stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tammisaari
Kulttuuri > Murre

Tammisaaren alue on historiallisesti ruotsinkielistä ja nykyisin kaksikielistä aluetta. Tammisaaren ruotsinkielinen murre luetaan uudenmaanruotsin ryhmän länsi-uusimaalaisiin murteisiin.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Tammisaari kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Rannikkokunnassa kala on kuulunut päivittäiseen ruokavalioon. Tyypillisiä suolakaloja ovat olleet silakka ja lahna ja tyypillisin mauste ruohosipuli. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet.
Kulttuuri > Nähtävyyksiä

Barckens Udde on Tammisaaren vanhin kaupunginosa. Sen rakennuskanta koostuu pelkästään 1700- ja 1800-luvun rakennuksista, ja se on suojeltu ja rauhoitettu uusilta rakennuksilta. Tammisaaren keskustan tuntumasta löytyy myös Linnanmäki, 1500-luvulla rakennetun linnan jäänteet. Kuntaliitoksen seurauksena Tammisaaressa on useita kirkkoja, Tammisaaren kirkon lisäksi Snappertunan (1688), Bromarvin (1980–1981) ja Tenholan (1400-luku) kirkot. Tammisaaren museokeskus EKTA toimii myös Länsi-Uudenmaan maakuntamuseona.
Tammisaaren läheisyydessä on laaja Tammisaaren saaristo, josta osa kuuluu Tammisaaren saariston kansallispuistoon. Saariston luontoa esittelee Tammisaaren luontokeskus. Tammisaaren saaristoon on mahdollista tutustua saaristoristeilyllä, joita tekee M/S Sunnan II. Laiva on entinen sisävesihöyrylaiva Saimaalta.
Urheilu

Ekenäs IF on tammisaarelainen yleisseura, jonka miesten jalkapallojoukkue pelaa korkeimmalla sarjatasolla, Veikkausliigassa.
Ystävyyskunnat

Kuressaare, Viro
Tunnettuja tammisaarelaisia

Berndt Jonas Aminoff (1775-1823), everstiluutnantti
Berndt Arell (s. 1959), museojohtaja
Jannika Bergroth (s. 1985) laulaja
Thomas Blomqvist (s. 1965), kansanedustaja
Erik Bonsdorff (s. 1954), professori
Jörn Donner (1933–2020), kirjailija, ohjaaja, tuottaja, poliitikko ja diplomaatti
Mikael Fogelholm (s. 1959), professori, tohtori
Ilkka Heilä (s. 1956), sarjakuvapiirtäjä
Pähr-Einar Hellström (s. 1937), kansanedustaja, lääkäri
Sven Högström (1908–1995), kansanedustaja, juristi
Antti Luusuaniemi (s. 1979), näyttelijä
Lauri Metsämäki (s. 1939), kansanedustaja
Tom Pöysti (s. 1954), näyttelijä
Einar Runeberg (1877-1938), lääkäri
Frans Sandblom (1873–1953), kansanedustaja
Anders Johan Sjöman (1756-1834), everstiluutnantti
Hedvig Sohlberg (1858–1937), kansanedustaja, opettaja
Tommy Tabermann (1947-2010), runoilija, kansanedustaja
Nils Torvarlds (s. 1945), Euroopan parlamentin jäsen
Ole Torvalds (1916-1995), toimittaja, runoilija
Hjalmar Weckström (1888-1957), koruseppä
Rolf Westman (1927-2017), professori
Kuvia

Tammisaaren kaupunki kunnioittaa Suomen satavuotista historiaa.
Vanhaa Tammisaarta
Vanhaa Tammisaarta
Vanhaa Tammisaarta
Tammisaaren venesatama (Arkistoitu – Internet Archive) etelästä
Tammisaaren liikennekeskus.
Vanhaa kaupunkia
Ravintola Knipan
Kirjallisuutta

Poutvaara, Matti: Suomen kaupungit sanoin ja kuvin.  WSOY, 1958.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tammisaari Wikimedia Commonsissa
Tammisaaren maisemia ja kaupunkilaisia askareissaan. (Lyhytelokuva, 1944.) Elävä muisti.
Ekenäs hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| n k Raasepori |
| --- | --- |
Kaupunginosat:  Pinjainen  Bromarv  Tammisaari  Fiskari  Karjaa  Pohja  Snappertuna  Mustio  Tenhola 
Entiset kunnat:  Bromarv  Tammisaari  Tammisaaren maalaiskunta  Karjaa  Karjaan maalaiskunta  Pohja  Snappertuna  Tenhola 
Saaristo:  Tammisaaren saariston kansallispuisto  Degerö  Jussaari  Padva  Skärlandet 
Liikenneyhteydet:  Rantarata  Hangon rata  Valtatie 25  Kantatie 52  Kantatie 51  Skåldön lossi 
Rakennukset:  Tammisaaren kaupungintalo  Mustion linna  Villa Skeppet 
Kirkot:  Bromarvin kirkko  Karjaan kirkko  Mustion kirkko  Pohjan kirkko  Snappertunan kirkko  Tammisaaren kirkko  Tenholan kirkko 
Nähtävyydet:  Raaseporin linna  Fiskarsin ruukki  Pinjaisen ruukki  Mustion ruukki  Tammisaaren vanhakaupunki 
Museot:  Tammisaaren museokeskus EKTA  Fiskarsin museo  Forngården, Snappartuna 
Organisaatiot:  Axxell  Yrkeshögskolan Novia  BK-46  Ekenäs IF  Uudenmaan prikaati  Fiskars (yritys)  Sisu Auto 
Historia:  Junkarsborg  Grabbacka  Raaseporin linna  Raaseporin kreivikunta  Maasillan taistelu  Tammisaaren vankileiri  Harparskog-linja 
| n k Uudenmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Askola  Espoo  Hanko  Helsinki  Hyvinkää  Inkoo  Järvenpää  Karkkila  Kauniainen  Kerava  Kirkkonummi  Lapinjärvi  Lohja  Loviisa  Myrskylä  Mäntsälä  Nurmijärvi  Pornainen  Porvoo  Pukkila  Raasepori  Sipoo  Siuntio  Tuusula  Vantaa  Vihti 
Entiset kunnat:  Bromarv  Degerby  Haagan kauppala  Huopalahti  Hyvinkään maalaiskunta  Karjaa  Karjaan maalaiskunta  Karjalohja  Kulosaari  Liljendal  Lohjan kunta  Nummi  Nummi-Pusula  Oulunkylä  Pernaja  Pohja  Porvoon maalaiskunta  Pusula  Pyhäjärvi Ul  Ruotsinpyhtää  Sammatti  Snappertuna  Tammisaaren maalaiskunta  Tammisaari  Tenhola 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa 2  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef 
Tammisaaren 400-vuotisjuhlapostimerkki vuodelta 1946.
Tammisaaren kirkko
Tammisaaren keskusta ilmakuvassa
Tammisaaren kaupungintalo
Kartta Hangon ja Raaseporin kuntaliitoksista. Tammisaareen liitettiin 1977 Snappertuna ja pääosa Tammisaaren maalaiskunnasta. Vuonna 1993 liitettiin vielä Tenhola, johon oli jo 1977 liitetty pääosa Bromarvista. Vuonna 2009 Tammisaari yhdistyi Pohjan ja Karjaan kanssa Raaseporiksi.
Tammisaaren kaupunki 1900-luvun alussa
Hagberg

Hagberg on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Carl August Hagberg (1810–1864), ruotsalainen kirjallisuudentutkija, kääntäjä ja Ruotsin akatemian jäsen
Carl Peter Hagberg (1778–1841), ruotsalainen pappi ja Ruotsin akatemian jäsen
Hilding Hagberg (1899–1993), ruotsalainen toimittaja ja kommunistisen puolueen poliitikko
Jussi Hagberg (1880–1925), suomaalinen poliisi, valokuvaaja ja kirjailija
Per Olof Hagberg (1909–1984), suomalainen kauppaneuvos
Uno Hagberg (1872–1947), suomalainen apteekkari
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Ernst Nevanlinna

| Ernst Nevanlinna |
| --- | --- |

Eduskunnan puhemies
 6.11.1918–11.11.1918  
Edeltäjä:  Lauri Ingman
Seuraaja:  Lauri Ingman
Kansanedustaja
 22.5.1907–1.2.1914 4.4.1917–4.9.1922  
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. toukokuuta 1873 Pielisjärvi
Kuollut: 7. syyskuuta 1932 (59 vuotta) Helsinki
Puoliso:  Olga Elinda Neovius (1899–1904) Ines Nystén (1910–)
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Muut puolueet:  Suomalainen puolue (vuoteen 1918)
Ernst Fredrik Nevanlinna (vuoteen 1906 Neovius; 10. toukokuuta 1873 Pielisjärvi – 7. syyskuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen taloustieteen professori ja poliitikko, joka edusti ensin Suomalaista puoluetta ja sitten kokoomusta. Hän oli 1906–1913 Uuden Suomettaren ja 1919–1922 Uuden Suomen päätoimittajana sekä lyhyen aikaa senaattorina vuonna 1905 ja Eduskunnan puhemiehenä vuonna 1918. Nevanlinna toimi myös kahdesti Suomalaisen puolueen puheenjohtajana.
Perhe ja koulutus

Ernst Neovius kuului Neoviusten tunnettuun sivistys- ja säätyläissukuun. Hänen vanhempansa olivat Pohjois-Karjalassa asunut metsähallituksen virkamies Otto Anders Oleg Neovius ja Eva Kumlin. Korkeimman oikeuden presidenttinä toiminut Hjalmar Neovius oli hänen serkkunsa.
Ylioppilaaksi Nevanlinna kirjoitti 17-vuotiaana Hämeenlinnan klassillisesta lyseosta vuonna 1890. Sen jälkeen hän alkoi opiskella taloustiedettä ja työskenteli opintojensa ohessa lukionopettajana. Nevanlinna nimitettiin vuonna 1900 dosentiksi yliopistoon, ja vuonna 1903 hän väitteli tohtoriksi.
Poliittinen ura

Opiskeluvuosinaan Nevanlinna oli ollut fennomaanien opiskelijajärjestö Suomalaisen Nuijan puheenjohtaja. Elokuussa 1905 hän kohosi vain 32-vuotiaana senaatin talousosastoon valtiovaraintoimituskunnan päälliköksi. Koko Strengin senaatti joutui kuitenkin eroamaan jo kolmen kuukauden kuluttua suurlakon vuoksi, ja pitkään säilyneen myöntyväisyysmiehen maineen vuoksi tästä lyhyestä senaattorikaudesta oli luultavasti Nevanlinnan uralle enemmän haittaa kuin hyötyä.
Nevanlinnalla oli taipumus toistuvasti kannattaa politiikkaa, joka osoittautuisi pian vanhentuneeksi: vuonna 1917 hän oli skeptinen Suomen itsenäisyystoiveita kohtaan, seuraavana vuonna Saksaan nojaavan monarkian innokas kannattaja. Nevanlinna edusti politiikassa maltillista sosiaalikonservatismia eikä ollut siis varsinaisesti erityisen oikeistolainen tai taantumuksellinen. Hän vain eli henkisesti sen verran menneessä ajassa, ettei oikein sopeutunut moderniin politiikkaan.
Kun Suomalainen puolue järjestäytyi muodollisesti vuonna 1906, Nevanlinnasta tuli sen nimellinen puheenjohtaja ja tämän myötä myös Uuden Suomettaren päätoimittaja. Hän jatkoi kummassakin tehtävässä vuoteen 1913. Nevanlinna oli vielä uudelleen puolueensa puheenjohtaja 1916–1918, sen lakkauttamiseen asti.
Nevanlinna oli kansanedustajana vuosina 1907–1922 ja johti useasti eduskunnan valtiovarainvaliokuntaa. Eduskunnan kokoonnuttua marraskuun alussa 1918 uusille valtiopäiville Nevanlinna valittiin puhemieheksi, sillä vanhasuomalaisten todellinen johtaja ja edellinen puhemies Lauri Ingman oli vielä Saksassa viemässä Hessenin prinssi Friedrich Karlille tietoa Suomen kuninkaanvaalin tuloksesta. Kun Ingman palasi kotimaahan, Nevanlinna luopui puhemiehen tehtävästä hänen hyväkseen. Hänen puhemieskautensa ehti kestää vain viisi päivää, ja kausi oli siten Suomen historian lyhin.
Kun Kansallinen Kokoomuspuolue perustettiin joulukuussa 1918, Nevanlinna tuli sen puoluejohtoon. Hän toimi myös päätoimittajana puolueen pää-äänenkannattajalehdessä, joka oli muuttanut 1919 nimensä Uudeksi Suomeksi. Hän ei kuitenkaan ollut koskaan erityisen kiinnostunut toimittajanurasta. Vuonna 1922 hänet syrjäytettiin puolueen nuoremman polven ja oikeistosiiven vaatimuksesta, sillä hän ei ollut kannattanut eduskunnassa tarpeeksi innokkaasti heimoaatetta tai suuryrityksiä suosivaa verotusta. Katkeroitunut Nevanlinna väistyi politiikasta, ja hänet nimitettiin samana vuonna kansantaloustieteen vt. professoriksi vasta perustettuun Turun yliopistoon, mistä hän siirtyi edelleen 1924 Helsingin yliopistoon finanssiopin professoriksi. Tätä virkaa hän hoiti kuolemaansa asti. Esimerkiksi Tuure Junnila arvosti Nevanlinnaa hyvänä luennoitsijana.
Nevanlinna oli vuodesta 1919 alkaen Eduskunnan pankkivaltuuston jäsen ja vuodesta 1925 kuolemaansa asti sen puheenjohtaja.
Kuolema

Nevanlinna kuoli 59-vuotiaana vähäisestä haavasta saamaansa verenmyrkytykseen. Suomen Pankki tilasi hänen haudalleen Helsingin Hietaniemen hautausmaalla Eemil Haloselta pronssiveistoksen Semper Excelsior (”Alati korkeammalle”), joka paljastettiin marraskuussa 1934. Siitä tuli aikanaan niin ihailtu, että siitä teetettiin kopiot ainakin kahteen muuhun hautamuistomerkkiin.
Mika Kari

| Mika Kari |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. elokuuta 1967 (ikä 57) Lahti
Poliitikko
Puolue:  SDP
Asema:  Kansanedustaja (2011–) Kaupunginvaltuutettu (2005–)
Vaalipiiri:  Hämeen vaalipiiri
Kotipaikka:  Lahti
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Mika Pekka Kari (s. 19. elokuuta 1967 Lahti) on suomalainen SDP:n kansanedustaja Hämeen vaalipiiristä. Lahden kaupunginvaltuustossa Kari on ollut vuodesta 2005, vuosina 2013–2017 hän toimi valtuuston puheenjohtajana.
Ura

Koulutukseltaan Kari on yhteisöpedagogi. Hän on työskennellyt Lahdessa pitkäaikaistyöttömien ja vajaakuntoisten työkeskuksessa toimialapäällikkönä.lähde?
Kari valittiin Lahden kaupunginvaltuustoon vuoden 2004 kunnallisvaaleissa. Vuosina 2005–2006 hän oli Lahden kaupunginhallituksen jäsen. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana hän on toiminut vuosina 2013–2017 sekä kaupunginvaltuuston ensimmäisenä varapuheenjohtajana vuosina 2006–2012 ja vuodesta 2017 alkaen. Kari toimi Päijät-Hämeen maakuntahallituksen puheenjohtajana vuosina 2006–2013 ja uudelleen 2017-2021.
7. kesäkuuta 2008 Kari valittiin SDP:n puoluehallitukseen. Vuoden 2011 vaaleissa Kari nousi kansanedustajaksi. Kari valittiin jatkokaudelle 2015 vaaleissa ja sai jatkoa vuonna 2019 jolloin hän tuli valituksi kolmannelle kaudelle. Kari valittiin neljännelle kaudelle kevään 2023 eduskuntavaaleissa ja jatkaa SDP:n eduskuntaryhmän työvaliokunnan jäsenenä.
Eduskunnassa hän on ollut puolustusvaliokunnan varapuheenjohtaja ja hallintovaliokunnan jäsen kaudella 2015−2019. Kari valittiin uuden tiedusteluvalvontavaliokunnan puheenjohtajaksi 26.6.2019 ja jatkoi kolmannella kaudellaan puolustusvaliokunnan jäsenenä. Kari oli myös Yleisradion hallintoneuvoston 18.06.2019– sekä Pohjois-Atlantin liiton parlamentaarisen yleiskokouksen Suomen valtuuskunnan jäseninä.  Hän on toiminut SDP:n eduskuntaryhmän työvaliokunnan jäsenenä koko kansanedustaja uransa ajan.
Aiemmin Kari on toiminut muun muassa Etelä-Suomen maakuntien liittouman puheenjohtajana 2007–2008, Lahden sosialidemokraattisen työväenyhdistyksen puheenjohtajana 2006–2008, SDP:n puoluevaltuuston jäsenenä 2005–2008, Lahtelaisten demarien kunnallisjärjestön puheenjohtajana 2001–2005 ja Lahden teknisen lautakunnan jäsenenä 2001–2004.
Huomionosoitukset

Maanpuolustusmitalin toimikunta myönsi 2017 Mika Karille yhden vuoden kahdestakymmenestäkahdeksasta myönnetystä maanpuolustusmitalista miekkojen kera, numeron 613.
Yksityiselämä

Kari on naimisissa ja hänellä on yksi lapsi. Sotilasarvoltaan Kari on reservin sotilasmestari.
Touggourtin maakunta

| Touggourtin maakunta |
| --- | --- |
 Touggourtin palmulehtoja.
 Touggourtin maakunta Algerian kartalla
Valtio:  Algeria
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Touggourt
Pinta-ala:  11 410 km²
Väkiluku (2008):  247 200
Touggourtin maakunta (arab. ولاية تقرت‎, Wilāya Tuqqurt) eli wilaya on hallintoalue Algerian Saharassa. Sen hallinnollinen keskus on Touggourt. Maakunnan pinta-ala on 17 428 neliökilometriä. Asukkaita on 247 200 henkeä (vuonna 2008, väestönlaskenta).
Ouarglan maakunnasta erotettu Touggourt sai täyden itsehallinnon vuonna 2021. Se käsittää kuusi piirikuntaa eli daïraa, joihin kuuluu 14 kuntaa:
El Borman piirikunta
El Borma
El Hadjiran piirikunta
El Allia
El Hadjira
Megarinen piirikunta
Megarine
Sidi Slimane
Taibetin piirikunta
Benaceur
M’Naguar
Taibet
Tamacinen piirikunta
Balidat Ameur
Tamacine
Touggourtin piirikunta
Nezla
Tebesbest
Touggourt
Zaouia El Abidia.
Marko Asell

| Marko Asell> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Marko Tapio Asell
Syntynyt: 8. toukokuuta 1970 (ikä 54) Ylöjärvi, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Poliitikko
Puolue:  SDP
Asema:  kansanedustaja (2007–2011, 2019–)
Vaalipiiri:  Pirkanmaan vaalipiiri
Kotipaikka:  Nokia
Koulutus:  liikunnanohjaaja (AMK)
Puoliso:  Mari Asell
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten kreikkalais-roomalainen paini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Atlanta 1996 | 74 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Kouvola 1997 |  |  |
Marko Tapio Asell (s. 8. toukokuuta 1970 Ylöjärvi) on suomalainen painin olympiamitalisti (1996) ja SDP:tä edustava poliitikko. Hän on toiminut kansanedustajana vaalikaudella 2007–2011 ja uudelleen vuodesta 2019 alkaen.
Urheilu-ura

Asellin uran paras saavutus oli Atlantan olympialaisissa 1996 kreikkalais-roomalaisessa painissa 74 kg sarjassa painittu hopea. Vuonna 1997 hän paini EM-hopeaa.
Kevään 1996 EM-kilpailuissa hän ei onnistunut saamaan olympiapaikkaa. Tämän jälkeen Asell piti kuntoaan yllä lähinnä juoksemalla ja jalkapalloa pelaamalla. Pari viikkoa ennen Atlantan olympialaisten avajaisia hän sai kuitenkin kisoihin villin kortin. Lyhyestä valmistautumisestaan huolimatta hän eteni kisoissa aina finaaliin asti. Finaalissa hän hävisi kuubalaiselle Filiberto Ascuylle. Finaaliottelu oli tasainen, ja Asell sai nostettua vastustajansa junttaan. Tuomari ei kuitenkaan katsonut suoritusta riittäväksi ja täydet pisteet jäivät saamatta. Kultamitalia jaettaessa Ascuylle suosionosoitukset olivat vaisuja ja buuaustakin kuului. Sen sijaan Asell sai raikuvat aplodit. Kun muut suomalaiset painijat epäonnistuivat Atlantassa, tämä herätti keskustelua muiden painijoiden mahdollisesti liian rankasta valmistautumisesta kisoihin.lähde?
Painiurallaan Asell tunnettiin erityisesti käsivarsiheitostaan. Hän kärsi urallaan olkapäävammoista. Hän lopetti painiuransa vuonna 2001 ja siirtyi valmentajaksi. Vuonna 2012 hän osallistui SM-kilpailuihin yli kymmenen vuoden tauon jälkeen ja sijoittui 84-kiloisten sarjassa seitsemänneksi.
Poliittinen ura

Asell valittiin vuoden 2000 kunnallisvaaleissa SDP:n listalta Nokian kaupunginvaltuustoon. Vuodesta 2013 hän on ollut valtuuston ensimmäinen varapuheenjohtaja.
Asell valittiin eduskuntaan 4 597 äänellä Pirkanmaan vaalipiiristä vuoden 2007 vaaleissa. Hän oli liikenne- ja viestintävaliokunnan, ympäristövaliokunnan, tulevaisuusvaliokunnan ja hallintovaliokunnan  jäsen. Lisäksi hän vaikutti valtion liikuntaneuvostossa.
Vuoden 2011 vaaleissa Asell sai 5 840 ääntä ja jäi varasijalle. Hän oli ehdolla myös vuoden 2015 vaaleissa muttei tullut valituksi 4 167 äänellä. Hän tuli valituksi vuoden 2019 vaaleissa 7 349 äänellä.
Julkisuudessa

Asell esiintyi Selviytyjät Suomi -tosi-tv-ohjelman helmikuussa 2019 alkaneissa jaksoissa.
Yksityiselämä

Asell on naimisissa, hänellä on kolme lasta ja asuu urheiluteoistaan kunnalta palkinnoksi saamalleen tontille talkoovoimin vuonna 1998 rakennetussa talossa Nokialla.
Aiheesta muualla

.aspx Marko Asell Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
YLE Elävä arkisto: Asellin hopeapaini Atlantassa
Sosialidemokraattien kansanedustajat
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 2007–2011 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (45):  Ahde  Asell  Feldt-Ranta  Filatov  Gustafsson  Guzenina-Richardson  Haatainen (2007–11.9.2007)  Heinäluoma  Hiltunen  Huovinen  Hurskainen  Jaakonsaari (2007–2009)  Kallio  Kalliomäki  Kantola  Karhu  A. Kiljunen  K. Kiljunen  Kiuru  Koski  J. Koskinen  M. Koskinen  Kuisma (2010–)  Kumpula  Kuusisto  Kähkönen  Lahtela  Laitinen  Lipponen  Ojala-Niemelä  Paasio  Paatero  Peltonen  Piirainen (2009–)  Rajamäki  Rönni  Saarinen  Skinnari  Söderman (11.9.2007–)  Tabermann (2007–2010)  Taimela  Taiveaho  Tuomioja  Urpilainen  Viitamies  Viitanen  Vuolanne  Väätäinen 
1 2  Tuula Haatainen siirtyi Helsingin apulaiskaupunginjohtajaksi 11. syyskuuta 2007, tilalle tuli Jacob Söderman.  1 2  Liisa Jaakonsaari valittiin Euroopan parlamenttiin kesäkuussa 2009, tilalle tuli Raimo Piirainen.  1 2  Tommy Tabermann kuoli 1. heinäkuuta 2010, tilalle tuli Risto Kuisma.  
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (40):  Asell  Berg   Eloranta   Eskelinen  Filatov  Gustafsson   Guzenina    Haatainen  Harakka    Heinäluoma  Kari   A. Kiljunen  K. Kiljunen    Kiuru  Koskinen  Kvarnström  Kymäläinen  Lindén    Lindtman   Malm  Marin  Mäkinen   Mäkisalo-Ropponen  Mäkynen (2019–)1  Nurminen   Ojala-Niemelä   Paatero  Piirainen  Rantanen  Rinne  Salonen   Skinnari  al-Taee  Taimela   Tuppurainen  Tuomioja  Urpilainen (2019)1  Viitanen  Viljanen  Väätäinen  Werning 
1 Jutta Urpilainen valittiin joulukuussa 2019 komissaariksi Euroopan komissioon, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Matias Mäkynen.
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (43):  Asell  Berg  Eloranta  Eskelinen  Filatov  Gebhard  Guzenina (2023–2024)  Haatainen  Hamari (2023–)1  Harakka  Heinäluoma  Hiltunen  Kari  Kiljunen  Kiuru  Kokko  Koskinen  Kumpula-Natri (2024–)  Kvarnström  Kymäläinen  Lindén  Lindtman  Lyly  Malm  Marin (2023)1  Marttila  Merinen  Mikkonen  Mäkinen  Mäkynen  Nikkanen  Nurminen  Ojala-Niemelä  Peltonen  Perholehto  Rantanen  Razmyar  Räsänen  Skinnari  Suhonen  Tuppurainen  Viitala  Viitanen  Väätäinen  Werning 
1 Sanna Marin nimitettiin syyskuussa 2023 Tony Blair Instituten strategiseksi neuvonantajaksi, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Lotta Hamari.
Pirkanmaan vaalipiirin kansanedustajat 2007–2011
Mikko Alatalo
Marko Asell
Jukka Gustafsson
Harri Jaskari
Saara Karhu
Mikko Kuoppa
Heikki A. Ollila
Klaus Pentti
Leena Rauhala
Tero Rönni
Pertti Salovaara
Kimmo Sasi
Arto Satonen
Minna Sirnö
Marja Tiura
Oras Tynkkynen
Pia Viitanen
Pertti ”Veltto” Virtanen
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta  Yle
Matias Mäkynen

| Matias Mäkynen |
| --- | --- |
 Mäkynen vuonna 2023
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. syyskuuta 1990 (ikä 34) Vaasa
Poliitikko
Puolue:  SDP
Asema:  Kansanedustaja (2019–) Pohjanmaan maakuntavaltuuston puheenjohtaja (2017–) Vaasan kaupunginvaltuutettu (2012–) Pohjanmaan sosialidemokraattien puheenjohtaja (2016–)  SDP:n puoluehallituksen jäsen (2017–)
Vaalipiiri:  Vaasan vaalipiiri
Kotipaikka:  Vaasa
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Matias Mikael Mäkynen (s. 1. syyskuuta 1990 Vaasa) on suomalainen SDP:tä edustava poliitikko ja kansanedustaja. Mäkynen on myös puolueensa kolmas varapuheenjohtaja.
Tausta

Mäkynen on koulutukseltaan oikeusnotaari Helsingin yliopistosta.
Poliittinen ura

Marraskuusta 2012 hän on toiminut Vaasan kaupunginvaltuuston jäsenenä ja syyskuusta 2017 Pohjanmaan maakuntavaltuuston puheenjohtajana.
Mäkynen on SDP:n varapuheenjohtaja. Hän toimi 2017–2020 SDP:n puoluehallituksen jäsenenä ja vuosina 2015–2021 Pohjanmaan sosialidemokraattien puheenjohtajana. Mäkynen oli valituksi tullessaan kaikkien aikojen nuorin piirin puheenjohtaja.
Mäkynen sai vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Vaasan vaalipiirissä yhteensä yli 3 500 ääntä ja jäi varasijalle. Mäkysestä tuli kansanedustaja 3. joulukuuta 2019 EU-komissaariksi siirtyneen Jutta Urpilaisen tilalle.
Yksityiselämä

Mäkynen on naimisissa ammattiliitto Pron yhteiskuntasuhdejohtajan Maria Mäkysen (o.s. Rytkönen) kanssa. Heillä on yhteinen kesällä 2019 syntynyt poika. Mäkynen on harrastanut jalkapalloilua.