stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kyösti Julku
Teoksia

(toim.): Faravidin maa: Pohjois-Suomen historia.  (Julkaisija: Pohjois-Suomen historiallinen yhdistys. Studia historica septentrionalia 9)  Oulu: Rovaniemi:  Pohjoinen, 1985.  ISBN 951-749-006-2
Kvenland – Kainuunmaa.  Oulu:  Pohjoinen, 1986.  ISBN 951-749-014-3
(toim.): Itämerensuomi – eurooppalainen maa.  (Studia historica Fenno-ugrica 2)  Jyväskylä: Oulu:  Atena: Societas historiae Fenno-ugricae, 1997 (2. tarkistettu painos 1999).  ISBN 951-796-093-X
Aiheesta muualla

Kyösti Julkun muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  IdRef
Kashta

Kashta oli Napatan hallitsija noin 750 eaa.–730 eaa. tai 760 eaa.-747 eaa. Hän oli Piyen ja mahdollisesti myös Sabakon isä. Kashta vihki yhden tyttäristään, Amenardiksen, Amonin papittareksi Thebassa. Nubialaisdynastiaan kuulunut Kashta laajensi hallitsemaansa aluetta ja sai Ylä- ja Ala-Egyptin kuninkaan arvonimen. Kashta on haudattu pyramidiin El-Kurrussa.
Joahas (Juuda)

| Joahas> Juudan kuningas |
| --- | --- |
Valtakausi:  609–609 eaa.
Edeltäjä:  Josia
Seuraaja:  Joojakim

Syntynyt:  632 eaa. Juudan kuningaskunta
Kuollut:  609 eaa. Egypti
Suku:  Daavid
Isä:  Josia
Äiti:  Hamutal
Joahas (hepr. ‏יְהוֹאָחָז‎, Yeho'aẖaz; kreik. Ιωαχαζ Iōakhaz; lat. Joachaz) oli Juudan kuningas vuosina 609–609 eaa. Hän tuli kuninkaaksi 23-vuotiaana isänsä Josian kuoleman jälkeen ja hallitsi kolme kuukautta. Hänen aikanaan Juuda joutui Egyptin vasalliksi, sillä Egypti oli voittanut Megiddon tasangolla Josian sotavoimat. Faarao Neko pelasti viimeisen assyrialaisen varustuksen häviöltä Karkemiissa ja vangitutti sen jälkeen Joahasin. Neko erotti tämän ja asetti Juudan uudeksi kuninkaaksi Joahasin veljen Eljakimin muuttaen tämän nimen Joojakimiksi. Joahas vietiin Egyptiin, jossa hän kuoli.
Gröna Lundin onnettomuus

| Gröna Lundin onnettomuus |
| --- | --- |
 Onnettomuus tapahtui Jetline-vuoristoradassa.
Päivämäärä:  25. kesäkuuta 2023
Kellonaika:  11.39 paikallista aikaa
Tapahtumapaikka:  Gröna Lund, Tukholma, Ruotsi
Syy:  Tekninen virhe, vaunun suistuminen vuoristoradalta. (epäily)
Kuolleita:  1
Loukkaantuneita:  9
Gröna Lundin onnettomuus tapahtui sunnuntaina 25. kesäkuuta 2023 hieman ennen puoltapäivää paikallista aikaa Gröna Lundin huvipuistossa Tukholmassa, Ruotsissa. Siinä huvipuiston Jetline-vuoristoradan ensimmäinen vaunu suistui raiteilta. Onnettomuudessa kuoli yksi ihminen ja yhdeksän loukkaantui.
Vuoristorata

Onnettomuuden aiheuttanut Jetline-vuoristorata on ollut käytössä yli 30 vuotta ja siinä ei ollut aiemmin todettu teknisiä ongelmia. Vuoristoradan huippunopeus on 90 km/h ja sen korkein kohta on 30 metriä maanpinnan yläpuolella. Radan pituus on 800 metriä ja siinä voi kokea 4,5 G:n kiihtyvyyden.
Khionis Spartalainen

| Khionis Spartalainen> Χιόνις ὁ Σπαρτιάτης.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 600-luku eaa. Sparta
Muut tiedot
Aktiivisena:  664–656 eaa.
Khionis Spartalainen (m.kreik. Χιόνις ὁ Σπαρτιάτης, Khionis ho Spartiatēs, lat. Chionis; 600-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen, joka oli kotoisin Spartasta. Hän oli ensimmäinen, joka voitti Olympian kisojen stadionjuoksun kolmissa tai jopa neljissä peräkkäisissä kisoissa.
Pausaniaan mukaan Khionis olisi voittanut stadionjuoksun neljästi peräkkäin eli 28.–31. olympiadien kisoissa (668, 664, 660 ja 656 eaa.). Eusebioksen mukaan vuoden 668 eaa. stadionjuoksun voittaja olisi kuitenkin ollut spartalainen Kharmis, ja kyseinen nimi esiintyy voittajien luettelossa myös nykyisin.
Khionis voitti myös diauloksen kolmissa peräkkäisissä kisoissa, samoina vuosina joihin hänen varmat stadionjuoksun voittonsa sijoittuvat eli 29.–31. olympiadeissa (664, 660 ja 656 eaa.).
Khafre

Khafren veistos, Egyptiläinen museo, Kairo.
Khafre tai Khaefra, kreikaksi Khefren, oli muinaisessa Egyptissä Vanhan valtakunnan aikaan hallinnut faarao. Hän oli neljännen dynastian neljäs faarao ja faarao Khnum Khufun poika sekä edeltäjänsä faarao Djedefran nuorempi veli. Khaefra tunnetaan etenkin Gizan toiseksi suurimman pyramidin, Khefrenin pyramidin rakennuttajana. Ei ole päästy yksimielisyyteen siitä, onko Gizan sfinksi hänen vai faarao Khnum Khufun rakennuttama.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Djedefra | Egyptin faarao 4. dynastia | Seuraaja: Menkaure |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Tšekki 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB
Sydän

Ihmisen sydän ja sen sijainti rintakehällä.
Sydän (lat. cor) on elin, joka pumppaa verta isoon ja pieneen verenkiertoon. Kaikilla kehittyneemmillä eläinlajeilla on sydän. Nisäkkäiden sydän sijaitsee rintaontelossa keuhkojen välissä välikarsinassa. Ihmisen sydän on hiukan kallellaan vasemmalle, ja sen massasta suurin osa on kehon vasemmalla puolella. Aikuisen ihmisen sydän painaa noin 250–350 g, mutta hyväkuntoisen urheilijan sydän voi painaa enemmänkin.
Ihmisen sydän > Kaavakuva

| --- | --- |
 Oikea eteinen  Vasen eteinen  Yläonttolaskimo  Aortta  Keuhkovaltimo (keuhkovaltimorunko haarautuu oikeaksi ja vasemmaksi keuhkovaltimoksi)  Keuhkolaskimo (molemmista keuhkoista tulee kaksi laskimoa)  Hiippa- eli mitraaliläppä  Aorttaläppä  Vasen kammio  Oikea kammio  Alaonttolaskimo  Kolmipurje- eli trikuspidaaliläppä  Keuhkovaltimon läppä :
Ihmisen sydän > Sydämen toiminta > Impulssinjohtojärjestelmä

Sydän toimii heikkojen sähköim­pulssien avulla. Sydämen syke aiheutuu solmukesolujen eli sinus- ja eteis-kammiosolmukkeen hermosolujen aktivaatiosta, jossa solujen sähköjännite pienenee hetkellisesti eli depolaroituu aiheuttaen aktiopotentiaaleja. Solmukesolujen lepojännite on normaalia pienempi eli vain −55 millivolttia, kun solujen jännite on normaalisti noin −80 millivolttia. Solmukesolujen solun sisään vuotava natrium nostaa solun jännitteen kynnysarvon yli, josta seuraa sarkoplasmaattisessa kalvostossa olevan kalsiumin vapautuminen sytoplasmaan, mikä aiheuttaa solun supistumisen.
Sydän pystyy sykkimään ilman ulkopuolelta tulevia ärsykkeitä, mutta 
autonominen hermosto ja hormonit joko nopeuttavat tai hidastavat sähköimpulssien tahtia, mikä johtaa sydämen lyöntitiheyden nopeutumiseen tai hidastumiseen. Jos sinussolmuke ei jostain syystä laukaise aktiopotentiaalia, sitä voi korvata jokin impulssijärjestelmässä myöhemmin olevista kohdista (eteis-kammiosolmuke tai kammioiden väliseinässä kulkevat Purkinjen säikeet). Sydämen syke on kuitenkin sitä hitaampaa, mitä kauempana sinussolmukkeesta impulssit kehittyvät.
Sinussolmukkeesta aktiopotentiaalit etenevät erikoistuneita lihassoluja pitkin eteiskammiosolmukkeeseen, josta ne jatkavat yhtenäisessä kimpussa (Hisin kimpussa) eteisten ja kammioiden välillä olevan sidekudosseinän läpi eteenpäin, lopulta päätyen kammioiden seinämiin. Aktiopotentiaali hidastuu eteis-kammiovälissä olevassa sidekudoslevyssä, jotta eteiset ehtivät supistua ennen kammioita. Signaalin tulee puolestaan ehtiä joka puolelle kammioita lähes samanaikaisesti, jotta kammiot tyhjenisivät tehokkaasti. Tästä huolehtivat erityisen nopeasti impulsseja kuljettavat Purkinjen säikeet, jotka haarautuvat Hisin kimpusta ja päättyvät lopulta lihassolujen pintaan. Tätä järjestelmää kutsutaan impulssinjohtojärjestelmäksi. Se kuljettaa aktiopotentiaalit eteisiin ja kammioihin huomattavasti tavallista lihaskudosta nopeammin ja saa kammiolihaksen supistumaan lähes yhtäaikaisesti. Sydämen kärki supistuu kuitenkin hieman aiemmin, jotta veri virtaisi tehokkaammin kammioista valtimoihin.
Ihmisen sydän > Sydämen toiminta > Sydämen toimintakierto

Sydämen toimintakierto perustuu paine-eroihin, jotka johtuvat kammioiden supistumisesta ja laajenemisesta, sekä läppiin, jotka estävät veren kulkeutumisen väärään suuntaan. Eteisten ja niihin laskevien laskimoiden välillä ei kuitenkaan ole läppiä. Niitä ei tarvita, koska paine eteisissä on aina melko pieni ja eteisten supistuminen pienentää hieman laskimoiden tuloaukkoja. Näin verta pääsee virtaamaan vain vähän takaisin laskimoihin. Kun veri saapuu eteiseen, eteis-kammioläppä ei aukea ennen kuin kammion lihakset rentoutuvat ja kammio laajenee. Tällöin myös siellä oleva paine laskee eteisten painetta pienemmäksi, ja veri virtaa eteisestä kammioon kunnes siellä on eteistä vastaava paine. Tässä vaiheessa alkaa yleensä kammioiden supistus, joka nostaa kammion paineen eteisen painetta suuremmaksi. Tällöin eteis-kammioläpät painuvat kiinni eteisiin pyrkivän veren painaessa ne kiinni. Kammion paine nousee kammion seinämän lihasten supistuessa kunnes kammion paine tulee suuremmaksi kuin aortan tai keuhkovaltimorungon, jolloin kammio-valtimoläppä avautuu. Kun kammio on tyhjä, sen paine on pienempi kuin valtimon paine, jolloin takaisin kammioon pyrkivä veri työntää kammio-valtimoläpän kiinni.
Veren virratessa eteisestä kammioon sydänlihakset rentoutuvat hetkellisesti sekunnin muutaman kymmenesosan ajan. Vaikka se ei tunnu paljolta, sydän ehtii levätä vuorokauden aikana noin neljä tuntia. Liiallinen stressi lisää sydämen lyöntitiheyttä, jolloin lepäämiseen jää vähemmän aikaa ja sydän altistuu vaurioille.
Ihmisen sydän > Sydänviat ja -sairaudet

Sydämessä voi esiintyä synnynnäisiä vikoja. Osa vioista on harmittomia, mutta useat viat vaativat hoitoa, tyypillisesti korjausleikkausta. Tyypillisiä synnynnäisiä sydänvikoja ovat valtasuonten transpositio, keuhkovaltimon ahtauma, Fallot’n tetralogia, kammioiden väliseinän aukko, eteisten väliseinän aukko, avoin valtimotiehyt ja aortan koarktaatio.
Ei-synnynnäisiä sydänsairauksia ovat esimerkiksi sydäninfarkti, sepelvaltimotauti, kardiomyopatia,  läppäviat, sydänlihastulehdus, rytmihäiriö, sydämen vajaatoiminta ja sydämen patologinen hypertrofia.
Sydämeen voi myös ilmaantua kasvaimia, jotka yleensä ovat hyvänlaatuisia. Sydänsyöpä on äärimmäisen harvinainen sairaus. Muu syöpätauti, kuten lymfooma, melanooma tai sarkooma voi myös levitä sydämeen.
Ihmisen sydän > Sydänviat ja -sairaudet > Keinosydän

Yhdysvaltain terveysviranomainen, FDA, antoi luvan mekaanisen keino­sydämen myyntiin vuonna 2006. Sitä käytetään niiden potilaiden hoitamiseen, joille ei ole muuta hoitoa.
Kuvagalleria

MRI-kuva pumppaavasta sydämestä
Ihmisen sydän, jossa on luodinreikä
Sydämen sijainti, sydän kuvan keskellä ja keuhkot sivuilla.
3D-tietokonemalli pumppaavasta ihmisen sydämestä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Yle Oppiminen: Sydämen osat ja toiminta
Verenkierto
Veri  |  Sydän → Aortta → Valtimot → Hiussuonet → Laskimot → Onttolaskimot → Sydän → Keuhkovaltimorunko → Keuhkot → Keuhkolaskimo → Sydän
64-vuotiaan miehen sydän.
Sydämen toimintakierto
Kleisthenes Pisalainen

| Kleisthenes Pisalainen> Κλεισθένης.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 900-luku eaa. Pisa
Kuollut: 800-luku eaa.
Muut tiedot
Aktiivisena:  n. 884 eaa.
Kleisthenes Pisalainen (m.kreik. Κλεισθένης, Kleisthenēs, lat. Cleisthenes; n. 900/800-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen Pisan kuningas, joka on myyttinen tai puolimyyttinen henkilö. Hänet mainitaan Olympian kisojen uudelleenperustajaksi yhdessä Eliin kuninkaan Ifitoksen ja Spartan kuninkaan Lykurgoksen kanssa. Ainoa lähde tälle on Flegon Tralleislainen. Tapahtuma ajoitetaan perinteisesti noin vuoteen 884 eaa.
Tornator

| Tornator Oyj |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Julkinen osakeyhtiö
Perustettu:  2002
Toimitusjohtaja:  Henrik Nieminen
Kotipaikka:  Imatra
Toimiala:  Metsätalous
Liikevaihto:  194,9 milj. euroa (2023)
Liikevoitto:  141,8 milj. euroa (2023)
Henkilöstö:  189 (2023)
Tytäryhtiöt:  Tornator Eesti OÜ ja  SC Tornator SRL
Omistaja:  mm. Stora Enso, Ilmarinen ja Varma
Kotisivu:  www.tornator.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tornator Oyj on suomalainen metsäyhtiö, jonka pääliiketoimintana on puun tuottaminen sekä hakkuuoikeuksien myynti metsäteollisuudelle. Imatralla kotipaikkaansa pitävä Tornator on Suomen suurin yksityinen metsänomistaja. Se omistaa ja hallinnoi Suomessa noin 683 000 hehtaarin metsäalaa. Yhtiö tarjoaa myös metsänhoitopalveluja, myy mökkitontteja sekä ostaa ja vuokraa aktiivisesti metsämaita nykyisten metsätilojensa läheisyydestä.
Tornator Oyj kuuluu Tornator Timberland -konserniin.
Historia > Aktiebolaget Tornator 1887–1941

Aktiebolaget Tornator perustettiin vuonna 1887 lankarullatehtaaksi Lahteen. Sorvattuja lankarullia valmistavan yrityksen nimeksi valittiin latinan sorvaajaa merkitsevä sana tornator. Vuonna 1904 yhtiö hankki Imatralta Vuoksen rannalla sijainneen Tainionkosken tilan.
Tornator rakensi Tainionkoskelle puuhiomon ja paperitehtaan vuonna 1897 ja rullatehtaan vuonna 1898. Tainionkoskelle perustettiin myös sellutehdas vuonna 1910. Vuonna 1912 yhtiön tuotannon arvo oli 7,3 miljoonaa markkaa. Tähän kuului 9 000 tonnia selluloosaa, 12 000 tonnia paperia sekä sahatavaraa ja lankarullia. Yhtiö omisti tuolloin 45 000 hehtaaria metsää. Suomen valtio osti yhtiön osakkeista 53 prosenttia vuonna 1918. Vuonna 1931 yhtiön vähemmistöosakkaat myivät osakkeensa Enso-Gutzeit Oy:lle.
Vuonna 1932 myös valtio myi omat osakkeensa Enso-Gutzeitille. Yhtiön nimeksi tuli Tornator Oy. Tornator sulautettiin Enso-Gutzeitiin joulukuussa 1941.
Historia > Tornator Oy 2002–2011

Elokuussa 2002 Stora Enso kertoi yhtiöittävänsä 600 000 hehtaria metsää Suomesta. Yhtiön liiketoiminta perustui hakkuuoikeuksien myyntiin ja metsänhoitopalveluiden tarjoamiseen. Yhtiön osakkeita aiottiin tarjota suomalaisille ja ulkomaalaisille sijoittajille. Metsäyhtiön nimi saatiin pöytälaatikkoyhtiö-Tornatorilta, joka oli ollut Enso-Gutzeitin ja sen seuraajan Stora Enson hallussa. Metsät ja niihin liittyvä liiketoiminta siirrettiin yhtiön tytäryhtiöille Tornator Forest Oy:lle ja Tornator Oy:lle. Joukukuussa metsät myytiin Tornator Timberland Oy:lle, jonka osakkaiksi saatiin suunnatun osakeannin kautta joukko suomalaisia institutionaalisia sijoittajia: Varma, Ilmarinen, OP-Henkivakuutus, OP-Eläkekassa, Etera, Pohjola ja Verista. Stora Enso oli yhtiön suurin omistaja 41 prosentin osuudellaan, mutta määräysvaltaa sillä ei yhtiössä ollut. Käytännössä tämä vaikutti siihen, ettei Tornator Timberland ollut Stora Enson tytäryhtiö vaan osakkuusyhtiö. Tornatorin toimitusjohtajana aloitti metsänhoitaja Arto J. Huurinainen.
Vuonna 2005 Tornatorin suurin omistaja oli Stora Enso, jolle yhtiö myi pystykaupoilla raakapuita. Yhtön muut suuromistajat olivat vakuutusyhtiöitä. Yhtiöllä oli Suomessa 610 000 hehtaaria metsää ja se oli Suomen kolmanneksi suurin metsänomistaja, edellään valtio ja UPM. Yhtiön toimitusjohtaja oli Arto J. Huurinainen.
Romania alkoi palauttaa entisille omistajille metsiä, jotka oli takavarikoitu kommunistikaudella vuonna 2003. Vuoteen 2013 mennessä Tornator oli ostanut Romaniasta kuusi metsätilaa, joihin kuului yhteensä 12 000 hehtaaria metsää. Lisäksi se hoiti maassa 9 000 hehtaaria saksalaisten omistamaa metsää. Romanialaista puuta myytiin esimerkiksi Intiaan ja Kiinaan.
Historia > Tornator Oyj 2012–

Vuoden 2012 lopulla Tornator Oy:stä tuli julkinen Osakeyhtiö (Tornator Oyj).
Vuonna 2014 Tornator Eesti osti 13 000 hehtaaria metsää Norther Starilta. Kaupan myötä se omisti Virosta yli 40 000 hehtaaria maata, mikä teki siitä Viron suurimman yksityisen maanomistajan.
Joulukuussa 2015 Tornator myi United Bankersin metsärahastolle 7100 hehtaaria metsää Ranualta, Pudasjärveltä ja Kainuusta. Kaupan ehtoihin kuului kuitenkin se, että Tornator jatkaa metsätilojen hoitoa.
Lokakuussa 2016 uutena toimitusjohtajana aloitti metsänhoitaja Sixten Sunabacka, kun Arto Huurinainen jäi eläkkeelle.
Maaliskuussa 2017 Tornator kertoi ostavansa UPM:ltä 23 000 hehtaaria maata Pohjois-Karjalasta. Osana kauppaa se alkoi toimittaa puuta UPM:n tehtaille Itä-Suomeen. Kaupan myötä sekä UPM:n että Tornatorin pääasiakkaan Stora Enson puukaupan kuljetusmatkat lyhenivät, kun niille saatettiin tarjota puuta niiden tehtaiden lähialueilta.
Kesäkuussa 2018 Tornator kertoi alkavansa käyttää Yara Suomen tuottamaa lannoitusta Itä-Suomen metsissään, joissa boorin puute vahingoittaa puiden kasvua. Itä-Suomen yliopiston kerrottiin auttavan optimaalisten ravinnemäärien määrittelyssä ja boorin vesistövaikutusten arvioinnissa. Syyskuussa kerrottiin, että Vapo myy Tornatorille noin 5300 hehtaaria metsätalousmaata.
Kesäkuussa 2019 Tornatorin toimitusjohtajana aloitti ekonomi, eMBA Henrik Nieminen.
Joulukuussa 2020 Tornator myi ruotsalaiselle OX2-yhtiölle sata tuulivoimalahanketta, joiden arvo teho oli yhteensä noin 600 megawattia. Hankkeista 44 sijaitsee Utajärvellä ja 29 Pieksämäellä. Koko hankkeen investoinnin arvioitiin olevan noin 600 miljoonaa euroa.
Heinäkuussa 2023 Tornator kertoi saaneensa kanadalaiselta Manulife-vakuutusyhtiöltä 50 miljoonan euron sijoituksen joukkovelkakirjalainaansa. Summa aiottiin käyttää suomalaisten metsien ostoon.
Helmikuussa 2024 Tornator julkaisi tulostiedotteen, jonka mukaan yhtiön vahva kasvu jatkui vuonna 2023, jolloin yhtiön liikevaihto kohosi uuteen ennätykseen (194 milj. euroa).
Organisaatio

Tornator Oyj on Tornator Timberland -konsernin emoyhtiö. Konserniin kuuluvat myös virolainen Tornator Eesti OÜ ja romanialainen SC Tornator SRL. Kaikki kolme yhtiötä omistavat metsää ja harjoittavat operatiivista metsätaloutta.
Vuonna 2022 konsernissa palveluksessa työskenteli noin 185 henkilöä. Yhtiön käyttämien urakoitsijoiden ja sopimusyrittäjien työn määrä ylitti 1 600 henkilötyövuotta. Imatralla sijaitsevan pääkonttorin lisäksi yhtiöllä on toimipaikat Joensuussa, Kempeleessä, Kuopiossa, Savonlinnassa ja Vantaalla.
Organisaatio > Omistus

Joulukuussa 2022 Tornatorin osakkeenomistajat olivat:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Stora Enso  Ilmarinen  Varma  OP Henkivakuutus  |  OP-Metsänomistaja  Veritas Eläkevakuutus  OP-Eläkesäätiö  Finnairin Eläkesäätiö  |  Pohjola Vakuutus  Riffu  Danilostock  |
Liiketoiminta

Tornatorin liiketoiminta perustuu sen omistamaan metsämaahan Suomessa, Virossa ja Romaniassa. Vuonna 2021 se arvioi, että sen suomalaisten metsien reaaliarvo oli yli kaksi miljardia euroa. Vuonna 2023 konsernin omistamista metsistä Suomessa sijaitsi 683 000 hehtaaria, Virossa 65 000 hehtaaria ja Romaniassa 12 000 hehtaaria. Tuloja se saa pääasiassa pystykaupoista, mutta myös mökkitonttien myynnistä ja tuulivoimalahankkeista. Se vuokraa metsää tuulivoimayhtiöille, jotta ne voivat pystyttää sinne voimaloita. Se on myynyt myös mahlaa Nordic Koivu -yhtiölle.
Vuonna 2019 Tornator alkoi vuokrata yksityisiltä metsänomistajilta maata 20 vuodeksi kuukausivuokraa vastaan. Sinä aikana Tornator hoitaa metsää ja myy puuta.
Aiheesta muualla

Tornator-yhtiön sivut
| n k Perustiedot Wikidatassa: Tornator (Q11898208)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: yritys
valtio: Suomi

↑  Luonnolle ja suomalaisille arvokas lahjoitus Tornatorilta Valtioneuvosto.  11.9.2017. Viitattu 27.9.2023.
Eugen Wolff, yksi Tornatorin perustajista
Jordbro

| Jordbro |
| --- | --- |
 Katunäkymää keväällä 2021.
 Jordbro
 Koordinaatit: 59°08′44″N, 18°07′31″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Södermanland
Kunta:  Haninge
Väkiluku (2021):  11 607
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jordbro on taajama Haningen kunnassa Tukholman läänissä Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 11 607 asukasta vuonna 2021. Jordbro sijaitsee noin 20 kilometriä Tukholman eteläpuolella ja siellä on paljon teollisuutta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jordbro Wikimedia Commonsissa
Kserkses II

Kserkses II nousi Persian kuninkaaksi vuonna 424 eaa., mutta pian hänen velipuolensa Sogdianus murhautti hänet. Sogdinianuksen taas murhautti Dareios II.
Tietomme Kserkseestä perustuvat suurimmaksi osaksi kreikkalaisen Ktesiaan kirjoituksiin. Ktesiaan mukaan Kserkses oli Artakserkses I:n ja kuningatar Damaspianin poika. Hänen kuoltuaan Kserkseestä tuli kuningas, mutta hänen velipuolensa Sogdinianus, joka oli Artakserkseen ja babylonialaisen Alogyneen poika, aikoi kaapata vallan. Hallittuaan 45 päivää Kserkses murhattiin, kun hän oli juovuksissa. Kserkseen kuoltua hänen velipuolensa Ochus, Artakserkseen ja Cosmartideneen poika, murhautti Sogdinianuksen ja otti uudeksi nimekseen Dareios.
Persialaisissa kirjoituksissa selviää, että Artakserkses oli kuningas vielä 24. joulukuuta 424 eaa. Dareios II taas mainitaan kuninkaana ensimmäisen kerran 10. tammikuuta 423 eaa. Kserkses II:n ja Sogdinianuksen valtakaudet eivät mahdu tähän lyhyeen väliin. Oletetaan, että Artakserkseen kuoltua käytiin lyhyt valtataistelu, jonka Dareios II voitti.
Menandros Efesoslainen

Menandros Efesoslainen (m.kreik. Μένανδρος; 100-luku eaa.) oli antiikin aikainen kreikkalainen historioitsija, joka kirjoitti hävinneen Foinikian historian. Josephus käytti Menandroksen teosta omassa Juutalaisten muinaisajat -teoksessaan. On oletettu että Sudan mainitsema Menandros, joka oli Eratostheneen oppilas, olisi sama henkilö. Josephus käytti Menandroksen teosta vahvistaakseen Raamatun kertomusten todenperäisyyttä.
Anastrotsoli

| --- | --- |


Anastrotsoli
Systemaattinen (IUPAC) nimi
2-[3-(2-syanopropan-2-yyli)-5-(1,2, 4-triatsol-1-yylimetyyli)fenyyli]-2-metyylipropaaninitriili 
Tunnisteet
CAS-numero: 120511-73-1
ATC-koodi: L02BG03
PubChem CID: 2187
DrugBank: APRD00016
Kemialliset tiedot
Kaava: C17H19N5 
Moolimassa: 293,372 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 81–82 °C
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 83–85 %
Proteiinisitoutuminen: 40 %
Metabolia: 85 % hepaattinen
Puoliintumisaika: 72 tuntia
Ekskreetio: 11 % renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Anastrotsoli (C17H19N5) on rintasyövän vaihdevuosien jälkeiseen hoitoon käytettävä lääkeaine. Sen teho perustuu aromataasientsyymin estämiseen.
Synteesi

Anastrotsolin lähtöaineena on 3,5-bis(bromimetyyli)tolueeni. Sen bromiatomit korvataan nitriiliryhmillä kaliumsyanidin avulla. Seuraavaksi muodostunut tuote metyloidaan eli siihen liitetään metyyliryhmiä. Lopuksi molekyyliin liitetään triatsoliryhmä.
Mekanismi

Anastrotsoli estää estrogeenien synteesissä tarvittavan entsyymin, aromataasin, toimintaa ja täten hidastaa kasvaimien kehittymistä. Anastrotsolin on todettu tutkimuksissa ehkäisevän rintasyövän uudelleen puhkeamisen riskiä tehokkaammin, kuin usein käytetty tamoksifeeni. Aromataasientsyymi ei ole erityisen valikoiva siihen liittyvien substraattien suhteen, jonka seurauksena myös aldosteronin ja kortisolin tuotannossa saattoi ilmetä häiriöitä käytettäessä vanhemman sukupolven aromataasinestäjiä. Tällainen lääkeaine on muun muassa aminoglutetimidi. Anastrotsolilla ei ole havaittu olevan haittaavaa vaikutusta kortisolin tuotantoon.. Anastrotsolia käytetään pääasiassa syövän liitännäishoitona lääkkeen kalleuden vuoksi.
Sivuvaikutukset

Anastrotsoli estää aromataasin toimintaa niin tehokkaasti, että estrogeenihormonien tuotanto lakkaa lähes täysin. Tämän vuoksi sen käyttö altistaa osteoporoosille ja luunmurtumille. Lääke voi aiheuttaa kuumia aaltoja, uneliaisuutta, allergiaa ja huonoa oloa, johon voi liittyä oksentelua.
Aiheesta muualla

Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Anastrozole (englanniksi)
ChemBlink: Anastrozole (englanniksi)
Arimidex (anastrotsoli) 1 mg tabletti