stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vene
Valmistusmateriaalit

Veneiden valmistusmateriaaleja ovat nykyään mm.
Puu  Puuvene vaatii enemmän huoltoa ja hoitoa kuin muovi- tai alumiinivene ja sen peruskorjaukset ovat työläitä.
ABS eli akryylinitriilibutadieenistyreeni. ABS-rakenne on koostumukseltaan yhtenäinen, joten se kestää naarmuja lasikuituvenettä paremmin. ABS-vene sietää hyvin hankausta ja iskuja. Se on myös helppohoitoinen. Siitä voidaan valmistaa sarjatuotantona alle viisimetrisiä veneitä. Valmistusmenetelmä kuitenkin rajoittaa terävien muotojen käyttöä. ABS on kierrätettävää. Euroopan ainoa ABS-veneitä valmistava yritys on suomalainen TerhiTec.
Merialumiini. Alumiiniveneiden etuihin kuuluvat helppohoitoisuus, kolhujen kestävyys ja tasalaatuisuus. Alumiiniveneet kootaan alumiinilevyistä niittaamalla tai hitsaamalla. Hitsattaessa alumiini menettää osan lujuudestaan, joten hitsattavat alumiiniveneet on koottava paksummista levyistä kuin niittaamalla koottavat veneet. Niitattujen veneiden ongelma taas on se, että materiaali kovettuu ja väsyy niitin ympärillä, jolloin niitti löystyy. Periaatteessa alumiinilevyt voitaisiin myös liimata yhteen, mutta käytännössä se on vaikeaa. Alumiinin pinta hapettuu, mutta näin muodostuva oksidikerros suojaa levyä säältä ja vedeltä. Maalaamattomana alumiinin pinta ei ole kauniin tasainen. Alumiinista tehdään niin pieniä kuin suuriakin veneitä. Alumiini mielletään Suomessa kestäväksi ja erityisesti työveneisiin sopivaksi materiaaliksi.
Polyeteeni, "ämpärimuovi", on pehmeää ja joustavaa. Lisäksi se on liukasta, mikä helpottaa mm. veneen puhtaanapitoa ja sen liikuttamista rannoilla.
Lujitemuovi. Lujitemuovia kutsutaan kansanomaisesti lasikuiduksi, mutta lujitemuoveissa käytetään lujitteena lasikuidun ohella mm. kevlaria ja hiilikuituja. Lujitemuovi on havaittu erittäin kestäväksi, monipuoliseksi ja helppohoitoiseksi materiaaliksi. Sitä on myös melko helppo korjata. Suurin osa nykyisistä veneistä tehdään lujitemuovista. Suurimmat lujitemuoviveneet ovat yli 30-metrisiä. Lujitemuoviveneiden huonoja puolia on, että niiden gelcoat-kerroksen vaurioituminen voi päästää veden imeytymään laminaattiin. Lisäksi vanhat lujitemuoviveneet ovat vaikeasti hävitettävää jätettä. Niiden vanhetessa ja hapertuessa niistä irtoaa vesistöön mikromuovia. Niiden polttaminen tuottaa paljon tuhkaa. Vanhoista lujitemuoviveneistä voidaan valmistaa sementin raaka-ainetta.
Teräs on edullinen ja luja materiaali. Erityisen suotuisaa on corten-teräs, jonka pintaan muodostuu ruostekerros, joka on niin tiivis, että se itse asiassa suojaa venettä. Corten on kuitenkin kalliimpaa kuin tavallinen teräs. Teräksen työstömenetelmät ovat yleisesti tunnettuja. Koska teräs on raskas materiaali, se soveltuu lähinnä kookkaisiin uppoumaveneisiin. Vesi ja kosteus on pidettävä teräksestä erossa erityisen huolellisella pintakäsittelyllä.
Kumi. Jotkut veneet on rakennettu kokonaan kumikankaasta, mutta nykyään rakennetaan myös ns. RIB-veneitä (Rigged Inflatable Boat), joissa on lujitemuovista valmistettu runko ja kumiset kellukkeet.
Varusteet

Veneen varustuksiin voivat kuulua:
airot
mela
pelastusliivit
ankkuri köysineen tai ankkaroliinoineen
äyskäri tai tyhjennyspumppu
vaahto- tai jauhesammutin
ensiapulaukku
Veneen peseminen

Luonnon saastumisen ehkäisemiseksi pesuvesi tulee johtaa erillisen puhdistusjärjestelmän läpi. Veneiden pohjissa käytetyistä myrkkymaaleista irtoaa pestessä kemikaaleja, jotka muuten valuvat pesuveden mukana ympäristöön. Osa kemikaaleista vaikuttaa vesistön koko ekosysteemiin kertyessään niin vesieliöihin kuin kasveihinkin. Maaleista löytyy myös yhä haitallisia tinayhdisteitä, vaikka niiden käyttö on ollut kiellettyä alle 25-metrisissä huviveneissä jo yli 20 vuotta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Osuuspankin kokoama Veneen osto-opas
Kerroin

Kerroin tarkoittaa matematiikassa vakiota, jolla on kerrottu siihen liittyvä objekti. Objekti voi olla muun muassa muuttuja, vektori tai funktio. Esimerkiksi termin  5x^{2} kerroin on 5. Jos kerroin on 1, sitä ei yleensä merkitä näkyviin. Kerrointa merkitään usein numerolla, mutta kerrointa voidaan merkitä myös kirjaimella, yleensä aakkosten alkupään kirjaimella. Kerrointa kutsutaan myös koeffisientiksi (engl. coefficient).
Kanttin kapina

Kanttin kapina tapahtui Karvian Kanttissa Suomen sodan aikaan kesällä vuonna 1808. Kapinassa karvialainen siviiliväestö yritti ryöstää venäläisten kuormaston Skantsin kestikievarin kohdalla, mutta he epäonnistuivat. Kuormasto kulki ilman kasakkavartiota ja sisälsi luultavasti leipää.
Kapinan taustalla oli karvialaisten kyllästyminen Venäjän keisari Aleksanteri I:n sotajoukkojen liikkumiseen Karvian kautta pohjoiseen. Pian tämän jälkeen joukot palasivat Karvian kautta takaisin etelään. Karvialaiset nousivat kapinaan muutamien talonpoikien yllytyksestä.
Kesällä 2008, kun kapinasta tuli kuluneeksi 200 vuotta, teki Karvian nuorisoseuran Teatteri Sampola draamanäytelmän tapahtumasta. Sitä esitettiin Riihiluoman tilan pihassa.
Keijo Talvisto

Keijo (Keke) Talvisto (7. tammikuuta 1928 Jyväskylä – 5. maaliskuuta 2018 Helsinki ) oli suomalainen pesäpalloilija. Hän pelasi Jyväskylän Kirissä ja sitten Myllykosken kilpaveikoissa.
Saavutukset > Pelaajana

2 SM-hopeaa: 1949, 1952
2 SM-pronssia: 1950, 1951
2 Itä-Länsi-ottelua: 1948, 1949
Keijo Taskula

| Keijo Taskula> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. joulukuuta 1960 (ikä 63) Lauritsala, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  176 cm
Paino:  81 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1980–1991
Seurat:  SaiPa (I-div./SML)
Keijo Taskula (s. 7. joulukuuta 1960 Lauritsala) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi koko uransa kasvattajaseurassaan Saimaan Pallossa, jossa Taskula pelasi yhteensä SM-liigaa 301 runkosarja- ja kaksi playoff-ottelua tehopistein 31+66=97 ja keräten 300 jäähyminuuttia.
Ura

Taskula on Saimaan Pallon kasvatti. Hän voitti seurassa B-nuorten SM-hopeaa vuonna 1978. Taskula debytoi SaiPan miesten I-divisioonajoukkueessa kaudella 1979–1980, jolloin hän teki 26 runkosarjaottelussa tehot 9+11=20. Taskula oli joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja Martti Immosen kanssa. Hän oli kauden päätteeksi nostamassa SaiPaa SM-liigaan. Taskulan tulokaskausi 1980–1981 toi siellä 26 runkosarjaottelussa tehot 5+2=7. Kaudella 1984–1985 hän oli tehoilla 6+13=19 SaiPan tehokkain puolustaja. Kauden 1985–1986 päätteeksi joukkue putosi takaisin I-divisioonaan.
Kaudella 1986–1987 Taskula oli I-divisioonassa SaiPan kolmanneksi paras pistemies tehtyään yli piste per peli -keskiarvolla 42 runkosarjaottelussa tehot 18+28=46, joilla hän voitti myös koko sarjan puolustajien piste-, maali- ja syöttöpörssin. Myös kaudella 1987–1988 Taskula oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 13+22=35, joilla hän sijoittui I-divisioonan puolustajien pistepörssissä neljänneksi. Taskula oli kauden päätteeksi nostamassa SaiPaa takaisin SM-liigaan. Hän teki kaudella 1989–1990 liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 8+13=21. Taskula lopetti pelaajauransa kauden 1990–1991 päätteeksi.
Kaudella 2016–2017 Taskula toimi SaiPan C-nuorten SM-sarjajoukkueen apuvalmentajana Pasi Kupiaisen johtamassa valmennustiimissä.
Keijo Suila

Keijo Jaakko Kalervo Suila (s. 3. syyskuuta 1945 Laihia) on suomalainen vuorineuvos. Hän on koulutukseltaan ekonomi Helsingin kauppakorkeakoulusta. Suila on Finnairin entinen pääjohtaja, Keskon entinen hallituksen varapuheenjohtaja ja Solidiumin entinen hallituksen puheenjohtaja. Hän on ollut Nokian hallituksen jäsen ja Suomen Messujen hallituksen puheenjohtaja.
Ura

Unilever Oy 1968–1981 eri tehtävissä, viimeksi markkinointijohtaja.
Oy Sinebrychoff Ab:n varatoimitusjohtaja 1981–1985.
Huhtamäki-konsernin Leaf Groupin ja Leaf Europen palveluksessa eri johtotehtävissä ja toimitusjohtajana 1985–1998, Huhtamäki Oy:n varatoimitusjohtaja 1992–1998 sekä hallituksen varapuheenjohtaja 1996–1998.
Oneworld-lentoyhtiöallianssin puheenjohtaja 2003–2004.
Finnair Oyj:n vuodesta 1999 toimitusjohtaja ja pääjohtaja 31. joulukuuta 2005 asti, jonka jälkeen jäi eläkkeelle.
Eurooppalaisten lentoyhtiöiden yhteistyöjärjestön (AEA) hallituksessa 2005–2006.
Elisa Oyj:n hallituksen puheenjohtaja 2000–2006.
Nokia Oyj:n hallituksen jäsen 2006–2011.
Kesko Oyj:n hallituksen ja Suomen Messujen hallintoneuvoston varapuheenjohtaja.
Suomen Messujen hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2007 lähtien.
Solidium Oy:n hallituksen puheenjohtaja 2008-2011.
Suilan johdolla Finnair ryhtyi panostamaan voimakkaasti Aasian liikenteeseen. Tämä strategia johti myös historiallisesti mittavaan laivastouudistukseen. Finnairin uusiksi pitkänmatkan koneiksi valittiin eurooppalaisen lentokonevalmistajan Airbusin laajarunkoiset Airbus A340- ja Airbus A350 -mallit, jotka ovat tulossa liikenteeseen vuosina 2007–2008 ja 2014–2016.
Kaskisten työväentalo

| Kaskisten työväentalo |
| --- | --- |
 Kaskisten työväentalo 1910-luvun alussa
Osoite:  Kirkkokatu 33
Sijainti:  Kaskinen
Koordinaatit:  62°22′57″N, 21°13′41″E
Valmistumisvuosi:  1911
Rakennuttaja:  Kaskisten Työväenyhdistys ry
Omistaja:  Kaskisten Sosialidemokraattinen Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosluku:  1
Kerrosala:  300 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaskisten työväentalo
Kaskisten työväentalon juhlasali ja näyttämö. Näyttämön kulissit on maalannut Kaskisten työväenyhdistyksen jäsen Veijo Johansson 1980-luvulla.
Kaskisten työväentalo on Kaskisissa sijaitseva työväentalo. Rakennus on osa Kaskisten ruutukaava-alueen valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä.
Historiaa

Kaskisten työväenyhdistys perustettiin 4. huhtikuuta 1909. Perustava kokous pidettiin muurari A. Ahon asunnossa. Yhdistykseen liittyi 18 jäsentä. Alun perin yhdistyksestä suunniteltiin kaksikielistä, mutta ajan kuluessa se muuttui suomenkieliseksi. Yhdistys päätti perustavassa kokouksessa liittyä Sosialidemokraattiseen puolueeseen. Huvitoimikuntaan valittiin viisi jäsentä. Yhdistys kokoontui ja järjesti juhlia yksityisiltä vuokratuissa huoneissa. Nuorisoseura ei vuokrannut omaa taloaan ja yksityisten asuntojen pienissä huoneissa iltamien pitämien oli mahdotonta. Oman talon hankintaan päätettiin ryhtyä tammikuussa 1910. Yhdistys osti tontin 1600 markalla. Rakennustarpeiksi ostettiin Närpiöstä vanha suolamakasiini. Rakentamista varten yhdistys nosti lainan Närpiön Säästöpankista ja Helsingin Työväen Säästöpankista. Talo rakennettiin suurelta osin talkoilla ja ensimmäinen kokous pidettiin omassa talossa lokakuussa 1911. Vuonna 1916 maksavien jäsenten määrä putosi seitsemään.
Rakennus

Työväentalossa oli 1920-luvun lopulla viisi huonetta, sali näyttämöineen, keittiö, ravintola ja asuntohuone vahtimestarille. Hirsirunkoinsta taloa lämmitettiin kuudella peltiuunilla ja näiden lisäksi keittiössä oli puuhella. Näyttämön yhteydessä oli pukuhuone, jossa säilytettiin näytelmien puvustoa. Kulissit säilytettiin näyttämöllä. Talossa oli sähkövalaistus. Palokalustoon kuului paloruisku ja kaksi ämpäriä. Taloon laitettiin peltikate ja ulkovuoraus vuonna 1926. Samassa yhteydessä purettiin sisäänkäynnin yläpuolella sijainnut ja huonoon kuntoon päässyt torni.
Talo oli vuokrattuna ulkopuolisten yritysten käyttöön vuodet 1969-1976. Talo oli pahasti rapistunut 1970-luvun puolivälissä. Metsä-Botnian sellutehtaan avaaminen Kaskisiin toi yhdistykseen uusia aktiivisia jäseniä ja talo kunnostettiin perusteellisesti. Työväentalon uudet avajaiset pidettiin syksyllä 1978. Tämän jälkeen taloa on kunnostettu säännöllisesti. Talon kulmauksessa sijainnut torni rakennettiin uudelleen vuonna 1987. 2010-luvulla korjattiin ja maalattiin julkisivut ja katto, remontoitiin keittiö, wc-tilat ja salin lattia, rakennettiin saliin uusi soittoparvi, tiivistettiin ikkunat, korjattiin ulkoportaat sekä ullakon rakenteet.
Toimintaa työväentalolla

Oma soittokunta päätettiin perustaa vuoden 1909 lopulla ja sitä varten tilattiin torvia. Vajaa kymmenen vuotta myöhemmin torvisoittokunnan toiminta loppui ja torvet laitettiin myyntiin.  Sosialidemokraattinen Nuorisoliiton osasto perustettiin maaliskuussa 1912. 1910-luvun alkupuolella perustettiin myös Voimistelu- ja urheiluseura Vastus, joka harjoitteli työväentalolla mm. painia. Samoin oli talolle järjestetty lukusali. Yhdistys vuokrasi työväentalon venäläisten sotilaiden majoituspaikaksi vuosiksi 1915—1918. Toisen maailmansodan aikana talo oli vuokrattuna valtion optilliselle laitokselle.
Oman käytön lisäksi taloa vuokrataan muille yhdistyksille. Työväentalolla järjestetään myös näyttelyitä ja pitkäaikaisena vuokralaisena on ollut nuorisoyhtye. Talon ylläpitokustannuksia katetaan pienten vuokratulojen lisäksi luottamusmiesverolla.
Karkealampi

| Karkealampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Iitti
Koordinaatit:  61°05′47″N, 26°09′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konniveden alue (14.13)
Laskuoja:  oja Hokkaranlampeen 
Järvinumero:  14.131.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  81,5 m  
Pituus:  530 m  
Leveys:  310 m  
Rantaviiva:  1,493 km  
Pinta-ala:  10,901 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKarkealampi 
Karkealampi  on Kymessä Iitissä Vuolenkosken kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 10,9 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 81,5 metriä mpy.
Kauralastu

Gillen valmistamia kauralastuja.
Kauralastu on kaurahiutaleista valmistettava ohut, keksiksi luokiteltava leivonnainen. Kauralastujen valmistuksessa käytetään tyypillisesti myös sokeria, vehnäjauhoja sekä voita tai margariinia. Vehnäjauhon asemesta lastujen tekemiseen voi käyttää peruna- tai maissijauhoja tai jotain muuta gluteenitonta jauhoa.
Kalle Henneri

| Kalle Henneri> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. helmikuuta 1871 Pirkkala
Kuollut: 16. huhtikuuta 1940 (69 vuotta) Pispala
Muut tiedot
Uskonto:  Baptismi
Kalle Richard Henneri (7. helmikuuta 1871 Pirkkala – 16. huhtikuuta 1940 Pispala) oli suomalainen evankelis-luterilaisen kirkon katekeetta sekä kirkkoherran apulainen ja myöhemmin baptistisaarnaaja. Henneri toimi Tampereen baptistiseurakunnan saarnaajana vuosina 1923–1927 sekä 1928–1930.
Elämäkerta

Henneri sai kotonaan kristillisen kasvatuksen, mutta vieraantui liikkeestä nuoruusvuosinaan. Henneri työskenteli pitkään luterilaisessa kirkossa kristinuskon opettajana ja kirkkoherran apulaisena monissa seurakunnissa muun muassa Hämeenkyrössä ja Ruovedellä. Vuonna 1923 Henneri liittyi baptisteihin.
Vuosina 1923–1927 Henneri toimi Tampereen baptistiseurakunnan saarnaajana ja liikkui tämän jälkeen kenttätyöntekijänä ympäri maata. Henneri oli suosittu juhlapuhuja ja raamattukurssien opettaja. Toisen kerran Henneri työskenteli Tampereen seurakunnassa vuosina 1928–1930. Vuonna 1931 Henneri muutti Vapaakirkkoon.
Henneriä on kutsuttu palavaksi julistajaksi, jonka sanoma kosketti tuntoja ja oli mukaansa tempaavaa. Henneriä on kuvattu myös hyväksi laulajaksi ja taitavaksi kirjoittajaksi, joka perustui hyvään Raamatun tuntemukseen.
Kerro minulle, Zorbas (elokuva)

| Kerro minulle, Zorbas> Αλέξης Ζορμπάς |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Michális Kakogiánnis
Käsikirjoittaja:   Michális Kakogiánnis  Níkos Kazantzákis 
Tuottaja:  Michális Kakogiánnis
Säveltäjä:  Míkis Theodorákis
Kuvaaja:  Walter Lassally
Leikkaaja:  Michális Kakogiánnis
Tuotantosuunnittelija:  Vassilis Photopoulos (käännä suomeksi)
Pääosat:   Anthony Quinn  Alan Bates  Eiríni Pappá 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat  Kreikka 
Tuotantoyhtiö:   Michael Cacoyannis Productions  Rochely Productions  20th Century Fox 
Levittäjä:  20th Century Studios Netflix
Ensi-ilta:  1964, Suomessa 19. maaliskuuta 1965
Kesto:  146 min
Alkuperäiskieli:  englanti kreikka
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kerro minulle, Zorbas (kreik. Αλέξης Ζορμπάς, Aléxis Zormpás, engl. Zorba the Greek) on yhdysvaltalais-kreikkalainen draamaelokuva, joka perustuu Níkos Kazantzákisin samannimiseen kirjaan. Elokuva kertoo ujosta brittikirjailijasta Basilista (Alan Bates) ja hänen kreikkalaisesta ystävästään Zorbaksesta (Anthony Quinn) ja siitä, miten Basil oppii elämään ja nauttimaan elämästä. Elokuvan ohjasi Michális Kakogiánnis. Míkis Theodorákiksen säveltämästä musiikista tuli klassikko.
Elokuva sai kolme Oscaria ja oli kaikkiaan seitsemän ehdokkaana vuonna 1964.
Aiheesta muualla

Kerro minulle, Zorbas Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kensu

Kensu (tyyliteltynä KENSU) on jyväskyläläinen urheiluseura, jonka lajeja ovat pikaluistelu, rullaluistelu, short track, retkiluistelu, potkukelkkailu, soutu ja veteraaniyleisurheilu. Kensu on perustettu vuonna 1946 ja on Suomen Luisteluliiton jäsenseura. Jäseniä seuralla on noin 350.
Suosituimmat lajit Kensu:ssa ovat luistelun eri muodot. Luistelussa Kensu:n luistelijat ovat saavuttaneet useita SM-mitaleja ja jopa maailmancup-pisteitä rullaluistelussa sekä pikaluistelussa, junioreiden maailmancupissa. Kensu on tunnettu Jyväskylän seudulla järjestämistään lasten luistelukouluista. Luistelukouluissa on joka vuosi noin sata luistelun harjoittelijaa.
Aiheesta muualla

Kensun kotisivut
Keisarikunta

Keisarikunta voi tarkoittaa seuraavia:
keisarikunta, keisarin hallitsema valtakunta
Keisarikunta, suomalainen elokuva vuodelta 2004.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Keisarikunta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Keisarikalat

| Keisarikalat |
| --- | --- |
 Keisarikala (Pomocanthus imperator)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Välskärikalat Acanthuriformes
Heimo::  Keisarikalat Pomacanthidae  Jordan & Evermann, 1898
Suvut
 Apolemichthys  Centropyge  Chaetodontoplus  Genicanthus  Holacanthus  Paracentropyge  Pomacanthus  Pygoplites 
Katso myös
   Keisarikalat Wikispeciesissä   Keisarikalat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keisarikalat (Pomacanthidae) on välskärikalojen lahkoon kuuluva kalaheimo. Sen jäseniä tavataan matalilla koralliriutoilla Intian valtameressä, Tyynenmeren länsiosissa ja Atlantin trooppisissa osissa. Heimoon kuuluu kahdeksan sukua ja niihin noin 91 lajia. Monia lajeja pidetään meriakvaarioissa. Suurimmat lajit eivät sovi riutta-akvaarioon, sillä ne syövät selkärangattomia, mutta pienimmät ovat lähes täysin kasvinsyöjiä.
Kavita Krishnamurthy

| Kavita Krishnamurthy> Sharada Krishnamurthy |
| --- | --- |
 Kavita Krishnamurthy vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. tammikuuta 1958 (ikä 66) New Delhi, Intia
Ammatti:  laulaja
Puoliso:  L. Subramaniam (vih. 1999)
Muusikko
Aktiivisena:  1971–
Tyylilajit:  filmi, intialainen popmusiikki, pop-folk, fuusiojazz, karnaattinen musiikki ja intialainen folkmusiikki 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kavita Krishnamurthy (oik. Sharada Krishnamurthy; s. 25. tammikuuta 1958 New Delhi, Intia) on intialainen laulaja. Hän on äänittänyt yli 25 000 kappaletta 16 kielellä, mukaan lukien hindi, bengali, kannada, bhodžpuri, telugu, orija, marathi, englanti, urdu, tamili, malajalam, gudžarati, nepali, assami ja konkani. Hän on voittanut neljä Filmfare Awards -palkintoa, joista kolme peräkkäin vuosina 1995–1997. Intian valtio myönsi hänelle Padma Shri -palkinnon vuonna 2005. Hän meni naimisiin viulisti L. Subramaniamin kanssa vuonna 1999.
Palkinnot

Filmfare Awards
1995: Paras naislaulaja – ”Pyaar Hua Chupke Se” (1942: A Love Story)
1996: Paras naislaulaja – ”Mera Piya Ghar Aaya” (Yaraana)
1997: Paras naislaulaja – ”Aaj Main Upar” (Khamoshi: The Musical)
2003: Paras naislaulaja – ”Dola Re Dola” (Devdas) (jaettu Shreya Ghoshalin kanssa)
International Indian Film Academy Awards
2003: Paras naislaulaja – ”Dola Re Dola” (Devdas) (jaettu Shreya Ghoshalin kanssa)
Maharashtra State Film Awards
2000: Paras naislaulaja – Sawai Hawaldar
Screen Awards
1997: Paras naislaulaja – ”Aaj Main Upar” (Khamoshi: The Musical)
2000: Paras naislaulaja – ”Hum Dil De Chuke Sanam” (Hum Dil De Chuke Sanam)
Zee Cine Awards
2000: Paras naislaulaja – ”Nimbooda” (Hum Dil De Chuke Sanam)
2003: Paras naislaulaja – ”Dola Re Dola” (Devdas) (jaettu Shreya Ghoshalin kanssa)
Muita palkintoja
2005: Padma Shri
2005: Lata Mangeshkar Award
2008: Swaralaya Kairali Yesudas Award
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kavita Krishnamurthy Wikimedia Commonsissa
Kavita Krishnamurthy Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Vaalivilppi

Vaalivilppi on vaalien tulokseen vaikuttamista epärehellisin keinoin. 
Koska vaaleissa on kysymys suurista päätöksistä, motiivi vaalivilppiin voi olla voimakas.
Laajamittaista vaalivilppiä tapahtuu eniten sellaisissa maissa, joissa poliittiset olot ovat epävakaat, mutta jonkinlaista vaalivilppiä voi tapahtua missä tahansa, jos siihen on mahdollisuus.
Varsinaisen laittoman vaalivilpin lisäksi vaalien vapauteen ja tasapuolisuuteen voi kohdistua monenlaisia laillisia rajoituksia. Esimerkiksi yksipuoluemaissa ehdokkaaksi saatetaan kelpuuttaa vain puolueen hyväksymät ehdokkaat. Yhdysvalloissa on toisinaan vaalien tulokseen pyritty vaikuttamaan vaalipiirijakoa tarkoitushakuisesti muuttamalla (gerrymanderointi).
Rikos

Vaalivilppi on monien maiden lainsäädännössä rikos.
Suomen rikoslaissa vaaleihin liittyviä rikosnimikkeitä ovat:
vaalirikos (14:1), esimerkiksi äänestäjiin vaikuttaminen uhkailulla tai väkivallalla
vaalilahjonta (14:2) eli äänten ostaminen ja myyminen
vilpillinen äänestäminen (14:3), esimerkiksi äänestäminen ilman äänioikeutta tai useaan kertaan
vaalituloksen vääristäminen (14:4), esimerkiksi äänestyslippujen poistaminen, lisääminen, muuttaminen tai väärin laskeminen.
Maksimirangaistus on rikosnimikkeestä riippuen 1–2 vuotta vankeutta.
Yhteiskunnallinen ilmiö

Vaalivilppi on yhteiskunnallisena ilmiönä merkittävä.  Laajamittainen vilppi voi tuhota vaalien uskottavuuden kokonaan ja aiheuttaa poliittista epävakautta.  Jo epäilys vilpistä voi aiheuttaa äänestäjäkunnassa kyynisyyttä, epäluottamusta hallitusvaltaan ja äänestysaktiivisuuden vähenemistä.  Erityisen herkkä vaalivilpille on enemmistövaalijärjestelmä, sillä se johtaa usein tiukkaan kilpailuun kahden lähes tasavahvan ehdokkaan välillä, jolloin pienikin vilppi voi kallistaa tuloksen toisen ehdokkaan hyväksi.
Vaikka vaalivilppiä esiintyy ilmeisesti lukuisissa maissa ympäri maailmaa, siitä on olemassa suhteellisen vähän luotettavaa tutkimustietoa.  Vilppiä on vaikea tutkia, sillä se luonnollisesti pyritään tekemään salassa.  Toisaalta monissa poliittisesti epävakaissa maissa liioitellut vaalivilppisyytökset ovat muodostuneet osaksi tavanomaista poliittista retoriikkaa, joten on vaikea selvittää, missä määrin syytökset ovat aiheellisia.  Vilppi voi myös olla vaikea erottaa tahattomista virheistä, esimerkiksi jos ennakkoääniä katoaa postissa.
Menetelmiä

Vaalivilppiä harjoitetaan lukuisin tavoin.  Räikeimmät menetelmät, esimerkiksi kokonaisten vaaliuurnien varastaminen ja äänestäjien suoranainen pakottaminen, muodostavat vain pienen osan kokonaisuudesta.  Eräässä tutkimuksessa havaittiin Costa Ricassa käytetyn ainakin 47:ää erilaista vaalivilppimenetelmää.
Vilppi voi kohdistua mihin tahansa vaalien vaiheeseen tai osaan, jossa suinkin on jokin hyödynnettävissä oleva heikkous. Seuraavassa on muutamia tunnettuja menetelmiä.