stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Optio
Optiotyypit ja sopimuksen osapuolet

Optioita voidaan yleisesti ottaen jakaa sekä sopimuksen toteuttamisajankohdan mukaan että sen mukaan saako optiosopimuksen haltija oikeuden ostaa vai myydä. Osto-optio antaa haltijalleen eli ostajalleen oikeuden, mutta ei velvollisuutta, ostaa ennalta sovittu kohde-etuus ennakkoon sovittuna päivänä (toteutuspäivä) ennalta sovittuun hintaan (toteutushinta).
Osto-option asettajalla eli myyjällä sen sijaan on velvollisuus myydä kohde-etuus sopimuksen ostajalle sovittuna päivänä sovittuun hintaan, mikäli osto-option ostaja näin vaatii. Myyntioptio sen sijaan antaa haltijalleen eli ostajalle oikeuden mutta ei velvollisuutta myydä ennalta sovittu kohde-etuus toteutuspäivänä toteutushintaan. Myyntioption asettajalla eli myyjällä puolestaan on velvollisuus ostaa kohde-etuus option toteutuspäivänä toteutushintaan, mikäli myyntioption ostaja näin vaatii. Taulukko 1 esittelee tarkemmin optiosopimusten peruspositiot nelikentässä: 1) ostettu osto-optio, 2) myyty osto-optio, 3) ostettu myyntioptio ja 4) myyty myyntioptio.
Taulukko 1. Tarkempi erittely optioiden perustyypeistä ja kaupan osapuolista.
|  | Haltija (ostaja) | Asettaja (myyjä) |
| --- | --- | --- |
| Osto-optio (Call Option)  | Oikeus ostaa  (Long Call) | Velvollisuus myydä (Short Call) |
| Myyntioptio (Put Option) | Oikeus myydä (Long Put) | Velvollisuus ostaa (Short Put) |
Esimerkki

Jos henkilölle annetaan esimerkiksi optio-oikeus merkitä (ostaa) yrityksen osakkeita 1000 kappaletta hintaan 15 €/kappale ja optio-oikeuden käyttämishetkellä osakkeen kurssi (osakkeen hinta pörssissä) on 17 €, saa optio-oikeuden haltija 1000 x (17–15) euron = 2000 euron edun (myydessään pörssihintaa halvemmalla ostamansa osakkeet pörssihintaan hän saa voittoa 2000 €). Jos osakkeen kurssi on merkintäajan päättyessä alle 15 €, päättyy optio-oikeuden "elämä" arvottomana. Tässä tilanteessa optio-oikeuden haltija ei voita eikä häviä, muuta kuin optiosta maksamansa hinnan, koska hänen ei ole pakko ostaa kohde-etuutena olevia osakkeita itselleen tappiolla.
Optiolla voidaan tarkoittaa mm. osakeyhtiölain 4 luvussa määriteltyjä optio-oikeuksia. Optio-oikeus on mahdollisuus merkitä yhtiön osakkeita johonkin määrättyyn merkintähintaan (mahdollisuus ostaa osakkeita halvemmalla kuin osakkeiden hinta pörssissä).selvennä
Optioita käytetään joko spekulatiivisesti (ilman alla olevaa kohde-etuutta) tai oman position suojaamiseen, eli karkeasti sanottuna uhkapeliin markkinoiden suuntaa arvaten tai suojelemaan omaa olemassa olevaa sijoitusta. Spekulatiivinen optioiden käyttö on huomattavasti laajempaa kuin derivatiivien käyttö sijoitusten suojaamiseen. Suojaamisessa ajatuksena on varmistaa oman sijoituksen arvon säilyminen tilanteessa, jossa sijoituksen markkinahinta putoaa voimakkaasti.
Optioita käytetään usein yritysjohdon ja avainhenkilöiden kannustimena. Optioiden käytöllä pyritään siihen, että optioita saaneet yhtiön työntekijät pyrkisivät kasvattamaan yhtiön osakekurssia, eivätkä suuntaisi päähuomiota johonkin muuhun tavoitteeseen.kenen mukaan? Kun yhtiön osakekurssi nousee, yhtiön omistajat vaurastuvat. Ajatuksena siis on, että johdon ja omistajien edut olisivat yhteneväisiä. Johdon optiojärjestelmissä käytetyt optiot ovat usein maturiteetiltaan pitkäaikaisia ja näin olleen ne oikeastaan ovatkin warrantteja (eli pitkän maturiteetin optioita).
Tällaisista niin sanotuista henkilökuntaoptioista saatavat optiotulot ovat Suomessa saajalleen ansiotuloa, josta maksetaan palkkaveron mukaisesti veroa. Sen sijaan yleisen kaupankäynnin kohteena olevista pörssinoteeratuista optioista ja warranteista saadut luovutusvoitot verotetaan normaalin pääomatuloveron (30 prosenttia) mukaisesti.
Kun optio-sopimusten arvon määrityksen logiikkaa käytetään muiden kuin rahoitusmaailman optiosopimusten arvon määrittämiseen, eli siis tavallisten investointien arvon määrittelyssä, kutsutaan toimintaa reaalioptiolaskennaksi. Reaalioptioita ovat kaikenlaiset mahdollisuudet, jotka yritys voi, mutta ei ole pakko toteuttaa –  esimerkiksi investointien tekeminen. Suomessa reaalioptioista on kiinnostunut muun muassa Suomen Reaalioptioyhdistys ry.
Aiheesta muualla

Suomen Reaalioptioyhdistys ry: http://www.realoption.org (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Osakemarkkinat |
| --- | --- |
Osake:  Arvo-osuus  Osake  Osakeanti  Osakelaji  Osinko 
Osallistujat:  Analyytikko  Liikkeeseenlaskija  Listaamaton yhtiö  Listayhtiö  Pörssi  Pörssiyhtiö  Sijoittaja 
Kaupankäynti:  Lyhyeksi myynti  Osakkeiden takaisinosto  Päiväkauppa 
Osakkeen arvo:  Efektiivinen tuotto  Kokonaistuotto  Markkina-arvo  Osakekohtainen tulos  Substanssiarvo 
Tunnusluvut:  Maksuvalmius  Velkaantumisaste  Omavaraisuusaste  Osinkosuhde  Osinkotuotto  P/B-luku  P/E-luku  P/S-luku  Sijoitetun pääoman tuotto 
Osakestrategioita:  Arvo-osake  Kasvuosake 
Osaketeorioita:  Elliottin aaltoteoria  Fundamenttianalyysi  Tekninen analyysi 
Katso myös:  Arvo-osuustili  Likviditeetti  Optio  Osakeindeksi  Pääomatulo  Sijoitusrahasto
Taidelainaamo

Taidelainaamo tai artoteekki (lat. ars, artis = taide; kreik. theke = paikka) on paikka, josta voi lainata kuvataidetta pientä kuukausimaksua vastaan.
Taidelainaamotoiminta alkoi kirjastoista. Kuvataiteen haluttiin löytävän tiensä koteihin siinä missä kirjallisuudenkin. Kynnyksen ajateltiin olevan matalammalla kirjastossa kuin taidegalleriassa.
Taidelainaamo on esimerkki reilusta kaupankäynnistä, jossa tekijälle jää oikeudenmukainen korvaus.
Suomessa taidelainaamot toimivat tavallisesti gallerioissa tai taiteilijaseurojen tiloissa. Taidelainaamo voi sijaita myös yleisen kirjaston yhteydessä. Kemissä taidelainaamo on Kemin taidemuseon tiloissa.
Historia

Taidetta lainaavia organisaatioita oli ainakin jo 1800-luvulla sekä Yhdysvalloissa että Saksassa. Esimerkiksi Denverin museolla oli 1800-luvun lopulla lainattavien taideteosten kokoelma. Yhdysvaltain Illinoisiin perustettiin ensimmäinen taidelainaamo kirjaston yhteyteen 1920-luvulla.lähde?
Eurooppaan saatiin ensimmäiset taidelainaamot 1940-luvulla. Berliiniläiset taiteilijat tutustuivat matkoillaan Yhdysvalloissa sikäläisiin taidelainaamoihin ja toivat idean Eurooppaan.
Norjassa taidelainaamotoiminta käynnistyi vuosien 1958–1960 aikana.
Nykyään taidelainaus on erittäin suosittua monissa Euroopan maissa. Esimerkiksi Ranskassa miltei jokaisen kirjaston yhteydessä toimii artoteekki.
Suomen ensimmäinen taidelainaamo perustettiin 1971 Joensuuhun, Joensuun Taiteilijaseura ry ylläpitää lainaamoa edelleen, ja näin ollen se on Suomen vanhin. Seuraavana vuonna myös Helsinki sai oman taidelainaamonsa, mutta se jouduttiin lopettamaan kannattamattomana. Muita lainaamoja ovat esimerkiksi Lahden kaupunginkirjaston yhteyteen perustettu artoteekki ja Helsingin Taiteilijaseuran ja Helsingin kaupunginkirjaston yhteistyönä syntynyt Rikhardinkadun kirjaston yhteyteen perustettu taidelainaamo, joka aloitti toimintansa 1995.
Verkkokauppamuotoisen teosten varaamisen ja maksamisen, sosiaalisen median kautta tapahtuvien teosesittelyjen sekä juhlatilaisuuksiin paikalle tuotavien teosten avulla on pyritty edistämään taidelainojen kysyntää esimerkiksi vuonna 2020 alkaneen koronapandemian aikana.
Aiheesta muualla

Anni Reenpää (11.9.2020) Taidelainaamo on erinomainen vaihtoehto taidehankinnoille – taideteoksia saa kotiin 20–500 euron kuukausimaksulla (kotiliesi.fi)
Vantaan taidelainaamo
Espoon taidelainaamo (Arkistoitu – Internet Archive)
Helsingin taidelainaamo
Hämeenlinnan taidelainaamo
Joensuun taidelainaamo
Jyväskylän taidelainaamo
Järvenpään taidelainaamo
Kemin taidelainaamo
Lahden taidelainaamo (Arkistoitu – Internet Archive)
Oulun taidelainaamo
Sipoon taidelainaamo (Arkistoitu – Internet Archive)
Tampereen taidelainaamo
Turun taidelainaamo
Lyonin kirjaston taidelainaamoa (artothèque) Ranskassa.
Kylie: The Albums 2000–2010

| Kylie: The Albums 2000–2010 Kylie Minogue |
| --- | --- | --- |

Boksi-julkaisun tiedot
 Äänitetty : 2000–2010
 Julkaistu: 18. heinäkuuta 2011
 Tyylilaji: pop, dancepop, synthpop, electropop
 Levy-yhtiö: Parlophone
Kylie Minoguen muut julkaisut
| Kylie Hits 2011 | Kylie: The Albums 2000–2010 2011 | The Best of Kylie Minogue 2012 |
Kylie: The Albums 2000–2010 on Kylie Minoguen CD-boksi, joka julkaistiin 18. heinäkuuta 2011 Britanniassa levy-yhtiö Parlophonen avulla. Se sisältää kaikki Minoguen vuosina 2000–2010 julkaistut albumit.
Tuotanto

Boksi sisältää seuraavat albumit:
Light Years (2000)
Fever (2001)
Body Language (2003)
X (2007)
Aphrodite (2010)
Aiheesta muualla

Kylie Minoguen virallinen sivusto (englanniksi)
Kylie Minogue
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Diskografia ·  Videografia ·  Konserttikiertueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Studioalbumit : Kylie ·  Enjoy Yourself ·  Rhythm of Love ·  Let’s Get to It ·  Kylie Minogue ·  Impossible Princess ·  Light Years ·  Fever ·  Body Language ·  X ·  Aphrodite ·  Kiss Me Once ·  Kylie Christmas ·  Golden ·  Disco ·  Tension
Kokoelmat : Greatest Hits ·  Hits+ ·  Confide in Me ·  Greatest Hits 1987–1999 ·  Greatest Hits 1987–1997 ·  Kylie Minogue: Artist Collection ·  Ultimate Kylie ·  Confide in Me: The Irresistible Kylie ·  Kylie Hits ·  Kylie: The Albums 2000–2010 ·  The Best of Kylie Minogue ·  The Abbey Road Sessions ·  Confide in Me ·  Step Back in Time: The Definitive Collection
Livealbumit : Intimate and Live ·  Showgirl ·  Showgirl Homecoming Live ·  Kylie: Live in New York
Remixalbumit : The Kylie Collection ·  Kylie’s Remixes Volume 1 ·  Kylie’s Remixes Volume 2 ·  Kylie’s Non-Stop History 50+1 ·  Greatest Remix Hits 1 ·  Greatest Remix Hits 2 ·  Mixes ·  Impossible Remixes ·  Greatest Remix Hits 3 ·  Greatest Remix Hits 4 ·  Boombox
EP:t : Money Can’t Buy ·  Darling ·  Pink Sparkle ·  A Kylie Christmas
DVD:t : Live in Sydney ·  Intimate and Live ·  KylieFever2002: Live in Manchester ·  Greatest Hits 1987–1992 ·  Greatest Hits 1987–1997 ·  Greatest Hits 1987–1999 ·  Body Language Live ·  Kylie Minogue: Artist Collection ·  Ultimate Kylie ·  Kylie Showgirl ·  White Diamond ·  Kylie Live: X2008 ·  Aphrodite Les Folies Live in London ·  The Best of Kylie Minogue
Kiertueet : Disco in Dream / The Hitman Roadshow ·  Enjoy Yourself Tour ·  Rhythm of Love Tour ·  Let’s Get to It Tour ·  Intimate and Live Tour ·  On a Night Like This Tour ·  KylieFever2002 Tour ·  Showgirl Tour ·  Showgirl Homecoming Tour ·  KYLIEX2008 ·  For You, For Me Tour ·  Aphrodite World Tour ·  Anti Tour ·  Kiss Me Once Tour ·  Golden Tour
Kirjat : Kylie: La La La ·  The Showgirl Princess ·  K ·  Kylie / Fashion
Parfyymit : Darling ·  Sweet Darling ·  Sexy Darling ·  Showtime ·  Couture ·  Inverse ·  Pink Sparkle ·  Dazzling Darling ·  Music Box
Muuta : Dannii Minogue ·  Stock Aitken Waterman ·  Neighbours
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
 Kirja ·   Luokka
Takykiniini

Kassinin on takykiniini.
Substanssi P eli SP on nisäkkäästä erotettu takykiniini.
Takykiniinit (kreik. takhy's = nopea, kreik. kίnei'n = liikuttaa) ovat peptidineurotransmittereita hermosoluissa. Niiden nimitys määräytyy niiden nopeasta kyvystä supistaa sileitä lihaksia. Niille on yhteistä C-terminaalinen aminohapposekvenssi  Phe-Xaa-Gly-Leu-Met-NH2, missä Xaa on aromaattinen tai alifaattinen aminohappo.
Takykiniinejä ovat ainakin substanssi P (SP), neurokiniini A (NKA, tunnetaan myös substanssi K:na) ja neurokiniini B (NKB). Ihmisellä takykiniinejä on mustatumakkeessa ja striatumissa. Lisäksi substanssi P:tä on runsaasti selkäytimen takajuuren sekä suolen hermosoluissa.
Takykiniinit vaikuttavat neurokiniinireseptoreihin (NK), joita tunnetaan tällä hetkellä kolme erilaista (NK1, NK2 ja NK3). Neurokiniinireseptorit ovat G-proteiinikytkentäisiä reseptoreita.
Suolistofloora

Suolistofloora koostuu suolistossa, etenkin paksusuolessa, elävistä mikrobeista jotka voivat olla bakteereita tai sieniä tai bakteriofageja eli bakteereita hyödyntäviä viruksia. Länsimaisen ihmisen paksusuolessa elää tyypillisesti 500–1 500 eri bakteerilajia, joiden yhteispaino on noin 1,5 kiloa.
Suoliston laaja asuttaminen tapahtuu siten, että äidin bakteereita siirtyy syntyvään lapseen alatiesynnytyksen aikana. Jotkut tutkijat ovat löytäneet pieniä määriä bakteereita jo sikiön suolesta. Ravinto muuttaa myöhemmin yksittäisten bakteerien tilannetta ja saattaa vaikuttaa myös toisistaan riippuvien bakteerien verkostoihin. Myös bakteereja tappavien antibioottien käyttö sekä eräät sairaudet saattavat muuttaa suolistobakteeriston koostumusta. Nämä muutokset ovat kuitenkin yleensä väliaikaisia.
Suolistoflooran tutkimus on keskittynyt bakteereihin, koska niiden aineenvaihduntatuotteita syntyy eniten. Paksusuolessa asustavista viruksista ja sienistä tiedetään sen vuoksi suhteellisen vähän. Bakteerien virukset eli faagit rajoittavat bakteeripopulaation määrää.
Monet suolistobakteerit tuottavat entsyymejä ja aineenvaihduntatuotteita, jotka läpäisevät suolen limakalvon päätyen ihmisen verenkiertoon. Osa niistä päätyy aivoihin asti kyettyään ohittamaan hiussuonten seinämistä koostuvan aivo-veriesteen.
Terveysvaikutukset > Lyhytketjuiset rasvahapot

Paksusuolen bakteeristo käyttävät ravinnokseen pääasiassa suoleen kulkeutuneita liukoisia ravintokuituja ja muita suolistossa hajoamattomia ruoka-aineita sekä kuolleita soluja ja suolen pinnan limakerrosta. Mainitut ainekset hajoavat tällöin lyhytketjuisiksi rasvahapoiksi. Liukoisista kuiduista muodostuneet lyhytketjuiset tyydyttyneet rasvahapot muodostavat 6–15 prosenttia länsimaalaisten ravinnosta saamasta kalorimäärästälähde tarkemmin?. Näitä rasvahappoja ovat asetaatti, propionaatti ja voihappo eli butyraatti. Voihappoa esiintyy runsaasti myös maidossa, propionaattia eräissä juustoissa ja asetaattia etikassa ja alkoholissa.
Lihavien ihmisten suolistobakteerien on havaittu tuottavat erityisen paljon lyhytketjuisia rasvahappoja, esimerkiksi runsaasti Firmicutes-ryhmän bakteereita omaavat ihmiset lihovat muita herkemmin. Hiiret, joilta on poistettu suolistomikrobit, eivät liho edes huonolaatuisella ravinnolla. Lihavilta ihmisiltä hankitun ulostesiirteen on todettu aiheuttavan lihomista. Eläinkokeet ovat viitanneet viittaavat siihen, että ulosteensiirteen vaikutus johtuisi siirteen mukana saapuvista bakteereita vahingoittavista viruksista eli faageista.
Lyhytketjuiset rasvahapot tehostavat myös paksusuolen limakalvon immuunipuolutusta. Esimerkiksi tyydyttyneisiin rasvoihin kuuluva voihappo eli butyraatti näyttäisi hillitsevän tulehdusta ja syöpäsolujen kasvua sekä vähentävän happiradikaalien syntyä. Lyhytketjuisia rasvahappoja tarvitaan lisäksi suolen seinämän solujen uusiutumiseen. Crohnin tautia ja haavaista paksusuolitulehdusta potevien ulosteissa on tavallista vähemmän voihappoa ja asetaattia.
Osa lyhytketjuisista rasvahapoista kulkeutuu suolistosta munuaisiin ja keskushermostoon, jossa ne aktivoivat verenpainetta alentavia reseptoreita
Terveysvaikutukset > Sähköntuotanto

Monet suolessa elävät bakteerit tuottavat sähköä eli luovuttavat elektroneja ympäristöönsä. Ei ole vielä selvillä, minne elektronit päätyvät.
Protolab PMPV 6×6

PMPV 6×6 "MiSu" edestä
PMPV 6×6 "MiSu" oikealta
PMPV 6X6, myös MiSu (miinasuojattu) on suomalaisen Protolabin valmistama miehistönkuljetusajoneuvo. Ajoneuvossa on pitkä keula ja matala tuulilasi, jotka huonontavat näkyvyyttä ohjaamosta. Ajoneuvosta löytyy kuitenkin kamerajärjestelmä, jonka avulla kuljettaja näkee ohjaamossa sijaitsevien monitorien kautta ajoneuvon ympärille. Auton suojana on Protolabin kehittämä kennorakenne, joka on valmistettu kolmesta eri teräksestä. Luotisuojaukseen käytetään kotimaista exote-materiaalia.
Tekniset tiedot

Moottori: Cummins ISBe 6,7 l, 6-syl
Akselisto: Sisu Akselit
Teho: 285 hv
Vääntö: 970 Nm
Huippunopeus: 110 km/h tiellä
Vaihteisto: Allison kuusiportainen automaattivaihteisto, alennusvaihde maastokäyttöön
Paino: 14 000 kg (minimi)
Kantavuus: 10 000 kg (maksimi)
Ateenan arkeologinen seura

| Ateenan arkeologinen seura> Η εν Αθήναις Αρχαιολογική Εταιρεία |
| --- | --- |
 Ateenan arkeologisen seuran rakennuksen pääovi.
Sijainti:  Panepistimíou 22, Ateena, Kreikka
Koordinaatit:  37°58′43.2″N, 23°44′04.7″E
Tyyppi:  arkeologinen seura
Perustettu:  6.1.1837
Verkkosivut
Ateenan arkeologinen seura (kath.kreik. Η εν Αθήναις Αρχαιολογική Εταιρεία, I en Athínais Archaiologikí Etaireía) on yksityinen arkeologinen seura, joka toimii Ateenassa Kreikassa. Se ilmoittaa tehtäväkseen Kreikan muinaisjäänteiden tutkimuksen ja säilyttämisen.
Historia

Ateenan arkeologinen seura perustettiin 6. tammikuuta 1837 Kreikassa suoritettujen arkeologisten kaivausten sekä Kreikan muinaismuistojen kunnostuksen ja ylläpidon tukemiseksi pian Kreikan itsenäistymisen jälkeen, sillä uuden valtion taloudellinen tilanne oli heikko. Perustajat olivat Kreikan vapaussodan johtajia, liikemiehiä ja oppineita. Itsenäisyyden alkuvuosina seura oli käytännössä ainoa maan muinaisjäänteiden kaivauksia ja kunnostustöitä suorittanut taho. 1800-luvun kuluessa seura suoritti monet varhaisista kaivauksista erityisesti Ateenan ja Attikan alueen keskeisimmillä muinaisjäännepaikoilla, kuten Ateenan Akropoliilla, jonka kaivaukset olivat seuran ensimmäinen suuri hanke.
Seura oli varhaisina vuosinaan myös perustamassa useita museoita, jotka myöhemmin yhdistettiin Kansalliseksi arkeologiseksi museoksi sekä Epigrafiseksi museoksi. Seuran perustamia museoita ovat myös muun muassa Chairóneian arkeologinen museo, Chalkídan arkeologinen museo sekä Korfun arkeologinen museo.
Seuran puheenjohtajina ja pääsihteereinä on toiminut historian kuluessa monia merkittäviä arkeologeja sekä merkkihenkilöitä, kuten Kyriakós Pittákis, Panagiótis Kavvadías, Aléxandros Rízos Ragkavís, Anastásios Orlándos, pääministeri Ioánnis Koléttis, Aléxandros Kontóstavlos, kuningas Konstantin I sekä kuningas Yrjö II. Muihin jäseniin ovat kuuluneet muun muassa Theódoros Kolokotrónis, Petrómpeis Mavromichális, Elefthérios Venizélos, Charílaos Trikoúpis ja Kostís Palamás.
Toiminta ja tilat

Ateenan arkeologinen seura suorittaa arkeologisia kaivauksia ja muinaisjäänteiden kunnostustöitä sekä rakennuttaa museoita. Se järjestää kursseja ja luentosarjoja, julkaisee tieteellisiä julkaisuja, myöntää stipendejä sekä rahoittaa tutkimusprojekteja, näyttelyitä ja julkaisuja. Seura avustaa Kreikan kulttuuriministeriön arkeologista yksikköä, ja ottaa tarvittaessa hoitaakseen suuria kaivaus-, kunnostus- ja tutkimusprojekteja ministeriön valvonnan alaisuudessa. Ennen kaivauksia seura usein hankkii tarvittavat maa-alueet niiden omistajilta. Myöhemmin arkeologiset alueet luovutetaan Kreikan valtiolle.
Seura on yksityinen ja voittoa tuottamaton, ja sen talous perustuu lahjoituksiin sekä ajan kuluessa saadun kiinteistöomaisuuden tuottoon. Seura on valtionhallinnosta riippumaton, mutta sillä on oikeus esittää tieteellinen mielipiteensä arkeologisissa asioissa. Jäsenistöön kuuluu sekä kreikkalaisia että ulkomaisia arkeologeja.
Seura toimii Ateenan Panepistimíou-kadulla sijaitsevassa, vuonna 1957 valmistuneessa rakennuksessa. Siihen kuuluu toimisto- ja tutkimustilojen lisäksi muun muassa kaksi luentosalia 450 ja 100 hengelle sekä kirjasto ja arkisto.
Kaivaus- ja kunnostusprojekteja

Seura on suorittanut arkeologisia kaivauksia ja tämän jälkeen kunnostustöitä muun muassa seuraavissa kohteissa:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Aigai, Vergína  Akrotíri, Thíra  Amfiaraion  Ateenan Akropolis  Attaloksen stoa, Ateena  Brauron  Dimíni  Dionysoksen teatteri, Ateena  Dodona  Eleusis  Epidauros  Hadrianuksen kirjasto, Ateena |  Herodes Atticuksen odeion, Ateena  Ídan luola, Kreeta  Íklaina  Kerameikos, Ateena  Khaironeia  Marathon  Messene  Mykene  Nikopolis  Pireus  Pnyks, Ateena  Rhamnus |  Roomalainen agora ja Tuulten torni, Ateena  Sésklo  Sífnos  Sikyon  Sunion  Sýros  Tanagra  Theba  Thespiai  Thorikos  Thuria  Zóminthos |
Julkaisut

Seura julkaisee antiikintutkimukseen liittyviä artikkeleita sekä kaivausraportteja seuraavissa julkaisuissaan:
Archaiologikí Efimerís (Αρχαιολογική Εφημερίς), vuodesta 1837
Praktiká tis en Athínais Archaiologikís Etaireías (Πρακτικά της εν Αθήναις Αρχαιολογικής Εταιρίας, Proceedings of the Archaeological Society), vuodesta 1837
To Érgon tis en Athínais Archaiologikís Etaireías (Tο Έργον της εν Aθήναις Aρχαιολογικής Eταιρείας, The Work of the Archaeological Society), vuodesta 1955
O Méntor (O Μέντωρ), neljästi vuodessa, vuodesta 1988
The Library of the Archaeological Society at Athens, monografiasarja
Aiheesta muualla

Η εν Αθήναις Αρχαιολογική Εταιρεία (Arkistoitu – Internet Archive) (kreikaksi) (englanniksi)
Taekwondo kesäolympialaisissa 2000

Taekwondo
Vuoden 2000 kesäolympialaisten taekwondo järjestettiin 27. – 30. syyskuuta 2000 State Sports Centre, Sydneyssä, Australiassa. Tämä oli kolmas kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa, ensimmäisen kerran virallisena lajina. Mukana oli 103 osanottajaa 51 eri maasta. Tapahtumia oli kahdeksan.
Mitalistit > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Kärpässarja −58 kg |  Kreikka Mihalis Murutsos |  Espanja Gabriel Esparza |  Kiinan Taipei Huang Chih-Hsiung |
| Kevytsarja 58–68 kg |  Yhdysvallat Steven López |  Etelä-Korea Sin Joon-Sik |  Iran Hadi Saei |
| Keskisarja 68–80 kg |  Kuuba Ángel Matos |  Saksa Faissal Ebnoutalib |  Meksiko Víctor Estrada |
| Raskassarja +80 kg |  Etelä-Korea Kim Kyong-Hun |  Australia Daniel Trenton |  Ranska Pascal Gentil |
Mitalistit > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Kärpässarja −49 kg |  Australia Lauren Burns |  Kuuba Urbia Melendez |  Kiinan Taipei Chi Shu-Ju |
| Kevytsarja 49–57 kg |  Etelä-Korea Jung Jae-Eun |  Vietnam Tran Hieu Ngan |  Turkki Hamide Bıkçın Tosun |
| Keskisarja 57–67 kg |  Etelä-Korea Lee Sun-Hee |  Norja Trude Gundersen |  Japani Yoriko Okamoto |
| Raskassarja +67 kg |  Kiina Chen Zhong |  Venäjä Natalia Ivanova |  Kanada Dominique Bosshart |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Etelä-Korea | 3 | 1 | 0 | 4 |
| 2. |  Australia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 2. |  Kuuba | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 4. |  Kiina | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 4. |  Kreikka | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 4. |  Yhdysvallat | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 7. |  Espanja | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7. |  Saksa | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7. |  Norja | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7. |  Venäjä | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7. |  Vietnam | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 12. |  Kiinan Taipei | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 13. |  Kanada | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 13. |  Ranska | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 13. |  Iran | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 13. |  Japani | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 13. |  Meksiko | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 13. |  Turkki | 0 | 0 | 1 | 1 |