stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alabamantrumpettipuu

| Alabamantrumpettipuu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Bignoniakasvit Bignoniaceae
Suku::  Trumpettipuut Catalpa
Laji::  bignonioides
Kaksiosainen nimi
 Catalpa bignonioides  Walter 
Katso myös
   Alabamantrumpettipuu Wikispeciesissä   Alabamantrumpettipuu Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Alabamantrumpettipuu (Catalpa bignonioides) on bignoniakasvien heimoon kuuluva valkokukkainen lehtipuu. Se kasvaa noin 15 metriä korkeaksi.
Alabamantrumpettipuu on kotoisin Yhdysvaltojen kaakkoisosista.
Afganistanin naisten vallankumouksellinen liitto

| Afganistanin naisten vallankumouksellinen liitto |
| --- | --- |

Perustettu:  1977
Perustaja:  Meena Keshwar Kamal
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Järjestön perustaja Meena Keshwar Kamal vuonna 1982.
Afganistanin naisten vallankumouksellinen liitto (RAWA, Revolutionary Association of the Women of Afghanistan) on vuonna 1977 Kabulissa perustettu itsenäinen järjestö. Sen muodostavat Afganistanssa ihmisoikeuksien ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden puolesta taistelevat naiset. Järjestö on ajanut maahan demokratiaa ja sekularismia. Perustaja, ensimmäinen johtaja Meena Keshwar Kamal murhattiin Quettassa vuonna 1987. RAWA on julkaissut Payam-e-Zan-lehteä vuodesta 1981.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Afganistanin naisten vallankumouksellinen liitto Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Adler (yritys)

Adler 4 1/2HP Vis-à-vis 1901
Adler Standard 6 -automallin (valmistusvuodet 1928-1934) keulakoriste (Adler tarkoittaa kotkaa suomeksi).
Adler on entinen saksalainen kulkuneuvojen valmistaja. Yhtiö liitettiin vuonna 1958 Grundig-yhtiöön.
Moottoripyörät

Adler valmisti moottoripyöriä ensin lyhyen ajan vuodesta 1902, mutta keskittyi sitten enimmäkseen autojen ja polkupyörien valmistukseen. Adler aloitti moottoripyörien valmistuksen uudelleen vuonna 1949. Kaksisylinterinen ja kaksitahtinen M250-katupyörä oli yhtiön tunnetuin malli ja sen valmistus aloitettiin vuonna 1953. Adlerit menestyivät rata- ja endurokäytössä, mutta pyörien myynti alkoikin hiipua. Yhtiö liitettiin vuonna 1958 osaksi Grundig-yhtiötä, minkä myötä moottoripyörien valmistus loppui ja yhtiö keskittyi kirjoituskoneiden valmistukseen.
Autot

Adler valmisti ensimmäiset autonsa ranskalaisen De Dionin lisenssillä vuonna 1899, mutta luopui lisenssivalmistuksesta vuonna 1904 ja suunnitteli automallinsa jatkossa itse. Tunnetuin Adlerin mallisarja oli vuodesta 1932 valmistettu etuvetoinen Trumpf. Vuonna 1934 sen rinnalle esiteltiin pienemmällä moottorilla varustettu Trumpf Junior. Suuren suosion saavuttaneesta Trumpf Juniorista valmistettiin myös kaksipaikkaista urheilumallia Trumpf Junior Sport, jota nähtiin Suomessakin Eläintarhan ajoissa.
Korpivaara Oy aloitti Adler-autojen tuonnin Suomeen vuonna 1936, mutta se tyrehtyi toisen maailmansodan puhjettua.
Adler MB 200 vuodelta 1954.
Aitolehtikuoriaiset

| Aitolehtikuoriaiset |
| --- | --- |
 Pajunlehtikuoriainen (Chrysomela collaris)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Cucujiformia
Yläheimo::  Lehtikuoriaismaiset Chrysomeloidea
Heimo::  Lehtikuoriaiset Chrysomelidae
Alaheimo::  Chrysomelinae
Tribus::  Chrysomelini
Suku::  Aitolehtikuoriaiset Chrysomela  Linnaeus, 1758
Katso myös
   Aitolehtikuoriaiset Wikispeciesissä   Aitolehtikuoriaiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aitolehtikuoriaiset (Chrysomela) on lehtikuoriaisten (Chrysomelidae) heimoon kuuluva kovakuoriaissuku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti ainakin 18 lajia.
Suvun lajeja

Chrysomela cuprea
Lapinlehtikuoriainen (Chrysomela lapponica)
Pajunlehtikuoriainen (Chrysomela collaris)
Täplälehtikuoriainen (Chrysomela vigintipunctata)
Haavanlehtikuoriainen (Chrysomela populi)
Rusolehtikuoriainen (Chrysomela tremula)
Chrysomela saliceti
Aiheesta muualla

Laji.fi: Aitolehtikuoriaiset (Chrysomela)
ITIS: Chrysomela (englanniksi)
Bug Guide: Genus Chrysomela (englanniksi)
Bug Guide: Genus Chrysomela kuvia (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Genus Chrysomela (englanniksi)
Arabianranta

| Arabianranta> Arabiastranden |
| --- | --- |
 Arabianranta nähtynä Kuusiluodosta.
 Kaupungin kartta, jossa Arabianranta korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Keskinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  232
Pinta-ala:  0,67 km² 
Väkiluku:  7 278 (31.12.2022)
Väestötiheys:  11 195[lähde? ] as./km²
Osa-alueet:  on itse Toukolan kaupunginosan osa-alue
Postinumero(t):  00550 ja 00560
Lähialueet:  Toukola, Hermanni, Kumpula, Vallila, Vanhakaupunki, Viikinranta
Arabianranta (ruots. Arabiastranden) on Toukolan kaupunginosaan kuuluva noin 7 250 asukkaan osa-alue Helsingin itäisessä kantakaupungissa. Helsingin piirijaossa  se on osa Vanhankaupungin peruspiiriä.
Arabianranta levittäytyy pitkin Vanhankaupunginselän rantaa Kyläsaaresta Vantaanjoen suulle asti. Ranta-alue on avointa rantapuistoa, ja liikenne jää asuinkortteleiden väliin ja taakse.
Historia

Toisin kuin usein luullaan, Arabianranta ei ole saanut nimeään paikalla toimineesta Arabian posliinitehtaasta. Vuonna 1750 myönnettiin helsinkiläiselle kauppiaalle Aron Peronille lupa perustaa tiilitehdas nykyisen Arabianrannan alueelle. Vuotta myöhemmin Peron luovutti rakennusoikeudet Johan Sederholmille ja J.N. Myhrille. Vuokraehdoista syntyi kuitenkin riita. Vuoden 1751 oikeudenkäyntipöytäkirjoissa mainitaan ensimmäisen kerran Arabia ja Kaanaan maa.
Nykyinen Arabian tehdasalue oli yksi niistä vuokra-alueista, joita Helsingin kaupunki muodosti Pitkänsillan pohjoispuolelle. Alue erotettiin Forsbyn tilasta vuonna 1840 ja sen nimeksi merkittiin Arabi-åkern; esikuvina olivat seudun muut eksoottiset paikannimet Jerikohagen (Jerikonniitty) ja Kanansland (Kaanaanmaa). Näiden pohjalta alueen kadut saivat nimensä kaukaisten paikkojen mukaan (Japaninkatu, Syyriankatu, Sumatrantie jne.). Nämä kadunnimet vahvistettiin vuonna 1938.
Vuonna 1874 Arabian posliinitehdas perustettiin ruotsalaisen Rörstrandin, nykyisen Iittalan, tytäryhtiöksi. Tehtaan rakennustyöt aloitettiin vuotta aiemmin, Helsingin Hämeentien ja merenrannan väliin, Kaanaanniityn kapealle kaistalle. Tehdas otti nimensä läheisen Arabian huvilasta.
Historia > Rakentuminen asuinalueeksi

Arabianrannan asuntoalueen kaavoitus aloitettiin 1990-luvun alussa ja rakentaminen vuonna 1996. Vuonna 2015 valmistuneessa kaupunginosassa on koti noin 8 000 asukkaalle. Työpaikka siellä oli noin 4 000 ihmiselle. Arabiaranta oli vuoteen 2012 saakka kaupungin merkittävimpiä rakennuskohteita. Suurin osa uusista asuinrakennuksista sijaitsee Vanhankaupunginlahdesta vallatulla täyttömaalla. Ranta-aluetta täytettiin 1930-luvulta lähtien muun muassa keraamisen teollisuuden jätteillä sekä suunnitelmallisemmin 1980-luvulta alkaen.
Arabianrannassa tehtiin mittavia maaperän puhdistustoimenpiteitä. Esirakentamiskohteena se oli yhtä vaativa kuin entiselle teollisuus- ja kaatopaikka-alueelle rakennettu Pikku Huopalahti. Asuinrakennusten perustukset on paalutettu syvälle peruskallioon ja katuverkosto on rakennettu massiivisten teräsbetonikenttien varaan.[lähde? ] Asuinrakennusten tyyli on traditionaalisen modernistinen. Julkisivumateriaali on pääasiassa punaista tiiltä ja sisäpihat valkoisia. Tiilen on sanottu muistuttavan alueen teollisuushistoriasta. Parvekkeet pyrittiin pitämään poissa katutilasta.
Arabianrannan rakentamisessa noudatettiin ns. prosenttitaiteen periaatetta, joka määrää, että tietty prosenttimäärä rakennuskustannuksista on käytettävä taidehankintoihin ja erilaisiin ympäristötaideteoksiin. Eräät taidehankinnoista ennen vuotta 2010 toteutettiin yhteistyössä Taideteollisen korkeakoulun kanssa.
Ensimmäiset asukkaat muuttivat alueelle kesällä 2001. Arabianranta valmistui vaiheittain, ja asukkaat pääsivät muuttamaan alueelle kortteli kerrallaan. Helmikuun 2006 alusta lähes kaikille alueen asukkaille toteutettiin ilmainen alueelliseen valokuitukaapeli-verkkoon pohjautuva internet-yhteys, jonka nopeus on 10 Mbit/s asuntoa kohden. Alueelle perustettiin oma palveluyhtiö, joka vastaa tietoliikenneverkosta ja muun muassa huolehtii pysäköintipaikoista.
Palvelut

Alueella sijaitsevat muun muassa Arabianrannan kirjasto ja noin 30 liikkeen kauppakeskus Arabia.
Alueen oppilaitoksia ovat ammattikorkeakoulu Metropolian kulttuuri- ja palvelualan toimipisteet, Pop & Jazz Konservatorio, Arabian peruskoulu, ruotsinkielinen ammattikorkeakoulu Arcada ja ruotsinkielinen ammattikoulu Prakticum. Arabianrannassa on myös kolmen ensin mainitun oppilaitoksen sekä Helsingin kaupunginkirjaston yhteinen kirjastokeskus Aralis. Arcadan opiskelijakunnan klubitalo COR-huset sijaitsee Arabian kauppakeskuksen vieressä.
Liikenne

Raitiolinjat 6 Hernesaaresta, 8 Jätkäsaaresta ja 8T Länsiterminaalista liikennöivät Arabianrantaan Kaj Franckin aukiolle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arabianranta Wikimedia Commonsissa
Artova.fi
Arabianranta.fi
Kaupunkisuunnitteluvirasto: Arabianranta (Arkistoitu – Internet Archive)
Aralis-kirjastokeskus
Arabian vanha tehdasrakennus Hämeentien varrella. Rakennuksessa on nykyään Taideteollisen korkeakoulun ja Aralis-kirjastokeskuksen tiloja, sekä Arabiakeskus, jossa on Arabian museo ja muun muassa Iittalan ja Finlaysonin myymälät.
Vanhankaupunginselän rannassa sijaitsevat Arabian rantapuisto ja sen eteläpuolella Toukolan rantapuisto.
Raitiovaunujen kääntöpaikka sijaitsee Kaj Franckin aukiolla.
Archeynsammakko

| Archeynsammakko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Sammakot ja konnat Anura
Alalahko::  Archaeobatrachia
Heimo::  Kantasammakot Leiopelmatidae
Suku::  Leiopelma
Laji::  archeyi
Kaksiosainen nimi
 Leiopelma archeyi  Turbott, 1942 

Katso myös
   Archeynsammakko Wikispeciesissä   Archeynsammakko Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Archeynsammakko (Leiopelma archeyi) on kantasammakoihin kuuluva, Uudessa-Seelannissa elävä endeeminen sammakko.
Koko ja ulkonäkö

Archeynsammakko on pieni, noin 38 millimetrin kokoinen. Sammakko on yöeläin; suurimman ajan päivästä ne ovat piilossa kosteissa koloissa kivien tai kaatuneiden puunrunkojen alla. Sammakot eivät kurnuta ja niillä on pyöreät silmät.
Levinneisyys

Sammakkoa tavataan kahdella alueella Pohjoissaarella. Elinympäristönä toimii noin 400–1000 metrin korkeudessa olevat kosteat metsät.
Lisääntyminen

Archeynsammakko munii munat kosteisiin paikkoihin kivien tai kaatuneiden puunrunkojen alle. Urossammakko kantaa kuoriutuneita yksilöitä selässään muutaman viikon ajan, kunnes poikasten muodonmuutos varsinaisiksi sammakoiksi on lähes täydellinen.
Uhat ja suojelu

Batrachochytrium dendrobatidis -sienitauti romahdutti luonnossa elävän sammakkokannan 2000-luvun vaihteen tienoilla. Aucklandin eläintarhaan perustettiin kannan koon turvaamiseksi lajia varten lisääntymiskeskus, jonka tavoitteena on turvata sammakon säästyminen sukupuutolta.
Argentiinan ralli 1985

|  Argentiinan ralli 1985 |
| --- | --- |
 8. osakilpailu 12 osakilpailusta kaudella 1985. 

Ajankohta:  30. heinäkuuta – 3. elokuuta 1985
Pituus:  23 erikoiskoetta, 956,71 km


Palkintokoroke
Voittaja:   Timo Salonen    Seppo Harjanne  (Peugeot)
Toinen:   Wilfried Wiedner    Franz Zehetner
Kolmas:   Carlos Reutemann    Jean-François Fauchille  (Peugeot Talbot Sport)
Carlos Reutemann rallissa Peugeotilla.
Argentiinan ralli 1985 (viralliselta nimeltään 5. Rally of Argentina) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1985. Kilpailu järjestettiin 30. heinäkuuta – 3. elokuuta 1985 Buenos Airesissa. Kilpailu oli kauden kahdeksas ja erikoiskokeiden yhteispituus oli 956,71 kilometriä. Kilpailun voitti Timo Salonen Peugeot 205 Turbo 16 -autolla.
Ari Vatanen ja Terry Harryman aloittivat kilpailun vahvasti ensimmäisellä erikoiskokeella, mutta seuraavalla Las Bajadasin kokeella joutuivat onnettomuuteen, jonka seurauksena Vatanen loukkaantui vakavasti. Vatanen ajoi kuoppaan, joka oli syntynyt rankan sateen seurauksena reittiin tutustumisen jälkeen ennen itse kilpailua. Vatasen penkki rikkoontui onnettomuudessa ja hän loukkaantui vakavasti. Vatanen palasi rallin pariin etuautossa Sanremon rallissa 1986 ja kilpailemaan vuonna 1987.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Timo Salonen |  Seppo Harjanne | Peugeot 205 Turbo 16 E2 | 10:04.33 | 0.0 |  |
| 2. |  Wilfried Wiedner |  Franz Zehetner | Audi Quattro A2 | 10:18.29 | +13.56 |  |
| 3. |  Carlos Reutemann |  Jean-François Fauchille | Peugeot 205 Turbo 16 E2 | 10:35.47 | +31.14 |  |
| 4. |  Shekhar Mehta |  Yvonne Mehta | Nissan 240RS | 11:04.46 | +1:00.13 |  |
| 5. |  Ernesto Soto |  Martin Christie | Renault 18 GTX | 11:10.58 | +1:06.25 |  |
| 6. |  Mario Stillo |  Daniel Stillo | Renault 12 TS | 11:49.42 | +1:45.09 |  |
| 7. |  Jayant Shah |  Lofty Drews | Nissan 240RS | 12:02.16 | +1:57.43 |  |
| 8. |  Sady Bordin |  Joaquim Cunha | Chevrolet Chevette | 12:13.46 | +2:09.13 |  |
| 9. |  Federico West |  Gregorio Assadourian | Ford Escort 1600 | 12:31.15 | +2:26.42 |  |
| 10. |  Luis Etchegoyen |  Luís Borrallo | Ford Escort 1600 | 12:37.00 | +2:32.27 |  |
Lähde:
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Osakilpailut MM-rallikaudella 1985
Monaco
Ruotsi
Portugali
Kenia
Ranska
Kreikka
Uusi-Seelanti
Argentiina
Suomi
Italia
Norsunluurannikko
Yhdistynyt kuningaskunta
Rallin maailmanmestaruussarjan Argentiinan rallit
| --- | --- |
1980-luku:   1980  1981  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990-luku:   1990  1991  1992  1993  1994  1996  1997  1998  1999 
2000-luku:   2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010-luku:   2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019
Aznakajevon piiri

Piirin vaakuna
Aznakajevon piiri Tatarstanin kartalla.
Aznakajevon eli Aznaqayn piiri (ven. Азнака́евский райо́н, Aznakajevski raion, tataariksi Азнакай районы, Aznaqay rayonı) on paikallinen itsehallintoalue Tatarstanin tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee tasavallan itäosassa Baškortostanin vastaisella rajalla. Vuonna 1931 perustetun piirin pinta-ala on 2 141 neliökilometriä ja asukkaita on 30 000 henkeä (vuonna 2009).
Piirin keskus on Aznakajevon kaupunki, joka muodostaa erillisen hallinnollisen yksikön. Aznakajevon piiriin kuuluu Aktjubinskin kaupunkimainen taajama sekä 26 maalaiskuntaa: Agerze, Alkejevo, Asejevo, Baltatševo, Birjutševka, Iljabkovo, Kakre-Jelga, Karamaly, Malbaguševo, Masjagutovo, Mikulino, Sapejevo, Sarly, Suhojaš (keskupaikka Bolšoi Suhojaš), Tatarski Šugan, Toikino, Tšalpy, Tšemodurovo, Tšubar-Abdulovo, Tumutuk, Urazajevo, Urmanajevo, Ursajevo, Utšalle, Vahitovo (keskuspaikka Pobeda) ja Verhneje Stjarle.
Teollisuus on keskittynyt Aznakajevon kaupunkiin. Seudulla on öljyntuotantoa, metalli-, elintarvike- ja kevyttä teollisuutta. Maataloudessa viljellään vehnää, tattaria, auringonkukkaa, sokerijuurikasta, maissia ym. Karjatalous tuottaa maitoa, naudan- ja lampaanlihaa. Lisäksi harjoitetaan mehiläistenhoitoa.
Piirin alueella sijaitsevat Tšatyr-Taun ja Vladimirski sklonin luonnonsuojelualueet.
Paikallislehtenä ilmestyy tataarin- ja venäjänkielinen Majak.
Aiheesta muualla

Aznakajevon piirin sivusto[vanhentunut linkki] (venäjäksi)
Agryz •
Aksubajevo •
Aktanyš •
Aleksejevskoje •
Alkejevo •
Almetjevsk •
Apastovo •
Arsk •
Atja •
Aznakajevo •
Baltasi •
Bavly •
Bugulma •
Buinsk •
Drožžanoje •
Jelabuga •
Jutaza •
Kaibitsy •
Kazan •
Kamskoje-Ustje •
Kukmor •
Laiševo •
Leninogorsk •
Mamadyš •
Mendelejevsk •
Menzelinsk •
Musljumovo •
Naberežnyje Tšelny •
Nižnekamsk •
Novošešminsk •
Nurlat •
Pestretsy •
Rybnaja Sloboda •
Saby •
Sarmanovo •
Spas •
Tetjuši •
Tjuljatši •
Tšeremšan •
Tšistopol •
Tukai •
Verhi Uslon •
Vysokaja Gora •
Zainsk •
Zelenodolsk
Avoimet Puutarhat

Avoimet Puutarhat on vuosittain järjestettävä puutarhamatkailua tukeva tapahtuma, jossa esitellään maksutta yhden päivän aikana yksityisiä puutarhoja. Tapahtumaa järjestämässä on mm. Puutarhaliitto ry. Lisäksi tapahtumaan liittyy vierailijaäänestys, jossa äänestetään vuoden Avoin Puutarha. Tapahtumassa on vuosittain vajaa tuhat puutarhaa eri maakunnista.
Tapahtuman kehitys

2018
yli 500 avointa puutarhaa
2021
550 avointa puutarhaa
2022
800 avointa puutarhaa
2023
lähes 850 avointa puutarhaa
Vuoden avoimia puutarhoja

| Nimi | Paikka | Kunta | Maakunta | Vuosi | Sijainti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  | 2012 |  |
|  |  |  |  | 2013 |  |
|  |  |  |  | 2014 |  |
| Reijo Pilpun puutarha | Papankuja 4 | Ylitornio | Lappi | 2015 | 66.32355°N, 23.68443°E |
| Perennapuutarha Pöntinen | Sarvantie 112 | Sysmä | Päijät-Häme | 2016 | 61.34506°N, 25.77236°E |
|  |  |  |  | 2017 |  |
| Bohemian Lulle | Rajakyläntie 18 | Vantaa | Uusimaa | 2018 | 60.24543°N, 25.10220°E |
|  |  |  |  | 2019 |  |
|  |  |  |  | 2020 |  |
| Naisten puutarha | Metsolantie 12 | Rovaniemi | Lappi | 2021 | 66.51307°N, 25.64198°E |
|  |  |  |  | 2022 |  |
|  |  |  |  | 2023 |  |
Maakunnittain

| Maakunta | Paikka | Kunta | Vuosi | Nimi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Ahvenanmaa: 
Etelä-Karjala: 
Etelä-Pohjanmaa: 
Etelä-Savo: 
Kainuu: 
Kanta-Häme: 
Keski-Pohjanmaa: 
Kymenlaakso: 
| Lappi | Papankuja  Hyllykylä | Ylitornio | 2015 | Reijo Pilpun puutarha |
| Lappi | Metsolantie 12 | Rovaniemi | 2021 | Naisten puutarha |
Pirkanmaa: 
Pohjanmaa: 
Pohjois-Karjala: 
Pohjois-Pohjanmaa: 
Pohjois-Savo: 
| Päijät-Häme | Sarvantie 112 | Sysmä | 2016 | Puutarha Pöntinen |
Satakunta: 
| Uusimaa | Rajakylä | Vantaa | 2018 | Bohemian Lulle |
Varsinais-Suomi:
Julkaisuja

Badermann, Loviisa: Avoimet Puutarhat -tapahtuma siirtolapuutarhalla -järjestäjän opas, Haaga-Helia ammattikorkeakoulu, 2020.
Aviation and Railway Accident Investigation Board

ARAIB:n logo.
Aviation and Railway Accident Investigation Board (ARAIB; kor. 항공ㆍ철도사고조사위원회, Hanggong cheoldo sago josa wiwonhoe) on Etelä-Korean valtion virasto, jonka tehtävänä on tutkia maan alueella tapahtuvat lento- ja raideliikenteen onnettomuudet ja ehkäistä tulevia onnettomuuksia. Se muodostettiin 10. heinäkuuta 2006, kun maassa aiemmin toimineet Korea Aviation Accident Investigation Board ja Railway Accident Investigation Board yhdistettiin. ARAIB:n tutkintalautakunnassa on 12 jäsentä, joista kuusi on erikoistunut lentoliikenteeseen ja kuusi raideliikenteeseen.
ARAIB:n päämaja sijaitsee Sejong Government Complex -rakennuksessa Sejongissa. Lisäksi sillä on sivutoimipiste Soulissa ja mustien laatikoiden sekä romun analysointiin erikoistunut laboratorio Gimpon kansainvälisellä lentoasemalla.
Aiheesta muualla

Aviation and Railway Accident Investigation Boardin kotisivut (englanniksi, koreaksi)
Argentiinan ralli

|  Argentiinan ralli |
| --- | --- |
Sarja:  Rallin MM-sarja CODASUR
Sijainti:  Argentiina
Ensimmäinen tapahtuma:  1980
Viimeisin tapahtuma:  2022
Eniten voittoja
Kuljettajat:    Sébastien Loeb (8) 
Tallit:  Citroën (10)
Viimeisin kilpailu (2022):
Voittaja:   Marcos Ligato   (Citroën)
Voittoaika:  1.48.20,4
Toinen:   Augusto D’Agostini   (Škoda)
Kolmas:   Augusto Bestard   (Volkswagen)
Marcus Grönholm (oikealla) ja Sébastien Loeb Argentiinan rallissa vuonna 2006.
Argentiinan ralli (Rally Argentina, alkuvuosina myös nimellä Rally Codasur) on Argentiinassa ajettava rallikilpailu, joka ajetaan Calamuchitassa lähellä Villa Carlos Pazia Córdoban provinssissa. Se järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1980, josta lähtien se myös kuului rallin MM-sarjan kilpailukalenteriin.
Vuonna 1982 Argentiina oli sodan ja talouskriisin keskellä, josta johtuen ralli peruttiin kyseiseltä vuodelta.
Vuonna 2020 rallia ei ajettu koronaviruspandemian vuoksi. Myös vuoden 2021 ralli peruttiin. Vuonna 2022 ralli järjestettiin jälleen, mutta se ei kuulunut MM-sarjaan.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Rallin maailmanmestaruussarjan Argentiinan rallit
| --- | --- |
1980-luku:   1980  1981  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990-luku:   1990  1991  1992  1993  1994  1996  1997  1998  1999 
2000-luku:   2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010-luku:   2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019
Aleksandr Komarov (jääkiekkoilija)

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Ruotsi 1954 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Länsi-Saksa 1955 | jääkiekko |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ruotsi 1954 | jääkiekko |  |
|  Kultaa | Länsi-Saksa 1955 | jääkiekko |  |
Aleksandr Georgijevitš Komarov (ven. Александр Георгиевич Комаров, 25. heinäkuuta 1923 Habarovsk, Venäjän SFNT – 22. marraskuuta 2013 Samara) oli neuvostoliittolainen jääkiekkoilija, maailman- ja euroopanmestari.
Komarov pelasi Neuvostoliiton maajoukkueessa vuosina 1954–1956. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi Tampereella, kun Neuvostoliitto voitti Suomen näytösottelussa 1–8. Komarov voitti maajoukkuetasolla maailman- ja Euroopan mestaruuden vuonna 1954 ja MM-hopeaa sekä EM-kultaa vuonna 1955. Hänet valittiin Neuvostoliiton ja Venäjän jääkiekkoilun kunniagalleriaan vuonna 1954.
Komarov kuoli 90-vuotiaana Samarassa 22. marraskuuta 2013. Hänen kuoltuaan viimeinen maailmanmestarijoukkueen elossa oleva jäsen oli Viktor Šuvalov.
Aleksandr Konovalov

Aleksandr Konovalov
Aleksandr Ivanovitš Konovalov (ven. Александр Иванович Коновалов; 17. syyskuuta 1875 Moskova – 28. tammikuuta 1948 Pariisi) oli venäläinen kadettipoliitikko ja liikemies. Konovalov omisti yhden suurimmista tekstiilitehtaista Venäjällä. Alkujaan hän liittyi liberaaleihin progressisteihin. Myöhemmin puolue yhdistyi kadettien kanssa.
Ensimmäisen maailmansodan aikana hän oli sotateollisuuskomitean  varapuheenjohtaja. Komiteaa johti Aleksandr Gutškov.
Helmikuun vallankumouksen jälkeen hänestä tuli Venäjän väliaikaishallituksen kauppa- ja teollisuusministeri. Kun lokakuun vallankumous alkoi, Konovalov muutti Ranskaan, jossa toimi vasemmistovenäläisten emigranttien johtajana. Toisen maailmansodan aikaan Konovalov muutti Yhdysvaltoihin Portugalin kautta. Vuonna 1947 hän palasi Pariisiin, missä hän pian kuoli. Hänet haudattiin Sainte-Geneviève-des-Bois’n hautausmaalle.
Avoin-luokan miehittämätön ilma-alus Suomessa

Miehittämättömien ilma-alusten avoin-luokkaan kuuluvat alle 25 kg painavat ja alle 120 m korkeudessa lentävät alukset. Droneilla lentäminen on jaettu kolmeen alakategoriaan (A1 – A3) toimintaympäristön mukaan, ja dronet on luokiteltu viiteen C-luokitukseen. Jokaisella luokalla on omat erityisvaatimukset droneille ja kauko-ohjaajille. Tehdasvalmisteisen dronen tulee olla myös CE-merkitty. Avoin-luokan dronella ei saa lentää väkijoukkojen yli, ja dronen suurin sallittu nopeus on 19 m/s.