stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oulun seksuaalirikokset 2018
Reaktiot > Kannanotot > Uskonnolliset yhdistykset

Oulun hiippakunnan piispa Jukka Keskitalo kertoi järkyttyneensä tapahtumista ja ilmaisi myötätuntonsa uhreille ja heidän läheisilleen. Keskitalon mielestä se, että teoista epäiltynä on useita ulkomaalaistaustaisia, tekee tapauksen käsittelystä erityisen vaativaa, sillä yhtäältä on pyrittävä pidättäytymään kaikkien turvapaikanhakijoiden leimaamisesta, mutta toisaalta tapahtumat osoittavat, että lisääntyvän maahanmuuton myötä Suomeen tulee kulttuurisia piirteitä, joita ei pidä hyväksyä. Oulun kirkkoherrat julkaisivat yhteisen kannanoton, jossa he ilmaisivat tukensa uhreilla ja heidän läheisilleen, ja muistuttivat, että ketään syytöntä ei pitäisi leimata tapahtumien johdosta. Pohjois-Suomen Islamilainen Yhdyskunta totesi kannanotossaan tuomitsevansa vakavasti ne, jotka ovat tapahtumiin osallisina, ja että kyseinen toiminta ei ole sallittua islamissa. Toisaalta yhdyskunnan johto tuki avoimesti erästä vyyhdissä tuomittua henkilöä, joka antoi uskonnollista opetusta moskeijassa ja oli käyttänyt hyväkseen  8-vuotiasta tyttöä moskeijan tiloissa.
Reaktiot > Kannanotot > Viranomaiset

Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen totesi, että kyseessä on erittäin iljettävä rikollisuuden muoto ja toivoi kaikilta osapuolilta malttia tapauksen selvittämisessä. Oulun apulaispoliisipäällikkö Arto Karnaranta pitää seksuaalirikosvyyhteä täysin epätavallisena, jollaista ei ole nähnyt 38-vuotisen virkauransa aikana. Keskusrikospoliisin rikosylikomisario Sari Saranin mukaan Oulun tapaus on vain ”jäävuoren huippu” sekä rikollisuuden laji, joka ei tule helposti ihmisten tai viranomaisten tietoon, koska seksuaalisen hyväksikäytön uhrien kynnys pyytää tai hakea apua on korkea. Saranin mukaan Oulun tapaus on Suomessa poikkeuksellinen, mutta kansainvälisesti tyypillinen, ja kyseisen kaltainen rikollisuus alkaa olla järjestäytynyttä.
Lapsiasiavaltuutettu Tuomas Kurttilan mukaan viranomaisten resursseja täytyy lisätä seksuaalirikoksia ehkäisevään toimintaan. Lisäksi Kurttila esittää, että kansalaisuuden menettämisen kriteereitä pitäisi laajentaa esimerkiksi juuri sellaisiin tekoihin, joita Oulussa on nyt tehty.
Reaktiot > Lakihankkeet

Seksuaalirikosten myötä Sipilän hallitus laati tammikuussa 2019 kolme uutta lakihanketta, joiden avulla seksuaalirikoksiin pystyttäisiin puuttumaan tehokkaammin. Sekä hallitus- että oppositiopuolueet päättivät kolmen lakihankkeen edistämisestä yksimielisesti ja nopealla aikataululla: lakihankkeet pyrittiin ratkaisemaan kolmen kuukauden sisällä.
Reaktiot > Lakihankkeet > Rikoslaki

Hallituksen esityksessä rikoslakia muutettaisiin siten, että lapsen seksuaalisen hyväksikäytön enimmäisrangaistusta korotettaisiin neljästä vuodesta kuuteen vuoteen vankeutta. Rikoslakiin lisättäisiin myös törkeää lapsenraiskausta koskeva uusi rangaistussäännös, josta saisi maksimissaan 12 vuoden vankeustuomion. Lakivaliokunta on myös tarkastellut törkeiden lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten minimirangaistusten kiristämistä, ja lisäksi lakivaliokunnassa on käsiteltävänä kansalaisaloite, joka vaatii kyseisen rikoksen rangaistuksen nostamista vuodesta kahteen vuoteen vankeutta.
Reaktiot > Lakihankkeet > Poliisin henkilötietolaki

Eduskunnan käsiteltävänä on uusi poliisin henkilötietolaki, jolla parannettaisiin poliisin mahdollisuuksia käyttää henkilötietoja rikosten estämiseksi ja selvittämiseksi. Muutos ei sisäministeriön mukaan lisäisi poliisin nykyisiä tiedonhankintavaltuuksia, ja tietojen käyttöä valvottaisiin säännöllisesti. Uusi laki mahdollistaisi aiempaa selvemmin rikokseen liittyvien henkilöiden tietojen käsittelyn ja yhdistelyn, esimerkiksi järjestäytyneen rikollisuuden kohdalla.
Reaktiot > Lakihankkeet > Kansalaisuuslaki

Uusi kansalaisuuslaki mahdollistaisi sen, että vakaviin rikoksiin syyllistynyt ulkomaalaistaustainen henkilö voisi menettää Suomen kansalaisuutensa. Kansalaisuuden menettäminen kuitenkin edellyttää, että henkilöllä on myös jonkin toisen valtion kansalaisuus ja kyseiseen valtioon riittävästi siteitä. Lakia on kokouksissa  toivottu täydennettävän myös törkeillä seksuaali- ja väkivaltarikoksilla. Esimerkiksi sisäministeri Kai Mykkänen on toivonut, että laki täydennettäisiin koskemaan myös muun muassa törkeitä lapsenraiskauksia tai muita törkeitä seksuaalirikoksia.
Reaktiot > Lakihankkeet > Muut lait

Vuoden 2019 alussa voimaan astunut uusi ulkomaalaislaki on helpottanut törkeisiin rikoksiin syyllistyneiden ulkomaalaisten karkottamista. Uuden lain mukaan oleskeluluvalla Suomessa oleva voidaan karkottaa hänen syyllistyessä toistuviin rikoksiin tai jos hän tekee rikoksen, jonka enimmäisrangaistus on vähintään yksi vuosi vankeutta. Myös henkilö, jonka koetaan olevan vaaraksi muille tai jonka epäillään ryhtyvän Suomessa kansallista turvallisuutta vaarantavaan toimintaan, voidaan karkottaa.
Eduskunta käsitteli tammikuussa myös esitystä, jonka avulla estettäisiin kansainvälistä suojelua koskevan uusintahakemusten väärinkäyttö viivytystarkoituksessa. Lain mukaan hakijan on jatkossa perusteltava, miksei hän esittänyt perustelujaan uusintahakemukselle jo aikaisemmin.
Hallituspuolue Sininen tulevaisuus on tammikuussa 2019 ehdottanut poikkeuslakia, jonka mukaan törkeisiin rikoksiin tuomitut ulkomaalaiset palautettaisiin kotimaahansa, vaikka heitä uhkaisi kotimaassa kuolemantuomio. YK:n pakolaissopimuksen mukaan henkilöä ei voi palauttaa maahan, jossa häntä uhkaa kuolemantuomio, kidutus tai vaino. Myös oikeusministeri Antti Häkkänen ja valtiovarainministeri Petteri Orpo ovat suhtautuneet ehdotukseen negatiivisesti. Sinisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja Simon Elon mukaan puolue on valmis lähtemään hallituksesta, mikäli asiassa ei saavuteta tyydyttävää ratkaisua.
20. helmikuuta 2019 hallitus esitteli lisätoimia, joilla seksuaalirikoksia ja maahanmuuttajien tekemiä rikoksia voidaan kitkeä. Niihin kuului muun muassa nettipoliisin resurssien lisääminen, seksuaalirikosten rangaistusten koventaminen sekä viranomaisten keskinäisen yhteistyön parantaminen. Lisäksi oleskelulupapäätöstä tehdessä aiotaan ottaa entistä paremmin huomioon henkilön rikostausta, palautuksia odottavien henkilöiden valvontaa lisätään ja niin sanottu Suomi-koe eli yhteiskunnan kurssikoe lisätään vastaanottokeskuksiin. Esitetyt lakimuutokset pannaan vireille, mutta niiden toimeenpano jää seuraavalle hallitukselle. Yhteensä toimenpidekokonaisuuksia on 14.
Reaktiot > Ulkomaalaisten rikokset ja kotouttaminen

Ulkomaalaisten tekemät rikokset nousivat julkiseen keskusteluun Oulun seksuaalirikosten myötä. Esimerkiksi vuonna 2017 afganistanilaisia ja irakilaisia epäiltiin lukumääräänsä nähden seksuaalirikoksesta 40 kertaa niin usein kuin suomalaisia. Yksi syy korkeaan lukemaan on ikärakenne, sillä näiltä alueilta tulleista henkilöistä suuri osa on nuoria miehiä. Ikärakenne ei kuitenkaan yksin selitä tiettyihin kansalaisuusryhmiin liittyvää seksuaalirikollisuutta, sillä keskusrikospoliisin mukaan irakilaisten kohdalla ikärakenne huomioidenkin ero on 14-kertainen. Muita taustavaikuttajia keskusrikospoliisiin mukaan ovat vanhoilliseen islamiin juurensa juontava väkivaltainen kunniakulttuuri sekä lähtömaan kaoottinen tilanne. Helsingin yliopiston kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin suunnittelijan mukaan yksi tärkeä selitys maahanmuuttajien tekemille rikoksille on sosiaalisen kontrollin siteen katkeaminen, sillä nuoret miehet eivät ole uudessa kotimaassaan oman yhteisön lähikontrollissa.
Oulun seksuaalirikosepäilyjen yhteydessä nousi esiin myös maahanmuuttajien kotouttamisen onnistuminen suomalaisen lainsäädännön ja kulttuurin oppimisen näkökulmasta. Työ- ja elinkeinoministeriön maahanmuuttojohtajan mukaan tasa-arvosta, lainsäädännöstä ja Suomen yhteiskunnasta kerrotaan kotoutumiskoulutuksissa, eikä koulutuksen vaikuttavuuden seurantaan ole yksinkertaista ratkaisua. Vastaanottokeskuksissa turvapaikanhakijoille järjestetään kursseja seksuaalisuudesta ja tasa-arvosta suomalaisessa yhteiskunnassa. Maahanmuuttojohtajan mukaan kotoutumiskoulutusten vaikuttavuutta ja sen seurantaa pitää arvioida uudelleen seuraavalla hallituskaudella.
Reaktiot > Poliisin toiminta

Poliisi tiedotti seksuaalirikoskokonaisuudesta useita päiviä sen jälkeen, kun seitsemän epäiltyä oli otettu kiinni. Viiveen aikana epäiltyjen nimet kiersivät sosiaalisessa mediassa ja epäiltyihin ri­kok­siin sekä po­lii­sin tie­do­tuk­seen liit­ty­en liikkui monenlaisia tulkintoja ja nä­ke­myk­siä. Poliisi ei tiedottanut julkisuuteen Tuirassa tapahtuneesta kahdesta seksuaalirikoksesta lainkaan. Poliisin mukaan seksuaalirikosjutuista tiedottaminen liian varhaisessa vaiheessa voi johtaa rikostutkinnan vaarantumiseen. Lisäksi niukkaa tiedotuslinjaa toteutetaan uhrin suojelemiseksi. Poliisin mukaan Oulussa ei ole systemaattista rikosaaltoa vaan tutkinnassa on yksittäisiä, samoihin aikoihin paljastuneita seksuaalirikoskokonaisuuksia.
Rikosylikomisario Markus Kiiskisen mukaan Oulun poliisilaitos on syksyn 2018 aikana tehostanut lapsiin kohdistuvien vakavien rikosten tutkintaa. Myös resursseja ja työntekijöitä on lisätty ja työprosesseja tehostettu. Poliisi on myös panostanut enemmän taustaselvityksiin ja työtapoja on tehostettu yhteistyössä oikeuspsykologien ja syyttäjien kanssa. Lisäksi Kiiskinen uskoo, että Oulun poliisilaitoksen julkisuudessa harjoittama kannustus seksuaalirikoksista ilmoittamiseen poliisille on vaikuttanut siihen, että poliisin tutkittavaksi tulee aiempaa enemmän vakavia rikoksia.
Joulukuun alussa poliisi tiedotti ulkomaalaistaustaisista miehistä, jotka saalistavat nuoria tyttöjä netissä, ja toivoi vanhemmilta valveutuneisuutta. Myöhemmin poliisi julkaisi tiedotteen, jossa se kertoi, että tapausten myötä ulkomaalaisiin tai ulkomaalaiselta näyttäviin ihmisiin on kohdistunut vihapuhetta ja uhkaavaa käytöstä, mikä ei ole hyväksyttävää.
Oulun raiskaustapauksen kahdeksas epäilty otettiin kiinni Saksassa, mutta päästettiin vapaaksi tietokatkoksen vuoksi. Sisäministeri Kai Mykkäsen mukaan on syytä selvittää viranomaisten toiminnan oikeellisuus, kun epäillystä ei heti alun perin annettu eurooppalaista pidätysmääräystä. Päivää myöhemmin Mykkänen kuitenkin totesi, että Oulun poliisi on toiminut niin hyvin kuin mahdollista miehen kiinnisaamiseksi ja kertoo pyytäneensä selvitystä siitä, onko löydettävissä tapaa, jolla pidätysmääräykset saadaan jatkossa nopeammin vireille.
Reaktiot > Oulun kaupunki

Oulun kaupunginjohtaja Päivi Laajalan mukaan Oulu on tapahtumista huolimatta turvallinen kaupunki, mutta on arvioitava uudelleen, mitä kaupunki voi tehdä enemmän turvallisuuden ja turvallisuuden tunteen eteen. Laajala kertoo, että ilmi tulleiden seksuaalirikosten laajuus, systemaattisuus ja pitkäkestoisuus ovat järkyttäneet myös virkamiehet. Laajalan mukaan kaupunki terävöittää työtään lasten ja nuorten parissa, ja kouluissa käynnistetään keskustelua erityisesti sosiaalisen median käytöstä ja sen riskeistä.
Ilmi tulleiden seksuaalirikosten vuoksi Oulun kaupunki järjesti 28. tammikuuta 2019 turvallisuusinfon, jossa käsiteltiin ajankohtaisia turvallisuusteemoja. Viranomaiset antoivat tilaisuudessa tilannekatsauksen ja vastasivat yleisön lähettämiin kysymyksiin. Kaupungin turvallisuusinfoja on järjestetty säännöllisesti aiemminkin mutta ne ovat olleet suljettuja tilaisuuksia.
Uusien seksuaalirikosepäilyjen tultua julki 11. tammikuuta 2019 Laajala kertoi, että kaupungin johto aikoo kutsua kaupungin asiantuntijoita, yhteistyökumppaneita ja viranomaisia yhteiseen suunnitteluun, miten he voivat yhdessä valmistella toimenpiteitä ja tehdä asioita nykyistä paremmin. Kaupungissa aiotaan pikkuhiljaa käynnistää monenlaisia turvallisuuteen ja lasten ja nuorten hyvinvointiin liittyviä toimenpiteitä. Oulussa työskentelevän traumapsykologin mukaan kaupunki ei ole järjestänyt riittävää tiedottamista, vanhempien tilaisuuksia tai nuoriin suuntautuvia interventioita turvallisuuden palauttamiseksi, vaikka kyseessä on hänen mukaansa eräänlainen suuronnettomuus Oulun kokoisessa kaupungissa.
Oulun kaupunki päätti tammikuussa 2019, että turvapaikanhakijaryhmiä ei päästetä toistaiseksi kaupungin päivähoitopaikkoihin tai oppilaitoksiin tutustumiskäynnille. Päätös oli voimassa kunnes toisin tiedotettiin.
Valtio lupasi kaupungille rahallista tukea krii­si­a­vun re­surs­soin­tiin ja tur­val­li­suus­työn uu­sien mal­lien re­surs­soin­tiin. Helmikuussa 2019 Oulun kaupunki haki yhteensä yli 2,3 miljoonan euron edestä avustuksia erilaisiin hankkeisiin. 22. helmikuuta hallitus julkisti lisätalousarvion, jonka määrärahoista kohdennettiin Ouluun 1,85 miljoonaa euroa lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten selvittämisen ja ehkäisemisen edistämiseksi. Kaupungissa perustettiin joulukuussa 2018 Turvallinen Oulu -hanke, joka pitää sisällään muun muassa vanhemmuuden tukemista lasten ja nuorten seksuaalikasvatuksessa sekä koulutuksen ja osaamisen vahvistamista seksuaalirikosten ehkäisemiseksi. Valtiovarainministeriö myönsi rahoitusta vuosille 2019 ja 2020 yhteensä 2,418 miljoonaa euroa, minkä lisäksi Oulun kaupunginvaltuusto myönsi lisämäärärahaa toimien nopeuttamiseksi. Turvallinen Oulu -hanke sai kritiikkiä siitä että monien mielestä hanke keskittyi liikaa lasten seksuaalikasvatukseen eikä siinä keskitytty tarpeeksi seksuaalisen hyväksikäytön torjuntaan.  Syyskuussa 2021 Turvallinen Oulu -hanke palkittiin kansallisella rikoksentorjuntapalkinnolla.
Reaktiot > Rasismi

Tapausten tutkinnanjohtajan ja rikosylikomisario Markus Kiiskisen mukaan tapaus on aiheuttanut ”tietynlaista jännitettä” joulukuusta alkaen. Julkisilla paikoilla liikkuneet syyttömät ulkomaalaiset ovat joutuneet esimerkiksi tönityiksi ja halveksunnan kohteeksi. Kiiskinen uskoo halveksunnan olevan yksi syy siihen, mikseivät turvapaikanhakijat enää juurikaan vietä aikaansa keskustan Kauppakeskus Valkeassa. Viilentynyt ilmapiiri ei Kiiskisen mukaan ollut tammikuuhun 2019 mennessä näkynyt väkivaltana, mutta moskeijan ikkunat rikottiin joulun aikoihin. Osasyynä ongelmiin Kiiskinen näkee keskustelut verkkopalstoilla ja sosiaalisessa mediassa, jossa on liikkunut paljon tarkoituksellisesti harhaanjohtavaa tietoa. Väärän tiedon oikaisemiseksi viranomaiset järjestivät Oulussa 28. tammikuuta turvallisuusinfon, jossa viranomaiset vastasivat heille lähetettyihin kysymyksiin.
Tuomiot

Ensimmäinen tuomio annettiin 20. maaliskuuta 2019. Vuonna 1975 syntynyt Muso Asoev sai kolmen vuoden ja kahdeksan kuukauden ehdottoman vankeusrangaistuksen törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta. Tuomittu on Tadžikistanin kansalainen. Rikos tehtiin Pohjois-Suomen Islamilaisen Yhdyskunnan moskeijassa, jossa uhriksi joutunut ulkomaalaistaustainen 10-vuotias tyttö kävi opiskelemassa Koraania. Asoev oli kosketellut tyttöä eri puolilta vartaloa seksuaalisesti olennaisella tavalla noin neljällä eri tekokerralla ja lopulta raiskannut tämän sormellaan. Rovaniemen hovioikeus lievensi Asoevin tuomion kolmeksi vuodeksi ja kahdeksi kuukaudeksi vankeutta. Lisäksi hänet määrättiin maksamaan tytölle 10 500 euron korvaukset. Hovioikeus katsoi, että vaikka teot olivat vakavia, ne eivät omassa rikoslajissaan olleet vakavimmasta päästä. Paljastuttuaan tapaus herätti suurta järkytystä. Suuttumusta herätti se, että paikallinen moskeija asettui tiukasti tekijän puolelle.
26. maaliskuuta 2019 Oulun käräjäoikeus tuomitsi 22-vuotiaan Abdullhadi Barhumin 2,5 vuoden ehdottomaan vankeuteen, jonka syinä olivat törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja perusmuotoinen raiskaus. Rikoksen uhriksi joutunut 14-vuotias tyttö oli kysynyt Snapchatissä, kuka voisi hankkia hänelle savukkeita, ja viestiin vastasi Barhum. Ensimmäisessä tapaamisessa Barhum oli suudellut tyttöä suulle sekä kosketellut muun muassa tämän rintoja. Samana iltana tapahtuneessa toisessa tapaamisessa mies oli taluttanut tytön metsikköön, avannut housunsa ja pakottanut tämän polvillaan suuseksiin. Barhumin mukaan tyttö oli ollut aloitteellinen suuseksiin, mitä oikeus ei uskonut. Vankeusrangaistuksen lisäksi Barhum joutuu maksamaan tytölle 3 700 euron kipu- ja kärsimyskorvaukset.
19. huhtikuuta tuomittiin 23-vuotias Abdul Aziz Nayef Dbeisan Al-Bodour törkeästä raiskauksesta ja törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä kolmen vuoden ja kahden kuukauden ehdottomaan vankeuteen. Lisäksi hänet velvoitettiin maksamaan uhrille yhteensä 7 300 euroa muun muassa henkisestä kärsimyksestä, kivusta ja särystä. Al-Bodour kiisti teon ja valitti tuomiostaan. Rovaniemen hovioikeus piti vankeusrangaistuksen ennallaan, mutta alensi uhrille maksettavaa vahingonkorvausta 5 000 euroon.
Vuonna 1999 syntynyt Baraa Ahmed Saeed Al Dawayma tuomittiin 4. heinäkuuta 2019 Oulussa lapsen törkeästä raiskauksesta sekä törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä kolmen vuoden ja kahdeksan kuukauden ehdottomaan vankeuteen. Rikos tapahtui heinäkuussa 2018, kun 12-vuotias lapsi oli mennyt itselleen tuntemattoman Al Dawayman asunnolle, jossa tälle oli tarjottu alkoholia. Al Dawayma oli pakottanut uhrin kahdesti yhdyntään käyttämällä väkivaltaa sekä hyväksikäyttäen sitä, että pelon vuoksi lapsi ei kyennyt puolustamaan itseään. Al Dawayma kiisti rikokset ja väitti luulleensa uhria 16-vuotiaaksi, mitä oikeus ei pitänyt uskottavana. Toista, vuonna 2000 syntynyttä miestä vastaan ajettu syyte lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä hylättiin.
Aiheesta muualla

Yle: Koko Suomea ravistelleet Oulun seksuaalirikokset tulivat julki vuosi sitten – näin niistä kerrottiin lähes vuoden ajan 2019
Pantherophis

| Pantherophis |
| --- | --- |
 Harmaarottakäärme (Pantherophis spiloides)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Tarhakäärmeet Colubridae
Alaheimo::  Varsinaiset tarhakäärmeet Colubrinae
Tribus::  Lampropeltini
Suku::  Pantherophis  Fitzinger, 1843
Katso myös
   Pantherophis Wikispeciesissä   Pantherophis Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pantherophis on tarhakäärmeiden heimoon kuuluva käärmesuku, jossa on yhdeksän lajia. Niitä tavataan Pohjois-Amerikan keski- ja itäosissa. Sukua pidettiin aiemmin osana kiipijäkäärmeiden sukua (Elaphe).
Lajit

Pantherophis alleghaniensis
Bairdinrottakäärme (Pantherophis bairdi)
Tasankorottakäärme (Pantherophis emoryi)
Viljakäärme (Pantherophis guttatus)
Rottakäärme (Pantherophis obsoletus)
Pantherophis ramspotti
Pantherophis slowinskii
Harmaarottakäärme (Pantherophis spiloides)
Kettukäärme (Pantherophis vulpinus)
Rilakkuma

Sweet lolita -tyyliin pukeutunut nainen laventelin värisen Rilakkuma-pehmolelun kanssa.
Rilakkuma-tuoteperheen hahmoja bussin kyljessä.
Rilakkuma (jap. リラックマ, Rirakkuma; suom. "Rento karhu") on japanilaisen Aki Kondon suunnittelema ja San-X-yrityksen omistama kuvitteellinen karhuhahmo ja tuotemerkki. Ensimmäisen kerran hahmo esiintyi vuonna 2003 lyhyessä sarjakuvassa ja tuotesarjassa.
Vuonna 2010 Rilakkuma oli Japanin viidenneksi suosituin kuvitteellinen hahmo. Vuoteen 2016 mennessä hahmo oli tuottanut yli 250 miljardia jeniä ja vuoteen 2019 mennessä koristanut yli 16 000 tuotetta. Vuonna 2020 Rilakkuma-teemaa oli Japanissa hyödynnetty jo yli kahdessasadassa tuotetyypissä ja siihen liittyviä satukirjoja oli myyty 5,8 miljoonaa kappaletta. Rilakkuma on saavuttanut suosiota myös Japanin ulkopuolella muualla Aasiassa, Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Vuonna 2013 hahmo tuotiin hyvällä menestyksellä Yhdysvaltoihin ja vuonna 2019 ilmoitettiin, että se tuotaisiin myös Eurooppaan.
Rilakkuma-tuotemerkin hahmot koristavat esimerkiksi toimistotarvikkeita, vaatteita ja asusteita. Japanissa on myös joitain Rilakkuma-teemaisia kahviloita.
Vuonna 2019 julkaistiin Rilakkuma ja Kaoru -niminen Netflix-sarja.
Tuoteperhe

Rilakkuma-tuotemerkin alle kuuluu neljä hahmoa, joista kolme asuu Kaoru-nimisen nuoren naisen kotona.
Rilakkuma on ruskea nallekarhu, joka on aina laiskalla ja rennolla tuulella. Sillä ei ole koskaan kiire eikä se ota mistään stressiä. Se ilmestyi eräänä päivänä Kaorun asuntoon ja käy laiskuutensa takia joskus tämän hermoille, mutta antaa hänelle myös neuvoja. Rilakkuman tovereita ovat valkoinen karhunpoika Korilakkuma, joka on luonteeltaan leikkisä ja ilkikurinen. Kiiroitori on keltainen lintu, joka toruu jatkuvasti Rilakkumaa tämän laiskuudesta ja Korilakkumaa tämän tekemistä jekuista. Alun perin Kiiroitori oli häkkilintu ja Kaorun lemmikki, mutta Kaoru on sittemmin antanut sen elää vapaana. Viimeisin toveruksista on Chairoikoguma, joka asuu muista hahmoista eroten Hunajametsässä. Se tuoksuu hunajalta ja siinä on hunajatahroja.
Rilakkumalla on selässä vetoketju ja Korilakkumalla rinnassa punainen nappi. Se on herättänyt faneissa kysymyksiä siitä, ovatko hahmot todella karhuja.
Suosio

Rilakkuma erosi julkaisuaikaansa muista japanilaisista maskottihahmoista siten, että sillä oli enemmän persoonallisuutta eikä se keskittynyt olemaan pelkästään suloinen tai iloinen ja energinen. Myös hahmon kuvitustyyli erosi San-X:n aiemmista hahmoista: yritys oli perinteisesti suosinut hyvin pyöreitä hahmoja, kun taas Rilakkuma oli jokseenkin solakampi.
Hahmo ei aluksi myynyt kovin hyvin, kunnes se alkoi herättää kiinnostusta vuonna 2004. Sen jälkeen myynti alkoi vähitellen kasvaa. Suosion nousuun saattoi vaikuttaa San-X:n päätös laittaa Rilakkuma-nalleja kourapeleihin ympäri Japania.
Hahmo nousi Japanissa nopeasti suosituksi hieman poikkeavasti aikuisten keskuudessa. Yhdeksi syyksi on arveltu sitä, että Rilakkuma ja Kaoru ovat samaistuttavia hahmoja etenkin japanilaisille naisille. Jos kuluttaja on itse stressaantunut esimerkiksi työelämästä, hän saattaa kokea helpommaksi rentoutua tai irtautua arjesta Rilakkuman avulla. Japanissa Rilakkuma on suosituin 20–40-vuotiaiden naisten keskuudessa.
San-X:n toiseksi suosituin hahmoperhe on Sumikko Gurashi, johon kuuluu ahdistuksen ja syrjään jäämisen tunteita kokevia hahmoja. Myös Sanrio on sittemmin tuonut markkinoille sellaisia suosittuja hahmoja kuin Gudetaman ja Aggretsukon, joilla on myös kielteisiä luonteenpiirteitä. Rilakkumalla on saattanut olla siihen vaikutusta.
Aiheesta muualla

Rilakkuman virallinen sivusto
Pantelís Karasevdás

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pantelis Karasevdas |  Pantelis Karasevdas |  Pantelis Karasevdas |  |
Maa:   Kreikka
Miesten ammunta
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Ateena 1896 | 200 m sotilaskivääri |  |
Pantelís Karasevdás (kreik. Παντελής Καρασεβδάς; 1877 Astakós – 14. maaliskuuta 1946 Agrínio) oli kreikkalainen ampuja ja olympiavoittaja. Hän voitti kultaa Ateenan olympialaisissa 1896 200 metrin sotilaskiväärissä. Karasevdás oli mukana myös 300 metrin sotilaskiväärissä, jossa hän sijoittui viidenneksi sekä 25 metrin palvelusrevolverissa. Tässä kilpailussa hän kuitenkin keskeytti kahden sarjan jälkeen.