stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paul Eriksson (jääkäri)
Sisällissodan jälkeinen aika

Sisällissodan jälkeen Eriksson palveli edelleen 5. Jääkärirykmentissä, jonka nimi muuttui ensin Kuopion jalkaväkirykmentti n:o 4:ksi ja sittemmin Tampereen rykmentiksi. Hän toimi rykmentin 3. pataljoonan adjutanttina. Rykmentin tiedotusupseeriksi hänet määrättiin 1. maaliskuuta 1919 ja edelleen 1. kesäkuuta 1919 alkaen 8. komppaniaan nuoremmaksi upseeriksi. Kipinälennätinlaitokseen hänet komennettiin 7. huhtikuuta 1920, josta hänet määrättiin 10. heinäkuuta 1920 päälliköksi Radiokouluun. Santahaminan radioaseman päälliköksi hänet nimitettiin 28. joulukuuta 1921 ja edelleen 1. syyskuuta 1922 Radiojoukkojen talouspäälliköksi ja takaisin Santahaminan radioaseman päälliköksi hän palasi 1. lokakuuta 1924. Radiopataljoonan 2. komppanian päälliköksi hänet siirrettiin 1. toukokuuta 1925, jossa tehtävässä hän oli kunnes erosi vakinaisesta palveluksesta 28. toukokuuta 1926. Sotilasuran jälkeen hän toimi 15. lokakuuta 1926 alkaen Sähkö oy A. E. G:n palveluksessa Helsingissä.
Talvi- ja jatkosota

Talvisotaan Eriksson osallistui viestiupseerina JR 11:ssä, osallistuen taisteluihin Länsi-Kannaksella. Jatkosotaan hän osallistui Rannikkopatterin viestikomentajana, josta hän siirtyi jo vuonna 1941 takaisin Sähkö Oy A E G:n palvelukseen, missä toimi aina vuoteen 1953 asti, jolloin astui Kafarek Oy:n palvelukseen. Vuonna 1957 hän siirtyi toiminimi Effoxin palvelukseen, jonka palveluksessa oli aina kuolemaansa asti. Hänet on haudattu Helsinkiin.
Jääkäripataljoona 27:n tiedonanto-osasto, kuvaan merkitty osaston johtajat Birger Homén ja Eric Heimbürger.
Essexin kuningaskunta

Essex (keltaisella) ja anglosaksien muut kuningaskunnat vuonna 800
Essexin kuningaskunta oli varhaiskeskiaikainen anglosaksien kuningaskunta Englannin itärannikolla. Sen nimi viittaa itäisiin sakseihin. Essexin tärkein kaupunki oli Lontoo. Vallassa oli joskus useampi kuin yksi kuningas kerrallaan. Vuodesta 664 kuningaskuntaa hallitsivat Mercian kuninkaat. Vuonna 825 Wessexin kuningaskunta otti sen alakuningaskunnakseen, jota Wessexin prinssit hallitsivat, ja vuonna 860 Wessex liitti sen itseensä.
Essexin ensimmäisenä hallitsijana pidetään noin vuonna 527 valtaistuimelle noussutta Erchenwinea. Hänen jälkeensä kuninkaaksi tuli Sledda. Sleddan poika Saberht nousi valtaan vuonna 604. Hän oli Essexin ensimmäinen kristitty kuningas, sillä hän antoi Lontoon piispan Mellituksen kastaa itsensä kristinuskoon. Saberhtia seurasivat valtaistuimella hänen kolme poikaansa, jotka hylkäsivät kristinuskon. He ehtivät kuitenkin hallita vain lyhyen ajan, sillä kaikki kolme kuolivat taistelussa Wessexin armeijaa vastaan.
Vasta vuonna 653 kuninkaaksi tullut Sigebert II Hyvä vakiinnutti kristinuskon aseman. Sigebertin jälkeen kuninkaaksi nousi Swithelm, jonka aikana Essex joutui useiden muiden anglosaksien kuningaskuntien tavoin alistumaan Mercian kuninkaan Wulfheren alaiseksi. Runsaan sadan seuraavan vuoden ajan Essexin hallitsijat säilyttivät Mercian alla osittaisen itsenäisyyden. Kuningaskunnan pääkaupunki siirrettiin 700-luvun puolivälissä Colchesteriin.
Tällä välin Wessexin kuningaskunta oli vahvistunut, ja vuonna 823 Essexin kuningas Sigered tunnusti Wessexin kuninkaan Egbertin ylivallan. Tämän jälkeen Essex oli wessexiläisten prinssien hallitsema erillinen alue vuoteen 860 saakka, jonka jälkeen se liitettiin osaksi Wessexiä. Vuonna 878 Itä-Anglian tanskalainen kuningas Guthrum valloitti Essexin, mutta Essex palautui pian takaisin Wessexille.
Essexin kuninkaat

Erchenwine
Sledda
Saberht
Sexred
Sæward
Sigebert I Pieni
Sigebert II Hyvä
Swithelm
Sighere
Sæbbi
Sigeheard
Swæfred
Offa
Saelred
Swæfbert
Swithred
Sigeric
Sigered
Elias Erkko

Runoilija Elias (Ruuto) Erkko (1863-1888).
Juho Elias Rudolf (Ruuto) Erkko (12. huhtikuuta 1863 Orimattila – 21. marraskuuta 1888 Merano, Tiroli) oli suomalainen arvostelija, runoilija ja kirjallisuuden suomentaja.
Erkon vanhemmat olivat talollinen Juhani Eerakkala ja Maria Kyöstilä. Hän pääsi ylioppilaaksi 1882 Jyväskylän lyseosta ja opiskeli sitten Helsingin yliopistossa. Elias Erkko kuoli 25-vuotiaana Meranon kylpylässä Tirolissa, jonne hän oli hakeutunut saamaan hoitoa sairastamaansa rintatautiin.
Erkko oli kihloissa Hilda Aspin kanssa, johon hän oli tutustunut kuuluessaan Minna Canthin kirjallisuus- ja ystäväpiiriin. Heidän kirjeenvaihtoaan on julkaistu teoksessa Hilda & Elias. Hilda Aspin ja Elias Erkon kirjeenvaihtoa vuosilta 1884–88.
Runoilija J. H. Erkko sekä Päivälehden (sittemmin Helsingin Sanomat) perustaja ja päätoimittaja Eero Erkko olivat Elias Erkon vanhempia veljiä.
Teoksia

Pyrstötähti: kertomus. 1883
Elinan surma: näytelmä. 1885
Elinan surma ynnä muita kirjoituksia. Helsinki: Eero Erkko, 1901
Suomennoksia

Rafael Hertzberg: Nordenskiöldin matkat ja retket napamerillä: nuorisolle kerrottuina. Kansanvalistus–seuran toimituksia 46. Helsinki: Kansanvalistus–seura, 1884
Henrik Ibsen: Kummittelijoita: kolminäytöksinen perhenäytelmä. Tampere: Hagelberg, 1886
Tuomas Kempiläinen: Kristuksen seuraamisesta; uusi käännös latinankielisestä alkuteoksesta De imitatione Christi tehnyt Elias Erkko. Wiipuri: Lagerspetz, 1887
Erik Pontoppidan: Ihon ja hiusten hoito: kansantajuisesti esitelty. Tampere: Hagelberg, 1888
Kirjallisuutta

Marja Niiniluoto (toim.) Hilda & Elias. Hilda Aspin ja Elias Erkon kirjeenvaihtoa vuosilta 1884–88, Helsingin Sanomat, 1983 ISBN 951-9135-17-0
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Elias Erkko on Wikiaineistossa
Keijo K. Kulha: / Erkko, Elias (1863–1888) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). 30.11.2001. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
Keliakia

| Keliakia |
| --- | --- |
 Keliakian aiheuttamia muutoksia ohutsuolen pinnalla.
Luokitus
ICD-10:  K90.0
ICD-9:  579.0
OMIM:  212750
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Keliakian symboli.
Keliakia on elinikäinen autoimmuunisairaus, jossa rukiin, vehnän ja ohran sisältämä valkuaisaine gluteeni aiheuttaa ohutsuolen limakalvolla suolinukkaa vaurioittavan tulehdusreaktion, joka häiritsee ravintoaineiden imeytymistä. Vaurion aiheuttajana on gluteenin prolamiiniosa, joka vaihtelee eri viljoissa. Vehnän gliadiini, rukiin sekaliini ja ohran hordeiini aiheuttavat immunologisen vasta-ainereaktion. Prolamiini tarttuu ohutsuolen limakalvossa sitä vastaan muodostuneeseen vasta-aineeseen, joka johtaa limakalvon nukkarakenteen tuhoutumiseen.
Väestöseulontatutkimusten mukaan keliakiaa esiintyy Suomessa 1,5 prosentilla lapsista ja jopa 2,7 prosentilla vanhuksista. Taudin esiintyvyys lisääntyy iän myötä. Sairaus on naisilla yleisempi kuin miehillä. Keliakiaa runsaasti tutkineen professori Markku Mäen mukaan enemmistö (vuonna 2010 noin 3/4) keliaakikoista on diagnosoimatta eli ei tiedä sairaudestaan eikä saa hoitoa siihen. Suurin osa tapauksista on piileviä, ja oireet ovat usein lieviä ja epätyypillisiä. Kuitenkin hoitamaton keliakia kaksinkertaistaa kuolemanriskin.
Keliakia ei ole allergia, joten sitä ei tule sekoittaa esimerkiksi vilja-allergiaan, joka tarkoittaa yliherkkyyttä vehnälle, rukiille, ohralle ja kauralle. Vilja-allergiaa esiintyy harvoin aikuisilla.
Oireet

Keliakian oireet ovat usein lieviä, ja diagnoosin saaminen saattaa kestää kauan. Tavallisimpia oireita ovat laihtuminen, ripuli tai löysät ulosteet, vatsakivut, pahoinvointi ja ruokahaluttomuus. Harvinaisempia oireita ovat suun haavaumat eli aftat, hampaiden kiillevauriot, kipeä kieli, vatsan turpoaminen, luusto-, lihas- tai nivelkivut, hermosäryt, K-vitamiinin puutoksesta johtuva vuototaipumus, iho-oireet, ummetus, kuukautishäiriöt, lapsettomuus, masennus ja muut psyykkiset häiriöt sekä lapsilla todettava kasvun hidastuminen ja puberteetin myöhästyminen. Myös neurologiset häiriöt ja keskenmenot ovat mahdollisia. Ravintoaineiden imeytymishäiriöt, hengitystieoireet ja väsymys ovat keliakian tavallisia oireita. Keliakia voi aiheuttaa lapsilla ahdistusta, masennusta tai aggressiivisuutta.
Hoitamaton keliakia voi aiheuttaa muun muassa osteoporoosia eli luukatoa. Keliaakikoilla tavataan myös monia vitamiinien puutoksista johtuvia oireita, koska esimerkiksi rasvaliukoisten vitamiinien imeytyminen heikentyy ja niiden pitoisuudet veressä vähenevät. Noin puolella keliaakikoista on laktoosi-intoleranssi, joka useimmiten osoittautuu gluteenin tuhoaman suolinukan sivuoireeksi: kun suolinukka on palautunut, voidaan siirtyä jälleen maitotuotteisiin.
Sairaus voi esiintyä myös iholla ihokeliakiana eli dermatitis herpetiformisina, jolloin iholle tulee kutisevaa pienirakkulaista ihottumaa. Ihokeliakiaa ilmenee noin 10 prosentilla keliaakikoista. Ihottumaa esiintyy etenkin kyynärpäissä, polvitaipeissa, päässä ja pakaroissa. Ihokeliaakikoilla on usein myös suolisto-oireita, mutta ne ovat useimmiten lieviä.
Harvinaisissa tapauksissa keliakia vaikuttaa oireettomalta.
Diagnoosi

Keliakian hoitosuosituksen mukaan keliakian toteamisen keskeiset kriteerit ovat ohutsuolikoepala, ihokoepala, kliininen tai histologinen paraneminen gluteenittomalla ruokavaliolla ja erityistilanteissa gluteenialtistus. Alkututkimuksena voidaan käyttää verikoetta, josta etsitään keliakiavasta-aineita. Luotettavin verikokeista on endomysiini-vasta-ainetutkimus, jonka avulla diagnoosi voidaan tehdä jopa ilman ohutsuolen tähystystä. Pääsääntöisesti tarvitaan kuitenkin suolinäytteen mikrosoppista tutkimusta. Näyte otetaan gastroskopialla eli mahalaukun tähystyksellä, jossa tähystin viedään ohutsuoleen saakka.
Keliakian toteamista varten Suomessa on kehitetty myös apteekista saatava keliakian pikatesti, joka soveltuu myös kotikäyttöön. Pikatesti ei kuitenkaan ole yhtä luotettava kuin ohutsuolesta otettava koepalatesti, joten positiivisen pikatestidiagnoosin jälkeen tulee kääntyä lääkärin puoleen varsinaisen diagnoosin saamiseksi.
Hoito

Nykylääketieteen mukaan ainoa keliakiaan auttava hoito on elinikäinen gluteeniton ruokavalio. Ruokavaliosta jätetään pois ruista, ohraa ja vehnää sisältävät viljavalmisteet. Gluteenittoman ruokavalion aloittamisesta kestää suunnilleen puolesta vuodesta vuoteen, kunnes suolinukka on palautunut normaaliksi. Ihokeliakiassa ihottuma katoaa suurin piirtein samassa ajassa. Ravintoaineiden imeytyminen kuitenkin alkaa jo ennen tätä.
Suositusten mukaan keliaakikot voivat käyttää kauraa osana ruokavaliotaan. Kauran on kuitenkin oltava puhdasta: on periaatteessa mahdollista, että tavallisissa kauratuotteissa on jäämiä ohrasta, vehnästä tai rukiista. Keliaakikolle turvallisia kauratuotteita saa yleensä tavallisista ruokakaupoista. Tutkimuksissa käytetyt kauramäärät ovat olleet 50–90 grammaa kauraa päivässä. Kauran käyttö voidaan aloittaa heti taudin toteamisvaiheessa. Kauran korkean kuitupitoisuuden vuoksi tulee sen käyttö aloittaa varovaisesti. Jos ruokavaliossa on ollut kovin vähän kuitua, vatsaoireita voi helposti ilmetä, kun kauran käyttö aloitetaan liian suurella annoksella. Keliakialiitto ei suosittele spelttivehnän käyttöä, koska se on geneettisesti kaukaista sukua vehnälle. Tutkimuksissa on todettu speltin sisältävän runsaasti gluteenia. Keliakiaruokavaliossa voidaan käyttää yleensä myös teollisesti prosessoitua vehnätärkkelystä, jonka gluteenipitoisuus on erittäin alhainen.
Ihokeliakiassa on usein tarpeen hoidon alkuvaiheessa käyttää lääkkeitä ihottuman rauhoittamiseksi. Ruokavaliota noudattamalla keliaakikko voi elää normaalia elämää, eikä sairaus vaikuta elämää lyhentävästi.
Mikäli tuotteessa on gluteenia, se ilmoitetaan aina omalla nimellään tuotteen ainesosaluettelossa, eikä se voi piiloutua E-koodin taakse.
Hoitamattomana keliakia voi aiheuttaa esimerkiksi hedelmättömyyttä ja hermosto-oireita, sekä altistaa muille sairauksille.
Esiintyvyys

Keliakian esiintyvyyttä Suomessa on tutkittu paljon, ja tutkimusten perusteella noin kaksi prosenttia suomalaisista sairastaa keliakiaa. Kuitenkin vain noin kolmasosa näistä keliaakikoista on diagnosoituja keliaakikkoja, ja suurin osa keliaakikoista sairastaa tautia tietämättään. Suurin osa keliakiaa sairastavista on naisia. Keliakian esiintyvyydessä on myös suuria eroja maapallon eri alueiden välillä, mikä johtuu osittain siitäkin, kuinka paljon gluteenipitoisia tuotteita alueella käytetään.
Autismin kirjon ihmisillä autoimmuunisairauksista keliakia on yleistä.lähde? Myös nuoruustyypin diabetesta sairastavilla keliakia on normaalia yleisempää.
Perinnöllisyys

Keliakia on perinnöllinen tauti. Jos äidillä tai isällä on keliakia, on lapsen riski saada tauti noin 10–15 %. Vielä ei osata sanoa, miksi osa ihmisistä saa oireita gluteenista. Mahdollisena pidetään, että perinnölliset tekijät käynnistävät gluteenin prolamiiniosaa vastaan vasta-ainereaktion. Valtaosalla keliakiapotilaista on todettavissa kudosantigeenityyppi HLA-B8. HLA-geenialue sijaitsee kromosomissa 6. HLA-geenit selittävät vain osan keliakian perinnöllisyydestä. Uusimmissa tutkimuksissa on löydetty keliakiaan liittyvää geenialuetta 2. ja 10. kromosomeista. Tutkimuksissa todettiin kromosomissa 2 sijaitsevan CTLA-4-geenin yhteys keliakiaan.
Vaikutukset arkielämään

Niukkakuituinen gluteeniton ruokavalio voi aiheuttaa muita terveyshaittoja keliaakikolle, joten runsaasta siemenien, papujen ja kasvisten saannista on pidettävä huolta.
Suklaa ja muut makeiset lakritsia lukuun ottamatta ovat usein luontaisesti gluteenittomia; monissa suklaissa on kuitenkin "saattaa sisältää pieniä määriä vehnää" -merkintä, jolloin tuotteita ei suositella säännölliseen käyttöön, ihokeliaakikoille tai huonossa hoitotasapainossa oleville keliaakikoille ollenkaan.
Keliaakikko voi nauttia korkeintaan 0,66 l/vrk sellaisia olutmerkkejä, joiden gluteenipitoisuus on alle 2 mg/100 g.
Kela voi myöntää vammaistuen alle 16-vuotiaan keliaakikon vanhemmalle. Aiemmin yli 16-vuotiaiden keliaakikkojen oli lääkärintodistuksella mahdollista saada Kelalta ruokavaliokorvausta, mutta korvaus lakkautettiin vuoden 2016 alussa voimaan tulleen lainmuutoksen myötä osana valtion säästötoimenpiteitä.
Keliaakikko voi suorittaa varusmiespalveluksen luokassa A, mikäli diagnoosista on kulunut kaksi vuotta ja keliakia on hyvässä hoitotasapainossa. Keliakiadiagnoosin ollessa tuore keliaakikko määrätään palveluskelpoisuusluokkaan E, ja kahden vuoden jälkeen hänelle määrätään lopullinen palveluskelpoisuusluokka. Muut keliakiaa sairastavat, kuten ne keliaakikot, joiden sairaus on huonossa hoitotasapainossa, luokitellaan palveluskelpoisuusluokkaan C.
Vaikutukset arkielämään > Keliakialiitto

Keliakialiitto on vuonna 1976 perustettu järjestö, jonka tavoitteena on parantaa keliaakikoiden elämänlaatua ja heidän terveyttään järjestämällä keliakian hoitoon liittyviä palveluita ja etuja. Keliakialiitto koostuu 30 pienemmästä paikallisesta keliakiayhdistyksestä, joihin kuuluu Suomessa yhteensä jo noin 30 000 jäsentä.
Kirjallisuutta

Paganus, Aila & Voutilainen, Helena:  Allergia ja keliakia : ruoka- ja keittokirja.  Helsinki : Tammi, 2009
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keliakia Wikimedia Commonsissa
Keliakian Käypä hoito -suositus
Keliakian hyvä hoito, Terveyskirjasto: Lääkärikirja Duodecim, Kustannus Oy Duodecim 2009
Keliakialiitto
Glu.fi - Gluteeniton nettiyhteisö-keskustelufoorumi
Timo Eskola

Timo Juhani Eskola (s. 22. huhtikuuta 1955 Rauma) on suomalainen teologi ja tutkija.
Eskola opiskeli teologiaa Helsingin yliopistossa ja valmistui kandidaatiksi vuonna 1981 ja lisensiaatiksi 1990 ja väitteli tohtoriksi vuonna 1992 tutkielmalla Messias ja Jumalan poika. Papiksi hänet vihittiin vuonna 1981. Hän on opiskellut myös kirjallisuustiedettä ja suorittanut filosofian maisterin tutkinnon vuonna 2005 ja filosofian tohtorin tutkinnon vuonna 2011, molemmissa aiheena Jeesus-romaanit.
Eskola työskenteli Opiskelija- ja koululaislähetyksen palveluksessa vuosina 1982–1992 ja Suomen teologisen instituutin tutkijana vuodesta 1992 ja jäi eläkkeelle vuonna 2020. Hän on ollut Helsingin yliopiston dosentti vuodesta 1998, ja hän on toiminut Perusta-lehden päätoimittajana vuodesta 2001. Eskola on julkaissut useita tutkielmia ja tietokirjoja teologian alalta. Hän edustaa Suomen evankelis-luterilaisen kirkon konservatiivista siipeä.
Julkaisuja

1992 – Messias ja Jumalan poika: Traditiokriittinen tutkimus kristologisesta jaksosta Room. 1: 3, 4
1994 – Johdatus Uuden testamentin teologiaan
1994 – Sovitus
1995 – Qumran
1996 – Uuden testamentin hermeneutiikka: Tulkintateorian perusteita
1998 – Theodicy and Predestination in Pauline Soteriology
2000 – Juutalainen nimeltä Jeesus: Monikasvoinen Messias
2001 – Messiah and the Throne: Jewish Merkabah Mysticism and Early Christian Exaltation Discourse
2002 – Paavali – kärsimyksen ja lohdutuksen apostoli: Johdatus Paavalin opetuksiin
2005 – Ateistit alttarilla: Miksi papit kiistävät uskonoppeja?
2006 – Antikristuksen apostolit: Jumalan kuoleman teologia Nietzschestä Spongiin
2008 – Kielen vallankumous: Kielellinen käänne ja teologian postmodernismit
2011 – Evil Gods and Reckless Saviours: Adaptation and Appropriation in Late Twentieth-century Jesus-novels
2011 – Uuden testamentin narratiivinen teologia
2013 – Beyond Biblical Theology: Sacralized Culturalism in Heikki Räisänen's Hermeneutics
2013 – Tulkinnan kahleissa: Heikki Räisäsen rosoinen Raamattu
2013 – Sudet saarnatuolissa: Suomalaisen Raamattukiistan uusi vaihe
2015 – A Narrative Theology of the New Testament: Exploring the Metanarrative of Exile and Restoration
2017 – Oikein väärin ymmärretty Raamattu: Pyhien tekstien tulkinnan periaatteista
2018 – Merkitysten verkossa: Raamatuntulkinta ja kielen hermeneutiikka
2020 – ”Teologinen testamentti” ja muita esseitä
2021 – New Testament Semitoics: Linguistic Signs, the Process of Singification, and Hermeneutics of Discursive Resistance
Kirjallisuutta

Auvinen, Ville – Ollilainen, Vesa (toim.): Pro fide biblica: Timo Eskola ja Leif Nummela 60 vuotta.  (Iustitia, 31)  Helsinki:  Suomen teologinen instituutti, 2015.  ISSN 0787-4391  ISBN 978-952-9857-29-6
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef
Esau

| Esau> עֵשָׂו‎ |
| --- | --- |
 Hendrick ter Brugghenin Esau myy syntymäoikeutensa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1753 eaa.  Kanaaninmaa 
Vanhemmat:   Iisak  Rebekka 
Puoliso:   Jehudit  Basemat  Mahalat 
Sukulaiset:   Jaakob (veli) 
Ashburneham-Pentateuchin käsikirjoituksen kohtaus Jaakob ja Esau 7. vuosisadalta jaa.
Esau (Vanhassa kirkkoraamatussa Eesau) (hepr. ‏עֵשָׂו‎, ʿĒśāw, "karvainen") oli Raamatun Vanhassa testamentissa Iisakin ja Rebekan poika ja patriarkka Jaakobin vanhempi kaksosveli. Raamatun mukaan hän oli edomilaisten kantaisä. Esaun jälkeläiset liittyvät myös arabien esi-isänä pidettyyn Ismaeliin avioliiton kautta. Esau metsästi paljon. Hän oli loistava metsästäjä. Luonteeltaan Esau on kuvattu suorasukaiseksi ja helposti kiihtyväksi, mutta myös jalomieliseksi.
Esau oli isänsä Iisakin, hänen veljensä Jaakob taas äitinsä Rebekan lempilapsi. Rebekka juonitteli sokean Iisakin myöntämään esikoisoikeuden Esaun sijasta Jaakobille; Raamatussa ei tosin tarkemmin kerrota, mitä aineellisia tai henkisiä etuja esikoisoikeus merkitsi. Palattuaan eräänä päivänä metsästysretkeltään Esau pyysi veljeltään linssiateriaa. Jaakob vaati vastineeksi esikoisoikeutta, mihin Esau suostui. Aikanaan Jaakob sai Iisakilta esikoispojalle kuuluvan siunauksen ja pakeni heti tämän jälkeen kodistaan äitinsä neuvosta. Kuultuaan tapahtuneesta Esau raivostui ja päätti tappaa Jaakobin. Vuosia myöhemmin Esau kuuli Jaakobin sanansaattajilta, että veli halusi tavata hänet. Esau riensi syleilemään ja suutelemaan Jaakobia ja veljekset itkivät yhdessä; tämä on varmaankin koko Raamatun tunteikkain tapaamiskohtaus. Viimeisen kerran veljekset tapasivat isänsä Iisakin hautajaisissa.
Länsimaisissa uskonnoissa Esauta pidetään metaforana kaikille, jotka petkutetaan huonoihin vaihtokauppoihin.lähde?
Kuusamo

| Kuusamo |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Kuusamon keskustaa
Sijainti:  65°58′00″N, 029°11′00″E
Maakunta:  Pohjois-Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Koillismaan seutukunta
Kuntanumero:  305
Hallinnollinen keskus:  Kuusamon keskustaajama
Perustettu:  1868
– kaupungiksi:  2000
Kokonaispinta-ala:  5 808,98 km² 10:nneksi suurin 2022 
– maa:  4 978,57 km²
– sisävesi:  830,41 km²
Väkiluku:  14 873 76:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  2,99 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  14,8 %
– 15–64-v.:  56,9 %
– yli 64-v.:  28,3 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  95,7 %
– ruotsinkielisiä:  0,3 %
– muut:  4,0 %
Kunnallisvero:  8,6 % 195:nneksi suurin 2025 
Kaupunginjohtaja:  Jouko Manninen
Kaupunginvaltuusto:  39 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Kok.   • PS   • Vihr.   • SDP   • Vas.   • KS:   21 7 1 3 2 2 3
www.kuusamo.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuusamo on kaupunki Koillismaalla Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Idässä se rajautuu Suomen ja Venäjän rajaan. Kuusamon kunta perustettiin vuonna 1868, ja siitä tuli kaupunki vuoden 2000 alussa. Kuusamo on Koillis-Suomen talousalueen keskus. Kuusamo on Pohjois-Pohjanmaan nykymaakunnan sekä pohjoisin että itäisin kunta. Kuusamon naapurikuntia ovat Posio, Salla, Suomussalmi ja Taivalkoski sekä Venäjän puolella Karjalan tasavallassa Kiestinki ja Luusalmi. Rukan hiihtokeskus sijaitsee Kuusamossa. Kuusamossa sijaitsee myös lentoasema, johon on matkaa Kuusamon keskustasta kuusi kilometriä.
Luonto

Kuusamon luonto on pinnanmuodoiltaan ja kasvillisuudeltaan hyvin omaleimainen. Lapin eteläpuolella Kuusamon ylänkö on ainoa seutu Suomessa, missä maanpinnan korkeusvaihtelut ovat yli 200 metriä. Tyypillisiä ovat myös kanjonimaiset laaksot, joissa kosket ja könkäät kuohuvat vielä vapaina. Kuusamossa on useita luonnonsuojelualueita kuten pohjoisosissa sijaitsevat Sukerijärven luonnonpuisto ja Oulangan kansallispuisto. Myös osa Hossan kansallispuistosta ulottuu Kuusamon alueelle.