stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tepe Gawra
Sijainti

Tepe Gawra sijaitsee Pohjois-Irakissa Mosulista koilliseen. Lähellä sijaitsevat Ninive ja Khorsabad.
Paikka on Tigris-joen ja Zagros-vuoriston välissä viljellyllä tasangolla.
- Rauniokummun läpimitta on 120 m, korkeus 22 m. Lähellä sijaitsee Tell Arpatsijahin muineinen viljelykylä. Alueella tehtiin arkeologisia tutkimuksia 1930-luvulla.
Historia

Tepe Gawrasta on kaivettu 21 kerrostumaa. Varhaisimmat näistä ovat Halaf-kaudelta. Myähemmät ovat Ubaid- ja Uruk-kausilta ja näistä eteenpäin. Joidenkin mukaan Halaf vaihtui täällä äkkiä Ubaid-kauteen, eikä asteittain niin kuin joissain muissa paikoissa.
Toisaalta siirtymä Halfista Ubaidiin oli täälläkin ehkä asteittainen. Halafin keramiikka katosi jo kerrostumassa XX, mutta saattoi sinnitellä kerrostumaan XVII. Ubaid-keramiikka oli täällä jo kerrostumassa XIX. 
Ubaidin kulttuurille tyypilliset kolmiosaiset talot ja kiviset nuijanpäät ilmestyivät kerrostumaan XVIII.
Kerrostumassa XVII oli viimeisen kerran Halafille tyypillisiä tholoksia ja maalattuja naiskuvia. Kerrostumassa XV esiintyy viimeksi Halafin tyylisiä sinettejä.
Kerrostumasta XIII alkaen on kivisiä syvennysseinäisiä temppeleitä
Kiinnostavimpina pidetään Uruk-kauden aikaisia kerrostumia suunnilleen ajalta 4200–3000 eaa.Paikan mukaan on nimetty Tepe Gawra-kausi 3500–2900 eaa, joka vastaa Etelä-Mesopotaman varhaista kaupungistumisvaihetta.
Aiheesta muualla

Tepe Gawra (Iraq)[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Tossavanlahden työväentalo

| Tossavanlahden työväentalo |
| --- | --- |
 Tossavanlahden työväentalo
Sijainti:  Tossavanlahti, Keitele
Koordinaatit:  63.30169°N, 26.21755°E
Valmistumisvuosi:  1914
Rakennuttaja:  Tossavanlahden Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tossavanlahden työväentalo on Keiteleen kunnan Tossavanlahden kylässä sijaitseva työväentalo.
Historiaa

Tossavanlahden työväenyhdistys perustettiin 23. heinäkuuta 1908. Työväentalo valmistui vuonna 1914. Tuolloin se oli Keiteleen ainoa työväentalo, ja Tossavanlahden yhdistyksen sanottiin muutenkin olevan Keiteleen työväenyhdistyksistä elinvoimaisin.lähde tarkemmin? Vuonna 1922 työväenlehti Savon Kansa kirjoitti, että Keiteleen työväenyhdistyksistä Tossavanlahden yhdistys oli ainoa, jossa ”työläiset järjestötoiminnallaan jotakin kykenevät aikaansaamaan”. Tuolloin Tossavanlahden yhdistyksellä oli ”huomattava määrä jäseniä”, ja työväentalon laajentamista suunniteltiin. SDP:n puoluetilaston mukaan jäseniä oli vuoden 1919 lopulla 52. Yhdistyksellä oli oma talo ja kirjasto, jossa niteitä oli 30. Tossavanlahden yhdistyksestä lähti myös kansanedustaja ainoana Keiteleen yhdistyksistä.lähde tarkemmin? Vuonna 1920 yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen. Vuonna 1923, kun SSTP lakkautettiin, työväentalo takavarikoitiin. Vuonna 1930 myös Tossavanlahden työväenyhdistys lakkautettiin. Talo myytiin näennäishinnasta suojeluskunnalle, joka vuokrasi sitä lottakahvilaksi. Työväenjärjestöjen tiedonantaja -lehden mukaan marraskuussa 1924 kuitenkin kokoontui noin 70 henkeä Tossavanlahden työväentalolle keskustelemaan työväenjärjestön perustamisesta. Yhdistyksen nimeksi tuli Keiteleen Tossavanlahden Työväen ja Pienviljelijäin Yhdistys. Talo siis mahdollisesti oli edelleen yhdistyksen käytössä tuolloin. Yhden lähteen mukaan Työväen ja pienviljelijäin yhdistyksen talo suljettiinkin vasta kesällä 1930, ja yhdistys lakkautettiin vuonna 1932. Tämän lähteen mukaan Tossavanlahden työväentalo myytiin pakkohuutokaupassa Pohjois-Keiteleen nuorisoseuralle vuonna 1931. Toisen lähteen mukaan Tossavanlahden Työväen ja pienviljelijäin yhdistyksen talo ehdittiin myydä Kummunkylän sosialidemokraattiselle työväenyhdistykselle ennen takavarikkoa ja huutokauppaa, kesällä 1930. Sittemmin Kummunkylänkin yhdistys ilmeisesti lakkautettiin, ja talo myytiin edelleen Keiteleen kirkonkylän sosialidemokraattiselle yhdistykselle.lähde tarkemmin? Vuonna 1945 SKDL:n Tossavanlahden työväenyhdistys anoi taloa takaisin ja sai sen. Vuonna 1988 talo oli yhden lähteen mukaan edelleen yhdistyksen omistuksessa ja sitä oli myös kunnostettu. Myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa, ja talo on voitu myöhemmin myydä tai purkaa.
Rakennus

Talo on hirsirakenteinen.
Toimintaa talolla

Talolla järjestettiin aikanaan iltamia, joiden ohjelmassa oli ainakin näytelmiä ja tanssia. Myöhemmästä toiminnasta ei ole tietoa.
The Adicts

| The Adicts |
| --- | --- |
 The Adicts Saksassa 2006.
Tiedot
Toiminnassa:  1975–
Tyylilaji:  Punk rock
Kotipaikka:  Ipswich, Suffolk, Englanti 
Jäsenet:  Keith 'Monkey' Warren   Pete Dee Davison   Michael 'Kid Dee' Davison   Highko Strom   Kiki Kabel  
Levy-yhtiö:  DWED   Cleopatra   Fall Out   SOS Records   Captain Oi  
Aiheesta muualla
adicts.us
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Adicts on brittiläinen punk rock -yhtye, joka on toiminut jo vuodesta 1975. Heidät tunnetaan erityisesti Stanley Kubrickin Kellopeliappelsiini-elokuvan droogeja (elokuvan keskeisen kaveriporukan) tyyliä jäljittelevästä ulkonäöstä.
Studioalbumit

Songs of Praise (1981)
Sound of Music (1982)
Smart Alex (1985)
Fifth Overture (1986)
Twenty Seven (1992)
Rise and Shine.... (2002)
Rollercoaster (2005)
SONGS OF PRAISE 25TH ANNIVERSARY, RE RECORDED. (2008)
Life Goes On (2009)
All the Young Droogs (2012)
And It Was So! (2017)
The Address Downtown Dubai

| The Address Downtown Dubai> The Address Downtown Burj Dubai |
| --- | --- |
 Vuoden 2015 tulipalo
Sijainti:  Dubai, Arabiemiraatit
Koordinaatit:  25.1939°N, 55.2791°E
Rakennustyyppi:  hotelli, asuintalo
Kerrosluku:  63
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
The Address Downtown Dubai on hotelli ja asuintalo Dubain keskustassa Arabiemiraateissa. Rakennuksessa on 63 kerrosta.
Pilvenpiirtäjässä syttyi tulipalo 31. joulukuuta 2015, ja kovan tuulen vuoksi palo levisi nopeasti rakennuksessa. Siinä olevan sammutusjärjestelmän piti estää palon leviäminen sisätiloissa. Kaikki rakennuksessa olleet saatiin pelastettua, mutta yksi kuoli sydänkohtaukseen. Palo syttyi 20. kerroksen kohdalla. CNNN:n mukaan palon aiheutti palava verho.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta The Address Downtown Dubai Wikimedia Commonsissa
The Haunting – paholaistalo

| The Haunting – paholaistalo> The Haunting |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jan de Bont
Käsikirjoittaja:  David Self
Perustuu:  Shirley Jacksonin romaaniin The Haunting of Hill House
Tuottaja:   Susan Arnold  Donna Roth  Colin Wilson 
Säveltäjä:  Jerry Goldsmith
Kuvaaja:  Karl Walter Lindenlaub
Leikkaaja:  Michael Kahn
Tuotantosuunnittelija:  Eugenio Zanetti
Pukusuunnittelija:  Ellen Mirojnick
Lavastaja:  Eugenio Zanetti
Pääosat:   Catherine Zeta-Jones  Liam Neeson  Lili Taylor  Owen Wilson 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  DreamWorks
Levittäjä:  UIP-Dunafilm Netflix
Ensi-ilta:  23. heinäkuuta 1999
Kesto:  113 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  80 000 000 USD
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Haunting – paholaistalo (engl. The Haunting) on yhdysvaltalainen vuonna 1999 valmistunut kauhuelokuva, jonka ohjasi Jan de Bont. Elokuva on uusintaversio vuoden 1963 elokuvalle Yö kauhujen talossa.
Juoni

Elokuvan päähenkilöt ovat satunnaisia unihäiriöistä kärsiviä potilaita, jotka pääsevät koekaniineiksi pelontutkimistestiin. Testi järjestetään yli 100 vuotta vanhassa jättimäisessä kartanossa, jonka rakentanut kreivi yhä kummittelee. Potilaat tapaavat talonmies Luken, joka lyöttäytyy heidän seuraansa. Vähitellen naispotilaille aletaan kummitella, mutta miehet eivät usko sanaakaan. Potilaille kerrotaan talon historiasta ja kreivistä, joka halusi saada talonsa täyteen lasten ääniä ja hankki tehdastyöläislapsia taloonsa asumaan ja tappoi heitä monia satoja.
Eräänä päivänä kartanon käytävän seinälle on ilmestynyt verellä kirjoitettu teksti, josta kaikki syyttelevät toisiaan. Pelkotestin järjestäminen alkaa vaikuttaa liian vaaralliselta ja se päätetään perua, kun kuolleiden lasten haamut alkavat ahdistaa erästä naispotilasta, joka osoittautuu kreivin perilliseksi. Lopulta kummitus on vähällä tappaa talonmiehen ja pian sen jälkeen pelkotesti perutaan ja potilaat päättävät lähteä kauhutalosta, mutta perilliseksi osoittautunut nainen palaa lasten haamujen pakottamana huoneeseensa ja potilaat päättävät pelastaa hänet. Kummitus onnistuu vihdoin tappamaan talonmiehen ja koditon naispotilas käskee kreivin haamua häipymään maan päältä Helvettiin. Koditon nainen jää asumaan taloon vapauttaakseen kuolleiden lasten henget.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Liam Neeson  | … |  Tohtori David Marrow   |
|  Catherine Zeta-Jones  | … |  Theo   |
|  Owen Wilson  | … |  Luke Sanderson   |
|  Lili Taylor  | … |  Eleanor "Nell" Vance   |
|  Marian Seldes  | … |  Rouva Dudley   |
|  Bruce Dern  | … |  Herra Dudley   |
|  Alix Koromzay  | … |  Mary Lambetta   |
|  Todd Field  | … |  Todd Hackett   |
|  Virginia Madsen  | … |  Jane Vance   |
|  Charles Gunning  | … |  Hugh Crain   |
Toukokuun kolmas 1808

Francisco de Goya: Toukokuun kolmas 1808 Madridissa (1814).
Toukokuun kolmas 1808 (tunnetaan myös nimellä Toukokuun kolmas 1808 Madridissa, esp. El tres de mayo en Madrid tai Los fusilamientos) on espanjalaisen taidemaalarin Francisco de Goyan vuonna 1814 maalaama historiamaalaus, joka esittää Napoleonin joukkoja teloittamassa Madridin kansannousuun osallistuneita espanjalaisia. Sitä pidetään yhtenä Goyan päätöistä.
Maalauksen leveys on 347 ja korkeus 268 senttimetriä. Se kuuluu Madridissa sijaitsevan Museo del Pradon kokoelmiin.
Tausta

Napoleonin armeijan miehitettyä Espanjan keväällä 1808 Madridissa oli puhjennut 2. toukokuuta kansannousu, joka kukistettiin kuitenkin jo samana päivänä. Goya, entinen Espanjan Bourbonien hovimaalari, oli siirtynyt miehitysvuosina Napoleonin Espanjan valtaistuimelle asettaman Joseph Bonaparten palvelukseen, joten ranskalaisten vetäydyttyä Espanjasta ja Ferdinand VII:n palattua valtaistuimelle vuonna 1814 hän joutui aluksi hankalaan asemaan. Hänelle kuitenkin palautettiin pian hovimaalarin asema ja Espanjan hovi tilasi häneltä kaksi taulua, joihin hänen oli määrä ”ikuistaa siveltimellä Euroopan tyrannia vastaan suunnatun kunniakkaan kansannousumme tärkeimmät ja sankarillisimmat tapahtumat ja kohtaukset”. Goya täytti toimeksiannon tekemällä kaksi maalausta, joista ensimmäinen, Toukokuun toinen 1808 (alaotsikoltaan Taistelu mamelukkeja vastaan) kuvasi itse kapinan kukistamista, ja toinen, Toukokuun kolmas 1808 (Principe Píon kukkulan teloitukset) kuvasi seuraavana päivänä suoritettuja kapinallisten teloituksia. Teokset eivät saaneet innokasta vastaanottoa, koska odotusten vastaisesti Goya ei kuvannut niissä lainkaan sankaruutta, vaan lähinnä väkivallan mielettömyyteen liittyvää kauhua. Goya ei ollut itse todistamassa vuoden 1808 toukokuun 3. päivän teloituksia, mutta oli kyllä muuten nähnyt paljon erilaisia kauheuksia.
Maalaus sijoitettiin aluksi Madridin kuninkaalliseen palatsiin, josta se siirrettiin vuonna 1834 Museo del Pradoon. Taulu vaurioitui hieman vuonna 1937, kun se Espanjan sisällissodan aikana siirrettiin Valenciaan. Se restauroitiin vuonna 2008.
Sisältö

Toukokuun kolmatta pidetään nykyään Goyan mestariteoksena ja yhtenä kaikkien aikojen omaperäisimmistä historiamaalauksista. Maalaus ei esitä mitään tiettyä teloituksiin liittyvää kohtausta, vaan kuvaa yleisesti tapahtumien järkyttävyyttä esittämällä dramaattisen vastakkainasettelun epätoivoisten uhrien ja armottomien teloittajien välillä. Dramaattisuutta lisää teloitettaviin kohdistuva kirkas valo, joka mahdollistaa myös heidän kasvonpiirteidensä ja ilmeidensä yksityiskohtaisen kuvauksen.
Kuvaus teloituksesta ei ole täysin autenttinen. Esimerkiksi teloitettavia ei ole sidottu ja teloitusryhmä seisoo liian lähellä heitä, mutta Goya sai näin tehostettua maalauksen vaikuttavuutta. Taustalla näkyvät rakennukset eivät ilmeisesti esitä mitään tiettyä paikkaa Madridissa. Ne on tosin yhdistetty useisiin paikkoihin Madridissa, mutta ei kuitenkaan Principe Píon kukkulan alueeseen, johon maalauksen nimi viittaa. Erään näkemyksen mukaan ne olisivatkin mahdollisesti viittaus El Grecon kuuluisaan maalaukseen Näkymä Toledosta.
Toukokuun kolmannen tyylin on katsottu vaikuttaneen 1800-luvun jälkipuolen ranskalaiseen impressionismiin. Erityisesti taidemaalari Édouard Manet otti siitä vaikutteita. Manet’n kuuluisa maalaus Keisari Maksimilianin teloitus on mukaelma Goyan maalauksesta. Myös Pablo Picasson vuonna 1951 maalaama Korean verilöyly mukailee Goyan maalausta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toukokuun kolmas 1808 Wikimedia Commonsissa
The Cry Baby Killer

| The Cry Baby Killer |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Joe Addis
Käsikirjoittaja:   Leo Gordon  Melvin Levy 
Tuottaja:   Roger Corman 
Säveltäjä:  Gerald Fried
Kuvaaja:  Floyd Crosby
Pääosat:   Harry Louter  Jack Nicholson  Carolyn Mitchell 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Levittäjä:  Allied Artists
Ensi-ilta:   1958-08-1717. elokuuta 1958 (Yhdysvallat)  
Kesto:  70 minuuttia
Alkuperäiskieli:  Englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Cry Baby Killer on vuonna 1958 ensi-iltansa saanut elokuva, jonka on ohjannut Joe Addis. Näyttelijä Jack Nicholson teki ensimmäisen roolisuorituksensa tässä elokuvassa.
Juoni

Elokuva kertoo Jimmy Wallacesta (Jack Nicholson), joka luulee murhanneensa ihmisen.selvennä
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jack Nicholson  | … |  Jimmy Wallace   |
|  Carolyn Mitchell  | … |  Carole Fields   |
|  Brett Halsey  | … |  Manny Cole   |
|  Lynn Cartwright  | … |  Julie   |
|  Ralph Reed  | … |  Joey   |
Tuotanto

Elokuvan tuottanut Roger Corman kertoi jälkeenpäin, että tämä oli ensimmäinen hänen tuottamansa elokuva, joka ei tuottanut paljoa. Corman kertoi myös, että oli ollut muualla elokuvan esituotannon aikaan ja palasi Hollywoodiin kaksi päivää ennen kuvausten alkamista.
Aiheesta muualla

The Cry Baby Killer Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Toukokuun 7 päivää

| Toukokuun 7 päivää> Seven Days in May |
| --- | --- |

Ohjaaja:  John Frankenheimer
Käsikirjoittaja:  Rod Serling
Perustuu:  Fletcher Knebelin ja Charles W. Bailey II:n romaaniin Seitsemän toukokuun päivää
Tuottaja:   John Frankenheimer  Edward Lewis 
Säveltäjä:  Jerry Goldsmith
Kuvaaja:  Ellsworth Fredericks
Leikkaaja:  Ferris Webster
Tuotantosuunnittelija:  Edward G. Boyle
Pääosat:   Burt Lancaster  Kirk Douglas  Fredric March  Ava Gardner 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures
Ensi-ilta:   Yhdysvallat 12. helmikuuta 1964  Suomi 27. maaliskuuta 1964 
Kesto:  118 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Tuotto:  2 000 000 dollaria (arvio)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Toukokuun 7 päivää (engl. Seven Days in May) on vuonna 1964 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen poliittinen jännityselokuva, jonka on ohjannut John Frankenheimer. Elokuva perustuu Fletcher Knebelin ja Charles W. Bailey II:n romaaniin Seitsemän toukokuun päivää. Tarinassa sotilasjohto suunnittelee presidentin syrjäyttämistä.
Elokuva oli kahden Oscarin ehdokkaana: lavastuksesta ja Edmond O’Brien miessivuosasta.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Burt Lancaster  | … |  kenraali James Mattoon Scott   |
|  Kirk Douglas  | … |  eversti Martin ”Jiggs” Casey   |
|  Fredric March  | … |  presidentti Jordan Lyman   |
|  Ava Gardner  | … |  Eleanor Holbrook   |
|  Edmond O’Brien  | … |  senaattori Raymond Clark   |
|  Martin Balsam  | … |  Paul Girard   |
|  Andrew Duggan  | … |  eversti William ”Mutt” Henderson   |
|  Hugh Marlowe  | … |  Harold McPherson   |
|  Whit Bissell  | … |  senaattori Frederick Prentice   |
|  Helen Kleeb  | … |  Esther Townsend   |
|  George Macready  | … |  Christopher Todd   |
|  Richard Anderson  | … |  eversti Murdock   |
Arvioita

Ilta-Sanomien Timo Malmin mukaan Frankenheimerin älykäs trilleri on sekä uskottava että profeetallinen: vallankaappaushankkeen kuvaus jää miltei jälkeen todellisuudesta, kun ottaa huomioon, minkä vaikutusvallan ”haukat” saivat Yhdysvalloissa Vietnamin sodan aikaan.
Aiheesta muualla

Toukokuun 7 päivää Internet Movie Databasessa (englanniksi)
The Best of Dire Straits & Mark Knopfler: Private Investigations

| The Best of Dire Straits & Mark Knopfler: Private Investigations Dire Straits, Mark Knopfler |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2005
 Tyylilaji: Rock
 Levy-yhtiö: Mercury
Dire Straitsin muut julkaisut
| Sultans of Swing: The Very Best of Dire Straits 1998 | The Best of Dire Straits & Mark Knopfler: Private Investigations 2005 |   |
The Best of Dire Straits & Mark Knopfler: Private Investigations on vuonna 2005 julkaistu kokoelma-albumi, joka sisältää sekä Dire Straits -rockyhtyeen että sen kitaristi-laulajan Mark Knopflerin suurimmat hitit.
Kokoelmasta julkaistiin kolme eri versiota:
Yhden CD:n versio (harmaa kansi)
Kahden CD:n versio (sininen kansi)
Kahden CD:n versio, jossa on mukana booklet (kultainen kansi)
Albumi nousi Britannian albumilistan sijalle 20.
Kappalelistat

Kaikki kappaleet ovat Mark Knopflerin käsialaa, ellei toisin mainita.
Kappalelistat > Yhden CD:n kokoelma

"Sultans of Swing"
"Love Over Gold"
"Romeo and Juliet"
"Tunnel of Love" (intro "The Carousel Waltz", Rodgers & Hammerstein)
"Private Investigations"
"Money for Nothing" (Knopfler/Sting)
"Brothers in Arms"
"Walk of Life"
"On Every Street" – 05:03
"Going Home (Theme from Local Hero)" – 05:00
"Why Aye Man" - 04.09
"Boom, Like That" - 05.49
"What It Is" - 04.56
"All The Roadrunning" - 04.49
Kappalelistat > Kahden CD:n kokoelma > CD 1

"Telegraph Road" – 14:20
"Sultans of Swing" – 05:48
"Love Over Gold" – 06:18
"Romeo and Juliet" – 06:00
"Tunnel of Love" - 08:10 (intro "The Carousel Waltz", Rodgers/Hammerstein)
"Private Investigations" – 05:59
"So Far Away" – 05:07
"Money For Nothing" – 08:24 (Knopfler/Sting)
"Brothers in Arms" - 06:57
"Walk of Life" – 04:08
"Your Latest Trick" – 06:29
Kappalelistat > Kahden CD:n kokoelma > CD 2

"Calling Elvis" – 06:24
"On Every Street" – 05:03
"Going Home (Theme from Local Hero)" – 05:00
"Darling Pretty" – 04.30
"The Long Road (Theme from Cal)" – 07:21
"Why Aye Man" - 04.09
"Sailing To Philadelphia" - 05.29
"What It Is" - 04.56
"The Trawlerman's Song" - 05.02
"Boom, Like That" - 05.49
"All The Roadrunning" - 04.49
Kappalelistat > Kahden CD:n kokoelma (US-versio) > CD 1

"Telegraph Road" – 14:20
"Sultans of Swing" – 05:48
"Love Over Gold" – 06:18
"Romeo and Juliet" – 06:00
"Tunnel of Love" - 08:10 (intro "The Carousel Waltz", Rodgers/Hammerstein)
"Skateaway" - 06:35
"Private Investigations" – 05:59
"So Far Away" – 05:07
"Money For Nothing" – 08:24 (Knopfler/Sting)
"Walk of Life" – 04:08
"Your Latest Trick" – 06:29
Kappalelistat > Kahden CD:n kokoelma (US-versio) > CD 2

"Calling Elvis" – 06:24
"On Every Street" – 05:03
"Going Home (Theme from Local Hero)" – 05:00
"The Long Road (Theme from Cal)" – 07:21
"Why Aye Man" - 04.09
"Sailing To Philadelphia" - 05.29
"What It Is" - 04.56
"The Trawlerman's Song" - 05.02
"Boom, Like That" - 05.49
"Brothers in Arms" - 06:57
"All The Roadrunning" - 04.49
The Slovak Spectator

| The Slovak Spectator |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Julkaisija:  Petit Press
ISSN:  ISSN 1335-9843
Levikki:  5000
Perustettu:  1. maaliskuuta 1995
Päätoimittaja:  Peter Dlhopolec
Kotikunta:   Bratislava, Slovakia
Kotimaa:  Slovakia
Kieli:  englanti
Aiheesta muualla
Kotisivu
The Slovak Spectator on Slovakian ainoa englanninkielinen sanomalehti, joka ilmestyi aluksi viikottain. Lehden ensimmäinen numero ilmestyi 1. maaliskuuta 1995. Kolme vuotta myöhemmin lehti avasi omat verkkosivunsa. Lehteä julkaisee Petit Press -niminen yhtiö. Sittemmin lehti on alkanut ilmestyä kerran kuukaudessa. Vuonna 2020 lehden keskivertolevikki oli 5000 kappaletta. Lehden lukijakunta on melko brändiuskollista, sillä 31 % lehden lukijoista ei lue muita slovakialaisia lehtiä.
Sen nykyisenä päätoimittajana toimii Peter Dlhopolec. Lehden päätoimitus sijaitsee Bratislavassa.
Toukokämmekkä

| Toukokämmekkä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kämmekkäkasvit Orchidaceae
Suku::  Liuskakämmekät Dactylorhiza
Laji::  majalis
Kaksiosainen nimi
 Dactylorhiza majalis  (Rchb.) P.F.Hunt & Summerh. 
Alalajeja
 Baltiankämmekkä (subsp. baltica)  Lapinkämmekkä ja kaitakämmekkä (subsp. lapponica)  Luhtakämmekkä (subsp. sphagnicola) 
Katso myös
   Toukokämmekkä Wikispeciesissä   Toukokämmekkä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Toukokämmekkä (Dactylorhiza majalis) on liuskakämmeköihin kuuluva pystyvartinen kämmekkälaji.
Ulkonäkö

Toukokämmekkä kasvaa 10–25 senttimetriä korkeaksi. Se kukkii kesäkuussa ja elää kuivilla kalkkipitoisilla niityillä.
Kukalla on lehtiä 4–8. Lehdet pienenevät latvaa kohden ja ovat muodoltaan kapeansoikeita. Lehtien levein kohta on keskellä tai hieman alapuolella, ja niiden väri on päältä tummanvihreä tummanruskein täplin ja alta tasaisen vaalea. Lajin kukkien tukilehdet ovat tummia ja sahalaitaisia. Kasvin varsi on tanakka ja paksu.
Taksonomia

Lajin rajaus vaihtelee. Nykyisin toukokämmekän laji on usein käsitetty laajassa merkityksessä. Esimerkiksi englantilaisen Kew Gardensin taksonomialähteen mukaan toukokämmekällä on peräti 17 alalajia. Muun muassa aiemmin myös lajeina pidetyt baltiankämmekkä (eli leveälehtikämmekkä) (D. baltica), lapinkämmekkä (D. lapponica, sisältää myös kaitakämmekän D. traunsteineri), englanninkämmekkä (D. praetermissa), hurmekämmekkä (D. purpurella) ja luhtakämmekkä (D. sphagnicola) sisältyvät alalajeihin. Kuitenkin suomalaisen taksonomialähteen (Suomen Lajitietokeskus) mukaan toukokämmekkä luokitellaan lajiryhmäksi (toukokämmekkäryhmä Dactylorhiza majalis -ryhmä), jonka lajeja ovat myös Suomessa esiintyvät baltiankämmekkä, luhtakämmekkä ja kaitakämmekkä (sisältää myös lapinkämmekän). Lähteiden mukaan siis joko kaitakämmekkä yhdistetään lapinkämmekkään tai lapinkämmekkä yhdistetään kaitakämmekkään.
Toukokämmekkä muistuttaa baltiankämmekkää (leveälehtikämmekkää), niitä on joskus pidetty saman lajin alalajeina.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Toukokämmekkäryhmän (Dactylorhiza majalis -ryhmä) levinneisyys Suomessa.