stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rick Ross
Musiikkiura > 2009: Deeper Than Rap ja riita 50 Centin kanssa

Rick Ross aloitti riidan rap-artisti 50 Centin kanssa, koska tämä ei ollut huomioinut Rossia BET Awardsissa. Tammikuun alkupuolella Rick Ross julkaisi Mafia Music -kappaleen, joka levisi internettiin. Kappale sisälsi useita 50 Cent -dissejä.
Rossin kolmas studioalbumi Deeper Than Rap julkaistiin 21. huhtikuuta 2009. Kahden ensimmäisen studioalbumin tapaan, tämäkin sijoittui Billboard 200 -listan kärkeen. Albumin ensimmäinen single "Magnificent" julkaistiin helmikuussa 2009 ja se sijoittui Billboard Hot 100 -listan 67. sijalle. Kappaleella vieraili John Legend. Toisena singlenä julkaistiin kappale "All I Really Want". Sillä vieraili The-Dream ja se julkaistiin toukokuussa 2009. Kolmannella "Maybach Music 2" -nimisellä singlellä vierailivat Kanye West, T-Pain ja Lil Wayne. Tämän singlen sijoitus Billboard Hot 100 -listalla oli 92.
Musiikkiura > 2010: Teflon Don

Rick Ross julkaisi neljännen Teflon Don -nimisen studioalbuminsa 20. heinäkuuta 2010. Albumilta julkaistiin kolme singleä. Ensimmäinen single "Super High" julkaistiin toukokuussa 2010 ja sillä vierailee Ne-Yo. Toinen, "B.M.F. (Blowin' Money Fast)" -niminen, single julkaistiin kesäkuussa 2010. Tällä puolestaan vieraili Styles P. Lokakuussa 2010 julkaistiin levyn kolmas single "Aston Martin Music".
Diskografia > Albumit

2006: Port of Miami
2007: Rise to Power (kokoelma-albumi)
2008: Trilla
2009: Deeper Than Rap
2010: Teflon Don
2012: God Forgives, I Don't
2013: Mayback Mitzvah (mixtape)
2014: Mastermind
2017: Rather You Than Me
2019: Port of Miami 2
Diskografia > Singlet

2006: "Hustlin'"
2006: "Push It"
2007: "Speedin'" (mukana R. Kelly)
2008: "The Boss" (mukana T-Pain)
2008: "Here I Am" (mukana Nelly & Avery Storm)
2009: "Magnificent" (mukana John Legend)
2009: "All I Really Want" (mukana The-Dream)
2009: "Maybach Music 2" (mukana Kanye West, T-Pain & Lil Wayne)
2010: "Super High" (mukana Ne-Yo)
2010: "B.M.F. (Blowin' Money Fast)" (mukana Styles P)
2010: "Aston Martin Music (mukana Drake & Chrisette Michele)
2011: "You the Boss" (mukana Nicki Minaj)
2011: "I Love My Bitches"
2019: "BIG TYME" (mukana Swizz Beatz)
2019: "Gold Roses" (mukana Drake)
Aiheesta muualla

Rick Ross Def Jamin sivustolla
Rick Ross Myspacessa (englanniksi)
| n k Rick Ross |
| --- | --- |
Albumit:  Port of Miami  Rise to Power (kokoelma-albumi)  Trilla  Deeper Than Rap  Teflon Don  God Forgives, I Don't  Mayback Mitzvah (mixtape)  Mastermind  Rather You Than Me  Port of Miami 2 
Singlet:  ”Hustlin'”  ”Push It”  ”Speedin'”  ”The Boss”  ”Here I Am”  ”Magnificent”  ”All I Really Want”  ”Maybach Music 2”  ”Super High”  ”B.M.F. (Blowin' Money Fast)”  ”Aston Martin Music”  ”You the Boss”  ”I Love My Bitches”  ”BIG TYME”  ”Gold Roses” 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Alankomaat 
Taiteenala:  Grammy Awards  MusicBrainz
Mikkelin tuomiokirkkoseurakunta

| Mikkelin tuomiokirkkoseurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Mikkelin tuomiokirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Mikkelin hiippakunta
Rovastikunta:  Etelä-Savon tuomiorovastikunta
Pääkirkko:  Mikkelin tuomiokirkko
Perustettu:  1908
– Tuomiokirkkoseurakunta:  1945
Jäsenmäärä:  37 725 (2024)
– Osuus asukkaista:  n. 72,7 %
Kirkollisvero:  1,45 %
Kirkkoherra:  Arja Huuskonen
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mikkelin tuomiokirkkoseurakunta on Mikkelin kaupungin ja Puumalan kunnan alueella Etelä-Savossa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunta kuuluu Mikkelin hiippakuntaan ja Etelä-Savon tuomiorovastikuntaan. Seurakunnan kirkkoherra eli tuomiorovasti on Arja Huuskonen.
Alueseurakunnat

Seurakunta jakautuu seitsemään alueseurakuntaan, joka ovat Anttola, Haukivuori, Puumala, Ristiina, Ristimäki, Savilahti ja Suomenniemi.
Aluekappalaiset

Seurakunnan jokaista alueseurakuntaa johtaa oma aluekappalainen, joka toimii seurakunnan tuomiorovastin Arja Huuskosen alaisuudessa.
Aluekappalaiset (31.12.2024)
Anttolan alueseurakunta - Mikko Miettinen
Haukivuoren alueseurakunta - Markku Liukkonen
Puumalan alueseurakunta - Hanne Keijonen
Ristiinan alueseurakunta - Anna Orenius
Ristimäen alueseurakunta - Hilveliisa Ukkonen
Savilahden alueseurakunta - Osmo Luukkonen
Suomenniemen alueseurakunta - Ruut Hanhikorpi
Kirkot

Mikkelin tuomiokirkko - seurakunnan pääkirkko
Anttolan kirkko
Haukivuoren kirkko
Himalansaaren kyläkirkko - Ristiina
Puumalan kirkko
Ristiinan kirkko
Mikkelin pitäjänkirkko
Suomenniemen kirkko
Papisto

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Mikkelin kaupunkiseurakunnan kirkkoherroina ja tuomiokirkkoseurakunnan tuomiorovasteina:
Papisto > Mikkelin kaupunkiseurakunta

1909–1918: kirkkoherra Juho Wallinheimo
1918–1922: kirkkoherra L. I. Haapaniemi
1923–1927: kirkkoherra L. V. Halla
1928–1945: kirkkoherra J. A. Aarnio
Papisto > Mikkelin tuomiokirkkoseurakunta

1945–1968: tuomiorovasti J. A. Aarnio
1968–1973: tuomiorovasti Jyrki Järnefelt
1974–1982: tuomiorovasti Seppo Löytty
1983–1993: tuomiorovasti Voitto Huotari
1993–2010: tuomiorovasti Simo Salo
2011–2020: tuomiorovasti Juha Palm
2021→ tuomiorovasti Arja Huuskonen
Ureakierto

Ureakierto on aineenvaihduntareitti, jonka tehtävänä on poistaa elimistöstä ylimäärä ammoniakkia urean muodossa. Ureakierto on ensimmäinen löydetty syklinen aineenvaihduntareitti ja sen löysivät Hans Krebs ja Kurt Hanseleit vuonna 1932.
Merkitys

Eliöt tuottavat ammoniakkia aminohappojen aineenvaihdunnan seurauksena. Ammoniakin kertyminen elimistöön eli hyperammonemia aiheuttaa vaurioita muun muassa eläinten keskushermostossa. Kalat ja eräät muut vesieläimet pystyvät erittämään ammoniakin veteen, mutta nisäkkäät, matelijat ja linnut muuttavat sen vähemmän myrkyllisiksi yhdisteiksi.
Ureakierron reaktiot

Ureakierto tapahtuu pääasiassa maksan soluissa ja vähäisemmässä määrin myös munuaisissa. Osa reaktioista tapahtuu mitokondrion matriisissa ja osa sytoplasmassa.
| Vaihe | Substraatit | Tuotteet | Katalysoiva entsyymi | Paikka   |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1   | NH3 + HCO3− + 2 ATP | karbamoyylifosfaatti + 2 ADP + Pi | Karbamoyylifosfaattisyntetaasi I | mitokondrio   |
| 2   | karbamoyylifosfaatti + ornitiini | sitrulliini + Pi | Ornitiinitranskarbamylaasi | mitokondrio   |
| 3   | sitrulliini + aspartaamihappo + ATP | Arginiinimeripihkahappo + AMP + PPi | Arginiinimeripihkahapposyntetaasi | sytosoli   |
| 4   | arginiinimeripihkahappo | arginiini + fumaarihappo | Arginiinimeripihkahappolyaasi | sytosoli   |
| 5   | Arginiini + H2O | ornitiini + urea | Arginaasi | sytosoli |
1 L-ornitiini
2 karbamoyylifosfaatti
3 L-sitrulliini
4 argininomeripihkahappo
5 fumaarihappo
6 L-arginiini
7 urea
 L-Asp L-aspartaamihappo
CPS-1 karbamoyylifosfaattisyntaasi
OTC Ornitiinitranskarbamylaasi
ASS arginiinimeripihkahapposyntaasi
ASL argininosukkinaattilyaasi
ARG1 arginaasi
Ureahappokierron kokonaisreaktio voidaan kirjoittaa muodossa:
Ureahappokierron säätely ja sairaudet

Ureahappokierron nopeuden määrävä entsyymi on karbamoyylifosfaattisyntaasi ja se on reitin tärkein säätelykohta. Entsyymi tarvitsee toimiakseen kofaktorikseen N-asetyyliglutamiinihappomolekyylin, jota muodostuu glutamiinihaposta ja asetyylikoentsyymi-A:sta N-asetyyliglutamaattisyntetaasin katalysoimana. Muodostuminen on nopeaa erityisesti proteiinipitoisen aterian jälkeen, joten myös ureakierto on tällöin aktiivinen.
Ureahappokiertoon osallistuvien entsyymien puutostilat ovat suhteellisen harvinaisia. Puutostilat johtuvat perinnöllisistä mutaatioista, minkä vuoksi jotain entsyymiä ei tuoteta elimistössä tai entsyymi on toimimaton. Jokaiselle ureakierron osana toimivalle entsyymille on tavattu puutostilasta kärsivä potilas. Puutostilasta johtuva hyperammonemia aiheuttaa neurologisia oireita, kuten epilepsiaa ja jopa kuoleman. Hyperammonemian lisäksi elimistöön voi kertyä glutamiinia, glysiiniä, ornitiinia, sitrulliinia ja argininomeripihkahappoa. Puutostiloja hoidetaan oikeanlaisella ruokavaliolla ja lisäksi bentsoehappo-, fenyylietikkahappo- tai natriumfenyylibutyraattilääkityksellä. Nämä poistavat elimistöstä ammoniakkia muodostamalla yhdisteitä glysiinin ja glutamiinin kanssa. Esimerkiksi bentsoehappo muodostaa glysiinin kanssa hippurihappoa ja fenyylietikkahappo glutamiinin kanssa fenyyliasetyyliglutamiinia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ureakierto Wikimedia Commonsissa
Nils Olof Holst

| Nils Olof Holst> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1846
Kuollut: 1918 (71–72 vuotta)
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  geologia
    
Nils Olof Holst (1846–1918) oli ruotsalainen geologi. Hän edisti Ruotsin kallioperän kartoitusta ja toimi Ruotsin geologian tutkimuslaitoksen johtajana vuodesta 1877. Holst oli vakuuttunut siitä, että jääkausia oli Skandinaviassa ollut vain yksi.
Jyväskylän seurakunta

| Jyväskylän seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Taulumäen kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Lapuan hiippakunta
Rovastikunta:  Eteläisen Keski-Suomen rovastikunta
Pääkirkko:  Taulumäen kirkko
Perustettu:  2009
Jäsenmäärä:  90 664 (2024)
– Osuus asukkaista:  60,7 %
Kirkollisvero:  1,45 %
Kirkkoherra:  Arto Viitala
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jyväskylän seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Jyväskylän kaupungissa sekä Joutsan, Luhangan ja Toivakan kunnissa. Seurakunnan kirkkoherra on Arto Viitala.
Jyväskylässä on vain yksi evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, kun puolestaan muissa Suomen suurimmissa kaupungeissa on useampia paikallisia seurakuntia, jotka muodostavat seurakuntayhtymän. Jyväskylän seurakunta onkin jäsenmäärällä mitattuna Suomen evankelis-luterilaisen kirkon suurin seurakunta sekä maailman suurin luterilainen seurakunta. Vuoden 2024 lopussa seurakunnan jäsenmäärä oli 90 664, mikä vastasi noin 60,7 prosenttia Jyväskylän asukkaista. Viime vuosina seurakunnan jäsenmäärä on kuitenkin vähentynyt: esimerkiksi vuoden 2010 lopussa jäseniä oli 97 681 ja vuoden 2020 lopussa 93 964.
Jyväskylän seurakunta kuuluu Eteläisen Keski-Suomen rovastikuntaan ja Lapuan hiippakuntaan.
Vuoden 2025 alussa Joutsan ja Toivakan seurakunnat yhdistyivät Jyväskylän seurakuntaan. Samalla Jyväskylän seurakunnan toimialue laajeni kattamaan Jyväskylän kaupungin  lisäksi Joutsan, Luhangan ja Toivakan kunnat.
Historiaa

1800-luvulla oli olemassa Jyväskylän seurakunta, joka kattoi sekä Jyväskylän kaupungin että Jyväskylän maalaiskunnan alueen, mutta vuonna 1875 annetulla määräyksellä kaupunkilaiset irrottautuivat siihenastisesta Jyväskylän seurakunnasta. Siitä lähtien oli olemassa erikseen Jyväskylän kaupunkiseurakunta ja Jyväskylän maaseurakunta (viimeksi mainittu kattoi Jyväskylän maalaiskunnan alueen). Sen vaikutuksesta, että osia Jyväskylän maalaiskunnasta liitettiin kaupunkiin, osia maaseurakunnan alueesta liitettiin kaupunkiseurakunnan alueeseen (suurimmat alueliitokset maalaiskunnasta kaupunkiin tapahtuivat vuosien 1941 ja 1965 alussa ja vuoden 1941 alueliitosta vastaava seurakuntien alueiden rajan muutos tapahtui vuoden 1943 alussa). Vaikka Säynätsalo liittyi Jyväskylään vuoden 1993 alussa, Säynätsalon seurakunta liitettiin Jyväskylän kaupunkiseurakuntaan vasta vuoden 2005 alussa.
Historiaa > Nykyinen seurakunta ja alueseurakunnat

Nykyinen Jyväskylän seurakunta perustettiin vuoden 2009 alussa, kun Jyväskylän kaupunkiseurakunta, Jyväskylän maaseurakunta ja Korpilahden seurakunta yhdistyivät samalla kun Jyväskylän kaupunki, Jyväskylän maalaiskunta ja Korpilahti yhdistyivät ns. uudeksi Jyväskyläksi. Tuolloin toteutettiin myös laaja hallintomuutos, jossa koko uuden seurakunnan alue jaettiin yhdeksään alueseurakuntaan. Alueseurakuntia johtaa aluekappalainen yhdessä alueneuvoston kanssa ja ne järjestävät valtaosan kirkkollisesta toiminnasta itse. Vain talous ja erikoistoimialat ovat yhteiset koko seurakunnalle.
Seurakunta koostuu neljästä hallinnollisesta alueesta, jotka jakautuvat 11 lähikirkkoalueeseen:  Huhtasuo, Kaupunginkirkko, Keljonkangas, Keltinmäki, Korpilahti, Kortepohja, Kuokkala, Palokka, Säynätsalo, Tikkakoski ja Vaajakoski.
Seurakunnan kirkot

Taulumäen kirkko, seurakunnan pääkirkko
Joutsan kirkko
Jyväskylän kaupunginkirkko
Keltinmäen kirkko
Korpilahden kirkko
Kuokkalan kirkko
Leivonmäen kirkko
Luhangan kirkko
Luhangan talvikirkko
Neulaskoti (Keljonkankaan lähikirkkoalueen tila)
Palokan kirkko
Säynätsalon kirkko
Tikkakosken kirkko
Toivakan kirkko
Vaajakosken kirkko
Seurakunnan kirkot > Käytöstä poistuneet kirkot

Halssilan kirkko
Huhtasuon kirkko
Keljon kirkko
Kypärämäen kirkko
Lohikosken kirkko
Papisto

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Jyväskylän seurakunnan kirkkoherroina:
2009–2010: Jukka Keskitalo
2012→ Arto Viitala
Kuvia

Jyväskylän kaupunginkirkko.
Keltinmäen kirkko.
Korpilahden kirkko.
Kuokkalan kirkko.
Palokan kirkko.
Säynätsalon kirkko.
Tikkakosken kirkko.
Vaajakosken kirkko.
Aiheesta muualla

Jyväskylän seurakunnan kotisivut
| n k Eteläisen Keski-Suomen rovastikunta |
| --- | --- | --- |
| Seurakunnat |  Jyväskylä  Jämsä  Keuruu  Muurame  Petäjävesi  Uurainen  |  |
| Entiset seurakunnat |  Joutsa  Jyväskylä (ksrk)  Jyväskylä (msrk)  Jämsänkoski  Korpilahti  Koskenpää  Kuorevesi  Leivonmäki  Luhanka  Multia  Pihlajavesi  Säynätsalo  Toivakka  |  |
Lapuan hiippakunta
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
SGU

SGU voi tarkoittaa:
Sveriges geologiska undersökning, Ruotsin valtion geologian tutkimuslaitos
The Skeptics’ Guide to the Universe, Uuden-Englannin Skeptical Societyn virallinen podcast
Stargate Universe, kanadalais-yhdysvaltalainen Scifi-sarja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”SGU”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jeff Chandler

| Jeff Chandler |
| --- | --- |
 Jeff Chandler vuonna 1955.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Ira Grossel
Syntynyt: 15. joulukuuta 1918 New York, New York, Yhdysvallat
Kuollut: 17. heinäkuuta 1961 (42 vuotta) Culver City, Kalifornia
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Jeff Chandler (oik. Ira Grossel 15. joulukuuta 1918 New York, New York – 17. heinäkuuta 1961 Culver City, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.
Chandler oli jo 15-vuotiaana yli 190 senttimetriä pitkä ja hän alkoi harmaantua jo 18-vuotiaana, mistä juontui hänen lempinimensä The Big Gray. Uransa alkuvaiheessa hän esiintyi oikealla nimellään muun muassa radiosarjassa Our Miss Brooks, kunnes hän myöhemmin solmittuaan sopimuksen Universalin kanssa alkoi käyttää nimeä Jeff Chandler. Elokuvadebyyttinsä Chandler teki vuonna 1947 elokuvassa Kohtaloa uhmaten. Parhaan miessivuosan Oscar-palkintoehdokkaana hän oli vuonna 1950 roolistaan Cochisena elokuvassa Katkaistu nuoli. Hän esitti Cochisea myös vuonna 1952 elokuvassa Taistelu Apassisolassa ja kaksi vuotta myöhemmin elokuvassa Punainen kotka.
Chandler kuoli 1961 saatuaan verenmyrkytyksen ollessaan selkäleikkauksessa välilevypullistuman takia. Kuoleman todettiin johtuneen hoitovirheestä, ja Chandlerin kaksi tytärtä saivat 200 000 dollarin vahingonkorvauksen.
Jeff Chandler on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle.
Aiheesta muualla

Jeff Chandler Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings 2  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  Europeana  NARA  SNAC  IdRef
Uptempo

| Uptempo Oy |
| --- | --- |
Perustettu:  1986
Perustaja:  Bruno Lähteenmäki
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Uptempo suomalainen yhtiö. Yhtiö tuli myös tunnetuksi lukuisista lastenohjelmien sekä videopelien dubeistaan. Uptempo vakiodubbaajana niin Yle TV2:lla, Nelosella ja MTV3:lla.
Tunnettuja dubbauksia > Elokuvat

Maaginen kristalli
Herra Peabody & Sherman
Näin koulutat lohikäärmeesi 2
Madagascarin pingviinit
Vihdoin kotona
Ratchet & Clank
Kapteeni Kalsari: Elokuva
Lasse-Maijan Etsivätoimisto – Ensimmäinen arvoitus
Asterix ja taikajuoman salaisuus
UglyDolls
Perhe Addams
Spermageddon
Tunnettuja dubbauksia > TV Sarjat

Dalin leikkiseikkailut
Red Caps
Supersisarukset
Tero Hoitaa
Poika, tyttö, koira, kissa, hiiri ja juusto
Paperitarinoita
Dibitassut
Ankronikka
Ilona ja luonnon ihmeet
Laurin laiva
Koukussa
Kasperin kauhukoulu
Aliisa ja yksisarvinen
Arvaa kuinka paljon sinua rakastan
Minä, Elvis Riboldi
Killi ja Kiki
Mimun maailma!
Näin meillä
Martta puhuu
Auvo Raitanen
Osku
Tara Duncan
Tulipop
Trolls – Svengi jatkukoon
Lassie
Meidän iskä
Ninjalinja
Lulu ja lehmä
Patu-koira
Franklin ja ystävät
Vilja hoitaa
Tunnettuja dubbauksia > Videopelit

Skylanders: Spyro’s Adventure
Skylanders: Giants
Skylanders: Swap Force
Sly Cooper: Thieves in Time
Skylanders: Trap Team
Skylanders: SuperChargers
Ratchet & Clank
Skylanders: Imaginators
Spyro Reignited Trilogy
Haapaniemi (Vaasa)

| Haapaniemi> Aspnäs |
| --- | --- |
 Haapaniementien päässä sijaitseva kyltti.
 Kaupungin kartta, jossa Haapaniemi korostettuna.  Vaasan alueellinen jako
Kaupunki:  Vaasa
Suurpiiri:  Ristinummen suuralue
Kaupunginosa nro:  27
Väkiluku:  761 (1.1.2015)
Postinumero(t):  65370
Lähialueet:  Ristinummi, Alkula, Huutoniemi (Kiilapalsta), Pilvilampi
Haapaniemi (ruots. Aspnäs) on Vaasan 27. kaupunginosa ja osa-alue, joka sijaitsee Vanhan Vaasan pohjoispuolella noin viisi kilometriä nykyisestä Vaasan keskustasta itään. Variskan yhtenäiskoulu sijaitsee Haapaniemen puolella.
Kaupunginosa on suurimmaksi osaksi rakentunut 1970- ja 1980-lukujen aikana seudun suunnittelukilpailun voittaneen ehdotuksen pohjalta, mutta alueen vanhin osa on 1950-luvulta. Haapaniemi on suurimmaksi osaksi omakotialuetta. Alueen lounaisosassa Saarnitien ja Omenakujan välissä on pieni kerrostalokeskittymä.
Vaasan kaupunginhallinnon tilastoalueista Haapaniemi kuuluu Ristinummen suuralueeseen.
Väestö

Vuonna 2013 Haapaniemen alueella oli 768 asukasta.
Haapaniemen asukkaista äidinkielenään suomea puhui 82,3 %, ruotsia 13,1 % ja muita kieliä 4,6 % vuonna 2015. Alueen työvoimasta oli opiskelijoita 13,1 % ja työttömiä 10,7 % vuonna 2013.
Aiheesta muualla

Haapaniemi, Vaasa Haapaniemen Omakotiyhdistys ry.
Vaasan kaupunginosat ja suuralueet
| --- | --- |
Keskusta:  Keskusta  Hietalahti 
Vöyrinkaupunki:  Vöyrinkaupunki  Klemettilä 
Vaskiluoto:  Satama  Sokeri  Niemeläntie 
Palosaari:  Yliopisto  Onkilahden ranta  Sunti  Palosaaren keskus  Vikinga 
Gerby:  Isolahti  Vetokannas  Länsimetsä  Vanha Gerby  Kortelaakso  Lillby  Pukinjärvi  Rajarinne  Gerbyn niemi  Gerby  Västervik  Gerbyn saaristo 
Kotiranta:  Kustaala  Kotiranta  Metsäkallio  Böle 
Huutoniemi:  Asevelikylä  Purola  Huutoniemi  Teeriniemi  Melaniemi 
Ristinummi:  Alkula  Haapaniemi  Vanha Vaasa  Ristinummi  Vanha satama 
Höstvesi:  Pilvilampi  Höstvesi  Runsor 
Suvilahti:  Korkeamäki  Suvilahti 
Sundom:  Yttersundom  Översundom  Sundomin saaristo 
Vähäkyrö:  Merikaarto  Kirkonkylä  Tervajoki
Virpi Suutari

| Virpi Suutari |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Virpi Maarit Suutari
Syntynyt: 21. huhtikuuta 1967 (ikä 57) Kajaani
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  dokumenttielokuvaohjaaja
Puoliso:  Martti Suosalo
Ohjaaja
Palkinnot
 Parhaan dokumentin Jussi  (2001), (2015), (2019)   Joutilaat  Eedenistä pohjoiseen  Yrittäjä 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Virpi Maarit Suutari (s. 21. huhtikuuta 1967 Kajaani) on suomalainen dokumenttielokuvaohjaaja ja taiteilijaprofessori (2012–2016). Suutari on toiminut myös DocPoint-festivaalin taiteellisena johtajana vuonna 2008. Hänet on palkittu Suomi palkinnolla (2021). Suutari on voittanut kolme kertaa parhaan dokumentin Jussi-palkinnon elokuvista Yrittäjä (2018), Eedenistä pohjoiseen (2014) sekä vuonna 2001 elokuvasta Joutilaat yhdessä Susanna Helken kanssa. Suutarin ohjaama dokumentti Aalto (2020) voitti Jussi-palkinnot parhaasta musiikista ja leikkauksesta. Myös Sanna Salmenkallion säveltämät Yrittäjä ja Eedenistä pohjoiseen -elokuvat on palkittu parhaan musiikin Jussi-palkinnoilla.
Suutari on Lapin yliopiston kunniatohtori (2019).
Ura ja elämä

Suutari syntyi Kajaanissa ja muutti jo lapsena Rovaniemelle jossa kävi koulut. Suutari aloitti työuransa toimittajana 1990-luvun alussa, ja hän kirjoitti kolumneja muun muassa Helsingin Sanomiin ja Imageen 1992–2004. Hän sai Kritiikin kannukset vuonna 1996.
Suutarin ja Susanna Helken yhteistyö alkoi vuonna 1996 elokuvasta Synti – dokumentti jokapäiväisistä rikoksista, joka oli heidän yhteinen lopputyönsä Taideteollisessa korkeakoulussa. Elokuva oli lakonisen toteava katsaus seitsemän kuolemansynnin teemoihin. Suutari ja Helke saivat vuonna 1996 Kritiikin Kannukset -palkinnon ja vuonna 1997 Nuoren taiteen Suomi-palkinnon.
Vuonna 1998 julkaistu Valkoinen taivas dokumentoi perheen arkea nikkelikombinaatin saastuttamassa kaupungissa Kuolan niemimaalla. Saippuakauppiaan sunnuntai (1999) kuvasi työttömän lähiöperheen arkea, jota työ ja vapaa-aika ei enää jaa kahtia.
Vuonna 2010 Suutari ohjasi elokuvan Auf Wiedersehen Finnland, joka käsitteli Saksan armeijan mukaan vuonna 1944 lähteneiden suomalaisnaisten tarinoita. Vuonna 2013 ilmestyi Suutarin dokumentti Hilton!, jonka keskeisenä teemana on nuorten syrjäytyminen. Keväällä 2014 julkaistiin elokuva Eedenistä pohjoiseen, jonka keskiössä ovat puutarhojaan hoitavat pariskunnat. Elokuva palkittiin parhaan dokumentin Jussi-palkinnolla, Anjalankosken elokuvapalkinnolla (2015) sekä Tampereen elokuvajuhlien pitkien dokumenttielokuvien pääpalkinnolla ja Zagrebin dokumenttielokuvafestivaalin erikoispalkinnolla.
Vuonna 2016 Suutari ohjasi elokuvan Eleganssi, joka kuvasi tunnettujen suomalaisten talousvaikuttajien - mm. Antti Herlinin, Jorma Ollilan ja Heikki A. Reenpään - peltopyyn metsästystä. Elokuva palkittiin parhaan lyhytelokuvan palkinnolla Tampereen elokuvajuhlilla (2016) ja parhaan naisohjaajan palkinnolla Oberhausenin lyhytelokuvafestivaalilla.
Suutari on ohjannut myös parhaan dokumentin Jussilla palkitun ja IDFA:n Masters-sarjassa esitetyn elokuvan Yrittäjä (2018) sekä arkkitehtipariskunta Aino ja Alvar Aallosta kertovan pitkän dokumentaarin Aalto (2021). Aalto on esitetty muun muassa Göteborgin elokuvafestivaalilla, Rotterdamin, Lontoon ja New Yorkin arkkitehtuurifilmifestivaaleilla sekä museoissa eri puolilla maailmaa, muun muassa Hongkongissa ja Pariisissa sekä Venetsian arkkitehtuuribiennaalin yhteydessä (2021). Aalto saa elokuvateatterilevityksen Suomen lisäksi ainakin Sveitsissä, Australiassa ja Japanissa.
Vuonna 2024 Suutari ohjasi nuorista metsäaktivisteista ja suomalaisesta metsäteollisuudesta kertovan elokuvan Havumetsän lapset. Elokuva on ehdolla neljän Jussi-palkinnon saajaksi.
Vuonna 2002 Suutarille myönnettiin yksivuotinen elokuvataiteen taiteilija-apuraha. Viisivuotiskaudella 2012–2016 hän toimi taiteilijaprofessorina. Vuonna  2025 Suutarille myönnettiin DocPointin Apollo-elämäntyöpalkinto. Perusteissa sanotaan Suutarin olevan yksi kansainvälisesti menestyneimmistä dokumentaristeista Suomessa.
Suutari perusti vuonna 2012 yhdessä puolisonsa, näyttelijä Martti Suosalon kanssa Helsingissä toimivan Euphoria Film Oy -nimisen elokuvien ja teatteriesitysten tuotantoon perustuvan yrityksen.
Suutarilla ja Suosalolla on kolme lasta.
Filmografia (ohjaukset)

Synti – dokumentti jokapäiväisistä rikoksista, 1996.
Valkoinen taivas, 1998.
Saippuakauppiaan sunnuntai, 1999.
Joutilaat, 2001.
Kevät, 2006.
Auf Wiedersehen Finnland, 2010.
Hilton!, 2013.
Eedenistä pohjoiseen, 2014
Eleganssi, 2016
Yrittäjä, 2018
Aalto, 2020
Kansanradio, 2021
Havumetsän lapset, 2024