stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kyösti Viljakainen

Lauri Kyösti Viljakainen (25. toukokuuta 1922 Savonlinna – 18. kesäkuuta 2000 Espoo) oli suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.
Viljakaisen vanhemmat olivat johtaja Alpo Viljakainen ja Elsa Niiranen ja puoliso vuodesta 1946 Vuokko Linnea Virtanen. Viljakainen tuli ylioppilaaksi Savonlinnan lyseosta 1941. Jatkosotaan hän osallistui sodan loppuvaiheessa hävittäjälentolaivueessa. Diplomi-insinööriksi Viljakainen valmistui Teknillisestä korkeakoulusta 1947 ja meni töihin Valmetin tehtaille Jyskään suunnittelupäälliköksi. Sieltä hän siirtyi käyttöpäälliköksi Valtion Sähköpajaan, vuodesta 1962 nimeltään Televa, jonka toimitusjohtaja hänestä tuli vuonna 1967. Kun Televasta tuli osakeyhtiö 1976, Viljakainen siirtyi yrityksen varatoimitusjohtajaksi. Tätä tehtävää hän hoiti eläkkeelle siirtymiseensä saakka, vuoteen 1980. Seuraavana vuonna Televan osake-enemmistö siirtyi Nokialle ja syntyi Telenokia Oy, Nokia Networksin edeltäjä. Viljakainen, jota voidaan pitää digitaalisen tiedonsiirron ja erityisesti Nokia DX 200-järjestelmän ansiosta digitaalisten puhelinkeskusten kehittämisen pioneerina, oli ollut 1950-luvulla perustamassa myös kahta muovialan yritystä, Perlosta ja Vimekaa. Teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1977 saanut Viljakainen oli sotilasarvoltaan reservin yliluutnantti.
Laseraseet (Tähtien sota)

E-11 laserase, jota käytti iskusotilaat.
Laseraseet (blasters) ovat yleisimpiä käytettyjä tuliaseita George Lucasin Tähtien sota -maailmassa ja tieteisfiktiossa yleensäkin. Laseraseet ampuvat lasereita, keskitettyä valoa, joka polttaa tiensä jopa suojaavien vaatteiden läpi. Laserit lajitellaan tehon ja käyttötavan mukaan. Kaikki laserit eivät ole kuitenkaan tappavia vaan joidenkin aseiden tehoa voi laskea jotta ne vain lamauttavat kohteen. On olemassa kuitenkin tiettyjä laseraseita, jotka voivat hajottaa kokonaisia eläviä otuksia atomeiksi.
Laseraseiden tehon voi yleensä päätellä ammuttavan laserin väristä. Varhaisemmissa elokuvissa laserit värjättiin lähes poikkeuksetta punaisiksi tuon ajan erikoistehosteiden teknillisten rajoitteiden takia. Myöhemmät Tähtien sota -aiheiset ensimmäisen persoonan ammuntapelit käyttävät pääasiassa lasertehon spektrinä järjestystä keltainen-punainen-vihreä(-sininen), jolloin laserinteho kasvaa tasaisesti.
Tietyt laserluokat on myös mainittu nimeltä. Peruslaseraseita eli käsin kannettavista aseista laukaistavia lasereita ei yleensä puhutella yhtenä luokkana, mutta kaikki jonkilaista tukea tai aluksen vaativat laserit aina avaruushävittäjien tykkeihin luokitellaan yleisnimellä turbolaseri.
Superlaseri on kaikkein harvinaisin ja teholtaan tarpeeksi voimakas räjäyttämään kokonaisia planeettoja. Imperiumin superase, Kuolemantähti, oli aseistettu superlaserilla, joka laukaistiin aseman pohjoispuoliskolla sijaitsevasta syvänteestä.
Hothissa Kapinaliitto käytti jättiläismäisiä ionilasereita, joilla he onnistuivat hidastamaan Imperiumin laivastoa. Ionilaseri sekoittaa virtapiirejä osuessaan kaikkeen mekaaniseen. Laserit eivät pysty läpäisemään magneettisesti sinetöityjä ovia tai suojakilpiä vaan heijastuvat niistä takaisin.
Kyösti Vilmi

Kyösti Vilmi (s. 1960) on suomalainen voimanostaja. Hän voitti voimanoston maailmanmestaruuden 3 kertaa. Hän voitti vuonna 1988 sarjassa alle 125 kg yhteistuloksella 930,0 kg. Lisäksi hän voitti vuosina 1989 ja 1990 (IPF-liitto). Hänen nimissään on jalkakyykyn Suomen ennätys 365,0 kg sarjassa alle 110 kg, joka on tehty vuonna 1985.
Kyösti Vilmi voitti myös penkkipunnerruksen maailmanmestaruuden 1991 Saksassa sarjassa +125kg tuloksella 252,5kg.
Kyösti Vaskuri

Kyösti Vaskuri (11. tammikuuta 1880 – 29. syyskuuta 1968) oli suomalainen Revonlahdella asunut räätäli, joka tuli tunnetuksi 1920-luvun lopulla aiheutettuaan Sunilan ensimmäisen hallituksen kaatumisen.
Sosialidemokraatteihin kuulunut Vaskuri haki Revonlahdella postitoimiston hoitajan paikkaa ja joutui kokemaan syrjintää, kun Revonlahden suojeluskunnan paikallispäällikkö antoi valintaprosessin aikana kielteisen lausunnon Vaskurista tämän poliittisten mielipiteiden takia. Tapauksesta nousi kohu, joka sai kansalliset mittasuhteet, kun tuolloin vallassa ollut Sunilan I hallitus kaatui joulukuussa 1928 sosialidemokraattien tekemään välikysymykseen suojeluskuntien omavaltaisesta toiminnasta. Välikysymyksessä mainittiin esimerkkeinä Vaskurin tapaus sekä Tampereen valtauksen 10-vuotisjuhlissa keväällä 1928 sattunut tapaus, jossa suojeluskuntalaiset olivat vetäneet Suomen lipun kaupungintalon salkoon ilman viranomaisten lupaa. Porvarillisessa lehdistössä hallituksen kaatumista näin vähäiseen asiaan pidettiin yleisesti naurettavana.
Kyösti Vaskuri oli vuonna 1934 mukana perustamassa Revonlahdelle yksityistä Väinölän hautausmaata seurakunnasta eronneita varten. Hänet on myös itse haudattu sinne.
Väinö Linnan Täällä Pohjantähden alla -romaanitrilogian kolmannessa osassa viitataan Vaskurin tapaukseen opettaja Pentti Rautajärven Pentinkulman urheilukentän vihkiäisissä pitämässä puheessa ja sen aikaansaamassa herrasväen jälkikeskustelussa (Maan hallitus kaatuu jonkin räätäli Vaskurin takia. Sitä nimitetään kansanvallaksi). Vaskurin tapausta pidettiin keskustelussa osoituksena parlamentarismin rappiosta ja maan hallitusmuodon viheliäisyydestä.
Herajärvi

Herajärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Järviä

Herajärvi, järvi Heinolassa
Herajärvi, järvi Kontiolahdella ja Joensuussa
Herajärvi, järvi Luhangalla
Herajärvi, järvi Luumäellä lähellä Venäläisenkylää
Herajärvi, järvi Mikkelin ja Mäntyharjun rajalla
Herajärvi, Yläinen Herajärvi, järvi Ruovedellä
Herajärvi, järvi Saarijärvellä
Herajärvi, järvi Sastamalassa
Alainen Herajärvi, järvi Ruovedellä
Paikannimiä

Herajärvi, rautatieliikennepaikka (seisakevaihde) Joensuu–Ilomantsi-rataosalla, avattu 1963, lakkautettu 1974
Henkilöitä

Marko Herajärvi (s. 1983), suomalainen jääpallomaalivahti
Pietari Aapo Herajärvi (1830–1885), suomalainen kansantaiteilija, kylähullu, runojen ja pilkkalaulujen tekijä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Herajärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hokaze (1921)

| Hokaze / 帆風 |
| --- | --- |
 Hokaze

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Maizurun laivastoarsenaali
Kölinlasku:  30. marraskuuta 1920
Laskettu vesille:  12. heinäkuuta 1921
Palveluskäyttöön:  22. joulukuuta 1921
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 6. heinäkuuta 1944
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 367 t (normaali) 1 680 t (kuormattu)
Pituus:  102,6 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,0 m
Syväys:  2,9 m
Koneteho:  38 500 ihp
Nopeus:  39 solmua
Miehistöä:  148
Aseistus
Aseistus:  4 × 120 mm/45 type 3 2 × 7,7 mm type 92 6 × 533 mm torpedoputkea 20 × miinaa
Hokaze (jap. 帆風) oli Keisarillisen Japanin laivaston Minekaze-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Maizurun laivastontelakalta, missä köli laskettiin 30. marraskuuta 1920. Alus laskettiin vesille 12. heinäkuuta 1921 ja otettiin palvelukseen vielä saman vuoden lopulla 22. joulukuuta.
Palvelus

Yhdysvaltain laivaston sukellusvene USS Guardfish upotti aluksen 6. heinäkuuta 1944 Uuden-Irlannin vesillä.
Hokkaido Air System

| Hokkaido Air System |
| --- | --- |

 IATA: HC  –  ICAO: NTH 
Perustettu:  1997
Laivaston koko:  3
Kohteiden määrä:  6
Solmukohdat:  Okadaman lentoasema
Emoyhtiö:  Japan Airlines
Kotipaikka:  Sapporo
Yhtiön sivut:  hac-air.co.jp
Hokkaido Air System (jap. 株式会社北海道エアシステム, Kabushiki-gaisha Hokkaidō Ea Shisutemu; IATA: HC, ICAO: NTH) eli HAC on japanilainen lentoyhtiö, jonka kotipaikka on Okadaman lentoasema Sapporossa. Se lentää reittilentoja Hokkaidōn saarella.
Hokkaido Air System perustettiin vuonna 1997. Japan Air System omisti yhtiöstä 51 prosenttia ja Hokkaidōn prefektuuri loput. Se aloitti lentonsa vuonna 1998 kahdella Saab 340 -koneella. Kun Japan Air System myöhemmin liitettiin Japan Airlinesiin, Hokkaido Air Systemistä tuli osa JAL Groupia. Osana JAL Groupin uudelleenjärjestelyä Japan Air System irrotettiin sen alaisuudesta maaliskuussa 2011. Japan Airlines on edelleen yhtiön vähemmistöomistaja, mutta ei vastaa enää sen lipunmyynnistä tai varausjärjestelmistä.
Kohteet

Hokkaido Air System lentää reittilentoja kuuteen kohteeseen.
Hakodate – Hakodaten lentoasema
Kushiro – Kushiron lentoasema
Misawa – Misawan lentoasema
Okushiri – Okushirin lentoasema
Rishirifuji – Rishirin lentoasema
Sapporo – Okadaman lentoasema (solmukohta)
Laivasto

Hokkaido Air Systemin laivastoon kuului lokakuussa 2017 kolme Saab 340B+ -lentokonetta.
Kaksi Hokkaido Air Systemin Saab 340 -konetta Okadaman lentoasemalla. Etualalla oleva kone on yhtiön nykyisessä värityksessä, taaemman koneen väritys on ajalta, jolloin HAC oli Japan Airlinesin tytäryhtiö.
Käännös suomeksi
Herajärvi (Luhanka)

| Herajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Luhanka
Koordinaatit:  61°53′18″N, 25°48′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Hauhaan 
Järvinumero:  14.227.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,7 m  
Pituus:  380 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  0,934 km  
Pinta-ala:  4,845 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHerajärvi 
Herajärvi  on Keski-Suomessa Luhangalla Hauhanpohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Tammijärven–Hauhajärven valuma-alueeseen (14.227) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,7 metriä mpy.
Hopa

| Hopa |
| --- | --- |

 Hopa
 Koordinaatit: 41°42′N, 41°26′E 
Valtio:   Turkki
Maakunta:  Artvinin maakunta
Hallinto:  
 – Pormestari:  Nedim Cihan
Väkiluku (2019):  26 958
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hopa on piirikunta Turkin Artvinin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Hopan väkiluku oli 26 958.
Panoraamakuvaa Hopasta merelle
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hopa Wikimedia Commonsissa
Kämärin jäähalli

Kämärin jäähalli (mainosnimiä Luode Areena ja Hurry-areena) on Varkaudessa sijaitseva jäähalli, jonne mahtuu tuhat katsojaa. Se on suurempi Kämärin jääurheilukeskuksen kahdesta hallista. Kämärin jäähallin jääkiekkokotijoukkue on II-divisioonassa pelaava Warkis. Jäähallin aiempi nimi on OP-Areena. Hallin vieressä on Kämärin pesäpallo ja jääpallokenttä.
Inagi (1944)

| Inagi / 稲木 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Mitsui Engineering & Shipbuilding, Tamano
Kölinlasku:  15. toukokuuta 1944
Laskettu vesille:  25. syyskuuta 1944
Palveluskäyttöön:  16. joulukuuta 1944
Poistui palveluskäytöstä:  15. syyskuuta 1945
Loppuvaihe:  upotettu 9. elokuuta 1945
Tekniset tiedot
Uppouma:  940 t (standardi) 1 004 t (kuormattu)
Pituus:  77,5 m (vesiraja) 78,8 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,1 m
Syväys:  3,06 m
Koneteho:  4 200 bhp
Nopeus:  19,5 solmua
Miehistöä:  noin 150
Aseistus
Aseistus:  3 × 12 cm/45 tykkiä 6 × 25 mm tyyppi 96 120 × syvyyspommia
Inagi (jap. 稲木) oli keisarillisen Japanin laivaston Ukuru-luokan saattaja toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1944 hankinnoissa Mitsui Engineering & Shipbuildingin Tamanon telakalta, missä köli laskettiin 15. toukokuuta 1944. Se laskettiin vesille 25. syyskuuta ja otettiin palvelukseen 16. joulukuuta.
Palvelus

Alus upotettiin 9. elokuuta 1945 ilmahyökkäyksessä Hachinohenissa ja poistettiin alusluettelosta 15. syyskuuta.
Laserleikkaus (teollisuus)

Laserleikkauskone työstämässä levyä.
Video laserleikkauksesta.
Laserleikkaus on teollisuudessa työstömenetelmä,  jossa ainetta leikataan lasersäteellä. Laserleikkaukselle ominaista on tarkka ja siisti leikkausjälki. Metallien lisäksi sitä voidaan käyttää myös muovin, kartongin, paperin jne. leikkaamiseen. Yleisimmin laserleikkausta käytetään levymäisten osien leikkaamiseen.
Laserleikkauksessa lasersäde kohdistetaan linssillä polttopisteeksi leikattavaan materiaaliin. Energiatiheys laserilla leikattaessa on 1-10 MW/cm². Polttopiste kuumenee niin kuumaksi, että työstettävä materiaali sulaa, palaa tai suurta energiatiheyttä käytettäessä höyrystyy. Sulattavassa laserleikkauksesa sula materiaali puhalletaan pois leikkauskaasulla eli inerttikaasulla. Polttolaserleikkausta käytetään yleensä normaaliteräksen leikkaamiseen ja siinä terästä kuumennetaan lasersäteellä ja materiaalin sulamista edistetään prosessikaasulla joko hapella tai typellä materiaalista ja tavoitellusta leikkuujäljestä riippuen. Myös muitakin yleisiä teräsmateriaaleja kuten RST:tä ja alumiinia voidaan leikata.
Kun leikkauskaasuna käytetään happea, sula teräs palaa eksotermisella reaktiolla ja kuumentaa lisää materiaalia ympäriltään. Leikkaus käy nopeasti ja leikkurilla voidaan leikata jopa 20 mm paksua terästä.
Typpileikkauksessa puhalletaan sula metalli suurella paineella pois, jolloin leikkauspinnasta tulee erittäin siisti ja siihen ei ehdi muodostua oksidikerrosta. Typellä leikataan tavallisemmin RST-teräsmateriaaleja. Sen avulla voidaan leikata myös muita aineita kuten muoveja ja jopa puuta.
Laserleikkauksessa käytetään tavallisimmin CO2-laseria. Näiden lisäksi suuritehoiset Nd:YAG-laseritselvennä ovat kasvattaneet asemiaan helpomman säteen kuljetuksen ansiosta sekä joidenkin erikoismateriaalien kuten uushopean ja kuparin leikkaamisessa. Uudempi tekniikka on kuitulaser, jossa lasersäde kuljetetaan valokaapelilla leikkauspäähän.
Leikkauslaitteiston lasertykki tuottaa toimiessaan runsaasti lämpöenergiaa ympärilleen, mikä voi vaurioittaa lasertykkiä. Siksi siinä käytetään usein vesijäähdytystä, jota tehostetaan ulkopuolisella jäähdytinlaitteella. Laitteesta poistuvaa hukkalämpöä voidaan hyötykäyttää keskuslämmitysjärjestelmässä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Teräksen laserleikkausta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanninkielinen sivu, paljon kuvia)
Kärim Mäsimov

| Kärim Mäsimov> Кәрім Мәсімов |
| --- | --- |

Kazakstanin pääministeri
 2. huhtikuuta 2014 - 8. syyskuuta 2016  
Edeltäjä:  Serik Akhmetov
Seuraaja:  Bakhytzhan Sagintayev
Kazakstanin pääministeri
 10. tammikuuta 2007 – 24. syyskuuta 2012  
Edeltäjä:  Daniyal Akhmetov
Seuraaja:  Serik Akhmetov
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. kesäkuuta 1965
Tiedot
Puolue:  Nur Otan
Tutkinnot:  RUDN, Moskova
Etnisyys:  uiguuri
Kärim Mäsimov (kaz. Кәрім Мәсімов, s. 15. kesäkuuta 1965 Tselinograd, Kazakkien sosialistinen neuvostotasavalta, nykyään Astana, Kazakstan) on kazakstanilainen poliitikko, joka oli kahteen otteeseen  Kazakstanin pääministeri. Hän aloitti tehtävässään 10. tammikuuta 2007.
Mäsimov osaa puhua kazakkia, venäjää, kiinaa, englantia ja arabiaa. Hän on uransa aikana toiminut muun muassa Hongkongissa Kazakstanin kaupankäyntioperaatioiden johtotehtävissä. Sitä ennen hän opiskeli Kiinassa. Mäsimovilla ajatellaan olevan hyvät yhteydet myös Kremliin. Hän työskenteli aiemmin varapääministerinä 19. tammikuuta 2006 – 9. tammikuuta 2007 ja talousministerinä sekä liikenteen ja viestinnän  budjettisuunnitteluministerinä vuonna 2001. Pravda-lehden mukaan häntä pidetään ”yhtenä vaikutusvaltaisimmista hahmoista presidentin sisäpiirissä”.
Presidentti Nazarbajev nimitti Mäsimovin Danïal Ahmetovin seuraajaksi pääministerinä 9. tammikuuta 2007. Nur Otan -puolue hyväksyi Mäsimovin ehdokkuuden ja Kazakstanin parlamentti vahvisti  nimityksen 10. tammikuuta. Mäsimov oli ensimmäinen pääministerin tehtävässä toimiva uiguuri, vaikka hänen Kazakstanin sisämaanpassinsa mukaan hän on kansallisuudeltaan kazakki.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kazakh President accepts Prime Minister’s resignation (englanniksi)
Kämäräinen

Kämäräinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Antti Kämäräinen (1895–2000), maanviljelijä ja mestaripelimanni
Erkki Kämäräinen (1897–1964), maastohiihtäjä
Jouko Kämäräinen (1957–2024), jääkiekkoilija ja jääpalloilija
Kalle Kämäräinen (1892–1964), maanviljelijä, kunnallisneuvos ja maalaisliiton kansanedustaja
Kalle Kämäräinen (s. 1991), harmonikkataiteilija
Kämy Kämäräinen (oik. Kari Kämäräinen, s. 1966), muusikko, rumpali
Marko Kämäräinen, stand up -koomikko
Olavi Kämäräinen (1922–2014), SKDL:n kansanedustaja
Pekka Kämäräinen (s. 1938), luokanopettaja ja kirjailija
Pentti Kämäräinen (1921–2006), pesäpalloilija
Sanna Kämäräinen (s. 1986), kiekonheittäjä ja kuulantyöntäjä
Timo Kämäräinen (s. 1979), kitaristi, laulaja, lauluntekijä ja tuottaja
Viljo Kämäräinen (1892–1945), kestävyysjuoksija
Ville Kämäräinen (1887–1959), SDP:n kansanedustaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Inahamne

| Inahamne |
| --- | --- |
 Aikainen aamu järvellä.
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Läänemaa
Kunnat:  Lääne-Nigulan kunta
Koordinaatit:  59°16′53″N, 23°24′39″E
Järvinumero:  VEE2018500
Mittaustietoja
Rantaviiva:  2,659 km
Pinta-ala:  12,5  ha 
Suurin syvyys:  0,5 m
Valuma-alue:  0,4 km²
 fiInahamne 
Inahamne (myös In hamne) on Osmussaaressa Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa

Järvi sijaitsee Viron pohjoisrannikolla Suomenlahdella olevan Osmussaaren eteläpäässä. en pinta-ala on 13 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järveen ei ole ojia eikä sillä ole laskuojakaan. Järven valuma-alueen laajuus on vain 0,4 km². Järven suurin syvyys 0,5 metriä. Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja rannat ovat ruovikkoa. Lyhin etäisyys Suomenlahteen on etelään, missä 100 metrin kannas erottaa järven Storhamne'sta. Kummankin puoleisen rannan ohi kulkee tiet, joista toinen johtaa saaren eteläkärjessä olevalle laiturille. Viereisen järven Lihlhamnen ja Inhamnen välissä on talo.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (vir. rannikujärv (mereveega ajutiselt ühenduses olev veekogu)).
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (vir. halotroofne tai soolatoiteline, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Järven ruovikkoa toukokuussa 2015
Toukokuussa 2015
Joutsen uimassa, toukokuu 2015
Toukokuussa 2015
Kountouriótika

| Kountouriótika Κουντουριώτικα |
| --- | --- |
 Kountouriótikan vanhoja taloja Alexándras-valtakadun varrella.
 Kaupungin kartta, jossa Kountouriótika korostettuna.
Kaupunki:  Ateena, Attika, Kreikka
Suuralue:  7.
Koordinaatit:  37°59′11″N, 23°45′22″E
Lähialueet:  Ampelókipoi, Gkýzi, Ilísia, Lykavittós
Kountouriótika (kreik. Κουντουριώτικα) on kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Ateenan keskustan itäpuolella ja kuuluu kaupungin 7. suuralueeseen.
Kaupunginosassa sijaitsevat muun muassa Kreikan korkeimman oikeuden (Áreios Págos) rakennus sekä Panathinaikos-seuran kotistadioneihin kuuluva Apóstolos Nikolaḯdiksen stadion. Siellä sijaitsee myös useita sairaaloita. Kountouriótikan keskeisin katu on Alexándras-valtakatu.
Kaupunginosan koillispuolella sijaitsee Ampelókipoin kaupunginosa, eteläpuolella Ilísia, lounaispuolella Lykavittós ja luoteispuolella Gkýzi.
Ateenan kaupunginosat ja alueet
Aérides
Ágios Artémios
Ágios Elefthérios
Ágios Loúkas
Ágios Nikólaos
Ágios Panteleímonas
Akadimía
Akadimía Plátonos
Akrópoli
Ampelókipoi
Anafiótika
Anáktora
Asteroskopeío
Attikí
Chílton
Elaiónas
Ellinoróson
Erythrós Stavrós
Evangelismós
Exárcheia
Filopáppou
Girokomeío
Gkázi
Gkráva
Gkýzi
Goudí
Goúva
Ilísia
Kallimármaro
Kansallispuutarha
Kerameikós
Klafthmónos
Kolokynthoú
Kolonáki
Kolonós
Koukáki
Kountouriótika
Kynosárgous
Kypriádou
Kypséli
Lampriní
Lófos Skouzé
Lykavittós
Makrygiánni
Metaxourgeío
Mets
Monastiráki
Néa Filothéi
Neápoli
Néos Kósmos
Omónoia
Pagkráti
Patísia
Pedíon Áreos
Pefkákia
Petrálona
Pláka
Plateía Amerikís
Plateía Koliátsou
Plateía Koumoundoúrou
Plateía Mavíli
Plateía Viktorías
Polýgono
Profítis Daniíl
Profítis Ilías
Promponás
Psyrí
Rizoúpoli
Rouf
Sepólia
Stathmós Larísis
Sýntagma
Thiseío
Thymarákia
Treis Géfyres
Váthi
Votanikós
Záppeio
Hopalong Cassidy

Hopalong Cassidy on kuvitteellinen villin lännen hahmo, jonka Clarence E. Mulford loi vuonna 1904. Hahmo esiintyi aluksi lännenlehtien novelleissa ja myöhemmin romaaneissa.
Hopalong Cassidy -elokuvien teko aloitettiin 1935. Näitä western-filmejä tehtiin peräti 66. Ne olivat erittäin suosittuja. Pääosassa oli William Boyd, jonka mustiin puettu valkotukkainen olemus sai hahmoon jännittävää tenhoa.
Elokuvien suosio sai aikaan sen, että Hopalong Cassidyn hahmo siirtyi myös sarjakuviin ja televisioon. 19. syyskuuta 1952 alkanut The Hopalong Cassidy Show oli ensimmäinen merkittävä western-televisiosarja.
Suomessa Hopalong Cassidy seikkaili elokuvien lisäksi Seikkailusarjat-sarjakuvalehdessä muiden elokuvacowboyiden, kuten Monte Hale, Lash LaRue, Roy Rogers ja Rocky Lane, kanssa.
50-luvulla Hopalong Cassidy -taskukirjoja julkaistiin Suomessa, kustantaja Tammi. Hopalong Cassidy -sarjakuva-albumi ilmestyi 1987 (Kustannus Oy Jalava), piirtäjänä Dan Spiegle.
Suomessa julkaistut taskukirjat

Hopalong Cassidy 1955
Hopalong Cassidyn kosto 1955
Hopalong Cassidy kukistaa karjavarkaat  1956
Hopalong Cassidy pitää sanansa 1957
Hopalong Cassidy iskee jälleen 1957
Aiheesta muualla

Official Hopalong Cassidy Website (Arkistoitu – Internet Archive)
Hopalong Cassidy Novels by Louis L'Amour
Kyösti Virta

Kustaa Oskari Santavirta, sukunimi vuoteen 1897 Mikkola (7. toukokuuta 1882 Kokemäki – 3. lokakuuta 1946 Kiukainen) oli suomalainen kirjailija, joka käytti kirjailijanimeä Kyösti Virta sekä nimimerkkiä Reservikorpraali.
Santavirran vanhemmat olivat torppari Kustaa Vilhelm Mikkola ja Amanda Hakanpää. Hän valmistui kansakoulunopettajaksi 1906 ja hän toimi Kiukaisten Harolan kansakoulun opettajana vuodesta 1906 alkaen.  Santavirta oli Länsi-Suomen Osakepankin Kiukaisten konttorin esimiehenä vuodesta 1919 alkaen ja sittemmin hän oli Maakuntain Pankki Oy:n konttorin esimiehenä ja vuodesta 1932 Kansallis-Osake-Pankin Kiukaisten konttorin esimiehenä. Santavirta oli Kiukaisten kunnanvaltuuston puheenjohtajana 1925 ja valtuuston varapuheenjohtajana useita vuosia. Hän oli myös Kiukaisten suojeluskunnan esikunnan jäsenenä vuodesta 1919 alkaen.
Oskari Santavirran puoliso vuodesta 1907 oli Helmi Maria Kraama, perheen pojasta Osmo Oiva Santavirrasta (s. 1916) tuli lääkäri.
Teoksia

Nimellä Kyösti Virta:
Meidän lapsetko nuorisoseuraan? : vuoropuhelu. Huviohjelmien avuksi n:o 19.        Karisto 1910  (palkittu Suomen nuorison liiton vuorokeskustelukilpailussa 1909)
Kun Vanhalaan saatiin sähkövalo : kyläkuvaus.     Karisto 1916
Kärpäsestä härkänen : kylätarina.    Karisto 1916
Maahenkeä : kertomus.        Edistysseurojen kustannusosakeyhtiö, Helsinki 1918
Osakkeenomistaja : kyläkertomus.        Edistysseurojen kustannusosakeyhtiö, Helsinki 1919
Liittyykö Mäenpään isäntä osuuskauppaan?. Osuuskauppojen iltama-ohjelmistoa 7.        Suomen osuuskauppojen keskuskunta, Helsinki 1920
Murroskaudessa : kyläkertomus.        Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1925
Nimellä K. O. Santavirta:
Kiukaisten maanviljelijäin osuuskauppa-osuuskunta r.l. 10-vuotistaipaleelta.              Kiukaisten maanviljelijäin osuuskauppa-osuuskunta, Pori 1926
Nimimerkillä Reservikorpraali:
Pakinoita Tuohiniemen Tahvosta ja Leenasta ; kuvittanut Emil Cedercreutz.       Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1935