stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Albert Einstein
Kirjallisuutta

Fölsing, Albrecht: Albert Einstein: Elämäkerta.  (Albert Einstein: Eine Biographie, 1995)  Suomentanut Hyrkäs, Seppo. Helsinki: Terra Cognita, 1999.  ISBN 952-5202-27-5
Maalampi, Jukka: Maailmanviiva: Albert Einstein ja moderni fysiikka.  (Ursan julkaisuja 100)  Helsinki:  Tähtitieteellinen yhdistys Ursa, 2006.  ISBN 952-5329-51-8
Oja, Heikki & Vilhu, Osmi (toim.): Albert Einstein – tutkija ja ihminen.  (Ursan julkaisuja XI)  Helsinki:  Tähtitieteellinen yhdistys Ursa, 1979.  ISBN 951-9269-07-X  Teoksen verkkoversio.
Kuznetsov, Boris: Einstein Elämä. Kuolema. Kuolemattomuus.  Suomentanut Robert Kolomainen. Moskova:  Progress, 1985.
Ashtekar, Abhay: 100 Years of Relativity: Space-Time Structure, Einstein and Beyond.  World Scientific Publishing, 2005.  ISBN 981-256-394-6  (englanniksi)
Parker, Steve: Albert Einstein and the Laws of Relativity.  Chelsea House Publishers, 1995.  ISBN 0-7910-3003-2  (englanniksi)
Fox, Karen C. & Keck, Aries: Einstein A to Z.  John Wiley & Sons, 2004.  ISBN 978-047-146-674-1  (englanniksi)
Cassidy, David C.: Einstein and Our World.  Humanity Books, 2004.  (englanniksi)
Einstein, Albert: Erityisestä ja yleisestä suhteellisuusteoriasta.  (Suomentanut ja kommentoinut Raimo Lehti. Ursan julkaisuja 90)  Helsinki:  Tähtitieteellinen yhdistys Ursa, 2003.  ISBN 952-5329-33-X
Einstein, Albert & Infeld, Leopold: Fysiikan kehitys: Newtonista kvanttiteoriaan.  Suomentanut Heikki Hirvinen. Helsinki:  Otava, 1962.
Mehra, Jagdish: Einstein, Physics and Reality.  World Scientific Publishing Company, 2000.  ISBN 978-981-023-913-8  (englanniksi)
Geroch, Robert: Yleinen suhteellisuusteoria A:sta B:hen.  Art House, 2000.  ISBN 978-951-884-253-1
Maalampi, Jukka: Maailmanviiva: Albert Einstein ja moderni fysiikka.  (Ursan julkaisuja 100)  Helsinki:  Tähtitieteellinen yhdistys Ursa, 2006.  ISBN 952-5329-51-8
Einstein, Albert & Freud, Sigmund: Miksi sotaa? Kirjeenvaihto vuodelta 1932.  ((Warum Krieg?: Ein Briefwechsel, 1932.) Essee: Isaac Asimov)  Suomentanut Pellikka, Maija. Helsinki:  Bazar, 2003.  ISBN 951-9107-19-3
Einstein, Albert: Atomisota vai rauha : Maailma Albert Einsteinin silmin.  Suomentanut Eva Isaksson. Helsinki:  Rauhankirjat, 2002.  ISBN 951-9457-06-2
Jerome, Fred & Einstein, Albert: Einstein on Israel and Zionism: His Provocative Ideas about the Middle East.  St. Martin’s Press, 2009.  ISBN 978-0-312-36228-7  (englanniksi)
Jerome, Fred & Taylor, Rodger: Einstein on Race and Racism.  Rutgers University Press, 2006.  ISBN 978-0-8135-3952-2  (englanniksi)
Rowe, David E. & Schulmann, Robert: Einstein on Politics: His Private Thoughts and Public Stands on Nationalism, Zionism, War, Peace, and the Bomb.  Princeton University Press, 2007.  (englanniksi)
Jammer, Max: Einstein and Religion.  Princeton University Press, 2002.  ISBN 978-0-691-10297-9  (englanniksi)
Rooney, Anne: Einstein in His Own Words.  Random House, 2006.  ISBN 978-051-722-847-0  (englanniksi)
Dodge

| Dodge |
| --- | --- |

Perustettu:  1900
Toimitusjohtaja:  Timothy Kuniskis
Kotipaikka:  Auburn Hills, Michigan, Yhdysvallat
Toimiala:  autoteollisuus
Tuotteet:  henkilöautot
Emoyhtiö:  Stellantis
Kotisivu:  www.dodge.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Dodge on yhdysvaltalainen automerkki ja autonvalmistaja, jonka omistaa Stellantis.
Historia

Dodgen historia automerkkinä ja autonvalmistajana alkoi vuonna 1914, jolloin detroitilaiset veljekset John ja Horace Dodge perustivat Dodge Brothers Motor Vehicle Companyn. Dodgen ensimmäinen auto oli Old Betsy. Myöhemmin he alkoivat valmistaa kuorma-autoja, joita käytettiin mm. sodassa meksikolaista Pancho Villaa vastaan. Dodgen veljekset olivat entisiä polkupyörä- ja moottorivalmistajia, joilla oli takanaan jo vankka kokemus autonvalmistuksesta: vuosisadan alussa veljekset olivat suunnitelleet moottorinosia ensimmäisiin Oldsmobilen autoihin, olleet rahoittamassa Fordin autotehtaan perustamista ja myöhemmin myös valmistaneet osia ensimmäisiin Fordeihin.
Ensimmäinen maailmansota vaikutti Dodgen autotehtaan tuotantoon, ja Dodge aloittikin vuonna 1917 kuorma-autojen valmistuksen, ensin Yhdysvaltain maavoimille ja myöhemmin myös yksityisille ostajille. Dodge mielletään edelleen pääasiassa pickup-tyyppisten keveiden kuorma-autojen valmistajana:kenen mukaan? keveiden kuorma- ja lava-autojen osuus myynnistä on 78 %lähde? 1925 Dodgen autonvalmistus myytiin Dillon, Read & Companylle. Newyorkilaisten pankkien järjestämä kauppahinta, 146 miljoonaa dollaria, oli aikansa suurimpia. Kolme vuotta myöhemmin Dillon, Read & Company myi Dodgen autonvalmistuksen edelleen Chrysler Corporationille 1928. 1927 Dodge toi markkinoille ensimmäisen kokoteräksisen auton. Dodge oli myös ensimmäinen yhdysvaltalainen autonvalmistaja, joka avasi tehtaan myös Euroopassa. Dodgen kuorma-autoja ryhdyttiin myymään Graham-nimellä. Kuorma-autoista tuli suosittuja ja niiden valmistus siirrettiin Ison-Britannian tehtaaseen. Dodge otti käyttöön myös kahdeksansylinterisen rivimoottorin. Dodgen jouduttua Chrysler Corporationin haltuun Britannian tehdas siirrettiin Kewiin nykyisen Suur-Lontoon lounaisosaan.
Toisen maailmansodan aikana Dodge valmisti lentokonemoottoreita ja kuorma-autoja. 182 hehtaarin alueelle Chicagoon perustettiin tehdas, missä valmistettiin pommikoneiden moottoreita. Kuorma-autoja meni vientiin 400 000. Pilot House-tyyppistä pick-upia alettiin valmistaa. Se pysyi tuotannossa sotilas- ja siviiliversioina vuoteen 1970.
1960-luvun lopulla Chrysler Corporation osti brittiläisen autovalmistajan Rootes Groupin, jolloin aiemmat Commer- ja Karrier-tavara-autot muuttuivat vähitellen Dodge-merkkisiksi. Vanha Kewissä Lontoon lounaispuolella sijainnut tehdas suljettiin ja brittiläisen Dodgen tuotanto keskitettiin Commerin tehtaalle Lutonin kaupunkiin. Commer-nimestä luovuttiin vuonna 1976, minkä jälkeen kaikki Chryslerin brittiläiset hyötyajoneuvot myytiin Dodge-nimisinä. Chrysler Corporation myi kaikki Euroopassa sijainneet tuotantolaitoksensa vuonna 1978 PSA-konsernille, jolta kuorma-autoliiketoiminta siirtyi edelleen Renaultille vuonna 1981. Viimeiset alun perin Dodge-nimisen mallisarjan kuorma-autot valmistuivat Britannian tehtaalta Renault-Dodge -nimisinä vuonna 1989. Renault puolestaan myi tehtaan vuonna 1993 Kiinaan.
Dodge Suomessa

Ensimmäiset Dodge-autot tuotiin Suomeen 1920-luvun aikana. Dodgen ensimmäinen maahantuoja oli Ab Auto-Traktor Oy, joka edusti tuolloin myös mm. ranskalaisia Citroën-autoja. Toimitusjohtaja Väinö Broman perusti yhtiökumppaneineen vuonna 1934 yhtiön Uusi Autokeskus Oy – Nya Bilcentralen Ab, joka sai samana vuonna Dodgen edustuksen. Vuonna 1939 Dodge oli Suomen kuudenneksi yleisin henkilöautomerkki 3,7 prosentin osuudella rekisteröidyistä autoista.
Dodge-henkilöautojen tuonti Suomeen oli 1950-luvulla vähäistä tuontisäännöstelyn vuoksi, sen sijaan brittiläisiä Dodge-kuorma-autoja tuli maahan runsaasti. Myös brittiläisiä Dodge-linja-autoja tuli jonkin verran. Vuoden 1954 lopussa Suomessa oli rekisterissä 1 230 Dodge-henkilöautoa, jolloin se oli tilaston 18. sijalla. Henkilöautojen tuontisäännöstely päättyi vuonna 1962, minkä jälkeen Dodge Dart- ja Coronet-mallit tulivat suosituiksi varsinkin taksikäytössä. Autojen myynti Suomessa supistui voimakkaasti 1960-luvun jälkipuoliskolla, mikä vaikutti Dodgen myyntilukuihin. Vuonna 1967 rekisteröitiin 389 Dodge-henkilöautoa, mutta vuonna 1968 vastaava luku oli vain 47. Vuoden 1969 lopussa Dodge-henkilöautoja oli rekisterissä vajaat 2 900 kappaletta. Dodge-henkilöautojen lukumäärä kasvoi, mutta merkin osuus Suomen henkilöautokannasta supistui varsinkin japanilaisten autojen tultua Suomen markkinoille. Dodgen maahantuoja Autokeskus Oy (vuodesta 1964 Aro-Yhtymä Oy Autokeskus) oli aloittanut vuonna 1962 japanilaisten Datsun-autojen tuonnin. Suomessa suosituin Dodge-malli 1970-luvulla oli Dartin seuraajaksi tullut Aspen. Dodge-henkilöautoja rekisteröitiin vuosikymmenen aikana noin 250 kappaletta ja huomattava määrä Dodge Coronet -farmariautoja sisustettiin ruumisautoiksi. Vuoden 1979 lopussa Suomen ajoneuvorekisterissä oli liki 3 700 Dodge-henkilöautoa, ja tilastossa se sijoittui Hondan ja Austinin väliin.
Vuonna 1974 esiteltyjä brittiläisiä Dodge 100 -kuorma-autoja, jotka olivat luonteeltaan kevyitä jakeluautoja, tuotiin Suomeen 1980-luvulle saakka. Viimeisiin Dodge-kuorma-autoihin asennettiin suomalainen Valmetin dieselmoottori. Vuoden 1988 lopussa Suomessa oli rekisterissä 3 608 Dodge-henkilöautoa, jolloin se oli 28. yleisin henkilöautomerkki.
Vuoden 1999 lopussa Suomen moottoriajoneuvorekisterissä oli 4 127 Dodge-autoa vuosilta 1920–1998. Yksittäisistä malleista yleisimmät olivat henkilöautot Aspen (796 kpl), Dart (568 kpl) ja pakettiauto Tradesman (400 kpl).
Dodge Ram SRT-10, vuosimallia 2005
Dodge Challenger
Automallit > Nykyiset mallit

Challenger
Charger
Durango
Grand Caravan
Journey
Neon
Challenger.
Charger.
Durango.
Grand Caravan.
Journey.
Neon.
Automallit > Aiemmat mallit

Katso Chrysler Corporation
Automallit > R/T

Dodge on valmistanut vuodesta 1967 lähtien useita automalleja R/T-merkittyinä (Road/Track) versioina, joissa on tarjottu parempaa suorituskykyä tavallisiin versioihin verrattuna.
Automallit > Toisen maailmansodan aikaisia malleja

Dodge WC-57
Dodge WC-62
Museoautoja

Vehoniemen automuseossa on yksi 1920-luvun Dodge näytteillä.
Museo Torpin Tykit Inkoossa on kolme Dodgea näytteillä.
Tekniikan Maailma -lehti lahjoitti 25-vuotisjuhlansa kunniaksi Liikkuvalle poliisille vuonna 1978 rekisterinumerolla TM-25 varustetun Dodge Aspen -auton, joka kuuluu nykyisin tieliikennemuseo Mobilian kokoelmiin. Mobilian kokoelmissa on myös puukaasuttimella varustettu vuosimallin 1939 Dodge-seka-auto, joka on kuulunut aiemmin Tampereen kaupungin liikennelaitokselle.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Dodge (englanniksi)
Dodge-uutiset ja malliesittelyt Tuulilasissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Stellantis
| Merkit> Merkit.Merkit.Stellantis Europe.Stellantis Europe.Stellantis Europe.Stellantis Europe.FCA US. | Nykyiset> Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset | Tytäryhtiöt> Nyk. yhteisyritykset.Ent. yhteisyritykset.. |  Abarth | Alfa Romeo | Chrysler | Citroën | Dodge | DS | Fiat | Fiat Professional | Jeep | Lancia | Maserati | Opel | Peugeot | Ram | SRT | Vauxhall> .. Abarth & C. | Alfa Romeo Automobiles | Citroën Automobiles | Fiat Automobiles | Fiat Professional | Lancia Automobiles | Fiat Auto Argentina | Fiat Brasil | Fiat Auto Poland | Opel Automobile | Peugeot Automobiles | Sevel. Fiat Automobili Srbija (67 %) | Fiat India Automobiles (50 %) | GAC Fiat Automobiles (50 %) | Tofaş Türk Otomobil (37,8 %). Nanjing Fiat Automobile. Katso tiedot yhtiöstä ja sen tuotteista omasta mallineestaan. Comau | Fiat Powertrain Technologies (VM Motori) | Italiana Editrice (77 %) (La Stampa |Il Secolo XIX) | Magneti Marelli | Maserati | Teksid (84,8 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Toimipaikat |  |  |  Luettelo Stellantis-yhtiön tehtaista | Lingotto (entinen) | Nardò Ring (entinen) |
| Avainhenkilöt |  |  |  Giovanni Agnelli | Gianni Agnelli | Andrea Agnelli | John Elkann | Carlos Tavares |
| Muut tärkeät yhtiöt |  |  |  CNH Industrial | Iveco Group | Ferrari | Exor | Fiat S.p.A. | Fiat Aviazione | Fiat Ferroviaria | Fiat Industrial |
Fiat Chrysler Automobiles
| Merkit> Merkit.Merkit.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset | Nykyiset> Entiset..FCA Italy.FCA Italy.FCA Italy.FCA Italy.FCA US. | Tyttäret> Nyk. yhteisyritykset.Ent. yhteisyritykset.. |  Abarth | Alfa Romeo | Chrysler | Dodge | Fiat | Fiat Professional | Jeep | Lancia | Maserati | Ram | SRT>  AMC | Autobianchi | Barreiros | Ceirano | Commer | DeSoto | Eagle | Fargo | Hillman | Humber | Imperial | Innocenti | Karrier | Pegaso | Plymouth | SCAT | Seddon Atkinson | Singer | Simca | S.P.A. | Sunbeam | Valiant | Zastava... Abarth & C. | Alfa Romeo Automobiles | Fiat Automobiles | Fiat Professional | Lancia Automobiles | Fiat Auto Argentina | Fiat Brasil | Fiat Auto Poland. Fiat Automobili Srbija (67 %) | Fiat India Automobiles (50 %) | GAC Fiat Automobiles (50 %) | Sevel (50 %) | Tofaş Türk Otomobil (37,8 %). Nanjing Fiat Automobile. Katso tiedot yhtiöstä ja sen tuotteista omasta mallineestaan. Comau | Fiat Powertrain Technologies (VM Motori) | Italiana Editrice (77 %) (La Stampa |Il Secolo XIX) | Magneti Marelli | Maserati | Teksid (84,8 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Toimipaikat |  |  |  Luettelo FCA-yhtiön tehtaista | Lingotto (entinen) | Nardò Ring (entinen) |
| Avainhenkilöt |  |  |  Giovanni Agnelli | Gianni Agnelli | Andrea Agnelli | John Elkann | Sergio Marchionne | Michael Manley |
| Muut tärkeät yhtiöt |  |  |  CNH Industrial (Iveco) | Ferrari | Exor | Fiat S.p.A. | Fiat Aviazione | Fiat Ferroviaria | Fiat Industrial |
Kiinan ydinkoe nro 6

Kuva Kiinan ensimmäisen lämpöydinpommin pudotuksesta. Pommi pudotettiin Tu-16:n kopiosta, joka oli Xi'an H-6.
Kiinan ensimmäisin lämpöydinase eli ydinkoe nro 6 (myös: Chic-6) räjäytettiin 17. kesäkuuta 1967 Lop Nurin ydinkoealueen yllä Xinjiangissa vain noin 2,5 vuotta maan ensimmäisen ydinkoelatauksen räjäytyksen jälkeen. Pommin voimakkuus oli 3,3 megatonnia, ja se pudotettiin laskuvarjon varassa Xian H-6 -koneesta. Pommin räjäytys toteutettiin 2 960 metrin korkeudessa . Pommin sisimpään ytimeen liittyi U-235 sekä ulompaan ytimeen U-238.. Fuusiopommin räjäytys liittyi oleellisesti Kiinan omaan ”Kaksi pommia, yksi satelliitti” -ohjelmaan. Suurin Kiinan tekemä ydinkoe oli vahvuudeltaan neljä megatonnia..
Chic-6:n synnyttämä räjähdyspilvi.
Asetomaitohappo

| Asetomaitohappo |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (2S)-2-hydroksi-2-metyyli-3-oksobutaanihappo
CAS-numero:  71698-08-3
PubChem CID:  440878
SMILES:  CC(=O)C(C)(C(=O)O)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C5H8O4
Moolimassa:  132,114 g/mol
Asetomaitohappo (C5H8O4) on karboksyylihappo, joka sisältää myös hydroksyyli- ja karbonyyliryhmät. Yhdiste esiintyy tärkeänä välituotteena haarautuneiden aminohappojen valiinin ja leusiinin biosynteesissä kasveissa, sienissä ja bakteereissa.
Asetomaitohappoa muodostuu palorypälehaposta kondensaatioreaktiolla, jota katalysoi asetolaktaattisyntaasientsyymi. Valiinin ja leusiinin biosynteesissä asetomaitohappo pelkistetään ja isomeroidaan dihydroksi-isovaleriaanahapoksi ketoli-happoreduktoisomeraasin katalysoimana. Asetomaitohappo on suhteellisen pysymätön ja dekarboksyloituu hitaasti diasetyyliksi. Oluen valmistuksessa tämä aiheuttaa makuvirheitä. Diasetyylin muodostumisen asetomaitohaposta ehkäisemiseksi oluen käymisprosessiin lisätään asetolaktaattidekarboksylaasia, joka dekarboksyloi asetomaitohapon asetoiiniksi, joka ei aiheuta makuvirheitä.
Laukaa

| Laukaa Laukas |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  62°24′50″N, 025°57′15″E
Maakunta:  Keski-Suomen maakunta
Seutukunta:  Jyväskylän seutukunta
Kuntanumero:  410
Hallinnollinen keskus:  Laukaan kirkonkylä
Perustettu:  1593
Kokonaispinta-ala:  825,60 km² 140:nneksi suurin 2022 
– maa:  648,51 km²
– sisävesi:  177,09 km²
Väkiluku:  18 873 63:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  29,10 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  22,2 %
– 15–64-v.:  57,3 %
– yli 64-v.:  20,6 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  97,9 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– muut:  2,0 %
Kunnallisvero:  9,9 % 28:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Linda Leinonen
Kunnanvaltuusto:  43 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • SDP   • PS   • Kok.   • Vihr.   • KD   • Vas.   • Liik.:   13 10 8 4 3 2 2 1
www.laukaa.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laukaan keskustaa.
Laukaa (ruots. Laukas) on Suomen kunta, joka sijaitsee Jyväskylän seutukunnassa Keski-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu 18 873 ihmistä, ja sen pinta-ala on 825,60 km² josta 177,09 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 29,10 asukasta/km².
Laukaan kunnan suurimmat taajamat ovat Laukaan kirkonkylä, Lievestuore, Leppävesi ja Vihtavuori. Laukaan naapurikunnat ovat Hankasalmi, Jyväskylä, Konnevesi, Toivakka, Uurainen ja Äänekoski.
Laukaassa aloitti uutena kunnanjohtajana maaliskuun 2021 alussa Linda Leinonen.
Maantiede

Laukaa on vesistöinen kunta. Laukaassa yhtyvät Rautalammin, Viitasaaren ja Saarijärven vesireittien vedet yhdeksi merelle vaeltavaksi virraksi. Tätä kuvaa Laukaan vaakuna. Laukaan kunnassa suurimmat järvet ovat Leppävesi, Lievestuoreenjärvi, Kynsivesi ja Kuusvesi.
Maantiede > Kylät

Haapala, Harhala, Hoho, Kirkonkylä eli ent. Pellosniemi, Kuhaniemi, Kuusa (tai Kuusaa), Lankamaa, Leinola, Leppävesi, Lievestuore, Metsolahti, Saarilampi, Savio, Simuna, Tarvaala eli Laukkavirta, Tervatehdas, Tiituspohja, Valkola, Vehniä, Vihtasilta, Vihtavuori, Vihtiälä, Vuontee, Äijälä.
Laukaan historiaa

Laukaa on vanha emäpitäjä. Entiseen Laukaan pitäjään (Vanha Laukaa) kuuluivat myös nykyinen Jyväskylän kaupunki, Äänekoski, Suolahti, Sumiainen, osa Saarijärveä, Hankasalmea, Uuraista ja Toivakkaa. Laukaa-nimen taustalla on merkitykseltään hämärtynyt suomen sana laugas. Sanan on arveltu (Tunkelo, Oksanen, Laukaan historia I) olevan myös samaa alkuperää kuin Suomenlahden etelärannalla, Inkerinmaan vatjalaisalueella oleva Laukaanjoki, joka on venäjäksi Luga. Sana tarkoittaa 'kosteaa niittyä' ja on muissa slaavilaisissa kielissä sekä myös balttilaissa kielissä muodossa luka tai laukas. Laukaan alueella on myös muuta tuon alueen nimistöä.
Laukaaseen asutettiin jatkosodan jälkeen Sortavalan maalaiskunnan siirtoväkeä.
Laukaan rajakyliä liitettiin aikoinaan Jyväskylän maalaiskuntaan, muun muassa 1960-luvulla osia Savion ja Vehniän kylistä. Ne kuuluvat vuodesta 2009 alkaen Jyväskylään.
Hallinto

Laukaan kunnanjohtaja on Linda Leinonen. Laukaan kunnanvaltuustossa on 43 paikkaa, joista 13 on keskustan ja 10 SDP:n hallussa kaudella 2021–2025.
Talous

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat halpakauppaketju Ale-Makasiini, Prima-rakentajat Oy Leppänen ja kuulosuojainten valmistaja Silenta Ltd.
Laukaassa sijaitsee suuri Lidlin jakelukeskus.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Laukaan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 13 676 | 13 676 |
| 1985 | 1985 |    | 14 710 | 14 710 |
| 1990 | 1990 |    | 15 730 | 15 730 |
| 1995 | 1995 |    | 16 352 | 16 352 |
| 2000 | 2000 |    | 16 548 | 16 548 |
| 2005 | 2005 |    | 17 193 | 17 193 |
| 2010 | 2010 |    | 18 142 | 18 142 |
| 2015 | 2015 |    | 18 865 | 18 865 |
| 2020 | 2020 |    | 18 886 | 18 886 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Laukaassa oli 18 978 asukasta, joista 13 571 asui taajamissa, 5 293 haja-asutusalueilla ja 114:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Laukaan taajama-aste on 71,9 %. Laukaan taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Laukaan kirkonkylä | 8 048 |
| 2 | Leppävesi | 2 932 |
| 3 | Lievestuore | 2 324 |
| 4 | Kuusa | 267 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Vihtavuori on tilastollisessa taajamaluokituksessa osa Laukaan kirkonkylää.
Kyläseurat

Laukaan pohjoinen kyläseura ry toimii Laukaan pohjoisten kylien, Haapalan, Haapasuon, Tervatehtaan, Vatian ja Viitalan kylien alueilla.
Kuusan kipinä kyläseura ry toimii Kuusan kylän vakituisten ja loma-asukkaiden yhteisenä edunvalvojana.
Julkisia palveluja

Laukaan palveluita ovat pääkirjasto, Laukaan terveysasema (Lievestuoreella sivuvastaanotto), ja Sydän-Laukaan koulun yhteydessä sijaitseva liikuntahalli.
Laukaan kirkonkylällä sijaitsevan yläkoulun nimi on Sydän-Laukaan koulu ja sen yhteydessä toimii Laukaan lukio. Laukaassa on lisäksi kaksi yhtenäiskoulua (luokka-asteet 0-9) ja monta alakoulua sekä useita päiväkoteja. Yhtenäiskoulut ovat Lievestuoreen koulu ja Vihtavuoren yhtenäiskoulu, joista jälkimmäinen järjestää opetusta myös Leppäveden, Tarvaalan ja Vuonteen yläkouluikäisille.
Laukaan kunnankirjasto palvelee Laukaan pääkirjaston, Leppäveden kirjaston, Lievestuoreen kirjaston ja 13.9.2021 alkaen Vihtavuoren kirjaston toimipisteissä sekä kirjastoauton välityksellä. Laukaa kuuluu osana Keski-kirjastot -kirjastokimppaan, mikä avaa käyttöön laajemman aineistotarjonnan.
Keski-Suomen pelastuslaitoksella on kaksi paloasemaa Laukaassa, Laukaan paloasema ja Lievestuoreen paloasema.
Sydän-Laukaan koulu.
Laukaan pääkirjasto.
Vuonteen kylässä sijaitsi Laukaan avovankila. Vankilan toiminta siirrettiin Jyväskylän Tourulassa oleviin tiloihin vuonna 2018 ja kiinteistö pantiin myyntiin syksyllä 2020.
Liikenne

Laukaan kautta kulkevat vuonna 1918 valmistunut Jyväskylä–Pieksämäki-rata, jolla sijaitsee Lievestuoreen rautatieasema, sekä monessa osassa rakennettu ja lopullisesti vuonna 1960 valmistunut Jyväskylä–Haapajärvi-rata, jolla ovat sijainneet Leppäveden, Vihtavuoren, Laukaan ja Kuusan rautatieasemat. Henkilöliikenne Jyväskylän ja Haapajärven välisellä radalla lopetettiin vuonna 1987, ja sillä kulkee vain tavarajunia. Laukaan tärkeimmät maantieyhteydet ovat valtatie 4 Jyväskylästä Ouluun, valtatie 9 Jyväskylästä Kuopioon, valtatie 13 Jyväskylästä Mikkeliin, valtatie 23 Jyväskylästä Pieksämäen ja Varkauden kautta Joensuuhun sekä seututie 637 Jyväskylästä Vihtavuoren ja kirkonkylän kautta Suolahteen. Myös Äänekosken ja Suonenjoen välinen kantatie 69 kulkee osittain Laukaan alueella. Jyväskylän lentoasema sijaitsee Tikkakoskella aivan Laukaan rajan tuntumassa.
Seurakunnat

Laukaassa toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Laukaan seurakunta. Sen pääpyhäkkö on Laukaan kirkko.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Laukaan alueella toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakunta.
Helluntaiseurakuntia on kaksi: Kotikulma-seurakunta Laukaan kirkonkylällä ja Risteyspaikka Pesola Lievestuoreella.
Baptistiseurakunnista Laukaan alueella toimivat Vehniän baptistiseurakunta sekä Vihtavuoren baptistiseurakunta.
Urheilu

Lievestuoreen Kisa pelaa pesäpalloa miesten toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, Ykköspesiksessä. Gladiators Hockey Team pelaa jääkiekkoa miesten II-divisioonassa.
Tapahtumat ja nähtävyydet

Joka kesä Laukaan satamassa järjestetään myös lasten tapahtuma Sararanta puskii. Kesällä 2016 Laukaassa järjestettiin monia tapahtumia, kuten F2-kisat Peurungassa, Perinnepäivät Tupasvillassa ja ensimmäistä kertaa myös John Smith Rock Festival. Laukaassa järjestettiin asuntomessut vuonna 2003. Herättäjäjuhlat järjestettiin Laukaassa vuonna 1980.
Laukaassa sijaitsevat Saraakallion kalliomaalaukset, jotka ovat tiettävästi Fennoskandian laajimmat. Kalliomaalauksia on tehty usean sukupolven ajan punamultavärillä ja niiden iäksi on arvioitu 6600–3500 vuotta. Kalliolle johtaa polku, joka on merkitty puihin keltaisella maalilla. Suurin osa kalliomaalauksista näkyy hyvin heikosti, ja ne ovat parhaiten nähtävissä sateen jälkeen. Polku kalliomaalauksille on kohtalaisen vaikeakulkuinen, ja tästä syystä suositellaan maastoon soveltuvia vaatteita.
Hitonhauta on merkittävä geologinen kohde.
Kesästä 2016 lähtien Laukaan Peurunka-kylpylän lähistöllä on heinäkuussa järjestetty rock- ja metallifestivaali John Smith Rock Festivalia, joka on valittu myös kaksi kertaa Suomen parhaaksi festivaaliksi. Festivaalilla on esiintynyt useita kansainvälisesti tunnettuja metalliyhtyeitä, kuten mm. Helloween, Arch Enemy, Amorphis, Children of Bodom, Dark Tranquillity, Paradise Lost ja Kamelot.
Laukaan Lievestuoreella sijaitsee Nokkakiven huvipuisto.
Ruokakulttuuri

Laukaan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla savulahna, ohrarieska ja munavoi.
Ystävyyskunnat

Östra Göinge, Ruotsi
Stevns, Tanska
Modum, Norja
Rõngu, Viro
Kuvia

Laukaan keskustaa.
Vihtavuoren 1970-luvulla rakennettuja kerrostaloja.
Leppäveden päiväkoti.
Luhtitaloasutusta Laukaassa
Kylpylähotelli Peurunka.
Liikerakennus Laukaan keskustassa.
Kuhankosken vesivoimala.