stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aikayksiköt hindulaisuudessa
Ajan pienet yksiköt Veda-kirjoissa

Trasarenu on 6 taivaallisen atomin yhdistyminen. Truti on aika joka tarvitaan muodostamaan 3 trasarenua, tai 1/1687,5 sekuntia. Vedha on 100 trutia. Lava on 3 vedhaa. Nimesha on 3 lavaa, tai räpäytys. Kshana on 3 nimeshaa. Kashtha on 5 kshanaa, tai noin 8 sekuntia. Laghu on 15 kashthaa, tai noin 2 minuuttia. 15 laghua tekee yhden nadikan, jonka toinen nimi on danda. Tämä on aika, jona 6-palan-painoinen [14 unssia] kuparipurkki ylivuotaa. 2 dandaa tekee yhden muhurtan. 6 tai 7 muhurtaa tekee yhden yamahin, tai 1/4 osa päivää tai yötä. 4 praharaa tai 4 yamaa on yksi päivä tai yö.
Kuuyksiköt

Tithi (myös thithi) eli kuupäivä on aika, jolloin kuun ja auringon välinen pituuskulma kasvaa 12 astetta. Tithi alkaa vaihtelevan aikana päivästä kestää noin 19-26 tuntia. 
paksa (myös paksha) tai kuista viikkoa kestää 15 tithiä.
masa tai kuu kuukausi (noin 29,5 päivää) jaetaan 2 pakshaan: sijoittuu uuden kuun ja täysikuun väliin kutsutaan gauraksi tai shukla pakshaksi; täysikuun ja uudenkuunväliä krishna pakshaksi.
Rituha on 2 masaa. Ayanam on 3 rituhaa. Vuosi on 2 Aayanaa.
Trooppiset yksiköt

yaama (याम) on 7½ Ghatia (घटि). 8 yaamasta on 1 puolipäiväinen (päivä tai yö). Ahoratram on trooppinen vuorokausi (Huom: päivän ajatellaan alkavan ja loppuvan auringon noustessa).
Muiden olentojen aikayksiköt > Esi-isien, pitrien ajat

1 ihmisvuosi on 1 pitrin päivä. 30 pitrin päivää on 1 pitrin kuukausi. 12 pitrin kuukautta on 1 pitrin vuosi. Pitri elää 100 pitrin vuotta (= 36 000 ihmisen vuotta)
Muiden olentojen aikayksiköt > Devojen ajat

1 ihmisvuosi on 1 Devan päivä. 30 Devan päivää on 1 Devan kuukausi. 12 Devan kuukautta on 1 Devan vuosi eli 1 jumalallinen vuosi. 
Deva elää 100 Devan vuotta (= 36 000 ihmisen vuotta).
2 Ayanaa on 1 ihmisvuosi tai 1 Devan päivä. 4 000 + 400 + 400 = 4 800 jumalallista vuotta on 1 Krita Yuga. 3 000 + 300 + 300 = 3 600 jumalallista vuotta = 1 Tretá Yuga. 2 000 + 200 + 200 on 2 400 jumalallista vuotta eli 1 Dwápara Yuga. 1 000 + 100 + 100 on 1 200 jumalallista vuotta eli 1 Kali Yuga. 12 000 jumalallista vuotta on 4 Yuga eli 1 Mahayuga (jumalallinen yuga).
Muiden olentojen aikayksiköt > Brahman aikayksiköt

1000 Mahayugaa on 1 kalpa eli 1 Brahman päivä (vain päivä, joka on 4,32 miljardia ihmisvuotta). 2 kalpaa on Brahman vuorokausi. 30 Brahman päivää on 1 Brahman kuukausi (2,592 miljardia ihmisvuotta). 12 Brahman kuukautta on 1 Brahman vuosi (3,1104 biljoonaa ihmisvuotta[lähde? ]). 50 Brahman vuotta on 1 Pararddha. 2 parardhaa on 100 Brahman vuotta eli 1 Para eli 1 Mahakalpa (Brahman elämä; 311,04 biljoonaa ihmisvuotta). Brahman päivä jaetaan 10 000 charanaan.
Charanat jaetaan näin:
| --- | --- |
4 charanaa (1 728 000  aurinkovuotta): Satya yuga
3 charanaa(1 296 000 aurinkovuotta): Treta yuga
2 charanaa(864 000 aurinkovuotta): Dwapar yuga
1 charanaa(432 000 aurinkovuotta): Kali yuga
Aiheesta muualla

Vedabase.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Hindu units of measurement
Käännös suomeksi
Työelämäprofessori

Työelämäprofessori (engl. professor of practice, joskus muodossa vierailijaprofessori) on määräaikainen opetustehtävä suomalaisissa yliopistoissa. Sen täyttämisessä ei käytetä vertaisarviointia, eikä se ole yliopistolain mukainen virka. Professoriliiton mielestä sitä ei pidä lyhentää muotoon professori.
Työelämäprofessorit Suomessa

Suomessa on ainakin 138 työelämäprofessoria, joista Aalto-yliopistossa 49 (2021–2022), kun varsinaisia professoreja on yli 2 300 ja apulaisprofessoreja yli 600. Työelämäprofessoreilta ei edellytetä tohtorin tutkintoa kuin kolmessa yliopistossa. Taideyliopisto on poikkeus: siellä ei ole erikseen nimetty työelämäprofessoreja, vaan osa professoreista on taiteellisin perustein valittuja työelämään kytkeytyviä henkilöitä.
Helsingin yliopistossa tehtävä edellyttää tohtorin tutkinnon suorittamista, ja se täytetään kutsusta. Kutsutulla on työelämässä saavutettuja erityisen merkittäviä ansioita ja kokemusta, joista on hyötyä yliopiston toiminnalle. Yliopisto ei lue työelämäprofessoria varsinaisten professorien ryhmään.
Tampereen yliopistossa journalistiikassa käsitettä vastaava tehtävänimike on ollut vierailijaprofessori. Journalistiikan vierailijaprofessoriksi kutsutaan kokenut journalisti. Tehtävän rahoitti ensimmäiset viisi vuotta vuodesta 2007 Helsingin Sanomain säätiö, mutta sittemmin se on vakinaistettu. Tehtävä täytetään hakumenettelyn kautta.
Turun yliopisto palkkasi ensimmäiset työelämäprofessorit vuonna 2017. Nimityksen avulla yliopistoon saadaan uutta vuorovaikutusta, opetusta ja tutkimusta henkilöiltä, joilla on yhteiskunnan erityisesti tarvitsemaa osaamista. Valinta poikkeaa professorivalinnan mukaisista akateemisista, tieteellisiin ansioihin perustuvista kriteereistä.
Työelämäprofessorit kansainvälisesti

Englanniksi työelämäprofessorista käytetään useimmiten nimikettä on professor of practice, mutta myös nimikkeitä practice professor, professor of the practice ja professor of professional practice käytetään ainakin Yhdysvalloissa. Nimikkeiden yhteydessä voidaan mainita oppiaine tai aihepiiri, johon opettajan antama käytännön opetus kohdistuu. Usein tehtävän edellytyksenä on vankka, vähintään vuosikymmenen mittainen ammatillinen työskentely korkeassa tai johtavassa asemassa korkeakoulumaailman ulkopuolella yksityisen tai julkisen sektorin palveluksessa, jonka tausta ja tietämys katsotaan erityisen arvokkaaksi yliopiston opiskelijoille ja muulle henkilökunnalle. Britanniassa esimerkiksi Warwickin yliopistossa käytetään professor of practice -nimikettä.
Vekseli (täsmennyssivu)

Vekseli tarkoittaa seuraavia asioita:
vekseli, määrämuotoinen velkasitoumus
vekseli, rautateillä käytetty kuormausraide tai ratalinjoilla käytetty vaihde
Vekseli, Suomessa 1970- ja 1980-luvuilla kilpaillut ravihevonen
vekseli, suunnan tms. vaihto, vipu (vanhassa suomen kielessä), esim. vekselipyörästä nimensä saaneessa vekselimyllyssä käytettävä vipu, jolla voitiin vaihtaa voima useammille eri kivipareille.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”vekseli”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vampulan kirjasto

| Vampulan kirjasto |
| --- | --- |
Osoite:  Sallilantie 43 32610 Vampula
Kotisivut
Vampulan kirjasto on entisen Vampulan kunnan alueella sijaitseva Huittisten kaupunginkirjaston lähikirjasto.
Kirjasto on osa vuonna 2009 perustettua Satakirjastot-kirjastokimppaa.
Historia

Vampulan kirjasto perustettiin vuonna 1862.
Vahteronmäki

| Vahteronmäki |
| --- | --- |
Kaupunki:  Kouvola
Suuralue:  Kouvolan suuralue
Kaupunginosa:  Vahtero
Pienalue nro:  122
Postinumero:  45150
Naapurikaupunginosat:  Sarkola  Kankaro
Vahteronmäki on Kouvolan pienalue, Keskustan suuralueella. Se sijaitsee Vahteron kaupunginosassa.  Alueella sijaitsee Vahteron alakoulu. Koulun yhteydessä sijaitsi ennen myös kehitysvammaisille suunnattu Mäntypuiston koulu, joka on nykyään lakkautettu.[lähde? ]
Unikeot

| Unikeot |
| --- | --- |
 1. Unikeko (Glis glis) vasemmalla ja  2. Tammihiiri (Eliomys quercinus) oikealla
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Alalahko::  Oravamaiset jyrsijät Sciuromorpha
Heimo::  Unikeot Gliridae  Muirhead, 1819
Synonyymit
 Myoxidae Gray, 1821 
Alaheimot
 Graphiurinae  Leithiinae  Glirinae 
Katso myös
   Unikeot Wikispeciesissä   Unikeot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Unikeot (Gliridae) on jyrsijöiden lahkoon kuuluva nisäkäsheimo. Ne ovat suurisilmäisiä ja pitkähäntäisiä, elävät yleensä puissa ja liikkuvat lähinnä öisin. Maailman unikeoista suurin osa asuu Euroopassa, joitakin lajeja myös Afrikassa ja Aasiassa. Muinaisessa Roomassa unikekoja syötiin herkkupaloina.
Unikekolajeja on kuollut sukupuuttoon; nykyisin lajeja on 28. Ne jaetaan useimmin yhdeksään sukuun, mutta muunkinlaista ryhmittelyä esiintyy.
Tammihiiri (Eliomys quercinus) on ainoa Suomessa esiintynyt unikekolaji.
Unikekoa (Glis glis) ja afrikanunikekoa (Graphiurus murinus) pidetään joskus lemmikkinätarvitaan parempi lähde.
Aiheesta muualla

Animal Diversity Web (englanniksi)
Vantaan Jukara

| Vantaan Jukara |
| --- | --- |
Perustettu:  1972
Paikkakunta:  Vantaa, Suomi
Lajit:  judo, karate, aikido
Vantaan Jukara r.y. on 28. tammikuuta 1972 perustettu vantaalainen budoseura. Seurassa voi harjoitella ohjatusti judoa, karatea sekä aikidoa. Jukaran harjoitussalit sijaitsevat Rajatorpan kalliosuojassa. Lisäksi harjoitellaan Myyrmäen urheilutalolla sekä paikallisilla kouluilla. Jukaran kolmessa jaostossa on noin 400 aktiivisia harjoittelijoita, joista 300 junioreja.
Vuodesta 1972 alkaen Jukarassa harjoiteltiin judoa, karatea ja voimailua. Voimailujaos kuihtui pois 1970-luvun kuluessa. Aikido tuli mukaan uutena lajina vuonna 1979.
Vantaan Jukara r.y. kuuluu Suomen judoliittoon, Suomen Karateliittoon, Suomen aikidoliittoon (ja niiden kautta SLU:hun), sekä Suomen Shorinjiryu Karatedo -yhdistykseen. Jukaran karatejaos on Nuori Suomi -sinettiseura.
Aiheesta muualla

Yhdistyksen kotisivut
Uichirō Hatta

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Uichirō Hatta
Syntymäaika: 10. syyskuuta 1903
Syntymäpaikka: Osaka, Japani
Kuolinaika: 20. huhtikuuta 1989 (85 vuotta)
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1921–? | Osaka SC |  |
Maajoukkue
| 1925 | Japani | 2 (0) |
Uichirō Hatta (jap. 八田 卯一郎, Hatta Uichirō; 10. syyskuuta 1903 Osaka – 20. huhtikuuta 1989) oli japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Hatta debytoi Japanin maajoukkueessa toukokuussa 1925. Hän on pelannut kaksi maaottelua.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Vanaheim

Vanaheim (muinaisnorjaksi vanaheimr "vaanien koti") on Skandinaavisessa mytologiassa jumalien toisen suvun, vaanien, asuinpaikka. Se sijaitsi Asgårdissa, joka taas on ylimpänä universumin maailmoista. Vaanit olivat maanviljelyn, luonnon ja hedelmällisyyden jumalia, kun taas aasojen mielenkiinto kohdistui sotaan ja intohimoon. Vanaheim lasketaan yleensä omaksi maailmakseen, koska se mainitaan Runo-Eddan runossa Alvíssmál.
Työeläkeote

Työeläkeote on palvelu, jonka työeläkelaitokset tarjoavat henkilökohtaisten työeläketietojen seuraamiseksi ja tarkistamiseksi. Työeläkeotteesta näkee tiedot, joista eläke aikanaan lasketaan.
Suomessa työeläke on peruseläke, joka turvaa useimpien ihmisten vanhuuden ja työkyvyttömyyden aikaisen toimeentulon. Lisäksi perhe voi saada työeläkettä, jos perheenhuoltaja kuolee.
Työeläkeotteen saavat sähköisesti tai kirjeitse kaikki 18–67-vuotiaat, joilla on työeläkelakien mukaan vakuutettua työskentelyä Suomessa. Sähköisen otteen voi katsoa oman työeläkelaitoksesi verkkopalvelussa tai Työeläke.fi:n kautta milloin tahansa.
Postitse työeläkeotteen saavat joka kolmas vuosi ne, jotka työskentelevät yksityisellä alalla, eivätkä ole valinneet itse sähköistä työeläkeotetta. Työuran loppuvaiheessa työeläkeote lähetetään vuosittain. Julkinen ala tarjoaa työeläkeotteen pääosin sähköisenä Kevan Omat eläketietosi -verkkopalvelussa.
Työeläkeotteella näkyvät tiedot

Työeläkeotteelta näkyvät seuraavat eläkettä kerryttävät ansiot:
yksityisen ja julkisen alan työ- ja palvelussuhteet
yrittäjätoimintajaksot
eräät eläkkeeseen oikeuttavat etuudet, esimerkiksi tietyt tutkinnot tai alle 3-vuotiaan lapsen hoitovapaa.
Otteella ei ole tietoja:
työstä, joka on tehty ulkomailla ulkomaisen työnantajan palveluksessa
nykyisen työsuhteen lisäeläkkeestä
alennetun eläkeiän mukaisesta eläkkeestä
muusta vapaaehtoisesta eläkkeestä
julkisen puolen työskentelystä, jos henkilö on oikeutettu julkisen puolen lisäturvaan.
arviota kansaneläkkeestä
Otteen tarjoaa viimeisin työntekijän tai yrittäjän vakuuttanut työeläkelaitos.
Sähköinen ote on paperista kattavampi

Vuodesta 2022 alkaen kirjeitse postitettavalla työeläkeotteella näkyy vain kuluvan sekä kuuden edellisen vuoden tiedot. Koko työhistorian tiedot ovat katsottavissa sähköiseltä otteelta.
Työeläkeotteen tarkistaminen

Työeläkkeen karttumista on syytä seurata tarkasti. Jos työeläkeotteella huomaa puutteita tai virheitä, kannattaa toimia nopeasti. Työeläkelaitoksen tarkistusvelvollisuus rajoittuu kuuden viimeisen vuoden tietoihin. Tätä vanhemmalta ajalta sinulla tulee olla kirjallista näyttöä (esim. työsopimus, palkkakuitit) työsuhteen olemassaolosta ja ansioiden määrästä. Yhteystiedot virheiden selvittämiseksi saa työeläkeotteelta.
Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1992

Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1992 järjestettiin 22. maaliskuuta Novosibirskissa, Venäjällä. Kisaohjelmaan kuuluivat ainoastaan joukkuekilpailut, jotka eivät olleet olympialaisten ohjelmassa.
Miehet > Joukkuekilpailu

| Sija | Maa | Joukkue | Aika/sakkokierrokset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Jevgeni Redkin, Aleksandr Tropnikov, Anatoli Ždanovitš, Aleksandr Popov | 56.23 / 0–1–0–1 |
| 2 |  | Frode Løberg, Jon Åge Tyldum, Sylfest Glimsdal, Gisle Fenne | 56.31 / 0–0–2–2 |
| 3 |  | Aivo Undras, Hillar Zahkna, Urmas Kaldvee, Kalju Ojaste | 57.13 / 0–1–1–0 |
| 4 |  | Uros Velepec, Jure Velepec, Bostjan Lekan, Janez Ozbolt | 57.30 / 0–1–0–1 |
| 5 |  | Franz Schuler, Alfred Eder, Ludwig Gredler, Wolfgang Perner | 58.06 / 1–1–1–2 |
| 6 |  | Xavier Blond, Thierry Dusserre, Patrice Bailly-Salins, Stephane Bouthiaux | 58.07 / 0–2–2–0 |
Naiset > Joukkuekilpailu

| Sija | Maa | Joukkue | Aika/sakkokierrokset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Petra Baner Uschi Disl, Inga Kesper, Petra Schaaf | 56.44 / 0–0–2–0 |
| 2 |  | Jelena Belova, Inna Šeškil, Anfisa Reztsova, Svetlana Petšerskaja | 57.32 / 1–2–2–0 |
| 3 |  | Gabriela Suvova, Eva Hakova, Jana Kulhava, Irina Adamickova | 57.59 / 1–1–0–2 |
| 4 |  | Delphine Burlet, Veronique Claudel, Anne Briand, Corinne Niogret | 1.00.09 / 1–2–1–1 |
| 5 |  | Hildegunn Fossen, Signe Trosten, Grete Ingeborg Nykkelmo, Elin Kristiansen | 1.00.46 / 1–4–3–0 |
| 6 |  | Merle Viirmaa, Jelena Poljakova, Eveli Peterson, Krista Lepik | 1.02.28 / 1–1–1–1 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  IVY | 1 | 1 | 0 |
| 2. |  Saksa | 1 | 0 | 0 |
| 3. |  Norja | 0 | 1 | 0 |
| 4. |  Tšekkoslovakia | 0 | 0 | 1 |
| 4. |  Viro | 0 | 0 | 1 |
Vache Bleue

| Vache Bleue S> A. |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Kotipaikka:  Lillois-Witterzée, Belgia
Toiminta-alue:  Belgia
Toimiala:  elintarviketeollisuus
Liikevaihto:  122 miljoonaa euroa
Henkilöstö:  194
Kotisivu:  www.vachebleue.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vache-Bleue Lillois-Witterzéen kylän laitamilla.
Vache Bleue S.A. on belgialainen maitotuotteiden tukkukauppayritys Braine-l'Alleudin kunnassa, Lillois-Witterzéen kylässä, Belgiassa. Vache Bleue toimii juuston pakkaajana, tukkurina ja jakelijana vähittäiskaupalle. Yhtiö on ollut Belgian suurin juuston tukkuliike ja tärkeä myyntikanava suomalaisille juustoille. Vuonna 2008 yhtiössä oli henkilöstöä 194 ja liikevaihtoa 122 miljoonaa euroa. Yhtiö omisti lisäksi Frigoway-kuljetusliikkeen ja lyhyen ajan tuorepakkauksiin erikoistuneen International Food&Business-Brussels-Food Distributionin liiketoiminnan.
Valio osti Vache Bleuen vuonna 1996, mutta luopui siitä vuonna 2012.
Aiheesta muualla

Vache Bleuen kotisivut (hollanniksi) (ranskaksi)
Vehicular Security Center

| Vehicular Security Center |
| --- | --- |
 Sisäänkäynti
Osoite:  150 Liberty Street
Sijainti:  World Trade Center, Manhattan, New York, Yhdysvallat
Rakennustyyppi:  turvallisuuskeskus
Valmistumisvuosi:  2013, avattu 2017
Omistaja:  Port Authority of New York and New Jersey
Korkeus:  7,6 m
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
World Trade Center Vehicle Security Center and Tour Bus Parking Facility eli Vehicular Security Center (VSC) on ajoneuvoliikenteelle tarkoitettu turvallisuuskeskus uudessa World Trade Centerissä New Yorkissa. Sen sisäänkäynti sijaitsee Liberty Streetillä, National September 11 Memorial & Museumin eteläreunalla. Turvallisuuspiste toimii koko WTC-kompleksin alueelle kulkevan ajoneuvoliikenteen sisäänkäyntinä. Tarkastuksen jälkeen liikenne pääsee tunneleita pitkin muualle alueelle, suoraan rakennusten alle.
Rakennuksen katolla on Liberty Park -puisto. Uusi Five World Trade Center tullaan rakentamaan VSC:n lähelle, entisen Deutsche Bank Buildingin paikalle.
Käännös suomeksi
Vesametsä

Vesametsä on kanto- ja juurivesoista alkunsa saanut metsä. Sitä kasvatetaan ja uudistetaan joko tarkoituksella tai se syntyy luontaisesti. Kasvatettaessa käytetään yleensä lyhyttä, 1–30 vuoden kiertoaikaa eli aikaa metsikön perustamisesta päätehakkuuseen. Suomessa ei vesoista kasvattamista juuri käytetä, mutta Keski-Euroopassa menetelmällä on aiemmin ollut huomattava taloudellinen merkitys. Kasvattamisen sijaan Suomessa on vesoista luontaisesti alkunsa saaneita lehtipuumetsiä melkoisesti.
Nopeakasvuinen lehtipuuviljelmä on tavallisin lyhytkiertoviljelmäselvennä. Sellaisesta saatavia tuotteita ovat esimerkiksi polttopuu, punontaan käytettävät vesat ja parkituksessa käytettävä kuori. Kasvatuksessa käytettävistä puulajeista tärkeimpiä ovat kastanja, pajut, poppeli, tammet, tervaleppä, valeakaasia ja valkopyökki. Vesametsät on yleisesti muutettu siementen avulla uudistetuiksi ja kauemmin kasvatetuiksi metsiksi, joista saatava puu on taloudellisesti arvokkaampaaselvennä.
Vekkula

Vekkula ulkoa
Vekkulan vino huone
Vekkula oli hupitalo Linnanmäen huvipuistossa Helsingissä. Talo avattiin vuonna 1961, ja se sisälsi useita erilaisia hupielementtejä, kuten peilisalin, liikkuvia lattioita, riippusillan, liikkuvat portaat sekä mattoliukumäen. Vekkula suljettiin ja purettiin kauden 2017 lopuksi.
Vuosien varrella Vekkulaa uudistettiin muutamaan kertaan poistamalla joitakin kohteita ja lisäämällä uusia.
Vekkulassa soi musiikkia kahdessa kohdassa. Jonotustilassa ja peilihuoneessa kuului pätkä Jean-Michel Jarren Équinoxe Part 3:sta, ja sukellusveneen kohdalla soi The Beatlesin Yellow Submarine.
Purkaminen ja uusi Vekkula

Vekkula suljettiin ja purettiin kauden 2017 lopuksi. Se oli huvipuiston toiseksi suosituin laite Vuoristoradan jälkeen. Linnanmäelle aiotaan rakentaa uusi Vekkulan tyylinen laite, ja siihen on kerätty ideoita Linnanmäen kävijöiltä. Uuden Vekkulan avajaisvuodeksi suunniteltiin vuotta 2021, mutta se kuitenkin viivästyy koronapandemian vuoksi. Keväällä 2023 kerrottiin, että uuden Vekkulan suunnittelua jatketaan sen jälkeen, kun Linnanmäen uusi Swingi-laite on saatu valmiiksi. Swingi avattiin keväällä 2024.
Keväällä 2024 Linnanmäeltä kerrottiin, että uudelle Vekkulalle pyritään saamaan rakennuslupa loppuvuodesta. Silloinen toimitusjohtaja Pia Adlivankin arvioi, että laite saataisiin mahdollisesti käyttöön vuonna 2026 tai 2027.
Linnanmäki huutokauppasi 12 vanhan Vekkulan osaa, ja ne osti Vihdin PuuhaPark yhteensä 25 000 eurolla.
Ennen uuden Vekkulan rakentamista Linnanmäellä Vekkulan korvikkeena toimii Pellen talo. Se on kolmikerroksinen siirrettävä hupitalo, jossa on monia Vekkulan tyylisiä elementtejä. Se sisältää esimerkiksi pyörivän tynnyrin, liikkuvat portaat ja liukuhihnoja. Uuden Vekkulan avautumisen jälkeen Pellen talo siirtyy Tivoli Seiterälle.
Vacation

| ”Vacation” G> R.L. |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: The Smurfs 2: Music from and Inspired By
 Julkaistu: 18. kesäkuuta 2013
 Tuottaja(t): Dr. Luke, Martin, Cirkut
 Tyylilaji: dancepop
 Kesto: 03.40
 Levy-yhtiö: Kemosabe Kids, RCA
G.R.L.:n muut singlet
|   | ”Vacation” 2013 | ”Show Me What You Got” 2014 |
Vacation on yhdysvaltalais-brittiläis-kanadalaisen tyttöbändi G.R.L.:n kappale heidän debyyttialbumilta. Sen julkaisivat Kemosabe ja RCA Records yhtyeen debyyttisinglenä 18. kesäkuuta 2013. Kappaleen sanoittivat Bonnie McKee, Lukasz Gottwald, Max Martin ja Henry Walter, joista kolme viimeisintä hoitivat myös tuotannon. "Vacation" on tyyliltään ylätempoinen kappale.
Listasijoitukset

| Listat (2013) | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Etelä-Korea (Gaon Music Chart): 97
Käännös suomeksi
Vaarala (Vantaa)

| Vaarala> Fagersta |
| --- | --- |
 Hakunilantie ulottuu Vaaralasta Hakkilan läpi Itä-Hakkilaan.
 Kaupungin kartta, jossa Vaarala korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Suuralue:  Hakunilan suuralue
Kaupunginosa nro:  93
Pinta-ala:  3,1 km² 
Väkiluku:  3 089 (31.12.2023)
Työpaikkoja:  2 087 kpl   (31.12.2017)
Postinumero(t):  01230
Lähialueet:  Hakunila, Kuninkaala, Ojanko, Rajakylä, Länsimäki, Helsingin puolella Jakomäki
Vaarala (ruots. Fagersta) on Itä-Vantaalla, Hakunilan suuralueella sijaitseva noin 3 000 asukkaan kaupunginosa. Vaarala sijaitsee Helsingin rajalla Kehä III:n, Porvoonväylän ja Lahdenväylän muodostamassa kolmiossa. Naapurikaupunginosia Vantaalla ovat Kuninkaala, Hakunila, Ojanko, Rajakylä ja Länsimäki. Helsingin puolella vieressä sijaitsee Jakomäki.
Asutus ja ympäristö

Vaaralan asutuksen ytimenä on jyrkille kallioisille mäenkumpareille ja niiden välisiin peltonotkelmiin 1940- ja 1950-luvuilla rakennettu, puutaloista koostuva omakotialue. Kehä III:n tuntumaan on noussut tiiviimmin laatikkomaisia rivitaloja ja joitain kerrostaloja. Keksien nimet näkyvät Fazerilan työsuhdeasunnoiksi rakennettujen vanhempien kerrostalojen nimissä; uudempia rakennettiin opiskelijoille. Tästä huolimatta yli 75 % alueen asunnoista on pientaloja ja vielä suurempi osuus omistusasuntoja.[lähde? ]
Alueen eteläosissa, Porvoonväylän pohjoispuolella sijaitsee rämealue Slåttmossanin kohosuo (luonnonsuojelualue).
Korjaustarpeessa ollut, vuonna 1960 valmistunut Vaaralan kirkko myytiin vuonna 2013 yksityiselle taholle. Samassa yhteydessä rakennuksen nimi vaihdettiin Vaaralan kappeliksi. Vaaralassa toimii yksi päiväkoti.[lähde? ]
Suunnitellun Vantaan pikaraitiotien reitti on linjattu Vaaralan läpi.
Teollisuus ja työpaikat

Vaarala tarjoaa työpaikan ja toimeentulon yli 2 000 ihmiselle. Jalostus on toimialueista tärkein. Vaaralan itäosissa on yritysalue, jossa sijaitsee muun muassa Valion juustotehdas. Yritysalueen sijoittuminen pohjavesivyöhykkeelle rajaa kuitenkin toiminnan laatua.
Vaaralassa on myös niin kutsuttu Fazerilan alue, jossa sijaitsevat Fazerin tunnetut tuotantolaitokset, makeistehdas ja leipomo. Alkujaan alueelle perustettiin keksitehdas. Fazerin vesitorni on alueen kauas näkyvä maamerkki. Vuonna 2016 perustettu vierailukeskus Fazer Experience Vierailukeskus on yksi Vantaan nähtävyyksistä ja pääkaupunkiseudun suosituimmista matkakohteista. Jo aikaisemmin Fazerin makeistehtaalle tehtiin noin 50 000 vierailua vuodessa, mutta vierailukeskuksen kävijämäärä oli vuonna 2017 yli 180 000. Ennätysvuonna 2019 vierailukeskuksessa kävi 231 000 ihmistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vaarala (Vantaa) Wikimedia Commonsissa
Fazerin vierailukeskusta on verrattuna nähtävyytenä tiedekeskus Heurekaan.
Vesanen

Vesanen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Anssi Vesanen (s. 1980), lentopalloilija
Eijo Vesanen (1912–2005), seismologi, joka sai professorin arvonimen
Juhani Vesanen (1955–2017), lentopalloilija
Jussi Vesanen (s. 1952), kuvataiteilija
Mirja Vesanen (1901–1983), nuortenkirjailija
Ossi Vesanen (s. 1983), lentopalloilija
Riitta Vesanen myöh. Seppälä, (s. 1962), pikajuoksija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Vampulan Urheilijat

Vampulan Urheilijat on vuonna 1946 perustettu urheilun yleisseura Huittisten kaupunkiin kuuluvassa Vampulassa.
Seuran lajeina ovat muun muassa lentopallo, hiihto, jalkapallo, futsal, frisbeegolf, suunnistus ja yleisurheilu.
Vampulan Urheilijoiden tunnetuin urheilija on pyörätuolikelaaja Amanda Kotaja. Hän muun muassa voitti vuonna 2021 Tokion paralympialaisissa 100 metrin ratakelauksen hopeaa omassa luokassaan.