Yliopistotutkinnot Suomessa
Tutkinnot koulutusaloittain > Sotatieteellinen

Sotatieteelliset yliopistotutkinnot suoritetaan Suomessa Maanpuolustuskorkeakoulussa (MPKK). Tutkinnot ovat:
sotatieteiden kandidaatti (sotat. kand. ja SK) (alempi korkeakoulututkinto)
sotatieteiden maisteri (sotat. maist. ja SM) (ylempi korkeakoulututkinto)
sotatieteiden tohtori (sotat. toht. ja ST) (tieteellinen jatkotutkinto)
Kaikista tutkinnoista valmistuvia sotilaita kutsutaan yleisnimityksellä upseeri. Lisäksi siviilin on mahdollista suorittaa joko sotatieteiden maisterin tai sotatieteiden tohtorin tutkinto.
Pääsyvaatimuksena Maanpuolustuskorkeakouluun (MPKK) on yleinen korkeakoulukelpoisuus sekä varusmiespalveluksen tai naisten vapaaehtoisen asepalveluksen aikana suoritettu johtajakoulutus (AUK tai RUK). Kouluun hyväksytyt AUK:n käyneet suorittavat ennen opintojen alkamista täydentävänä lisäopintona joukkueenjohtajan kurssin (JOJO) täydentääkseen tietonsa reserviupseereiden tasolle.
Perustutkinto jakautuu kahteen osaan, sotatieteiden kandidaatti ja sotatieteiden maisteri -opintoihin, joiden välissä on viiden vuoden työelämävaihe. Kandidaatin opinnot kestävät kolme vuotta ja kandidaatintutkintoa suorittavat opiskelijat palvelevat kadetin (kad) palvelusarvolla. Sotatieteiden kandidaatin tutkinnon suorittanut nimitetään Puolustusvoimien määräaikaiseen virkaan, joka kestää 5 vuotta (korkeintaan 10) sekä ylennetään luutnantin sotilasarvoon. 10 vuoden määräaikaisuutta voidaan jatkaa enintään viidellä vuodella. Rajavartiolaitokseen valmistuvat upseerit nimetään Rajavartiolaitoksen vakituiseen virkaan heidän valmistuessaan sotatieteiden kandidaatiksi.
Työelämävaiheen jälkeen Puolustusvoimien opiskelijat komennetaan suorittamaan palkallista maisterin tutkintoa ja ylennetään yliluutnantin sotilasarvoon. Sotatieteiden maisterin tutkinnon suorittanut nimitetään Puolustusvoimien vakituiseen virkaan. Rajavartiolaitoksen upseetit ovat nimitetty vakituiseen virkaan jo sotatieteiden kandidaatin tutkinnon jälkeen ja heillä on sisäinen hakeutuminen sotatieteiden maisteriopintoihin. Maisteriopinnoissa opiskellaan viran mukaisella sotilasarvolla. Sotatieteiden maisteritutkinnon voi suorittaa myös viranomaisyhteistyön koulutusohjelmassa (SMVIR). Viranomaisyhteistyön koulutusohjelman kautta suoritettu maisterintutkinto ei johda virkaan Puolustusvoimissa
Noin kahdentoista palvelusvuoden jälkeen upseeri komennetaan esiupseerikurssille (EUK), yleensä kapteenin tai kapteeniluutnantin sotilasarvossa. Esiupseerikurssi on sotatieteellistä täydennyskoulutusta ja kestää noin kuusi kuukautta.
Esiupseerikurssin kurssin suorittamisen jälkeen on mahdollista hakea suorittamaan noin vuoden kestävää yleisesikuntaupseerikurssia (YEK), joka on myös sotieteellistä täydennyskoulutusta. Aikaisemmin yleisesikuntaupseerikurssi on sotatieteellistä täydennyskoulutusta. Yleisesikuntaupseeri (ye.ups. ja YE) oli vuoteen 2025 asti lisensiaatin tutkintoon rinnasttettava kaksivuotinen tieteellinen jatkotutkinto, jonka laajuus oli vähintään 140 opintopistettä. Vuonna 2025 valmistuvat viimeiset tutkintomuotoiset opinnot suorittaneet yleisesikuntaupseerit.
Sotatieteiden tohtoriksi voi väitellä ylemmän korkeakoulututkinnon suorittanut henkilö. Tutkinto on suunnattu erityisesti sotatieteiden maisterin tutkinnon suorittaneille, mutta erityisestä syystä voidaan tutkinto-opiskelijaksi hyväksyä henkilö, jolla on Maanpuolustuskorkeakoulussa tai muussa korkeakoulussa suoritettu soveltuva ylempi korkeakoulututkinto. Sotatieteiden tohtorin tutkinto on suhteellisen nuori, aiemmin ne upseerit, jotka halusivat väitellä tohtoriksi, tekivät sen siviiliyliopistossa. Ensimmäiset Maanpuolustuskorkeakoulusta väitelleet sotatieteiden tohtorit ovat valmistuneet vuonna 2003 ja nykyisin Maanpuolustuskorkeakoulusta väitelleitä sotatieteiden tohtoreita on noin 70 kappaletta.