stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pista Stelvio
Historia

Kun Bormio isännöi alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailuja 1985 ja 2005, Stelviossa kilpailtiin kaikissa miesten alppilajeissa ja vuonna 1985 myös naisten pujottelussa. Stelviossa on laskettu kaikkia alppilajeja myös maailmancup-finaaleissa kolme kertaa. Stelvio isännöi talviolympialaisten 2026 miesten alppihiihtokilpailut sekä olympialaisissa ensimmäistä kertaa olevat hiihtoalpinismikilpailut.
Menestynein alppihiihtäjä Stelviossa on italialainen Dominik Paris, joka on voittanut yhteensä kuusi kertaa, syöksylaskun viidesti ja supersuurpujottelun kerran.
Reitti

Stelvion yläasema sijaitsee 2 255 metriä merenpinnan yläpuolella, jossa on myös syöskylaskun lähtöpaikka.
Lähdön jälkeen on välittömästi koko rinteen jyrkin kohta 73 % ja alun S-mutkan jälkeen on radan ensimmäinen hyppyri Salto La Rocca (Linnakehyppyri). Sen jälkeen rinne menee kapeahkoon Canalino Sertorelliin (Sertorellin vesirotko), joka on suora liukuosuus. Liukuosuus päättyy radan toiseen varsinaiseen hyppyriin Salto Fontana Lungaan (Pitkä suihkulähde -hyppyri).
Fontana Lungan jälkeen tulee pitkä vaihtelevan jyrkkä Pian dell’Orso (Karhun taso), mikä alkaa Curvoni degli Ermellini (Kärpän mutkat) S-mutkilla, niiden jälkeen tulee vaativa ulospäin kalteva kohta Carcentina. Carcentinan jälkeen tulee vielä laaja S-mutka ennen lyhyttä loivaa osuutta Ciuk, jossa hieman vastamäkeäkin. Ciukin jälkeen tulee radan suurin hyppyri Salto di San Pietro (Pyhä Pietari -hyppyri) Muro di San Pietrossa (Pyhän Pietarin jyrkänne), jossa on koko rinteen toiseksi jyrkin kohta 61 %. Jyrkänteen jälkeen tulee La Piana di San Pietro (Pyhän Pietarin tasanko), jossa rinne on loiva, lyhyen matkaa jopa vastamäkeen. Sitten tulee loppujyrkänne La Konta, jossa on laajoja S-mutkia.
S-mutkien jälkeen alkaa lyhyt maalisuora, jossa on vielä hyppyri Feleit. Stelvion syöksylasku päättyy 1 245 metriä merenpinnan yläpuolelle lähelle Bormion keskustaa. Syöksylaskuradalla on pituutta 3 270 metriä ja korkeuseroa 1 010 metriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pista Stelvio Wikimedia Commonsissa
Alppihiihdon maailmancupin rinteet
Adelboden: Chuenisbärgli | Alta Badia: Gran Risa | Beaver Creek: Birds of Prey | Bormio: Stelvio | Garmisch-Partenkirchen: Gudiberg, Kandahar | Kitzbühel: Ganslern, Streif
Val Gardena: Saslong | Wengen: Jungfrau / Männlichen, Lauberhorn
Primera B Nacional

| 2>  divisioona |
| --- | --- |
Laji:  Jalkapallo
Maa(t):   Argentiina
Perustettu:  1986
Joukkueita:  20
Hallitseva mestari:  Atlético de Rafaela
Sarjataso:  2
Ylempi taso:  1. divisioona
TV:  RTA SE
Argentiinan 2. divisioona (Primera B Nacional ) on Argentiinan toiseksi korkein sarjataso jalkapallossa. Se on yksi Argentiinan neljästä sarjatasosta ja muut ovat 1. Divisioona, Primera B Metropolitana ja Torneo Argentino A. Sarja perustettiin 1985.
Sarjamuoto

Sarjamuoto on vaihdellut vuosien varrella. Kaudesta 2007–2008 lähtien 20 joukkuetta on pelannut kaksinkertaisen sarjan. Otteluita jokaisella joukkueella on 38. Ensimmäiseksi sijoittunut on sarjan mestari.
Kaksi parhaiten sijoittunutta joukkuetta nousevat suoraan 1. Divisioonaan. Sarjassa kolmanneksi sijoittunut joukkue pelaa 1. divisioonassa 18. sijoittunutta joukkuetta vastaa ja neljänneksi sijoittunut 1. divisioonassa 17. sijoittunutta joukkuetta vastaan. Nämä ottelusarjat ovat kaksiosaisia, ja ensimmäinen ottelu pelataan 2. divisioonan joukkueen kotikentällä.
Joukkueet kaudella 2011-12

| Joukkue | Kaupunki | Stadion |
| --- | --- | --- |
| Aldosivi | Mar del Plata | José María Minella |
| Almirante Brown | Isidro Casanova | Fragata Presidente Sarmiento |
| Atlanta | Buenos Aires | Don León Kolbovski |
| Atlético Tucumán | San Miguel de Tucumán | Monumental Presidente Jose Fierro |
| Boca Unidos | Corrientes | José Antonio Romero Feris |
| Chacarita Juniors | Villa Maipú | Chacarita Juniors |
| Defensa y Justicia | Florencio Varela | Norberto "Tito" Tomaghello |
| Deportivo Merlo | Parque San Martín | José Manuel Moreno |
| Desamparados | San Juan | Sportivo Desamparados |
| Ferro Carril Oeste | Buenos Aires | Arq. Ricardo Etcheverry |
| Gimnasia y Esgrima (J) | San Salvador de Jujuy | 23 de Agosto |
| Gimnasia y Esgrima (LP) | La Plata | Juan Carmelo Zerrillo |
| Guillermo Brown | Puerto Madryn | Raúl Conti |
| Huracán | Buenos Aires | Tomás Adolfo Ducó |
| Independiente Rivadavia | Mendoza | Bautista Gargantini |
| Instituto | Córdoba | Presidente Perón |
| Patronato | Paraná | Presbítero Bartolomé Grella |
| River Plate | Buenos Aires | Monumental Antonio Vespucio Liberti |
| Rosario Central | Rosario | Gigante de Arroyito |
| Quilmes | Quilmes | Centenario |
Qusar

| Qusar |
| --- | --- |

 Qusar
 Koordinaatit: 41°25′35″N, 48°26′8″E 
Valtio:  Azerbaidžan
Piiri:  Qusar
Kaupungiksi:  1938
Väkiluku (2010):  16 900
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Qusar (ven. Кусары́, Kusary; lezgiksi КцIар, Ktsar tai Къусар, Kusar) on kaupunki Azerbaidžanissa. Se sijaitsee Kaukasuksen reuna-alueella Qusarçayjoen varrella 180 kilometriä Bakusta luoteeseen. Kaupunki on Qusarin piirin keskus. Asukkaita on 16 900 henkeä (vuonna 2010).
Qusarista tuli piirikeskus vuonna 1934 ja kaupunki vuonna 1938. Se on maatalousalueen keskus, jossa toimii lähinnä elintarviketeollisuutta. Seudun asukkaat ovat enimmäkseen lezgejä. Kaupungissa on lezgiläinen teatteri, museo ja opettajaopisto.
Aiheesta muualla

Qusarin kaupungille omistettu sivusto (venäjäksi)
Azerb.com: Qusar (Gusari / Gusar) (englanniksi)
Pukara

Pukara voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Pukara, järvi Konnevedellä ja Äänekoskella
Pukara, järvi Pihtiputaalla
Pukara, kylä Honkajoella
Pukara, kylä Ikaalisissa
Pukara, kylä Konnevedellä
Pukara, kylä Mouhijärvellä Sastamalassa
Pucarán kulttuuri (myös Pukaran kulttuuri), muinainen intiaanikulttuuri Etelä-Amerikassa
Qusarin piirikunta

Qusarin piiri Azerbaidžanin kartalla.
Qusarin piirikunta (azer. Qusar rayonu, ven. Кусарский район, Kusarski raion) on paikallishallintoalue Azerbaidžanissa. Vuonna 1930 perustetun piirin pinta-ala on 1542 neliökilometriä. Asukkaita on 88 200 henkeä (vuonna 2010).
Qusarin piiri sijaitsee Azerbaidžanin koillisosassa. Luoteessa ja pohjoisessa se rajoittuu Venäjään kuuluvaan Dagestaniin sekä koillisessa Xaçmazin, kaakossa Quban ja lounaassa Qəbələn piirikuntiin.
Piirin keskus on Qusarin kaupunki. Toinen suurempi paikkakunta on Samurin taajama. Kuntia on yhteensä 68 ja kyliä 88. Kaupunkiväestön osuus on 21,1 % (vuonna 2010). Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan piirin asukkaista 90,6 % on lezgejä ja 9,1 % azereja.
Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut viljan, vihannesten, perunan ja hedelmien viljelyyn sekä nautakarjan, lampaiden ja siipikarjan hoitoon.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Qusarin piirin sivusto (azeriksi)
Azerbaidjan: Territorial and administrative units (azeriksi), (englanniksi), (venäjäksi)
Azerbaidžanin piirikunnat ja kaupungit
| --- | --- |
Piirikunnat:  Ağcabədi • Ağdam • Ağdaş • Ağstafa • Ağsu • Apšeron • Astara • Babək* • Balakən • Bərdə • Beyləqan • Biləsuvar • Cəbrayıl • Cəlilabad • Culfa* • Daşkəsən • Füzuli • Gədəbəy • Goranboy • Göyçay • Göygöl • Hacıqabul • İmişli • İsmayıllı • Kəlbəcər • Kəngərli* • Kürdəmir • Laçın • Lənkəran • Lerik • Masallı • Neftçala • Oğuz • Ordubad* • Qax • Qazax • Qəbələ • Qobustan • Qubadlı • Quba • Qusar • Saatlı • Sabirabad • Şabran • Şahbuz* • Salyan • Şamaxı • Samux • Sədərək* • Şəki • Şəmkir • Şərur* • Siyəzən • Şuşa • Tərtər • Tovuz • Ucar • Xaçmaz • Xızı • Xocalı • Xocavənd • Yardımlı • Yevlax • Zaqatala • Zəngilan • Zərdab
Kaupungit:  Baku • Gəncə • Lənkəran • Mingəçevir • Naftalan • Nahitševan* • Şəki • Şirvan • Sumqayıt • Xankəndi • Yevlax
Tähdellä * merkityt piirikunnat ja kaupungit kuuluvat Nahitševanin autonomiseen tasavaltaan.
Pukalus

| Pukalus |
| --- | --- |
Valtiot:  Venäjä 
Paikkakunta:  Lappeenranta
Koordinaatit:  60°45′30″N, 28°07′48″E
Järvinumero:  08.001.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  27,6 m 
Rantaviiva:  12,3 km (Suomen puolella)
Pinta-ala:  1,81 km² (Suomen puolella)
 fiPukalus 
Pukalus eli Pukalusjärvi (ven. Пукалусъярви) on Vilajoen vesistöön kuuluva pitkänomainen järvi Suomen ja Venäjän rajalla. Suomen puoleinen osa järvestä on Lappeenrannassa. Hieman yli puolet järvestä sijaitsee Venäjän puolella.
Pukapukan kieli

| Pukapuka> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Cookinsaaret (enimmäkseen Pukapuka), Australia, Uusi-Seelanti
Puhujia:  3 100
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  ei kirjoitettua muotoa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet polynesialaiset kielet samoalaiset kielet
ISO 639-3:  pkp
 Ohje 
Pukapuka on austronesialainen kieli. Sitä puhutaan enimmäkseen Pukapukalla, Cookinsaarilla. Kielellä on jonkin verran puhujia myös Australiassa, Uudessa-Seelannissa sekä muualla Cookinsaarilla. Kieltä puhuu äidinkielenään Cookinsaarilla noin 700 ihmistä ja kaikkiaan noin 3 100 ihmistä.
Pukapuka on lähempää sukua samoalle kuin muille Cookinsaarten kielille. Kielellä ei ole lainkaan kirjoitettua muotoa. Pukapuka kuuluu malaijilaispolynesialaisten kielten ryhmään.
Pukapukassa on kymmenen konsonanttia /p t k m n ŋ l j v w / sekä viisi lyhyttä vokaalia /i e a o u/ ja viisi pitkää vokaalia /i: e: a: o: u:/. ŋ tarkoittaa äng-äännettä.
Kielessä ovat tapahtuneet äänteenmuutokset *s > j, *f > w, *w > v ja *r > l. Lisäksi muinaiset *h ja glottaaliklusiili ovat hävinneet.
QuickBird

QuickBird on yhdysvaltalainen kaukokartoitussatelliitti, joka aloitti toimintansa vuosina 2000–2001. Satelliitin toiminta-aika on 7 vuotta. Satelliitit kuuluvat DigitalGlobe-yhtiölle. Ensimmäisen satelliitin tilaaja oli Earthwatch Inc.
QuickBird-satelliitit suunnitteli ja rakensi Ball Aerospace. Quickbird 1 (QB 1) laukaistiin 20. marraskuuta 2000 Venäjän Plesetskistä Kosmos-3M-raketilla. Laukaisu epäonnistui, ja yhtiö sai korvauksia vakuutuksesta aikana, jolloin kuvien kaupallinen kysyntä olisi ollut heikko. Quickbird 2 (QB 2) laukaistiin 18. lokakuuta 2001 Vandenbergin lentotukikohdasta Kaliforniasta Delta-II-raketilla 450 kilometriä korkealle radalle.
Quickbird 2

QuickBird 2:ssa on 61 cm kuvaustarkkuuden toteuttava kamera ja sen käyttötarkoitus oli kaupallisten kuvien ottaminen maailmasta. Värikuvissä tarkkuus on 2,5 metriä. Satelliitin massa on 980 kg.
Se lentää aurinkosynkronisella matalalla kiertoradalla (450 km). Rataperiodi on 93,5 minuuttia ja se palaa kuvaamaan saman alueen 3,5 vuorikauden päästä. Sen paras resoluutio on 70 cm.
Troy

Troy voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Paikannimenä

Troija (engl. Troy), muinainen kaupunki
Troy, kaupunki Alabamassa, Yhdysvalloissa
Troy, kaupunki Illinois'ssa, Yhdysvalloissa
Troy, kaupunki Michiganissa, Yhdysvalloissa
Troy, kaupunki Missourissa, Yhdysvalloissa
Troy, kaupunki New Yorkissa, Yhdysvalloissa
Troy, kaupunki Nova Scotiassa, Kanadassa
Troy, kaupunki Ohiossa, Yhdysvalloissa
Troy, kaupunki Pohjois-Carolinassa, Yhdysvalloissa
Troy, kaupunki St. Croixin piirikunnassa, Wisconsinissa, Yhdysvalloissa
Troy, kaupunki Walworthin piirikunnassa, Wisconsinissa, Yhdysvalloissa
Henkilönnimenä > Etunimenä

Troy Aikman (s. 1966), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Troy Baker (s. 1976), yhdysvaltalainen näyttelijä, muusikko ja ääninäyttelijä
Troy Bayliss (s. 1969), australialainen ratamoottoripyöräilijä
Troy Beyer (s. 1964), yhdysvaltalainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja elokuvaohjaaja
Troy Bodie (s. 1985), kanadalainen jääkiekkoilija
Troy Bourke (s. 1994), kanadalainen jääkiekkoilija
Troy Brouwer (s. 1985), kanadalainen jääkiekkoilija
Troy Dalbey (s. 1968), yhdysvaltalainen uimari
Troy Dargan (1997–2023), australialainen rugbynpelaaja
Troy Davis (1968–2011), yhdysvaltalainen rikollinen
Troy Deeney (s. 1988), englantilainen jalkapalloilija
Troy Donahue (s. 1936), yhdysvaltalainen näyttelijä
Troy Donockley (s. 1965), englantilainen säveltäjä ja muusikko
Troy Douglas (s. 1962), alankomaalainen pikajuoksija
Troy Garton (s. 1988), uusiseelantilainen nyrkkeilijä
Troy Glaus (s. 1976), yhdysvaltalainen baseballpelaaja
Troy Grosenick (s. 1989), yhdysvaltalainen jääkiekkomaalivahti
Troy Kemp (s. 1966), bahamalainen korkeushyppääjä
Troy Kotsur (s. 1968), yhdysvaltalainen näyttelijä
Troy Loney (s. 1963), kanadalainen jääkiekkoilija
Troy Mallette (s. 1970), kanadalainen jääkiekkoilija
Troy Milam (s. 1980), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Troy Murray (s. 1962), kanadalainen jääkiekkoilija
Troy Polamalu (s. 1981), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Troy Ruttman (1930–1997), yhdysvaltalainen autourheilija
Troy Seals (s. 1938), yhdysvaltalainen muusikko
Troy Smith (s. 1984), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Troy Stecher (s. 1994), kanadalainen jääkiekkoilija
Troy Stetina (s. 1963), yhdysvaltalainen kitaristi ja kitaransoiton opettaja
Troy Terry (s. 1997), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Troy Tulowitzki (s. 1984), yhdysvaltalainen baseballpelaaja
Troy Van Leeuwen (s. 1970), yhdysvaltalainen muusikko
Troy Vance (s. 1993), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Henkilönnimenä > Sukunimenä

Joseph Edward Troy (1931–2023), kanadalainen katolinen piispa
Michael Troy (1940–2019), yhdysvaltalainen uimari
Murphy Troy (s. 1989), yhdysvaltalainen lentopalloilija
Henkilönnimenä > Kuvitteellisia henkilöitä

Troy Bolton, hahmo High School Musical -elokuvissa
Troy McClure, hahmo Simpsonit-televisiosarjassa
Donna Troy, supersankaritar DC Comicsin sarjakuvissa
Muita merkityksiä

Troija (Troy), elokuva vuodelta 2004
Troy-naula, jalometallien mittayksikkö
Troy-unssi, jalometallien mittayksikkö
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Troy”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Porvoon kaupunginkirjasto

Porvoon kaupunginkirjasto on Porvoon kaupungin ylläpitämä julkinen kirjasto, jolla on myös alueellinen kehittämistehtävä. Sillä on viisi toimipistettä ja kirjastoauto. Porvoon kaupunginkirjasto kuuluu Helle-kirjastokimppaan.
Toimipisteet

Porvoon pääkirjasto
Borgå gymnasiumin kirjasto
Gammelbackan kirjasto
Kevätkummun kirjasto
Kerkkoon kirjasto.
Lakkautetut toimipisteet

Tolkkisten kirjasto (1958–2010)
Aiheesta muualla

Tags: Porvoon kaupunginkirjasto Kirjastokaista. Kirjastot.fi.
Borgå Gymnasiumin museokirjaston käsikirjoitusten digitoinnin jatko Yleisten Kirjastojen Hankerekisteri.  29.10.2013. Arkistoitu 12.8.2017.
Porvoon kaupunginkirjaston kotisivut Porvoon kaupunginkirjasto.
Vahojärvi (Parkano)

| Vahojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  61°55′45″N, 23°14′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Aurejärven valuma-alue (35.57)
Laskujoki:  salmi Vähäjärveen 
Järvinumero:  35.572.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128 m 
Rantaviiva:  17,2725 km 
Pinta-ala:  2,69317 km² 
Tilavuus:  0,014391 km³ 
Keskisyvyys:  5,3 m 
Suurin syvyys:  19,42 m 
 fiVahojärvi 
Vahojärvi  on Pirkanmaalla Parkanossa Vahojärven kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Vahojärvi on osa Vahojärven–Aurejoen aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 3,6 kilometriä, leveys 2,1 kilometriä ja pinta-ala 265 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanon keskustasta 14 kilometriä kaakkoon. Järvi on karkeasti sanoen kolmiosainen. Pääosa järvestä muodostuu järven selästä, joka on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Toisena osana voi pitää selästä etelään työntyvää 1,6 kilometriä pitkää Hähkiölahtea, jonka suu on 450 metriä leveä. Kolmas osa jää koillispäässä Rankanlahdella 50 metriä leveän salmen taakse, jossa sijaitsee Juvelanlahti, Soljanlahti ja Haukilahti. Aurejoki laskee Haukilahteen ja virtaa Juvelanlahden poikki Rankanlahdelle. Soljalahti jää näistä selvästi sivuun. Selän keskiosassa on matalikko, jossa on paljon kiviä ja kuusi saarta. Suurin saari Talassaari on 150 metriä pitkä. Muita saaria ovat Puskakari, Mustasaari ja Matales. Hähkiöniemen itäpuolella sijaitsevat pienet Haisevasaari ja Joopinkari. Jokaisen saaren pinta-ala on alle hehtaarin ja niiden yhteinen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Saarten rantaviivan yhteispituus on 1,2 kilometriä.
Järven ympäristö on moreenipohjaista metsämaastoa, jota täplittävät erilliset suot. Järveen laskeekin toistakymmentä metsä- tai pelto-ojaa. Suurimmat laskuojat ovat järven pohjoisosaan laskeva Liesioja, joka on Liesijärven valuma-alueen laskuoja. Soljanlahteen laskee Myllyoja, joka on Markkolanlammen ja Ylisenlammen yhteinen laskuoja. Eteläiseen Hähkiölahteen laskee sekä Hähkiölammen laskuoja että junaradan ja tien alta Teerilammen ja Pitkälammen yhteinen laskuoja. Hähkiölahteen laske myös Mullilamminoja, joka on laajojen ojitettujen soiden sekä usean suolammen yhteinen laskuoja. Näitä lampia ovat Alinen Niittulampi, Kalantinlampi, Ylinen Niittulampi, Teerilampi, Susilampi, Ruuppalammi, Mullilampi, Iso Riutaslampi ja Pikku Riutaslampi. Idästä laskee järveen vielä Haisevanoja, joka on Pikkulammen laskuoja. Näiden laskuojien yhteinen vaikutus on pieni verrattuna Haukilahteen laskevaan Aurejoen vaikutukseen. Aurejoki huolehtii lähes kokonaan järven läpivirtauksesta, joka purkautuu länteen Vähäjärveen 10-metrisen salmen kautta.
Rantaviivan pituus on 17 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa kangasmetsää, mutta paikoin peltoaukeat ulottuvat rantaan saakka. Näin on käynyt Hähkiölahden perällä, Vähäjärvestä erottavalla niemellä ja Haukilahdella. Järven ympäristössä sijaitsee yhdeksän maatilaa ja järven rantoihin on rakennettu noin 60 vapaa-ajan asuntoa. Järveä kiertää yleisiä ja yksityisiä teitä. Pohjoisen kautta kulkee yhdystie 13289, idässä kulkee lyhyt osuus Paronintietä, ja etelästä kulkee Saukonperältä tuleva yhdystie 13281. Tampere-Seinäjoki-junarata ohittaa Vahojärven länsipuolelta ja ylittää viereisen Vähäjärven. Vahojärven rautatieasema sijaitsee juuri Hähkiölahden kohdalla.
Luonto > Luonnonsuojelu

Pohjoisrannalla Salmenharjun alueella sijaitsee kolmiosainen luonnonsuojelualue.
Luonto > Kalat

Vahojärven tärkein saaliskala on hauki. Järvestä kalastetaan myös särkeä, muikkua, ahventa, kuhaa ja madetta. Järveen istutetaan siikaa.
Luonto > Vedenlaatu

Vahojärvi on ruskeavetinen, lievästi rehevöitynyt ja runsashumuksinen järvi, jonka ekologinen tila on hyvä ja kemiallinen tila on hyvää hieman huonompi. Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin 9–10 kertaa, riippuen tutkittavasta suureesta, vuosina 1973–2015 (päivitetty 2.3.2016). Mittausten mukaan veden hapen kyllästysaste oli päällysvedessä (0–5 metriä) keskimäärin 83 % ja sen vaihteluväli oli 55–96 %. Järven syvänteessä eli alusvedessä vastaavat arvot olivat keskimäärin 54 % ja niiden arvot vaihtelivat välillä 14–77 %. Vastaavat hapen liukoisuusarvot olivat päällysvedessä keskimäärin 10,7 mg/l (milligrammaa litrassa) ja arvojen vaihteluväli oli 5,3–13,5 mg/l. Veden kokonaisfosforipitoisuus vaihteli 12–20 µg/l ja sen keskiarvo oli 15,6 µg/l. Alusvedessä suurin arvo saattoi kasvaa suureksikin, mutta keskiarvo oli vain hieman päällysveden keskiarvoa korkeampi. Vastaavat kokonaistyppipitoisuudet olivat 380–590 µg/l ja 498 µg/l. Alusvedessä nämä arvot olivat jonkin verran suuremmat. Veden sameus vaihteli 0,45–2,2 FNU ja oli keskimäärin 2,4 FNU.
Virkistys

Järvi kuuluu opastettuun melontareittiin Aurejärvi–Petäjäjärvi–Vahojärvi–Ruojärvi–Leppäsjärvi–Kyrösjärvi.
Järven pohjoispäässä ja sen etelärannalla Haisevanojan vieressä sijaitsee kaksi uimarantaa.
Aiheesta muualla

Kyläyhdistys: kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
(35.5)
Postilla

| Postilla |
| --- | --- |
 Tohtori Martti Lutheruksen kirkko-postillan ewankeliumi-osa
Kirjailija:  A.W.Ingman
Kieli:  suomi
Genre:  postilla
Kustantaja:  Kirja käsittää kaksi eri osiota samojen kansien välissä. Talwipuoli: G.W.Edlundin kustannuksella, Helsinki ja S.W.Wilenin ja kumppanien kirjapaino, Turku. Suwipuoli: G.W.Edlundin kustannuksella, Helsinki ja Suomalaisen kirjallisuuden Seuran kirjapainosta, Helsinki.
Julkaistu:  1875
Sivumäärä:  1247
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Postilla on tarkoittanut alun perin Raamatun evankeliumiperikooppeja, mutta myös epistolatekstejä seuraavaa selittävää saarnanomaista tekstiä. Postilla sisältää koko kirkkovuoden saarnat. Sana on lyhentynyt latinankielisestä ilmauksesta Post illa verba textus "näiden tekstisanojen jälkeen". Saarnakokoelman merkityksessä postilla-sanaa on käytetty 1200-luvulta alkaen. Monet papit ja muut uskonnolliset persoonat ovat laatineet postilloita, joita toiset papit ovat käyttäneet apuna saarnojensa valmistelussa. Maallikkoiden käytössä postilla on hartauskirja. Postillat ovat kuuluneet erityisesti luterilaiseen perinteeseen.
Vanhimman suomenkielisen postillan on tehnyt Eerik Sorolainen. Suomessa paljon käytettyjen postillojen tekijöitä ovat muun muassa Martti Luther, Johan Arndt, Christian Scriver, Peter Olivarius Bugge, Anders Nohrborg, Antti Björkqvist, Juhana Wegelius nuorempi, Johan Fredrik Bergh, Lars Levi Laestadius, Aatu Laitinen ja Wilhelmi Malmivaara.
A. W. Ingman joka käänsi suomeksi Martti Lutherin postillan oli omien sanojensa mukaan itse varsin kokematon suomen kielen kirjoittamisessa ja käytti sen kääntämisessä 20 vuotta kolmen toverinsa kanssa. Ingman myös turvautui Awellanin apuun, joka oli sen ajan etevimpiä tutkijoita suomen kielen lauseopissa. Ongelmana koettiin myös ruotsin kielen lainasanat. Lutherin postilla pitää sisällään 110 evankeliumia..
Postillan kysyntä oli aikoinaan valtaisaa ja esimerkiksi vuonna 1875 Lutherin postillaa myytiin 2806 kappaletta.
Ote A.W.Ingmanin esipuheesta teoksessa postilla; "Ohjatkoon Jumala raamatullisen sanan kuuliaisuuteen syvästi nöyrtynyt ja alentunut Lutherus meidän kansaamme yhtä suuresti ja vilpittömästi raamattua rakastamaan kuin hän tämä ylevä opettajamme itse sitä on rakastanut. Eläköön Suomen kansamme aina Jumalan ilmoituksen puhtaudesta, taivaallisesta ilmasta ja oppikoon juuri Lutherukselta kammomaan teeskenneltyä kaava hengellisyyttä ja oman ihmisluonnon jumalallisuutta. Helsingissä, toukokuun 8. päivänä 1875. A.W. Ingman."
Qeqertalik

Qeqertalik on kunta Grönlannissa. Se perustettiin 1. tammikuuta 2018, kun Qaasuitsupin kunta jaettiin kahdeksi kunnaksi: Avannaataksi ja Qeqertaliksi. Qeqertalikin kunnanvaltuustossa on 15 jäsentä, jotka valitaan neljän vuoden ajaksi.
Qeqertalikin kunnassa on neljä kaupunkia ja kahdeksan kylää. Kunnassa oli 6 686 asukasta vuonna 2018 ja 6 340 vuonna 2020.
Asutuskeskukset

Aasiaatin alue
Aasiaat (Egedesminde)
Akunnaaq
Kitsissuarsuit (Hunde Ejlande)
Kangaatsiaqin alue
Kangaatsiaq
Attu
Iginniarfik
Ikerasaarsuk
Niaqornaarsuk
Qasigiannguitin alue
Qasigiannguit (Christianshåb)
Ikamiut
Qeqertarsuaqin alue
Qeqertarsuaq (Godhavn)
Kangerluk
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Climate, environment and nature Kommune Qeqertalik. Arkistoitu 31.3.2019. Viitattu 30.11.2019. (englanniksi)
Polkin piirikunta (Iowa)

Polkin piirikunta (engl. Polk County) on Yhdysvaltojen Iowan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 492 401 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Des Moines, osavaltion pääkaupunki ja suurin kaupunki. Piirikunta on perustettu vuonna 1846. Polkin piirikunta on väkiluvultaan Iowan osavaltion suurin piirikunta.
Väestö

Vuonna 2020 Polkin piirikunnan 492 401 asukkaasta valkoisia oli 84,9 %, mustia 7,2 %, aasialaisia 5,0 % ja alkuperäisasukkaita 0,4 %. 13,4 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 9,1 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Polkin piirikunta (Iowa) Wikimedia Commonsissa