stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kauttuan paperitehdas

Kauttuan paperitehdas.
Kauttuan paperitehdas on Eurassa sijaitseva paperitehdas. Sen omistaa japanilaiseen Nippon Paper Industriesiin kuuluva Jujo Thermal. Aiemmin koko tehdas oli Ahlströmin omistuksessa ja vuoteen 2015 saakka Ahlstrom Tampere Oy:llä oli Kauttuan paperitehtaalla yksi paperikone ja Jujo Thermal Oy:llä kaksi paperikonetta. Ahlstromin paperikone suljettiin juhannusviikolla 2015. Kauttuan paperitehtaan tuotantokapasiteetti on yhteensä noin 82 000 tonnia erikoispapereita. Tehtaalla työskentelee yhteensä noin 309 henkilöä. Työntekijöitä edustaa Paperiliiton Kauttuan osasto n:o 7 r.y.
Tehtaan paperikoneet

Pääraaka-aineena valmistettavissa papereissa on koivu- ja mäntysellu. Vuosina 1951–1953 tehtaassa valmistettiin myös wc-paperia.
Tehtaan paperikoneet > Nykyiset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kone | Valmistaja | Toiminnassa vuosina | Viiraosa | Viiraleveys | Puristinosa | Nopeus | Kapasiteetti | Muuta |
| Paperikone PK1 |  Voith | 1907– (uusittu 2000) | Tasoviira (Langsieb) | 2 800 mm | Combi-NipcoFlex-puristin | 600 m/min | 46 000 t/a, Tarra- ja märkäliimattavat etikettipaperit | nestekaasukuivaus, on-line päällystysyksikkö ×2 (Jujo Thermal Oy) Kuivaussylinterin räjähdys kesäkuussa 2001 |
| Paperikone PK2 | A. Ahlström Oy, Karhulan Konepaja | 1936– | Tasoviira | 2 800 mm (alkuper. 2 450 mm) |  ? |  ? | 36 000 t/a, lämpöherkkien papereiden pohjapaperi (alkuper. MG-paperi) | nestekaasukuivaus (Jujo Thermal Oy), alkuper. yankee-kuivaussylinterin valmistaja Karlstads Mekaniska Werkstad |
Tehtaan paperikoneet > Entiset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kone | Valmistaja | Toiminnassa vuosina | Viiraosa | Viiraleveys | Puristinosa | Nopeus | Kapasiteetti | Muuta |
| Paperikone PK3 |  ? | 1944–1995 | Tasoviira | 2 800 mm |  ? |  ? |  ? | Kone poistettu. Sylinteri räjähti 1995 |
| Paperikone PK4 | A. Ahlström Oy, Karhulan Konepaja | 1939–2015 | Tasoviira | 1 800 mm (alkuper. 1 600) |  ? |  ? | 10 000 t/a, Krepatut teollisuuspaperit ja kahvinsuodatinpaperit | Suljettu. Höyrykuivaus (Ahlstrom Kauttua Oy), alkuper. yankee-sylinteri KMW:n valmistama. Koneen purkutyöt aloitettiin tammikuussa 2016. |
Historia

Paperinvalmistus Kauttualla alkoi vuonna 1907. Tiilisen tehdasrakennuksen suunnitteli porilainen arkkitehtitoimisto Fagerholm & Nordman.
Paperitehdas teki laajaa yhteistyötä Ahlströmin omistaman Euran Paperi -nimisen jalostustehtaan kanssa. Eräs jalostustehtaan tärkeimmistä tuotteista oli Neuvostoliittoon toimitettu vahattu karamellipaperi, jonka raakapaperi tehtiin Kauttuan paperitehtaalla. Karamellipaperin valmistus paperitehtaalla aloitettiin vuonna 1944 ja loppui, kun PK3 tuhoutui vuonna 1995. 
Taidepainopaperi Kaubelart oli Suomen ensimmäinen päällystetty kiiltävä paperi, josta tuli myöhemmin hyvän laadun standardi päällystetyille papereille. Lämpöherkän paperin tuottajana Kauttuan paperitehdas on ainoa tuotantolaitos Pohjoismaissa. 
Tehtaille on myös rautatieyhteys, mutta viennin päätyttyä Neuvostoliittoon rautatiekuljetukset on lopetettu ja osa rataa purettu.
Merkittäviä vuosilukuja

1907 Ensimmäinen paperikone
1917 Sanomalehtipaperin tuotanto alkoi (myös pakkaus-, kirjoitus-, ja painopaperit)
1933 Käärepaperin tuotanto alkoi
1937 Paperinjalostus alkoi
1965 Päällystetty taidepainopaperi (Kaubelart) Beloit-Italian valmistamalla päällystyskoneella (PÄK1)
1972 Hiilivapaat kopiopaperit (A-COPY  PÄK2 työleveys 1600 mm))
1972 Prosessinohjaustietokone IBM 1800 'TIKO'
1985 Tarrapaperi
1990 Lämpöherkkä paperi. PÄK1 modifioitiin tuottamaan myös lämpöherkkää paperia
1992 Jujo Thermal Oy perustettiin (omistajat Ahlstrom Oyj, Nippon Paper Industries, Mitsui & Co)
1995 PK3 tuhoutui ja karamellipaperin tuotanto loppui. PK3 suljetaan.
2005 Paperikone PK1 ja tehdasrakennus siirtyi Jujo Thermal Oy:lle
2006 Uusi päällystyskone rakennettiin PÄK1n paikalle (CM4)
2007 Paperitehdas 100 vuotta, Jujo Thermal 15 vuotta
2013 Ahlstrom myy Jujo Thermal Oy:n kokonaan japanilaiselle Nippon Paper Industries-yhtiölle
2015 PK4 suljetaan
Hirske

| Hirske (Гірське) |
| --- | --- |
 vaakuna
 Hirske
 Koordinaatit: 48.7434°N, 38.4909°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Luhanskin alue
Piiri:  Siverskodonetskin piiri
Perustettu:  1898
Kaupungiksi:  1938
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  13,2 km²
Väkiluku (2022):  9 100
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hirske (ukr. Гірське) on kaivoskaupunki Luhanskin alueen länsiosassa Itä-Ukrainassa, Donetsin vesistöön kuuluvan Vilenkajoen  varrella, 67 kilometriä aluekeskus Luhanskista länsiluoteeseen.
Tammikuun keskilämpötila on -7,7°C, heinäkuun +21,1°C. Keskimääräinen vuotuinen sademäärä 490 millimetriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 9 100 asukasta (2022). Väestönlaskennan 2001 aikaan asukkaita oli 11 473, joista suurimpina etnisinä ryhminä olivat ukrainalaiset (66 %) ja venäläiset (27 %).
Paikkakunta sai alkunsa vuonna 1898. Kaupungiksi paikkakunta nimettiin vuonna 1938. Ukrainan vuonna 2020 laatiman aluejaon mukaan kaupunki sijaitsee Siverskodonetskin piirissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hirske Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  Encyclopedia of Modern Ukraine
Bridget Moynahan

| Bridget Moynahan |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Kathryn Bridget Moynahan
Syntynyt: 28. huhtikuuta 1971 (ikä 53) Binghamton, New York, Yhdysvallat
Ammatti:  malli, näyttelijä
Puoliso:  Andrew Frankel (vih. 2015)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1999–
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kathryn Bridget Moynahan (s. 28. huhtikuuta 1971 Binghamton, New York) on yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä. Hän on esiintynyt muutamien elokuvien lisäksi vieraana Sinkkuelämää-televisiosarjassa. Vuodesta 2010 hän on ollut yhdessä päärooleista poliisisarjassa Blue Bloods.
Yksityiselämä

Moynahan on syntyperältään amerikanirlantilainen. Hänellä on vuonna 2007 syntynyt poika, jonka isä on hänen entinen poikaystävänsä, amerikkalaista jalkapalloa pelaava Tom Brady. Moynahan ja Brady seurustelivat kolmen vuoden ajan, mutta he erosivat joulukuussa 2006.
Valikoitu filmografia > Elokuva

Ristiaallokossa (1998)selvennä
In the Weeds (2000)
Trifling with Fate (2000)
Coyote Ugly (2000)
Whipped – kissa kolmelle (2000)
Sattumalta (2001)
Peloista pahin (2002)
The Recruit (2003)
I, Robot (2004)
Lord of War (2005)
Unknown (2006)
Prey (2007)
Ramona ja Beezus (2010)
World Invasion: Battle Los Angeles (2011)
John Wick (2014)
John Wick: Chapter 2 (2017)
Valikoitu filmografia > Televisio

Sinkkuelämää (1999–2000)
Kuuden ketju (2006–2007)
Blue Bloods (2010–2024)
And Just Like That (2022)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bridget Moynahan Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  IdRef
Pieni Mäkilampi

| Pieni Mäkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°49′08″N, 27°14′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Isoon Mäkilampeen 
Järvinumero:  14.724.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,4 m  
Pituus:  350 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,775 km  
Pinta-ala:  3,023 ha  
Suurin syvyys:  3,8 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Pieni Mäkilampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Koskenkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 350 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kuttajärven alueeseen (14.724) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,4 metriä mpy.
Akkalampi (Kuopio)

| Akkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°49′49″N, 27°04′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Kuttajärveen 
Järvinumero:  14.724.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,2 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,673 km  
Pinta-ala:  1,955 ha  
Suurin syvyys:  5,5 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Akkalampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Soinlahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 320 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kuttajärven alueeseen (14.724) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,2 metriä mpy.
Pryvillja

| Pryvillja (Привілля) |
| --- | --- |
 Pryvilljan kaupungintalo.
 vaakuna
 Pryvillja
 Koordinaatit: 49.0013°N, 38.2966°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Luhanskin alue
Piiri:  Siverskodonetskin piiri
Perustettu:  1753
Kaupungiksi:  1963
Väkiluku (2022):  6 520
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pryvillja (ukr. Привілля); ennen vuotta 1758 Asesorske (Асесорське), sitten Pjata Rota (П'ята Рота); sitten 1870-luvulla perustetun kaivoksen mukaan vuoteen 1938 saakka Pryvolne (ukr. Привольне), on kaupunki Luhanskin alueen Siverskodonetskin piirissä Itä-Ukrainassa, Donetsin oikeanpuoleisella rannalla, linnuntietä noin 89 kilometriä aluekeskus Luhanskista luoteeseen.
Tammikuun keskilämpötila on -6,6°C, heinäkuun +21,8°C. Keskimääräinen vuotuinen sademäärä 494 millimetriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 6 520 asukasta (2022 alussa), Väestönlaskennan 2001 aikaan asukkaita oli 9 081, joista kansallisuudeltaan ukrainalaisia oli 71,05 prosenttia, venäläisiä 26,09 prosenttia ja valkovenäläisiä 1,48 prosenttia. Vuoden 1989 väestönlaskennassa kirjattiin 11 479 asukasta.
Paikkakunta on perustettu 1600-luvulla, toisen lähteen mukaan vuonna 1753. Kaupunkityyppisen taajaman aseman kaivospaikkakunta sai 1939, kaupungiksi se tuli vuonna 1963.
Ukrainan vuonna 2020 laatiman aluejaon mukaan kaupunki sijaitsee Siverskodonetskin piirissä. Tätä ennen Pryvilljaa hallinnoitiin osana Lysytšanskin kaupunkipiiriä.
Osana hyökkäyssotaansa Venäjän asevoimat miehittivät Pryvilljan kaupungn kesä-heinäkuun taitteessa 2022. Sittemminkin on raportoitu vihollisuuksista kaupungin alueella maahantunkeutujan ja maataan puolustavan Ukrainan asevoimien välillä. Esimerkiksi syyskuun 2023 alussa uutisoitiin Venäjän tehneen ilmaiskun Pryvilljassa.
Kullattu Lenin Pryvilljan keskusaukiolla.
Pryvilljan hiilikaivosta.
Pryvilljan kaivosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pryvillja Wikimedia Commonsissa
Rubižne

| Rubižne Рубі́жне |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Rubižne
 Koordinaatit: 49.0327°N, 38.3732°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Luhanskin alue
Piiri:  Siverskodonetskin piiri
Väkiluku (2013):  60 374
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.rubizhne.lg.ua 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rubižne (ukr. Рубі́жне) on kaupunki Luhanskin alueen keskiosissa Itä-Ukrainassa, linnuntietä noin 85 kilometriä Luhanskista luoteeseen. Kaupungin kautta kulkee rautatie ja kaupungin lounaispuolitse virtaa Donetsjoki.
Vuonna 2013 siellä asui mukaan runsas 60 300 asukasta.
Ainakin toukokuun 2014 lopulla seudulla oli Ukrainan hallitusvaltaa vastustavia separatisteja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rubižne Wikimedia Commonsissa
Pielavesi

| Pielavesi |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  63°13′55″N, 026°45′20″E
Maakunta:  Pohjois-Savon maakunta
Seutukunta:  Ylä-Savon seutukunta
Kuntanumero:  595
Hallinnollinen keskus:  Pielaveden kirkonkylä
Perustettu:  1811
Kokonaispinta-ala:  1 406,51 km² 81:nneksi suurin 2022 
– maa:  1 153,23 km²
– sisävesi:  253,28 km²
Väkiluku:  3 994 192:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  3,46 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  13,5 %
– 15–64-v.:  48,9 %
– yli 64-v.:  37,6 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  97,8 %
– ruotsinkielisiä:  0,2 %
– muut:  2,0 %
Kunnallisvero:  9,10 % 106:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  Johanna Viita
Kunnanvaltuusto:  21 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • PS   • Vas.   • Kok.   • SDP   • KD:   11 3 3 2 1 1
www.pielavesi.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pielavesi on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan länsiosassa. Kunnassa asuu 3 994 ihmistä ja sen pinta-ala on 1 406,51 km2, josta 253,28 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 3,46 asukasta/km2. Kunnassa sijaitsee myös Pielavesi-niminen yli sadan neliökilometrin suuruinen järvi.
Pielavedellä sijaitsee presidentti Urho Kekkosen syntymäkoti Lepikon torppa. Lisäksi Pielavesi on tunnettu lentopallojoukkueestaan, Pielaveden Sammosta. Kesäisin Pielavedellä järjestetään Muikkuvestivaalit-niminen tapahtuma.
Lepikon torppa
Maantiede

Pielavesi sijaitsee Pohjois-Savossa. Sen naapurikunnat ovat Iisalmi, Keitele, Kiuruvesi, Kuopio, Pihtipudas, Pyhäjärvi ja Tervo.
Pielaveden korkeimpia mäkiä ovat Hirvivuori (217 m), Tommonmäki (188 m) ja Rinteenvuori (167 m merenpinnan yläpuolella).
Pielaveden Natura-kohteita ovat Valkeiskylän ja Ventojoen vanhat luonnontilaiset metsät, Pangansuo, jossa kasvaa useita harvinaisia ja uhanalaisia kasvilajeja, Koivujoki järvitaimenineen ja Hirvijärven lehto, jossa kasvaa harvinainen ukonhattu.
Maantiede > Kyliä

Heinämäki, Jokijärvi, Joutsenniemi, Jylhä, Jylänki, Karjala, Koivujärvi, Kotaniemi, Kuivaniemi, Kurolanlahti, Lammassalo, Lampaanjärvi, Lappetelä, Laukkala, Leppämäki, Löytynjärvi, Löytynmäki, Niemisjärvi, Ohemäki, Pahkamäki, Pajumäki, Pajuskylä, Panka, Pappila, Pauha, Penttilänlahti, Pielavesi, Petäjäjärvi, Pukara, Ristinen, Saarela, Sulkava, Säviä, Taipale, Tallus, Tommonmäki, Tuovilanlahti, Vaaraslahti ja Venetmäki.
Maantiede > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Pielavedellä oli 4 624 asukasta, joista 1 974 asui taajamassa, 2 589 haja-asutusalueilla ja 61:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Pielaveden taajama-aste on 43,3 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Pielaveden kirkonkylä.
Historia

Pielavesi oli 1600-luvulla Iisalmen ja Rautalammin emäseurakuntien harvaanasuttua rajaseutua. Se perustettiin Iisalmen kappeliseurakunnaksi vuonna 1683 ja itsenäiseksi seurakunnaksi 1811. Seurakunnan ensimmäinen kirkko rakennettiin Pielaveden Lammassaloon, myöhempään Kirkkosaareen vuonna 1692. Pitäjän asukkaat olivat järven rannoilla asuvia kalastajia ja kaskeajia. Nykyinen lääninarkkitehti Ferdinand Öhmanin suunnittelema Pielaveden kirkko valmistui 1878. Keskustaajamasta noin 30 kilometriä pohjoiseen rakennettiin Laukkalan kirkko vuosina 1939–1940.
Hallinto

Pielaveden kunnanjohtajana on toiminut kauppatieteiden maisteri Johanna Viita vuoden 2022 alusta. Kunnanvaltuusto valitsi hänet tehtäväänsä lokakuussa 2021. Vuosina 2016–2021 kunnanjohtajana toimi Vilma Kröger, joka irtisanoutui tehtävästään kesäkuussa 2021. Krögerin edeltäjä oli Mika Sivula, joka toimi kunnanjohtajana 2012–2015. Sivula siirtyi Lohjan kaupunginjohtajaksi kesällä 2015. Vuosina 2010–2012 kunnanjohtajana toimi Sami Miettinen, joka siirtyi Vihdin kunnanjohtajaksi keväällä 2012.
Kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista yksitoista on keskustan hallussa kaudella 2021–2025.
Talous

Pielaveden kunnassa elinkeinorakenne on alkutuotanto 26,7 %, palvelut 61,5 % ja jalostus 11,8 %.
Pohjois-Pielaveden suurin elinkeinoryhmä on maa- ja metsätalous, etenkin lypsykarja ja kasvinvijely. 23 viljelijän yhtiö on rakennuttanut Suomen suurimman yksityisen viljankuivurin ja varaston kunnan pohjoisosaan.
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Maatalous-Rauta Raatikainen, henkilöstöpalvelua yrityksille tarjoava Kairest ja Metsäkuljetus Hyväriset.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Pielaveden väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 7 439 | 7 439 |
| 1985 | 1985 |    | 7 155 | 7 155 |
| 1990 | 1990 |    | 6 677 | 6 677 |
| 1995 | 1995 |    | 6 508 | 6 508 |
| 2000 | 2000 |    | 5 916 | 5 916 |
| 2005 | 2005 |    | 5 482 | 5 482 |
| 2010 | 2010 |    | 5 087 | 5 087 |
| 2015 | 2015 |    | 4 740 | 4 740 |
| 2020 | 2020 |    | 4 383 | 4 383 |
Lähde: Tilastokeskus.
Palveluja

Perusopetusta annetaan Pielaveden yhtenäiskoulussa sekä Pohjois-Pielaveden ja Säviän kyläkouluissa. Toisen asteen yleissivistävää opetusta tarjoaa Pielaveden lukio.
Perusterveydenhoidon palveluja tarjoaa Pielaveden terveysasema. Iltapäivän lopulla ja viikonloppupäivisin lääkäripäivystys on joinain päivinä naapurikunta Keiteleen terveysasemalla. Iltaisin ja öisin päivystysvastuu on Kuopion yliopistollisen sairaalan päivystyksellä.
Palveluja > Pelastus- ja ensihoitopalvelut

Pelastuspalvelut Pielavedellä tuottaa Pohjois-Savon pelastuslaitos. Pelastuslaitoksella on Pielavedellä pelastusyksikkö RPS 461, säiliöyksikkö 463, ensivasteyksikkö 467 sekä mönkijä ja vene. Ensihoitopalveluja Pielavedellä tuottaa Pohjois-Savon Sairaanhoitopiiri, KYS Ensihoitokeskus. EPS 323 (ennen EPS 335 ja PV 191) on hoitotasoinen ensihoitoyksikkö.selvennä
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pielavedellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Pielaveden seurakunta kuuluu Ylä-Savon seurakuntayhtymään.selvennä
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Pielavedellä toimii Pielaveden helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pielaveden alueella toimii Kuopion ortodoksinen seurakunta.
Urheilu

Pielavedellä on yksi Suomen tunnetuimmista lentopallojoukkueista, Pielaveden Sampo. KuPS-Volleyn konkurssin jälkeen SM-liigassa savolaista lentopalloperinnettä menestyksekkäästi jatkanut Sampo on liigan suurimpia seuroja. Suomen mestaruuden Pielaveden Sampo on voittanut vuosina 2004, 2005 ja 2009. SM-hopeaa joukkue on voittanut vuosina 2001, 2007, 2008 ja 2010.
Pielaveden Sampo on yleisseura, jolla on myös muita urheilulajeja, mm. keihäänheittäjä Antti Ruuskanen edustaa seuraa.
Muuta

Koivujärven kylän pohjoisosassa sijaitsee puolustusvoimien Itä-Suomen Huoltorykmenttiin kuuluva Koivujärven varasto-osasto. Alue kuului aikaisemmin Kuopion Asevarikon kokoonpanoon. Alueella on myös oma sotilaspalokunta.
Pielaveden Yrittäjät on Savon Yrittäjien paikallisyhdistys.
Tunnettuja pielavetisiä

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Paavo Castrén (s. 1938), professori, kirjailija  Kaija Kaikkonen (s. 1966), näyttelijä  Urho Kekkonen (1900–1986), presidentti  Joonas Kokkonen (1921–1996), akateemikko, pielavetistä sukua, kesäasukas  Lauri Kokkonen (1918–1985), näytelmäkirjailija  Vesa Kuhlman, muusikko  Juha Laukkanen (s. 1969), keihäänheittäjä  |  Leo (Leo Makkonen) (s. 1948), arkkipiispa  Tuure Niskanen (1899–1978), mestaripelimanni  Tapio Nousiainen (1914–1981), kirjailija  Viljo Remes (1926–2016), kenttäpiispa  Antti Ruuskanen (s. 1984), keihäänheittäjä  Alpi Rytkönen (1884–1959), juristi, pankinjohtaja ja virkamies  Ilpo Saastamoinen (s. 1942), kitaristi, säveltäjä  |  Robert Saastamoinen (1870–1948), kauppaneuvos  Ossi Saksman (s. 1951), pankin- ja yritysjohtaja, kauppaneuvos  Anne Seppälä (s. 1939), kirjailija (nimellä Anneli Kivelä)  Karl Henrik Ståhlberg (1799-1878), Pielaveden kirkkoherra, lehtori  Martti Suhonen (1898–1977), kauppaneuvos  Yrjö Turkama (s. 1932), yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos  |
Ruokakulttuuri

1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Pielaveden perinneruoaksi valittiin maitoliemeen tehty kalakeitto, jossa on myös kananmunanlohkoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pielavesi Wikimedia Commonsissa
Pielaveden kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Pielaveden avainluvut
| n k Pohjois-Savon maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Iisalmi  Joroinen  Kaavi  Keitele  Kiuruvesi  Kuopio  Lapinlahti  Leppävirta  Pielavesi  Rautalampi  Rautavaara  Siilinjärvi  Sonkajärvi  Suonenjoki  Tervo  Tuusniemi  Varkaus  Vesanto  Vieremä 
Entiset kunnat:  Iisalmen maalaiskunta  Juankoski  Kangaslampi  Karttula  Kuopion maalaiskunta  Maaninka  Muuruvesi  Nilsiä  Riistavesi  Säyneinen  Varpaisjärvi  Vehmersalmi
Yiläinen kirjaimisto

| Yiläinen kirjaimisto |
| --- | --- |
 Yiläinen käsikirjoitus Kiinan kansallismuseossa Pekingissä.
Tyyppi:  tavukirjoitus
Kielet:  yi
Merkkejä:  1 165 kirjainmerkkiä
Kirjoitussuunta:  ylhäältä alas
ISO 15924:  Yiii, 460
Unicode-lohko:  A000–A4CF
Yiläinen kirjaimisto on tavukirjoitusjärjestelmä, jota käytetään Kiinassa puhutun yin kielen kirjoittamiseen. Kirjaimiston uskotaan olevan peräisin Tang-dynastian ajalta (618–907), mutta vanhimmat säilyneet kirjoitukset ovat 1400-luvun lopulta.
Kirjaimisto standardoitiin sichuanin-yin kirjoittamista varten vuonna 1974. Ennen standardointia erilaisten kirjainten määrä oli kahdeksan ja kymmenen tuhannen välissä. Standardoitu yiläinen kirjaimisto sisältää 1 165 kirjainmerkkiä, mikä tekee siitä laajimman standardoidun tavukirjoitusjärjestelmän.
Keihäsjärvi (Kuopio)

| Keihäsjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°51′25″N, 27°11′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Keihäsjoki Kuttajärveen
Järvinumero:  14.725.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,4 m  
Pituus:  2,1 km  
Leveys:  700 m  
Rantaviiva:  6,4213 km  
Pinta-ala:  52,302 ha   
Tilavuus:  0.000095 km³  
Keskisyvyys:  0,19 m  
Suurin syvyys:  1 m  
Saaria:  ei saaria
 fiKeihäsjärvi 
Keihäsjärvi on Pohjois-Savossa Kuopiossa Syväniemellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Keihäsjärvi on 2,1 kilometriä pitkä, 700 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 52 hehtaaria. Se on mataloituneena kasvamassa umpeen. Järven koko vesialue ja osin ranta-alueetkin ovatkin rauhoitettuja. Järvi on luode-kaakkoissuuntaisena varsin kapea, mutta sen kaakkoispäässä Keihäsniemi erottaa järvestä lahden. Kapeinta kohtaa kutsutaan Keihässalmeksi. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 0,09 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 0,2 metriä. Sen syvänteessä on noin 1,0 metriä syvää ja syvänne sijaitsee järven eteläosan keskellä . Järven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä. Järven rannat ovat soistuneita ja vailla mökkiasutusta. Rantojen lähellä sijaitsee kuitenkin viisi kiinteää tilaa. Kantatie 55 ohittaa järven sen pohjoispuolelta. Keihässalmen koillisrannassa on lintutorni.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725) järvi kuuluu. Järvi on valuma-alueensa läpivirtausjärvi. Järven vedenpinnan korkeus on 105,4 metriä mpy. Sen laskujoki Keihäsjoki laskee 1,7 kilometrin päässä Kuttajärven Syväniemen lahteen. Laskujoen niskalla sijaitsee pohjapato. Merkittävin tulouoma on Mattilanjoki, joka muodostuu viisi kilometriä ylävirtaan päin Hoikanjoen ja Ittalanjoen yhtyessä toisiinsa. Hoikanjoki alkaa Hoikkajärvestä (57 ha) ja Ittalanjoki Pääjärvestä (27 ha). Järven pohjoisrantaan laskee vielä Pitkäjärven (24 ha) laskuoja.
Volkswagen Touareg

Volkswagen Touareg on Volkswagenin vuodesta 2002 lähtien valmistama crossover-tyyppinen automalli. Se on saanut nimensä Saharassa asuvan alkuperäiskansan, tuaregien mukaan.