stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Viannan kanava
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viannan kanava Wikimedia Commonsissa
Reijo Valta: Viannankoski: koski Pohjois-Savossa.  Jyväs-Ainola, 2001.  ISBN 952-5353-07-9
Vuoksen vesistön kanavat
| --- | --- |
Heinäveden reitti:  Karvion kanava  Kerman kanava  Pilpan kanava  Vihovuonteen kanava 
Iisalmen reitti:  Ahkiolahden kanava  Nerkoon kanava 
Juojärven reitti:  Kaavinkosken kanava  Taivallahden kanava  Varistaipaleen kanava 
Leppävirran reitti:  Konnuksen kanava  Naapuskosken kanava  Taipaleen kanava 
Nilsiän reitti:  Lastukosken kanava  Juankosken kanava  Karjalankosken kanava 
Pielisen reitti:  Joensuun kanava  Kaltimon kanava  Kuurnan kanava 
Muita kanavia:  Ketveleen kanava  Kuivataipaleen kanava  Saarikosken kanava  Raikuun kanava  Saimaan kanava
Red Devil

| Red Devil Energy Drink |
| --- | --- |

Tyyppi:  Energiajuoma
Valmistaja:  Ultra Premium Brands Ltd.
Alkuperä:  Alankomaat
Valmistus aloitettu:  1995
Muunnelmat:  Gold
Infobox OKNimi-testi OK: 
Red Devil Energy Drink on alankomaalainen marjapohjainen energiajuoma. Juomaa myydään maailmalla yli 60:ssa eri maassa.
Red Devilin piristävä vaikutus perustuu kofeiiniin ja tauriiniin. Juomaa myydään punaisissa tölkeissä, joita koristaa sarvipäinen paholainen. Red Devilissä on 32 milligrammaa kofeiinia ja 400 milligrammaa tauriinia 100 millilitraa kohden. 500 millilitran tölkissä on 160 milligrammaa kofeiinia ja 2 000 milligrammaa tauriinia. Suomessa on saatavilla kahta eri variaatiota, alkuperäistä ja Goldia.
Red Deviliä valmistaa Energy Brands Ltd.
Red Devil sisältää / 100 ml

Energiaa 220 kJ / 52,8 kcal
Proteiinia 0,5 g
Hiilihydraatteja 12,5 g
Natriumia 0,001 g
C-Vitamiinia 24 mg
Riboflaviinia 0,6 mg
Niasiinia 6,0 mg
Pantoteenihappoa 2,4 mg
B6-vitamiinia 0,8 mg
B12-vitamiinia 0,4 µg
Sponsorointia

Red Devil tukee mm. nimeään kantavaa Formula 1 -venejoukkuetta, Woodstock Red Devil Racingia, RCTIC eSportsia (suomalainen tietokonepeli-organisaatio) ja Espoo Devilsiä (amerikkalaista jalkapalloa pelaava joukkue Espoossa).lähde?
Päätöslauselma 242

Israelin kuuden päivän sodassa vuonna 1967 miehittämät alueet (oranssi ja vaaleanvihreä). Israel luopui Gazan kaistan miehityksestä vuonna 2005.
Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselma 242 (S/RES/242) hyväksyttiin 22. marraskuuta 1967. Sitä ennen oli käyty Israelin ja sen naapurimaiden välillä niin sanottu kuuden päivän sota jälkeen. Päätöslauselman tarkoituksena oli kirjata ehdot pysyvälle ja oikeudenmukaiselle rauhalle. Niitä olivat Israelin vetäytyminen miehittämiltään alueilta sekä arabiosapuolen sitoutuminen kestävään rauhaan. Israel hyväksyi päätöslauselman, mutta arabit hylkäsivät sen.
Sisältö

YK katsoo, että Israel on miehittänyt Länsirannan, Itä-Jerusalemin ja Gazan kaistaleen laittomasti.  Israel vetäytyi Gazasta vuonna 2005, mutta YK pitää sitä edelleen miehittäjävaltana myös Gazassa. YK:n yleiskokous on toistuvasti vaatinut  Israelin vetäytymistä miehittämiltään alueilta.
Päätöslauselma 242 toteaa, että sotatoimin hankittu maa-alue ei kuuluu valloittajalle. Päätöslauselman operatiivisessa osassa esitetään periaatteet oikeudenmukaisen ja kestävän rauhan saavuttamiseksi. Ne olivat seuraavia:
Israelin asevoimien tulee vetäytyä kuuden päivän sodassa valloittamiltaan alueilta.
Sodalla uhkailu ja sotatoimet tulee lopettaa, ja jokaisen alueella olevan valtion itsemääräämisoikeus, alueellinen loukkaamattomuus ja poliittinen itsenäisyys tunnustetaan ja sitä kunnioitetaan. Valtioilla on oikeus elää rauhassa turvallisten ja tunnustettujen rajojen sisällä vapaana uhkailusta ja väkivallasta.
Päätöslauselmaa koskevat neuvottelut katkesivat arabimaiden hyökkäykseen Israelia vastaan vuonna 1973. Se rikkoi päätöslauselman periaatetta sotatoimien lopettamisesta.
Äänestys

Ehdotuksesta äänestettiin turvallisuusneuvoston kokouksessa numero 1382. Pysyviä jäsenvaltioita olivat Kiina, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta, Yhdysvallat ja Neuvostoliitto. Vaihtuvat jäsenvaltiot olivat tuolloin Argentiina, Brasilia, Bulgaria, Kanada, Tanska, Etiopia, Intia, Japani, Mali ja Nigeria. Äänestystulos oli yksimielinen, sillä kaikki 15 jäsenvaltiota äänestivät esityksen puolesta. Neuvosto nimitti ruotsalaisen diplomaatin Gunnar Jarringin valvomaan päätöslauselman täytäntöönpanoa.
Toimeenpano

Päätöslauselman hyväksyivät Egypti, Jordania ja Israel, mutta Palestiinan vapautusjärjestö PLO kieltäytyi siitä. PLO  perusteli asiaa sillä, että koko Israelin alue merkitsi arabeille kuuluvan alueen miehitystä. PLO vaatii peruskirjassaan (artiklat 19 ja 22) Israelin valtion tuhoamista. Myös Gazan kaistaa vuodesta 2007 hallussaan pitävä Hamas pitää tavoitteenaan Israelin tuhoamista (Israel on olemassa, kunnes islam tuhoaa sen, aivan kuten se hävitti muut ennen sitä).
Toimeenpanoa valvomaan nimitetty Gunnar Jarring aloitti neuvottelut palestiinalaisten asenteesta huolimatta. Israelin, Egyptin, Jordanian ja Libanonin hallinnot aloittivat keskustelun päätöslauselman toimeenpanosta. Neuvottelut pitkittyivät, kun arabivaltiot odottivat Israelilta ensin alueluovutuksia ja Israel arabivaltiolta takeita rauhasta. Lopulta neuvottelut katkesivat, kun Egypti ja Syyria hyökkäsivät Israeliin Jom kippur -sodassa vuonna 1973.
Alueluovutukset

Israel on luopunut noin yhdeksästäkymmenestä prosentista vuoden 1967 sodassa valtaamistaan alueista. Se luovutti Siinain niemimaan Egyptille rauhansopimusta vastaan 1979 ja Gazan Palestiinan itsehallinnolle vuonna 2005. Gaza siirtyi Palestiinan itsehallintoelimiltä Hamasille kaksi vuotta myöhemmin vuoden 2007 vallankaappauksessa.
Päätöslauselma 338

Viisi vuotta myöhemmin YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyi  päätöslauselman 338, joka vahvisti päätöslauselman 242 vaatien sen täytäntöönpanoa. Päätöslauselma 338 vaati lisäksi osapuolia aloittamaan rauhanneuvottelut: "
Osapuolten on pantava päätöslauselma 242 kaikilta osin täytäntöön ja aloitettava neuvottelut oikeudenmukaisen ja kestävän rauhan saamiseksi Lähi-itään.
Mikroaaltouuni

Mikroaaltouuni
Fiskarsin mikroaaltouuni vuodelta 1965.
Mikroaaltouuni on kodinkone, jolla lämmitetään ruokia ja juomia mikroaaltojen avulla. 
Mikroaaltouunista käytetään myös nimityksiä mikrouuni ja mikro. Tutkimusten mukaan mikroaaltouuni voi olla ravintoaineiden säilymisen kannalta paras kypsennysvaihtoehto lyhytkestoiseen kypsennykseen.
Historia

Mikroaaltouunin keksi Raytheonilla työskentelevä Percy Spencer vuonna 1945. Hän kehitti magnetroneja erilaisia tutkasovelluksia varten ja huomasi sattumalta, että mikroaalloilla pystyi kuumentamaan ruokaa.
Raytheon jätti patenttihakemuksen mikroaaltouunin toimintaperiaatteesta, ja ensimmäinen mikroaaltouuni valmistettiin 1947. Se oli 1,8 metriä korkea, painoi 340 kg ja siinä oli vesijäähdytys. Teholtaan se oli 3 000 wattia, eli noin kolme kertaa niin tehokas kuin nykyiset mikroaaltouunit. Ensimmäinen kaupallinen malli esiteltiin vuonna 1954. Malli oli teholtaan 1 600 wattia ja maksoi 2 000–3 000 dollaria, tosin ensimmäiset mallit eivät olleet kovin suosittuja. Vuonna 1965 Raytheon osti yhtiön, Amanan, joka lanseerasi ensimmäisen suositun 495 dollarin hintaisen kotimallin vuonna 1967.
Suomen markkinoille mikroaaltouuni tuli 1960-luvulla. Ne yleistyivät kuitenkin vasta 1980-luvun loppupuolella.
Toiminta

Mikroaaltouunissa oleva magnetroni synnyttää mikroaaltoja eli sähkömagneettista säteilyä, jonka taajuus on yleensä 2,45 GHz. Tästä syntyy suuritaajuinen sähkömagneettinen kenttä.
Mikroaaltouuni kuumentaa vain sellaisia ruokia ja aineita, jotka sisältävät polaarisia molekyylejä. Vesi on esimerkki tällaisesta aineesta.
Mikroaaltouunin lämmittävä vaikutus perustuu dielektriseen kuumennukseen. Ruoan sisältämä vesi kuumenee sen vuoksi, että veden molekyylit ovat kuin pieniä antenneja, jotka kääntyvät kohti mikroaaltokenttää. Vesimolekyylin positiivisesti varautuneet hiukkaset siirtyvät hiukan mikroaaltokentän suuntaan ja negatiivisesti varautuneet vastakkaiseen suuntaan. Kun kentän suunta vaihtuu, molekyylit kääntyvät toiseen suuntaan. Edestakaisen kääntyilyn aikaansaama liike kuumentaa vesimolekyylit.
Suuritaajuinen sähkömagneettinen kenttä vaimenee nopeasti polaarisessa aineessa eikä tunkeudu kovin syvälle lämmitettävään materiaan. Tämän vuoksi ruoka lämpiää ensiksi läheltä annoksen pintaa, josta lämpö vähitellen johtuu ruoka-annoksen keskelle. Siksi mikroruoan saa lämpiämään tasaisemmin järjestämällä sen astialle renkaan muotoon.
Jäisessä ruoassa sekä vesimolekyylien liikkuvuus, että ruoan lämmönjohtavuus huononevat, jolloin mikroaaltokenttä lämmittää sitä huonosti. Mikroaaltokentän absorptio kuitenkin sulattaa jäätä pinnasta alkaen. Tämän vuoksi pakasteiden sulatus suoritetaan pienellä teholla, jolloin lämmön johtumiselle ja tasaantumiselle jää riittävästi aikaa sulattaa pakaste läpikotaisin.
Hyvin johtavassa materiaalissa, kuten alumiinifoliossa tai metalliastiassa, sähkömagneettinen kenttä indusoi pyörrevirtoja, jotka voivat aiheuttaa mikroaaltouuniin valokaarina näkyviä sähkönpurkauksia. Siksi mikroruokaa ei lämmitetä metallipakkauksissa.
Mikroaaltouunin sisätila on Faradayn häkki, mikä estää mikroaaltoja pääsemästä uunin ulkopuolelle. Mikäli uunin luukussa on ikkuna, siinä on oltava myös sähköä johtava verkko, jonka pienikokoinen rei'itys päästää lävitseen näkyvän valon, mutta estää aallonpituudeltaan noin 12 cm mikroaaltojen karkaamisen.
Turvallisuusriskit

Mikroaaltouunissa ilman lasisauvaa kuumennettu vesi saattaa räjähtää kupista kasvoille aiheuttaen palovammoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mikroaaltouuni Wikimedia Commonsissa
Halkaistu magnetroni.
Elisabeth Helander

Ester Elisabeth Helander, o.s. Wahlforss (s. 22. helmikuuta 1942 Helsinki) on suomalainen radiokemisti. Hän on väitellyt filosofian tohtoriksi 1970 ja oli Suomen Akatemian tutkimusjohtaja 1975–1995. Sen jälkeen hän oli 1996–2007 Euroopan komission aluepolitiikan pääosaston johtaja ja Åbo Akademin hallintojohtaja 2007–2008.
Hänen puolisonsa oli arkkitehti Vilhelm Helander
Aiheesta muualla

Miljövården tar form – också i Finland? (Haastattelu) Affärsmagasinet Forum, 29.3.1972, nro 1972-06, s. 14–15.  ISSN 0533-070X  Artikkelin verkkoversio. (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland
Stavsjö

| Stavsjö |
| --- | --- |

 Stavsjö
 Koordinaatit: 58°43′46″N, 16°26′10″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Södermanlandin lääni
Maakunta:  Södermanland
Kunta:  Nyköping
Väkiluku (31.12.2023):  234
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Stavsjö on taajama Nyköpingin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 234 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stavsjö Wikimedia Commonsissa
Örstig

| Örstig |
| --- | --- |
 Örstig
 Koordinaatit: 58°43′41″N, 17°04′22″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Södermanlandin lääni
Maakunta:  Södermanland
Kunta:  Nyköping
Väkiluku (31.12.2023):  401
Örstig on taajama Nyköpingin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 401 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Örstig Wikimedia Commonsissa
Mitä ihmettä?

| Mitä ihmettä?> What’s the Big Idea? |
| --- | --- |
Tyyli:  lastenohjelma, 3D-animaatio
Kestoaika:  5 min
Alkuperämaa:  Iso-Britannia
Alkuperäiskieli:  ranska
Verkko:   Yle TV2    CBeebies
Esitetty:  18. maaliskuuta 2013 – 1. lokakuuta 2013
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  52
Ikäraja:  
Aiheesta muualla
IMDb
Mitä ihmettä? (engl. What’s the Big Idea?) on ranskalais-brittiläinen animaatiosarja, jota on esitetty Pikku Kakkosen yhteydessä. Sarja kertoo Tuomo-pojasta, jolla on paljon kysymyksiä. Vuosina 2015–2018 sarjaa esitettiin ruotsinkielisen BUU-klubbenin yhteydessä.
Jaksot

Iso
Ystävä
Leikki
Oppiminen
Koulu
Tietäminen
Työ
Sääntö
Oikea
Totuus
Reiluus
Valitseminen
Sankari
Lemmikki
Kateus
Perhe
Äärettömyys
Luonto
Taide
Koti
Musiikki
Suuttuminen
Rakkaus
Suru
Pelko
Halu
Ajattelu
Unet
Mieli
Mielikuvitus
Muisti
Kiltteys
Jakaminen
Mielipiteet
Kuuliaisuus
Tappeleminen
Sopu
Ihmisyys
Erilaisuus
Aistit
Mieltymykset
Neuvot
Aikuinen
Aikuisuus
Muutos
Varttuminen
Vanhuus
Kauneus
Vahvuus
Älykkyys
Kärsivällisyys
Urheus
Suomenkieliset äänet

Sanna Majuri
Christian Ruotanen
Tuomas Hyry
Linnea Röhn
Saana Norra
Tommi Taurula
Jääpallon Elitserien-kausi 2013–2014

| Elitserien 2013-2014 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  14
Mestari:  Sandvikens AIK
Toinen sija:  Västerås SK
Nousseet joukkueet:  Gripen Trollhättan BK, otti vastaan GAISn vapauttaman sarjapaikan
Pudonneet joukkueet:  GAIS, luopui sarjapaikastaan keväällä 2014
Paras maalintekijä:  Christoffer Edlund, SAIK (73)
Suurin yleisömäärä:  20.497 (SAIK-Västerås)
Alempi sarjataso:  Allsvenskan
  ← 2013 :  2015 → 
Kauden 2013-2014 elitserienseurat kartalla.
Ruotsin jääpallon Elitserien pelattiin kaudella 2013-2014 neljäntoista joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Kahdeksan parasta joukkuetta selviytyivät pudotuspeleihin ja sijoille 11-14 sijoittuneet joukkueet joutuivat karsimaan sarjapaikastaan. Göteborgilainen GAIS luopui hallipuutteen vuoksi Elitserienistä keväällä 2014.
Mestaruuden voitti Sandvikens AIK. Se voitti Friends Arenalla pelatussa loppuottelussa Västerås SK:n 5-4.
Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Hammarby IF  | 26 | 21 | 3 | 2 | 149 | 85 | +64 | 45 |
| 2 | Sandvikens AIK | 26 | 20 | 3 | 3 | 192 | 100 | +92 | 43 |
| 3 | Villa Lidköping BK  | 26 | 18 | 4 | 4 | 156 | 97 | +59 | 40 |
| 4 | Västerås SK  | 26 | 16 | 2 | 8 | 132 | 92 | +40 | 34 |
| 5 | Edsbyns IF  | 26 | 15 | 4 | 7 | 142 | 116 | +26 | 34 |
| 6 | IFK Vänersborg  | 26 | 13 | 5 | 8 | 133 | 96 | +37 | 31 |
| 7 | Broberg  | 26 | 12 | 5 | 9 | 117 | 113 | +4 | 29 |
| 8 | Vetlanda BK  | 26 | 9 | 4 | 13 | 119 | 126 | -7 | 22 |
| 9 | IFK Kungälv  | 26 | 7 | 4 | 15 | 96 | 122 | -26 | 18 |
| 10 | Bollnäs GoIF  | 26 | 5 | 7 | 14 | 89 | 113 | -24 | 17 |
| 11 | GAIS  | 26 | 6 | 3 | 17 | 80 | 104 | -24 | 15 |
| 12 | Kalix Bandy  | 26 | 4 | 5 | 17 | 74 | 126 | -52 | 13 |
| 13 | IK Sirius  | 26 | 4 | 5 | 17 | 72 | 160 | -88 | 13 |
| 14 | Ljusdals BK  | 26 | 3 | 4 | 19 | 52 | 153 | -101 | 10 |
Kahdeksan parasta pudotuspeleihin, neljä viimeistä putoamiskarsintaan.
Pudotuspelit > Loppuottelu

| Sandvikens AIK – Västerås SK  |
| --- | --- | --- | --- |
|   Sandvikens AIK   |   Västerås SK   |  5-4  |  |
 SAIK voitti Ruotsin mestaruuden
Karsinnat

Karsinnat pelattiin kahdessa neljän joukkueen lohkossa. Karsinnoissa pelasivat Elitserienin neljä heikointa ja Allsvenskanin neljä parasta joukkuetta. 
Molempien lohkojen kaksi parasta joukkuetta selviytyivät seuraavaksi kaudeksi Elitserieniin.
Karsinnat > Lohko 1

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GAIS Bandy  | 6 | 5 | 1 | 0 | 38 | 10 | +28 | 11 |
| Ljusdals BK  | 6 | 2 | 2 | 2 | 19 | 20 | -1 | 6 |
| Gripen Trollhättan BK  | 6 | 2 | 1 | 3 | 28 | 26 | +2 | 5 |
| Katrineholm Bandy  | 6 | 1 | 0 | 5 | 11 | 40 | -29 | 2 |
Karsinnat > Lohko 2

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kalix Bandy  | 6 | 4 | 1 | 1 | 32 | 21 | +11 | 9 |
| IK Sirius  | 6 | 3 | 2 | 1 | 21 | 22 | -1 | 8 |
| Tillberga Bandy Västerås  | 6 | 2 | 1 | 3 | 27 | 25 | +2 | 5 |
| Nässjö IF  | 6 | 1 | 0 | 5 | 17 | 29 | -12 | 2 |
GAIS, Ljusdal, Kalix ja Sirius säilyttivät Elitserien-paikkansa.
Parhaat maalintekijät - runkosarja (ml. suomalaiset)

| Sija | Pelaaja | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Christoffer Edlund | Sandvikens AIK | 73 |
| 2. | David Karlsson | Villa Lidköping BK | 57 |
| 3. | Joakim Hedqvist | IFK Vänersborg | 56 |
| 4. | Erik Pettersson | Sandvikens AIK | 49 |
| 5. | Jonas Nilsson | Västerås SK | 40 |
| 6. | Patrik Nilsson | Hammarby IF | 39 |
| 11. | Mikko Lukkarila | IFK Kungälv | 28 |
| 21. | Ville Aaltonen | Bollnäs GoIF/BF | 20 |
| 26. | Juha Liukkonen | Bollnäs GoIF/BF | 18 |
| 31. | Markus Kumpuoja | Hammarby IF | 15 |
| 35. | Janne Hauska | IFK Kungälv | 14 |
| 64. | Rolf Larsson | Broberg IF | 7 |
| 64. | Tomi Hauska | Vetlanda BK | 7 |
| - | Janne Rintala | Västerås SK | 5 |
| - | Ilari Moisala | Broberg IF | 3 |
| - | Samuli Helavuori | Bollnäs GoIF/BF | 3 |
| - | Pekka Rintala | Västerås SK | 1 |
Jääkiekko talviolympialaisissa 2014 – naisten turnaus

Jääkiekon naisten turnaus talviolympialaisissa 2014 pelattiin 8.–20. helmikuuta Sotšissa. Vuonna 2014 pelattiin ensimmäisen kerran samana vuonna olympialaisten lisäksi myös alempien sarjatasojen maailmanmestaruuskisat. Naisten olympiaturnauksen ottelut pelattiin suurimmaksi osaksi 7 000-paikkaisessa Šaiba Arenassa. Vain mitaliottelut pelattiin isossa Bolšoi-areenassa.
Lohkot

| --- | --- |
 Lohko A  Kanada   Yhdysvallat   Suomi   Sveitsi :  Lohko B  Ruotsi   Venäjä   Saksa   Japani
Alkusarja

| --- | --- |
    : Joukkue jatkaa välieriin.
    : Joukkue jatkaa puolivälieriin.
    : Joukkue tippuu karsintasarjaan.
Sijoituspelit > Ottelut sijoista 5.–8.

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16.2. |  Suomi | 2 – 1 |  Saksa | Šaiba Arena |  |
12.00: 
| 12.00 | (2–0, 0–1, 0–0)  | (2–0, 0–1, 0–0)  | (2–0, 0–1, 0–0)  | Yleisömäärä: 2 009  Tuomarit:  Aina Hove |  |
| 12.00 |  J. Hiirikoski (R. Välilä) yv. 01.15 M. Karvinen (R. Välilä, S. Tapani) 08.32 | Raportti 1–0 2–0 2–1 |    28.59 yv. B. Evers (S. Götz) | Yleisömäärä: 2 009  Tuomarit:  Aina Hove |  |
| 12.00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 2 009  Tuomarit:  Aina Hove |  |
| 12.00 | 4 × 2 min (8 min) |  | 4 × 2 min (8 min) | Yleisömäärä: 2 009  Tuomarit:  Aina Hove |  |
| 12.00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 2 009  Tuomarit:  Aina Hove |  |
| 12.00 | Noora Räty 6+8+6=20 (95,24%) |  | Jennifer Harß 7+10+8=25 (92,59%) | Yleisömäärä: 2 009  Tuomarit:  Aina Hove |  |
12.00: 
12.00: 






| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16.2. |  Venäjä | 6 – 3 |  Japani | Šaiba Arena |  |
21.00: 
| 21.00 | (1–0, 3–2, 2–1)  | (1–0, 3–2, 2–1)  | (1–0, 3–2, 2–1)  | Yleisömäärä: 4 793  Tuomarit:  Anna Eskola |  |
| 21.00 |  A. Štšukina (A. Šohina) 16.12  A. Šohina (J. Smolentseva) 26.44  G. Skiba (I. Gavrilova, T. Burina) 27.33 O. Sosina (J. Smolentseva, A. Šohina) yv. 31.32  G. Skiba (T. Burina, I. Gavrilova) yv. 49.39 T. Burina (A. Šibanova, A. Homitš) yv. 55.42 | Raportti 1–0 1–1 2–1 2–2 3–2 4–2 4–3 5–3 6–3 |   26.14 T. Yamane (R. Ukita)  26.50 A. Toko (H. Kubo)   42.23 C. Osawa (A. Takeuchi, Y. Hirano) | Yleisömäärä: 4 793  Tuomarit:  Anna Eskola |  |
| 21.00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 4 793  Tuomarit:  Anna Eskola |  |
| 21.00 | 3 × 2 min (6 min) |  | 5 × 2 min (10 min) | Yleisömäärä: 4 793  Tuomarit:  Anna Eskola |  |
| 21.00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 4 793  Tuomarit:  Anna Eskola |  |
| 21.00 | Anna Prugova 7+3+0=10 (83,33%, pois 26.50) Julija Leskina 0+7+7=14 (93,33%, sisään 26.50) |  | Nana Fujimoto 4+11+11=26 (81,25%) | Yleisömäärä: 4 793  Tuomarit:  Anna Eskola |  |
21.00: 
21.00:
Sijoituspelit > Ottelut sijoista 5.–8. > Sijoitusottelu 7. sijasta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.2. |  Saksa | 3 – 2 |  Japani | Šaiba Arena |  |
12.00: 
| 12.00 | (1–1, 2–0, 0–1)  | (1–1, 2–0, 0–1)  | (1–1, 2–0, 0–1)  | Yleisömäärä: 2 012  Tuomarit:  Melanie Bordeleau |  |
| 12.00 |  S. Götz (F. Busch, J. Janzen) yv. 09.18  J. Zorn (F. Busch, S. Götz) yv. 24.30 S. Seiler (L.C. Schuster, S. Kratzer) 35.49 | Raportti 1–0 1–1 2–1 3–1 3–2 |   13.40 H. Kubo (C. Osawa)   42.56 H. Yoneyama (C. Osawa, S. Suzuki) | Yleisömäärä: 2 012  Tuomarit:  Melanie Bordeleau |  |
| 12.00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 2 012  Tuomarit:  Melanie Bordeleau |  |
| 12.00 | 4 × 2 min (8 min) |  | 6 × 2 min (12 min) | Yleisömäärä: 2 012  Tuomarit:  Melanie Bordeleau |  |
| 12.00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 2 012  Tuomarit:  Melanie Bordeleau |  |
| 12.00 | Viona Harrer 11+11+5=27 (93,10%) |  | Nana Fujimoto 8+3+0=11 (78,57%, pois 35.49) Akane Konishi 0+0+9=9 (100%, sisään 35.49) | Yleisömäärä: 2 012  Tuomarit:  Melanie Bordeleau |  |
12.00: 
12.00:
Sijoituspelit > Ottelut sijoista 5.–8. > Sijoitusottelu 5. sijasta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.2. |  Suomi | 4 – 0 |  Venäjä | Šaiba Arena |  |
16.30: 
| 16.30 | (2–0, 0–0, 2–0)  | (2–0, 0–0, 2–0)  | (2–0, 0–0, 2–0)  | Yleisömäärä: 4 112  Tuomarit:  Erin Blair |  |
| 16.30 |  L. Välimäki (K. Rantamäki, V. Hovi) 16.37 R. Välilä (S. Tapani, J. Hiirikoski) 17.28 M. Karvinen (R. Välilä, S. Tarkki) 42.30 M. Karvinen (R. Välilä, M. Tuominen) yv. 43.31 | Raportti 1–0 2–0 3–0 4–0 |  | Yleisömäärä: 4 112  Tuomarit:  Erin Blair |  |
| 16.30 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 4 112  Tuomarit:  Erin Blair |  |
| 16.30 | 7 × 2 min (14 min) |  | 6 × 2 min (12 min) | Yleisömäärä: 4 112  Tuomarit:  Erin Blair |  |
| 16.30 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 4 112  Tuomarit:  Erin Blair |  |
| 16.30 | Noora Räty 7+6+6=19 (100%) |  | Anna Prugova 7+6+12=25 (86,21%) | Yleisömäärä: 4 112  Tuomarit:  Erin Blair |  |
16.30: 
16.30:
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  |  |  |   |   | A2 |   Yhdysvallat | 6 |   |  |  |  |  |
|   | A3 |   Suomi | 2 |   |   |  |   Ruotsi | 1 |   |   |  |  |  |
|   | B2 |   Ruotsi | 4 |   |   |   |   |   |   |   |  |   Kanada | 3 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |   Yhdysvallat | 2 |
|   |  |  |  |   |   | A1 |   Kanada | 3 |   |   |  |  |  |
|   | A4 |   Sveitsi | 2 |   |   |  |   Sveitsi | 1 |   |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   | B1 |   Venäjä | 0 |   |  |  |  |  |  |  |  |   Sveitsi | 4 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   Ruotsi | 3 |
Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja (UTC+4)