stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marvel Cinematic Universe: Viides vaihe
Televisiosarjat > Ironheart

Joulukuussa 2020 Disneyn Investor Day -tapahtumassa paljastettiin, että Riri Williamsiin / Rautasydämeen keskittyvä Disney+-sarja on kehitteillä, Dominique Thornen tullessa palaamaan rooliinsa elokuvasta Black Panther: Wakanda Forever. Huhtikuussa 2021 Chinaka Hodge palkattiin sarjan pääkäsikirjoittajaksi. Ryan Coogler, Black Pantherin ja Black Panther: Wakanda Foreverin ohjaaja ja käsikirjoittaja, on mukana sarjan toteuttamisessa tuotantoyhtiönsä Proximity Median kautta. Kuvaukset alkoivat Trilith Studiosin tiloissa, Atlantassa, kesäkuussa 2022. Sam Baileyn ja Angela Barnesin ohjatessa sarjan jaksot, ennen kuin ne saatiin päätökseen marraskuussa 2022. Ironheart tulee koostumaan kuudesta jaksosta, jotka tullaan julkaisemaan 24. kesäkuuta 2025 alkaen.
Ironheart sijoittuu Black Panther: Wakanda Foreverin tapahtumien jälkeen.
Lyhytelokuvat > I Am Groot kausi 2 (2023)

| Sarja | Tuotantokausi | Tuotantokausi | Jaksot | Alkuperäinen julkaisu> Alkoi | Alkuperäinen julkaisu> Päättyi | Pääkäsikirjoittaja | Ohjaaja(t) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I Am Groot |  | 2 | 5 | 2023-9-66. syyskuuta 2023 | 2023-9-66. syyskuuta 2023 | Kirsten Lepore | Kirsten Lepore |

Jokainen lyhytelokuva seuraa pikku-Grootiin seikkailuja, kun hän kasvaa ja joutuu ongelmiin epätavallisten olentojen kanssa.
I Am Grootin ensimmäisen tuotantokauden kaikki viisi lyhytelokuvaa julkaistiin elokuussa 2022. Heinäkuussa 2022 alettiin toteuttaa toista tuotantokautta, joka koostuu viidestä uudesta lyhytelokuvasta. Kirsten Lepore palaa pääkäsikirjoittajaksi, ohjaajaksi ja vastaavaksi tuottajaksi, Vin Dieselin palatessa jälleen pikku-Grootin ääneksi. I Am Grootin toinen tuotantokausi julkaistiin Disney+:aan 6. syyskuuta 2023.
Jeffrey Wright palasi What If...?:stä ääninäyttelemään Seuraajaa.
Vastaanotto > Budjetit ja tuotot

| Elokuva | Ensi-ilta Suomessa | Tuotto> Yhdysvallat ja Kanada | Tuotto> Muu maailma | Tuotto> Maailmanlaajuisesti | Budjetti | Viitteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ant-Man and the Wasp: Quantumania | 15. helmikuuta 2023 | $214 504 909 | $261 566 271 | $476 071 180 | $200 miljoonaa |  |
| Guardians of the Galaxy Vol. 3 | 3. toukokuuta 2023 | $358 995 815 | $486 559 962 | $845 555 777 | $250 miljoonaa |  |
| The Marvels | 8. marraskuuta 2023 | $84 500 223 | $121 636 602 | $206 136 825 | $219,8–274,8 miljoonaa |  |
| Deadpool & Wolverine | 24. heinäkuuta 2024 | $636 745 858 | $701 327 787 | $1 338 073 645 | $200 miljoonaa |  |
| Captain America: Brave New World | 14. helmikuuta 2025 | $178 384 171 | $194 586 974 | $372 971 145 | $180 miljoonaa |  |
| Yhteensä | Yhteensä | $1 473 130 976 | $1 765 677 596 | $3 238 808 572 | $1,05–1,10 miljardia |  |
Vastaanotto > Arvostelut > Elokuvat

| Elokuva | Rotten Tomatoes | Metacritic |
| --- | --- | --- |
| Ant-Man and the Wasp: Quantumania | 46% (411 arvostelua) | 48 (61 arvostelua) |
| Guardians of the Galaxy Vol. 3 | 82% (407 arvostelua) | 64 (62 arvostelua) |
| The Marvels | 62% (370 arvostelua) | 50 (57 arvostelua) |
| Deadpool & Wolverine | 78% (413 arvostelua) | 56 (58 arvostelua) |
| Captain America: Brave New World | 49% (301 arvostelua) | 42 (56 arvostelua) |
Vastaanotto > Arvostelut > Televisiosarjat

| Sarja | Tuotantokausi | Tuotantokausi | Rotten Tomatoes | Metacritic |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Secret Invasion |  | – | 53% (203 arvostelua) | 63 (24 arvostelua) |
| Loki |  | 2 | 82% (176 arvostelua) | 65 (23 arvostelua) |
| What If...? |  | 2 | 87% (30 arvostelua) | 79 (7 arvostelua) |
| What If...? |  | 3 | 79% (29 arvostelua) | Ei tiedossa |
| Echo |  | – | 70% (88 arvostelua) | 62 (24 arvostelua) |
| Agatha All Along |  | – | 84% (211 arvostelua) | 66 (32 arvostelua) |
| Your Friendly Neighborhood Spider-Man |  | 1 | 97% (38 arvostelua) | 77 (10 arvostelua) |
| Daredevil: Born Again |  | 1 | 82% (79 arvostelua) | 69 (27 arvostelua) |
Muut mediat > Marvel Studios: Legends kausi 2 (2023–)

Sarja julkistettiin joulukuussa 2020 ja sen kerrottiin kertovan sankareiden, roistojen tai esineiden merkittävimpiä hetkiä ajalta Marvel Cinematic Universessa ajalta ennen neljännen ja viidennen vaiheen elokuvia tai televisiosarjoja. Viidenteen vaiheeseen keskittyvät toisen tuotantokauden ensimmäiset jaksot Marvel Studios: Legendsistä julkaistiin 10. helmikuuta 2023. Uudet jaksot keskittyvät Muurahaismieheen, Ampiaiseen, Hank Pymiin ja Janet van Dyneen, Peter Quilliin, Gamoraan, Nebulaan, Rocketiin, Kragliniin, Grootiin, Nick Furyyn, Maria Hilliin, Talokseen ja skrulleihin, Everett Rossiin, James Rhodesiin, Aikavarianssivirastoon, variantteihin, Carol Danversiin, Kamala Khaniin, Monica Rambeau’hun, ja Multiversumin Vartijoihin.
Muut mediat > Marvel Studios: Assembled (2023–)

Helmikuussa 2021 julkistettiin dokumenttisarja Marvel Studios: Assembled. Jokainen sen jaksoista keskittyy yhteen MCU:n elokuvaan tai televisiosarjaan ja kurkistaa näyttelijöiden sekä muun tuotantoryhmän kulissien taakse. Viidennen vaiheen osuus dokumenttisarjasta alkoi, kun Ant-Man and the Wasp: Quantumanian kulissien taakse kurkistava spesiaali julkaistiin 19. heinäkuuta 2023. Myös Guardians of the Galaxy Vol. 3, Secret Invasion, Lokin toinen tuotantokausi, Echo, The Marvels, Deadpool & Wolverine, ja Agatha All Along saivat omat spesiaalinsa.
Muut aiheeseen liityvät mediat

X-Men ’97 kausi 1: Marvel Studiosin ja sen ”Marvel Animation”-nimikkeellä julkaistu jatko-osa vuoden 1992 X-Men-animaatiosarjalle (1992–1997). Beau DeMayo toimi sarjan pääkäsikirjoittajana, Jake Castorena sarjan pääohjaajana, sekä Chase Conley ja Emi Yonemura sarjan muina ohjaajina. Monet alkuperäiset sarjan ääninäyttelijöistä palasivat rooleihinsa. X-Men ’97 ei sijoitu MCU:n ”Pyhälle aikajanalle”, vaikka Feige harkitsi kehitysvaiheen aikana sarjan sovittamista osaksi MCU:ta. Sen sijaan X-Men '97 sijoittuu samaan jatkumoon alkuperäisen sarjan sekä muiden 1990-luvulla tuotettujen Marvel-animaatiosarjojen kanssa; Marvel Comicsin multiversumissa, jossa X-Menin universumia kutsutaan nimellä Maa-92131. Vaikka sarja sijoittuu Pyhän aikajanan ulkopuolelle, sarja lueteltiin Disney+:ssa osaksi MCU:n Multiversumi-saagaa. Ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin 20. maaliskuuta – 15. toukokuuta 2024.
Huomioita

↑  Daredevil: Born Againin tuotannon alussa, Marvel Studios päätti muuttaa luovan menettelytapansa lähemmäs perinteistä televisiosarjojen tuotantoa, luopuen pääkäsikirjoittajista ja alkaen palkata sarjoille showrunnereita. Jac Schaeffer on Agatha All Alongin showrunner, ja Dario Scardapane on Daredevil: Born Againin showrunner. Jeff Trammell puolestaan on sekä Your Friendly Neighborhood Spider-Manin showrunner että pääkäsikirjoittaja.
↑  Secret Invasionin tuotannon aikana, Brian Tucker korvasi Bradstreetin paikan pääkäsikirjoittajana, ja Tucker sai myös suurimman krediitin sarjan käsikirjoittamisesta.
↑  Yksi ”Marvel Spotlight” -sarjoista
Peyton Reed, Ant-Man -elokuvien ohjaaja.
James Gunn, Guardians of the Galaxy -elokuvien ohjaaja.
Ryan Reynolds, Deadpool & Wolverinen pääosan esittäjä, käsikirjoittaja ja tuottaja.
A. C. Bradley, What If...?:n kahden ensimmäisen tuotantokauden pääkäsikirjoittaja.
Jac Schaeffer, WandaVisionin ja Agatha All Alongin pääkäsikirjoittaja sekä jälkimmäisen ohjaajatiimin johtaja.
VAK

| VAK Group |
| --- | --- |
Tunnuslause:  Vastuullisen kuljettamisen puolesta
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1972
Perustaja:  Lassi Virtanen
Toimitusjohtaja:  Pekka Kuusniemi
Kotipaikka:  Rusko
Tuotteet:  perävaunut, kuorma-autojen umpikorit
Liikevaihto:  108 milj. (2023)
Henkilöstö:  600 (2023)
Tytäryhtiöt:  VAK Huoltopalvelut Oy, VAK Sverige Ab, Örebro Skåpservice AB ja VAK Norge AS.
Kotisivu:  www.vak.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
VAK-konserni on Ruskon Vahdolla toimiva raskaan kuljetuskaluston valmistaja.
Perheyritys sai alkunsa vuonna 1972, kun Lassi Virtanen perusti Virtasen Autokori Ky:n Turun kupeeseen, Vahdolle. Ensimmäinen umpikoriperävaunu rakennettiin käytetylle alustalle, ja aluksi verstas palveli lähinnä paikallisia kuljetusyrittäjiä. Vuosien varrella yritys on kasvanut yhden miehen verstaasta lähes 600 henkeä työllistäväksi konserniksi, ja nimi on muotoutunut Virtasen Autokori Oy:n kautta nykyiseen muotoonsa VAK Oy.
VAK Oy on lämpötilasäädeltyjen kuljetuskalustoratkaisujen markkinajohtaja Suomessa ja ainoa raskaan kaluston päällirakenteiden valmistaja, jolla oma maan kattava huoltoverkosto. VAK Huoltopalvelut Oy tarjoaa monipuoliset huolto- ja korjaamopalvelut kaikelle raskaalle kuljetuskalustolle. VAK Huoltopalvelut Oy toimii Liedossa, Vantaalla, Seinäjoella, Jyväskylässä, Tampereella, Oulussa, Västeråsissa ja Örebrossa.
VAK Oy toimii Suomessa Kässbohrerin virallisena jälleenmyyjänä ja VAK Huoltopalvelut -huoltopalvelupisteet ovat Kässbohrerin valtuutettuja huoltokorjaamoja. Kässbohrerin tuotevalikoimaan kuuluvat mm. avolava-, lavetti-, kontti-, kippi-, säiliö-, pressukapelli- ja umpikoriperävaunut.
Aiheesta muualla

VAK:n Virtasesta teollisuusneuvos, Keskon Helanderista vuorineuvos (Arkistoitu – Internet Archive)
Isaias Afewerki

| Isaias Afewerki |
| --- | --- |
 Isaias Afewerki vuonna 2002.
Eritrean presidentti
 24. toukokuuta 1993 –  
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. helmikuuta 1946 (ikä 79)
Puoliso:  Saba Haile
Lapset:  3
Tiedot
Uskonto:  islam
 Nimikirjoitus
Isaias Afewerki (tigrinjaksi ኢሳይያስ ኣፈወርቅ, s. 2. helmikuuta 1946 Asmara) on Eritrean yksinvaltias ja ensimmäinen presidentti. Hänestä tuli presidentti maan itsenäistyessä 1993, mutta hän oli ollut de facto -johtaja jo ennen valintaa.
Seuraavia vuodeksi 1997 suunniteltuja presidentinvaaleja ei koskaan käyty. Afewerkiä onkin pidetty yksipuoluejärjestelmäisessä maassa käytännössä diktaattorina. Hänen hallintonsa on vaientanut arvostelua maassa kieltämällä yksityiset sanomalehdet.
Afewerki liittyi Eritrean Liberation Front (ELF) -itsenäisyysliikkeeseen vuonna 1966 saaden samana vuonna sotilaskoulutuksen Kiinassa. Hänestä tuli Eritrean People's Liberation Front (EPLF) -järjestön pääsihteeri 1987.
Vuonna 2013 armeija yritti kapinoida Afewerkia vastaan mutta kapina tukahdutettiin. Varsinkin sen jälkeen Afewerkin valtaa on pönkittänyt palkkasotureista koostuva Tigray People’s Democratic Movement (TPDM).
Etiopian entinen pääministeri
Meles Zenawi oli Afewerkin serkku.
Aiheesta muualla

BBC:n artikkeli Afewerkistä (10. elokuuta 2005)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat  Puola 
Muut:  IdRef
Pirjo

| Pirjo |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  7. lokakuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Pirkko, Piritta, Pirre
Vastineita eri kielissä:  Birgit
Nimen alkuperä:  Birgitta tai Brigida
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pirjo on suomalainen naisen etunimi. Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi on Suomessa annettu 34 616 naiselle ja noin kymmenelle miehelle. Yli puolet Pirjoista on syntynyt 1940- ja 1950-luvuilla.
Nimen alkulähteenä on Birgitta. Pirjon samoin kuin Birgitankin nimipäivä on 7. lokakuuta, Pyhän Birgitan muistopäivänä.
Kuvitteellisia Pirjoja

Pirjo, eli Pike, henkilö Kauko Röyhkän kirjoittamassa romaanissa Miss Farkku-Suomi.
Pirjo, päähenkilö Pirjo Heikkilän ja Lauri Nurksen käsikirjoittamassa Pirjo-sarjassa.
Espanja

Espanjan kuningaskunta (esp. Reino de España) eli Espanja (esp. España [esˈpaɲa])  on Lounais-Euroopassa sijaitseva valtio. Se jakaa Iberian niemimaan Portugalin ja Isolle-Britannialle kuuluvan Gibraltarin kanssa. Koillisessa rajan takana ovat Ranska ja pieni Andorran ruhtinaskunta, ja etelässä on maarajaa Marokon kanssa (ks. Ceuta ja Melilla). Maahan kuuluvat Baleaarit Välimerellä, Kanariansaaret Atlantilla, Ceutan ja Melillan kaupungit Pohjois-Afrikassa sekä muutama asumaton saari Marokon rannikolla. Espanjan pääkaupunki on Madrid. Muita suuria kaupunkeja ovat muun muassa Barcelona, Valencia, Sevilla, Málaga, Bilbao ja Zaragoza.
Muinaiset roomalaiset valtasivat Espanjan Karthagolta toisessa puunilaissodassa, ja roomalaisten käyttämä latina on espanjan kielen pohjana. Islaminuskoiset maurit hallitsivat Espanjaa keskiajalla. 1400-luvulla maata hallinneet pienet katoliset kuningaskunnat yhdistyivät vaiheittain vuoteen 1512 mennessä. Yhdistyneestä Espanjasta tuli mahtava siirtomaavalta. 1700-luvulla se menetti hallitsemansa ulkomaat Espanjassa ja 1800-luvulla siirtomaansa. Vuonna 1936 alkanutta sisällissotaa seurasi Francon sotilasdiktatuuri vuoteen 1975 asti.
Maan 48,4 miljoonasta asukkaasta kolme neljäsosaa puhuu äidinkielenään espanjaa, joka on koko maan virallinen kieli. Muita, alueellisesti virallisia kieliä ovat katalaani (tai valencia), galicia, baski ja araneesi.
Espanjan talous on palveluvaltainen sekatalous. Kansainvälinen valuuttarahasto arvioi maan ostovoimakorjatun bruttokansantuotteen arvoksi vuonna 2024 noin 2,5 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria.
Maantiede

Espanja sijaitsee Pyreneiden niemimaalla. Pohjoisessa maata rajoittaa Pyreneiden vuorijono, ja etelässä Välimeren rannikon erottaa sisämaasta Sierra Nevadan vuoristo. Pääkaupunki Madrid sijaitsee keskusylängöllä 650 metrin korkeudessa. Yli 2 000 metrin korkuisia vuoria on useita, korkeimmat huiput kohoavat yli 3 000 metriin.
Espanjassa on noin 1 800 jokea, mutta monet niistä kuljettavat vain vähän vettä ja saattavat olla osan vuotta kuivillaan.
Kasvillisuus ja ilmasto vaihtelevat voimakkaasti rannikon ja sisämaan välillä sekä korkeuden mukaan. Kesällä lähes kaikkialla on kuumaa ja kuivaa, mutta talvella on suuria lämpötilaeroja eri alueiden välillä. Vuorilla voidaan lasketella, kun taas rannikolla on paljon lämpimämpää. Vuoden kylmimmän kuukauden eli tammikuun keskimääräinen alin lämpötila A Corunassa on 7,6 astetta, Valladolidissa −1,2 astetta. Asiantuntijat odottavat ilmastonmuutoksen vaikuttavan Espanjan ilmastoon huomattavasti muun muassa nostamalla vuoden keskilämpötilaa.
Pohjois-Espanjassa, Biskajanlahden rannoilla sataa runsaasti, ja siellä kasvaa osittain lauhkeita ja osittain subtrooppisia lehtimetsiä. Näissä metsissä osa puustosta pudottaa lehtensä talveksi, kun taas osa pitää ne ympäri vuoden. Etelä-Espanjassa, Välimeren rannoilla kasvaa välimereisiä metsiä ainavihantine tammilajeineen ja oliivipuineen. Vuorten takana, Espanjan keskiosissa on aavikoita, joilla sataa vain harvoin. Niillä kasvaa ainoastaan kivikkokasveja.
Kanariansaarten Afrikan läheisillä saarilla on vain aavikoita, mutta La Palmalla kasvaa vehmasta subtrooppista kasvillisuutta.
Pisimmät joet
Tajo 1 010 km
Ebro 910 km
Duero 895 km
Guadiana 830 km
Korkeimmat vuoret
Teide 3 710 m
Mulhacén 3 481 m
Aneto 3 404 m
Pico de Almanzor 2 962 m
Suurimmat saaret
Mallorca 3 620 km²
Teneriffa 2 034 km²
Fuerteventura 1 660 km²
Gran Canaria 1 560 km²
Doñanan kansallispuisto
Sierra Nevada
La Riojan maakunta on tunnettua viinialuetta
Tuulimyllyjä Kastilia- La Manchan seudulla
Teiden tulivuori Teneriffalla
Historia > Varhaishistoria ja muslimivalta

Vanhimmat merkit nykyihmisestä Espanjassa ovat 35 000 vuoden takaa. Espanjan varhaisimpia nimeltä tunnettuja asukkaita olivat iberit, joiden puhuma kieli ei ollut indoeurooppalainen. Ajanlaskun alkua edeltävällä vuosituhannella foinikialaiset, kreikkalaiset ja karthagolaiset perustivat Espanjaan kauppatukikohtia. Roomalaiset valtasivat Espanjan Karthagolta toisessa puunilaissodassa 200-luvulla eaa. ja seuraavalla vuosisadalla käytiin ns. keltiberisodat keltiberiheimojen ja roomalaisten välillä. Roomalaisten käyttämästä latinasta periytyy espanjan kieli. Länsi-Rooman hajoamisvaiheessa 400-luvulta alkaen germaaniheimot kuten gootit ja vandaalit perustivat Espanjan alueelle  valtakuntia. Visigoottien valtakunta säilyi 400-luvulta vuoteen 711, jolloin Afrikasta tulleet arabit ja berberit kukistivat sen. Islamilaiseksi muuttuneen Espanjan eli al-Andalusin tärkein kaupunki oli Córdoba, joka oli myös umaijadidynastian perustaman Córdoban emiraatin (756–929) ja kalifaatin (929–1031) pääkaupunki.
Historia > Kristinusko ja suurvalta-aika

Nykyisen Espanjan historia alkoi 800-luvulla, jolloin kristityt kuningaskunnat aloittivat Iberian niemimaan takaisinvaltauksen (Reconquista). Vuoteen 1250 mennessä muslimivalta rajoittui enää Granadan emiraattiin, josta tehtiin veroa maksava vasallivaltio. Vuonna 1469 Aragonian ja Kastilian kuningaskunnat yhdistyivät, kun hallitsijat kuningas Ferdinand ja kuningatar Isabella avioituivat. Katoliset kuningaskunnat lakkauttivat Granadan itsenäisyyden 2. tammikuuta 1492, samana vuonna kun Kristoffer Kolumbus löysi Amerikan. Vuonna 1512 kuningas Ferdinand valloitti osan Navarran kuningaskunnasta ja koko Espanja yhdistyi. Kirkon tueksi perustettiin inkvisitio, ja juutalaiset ja muslimit käännytettiin tai karkotettiin maasta.
1500-luvulla Espanjasta tuli vähäksi aikaa Euroopan mahtavin valtio sen Amerikkojen valloitusten takia. Osmanien laivasto lyötiin 1571 Lepanton meritaistelussa. Valtakuntaan liitettiin Filippiinit 1564 ja Portugali 1580, mutta Englannin valloitus epäonnistui 1588 Espanjan Voittamattoman armadan hävittyä Englannin laivastolle. Huolimatta Amerikoista tuodusta kullasta Filip II:n aikana 1556–1578 valtiontalous romahti lukuisien sotien ja suunnattomien rakennushankkeiden vuoksi. Seuraavien hallitsijoiden aikana rappeutuminen jatkui ja lukuisia alueita menetettiin. Portugali irtosi unionista 1640 ja katalonialaiset kapinoivat.
Historia > Perimyssodasta sisällissotaan

Vuosina 1701–1714 sodittiin Espanjan perimyssota (Espanja, Ranska ja Baijeri vastaan Itävalta, Preussi, Englanti ja Katalonia). Sota päättyi Ranskan johtaman liittokunnan voittoon ja Habsburgien hallitsijasuku vaihtui Bourbon-sukuun. Espanja menetti loputkin ulkomaiset alueensa Euroopassa: Itävallalle alueet Italiassa ja Belgian, Savoijille Sisilian ja Gibraltar joutui Englannille.
Vuonna 1805 Trafalgarin taistelussa Horatio Nelsonin johtama Englannin laivasto voitti Ranskan ja Espanjan laivastot. Napoléon asetti veljensä Joseph Bonaparten Espanjan valtaistuimelle 1808, mutta englantilaisten tukemina miehitysjoukot ajettiin pois Napoleonin joutuessa vaikeuksiin Venäjällä ja 1814 Bourbonit nousivat uudelleen valtaistuimelle. Ranskan miehityksen aikana siirtomaat Etelä-Amerikassa olivat itsenäistyneet ja taloudellinen tilanne oli heikko. Käytiin lukuisia sisällissotia eri kansallisuuksien ja monarkistien ja tasavaltalaisten välillä. Vuonna 1898 espanjalais-amerikkalaisessa sodassa Espanja menetti siirtomaansa Filippiinit, Kuuban, Puerto Ricon ja Guamin Yhdysvalloille.
Historia > Sisällissota ja Francon aika

Vuonna 1931 Espanjasta tuli demokraattinen tasavalta, joka kuitenkin ajautui jälleen 1936 sisällissotaan. Sota sai alkunsa armeijan johtamana sotilaskapinana tasavallan hallitusta vastaan. Saksa ja Italia antoivat tukea kansallisille joukoille ja Neuvostoliitto tasavaltalaisille. Sotaan osallistui myös kymmeniätuhansia ulkomaalaisia vapaaehtoisia sekä tasavaltalaisten että kansallisten puolella. Sodan aikana ja sen jälkeen teloitettiin satojatuhansia ihmisiä.
Sisällissodan jälkeen vuonna 1939 vallan otti voittajapuolen kenraali Francisco Franco. Hän hallitsi kuolemaansa vuoteen 1975 asti diktaattorina.
Toisen maailmansodan jälkeen Espanja oli eristetty, kunnes 1953 solmi sopimuksen Yhdysvaltain kanssa sotilastukikohdista ja pääsi 1955 YK:n jäseneksi. Espanjan talous kärsi merkittävästi Francon ajan eristyneisyydestä ja huonosta tuottavuudesta. Vuonna 1959 Espanja aloitti IMF:n ohjauksessa talouden vakauttamisen ja kaupan ja pääomavirtojen liberalisoinnin. 1960-luvun alussa talousuudistusten ja ulkomaisen avun avulla matkailu ja teollisuus saatiin lopulta nousuun. Francon diktatuuri kesti kokonaisuudessaan lähes neljä vuosikymmentä.
Politiikka

kuningas Felipe VI
pääministeri Pedro Sánchez
Espanja on perustuslaillinen monarkia. Parlamentti (Cortes Generales) on kaksikamarinen. Alahuoneen tai edustajainhuoneen (Congreso de los Diputados) 350 jäsentä valitaan suhteellisella vaalilla D'Hondtin menetelmällä nelivuotiskausiksi. Ylähuoneen eli senaatin (Senado) 266 jäsenestä 208 valitaan suoralla kansanäänestyksellä, ja loput 58 nimittävät virkaan alueelliset lakia säätävät elimet. Myös he palvelevat nelivuotiskauden. Toimeenpanovaltaa käyttää ministerineuvosto, jonka puheenjohtajan eli pääministerin parlamentti valitsee kuninkaan ehdotuksesta.
Espanjan kaksi valtapuoluetta konservatiivipuolue Partido Popular PP ja sosialistipuolue PSOE ovat vuorotelleet vallassa 1980-luvulta lähtien. Toukokuun 2014 europarlamenttivaaleissa niiden haastajaksi tuli saman vuoden maaliskuussa perustettu Podemos-puolue. Sen juuret ovat toukokuussa 2011 alkaneessa talouskurin vastaisessa protestiliikkeessä. Vuoden 2015 vaaleissa Espanjan parlamenttiin nousi kaksi uutta puoluetta, vasemmistoradikaali Podemos ja keskustalainen Ciudadanos (Kansalaiset) Huhtikuun 2019 vaaleissa parlamenttiin nousi myös äärioikeistolainen Vox-puolue ja tämä oli kovin äärioikeiston nousu Espanjassa sitten diktaattori Francon aikojen.
Espanja on jaettu itsehallintoalueisiin, joiden itsemääräämisvalta vaihtelee. Joillain on omat koulutus- ja terveydenhuoltojärjestelmänsä, muilla taas ei. Jotkin, varsinkin nationalistipuolueiden hallitsemat alueet, pyrkivät liittovaltio- tai jopa valtioliittotasoiseen itsevaltaan. Keskushallitus on pyrkinyt rajoittamaan innokkaimpien itsehallintoalueiden valtaa. Katalonian itsehallintoalue julistautui itsenäiseksi 27. lokakuuta 2017. (Katalonian kansanäänestys itsenäisyydestä 2017). Vielä samana päivänä Espanjan senaatti päätti rajoittaa Katalonian itsehallintoa, eli otti käyttöön perustuslain pykälän 155. Katalonian aluehallinnon johtaja Carles Puigdemont ja hänen hallituksensa erotettiin. (Katalonian kriisi 2017).
Hallinnolliset alueet > Itsehallintoalueet

Vuoden 1978 perustuslaki jakaa Espanjan seitsemääntoista itsehallintoalueeseen (comunidades autónomas). Itsehallintoalueet koostuvat yhdestä tai useammasta maakunnasta (provincias), joita on yhteensä viisikymmentä.
Hallinnolliset alueet > Suurimpia kaupunkeja

|  | Kaupunki | Asukasluku 1> 1.2016 |
| --- | --- | --- |
| 1. | Madrid | 3 165 541 |
| 2. | Barcelona | 1 608 746 |
| 3. | Valencia | 790 201 |
| 4. | Sevilla | 690 566 |
| 5. | Zaragoza | 661 108 |
| 6. | Málaga | 569 009 |
| 7. | Murcia | 441 003 |
| 8. | Las Palmas de Gran Canaria | 378 998 |
| 9. | Palma de Mallorca | 402 949 |
| 10. | Bilbao | 345 122 |
| 11. | Alicante | 330 525 |
| 12. | Córdoba | 326 609 |
| 13. | Valladolid | 301 876 |
| 14. | Vigo | 292 817 |
| 15. | Gijón | 273 422 |
| Itsehallintoalueet | Suurimmat kaupungit |
| --- | --- |
  Galicia Navarra Madrid La Rioja Aragonia Katalonia Valencia Kastilia-La Mancha Extremadura Kastilia ja León Asturia Cantabria Baskimaa Murcia Andalusia Ceuta Melilla Baleaarit Kanariansaaret                     :