stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaapelitehdas

| Kaapelitehdas |
| --- | --- |
 Kaapelitehdas vuonna 2007
Osoite:  Tallberginkatu 1 C 15
Sijainti:  Salmisaari, Helsinki
Koordinaatit:  60°09′43″N, 024°54′14″E
Rakennustyyppi:  Tehdas
Valmistumisvuosi:  1943
Suunnittelija:  W. G. Palmqvist
Omistaja:  Kiinteistö Oy Kaapelitalo
Kerrosala:  53 000 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaapelitehdas on Helsingin Salmisaaressa sijaitseva entinen Suomen Kaapelitehdas Oy:n tehdasrakennus, joka on nykyisin kulttuurikäytössä. Se rakennettiin kolmessa vaiheessa 1939–1954. Kaapeleiden valmistus alkoi vuonna 1943. Rakennuksen suunnitteli Wäinö Gustaf Palmqvist, jonka käsialaa oli myös Suomen Kaapelitehtaan aikaisempi tehdas, nykyinen Merikortteli Punavuoressa.
Tuotantotoiminnan lakattua Oy Nokia Ab:n ja Helsingin kaupungin välillä solmittiin vuonna 1987 sopimus rakennuksen jatkokäytöstä. Nykyään Kaapelitehtaan rakennus ja vanha teollisuusympäristö ovat suojeltuja. Valmistuessaan Kaapelitehdas oli Suomen suurin rakennus.
Kaapelitehdas on Suomen suurin kulttuurikeskus. Kaapelilla toimii muun muassa kolme museota, ravintola Hima & Sali, gallerioita, radiokanavia, taidekouluja, tanssiteattereita sekä lukuisia kuvataiteilijoita, yhtyeitä, yhdistyksiä ja yrityksiä. Lyhytaikaisesti vuokrattavissa halleissa järjestetään konsertteja, näyttelyitä, messuja ja festivaaleja. Kaapelitehdas on päivittäin noin 900 ihmisen työpaikka, ja tiloissa vierailee vuosittain yli 500 000 ihmistä.
Tehtaan kokonaispinta-ala on noin 56 000 neliömetriä, josta hiukan alle 35 000 neliömetriä on vuokrattu pitkäaikaisin sopimuksin yli 250 vuokralaiselle.lähde? Viittä suurinta hallia vuokrataan vuorokausi kerrallaan erilaisiin tapahtuma-, näyttely- ja esitystarkoituksiin.
Kokonaisuuden kehittämisestä, tilojen vuokrauksesta ja rakennuksen peruskorjaamisesta vastaa Kiinteistö Oy Kaapelitalo. Kaapelitehdas on riippumattomien eurooppalaisten kulttuurikeskusten Trans Europe Halles -verkoston jäsen. Verkostoon kuuluu noin 100 keskusta eri puolilla Eurooppaa.
Tanssin talo

Tanssin talo -työryhmä esitti vuonna 2015, että Tanssin talo toteutetaan Kiinteistö Oy Kaapelitalon yhteyteen rakennettavaan uudisrakennukseen. Myös Kaapelitehtaan sisällä olevia tiloja peruskorjattiin Tanssin talon käyttöön. Tanssin talo avattiin helmikuussa 2022. Hankkeen kannalta tärkeitä olivat Jane ja Aatos Erkon säätiön, Suomen valtion ja Helsingin kaupungin päätökset osallistua Tanssin talon rahoitukseen.
Kiinteistö Oy Kaapelitalo

Kaapelitaloa hallinnoivan Kiinteistö Oy Kaapelitalo -yhtiön omistaa Helsingin kaupunki. Yhtiö perustettiin 1991. Vuoden 2008 alusta yhtiö on hallinnoinut myös Suvilahden vanhaa voimalaitosaluetta. Laajan piha-alueen, 9 rakennusta ja 2 kaasukelloa sisältävää Suvilahtea on kehitetty kulttuurikeskuksena ja festivaalialueena samalla toimintamallilla kuin Kaapelitehdasta.
Toinen Helsingin kaupungin omistama yhtiö, aiemmin Lasipalatsia hallinnoinut Lasipalatsin Mediakeskus Oy, siirrettiin vuonna 2017 apporttijärjestelynä Kiinteistö Oy Kaapelitalon omistukseen. Sittemmin Kaapelin Mediakeskus Oy:ksi nimetty yhtiö tarjoaa mm. kiinteistöhallinnan, hankkeiden suunnittelun ja hallinnoinnin sekä digitalisaatiokehityksen asiantuntijapalveluja.
Museoita

Kaapelimuseot:
Teatterimuseo
Hotelli- ja ravintolamuseo
Suomen valokuvataiteen museo
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaapelitehtaan kotisivut
Kuvia Kaapelitehtalta (flickr.com)
Trans Europe Halles TEH
Elevator/lift in Kaapeli Helsinki
Antti Rissanen

Antti Martin Rissanen (s. 1975) on suomalainen jazzpasunisti, -kapellimestari ja -säveltäjä.
Rissanen aloitti pianonsoiton 6-vuotiaana ja sai kosketuksen improvisaatioon varhain opiskellessaan Suzuki-menetelmällä. Ala-asteaikoinaan Rissanen aloitti baritonitorven soittamisen, josta siirtyi pasuunansoittoon 13-vuotiaana kotikaupunkinsa Kotkan nuorten big bandissa. Rissanen jatkoi pasuunansoiton ohella klassista pianonsoittoa, jota opiskeli Sibelius-Akatemian nuoriso-osastolla vuosina 1991–1995. Vuonna 1994 Rissanen hyväksyttiin Sibelius-Akatemian jazzosastolle ylimääräisenä opiskelijana, ja vuonna 1995 hän pääsi sinne pääaineopiskelijaksi. Samana vuonna hän kuitenkin lähti Saksaan, jossa opiskeli pasuunansoittoa Jiggs Whighamin johdolla. Saksassa Rissanen sai toisen palkinnon Frankfurtin radion big band -sävellyskilpailussa vuonna 1996. Pari vuotta tämän jälkeen hän voitti jazzpasuunakilpailun, jonka International Trombone Association järjesti Yhdysvalloissa.
Saksasta palattuaan Rissanen opiskeli päätoimisesti Sibelius-Akatemiassa, kunnes lähti syksyllä 1999 opiskelijavaihtoon New Yorkin The New Schoolin jazzkouluun. Siellä häntä opetti Conrad Herwig. Vuonna 2001 hänestä tuli ensimmäinen Sibelius-Akatemiasta jazzpasunistina valmistunut henkilö. Vuonna 2015 Rissanen sai Sibelius-Akatemiasta tohtorinarvon. Tohtorintutkintonsa osana Rissanen kokosi "lip-break"-soittotekniikan uuden oppimateriaalin. Hän on tehnyt opetustyötä Metropoliassa ja Sibelius-Akatemiassa.
1990-luvun lopussa Rissanen aloitti esiintymisen saksofonisti Mikko Innasen kanssa perustamassaan Mr Fonebone -yhtyeessä, joka on esiintynyt Suomen ohella muun muassa Saksassa sekä Islannissa ja jonka solistina on vieraillut trumpetisti Ingrid Jensen. Rissanen on sittemmin toiminut monissa muissakin kokoonpanoissa. UMO Jazz Orchestrassa hän esiintyi ensimmäisen kerran 1990-luvun puolessavälissä. Sen kapellimestarina hän debytoi johtamalla oman sävellyskonserttinsa vuonna 1999. Tammikuussa 2007 hänestä tuli UMO Jazz Orchestran ensipasunisti. Kapellimestarina toimimista hän on jatkanut eri big bandeissa, joihin ovat kuuluneet Imatra Big Band ja Espoo Big Band.
Rissanen sai Lieksan Vaskiviikon Vuoden vaskisoittajan tunnustuksen vuonna 2002. Hän järjesti kansainvälisen pasuunafestivaalin Helsingissä vuonna 2003, ja hänen mukaansa nimetty kansainvälinen pasuunakilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran Kotkassa kesällä 2005.
Berth Sundström

Berth Sundström (s. 22. helmikuuta 1957) on suomalainen vaikuttajaviestinnän konsultti joka on vuodesta 2018 toiminut senior advisorina viestintätoimisto Kreabilla. Uransa alkuaikoina hän oli taustavaikuttajana Suomen ruotsalaisessa kansanpuolueessa. Hän työskenteli ruotsalaisen eduskuntaryhmän pääsihteerinä ja poliittisena sihteerinä ministeri Björkstrandille sekä Taxellille. Vuonna 2003 hän palasi muutamaksi vuodeksi puoluesihteeriksi.
Yritysmaailmassa hän aloitti uransa Helsingin Säästöpankissa PR- ja mainososastolla ja Mainostoimisto Erva-Latvalassa. Myöhemmin hän oli mukana perustamassa viestintätoimisto JKL:ää. Sittemmin hän siirtyi Glaxo Smith Klinen yhteiskuntasuhteiden johtajaksi. Hän on toiminut myös muiden tiukasti säänneltyjen alojen viestinnällisenä neuvonantajana.
Yleisradiossa Sundström on työskennellyt poliittisena toimittajana, ohjelmajuontajana sekä suunnittelu- että ohjelmapäällikkönä.
Pohjoismaiden ministerineuvoksen palveluksessa Sundström on toiminut sihteeristön viestintäpäällikkönä yhdeksänkymmentäluvun lopulla sekä myöhemmin Tallinnan konttorin johtajana diplomaattistatuksella.
Ernest Lawson

| Ernest Lawson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. elokuuta 1988 (ikä 36) Oulu, Suomi
Ammatti:  näyttelijä, opettaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Ernest Lawson (s. 17. elokuuta 1988 Oulu) on suomalainen näyttelijä, jolla on kokemusta sekä televisio- että elokuvatyöskentelystä. Hän kuuluu muun muassa improvisaatioryhmä Kolinaan. Lawson oli myös vuonna 2015 lopettaneen Lack of Quest -yhtyeen jäsen. Lawson on siviiliammatiltaan opettaja.
Ura > Televisio

Ernest Lawson oli yksi MTV3:n Putous-sketsisarjan tammikuussa 2017 alkaneen 8. tuotantokauden näyttelijöistä. Ennen tätä hän on esiintynyt improvisaatioryhmä Kolinan Sub-kanavan televisiosarjassa Sub Goes Kolina. Lisäksi Lawson oli Putouksen 9. kaudella, ja sijoittui toiseksi hahmolla Ansa Kynttilä. Vastassa finaalissa hänellä oli Kiti Kokkonen hahmolla Tanhupallo. Lawson oli mukana myös 10. tuotantokaudella ja voitti 11. tuotantokauden hahmollaan P. O. Liitikko.
Lawson juonsi MTV3:lla pyörinyttä tiedeohjelmaa Rakettitiedettä.
Lawson nähtiin myös vuonna 2018 kesällä Ruutu Plus -palvelussa (televisiossa sarja alkoi syksyllä 2018 Neloselta) alkaneessa kotimaisessa Kummelin alkuperäistekijöiden poliisiteemaisessa komediasarjassa Kontio & Parmas, jossa hän esittää homoseksuaalia poliisia nimeltä Kostamovaara, jonka lempinimiin kuuluu muun muassa ”Kongo”. Samaisena vuonna hänet myös nähtiin televisiosarjassa Sipoon herttua.
Lawson on toiminut yhtenä Talent Suomi -kykyjenetsintäohjelman tuomareista kuudennesta tuotantokaudesta lähtien.
Syksyllä 2021 Lawson osallistui Tanssii tähtien kanssa-ohjelmaan parinaan tanssinopettaja Anniina Koivuniemi. He voittivat kilpailun 28. marraskuuta esitetyssä finaalijaksossa. Vuonna 2022 Lawson siirtyi ohjelman toiseksi juontajaksi Vappu Pimiän rinnalle.
Ura > Elokuvat

Lawsonin ensimmäinen roolityö kankaalla oli elokuvassa Äpärä, jonka Suomen ensi-ilta oli syksyllä 2016. Elokuvassa hän esittää Allua.
Yksityiselämä

Lawsonin äiti on suomalainen ja isä togolainen. Hän on koulutukseltaan kasvatustieteen maisteri, ja ennen täysipäiväistä näyttelijän uraansa hän on toiminut opettajana peruskoulussa. Lawson tutustui vaimoonsa Nelliin vuonna 2011 molempien esiintyessä oppilaitoksensa speksissä heidän opiskellessaan opettajiksi, naimisiin he menivät vuonna 2015. Pariskunnalla on kolme lasta: 2017 ja 2020 syntyneet tyttäret ja 2024 syntynyt poika.
Adrian Ibañez-Resjan

Adrián Ibáñez-Resjan (s. 1997 Turku) on suomalainen viulisti. Hän syntyi taustaltaan venäläis-espanjalaiseen, musikaaliseen perheeseen. Hän sai kolmevuotiaasta saakka viulunsoiton alkeisopetusta isoisältään Araik Resjanilta. Sittemmin hän on opiskellut Sibelius-Akatemiassa Réka Szilvayn johdolla sekä Christoph Poppenin johdolla Münchenin Musiikkikorkeakoulussa. Nykyisin hän jatkaa Sibelius-Akatemiassa Päivyt Mellerin luokalla.
Ibáñez-Resjan on osallistunut mestarikursseille, joilla hän on saanut ohjausta Ana Chumachenkolta, Elina Vähälältä, Zahar Bronilta, Aleksandr Vinnitskiltä ja Kaija Saariketulta.
Ibáñez-Resjan aloitti esiintymisen neljän vuoden iässä. Hän sai erikoispalkinnon lupaavana viulistina Moskovan Oistrah-kilpailussa vuonna 2006 ja Bukarestin kansainvälisen viulukilpailun toisen palkinnon vuonna 2007. Jyväskylän viulukilpailussa hän on saavuttanut voitot A-sarjassa vuonna 2009 ja B-sarjassa 2012. Grand Prize Virtuoso -kilpailun ensipalkinnon hän voitti vuonna 2015.
Ibáñez-Resjan on esiintynyt Turun ja Mäntän musiikkijuhlilla, ja myös nuorena taiteilijana Kuhmon Kamarimusiikki -tapahtumassa, Gstaad Menuhin Festivalilla ja Isny Opera -festivaalilla.
Tammikuussa 2020 Ibáñez-Resjan voitti Kuopion viulukilpailun.
Aiheesta muualla

Kotisivut: https://adrianibanez-resjan.com/fi/
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
Ali Riley

Ali Riley
Alexandra "Ali" Lowe Riley (s. 30. lokakuuta 1987) on uusiseelantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Uuden-Seelannin naisten maajoukkueessa ennen vuoden 2023 MM-kilpailujen alkua 152 maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi Uuden-Seelannin kaikki kolme ottelua alusta loppuun. Hän toimii maajoukkueen kapteenina.
Riley edustaa seuratasolla Yhdysvaltain NWSL:ssä pelaavaa Angel Cityä, johon hän siirtyi tammikuussa 2022. Hän on aiemmin edustanut Yhdysvalloissa Gold Pridea, Western New York Flashia ja Orlando Pridea, Ruotsissa useiden vuosien ajan Rosengårdia, Englannissa Chelseaa sekä Saksassa Bayern Müncheniä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ali Riley Wikimedia Commonsissa
Uuden-Seelannin joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2019
1 Nayler |
2 Percival |
3 Green |
4 Bott |
5 Stratford |
6 Stott |
7 Riley |
8 Erceg |
9 Kete |
10 Longo |
11 Gregorius |
12 Hassett |
13 White |
14 Bowen |
15 Morton |
16 Duncan |
17 Wilkinson |
18 Skilton |
19 Satchell |
20 Cleverley |
21 Esson |
22 Chance |
23 Olla |
Valmentaja Sermanni
Uuden-Seelannin joukkue – Kesäolympialaiset 2020
1 Nayler |
2 Percival |
3 Green |
4 Bott |
5 Moore |
6 Bunge |
7 Riley |
8 Erceg |
9 Rennie |
10 Longo |
11 Chance |
12 Hassett |
13 Satchell |
14 Bowen |
15 Cleverley |
16 Rolston |
17 Wilkinson |
18 Leat |
19 Anton |
20 van der Meer |
21 Robertson |
22 Esson |
Valmentaja Sermanni
Uuden-Seelannin joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2023
1 Nayler |
2 Percival |
3 Bunge |
4 Bott |
5 Foster |
6 Steinmetz |
7 A. Riley |
8 Cleverley |
9 Rennie |
10 Longo |
11 Chance |
12 Hassett |
13 Stott |
14 Bowen |
15 Satchell |
16 Hand |
17 Wilkinson |
18 Jale |
19 Anton |
20 I. Riley |
21 Esson |
22 Clegg |
23 Leat |
Valmentaja Klimková
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
Arvid

| Arvid |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  31. elokuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Arvi, Arvo
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  muinaisnorjan Arnviðr, kotka ja puu.
Infobox OKNimi-testi OK: 
Arvid on pohjoismainen miehen etunimi. Nimi on yhdistelmä muinaisnorjalaisista kotkaa ja puuta tarkoittavista sanoista arn ja viðr.
Suomessa nimi Arvid on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 10 135 miehelle. Nimestä on Suomessa käytössä myös muodot Arvi ja Arvo. Arvidin nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 31. elokuuta, joka suomenkielisen kalenterin mukaan on Arvin nimi­päivä.
Kuvitteellisia Arvideja

Arvid, Aake Kallialan esittämä sketsihahmo televisiosarjoissa Hymyhuulet ja Pulttibois
Berat Djimsiti

Berat Djimsiti toukokuussa 2016.
Berat Ridvan Djimsiti (s. 19. helmikuuta 1993 Zürich, Sveitsi) on sveitsiläis-albanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Albaniassa hänen sukunimensä kirjoitetaan muodossa Gjimshiti. Hän edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Atalantaa.
Djimsiti nousi FC Zürichin junioreista edustusjoukkueeseen kaudella 2011–2012 ja pelasi seuraavasta kaudesta alkaen vakiokokoonpanossa. Hän pelasi viiden kauden aikana Sveitsin Superliigassa 110 ottelua ja teki niissä viisi maalia. Tammikuussa 2016 hän siirtyi italialaisseura Atalantaan. Kauden 2016–2017 hän pelasi lainalla Serie B:ssä Avellinon joukkueessa ja kauden 2017–2018 Serie A:ssa Beneventon joukkueessa. Kaudesta 2018–2019 alkaen hän on saanut enemmän peliaikaa myös Atalantassa. Hän on pelannut Serie A:ssa kaikkiaan 214 ottelua ja tehnyt niissä neljä maalia. Mestarien liigassa hän on pelannut Atalantassa 19 ottelua. Eurooppa-liigassa hän on pelannut Zürichissä viisi ottelua ja tehnyt yhden maalin sekä Atalantassa 15 ottelua, joissa on viimeistellyt kolme maalia.
Djimsiti pelasi Sveitsin nuorisomaajoukkueissa. Aikuisten maaotteluissa hän on edustanut Albanian maajoukkuetta, jossa hän pelasi ensimmäisen kerran EM-karsintaotteluissa syyskuussa 2015. Hän teki toistaiseksi ainoan maaottelumaalinsa neljännessä maaottelussaan lokakuussa 2015 EM-karsinnassa Armeniaa vastaan. Albania selviytyi EM-kilpailuihin mutta Djimsitiä ei valittu joukkueeseen. Huhtikuun 2024 loppuun mennessä Djimsiti on pelannut 56 maaottelua. Otteluista 12 on ollut MM-karsintaotteluita, 19 EM-karsintaotteluita ja 12 Kansojen liigan otteluita.
Marshallin kieli

| Marshall |
| --- | --- |
Oma nimi:  Kajin M̧ajeļ
Muu nimi:  marshalli
Tiedot
Alue:   Marshallinsaaret
Virallinen kieli:   Marshallinsaaret
Puhujia:  54 600
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet
ISO 639-3:  mah
 Ohje 
Koronaviruksen oireista kertova juliste marshalliksi
Marshallin kieli on austronesialainen kieli. Sitä puhuu äidinkielenään noin 43 900 ihmistä (1979) Marshallinsaarilla, yhteensä kielen puhujia on 54 600. Marshallin kieli kuuluu malaijilaispolynesialaisten kielten ryhmään. Siinä on kaksi päämurretta: läntinen ralik ja itäinen ratak. Kielen katsotaan olevan elinvoimainen.
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan marshalliksi vuonna 1982.
Fonologia > Konsonantit

Marshallilla on runsaahko konsonantivarasto, ja lähes jokaisella konsonantilla on jokin toissijainen artikulaatio (palatalisointi, velarisointi, labialisointi). Konsonantit jaetaan palataalisoituihin ”kevyisiin” ja velarisoituihin ”painaviin”. Tämä kontrasti on verrattavissa venäjän koviin ja pehmeisiin tai goidelisten kielten leveisiin ja kapeisiin konsonantteihin.
|  | Labiaalit> palataaliset.kevyet | Labiaalit> velaariset.painavat | Koronaalit> palataaliset.kevyet | Koronaalit> velaariset.painavat | Koronaalit> labiaaliset.painavat | Dorsaalit> velaariset.painavat | Dorsaalit> labiaaliset.painavat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiilit | pʲ | pˠ | tʲ | tˠ |  | k | kʷ |
| Nasaalit | mʲ | mˠ | nʲ | nˠ | nʷ | ŋ | ŋʷ |
| Tremulantit |  |  | rʲ | rˠ | rʷ |  |  |
| Lateraalit |  |  | lʲ | lˠ | lʷ |  |  |
| Liu'ut |  |  | j |  |  | (ɰ) | w |
Kielessä ei ole foneemista eroa soinnillisten ja soinnittomien konsonanttien välillä. Klusiilit voivat kuitenkin ääntyä allofonisesti soinnillisina vokaalien välissä kun ne eivät ole geminaattoja. Sananloppuiset klusiilit ovat usein laukeamattomia.
Liu'ut /j ɰ w/ katoavat useissa ympäristöissä ympäröivien vokaalien assimiloituessa takaisuudeltaan ja pyöreydeltään. /ɰ/ ei koskaan varsinaisesti edes esiinny sellaisenaan, vaan sitä käytetään vain edellämainitun ilmiön selittämiseen. Lisäksi /j/ ja /w esiintyvät sellaisinaan vain sanan alussa tai lopussa.
/tʲ/ voi ääntyä [tʲ], [tsʲ], [sʲ], [c], tai [ç] (tai niiden soinnillisina vastineina) vapaassa vaihtelussa.
Dorsaalit /k ŋ kʷ ŋʷ/ ovat yleensä velaarisia mutta hieman takaisempia; [k̠ ɡ̠ ŋ̠ k̠ʷ ɡ̠ʷ ŋ̠ʷ].
Nasaalit /nˠ nʷ/ ääntyvät retrofleksisinä [ɳˠ ɳʷ].
Tremulantit /rʲ rˠ rʷ/ ovat koronaaleja ja täystremulantteja. /rˠ/ ääntyy alveolaarisesti, mutta /rʲ/ ääntyy dentaalisesti [r̪ʲ].
Painavat lateraalit /lˠ lʷ/ ääntyvät velaarisina [ɫ ɫʷ].
Fonologia > Vokaalit

Marshallissa on pystysuora neljävokaalinen systeemi, jossa foneemeilla on kuitenkin runsaasti allofoneja. Eri lähteet analysoivat vokaaleille eri allofonit.
|  | Foneemi> Foneemi.Foneemi.Foneemi | Äännearvot> MED.lavea.etu | Äännearvot> MED.lavea.taka | Äännearvot> MED.pyöreä.taka | Äännearvot> Choi.lavea.etu | Äännearvot> Choi.lavea.taka | Äännearvot> Choi.pyöreä.taka | Äännearvot> Willson.lavea.etu | Äännearvot> Willson.lavea.taka | Äännearvot> Willson.pyöreä.taka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suppea | /ɨ/ | [i] | [ɯ] | [u] | [i] | [ɯ] | [u] | [i] | [ɯ] | [u] |
| Puolisuppea | /ɘ/ | [e] | [ɤ] | [o] | [e] | [ʌ] | [o] | [ɪ] | [ɤ] | [ʊ] |
| Puoliväljä | /ɜ/ | [ɛ] | [ʌ] | [ɔ] | [e] | [ʌ] | [o] | [e] | [ʌ] | [o]] |
| Väljä | /a/ | [æ] | [ɑ] | [ɒ] | [ɛ] | [a] | [ɔ] | [ɛ] | [a] | [ɔ] |
Kun vokaali esiintyy sellaisten konsonanttien välissä, joilla on eri toissijainen artikulaatio, sen äännearvo on seuraavan taulukon mukainen:
| Foneemi | ◌ʲ_◌ˠ | ◌ʲ_◌ʷ | ◌ˠ_◌ʲ | ◌ˠ_◌ʷ | ◌ʷ_◌ʲ | ◌ʷ_◌ˠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| /ɨ/ | [i͡ɯ] | [i͡u] | [ɯ͡i] | [ɯ͡u] | [u͡i] | [u͡ɯ] |
| /ɘ/ | [e͡ɤ] | [e͡o] | [ɤ͡e] | [ɤ͡o] | [o͡e] | [o͡ɤ] |
| /ɜ/ | [ɛ͡ʌ] | [ɛ͡ɔ] | [ʌ͡ɛ] | [ʌ͡ɔ] | [ɔ͡ɛ] | [ɔ͡ʌ] |
| /a/ | [æ͡ɑ] | [æ͡ɒ] | [ɑ͡æ] | [ɑ͡ɒ] | [ɒ͡æ] | [ɒ͡ɑ] |
Fonologia > Fonotaksi

Sallittuja tavurakenteita marshallissa ovat KV, KVK ja VK. Foneemisesti sanat aina alkvavat konsonantilla ja päättyvät konsonanttiin. Sananalkuiset ja -loppuiset sekä pitkät vokaalit voidaan selittää foneemisella tasolla esiintyvillä liu'uilla. Sananalkuiset vokaalit ääntyvät joskus [j]:llä tai [w]:llä, mutteivät johdonmukaisesti:
/jatʲ/ → [æ̯ætʲ ~ jætʲ]
Ainoastaan homorgaaniset konsonanttirykelmät ovat sallittuja; rykelmän kaikilla konsonanteilla tulee siis olla sama artikulaatiopaikka. Seuraavissa tapauksissa tapahtuu konsonanttiassimilaatio:
Tyhjissä ruuduissa konsonanttien väliin tulee epenteettinen vokaali, jonka korkeus riippuu sitä ympäröivistä vokaaleista.
Numeraalit

Marshallin kielen numeraalit yhdestä kymmeneen ovat:
juon
ruo
jilu
emen
lalim
jiljino
jiljilimjuon
rualitok
ruatimjuon
jonoul
Taloudellinen arviointi sosiaali- ja terveydenhuollossa

Taloudellinen arviointi on menetelmä, jolla voidaan tuottaa tietoa päätöksenteon tueksi vertailemalla vaihtoehtojen vaikutuksia ja kustannuksia. Sosiaali- ja terveydenhuollossa vaikutuksia tarkastellaan sosiaalisen hyvinvoinnin ja terveyden näkökulmasta. Rajallisten resurssien vuoksi sosiaali- ja terveydenhuollossa joudutaan tekemään ennaltaehkäisyn, diagnostiikan, hoidon ja kuntoutuksen valintoja. Taloudellisen arvioinnin avulla saadaan arvioitua valinnan seurauksena saavuttamatta jääneet terveyshyödyt. Käyttöön ottamista koskeva päätöksenteko ottaa huomioon kustannusvaikuttavuuden lisäksi myös muita tekijöitä ja arvoja kuten valinnan oikeudenmukaisuuden ja budjettivaikutuksen.
Taloudellisen arvioinnin menetelmät

Taloudellisen arvioinnin menetelmiä on neljä, jotka ovat kustannusten minimointi-, kustannus-hyöty-, kustannus-vaikuttavuus- ja kustannus-utiliteettianalyysi. Kaikissa neljässä analyysimenetelmässä kustannukset arvioidaan samalla tavalla. Menetelmien ja tulosten eroavaisuus syntyy vaikutusten mittaamisesta ja arvottamisesta. Taloudellinen arviointi pohjautuu yleisimmin joko vertailukokeeseen tai päätösanalyyttiseen mallinnukseen.
Taloudellisen arvioinnin menetelmät > Kustannusten minimointianalyysi

Kustannusten minimointianalyysi olettaa vaihtoehtojen vaikutukset samanlaisiksi ja vertailee vain vaihtoehtojen kustannuksia. Tässä analyysimenetelmässä suositeltavalla vaihtoehdolla on pienimmät kustannukset. Vaikutusten yhtäsuuruusoletuksen vuoksi menetelmä on harvoin käytössä.
Taloudellisen arvioinnin menetelmät > Kustannus-hyötyanalyysi

Kustannus-hyötyanalyysissä myös vaikutukset on mitattu rahallisina. Analyysissä lasketaan joko hyöty-kustannussuhdetta tai nettohyötyä. Suositeltava hoitomuodon hyöty-kustannussuhde on suurempi kuin 1 tai nettohyöty positiivinen. Vaikutusten luotettava rahallinen arviointi voi olla haastavaa ja siksi analyysimenetelmä on harvemmin käytetty.
Taloudellisen arvioinnin menetelmät > Kustannus-vaikuttavuus- ja kustannus-utiliteettianalyysi

Kustannus-vaikuttavuusanalyysissä terveyshyödyt mitataan luonnollisina yksiköinä esim. elinvuodet tai verenpaine. Vaikutusten tarkastelu vain luonnollisissa yksiköissä antaa kapean kuvan terveydentilasta.
Kustannus-vaikuttavuusanalyysin erikoistapaus on kustannus-utiliteettianalyysi, jossa vaikuttavuus mitataan usein laatupainotettuina elinvuosina (Quality-adjusted life-years, Qaly) tai haittapainotettuina elinvuosina (Disability-adjusted life-years, Daly). Molemmat usein käytetyt vaikuttavuusnäkökulmat ottavat huomioon muutokset sekä elämänlaadussa että -pituudessa. Kustannus-utiliteetianalyysi on suositeltavin analyysimenetelmä ja mahdollistaa erilaisten interventioiden vertailun.
Kustannus-vaikuttavuus- ja kustannus-utilitettianalyyseissä suositellaan käyttöönotettavaksi vertailtavista vaihtoehdoista se, jonka vaikuttavuus on suurempi ja kustannukset matalammat. Usein kuitenkin toisen vaihtoehdon vaikuttavuus sekä kustannukset ovat suuremmat. Tällöin suoritetaan inkrementaalinen analyysi, joka voidaan toteuttaa laskemalla inkrementaalinen kustannusvaikuttavuussuhde (incremental cost-effectiveness ratio, ICER). ICER lasketaan jakamalla vanhan ja uuden hoidon kustannusten erotus vanhan ja uuden hoidon vaikuttavuuserolla.
ICER= Cu-Cv \over Eu-Ev ={\Delta C \over \Delta E}
Lopputulokseksi saadaan tällöin vaikuttavammalla hoitomuodolla saavutettavissa olevan lisäterveyshyödyn kustannus suhteessa vertailuvaihtoehtoon. Tällöin johtopäätös hoidon kustannusvaikuttavuudesta riippuu siitä, kuinka paljon päätöksentekijän maksuhalukkuus on suhteessa vaikuttavuuteen. Suomessa ei ole määriteltynä kustannusvaikuttavuuden kynnysarvoa usein käytetyille vaikuttavuusyksiköille. Esimerkiksi Isossa-Britanniassa ja Ruotsissa on määritelty kustannusvaikuttavuuden kynnysarvot laatupainotetuille elinvuosille eli Qalyille.