stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Liigacup 2008
Alkulohkot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Alkulohko I: FC Honka  HJK  KuPS  MyPa  TamU  TPS  RoPS |   |  Alkulohko II: FC Haka  FC KooTeePee  FC Lahti  FC Inter  FF Jaro  IFK Maarianhamina  VPS |
Sarjataulukot

Lohko I
| Joukkue | Pisteet |
| --- | --- |
FC Honka: 13
TPS: 13
TamU: 12
HJK: 10
KuPS: 6
MyPa: 2
RoPS: 2
Lohko II
| Joukkue | Pisteet |
| --- | --- |
FC Lahti: 16
FC Inter: 13
FC Haka: 10
FF Jaro: 9
IFK Mariehamn: 7
FC KooTeePee: 2
VPS: 2
Tulokset > Alkulohkot

Lohko I
HJK - TPS 1-1
MyPa - FC Honka 1-2
TPS - MyPa 2-0
TamU - MyPa 1-0
TPS - TamU 2-1
FC Honka - RoPS 4-1
HJK - MyPa 2 - 2
TPS - KuPS 5-1
FC Honka- -TPS 4-0
HJK - TamU 2-1
RoPS - HJK 0-0
FC Honka - HJK 2-2
RoPS - KuPS 0-1
TamU - FC Honka 3-0
KuPS - HJK 1-2
RoPS - TPS 0-1
MyPa - KuPS 1-2
TamU - RoPS 4-1
MyPa - RoPS 0-0
KuPS - FC Honka 0-2
KuPS - TamU 1 - 4
Lohko II
FC KooTeePee - IFK Mariehamn 1-1
FF Jaro - FC KooTeePee 6-4
FC Inter - FC Haka 2-0
IFK Mariehamn - FF Jaro 2-0
FC KooTeePee - FC Haka 0-2
VPS - FC Haka 0-0
FC Inter - FC KooTeePee 3-0
FF Jaro - VPS 3-0
FF Jaro - FC Inter 1-0
FC Haka - FC Lahti 1-2
IFK Mariehamn - FC Lahti 3-4
FC Inter - VPS 5-0
IFK Mariehamn - FC Inter 0-3
FC Haka - FF Jaro 3-1
VPS - FC Lahti 1-5
FC Lahti - FC KooTeePee 5-0
VPS - IFK Mariehamn 2-3
FC Lahti - FF Jaro 2-0
FC KooTeePee - VPS 2-2
FC Lahti - FC Inter 0-0
FC Haka - IFK Mariehamn 2-1
Tulokset > Jatkopelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   | 29.3.2008 | 29.3.2008 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 29.3.2008 | 29.3.2008 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | FC Inter | 0 (rp. 5) |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | FC Inter | 0 (rp. 5) |  |  | 5.4.2008 | 5.4.2008 |  |  |  |  |
|   | TamU | 0 (rp. 3)  |  |  | 5.4.2008 | 5.4.2008 |  |  |  |  |
|   | TamU | 0 (rp. 3)  |  |  | FC Inter | 4 |  |  |  |  |
|   | 29.3.2008 | 29.3.2008 |  |  | FC Inter | 4 |  |  |  |  |
|   | 29.3.2008 | 29.3.2008 |  |  | FC Honka | 2  |  |  |  |  |
|   | FC Honka | 2 |  |  | FC Honka | 2  |  |  |  |  |
|   | FC Honka | 2 |  |  |  |  |  |  | 12.4.2008 | 12.4.2008 |
|   | FF Jaro | 1  |  |  |  |  |  |  | 12.4.2008 | 12.4.2008 |
|   | FF Jaro | 1  |  |  |  |  |  |  | FC Inter | 1 |
|   | 30.3.2008 | 30.3.2008 |  |  |  |  |  |  | FC Inter | 1 |
|   | 30.3.2008 | 30.3.2008 |  |  |  |  |  |  | TPS | 0  |
|   | TPS | 3 |  |  |  |  |  |  | TPS | 0  |
|   | TPS | 3 |  |  | 5.4.2008 | 5.4.2008 |  |  |  |  |
|   | FC Haka | 2  |  |  | 5.4.2008 | 5.4.2008 |  |  |  |  |
|   | FC Haka | 2  |  |  | TPS | 3 |  |  |  |  |
|   | 30.3.2008 | 30.3.2008 |  |  | TPS | 3 |  |  |  |  |
|   | 30.3.2008 | 30.3.2008 |  |  | FC Lahti | 2  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   | FC Lahti | 1 |  |  | FC Lahti | 2  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   | FC Lahti | 1 |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   | HJK | 0  |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   | HJK | 0  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
Kazakstanintamariski

| Kazakstanintamariski |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Tamariskikasvit Tamaricaceae
Suku::  Tamariskit Tamarix
Laji::  laxa
Kaksiosainen nimi
 Tamarix laxa  Willd. 
Katso myös
   Kazakstanintamariski Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kazakstanintamariski (Tamarix laxa) on tamariskikasvien (Tamaricaceae) heimoon, tamariskien (Tamarix) sukuun kuuluva kasvilaji.
Kazakstanintamariski on noin 1,5–3 metriä korkeaksi kasvava pensas. Sen oksat ovat lyhyitä, suoria ja hauraita. Lehdet ovat pieniä sekä keltavihreitä ja niiden muoto vaihtelee suikeasta puikeaan tai vinoneliömäiseen. Kukinto on terttumainen, ja se muodostuu edellisen vuoden versoihin. Kukkaperät ovat noin 2 mm pitkiä. Kukat ovat nelilukuisia ja vaaleanpunaisia, joskus lähes valkoisia.  Kazakstanintamariski kukkii aikaisin keväällä huhti–toukokuussa, joskus myös uudestaan myöhään syksyllä kuluvan vuoden versoilla. Syksyllä puhkeavat kukat ovat viisilukuisia. Hedelmänä on 3–4 mm pitkä kota.
Kazakstanintamariski kasvaa jokien suolaisilla törmillä, järvien rannoilla sekä hiekkadyyneillä autiomaissa. Lajia tavataan Aasiassa Iranissa, Afganistanissa, Kazakstanissa, Turkmenistanissa, Venäjällä, Mongoliassa ja Kiinassa.
Aiheesta muualla

Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Tamarix laxa (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Tamarix laxa (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q15245903  Wikispecies: Tamarix laxa  CoL: 54MD3  EoL: 2889853  EUNIS: 184725  FNA: 200014309  FoC: 200014309  GBIF: 3613141  GRIN: 101834  iNaturalist: 520202  IPNI: 828146-1  NCBI: 189796  Observation.org: 131596  Open Tree of Life: 142312  Plant List: kew-2520142  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:828146-1  Tropicos: 31100024  WFO: wfo-0000458673
Stigtomta

| Stigtomta |
| --- | --- |

 Stigtomta
 Koordinaatit: 58°48′10″N, 16°46′57″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Södermanlandin lääni
Maakunta:  Södermanland
Kunta:  Nyköping
Väkiluku (31.12.2023):  1 937
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Stigtomta on taajama Nyköpingin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 937 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Tunnettuja henkilöitä

C. V. A. Strandberg (1818–1877), kirjailija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stigtomta Wikimedia Commonsissa
Juuso Riksman

| Juuso Riksman |
| --- | --- |
 Juuso Riksman vuonna 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. huhtikuuta 1977 (ikä 47) Helsinki
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Riksi
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  186 cm
Paino:  82 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2001–2016
Seurat:  HIFK (SML)   Modo (SEL)   HC Alleghe (Serie A)   Ilves (SML)   Ässät (SML)   Jokerit (SML)   Peoria Rivermen (AHL)   Färjestad (SEL)   Lokomotiv Jaroslavl (RSL)   Kiekko-Vantaa (Mestis)   Blues (SML)   Ässät (SML)   HC Pustertal (Serie A)   Red Bull Salzburg (EBEL)
Juuso Anreas Riksman (s. 1. huhtikuuta 1977 Helsinki) on suomalainen vuonna 2016 pelaajauransa lopettanut jääkiekkomaalivahti.
Ura

Riksman on Espoon Palloseuran kasvatti. SM-liigassa hän pelasi HIFK:ssa, Ilveksessä, Ässissä, Jokereissa ja Bluesissa, sekä ykkösdivioonassa Hermeksessä, Haukoissa ja FPS:ssä. Lisäksi hän pelasi Ruotsissa Kirunassa, Modossa ja Färjestadissa. Kaudeksi 2007–2008 hän teki sopimuksen NHL-seura St. Louis Bluesin kanssa, mutta pelasi vain yhden ottelun Bluesin farmijoukkue Peoria Rivermenissä. Hän siirtyi kesken kauden pelaamaan Ruotsiin ja sieltä vielä Venäjälle. Huhtikuussa 2008 hän solmi kahden vuoden sopimuksen Jokereiden kanssa. Jokereissa hän pelasi kaudet 2008–2010. Kaudella 2008–2009 hänet valittiin SM-liigan runkosarjan parhaaksi pelaajaksi. Hän solmi kaudeksi 2010–2011 sopimuksen HIFK:n kanssa ja voitti Suomen mestaruuden ja hänet valittiin liigakauden parhaaksi maalivahdiksi. Kaudella 2011–2012 Riksman loukkaantui ja joutui leikkaukseen. Kauden 2012–2013 hän edusti Bluesia. Kaudeksi 2013–2014 Riksman siirtyi Ässiin. Ässissä Riksman pelasi kaksi kautta ja johdatti joukkueen jälkimmäisellä kaudella pudotuspeleihin, joissa kuitenkin tuli noutaja heti karsintakierroksella Espoon Bluesia vastaan. Ässien päätettyä olla tarjoamatta enää sopimusta Riksmanille, hän pelasi vielä vuoden ajan Italiassa ja Itävallassa kunnes lopetti uransa keväällä 2016.
Kaudella 2013–2014 Riksman nousi SM-liigan kaikkien aikojen nollapelitilaston kärkeen. 29. lokakuuta 2013 hän pelasi 39:nnen nollapelinsä SM-liigassa. Kaikkiaan Riksman pelasi urallaan 41 nollapeliä. Eero Kilpeläinen ohitti Riksmanin nollapelitilaston kärjessä vuonna 2017.
Pelaajauransa jälkeen Riksman on toiminut muun muassa Kokkolan Hermeksen toiminnanjohtajana 2020-2022 ja urheilujohtajana tammikuun alusta 2025 alkaen. Aiemmin kaudella 24-25 hän toimi IFK Lepplaxin päävalmentajana mutta jätti paikkansa Hermes -pestin vuoksi.
Saavutukset

Suomen mestaruus 2011
SM-liiga hopeaa 2006, 2007
Lasse Oksanen -palkinto (SM-liigan paras pelaaja) 2009
Urpo Ylönen -palkinto (SM-liigan paras maalivahti) 2006, 2009, 2011
SM-liigan kultainen kypärä (runkosarjan paras pelaaja, pelaajaäänestys) 2009
SM-liigan tähdistökentällisessä: 2006, 2009, 2011
SM-liigan paras torjuntaprosentti: 2009 (94,3 %)
Itävallan EBEL-liigan mestaruus: 2016
Aiheesta muualla

Juuso Riksman Elite Prospects. Everysport Media Group AB. (englanniksi)
Juuso Riksman jatkoaika.comissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Ville Leino | Lasse Oksanen -palkinnon voittaja 2009 | Seuraaja: Jori Lehterä |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Niklas Bäckström Tuomas Tarkki Atte Engren | Urpo Ylönen -palkinnon voittaja 2006 2009 2011 | Seuraaja: Tuomas Tarkki Atte Engren Riku Helenius |
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2009
3 Nummelin (A) |
4 Koistinen |
5 Kukkonen |
6 Jaakola |
8 Hyvönen |
14 Hagman |
20 Miettinen |
21 Niskala |
22 Santala |
24 Kapanen (C) |
26 Immonen |
28 Salmela |
29 Kerman |
31 Rämö |
32 Riksman |
33 Lehtonen |
35 Rinne |
37 Pyörälä |
39 Kapanen |
41 Komarov |
44 Niinimaa |
49 Pihlman |
51 Hytönen |
73 Ruutu (A) |
82 Vahalahti |
Valmentaja Jukka Jalonen
Kieli-ideologia

Kieli-ideologia on kielitieteen alaan kuuluvan sosiolingistiikan tutkimuksen tarkastelema ilmiö, jolla tarkoitetaan erilaisia uskomuksia ja käsityksiä kielestä, sen arvosta, merkityksestä ja luonteesta. Kieleen liittyvät tunteet, odotukset ja näkemykset ovat sosiaalisesti rakentuneita ja usein myös tiedostamattomia ja hyvin luonnollistuneita tapoja ajatella ja toimia. Kieli-ideologiat tulevat esiin esimerkiksi tavoissa käyttää kieltä tai vaatia tietyn kielen käyttöä tai tietynlaista kielenkäyttöä erilaisissa tilanteissa, tavoissa esittää ja kuvata eri kieliä ja niiden puhujia sekä erilaisissa käytännön toimissa, kuten vaikka kielipoliittisissa päätöksissä ja opetussuunnitelmissa.
Kieli-ideologiat ovat kiinteä osa kaikki kieliyhteisöjä ja kielenkäyttöä, ja vallalla on monia, keskenään toisinaan myös ristiriitaisia, kieli-ideologioita. Ne ovat ainaisessa muutostilassa, mutta toisaalta muutokset voivat tapahtua hyvin hitaastikin. Kieli-ideologiat eivät ilmaannu tyhjästä, vaan niiden juuret ovat syvällä yhteiskunnan rakenteissa ja sen eri vaiheissa.
Kieli-ideologioita on vaikea tutkia niiden sosiaalisesti rakentuvan luonteen ja tiedostamattomuuden vuoksi. Muun muassa tämän takia kieli-ideologioita tutkitaan monin eri tavoin.
Osana koulujärjestelmää

Kieli-ideologiat ovat läsnä myös koulujen arjessa ja toiminnassa. Kieli-ideologioiden tutkimuksessa kouluja pidetäänkin erityisesti paikkoina, joissa kieli-ideologioita ylläpidetään.
Osana koulujärjestelmää > Suomen kouluissa

Perinteisesti suomalaista koulujärjestelmää voidaan pitää yksikielisenä ja yhtenäistävänä instituutiona, mihin ovat vaikuttaneet muun muassa toisen maailmansodan jälkeinen yhtenäiskulttuurin aika ja kielellisen moninaisuuden näkymisen rajallisuus.
Klassinen ehdollistuminen

Yksi Ivan Pavlovin kokeissaan käyttämistä koirista
Klassinen ehdollistuminen viittaa oppimistapaan, jossa kahden eri ärsykkeen välille syntyy mielleyhtymä. Kun ensimmäinen ärsyke esiintyy, ehdollistumisen alainen henkilö osaa jo odottaa seuraavaa ärsykettä. Ensimmäisestä ärsykkeestä tulee toisen signaali. Klassista ehdollistumista onkin kutsuttu myös ”signaalioppimiseksi”.
Venäläinen fysiologi Ivan Pavlov löysi klassisen ehdollistumisen koirakokeissaan (Pavlovin teoria). Tutkimuksessaan hän soitti kelloa koirille ennen ruoan antamista, jolloin muutaman kerran jälkeen koirien sylkirauhaset aktivoituivat jo kellon äänen vaikutuksesta.
Aina ehdollistumisen aiheuttaneet ärsykkeet eivät kuulu loogisesti yhteen, jolloin seurauksena on virheellistä tai haitallista oppimista. Esimerkkinä traumaattiset kokemukset, joissa mikä tahansa tilanteessa esiintynyt ärsyke voi jatkossa aikaansaada pelon tunteen.
Klassista ehdollistumista tapahtuu jatkuvasti. Se on hyvin pitkälti tiedostamatonta, sekä tahdosta että seurauksista riippumatonta oppimista. Harva tiedostaa ehdollistuvansa, eikä tämänkaltaista oppimista voi kytkeä pois päältä niin halutessaan. Ehdollistumisen tapahtuminen on siis hyvin pitkälti ympäristön varassa. Seurauksista riippumatonta ehdollistumisesta tekee sen, että se ei muutu yksilöä palkitsemalla tai rankaisemalla. Ehdollistuman pysyvyyttä ja katoamista voi säädellä lähinnä siihen liittyvän ehdottoman ärsykkeen avulla.
Ärsykkeet ja reaktiot

Ärsyke on mikä tahansa asia, jonka yksilö näkee, kuulee, haistaa, maistaa tai tuntee.
Ehdoton ärsyke: Ärsyke, johon yksilö reagoi synnynnäisesti. Ehdoton ärsyke aiheuttaa ehdottoman reaktion.
Neutraali ärsyke: Ärsyke, josta yksilö ei ole kiinnostunut tai joka ei aiheuta suurempia tunteita tai reaktioita.
Ehdollinen ärsyke: Ärsyke, josta yksilö ei synnynnäisesti ole kiinnostunut, mutta joka ehdollistumisen jälkeen aiheuttaa ehdollisen reaktion.
Ehdoton reaktio: Yksilön luonnollinen/synnynnäinen reaktio ehdottomaan ärsykkeeseen.
Ehdollinen reaktio: Yksilön opittu reaktio ehdolliseen ärsykkeeseen.
Samanaikaisuus ja toisto

Jotta ehdollistuminen olisi mahdollista, ehdollisen (CS) ja ehdottoman (US) ärsykkeen tulee esiintyä suunnilleen samanaikaisesti. Kaikki tavat eivät kuitenkaan ole yhtä tehokkaita.
CS alkaa ennen US:  Tehokkain ehdollistamisen muoto. Ihanteellisinta on, että ehdollinen ärsyke alkaa noin puoli sekuntia ennen ehdotonta ärsykettä, ja ärsykkeet jatkuvat jonkin aikaa myös samanaikaisesti.
CS ja US samanaikaisesti
CS loppuu ennen US: Ehdollinen ärsyke alkaa ja loppuu ennen ehdottoman ärsykkeen esiintymistä. Aikaväli ärsykkeiden välillä ei saa kuitenkaan kasvaa liian suureksi (yli minuutin mittaiseksi) jotta ehdollistuminen olisi tuloksellista.
US ennen CS: Ärsykkeiden tulisi jatkua osan aikaa myös yhtäaikaisesti, jotta ehdollistuminen olisi tuloksellista.
Ehdollinen ärsyke + ehdoton ärsyke -yhdistelmän on toistuttava tarpeeksi useita kertoja, jotta ehdollistuminen tapahtuisi. Ehdollistumisen nopeus riippuu yksilöstä sekä ehdottoman ärsykkeen merkityksellisyydestä yksilölle. Jos ehdoton ärsyke on hyvin voimakas (esim. kipu- tai pelkoaistimus), jo yksi toisto saattaa aikaansaada ehdollistuman.
Ylläpitäminen ja sammuminen

Vaikka ehdollistuma olisi kerran syntynyt, se ei automaattisesti ole ikuinen. Jotta ehdollistuma pysyisi yllä, ehdottoman ärsykkeen on esiinnyttävä ehdollisen ärsykkeen kanssa aina jatkossakin - mielellään jokaisella kerralla, kun ehdollinen ärsyke esiintyy. Ehdollinen ärsyke ikään kuin "ennustaa" ehdottoman ärsykkeen esiintymisen, joten jos ehdotonta ärsykettä ei enää ole, myös ehdollisesta ärsykkeestä tulee turha.
Ehdollistuma ei purkaannu heti, vaikka ehdollinen ärsyke esiintyisi muutaman kerran ilman ehdotonta. Tämän toistuessa ehdollistuma kuitenkin heikkenee heikkenemistään, ja lopulta katoaa kokonaan eli sammuu. On keskusteltu siitä, onko sammuminen varsinaisesti unohtamista. Esimerkiksi Pavlovin mukaan ei voida puhua unohtamisesta, vaan pikemminkin eräänlaisesta poisoppimisesta; opitaan jotain uutta, joka vaikuttaa estävästi alkuperäiseen oppimistapahtumaan. Opitaan, että ehdollinen ärsyke ei enää tarkoita ehdottoman ärsykkeen esiintymistä.
Tätä teoriaa tukee se, että jos sama ehdollistamiskoe aloitetaan uudelleen ehdollisen reaktion sammumisen jälkeen, ehdollistuminen tapahtuu paljon alkuperäistä nopeammin. Tiedetään myös, että reaktio voi sammumisenkin jälkeen, ilman vahvistamista, esiintyä satunnaisesti "itsestään" (ilmiötä kutsutaan spontaaniksi palautumiseksi.) Näiden seikkojen pohjalta voidaan olettaa, että sammumisesta huolimatta ehdollistumasta on olemassa muistijälki.
Yleistyminen

Ehdollistumat voivat yleistyä ilman erillistä ehdollistamista; muutkin, alkuperäisen ehdollisen ärsykkeen tapaiset ärsykkeet, voivat aikaansaada saman ehdollisen reaktion. Varsinkin pelkojen kohdalla tämä on yleistä.
Yleistyminen > Pikku-Albert (Little Albert)

”Pikku-Albert” oli klassista ehdollistumista tutkiva koe vuonna 1920. Kokeessa käytettiin 9 kuukauden ikäistä Albert-lasta. Ennen koetta lapselle esiteltiin ensimmäistä kertaa useita asioita, kuten koira, kani, rotta ja pumpulia. Lapsi ei osoittanut pelonmerkkejä minkään edellä mainitun johdosta.
Kokeessa lapsi asetettiin keskelle huonetta ja hänelle annettiin valkea rotta. Lapsi ei pelännyt eläintä, vaan oli siitä kiinnostunut. Kun hän kurottautui rottaa kohti, lapsen takana aiheutettiin niin kova ääni, että lapsi pelästyi ja alkoi itkeä. Tätä toistettiin muutaman kerran. Kun rotta kokeen jälkeen tuotiin huoneeseen, lapsi stressaantui, alkoi itkeä ja pyrki kauemmas rotasta. Hän oli ehdollistunut pelkäämään rottaa, ja reagoi itkemällä, joka alun perin oli ollut pelkoreaktio kovaan ääneen.
Kova ääni (ehdoton ärsyke) sai aikaan itkun (ehdoton reaktio). Tämä oli lapsen luonnollinen reaktio.
Valkea rotta (neutraali ärsyke) sai aikaan kovan äänen (ehdoton ärsyke) joka sai aikaan itkun (ehdoton reaktio).
Lopulta valkea rotta (ehdollinen ärsyke) sai aikaan itkun (ehdollinen reaktio).
Myöhemmin todettiin, että pelko oli yleistynyt myös moniin muihin karvaisiin kohteisiin, kuten kaniin, koiraan, karvakaulukseen ja jopa Joulupukin valkeaan partaan, vaikka mikään näistä ei ollut ollut näkyvissä itse kokeen aikana.
Eläinten koulutus

Ehdollistaminen on suuressa roolissa eläinten koulutuksessa. Muun muassa käskyt opitaan klassisesti ehdollistumalla. Käskystä tulee signaali, jonka avulla eläin tietää, että juuri nyt tietynlainen käytös mahdollistaa palkinnon tai auttaa välttämään rangaistuksen.
Naksutinkoulutus on yksi koulutusmuoto, joka hyödyntää klassista ehdollistumista myös palkitsemisessa. Eläimelle luodaan mielleyhtymä naksuttimen äänen (ehdollinen ärsyke) ja ruoan (ehdoton vahviste) välille. Kun ehdollistuma on syntynyt, eläin voidaan palkita naksutinta naksauttamalla. Tämä mm. nopeuttaa palkitsemista, helpottaa sen ajoitusta ja mahdollistaa pitkien matkojen päästä palkitsemisen. Koska kyseessä on kuitenkin ehdollistuma, eläin on naksuttimesta huolimatta palkittava myös oikeasti. Muussa tapauksessa ehdollistuma purkautuu.
Eläinten koulutus > Laakamatokoe

Tämä klassisen ehdollistumisen koe suoritettiin laaka­madoilla. Madoilla on mm. kaksi synnynnäistä reaktiota; kun niihin kohdistetaan valonsäteitä, ne oikaisevat itsensä pitkäksi. Kipua tuntiessaan ne supistuvat.
Kokeessa madoille annettiin ensin valoärsyke, johon ne reagoivat oikaisemalla itsensä. Heti valoärsykkeen jälkeen madoille annettiin sähköisku, joka sai ne jälleen supistumaan. Kun tätä ärsykeyhdistelmää oli toistettu jonkin aikaa, valonsäteen kohdatessaan madot supistuivat – siitä huolimatta, että niiden luonnollinen eli synnynnäinen reaktio olisi ollut oikaista itsensä pitkiksi.
Tämä on yksi esimerkki siitä, että eläimen koulutuksella voidaan kumota sen luonnollisia käyttäytymismalleja, ns. ”viettejä”. Sen ei kuitenkaan tarvitse tapahtua kivun kautta onnistuakseen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Scholarpedia: Classical conditioning (englanniksi)
Eri Keeper

Eri Keeper on Suomessa 1950-luvulla polyvinyyliasetaatista kehitetty liima. Eri Keeperiä käytetään esimerkiksi rakentamisessa ja askartelussa. Eri Keeperiä valmisti vuoteen 1988 asti suomalainen Eri Oy. Nykyisin Eri Keeperiä tuo maahan Sika Finland Oy, joka markkinoi tuotteitaan Suomessa Sika-, Schönox- ja Casco-nimillä. Liiman valmistaa Sika AG.
Eri Keeper liimojen valmistuksessa ei käytetä eläinperäisiä tuotteita, eikä niitä testata eläimillä.
Historia

Eri Oy perustettiin vuonna 1940. Partekin Rakennuskemian yksikkö osti yrityksen vuonna 1984. Vuonna 1988 liimojen valmistus ja markkinointi myytiin Oy Casco Nobel Ab:lle, joka fuusioitiin Akzo Nobeliin vuonna 1994. Syksyllä 2013 Akzo Nobelin kauppa- ja rakennusliimaosasto myytiin maailmanlaajuiselle Sika-konsernille.
Eri Keeperin synty ajoittuu 1950-luvun alkuun, jolloin PVCa-muovi-niminen keksintö esiteltiin Hannoverin messuilla. PVCa-muovista tuotiin näytteet Suomeen, ja vuonna 1952 keksittiin materiaalin tutkimisen jälkeen hyödyntää muovia valmistamalla siitä liimaa.
Eri Keeper sai nimensä, kun nimeen tuli Eri Oy:n mukaan etuliite eri. Liima piti hyvin, joten nimen loppuosaksi tuli keeper. Vuonna 1955 liimaa alettiin myydä tehtaan suunnittelemassa muovipullossa, ja 1950-luvun lopulla Eri Keeper teki jo nousuaan Suomen suosituimmaksi liimaksi. Eri Keeperiä alettiin 1960-luvulla mainostaa lehdissä ja televisiossa, ja mainosten iskulauseina olivat muun muassa ”Eri Keeper on yhdistänyt suomalaisia vuodesta 1952” sekä ”Pitää varmasti kiinni, liimojen liima”.
Eri Keeper Plus

Vuonna 2008 kehitettiin Eri Keeper Plus, joka on kosteudenkestävä puuliima.
Aiheesta muualla

Eri Keeper -sivusto
Soratie

Päällyste päättyy.
Soratie on tieliikenteessä oleva tie tai tieosuus, jota ei ole asfaltoitu. Sorateiden kunnossapito on työlästä, koska sääolosuhteet vaikuttavat sorateiden kuntoon. Tien reunan reunapalle eli reunaan kasautunut maa-aines estää sadeveden virtaamista ojiin, jos reunapalletta ei poisteta riittävän usein. Reunapalle on ongelma myös asfaltoiduille teille, mutta erityisesti se on ongelma sorateille.
Kunnossapito toimenpiteet

Keväisin roudan sulamisen aikaan kelirikkoa estetään lisäämällä mursketta joihinkin soratien kohtiin. Roudan sulamisen aikoihin joudutaan usein asettamaan sorateille raskaan liikenteen painorajoituksia. Keväisin sorateitä huolletaan siten, että tien kaltevuus ja pinta tasoitetaan ja samalla tielle laitetaan suolaa kesäisen hiekan pölyämisen vähentämiseksi. Pölyämisen ehkäisytoimenpiteitä tehdään monesti myös kesällä. Runsaat sateet aiheuttavat sorateiden kuoppaisuutta, minkä vuoksi sorateitä pitää tasoittaa myös kesällä. Tasoitukset tehdään aina aikana, jolloin tie on jotakuinkin kostea. Muita kesäisiä huoltotoimenpiteitä ovat tienvarsien niitto, vesakoiden poisto, ojitukset ja rumpujen uusimiset. Syksyisin soratiet valmistetaan talveen siten, että niiden kaltevuutta tasoitetaan ja joskus tien pintaan lisätään mursketta. Talvella lumien aurauksen ja liukkauden suhteen soratiet ovat talvihuoltoluokissa II tai III.
Maureen Stapleton

Stapleton vuonna 1958.
Lois Maureen Stapleton (21. kesäkuuta 1925 Troy, New York – 13. maaliskuuta 2006 Lenox, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen elokuva-, teatteri- ja televisionäyttelijä sekä Oscar-voittaja.
Ura

Stapleton aloitti näyttelemisen teatterissa high schoolin jälkeen. 18-vuotiaana hän muutti New Yorkiin ja elätti itseään tekemällä mallintöitä. Stapleton teki Broadway-debyyttinsä vuonna 1946 Burgess Meredithin tuotannossa The Playboy of the Western World.
Stapleton voitti vuonna 1951 Tony-palkinnon Tennessee Williamsin näytelmästä The Rose Tattoo. Hän oli saanut roolin näytelmään, koska Anna Magnani oli kieltäytynyt roolista huonon englantinsa takia. Stapleton näytteli myös muissa Williamsin näytelmissä sekä muun muassa Lillian Hellmanin näytelmässä Toys in the Attic ja Neil Simonin The Gingerbread Ladyssä, josta Stapleton voitti toisen Tonynsä.
Elokuvadebyyttinsä Stapleyon teki vuonna 1958 elokuvassa Yksinäisiä naisia, josta hän sai heti Oscar-ehdokkuuden parhaasta naissivuosasta. Stapleton sai myös Oscar-ehdokkuuden elokuvista Kiitorata (1970) ja Sisäkuvia (1978). Vuoden 1981 elokuvasta Punaiset, jossa hän näytteli liettuassa syntynyttä anarkistia Emma Goldmania, hän voitti naissivuosasta sekä Oscarin että BAFTA:n.
Stapleton oli kahdesti naimisissa. Hänen ensimmäinen miehensä oli tuottaja Max Allentuck, jonka kanssa hänellä on kaksi lasta (Daniel, Katherine), ja toinen näytelmäkirjailija David Rayfiel. Stapleton kärsi useita vuosia ahdistuksesta ja alkoholismista. Ahkerana tupakoijana tunnettu Stapleton kuoli 80-vuotiaana keuhkoahtaumatautiin kotonaan.