stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Den åttonde dagen

| Den åttonde dagen Rolf Wikström |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syyskuu 1978, Metronome Studio Tukholma, Ruotsi
 Julkaistu: 1979
 Tuottaja(t): Anders Burman, Rolf Wikström
 Tyylilaji: blues
 Kesto: 38.35
 Levy-yhtiö: Metronome (MLP 15.642)
Rolf Wikströmin muut julkaisut
| Hjärtslag 1978 | Den åttonde dagen 1979 | Digitalis 1980 |
Den åttonde dagen on ruotsalaisen blueskitaristi-laulajan Rolf Wikströmin neljäs albumi, joka julkaistiin vuonna 1979 levymerkillä Metronome.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Rolf Wikström, ellei toisin mainita.
Kappaleet > A-puoli

Hemma igen – 3.56
Sen såg jag dig – 4.40
Vad är det som dom gör – 1.37
Svinhugg går igen – 3.34
Blues läker dina sår (I'll Play the Blues for You) – 5.09 (säv. Jerry Reach, san. Wikström)
Kappaleet > B-puoli

Den åttonde dagen – 5.31
Starka band – 2.16
Kulor och kanoner – 11.40
Kokoonpano

Rolf Wikström – kitara
Björn Borg – trumpetti
Tommy Cassemar – basso
Dave Castle – altto- ja baritonisaksofoni
Christer Eklund – tenorisaksofoni
Björn J:son Lindh – klavikordi, huilu
Ali Lundbohm – rummut
Marie Bergman – kuoro
Turid Lundqvist – kuoro
Maritza Horn – kuoro
Aiheesta muualla

Den åttonde dagen discogs.com -sivustolla
Daiane Limeira

Daiane Limeira Santos Silva (s. 7. syyskuuta 1997) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Brasilian naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä viisi maaottelua.
Daiane edustaa ranskalaisseura Paris Saint-Germainia, jonne hän siirtyi norjalaisesta Avaldsnesista vuonna 2018.
David King

| David King |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. elokuuta 1939 (ikä 85) Etelä-Afrikka
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  University of the Witwatersrand (BSc; PhD 1963)
Oppilaat:  Oliver Inderwildi
David Anthony King (s. 12. elokuuta 1939) on fysikaalisen kemian emeritusprofessori Cambridgen yliopistossa, johtaja tutkimus- ja koulutusinstituutio Collegio Carlo Albertossa, Liverpoolin yliopiston kansleri ja finanssialan yritys UBS:n ylin tieteellinen neuvonantaja. Hän toimi Yhdistyneen kuningaskunnan ulkoministeriön ilmastonmuutoksesta vastaavana erityisedustajana ja puheenjohtajana tutkimus- ja kehitysorganisaatio Future Cities Catapultissa.
King on toiminut Yhdistyneen kuningaskunnan johtavana tieteellisenä neuvonantajana Tony Blairin ja Gordon Brownin pääministerikausilla ja ollut keskeisenä vaikuttajana puhumassa julkisesti maiden hallitusten ilmastonmuutoksen torjumiseen liittyvän toiminnan tärkeyden puolesta.[lähde? ]
Kuohujärvi

| Kuohujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Pälkäne
Koordinaatit:  61°20′13″N, 24°32′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Mallasveden ja Pälkäneveden alue (35.71)
Laskujoki:  oja Pälkäneveteen 
Järvinumero:  35.715.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,4 m  
Rantaviiva:  0,885 km  
Pinta-ala:  2,322 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuohujärvi 
Kuohujärvi  on Pirkanmaalla Pälkäneellä Aitoon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Kouvalanjärven itäpuolella Karjakallioilla aivan viljellyn alueen reunalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat metsämaata.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,4 metriä mpy. Siihen on johdettu yksi metsäoja ja sen laskuoja lähtee järven länsipäästä. Oja virtaa peltomaiden läpi ja laskee laskettuun Halisevanjärven ennen kuin se jatkaa matkaansa Pälkäneveden Jouttenselän kaakkoispään rantaan.
Kumina (Päijänne)

Kumina
| --- | --- |
Muut nimet:  Iso-Kumina
Sijainti:  Jyväskylä (Korpilahti) Keski-Suomi Suomi
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  120 m 
Pinta-ala:  1,17 km²  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kumina  eli Iso-Kumina  on Päijänteen saari Keski-Suomessa Jyväskylän Korpilahdella ja se sijaitsee Vanhanselän pohjoispuolella järvenselän reunalla.
Maantietoa

Saari on 1,9 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 1,17 neliökilometriä . Saaren korkein huippu sijaitsee sen itäpuolella ja se yltää noin 120 metrin korkeuteen merenpinnasta mpy. Se kohoaa silloin noin 42 metrin korkeuteen Päijänteen vedenpinnasta, joka on 78,3 metriä mpy. Saari on muodoltaa kilpimäinen ja sen kallioperässä on metsän joukossa useita paljakoita. Sen itäranta on jyrkkärinteistä ja rinteessä on paikoitellen kivikkoa. Länsirannat ovat loivia ja alavaa maastoa. Saari on kokonaan metsän peitossa ja sen rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Saarella ei ole tietä.
Saarella on Jyväskylän veneseuran tukikohta.
Kuulen laulun

| ”Kuulen laulun” Riki Sorsa |
| --- | --- | --- |

CD-singlen kansikuva.
Singlen tiedot
 Julkaistu: 2002
 Formaatti: CD-single
 Tuottaja(t): Ari Sunell
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 04.09
 Levy-yhtiö: Edel Records Finland
Riki Sorsan muut singlet
|   | ”Kuulen laulun” 2002 | ”Elän kuin haaveilin / Gabriellas sång” 2010 |
Kuulen laulun on laulaja Riki Sorsan CD-single vuodelta 2002. Mukana on Leirinuotio-orkesteri. Levyn on kustantanut Edel Records Finland.
Singlellä on yksi irlantilaisvaikutteinen kappale, jonka sävellyksen ja sovituksen on tehnyt singlen tuottajanakin toiminut Ari Sunell. Sanat ovat Sunellin ja Riki Sorsan. Sanoituksessa kerrotaan siitä, miten musiikin vapauttava ja kohottava voima on vaikuttanut kertoja-minään lapsesta lähtien ja kuinka hän ei vaihtaisi musiikkia maalliseen hyvään. Musiikki vie ihmisen lähemmäksi Jumalaa ja on ihmisiä yhdistävä yhteinen kieli, joka auttaa näkemään maailman kauniimpana paikkana.
Singlen luettelotunnus on FIARA0200109 ja sen oikeudet omistaa Saarnipuu Kustannus Oy / Edel Records Finland Oy.
Kannen ulkoasun on suunnitellut Tapsa Rantanen  Private Eye -yhtiöstä. Singlejä on valmistanut Saksassa Optimal Media Production.
Leirinuotio-orkesteri

Riki Sorsa – laulu
Marko Haapalainen – lyömäsoitinohjelmointi
Petri Asiala – basso
Ari Sunell – kitarat, koskettimet, mandoliini, buzuki, laulu
Markus Lampela – uillean pipes, tinapillit
Korvahuuhtelu

Korvahuuhteluksi kutsutaan tointa, jossa korvat tyhjennetään ylimääräisestä korvavahasta.
Syitä toimenpiteelle

Korvaan saattaa toisinaan muodostua korvavahaa eli vaikkua. Tämä saattaa aiheuttaa kuulon heikkenemistä tai muita ei-toivottavia oireita korviin.
Korvahuuhtelun suorittaminen

Ennen korvahuuhtelua korvien sisäosat tarkastetaan niin, että selvitetään, missä siellä on vaikkua ja paljonko sitä on.
Korvahuuhtelu suoritetaan yleensä isolla ruiskulla, josta pumpataan korviin kehonlämpöistä vettä tai keittosuolaliuosta. Tämän nesteen mukana korvavahan tulisi valua ulos korvista.
David Kimutai

David Kimutai Rotich (s. 19. elokuuta 1969 Rift Valley, Kenia) on kenialainen kävelijä. Hän kilpaili miesten 20 kilometrin kävelyssä kesäolympialaisissa 1996 (Atlanta), 2000 (Sydney) ja 2008 (Peking). Atlantassa hän sijoittui 23. sijalle ajalla 1.25.01, Sydneyssä 39. sijalle ajalla 1.28.45 ja Pekingissä 19. sijalle ajalla 1.22.21. Kimutain henkilökohtainen ennätysaika 20 kilometrin kävelyssä on 1.20.40 (1996).
Kimutai on voittanut Afrikan kisoissa kultaa (1999) ja kahdesti hopeaa (1995, 2007). Hän on saanut pronssimitalin Kansainyhteisön kisoissa (2002). Yleisurheilun Afrikan-mestaruuskilpailuissa Kimutai on voittanut kahdesti kultaa (2006, 2012) ja saanut kaksi hopeaa (1996, 2010).
Käännös suomeksi
Kuninkaiden haudat (Pafos)

| Kuninkaiden haudat |
| --- | --- |
 Kuninkaiden hautojen arkeologista aluetta.
Sijainti
 Kuninkaiden haudat
Koordinaatit:  34°46′32″N, 32°24′20″E
Valtio:  Kypros
Paikkakunta:  Páfos
Historia
Tyyppi:  hautausmaa
Ajanjakso:  300-luku eaa.–
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  Ptolemaiosten kuningaskunta
Alue:  Kypros
Kaupunki:  Pafos
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Pafos 
Aiheesta muualla
  Kuninkaiden haudat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuninkaiden haudat on nimitys, jota käytetään eräästä antiikin aikaisen hautausmaan arkeologisesta alueesta Páfoksen kaupungissa Kyproksella. Nimitys on peräisin siitä, että hautausmaalle haudattiin antiikin Pafoksen kaupungin virkamiehiä ja muuta yläluokkaa hellenistisellä ja roomalaisella kaudella. Haudat ovat osa Pafoksen arkeologisia alueita, jotka ovat yhdessä Unescon maailmanperintökohde.
Historia

Haudat ajoittuvat hellenistiselle ja roomalaiselle kaudelle 300-luvulta eaa. alkaen. Ne eivät ole tyyliltään kyproslaisia, vaan ovat saaneet vaikutteensa mahdollisesti Aleksandriasta. Hautoihin on oletettavasti haudattu saarta hallinneiden Ptolemaiosten lähettämät Kyproksen hallitsijat, joiden keskuspaikka Pafos oli, sekä kaupungin muuta yläluokkaa. Vainajat eivät siis olleet varsinaisesti kuninkaita, sillä Kyproksen omat vanhat kuninkuudet ja kuningaskunnat oli tuossa vaiheessa jo lakkautettu, mutta ainakin osa kuului Ptolemaiosten kuninkaalliseen sukuun. Tämä varmistui vuonna 2017, jolloin löydettiin Ptolemaios Eupatorin haudaksi tunnistettu hautakammio.
Haudat

Kuninkaiden haudat muodostavat erillisen arkeologisen alueen noin 1,5 kilometriä pohjoiseen Nea Pafoksen varsinaisesta arkeologisesta alueesta. Tunnetuimpia hautoja on yhteensä kahdeksan. Ne kaikki koostuvat kallioon maanpinnan alapuolelle hakatuista peristyylipihoista, joiden sivuilla on samoin kallioon hakattuja hautakammioita. Pihoille johtaa portaat, jotka myös on kaiverrettu kallioon. Peristyylin pylväät edustavat doorilaista tyyliä ja hautojen julkisivut jäljittelevät muutoinkin temppeliä triglyfeineen ja metooppeineen.
Hauta 1.
Hauta 2.
Hauta 3.
Hauta 4.
Hauta 5.
Hauta 6.
Hauta 7.
Hauta 8.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuninkaiden haudat Wikimedia Commonsissa
Double Dragon (videopeli)

| Double Dragon |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Technōs Japan Arc System Works (Master System)
Julkaisija:  Taito Tradewest (NES) Mastertronic (tietokoneet) HAMSTER (PS4)
Jakelija:  Nintendo eShop
Ohjaaja:  Yoshihisa Kishimoto Shinichi Saito
Tuottaja:  Yoshihisa Kishimoto
Suunnittelija:  Koji Kai Shinichi Saito
Taiteilija:  Kumiko Mukai Mizuho Yama Akemi Tasaki Misae Nakaya Masato Shiroto
Säveltäjä:  Kazunaka Yamane
Ohjelmoija:  Hiroshi Satoh Tomoyasu Koga Nari Nishimura Hideki Kaneda
Pelisarja:  Double Dragon
Julkaistu:   heinäkuu 1987
Lajityyppi:  beat 'em up
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: E10+  
Alusta:  kolikkopeli, Amiga, Amstrad CPC, Atari 2600, Atari 7800, Atari Lynx, Atari ST, Commodore 64, DOS, Game Boy, Game Boy Advance, NES, PlayStation 4, Sega Master System, Sega Mega Drive, SNES, ZX Spectrum, Zeebo, Xbox 360
Jakelumuoto:  pelimoduuli, levyke
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK      : 
Double Dragon (jap. 双截龍, Daburu Doragon) on Technōs Japanin kehittämä ja julkaisema beat 'em up. Peli on julkaistu vuonna 1987 kolikkopelinä, joka julkaistiin myöhemmin NES:ille, Master Systemille, Atari 2600:lle, Atari 7800:lle, Atari ST:lle, Amigalle, Amstrad CPC:lle, Commodore 64:lle, Game Boylle, Sega Mega Drivelle ja Atari Lynxille. Pelin eri versioilla on ollut useita eri julkaisijoita Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.
Vuonna 2003 pelistä julkaistiin uusi versio Double Dragon Advance Game Boy Advancelle. Jatko-osa Double Dragon II: The Revenge julkaistiin vuonna 1988.
Kuvakaappaus pelin NES-versiosta.
Aiheesta muualla

Double Dragon MobyGamesissa (englanniksi)
Double Dragon Killer List of Videogamesissä (englanniksi)
Double Dragon Arcade History -sivustolla (englanniksi)
Double Dragon Hall of Light -sivustolla (englanniksi)
Double Dragon SpectrumComputing.co.uk -sivustolla (englanniksi)
Double Dragon Internet Movie Databasessa (englanniksi)
David Klöker Ehrenstrahl

Ehrenstrahlin omakuva vuodelta 1691. Taiteilijaa ympäröivät allegoriat.
David Klöker (tai Klöcker), aateloituna Ehrenstrahl, (27. huhtikuuta 1628 – 27. lokakuuta 1698) oli saksalaissyntyinen, Ruotsissa vaikuttanut taidemaalari.
Ehrenstrahl syntyi Hampurissa räätälin perheeseen. Eläin- ja maisemamaalari Jurian Jakobsz opetti häntä Amsterdamissa. Vuonna 1651 tai 1652 Ehrenstrahl muutti Ruotsiin, jossa hän oli kuningatar Maria Eleonooran palveluksessa. Noihin aikoihin Ehrenstrahl teki muun muassa maalauksen, jossa on kreivi K. G. Wrangel ratsunsa selässä. Siitä ja muistakin Ehrenstrahlin tekemistä muotokuvista ilmentyy Ehrenstrahlille ominainen rehellinen luonteenkuvaaminen. Jo 1650-luvun aikana Ehrenstrahl lähti Ruotsista moneksi vuodeksi opintomatkalle. Hän palasi Ruotsiin vuonna 1661, ja kuningatar Hedvig Eleonoora nimitti hänet hovimaalariksi. Yhdeksän vuoden päästä Ehrenstrahl pääsi hovi-intendentiksi.
Ehrenstrahlin ateljee Svartmangatanilla Tukholman vanhassakaupungissa.
Ehrenstrahlin dekoratiivinen tyyli ilmentyy muun muassa maalauksissa, jotka hän maalasi leskikuningattaren makuuhuoneeseen ja niin sanottuun Ehrenstrahlin salonkiin. Aika mahtavia ovat myös muun muassa maalaukset, jotka hän maalasi 1600-luvun viimeisinä vuosina Linnankirkkoon ja jotka sen palon jälkeen vietiin Suurkirkkoon.
Kvæfjord

Kvæfjord on Norjan kunta Tromssan läänissä. Se on läänin läntisin kunta, rajoittuen idässä Harstadiin, etelässä Tjeldsundiin ja Lødingeniin sekä lännessä ja pohjoisessa Sortlandiin.
Noin puolet asutuksesta on keskittynyt kunnan hallintokeskukseen 
Borkenesiin, joka sijaitsee Hinnøyan saarella. Muutoin asutus on hajautunut rannikkoalueille. Kunnan toinen taajama on Vik. Väkiluku on ollut laskeva vuodesta 1980 lähtien. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 2 866 asukasta.
Kuvia

Kunnantalo
Vuoristomaisemaa
Kvæfjordin kirkko
Tunnettuja henkilöitä

Birger Bergersen (1891–1977), professori ja poliitikko
Karl Erik Harr (s. 1940), kuvataiteilija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kvæfjord Wikimedia Commonsissa
Tromssan läänin kunnat
Bardu
Dyrøy
Gratangen
Harstad
Ibestad
Kaivuono (Kåfjord)
Kalsa (Karlsøy)
Kierua (Skjervøy)
Kvæfjord
Lavangen
Målselv
Naavuono (Kvænangen)
Omasvuono (Storfjord)
Paatsivuono (Balsfjord)
Raisi (Nordreisa)
Raisivuono (Sørreisa)
Salangen
Senja
Tjeldsund
Tromssa
Yykeä (Lyngen)
Norjan läänit | Norja
Eadberht II

Eadberht II tai Eadbert II oli Kentin kuningas yhdessä Sigeredin kanssa. Eadberht oli luultavasti Æthelbert II:n poika. Eadberht II mainitaan kolmessa perukirjassa, mutta Eadberht I ja Eadberht II on saatettu sekoittaa asiakirjoissa keskenään, ja asiakirjat saattavat myös olla väärennöksiä. Yksi asiakirjoista on päivätty vuodelle 747. Eadberht II on myös merkitty todistajaksi yhteen Sigeredin perukirjaan.
Eadbald

Eadbald (k. 20. tammikuuta 640) oli Kentin kuningas 616–640. Hän nousi valtaistuimelle isänsä Ethelbert Kentiläisen kuoltua.
Beda Venerabilis mainitsee, että Eadbald kieltäytyi aluksi omaksumasta kristinuskoa ja meni naimisiin isänsä lesken kanssa. Rochesterin piispa Justus ja Lontoon piispa Mellitus pakenivat pakanahallitsijaa Ranskaan. Canterburyn arkkipiispa Laurentius onnistui lopulta käännyttämään Eadbaldin ja sai hänet mitätöimään laittoman avioliittonsa.
Kääntymyksensä jälkeen Eadbald lahjoitti vuonna 618 maata kirkolle ja kutsui Justuksen ja Mellituksen takaisin Englantiin. Eadbald rakennutti lisäksi Canterburyyn Neitsyt Marialle pyhitetyn kirkon. Mellitus seurasi Laurentiusta Canterburyn arkkipiispana vuonna 619, ja Justuksesta tuli arkkipiispa Mellituksen jälkeen vuonna 624. Justuksen jälkeen arkkipiispaksi valittiin Honorius, jonka aikana kirkko vakiinnutti asemansa Kentissä kuningas Eadbaldin suojeluksessa. Eadbald järjesti sittemmin sisarensa Aethelbergin naimisiin Northumbrian kuninkaan Edwinin kanssa.
Eadbald lyötätti Lontoossa Englannin ensimmäiset kultakolikot, mahdollisesti toisen vaimonsa Emman vaikutuksesta, joka oli syntyperältään frankki. Emman alkuperäinen nimi on saattanut olla Ermenberga tai Ermentrudis, mutta hänen sukutaustansa on epäselvä. Emma oli ilmeisesti joko Teodebert II:n, Klotar II:n tai major domus Erchinoaldin tytär.
Kuohijärvi

| Kuohijärvi |
| --- | --- |
 Kuohijärvi itärannan Saarostenlahdelta nähtynä Saarostensaaren ja Huhtasaaren suuntaan
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Pälkäne
Koordinaatit:  61°13′26″N, 24°53′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  Kuohijoki 
Järvinumero:  35.782.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,7 m  
Rantaviiva:  115,749 km  
Pinta-ala:  34,7396 km²  
Tilavuus:  0,33506794 km³  
Keskisyvyys:  9,65 m  
Suurin syvyys:  33 m  
Valuma-alue:  592 km²  
Saaria:  126 
 fiKuohijärvi 
Kuohijärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3 470 hehtaaria eli 34,7 neliökilometriä. Se on 17 kilometriä pitkä ja 6 kilometriä leveä. Järvellä on kaksi laajaa järvenselkää, joiden välissä sijaitsee Hietasalon ympäristössä pieni saaristo. Hietasalon pohjoispuolella on kuusi kilometriä pitkä järvenselkä ja sen eteläpuolella toinen lähes yhtä pitkä. Järven itärannasta työntyy etelään yli kaksi kilometriä pitkä Porrasniemi, jonka itäpuolelle jää suojaa kaksi suurehkoa lahtea. Itään työntyvä lahti on Kankkalahti.
Järvellä on kartan mukaan 126 saarta. Suurin saari on selvästi Hietasalo, joka sijaitsee keskellä järveä. Sen ympärillä sijaitsee esimerkiksi Aittosaari, Kolusaari, Kaituri, jonka pituus on 750 metriä ja leveys 60 metriä, Kaitturinsaari, jonka pituus on 650 metriä ja leveys edellistä kapeampi, ja idempänä omana saaristonaan sijaitsevat lisäksi Sikosaari, Terrinen, Lehtisaaret, Lehmiö, Huhtasaari, Iso-Vohlio, Vähä-Vohlio, Koskentaustansaari ja Huhtasaari. Järveen tulee etelästä Lammilta alkava harjujakso, joka sukeltaa veteen Kyläniemenä ja syvyyskartan mukaan etenee järvenpohjassa kohti pohjoista. Harjujaksosta kurkistaa pinnan yläpuolelle joitakin saaria, joita ovat Pukaluoto, Kaituri, Atollisaari ja Kaiturinsaari. Järven pohjoispäässä sijaitsee vielä Nurmisaari.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 335 miljoonaa kuutiometriä eli 0,335 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 9,7 metriä ja suurin syvyys on 33 metriä. Etenkin järven eteläosa on syvää järvenosaa, sillä siellä sijaitsee laaja yli 20 metrinen syvänne. Syvänteessä sijaitsee useita yli 30 metriä syviö kohtia, vaikka alueen läpi luikertelee vedenalainen harju. Syvin kohta sijaitsee tuon harjujakson vieressä Pässinniemen ja Evonniemen puolivälissä. Myös Hietasalon pohjoispuolella on yli 20 metriä syviä syvänteitä.
Järven rantaviivan pituus on 116 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata, jonka välissä pilkoittaa harvalukuinen peltomaiden joukko. Asutus on haja-asutusta eikä taajamia reunusta järven rantoja. Alueella olevia kyliä tai kulmakuntia ovat esimerkiksi Kuohijoki, Riihimäki, Kuohijärvi, Porraskoski, Vähä-Evo, Takaperä, Lieso, Pitkälänkulma ja Avuskulma. Maantiet seuraavat lähes joka puolella järven rantoja. Kuohijoella yhdystie 3201 ylittää Kuohijoen ja siellä haarautuu kaakkoon päin yhdystie 3192. Se kulkee Kuohijärven ja Porraskosken kautta ja ylittää viimeksi mainitulla kulmakunnalla Alajoen. Sieltä se jatkaa Vähä-Evon kautta Liesoon, missä siitä haarautuu yhdystie 13937. Se seuraa järven länsirantaa pohjoistakohti ja kulkee matkallaan sinne Avuskulman kautta Riihimäen kulmalle. Siellä se yhtyy taas yhdystiehen 3201.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueeseen (35.78), jonka  Kuohijärven alueeseen (35.782) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,7 metriä mpy.
Järven vedestä on huomattava osa peräisin kolmelta valuma-alueelta ja järven omalta lähialueelta. Koko Kuohijärven valuma-alueen suuruus on 592 neliökilometriä. Evojoki, joka laskee järven kaakkoisosaan Ekojärven (72 ha) kautta, tuo pinta-alaltaan 118 neliökilometrin laajuisen Ekojärven valuma-alueen (35.787) vedet . Toinen on Nerosjärven alue (35.783), joka laskee Suomenjoen ja Heinäjoen myötä Porraskoskella Nerosjärveen (780 ha) ja siitä vielä Kuohijärven itärantaan. Sen kautta tulee 310 neliökilometrin laajuisen alueen sadanta. Kolmas on Pitkälänojan valuma-alue (35.788), jonka lyhyt laskuoja Pitkälänoja laskee järven länsirantaan Alannen (67 ha) kautta.
Kuohijärven alueella on 22 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti Kuohijärveen. Niistä huomattavimmat ovat yhteistä laskuojaa myöten länsirantaan laskeva Avusjärvi (142 ha) ja Keskinen Avusjärvi (16 ha), koillisrantaan yhdessä laskevat Kauhajärvi (48 ha) ja Säynäjärvi (42 ha), itärannan Kankkalahteen Saunalammin (11 ha) kautta laskeva Lippahaisenjärvi (13 ha), Iso Ruokojärvi (4 ha), Syväjärvi (6 ha) ja Musta-Kotinen (12 ha), samaan lahteen laskeva Kankkajärvi (7 ha), ja vielä Liesossa järven eteläpäähän laskevat Kaukasenjärvi (13 ha) ja Lamminjärvi (9 ha).
Kuohijärven lasku-uoma on kilometrin pituinen Kuohijoki, joka laskee järven pohjoispäästä Kukkian alueella (35.781) sijaitsevaan Kukkiaan.
Aiheesta muualla

Pajunen, Hannu: Järvisedimentit kuiva-aineen ja hiilen varastona.  (Tutkimusraportti 160)  Espoo:  Geologinen tutkimuskeskus, 2004.  ISBN 951-690-894-2.  ISSN 0781-4240.  Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 29.10.2022).
Kuohi-Nerosjärven Suojeluyhdistys: Kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive), viitattu 2.11.2017
(35.7)
Kuohijärvi ilmakuvassa maaliskuussa 2022.
Kuivuus noin 4 200 vuotta sitten

Lianhuan luolan tippukivien hiili-13-käyrä ajalta 5 200–3 400 vuotta sitten. Noin 4 170 vuoden kohdalla näkyy terävä piikki.
Kuivuus noin 4 200 vuotta sitten (4,2 kilovuoden tapahtuma) oli jakso, jolloin Lähi-idässä ja Kiinassa kuivuus aiheutti nälänhätää ja harvensi asutusta. Kuivuus aloitti Meghalyan-jakson. Kaikilla maailman alueilla ei tapahtunut kuivumista, joillain päin vastoin kostumista. Pohjois-Euroopassa kuivuminen ei vaikuttanut.
Nimitys

4 200 vuoden takaista kuivumista kutsutaan usein 4,2 kilovuoden tapahtumaksi (engl. 4,2 ka event, 4,2 kyr event). Tämä on sama kuin Bondin tapahtuma 3 tai IRD 3.
Alueita, joilla esiintyi kuivuutta

Pohjois-Afrikka
Lähi-idän Pohjois-Syyrian ja Pohjois-Irakin ”hedelmällinen puolikuu”: monia kaupunkeja autioitui noin 2170 eaa.
Mesopotamia: noin 2170 eaa. amorilaisten tunkeutuminen Mesopotamiaan alkoi, 2150 eaa. gutilaisten hyökkäys, 2115 eaa. Akkadin tuho. Ehkä talvihiekkamyrskyjen aika piteni/voimistui, peltoja tuhoutui, nälkää.
Arabian niemimaa: noin 2000 eaa. Umm al Narin kulttuuri vaihtui Wadi Suqin kulttuuriksi
Punainen meri
Egypti: Nilin tulvat alenivat noin 2170–2150 eaa., Vanha valtakunta romahti, välikausi alkoi
Iberian niemimaa, Motillas-tyyppisten asutustan alku noin 2200 eaa.
Intian niemimaa: Indus-kulttuuri romahti? Kulttuuri selvisi ensimmäisestä aallosta 4200 eaa., mutta romahti toiseen aaltoon. Kuivuutta sietävä hirssi yleistyi jo ensimmäisessä aallossa syrjäyttäen aikaa myöten pitkälti ohran.
Kiina: Longshanin kulttuuri romahti noin 2000 eaa., tilalle Yueshin kulttuuri
Pohjois-Amerikan mantereen keskiosa
Historia

Monien lähteiden mukaan noin 4 200 vuotta sitten alkanut kuivuus oli kaksiosainen, välissä oli kostea kausi.
Historia > Intian monsuuni, Mawmluhin luola

Yli 4 255 vuotta sitten kostea
4 255–4 070 vuotta sitten hyvin vaihteleva monsuuni:
Kuivuus noin 4 200 (~ 13 v) ja noin 4 175 (~ 10 v) vuotta sitten
4 070–4 010 vuotta sitten kostea vaihe
4 010–3 890 vuotta sitten kuiva, erityisesti keskimäärin 3 970 (~ 20 v) ja keskimäärin noin 3 915 (~ 25 v)