Antiikin Messenia
Historia > Arkaainen ja klassinen kausi > Messenialaissodat

Messenian ja Spartan väliset messenialaissodat ovat eräitä varhaisimpia tunnettuja sotia kreikkalaisten kaupunkivaltioiden välillä. Yleisen antiikin aikaisen kronologian mukaan ensimmäinen messenialaissota käytiin vuosina 743–724 eaa. (tai 740–710 eaa.) ja toinen messenialaissota vuosina 685–668 eaa., mutta nykyisin näitä ajoituksia on arveltu liian varhaisiksi.
Ensimmäinen messenialaissota sai alkunsa maa-alueita koskeneista kiistoista. Taygetos-vuori nousee itärinteessään nopeasti Eurotas-joen laaksosta, mutta laskee lännenpuolellaan eli Messenian puolella hitaammin ja useina tasanteina. Spartalaiset olivat jo varhain ottaneet länsirinteen haltuunsa, mutta on ollut kiistanalaista, kuinka kauas heidän alueensa tällä puolella ulottuivat. Pausaniaan mukaan Messenian ja Lakonian raja oli merkitty Artemis Limnatiin temppelillä Limnaina tunnetussa paikassa. Messenialaiset ja lakonialaiset uhrasivat siellä yhteisiä uhreja. Spartan kuninkaan Telekloksen murha antoi syyn ensimmäiseen messenialaissotaan.
Kummassakin kahdesta sodasta Spartaa vastaan messenialaiset kärsivät ensin tappion avoimessa maastossa ja pakenivat sitten linnoitukseen, ensimmäisessä messenialaissodassa Ithome-vuorelle ja toisessa sodassa Eiran (tai Iran) linnoitukseen, ja pystyivät pitämään ne hallussaan useita vuosia. Toisen messenialaissodan jälkeen monet messenialaiset jättivät kotimaansa ja siirtyivät eri puolille kreikkalaista maailmaa. Siellä he asuivat maanpakolaisina ja toivoivat voivansa joskus palata kotimaahansa. Suuri joukko messenialaisia purjehti Aristomeneen kahden pojan johdolla Etelä-Italiassa sijainneen Suur-Kreikan Rhegioniin. Sieltä he siirtyivät salmen vastakkaiselle puolelle Sisiliaan, jossa he ottivat haltuunsa Zanklen kaupungin, jolle antoivat uuden nimen Messene. Niistä, jotka jäivät Messeniaan, tuli Spartan helootteja. Koko Messenian alue liitettiin Spartaan.
Tästä ajasta eli noin vuodesta 668 eaa. lähtien aina vuoteen 371 eaa. saakka, toisin sanoen lähes 300 vuoden ajaksi, Messenian nimi käytännössä katosi historiasta, ja maa oli osana Lakoniaa, mikä on tärkeä muistaa aikakauden historiaa lukiessa. Messenialaiset yrittivät vain kerran palauttaa itsenäisyyden maalleen. Spartan vuoden 464 eaa. maanjäristys, joka tuhosi koko kaupungin, rohkaisi messenialaisia ja muita helootteja nousemaan kapinaan spartalaisia vastaan. Seurannutta sotaa vuosina 464–455 eaa. kutsutaan kolmanneksi messenialaissodaksi. Siinä ateenalaiset yrittivät vanhan helleenisen liiton nimissä tulla spartalaisten avuksi, mutta nämä käännyttivät ateenalaiset takaisin. Messenialaiset pakenivat jälleen turvaan vanhaan linnoitukseensa Ithome-vuorelle. Spartalaiset saivat sen haltuunsa lopulta piiritettyään sitä kymmenen vuotta sallimalla messenialaisten lähteä Peloponnesokselta rauhassa. Ateenalaiset liittoutuivat messenialaisten kanssa ja asuttivat maanpakolaiset Naupaktokseen, jonka olivat hieman aiemmin vallanneet lokrislaisilta.
400-luvun eaa. loppupuolen peloponnesolaissodassa Naupaktoksen messenialaiset kuuluivat Ateenan parhaisiin liittolaisiin. Sodan tunnettuihin taisteluihin kuului Sfakterian taistelu Messeniassa vuonna 425 eaa. Spartan voitettua Ateenan messenialaiset joutuivat jättämään Naupaktoksen vuonna 399 eaa. Monet heistä siirtyivät Sisiliaan tai Rhegioniin, jossa osa heidän maanmiehistään jo asui. Suurempi osa muutti Libyan Euesperideehen.