Satakuntalainen Osakunta
Henkilöitä > Inspehtorit ja inspehtoriparit

Listassa on mainittu inspehtorin nimi, aika, jonka henkilö on toiminut inspehtorina satakuntalaisille, ja minkä alan professori tämä on ollut. Inspehtoripareista inspehtori ilmoitetaan ensimmäisenä ja hänen puolisonsa sen jälkeen.
Kuninkaallisen Turun Akatemian aika 1643–1828:
Länsisuomalaisten osakuntien yhteiset inspehtorit
Martin Stodius 1643–1653, kreikan ja heprean kielten eli ns. pyhien kielten professori
Abraham Thauvonius 1653–1665, fysiikan ja kasvitieteen professori sekä myöhemmin jumaluusopin professori
Satakuntalaisen Osakunnan inspehtorit
Andreas Petraeus 1665–1669, fysiikan professori
Johan Flachsenius 1669–1684(?), 1691–1697, Flachseniuksen tiedetään virallisesti luopuneen tehtävästä 1697, mutta ainakin vuosilta 1700, 1703 ja 1707 on nimenomaisia merkintöjä siitä, että hän hoiti inspehtorin tehtävää, matematiikan professori ja myöhemmin teologian professori
Simon Paulinus 1684(?)–1691(?), pyhien kielten professori
Petreus Hjelm 1709–1710(?), lääketieteen professori
Ns. isovihan ajaksi osakunnat siirtyivät yliopiston mukana Turusta venäläistä miehitysvaltaa pakoon Tukholmaan. Tänä aikana useat osakunnat toimivat inspehtoreitta. Osakunnat palasivat  Turkuun 26.3.1723. Vuonna 1741 osakunnat saivat oikeuden itse valita inspehtorinsa.
Anders Pryss 1723–1747, runouden professori
Samuel Pryss 1747–1768, runouden professori
Jakob Gadolin 1768–1788, fysiikan professori
Johan Henrik Lindqvist 1788–1798, matematiikan professori
Gustaf Gadolin 1798–1828, itämaisten kielten professori
Helsingin aika:
Turun palon jälkeen vuonna 1827 yliopisto määrättiin siirtymään Helsinkiin ja se sai vuonna 1828 annetuissa statuuteissa nimekseen Keisarillinen Aleksanterin-Yliopisto Suomessa.
Carl Reinhold Sahlberg 1828–1841, luonnonhistorian ml. eläin ja kasvitieteen professori
Länsisuomalaisen osakunnan inspehtorit:
Gabriel Geitlin 1846–1852, itämaisen kirjallisuuden ja myöhemmin eksegetiikan professori (1838–1846 Turkulaisen osakunnan inspehtori)
Osakuntatoiminta oli kielletty 1853–1868, koska niitä lienee pidetty mahdollisesti kumouksellisina yhteisöinä.
Zachris Topelius 1868–1871, Suomen, Venäjän ja Pohjoismaiden historian professori ja myöhemmin yleisen historian professori
Otto Edvard August Hjelt 1871–1883, patologisen anatomian professori
Josef Adam Joakim Pippingsköld 1883–1884, lapsenpäästöopin ja lastentautien klinikan professori
Magnus Gottfrid Schybergson 1884–1901, yleisen historian ylimääräinen professori
Eemil Nestor Setälä 1901–1904, suomen kielen ja kirjallisuuden professori
Satakuntalaisen Osakunnan inspehtorit ja inspehtoriparit
J. J. Mikkola ja Maila Talvio 1904–1931, slaavilaisen filologian professori
O. J. Tuulio ja Tyyni Tuulio 1931–1934, eteläromaanisten kielten ylimääräinen professori
Edwin Linkomies ja Vera Linkomies 1934–1944, Rooman kirjallisuuden professori
Pekka Katara ja Liisi Katara 1944–1949, germaanisen filologian ylimääräinen professori
Edwin Linkomies ja Vera Linkomies 1949–1956, Rooman kirjallisuuden professori
Risto Niini 1956–1963, teoreettisen fysiikan ylimääräinen professori
Inkeri Anttila 1963–1966, rikosoikeuden professori
Veikko Okko 1966–1971, maantieteen professori
Heikki Jokela 1971–1981, yleisen oikeustieteen ja kansainvälisen yksityisoikeuden professori
Timo Tiusanen 1982–1985, teatteritieteen professori
Tapio Lampinen (vt.) 1985, kirkkososiologian vt. professori
Pentti Alhonen 1986–2000, geologian ja paleontologian professori ja myöhemmin ympäristögeologian professori
Kyllikki Tiensuu (vt.) 2001–2008 , kirkkohistorian määräaikainen professori
Hannele Niemi 2008–2017, kasvatustieteen professori
Jari Yli-Kauhaluoma 2017–, farmaseuttisen kemian professori