stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keskinen Tuohisurma
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua tutkittiin talvella vuonna 2010. Järven vedenväri oli valuma-alueen yläpuolisten järvien tapaan ruskeaa ja se sisälsi runsaasti humusta. Tämä johtunee valuma-alueen suo- ja metsävaltaisuudesta. Vesi oli kuitenkin melko kirkasta. Soista johtuen veden happamuustaso oli alhainen, mutta se ei tutkimuksen mukaan laskenut alle pH 6,0, joka on ainakin ravuille kriittinen raja-arvo. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan oli välttävä. Vedessä olevia ravinteita oli vähän ja järveä voitiin luonehtia karuksi. Veden typpipitoisuus oli luontainen ja normaali. Fosforipitoisuus oli hyvällä tasolla, vaikka sen pitoisuus oli kesällä korkeampi kuin talvella. Silloin järven ravinnetaso nousi jopa lievästi rehevien järvien tasolle. Järven happitalous oli tutkimusajankohtana tyydyttävä. Pintavesissä happipitoisuus oli hyvä, mutta pohjan lähellä sen pitoisuus laski arvoon 2,1 mg/l. Happea myös kului korkean humuspitoisuuden vuoksi nopeasti. Happivajen aikana pintavedessä hapen kylläisyysaste oli 51% ja pohjan lähellä 16%. Järvi soveltuu virkistykseen melko hyvin. Veden laatua heikensivät humusleima ja veden hapahko luonne.
Kindt

Kindt on sukunimi, joka on alkuperältään keskieurooppalainen, mahdollisesti joko Sveitsistä tai Saksasta lähtöisin. Germaanisessa kielessä Kindt viittaa lasta tarkoittavaan sanaan.
Kindt esiintyy muun muassa seuraavilla henkilöillä nimenä:
Adèle Kindt (1804–1884), belgialainen taidemaalari
Christian Sommer Kindt (1815–1903), norjalainen lääkäri ja kasvitieteilijä
David Kindt (n. 1580–1652), saksalainen taidemaalari
Don Kindt (vanhempi) (1925–2000), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Don Kindt Jr. (s. 1961), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, edellisen poika
Edvard Kindt-Larsen (1901–1982), tanskalainen arkkitehti ja huonekalusuunnittelija
Hilda Sofie Kindt (1881–1966), norjalainen virkamies ja poliitikko
Jean-Michel Kindt, ranskalainen näyttelijä
John Warren Kindt, yhdysvaltalainen professori, kirjailija ja uhkapelikriitikko
Knut Ernst Kindt (1886–1967), suomalainen maanmittausinsinööri ja poliitikko
Lawrence Kindt (1901–1973), kanadalainen taloustieteilijä ja poliitikko
Matt Kindt (s. 1973), yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä ja -käsikirjoittaja
Olaf Berg Kindt (1850–1935), norjalainen lääkäri, Christian Sommer Kindtin poika
Olaf Trampe Kindt (1913–1995), norjalainen lakimies
Otto Kindt (1909–2006), saksalainen arkkitehti
Toivo Kulomäki, syntyjään Kindt (1913–2017), suomalainen kauppaneuvos, Knut Ernst Kindtin veljenpoika
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Khyber Pakhtunkhwa

Provinssi Pakistanin kartalla.
Khyber Pakhtunkhwa (pašt. ‏خېبر پښتونخوا‎, urduksi ‏خیبر پختونخوا‎, Ḵẖaibar Paḵẖtūnḵẖvā), aiemmin Luoteisprovinssi (urduksi ‏شمال مغربی سرحدی صوبہ‎, Shumāl Mag̱ẖribī Sarḥadī Ṣūbah) on Pakistanin  provinssi. Sen pinta-ala on 74 521 km², joten se on Pakistanin varsinaisista provinsseista pienin. Asukkaita on vajaat kaksikymmentä miljoonaa. Provinssin pääkaupunki on Peshawar. Muita yli sadantuhannen asukkaan kaupunkeja ovat Mardan ja Abbottabad.
Luoteisprovinssin (vihreällä) kartta
Provinssi sijaitsee Indus-joen molemmilla rannoilla ja ulottuu pohjoisen Himalajalta etelässä Balochistanin ja Punjabin provinssien rajalla levittyville aavikoille asti. Lännessä naapurina on Afganistan, jonne pääsee Khaibarsolan kautta.
Provinssin pohjoisosissa on talvella kylmää ja lumisateita, kesällä viileää paitsi Peshawaria ympäröivissä laakoissa, joissa voi olla kesällä helteistä. Sateita saadaan myös kesäpuolella vuotta, ja laaksot ovat vehmaita. Eteläosa on kuivaa, ja siellä kesät ovat kuumia, talvet melko kylmiä.
Provinssi on pataanien tärkeää aluetta. Sen asukkaista noin kaksi kolmannesta on pataaneita.  Koska historiallinen Silkkitie kulki provinssin läpi, se on saanut vaikutteita monista kulttuureista.
Entinen niin sanottu Liittovaltion hallinnoima heimoalue liitettiin Khyber Pakhtuwaan vuonna 2018.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Khyber Pakhtunkhwa Wikimedia Commonsissa
Pakistanin hallintoalueet
Maakunnat:  Balochistan |  Khyber Pakhtunkhwa |  Punjab |  Sindh
Territoriot:: Pakistanin pääkaupunkialue
Alueet Kashmirissa:  Azad Kashmir | Gilgit-Baltistan
Kemin sellutehdas

Kemin selluloosa- ja kartonkitehdas kesällä 2022.
Kemin sellutehdas on Metsä Fibren omistama tehdas Kemin Pajusaaressa. Tehtaalla työskentelee noin 220 työntekijää.
Historia

Kemin sellutehdas oli alun perin Kemi Oy:n sulfiittiselluloosatehdas, joka perustettiin vuonna 1919. Sittemmin rakennettiin sulfaattiselluloosatehdas vuonna 1927 ja kartonkitehdas vuonna 1971. Kemi Oy fuusioitiin Oy Metsä-Botnia Ab:hen vuonna 1991. Kartonkiliiketoiminta erotettiin omaksi yhtiökseen Kemiart Liners Oy:ksi vuonna 2002. Vuonna 2012 Metsä-Botniasta tuli Metsä Fibre. Samassa yhteydessä Kemiart Liners Oy puolestaan tuli osaksi Metsä Board Oyj:tä.
Merkittäviä vuosilukuja

1919 Sulfiittisellutehdas
1927 Sulfaattisellutehdas
1971 Kamyr keittämö ja kartonkitehdas
1982 K10 Kuorikattila
1988 Kamyr 2 keittämö
1990 SK1 Soodakattila
1991 Fuusio Metsä-Botnia Ab:hen
1993 Kuorimo 3
1999 Meesauuni 3
2002 Uusi haihduttamo
2002 Kartonkiliiketoiminta omaksi yhtiöksi
2011 Uusi vesilaitos ja kaustisointilaitos
2012 Metsä-Botniasta Metsä Fibre
2021 Investointipäätös biotuotetehtaan rakentamiseksi nykyisen tilalle
2023 Syyskuussa tehdas pysähtyi ja uusi biotuotetehdas käynnistyi.
Kirjallisuutta

Virtanen, Sakari (1993) Lapin leivän isä 100 vuotta - Kemiyhtiön historia. Kemi. Kemi Oy.
Auer, Jaakko (1968) Puunjalostusta pohjolassa - Kemi Oy vuosina 1893-1968. Kemi. Kemi Oy.
Virtanen, Sakari; Kalervo Katajavuori (1993) Kuvia leivän isästä - Kemiyhtiön taipaleelta 1893-1993/The breadwinner - a pictorial history of the Kemi company 1893-1993. Kemi. Metsä-Botnia Oy.
Lapin puun tarina. Kemi 1971. 16 s.
Puutavaraosakeyhtiö Kemi, Oulu. Oulu 1908.
Jääpallon SM-kilpailu 1930

| SM-kilpailu 1930 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  12
Ajankohta:  9. helmikuuta 1930 – 9. maaliskuuta 1930
Sarjajärjestelmä:  cup-kilpailu
Mestari:  Viipurin Sudet
Toinen sija:  Kronohagens IF
  ← 1929 :  1931 → 
Jääpallon vuoden 1930 SM-kilpailuun ilmoittautui ennätykselliset 19 joukkuetta. Talvi oli kuitenkin erittäin lauha, eikä helmikuun alussa ollut pelattu vielä yhtäkään ottelua, joten Palloliiton oli pakko lyhentää kilpailua ja rajoittaa osallistuvien joukkueiden määrää: TaPa, MP, SaPKo, WU, OPS, KuPS ja Drott jätettiin kilpailuista pois.
Kilpailu alkoi vasta helmikuun 9. päivä Lappeenrannassa LUM:n ja Susien välisellä ottelulla. Ottelussa oltiin lähellä suuryllätystä LUM:n johtaessa jo 4–0, mutta Sudet kiri 4–5-voittoon. Sudet voitti puolivälieräottelussaan Turussa TPS:n ja välierässä paikalliskilpailijansa ViPS:n. Toinen finaaliin selvinnyt joukkue oli Kiffen, joka päihitti HPS:n ja HIFK:n.
Susien ja Kiffenin välinen loppuottelu piti pelata Helsingissä 3. maaliskuuta, mutta kenttä oli pelikelvoton. Palloliitto päätti 7. maaliskuuta, että ottelu pelataan Viipurin Salakkalahdella kahden päivän kuluttua. Ottelun varsinainen peliaika päättyi 2–2, ja mestaruus ratkaistiin ensimmäistä kertaa jatkoajalla. Sudet onnistui jatkoajalla kahdesti ja voitti mestaruuden tuloksella 4–2.
Ottelut > Alkuottelut

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Viipurin Palloseura | 8–1 | Viipurin Reipas |
| Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 4–5 | Viipurin Sudet |
| Turun Palloseura | 4–2 | Åbo IFK |
| Vaasan Palloseura | 4–4 | Vasa IFK |
Uusintaottelu
| Vaasan Palloseura | 5–3 ja. (3–3) | Vasa IFK |
Ottelut > Puolivälierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Helsingin Palloseura | 1–7 | Kronohagens IF |
| Helsingin Jalkapalloklubi | 3–4 | Viipurin Palloseura |
| Vaasan Palloseura | 1–13 | Helsingin IFK |
| Turun Palloseura | 0–4 | Viipurin Sudet |
Ottelut > Välierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Viipurin Palloseura | 1–2 | Viipurin Sudet |
| Helsingin IFK | 1–6 | Kronohagens IF |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Viipurin Sudet
2.: Kronohagens IF
3.-4.: Viipurin Palloseura
3.-4.: Helsingin IFK
5.-8.: Helsingin Jalkapalloklubi
5.-8.: Vaasan Palloseura
5.-8.: Helsingin Palloseura
5.-8.: Turun Palloseura
9.-12.: Lappeenrannan Urheilu-Miehet
9.-12.: Viipurin Reipas
9.-12.: Vasa IFK
9.-12.: Åbo IFK
Mestarijoukkue

Susien mestarijoukkue: Heikki Anttonen, Arvo Närvänen, Jussi Pelli, Heikki Lund, Tuovi Koskinen, Yrjö Leppänen, Aarne Hahl, Eero Sorvali, Valter Lund, Mauno Sirén, Niilo Jantunen.
TUL:n mestaruus > Loppuottelu

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Talikkalan Toverit | 3–2 | Helsingin Kullervo |
Kikunae Ikeda

Kikunae Ikeda.
Kikunae Ikeda jap. 池田 菊苗 (8. lokakuuta 1864 – 3. toukokuuta 1936) oli japanilainen kemisti ja Tokion keisarillisen yliopiston kemian professori, joka vuonna 1908 selvitti, mihin umami-maku perustui. Hän havaitsi, että se yhteinen ainesosa, joka sai aikaan lihan, tomaatin ja merilevän maun oli glutamaatti, joka saa aikaan umami-aistimuksen.
Ikeda patentoi natriumglutamaatin valmistuksen.
Aiheesta muualla

History of Industrial Property Rights - Ikeda, Kikunae (Arkistoitu – Internet Archive)
Keskinen Rautjärvi

| Keskinen Rautjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°11′40″N, 25°06′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  salmi Aliseen Rautjärveen 
Järvinumero:  35.787.1.035
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,5 m  
Rantaviiva:  1,837 km  
Pinta-ala:  13,532 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskinen Rautjärvi 
Keskinen Rautjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueen opetusmetsäalueeseen .
Maantietoa

Järven pinta-ala on 13,5 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,5 metriä mpy.
Keskinen Niemisjärvi

| Keskinen Niemisjärvi |
| --- | --- |
 Keskinen Niemisjärvi Hämeenlinnan Evolla kaakosta nähtynä.
Valtiot:  Suomi
Koordinaatit:  61°12′59″N, 25°00′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  salmi Aliseen Niemisjärveen 
Järvinumero:  35.787.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,4 m  
Rantaviiva:  0,554 km  
Pinta-ala:  1,727 ha  
Saaria:  ei saaria  
 fiKeskinen Niemisjärvi 
Keskinen Niemisjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen ja erityisesti Evon virkistyskalastusalueeseen. Sen rannalla sijaitsee laavu.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 550 metriä. Alisen Niemisjärven rannassa oleva tupa näkyy Keskiseen Niemisjärveen. Järven pohjois- ja länsirannassa kulkee pitkospuut.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueeseen (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,4 metriä mpy. Järveen on johdettu kuivatusojat pieneltä suolta ja siihen laskee Yliseltä Niemisjärveltä vedet salmea pitkin ja ne poistuvat järvestä Aliseen Niemisjärveen kaivantoa myöten.
Kiitäjät

Kiitäjät voi tarkoittaa seuraavia eläinlahkoja ja -heimoja:
Kiitäjälinnut eli kirskulinnut (Apodiformes ), lintulahko
Kiitäjät (Apodidae), lintuheimo
Puukiitäjät (Hemiprocnidae), lintuheimo
Kiitäjät (Sphingidae), perhosheimo
Maakiitäjäiset (Carabidae), kovakuoriaisheimo
Kiitäjät on myös useiden urheiluseurojen nimi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kiitäjät”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jääkiekon SM-liigakausi 1995–1996

| Jääkiekon SM-liigakausi 1995–1996 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  12
Runkosarjan voittaja:  Jokerit
Mestari:  Jokerit
Toinen sija:  TPS
Kolmas sija:  Lukko
Nousseet joukkueet:  SaiPa
Pudonneet joukkueet:  TuTo
Pistepörssin voittaja:  Juha Riihijärvi, Lukko
Pudotuspelien pistepörssin voittaja:  Petri Varis, Jokerit
Alempi sarjataso:  I-divisioona
  ← 1994–1995 :  1996–1997 → 
Jääkiekon SM-liigan kausi 1995–1996 oli järjestyksessään 21. Jääkiekon SM-liigan kausi. Mestaruuden voitti Jokerit, hopeaa sai TPS ja pronssia Lukko. Runkosarjan voitti Jokerit.
Runkosarja > Sarjataulukko

|  | O | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jokerit | 50 | 31 | 11 | 8 | 190 | 91 | +99 | 73 |
| TPS | 50 | 33 | 5 | 12 | 216 | 141 | +75 | 71 |
| Lukko | 50 | 25 | 9 | 16 | 205 | 177 | +28 | 59 |
| Tappara | 50 | 24 | 7 | 19 | 172 | 161 | +11 | 55 |
| HPK | 50 | 23 | 7 | 20 | 160 | 151 | +9 | 53 |
| HIFK | 50 | 21 | 10 | 19 | 142 | 158 | -16 | 52 |
| Ässät | 50 | 22 | 5 | 23 | 140 | 160 | -20 | 49 |
| Ilves | 50 | 18 | 7 | 25 | 153 | 183 | -30 | 43 |
| K-Espoo | 50 | 18 | 6 | 26 | 131 | 164 | -33 | 42 |
| JyP HT | 50 | 13 | 11 | 26 | 132 | 155 | -23 | 37 |
| KalPa | 50 | 13 | 10 | 27 | 126 | 162 | -36 | 36 |
| TuTo | 50 | 12 | 6 | 32 | 140 | 204 | -64 | 30 |
TuTo liigakarsintaan Fazer-liigan kärkijoukkueiden kanssa. TuTo putosi I-divisioonaan häviten SaiPalle (joka nousi liigaan) otteluvoitoin 3–0.
Runkosarja > Ottelutaulukko

| Joukkue | HIFK | HPK | Ilves | Jokerit | JyP HT | KalPa | K-Espoo | Lukko | Tappara | TPS | TuTo | Ässät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HIFK |  | 1–7 5–3 2–2 ja | 3–1 1–5 | 0–5 1–1 ja 1–7 | 1–3 4–4 ja | 1–10 3–1 | 2–0 4–3 5–2 | 5–6 3–3 ja | 4–1 2–2 ja | 2–4 1–3 | 5–2 4–0 | 2–1 5–4 ja |
| HPK | 6–3 4–5 4–1 |  | 2–5 5–2 | 0–4 1–5 2–7 | 4–3 2–1 | 4–1 6–3 | 2–2 ja 5–1 4–1 | 6–1 2–2 ja | 5–3 2–6 | 4–5 2–3 ja | 3–2 5–4 | 3–1 6–3 |
| Ilves | 0–4 4–4 ja | 3–3 ja 3–6 |  | 2–6 1–6 | 1–8 4–1 4–3 | 4–1 8–1 3–3 ja | 1–3 3–6 | 7–4 1–4 | 4–3 5–4 0–3 | 4–7 2–2 ja | 5–4 1–3 | 6–1 5–1 |
| Jokerit | 2–0 1–1 ja 6–2 | 3–2 3–3 ja 1–1 ja | 5–2 1–1 ja |  | 6–1 5–1 | 2–2 ja 6–0 | 6–2 5–1 6–2 | 10–1 1–1 ja | 2–3 5–3 | 10–3 5–4 | 3–3 ja 5–0 | 0–2 1–1 ja |
| JyP HT | 2–3 1–3 | 1–1 ja 1–6 | 6–2 1–4 1–1 ja | 1–3 2–1 |  | 1–1 ja 2–0 5–3 | 4–1 3–3 ja | 4–5 3–3 ja | 5–5 ja 5–1 3–3 ja | 5–10 3–1 | 3–6 6–3 | 1–4 2–2 ja |
| KalPa | 2–3 1–5 | 4–2 4–0 | 2–3 2–3 4–2 | 4–4 ja 1–3 | 0–0 ja 2–1 0–6 |  | 3–3 ja 1–0 | 4–3 5–7 | 2–3 4–1 1–3 | 5–2 1–5 | 8–1 3–2 | 5–1 3–7 |
| K-Espoo | 2–4 3–3 ja 3–4 | 2–0 4–2 6–2 | 0–6 4–2 | 2–3 2–1 0–4 | 1–3 2–1 | 5–3 4–4 ja |  | 7–3 1–3 | 5–4 1–1 ja | 2–3 5–6 ja | 2–1 2–0 | 4–0 7–4 |
| Lukko | 4–4 ja 6–3 | 1–5 2–4 | 5–3 9–3 | 3–3 ja 5–2 | 6–3 0–6 | 6–1 4–1 | 6–2 2–1 |  | 9–2 6–3 | 3–2 ja 3–4 6–2 | 6–3 4–3 1–5 | 2–5 5–5 ja 2–3 |
| Tappara | 3–1 5–4 | 4–2 3–6 | 4–3 5–1 4–5 | 1–3 2–3 | 5–1 2–0 3–3 ja | 3–1 3–3 ja 2–2 ja | 5–4 3–4 | 3–6 5–4 ja |  | 1–4 4–3 ja | 10–2 6–2 | 6–2 4–0 |
| TPS | 6–4 5–2 | 6–2 7–1 | 1–3 7–2 | 3–5 4–3 | 5–2 3–0 | 4–2 1–1 ja | 5–2 9–1 | 7–3 5–5 ja 4–2 | 5–4 3–5 |  | 5–3 4–6 7–1 | 4–1 10–1 3–1 |
| TuTo | 3–3 ja 1–4 | 1–2 1–6 | 7–4 7–4 | 3–5 5–2 | 5–4 4–2 | 2–5 6–2 | 3–6 3–4 ja | 2–2 ja 2–8 4–7 | 2–3 0–5 | 2–2 ja 4–4 ja 1–3 |  | 1–2 3–2 3–0 |
| Ässät | 3–1 1–4 | 4–2 5–1 | 4–3 2–2 ja | 1–3 2–1 ja | 4–2 7–2 | 3–2 4–2 | 2–0 5–1 | 2–4 6–5 0–7 | 10–1 2–4 | 3–2 ja 1–7 0–2 | 3–1 8–4 4–4 ja |  |
Runkosarja > Runkosarjan pistepörssi

| # | Pelaaja | Joukkue | Maalit | Syötöt | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Juha Riihijärvi | Lukko | 28 | 44 | 72 |
| 2. |  Janne Ojanen | Tappara | 20 | 44 | 64 |
| 3. |  Petri Varis | Jokerit | 28 | 28 | 56 |
| 4. |  Mikko Peltola | Lukko | 24 | 32 | 56 |
| 5. |  Otakar Janecký | Jokerit | 17 | 38 | 55 |
| 6. |  Vjačeslavs Fanduļs | TPS | 22 | 29 | 51 |
| 7. |  Timo Jutila | Tappara | 14 | 37 | 51 |
| 8. |  Jari Korpisalo | Ässät | 27 | 20 | 47 |
| 9. |  Thomas Sjögren | JYP | 22 | 25 | 47 |
| 10. |  Aleksandr Barkov | Tappara | 20 | 26 | 46 |
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| Lukko - HPK |
| --- | --- | --- | --- |
| 30.3. | Lukko | HPK | 2 - 1 |
Lukko voitti pronssia.
Pudotuspelit > Loppuottelut

| Jokerit - TPS |
| --- | --- | --- | --- |
| 30.3. | Jokerit | TPS | 0 - 1 |
| 31.3. | TPS | Jokerit | 1 - 6 |
| 2.4. | Jokerit | TPS | 5 - 1 |
| 4.4. | TPS | Jokerit | 1 - 4 |
Jokerit mestariksi voitoin 3 - 1.
Pudotuspelit > Pudotuspelien pistepörssi

| # | Pelaaja | Joukkue | Maalit | Syötöt | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Petri Varis | Jokerit | 12 | 7 | 19 |
| 2. |  Otakar Janecký | Jokerit | 3 | 16 | 19 |
| 3. |  Mika Strömberg | Jokerit | 1 | 11 | 12 |
| 4. |  Pasi Saarela | Jokerit | 5 | 6 | 11 |
| 5. |  Kimmo Rintanen | TPS | 4 | 6 | 10 |
Kirgisian vallankumous 2020

Kirgisian vallankumous 2020 sai alkunsa, kun vaalitarkkalijoiden ja opposition mukaan maassa 4. lokakuuta 2020 pidetyt parlamenttivaalit olivat vilpilliset. Mielenosoittajat tunkeutuivat vaalien jälkeen useisiin maan hallintorakennuksiin. Protestoijat vapauttivat vankeja, muun muassa korruptiotuomiota istuneen maan entisen presidentin Almazbek Atambajevin. Protesteissa loukkaantui noin 1 200 ihmistä.
Mielenosoitukset johtivat istuvan presidentin Sooronbai Žeenbekovin eroamiseen, pääministerin eroamiseen, vaalitulosten mitätöintiin 6.10. ja uusien parlamenttivaalien järjestämiseen.
Ennen eroamistaan Žeenbekov julisti 9. lokakuuta 2020 maahan 12 päivää kestävän poikkeustilan. Samalla maaseudulla suosittu nationalisti Sadyr Žaparov valittiin väliaikaiseksi pääministeriksi. Maan turvallisuuspalvelu ilmoitti 10. lokakuuta ottaneensa uudestaan kiinni maan entisen presidentin Almazbek Atambajevin. Ennen kiinniottoa Atambajev joutui myös tappoyrityksen kohteeksi.  Parlamentti valitsi opposition Žaparovin virallisesti pääministeriksi kahteen kertaan, koska ensimmäisellä kerralla presidentti kumosi valinnan veto-oikeudellaan. Presidentti Soorombai Žeenbekov erosi 15. lokakuuta 2020 haluten näin sammuttaa protestit rauhanomaisesti. Sadyr Žaparov julistautui samana päivänä presidentiksi, koska parlamentin puhemies kieltäytyi presidentin tehtävistä.
Kikutoksiini

| Kikutoksiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (8E,10E,12E)-heptadeka-8,10,12-trieeni-4,6-diyyni-1,14-dioli
CAS-numero:  505-75-9
PubChem CID:  25265910
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C17H22O2
Moolimassa:  238,35  g/mol
Kiehumispiste:  Hajoaa yli 35 °C:n lämpötiloissa
Myrkkykeiso
Kikutoksiini on hengenvaarallinen, myrkyllinen polyyni ja alkoholi, jota esiintyy luonnossa muun muassa myrkkykeisossa. Kikutoksiinin CAS-numero on 505-75-9. Ihmisillä ja nautakarjalla kikutoksiinin nauttiminen aiheuttaa pahoinvointia, oksentelua, vatsakipuja, sydämen tykytystä ja syljen erityksen lisääntymistä. Sen jälkeen ihminen alkaa kouristella, ja hänen suustaan tulee verensekaista vaahtoa. Suurina annoksina kikutoksiini aiheuttaa kuoleman. Kikutoksiini on myrkyttänyt useita lapsia ja myös nautakarjaa, kun vesistöissä ja uimarannoilla kelluvia myrkkykeison maajuuria on luultu sellerin juuriksi ja syöty.
Aiheesta muualla

PubChem: Cicutoxin (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Cicutoxin (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Cicutoxin (englanniksi)
Liber Herbarum II: Kikutoksiinia sisältäviä kasveja
Kirgisian vallankaappaus 2010

Biškekin pahoin palanut syyttäjänvirasto huhtikuussa 2010
Kirgisian vallankaappaus 2010 on tapahtumasarja, jonka juuret juontuvat ainakin Neuvostoliiton hajoamisen aikaisista tapahtumista. Kirgisia itsenäistyi 1991, mutta jäi osaksi IVYä. Vallan vakiintuminen on ollut sen jälkeen ongelmallista ja Venäjän tukikohdan lisäksi maahan on perustettu Yhdysvaltojen sotilastukikohta. Ensimmäinen presidentti oli tiedeakatemian johtaja Askar Akajev, jota ryhdyttiin syyttämään itsevaltaisuudesta ja korruptiosta. Akajevin presidenttikausi päättyi tulppaanivallankumoukseen 2005. Presidentiksi tuli vaaleilla yli 88 prosentin kannatuksella Kurmanbek Bakijev ja monipuoluevaalit käytiin vuonna 2007.
Maassa alkoi esiintyä lisääntyvää tyytymättömyyttä uuttakin johtoa kohtaan. Huhtikuun 7. päivänä 2010 ilmoitettiin, että maan sisäministeri Moldomusa Kongantijev olisi saanut surmansa yhteenotoissa Talasin kaupungissa, mutta nykyinen hallinto kiistää kuoleman. Presidentti Bakijev pakeni Biškekistä mahdollisesti tukialueelleen Žalal-Abadiin.  Valtaa pääkaupungissa ryhtyi pitämään Roza Otunbajevan väliaikaishallitus. Otunbajeva on sosiaalidemokraatti ja ilmoittaa pyrkivänsä demokraattiseen hallintoon. Maassa tukikohtiaan pitävät Venäjä ja Yhdysvallat ovat tapahtumista virallisesti syrjässä, mutta Venäjä on tunnustanut väliaikaishallituksen. Myös Yhdysvallat on ilmoittanut diplomaattinsa välityksellä tukevansa Otunbajevan väliaikaishallintoa. Väliaikaishallitus ilmoittaa, että valtion kassa on ryöstetty
Presidentti Bakijev on luvannut erota virastaan, jos hänen turvallisuutensa taataan, mutta Otunbajeva vaatii häntä oikeuden eteen väkivallantekojen vuoksi.. Väliaikaishallinnon turvallisuuspäällikkö Kenešbek Duišebajev on luvannut taata turvallisuuden. Bakijev päätti kuitenkin paeta Kazakstaniin, jossa arvelee kykenevänsä neuvottelemaan maan tulevaisuudesta. Hänen ilmoitettiin jo eronneen virastaan, mutta siirryttyään Valko-Venäjälle, jonka presidentti Aljaksandr Lukašenka tarjoaa hänelle suojelua, hän ilmoitti olevansa edelleen maansa laillinen johtaja. Eräiden lähteiden mukaan Hän ei aio palata valtaan. Bakijevin syytesuoja on kuitenkin purettu ja hänen luovuttamistaan Kirgisiaan vaaditaan vastaamaan vallankaappauksen yhteydessä tapahtuneiden arviolta 85 ihmisen joukkosurmasta.
Venäjän presidentti Dmitri Medvedev on ilmoittanut pelkäävänsä levottomuuksien jäävän pitkäaikaisiksi ja ennakoi maan jakautumista pohjoiseen ja etelään. Eteläosan Oš on kansainvälisen huumekaupan solmukohtia.
Kehä (optinen ilmiö)

Kehä Kuun ympärillä
Kehä on valonlähteen (tavallisimmin Auringon tai Kuun) ympärillä havaittava värillisistä ja sisäkkäisistä kehistä koostuva ilmakehän optinen ilmiö. Kehä muodostuu, kun kohteesta tuleva valo ja siroaa ilmakehän pienhiukkasista. Useimmiten kehä havaitaan, kun Auringon tai Kuun edessä on pilviä, joiden läpi valo kuitenkin pääsee etenemään. Tällöin kehän muodostavat ilmakehän vesipisarat. Kehiä voi muodostua myös muuntyyppisten pienhiukkasten vaikutuksesta, esimerkiksi siitepölykehiä tunnetaan.  Kehän muoto voi riippua sirottajien muodosta, kehä voi olla esimerkiksi lievästi elliptinen tai muuten erikoisen muotoinen, ei täydellinen ympyrä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kehä (optinen ilmiö) Wikimedia Commonsissa
Keskinen Ruokepuolinen

| Keskinen Ruokepuolinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  61°57′08″N, 25°29′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Ahvenukseen 
Järvinumero:  14.221.1.168
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135,5 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,535 km  
Pinta-ala:  1,38 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskinen Ruokepuolinen 
Keskinen Ruokepuolinen  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Karakulman kylän lähellä sijaitseva lampi. Järvi on keskimmäinen kolmesta samannimisestä järvestä.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.