Kansalaisliitto
Vaalit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Tulokset
Eduskuntavaalit
| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet |  |
| 1995 | – | 28 067 | 1,01 % |  |
| 1999 | – | 10 104 | 0,38 % |  |
| 2007 | – | 5 541 | 0,20 % |  |
| 2011 | – | 3 236 | 0,11 % |  |
| 2015 | – | 13 638 | 0,46 % |  |
| 2019 | – | 2 444 | 0,08 % |  |
| 2023 | – | 169 | 0,00 % |  |
Kuntavaalit
| Vuosi | Valtuutetut | Äänet | Äänet |  |
| 1996 | 6 | 1 364 | 0,06 % |  |
| 2000 | 3 | 665 | 0,03 % |  |
| 2004 | 2 | 1 228 | 0,05 % |  |
| 2008 | 2 | 1 482 | 0,06 % |  |
| 2012 | 0 | 1 303 | 0,06 % |  |
| 2017 | 2 | 1 846 | 0,07 % |  |
| 2021 | ei osallistunut | ei osallistunut | ei osallistunut |  |
Europarlamenttivaalit
| Vuosi | Mepit | Äänet | Äänet |  |
| 1996 | – | 13 746 | 0,61 % |  |
| 2009 | – | 3 563 | 0,21 % |  |
| 2014 | – | 5 668 | 0,33 % |  |
Kansalaisliitto on osallistunut omilla listoillaan eduskunta-, europarlamentti- ja kuntavaaleihin.
VSL:n puheenjohtaja Ilkka Hakalehto osallistui presidentinvaaliin vuonna 2000 ja sai noin prosentin äänistä. Hakalehto oli virallisesti Perussuomalaisten ehdokkaana, koska VSL:llä ei ollut ehdokasasetteluun oikeuttavaa edustusta eduskunnassa. Ehdokkaan tukena toimi Itsenäisen Suomen Puolesta 2000 -kansalaisliike. PS:n ja VSL:n lisäksi Hakalehdolle antoi tukensa mm. Suomi Ei-EU -yhdistys.
VSL osallistui vuosien 1995 ja 1999 eduskuntavaaleihin kaikissa manner-Suomen vaalipiireissä. Molemmilla kerroilla puolueen kannatus oli korkeinta Oulun vaalipiirissä. Vuonna 1995 VSL pyrki nostamaan vaalien keskeiseksi teemaksi Suomen EU-jäsenyyden sekä ulko- ja turvallisuuspolitiikan. Muut puolueet sen sijaan pitivät Suomen EU-jäsenyyttä tapahtuneena tosiasiana, johon oli sopeuduttava. VSL vei kuitenkin osan  Suomen Maaseudun Puolueen äänistä; suurin osa SMP:n kannattajista oli vastustanut Suomen EU-jäsenyyttä.
Vuoden 2003 eduskuntavaaleihin VSL osallistui 147 ehdokasta asettaneen Muutosvoimat Suomi -yhteistyöpuolueen riveissä. Eduskuntavaaleissa 2007 Itsenäisyyspuolue solmi vaaliliittoja perussuomalaisten kanssa Oulun, Uudenmaan ja  Pirkanmaan ja Vaasan vaalipiireissä. Satakunnan vaalipiirissä vaaliliittoon kuului lisäksi kristillisdemokraatit.
Kunnallisvaaleissa 2012 IPU ei saanut valtuutettuja, mutta yksi pääsi varasijalle Juankoskella. Puolueen listoilla oli 89 ehdokasta 29:ssä kunnassa. Vaaleihin 2008 puolue osallistui omalla listalla 28 kunnassa ja se sai läpi edustajansa Alajärven (2,5 % äänistä) ja Pyhäjoen (5,5 %) valtuustoihin. Vuonna 2004 VSL:llä oli ehdokkaita 11 kunnassa. Puolue sai tuolloin molemmat valtuutettunsa Pyhäjoella (9,8 %), jonka valtuustossa se on ollut edustettuna vaaleista 1996 lähtien. Aiemmin VSL:llä oli valtuutettuja myös Halikossa (1996–2000), Hyrynsalmella (1996–2000), Kaavilla (1996–2000), Kiikoisissa (2000–2004) ja Siilinjärvellä (1996–2004). Puolueen puheenjohtaja Hakalehto oli Helsingin kaupunginvaltuutettu vuoteen 2004 asti, mutta hänet valittiin Pääkaupunkiseudun sitoutumattomien listalta.
Kansalaisliitto boikotoi vuosien 1999 ja 2004 europarlamenttivaaleja. Vaaleissa 2009 ja 2014 puolue asetti täyden ehdokaslistan, mutta se jäi kauas edustajapaikoista. Vuoden 2019 europarlamenttivaaleihin Itsenäisyyspuolue ei asettanut yhtäkään ehdokasta.
Kuntavaaleissa 2017 Kansalaisliitto asetti kuntavaaliehdokkaita 24 kuntaan ja sai kaksi paikkaa. Kansalaisliiton 12-kohtainen kuntavaaliohjelma korosti inhimillisyyttä ja lähidemokratiaa. Kansalaisliiton mielestä hyvien sosiaali- ja terveydenhoidon palvelujen tulee olla kaikkien saatavilla maksukyvystä, iästä tai asuinpaikasta riippumatta.