Kruununhaka
Kruununhaan kadunnimet

Kruununhaan nykyinen katuverkosto syntyi Johan Albrecht Ehrenströmin asemakaavassa vuonna 1812. Ainoastaan eräät kaupunginosan eteläisimmät kadut olivat olemassa jo Ruotsin vallan aikana. Myös kadunnimet on annettu 1820–1830-luvuilla, ja vain muutamat kadut ovat saaneet uusia nimiä tämän jälkeen. Suuri osa kaduista on nimetty Romanovin keisarisuvun jäsenten mukaan, ja nimistö heijastelee muutenkin Suomen suuriruhtinaskunnan ensimmäisten vuosikymmenien poliittista ilmapiiriä. Vanhimmat yhä käytössä olevat kadunnimet ovat Unioninkatu ja Liisankatu, jotka keisari Aleksanteri I vahvisti vierallessaan Helsingissä vuonna 1819.
| suomenkielinen nimi | ruotsinkielinen nimi | nimeämisvuosi | minkä mukaan nimetty | aikaisemmat nimet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aleksanterinkatu | Alexandersgatan | 1833 | Keisarillinen Aleksanterin-Yliopisto  (keisari Aleksanteri I) | Ruotsin vallan aikana Storgatan ("Suurkatu") ja Kungsgatan ("Kuninkaankatu"), vuosina 1819–1833 Fredsgatan ("Rauhankatu", Haminan rauhan mukaan) |
| Hallituskatu | Regeringsgatan | 1836 | Senaatintalo (nyk. Valtioneuvoston linna) | Ruotsin vallan aikana Skolgatan ("Koulukatu", Helsingin triviaalikoulun mukaan), vuosina 1820–1836 Slottsgatan ("Linnakatu", Kruununhakaan suunnitellun keisarillisen linnan mukaan) |
| Helenankatu | Helenegatan | 1820 | suuriruhtinatar Helena Pavlovna | Ruotsin vallan aikana paikalla nimetön kuja |
| Katariinankatu | Katrinegatan | 1820 | keisarinna Katariina Suuri | Ruotsin vallan aikana paikalla nimetön kuja |
| Kirjatyöntekijänkatu | Bokarbetaregatan | 1945 | Helsingin Kirjatyöntekijäin Yhdistyksen talo | vuoteen 1945 Siltavuorenkatu |
| Kirkkokatu | Kyrkogatan | 1820 | Helsingin tuomiokirkko ja Pyhän kolminaisuuden kirkko |  |
| Kristianinkatu | Kristiansgatan | 1836 | kadun varrella asunut laamanni Christian Magnus Ivendorff |  |
| Kruununhaankatu | Kronohagsgatan | 1836 | Kruununhaan kaupunginosa |  |
| Kulmakatu | Vinkelgatan | 1836 | katu tekee 90 asteen kulman |  |
| Liisankatu | Elisabetsgatan | 1819 | keisarinna Elisabet Aleksejevna |  |
| Maneesikatu | Manegegatan | 1836 | keisarillisen santarmikunnan maneesi |  |
| Mariankatu | Mariegatan | 1820 | keisarinna Maria Fjodorovna |  |
| Maurinkatu | Mauritzgatan | 1820 | Gustaf Mauritz Armfelt |  |
| Meritullinkatu | Sjötullsgatan | 1928 | Vanha tulli- ja pakkahuone | vuosina 1820–1928 Konstantininkatu (Constantinsgatan) suuriruhtinas Konstantin Pavlovitš Romanovin mukaan |
| Oikokatu | Gengatan | 1836 | "oikaisee" Liisankadulta Siltavuorenrantaan |  |
| Pohjoisranta | Norra kajen | 1820 | sijainnin mukaan |  |
| Rauhankatu | Fredsgatan | 1819 | Haminan rauha |  |
| Ritarikatu | Riddaregatan | 1836 | säätytalolle varatun tontin mukaan (tontilla nykyisin Ritarihuone) | Ruotsin vallan aikana Residenshusgatan ("Virkatalonkatu", maaherran virkatalon mukaan) ja Berggatan ("Vuorikatu") |
| Siltavuorenpenger | Brobergsterassen | 1911 | Siltavuoren mukaan |  |
| Siltavuorenranta | Brobergskajen | 1836 | Siltavuoren mukaan |  |
| Snellmaninkatu | Snellmansgatan | 1928 | Johan Vilhelm Snellman (jonka patsas sijaitsee kadun varrella) | Ruotsin vallan aikana Tavastgatan ("Hämeenkatu", Hämeeseen johtaneen maantien alku), vuosina 1820–1836 Senatsgatan ("Senaatinkatu", Senaatintalon mukaan), vuosina 1836–1928 Nikolainkatu (Nikolaigatan) Nikolainkirkon (ja edelleen keisari Nikolai I:n) mukaan |
| Sofiankatu | Sofiegatan | 1820 | keisarinna Maria Fjodorovna, syntyään prinsessa Sofia Dorotea Augusta | Ruotsin vallan aikana Östra Kyrkogatan ("Itäinen Kirkkokatu") |
| Unioninkatu | Unionsgatan | 1819 | Haminan rauhassa syntynyt Venäjän ja Suomen unioni | eteläpää Ruotsin vallan aikana Västra Kyrkogatan ("Läntinen Kirkkokatu") |
| Vironkatu | Estnäsgatan | 1836 | Vironniemi |  |
| Välikatu | Mellangatan | 1836 | Kristianinkadun ja Kirjatyöntekijänkadun välissä |  |