Jokioisten Verkatehdas
A. W. Wahrenin aika

A. W. Wahren  vuokrasi tehtaan Josef Bremeriltä 1838, edellisen tehtaan vuokraajan Carl August Dopellin lopettaessa toimintansa. Wahren teki viiden vuoden vuokrasopimuksen, vuoden 1843 loppuun ja jatkoi sopimusta yhdeksällä vuodella vuoden 1852 loppuun.
Tehtaassa oli vuonna 1840 työntekijöinä 29 täysi-ikäistä ja 16 lasta. Osa työväestä oli tuotu Ruotsista.
Wahrenin tullessa Jokioisten verkatehtaan vuokraajaksi, tehtaan rakennuksia uusittiin. Jokioisten kartanon omistaja Josef Bremerin kustannuksella uusittiin osa rakennuksista ja Wahren rakennutti omalla kustannuksellaan uusia rakennuksia.
Jokioisten verkatehtaaseen kuului seuraavat rakennukset:
Kehräämörakennus: kaksikerroksinen kivirakennus, kosken alajuoksun varrelle vuonna 1841 Bremerin rakennuttama. Kehräämön voimanlähteenä oli 16 hevosvoimaa tuottava vesiratas. Kehräämössä oli: kuusi raasinkonetta, kaksi karstauskonetta. kaksi esikehruukonetta, joiden toiminta perustui Mulejenny-järjestelmään. Kehruukoneissa oli yhteensä 420 värttinää ja kuusi mekaanista veran kutomistuolia. Lisäksi oli yksi leikkuukone ja yksi höyrykattila, lämmitystä varten.
Vanutuslaitos: Puurakennus, kosken niskalla, 1841 Bremerin rakennuttama.
Kutomo: Kaksikerroksinen hirsirakennus, jonka rakennutti Wahren 1843. 17 kutomatuolia, viisi vakosametti-tuolia, viisi Jacquard-konetta, joilla kudottiin skotlantilaisia mattoja.
Värjäämö:Puurakennus, Bremerin rakennuttama noin 1840–1841, yksi dekater-kone.
Mekaaninen verstas: Puurakennus, rakennettu ennen vuotta 1840. Työntekijöinä kaksi seppää, kaksi puuseppää, sorvari ja valaja.
Kuivaamot: Rakennettu kivestä 1826. Kuivaamoja oli kaksi.
Makasiini.
Vanutusrakennus: Puurakennus, rakennettu 1826.
Pörhimörakennus: Puurakennus, rakennettu ennen vuonna 1840.
Tehtaaseen kuuluivat myös Wahrenin 1841 rakennuttamat panimo, konttorirakennus, talli ja navetta sekä 1826 rakennetut neljä asuinrakennusta.
Wahrenin aikana Jokioisten verkatehdas oli Suomin suurin verkatehdas, toisena oli Littoisten verkatehdas.
Wahren valmisti aluksi verkaa, joka oli keskilaatuista, vuodesta 1840 alkoi friisin, kasmirin, vuorikankaiden ja huopien valmistaminen. Tehtaan laajentamisen jälkeen kyettiin valmistamaan myös satiinia, korderoyta, huopaa, flanellia ja hienoa verkaa. Tehtaan tuotannon arvo vuonna 1840 oli 40 000–50 000 hopearuplaa. Skotlannin mattoja alettiin valmistaa 1844. Tehdas sai manufaktuurirahastosta salaneuvos von Haartmanin suosituksesta 3 000 ruplan lainan mattojen valmistamiseen.
Wahrenin uudistaessa ja laajentaessa Jokioisten verkatehdasta hän joutui jatkuvasti ottamaan velkaa ja sopimaan velkojiensa kanssa erityisiä maksujärjestelyjä. Jokioisten tehdas oli Josef Bremerin omistamalla maalla ja suurimmaksi osaksi myös hänen rakennuksissaan. Wahren maksoi vuokraa 600 hopearuplaa vuodessa, omisti koneet ja osan rakennuksista, jotka oli vuokrasopimuksen päätyttyä myytävä tai vietävä pois. Wahren tahtoi pidentää vuokrasopimusta 30 vuodella, mutta Josef Bremer ei suostunut kuin 10 vuoden sopimukseen.
Jokioisten verkatehtaan valmistamat tuotteet kuljetettiin hevosilla lähimpiin rautatie- tai satamakaupunkeihin, joista paluumatkalla tuotiin usein tuotantoon tarvittavia raaka-aineita. Markkinoilta ostettiin ruokaa ja raaka-aineita, joiden kuljettamiseen tarvittiin runsaasti kärryjä ja hevosia. Turun kesämarkkinoilta vuonna 1845 ostettujen villojen, kalkin ja silakkojen kuljettamiseen tarvittiin 180 hevosta, eivätkä nekään riittäneet, vaan tavaroita piti hakea Jokioisiin toisenkin kerran. Kuljetuksista huolehtivat palkatut pikkutalolliset ja torpparit.
Wahren sai Jokioisten verkatehtaasta tuloja 3 000–4 000 hopearuplaa vuodessa. Hän alkoi suunnitella Forssan tehtaan perustamista vuonna 1844.  Hän vuokrasi maanviljelijä Ali-Heikalta Kuhalankosken rannalta maa-alueen. Sen jälkeen Wahren vuokrasi kosken ja myllyn, jotka olivat kuuden talollisen omistuksessa.
Wahren perusti 1847 Kuhalankoskelle Forssan Puuvillan Kehruu Yhtiön, ja siksi hän luopui Jokioisten verkatehtaasta vuonna 1852 ja myi sen A. I. Frietschille. Jokioisten verkatehdas siirrettiin 1859 Tampereelle, ja näin sai alkunsa Tampereen Verkatehdas.
Ernst Gustaf von Willebrand.
E. G. v. Willebrandin hauta.
Jokioisten kartano
A. W. Wahren
Wahrenin rakennuttamia Jokioisten verkatehtaan rakennuksia.
Jacquard-kone skotlantilaisten mattojen kutomiseen.
Mulejenny-järjestelmään perustuva kehruukone.