stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sérifos
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sérifos Wikimedia Commonsissa
Kykladit
| --- | --- |
Pääsaaret:   Amorgós  Anáfi  Ándros  Antíparos  Delos  Folégandros  Íos  Kéa  Kímolos  Kýthnos  Mílos  Mýkonos  Náxos  Páros  Santoríni Thíra  Sérifos  Sífnos  Síkinos  Sýros  Tínos 
Muut suuremmat saaret:   Antímilos  Despotikó  Donoúsa  Gyáros  Irakleiá  Káto Koufonísi  Kéros  Koufonísi  Makrónisos  Nikoúria  Pacheiá  Polýaigos  Ríneia  Schoinoúsa  Thirasía 
Pienet saaret:   Agía Kalí  Agía Paraskeví  Ágios Andréas, Kímolos  Ágios Andréas, Koufonísia  Ágios Artémios  Ágios Efstáthios  Ágios Geórgios  Ágios Ioánnis  Ágios Nikólaos, Makáres  Ágios Nikólaos, Thíra  Ágios Spyrídonas  Akráthi  Almyronísi  Anánes  Áno Antikéri  Ánydros  Árgilos  Askaniá  Áspro  Aspronísi, Santoríni  Aspronísi, Schoinoúsa  Avelonísia Megálos Avelás  Mikrí Akradiá  Avoladonísi  Báos  Christianí  Daskalió  Diakoftó  Didými  Dipló  Drakonísi  Dryonísi  Dýsvato  Escháti  Evriókastro  Filídi  Foínisses  Ftená  Foúis  Gaïdouronísi  Galiátsos  Gavrionísia Akamátis  Alidonísi  Gáidaros  Megálo  Platý  Prásso  Tourlítis  Glarómpouta  Glaronísi, Gyáros  Glaronísi, Koufonísia  Glaronísi, Sérifos  Glaronísia  Gramvoússa  Kalógeroi, Kímolos  Kalógeroi, Tínos  Kalógeros  Kampána  Káravos  Kardiótissa  Kasséles  Káto Antikéri  Kávouras, Antíparos  Kávouras, Mýkonos  Kitrianí  Klidoúra  Klimatónisa  Kounelonísi  Krommýdi  Ktapódia  Lazaronísi  Lázaros  Makáres  Makrá  Makronísi  Manolonísi  Mantó  Marmaronísi  Mavronísi  Megáli Pláka  Megálo Viókastro  Megálos Refmatiáris  Mikrí Pláka  Mikronísi  Mikró Viókastro  Mikrós Avelás  Mikrós Refmatiáris  Moschonás  Náta  Néa Kaméni  Ofeidoússa  Palaiá Kaméni  Panagía  Panteronísi  Paximádi  Petalídi, Íos pohj.  Petalídi, Íos loun.  Pipéri  Pláka  Plakí  Planítis  Porí  Práso  Prasonísi, Íos  Prasonísi, Kímolos  Prasoúra  Psathonísi, Íos  Psathonísi, Sýros  Revmatonísi  Revmatonísia  Sáliagkos  Schinonísi  Serifopoúla  Sfontíli  Skylonísi  Strongylí, Antíparos  Strongylí, Makáres  Strongyló, Sýros Ermoúpoli  Strongyló, Sýros Poseidonía  Tetartonísi  Theotókos  Thermonísia  Tigáni  Toúrlos, Antíparos  Toúrlos, Páros  Tragonísi  Tría Adélfia  Tsimintíri  Tsouloúfi  Varvaronísi  Varvaroúsa  Venétiko  Voúlgari  Vous  Vryokastráki 
Näkymä Sérifoksen kylästä alas Livádin satamakylään.
Sérifoksen rannikkoa ja vanha rautamalmin lastauspaikka.
Olkina

Yksi Olkinan historiallisista huviloista.
Olkina (ven. О́льгино, Olgino) on historiallinen kaupunginosa ja rautatieseisake Pietarin Primorjen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Suomenlahden rannalla Lahden länsipuolella ja Revonnenän itäpuolella. Olkina kuuluu Lahti–Olkinan kunnallishallintoalueeseen.
1700-luvun lopulla seudulla sijaitsi Vääränperän (ven. Verpeleva) kartano, joka kuului Katariina II:n suosikille Grigori Orloville. 1900-luvun lopussa syntyi huvilataajama, joka sai nimensä alueen omistajan kreivi Stenbok-Fermorin vaimon Olgan mukaan. Olkina liitettiin kaupunkiin vuonna 1963. Vuonna 1980 sinne rakennettiin motelli ja leirintäalue. Lähistöllä on Pietarin pohjoisosan jätevedenpuhdistamo.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Olkina Pietari-tietosanakirjassa (venäjäksi)
Olevsk

| Olevsk (Олевськ) |
| --- | --- |
 Olevskin keskustaa
 lippu:  vaakuna
 Olevsk
 Koordinaatit: 51.2225°N, 27.6489°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Žytomyrin alue
Piiri:  Korostenin piiri
Väkiluku (2022):  10 032
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Olevsk (ukr. Олевськ) on kaupunki Žytomyrin alueen Korostenin piirissä Ukrainan luoteisosassa, Dneprin vesistöön kuuluvan Ubortjoen varrella, linnuntietä 130 kilometriä aluekeskus Žytomyristä luoteeseen.
Tammikuun keskilämpötila on -5,6 °C ja heinäkuun +18,2 °C. Keskimääräinen vuosisademäärä 611 millimetriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Olevskin kaupungin väkiluvuksi 10 032 asukasta (2022). Vuonna 1990 asukkaita oli noin 12 200.
Paikkakunta mainitaan historiallisissa dokumenteissa ensimmäisen kerran vuonna 1488, mutta arkeologisissa tutkimuksissa kaupungin alueelta on löydetty Kiovan Rusin aikaisen asutuksen jälkiä 900-luvulta; ja legendan mukaan asutus olisi perustettu vuonna 977.lähde? Magdeburgin kaupunginoikeudet paikkakunta sai 1641. Venäjän keisarikunnan aikana se oli Volynian kuvernementin Olevskin kihlakunnan kihlakuntakaupunki.
Kaupunki oli Olevskin piirin keskus vuodesta 1923 lähtien, mutta kesän 2020 aluehallinnollisessa uudistuksessa Ukrainan piirien lukumäärää karsittiin voimakkaasti. Tuolloin Olevsk ja sen piiri liitettiin osaksi Korostenin piiriä.
Historiallisista rakennuksista mainittakoon Pyhän Mykolajivin kirkko (1596).
Pyhän Mykolajivin kirkko (1596).
Ubortjoki Olevskissa.
Hallintorakennus.
Kulttuuritalo.
Rautatieasema.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olevsk Wikimedia Commonsissa
Setä Koponen

| Tommi Koistinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 31. toukokuuta 1978 (ikä 46) Espoo
Muusikko
Taiteilijanimi:  Setä Koponen Setä Koo Kopo Setä Koponen
Laulukielet:  suomi
Tyylilajit:  rap
Yhtyeet:  Kehäkettu & Setä Koponen MC Taakibörsta Reilukerho
Levy-yhtiöt:  3rd Rail Music
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Setä Koponen (oikealta nimeltään Tommi Koistinen, s. 31. toukokuuta 1978 Espoo), on espoolainen rap-artisti. Hän on tehnyt yhteistyötä muun muassa Raimon, Edu Kehäkettusen, Davon sekä Tuomion & Koneen kanssa. Koistinen on opiskellut Helsingin kauppakorkeakoulussa. Nykyään hän vaikuttaa rap-yhtyeessä nimeltä Reilukerho.
Kesällä 2020 uutisoitiin Tommi Koistisen aloittavan espoolaisen Olarin Panimon toimitusjohtajana.
Diskografia > Omakustanteet

Kehäkettu & Setä Koponen: EP (CD) (2000)
MC Taakibörsta - PA 2001 (CD ja 12"  vinyyli) (2001)
Diskografia > Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Raimo | "Käyhäkonferenssi" | On sun kuuluvuustaajuudellasi |  | 2000 |
| Raimo | "Riskejä on otettava" | On sun kuuluvuustaajuudellasi | Davo & Kehäkettu | 2000 |
| Raimo | "Raimo & Kumppanit Oy" | On sun kuuluvuustaajuudellasi | Heinä, Kehäkettu, Kone, Phlöö, Seyed Ali, T-Murha, Tuomio & Ässä | 2000 |
| Raimo | "Tutkalla on hyvä olla 1997" | On sun kuuluvuustaajuudellasi | Matka-Aapeli | 2000 |
| Raaka Saaga | "Mä" | Raaka Saaga | Kone, MC Taakibörsta & Tuomio | 2001 |
| Edu Kehäkettunen & Prao-D | "Ihan mitä vaan..." | Räppäävä älykääpiö EP | Legis & Konan | 2003 |
| Tuomio & Kone | "Tsekkaa skeidaa" | Tuomio & Kone |  | 2003 |
| Tuomio & Kone | "Koiratarha radalla (Studiolasermix)" | Tuomio & Kone | MC Taakibörsta | 2003 |
| Memmy Posse | "Hinnalla millä hyvänsä" | Huolestuttavia merkkejä | Petos, Tuomio & Kone | 2004 |
| Edu Kehäkettunen | "Ihan mitä vaan" | Lentäjän koira | Legis & Kone | 2005 |
| DJPP | "Puffaa puffaa" | Tuottajalevy |  | 2006 |
| Stig Dogg | "Talvella" | Stig Dogg | Davo | 2006 |
| Stig Dogg | "Loskat naamalle" | Stigidilaatio | Reilukerho & Ryppy Rubiini | 2007 |
| Jontti & Shaka | "Tuttuun tapaan" | Rata-äänite |  | 2007 |
| No Smoking Team | "PA2011" | Terve elämä, puhdas omatunto |  | 2012 |
Diskografia > Kokoelmilla

Open Records Suomi Hip Hop -kokoelma 2 (CD ja 2LP) (2000)
Suomi lyriikkaa 1996–1998 (CD)
Laillista douppia - Suomi Lyriikkaa II (CD)
Parhaat palat (CD-R) (2001)
Monelt ne tulee mixtape (CD) (2004)
Diskografia > Reilukerho

Kyseenalaisia totuuksia (CD) (2007)
Aiheesta muualla

Legacy of MC Taakibörsta (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 2 
Taiteenala:  MusicBrainz
Oskar Olsen

| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten pikaluistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten pikaluistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten pikaluistelu. Olympialaiset  | Maa:   Norja> Miesten pikaluistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Chamonix 1924 | 500 metriä |  |
Oskar Viktor Olsen (17. lokakuuta 1897 Oslo – 8. joulukuuta 1956 Oslo) oli norjalainen pikaluistelija ja olympiamitalisti. Hän saavutti Chamonix’n olympialaisissa 1924 hopeaa 500 metrin matkalla ja sijoittui kuudenneksi 1500 metrin kilpailussa. Hän osallistui myös vuoden 1928 olympialaisissa 500 metrin kilpailuun.
Sanne van Olphen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Sanne van Olphen |  Sanne van Olphen |  Sanne van Olphen |  |
Maa:   Alankomaat
Naisten käsipallo
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Tanska 2015 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Ruotsi 2016 |  |  |
Sanne van Olphen (s. 13. maaliskuuta 1989 Haag) on alankomaalainen käsipalloilija. Hän on pelannut Alankomaiden maajoukkueessa 87 ottelua ja tehnyt niissä 140 maalia vuosina 2006–2018. Hän on saavuttanut MM-kilpailuissa hopeaa vuonna 2015 ja EM-kilpailuissa hopeaa vuonna 2016. Hän pelasi Rion olympialaisissa 2016 Alankomaiden joukkueen sijoittuessa neljänneksi.
Van Olphen on seuratasolla pelannut kotimaansa lisäksi Tanskassa SønderjyskEssä vuosina 2011–2014 ja Viborg HK:ssa 2017–2018 sekä Ranskassa Toulon Saint Cyr Var Handballissa 2014–2017.
Olkijoki

Olkijoen koulu keväällä 2009
Olkijoki on kylä Raahessa entisen Pattijoen kunnan alueella.
Kylässä toimii peruskoulun ala-aste.
Historiaa

Olkijoen kylässä 19. marraskuuta 1808 tekivät suomalaiset ja venäläiset aselevon, joka lopetti Suomen sodan sotatoimet Suomen alueella. Carl Johan Adlercreutzin ja Nikolai Kamenskin välillä käytyjen neuvottelujen pohjalta solmittiin aseleposopimus, jossa sovittiin, että Ruotsin armeija suomalaisine joukkoineen vetäytyy Kemijoen taakse. Oulu tuli jättää venäläisille 29. marraskuuta mennessä ja Kemi 13. joulukuuta mennessä.
Olkijoen kylän Lassilan talon se huone, jossa sopimus tehtiin on säilynyt nykypäivään Olkijoen rauhanpirttinä.
Olenjan lentotukikohta

Olenjan lentotukikohta Venäjän Murmanskin alueen kartalla. Tukikohta sijaitsee 16 kilometriä Olenegorskin keskustasta itään.
Olenjan lentotukikohta (ven. Авиабаза Оленья), lentokenttä tai lentoasema ven. аэродром Оленья, aerodrom Olenja, ven. аэропорт Оленья), on Venäjän Murmanskin alueella, maanteitse noin 16 kilometriä Olenegorskin kaupungin keskustasta itään sijaitseva sotilaslentoasema. Tukikohdasta 1-3 kilometriä lounaaseen on Vysokin taajama (ven. Высокий, myös  "Olenegorsk-8"). Tukikohdasta käytetään joskus nimitystä Olenegorsk-Vysoki.
Tukikohdassa on Kuolan niemimaan lentokentistä pisin kiitotie (3,5 km). Siellä toimii Venäjän ilmavoimien 40. yhdistetty lentorykmentti (40 SAP; yksikkö 36097). Sen lentävään kalustoon kuuluu pitkän matkan Tupolev Tu-22M3 -pommituslentokoneita; muiden konetyyppien osalta eri lähteet ovat eri mieltä. Kalustoon kuuluu tulkinnasta riippuen Mikojan MiG-31 -hävittäjälentokoneita ja / tai myös kuljetushelikoptereita (Mil Mi-8MT ja Mil Mi-26T) sekä Antonov An-12 -kuljetuslentokone.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olenjan lentotukikohta Wikimedia Commonsissa
Aviabaza Olenja (venäjäksi) (wikimapia.org)
Venäjän lentotukikohdat Euroopassa
Kartta esittää Venäjän ilmavoimien lentopaikkojen ohella merivoimien ja maavoimien keskeisimmät lentotukikohdat ja -asemat. (Huom! Sisältö täydentyy, kesken.)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: ru:Оленья (авиабаза)
Käännös suomeksi
Olkiluodontie

Olkiluodontien eteläpää.
Olkiluodontie eli yhdystie 2176 on luoteis-kaakkoissuuntainen yhdystie Eurajoella. Tie kulkee Raumantien – joka on osa valtatietä 8 – ja Olkiluodon Ulkopään väliä. Ulkopäässä, jossa on Olkiluodon ydinvoimalaitos, tie päättyy Satamatien liittymään, josta se jatkuu sisäisenä tienä (vaaditaan kulkulupa) Olkiluodon satamaan. Olkiluodontie kulkee luoteesta kaakkoon katsoen Olkiluodon ja Ilavaisten saaristokylien läpi ja saapuu niiden jälkeen mantereelle. Mantereella Olkiluodontie noudattaa tien koillispuolella virtaavan Lapinjoen kulkua kulkien Hankkilan kylän läpi. Raumantien risteyksessä on pumppuamo, jonka koillispuolella sijaitsee Lapijoen lähiö.
Olkiluodontien varrella Olkiluodon saaren itäosassa on rakennusalan yrityksiä. Raikan räjähdeyksikkö ja Rauvola & Simulan rakennusliikkeet toimivat kummatkin tien varressa. Raumantien risteyksessä on Ydinportti-niminen ravintola.
Vuonna 2013 Olkiluodontiellä ajoi keskimäärin 3 663 ajoneuvoa vuorokaudessa. Eteläpäädyn ohitti keskimäärin 3 510 ajoneuvoa vuorokaudessa ja pohjoispäädyn 3 816 ajoneuvoa. Niille kohdin Olkiluodontietä, jonka varrella on merkittävästi asutusta sekä koulu, on rakennettu kevyen liikenteen väylä. Tien liikennemäärä on lisääntynyt ydinvoimalan vuoksi ja lisääntyy edelleen. Raumantien liittymää on pohdittu rakennettavaksi eritasoliittymänä. Suunnitelma liittyy valtatie 8:n kehitystyöhön valtakunnallisena päätienä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olkiluodontie Wikimedia Commonsissa
Jori Olkkonen

Jori Olkkonen (nyk. Petrik Salovaara),  vanhalta demoskenenimeltään Yip/Pure-Byte, oli 1980-luvun tunnetuimpia tietokoneharrastajia Suomessa. Hänet tunnettiin artikkeleistaan suomalaisissa tietokonelehdissä sekä peleihin tehdyistä musiikeista, tunnetuimpana ”5th Dream About Happiness”, jota käytettiin Scroll Machine -demossa ja joka päätyi myös peliin BMX Kidz (ennätyslistojen musiikki on Olkkosen, alkumusiikki Hubbardin). Olkkonen on tehnyt myös musiikit Jukka Tapanimäen Netherworld-peliin ja Pasi Hytösen Uuno Turhapuro muuttaa maalle -peliin. Olkkosen musiikkiohjelma  Commodore 64:lle, Megasound editor, julkaistiin C=lehdessä. Nykyään hän työskentelee Solotes - yrityksessään.
Aiheesta muualla

Yipin haastattelu
Lmanin remix kappaleesta 5th Dream About Happiness (Arkistoitu – Internet Archive)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz
Oksolamiini

| --- | --- |

Oksolamiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
N,N-dietyyli-2-(3-fenyyli-1,2,4-oksadiatsol-5-yyli)etanamiini
Tunnisteet
CAS-numero: 959-14-8
ATC-koodi: R05DB07
PubChem CID: 13738
Kemialliset tiedot
Kaava: C14H19N3O 
Moolimassa: 245,322
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika:  ?
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Oksolamiini (C14H19N3O) on oksadiatsolijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää yskänlääkkeenä.
Ominaisuudet ja käyttö

Oksolamiini on sellaisenaan huoneenlämpötilassa väritöntä nestettä. Usein sitä käytetään sitraattisuolana, joka on hieman veteen ja alkoholeihin liukenevaa kiteistä ainetta. Oksolamiini vaikuttaa pääasiassa ääreishermostoon ja estää yskimisrefleksiä. Se vaikuttaa hieman myös keskushermostoon. Yskimistä hillitsevän vaikutuksen lisäksi oksolamiinilla on myös puuduttavia, kouristuksia ehkäiseviä ja tulehdusta hillitseviä vaikutuksia. Teholtaan oksolamiini on verrattavissa kodeiiniin tai on hieman sitä tehottomampi.
Haittavaikutukset

Oksolamiini voi aiheuttaa erityisesti pienille lapsille hallusinaatioita.
Valmistus

Oksolamiinin synteesin lähtöaine on bentsamidoksiini, joka reagoi emäksisissä olosuhteissa 3-klooripropionyylikloridin kanssa muodostaen hapesta asyloidun tuotteen. Tämä tuote syklisoituu trietyyliamiinin vaikutuksesta oksadiatsolijohdannaiseksi. Viimeisessä vaiheessa tämä tuote reagoi dietyyliamiinin kanssa muodostaen oksolamiinia.
Oksipurinoli

| Oksipurinoli |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  1,2-dihydropyratsolo[3,4-d]pyrimidiini-4,6-dioni
CAS-numero:  2465-59-0
PubChem CID:  4644 ja 135398752
SMILES:  C1=C2C(=NC(=O)NC2=O)NN1 
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C5H4N4O2
Moolimassa:  152,122 g/mol
Sulamispiste:  >300 °C
Oksipurinoli eli alloksantiini (C5H4N4O2) on pyrimidiinijohdannainen ja kihtilääkkeenä käytettävän allopurinolin aineenvaihduntatuote. Yhdiste on allopurinolin tavoin ksantiinioksidaasientsyymin estäjä.
Biologinen rooli

Oksipurinolia muodostuu allopuriinista ksantiinioksidaasin vaikutuksesta. Oksipurinoli muodostaa kompleksiyhdisteen ksantiinioksidaasiin liittyneiden molybdeeni-ionien kanssa ja estää siten entsyymin toiminnan. Oksipurinoli metaboloituu ainoastaan munuaisissa ja sen puoliintumisaika on noin vuorokausi. Oksipurinolin erittymiseen virtsaan vaikuttavia lääkeaineita ovat esimerkiksi losartaani ja furosemidi.
Oksipurinoli voi aiheuttaa virtsakiviä erityisesti Lesch–Nyhanin oireyhtymää sairastavilla ihmisillä. Oksipurinolikivissä on usein mukana myös ksantiinia ja virtsahappoa. Kalsiumoksalaattikivissä oksipurinolia ei ole havaittu.
Käyttö kemiassa

Oksipurinolia voidaan syntetisoida virtsahaposta. Sitä voidaan käyttää valmistettaessa muita yhdisteitä synteettisesti. Yhdistettä voidaan käyttää myös analyyttisessä kemiassa heksamiinin eli heksametyleenitetramiinin pitoisuuden määrittämiseen spektrofotometrillä.
Aiheesta muualla

Human Metabolome Database: Oxypurinol (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Oxipurinol (englanniksi)
Seututie 280

Seututie 280 on seututie Suomessa. Se erkanee Turun ja Helsingin välisestä seututiestä 110 (entinen valtatie 1) Pusulassa Lohjalla ja yhtyy kantatiehen 52 lähellä Someron keskustaa. Tie kulkee Lohjan ja Someron kaupunkien alueilla ja osuu myös entisten Nummi-Pusulan, Nummen, Pusulan ja Somerniemen kuntien alueille. Tien osoitenimenä on Lohjalla Somerontie ja Somerolla Helsingintie.
Tien kulku ja merkitys

Pusulan Koisjärvellä tie risteää seututieltä 110 Nummen Hyrsylässä alkavan ja Vihdin Jokikunnalle johtavan yhdystien 1223 kanssa ja kulkee sitten Pusulan Kaukelan sivuitse, josta pohjoiseen siitä erkanee Pusulan kirkonkylään johtava yhdystie 1270. Tämän jälkeen tie ylittää Pusulanjoen ja siihen yhtyy etelästä seututieltä 110 Nummen kirkonkylän luona alkunsa saava seututie 125. Pusulan Hyönölässä tiestä erkanee Pusulan kirkonkylän kautta Pusulan Ikkalaan johtava seututie 127 ja Someron rajalla tiehen yhtyy vielä Pusulan Marttilasta yhdystieltä 1281  alkunsa saava yhdystie 1271.
Somerniemellä tie kulkee Viuvalan, Kopilan ja Oinasjärven kylien kautta Oinasjärven sivuitse, ohittaa Somerniemen kirkon Härjänlahden kylässä Paimionjoen lähdejärven Painion luona ja seurailee Paimionjoen vesistöä Somerniemen Palikaisten kylässä. Somerniemen Oinasjärvellä tiestä erkanee Somerniemen Kaskiston kautta Someron Terttilään johtava yhdystie 2801. Somerolla tie kulkee Paimionjoen vesistöön kuuluvan Hirsjärven eteläpuolitse ensin Hirsjärven, sitten Ihamäen ja lopuksi Harjun kylissä. Vähän ennen Someroa tiehen yhtyy etelästä seututieltä 110 alkava, Kiikalan ja Someron Terttilän kautta kulkeva yhdystie 2410. Someron keskustan luona tie yhtyy Tammisaaresta Salon ja Someron kautta Jokioisille johtavaan kantatiehen 52.
Somerolla ja Nummi-Pusulassa tiehen liittyy myös joukko pienempiä, aiemmin paikallisteiksi luokiteltuja yhdysteitä. Näiden varsilla seututien 280  vaikutuspiirissä sijaitsevia kyliä ovat esimerkiksi Nummen Leppäkorpi, Pusulan Hyrkkölä sekä Somerniemen Jakkula, Keltiäinen, Vesanoja ja Härjänoja.
Tie on vanhastaan muodostanut tärkeimmän maantieyhteyden Someron ja Helsingin välillä. Valtatien 1 valmistuttua moottoritieksi on kuitenkin havaittu, että Kiikalan kautta valtatieltä 1 Somerolle johtava yhdystie 2410 tarjoaa lähes yhtä nopean reitin Somerolta Helsinkiin; vaikka matka on pidempi, niin pidemmän osuuden moottoritietä sanotaan lisäävän turvallisuutta.
Kohteita tien varrella

Tien alkuosaa hallitsevat viljellyt laaksot kylineen, joihin Pusulassa ja Somerniemellä lomittuvat toisen ja kolmannen Salpausselän reunamuodostumat pitkittäisharjuineen, ja harjut jatkuvat myös Somerolla. Somerniemellä tien läheisyyteen osuvat Somerniemen kirkko Painion rannalla ja kesäisin suosittu Somerniemen kesätori. Somerniemen ja Someron rajalla Palikaisten Österkullassa tien läheisyydessä sijaitsee jääkäriliikkeen muistomerkki Jääkärilehto. Someron Hirsjärvellä tien varressa on erääksi Someron komeimmista nähtävyyksistä mainittu entinen Somerjoen kioski, jota vuodesta 1997 on pidetty kesäisin avoinna laulaja Rauli Somerjoen muistokohteena nimellä Baddingin kioski Paratiisi. Ihamäen kylässä Somerolla tien varteen jää Hovimäen leirintäalue Hirsjärven rannalla. Tien varteen osuvia kartanoita ovat Somerniemellä Kopila Kopilan kylässä sekä Somerolla Seeteri Hirsjärven kylässä ja Hovila Ihamäen kylässä.
Somerniemen kellotapuli
Somerniemen kirkko
Jääkärilehto
Baddingin kioski Paratiisi
Kohteita tien varrella > Bussi Somerolle

Tie on osa loppilaisen Yhdysliikenteen aikoinaan liikennöimää bussilinjaa Helsingistä Somerolle, jota kuvataan Rauli "Badding" Somerjoen kappaleessa "Bussi Somerolle" albumilta Rakkaudella – Raulilta (julkaistu myöhemmin myös nimillä Sävel rakkauden ja Bussi Somerolle) vuodelta 1982.
Raul Reimanin tiettävästi Rauli Somerjoen tarkkojen ohjeiden mukaan sanoittamassa kappaleessa mainittuihin kohteisiin tien varrella laulun alussa mainitun Tarvontien jälkeen kuuluu muun muassa Brynolf Poutasen kauppa Pusulan Hyönölässä; kaupan omistaja ei kuitenkaan levyn tuottajan Harry Aaltosen mukaan halunnut ottaa uunituoretta kasettia kaupassa myyntiin, kun tätä mahdollisuutta levyn valmistuttua tarjottiin.
Lukkarin mutka vanhalla 280-tiellä.
Kääntelä Hirsjärvellä.
Someron puolelta laulussa mainitaan Lukkarin "kurvi" Somerniemellä, joka tienoikaisun myötä on sittemmin jäänyt tiestä sivuun, sekä Kääntelä, jossa sijaitsivat Somerjoen kotikylän Hirsjärven kauppa ja posti risteyksessä, jossa laulaja poseeraa albumin uudelleenjulkaistun version Sävel rakkauden (1986) kannessa. Aivan lähellä Kääntelää on myös Somerjoen kioski ja perheen kotitalo ("en jääkään vielä pois"), ja lähempänä Someron keskustaa Esakallio, joka oli yksi Somerjoen ensimmäisen yhtyen "The five yes'in" ensimmäisistä esiintymispaikoista.
Tähän Esakallion ja Salontien risteykseen nykyinen seututie 280 päättyy, ja kantatien 52 osuudelle jää laulun kohteista vielä Lammin mäki, jolta Helsingin suunnasta tultaessa avautuu näkymä yli Someron keskustan. Laulun lopussa mainitaan vielä somerolainen ravintola Hämeenportti, joka myöhemmin on toiminut muun muassa nimillä Kaupunginhotelli-Ravintola Satumaa ja Drunk'n Monkey Somero, sekä Hämeen Härkätie, jota pitkin kuitenkaan laulussa mainittu Yhdysliikenteen bussi ei todellisuudessa ajanut.
Tien historia

Ennen tienumeroiden uudistusta vuonna 1996 seututien 280 edeltäjänä oli maantie 280, joka jatkui nykyisestä Salontien risteyksestä Somerolla nykyisten kantatien 52 ja seututien 282 reittiä valtatielle 2 Tammelan Häiviään. Kun tällöin siihenastinen maantie 240 Salon ja Someron välillä, osuus siihenastisesta maantiestä 280 Somerolla sekä siihenastinen maantie 2803 Somerolla ja Jokioisilla liitettiin kantatiehen 52, maantien 280 loppuosasta Someron Pikku-Joensuun ja Tammelan Häiviän välillä muodostettiin seututie 282. Ennen nykyisen valtatien 2 valmistumista 1960-luvulla osuus nykyisestä seututiestä 280 nykyisen seututien 125 risteyksestä Nummi-Pusulassa nykyiselle kantatielle 52 Somerolla oli osa valtatietä 2.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seututie 280 Wikimedia Commonsissa