stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Neillia ribesioides

| Neillia ribesioides |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Streptophyta
Luokka::  Embryopsida
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Amygdaloideae
Tribus::  Neillieae
Suku::  Neilliat Neillia
Laji::  ribesioides
Kaksiosainen nimi
 Neillia ribesioides  Rehd. 
Synonyymit
 Neillia villosa W.W. Sm.  Neillia sinensis var. villosa (W. W. Sm.) Cullen  Neillia sinensis var. ribesioides (Rehd.) Vidal  Neillia sinensis var. hypomalaca (Rehd.) Hand.-Mazz.  Neillia hypomalaca Rehd. 
Katso myös
   Neillia ribesioides Wikispeciesissä   Neillia ribesioides Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Neillia ribesioides on neillioiden sukuun ja ruusukasvien heimoon kuuluva kasvilaji, joka on kotoisin Kiinasta. Sen kuvaili ensimmäisenä Alfred Rehder vuonna 1913. Catalogue of Lifen mukaan lajilla ei ole alalajeja. Sillä ei ole suomenkielistä nimeä.
Kuvia

Käännös suomeksi
Nick Winter

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Nick Winter |  Nick Winter |  Nick Winter |  |
Maa:   Australia
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Pariisi 1924 | kolmiloikka |  |
Anthony William "Nick" Winter (25. elokuuta 1894, Brocklesby, Australia – 6. toukokuuta 1955 Pagewood, Australia) oli australialainen yleisurheilija, kolmiloikan olympiavoittaja Pariisissa 1924.
Pariisin olympialaisten aikaan Winter oli jo lähes 30-vuotias, poikkeuksellisen iäkäs tuon ajan yleisurheilijaksi. Kolmiloikkakilpailua johti pitkään Argentiinan Luis Brunetto tuloksella 15,425, kunnes Winter viimeisellä yrityksellään hyppäsi maailmanennätyksen 15,525. Ennen viimeistä hyppyään hän oli kolmantena ensimmäisellä kierroksella hyppäämällään tuloksella 15,13, edellään Brunetton lisäksi edellinen olympiavoittaja Vilho Tuulos. Hänen ennätyksensä ennen olympialaisia oli vain 15,15. Winterin tekniikkaa pidettiin puuttellisena, hän otti ainoastaan 20 metrin vauhdin mutta korvasi nopeuden puutteen raa'alla voimalla. Maailmanennätys ja kultamitali olivat hänelle itselleenkin yllätyksiä, etukäteen hän oli arvellut pystyvänsä korkeintaan tulokseen 15,30 ja Tuuloksen voittavan varmasti.
Erillisen karsinnan jälkeen Winter valittiin Amsterdamin olympialaisiin, mutta siellä hän ei selvinnyt finaaliin. Vielä vuonna 1930 hän voitti Australian mestaruuden tuloksella 14,40 ja tuli kaksi vuotta myöhemmin toiseksi. Tämän jälkeen hän lopetti kilpauransa.
Sittemmin Winter kärsi alkoholiongelmasta. Hän kuoli häkämyrkytykseen kotonaan toukokuussa 1955.
Neffa & i messaggeri della dopa

| Neffa & i messaggeri della dopa Neffa |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 14. toukokuuta 1996
 Tyylilaji: hip hop
 Levy-yhtiö: Mercury Records, Black Out
Neffan muut julkaisut
|   | Neffa & i messaggeri della dopa 1996 | 107 elementi 1998 |
Neffa & i messaggeri della dopa on italialaisen poplaulaja Neffan ensimmäinen albumi, joka julkaistiin 14. toukokuuta 1996.
Kappaleet

Dopamina
In linea
Aspettando il sole (feat. Giuliano "The King" Palma)
Wicked Man
Puoi sentire il funk (feat. Dre Love)
La ballotta
I messaggeri pt. 1 (feat. Phase II, Kaos, Dre Love, DJ Lugi, Esa)
Solo un altro giorno (feat. Elise)
Crociera
To the Death (feat. Phase II, Sean)
I fieri BBoyz (feat. Kaos)
Il funk dopo la morte
I messaggeri pt. 2 (feat. Storyteller, DJ Gruff, F.C.E, TopCat, Fede, LeftSide, P.P.T., Cenzou)
El chico loco
Lo spirito della dopa
Aiheesta muualla

Neffa & i messaggeri della dopa discogs.com-sivustolla
Nia (nimi)

| Nia, Niia |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  lyhentymiä useista nimistä 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nia on naisen etunimi, joka voi pohjautua Eugeniaan tai muihin nia-loppuisiin nimiin. Suomessa Nia ja sen rinnakkaisasu Niia ovat olleet myös kutsumamuotoja miehennimistä Nehemia ja Sefanias.
Digi- ja väestötietoviraston etunimitilaston mukaan Suomessa on vuoteen 2023 mennessä ollut noin 200–210 Nia-nimistä ja noin 170–180 Niia-nimistä naista. Kumpikaan nimi ei ole mukana almanakassa.
Tunnettuja Nioja ja Niioja

Nia Ali (s. 1988), yhdysvaltalainen pika-aitajuoksija ja olympiamitalisti
Nia Chailin (s. 1984), suomalainen laulaja-lauluntekijä
Nia DaCosta (s. 1989), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja
Nia Jax (s. 1984), australialainen showpainija
Niia Little (s. 2001), suomalainen koripalloilija
Nia Long (s. 1970), yhdysvaltalainen näyttelijä
Nia Peeples (s. 1961), yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä
Niia Salminen (s. 2002), suomalainen jalkapalloilija
Nia Vardalos (s. 1962), kanadalais-yhdysvaltalainen näyttelijä, elokuvakäsikirjoittaja ja -tuottaja
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Nia ja Niia (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Newtonin jäähtymislaki

Newtonin jäähtymislaki on Sir Isaac Newtonin muotoilema laki kappaleen jäähtymisessä vakiolämpötilassa. Newtonin jäähtymislaissa tarkkaillaan lämmintä kappaletta, kun sitä jäähdytetään esimerkiksi vedessä ja samalla viilennetään itse vettä, jotta vesi pysyisi vakiolämpötilassa. Jäähtymislaki ei ota huomioon sitä, että jos kappale on massiivinen niin kappale jäähtyy pinnastaan nopeammin kuin sisältä. Laissa ei myöskään huomioida veden epätasaista lämpenemistä, jolloin veden pitäisi olla myös jatkuvassa liikkeessä, jotta viileneminen ja lämpeneminen olisi tasaista kaikkialla nesteessä. Laki on muotoa:
jossa:
K on kokeellinen vakio (lämmönjohtavuus)
{\frac {dT}{dt}} on lämpötilan derivaatta ajan suhteen
Ty on ympäristön vakiolämpötila
T on kappaleen lämpötila
Mörbylångan kunta

| Mörbylångan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kalmarin lääni
Maakunta:  Öölanti
Keskustaajama:  Mörbylånga
Kuntakoodi:  0840
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  667,25 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  15 722
 – Väestötiheys:  23,6 as./km²
 
 www.morbylanga.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Öölannin pitäjät. Pitäjien nimet ovat pienellä, 1970-lukua edeltäneiden kuntien hieman suuremmalla ja nykyisten kuntien nimet kaikkein suurimmalla tekstillä.
Eketorpin muinaislinna.
Mörbylångan kunta (ruots. Mörbylånga kommun) on Kalmarin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Öölantiin. Kunnan keskustaajama on Mörbylånga.
Kunnan maapinta-ala on 667,25 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 15 722 henkeä (31.12.2021).
Mörbylånga on toinen Öölannin kahdesta kunnasta. Toinen on Borgholmin kunta, johon kuuluu saaren pohjoisosa. Mörbylångan kunnan kaakkoisosassa Gräsgårdin pitäjän alueella sijaitsee Eketorpin muinaislinna.
Vuonna 2007 kunnassa oli 196,52 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 29,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1881 Mörbylångan maalaiskunnasta erotettiin omaksi kauppalakseen entinen Mörbylångan epäitsenäinen kauppala (ruots. municipalköping). Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Etelä-Öölannin aiemmat 18 maalaiskuntaa ja yksi kauppala liitettiin kolmeksi "suurkunnaksi":
Ottenby (Gräsgård, Segerstad, Smedby, Södra Möckleby, Ventlinge ja Ås)
Torslunda (Algutsrum, Glömminge, Gårdby, Norra Möckleby, Sandby ja Torslunda)
Mörbylånga (Mörbylångan maalaiskunta ja Mörbylångan kauppala sekä Hulterstad, Kastlösa, Resmo, Stenåsa ja Vickleby).
Oli epätavallista, että Mörbylångan kuntamuodoksi valittiin maalaiskunta, vaikka yksi liitoskunnista olikin kauppala. Vuonna 1967 Ottenbyn maalaiskunta yhdistettiin Mörbylångaan. Vuonna 1971 maalaiskunnat muutettiin kunniksi, mutta kuntaliitoksia ei tehty. Nykyiset rajansa Mörbylångan kunta sai vuonna 1974, jolloin Torslunda liitettiin siihen.
Mörbylångan ja Borgholmin kuntien yhdistämisestä koko Öölannin saarimaakunnan kattavaksi Öölannin kunnaksi on käyty keskusteluja. Asiasta järjestettiin paikallinen kansanäänestys vuonna 2009. Koko Öölannissa 56 % vastusti ja 41 % kannatti kuntien yhdistymistä. Mörbylångan kunnassa vastarinta oli voimakkainta.
Väestönkehitys

| Mörbylångan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 12 233 | 12 233 |
| 1955 | 1955 |    | 11 779 | 11 779 |
| 1960 | 1960 |    | 11 032 | 11 032 |
| 1965 | 1965 |    | 10 226 | 10 226 |
| 1970 | 1970 |    | 9 898 | 9 898 |
| 1975 | 1975 |    | 11 383 | 11 383 |
| 1980 | 1980 |    | 12 613 | 12 613 |
| 1985 | 1985 |    | 12 707 | 12 707 |
| 1990 | 1990 |    | 13 447 | 13 447 |
| 1995 | 1995 |    | 13 802 | 13 802 |
| 2000 | 2000 |    | 13 442 | 13 442 |
| 2005 | 2005 |    | 13 405 | 13 405 |
| 2010 | 2010 |    | 14 021 | 14 021 |
| 2015 | 2015 |    | 14 669 | 14 669 |
| 2020 | 2020 |    | 15 487 | 15 487 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 953 | 6,5 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 164 | 1,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 702 | 4,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 12 850 | 87,6 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 79 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 69 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 190 611 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 161 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,5 %
18–64-vuotiaat: 56,8 %
65 vuotta täyttäneet: 22,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 9,3 | 6,7 |
|   | jalostus | 24,1 | 19,4 |
|   | palvelut | 62,5 | 71,2 |
|   | tuntematon | 4,1 | 2,7 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 4 763 | 6 719 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 70,9 |  |
Taajamat

Kunnassa on yhdeksän taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 65,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 780 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Färjestaden | 5 018 |
| 2 | Mörbylånga | 1 780 |
| 3 | Skogsby | 569 |
| 4 | Algutsrum | 532 |
| 5 | Degerhamn | 331 |
| 6 | Vickleby | 320 |
| 7 | Gårdby | 257 |
| 8 | Arontorp | 233 |
| 9 | Kastlösa | 201 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Grönhögen
Mörbylånga By
Norra Möckleby
Stenåsa
Luettelossa mainituista taajamista Mörbylånga By on sittemmin kasvanut yhteen Mörbylångan taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Albrunna
Alby
Algutsrum
Dörby
Färjestaden (lounaisosa)
Glömminge
Grönhögen
Hagby-Bläsinge
Hult
Hulterstad
Karlevi och Eriksöre
Norra Möckleby
Norrgärdet och Törnbotten
Resmo + Gynge
Saxängen
Stora Frö
Stora Rör*
Strandskogen
Södra Kvinneby och Slagerstad och Stenås
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Stora Rör kuuluu osin myös Borgholmin kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Mysinge + Bengtstorp
Runsbäck
Vickleby
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Mörbylångan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 8 | 10 | 11 | 12 | 12 | 9 | 11 | 9 | 11 | 8 | 11 | 15 | 16 | 11 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 18 | 17 | 15 | 13 | 12 | 12 | 12 | 14 | 10 | 9 | 9 | 7 | 6 | 9 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 3 | 4 | 4 | 3 | 5 | 5 | 4 | 2 | 2 | 4 | 3 | 3 | 1 | 1 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 4 | 3 | 2 | 2 | 1 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 2 | 3 | 3 | 2 | 2 | 3 | 3 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 16 | 17 | 17 | 19 | 18 | 18 | 16 | 18 | 15 | 17 | 17 | 14 | 15 | 13 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 5 | 6 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 4 | 2 | 1 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 45 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Algutsrumin piiri
Glömmingen piiri
Gräsgårdin piiri
Gårdbyn piiri
Hulterstadin piiri
Kastlösan piiri
Mörbylångan piiri
Norra Möcklebyn piiri
Resmon piiri
Sandbyn piiri
Segerstadin piiri (Öölanti)
Smedbyn piiri
Stenåsan piiri
Södra Möcklebyn piiri
Torslundan piiri
Ventlingen piiri
Vicklebyn piiri
Åsin piiri (Öölanti)
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Resmo-Vickleby
Mörbylånga-Kastlösa
Hulterstad-Stenåsa
Sydöland
Glömminge
Algutsrum
Torslunda
Norra Möckleby, Sandby och Gårdby
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Algutsrum
Glömminge
Gräsgård
Gårdby
Hulterstad
Kastlösa
Mörbylånga
Norra Möckleby (Möckleby i Möckleby härad)
Resmo
Sandby
Segerstad
Smedby
Stenåsa
Södra Möckleby (Möckleby i Gräsgårds härad)
Torslunda
Ventlinge
Vickleby
Ås
Seurakunnat > Kirkot

Algutsrumin kirkko
Glömmingen kirkko
Gräsgårdin kirkko
Gårdbyn kirkko
Hulterstadin kirkko
Kastlösan kirkko
Mörbylångan kirkko
Norra Möcklebyn kirkko
Nådenin kappeli
Resmon kirkko
Sandbyn kirkko
Segerstadin kirkko
Smedbyn kirkko
Stenåsan kirkko
Södra Möcklebyn kirkko
Torslundan kirkko
Ventlingen kirkko
Vicklebyn kirkko
Åsin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mörbylångan kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Mörbylånga kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Kalmarin läänin kunnat
Kartta Mörbylångan kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Newton de Souza Queiroz Jr

| Newton de Souza Queiroz jr> .Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. huhtikuuta 1991
Kansalaisuus:   Brasilia
Uran tiedot
Lempinimi:  Newton jr.
Pituus:  175 cm
Laji:  futsal
Seura:   ToPv
 Tietolaatikko päivitetty 14.2.2019 
Newton de Souza Queiroz Jr. eli Newton (s. 20. huhtikuuta 1991 São Paulo) on brasilialainen futsalpelaaja, joka pelaa futsal-liigassa Kampuksen Dynamon paidassa kaudella 2023-24. Aiemmin hän pelasi Tornion Palloveikkojen riveissä kaudella  2020–2021. Pelaajaprofiililtaan Newton on laituri. Newton siirtyi Tornioon jyväskyläläisestä Kampuksen Dynamosta, jossa hän on pelannut syksystä 2018 alkaen. Ennen Suomeen tuloaan Newton on pelannut futsalia myös Brasiliassa, Sveitsissä, Ranskassa (voittaen kaksi mestaruutta 2014 ja 2015) sekä Gibraltarilla (mestaruus 2018).
Newton osoittautui tehokkaaksi pelaajaksi jo myöhässä alkaneella debyyttikaudellaan: 33 liigamaalia ja 14 maaliin johtanutta syöttöä oikeuttivat runkosarjan pistepörssin 4. sijaan. Newton myös iski hattutempun ratkaisevassa kolmannessa finaaliottelussa ja auttoi näin Dynamon toiseen perättäiseen mestaruuteensa.
Nuorisokuoro Agape

Nuorisokuoro AGAPE on vuonna 1998 Kuopion helluntaiseurakunnassa perustettu nuorten gospelkuoro. Aluksi kuoro esiintyi vain kotiseurakunnassaan, mutta myöhemmin se alkoi keikkailla vaihtelevalla tahdilla ympäri Suomea. Kuoro on esiintynyt Juhannuskonferenssissa, joka on Keuruun suurin kesätapahtuma, ja käynyt esiintymismatkoilla Kanadassa ja Ruotsissa.
Kokoonpano

Kuoron johtajana on alusta alkaen toiminut Hannele Voutilainen (o.s. Ulmanen). Kuorossa on noin 50 laulajaa, ja heitä säestää yhtye. Yhtyeen kokoonpano on piano, basso, kitara, rummut, kaksi viulua ja kaksi trumpettia.
Diskografia

Pisaroita, 2004. Levyn nimikappale on ennen julkaisematon.
Nelson Mason

Nelson Mason vuonna 2017.
Nelson Mason (s. 13. lokakuuta 1987 Niagara Falls) on kanadalainen moottoriurheilija.
Ura

Mason aloitti Karting-uransa vuonna 1999. Hän oli kolmas British Universities Karting Championship -luokassa vuonna 2008. Vuosina 2007-2008 Mason osallistui Formula Ford Festivaliin. Vuonna 2010 Mason ajoi kuusi kilpailua Italian Formula 3 -sarjassa. Vuodet 2011-2012 Mason piti välivuotta kilpa-autoilusta, kunnes vuonna 2013 Mason siirtyi European F3 Open -sarjaan. Hän saavutti kolme voittoa, neljä paalupaikkaa, neljä nopeinta kierrosta ja kuusi palkintosijaa sijoittuen loppupisteissä sarjan kolmanneksi. Vuonna 2014 Mason ajoi GP3-sarjassa Hilmer Motorsport -tallissa. Hän ei saavuttanut pisteitä sijoittuen parhammillaan kilpailussa kymmenenneksi.
GP3-tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Hilmer Motorsport | ESPFEA 17 | ESPSPR Kesk. | AUTFEA 14 | AUTSPR 16 | GBRFEA 25 | GBRSPR 12 | GERFEA 16 | GERSPR 14 | HUNFEA 19 | HUNSPR 20 | BELFEA 15 | BELSPR 10 | ITAFEA Kesk. | ITASPR 18 | RUSFEA 15 | RUSSPR DNS | ABUFEA 17 | ABUSPR 18† | 0 | 22. |
Nicolas Catinat

Nicolas Catinat (maalaaja Robert Tournières)
Nicolas Catinat (1637–1712) oli Ranskan marsalkka ja Ludvig XIV:n ajan etevimpiä sotapäälliköitä.
Catinat oli ensin asianajajana, mutta liittyi sotapalvelukseen ja kunnostautui Ludvig XIV:n sodissa varsinkin Pfalzin perimyssodassa, jossa hän voitti Staffardan taistelun vuonna 1690. Espanjan perimyssodan alkaessa 1701 Catinat johti italialaisen armeijaa, mutta menetti päällikkyyden hävittyään Carpin taistelun. Suoran käytöksensä tähden Catinat oli kansan ja sotajoukon rakastama, mutta hovissa vähemmän suosittu. Hänen muistelmansa ilmestyivät Pariisissa 1819.
Nokian uimahalli

Nokian uimahalli.
Nokian uimahalli on Välikadulla, Nokian ydinkeskustassa sijaitseva uimahalli. Uimahallin lisäksi rakennuksessa toimivat Nokian nuorisotilat. Hallissa järjestetään Nokian Pyryn uimajaoston kilpailuja, vauvauinti ja kuntopiirejä. Hallissa on muun muassa uimahyppytorni, kuntouintiallas, vauvauintiallas, poreallas ja kunto- ja painisali.
Historiaa

Uimahallin on suunnitellut arkkitehti Raimo S. O. Valjakka ja se valmistui 1976. Halliin rakennettiin alun perin kuusiratainen 25 metrin kuntouintiallas, jonka syvässä päässä oli 3 ja 5 metrin uimahyppytasot sekä 1 ja 3 metrin ponnahduslaudat. Lisäksi tehtiin opetus- ja kylmävesialtaat sekä ulkoallas, joka kuitenkin jäi vuosiksi pois käytöstä. Rakennukseen varattiin lisäksi tilat painisalille, nuorisotiloille, liikuntatilalle, kuntosalille sekä toimitilat liikunta- ja nuorisotoimistolle. Uimahallirakennuksesta löytyivät alusta asti myös kahvio, tilaussauna ja hierontatilat. Vuonna 2002 valmistuneessa peruskorjauksessa halliin rakennettiin muun muassa terapia-allas.
Aiheesta muualla

Nokian kaupunki
Nokian Pyry
Nokian Kaupungin Uimahalli Sivu/
Kuvat (Arkistoitu – Internet Archive)
Aspergerin oireyhtymän historia

Englantilainen autismitutkija Uta Frith Royal Society Women in Science -tapahtumassa lokakuussa 2013.
Aspergerin oireyhtymän historia on merkittävä osa autismin historiaa. Tähän kuuluu autismin poikkeavuuden ymmärtäminen, sen vahvuuksien ja arvostuksen löytäminen sekä kokonaisen uuden neurokirjon kulttuurin syntyminen.
Aspergerin oireyhtymä (AS) on autismikirjon häiriössä (ASD) suhteellisen uusi autismin kirjon diagnoosi. Se on nimetty itävaltalaisen lastenlääkäri ja erityispedagogi Hans Aspergerin (1906–1980) mukaan. Englantilainen psykiatri Lorna Wing popularisoi käsitteen "Aspergerin syndrooma" vuoden 1981 julkaisussaan; ensimmäisessä englanninkielisessä julkaisussa, joka käsitteli Aspergerin syndroomaa. Aspergerin alkuperäisen tutkimuksen vuodelta 1944 julkaisi englanninkielisenä käännöksenä Uta Frith vuonna 1991, ja tämän jälkeen se tuli myös diagnostisiin käsikirjoihin.
Grunja Suharevan tutkimus 1925

Neuvostoliittolainen neurologi, tohtori Grunja Suhareva kuvasi vuonna 1925 venäjäksi julkaistussa tutkimuksessaan oireyhtymän. Vuonna 1926 tutkimus julkaistiin saksankielisessä lääketieteellisessä julkaisussa, ja siitä tuli ensimmäinen Aspergerin oireyhtymää käsittelevä vertaisarvioitu tieteellinen artikkeli.
Suharevan tutkimus oli kuuden poikalapsen tapaustutkimus, jossa hän kutsui oireyhtymää skitsoidiseksi psykopatiaksi. Psykopatialla tarkoitettiin aiemmin perinnöllisiä luonteen- ja käyttäytymisen piirteitä, joista oli haittaa henkilölle itselleen ja jotka johtivat sosiaalisiin konflikteihin. Skitsoidinen puolestaan viittasi eristäytyvään persoonallisuuteen. Skitsoidisen psykopatian tunnusmerkkejä olivat muun muassa hentorakenteisuus, motorinen kömpelyys, ilmeettömyys, puhemelodian monotonisuus tai jokin muu puheilmaisun erikoisuus, taipumus pysytellä sivussa muiden lasten leikeistä ja oman rauhan kaipuu, haluttomuus jättää aloitettua tekemistä kesken, vaikeus sopeutua muutoksiin sekä taipumus pakko-oireisiin. Suhareva mainitsi artikkelissaan myös taipumuksen pohdiskella asioita sekä ajatella abstraktisti ja skemaattisesti. Jälkimmäinen tarkoittaa loogis-luokittelevaa ajattelutapaa eli itsenäistä teoreettista ajattelua.