stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pretty Boy Floyd (yhtye)

Pretty Boy Floyd vuonna 2008.
Pretty Boy Floyd oli yhdysvaltalainen glam metal -yhtye, joka perustettiin vuonna 1987 Hollywoodissa, Kaliforniassa. Yhtye tunnetaan varmasti parhaiten sen vuonna 1989 julkaistusta debyyttialbumista Leather Boyz With Electric Toyz. Pretty Boy Floyd hajosi vuonna 1991, mutta se perustettiin uudelleen vuonna 1995. Yhtye on sittemmin tehnyt useampia uusia julkaisuja.
Historia

Yhtyeen taustalla on hollywoodilainen yhtye nimeltä Doll. Ryhmässä vaikuttivat vokalisti Kerry Doll, kitaristi Aeriel Stiles, basisti Vinnie Chas ja rumpali Kari Kane. Doll levytti demoja, mutta ei yhtään varsinaista albumia.
Yhtye vaihtoi nimensä Pretty Boy Floydiksi vuonna 1987, kun Kerry Dollin tilalle tuli laulaja Steve ”Sex” Summers. Pian kitaristi Aeriel Stiles vaihtui newyorkilaiseen Kristy Majorsiin. Nimensä yhtye sai heidän tuottajaltaan Kim Fowleylta. Yhtyeen rumpali Ben Graves kuoli vuonna 2018 syöpään, mutta yhtye jatkoi silti.
Leather Boyz With Electric Toyz

Kahdeksan keikan jälkeen Pretty Boy Floyd kiinnitettiin MCA Recordsille. Heidän debyyttialbuminsa Leather Boyz With Electric Toyz julkaistiin vuonna 1989, ja sen tuotti Motörheadin tuottaja Howard Benson. Albumi saavutti 130. sijan Yhdysvaltain Billboard-listalla. Valtaosan albumin materiaalista oli tehnyt alkuperäinen kitaristi Aeriel Stiles, mutta Kristy Majors kirjoitti laulun ”Rock and Roll (Is Gonna Set the Night on Fire)”.
Albumilta julkaistiin kaksi singleä ja videot kappaleista ”Rock and Roll (Is Gonna Set the Night on Fire)” ja ”I Wanna Be With You”, joista jälkimmäistä esitettiin MTV:llä. Yhtye alkoi saada menestystä myös Euroopassa päästyään rocklehti Kerrang!:n kanteen 16. joulukuuta 1989.
Pretty Boy Floyd joutui myös kiistaan yhtyeen nimestä samannimisen kanadalaisen yhtyeen kanssa. Kanadalaisetkin olivat julkaisseet debyyttialbuminsa Bullets and Lipstick samana vuonna. Oikeusistunnon jälkeen kanadalaisryhmä vaihtoi kuitenkin nimensä Tommi Floydiksi, joka oli yhtyeen keulahahmon nimi.
Punalakkiherttu

| Punalakkiherttu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Hertut Cisticolidae
Suku::  Hertut Cisticola
Laji::  subruficapilla
Kaksiosainen nimi
 Cisticola subruficapilla  (Smith, 1843) 
Katso myös
   Punalakkiherttu Wikispeciesissä   Punalakkiherttu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Punalakkiherttu (Cisticola subruficapilla) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Punalakkiherttua tavataan Angolassa, Namibiassa ja Etelä-Afrikassa. Sitä on kuvattu yleisestä paikallisesti runsaslukuiseksi. Sen kannankehitys on laskeva, mutta lajin ei uskota olevan vielä vaarassa, joten se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Portamento

Portamento tarkoittaa liukua sävelkorkeudesta toiseen. Termiä on käytetty 1600-luvulta lähtien laulussa mutta myös jousisoittimilla. Portamento eroaa glissandosta siinä, että portamentossa ei yritetä saada kuuluviin välisäveliä.
Puistola (Kajaani)

Puistola on kaupunginosa lähellä Kajaanin keskustaa. Pohjoisessa rajana on Mainuantie, jonka takana on Purola, idässä Ratakatu ja Yläkaupunki, etelässä Lönnrotinkatu ja lännessä Kärpäntie. Vuoden 2014 lopussa Puistolassa oli 635 asukasta.
Puistola koostuu lähinnä vanhoista puisista omakotitaloista ja muutamasta kerrostalosta pohjoisosassa. Puistolassa on myös seurakuntatalo ja urheilukenttä.
Portapique

| Portapique |
| --- | --- |
 Portapique
 Koordinaatit: 45°24′17″N, 63°42′12″W 
Valtio:  Kanada
Provinssi:  Nova Scotia
Piirikunta:  Colchester
Perustettu:  n. 1700
Väkiluku:  n. 100
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Portapique on kylä Kanadan Nova Scotiassa. Se kuuluu Colchesterin piirikuntaan ja sijaitsee Cobequidinlahden pohjoisrannalla. Portapiquen alueella on noin sata asukasta, ja kesäisin mökkikaudella väkiluku kasvaa noin 250:een.
Portapique oli alkujaan Portaupique-niminen acadialaiskylä, joka perustettiin hieman vuoden 1700 jälkeen. Kun Abijah Willard vieraili siellä vuonna 1855 acadialaisten karkotuksen aikaan kylä oli suolla, ja loppuvuodesta alue oli jo vapaana. Uusia asukkaita sinne tuli 1760-luvun lopussa ja 1770-luvun alussa.
Nova Scotian joukkoampuminen vuonna 2020 käynnistyi Portapiquesta, ja sen aikana kuoli ainakin 19 ihmistä.
Pirjo Hakala

Pirjo Helinä Hakala (s. 14. elokuuta 1943 Äänekoski) on entinen suomalainen yleisurheilija. Hän edusti Saarijärven Pullistusta.
Hakala edusti Suomea aikuisten maaotteluissa vuosina 1972–1975. Hän saavutti Kalevan kisoissa kultaa 200 metrin aitajuoksussa 1972, 1973 ja 1974. Hopeaa hän sai 100 metrin juoksussa 1971, 100 metrin aitajuoksussa ja viisiottelussa 1974 sekä 400 metrin aitajuoksussa 1975. Pronssia hän sai 80 metrin aitajuoksussa 1967, 100 metrin aitajuoksussa 1972, 100 metrin juoksussa 1973 ja pituushypyssä 1974.
Ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Tulos | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 400 m | 60,2 | Saarijärvi | 4. heinäkuuta 1973 |
| 100 m aj | 14,85 | Tukholma | 2. syyskuuta 1973 |
| 400 m aj | 62,94 | Seinäjoki | 18. heinäkuuta 1975 |
| Pituus | 583 | Hyvinkää | 13. heinäkuuta 1974 |
| Viisiottelu | 3491 | Hyvinkää | 13. heinäkuuta 1974 |
Ennätykset > Sisäradat

| Laji | Tulos | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| Pituus | 583 | Laukaa | 9. helmikuuta 1975 |
Pierre Boulez

Pierre Boulez vuonna 1968.
Pierre Boulez vuonna 2004.
Pierre Boulez /pjɛʀ bu'lɛz/ (26. maaliskuuta 1925 Montbrison – 5. tammikuuta 2016 Baden-Baden) oli ranskalainen taidemusiikin säveltäjä ja kapellimestari. Häntä pidetään yhtenä suurista säveltäjä-kapellimestareista.  Hänen tunnetuimpia sävellyksiään ovat Pli selon pli, Memoriale à Bruno Maderna, Répons sekä kolme pianosonaattia.
Elämä ja ura

Boulez opiskeli matematiikkaa Lyonissa ennen kuin ryhtyi opiskelemaan musiikkia Pariisin konservatoriossa Olivier Messiaenin johdolla. Orkesterinjohtamisen oopperassa Boulez aloitti 1948. Hän oli vaikuttunut 12-säveljärjestelmään perustuneesta dodekafonisesta musiikista, mutta vahvasti kapinallisena luonteena halusi viedä sen edustaman radikalismin vielä paljon pidemmälle. Niinpä hän sovelsi sarjallisuutta nuottien lisäksi myös rytmiin ja hylkäsi Arnold Schönbergin ja hänen oppilaidensa hankkeen luoda uudenlainen melodinen sävelkieli. Lopputuloksena oli täyssarjallisuus, joka perustuu tiukkaan sävellysmenetelmään, mutta tuotti arvoituksellisia sävelten ryöpsähdyksiä. Boulez omaksui musiikkinsa vaikutteita myös aleatorisesta musiikista, joka jätti tilaa improvisaatiolle. Hän keskittyi enimmäkseen soitinmusiikkiin, mutta käytti toisinaan myös laulajia. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat Pli selon pli, Memoriale à Bruno Maderna, kolme pianosonaattia sekä monessa vaiheessa sävelletty Répons.
Boulez johti Alban Bergin Lulun kantaesityksen 1963. Tästä, kuten myös Bergin toisesta oopperasta, Wozzeckista, hän teki myöhemmin levytykset. Vuonna 1976 Boulez johti Richard Wagnerin Nibelungin sormuksen satavuotisesityksen Bayreuthissa. Uransa alkuvaiheissa Boulez esiintyi ondes Martenot’n tuntijana.
Boulezille myönnettiin lukuisia tunnettuja musiikkialan palkintoja, kuten Wolf ja Sonning. Kapellimestarina hän johti muun muassa Clevelandin orkesteria, BBC:n sinfoniaorkesteria, New Yorkin filharmonikkoja ja Ensemble InterContemporainia, joista viimeksi mainittu perustettiin Boulezin aloitteesta. Hänen panoksensa oli ratkaiseva myös Pariisin Pompidou-keskuksen yhteydessä toimivan elektronisen musiikin tutkimuskeskus IRCAMin perustamisessa.
Hän kuoli 5. tammikuuta 2016 Baden-Badenissa.
Oopperalevytyksiä

Alban Berg: Lulu
Alban Berg: Wozzeck
Claude Debussy: Pelléas ja Mélisande
Arnold Schönberg: Mooses ja Aaron
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pierre Boulez Wikimedia Commonsissa
Pierre Boulezin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Kuusisaari, Harri: Pierre Boulez in memoriam (Arkistoitu – Internet Archive). Rondo 7.1.2016.
Pontresina

| Pontresina |
| --- | --- |
 vaakuna
 Pontresina sijaitsee Itä-Sveitsissä, Graubündenin kantonissa.
 Koordinaatit: 46°29′35″N, 9°54′9″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Graubünden
Hallintoalue (Bezirk):  Maloja
Hallintopiiri (Kreis):  Oberengadin
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  118,20 km²
Korkeus:  1 735 – 4 049 m
Väkiluku (joulukuu 2014):  2 161
 – Väestötiheys:  18 as./km²
 
 www.pontresina.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pontresina (retoromaaniksi Puntraschigna) on kunta Itä-Sveitsissä, Graubündenin kantonissa, Malojan alueella. Kunnassa oli vuoden 2014 lopussa 2 161 asukasta.
Pontresina sijaitsee Engadinin laaksossa, Innjoen sivujoen Flazin laaksossa. Suuri osa kunnan alueesta on korkeaa vuoristoa. Kylä sijaitsee noin 1 800 metrin korkeudessa. Paikkakunnan korkein paikka on Piz Bernina (4 049 m mpy.).
Historiaa

Ensimmäisten maininnat kaupungista ovat latinankielisissä lähteissä nimellä Pontem sarasinam (1137)  ja Ponte sarracino (1303). Jotkut historioitsijat ovat kääntäneet nimen "Saraseenien sillaksi", ja ajattelevat sen kertovan arabien hyökkäyksistä alueelle.
Liikenne

Rhätische Bahnin (RhB) rautatie Sankt Moritzista Tiranoon, Berninan rautatie, kulkee Pontresinan kautta. RhB:n toinen rata Samedanista päättyy Pontresinaan. Päätie 29 kulkee Pontresinasta Berninasolan yli Italiaan.
Matkailu

Pontresina on matkailukohde, mutta jää usein läheisen Sankt Moritzin varjoon. Matkailusesongin aikana siellä yöpyy kuitenkin keskimäärin 6 700 vierasta.
Kaupungin lähellä on kaksi Berninan Alppeihin kuuluvaa jäätikköä, Morteratsch ja Roseg. Diavolezzan ja Piz Lagalbin hiihtokeskukset sijaitsevat Pontresinassa. Muottas Muraglin hiihtokeskus sijaitsee Samedanin puolella, Pontresinan pohjoispuolella.
Aiheesta muualla

Clavuot, Ottavio: Pontresina (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan web-sivut) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS).  28.9.2010. Bern:  Stiftung HLS. Viitattu 25.10.2015. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pontresinan linnahotelli
Rosegin laakso Pontresinasta lounaaseen
Poikon kartano

Poikon kartano on Otavan saarella Rymättylässä nykyisessä Naantalin kaupungissa sijaitseva kartano Isopoikon kylässä. Kartanon nykyinen päärakennus on vuodelta 1828 ja nykyisen ulkoasunsa se sai 1924 kun se korotettiin kaksikerroksiseksi Lars Sonckin suunnitelmien mukaisesti. Kartano ja sen piharakennukset muodostavat hyvin säilyneen arvokkaan kokonaisuuden, joka on rakennushistoriallisesti ja maisemallisesti merkittävä. Kartano piharakennuksineen on suojeltu seutu- ja osayleiskaavassa seudullisesti merkittävänä. Kartanon pihapiiri on vanhoja puita kasvavaa puistoa.
Ensimmäinen kirjallinen maininta vanhaan rälssiin kuuluvasta Isopoikosta eli Poikosta on vuodelta 1442. 1400-luvulla kartano oli Fincke-suvun omistuksessa. 1610-luvulta 1730-luvulle kartanon omisti sama suku kuin läheisen Viljaisten kartanon. 1800-luvun vaihteessa Poikon omistus siirtyi aatelisilta pois ja tuolloin tila oli Rymättylän suurimpia. Nykyinen vuonna 1828 rakennettu päärakennus tehtiin merikapteeni E. P. Thomen omistuksessa.
Kartanorakennus on luonnonkiviperustainen, hirsirunkoinen ja aumakattoinen. Ulkopuolelta rakennus on vuorattu vaakaponttilaudoituksella, joka on jaettu vyöhykkeisiin seinän pilarimaisilla ulkonemilla. Yläkerran ikkunat ovat neliruutuisia ja alakerran kuusiruutuisia, ja niiden päällä on puuleikkauksin koristellut otsikot. Pääsisäänkäyntiin rakennettiin vuonna 1924 kuisti ja sen päälle 1980-luvulla kuusipylväinen terassi. Toisessa päässä taloa on lasiveranta pieniruutuisilla ikkunoilla ja vastakkaisessa päässä taloa satulakattoinen kuisti ja 1980-luvulla sen jatkoksi rakennettu avokuisti. Alakerran pohjakaava on säilynyt karoliinisena ja ulkoasultaan pitkälti alkuperäisenä, 1980-luvulla uudistettua keittiötä lukuun ottamatta. Ruokasalissa on kaakeliuuni 1800-luvun puolivälistä.
Pihapiirissä on 1800-luvun puolivälissä rakennettu "muorin rakennus", joka ainakin vielä 2000-luvun taitteessa toimi kotiseutumuseona ja oli säilynyt vanhassa asussaan. Nelihuoneinen hirsitalo on rakennettu luonnonkiviperustalle. Rakennuksen alla on osittain kellari, joka on mahdollisesti 1400-luvulta eli Suomen keskiajalta. Neljän metrin syvyydessä sijaitsevaan kellariin johtaa edelleen portaat. Luonnonkiviseinäinen kellari on 5,5 metriä leveä ja sen holvi on muurattu tiilistä. Pihassa on myös toinen holvikellari, joka on todennäköisesti myös kuulunut Poikon keskiaikaiseen kivilinnaan. Kivilinnasta on jäljellä kivimuurin pätkä. Muita pihapiirin rakennuksia ovat aitta vuodelta 1737 ja todennäköisesti samalta vuosisadalta empiretyylinen avosolainen luhti. Huvimaja vuodelta 1861, sikapiikojen asunto ja sauna 1800-luvun lopulta ja tiilinavetta 1900-luvun alkupuolelta.
Jalmari Finnen kirja Rakkaudentarina: historiallinen romaani vuodelta 1913 sijoittuu Poikon ja Viljaisten kartanoihin.
Aiheesta muualla

Suvanto, Seppo: / Poikon suku (1400–1600) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu.  3.4.2006. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Pontoise

| Pontoise |
| --- | --- |
 Näkymä Pontoisen keskustaan
 vaakuna
 Pontoise
 Koordinaatit: 49°03′06″N, 02°06′06″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Île-de-France
Departementti:  Val-d’Oise
Arrondissementti:  Pontoise
Hallinto:  
 – Pormestari:  Philippe Houillon
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  7,15 km²
Väkiluku (2013):  29 826
 – Väestötiheys:  4 171,5 as./km²
Postinumero:  95000
 
 www.ville-pontoise.fr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pontoise on kaupunki Ranskan Val-d’Oisen departementissa Pariisin esikaupunkialueella. Se sijaitsee noin 30 kilometrin päässä Pariisista. Pontoise on Val-d’Oisen prefektuuri eli pääkaupunki ja kuuluu Cergy-Pontoisen kuntayhtymään. Kaupungissa on arviolta 29 826 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 7,15 neliökilometriä.
Kaupungin nimi tarkoittaa Oisejoen siltaa (pont tarkoittaa siltaa, Oise on joen nimi)
Historia

Pontoise sijaitsee roomalaisen tien Via Julius Caesarin varrella.
Kaarle Yksinkertainen lopetti viikinkien hävitysretket vuonna 911 Saint-Clair-sur-Eptessa solmimalla Rollon kanssa sopimuksen, joka antoi normanneille osan myöhempää Normandiaa, ja Pontoise muuttui Normandian ja Frankkian rajakaupungiksi.
Arkkitehtuuri

Pontoisessa on monta monumenttia, muun muassa Tavet-Delacour -museo, Camille Pissarron museo, Saint-Macloun katedraali, Le Carmel, Notre-Dame -kirkko, Cordeliers-luostari, Monthiers-hotelli ja bastionijärjestelmän jäänteet.
Kuvia

Saint-Macloun katedraali
Camille Pissarro:L'Hermitage à Pontoise
Tavet-Delacour -museo
Monthiers-hotelli
Bastionijärjestelmän jäänteet
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pontoise Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (ranskaksi)
Pariisin esikaupunkialueen kunnat
| Väkiluku | Kunnat |
| --- | --- |
yli 2 000 000: Pariisi
yli 75 000: Argenteuil · Asnières-sur-Seine · Aulnay-sous-Bois · Boulogne-Billancourt · Champigny-sur-Marne · Colombes · Créteil · Montreuil · Nanterre · Rueil-Malmaison · Saint-Denis · Saint-Maur-des-Fossés · Versailles · Vitry-sur-Seine
yli 50 000: Antony · Aubervilliers · Le Blanc-Mesnil · Bondy · Cergy ·  Clichy · Courbevoie · Drancy · Évry · Fontenay-sous-Bois · Issy-les-Moulineaux ·  Ivry-sur-Seine · Levallois-Perret ·  Maisons-Alfort · Neuilly-sur-Seine ·  Noisy-le-Grand ·  Pantin · Sarcelles · Sartrouville
yli 25 000: Alfortville · Athis-Mons · Bagneux · Bagnolet · Bezons · Bobigny · Champs-sur-Marne · Charenton-le-Pont · Châtenay-Malabry · Châtillon · Chatou · Chelles · Le Chesnay · Choisy-le-Roi · Clamart · Clichy-sous-Bois · Conflans-Sainte-Honorine · Corbeil-Essonnes · La Courneuve · Draveil · Élancourt · Épinay-sur-Seine · Ermont · Franconville · Fresnes · Gagny · Garges-lès-Gonesse · Gennevilliers · Goussainville · Guyancourt · L'Haÿ-les-Roses · Houilles · Livry-Gargan · Malakoff · Mantes-la-Jolie · Massy · Meaux · Melun · Meudon · Montigny-le-Bretonneux · Montrouge · Les Mureaux · Neuilly-sur-Marne · Nogent-sur-Marne · Noisy-le-Sec · Palaiseau · Le Perreux-sur-Marne · Pierrefitte-sur-Seine · Plaisir · Poissy · Pontault-Combault · Pontoise · Puteaux · Rosny-sous-Bois · Saint-Cloud · Saint-Germain-en-Laye · Saint-Ouen · Sainte-Geneviève-des-Bois · Sannois · Savigny-sur-Orge · Savigny-le-Temple · Sevran · Stains · Suresnes · Taverny · Thiais · Trappes · Tremblay-en-France · Les Ulis · Vanves · Vigneux-sur-Seine · Villejuif · Villemomble · Villeneuve-Saint-Georges · Villepinte · Villiers-le-Bel · Villiers-sur-Marne · Vincennes · Viry-Châtillon · Yerres
alle 25 000: 1 470 muuta kuntaa, joista merkittävimmät Auvers-sur-Oise · Bougival · Le Bourget · Chantilly · Chessy · Crépy-en-Valois · Écouen · Enghien-les-Bains · Étampes · Fontainebleau · Gisors · Maintenon · Maisons-Laffitte · Marly-le-Roi · Montfermeil · Montmorency · Orly · Orsay · Le Raincy · Rambouillet · Roissy-en-France · Rungis · Saclay · Saint-Cyr-l'École · Sceaux · Sèvres · Le Vésinet
Prince George

Prince George voi viitata seuraaviin paikkoihin:
Prince George, kaupunki Brittiläisessä Kolumbiassa, Kanadassa.
Prince George'sin piirikunta, piirikunta Marylandissa, yhdysvalloissa.
Prince Georgen piirikunta, piirikunta Virginiassa, Yhdysvalloissa.
Prince George Circuit, kilparata East Londonissa, Etelä-Afrikassa.
HMS Prince George (1701), 90-tykkinen toisen luokan linjalaiva (ex-HMS Duke (1682))
HMS Prince George (1763), kutteri
HMS Prince George (1772), Barfleur-luokan 98-tykkinen toisen luokan linjalaiva
HMS Prince George (1895), Majestic-luokan taistelulaiva
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Prince George”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Poilikki

| Poilikki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Apiales
Heimo::  Sarjakukkaiskasvit Apiaceae
Suku::  Poilikit Bifora
Laji::  radians
Kaksiosainen nimi
 Bifora radians  M.Bieb. 
Katso myös
   Poilikki Wikispeciesissä   Poilikki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Poilikki (Bifora radians) on sarjakukkaiskasvien laji, jota esiintyy Etelä-Euroopassa.
Poilikki on yksivuotinen kalju ruoho, joka kasvaa 15–30 senttimetriä korkeaksi. Sen lehtien lavat ovat yhdestä kahteen kertaa parilehdykkäiset. Kukinnon pääsarjat ovat suojuksettomia ja pikkusarjat suojuksellisia. Hedelmä koostuu hedelmysparista, jotka ovat melkein pallomaisia, harjuttomia, mutta kurttupintaisia.
Aiheesta muualla

Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Bifora radians (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Bifora radians (englanniksi)
Miesten F-liigan kausi 2020–2021

| Miesten F-liigan kausi 2020–2021 |
| --- | --- |
Laji:  salibandy
Järjestyksessä oleva kausi:  35.
Maa:   Suomi
Joukkueiden määrä:  14
Sarja alkoi:  20. syyskuuta 2020
Sarja päättyi:  11. huhtikuuta 2021
Runkosarjan voittaja:  Classic
Kultaa:  Classic
Hopeaa:  Oilers
Pronssia:  Nokian KrP
Nousseet joukkueet:  Jymy
Pudonneet joukkueet:  Welhot
Pistepörssin voittaja:   Sami Johansson (44+30=74)
Paras maalintekijä:   Sami Johansson (44)
Pudotuspelien pistepörssin voittaja:   Sami Johansson (31+18=49)
Sivusto:  fliiga.com
Alempi sarjataso:  Divari
Miesten F-liigan kausi 2020–2021 on järjestyksessään 35, mutta F-liigan nimen alla ensimmäinen. F-liigan runkosarja alkoi 20. syyskuuta.  Hallitseva Suomen mestari on edelleen Classic, sillä viime kausi jäi koronaviruspandemian takia kesken ja Suomen mestaruus jäi jakamatta. Edellisen Divari-kauden jälkeen Nurmon Jymy salibandyjaoston pitämässään kokouksessa oli päättänyt ottaa vastaan Salibandyliiton tarjoaman paikan miesten F-liiga kaudelle 2020–2021.
Joukkueet

| Joukkue | Kunta | Kotihalli | Perustettu | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Classic | Tampere | Tampere Areena | 1990 | Samu Kuitunen |
| Oilers | Espoo | Tapiolan urheiluhalli | 1990 | Heikki Luukkonen |
| Indians | Espoo | Otahalli | 1992 | Petri Timonen |
| EräViikingit | Helsinki | Energia Areena | 2016 | Bengt Lodenius |
| Nokian KrP | Nokia | Raholan Liikuntakeskus | 1997 | Jarmo Härmä |
| TPS | Turku | Kupittaan palloiluhalli | 1995 | Janne Kainulainen |
| SPV | Seinäjoki | Seinäjoen Uimahalli-Urheilutalo | 1994 | Tommy Koponen |
| Happee | Jyväskylä | Jyväskylän monitoimitalo | 1989 | Mikko Lehto |
| LASB | Lahti | Lahti Energia ‑areena | 2016 | Kalle Tyrkäs |
| OLS | Oulu | Kastellin monitoimitalo | 1998 | Jani Lipsanen |
| Tiikerit | Vantaa | Trio Sport Center | 1997 | Miro Mäkelä |
| Welhot | Kuopio | Kuopio-halli | 1997 | Pasi Purhonen |
| Steelers | Hämeenlinna | Loimua Areena | 1996 | Tommi Ojala |
| Jymy | Seinäjoki | Nurmohalli, Nurmo | 1994 | Jarmo Eteläaho |
Runkosarja

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Classic  | 26 |  20 |  4  |  1  |  1  | 218 |  92 | +126 | 69 |
| 2 |  Oilers  | 26 |  19 |  3  |  0  |  4  | 201 | 114 | +87 | 63 |
| 3 |  TPS  | 26 |  19 |  2  |  1  |  4  | 183 | 104 | +79 | 62 |
| 4 |  Nokian KrP  | 26 |  18 |  0  |  2  |  6  | 197 | 122 | +75 | 56 |
| 5 |  Happee  | 26 |  14 |  3  |  0  |  9  | 178 | 137 | +41 | 48 |
| 6 |  Indians  | 26 |  12 |  2  |  1  |  11 | 147 | 132 | +15 | 41 |
| 7 |  SPV  | 26 |  11 |  2  |  2  |  11 | 177 | 141 | +36 | 39 |
| 8 |  LASB  | 26 |  12 |  0  |  2  |  12 | 123 | 137 | -14 | 38 |
| 9 |  EräViikingit  | 26 |  10 |  1  |  3  |  12 | 136 | 141 | -5 | 35 |
| 10 |  OLS  | 26 |  7  |  1  |  4  |  14 | 135 | 179 | -44 | 27 |
| 11 |  Tiikerit  | 26 |  5  |  4  |  1  |  16 | 114 | 160 | -46 | 24 |
| 12 |  Steelers  | 26 |  6  |  0  |  4  |  16 | 119 | 194 | -75 | 22 |
| 13 |  Nurmon Jymy  | 26 |  4  |  0  |  2  |  20 | 113 | 210 | -97 | 14 |
| 14 |  Welhot  | 26 |  2  |  1  |  0  |  23 |  84 | 228 | -144 | 8 |
Runkosarjan pistepörssi

| Sija | Nimi | Seura | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Sami Johansson | Classic | 26 | 44 | 30 | 74 |
| 2 |  Joona Rantala | Nokian KrP | 25 | 30 | 34 | 64 |
| 3 |  Henri Johansson | Nokian KrP | 26 | 37 | 26 | 63 |
| 4 |  Eemeli Salin | Classic | 26 | 32 | 27 | 59 |
| 5 |  Peter Kotilainen | Happee | 22 | 29 | 29 | 58 |
| 6 |  Tuomas Iiskola | Oilers | 26 | 25 | 28 | 53 |
| 7 | Justus Kainulainen | Oilers | 26 | 36 | 17 | 52 |
| 8 |  Miko Kailiala | TPS | 25 | 33 | 18 | 51 |
| 9 |  Nico Jonaeson | Nokian KrP | 26 | 21 | 26 | 47 |
| 10 |  Rasmus Kainulainen | Oilers | 24 | 21 | 24 | 45 |
| 11 | Markus Markkola | Oilers | 26 | 20 | 24 | 44 |
| 12 |  Mikko Hautaniemi | TPS | 26 | 22 | 21 | 43 |
| 13 | Sami Koski | SPV | 26 | 10 | 32 | 42 |
| 14 |  Joni-Arttu Sieppi | SPV | 25 | 29 | 13 | 42 |
| 15 |  Valtteri Kainulainen | Indians | 26 | 33 | 8 | 41 |
| 16 |  Ville Lastikka | Classic | 26 | 21 | 20 | 41 |
| 17 |  Perttu Koljonen | LASB | 26 | 28 | 13 | 41 |
| 18 |  Mikko Laakso | Nokian KrP | 26 | 16 | 21 | 37 |
| 19 |  Markus Salmi | EräViikingit | 25 | 23 | 12 | 35 |
| 20 |  Tommi Hakala | Jymy | 26 | 18 | 16 | 34 |