stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Runnin työväentalo
Historiaa

Haapajärven työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Vuonna 1907 yhdistys liittyi Suomen Työläisliittoon. Toiminta tapahtui alkuun torpissa, mutta vuonna 1912 valmistui oma hirsitalo. Yhdistyksellä oli tuolloin 10 jäsentä.
Sisällissodan aikaan yhdistys lakkautettiin. Talon ollessa valkoisten takavarikossa sen laajentamista varten hankitut hirret käytettiin polttopuina. Lakkautetun yhdistyksen tilalle perustettiin Runnin sosialidemokraattinen yhdistys, joka kuitenkin myös lakkautettiin kommunistilakien nojalla vuonna 1932. Talo päätyi valtiolle ja huutokaupattavaksi. Kuopion sosialidemokraattinen piiri osti talon vuonna 1940 (toisen lähteen mukaan jo 1930-luvun alussa), ja sinne asettui vuokralle Runnin sosialidemokraattinen työväen ja pienviljelijöiden yhdistys, joka lienee perustettu lakkautetun sosialidemokraattisen yhdistyksen jatkajaksi.
Sotien jälkeen Runnin sosialidemokraattisessa yhdistyksessä oli 105 jäsentä, ja se päätti erota SDP:stä ja liittyä SKDL:n vuonna 1945. Tämän seurauksena Kuopion sosialidemokraattinen piiri ilmoitti, ettei Runnin yhdistys enää saanut vuokrata taloa, eikä suostunut myöskään myymään sitä yhdistykselle. Vuonna 1955 sosialidemokraattinen piiri laittoi talon myyntiin lehti-ilmoituksella. Ilmeisesti taloa ei saatu myytyä eikä käyttöön, sillä toiminta talossa loppui jo ennen 1960-lukua, ja se purettiin vuonna 1967. SKP:n Runnin osasto puolestaan rakensi uudeksi toimitilakseen Runnin Kansantalon vuonna 1955.
Rakennus

Taloon kuului juhlasali näyttämöineen, ravintola ja keittiö sekä vahtimestarin asunto (yksi huone ja keittiö). Näyttämön yläpuolella oli erään Ylivieska-Iisalmi -rautatien rakentajan maalaama auringonnousua kuvaava maalaus ja teksti ”Kaikkien maiden köyhälistö, yhtykää!”. Talon korkeus oli noin 4,5 metriä. Taloon vedettiin sähköt jossain vaiheessa.
Toimintaa työväentalolla

Talossa järjestettiin sen toiminnan alkuaikoina juhlia ja esitettiin jopa koko illan näytelmiä. Sisällissodan aikaan talolla pidettiin punakaartin harjoituksia; sodan jälkeen sinne taas vangittiin punaisten puolella taistelleita. Vuonna 1948 työväentalolla pidettiin yleinen työttömien kokous, johon osallistui noin 50 henkeä.
Irina Habarova

| Mitalit> Maa:   Venäjä.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Venäjä> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Ateena 2004 | 4 × 100 m |  |
Irina Sergejevna Habarova (ven. Ирина Сергеевна Хабарова, s. 18. maaliskuuta 1966) on venäläinen pikajuoksija.
Habarova kilpaili Sydneyn olympialaisissa 2000, mutta karsiutui 200 metrin juoksun alkuerissä ajalla 23,21. Seuraavana vuonna hän karsiutui Edmontonin MM-kisoissa matkan välierissä. Münchenin EM-kisoissa 2002 Habarova karsiutui 200 metrillä välierissä ja oli mukana Venäjän joukkueessa, joka voitti 4 x 100 metrin viestijuoksussa EM-pronssia. Habarova voitti Venäjän mestaruuden 200 metrillä vuonna 2004. Hän osallistui samana vuonna Ateenan olympialaisiin, joissa karsiutui 100 metrin juoksussa toisissa alkuerissä ajalla 11,32, mutta oli mukana Venäjän pikaviestijoukkueessa, joka voitti olympiahopeaa. Seuraavana vuonna hän karsiutui Helsingin MM-kisoissa 200 metrin välierissä. Hän voitti Göteborgin EM-kisoissa 2006 pronssia 100 metrillä ajalla 11,22 sekä oli mukana voittamassa pikaviestin EM-kultaa.
Ennätykset

100 metrin juoksu: 11,18 (2006)
200 metrin juoksu: 22,34 (2004)
Laidinmäen työväentalo

| Laidinmäen työväentalo |
| --- | --- |
 Laidinmäen työväenyhdistyksen talo, edustalla yhdistyksen jäseniä ja lapsia. Kuva 1920-luvulta.
Sijainti:  Laidinmäki, Iisalmi
Valmistumisvuosi:  1911, 1916, 1956
Suunnittelija:  Tauno Jääskeläinen (viimeisin talo)
Rakennuttaja:  Laidinmäen Työväenyhdistys ry
Omistaja:  Laidinmäen Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi, lauta
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laidinmäen työväentalo oli Iisalmen kaupungin (vuoteen 1970 Iisalmen maalaiskunnan) Laidinmäen kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Laidinmäen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Vuonna 1910 yhdistyksellä oli 12 jäsentä. Yhdistyksen ensimmäinen talo valmistui vuonna 1911 ja ehti toimia vain muutaman vuoden, ennen kuin yhdistys rakensi uuden vuonna 1916. Sisällissodan ajaksi talo joutui takavarikkoon, ja se saatiin takaisin vuonna 1919. Vuonna 1923 talo takavarikoitiin jälleen, ja vuonna 1932 yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla.
Yhden lähteen mukaan talo siirtyi omistajayhdistyksen lahjoituksen kautta Niiralanniemen sosialidemokraattiselle työväenyhdistykselle 1930-luvulla. Laidinmäen työväenyhdistys kuitenkin mainosti järjestävänsä tanssiaiset talollaan muun muassa vuonna 1939, joten ilmeisesti talo oli tuolloin Laidinmäen yhdistyksen hallussa. Vuonna 1943 yhdistys osti yhden lähteen mukaan talonsa takaisin 20 000 markalla. Kun SKDL jatkosodan jälkeen perustettiin, yhdistys liittyi siihen. Yhdistys ryhtyi rakentamaan jälleen uutta taloa, joka valmistui vuonna 1956. Talon suunnitteli Tauno Jääskeläinen.
Rakennus

Viimeisimpänä valmistuneen, lautarakenteisen talon pinta-ala oli 241 neliömetriä. Siihen kuului juhlasali, näyttämö, ravintola sekä yhden huoneen ja keittiön asunto vahtimestaria varten. Vuonna 1988 talo oli edelleen pystyssä ja ilmeisesti Laidinmäen työväenyhdistyksen omistuksessa. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.
Toimintaa työväentalolla

Joulukuussa 1921 yhdistys vietti 15-vuotisjuhliaan omalla talollaan. Ohjelmaan kuului muun muassa näytelmiä ja puheita. Talolla pidettiin myös muun muassa tanssiaisia.
Törmäyskraatteri

Kuun kraattereita Apollo 11:n kuvaamana.
Törmäyskraatteri eli meteoriittikraatteri, tavallisesti lyhyemmin kraatteri (kreikan sanasta krātēr ’krateeri’ eli viinin sekoitusmalja), on räjähdyksen synnyttämä kuoppa. Törmäyskraatteri syntyy asteroidin tai komeetan törmätessä suuremman kappaleen pintaan useita kilometrejä sekunnissa (ns. kosmisella nopeudella).
Kaikki maan pinnalta löydetyt pyöreät painumat eivät ole törmäyskraattereita. Esimerkiksi Åvan rengasintruusio ja Fjälskarin graniittinen stokki ovat kumpikin vanhoja endogeenisiä intruusioita. Törmäyskraatterin voi joskus sekoittaa vulkaanisessa purkauksessa tai ydinräjähdyksissä syntyneisiin kraatteriin.
Törmäyskraattereita syntyy kaikkien kiinteäkuoristen taivaankappaleiden (planeettojen, kuiden, asteroidien, komeettojen, yms) pinnoille. Kraatterin läpimitta voi avaruudessa olla mitä tahansa mikrometeoroidien aiheuttamista tuhansien kilometrien läpimittaisiin (mm. Hellas, Etelänapa-Aitken). Ilmakehän vuoksi pienimmät kraatterit ovat Maan pinnalla joitain kymmeniä metrejä (esim. Carancas). Mannerlaattojen liike taas tuhoaa, eroosio kuluttaa ja sedimentaatio peittää aikaa myöten suurimmatkin maanpäälliset kraatterit. Ne voidaan tunnistaa vain tarkoilla painovoimamittauksilla tai porauksilla. Useat alun perin kraattereiksi syntyneet rakenteet ovat kuluneet niin pahoin, etteivät enää täytä kraatterin määritelmää; tällöin puhutaan törmäysrakenteesta (esim. Vredefort, Sudbury).
Muodoltaan meteorikraatterit ovat useimmiten pyöreitä ja niitä reunustaa reunavalli. Pienimmät ns. yksinkertaiset kraatterit ovat maljamaisia. Hieman suurempien, ns. kompleksikraattereiden pohja on tasainen keskelle syntyvää keskuskohoumaa tai -vuorta lukuun ottamatta; tällaisten kraattereiden reunoilla näkyy lisäksi terassimaisia romahduksia. Vielä suurempien törmäysaltaiden keskelle syntyy keskuskohouman sijaan kehämäinen keskusvuoristo tai jopa useita kehiä.
Maasta tunnetaan noin 180–190 törmäyskraatteria (tai -rakennetta). Suomestakin niitä tunnetaan 11 kappaletta, suurin osa on järviä,
Tycho-törmäyskraatteri Kuussa
Adivar-kraatteri Venuksesta otetussa tutkakuvassa.
Kraatteritiheyden avulla voidaan arvioida taivaankappaleen pinnan ikää ja olosuhteita. Jupiterin Io-kuun pinnalta ei tunneta ainuttakaan kraatteria, joten sen pinta on geologisesti erittäin nuori. Venuksen pinnalta taas on löydetty noin 900 yli 1,5–2 km:n läpimittaista kraatteria, joiden iät ovat 300–500 miljoonaa vuotta. Törmääjät, jotka normaalisti aiheuttaisivat 1,5 km pienempiä kraattereita, tuhoutuvat syöksyessään Venuksen tiheän ja paksun kaasukehän läpi. Kuun pinta on laajalti kraatteroitunutta, ja vanhoja kraattereita näkyy osittain entisten alla aavekraattereina. Tämä kertoo siitä, että Kuun pinta on erittäin vanha.
Kraatterin synty

Törmäävä kappale synnyttää kraatterin suuren liike-energiansa vuoksi. Törmäyksessä kappale pysähtyy silmänräpäyksessä, ja energia siirtyy kohdeaineeseen synnyttäen räjähdyksen. Syntyvän törmäyskuopan laatuun vaikuttavat monet vallitsevat olosuhteet, kuten mm. alustan ja törmääjän aineen laatu, lujuus, yms. Suurissa törmäyksissä liike-energia riittää sulattamaan tai kaasuunnuttamaan sekä törmääjän että törmäyskohdan kiveä. Varsinainen törmäyskraatteri syntyy kahden paineaallon edetessä kohdeaineessa. Hitaampi puristusaalto kulkee edellä, ja hieman sen perässä tulee nopeampi ns. purkuaalto.
1 000 tonnin painoinen, 6,26 metrin läpimittainen pallomainen rautakappale synnyttää kohtisuoraan maahan nopeudella 20 km/s törmätessään kovaan kiveen 200 metrin läpimittaisen kraatterin. Vastaavan kokoinen kraatteri syntyy teoriassa 9 metrin läpimittaisesta 3 kg/dm3 kivestä ja 11 metrin läpimittaisesta hiilikondriittityypin kevyestä kivestä, ja 15 metrin läpimittaisesta, 0,8 kertaa veden tiheyksisestä komeetasta.
Törmäys synnyttää suuremman paineen kuin tulivuorenpurkauksissa syntyy ja kuumuus lasittaa kiven. Nämä vaikutukset synnyttävät kiveen muutoksia, joiden tuotteita sanotaan yleisnimellä impaktiiteiksi. Eräs tunnettu impaktiittityyppi on kartiomaiset halkeamamuodostumat, joita syntyy noin 2–6 GPa:n paineessa..
Räjähdyskraatterit ovat lähtökohtaisesti pyöreitä muodostumia. Kraatterin muoto voi kuitenkin poiketa pyöreästä perusmuodosta hyvinkin paljon. Vinot alle 12 asteen kulmassa sattuvat törmäykset aiheuttavat ellipsin muotoisia kraattereita. Kohdeaineen heikkousvyöhykkeet voivat ohjata joko räjähdystä tai kraatterin muokkautumista niin, että siitä muodostuukin monikulmio pyöreän rakenteen sijaan.
Kraattereita > Törmäyskraatterit Suomessa

Kraatterit ovat listassa löytöjärjestyksessä.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Paikka | Läpimitta (km) | Ikä (milj. vuotta) | Koordinaatit |
| Lappajärvi | 22–23 | 77,85 ± 0,78 | N63 09, E23 42 |
| Sääksjärvi | 5,0 | 543 ± 12 | N61 24, E22 24 |
| Söderfjärden | 5,0–6,0 | 560 (540) | N63 00, E21 35 |
| Iso-Naakkima | 2,0–3,0 | 900–1200 | N62 11, E27 11 |
| Lumparn | 7–10 | 500–1200 | N60 08, E20 07 |
| Suvasvesi North | 3,5 | 85 | N62 41, E28 11 |
| Karikkoselkä | 1,4 | 250 (230–450) | N62 13, E25 14 |
| Saarijärvi | 2,2 | 600–1980 | N65 17, E28 25 |
| Paasselkä | 10–12,5 | < 1 900 | N62 12, E29 23 |
| Suvasvesi South | 3,8 | 710 | N62 35, E28 14 |
| Keurusselkä | 11–40 | 1 144 ± 10 | N62 08, E24 37 |
| Summanen | 2,6 | < 1 880 | N62°39′, 25°24′E |
Kraattereita > Törmäyskraatterit Ruotsissa

Kraatterit ovat listassa nimen mukaan aakkosjärjestyksessä.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Paikka | Läpimitta (km) | Ikä (milj. vuotta) | Koordinaatit |
| Dellen | 19 | 89 | N61 55, E16 39 |
| Granby | 3,0 | 470 | N58 25, E15 56 |
| Hummeln | 1,2 | 460–470 | N57 13, E16 31 |
| Lockne | 7,5 | 455 | N63 00, E14 48 |
| Mien | 9,0 | 121 | N56 25, E14 52 |
| Siljansringen | 52 | 361 | N61 02, E14 52 |
| Tvären | 2,0 | 455 | N58 46, E17 25 |
Kraattereita > Muita kraattereita

Arizonan suuri meteoriittikraatteri, Yhdysvallat
Boltyš-kraatteri, Ukraina
Chicxulubin kraatteri, Meksiko
Kaalin kraatteri, Viro
Mare Orientale, Kuu
Popigai-kraatteri, Venäjä
Sudbury-kraatteri, Kanada
Vredefort-kraatteri, Etelä-Afrikka
Wabarin kraatterit, Saudi-Arabia
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen kallioperä: Meteoriittitörmäyskraaterit (Arkistoitu – Internet Archive)
Terrestrial Impact Craters
The Earth Impact Database
Asteroid Impact Crater, Stephen R. Schmitt (Arkistoitu – Internet Archive)
Crater sites from explosions or impacts, Keith A. Holseapple (Arkistoitu – Internet Archive), englanniksi, laske kraatterien kokoja
Asteroid Impact Crater Calculator (Arkistoitu – Internet Archive)
Nördlinger Riesin tyyppisen suuren meteoriittikraatterin synty kaavakuvana. Meteoriitti tai asteroidi osuu kallioon, ja kaasuuntuu törmäyskitkan kuumuudessa. Kraatteri alkaa syntyä.
Heitteet lentävät kraatterista kartiomaisena muodostumana pois, ja kraatteri leviää. Sen kohdalta nousee törmäystulipallo ja sienipilvi.
Kraatterin reunat romahtavat kohti keskustaa ja kraatteri laajenee.
Copernicus -kraatteri.
1958

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1958 oli normaalivuosi, joka alkoi keskiviikosta.
Tapahtumia > tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Presidentti Urho Kekkonen piti ensimmäisen televisioidun uudenvuodenpuheen.
1. tammikuuta     -  Suomen Televisio aloitti vakinaiset televisiolähetykset.
4. tammikuuta – Sputnik 1 syöksyi ilmakehään Maata kiertäneeltä radalta ja tuhoutui (se laukaistiin matkaan 4. lokakuuta 1957).
8. tammikuuta – Bobby Fischer voitti 14-vuotiaana Yhdysvaltain šakkimestaruuden.
10. tammikuuta – Suomi liittyi Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n jäseneksi.
18. tammikuuta – SDP:n puolueneuvosto päätti, ettei puolueen oppositiota, ”skogilaisia”, saanut asettaa puolueen ehdokaslistoille eduskuntavaaleissa.
31. tammikuuta – Ensimmäinen yhdysvaltalaissatelliitti Explorer 1 laukaistiin kiertoradalle.
31. tammikuuta   – James Van Allen varmisti Van Allenin säteilyvyöhykkeiden olemassaolon.
1. helmikuuta – Egypti ja Syyria yhdistyivät Yhdistyneeksi arabitasavallaksi. Sen presidentiksi nimitettiin Gamal Abdel Nasser.
4. helmikuuta – Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut alkoivat Lahdessa.
6. helmikuuta – Eduskunnan oikeusasiamies Marjos Rapola totesi, ettei Maalaisliiton puoluesihteeriä Arvo Korsimoa vastaan tehty kantelu antanut aihetta jatkotoimiin. Korsimoa oli syytetty rintamakarkuruudesta talvisodan aikana.
6. helmikuuta   – Münchenissä sattuneessa lento-onnettomuudessa kuoli kaikkiaan 22 ihmistä, muiden muassa kahdeksan Manchester Unitedin pelaajaa.
17. helmikuuta – Paavi Pius XII nimitti Chiara Assisilaisen (1193–1253) television suojeluspyhimykseksi.
18. helmikuuta – Egyptin sotajoukot marssivat Sudanin rajan yli. Presidentti Nasser vaati Sudania luovuttamaan Egyptille 22. leveyspiirin pohjoispuolella olevan Hala'ibin alueen. Egypti veti joukkonsa kuitenkin takaisin Sudanin alueelta 25. helmikuuta.
23. helmikuuta – Fidel Castron johtamat kapinalliset kaappasivat kilpa-autoilun hallitsevan maailmanmestarin argentiinalaisen Juan Manuel Fangion Kuuban pääkaupungissa Havannassa, mutta Fangio vapautettiin jo seuraavana päivänä.
28. helmikuuta – Suomessa ilmoitettiin olevan 45 000 tuberkuloosia sairastavaa. Suomi kuului taudin suhteen Euroopan ”mustiin maihin”.
8. maaliskuuta – Porin kaupunki täytti 400 vuotta.
12. maaliskuuta – Eurovision laulukilpailu järjestettiin Hilversumissa Alankomaissa. Ranskan edustaja André Claveau voitti kappaleella "Dors, mon amour".
17. maaliskuuta – Yhdysvallat laukaisi Vanguard 1 -satelliitin.
22. maaliskuuta – Faisalista tuli Saudi-Arabian kuningas.
23. maaliskuuta – Alvar Aallon piirtämä Helsingin Kulttuuritalo vihittiin käyttöön.
26. maaliskuuta – Kansanedustajat Matti Lepistö, Valdemar Liljeström ja Aarre Simonen ilmoittivat muodostaneensa sosiaalidemokraattien riippumattoman eduskuntaryhmän.
27. maaliskuuta – Nikita Hruštšovista tuli Neuvostoliiton päämies.
Tapahtumia > huhtikuu–kesäkuu

3. huhtikuuta – Suomessa sanomalehdet kertoivat opetusministeriön vapauttaneen yleiseen käyttöön osan niistä kirjoista, jotka oli sodan jälkeen lokakuussa 1944 poistettu kirjastoista Neuvostoliitolle vihamielisinä.
17. huhtikuuta – Belgialaisten kuningas Baudouin I avasi Expo 1958 -maailmannäyttelyn Brysselissä.
1. toukokuuta – Passien tarkastus Pohjoismaiden välisillä rajoilla lopetettiin.
6. toukokuuta – Suomen Kristillinen Liitto perustettiin Helsingissä.
7. toukokuuta – Nainen toimi Pohjoismaissa ensimmäistä kertaa pääministerinä, kun ministeri Tyyne Leivo-Larsson ryhtyi hoitamaan väliaikaisesti pääministerin tehtäviä Reino Kuuskosken sijaisena.
7. toukokuuta   – Vuonna 1871 valmistunut, Suomen kauneimmaksi puukirkoksi sanottu Oriveden kirkko tuhoutui tahallaan sytytetyssä tulipalossa.
15. toukokuuta – Neuvostoliitto laukaisi Sputnik 3 -satelliitin.
15. toukokuuta   – Eläintarhan ajot järjestettiin Helsingissä 20. kerran. Maksaneita katsojia oli ennätysmäärä, 82 597.
22. toukokuuta – Presidentti Urho Kekkonen matkusti valtiovierailulle Neuvostoliittoon.
1. kesäkuuta – Charles de Gaulle kutsuttiin eläkkeeltä johtamaan Ranskaa kuudeksi kuukaudeksi.
7. kesäkuuta – Ulkoministeriö ilmoitti, että Neuvostoliitosta oli palautettu 11 922 suomalaista sotavankia, heistä suurin osa (11 911) jo 13. tammikuuta 1946 mennessä. Suomen ja Neuvostoliiton välinen sotavankiasia katsottiin loppuun käsitellyksi.
11. kesäkuuta – Tanskan kuningas Fredrik IX, kuningatar Ingrid ja kruununprinsessa Margareeta saapuivat valtiovierailulle Suomeen.
16. kesäkuuta – Pääministeri Imre Nagy ja kenraali Pál Maléter teloitettiin Unkarissa maanpetoksesta.
29. kesäkuuta – Brasilia voitti Ruotsin 5-2 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen loppuottelussa Tukholmassa.
Tapahtumia > heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Vaalimaan raja-asema avattiin liikenteelle.
6. heinäkuuta – Suomessa alkoivat eduskuntavaalit. SDP:n eduskuntaryhmä supistui tuntuvasti heti vaalien jälkeen, kun 11 sen listoilta valittua edustajaa siirtyi puolueen opposition eduskuntaryhmään.
9. heinäkuuta – Alaskan rannikolle iski Lituya Bayn megatsunami.
10. heinäkuuta – Ensimmäiset pysäköintimittarit asennettiin Isossa-Britanniassa.
11. heinäkuuta – Espoon kunta täytti 500 vuotta.
12. heinäkuuta – Kilpisjärvellä mitattiin Suomen alin heinäkuun lämpötila, –5.0 °C.
14. heinäkuuta – Irakin vallankumous: nationalistit syrjäyttivät kuningas Faisal II:n, joka sai surmansa taistelussa. Monarkian aika päättyi ja Abdulkarim Qasimista tuli maan johtaja.
15. heinäkuuta – 5 000 Yhdysvaltain merijalkaväen sotilasta nousi maihin Beirutissa Libanonissa tukeakseen länsimielistä hallitusta.
26. heinäkuuta – Ison-Britannian kuningatar Elisabet II myönsi 9-vuotiaalle pojalleen prinssi Charlesille Walesin prinssin arvonimen.
27. heinäkuuta – Iisalmessa avattiin Juhani Ahon museo.
29. heinäkuuta – Yhdysvaltain kongressi perusti Nasan (National Aeronautics and Space Administration).
29. heinäkuuta   – Uuden eduskunnan puhemieheksi valittiin Maalaisliiton V. J. Sukselainen, ensimmäiseksi varapuhemieheksi SKDL:n Toivo Kujala ja toiseksi varapuhemieheksi SDP:n Onni Peltonen.
30. heinäkuuta – Puolustusministeriön kansliapäällikkö, eversti Kalle Lehmus erotettiin virastaan. Uudeksi kansliapäälliköksi nimitettiin Kadettikoulun johtaja, kenraalimajuri Paavo Lammetmaa.
31. heinäkuuta – Majuri Lauri Pekuri rikkoi ensimmäisenä suomalaisena äänivallin Folland Gnat -suihkuhävittäjällä.
3. elokuuta – Ydinsukellusvene USS Nautilus alitti ensimmäisenä pohjoisnavan.
23. elokuuta – Toinen Taiwaninsalmen kriisi alkoi Kiinan Kansan vapautusarmeijan pommitettua Quemoyta.
31. elokuuta – Suomen Kommunistinen Puolue piti 40-vuotisjuhlansa Helsingissä. Juhlaan oli kutsuttu myös Otto Wille Kuusinen, mutta hänen viisumianomuksensa peruttiin.
1. syyskuuta – Islanti laajensi kalastusvetensä 12:een meripeninkulmaan, tästä seurasi ensimmäinen ”turskasota” Ison-Britannian kanssa.
12. syyskuuta - Jack Kilby esittelee toimivaa mikropiiriä
22. syyskuuta – Kansanedustaja, ylijohtaja Veikko Vennamo erosi Maalaisliiton eduskuntaryhmästä.
28. syyskuuta – Ranskassa 79 % äänestäneistä kannatti viidennen tasavallan perustuslakia.
28. syyskuuta   – Imatralla vihittiin käyttöön arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema Kolmen Ristin kirkko (Piruntorjuntabunkkeri), joka oli jo rakennustyön aikana herättänyt huomiota myös ulkomailla.
Tapahtumia > lokakuu

2. lokakuuta – Guinea julistautui itsenäiseksi Ranskasta.
4. lokakuuta – Englantilainen lentoyhtiö BOAC aloitti ensimmäisenä aikataulun mukaiset matkustajalennot suihkulentokoneilla Atlantin yli käyttäen De Havilland Comet-4 -matkustajakoneita Lontoo–New York-reitillä. Yhdysvaltalainen Pan Am aloitti omat vastaavat lentonsa Boeing 707 -koneilla kolme viikkoa myöhemmin 26. lokakuuta New York–Pariisi-reitillä.
5. lokakuuta – Säiliölaiva Tupavuori räjähti Neste Oy:n Naantalin jalostamon laiturissa, jolloin kolme ihmistä sai surmansa.
9. lokakuuta − Neuvostoliittolainen säveltäjä Dmitri Šostakovitš sai Wihurin kansainvälisten palkintojen rahaston myöntämän Sibelius-palkinnon.
10. lokakuuta – Neuvostoliiton Helsingin-suurlähettiläs Viktor Lebedev matkusti ”lomalle” Moskovaan eikä enää palannut Suomeen. Neuvostoliitto ilmoitti presidentti Urho Kekkoselle, ettei Lebedeville nimitetä seuraajaa.
17. lokakuuta – Suomen ensimmäinen tietokone, Postisäästöpankin IBM 650 ”Ensi” otettiin käyttöön.
23. lokakuuta – Ruotsin akatemia ilmoitti myöntäneensä Nobelin kirjallisuuspalkinnon neuvostoliittolaiselle Boris Pasternakille. Neuvostoliiton kirjailijaliiton lehti Literaturnaja gazeta leimasi Pasternakin palkitsemisen Neuvostoliitolle vihamieliseksi teoksi. Pasternak erotettiin Neuvostoliiton kirjailijaliitosta 28. lokakuuta.
23. lokakuuta – Smurffit esiintyivät ensimmäistä kertaa ”Johannes ja Pirkale” -sarjakuvassa belgialaisessa Le Journal de Spirou -sarjakuvalehdessä.
28. lokakuuta – Angelo Giuseppe Roncalli valittiin uudeksi paaviksi, ja hän otti nimekseen Johannes XXIII.
29. lokakuuta – Boris Pasternak kieltäytyi vastaanottamasta Nobelin kirjallisuuspalkintoa. Ruotsin akatemia ilmoitti Pasternakin säilyttävän tästä huolimatta kunniansa Nobel-palkittuna kirjailijana.