stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaarlo Kartio
Ura

Teatteriuransa Kartio aloitti Koiton Näyttämöllä, johon hän oli kiinnitettynä 1925–27 ja 1928–29. Välissä hän työskenteli Sörnäisten Työväen Näyttämöllä. Koiton vuosien jälkeen hän siirtyi pidemmäksi kaudeksi Lahden Teatteriin, 1929–1935.
Teatterin Kartio jätti vuonna 1935, kun Suomen Filmiteollisuuden johtaja Erkki Karu kiinnitti hänet pääosaan Agapetuksen näytelmään perustuvassa komediassa Syntipukki. Karu lienee saanut tiedon näytelmän nimiosan esittäjästä Lahden Teatterista.
Kartio esiintyi 16 elokuvassa. Hänen tunnetuin roolinsa oli Lapatossun hyväntahtoinen mutta yksinkertainen ystävä Vinski Lapatossu-farsseissa, joissa hän muodosti parivaljakon yhdessä Aku Korhosen kanssa. Hän esitti Simeonin roolin myös Seitsemän veljeksen filmatisoinnissa (1939). Kartio näytteli myös monissa aikansa komedioissa. Melko usein hänet nähtiin kauppiaan roolissa.
Kartion piti näytellä ritari-Armandin osa elokuvassa Totinen torvensoittaja (1941), mutta hän kuoli kesken kuvausten ja hänet korvasi Lauri Kyöstilä. Sydänvikainen Kartio menehtyi 36-vuotiaana influenssan jälkitautiin Kivelän sairaalassa Helsingissä, noin kuukausi elokuvan Tavaratalo Lapatossu & Vinski ensi-illan jälkeen. Hänen siunaustilaisuutensa pidettiin Malmin hautausmaan isossa kappelissa 5. tammikuuta 1941.
Elokuvat

Syntipukki (1935)
Roinilan talossa (1935)
Pohjalaisia (1936)
Onnenpotku (1936)
Kaikenlaisia vieraita (1936)
Lapatossu (1937)
Kuin uni ja varjo (1937)
Asessorin naishuolet (1937)
Tulitikkuja lainaamassa (1938)
Syyllisiäkö? (1938)
Nummisuutarit (1938)
Lapatossu ja Vinski olympia-kuumeessa (1939)
Seitsemän veljestä (1939)
Takki ja liivit pois! (1939)
Halveksittu (1939)
Tavaratalo Lapatossu & Vinski (1940)
Totinen torvensoittaja (1941) (jäi kesken näyttelijän kuoltua kesken kuvausten)
Aiheesta muualla

Kaarlo Kartio Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kalmo

Rembrandt, Tohtori Tulpin anatomianluento, 1632.
Kalmo on kuollut ihmisen ruumis.
Termi kalmo on uudissana. Jo Agricolan aikana sana ruumis merkitsi sekä elävää että kuollutta ihmisen ruumista. Vuonna 1945 lääkäripiireissä haluttiin muodostaa lääketieteeseen käsite, joka erottelisi nämä kaksi, erityisesti koska vasta lääketieteen sanastoon kehitetty tekosana keho oli laajentunut yleiskieleen ja aiheuttanut sen, että osuvamman sanan puutteessa ruumis alkoi tarkentua merkitsemään kuollutta ruumista. Vuonna 1948 vasta perustettu Kielitoimisto kehitti uuden sanan kalmo, merkitsemään kuollutta ruumista.
Kalmo on luotu vanhasta sanasta kalma, joka tarkoittaa sekin kuollutta ruumista, mutta myös kuolemaa, ja lisäksi kansanperinteissa useita kuolemaan liittyviä yliluonnollisia ilmiöitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalmo Wikimedia Commonsissa
Kalmiusken piiri

| Kalmiusken piiri Кальміуський район |
| --- | --- |
 Piiri Donetskin alueen kartalla (2020- rajoin).
 Koordinaatit: 47.6665°N, 38.0743°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Donetskin alue
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kalmiuske (11 447 as., 2021)
Pinta-ala  ():  3 130 km²
Väkiluku (2021, arvio)  ():  121 234
Kalmiusken piiri (ukr. Кальміуський район,  Kalmiuskyi raion) on hallinnollinen piiri Ukrainan Donetskin alueella. Piirin hallinnollinen keskus on Kalmiusken kaupunki (ukr. Кальміуське; 11 447 as., 2021).  Piiri kuuluu Itä-Ukrainan kapinallisalueisiin, joita sotilaallisesti tukemalla Venäjä on vuodesta 2014 lähtien pyrkinyt horjuttamaan Ukrainan suvereniteettia.
Ukrainan vuoden 2020 aluehallinnollisessa uudistuksessa alueiden alaisten paikallispiirien lukumäärää vähennettiin huomattavasti. Tällöin kapinallisalueelle muodostetun (de jure) uuden Kalmiusken piirin pinta-alaksi tuli noin 3 130 neliökilometriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi piirin väkiluvuksi 121 234 (1.1.2021). Kaupunkilaisiksi heistä tilastoitiin kolmen kaupungin (Dokutšajevsk, Kalmiuske ja Novoazovsk) sekä viiden kaupunkityyppisen taajaman (Boikivske, Novyi Svit, Olenivka, Sjedove, Starobeševe) asukaat.
Karakuban rautatieasema ja asemapihaa.
Muistomerkki Novoazovskissa.
Merenrantaa Novoazovskin seudulla.
Novoazovskin tuulipuistoa.
Starobeševen lämpövoimalaitos Novyi Svitin taajamassa.
Maantiesilta Kalmiusjoen yli Rozdolnen kylässä Kalmiusken hromadassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalmiusken piiri Wikimedia Commonsissa
Juha Pyykönen

Juha Eino Pyykönen (s. 2. toukokuuta 1958 Rovaniemi) on suomalainen prikaatikenraali evp.
Juha Pyykönen syntyi Veikko Pyykösen ja Sisko Uurtamon perheeseen ja avioitui 1983 Tuula Pakarisen kanssa. Pyykönen tuli ylioppilaaksi 1977 Ounasvaaran lukiosta ja valmistui Kadettikoulusta 1983 ja Sotakorkeakoulusta 1993. Hän on suorittanut myös valtiotieteen lisensiaatin tutkinnon. Pyykönen toimi  jaosjohtajana Oulun ilmatorjuntapatteristossa 1983–1984 ja jaosjohtajana ja toimistoupseerina Reserviupseerikoulussa 1984–1989. Kurssinjohtaja Ilmatorjuntakoulussa Pyykönen oli 1989–1993, tutkijaesiupseeri Maanpuolustuskorkeakoulussa 1993–1996, osastoesiupseeri pääesikunnassa 1996–1998 ja esikuntaupseeri Naton päämajan kansainvälisessä sotilasesikunnassa vuodesta 1996. Pyykönen ylennettiin vänrikiksi 1978, luutnantiksi 1983, yliluutnantiksi 1985, kapteeniksi 1989, majuriksi 1992 ja everstiluutnantiksi 1999.
Everstiksi 2005 ylenneestä Pyykösestä tuli prikaatikenraali 2014. Porin prikaatin komentajana hän on toiminut 2011-2014 ja sitä ennen muun muassa Maanpuolustuskorkeakoulun strategian laitoksen johtajana, samoin kuin Euroopan turvallisuus- ja puolustuskorkeakoulun johtajana.
Kallio (Parkano)

Kallio tai Kallionahde on kaupunginosa Parkanossa keskustan eteläpuolella, koostuen Parkanontien, Heinosentien ja Niementien ympäristöistä Vaasantien (valtatie 3) itäpuolella ja Kuruntien pohjoispuolella. Kallion kaupunginosa rajautuu pohjoisessa Pappilansalmeen joka on Kirkkojärven pienempi osa. Pappilansalmesta vesi laskee Kirkkojokea pitkin Pappilankosken kautta Viinikkajokeen muodostaen kaupunginosan itärajan.
Toimintaa kaupunginosassa

Kalliossa toimii Kallion Kaupunginosayhdistys Ry. Alueelta löytyy myös teollisuutta, Tammelami Oy kalustetehdas laajensi Heinosentien varteen, ja muuta liiketoimintaa kuten uuden yrittäjän saanut Mäntypirtti. Muista kaupungin palveluista alueelta löytyy tehostetun palveluasumisen yksikkö Rantakoto ja Kallion Päiväkoti.
Aiheesta muualla

Parkanon kylät, Kallion Kaupunginosayhdistys Kallio
Johan Golden

| Johan Golden |
| --- | --- |
 Golden vuonna 2001.
Henkilötiedot
Muut nimet:  Johan Derussy Golden
Syntynyt: 9. kesäkuuta 1974 (ikä 50) Guadeloupe
Kansalaisuus:  norjalais-ranskalainen
Ammatti:  koomikko, juontaja
Johan Derussy Golden (s. 9. kesäkuuta 1974 Guadeloupe) on norjalainen koomikko ja juontaja. Hän on ollut Nytt på nytt -ajankohtaissatiirin vakiopanelisti vuodesta 2015.
Yksityiselämä

Golden syntyi Guadeloupessa ja varttui Oslossa. Hänen isänsä on kotoisin Karibialta ja äiti Norjasta. Goldenilla on Norjan ja Ranskan kaksoiskansalaisuus. Hän on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Johan Golden Wikimedia Commonsissa
Johan Glans

| Johan Glans |
| --- | --- |
 Glans vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. huhtikuuta 1974 (ikä 50)  Eslöv, Ruotsi
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Ammatti:  koomikko, näyttelijä
Muut tiedot
Aktiivisena:  1994–
Aiheesta muualla
Kotisivu
Johan Glans (s. 9. huhtikuuta 1974 Eslöv, Ruotsi) on ruotsalainen koomikko ja näyttelijä. Hän on tehnyt stand upia vuodesta 1994. Hänet on valittu Ruotsissa vuoden hauskimmaksi koomikoksi kahdesti, vuosina 2003 ja 2013.
Yksityiselämä

Glans on suuri James Bond -elokuvien fani ja osallistui nuorena Kvitt eller Dubbelt (Tupla tai kuitti) -televisiovisailuun aiheenaan juuri Bond-elokuvat. Hän ei voittanut.
Glans on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Hänen serkkunsa on 1970-luvulla tunnetuksi tullut yleisurheilija, estejuoksija Dan Glans.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Johan Glans Wikimedia Commonsissa
Koba Zakadze

Koba Zakadze vuonna 1963.
Koba Zakadze (myös Koba Tsakadze, georg. კობა წაქაძე, ven. Ко́ба Варденови́ч Дзака́дзе; Koba Vardenovitš Dzakadze; s. 19. elokuuta 1934 Bakuriani) on georgialainen entinen mäkihyppääjä, joka kilpaili Neuvostoliiton edustajana vuosina 1955–1972. Hän voitti kaksi Keski-Euroopan mäkiviikko-sarjan osakilpailua, ensimmäisen 1955–1956 ja toisen 1960–1961. Hän osallistui myös kaksi kertaa hiihdon maailmanmestaruuskilpailuihin.
K-Melia

K-Melia on kinshasankongolainen rapyhtye. Se perustettiin Kinshasassa vuonna 1993. Yhtyeen single Na n'ko on päässyt myös kokoelmalevylle The Rough Guide to African Rap.
Diskografia > Singlet

Yo! Bazotinda yo (1996)
HI HO HA (1998)
Na n'ko (2003)
Diskografia > Albumit

K-Melia Mokonzi (2004)
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (ranskaksi)
Kansan Sivistysrahasto

| Kansan Sivistysrahasto |
| --- | --- |

Perustettu:  1956
Kotipaikka:  Säästöpankinranta 2 A Helsinki, Suomi
Hallitus:   Toni Eklund (pj.)  Mika Hentunen  Marko Piirainen  Kaisa Vatanen  Mervi Ylitalo 
Säätiön sivut
Kansan Sivistysrahasto (KSR) on vuonna 1956 perustettu Suomen Sosialidemokraattista Puoluetta lähellä toimiva säätiö. Säätiön perustivat toistakymmentä työväenjärjestöstä ja 2000-luvulla sen hallinnossa on mukana 16 eri organisaatiota.
KSR on kuvannut, että toiminnassa ovat olleet mukana vahvimmin Työväen Sivistysliitto, SDP, SAK liittoineen ja Kustannusosakeyhtiö Tammi. Säätiön tarkoitus on tukea apurahoin ja tunnustuspalkinnoin yhteiskunnallisesti suuntautunutta kulttuuri- ja sivistystyötä, tutkimusta, opiskelua ja valistustoimintaa. Säätiö jakaa apurahoja yhdistyksille ja yksityishenkilöille muun muassa taide- ja kulttuurihankkeisiin, opintoihin, opinnäytteisiin ja tutkimustyöhön sekä tietokirjoille.
KSR:n tasevarallisuus oli vuonna 2015 yli 14 miljoonaa euroa. Suurin osa tasevarallisuudesta on pörssinoteeratuissa arvopapereissa. Vuonna 2015 tulot olivat 3,5 miljoonaa euroa. Säätiö on jakanut tukea SDP:lle sekä sen piiri- ja oheisjärjestöille, kuten Kalevi Sorsa -säätiölle ja Työväen Sivistysliitolle.
Koaservaatti

ATP-koaservaatti liposomissa
Koaservaatti on proteiinista, nukleiinihaposta tai polysakkaridista veteen syntynyt pisaramainen molekyylikasauma. Koaservaatit syntyvät viileässä vedessä itsestään.
Proteonoideista koostuvaa pallomaista koaservaattia sanotaan mikropalloksi. Mikropallolla on ympärillään valikoiva kalvo.
Koaserveetteja ja lipideistä koostuvia liposomeja on monesti pidetty elämän synnyn alkuna, mutta varmaa tämä ei ole. Koaseervaatit eivät kasaa pieniä molekyylejä, jotka ovat elämän raaka-aineita.
Jeff O’Neill

| Jeff O’Neill> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. helmikuuta 1976 King City, ON
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  185 cm
Paino:  90 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1995–2007
Seurat:  Hartford Whalers (NHL) Springfield Falcons (AHL) Carolina Hurricanes (NHL) Toronto Maple Leafs (NHL)
NHL-varaus:  5. varaus, 1994 Hartford Whalers
Jeffrey "Jeff" O'Neill (s. 23. helmikuuta 1976 King City, Ontario, Kanada) on kanadalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. O'Neill edusti NHL:ssä Hartford Whalersia, Carolina Hurricanesia ja Toronto Maple Leafsia.
Ura > Juniorivuodet

O'Neill varttui Ontariossa kahden vanhemman veljensä Donin ja Ryanin kanssa, jotka molemmat pelasivat myös jääkiekkoa.
O'Neill pelasi ennen NHL-uraansa Guelph Stormissa, OHL:ssä, Ontarion junioriliigassa. Hän pelasi samassa joukkueessa muun muassa tulevan NHL-pelaajan Todd Bertuzzin kanssa.
Hänet valittiin ensimmäisellä kaudellaan OHL:ssä vuoden tulokkaaksi. Tuolloin hän keräsi 79 tehopistettä 65 ottelussa.
O'Neill teki hyvää jälkeä junioriliigassa, ja Hartford Whalers varasi O'Neillin vuonna 1994, koko varaustilaisuuden 5. pelaajana. Kaudella 1993–1994 hän oli koko OHL:n pistepörssin toinen Jason Allisonin jälkeen, ja kaudella 1994–1995 hän sijoittui pistepörssin kolmanneksi edellään vain David Ling ja Marc Savard.
Ura > NHL-ura

Räväkästi pelannut O'Neill pystyi raivaamaan heti tulokaskaudellaan paikkansa NHL:ssä. Hän murtautui heti Hartford Whalersin vakiokokoonpanoon. Urallaan vain yhden ainoan farmiottelun pelanneen O'Neillin kehitys oli lupaavaa ja kanadalaishyökkääjä nousikin hiljalleen Carolina Hurricanesiksi muuttuneen entisen Whalersin ehdottomaksi avainpelaajaksi. Hän pelasikin suurimman osan urastaan Carolinassa, yhteensä seitsemän kautta.
NHL-uran kaksi ensimmäistä kautta sujuivat kohtuullisesti Hartfordissa, mutta hän pelasi kuitenkin parhaat kautensa, kun joukkue oli muuttanut Hartfordista Raleighiin ja vaihtanut nimensä Carolina Hurricanesiksi. Carolinassa O'Neill rikkoi 60 tehopisteen rajan neljänä kautena peräkkäin (vuosina 1999–2003).
Kaudella 2001–2002 Carolina eteni sensaatiomaisesti aina Stanley Cupin finaaleihin pudottaen pudotuspeleissä jatkosta muiden muassa New Jersey Devilsin ja Toronto Maple Leafsin, mutta hävisi finaaleissa lopulta Detroitille otteluvoitoin 4-1. Joukkueen avainpelaajia olivat silloin muiden muassa Arturs Irbe, Sami Kapanen, O'Neill, Ron Francis, Rod Brind'Amour, Glen Wesley ja Sean Hill.
Seuraavalla kaudella (2002–2003) O'Neill jatkoi hyviä otteita tehden 30 maalia ja 61 tehopistettä, ja hänet valittiin mukaan All-Stars -otteluun.
O'Neillin piste-ennätys (67 tehopistettä) syntyi kaudella 2000-2001, jolloin hän teki peräti 41 maalia ja antoi 26 maaliin johtanutta syöttöä 82 ottelussa.
Kesällä 2005 O'Neill siirtyi Carolinasta Toronto Maple Leafsiin. Miehen aikomus oli hieman vaisusti sujuneiden parin viimeisimmän kauden jälkeen ottaa paikkansa NHL:n huippulaitureiden joukosta. Siviilielämän murheet kuitenkin leimasivat O'Neillin kautta, ja flegmaattinen laituri ei saanut aikaan juuri mitään, ja joutui Toronton fanien hampaisiin. Toronton joukkueeseen oli hankittu silloin myös muita kovia vahvistuksia kuten Eric Lindros ja Jason Allison ja odotukset olivat korkealla, mutta joukkue jäi pudotuspelien ulkopuolelle. Toinen kausi Leafsissa ei sujunut myöskään erityisen hyvin, joukkue jäi taas ulos pudotuspeleistä, ja O'Neill teki vain 20 maalia ja 42 tehopistettä 74 ottelussa.
O'Neill pelasi uransa kaksi viimeistä kautta Torontossa. Hän pelasi kuitenkin odotuksiin nähden vaisusti, eikä Toronto tarjonnut jatkosopimusta. O'Neill päätti uransa vuonna 2008. Hän yritti vielä paluuta NHL-jäille syyskuussa 2008, menemällä try-outille Carolina Hurricanesiin, mutta jäi ilman sopimusta kaudelle 2008–2009.
Ura > Muuta

Jeff O'Neill on ollut esillä myös NHL kaukaloiden ulkopuolella, vuoden 2005 maaliskuussa poliisi pidätti O'Neillin rattijuopumuksesta epäiltynä, hän joutui selvittämään asiaa oikeudessa.
O'Neillin peliuraa varjosti myös hänen veljensä Donny O'Neillin kuolema. Donny kuoli auto-onnettomuudessa vain 33 vuoden ikäisenä vuonna 2005.
O'Neill kärsi myös lentopelosta, ja harkitsi sen vuoksi jopa lopettamista.
Saavutukset

O'Neill valittiin OHL:n vuoden tulokkaaksi kauden 1992–1993 jälkeen. Hänen peliuransa parhaaksi saavutukseksi jäi kaudella 1994–1995 Kanadan paidassa voitettu alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruus. Samassa Kanadan joukkueessa pelasi monia muitakin tulevia NHL-pelaajia kuten Jason Allison, Jeff Friesen, Bryan McCabe, Eric Daze, Alexandre Daigle, Wade Redden, Ed Jovanovski, Darcy Tucker, Dan Cloutier, Shean Donovan ja Ryan Smyth.
Lisäksi hänet valittiin samana vuonna CHL:n kakkostähdistöön.
O'Neill pääsi kaudella 2001–2002 pelaamaan Stanley Cupin finaaleihin Carolina Hurricanesin riveissä, mutta Carolina hävisi finaalit Detroit Red Wingsille suoraan 4–0 otteluvoitoin.
O'Neill valittiin NHL:n All-Stars -otteluun kaudella 2002–2003.
Kidron

Jerusalemin vanhakaupunki Kidronin laakson ylitse kuvattuna
Kidron eli Kidronin laakso (hepr. ‏נחל קדרון‎, Naḥal Qidron; arab. وادي الجز‎, Wadi al-Joz) on Jerusalemin kaupungin ja sen itäpuolella olevan Öljymäen välinen laakso, joka yhtyy kaupungin länsi- ja eteläsivua kiertävään Hinnomin laaksoon. Perimätiedon mukaan sama kuin Josafatinlaakso.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jena Lee

| Jena Lee |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. kesäkuuta 1987 (ikä 37) Chile
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Laulukielet:  ranska
Aktiivisena:  2007-
Tyylilajit:  R&B, rock
Soittimet:  viulu 
Levy-yhtiöt:  Mercury Records Universal Music Group
Aiheesta muualla
www.jena-lee.fr
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Jena Lee (syntyjään Sylvia Garcia, s. 29. kesäkuuta 1987 Chile) on ranskalainen laulaja-lauluntekijä.
Jena Lee syntyi Chilessä ja on syntymänimeltään Sylvia Garcia. Leen ollessa yhdeksän kuukauden ikäinen ranskalainen perhe adoptoi hänet. Lee varttui Oloron-Sainte-Mariessa Pyrénées-Atlantiquesissa Ranskassa ja kiinnostui musiikista neljävuotiaana. Kuudentoista vuoden iässä hän aloitti lukio-opinnot Ernest Couteaux'n lukiossa Saint-Amand-les-Eaux'ssa Nordin departementissa Pohjois-Ranskassa. Ylioppilastutkinnon suorittamisen jälkeen Lee työskenteli Pariisissa Mammouth-tavaratalossa säästäen rahaa laulajan uraa varten.
Diskografia > Albumit

Vous remercier, 2009
Ma référence, 2010
Diskografia > Singlet

2009
J'aimerais tellement
Je me perds
2010
Du style
Éternise-moi
Je rêve en enfer
US Boy
Aiheesta muualla

Jena Leen virallinen kotisivu (ranskaksi)
Juha Pusa

Juha Pusa (s. 1958) on suomalainen kalastusaiheista kirjoittava kirjailija.
Teoksia

Perhonsidonta; tekijät Simo Lumme, Juha Pusa ; piirrokset Simo Lumme ; valokuvat Matti J. Särömaa, Jari Tuiskunen. Otava 1988, 2. painos 1993, 3. painos 1996
Suomen kalastavimmat perhot. WSOY 1988, 3. painos 1994
Oivalliset ottiperhot. Tanssiva lohi, Helsinki 1995, 2. painos 2002
Iloisten lohilasten meriseikkailu: satu lapsille ja muille seikkailunhaluisille; kuvitus Maija Lohikoski. Tanssiva lohi, Helsinki 1997
Perhonsitojan kirja; tekijät Juha Pusa, Anssi Uitti ; piirrokset Anssi Rauhala. Ajatus, Helsinki 2002, 2. painos 2004
Kallio-Kourujärvi

| Kallio-Kourujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°33′38″N, 27°00′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pieksäjärven valuma-alue (14.79)
Laskujoki:  oja Kourujärveen 
Järvinumero:  14.799.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,2 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  340 m  
Rantaviiva:  2,207 km  
Pinta-ala:  13,386 ha  
Suurin syvyys:  11,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKallio-Kourujärvi 
Kallio-Kourujärvi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Mäkränkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Kourujoen valuma-alueeseen (14.799) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,2 metriä mpy.
K-Kampus

| K-Kampus |
| --- | --- |
 Rakennus Työpajankadun ja Hermannin rantatien kulmasta
Osoite:  Työpajankatu 12
Sijainti:   Kalasatama, Helsinki
Rakennustyyppi:  toimistorakennus
Rakennustyöt aloitettu:  tammikuu 2017
Valmistumisvuosi:  2019
Suunnittelija:  Juha Mäki-Jyllilä, JKMM Arkkitehdit
Rakennuttaja:  Varma
Urakoitsija:  useita (osaurakka)
Käyttäjä:  Kesko
Tyylisuunta:  nykyarkkitehtuuri
Runkorakenne:  betoni
Julkisivumateriaali:  tiili, lasi, betoni
Kerrosluku:  7
Bruttoala:  40 433 m²
Tilavuus:  175 662 m³
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
K-Kampus on suomalaisen kaupan alan pörssiyritys Keskon pääkonttori, joka sijaitsee Helsingin Kalasatamassa. Se valmistui vuonna 2019, jolloin Kesko muutti sinne vanhasta pääkonttoristaan Katajanokalta, joka oli ollut käytössä vuodesta 1940.
Seitsenkerroksinen rakennus käsittää kokonaisen korttelin Hermannin rantatien, Kalasatamankadun, Työpajankadun ja Tukkutorinkujan välissä. Sen on suunnitellut JKMM Arkkitehdit pääsuunnittelijanaan Juha Mäki-Jyllilä. Rakennuksessa on työtilat noin 1 800 henkilölle.
Vuonna 2015 yrityksen tarkoituksena oli muuttaa Ruskeasuolle, mutta henkilöstömäärän kasvettua entisestään Kesko tarvitsi suuremmat toimitilat. Kesko ilmoitti muutostaan kesällä 2016, ja tammikuussa 2017 alettiin rakentaa uutta toimitilaa Kalasatamaan. Rakennuttajana toimi Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma, joka vuokrasi rakennuksen Keskolle pitkällä vuokrasopimuksella.
Rakennuksen harjannostajaisia vietettiin 6. syyskuuta 2018. Rakentaminen toteutettiin osaurakkana, jossa kilpailutettiin jokainen urakoinnin osa-alue. Noin kahden ja puolen vuoden jälkeen rakennus valmistui kesällä 2019, ja se otettiin täysimittaisesti käyttöön syksyn 2019 aikana.
Kuvaus > Arkkitehtuuri

Rakennuksen julkisivu muodostuu vaaleasta tiilestä, hiotusta valkoisesta betonista ja suurista ikkunoista. Katutason arkadikatot ja ylimmän kerroksen kattoterassi on päällystetty puulla.
Sisätiloissa puu on hallitsevampi elementti tammilattioissa ja mäntykatoissa. Rakennuksen keskus on lasikattoinen valopiha, jossa sijaitsee suuret portaat. Huoneet kiertyvät neljäkerroksisen valopihan ympärille. Työskentely- ja taukotilat erottuvat kukin toisistaan eri värein ja kalustein sisustettuna.
Kuvaus > Rakenteet ja tekniikka

Rakentamista varten tontilta kaivettiin maata noin 45 000 m³, ja lisäksi peruskalliota louhittiin noin 5 500 m³. K-Kampuksen kellarikerros on valettu paikalleen betonikaukalona. Sen vesitiiviys saavutettiin suihkuinjektoimalla terässeinien ja peruskallion välit. Kellarissa olevat pysäköintihallit yltävät aina merenpinnan alapuolelle. Rakennuksen välipohjat ovat ontelolaattaa. Sisätiloissa betonia on käytetty esimerkiksi valopihan parvien ulokerakenteissa.
Talotekniikassa hyödynnetään tekoälyä, joka mahdollistaa energiatehokkaamman valaistuksen, lämmityksen ja ilmastoinnin. Rakennuksen hissit ovat Koneen valmistamat.
Kuvia

Julkisivua.
Tiiliset tukipilarit.
Rakennus hieman avaamisen jälkeen tornitalojen vasemmalla puolella.
Rakennus Kalasatamankadun puolelta.
Kallio-Ruokonen

| Kallio-Ruokonen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Heinola (Jaala)
Koordinaatit:  61°14′37″N, 26°29′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Syvä-Ruokoseen 
Järvinumero:  14.179.1.058
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109 m  
Pituus:  350 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,817 km  
Pinta-ala:  2,616 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKallio-Ruokonen 
Kallio-Ruokonen  on Kymenlaaksossa Jaalassa, Paljakassa sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109 metriä mpy.
Kalevalan sanakirja (1949)

| Kalevalan sanakirja (1949) |
| --- | --- |
Kirjailija:  Aimo Turunen
Kuvittaja:  Helena Stackelberg
Kieli:  suomi
Genre:  sanakirjat, tietokirjat
Kustantaja:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura
Julkaistu:  1949
Sivumäärä:  349 + 4 liitesivua
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kalevalan sanakirja on vuonna 1949 julkaistu sanakirja ja samalla kuvitettu tietokirja kansalliseepos Kalevalan sanastosta.