stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jastrowie (kunta)

| Jastrowie |
| --- | --- |
 Jastrowien kunnan sisäinen kartta
 Jastrowie
 Koordinaatit: 53°25′18″N, 16°48′56″E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Iso-Puola
Piirikunta:  Złotów
 – Pormestari:  Piotr Wojtiuk
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  353,1 km²
Väkiluku:  502
 – Väestötiheys:  33 as./km²
SIMC:  0526363
Suuntanumero(t):  67
Rekisterikilpi:  PZL
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jastrowie on kunta Złotówin piirikunnassa Puolassa. Sen keskuskaupunki on Jastrowie. Jastrowien kunnan väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 11 500. Złotówin piirikunnan asukkaista 16,5 prosenttia asuu Jastrowien kunnassa ja sen pinta-alasta 21,3 prosenttia kuuluu Jastrowien kuntaan. Kylät Jastrowien kunnassa ovat Brzeźnica, Brzeźnica-Kolonia, Budy, Nadarzyce, Samborsko, Sypniewko ja Sypniewo.
Jastrowien väkiluku on pienentynyt 0,6 prosenttia vuosien 2002–2019 välisenä aikana. Vuoden 2019 lopussa 50,2 prosenttia oli naispuolisia ja 49,8 miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 19,2 prosenttia kylän väestöstä, työikäiset 60,3 prosenttia ja eläkeläiset 20,4 prosenttia. Väestön keski-ikä oli 40,1 vuotta. Vuonna 2019 kunnassa syntyi 106 lasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jastrowie (kunta) Wikimedia Commonsissa
Kauko Harlos

Kauko Arvid Harlos (vuoteen 1960 Hokkanen, 24. syyskuuta 1933 Nokia – 1. huhtikuuta 1998) oli suomalainen moukarinheittäjä. Harlos voitti moukarin Suomen mestaruuden viidesti peräkkäin vuosina 1965, 1966, 1967, 1968 ja 1969. Vuonna 1964 hän sijoittui hopealle ja 1963 pronssille. Ateenan EM-kisoissa vuonna 1969 hän oli yhdeksäs. Harloksen ennätys oli vuonna 1969 Ruotsissa heitetty 66,12.
Seuratasolla Harlos edusti Suomessa Tampereen Pyrintöä, HIFK:ta, Turun Tovereita ja Rosenlewin Urheilijat-38 -seuraa. Ruotsissa hän edusti seuroja Västerås IK ja IFK Västerås.
Jastrzębie-Zdrój

| Jastrzębie-Zdrój |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Jastrzębie-Zdrój
 Koordinaatit: 49°57′N, 18°35′E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Sleesia
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  85,33 km²
Väkiluku (2015):  90 794
 – Väestötiheys:  1 064 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.jastrzebie.pl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jastrzębie-Zdrój (saks. Bad Königsdorff-Jastrzemb) on kaupunki Sleesian voivodikunnassa Puolan eteläosassa. Se sijaitsee noin 100 km länteen Krakovasta ja 30 km pohjoiseen Ostravasta lähellä Tšekin rajaa. Kaupungin asukasluku oli 90 794 vuonna 2015.
Kaupungin historia alkaa 1400-luvulta. 1800-luvulla se oli suosittu pieni kylpyläkaupunki, jonka luonnollisia mineraalivesiä käytettiin reumatismin, kihdin ja maksasairauksien hoitoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jastrzębie-Zdrój Wikimedia Commonsissa
Kaupungin verkkosivusto
Keilaniemen tornit

Keilaniemen tornit ovat kolme pyöreää asuintornitaloa, joita on suunniteltu Espoon Keilaniemeen. Espoon valtuusto vahvisti talojen asemakaavan toukokuussa 2012, ja rakentaminen oli tarkoitus aloittaa vuoden 2014 alkupuolella, mutta hanke on sittemmin viivästynyt. Tornitalot on suunnitellut arkkitehtitoimisto SARC, ja niistä kaksi rakentaa SRV. Ensimmäisen tornin rakennuslupahakemus oli valmisteilla kesäkuussa 2022.
Korkeimmasta tornitalosta on tulossa 40-kerroksinen. Korkeutta merenpinnasta laskettuna olisi 127 metriä,valmistuttuaan se olisi Suomen korkein asuintalo. Kahdessa muussa talossa olisi 36 kerrosta ja matalimmassa 32 kerrosta. Alkuperäiseen neljään torniin kaavailtiin noin tuhatta asuntoa. Tämän lisäksi rakennusten kivijalkaan on suunniteltu noin 700 neliötä liiketilaa peruspalveluille. Suurimmat huoneistot ja yhteiskäytössä olevat sauna- ja kuntoilutilat tulevat tornien ylimpiin kerroksiin.
Kahden pohjoisemman asuintornin välissä on Keilaniemen metroasema, jolta on noin kymmenen minuutin metromatka Helsingin päärautatieasemalle. Suunnitelmaan alun perin kuulunut neljäs ja pohjoisin tornitalo muutettiin rakennuttaja NCC:n pyynnöstä muodoltaan perinteisemmäksi neliskulmaiseksi hybridirakennukseksi, josta osaan tulee toimistotiloja ja osaan asuntoja. Kolmannen pyöreän asuintornin rakentaja ei ollut kesäkuun 2022 tilanteessa selvillä.
Asuintornien kaava-alue sijaitsee Keilaniemen toimistokortteleiden ja Tapiolan kaupunginosan välissämaastossa. Betonitunnelissa kulkevan Kehä I:n kannen puisto on suoraan tornien juuressa, ja sen läpi kulkevat pyöräilyn pääyhteydet Leppävaaraan (Laajalahdenbaana) ja Meilahteen (Kuusisaarenbaana).
Kazys Petkevičius

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Helsinki 1952 |  |  |
|  Hopeaa | Melbourne 1956 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Tšekkoslovakia 1947 |  |  |
|  Kultaa | Neuvostoliitto 1953 |  |  |
|  Pronssia | Unkari 1955 |  |  |
Kazys Petkevičius (ven. Казис Павлович Петкявичюс, Kаzis Pаvlovitš Petkjavitšjus, 1. tammikuuta 1926 Steigviliai – 14. lokakuuta 2008 Kaunas) oli Neuvostoliittoa kilpaurallaan edustanut liettualainen koripalloilija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.
Petkevičius saavutti olympiahopeaa Neuvostoliiton koripallomaajoukkueen pelaajana Helsingissä 1952 ja Melbournessa 1956. EM-kilpailuissa hän voitti kultaa vuosina 1947 ja 1953 sekä pronssia vuonna 1955.
Keuhkopussinontelo

Keuhkopussinontelo eli pleuraontelo (lat. cavum pleurae, cavitas pleuralis) on keuhkopussin lehtien väliin jäävä tila. Keuhkopussinontelon täyttää keuhkopussin lehtien tuottama proteiinipitoinen neste, jonka tehtävänä on yhdessä keuhkopussin lehtien kanssa vähentää keuhkojen liikkeestä aiheutuvaa kitkaa.
Keuhkolaskimo

Kuvassa näkyvät punaisella keuhkoista sydämeen kulkevat keuhkolaskimot.
Keuhkolaskimoita (lat. vena pulmonalis) on neljä (vasemmasta ja oikeasta keuhkosta tulee molemmista kaksi keuhkolaskimoa) ja ne kuuluvat pieneen verenkiertoon. Ne ovat keuhkoista tulevia laskimoita, jotka tuovat hapettuneen veren sydämelle laskemalla verensä vasempaan eteiseen. Sydämestä keuhkolaskimoiden veri jatkaa suureen verenkiertoon. Sikiöllä verenkierto ohittaa pienen verenkierron, koska keuhkot eivät vielä ole toiminnassa, joten keuhkolaskimoiden toiminta alkaa vasta vauvan ensimmäisestä hengenvedosta.
Verenkierto
Veri  |  Sydän → Aortta → Valtimot → Hiussuonet → Laskimot → Onttolaskimot → Sydän → Keuhkovaltimorunko → Keuhkot → Keuhkolaskimo → Sydän
Japaninhuppurastas

| Japaninhuppurastas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Rastaat Turdidae
Suku::  Rastaat Turdus
Laji::  celaenops
Kaksiosainen nimi
 Turdus celaenops  Stejneger, 1887 
Katso myös
   Japaninhuppurastas Wikispeciesissä   Japaninhuppurastas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Japaninhuppurastas (Turdus celaenops) on rastaiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Tuntomerkit

Japaninhuppurastas on 23 cm pitkä. Koiraalla on musta pää ja rinnan yläosa, oranssinpunainen rinnan alaosa ja kyljet sekä valkoinen vatsa. Selkäpuoli on tummanruskea. Naaraalla on ruskea pää ja valkoinen kurkku, jossa on mustia viiruja.
Levinneisyys

Japaninhuppurastasta tavataan kotoperäisenä Japanissa. Lajia esiintyy pääasiassa Izusaarilla, mutta osa kannasta muuttaa talveksi Honshuun ja Shikokulle. Lajia tavataan harvinaisena myös Yakushiman ja Tokaran saarilla. Japaninhuppurastaskannan kooksi arvioidaan 3 500–15 000 yksilöä. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi ja sen suurimpia uhkia ovat pesiä ryöstävät siperiankärppä ja paksunokkavaris sekä kissat.
Keltaraunioyrtti

| Keltaraunioyrtti |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Boraginales
Heimo::  Lemmikkikasvit Boraginaceae
Suku::  Raunioyrtit Symphytum
Laji::  tuberosum
Kaksiosainen nimi
 Symphytum tuberosum  L. (1753) 
Katso myös
   Keltaraunioyrtti Wikispeciesissä   Keltaraunioyrtti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltaraunioyrtti (Symphytum tuberosum) on lemmikkikasveihin ja raunioyrttien sukuun kuuluva kasvilaji. Se esiintyy alkuperäisenä Keski- ja Etelä-Euroopassa sekä Turkissa. Pohjoismaissa sitä on havaittu Ruotsissa ja Suomessa harvoin uustulokkaana.
Keltaraunioyrtti on monivuotinen pystykasvuinen karheakarvainen ruoho, joka kasvaa 15–60 senttimetriä korkeaksi. Varsi on haaraton tai niukkahaarainen. Lehdet ovat leveänsoikeat ja ruodittomat. Kukintona on lyhyt ja tiivis kiemura viuhko, kukkien teriö on kellomainen, väriltään kalpeankeltainen.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Keltaraunioyrtti – Symphytum tuberosum
Keltiäinen (täsmennyssivu)

Keltiäinen voi tarkoittaa seuraavia:
Keltiäinen (Lasius flavus), muurahaislaji
Keltiäinen, kylä Somerniemellä Somerolla
Heinonen HK-1 Keltiäinen, diplomi-insinööri Juhani Heinosen suunnittelema yksipaikkainen lentokone
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Keltiäinen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Isosilmätonnikala

| Isosilmätonnikala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Scombroidei
Heimo::  Makrillit Scombridae
Alaheimo::  Scombrinae
Tribus::  Tonnikalat Thunnini
Suku::  Aitotonnikalat Thunnus
Laji::  obesus
Kaksiosainen nimi
 Thunnus obesus  (Lowe, 1839) 
Katso myös
   Isosilmätonnikala Wikispeciesissä   Isosilmätonnikala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Isosilmätonnikala (Thunnus obesus) on tonnikalojen ryhmään kuuluva makrilliheimon kala. Havaijilla se tunnetaan nimellä ahi. Isosilmätonnikalaa kalastetaan liikaa, ja laji on suuressa vaarassa kuolla sukupuuttoon. Isosilmätonnikalasta tehdään sushia ja sashimia.
Koko ja ulkonäkö

Isosilmätonnikalan tunnistaa pulskasta vartalosta, isosta päästä ja epätavallisen suurista silmistään joista se on saanut nimensä. Isosilmätonnikalan pituus vaihtelee välillä 60–250 cm. Isosilmätonnikalojen selkä on kirkkaan tummansininen ja vatsa vaaleansininen. Pyrstö on musta ja selkä- ja vatsaevät sekä eväkkeet ovat keltaiset. Kyljet ovat harmaat.
Esiintyminen

Isosilmätonnikalaa tavataan kaikissa trooppisissa ja subtrooppisissa merissä paitsi Välimeressä. Isosilmätonnikalojen on havaittu oleilleen pitkiä aikoja jopa yli 500 m:n syvyydessä.
Aiheesta muualla

Thunnus obesus (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Hawaii Seafood Buyers' Guide: Bigeye tuna (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kaunotar

| --- | --- |
:  
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Kaunotar. Katso kaunotar Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
Keltareseda

| Keltareseda |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Resedakasvit Resedaceae
Suku::  Resedat Reseda
Laji::  lutea
Kaksiosainen nimi
 Reseda lutea  L. 
Katso myös
   Keltareseda Wikispeciesissä   Keltareseda Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltaresedan hedelmiä ja siemeniä
Keltareseda (Reseda lutea) on kaksi- tai monivuotinen resedoihin kuuluva laji, jota esiintyy Euroopassa. Sen varsi on haarova ja kalju, 30–50 senttimetriä korkeaksi kasvava. Lehdistä useimmat ovat liuskaisia. Sivuliuskat ovat parittaisia ja muodoltaan tasasoukasta pitkulaiseen, päätöliuska on tavallisesti muita liuskoja leveämpi. Keltaresedan kukinto on latvaterttu, teriöt ovat vaaleankeltaisia. Kotahedelmä on tavallisesti pysty.
Aiheesta muualla

Kasviatlas: Keltareseda (Reseda lutea) Suomessa.
ITIS: Reseda lutea (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Reseda lutea (englanniksi)
Flora of China: Reseda lutea (englanniksi)
Kauko Heikkilä

Kauko Tapio Heikkilä (3. helmikuuta 1910 Ikaalinen – 31. lokakuuta 1957 Pori) oli suomalainen opettaja ja kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkiä Heikki Upari.
Äidinkielenopettajana toiminut Heikkilä julkaisi omalla nimellään muun muassa runoja ja näytelmiä sekä kirjailijanimellä Heikki Upari nuorten seikkailukirjoja.
Teoksia

Omalla nimellä:
Ruoko miettii : runoja. Aura, Turku 1945
Ikaalisten seurakunnan vaiheita vv. 1641–1941. Ikaalisten seurakunta, Pori 1947
Patruuna Oldenburg, näytelmä. 1947
Suomalaisen kirjallisuuden historia, kirjoittajat V. A. Haila ja Kauko Heikkilä. 2. painos Otava 1949, 21. painos Otava 1981
Salattuja voimia, näytelmä. 1950
Tulitikkupatruuna, näytelmä. 1950
Ikaalisten säästöpankki 1876–1951. Ikaalisten säästöpankki, Vammala 1951
Satakuntaa ja satakuntalaisia 2, toimituskunta: L. I. Kaukamaa, Kauko Heikkilä, M. J. Saarnilehto. Satakunnan kirjallisen kerhon julkaisuja 8. Pori 1951
Porin kauppaoppilaitos 1892–1952. Porin kauppaoppilaitos, Pori 1952
Porin yksityinen teollisuuskoulu 1899–1920 : Porin teollisuuskoulu 1920–1941 : Porin teknillinen koulu 1941–1949. Pori 1955
Jälkiä : valikoima jälkeenjääneitä runoja. Satakunnan kirjallisen kerhon julkaisuja 10. Pori 1958
Nimimerkillä Heikki Upari:
Salaperäinen kultalöytö. Seikkailukirjasto 7. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1938
Taistelu kultalöydöstä. Seikkailukirjasto 10. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 193
Kotirintaman poikia. Seikkailukirjasto 14. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1943, 2. painos 1944
Nimettömillä vesillä. Seikkailukirjasto 22. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1947
Erämaan kasvatti : nuorisoromaani pakanuuden ajalta. Seikkailukirjasto 31. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1951
Postinkulman Pinnistys ja Saukonkujan Sisu. Seikkailukirjasto 37. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1954
Jacob Micflikier

| Jacob Micflikier |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. heinäkuuta 1984 (ikä 40) Winnipeg, MB, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  173 cm
Paino:  82 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2012–
Aik. seurat:  Springfield Falcons (AHL) Stockton Thunder (ECHL) Florida Everblades (ECHL) Rochester Americans (AHL) Albany River Rats (AHL) Charlotte Checkers (AHL) Hershey Bears (AHL) Dinamo Minsk (KHL) HC Lugano (NLA) Linköpings HC (SHL) Luleå HF (SHL) EHC Biel (NLA) Fribourg-Gottéron (NLA)
Jacob Micflikier (s. 11. heinäkuuta 1984 Winnipeg, Manitoba, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka on tällä hetkellä vapaa agentti.
Ura > Seuraura > Junioriura ja yliopistovuodet

Micflikier pelasi vuodet 2001–2003 USHL-junioriliigaa Sioux Falls Stampeden paidassa. Jälkimmäisellä kaudellaan 2002–2003 hän oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 31+36=67. Micflikier jakoi liigan maalipörssin kolmannen sijan Lincoln Starsissa ja Topeka Scarecrowsissa pelanneen Luke Ericksonin kanssa ja pistepörssin viidennen sijan Des Moines Buccaneersin Tomáš Jaškon kanssa. Vuodet 2003–2007 hän kävi New Hampshiren yliopistoa. Kaudella 2004–2005 Micflikier oli tehoilla 20+24=44 joukkueensa kolmanneksi paras pistemies ja maalintekijä. Hän sijoittui Hockey Eastin maalipörssissä neljänneksi ja pistepörssissä kuudenneksi.
Kaudella 2005–2006 Micflikier voitti UNH:n sisäisen pistepörssin ja jakoi sisäisen syöttöpörssin voiton Daniel Winnikin kanssa tehoilla 16+26=42. Hän sijoittui Hockey Eastin maalipörssissä neljänneksi. Micflikier valittiin kauden päätteeksi sarjan turnauksen tähdistökentälliseen ja palkittiin UNH:n arvokkaimpana pelaaja sekä parhaana hyökkäävänä pelaajana Guy Smith Awardilla. Kaudella 2006–2007 hän nousi joukkueensa varakapteeniksi ja oli UNH:n paras syöttäjä Matt Fornateron kanssa sekä kolmanneksi paras pistemies. Micflikier palkittiin yliopistouransa aikana kolmesti UNH:n fanien suosikkipelaajana Ted Karmeris Fan Favorite Awardilla.
Ura > Maajoukkueura

Micflikier edusti Kanadaa Spengler Cupissa vuosina 2012 ja 2013, joista ensimmäinen turnaus päättyi joukkueen voittoon. Jälkimmäisessä turnauksessa hän oli kolmella osumallaan Kanadan paras maalintekijä Byron Ritchien kanssa.
Muuta

Micflikier on juutalainen. Hänen pikkuveljensä Benji on pelannut myös jääkiekkoa.
Kaunotar ja Kulkuri (täsmennyssivu)

Kaunotar ja Kulkuri voi tarkoittaa seuraavia:
Kaunotar ja Kulkuri, Walt Disneyn piirroselokuva vuodelta 1955
Kaunotar ja Kulkuri II – Pepin seikkailut, Disneyn piirroselokuva vuodelta 2001, edellisen jatko-osa
Kaunotar ja Kulkuri, Charlie Beanin ohjaama elokuva vuodelta 2019
Kaunotar ja kulkuri, Saara Suvannon albumi vuodelta 1992
Kaunotar ja kulkuri, Meiju Suvaksen albumi vuodelta 1993
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaunotar ja Kulkuri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Keilaniemen tunneli

| Keilaniemen tunneli |
| --- | --- |
Paikkakunta:  Espoo
Maa:  Suomi
Koordinaatit:  60°10′30″N, 024°49′40″E
Avattu:  4. kesäkuuta 2019
Pituus:  460 metriä
Leveys:  37 metriä
Ajokaistoja:  6
Keilaniemen tunneli on maantietunneli seututiellä 101 eli Kehä I:llä. Se sijaitsee Espoossa Otaniemen kaupunginosassa.
Keilaniemen tunnelin pituus 445 metriä ja lisäksi siihen kuuluu 15 metrin pituinen silta. Tunnelin leveys on 37 metriä. Sen valmistamiseen käytettiin noin 70 000 m³ betonia. Tunnelin korkeus on 7 metriä ja sallittu ajoneuvokorkeus 5 metriä. Kesäkuussa 2019 käyttöönotetun tunnelin rakentaminen aloitettiin 2016, tunnelin tilaaja ja rakennuttaja on Espoon kaupunki. Rakennusprojektin hinta oli 100 miljoonaa euroa.
Aiheesta muualla

Verkkouutiset: Yli 400-metrinen tunneli avautuu liikenteelle (4.6.2019)
Kekäle

Kekäle voi viitata seuraaviin:
kekäle, palava (hehkuva) tai hiiltynyt puunkappale
Kekäle, suomalainen vaatekauppaketju
Kekäle, muun muassa seuraavien henkilöiden nimi:
Jari Kekäle (s. 1966), säveltäjä, sanoittaja ja laulaja; teologi
Pietari Kekäle (oik. Uuno Pekka Kekäläinen, 1896–1976), kirjailija
Tauno Kekäle, kirjailija Tauno Yliruusin (1927–1994) salanimi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kekäle”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kalliolampi (Ähtäri, Myllymäki)

| Kalliolampi |
| --- | --- |
 Kalliolampi kesäkuussa 2023 uimarannalta nähtynä.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Ähtäri
Koordinaatit:  62°31′43″N, 24°17′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ähtärinjärven alue (35.43)
Laskupuro:  Tervapuro Renkaisenpuroon 
Järvinumero:  35.439.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  171,7 m  
Rantaviiva:  2,401 km  
Pinta-ala:  10,485 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliolampi 
Kalliolampi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä Myllymäen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Kalliolammen pinta-ala on 10,5 hehtaaria, se on 900 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Kalliolampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Ähtärinjärven alueella (35.43), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.439) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 171,7 metriä mpy.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalliolampi Wikimedia Commonsissa
Ähtärin järvet
Ähtärinjärvi
• Niemisvesi-Pemu
• Hankavesi-Välivesi
• Peränne
• Liesjärvi
Kivijärvi
• Ouluvesi
• Jauhojärvi
• Iso Haapajärvi
• Valkeinen
• Vähä Haapajärvi
• Iso Vehkajärvi
• Kortteinen
• Hautojärvi
Voilampi
• Hirvijärvi
• Pusaanjärvi
• Alainen-Tuhkio
• Huikurinlampi
• Renkainen
• Saarinen
• Arpainen
• Kolunjärvi
• Niemijärvi
• Soukanjärvi
• Vehunjärvi
Vähä Liesjärvi
• Iso-Manalainen
• Pyhikki
• Iso Koirajärvi
• Yläinen-Sappio
• Karvalampi
• Alainen-Sappio
• Lylylampi
• Keskinen
• Saarijärvi
• Iso Niemolampi
• Aitojärvi
• Keskinen-Tuhkio
• Yläinen-Tuhkio
• Savilampi
• Haapolampi
• Likolampi
• Hiironen
• Keskinen-Sappio
• Vihtalampi
• Iso-Nuoramo
• Mantilanjärvi
• Pöyhösenlampi
• Kalliolampi
• Tyystänjärvi
• Palolampi
Kuorelampi
• Polvilampi
• Matolampi
• Särkijärvi
• Ahvenlampi
• Kapealampi
• Saarilampi
• Heikinlampi
• Lintulampi
• Rajalampi
• Heinä-Arpainen
• Yläinen Heikinlampi
• Pitkäjärvi
• Ohenlampi
• Heinälammi
• Riutto
• Suoverlampi
• Mustalampi
• Paloharjunlampi
• Suolampi
• Kaamatti
• Onkilampi
• Sysilampi
• Kuolemainen
• Kalliolampi
• Mekkolampi
• Hämeenlampi
Niinilampi
• Likolampi
• Iso Itälampi
• Suolampi
• Perilampi
• Pieni Koirajärvi
• Hirvilampi
• Hirvilampi
• Mustalampi
• Iso Perimmäinen
• Levä
• Haukilampi
• Ohralampi
• Kumpulampi
• Heinälampi
• Pieni-Manalainen
• Ahvenlampi
• Pieni Lintulampi
• Hangonlampi
• Rautolampi
• Rautionlampi
• Korteslampi
• Iso Säynäslammi
• Sirkuslampi
• Suolampi
• Kapealampi
• Niittylampi
• Kylkiäinen
• Ahvenlampi
• Sammakkolampi
• Valkealampi
• Housulammi
• Kaakkolampi
• Kalliolampi
• Pökkölänlampi
• Iso Hoikkalampi
• Keskimmäinen-Nuoramo
• Kotalampi
• Pieni Itälampi
• Pieni Palolampi
• Paskolampi
• Haukilampi
• Haukilampi
• Haukilampi
• Hanhilampi
• Kaakkolampi
• Kissalampi
• Koivulampi
Suolilampi
• Huippalampi
• Jutulampi
• Peuralampi
• Lepikkolampi
• Kaakkolampi
• Pöntislampi
• Pumppulampi
• Likolampi
• Valkealampi
• Lehtilampi
• Iso Helvelampi
• Vasamanlampi
• Sepänlampi
• Saralammi
• Luodeslampi
• Rumpulampi
• Torakkalampi
• Onkilampi
• Saralammi
• Pieni-Perimmäinen
• Paskolampi
• Likolampi
• Pahkalampi
• Rasinlampi
• Rajalampi
• Iso Haapalampi
• Pylkäslampi
• Heinälampi
• Niinilampi
• Pihtisulku
• Murtolampi
• Perunalampi
• Kuolemainen
• Heinälammi
• Suolikot
• Pieni-Särkijärvi
• Pykälikönlampi
• Kilpilampi
• Housulammi
• Kaakkolampi
(35.4)
Kampakäpypalmu

| Kampakäpypalmu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Paljassiemeniset
Luokka::  Cycadopsida
Lahko::  Cycadales
Heimo::  Samiakasvit Zamiaceae
Suku::  Kampakävykit Dioon
Laji::  edule
Kaksiosainen nimi
 Dioon edule  Lindl. 
Katso myös
   Kampakäpypalmu Wikispeciesissä   Kampakäpypalmu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kampakäpypalmu (Dioon edule) on käpypalmuihin kuuluva laji, jota esiintyy Pohjois-Amerikassa Meksikossa. Sen levinneisyysalue Itäisen Sierra Madren vuoristossa on laaja. Kampakäpypalmun elinympäristöä ovat trooppisten lehtimetsien ja tammimetsien välivyöhykkeen kiviset alueet ja kalliot.
Laji on uhanalaisuusluokituksessa silmälläpidettävä (NT).
Aiheesta muualla

ONKI, suomenkielinen nimi: Kampakäpypalmu (Dioon edule)
ITIS: Dioon edule (englanniksi)