stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jussi Halla-aho
Poliittiset näkemykset > Sosiaalipolitiikka

Halla-ahon mukaan yhteiskunnalla on perustehtävät, kuten kansalaistensa ulkoisen ja sisäisen turvallisuuden turvaaminen, kun taas työttömyysturva ja sosiaaliturva ovat ”yhteiskunnan luksustoimintoja”. Halla-ahon mukaan sosiaaliturvan tulee olla kannustavaa ja yhteiskunnassa pitää olla turvaverkko, mutta se ei saa muodostua elämäntavaksi.
Halla-aho vastustaa perustuloa. Hänen mukaansa sosiaaliturvan pitää olla vastikkeellista ja tarveharkintaista. Halla-aho katsoo, että mitä helpompaa erilaisten tukien hakeminen on, sitä enemmän niitä haetaan. Sosiaalipolitiikka ei ole Halla-ahon kiinnostuksen kohteita. Hän ei esitä, miten häntä äänestäneiden vähävaraisten elinoloja voisi parantaa.
Poliittiset näkemykset > Työelämä

Ennen perussuomalaisten puheenjohtajaksi valintaansa toukokuussa 2017 Halla-aho kertoi pitävänsä Suomen työmarkkinoita joustamattomina ja esitti yleissitovuuden purkamista. Marraskuussa 2018 Halla-aho kuitenkin ilmoitti kannattavansa yleissitovuutta, ja kritisoi Elinkeinoelämän keskusliittoa sen purkamiseen liittyvistä ehdotuksista. Paikallisen sopimisen lisäämistä tulee kuitenkin Halla-ahon mukaan edelleen jatkaa.
Toukokuussa 2018 Halla-aho äänesti europarlamentissa halpatyövoiman käytön tiukentamista vastaan.
Poliittiset näkemykset > Muita näkemyksiä

Kielipoliittisessa vaaliohjelmassaan Halla-aho esittää, että ruotsin kielen osaamisvaatimuksista valtion viroissa luovutaan, pois lukien viranomaiset, joiden tehtävät erityisesti edellyttävät sitä. Täten ruotsin kielen pakollinen opiskelu kaikilla koulutusasteilla lakkaisi. Perustuslakia tulisi muuttaa siten, että ruotsin kielen asema toisena kansalliskielenä lakkautetaan. Valtion, siis hallituksen, eduskunnan ja virkakoneiston, ainoa työkieli olisi suomi. Nykyisistä yksikielisistä ruotsinkielisistä kunnista tulisi kaksikielisiä. Kaksikielisenä pidettäisiin kuntaa, jonka asukkaista vähintään 20 prosenttia on ilmoittanut äidinkielekseen ruotsin.
Halla-aho vastusti Suomen ampuma-aselain kiristämiseen pyrkineitä vuoden 2010 aselakiesityksiä. Istuntokaudella 2013 Halla-aho oli aloitteentekijänä kaikkiaan viidessä ampuma-aselakien muuttamista esittäneessä lakialoitteessa.
Halla-aho on arvostellut blogissaan Suomen evankelis-luterilaista kirkkoa ja Kirkko ja kaupunki -lehteä siitä, että ne hänen mielestään tukevat islamia, vaikka kristinuskon oppien mukaan muslimit eivät voi pelastua, koska he eivät usko Jeesuksen ylösnousemukseen. Halla-ahon mukaan tämä tarkoittaa sitä, että kirkko joko ei usko uskon avulla saavutettavaan pelastukseen tai se pitää muslimien suvaitsemista muslimien pelastumista tärkeämpänä.
Halla-ahon teksteistä monet ovat peräisin ajalta, jolloin hän ei ollut julkinen henkilö. Halla-aho ei kuitenkaan ole myöhemmin irtisanoutunut mistään kirjoittamastaan. Sen sijaan hän on todennut muuttaneensa kirjoitusten ilmaisua poliittisen uransa kehittyessä.
Halla-aho kertoo kannattavansa maakuntien itsehallinnon vahvistamista antamalla maakunnille verotusoikeuden ja lainsäädäntövaltaa. Halla-ahon mukaan "Suomessa on perinteisesti keskitetty päätösvaltaa keskusvallalle Helsinkiin, mutta se ei toimi maassa, joka on alueellisesti ja väestöllisesti niinkin heterogeeninen kuin Suomi tällä hetkellä on". Halla-aho sanoo kannattaneensa aina vallan hajauttamista sekä maan sisäistä federalismia, jossa lisättäisiin maakuntien valtaa valtiovallan ja kunnallishallinnon kustannuksella.
Halla-aho sanoi kesäkuussa 2019 olevansa huolissaan sananvapaudesta. Halla-ahon mukaan vain valheet tarvitsevat suojakseen sensuuria. Halla-ahon mukaan Suomessa ja muissakin länsimaissa maahanmuutosta, islamista, seksuaalivähemmistöistä, Euroopan unionista ja ”eräistä muista kysymyksistä” on tullut ”uusi Neuvostoliitto”, jossa väärien mielipiteiden ilmaisemisesta saa yhä useammin taloudellisen tai juridisen rangaistuksen. Halla-aho pitää tätä mielipiteen ilmaisun rajoittamisena, joka on oikeusvaltiolle tuhoisaa.
Halla-aho piti helmikuussa 2021 periaatteellista rokotekriittisyyttä huolestuttavana: ”Yleisesti suhtaudun rokotteisiin myönteisesti ja pidän huolestuttavana sellaista periaatteellista rokotekriittisyyttä, koska siinä tavallaan sysätään vastuu omastakin terveydestä muille ihmisille ja luotetaan siihen, että muut ihmiset ottavat rokotteen.”
Oikeuskäsittelyt > Muita lausuntoja

Halla-ahon blogitekstejä on julkaistu Gates of Vienna -blogissa, jonka on julkisuudessa sanottu kuuluvan islamia vastustavaan vasta-jihad-liikkeeseen. Halla-aho itse kiistää tiiviit suhteet verkostoon eikä omien sanojensa mukaan tunne sen edustamaa liikettä, vaikka hänen oman bloginsa vieraskirjasta löytyy keskustelua aiheesta. Halla-ahoa kutsutaan sivustolla Gates of Viennan kirjeenvaihtajaksi ja kääntäjäksi.
Halla-aho väitti vuonna 2003 blogissaan joutuneensa homoseksuaalin ahdistelemaksi helsinkiläisessä puistossa. Hän kirjoitti miettineensä aseen hakemista ja homoseksuaalin päähän ampumista. Hän pohti, ylittäisikö siitä seuraava hekuma vankilatuomion aiheuttaman harmistuksen. Hän myös kertoi pitävänsä väkivaltaa aliarvostettuna ongelmanratkaisukeinona. Myöhemmin Halla-aho poisti tekstin ja luonnehti sitä möläytykseksi, joka oli luonteeltaan ”kevytmielistä” huumoria.
Halla-aho kirjoitti Kreikan talous- ja velkaongelmiin sekä poliittiseen päätöksentekoon viitaten syyskuussa 2011 Facebook-sivullaan: ”Juuri nyt Kreikkaan tarvittaisiin sotilasjuntta, jonka ei tarvitsisi välittää suosiostaan ja joka voisi panna lakkoilijat ja mellakoitsijat kuriin panssarivaunuilla”. Halla-aho poisti kommentin myöhemmin, mutta hänet erotettiin kahdeksi viikoksi perussuomalaisten eduskuntaryhmästä. Halla-aho selitti kirjoituksensa olleen kärjistys, jolla hän pyrki tuomaan esiin demokratian ongelmia. Uutinen kirjoituksesta levisi myös ulkomaisiin tiedotusvälineisiin.
Halla-aho mainittiin Norjan vuoden 2011 joukkosurmien tekijän Anders Behring Breivikin manifestissa. Halla-aho kiisti yhteydet Breivikiin. ”Tiedoksi, että en kadu mitään kirjoittamaani, enkä ota minkäänlaista vastuuta Breivikin teosta, ja aion jatkaa samalla linjalla, koska huono maahanmuutto on huonoa ja monikulttuurisuus hanurista Breivikin teosta riippumatta ja huolimatta”, Halla-aho kirjoitti Facebook-sivullaan. Iltalehti sai Julkisen sanan neuvostolta langettavan päätöksen kutsuessaan Halla-ahoa pääkirjoituksessaan Breivikin "oppi-isäksi" tämän maininnan perusteella. Neuvoston mukaan tähän ei ollut riittäviä perusteita.
Tammikuussa 2023 Halla-aho julkaisi Facebook-kirjoituksen, jossa hän kirjoitti muun muassa, että Ukrainan sotaan osallistuvien venäläisten sotilaiden tappamista tulee edistää riisumalla heiltä inhimillisyys ja kuvaamalla heidät iljettäviksi eläimiksi kuten rotiksi tai torakoiksi. Lausunto sai tuoreeltaan kritiikkiä sota-asiantuntijoilta, joiden mielestä sotiminen ei edellytä vihollisen demonisointia.
Kannatusta ja arvostelua

Halla-aho oli mukana Helsingin Sanomien heinäkuussa 2008 julkaisemalla ”30 suomalaisen toisinajattelijan” listalla. Artikkelin mukaan Halla-aho on ”filosofian tohtori, joka vastustaa monikulttuurisuutta ja maahanmuuton ymmärtäjiä”. Filosofian tohtori Jukka Hankamäki pitää Halla-ahoa eräänä maahanmuuttopolitiikan terävimmistä arvostelijoista.
Kirjailija Anja Snellman on arvostellut sitä, miten lehdet hänen mukaansa hankkivat likaisen työn tekijöiksi henkilöitä, joilla on jo ennakkoasenne Halla-ahoa kohtaan ja miten he yrittävät tehdä Halla-ahosta antisankarin. Snellmanin mielestä Halla-ahoa pitää kuunnella ja hän pitää tämän blogia korkeatasoisena. Tiedetoimittaja Marko Hamilo on kertonut blogissaan, kuinka hän aluksi piti Halla-ahoa vastenmielisenä rasistina lehdistä saamiensa tietojen perusteella. Tutustuttuaan Halla-ahon blogiin hän järkyttyi huomattuaan, kuinka järjestelmällisesti tiedotusvälineet olivat vääristelleet sen sisältöä. Hamilon mukaan tiedotusvälineiden vääristely koski sellaisia Halla-ahon tekstejä, jotka olivat olleet verkossa jo vuosia.
Mediakulttuurin professori Mikko S. Lehtosen mukaan Halla-aho on tekstiensä perusteella ”yksiselitteisesti ulkomaalaisvastainen ja rasistinen”, koska hän jakaa ihmiset kahteen ryhmään, ”meihin” ja ”muihin”, joista ensimmäinen samaistuu ”hyvään yhteiskuntaan” ja jälkimmäinen ”pimeyteen”. Lehtosen mukaan nykyaikaisen rasismin silmiinpistävin piirre on, että oma rasismi kielletään, kuten Halla-ahokin tekee. Suomen Kuvalehden toimittaja Leena Sharman mukaan Halla-aho näkee esimerkiksi ”afrikkalaisessa kulttuurissa” vain huonoja ominaisuuksia, joita ei pidä mielipiteenään vaan totuutena. Sharman mukaan Halla-aho ”hekumoi hieman liikaa sillä, miten 'tummaihoiset' miehet raiskaavat suomalaisnaisia öisin Kaisaniemen puistossa”.
Savukeidas julkaisi vuonna 2010 esseekokoelman Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?, jossa yhdeksän kirjoittajaa analysoi Halla-ahon tekstejä.
Ruotsalaisen rasisminvastaisen Expo-lehden päätoimittaja Daniel Poohl pitää Halla-ahoa 1930-lukulaisena fasistina. Hänen mukaansa Halla-aho ei olisi Ruotsissa tervetullut sikäläiseen maahanmuuttokriittiseen ruotsidemokraattien puolueeseen, vaan joutuisi tyytymään pienten marginaaliryhmien seuraan. Fasismia tutkinut professori emeritus Tarmo Kunnas arvioi vuonna 2013, että Halla-ahon edustama ”kovien arvojen perussuomalaisuus” on ”aateperimältään fasistinen”.
Iltalehden Taloustutkimuksella kesäkuussa 2017 teettämän kyselyn mukaan Jussi Halla-aho oli suosituin henkilö Suomen pääministeriksi alle 50-vuotiaiden vastaajien joukossa. Noin viidennes alle 50-vuotiaista ja lähes neljännes 25–34-vuotiaista valitsi Halla-ahon suosikikseen.
Halla-ahon kannattajien keskuudessa hänestä käytetään nimitystä ”Mestari”.
Yksityiselämä

Halla-aho avioitui filosofian tohtori Hilla Halla-ahon (s. 1975, o.s. Salovaara) kanssa vuonna 2002. Heillä on neljä lasta, tytöt Hilma (s. 2003) ja Kerttu (s. 2004), sekä vuosina 2008 ja 2013 syntyneet pojat. Perhe on asunut vuodesta 2001 alkaen Helsingin Eirassa. Lisäksi Halla-aholla oli vuodesta 2009 suhde helsinkiläisnaisen kanssa, jonka kanssa hänellä on vuonna 2015 syntynyt lapsi.
Halla-aho on ollut kasvissyöjä vuodesta 2019 lähtien.
Yksityiselämä > Kielitaito

Halla-ahon äidinkieli on suomi. Hän puhuu suomen lisäksi sujuvasti englantia, venäjää ja ukrainaa. Lisäksi Halla-aho kertoo "ymmärtävänsä hyvin" ja "puhuvansa tyydyttävästi" ruotsia, saksaa ja kroatiaa. "Auttavasti" hän kertoo osaavansa puolaa, ranskaa ja hollantia.
Yksityiselämä > Uskonto

Halla-aho on eronnut kirkosta vuonna 1989 eikä ole minkään uskonnollisen yhteisön jäsen. Halla-aho on kertonut, ettei ole uskonnollinen ihminen, mutta arvostaa kristillisiä perinteitä. Halla-aho pitää kristillisluterilaista perintöä erottamattomana osana suomalaista kulttuuria. Halla-aholle tärkeitä kristillisiä hyveitä ovat armollisuus, rehellisyys ja kohtuullisuus.
Vaalimenestys

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Eduskuntavaalit
| Vuosi | Vaalipiiri | Äänet | Tulos |  |
| 2007 | Helsinki | 2 215 | ei valittu |  |
| 2011 | Helsinki | 15 074 | valittiin |  |
| 2019 | Helsinki | 30 596 | valittiin |  |
| 2023 | Helsinki | 22 081 | valittiin |  |
Kuntavaalit
| Vuosi | Kunta | Äänet | Tulos |  |
| 2008 | Helsinki | 2 977 | valittiin |  |
| 2012 | Helsinki | 6 034 | valittiin |  |
| 2017 | Helsinki | 5 668 | valittiin |  |
| 2021 | Helsinki | 18 978 | valittiin |  |
Europarlamenttivaalit
| Vuosi | Vaalipiiri | Äänet | Tulos |  |
| 2014 | koko maa | 80 772 | valittiin |  |
Presidentinvaalit
| Vuosi | Vaalipiiri | Äänet | Tulos |  |
| 2024 | koko maa | 615 802 | ei valittu |  |
Kunnianosoituksia

Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki (Suomi, 2019)
Ruhtinas Jaroslav Viisaan ritarikunnan II luokan kunniamerkki (Ukraina, 2023)
Julkaisuja

Nuorluoto, Juhani & Leiwo, Martti & Halla-aho, Jussi (toim.): Papers in Slavic, Baltic and Balkan studies.  (Slavica Helsingiensia 21)  University of Helsinki, Department of Slavonic and Baltic Languages and Literatures, 2001.  ISBN 952-10-0246-8  (englanniksi)
Problems of Proto-Slavic Historical Nominal Morphology: On the Basis of Old Church Slavic.  (Väitöskirja, Helsingin yliopisto. Slavica Helsingiensia 26)  Helsinki:  Helsingin yliopisto, slavistiikan ja baltologian laitos, 2006.  ISBN 952-10-3012-7  Teoksen verkkoversio (PDF). (englanniksi)
Muinaiskirkkoslaavin käsikirja sekä Muinaiskirkkoslaavin lukemisto ja sanasto.  (Helsingin yliopiston slavistiikan ja baltologian laitoksen opetusmonisteita 5. 117+47 sivua)  Jussi Halla-aho, 2006.  Arkistoitu versio.
Kirjoituksia uppoavasta Lännestä.  (Kirjoitukset julkaistu aiemmin tekijän verkkosivustolla 2005–2008)  Helsinki:  Jussi Halla-aho, 2009.  ISBN 978-952-92-5213-8
Kirjallisuutta

Hytönen, Ville (toim.): Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?.  Savukeidas, 2010.  ISBN 978-952-5500-78-3
Charlien enkelit

| Charlien enkelit> Charlie's Angels |
| --- | --- |


Tyyli:   Action  Rikoskirjallisuus  Draama 
Kestoaika:  48-50 minuuttia
Luoja(t):   Ivan Goff  Ben Roberts 
Pääosissa:   Kate Jackson  Farrah Fawcett  Jaclyn Smith  Cheryl Ladd  Shelley Hack  Tanya Roberts  David Doyle 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  ABC
Esitetty:  22. syyskuuta 1976 – 24. kesäkuuta 1981
Tuotantokausia:  5
Jaksoja:  115
Tuotanto
Vastaava(t) tuottaja(t):   Aaron Spelling  Leonard Goldberg 
Tuotantoyhtiö(t):   Spelling-Goldberg Television  20th Television 
Levittäjä:  Sony Pictures Television
Aiheesta muualla
IMDb
Charlien enkelit (engl. Charlie’s Angels) on yhdysvaltalainen televisiosarja, jota tuotettiin vuosina 1976–1981. Tuottajana toimi Aaron Spelling. Lajityypiltään sarja on toimintadraama.
Sarja kertoo kolmesta naisesta, jotka työskentelevät salaperäisen miljonäärin Charles Townsendin etsivätoimistossa. Charlien kasvoja ei paljasteta missään vaiheessa sarjaa. Ohjeet ja tehtävät enkeleilleen hän antaa kaiutinpuhelimen välityksellä. Enkeleiden apuna toimii John Bosley.
Enkelikolmikolla oli sarjassa neljä eri kokoonpanoa. Näyttelijä Jaclyn Smith oli niistä jokaisessa eli kaikki viisi tuotantokautta. Parhaiten muistettaneen ensimmäisen tuotantokauden (1976–1977) kokoonpano, jonka muodostivat Smithin ohella näyttelijät Kate Jackson ja Farrah Fawcett(-Majors). Smith oli tumma, Jackson olemukseltaan poikatyttömäinen ja Fawcett vaaleaverikkö. Fawcett poistui sarjasta ensimmäisen kauden jälkeen. Hänen tilalleen tuli Cheryl Ladd, joka esitti Fawcettin roolihahmon siskoa. Kokoonpano Smith, Jackson, Ladd oli pitkäikäisin (kaksi tuotantokautta: 1977–1979). Ladd jatkoi sarjassa sen loppuun asti, eli neljän kauden ajan, joten hänestä tuli Smithin jälkeen toiseksi pitkäikäisin enkeli. Jackson jätti sarjan kolmen kauden jälkeen. Jacksonin tilalle tuli yhden kauden ajaksi Shelley Hack, jonka tilalla viimeisellä kaudella nähtiin puolestaan Tanya Roberts.
Sarjan pohjalta on tehty 2000-luvulla kaksi elokuvaa, Charlien enkelit ja Charlien enkelit – kurvit suoriksi, joissa enkeleinä nähdään Drew Barrymore, Lucy Liu ja Cameron Diaz. Sekä sarjassa että elokuvassa Charlien äänenä on näyttelijä John Forsythe.
Näyttelijät > Charlien enkelit

1976–1977
Jaclyn Smith – Kelly Garrett
Kate Jackson – Sabrina Duncan
Farrah Fawcett(-Majors) – Jill Munroe
1977–1979
Jaclyn Smith – Kelly Garrett
Kate Jackson – Sabrina Duncan
Cheryl Ladd – Kris Munroe
1979–1980
Jaclyn Smith – Kelly Garrett
Shelley Hack – Tiffany Welles
Cheryl Ladd – Kris Munroe
1980–1981
Jaclyn Smith – Kelly Garrett
Tanya Roberts – Julie Rogers
Cheryl Ladd – Kris Munroe
Näyttelijät > Muut näyttelijät

David Doyle – John Bosley
John Forsythe – Charles ”Charlie” Townsend (pelkkä ääni)
Aiheesta muualla

Charlien enkelit Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kultaranta (kaupunginosa)

| Kultaranta |
| --- | --- |
 Kultarannan linna 1920-luvulla.
Kaupunki:  Naantali
Suuralue:  Luonnonmaa
Kaupunginosa nro:  13
Väkiluku:  347
Osa-alueet:  001 002 003
Kultaranta on Naantalin 13. kaupunginosa Luonnonmaan saarella kaupungin keskustasta lounaaseen. Kultaranta sijaitsee Luonnonmaan itärannalla Rymättyläntien (seututie 189) pohjoispuolella, Naantalin vanhastakaupungista katsottuna vastarannalla. Kaupunginosassa on 347 asukasta (2005), ja se on lähinnä harvaan asuttua omakotitaloaluetta. Naapurikaupunginosia ovat Viiala, Viialanranta ja Keitilä. Kultaranta muodosti ennen oman taajamansa, mutta 2000-luvulla se kasvoi yhteen Turun keskustaajaman kanssa, johon Naantalin muukin kaupunkialue kuuluu.
Kultarannassa sijaitsee tasavallan presidentin kesäasunto, Kultaranta.
Naantalin kaupunginosat
Haijainen
Humalisto-Satama
Isokylä
Kantakaupunki
Karvetti
Keitilä
Kirstilä
Kukola
Kultaranta
Käkölä
Ladvo-Venka
Lietsala
Luikkio
Luolala
Murikko
Ruona-Pirttiluoto
Soininen
Taimo
Viiala
Viialanranta
Viluluoto
Juho Talvitie (jalkapalloilija)

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Juho Jaakko Talvitie
Syntymäaika: 25. maaliskuuta 2005 (ikä 19)
Syntymäpaikka: Tampere, Suomi
Pelipaikka: laitahyökkääjä
Pituus: 177 cm
Seura
Seura: Heracles Almelo (lainalla Lommelista)
Junioriseurat
–2021: Ilves
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2021– | Lommel | 56 | (7) |
| 2024– | → Heracles Almelo | 21 | (3) |
Maajoukkue
| 2019 | Suomi U15 | 3 | (0) |
| 2021–2022 | Suomi U17 | 7 | (1) |
| 2023 | Suomi U18 | 2 | (0) |
| 2022 | Suomi U19 | 5 | (2) |
| 2023– | Suomi U21 | 14 | (2) |
| 2024– | Suomi | 2 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 3. maaliskuuta 2025.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 3. maaliskuuta 2025.
Juho Jaakko Talvitie (s. 25. maaliskuuta 2005 Tampere) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Alankomaiden Eredivisiessä pelaavaa Heracles Almeloa lainasopimuksella belgialaisesta Lommelista. Hän on pelipaikaltaan laitahyökkääjä.
Talvitie aloitti jalkapallon 4-vuotiaana Ilveksessä. Heinäkuussa 2021 Talvitie siirtyi Belgiaan toisella sarjatasolla pelaavaan Lommeliin. Hän teki debyyttinsä Lommelin edustusjoukkueessa syyskuussa 2021 Belgian Cupin ottelussa ja pelasi ensimmäisen liigaottelunsa lokakuun alussa. Hän pelasi kolmen kauden aikana Belgian kakkosliigassa ja karsintaotteluissa yhteensä 58 ottelua ja teki niissä seitsemän maalia. Heinäkuussa 2024 hän siirtyi kauden mittaiselle lainalle Alankomaiden pääsarjassa pelaavaan Heracles Almeloon. Hän teki ensimmäisen pääsarjamaalinsa kauden kolmannessa ottelussa kotikentällä Willem II:ta vastaan. Hän teki maalin myös tammikuussa Bredaa ja maaliskuussa Zwollea vastaan. Hän on pelannut 3. maaiskuuta 2025 mennessä kaikkiaan 21 Alankomaiden pääsarjaottelua, joista kymmenessä hän on ollut avauskokoonpanossa. KNVB-cupissa hän oli avauskokoonpanossa välieriin edenneen Heraclesin kaikissa viidessä ottelussa ja teki yhden maalin.
Talvitie on edustanut Suomea useissa eri poikamaajoukkueissa. Alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa hän debytoi kesällä 2023. Hän pelasi Suomen A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran kesäkuussa 2024, jolloin hän pelasi täydet minuutit ystävyysottelussa Portugalia vastaan. Kolme päivää myöhemmin hän pääsi vaihdosta kentälle ystävyysottelussa Skotlantia vastaan.
Aiheesta muualla

Juho Talvitie Soccerway.
Luettelo Joensuun julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Joensuun julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Joensuussa olevat olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Joensuuhun on liitetty Pielisensuun, Kiihtelysvaaran, Tuupovaaran, Pyhäselän ja Enon kunnat.
Taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat

Tämä luettelo on osa valtakunnallista Suomen julkisten taideteosten ja muistomerkkien luettelointia. Luettelossa on pysyvästi julkisilla paikoilla olevia taideteoksia, muistomerkkejä ja muistolaattoja sekä hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia eikä yksittäisten hautojen veistoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa/kunnanosaa, taajamaa, kylää, osa-aluetta tai asuinaluetta. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Paljastusvuosi on teoksen julkistuksen tai paljastuksen vuosi sijaintipaikalla (suluissa on mainittu valmistumisvuosi, jos se poikkeaa huomattavasti paljastusvuodesta). Tässä luettelossa on 136 kohdetta.
Taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat

| Ylös, alas ja ympäri | Länsikatu 18 | Keskusta | 62.5986°N, 29.7454°E | Korkalo, TuomasTuomas Korkalo | 2022 |  |  |
| Ympäri käydään, yhteen tullaan | Länsikatu 18 | Keskusta | 62.5991°N, 29.7458°E | Lehtinen, LauraLaura Lehtinen | 2022 |  |  |
| Äiti maa (tilataideteos) (valokuva on teoksen mobileosasta) | Peltolankatu 5 | Penttilä | 62.5927°N, 29.7682°E | Laurinolli, TeppoTeppo Laurinolli | 1990 |  |  |
| Äänten pyörteissä | Niskakadun ja Merimiehenkadun risteys, opiskelija-asuntolan sisäänkäynti | Keskusta | 62.6044°N, 29.7544°E | Turunen, HarriHarri Turunen | 1998 |  |   |
Julkisilta paikoilta poistetut ja tuhoutuneet teokset

| Teos | Aiempi sijainti | Nykyinen sijainti | Tekijä | Paljastettu | Poistettu/ tuhoutunut | Syy | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Penttilän sahan muistomerkki (vanhat raamit) | Penttilänranta, Suursahankatu, Penttilä | Salpakankaan varikko (väliaikainen säilytyspaikka) |  |  | 29.8.2022 | Sahanraamit on siirretty varastoon, koska niiden paikalle rakennetaan kerrostalo ja pilaantunut maa pitää ensin puhdistaa. Sahanraameista on tarkoitus tehdä muistomerkki, joka tullaan sijoittamaan raamien entisen paikan lähelle noin vuoden kuluttua. |  |  |
Tataarit

| Tataari> Татар Tatar  تاتار |
| --- | --- |
 Yksi ensimmäinen tarkka puhtaaksikirjoitus nimestä "Tatar" (𐱃𐱃𐰺) löytyy Turkkilaisen kaanikunnan kenraalin ja prinssin Kül Tiginin (684–731) monumentista.
Väkiluku:  n. 7 miljoonaa
Asuinalueet:   Venäjä 5 554 601  Uzbekistan 467 829  Kazakstan 204 229  Ukraina 73 304  Turkmenistan 35 501  Kirgisia 31 500  Tadžikistan 19 000  Yhdysvallat 11 000  Kiina 5 000  Suomi 600-700  Japani 600-2000   Australia yli 500  Tšekki yli 300  Sveitsi 150
Kielet:  tataari krimintataari venäjä paikalliset kielet
Uskonnot:  enemmistö: sunni-islam vähemmistö: ortodoksinen kirkko
Tatar eli tataari (tat. татар, tatar / تاتار) on historiallinen yleisnimitys, joka alkujaan viittasi muinaisturkkilaisiin- ja mongolilaisiin heimoihin, ja kenties tunnetuimmin Tšingis-kaanin sotureihin. Nykypäivänä sillä viitataan tiettyihin etnisiin ryhmiin, jotka käyttävät nimeä tataari. Näiden kansojen nimenä se juontaa juurensa Kultaisen ordan (1242–1502) ajoille, jolloin sen asukkaita kutsuttiin tataareiksi.
Enemmistö nykyisistä tataareista asuu Euraasian mantereella ja etenkin Venäjällä. Isoin alueellinen ryhmittymä tataareita ovat Volgan tataarit, ja heidän jälkeensä Krimin tataarit. Nimestä huolimatta nämä ovat kaksi eri kansaa, ja vain volgalaiset tunnetaan yleensä yksinkertaisesti tataareina, ja siksi myös heidän Venäjään kuuluva tasavaltansa kantaa samaista nimeä (Tatarstan). Tataarivähemmistöjä asuu myös entisillä Neuvostoliiton alueilla sekä esimerkiksi Puolassa, Kiinassa ja Yhdysvalloissa. Myös Suomessa on oma tataariyhteisö.
Termillä on lopulta erittäin pitkä ja monimutkainen historia ja siihen liittyvä keskustelu jakaa mielipidettä edelleen. Venäjän keisarikunnassa siitä muodostui omanlainen haukkumanimitys, koska se yhdisti nimeä kantavat sen valtion "vanhoihin vihollisiin" eli mongolitataareihin. Nimitys myös ulottui lopulta muihinkin turkkilaisiin kansoihin, kuten azereihin ("Kaukasian tataarit"). Jotkut panturkkilaiset ajattelijat halusivat korvata yleisnimityksen tataari nimellä turkkilainen.
Tataarit ovat pääsääntöisesti uskonnoltaan sunnalaisia muslimeja. Historiallisesti tataareja sekoittui myös venäläisten kanssa ja täten monet venäläiset aateliset omaavat tataarijuuria.