stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Polynésie la 1ère

| Polynésie 1ère |
| --- | --- |
 Kanavan logo
Lähetykset alkoivat:  1965
Kieli:  ranska ja tahiti
Pääkonttori:   Fa‘a‘ā, Ranskan Polynesia
Kotisivu:  https://la1ere.francetvinfo.fr/polynesie/
Infobox OKNimi-testi OK: 
Polynésie la 1ère (suom. "Polynesia ykkönen") on ranskalainen France Télévisions -yhtiön alaisuudessa toimiva televisiokanava, joka keskittyy Ranskan Polynesiaan. Kanavan pääkonttori sijaitsee Fa‘a‘ān kaupungissa. Ranskan lisäksi kanava lähettää myös muun muassa uutisia tahitiksi päivittäin.
Kanava perustettiin vuonna 1965 nimellä Télé Tahiti. Kun kanava täytti 50 vuonna 2015, se järjesti viikon mittaisen juhlan, johon kuului mm. erityislähetyksiä ja avoimet ovet pääkonttorilla.
Vuonna 2021 kanavan päätoimittajaksi nimitettiin Stella Taaroamea. Hän oli ensimmäinen polynesialaistaustainen kanavan päätoimittaja.
Pleistoseenin ja holoseenin raja

Pleistoseenin ja holoseenin raja oli noin 11 500 vuotta sitten vallinnut ajanjakso, jolloin ilmasto lämpeni kylmästä nuoremmaasta dryaskaudesta holoseeniin.
Monesti tämän katsotaan merkitsevän jääkauden päättymistä vaikka oli yhä laajoja mannerjäätiköitä.
Pohjannaula

Havainnollistus siitä, miten pohjannaula liittää yhteen kuvun muotoisen taivaankannen ja maailmanpylvään.
Kuva E. N. Setälän (1932) mukaan.
Pohjantähti keskellä pitkällä valotuksella otettua valokuvaa.
Pohjannaula, taivaannaula, taivaannapa eli naulatähti viittaa pohjantähtenä tunnettuun tähteen ja taivaankannen lakikohtaan muinaissuomalaisten maailmankuvassa. Pohjannaula eli pohjantähti on suomalaisessa mytologiassa taivaan tukipilarin kiinnike, jonka ympäri taivaankansi kiertää. Pohjantähti todellakin näyttää pysyvän paikoillaan, muiden tähtien kiertäessä sitä. Pohjannaula on ilmeisesti isketty taivaankanteen sekä maailmanpylvääseen, sitä tukevaan tukipilariin.
Suomalaisilla pohjannaulan on oletettu liittyneen sampo-taruihin.
Saamelaisilta tunnetaan historiallisia mainintoja maailmanpylvään maallisista malleista pohjannauloineen; puisia pylväitä, joiden päähän on isketty naula. Naula saattoi olla iskettynä myös paaluun kaiverretun jumalankuvan päähän. On myös kerrottu lappalaisten pitäneen tällaisia paaluja maailmanpylväinä, ja ne ovat olleet seitoja ja uhripaikkoja.
Eräs saamelaisten pohjantähden nimitys on batte navlle, "patanaula", toinen on boahenavlle, "pohjannaula". Tämä tukee oletusta, että saamelaiset ovat pitäneet taivaankantta padan muotoisena, ja pohjantähteä ikään kuin padan pohjassa olevana naulana. "Patanaula" on myös ollut oikea esine, jolla saamelaiset ovat joskus paikanneet metallisia, ja siten arvokkaita patojaan.
Tutkijat ovat perinteisesti olettaneet saamelaisten pohjannaulan ja siihen liittyvien uskomusten olevan skandinaavikielisiltä kansoilta lainattu, mutta tämä vaikuttaa kyseenalaiselta, sillä pohjannaula esiintyy monien muidenkin pohjoisten kansojen, myös muiden suomalais-ugrilaisten kielten puhujien myyteissä.
Pittamarhet

| Pittamarhet |
| --- | --- |
 Pittamarhi (Atelornis pittoides)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Säihkylinnut Coraciiformes
Heimo::  Marhet Brachypteraciidae
Suku::  Pittamarhet Atelornis  Pucheran, 1846
Katso myös
   Pittamarhet Wikispeciesissä   Pittamarhet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pittamarhet (Atelornis) on marhien heimoon kuuluva säihkylintusuku. Pittamarhia on BirdLife Suomen luokittelussa kaksi lajia.
Pittamarhiin kuuluvia lajeja

Pittamarhi (Atelornis pittoides)
Ruskomarhi (Atelornis crossleyi)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Atelornis (englanniksi)
Piirityskone

Piirityskone on laite, jota käytettiin entisaikoina tuhoamaan kaupungin muurit. Piirityskoneita käytettiin antiikin Kreikassa ja Roomassa sekä keskiajalla.
Ensimmäinen piirityskone oli nähtävästi antiikin kreikkalaisten 
kehittämä muurinmurtaja. Kreikkalaiset keksivät myös katapultin, jota roomalaiset kehittivät onageriksi. Keskiajalla eurooppalaiset kehittivät tehokkaampia piirityskoneita, joista merkittävimpiä olivat trebuchet eli heittokone, ballista ja piiritystorni.
Tunnettuja piirityskoneita

Ballista
Katapultti
Mangoneli
Muurinsärkijä
Onageri
Piiritystorni
Skorpioni
Trebuchet
Trebuchet
Piiritystorni

Ranskalainen piirros piiritystornista toiminnassa.
Piiritystorni on piirityskone, jonka tarkoitus on suojata hyökkääjiä näiden yrittäessä vallata muuria. Piiritystorni oli usein suorakulmion muotoinen ja neljällä pyörällä varustettu ja usein yhtä suuri vastustajan muureihin verrattuna tai joskus korkeampi, jolloin jousimiehet pystyivät ampumaan puolustajia näiden yläpuolelta. Torni oli useimmiten rakennettu puusta, joten se oli herkkä syttymään. Sen takia se usein peitettiin märillä eläimen nahoilla (mistä juontuu lempinimi ”karhu”) tai raudalla, jotta nuolet ja ammukset kimpoaisivat siitä ja se ei syttyisi palamaan.
Kun torni oli muurin vieressä, siitä usein laskettiin entrausramppi, josta voitiin rynnätä muurille ja yrittää vallata se.
Muinaiset assyrialaiset käyttivät piiritystorneja ensi kerran 800-luvulla eaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Piiritystorni Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Plejad-luokka

| Plejad-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  175 t
Pituus:  48,0 m
Leveys:  5,8 m
Syväys:  1,6 m
Koneteho:  3 x Daimler-Benz MB 3000/1 720, 9 000 hv
Nopeus:  39 solmua
Miehistöä:  33
Aseistus
Meritorjunta:  6 x 53,3 cm M/50 -torpedoputkea 2 x 10,3 cm lysraketställ M/53 1 x 57 mm lysraketpjäs M/55 miinakiskot
Ilmatorjunta:  2 x 40 mm lvakan M/48
Plejad-luokka oli Ruotsin merivoimien yhdentoista vuosina 1954-1957 valmistetun torpedoveneen muodostama alusluokka, jonka alukset poistettiin palveluksesta vuosina 1977-1980.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HMS Plejad | Fr. Lürssen Werft GmbH & Co, Bremen-Vegesack | - | 21. marraskuuta 1953 | 21. toukokuuta 1954 | 1. heinäkuuta 1977 |
| HMS Polaris | Lürssen | - | 18. tammikuuta 1954 | 21. kesäkuuta 1954 | 1. heinäkuuta 1977 |
| HMS Pollux | Lürssen | - | 3. maaliskuuta 1954 | 11. lokakuuta 1954 | 1. heinäkuuta 1977 |
| HMS Regulus | Lürssen | - | 15. huhtikuuta 1954 | 8. lokakuuta 1954 | 1. heinäkuuta 1977 |
| HMS Rigel | Lürssen | - | 16. kesäkuuta 1954 | 14. lokakuuta 1954 | 1. heinäkuuta 1977 |
| HMS Aldebaran | Lürssen | - | 16. elokuuta 1954 | 27. tammikuuta 1955 | 1. heinäkuuta 1981 |
| HMS Altair | Lürssen | - | 24. toukokuuta 1956 | 7. joulukuuta 1957 | 1. heinäkuuta 1977 |
| HMS Antares | Lürssen | - | 14. elokuuta 1956 | 14. joulukuuta 1956 | 1. heinäkuuta 1977 |
| HMS Arcturus | Lürssen | - | 5. marraskuuta 1956 | 10. huhtikuuta 1957 | 1. heinäkuuta 1981 |
| HMS Argo | Lürssen | - | 18. tammikuuta 1957 | 15. kesäkuuta 1957 | 1. heinäkuuta 1977 |
| HMS Astrea | Lürssen | - | 15. maaliskuuta 1957 | 21. elokuuta 1957 | 1. heinäkuuta 1977 |
Pirttijärvi (Karstula)

| Pirttijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°57′55″N, 24°33′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pääjärven alue (14.63)
Laskuoja:  oja Kotajärveen 
Järvinumero:  14.632.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  183,7 m  
Pituus:  1,4 km  
Leveys:  310 m  
Rantaviiva:  3,102 km  
Pinta-ala:  27,753 ha  
Tilavuus:  0,0001019 km³ 
Keskisyvyys:  0,37 m  
Suurin syvyys:  1,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPirttijärvi 
Pirttijärvi  on Keski-Suomessa Karstulassa  Kieränperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 28 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 101 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,4 metriä ja suurin syvyys on 1,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Pääjärven alueella (14.63), jonka Puukonjoen valuma-alueeseen (14.632) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 183,7 metriä mpy.
Pohjois-Norjan yliopistollinen sairaala

| Pohjois-Norjan yliopistollinen sairaala |
| --- | --- |

Organisaatio
Alue:  Tromssa, Norja
Tyyppi:  yliopistollinen sairaala
Yhteistyöyliopisto:  Tromssan yliopisto
Historia
Perustettu:  1.1.2002
Linkki
Kotisivut:  https://www.unn.no/
Pohjois-Norjan yliopistollinen sairaala (norj. Universitetssykehuset Nord-Norge HF, lyh. UNN HF; pohjoissaameksi Davvi-Norgga universitehtabuohcceviessu) on Nordlandin, Tromssan ja Finnmarkin lääneissä toimiva sairaalayhtymä. Sillä on noin 6 000 työntekijää.
Kuvia

Tromssan sairaala
Åsgårdin psykiatrinen sairaala
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pohjois-Norjan yliopistollinen sairaala Wikimedia Commonsissa
Peräpukama

Peräpukama.
Peräpukama eli hemorroidi on peräaukkokanavan väljä, pullistunut laskimo, eräänlainen suonikohju. Se sijaitsee peräsuolen alimman osan pitkittäisissä limakalvopoimuissa. Jos pukamaan hyytyy verta, se tukkeutuu eli kureutuu ja tulee erittäin kipeäksi. Peräpukamat ovat yleinen mutta vähänpuhuttu vaiva.
Oireet

Peräpukamat jaetaan ulkoisiin ja sisäisiin pukamiin. Ulkoisten pukamien oireita ovat kutina, kirvely ja tunnettavissa oleva pukamakudos peräaukon seudulla. Myös hematoomia eli verenpurkaumia peräaukon suulla voi esiintyä. Sisäisten pukamien oireita ovat verentulo ulostamisen yhteydessä sekä vakavammissa tapauksissa pukamien pulpahtaminen näkyviin ulos peräaukosta.
Altistavat tekijät

Altistavia tekijöitä ovat pitkäaikainen ummetus, ulostaessa tapahtuva voimakas ponnistaminen, runsas istuminen, ylipaino sekä raskaus. Myös krooniset suolistosairaudet ja ärtynyt paksusuoli altistavat peräpukamille.
Pukamien ennaltaehkäisy

Tärkein keino pukamien ehkäisyssä ja omahoidossa on suolen toiminnan normalisointi. Kovavatsaisuutta voi välttää syömällä riittävästi ravintokuituja. Myös liikunnan ja runsaan päivittäisen vedenjuonnin on todettu vähentävän ummetusta.
Omahoito

Jos pukamat oireilevat, niitä on syytä hoitaa. Kun oireet eivät ole pitkittyneitä (yli 2–3 viikkoa kestäneitä) tai häiritseviä, ei lääkäriin tarvitse ottaa yhteyttä, vaan pelkkä omahoito riittää.
Suolen säännöllinen toiminta on tärkeää saavuttaa. Niin ripuli kuin ummetuskin on haitaksi peräpukamille. Kuidut ja liikunta auttavat pitämään suoliston tasapainossa. Peräaukon hygieniasta on syytä pitää huolta pesemällä peräaukon alue haalealla vedellä tai ottamalla parin minuutin istumakylpy aina ulostuksen jälkeen. Peräpukamiin on saatavilla myös lääkehoitoa. Apteekeista on saatavissa ilman reseptiä erilaisia voiteita ja peräpuikkoja tilapäiseen käyttöön.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Terveyskirjasto: Satu Tunturi, Peräpukamat, Lääkärikirja Duodecim, 13.7.2021
Terve.fi: Kai Klintrup, Peräpukamat
Mayo Clinic: Hemorrhoids (englanniksi)
Johns Hopkins Medicine: Hemorrhoids (englanniksi)
Peräpukamat.
Pjotr Glazenap

Pjotr Vladimirovitš (von) Glazenap (ven. Пётр Влади́мирович фон Глазена́п; 1882–1951) toimi Luoteis-Venäjän armeijan toisena ja viimeisenä komentajana 28. marraskuuta 1919 – 21. tammikuuta 1920. Sitä ennen hän oli kunnostautunut pääasiassa syys-lokakuussa 1919 Pietaria vastaan suoritetun hyökkäyksen komentajana.[lähde? ]
Pirttijärvi (Kinnula)

| Pirttijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kinnula
Koordinaatit:  63°19′24″N, 25°13′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.443.1.039
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  163,4 m  
Pituus:  480 m  
Leveys:  340 m  
Rantaviiva:  1,323 km  
Pinta-ala:  12,143 ha  
Tilavuus:  0,0002345 km³ 
Keskisyvyys:  1,93 m  
Suurin syvyys:  3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPirttijärvi 
Pirttijärvi  on Keski-Suomessa Kinnulassa  Naaraperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 480 metriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,1 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 234 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,9 metriä ja suurin syvyys on 3,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Kivijärven alueeseen (14.443) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 163,4 metriä mpy.
Pjotr Breus

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten vesipallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Melbourne 1956 | Vesipallo |  |
Pjotr Pavlovitš Breus (ven. Пётр Павлович Бреус; 2. joulukuuta 1927 - 25. helmikuuta 2000) oli neuvostoliittolainen vesipalloilija ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla TsSKA Moskovaa. Breus oli mukana maansa pronssia voittaneessa joukkueessa Melbournen olympialaisissa 1956. Hän pelasi turnauksessa seitsemän ottelua ja teki niissä yhteensä kaksi maalia.
Pohjanmesisieni

| Pohjanmesisieni |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Helttasienet Agaricales
Heimo::  Physalacriaceae
Suku::  Mesisienet Armillaria
Laji::  borealis
Kaksiosainen nimi
 Armillaria borealis  Marxm. & Korhonen 
Katso myös
   Pohjanmesisieni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pohjanmesisieni eli mesisieni (Armillaria borealis) on yleisin Suomessa esiintyvistä neljästä Armillaria mellea -ryhmän mesisienilajista. Se kasvaa yleensä tuppaina lahokannoissa tai -puissa. Sieni saattaa kasvaa myös maassa, mutta tällöin se on useimmiten yhteydessä lahoaviin juuriin. Sen 5–10 cm leveä, kellanruskea, säikeinen ja harvasuomuinen lakki on kupera ja laakea. Vaaleanruskeassa, sitkeässä jalassa on selvä rengas. Eräät mesisienilajit tuottavat biologisesti valoa, ne hohtavat pimeässä. Suomen sienistä pimeässä hohtaa pohjanmesisienen lisäksi nuijamesisieni.
Mesisieni on lois- ja lahottajasieni. Se iskee eläviin puihin, joissa kasvaa loisena ja lopulta tappaa puun myrkyllään. Tästä se jatkaa lahottaen puuainesta. Mesisieni on eräs Suomen merkittävimpiä tuhosieniä. Sen itiöemät kehittyvät elo-lokakuussa.
Mesisieni tunnetaan lisäksi hyvänä ruokasienenä. Ainoastaan sen nuoret lakit kerätään, ja koska tiedetään vanhojen ja raakoina syötyjen lakkien aiheuttavan joillekin vatsavaivoja, on lakit syytä ryöpätä. Tärkeää on huomioida myös se, että jotkin mesisienen kaltaiset kantosienet ovat myrkyllisiä.
Eviran listauksessa suositelluista ruokasienistä (kauppasienet) eri mesisienilajeja ei eroteta toisistaan, vaan ne käsitellään yhtenä ryhmänä.
Eniten mesisienet muistuttavat pörhösuomuhelokkaa (Pholiota squarrosa), mutta saattaa joskus erehdyttävästi muistuttaa myös koivunkantosientä (Kuehneromyces mutabilis).
Aiheesta muualla

Laji.fi: Pohjanmesisieni (Armillaria Borealis)
Ponta Grossa

| Ponta Grossa |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna

 Koordinaatit: 25°05′42″S, 50°09′43″W 
Valtio:  Brasilia
Osavaltio:  Paraná
Hallinto:  
 – Pormestari:  Marcelo Rangel Cruz de Oliveira (PPS)
Pinta-ala:  
 – Josta vettä:  2067 km² 
Väkiluku (2012):  317 339
 – Väestötiheys:  153,49 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-3
 – Kesäaika:  UTC-2
CEP:  84010-xxx - 84070-xxx
Suuntanumero(t):  (55) + 42
 
 www.pontagrossa.pr.gov.br 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ponta Grossa on kaupunki Brasilian kaakkoisosassa, Paranán osavaltiossa.
Vuonna 2002 siellä asui 275 000 henkeä. Ponta Grossa on paikallisen maatalousalueen kauppakeskus. Ympäristössä on mateen, tupakan, riisin ja banaanien viljelyä. Kaupungissa on myös elintarvike- ja lihasäilyketeollisuutta sekä sahoja.
Pirttijärvi (Jämsä, Jämsänkoski)

| Pirttijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  62°02′29″N, 24°59′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jämsänjoen alue (14.51)
Tulo-uomat:  Juusanvirta Uuttanasta, Rimminoja
Lasku-uoma:  Luomenvirta Lahnajärveen
Järvinumero:  14.512.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,2 m  
Pituus:  2,198 km  
Leveys:  1,434 km  
Rantaviiva:  8,50717 km  
Pinta-ala:  121,135 ha   
Tilavuus:  0,00265586 km³  
Keskisyvyys:  2,19 m  
Suurin syvyys:  6,82 m  
Valuma-alue:  1 115 km²  
Keskivirtaama:  10,2 m³/s (MQ) 
Saaria:  1 
 fiPirttijärvi 
Pirttijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hirvelänkylän lähellä sijaitseva järvi. Se muodostaa osan Jämsän reitistä ja sen kautta kulkee Wanhan Witosen melontareitti.
Maantietoa

Pirttijärvi on 2,2 kilometriä pitkä, 1,4 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 121 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä. Järvellä on kaksi järviallasta, joiden välinen Vihtasalmi on 50 metriä leveä ja alle metrin syvä. Järven lounaista osaa kutsutaan Vihtalahdeksi. Pääaltaan pohjoista osaa kutsutaan Raappaanpohjaksi. Järven rannat ovat matalapiirteisiä, ja rannassa 1,5 metrin syvyyskäyrä seuraa rantaviivaa 50–100 metrin päässä.
Varsinaisella järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka on Vihtalahden pohjoisrannassa sijaitseva luoto. Lisäksi Rimminojan suussa on saari ja Juusanvirran suussa kaksi saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 2,66 miljoonaa kuutiometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 2,2 metriä. Järven pohja on hyvin tasainen, jolloin järvialtaiden syvänteitä on kummassakin vain yksi. Vihtalahden syvin kohta yltää 4,5 metrin syvyyteen. Syvin kohta läytyy pääaltaasta, jossa keskellä järveä on 6,8 metriä syvää.
Pirttijärven rantaviivan pituus on 8,5 kilometriä. Järven lähiympäristöt ovat pääosin metsämaata, mutta Hirvelänkylässä ja Valkealuomissa on yhtenäistä peltomaata. Rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa, ja kauempana rannasta sijaitsee noin 10 kiinteää asuntoa. Valkealuomista tulee etelästä alkava yhdystie 16541, joka kiertää järven pohjoispuolelta ja kääntyy järven jälkeen etelään. Siellä se yhtyy Lahnajokeen vievään yhdystiehen 16542. Luomenvirran yli ei kulje tietä.
Vesistösuhteet

Pirttijärvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Kankarisveden–Pirttijärven alueeseen (14.512) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,2 metriä mpy. Juusanvirta alkaa Uuttanasta ja tuo pohjoisesta runsaasti vettä, koska siellä sijaitsee Jämsän reitin valuma-alueesta suurin osa. Järven valuma-alue Luomenvirran kohdalta mitattuna on 1 115 neliökilometriä , ja Rimminojan valuma-alue on 24 neliökilometriä , joka on 2 prosenttia järven valuma-alueesta. Juusanvirran vedet voisivat periaatteessa kääntyä suoraan Luomenvirtaan, jolloin Pirttijärven veden vaihtuvuus jäisi läntisten ojien ja purojen varaan. Järven poistovirtaama on noin 10 kuutiometriä sekunnissa , josta tosin suurin osa tulee Uuttanasta.
Juusanvirta on kaksi kilometriä pitkä ja putoaa matkallaan Uuttanasta 70 senttimetriä. Luomenvirta on vain 300 metriä pitkä, ja se putoaa 20 senttimetriä laskiessaan Lahnajärveen. Rimminoja laskee Pirttijärveen lännestä päin, ja siinä tulee mukana muiden järvien vesiä. Viereisen Valkeajärven laskuoja yhtyy Rimminojaan aivan sen joensuussa. Rimmin lisäksi valuma-alueen lähimpiä järviä ovat Vehkajärvi ja Kolojärvi. Pirttijärveen ei laske suoraan muita järviä.
Aiheesta muualla

Kalapaikka: Pirttijärvi
Fishing.fi: Kankarisveden yhteislupa-alue
(14.5)
Pohjois-Kaukasian talousalue

Pohjois-Kaukasian talousalue kartalla
Pohjois-Kaukasian talousalue (ven. Северо-Кавказский экономический район, Severo-Kavkazski ekonomitšeski raion) on yksi Venäjän 12:sta talousalueesta. Talousalueen muodostavat Adygeian tasavalta, Tšetšenian tasavalta, Dagestanin tasavalta, Ingušian tasavalta, Kabardi-Balkarian tasavalta, Karatšai-Tšerkessian tasavalta, Krasnodarin aluepiiri, Pohjois-Ossetia-Alanian tasavalta, Rostovin alue ja Stavropolin aluepiiri. Alueen pinta-ala on 355 100 km², väkiluku 17 758 000 asukasta, asukastiheys 50 as./km² ja kaupungistumisaste 56 %.
Pommikalorimetri

Pommikalorimetri ja vahvarakenteinen kammio
Pommikalorimetri on aineiden lämpöarvon määritykseen käytettävä laite, jossa poltettava aine palaa vakiotilavuudessa ja luovuttaa palaessaan tietyn määrän energiaa lämpönä ympärillä olevaan aineeseen, yleensä veteen. Veden lämpötilan muutoksesta laite laskee aineen lämpöarvon.
Pommikalorimetri (eng. Bomb calorimeter) on SFS-EN ISO 1716:n mukainen testi, jossa noin 30 kJ lämpöarvon (0,7 g nestemäistä polttoainetta, 1 g hiiltä tai noin 2 g puuta tuottaa 30 kJ lämpöenergiaa) tuottava aine poltetaan korkeapaineisella puhtaalla hapella täytetyssä metallikammiossa, jonka tilavuus on noin 350 ml. Kammion korkea hapenpaine 30 bar pitää huolen siitä, että palotapahtuma on "täydellinen" ts. että mitään ei jää palamatta. Palo tuottaa kammioon suuren paineen, jonka säiliön tulee kestää. Liian suuri testinäytteen nostama paine voi räjäyttää kammion, josta laite on saanut nimensäkin.
Kammio on sijoitettu vesisäiliöön, jonka tilavuus ja lämpötila tunnetaan. Vesisäiliössä (tilavuus 2000 ml) sekoitin sekoittaa nestettä, ja 0,001 K erottelukykyyn pystyvä lämpömittari mittaa veden lämpötilaa ja siinä tapahtuvia muutoksia. Oikea määrä palavaa ainetta nostaa vesisäiliön lämpötilaa noin 3 K astetta. Testin tulos saadaan vesisäiliön lämpötilan muutoksesta, suhteessa poltettuun ainemäärään. Poltettava aine tulee punnita 1 mg tarkkuudella. Testi antaa tulokseksi MJ/kg.
Koe suoritetaan suljetussa tilassa, jolloin palavan aineen kosteus ei ole merkitsevä, kunhan palo tapahtuu kokonaan (huomio kosteus tuloksessa→ haluatko neste+aineen energiasisällön vai pelkän palavan aineen energiasisällön, jolloin vähennät jakavasta painosta kosteuden). Palotapahtumassa vesi höyrystyy, sitoen energiaa palotapahtumasta, mutta testin aikana se tiivistyy säiliön sisäpintaan vapauttaen energian, jonka se on sitonut palotapahtumassa. Tämän vuoksi pommikalorimetri antaa paremman tuloksen, kuin mitä poltossa oikeasti saadaan energiaa talteen (voimalat tms.) Korjaus on helppo tehdä matemaattisesti olettaen, että kosteus ei tiivisty prosessissa, vaan haihtuu piipusta ulos.
Testilaite koostuu sorvatusta metallisesta, kovan paineen kestävästä säiliöstä, jossa itse palotapahtuma tapahtuu. Näyte asetetaan sitä varten tehtyyn telineeseen säiliön keskelle. Metallinen johdinlanka asetetaan menemään näytteen läpi. Lanka toimii sytyttimenä, kun siitä johdetaan sähköä läpi. Vahvarakenteinen kammio sijoitetaan metalliseen "ämpäriin” johon on valutettu vakiolämpöistä vettä (noin 25 celsiusastetta, 2000 ml). ”Ämpäri” on avoin ja se on sijoitettu laitteen sisään, kammioon, jonka seinämissä kierrätetään vakiolämpöistä vettä (25 celsiusastetta). Uloin kammio, jossa kierrätetään vettä, takaa testille vakio-olosuhteet riippumatta testitilan olosuhteista. Testitulos saadaan mittaamalla sisimmän vesihauteen lämpötilanmuutos.
Testi kuuluu pakollisena testinä mm. paloluokiteltujen rakennustuotteiden CE-merkin saamiskäytäntöön.
Piiritystila

Piiritystila on vuonna 2013 Suomessa järjestetty liveroolipeli, joka käsitteli elämää miehitetyssä valtiossa.