Koljonselkä
Maantietoa

Voidaan perustellusti ajatella, että Koljonselkä on yksi Längelmäveden järvenselkä, ja näin useimmiten tehdäänkin, sillä sijaitseehan Längelmäen kirkonkylä järvenosan rannalla. Järvenosasta on kuitenkin tehty oma artikkelinsa, sillä siitä on tarjolla omaa tilastotietoa ja se eristäytyneisyytensäkin vuoksi muodostaa oman sokkeloisen järvialtaansa.
Koljonselän pinta-ala on 4 047 hehtaaria eli 40 neliökilometriä. Se on 20 kilometriä pitkä ja 10 kilometriä leveä. Sen suurin järvenselkä Koljonselkä sijaitsee järven lounaispäässä. Se on seitsemän kilometriä pitkä ja alle kuusi kilometriä leveä. Sillä on kuusi selvästi erottuvaa lahtea. Viuhkoselkä työntyy Kiljonselän pohjoispäässä pohjoiseen ja leviää siellä neljä kilometriä leveäksi lahdeksi. Etelärannalla on leveä ja osittain suojeltu Hirtopohja, Kuoppalan pohjoispuolella yli kilometrin pitkä Päilahti, ja koillispäässä Rekisaaren takana lähes 2,5 kilometriä pitkä Savilahti. Hirtopohjan vieressä Kullanpään länsipuolella sijaitsee lahtimainen kapeikko, jonka päässä sijaitsevat Längelmäveteen johtavat kolme salmea. Koljonselän koillispuolella Piitansalmi ohittaa Saviniemen ja Salonsaaren. Salmen koillispuolella aukeaa Kirjaanselkä, sen kaakkoispuolella Huhkaimenselkä ja vielä sen pohjoispuolella Koivistonselkä. Tämä järvenosa on hyvin saaristoinen. Pienen Koivistonselän luoteissuuntaan työntyy pari kilometriä pitkä lahti, jonka perässä sijaitsevat Eräslahti ja Holminpohja. Koivistonselältä koilliseen työntyy 4,5 kilometriä pitkä ja 150–600 metriä leveä Karviansalmi. Sen päässä sijaitsee Säkki, joka yli kolme kilometriä pitkä ja kaksi kilometriä leveä.
Koljonselällä on laskettu olevan 122 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 417 hehtaaria, mikä on noin 9,3 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 34 on yli hehtaarin suuruisia, 76 ovat yli aarin ja loput 12 ovat alle aarin kokoisia. Kaksi suurinta saarta ovat Vinninsaari (94 ha ) ja Salonsaari (85 ha ). Ne sijaitsevat vierekkäin Längelmän edustalla Kirjaanselän reunalla. Näiden pohjoispuolella sijaitsee Naurissaari, sekä entiset saaret Kuivasaari ja Riihisaari, ja näiden eteläpuolella Varpussaari ja Palosaari. Koljonselällä suurimpia saaria ovat koillisessa Rekisaari, Vohlisaari, ja Ämmänsaari, pohjoisessa Haudansaari, Kailansaari, Tiirinsaari ja Mustasaari. Säkillä ovat vielä Peltosaari, Pöyssy ja Vohli.
Koljonselän tilavuus on 370 miljoonaa kuutiometriä eli 0,37 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 9,2 metriä ja suurin syvyys on 56,4 metriä. Järven rantaviivan pituus on 204 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 59 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa peltomaata, jota täplittävät metsäiset mäet. Lounaispäässä Koljonselällä erottuu järvelle Kuoppalassa Kuotikasmäki, joka kohoaa 50 metrin korkeuteen. Yhtä korkeita ovat länsirannan Tuomistonvuori ja Haukkavuori, itärannan Siikalanvuori kohoaa 70 metrin korkeuteen ja pohjoisranntojen Kamaraniemen mäet nuosevat 50 metrin korkeuteen. Pohjoispäässä Säkillä erottuu sen etelärannalla Kuvasvuori, joka nousee 60 metrin korkeuteen.
Järven rannoilla on maanviljelysalueella monia kulmakuntia, kuten esimerkiksi Koppla, Pitkäjärvi, Piittala, Koivisto, Tunkelo, Hiukkaa, Attila, Leväslahti ja Hirtolahti. Varsinaisia taajamia ovat vain Längelmäen kirkonkylä ja Länkipohja. Länkipohjasta Orivedelle kulkee järven pohjoispuolelta valtatie 9, josta haarautuu Karttimista lounaaseen Päilahdelle johtava rannanmyötäinen kylätie, Länkipohjasta Längelmäelle ja siitä eteenpäin Puharilaan johtava yhdystie 3281. Puharilasta ja Västilästä jatkaa yhdystie 3280, joka kulkee Leväslahden kautta Hirtolahdelle. Näiltä teiltä haarautuu saaristoon ja pitkille niemille lukuisia teitä. Rannoilla ja kulmakunnilla sijaitsee pääasiassa haja-asutusta, jota on kuitenkin runsaasti. Näiden kiinteistöjen väliin on rakennettu vapaa-ajan asuntoja, joita on satoja. Järven koillispää Säkki kuuluu Jämsän mukana Keski-Suomeen.