Vojakkala (Tornio)
Historia > Vojakkala Venäjän vallan aikana

1800-luku toi muutoksia kylän ilmeeseen. Väestön lisääntyminen niin Ala- ja Ylivojakkalassa 1800-luvun ensimmäisellä puoliskolla näkyi käytännössä tilattomassa väestössä, joita varten muodostui torppia ja mäkitupia. Samaan ajanjaksoon sijoittuu myös isojako, joka Vojakkalassa oli tehty 1840-luvulle tultaessa. Tornionjokivarren tie meni aina 1830-luvulle asti Ruotsin puolella. Kylälle tuli kestikievari. Merkittävä asia kylälle oli lohenkalastuksen 100-vuotisen vuokrakauden päättyminen 1892. Tällöin siirryttiin vuosittaiseen huutokauppaan. Lohipadosta muodostui kyläläisten yhteisöllisyyttä tukeva toiminta. Tornionjoki oli keskeinen puiden uittoväylä. Aina ensimmäisen maailmansodan aikaan asti puita uitettiin lauttoina, ja tässä toiminnassa Vojakkalan miehet olivat mukana.
1800-luvun puolivälissä syntynyt lestadiolainen kirkollinen herätysliike levisi Tornionjokilaaksossa  niin, että 1864 Alatorniolla oli noin 150 lestadiolaista. Ala- ja Ylivojakkalassa oli heistä merkittävä osa. 1860- ja 1870-luvut olivat lestadiolaisuuden leviämiseen aikaa Alatorniolla. Osa merkittävistä alueen puhujista asui Vojakkalassa.
Kunnallisen itsehallinnon syntyminen vuonna 1866 tapahtui Alatorniolla, kuten monella muullakin Suomen paikkakunnalla. Vojakkalan kyläyhteisö oli kokonsa vuoksi keskeinen vaikuttaja Alatornion kunnallisessa toiminnassa. Kylältä, Ylivojakkalan puolelta, tuli kunnallislautakunnan ensimmäinen pitkäaikainen vuosien 1866-1896 puheenjohtaja K.J. Peräntie. Hänet valittiin lisäksi vuoden 1872 säätyvaltiopäivien talonpoikaissäädyn edustajaksi Tornion tuomiokunnasta.
Työväenliikkeen synty heijastui myös Vojakkalaan 1900-luvun alussa. Työväenyhdistys perustettiin helmikuussa 1908. Aktiivinen toiminta sai aikaan oman työväentalon rakentamisen, joka valmistui vuonna 1910 Yli- ja Alavojakkalan rajalle. Samoihin aikoihin Vojakkalaan syntyi myös paikallinen nuorisoseura, joka käytti aluksi nimeä Alatornion Nuorisoseura. Seura vaihtoi nimensä Vojakkalan Nuorisoseuraksi vuonna 1921. Seuran yhteyteen perustettiin heti syntyhetkellä raittiusseura vuonna 1898, näytelmätoiminta 1904 ja laulukuoro 1905. Seura sai oman talonsa vuonna 1911 Iisakanmäen etelärinteelle paikalle, jossa nykyinenkin uudempi toimitalo sijaitsee.
Siirtolaisuus oli tunnusomaista Vojakkalassa, kuten muuallakin Suomessa. Nälkävuosina 1860-luvulla suuntana oli Norjan Ruija, jonne kuljettiin ylös Tornionjokilaaksoa ja edelleen yli rajan Norjaan. Myöhemmin 1880-luvulla siirtolaisuuden suunnaksi tuli Amerikka ja sen tyypilliset suomalaisalueet Amerikan järvialueella ja Oregonissa. Lähtö tapahtui hyvin usein Ruotsin puolelta Haaparannalta.
Ensimmäisen maailmansodan aika mullisti elämän Suomen ja Ruotsin välisellä rajalla. Elokuussa 1914 käynnistynyt maailmansota aiheutti vilkkaan rajaliikenteen. Rautatie ulottui Ruotsin puolella Karunkiin ja Suomen puolella Tornioon. Niinpä Vojakkalankin läpi oli vilkas liikenne syksyllä 1914. Marraskuussa 1914 käynnistyi rautatien rakentaminen Torniosta Karunkiin. Vojakkala oli siis rautatien varrella. Ruotsin puoleisen radan valmistuttua Karungista Haaparannalle ohjasi liikenteen tälle väylälle.
Kansallinen herääminen näkyi 1800-lopulla myös Vojakkalassa. Ylivojakkalaan perustettiin kansakoulu syksyllä 1896. Alavojakkala sai omansa 1903. Alavojakkalassa alakansakoulu sijaitsi mantereen puolella ja yläkansakoulu Oravaisensaaressa. Vojakkala on valtakunnallisesti tunnettu kahdesta aikakauden henkilöstä. Alavojakkalassa syntynyt taiteilija Eetu Isto tuli tunnetuksi ensimmäisen sortokauden aikana maalauksestaan Hyökkäys, josta tuli symbolinen mielenosoitus kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin venäläistämistoimille. Saman aikakauden Ylivojakkalassa syntynyt kansanvalistaja ja itsenäisyyden alun kansanedustaja ja ministeri Niilo Liakka toimi 1900-luvun alussa naapurikylään Kivirannalle perustetun Peräpohjolan kansanopiston rehtorina siirtyäkseen sen jälkeen Helsinkiin.
Helsingin ylioppilaspiireissä käynnistettiin marraskuussa 1914 keskustelut Saksan kanssa mahdollisuudesta saada sotilaskoulutusta. Syntyi jääkäriliike. Laiton rajanylitys tapahtui aluksi pääosin Tornionseudun kautta. Näin myös erityisesti Alavojakkalasta muodostui keskeinen jääkäriliikkeen etappitie. Iisakan talo Alavojakkalassa muodostui keskeiseksi etapiksi Suomen puolella Ruotsiin siirryttäessä Oravaisensaaren eteläpään kautta Ruotsin Alavojakkalaan. Vojakkalassa asuneita jääkäreiksi lähteneitä olivat Uuno Esko, Akseli Heikka, Pekka Heikka, Juho Juntikka, Jaakko Martikainen, Elias Mustaparta, Jaakko Pänttäjä, Hugo Suoranta ja Elias Teppola. Vuoden 1915 lopulla keisarillisen Venäjän viranomaiset saivat selvyyden jääkäriliikkeen toiminnasta ehkäisten Tornionseudun jääkärien etappitoiminnan.