stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Theo Evan
Diskografia

| Nimi | Vuosi | Albumi / EP-levy |
| --- | --- | --- |
| "The Wall" | 2021 | Albumittomat singlet |
| "So Cold" | 2022 | Albumittomat singlet |
| "Burn Us Down" | 2022 | Albumittomat singlet |
| "Save Me from Myself" | 2023 | Albumittomat singlet |
| "Dark Side" | 2023 | Albumittomat singlet |
| "The Cost of Losing You" | 2024 | Albumittomat singlet |
| "Fading Dreams" | 2024 | Albumittomat singlet |

Käännös suomeksi
Noora Karvonen

Noora Karvonen (s. 14. maaliskuuta 2007) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Helsingin Jalkapalloklubia.
Karvonen edusti juniorina FC Kontua ja Puotinkylän Valttia. Hänet palkittiin vuoden 2023 tyttöpelaajana. Tuon kauden jälkeen hän siirtyi Helsingin Jalkapalloklubiin. Hän pelasi kaudella 2024 Kansallisessa liigassa 21 ottelua, joissa hän oli 16 kertaa avauskokoonpanossa, ja voitti liigamestaruuden ja Suomen Cupin.
Karvonen on pelannut useissa Suomen nuorisomaajoukkueissa.
Keksintöjen historian aikajana

Keksintöjen historian aikajana listaa merkittävimmät teknologiset keksinnöt ja niiden keksijät sekä keksimispaikat kronologisesti.
Huomaa: Keksintöjen päivämäärät ovat usein kiistanalaisia. Keksinnön on usein keksinyt usea keksijä noin samaan aikaan, tai siitä voi olla keksitty epäkäytännöllinen muoto monta vuotta ennen kuin toinen keksijä parantaa keksintöä käytännöllisemmäksi. Epäselvissä tilanteissa listattuna on keksinnön ensimmäinen tunnettu toimiva versio.
Varhaisimmat keksinnöt

Päivämäärät tässä osiossa viittaavat aikaisimpiin todisteisiin keksinnön keksimisestä ja ne ovat yleensä arkeologien määrittämiä. Päivämäärät ovat usein arvioituja ja niitä on muuttettu tutkimuksen edettyä, koska entistä vanhempia löytöjä minkä tahansa tekniikan käytöstä löytyy usein. Artikkelissa on listattu paikat, joista varhaisimmat todisteet on löydetty, mutta useimmissa tapauksissa on epävarmaa, kuinka lähellä paikka on sitä missä keksintö on todella tapahtunut.
Varhaisimmat keksinnöt > Paleoliittinen kivikausi

2.6 miljoonaa vuotta sitten (Ma): Kivityökalut (Vierinkivikulttuuri) nykyisen Etiopian alueella, varhaisimmat löydöt ovat tyypillisesti Australopithecus garhi -ihmisapinalajin yhteydestä
2.3 Ma: Varhaisin todennäköinen tulenkäyttö ja ruoan kypsennys, keksijänä Homo habilis -ihmislaji
1.76 Ma: Homo erectus keksii kehittyneet (Acheulin kulttuurin) kivityökalut Keniassa
790 tuhatta vuotta sitten (ka): Tulisija, Gesher Benot Ya'akovissa, Israelissa (viimeisin mahdollinen ajankohta tulella valaisemisen ja ruoan kypsennyksen keksimiselle)
500 ka: Katoksen rakentaminen Japanissa
400 ka: Pigmentit Sambiassa
400 ka: Keihäs Saksassa
200 ka: Liima Italiassa
170 ka: Vaatetus
110 ka: Helminauha Israelissa
100 ka: Hautaus Israelissa
77 ka: Vuode Etelä-Afrikassa
64–61 ka: Luutyökalut, todisteena ompeluneula ja keihäänkärjen löytäminen jousessa käytetyksi nuolenkärjeksi tulkitun esineen yhteydestä
44–42 ka: Päiväpulkka Swazimaassa
40–20 ka: Tuhkaus Australiassa
40 ka: Luolamaalaus Espanjassa ja Indonesiassa
36–9 ka: Kudonta – Epäsuoria todisteita ensin Georgiassa ja Tšekissä. Varhaisin pala kudottua vaatetta on löydetty Çatal Hüyükista Turkista
37 ka: Mortteli ja petkel Etu-Aasiassa.
35 ka: Huilu Saksassa
28 ka: Köysi
16 ka: Keramiikka Kiinassa
15 ka: Suristuspuu (engl. bullroarer) Ukrainassa
13–12 ka: Maanviljely Hedelmällisen puolikuun alueella
13–11 ka: Lampaan kesytys Etu-Aasiassa (pian myös porsas, vuohi ja nauta)
11-8 ka: Riisinviljely Kaakkois-Aasiassa
11 ka: Kivimonumentti (Göbekli Tepe) Turkissa
Varhaisimmat keksinnöt > Neoliittinen kivikausi

Huomaa siirtymä Ma:sta ja ka:sta eaa.:aan (ennen ajanlaskun alkua) ja jaa.:aan (jälkeen ajanlaskun alun) – 8000 eaa. on suunnilleen sama kuin 10 ka.
8000–7500 eaa.: Kaupunkimainen, laaja ja pysyvä asutus Jerikossa ja Çatal Hüyükissa
6500 eaa.: Lyijyn sulatus Çatal Hüyükissa Turkissa
6000 eaa.: Polttouuni Mesopotamiassa (Irakissa)
5000 eaa.: Kuparin sulatus Serbiassa
5. vuosisata eaa.: Lakka Kiinassa
5000–4500 eaa.: Airot Kiinassa
4400 eaa.: Kuparinen ompeluneula Naqadassa Egyptissä
3630 eaa.: Silkkivaatetus Kiinassa
3500 eaa.: Pyörä Mesopotamiassa ja Kaukasiassa
3200 eaa.: Purjehdus muinaisessa Egyptissä
3000 eaa.: Kirjoitus (Nuolenpääkirjoitus) Sumerissa, Mesopotamiassa (Irakissa)
3000 eaa.: Pronssi Mesopotamiassa
3000 eaa.: Papyrus Egyptissä
3000 eaa.: Tinan erotus Keski-Aasiassa
3000 eaa.: Kampa Persiassa.
2500 eaa.: Telakka muinaisessa Egyptissä
2. vuosituhat eaa.

2000 eaa.: Nuottikirjoitus Sumerissa
2000 eaa.: Sotavaunu Venäjällä ja Kazakstanissa
1700 eaa.: Aakkoset Foinikiassa (nykyisen Libanonin alueella)
1500 eaa.: Kylvökone Babyloniassa
1500 eaa.: Kolikot Libanonissa tai Lyydiassa
1500 eKr Sakset muinaisessa Egyptissä
1200 eaa.: Miekka muinaisessa Egyptissä
1000 eaa.: Lasi Libanonissa
1. vuosituhat eaa. > 8. vuosisata eaa.

750 eaa.: Tekohampaat Etruriassa Italiassa
750 eaa.: Linssit Antiikin Kreikassa
750-700 eaa.: Sotalaiva Foinikiassa (nykyisen Libanonin alueella)
1. vuosituhat eaa. > 7. vuosisata eaa.

600 eaa.: Majakka Egyptissä
1. vuosituhat eaa. > 6. vuosisata eaa.

n. 515 eaa.: Nosturi Antiikin Kreikassa
1. vuosituhat eaa. > 5. vuosisata eaa.

5. vuosisata eaa.: Kampi (käsikivet) Keltiberiassa Espanjassa
5. vuosisata eaa.: Valurauta Jiangsun maakunnassa Zhou-dynastian aikaisessa muinaisessa Kiinassa
5. vuosisadan puoliväli eaa.: Varsijousi Hubein maakunnassa muinaisessa Kiinassa ja 421 eaa. gastraphetes antiikin Kreikassa
5.–4. vuosisata eaa.: Trebuchet muinaisessa Kiinassa; esiintyy Välimerellä 6. vuosisadalla jaa.
Ennen 421 eaa.: Katapultti antiikin Kreikassa tai foinikialaisessa Karthagossa
n. 480 eaa.: Kierreportaat niin kutsutussa Temppelissä A Selinuksessa Sisiliassa
400 eaa.: Peili Libanonissa
1. vuosituhat eaa. > 4. vuosisata eaa.

4. vuosisata eaa.: Hammaspyörä Kiinassa
n. 350 eaa.: Aeneas Tacticus keksii hydraulisen lennättimen Kreikassa
1. vuosituhat eaa. > 3. vuosisata eaa.

3. vuosisadan alku eaa.: Ptolemaios II keksii sulun Antiikin Suezin Kanavalle hellenistisessä Egyptissä, 3. vuosisadalla eaa. erilaisia sulkuja on myös Sri Lankassa
3. vuosisata eaa.: Epäkesko (vesikäyttöisissä laitteissa) hellenistisessä maailmassa
3. vuosisata eaa.: Filon Bysanttilainen kuvaa Vesirattaan ja nestekäyttöisen hillikkeen hellenistisessä maailmassa.
3–2. vuosisata eaa.: Masuuni muinaisessa Kiinassa, useimmat löydöt ovat silti myöhemmältä Han-dynastian ajalta.
1. vuosituhat eaa. > 2. vuosisata eaa.

2. vuosisata eaa.: Paperi Gansun maakunnassa Han-dynastian Kiinassa. Myöhemmin elänyttä Cai Lunia pidetään myös paperin keksijänä.
150 eaa.: Astrolabi hellenistisessä maailmassa.
1. vuosituhat eaa. > 1. vuosisata eaa.

1. vuosisata eaa.: Lasinpuhallus Libanonin rannikolla.
1. vuosisata eaa.: Moniosainen holvisilta (esim. Pont-Saint-Martin ja Ponte San Lorenzo) Italiassa, Rooman tasavallassa
1. vuosisata eaa.: Holvipato (Glanumin pato) Gallia Transalpinassa, Rooman Tasavallassa
Ennen 71 eaa.: (mahdollisesti 3. vuosisadalla eaa.): Kreikkalaiset keksivät vesimyllyn (valssimyllyn) itäisellä Välimerellä
Ennen 25 eaa.: Roomalaiset keksivät käännettävän ylävesirattaan, Rio Tinto-joella, Espanjassa
Trispastoksen, yksinkertaisimman antiikin nosturin, avulla ihminen pystyi nostamaan kolminkertaisesti sen mitä paljain käsin
Piirustus kuvaa paperinvalmistusprosessia Han-Dynastian Kiinassa.
Käännös suomeksi
Anna Komnena

| Anna Komnena> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1./2. joulukuuta 1083 Konstantinopoli
Kuollut: noin 1148/1154
Kansalaisuus:  Bysantin valtakunta
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: kreikka
Tyylilajit:  historia
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Anna Komnena (1./2. joulukuuta 1083 – noin 1148/1154) oli Bysantin keisarin Aleksios I:n ja Irene Dukainan tytär ja ensimmäisiä naispuolisia historioitsijoita. Hänen kirjoittamansa historiateos Aleksias on tärkein lähde hänen isänsä keisari Aleksioksen hallituskaudesta.
Nuoruus

Anna Komnena syntyi Konstantinopolin keisarillisessa palatsissa vanhimpana yhdeksästä lapsesta. Hänen nuoremmat sisaruksensa olivat Maria Komnena, Johannes II Komnenos, Andronikos Komnenos, Isaak Komnenos, Eudokia Komnena, Theodora Komnena, Manuel Komnenos and Zoe Komnena. Hän oli isänsä suosikki ja sai koulutuksen tieteissä ja kreikkalaisessa filosofiassa.lähde? Hänet oli syntymästään asti kihlattu Konstantinos Dukakselle, joka oli keisari Mikael VII:n poika. Konstantinos kuitenkin kuoli ennenaikaisesti noin vuonna 1096 ja Anna meni naimisiin Nikeforos Bryennioksen kanssa noin 1097.
Salaliitto

Äitinsä Irenen kanssa hän yritti saada Aleksioksen nimittämään Nikeforoksen kruununperilliseksi tämän veljen Johannes II:n sijasta. Yrityksen epäonnistuttua hän liittyi vuonna 1118 salajuoneen, jonka tarkoituksena oli syrjäyttää Johannes.
Historioitsijana

Juonen paljastuttua Anna joutui luopumaan omaisuudestaan ja selvisi hengissä vain veljensä armeliaisuudesta. Anna vetäytyi luostariin, jossa hän kirjoitti isänsä elämäkerran Aleksias, joka on kirjoitettu hyvin imartelevaan sävyyn. Puolueellisuudestaan huolimatta kirja on nykyään pääasiallinen aikalaislähde Bysantin poliittisesta historiasta 1000- ja 1100-luvun vaihteessa, ja hän antaa siinä hyvin kielteisen kuvan ristiretkistä. Hän kuvailee siinä myös aseita, taktiikoita ja taisteluita. Annan tyylillisinä esikuvina ovat olleet Thukydides, Polybios ja Ksenofon.
Kirjallisuutta

Sture Linnér: Anna Komnenas värld : Bysans på 1100-talet.  Atlantis, 1993.  (ruotsiksi)
John Julius Norwich: Byzantium: The Decline and Fall.  Viking, 1991.  ISBN 0-679-41650-1  (englanniksi)
Georg Ostrogorsky: History of the Byzantine State.  Rutgers University Press, 1969.  ISBN 0-8135-1198-4  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Anna Komnena Wikimedia Commonsissa
Medieval Sourcebook: Anna Comnena: The Alexiad (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja 2  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  SNAC  IdRef
Al-An’am

"Niitä, jotka hukkuvat pahojen töittensä tähden, odottaa kiehuva juoma ja tuskallinen rangaistus, siksi että he jumalattomuutta harjoittavat." (6:70). Miniatyyrissa vuodelta 1436 Muhammed todistaa, miten Helvetin asukkeja juotetaan.
Al-An’am (arab. سورة الأنعام‎, suom. Karjan suura) on Koraanin 6. suura. Se sisältää 165 jaetta ja on ajoituksellisesti  mekkalainen. Jakeet 20, 23, 91, 93, 114, 141 ja 151–153 ovat kuitenkin myöhemmin tehtyjä lisäyksiä, jotka lasketaan medinalaisiksi eli Koraanin myöhäisimpään kerrostumaan kuuluviksi. Suura sai nimensä jakeessa 137 esiintyvästä sanasta "karja". Sana toistuu jakeissa 139 ja 140, missä karja mainitaan islamin tuomitsemien taikamenojen yhteydessä.
Suura sisältää useita aihepiirejä, joihin kuuluvat polemiikki uskottomia vastaan, Jumalan tunnusmerkit luonnossa, profeettakertomukset ja monet muut aiheet.
Sisältö

Suura sisältää runsaasti eri aiheita, joista seuraavassa muutamia.
Jakeet 1–10 muodostavat suuran johdannon. Siinä kerrotaan Jumalan merkeistä, joista huolimatta uskottomat epäilevät. Heitä kuitenkin odottaa sanoma, joka antaa selityksen sille, mitä he pilkkasivat. Jakeessa 7 mainitaan Ahsen-Bören käännöksessä Muhammed. Sanaa ei ole arabiankielisessä Koraanissa. Lisäys johtuu siitä, että islaminuskon mukaan vain arabiankielinen Koraani on oikea Pyhä kirja, eivätkä sen käännökset nauti virallista asemaa. Tämän takia islamilaisiin käännösteksteihin on suhtauduttu vapaammin ja niihin on voitu tehdä selittäviä lisäyksiä.
Jakeet 11–32, 91–94 104–117, 148–153 ja eräät muut kohdat ovat polemiikkia uskottomia vastaan.
Jakeissa 1–2 ja 95–99 kerrotaan Jumalan tunnusmerkeistä luonnossa. Jae 99 kuuluu: "Hän on lähettänyt taivaasta sateen, jonka avulla me kasvatamme erilaisia kasveja ja tuomme esille vehreitä varsia, joista nousee monirivisiä tähkiä, ja palmuja, joiden kukinnoista kasvaa riippuvia terttuja, ja vielä rypäletarhoja, öljypuita ja granaattiomenoita - - ." On huomautettu, että tällaiset kuvaukset eivät sovi Mekan olosuhteisiin, sillä Mekassa sademäärä on vain 11 cm vuodessa, minkä takia luonnonolot eivät mahdollistaneet maanviljelyä tai puutarhakasvatusta.
Suuran 6 alku resitaationa
Natanael (nimi)

| Natanael, Nathanael |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Nata, Natan, Nathan 
Vastineita eri kielissä:  Natanaele, Nataniel, Nathanial, Nathaniel 
Nimen alkuperä:  hepr. ’Jumala on antanut’
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Natanael on heprealaisperäinen miehen etunimi, josta tunnetaan myös rinnakkaismuoto Nathanael. Nimen merkitys on ’Jumala on antanut’ tai ’Jumalan lahja’. Uudessa testamentissa Natanael on apostoli Bartolomeuksesta käytetty toinen nimi.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on maaliskuuhun 2025 mennessä tilastoitu noin 250 Natanael-nimistä ja noin 130 Nathanael-nimistä miestä.
Nimipäivät

Nimiasut Natanael ja Nathanael ovat kumpikin olleet mukana Suomen almanakassa. Natanael-muotoa käytettiin vuosina 1792–1795, ja nimipäivä oli silloin 13. maaliskuuta. Nathanaelilla on ollut kolme nimipäivää: 10. toukokuuta (vuosina 1739, 1740, 1742, 1749), 22. toukokuuta (vuonna 1706) ja 24. lokakuuta (vuosina 1705–1706).
Suomenruotsalaiseen almanakkaan Natanael-nimi sisältyi vuosina 1929–1949. Nimipäivä oli 13. syyskuuta.
Ruotsissa Natanael viettää nimipäivää 22. joulukuuta.
Tunnettuja Natanaeleja ja Nathanaeleja

Natanael Berg (1879–1957), ruotsalainen säveltäjä
Natanael Beskow (1865–1953), ruotsalainen virsirunoilija
Natanael Broman (1887–1966), ruotsalainen säveltäjä ja pianisti
Nathanael Greene (1742–1786), yhdysvaltalainen sotilas
Nathanael Heidenstrauch (1738–1823), suomalainen kauppaneuvos
Nathanael Gerhard af Schultén (1750–1825), suomalainen professori ja senaattori
Nathanael af Schultén nuorempi (1794–1860), suomalainen professori ja kanslianeuvos
Nathanael West (1903–1940), yhdysvaltalainen kirjailija
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Natanael (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Luettelo Islannin kaupungeista

Islannin kartta
Tämä on luettelo Islannissa sijaitsevista kaupungeista.
Akranes
Akureyri
Bíldudalur
Blönduós
Bolungarvík
Borgarnes
Breiðdalsvík
Búðardalur
Dalvík
Djúpavík
Djúpivogur
Drangsnes
Egilsstaðir
Eskifjörður
Eyrarbakki
Fáskrúðsfjörður
Garðabær
Garður
Grindavík
Hafnarfjörður
Hella
Hólar
Hólmavík
Húsavík
Hvammstangi
Hveragerði
Hvolsvöllur
Höfn
Ísafjörður
Keflavík
Kirkjubæjarklaustur
Kópavogur
Mjóifjörður
Mosfellsbær
Neskaupstaður
Njarðvík
Ólafsfjörður
Ólafsvík
Reykholt
Reykjavík
Reyðarfjörður
Sandgerði
Sauðárkrókur
Selfoss
Seyðisfjörður
Siglufjörður
Skálholt
Skógar
Stokkseyri
Stykkishólmur
Stöðvarfjörður
Vestmannaeyjar
Vík í Mýrdal
Vogar
Vopnafjörður
Þorlákshöfn
Ho Tši Minhin mausoleumi

| Ho Tši Minhin mausoleumi> Lăng Chủ tịch Hồ Chí Minh |
| --- | --- |
 Ho Tši Minhin mausoleumi
Sijainti:   Ba Đình -aukio, Hanoi, Vietnam
Koordinaatit:  21°2′12″N, 105°50′5″E
Valmistumisvuosi:  1975
Rakennuttaja:  Vietnamin sosialistinen tasavalta
Omistaja:  Vietnamin sosialistinen tasavalta
Julkisivumateriaali:  Harmaa graniitti
Korkeus:  21,6 m
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ho Tši Minhin mausoleumi yöllä
Ho Tši Minhin mausoleumi (vietn. Lăng Chủ tịch Hồ Chí Minh) on Vietnamin presidentti Ho Tši Minhin muistoksi rakennettu mausoleumi, jossa hänen balsamoitu ruumiinsa lepää. Mausoleumi sijaitsee pääkaupungissa Hanoissa Ba Đình -aukiolla.
Mausoleumin rakennustyöt aloitettiin 2. syyskuuta 1973 ja rakennus vihittiin virallisesti käyttöön 29. elokuuta 1975. Mausoleumin ulkoasu muistuttaa paljon Leninin mausoleumia Moskovassa. Ho Tši Minhin mausoleumissa on kuitenkin viisto katto ja se on päällystetty harmaalla eikä punaisella graniitilla niin kuin Leninin mausoleumi. Mausoleumin seinässä lukee "Chủ tịch Hồ Chí Minh" (suom. "Puheenjohtaja Ho Tši Minh"). Rakennus on 21,6 metriä korkea ja 41,2 metriä leveä.
Mausoleumi on yleensä suljettu 4. syyskuuta – 4. lokakuuta, jolloin Ho Tši Minhin ruumis on Venäjällä konservoitavana.
Mausoleumissa vierailu

Mausoleumissa lepäävää Ho Tši Minhia voi käydä katsomassa joka päivä vierailuaikana kello 9–12. Panssarilasin alle suojattua ruumista vartioi kunniasotilas. Mausoleumissa vierailijoiden tulee peittää jalkansa, shortsit ja minihameet ovat kiellettyjä. Vierailijoiden täytyy olla hiljaa ja kävellä kahdessa rivissä. Kädet eivät saa olla taskuissa eivätkä ristittyinä. Tupakointi, juominen, syöminen, valokuvaus ja videokuvaus on kielletty mausoleumin sisällä. Mausoleumin säännöt koskevat henkilökuntaa, vartijoita ja vierailijoita.
Aiheesta muualla

Ho Tši Minhin mausoleumin kotisivut
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ho Tši Minhin mausoleumi Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Ho Chi Minh Mausoleum
Käännös suomeksi
Kansa-yhtymä

Kansan entinen pääkonttori (Hämeentie 33 Helsingissä)
Kansan talo sisäpihalta
Kansa-yhtymä oli vuosina 1919–1994 toiminut suomalainen vakuutuskonserni. Kansa oli osa edistysmielistä osuustoimintaa ja sen toiminnan päättyminen liittyi muiden osuustoiminnallisten yritysten vaikeuksiin Suomen 1990-luvun alun lamassa. Kansa-yhtymän pääkonttori sijaitsi Helsingin Sörnäisissä.
Historia > Perustaminen ja alkuvaiheet

Kansan alkuna oli vuonna 1919 Kulutusosuuskuntien Keskusliittoon (KK) kuuluneiden Osuusliikkeiden perustama Paloapuyhdistys Tulenturva. Yhdistyksen perustamisen taustalla oli vuosina 1916–1917 tapahtunut osuuskauppaliikkeen jakautuminen pellervolaisiin, Yleisessä Osuuskauppojen Liitossa pysyneisiin SOK:n osuuskauppoihin sekä edistysmielisiin, KK:n perustaneiden ja Suomen Osuustukkukaupan (OTK) omistaneisiin osuusliikkeisiin. Palonturva alkoi tarjota vuonna 1922 vakuutuksia Osuusliikkeiden lisäksi myös yksityishenkilöille.
KK:n aloitteesta perustettiin vuonna 1922 henkivakuutustoimintaa harjoittanut Vakuutusosakeyhtiö Kansa. Yhtiö suuntasi toimintansa työväestöön ja tarjosi ensimmäisenä Suomessa muun muassa ryhmähenkivakuutuksia ja lisäkorvauksia silloin kun vakuutuksenottajan kuolema oli tapaturmainen. Yhtiöt yhdistettiin vuonna 1928 yhtiöryhmäksi ja Palonturvan nimeksi muutettiin Paloapuyhdistys Kansa. Käytännössä yhtiöitä alettiin kutsua nimillä Henki-Kansa ja Palo-Kansa. Alkuvuosina Kansa oli ensisijaisesti henkivakuutusyhtiö. Henki-Kansan markkinaosuus oli 1930-luvun lopussa noin 12 % kun taas Palo-Kansan osuus vahinkovakuutuksista oli vain muutamia prosentteja. Osuus vahinkovakuutuksista alkoi nousta Palo-Kansan aloitettua liikennevakuutusten myynnin vuonna 1938.lähde? Eläkevakuutusten hoitoa varten perustettiin vuonna 1935 Eläkekassa Tuki, johon järjestettiin E-liikkeen toimihenkilöiden eläkevakuutukset.
Historia > Kasvun vuodet

Yhtiöiden toiminta perustui 1940-luvun lopulta sodan jälkeisinä vuosina E-liikkeen organisaation tukeen. Lakisääteisen tapaturmavakuutuksen sekä eläkevakuutuksen maksutulo koostui lähes täysin Osuusliikkeiden vakuutuksista. Samoin henkivakuutuksissa pääasiallisin markkinointikanava oli E-liikkeen henkilökunnasta koostunut asiamiesverkosto.
1940-luvulta lähtien Kansasta alkoi myös muodostua Osuusliikkeiden rahoittaja. Kansa sijoitti omaisuuttaan sekä kaupan investointeihin että Hakan toteuttamaan asuntotuotantoon.
Kansa toimi 1950-luvulla ajoittain aggressiivisesti vahinkovakuutusten hinnoittelussa ja irtaantui vahinkovakuutusyhtiöiden yhteisistä vahinkotariffeista. Seuraavalla vuosikymmenellä Kansa palasi takaisin noudattamaan yhteisiä hinnastoja. Yksityishenkilöiden vakuuttajana Kansa nousi yli 10 %:n markkinaosuuteen mutta yritysten vakuutuksissa sillä oli vain marginaalinen rooli.
Kansan pääkonttoriksi tuli vuonna 1962 Hämeentie 33:een, nykyisen Sörnäisten metroaseman välittömään läheisyyteen rakennettu uusi toimitalo. Pääkonttori muistetaan talon katolla olleesta Ilmatieteen laitoksen hoitamasta säätornista, joka ennusti säätilaa 12 tuntia eteenpäin. Valoja oli kolme päällekkäistä ja ne olivat joko vihreitä tai keltaisia tai niiden eri yhdistelmiä.
Kansa pyrki 1960-luvulta lähtien rakentamaan omaa paikallistoimistojen verkkoa. Tällä pyrittiin luomaan yhteyksiä suoraan kuluttajiin. Samaan aikaan tiivistettiin kuitenkin yhteistyötä myös E-liikkeen sekä 1970-luvulta lähtien erityisesti SAK:laisen ammattiyhdistysliikkeen kanssa. Kansan johtokunnassa oli ollut alusta alkaen OTK:n, KK:n ja Osuusliike Elannon johtoa, mutta vuodesta 1969 johtokuntaan tuli myös SAK:n nimeämiä jäseniä.
E-liikkeen ja SAK:n merkitys näkyi myös työntekijäin eläkelain (TEL) voimaantulon 1962 jälkeen. Eläkekassa Tuen vakuutuskanta koostui pääosin näiden kahden tahon ottamista vakuutuksista..
Historia > Toiminta 1970- ja 1980-luvuilla

Kansan kehitys vauhdittui vuonna 1973 kun toimitusjohtajaksi tuli vakuutusmatemaatikko Erkki Pesonen. Jo seuraavana vuonna SAK:sta ja useimmista sen jäsenliitoista tuli Kansan osakkaita. Kansan asiakashankinnan pääkohteeksi tuli hiipuvien Osuusliikkeiden jäsenten sijaan SAK:n jäsenistö. Myöhemmin myös Työväen Urheiluliitto tuli Kansan osakkaaksi.
Kansan organisaatio muutettiin 1978 yhtymämuotoiseksi. Emoyhtiöksi muodostettiin Kansa-yhtymä Oy. Sen omistuksessa olivat Vahinkovakuutusosakeyhtiö Kansa (Vahinko-Kansa), Henkivakuutusosakeyhtiö Kansa (Henki-Kansa) sekä Eläkevakuutusosakeyhtiö Kansa (Eläke-Kansa).
Kansa otti ensimmäisenä Suomessa käyttöön ns. yhdistelmävakuutukset, joissa vakuutuksenottajan koko vakuutusturva oli koottu yhdeksi kokonaisuudeksi. Tämän kehityksen päätepisteenä oli Kansan loppuvuosina markkinoille tullut Joustoturva.
Voimakkaista ponnisteluista huolimatta Kansa-yhtymä pysyi varsin pienenä vakuutusyhtiöryhmänä. Esimerkiksi vahinkovakuutuksissa Kansan markkinaosuus pysyi selvästi alle 10 prosentin. Lisäksi uusien vakuutustuotteiden kehittäminen osoittautui varsin kalliiksi, vaikka Kansa pysyikin pitkään 1980-luvulle erittäin vakavaraisena yhtymänä.  Yhtiön omistuksessa oli mm. vuonna 1984 joitakin kuukausia Suomen ilma-alushistorian ainoa Boeing 747, mallia 747-200, rekisteritunnukseltaan OH-KSA. Konetta aiemmin operoinut Swissair oli ostanut sille jälleenmyyntiarvovakuutuksen (ks. alla), jonka rauettua kone jäi Kansa-yhtymälle. Se myytiin kuitenkin pian eteenpäin.