit ovat monivuotisia, jo varhain kukinnan aloittavia kevätkasveja. Niillä on maanalainen juurimukula tai maavarsi. Niiden kukintona on terttu ja kukat ovat kannuksellisia. Keltakukkaista jalokiurunkannusta lukuun ottamatta Pohjoismaiden lajit ovat purppuranpunakukkaisia.
Kiurunkannukset Suomessa

Suomessa esiintyy neljä luonnonvaraista kiurunkannuslajia. Pystykiurunkannus kasvaa Etelä-Suomessa lehtokasvina ja yleisin se on Ahvenanmaalla. Hentokiurunkannus on harvinaisempi, erityisesti pähkinäpensaslehdoissa kasvava samannäköinen laji. Siperiasta kotoisin oleva jalokiurunkannus on edellisiä selvästi rotevakasvuisempi ja keltakukkainen. Sitä viljellään koristekasvina, ja paikoin se on villiintynyt Etelä-Suomessa pihoille ja puistoihin. Etelänkiurunkannus on harvinainen, mutta äskettäin vakiintuneeksi arvioitu viljelykarkulainen.
Aiheesta muualla

Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Corydalis (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Corydalis (englanniksi)
Flora of China: Corydalis (englanniksi)
Pherobase: Floral volatiles of Genus Corydalis (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q159568  Wikispecies: Corydalis  APDB: 189698  APNI: 81768  BOLD: 196508  CoL: 62LZP  EoL: 60699  EPPO: 1COYG  FNA: 108085  FoC: 108085  GBIF: 7576308  GRIN: 2960  iNaturalist: 55818  IPNI: 331519-2  ITIS: 18998  NBN: NHMSYS0000457527  NCBI: 3463  NZOR: ace1a9a1-0d1d-4fb2-ab63-ad42c789cb55  Open Tree of Life: 438103  Paleobiology Database: 284892  PLANTS: CORYD  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:331519-2  Tropicos: 40037201  VASCAN: 1040  WFO: wfo-4000009387
The Elder Scrolls III: Morrowind

| The Elder Scrolls III: Morrowind |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Bethesda Softworks
Julkaisija:  Bethesda Softworks Ubisoft
Jakelija:  Steam, GOG.com, Humble Store ja Microsoft Store
Ohjaaja:  Todd Howard
Suunnittelija:  Todd Howard Ken Rolston
Säveltäjä:  Jeremy Soule
Pelisarja:  The Elder Scrolls
Pelimoottori:  NetImmerse ja Gamebryo
Julkaistu:  Microsoft WindowsNA 1. toukokuuta 2002EU 2. toukokuuta 2002 XboxNA 6. kesäkuuta 2002EU 22. marraskuuta 2002
Lajityyppi:  roolipeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 12
Alusta:  Microsoft Windows, Xbox
Jakelumuoto:  CD-levy, DVD, digitaalinen jakelu ja digitaalinen lataus
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
The Elder Scrolls III: Morrowind (yleisesti Morrowind) on Bethesda Softworksin kehittämä ja vuonna 2002 Microsoft Windowsille ja Xboxille julkaisema The Elder Scrolls -tietokoneroolipelisarjan videopeli.
Pelaaminen > Hahmonluonti ja -kehitys

Alussa pelaaja luo hahmonsa. Tämä on toteutettu siten, että hahmon luontiin liittyvät seikat putkahtelevat eräänlaisina rutiinikysymyksinä, kun hänet vapautetaan vankilasta. Hahmolle annetaan nimi, ja sen rotu valitaan kymmenestä eri vaihtoehdosta.
Pelaaminen > Hahmonluonti ja -kehitys > Mer eli haltiat

Altmer eli suurhaltia (High Elf)
Bosmer eli metsähaltia (Wood Elf)
Dunmer eli pimentohaltia (Dark Elf)
Orsimer eli örkki (Orc)
Pelaaminen > Hahmonluonti ja -kehitys > Ihmiset

Breton
Imperial
Nord
Redguard
Pelaaminen > Hahmonluonti ja -kehitys > Petorodut

Argonialainen (Argonian)
Khajiit
Hahmonluontiprosessin toinen vaihe on taitojen valitseminen. Pelaaja voi joko vastata tietokoneen antamiin eettisiin kysymyksiin ja saada niiden pohjalta luodun hahmon, valita yhden valmiiksi luoduista hahmomalleista, tai valita itse haluamansa taidot.
Taidot jaetaan kolmeen luokkaan: taistelu, taika ja häive:
Häivetaidot ovat tarpeellisia muun muassa varkaille ja salamurhaajille.
Taikataidot ovat erityisesti velhoille suunnattuja.
Taistelutaidot ovat tappelijoiden erityis- ja yleistaitoja.
Pelaajan hahmo ei pelin alussa osaa eikä omista juurikaan mitään. Hahmon taidot kehittyvät aina kun niitä käytetään, tai kun joku opettaa pelaajalle niiden käyttöä. Kouluttajilta voi ostaa rahalla koulutusta, mutta he eivät voi opettaa pelaajaa kuin tiettyyn rajaan asti. Myös jotkin kalliit kirjat kehittävät taitoja.
Pelaajahahmolla on myös kahdeksan ominaisuutta: voima, ketteryys, kunto, nopeus, persoonallisuus, älykkyys, tahdonvoima ja onni. Ominaisuuksia voi kehittää hahmon tason noustessa. Jotkin taidot ovat sidoksissa tiettyihin ominaisuuksiin, ja taitoa kehittämällä myös ominaisuus kasvaa.
Hahmon ominaisuudet vaikuttavat siihen, mitä pelaaja voi tehdä ja miten voimakas hahmo on taistelussa. Voima-ominaisuuden kasvaessa pelaaja voi kantaa enemmän tavaraa mukanaan ja hänellä on enemmän elinvoimaa. Jokaisella pelin tavaralla on tietty paino, joka vie tietyn tilan pelaajan enimmäiskantomäärästä.
Pelaaminen > Ympäristö

Peli sijoittuu Vvardenfell-nimiselle saarelle, joka sijaitsee Morrowindin provinssissa.
Vvardenfellin saarelta löytyy muun muassa kymmeniä kaupunkeja, luolia, hautoja, torneja, muinaisia rakennelmia ja temppeleitä. Morrowindin kattama pelialue ei ole niin laaja kuin joissain pelisarjan aiemmissa osissa, mutta sen sisältöön kiinnitettiin erityistä huomiota. Arvostelijat kehuivat pelin yksityiskohtaista maailmaa ja runsasta sisältöä. Vapaa pelityyli sekä laaja ja avoin pelimaailma antavat pelaajalle mahdollisuuden erilaiseen kokemukseen jokaisella pelikerralla, mikä vahvistaa vaikutelmaa suuresta ja elävästä maailmasta.
Pelaaminen > Avoin ja vapaa pelimaailma

Morrowind painottaa pääjuonen seuraamista vähemmän kuin edeltäjänsä, ja pelaajalla on lähes täysi vapaus valita, mitä haluaa tehdä alun hahmonluonnin jälkeen. Peli sallii jopa pääjuoneen kuuluvien henkilöiden tappamisen, tosin tästä seuraa varoitus siitä, ettei pelin juonta voi enää saattaa loppuun. Pelaaja voi sattumalta joutua erilaisiin tapahtumiin mukaan suorittaessaan tehtäviä ja keskustelemalla eri hahmojen kanssa. Pelin tekijöiden mottona oli pelin valmistuksen aikana ”Do what ever you want, and have fun doing it”.
Pelaaminen > Pelin sisältö

Morrowind on roolipeleille ominaiseen tapaan dialogi- ja tehtäväpainotteinen. Valtaosa sen sisällöstä koostuu pelimaailmassa olevien hahmojen tai ryhmittymien tarjoamista tehtävistä, joita suorittamalla pelaaja saa vastineeksi rahaa, esineitä ja uusia taitoja. Killoilla ja eri ryhmittymillä voi olla keskinäisiä jännitteitä, ja pelaaja voi helposti joutua jonkin ryhmän epäsuosioon auttaessaan kilpailevaa kiltaa. Pelissä on myös viisi ”Suurta klaania” (Great Houses): Telvanni, Redoran, Indoril, Dren ja Hlaalu, joista voi liittyä pelin aikana vain yhteen ja tehdä vain sen antamia tehtäviä. Kuitenkin vain Redoran, Telvanni ja Hlaalu kelpuuttavat pelaajan jäsenekseen.
Hahmot tervehtivät pelaajaa, ja tervehdyksen tyyli ja sisältö riippuu pelaajan rodusta, kunnosta tai henkilökohtaisesta suhteesta kyseiseen hahmoon. Hahmojen puheen sisältö voi muuttua sen mukaan, mitä tehtäviä pelaaja on suorittanut ja missä tämä on käynyt.
Pelaaja voi halutessaan kävellä kaupunkien väliset matkat, mutta tarjolla on myös erilaisia matkustusmuotoja: laivamatka, Silt strider -kyyti ja maagienkillan tarjoama teleporttaus. Tummien haltioiden muinaisissa rakennelmissa on propylon chamber -huoneita, joiden välillä on myös mahdollista teleportoida, mutta käyttääkseen niitä pelaajan tulee omistaa kaikki kymmenen index-kiveä.
Pelaaja voi myös luoda itse omia aseita, varusteita, taikoja ja taikajuomia. Tämä kuitenkin edellyttää, että pelaajalla on niiden tekemiseen tarkoitetut taidot.