stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alavus
Maantiede > Maisema

Maisemallinen raja läntisen suomaan ja itäisen mäkimaan välillä noudattaa suurin piirtein Lapuanjoen ja sen suurimman sivuhaaran Nurmonjoen välistä vedenjakajaa. Alavuden länsiosan maisemat ovat vaihtelevat. Suomenselän lakialueita luonnehtivat osittain puuttomat aapasuot, mutta alemmilla mailla on myös juovikkaita kermikeitaita.
Maantiede > Vesistö

Lapuanjoki alkaa Kukkolammesta Virroilta ja laskee savirantaiseen Rimpijärveen sekä edelleen kauniiseen kallio- ja hiekkarantaiseen Sapsalampeen. Täältä joki jatkuu Pahajoki-nimisenä ja virtaa mm. Alavudenjärven läpi kohti Kuortaneenjärveä. Alavuden länsiosan vedet keräävä Nurmonjoki alkaa Vehkajokena Vehkajärvistä aivan Suomenselän laelta. Allasjärvien kautta virrattuaan joki jatkuu allasjokena, kunnes se muuttuu hieman leveämmäksi Ahvenjoeksi Myllyjoen yhdyttyä siihen. Ahvenjoki virtaa aluksi Jääskänjärven läpi ja jatkuu edelleen Seinäjoen rajalle, jossa se levenee Lehmijoen haarassa Nurmonjoeksi. Nurmojoki saa vielä Kuorasluoman kautta Kuorasjärven vedet Alavuden puolelta. Nurmonjoki purkautuu Lapuanjoen pääuomaan Lapuan kaupungin keskustassa. Kaksi kilometriä leveä ja kymmenen kilometriä pitkä Kuorasjärvi on Alavuden suurin järvi. Yhdessä Jääskänjärven kanssa se poikkeaa rannoiltaan Suomenselälle tyypillisistä suolammista. Järvien kiviset ja hiekkaiset moreeniselännerannat ovat niin jyrkkiä, ettei vesialue pääse laajalti ruohottumaan. Näistä rannoista onkin tullut yksi läheisen Seinäjoen kaupungin tärkeimmistä virkistysalueista.
Maantiede > Luonto

Järvien ja soiden väliin jäävät metsät ovat yleensä puolukkatyypin kankaita, joiden pinnassa jäkälikkö usein paljastaa peruskallion läheisyyden. Jääkauden tasaiseksi silottamia avokallioita on varsin paljon. Muutamilla ympäristöstään hiukan korkeammalle kohoavilla moreeniselänteillä maaperä on hedelmällisempää. Metsät vaihtuvat niillä kuusikkoisemmiksi mustikkatyypin kankaiksi.
Läntisen Alavuden selänteiden suhteelliset korkeudet jäävät tavallisesti alle kymmenen metrin. Itäisellä mäkimaalla 20–30 metrin korkeuserot ovat tavallisia. Kalliopaljastumia on runsaasti. Kallioiden väliin on usein patoutunut pieni lampi. Laaksot ovat pienehköjä, joten luonto ei ole tarjonnut kovin hyviä edellytyksiä maanviljelykselle. Metsätalouden merkitys onkin itäisellä Alavudella huomattava. Alueen halki pohjois–eteläsuunnassa kulkeva Lapuanjoen latvahaaran laakso poikkeaa kuitenkin jyrkästi ympäristöstään. Leveän laakson pohjalla kiemurtelee pieni Pahajoki. Näsijärven muinaisen meriyhteyden pohjalle kerrostui aikanaan runsaasti hienojakoisia aineksia. Ne ovat nykyisin erinomainen perusta maanviljelykselle. Lapuanjoen kuuluisa lakeus alkaa täältä, joskin vielä vaatimattomana.
Itäisen Alavuden luonnosta erottuu mäkimaan sekä harju- että laaksoseudun lisäksi kolmaskin alue. Se ei ehkä ole luonnonmaisemallisesti erityisen merkittävä, mutta elinkeinoelämän kannalta se on tärkeä. Koillisesta nimittäin suuntautuu kohti Lapuanjokea Kätkänjoen laakso. Joki leviää Ranta-Töysän järveksi hiukan ennen laskemistaan Lapuanjokeen asemanseudun pohjoispuolella. Kätkänjoen viljelyaukeat eivät vedä vertoja Lapuanjoen laaksolle. Metsät ovat sille tyypillisempiä muun itäisen Alavuden tapaan. Toiminnallinen yhteys ympäristöön on vahva. Itäisen Alavuden metsävarat on edullisinta kuljettaa laaksojen suuntaisesti Ranta-Töysään. Kun asemanseutukin on lähellä, ovat edellytykset puunjalostukselle hyvät.
Maantiede > Kylät

Kuntaliitosta edeltäneen Alavuden alueella on 5 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1967):
Alavus
Rantatöysä
Sapsalampi
Sulkava
Sydänmaa
Alavuden osaksi liitetyssä Töysässä on 2 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1967):
Ranta-Töysä
Töysä
Muita kulmakuntia Alavuden ja siihen liitetyn Töysän alueella ovat Hakojärvi, Housunkylä, Jokivarsi, Kattelus, Kaukola-Vehkajoki, Kontiainen, Kätkänjoki, Länsipuoli, Niinimaa, Pollari, Salonkylä, Seinäjärvi, Taipaleenkylä, Timanttimaa, Tohni, Tuuri, Vetämäjärvi ja Ylipää.lähde?
Maantiede > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Alavudella oli 11 713 asukasta, joista 6 918 asui taajamissa, 4 712 haja-asutusalueilla ja 83:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Alavuden taajama-aste on 59,5 %. Alavuden taajamaväestö jakaantuu neljän eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Alavuden keskustaajama | 3 973 |
| 2 | Alavuden asemanseutu | 1 272 |
| 3 | Töysän kirkonkylä | 890 |
| 4 | Tuuri | 783 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Väestö > Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
| Alavuden väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 13 580 | 13 580 |
| 1985 | 1985 |    | 13 781 | 13 781 |
| 1990 | 1990 |    | 13 785 | 13 785 |
| 1995 | 1995 |    | 13 472 | 13 472 |
| 2000 | 2000 |    | 13 135 | 13 135 |
| 2005 | 2005 |    | 12 868 | 12 868 |
| 2010 | 2010 |    | 12 439 | 12 439 |
| 2016 | 2016 |    | 11 907 | 11 907 |
| 2020 | 2020 |    | 11 452 | 11 452 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Kieli ja etnisyys

Alavuden väestöstä oli vuonna 2023 suomenkielisiä 97,4 prosenttia, ruotsinkielisiä 0,1 prosenttia ja vieraskielisiä 2,5 prosenttia. Alavudella asui vuoden 2023 lopussa 224 ulkomaan kansalaista, mikä on 2,0 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on ukrainalaiset, joita asuu Alavudella 60 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat venäläiset (33) ja virolaiset (22).
Väestö > Uskonto

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Alavudella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Alavuden seurakunta
Töysän kappeliseurakunta
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä Alavudella toimii vanhoillislestadiolaisten Alavuden rauhanyhdistys, johon kuului vuonna 2023 yhteensä 253 jäsentä. Evankelisuuden evankeliumijuhla järjestettiin Alavudella vuonna 1999.
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Alavuden kaupungin nykyisellä alueella.
Töysän seurakunta (liitetty Alavuden seurakuntaan 2013)
Kunnassa toimii myös helluntaiherätykseen kuuluva Alavuden helluntaiseurakunta, Suomen Vapaakirkkoon kuuluva Alavuden vapaaseurakunta, Suomen baptistilähetykseen kuuluva Alavuden baptistilähetys sekä Jehovan todistajien seurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Alavuden alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Talous

Alavuden työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (8.5%)
Jalostus (23.0%)
Palvelusektori (67.5%)
Muut sektorit (1%)
Talousalueena Alavus kuuluu Kuusiokuntien seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 33 036 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 61. suurin ja maan yhdeksänneksi pienin.
Aalvudella oli vuonna 2022 yhteensä 4 042 työpaikkaa ja kunnassa asui 4 207 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 74,6 prosenttia. Alavuden työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 67,5 prosenttia, jalostuksen 23,0 prosenttia ja alkutuotannon 8,5 prosenttia.
Alavuden työpaikkaomavaraisuus on 96,1 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 75,7 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 6,9 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Kuortaneella on 163,9 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Yritykset

Alavuden elinkeinoelämä tunnetaan erityisesti Tuurin kyläkaupasta, joka on suosittu turistikohde. Keskisen lisäksi merkittäviä yrityksiä ovat sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottaja Kuusiolinna Terveys Oy sekä lasi- ja alumiinirakentamiseen erikoistunut Riikku Rakenteet. Alavuden suurimpiin yritystuloverojen maksajiin kuuluivat vuonna 2021 myös maarakennuskoneiden toimittaja Latenkone, Akonkosken Saha sekä Nahkapaikka Oy Toivonen.
Talous > Nähtävyydet

Taidekeskus Harri
Alavuden kirkko ja kellotapuli
Muistojen Kappeli
Sotavanhuksen Museo
Pankkimuseo
Pentti Valkealahden kotimuseo
Raija Immonen-Oravan lasimaalaukset
Galleria Lasiatelje Myllynkivi
Entisen Kahran Kestikievarin lutti kantatie 66:n varrella
Uittomiesten muistomerkki
Kyläkauppa Veljekset Keskinen
Liikenne

Alavus sijaitsee valtatien 18 ja kantatien 66 risteyskohdassa. Alavuden halki kulkee myös Haapamäki–Seinäjoki-rata, jolla kulkee jonkin verran matkustaja- ja tavaraliikennettä. Rata kuitenkin sivuaa Alavuden keskustan, ja Alavuden rautatieasema sijaitsee noin neljän kilometrin päässä keskustasta pohjoiseen. Toinen rautatieasema sijaitsee Tuurissa.
Kulttuuri > Musiikki ja esittävät taiteet

Alavudella kansanmusiikkiperinne on ollut suosittua. Kesällä 2008 Alavudella järjestettiin kansanmusiikkitapahtuma Etelä-Pohjanmaan Spelit, joiden kävijämäärä kohosi 28 000 kävijään. Alavutelaista kansanperinnettä on maailmalle ollut viemässä muun muassa tanssi- ja musiikkiryhmä Lipparit. Alavudelta on tullut useita tunnettuja musiikin alan henkilöitä. Pauli Hanhiniemi lienee näistä tunnetuin, mutta myös pop-yhtye Movetronin kaksi jäsentä ovat alavutelaislähtöisiä. Myös Toivo Kuulan tiedetään syntyneen Alavudella. Säveltäjän nimeä kantava Toivo Kuula ‑laulukilpailu on järjestetty Alavudella vuosina 2012 ja 2016. Vuoden 2020 kilpailu siirrettiin Covid-19 epidemian aiheuttamien kokoontumisrajoitusten vuoksi elokuulle 2021.
Alavuden kaupunginteatteri on vuonna 2020 perustettu ammattilaisjohtoinen harrastajateatteri, joka tuottaa teatteriesityksiä ja esittävän taiteen kokonaisuuksia.
Kulttuuri > Museot

Alavudella sijaitsevia museoita ovat Jari-Matti Latvalan ralli- ja keräilyautoja esittelevä J-M Rally Parc Fermé, Alavus-seuran ylläpitämä kotiseutua esittelevä Sotavanhuksen museo, eteläpohjalaista pankkitoimintaa esittelevä Säästöpankkimuseo sekä 1800-luvun Rannanjärven kotimuseo. Töysässä sijaitsevat paikallishistoriaa esittelevä Töysän museo, seurakuntaa ja kirkkohistoriaa esittelevä Töysän viljamakasiini sekä Töysän apteekkimuseo.
Kulttuuri > Taide

Alavudella sijaitsee Taidekeskus Harri, jossa järjestetään muun muassa taidenäyttelyitä. Seudulla toimii myös vuonna 1946 perustettu kotiseutuyhdistys Alavus-seura.
Kulttuuri > Ruoka

Alavuden pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla maitoperunat, keitetyt perunat ja sipulit maitoliemessä, lisukkeina ruisleipä ja suolasilakka.
Kulttuuri > Urheilu

Alavuden Peli-Veikot, APV, pelasi aluksi jalkapalloa jääkiekon tullessa myöhemmin saman nimen alle. Naisten jääkiekkojoukkue pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla SM-sarjassa ja miehet taas jääkiekon II-divisioonassa. Nuorten joukkueet ovat viime vuosina saavuttaneet mitaleja eri ikäluokkien maakunnallisissa sarjoissa. Alavudelle rakennettiin vuonna 2008 jäähalli, jossa voidaan pelien lisäksi järjestää erilaisia tapahtumia.
SC Alavus on vuonna 1996 perustettu salibandyseura. Tällä hetkellä seuran väreissä on pelaajia viiden kunnan alueelta. Seuraan kuuluu miesten joukkue V-divisioonassa, naisten joukkue II-divisioonassa ja lisäksi C2-poikien joukkue.
Alavuden Sydänmaan Nuorisoseuralla on edustusjoukkue salibandyn miesten IV-divisioonassa.
Alavudella on myös hyvät mahdollisuudet uintiin, yleisurheiluun ja eri sisäliikuntamuotoihin Alavuden Kirkkokankaalla sijaitsevan Kunto-Lutran ja Urheilukeskuksen ansiosta. Urheilukeskuksessa sijaitsevat yleisurheilukenttä ja jäähalli. Seuratoimintaa Alavudella pitää yllä Alavuden Urheilijat, jonka lajeihin kuuluvat paini, uinti, yleisurheilu, painonnosto, voimistelu ja hiihto.
Alavudella on myös paljon motocross-harrastajia, ja Alavudella sijaitseekin yksi Suomen hienoimmista motocrossradoista. Alavudella järjestetään motocrossin SM-osakilpailuja.
Hallinto ja politiikka > Hallinto

Alavuden kaupunginjohtaja on Liisa Heinämäki. Kunnanvaltuustossa on 31 paikkaa, joista 13 on Keskustan hallussa kaudella 2021–2025.
Hallinto ja politiikka > Politiikka

Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa. Lähde: Oikeusministeriö
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | KESK | KESK | PS | PS | KOK | KOK | SDP | SDP | KD | KD | VIHR | VIHR | VAS | VAS | Muut | Muut | Johto |
| Vuosi | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Johto |
| 2008 | 2 403 | 51,5 | 139 | 3,0 | 978 | 21,0 | 698 | 15,0 | 183 | 3,9 | 79 | 1,7 | 186 | 4,0 | – | – | 30,5 |
| 2012 | 2 715 | 45,8 | 1 023 | 17,2 | 1 143 | 19,3 | 692 | 11,7 | 176 | 3,0 | 92 | 1,6 | 91 | 1,5 | – | – | 26,5 |
| 2017 | 2 350 | 44,2 | 928 | 17,5 | 784 | 14,8 | 678 | 12,8 | 204 | 3,8 | 220 | 4,1 | 95 | 1,8 | 54 | 1,0 | 26,7 |
| 2021 | 2 008 | 41,6 | 1 357 | 28,1 | 609 | 12,6 | 431 | 8,9 | 267 | 5,5 | 160 | 3,3 | – | – | – | – | 13,5 |
Hallinto ja politiikka > Kaupunginjohtajat

1972–1991: Seppo Aho
1991–2000: Silja Hiironniemi
2000–2019: Pekka Ala-Mäenpää
2019– Liisa Heinämäki
Tunnettuja asukkaita

| --- | --- |
 Seppo Aho (1942–2017), kunnallisneuvos, kauppalan-, kunnan-, kaupunginjohtaja 1972–1991  Juhani Ahtiluoto (1869–1942), kansakoulunopettaja ja kirjailija  Matti Asunmaa (1921–1998), kansanedustaja  Erkki Ertama (1927–2010), musiikkineuvos, säveltäjä ja kapellimestari  Pauli Hanhiniemi (s. 1964), muusikko  Airi Hautamäki, Mestaripelimanni  Toni Hellinen (s. 1982), meteorologi  Heikki Huhtamäki (1900–1970), vuorineuvos  Raija Immonen-Orava, lasitaiteilija  Timo Isomäki (s.1968), festivaalipromoottori  Sisko Istanmäki (s. 1927), kirjailija  Artturi Järviluoma (1879–1942), lehtimies, elokuvakäsikirjoittaja ja kirjailija  Janne (Kaarina) Kantokorpi (s. 1935), kuvataiteilija ja kuvataideopettaja  Voitto Kantokorpi (1935–2021), kuvanveistäjä ja taidemaalari  Vesa Keskinen (s. 1967), kyläkauppias  Toivo Kuula (1883–1918), säveltäjä  Sirkka Lamminen, oopperalaulaja, sopraano  Jari-Matti Latvala (s. 1985), ralliautoilija :  Pentti Laurila (1927–1990), pankinjohtaja ja yrittäjä, teollisuusneuvos  Toivo Louko (1884–1944), oopperalaulaja, baritoni  Antti Paalanen (s. 1977), harmonikansoittaja  Ahti Pakkanen, (1937–2002), professori, fysiikka  Anneli Ranta (s. 1955), näyttelijä  Eevi Rintamäki, (os. Pakkanen), professori, kasvibiologia   Jussi Lampi (s. 1961), näyttelijä  Aapo Saari (s. 1944), kansanedustaja (Keskusta 1983–1999)  Eero Saari (1907–1955), kansanedustaja  Kari Saari, (1956–1997), ateistiaktivisti  Saila Saari (s. 1989), jääkiekkoilija  Mari Sepänmaa (s. 1985), korkeushyppääjä  Juha Siltala (s. 1957), historioitsija, Suomen historian professori  Josef Stenbäck (1854–1929), arkkitehti  Lauri Taipalus (s. 1988), jääkiekkoilija  Pekka Tuokkola (s. 1983), jääkiekkomaalivahti  Tuomas Tuokkola (s. 1976), jääkiekkovalmentaja  Rauli Virtanen (s. 1948), toimittaja  Jaska Mäkynen (s. 1952), laulaja
Tunnettuja asukkaita > Yhtyeitä

Bingoksi Lämmin, uuden aallon yhtye
Kolmas Nainen
Spiritus Mortis, doom metal -yhtye
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Alavuden kaupungin kotisivu
Tilastokeskus – Alavuden avainluvut
Tietoja Alavuden seurakunnasta ja historiasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Alavus-seuran kotisivu
| n k Etelä-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Alajärvi  Alavus  Evijärvi  Ilmajoki  Isojoki  Isokyrö  Karijoki  Kauhajoki  Kauhava  Kuortane  Kurikka  Lappajärvi  Lapua  Seinäjoki  Soini  Teuva  Vimpeli  Ähtäri 
Entiset kunnat:  Alahärmä  Jalasjärvi  Jurva  Kortesjärvi  Lehtimäki  Nurmo  Peräseinäjoki  Seinäjoen maalaiskunta  Töysä  Ylihärmä  Ylistaro 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 2 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle 2  Uppslagsverket Finland 
Alavuden vaakuna (1952–2012).
Töysänjokea Alavudella.
Alavuden keskustaajaman kartta OpenStreetMapissä 7/2013.
Alavuden kirkko.
Tuurin kyläkauppa.
Valtatien 18 ja Haapamäen–Seinäjoen-radan tasoristeys Tuurissa.
Anttila (Kouvola)

Anttila on kylä Kouvolan Valkealassa, Vekaranjärven kaupunginosassa. Kylä sijaitsee entisen Valkealan kunnan pohjoisosassa, toisen Salpauselän Selänpäänkankaan eteläpuolella. Anttilan naapurikyliä ovat Hevosoja, Kääpälä, Pihlajasaari, Selänpää, Multamäki, Toikkala, Vekaranjärvi ja Vuohijärvi.
Anttilan kylässä oli vuonna 2015 asukkaita 325.lähde? Kylässä oli 1990-luvulle saakka postikonttori, pankki, kaksi kauppaa ja koulu. Viimeisenä näistä viidestä, juuri 90 vuotta täyttänyt kyläkoulu lopetti toimintansa vuoden 2003 elokuussa. Nykyisin yksityisomistukseen siirtyneen koulun sivurakennuksessa toimii kesäkahvila Pehtoori, joka on palvelupiste myös Repoveden kansallispuistoon matkaaville. Kesäkahvilan lisäksi paikallisia asukkaita ja matkailijoita kylässä palvelevat Aholan Vierastalo, parturikampaamo, ravitalli ja ratsastuskoulu. 1970-luvulla kylän maamiesseura rakensi talkoilla kyläläisten yhteiskäyttöön suuren Jukola nimisen rantamajan saunoineen Vuohijärven rantaan Muukonlahteen. Anttilan kylän yrityksistä tunnetuin on Siekkelin Puutyö Ky. Vekaranjärven varuskunta on kaupunginosan merkittävä työllistäjä.
Historia

Anttilan alkuperäinen nimi oli Metsännenä (Medhsennenä). Varhaisin mainita Metsännenästä on vuodelta 1543, jolloin kylässä oli kolme taloa. Vuonna 1551 taloluku oli noussut huomattavasti, talojen määrä oli 12. Laajetessaan kylä jakautui Ala-, Kesk- ja Yläkylään sekä Mietunahoon. Kylännimi Anttila ilmestyy asiakirjoihin 1560-luvulla. Kylässä on ollut ilmeisesti Anttila-niminen talo, joka on saanut nimensä talon ensimmäisestä isännästä Antista. Vanhempia kylän kantataloja oli kymmenen ja vielä pian 1500-luvulla isäntiä oli jo lähes kaksikymmentä. Alakylässä oli 1700-luvun lopulla 12 taloa, Keskkylässä nykyisten Seppälän ja Heikkilän tienoilla oli 7 taloa ja Yläkylässä nykyisen Jaakkolan läheisyydessä oli 4 taloa. Mietunahossa oli 7 taloa.
Nähtävyyksiä

Anttilan Yläkylässä on luonnonmuistomerkki Nekkakivi, Jaakkolanmäellä sijaitseva 4,9 m korkea ja 8 m leveä sfinksiä muistuttava siirtolohkare.
Torasjoen Ulpaskoskessa on Anttilan mylly ja saha. Myllyn rakennutti Haminasta Anttilaan muuttanut mamselli Sofia Bruun 1850-luvulla. Mamsellin tilaa kutsuttiin Anttilan hoviksi. Koskessa oli alkuaan lankkupato ja kivipato on rakennettu vuonna 1921. Ensimmäinen saha rakennettiin paikalle 1800-luvun lopulla ja nykyinen saha rakennettiin 1920-luvun puolivälissä.
Kylän alueelle suunnitellaan 227 hehtaarin kokoista luonnonsuojelualuetta, koska toisen Salpausselän Lautakorven lähteiköllä kasvaa uhanalaiseksi luokiteltua harsosammalta.
Aiheesta muualla

Anttilan kylän kotisivut. Web Archive 2013.
Gerda Antti

Gerda Antti (s. 20. elokuuta 1929 Ylitornion kunta, Ruotsi) on ruotsalainen kirjailija.
Gerda Antti syntyi Pohjois-Ruotsin Ylitorniolla viisilapsiseen perheeseen. Hän muutti Tukholmaan ja avioitui 21-vuotiaana itseään 29 vuotta vanhemman kirjailija Walter Ljunquistin kanssa. Ljunquist kuoli 1974, ja Gerda Antti on myöhemmin asunut miehensä synnyinseudulla Itä-Göötanmaan Kisassa Linköpingin eteläpuolella.
Gerda Antin esikoisteos oli vuonna 1961 ilmestynyt runokokoelma Här och nu. Hän on sen jälkeen julkaissut esseitä, pakinoita, novelleja, romaaneja ja yhden keskustelukirjan. Hänet tunnetaan humoristisena ja teräväsanaisena maaseutuväestön kuvaajana.
Antti on saanut kirjallisuuspalkintoja Svenska Dagbladetilta 1977, KF-osuuskauppaliikkeen Vi-lehdeltä 1980, Östersunds-Posten-lehdeltä 1983, Östgöta Correspondenten -lehdeltä (Palmærpriset) 1988, Studieförbundet Vuxenskolanilta 1990 (Landsbygdens författarstipendium), Ruotsin maanviljelijöiden keskusliitolta (LRF) 1994, Ruotsin kuninkaalta 1998 (Litteris et Artibus -mitali), Ruotsin työväen sivistysjärjestö ABF:ltä 2004 (Moa-priset) ja Rolf Wirténin kulttuurisäätiöltä 2006. Vuonna 2008 hänet nimitettiin lääketieteen kunniatohtoriksi Linköpingin yliopistossa.
Gerda Antin suureen suosioon nostanut novellikokoelma Inte värre än vanligt (1977) pääsi vuonna 2009 mukaan teokseen Tusen svenska klassiker, johon koottiin tuhat Ruotsissa julkaistujen kirjojen, elokuvien, äänilevyjen ja tv-ohjelmien klassikkoa.
Gerda Antti on ollut mukana Ruotsin keskustapuolueen toiminnassa ja toiminut lääninoikeuden lautamiehenä.
Suomennetut teokset

Hetki kerrallansa, suom. Kyllikki Härkäpää, WSOY, 1983. ISBN 951-0-11773-0
Huomispäivän tähdet, suom. Pirkko Lokka, WSOY, 1985. ISBN 951-0-12901-1
Niin paljon kuuluu elämään, suom. Pirkko Lokka, WSOY, 1990. ISBN 951-0-15500-4.
Muita teoksia

Här och nu. Lilla lyrikserien. (runokokoelma, 1961)
Kväll efter kväll (novelleja, 1965)
Inte värre än vanligt (romaani, 1977)
Ett ögonblick i sänder (romaani, 1980)
Jag reder mig nog (romaani, 1983, tehty elokuvaksi 2003)
Det ljuva livet och 24 andra liv-stycken (pakinakokoelma, 1983
Det är mycket med det jordiska (romaani, 1987)
Fjärrvärme (romaani, 1991)
Varav hjärtat är fullt (pakinakokoelma, 1993)
Bara lite roligt (romaani, 1994)
Dessa dagliga dagar (pakinakokoelma, 1996)
Romanerna om Ulla (1997)
Romanerna om Astrid (1997)
Livet skriver kapitel (romaani, 2001)
Ungjävlar (novellikokoelma, 2005)
Min man David (romaani, 2008)
Adamsons (romaani, 2012)
Aiheesta muualla

Gerda Antti on Albert Bonnier (ruotsiksi)
Gerda Antti, Albert Bonniers  (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Gerda Antti
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  Trove 
Muut:  IdRef 
Käännös suomeksi
Anna Anthropy

| Anna Anthropy |
| --- | --- |
 Anna Anthropy puhumassa Game Developers Conferencissa 2013
Henkilötiedot
Muut nimet:  Auntie Pixelante, Dessgeega, Ancil Anthropy
Kansalaisuus:  Yhdysvaltalainen
Ammatti:  Pelinkehittäjä, kirjoittaja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Anna Anthropy on yhdysvaltalainen videopelisuunnittelija, jonka teoksia ovat muun muassa Mighty Jill Off ja Dys4ia.
Ura > Pelien suunnittelu

Vuonna 2010 Anthropy työskenteli San Franciscolaisen Koduco pelinkehitysyrityksen kanssa: hän auttoi kehittämään iPad-pelin "Pong Vaders". Vuonna 2011 hän julkaisi Lesbian Spider Queens of Mars -pelin kunnianosoituksena Midwayn 1981 arcade-pelille Wizard of Wor. Pelissä on queer-teema ja sen on sanottu sisältävän "some fun commentary on master-slave dynamics." Vuonna 2012 hän julkaisi Dys4ian, joka on omaelämäkerrallinen peli hänen kokemuksistaan hormonikorvaushoidosta, ja jonka avulla pelaaja voi kokea, mitä hän on käynyt läpi. Anthropy sanoo, että hänen pelinsä tutkivat suhdetta sadismin ja pelinsuunnittelun välillä, ja että ne haastavat pelaajien odotukset siitä, mitä pelinkehittäjän pitäisi luoda ja miten pelaajaa pitäisi rankaista virheistä.
Pelit

Afternoon in the House of Secrets
And the Robot Horse You Rode In On
Calamity Annie
Dys4ia
Encyclopedia Fuckme and the Case of the Vanishing Entree
Gay Cats Go to the Weird Weird Woods
The Hunt for the Gay Planet
Keep Me Occupied
Mighty Jill Off
Ohmygod Are You Alright
Police Bear
Pong Vaders (ITunesissa)
Redder
When Pigs Fly
Kirjallisuus

Rise of the Videogame Zinesters Seven Stories Press, 2012. ISBN 978-1609803728
ZZT Boss Fight Books, 2014. ISBN 978-1-940535-02-9
The State of Play: Creators and Critics on Video Game Culture. Seven Stories Press, 2015. ISBN 9781609806392
Aiheesta muualla

Virallisilla verkkosivuilla
The Gamer's Quarter -sivustolla
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Puola 
Muut:  ELMCIP  IdRef