stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aku Hirviniemi
Yksityiselämä

Hirviniemen isä on kuljetuspäällikkö Rauli Hirviniemi ja äiti sairaanhoitaja Erja Hirviniemi. He ovat toimineet vasemmistoliiton riveissä Riihimäen kaupunginvaltuustossa. Aku Hirviniemen sisko on vasemmistoliiton kansanedustaja, entinen sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekonen. Aku Hirviniemi ei ole ollut politiikasta kiinnostunut, vaikka onkin kuulunut nuorena Vasemmistonuoriin.
Aku Hirviniemi oli yli 16 vuotta parisuhteessa näyttelijä Niina Lahtisen kanssa. He erosivat vuonna 2016. Heillä on kaksi tytärtä. Hirviniemi on seurustellut maaliskuusta 2018 lähtien tv-juontaja Sonja Kailassaaren kanssa. He kihlautuivat 2. helmikuuta 2020 mutta muuttivat erilleen vuonna 2024. Pariskunta sai ensimmäisen yhteisen lapsensa heinäkuussa 2023.
Hirviniemi on julkisuudessa kertonut olevansa alkoholisti. Hän hakeutui riippuvuutensa vuoksi 28 päivän Minnesota-malliseen hoitoon joulukuussa 2023.
Yksityiselämä > Ahdisteluoikeudenkäynti

Hirviniemeä syytettiin kahdesta seksuaalisesta ahdistelusta, jotka olivat syytteen mukaan tapahtuneet 30. kesäkuuta 2018 Riihimäellä. Hirviniemi oli kutsunut kotiinsa kaksi 17-vuotiasta tyttöä ja kosketellut heitä muun muassa paidan alta alaselästä ja takapuolesta. Toinen tytöistä soitti hätäpuhelun, jolloin paikalle saapui poliisipartio. Asian oikeuskäsittely alkoi Kanta-Hämeen käräjäoikeudessa 17. toukokuuta 2019. Kanta-Hämeen käräjäoikeus hylkäsi Hirviniemeä koskeneet syytteet 7. kesäkuuta. Ratkaisun mukaan teot eivät olleet omiaan loukkaamaan asianomistajien seksuaalista itsemääräämisoikeutta eivätkä täyttäneet seksuaalisen ahdistelun kriteerejä. Käräjäoikeuden mukaan oli ilmeistä, että tytöt ainakin jossain määrin reagoivat Hirviniemen käytökseen keskimääräistä herkemmin ja voimakkaammin. Kumpikaan tyttö ei ollut vaatinut Hirviniemelle rangaistusta tai itselleen korvauksia. Syyttäjä valitti tuomiosta hovioikeuteen. Turun hovioikeus kumosi käräjäoikeuden päätöksen 4. joulukuuta 2020 ja katsoi Hirviniemen syylliseksi tekoihin muttei tuominnut rangaistusta tekojen vähäisyyden takia.
Häirintäsyytökset

Hirviniemi on lähettänyt seksuaalissävytteisiä tekstiviestejä, kuvia ja videoita useille julkisuudesta tunnetuille naisille ja työkavereilleen. Osa vastaanottajista on kokenut viestit seksuaalisena häirintänä. Hirviniemi myönsi tapahtuneen marraskuussa 2023 ja pyysi julkisesti Instagram-tilillään niitä anteeksi naisilta ja kihlatultaan. Hän on myös kertonut hakeneensa ammattiapua ongelmaansa.
Kohun vuoksi Hirviniemi erosi marraskuussa tuotantoyhtiönsä Hihhihhii Oy:n hallituksesta. Helsingin kaupunginteatteri erotti Hirviniemen  vuoden 2024 helmikuussa ensi-iltansa saavasta Ilmaista rahaa -näytelmästä. Myöhemmin samassa kuussa uutisoitiin hänen käyttäytyneen sopimattomasti myös Olen Julkkis... Päästäkää Minut Pois! -sarjan kuvauksissa vuonna 2021. Samoin uutisoitiin Hirviniemen lähestyneen juhlissa joitakin kyseisen tosi-tv-tuotannon työntekijöitä seksuaalissävytteisesti, sekä suomalaisia että paikallisia argentiinalaisia. Joulukuussa 2023 Finnkino ilmoitti että Hirviniemi sai potkut Muuttomatka-animaatioelokuvan roolista Mack-isäsorsan äänenä. Kohun seurauksena häneltä  peruttiin myös kaksi Akun ja Iiron pikkujoulushow -kiertueen keikkaa. Vuoden 2024 puolella peruttiin Katson mukaan myös Hirviniemen pääosittaman Hymyä!-draamasarjan esittäminen MTV3-kanavalla.
Palkinnot

Parhaan tv-näyttelijän Kultainen Venla -palkinto 2010 (ammattiraatiäänestys)
Parhaan tv-esiintyjän Kultainen Venla -palkinto 2010 (yleisöäänestys)
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva / Televisioelokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2002 | Aleksis Kiven elämä | ylioppilas |
| 2004 | Saara Pitkänen | Juho Pitkänen |
| 2006 | Pohjaväri | Murtomäki |
| 2007 | Tali-Ihantala 1944 | tykinjohtaja |
| 2010 | Täällä Pohjantähden alla II | Aulis Kivioja |
| 2010 | Päivät kuin unta | Moonis Melon |
| 2011 | Kotirauha | Koistinen |
| 2011 | Risto | Pasi Happonen |
| 2011 | Herra Heinämäki ja Leijonatuuliviiri | Jeppe Antinpoika |
| 2011 | Varasto | Raninen |
| 2012 | Härmä | Kalle |
| 2013 | 21 tapaa pilata avioliitto | Jouni |
| 2013 | Mieletön elokuu | Nieminen |
| 2014 | Kesäkaverit | Akseli |
| 2015 | Luokkakokous | Niklas |
| 2016 | Luokkakokous 2 – Polttarit | Niklas |
| 2017 | Tuntematon sotilas | Urho Hietanen |
| 2017 | Heinähattu, Vilttitossu ja Rubensin veljekset | Rillirousku |
| 2018 | Varasto 2 | Raninen |
| 2018 | Swingers | Ari |
| 2019 | Fingerpori | Allan Kurma |
| 2019 | Täydellinen joulu | Oskari |
| 2021 | Luokkakokous 3 – Sinkkuristeily | Niklas |
| 2021 | Odotus |  |
| 2022 | Kikka! | Ilkka Vainio |
| 2023 | Hirttämättömät |  |
| 2024 | Kyllä isä osaa -elokuva | tyylikäs mies |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2007 | Tasavallan presidentti | Illu Airisto |
| 2008–2011 | Presidentin kanslia | Illu Airisto |
| 2009 | Ihmebantu | useita rooleja |
| 2009 | UIT: Kivat piipussa (UIT revyyn tv-taltiointi, ei televisiosarja) | useita rooleja |
| 2010–2014 | Putous | useita rooleja |
| 2010–2012 | Vedetään hatusta | itsensä |
| 2010–2011 | Marja Tyrnin Joulushow | Marja Tyrni |
| 2010 | Nenäpäivä-show | itsensä |
| 2010 | Enon opetukset | Olli-Eno |
| 2011 | Virta | Heikki Hukkila |
| 2011 | Nyt huudetaan, Leijonat! | useita rooleja, Timo Harjakainen |
| 2011 | Klikkaa mua | Valtteri |
| 2011 | YleLeaks | itsensä |
| 2012 | Mr. Mallorca kohteessa | Timo Harjakainen |
| 2012 | Putous – Hahmoset, missä he ovat nyt? | Timo Harjakainen |
| 2012 | Paparazzit | Saku |
| 2012 | Harjakaisen & Piisisen talkoot | Timo Harjakainen |
| 2012–2019 | Roba | Jani Sjöberg |
| 2013 | Totuuden torvet | itsensä |
| 2013 | Taivaan tulet | Mielonen |
| 2013 | Nuoret nerot | Elias |
| 2014–2016, 2020–2022 | Posse | oma itsensä |
| 2014–2016 | Aku ja 7 ihmettä | oma itsensä |
| 2015 | Kingi | useita rooleja, Hannu Pakarainen |
| 2016 | Saturday Night Live  | Useita rooleja |
| 2016 | Kohtuuttomuuksia | Harjakainen / Aku |
| 2016 | Kynsin hampain | Rakkola |
| 2018 | Kummeli esittää: Kontio & Parmas | Dimitri Mäkikoski |
| 2018 | Gaala | useita rooleja |
| 2018 | Heinähattu, Vilttitossu ja Rubensin veljekset | Rillirousku |
| 2020 | Keihäsmatkat | Tapio |
| 2021 | Game of Games Suomi | Juontaja / oma itsensä |
| 2021 | Karppi | Krister Merihaara |
| 2021 | Suurmestari | oma itsensä |
| 2022 | Hymyä! | Urpo Lahtinen |
| 2022 | Olen Julkkis... Päästäkää Minut Pois! | Juontaja / oma itsensä |
| 2023 | Jarkko Tammisen maailma | useita rooleja |
| 2025 | Kaikki vastaan kaikki | Juontaja / oma itsensä |
Filmografia > Albumit

Marja Tyrni – Tortturalli (2010) (myynti noin 17 000)
Marja Tyrni – Joulun kulkuset (2010)
Aku Hirviniemi – Hahmo Shake (2013)
Filmografia > Singlet

Marja Tyrni – Suut makiaks! (2010)
Marja Tyrni – Eikan kulkuset (2010)
Marja Tyrni feat. Mikko Kuustonen & Nenäpäivä Ensemble – Leivotaan, leivotaan (2010) (promosingle)
Samppa Linna – Samppa Linna Shake (2013)
Samppa Linna feat. Timo Jutila – Ny rillataan viimeiseen asti (2013)
Filmografia > Kirjat

Suut makiaksi Marja Tyrnin tapaan (Helsinki-kirjat 2010)
Aiheesta muualla

Aku Hirviniemen verkkosivut
Aku Hirviniemi Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Marja Tyrni, Suut makiaks, Tortturalli Warner Music Finland ja Ohjelmakauppa. Arkistoitu 30.7.2010.
Wikiuutisissa on aiheeseen liittyvä uutinen: Marja Tyrni vieraili Pallivahassa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aku Hirviniemi Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Ritva  Elonet  Yle
Folk-Fredi ja Kivikasvot

| Folk-Fredi ja Kivikasvot Folk-Fredi ja Kivikasvot |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 8.11.1965–3.5.1966
 Julkaistu: 1966
 Formaatti: LP-levy (RILP 7024)
 Tuottaja(t): Jaakko Borg (2, 5-8, 10, 12)   Nacke Johansson (1)   Toivo Kärki (3-4, 6, 9, 11)
 Tyylilaji: folk, iskelmä, jazz
 Kesto: 32.02
 Levy-yhtiö: Rytmi
 Levymerkki: Rytmi
Muut kannet
   Vuoden 1970 uusintapainoksen vaihtoehtoinen kansikuva.
Fredin muut julkaisut
|   | Folk-Fredi ja Kivikasvot 1966 | Fredi 1969 |
Kivikasvojen muut julkaisut
|   | Folk-Fredi ja Kivikasvot 1966 | Kivikasvot 1974 |
Folk-Fredi ja Kivikasvot (myös Fredi ja Kivikasvot) on Fredin eli Matti Siitosen Kivikasvot-yhtyeensä kanssa tekemä, vuonna 1966 julkaistu esikoisalbumi. Albumi kokoaa Fredin ja Kivikasvojen singlejulkaisut vuosilta 1965–1966 ja se on täten Fredin ensimmäinen kokoelma-albumi. Albumin tunnetuimpia kappaleita on Fredin tulkitsema ”Roskisdyykkarin balladi”, joka julkaistiin myös Fredin seuraavalla, artistin nimeä kantaaneella singlekokoelmalla vuonna 1969.
Rytmi julkaisi albumin vinyylilevynä. Vuonna 1970 Finnlevy julkaisi albumin uudelleen nimellä Fredi ja Kivikasvot omalla Sävel-levymerkillään.
Äänitykset

Albumin kappaleet äänitettiin marraskuun 1965 ja toukokuun 1966 välisenä aikana. Marraskuussa levytettiin ”Pikkusiskon papukaija” ja ”Roskisdyykkarin balladi” (8.11.) ja joulukuussa ”Tuhon partaalla” (27.12.). Vuoden 1966 ensimmäiset äänitykset tehtiin helmikuussa, jolloin äänitettiin ”Jos näin on” ja ”Michelle” (15.2.). Maaliskuussa äänitettiin ”Pikkukaupunki” ja ”Protesti” (14.3.) sekä ”Kovaonnisen go-go” (29.3.), huhtikuussa ”Balladi punaisista bareteista” ja ”Barbara Ann” (18.4.) sekä toukokuussa ”Ruusunnuppu” ja ”Suosikkityttö” (3.5.).
Kappaleet

Fredi ja Kivikasvot: Tuhon partaalla – 3.00 (alkup. ”Eve of Destruction”, säv. & san. P. F. Sloan, suom. san. Saukki, sov. Nacke Johansson)
Kivikasvot: Jos näin on – 3.00 (alkup. ”Let’s Hang On”, säv. & san. Bob Crewe – Sandy Linzer – Denny Randell, suom. san. Ismo Sajakorpi, sov. N. Johansson)
Kivikasvot: Ruusunnuppu – 2.00 (alkup. ”Une écharpe, une rose”, säv. & san. Jean-Jacques Debout – Roger Dumas, suom. san. Terttu Suni, sov. Aarno Raninen)
Fredi: Protesti – 2.48 (säv. W. Stone, san. Nepis, sov. Toivo Kärki)
Fredi: Pikkusiskon papukaija – 2.30 (alkup. ”Lillsysterns undulat är död”, säv. & san. Cornelis Vreeswijk, suom. san. Georg Dolivo, sov. I. Sajakorpi)
Fredi ja Kivikasvot: Kovaonnisen go-go – 2.45 (säv. W. Stone, san. Nepis, sov. T. Kärki)
Kivikasvot: Barbara Ann – 3.15 (säv. Fred Fassert, san. Nepis) (*)
Fredi: Roskisdyykkarin balladi – 2.27 (alkup. ”Ballad på en soptipp”, säv. & san. Cornelis Vreeswijk, suom. san. G. Dolivo, sov. I. Sajakorpi)
Kivikasvot: Suosikkityttö – 3.25 (säv. W. Stone, san. Arvo Aallas, sov. T. Kärki)
Kivikasvot: Balladi punaisista bareteista – 2.10 (alkup. ”The Ballad of the Green Berets”, säv. & san. Robin Moore – Barry Sadler, suom. san. Saukki, sov. A. Raninen)
Fredi: Pikkukaupunki – 2.16 (säv. W. Stone, san. A. Aallas, sov. T. Kärki)
Kivikasvot: Michelle – 2.26 (alkup. ”Michelle”, säv. & san. John Lennon – Paul McCartney, suom. san. Tuula Valkama, sov. N. Johansson)
Tekijät > Muusikot

Kivikasvot: Georg Dolivo, Ilkka (Hemming) Lähteenmäki, Matti (Fredi) Siitonen ja Ismo Sajakorpi
Nacke Johansson – kapellimestari (2, 12)
Aarno Raninen – kapellimestari (4, 11)
Raimo Roiha – kosketinsoittimet (7, 10)
Ossi Runne – todennäköisesti kosketinsoittimet (”Michelle”), trumpetti (”Jos näin on”)
Heikki Laurila – kitarat (2, 7, 12)
Heikki Annala – basso (”Barbara Ann”)
Matti Oiling – rummut ja lyömäsoittimet (3, 7, 10)
Erkki Valaste – rummut ja lyömäsoittimet (1, 2, 12)
Tekijät > Tuotanto

Jaakko Borg – tuottaja (2, 5, 7, 8, 10, 12)
Nacke Johansson – tuottaja (”Tuhon partaalla”)
Toivo Kärki – tuottaja (3-4, 6, 9, 11)
Aiheesta muualla

Folk-Fredi ja Kivikasvot -discogs.com-sivustolla (englanniksi)
| n k Fredi |
| --- | --- |
Albumit:  Folk-Fredi ja Kivikasvot  Fredi  Niin paljon kuuluu rakkauteen  Rakkauden sinfonia  Avaa sydämesi mulle  Rakkauslauluja  Laula kanssain  Parhaat päältä  Jokaiselle joku on kai rakkain  Joulu, joulu on taas  Tänään Fredi  Elämä on ihanaa  Maan valitus  Tuuli kuvia kuljettaa  20 suosikkia – Kolmatta linjaa takaisin  20 suosikkia – Kun rakkaus voittaa  20 suosikkia – Laula kanssain  Kaikki parhaat  Muuttuvat laulut  Soittaja  Tähtisarja – 30 suosikkia
Askivuosi

Askivuosi on tapa määrittää, kuinka paljon henkilö on polttanut savukkeita. Se lasketaan kertomalla päivittäin poltettujen askien määrä tupakoinnin kestolla vuosina. Vaihtoehtoisesti voidaan kertoa poltettujen savukkeiden määrä vuosilla ja jakaa tulo kahdellakymmenellä (tupakka-askissa on 20 savuketta). Esimerkiksi yksi askivuosi merkitsee, että henkilö on polttanut askin päivässä vuoden ajan tai, että henkilö on polttanut kaksi askia päivässä puolen vuoden ajan.
Askivuosien määrä on läheisessä yhteydessä tupakoinnin riskeihin. Esimerkiksi keuhkosyövän kohdalla sairastumisriski on koholla jo kymmenen askivuoden historialla, mutta suurimmassa vaarassa ovat vähintään 30 askivuotta polttaneet.
Aiheesta muualla

Smoking Pack Years Calculator, askivuosilaskuri (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Pack year
Käännös suomeksi
Luettelo jääpallon SM-mitalisteista

Tämä on luettelo jääpallon SM-mitalisteista. Suomen mestaruudesta jääpallossa on pelattu vuodesta 1908 lähtien. Luettelossa SM-mitalisteina on mainittu Suomen Palloliiton ja myöhemmin Suomen Jääpalloliiton kilpailujen mitalistit. Työväen Urheiluliitto järjesti 1924–1955 oman Suomen mestaruuskilpailunsa.
Jääpallon SM-mitalistit > Sotasarja 1942

1942 ei järjestetty jääpallossa virallista Suomen mestaruuskilpailua, mutta epävirallinen Suomen mestaruus ratkaistiin niin kutsutussa ”sotasarjassa”. Mestaruuden voitti IFK Helsingfors.
Jääpallon SM-mitalistit > Suomen Palloliiton ja Työväen Urheiluliiton mestarien välinen loppuottelu 1947–1953

1947–1953 pelattiin erillinen loppuottelu Suomen Palloliiton ja Työväen Urheiluliiton kilpailuiden mestareiden välillä. TUL:n kilpailusta finaaliin selvisivät 1947 Porin Pallo-Toverit, 1948–1952 Turun Pyrkivä ja 1953 Oulun Työväen Palloilijat. SPL:n joukkue voitti jokaisella kerralla.
Ottelulla ei ole vaikutusta mitalijärjestykseen, hävinnyt ei siis saanut SM-hopeaa, vaan säilyi edelleen oman liittonsa mestarina ja muut mitalistit liiton sarjan mukaisessa järjestyksessä. Voittaja noteraattiin yleiseksi molempien liittojen tunnustamaksi Suomen mestariksi.
TUL:n loppuottelut

Tämä on luettelo TUL:n jääpallokilpailun mestareista ja loppuottelun tuloksista. TUL järjesti oman jääpallon mestaruuskilpailunsa 1924–1955. Vuoden 1955 jälkeen TUL ei järjestänyt omaa mestaruuskilpailuaan, vaan TUL:n sarjojen joukkueet siirtyivät kilpailemaan SPL:n sarjoihin vuodeksi 1956.
Kustaa Paturi

Kustaa Paturin 1842 rakentama kotitilan päärakennus noin vuonna 1900.
Kustaa Wilhelminpoika Paturi, (23. maaliskuuta 1812 Janakkala, Turenki – 10. toukokuuta 1868 Janakkala) oli 1800-luvulla suomalaisen talonpoikaissäädyn merkittävimpiä edustajia. Paturi oli runoilija ja kirjoittaja, joskus tunnettu myös nimillä Turen tai Thurén.
Elämänvaiheet

Paturi kuului hämäläisen talonpoikaiston yläluokkaan. Hänen isänsä Wilhelm Mikonpoika oli lautamies ja kolmen verotalon omistaja. Vanhimman poikansa Wilhelmin isä pani koulutielle, mutta tämä kuoli tapaturmaisesti hukkumalla ollessaan Tenholan kappalaisena. Toiseksi vanhin eli Kustaa Wilhelminpoika joutui isä-Wilhelmin kuoltua 1826 melko pian kantamaan äitinsä Helena Maria Eerikintytär Jussilan kanssa vastuun niin talosta, vanhimman veljen opintojen rahoittamisesta kuin nuoremmista lapsistakin. Niinpä Paturilla ei ollut mahdollisuutta koulunkäyntiin vanhemman veljensä tavoin, mutta lukemisesta ja kirjoittamisesta innostuneena hän hankki nämä taidot äitinsä avustuksella ja itsenäisellä opiskelulla. Paturi toimi maanviljelijänä, hänen tunnettu nimimerkkinsäkin oli "maamies". Sen lisäksi hän oli kirjailija, sanomalehtikirjoittaja, talousmies, kansakoulun ja koulutuksen puolesta puhuja, köyhäinhoidon edistäjä ja aktiivinen keskustelija yhteiskunnallisissa asioissa.
Paturi kuoli suurena nälkävuonna 1868 monien auttamiensa vähäosaisten tavoin. Hän oli perustanut omalle tilalleen, joka oli vilkkaiden teiden risteyksessä, köyhäinkeittiön, josta hän jakoi ohi kulkeville ruokaa. Näin hän sai lavantaudiksi epäillyn tartunnan ja menehtyi siihen kesken työn. Hänen puolisonsa vuodesta 1843 oli rusthollarin leski Kustaava Thurén (k. 1865).
Tunnetuin Paturin sukuun kuuluvista henkilöistä lienee näyttelijä Helge Herala (k. 2010).
Runoilija

Paturin ensimmäinen julkinen kirjallinen esiintyminen tapahtui 1838, kun hän julkaisi Lönnrotin Mehiläisessä runomuotoisen kiistakirjoituksen erään savolaiskirjoittajan hämäläisvastaiseen runoon. Kirjallinen kiista teki Paturista tunnetun. Varsinainen läpimurto oli kuitenkin 1842 ilmestynyt runoteos Huvi-Lauluja Hämeestä, joka sai myönteisen vastaanoton kirjallisissa piireissä, sillä rahvaaseen kuuluvan talonpojan runokokoelman ilmestymistä pidettiin merkkitekona. Jo seuraavana vuonna yksi kirjan runoista, Kirviselle, ilmestyi ranskankielisenä käännöksenä Suomessa vierailleen Xavier Marmierin matkakertomuksessa ihailevin kommentein varustettuna. Paturi tunnetaan myös kuuluisasta runosta Leivolle, jossa on Joseph Haydnin sävel:
Ranskannoksen teksti sitä vastoin kuulu seuraavasti:
Maanviljelijä

Maanviljely ja sen järkiperäinen uudistaminen olivat Kustaa Paturin kirjoitusten lempiaiheita. Hän viljeli eräässä vaiheessa kahta suurta hämäläistaloa, omaa kotitilaansa ja Hyvikkälän Jussilan rusthollia. Paturin murheena oli talonpoikien tietämättömyys, jota ruokkivat ahneus ja ennakkoluulot ja osittain jopa noituus. Maatalouden koulutus oli olematonta ja hän esitti siihen kirjoituksissaan parannuksia. Hän oli sitä mieltä, että Mustialan opisto ei kyennyt vastaamaan talonpojan opintotarpeita, vaan että se keskittyi suurtilallisten voutien kouluttamiseen. Myöskään sopivaa oppikirjaa itseopiskelijalle ei ollut tarjolla, mistä Paturi kirjoitti usein. Maanviljelyn parantamiseksi hän kehitti uudenlaisen suoauran ja järjesti tilallaan mm. kyntökilpailuja palkinnoksi saamiensa skotlantilaisten rauta-aurojen käyttämiseksi ja uusien tapojen opettamiseksi niin lähiympäristölleen kuin laajemminkin viljelijöille.
Paturi kirjoitti maanviljelystä koskevia artikkeleita suomenkielisiin sanomalehtiin, eritoten Hämeenlinnassa ilmestyvään Hämäläiseen sekä pääkaupungin Suomettareen. Useat kirjoituksissa ehdotetut maanparannusmenetelmät ja maanhoitotavat tulivat käyttöön vasta vuosia myöhemmin.
Yhteiskunnallinen vaikuttaja

Paturin ehdotuksia pitäjän lasten koulunkäynnin tehostamiseksi vastustettiin ankarasti vielä 1840- ja 1850-luvuilla. Köyhäinhoidossa hän osallistui ainoana suomenkielisenä ja ei-opillista sivistystä saaneena uuden köyhäinhoitoasetuksen lausuntojen antamiseen. Paras keino sivistystason kohottajaksi oli hänen mielestään kansakoulu sekä pojille että tytöille tarkoitettuna. Toiminta tuotti tulosta, kun Janakkalan kunnallinen kansakoulu aloitti syksyllä 1861 ensimmäisenä koko maassa.
Paturi julkaisi Hämäläisessä vuonna 1861 myös näytelmän, jossa hän voimakkaan pateettisesti vaati naisten puolueen perustamista Suomeen ajamaan naisten oikeuksien toteuttamista.
Paturi osallistui talouselämään aktiivisesti. Hän oli perustamassa Suomen Yhdyspankkia ja myöhemmin vielä Janakkalan Säästöpankkia vuonna 1861. Kirjoitukset tulleista, vapaista markkinoista sekä ylenmääräisen lainanoton haitallisuudesta ilmestyivät usein valtakunnallisissa lehdissä.
Uusikylä (Siuntio)

| Tupala Uusikylä Tupala Nyby |
| --- | --- |

Kunta:  Siuntio
Väkiluku:  13  (2020)
Postinumerot:  08500 (Lohja as.)
Naapurikylät:  Barråsa, Haapasalo, Herrdal, Mariedal, Pauni
Uusikylä (ruots. Nyby tai Tupala Nyby) on pieni kylä Siuntion pohjoisosassa aivan Lohjan ja Siuntion rajalla. Uudenkylän naapurikyliä ovat Herrdal, Mariedal, Pauni, Haapasalo ja Barråsa. Uuttakylää kutsutaan joskus myös Tupala Uudeksikyläksi, jotta se olisi helpompi erottaa toisesta Uusikylä nimisestä kylästä Siuntiossa, Backa Uusikylästä. Kartalla Uusikylä muistuttaa kengän kärkeä, joka työntyy Lohjalle päin. Kylän maisemaa dominoivat laajat peltoaukeat, kylän läpi virtaava Kivikoskenpuro sekä Tupala Uudenkylän kartano. Kylän väkiluku on noin 13 henkeä. Kyläläisistä noin 85 % puhuu äidinkielenään suomea ja 15 % ruotsia.
Historia

Uudenkylän pellot ovat entisen Ancylusjärven muinaista merenpohjaa. Maan kohotessa ja meren vetäytyessä kivikautiset asuinpaikat siirtyvät kohti etelää ja kivikauden loppupuolella noin 3000–2500 vuotta ennen ajanlaskun alkua meri ulottui enää Siuntion kirkon tuntumaan. Uudessakylässä sijaitsee Papinniityn kivikautinen asuinpaikka.
Perimätiedon mukaan Uusikylä on perustettu vuoden 1520 tienoilla. Tupala Uudenkylän tila on Siuntion nuorimpia, jonka vuoksi tilan ja kylän perustamisesta on säilynyt myös kirjallisia dokumentteja. Kylä mainitaan ensimmäisen kerran kirjallisissa lähteissä vuonna 1538, jolloin kuusi lohjalaista kertoi uuden kylän perustamisesta Suitian kartanolinnan maille. Kylän ja maatilan oli pannut aluille lohjalaisen Moision kartanon herra Jöns Mickelssonin äiti Agnes, tämän aviomiehen kuoltua. Suitian isäntä Erik Fleming katsoi Uudenkylän kuitenkin olevan hänen maillaan. Rajaoikeudenkäyntien jälkeen vuonna 1545 Uudenkylän rajat vahvistettiin ja kylän katsottiin virallisesti kuuluvan Siuntion Suitian kartanon alaisuuteen.
Osa Suomen ensimmäisestä rautaruukista, niin kutsutusta Suitian ruukista, on todennäköisesti sijainnut Uudessakylässä kylän läpi virtaavan Kivikoskenpuron koskiosuuden ohessa, näin vesivoimasta hyötyen. Suitian ruukki lakkautettiin todennäköisesti 1550-luvulla, jonka jälkeen koskessa on sijainnut mylly. Niin sanotun tulli- eli veromyllyn Uuteenkylään rakensi Suitian linnan omistaja Karl Ludvig von Zansen noin vuonna 1850. Myllystä on säilynyt verotietoja vuodelta 1855. Nykyään masuunista tai myllystä ei ole jäljellä muuta kuin raunioita.
Aina Uudenkylän ensimmäisestä nimeltä tunnetusta tilanhoitajasta 1600-luvulta vuoteen 1819 viljelivät kylän peltoja samaan sukuun kuuluneet henkilöt tai heidän läheisensä. Kun Suitian linna maineen myytiin vuonna 1817, kuului Uusikylä myös kauppaan. Vasta vuonna 1900 Uusikylä irrotettiin Suitiasta, kun kylä tiloineen myytiin Severin Saloviukselle. Uusi omistaja rakennutti tilalle uuden päärakennuksen ja uusi monet kylän talousrakennuksista.
Tupala Uudenkylän kartano

Uudessakylässä sijaitseva Uudenkylän kartano löytyy kartoista aina kylän perustamisesta lähtien. Nykyinen päärakennus on rakennettu vuonna 1900 edellisen rakennuksen tuhouduttua tulipalossa. Tällöin korjattiin myös kartanon vanhaa kivinavettaa. Kartanoa ympäröi noin hehtaarin laajuinen puisto. Uudenkylän kartano on suojeltu rakennus ja listattu Siuntion rakennetun kulttuuriperinnön luetteloon, samaan luokkaan muun muassa Suitian linnan ja Sjundbyn linnan kanssa. Kartanon kivijalka ja kellari ovat vanhemmalta ajalta kuin itse nykyinen päärakennus. Kartanossa on kolme suurta salia ja muutamia pienempiä kamareita. Rakennus on maalattu valkeaksi punaisilla yksityiskohdilla.
Tupala Uudenkylän kartano > Kartanon rakennukset

Päärakennus
Kivinavetta
Kaksi aittaa
Hevostalli
Renkien ja piikojen asunto
Sikala
Talli- ja saunarakennus
Kasvihuone
Riihi
Mylly
Kanala
Hirsisalvoskaivo
Kaksi Kivikoskenpuron ylittävää siltaa
Nykypäivään näistä rakennuksista on päärakennuksen lisäksi säilynyt vain kivinavetta, yksi hirsiaitta, renkien ja piikojen asunto, kanala, hirsisalvoskaivo ja toinen silloista. Muut rakennukset ovat ajan saatossa kadonneet tai raunioituneet.