stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Venäjän hyökkäys Ukrainaan – tammi–maaliskuu 2023
Tammikuu 2023 > Torstaina 26. tammikuuta

Venäjä teki yöstä alkaen jälleen laajemman mittakaavan ohjus- ja räjähdelennokkihyökkäyksiä Ukrainaan päivittäisten tykistöiskujen ja rintamasodakäynnin lisäksi. Torstain vastaisena yönä Venäjä laukaisi Asovanmeren suunnalta 24 iranilaista räjähdelennokkia, jotka Ukraina väitti torjuneensa. Tämän jälkeen Venäjä hyökkäsi 55 ohjuksella Ukrainaan. Ohjukset olivat muun muassa tyyppiä H-59, Kalibr ja Kinžal; Ukraina kertoi pudottaneensa 47 ohjusta. Iskujen seurauksena on kuollut ainakin 11 ihmistä ja loukkaantunut monia. Osa ohjusiskuista tuhosi muun muassa energiantuotannon tai -siirron rakenteita, jolloin Ukrainassa jouduttiin toteuttamaan hätäsähkökatkoja.
Useat maat ovat edellisen viikon aikana luvanneet Ukrainalle aseapua. Tähän apuun kuuluisi myös taistelupanssarivaunuja. Venäjä esitti väitteen, että tällainen materiaalinen tukeminen tekisi aseavun antajista sodan osapuolia. Väite on tyrmätty laajalti kansainväliseen oikeuskäytäntöön pohjautumattomana.
Venäjä on julistanut uutissivusto Meduzan ei-toivotuksi toimijaksi ”turvallisuusuhkana Venäjälle”. Maa pyrkii tällä tiukennuksella estämään ulkomaille muuttaneen, suositun verkkosivuston käytön, sivuston toimittajien ja avustajien toiminnan sekä esimerkiksi kriminalisoimaan sivuston lukijoita edelleenjakamasta sen uutisia Venäjällä. Uutissivusto on todentanut esimerkiksi sosiaalisen median tietojen avulla Venäjän virallista ilmoitusta useampien Venäjän asevoimien sotilaiden kuoleman Ukrainan sotatoimissa. Meduza on tuonut myös esille, kuinka Venäjä on liikekannallepanossaan kutsunut miehiä sotilaspalvelukseen korostetusti etnisten vähemmistöjen ja alhaisemman tulotason alueilta. Helsingin Sanomien pääkirjoituksen mukaan Meduzan toiminnan estämisyrityksen ohella myös ihmisoikeusjärjestö Moskovan Helsinki-ryhmän hajottaminen, ja rauhannobelisti Andrei Saharovin keskuksen häätäminen, kertovat totalitarismin syventymisestä Venäjällä.
Ukrainalainen Haluan elää -puhelinpalvelu, joka on tarkoitettu venäläisille ja sen nukkevaltioiden Ukrainassa taisteleville sotilaille ja heidän läheisilleen, on Ukrainan hallituksen mukaan ollut edesauttamassa yli 6 500 hyökkäävän osapuolen sotilaan antautumisessa ukrainalaistaistelijoille.
Tammikuu 2023 > Perjantaina 27. tammikuuta

EU:n oikeusministerit kokoontuivat Tukholmassa. Kokouksen aiheina olivat oikeudellinen yhteistyö organisoitua rikollisuutta vastaan ja Venäjän Ukrainassa tekemien keskeisimpien kansainvälisten rikosten syyllisyyttä koskevista kysymyksistä keskusteleminen.
Venäläisjoukot ovat hyökänneet Donetskin alueen Vuhledariin.
Tammikuu 2023 > Lauantaina 28. tammikuuta

Bah’mutin suunnalla Venäjän asevoimien joukkojen arvellaan olevan korvaamassa Wagner-palkkasotilasryhmittymän kuukausien hyökkäyksissä kuluneet joukot.
Venäjä väittää Ukrainan asevoimien iskeneen tahallisesti itäisessä Ukrainassa, Venäjän miehitysalueella Novoaidarissa sijaitsevaan sairaalaan. Väitteen mukaan raketti-iskussa olisi kuollut 14 ja loukkaantunut 24 potilasta tai henkilökunnan jäsentä. Reuters ei ole pystynyt vahvistamaan väitettä.
Ukrainan pohjoispuolella sijaitsevalla Venäjän Brjanskin alueella on ainakin kuutta alakoulua kehotettu varautumaan siihen, että tilat otetaan sotilaiden majoituskäyttöön. Brjanskin alueella varaudutaan sotatilalain julistamiseen.
Ukrainan syyttäjäviraston tammikuun 28. päivän katsauksen mukaan Venäjän asevoimat olisi tehnyt 66 743 sotarikosta tai muuta aggressioon (hyökkäykseen) kytkeytyvää rikosta Ukrainassa Venäjän laajemman, helmikuussa 2022 alkaneen hyökkäyssodan aikana.
Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö UNHCR:n johtaja Filippo Grandin mukaan Venäjä rikkoo sodanaikaisen lastensuojelun perusperiaatteita Ukrainassa, kun se jakaa miehitysalueillaan ukrainalaisille lapsille Venäjän passeja ja ohjaa näitä lapsia adoptoitavaksi. Grandin mukaan tulisi perustaa puolusta-ja-palauta -mekanismeja hyökkäyssodan aikana Venäjälle siirrettyjen lasten ja aikuisten avustamiseksi ja rikoksiin syyllistyneiden rankaisemiseksi.
Tammikuu 2023 > Sunnuntaina 29. tammikuuta

Venäjän opetusministeriö militarisoi korkeakouluopetusta. Syyskuusta 2023 alkaen ministeriö on määrännyt pakolliseksi yliopisto-opintojen osaksi ”Elämän turvallisuuden perusteet” -kurssiin liittyvän opetusjakson, johon kuuluu Ak-sarjan konepistoolilla ja käsikranaateilla harjoittelu, sotilaallisten harjoitteiden ja tervehdysten sekä henkilökohtaisten suojainten käytön opettelu. Samantapaiset harjoitteet olivat pakollisia Neuvostoliitossa ja Venäjällä vuoteen 1993 saakka.
Tammikuu 2023 > Maanantaina 30. tammikuuta

Ukrainan presidentti kuvasi taistelujen tilannetta sekä Donetskin alueen Bah’mutissa että Vuhledarissa hyvin ankaraksi. Venäjä hyökkäsi jatkuvasti molempiin kaupunkeihin ja muuallekin Donetskin alueen rintamilla.
Yhdysvaltalainen ajatushautomo Institute for the Study of War (ISW) pitää todennäköisenä, että Venäjä valmistelisi laajempaa hyökkäystä Itä-Ukrainassa. Helmi-maaliskuussa hyökkäykseen voitaisiin tuoda mukaan suurempi joukko syksyllä liikekannallepantuja reserviläisiä.
Tammikuu 2023 > Tiistaina 31. tammikuuta

Ukrainan pääministeri Denys Šmyhal linjasi viisi kotimaansa kiireellisintä jälleenrakennuksen osa-aluetta. Nämä ovat 1) energiasektori, jonka rakennetta tulisi hajauttaa haavoittuvuuden vähentämiseksi; 2) asuntojen korjaaminen ja rakentaminen ukrainalaisten kotiinpaluun mahdollistamiseksi; 3) humanitaarinen miinanraivaus, koska yli 30 prosentissa Ukrainaa on mahdollisesti räjähtämättömiä ammuksia tai miinoja; 4) kriittisen infrastruktuurin ja sosiaalisten rakenteiden kuntoonsaattaminen - tiet, sillat, peruspalvelut, vesi-, lämpö- ja kaasuverkot, koulut ja sairaalat; sekä 5) yksityisen sektorin tukeminen. Šmyhal oli jo aiemmin tammikuussa Maailman talousfoorumissa Davosissa todennut, että Ukrainan sodanjälkeinen jälleenrakentaminen olisi toisen maailmansodan jälkeen suurin jälleenrakennushanke.
Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watchin (HRW) mukaan Ukraina olisi käyttänyt henkilömiinoja taistellessaan venäläisjoukkoja vastaan. Venäjä ei ole Ukrainan tavoin henkilömiinojen kieltosopimusta ratifioinut eikä näitä miinoja hävittänyt.
Useat yksityiset asekauppiaat nostivat voimakkaasti hintojaan Venäjän hyökkäyssodan johdosta kasvaneen kysynnän tilanteessa keväällä 2022. Osaksi hintojen nousua selittivät asevälittäjien toimitusketjut; tämä tuli esimerkiksi esille olalta laukaistavien RPG-7-sinkojen ammusten hinnoissa. Osaksi välimiesten tarvetta oli selitetty sodanaikaisena turvallisuustoimena, alkuperäisesen myyjien tarpeena etäännyttää tietoa osuudestaan asetoimituksessa. Toisaalta sotatilan aikainen asekauppa – jolloin kauppoja ei tuoda julkisuuteen – tarjoaa mahdollisuuksia myös korruptiolle. Yksityinen, noin 500 käytetyn panssaroidun taisteluajoneuvon belgialainen varastoija- ja asekauppayritys OIP on saanut useita kyselyjä varastoistaan. Britannia on ostanut jo yritykseltä panssaroituja M113-miehistönkuljetusvaunuja Ukrainaan toimitettavaksi. Esimerkiksi Belgia, joka 2010-luvulla myi vanhat Leopard 1 -taistelupanssarivaununsa yritykselle, on äskettäin tiedustellut mahdollisuutta ostaa varastoidut, mutta mahdollisesti mittavia kunnostuksia vaativat vaunut takaisin, Ukrainaan toimittamista varten. Aseiden myyminen tähän tarkoitukseen tuli mahdolliseksi, kun Saksa myöntyi antamaan vientiluvan uudemmille Leopard 2 -taistelupanssarivaunuille. Sen sijaan (pankki- ja yrityssektoriaan vain niukasti Venäjän markkinoilta poisvetänyt) Itävalta ei ole myöntänyt OIP:lle edelleenmyyntilupaa Ukrainaan kevyemmille, mutta parempikuntoisille SK-105-tankeille.
Helmikuu 2023 > Keskiviikkona 1. helmikuuta

Ukrainan opetusministerin mukaan lähes 4 500 (4 463) ukrainalaista koulua, eli runsas 30 prosenttia kaikista Ukrainan oppilaitoksista, antaa opetusta ainoastaan verkkopohjaisen etäopetuksen kautta. Turvallisuussyistä kaikki kouluopetus Donetskin, Harkovan, Luhanskin, Hersonin ja Zaporižžjan alueilla tapahtuu etäopetuksena. Runsas 8 500 oppilaitosta antaa lähiopetusta tai yhdistää lähi- ja etäopetusta. Venäjän hyökkäyssodan alkamisen jälkeen 406 oppilaitosta on tuhoutunut täysin ja lisäksi 2 600 oppilaitoksen rakennuksia on vaurioitunut.
Venäjän ilmoituksen mukaan Ukrainan asevoimien joukoista menehtyi tammikuussa 6 500 taistelijaa. Ukrainan asevoimien päiväkatsausten perusteella Venäjän asevoimien vahvuudesta poistui puolestaan 21 700 taistelijaa tammikuussa 2023. Tämä vastasi 16,9 prosenttia koko Venäjän sodanaikaisista miestappioista (yhteensä 128 420 kaatunutta tammikuun loppuun 2023 mennessä); tappiotilastojen perusteella tammikuu 2023 oli Venäjän joukoille verisin sotakuukausi tähän mennessä.
Tammikuussa (suluissa kertymä koko sodassa helmikuun 24 päivästä 2022 lähtien eli 342 sotapäivän aikana) Venäjä olisi Ukrainan asevoimien mukaan menettänyt 178 (3 209) panssarivaunua, 298 (6 382) panssaroitua miehistönkuljetusvaunua, 341 muuta ajoneuvoa (5 061, luku sisältää tankkiautot), 186 (2 207) tykkiä, 35 (458) raketinheitintä, 8 (221) ilmatorjuntajärjestelmää, 10 (293) lentokonetta, 14 (283) helikopteria, 19 (200) erikoislaiteyksikköä sekä kaksi alusta tai venettä. Lisäksi Ukraina olisi pudottanut tammikuussa 2023 yhteensä 73 (sodassa yhteensä 796) venäläistä risteilyohjusta ja 159 (1951) taktista UAV-laitetta. Luvut ovat sodan toisen osapuolen yksipuolisia ilmoituksia, eikä niitä ole voitu riippumattomasti varmentaa.
Helmikuu 2023 > Torstaina 2. helmikuuta

Euroopan komissio kertoi lahjoittavansa 2 400 sähkögeneraattoria Ukrainalle aiemmin lahjoitettujen 3 000 generaattorin lisäksi. Komissio tarjosi Ukrainalle myös mahdollisuutta tulla mukaan Euroopan unionin yhteisiin maakaasuostoihin kutsumalla Ukrainan EU:n energiayhteistyön (engl. EU Energy Platform) piiriin.
Helmikuu 2023 > Perjantaina 3. helmikuuta

Yhdysvallat on luvannut toimittaa uuden 2,17 miljardin dollarin suuruisen tukipakettinsa osana Ukrainaan 150 kilometriä kantavia GLSDB-tykistöohjuksia (engl. ground-launched small-diameter bombs). Nämä ovat verraten edullisia, mutta jopa metrin tarkuudella maaliin ohjattavia ammuksia, jotka yhdysvaltalainen Boeing ja ruotsalainen Saab ovat yhdessä kehittäneet. Tykistöohjukset voidaan ampua MRLS-raketinheitinjärjestelmien kanssa yhteensopivilla asejärjestelmillä, kuten Himars-raketinheittimillä. GLSDB-täsmäammusten toimitus ei tapahtune lähikuukausina muun muassa, koska näitä aseita ei ole varastoituna vielä missään. Näitä pitkän kantaman tarkkuusammuksia ei vielä ole myyty kaupallisesti yhdellekään asevoimalle. Siten suunniteltu GLSDB:ien toimitus ja niistä saatava kenttäkokemus voisi toimia valmistajille referenssinä myöhemmissä kaupoissa. Mahdollisina pitkän kantaman tykistöohjusten käyttökohteina on mainittu miehittäjän rintamalinjan takana sijaitsevat asevarastot ja tukikohdat Ukrainassa, mukaan luettuna miehitetyllä Krimin niemimaalla. Ukraina on vakuuttanut, ettei se ampuisi saamiaan kauaksi kantavia ammuksia Venäjän puolelle. Tämän on arvioitu viittaavan myös Ukrainan toiveeseen saada käyttöönsä Himars-raketinheittimiin sopivia pitemmän kantaman ATACMS-tykistöohjuksia, joita on jo usean valtion asevarastoissa.
Helmikuu 2023 > Lauantaina 4. helmikuuta

Ukrainan asevoimien mukaan Venäjän asevoimat kumppaneineen olisi kärsinyt jo yli 130 tuhannen sotilaan tappion helmikuussa 2022 alkaneessa hyökkäyssodassaan. Aamukatsauksen mukaan arvioitu luku olisi 130 590, josta edellispäivän aikana kuolleiksi kerrottiin 720 sotilasta. Osa länsimaisista lähteistä on viikon aikana arvioinut tappioluvut selvästi suuremmiksi. Arvioissa on suurta määrällistä ja sisällöllistä vaihtelua. Osassa arvioista tappioiksi katsotaan kuolleet, toisissa myös loukkaantuneet. Sotatilan aikana kumpikaan osapuoli ei ole halunnut kertoa todellisia sotilasjoukkojensa uhrilukuja.
Vankienvaihdossa Ukrainaan palasi 116 ja Venäjälle 63 sotavankia. Vaihtoon sisältyi myös menehtyneiden sotilaiden palautuksia.
Venäjä on siirtänyt Mariupoliin runsaasti sotilaita. Kaupungin pormestarin avustajan arvion mukaan siellä olisi siirtojen jälkeen noin 30 000 sotilasta.
Ukrainan mukaan ukrainalaisten henkilötietoja sisältäviä rekistereihin on kohdistetty virallisten tietojen mukaan yli 2 000 venäläistä kyberhyökkäystä edellisen vuoden aikana (24. helmikuuta 2022 lähtien). Todellinen kyberoperaatioiden lukumäärä voi olla huomattavasti suurempi. Ukrainalaisten henkilötietoja sisältäviin järjestelmiin kohdistettujen kyberoperaatioiden ohella kyberiskuja on kohdistettu erityisesti energiajärjestelmiin sekä Ukrainan ulkoministeriön ja puolustusministeriön tietojärjestelmiin. Myös kansalaisten käyttämää Diia-palveluun on yritetty tunkeutua.
Helmikuu 2023 > Sunnuntaina 5. helmikuuta

Venäläisjoukot ovat Ukrainan kansallisen vastarintakeskuksen mukaan poistaneet miehitetyllä Luhanskin alueella runsaasti ukrainalaista kirjallisuutta yleisistä kirjastoista ja kouluista. Poistetut kirjat olisi sitten poltettu paikallisissa lämpövoimaloissa. Jo aiemmin oli Venäjän nukkehallintoa Luhanskin alueella kehotettu takavarikoimaan 365 ukrainalaita kirjanimikettä alueen kouluista ja kirjastoista.
Helmikuu 2023 > Maanantaina 6. helmikuuta

Luhanskin alueen kuvernööri Serhi Haidain mukaan Venäjän tykistötuli alueella on ollut viime aikoina aiempaa vähäisempää, koska venäläisjoukot ovat säästelleet ammuksia laajamittaista hyökkäystä varten. Hänen mukaansa kasvava joukko Venäjän reserviläisiä ja tankkeja (mukaan luettuna T-90-taistelupanssarivaunuja) on suuntaamassa Luhanskin alueelle. Joukkojen kokoamiseen Venäjä tarvitsisi hänen arvionsa mukaan ”mahdollisesti vähintään kymmenen päivää”. Tämän arvion mukaan Venäjän hyökkäys voisi ajoittua helmikuun loppupuolelle.
Venäjän mahdollisen hyökkäyksen on arvioitu kohdistuvan todennäköisesti Luhanskin alueen länsiosaan. Tätä näkemystä tukee Ukrainan yleisesikunnan havainto, että Venäjä olisi tuonut Luhanskin alueelle haavoittuneiden hoitoa tarjoavia sotasairaalayksiköitä. Vaihtoehtoisena Venäjän hyökkäyssuuntana pidetään etelää. Toisaalta Ukrainan eteläosien suunnalta tehtävällä Venäjän hyökkäyksellä saatettaisiin pyrkiä ohjaamaan Ukrainan pääjoukkoja puolustusryhmitykseen, ennen kuin Venäjä tekisi päähyökkäyksensä toisaalle Donbasissa.
Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri António Guterresin mukaan rauhan näkymät ovat pienenemässä Ukrainassa. Sodan laajenemisen ja verisemmäksi muuttumisen mahdollisuus on hänen mukaansa kasvamassa.
Itä-Ukrainan sodan ja Venäjän hyökkäyssodan (2022–) aiempien vaiheiden seurauksena ukrainalaisia evakkoja on sijoittunut runsaasti Kiovan, Harkovan, Zaporižžjan ja Dnipron suurkaupunkeihin. Toisaalta Venäjä on tuhonnut sähkö- ja lämpövoimaloita sekä asuinrakennuksia paljon maan itä- ja keskiosista. Siviili-infrastruktuuriin kohdistetut tuhotyöt kärjistävät erityisesti talvikaudella alueelle tilapäisesti muuttaneiden ja siellä asuvien humanitaarista kriisiä. Viisitoista erityisen haavoittuvaa Ukrainan piiriä sijoittui Dnipron, Donetskin ja Harkovan alueille. Näissä piireissä asui yhteensä lähes 800 000 evakkoa.
Helmikuu 2023 > Tiistaina 7. helmikuuta

Ukrainan asevoimat raportoi surmanneensa yli tuhat (1 030 ”eliminoitu”) venäläissotilasta edellisen vuorokauden aikana. Päiväkohtaisesti raportoitu maahantunkeutujan uhriluku on yksi Venäjän hyökkäyssodan suurimpia tai suurin. On huomattava, että Ukrainan ilmoittamaa venäläistappion suuruus on yksipuolinen arvio, jota ei ole voitu riippumattomasti varmentaa.
Britannian puolustusministeriön mukaan Venäjän sotilasjohto saattaa kiirehtiä laajemman hyökkäyksen aloittamista vallatakseen Ukrainan Donetskin alueen epärealistisessa aikataulussa ja todennäköisesti riittämättömällä aseellisella voimalla. Britannian puolustusministeriön mukaan Venäjä on ilmeisesti pyrkinyt käynnistämään laajempaa hyökkäystä jo tammikuun alkuvaiheesta lähtien, muttei ole pystynyt etenemään kuin joitain satoja metrejä viikoittain.
Usean maan tutkivien journalistien järjestäytynyttä rikollisuutta ja korruptiota selvittelevä OCCRP-hanke (engl. Organized Crime and Corruption Reporting Project) esittää, että Venäjä on vuodesta 2014 lähtien maksanut usean EU-maan poliitikoille heidän tuestaan Krimin miehityksen laillistamiseksi ja tästä syystä Venäjään kohdistettavien pakotteiden estämiseksi. Lahjontaa olisi tapahtunut ainakin Italiassa (Veneto, Liguria ja Lombardia) ja Kyproksella. Venäläislobbarit järjestivät ja maksoivat myös matkoja miehitetylle Krimille ainakin Italian, Itävallan, Puolan, Saksan ja Tšekin poliitikoille.
Helmikuu 2023 > Keskiviikkona 8. helmikuuta

Yhdysvaltalainen ajatuspaja ISW arvioi venäläisten tiedotusvälineiden kertoman pohjalta, että Venäjän asevoimat olisi aloittanut suuremman hyökkäyksen Luhanskin alueen länsiosassa, Svatoven ja Kreminnan suunnalla konventionaalisilla joukoilla. Ukrainan asevoimat ovat toistaiseksi estäneet venäläisjoukkojen merkittävän etenemisen. ISW arvioi, että aloite tällä rintamaosuudella olisi siirtynyt ukrainalaisilta venäläisjoukoille. Arvion mukaan Venäjän asevoimat ei vielä hyökkää täydellä voimallaan vaan on asteittain voimistanut hyökkäystään. ISW esittää, ettei Venäjä olisi vielä tuonut esimerkiksi kaikkia Luhanskin alueelle jo siirrettyjä, aiemmin Valko-Venäjällä harjoitelleita panssaroituja joukkojaan taisteluihin.
ISW:n mukaan Donetskin kansantasavallaksi kutsutun Venäjän nukkevaltion asevoimien alaisuuteen olisi siirretty venäläinen tykistöpataljoona, ja mahdollisesti muitakin venäläisjoukkoja. Arvion mukaan tällä on pyritty vahvistamaan taistelutappioiden heikentämiä Donetskin nukkevaltion asevoimia, joka taistelisi muun muassa Donetskin kaupungin läheisyydessä. ISW:n arvioiden mukaan Venäjän asevoimien johto yrittää integroida sekä Donetskin että Luhanskin niin sanottujen kansantasavaltojen (Venäjän nukkevaltioiden) asevoimia osaksi Venäjän asevoimia, mutta ennakoi tästä integrointipyrkimyksestä syntyvän vaikeuksia.
Venäjän pääministeri Mihail Mišustinin mukaan Venäjän valtio pyrkii tukemaan taloudellisesti asevoimien hyväksi toimivien yritysten uusiutumista ja varaa huomattavan suuren rahasumman aseostoihin.
Yhdysvaltain presidentti Biden totesi kansakunnan tilaa käsittelevässä puheensa aikana Yhdysvaltain kongressissa, osoittaen sanansa läsnä olleelle Ukrainan suurlähettiläälle, että Yhdysvallat pysyy Ukrainan tukena ”niin kauan kuin on tarpeen” (engl. Ambassador, America is united in our support for your country. We will stand with you as long as it takes).
Siperialaista toimittaja Maria Ponomarenkoa syytettiin Barnaulin oikeusistuimessa ”asevoimia koskevan valeuutisen” julkaisemisesta 17. maaliskuuta 2022; syyttäjä vaati hänelle yhdeksän vuoden vankeutta. Hänen kirjoitti uutisen venäläisten Mariupolin teatteritalon pommittamisesta ja siellä surmansa saaneista siviileistä edellisiltana julkaistuihin ukrainalaisiin lähteisiin nojautuen. Ponomarenko tuli uutisoineeksi asiasta eri tavalla, kuin mitä vasta Ponomarenkon uutisen jälkeen julkaistu Venäjän ulkoministeriön ja puolustusministeriön virallinen muotoilu asiasta esitti.
Helmikuu 2023 > Perjantaina 10. helmikuuta

Venäjä teki jälleen mittavia ohjus- ja räjähdelennokki hyökkäyksiä Ukrainan infrastruktuurikohteita kohtaan. Risteilyohjuksista 61 ja lennokeista ainakin 20 ammuttiin alas. Venäjän havaittiin iskeneen Odessan alueella sijaitsevaa rautatiesiltaa kohtaan miehittämättömällä pinta-aluksella (USV), mitä asetyyppiä Venäjä ei aiemmin ollut hyökkäyssodassaan käyttänyt. Venäjä pyrki rajusti etenemään esimerkiksi Bah’mutin seudulla. Ukrainan mukaan Venäjän asevoimat teki Bahmutin rintamaosuudella 124 tykistöiskua ja tuli yli 50 kertaa taistelukosketukseen maajoukoillaan Ukrainan asevoimia vastaan.[lähde? ]
Alankomaalaisen avoimiin lähteisiin pohjautuen sotatappioita seuraavan Oryx-sivuston mukaan Venäjä olisi menettänyt varmasti 1 012 panssarivaunua sotiessaan Ukrainaa vastaan. Tämän lisäksi ukrainalaiset ovat kaapanneet 546 panssarivaunua. Oryx-sivuston mukaan määrä vastaa noin puolta Venäjän asevoimien sodan alkuvaiheessa Ukrainan taisteluihin tuoduista panssarivaunuista. Ukrainan asevoimien päiväraporteissaan raportoima Venäjän asevoimien panssarivaunujen tappioluku on selvästi tätä korkeampi, mutta ei ole riippumattomasti vahvistettavissa.
Helmikuu 2023 > Lauantaina 11. helmikuuta

Ukrainan asevoimat raportoi jälleen Venäjän hyökkäyssodan alkupäivien jälkeen korkeimman venäläistaistelijoiden päiväkohtaisen kaatuneiden määrän. Ukrainan mukaan edellispäivän aikana kaatui 1 140 venäläissotilasta.
Helmikuu 2023 > Sunnuntaina 12. helmikuuta

Suomalaisen tutkijan, sotatieteen dosentti Ilmari Käihkön mukaan ei toistaiseksi ole esitetty selkeää näyttöä mistään venäläisten suurhyökkäyksestä, vaikka paikoin hyökkäys onkin käynnistynyt.
Helmikuu 2023 > Maanantaina 13. helmikuuta

Taistelut ovat jatkuneet kiivaina Bah’mutin läheisyydessä. Ukraina torjui Venäjän panssaroiduilla joukoilla tehtyjä hyökkäysyrityksiä Vuhledarin seudulla, jolloin jopa satoja venäläistaistelijoita sai surmansa tai haavoittui. Useita kymmeniä venäläisjoukkojen panssarivaunuja tai miehistönkuljetusvaunuja tuhottiin.
Helmikuu 2023 > Tiistaina 14. helmikuuta

Ankarat taistelut Bah’mutissa ja sen ympäristössä ovat jatkuneet.
Helmikuu 2023 > Keskiviikkona 15. helmikuuta

Suomalaistutkija, sotatieteen dosentti Ilmari Käihkö tuo esille, että ammuspula haittaa ja on haitannut viime aikoina Ukrainan puolustamista. Esimerkiksi tykistöammuksia Ukraina kuluttaa enemmän, kuin niitä tukijamaissa samanaikaisesti tuotetaan. Tämä on vähentänyt Ukrainan käyttöön annettavien ammusten määrää ja Ukrainan kyvykkyyttä puolustaa maataan. Monet tukijamaista ovat heränneet tarpeeseen täydentää omiakin asevarastoja, mikä pyrkimys kilpailee Ukrainalle toimitettavien aseiden ja ammusten toimittamisen kanssa. Lisäksi useisiin Ukrainan asevoimille tuttuihin, neuvostoajalta peräisin oleviin asemalleihin ei ole ollut korvaavaa ammustuotantoa tukijamaissa, mikä on ohjannut Ukrainaa käyttämään kasvavassa määrin lännestä saatuja aseita. Myös Venäjällä on ollut ammuspulaa, mutta siellä sotateollisuustuotantoa on käynnistetty nopeammin kuin länsimaissa.
Financial Timesin mukaan Venäjä olisi kokoamassa lentokalustoa eli helikoptereita ja lentokoneita Ukrainan rajan lähistölle. Lehti tulkitsee, että Venäjä valmistautuisi hyökkäämään Ukrainaan laajemmin ilma-asetta käyttäen. Yhdysvaltain puolustusministeri Lloyd Austin kuitenkin totesi, ettei Yhdysvallat odota Venäjältä välitöntä ”massiivista ilmahyökkäystä” Ukrainaan. Naton edustaja puolestaan arvioi, että Venäjä valmistelee ilmahyökkäysten kampanjaa.
Helmikuu 2023 > Torstaina 16. helmikuuta

Norjan valtio käyttää paljolti sodan vuoksi hinnaltaan kohonneen maaöljyn ja -kaasun myyntivoitoistaan huomattavan osan Ukrainan avustamiseen. Norjan suurkäräjät julkisti viisi vuotta kestävän, 75 miljardin Norjan kruunun (noin 7,3 miljardin Yhdysvaltain dollarin) suuruisen Nansen-tukiohjelman, jolla tuetaan Ukrainaa. Vuosittain Ukraina saa 15 miljardia Norjan kruunua. Tukiohjelma on nimetty Nobelin rauhanpalkinnon saaneen Fridtjof Nansenin mukaan. Tuki on tarkoitettu Ukrainan sotilaallisen itsepuolustuksen tukemiseen (minkä YK:n peruskirjakin toteaa valtioiden lailliseksi oikeudeksi), lyhytaikaiseen humanitariseen tukeen sekä Ukrainan yhteiskunnan jälleenrakentamiseen.