stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalervo Nissilä
Elokuvaura

Valkokankailta Nissilä muistetaan esimerkiksi nimiroolista seikkailuelokuvassa Sadan miekan mies (1951). Upean sankariroolin vuoksi häntä alettiin kutsua ”Suomen Errol Flynniksi”. Nimimerkki Spektri kirjoitti Nissilän suorituksesta Aatami-lehdessä (8/1951): ”Filmi on tarjonnut hänelle osia, joissa hänen ihanteensa, väkevätahtoinen mies, pääsee oikeuksiinsa.” Niin ikään vuonna 1951 valmistuneessa elokuvassa Kuisma ja Helinä Nissilällä oli kasakkapäällikkö Kuisman osa. Seuraavana vuonna hän näytteli Aslakia klassikkoelokuvassa Valkoinen peura. Vuonna 1991 Nissilä ohjasi Oy Tape Factory Ltd:n tuottaman 85-minuuttisen musiikkifiktion Tammenlehvät.
Muuta

Nissilä oli myös laulaja. Läpimurtokonserttinsa hän piti kokkolalaisen konservatorion juhlasalissa kevättalvella 1947 yhdessä Vera Froloffin kanssa.
Filmografia

Härmästä poikia kymmenen (1950)
Sadan miekan mies (1951)
Kuisma ja Helinä (1951)
Valkoinen peura (1952)
Yksityisalue (1962)
Naiset, jotka minulle annoit (1962)
Villin Pohjolan kulta (1963)
Rakkaus alkaa aamuyöstä (1966)
Aiheesta muualla

Kalervo Nissilän muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Kalervo Nissilä Elonetissä.
Meteli.net.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  IdRef
Anna Odine Strøm

| Anna Odine Strøm |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 17. huhtikuuta 1998 (ikä 26)
Mäkihyppääjä
Suksimerkki:  Fischer
Maailmancup
Kaudet:  2013–
Voitot:  3
Palkintokorokkeella:  13
 Tietolaatikko päivitetty 11. tammikuuta 2025 
| Mitalit> Maa:  Norja.Naisten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Norja.Naisten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Norja.Naisten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Maa:  Norja> Naisten mäkihyppy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Trondheim 2025 | joukkuemäki |  |
|  Kultaa | Trondheim 2025 | sekajoukkuemäki |  |
|  Hopeaa | Planica 2023 | sekajoukkuemäki |  |
|  Pronssia | Seefeld 2019 | joukkuemäki |  |
|  Pronssia | Seefeld 2019 | sekajoukkuemäki |  |
|  Pronssia | Oberstdorf 2021 | joukkuemäki |  |
|  Pronssia | Planica 2023 | normaalimäki |  |
|  Pronssia | Planica 2023 | joukkuemäki |  |
|  Pronssia | Trondheim 2025 | normaalimäki |  |
Anna Odine Strøm (s. 17. huhtikuuta 1998) on norjalainen mäkihyppääjä.
Strøm kilpaili ensimmäisen kerran arvokilpailuissa Falunin MM-kilpailuissa 2015 ja sijoittui normaalimäen 25:nneksi. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 Strøm saavutti pronssia sekä sekajoukkue- että joukkuemäessä ja sijoittui normaalimäessä yhdeksänneksi. Oberstdoefin MM-kilpailuissa 2021 hän saavutti joukkuemäessä pronssia, sijoittui normaalimäen henkilökohtaisessa kilpailussa 19:nneksi ja suurmäen vastaavassa kilpailussa 27:nneksi. Pekingin talviolympialaisissa 2022 hän sijoittui normaalimäessä 15:nneksi. Planican MM-kilpailuissa 2023 Strøm saavutti hopeaa sekajoukkuemäessä, pronssia normaalimäessä ja joukkuemäessä sekä oli suurmäessä viides. Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 hän voitti kultaa joukkuemäessä ja sekajoukkuemäessä sekä saavutti normaalimäessä pronssia. Suurmäessä hän sijoittui viidenneksi.
Strøm kilpaili Mäkihypyn maailmancupissa ensimmäisen kerran Lillehammerissa joulukuussa 2013 sijoittuen 34:nneksi. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Râșnovissa maaliskuussa 2014 oltuaan 25:s. Ensimmäistä kertaa kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui Oslossa maaliskuussa 2018 oltuaan seitsemäs. Ensimmäisen palkintokorokesijoituksensa hän saavutti oltuaan toinen Zaōn toisessa kilpailussa tammikuussa 2019. Samalla kaudella hän sijoittui kolmanneksi Nižni Tagiln ensimmäisessä kilpailussa. Maailmancupin kaudella 2022–2023 Strøm sijoittui toiseksi Lillehammerin toisessa sekä Villachin ensimmäisessä kilpailussa. Hän saavutti uransa ensimmäisen maailmancupin osakilpailuvoiton Ljubnon ensimmäisessä kilpailussa. Jälkimmäisessä kilpailussa hän oli toinen. Zaõn jälkimmäisessä kilpailussa hän sijoittui kolmanneksi. Hän voitti toisen kilpailun Hinterzartenissa ja Râșnovissa. Hän sijoittui Oslon molemmissa kilpailuissa kolmanneksi ja Lahdessa toiseksi. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli neljäs. Kaudella 2024–2025 hän sijoittui Oberstdorfissa ja Willingenissä toiseksi.
Strøm saavutti sekajoukkuemäen kultaa ja normaalimäen pronssia Kanderstegin nuorten MM-kilpailuissa 2018.
Eirin Maria Kvandal

| Eirin Maria Kvandal |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. joulukuuta 2001 (ikä 23)
Mäkihyppääjä
Seura:  Mosjøen IL
Maailmancup
Kaudet:  2020–
Voitot:  6
Palkintokorokkeella:  19
 Tietolaatikko päivitetty 11. helmikuuta 2025 
| Mitalit> Maa:  Norja.Naisten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Norja.Naisten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Norja.Naisten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Maa:  Norja> Naisten mäkihyppy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Trondheim 2025 | joukkuemäki |  |
|  Kultaa | Trondheim 2025 | sekajoukkuemäki |  |
|  Pronssia | Planica 2023 | joukkuemäki |  |
|  Pronssia | Trondheim 2025 | suurmäki |  |
Eirin Maria Kvandal (s. 12. joulukuuta 2001) on norjalainen mäkihyppääjä.
Planican MM-kilpailuissa 2023 Kvandal saavutti pronssia joukkuemäessä ja sijoittui normaalimäessä 21:nneksi. Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 hän saavutti kultaa joukkuemäessä ja sekajoukkuemäessä sekä pronssia suurmäessä ja oli normaalimäessä neljäs. Nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa Oberwiesenthalissa 2020 hän saavutti sekajoukkuemäen hopeaa.
Seuratasolla Mosjøen IL:ää edustava Kvandal kilpaili maailmancupissa ensimmäistä kertaa Ramsaussa joulukuussa 2020 sijoittuen 33:ksi. Ensimmäiset pisteensä hän saavutti 24. tammikuuta 2021 voittamalla Ljubnossa käydyn seuraavan kilpailun. Hän sijoittui kolmanneksi Hinzenbachissa helmikuussa 2021, Râşnovissa helmikuussa 2023 sekä Lillehammerissa ja Engelbergissä joulukuussa 2023. Vuodenvaihteessa 2023–2024 hän sijoittui toiseksi Garmisch-Partenkirchenissä ja kolmanneksi Oberstdorfissa. Pari viikkoa myöhemmin hän oli kolmas Sapporossa. Hän voitti Raw Air -kiertueen kokonaiskilpailun saavutettuaan Oslossa kolmossijan ja voiton, Trondheimissa voiton ja kakkossijan sekä Vikersundissa voiton. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli seitsemäs.
Kvandal sijoittui kaudella 2024–2025 Zhangjiakoussa ja Garmisch-Partenkirchenissä toiseksi sekä Oberstdorfissa kolmanneksi. Sapporossa hän saavutti kolmostilan ja voiton sekä Zaōssa kakkostilan. Hän voitti Willingenin kilpailun ja oli Lake Placidissa toinen.
Granulooma

Granulooma (myös jyväiskasvama) on elimistössä oleva sidekudoksen liikakasvun alue, jossa immunijärjestelmän solut ovat pakkautuneet tiivisti yhteen muodostaen tulehdussolukertymän.
Granulooman muodostumiseen osallistuvat makrofagit. Joissain tapauksissa makrofagien fagosytoottisesti syödyt ja hajotetut vieraseineet eivät saa patogeeniä täysin tuhottua, makrofagit kerääntyvät yhteen ja muodostavat granulooman "ytimen". Tähän prosessiin osallistuvat CD4+ auttaja-T-solujen TH1-alatyyppi, jotka erittävät interleukiini-2:ta (IL-2) ja interferoni-gammaa (IFN-γ), jotka edistävät T-solujen lisääntymistä ja makrofagien aktivoitumista.
Makrofagit ja T-solut erittävät myös tuumorinekroositekijä-alfaa (TNFα), joka edelleen lisää makrofagien aktivaatiota. Aktivoituneet makrofagit muuttuvat epiteloidisiksi soluiksi ja voivat tästä edelleen sulautua monitumaisiksi jättisoluiksi. Näiden solujen tiivis pakkaantuminen muodostaa granulooman.
Granuloomat eivät aiheuta syöpää, mutta granulooman sisällä voi esiintyä kudosvaurioita, jotka johtuvat pitkittyneestä tulehdusreaktiosta. Toisinaan granulooma voi sisältää nekroottisen alueen, eli kuollutta kudosta, joka ei saa enää riittävästi verenkiertoa. Tämä on tyypillistä esimerkiksi tuberkuloosin aiheuttamille kaseoituville granuloomille, joissa keskellä oleva kudos voi näyttää "juustomaiselta".
Granulooman tyyppejä > Spermagranulooma

Sperman granulooma on tyypillinen löydös vasektomian jälkeen. Suurin osa leesioista sijaitsee vasektomiakohdan läheisyydessä. Sperman granuloomat ovat tyypillisesti pieniä ja oireettomia. Spermagranulooma syntyy reaktiona vierasesineeseen siemenjohtimista kudokseen vuotaneisiin siittiöihin. Sitä esiintyy yleisesti jopa 42 prosentilla potilaista vasektomian jälkeen. Tyypillisesti ne ovat oireettomia ja alle 1 cm kokoisia. Toisinaan ne voivat aiheuttaa kipua ja turvotusta lisäkiveksen yläosassa, siemennuorassa ja kiveksissä.
Granulooman tyyppejä > Rengasgranulooma

Rengasgranulooma, eli granuloma annulare on tyypillinen granulooman ilmentymä, joka saa aikaan kohonneita pinkkejä ja rikkoutuneen ihon värisiä pukamia ihon alle. Paukamia esiintyy yleensä luiden päällä, kuten kyynerpäissä. Rengasgranuloomalla voi olla sille tunnusomainen rengasmainen muoto.
Granuloomia aiheuttavia sairauksia > Crohnin tauti

Crohnin tauti on tulehduksellinen sairaus, jonka syy on epäselvä ja jolle on ominaista voimakas tulehdus suolen seinämässä sekä muualla vatsaontelon alueella. Suolen seinämän tulehdusalueilta löytyy usein granuloomia, jotka ovat diagnostisesti merkittäviä indikaattoreita. Crohnin taudin diagnostiikassa todetaan histologisesti syvä, elimen tai verisuonen koko seinämän läpi ulottuva tai esiintyvä (transmuraalinen)lähde? krooninen tulehdus, johon kytkeytyy granulomatoottisia muutoksia.
Granuloomia aiheuttavia sairauksia > Langerhansin solujen histiosytoosi

Langerhansin solujen histiosytoosissa muodostuu Langerhansin solujen epänormaalin kertymän vuoksi eri kuodksiin, josta muodostuu granuloomakasvaimia.
Ultraäänikuva sagittaalitasossa, kuvassa harmaa massa (valkoinen tähti), spermagranuloomalöydös. Valkoinen katkoviivanuoli osoittaa kalkkeuman supratestikulaarisen massan sisällä.
Langerhansin solujen histiosytoosi mikroskooppikuvassa
Nika Prevc

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Nika Prevc Oberhofissa vuonna 2022. |  Nika Prevc Oberhofissa vuonna 2022. |  Nika Prevc Oberhofissa vuonna 2022. |  |
Maa:   Slovenia
Mäkihyppy
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Trondheim 2025 | normaalimäki |  |
|  Kultaa | Trondheim 2025 | suurmäki |  |
|  Hopeaa | Trondheim 2025 | sekajoukkuemäki |  |
Nika Prevc (s. 15. maaliskuuta 2005) on slovenialainen mäkihyppääjä. Hän on kaksinketainen maailmanmestari sekä maailmancupin kokonaiskilpailun voittaja. Myös hänen veljensä Peter, Domen ja Cene Prevc ovat menestyneitä mäkihyppääjiä.
Prevc saavutti nuorten MM-kilpailuissa pronssia joukkuemäessä Lahdessa 2021. Zakopanessa 2022 hän voitti kultaa normaalimäessä ja joukkuemäessä sekä sai hopeaa sekajoukkuemäessä. Whistlerissä 2023 hän saavutti kultaa sekajoukkuemäessä sekä hopeaa normaalimäessä ja joukkuemäessä. Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla hän voitti kultaa normaalimäessä, joukkuemäessä ja sekajoukkuemäessä Planicassa 2023.
Prevc sijoittui Planican MM-kilpailuissa 2023 normaalimäessä 17:nneksi ja joukkuemäessä neljänneksi. Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 hän voitti normaalimäen ja suurmäen maailmanmestaruuden sekä saavutti sekajoukkuemäessä hopeaa.
Prevc kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Nižni Tagilissa marraskuussa 2021. Hän sai heti maailmancupin pisteitä oltuaan normaalimäen kilpailussa 23:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan seitsemäs normaalimäen kilpailussa Ljubnossa uudenvuodenpäivänä 2022. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Hinzenbachin normaalimäessä helmikuussa 2023. Hän voitti kaudella 2023–2024 Engelbergin ja Garmisch-Partenkirchenin suurmäen kilpailut sekä molemmat Villachin normaalimäen kilpailut. Hän voitti Zaōn normaalimäen kilpailun. Ljubnon normaalimäessä hän saavutti kakkossijan ja voiton. Willingenissä hän sijoittui toiseksi. Hän oli toinen myös Hinzenbachissa ja Oslossa. Hän voitti Trondheimissa ja oli kolmas Planicassa. Hän voitti maailmancupin kokonaiskilpailun. Marraskuussa 2024 hän voitti Lillehammerissa kauden avauskilpailun. Hän oli samalla kaudella kolmas Zhangjiakoussa ja voitti Engelbergissä. Vuodenvaihteessa hän voitti Garmisch-Partenkirchenissä ja Oberstdorfissa sekä sijoittui Villachissa toiseksi ja kolmanneksi. Tammikuun lopulla Zaōssa hän voitti perjantain kilpailun ja oli sunnuntaina kolmas. Helmikuussa hän voitti molemmat Lake Placidin ja Ljubnon kilpailut.
Oulainen

| Oulainen |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Oulaisten keskustaa kesällä 2017.
Sijainti:  64°16′N, 024°49′E
Maakunta:  Pohjois-Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Ylivieskan seutukunta
Kuntanumero:  563
Hallinnollinen keskus:  Oulaisten keskustaajama
Perustettu:  1865
– kauppalaksi:  1967
– kaupungiksi:  1977
Kokonaispinta-ala:  597,54 km² 190:nneksi suurin 2022 
– maa:  587,84 km²
– sisävesi:  9,70 km²
Väkiluku:  6 916 133:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  11,77 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  17,5 %
– 15–64-v.:  54,9 %
– yli 64-v.:  27,6 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  97,6 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– muut:  2,3 %
Kunnallisvero:  10 % 25:nneksi suurin 2025 
Kaupunginjohtaja:  Riikka Moilanen
Kaupunginvaltuusto:  27 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • PS   • KD   • SDP   • Kok.   • Vas.:   12 4 4 3 3 1
www.oulainen.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oulainen (ruots. Oulais) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa, Pohjanmaan radan ja kantatie 86:n varressa. Kaupungissa asuu 6 916 ihmistä ja sen pinta-ala on 597,54 km², josta 9,70 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 11,77 asukasta/km². Kaupungin läpi virtaa Pyhäjoki. Oulaisten naapurikunnat ovat Alavieska, Haapavesi, Merijärvi, Pyhäjoki, Raahe ja Ylivieska.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Oulaisten väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 7 885 | 7 885 |
| 1985 | 1985 |    | 8 225 | 8 225 |
| 1990 | 1990 |    | 8 324 | 8 324 |
| 1995 | 1995 |    | 8 444 | 8 444 |
| 2000 | 2000 |    | 8 203 | 8 203 |
| 2005 | 2005 |    | 8 101 | 8 101 |
| 2010 | 2010 |    | 7 889 | 7 889 |
| 2015 | 2015 |    | 7 610 | 7 610 |
| 2020 | 2020 |    | 7 268 | 7 268 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Oulaisissa oli 7 472 asukasta, joista 5 533 asui taajamissa, 1 903 haja-asutusalueilla ja 36:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Oulaisten taajama-aste on 74,4 %. Oulaisten taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Oulaisten keskustaajama | 5 330 |
| 2 | Piipsjärvi | 203 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Oulaisissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Oulaisten seurakunta
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Oulaisissa toimii Oulaisten helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Oulaisten alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta.
Luonto

Oulaisten kaupunki sijaitsee Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan vaihettumisvyöhykkeellä. Kaupungin maisemia hallitsevat tasaiset ja metsäiset moreeni- ja suomaat.
Kallioperä on kivilajikoostumukseltaan vaihtelevaa. alueen pohjoisosassa on pääasiassa graniittia. Pyhäjoen tuntumassa esiintyy tummaa mustaa gabroa ja diabaasia. Diabaasi, ns. Oulaisten mustaa graniittia on louhittu monumentti- ja rakennuskiveksi, jota on käytetty mm. Finlandia-talossa Helsingissä. Kaupungin eteläosissa on gneissiä ja kiilleliusketta.
Yleisin maalaji on moreeni. joka paikoin muodostaa luoteis-kaakkoissuuntaisia selänteitä. Hiekka- ja hietamaita on pääasiassa jokivarressa, etenkin keskusta länsiosissa ja Petäjäskoskella ja Matkanivassa Matko-ojan itäpuolella. Sora- ja hiekkavarojen kokonaismääräksi on arvioitu noin 1,1 miljoonaa kuutiometriä. Savikoita on Pyhäjoen ja sen sivujokien rannoilla. Kivennäismaalajit ovat laajoilla alueilla turpeen peitossa. Pinnanmuodostukseltaan Oulaisten seutu on melko tasaista. Maanpinta alenee tasaisesti idästä länteen ja pohjoisilta ja eteläisiltä vedenjakaja-alueilta Pyhäjoen laaksoa kohti. Ylävintä on kaupungin koillisosassa, missä korkeimmat kohoumat yltävät noin 130 metriin.
Tärkein vesiväylä on kaupungin poikki idästä länteen virtaava Pyhäjoki, jossa ovat mm. 940 metriä pitkä ja 6,2 metriä korkea Oulaistenkoski, Vääräkoski ja Hirsikoski. Oulaisten vaakuna kertoo ajasta, jolloin Pyhäjoki oli huomattava rapujoki ja Oulainen rapujen pyynnin ja kaupan keskus. Joen perkaus ja alueella 1960-luvulla raivonnut rapurutto hävittivät joen rapukannan kuitenkin lähes kokonaan. Pyhäjoen huomattavampia lisäjokia ovat Vaikonoja ja Piipsanjoki. Mainittavia järviä ovat Piipsjärvi ja Likalanjärvi.
Oulaisissa on vähän soita verrattuna moneen ympäristökuntaan. Soistuneita metsiä on sen sijaan lähes 40 prosenttia maa-alasta. Rämeitä on yli puolet suoalasta, mutta myös nevoja tavataan. Puolukkatyypin mäntymetsät ovat kaupungin itäosissa vallitsevia, mutta kuusen osuus kasvaa länteen päin.
Kylät

Kilpua
Lehtopää
Matkaniva
Petäjäskoski
Piipsjärvi
Honkaranta
Talous

Oulaisten työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (5.0%)
Jalostus (25.7%)
Palvelusektori (68.7%)
Muut sektorit (0.59999999999999%)
Talousalueena Oulainen kuuluu Ylivieskan seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 38 106 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 38. suurin.
Oulaisissa oli vuonna 2022 yhteensä 2 728 työpaikkaa ja kunnassa asui 2 634 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 69,1 prosenttia. Oulaisten työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 68,7 prosenttia, jalostuksen 25,7 prosenttia ja alkutuotannon 5,0 prosenttia.
Oulaisten työpaikkaomavaraisuus on 103,6 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 75,1 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 8,8 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Oulaisissa on 166,7 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Suurimmat työnantajat

Oulaisten kaupunki
Oulaskankaan sairaala
Taukokankaan kuntoutuskeskus (noin sata henkeä)
Oulun ammattikorkeakoulu
Jokilaaksojen koulutuskuntayhtymä
Oulaisten Liikenne
Sievin Jalkine, Oulaisten tehdas
SSAB, Oulaisten tehdas
Junnikkala Oy, Oulaisten saha
Rakennusliike Sorvoja Oy
Oulaisten LVI Oy
Vattenfall
Kulttuuri > Nähtävyydet

Väinölän tila
Maailman varanapa
Rumakivi
Kulttuuri > Tapahtumat

Oulaisissa on kaksi tunnettua tapahtumaa: Oulaisten musiikkiviikot ja Wanhan voiman päivät.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Oulaisten pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla piimävellin kaltainen huituvelli, pikkuliha eli kuutioitua naudanlihaa uunissa sekä hernetuuvinki ja pottuvoi eli perunasose.
Urheilu ja liikunta

Vuosisadan alussa perustettuja Oulaisten Huiman ja Tarun urheiluseuroja täydentävät 1954 perustettu jousiammuntaseura Sulka ja hevosurheiluseura Pyhäjokilaakson Ratsastajat sekä jääkiekkoseura Cobrat.
Oulaisten keskustassa on urheilukenttä ja Oulaisten jäähalli. Vuonna 2017 valmistui uimahalli Lähde, ja 2010-luvulla on rakennettu myös jousiammuntarata ja skeittiparkki. Kunnallisen kuntosalin lisäksi seudulla toimii pari yksityistä salia.
Honkamajan hiihtokeskuksen yhteyteen on perustettu sporting-ampumarata ja frisbeegolf-rata.
Oulaisissa toimii myös moottoriurheiluseura Oulaisten Moottorikerho, jossa harrastetaan jokamiesluokan urheiluautoilua ja kartingia, myös RC rata löytyy. Autourheilua harrastetaan Oulaisissa Irvan moottoriurheilukeskuksessa sekä Matikaisen Lomaparatiisissa.
Välimatkat suurimpiin kaupunkeihin maanteitse

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Helsinkiin 534 km   Hämeenlinnaan 462 km   Iisalmeen 166 km   Jyväskylään 265 km   Kajaaniin 164 km   Kauhavalle 180 km   Kemiin 206 km |   Kokkolaan 109 km   Kotkaan 509 km   Kuopioon 253 km   Lahteen 435 km   Lappeenrantaan 487 km   Mikkeliin 379 km   Ouluun 100 km   Poriin 406 km |   Raaheen 65 km   Rovaniemelle 322 km   Savonlinnaan 412 km   Seinäjoelle 225 km   Tampereelle 382 km   Turkuun 529 km   Vaasaan 229 km   Ylivieskaan 29 km |
Tunnettuja oulaistelaisia

Matti Alatalo, jääkiekkovalmentaja
Antti Kalapudas, jääkiekkoilija
Merja Kiviranta, triathlonisti
Katja Küttner, näyttelijä
Sari Kärnä, jääkiekkoilija
Eetu Rantala, pikajuoksija
Saaga-Angelia Raudasoja, pesäpalloilija
Rosa-Maria Ryyti, Miss Suomi 2015
Jorma Terentjeff, teollisuusneuvos
Tapani Tirilä, opettaja ja kuoronjohtaja, musiikkineuvos
Jarmo Tyyskä, valokuvaaja
Antti Vikström, jousiampuja
Pentti Vikström, jousiampuja
Kirjallisuutta

Niilo Räsänen, Oulaisten pitäjän historia, 2.painos, 1999, ISBN 951-96706-4-5.
Harri Turunen, Oulaisten historia, 1986, ISBN 951-99709-7-5.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oulainen Wikimedia Commonsissa
Oulaisten kaupungin kotisivut
Tilastokeskus – Oulaisten avainluvut
Oulaisten XIX Musiikkiviikot (Arkistoitu – Internet Archive)
Oulaisten ammattiopisto (Arkistoitu – Internet Archive)
Oulun seudun AMK:n Sosiaali- ja terveysalan yksikkö (Arkistoitu – Internet Archive)
Oulaisten elävän rytmimusiikin harrastajat ry, ERMU (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Pohjois-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Alavieska  Haapajärvi  Haapavesi  Hailuoto  Ii  Kalajoki  Kempele  Kuusamo  Kärsämäki  Liminka  Lumijoki  Merijärvi  Muhos  Nivala  Oulainen  Oulu  Pudasjärvi  Pyhäjoki  Pyhäjärvi  Pyhäntä  Raahe  Reisjärvi  Sievi  Siikajoki  Siikalatva  Taivalkoski  Tyrnävä  Utajärvi  Vaala  Ylivieska 
Entiset kunnat:  Haukipudas  Himanka  Kestilä  Kiiminki  Kuivaniemi  Oulujoki  Oulunsalo  Paavola  Pattijoki  Piippola  Pulkkila  Rantsila  Rautio  Revonlahti  Ruukki  Saloinen  Temmes  Vihanti  Yli-Ii  Ylikiiminki 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 2 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Oulaisten kirkko ennen vuotta 1927
Oulaisten koski ja mylly (2006)
Yūki Itō
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yūki Itō Wikimedia Commonsissa
Jacqueline Seifriedsberger

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Jacqueline Seifriedsberger |  Jacqueline Seifriedsberger |  Jacqueline Seifriedsberger |  |
Maa:   Itävalta
Naisten mäkihyppy
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Val di Fiemme 2013 | sekajoukkuemäki |  |
|  Hopeaa | Lahti 2017 | sekajoukkuemäki |  |
|  Hopeaa | Seefeld 2019 | joukkuemäki |  |
|  Hopeaa | Planica 2023 | joukkuemäki |  |
|  Hopeaa | Trondheim 2025 | joukkuemäki |  |
|  Pronssia | Val di Fiemme 2013 | normaalimäki |  |
|  Pronssia | Trondheim 2025 | sekajoukkuemäki |  |
Jacqueline ”Jaci” Seifriedsberger (s. 20. tammikuuta 1991) on itävaltalainen mäkihyppääjä, joka urheilee SC Waldzellin väreissä. Hän on eräs Itävallan johtavista mäkihyppääjistä, ja voitti junioreiden maailmanmestaruuden vuonna 2008. Continental cupissa hän on voittanut seitsemän osakilpailua sekä sijoittunut kokonaiskilpailussa kolmanneksi kaudella 2007–2008. Maailmancupin osakilpailuissa hän saavutti ensimmäisen voittonsa Sapporossa helmikuussa 2013. Toisen voittonsa hän saavutti Willingenissä helmikuussa 2024 ja kolmannen Zaōssa tammikuussa 2025. Lisäksi hän on ollut viisi kertaa toinen ja kolmetoista kertaa kolmas (3.2.2025 mennessä). Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli neljäs kausilla 2012–2013 ja 2015–2016 sekä viides  kaudella 2023–2024.
Seifriedsberger voitti pronssia Val di Fiemmen maailmanmestaruuskisoissa 2013 normaalimäen kilpailussa. Sekajoukkuemäestä hän voitti hopeaa Itävallan joukkueen kanssa. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän oli kahdestoista, Falunissa 2015 ja Lahdessa 2017 seitsemäs. Lahdessä hän hyppäsi Itävallan sekajoukkuemäessä hopeaa voittaneessa joukkueessa. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sijoittui 13:nneksi. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 hän voitti hopeaa ensimmäistä kertaa MM-kilpailuissa kisatussa naisten joukkuemäessä. Planican MM-kilpailuissa 2023 Seifriedsberger saavutti hopeaa joukkuemäessä. Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 hän saavutti joukkuemäessä hopeaa ja sekajoukkuemäessä pronssia. Hän oli sekä normaalimäessä että suurmäessä kahdeksas.
Vapaa-ajallaan Seifriedsberger harrastaa lento- ja jalkapalloa.