stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Albanian kieli
Historia

Vanhin kirjallinen albaniankielinen teksti on katolisen kastekaavan lause vuodelta 1462. Ensimmäinen säilynyt albaniankielinen kirja, Meshari (Messukirja), on vuodelta 1555. Uusi testamentti käännettiin kokonaisuudessaan albaniaksi vuonna 1869.
Alueellinen sijoittuminen

Albaniaa puhutaan Balkanilla Albaniassa ja sen naapurimaissa Kosovossa, Serbiassa, Montenegrossa ja Pohjois-Makedoniassa. Myös Kreikassa ja Italiassa sekä Istanbulissa ja Damaskoksessa asuu albanian puhujia.
Albanian kieltä äidinkielenään puhuvat olivat vuonna 2013 Suomen 11. suurin kieliryhmä johtuen pääasiassa Jugoslavian hajoamissotien pakolaisista. Vuoden 2019 lopussa Suomessa albaniaa äidinkielenään puhuvia oli 11 806 ja he ovat enimmäkseen kotoisin Kosovon alueelta.lähde?
Murteet

Albanialla on kaksi murretta: Pohjois-Albaniassa ja sen naapurimaissa puhuttava gegi sekä Etelä-Albaniassa ja Pohjois-Makedoniassa puhuttava toski. Albanian kirjakieli eli standardialbania perustuu toskiin.
Fonologia > Konsonantit

|  |  | Bilabiaali | Labiodentaali | Dentaali | Alveolaari | Postalveolaari | Palataali | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaalit | Nasaalit | m |  |  | n |  | ɲ |  |  |
| Klusiilit | Klusiilit | p b |  |  | t d |  | c ɟ | k g |  |
| Affrikaatat | Affrikaatat |  |  |  | t͡s d͡z | t͡ʃ d͡ʒ |  |  |  |
| Frikatiivit | Frikatiivit |  | f v | θ ð | s z | ʃ ʒ |  |  | h |
| Lateraalit | Lateraalit |  |  |  | l ~ ɬ |  |  |  |  |
| Tremulantit | Monitäryiset |  |  |  | r |  |  |  |  |
| Tremulantit | Yksitäryiset |  |  |  | ɾ |  |  |  |  |
| Approksimantit | Approksimantit | w |  |  |  |  | j |  |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i | y |  | u |
| Puolisuppea | e | ə |  |
| Puoliavoin |  | ə | ɔ |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Kirjaimistot

Vanhat katolilaiset albaniankieliset kirjoitukset on kirjoitettu muokatulla latinalaisella kirjaimistolla. 1700- ja 1800-luvulla kirjoitetut albaniankieliset ortodoksiset ja islamilaiset kirjoitukset on kirjoitettu kreikkalaisella kirjaimistolla ja turkkilais-arabialaisella kirjaimistolla. 1800-luvulla yritettiin saada käyttöön itsenäinen albanialainen aakkosto tai latinalainen aakkosto, jossa on lisäkirjaimia. Vuonna 1908 järjestetyn Manastirin kongressin jälkeen yleistyi niin sanottu Bashkimin järjestelmä, jossa käytetään kaksoiskirjaimia (sh, th, xh ym.), ja tarkkeita käytetään vain kirjaimissa ç ja ë.
Albanian kielessä on 36 aakkosta. Niistä vokaaleja on seitsemän ja konsonantteja 29.
A, a - a ([a], äännetään suomen a:n etisenä vastineena)
B, b - bë ([b], äännetään kuten suomessa)
C, c - cë ([ʦ], äännetään lähes samalla tavoin kuin suomen ”ts”)
Ç, ç - çë ([ʧ], kuten suomen ”tš”)
D, d - dë ([d], äännetään kuten suomessa)
Dh, dh - dhë ([ð], kuten englannin kielen sanassa this)
E, e - e ([ɛ], äännetään kuten suomessa)
Ë, ë - ë ([ə], kuten englannin kielen sanassa a boy, mutta kirjaimen ollessa sanan lopussa ei joskus äännetä)
F, f - fë ([f], äännetään kuten suomessa)
G, g - gë ([ɡ], äännetään kuten suomessa)
Gj, gj - gjë ([ɟ])
H, h - hë ([h], äännetään kuten suomessa)
I, i - i ([i], äännetään kuten suomessa)
J, j - jë ([j], äännetään kuten suomessa)
K, k - kë ([k], äännetään kuten suomessa)
L, l - lë ([l], kuten ranskan kielen sanassa le)
Ll, ll - llë ([ɫ],   kuten englannin sanassa fall)
M, m - më ([m], äännetään kuten suomessa)
N, n - në ([n], äännetään kuten suomessa)
Nj, nj - një ([ɲ], palataalinen nasaali, kuten espanjan ñ)
O, o - o ([o], äännetään kuten suomessa)
P, p - pë ([p], äännetään kuten suomessa)
Q, q - që ([c], kuten unkarin kielen sanassa tyúk)
R, r - rë ([ɾ], kuten espanjan ”r”)
Rr, rr - rrë ([r], kuten espanjan ”rr”)
S, s - së ([s], äännetään kuten suomessa)
Sh, sh - shë ([ʃ], kuten suomen ”š”)
T, t - të -  ([t], äännetään kuten suomessa)
Th, th - thë ([θ], englannin sanassa thanks)
U, u - u ([u], äännetään kuten suomessa)
V, v - vë ([v], äännetään kuten suomessa)
X, x - xë ([ʣ], äännetään kuten ”dz”)
Xh, xh - xhë ([ʤ], kuten suomen ”dž”)
Y, y - y ([y], äännetään kuten suomessa)
Z, z - zë ([z], kuten ranskan kielen sanassa zéro)
Zh, zh - zhë ([ʒ], kuten suomen ”ž”, ranskan kielen sanassa je)
Kielioppi ja sanasto

Täydellisiä sukuja on kaksi, maskuliini ja feminiini. Niiden lisäksi kieleen on jäänyt pieni määrä neutrimuotoisia sanoja. Adjektiivit ja pronominit kongruoivat nominien suvun kanssa. Artikkelit liitetään sanojen loppuun, ja ne kuvastavat sukua ja sijaa.
Täydellisiä sijamuotoja on kolme: nominatiivi, genetiivi-datiivi ja akkusatiivi. Lisäksi on osittainen ablatiivi.
Albaniassa on rikas verbin taivutusjärjestelmä. Verbit kongruoivat subjektin kanssa persoonamuodossa ja luvussa. Yksinkertaisia aikamuotoja on kolme: preesens, imperfekti ja aoristi, ja yhdistelmäaikamuotoja neljä: perfekti, pluskvamperfekti, futuuri ja futuurin perfekti. Tapaluokista indikatiivin ja subjunktiivin ohella albaniassa on admiratiivi, jolla ilmaistaan tapahtuvan asian odottamattomuutta.
Taivutus tapahtuu pääasiassa taivutuspäätteillä. Johdoksia luodaan sekä prefikseillä että suffikseilla. Yhdyssanoja on enemmän kuin romaanisissa kielissä mutta vähemmän kuin germaanisissa kielissä. Ablautista on vähäisiä jäänteitä.
Albanian sanajärjestys on subjekti-verbi-objekti, mutta tyylillisistä syistä tästä voidaan poiketa. Adjektiivit ja määritteet ovat pääsanansa jäljessä. Kieltosana nuk esiintyy verbin edellä.
Sanapaino on yleensä sanavartalon viimeisellä vokaalilla.
Albaniassa on huomattavan paljon lainasanoja latinasta, turkista, kreikasta ja slaavilaisista naapurikielistä. Kielen kotoperäisen sanaston osuus on mahdollisesti ainoastaan kymmenen prosenttia. Albaniasta ei muihin kieliin ole lainattu juurikaan sanoja.
Kielinäyte

»Të gjithë njerëzit lindin të lirë dhe të barabartë në dinjitet dhe në të drejta. Ata kanë arsye dhe ndërgjegje dhe duhet të sillen ndaj njëri tjetrit me frymë vëllazërimi.»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Englanti-albania-englanti-sanakirja (Arkistoitu – Internet Archive)
Albaniankielisiä sanontoja (Arkistoitu – Internet Archive)
Albania Ethnologuessa
Indoeurooppalaiset kielet
albania
anatolialaiset kielet
armenia
balttilaiset kielet
germaaniset kielet
kelttiläiset kielet
kreikka
indoiranilaiset kielet
itaaliset kielet
slaavilaiset kielet
tokaarilaiset kielet
Albanian kielen murrealueet Albaniassa. Sinisellä gegin muodot, keltaisella ja oranssilla toskin muodot.
Väinö Paananen (metsäneuvos)

Väinö Ilmari Paananen  (16. helmikuuta 1897 Nurmes – 11. helmikuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen metsänhoitaja ja yritysjohtaja, joka sai metsäneuvoksen arvonimen.
Paanasen vanhemmat olivat puuseppämestari August Paananen ja Anna-Liisa Anttilainen ja puoliso vuodesta 1925 Elvira Elisabet Åderman. Paananen tuli ylioppilaaksi Joensuun yhteiskoulusta 1916 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1920. Hän oli G. A. Serlachius Ab:n piirimetsänhoitaja Mäntässä ja Jyväskylässä 1920–1929, Joh. Parviaisen Tehtaat Oy:n metsäpäällikkö Jyväskylässä 1930–1942, Rauma-Raahe Oy:n metsäpäällikkö Tampereella 1942–1952 ja Rauma-Repola Oy:n metsäpäällikkö Tampereella ja Helsingissä 1952–1962. Paananen oli myös Iloniemen Saha Oy:n, Kuhmoisten Saha Oy:n, Lahden Saha Oy:n ja Oy Suolahden Tehtaiden metsäpäällikkö 1934–1942. Rautatiehallituksen puutavaratoimiston piirimetsänhoitaja Jyväskylässä Paananen oli 1939–1940 ja kansanhuoltoministeriön puu- ja polttoaineosaston palveluksessa 1943. Hänellä oli lisäksi useita oman alansa ja muita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Metsäneuvoksen arvonimen Paananen sai 1950. Hänet tunnettiin myös aktiivisena kuoromusiikin harrastajana.
Aiheesta muualla

Tuomas Möttönen: Väinö Paananen Biografiasampo.
Kristiina Björnintytär

Kristiina Björnintytär (Kristina Björnsdotter) oli Eerik Pyhän puolisona Ruotsin kuningatar 1100-luvun puolivälissä.
Sata vuotta hänen elämänsä jälkeen kirjoitetun Knytlingasagan mukaan Kristiinan äiti oli Ruotsin kuninkaan Inge vanhemman tytär Katariina ja isä tanskalainen aatelismies Björn. Avioliitto Eerikin kanssa solmittiin 1140-luvulla, ja hän kuoli vuoden 1160 paikkeilla. Knytlingasagan mukaan Kristiina oli kuningas Knuut Eerikinpojan ja kahden tyttären äiti. Toinen tyttäristä avioitui Norjan kuninkaan Sverre Sigurdinpojan kanssa.
Knytlingasagan lisäksi Kristiina on mainittu vain Varnhemin luostariin liittyvien selkkaustan yhteydessä. Hänen sukulaisensa, leskirouva Sigrid, lahjoitti luostarille suuren maatilan, mutta Kristiina puuttui asiaan, jotta maat pysyisivät suvun hallussa, ja munkit karkoitettiin tilapäisesti Ruotsista.
Anna Lisa Lönnqvist

Anna Lisa Lönnqvist (s. 17. elokuuta 1935 Kokkola) on suomenruotsalainen kirjailija.
Lönnqvist kävi kansakoulun ja opiskeli kansanopistossa Kokkolassa. Vuonna 1956 hän avioitui Pietarsaaressa kauppiaana toimineen Lars Johan Lönnqvistin kanssa ja on työskennellyt kaupungissa ensin myyjänä ja myöhemmin myymälänjohtajana.
Lönnqvist on julkaissut runokokoelmat Livet (1965), Ljuset (1972), Att mötas (1975), En annan värld (1981), Jedna droga (valikoima, puolankielinen käännös, 1992), Smala stigar = Waskie sciezki (puolankielinen käännös, 1995), Wiersze - Obrazy = Dikter - Bilder (puolankielinen käännös, 2008) ja Fånga livet (2009).
Vuokra-asunto

Vuokratalo Seinäjoen Kivistössä.
Vuokra-asunto on asunto, jonka omistaja on antanut vuokraa vastaan toisen henkilön käyttöön.
Vuokra-asuminen Suomessa

Vuonna 2016 Suomen noin 2,7 miljoonasta asuntokunnasta 854 000 asui vuokra-asunnossa.  Noin puolet vuokra-asunnoista on yksityishenkilöiden tai yritysten omistamia, puolet erilaisten yleishyödyllisten asuntoyhteisöjen tai muiden voittoa tuottamattomien organisaatioiden omistuksessa. Viimeksi mainittujen rakentaminen on yleensä toteutettu valtion tukemalla aravalainoituksella, ja niihin vuokralaiset valitaan usein sosiaalisin perustein, esimerkiksi määrittämällä vuokralaiselle maksimituloraja. Toiminnan perusteena ei ole voiton tuottaminen vaan kohtuuhintaisten vuokra-asuntojen tarjoaminen asuntomarkkinoille. Yksityishenkilöiden tai liikeyritysten omistuksessa olevissa asunnoissa vuokranantajat harjoittavat vuokraamisella liiketoimintaa perimällä kuluja korkeampaa vuokraa.
Vuonna 2016 koko maan vuokra-asuntojen keskimääräinen neliövuokra oli 12,61 euroa. Aravarahoitteisissa asunnoissa keskivuokra oli 11,38 euroa ja vapaarahoitteisissa 13,65 euroa.
Omistajasta riippumatta kaikkea vuokra-asumista koskee laki asuinhuoneiston vuokrauksesta. Laissa säädetään muun muassa vuokrasopimuksesta, vuokran määrästä sekä vuokrasopimuksen irtisanomisesta ja purkamisesta.
Vuokra-asuminen Suomessa > Valtion tukemat vuokra-asunnot

Suomessa edullisempia vuokra-asuntoja on pyritty rakentamaan valtion tuella. Käytännössä tämä tehdään tarjoamalla edullista lainaa niin sanottuja ARA-vuokra-asuntoja rakennuttaville yhtiöille. Nimitys ARA tulee alun perin valtion asuntorahaston, ARA:n lyhenteestä.lähde?
Koska Suomen valtio saa yleensä muita edullisempaa lainaa rahoitusmarkkinoilta, se voi käyttää tätä ARA-asuntojen tukemiseen käyttämättä omaa rahaa. Tätä valtion lainarahaa myöntää ja valvoo nykyään Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus. Edullisesti lainaamaansa rahaa valtio lainaa pienellä korolla eteenpäin rakennuttajille, jotta rakennettavien vuokra-asuntojen hinnat jäisivät alemmiksi kuin jos rakennuttajat lainaisivat rahat itse rahoitusmarkkinoilta.lähde?
Rakennuttajille on tätä palvelusta vastaan säädetty ehtoja, joita rakennetuissa vuokra-asunnoissa tulisi noudattaa. ARA-vuokra-asuntojen käyttöön, asukasvalintaan ja vuokranmääritykseen liittyy rajoituksia. Jos rakennuttajat haluavat eroon ARA-asunnoista, eivät rakennuttajat voi luovuttaa rakennettuja ARA-asuntoja kenelle tahansa, vaan vain ARA:n hyväksymälle taholle joka jatkaa toimintaa halutulla tavalla. ARA ohjaa ja valvoo näiden rajoitusten toteutusta.
Tavoitteena on ollut tarjota vapaita markkinahintoja edullisempia vuokra-asuntoja erityistarpeessa oleville, kuten kiireellisimmässä asunnontarpeessa oleville, vähävaraisimmille ja pienituloisimmille hakijoille. Näitä hakijaryhmiä tulee saattaa etusijalle ARA-vuokra-asuntoon asukkaita valittaessa. Vuokratalon omistaja valitsee asukkaat ja määrittää vuokrat.
Valtion tuella rakennettuja vuokra-asuntoja eli ARA-vuokra-asuntoja oli vuoden 2015 alussa noin 375 000 asuntoa. ARA-vuokra-asuntoja omistavat kunnat, muut julkisyhteisöt sekä yleishyödylliset yhteisöt.
Vuokra-asuminen Suomessa > Valtion tukemat vuokra-asunnot > Omistajat

ARA-vuokra-asuntoja ovat rakennuttaneet omistukseensa seuraavat yritykset:
| Yritys | Rakennusmäärä, asuntoja kpl, 2008–2012 | Viitteet |
| --- | --- | --- |
| Helsingin kaupungin asunnot Oy (Helsingin kaupunki) | 1 731 |  |
| VVO-yhtymä Oyj | 1 056 |  |
| Espoon Asunnot Oy (Espoon kaupunki) | 885 |  |
| YH Kodit Oy (kuntien omistama) | 595 |  |
| TA-Yhtymä Oy | 578 |  |
| VTS-kodit (Tampereen kaupunki) | 471 |  |
| VAV Asunnot Oy (Vantaan kaupunki) | 411 |  |
| Pirkanmaan Avoasunnot Oy | 390 |  |
| Lakea Oy (pääomistajat 15 Pohjanmaan kuntaa) | 375 |  |
| Avara Oy | 346 |  |
| Tusva-asunnot Oy | 304 |  |
| Järvenpään Mestariasunnot (Järvenpään kaupunki) | 170 |  |
| Asuntosäätiö | 119 |  |
| Y-Säätiö | 169 |  |
| Tuusulan kiinteistöt, (Tuusulan kunta) | 153 |  |
| S-Asunnot Oy | 142 |  |
| Niiralan kulma (Kuopion kaupunki) | 118 |  |
| Muut kuntayhtiöt | 1 320 |  |
| Muut yleishyödylliset (5 eri yhteisöä) | 215 |  |
| Yhteensä | 9 548 |  |
Vuokra-asuminen Suomessa > Valtion tukemat vuokra-asunnot > ARA-vuokrien taso

Vuokrat ARA-asunnoissa määräytyvät ns. omakustannusperiaatteen mukaan.
Käytännössä vuokrien taso on sääntelystä huolimatta vaihdellut runsaasti sen mukaan, onko rakennuttajana ollut kaupunkien tai kuntien perustama rakennuttaja (eli julkinen) vai yksityinen yritys.lähde?
Julkinen rakennuttaja on esimerkiksi Helsingin kaupungin asunnot eli Heka, joka on Helsingin kaupungin omistama yritys. Yksityisiä toimijoita ARA-vuokra-asuntojen rakentamisessa ovat olleet esimerkiksi VVO (nykyään Kojamo) ja TA-Yhtymä.
Esimerkiksi vuonna 2015 yksityisten yritysten vuokrat olivat huimasti korkeampia verrattuna Helsingin, Espoon ja Vantaan omistamien yhtiöiden vuokriin. Esimerkiksi yksityinen VVO peri ARA-tuetuista yksiöistä keskimäärin 19,92 euron neliövuokraa, mikä oli lähes 8 euroa korkeampi kuin Helsingin kaupungin asuntojen arvioitu keskivuokra. Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ei voi toiminnalle mitään väljien lakien ja muiden säännöksien vuoksi. Espoossa ARA-vuokrat olivat jopa kalliimpia kuin markkinavuokrat. Myös Vantaalla oli joitakin tapauksia, joissa ARA-vuokra ylitti markkinavuokran.
Tammikuussa 2016 Ylen MOT-ohjelma teki VVO:n ja Saton toiminnasta jakson otsikolla "Rahastusta vuokrataloilla".
Tammikuussa 2016 Rakennuslehti selvitti, että VVO:n säännellyistä ARA-asunnoista perimät vuokrat olivat käytännössä vapaarahoitteisten markkinavuokrien tasolla. Valtiovarainministeriön valtiosihteerinselvennä mielestä yleishyödyllisten toimijoiden korkeat vuokrat ovat merkittävä ongelma. Valtiosihteerin mukaan ARA-asuntojen rakentaminen on lähtökohtaisesti perusteltua vain, jos niiden vuokrataso alittaa markkinavuokran.
Vuokra-asuntojen välitys Internetissä

Nykyisin useat kiinteistönvälitysyritykset ovat laajentaneet toimintansa Internetiin. Erilaisten palvelujen kautta voi etsiä useamman välittäjän vuokra-asunnot kerralla.lähde?
Kirjallisuutta

Vuokrakodin huolto-opas.  Helsinki:  Kiinteistöalan kustannus, 2015.  ISBN 978-951-685-382-9
Aiheesta muualla

Asunnon vuokraaminen (Ohjeita vuokralaiselle) 5.5.2011. Kuluttajavirasto. Viitattu 21.1.2012.
Valtion säädöstietopankki: Huoneistojen vuokraamista koskeva lainsäädäntö Edita. Viitattu 1.5.2007.
Valtion säädöstietopankki: Aravavuokratalojen omistusta ja hallintoa koskeva lainsäädäntö Edita. Viitattu 1.5.2007.
Valtion säädöstietopankki: Vuokra-asuntojen välitystä koskeva lainsäädäntö Edita. Viitattu 1.5.2007.
Ympäristöministeriön vahvistamat sopimusmallit, ymparisto.fi, Valtion ympäristöhallinto.
Avtomobilist Jekaterinburg

| Avtomobilist |
| --- | --- |

Perustettu:  2006
Kaupunki:   Jekaterinburg, Sverdlovskin alue
Kotiareena:  Kulttuuri- ja viihdekeskus Uralets (5 570 paikkaa)
Sarja:  KHL
Divisioona:  Harlamov
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Oleg Gross
Päävalmentaja:   Nikolai Zavaruhin
Kapteeni:   Anatoli Golišev
Yhteistyöseurat:  Gornjak-UGMK (VHL) Avto Jekaterinburg (MHL)
Saavutukset KHL:ssä
Divisioonan mestaruudet:  1 (2019)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Seuran kotihalli Uralets
Uralets Bolshakovan kadun kulmasta
HK Avtomobilist (ven. ХК Автомобилист) on venäläinen jääkiekkoseura Jekaterinburgista Keski-Uralilta. Se pelaa Venäjän korkeimmalla sarjatasolla, KHL-liigan itäisen konferenssin Harlamov-divisioonassa.
Historia

Seura perustettiin vuonna 2006 Dinamo-Energija Jekaterinburgin raunioille. Seuran nimi Avtomobilist viittaa Dinamo-Energijan aiemmin käyttämään nimeen Sverdlovsk Avtomobilist. Seuran oli määrä osallistua jo syksyllä 2008 silloin alkaneeseen KHL:ään, mutta taloudellisten syiden vuoksi se joutui tuolloin jatkamaan Vysšaja Ligassa. HK Himik Voskresensk otti Avtomobilistin paikan KHL:ssä. Kaudeksi 2009–2010 Avtomobilist siirtyi KHL:ään, jossa se on kuitenkin menestynyt liigan keskitasoa heikommin.
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 1 |  | Vladimir Galkin | L | 2027 | Kopeisk, Venäjä |  |
| 18 |  | Jevgeni Alikin | R | 2026 | Perm, Venäjä |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 2 |  | Sergei Zborovski | R | 2027 | Moskova, Venäjä |  |
| 9 |  | Jesse Blacker | R | 2025 | Toronto, Ontario, Kanada |  |
| 21 |  | Maksim Osipov | R | 2025 | Jaroslavl, Venäjä |  |
| 25 |  | Jevgeni Kašnikov | L | 2025 | Moskova, Venäjä |  |
| 44 |  | Darren Dietz | R | 2025 | Medicine Hat, Alberta, Kanada |  |
| 55 |  | Kirill Vorobjov (A) | L | 2025 | Demikhovo, Venäjä |  |
| 74 |  | Nick Ebert | R | 2025 | Livingston, New Jersey, Yhdysvallat |  |
| 85 |  | Juri Žuravljov | L | 2026 | Kurgan, Venäjä |  |
| 88 |  | Nikita Trjamkin (A) | L | 2028 | Jekaterinburg, Venäjä |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 8 |  | Vasili Filjajev | L | KH | 2026 | Žlobin, Valko-Venäjä |
| 10 |  | Nick Merkley | R | OLH / KH | 2026 | Calgary, Alberta, Kanada |
| 11 |  | Vladimir Kuznetsov | L | LH | 2026 | Jekaterinburg, Venäjä |
| 14 |  | Curtis Valk | L | KH | 2026 | Medicine Hat, Alberta, Kanada |
| 15 |  | Anatoli Golišev (C) | L | LH | 2029 | Perm, Venäjä |
| 17 |  | Brooks Macek | R | KH / OLH | 2025 | Winnipeg, Manitoba, Kanada |
| 24 |  | Maksim Denežkin | L | KH | 2026 | Jaroslavl, Venäjä |
| 28 |  | Aleksei Byvaltsev | L | KH | 2026 | Magnitogorsk, Venäjä |
| 29 |  | Konstantin Hremkin | L | KH | 2026 | Tšerepovets, Venäjä |
| 31 |  | Stepan Hripunov | L | VLH / KH | 2026 | Jekaterinburg, Venäjä |
| 58 |  | Andrei Obidin | L | KH / OLH | 2025 | Krasnokamsk, Venäjä |
| 70 |  | Jegor Aleksejev | L | KH | 2026 | Toljatti, Venäjä |
| 76 |  | Artjom Kaštanov | L | KH | 2026 | Rež, Venäjä |
| 77 |  | Stéphane Da Costa | R | KH / OLH | 2025 | Pariisi, Ranska |
| 81 |  | Daniil Romantsev | L | KH | 2025 | Jaroslavl, Venäjä |
| 86 |  | Aleksander A. Šarov | L | KH / VLH | 2025 | Moskova, Venäjä |
| 97 |  | Semjon Kizimov | L | OLH | 2026 | Toljatti, Venäjä |
| 99 |  | Nikita Šaškov | L | OLH / KH | 2025 | Novokuznetsk, Venäjä |
Joukkue kaudella 2024–2025 > Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Nikolai Zavaruhin
Apuvalmentaja: Aleksei Krivtšenkov
Apuvalmentaja: Oleg Orehovski
Apuvalmentaja: Vladimir Vorobjov
Maalivahtivalmentaja: Vadim Tarasov
Videovalmentaja: Artjom Širgazijev
Fysiikkavalmentaja: Aleksei Rjabkov
Huoltopäällikkö: Nikolai Pospelov
Huoltopäällikkö: Anastas Šumov
Puheenjohtaja: Andrei Kozitsin
Varapuheenjohtaja: Igor Kudrjaškin
Toimitusjohtaja: Oleg Gross
Jääkiekkotoiminnanjohtaja: Maksim Rjabkov
Joukkueenjohtaja: Dmitri Popov
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Avtomobilist Jekaterinburg Wikimedia Commonsissa
Seuran verkkosivut (venäjäksi)
Eurohockey.net
Xiangqi

Xiàngqí  kuuntele ääntämys (ohje) (象棋, suom. elefanttipeli), myös kiinalainen shakki on kiinalainen shakkia muistuttava peli.
Xiangqissa kuninkaasta käytetään myös nimitystä kenraali.
Pelilauta

Pelilauta koostuu kahdesta 4x8 neliön puoliskosta, joiden välissä on "joki". Pelinappuloita pidetään ruudukun viivojen risteyspisteissä, joita on laudalla 90. Kenraalit sijoitetaan vastakkaisiin päätyihin keskimmäisiin pisteisiin (e1 ja e10). Kenraalien lähimmät yhdeksän pistettä muodostavat palatsin, josta kenraali ei voi poistua. Silloin kun kenraalit ovat samalla linjalla, niiden välissä on oltava vähintään yksi nappula.
Xiangqin nappulat

Kenraali, eli Kuningas - ei saa poistua palatsista, liikkuu yhden ruudun suoraan eteen, taakse tai sivulle päin. Vastapuolten kenraalit eivät saa "nähdä" toisiaan eli niiden välisellä linjalla on oltava ainakin yksi nappula.
Neuvonantaja - ei saa poistua palatsista ja liikkuu vain yhden ruudun viistoon.
Elefantti - liikkuu kaksi ruutua viistoon eikä voi ylittää jokea. Lähto- ja tulopisteen välisessä pisteessä ei saa olla nappulaa.
Hevonen - liikkuu yhden suoraan ja yhden viistoon, ei saa hypätä viereisen ruudun yli, jos siinä on nappula
Vaunu eli Torni - liikkuu vaakarivejä ja pystylinjoja šakkipelin tornin tapaan
Tykki - liikkuu kuten vaunu, mutta lyödessään ylittää aina jonkin oman tai vihollisnappulan
Sotilas - liikkuu vain yhden ruudun eteenpäin, joen ylittämisen jälkeen se voi liikkua myös yhden sivulle
Nappuloissa on kiinalainen kirjoitusmerkki symbolina. Tavallisimmin toisen pelaajan nappulat ovat punaisia, harvoin valkoisia. Toisen puolen nappulat ovat mustia, toisinaan sinisiä tai vihreitä. Punainen aloittaa yleensä pelin mutta aloitusvuorosta on vaihtelevia käsityksiä.
Aloituksessa ensimmäiselle ja kymmenennelle riville tulevat järjestyksessä vaunu, hevonen, elefantti, neuvonantaja, kenraali, neuvonantaja, elefantti, hevonen ja vaunu. Kolmannelle ja kahdeksannelle riville ratsujen linjalle tulevat tykit. Neljännelle ja seitsemännelle riville sijoittuvat viisi sotilasta joka toiselle linjalle.
Nappuloiden arvioidut voimasuhteet

| --- | --- |
Nappula: Arvo
Sotilas ennen joen ylittämistä: 1
Sotilas joen ylittämisen jälkeen: 2
Neuvonantaja: 2
Elefantti: 2
Hevonen: 4
Tykki: 4½
Vaunu: 9
Näihin arvioituihin voimasuhteisin käytännön pelissä vaikuttavat lisäksi myös muiden nappuloiden sijainti laudalla sekä jäljellä olevien nappuloiden määrä. Esimerkiksi tykin voimakkuus pienenee nappulamäärän laudalla vähetessä, ja viimeiselle riville edennyt sotilas heikkenee sen menettäessä kyvyn liikkua enää eteenpäin.
Pelin tarkoitus

Pelissä on tarkoitus tehdä matti eli kyetä uhkaamaan vastapuolen kenraalia siten, ettei se pysty puolustautumaan. Ellei pelaajalla ole vuorollaan yhtään sääntöjen sallimaa siirtomahdollisuutta, vaikka kenraali ei olisikaan uhattuna, pelaaja häviää, eli kyseessä on pattivoitto. Pelaaja ei saa toistaa samaa asemaa väkisin, niin että vastustaja ei pysty sitä estämään. Loputon kuninkaan uhkaaminen eli niin sanottu "ikuinen shakki" on siis kielletty. Myös muiden nappuloiden uhkaaminen loputtomasti, niin että vastustaja ei voi estää sitä, on kielletty. Aseman toistamiseen liittyvät tarkat säännöt ovat joissakin tapauksissa melko monimutkaisia