stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Konduktanssikvantti
Aiheesta muualla

Ensimmäiset osoitukset konduktanssin kvantittumisesta puhtaissa johteissa:
van Wees et al. (1988). "Quantized conductance of point contacts in a two-dimensional electron gas". Physical Review Letters 60: 848–850.
Wharam, D.A. et al. (1988). "One-dimensional transport and the quantization of the ballistic resistance". Journal of Physics C 21: L209.
Hall-konduktanssin kvantittuminen:
von Klitzing, G. Dorda, and M. Pepper, Physical Review Letters 45, 494 (1980)
Kirjekyyhky

Kirjekyyhky
Kirjekyyhky on kirjeiden kuljettamiseen käytetty kesykyyhky. Kirjekyyhkyn hyvän suunnistuskyvyn uskotaan perustuvan Maan magneettikenttään. Jos kirjekyyhky viedään pois kotiseudultaan ja päästetään sitten irti, se lentää heti takaisin omaan kyyhkyslakkaansa eli pesäänsä. Kyyhkyset lentävät hyvin nopeasti, yli 60 kilometriä tunnissa. Egyptiläiset käyttivät jo kauan sitten kirjekyyhkyjä viestinviejinä. Pariisin piirityksen aikana 1870–1871 lähetettiin kirjekyyhkyjen avulla saarrettuun kaupunkiin yli miljoona tiedotusta. Kyyhky kantaa kirjettä kevyessä säiliössä, joka on kiinnitetty sen jalkaan.
Ensimmäisessä maailmansodassa Ranskan armeijan kirjekyyhky Vaillant lähetti vaikeassa tilanteessa viestin rintamalta päämajaan. Kyyhky lensi myrkyllisten taistelukaasupilvien läpi ja kuoli päästyään lakkaan. Ranskan valtio palkitsi Vaillantin kunnianosoituksin, ja se on nyt täytettynä nähtävillä sotamuseossa.
Animaatioelokuva Valiant (2005) kuvaa brittiarmeijan kirjekyyhkyjen seikkailuja toisessa maailmansodassa.
Kouluttaminen

Nuoret kirjekyyhkyt pitäisi pitää kyyhkyslakassa, kunnes ne ovat kuuden viikon ikäisiä, jotta paikka jäisi linnuille mieleen. Kyyhkyslakan on tärkeä olla mukava ja viihtyisä, jotta kyyhkyt palaisivat sinne. Nuorien kirjekyyhkyjen pitää aluksi antaa lennellä pihapiirissä vapaasti, jotta ne muistaisivat ympäristöä. Sitten niitä voi pikku hiljaa viedä kauemmas ja kauemmas ja antaa lentää takaisin kyyhkyslakkaan. Kun sitä on tehty tarpeeksi kauan ja monista eri paikoista, kirjekyyhky yleensä löytää takaisin satojenkin kilometrien päästä.
Jos kirjekyyhky halutaan käymään kahden paikan väliä edestakaisin, silloin kumpaankin paikkaan pitää rakentaa kyyhkyslakka. Niitä pitää myös ruokkia kummassakin paikassa säännöllisesti. Kun kirjekyyhkyllä halutaan lähettää viesti paikasta toiseen, niin kyyhkyä pitää lopettaa ruokkimasta, jolloin se lentää johonkin toiseen paikkaan, mistä ruokaa saa. Eli silloin se lentää määränpäähän, jossa viesti vastaanotetaan ja kyyhkystä pitää ruokkia. Jos kirjekyyhky halutaan lähettää takaisin, sen ruokkiminen pitää lopettaa taas.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Viestikyyhky-yhdistys ry
Puolustuslaitoksemme höyhensarjaa, Suomen Kuvalehti, 16.09.1933, nro 38, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Suomen kevyimmät "ilmavoimat", Hakkapeliitta, 15.10.1935, nro 42, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kyyhkynen valokuvaa, Kuva, 08.11.1939, nro 23, s. 27, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kerron sinulle kaiken

| Kerron sinulle kaiken |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Simo Halinen
Käsikirjoittaja:  Simo Halinen
Tuottaja:  Liisa Penttilä
Säveltäjä:  Jarmo Saari
Kuvaaja:  Henri Blomberg
Leikkaaja:  Jussi Rautaniemi
Lavastaja:  Sanna-Mari Pirkola
Pääosat:  Leea Klemola Peter Franzén
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Edith Film Oy
Ensi-ilta:   8. maaliskuuta 2013
Kesto:  95 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  810 000 € (SES 500 000 €)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kerron sinulle kaiken on Simo Halisen ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 2013. Elokuvan pääosissa nähdään Leea Klemola ja Peter Franzén. Elokuvan tuotti Edith Film Oy.
Juoni

Maarit on älykäs ja kaunis nainen, aiemmin mies. Sukupuolenkorjauksen myötä hän on vieraantunut entisestä elämästään, jopa tyttärestään, ja työskentelee siivoojana. Hän ihastuu jalkapallovalmentajana ja opettajana toimivaan Samiin. Kun Maarit kertoo taustastaan, Sami joutuu painimaan ennakkoluulojensa kanssa. Maaritkin joutuu kohtaamaan maailman uudella tavalla, Samin kanssa tai ilman.
Palkinnot ja ehdokkuudet

Leea Klemola palkittiin parhaan naispääosan ja Simo Halinen parhaan käsikirjoituksen Jussilla.
Vuonna 2013 elokuva oli Suomen ehdokkaana Pohjoismaiden neuvoston elokuvapalkinnon saajaksi.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Leea Klemola  | … |  Maarit Majantie   |
|  Peter Franzén  | … |  Sami Suutari   |
|  Ria Kataja  | … |  Julia   |
|  Marika Parkkomäki  | … |  Pirjo   |
|  Emmi Nivala  | … |  Pinja   |
|  Alex Anton  | … |  Teo   |
Levitys

Kerron sinulle kaiken sai teatteriensi-iltansa 8. maaliskuuta 2013. Se on esitetty televisiossa vuosina 2015, 2016 ja 2020 sekä julkaistu DVD:nä ja blu-rayna.
Arvosteluja

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Episodi Niina Holm: 
Film-O-Holic.com Riina Mikkonen: 
Helsingin Sanomat Arto Pajukallio: 
Helsingin Sanomat Leena Virtanen: 
Suomen Kuvalehti Kalle Kinnunen:
Aiheesta muualla

Avola, Pertti: Maaritin uusi aika naisena alkaa. Helsingin Sanomat.  1.2.2015. Viitattu 2.2.2015.
Kinnunen, Kalle: Hieno kotimainen Kerron sinulle kaiken ylittää ja ohittaa ennakko-odotukset monella tavalla. Suomen Kuvalehti.  14.3.2013. Viitattu 29.11.2014.
Mankkinen, Jussi – Mällinen, Janne: Rooli sukupuoltaan korjanneena haastoi Leea Klemolan.  25.2.2013. Yle Uutiset. Viitattu 29.11.2014.
Rehnström, Henri Waltter: Tärkeintä on löytää joku. Turun Sanomat.  8.3.2013. Arkistoitu 21.4.2019. Viitattu 21.4.2019.
Kevät (täsmennyssivu)

Kevät voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
kevät, vuodenaika
Kevät, Sandro Botticellin maalaus noin vuodelta 1478
Kevät, Arvo Kruusementin ohjaama elokuva 1969
Kevät, lauluyhtye Rajattoman albumi vuodelta 2005
Kevät, Lasten hautausmaa -yhtyeen albumi vuodelta 2022
”Kevät”, Tavaramarkkinoiden kappale vuodelta 1986
”Kevät”, Kauko Röyhkän kappale vuodelta 1991
Etunimenä:
Kevät Nousiainen, suomalainen oikeustieteen emeritaprofessori.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kevät”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Keskinen federaatiopiiri

| Keskinen federaatiopiiri Центральный федеральный округ Российской Федерации |
| --- | --- |

 Federaatiopiirin sijainti Venäjällä
Valtio:  Venäjä
Liittovaltiosubjektit:  Belgorodin alue Brjanskin alue Ivanovon alue Kalugan alue Kostroman alue Kurskin alue Lipetskin alue Moskovan kaupunki Moskovan alue Orjolin alue Rjazanin alue Smolenskin alue Tambovin alue Tverin alue Tulan alue Jaroslavlin alue Vladimirin alue Voronežin alue
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Moskova
 – Presidentinhallinnon täysivaltainen edustaja:  Aleksandr Beglov
Pinta-ala:  652 700 km²
Väkiluku (2010):  38 427 539
 – väestötiheys:  58,9 as./km²
 
Federaatiopiirin internetsivut
 Aikavyöhyke UTC+3 (MSK) 
Venäjän federaation keskinen federaatiopiiri (ven. Центральный федеральный округ Российской Федерации, Tsentralnyi federalnyi okrug Rossijskoi federatsii) on yksi Venäjän kahdeksasta federaatiopiiristä. Maantieteellisesti tämä federaatiopiiri sijaitsee itse asiassa aivan valtion länsiosassa, ja määreellä "keskinen" on pikemmin alueen poliittista painoarvoa ja sen historiallista asemaa kuvaava merkitys. Alue oli Euroopan-puoleisen Venäjän sydänmaata silloin, kun Ukraina ja Valko-Venäjä tsaarinvallan aikana olivat osa Venäjää.
Federaatiopiirejä ei ole mainittu erikseen liittovaltiosubjektien ja liittovaltion välisenä hallintotasona Venäjän perustuslaissa. Tarve federaatiopiirien määrittelyyn syntyi 1990-luvulla muodostuneesta hallinnon hajanaisuudesta, ja ne perustettiin toukokuussa 2000 osaksi Venäjän presidentinhallintoa perustuslain presidentille antamien valtaoikeuksiin nojautuen.selvennä
Keskisen federaatiopiirin hallintokeskus on Moskova. Sen alueella elää runsas neljäsosa valtakunnan väestöstä, vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan noin 38,4 miljoonaa ihmistä. Federaatiopiirin pinta-ala on alle 4 % Venäjän koko alueesta.
Federaatiopiiriin kuuluvat subjektit: 1. Belgorodin alue, 2. Brjanskin alue, 3. Vladimirin alue, 4. Voronežin alue, 5. Ivanovon alue, 6. Kalugan alue, 7. Kostroman alue, 8. Kurskin alue, 9. Lipetskin alue, 10. Moskovan liittovaltiokaupunki, 11. Moskovan alue, 12. Orjolin alue, 13. Rjazanin alue, 14. Smolenskin alue, 15. Tambovin alue, 16. Tverin alue, 17. Tulan alue, 18 Jaroslavlin alue.
Väestö ja talous

Keskisen federaatiopiirin väkiluku oli 38,4 miljoonaa vuonna 2010, mikä edusti 26,9 prosenttia koko Venäjän väestöstä.
Keskisen federaatiopiirin osuus oli vuonna 2010 yli kolmannes eli 35,73 prosenttia (eli 13 363 655,6 miljoonaa ruplaa vuonna 2010) koko Venäjän bruttokansantuoteesta.
BKT:n kannalta federaatiopiirin subjektit ovat maan keskiarvoa matalamman kertymän seutua pääkaupunki Moskovaa lukuun ottamatta; Moskovan ja sinne sijoittuvien yritysten vaikutuksesta federaatiopiirin BKT-taso henkeä kohti kohoaa kuitenkin 1,33 kertaiseksi maan keskiarvoon nähden eli 347 762 ruplaan (noin 8 519 EUR) vuodelta 2010. Matalin BKT-taso henkeä kohden oli Ivanovon alueella, jossa se jäi 35 prosenttiin Venäjän keskiarvosta.
Oheinen taulukko kuvaa väestömäärää ja BKT:n kertymää federaatiopiirin eri osissa:
| Kartan numero | Federaatiosubjekti | Väestö 2010 | Alueellinen BKT vuonna 2010 (milj>  ruplaa) | Osuus koko Venäjän BKT:stä vuonna 2010 (%) | BKT henkeä kohti  (ruplaa, 2010) | BKT henkeä kohti  (% Venäjän  keskiarvosta) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Belgorodin alue | 1 532 526 | 397 069,9 | 1,06 | 259 095 | 99 |
| 2 |  Brjanskin alue | 1 278 217 | 144 264,0 | 0,39 | 112 863 | 43 |
| 18 | Jaroslavlin alue | 1 272 468 | 234 246,3 | 0,63 | 184 088 | 70 |
| 5 | Ivanovon alue | 1 061 651 | 98 209,0 | 0,26 | 92 506 | 35 |
| 6 | Kalugan alue | 1 010 930 | 184 580,5 | 0,49 | 182 585 | 70 |
| 7 | Kostroman alue | 667 562 | 92 291,4 | 0,25 | 138 251 | 53 |
| 8 | Kurskin alue | 1 127 081 | 192 442,2 | 0,51 | 170 744 | 65 |
| 9 | Lipetskin alue | 1 173 513 | 254 738,1 | 0,68 | 217 073 | 83 |
| 10 | Moskova | 11 503 501 | 8 401 858,9 | 22,47 | 730 374 | 279 |
| 11 | Moskovan alue | 7 095 120 | 1 796 535,6 | 4,80 | 253 207 | 97 |
| 12 | Orjolin alue | 786 935 | 102 450,1 | 0,27 | 130 189 | 50 |
| 13 | Rjazanin alue | 1 154 114 | 173 526,0 | 0,46 | 150 354 | 57 |
| 14 | Smolenskin alue | 985 537 | 149 091,4 | 0,40 | 151 279 | 58 |
| 15 | Tambovin alue | 1 091 994 | 139 017,4 | 0,37 | 127 306 | 49 |
| 17 | Tulan alue | 1 553 925 | 237 208,1 | 0,63 | 152 651 | 58 |
| 16 | Tverin alue | 1 353 392 | 218 643,6 | 0,58 | 161 552 | 62 |
| 3 | Vladimirin alue | 1 443 693 | 218 712,3 | 0,58 | 151 495 | 58 |
| 4 | Voronežin alue | 2 335 380 | 328 770,8 | 0,88 | 140 778 | 54 |
| 1-18 | Yhteensä | 38 427 539 | 13 363 655,6 | 35,73 | 347 762 | 133 |
Metsävarat

Piirissä kasvoi vuoden 2006 tietojen mukaan taloudellisesti saavutettavaa hakattavaa puuta 19 000 000 m3 vuodessa, josta hakattiin 10 000 000 m3. Mekaanista ja kemiallista puunjalostuskapasiteettia oli 13 %:lle puusta.
Presidentinhallinnon täysivaltaiset edustajat

Georgi Poltavtšenko (2000–2011)
Oleg Govorun (2011–2012)
Aleksandr Beglov (2012–)
Kaohsiung

| Kaohsiung 高雄 |
| --- | --- |
 Kaupungin taivaanrantaa.
 lippu:  vaakuna
 Kaohsiungin sijainti Taiwanissa
 Koordinaatit: 22°38′N, 120°16′E 
Valtio:   Taiwan
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Itsehallinnollinen kunta
 – Pormestari:  Chen Chi-mai (DPP)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2 951,85 km²
Väkiluku (2015)  (arvio):  2 778 918
Symbolit:  
 – nimikkokukka:  kiinanruusu
 
 www.kcg.gov.tw 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaohsiung (kiin.: 高雄; pinyin: Gāoxióng; Pe̍h-ōe-jī: Ko-hiông) on kaupunki Taiwanin eli Kiinan tasavallan lounaisosassa Taiwaninsalmen rannikolla. Kaupunki on merkittävä teollisuuden keskus ja Kaohsiungin satama on Taiwanin merkittävin satama. Vuonna 2015 kaupungin asukasluku oli arviolta 2 778 918.
Maantiede

Kaohsiung sijaitsee Taiwanin eli Kiinan tasavallan lounaisosassa Taiwaninsalmen rannikolla. Kaupungin keskustasta pohjoiseen sijaitsee Tainanin kaupunki. Kaohsiungin hallinnollisella alueella on pinta-alaa 2 946 km². Noin puolet alueen pinta-alasta on vuoristoa rakennetusta alueesta itään ja koilliseen. Vuoret ovat osa Yushanvuoria. Korkein huippu Kaohsiungin alueella on Yushanin eteläinen huippu, joka kohoaa 3 844 metrin korkeuteen merenpinnasta. Shoushan on puolestaan lähempänä kaupungin rakennettua aluetta kohoava huippu, joka tunnetaan matkailukohteena. Vuorilta kohti kaupunkia laskee useita jokia. Gaoping-joki on valuma-alueessa mitattuna Taiwanin suurin. Joki on myös kaupungin ja esimerkiksi paikallisen maatalouden pääasiallinen käyttöveden lähde. Kaohsiungin alueeseen kuuluu myös joitakin saaria. Kaupungin sataman ja Taiwaninsalmen välissä on Cijinin saari. Hallinnollisesti alueeseen kuuluvat myös Pratassaaret ja Spratlysaarten Jhongjhoun riutta kauempana merellä.
Kaohsiungin alueella vallitsee trooppinen monsuuni-ilmasto. Vuoden kylmimpänä aikana tammi-helmikuussa keskilämpötilat vaihtelevat 19,9–21,5°C välillä. Vuoden kuumimpana aikana kesä-elokuun välillä lämpötilat ovat puolestaan 28,3–29,5°C. Talvet ovat tyypillisesti kuivia ja kesät sateisia. Sateet painottuvat etenkin monsuunikaudelle toukokuusta syyskuuhun. Kuivin kausi kestää lokakuusta maaliskuuhun. Ajoittain esiintyy taifuuneja.
Historia

Ennen han-kiinalaisten siirtolaisten saapumista Taiwanille nykyisen Kaohsiungin aluetta asuttivat Taiwainin alkuperäiskansoihin kuulunut heimo, joita kiinalaiset kutsuivat nimillä Takow tai Makattao. Kiinalaisia siirtolaisia alkoi saapua Ming-dynastian aikana. Nykyinen Kaohsiungin alue tunnettiin alun perin nimellä Dagou alkuperäisheimon mukaan. Vuosien 1624 ja 1660 välillä alueella vaikuttivat hollantilaiset, jotka kutsuivat paikkaa nimellä Tancoia. Koxinga karkotti hollantilaiset Taiwanilta ja hän teki saaresta "itäisen pääkaupungin". Saaresta tuli kahteen osaan, Wannian ja Pingtung, jaettu prefektuuri. Nykyisen Kaohsiungin alue kuului Wannianin alueeseen. Wannianin hallinnollinen keskus oli Zuoying, jota voidaan pitää ensimmäisenä kaupunkikeskuksena nykyisen Kaohsiungin alueella. Zuoying oli myös Taiwanin ensimmäinen kaupunki, joka sai oman kaupunginmuurinsa. Myöhemmin hallinnollinen keskus siirrettiin Fongshaniin, joka sijaitsi myös nykyisen kaupungin alueella.
Vuonna 1863 Kaohsiungista tehtiin yksi Kiinan ulkomaalaisille kauppaille avoin sopimussatama. Vuonna 1864 paikalle avattiin tulliasema. Sataman merkitys kasvoi huomattavasti Japanin miehitettyä alueen vuonna 1895. Taiwan oli tärkeä eri raaka-aineiden lähde ja japanilaiset tarvitsivat niiden kuljetukseen soveltuvan sataman. Kaupungin satamaan tehtiin mittavia laajennustöitä vuosien 1904 ja 1907 välillä. Kaupungista tuli myös pohjois-etelä -suuntaisen rautatien päätepiste. Vuonna 1920 Kaohsiung sai japanilaisen nimen Takao kiinalaisten merkkien kao (高) ja hsiung (雄) mukaan. Toisen maailmansodan aikana satamalla oli huomattava merkitys Japnain sotatoimille Tyynellämerellä ja Kaakkois-Aasiassa. Sodan aikana kaupunkiin kasvoi myös teollisuutta.
Japanin miehityskausi Taiwanilla päättyi vuonna 1945 ja alue palautettiin Kiinalle. Sodassa vaurioitunut satama kunnostettiin ja kaupunki kehittyi edelleen nopeasti. Nykyisen muotonsa kaupungin hallinnollinen alue sai vuonna 2010, kun Kaohsiungin kaupunki ja sitä ympäröinyt Kaohsiungin kunta liitettiin toisiinsa.
Talous ja liikenne

Kaohsiung on huomattava teollisuuden keskittymä. Kaupungin teollisuuden aloihin lukeutuvat esimerkiksi telakka-, elintarvike- ja terästeollisuus, sekä paperi- ja petrokemiateollisuus. Linhain teollisuuspuisto on suuri teollisuusalue kaupungin rannikolla. Kaohsiungin teollisuuden kehityksellä oli huomattava osuus ko0ko maan kehityksellä huomattavaksi eri tuotteiden valmistusmaaksi. 1970-luvulta lähtien kaupungin onnistui houkutella ulkomaalaisia sijoittajia paikallisten raaka-aineiden jalostamiseen ja edelleen myyntiin.
Kaohsiungin satama on Taiwanin suurin satama ja huomattava vientisatama. Kaohsiungin kansainväliseltä lentoasemalta on liikennettä muihin suuriin kaupunkeihin Aasiassa. Maantiet ja rautatie yhdistävät kaupungin myös Taoyuanin kansainväliseen lentoasemaan ja lentoreitteihin muualle maailmaan. Rautatie yhdistää kaupungin myös Taiwanin suurnopeusjunaverkkoon.
Väestö

Kaohsiungin asukasluku oli vuonna 2015 arviolta 2 778 918.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaohsiung Wikimedia Commonsissa
Näkymä Yushanvuorilla.
Vanha kaupunginmuurin portti.
Näkymä satamassa.
Liouhon yötori.
Kirsi Valasti

Kirsi Eva Marika Valasti (ent. Valasti-Koski, s. 12. marraskuuta 1969 Helsinki) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti urallaan vuoteen 1989 asti Helsingin Kisa-Veikkoja, vuodesta 1990 lähtien Viipurin Urheilijoita ja vuosina 2000–2014 Turun Weikkoja.
Valasti juoksi vuoden 1988 Kalevan kisoissa 3 000 metrin juoksun kolmanneksi ajalla 9.22,03. Hän osallistui seuraavana vuonna maastojuoksun MM-kisoihin, joissa sijoittui 80:nneksi. Myöhemmin samana vuonna hän voitti SM-hopeaa Kalevan kisoissa 3 000 metrillä ajalla 9.03,74. Vuoden 1990 Kalevan kisoissa hän uusi 3 000 metrin SM-hopeansa. Vuonna 1992 hän voitti 3 000 metrillä pronssia ja 10 000 metrin juoksussa hopeaa ajalla 33.16,07.
Valasti ei kilpaillut vuoden 1992 jälkeen ollenkaan. Hän palasi kilpakentille vuonna 2000. Kalevan kisoissa 2001 hän voitti SM-kultaa 10 000 metrillä ja hopeaa 5 000 metrin juoksussa. 2002 hän voitti sisäratojen SM-pronssia 3 000 metrillä ja Kalevan kisoissa 2003 SM-kultaa sekä 10 000 että 5 000 metrillä ajalla 15.56,47. Hän voitti Vaasan Kalevan kisoissa 2004 5 000 metrin kilpailun ajalla 15.40,43 ja selvisi Suomen joukkueeseen Ateenan olympialaisiin. Olympiakisoissa Valasti karsiutui alkuerissä.
Valasti juoksi vuonna 1991 alle 23-vuotiaiden naisten maratonin Suomen-ennätyksen 2.41.45. Hän on Suomen kaikkien aikojen tilastossa seitsemäs 3 000 metrillä, kolmas 5 000 metrillä ja kymmenes 10 000 metrillä.
Henkilökohtaiset ennätykset

800 metrin juoksu: 2.10,52 (1990)
1 000 metrin juoksu: 2.59,16 (1988)
1 500 metrin juoksu: 4.18,78 (1990)
3 000 metrin juoksu: 8.55,63 (2004)
5 000 metrin juoksu: 15.10,52 (2004)
10 000 metrin juoksu: 33.16,07 (1992)
10 kilometrin maantiejuoksu: 33.16 (2003)
Maraton: 2.40.32 (1992)
Kouluteatteri

Suomen Kouluteatteri oli kiertävä teatteri, joka toimi vuosina 1959-65. Se kiersi esiintymässä kouluissa.
Toiminnanjohtajana toimi Erkki Uotila.
Kouluteatterissa työskennelleitä näyttelijöitä ovat mm. Kristiina Elstelä ja Oiva Lohtander.
Kiinan kansallinen yliopistojen pääsykoe
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiinan kansallinen yliopistojen pääsykoe Wikimedia Commonsissa
Kiinan koulutusjärjestelmä.[vanhentunut linkki] OPH, 2008.
Test Fever. (Arkistoitu – Internet Archive) China Today, 2005. (englanniksi)
Bridget O'Donnell (7.7.2020) 30 Absolutely Insane Questions from China's Gaokao (englanniksi) (thatsmags.com)
Kirsi Ukkonen

| Kirsi Ukkonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. heinäkuuta 1966 (ikä 58)
Kansalaisuus:   Suomi
Pesäpalloilija
Lempinimi:  Kikka
Seura:  
Pelaajaura
Ammattilaisjoukkueet
1983–1996:  Ikaalisten Tarmo
Kirsi Ukkonen (o.s. Virtanen) (s. 19. heinäkuuta 1966) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Ukkonen debytoi Ikaalisten Tarmon joukkueessa kaudella 1983. Hän pelasi koko 14-vuotisen uransa Tarmon riveissä voittaen neljä kultaa, yhden hopeamitalin ja kaksi pronssia. 256 pelatun ottelun saldo oli 193 lyötyä ja 276 tuotua juoksua sekä 1061 kärkilyöntiä.
Ukkonen pelasi kahdesti Itä-Länsi ottelussa ja kerran Liitto-Lehdistö ottelussa.
Saavutukset > Pelaajana

3 SM-kultaa: 1985, 1986, 1987
1 SM-hopea: 1984
2 SM-pronssia: 1989, 1990
2 Itä–Länsi-ottelua: 1985, 1987
1 Liitto–Lehdistö-ottelu: 1987
Kiikoisten helluntaiseurakunta

| Kiikoisten helluntaiseurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Perustettu:  7. heinäkuuta 1930
Pääkirkko:  Kiikostentie 22 Kiikoinen, Sastamala
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiikoisten helluntaiseurakunta on Sastamalan Kiikoisissa toimiva helluntaiseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1930 ja seurakunnan rukoushuoneyhdistys on rekisteröity vuonna 1950. Seurakunnan toimintamuotoja ovat viikoittaisten kokousten lisäksi nuorisotyö, lasten kerho, miesten kerho, teetupa, kirpputori keväisin ja syksyisin, raamattupäivät ja telttatapahtumat kesäisin. Lisäksi seurakunta tukee lähetystyötä, jota tehdään Espanjassa, Keniassa ja Ugandassa. Seurakunnan jäsenmäärä on vaihdellut ajan mittaan, ollen keskimäärin 5–6 % Kiikoisten asukasluvusta.
Historia

Vapaakirkollinen herätys alkoi Norkoolin sisarusten kokouksilla 1923 ja seuraavana vuonna Kiikoisissa oli vapaakirkollista herätystä. Tällöin vapaakirkolliset Kauno Hirvelä ja Rafael Karlsson pitivät kokouksia. Helmikuussa 1924 kolmetoista kiikoislaista teki uskonratkaisun. Ensimmäinen kastetilaisuus järjestettiin Seurojentalon kesäjuhlien yhteydessä Nuton rannassa 1929.
Helluntaiherätys juurtui pian Kiikoisten paikalliselämään. Helluntailaiset järjestivät vuonna 1930 kokouksia, juhlia ja raamattupäiviä. Oma seurakunta perustettiin 7. heinäkuuta 1930 Niemenmaan kylän Listenmaan talossa 28 jäsenen voimin. Seurakunta koki voimakasta kasvua vuosina 1943–1944. Seurakunnan nuorisotyö oli 1940-luvulla erityisen voimakasta ja Kiikoisissa järjestettiin maakunnallisia nuorisopäiviä.
Seurakunnassaon toiminut 1950-luvulta lähtien oma kuoro. 1950- ja 1970-luvuilla seurakuntaan kuului paljon nuoria ja nuorisotyö oli voimakasta. Kiikoisjärven rannalla pidettiin paljon leirejä. Vuoden 1988 alussa Kiikoisten helluntaiseurakunta aloitti paikallisradiotoiminnan yhdessä Vammalan, Huittisten ja Euran helluntaiseurakuntien kanssa. Tuolloin aloitti toimintansa Radio Länsituuli.
Rukoushuone

Kiikoisten rukoshuone Betaniaa varten perustettiin vuonna 1949 oma yhdistys, joka osti Tervahaudasdta tontin rakentamista varten. Rukoushuoneen vihkiäistilaisuus järjestettiin itsenäisyyspäivänä 1952. Seurakunta on järjestänyt kesäisin kokouksia evankeliumiteltassa, joka hankittiin 1960-luvun alussa.
Saarnaajat

Seuraavat henkilöt ovat toimineet seurakunnan saarnaajina:
1930–1960: Tarmo Pohjala
1961–1962: Helmi Nurminen
1962: Olavi Rantanen
1963–1967: Paavo Virtanen
1969–1970: Jaakko Heinonen
1975–? Rauno Haapala
Killarneyn kansallispuisto

Killarneyn järvet nähtynä Ladies Viewistä.
Killarneyn kansallispuisto on yksi Irlannin kuudesta kansallispuistosta. Se sijaitsee Kerryn kreivikunnassa saaren lounaiskärjessä. Puiston 10 200 hehtaarin alueeseen kuuluvat Irlannin korkeimmat vuoret, Macgillycuddy’s Reeks, jotka kohoavat yli kilometrin korkeuteen.
Ihmiset saapuivat alueelle varhaisella pronssikaudella yli 4 000 vuotta sitten.[lähde? ] Innisfallenin saarella sijaitsee Pyhän Finianin perustama Innisfallenin luostari. Muckross Abbey -luostari perustettiin vuonna 1448.
Kasvisto

Puistossa leviää haitallinen alppiruusulaji, joka on tuotu Irlantiin koristekasviksi 1800-luvulla.
Kolumbianvahapalmu

| Kolumbianvahapalmu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Arecales
Heimo::  Palmukasvit Arecaceae
Suku::  Vahapalmut Ceroxylon
Laji::  alpinum
Kaksiosainen nimi
 Ceroxylon alpinum  Bonpl. ex DC. 
Katso myös
   Kolumbianvahapalmu Wikispeciesissä   Kolumbianvahapalmu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kolumbianvahapalmu (Ceroxylon alpinum) on vahapalmujen (Ceroxylon) sukuun kuuluva palmulaji. Lajin luontaista esiintymisaluetta on Venezuelan ja Kolumbian Andit. Kolumbianvahapalmua pidetään erittäin uhanalaisena sen luontaisen elinympäristön tuhoutumisen vuoksi.