Antiikin Lakonia
Historia > Esihistoria ja mytologia

Alueen kaikkein varhaisin nimi oli Lakedaimōn (Λακεδαίμων), mikä on ainoa muoto, joka esiintyy Homeroksella. Hän käytti sitä sekä koko maakunnasta että Spartan kaupungista. Myöhemmillä kreikkalaisilla kirjailijoilla yleisin nimimuoto oli Lakonikē (gē) (Λακωνική (γῆ)), vaikka myös nimeä Lakedaimon esiintyi edelleen. Roomalaiset kutsuivat maata nimellä Laconica tai Laconia. Pomponius Mela käyttää myös muotoa Laconis, jonka on lainattu kreikasta (ἡ Λακωνὶς γαῖα, hē Lakōnis gaia). Nykyisin sekä antiikin aikaista maakuntaa että nykyistä hallinnollista aluetta kutsutaan yleensä Lakoniaksi.
Lakonian nimi johdettiin yleensä heeros Lakedaimonista tai Lakonista. Nykytutkijat ovat arvelleet, että nimen juuri Lak- liittyisi sanoihin lakos (λάκος) ja lakkos (λάκκος), latinassa lacus ja lacuna, ja olisi annettu Lakonian ydinosalle siksi, että se on syvällä vuorten keskellä. Spartan tasanko oli Lakonian ydin ja toimi sekä esihistoriallisella ajalla että antiikin aikana hallitsevan luokan asuinpaikkana, ja antoi siksi nimensä koko maalle.
Kreikkalaisessa perinteessä Lakonian kaikkein varhaisimpina asuikkaina pidettiin lelegejä. Myyttiperinteen mukaan ensimmäistä kuningasta Leleksiä seurasi kuninkaana hänen poikansa Myles ja häntä hänen poikansa Eurotas, joka kokosi kanaviin tasangolla virranneet vedet ja antoi nimensä näin muodostuneelle Eurotas-joelle. Hän kuoli ilman miespuolisia jälkeläisiä, ja häntä seurasi Lakedaimon, Zeuksen ja Taygetan poika, joka nai edeltäjänsä tyttären Spartan. Lakedaimon antoi maalle ja kansalle oman nimensä, ja perustamalleen kaupungille vaimonsa nimen.
Amyklas, Lakedaimonin poika, perusti nimeään kantaneen Amyklain kaupungin. Myöhemmin Lakoniaa hallitsivat akhaijit. Sparta oli Menelaoksen, Agamemnonin veljen, asuinpaikka. Menelaosta seurasi hallitsijana Orestes, joka nai Menelaoksen tyttären Hermionen. Orestesta seurasi Teisamenos, joka hallitsi maata kun doorilaiset valloittivat sen Herakleen jälkeläisinä pidettyjen herakleidien johdolla.
Kun doorilaiset jakoivat Peloponnesoksen kolmeen osaan herakleideille, Lakonia tuli Aristodemoksen kaksospoikien Eurystheneen ja Prokleen osaksi. Yleisen kreikkalaisen legendan mukaan doorilaiset olisivat valloittaneet koko Peloponnesoksen kerralla. Todellisuudessa on kuitenkin merkkejä siitä, että he asuttivat myöhemmin hallussa pitämänsä alueet vain vähitellen. Lakoniassa kesti jonkin aikaa ennen kuin he saivat haltuunsa edes kaikkia paikkoja Spartan tasangolla.
Eforoksen mukaan doorilaisvalloittajat jakoivat Lakonian kuuteen alueeseen. Spartan he pitivät itse. Amyklai annettiin akhaijeihin kuuluneelle Filonomokselle, joka petti maan heille. Las, Faris eli myöhempi Farai ja Aigys sekä kuudes kaupunki, jonka nimi ei ole säilynyt, tulivat varakuninkaiden hallittaviksi ja saivat ottaa uusia kansalaisia. On todennäköistä, että tämä jako tehtiin todellisuudessa vasta paljon myöhemmin. Voidaan kuitenkin melko varmasti sanoa, että vielä pitkän aikaa doorilaisvalloituksen jälkeen doorilaiset hallitsivat vain pientä osaa Lakoniasta. Tästä selkein merkki on se, että akhaijien Amyklai, joka sijaitsi vain noin neljän kilometrin päässä Spartasta, säilytti itsenäisyytensä lähes 300 vuoden ajan doorilaisvalloituksen jälkeen, sillä spartalaiset alistivat sen valtaansa vasta hieman ennen ensimmäistä messenialaissotaa kuninkaansa Telekloksen johdolla. Sama kuningas valtasi myös Fariin ja Geronthrain, jotka nekin olivat akhaijien kaupunkeja. Hänen poikansa ja seuraajansa Alkamenes valloitti Heloksen, joka sijaitsi rannikolla lähellä Eurotas-joen suuta. Lakonian muiden akhaijikaupunkien alistamisesta ei antiikin lähteissä ole säilynyt tietoja.