stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuukautiskuppi
Kuukuppityypit > Kellonmuotoinen kuppi > Edut ja haitat

Osa kuukupin käyttäjistä kokee, että kupilla on etuja tamponiin ja kuukautissiteeseen verrattuna. Kuppi ei kuivata tai raavi emättimen seinää eikä jätä kuituja jälkeensä, kuten tamponit saattavat tehdä. Silikoninen kuppi ei tarjoa kasvualustaa bakteereille, eikä kupin sisällä oleva veri hapetu. Verestä ei siis tule epämiellyttävää hajua. Kupin avulla on myös helpompi mitata vuodon määrä esimerkiksi lääketieteellistä tarkoitusta varten.lähde?
Niin kuukupin poisto kuin asetuskin saattavat vaatia jonkin verran harjoittelua, ja harjoittelu voi olla sotkuista. Helpompaa kupissa voi kuitenkin olla se, että kuukuppi voidaan asettaa paikoilleen missä tahansa vaiheessa kuukautiskiertoa, kuten jo kuukautisia odotettaessa.lähde? Esimerkiksi tamponi asetetaan paikoilleen vasta kuukautisten jo alettua. Kuukautisten aikana kuppia voi pitää paikallaan jopa 12 tuntia ennen kuin se tarvitsee tyhjentää.
Kuppi maksaa enemmän rahaa kuin paketillinen tamponeita tai siteitä, mutta toisaalta se voi kestää käytössä kymmenenkin vuotta. Tällöin kuppi saattaa osoittautua muita suojia taloudellisemmaksi vaihtoehdoksi. Toisaalta kuppi ei aiheuta mitään kertakäyttötuotteiden tuomaa jätettä, mistä osa käyttäjistä pitää ekologisten syiden vuoksi.
Kuppi pysyy paikoillaan osittain alipaineen ja osittain emättimen lihasten avulla. Jos kupilla on taipumus vajota liian alas, käyttäjä saattaakin joutua harjoittamaan lihaksia.lähde? Alipaine voi puolestaan aiheuttaa kierukan poistumisen paikoiltaan.
Kuukuppityypit > Kellonmuotoinen kuppi > Vaikutus kuukautiskipuihin

Jotkut kuukautiskuppia käyttävät naiset ovat ilmoittaneet, että heidän kuukautisensa ovat aiempaa kivuttomammat. Sitä vastoin jotkin käyttäjät ovat epäilleet, että kuukautiskupin muodostama alipaine jopa voimistaisi kuukautiskipuja. Tutkimusnäyttö ei ilmeisesti tue sitä, että alipaine itsessään lisäisi kuukautiskipuja. Tiedetään kuitenkin, että kuppi saattaa synnyttää painetta virtsarakkoon. Se voi aiheuttaa epämukavaa tai kivuliasta tunnetta etenkin silloin, jos kuukautiskivut ovat muutenkin vaikeat.
Kuukuppityypit > Kuukautislevy

Kuukautislevy muistuttaa muodoltaan ja toiminnaltaan pessaaria, ja siitä valmistetaan erilaisia malleja. Se ei ole varsinaisesti levyn muotoinen, vaan hieman kuppimainen. Kuukautiskuppiin verrattuna kuukautislevy on kuitenkin matalampi, laakeampi, ja sen kuppiosa on ohuempaa silikonia. Poistamista varten kupissa on rengas tai kuoppa. Kuukautislevyyn mahtuu enemmän verta kuin kuppiin. Osa kuukautislevyistä on kertakäyttöisiä ja valmistettu polyeteenistä. Kertakäyttöiset kuukautislevyt ovat kertakäyttöisiä siteitä ja tamponeita kalliimpia.lähde?
Kuukautislevy ei ole yhtä yleisesti käytetty kuukautissuoja kuin kuukautiskuppi, ja se on vaikeammin saatavilla kuin tamponit ja kuukautissiteetlähde?. Kuukautiskuppiin verrattuna levyllä sanotaan kuitenkin olevan joitain lisäetuja. Toisin kuin kuppia, kuukautislevyä voi korkean sijoituspaikkansa vuoksi käyttää myös emätinyhdynnän aikana. Ehkäisymenetelmäksi se ei kuitenkaan sovellu. Levy ei myöskään nojaa virtsarakkoon ja siten aiheuta kipua tai epämukavaa tunnetta, kuten jotkin käyttäjät kokevat kuukautiskupin tekevän. Osa käyttäjistä myös kokee, että matalammalle asetettava kuukautiskuppi tuntuu pilkottavan ulos käytön aikana. Kuukautislevy asetetaan niin korkealle, että sellaista ongelmaa ei levyn kanssa voi syntyä.
Turvallisuus

Huolellisella käytöllä ja hoidolla kuukautiskupit ovat hygieenisiä ja yhtä turvallisia käyttää kuin tamponit. Yhdysvalloissa kuppien valmistusta ja laatua tarkkailee terveysvirasto FDA, ja pieni joukko naisia on käyttänyt kuppia monta vuosikymmentä. Kupin käyttöön liitettyjä TSS-tapauksia on löydetty yksi, mikä tekisi kuukautiskupin käytön aiheuttamasta TSS-syndroomasta erittäin harvinaisen. Kuppia on kuitenkin tutkittu vähän, joten ei voida olettaa, että se ei olisi koskaan aiheuttanut terveydellisiä haittoja.lähde?
Hämeenlinnan vankilassa kuukupin käyttö on kielletty turvallisuussyiden perusteella. Vankilan johto uskoo, että kupin avulla voisi salakuljettaa huumeita vankilaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kuukautiskuppien historiasta Museum of Menstruation and Women's Health -sivustolta – sisältää monta kuvaa erilaisista kuukautiskupeista, joita on markkinoilla tällä hetkellä ja aikaisemmin 1900-luvulla, sekä käyttäjäkommentteja naisilta, jotka ovat niitä käyttäneet
Kuukuppikunta – Suomalaisten käyttäjien perustama sivusto
Kuukautiskuppi asettuu emättimen alapäähän.
Kuukautislevy asettuu emättimen yläpäähän häpyluun taakse.
Kaksi kuukautiskuppia säilytyspussiensa päällä.
Kuukautiskuppi tulitikkuaskin rinnalla.
Kuukautislevy
Johanna Koivula

Johanna Koivula (s. 15. lokakuuta 1980 Tampere) on entinen suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi naisten SM-sarjassa ja liigassa yli 20 vuotta sekä esiintyi myös Suomen maajoukkueessa. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä.
Koivula on edustanut naisten pääsarjassa Tampereen Ilvestä kaudesta 1997–1998 alkaen lukuun ottamatta kautta 2015–2016, jolloin hän pelasi Hämeenlinnan Pallokerhossa. Lokakuussa 2017 hän pelasi 500. pääsarjaottelunsa ja teki 200. pääsarjamaalinsa. Hän on voittanut Suomen-mestaruuden vuosina 2006 ja 2010 sekä saavuttanut toistakymmentä muuta SM-mitalia. Johanna "Hojo" Koivulan pelinumero #15 jäädytettiin ja hänen paitansa on nostettiin Tesoman jäähallin kattoon muiden Ilves-legendojen, Anne Haanpään ja Marianne Ihalaisen paitojen viereen.
Ilves kunnioitti Koivulan peliuraa nimeämällä hänet Ilves Hockey Legends -aatelistoon 3. tammikuuta 2025.
Suomen maajoukkueessa Koivula on pelannut 19 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin sekä saanut kaksi syöttöpistettä.
Luettelo Lapuan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Lapuan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Lapuan kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Casper von Koskull

Casper Wilhelm von Koskull
Casper Wilhelm von Koskull [fon 'kuːskʊl] (s. 3. syyskuuta 1960) on suomalainen pankkiiri, yritysjohtaja ja hallitusammattilainen, joka toimi Nordean konsernijohtajana marraskuusta 2015 syyskuuhun 2019. Vuoden 2023 alussa hänet nimitettiin yhdysvaltalaisen rahoitusjätin Citigroupin hallituksen jäseneksi.
Koskull työskenteli Nordean palveluksessa vuodesta 2010 lähtien, jolloin hän aloitti sen johtoryhmässä suurasiakkaista ja pääomamarkkinoista vastaavan liiketoiminta-alueen johtajana. Ennen Nordeaa hän työskenteli muun muassa Citibankin, UBS:n ja Goldman Sachsin palveluksessa Helsingissä, Lontoossa, New Yorkissa ja Frankfurtissa.
Koskull on valmistunut ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta ja opiskellut Harvard Business Schoolissa Management Development -ohjelmassa.
Koskull on toiminut Fazerin hallituksen puheenjohtajana ja Ahlström Capitalin hallituksessa vuodesta 2021 sekä ruotsalaisen Stena-varustamoyhtiön hallituksessa vuodesta 2020. Hän istuu myös vuonna 2009 perustetun cleantech-yrityksen Ductor Oy:n hallituksessa. Hän on aiemmin ollut Kansainvälisen kauppakamarin Suomen-valtuuskunnan sekä Partiosäätiön hallintoneuvoston jäsen.
Esko Kananen

Esko Kananen (5. toukokuuta 1924 Pihtipudas – 16. huhtikuuta 2000 Pihtipudas) oli suomalainen kuvanveistäjä. Kananen edusti realistista tyylisuuntausta ja teki paljon tilaustöitä.
Elämä ja ura

Esko Kananen syntyi Haaskan tilalla Pihtiputaan Elämäjärvellä vuonna 1924. Nuoruusvuosinaan Kananen oli kuvanveistäjä Hannes Autereen oppilas. Hän opiskeli kuvanveistäjäksi Suomen taideakatemian kuvanveistolinjalla vuosina 1950–1953. Heti valmistuttuaan Kananen teki kuvanveistäjä Ben Renvallin opastuksella opintomatkan Italiaan, Ranskaan ja Saksaan. Kananen tutustui myös taidekohteisiin Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa.
Esko Kanasen päätuotantoon kuuluivat sankarimuistomerkit, hautaveistokset ja suihkukaivot, joita hän veisti 1950-luvulta 1960-luvun alkupuolelle. Myös monet kirkot ja pankit tilasivat Kanaselta veistoksia ja reliefejä.
Kanasen ateljee sijaitsi hänen syntymäkodissaan Haaskan tilalla Elämäjärvellä. Siellä hänellä oli Keski-Suomen ainoa taidetakomo pronssivalimoineen. Pronssivalimoa työllisti muun muassa Lukeva tyttö -reliefi, jota myytiin paljon Artturi Jämsénin rahaston kautta. Kananen kehitti oman tekniikkansa pronssin valamiseen.
Teoksia

Esko Kanasen merkittävimmät työt:
Teoksia > Sankaripatsaat

Sankaripatsas Testamentti pojalleni, 1957, pronssi, Pihtiputaan kirkon sankarihautausmaa.
Sankaripatsas, 1961, pronssi, Reisjärven kirkon sankarihautausmaa.
Sankaripatsas, 1963, pronssi, Haapajärven kirkon sankarihautausmaa.
Sankaripatsas, 1961, pronssi, Pyhäjärven kirkon sankarihautausmaa.
Teoksia > Kirkkoveistokset

Suihkukaivoveistos, 1963, Kirkkotarha, Äänekoski.
Alttarireliefi, 1959, Rauhanyhdistyksen rukoushuone, Kinnula.
Alttarireliefi Ristin tiellä, 1989, Muurasjärven kirkko, Pihtipudas.
Teoksia > Ulkoveistokset

Poliisien muistomerkki Kahdeksen surmanluotia, 1970, Pihtiputaan kirkon hautausmaa, Pihtipudas.
Suolahden kurjet, 1984, Suolahti.
Tahko Pihkalan patsas, 1989, Pihtipudas.
Puistoveistos Sallilan tyttö, 1993, Pihtipudas.
Suojeluskuntalainen- ja Lottapatsas, 1988, Suonenjoki.
Lottatyttö ja sotilaspoika, 1998, Suonenjoki.
Teoksia > Pankkiveistokset

Suihkukaivoveistos Tuulastaja, 1963, Äänekosken säästöpankki, Äänekoski.
Raivaaja, 1964, Pihtuputaan säästöpankki, Pihtipudas.
Rahavirta, 1985, Pihtuputaan säästöpankki, Pihtipudas.
Reliefi Sukupolvenvaihdos, 1981, Pyhäjärven osuuspankki, Pyhäjärvi.
Veistos Kyyhkyset ja reliefi Kasvu, 1981, Pihtiputaan osuuspankki, Pihtipudas.
Reliefi Tervansoutajat, 1986, Utajärven osuuspankki, Utajärvi.
Reliefi Konnevesi-sarja, 1969, Konneveden osuuspankki, Konnevesi.
Teoksia > Muita töitä

Yksityisiä hautamuistomerkkejä: Pihtiputaan kirkon hautausmaalla neljä kappaletta.
Puutarhaveistoksia.
Keski-Suomen läänin kulttuurikilpailun palkinnot 1964.
Maaherra Artturi Jämsén -rahaston kannatusyhdistyksen reliefit.
Teoksia > Muita töitä > Valokuvia julkisista teoksista

Sankarimuistomerkki, Pihtipudas, 1957.
Sankarimuistomerkki Oi paljasta pääs elon matkamies, Reisjärvi, 1960.
Sankarimuistomerkki, Pyhäjärvi, 1961.
Sankarimuistomerkki, Haapajärvi, 1962.
Sanansaattaja, 1963, Äänekoski.
Kahdeksan surmanluotia, Pihtipudas, 1970.
Kurjet, 1984, Suolahti, Äänekoski.
Lottatyttö ja sotilaspoika, Suonenjoki, 1988.
Lotta ja suojeluskuntalainen, Suonenjoki, 1988.
Aiheesta muualla

Kuuluisia kyläläisiä, Kuvanveistäjä Esko Kananen; Elamajarvi.fi
Nystymukulakuukunen

| Nystymukulakuukunen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Boletales
Heimo::  Sclerodermataceae
Suku::  Mukulakuukuset Scleroderma
Laji::  citrinum
Kaksiosainen nimi
 Scleroderma citrinum  Pers. 
Katso myös
   Nystymukulakuukunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nystymukulakuukunen (Scleroderma citrinum, toisinaan käytetty myös nimeä S. aurantium) on Suomessa yleisenä lehti- ja sekametsissä, hautausmailla ja puistoalueilla kasvava myrkyllinen mukulakuukuslaji. Sienen itiöemät ovat kellertäviä ja nystyjen tai suomujen peittämiä. Sienellä ei ole jalkaa. Laji saattaa olla myös nahkamainen tai jopa vihertävä. Ei kelpaa ruoaksi. Sen kumimainen tuoksu ei ole omiansa houkuttelemaan sienestäjää, ja se lienee jopa lievästi myrkyllinen.
Lajilla voi loisia harvinaisena loistatti.
Nykykäsityksen mukaan mukulakuukuset eivät ole sukua esimerkiksi nuijakuukuselle, joka kuuluu tuhkeloihin.
Aiheesta muualla

Luonnossa.org: Nystymukulakuukunen (Scleroderma citrinum) (Arkistoitu – Internet Archive)
Scleroderma citrinum, nystymukulakuukunen @ Natural Fungi in Finland
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1210127  Wikispecies: Scleroderma citrinum  AusFungi: 60026731  BioLib: 60776  CoL: 4VPLV  EoL: 1029767  EPPO: SCLDCI  GBIF: 5239982  iNaturalist: 55927  IndexFungorum: 181865  IRMNG: 10649583  MycoBank: 181865  NatureServe: 2.911966  NBN: NBNSYS0000041501  NCBI: 68788  NZOR: 6de6e896-f869-40b5-9409-cc6bb3bf447c  Observation.org: 16487  Open Tree of Life: 989758  SpeciesFungorum: 181865  Laji.fi: MX.236387
Silmien väri

Erivärisiä silmiä.
Silmien väri on polygeeninen ominaisuus, joka määräytyy useiden geenien yhteisvaikutuksen tuloksena. Geenit määrittävät kuinka paljon ja minkä tyyppistä pigmenttiä silmän värikalvolle muodostuu. Ihmisillä esiintyy kolmea silmän värin määräävää geeniä (vihreää, ruskeaa ja sinistä), mutta fenotyyppiin eli silmän varsinaiseen väriin vaikuttavat myös ympäristötekijät. Silmien väriin vaikuttavat silmän värikalvon epiteelisolukon pigmentti, värikalvon stroman melaniinipitoisuus ja stroman solutiheys.
Värit

Suurimmalla osalla maapallon ihmisistä silmien väri on tumman- tai vaaleanruskea. Ruskea voi olla sävyltään esimerkiksi kellertävänruskea tai pähkinänruskea, jossa on myös vihreää. Harvinaisempia maapallon mittakaavassa ovat vihreät, siniset, kullankeltaiset ja harmaat silmät. Kaikkein harvinaisin silmien väri on vaaleanturkoosi. Sitä esiintyy vain Pohjois-Euroopassa ja Itä-Euroopassa harvinaisena. Syvänsiniset silmät voivat jossain valossa näyttää violeteilta. Tämä efekti johtuu silmien vähäisestä melaniinin määrästä, jolloin verisuonet näkyvät läpi.
Sininen silmä.
Kullanruskea silmä.
Vihreä silmä.
Siniharmaa silmä.
Värien maantieteellinen jakautuminen

Harmaita, sinisiä, turkooseja, vihreitä ja muuten vaaleita silmiä esiintyy periytyvänä ominaisuutena lähinnä vain europidien joukossa. Yleisintä vaaleasilmäisyys on Itämeren ympäristössä ja myös laajalti läntistä Keski-Eurooppaa, jossa se on ihmispopulaatioissa yleisin silmien väri, Suomessa ja Virossa jopa lähes 90 prosentilla väestöstä. Pohjois-Amerikan Yhdysvalloissa noin 50% ihmisillä on vaaleat silmät, joskin erityisesti sinisilmäisten ihmisten määrä on vähentymässä eri etnisten ryhmien sekoittumisen johdosta. Kanadan uudisasukasalueilla luku on korkeampi.lähde?
Muualla maailmassa silmien väri on tavallisimmin ruskean eri sävyjä, toisinaan kellertäviäkin. Saharan eteläpuolisessa Afrikassa silmien väri on lähes aina tummanruskea. Aasian maissa sen sijaan muutamalla prosentilla ihmisistä on vaaleat silmät.lähde?
Värien syyt

Ruskea silmien väri johtuu ensisijaisesti korkeasta melaniinin määrästä värikalvossa. Ruskea silmien väri on yleisin ihmisen silmien väreistä ja on kytköksissä mustaan ja ruskeaan hiusten väriin. Kellertäviä silmiä esiintyy tyypillisimmin eteläeurooppalaisilla ihmisillä. Kellertävät silmät ovat ruskean ja vihreän välimuoto ja kytköksissä lähes aina ruskeisiin hiuksiin, mutta vain harvoin mustiin ja vaaleisiin. Vihreä silmien väri johtuu keskitasoisista melaniinitasoista ja on ilmeisesti kytköksissä ruskeaan, vaaleaan ja maantienharmaaseen hiusten väriin. Sinisissä silmissä värikalvon melaniinipitoisuus on matala, ja ominaisuus on yleensä kytköksissä maantienharmaaseen, vaaleaan ja punaiseen hiustenväriin, mutta sinisilmäisyyttä esiintyy myös musta- ja ruskeahiuksisillakin harvinaisena. Harmaissa silmissä melaniinipitoisuus on kaikkein vähäisin, ja se on aina kytköksissä vaaleisiin hiuksiin.
Vaikuttavat geenit

Silmien väriin vaikuttavat useat geenit. Ruskeaa silmien väriä on aiemmin pidetty aina dominoivana ominaisuutena ja sinistä väriä resessiivisenä ominaisuutena, mutta nykyään on havaittu, että silmän väri ei määräydy näin yksinkertaisesti. Tällä hetkellä tunnetaan kolme silmien väriin vaikuttavaa geeniä: EYCL1, EYCL2 ja EYCL3.
Eriväriset silmät

Silmien erivärisyys eli heterokromia voi johtua perinnöllisistä syistä, sairaudesta tai silmään tulleesta vammasta. Syynä silmien erivärisyyteen on silmien eritasoinen melaniinin tuotanto. Silmien väriä voidaan korostaa tai jopa kokonaan vaihtaa piilolinssien avulla.
Värin muuttaminen

Piilolinsseillä silmien väriä voidaan muuttaa väliaikaisesti. On myös kolme menetelmää muuttaa silmien väriä pysyvästi: iirisimplantti, keratopigmentointi ja laserdepigmentointi. Nämä kolme kosmeettista leikkausta pyrkivät vaikuttamaan silmän värilliseen osaan, joka tunnetaan nimellä iiris.
Keratopigmentoinnissa laserilla tehdään sarveiskalvoon tunneli, joka täytetään väriaineella, joka peittää iiriksen. Laserdepigmentoinnissa laserilla paljastetaan vaaleampi pigmentti, jota on luonnostaan iiriksen tumman pintakerroksen alla. Iirisimplantti on ohut silikonilevy, joka asennetaan kovakalvon ja sarveiskalvon väliin, jotta se peittäisi iiriksen.
American Academy of Ophthalmology (AAO) on varoittanut iirisimplantaatioista ja keratopigmentoinnista. Näitä menetelmiä ei ole tutkittu riittävästi ja ne saattavat aiheuttaa vakavia sivuvaikutuksia, kuten näön heikkenemistä, sokeutta, valoherkkyyttä, glaukoomaa ja kaihia. Myös laserdepigmentaatio saattaa aiheuttaa glaukoomaa, uveiittia, näönmenetystä ja sokeutta.
Eriväriset silmät.
Guelph Storm

| Guelph Storm |
| --- | --- |

Perustettu:  1904
Entiset nimet:  Toronto Marlboros (1904–1989) Dukes of Hamilton (1989–1991) Guelph Storm (1991–)
Kaupunki:   Guelph, Ontario
Kotiareena:  Sleeman Centre
Sarjataso:  OHL
Konferenssi:  Läntinen
Divisioona:  Keskilänsi
Värit:                
Toimitusjohtaja:   George Burnett
Puheenjohtaja:   Scott Walker
Päävalmentaja:   Chad Wiseman
Yhteistyöseurat:  Cambridge Redhawks (GOJHL)
Mestaruudet:  OHL (1998, 2004, 2014, 2019)
Hopeaa:  2 (1995, 1996)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Guelph Storm on kanadalainen A-junioreiden jääkiekkojoukkue, joka on perustettu vuonna 1991. Joukkue pelaa OHL:ssä, joka on yksi kolmesta Kanadan ylimmän tason junioriliigoista. Joukkueen 22-vuotisen historian aikana se on pelannut 1 482 ottelua voittoprosentilla 56,4%. Joukkue pelaa kotiottelunsa Guelphin kaupungissa Guelph Memorial Gardens -jäähallissa. Joukkueen otteluiden katsojakeskiarvo on ollut viimeisinä kausina hieman yli 4 000 katsojaa. Joukkue voitti OHL:n mestaruuden (J. Ross Robertson Cup) keväällä 2004. Viime vuosina joukkueen tie on katkennut jo ensimmäiseen pudotuspelikierrokseen. Yhden mestaruutensa lisäksi joukkue on edennyt finaaleihin vuosina 1995 ja 1996.
Joukkueen päävalmentaja on vuodesta 2010 ollut kanadalainen entinen NHL-hyökkääjä Scott Walker. Joukkueessa ovat ennen NHL-uraansa pelanneet muun muassa hyökkääjät Todd Bertuzzi, Dustin Brown, Ryan Callahan ja Jeff O'Neill, puolustajat Drew Doughty ja Dan Girardi sekä maalivahdit Craig Anderson ja Dan Cloutier.
Joukkue

| Maalivahti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Syntymävuosi | Syntymäpaikka |
| 32 |  | Ethan Kowatsch | L | 2005 | Mississauga, Ontario, Kanada |
|   |  | Damian Slávik | L | 2005 | Nové Zámky, Slovakia |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Syntymävuosi | Syntymäpaikka |
| 3 |  | Rowan Topp | R | 2006 | St. Anns, Ontario, Kanada |
| 17 |  | William Haley | L | 2005 | Cobourg, Ontario, Kanada |
|   |  | Quinn Beauchesne | R | 2007 | Ottawa, Ontario, Kanada |
|   |  | Eric Frossard | L | 2008 | London, Ontario, Kanada |
|   |  | Noah Jenken | L | 2007 | Ilderton, Ontario, Kanada |
|   |  | Rylan Singh | R | 2007 | Pickering, Ontario, Kanada |
|   |  | Daniil Skvortsov | L | 2007 | Kaluga, Venäjä |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Syntymävuosi | Syntymäpaikka |
| 7 |  | Jett Luchanko | R | OLH | 2006 | London, Ontario, Kanada |
| 10 |  | Jake Karabela | L | KH | 2004 | Guelph, Ontario, Kanada |
| 12 |  | Ryan McGuire | L | KH / VLH | 2004 | Burlington, Ontario, Kanada |
| 14 |  | Hunter McKenzie | L | KH | 2006 | Holstein, Ontario, Kanada |
| 16 |  | Gavin Grundner | L | VLH | 2004 | Riverside, Ontario, Kanada |
| 23 |  | Charlie Paquette | R | OLH | 2005 | Essex, Ontario, Kanada |
| 26 |  | Max Namestnikov | L | KH | 2004 | Wolverine Lake, Michigan, Yhdysvallat |
| 27 |  | Lucas Teixeira | R | H | 2007 | Toronto, Ontario, Kanada |
| 29 |  | Jimmy Sutherland | L | H | 2007 | Komoka, Ontario, Kanada |
| 33 |  | Lev Katzin | L | KH | 2007 | Thornhill, Ontario, Kanada |
|   |  | Justin Bottineau | R | KH | 2006 | Burlington, Ontario, Kanada |
|   |  | Zander Veccia | R | OLH | 2004 | Ridgetown, Ontario, Kanada |
Lähde: EliteProspects
Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Chad Wiseman
Apuvalmentaja: Rob Collins
Apuvalmentaja: Todd Miller
Maalivahtivalmentaja: Rob Beatty
Videovalmentaja: Brennan O'Sullivan
Fysiikkavalmentaja: Adam Martin
Kehitysvalmentaja: Denver Manderson
Luisteluvalmentaja: Ryan Lounsbury
Huoltopäällikkö: Jake McKercher
Puheenjohtaja: Scott Walker
Toimitusjohtaja: George Burnett
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Guelph Stormin verkkosivut (englanniksi)
Guelph Stormin EliteProspects sivut
| Itäinen konferenssi | Itäinen konferenssi | Läntinen konferenssi | Läntinen konferenssi |
| --- | --- | --- | --- |
| Itäinen | Keskinen | Keskilänsi | Läntinen |
| Belleville Bulls | Barrie Colts | Erie Otters | Flint Firebirds |
| Kingston Frontenacs | North Bay Battalion | Guelph Storm | Saginaw Spirit |
| Oshawa Generals | Mississauga Steelheads | Kitchener Rangers | Sarnia Sting |
| Ottawa 67's | Niagara IceDogs | London Knights | Sault Ste. Marie Greyhounds |
| Peterborough Petes | Sudbury Wolves | Owen Sound Attack | Windsor Spitfires |
Vieremän seurakunta

| Vieremän seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Vieremän kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Kuopion hiippakunta
Rovastikunta:  Iisalmen rovastikunta
Pääkirkko:  Vieremän kirkko
Perustettu:  1920
Jäsenmäärä:  2 693 (2022)
– Osuus asukkaista:  80,0 %
Kirkollisvero:  1,80 %
Kirkkoherra:  Matias Koponen
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vieremän seurakunta on Vieremällä Pohjois-Savossa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunta kuuluu Kuopion hiippakuntaan ja Iisalmen rovastikuntaan. Seurakunnan kirkkoherra on Matias Koponen.
Herätysliikkeet

Vieremän seurakunta kuuluu Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun vanhoillislestadiolaisuuden yhtenäiseen tukialueeseen. Vieremällä on jonkin verran kannatusta liikkeen parissa, mutta alue ei kuulu liikkeen voimakkaimpaan tukialueeseen.
Sado (saari)

Sado ilmasta
| --- | --- |
Muut nimet:  佐渡島
Sijainti:  Japani
Merialue:  Japaninmeri
Korkein kohta:  Kinpokuvuori (1172 m)
Pinta-ala:  854,3 km² 
Suojelualueet:  Sado-Yahiko-Yoneyama Quasi-National Park (en) (käännä suomeksi), Sado Geopark (d) (käännä suomeksi) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Sado (jap. 佐渡島, Sadoshima tai Sadogashima) on Japanin saari Japaninmeressä Honshūn pohjoispuolella. Se sijaitsee noin 35 kilometrin päässä Honshūn rannikolta. Saaren pinta-ala on 854,30 neliökilometriä, ja se on vinoon kännetyn H-kirjaimen muotoinen: sen muodostaa kaksi vuorijonoa, joiden väliin jää viljava Kuninakan tasanko. Saaren korkein kohta on 1 172 metriin kohoava Kinpokuvuori. Hallinnollisesti saari muodostaa Sadon kaupungin, joka kuuluu Niigatan prefektuuriin. Saaren väkiluku on toisen maailmansodan jälkeen laskenut nopeasti noin 120 000 hengestä 65 000:een vuonna 2009.
Sadon kultakaivokset on Uneascon maailmanperintökohde vuodesta 2024.
Kuvia

Sadon reliefikartta
Nichiren lumessa Sadon saaren Tsukaharassa, Kuniyoshin puupiirros
Meoto-iwa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sadon kaupunki Wikimedia Commonsissa
Ruotsin kansallispäivä

Ruotsin lippu
Ruotsin kansallispäivää (ruots. Sveriges nationaldag) vietetään Ruotsissa 6. kesäkuuta, Kustaa Vaasan valtaannousun (1523) vuosipäivänä. Sitä on vietetty myös Ruotsin 6. kesäkuuta 1809 saaman uuden perustuslain ja hallitusmuodon kunniaksi.
Kyseistä päivää alettiin viettää Ruotsin kansallispäivänä, kun Ruotsin valtiopäivät teki siitä päätöksen vuonna 1983. Päivää oli jo aiemmin vietetty vuodesta 1916 lähtien Ruotsin lipun päivänä (ruots. Svenska flaggans dag), ja vuodesta 1983 lähtien näitä kahta on vietetty yhtä aikaa. Vuodesta 2005 lähtien 6. kesäkuuta on ollut yleinen vapaapäivä Ruotsissa. Samalla toinen helluntaipäivä menetti asemansa pyhä- ja vapaapäivänä.