Perun laivasto
Historia

Kenraali José de San Marinin hallinto perusti laivaston 8. lokakuuta 1821. Sen ensimmäisenä tehtävänä oli osallistua itsenäisyyssotaan 1821-1824 käyttäen Espanjan laivastolta vallattuja aluksia. Perun merijalkaväki, joka menestyi ensimmäisessä taistelussaan vallatessaan Arican, perustettiin myös Espanjaa vastaan käydyn sodan aikana.
Pian tämän jälkeen Peru joutui sotaan Suur-Kolmbiaa vastaan 1828-1829, minkä aikana laivasto saartoi Guayaquillin sataman avustaen maajoukkoja valtaamaan kaupungin. Laivasto osallistui myös Perun ja Bolivian konfderaarion sotaan 1836-1839 ja Chinchan sotaan 1866.
Tyynenmeren sodan 1879-1883 alkaessa laivasto oli valmistautumaton ja alakynnessä Chilen laivastoon verrattuna.  Siitä huolimatta monitori Huáscarin päällikön amiraalin Miguel Graun iske ja pakene taktiikka viivytti Chilen etenemistä kuudella kuukaudella ennen Angamosin taistelussa kärsittyä tappiota.
Tyynenmeren sodan jälkeen laivasto rakennettiin uudelleen. Vuonna 1900 laivastoon kuului ainoastaan yksi 1 700 tonnin risteilijä, potkurilla varustettu höyrylaiva ja kymmenen pienempää alusta, joita kuvattiin brittiläisessä julkaisussa merkityksettömiksi. Pitkällinen laajennusprosessi alkoi 1907 hankkimalla Britanniasta tiedusteluristeilijät Almirante Grau  ja Coronel Bolognesi. Näiden jälkeen hankittiin 1911 Ranskasta sukellusveneet Ferré ja Palacios. Presidentti Augusto B. Leguían hallintokaudella (1919-1930) perustettiin 1920 meriministeriö samoin kuin meri-ilmavoimat.
Rajakahakoissa Kolumbian kanssa 1911 ja 1932 sekä Ecuadorin kanssa käydyssä sodassa 1941 laivasto osallistui sotatoimiin tukemalla maajoukkoja. Keisarillisen Japanin laivaston hyökättyä Pearl Harboriin ja toisen maailmansodan sotatoimien alkaessa Tyynellämerellä. Vaikkei Peru julistanut sotaa akselivalloille ennen kuin vuonna 1945, laivasto osallistui partiointiin mahdollisen Japanin aiheuttaman uhan torjumiseksi vuoden 1942 alusta alkaen.
1970-luvulla ja 1980-luvun ensimmäisellä puoliskolla laivastoa modernisoitiin, mikä mahdollisti ikuisen kilpailijan Chilen ohittamisen. Laivastolle hankittiin Alankomaista risteilijä BAP Almirante Grau (CLM-81). Italiasta kahdeksan Carvajal/Lupo-luokan fregattia ja Ranskasta kuusi PR-72P-luokan korvettia. Kehitys osoittautui kuitenkin tilapäiseksi 1980-luvun lopun talouskriisin viedessä mahdollisuudet jatkokehitykseltä ja pakottaen poistamaan aluksia palveluksesta ylläpidon estyessä.
Talouden elpyminen 1990- ja 2000-luvuilla mahdollisti kehityksen jatkamisen, mutta suppeammin kuin 1980-luvun alussa.
Vuonna 2008 laivaston kehitys aloitettiin uudelleen, kun tyypin 209/1100 sukellusveneet modernisoitiin ja Carvajal-luokan fregattien modernisointi aloitettiin 2011. Sukellusveneiden modernisointi alkoi uudelleen 2017, kun BAP Chipana (SS-34) siirrettiin telakalle.
SIMA rakentaa laivastolle aluksia. Vuonna 2013 SIMA yhdessä eteläkorealaisten Posco Daewoo Corporationin ja Daesun Shipbuilding kanssa rakensi kaksi Makassar-luokan maihinnousualusta. BAP Pisco (AMP-156), joka laskettiin vesille 25. huhtikuuta 2017, ja rakenteilla oleva BAP Paita mahdollistavat laivastolle paremmat maihinnousuoperaatiomahdollisuudet. Aluksilla voidaan käyttää  useita LCVP-tyyppisiä maihinnousualuksia, vastahankittuja LAV II vaunuja tai helikoptereita.
Vuonna 2018 aloitetussa modernisointiohjelmassa on tarkoitus päivittää tyypin 209/1100 sukellusveneet ThyssenKrupp Marinen kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti.