stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Richard Horvitz
Ura

Richard Horvitz aloitti uransa lapsinäyttelijänä 10-vuotiaana esiintyen aluksi mainoksissa, joista ensimmäinen oli nimeltään Freshen Up Gum, ja myöhemmin myös käsimallina lelumainoksissa. Horvitz teki 1980-luvulla ensimmäisiä näytelmärooleja elokuvissa ja televisiosarjoissa, kuten Koulunkoukkuja ja Pääsykokeet.
Ura > Ääninäyttelijänä

Jäätyään aluksi ilman näyttelijän töitä vuonna 1988 käsikirjoittajien lakon vuoksi hän kokeili ystävänsä kehotuksesta ääninäyttelemistä ja otti yhteyttä mainosagentuuriinsa, jotka järjestivät Horvitzin ääninäyttelijöiden agentuurille Sandy Schnarin puheille, joka myös otti hänet asiakkaakseen. Tämän myötä Horvitzin ura ääninäyttelijä alkoi 1990-luvulla, jolloin hän teki äänirooleja muun muassa Mighty Morphin Power Rangers televisiosarjaan. Aluksi Horvitz piti äänityötään vain väliaikaisena urana, mutta sittemmin siitä on tullut hänen täysipäiväinen uransa. Tämän myötä Horvitz teki äänirooleja yhä useammassa animaatiosarjassa, joista ensimmäinen merkittävä oli vuonna 1997 Angry Beavers -animaatiosarjassa. Sarjan loputtua vuonna 2001 Horvitz sai kaksi pääroolia animaatiosarjoista Invader Zim ja The Grim Adventures of Billy & Mandy, joista ensimmäinen toi hänelle Annie-ehdokkuuden. Samalla Horvitz teki vierailevia äänirooleja animaatioihin, kuten Static Shock, Spies-tytöt, Kim Possible ja Dave the Barbarian, sekä muutamia dubbauksia, kuten Liikkuva linna, Duel Masters ja Pom poko. Vuonna 2006 hän teki äänirooleja Squirrel Boy- ja Ben 10 -animaatioihin. The Grim Adventures of Billy & Mandy sarjan jälkeen Horvitz on tehnyt äänirooleja videopeleihin, kuten SpongeBob SquarePants featuring Nicktoons: Globs of Doom, PlayStation Move Heroes, Skylanders: Spyro's Adventure ja Ratchet & Clank: All 4 One.
Horvitz on näytellyt Vivienne "VivziePop" Medranon luomassa Helluva Boss -nettianimaatiosarjassa Moxxie -hahmon roolissa vuodesta 2019 lähtien.
Yksityiselämä

Richard Horvitz on naimisissa Kristin Lazarianin kanssa ja heillä on kolme lasta.
Ääniroolit

| Vuosi | TV-Sarja/elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2019– | Helluva Boss | Moxxie, Eddie, Crimson, sivuäänet |
| 2008 | Underfist: Halloween Bash | Billy |
| 2007 | Billy & Mandy's Big Boogey Adventure | Billy, Billybot, Harold, Juror, Chippy |
| 2006–2007 | Squirrel Boy | Rodney J. Squirrel |
| 2006 | Shorty McShorts' Shorts | Dudley, vartija |
| 2006–2007 | Ben 10 | Grey Matter, Sublimino |
| 2005 | Pom poko | sivuäänet |
| 2005 | Liikkuva linna | sivuäänet |
| 2005 | Zatch Bell! | Kanchome |
| 2004 | Crash Nebula | Lintu |
| 2004 | Duel Masters | Fritz |
| 2004 | Kim Possible | Aviarius |
| 2004 | Dave the Barbarian | Ned Frischman |
| 2002 | Power Rangers Wild Force | Alpha 7 |
| 2002 | Spies-tytöt | Theodor |
| 2002 | Static Shock | Jimmy Osgood |
| 2001–2007 | The Grim Adventures of Billy & Mandy | Billy, Harold, sivuäänet |
| 2001 | Osmosis Jones | sivuäänet |
| 2001–2002 2006 | Invader ZIM | ZIM |
| 2001 | Power Rangers Time Force | Mantamobile |
| 2000 | Power Rangers Lightspeed Rescue | Smogger |
| 1999 | The Chimp Channel | Timmy Briar |
| 1999 | Jingle Bells | Cheddar |
| 1998 | Teininoita Roomassa | Stonehenge |
| 1998 | Mulan | sivuäänet |
| 1997 | Johnny Bravo | Dr. Pencilneck |
| 1997–2001 | Angry Beavers | Daggett |
| 1997 | Power Rangers turbovaihteella | Alpha 5 |
| 1997 | The Brothers Flub |  |
| 1996 | Power Rangers Zeo | Alpha 5 |
| 1995 | Power Rangers | Alpha 5 |
| 1993–1996 | Mighty Morphin Power Rangers | Alpha 5 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Richard Horvitz TV.comissa[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Richard Horvitz Voice Chasersissa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Saltsjön

Saltsjön nähtynä Katarinavägeniltä.
Saltsjön on lahti Ruotsin pääkaupungin Tukholman satamassa, Lilla Värtanin ja Strömmenin välissä. Sen eteläpuolella sijaitsevat Södermalm ja osa Nackan kuntaa. Pohjoispuolella sijaitsee Djurgården. Veden syvyys on noin 30 metriä. Pohjasedimentti on voimakkaasti saastunut ja suurelta osaltaan elotonta.
Sahapunamarja

| Sahapunamarja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Amygdaloideae
Suku::  Punamarjat Photinia
Laji::  serratifolia
Kaksiosainen nimi
 Photinia serratifolia  (Desf.) Kalkm. 
Katso myös
   Sahapunamarja Wikispeciesissä   Sahapunamarja Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sahapunamarja (Photinia serratifolia) on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon, punamarjojen (Photinia) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on luokiteltu joskus orapihlajien (Crataegus) sukuun, vaikkei sillä olekaan oramaisia piikkejä.
Sahapunamarja on ainavihanta pensas tai pienehkö puu. Pensasmaisena se kasvaa yleensä 3,5–6 metriä korkeaksi, mutta puumaisena se voi kasvaa jopa noin 10 metriä korkeaksi. Sahapunamarjan lehdet ovat suikeita, 10–20 cm pitkiä, 4–9 cm leveitä, syvänvihreitä, nahkamaisia ja sahalaitaisia. Kasvi on ainavihanta, mutta pieni osa lehdistä muuttuu syksyllä tai talven mittaan punaisiksi. Lehdissä on disyaaniglykosideja, minkä vuoksi ne voivat olla myrkyllisiä joillekin eläimille.
Sahapunamarjan kukat ovat valkoisia ja niissä on viisi terälehteä. Yksittäisen kukan halkaisija on noin 0,8 cm. Kukat sijaitsevat huiskilomaisissa kukinnoissa, jotka ovat noin 10–17 cm leveitä. Sahapunamarja kukkii keväällä huhtikuussa. Kukat ovat näyttävännäköisiä, mutta niissä on epämiellyttävä tuoksu. Kukista kehittyy kukinnan jälkeen vihreitä, halkaisijaltaan noin 0,6 cm olevia marjoja, jotka muuttuvat kypsyessään ensin punaisiksi ja lopulta ruskehtavanpurppuraisiksi. Marjat pysyvät kasvissa tavallisesti talveen asti.
Sahapunamarja kasvaa luonnossa metsissä, mäkien ja vuorien rinteillä, jokitörmillä sekä tienpientareilla itäisessä Aasiassa. Lajia tavataan luontaisena Keski-Kiinasta Itä-Kiinaan, Taiwanilla, Japanissa, Intiassa, Indonesiassa ja Filippiineillä. Vakiintuneena viljelykarkulaisena lajia tavataan myös muun muassa Yhdysvalloissa Georgiasta Texasiin.
Sahapunamarjaa kasvatetaan koristekasvina. Laji kasvaa keskikosteassa, hyvin vettä läpäisevässä maaperässä täydessä auringon valossa tai puolivarjossa. Juurruttuaan kunnolla sahapunamarja on myös jokseenkin kuivuutta kestävä. Laji ei kuitenkaan viihdy märillä kasvupaikoilla. Sahapunamarja on resistentti monia punamarjalajeja suuresti vaivaavalle Entomosporium maculatum -sienitaudille.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Sahapunamarja (Photinia serratifolia)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Photinia serratifolia (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Photinia serratifolia (englanniksi)
Flora of North America: Photinia serratifolia (englanniksi)
Flora of China: Photinia serratifolia (englanniksi)
↑  IUCN SSC Global Tree Specialist Group & Botanic Gardens Conservation International (BGCI): Photinia serratifolia IUCN Red List of Threatened Species. Version 2024-1.  2024. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 28.8.2024. (englanniksi)
Rämelehtimittari

| Rämelehtimittari |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Vaarantunut  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Imukärsälliset perhoset Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset perhoset Heteroneura
Yläheimo::  Mittarimaiset Geometroidea
Heimo::  Mittarit Geometridae
Alaheimo::  Lehtimittarit Sterrhinae
Suku::  Lehtimittarit Scopula
Laji::  virgulata
Kaksiosainen nimi
 Scopula virgulata  (Denis & Schiffermüller, 1775) 
Katso myös
   Rämelehtimittari Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rämelehtimittari (Scopula virgulata) on melko harvinainen lehtimittareihin kuuluva perhoslaji. Suomen lajiston uhanalaisluokituksessa 2010 se on luokiteltu vaarantuneeksi (VU).
Koko ja ulkonäkö

Rämelehtimittari muistuttaa ulkonäöltään suuresti monia sukulaislajejaan. Sekä etu- että takasiipien pohjaväri on vaalean ruskea ja ne ovat kauttaaltaan tummien suomujen täplittämät. Etusiiven kärki on terävä ja sen poikkiviirut erottuvat hieman taustaväriä tummemman ruskeina. Poikkiviirut kulkevat siiven poikki yhdensuuntaisina suorina, eivät muiden suvun lajien tapaan kaarevina, eivätkä kaarru tyveä kohti edes siiven etureunassa. Etusiivessä keskipilkku ei yleensä näy, mutta takasiivessä se erottuu selvästi. Siipiväli 20–22 mm.
Levinneisyys ja lentoaika

Rämelehtimittarilla on useita eri alalajeja, joiden levinneisyydet kattavat suuren osan Eurooppaa Portugalista Venäjälle. Idässä elinalue jatkuu Siperian poikki Koreaan saakka. Ruotsissa lajia tavataan ainoastaan Gotlannissa. Suomessakin se on hyvin paikoittainen ja levinneisyys rajoittuu aivan maan eteläisimpiin osiin. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena kesäkuun puolivälistä heinäkuun alkupuolelle huipun sijoittuessa kesä-heinäkuun vaihteeseen. Etelä-Euroopassa lajilla on 2–3 sukupolvea vuodessa.
Elinympäristö ja elintavat

Suomessa rämelehtimittari elää nimensä mukaisesti rämeillä. Keski-Euroopassa tyypillinen elinympäristö on kuitenkin nummi tai hiekkamaa ja Siperiassa arojen rinteet. Se on esiintymiseltään hyvin paikoittainen, mutta sopivalla paikalla yksilöitä voi olla paljonkin. Koiraat lentelevät pääasiassa illalla ja yöllä, naaraat joskus myös päivällä. Perhoset tulevat valolle. Keskenkasvuinen toukka on talvehtiva elämänvaihe.
Suomen lisäksi myös Ruotsissa laji on luokiteltu vaarantuneeksi.
Ravintokasvi

Toukka syö mustikkaa (Vaccinium myrtillus).
Aiheesta muualla

Suomen perhostutkijain seura
kuva toukasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Bestimmungshilfe des Lepiforums (saksaksi)
Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
Vindelnin kunta

| Vindelnin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Västerbotten
Keskustaajama:  Vindeln
Kuntakoodi:  2404
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  2 630,05 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  5 550
 – Väestötiheys:  2,1 as./km²
 
 www.vindeln.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tvärålundin pohjoisosa.
Uumajanjoen ylittävä siltä Tegsnäsetissä.
Vindelnin kunta (ruots. Vindelns kommun) on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västerbotteniin. Kunnan keskustaajama on Vindeln.
Kunnan maapinta-ala on 2 630,05 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 5 550 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 33,75 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Degerforsin maalaiskunta perustettiin 1.1.1863, jolloin vuoden 1862 kunnallislait astuivat voimaan. Maalaiskuntaan perustettiin kolme taajaväkistä yhdyskuntaa: Vindeln (vuonna 1924), Hällnäs (vuonna 1937) ja Granön (vuonna 1941). Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut aluejakoon, mutta taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin vuoden 1960 tienoilla.
Seuraavassa suuressa kuntauudistuksessa kunta vaihtoi nimeään, koska Ruotsissa oli tuolloin kaksi Degerfors-nimistä kuntaa. Västerbottenissa sijainneen Degerforsin maalaiskunnan lisäksi Örebron läänissä sijaitsi Degerforsin kauppala, joka muutettiin kuntauudistuksessa Degerforsin kunnaksi. Degerforsin maalaiskunta otti uuden nimen tulevasta keskustaajamastaan ja vuonna 1969 siitä tuli Vindelnin maalaiskunta. Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja maalaiskunta muutettiin Vindelnin kunnaksi ilman rajamuutoksia.
Väestönkehitys

| Vindelnin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 10 073 | 10 073 |
| 1955 | 1955 |    | 10 455 | 10 455 |
| 1960 | 1960 |    | 9 834 | 9 834 |
| 1965 | 1965 |    | 8 492 | 8 492 |
| 1970 | 1970 |    | 7 621 | 7 621 |
| 1975 | 1975 |    | 7 153 | 7 153 |
| 1980 | 1980 |    | 7 101 | 7 101 |
| 1985 | 1985 |    | 6 636 | 6 636 |
| 1990 | 1990 |    | 6 661 | 6 661 |
| 1995 | 1995 |    | 6 451 | 6 451 |
| 2000 | 2000 |    | 6 074 | 6 074 |
| 2005 | 2005 |    | 5 752 | 5 752 |
| 2010 | 2010 |    | 5 507 | 5 507 |
| 2015 | 2015 |    | 5 371 | 5 371 |
| 2020 | 2020 |    | 5 485 | 5 485 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 441 | 8,2 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 61 | 1,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 208 | 3,9 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 4 661 | 86,8 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 56 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 91 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 167 132 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 85 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,2 %
18–64-vuotiaat: 55,6 %
65 vuotta täyttäneet: 26,2 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 8,6 | 8,0 |
|   | jalostus | 29,7 | 28,3 |
|   | palvelut | 60,0 | 62,2 |
|   | tuntematon | 1,7 | 1,5 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 2 249 | 2 474 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 90,9 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 59,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 211 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Vindeln | 2 333 |
| 2 | Hällnäs | 259 |
| 3 | Tvärålund | 257 |
| 4 | Granö | 238 |
| 5 | Åmsele | 209 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Hjuken
Skivsjö
Slipstensjön
Strycksele
Tegsnäset
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Vindelnin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 4 | 4 | 5 | 5 | 4 | 5 | 4 | 4 | 4 | 5 | 6 | 5 | 5 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 10 | 10 | 9 | 9 | 8 | 8 | 9 | 8 | 6 | 7 | 8 | 7 | 6 | 7 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 6 | 6 | 6 | 5 | 6 | 5 | 4 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 1 | 0 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 4 | 3 | 4 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 13 | 13 | 13 | 14 | 13 | 14 | 13 | 15 | 13 | 12 | 12 | 13 | 14 | 12 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 1 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 5 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Vindelnin piiri
Åmselen piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Vindeln
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Degerfors kbfd*
Vindeln (Degerfors)
Amsele
Åmsele kbfd*
Seurakunnat > Kirkot

Granön kirkko
Sankt Mikaelin kappeli
Skivsjön kappeli
Vindelnin kirkko
Åmselen kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vindelnin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Vindelns kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Västerbottenin läänin kunnat
Kartta Vindelnin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Räjä Elektrik Millenium

| Räjä Elektrik Millenium Räjäyttäjät |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 6. toukokuuta 2016 4. heinäkuuta 2016 (CD)
 Formaatti: 2CD, 2LP, digitaalinen
 Tuottaja(t): Räjäyttäjät
 Tyylilaji: rock and roll, elektroninen musiikki, psykedeelinen musiikki
 Kesto: 85.00
 Levy-yhtiö: Ektro, Full Contact, Räjä
Räjäyttäjien muut julkaisut
| Terveiset Kouvolasta 2016 | Räjä Elektrik Millenium 2016 |   |
Räjä Elektrik Millenium on garage rock -yhtye Räjäyttäjien seitsemäs studioalbumi ja ensimmäinen tupla-albumi. Se julkaistiin digitaalisessa formaatissa 6. toukokuuta 2016. CD-painos julkaistiin 4. heinäkuuta 2016, jolloin sitä sai levykauppojen lisäksi Porin torilta suoraan yhtyeeltä ostettuna.. Albumi on tyyliltään elektronista musiikkia ja psykedeelistä musiikkia sekoittelevaa rockia.
Albumi ylsi Soundin toimittajien ”Vuoden 2016 parhaat kotimaiset levyt top-20” -listan sijalle 8.
Taustaa

Maaliskuussa 2016 Nousiainen kertoi Soundin haastattelussa yhtyeen julkaisevan toukokuussa jotain ”todella jännittävää ja täysin ennenkuulumatonta”. Albumilta julkaistiin maistiaisena kappale ”Räjä Elektrik” 15. huhtikuuta 2016. Räjä Elektrik Milleniumin levynjulkaisukeikka järjestettiin 9. kesäkuuta Helsingin Tavastia-klubilla. Tupla-albumi Räjä Elektrik Millenium julkaistiin digitaalisessa muodossa 22. toukokuuta 2016, ja sen 2CD-painos julkaistiin 4. heinäkuuta sekä 2LP-painos 19. elokuuta 2016.
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Keskisuomalainen : 

Albumi sai erinomaisen vastaanoton. Keskisuomalaisen antoi albumille täydet viisi pistettä, ylistäen Jukka Nousiaisen sanoituksellisia intertekstuaalisia taitoja muiden yhtyeiden aiempien tuotoksien mukailussa sekä viraalimedian menneiden ilmiöiden uudelleen pinnalle tuomisessa.
Kappaleet

***** – 1.04
Räjä Elektrik – 4.36
Missä olet Rapa Eini? – 2.57
Jytäskylä City Skyline – 2.10
Tikkamies – 3.08
Kantsuralli – 3.36
Syvä harmaa – 4.23
Keurusselän ässä – 3.32
Rekkakuskin rock – 2.20
Laajavuori – 4.10
Mies joka vei rock’n’rollin Moskovaan – 3.49
Luhangan mäyrä – 2.23
Itään tai ei mitään – 5.25
****** – 2.13
Millenium – 5.23
Hidas blues – 6.00
Rivo paroni – 3.37 (feat. Rivo Paroni)
Krapularobotti – 4.41
R.ä.J.ä.Y.T.T.ä.J.ä.T – 1.43
Lö Capitaine n'a Rien Pigé – 6.07
Sähköviinaa – 6.39
Saunan jälkeen – 5.04
Kokoonpano

Jukka Nousiainen – laulu, kitara
Mikko ”Rock” Siltanen – basso
Alex Reed – rummut
Robertin kapina

Robertin kapina (engl. Robert’s Rebellion) on George R. R. Martinin fantasiakirjasarjan Tulen ja jään laulu kuvitteellinen sota. Se sijoittuu noin 15 vuotta kirjasarjan varsinaisia tapahtumia edeltävään aikaan, alustaen Valtaistuinpeli-kirjan tapahtumien poliittisia jännitteitä. Sota on saanut nimensä Robert Baratheonista, joka kapinallaan syöksi vallasta ”Hulluksi kuninkaaksi” kutsutun Aerys II Targaryenin ja tappoi tämän perillisen Rhaegarin. Sodan seurauksena Robertista tuli Westerosin Seitsemän kuningaskunnan kuningas, ja Aerysin lapset Viserys ja Daenerys Targaryen joutuivat maanpakoon.
Tausta

Kapina saa alkunsa vuonna 282, kun kuninkaan poika Rhaegar Targaryen kaappaa Lyanna Starkin, Robert Baratheonin kihlatun. Lyannan isä Rickard ja veli Brandon vaativat kuningasta kurittamaan poikaansa, mutta Aerys II tappaa raa’sti heidät molemmat ja vaatii myös Robertin ja Lyannan nuoremman veljen Eddardin päitä. Robert ja Eddard, jotka ovat olleet uskollisia kuninkaalle, julistavat sodan kuningasta vastaan. Myös Hoster Tully liittyy sotaan, kun Eddard nai hänen vanhimman tyttärensä Catelynin.
Sodan eteneminen

Tyrellin suku liittyy Aerys II:n puolelle ja piirittää joukkoineen Robertin kotipaikkaa Myrskynpäätä, jota pitää hallussaan hänen veljensä Stannis. Kuninkaan Koura, Jon Connington, häviää Kellojen taistelun ja Aerys karkottaa hänet Westerosista. Robertin kapinalliset ovat voitokkaita Kolmikärjen taistelussa, jossa Robertin tappaa Rhaegarin.
Lannisterit pysyvät puolueettomana lähes koko kapinan ajan, mutta Robertin voittaessa Kolmikärjen taistelun kuningas Aerysin entinen Koura Tywin Lannister joukkoineen marssii Kuninkaansatamaan oletetusti auttamaan kuningasta. Hänelle avataan portit, mutta hän kääntyykin Aerys II:sta vastaan. Tywinin poika Jaime, joka palvelee Aerysiä tämän henkivartiokaartissa, hylkää valansa ja tappaa kuninkaansa lyömällä tätä miekalla selkään. Robertista tulee Westerosin kuningas ja hän nai Tywinin tyttären Cersein. Eddard palaa Talvivaaraan äpäräpoikansa Jon Nietoksen kanssa. Targaryenin kannattajat vievät Aerys II:n nuorimmat lapset Viserysin ja Daenerysin turvaan Essoksen maanosaan.
Sodan eteneminen > Tärkeimmät tapahtumat ja taistelut

| Robertin kapina> Vuosi | Robertin kapina> Tapahtuma |
| --- | --- |
282: Rhaegar Targaryen kaappaa Lyanna Starkin
282: Aerys II Targaryen murhaa Brandon ja Rickard Starkin
282: Sota julistetaan Aerys II:sta vastaan
282: Suvilinnan taistelu
282: Saarnelan taistelu
282: Kellojen taistelu
282: Lokkilan taistelu
282–283: Tyrellin suvun joukot piirittävät Stannis Baratheonin hallitsemaa Myrskynpäätä
283: Kolmikärjen taistelu: Robert Baratheon surmaa Rhaegarin
283: Kuninkaansataman valtaus: Tywin Lannisterit joukot miehittävät kaupungin, Jaime Lannister surmaa Aerys II:n, Gregor Clegane surmaa Rhaegarin lapset
283: Lyanna Stark kuolee Ilon tornilla Dornen Punaisilla vuorilla
Aiheesta muualla

Robertin kapina Tulen ja jään laulu -wikissä (englanniksi)
Robertin kapina Westeros-wikissä (englanniksi)