stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suonenjoen keskustaajama

| Suonenjoen keskustaajama |
| --- | --- |

 Suonenjoen keskustaajama
 Koordinaatit: 62.62304°N, 27.12758°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Pohjois-Savo
Kunta:  Suonenjoki
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12,23 km2 km²
Väkiluku (2019):  5 070
 – Väestötiheys:  414,6 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Tilastokeskus. Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2019 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suonenjoen keskustaajama on Suonenjoen kaupungin keskustaajama, joka sijaitsee Suontienselkä-Paasvedestä Iisveteen laskevan Suonenjoki-joen läheisyydessä. Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan Suonenjoen keskustaajaman pinta-ala oli 12,23 neliökilometriä, ja väkiluku oli 5 070 vuoden 2019 lopussa.
Kaupungin keskustaajamassa sijaitsevat esimerkiksi Suonenjoen rautatieasema, linja-autoasema, Suonenjoen yhtenäiskoulu ja lukio sekä Suonenjoen terveyskeskus.
Kaupat ja palvelut

Suonenjoen keskustaajamassa sijaitsee kolme päivittäistavarakauppaa, kirjakauppa Kipa, kenkäkauppa Raitavuo, kukkakauppa Ruusunen, vaateliikkeet Keskus-Asu ja Pia Crista Clothing. Siellä sijaitsee myös Osuuspankki ja apteekki. Taajaman alueella on myös Suonenjoen kirjasto ja samassa rakennuksessa on taidenäyttelytila Kellarikalleria.
Urheilupaikat

Kaupungin keskustassa on Suonenjoen uimahalli ja samassa rakennuksessa on kuntosali ja squashhalli. Uimahallin läheisyydessä on myös jäähalli, tenniskenttä, jonka paikalla on talvisin jääkaukalo, sekä urheilukenttä, jonka alueella on talvisin jääpallokenttä. Uimahallin ja urheilukentän läheisyydessä sijaitsee Kaatron lampi, jossa on uimaranta ja jonka jäällä on talvisin retkiluistelurata. Jäähallin läheltä pääsee talvisin hiihtoladuille.
Kirkot

Keskustaajamassa sijaitsee myös evankelisluterilainen Suonenjoen kirkko ja helluntailaisten kirkko. Taajaman eteläpuolella Ritomäessä on ortodoksinen kirkko.
Suonenjoen kirjasto.
Suonenjoen evankelis-luterilainen kirkko.
Sylhetin alue

| Sylhetin alue সিলেট বিভাগ, Sileṭi bibhāga |
| --- | --- |

 Sijainti
 Koordinaatit: 24.5°N, 91.67°E 
Valtio:  Bangladesh
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Sylhet (479 837 as., 2011)
Pinta-ala:  12 595,95 km²
Väkiluku (2011)  ():  9 910 219
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  BD-G
Sylhetin alue (bengaliksi সিলেট বিভাগ, Sileṭi bibhāga) on yksi Bangladeshin kahdeksasta hallinnollisesta alueesta. Alueen hallinnollinen keskus ja suurin kaupunki on Sylhet. Alueen pinta-ala on 12 596 km² ja väkiluku 9,9 miljoonaa (VL 2011). Alueen pohjoispuolella sijaitsee Intian Meghalayan osavaltio, eteläpuolella Tripuran osavaltio, idässä Assamin osavaltio, lännessä Dhakan alue ja Mymensinghin alue sekä lounaassa Chittagongin alue.
Sylhetin alueen piirikuntajako.
Sylkhetin alue jakaantuu neljään piirikuntaan: Habiganj, Moulvibazar, Sunamganj, ja Sylhet. Näistä Habiganj, Moulvibazar ja Sylkhet kuuluvat Bangladeshin keskeisimpiin teetuotantoalueisiin.
Srimongolin teeviljelmää Sylkhetin alueen Moulvibazarin piirikunnassa.
Joki Sylhetin alueella.
Sylhetin katunäkymää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sylhetin alue Wikimedia Commonsissa
Bangladeshin alueet
Barisal
Chittagong
Dhaka
Khulna
Mymensingh
Rajshahi
Rangpur
Sylhet
Trick or Treat (täsmennyssivu)

Trick or Treat voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
”Trick or treat” eli ”Karkki vai kepponen”, varsinkin Yhdysvalloissa suosittu halloween-perinne
Karkki tai kepponen (Trick or Treat), vuoden 1952 lyhyt Disney-piirretty
Henki vaarassa – varokaa rocktähtiä (Trick or Treat), vuoden 1986 kauhuelokuva
Trick ’r Treat, vuoden 2007 kauhuelokuva
Monster Night tai Trick or Treat, vuoden 2006 kauhukomediaelokuva
Trick or Treat, brittiläinen televisiosarja
Karkkeja ja kepposia (Trick or Treat), Carl Barksin sarjakuvasovitus vuoden 1952 piirretystä
Trick or Treat, Fastway-metalliyhtyeen albumi, vuoden 1986 elokuvan soundtrack
”Trick or Treat”, kappale Robert Crayn albumilta Sweet Potato Pie
”Trick or Treat”, kappale Peachesin albumilta I Feel Cream
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Trick or Treat”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tirlittan

| Tirlittan |
| --- | --- |

Kirjailija:  Oiva Paloheimo
Kuvittaja:  Rolf Sandqvist
Genre:  lastenkirjallisuus
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1953
Sivumäärä:  117
ISBN:  951-0-04113-0
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tirlittan – orpotyttö ihmisten ihmemaassa on Oiva Paloheimon kirjoittama lastenkirja vuodelta 1953. Kirjan perusteella on toteutettu useita teatterinäytelmiä, televisiotaltiointi ja elokuva.
Kirja kertoo Tirlittan-nimisestä pikkutytöstä, joka on menettänyt perheensä. Oiva Paloheimo oli itse jäänyt lapsena orvoksi ja käsitteli orpouden teemaa useissa muissakin teoksissaan.
Juoni

Kultatukkainen Tirlittan jää ”orpolapseksi” kun ukkonen iski hänen kotitalonsa taivaan tuuliin: ”Äidin pohjoiseen vei tuuli jäinen, isä lensi kauas etelään, ukkonen kun iski uhmapäinen, siskot myös ja veljet se vei mennessään.” Tirlittan itse lensi kanavaan. Hänelle on jäänyt vain okariinapilli käteen ja pyjama päälle ja sekin väärin päin.
Tirlittan menee torille ja nälissään varastaa tomaatin. Poliisit veivät hänet kammarille jossa Tirlittan tiedusteli että: ”Milloin minut hirtetään?”. Ystävällisen poliisin avulla hän pakeni ja löysi itsensä luuvaloa sairastavan rouvan luota. Sytytettyään vanhan rouvan talon vahingossa tuleen, ja siinä sivussa parannettuaan rouvan luuvalon, hän pakeni jälleen. Etsiessään perhettään Tirlittan aiheutti kommelluksia säännöllisesti siellä ja täällä missä kulkikin. Myöhemmin Tirlittan liittyi sirkukseen, jossa hän ilmoittautui trapetsitaiteilijaksi. Kesken nuorallakävelyn hän havaitsi isänsä yleisössä, tarkkaavaisuus herpaantui ja hän putosi ja joutui sairaalaan. Onnettomuus teki Tirlittanista kuuluisan ja perhe saatiin sen ansiosta jälleen kokoon. Luuvalosta parantunut rouva rakennutti Tirlittanille uuden kodin tuhoutuneen tilalle.
Koko tarinan läpi Tirlittan keskustelee säännöllisesti ”taivaan isän kanssa” ja televisiotaltioinnin lopussa Tirlittan toteaakin, että: ”Voi kyllä että te sitten olette hienoja rouvia ja hienoja poliiseja ja kyllä te teitte minulle ihmeen. Mutta minähän olenkin taivaan isän lemmikki!”.
Muuta

Maunu Kurkvaara ohjasi kirjan pohjalta elokuvan Tirlittan vuonna 1958. Nimiroolissa näytteli Tarja Airaksinen. Paloheimo itse ei pitänyt elokuvasovituksesta.
Kirjan pohjalta on tehty vuonna 1961 lyhyt musiikkinäytelmä, jonka musiikin sävelsi Ahti Sonninen. Yleisradio esitti vuonna 1969 näytelmästä Maija-Liisa Sutisen ohjaaman televisioversion, jossa Tirlittania näytteli Jaana Saarinen.
Suomen Kirjailijaliitto on vuodesta 1993 jakanut Tirlittan-palkinto-nimistä tunnustusta suomenkieliselle lasten- ja nuortenkirjallisuudelle.
Theophrastaceae

| Theophrastaceae |
| --- | --- |
 Theophrasta jussieui
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Theophrastaceae  D.Don
Suvut
 Bonellia – helomansetit  Clavija  Deherainia  Jaquinia  Samolus – suolapungat  Theophrasta 
Katso myös
   Theophrastaceae Wikispeciesissä   Theophrastaceae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Theophrastaceae on Ericales-lahkoon kuuluva kasviheimo. Se yhdistettiin ennen esikkokasveihin (Primulaceae). Theophrastaceae-heimoon kuuluvia sukuja ovat suolapungat (Samolus), Clavija ja Jaquinia. Heimon lajit ovat pensaita tai puita, joita tavataan enimmäkseen Etelä- ja Keski-Amerikassa ja jonkin verran myös Euroopassa. Kukinto on huiskilo, kukat ovat yksineuvoisia ja hedelmät ovat marjoja.
Aiheesta muualla

http://delta-intkey.com/angio/www/theophra.htm (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Flora of North America: Theophrastaceae (englanniksi)
Thierry Sabine

Thierry Sabine vuoden 1986 Pariisi-Dakar -rallissa
Thierry Sabine (13. kesäkuuta 1949 Neuilly-sur-Seine − 14. tammikuuta 1986 Mali) oli ranskalainen seikkailija, moottoripyöräilijä ja Pariisi-Dakar-rallin perustaja sekä pääorganisaattori.
Vuonna 1977 Sabine osallistui Abidjan-Nizza-erämaakilpailuun moottoripyörällä. Rallin aikana hän eksyi Libyassa autiomaahan ja päätti, että aavikko olisi hyvä paikka vuosittaiselle kilpailulle, jossa jokainen voisi koetella kykyjään. Hän suunnitteli reitin, joka alkaisi Pariisista, Ranskasta ja päättyisi Dakariin, Senegaliin. Historian ensimmäinen Pariisi-Dakar-ralli alkoi 28. joulukuuta 1978. Siitä lähtien Sabine omistautui loppuelämäkseen Pariisi-Dakar-rallin järjestämiseen.
Thierry Sabine menehtyi vuoden 1986 Pariisi-Dakar -rallin aikana helikopterionnettomuudessa lähellä Gourma-Rharousia, Malissa. Onnettomuus sattui äkillisen hiekkamyrskyn yhteydessä, mutta lentäjä François-Xavier Bagnoldilla oli mittarilentokelpoisuus.
Sykloni Alby

| Sykloni Alby |
| --- | --- |
 Sateelliittikuva Sykloni Albysta 2.4.1978
Laantui::  5.4.1978
Alin paine::  930 hPa
Kovin tuuli::  55,6 m/s
Kuolleita::  5 suoraan, 3 epäsuorasti
Tuhot::  50 miljoonaa USD
 Albyn reitti ja voimakkuus.  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Sykloni Alby oli 1977–1978 Australian syklonikauden voimakkain myrsky ja yksi voimakkaimmista sykloneista mitä Länsi-Australian rannikolla on koettu. Sen seurauksena kuoli viisi ihmistä. Puutavaraa menetettiin yli 150  000 kuutiometriä.
Suomen luonnontieteelliset maakunnat

Suomen  luonnontieteelliset maakunnat ovat luonnonmaantieteellisiä, eliömaantieteellisiä tai luonnonhistoriallisia suuralueita, joihin Suomi vakiintuneesti jaetaan. Niiden rajat pyrkivät jakamaan Suomen biogeografisiin kokonaisuuksiin, jotka poikkeavat toisistaan eliöstöltään ja ilmasto-olosuhteiltaan. Eräiltä osin myös maaston topografian piirteet (järvien ja harjujen geomorfologia) ovat ohjanneet näiden alueiden muodostusta.
Luonnonmaantieteellisten maakuntien rajat eivät suurelta osiltaan vastaa mitään nykyisiä hallinnollisia rajoja. Alkujaan ne määriteltiin siten, että muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta vielä vuonna 1930 jokainen Suomen kunta kuului kokonaisuudessaan samaan luonnonhistorialliseen maakuntaan, mutta myöhemmin tehtyjen kuntaliitosten vuoksi näin ei nykyään läheskään kaikkialla ole.
Ainakin kasvillisuus- ja hyönteiskartoitukset ovat pitkään perustuneet luonnonmaakuntien alueilta tehtyihin "maakuntahavaintoihin". Niitä ovat käyttäneet myös lintuharrastajat pesäkorteissaan sekä sienitutkijat.
Luonnontieteellisessä keskusmuseossa säilytetään suurimittakaavaisia pohjakarttoja, joihin Suomen luonnontieteelliset maakuntarajat on piirretty.
Suomen luonnonmaantieteelliset maakunnat
Pohjois-Pohjanmaan provinsseista käytettyjä lyhenteitä

OP = Oulun Pohjanmaa
PeP = Perä-Pohjanmaa
Obo = Ostrobottnia ouluensis
Obu = Ostrobottnia ultima
Oba = Ostrobottnia borealis pars australis
Obb = Ostrobottnia borealis pars borealis
ObS = Ostrobottnia borealis (South/Söder?)
ObN = Ostrobottnia borealis (North/Norra?)
PPe = Pohjois-Pohjanmaa, eteläosa
PPp = Pohjois-Pohjanmaa, pohjoisosa
PPS = Pohjois-Pohjanmaa, eteläosa
PPN = Pohjois-Pohjanmaa, pohjoisosa
Luonnontieteelliset maakunnat kirjallisuudessa ja aikakausijulkaisuissa

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| julkaisu | nimitys | mittakaava | Oa | Om | Oba | Obb |
| Suuri Pohjolan kasvio, Mossberg et al. 2005 s. 889 | luonnontieteelliset... | n. 1:15 milj | EP | KP | OP | PeP |
| Uhanalaiset kasvimme, Ryttäri et al.1997 s. 43 | eliömaakunnat | n. 1:15 milj | EP | KP | OP | PeP |
| Retkeilykasvio, Hämet-Ahti et al. 1998 s. 12 | eliömaakunnat | n. 1:10 milj | EP/Oa | KP/Om | OP/Obo | PeP/Obu |
| Suomen puu- ja pensaskasvio, Hämet-Ahti et al. 1992 s. 19 | eliömaakunnat | n. 1:10 milj | EP/Oa | KP/Om | OP/Obo | PeP/Obu |
| Suomen suurperhosatlas, Larry Huldén et al. 2000 s. 12 | luonnontieteelliset... | n. 1:10 milj | Oa/EP | Om/KP | Oba/"ObS"/OP/PPe | Obb/"ObN"/Pep/PPp |
| Suomen perhoset - Mittarit 1, Mikkola et al. 1989 s. 262 | luonnontieteelliset... | n. 1:10 milj | EP | KP | PPS/(ObS) | PPN/(ObN) |
| Päiväperhosopas, Marttila et al. 1992 s. 104 | luonnonhistorialliset... | n. 1:10 milj | EP/(Oa) | KP/(Om) | PPe/(Oba) | PPp/(Obb) |
| Annales Botanici Fennici 36: (1999) s. 236 | biogeographical provinces | n. 1:10 milj | Oa | Om | Obo | Obu |
| Notulae Entomologicae 61 (3) 1981 s. 133–154 Liite | luonnontieteelliset... | 1:2 milj | EP/Oa | KP/Om |   |   |
| Annales Entomologici Fennici 4: (2), (1938) s. 128–144, Lisävihko | luonnontieteelliset... | n. 1:2.5 milj | EP/(Oa) | KP/(Om) | - | - |
Annales Entomologici Fennici 37: (1971) s. 1–27, liite 1a:  
Lisäksi lukuisissa muissakin kasvi- ja hyönteiskirjoissa on sivun kokoon pienennettyjä versioita po. kartasta.
Aiheesta muualla

Eliömaakunnat - Luonnontieteellinen keskusmuseo
luonnontiet. maakuntien kartta vuosilta 1859 & 1882
maakuntarajat kaakkoisrajalla (kartta)
Hannu Tanner: Projekti provinssit
Sykloni Akash

| Sykloni Akash |
| --- | --- |
 14. toukokuuta
Laantui::  15. toukokuuta 2007
Alin paine::  988 mbar
Kovin tuuli::  120 km/h
Kuolleita::  14
Tuhot::  982 miljoonaa USD

Sykloni Akash (JTWC:n lyhenne 01B) oli vuoden 2007 Intian valtameren syklonikauden ensimmäinen nimetty myrsky. Tuulen nopeus oli voimakkaimmillaan 120 km/h, mikä teki siitä Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla 1. luokkaan kuuluvan trooppisen syklonin. Lähellä Bangladeshin rannikkoa se aiheutti kovia tuulia ja sateita.
Kuolleita oli 14 ja aineellisia vahinkoja arvioitiin aiheutuneen noin 982 miljoonan dollarin arvosta.
Sykloni Dineo

| Sykloni Dineo |
| --- | --- |

Laantui::  17. helmikuuta 2017
Alin paine::  955 hPa
Kovin tuuli::  155 km/h
Kuolleita::  955
Sykloni Dineo oli eteläisen pallonpuoliskon 2016–2017 syklonikauden viides trooppinen sykloni, jonka seurauksena Mosambikissa joutui 130 000 kodittomaksi. Se aiheutti kovia sateita Limpopon provinssissa, Mpumalangassa, Botswanassa ja Zimbabwessa.
Sykloni Debbie

| Sykloni Debbie |
| --- | --- |

Rantautui::  28. maaliskuuta 2017
Laantui::  7. huhtikuuta 2017
Alin paine::  943 hPa
Kovin tuuli::  195 km/h
Kuolleita::  14

Aiheesta muualla
  Sykloni Debbie Commonsissa 
Sykloni Debbie oli Australian alueen voimakkain trooppinen hirmumyrsky sitten vuoden sykloni Quangin. Se rantautui Queenslandin rannikolle 28. maaliskuuta 2017 luokan 4 myrskynä.
Trooppinen matalapaine tunnistettiin ensi kerran 22. maaliskuuta Papua-Uuden-Guinean kaakkoispuolella, josta se ajelehti etelään ja nimettiin 25. maaliskuuta Debbieksi. Moottorivioista kärsineet Australian laivaston alukset HMAS Canberra ja HMAS Adelaide olivat korjattavina, minkä vuoksi ne eivät voineet osallistua avustusoperaatioon. Niiden sijasta pelastustöihin lähetettiin HMAS Choules.
Sonja Huhtaniska

Sonja Huhtaniska (s. 1987 Rovaniemi) on suomalainen taiteilija, toimittaja  ja kolumnisti. Huhtaniska on työskennellyt urallaan muun muassa Lapin Kansassa sekä Uudessa Rovaniemessä. Koulutukseltaan hän on medianomi (amk).
Huhtaniska on myös mielenterveyskuntoutuja, joka on puhunut avoimesti mielenterveyshäiriöistään. Hän on ammentanut mielenterveyshäiriöistään innoitusta myös maalaustaiteeseensa. Huhtaniskan näyttely Mielialahäirikkö Galleria Koppelossa, Tampereella keväällä 2021 käsitteli mielenterveysongelmiin sairastumista sekä toipumisprosessia. Huhtaniskan töitä on lisäksi ollut esillä yhteisnäyttelyssä Galleria Foggassa, Helsingissä kesällä 2020. Huhtaniskan näyttely Masennusposti - DAILYhateMAIL on ollut esillä rovaniemeläisessä Kauppakeskus Revontulessa syksyllä 2019.
Huhtaniska on saanut Lappilainen tasa-arvoteko -kunniamaininnan vuonna 2017. Hän on luonut uraa myös stand-up -koomikkona taiteilijanimellä Sonkkeli.
Sonic Classic Collection

| Sonic Classic Collection |
| --- | --- |
 Sonic Classic Collectionin kansikuva
Kehittäjä:  The Creative Assembly
Julkaisija:  Sega
Jakelija:  Nintendo eShop
Pelisarja:  Sonic the Hedgehog
Julkaistu:  2010
Lajityyppi:  Tasohyppely
Pelimuoto:  Yksinpeli
Ikäluokitus:  USK 6 
Alusta:  Nintendo DS
Jakelumuoto:  Nintendo DS muistikortti
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Sonic Classic Collection on Nintendo DS konsolille julkaistu Sonic the Hedgehog -pelisarjaan kuuluva kokoelmapeli, joka julkaistiin keväällä 2010.
Tietojenkäsittelytekniikka

Tietojenkäsittelytekniikka (engl. Computer Science and Engineering) on teknillisissä yliopistoissa käytetty nimitys kokonaisuudesta, johon tietojenkäsittelytieteen piiriin kuuluvien alueiden ohella sisältyy tietojenkäsittelyjärjestelmien toteutustekniikkaan liittyviä aineita kuten tietokonetekniikka, digitaalitekniikka, signaalinkäsittely, tietoliikennetekniikka ja joskus myös eri tekniikan alojen aiheita kuten geoinformatiikka, robotiikka ja automaatiotekniikka.
Tiroli

| Tiroli Tirol |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Itävalta
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Innsbruck
 – Kuvernööri:  Günther Platter
Pinta-ala:  12 640 km² (3.)
Väkiluku (2015):  728 826 (5.)
 – väestötiheys:  57,7 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  AT-7
 
Niederösterreich
Tiroli (saks. Tirol)  on Itävallan osavaltio Alpeilla. Sen pääkaupunki on Innsbruck. Osavaltion pinta-ala on 12 640 km² ja sen väkiluku 728 826 (vuonna 2015). Tiroli on myös laajempi historiallinen alue, joka oli keskiajalta lähtien vuosisatojen ajan yhtenäinen kreivikunta, mutta on nykyisin jaettu Itävallan ja Italian kesken. Italiaan kuuluvan osan nimi on Etelä-Tiroli.
Tiroli rajautuu pohjoisessa Saksaan ja etelässä Italiaan sekä Sveitsin Graubündenin kantoniin. Naapuriosavaltiot ovat idässä Salzburg ja Kärnten sekä lännessä Vorarlberg.
Tirolin osavaltio on jaettu kahdeksaan piiriin ja Innsbruckin Statutarstadtiin. Piirit ovat Landeck, Reutte, Imst, Innsbruck-Land, Schwaz, Kufstein, Kitzbühel ja Itä-Tirolissa muusta osavaltiosta erillään oleva Lienz. Osavaltion kuvernööri on Günther Platter (ÖVP).
Tirolin alueen tärkein elinkeino on matkailu. Itävaltalaiset Kitzbühelin ja Sankt Antonin hiihtokeskukset ovat lasketteluturistien suosiossa. Itävallan puolella korkein vuorenhuippu on Großglockner (3 798 m), mutta Italian puolella Etelä-Tirolissa sijaitseva Ortler on vielä korkeampi (3 905 m).
Historia

Ennen ajanlaskun alkua Tirolia hallitsivat illyyrialaiset ja roomalaiset. Kansainvaellukset toivat alueelle itägootit. Keskiajalla pääosa Tirolista kuului Baijerin herttuakuntaan. Habsburgit perivät Tirolin 1363.
Habsburgien ajalta lähtien Tirolin alue oli vuoteen 1805 saakka yhtenäinen Tirolin kreivikunta, joka kuului ensin Pyhään saksalais-roomalaiseen keisarikuntaan ja sen jälkeen Itävaltaan. Vuonna 1805 Itävalta menetti Tirolin Napoleonin sotien tuloksena Pressburgin rauhassa lyhyeksi aikaa Baijerin kuningaskunnalle, mutta sai sen takaisin vuoden 1814 Wienin kongressissa. Alue kuului ensimmäiseen maailmansotaan asti Itävalta-Unkariin.
Maailmansodan päätyttyä Saint-Germainin rauhansopimuksessa 1919 kreivikunnan eteläinen osa erotettiin Italialle Bolzanon eli Etelä-Tirolin maakunnaksi (ital. Provincia autonoma di Bolzano), jossa se muodostaa nykyisin italiankielisen Trenton maakunnan kanssa autonomisen Trentino-Etelä-Tirolin hallintoalueen (saks. Trentino-Südtirol). Pohjoinen ja itäinen osa Tirolista jäivät osaksi Itävaltaa, ja niistä muodostettu Tirolin osavaltio on yksi Itävallan yhdeksästä osavaltiosta.
Vuonna 1991 jäätiköltä Ötztalin läheltä aivan rajan Italian puolelta löydettiin muumioitunut ruumis 3300-luvulta eaa., jolle annettiin nimi Ötzi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tiroli Wikimedia Commonsissa
Itävallan osavaltiot
Ala-Itävalta
Burgenland
Kärnten
Salzburg
Steiermark
Tiroli
Wien
Vorarlberg
Ylä-Itävalta
Tiroli vuoden 1918 jälkeen. Etelä-Tiroli (tummennettu) ja kuvasta puuttuva nykyinen Trenton maakunta ovat nykyään osa Italiaa ja muodostavat yhdessä Trentino-Etelä-Tirolin autonomisen hallintoalueen.
Tietojärjestelmä

Tietojärjestelmä on tiedoista, tietoja käsittelevistä ihmisistä, tietojenkäsittelylaitteista, tiedonsiirtolaitteista, ohjelmistoista ja tietojen käsittelysäännöistä koostuva järjestelmä, jonka tarkoituksena on tietojen käsittelyn avulla tehostaa tai helpottaa jotain toimintaa tai tehdä se ylipäätään mahdolliseksi. Käsitteenä tietojärjestelmä on siis laajempi ja monitahoisempi ilmiö kuin tietokoneohjelma tai -ohjelmisto, joiden synonyyminä sitä usein käytetään.
Esimerkiksi kirjaston lainausjärjestelmä on tietojärjestelmä, joka koostuu kirjaston virkailijoista, asiakkaista, erilaisista lomakkeista, tietokoneista, tietokannasta, tietokoneohjelmista jne. Asiakas voi vaikkapa täyttää kaukolainapyynnön paperilomakkeelle ja virkailija syöttää siitä tarpeelliset tiedot koneelle. Tietokoneohjelma toimittaa kaukolainapyynnön sellaiseen kirjastoon, jossa kirja on saatavissa ja ilmoittaa siitä kyseisen kirjaston virkailijalle, joka hakee halutun kirjan hyllystä ja postittaa sen asiakkaan omaan kirjastoon. Saapuneesta kaukolainasta lähtee ilmoitus asiakkaalle esimerkiksi sähköpostitse tai postikortilla ja asiakas voi noutaa tilaamansa kirjan omasta kirjastostaan.
Tietojärjestelmän rakentaminen on osa systeemityötä. Sen rakenteen kuvaa arkkitehtuuri.
Sonic Drift Racing

| Sonic Drift Racing |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Sega
Julkaisija:  Sega
Jakelija:  Nintendo eShop
Säveltäjä:  Saori Kobayashi
Pelisarja:  Sonic Drift
Julkaistu:  JP 17.maaliskuuta 1995EU 1995NA marraskuu 1995
Lajityyppi:  ajopeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Kaikenikäisille  PEGI 3  USK 0 
Alusta:  Sega Game Gear
Jakelumuoto:  Pelimoduuli ja digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Sonic Drift Racing (myös nimellä Sonic Drift 2) on Segan kehittämä ja julkaisema ajopeli, joka on julkaistu vuonna 1995 Sega Game Gearille. Peli kuuluu Sonic the Hedgehog -pelisarjaan ja on seuraaja Sonic Drift -pelille.