stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vain elämää (7. tuotantokausi)

| Vain elämää (7>  tuotantokausi) |
| --- | --- |
 
 Seitsemännen tuotantokauden tunnus
 
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  Nelonen
Ensimmäinen esitys:  1. syyskuuta 2017
Viimeinen esitys:  3. marraskuuta 2017
Esitysten määrä:  10
Kaudet
 ← Edellinen 6. tuotantokausi Seuraava → 8. tuotantokausi
Vain elämää -sarjan seitsemäs tuotantokausi esitettiin Nelosella syksyllä 2017. Kausi oli ensimmäinen, jossa kaikki osallistujat olivat esiintyneet ohjelman aiemmilla kausilla. Kausi kuvattiin kausien 1–5 tapaan Satulinnassa Hirvensalmella, vaikka kuudes kausi kuvattiin Espanjassa.
Kauden artisteina olivat Cheek, Kaija Koo, Sanni, Jari Sillanpää, Juha Tapio, Jenni Vartiainen ja Toni Wirtanen.
Kaudella palattiin takaisin yksi jakso artistia kohden -viikkorytmiin, kun edellisellä kaudella jaksot oli jaettu kaksiosaisiksi. Jaksot tosin kestivät kaksi tuntia, jotta kaikki tulkinnat kuultiin kokonaan, toisin kuin edellisillä kausilla, joilla yksi jakso kesti vain tunnin. Kausi alkoi myös uudella etkot-jaksolla, jossa muisteltiin parhaita paloja aiemmilta kausilta.
Jaksot

| Jakso | Esityspäivä | Katsojaluvut (ensiesitys) | Päivän artisti | Esitetyt kappaleet   |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1. syyskuuta 2017 | 363 000  | etkot | useita edellisiltä kausilta |
| 2 | 8. syyskuuta 2017 | 635 000  | Cheek | ”Timantit on ikuisia” (Sanni) ”Fiiliksissä” (Toni Wirtanen) ”Syypää sun hymyyn” (Kaija Koo) ”Sinuhe” (Juha Tapio & Brädi) ”Keinu” (Jenni Vartiainen) ”Parempi mies” (Jari Sillanpää) |
| 3 | 15. syyskuuta 2017 | 779 000  | Jari Sillanpää | ”Tanssii kuin John Travolta” (Kaija Koo) ”Oot täydellinen” (Jenni Vartiainen) ”Sinä ansaitset kultaa” (Cheek) ”Malagaan” (Sanni) ”Rakkaudella merkitty mies” (Toni Wirtanen) ”Suurempaa” (Juha Tapio) |
| 4 | 22. syyskuuta 2017 | 680 000  | Sanni | ”Dementia” (Jari Sillanpää) ”Että mitähän vittua” (Kaija Koo) ”Soita mua” (Toni Wirtanen) ”Oo se kun oot” (Juha Tapio) ”Vahinko” (Cheek) ”Trampoliini” (Jenni Vartiainen) |
| 5 | 29. syyskuuta 2017 | 671 000  | Toni Wirtanen | ”Koneeseen kadonnut” (Juha Tapio) ”Ravistettava ennen käyttöä” (Sanni) ”Sun kohdalla” (Jari Sillanpää) ”Jumala” (Cheek) ”Mato” (Jenni Vartiainen) ”Valot pimeyksien reunoilla” (Kaija Koo) |
| 6 | 6. lokakuuta 2017 | 642 000  | Jenni Vartiainen | ”Malja” (Cheek) ”Minä sinua vaan” (Sanni) ”Duran Duran” (Juha Tapio) ”Suru on kunniavieras” (Kaija Koo) ”Halvalla” (Jari Sillanpää) ”Eden” (Apulanta) |
| 7 | 13. lokakuuta 2017 | 710 000  | Juha Tapio | ”Sinun vuorosi loistaa” (Jenni Vartiainen) ”Älä lähde vielä pois” (Cheek) ”Eläköön” (Jari Sillanpää) ”Ratapiha” (Toni Wirtanen) ”Rakastettu” (Kaija Koo) ”Kelpaat kelle vaan” (Sanni & Apocalyptica) |
| 8 | 20. lokakuuta 2017 | 669 000  | Kaija Koo | ”Vapaa” (Toni Wirtanen) ”Niin kaunis on hiljaisuus” (Juha Tapio) ”Sydän vähän kallellaan” (Jenni Vartiainen) ”Minun tuulessa soi” (Jari Sillanpää) ”Kuka sen opettaa” (Sanni) ”Surulapsi” (Cheek) |
| 9 | 27. lokakuuta 2017 | 683 000  | encorepäivä | ”Against All Odds” (Kaija Koo) ”Gabriella’s Song” (Jari Sillanpää) ”Brazen Weep” (Jenni Vartiainen) ”Have I Told You Lately” (Juha Tapio) ”Tämän kylän poikii” (Sanni) ”Evakon laulu” (Toni Wirtanen & Jannika B) ”Oi mikä ihana ilta” (Cheek & Juha Tapio) |
| 10 | 3. marraskuuta 2017 | 274 000  | kooste kauden kappaleista | kaikki artistipäivien kappaleet |
Uzura (1904)

| Uzura |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Kuren laivastoarsenaali
Laskettu vesille:  helmikuu 1904
Palveluskäyttöön:  22. huhtikuuta 1904
Poistui palveluskäytöstä:  1. huhtikuuta 1923
Tekniset tiedot
Uppouma:  152 t
Pituus:  45 m
Leveys:  4,9 m
Syväys:  1,5 m
Koneteho:  4 200 ihp
Nopeus:  30 solmua
Aseistus
Aseistus:  1 × QF 6 naulan Hotchkiss -tykki 2 × 2,5 naulan -tykkiä 3 × 360 mm torpedoputkea
Uzura oli keisarillisen Japanin laivaston 1904 valmistunut Hayabusa-luokan torpedovene.
Valmistus

Alus tilattiin osana vuoden 1897 hankintoja Kuren laivastontelakalta. Alus laskettiin vesille helmikuussa 1904 ja valmistui 22. huhtikuuta.
Palvelus

Alus poistettiin alusluettelosta 1. huhtikuuta 1923.
Vaduzin roomalaiskatolinen arkkihiippakunta

| Vaduzin roomalaiskatolinen arkkihiippakunta |
| --- | --- |
 Hiippakunta kattaa koko Liechtensteinin valtion alueen.
Kirkkokunta:  Katolinen kirkko
Seurakuntia:  10
Jäseniä:  27 450 eli 75,9% alueen väkiluvusta (2017)
Perustettu:  2. joulukuuta 1997
Arkkipiispa:  Wolfgang Haas
Tuomiokirkko:  Vaduzin katedraali
Virallinen sivusto
Vaduzin katedraali, hiippakunnan pääkirkko.
Vaduzin roomalaiskatolinen hiippakunta on hiippakunta, joka kattaa Liechtensteinin ruhtinaskunnan. Paavi Johannes Paavali II perusti arkkihiippakunnan 2. joulukuuta 1997. Tätä ennen Liechtenstein kuului sveitsiläiseen Churin roomalaiskatoliseen hiippakuntaan. Arkkipiispana on ollut perustamisesta lähtien Wolfgang Haas. Arkkihiippakuntaan kuuluu 10 seurakuntaa.
Aiheesta muualla

Arkkihiippakunnan kotisivut
Varvi (Raahe)

Varvi on kaupunginosa Raahessa. Se sijaitsee merenrannalla, 3 kilometriä kaupungin keskustasta etelään. Nimensä kaupunginosa on saanut alueella 1800-luvulla sijainneista telakoista eli varveista. Merenrannalle rakennetaan uusi omakotitaloalue. Alueella toimii aktiivinen Varvi-Välikylä kyläyhdistys.
Aiheesta muualla

Varvi-Välikylä kyläyhdistys ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Raahen kaupunginosat
Antinkangas
Holminlaakso
Honganpalo
Isoholmi
Jokela
Junnilanmäki
Kaupunginmetsä
Koivuluoto
Kummatti
Lapaluoto
Lehmiranta
Mestauskallio
Mettalanmäki
Ollinsaari
Paraatinmäki
Pattijoki
Pikkuholmi
Pitkäkari
Vanha Raahe
Varvi
Velkaperä
Vilppu
Yritysperä
Varvintori

Näkymä Varvintorilta
Varvintori (ruots. Varvstorget) on yksi Turun aukioista. Se rakennettiin nykyiseen asuunsa vuonna 1991. Torin nimi juontuu Veistämöntorin ruotsinkielisestä nimestä Varfstorget muuntuneesta kansanomaisesta muodosta.
Varvintorilla on israelilaisen kuvanveistäjä Micha Ullmanin (s. 1939) ympäristötaideteos Pohjoinen (Laiva). Se on pystytetty 1996 ja kuvaa paikan aikaisempaa käyttöä: 13 graniittikiveä merkitsevät Aurajoen vanhan telakan uuden aukion pintaan.
Varvintorilla järjestetään useita tapahtumia. Tori on muun muassa toiminut kesäisin yhtenä niin Uuden musiikin festivaalin kuin Down by the Laiturinkin tapahtumapaikoista. Torilla on myös järjestetty rantalentopallo-turnauksia.
Rakennuksia Varvintorin läheisyydessä

Forum Marinum, museoalus Sigyn on Varvintorin edustalla
Entinen köysitehdas, joka toimii nykyisin Turun taideakatemian tiloina
Turun konservatorio ja Sigyn-sali entisessä telakkahallissa
Uusiutuva energia Britanniassa

Britannia
Uusiutuva energia Britanniassa kertoo uusiutuvan energiaan liittyvistä seikoista Britanniassa. Britannian tavoite on lisätä sähkön osuus uusiutuvista lähteistä 4 %:sta (2006) 10 %:iin (2010). Euroopan komission velvoite on nostaa uusiutuvan energian osuus Britanniassa 1,3 %:sta (2005) 15 %:iin (2020). Britannian tavoite on nostaa uusiutuvan sähkön osuus  4,1 %:sta (2006) 10 %:iin (2010).
Uusi sähkön syöttötariffi julkaistiin heinäkuussa 2009. Renewable Heat Incentive (RHI) uusiutuvan lämpöenergian tukemiseksi ennakoidaan julkaistavan huhtikuussa 2011.
Tuulivoima

| Tuulivoima  Britanniassa> Vuosi | Tuulivoima  Britanniassa> MW | Tuulivoima  Britanniassa> TWh |
| --- | --- | --- |
| 2001 | 474 |  |
| 2002 | 552 |  |
| 2003 | 648 |  |
| 2004 | 888 |  |
| 2005 | 1 353 |  |
| 2006 | 1 963 |  |
| 2007 | 2 389 | 5 274 |
| 2008 | 3 241 | 6 591 |

Vuonna 2007 tuulivoimakapasiteetti oli 2 389 MW. Britannian hallituksen tavoite on tuottaa tuulivoimalla sähköä 25 miljoonalle taloudelle (2020). Tavoite on 25 GW + 8 GW tuulivoimaa. Vaikka vuonna 2007 tuulivoimaa lisättiin vain 427 MW, niin 1 300 MW on jo rakenteilla vuoden 2008 alussa ja lisäksi 4 900 MW on jo hyväksytty.
Ison-Britannian suurin merituulipuistohanke on London Arrey 1000 MW (2008-2010). Walney:n merituulivoimala (450MW) käynnistyy 2013 (DONG Energy). Suurimpiin hankkeisiin sisältyy  myös Greater Gabbard 500 MW.
Britannian tavoite on lisätä tuulivoimaa 33 GW 2020 mennessä. BWEA:n mukaan 7 GW on hyväksytty tai rakenteilla. Vuonna 2013 asennettu tuulivoima 8,5 GW ylittää käytössä olevan ydinvoiman. Lisäksi BWEA:n mukaan 19 GW tuulivoimaa on jo kehitteillä.
Aurinkovoima

Lontoon Thames-joella kelluvat aurinkopaneelit tuottavat energiaa 6,3 MW kapasiteetilla vastaten 1 800 kotitalouden sähkönkulutusta. Vastaava kelluva aurinkopaneeli projekti on lähellä Manchesterin kaupunkia.
Vesivoima

BWEA:n mukaan Britannian aaltoenergiapotentiaali on kaksinkertainen käytettyyn sähköön verrattuna ja vuorovesipotentiaali on 34 % käytetystä sähköstä. Britannian suurimman joen, Severnin suistoon suunnitellaan vuorovesivoimalaa, joka tuottaisi 4,4 % Britannian sähköstä 17 TWh/a. Voimalan muodostaisi 16 km:n pato, jonka sisällä olisi vuoroveden liikkeestä voimansa saavat turbiinit. Hanketta kritisoineet ympäristöjärjestöt, Lintujensuojelujärjestö, Maan Ystävät ja WWF ehdottavat "vuorovesilaguuneja", koska pato muuttaisi kanaalin luonto-oloja rajusti. Komissio myöntää, että pato edellyttäisi laajaa projektia, jossa jokisuiston eläimistölle, varsinkin linnuille, hankittaisiin vaihtoehtoisia elinympäristöjä. Voimalan pitäisi joka tapauksessa täyttää tiukat ympäristönsuojelulliset reunaehdot.
Biomassa

Etelä-Walesissa on käynnissä hanke maailman suurimman biomassavoimalan rakentamiseksi. Hanke sai Walesin ympäristöviranomaisilta luvan vuonna 2009. Toteutuessaan voimalasta riittää sähköä 500 000 kodin tarpeisiin.
Biopolttoaineet

Biopolttoainevelvoite on E2,5/B2,5 (2008) ja E5/B5 (2010).selvennä
| Kulutus Britannissa GWh> Vuosi | Kulutus Britannissa GWh> Bioetanoli | Kulutus Britannissa GWh> Biodiesel | Kulutus Britannissa GWh> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 502 | 292 | 794 |
| 2006 | 563 | 1 533 | 2 096 |
| 2007 | 907 | 3 148 | 4 055 |
| 2008 | 1 223 | 8 040 | 9 264 |
Aiheesta muualla

Thames offshore wind farm gets green light from investors Scheme to build the world's biggest offshore project is approved by backers E.ON, Dong Energy and Masdar The Guardian 12.5.2009
Ajankohtaiset tuulivoimatilastot Isossa-Britanniassa
Varvassara

| Varvassara |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Sarat Carex
Laji::  glacialis
Kaksiosainen nimi
 Carex glacialis  Mack. 
Synonyymit
 Carex pedata Wahlenb. 
Katso myös
   Varvassara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varvassara (Carex glacialis) on laji sarojen (Carex) suvussa. Varvassara kuuluu erilaistähkäisten kolmiluottisten sarojen ryhmään. Se kasvaa tiheinä mättäinä viidestä viiteentoista senttimetrin korkeaksi. Sen varret ovat jäykkiä, ohuita, sileitä, tyvitupista tumman punaruskeita. Lehdet ovat sinivihreitä, rihmamaisia, lyhyempiä kuin varsi, yleensä uloskaartuvia. Hedetähkiä on yksi, emitähkiä yhdestä kolmeen, ne ovat suhteellisen pieniä, harsuja ja harvakukkaisia, lähekkäin sijaitsevia.
Varvassaraa esiintyy harvinaisena Suomessa pohjoisimman Lapin tuntureilla ja erillisesiintymänä Kuusamossa rotkolaaksoissa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Varvassara (Carex glacialis)
Kasviatlas 2022: Varvassaran (Carex glacialis) levinneisyys Suomessa.
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Varvassara (Carex glacialis)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Carex glacialis (englanniksi)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Carex glacialis (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Carex glacialis (englanniksi)
Flora of North America: Carex glacialis (englanniksi)
Varokaa jeesushippi todistaa

| Varokaa jeesushippi todistaa Eero Rannio |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 20. tammikuuta 2010
 Tuottaja(t): Risto Ylihärsilä
 Tyylilaji: folk
 Levy-yhtiö: Rocket
Varokaa jeesushippi todistaa on laulaja Eero Rannion esikoisalbumi, joka julkaistiin 20. tammikuuta 2010. Kaikki levyn kappaleet ovat Rannion säveltämiä ja sanoittamia.
Kappaleet

Vapaata uskoa
Tätä sinä halusit
Oi hii o hoi
Minä tahdon mukaan
Rakkausruno
Kapteeni Amerikka
Usko tarmo ja armo
Katso kaunis puu
Rukous
Huomenna mennään vuorten taa
Laulu laolulu
Aa ja oo
Saanko herättää nukkuvan Jumalan
Arvostelut

Soundi:
Varvasheinä

| Varvasheinä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Varvasheinät Cynodon
Laji::  dactylon
Kaksiosainen nimi
 Cynodon dactylon  (L.) Pers. 
Katso myös
   Varvasheinä Wikispeciesissä   Varvasheinä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varvasheinä eli  mattovarvasheinä eli sormiheinä (Cynodon dactylon) on alkuperältään eteläeurooppalainen monivuotinen heinälaji. Nurmikasvina siitä on käytetty myös nimeä bermudaruoho.
Varvasheinä muodostaa rönsyileviä kasvustoja. Se kasvaa 5–20 senttimetriä korkeaksi. Varvasheinän korsi on koheneva. Lehdet ovat 2–4 millimetriä leveät, litteät ja harmaanvihertävät. Kukinto on kerrannaistähkä, jossa on 3–6 sormimaista, 2–5 cm pitkää tähkää. Yksikukkaiset tähkylät ovat tähkässä kahdessa rivissä.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Varvasheinä (mattovarvasheinä) – Cynodon dactylon
Vanhankirkonpuisto

Vanhankirkonpuisto voi tarkoittaa jotain seuraavista:
Vanhankirkonpuisto eli Vanha kirkkopuisto, puisto ja hautausmaa Helsingissä
Vanhankirkonpuisto, puistoalue Tampereella (osa Kirjastonpuistoa)
Valjala

| Valjala |
| --- | --- |
 Valjalan entinen kunta Saarenmaalla.
 Koordinaatit: 58°24′22″N, 22°48′04″E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Saarenmaan maakunta
Kunta:  Saarenmaan kunta
Yhdistetty Saarenmaan kuntaan:  2017
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  pienkauppala
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  180,02 km²
Väkiluku (1.1.2010):  1 416
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.valjala.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Valjala on pienkauppala (alevik) ja entinen kunta Saarenmaalla, Virossa. Valjala liitettiin osaksi uutta Saarenmaan kuntaa vuoden 2017 lokakuussa, jolloin siitä tuli Saarenmaan kuntaan kuuluva pienkauppala.
Entinen kunta

Pinta-alaa kunnalla oli 180,02 neliökilometriä ja asukkaita siellä oli 1 416 (1.1.2010).
Ennen toista maailmansotaa Valjalassa asui yli 3 900 ihmistä. Kunnan korkein piste sijaitsi 10,5 metriä merenpinnan yläpuolella. Valjalan kunnanjohtajana toimi Kaido Kaasik ja kunnan keskus oli nimeltään Valjala.
Valjalan naapurikunnat olivat Pihtla lännessä, Leisi pohjoisessa, Orissaare koillisessa ja Laimjala idässä. Kaakossa ja etelässä kunta rajautui Itämereen. Kunnan alueella virtaavat joet olivat Lõve jõgi, Maadevahe ja Võhkse.
Kunnassa toimi Valjala Põhikool -koulu sekä Valjala Lasteaed -päiväkoti. Vuosina 1240–1270 rakennettu Valjalan kirkko on luultavasti Viron vanhin maaseudulle rakennettu kirkko.
Kylät

Kunnassa oli yksi pienkauppala (alevik) ja 32 kylää (vir. küla):
Ariste, Jursi, Jõelepa, Jööri, Kalju, Kallemäe, Kalli, Kogula, Koksi, Kuiste, Kungla, Kõnnu, Kõriska, Lööne, Männiku, Nurme, Oessaare, Põlluküla, Rahu, Rannaküla, Röösa, Sakla, Siiksaare, Turja, Tõnija, Undimäe, Valjala, Vanalõve, Veeriku, Vilidu, Võrsna, Väkra ja Väljaküla.
Väestö

Vuonna 2011 Valjalan kunnassa oli 1 176 asukasta, joista 1 164 (99,0 %) oli virolaisia, 3 (0,3 %) venäläisiä ja 9 (0,8 %) muita kansallisuuksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valjala Wikimedia Commonsissa
Valjalan kirkko vuonna 2007.
Vaaskivi-plaketti

Vaaskivi-plaketti on vuonna 1962 ensimmäisen kerran jaettu kriitikkopalkinto. Se on nimetty Tatu Vaaskiven mukaan.
Palkinnon myöntämisestä päättää lautakunta, johon kuuluvat Tampereen yliopiston kirjallisuusaineiden professorit ja opiskelijat, Suomen arvostelijain liitto, Suomen Kirjailijaliitto, Suomen Näytelmäkirjailijaliitto ja Pirkkalaiskirjailijat.
Historiaa

Aloitteen palkinnon jakamisesta teki Yhteiskunnallisen korkeakoulun kirjallisuushistorian professori ja runoilija Unto Kupiainen, joka toimi ajoittain myös kriitikkona. Hän kuitenkin kuoli ennen kuin palkinto ensimmäisen kerran jaettiin, ja palkintolautakuntaa johti ensimmäisillä kerroilla hänen tilalleen kirjallisuushistorian professoriksi tullut Kauko Kyyrö. 1970-luvulta lähtien lautakuntaa ovat johtaneet kotimaisen/Suomen kirjallisuuden professorit, kuten Eino Kauppinen, Maunu Niinistö, Yrjö Varpio ja Juhani Niemi.
Alkuperäisten sääntöjen mukaan palkinto myönnettiin kirjallisuus- tai teatterikriitikolle. Palkinto oli alun perin tarkoitus jakaa kahden vuoden välein, mutta 1960-luvun puolivälistä 1970-luvun puoliväliin sitä ei jaettu lainkaan. Vuodesta 1990 palkinto on jaettu säännöllisesti neljän vuoden välein.
Palkintoa rahoitti alun perin WSOY, joka kustansi sekä Vaaskiven että Kupiaisen teoksia. WSOY lahjoitti huhtikuussa 1960 miljoonaa markkaa (noin 20 000 euroa), josta ensimmäinen palkinnonsaaja sai 100 000 markkaa (noin 2 000 euroa). Palkintosummat ovat vaihdelleet resurssien mukaan eikä aina ole jaettu rahapalkintoa. Sittemmin palkintoa ovat rahoittaneet sanomalehtiyhtiöt Aamulehti ja Kaleva, Tampereen kaupungin kulttuuritoimi ja Tampereen yliopiston taideaineiden laitos. Vuonna 2010 palkintosumma oli 3 000 euroa. Kaikki palkitut saavat kuitenkin Essi Renvallin suunnitteleman palkintoplaketin.
Palkinnon saajat

Timo Tiusanen 1962
Sole Uexküll 1965
Kalevi Kalemaa 1974
Pekka Tarkka 1978
Arto Virtanen 1984
Jukka Kajava 1990
Putte Wilhelmsson 1994
Jukka Koskelainen 1998
Marja-Riitta Vainikkala-Kejonen 2002
Markku Soikkeli 2006
Kiiltomato-verkkolehti 2010
Päivi Heikkilä-Halttunen 2014
Lähde
Vaatehuone (kauppaketju)

Vaatehuoneen logo.
Vaatehuone oli vuosina 1980-2008 toiminut suomalainen vaatteita myynyt kauppaketju. Vaatehuoneen omia tuotemerkkejä olivat Ragazzi, Ann Miller sekä Jan Stuart.
Historia

Yrityksen historia ulottuu vuoteen 1978, jolloin syntyi idea Vaatehuone-nimisestä yrityksestä. Ensimmäinen myymälä avattiin vuonna 1980.
Vaatehuoneen televisiomainokset aloittivat 1990-luvun alussa uuden "uusrahvaanomaisen" tyylin, jota muun muassa Sotka on jatkanut mainonnassaan. Vaatehuoneen mainoksissa esiintyi lahtelainen kauppias Simo Leporanta (oik. Timo Leporanta), joka aloitti mainokset aina "Tässä Simo Vaatehuoneelta, hei!" sekä kertoi, mikä oli edullista, ja tuotteen hinnan. Vaatehuone oli osaltaan tuomassa "uusia kansallispukuja", joista tuli jokamiesmuotia: tuulipuvut ja salihousut muussakin kuin urheilukäytössä, kansitakit, kivipestyt silkkipaidat myös miehille sekä kohtuuhintaiset nahkatakit arkiasuina.
Syksyllä 14. syyskuuta 1999 Kesko Oyj täsmensi vaatekaupan strategiaansa ja päätti luopua vaate-erikoisliikeketjuistaan. Tämän johdosta Kesko Oyj vetäytyi Vaatehuone-kauppiasketjutoiminnasta vuoden 2000 aikana. Vaatehuone-ketjuun kuului parhaimmillaan 57 kauppaa. Ketjun vähittäismyynti vuonna 1998 oli 372 miljoonaa markkaa.
Vuonna 2000 Vaatehuoneen liikemerkki myytiin L-Fashion Groupille, joka alkoi vetää ketjua. Lopulta sen toiminta ajettiin alas keväällä 2008[lähde? ].
Musiikkikappale

Suomalaisen elektroninen musiikin yhtye KCD levytti vuonna 1992 elektromusiikkipohjaisen kappaleen Simo Goes Poing, jossa kuuluu Vaatehuoneen televisiomainoksista tuttuja spiikkauksia.
Valkoinen kohina

Esimerkki valkoisen kohinan aaltomuodosta
Valkoisella kohinalla tarkoitetaan satunnaista signaalia, jossa esiintyvät arvot eivät ole riippuvaisia toisistaan. Ideaalisen valkoisen kohinan tehospektri on tasainen taajuusvälillä 0 ... ∞. Käytännön valkoisella kohinalla on tasainen spektraalinen jakauma määritellyllä taajuusalueella.  Nimitys valkoinen kohina viittaa analogiaan spektroskoopisessa mielessä valkoisen valon kanssa.
Valkoinen kohina on englanniksi white noise ja sisältää kaikkia taajuuksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valkoinen kohina Wikimedia Commonsissa
Vaaleanpunainen vallankumous

| Vaaleanpunainen vallankumous Ellinoora |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 30. elokuuta 2019
 Formaatti: CD LP digitaalinen
 Tuottaja(t): Samuli Sirviö
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 45.59
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  Suomen virallinen albumilista: 1.
Ellinooran muut julkaisut
| Villi lapsi 2016 | Vaaleanpunainen vallankumous 2019 | Viimeinen romantikko 2021 |
Singlet albumilta Vaaleanpunainen vallankumous
 ”Glitteri” Julkaistu: 27. lokakuuta 2017  ”Nartut” Julkaistu: 23. helmikuuta 2018  ”Bäng Bäng typerä sydän” Julkaistu: 1. kesäkuuta 2018  ”Sinä 4ever” Julkaistu: 25. tammikuuta 2019  ”Aatelisii” Julkaistu: 5. heinäkuuta 2019  ”Veitset” Julkaistu: 30. elokuuta 2019
Vaaleanpunainen vallankumous on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Ellinooran 30. elokuuta 2019 julkaistu toinen studioalbumi. Albumin on tuottanut Samuli Sirviö. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan ensimmäiseksi. Se oli saavuttanut ennakkoon myös platinalevyrajan ennakkoon julkaistujen singlekappaleiden myötä.
Vaaleanpunainen vallankumous oli julkaisunsa jälkeen Radio Helsingin viikon levy.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Marie Antoinette | Samuli Sirviö, Ellinoora Leikas | 3.36 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Bäng bäng typerä sydän (feat. eetu)  | Sirviö, Leikas, Eetu Kalavainen | 4.06 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Aatelisii (feat. Gasellit)  | Sirviö, Leikas, Gasellit | 3.32 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Veitset | Sirviö, Patric Sarin, Leikas | 3.35 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Glitteri | Sirviö, Leikas | 3.58 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Anthem | Sirviö, Leikas | 3.52 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Antibiisi | Sirviö, Leikas | 3.35 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Viha, kipu ja rakkaus | Sirviö, Leikas | 3.56 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Taideteos | Sirviö, Leikas, Eeva Kilpi | 4.09 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Nartut | Sirviö, Leikas | 3.10 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Sinä 4ever | Sirviö, Leikas | 4.15 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Nuoruuden oodi | Sirviö, Leikas | 4.22 |  |  |  |  |  |  |
”Taideteos”-kappale sisältää otteen Eeva Kilven runosta.
Arvostelut

AVL:
Etelä-Suomen Sanomat:
Helsingin Sanomat:
Rumba: 6,1
Soundi:
Aiheesta muualla

Albumi Discogs-sivustolla
Ellinoora on voimalauluineen nuoren sukupolven Kaija Koo: "Hymyilevien selfiekuvien takana monella on paha olla" | Yle Uutiset
Vaaleanpunainen vallankumous Levyhyllyt-sivustossa
Vanhankylänmaa

Vanhankylänmaa
Vanhankylänmaan saari oikealla. Vasemmalla Haapasaari.
| --- | --- |
Sijainti:  60°17′20″N, 27°8′37″E, Kotka Kymenlaakso Suomi
Merialue:  Suomenlahti
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Vanhankylänmaa on saari Suomenlahdessa Kotkan ulkosaaristossa. Saarella sijaitsee haapasaarelaisten hautausmaa ja se kuului Haapasaaren kuntaan vuosina 1913–1973. Vanhankylänmaassa on ollut jo keskiajalla asutusta Vanhankylänlahden pohjukassa. Asutus siirtyi viimeistään 1700-luvun alussa Haapasaareen. Nykyisin Vanhankylänmaa on Suomen puolustusvoimien käytössä.