stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Avaruuskävely

Bruce McCandless II ensimmäisellä ilman vaijeria suoritetulla avaruuskävelyllä 11.2.1984 Challenger-sukkulalennon STS-41-B aikana
Avaruuskävelyllä tarkoitetaan avaruusaluksen ulkopuolella ihmisen suorittamaa tehtävää. Avaruuskävelyn englanninkielinen lyhenne on EVA (Extravehicular activity). Avaruuskävelyn suorittava astronautti liikkuu pienten RCS-moottorien avulla asteittain itsensä ympäri tai lineaarisesti avaruuspuku päällä. Rakettien ansiosta astronautin ei tarvitse pitää kiinni aluksesta vaan voi leijua sen vieressä molemmat kädet vapaina työtä varten.
Suurin osa avaruuskävelyistä suoritetaan avaruussukkulasta kansainvälisen avaruusaseman lähistöllä. Avaruuskävelyiden aikana yleensä huolletaan satelliittia tai avaruusasemaa. Jos astronautti joutuu liian kauas sukkulasta, sukkula voidaan ohjata helposti astronautin luokse, ja jopa poimia robottikäsivarrella (jos astronautti ei voi esimerkiksi tajuttomuuden takia itse telakoitua).
Avaruuskävely voidaan suorittaa myös planeetan tai kuun pinnalla, kuten Apollo-ohjelmassa.
Avaruuskävelyn merkkipaaluja

Ensimmäisen avaruuskävelyn suoritti neuvostokosmonautti Aleksei Leonov 18. maaliskuuta 1965 Voshod 2-avaruusaluksesta.
Ensimmäinen avaruuskävelyn tehnyt amerikkalainen astronautti oli Edward White 3. kesäkuuta 1965 Gemini 4-lennon aikana.
Ensimmäisen kuukävelyn suoritti Neil Armstrong 20. heinäkuuta 1969 Apollo 11:n kuumoduulin laskeuduttua Kuuhun. Toinen miehistön jäsen, Buzz Aldrin liittyi tämän seuraan myöhemmin. Astronauttien kuukävely kesti yhteensä 2 tuntia 32 minuuttia.
Ensimmäisen avaruuskävelyn ilman vaijeria teki Bruce McCandless II 7. helmikuuta 1984 Challenger-lennon STS-41-B aikana. Samaan avaruuskävelyyn osallistui myös Robert L. Stewart. Avaruuskävely kesti 5 tuntia 55 minuuttia.
Ensimmäinen naisavaruuskävelijä oli Svetlana Savitskaja 25. heinäkuuta 1984 Saljut 7-avaruusasemalta.
Ensimmäinen amerikkalainen naisastronautti avaruuskävelyllä oli Kathryn D. Sullivan 11. lokakuuta 1984 Challenger-lennolla STS-41-G.
Ensimmäinen avaruuskävelijä USA:n ja Neuvostoliiton ulkopuolelta oli ranskalainen Jean-Loup Chrétien 9. joulukuuta 1988 oleskellessaan Mir-avaruusasemalla 3 viikkoa.
Shenzhou 7 -avaruuslennon komentaja taikonautti Zhai Zhigang suoritti Kiinan ensimmäisen avaruuskävelyn 27. syyskuuta 2008.
Ensimmäisen avaruuskävelyn sukkulan korjaamiseksi kesken lennon suoritti Steve Robinson 3. elokuuta 2005, STS-114-lennolla. Robinson lähetettiin poistamaan kaksi irtonaista lämpökilven tiivistettä, joiden arveltiin voivan vahingoittaa sukkulaa sen palatessa ilmakehään. Robinson poisti onnistuneesti tiivisteen sukkulan ollessa telakoituna Kansainväliseen avaruusasemaan.
Pisimmän avaruuskävelyn, 8 tuntia 56 minuuttia on tehnyt Susan J. Helms ja James Voss Kansainvälisen avaruusaseman Retkikunta 2:n miehistön jäseninä 11. maaliskuuta 2001.
Eniten avaruuskävelyitä on kosmonautti Anatoli Solovjovilla, 16 kappaletta.
Avaruuskävelyyn liittyviä riskejä

Avaruuskävely on vaarallinen tapahtuma monesta eri syystä. Pääasiallinen vaara on törmäys avaruusromukappaleen kanssa. Ratanopeus 300 km maanpinnan yläpuolella (tyypillinen korkeus avaruussukkulalennolla) on 7,7 km/s. Tämä vastaa kymmenkertaista luodin nopeutta, joten pienellä hiukkasella, jonka massa on vain sadasosa luodin massasta, on luotia vastaava liike-energia. Tällainen kappale on esimerkiksi maalilastu tai hiekanjyvänen. Jokainen avaruuslento synnyttää lisää avaruusromua, joten tämä vaara suurentuu jatkuvasti.
Toinen syy avaruuskävelyjen vaarallisuuteen on se, että avaruudessa vallitsevia olosuhteita on vaikea simuloida ennen avaruuslentoa. Avaruuskävelyitä ei yleensä käytetä rutiinitehtäviin niiden vaarallisuuden takia. Avaruuskävelyt suunnitellaan yleensä myöhäisessä vaiheessa esimerkiksi yllättävien ongelmien ilmetessä.
Muita vaaroja ovat avaruuskävelijän joutuminen eroon aluksestaan tai avaruuspuvun puhkeaminen, joka johtaa puvun paineen alenemiseen, josta voi seurata hapenpuute ja kuolema, mikäli avaruuskävelijää ei saada riittävän nopeasti paineistettuun alukseen.
Yksi astronautti on kokenut avaruuspuvun puhkeamisen. Sukkulalennon STS-37 aikana pieni sauva puhkaisi avaruuspuvun hansikkaan yhden astronauteista ollessa avaruuskävelyllä. Astronautin nimeä ei ole kerrottu julkisuuteen, mutta se oli joko Jerry L. Ross tai Jay Apt. Tässä tapauksessa kuitenkin puvun puhkaissut esine, joka haavoitti myös astronautin kättä, ei irronnut reiästä, eikä näin ollen aiheuttanut merkittävää paineen alenemista. Itse asiassa puvun puhkeamista ei edes huomattu ennen kuin astronautit olivat palanneet avaruussukkulaan.
Aleksei Leonovin historiallinen avaruuskävely ei sujunut ongelmitta, vaikka ongelmista vaiettiin tapahtuman aikaan. Leonovin avaruuspuvun kerrotaan olleen ylipaineistettu, ja se piti tyhjentää nopeasti, jotta kosmonautti saattoi palata ilmalukkoon. Koska Leonovin hengitysilma oli Maan ilmakehän ilman kaltaista seosta, veren happikuplat aiheuttivat sukeltajantaudin, jota normaalisti esiintyy syvänmerensukeltajilla, jotka palaavat pintaan liian nopeasti.
Vuoteen 2007 mennessä ei ole tapahtunut yhtään vakavaa avaruuskävelyonnettomuutta, eikä yksikään astronautti tai kosmonautti ole koskaan kuollut avaruuskävelyn aikana. Tästä huolimatta avaruuskävelylle kehitellään turvallisempia vaihtoehtoja, kuten kauko-ohjattavia robotteja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Avaruuskävely Wikimedia Commonsissa
EVA Quick Stats (englanniksi)
ISS Spacewalk History (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Saksa  Israel  Yhdysvallat 
Astronautti Edward White Yhdysvaltain ensimmäisellä avaruuskävelyllä 3. kesäkuuta 1965 Gemini 4-avaruuslennolla
Buzz Aldrin kuukävelyllä Apollo 11 -lennolla 20.7.1969
Astronautti Richard Mastracchion STS-118 sukkulalennon kolmannella avaruuskävelyllä Kansainvälisen avaruusaseman ulkopuolella reiän saanut hansikas pakotti lyhentämään avaruuskävelyn kestoa
Euroopan Grand Prix 2001

|  Euroopan Grand Prix 2001  |
| --- | --- |
 9. osakilpailu 17 osakilpailusta kaudella 2001. 

Päivämäärä:  24. kesäkuuta 2001
Sijainti:  Nürburgring, Adenau, Saksa
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  4 556 km
Kilpailun pituus:  67 kierrosta, 305,252 km
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Michael Schumacher   (Ferrari)
Paaluaika:  1.14,960
Palkintokoroke
Voittaja:   Michael Schumacher   (Ferrari)
Toinen:   Juan Pablo Montoya   (Williams)
Kolmas:   David Coulthard   (McLaren)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Juan Pablo Montoya   (Williams)
Kierrosaika:  1.18,354 (kierroksella 27)
Euroopan Grand Prix 2001 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 24. kesäkuuta 2001 Nürburgringilla Saksassa. Kilpailun voitti Ferrarilla ajanut Michael Schumacher, jolle voitto oli kauden viides. Ensimmäistä kertaa kilpailun nopeimman kierroksen ajoi Juan Pablo Montoya – 1.18,354 (kierroksella 27).
Aika-ajot

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika | Ero |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Michael Schumacher | Ferrari | 1:14.960 | - |  |  |
| 2 | 5 |  Ralf Schumacher | Williams-BMW | 1:15.226 | +0.266 |  |  |
| 3 | 6 |  Juan Pablo Montoya | Williams-BMW | 1:15.490 | +0.530 |  |  |
| 4 | 2 |  Rubens Barrichello | Ferrari | 1:15.622 | +0.662 |  |  |
| 5 | 4 |  David Coulthard | McLaren-Mercedes | 1:15.717 | +0.757 |  |  |
| 6 | 3 |  Mika Häkkinen | McLaren-Mercedes | 1:15.776 | +0.816 |  |  |
| 7 | 12 |  Jarno Trulli | Jordan-Honda | 1:16.138 | +1.178 |  |  |
| 8 | 11 |  Heinz-Harald Frentzen | Jordan-Honda | 1:16.376 | +1.416 |  |  |
| 9 | 17 |  Kimi Räikkönen | Sauber-Petronas | 1:16.402 | +1.442 |  |  |
| 10 | 16 |  Nick Heidfeld | Sauber-Petronas | 1:16.438 | +1.478 |  |  |
| 11 | 10 |  Jacques Villeneuve | BAR-Honda | 1:16.439 | +1.479 |  |  |
| 12 | 18 |  Eddie Irvine | Jaguar-Cosworth | 1:16.588 | +1.628 |  |  |
| 13 | 9 |  Olivier Panis | BAR-Honda | 1:16.872 | +1.912 |  |  |
| 14 | 22 |  Jean Alesi | Prost-Acer | 1:17.251 | +2.291 |  |  |
| 15 | 7 |  Giancarlo Fisichella | Benetton-Renault | 1:17.378 | +2.418 |  |  |
| 16 | 19 |  Pedro de la Rosa | Jaguar-Cosworth | 1:17.627 | +2.667 |  |  |
| 17 | 23 |  Luciano Burti | Prost-Acer | 1:18.113 | +3.153 |  |  |
| 18 | 15 |  Enrique Bernoldi | Arrows-Asiatech | 1:18.151 | +3.191 |  |  |
| 19 | 14 |  Jos Verstappen | Arrows-Asiatech | 1:18.262 | +3.302 |  |  |
| 20 | 8 |  Jenson Button | Benetton-Renault | 1:18.626 | +3.666 |  |  |
| 21 | 21 |  Fernando Alonso | Minardi-European | 1:18.630 | +3.670 |  |  |
| 22 | 20 |  Tarso Marques | Minardi-European | 1:18.689 | +3.729 |  |  |
107% aika: 1:20.207
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1 |  Michael Schumacher | Ferrari | 67 | 1.29.42,724 | 1 | 10 |
| 2. | 6 |  Juan Pablo Montoya | Williams-BMW | 67 | + 4,127 | 3 | 6 |
| 3. | 4 |  David Coulthard | McLaren-Mercedes | 67 | + 24,993 | 5 | 4 |
| 4. | 5 |  Ralf Schumacher | Williams-BMW | 67 | + 33,345 | 2 | 3 |
| 5. | 2 |  Rubens Barrichello | Ferrari | 67 | + 45,495 | 4 | 2 |
| 6. | 3 |  Mika Häkkinen | McLaren-Mercedes | 67 | + 1.04,868 | 6 | 1 |
| 7. | 18 |  Eddie Irvine | Jaguar-Cosworth | 67 | + 1.06,198 | 12 |   |
| 8. | 19 |  Pedro de la Rosa | Jaguar-Cosworth | 66 | + 1 krs. | 16 |   |
| 9. | 10 |  Jacques Villeneuve | BAR-Honda | 66 | + 1 krs. | 11 |   |
| 10. | 17 |  Kimi Räikkönen | Sauber-Petronas | 66 | + 1 krs. | 9 |   |
| 11. | 7 |  Giancarlo Fisichella | Benetton-Renault | 66 | + 1 krs. | 15 |   |
| 12. | 23 |  Luciano Burti | Prost-Acer | 65 | + 2 krs. | 17 |   |
| 13. | 8 |  Jenson Button | Benetton-Renault | 65 | + 2 krs. | 20 |   |
| 14. | 21 |  Fernando Alonso | Minardi-European | 65 | + 2 krs. | 21 |   |
| 15. | 22 |  Jean Alesi | Prost-Acer | 64 | Ulosajo | 14 |   |
| Kesk. | 14 |  Jos Verstappen | Arrows-Asiatech | 58 | Moottori | 19 |   |
| Kesk. | 16 |  Nick Heidfeld | Sauber-Petronas | 54 | Vetoakseli | 10 |   |
| Kesk. | 11 |  Heinz-Harald Frentzen | Jordan-Honda | 48 | Ulosajo | 8 |   |
| Kesk. | 12 |  Jarno Trulli | Jordan-Honda | 44 | Voimansiirto | 7 |   |
| Kesk. | 15 |  Enrique Bernoldi | Arrows-Asiatech | 29 | Vaihdelaatikko | 18 |   |
| Kesk. | 9 |  Olivier Panis | BAR-Honda | 23 | Sähköt | 13 |   |
| Kesk. | 20 |  Tarso Marques | Minardi-European | 7 | Sähköt | 22 |   |
Johtokierrokset

| Kuljettaja | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- |
|  Michael Schumacher | Ferrari | 1-28 |
|  Juan Pablo Montoya | Williams-BMW | 29 |
|  Michael Schumacher | Ferrari | 30-67 |
Muuta

Paalupaikka: Michael Schumacher – 1.14,960
Juan Pablo Montoyan 1. nopein kierros.
Ferrarin 140. voitto.
Ferrari-moottorin 140. voitto.
Olivier Panisin sadas Grand Prix.
Manuel Faißt

| Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Maa:   Saksa> Miesten yhdistetty. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Peking 2022 | joukkuekilpailu |  |
Manuel Faißt (s. 11. tammikuuta 1993 Furtwangen) on saksalainen yhdistetyn hiihtäjä ja olympiamitalisti.
Nuorten MM-kilpailuissa Erzurumissa vuonna 2012 Faißt saavutti hopeaa normaalikilpailussa ja pronssia joukkuekilpailussa. Liberecissä vuonna 2013 hän voitti kultaa molemmissa henkilökohtaisissa kilpailuissa sekä joukkuekilpailussa. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui suurmäen Gundersen-kilpailussa 14:nneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 Faißt saavutti joukkuekilpailussa hopeaa ja sijoittui suurmäen Gundersen-kilpailussa neljänneksi. Planican MM-kilpailuissa 2023 hän sijoittui normaalimäen Gundersen-kilpailussa viidenneksi.
Yhdistetyn maailmancupissa Faißt kilpaili ensimmäisen kerran Lillehammerissa joulukuussa 2009. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Kuusamossa marraskuussa 2011 oltuaan 30:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Ramsaussa joulukuussa 2011 oltuaan seitsemäs. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Ramsaun jälkimmäisessä kilpailussa joulukuussa 2015. Hän oli kolmas myös Sapporossa helmikuussa 2017, Hakubassa helmikuussa 2018, Rukalla marraskuussa 2020, Otepään yhteislähtökisassa joulukuussa 2021, Ramsaun yhteislähtökilpailussa joulukuussa 2023, Oberstdorfissa tammikuussa 2024 ja marraskuussa 2024 Rukan yhteislähtökilpailussa.. Helmikuussa 2013 hän kuului Sotšin joukkuekilpailun voittaneeseen Saksan joukkueeseen. Maaliskuussa 2020 hän sijoittui Lahden parisprintissä Terence Weberin kanssa toiseksi. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli seitsemäs kaudella 2023–2024 sekä kymmenes kausilla 2018–2019, 2019–2020, 2020–2021 ja 2022–2023.
Aiheesta muualla

Manuel Faißtin kotisivut
Huiskilo

Huiskilo on päätteinen pitkälapakkoinen kukinnon muoto, jossa kukkaperät ovat kiinni yhdestä rangasta, jonka alimmista nivelistä lähtevät kukkaperät ovat pitkiä ja ylimmistä lähtevät lyhyitä.
Huiskilo voi olla joko kartiohuiskilo tai tasohuiskilo. Kartiohuiskilo on muodoltaan kartiomainen ja pitkänomainen. Tasohuiskilossa kukinnon yläosa on tasainen. Kukinto on huiskilo esimerkiksi vaahteroilla, seljoilla, öljypuu­kasveilla ja joskus matarakasveilla.
Kerranaisen kartiohuiskilon kaaviokuva.
Tasohuiskilon kaaviokuva.
Ruohoseljan (Sambucus ebulus) huiskilokukinto.
Lehtosaarnen eli saarnen (Fraxinus excelsior) huiskilokukinto.
Downhill City

| Downhill City |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Claudia Heckener, 1999.
Ohjaaja:  Hannu Salonen
Käsikirjoittaja:  Hannu Salonen
Tuottaja:  Gudrun Ruzicková-Steiner
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Saksa   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Luna-Film GmbH
Ensi-ilta:  1999
Kesto:  1:47
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Downhill City on Hannu Salosen ohjaama, vuonna 1999 valmistunut saksalais-suomalaisena yhteistuotantona tehty draamaelokuva. Pääosia elokuvassa esittävät Franka Potente (Peggy), Teemu Aromaa (Artsi Sompanen), Andreas Bruckner (Hans) ja Michaela Rosen (Doris). Elokuvassa esiintyy yhtye 22-Pistepirkko.
Palkinnot

European Jury Award Paras elokuva (2000)
Ehdokkuudet

Max Ophüls Award (2000)
Ansa (televisioelokuva)

| Ansa |
| --- | --- |
 Ansan DVD-julkaisun kannessa Daniel (Hannu Lauri) ja hänen mahdollinen puolisonsa (Hannele Lauri).
Ohjaaja:  Markku Onttonen
Käsikirjoittaja:  Robert Thomas
Säveltäjä:  Pekka Asikainen
Kuvaaja:  Veijo Myyryläinen
Pääosat:  Hannu Lauri Hannele Lauri
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  MTV
Ensi-ilta:  30. marraskuuta 1981
Kesto:  92 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ansa on Markku Onttosen ohjaama suomalainen televisioelokuva vuodelta 1981. Se perustuu ranskalaisen Robert Thomasin näytelmään Piège pour un homme seul (1960). Näytelmän suomensi Erkki Kirjalainen. Tuolloinen aviopari Hannu ja Hannele Lauri näyttelevät televisioelokuvan päätehtävissä.
Juoni

Daniel ja Elisabet Gorban ovat melko tuore aviopari. He elelevät eteläranskalaisessa vuoristomajassa vuoden 1960 tienoilla. Elisabet on ollut riidan jälkeen kadoksissa jo yli viikon ja Daniel ottaa yhteyttä komisarioon asian selvittämiseksi. Pastori Maxim saapuu Danielin luo ja kertoo löytäneensä Elisabetin. Asiat vääntyvät solmuun kun Daniel ei tunnista Maximin mukanaan tuomaa naista Elisabetiksi. Nainen kertoo yksityiskohtaisen tarkkoja seikkoja Gorbanien elämästä ja sanoo, että Danielilla on ollut aiemminkin vastaavantapaisia muistinmenetyksiä. Elisabetin rikkaalta enolta tiedossa oleva perintö herättää myös jos jonkinlaista tunnekuohua. Komisario alkaa tuskaantua perin juurin outoon kuvioon ja päättää etsiä totuuden.
Julkaisut

Ansa sai ensi-iltansa MTV:n Aitiopaikalla marraskuussa 1981. Teos on julkaistu myös DVD-tallenteena.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Hannu Lauri  | … |  Daniel   |
|  Hannele Lauri  | … |  väitetty vaimo   |
|  Martti Pennanen  | … |  komisario   |
|  Jarkko Rantanen  | … |  Maxim   |
|  Erkki Luomala  | … |  Brissard   |
|  Eila Pehkonen  | … |  Berton   |
Wallgren

Wallgren tai Vallgren on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Antoinette Vallgren (1858–1911), ruotsalainen kuvanveistäjä
Axel Wallgren (1869–1946), suomalainen lääkäri ja professori
Carita Wallgren-Lindholm (s. 1953), suomalainen asianajaja
Georg Wallgren (1814–1889), suomalainen lääkäri, professori ja valtiopäivämies
Henrik Wallgren (1928–2014), suomalainen biologi ja professori
Ivar Wallgren (1891–1964), suomalainen lääkäri ja professori
Karin Wallgren-Lundgren (s. 1944), ruotsalainen pikajuoksija
Linda Wallgren (s. 1988), suomalainen teatteriohjaaja
Matti Wallgrén, Elia (s. 1961), Suomen ortodoksisen kirkon arkkipiispa
Mattias Wallgren (s. 1983), ruotsalainen salibandynpelaaja
Pernilla August, ent. Wallgren (s. 1958), ruotsalainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja ohjaaja
Thomas Wallgren (s. 1958), suomalainen filosofi, yliopistonlehtori, dosentti ja kansalaisaktivisti
Veronica Sundman, o.s. Wallgren (1923–2008), suomalainen professori, Ivar Wallgrenin tytär
Vesa Wallgren (s. 1960), suomalainen näyttelijä
Ville Vallgren (1855–1940), suomalainen kuvanveistäjä.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Broidit

| Broidit |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Esa Illi
Käsikirjoittaja:  Esa Illi
Tuottaja:  Lasse Saarinen
Kuvaaja:  Marita Hällfors Pekka Uotila
Leikkaaja:  Kaie-Ene Rääk
Pääosat:  Max Bremer Aaro Vuotila Marianne Kütt Milka Ahlroth
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Kinotar
Ensi-ilta:  10. lokakuuta 2003
Kesto:  80 min
Alkuperäiskieli:  suomi, viro
Budjetti:  539 000 €
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Broidit on vuonna 2003 valmistunut suomalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Esa Illi. Elokuva on Illin ensimmäinen pitkä elokuva.
Juoni

Samilla ja hänen pikkuveljellään Jonilla on noin 15 vuoden ikäero ja täysin erilaiset näkemykset elämästä. Leukemiaa sairastava Joni asuu Pärnussa, Virossa tyttöystävänsä kanssa. Joni tulee kuitenkin käymään Suomessa testeissä, minkä jälkeen hän lähtee takaisin Viroon. Myöhemmin Sami saa kuulla sairaalasta, että Jonin sairaus on vakavoitunut. Sami lähtee Viroon etsimään Jonia ja saamaan hänet Suomeen sairaalaan.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Max Bremer  | … |  Sami   |
|  Aaro Vuotila  | … |  Joni   |
|  Marianne Kütt  | … |  Rimma   |
|  Milka Ahlroth  | … |  Sanna   |
|  Yoko Nicola Lüdimois  | … |  Yoko   |
|  Cécile Orblin  | … |  Pinja   |
|  Sara Paavolainen  | … |  Lääkäri   |
|  Ville Virtanen  | … |  Sulkiskaveri   |
Riausaaret

| Riausaaret Kepulauan Riau |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
 Koordinaatit: 3°56′N, 108°09′E 
Valtio:   Indonesia
Hallinto:  
 – Pääkaupunki:  Tanjung Pinang
 – suurin kaupunki:  Batam
Pinta-ala:  8 201 km²
Väkiluku (2014):  2 031 895
 – väestötiheys:  250 as./km²
Kielet:  indonesia, malaiji, kiina
Kansat:  malaijit (35,6 %) jaavalaiset (18,2 %)   kiinalaiset (14,3 %)  minangkabaut (9,3 %)  batakit (8,1 %)  bugisit (2,2 %)  banjarit (0,7 %)
Riausaaret (indonesiaksi Kepulauan Riau) on oman provinssinsa muodostava saariryhmä Indonesiassa. Provinssin pinta-ala on 8 202 neliökilometriä ja asukkaita siellä on hieman yli 2 miljoonaa (vuonna 2014).
Riausaaret muodostuvat noin 3 000 saaresta. Saaret sijaitsevat Etelä-Kiinan meressä, Malakan niemimaan, Sumatran ja Borneon saarten välissä. Riausaarten provinssin suurimmat saaret ovat Bintan, Batam, Karimun, Anambas ja Natuna. Provinssin pääkaupunki on Bintanin saarella sijaitseva Tanjung Pinang. Riausaaret kuuluivat Riaun provinssiin heinäkuuhun 2004 asti, jolloin niistä päätettiin tehdä oma provinssinsa.
Maantiede

Riausaarten provinssi muodostuu neljästä saariryhmästä Sumatran ja Borneon välissä. Riaun saariryhmä sijaitsee Malakan niemimaan kärjessä, Singaporen ja Malesian Johorin osavaltion eteläpuolella. Linggan saariryhmä sijaitsee näistä vielä etelään. Anambassaaret ja Natunasaaret sijaitsevat Etelä-Kiinan merellä, Malakan niemimaan ja Borneon välissä. Yhteensä Riausaarten provinssiin kuuluu noin 3 000 saarta. Suurimmat saaret ovat Bintan ja Batam Singaporensalmen eteläpuolella.
Historia

Riausaaret olivat 600–1300-luvulla osa Srivijayan valtakuntaa, joka hallitsi laajimmillaan Malakan niemimaata, Sumatraa ja osia Borneosta. Srivijayan valtakunnan hajottua aluetta hallitsivat Majapahit aina 1500-luvulle saakka.
1600-luvulla Riausaarten pohjoispuolella sijaitsevaan Johoren sulttaanikuntaan muutti bugis-siirtolaisia Sulawesin saarelta. Johoren sisäisten kiistojen takia valta maassa siirtyi bugiseille, jotka siirsivät maan hallinnon Riausaarille, Bintaniin. Bugisien ansiosta Johore-Riausta tuli merkittävä gambiirin viljelyalue. Vuonna 1784 hollantilaiset valtasivat Riausaaret ja valtakunta jakautui kahtia.
Riausaarten sijainti keskeisellä merireitillä vei alueen keskelle eurooppalaisten siirtomaavaltojen kilpailua Kaakkois-Aasian kaupasta. Malaijien saaristoa hallinneet sulttaanikunnat olivat poliittisesti heikkoja ja eurooppalaiset käyttivät alueen heikkoutta hyväkseen. Brittien ja hollantilaisten välisellä sopimuksella vuonna 1824 britit saivat hallintaansa Singaporen ja Malakan niemimaan ja Hollanti sai hallittavakseen nykyisen Indonesian alueen, mukaan lukien Riausaaret. Samalla murtui alueen poliittinen ja kulttuurillinen yhtenäisyys, joka oli ollut olemassa vuosisatoja ennen eurooppalaisten tuloa.
Eurooppalaiset siirtomaavallat vetäytyivät alueelta toisen maailmansodan jälkeen, mutta kulttuurinen sidos Riausaarten ja Malakan niemimaan eteläosien välillä ei palannut, sillä brittien ja hollantilaisten 150 vuotta aiemmin sopima rajalinja jäi voimaan; brittialueista muodostui Malaijan liittovaltio ja hollantilaisten hallitsemista alueista Indonesia.
Talous

Riausaaret ovat nykyisin keskeinen osa Indonesian, Malesian ja Singaporen vuonna 1989 muodostamaa SIJORI-kasvukolmiota (Singapore–Johor–Riau). Alueen tavoitteena on vahvistaa taloudellista yhteistyötä. Riausaarten provinssiin muodostettiin vapaakauppa-alue vuonna 2009.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Matkaopas aiheesta Riau Islands Wikivoyagessa (englanniksi)
Indonesian provinssit
| --- | --- |
Sumatra:   Aceh  Pohjois-Sumatra  Länsi-Sumatra  Riau  Riausaaret  Jambi  Etelä-Sumatra  Bangka-Belitung  Bengkulu  Lampung 
Jaava:   Jakarta  Banten  Länsi-Jaava  Keski-Jaava  Yogyakarta  Itä-Jaava 
Pienet Sundasaaret:   Bali  Läntinen Nusa Tenggara  Itäinen Nusa Tenggara 
Kalimantan:   Länsi-Kalimantan  Keski-Kalimantan  Etelä-Kalimantan  Itä-Kalimantan  Pohjois-Kalimantan 
Sulawesi:   Pohjois-Sulawesi  Gorontalo  Keski-Sulawesi  Länsi-Sulawesi  Etelä-Sulawesi  Kaakkois-Sulawesi 
Molukit:   Molukit  Pohjois-Molukit 
Länsi-Uusi-Guinea:   Länsi-Papua  Papua
Luova talous

Luovan talous on luovan osaamisen ja luovien alojen koko kansantalouteen synnyttämää taloudellista lisäarvoa. Luovan talouden arvo on mitattavissa esimerkiksi tavaramerkkien, patenttien, muotoilusuojien ja tekijänoikeuksien avulla. Näillä aineettomilla oikeuksilla suojataan muun muassa tekniikkaa, muotoilua, tavaramerkkejä sekä muita tunnusmerkkejä. Aineettomilla oikeuksilla suojataan yrityksen aineetonta omaisuutta, joka voi olla jopa 80 prosenttia yrityksen arvosta.