stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Salmonsens konversationsleksikon

Puolet Salmonsens konversationsleksikonin toisen laitoksen osista. Toisen painoksen ulkonäkö oli usein vaihteleva, sillä se ilmestyi ensimmäisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen, kun oli puutetta nahasta.
Salmonsens konversationsleksikon on tanskalainen tietosanakirja. Sen ensimmäisen painoksen julkaisi Isac Salmonsen nimellä Salmonsens Store Illustrerede Konversationsleksikon 19-osaisena vuosina 1893–1911, ja sen kustansi Brødrene Salmonsens forlag, jonka osti 1911 J. H. Schultz Forlag. Toinen, 26-osainen laitos ilmestyi 1915–1930 nimellä Salmonsens konversationsleksikon. Se oli suurin Tanskassa koskaan julkaistu tietosanakirja. Kolmas, 13-osainen laitos julkaistiin 1937–1940 nimellä Den lille Salmonsen. Neljäs ja viimeinen, yksiosainen laitos Den nye Salmonsen ilmestyi 1949. Väliaikana vuonna 1941 alkoi ilmestyä Salmonsens Leksikon-Tidsskrift (SLT) vihkoina, jotka julkaistiin kerran kuussa, ja sitä julkaistiin viisitoista vuosikertaa vuoteen 1955 asti.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen maiden rajat muuttuivat niin dramaattisesti, että kun Salmonsen 1918 julkaisi osan, jossa oli artikkeli Europa, siinä oli paikka kartalle, jonka ostajat saivat itse liimata paikalleen sitten, kun uudet rajat oli päätetty.
Teoksen ensimmäinen painos sisältää melko uutta aineistoa Norjasta ja Norjan oloista. Teos ilmestyi ajankohtana, jolloin Norjan kirjallisuuden markkina-alue oli tanskalaisten kustantamoiden kotimarkkina-aluetta, ja monet norjalaiset kirjailijat julkaisivat pääasiassa tanskalaisten kustantajien kautta. Koska norjalaisia tietosanakirjoja ei ollut, kustantamon toimitus laajensi tietosanakirjaa niin, että siitä tuli norjalaistenkin asiakkaiden luonteva valinta.
Kilpailijaksi tuli Aschehougin norjalainen Illustreret Norsk Konversationsleksikon (6 osaa 1907–1913), ja kun 1900-luvulla alkoi tulla muita tietosanakirjoja, Salmonsen menetti Norjassa asemansa.
Tietosanakirjan kaksi ensimmäistä laitosta ovat jo vapaat tekijänoikeussuojasta, jonka pituus on 70 vuotta julkaisusta.
Käännös suomeksi
S/S Ahkera

| M/S Artfago |
| --- | --- |

Tyyppi:  potkurirannikkohöyrylaiva
Lippuvaltio:   Suomi
Kotipaikka:  Turku
Aiemmat nimet:  S/S Ahkera
Omistaja:  Arthur A. Fagerström
Aiemmat omistajat:  Carl Johan Korsman useita omistajia Venäjän keisarillinen laivasto 1914–1918 Ångf. Ab Kusten, Turku 1918–1940
Rakennustelakka:  Bergsunds Mekaniska Verkstad, Tukholma
Neitsytmatka:  1869
Status:  uponnut 1964
Tekniset tiedot
Pituus:  31 m
Leveys:  5,5 m
Syväys:  2,2 m
Koneteho:  45 hv kW
Matkustajia:  108
S/S Ahkera oli laivanvarustaja Carl Johan Korsmanin rakennuttama Suomen ensimmäinen potkurirannikkohöyrylaiva. Laiva rakennettiin Bergsunds Mekaniska Verkstadissa Tukholmassa. Laiva aloitti liikennöinnin 1869 Salon ja Turun sekä Turun ja Uudenkaupungin välillä. Sittemmin se liikennöi 70 vuoden ajan useilla eri reiteillä Suomen rannikko- ja järviliikenteessä.
Vuonna 1889 alusta pidennettiin 4,5 metrillä ja siihen asennettiin tehokkaampi 175 hv:n kone. Venäjän keisarillinen laivasto otti aluksen käyttöönsä heti ensimmäisen maailmansodan puhjettua 1914. Se palveli palontorjunta-aluksena sekä hinaajana. Alus jäi venäläisten poistuessa Suomesta 1918 Helsinkiin, mistä se palautettiin omistajalleen Ångfartyg Ab Kustenille Turkuun. Alus palasi kunnostustöiden jälkeen matkustajaliikenteeseen.
28. elokuuta 1940 Ahkera ajoi karille upoten Turun Järvistensaaren edustalla. Alus kuitenkin nostettiin ja kunnostettiin vuonna 1943 diesel-käyttöiseksi moottorilastialukseksi sahatavaraliikenteeseen. Alus sai uuden nimen M/S Artfago. Laiva upposi uudestaan 1964 Hangon Tulliniemen lähellä Koppnäsuddenin rantaan. Sen hylky on sittemmin peitetty täyttömaalla satama-alueen laajennustöissä.
Aiheesta muualla

http://www.turkusteamers.com/
Omistajan Ångfartygs Ab Kustenin yhtiöesitys Pörssitiedossa
Salah Abdeslam

Salah Abdeslam
Salah Abdeslam (arab. صلاح عبد السلام‎, Ṣalāḥ ʿAbd as-Salām; s. 15. syyskuuta 1989) on Belgiassa syntynyt Ranskan kansalainen. Häntä syytetään osallisuudesta Pariisin terrori-iskuun, jossa kuoli 130 ihmistä, ja loukkaantui 385 ihmistä. Noin neljän kuukauden kuluttua terroriteosta Abdeslam pidätettiin Brysselin Molenbeekin alueelta 18. maaliskuuta 2016.
Elämä

Salah syntyi 15. syyskuuta Brysselissä, Belgiassa.  Hänen vanhempansa ovat maahanmuuttajia, jotka asuivat Bouyafarissa, pienessä kylässä Pohjois-Marokossa ennen kuin muuttivat Belgiaan. Vaikka he asuivat Belgiassa, heillä oli Ranskan kansalaisuus.
Abdeslam oli ollut vankilassa jo ennen Pariisin terrori-iskuja pienempien rikosten takia. Helmikuussa 2011, Abdeslam tuomittiin Nivelles-tuomioistuimessa kahdesta varkaudesta, jotka oli tehty joulukuussa 2010 Ottigniesissä ja Rixensartissa. Abdeslam tuomittiin uudelleen varkaudesta helmikuussa 2014 sakkorangaistukseen. Abdeslah sai sakot 2015 Alankomaissa kannabiksen hallussapidosta, josta hänelle tuomittiin 70 euroa sakkoa. Huhtikuussa 2018 hänet tuomittiin 20 vuoden vankeuteen, kun hänet todettiin syylliseksi poliisien murhayrityksestä Brysselin pommi-iskuissa. Kesäkuussa 2022 hänet tuomittiin Pariisin terrori-iskusta elinkautiseen vankeuteen ilman mahdollisuutta ehdonalaiseen vapauteen.
Salah Hissou

| Mitalit> Maa:   Marokko.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Marokko.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Marokko.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Marokko> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Atlanta 1996 | 10 000 m |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Sevilla 1999 | 5 000 m |  |
|  Pronssia | Ateena 1997 | 10 000 m |  |
Salah Hissou (arab. صلاح حيسو‎, Ṣālaḥ Ḥīsū; s. 16. tammikuuta 1972 Kasba Tadla, Marokko) on marokkolainen kestävyysjuoksija, maailmanmestari ja entinen maailmanennätysmies. Hissou voitti maailmanmestaruuden 5 000 metrillä Sevillassa 1999. 10 000 metrin maailmanennätyksen 26.38,08 hän juoksi Brysselissä 23. elokuuta 1996. Atlantan olympialaisista 1996 Hissou sai pronssia 10 000 metriltä. MM-pronssia Hissou sai Ateenasta 1997 10 000 metriltä.
Aiheesta muualla

Salah Hissou Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Miesten 5 000 metrin juoksun maailmanmestarit
Roman Šebrle

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Roman Šebrle  |  Roman Šebrle  |  Roman Šebrle  |  |
Maa:   Tšekki
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Ateena 2004 | kymmenottelu |  |
|  Hopeaa | Sydney 2000 | kymmenottelu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Osaka 2007 | kymmenottelu |  |
|  Hopeaa | Pariisi 2003 | kymmenottelu |  |
|  Hopeaa | Helsinki 2005 | kymmenottelu |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lissabon 2001 | seitsenottelu |  |
|  Kultaa | Budapest 2004 | seitsenottelu |  |
|  Pronssia | Maebashi 1999 | seitsenottelu |  |
|  Pronssia | Birmingham 2003 | seitsenottelu |  |
|  Pronssia | Moskova 2006 | seitsenottelu |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | München 2002 | kymmenottelu |  |
|  Kultaa | Göteborg 2006 | kymmenottelu |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Wien 2002 | seitsenottelu |  |
|  Kultaa | Madrid 2005 | seitsenottelu |  |
|  Kultaa | Birmingham 2007 | seitsenottelu |  |
|  Hopeaa | Gent 2000 | seitsenottelu |  |
|  Pronssia | Torino 2009 | seitsenottelu |  |
|  Pronssia | Pariisi 2011 | seitsenottelu |  |
Šebrle tuulettaa MM-kultaansa Osakassa 2007
Roman Šebrle (s. 26. marraskuuta 1974 Lanškroun, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen moniottelija, kymmenottelun olympiavoittaja ja entinen maailmanennätysmies. Hän on ainoa miesmoniottelija, joka on voittanut kultaa olympialaisissa ja niin sisä- kuin ulkoratojenkin MM- ja EM-kilpailuissa.
Ensimmäisen arvokisamitalinsa Šebrle saavutti vuoden 1999 sisäratojen MM-kisoista Maebashista, missä hän oli seitsenottelussa kolmas. Kymmenottelussa hän saavutti hopeaa Gentin sisäratojen EM-kisoissa vuonna 2000 seitsenottelussa ja Sydneyn kesäolympialaisissa vuonna 2000. Ensimmäisen arvokisavoittonsa hän saavutti vuoden 2001 Lissabonin sisäratojen MM-kilpailujen seitsenottelusta. Saman vuoden toukokuussa Götzisissä Šebrle otteli ensimmäisenä ihmisenä kymmenottelussa yli 9000 pisteen tuloksen, 9026 pistettä. Tulos säilyi maailmanennätyksenä kesäkuuhun 2012 saakka, jolloin Ashton Eaton otteli 9039 pistettä.
Šebrle voitti kultaa myös Wienin sisäratojen EM-kisoista 2002 ja Münchenin ulkoratojen EM-kisoista samana vuonna. Birminghamin sisäratojen MM-kilpailuissa 2003 hän oli kolmas ja samana vuonna Pariisin ulkoratojen MM-kisoissa hopealla. 2004 Budapestin halli-MM -kisoista hän voitti kultaa samoin kuin Ateenan olympialaisissa. Vuonna 2005 Helsingin MM-kilpailuissa hän oli toinen. Vuoden 2006 Moskovan MM-hallikisoissa hän saavutti pronssia. Osakan vuoden 2007 MM-kisoissa Šebrle kävi kovan kamppailun jamaikalaista Maurice Smithiä vastaan, ja voitti lopulta kullan 32 pisteen erolla.
Šebrle voitti pronssia Torinon 2009 ja Pariisin 2011 sisäratojen EM-kilpailuissa.
Šebrle otteli kymmenottelussa 49 kertaa yli 8000 pistettä ja sisäradoilla seitsenottelussa 21 kertaa yli 6000 pistettä. Hän lopetti kilpailu-uransa vuonna 2013.
Ennätykset

| Laji | Tulos | Huomio | Paikka | Ajankohta | Viite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 10,64 | Tuuli +1.30 m/s Tuuli +0,00 m/s | Götzis Götzis | 3.6.2000 26.5.2001 |  |
| 200 m | 21,74 | Tuuli +1,40 m/s | Praha | 7.8.2004 |  |
| 300 m | 35,12 |  | Praha | 13.6.2005 |  |
| 400 m | 47,76 |  | Götzis | 29.5.1999 |  |
| 1 500 m | 4.21,98 |  | Götzis | 27.5.2001 |  |
| 110 m aidat | 13,79 | Tuuli +0,30 m/s | Ostrava | 27.6.1999 |  |
| Korkeushyppy | 215 |  | Götzis | 3.6.2000 |  |
| Seiväshyppy | 520 |  | Turnov | 18.5.2003 |  |
| Pituushyppy | 811 | Tuuli +1,90 m/s | Götzis | 26.5.2001 |  |
| Kuulantyöntö | 16,47 |  | Kladno | 19.6.2007 |  |
| Kiekonheitto | 49.46 |  | Praha | 24.5.2009 |  |
| Keihäänheitto | 71,18 |  | Osaka | 1.9.2007 |  |
| Kymmenottelu | 9026 |  | Götzis | 27.5.2001 |  |
Ulkoratojen arvokisat

| Kilpailu | Paikka | Tulos | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| MM-kilpailut 1997 | Ateena | 8232 | &&&&&&&&&&&&&&09.&&&&009 |
| EM-kilpailut 1998 | Budapest | 8477 | &&&&&&&&&&&&&&06.&&&&006 |
| MM-kilpailut 1999 | Sevilla | DNF |  – |
| Kesäolympialaiset 2000 | Sydney | 8606 | &&&&&&&&&&&&&&02.&&&&002 |
| MM-kilpailut 2001 | Edmonton | 8174 | &&&&&&&&&&&&&010.&&&&0010 |
| EM-kilpailut 2002 | München | 8800 | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 |
| MM-kilpailut 2003 | Pariisi | 8634 | &&&&&&&&&&&&&&02.&&&&002 |
| Kesäolympialaiset 2004 | Ateena | 8893 | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 |
| MM-kilpailut 2005 | Helsinki | 8521 | &&&&&&&&&&&&&&02.&&&&002 |
| EM-kilpailut 2006 | Göteborg | 8526 | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 |
| MM-kilpailut 2007 | Osaka | 8676 | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 |
| Kesäolympialaiset 2008 | Peking | 8241 | &&&&&&&&&&&&&&06.&&&&006 |
| MM-kilpailut 2009 | Berliini | 8266 | &&&&&&&&&&&&&011.&&&&0011 |
| MM-kilpailut 2011 | Daegu | 8069 | &&&&&&&&&&&&&014.&&&&0014 |
| EM-kilpailut 2012 | Helsinki | 8052 | &&&&&&&&&&&&&&06.&&&&006 |
| Olympialaiset 2012 | Lontoo | DNF |  – |
Råsundastadion

| Råsundastadion> Råsunda |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Solna, Tukholma, Ruotsi
Koordinaatit:  59°21′46″N, 17°59′47″E
Avattu:  1937
Remontoitu:  1985
Laajennettu:  1958
Purettu:  2012
Omistaja:  Ruotsin jalkapalloliitto
Kenttä:  luonnonnurmi
Käyttäjät
 Ruotsin maajoukkue (1937-2012)   AIK (1937-2012)   Djurgården (1948-72, 1989-91, 2004)   Tukholmalaisseurojen paikallis- ja euro-ottelut (1937-2012) 
Katsojakapasiteetti
 36 600 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Råsundastadion, kansankielessä usein pelkkä Råsunda, oli jalkapallostadion Ruotsin Solnan kunnassa, Suur-Tukholman alueella. Stadion oli pääasiassa AIK:n, Ruotsin maajoukkueen ja toisinaan myös Djurgårdenin kotikenttä.
Historia

Råsundan jalkapallostadion valmistui vuonna 1937 paikalle, jossa oli ollut yleisurheilukenttä jo vuodesta 1910 lähtien. Stadionin virallinen avajaisottelu oli 17. toukokuuta 1937 pelattu, Ruotsin 0–4-tappioon päättynyt maaottelu Englantia vastaan, joka veti silloin 40 000 katsojaa mahduttaneen Råsundan täyteen. Noin kuukausi ennen tätä virallista avajaisottelua oltiin jo kuitenkin ehditty pelata Allsvenskanin ottelu AIK:n ja Malmö FF:n välillä.
Stadion toimi vuoden 1958 MM-kilpailujen päänäyttämönä, jota varten sen kapasiteettia kasvatettiin 50 000:een. Se oli myös yksi neljästä stadionista, joilla pelattiin 1992 EM-kilpailuja. Vuonna 1995 Råsunda oli naisten MM-kilpailujen päänäyttämö ja se onkin kalifornialaisen Rose Bowlin ohella ainoa paikka, jossa on järjestetty sekä miesten että naisten MM-loppuottelu.
Råsundaa remontoitiin 1980-luvun puolivälissä, jolloin sen vanha länsikatsomo korvattiin uudella, huomattavasti pienemmällä katsomolla, jonka eteläpäähän rakennettiin 80-metrinen konttorirakennus. Kymmenisen vuotta myöhemmin päätykatsomot saivat kolmannen kerroksen, jolloin stadionin lopulliseksi katsojakapasiteetiksi tuli 36 600. Vuonna 1998 sillä pelattiin Cup-voittajien cupin loppuottelu, jossa kauden 1996–97 FA-cupin mestari Chelsea voitti Saksan cupin voittaneen VfB Stuttgartin 1–0.
Stadion isännöi aikojen saatossa AIK:n ja Ruotsin maajoukkueen ohella muiden tukholmalaisjoukkueiden otteluita. Djurgården ja Hammarby pelasivat siellä keskinäiset ottelunsa, kotiottelunsa AIK:ta vastaan ja europelinsä, koska joukkueiden silloiset kotikentät Tukholman olympiastadion ja Söderstadion katsottiin liian pieniksi paikallisotteluihin ja koska ne eivät täyttäneet Uefan vaatimuksia. Lisäksi Djurgården pelasi Råsundalla suurimman osan kotiotteluistaan vuosina 1948–72, 1989–91 ja 2004.
Historia > Purkaminen

1990- ja 2000-luvuilla huhuiltiin laajalti Ruotsin jalkapalloliitto SvFF:n halusta korvata ikääntynyt Råsunda uudella stadionilla. Huhut veivät uutta kansallisareenaa ensin Södermalmille Globen-jäähallin naapuriin, johon myöhemmin rakennettiinkin Tukholman kunnan omistama Djurgårdenin ja Hammarbyn kotikenttä Tele2 Arena. Huhtikuussa 2006 SvFF päätti rakennuttaa maajoukkueelle uuden kotistadionin Solnaan ja myi sen nimioikeudet vuoteen 2023 ulottuvalla sopimuksella Swedbankille, joka päätyi lahjoittamaan ne koulukiusaamista vastustavalle Friends-järjestölle.
Råsundasta tuli uuden kansallisstadionin myötä tarpeeton ja se päätettiin ikääntyneenä rakennuksena purkaa ollen siten historian ensimmäinen purettava jalkapallon MM-finaalin järjestänyt stadion. Joulukuussa 2009 SvFF myi Råsundan Rautaruukille, joka tulisi vastaamaan sen purkamisesta ja alueen uudelleenkehittämisestä. Lopulliset suunnitelmat noin 700 asunnon rakentamisesta stadionin tilalle julkistettiin maaliskuussa 2012.
Viimeinen stadionilla pelattu maaottelu oli uusinta vuoden 1958 MM-finaalista Ruotsi–Brasilia, ja tämä 15. elokuuta 2012 pelattu ottelu päättyi yhtä lailla Brasilian voittoon. Råsundan viimeinen Allsvenskan-ottelu pelattiin 4. marraskuuta 2012, jossa vastakkain olivat stadionin historian ensimmäisen ottelun tapaan AIK ja Malmö FF. Ottelu päättyi kotijoukkueelle voittoisasti samaan tapaan, kuten päättyi myös 18. huhtikuuta 1937 pelattu ottelu. Vaikka tuon ottelun piti alun perin olla kaikkien aikojen viimeinen stadionilla pelattu ottelu, AIK:n pääsy Eurooppa-liigan lohkovaiheeseen sekoitti kuvioita sen verran, että viimeinen ottelu pelattiin lopulta 22. marraskuuta AIK:n ja SSC Napolin välillä. Kolme päivää Napolin numeroin 1–2 voittaman ottelun jälkeen Råsundalla pidettiin avointen ovien päivä, jossa kannattajat saivat hyvästellä stadionin ja ottaa itselleen muistoksi irtaimistoa, kuten penkkejä sekä kaistaleita nurmesta.
Purkutyöt alkoivat tammikuussa 2013 ja kestivät saman vuoden syksyyn.
Yleisöennätykset

Eniten yleisöä Råsundalle kerännyt jalkapallo-ottelu pelattiin 26. syyskuuta 1965, jolloin MM-karsintaottelussa Ruotsi kohtasi Länsi-Saksan; viralliseksi katsojaluvuksi ilmoitettiin tuolloin 52 943. Seurajoukkueiden virallinen yleisöennätys on Djurgårdenin hallussa, jonka mestaruutta kauden 1959 päätösottelussa IFK Göteborgia vastaan oli todistamassa 48 894 ihmistä. Usein on kuitenkin väitetty, että 17. lokakuuta 1937 pelattu Allsvenskanin kärkikamppailu AIK – IK Brage olisi kerännyt paikalle yli 50 000 ihmistä ilmoitetun 34 150:n sijaan. Tähän viittaavat Solnassa tuona päivänä ollut väentungos, tuhannet stadionille aseistautuneiden poliisien läpi tunkeutuneet ihmiset ja se, että samaan aikaan Tukholman kantakaupungissa pelattu 1. divisioonan ottelu Djurgårdenin ja Skutskärs IF:n välillä oli täynnä AIK-kannattajia, joille oli luvattu väliaikatietoja Råsundalta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Råsundastadion Wikimedia Commonsissa
Råsundastadion AIK:n sivustolla (ruotsiksi)
Råsundastadion Ruotsin jalkapalloliiton sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Råsundastadion Fifan sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen loppuottelun järjestäneet stadionit
1930  Centenario (Montevideo) | 1934  Nazionale (Rooma) | 1938  Stade Olympique (Pariisi) | 1950  Maracanã (Rio de Janeiro) | 1954  Wankdorf (Bern) | 1958  Råsunda (Tukholma) | 1962  Nacional (Santiago) | 1966  Wembley (Lontoo)  | 1970  Azteca (México) | 1974  Olympiastadion (München) | 1978  Monumental (Buenos Aires) | 1982  Santiago Bernabéu (Madrid) | 1986  Azteca (México) | 1990  Stadio Olimpico (Rooma) | 1994  Rose Bowl (Pasadena) | 1998  Stade de France (Pariisi) | 2002  International (Jokohama) | 2006  Olympiastadion (Berliini) | 2010  Soccer City (Johannesburg) | 2014  Maracanã (Rio de Janeiro) | 2018  Lužniki (Moskova) | 2022  Lusailin stadion (Lusail) | 2026  MetLife Stadium (New York)
AIK:n kannattajakatsomona tunnettu pohjoispääty (Norra stå) ennen ottelua kesäkuussa 2007.
Råsundan viimeinen Allsvenskan-ottelu AIK - Malmö FF 4. marraskuuta 2012.
Sam Graddy

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Los Angeles 1984 | 4 × 100 m |  |
|  Hopeaa | Los Angeles 1984 | 100 m |  |
Samuel Louis (”Sam”) Graddy III (s. 10. helmikuuta 1964 Gaffney, Etelä-Carolina) on yhdysvaltalainen juoksija ja amerikkalaisen jalkapallon pelaaja.
Graddy oli mukana voittamassa kultaa Yhdysvaltojen viestijoukkueessa Los Angelesin olympialaisissa 4 x 100 metrin matkalla vuonna 1984. Voittoaika oli uusi maailmanennätys 37.83. Samoissa kisoissa hän oli 100 metrin matkalla toinen häviten ainoastaan joukkuetoverilleen Carl Lewisille.
Pikajuoksu-uransa jälkeen Graddy siirtyi amerikkalaisen jalkapallon pariin ja pelasi ensin Denver Broncosin joukkueessa kausina 1987–1988 ja sitten Los Angeles Raidersissa kausina 1990–1992.
Sam Hamm

Sam Hamm (s. 19. marraskuuta 1955) on yhdysvaltalainen elokuva- ja sarjakuvakäsikirjoittaja, jonka tunnetuimpia töitä on Tim Burtonin Batman-elokuvan käsikirjoitus. Elokuvan takia DC Comics pyysi häntä käsikirjoittamaan Batman-sarjakuvan ja tuloksena oli tarina Batman: Blind Justice. Tarinassa esiteltiin Batmanin opettaja Henri Ducard, joka myöhemmin esiintyi elokuvassa Batman Begins.
Hamm on tehnyt myös monia tunnettujen elokuvien käsikirjoituksia, joita ei ole käytetty lopullisessa versiossa. Näitä ovat muun muassa Batman – paluun, Apinoiden planeetan ja Watchmenin käsikirjoitukset.
Alert

| Alert CFS Alert |
| --- | --- |
 Logo

 Alert
 Koordinaatit: 82°30′05″N, 62°20′20″W 
Valtio:   Kanada
Territorio:  Nunavut
Hallinnollinen alue:  Qikiqtaalukin alue
Löydetty:  1876
Perustettu:  1950
Sotilastukikohdaksi:  1958
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Alert
Korkeus:  100 m
Väkiluku (2011):  5
Aikavyöhyke:  UTC-5
 – Kesäaika:  UTC-4
Motto::  inuktitutiksi Inuit Nunangata Ungata (Inuiittien maiden takainen maa)
 
 CFS Alertin kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Alert on Kanadan ilmavoimien tukikohta ja maailman pohjoisin paikka, jossa on vakituista asutusta. Alert sijaitsee Kanadassa Nunavutin territoriossa sijaitsevan Ellesmerensaaren koilliskulmassa vain 817 kilometrin päässä pohjoisnavasta. Keskilämpötila Alertissa on nollan yläpuolella vain heinäkuussa (+3,3 °C) ja elokuussa (+0,8 °C). Maa on roudassa ympäri vuoden.
Alertissa sijaitsevat Kanadan ilmavoimien signaalitiedusteluasema CFS Alert, Kanadan ympäristöministeriön sääasema sekä maailman pohjoisin vakituinen lentokenttä. Kanadan tilastolaitoksen vuonna 2011 suorittamassa väestönlaskennassa Alertissa oli viisi vakituista asukasta. Näiden lisäksi alueella työskentelee noin 60 väliaikaista asukasta.
Maantiede

Alert sijaitsee Lincolninmeren etelärannalla Ellesmerensaaren luoteiskulmassa vain 817 kilometrin päässä pohjoisnavasta. Se on huomattavasti kauempana kuin pohjoisimmat inuiittiasutukset, joista lähin on 800 kilometriä etelään sijaitseva Grise Fiord. Lähimpään kaupunkiin, Iqaluitiin, on matkaa yli 2 000 kilometriä. Inuiitit kutsuivat aluetta Inuiittien maiden takaiseksi maaksi (inuktitutiksi Inuit Nunangata Ungata).
Asutuskeskuksen maisema muodostuu kukkuloista ja laaksoista, eikä siellä juuri ole suurempaa kasvillisuutta, tästä huolimatta alueella tavataan sen lyhyen kesän (heinä-, elokuu) aikana noin 70 eri kasvilajia. Monet arktiset kukka- ja kasvilajit pystyvät selviytymään kivien ja kallioiden raoissa. Yleisimmät kasvit alueella ovat nurmikat, kohokkikasvit, tunturiunikko, rikot, tundrapaju ja lapinvuokko. Alertin ympäristö on polaariaavikkoa. Maaperä on muodostunut saviliuskeesta ja savikivestä, meri on ahtojään peitossa ympäri vuoden.
Keskiyön aurinko paistaa huhtikuun ensimmäisestä viikosta syyskuun alkuun, kaamos kestää lokakuun puolivälistä helmikuun loppuun, eikä aurinko silloin nouse horisontin yläpuolelle. Alert on niin kaukana pohjoisessa, ettei siellä havaita revontulia, ja kompassin neula osoittaa pohjoisen sijasta luoteeseen. Magneettinen pohjoisnapa sijaitsee tällä hetkellä Ellesmerensaaren länsipuolella ja liikkuu noin 40 kilometriä vuodessa pohjoiseen.
Maantiede > Eläimistö

Alertin ympäristö on karua eikä pysty tarjoamaan elinmahdollisuuksia monellekaan eläinlajiille. Alueen eläimistöön kuuluvat muun muassa naali, hylje, arktinen susi, myskihärkä, karibu, sopulit, mutta alueelle eksyy harvemmin kärppiä ja jääkarhuja. Alueella pesii lyhyen kesän aikana muuttolintuja, joista yleisimpiä ovat isolokki, jäälokki, tunturikihu, kurpat, karikukot, isosirri, pulmunen, alli sekä harvemmin alueella pesivät lumihanhet. Hyönteisiä ei alueelta tavata muuta kuin lähellä maanpintaa, kesäauringon lämmittämien kivien läheltä tavattavia hämähäkkejä, paarmoja, nautakiiliäisiä.
Maantiede > Ilmasto

Alert sijaitsee kylmällä vyöhykkeellä, jossa on keskikuiva ilmastotyyppi ja sademäärä on hyvin pieni. Vuoden keskilämpötila pysyttelee nollan alapuolella kymmenen kuukautta vuodesta, ainoastaan heinä-elokuussa keskilämpötila nousee nollan yläpuolelle. Vuoden lämpimin kuukausi on heinäkuu, jonka keskilämpötila nousee vain 3,3 °C:n tienoille. Ilmastosta johtuen ilman kosteusprosentti on hyvin pieni ja siten sade- ja lumimäärä jäävät hyvin pieniksi.