stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Abessiivi
Abessiivi eri kielissä > Suomi > Abessiivi nominien yhteydessä

Abessiivin käyttö on paljolti jäänyt muutamiin sanontoihin "fossiiliksi": hatutta päin, kengittä, vaikeuksitta, erotuksetta, muitta mutkitta, pitemmittä puheitta, syyttä suotta. Joka syyttä suuttuu, se lahjatta leppyy. Joka kuritta kasvaa, se kunniatta kuolee. Muutoin sen asemesta käytetään yleensä prepositiota ilman ja partitiivia, esimerkiksi ilman rahaa = rahatta. Eräissä murteissa ilman -sanaa kuitenkin käytetään abessiivin yhteydessä vahvistussanana: ilman rahatta, mitä kirja- ja yleiskielessä alettiin 1900-luvulla pitää virheenä.
Tavallisimpia abessiivimuotoisten nominien merkitysryhmiä ovat seuraavat:
tunnesana-abessiivit, jotka voivat kuvata kirjoittajan asennetta lauseen informaatioon: huoletta, surutta
syyabessiivit: syyttä suotta, aiheetta, perusteetta
korvaukseen viittaavat abessiivit: veloituksetta, maksutta, palkatta, korvauksetta, vastikkeetta
sujuvuusabessiivit: ongelmitta, vaivatta, vaikeuksitta, keskeytyksittä, esteettä, virheettä, häiriöttä, tuloksetta
selviytymisabessiivit, jotka arvioivat tapahtuman tulosta: vauriotta, vahingotta, naarmuitta, rangaistuksetta
vahvikeabessiivit: kiistatta, ehdoitta, varauksetta, poikkeuksetta
Abessiivi eri kielissä > Suomi > Abessiivi verbien yhteydessä

Vaikka abessiivi nominin sijamuotona on nykyään harvinaisehko, verbien kolmannen infinitiivin abessiivi on aivan yleinen nykykielessäkin: 
Sieni on keittämättä myrkyllinen. Varas hiipi sisään kenenkään huomaamatta.
Näistäkin osa on kiteytynyt sanonnoiksi:
epäilemättä, säälimättä, hinnasta tinkimättä, äkkiarvaamatta, lukuun ottamatta, riippumatta siitä, siitä huolimatta.
Abessiivi eri kielissä > Viro

Virossa abessiivin pääte on -ta. Virossa hyväksytään edelleen preposition käyttö abessiivin kanssa.[lähde? ] Suomen ilman-prepositiota vastaa ilma. Virossa voidaan sanoa ja kirjoittaa vaikkapa siilita mutta myös ilma siilita. Virossa ei ole vokaalisointua, joten abessiivin pääte on -ta eikä tä, vaikka sanassa olisikin ä, ö tai ü.
Abessiivi eri kielissä > Ersä

Ersämordvassa abessiivin pääte on -(v)tomo tai -(v)t́eme vokaalisoinnusta riippuen. Esimerkiksi:
lovtomo 'ilman lunta, lumeton'
pevt́eme 'ilman loppua, loputon'
tońt́emet́ 'ilman sinua'
Polydisyklopentadieeni

Polydisyklopentadieenin rakenne
Polydisyklopentadieeni eli PDCPD on polymeeri, jonka monomeeri on disyklopentadieeni. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa ajoneuvojen osien valmistukseen.
Ominaisuudet

Polydisyklopentadieenin rakenne on usein ristisilloittunut eli se on kertamuovi. Se ei liukene veteen, mutta liukenee niin alifaattisiin, aromaattisiin kuin kloorattuihinkin hiilivetyihin. Polymeeri kestää laimeiden happojen tai emästen vaikutuksia hyvin. Polydisyklopentadieenin tiheys on 1,03–1,05 g/cm3. Mekaanisilta ominaisuuksiltaan polydisyklopentadieeni on jäykkää, sen iskunkestävyys on hyvä ja kimmomoduuli on korkea.
Valmistus ja käyttö

Polydisyklopentadieeniä valmistetaan useimmiten reaktiivisella ruiskuvalulla. Reaktion tyyppi on renkaanavautumismetateesipolymerointi. Ruiskuvalussa disyklopentadieeni ja volframi-, molybdeeni-  tai rodiumkatalyytti ja aktivoiva alkyylialumiiniyhdiste sekoittuvat ja reaktio tapahtuu.
Polydisyklopentadieeniä käytetään esimerkiksi autojen puskureiden ja autojen, bussien, traktorien ja golfautojen korinosien valmistukseen.
Pommerinlahti

Satelliittikuvassa ylhäällä Pommerinlahden eteläisin osa, keskellä Oderinhaffi eli Stettininhaffi.
Pommerinlahti (saks. Pommersche Bucht, puol. Zatoka Pomorska) on lahti Itämeren lounaisosassa Saksan ja Puolan rannikoilla. Sen rannoilla sijaitsee Pommeri.
Etelässä Pommerinlahden erottaa Oderinhaffista eli Stettininhaffista ja siihen laskevan Oderjoen suistosta kaksi saarta, Usedom ja Wolin. Lahden yhdistää haffiin kolme vesiväylää: Dziwna, Świna ja Peene. Lännessä Pommerinlahti rajoittuu Rügenin saareen ja pohjoisessa sen alueen katsotaan ulottuvan Tanskalle kuuluvaan Bornholmin saareen saakka.
Ympäröivistä Itämeren alueista Mecklenburginlahti on lännessä, Arkonanmeri eli Arkonan allas luoteessa ja Bornholmin allas pohjoisessa. Pommerinlahden itä- ja koillispuolista merialuetta kutsutaan yksinkertaisesti Etelä-Itämereksi. Lahden Saksan puoleiset rannikot ovat Mecklenburg-Vorpommernin osavaltiossa, Puolan puoleiset enimmäkseen Zachodniopomorskien voivodikunnassa.
Pommerinlahtea reunustava Pommeri oli ennen vuotta 1945 kokonaisuudessaan osa Saksaa, mutta se jaettiin toisen maailmansodan jälkeen kahtia siten, että Puolaan liitettiin itäosa, Taka-Pommeri, ja Saksalle jäi länsiosa, Etu-Pommeri. Tämä tuli sen jälkeen kuulumaan Saksan demokraattiseen tasavaltaan, kunnes Saksat 1990 yhdistyivät. Oder on maiden rajajokena, kuitenkin niin, että sen suisto ja siellä oleva Szczecinin (Stettinin) kaupunki kuuluu kokonaan Puolalle. Jaon seurauksena Oderinhaffia ja Pommerinlahtea erottavista saarista läntisempi Usedom on kahden valtion aluetta, suuremman länsiosan kuuluessa Saksalle ja pienemmän itäosan Puolalle, kun taas itäisempi Wolin on kokonaan Puolaa, näin myös Świnoujścien (Swinemünden) kaupunki on Puolassa. Myös lahdesta suurin osa on Puolan merialuetta.
Pommerinlahden suurin syvyys on 20 metriä ja suolapitoisuus on noin 8 promillea. Lahden poikki kulkee jatkuvasti ylläpidettäviä syväväyliä, joita myöten myös suuremmat alukset ja valtamerilaivat voivat vierailla Szczecinin ja Świnoujścien satamissa. Puolan hallitus päätti 1995, että vesiväyliä näihin molempiin satamiin voidaan pitää Puolan aluevesinä. Saksan ja Puolan välisen rajan kulku mukaan lukien meriraja Pommerinlahdella on kuitenkin Saksojen yhdistyttyä määritelty sopimuksissa yksiselitteisesti, päätös oli siis sikäli yksipuolinen kannanotto ilman kansainvälisoikeudellista perustaa. Tästä huolimatta vuonna 2006 maiden väliset suhteet kärsivät Puolan syytettyä Saksan laivastoa rajaloukkauksesta näillä aluevesillä.
Pommerinlahden rannikon tärkeimmät satamat ovat Świnoujście ja Dziwnów, molemmat puolalaisia kaupunkeja. Saksan puoleisesta lahdesta suurin osa on määritelty Pommerinlahden luonnonsuojelualueeksi ympäristöministeriön päätöksestä syksyllä 2005. Suojelualueen pinta-ala on noin 200 000 hehtaaria.
Lahden rannalla Usedomin saarella sijaitsevat Saksan keisarien aikanaan arvostamat kylpyläkohteet eli Dreikaiserbäder: Ahlbeck, Bansin ja Heringsdorf. Muitakin kylpylöitä on, etenkin Rügenillä, ja Ostseebad Binzistä Berliinin ja Erfurtin kautta Düsseldorfiin kulkeva InterCity-juna kantaa nimeä Pommersche Bucht.
Afrikan mantereen vapaakauppasopimus

Afrikan mantereen vapaakauppasopimus (engl. The African Continental Free Trade Agreement, lyh. AfCFTA) on usean Afrikan valtion kahdessa vaiheessa, vuonna 2015 ja vuonna 2018 solmima sopimus, jossa sovitaan vapaakauppa-alueen luomisesta sopimusvaltioiden alueella. Tarkoitus on helpottaa tavaroiden vapaata liikkumista luopumalla valtaosasta tulleja ja siten lisätä Afrikan valtioiden välillä käytävää kauppaa. Sopimusta ei ole vielä otettu käyttöön.
Kunkin maan parlamentin on hyväksyttävä sopimus, jotta se tulee voimaan. 55 valtion välinen tulliliitto on tarkoitus perustaa vuoteen 2019 mennessä.
Historia ja sisältö

Vuonna 2005 kolme voimassa olevaa kauppayhteisöä eli Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö (SADC), Itä-Afrikan yhteisö (EAC) ja Itä- ja Etelä-Afrikan maiden Comesa, aloittivat yhdistymistä varten tehtävän yhteistyön. Vapaakauppaneuvottelujen aloittamisesta päätettiin kesällä 2011.
Ensimmäisessä vaiheessa vuonna 2015 kauppa-alueet yhdistettiin. Niihin kuuluvien maiden bruttokansantuote oli yhteensä lähes 900 miljardia euroa eli yli puolet Afrikan bruttokansantuotteesta. Alueella asui noin 632 miljoonaa ihmistä. Uutta 26 valtion välistä vapaakauppa-aluetta kutsuttiin aluksi nimellä Kolmiosainen vapaakauppa-alue (Tripartite Free Trade Area (TFTA)).
26 valtiota allekirjoitti Afrikan mantereen vapaakauppasopimuksen 10. kesäkuuta 2015 Egyptissä ja se julkaistiin muutama päivä myöhemmin Etelä-Afrikassa Afrikan unionin kokouksessa. Samoihin aikoihin neuvoteltiin neuvoteltiin muun muassa tulleista, alkuperäsäännöistä, teknisistä kaupan esteistä ja riitojenratkaisusta.
Toisessa vaiheessa neuvotellaan muun muassa palvelukaupasta, kilpailupolitiikasta ja sijoittamisesta.
16. kesäkuuta 2017 Niameyssa Nigerissä kokoontuneet kauppaministerit päättivät poistaa siirtymäajan kuluessa 90 % sopimusalueen tulleista.
Yhdistyneiden kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssi, YK:n Afrikan talouskomissio sekä kansainväliset rahoitusjärjestöt tukevat Afrikan unionia tullien poistamiseksi.
Afrikan mantereen vapaakauppa-alue (AfCFTA)

Maaliskuun 21. päivänä 2018 allekirjoitettiin sopimus Afrikan mantereen vapaakauppa-alueen perustamisesta (engl. African Continental Free Trade Area; lyhennys AfCFTA). Vapaakauppa-alueeseen liittyi sittemmin (7/2018 tai 2/2019 tai 7/2019) muutamia uusia jäsenvaltioita. Vuoden 2019 loppuun mennessä vapaakauppa-alueeseen oli sitoutunut 54 afrikkalaista valtiota. Afrikan unionin jäsenmaista ainoastaan Eritrea ei ollut sopinut liittyvänsä mukaan. Sopimuksen operatiivinen käynnistettiin virallisesti 7. heinäkuuta 2019. Elokuuhun 2023 mennessä 47 sopijamaata (87 prosenttia 54:stä) oli ratifioinut vapaakauppa-alueen perustamissopimuksen.
Vapaakauppa-alueen tuomiseksi käytäntöön, 7. lokakuuta 2022 käynnistettiin kaupalliseen mielekkyyteen pyrkivä vapaakauppakokeilu (aloite) kahdeksan sopijaman välillä. Mukaan koevaiheeseen ilmoittautuivat Egypti, Ghana, Kamerun, Kenia, Mauritius, Ruanda, Tansania ja Tunisia.
617

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku
Vuosikymmenet: 590-luku · 600-luku · 610-luku · 620-luku · 630-luku · 640-luku 650-luku · 660-luku · 670-luku · 680-luku · 690-luku · 700-luku
Vuodet: 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 610 · 611 · 612 · 613 · 614 · 615 · 616 · 617 · 618 · 619 620 · 621 · 622 · 623 · 624 · 625 · 626 · 627 · 628 · 629 630 · 631 · 632 · 633 · 634 · 635 · 636 · 637 · 638 · 639 640 · 641 · 642 · 643 · 644 · 645 · 646 · 647 · 648 · 649 650 · 651 · 652 · 653 · 654 · 655 · 656 · 657 · 658 · 659 660 · 661 · 662 · 663 · 664 · 665 · 666 · 667 · 668 · 669 670 · 671 · 672 · 673 · 674 · 675 · 676 · 677 · 678 · 679 680 · 681 · 682 · 683 · 684 · 685 · 686 · 687 · 688 · 689 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709
Tapahtumia

Persian armeija valloittaa pitkän piirityksen jälkeen Khalkedonin.
Syntyneitä

Wonhyo, yksi Korean johtavista buddhalaisista ajattelijoista.
Kuolleita

14. joulukuuta – Zhai Rang
Yang Yichen, Sui-dynastian aikainen kenraali
Saberht, Essexin kuningas (saattoi kuolla jo 616)
Adam Wilhelm Moltke

| Adam Wilhelm Moltke |
| --- | --- |

Tanskan pääministeri
 22. maaliskuuta 1848 – 27. kesäkuuta 1852  
Monarkki:  Fredrik VII
Seuraaja:  Christian Albrecht Bluhme
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. elokuuta 1785 Einsidelsborg, Fyn, Tanska
Kuollut: 15. helmikuuta 1864 (78 vuotta) Kööpenhamina, Tanska
Puoliso:  Frederikke Louise Knuth Marie Elisabeth Knuth
Adam Wilhelm Moltke (25. elokuuta 1785 Einsidelsborg, Fyn – 15. helmikuuta 1864 Kööpenhamina) oli tanskalainen kreivi ja valtiomies, joka toimi ensimmäisenä varsinaisena Tanskan pääministerinä vuosina 1848–1852.
Elämäkerta

Adam Wilhelm Moltken isä oli Joachim Godske Moltke ja isoisä Adam Gottlob Moltke, jotka olivat molemmat merkittäviä poliittisia vaikuttajia Tanskassa. Moltke aloitti valtiollisen uransa vuonna 1809 toimimalla Tanskan rauhanvaltuuskunnan sihteerinä Jönköpingin rauhanneuvotteluissa. Samana vuonna hänestä tuli korkeimman oikeuden asessori. Hän siirtyi 1812 virkailijaksi Tanskan keskushallintoon (Rentekammer) ja 1816 sen valtiovarainosastolle. Vuonna 1831 hänet nimitettiin Tanskan valtiovarainministeriksi. Moltkesta tuli 1845 Rentekammerin puheenjohtaja. Kun kuningas Fredrik VII maaliskuussa 1848 suostui luopumaan itsevaltiudesta, Moltke sai tehtäväkseen koota ensimmäisen parlamentaarisen hallituksen, jonka oli määrä omaksua uusi vapaamielisempi politiikka. Moltken henkilö edusti uudessa tilanteessa poliittista jatkuvuutta, sillä hän oli palvellut korkeassa asemassa jo kahta edellistä kuningasta. Moltken hallituksen esittelemä uusi perustuslaki astui voimaan 5. kesäkuuta 1849. Moltke toimi pääministeriyden ohella valtiovarainministerinä maaliskuusta marraskuuhun 1848 ja sen jälkeen ulkoministerinä elokuuhun 1850 saakka. Hän jätti pääministerin tehtävät tammikuun lopussa 1852. Hän toimi lisäksi 1850–1860 parlamentin ylähuoneen eli maapäivien (landsting) ja 1854–1864 Tanskan valtaneuvoston jäsenenä.
Adam Wilhelm Moltken poika Frederik Moltke toimi 1875 lyhyen aikaa Tanskan ulkoministerinä.
Punkalaitumen Kunto

Punkalaitumen Kunto on urheiluseura, jonka kotikunta on Punkalaidun. Seura perustettiin vuonna 1929. Punkalaitumen Kunnon lajeja nykyisin ovat ampumahiihto, hiihto, salibandy, suunnistus, urheiluammunta ja yleisurheilu. Seuran lajeja ovat olleet aiemmin mm. pesäpallo, judo, paini, luistelu, jääkiekko, voimistelu ja painonnosto.
Salibandy

Punkalaitumen Kunnon miesten edustusjoukkue pelasi kaudella 2023-2024 Satakunnan 5. divisioonaa. Joukkue sijoittui sarjassaan 2. ja saavutti kaudelle 2024-2025 sarjanousun. Miesten edustusjoukkueen lisäksi seuralla on naisten harrasteryhmä sekä lasten kerhoryhmiä. Joukkueiden kotihalli on Punkalaitumen liikuntahalli.
Tunnetuimmat urheilijat

Seuran tunnetuimpia urheilijoita ovat olleet ampumahiihtäjä Heikki Ikola ja yleisurheilija Heikki Leppänen. Ikolalla on kolme henkilökohtaista maailmanmestaruutta ja yhteensä kymmenen olympia- ja MM-mitalia. Leppänen oli kymmenottelija, joka osallistui Ikolan tapaan vuoden 1976-olympialaisiin.
Särkän tanssilava

Punkalaitumen Kunto järjestää kesällä Särkän tanssilavalla keskiviikkoisin tansseja. Lava on palkittu Suomen kauneimmaksi tanssilavaksi.
Punakampela

| Punakampela |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Kampelakalat Pleuronectiformes
Heimo::  Oikeasilmäkampelat Pleuronectidae
Suku::  Pleuronectes
Laji::  platessa
Kaksiosainen nimi
 Pleuronectes platessa  Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Punakampela Wikispeciesissä   Punakampela Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Punakampela (Pleuronectes platessa) on merkittävä ruokana käytettävä kala. Kampela on merkittävä ruokakala Saksassa ja Tanskassa. Toisinaan Britteinsaarilla kampelaa käytetään fish and chips -annoksen raaka-aineena. Suomessa sitä myydään etenkin pakastettuna.
Levinneisyys ja elinympäristö

Punakampelaa tavataan Euroopan lähivesillä Barentsinmereltä Välimerelle aina 200 metrin syvyyteen asti. Suomessa se on harvinainen satunnaisvieras.
Ulkonäkö

Punakampelalla on ruskehtava ja sileä iho, jossa on punaisia pilkkuja. Punaista pilkutusta on usein myös tavallisella kampelalla.
Elintavat

Punakampela makaa veden pohjassa kyljellään koko naama ylöspäin.
Aiheesta muualla

Pleuronectes platessa (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Pommi 1

| Pommi 1 Rähinä Records |
| --- | --- | --- |

Mixtapen tiedot
 Julkaistu: 28. toukokuuta 2003
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: Rähinä Records
Rähinä Recordsin muut julkaisut
|   | Pommi 1 2003 | Pommi 2 2003 |
Pommi 1 (tai Pommi vol. 1, tai pelkkä Pommi) on Rähinä Recordsin 28. toukokuuta 2003 julkaisema mixtape, jolla esiintyy kyseisen hip hop -levy-yhtiön artisteja.
Levyllä esiintyy myös epävirallinen kokoonpano:
Tummapaahto Sound System (Asa ja Jussi Valuutta)
Kappalelista

Intro
Elastinen - Ei muutu
Trilogia & Tasis - Flippaa (Streetstyle) (Freeway feat. Peedi Crakk - Flipside)
Gbrl & Ii - Kadut puhuu
Uniikki & Iso H - Sain sut tsiigaa (Streetstyle) (Nas - I Made You Look)
EMP - Ovet auki
Elastinen, Andu & Jurassikki - Hell Yeah (Streetstyle) (Ginuwine feat. Baby - Hell Yeah)
Trilogia - Kuha tehään
Iso H - Darras (Streetstyle) (Kanye West - Thru the Wire)
Kapasiteettiyksikkö - Mitä sä luulet?
Avain, Elastinen & Jurassikki - Hellsinki maanpäällä (Streetstyle) (Mobb Deep - Hell On Earth)
Gbrl, Ii & Uniikki - Silloin
Andu, Tasis & Valuutta - Julistan sodan (Streetstyle) (Pacewon - I Declare War)
Elastinen - Okei
Tasis - Rähinä-Suomi-Rähinä (Streetstyle) (50 Cent - Back Down)
Tummapaahto Sound System - Happivajarit
Elastinen, Tasis & Andu - SoulClap Anthem (Streetstyle) (Busta Rhymes - Make It Clap)
Vokaali, Iso H & Jurassikki - Uutta matskuu
Trilogia - Tr-Trt-Triloo! (Streetstyle) (M.O.P. - Ground Zero)
Elastinen, Andu, Tasis & Brutus - Ei kiinnosta
EMP - Et pysty sietää
Fintelligens & Uniikki - Beibe Reemiks
Uniikki & Leina - Hei Ma (Streetstyle) (Cam'ron - Hey Ma)
Gbrl, Ii, C-Mies & Mikko - Mun leidi (Streetstyle)  (Common - Come Close)
Publius Sulpicius Quirinius

Publius Sulpicius Quirinius (m.kreik. Κυρήνιος, Kyrēnios, noin 45 eaa. – 21 jaa.) oli roomalainen aristokraatti ja senaattori. Hänet muistetaan parhaiten Syyrian maaherrana, joka suoritti väestönlaskennan ja verollepanon Juudeassa vuonna 6.
Elämä

Quirinius syntyi Lanuviumin kaupungissa lähellä Roomaa. Suku oli varakas, mutta kukaan sen jäsenistä ei ollut päässyt senaattiin asti. Augustuksen valtaantulo avasi tien korkeampiin virkoihin Quirinuksen tapaisille henkilöille. Vuonna 15 eaa. Augustus nimitti Quiriniuksen Kreetan ja Kyrenen provinssin kuvernööriksi prokonsulin arvolla. Roomalaiset urat seurasivat yleistä kaavaa cursus honorumia, jonka mukaan prokonsuliksi ei voitu nimittää henkilöä, joka ei aikaisemmin ollut toiminut preettorina. Voimme siis olettaa, että Quirinius oli toiminut preetorina ennen vuotta 15 eaa. ja että hän oli tuolloin ainakin 30-vuotias. Kyrenessä Quirinius soti Saharan aavikolla asuvia heimoja vastaan. Palattuaan Roomaan hänet nimitettiin vuonna 12 eaa. konsuliksi. Pian Augustus nimitti hänet Galatian ja Pamfylian maaherraksi.
Vuoden 1 eaa. paikkeilla Augustus otti Quirinuksen lapsenlapsensa Gaius Caesarin opettajaksi (rector). Augustus suunnitteli Gaiuksesta omaa seuraajaansa ja halusi, että tämä saisi nähdä, miten provinsseja hallittiin. Quirinus lähti Gaiuksen mukana Lähi-itään, jossa kruununperillinen sai tavata Parthian uuden kuninkaan Fraatakeen. Kun roomalaiset Gaius Caesarin johdolla hyökkäsivät Armeniaan, oli Quirinus luultavasti tämän mukana neuvonantajana. Gaius Caesar kuoli kuitenkin taistelussa saamiinsa vammoihin vuonna 3.
Elämä > Syyrian maaherrana

Pian tämän jälkeen Augustus nimitti Quiriniuksen Syyrian maaherraksi. Kyseessä oli tärkeä provinssi johon oli sijoitettu peräti neljä legioonaa - (III Gallica, VI Ferrata, X Fretensis, XII Fulminata). Syyrian eteläpuolella ollut Juudea oli myös rauhaton sen jälkeen kun kuningas Herodes Arkhelaos oli tullut niin epäsuosituksi, että Juudean asukkaat turvautuivat Rooman apuun. Juudeasta tuli tämän jälkeen osa Rooman valtakuntaa ja sen Syyrian provinssia. Juudeaa johtamaan Augustus nimitti prefektin. Quirinius määrättiin auttamaan uuden alueen verotuksen järjestämisessä.
Augustuksen kuollessa vuonna 14 oli Quirinius jo vanha mies. Hän meni silti vielä uusiin naimisiin Aemilia Lepidan kanssa, joka oli triumviri Lepiduksen lapsenlapsi. Vuonna 20 Lepida tuli raskaaksi, mutta Quirinius ei tunnustanut jälkeläistä omakseen. Quirinius kuoli seuraavana vuonna.
Quirinius Raamatussa

Quirinius mainitaan Raamatun Luukkaan evankeliumissa. Vanhassa vuoden 1938 käännöksessä hänet tunnettiin nimellä Kyrenius.
Juudea liitettiin osaksi Rooman valtakuntaa ja Syyrian provinssia pian Herodeksen kuoleman jälkeen vuonna 6. Quirinius sai tehtäväkseen järjestää verotuksen alueella. Uusi verotusjärjestelmä aiheutti kuitenkin tyytymättömyyttä maanviljelijöiden keskuudessa.
Luukkaan evankeliumin kertomus väestönlaskennasta on historiallisen paikkansapitävyyden kannalta ongelmallinen. Väestönlaskenta tapahtui tosiasiassa vuonna 6 jaa., kymmenen vuotta Herodeksen kuoleman jälkeen (4 eaa.). Evankeliumien mukaan Jeesus syntyi Herodeksen valtakaudella. Keisari Augustuksen aikaan Rooman valtakunnassa ei toteutettu koko valtakuntaa koskevaa verollepanoa. Roomalainen väestölaskenta ei myöskään edellyttänyt ihmisten matkustavan kodeistaan kaukana oleviin esi-isiensä maihin. Joosef ja hänen perheensä asuivat Galileassa, eikä Juudean väestölaskenta olisi näin koskenut heitä.
Aiheesta muualla

Publius Sulpicius Quirinius (Arkistoitu – Internet Archive) – Livius.org (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Edeltäjä: Tiberius ja Publius Quinctilius Varus | Rooman konsuli yhdessä Marcus Valerius Messalla Barbatus Appianuksen kanssa | Seuraaja: Quintus Aelius Tubero ja Paullus Fabius Maximus |
5 Seconds of Summer (albumi)

| 5 Seconds of Summer 5 Seconds of Summer |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2013–2014
 Julkaistu: 27. kesäkuuta 2014
 Tuottaja(t): Louis Biancaniello, Michael Biancaniello, Joel Chapman, John Feldmann
 Tyylilaji: pop punk, pop rock
 Kesto: 39.25
 Levy-yhtiö: Capitol Records Hi or Hey Records
5 Seconds of Summerin muut julkaisut
| Don’t Stop EP 2014 | 5 Seconds of Summer 2014 | Sounds Good Feels Good 2015 |
Singlet albumilta 5 Seconds of Summer
 ”She Looks So Perfect” Julkaistu: 21. helmikuuta 2014  ”Don’t Stop” Julkaistu: 9. toukokuuta 2014  ”Amnesia” Julkaistu: 15. heinäkuuta 2014  ”Good Girls” Julkaistu: 17. marraskuuta 2014
5 Seconds of Summer on samannimisen australialaisen poprockyhtyeen debyyttialbumi, joka julkaistiin 27. kesäkuuta 2014. Albumilta julkaistiin singleinä kappaleet ”She Looks So Perfect”, ”Don’t Stop”, ”Amnesia” ja ”Good Girls”.
Albumi ylsi listaykköseksi 11 maassa. Suomen virallisella listalla sen paras sijoitus oli neljäs.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | She Looks So Perfect | 3.22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Don’t Stop | 2.49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Good Girls | 3.27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Kiss Me Kiss Me | 3.23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | 18 | 3.09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Everything I Didn’t Say | 3.00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Beside You | 3.40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | End Up Here | 3.01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Long Way Home | 3.19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Heartbreak Girl | 3.18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | English Love Affair | 3.00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Amnesia | 3.57 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 39.25 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Luke Hemmings – laulu ja taustalaulu, rytmikitara, piano
Michael Clifford – soolokitara, taustalaulu
Calum Hood – basso, taustalaulu ja laulu, syntetisaattori
Ashton Irwin – rummut, taustalaulu, lyömäsoittimet, koskettimet
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus | Viikkoja listalla |
| --- | --- | --- |
|  Australian ARIA-albumilista | 1. | 29 |
|  Itävallan Ö3-albumilista | 4. | 10 |
|  Belgian Ultratop-albumilista | 1. | 11 |
|  Tanskan Hitlisten-albumilista | 1. | 16 |
|  Alankomaiden MegaCharts-albumilista | 1. | 15 |
|  Suomen virallinen lista | 4. | 10 |
|  Ranskan SNEP-albumilista | 4. | 12 |
|  Saksan GfK-albumilista | 6. | 4 |
|  Irlannin IRMA-albumilista | 1. | 58 |
|  Italian FIMI-albumilista | 1. | 30 |
|  Uuden-Seelannin RIANZ-albumilista | 1. | 19 |
|  VG-lista (Norja) | 1. | 14 |
|  Portugalin AFP-albumilista | 1. | 14 |
|  Espanjan Promusicae-albumilista | 1. | 31 |
|  Sverigetopplistan (Ruotsi) | 2. | 20 |
|  Sveitsin Hitparade-albumilista | 5. | 12 |
|  Britannian albumilista | 2. | 29 |
|  Yhdysvaltain Billboard 200 -albumilista | 1. | 34 |