stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Working on a Dream
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Bruce Springsteen.
Outlaw Pete – 8.00
My Lucky Day – 4.01
Working on a Dream – 3.30
Queen of the Supermarket – 4.40
What Love Can Do – 2.57
This Life – 4.30
Good Eye – 3.01
Tomorrow Never Knows – 2.14
Life Itself – 4.00
Kingdom of Days – 4.02
Surprise, Surprise – 3.24
The Last Carnival – 3.11
The Wrestler – 3.50 (bonuskappale)
Kokoonpano

Bruce Springsteen – laulu, kitara, huuliharppu, koskettimet, lyömäsoittimet, ksylofoni
The E Street Band
Roy Bittan – piano, Hammond-urut, haitari
Clarence Clemons – saksofoni, laulu
Danny Federici – Hammond-urut
Nils Lofgren – kitara, laulu
Patti Scialfa – laulu
Garry Tallent – bassokitara
Steven Van Zandt – kitara, laulu
Max Weinberg – rummut
Sekä
Soozie Tyrell – viulu, laulu
Patrick Warren – Hammond-urut,  piano, koskettimet (tracks 1, 6, 8)
Jason Federici – haitari (12)
Arvostelut

Metacritic: 72/100
AllMusic:
Entertainment Weekly: A
Pitchfork Media: 5.8/10
Rolling Stone:
Rumba: suopea
Soundi:
Xisco (jalkapalloilija, 1980)

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Francisco Javier Muñoz Llompart
Syntymäaika: 5. syyskuuta 1980 (ikä 44)
Syntymäpaikka: Manacor, Espanja
Pelipaikka: vasen laitalinkki
Pituus: 175 senttimetriä
Lempinimi: Xisco
Seura
Seura: Levante
Pelinumero: 19
Junioriseurat
: Valencia
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1999–2000 2000–2001 2001–2002 2002–2003 2003–2005 2005–2009 2009– | Valencia B Recreativo Tenerife Recreativo Valencia Betis Levante | 37 (14) 39 (10) 28 (1) 23 (6) 44 (4) 73 (8) 28 (8) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 19. marraskuuta 2010.
Francisco Javier Muñoz Llompart eli Xisco (s. 5. syyskuuta 1980, Manacor, Baleaarit, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän voi pelata vasempana laitalinkkinä sekä hyökkääjänä.
Xisco on lähtöisin Valencian junioriakatemiasta, josta hän siirtyi Recreativo Huelvaan. Kauden aikana hän pelasi yhteensä 38 ottelua ja teki 10 maalia. Vuonna 2001 hän siirtyi Tenerifen riveihin ja palasi kauden jälkeen takaisin Recreativoon. Valencian riveissä hän debytoi kaudella 2003–2004, ja voitti kauden päätteeksi pääsarjamestaruuden. Valenciassa hän pelasi kahden kauden aikana yhteensä 44 ottelua.
Vuonna 2005 Xisco teki sopimuksen sevillalaisen Betisin kanssa. Hän pelasi joukkueessa neljän kauden ajan. Kesällä 2009 hän siirtyi Levanteen.
Aiheesta muualla

Xiscon tilastot LFP:n sivustolla
Bolšoje Ostrijo

| Bolšoje Ostrijo Большое Остриё |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue
Piiri:  Pustoškan piiri
Koordinaatit:  56°36′10″N, 29°29′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Velikajan valuma-alue
Järveen tulevat joet:  Velikaja
Laskujoki:  Velikaja
Järvinumero:  01030000111102000025410
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  184 m  mpy. 
Pituus:  3 km 
Leveys:  1,6 km 
Pinta-ala:  2,71 km² 
Tilavuus:  0,019 km³ 
Keskisyvyys:  7 m 
Suurin syvyys:  20 m 
Valuma-alue:  110,6 km² 
Saaria:  7 
 fiBolšoje Ostrijo 
Bolšoje Ostrijo tai Bolšoi Ostrov (ven. Большое Остриё, Большой Остров ) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Pustoškan piirissä. Novosokolnikin piirin vastainen raja seuraa järven itärantoja niin, että vesialueet Pustoškan ja ranta-alueet Novosokolnikin piiriin. Järvi sijaitsee Bežanitsyn ylängön tunnetulla järvialueella.
Maantietoa

Järvi on 3,0 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 2,71 neliökilometriä eli 271 hehtaaria. Järven eteläpuoliskossa on laaja järvenselkä, mutta pohjoisosassa sen rikkoo saaristo. Eteläosan rantaviiva on pohjoisosaa rikkomaisempi, sillä siinä on enemmän lahtia ja niemiä. Keskisyvyys on 7 metriä ja syvänteessä on 20 metriä vettä. Järvellä on 7 saarta, joiden yhteispinta-ala on 10 hehtaaria. Kaksi saarta vaikuttaa ilmakuvista katsoen muodostuvan järven pohjassa kulkevasta harjujaksosta, jonka vedenpinnan yläpuolelle pilkistävästä selänteestä muodostuu 450 ja 120 meträ pitkä saaret. Näiden pohjoispuolella on toinen harjujakso, josta muodostuu kaksi lyhyttä saarta ja matalikko. Järven kaksi muuta saarta ovat pyöreitä ja halkaisijaltaan 150 ja 220 metriä. Järven ympäristö on metsämaata, mutta järven koillis- ja lounaispäässä on peltoalueita. Koillis- ja pohjoispäässä sijaitsevat kylät Ostrov (ven. Остров) ja  Zaretšje (ven. Заречье) ja lounaispäässä kylät Juškovo (ven. Юшково) ja Andreikovo (ven. Андрейково). Järven pohjoispuolelta kulkee Nasvasta (ven. Насва) alkava tie kohti länttä.
Luontoarvoja

Järvessä elää ainakin hauki, ahven, lahna, muikku, seipi, turpa, säyne, phoxinus, suutari, made, kiiski, karppi, rantanuoliainen, allikkosalakka, mutakala, törö, salakka, pasuri, salakka, ruutana, nieriä, simppu ja kymmenpiikki, sekä joitakin Rutilus-suvun kaloja ja jokirapua niukasti. Kivikkoisen järven pohja on hiekkaa ja savea.
Vesistösuhteita

Bolšoje Ostrijo sijaitsee Velikajan valuma-alueella. Velikaja on Velikajan valuma-aluen pääuoma ja valuma-alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen eteläisimmän osan. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen.
Järven lähellä sijaitsee lähes 20 järveä tai lampea. Niiden laskuoja laskee Velikajaan tai Bolšoje Ostrijoon. Järven pohjoisrantaan virtaa pohjoisesta Demenetsin (ven. Деменец) järven kautta kolmen muun lammen vedet. Myös Ostrovin takaa laskee järveen lampi Platitšenek (ven. Платиченек). Järvi on Velikajan läpivirtausjärvi, joka tuo siihen suuren osan sen kautta kulkevasta vedestä. Velikaja laskee tänne viereisen järven Maloje Ostrijen (ven. Малое Острие) kautta Verhnejeestä. Malojeen laskevat myös Tšorno (ven. Чёрно) ja Sejatoje (ven. Сеятое). Bolšoje Ostrijon valuma-alueen koko on lähteestä riippuen 140  tai 110,6 neliökilometriä . Velikaja poistuu järven länsipään lahdesta Juškovon kylän läpi virraten ensin pienen Tšeressan (ven. Чересса) läpi ja sitten, kääntyen samalla etelän suuntaan, laskien suureen Hvoinoon.
Huomautuksia

1 2 3 4 5 6  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus, asutus ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä.
↑  Teksti on osittain käännös venäjänkielisestä artikkelista ru:Большое Остриё, jonka tiedot on vielä tarkistamatta muista lähteistä.
Käännös suomeksi
Wäinö Mäkinen

Wäinö Mäkinen (6. joulukuuta 1882 Sortavala – 16. toukokuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Mäkinen toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1922–1924 edustaen Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä. Mäkinen toimi myös Sortavalan maalaiskunnan kunnanvaltuuston puheenjohtajana.
Mäkinen kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1903 ja valmistui musiikkiopistosta 1907 sekä suoritti musiikkiopintoja Saksassa. Politiikan ulkopuolella Mäkinen toimi Rauman seminaarin vt. musiikinlehtorina 1908−1910, maanviljelijänä Sortavalan maalaiskunnassa 1912−1939 ja 1941−1944, Karjalan Äänen päätoimittajana Sortavalassa 1918 sekä säestäjänä ja avustajana useiden taiteilijoiden konserteissa sekä piti lukuisia pianokonsertteja.
Mäkisen vanhemmat olivat seminaarinlehtori Eero Mäkinen ja Maria Emilia Stenbäck. Mäkisen puoliso vuodesta 1913 oli Augusta Makarov.
Yhdysvaltain siirtomaat

Yhdysvallat ja sen siirtomaat
Yhdysvaltain siirtomaat ovat alueita, jotka ovat tai ovat olleet Yhdysvaltojen hallinnassa, mutta ne eivät kuulu suoraan liittovaltioon eli niillä ei ole osavaltion asemaa.
Yhdysvallat oli laajentumishaluinen valtio heti itsenäistymisestään lähtien ja maa laajenikin itsenäisyyden ensimmäisen sadan vuoden aikana Atlantilta Tyynellemerelle asti. Laajeneminen tapahtui sekä maa-alueiden ostoilta (muun muassa Lousianan alue Ranskalta) ja sodilla, kuten 1846-1848 käydyn Meksikon–Yhdysvaltain sodan kautta. Vuonna 1867 Yhdysvallat osti Venäjältä Alaskan, josta tuli myöhemmin Yhdysvaltain 49. osavaltio 1959. Samoin kävi Havaijille, joka joutui Yhdysvaltain hallintaan 1898 ja josta myös tuli osavaltio vuonna 1959.
Vaikka Yhdysvallat perinteisesti vastusti eurooppalaista kolonialismia, tuli maasta vuonna 1898 käydyn Espanjan ja Yhdysvaltojen sodan seurauksena merkittävä siirtomaavalta. Espanja joutui luovuttamaan Tyynenmeren ja Karibian siirtomaansa Yhdysvalloille 20 miljoonalla dollarilla, kuten Filippiinit, Guamin ja Puerto Ricon. Guam ja Puerto Rico ovat Yhdysvaltain hallinnassa nykyäänkin, mutta Filippiinit itsenäistyi heti toisen maailmansodan jälkeen. Myös Kuuba joutui Yhdysvaltojen hallintaan muutamaksi vuodeksi ennen itsenäistymistään. Samoa jaettiin vuonna 1899 Saksan ja Yhdysvaltain kesken ja Yhdysvaltain osasta tuli Amerikan Samoa, joka on Yhdysvaltain hallinnassa nykyäänkin. Yhdysvaltain Neitsytsaaret ostettiin Tanskalta vuonna 1917 ja saaret ovat olleet Yhdysvaltain hallinnassa siitä lähtien. Toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvalloille siirtyi Japanin Kansainliiton mandaatilla saamat siirtomaat Tyynellä valtamerellä; johon kuuluivat nykyiset Mikronesian liittovaltio, Marshallinsaaret, Pohjois-Mariaanit ja Palau. Pohjois-Mariaaneja lukuun ottamatta kaikki ovat sittemmin itsenäistyneet. Vuonna 1856 maa oli hankknut yli 100 asumatonta saarta hallintaan niin sanotun Guano Islands Actin perusteella, nämä saaret ovat Yhdysvaltain hallinnassa vielä nykyäänkin.
Siirtomaavallat
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   Alankomaat   Belgia  |   Britannia   Espanja  |   Italia   Japani  |   Kuurinmaa   Ranska  |   Ruotsi   Saksa  |   Tanska   Portugali  |   Venäjä   Yhdysvallat  |
Vuonislahden rautatieasema

Vuonislahden rautatieasema (lyh. Vsl) on rautatieliikennepaikka rataosalla Joensuu–Kontiomäki Lieksan kaupungin Vuonislahdessa keskustasta etelään.
Vuonislahden rautatieasemalla pysähtyy neljä taajamajunavuoroa joka päivä: kaksi Joensuuhun ja kaksi Nurmekseen.
Historia

Asemarakennuksen on suunnitellut rautatiehallituksen arkkitehti Thure Hellström jugendin ja kansallisromantiikan tyyliin vuonna 1907. Asemalla on kuvattu Markku Pölösen elokuvaa Koirankynnen leikkaaja vuodelta 2004.
Kun rata Nurmekseen valmistui 1911, silloisessa Pielisjärven kunnassa oli kolme asemaa, Lieksa, Vuonislahti ja Kylänlahti, ja ne ovat nykyisinkin Lieksan kaupungissa sijaitsevat henkilöliikenneasemat. Vuonislahti oli viidennen luokan asema. Aseman läheiseltä venelaiturilta on ollut aika ajoin moottoriveneyhteys Kolille. Vuonna 1925 matka kesti noin puoli tuntia
Worku Bikila

Worku Bikila (s. 6. toukokuuta 1968) on entinen etiopialainen kestävyysjuoksija, joka erikoistui 5000 metrin juoksuun. Hänen vuonna 1995 10 000 metrillä juoksema aika 27:06:44 oli vuoden toiseksi nopein aika.
Urheilu-uran jälkeen Bikila on perustanut kaksi yritystä, jotka tuovat paljon kaivattuja tuloja hänen kotiseudulleen Dukamiin:
Worku Bikila Water Well Drilling Limited poraa vesikaivoja.
Worku Bikila Hotel on kukoistava hotelli.
Saavutukset

| Vuosi | Kilpailu | Kilpailupaikka | Tulos | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1992 | Afrikan mestaruuskilpailut | Belle Vue Mauricia, Mauritius | 2. | 5000 m |
| 1993 | Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 1993 | Stuttgart, Saksa | 4. | 5000 m |
| 1993 | Afrikan mestaruuskilpailut | Durban, Etelä-Afrikka | 3. | 5000 m |
| 1995 | Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 1995 | Göteborg, Ruotsi | 6. | 5000 m |
| 1997 | Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 1997 | Ateena, Kreikka | 12. | 5000 m |
Saavutukset > Ennätykset

3000 metriä - 7:42.44 (1997)
5000 metriä - 12:57.23 (1995)
10 000 metriä - 27:06.44 (1995)
Puolimaraton - 1:02:15 (2002)
Maraton - 2:11:48 (2001)
Aiheesta muualla

Worku Bikila Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Worku Bikila
Käännös suomeksi
Vähä-Venäjän kuvernementti

Vähä-Venäjä. Kartta A. J. Johnsonin teoksesta Johnson's Europe (1865).
Vähä-Venäjän kuvernementti oli Venäjän keisarikunnan hallinnollinen alue. Se perustettiin alkujaan 1765, kun Kasakkahetmanaatti lakkautettiin. Sen keskus oli Hluh’iv. Kuvernementin keskus siirrettiin 1773 Kozeletsiin ja 1775 Kiovaan. Alkuperäinen Vähä-Venäjän kuvernementti lakkautettiin 1781, ja siitä muodostettiin Nobhorod-Siverskyin ja Tšernihivin käskynhaltijakunnat. Osa liitettiin Kiovan käskynhaltijakuntaan.
Kun Vähä-Venäjän kuvernementti perustettiin uudelleen 1796, siihen koottiin Kiovan käskynhaltijakunnan Dneprjoen vasemman puolen alue, mutta ei itse Kiovan kaupunkia, sekä Nobhorod-Siverskyin ja Tšernihivin käskynhaltijakunnat ja Krementšukin kaupunki ja entiset Pultavan ja Myrhorodin rykmentit. Kuvernementin pääkaupungiksi tuli Tšernihiv. Kuvernementtiin palautettiin Kasakkahetmanaatin tuomioistuinjärjestelmä, johon sisältyivät yleinen sotilastuomioistuin ja eritasoiset maaoikeudet. Vähä-Venäjän kuvernementti jaettiin 1802 Tšernihivin ja Pultavan kuvernementeiksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vähä-Venäjän kuvernementti Wikimedia Commonsissa
Bandyliigakausi 2000–2001

| Bandyliiga 2000–2001 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  14
Mestari:  OLS
Toinen sija:  ToPV
Kolmas sija:  HIFK
Paras maalintekijä:  Arto Loukkola, OLS (71)
Suurin yleisömäärä:  3.150 (OLS-ToPV)
  ← 2000 :  2002 → 
Jääpallon Suomen bandyliigassa kaudella 2000-2001 pelattiin aluksi neljäntoista joukkueen yksinkertainen runkosarja, jonka jälkeen kahdeksan parasta jatkoi valioliigassa ja loput kuusi bandyliigan jatkosarjassa. Valioliigan kaksi heikointa ja jatkosarjan kaksi parasta karsivat pääsystä puolivälieriin, jonne suoraan pääsi valioliigan kuusi parasta joukkuetta. Puolivälierien voittajat kohtasivat välierissä ja näiden voittajat lopulta Bandyliigan finaalissa. Suomen mestaruuden voitti Oulun Luistinseura.
Runkosarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tornion Palloveikot | 13 | 11 | 2 | 0 | 92-26 | 24 |
| Helsingin IFK | 13 | 11 | 1 | 1 | 92-37 | 23 |
| Oulun Luistinseura | 13 | 10 | 2 | 1 | 122-48 | 22 |
| Oulun Palloseura | 13 | 7 | 2 | 4 | 76-53 | 16 |
| Veitsiluodon Vastus | 13 | 7 | 1 | 5 | 73-71 | 15 |
| Porin Narukerä | 13 | 7 | 1 | 5 | 77-46 | 15 |
| Jyväskylän Seudun Palloseura | 13 | 6 | 2 | 5 | 62-53 | 14 |
| Porvoon Akilles | 13 | 5 | 3 | 5 | 62-73 | 13 |
| Botnia, Helsinki | 13 | 5 | 2 | 6 | 61-61 | 12 |
| Kulosaaren Vesta | 13 | 4 | 0 | 9 | 46-66 | 8 |
| Mikkelin Kampparit | 13 | 4 | 0 | 9 | 48-96 | 8 |
| Warkauden Pallo -35 | 13 | 3 | 0 | 10 | 43-73 | 6 |
| Lappeenrannan Veiterä | 13 | 2 | 0 | 11 | 44-111 | 4 |
| PaSa Bandy, Imatra | 13 | 1 | 0 | 12 | 33-117 | 2 |
Jatkosarjat > Bandyliigan jatkosarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Botnia, Helsinki | 10 | 9 | 0 | 1 | 68-26 | 18 |
| Mikkelin Kampparit | 10 | 7 | 0 | 3 | 62-42 | 14 |
| Warkauden Pallo -35 | 10 | 5 | 1 | 4 | 44-37 | 11 |
| Kulosaaren Vesta | 10 | 4 | 0 | 6 | 37-37 | 8 |
| Lappeenrannan Veiterä | 10 | 4 | 0 | 6 | 48-62 | 8 |
| PaSa Bandy, Imatra | 10 | 0 | 1 | 9 | 33-88 | 1 |
Botnia ja Kampparit karsintaan pudotuspelipaikasta.
Jatkosarjat > Karsintaottelut

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Porvoon Akilles | 13–4 | Mikkelin Kampparit |
| Botnia-69 | 14–0 | Veitsiluodon Vastus |
Puolivälierät

Puolivälierät pelattiin paras kolmesta. Ensmmäinen ja mahdollinen kolmas ottelu paremmin sijoittuneen ja toinen ottelu heikommin sijoittuneen kotikentällä.
| Joukkue #1 | Voitot | Joukkue #2 | Ottelu 1 | Ottelu 2 | Ottelu 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Luistinseura | 2–0 | Botnia-69 | 10-3 | 10-3 | - |
| Tornion Palloveikot | 2–0 | Porvoon Akilles | 2-1 ja. | 8-6 | - |
| Porin Narukerä | 0–2 | Jyväskylän Seudun Palloseura | 2-3 | 2-3 | - |
| Oulun Palloseura | 0–2 | Helsingin IFK | 1-9 | 1-9 | - |
Välierät

Pelattiin paras kolmesta kuten puolivälierätkin.
| Joukkue #1 | Voitot | Joukkue #2 | Ottelu 1 | Ottelu 2 | Ottelu 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Luistinseura | 2–0 | Jyväskylän Seudun Palloseura | 11-4 | 7-2 | - |
| Tornion Palloveikot | 2–0 | Helsingin IFK | 7-2 | 6-4 | - |
Pronssiottelu

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Helsingin IFK | 5–3 | Jyväskylän Seudun Palloseura |
Loppuottelu

Bandyliigan finaali pelattiin 17. maaliskuuta Oulussa
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Oulun Luistinseura | 4–2 | Tornion Palloveikot |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Oulun Luistinseura
2.: Tornion Palloveikot
3.: Helsingin IFK
4.: Jyväskylän Seudun Palloseura
Suomen mestarit

OLS:  	Tuukka Tieksola, Jarno Alatalo, Pekka Paasovaara, Matti Parkkinen, Matti Kaarakka, Jari-Pekka Haverinen, Hannu Simoska, Mikko Haltamo, Tero Nousiainen, Juha Nousiainen, Tommi Pikkuhookana, Arto Loukkola, Pasi Keränen, Kimmo Keränen, Markku Nissilä, Lasse Virta, Petri Paasovaara, Jari Louhelainen, Jari Valta, Samuli Niskanen.
Ympäristösopimus

Ympäristösopimus on sopimus, jonka tarkoituksena on ympäristönsuojelu. Jotkut ympäristösopimukset ovat kansainvälisiä ja ne koskevat ilmansaasteiden ja ilmastonmuutoksen vähentämiseen kohdistuvia toimenpiteitä sekä jätehuoltoa ja luonnon monimuotoisuuden turvaamista. Kansainväliset ilmastosopimukset käsittävät maailmanlaajuiset yhteiset tavoitteet ja näin luodaan pohja maailmanlaajuiselle kestävälle kehitykselle. Kansainvälisiä ympäristösopimuksia ovat muun muassa otsonikerroksen vähenemisen estämiseen liittyvät Wienin yleissopimus ja Montrealin pöytäkirja ja ilmastonmuutoksen torjumista koskevat Kioton pöytäkirja ja Pariisin ilmastosopimus. Lisäksi on useita sopimuksia, jotka koskevat ilman suojelua ja päästöjen vähentämistä sekä merien, muiden vesien ja ympäristön suojelua. Jotkut sopimukset koskevat jätehuoltoa ja kemikaaleista aiheutuvien ympäristöhaittojen vähentämistä. Lisäksi on erityisiä luonnon monimuotoisuuden turvaamista ja maiseman suojelua koskevia sopimuksia. Kansainvälisten sopimusten lisäksi on myös kahden maan välisiä ympäristösopimuksia. Ympäristösopimuksiin kuuluvat myös sopimukset, joita maatalousyrittäjät voivat tehdä. Kysymyksessä on 5 vuotinen hoitosopimus, joka tehdään viranomaisten kanssa ja joka edellyttää sitä, että maatalousyrittäjälle annetaan peltotukea.
Blurryface

| Blurryface Twenty One Pilots |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 17. toukokuuta 2015
 Tuottaja(t): Ricky Reed, Mike Elizondo, Mike Crossey, Tim Anderson, Tyler Joseph
 Tyylilaji: alternative rock, reggae, electronic rock, indie pop, pop rock
 Kesto: 52.23
 Levy-yhtiö: Fueled by Ramen
Listasijoitukset
  1.  5.
Twenty One Pilotsin muut julkaisut
| Vessel 2013 | Blurryface 2015 | TOPxMM 2016 |
Singlet albumilta Blurryface
 ”Fairly Local” Julkaistu: 17. maaliskuuta 2015  ”Tear in My Heart” Julkaistu: 6. huhtikuuta 2015  ”Lane Boy” Julkaistu: 4. toukokuuta 2015  ”Stressed Out” Julkaistu: 10. marraskuuta 2015  ”Ride” Julkaistu: 12. huhtikuuta 2016  ”Heavydirtysoul” Julkaistu: 9. joulukuuta 2016
Blurryface (tyyliteltynä BLURRYFΛCE) on Twenty One Pilots-yhtyeen neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 17. toukokuuta 2015 ja sen tuotti Fueled by Ramen. Albumi nousi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan ykköseksi. Suomessa se ylsi virallisen albumilistan viidennelle sijalle ja pysyi listalla 53 viikkoa. Albumilta julkaistiin yhteensä 6 singleä.
"Blurryface"-nimi tulee laulaja Tyler Josephin keksimästä kuvitteellisesta hahmosta joka kuvastaa hänen epävarmuuksiaan ja pelkojaan. Albumin yhteydessä tehdyillä musiikkivideoilla Tyler kuvaa hahmoa hänen mustiksi värjätyillä käsillään sekä kaulallaan.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säv. ja san. Tyler Joseph.
Heavydirtysoul – 3.54
Stressed Out – 3.22
Ride – 3.34
Fairly Local – 3.27
Tear In My Heart – 3.08
Lane Boy – 4.13
The Judge – 4.57
Doubt – 3.11
Polarize – 3.46
We Don't Believe What's On TV – 2.57
Message Man – 4.00
Hometown – 3.54
Not Today – 3.58
Goner – 3.56
Kappaleet > Japanin bonuskappaleet

Guns for Hands – 4.30
Lovely – 4.18
Kappaleet > Rajoitetun painoksen bonus CD

Heathens – 3.15
Arvostelut

Allmusic:
Alternative Press:
Metacritic: 80/100
Soundi:
Workseed

| Workseed Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  2015
Toimitusjohtaja:  Markus Weiland
Kotipaikka:  Lappeenranta, Suomi
Toimiala:  IT-konsultointi, Ohjelmistojen suunnittelu ja valmistus
Tuotteet:  Workseed LMS
Kotisivu:  workseed.fi
Workseed on tietojen ja taitojen oppimiseen ja opettamiseen suunniteltu selainpohjainen oppimisen hallintajärjestelmä (LMS). Ohjelmisto on tilattavissa SaaS-palveluna. Workseedin suunnittelussa on huomioitu ammatillisen koulutuksen erityispiirteet kuten osaamisperustaisuus, yrityksissä ja aidossa työympäristössä tapahtuvan oppimisen ohjaus sekä käytännön taitojen mobiiliraportointi. Ohjelmistossa on tuki interaktiivisille H5P sisällöille ja ePerusteet-tietovarannolle. Ohjelmisto on liitettävissä moniin hakemistopalveluihin (Active Directory), opiskelijahallinto- (Primus, Studenta ja Peppi) ja HR-järjestelmiin, sekä eri ammattialojen digitaalisiin oppimisympäristöihin, kuten koulutussimulaattoriohjelmistoihin (Creanex SimTrainer).
Workseed on käytössä ammatillisissa oppilaitoksissa, ammattikorkeakouluissa ja yrityksissä Suomessa ja ulkomailla. Ohjelmisto tukee elinikäistä oppimista, minkä vuoksi yritykset käyttävät Workseediä osaamisen kehittämiseen, pätevyyksien hallintaan sekä perehdyttämisen (onboarding) tukena.
Workseed on käännetty kuudelle eri kielelle (suomi, ruotsi, englanti, saksa, espanja ja kiina) ja se mahdollistaa monikielisen koulutusmateriaalin tuotannon.
Pedagogiset hyödyt

Opiskelijoiden oppimispolut rakentuvat asteittain kehittyvistä työprosesseista ja muista kouluttajan Workseediin etukäteen tuottamista tehtävänannoista, jolloin opetus toteuttaa konstruktivistista oppimiskäsitystä. Opiskelija aktivoidaan esimerkiksi omatoimiseen työsaliharjoitteluun ja oman toiminnan reflektointiin. Workseed mahdollistaa koko tutkinnon sisällön sekä tieto- että taitopuolisen osaamisen sisällyttämisen samaan järjestelmään selkeästi jäsenneltynä kokonaisuutena. Koko tutkinnon sisältyminen yhteen ympäristöön auttaa opiskelijoita ymmärtämään ammatillisen osaamisen kokonaisuuden ja sen eri osien merkityksen suhteessa kokonaisuuteen. Workseedin käyttö ei itsessään vaadi minkään tietyn opetuksen toteutusmallin noudattamista, vaan sen käytöstä saadaan lisäarvoa hyvin erilaisissa toteutuksissa. Koulutuksen järjestäjät voivat Workseedin avulla kehittää uudenlaisia opetuksen toteutustapoja, jotka mahdollistavat yksilölliset oppimispolut ja yksilöllisen etenemistahdin jokaiselle opiskelijalle.
Workseed tarjoaa ominaisuudet yhteisten tutkinnon osien (YTO) ja ammatillisten tutkinnon osien integrointiin tehtävänantotasolla. Harjoitteet ja muut ammattitehtävät ovat toteutettavissa niin, että ammattitehtävä koostuu tiedollista ja käytännön taitoja vaativista osista, jolloin opiskelija saavuttaa yhteneväisen ja motivoivan oppimiskokemuksen. Opiskelija ymmärtää teoriataitojen ja käytännön osaamisen välisen suhteen. Ohjelmiston analytiikkaominaisuuksien avulla opiskelijan kehittyminen saadaan näkyväksi sekä YTO:issa ja ammatillisissa tutkinnon osissa yhtenä kokonaisuutena.
Tutkimus on osoittanut, että Workseedin käyttö työpaikoilla tapahtuvan harjoittelun ohjauksessa aktivoi opiskelijaa reflektoimaan omaa osaamistaan sekä edistymistään tiheämmin ja kiinteämmin osana harjoittelua.