stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1983
A-sarja > Mitalisarja

Jokaisen joukkueen alkusarjan pisteet nollautuivat mitalisarjan alkaessa.
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | URS | TCH | CAN | SWE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Neuvostoliitto | 3 | 2 | 1 | 0 | 13-3 | 5 |  | 1-1 | 8-2 | 4-0 |
|  Tšekkoslovakia | 3 | 2 | 1 | 0 | 10-6 | 5 |  |  | 5-4 | 4-1 |
|  Kanada | 3 | 1 | 0 | 2 | 9-14 | 2 |  |  |  | 3-1 |
|  Ruotsi | 3 | 0 | 0 | 3 | 2-11 | 0 |  |  |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.4. |  Neuvostoliitto | 4-0 |  Ruotsi | München |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.4. |  Kanada | 4-5 |  Tšekkoslovakia | München |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.4. |  Kanada | 3-1 |  Ruotsi | München |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.4. |  Neuvostoliitto | 1-1 |  Tšekkoslovakia | München |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.5. |  Tšekkoslovakia | 4-1 |  Ruotsi | München |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.5. |  Neuvostoliitto | 8-2 |  Kanada | München |  |


|  |  |  |      |  |  |
Euroopan-mestaruus

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | URS | TCH | SWE | FRG | DDR | FIN | ITA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Neuvostoliitto | 6 | 6 | 0 | 0 | 33-5 | 12 |  | 5-1 | 5-3 | 6-0 | 3-0 | 3-0 | 11-1 |
|  Tšekkoslovakia | 6 | 4 | 1 | 1 | 29-12 | 9 |  |  | 4-1 | 3-3 | 6-1 | 4-2 | 11-0 |
|  Ruotsi | 6 | 3 | 1 | 2 | 23-19 | 7 |  |  |  | 5-1 | 5-4 | 4-4 | 5-1 |
|  Länsi-Saksa | 6 | 3 | 1 | 2 | 16-20 | 7 |  |  |  |  | 4-3 | 4-3 | 4-0 |
|  Itä-Saksa | 6 | 2 | 0 | 4 | 17-23 | 4 |  |  |  |  |  | 6-4 | 3-1 |
|  Suomi | 6 | 1 | 1 | 4 | 19-23 | 3 |  |  |  |  |  |  | 6-2 |
|  Italia | 6 | 0 | 0 | 6 | 5-40 | 0 |  |  |  |  |  |  |  |
Euroopan-mestaruuskisojen sarjataulukko laskettiin eurooppalaisten keskinäisten alkusarjaotteluiden perusteella.
B-sarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | USA | POL | AUT | NOR | JPN | SUI | ROM | YUG |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | 7 | 6 | 1 | 0 | 53-14 | 13 |  | 6-2 | 3-3 | 8-2 | 12-1 | 5-2 | 6-2 | 13-2 |
|  Puola | 7 | 5 | 1 | 1 | 43-19 | 11 |  |  | 5-5 | 7-1 | 2-1 | 6-4 | 9-0 | 12-2 |
|  Itävalta | 7 | 3 | 4 | 0 | 41-27 | 10 |  |  |  | 3-2 | 5-5 | 8-8 | 12-2 | 5-2 |
|  Norja | 7 | 4 | 0 | 3 | 29-28 | 8 |  |  |  |  | 5-4 | 8-1 | 5-3 | 6-2 |
|  Japani | 7 | 2 | 2 | 3 | 23-31 | 6 |  |  |  |  |  | 3-3 | 6-2 | 3-2 |
|  Sveitsi | 7 | 1 | 2 | 4 | 25-35 | 4 |  |  |  |  |  |  | 3-4 | 4-1 |
|  Romania | 7 | 1 | 1 | 5 | 20-48 | 3 |  |  |  |  |  |  |  | 7-7 |
|  Jugoslavia | 7 | 0 | 1 | 6 | 18-50 | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Yhdysvallat nousi A-sarjaan. Romania ja Jugoslavia putosivat C-sarjaan. B-sarjan kaksi parasta pääsivat suoraan vuoden 1984 olympiaturnaukseen.
C-sarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | NED | HUN | CHN | DEN | FRA | BUL | ESP | PRK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat | 7 | 7 | 0 | 0 | 78-11 | 14 |  | 12-5 | 12-1 | 10-0 | 10-0 | 7-2 | 16-2 | 11-1 |
|  Unkari | 7 | 5 | 0 | 2 | 50-25 | 10 |  |  | 4-3 | 0-4 | 3-1 | 7-2 | 17-2 | 14-1 |
|  Kiina | 7 | 4 | 1 | 2 | 28-23 | 9 |  |  |  | 6-1 | 3-3 | 5-1 | 5-0 | 5-2 |
|  Tanska | 7 | 4 | 0 | 3 | 24-26 | 8 |  |  |  |  | 5-2 | 4-5 | 4-0 | 6-3 |
|  Ranska | 7 | 3 | 1 | 3 | 41-25 | 7 |  |  |  |  |  | 4-2 | 7-1 | 24-1 |
|  Bulgaria | 7 | 1 | 1 | 5 | 20-36 | 3 |  |  |  |  |  |  | 4-4 | 4-5 |
|  Espanja | 7 | 1 | 1 | 5 | 17-55 | 3 |  |  |  |  |  |  |  | 8-2 |
|  Pohjois-Korea | 7 | 1 | 0 | 6 | 15-72 | 2 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Alankomaat ja Unkari nousivat B-sarjaan.
Kaarle Makkonen

Kaarle Albert Makkonen (15. heinäkuuta 1923 – 11. toukokuuta 2000) oli suomalainen oikeustieteilijä, joka toimi Helsingin yliopiston yleisen oikeustieteen henkilökohtaisena ylimääräisenä professorina vuosina 1968–1986. Makkonen kuuluu suomalaisen oikeustieteen 1900-luvun jälkipuolen merkittävimpiin nimiin.
Elämä ja ura

Makkosen isä oli oikeuskansleri Albert Makkonen. Makkonen osallistui nuorena jatkosotaan, ja hänet ylennettiin vuonna 1944 vänrikiksi ja myöhemmin vuonna 1957 luutnantiksi. Vuonna 1945 Makkonen valmistui ylioppilaaksi ja ryhtyi opiskelemaan Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa, mutta siirtyi pian opiskelemaan oikeustiedettä. Makkonen suoritti ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1951 ja lakitieteen lisensiaatin tutkinnon vuonna 1960 sekä väitteli oikeustieteen tohtoriksi vuonna 1965 väitöskirjallaan Zur Problematik der juridischen Entscheidung. Makkonen toimi Helsingin yliopiston virkaa tekevänä assistenttina vuosina 1963–1964 ja oikeusteorian dosenttina vuosina 1966–1968, kunnes hänet nimitettiin yleisen oikeustieteen henkilökohtaiseksi ylimääräiseksi professoriksi vuonna 1968. Hän oli myös Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1982 alkaen ja Suomen oikeusfilosofisen yhdistyksen kunniajäsen vuodesta 1986 alkaen.
Oikeustiede

Makkonen edusti analyyttista oikeustiedettä, ja hänen ajattelunsa viitoitti siirtymää suuntauksen varhaisesta vaiheesta uuteen, argumentaatioteoreettiseen vaiheeseen. Makkonen hyödynsi Ludwig Wittgensteinin myöhäisfilosofiaa ja siitä kehittynyttä arkikielen filosofiaa oikeudellisten käsitteiden ja ratkaisutoiminnan analyysissa. Tunnetussa artikkelissaan Ajatuksia juridisen kielen analyysista (1959) Makkonen korosti oikeudellisten käsitteiden merkityssisällön ja käyttöedellytysten selventämisen merkitystä silloinkin, kun nämä käsitteet eivät sisällä reaalitietoa eli niillä ei ole referenssiä empiirisessä todellisuudessa. Väitöskirjassaan Makkonen esitti, että oikeudellisessa ratkaisutoiminnassa ei ole yhtä oikeaa tulkintaa, sillä kielellisille ilmaisuille ei ole yhtä oikeaa merkitystä vaan niiden merkitys riippuu kielen käytöstä, minkä sijasta tuomarin tulkintaa ohjaa ja rajaa hänen oma subjektiivinen arvionsa tilanteesta, joka palautuu yhteiskunnan yleisiin arvostuksiin. Makkosen yhden ainoan oikean ratkaisun oppia kohtaan esittämä kritiikki toimi innoituksena 1960-luvun lopun opiskelijaradikaaleille. Lisäksi Makkonen sai vaikutteita opettajanaan toimineelta Otto Brusiinilta.
Makkonen toi analyyttisen lähestymistavan hallinto-oikeuteen artikkelillaan Toimivalta (1964), jota on pidetty yhtenä suomalaisen julkisoikeustieteen vaikutusvaltaisimmista kirjoituksista, ja teoksellaan Kunnallinen säädösvalta (1968). Toimivalta-artikkelissa Makkonen, esikuvanaan Simo Zittingin omistusoikeusanalyysi, kritisoi perinteistä käsitystä siitä, että kunnan toimivalta olisi valtion sille delegoimaa, ja esitti, että toimivallassa ei ole kyse jonkinlaisesta oliosta, jota voitaisiin siirrellä kuin fyysistä esinettä, vaan se tarkoittaa vain, että oikeusjärjestys liittää kunnan tiettyihin toimenpiteisiin tiettyjä oikeudellisia vaikutuksia. Toimivallan jakautumisessa on kyse oikeustosiseikkojen ja niihin liittettyjen oikeusseuraamusten muodostamasta relaatiojärjestelmästä ja toimivallan siirtämisessä tämän relaatiojärjestelmän jäsentämisestä uudelleen, jolloin kysymys siitä, mistä kunnan toimivalta on peräisin, on tarpeeton.
Teoksia

Zur Problematik der juridischen Entscheidung: Eine Strukturanalytische Studie . Turku: Turun yliopisto, 1965.
suom. Oikeudellisen ratkaisutoiminnan ongelmia: Rakenneanalyyttinen tutkimus.  Vammala:  Hki, 1981.  ISBN 951-9027-48-3.
Kunnallinen säädösvalta: Hallinto-oikeudellinen tutkimus.  Vammala:  Hki, 1968.
Luentoja yleisestä oikeustieteestä.  (3. laitos (1. painos 1978))  Helsinki:  Helsingin yliopisto, 1998.  ISBN 951-45-8053-2.
Jukka Tuominen (teollisuusneuvos)

Jukka Teutori Tuominen (11. marraskuuta 1927 Turku – 18. helmikuuta 2014) oli suomalainen teollisuusjohtaja ja yrittäjä, joka kehitti vuonna 1951 ostamastaan Auran Kenkä Oy:stä Suomen johtaviin jalkineteollisuusyrityksiin kuuluvan Auran Kenkätehdas Oy:n. Hän omisti myös Raisiossa toimineen Kruunu-Pukineen, ja molemmat yritykset erikoistuivat Neuvostoliittoon suuntautuneeseen idänkauppaan. Tuomiselle myönnettiin teollisuusneuvoksen arvonimi 1982.
Jukka Tuominen työskenteli sotien jälkeen myynti- ja toimistotehtävissä Turun Liivi Oy:ssä, kunnes päätti ryhtyä jalkinealan yrittäjäksi ja osti 1951 pienen, viisi henkeä työllistäneen Auran Kenkä Oy:n. Hän alkoi laajentaa tehdasta ja aloitti vuonna 1961 viennin muihin Pohjoismaihin ja vuonna 1968 Neuvostoliittoon sikäläisen kenkäalan ostojärjestön Raznoexportin kautta. Vuosina 1955–1978 tehdas toimi Turun Itäisen Pitkäkadun ja Lemminkäisenkadun kulman vanhassa panimossa, joka nykyisin on Turun yliopiston Teutori. Nimi tulee Jukka Tuomisen toisesta etunimestä, sillä Tuominen aluksi vuokrasi omistamaansa rakennusta yliopistolle ja vuonna 2001 myi sen yliopistosäätiölle. Vuonna 1978 Auran Kenkätehdas muutti Turun Lausteelle suurempiin tiloihin. 1980-luvun alussa Auran Kenkätehdas työllisti 270 ihmistä, päätuotteinaan naisten saapikkaat.
Auran Kenkätehtaan liikevaihdosta 80 prosenttia tuli viennistä. Neuvostoliiton osuus oli noin kaksi kolmannesta, ja Tuominen muisteli suurimman yksittäisen kaupan olleen arvoltaan 70 miljoonaa markkaa. Tuotannon ollessa huipussaan kenkätehdas tarvitsi 220 lehmänvuotaa päivässä; niitä Tuominen lensi usein ostamaan Etelä-Amerikasta Air Francen Concorde-yliäänikoneella. Bilateraalisen idänkaupan loputtua Neuvostoliiton hajoamiseen sekä Auran Kenkätehtaan että Kruunu-Pukineen toiminta päättyi 1990-luvun alussa.
Tuominen oli muun muassa Suomen Ulkomaankauppaliiton kenkäteollisuuden vientiyhteistyöryhmän, Kenkätehtaitten Keskusliiton edustajiston ja Kenkäteollisuuden Työnantajaliiton hallituksen jäsenenä. Vuonna 1972 hänet valittiin perustetun Turun Kauppakorkeakouluseuran hallitukseen ja oli mukana myös 1977 perustetun Turun kauppakorkeakoulun tukisäätiön toiminnassa. Hän antoi rahallista tukea koululle myös henkilökohtaisesti. Tuominen toimi myös Turun kauppakamarissa ja nuorkauppakamarissa, Turunmaan Yrittäjäin valtuuskunnassa ja Turun Liikemiesyhdistyksen johtokunnassa.
Jääkiekon Elitserien-kausi 2009–2010

| Jääkiekon Elitserien-kausi 2009–2010 |
| --- | --- |
Laji:  Jääkiekko
Järjestyksessä oleva kausi:  35.
Maa:   Ruotsi
Joukkueiden määrä:  12
Runkosarjan voittaja:  HV71
Mestari:  HV71
Pudonneet joukkueet:  Rögle BK
Pistepörssin voittaja:  Mats Zuccarello Aasen
Alempi sarjataso:  HockeyAllsvenskan
  ← 2008–2009 :  2010–2011 → 
Jääkiekon Elitserienin kausi 2009–2010 oli Ruotsin jääkiekon Elitserienin 35. kausi. Kausi alkoi 21. syyskuuta 2009, ja runkosarjan viimeiset ottelut pelattiin 13. maaliskuuta 2010. Sarja oli tauolla 9.–26. helmikuuta Vancouverin talviolympialaisten vuoksi.
28. joulukuuta Frölundan ja Färjestadin välinen ottelu pelattiin ulkoilmassa Ullevin stadionilla. Frölunda voitti 31 144 katsojan edessä pelatun ottelun maalein 4–1.
HV71 voitti loppuottelusarjassa ennen Djurgårdens IF:n voitoin 4–2. Teemu Laine ratkaisi mestaruuden jatkoajalla. Muita suomalaisia mestareita olivat Jukka Voutilainen, Janne Niinimaa ja Pasi Puistola.
Joukkueet

Linköping
HV71
Rögle
| Joukkue | Paikkakunta | Kotihalli | Kapasiteetti | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Brynäs IF | Gävle | Läkerol Arena | 8265 |  Niklas Czarnecki |
| Djurgårdens IF | Tukholma | Hovet | 8300 |  Hardy Nilsson |
| Frölunda HC | Göteborg | Scandinavium | 12044 |  Ulf Dahlén |
| Färjestads BK | Karlstad | Löfbergs Lila Arena | 8250 |  Tommy Samuelsson |
| HV71 | Jönköping | Kinnarps Arena | 7038 |  Jan Karlsson |
| Linköpings HC | Linköping | Cloetta Center | 8500 |  Slavomír Lener |
| Luleå HF | Luulaja | Coop Norrbotten Arena | 5600 |  Roger Kyrö |
| MODO Hockey | Örnsköldsvik | Fjällräven Center | 7600 |  Hannu Aravirta |
| Rögle BK | Ängelholm | Lindab Arena | 5150 |  Gunnar Persson |
| Skellefteå AIK | Skellefteå | Skellefteå Kraft Arena | 6001 |  Hans Särkijärvi |
| Södertälje SK | Södertälje | AXA Sports Center | 6130 |  Peter Popovic |
| Timrå IK | Timrå | E.ON Arena | 6000 |  Charles Berglund |
Runkosarja

Runkosarjassa kukin joukkue pelasi yhteensä 55 ottelua. Runkosarjan jälkeen kahdeksan parhaiten sijoittunutta joukkuetta pääsivät pudotuspeleihin. Kaksi viimeistä puolestaan joutuivat karsimaan sarjapaikastaan Kvalserieniin, johon osallistui lisäksi toiseksi korkeimman sarjatason eli HockeyAllsvenskanin neljä parasta joukkuetta. Kvalserienin kaksi parasta selviytyivät seuraavaksi kaudeksi Elitserieniin.
Runkosarja > Sarjataulukko

Voitosta varsinaisella peliajalla saa kolme pistettä, jatkoaikavoitosta kaksi pistettä ja tasapelistä ja jatkoaikahäviöstä yhden pisteen. Varsinaisella peliajalla hävinnyt joukkue ei saa sarjapisteitä.
|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  T  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | HV 71  | 55 |  25  |  6  |  5  |  3  |  16  |  188  |  155  | +33 | 95 |
| 2 | Djurgårdens IF  | 55 |  26  |  2  |  7  |  3  |  17  |  161  |  130  | +31 | 92 |
| 3 | Linköpings HC  | 55 |  27  |  3  |  3  |  2  |  20  |  163  |  139  | +24 | 92 |
| 4 | Skellefteå AIK  | 55 |  26  |  1  |  4  |  4  |  20  |  146  |  141  | +5 | 88 |
| 5 | Färjestads BK  | 55 |  25  |  2  |  3  |  5  |  20  |  132  |  144  | -12 | 87 |
| 6 | Brynäs IF  | 55 |  20  |  6  |  11 |  1  |  17  |  144  |  124  | +20 | 84 |
| 7 | Frölunda HC  | 55 |  22  |  1  |  9  |  1  |  22  |  155  |  156  | -1 | 78 |
| 8 | Timrå IK  | 55 |  18  |  3  |  8  |  7  |  19  |  138  |  150  | -12 | 75 |
| 9 | MoDo  | 55 |  16  |  7  |  8  |  4  |  20  |  161  |  150  | +11 | 74 |
| 10 | Luleå HF  | 55 |  19  |  4  |  2  |  7  |  23  |  139  |  143  | -4 | 74 |
| 11 | Södertälje SK  | 55 |  14  |  7  |  4  |  3  |  27  |  131  |  176  | -45 | 63 |
| 12 | Rögle BK  | 55 |  13  |  4  |  2  |  6  |  30  |  125  |  175  | -50 | 55 |
Runkosarja > Pistepörssi

| Sij>  | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Mats Zuccarello Aasen | MoDo | 55 | 23 | 41 | 64 |
| 2. |  Tony Mårtensson | Linköpings HC | 55 | 19 | 44 | 63 |
| 3. |  Johan Davidsson | HV 71 | 55 | 12 | 46 | 58 |
| 4. |  David Petrasek | HV 71 | 52 | 15 | 38 | 53 |
| 5. |  Jan Hlaváč | Linköping | 38 | 30 | 21 | 51 |
| 6. |  Marcus Nilson | Djurgårdens IF | 53 | 24 | 27 | 51 |
| 7. |  Linus Klasen | Södertälje SK | 51 | 19 | 32 | 51 |
| 8. |  Jaroslav Hlinka | Linköping | 41 | 13 | 37 | 50 |
| 9. |  Magnus Johansson | Linköpings HC | 52 | 8 | 41 | 49 |
| 10. |  Eero Somervuori | Brynäs IF | 55 | 19 | 25 | 44 |
Pudotuspelit

Pudotuspelit pelattiin paras seitsemästä järjestelmällä.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät | Välierät |  |  | Finaali | Finaali | Finaali |
 
|   | 1 |  HV71 | 4 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |  Timrå IK | 1 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |  Timrå IK | 1 |   |   | 1 |  HV71 | 4 |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   | 1 |  HV71 | 4 |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   | 4 |  Skellefteå AIK | 1 |   |  |  |  |  |
|  | 4 |  Skellefteå AIK | 4 |   |   | 4 |  Skellefteå AIK | 1 |   |  |  |  |  |
|  | 4 |  Skellefteå AIK | 4 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|   | 5 |  Färjestads BK | 3 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 1 |  HV71 | 4 |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 2 |  Djurgårdens IF | 2 |
|   | 3 |  Linköpings HC | 4 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  | 7 |  Frölunda HC | 3 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  | 7 |  Frölunda HC | 3 |   |   | 3 |  Linköpings HC | 1 |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   | 3 |  Linköpings HC | 1 |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   | 2 |  Djurgårdens IF | 4 |   |  |  |  |  |
|  | 2 |  Djurgårdens IF | 4 |   |   | 2 |  Djurgårdens IF | 4 |   |  |  |  |  |
|  | 2 |  Djurgårdens IF | 4 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 6 |  Brynäs IF | 1 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Kainuun Musiikkijuhlat

Kainuun Musiikkijuhlat on Kajaanissa järjestettävä festivaali. Tapahtumaa on aiempina vuosina järjestetty aivan keskustassa Kruunupuodinmäellä, mutta sittemmin siirretty Kajaanihallin ja Kaupunginlammen ympäristöön. Ensimmäisen kerran festari järjestettiin vuonna 2014. Tapahtumaa on järjestetty niin 2- kuin 3 päiväisenäkin.
Vuonna 2022 tapahtuma uudistui täysin ja siirtyi uuden järjestäjän Nordic Live Productions Oy:n alle. Yritys on tunnettu muun muassa Solar Sound Festivalin, Aura Festin sekä Vaasa Festivalin järjestäjänä.
Vuoden 2024 tapahtuma järjestettiin 16.-17.8.2024.
Esiintyjät

Ensimmäisenä vuonna 2014 tapahtumassa oli esiintymässä: Cheek, Jenni Vartiainen, Haloo Helsinki, Sanni, Michael Monroe, Apulanta, Kotiteollisuus, Klamydia, SoulHealer, Yö, Happoradio, Irina, Dingo ja Janna
Seuraavana vuonna 2015 tapahtumassa nähtiin: Haloo Helsinki, Popeda, JVG, Jari Sillanpää, Marika&Elias, Elastinen, Sleepy Sleepers, Yö, Paula Koivuniemi ja Neljä Ruusua, Robin, Jonne Aaron, Maija Vilkkumaa, Viikate sekä Spekti ja Happoradio.
Vuoden 2016 kattaus oli: Atomirotta, Nikke Ankara, SANNI, Cheek, Antti Reini, Ile Kallio Big Rock Band, Neljänsuora, Viikate, Kaija Koo, Janne Ordén, Mäkki, Egotrippi, Von Hertzen Brothers, Michael Monroe, Juha Tapio
Vuonna 2017 esiintymässä nähtiin: JVG, Mikael Gabriel, Chisu, Ellinoora, Vesala, Suvi Teräsniska, Disco Ensemble, Poets Of The Fall, Klamydia, Anna Puu, Erin, Teflon Brothers, Tuure Kilpeläinen & Kaihon Karavaani ja Nikke Ankara
Vuonna 2018 esiintymässä nähtiin: Sparzanza, Von Hertzen Brothers, Poets Of The Fall, Lauri Tähkä, Ellinoora, Arttu Wiskari, Olavi Uusivirta, Aste, Mikael Gabriel, Gasellit, Pete Parkkonen sekä Laura Voutilainen.
Vuonna 2021 tapahtuma jouduttiin peruuttamaan Korona pandemian vuoksi.
Vuonna 2022 tapahtumassa nähtiin: Apulanta, Arttu Wiskari, SANNI, Sonata Arctica, Ressu Redford, J. Karjalainen, Abreu, BESS, Olli Halonen, Jannika B, DJ ICE K, Haloo Helsinki, JVG, Vesala, Behm, Petri Nygård, Marco Hietala, Erin, Viivi sekä Ida Paul & Kalle Lindroth.
Vuonna 2023 tapahtumassa nähtiin: Viivi, Maija Vilkkumaa, Anna Puu, Samu Haber, Portion Boys, Aikakone, Pasi & Anssi, Petri Nygård, DJ Ice K, Happoradio, Inna, Ressu Redford, Erika Vikman, Lauri Tähkä, Indica, Kuumaa sekä Basic Element.
Vuonna 2024 tapahtumassa nähtiin: JVG, Haloo Helsinki!, Teflon Brothers, Petri Nygård, Ressu Redford, Kuumaa, Lauri Haav, Janna Hurmerinta, Spekti, Tommi Läntinen.
Kainiitit

Syyrialais-egyptiläinen gnostilaisuus
Setiläisyys
Tuomaskristityt
Valentinolaisuus
Basilidelaisuus
Persialainen gnostilaisuus
Mandealaisuus
Manikealaisuus
Kristillisen gnostilaisuuden isät
Simon Magus
Kerinthos
Markion
Valentinos
Muita ryhmiä
Ofiitit
Barbelo-gnostikot
Kainiitit
Karpokratiaanit
Paulikiaanit
Bogomiilit
Kataarit
Gnostilaisuuden lähteet
Nag Hammadin kirjasto
Codex Tchacos
Muuta
Gnosis
malline: näytä • keskustele •
Osa artikkelisarjaa
Kainiitit eli kainilaiset olivat gnostilainen ja antinomianistinen lahko, joka kunnioitti Kainia demiurgi Jahven, Vanhan testamentin Jumalan, ensimmäisenä uhrina. Monet gnostilaiset ryhmät pitivät Jahvea pahana luojajumalana, joka oli eri jumaluus kuin korkein Jumala.
Kainin lisäksi kainilaiset kunnioittivat myös muita Raamatun "antisankareita", kuten Eesauta, Korahia, Sodoman ja Gomorran asukkaita sekä Juudas Iskariotia.
Kainilaisuus oli melko pieni liike. Tertullianus ja Irenaeus mainitsevat, että heitä oli olemassa Rooman valtakunnan itäosissa toisella vuosisadalla. Yksi kainilaisten apokryfisiä tekstejä oli Juudaksen evankeliumi.
Kainilaisuuden lähteitä

Irenaeus: Harhaoppeja vastaan 1.31.1–2
Epifanios: Panarion  38
Hippolytos: Kaikkien harhaoppien kumoaminen 8
Pseudo-Tertullianus: Kaikkia harhaoppeja vastaan 7
Tertullianus: Kasteesta 1
Aiheesta muualla

Arendzen, John: Cainites Catholic Encyclopedia.  1911. New York:  Robert Appleton Company. (englanniksi)
Jyväskylä Sinfonia

Jyväskylä Sinfonia on 38 muusikosta koostuva Jyväskylän kaupunginorkesteri, jonka perusti Jyväskylän Orkesteriyhdistys vuonna 1955 .
Orkesteri kunnallistettiin vuonna 1965 ja vuodesta 1988 alkaen orkesteri toimi osakeyhtiönä aina vuoteen 1999 asti, jolloin se kunnallistettiin toisen kerran.
Orkesterin ylikapellimestarina on toiminut vuoden 2014 alusta lähtien Ville Matvejeff. Hänen ylikapellimestarin työnsä päättyy kevätkauteen 2022, mutta hän on lupautunut toimimaan orkesterin taiteellisena neuvonantajana vuoden 2023 loppuun asti. Orkesterin päävierailijana vuosina 2022–2024 toimii suomalainen jousikvartetti Meta4, joka vastaa vuosittain vähintään neljästä konserttikokonaisuudesta johtaen ja itse mukana soittaen sekä huolehtien orkesterin taiteellisesta kehittämisestä. Kvartetin toimiminen tavallisesti kapellimestarien hoitamassa päävierailijan tehtävässä on kansainvälisestikin uutta.
Jyväskylä Sinfonia konsertoi pääasiallisesti keskiviikkoiltaisin Jyväskylän teatteritalossa; kirkkokonserttien tapahtumapaikkana on puolestaan Taulumäen kirkko. Vuosittaisia kamarikonsertteja kuullaan
vaihtelevissa paikoissa, kuten Jyväskylän kaupungintalolla, Kuokkalan kirkossa
sekä Aalto-salilla. Jyväskylä Sinfonia soittaa myös joka toinen vuosi
Keski-Suomen Alueoopperan (Arkistoitu – Internet Archive) orkesterina.
Jyväskylä Sinfonia
konsertoi Suomessa aktiivisesti myös kotikaupunkinsa sekä -maakuntansa ulkopuolella.
Jokakesäiset festivaalivierailut ovat viime aikoina vieneet orkesterin mm.
Turun Musiikkijuhlille yhdessä tenori Jonas Kaufmannin ja maestro Jochen Riederin kanssa, Jyväskylän Kesään, Sysmän Suvisoittoon ja sekä kansainvälisen
Jorma Panula -kapellimestarikilpailun orkesteriksi Vaasaan. Myös ulkomaan kiertueet kuuluvat orkesterin
toimintaan; 2000-luvulla orkesteri on konsertoinut niin Espanjassa, Ranskassa,
Norjassa kuin Japanissakin.
Jyväskylä Sinfonia on tehnyt runsaasti
levytyksiä, joista menestynein on lähes 80 000 kappaletta myynyt ”Lauluja
merelle”, solistinaan Karita Mattila. Vuonna 1998 julkaistun levyn sävellykset
ovat Lasse Mårtensonin käsialaa. Orkesterin diskografia sisältää lähes 40
levytystä Naxos-, Ondine-, Finlandia Records - sekä Fazer Records
-levy-yhtiöille. Viimeisimmät levyt sisältävät muun muassa Felix Mendelssohnin
viulukonsertot kiinalaistähti Tianwa Yangin kanssa, napolilaissäveltäjä
Domenico Cimarosan ooppera-alkusoittoja 1700-luvulta sekä Pēteris Vasksin
huilukonserton maailmanensilevytyksen.
Aulis Sallisen 80-vuotisjuhlavuoden kunniaksi julkaistiin tupla-cd Sallisen Chamber Music -sarjasta yhdessä pianisti Ralf Gothónin, sellisti Arto Noraksen
ja jousikvartetti Meta4:n kanssa. Viimeisin, jo platinaa myynyt levy yhdessä baritoni Waltteri Torikan kanssa sisältää viihdemaailman klassikoita tuorein sovituksin.
Ylikapellimestarit

1955–1958 ja 1963–1969 Ahti Karjalainen
1958–1963 Jukka Hapuoja
1970–1977 Onni Kelo
1977–1980 Jorma Svanström
1980–1986 Kyösti Haatanen
1987–1991 William Boughton
1993–1997 Ari Rasilainen
1999–2002 Markus Lehtinen
2003–2012 Patrick Gallois
2014–2023 Ville Matvejeff
2024-     Lorenzo Passerini
Aiheesta muualla

http://tynnyrisaari.kuvat.fi/blog/12/Jyv%C3%A4skyl%C3%A4+Sinfonian+kapellimestarit+1970-2014/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Jyväskylä Sinfonian kotisivut
Ylikapellimestari Ville Matvejeff
Kaoru Mitoma

Kaoru Mitoma heinäkuussa 2022.
Kaoru Mitoma (s. 20. toukokuuta 1997 Kawasaki, Kanagawa) on japanilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Brighton & Hove Albionia. Hän on pelannut Japanin A-maajoukkueessa marraskuusta 2021 alkaen.