stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Newfoundland
Historia

Newfoundlandin löysi ja nimesi Englannin lipun alla purjehtinut Giovanni Caboto (John Cabot) vuonna 1497. Saarelta on löytynyt myös 500 vuotta varhaisempia viikinkien asutuksen jäännöksiä. Newfoundland on luultavasti islantilaisessa saagassa mainittu Vinland.
Historian kuuluisin merionnettomuus sattui RMS Titanicille 560 kilometrin päässä Newfoundlandin rannikolta vuonna 1912.
Newfoundlandista tuli osa Kanadaa vasta vuonna 1949, sitä ennen se kuului Brittiläiseen imperiumiin itsehallintoalueena, Newfoundlandin dominiona.
James Cookin ja Michael Lanen Newfoundlandin kartta vuodelta 1775.
Kalastajakylä Newfoundlandissa.
St. John’s
Nika Turbina

Nika Turbina vuonna 1987.
Nika Turbina (ven. Ника Туpбина; 1974 Jalta – 11. toukokuuta 2002) oli neuvostoliittolainen, sittemmin venäläinen runoilija.
Turbinan on kerrottu alkaneen kirjoittaa 4-vuotiaana runoja, jotka olivat aikuisten kirjoittamien kaltaisia. Myöhemmin niiden autenttisuutta on epäilty; skeptikkojen mukaan runojen todellinen kirjoittaja saattoi olla Turbinan äiti tai isoäiti. Turbina nousi 1980-luvun alkupuolella huomattavaan maineeseen koko Neuvostoliiton alueella. Hän oli 9-vuotias, kun hänen ensimmäinen runokokoelmansa Tšernovik julkaistiin Moskovassa. Teos käännettiin kahdelletoista kielelle ja palkittiin Venetsian Kultaisella leijonalla. Esipuheen teokseen kirjoitti Jevgeni Jevtušenko, joka muutenkin edisti tytön tunnettavuutta tämän äidin ja isoäidin tavoin. Turbina vietiin 12-vuotiaana Yhdysvaltoihin. Palattuaan Neuvostoliittoon hän julkaisi lisää runoutta. Suuri yleisö oli kuitenkin kiinnostuneempi hänen elämäntarinastaan kuin runoistaan. Aikuisena Turbina meni naimisiin ja opiskeli elokuvausta.
Turbina sairasti lapsesta saakka astmaa ja diabetesta. Hänellä oli myös pitkäaikainen unettomuus ja masennus. Skeptisesti Turbinan runojen autenttisuuteen suhtautuneet ovat väittäneet hänen mielenterveytensä järkkyneen, koska hän ei itse kyennyt aloittamaan kirjoittamista kypsemmällä iällä. Turbina kärsi viimeisinä vuosinaan päihderiippuvuudesta. Hän kuoli 27-vuotiaana pudottuaan viidennen kerroksen ikkunasta. Ei ole tiedossa, oliko kyse itsemurhasta vai onnettomuudesta. Turbina oli kuollessaan pitkälti unohdettu. Lapsena hänen elämäntarinansa sopi hyvin yhteen uudenlaisen neuvostoihmisen kasvattamisen myytin ja lapsinerojen löytämisen tavoittelun kanssa.
Vuonna 2022 ilmestyi Turbinan viimeisiä elinkuukausia käsittelevä elokuva Nika, jonka ohjasi Vasilisa Kuzmina ja jossa Turbinan roolissa esiintyi Jelizaveta Jankovskaja.
Aiheesta muualla

Nika Turbina Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Near Death Condition

| Near Death Condition> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2001–
Tyylilaji:  death metal
Kotipaikka:   Valais, Sveitsi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Patrick, laulu, kitara   Stéphane, laulu, kitara   Simon, basso   Guido Wyss, rummut  
Levy-yhtiö:  Unique Leader Records, 2010–  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Near Death Condition on sveitsiläinen death metal -yhtye, joka perustettiin vuonna 2001 Valaisissa.
Yhtyeen ensimmäinen julkaisu oli vuoden 2005 demo, Delusional Perception of Reality. Joulukuussa 2010 yhtye solmi kolme albumia käsittävän levytyssopimuksen Unique Leader Recordsin kanssa.
Jäsenet

Patrick – laulu, kitara
Stéphane – kitara, laulu
Simon – basso
Guido Wyss – rummut
Jäsenet > Entiset jäsenet

Lionel Moser – basso
Wil – basso
Nicolas – basso
Diskografia

Delusional Perception of Reality (2005,  demo, omakustanne)
The Disembodied – In Spiritual Spheres (2011,  Unique Leader Records)
Evolving Towards Extinction (2014,  Unique Leader)
Aiheesta muualla

Near Death Condition Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Nangalasso

| Nangalasso |
| --- | --- |
 Nangalasso
 Koordinaatit: 10°52′23″N, 6°18′57″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Sikasson alue
Piiri:  Kolondiéban piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  11 700
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nangalasso on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee Bagoéjoen yläjuoksulla 90 kilometriä Kolondiébasta maanteitse kaakkoon. Kunnassa on 11 700 ja kylässä 2 500 asukasta.
Nangalasson kunta rajoittuu lännessä Kolondiéban piirin Tousséguélan ja Kadianan, etelässä Tionguin ja idässä Sikasson piirin Finkolo Ganadougoun ja Lobougoulan kuntiin.
Kuntaan kuuluu 11 kylää. Asukkaat ovat bambaroita, senufoja, fulbeja ja miniankoja.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, durra, hirssi ja puuvilla. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, aasit ja siipikarja.
Muistojeni kahvila

| Muistojeni kahvila> Le Café de mes Souvenirs |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Valto Baltzar
Tuottaja:  Valto Baltzar Kimmo Koskela 
Säveltäjä:  Heikki Sarmanto
Kuvaaja:  Kimmo Koskela
Pääosat:  Lionel Nakache Eveliina Kauhanen Anouchka Delon Irina Björklund
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi Ranska
Tuotantoyhtiö:  Tuotanto Filmi Katse Oy
Ensi-ilta:  2021
Kesto:  106 min
Alkuperäiskieli:  ranska suomi
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Muistojeni kahvila (Le Café de mes Souvenirs) on vuonna 2021 julkaistu ranskalais-suomalainen pitkä musiikkielokuva. Elokuvan on käsikirjoittanut ja ohjannut Valto Baltzar. Suomeen ja Ranskaan sijoittuvassa elokuvassa tarina kulkee osin laulujen kautta, joita tulkitsevat useat suomalaiset ja ranskalaiset näyttelijät. Kappaleita tulkitsevat elokuvassa muun muassa Lionel Nakache, Eveliina Kauhanen, Anouchka Delon, Irina Björklund, Jorma Uotinen ja Niko Saarela. Elokuva seuraa 19-vuotiaan Emilien ja Suomeen muuttaneen ranskalaismies Philippen tarinaa.
Elokuvamusiikin on säveltänyt Pro Finlandia -palkittu jazz-säveltäjä Heikki Sarmanto. Prahan filharmoninen orkesteri soittaa elokuvan kappaleissa ja musiikissa. Elokuvamusiikkiin haettiin nykyaikaista vaikutusta Arttu Wiskarin levy-yhtiö Mökkitie Recordsilla.
Elokuva on kunnianosoitus ranskalaiselle, Jacques Demyn ohjaamalle, Cherbourgin sateenvarjot -elokuvalle.kenen mukaan? Elokuvassa viitataan tähän muutamaan otteeseen elokuvan päähenkilöiden nostalgisoidessa elokuvaa. Elokuva on toteutettu yhteistyössä Cherbourgin kaupungin kanssa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Lionel Nakache   | … |   Philippe	   |
|   Eveliina Kauhanen   | … |   Emilie   |
|   Anouchka Delon   | … |   Maria   |
|   Irina Björklund   | … |   Charlotta   |
|   Minna Koskela   | … |   Inna   |
|   Ilkka Merivaara   | … |   Elias   |
|   Elias Keränen   | … |   Timo   |
|   Victoire Vecchierini   | … |   Emma   |
|   Ines Kakkonen   | … |   Anna   |
|   Jorma Uotinen   | … |   Ilmari   |
|   Niko Saarela   | … |   Tapani   |
|   Gaëla Le Dévéhat   | … |   Colette   |
|   Marja Packalén   | … |   kerjäläisnainen   |
|   Larissa Saari   | … |   kerjäläisnainen nuorena   |
|   Iida Ikonen   | … |   Ella   |
|   Ursula Salo   | … |   lääkäri   |
|   Matti Onnismaa   | … |   kadunmies   |
|   Eero Siren   | … |   kadunmies   |
|   Rainer Kaunisto   | … |   kadunmies   |
|  Anna Nevala  | … |  Lissu  |
Musiikki

Elokuvaa varten sanoitetut ja sävelletyt laulut ovat keskeinen osa elokuvan tarinaa.kenen mukaan? Säveltäjä Heikki Sarmanto on säveltänyt Valto Baltzarin sanoitukset kappaleiksi. Lisäksi Prahan filharmoninen orkesteri soittaa Sarmannon säveltämissä elokuvan lauluissa ja teemamusiikissa Vili Ollilan tekemän orkestraationuotituksen pohjalta. Sarmanto on kuvannut kappaleita omin sanoin näin:lähde tarkemmin? "Elokuvan kappaleissa on hyvin erilaisia atmosfäärejä, mutta maaginen sana jolla voisi kuvata tätä kokonaisuutta on kaiho. Tuhansia vuosia vanha kaiho, joka resonoi jostain ohjaaja Valto Baltzarin sisimmästä. Jokaisessa kappaleessa on oma viehätysvoimansa ja jokainen laulu on oma tarinansa." Arttu Wiskarin Mökkitie Recordsin musiikin sovittajana toimiva Mika Laakkonen haki elokuvan kappaleisiin modernia vaikutusta Sarmannon jazz-sävellyksiä kunnioittaen.
Tuotanto

Elokuva kuvattiin suurimmaksi osaksi Suomessa, mutta osa siitä kuvattiin myös Ranskassa. Suomessa elokuvaa kuvattiin Helsingissä, Porvoossa, Kauniaisissa, Sipoossa ja Mäntsälässä. Ranskassa elokuvaa kuvattiin Cherbourgissa ja Pariisissa. Elokuvan tuotti tuotantoyhtiö Filmi Kats Oy, ja se tehtiin yhteistyössä Elisa Viihteen, Fortumin, Visit Finlandin, Canonin ja Aalto-yliopiston kanssa.
Kimmo Koskela on elokuvan kuvaaja. Elokuvan lavastuksen toteutti Maria Jännes ja puvustajana toimi Ranskassa elokuvapuvustajana työskentelevä Anu Gould. Lavastuksessa keskeistä oli suomalainen suunnittelu, ja esimerkiksi Yrjö Kukkapuro ja Marimekko ovat elokuvan lavastuksessa esillä. Puvustuksessa pyrittiin näyttämään kotimaisten suunnittelijoiden jälki ranskalaisin vivahtein.
Orkesterin nauhoitukset Prahassa
Myriokéfalan luostari

| Myriokéfalan luostari Μονή Μυριοκεφάλων |
| --- | --- |
 Myriokéfalan luostarin kirkko.
Sijainti:  Myriokéfala, Réthymno, Kreeta, Kreikka
Koordinaatit:  35°15′17″N, 24°18′08″E
Kirkkokunta:  Kreetan kirkko
Hiippakunta:  Réthymnon ja Avlopótamoksen hiippakunta
Perustaja:  Johannes Ksenos
Perustettu:  1020
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Myriokéfalan luostari (kreik. Μονή Μυριοκεφάλων, Moní Myriokefálon) eli Antifonítrian luostari (Μονή Αντιφωνήτριας, Moní Antifonítrias) on ortodoksinen luostari Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Myriokéfalan kylässä noin 37 kilometriä lounaaseen Réthymnosta.
Luostarin kirkon kupoli sisältä.
Luostarin pääkirkko eli katholikon on bysanttilaisaikainen ja rakennettu noin vuonna 1020. Luostarin perusti tuolloin Johannes Ksenos. Luostarin muut rakennukset ovat 1700- ja 1800-luvuilta. Luostari toimi 1900-luvun alkuun saakka, mutta nykyisin siinä ei ole asukkaita.
Luostarin kirkko on ristinmuotoinen ja siinä on kupoli. Sen sisällä on säilynyt seinämaalauksia 1000-, 1200- ja 1300-luvuilta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Myriokéfalan luostari Wikimedia Commonsissa
Nightjet

| ÖBB Nightjet |
| --- | --- |

 Nightjet-juna NJ 471 Hampurista Zürichiin Karlsruhen päärautatieasemalla
Perustiedot
Junatyyppi:  Yöjuna
Alue:  Eurooppa
Edeltäjä:   DB City Night Line  ÖBB EuroNight 
Liikenne alkoi:  2016
Liikennöitsijä:  ÖBB
Aiheesta muualla
 Wikimedia Commons 
Viralliset kotisivut
Nightjet (tyyliteltynä nightjet) on Itävallan kansallisen rautatieyhtiön Österreichische Bundesbahnenin (ÖBB) käyttämä nimitys sen yöjunista.
Historia

Saksan kansallinen rautatieyhtiö Deutsche Bahn (DB) ilmoitti joulukuussa 2015 luopuvansa City Night Line -yöjunistaan, ja korvaavansa ne yöaikaan ajetuilla InterCity- ja Intercity-Express-vuoroilla. ÖBB osti DB:ltä 42 verrattain modernia makuu- ja 15 couchette-vaunua ja aikataulukauden vaihtuessa 11. joulukuuta 2016 perusti uusia yöjunareittejä osin korvaamat lopetetut City Night Line -vuorot. Samalla ÖBB otti käyttöön Nightjet-nimen yöjunilleen, EuroNight-nimi säilyi vain yhteistyössä itäeurooppalaisten rautatieyhtiöiden kanssa ajetuilla vuoroilla.
ÖBB on tilannut Siemens Mobilityltä 33 uutta 7-vaunuista veturivetoista Nightjet-junaa. Ensimmäiset uudet junat tulivat liikenteeseen Wien/Innsbruck–Hampuri -reitille 10. joulukuuta 2023. ÖBB on käyttänyt uusien junien saapuessa vapautuvia vanhempia vaunuja uusien reittien perustamiseen.
Kaksi yhteenkiinnitettyä Siemensin valmistamaa Nightjet-junaa Hampurin päärautatieasemalla.
Niemenkylä (Luvia)

Niemenkylä (ruots. Arnäs) on Satakunnan maakunnan Eurajoen kunnassa Luvialla sijaitseva kylä. Kylä sijaitsee Selkämeren rannalla.
Historia

Niemenkylässä tiedetään olleen asutusta jo keskiajalta lähtien. Ensimmäinen maininta kylästä löytyy vuoden 1540 maakirjasta, jossa entisen Luvian kunnan kyläjako esiintyy nykyisessä muodossaan. Asutus on ollut tuolloin pääsääntöisesti ruotsinkielistä, mikä on jättänyt kylän murteeseen sekä paikannimiin jäljen. Meri on aina ollut keskeinen elementti kylälle. Esimerkiksi kalastus on toiminut monen niemenkyläläisen pääelinkeinona vuosisatojen ajan.
Luvian alueelta tehtiin pitkiä purjehdusmatkoja esimerkiksi Tukholmaan. Matkoja tehtiin kyläläisten itse rakentamilla veneillä. Matka aloitettiin yleensä alkukesästä ja paikkakunnalle saavuttiin takaisin yleensä myöhään syksyllä. Niemenkyläläisistä on useita mainintoja tehtyihin matkoihin liittyen. Esimerkiksi vuonna 1707 käytiin oikeutta niemenkyläläisen Jakob Johaninpojan ja Rauman tullikirjuri Magnus Asproothin välillä Tukholmasta tuotujen tuotteiden tullaamiseen liittyen.
Vuonna 1588 perustettiin kylän rannikolle kruunun laivanveistämö, mikä teki Niemenkylästä koko Luvian pitäjän keskeisimmän  laivanrakennuspaikan. Laivanrakennustoiminta jatkui aina 1830-luvulle saakka. Pitkää perinnettä on jatkettu muun muassa Scylla-veneiden rakentamisen muodossa. Telakkateollisuuden lisäksi Niemenkylässä on toiminut muun muassa tiilitehdas sekä pieni tynnyritehdas.
Vuonna 1927 Niemenkylän Verkkorantaan vanhan veneveistämön viereen rakennettiin Verkkorannan kesäkoti. Paikka sai kyläläisten keskuudessa nimeksi "Krikutilli", sillä ympäryskuntien varakkaat saapuivat sinne viettämään kesää. Nykyisin rakennus on suosittu häidenviettopaikka ja siellä järjestetään kesäisin kahvilatoimintaa.
Nähtävyydet

Verkkorannan kesäkoti (Krikutilli)
Verkkorannan uimaranta
Villa Petrell
Knapernummen ampumahaudat
Lankoorin venesatama
Nandu

| Nandu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Nandulinnut Rheiformes
Heimo::  Nandut Rheidae
Suku::  Rhea  Brisson, 1760
Laji::  americana
Kaksiosainen nimi
 Rhea americana  (Linnaeus, 1758) 
 Nandujen levinneisyysalue
Alalajit
 Rhea americana albescens  Rhea americana americana  Rhea americana araneipes  Rhea americana intermedia  Rhea americana nobilis 
Katso myös
   Nandu Wikispeciesissä   Nandu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Rhea americana
Nandu (Rhea americana) on lentokyvytön Etelä-Amerikassa elävä nandulintu. Se on Amerikan suurin lintu: aikuinen painaa noin 30 kilogrammaa.
Maanviljelijät pitävät nanduja joskus kiusankappaleina, sillä ne syövät satoa. Siksi niitä välillä tapetaan. Tämä sekä munien ja elinalueen häviäminen on johtanut siihen, että nandujen lukumäärä on vähentynyt huomattavasti. Nandut syövät ristikukkaiskasveja mutta eivät syö esimerkiksi lainkaan ruohoja.
Nandu elää savanneilla, pensaikkoisissa metsissä ja jopa aavikoilla, mutta se pitää enemmän alueista, joissa on edes hiukan pitkää kasvillisuutta. Lisääntymisaikana (elokuusta tammikuuhun Etelä-Amerikassa) se pysyy lähellä vettä.
Koirasnandut ovat erittäin alueellisia lisääntymisaikana, sillä ne hautovat. Pienet poikaset ovat herkkiä myrkyille. Aikuiset nandut ovat kuitenkin immuuneja myrkyille. Poikaset ovat normaalioloissa viiden kuukauden iässä 1,2-metrisiä.
Netta Laasio

Netta Laasio (s. 31. tammikuuta 1996) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Kansallisessa liigassa pelaavaa Turun Palloseuraa. Hän on pelannut liigassa TPS:n joukkueessa toistasataa ottelua ja nousi vakiokokoonpanoon kaudella 2013. Hän on tehnyt neljä liigamaalia: yhden kaudella 2013, yhden kaudella 2015, yhden kaudella 2020 ja yhden kaudella 2023. Hän edusti TPS:ää Naisten Ykkösessä kausina 2021–2022.
Netta Hirvenkivi

Netta Hirvenkivi (s. 1997 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt mm. Ylen tuottamissa vuoden 2014 sekä 2016 joulukalentereissa sekä Yellow Film & TV:n tuottamassa draamasarjassa Downshiftaajat.
Nemcovce

| Nemcovce |
| --- | --- |
 Nemcovce
 Koordinaatit: 49°12′30″N, 21°26′20″E 
Valtio:   Slovakia
Alue:  Prešov
Piiri:  Bardejov
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5.459 km²
Korkeus:  207 m
Väkiluku (2021):  261
 – Väestötiheys:  47.6 as./km²
Postinumero:  086 12
Suuntanumero(t):  054
 
 https://www.nemcovce.sk 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nemcovce on kylä ja kunta Bardejovin piirissä koilis-Slovakiassa. Ensimmäinen maininta on vuodelta 1427.
Kunta sijaitsee 207 metrin korkeudella ja on pinta-alaltaan 5,459 km². Asukkaita on 260.
Aiheesta muualla

http://www.statistics.sk/mosmis/eng/run.html (Arkistoitu – Internet Archive)
Myristoleiinihappo

| Myristoleiinihappo |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (Z)-Tetradek-9-eenihappo
CAS-numero:  544-64-9
PubChem CID:  5281119
SMILES:  O=C(O)CCCCCCC\C=C/CCCC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C14H26O2
Moolimassa:  226,36 g/mol
Myristoleiinihappo eli n-tetradekeenihappo (C14:1 n-5) on harvinainen omega-5-rasvahappo, jota tuotetaan myristiinihaposta delta-9-desaturaasi-entsyymin avulla. Yhdistettä esiintyy luonnossa muun muassa muskottikasvien (Myristicaceae-heimo) siementen sisältämässä öljyssä, jossa yhdisteen pitoisuus on jopa 30 %.
Aiheesta muualla

PubChem: Myristoleic acid (englanniksi)
Human Metabolome Database: Myristoleic acid (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Myristoleic acid (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Myristoleic acid (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Myristoleic-acid (englanniksi)
Rasvahapot
| --- | --- |
Tyydyttyneet:   Etikkahappo (C2)  Propionihappo (C3)  Voihappo (C4)  Valeriaanahappo (C5)  Kapronihappo (C6)  Enantyylihappo (C7)  Kapryylihappo (C8)  Pelargonihappo (C9)  Kapriinihappo (C10)  Hendekaanihappo (C11)  Lauriinihappo (C12)  Tridekyylihappo (C13)  Myristiinihappo (C14)  Pentadekyylihappo (C15)  Palmitiinihappo (C16)  Margariinihappo (C17)  Steariinihappo (C18)  Nonadekyylihappo (C19)  Arakidihappo (C20)  Heneikosyylihappo (C21)  Beheenihappo (C22)  Trikosyylihappo (C23)  Lignoseriinihappo (C24)  Pentakosyylihappo (C25)  Keroottihappo (C26)  Heptakosyylihappo (C27)  Montaanihappo (C28)  Nonakosyylihappo (C29)  Melissiinihappo (C30)  Henatriakontyylihappo (C31)  Lakkerihappo (C32)  Psylliinihappo (C33)  Geddiinihappo (C34)  Keromuovihappo (C35)  Heksatriakontyylihappo (C36) 
Omega-1:  Undekyleenihappo (11:1)
Omega-3:   Alfalinoleenihappo (18:3)  Rumeleenihappo (18:3)  Parinaarihappo (18:4)  Stearidonihappo (18:4)  Eikosapentaeenihappo (20:5)  Dokosaheksaeenihappo (22:6) 
Omega-5:   Myristoleiinihappo (14:1)  Granaattiomenahappo (18:3)  Trumpettipuuhappo (18:3) 
Omega-6:   Linolihappo (18:2)  γ-linoleenihappo (18:3)  Kehäkukkahappo (18:3)  Pinoleenihappo (18:3)  Dihomo-γ-linoleenihappo (20:3)  Podokarpiinihappo (20:3)  Arakidonihappo (20:4)  Dokosatetraeenihappo (22:4) 
Omega-7:   Palmitoleiinihappo (16:1)  Vakseenihappo (trans-18:1)  Rumeenihappo (18:2)  Paulliinihappo (20:1) 
Omega-9:   Oleiinihappo (18:1)  Elaidiinihappo (trans-18:1)  Eikoseenihappo (20:1)  Erukahappo (22:1)  Nervonihappo (24:1)  Meadin happo (20:3) 
Omega-12:  Petroseliinihappo (18:1)
Neuvostoliiton hymni

| Neuvostoliiton hymni |
| --- | --- |

Valtio:   Neuvostoliitto
Säveltäjä:  Aleksandr Aleksandrov
Sanoittaja:  Sergei Mihalkov, Gabriel El-Registan suom. sanat Elvi Sinervo
Neuvostoliiton hymni (ven. гимн Советского Союза, gimn Sovetskogo Sojuza) oli Neuvostoliiton kansallislaulu, järjestyksessään toinen ja viimeinen. Sen sävelsi Aleksandr Aleksandrov sekä sanoittivat Sergei Mihalkov ja Gabriel El-Registan vuonna 1943. Toisen maailmansodan itärintaman taistelujen, sikäläisittäin suuren isänmaallisen sodan aikana 1944 alusta käyttöön otetun valtiollisen hymnin uskottiin vetoavan neuvostoarmeijan sotilaisiin paremmin kuin Neuvostoliiton alusta saakka käytetyn maailmanlaajuisen kommunistisen liikkeen tunnuslaulun Kansainvälisen.
Neuvostodiktaattori Josif Stalin mainittiin alkuperäisessä sanoituksessa. Stalinin kuoleman (1953) jälkeen henkilöpalvonnan loppuessa sanoja ei lainkaan laulettu 1955–1977 ja siitä eteenpäin Mihalkovin 1970 osin muuttamin sanoin ilman viittausta Staliniin.
Tilanteen ollessa epäselvä Neuvostoliiton loppuaikoina 1991 esimerkiksi kansainvälisissä urheilukilpailuissa ei enää soitettu hymniä, vaan lajiliiton tunnussäveltä tai fanfaaria. Hymnin melodia muutamin pienin muutoksin otettiin uudelleen käyttöön Venäjän kansallislauluna uudella sanoituksella vuoden 2000 lopulla.
Hymnin suomenkieliset sanat on kirjoittanut runoilija Elvi Sinervo (1912–1986).
Alkuperäinen sanoitus (1943, käytössä 1944–1955)

| Venäjäksi | Translitteraatio |
| --- | --- |
 Союз нерушимый республик свободных Сплотила навеки Великая Русь. Да здравствует созданный волей народов Единый, могучий Советский Союз! Славься, Отечество наше свободное, Дружбы народов надёжный оплот! Знамя советское, знамя народное Пусть от победы к победе ведёт! Сквозь грозы сияло нам солнце свободы, И Ленин великий нам путь озарил: Нас вырастил Сталин — на верность народу, На труд и на подвиги нас вдохновил! Славься, Отечество наше свободное, Счастья народов надёжный оплот! Знамя советское, знамя народное Пусть от победы к победе ведёт! Мы армию нашу растили в сраженьях. Захватчиков подлых с дороги сметём! Мы в битвах решаем судьбу поколений, Мы к славе Отчизну свою поведём! Славься, Отечество наше свободное, Славы народов надёжный оплот! Знамя советское, знамя народное Пусть от победы к победе ведёт!:  Sojuz nerušimyi respublik svobodnyh Splotila naveki Velikaja Rus. Da zdravstvujet sozdannyi volei narodov Jedinyi, mogutši Sovetski Sojuz! Slavsja, Otetšestvo naše svobodnoje, Družby narodov nadjožnyi oplot! Znamja sovetskoje, znamja narodnoje Pust ot pobedy k pobede vedjot! Skvoz grozy sijalo nam solntse svobody, I Lenin veliki nam put ozaril: Nas vyrastil Stalin — na vernost narodu, Na trud i na podvigi nas vdohnovil! Slavsja, Otetšestvo naše svobodnoje, Stšastja narodov nadjožnyi oplot! Znamja sovetskoje, znamja narodnoje Pust ot pobedy k pobede vedjot! My armiju našu rastili v sraženjah. Zahvattšikov podlyh s dorogi smetjom! My v bitvah rešajem sudbu pokoleni, My k slave Ottšiznu svoju povedjom! Slavsja, Otetšestvo naše svobodnoje, Slavy narodov nadjožnyi oplot! Znamja sovetskoje, znamja narodnoje Pust ot pobedy k pobede vedjot!
Myöhemmän hymnin sanoitus (1977)

| --- | --- |
 1. Союз нерушимый республик свободных Сплотила навеки Великая Русь! Да здравствует созданный волей народов Единый, могучий Советский Союз! Славься, Отечество наше свободное, Дружбы народов надёжный оплот! Партия Ленина — сила народная Нас к торжеству коммунизма ведёт! 2. Сквозь грозы сияло нам солнце свободы, И Ленин великий нам путь озарил: На правое дело он поднял народы, На труд и на подвиги нас вдохновил! Славься, Отечество наше свободное, Дружбы народов надёжный оплот! Партия Ленина — сила народная Нас к торжеству коммунизма ведёт! 3. В победе бессмертных идей коммунизма Мы видим грядущее нашей страны, И Красному знамени славной Отчизны Мы будем всегда беззаветно верны! Славься, Отечество наше свободное, Дружбы народов надёжный оплот! Партия Ленина — сила народная Нас к торжеству коммунизма ведёт!:  1. Sojuz nerušimyi respublik svobodnyh Splotila naveki Velikaja Rus! Da zdravstvujet sozdannyi volei narodov Jedinyi, mogutši Sovetski Sojuz! Slavsja, Otetšestvo naše svobodnoje, Družby narodov nadjožnyi oplot! Partija Lenina — sila narodnaja Nas k toržestvu kommunizma vedjot! 2. Skvoz grozy sijalo nam solntse svobody, I Lenin veliki nam put ozaril: Na pravoje delo on podnjal narody, Na trud i na podvigi nas vdohnovil! Slavsja, Otetšestvo naše svobodnoje, Družby narodov nadjožnyi oplot! Partija Lenina — sila narodnaja Nas k toržestvu kommunizma vedjot! 3. V pobede bessmertnyh idei kommunizma My vidim grjaduštšeje našei strany, I Krasnomu znameni slavnoi Ottšizny My budem vsegda bezzavetno verny! Slavsja, Otetšestvo naše svobodnoje, Družby narodov nadjožnyi oplot! Partija Lenina — sila narodnaja Nas k toržestvu kommunizma vedjot!
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Музей русских гимнов (venäjäksi)
Russian Anthems museum (englanniksi)
Гимн Советского Союза (ohje) (alkuperäisellä sanoituksella) (venäjäksi) Wikimedia Commons
Sävel
Vuoden 1944 versio. (sanoilla)
Vuoden 1977 versio. (sanoilla)