John La Farge
Elämänvaiheita > Kaukomatkoilla

La Fargen ja hänen ystävänsä historioitsija Henry Adamsin matka Japaniin käynnistyi vuonna 1886. Adamsia oli juuri kohdannut perhetragedia ja hän nimenomaan halusi La Fargen matkakaverikseen ja maksoi tämän matkan.
Tehtyään matkaa Yhdysvaltain itärannikola viikon miehet saapuivat Tokioon. Siellä elämyksen tarjosi No- teatteri, mutta muuten kaupunki oli miesten mielestä tylsä. La Fargea ei kiinnostanut Tokion arkkitehtuuri, sen sijaan piirsi paljon piirroksia tavallisista kadunmiehistä ja -naisista. Miesten ollessa Tokiossa siellä puhkesi koleraepidemia ja he vetäytyivät syrjäyseudulle Nikkoon. Sieltä La Farge löysi paljon aiheita maalauksiinsa. Hän teki Nikkossa etupäässä maisemamaalauksia.
Nikkosta miesten matka jatkui Jokohamaan ja Kiotoon. Kiotosta matkustettiin ihmettelemään Daibatsun suurta Buddhan patsasta. Siellä La Farge teki joukon akvarelleja, jotka ovat nykyään New Yorkin Metropolitan Museum of Artissa. Kotiin päästyään La Farge huomasi, että Japanissa maalatut akvarellit olivat kostavan yleisön suosikkeja. Lisäksi hän julkaisi Japanin matkaa koskeneen kirjan  “An Artist’s Letters from Japan” vuonna 1887.
Kotimaaahan palattuaan La Farge oli kysytty taiteilija, mutta hän totesi, että jonkinlainen innostus puuttui. Vuoden 1888 paikkeilla hän oli kirjeenvaihdossa Adamisin kanssa ja heille syntyi idea matkasta eteläiselle Tyynellemerelle.
Miehet lähtivät palvelijoineen kohti eteläisen Tyynen Meren saaria 16. elokuuta vuonna 1890. Ensimmäinen pysähdyspaikka oli Hawajilla kahta viikkoa myöhemmin. Siellä La Farge maalasi muutaman maisema-akvarellin. Hawajilla hän teki huomion, että sokeriruokoviljelykset ovat köyhdyttäneet maaperää ja tehneet maiseman yksipuoliseksi. Syyskuun 27. päivä miehet lähtivät höyrylaivalla kohti Samoaa.
Samoa ja samoalaiset tekivät La Fargeen ja Adamsiin vaikutuksen. Samoalaisten kauneus oli heidän mielestään yhtäläistä antiikin kreikkalaisten kanssa ja vain kukkaseppeleeseen pukeutuneiden nuorten naisten tanssi luomoavaa katsottavaa. Asioihin realistisemmin suhtautunut Adams huomautti, että elämä ei täälläkään ole pelkkää juhlaa. Samoalaiset suhtautuivat miehiin kunnioituksella ja olivat erittäin vieraanvaraisia. La Farge teki Samoalla useita maalauksia. Samoalla miehet tapasivat kirjailija Robert Louis Stevensonin joka kehotti miehiä käymään Tahitilla. Adasmsin sairastelun vuoksi vierailu Samoalla venyi kestämään neljä kuukautta.
Tahiti oli La Fargelle ja Adamsille pettymys. Papeete oli eurooppalaistunut ja huonosti matkailjoita kohdellut kaupunki. Tahitilla lähinnä levättiin ja tehtiin muutama akvarelli sekä keskusteltiin paikallisen aristokraatin kanssa. Tahitilta matka jatkui Fidžille, missä miehet viettivät aikansa lähinnä brittiläisten siirtomaavirkamiesten suojissa. Nämä varoittelivat, että paikalliset asukkaat saattavat olla kannibaaleja.
Fižiltä miehet jatkoivat Australiaan, kärsien matkalla merisairaudesta. Australiasta suunnattiin kohti Singaporea. Matkalla pysähdyttiin Bataviassa, nykyisessä Jakartassa. Sieltä matka jatkui Singaporen kautta Ceylonille eli nykyiseen Sri Lankaan. Siellä heidän tarkoituksenaa oli mennä Kandyyn katsomaan suurta Buddhan patsasta. Vaivalloisen matkan jälkeen miehet pääsivät patsaan luo, mutta se oli heille suuri pettymys. Lisäksi he kävivät katsomassa Dambulassa luoliin tehtyjä Buddhan patsaita.
Ceylonista matka jatkui Punaisenmeren ja Suezin kanavan  kautta Marseilleen. Punaisella Merellä La Farge teki matkan viimeisen maalauksen. Marsellessa miesten tiet erkaantuivat. La Farge matkusti Bretagneen tapaamaan sukulaisiaan ja Adams jatkoi Lontooseen.
New Yorkiin La Farge saapui yksin. Hänen maailmanympärimatkansa oli kestänyt vuoden ja kolme kuukautta.