stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kivitaipale

Kivitaipale on noin 300 asukkaan kylä Rovaniemen kaupungin eteläosassa, Lapin maakunnassa. Kylä sijaitsee kantatien 78 varrella noin 25 kilometrin päässä Rovaniemen keskustasta eteläkaakkoon, Ranuan suuntaan.
Kylä sijaitsee Vähäjoen vesistöalueen varrella vaarajonojen välisessä laaksossa. Noin kymmenen kilometrin päässä kylän eteläpuolella sijaitsee liki sadan kilometrin mittainen vaarajono, Kivalot.
Kivitaipaleen kylällä toimii Taipaleen koulu, jonne oppilaita kuljetetaan myös lähikylistä Välijoelta ja Narkauksesta. Ala-asteen yhteydessä on myös Rovaniemen seurakunnan tiloja ja samassa pihapiirissä kylän keskustassa sijaitsee myös Kivitaipaleen päiväkoti ja Kivitaipaleen vpk:n tilat.
Kivitaipaleen nuorisoseuran (KiNu) 50-luvulla rakennettu ja 70- ja 80-luvuilla saneerattu ja laajennettu seurantalo sijaitsee kylän eteläpuolella. Nuorisoseura tosin lakkautettiin vuonna 2018 ja seurantalo siirtyi Kivitaipaleen kyläyhdistyksen omistukseen jatkaen toimintaansa kylätalona.
Kylätalo on kyläläisten, etenkin nuorison käytössä ja sitä on kunnostettu 2020 luvulla. Kylätalolla järjestetään mm. kyläiltoja, kokouksia ja viihde- ja kulttuuritapahtumia.
Alueella toimii marttayhdistys Kivitaipaleen Marttayhdistys ry sekä kaksi metsästysseuraa. Kivitaipaleen Erän maja on kylätalon lähistöllä (Ranuantie 2564) ja Välijoen Riistamiesten maja Välijoentien varressa (Välijoentie 1095).
Kylätalon pihapiiristä löytyy Rovaniemen kaupungin kunnossapidossa oleva luistelukaukalo sekä Ranuantien ja Välijoentien risteyksestä valaistu latu. Lisäksi kyläyhdistys talkoilee hiihtolatua kylän keskustaan niin päiväkodin, koulun kuin kyläläisten tarpeisiin.
Parhaimmillaan kylän palvelut olivat 1980-luvulla, jolloin Kivitaipaleen kylässä toimi kaksi kauppaa ja baari sekä polttonesteen jakeluasema. Vimeisin kyläkauppa on lopettanut toimintansa vuonna 2006, baari joitakin vuosia aikaisemmin. Kivitaipaleessa toimii edelleenkin useita yrityksiä, mm. kotileipomo, maanrakennus- ja saneerausalan yrityksiä ja pienimuotoista majoitustoimintaa.
Kylältä löytyy kunnan vuokra-asuntoja.
Kyläyhdistyksellä on oma Facebook-sivusto nimellä Kivitaipaleen kyläyhdistys sekä kylällä oma Facebook-ryhmä nimellä Kivitaipale.
Aiheesta muualla

Tuominen, Satu & Saarijärvi, Päivi: Kivitaipale roikylat.fi. Rovaniemen kaupunki. Viitattu 18.4.2022.
Rovaniemen kaupunginosat ja kylät
Alakorkalo
Ala-Nampa
Auttinseutu
Hirvas
Jaatila
Juotasniemi
Karvonranta
Katajaranta
Kauko
Kiiruna
Kivitaipale
Kolpene
Korkalovaara
Koskenkylä
Lehtojärvi
Leipee
Lohiniva
Marrasjärvi
Marraskoski
Meltaus
Misi
Muurola
Narkaus
Niesi
Nivankylä
Nivavaara
Norvajärvi
Oikarainen
Ojanperä
Olkkajärvi
Ounasrinne
Paavalniemi
Patokoski
Pekkala
Perunkajärvi
Petäjäinen
Pisa
Pullinranta
Pöykkölä
Rantaviiri
Rautiosaari
Ruikka
Saarenkylä
Sinettä
Santamäki
Sonka
Syväsenvaara
Tapionkylä
Tennilä
Teollisuuskylä
Tiainen
Tuhnaja
Vaarala
Vanttausjärvi
Vanttauskoski
Vennivaara
Viiri
Vikajärvi
Välijoki
Ylikylä
Yli-Nampa
Kostila

Kostila on kylä aiemman Lammin kunnan alueella Hämeenlinnassa. Kostila sijaitsee noin 10 kilometrin päässä Lammin taajamasta. Kostilan naapurikyliä ovat Kuurikka ja Ylänne.
Kylän historia

Kylä on ollut asutettu 1400-luvulta lähtien.tarvitaan parempi lähde Kostila on kuulunut tuolloin laajaan Vanhankartanon alueeseen. Kylä on autioitunut sen historian aikana, mutta Lepaan suku asutti sen uudelleen. Lepaan suku omisti 1600-luvulla Kostilasta kaksi tilaa.
Kostilan alueet kuuluivat pitkään Vanhankartanon suurtilaan, ja suuri osa kyläläisistä oli torppareita. Vuonna 1918 säädetty torpparilaki oikeutti vuokratilalliset lunastamaan viljelemänsä tilat itselleen.
Kostilan koulu

Kostilan koulu on kyläkoulu. Koulu on aloittanut toimintansa vuonna 1907. Hämeenlinnan kaupunki lakkautti koulun vuonna 2012[lähde? ].
12. heinäkuuta vuonna 1905 kuntakokous päätti perustaa Kostilan, Kuurikan ja Ylänteen piirien yhteisen kansakoulun. Koulurakennus valmistui vuonna 1907 ja opiskelu aloitettiin saman vuoden syksynä. Ensimmäisenä vuonna koulussa aloitti 22 lasta ja toimi aluksi yhdellä opettajalla.
Talvisodan aikaan koulutyö oli keskeytettynä, koska talo oli majoituskäytössä siirtoväelle. Vuonna 1949 koulu sai toisen opettajan. Tilanahtauden vuoksi koulua lähdettiin laajentamaan ja uusi koulurakennus valmistui vuonna 1953. Parhaimpina vuosina koulun oppilasmäärä oli yli 60.
Historiansa aikana koulu toimi osaksi myös asuinkäytössä. Vuonna 1998 koulussa syttyi tulipalo, joka tuhosi koulun asuintilat ja osan luokkahuoneista. Koulurakennus kuitenkin korjattiin kyläläisten voimin ja opetus säilyi Kostilan koulussa. Vuonna 2007 kyläläiset talkootöinä puhdistivat koulun ulkovuoren ja laudoituksia ja ikkunoita uusittiin. Sama vuonna 8. joulukuuta koulu vietti satavuotisjuhlia. Kyseisenä vuonna koulussa oli oppilaita 27. Koulu oli sitä ennen ollut useasti lopetusuhan alla.
Lammin kunta liitettiin kuntaliitoksen jälkeen osaksi Hämeenlinnaa vuonna 2009. Koulu lakkautettiin vuonna 2012 kaupungin päätöksellä ja kylän oppilaat siirtyivät Konnarin kouluun Lammin taajamaan. Koulurakennus siirtyi myöhemmin yksityisomistukseen, kun kaupunki löysi koululle ostajan.
Aiheesta muualla

Kostila–Ylänne kyläseura Linnaseutu ry. Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 4.4.2010.
Kronstadtin pakolaiset

Kronstadtin pakolaisia Suomessa vuonna 1921. Nuolen osoittama mies puun edessä on kapinan johtaja Stepan Petritšenko.
Kronstadtin pakolaisilla tarkoitetaan Kronstadtin kapinaan osallistuneita venäläisiä upseereita ja matruuseja, jotka pakenivat kapinan kukistamisen yhteydessä maaliskuussa 1921 Kronstadtin laivastotukikohdasta Pietarin edustalta Suomeen.  Heitä oli noin 6 500 henkilöä. Matka taittui Suomenlahden jääpeitteen yli Terijoelle jalkaisin. Pakolaiset sijoitettiin aluksi eristys- tai keskitysleireihin Karjalankannakselle ja Viipurin sekä Mikkelin seuduille. Muutaman kuukauden päästä heidät asutettiin muun muassa maataloihin.  Suurin osa pakolaisista palasi takaisin Neuvosto-Venäjälle parin vuoden sisällä, kun heille oli luvattu armahdus. Lupausta ei tosin pidetty. Noin 1 600 miestä jäi pysyvästi Suomeen ja useimmat heistä pyrkivät myöhemmin salaamaan taustansa peläten luovutusta Neuvostoliittoon. Suomen kansalaisuuden useimmat saivat vasta 1950-luvulla.
Suomeen paenneiden joukossa olivat myös kapinan johtaja Stepan Petritšenko ja kommunistien propagandassa johtajaksi väitetty kenraalimajuri Aleksandr Kozlowsky.
Kirjallisuutta

Harry Halén: Sotakommunismista sotavankeuteen: Kronstadtin pakolaiset Suomessa (Unholan Aitta 32). Helsinki 2010.
Klaus Nomi

Klaus Nomi
Klaus Nomi  (synt. Klaus Sperber, 24. tammikuuta 1944 – 6. elokuuta 1983) oli erikoisesta lavapersoonastaan tunnetuksi tullut kontratenori. Essenissä, Saksassa syntynyt Nomi muutti New Yorkiin ja loi taiteilijanimensä suosikkilehtensä Omnin nimestä vuonna 1978. Hän esiintyi muun muassa David Bowien taustalaulajana Saturday Night Live -ohjelmassa. Nomi oli yksi ensimmäisistä AIDSiin kuolleista kuuluisuuksista.
”The Nomi Song” on vuonna 2004 julkaistu dokumenttielokuva Nomin elämästä.
Diskografia > Albumit

Klaus Nomi (1981)
Simple Man (1982)
In Concert (1986)
Diskografia > Singlet

”You Don’t Own Me” / ”Falling in Love Again” (1981)
”Nomi Song” / ”Cold Song” (1982)
”Lightning Strikes” / ”Falling in Love Again” (1982)
”Ding Dong the Witch Is Dead” (1982)
”1982 Simple Man” / ”Death” (1982)
Diskografia > Videot

Urgh! A Music War (1982)
Aiheesta muualla

The Nomi Song - dokumenttielokuvan kotisivu
Kuno Fischer

Kuno Fischer
Ernst Kuno Berthold Fischer (23. heinäkuuta 1824 – 5. heinäkuuta 1907) oli saksalainen filosofi, joka perusti uuskantilaisuuden teoksellaan System der Logik und Metaphysik ("Logiikan ja metafysiikan järjestelmä", 1852).
Fischer tunnetaan ennen kaikkea edeltävien filosofien, eritoten 1600- ja 1700-lukujen ajattelijoiden, jaottelusta rationalisteihin ja empiristeihin. Tunnetuimpina näihin kuuluvat rationalistisen perinteen René Descartes, Baruch Spinoza ja Gottfried Leibniz, sekä empiristisen perinteen John Locke, George Berkeley ja David Hume.
Teoksia

System der Logik und Metaphysik (1852)
Die beiden Kantischen Schulen in Jena (1862)
Geschichte der neuern Philosophie 1 - 9 (vuodesta 1852 alkaen)
Hegels Leben und Werke (1911)
Aiheesta muualla

Kuno Fischer, Philosophenlexikon (saksaksi)
Kuno Fischer: Shakespeare und die Bacon-Mythen (saksaksi)
Korvenkylä (Lappeenranta)

Korvenkylä on alue Lappeenrannan kaupungin itärajalla Imatran kaupungin naapurissa. Aiemmin se kuului Joutsenon kaupunkiin, joka liitettiin Lappeenrantaan vuoden 2009 alussa.
Korvenkylän seudulla sijaitsevat muun muassa vanhat Rauhan ja Tiurun sairaalat, joista ensin mainitussa toimii nykyään Holiday Club Saimaa. Korvenkylässä sijaitsee myös Korvenkylän vesitorni.
Korvenkylässä sijaitsee vuonna 1939 perustettu Rauhan hautausmaa. Hautausmaa on suuruudeltaan n. 1 ha, jonka tilasta puolet on käytössä. Alkujaan hautausmaa perustettiin Rauhan Sotasairaala 43:a ja Rauhan sairaalaa varten.
Lappeenrannan väestötilastoissa Korvenkylä muodostaa Korvenkylän tilastoalueen, jossa on 1 609 asukasta (31. joulukuuta 2013). Lappeenrannan kaupunginosajaossa Korvenkylän asemakaavoitettu alue jakautuu neljään kaupunginosaan: Korvenkylän postinumero on 55300 Rauha.
223 Hiekkapelto
222 Korvenkeskus
224 Rauha
221 Vesivalo
Tilastokeskuksen määritelmissä Korvenkylä ei muodosta omaa taajamaa, vaan se kuuluu Imatran keskustaajamaan, johon se on kasvanut kiinni Mannerintien ja Imatranväylän kautta. Imatran keskustaajaman asukkaista 1 462 asuu Lappeenrannan puolella (31. joulukuuta 2013).
Korvenlampi

Korvenlampi voi tarkoittaa seuraavia:
Korvenlampi, lampi Heinolassa
Korvenlampi, lampi Karstulassa
Korvenlampi, lampi Kuopiossa
Korvenkylä (täsmennyssivu)

Korvenkylä on yleinen paikannimi:
Korvenkylä, kylä Anjalankoskella Kouvolassa.
Korvenkylä, kylä Hankasalmella.
Korvenkylä, kylä Huittisissa.
Korvenkylä, kylä Joroisissa.
Korvenkylä, kylä Joutsenossa Lappeenrannassa.
Korvenkylä, kylä Kannuksessa.
Korvenkylä, kylä Keiteleessä.
Korvenkylä, kylä Kurikassa.
Korvenkylä, kylä Kärkölässä.
Korvenkylä, kylä Köyliössä Säkylässä.
Korvenkylä, kylä Luvialla Eurajoella.
Korvenkylä, kylä Lumijoella.
Korvenkylä, kylä Jämsässä entisen Längelmäen kunnan alueella.
Korvenkylä, kaupunginosa Oulussa.
Korvenkylä, kylä Perniössä Salossa.
Korvenkylä, kylä Siikajoella.
Korvenkylä, kylä Teuvalla.
Korvenkylä, kylä Tyrnävällä.
Korvenkylä, kylä Utajärvellä.
Korvenkylä, kylä Vaalassa.
Korvenkylä, kylä Vihannissa Raahessa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Korvenkylä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kristian Ghedina

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kristian Ghedina |  Kristian Ghedina |  Kristian Ghedina |  |
Maa:   Italia
Miesten alppihiihto
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Saalbach 1991 | alppiyhdistetty |  |
|  Hopeaa | Sierra Nevada 1996 | syöksylasku |  |
|  Pronssia | Sestriere 1997 | syöksylasku |  |
Kristian Ghedina (s. 20. marraskuuta 1969 Cortina d’Ampezzo, Italia) on italialainen uransa lopettanut alppihiihtäjä. Nykyään hän kilpailee autourheilussa. Alppihiihtäjänä hän oli erikoistunut syöksylaskuun.
Ghedina opiskeli Innsbruckissa ja kilpaili ensimmäisen kerran alppihiihdon maailmancupissa vuonna 1989. Seuraavana vuonna hän voitti kaksi syöksylaskun osakilpailua. Vuoden 1991 alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa hän sijoittui hopealle alppiyhdistetyssä. Vuonna 1992 hän loukkaantui vakavasti ja palasi huipulle vasta vuonna 1995. Hän voitti hopeaa vuoden 1996 maailmanmestaruuskilpailuissa syöksylaskussa ja pronssia vuonna 1997.
Hän lopetti alppihiihtouransa vuonna 2006 ja kilpailee tällä hetkellä Italian Superturismo Championship -sarjassa ja F3000 International Masters -sarjassa.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kristian Ghedina
Korvenkylän vesitorni

Korvenkylän vesitorni
Korvenkylän vesitorni kuvattuna kerrostalosta Imatrankoskelta.
Korvenkylän vesitorni on vesitorni Lappeenrannan Joutsenossa, Rauhan kylässä. Vesitorni on muodoltaan sienimäinen. Vesitornin tilavuus on 400 kuutiometriä. Vesitorni sijaitsee "Reporaitilla", Karjalan radan tuntumassa. Tornin vesikate on peltiä.
Komae

| Komae (狛江市) |
| --- | --- |
 Näkymä Komaeen Kawasakin kaupungin puolelta
 lippu:  Symboli
 Komaen sijainti Tokion metropolissa
 Komae
 Koordinaatit: 35°38′05.2″N, 139°34′43.3″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Tokio
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6,39 km²
Väkiluku (2017):  81 531
 – Väestötiheys:  12 759 as./km²
Symbolit:  
 – Kukka:  Atsalea
 – Puu:  Neidonhiuspuu
Aikavyöhyke:  UTC+9
 
 www.city.komae.tokyo.jp 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Komae (jap. 狛江市, Komae-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Tokion metropolissa. Se sijaitsee Taman alueella Tokion erillisalueiden länsipuolella Tamajoen vasemmalla rannalla ja rajautuu Setagayan erillisalueeseen, Tokion Chōfun kaupunkiin ja Kanagawan prefektuurin Kawasakin kaupunkiin. Komaessa on 81 531 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 6,39 neliökilometriä.
Nykyisen muotoinen Komaen kaupunki perustettiin 1. lokakuuta 1970. Se on Tokion metropolin kaupungeista pinta-alaltaan pienin, mutta sen väestötiheys on yksi suurimmista. Kaupunkia palvelee Odakyū-rautateiden Odawara-linja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Komae Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Koman Coulibaly

| Koman Coulibaly> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. heinäkuuta 1970 Bamako, Mali
Jalkapallotuomari
Pituus:  180 cm
Aiheesta muualla
www.fifa.com/worldcup/referees/referee=1611
| Urheilijan ura> Tuomariura |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaudet | Sarja | Ott    | Ott    |
| 2000–   2001   2002   2004   2003–2005   2006   2007   2008   2008–   2009   2008–2009   2010   2010 | FIFA   MM-kilpailujen karsinnat   AM 2002   AM 2004   MM-kilpailujen karsinnat   AM 2006   U-17 MM 2007   AM 2008   Afrikan Mestarien liiga   U-17 MM 2009   MM-kilpailujen karsinnat   AM 2010   MM 2010 |   02 00 08 00   01 00 00 00   01 00 05 00   08 00 30 01   03 00 09 01   02 00 08 00   03 00 06 00   09 03 37 04   04 01 16 01   07 01 22 01   03 00 11 00   01 00 05 00 |   02 00 08 00   01 00 00 00   01 00 05 00   08 00 30 01   03 00 09 01   02 00 08 00   03 00 06 00   09 03 37 04   04 01 16 01   07 01 22 01   03 00 11 00   01 00 05 00 |

Koman Coulibaly (s. 4. heinäkuuta 1970 Bamako, Mali) on malilainen jalkapalloerotuomari. Varsinaiselta ammatiltaan hän on sijoitusneuvoja. Hän tuomitsi ensimmäisen kansainvälisen ottelun 19. huhtikuuta 2000, kun Mali ja Burkina Faso kohtasivat. Coulibaly puhuu kolmea kieltä, bambaraa, ranskaa ja englantia. Coulibaly on tuominnut monissa eri turnauksissa, kuten Afrikan Mestarien liigassa, MM-kilpailuissa 2010 sekä Afrikan-mestaruuskilpailuissa.
Jalkapallon MM-kilpailut 2010

Coulibaly tuomitsi MM-kilpailuissa yhden ottelun, alkusarjan ottelun Yhdysvaltain ja Slovenian välillä. Ottelussa Coulibaly hylkäsi USAn maalin paitsiona, joka myöhemmin todettiin olleen virheellinen päätös. Samassa ottelussa Colibaly antoi keltaisen kortin Robbie Findleylle, joka joutui näin jättämään seuraavan ottelun väliin. Syy varoitukselle oli käsivirhe, mutta myöhemmin todettiin, että pallo pelattiin Findleyn käteen ja varoitus oli näin aiheeton. Coulibaly ei tuominnut enempää otteluja MM-kilpailuissa.
Kristinusko Virossa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Virossa. Viron väestöstä 28,3 prosenttia kuuluu kristillisiin kirkkokuntiin. Viron suurimmat kirkkokunnat ovat ortodoksinen kirkko, johon kuluu 16,2 prosenttia väestöstä ja luterilainen kirkko, johon kuuluu 9,9 prosenttia väestöstä. Muihin kristillisiin kirkkokuntiin, kuten metodisteihin, adventisteihin, roomalaiskatolisiin ja helluntailaisiin kuuluu 2,2 prosenttia väestöstä. Viro on yksi Euroopan vähiten uskonnollisista maista.
Historia

Kristinusko saapui Viroon ensimmäisen kerran Tanskasta ja Saksasta 1200-luvulla. Viro omaksui luterilaisen uskonpuhdistuksen 1500-luvulla. Ortodoksisuus tuli Viroon Venäjän vaikutuksen kautta. Ortodoksisessa kirkossa syntyi 1990-luvun lopussa konfliktitilanne, joka ratkaistiin luomalla kaksi erillistä lainkäyttöaluetta Moskovan patriarkaatin ja Konstantinopolin patriarkaatin välille.
Historia > Itsenäisessä Virossa

Kommunistinen järjestelmä murentui vuodesta 1989 alkaen. 1990-luvun alku oli Virossa voimakkaan uskonnollistumisen aikaa. Vuonna 1990 vapaaehtoisen jäsenmaksun luterilaiselle kirkolle maksoi 76 000 virolaista ja kastettuja oli 18 600. Tämän jälkeen kastettujen ja veroa maksavien osuus on vähentynyt. Vuoden 1990 luvut olivat erityisesti vastareaktio neuvostoajalle.
Tunnustuskunnat

Viron suurin tunnustuskunta on ortodoksiset kristityt. Moskovan patriarkaatin alaiseen ortodoksiseen kirkkoon kuuluu pääaisassa venäläisväestöä. Konstantinopolin patriarkaatin alaiseen ortodoksikirkkoon kuuluu enimmäkseen etnisiä virolaisia. Vuonna 2009 Konstantinopolin alaisella kirkolla oli 27 000 jäsentä. Lisäksi Itä-Virossa Peipsijärven rannalla asuu vanhauskoisia.
Kyläjärjestys
Aiheesta muualla

Digitoituja kyläjärjestyksiä
- - pitää joka kylähän yxi åldermanni elickä kylän duomari asetettaman. Kyläjärjestyksen menneeltä valtakaudelta, Seura, 11.03.1936, nro 11, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kivisydän (albumi)

| Kivisydän Claudia |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Finnvox-studioilla
 Julkaistu: 1987
 Formaatti: LP-levy
 Tuottaja(t): T.T. Oksala
 Tyylilaji: Pop rock
 Kesto: 48.45
 Levy-yhtiö: Polarvox
Claudian muut studioalbumit
| Korallia 1986 | Kivisydän 1987 |   |
Kivisydän on kokkolalaisen Claudia-yhtyeen toinen studioalbumi vuodelta 1987. Levy on ilmestynyt Polarvoxin Amulet-levymerkillä ja sen on tuottanut T.T. Oksala. Oksala on myös äänittänyt albumin Finnvox-studioilla.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Petri Möller, kaikki kappaleet sovittanut Claudia.
A-puoli
Kivisydän – 3.34
Minne ikinä menetkin – 4.21
Seuraan sinua kaikkialle – 4.09
Pieni askel – 3.51
Kaksi enkeliä – 3.27
B-puoli
Kuinka tulla hyväksi ihmiseksi – 3.42
Sanoja, sanoja – 3.00
Maailman silmissä olet jotain muuta – 3.21
Laosin veljet – 2.58
Kauniit pahat unet – 3.04
Kaiken aikaa – 3.18
Claudia

Petri Möller – laulu, kitara
Mauritz Möller – kitara, taustalaulu
Vesa Sahlgren - kitara
Jukka Asiala – basso, taustalaulu
Risto Määttälä – rummut
Kristian Hammer

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kristian Hammer |  Kristian Hammer |  Kristian Hammer |  |
Maa:   Norja
Miesten yhdistetty
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lahti 2001 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Oberstdorf 2005 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Oberstdorf 2005 | sprinttikilpailu |  |
Kristian Hammer (s. 20. maaliskuuta 1976) on norjalainen entinen yhdistetyn hiihtäjä. Hän kilpaili vuosina 1995-2006 ja voitti kolme mitalia hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa. Olympialaisissa hänen paras sijoituksensa oli normaalikilpailun kahdeksas sija Salt Lake Cityssä 2002. Maailmancupissa hän voitti neljä osakilpailua ja sijoittui parhaimmillaan kokonaispisteissä neljänneksi.
Aiheesta muualla

Kristian Hammer Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kristian Hammer
Käännös suomeksi
Kristian Erslev

Kristian Erslev
Kristian Sophus August Erslev (28. joulukuuta 1852 Kööpenhamina – 20. kesäkuuta 1930), oli tanskalainen historioitsija.
Vuosina 1883-1916 Erslev oli professorina Kööpenhaminassa. Hän oli myös valtionarkistonhoitaja vuosina 1916-24.
Erslev tutki varsinkin Pohjolan keskiaikaa.
Teokset

Nogle Grundsætninger for historisk Kildekritik (1891)
Valdemarernes Storhedstid (1898)
Historisk Teknik (1911)
Historieskrivning (1911)
Laikkumalluainen

| Laikkumalluainen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arhtropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Nivelkärsäiset Hemiptera
Alalahko::  Luteet Heteroptera
Osalahko::  Vesiluteet Nepomorpha
Yläheimo::  Notonectoidea
Heimo::  Malluaiset Notonetidae
Alaheimo::  Notonectinae
Tribus::  Notonectini
Suku::  Malluaiset Notonecta
Alasuku::  Notonecta (Notonecta)
Laji::  glauca
Kaksiosainen nimi
 Notonecta glauca  Linnaeus 1758 
Katso myös
   Laikkumalluainen Wikispeciesissä   Laikkumalluainen Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laikkumalluainen (Notonecta glauca) tai isomalluainen tai suurmalluainen on noin 15–16 millimetriä pitkä, ruskeanvärinen ja punasilmäinen monenlaisissa sisävesissä elävä malluainen. Parhaiten isomalluainen viihtyy kasvillisesti rikkaissa lammissa ja allikoissa, missä se ui tavallisesti vatsapuoli ylöspäin. Isomalluaisen toukka on vihreä tai valkeankirjava. Isomalluainen on peto ja se saalistaa vedenpinnan värähtelyn avulla. Saavuttuaan värähtelylähteen lähelle se hyökkää näönvaraisesti. Isomalluainen erittää puremassaan myrkyllistä eritettä ja aiheuttaa ihmistä purressaan voimakasta kirvelyä. Se voi saada saaliikseen suhteellisen isoja eläimiä, kuten kalanpoikasia. Sen levinneisyysalue ulottuu Etelä-Lappiin saakka ja sitä esiintyy lammissa, järvissä ja hitaasti virtaavissa joissa.
Aiheesta muualla

Isomalluainen Arkivessa (Arkistoitu – Internet Archive)
Laikkumalluainen laji.fi-palvelussa
Kansojen liiga 2018–2019 – Liiga B

UEFA Nations Leaguen kauden 2018–2019 liiga B:n lohkovaihe pelataan 6. syyskuuta – 20. marraskuuta 2018. Liiga B:n neljän lohkon voittajat nousevat Nations Leaguen kauden 2020–2021 Liiga A:han, ja kolmanneksi sijoittuneet putoavat Liiga C:hen. Liiga B:ssä pelaavat UEFA:n maapisterankingilta sijoilla 13–24 olleet joukkueet.
Arvonta

Lohkoarvonta suoritettiin 24. tammikuuta 2018 Lausannessa, Sveitsissä.
Lohkot > Lohko 1

| Sij>  | Joukkuen • k •  | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ukraina (N) | 4 | 3 | 0 | 1 | 5 | 5 | 0 | 9 | Nousee Liiga A:han |
| 2 |  Tšekki | 4 | 2 | 0 | 2 | 4 | 4 | 0 | 6 |  |
| 3 |  Slovakia (P) | 4 | 1 | 0 | 3 | 5 | 5 | 0 | 3 | Putoaa Liiga C:hen |
;  .
Tšekki  v  Ukraina
| Tšekki  | 1–2 |  Ukraina |
| --- | --- | --- |
|  Schick  4'  | Raportti |  Konopljanka  45+1'  Zintšenko  90+3'  |
Ukraina  v  Slovakia
| Ukraina  | 1–0 |  Slovakia |
| --- | --- | --- |
|  Jarmolenko  80' (rp.)  | Raportti |  |
Slovakia  v  Tšekki
| Slovakia  | 1–2 |  Tšekki |
| --- | --- | --- |
|  Hamšík  62'  | Raportti |  Krmenčík  52'  Schick  76'  |
Ukraina  v  Tšekki
| Ukraina  | 1–0 |  Tšekki |
| --- | --- | --- |
|  Malinovskyi  43'  | Raportti |  |
Slovakia  v  Ukraina
| Slovakia  | 4–1 |  Ukraina |
| --- | --- | --- |
|  Rusnák  6'  Kucka  26'  Zreľák  52'  Mak  61'  | Raportti |  Konopljanka  47'  |
Tšekki  v  Slovakia
| Tšekki  | 1–0 |  Slovakia |
| --- | --- | --- |
|  Schick  32'  | Raportti |  |