stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Venetjoen tekojärvi
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Perhonjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 49) Venetjoen valuma-alueella (49.07), mihin   Venetjoen tekojärven alue (49.072) kuuluu.
Korpiojan valuma-alueen (49.074) laskuoja on Korpioja, joka saa alkunsa Luollonnevalla siihen johdetuista kuivatusojista. Pahkajoen valuma-alueen (49.073) laskujoki on Pahkajoki, jonka nimitys yläjuoksulla on Pahkapuro. Se saa alkunsa Pahkalammesta, joka sijaitsee 16 kilometrin päässä Venetjoen tekojärvestä. Sen laskujoki on Venetjoki, joka laskee Venetjoen alaosan alueella (49.071) Halsuanjärveen. Halsuanjärvestä alkaa Halsuanjoki, joka yhtyy Perhonjokeen Siponkoskella ja se jatkaa eteenpäin laskien Kokkolassa Perämereen.
Tekojärven alueella on suoalueella olevia suojärviä, mutta niistä vain Särkisenjärvi on yli hehtaarin kokoinen. Niistä ei ole laskuojayhteyttä tekojärveen. Kotkanneva on luonnonsuojelualuetta.
Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien yhdyskunta

| Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien yhdyskunta |
| --- | --- |

Suuntautuminen:  protestantismi baptismi kalvinismi
Johtaja:  Miska Wilhelmsson
Toiminta-alue:  Suomi
Perustettu:  2022
Seurakuntia:  3
Aiheesta muualla
[srby.fi Sivusto]
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien yhdyskunta (ruots. Nätverk av reformerade baptistförsamlingar i Finland) on vuonna 2022 perustettu uskonnollinen yhdyskunta, joka toimii Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien kattoyhdistyksenä. Yhdyskunnan perustivat kolme seurakuntaa: Espoon Kotikirkko, Tampereella toimiva Armon Baptistiseurakunta ja Jyväskylän reformoitu baptistiseurakunta. Yhdyskunnan kotipaikka on Helsinki.
Yhdyskunta on sitounut itse laadittuun uskontunnustukseen, joka pohjautuu vuoden 1689 Lontoon baptistien uskontunnustukseen. Lontoon toinen baptistitunnustus (kirjoitettu 1677 ja julkaistu laajemmin 1689) on englantilaisten partikulaaribaptistien laatima historiallisesti merkittävä uskontunnustus.
Aiheesta muualla

Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien yhdyskunnan verkkosivut
| n k Baptismi Suomessa |
| --- | --- |
Kirkot:  Finlands svenska baptistsamfund  Suomen Baptistikirkko  Suomen baptistilähetys  Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien yhdyskunta 
Suurimmat seurakunnat:  Forsbyn baptistiseurakunta  Helsingin baptistiseurakunta  Jurvan baptistiseurakunta  Kauhajoen baptistiseurakunta  Kokkolan baptistiseurakunta  Munsalan baptistiseurakunta  Pietarsaaren baptistiseurakunta  Purmon baptistiseurakunta  Tampereen baptistiseurakunta  Turun baptistiseurakunta  Vaasan baptistiseurakunta  Vaasan ruotsalainen baptistiseurakunta  Ähtävän baptistiseurakunta  Luettelo seurakunnista 
Henkilöt:  Andersson  Edström  Engelberg   A. Heikel  V. Heikel  Henneri  Hiljanen  Hunnakko  Jalkanen  Jansson  Jauhiainen  Jokinen  Karala  Kivelä  Kokki  Korpela  Kuusisto  Lehtonen  Niss  Palomaa  Stormåns 
Järjestöt ja media:  Finska Missionsbladet  Finska Månadsposten  Fria kristliga folkhögskolan  Kodin Ystävä  Missionsstandaret  Svenska Baptisternas i Finland Ungdomsförbund  Totuuden Kaiku 
Kulttuuri ja tapahtumat:  Hengellinen laulukirja  Humlefestival  Kaikuja kotimaasta  Pilgrimssånger 
Euroopan baptistiliitto • Baptistien maailmanliitto
Is Nothing Sacred?

| Is Nothing Sacred? The Lords of the New Church |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Farmyard Studios, Englanti; Utopia Sound Studios, Lake Hill, New York
 Julkaistu: 1983
 Formaatti: LP, CD, C-kasetti
 Tuottaja(t): The Lords of the New Church
 Tyylilaji: goottirock, post-punk
 Levy-yhtiö: I.R.S. Records
The Lords of the New Church muut julkaisut
| The Lords of the New Church 1982 | Is Nothing Sacred? 1983 | The Method to Our Madness 1984 |
Is Nothing Sacred? on rockyhtye The Lords of the New Churchin albumi vuodelta 1983.
Kappaleet

Dance with Me – 3.24 (säv. Brian James)
Bad Timing – 3.40 (säv. James)
Johnny Too Bad – 3.58 (säv. James)
Don't Worry Children – 3.43 (säv. Dave Tregunna)
The Night Is Calling – 4.56 (säv. Nicky Turner)
Black Girl White Girl – 3.40 (säv. James)
Goin' Downtown – 3.50 (säv. James)
Tale of Two Cities – 4.21 (säv. James)
World Without End – 5.26 (säv. James)
Partners in Crime – 2.41 (säv. James)
Live for Today – 3.42 (säv. Julien, Mogol, Shapiro)
Kokoonpano

Stiv Bator – laulu
Brian James – kitara, taustalaulu
Nicky Turner – rummut, taustalaulu
Dave Tregunna – basso, taustalaulu
Matt Black – syntetisaattori, kosketinsoittimet
Rudi Thomson – tenorisaksofoni, trumpetti
Simon Lloyd – alttosaksofoni, trumpetti
Arviot

Allmusic:
Aiheesta muualla

Is Nothing Sacred? discogs.com -sivustolla
William Carey

William Carey
William Carey (1761–1834) oli brittiläinen baptistilähetyssaarnaaja, protestanttisen lähetystyön uranuurtaja ja uusintialaisen kielentutkimuksen perustaja. Hän matkusti Intiaan itse vuonna 1792 perustamansa lähetysseuran ensimmäisenä lähettinä. Raamatun tai osia siitä hän käänsi tai käännätti 34 aasialaiselle kielelle. Hänen toimintansa, jota oli tehnyt vaikeaksi Englannin Itä-Intian kauppakomppania, muuttui vapaammaksi, kun hän pääsi professoriksi Kalkuttaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta William Carey Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  International Plant Names Index  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Rosa Pohjolainen

Rosa Pohjolainen (2020)
Rosa Pohjolainen (s. 20. heinäkuuta 2003) on suomalainen alppihiihtäjä. Hän edustaa Hyvinkään Slalomseura Sukkulaa.
Pohjolainen saavutti Lausannen nuorten olympialaisissa 2020 kultaa paripujottelun joukkuekilpailussa Jaakko Tapanaisen kanssa ja hopeaa suurpujottelussa. Lisäksi hän oli seitsemäs pujottelussa ja yhdeksäs alppiyhdistetyssä. Saman vuoden nuorten MM-kilpailuissa Narvikissa hän oli parhaimmillaan alppiyhdistetyssä kahdeksas. Vuonna 2022 hän oli nuorten MM-kilpailuissa joukkuekilpailussa viides, alppiyhdistetyssä kuudes ja pujottelussa seitsemäs. Aiemmin samana vuonna hän kilpaili Pekingin olympialaisissa mutta hänen pujottelukisansa päättyi keskeytykseen ensimmäisessä laskussa.
Pohjolainen kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Levillä marraskuussa 2019. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti kolmannessa maailmancupin kilpailussaan Levillä marraskuussa 2020 sijoituttuaan 27:nneksi. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 14:nneksi Schladmingin pujottelussa tammikuussa 2022.
Pohjolainen loukkaantui tammikuussa 2021 kaaduttuaan harjoituksissa Italiassa. Hänen polvensa eturistiside ja kierukka vaurioituivat ja niiden parantumisen kisakuntoon arvioitiin vievän noin puoli vuotta. Hän palasi kilpailuihin marraskuussa 2021. Kauden 2021–2022 lopulla hän loukkaantui jälleen leikkauskuntoon: huhtikuussa Levillä hänen polvensa ristiside meni poikki. Hänet leikattiin 5. toukokuuta 2022 ja vammasta toipuminen vei niin kauan ettei hän kilpaillut kaudella 2022–2023.
Rosa Pohjolaisen isoveli Jesper Pohjolainen on maajoukkuetason alppihiihtäjä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rosa Pohjolainen Wikimedia Commonsissa
Taistelutantereentie

Taistelutantereentie (ruots. Slagfeltsvägen) on museotie Vöyrillä, entisen Oravaisten kunnan alueella. Väyläviraston museotiekokoelmassa se edustaa 1600–1700-luvun tieverkon rakentumista ja on osa historiallista Pohjanmaan rantatietä. Taistelutantereentien museoimisen oleellisena perusteena oli kuitenkin Suomen sodan Oravaisten taistelu 14. syyskuuta 1808. Tie kulkee Oravaisten taistelukentän läpi ja tien ympäristössä on taisteluun liittyviä muistomerkkejä.
Oravaisten taistelutanner ja Taistelutantereentie sisältyvät Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Tiestä tuli museotie 1982.
Sijainti, rakenne ja ympäristö

Taistelutantereentien eli yhdystien 17861 etäisyys Vaasasta on noin 50 kilometriä. Tien eteläpää erkanee valtatie 8:sta ja sen pohjoispää liittyy Oravaisten katuverkkoon Öyrintiehen. Tien pituus on 2,8 kilometriä. Museotien eteläpää on sorapintainen noin 2 kilometrin matkalta ja pohjoispää on päällystetty pehmeällä asfaltilla. Soratien leveys on noin 5 metriä ja asfaltoidun pohjoispään 6 metriä.
Tien nimi oli aikaisemmin Minnesstodsintie (ruots. Minnesstodsvägen), nimi johtuu Oravaisten taistelun muistoksi pystytetystä obeliskimaisesta muistopatsaasta, Minnesstodista (suom. muistopatsas).
Tie jakaantuu maisemallisesti ja museaalisesti erilaisiin jaksoihin. Taistelutantereentien eteläpäässä valtatie 8:n liittymässä on 1950-luvulta peräisin olevaa tietä ja turkistarharakennuksia. Taistelukentän alue on avointa latojen täplittämää peltomaisemaa, jonka läpi virtaa Fjärdsbäcken-niminen mereen laskeva puro. Taistelukentän pohjoisreunalla kohoaa korkea Karlsbergetin kallio, jonka laelle vuonna 1893 pystytettiin korkea Oravaisten taistelun muistomerkki. Muistomerkistä pohjoiseen museotietä rajaa metsä ja asutus. Tien varressa on suuri siirtolohkare, joka on nimetty Lotta Svärdin muistokiveksi. Tiejaksolla Fjärdsbäckenin peltoaukealta Lotta Svärdin kivelle on museotie säilyttänyt parhaiten alkuperäisen linjauksensa ja tasausviivansa, vertailu on tehty nykytilan ja vuonna 1808 tehtyjen taistelukarttojen välillä. Metsäjakson jälkeen tie muuttuu taajaman reuna-alueen kaduksi.
Oravaisten taistelu

Taistelutantereentie kulkee läpi taistelukentän. Oravaisten taistelu käytiin 14. syyskuuta 1808. Sitä pidetään Suomen sodan verisempänä taisteluna ja sodan käännekohtana, jonka seurauksena Suomi siirtyi Venäjän keisarikunnan osaksi. Maankohoamisesta johtuen maisema on muuttunut suuresti runsaassa 200 vuodessa.
Tien syntyvaiheet

Jaakko Teitin vuonna 1556 laatimassa Suomen ensimmäisessä tieluettelossa Pohjanmaan rantatie ulottui yleisenä tienä Korsholmaan. Aikaisemmista maininnoista on päätelty, että Pohjanlahden ympäri Tukholmaan on päässyt talvireittiä jo 1400-luvulla ja jonkun tasoinen kesäreitti on ollut 1500-luvulla. Pohjanlahden rannikolle perustettiin uusia kaupunkeja 1600-luvun alusta lähtien ja syntyi tarve vakinaistaa kulkuyhteydet. Rantatie parannettiin kuuden kyynärän eli 3,4–4 metrin levyiseksi 1618-1620 välisenä aikana. Postin kuljetus Suomessa alkoi 1638, aluksi Kyrönkankaan tiellä ja myöhemmin Pohjanmaan rantatiellä 1640-luvulla. Rantatie kunnostettiin kärryillä ajettavaksi vuoteen 1668 mennessä, tämä koski osuutta Korsholmasta Ouluun. Vuonna 1734 säädettiin laki, jonka mukaan yleisten maanteiden tuli olla kymmenen kyynärää eli noin kuusi metriä leveitä.
Pohjanmaan teiden parantaminen 1500-luvun lopusta lukien oli perusteltua myös Ruotsin muuttuneiden sotilastarpeiden takia.
Tien syntyvaiheet > Valtatienä

Valtatie 8:n reitti kulki Taistelutantereentien kautta vuodesta 1938, kunnes vuonna 1955 valmistuneen tienoikaisun johdosta siitä tuli III luokan kylätie ja vuonna 1962 paikallistie.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taistelutantereentie Wikimedia Commonsissa
Suomen museotiet, tieliikenteen museosillat ja rautateiden museosillat
| --- | --- |
Etelä-Karjala:  Niskapietiläntie  Maantiealikäytävä ”Karjasilta” 
Etelä-Pohjanmaa:  Kyrönkankaan kesätie  Mattilan silta  Perttilän riippusilta 
Etelä-Savo:  Kuortti–Miekansalmi-tie  Porrassalmentie  Enonkosken kivisilta  Virransalmen silta 
Kainuu:  Paltaniementie  Raatteentie  Möykkysenjoen silta  Tervasalmen silta  Kalliokosken ratasilta  Uitonsalmen alikulkusilta 
Kanta-Häme:  Porras–Renko-tie  Mierolan silta 
Keski-Suomi:  Koiviston paikallistie  Heinäjoen silta  Viherin silta 
Kymenlaakso:  Tallimäki–Virojoki-tie  Keskikosken silta  Korian silta  Mullinkosken silta  Salmen silta  Savukosken silta 
Lappi:  Magneettimäki  Nivajoki–Alajalve-tie  Seitajärventie  Simonkyläntie  Ahdaskurun silta  Saarenputaan silta  Aliojan ratasilta 
Pirkanmaa:  Peräkunnantie  Aunessilta  Markkulan silta 
Pohjanmaa:  Taistelutantereentie  Harrströmin kivisilta  Närpes Nybro  Tuovilan silta 
Pohjois-Karjala:  Vornantie  Haarajoen museosilta 
Pohjois-Pohjanmaa:  Saviselkä–Piippola-tie  Etelänkylän isosilta  Pattijoen silta  Ponkilan silta  Savisilta 
Pohjois-Savo:  Nikkilänmäentie  Taipaleen kanavan ratasilta  Taipaleen vanhan kanavan silta 
Päijät-Häme:  Tönnön silta  Heinolan rautatiesilta 
Satakunta:  Huovintie  Lankosken silta  Lapijoen silta  Tulkkilan silta 
Uusimaa:  Fagervikintie  Tuusulan Rantatie  Espoonkartanon Sågbron silta  Bobäckinpuron ratasilta  Hinthaaranjoen ratasilta  Kialan ratasilta 
Varsinais-Suomi:  Vanhalinnantie  Halikon vanha silta  Muntin silta  Aurajoen ratasilta 
Savukosken silta on Kymenlaakson ja Uudenmaan rajalla.
| n k Perustiedot Wikidatassa: Taistelutantereentie (Q20798584)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: tie
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Vöyri
koordinaatit: 63°17′N 22°22′E﻿ / ﻿63.28°N 22.37°E﻿ / 63.28; 22.37

Lotta Svärdin kiveksi nimetty siirtolohkare Taistelutantereentien varrella.
Minnesstod.
Himangan Roima

Himangan Roima on vuonna 1936 perustettu himankalainen urheilu- ja vapaa-ajan seura. Alkuvuosina toimintaa oli monella rintamalla, mutta nyt lentopallo on seuralle merkittävin. Roiman miehet pelasivat kaudella 2007–2008 2-sarjassa.
Joensuun lyseon lukio

| Joensuun lyseon lukio |
| --- | --- |
Sijainti:  Länsikatu 15 (rak. 3A), Joensuu
Koordinaatit:  62.59801°N, 29.74373°E
Tyyppi:  suomenkielinen lukio
Perustettu:  1865 (Joensuun lyseo, oppikoulu)
Rehtori:  Jarkko Rieppo
Oppilaita:  noin 500
Joensuun lyseon lukio
Joensuun lyseon lukio aiempi rakennus Koulukadulla Vuodesta 2021 lähtien lukio on toiminut Joensuun Tiedepuiston rakennuksessa Länsikadulla.
Joensuun lyseon lukion vanhoja tiloja syksyllä 2020.
Joensuun lyseon lukio on Joensuussa sijaitseva toisen asteen yleisivistävä oppilaitos. Joensuun lyseo on perustettu vuonna 1865, ja on Suomen toiseksi vanhin suomenkielinen oppikoulu.
Koulussa voi opiskella sekä kansalliseen ylioppilastutkintoon tähtäävät opinnot, että maailmanlaajuisen opetussuunnitelman mukaiset IB Diploma Programme -opinnot. Englanninkielisessä IB-opetuksessa lyseon lukio toteuttaa Opetus- ja kulttuuriministeriön vahvistamaa erityistä koulutustehtävää.
Valtakunnallisten pakollisten ja syventävien kurssien lisäksi Joensuun lyseon lukiossa on tarjolla koulukohtaisia soveltavia kursseja.
Aiheesta muualla

Joensuun lyseon lukion kotisivu
Facebook -sivu
Alina Kuusisto: Sivistystä sydämellä – Joensuun lyseon lukio 150 vuotta.  Kirjokansi, Joensuu 2015.
Jouni Teittinen

Jouni Teittinen (s. 1982 Jyväskylä) on suomalainen runoilija.
Teittisen esikoisteos, runokokoelma Sydäntasku, voitti Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon vuonna 2019. Teittinen on työskennellyt Tuli & Savu -runouslehden päätoimittajana.
Teittisen yleisen kirjallisuustieteen väitöskirja "The Shape of Past To Come: Post-Apocalyptic Fiction and the Future Anterior" tarkastettiin 2.11.2024 Turun yliopistossa.
Teokset

Sydäntasku.  Poesia, 2019.  ISBN 978-952-305-126-3
Meulaboh

Meulaboh on kaupunki Sumatran saarella Indonesiassa Acehin maakunnassa. Se sijaitsee 175 km Banda Acehista kaakkoon.
Meulaboh oli Vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristyksen pahiten tuhoutuneita alueita. Se sijaitsee ainoastaan 150 km järistyksen keskustasta. Tsunami tuhosi kaupungin rakennuksia ja huuhtoi kalastaja-aluksia jopa 3 km sisämaahan. Arvioiden mukaan 40 000 kaupungin 120 000 asukkaasta kuoli.lähde?
Ennen tsunamia kaupunki oli yksi läntisen Sumartan tärkeimmistä satamista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meulaboh Wikimedia Commonsissa
Luettelo tunnetuista kuopiolaisista
Tunnettuja kuopiolaisia > Elinkeinoelämä

Mikko Helander, kuopiolaissyntyinen M-Realin, Metsä-Tissuen, Valmetin, Metson ja Keskon entinen johtaja.
Niilo I. Jokinen (1885–1966), Karjatalousopiston johtaja, maanviljelysneuvos
Osmo P. Karttunen, kuopiolaissyntyinen Ahti Karjalaisen ensimmäisen hallituksen valtiovarainministeri.
Hanna Korvela, tekstiilitaiteilija joka tunnetaan erityisesti paperinarusta valmitetuista designtuotteista.
Hugo Lignell ja August Piispanen, apteekkarit, jotka aloittivat vuonna 1872 Lignell & Piispasen alkoholivalmistuksen.
Erkki Moisander, Kuopiossa vaikuttanut kokoomuksen kansanedustaja, Keran ja Lähivakuutuksen toimitusjohtaja.
Hanna Partanen ja hänen miniänsä Irene Partanen, Suomen kuuluisimmat kalakukkoleipurit.
Ritva-Liisa Pohjalainen, Kuopiossa elämäntyönsä tehnyt kunniatohtori; koru-, vaate- ja taidemuotoilija.
Gustaf Ranin, Kuopion ensimmäisiä tukkukauppiaita ja laivanvarustaja.
Herman Saastamoinen, kauppaneuvos ja suomalainen suuryrittäjä. Saastamoisen perheyhtiö oli 1900-luvun tunnetuin kuopiolaisyritys.
Viktor Julius von Wright, huonekalutehtailija jonka toiminnan vuoksi Suomen työväenliikkeen alkuvaihetta nimitetään wrightiläiseksi työväenliikkeeksi.
Tunnettuja kuopiolaisia > Kirjallisuus, toimittajat

Juhani Aho Kuopion lyseossa vuosina 1872–1880 opiskellut kuuluisa suomalainen kirjailija. Hän myös kirjoitti Kuopion lehtiin ja kävi myös usein kotiseudullaan jossa tapasikin tulevan vaimonsa Venny Soldanin Kuopion laulujuhlilla.
Minna Canth, suomalainen kirjailija, asui Kuopiossa kahteen otteeseen noin puolet elämästään ja häntä voidaan pitää kenties kaikkein merkittävimpänä kuopiolaisena.
Eeli Granit-Ilmoniemi, opettaja, toimittaja ja sukututkija, joka perusti Suomen Sukututkimusseuran vuonna 1917.
Lauri Hei, Kuopiossa asuva palkittu runoilija, kuvataiteilija ja Kuopiossa toimiva taidenäyttelyjen kuraattori
Maria Jotuni, kuopiolaissyntyinen kuuluisa kirjailija ja näytelmäkirjailija.
Elina Karjalainen, kuopiolainen toimittaja ja kirjailija joka tunnetaan erityisesti Uppo-Nallesta kertovista lastenkirjoistaan.
Pekka Kejonen, palkittu runoilija, kirjailija ja entinen jazz-muusikko jota pidetään suomalaisen beat-kirjallisuuden isänä.
Seppo Kononen, Savon Sanomien toimittaja, kotiseutuneuvos, pelimanni
Anna Krogerus, palkittu kuopiolaissyntyinen kirjailija ja dramaturgi.
Sirpa Kähkönen, palkittu kuopiolaissyntyinen kirjailija ja suomentaja jota inspiroivat hänen kotikaupungissaan Kuopiossa vaikuttaneet Minna Canth ja Juhani Aho.
Martti Merenmaa,toimittaja ja kirjailija jonka tuotantoon kuuluu 35 romaania vuosina 1921–1966, sekä joitakin runoteoksia.
Aaro A. Nuutinen, kuopiossa syntynyt toimittaja ja kirjailija joka käytti myös nimimerkkejä Aukusti ja Aaro A. Arola
Simo "Aapeli" Puupponen, palkittu kirjailija, toimittaja, ja Pohjois-Savo ja Savon Sanomat -lehtien pakinoitsija.
J. V. Snellman, yksi vaikutusvaltaisimmista fennomaaneista 1800-luvun Suomessa, joka muutti Kuopioon vuonna 1843. Snellman kykeni vaikuttamaan Kuopiostakin käsin koko maan asioihin, näkyvimmässä osassa olivat hänen perustamansa sanomalehdet, ruotsinkielinen Saima sekä suomenkielinen Maamiehen Ystävä.
Jouko Tyyri, maalaisliiton kaupunkiradikaali ja sudeettisavolainen, 1950 Lauttasaaresta Kuopioon muuttanut toimittaja, Savon Sanomien elinikäinen avustaja ja kulttuuritoimittaja. Hän toimi kulttuuriministerinä 1971-1972 ja kääntyi Presidentti Kekkosen puolustajasta vastustajaksi 1976.
Tunnettuja kuopiolaisia > Kuvataide, valokuvaus, arkkitehtuuri

Ilmari Aalto, oli Kuopiossa syntynyt taidemaalari, joka kuului Marraskuun ryhmään.
Victor Barsokevitsch oli Kuopiossa kuvaamoaan pitänyt valokuvaaja, joka oli 1800–1900-lukujen vaihteen tunnetuimpia valokuvaajia Suomessa.
Pekka Halonen, taidemaalari ja professori joka tunnetaan etenkin talvista luontoa ja lumista metsää kuvaavista maisemamaalauksista.
Jaakko Julkunen, valokuvaaja joka kuvasi huumorin ja realismin keinoin erityisesti itäsuomalaisia ihmisiä. Hän sai valokuvataiteen valtionpalkinnon kaksi kertaa.
Pauno Pohjolainen, palkittu taidemaalari, kuvanveistäjä ja kuvataiteilija.
Juho Rissanen, kuuluisa suomalainen taidemaalari.
Ellen Thesleff, taidegraafikko ja taidemaalari. Thesleffiä pidetään yhtenä Suomen ensimmäisistä ekspressionisteista ja yhtenä merkittävimmistä pohjoismaisista kuvataiteilijoista.
Fridolf Weurlander, kuvataiteilija joka tunnetaan pääasiassa järvimaisemamaalauksistaan.
von Wrightin taiteilijaveljekset Magnus, Wilhelm ja Ferdinand. Maisema-, lintu- ja muotokuvamaalariveljekset, jotka syntyivät 1800-luvulla Kuopion pitäjässä.
Tunnettuja kuopiolaisia > Musiikki

Atso Almila, kapellimestari, säveltäjä ja pasunisti.
Aaro Jalkanen Kallavesj' -laulun sanoittaja.
Sakari Kuosmanen, laulaja ja näyttelijä, useita sooloalbumeita ja yhteistyötä Sleepy Sleepersin, Leningrad Cowboysin ja Juice Leskisen kanssa. Hän on myös ohjaaja Aki Kaurismäen luottonäyttelijä.
Erja Lyytinen, Kuopiossa syntynyt ja opiskellut maailmallakin kuuluisa blueskitaristi, laulaja ja lauluntekijä. Ensimmäinen Sibelius-Akatemiasta valmistunut sähkökitaraa pääaineenaan opiskellut nainen.
Tatu Pekkarinen, laulusanoittaja, kirjailija ja elokuvakäsikirjoittaja joka tunnetaan ennen kaikkea iskelmä- ja kuplettisanoittajana,
Johanna Rusanen-Kartano ja hänen veljensä Ville Rusanen, oopperalaulajia.
Tuomo Saikkonen, muusikko, joka tunnetaan Mokoman kitaristina ja taustalaulajana.
H. Olliver Twisted (Olli Herman Kosunen) Reckless Love -yhtyeestä, syntynyt Kuopiossa.
Annikki Uimonen, vuonna 1936 kuollut oopperalaulaja.
Jenni Vartiainen, Popstars-ohjelmasarjasta ponnistanut laulaja, jolla on useita Emma-palkintoja ja jonka levyjä on myyty vuonna 2011 mennessä yli 220 000 kappaletta.
Petri & Pettersson Brass, Maalaismaisema-hittilevyn vuonna 1971 levyttänyt pop-yhtye, jonka solistina toimii Ilkka "Petri" Pettersson.
DJ Nite, yksi ensimmäisistä suomalaisista tiskijukista.
Tarot, yksi suomalaisen heavy metalin pioneeriyhtyeistä.
Turmion Kätilöt, metalli- ja konemusiikkia yhdistävä yhtye.
Verjnuarmu, savon murteella laulava metalliyhtye.
Tunnettuja kuopiolaisia > Politiikka

Martti Ahtisaari, Suomen tasavallan presidentti vuosina 1994–2000. Varttui Kuopiossa jossa tapasi tulevan vaimonsa Eevan, ja kävi keskikoulun loppuun Kuopion Lyseossa.
Eero Haapalainen, kuopiolaissyntyinen poliitikko, toimittaja, Suomen Ammattijärjestön puheenjohtaja ja Suomen työväen punaisen kaartin ylipäällikkö Suomen sisällissodan aikana.
Juuso Häikiö, varatuomari, hovioikeudenneuvos, everstiluutnantti evp. ja kokoomuksen kansanedustaja yli 20 vuoden ajan.
Osmo P. Karttunen, Ahti Karjalaisen ensimmäisen hallituksen valtiovarainministeri, vuorineuvos ja Saastamoisen säätiön perustaja.
Paavo Lipponen, kuopiossa opiskellut suomalainen poliitikko ja Suomen pääministeri vuosina 1995–2003.
Leena Luhtanen, SDP:n kansanedustaja ja ministeri.
Eino Luukkonen, Kuopion kaupunginjohtaja 1962–1975
Harri Pursiainen, poliittisesti sitoutumaton liikenne- ja viestintäministeriön kansliapäällikkö.
Anders Johan, Gustaf Adolf ja Karl August Ramsay, Savon ja Karjalan läänin kuvernööri- ja valtioneuvossuku.
Heikki Riihijärvi kansanedustaja kolmen vaalikauden ajan vuosina 1983–1995 ja Suomen Maaseudun Puolueen puheenjohtaja 1989–1991.
Markku Rossi, Suomen Keskustan kansanedustaja
Mirja Ryynänen, Suomen Keskustan kansanedustaja ja europarlamentaarikko.
Eino Räsänen, kansanedustaja (Keskusta), herastuomari, sosiaalineuvos
Raimo Tuomainen, terveyssosiologi, keskeinen terveyspoliittinen ja tutkimusteema on medikalisaatio.
N. R. af Ursin, vuosisadan vaihteen työväenliikkeen ja ensimmäisen yksikamarisen eduskunnan näkyvä hahmo.
Iiro Viinanen, kokoomuspoliitikko ja valtiovarainministeri.
Toivo Yläjärvi, keskustapuolueen kansanedustaja ja ministeri 1970- ja 1980-luvuilla.