stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sirahan piirikunta

| Sirahan piirikunta सिराहा, Sirāhā |
| --- | --- |

 Sirahan piirikunnan sijainti Nepalissa.
 Koordinaatit: 26.6529°N, 86.2072°E 
Valtio:     Nepal
Kehitysalue:  Itäinen kehitysalue
Vyöhyke:  Sagarmatha
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Siraha (28 442 as., 2011)
Pinta-ala:  1 188 km²
Väkiluku (2011)  ():  637 328
 – väestötiheys:  536 as./km²
HDI (2011):  0,408
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  NP-SA
 
ddcsiraha.gov.np
 Sirahan piirikunnan kartta. Piirikunnan kaupungit (2011 tilanne) näkyvät sinertävinä alueina. 
Sirahan piirikunta (nepaliksi सिराहा, Sirāhā) on yksi Nepalin 75 piirikunnasta. Se sijaitsee Nepalin Itäisen kehitysalueen Sagarmathan vyöhykkeellä. Sirahan piirikuntaa rajaa etelässä Intian Biharin osavaltio. Lännessä naapurina on Dhanusan, pohjoisessa Udayapurin ja idässä Saptarin piirikunta.
Sirahan piirikunnassa asui vuonna 2011 yhteensä 637 328 henkeä (572 399 as. vuonna 2001). Piirikunnan pinta-ala on 1 188 neliökilometriä ja väestötiheys 536 as./km2. Hallinnollinen keskus on Siraha (28 442 as., 2011), vuonna 2011 piirikunnan toinen kaupunki oli Lahan (33 653 as.) Vuonna 2014 piirikuntaan perustettuja uusia kaupunkeja olivat: Mirchaiya ja Golbazar.
Luonnonmaantieteellisesti piirikunta ryhmitellään yleensä Nepalin Itäiseen alankoon (Terai) kuuluvaksi. Tarkemmassa jaottelussa piirikunnasta 90,5 % sisällytetään alavampaan trooppiseen ja 9,5 % ylempään trooppiseen kasvillisuusvyöhykkeeseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sirahan piirikunta Wikimedia Commonsissa
Siraha district: Welcome (englanniksi) (ddcsiraha.gov.np)
Doyle Wolfgang von Frankenstein

Doyle Wolfgang von Frankenstein
Doyle Wolfgang von Frankenstein (oik. Paul Caiafa, s. 15. syyskuuta 1964 New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kitaristi. Hän on tunnettu basistiveljensä Jerry Onlyn perustaman horror punk bändin The Misfitsin kitaristina. Hän liittyi yhtyeen jäseneksi 16-vuotiaana vuoden 1980 lokakuussa. Doyle soitti kaikilla Misfitsin alkuperäiskokoonpanon albumeilla ennen Glenn Danzigin johtaman yhtyeen hajoamista vuonna 1983.
Vuonna 1995 Doyle kokosi Misfitsin uudelleen veljensä Jerry Only kanssa. Alkuperäinen laulaja sekä yhtyeen  toinen perustaja Glenn Danzig ei tosin vaikuttanut enää tässä kokoonpanossa. Viiden vuoden koossa olon jälkeen Doyle jätti yhtyeen vuonna 2000.
Doyle on vieraillut useita kertoja Danzigin konserteissa 2000-luvun aikana sekä tehnyt laulajan kanssa vuonna 2012 Danzig & Doyle -yhteiskiertueen.
Vuonna 2016 Doyle, Glenn Danzig ja Jerry Only kasasivat Misfitsin alkuperäiskokoonpanon uudestaan Slayer-rumpali Dave Lombardolla vahvistettuna.
Sooloura

Vuonna 2005 Doyle sai ajatuksen oman yhtyeensä perustamisesta. Vuonna 2007 Doyle lähti ensimmäiselle kiertueelle Gorgeous Frankenstein -yhtyeensä kanssa. Yhtyeeseen kuuluu Doylen lisäksi myös Blitzkid-yhtyeessä vaikuttava Argyle Goolsby, joka soittaa sekä bassokitaraa että laulaa. Muita yhtyeen jäseniä ovat rumpali Jesco Devilanse sekä laulaja Landon.
Vuonna 2007 yhtye julkaisi ensimmäisen levynsä joka kantaa yhtyeen nimeä.
Sjundeå kungörelser

| Sjundeå kungörelser |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  Sanomalehti
Aihealue:  kunnallispolitiikka ja kirkollinen elämä
Julkaisija:  Siuntion kunta
Perustettu:  1899
Lakkautettu:  1918
Kotikunta:  Siuntio
Kotimaa:  Suomi
Kieli:  ruotsi
Sjundeå kungörelser oli ruotsinkielinen Siuntiossa ilmestynyt painettu sanomalehti, joka sisälsi niin kunnallisia, kuin kirkollisiakin ilmoituksia ja tiedoksiantoja. Lehteä oli alettu julkaista Suomen sortokausien aikaan, ja sitä julkaistiin aina Suomen sisällissotaan asti. Lehden julkaisu jouduttiin lakkauttamaan johtuen sisällissodan aiheuttamasta Siuntion kunnallishallinnon alasajosta.
Kunnallisten ja kirkollisten ilmoitusten ja tiedonantojen lisäksi lehdessä julkaistiin myös esimerkiksi paikallisia poliittisia kysymyksiä, tietoja huutokaupoista ja sakoista. Lehteä toimitti pitkään Siuntion seurakunnan luotettu suntio, opettaja B. F. Höman.
Dicken

| Dicken |
| --- | --- |
Perustettu:  1933
Kotikunta:  Helsinki
Kotiareena:  Pirkkolan palloiluhalli
Miesten sarjataso:  Käsipallon SM-liiga
Naisten sarjataso:  Käsipallon SM-liiga
Värit:  punainen, sininen          
Toimitusjohtaja:  Anna Airava
Puheenjohtaja:  Jan Hellman
Miesten päävalmentaja:  Ken Sirenius
Naisten päävalmentaja:  Petri Väyrynen
Dicken (Drumsö Idrottskamrater Dicken rf.) on helsinkiläinen vuonna 1933 perustettu käsipalloseura, jonka edustusjoukkueet pelaavat miesten SM-liigassa sekä naisten SM-sarjassa. Seuralla on myös jalkapallo-, bandy-, nyrkkeily- ja hiihto-, suunnistus- ja yleisurheiluosastot.
Historia

Seuran perustivat vuonna 1933 jalkapalloilijat, jotka myös harrastivat myös nyrkkeilyä. Seuran alkuperäinen nimi Drumsö Idrottskamrater r.f. rekisteröitiin 28. maaliskuuta 1938. Vuonna 1983 nimi muutettiin muotoon Drumsö Idrottskamrater Dicken r.f.
Seura aloitti toimintansa jalkapallo- ja jääpallojoukkueilla, mutta myöhemmin lajivalikoimaan otettiin mukaan myös hiihto, suunnistus ja yleisurheilu. Käsipallo otettiin mukaan vuonna 1946, ja ottelut pelattiin muun muassa Gloriahallissa sekä Tennispalatsissa. Vähäisen kiinnostuksen vuoksi seuran käsipallotoiminta ehdittiin kertaalleen lopettaa. Vuonna 1961 se kuitenkin palasi mukaan seuran lajivalikoimaan, ja nykyään Dicken on Helsingin johtavia käsipalloseuroja.
Dickenin kenttäpelaajat pelaavat kotiottelut punaisessa paidassa, joka jonain vuosina on ollut koristeltu valkoisilla yksityiskohdilla, ja sinisissä sortseissa. Vierasottelut pelataan sinisessä paidassa ja sinisissä sortseissa.
Maalivahdit pelaavat kotiottelut valkoisessa paidassa ja vierasottelut neonkeltaisessa.
Saavutukset > Naiset

15 Suomen mestaruutta (1981–1983, 1985–1987, 1991, 1994–1995, 2015–2018, 2021–2022)
Kymmenen SM-hopeaa
Kuusi SM-pronssia
Saavutukset > Miehet

Suomen mestaruus (1993)
Kymmenen SM-hopeaa
Neljä SM-pronssia
Kaksi Suomen Cupin voittoa
Aiheesta muualla

Dicken.fi
Eremophila

Eremophila voi tarkoittaa seuraavaa:
sarvikiurut (Eremophila), lintusuku
emuntorvet (Eremophila), kasvisuku naamakukkaiskasvien heimossa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Eremophila”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Endless Forms Most Beautiful (kappale)

| ”Endless Forms Most Beautiful” Nightwish |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Endless Forms Most Beautiful
 Julkaistu: 8. toukokuuta 2015
 Tekijä(t): Tuomas Holopainen
 Tuottaja(t): Tuomas Holopainen, Tero Kinnunen
 Tyylilaji: sinfoninen metalli
 Kesto: 05.08
 Levy-yhtiö: Nuclear Blast
Nightwishin muut singlet
| ”Élan” 2015 | ”Endless Forms Most Beautiful” 2015 | ”Noise” 2020 |
Endless Forms Most Beautiful on suomalaisyhtye Nightwishin toinen single samannimiseltä albumilta. Se on julkaistu 8. toukokuuta 2015, ja kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut Tuomas Holopainen. Marko Hietala kertoi, että albumin nimikkokappale päätyi singleksi sen kertosäkeen ja raskaamman sovituksen vuoksi, joka oli hyvä vastapaino aiemmin ilmestyneelle "Élan"-kappaleelle.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säv. ja san. Tuomas Holopainen.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Endless Forms Most Beautiful | 5.08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Sagan (instrumentaali)  | 4.45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Endless Forms Most Beautiful (vaihtoehtoinen versio)  | 5.08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Endless Forms Most Beautiful (radio edit)  | 4.12 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Floor Jansen – laulu
Tuomas Holopainen – koskettimet
Emppu Vuorinen – kitara
Marko Hietala – basso
Kai Hahto – rummut
Erengisle Sunenpoika (Bååt)

Bååtin suvun vaakuna
Erengisle Sunenpoika (k. 1392) oli ruotsalainen ritari ja Orkneysaarten jaarli.
Erengisle kuului Bååt-sukuun, ja hänen isänsä oli ritari ja valtaneuvos Sune Joninpoika. Hän omisti huomattavan omaisuuden ja hankki vuonna 1353 Orkneysaarten jaarlin arvonimen, vaikka ilmeisesti hän ei koskaan käynyt kyseisillä saarilla. Vuodesta 1344 lähtien häntä on kutsuttu asiakirjoissa ritariksi, ja vuonna 1351 hänet mainitaan valtaneuvoksena. Erengisle kuului aatelisiin, jotka vastustivat kuningas Maunu Eerikinpoikaa. Hän oli yksi niistä, jotka asettivat Maunun pojan Eerikin vastakuninkaaksi. Hän myös osallistui Saksassa neuvotteluihin, jotka lopulta johtivat herttua Albrektin kutsumiseen Ruotsiin, ja toimi valtuuston luottamusmiehenä vielä vuonna 1371. Myöhemmin hän näyttää vetäytyneen julkisuudesta. Hän kuoli 2. elokuuta 1392 ja hänet on yhdessä kolmannen vaimonsa kanssa haudattu Vadstenan luostariin.
Sikolampi (Keuruu, Pyörkkilänperä)

| Sikolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°26′05″N, 24°09′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskuoja:  oja Kankijokeen 
Järvinumero:  35.487.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  183,5 m  
Rantaviiva:  1,159 km  
Pinta-ala:  5,008 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSikolampi 
Sikolampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Pyörkkilänperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,0 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Vihtamonpuron valuma-alueeseen (35.487) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 183,5 metriä mpy.
Silli

| Silli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Sillikalat Clupeiformes
Alalahko::  Clupeoidei
Heimo::  Sillit Clupeidae
Suku::  Clupea
Laji::  harengus
Kaksiosainen nimi
 Clupea harengus  Linnaeus, 1758 
Alalajit
 C. harengus harengus – Atlantinsilli  C. harengus membras – Silakka 
Katso myös
   Silli Wikispeciesissä   Silli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Maailman sillisaalis 1950-2010 FAO:n tilaston mukaan.
Silli (Clupea harengus) on Pohjois-Atlantissa elävä parvikala. Itämeren itä- ja pohjoisosissa elävää silliä kutsutaan silakaksi, ja sitä on pidetty erillisenä alalajina (Clupea harengus membras) erotukseksi silliksi yleensä kutsutusta varsinaisesta atlantinsillistä (Clupea harengus harengus), joka on silakkaa suurempi ja rasvaisempi.
Silli elää Atlantissa suurina parvina. Parvessa voi olla jopa neljä miljardia yksilöä. Silli voi kasvaa 45 cm pitkäksi ja painaa suurimmillaan kilon.
Silli on taloudellisesti tärkeä ruokakala. Sen tilastoitu vuotuinen saalis 2010-luvulla on noin kaksi miljoonaa tonnia. Islanti, Norja ja Yhdistynyt kuningaskunta (Englanti) ovat perinteisiä sillinkalastusmaita. Yhdysvalloissa Uuden Englannin rannikolla kalastetaan myös paljon silliä. Silli on arvostettu saaliskala ja sen pyynti tapahtuu pääsääntöisesti troolilla eli laahusnuotalla ja parvet etsitään kaikuluotaimella.
Sillin ruokakäyttö

Maissa silliä on yleensä tarjolla vain suolasillinä tai muuten säilöttynä. Aikoinaan sotien jälkeen on ollut kaupoista saatavana myös pakastettua eli ”jääsilliä”[lähde? ], ja myös tuoreena savustettuna, kuten kotoisempaa silakkaakin.
Sillin ensikäsittely tapahtuu jo pyyntialuksilla suolaamalla sillit tynnyreihin. Suolan lisäksi käytetään jonkin verran sokeria. Monenlainen sillien purkitus tehdään vasta maissa, mereltä tynnyreissä tuoduista suolasilleistä. Ennen sillit suolattiin tynnyreihin sellaisenaan, aivan kokonaisina. Nykyään tynnyrisillin saa päättömänä ja pyrstöttömänä, mutta ei suolistettuna. Päätöntä ja pyrstötöntä silliä, samoin kuin ruodotonta sillifilettä, myydään myös yksittäin tyhjiöpakattuna.
Suomessa ja Ruotsissa on tapana marinoida suolasillin filepaloja etikkaa, sokeria, suolaa ja mausteita sisältävissä mausteliemissä (matjessilli, perhesilli, sipulisilli, sinappisilli).
Silli Suomessa

Nykyisin tuoreen atlantinsillin syönti on harvinaista herkuttelua, mutta Suomeen tuotiin silliä 1940-luvulta alkaen 25 vuotta suomalaisella sillilaivastolla, Saukko-laivastolla, jonka kotisatama oli Rymättylän Röölässä. Rymättylän Säilykkeen Saukko-laivasto oli keväisin kolme kuukautta Atlantilla Islannin vesillä sillinpyynnissä, ja laivasto saapuminen heinäkuussa uusien perunoiden aikaan oli aina tapaus, josta kerrottiin laajasti lehdistössä. Laivaston alukset kilpailivat, kuka on ensin perillä. Viimeisen Saukon kapteeni oli Unto Laine (s. n. 1927/1928).
Suomalaisten harjoittama sillinpyynti loppui vuonna 1975 sillikantojen romahdettua. Silloin pyyntikiintiöitä alettiin jakaa kalavesien lähivaltioille.
Suomalaiset kuluttavat silliä kesäaikaan puolet koko vuoden kulutuksesta. Uusien perunoiden kanssa se on edelleen suosittu herkku. Rymättylään on kesäkuussa 2010 avattu Silliperinnekeskus Dikseli (dikseli=sillitynnyrin kannen kiristämiseen käytetty työväline).
Aiheesta muualla

Laji.fi: Silli (Clupea harengus)
ITIS: Clupea harengus (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Atlantic herring (Clupea harengus harengus) (englanniksi)
Sillit tynnyrissä
Silliparvi
Sjundeå Cup

Sjundeå Cup on Suomen suurin käsipalloturnaus. Turnaus pelataan vuosittain ulkotiloissa Siuntiossa, Uudellamaalla ja sen järjestää urheiluseura Sjundeå IF. Ensimmäinen Sjundeå Cup pelattiin vuonna 1973.
Turnaus kestää tavallisesti viikonlopun niin, että ensimmäiset pelit pelataan perjantaina ja viimeiset finaalit ovat sunnuntaina. Miehet ja naiset pelaavat perjantaista sunnuntaihin. Peliaika on kaikissa otteluissa kaksi kertaa 12 minuuttia. Loppupeli pelataan cup-muodossa.
B-D junioriluokissa alkusarjat voivat alkaa jo perjantaina. Muut luokat pelaavat lauantaina ja sunnuntaina. Lauantaina pelataan alkusarjan otteluja, sunnuntaina kaikissa luokissa alkusarjan otteluita sekä loppupelit. Lohkon 1. ja 2. jatkavat A-loppupeleissä, muut pelaavat B-loppupeleissä. A- ja B-loppupelit pelataan cup- muodossa.
Eino Leino 3

| Eino Leino 3 Vesa-Matti Loiri |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : Studio Brushane
 Julkaistu: 1985   1988 (CD
 Formaatti: LP-levy (GDL 2068)   C-kasetti (GDK 2068)   CD-levy (FGCD 8)
 Tyylilaji: folk, iskelmä
 Kesto: 46.52
 Levy-yhtiö: Levytuottajat   Flamingo Music (CD)
 Levymerkki: Gold Disc Flamingo (CD)
Muut kannet
   Albumin takakansi.
Listasijoitukset
  Suomi 11. (joulukuu 1985) 
Vesa-Matti Loirin muut julkaisut
| Lasihelmipeli 1984 | Eino Leino 3 1985 | Sydämeeni joulun teen 1988 |
Eino Leino 3 on suomalaisnäyttelijä-muusikko Vesa-Matti Loirin 11. studioalbumi vuodelta 1985. Albumi on kolmas levy Eino Leino -albumisarjaa, jonka levytyksillä Loiri tulkitsee Eino Leinon runoja uusina sävellyksinä ja sovituksina.
Sarjan toinen levy julkaistiin viisi vuotta aiemmin vuonna 1980 ja sarjaan tehtiin vielä neljäs levy vuonna 2001.
Albumi julkaistiin Gold Disc -levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina. Vuonna 1988 albumi julkaistiin ensimmäisen kerran CD-levynä Flamingo-levymerkillä ja uudestaan vuonna 1994, tällä kertaa julkaisijana Fazer Musiikki.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Perttu Hietanen ja Taisto Wesslin, sanoittanut Eino Leino ja sovittanut Taisto Wesslin.
Kappaleet > A-puoli

Mua pelottaa – 4.40
Sinikan laulu – 4.06
Notturno – 4.17
Kai ihmettelet sinä itsekses – 4.30
Naissaari – 6.15
Kappaleet > B-puoli

Aurinkolaulu – 6.58
Yölaulu – 6.24
Kumpi on kauniimpi – 1.54
Elämän koreus – 8.06
Kokoonpano > Muusikot

Vesa-Matti Loiri – laulu
Kokoonpano > Muusikot > Taisto Wesslinin orkesteri

Taisto Wesslin – orkesterin johto ja kitarat
Jack Mattson – huilut
Esa Katajavuori – piano ja marimba
Kalevi Nyqvist – harmonikka
Tapio Salo – kontrabasso
Tapani Ikonen – rummut ja lyömäsoittimet
Markku Hannola – patarumpu
Kokoonpano > Muusikot > Jouset

Jorma Ylönen – viulut
Juhani Tiainen – viulut
Seppo Rautasuo – viulut
Seppo Tukiainen – viulut
Sirpa Tukiainen – viulut
Mauri Pietikäinen – alttoviulut
Heikki Vehmanen – alttoviulut
Kari Lindstedt – sello
Jorma Katrama – viulut
Kokoonpano > Tuotanto

Martin Brushane – äänitys (Studio Brushane)
Finnvox-studiot – vuoden 1994 CD-painoksen masterointi
She Wolf (albumi)

| She Wolf Shakira |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2008–2009
 Julkaistu: 9. lokakuuta 2009
 Tuottaja(t): Shakira
 Tyylilaji: pop, dance
 Kesto: 40.56
 Levy-yhtiö: Epic
Muut kannet
 Latinalaisen Amerikan ja Espanjan version kansi
Listasijoitukset
  15.  21.
Shakiran muut julkaisut
| Oral Fixation Vol. 2 2006 | She Wolf 2009 | Sale el Sol 2010 |
Singlet albumilta She Wolf
 ”She Wolf” Julkaistu: 10. heinäkuuta 2009  ”Did It Again” Julkaistu: 16. lokakuuta 2009  ”Give It Up to Me” Julkaistu: 26. lokakuuta 2009  ”Gypsy” Julkaistu: 26. maaliskuuta 2010
She Wolf on Shakiran albumi, joka julkaistiin 9. lokakuuta 2009. Suurin osa albumin kappaleista on englanninkielisiä, mutta mukana on myös kolme espanjankielistä käännöskappaletta. Albumilta on julkaistu singlenä nimikappale "She Wolf" sekä kappale "Did It Again". Albumista julkaistaan marraskuussa Yhdysvalloissa erikoispainos, joka sisältää uuden singlen "Give It Up To Me" (toinen USA:ssa) ja muuta bonusmateriaalia, esimerkiksi kappaleen !Did It Againin! remixin, jossa vierailee Kid Cudi ja vastaavasti kappaleessa "Lo Hecho Está Hecho" on mukana Pitbull. Levyä on muutaman ensimmäisen myyntiviikon jälkeen yli miljoona kappaletta. Seuraava single albumilta on kappale Gypsy, joka on saanut suursuosion jo ennen virallista julkaisuaan muun muassa Ukrainassa. Video on kuvattu Barcelonassa ja julkaistaan helmikuun puolivälin paikkeilla.
Albumi ylsi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 15. Suomessa se nousi virallisen albumilistan sijalle 21.
Kappaleet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Yhdysvaltalainen painos She Wolf – 3.08  Did It Again – 3.12  Long Time – 2.56  Why Wait – 3.41  Good Stuff – 3.17  Men in This Town – 3.34  Gypsy – 3.18  Spy – 3.27 (säv. ft. Wyclef Jean)  Mon Amour – 4.05  Loba – 3.08  Lo Hecho Está Hecho – 3.12  Años Luz – 3.41  Give It Up To Me – 3.04 (säv. feat. Lil Wayne)  Did It Again – 3.12 (feat. Kid Cudi)  Gypsy (live)  She Wolf (live) Deluxe Edition She Wolf (musiikkivideo)  Making of She Wolf  Gypsy (live)  Why Wait (live)  |  Kansainvälinen painos She Wolf – 3.08  Did It Again – 3.12  Long Time – 2.56  Why Wait – 3.41  Good Stuff – 3.17  Men in This Town – 3.34  Gypsy – 3.18  Spy – 3.27 (ft. Wyclef Jean)  Mon Amour – 4.05  Lo Hecho Está Hecho – 3.12 (espanjankielinen versio kappaleesta "Did It Again")  Años Luz – 3.41 (espanjankielinen versio kappaleesta "Why Wait")  Loba – 3.08 (espanjankielinen versio kappaleesta "She Wolf") Bonuskappaleet She Wolf (Calvin Harris Mix) – 4.47 (bonusraita japanilaisessa painoksessa)  She Wolf (Said Mrad Club Remix) – 5.43 (bonusraita Lähi-idän painoksessa)  |  Latinalaisamerikkalainen painos Loba – 3.08  Lo Hecho Está Hecho – 3.12  Años Luz – 3.41  Long Time – 2.56  Good Stuff – 3.17  Men in This Town – 3.34  Gypsy – 3.18  Spy – 3.27 (ft. Wyclef Jean)  Mon Amour – 4.05  Did It Again – 3.12  Why Wait – 3.41  She Wolf – 3.08  |
Arvostelut

Allmusic:
Entertainment Weekly: A–
Rolling Stone:
Skjorta

Skjorta
| --- | --- |
Sijainti:  Sognin ja Fjordanen lääni,  Norja
Vuoristo:  Skandit
Korkeus merenpinnasta:  1 472 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Skjorta on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Breimsvatnet-järven Førdefjordenin lahden varrella Gloppenin ja Jølsterin kuntien rajalla, Norjassa. Sen korkeus merenpinnan tasosta on 1 472 metriä.
Sklavókampos

| Sklavókampos> Σκλαβόκαμπος |
| --- | --- |
 Sklavókampoksen arkeologista aluetta.
Sijainti
 Sklavókampos
Koordinaatit:  35°17′43″N, 24°57′29″E
Valtio:   Kreikka
Paikkakunta:  Malevízi, Iraklion, Kreeta
Historia
Tyyppi:  asutus
Kulttuuri:  minolainen kulttuuri
Aiheesta muualla
  Sklavókampos Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sklavókampos (kreik. Σκλαβόκαμπος; myös Sklavókambos) on minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Malevízin kunnassa lähellä Týlisosta, noin 22 kilometriä lounaaseen Iraklionista. Paikan nimi on nykyaikainen. Sen minolaisaikaista nimeä ei tunneta.
Asutuksen rauniot löytyivät vuonna 1930 Týlisoksesta Anógeiaan johtavan tien rakennustöiden yhteydessä. Paikalta on tunnistettu useampikerroksinen minolaistyylinen ”huvila”, joka on rakennettu LM I -kaudella eli noin 1600–1425 eaa. Siinä on ollut ainakin 17 huonetta. Raunioista on tehty lukuisia esinelöytöjä.
Sibelius-lukio

Sibelius-lukion julkisivu Mariankadun ja Liisankadun risteyksessä.
Sibelius-lukio on musiikkiin ja tanssiin painottunut lukio Helsingin Kruununhaassa. Lukiossa on kolme linjaa: musiikki-, tanssi- ja yleislinja. Lukion noin 590 opiskelijasta musiikkilinjalla opiskelee noin 350, tanssilinjalla noin 80 ja yleislinjalla noin 160.
Vuonna 2006 Sibelius-lukio vietti 100-vuotisjuhlaa.
Toiminta

Sibelius-lukio toimii osoitteessa Liisankatu 13, talossa, joka 1902 valmistui ruotsinkieliselle poikalyseolle Svenska lyceum i Helsingfors.
Poikalyseo lopetti toimintansa 1972, jolloin se muutti pois talosta ja yhdistettiin ruotsinkieliseen tyttölyseoon.
Musiikki- ja tanssilinjalle pääsy edellyttää näyttökokeeseen osallistumista, ja valinta tapahtuu sekä peruskoulun lukuaineiden keskiarvon että taiteellisten ansioiden perusteella. Musiikkilinjalle otetaan vuosittain noin 110 opiskelijaa, yleislinjalle noin 30 ja tanssilinjalle noin 35. Yleislinjalle pyrkiminen tapahtuu normaalisti peruskoulun lukuaineiden keskiarvon pohjalta. Pääsyrajat vuonna 2022 olivat musiikkilinjalle 16,08 pistettä, tanssilinjalle 16,85 pistettä ja yleislinjalle vaadittiin vähintään 9,23 keskiarvo.
Musiikkilinjalla opiskelevat voivat valita monenlaista musiikinopetusta, kuten laulu- tai soitinopetusta ja musiikkitietouden erikoiskursseja. Sibelius-lukiossa voi opiskella myös erilaista yhteismusisointia laulu-, rock-, etno-, kamarimusiikki- tai jazz-yhtyeen muodossa. Lisäksi lukiossa toimii kamarikuoro, tyttökuoro ja sekakuoro sekä myös sinfoniaorkesteri, jota johtaa Juhani Lamminmäki. Sibelius-lukion musiikinopettajat ovat menestyneitä nuorten musiikkikasvattajia. Koulussa on tuotettu mm. rockmusikaaleja ja konsertteja.
Tanssilinjalla opiskelevat voivat saada koulussa nykytanssin sekä baletin opetusta, ja opiskelijat työstävät usein monia tanssiproduktioita. Tanssin opiskelijat käyvät myös tanssi- ja kulttuuritunneilla, joilla opiskellaan länsimaisen taidetanssin historiaa ja nykypäivää.
Pääsyrajat vuodesta 2000

|  | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yleislinja (KA-raja) |  8,60 |  8,82 |  7,10 |  8,27 |  8,20 |  8,80 |  8,81 |  8,67 |  8,92 |  8,25 |  8,54 |  8,38 |  8,50 |  8,69 |  8,85 |  8,75 |  8,92 |  9,00 |  9,08 |  9,25 |  9,17 |  9,21 |  9,23 |  9,25 |
| Musiikkilinja (Pisteraja, max. 20) |  15,49 |  14,82 |  15,40 |  14,60 |  14,24 |  15,20 |  14,82 |  15,23 |  16,17 |  16,42 |  15,58 |  16,67 |  16,70 |  16,08 |  16,25 |  16,00 |  16,42 |  15,58 |  14,25 |  16,17 |  15,82 |  16,19 |  16,08 |  16,15 |
| Tanssilinja (Pisteraja, max. 20) |  13,40 |  15,60 |  15,38 |  15,66 |  13,78 |  16,72 |  15,14 |  16,37 |  15,02 |  15,41 |  13,83 |  14,75 |  13,92 |  16,16 |  15,83 |  16,31 |  16,31 |  17,38 |  16,17 |  16,62 |  17,17 |  17,73 |  16,85 |  17,58 |
Lähde: