stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luo Xuejuan

| Mitalit> Maa:   Kiina.Naisten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kiina.Naisten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kiina.Naisten uinti. Olympialaiset  | Maa:   Kiina> Naisten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Ateena 2004 | 100 metrin rintauinti |  |
| MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Kultaa | Fukuoka 2001 | 50 metrin rintauinti |  |
|  Kultaa | Fukuoka 2001 | 100 metrin rintauinti |  |
|  Kultaa | Barcelona 2003 | 50 metrin rintauinti |  |
|  Kultaa | Barcelona 2003 | 100 metrin rintauinti |  |
|  Kultaa | Barcelona 2003 | 4 × 100 metrin sekauintiviesti |  |
|  Pronssia | Fukuoka 2001 | 200 metrin rintauinti |  |
|  Pronssia | Fukuoka 2001 | 4 × 100 metrin sekauintiviesti |  |
| MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Hopeaa | Moskova 2002 | 50 metrin rintauinti |  |
|  Pronssia | Moskova 2002 | 100 metrin rintauinti |  |
|  Pronssia | Moskova 2002 | 4 × 100 metrin sekauintiviesti |  |
Luo Xuejuan (kiin. 罗雪娟,  Luó Xuějuān, 26. tammikuuta 1984 Hangzhou, Zhejiang) on kiinalainen entinen uimari ja olympiavoittaja, joka oli erikoistunut rintauintiin. Hän on 167 senttimetriä pitkä ja painaa 61 kilogrammaa.
Ura > Alkuajat

Luo aloitti uinnin harrastuksena seitsemän vuoden ikäisenä, vuonna 1991, koska hänen vanhempansa ajattelivat, että uintiharjoitteet tekisivät hennosta tytöstä hieman vahvemman. Vuonna 2000 Luo voitti Kiinan mestaruuden 100 metrin rintauinnista vain 16-vuotiaana. Hänet valittiin edustamaan Kiinaa kesäolympialaisiin Australian Sydneyyn, jossa hän selvitti tiensä 200 metrin rintauinnin finaaliin, sijoittuen finaalin viimeiseksi eli kahdeksanneksi.
Ura > Vuodet 2001–2003

Vuonna 2001 Luo osallistui Japanin Fukuokassa järjestettyihin pitkän radan MM-kilpailuihin. Hän voitti kyseisissä kilpailuissa 50 ja 100 metrin rintauinnit, ja sijoittui kolmanneksi 200 metrin rintauinnissa sekä 4 × 100 metrin sekauintiviestissä yhdessä joukkuetoveridensa kanssa. Hän osallistui myös kahta vuotta myöhemmin Espanjan Barcelonassa järjestettyihin pitkän radan MM-uinteihin, voittaen jälleen 50 ja 100 metrin rintauinnit. Hän voitti myös kolmannenkin kullan, sillä Kiinan naisten sekauintiviestijoukkue voitti 4 × 100 metrin sekauintiviestin uudella kilpailuennätyksellä. Pitkän radan arvokilpailuiden välissä Luo oli osallistunut vuonna 2002 Venäjän Moskovassa järjestettyihin lyhyen radan MM-kilpailuihin. Näistä kilpailuista Luo nappasi hopean ja kaksi pronssia. Samana vuonna Luolla oli neljän päivän ajan 50 metrin rintauinnin maailmanennätys hallussaan. Hän oli myös edellisenä vuonna ehtinyt hallita kyseisen matkan ME-aikaa muutaman tunnin ajan.
Ura > Kesäolympialaiset 2004

Vuonna 2004 Luo osallistui kesäolympialaisiin Kreikan Ateenassa. Hän selvitti tiensä 100 metrin rintauinnin finaaliin, ja voitti sen uudella olympiaennätyksellä 1.06,64, ennen australialaiskaksikkoa Brooke Hanson–Leisel Jones.,
Ura > Olympialaisten jälkeen

Olympialaisten jälkeen syksyllä 2004 Luo osallistui lyhyen radan MM-kilpailuihin Yhdysvaltojen Indianapolisissa. Hän sijoittui 50 metrin rintauinnissa viidenneksi. Hän lähti vielä puolustamaan mitalejaan vuoden 2005 pitkän radan MM-uinteihin Kanadan Montréaliin, mutta putosi mitalien ulkopuolelle, sijoittuen 50 metrin rintauinnissa seitsemänneksi ja sadalla metrillä neljänneksi. Vuoden 2006 heinäkuussa Luo erotettiin Kiinan maajoukkueesta, syyksi kerrottiin hänen harjoitusmotivaationsa laskun. Tammikuussa 2007 Luo ilmoitti, ettei osallistu Australian Melbournessa järjestettäviin pitkän radan MM-uinteihin terveysongelmiensa vuoksi. 30. tammikuuta 2007 Luo ilmoitti lopettavansa uransa 23-vuotiaana sydänongelmien vuoksi., Hänelle oli tehty edellisen vuoden joulukuussa sydänleikkaus.
Aiheesta muualla

Kiinan olympiakomitea (englanniksi)
Les-Sports.info (ranskaksi)
Naisten 100 metrin rintauinnin olympiavoittajat
Naisten 50 metrin rintauinnin pitkien ratojen maailmanmestarit
Naisten 100 metrin rintauinnin pitkien ratojen maailmanmestarit
Gaia Group

| Gaia Group |
| --- | --- |
Liikevaihto:  3 636 000 euroa
Henkilöstö:  42
Kotisivu:  www.gaia.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gaia Group on suomalainen asiantuntijayritys, jonka pääliiketoiminta-alueet ovat kestävän liiketoiminnan konsultointi- ja tukipalvelut sekä uuden liiketoiminnan kehittäminen. Gaia Groupilla on yksi tytäryhtiö Gaia Consulting Oy, joka käytännössä vastaa Gaia Groupin operatiivisesta toiminnasta. Gaia Consulting tekee kansallisia ja kansainvälisiä asiantuntijahankkeita julkiselle ja yksityiselle sektorille liittyen energiaan ja resurssienhallintaan, ympäristöön ja ilmastoon, turvallisuuteen ja riskienhallintaan, cleantechiin ja biotalouteen, ennakointiin ja innovaatiotutkimukseen. Gaia on Cleantech Finlandin, Global Cleantech Cluster Association, Green Building Council Finlandin, FiBS yritysvastuuverkoston sekä Finnish Water Forumin (FWF) jäsenyritys ja kumppani.
Henkilöstö ja organisaatiorakenne

Gaia työllistää noin 45 henkilöä erilaisilla koulutustaustoilla. Yrityksen vuotuinen liikevaihto on noin 4,5 M€ (2014). Gaian omistaa yrityksen toimiva johto. Gaian nykyinen toimitusjohtaja on Juha Vanhanen ja hallituksen puheenjohtajana toimii Pasi Rinne - molemmat ovat yrityksen perustajajäseniä.
Toimipisteet

Gaialla on yli 700 asiakasta viidellä mantereella, joista suurimmat markkina-alueet ovat Eurooppa ja Afrikka. Gaian pääkonttori sijaitsee Helsingin Bulevardilla. Muita toimipisteitä on Turussa, Zürichissä, San Franciscossa, Buenos Airesissa, Pekingissä sekä Addis Abebassa.
Historia

Gaia Group on perustettu Helsingissä vuonna 1993.
Gaian myytti

Gaia (muinaiskreikaksi Γαῖα, ”Maa”) on kreikkalaisessa mytologiassa alkujumala, joka on useiden jumalten ja titaanien äiti.selvennä
Aiheesta muualla

Korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten yhteistyön syventämisen tiekartta (Arkistoitu – Internet Archive) ...Opetus- ja kulttuuriministeriön Gaialta tilaama selvitys ...
Energiatehokkuudella säästöä kahden ydinvoimalan verran ...Greenpeacen konsulttiyritys Gaia Groupilta tilaama...
El Mirador

Pyramidi El Miradorissa.
El Mirador on suuri muinaisten mayaintiaanien rakentama kaupunki nykyisessä Guatemalassa. Se on varhaisin ja suurin esiklassisen mayakauden arkeologisista paikoista Mesoamerikassa. Siellä on myös maailman suurin pyramidi La Danta. Kaupunki on perustettu 600 eaa. ja se hylättiin osittain vuonna 150 jaa. Kaupungin kukoistusaika oli noin vuosina 150 eaa. – 150 jaa. Miradorin laakso määritellään mayakulttuurin kehdoksi.lähde?
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Global Heritage Fund: Mirador Archaeological and Wildlife Preserve (Arkistoitu – Internet Archive)
Mirador Basin Project
El Mirador description and Photo Gallerie in Guatemala, Cradle of the Maya Civilization (Arkistoitu – Internet Archive)
Smithsonian: El Mirador, the Lost City of the Maya (Arkistoitu – Internet Archive)
Gerard Gallant

| Gerard Gallant |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 2. syyskuuta 1963 (ikä 61) Summerside, Prinssi Edwardin saari, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  left
Pituus:  178 cm
Paino:  86 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1983–1996
Aik. seurat:  Adirondack Red Wings (AHL) Detroit Red Wings (NHL) Tampa Bay Lightning (NHL) Atlanta Knights (IHL) Detroit Vipers (IHL)
NHL-varaus:  107. varaus, 1981 Detroit Red Wings
Valmennusura
Vuodet:  1998–
Seurat:  Fort Wayne Komets (IHL) (assist.) Louisville Panthers (AHL) (assist.) Columbus Blue Jackets (NHL) (assist./head) New York Islanders (NHL) (assist.) Saint John Sea Dogs (QMJHL) (head) Montreal Canadiens (NHL) (assist.) Florida Panthers (NHL) (head) Vegas Golden Knights (NHL) (head)
Gerard "Turk" Gallant (s. 2. syyskuuta 1963 Summerside, Prinssi Edwardin saari, Kanada) on kanadalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen NHL-pelaaja.
Gallant varattiin Detroit Red Wingsiin  NHL:n vuoden 1981 varaustilaisuudessa kuudennella kierroksella, kaikkiaan sijalta 107. Vasemman laitahyökkääjän paikalla hän teki NHL-urallaan 211 maalia 615 ottelussa Red Wingsille ja Tampa Bay Lightningille. Pudotuspeleissä hän teki 18 osumaa.
Pelaajauransa jälkeen Gallant toiminut valmentajana. Hänestä tuli Columbus Blue Jacketsin päävalmentaja kauden 2003–2004 aikana. Hänet erotettiin marraskuussa 2006. Vuonna 2014 Gallant valittiin Florida Panthersin päävalmentajaksi. Panthers voitti hänen valmennuksessaan divisioonansa mestaruuden kaudella 2015–2016 ja Gallant oli ehdolla vuoden valmentajan palkinnon, Jack Adams Awardin, saajaksi. Hänet kuitenkin irtisanottiin seuraavan kauden alkupuolella, marraskuussa 2016. Pääsyyksi joukkueen johto kertoi erimielisyydet joukkueen pelitavasta.
Huhtikuussa 2017 Gallant nimitettiin Vegas Golden Knightsien ensimmäiseksi päävalmentajaksi.  Tammikuussa 2020 Golden Knights erotti Gallantin päävalmentajan paikalta.
Kesäkuussa 2021 New York Rangers nimitti Gallantin päävalmentajakseen.
Saavutuksia

NHL:n kakkostähdistössä 1989
Brian Kilrea Award (Vuoden valmentaja CHL:ssa) 2010, 2011
QMJHLn mestaruus 2011, 2012
MM-hopeamitalijoukkueen valmennustiimin jäsen 2017
MM-kultamitalijoukkueen päävalmentaja 2021
Aiheesta muualla

Gerard Gallant The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Gerard Gallant Elite Prospects. Everysport Media Group AB. (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: John Tortorella | Jack Adams Awardin voittaja 2018 | Seuraaja: Barry Trotz |
Kanadan joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2021
2 Schneider |
5 Bernard-Docker |
6 Miller (A) |
8 Foudy |
11 Anderson-Dolan |
13 Vilardi |
14 Henrique (C) |
17 Danforth |
21 Paul |
22 Hagel |
25 Power |
26 Walker |
27 Bunting |
28 Brown (A) |
33 Hill |
35 Kuemper |
38 Ferraro |
44 Comtois |
65 DiPietro |
70 Stecher |
73 Pirri |
74 Beaudin |
88 Mangiapane |
91 Perfetti |
Valmentaja Gerard Gallant
Teräväpiirtotelevisio

Teräväpiirtokuvaa valkokankaalla
Teräväpiirtotelevisio-nimitystä on käytetty nykyaikaisesta televisiotekniikasta. Se on digitaalitelevision kehitysaskel kohti tarkempaa kuvaa ja parempaa ääntä. Tekniikka tunnetaan myös lyhenteellä HDTV (lyhenne sanoista High-definition television). Erona aikaisempaan vakiopiirtotelevisioon eli SDTV-tekniikkaan on, että HDTV-lähetykset lähetetään ainoastaan 16:9-kuvasuhteella. PAL-järjestelmän 576i-kuva korvataan suuremmilla resoluutioilla eli kuvatarkkuuksilla, jotka ovat minimissään 720p (1 280 × 720 pikseliä) ja maksimissaan 1080i ja 1080p (1920 × 1080 pikseliä).
Full HD -markkinointitermillä tarkoitetaan täysteräväpiirtotelevisiota, joka pystyy esittämään 1 920×1 080 -resoluution näytöllään ilman skaalausta. Euroopassa oli myös käytössä HD Ready -merkintä, joka tarkoitti TV:n pystyvän näyttämään 720p-tasoista kuvaa.
HDTV-standardi

HDTV-lähetykset ovat digitaalisia, mutta sen lisäksi ne voivat nykyisellään olla jopa yli viisi kertaa tarkempia kuin perustarkkuuden SDTV-lähetykset. Suurin videokuvan siirrolla demonstroitu tarkkuus on 7 680 × 4 320 pikseliä (UHDV), mutta kaupallisesti tällä hetkellä tarkimpia formaatteja ovat 1080p ja 1080i. Kuvan pakkaustekniikka on yleensä MPEG-2, mutta yhä useampi kanava käyttää jo tehokkaampaa MPEG-4-kuvanpakkausalgoritmia.
HDTV-standardi > Kuvaresoluutio > Standardin mukaiset resoluutiot

720p – 1 280 × 720 pikseliä, progressiivinen, 60, 50, 30, 25 tai 24 lomittamatonta kuvaa sekunnissa.
1080i – 1 440 × 1 080 (HDV) tai 1 920 × 1 080 pikseliä, lomitettu kuva, 60 tai 50 puolikuvaa sekunnissa.
1080p – 1 920 × 1 080 pikseliä, progressiivinen, 60, 50, 30, 25 tai 24 lomittamatonta kuvaa sekunnissa.
HDTV parantaa kuvanlaatua tavalliseen SDTV:hen nähden lisäämällä pystytarkkuutta 576:sta 1080:een pikseliin, mikä viisinkertaistaa kuvan tarkkuuden. Toinen lähetystapa on progressiivinen kuva 720:llä pystypikselillä, joka on yli kaksi kertaa SDTV:tä tarkempi. Standardien tarkat nimet ovat 720p, 1080i ja 1080p. 1080i on analogisen TV-tekniikan tapaan lomitettu, eli pystypikselit piirretään riveittäin joka toinen kerrallaan. 1080p-formaatti piirtää kuvan kokonaisuudessaan eli lomittelemattomana kuten tietokonenäytöt. Molemmissa tavoissa on omat hyvät ja huonot puolensa. Lomittelematon eli progressiivinen 1080p on kuvaltaan häiriöttömämpi, koska se ei väreile lomitellun tapaan ja liikkeessä ei esiinny sahalaitaisuutta. 1080p:n avulla progressiivinen materiaali, esimerkiksi elokuvat, saadaan välitettyä koteihin paremmalla tarkkuudella. HDTV-lähetykset on määritelty näille kahdelle eri näyttötarkkuudelle.
HDTV:n etuna on se, että lähetykset eivät ole sidottuja yhteen kuvaformaattiin kuten SDTV:ssä, vaan kanava voi päättää materiaalistaan riippuen missä formaatissa se tulee kuvamateriaalin lähettämään. Vaihtoehtoja on monia, kuvaruudun päivitysnopeudessa, progressiivisessa ja lomitellussa kuvapäivityksessä.  Nykyisellä tekniikalla ei kuitenkaan voida lähettää yli 30 kokokuvaa sekunnissa esittäviä 1080p-lähetyksiä. Kuva lähetetään 16:9-kuvasuhteella. Silti elokuvasisältöön voidaan vielä lisätä ylä- ja alalaitaan mustat reunukset, tosin kapeammat kuin vanhan polven 4:3-televisioissa lisätään.
Teräväpiirtokuvan parempi laatu perustuu suuremman resoluution lisäksi katodisädeputkea pienempiin kuvaelementteihin, joiden sininen, vihreä ja punainen väriosa sijaitsevat lähempänä toisiaan. 16:9-kuvaformaatin SDTV-kuvassa pikselit ovat suorakulmioita, jotka ovat leveämpiä kuin ovat korkeita. 16:9-kuvasuhde onkin SDTV:ssä venytetty tavallisesta 4:3-kuvasta, kun taas HD-tasoisessa kuvassa pikselit muodostavat neliöitä kolmesta eri värikomponentista. HDTV:n (Full HD) kuvassa pikselit kuvaruudulla ovat viisi kertaa pienempiä kuin vastaavan kokoisessa SDTV:ssä.
|  |
| --- | --- |
HDTV-resoluutio: Normaali PAL-resoluutio
HDTV-standardi > Ääni

Ääni lähetyksissä on AC-3-standardilla (Dolby Digital) purettavaa kotiteattereihin sopivaa 5.1-monikanavaääntä. AC-3:lla saavutetaan hyvä pakkaussuhde säilyttäen hyvä äänenlaatu toistossa. HDTV:ssä ei kuitenkaan käytetä kaikkia AC-3-standardin ominaisuuksia, ainoastaan HDTV:hen soveltuvat osat ovat mukana. Lyhyesti sanottuna HDTV:ssä alkuperäinen äänilähde ensin pakataan pienempään tilaan paketeiksi ja sitten lähetetään. Lähetys vastaanotetaan kuluttajan vastaanottimessa ja puretaan lähetyspaketista. Tämän jälkeen itse informaatio voidaan purkaa kuultavaksi ääneksi. Vastaavantasoisen äänen lähettäminen olisi mahdollista myös nykyisessä digi-TV:ssä, mutta esimerkiksi Yle pidättäytyy siitä, koska ääni veisi 0,5 Mb/s enemmän kaistaa. HD DVD- ja Blu-ray-levyillä käytetään häviötöntä Dolby TrueHD-, DTS-HD Master Audio- tai LPCM-ääntä, jotka voivat olla peräti 7.1-kanavaisia. TV-lähetyksissä häviöttömiä ääniformaatteja ei todennäköisesti nähdä lähiaikoina suuren kaistantarpeen takia.
Historia

Japanissa ja Pohjois-Amerikassa käytetyn NTSC-TV-järjestelmän värien laatu ja 480 juovan pystyresoluutio oli niin huono, että järjestelmä ei yltänyt laadultaan Euroopassa käytetyn PALin tasolle. Paineet paremman TV-kuvan saamiseksi olivat Japanissa ja Pohjois-Amerikassa suuret. HDTV:n suunnittelun aloittivat Japanissa 1960-luvun lopulla NHK:n (Nippon hōsō kyōkai) ja Sony. Tutkimusta johti tohtori Takashi Fujio. Aluksi kaksinkertaistettiin analogisten lähetysten juovaluku. Analogisia teräväpiirtolähetyksiä tarjottiin vain rajatulla alueella. NHK aloitti HDTV-lähetykset digitaalisten televisiolähetysten myötä Suur-Tokion ja Osakan alueella vuonna 2004.
1980-luvun alussa elokuvatuottajille tarjottiin HDTV-ratkaisua, jonka Sony ja NHK olivat kehittäneet 1970-luvun lopulla. Tämän järjestelmän nimi oli NHK Hi-Vision. Kun huomattiin HDTV:n edut, lähdettiin sitä kehittämään kaupallisempaan käyttöön. HDTV koki vastaavanlaisen ongelman kuin väritelevisio 1950-luvulla: tehdäkö uudesta yhteensopiva nykyisten TV-standardien kanssa, vai vain lähettää samanaikaisesti lähetyksiä ymmärtäen, että vanhempi versio kuihtuu pois ajan kuluessa.
1980-luvun Suomessa Radio- ja televisiotekniikan tutkimus Oy (RTT) alan teollisuuden, tutkimuslaitosten ja Yleisradion yhteisyhtiö aloitti analogisten teräväpiirtotelevisiolähetysten kehittämisen. Nokia ajoi hanketta voimakkaasti. Ongelma oli siinä, että sitä yritettiin toteuttaa analogiatekniikalla. 1990-luvun alussa Euroopassa testattiin analogisia HDTV-lähetyksiä (1250/50, HD-MAC-järjestelmä) Eutelsat- ja Olympus-satelliittien kautta. EU:n ajamaan HD-MAC-hankkeeseen käytettiin miljardeja silloisia markkoja. Samaan aikaan alkoi kuitenkin olla nähtävillä television digitalisoituminen, ja suunnitelmat analogisesta HDTV:stä haudattiin lopulta 1990-luvun puolivälissä. Nykyiset HDTV-lähetykset ovat digitaalisia.
Historia > 2000-luku

Suomessa ja Pohjoismaissa ensimmäiset viralliset HDTV-lähetykset aloitti Canal+ 31.8.2005 julkaisemalla C More HD -kanavan, joka lähettää HDTV-kuvaa satelliitin kautta. Canal Digital tarjoaa tällä hetkellä 11 maksullista HDTV-satelliittikanavaa.
HDTV-lähetyksiä on voinut seurata joulukuusta 2006 lähtien Welhon kaapeliverkossa, jossa koelähetykset alkoivat jo kesällä 2004. Tulevaisuudessa kaapelin ja satelliitin kautta tuleviin lähetyksiin saattaa olla tulossa myös muita kaupallisia toimijoita. Muun muassa Elisa on aloittanut uutena toimijana kaapeliverkossaan HDTV-lähetykset vuoden 2007 syyskuussa. On myös mahdollista, että tulevaisuudessa IPTV yleistyy ja HDTV-kuvan siirtotienä koteihin toimii laajakaista. Palveluntarjoajia vielä odotetaan markkinoille kotitalouksien laajakaistanopeuksien noustessa – HDTV-kelpoisen tekniikka-alustan toi syksyllä tosin jo markkinoilla Elisa tuotenimellä Saunavisio.
Valtakunnallisesta HDTV:hen siirtymisestä ei ole päätetty. Yleisradio aloitti teräväpiirtolähetykset antennissa F-kanavanipussa joka kattaa noin 60 % väestöstä sekä "must carry" velvoitteen mukaisesti myös kaapelissa 2. toukokuuta 2011. Antennissa tarvitaan DVB-T2 standardia tukeva Antenna HD Ready -vastaanotin sekä salauksenpurkukortti. Kaapelissa ei tarvita uusia laitteita, vaan vain kaapelioperaattorin kortti. Vanhat lähetykset säilyvät kuitenkin näiden lähetysten rinnalla eikä laitteita tarvitse vaihtaa. Ylellä oli käytössä teräväpiirtokanava Yle HD, joka lähetti arkisin Yle TV2:n ja viikonloppuna Yle TV1:n ohjelmia. Vuoden 2014 alussa Yle otti käyttöön HD-versiot TV1:n, TV2:n ja Femin kanavista. Samalla koostekanava Yle HD lopetettiin. Yle skaalaa tavallisen tarkkuuden ohjelmat HD-tasoisiksi, mutta ne eivät ole aitoa teräväpiirtoa. Kaikki elokuvat ja ohjelmat jotka on kuvattu tai kuvataan teräväpiirtona lähetetään mitään muuttelematta eli aitona teräväpiirtona.
Vuonna 2015 81 % yhdysvaltalaisista kotitalouksista käytti HDTV:tä. Yhdysvalloissa maanpäälliset HDTV-lähetykset aloitettiin 1998 ATSC-standardin käyttöönoton myötä. HDTV on otettu käyttöön laajalti myös Japanissa. Valtaosa HDTV-lähetyksistä tulee satelliitin tai kaapelin välityksellä, mutta esim. Kanadassa lähetyksiä välitetään jo maanpäällisinä. Ruotsin yleisradioyhtiön SVT:n tavoitteli kaiken sisällön tuottamista vain HD-muodossa 2010 mennessä. Euroopassa on arvioitu, että alueella on yli 100 HD-kanavaa vuoteen 2010 mennessä. Muutamissa Euroopan maissa kuten Saksassa HDTV ei kuitenkaan ole menestynyt toivotulla tavalla. Kaksi suurinta saksalaista kaupallista tv-kanavaa SAT1 ja Pro7 lopettivat HDTV-lähetykset 16.2.2008 ja aloittivat ne uudelleen 31.1.2010.
Teräväpiirto Suomessa

Tietokirjailija Petteri Järvisen mukaan teräväpiirto on aikansa väri-tv.
Kaapeli- ja satelliittilähetyksiä vastaanottavissa talouksissa HDTV-lähetykset ovat olleet katsottavissa jo pitkään, vaikka kanavatarjonnan laajuus ei ole ollut kattavaa. HDTV:tä tukevia digisovittimia on ollut vuokrattavissa kaapeli-TV-operaattoreilta.
Suomen hallitus päätti 19.6.2008 osoittaa analogiselta televisiolta vapautuneita taajuuksia HDTV:lle ja laajakaistaisille digitaalisille matkaviestinverkoille.
Aleksi Kolehmainen:Teräväpiirto-tv:n koelähetyksiä odotetaan ensi vuodeksi. Suurissa näytöissä digitelevisiokuvan heikko tarkkuus näkyy vaikka käytössä olisi teräväpiirtonäyttö.
Maanpäällisen antenniverkon verkko-operaattori Digita kokeili antenniverkon teräväpiirtolähetyksiä lähettämällä Pekingin olympialaiset salaamattomana Espoon lähetinasemalla. Teräväpiirtolähetykset vaativat lähetysten vastaanottoon ja katseluun teknisesti yhteensopivan laitteiston. Koelähetyksissä käytettiin MPEG-4-koodausta ja VHF-keskitaajuutta 199,00 MHz. Yle lähetti teräväpiirtokoelähetyksiä 8.8.2008 alkaneista Pekingin olympialaisista satelliitin kautta tarkkuudella 1 920 × 1 080. Maanpäällisessä verkossa kuvan tarkkuus oli 1 280 × 720. Teräväpiirtokokeilu kattoi pääkaupunkiseudun laajasti. Mukana olivat Espoo, Helsinki, Inkoo, Kauniainen, Kirkkonummi, Lohja, Nurmijärvi, Siuntio, Tuusula, Vantaa ja Vihti. Yleisradion koelähetyksissä vasemmassa yläkulmassa on YLEn logo ja teksti "-HD". Teräväpiirtolähetyksiä satelliittiteitse lähettää myös Eurosport HD. Teräväpiirto-vastaanotto koelähetyksen aikana vaatii vastaanottimen tai digisovittimen, joka tukee teknisiä vaatimuksia. Tavallisella digisovittimella teräväpiirtolähetykset ei näy.
Kaupallisista kanavilla Nelosen lähetykset HD-formaatissa Welhon kaapeliverkossa alkoivat kesäkuussa 2008. Kyseessä ei kuitenkaan ole teräväpiirtolähetys, vaan SDTV-kuvan skaalaaminen HD-formaattiin ennen lähetystä.
HDTV on seuraavan sukupolven tekniikkaa SD-digi-TV:hen verrattuna. Suomessa maanpäällisen verkon HDTV-lähetyksen Yleisradio aloitti 2.5.2011 Yle HD -kanavalla, joka näytti viikolla TV2-ohjelmaa ja viikonloppuisin TV1:n ohjelmaa. Ylen pääjohtaja Mikael Jungner on kuitenkin sanonut, etteivät valtakunnan pääkanavat muutu teräväpiirtoisiksi ainakaan ennen vuotta 2016.
Teräväpiirto Suomessa > Teräväpiirtosiirtymä

Tähän asti Digita on hoitanut Suomen maanpäällistä tv-lähetysverkkoa yksinoikeudella. Vuonna 2010 tilanne muuttui, sillä valtioneuvosto myönsi DVB-T2 verkkojen toimiluvat DNA:lle kesällä 2009. Toimilupa jatkuu vuoteen 2016, edellyttäen, että teräväpiirtolähetykset kattavat 60 % Manner-Suomen asukkaista vuonna 2011. DNA:n teräväpiirtolähetysten katsominen vaati teräväpiirtonäytön (FHD) lisäksi uuden VHF-antennin ja uuden digivastaanottimen.  DNA sulki VHF-antenniverkkonsa vuonna 2020.
Lisäksi Anvian F-kanavanipussa lähetetään teräväpiirtokanavia. Tässä verkossa toimivat kotitalouksilla jo aiemmin olevat antennit. Aiemmassa digisiirtymässä antennit piti vaihtaa ja digiboksit hankkia. Teräväpiirtosiirtymä ei aluksi ole kaikille pakollinen, sillä tavalliset digilähetykset jatkuvat nykyisellä tekniikalla toistaiseksi.
HDTV-standardi ei määrittele millä tekniikalla kuvaa tulee siirtää. Lähetyksiä voi välittää satelliitit, maanpäälliset lähetysasemat, kaapelioperaattorit, tietoverkot tai muu HDTV:tä yhteensopiva jakelulaite - vaikkapa kännykkä.
Yleisradion hallintoneuvosto päätti 24. lokakuuta 2023 pidetyssä kokouksessa lopettaa perinteisen tarkkuuden televisiolähetykset vuoden 2025 keväällä. Antenniverkon kautta Ylen kanavien katsomiseen tarvitaan sen jälkeen televisio tai digiboksi, jossa on tuki DVB-T2-vastaanotolle.