stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Strobusmänty

| Strobusmänty |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Havupuut Pinophytina
Luokka::  Havupuut Pinopsida
Lahko::  Pinales
Heimo::  Mäntykasvit Pinaceae
Suku::  Männyt Pinus
Laji::  strobus
Kaksiosainen nimi
 Pinus strobus  L. 

Katso myös
   Strobusmänty Wikispeciesissä   Strobusmänty Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pinus strobus
Strobusmänty (Pinus strobus) on havupuu, joka kasvaa luonnonvaraisena Pohjois-Amerikan itä- ja koillisosissa, Newfoundlandista Appalakkien vuoriston kautta Georgian pohjoisosiin.
Strobusmännyn neulaset ovat viiden ryhmissä yhdessä samassa kääpiöoksassa. Ne ovat taipuisia, sinivihreitä, hienosti sahalaitaisia ja 5–14 senttimetriä pitkiä. Neulaset säilyvät tavallisesti noin 18 kuukauttalähde?. Kävyt ovat vaaleanruskeita, kapeita ja 8–20 senttimetriä pitkiä, täysin avautuneena 4–5 senttimetriä leveitä. Siemenet ovat 4–5 millimetriä pitkiä ja niissä on 15–20 millimetriä pitkä siipi tuulilevitystä varten. Käpysadossa on huippu aina 3–5 vuoden välein.lähde? Strobusmänty saavuttaa yleisesti 200 vuoden iän, mutta parhaimmillaan jopa 400 vuoden iän. Se kasvaa parhaiten viileässä ja kosteassa ilmastossa.
Strobusmänty on itäisen Pohjois-Amerikan korkeimmaksi kasvava puulaji. Sen tiedetään kasvaneen jopa 70 metrin pituiseksi. Tyypillisimmillään se kasvaa 25–35 metriä korkeaksi ja 1–1,6 metriä paksuksi. Puu kestää metsäpaloja melko hyvin ja paloista säilyneet puut siementävät paloalueita uudelleen. Puhtaissa strobusmänniköissä rungot ovat tavallisesti oksattomia puoleen väliin saakka, sekametsissä puut kohoavat kaikkien muiden yläpuolelle.
Strobusmäntyjä kasvatetaan laajalti metsätaloudessa niiden luonnonvaraisella esiintymisalueella. Erilaisia lajikkeita on jalostettu runsaasti koristekasvikäyttöön. Monet niistä ovat hidaskasvuisia kääpiölajikkeita.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Strobusmänty (Pinus strobus)
United States Department of Agriculture (USDA): Pinus strobus (englanniksi)
Conifers.org: Pinus strobus (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Pinus strobus[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Pinus strobus (eastern white pine) (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q157230  Wikispecies: Pinus strobus  APA: 215  BioLib: 2337  CoL: 4J2HY  EoL: 1061748  EPPO: PIUST  EUNIS: 150623  FEIS: pinstr  FNA: 200005357  FoC: 200005357  GBIF: 5284982  GRIN: 28551  iNaturalist: 52391  IPA: 2762  IPNI: 263339-1  IRMNG: 11305321  ITIS: 183385  IUCN: 42417  MichiganFlora: 1925  MoBotPF: 285004  NatureServe: 2.161641  NBN: NBNSYS0000013976  NCBI: 3348  NZOR: be639214-3d69-4476-8d89-7d4cdac04218  NZPCN: 3081  Observation.org: 7198  Open Tree of Life: 568616  PalDat: Pinus_strobus  PFI: 166  PPE: pinus-strobus  Plant List: kew-2562165  PLANTS: PIST  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:197100-2  RHS: 13138  Tropicos: 24900219  VASCAN: 7195  WisFlora: 4506  WFO: wfo-0000481530  Laji.fi: MX.41313
5 (luku)

| --- | --- |
Luonnolliset luvut
5 ← 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 →
Kardinaaliluku: viisi
Järjestysluku: viides
Numeromerkin nimi: viitonen tai vitonen
Tekijät: 1, 5
Alkutekijät:  5

Roomalainen numero: V
Kreikkalainen numero: ε'
Binääriluku: 101
Oktaaliluku: 5
Duodesimaaliluku: 5
Heksadesimaaliluku: 5
Vigesimaaliluku: 5
5 (viisi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku neljä ja seuraa luku kuusi. Esseetyylisessä tekstissä viisi kirjoitetaan yleensä kirjaimin.
Matematiikassa > Alkulukuihin liittyen

5 on alkuluku.
5 on Sophie Germainin alkuluku, koska  2\cdot 5+1=11 ja 11 on myös alkuluku.
5 on turvallinen alkuluku, koska  5=2\cdot 2+1 ja 2 on myös alkuluku.
5 on Pythagoraan alkuluku:  4\cdot 1+1.
5 on Fermat’n alkuluku:  2^{2^{1}}+1.
5 on kertoma-alkuluku:  3!-1.
5 on Mersennen alkuluvun  2^{5}-1 eksponentti.
5 on 3:n ja 7:n alkulukupari.
5 on kahden ensimmäisen alkuluvun summa:  2+3.
5 on pienin pariton alkuluku, joka ei ole minkään alkuluvun serkku.
Matematiikassa > Muissa yhteyksissä

Viisikulmio on monikulmio, jossa on 5 kärkeä ja 5 sivua. 5 on siten viisikulmioluku.
5 on keskitetty neliöluku.
5 on neliöpyramidiluku.
5 on keskitetty tetraedriluku.
5 on yksi Catalanin luvuista.
5 kuuluu Fibonaccin lukujonoon.
5 on palindromi binäärijärjestelmässä: 1012.
Tetrominoja on viisi, kun kierrettyjä ja peilattuja ei lasketa erikseen (katso kuva).
Luonnontieteissä

Boorin järjestysluku jaksollisessa järjestelmässä on 5.
Beryllium-9 ja boori-10 ovat vakaita isotooppeja, joiden neutroniluku on 5.
Ihmisellä on yleensä kummassakin kädessään viisi sormea ja kummassakin jalassaan viisi varvasta.
Jupiter on Aurinkokunnan viides planeetta.
5 Astraea on pikkuplaneetta.
Messier 5 on pallomainen tähtijoukko.
Muualla

Toukokuu on vuoden viides kuukausi, joka merkitään päivämäärää kirjoitettaessa usein numerolla 5.
Viisikantainen ruusu tarkoitti antiikin roomalaisille salaisuutta. He ripustivat huoneen kattoon ruusun, jos he halusivat keskustelun olevan luottamuksellinen. Tästä tulee sanonta sub rosa.
Länsimaisessa työviikossa on yleensä viisi työpäivää.
Elokuvia ja hotelleja arvostellaan usein antamalla niille laadun kuvaukseksi tähtiä, ja viisi tähteä on yleensä paras arvosana.
Suomalaisessa peruskouluissa ja lukioissa numerolla viisi kuvataan välttävää ja alinta hyväksyttyä arvosanaa.
Ammattikouluissa ja korkeakouluissa 5 on paras arvosana.
TV5 on suomalainen televisiokanava
5 on filippiiniläinen televisiokanava.
Viisikko-kirjasarjassa seikkailee viisihenkinen ryhmä.
DVD-aluekoodi 5 on käytössä Afrikassa, Venäjällä, Keski-Aasiassa ja Etelä-Aasiassa.
Radioamatöörien kutsumerkeissä 5 on piirinumero entisen Kymen läänin alueella.
Eurooppatie E5 kulkee Yhdistyneen kuningaskunnan ja Espanjan välillä.
Valtatie 5 kulkee Heinolan ja Sodankylän välillä.
Yhdysvalloissa viiden sentin kolikkoa kutsutaan nimellä nickel.
Musiikissa 5 tarkoittaa ns. voimasointua eli perusäänen ja puhtaan kvintin muodostamaa avosointua
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 5 (luku) Wikimedia Commonsissa
Tetrominot ilman kiertoja ja peilikuvia.
8 (luku)

| --- | --- |
Luonnolliset luvut
8 ← 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 →
Kardinaaliluku: kahdeksan
Järjestysluku: kahdeksas
Numeromerkin nimi: kahdeksan, kahdeksainen, kahdeksikko, arkikielessä kasi
Tekijät: 1, 2, 4, 8
Alkutekijät:  2^{3}
Kantalukujärjestelmä: oktaalijärjestelmä

Roomalainen numero: VIII
Kreikkalainen numero: η'
Binääriluku: 1000
Oktaaliluku: 10
Duodesimaaliluku: 8
Heksadesimaaliluku: 8
Vigesimaaliluku: 8
8 (kahdeksan) on luonnollinen luku, jota edeltää luku seitsemän ja seuraa luku yhdeksän. Esseetyylisessä tekstissä kahdeksan kirjoitetaan yleensä kirjaimin.
Suomen kahdeksan-sanan etymologia

Erään teorian mukaan sana ”kahdeksan” muodostuu vartalosta ”kaksi” ja loppuosasta ”-eksan”, joka tarkoittaa ”ei ole”. Vanhemman teorian mukaan loppuosaksi on luettava ”-deksan”, jolloin taustalla olisi latinan kymmentä tarkoittava sana. Joka tapauksessa kahdeksan olisi johdettu merkityksestä ”kaksi pois kymmenestä”. Sanan ”yhdeksän” alkuperä lienee vastaava.
Matematiikassa

8 on yhdistetty luku.
8 on vajaa luku, koska  1+2+4=7<8.
8 on kuutioluku ja kahden potenssi:  2^{3}.
8 kuuluu Fibonaccin lukujonoon.
8 on Harshad-luku binäärijärjestelmässä (10002) ja oktaalijärjestelmässä (108).
8 voidaan muodostaa kahden peräkkäisen alkuluvun summana:  3+5.
8=1^{3}+2^{2}+3^{1}
8 on jaollinen tekijöidensä määrällä (neljällä).
8 on kokonaislukujen 1–3 tekijöiden summa.
Oktaalijärjestelmän kantaluku on 8.
8 on pienin nelibittinen binääriluku (10002).
Luonnontieteissä

Hapen järjestysluku jaksollisessa järjestelmässä on 8.
Typpi-15 ja happi-16 ovat vakaita isotooppeja, joiden neutroniluku on 8.
Atomi saa oktetin, kun sillä on kahdeksan elektronia uloimmalla elektronikuorellaan.
Ydinfysiikassa luku 8 kuuluu maagisiin lukuihin.
Aurinkokunnassa on kahdeksan planeettaa, joista Neptunus on kahdeksas eli uloin.
Hämähäkkieläimillä on kahdeksan jalkaa.
Viihteessä

Kahdeksas raita on usein studioalbumin yksi singleistä.
8 on Luis Fonsin studioalbumi vuodelta 2014.
8 on Uniklubin studioalbumi vuodelta 2023.
Kauhu-/tieteiselokuva Alienin lisänimi Suomessa oli kahdeksas matkustaja.
Muissa yhteyksissä

Elokuu on vuoden kahdeksas kuukausi, joka merkitään päivämäärää kirjoitettaessa usein numerolla 8.
Radioamatöörien kutsumerkeissä 8 on piirinumero entisen Oulun läänin alueella.
Peruskoulussa ja lukiossa arvosana 8 vastaa hyvää, nykyisin myös käytösarvosanana.
Kiinassa 8 on onnenluku, koska se kuulostaa samalta kuin Kiinan kielessä käytettävä rahaa ja rikkautta tarkoittava symboli.
Kasipallo on biljardipeli.
Eurooppatie E8 kulkee Norjassa ja Suomessa.
Valtatie 8 kulkee Turun ja Limingan välillä.
Metallinen osoitenumero 8.
Tanssii tähtien kanssa (12. tuotantokausi)

| Tanssii tähtien kanssa 12>  tuotantokausi |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  MTV3
Ensimmäinen esitys:  2019-9-2222. syyskuuta 2019
Viimeinen esitys:  2019-12-011. joulukuuta 2019
Esitysten määrä:  11
Kaudet
 ← Edellinen 11. tuotantokausi Seuraava → 13. tuotantokausi
 Luettelo kilpailijoista
Tanssii tähtien kanssa -ohjelman kahdestoista tuotantokausi esitettiin MTV3-kanavalla syksyllä 2019 ja Mtv Palvelussa. Sarjassa julkisuuden henkilöt opettelivat tansseja ammattilaistanssijoiden opastuksella. Ohjelma perustuu formaattiin Dancing with the Stars.
Kauden finaali käytiin sunnuntaina 1. joulukuuta 2019 ja voittaja oli Christoffer Strandberg parinaan Jutta Helenius. Finaalissa oli kolme tähtiparia, ja kaikki tanssivat kolme tanssia, joista yhden tuomareiden kanssa.
Kilpailijat

| Julkisuuden henkilö | Ammatti | Tanssinopettaja | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Mikael Jungner | viestintäjohtaja, entinen poliitikko | Janica Saarni os. Mattsson Saana Akiola | 1. pudonnut (loukkaantumisen vuoksi) 6. lokakuuta 2019 |
| Mika Poutala | entinen pikaluistelija | Ansku Bergström | 2. pudonnut 13. lokakuuta 2019 |
| Eini | laulaja | Sami Helenius | 3. pudonnut 20. lokakuuta 2019 |
| Timo Lavikainen | näyttelijä | Kia Lehmuskoski | 4. pudonnut 27. lokakuuta 2019 |
| Olli Herman | rocklaulaja | Katri Mäkinen | 5. pudonnut 10. marraskuuta 2019 |
| Veronica Verho | tubettaja, radiotoimittaja | Jani Rasimus | 6. pudonnut 17. marraskuuta 2019 |
| Laura Lepistö | entinen taitoluistelija | Marko Keränen | 7. pudonnut 24. marraskuuta 2019 |
| Meeri Koutaniemi | valokuvaaja, journalisti | Matti Puro | 3. sija 1. joulukuuta 2019 |
| Jannika B | laulaja | Aleksi Seppänen | 2. sija 1. joulukuuta 2019 |
| Christoffer Strandberg | näyttelijä, koomikko | Jutta Helenius | Voittaja 1. joulukuuta 2019 |
Katsojaluvut

| Jakso | Esityspäivä | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- |
| 1 | 22. syyskuuta 2019 | 730 000 |
| 2 | 29. syyskuuta 2019 | 852 000 |
| 3 | 6. lokakuuta 2019 | 602 000 |
| 4 | 13. lokakuuta 2019 | 910 000 |
| 5 | 20. lokakuuta 2019 | 962 000 |
| 6 | 27. lokakuuta 2019 | 925 000 |
| 7 | 3. marraskuuta 2019 | 910 000 |
| 8 | 10. marraskuuta 2019 | 898 000 |
| 9 | 17. marraskuuta 2019 | 953 000 |
| 10 | 24. marraskuuta 2019 | 978 000 |
| 11 | 1. joulukuuta 2019 | 1 026 000 |
Pisteet

Taustavärit:
| Pari | Sijoitus | 1 | 2 | 1 + 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Christoffer & Jutta | 1. | 17 | 20 |  42 |  25 | 27 |  30 |  78 |  27 + 9 = 36 | 24 |  30 +  30 =  60 |  30 +  30 =  60 |
| Jannika & Aleksi | 2. | 17 | 20 |  |  26 |  30 | 28 | 37 | 26 |  21 +  10 = 31 | 28 + 23 = 51 |  30 +  30 =  60 |
| Meeri & Matti | 3. |  22 | 18 | 33 | 17 | 19 | 25 | 41 |  30 | 24 +  10 = 34 | 22 + 26 = 48 |  27 +  29 =  56 |
| Laura & Marko | 4. | 15 | 20 | 38 | 24 | 24 | 26 | 33 | 21 | 22 +  8 =  30 |  21 +  22 =  43 |  |
| Veronica & Jani | 5. | 12 | 18 | 30 | 21 | 24 | 24 |  27 +  10 =  37 |  30 | 52 |  |  |
| Olli & Katri | 6. | 12 |  15 | 27 | 21 | 24 | 21 | 23 +  8 = 31 |  |  |  |  |
| Timo & Kia | 7. | 16 | 19 | 35 | 18 |  15 |  12 |  |  |  |  |  |
| Eini & Sami | 8. | 21 | 21 | 33 | 18 | 20 |  |  |  |  |  |  |
| Mika & Ansku | 9. | 20 | 19 | 39 |  13 |  |  |  |  |  |  |  |
| Mikael & Janica | 10. |  9 | — | — |  |  |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Tanssii Tähtien Kanssa MTV Katsomo
Tanssii Tähtien Kanssa C More
Tanssii Tähtien Kanssa Instagram
Tanssii Tähtien Kanssa TikTok
Tanssii Tähtien Kanssa X
Tanssikupla MTV Katsomo
Tanssii tähtien kanssa
Niilo Romppanen

| Niilo Romppanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 21. maaliskuuta 2002 (ikä 22) Joensuu, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Nipa
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  192 cm
Paino:  96 kg
Seura
Seura:  Jukurit
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  71
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2022–
Aik. seurat:  JoKP (Mestis)
Niilo Romppanen (s. 21. maaliskuuta 2002 Joensuu) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Mikkelin Jukureissa.
Ura

Romppanen on Jokipoikien kasvatti. Kaudella 2017–2018 hän oli C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueensa paras syöttäjä ja tehokkain puolustaja tehoilla 8+22=30. Kaudeksi 2018–2019 Romppanen siirtyi Kalevan Pallon B-nuoriin. Kaudella 2019–2020 hän jakoi seuran A-nuorten sisäisen tehotilaston voiton Ville Puhakan kanssa lukemalla +14.
Kaudeksi 2020–2021 Romppanen siirtyi Mikkelin Jukurien U20-joukkueeseen. Kesällä 2021 hän nousi seuran SM-liigarinkiin. Romppanen voitti kaudella 2021–2022 Jukurien U20-joukkueen sisäisen syöttöpörssin 26 syöttöpisteellään ja sisäisen tehotilaston lukemalla +29. Romppanen pelasi ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen SM-liigaottelunsa 16. helmikuuta 2022 vieraissa Helsingin IFK:ta vastaan. Hänet merkittiin Jukurien seitsemänneksi puolustajaksi. Romppanen sai ottelussa jääaikaa 2.10 minuuttia. Helmikuussa 2022 Jukurit lainasi Romppasen alustavasti kahden ottelun ajaksi Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhoon, jossa hän pelasi lopulta kolme runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen.
Marraskuussa 2022 Jukurit lainasi Romppasen Mestis-joukkue Heinolan Peliittoihin. Hän pelasi siellä yhden ottelun ja saman kuun lopulla Jukurit lainasi Romppasen toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Joensuun Kiekko-Poikiin. Tammikuussa 2023 seura lainasi hänet kahden ottelun sopimuksella taas Peliittoihin. Romppanen pelasi Jukureissa alkukauden 2022–2023 aikana kaikkiaan kymmenen runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen ja neljä Mestarien liigan ottelua ilman tehopisteitä. Hän pelasi myös seitsemän ottelua seuran U20-joukkueessa. Helmikuussa 2023 Jukurit lainasi Romppasen loppukaudeksi Kiekko-Poikiin. Hän pelasi siellä kauden aikana kaikkiaan 23 runkosarjaottelua tehopistein 3+6=9 ja seitsemän pudotuspeliottelua tehden kolme syöttöpistettä. Huhtikuussa 2023 Romppanen teki Jukurien kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Kaudella 2023–2024 Romppanen teki Jukureissa SM-liigauransa avausmaalin tapaninpäivänä 26. joulukuuta 2023 tasavajaalla Pelicansia vastaan. Hänen osumansa jäi joukkueen 4–1-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi. Romppanen keräsi ottelusta teholukeman +2. Janne Korhonen valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi. Kaikkiaan Romppanen pelasi tulokaskautensa aikana 49 runkosarjaottelua tehopistein 3+6=9 ja yhden pudotuspeliottelun ilman tehopisteitä. Marraskuussa 2024 hän teki Jukurien kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Muuta

Romppanen valmistui merkonomiksi Etelä-Savon ammattiopistosta joulukuussa 2021.
Ratsastus kesäolympialaisissa 1952 – kenttäratsastuksen joukkuekilpailu

Helsingin olympiakisojen kenttäratsastuksen joukkuekilpailuun osallistui 19 joukkuetta. Kilpailu käytiin 30. heinäkuuta - 2. elokuuta henkilökohtaisen kilpailun yhteydessä. Joukkueen tulos saatiin laskemalla yhteen kolmen jäsenen pistemäärä. Vain kuusi joukkuetta sai kaikki kolme ratsukkoaan maaliin saakka.
Lopputulokset

| Sija | Joukkue | Urheilija | Hevonen | Koulukoe | A | B | C | D | E | Estekoe | Pisteet | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ruotsi | Hans von Blixen-Finecke | Jubal | -123,33 | 0 | +36 | 0 | +69 | 0 | -10 | -28,33 | 221,94 |
| 1 |  Ruotsi | Nils Stahre | Komet | -108,66 | 0 | +30 | 0 | +51 | 0 | -41,75 | -69,41 | 221,94 |
| 1 |  Ruotsi | Karl Frölén | Fair | -118,20 | 0 | +36 | 0 | -32 | 0 | -10 | -124,20 | 221,94 |
| 2 |  Saksa | Wilhelm Büsing | Hubertus | -103,50 | 0 | +21 | 0 | +27 | 0 | 0 | -55,50 | 235,49 |
| 2 |  Saksa | Klaus Wagner | Dachs | -109,66 | 0 | +30 | 0 | +39 | -15 | -10 | -65,66 | 235,49 |
| 2 |  Saksa | Otto Rothe | Trux von Kamax | -186,33 | 0 | +30 | 0 | +42 | 0 | 0 | -114,33 | 235,49 |
| 3 |  Yhdysvallat | Charles Hough | Cassivellannus | -111,66 | 0 | +36 | 0 | +15 | 0 | -10 | -70,66 | 587,16 |
| 3 |  Yhdysvallat | Walter Staley | Craigwood Park | -173,50 | 0 | +33 | 0 | -8 | 0 | -20 | -168,50 | 587,16 |
| 3 |  Yhdysvallat | John Wofford | Benny Grimes | -146,00 | 0 | +18 | 0 | -210 | 0 | -10 | -348,00 | 587,16 |
| 4 |  Portugali | Fernando Pereira Marques Cavaleiro | Caudel | -159,00 | 0 | +33 | 0 | -47 | 0 | -10 | -183,00 | 618,00 |
| 4 |  Portugali | António Sampaio | Florentina | -173,20 | 0 | +33 | 0 | -76 | 0 | 0 | -216,20 | 618,00 |
| 4 |  Portugali | Joaquim Matos Fernandes | Faial | -173,80 | 0 | +15 | 0 | -60 | 0 | 0 | -218,80 | 618,00 |
| 5 |  Tanska | Hans Andersen | Tom | -142,20 | 0 | +30 | 0 | -70 | 0 | -40 | -222,20 | 828,86 |
| 5 |  Tanska | Otto Acthon | Sirdar | -121,66 | 0 | +24 | 0 | -150 | 0 | -20 | -267,66 | 828,86 |
| 5 |  Tanska | Aage Rubaek-Nielsen | Sahara | -119,00 | 0 | +30 | 0 | -230 | 0 | -20 | -339,00 | 828,86 |
| 6 |  Irlanti | Harry Freeman-Jackson | Cuchulain | -183,66 | 0 | +36 | 0 | -91 | 0 | -30 | -268,66 | 953,52 |
| 6 |  Irlanti | Ian Hume-Dudgeon | Hope | -162,20 | 0 | +33 | 0 | -120 | 0 | -20 | -269,20 | 953,52 |
| 6 |  Irlanti | Margus Darley | Emily Little | -152,66 | 0 | +27 | 0 | -280 | 0 | -10 | -415,66 | 953,52 |
Irokeesikielet

Irokeesien kieliryhmän levinneisyys historiallisella aikakaudella.
Irokeesikielet on eräs  Pohjois-Amerikan alkuperäiskansojen kielikunta. Sen ydinaluetta oli mantereen koillis- ja itärannikolta  Suurille järville ulottuvat metsäalueet, mutta kieliä puhuttiin jo 1600-luvulla myös paljon etelämpänä, kuten Pohjois-Carolinassa, Etelä-Carolinassa ja Tennesseessä.  Irokeesinkielten eri murteet erosivat selvästi niitä ympäröivistä algonkin-kielistä, mutta tutkijat ovat löytäneet joitakin kaukaisia yhteyksiä suurten tasankojen siouxilaisiin kieliin ja eteläisiin caddolaisiin kieliin.
| Kieli | Arvioitu puhujamäärä | Puhuja-alueet |
| --- | --- | --- |
| cherokee | 12 300 | Pohjois-Carolinan länsiosat, itäinen Oklahoma |
| mohawk | 3 450 | pohjoinen ja itäinen New York, Ontario ja Quebec |
| cayuga | 240 | New Yorkin länsi- ja keskiosat, eteläinen Ontario ja nykyään pohjoinen Oklahoma. |
| oneida | 180 | New Yorkin keskiosat,  eteläinen Ontario ja itäinen Wisconsin |
| onondoga | 50 | New Yorkin keskiosat |
| seneca | 100 | läntinen New York, eteläinen Ontario, koillinen Oklahoma |
| tuscarora | 9 | Pohjois-Carolina, läntinen New York, eteläinen Ontario |
| mingo | 5 | Itäinen  Ohio, läntinen Pennsylvania, ja Länsi-Virginia |
| erie | 0 |  |
| huron | 0 | Ontario ja Quebec |
| wyandot | 0 | Ontario, koillinen Oklahoma |
Irokeesikieliä puhuneet kansat:
cayugat
cherokeet
huronit
mingot
mohawkit
oneidat
onondagat
senecat
tuscarorat
wyandot
Sukupuuttoon kuolleet irokeesinkieliset kansat:
Attiwendaronkit  New York, Ontario
Eriet: New York, Pennsylvania, Ohio
Nottowayt: Virginia
Tionontatit: Ontario
Susquehannockit: Pennsylvania
Wenrot: New York
Chilenaraukaria

| Chilenaraukaria |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Paljassiemeniset Pinopsida
Lahko::  Pinales
Heimo::  Araukariakasvit Araucariaceae
Suku::  Araukariat Araucaria
Laji::  araucana
Kaksiosainen nimi
 Araucaria araucana  (Molina) K.Koch (1873) 
Synonyymit
 Pinus araucana Molina (alkuperäinen nimiyhdistelmä) 
Katso myös
   Chilenaraukaria Wikispeciesissä   Chilenaraukaria Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Chilenaraukaria (Araucaria araucana) on Chilessä ja Lounais-Argentiinassa Neuquénin maakunnassa luontaisena kasvava havupuu. Chilenaraukaria on valittu Chilen kansalliskasviksi.
Puulla on lonkeromaiset oksanhaarat, joissa on tiheästi kolmiomaisia, jäykkiä ja teräväkärkisiä lehtiä. Lehdet ovat pituudeltaan 3–5 senttimetriä. Puu on kaksikotinen, joten hede- ja emikävyt ovat eri yksilöissä. Hedekävyt ovat 8–12 senttimetriä pitkiä. Emikävyt ovat pyöreitä ja ne sijaitsevat oksien päissä. Kasvin siemenet ovat syötäviä. Alkuperäisillä kasvualueilla puun ennätyskorkeus on jopa 50 metriä. Erikoisen kasvutapansa vuoksi laji on suosittu koristekasvina esimerkiksi Euroopassa.
Chilenaraukaria on pitkäikäinen ja vanhimpien yksilöiden on arveltu olevan yli 1 000 vuotta vanhoja.
Chilenaraukaria on uhanalaisuudeltaan erittäin uhanalainen, koska sen todellinen levinneisyysalue on enää 392,51 neliökilometriä ja se on vähenemään päin ja pirstoutunut.
Araukarioiden suvussa chilenaraukarian lähin sukulainen on toinen Etelä-Amerikassa kasvavista lajeista, parananaraukaria (Araucaria angustifolia).
Kuvia

Luonnonvaraisen yksilön kasvutapa.
Verso
Emikäpyjä
Hedekäpyjä
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Chilenaraukaria – Araucaria araucana
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Araucaria araucana:  Wikidata: Q158780  Wikispecies: Araucaria araucana  CoL: G67B  Conifers.org: Araucaria_araucana  EoL: 1034857  EPPO: ARUAR  Euro+Med PlantBase: 16017188-ccbc-464f-a267-da9a9060e083  FNA: 220014634  GBIF: 2684984  GRIN: 3834  iNaturalist: 126404  IPNI: 261681-1  IRMNG: 10587800  ITIS: 183482  IUCN: 31355  MoBotPF: 276630  NBN: NHMSYS0000456023  NCBI: 42754  NZOR: 5fa5199c-eca8-48d7-9cf6-04f92e49d841  Observation.org: 114687  Open Tree of Life: 963047  Plant List: kew-14339  PLANTS: ARAR23  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:261681-1  RHS: 1456  Species+: 25968  Tropicos: 2300010  WFO: wfo-0000260165 
Pinus araucana:  Wikidata: Q17275218  CoL: 4J22L  GBIF: 5284393  GRIN: 28413  IPNI: 262776-1  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:262776-1  Tropicos: 50227301  WFO: wfo-0000273879
Henri de Régnier

Kirjailija Henri Régnier.
Henri François Joseph de Régnier (28. joulukuuta 1864 Honfleur, Calvados, Ranska – 23. toukokuuta 1936 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen symbolistinen runoilija, jota pidetään yhtenä merkittävimmistä ranskalaisista 1900-luvun alun runoilijoista. Hän oli Ranskan akatemian jäsen.
Régnier oli suuntautumassa diplomaatiksi ja opiskeli Pariisissa oikeustiedettä, kun hän tutustui symbolistisiin runoilijoihin. Hänen esikoiskokoelmansa Lendemains ilmestyi 1885.Regnier oli loppusoinnuttoman runomuodon ensimmäisiä käyttäjiä. Myöhemmissä runokokoelmissaan hän lähenee entistä, klassillista runomuotoa. Proosateoksissaan hän seuraa periaatetta taide taiteen vuoksi. Regnier valittiin 1902 Ranskan akatemian jäseneksi.
Régnierin runoja ilmestyi ranskalaisissa ja belgialaisissa julkaisuissa. Hänen tuotannossaan näkyy vaikutteita Stéphane Mallarmélta. Runokokoelmien lisäksi häneltä ilmestyi romaaneja ja kertomuksia.lähde? Anja Samooja on suomentanut hänen runonsa "Elegia", joka on julkaistu antologia Rakkausrunoja: valikoima maailmankirjallisuudesta (Otava, 1953).
Henri de Régnier oli naimisissa runoilija José María de Heredian tyttären Marie de Heredian kanssa, joka julkaisi proosaa ja runoja nimellä Gérard d’Houville.lähde? Henri de Régnier on haudattu Père Lachaise -hautausmaalle Pariisiin.lähde?