stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kanariantaateli
Käyttö

Kanariantaateli on suosittu kadunvarsi- ja puistopuu. Se on olennainen osa Välimeren alueen kaupunkiarkkitehtuuria. Lajia istutetaan myös lintujen pesimispuiksi. Esimerkiksi Etelä-Espanjassa merkittävä osa mustarastaskannasta pesii kanariantaatelien suojaa antavissa, oraisissa lehtiruusukkeissa.
Aiheesta muualla

ITIS: Phoenix canariensis (englanniksi)
Kanariantaatelin hedelmiä.
Katti (elokuva)

| Katti> The Cat in the Hat |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Bo Welch
Käsikirjoittaja:   Alec Berg  David Mandel  Jeff Schaffer 
Tuottaja:  Brian Grazer
Säveltäjä:  David Newman
Kuvaaja:  Emmanuel Lubezki
Leikkaaja:  Don Zimmerman
Pääosat:   Mike Myers  Alec Baldwin  Kelly Preston  Dakota Fanning  Spencer Breslin  Amy Hill  Sean Hayes 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Imagine Entertainment
Levittäjä:  UIP-Dunafilm Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:  2003
Kesto:  83 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  109 000 000 dollaria
Tuotto:  134 000 000 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Katti (The Cat in the Hat) on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut Bo Welchin ohjaama yhdysvaltalainen fantasiakomediaelokuva, joka perustuu Dr. Seussin lastenkirjaan The Cat in the Hat vuodelta 1957. Nimiosaa esittää Mike Myers.
Juoni

Nahistelevat sisarukset on komennettu olemaan kotona kunnolla ja sotkematta. Heidän luokseen ilmestyy ilkikurinen kissa, joka panee huushollin sekaisin ja vie lapset hurjaan seikkailuun.
Arvioita

Turun Sanomien Päivi Valotien mielestä Katti on räikeissä fantasiakulisseissa toteutettu mekkaloiva lastenelokuva, joka alkaa pian toistaa itseään. ”Jatkuva vauhti ilman suvantokohtia käy rasittavaksi, kun ideat ovat kovin köykäisiä ja hahmot karrikoitu pahasti yli.” Lopussa elokuva äityi hänestä kovin opettavaiseksi. Kummastusta Valotiessä herättivät myös lastenelokuvaan ympätyt kaksimieliset aikuisvitsit.
Khadija Ciss

| Mitalit> Maa:   Senegal.Naisten uinti.Afrikan kisat  | Mitalit> Maa:   Senegal.Naisten uinti.Afrikan kisat  | Mitalit> Maa:   Senegal.Naisten uinti.Afrikan kisat  | Maa:   Senegal> Naisten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Abuja 2003 | 200 m vapaauinti |  |
| Afrikan-mestaruuskilpailut  | Afrikan-mestaruuskilpailut  | Afrikan-mestaruuskilpailut  |  |
|  Pronssia | Dakar 2006 | 50 m selkäuinti |  |
Khadija Ciss (s. 26. maaliskuuta 1983) on senegalilainen uimari. Hän on saavuttanut Afrikan kisoissa 200 metrin vapaauinnin pronssia vuonna 2003 ja Afrikan-mestaruuskilpailuissa 50 metrin selkäuinnin pronssia vuonna 2006.
Ciss kilpaili Ateenan kesäolympialaisissa 2004 kahdessa vapaauintilajissa. 200 metrin kilpailussa hän karsiutui alkuerissä ajalla 2.09,04 ja sijoittui 40:nneksi. 800 metrin kilpailussa hän karsiutui alkuerissä ajalla 9.20,06 ja sijoittui 29:nneksi.
Khadija El-Mardi

| Khadija El-Mardi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1. helmikuuta 1991
Kansalaisuus:   Marokko
Nyrkkeilijä
Aktiivisena:  2014–
Painoluokka:  75 kg
| Mitalit> Amatöörinyrkkeily.MM-kilpailut  | Mitalit> Amatöörinyrkkeily.MM-kilpailut  | Mitalit> Amatöörinyrkkeily.MM-kilpailut  | Amatöörinyrkkeily>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Ulan-Ude 2019 | 75 kg |  |
Khadija El-Mardi (s. 1. helmikuuta 1991 Casablanca) on marokkolainen amatöörinyrkkeilijä.
El-Mardi aloitti kilpauransa vuonna 2014. Hän osallistui samana vuonna ensimmäistä kertaa maailmanmestaruuskilpailuihin, kun hän otteli Jejun MM-kilpailuissa 75 kg sarjaan. Hän voitti ensimmäisellä kierroksella brasilialaisen Flavia Terezan ja toisella kierroksella saksalaisen Andrea Strohmaierin, mutta hävisi puolivälierissä alankomaalaiselle Nouchka Fontijnille 3–0. Kaksi vuotta myöhemmin Astanan MM-kilpailuissa El-Mardi voitti ensimmäisellä kierroksella Christine Desmondin 3–0 ja toisella kierroksella kanadalaisen Ariane Fortinin 2–0, mutta hävisi jälleen puolivälierissä, nyt taiwanilaiselle Chen Nien-chinille 3–0. El-Mardi pääsi ottelemaan samana vuonna järjestettyihin Rio de Janeiron olympialaisiin 75 kg sarjaan. Hän hävisi ensimmäisen ottelunsa kazakstanilaiselle Dariga Shakimovalle 3–0.
El-Mardi otteli MM-kilpailuissa jälleen Ulan-Udessa 2019. Hän voitti ensimmäisessä ottelussaan venäläisen Galina Golovchenkon ja toisessa ottelussa valkovenäläisen Victoriya Kebikavan. El-Mardi voitti puolivälieräottelussaan turkkilaisen Şennur Demirin 3–2, mutta hävisi välierävaiheessa walesilaiselle Lauren Pricelle 5–0. Vuonna 2020 Bel Ahbib varmisti paikan Tokion olympialaisten 75 kg sarjaan voitettuaan Afrikan olympiakarsintaturnauksen.
Huhtikuuhun 2021 mennessä El-Mardi on kilpaillut amatööriurallaan 16 ottelua, josta on voittanut 20.
Karl Gustavin kirkko

| Karl Gustavin kirkko Karl Gustavs kyrka |
| --- | --- |
 Kirkon julkisivua sisääntulotieltä.
Sijainti:  Kyrkholmsvägen 42, Karunki, Haaparanta, Ruotsi
Koordinaatit:  66°02′44.4″N, 023°58′04.7″E
Kirkkokunta:  Ruotsin kirkko
Hiippakunta:  Luulajan hiippakunta
Seurakunta:  Haaparannan seurakunta
Rakentamisvuosi:  1796  kellotapuli 1745
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kellotapuli on rakennettu 1745.
Karl Gustavin kirkko (ruots. Karl Gustavs kyrka), josta käytetään myös nimeä Karungin kirkko (ruots. Karungi kyrka), on kirkkorakennus Haaparannan kunnan Karungissa Ruotsissa. Se on Luulajan hiippakuntaan kuuluvan Haaparannan seurakunnan vanhin kirkko. Rakennus on Tornionjoen rannalla ja se on valmistunut vuonna 1796. Erillinen kellotapuli on edellisestä kirkosta ja peräisin vuodelta 1745.
Kirkko on virallisesti valmistunut vuonna 1796, mutta se otettiin käyttöön keskeneräisenä, ja vasta vuonna 1798 pitäjänkokous totesi, että kirkko on valmis ja rakennusmestari Erik Lanton palkka voidaan maksaa.
Karungin kappeliseurakunnasta tuli itsenäinen seurakunta vuonna 1782. Seurakunta nimettiin Karl Gustavin seurakunnaksi kuningas Kustaa III:n nuorimman pojan Karl Gustavin mukaan.
Kirkkorakennus

Nykyisen kirkon suunnittelu alkoi vuonna 1785 ja rakennustyöt vuonna 1795. Kirkko on rakennettu hirrestä luonnonkivisen kivijalan päälle. Rakennus on pohjamuodoltaan ristikirkko, kuori on itäsakarassa ja ristimuodon ulkopuolinen matala sakaristo on koillisnurkassa. Kirkon ulkopuoli on karoliinista tyyliä ja sisäpuoli uusklassismia, suunnitelmat olivat peräisin yli-intendentinvirastosta. Alun perin kirkon sisäänkäynti oli lähinnä jokea olevasta sakarasta ja alttari oli ristikohdassa.
Kirkko on ulkopuolelta verhoiltu pystylaudoituksella, joka on jaettu osiin liseeneillä. Katto on korkea paanukatto, eräs harvoista Ruotsissa, joissa on säilynyt kolmionmuotoiseen kuvioon kiinnitetyt paanut. Ristikohdassa katolla on sipulinmuotoinen kattoratsastaja, jonka päällä on korkea, piikkimäinen torni ja risti. Kirkkoon on sisäänkäynti jokaisen ristisakaran päästä. Sisäkatto on ristisakaroissa keskiosalta tasainen ja reunoilta kaartuva. Ristikohdassa on katossa koristemaalaus.
Urkulehteri on lisätty vuonna 1821. Vuosien 1848 ja 1852 välillä kirkossa tehtiin muutostöitä, joiden suunnittelija oli arkkitehti Ludvig Hawerman. Tuolloin kirkon sisäseinät paneloitiin ja alttari siirrettiin ristikohdasta itäsakaraan. Kirkkoon saatiin lämmitys vuonna 1882, jolloin sinne hankittiin rautaiset kamiinat.
Kirkkorakennus > Muutostyöt 1900 luvulla

Vuonna 1922 kirkkoa korjattiin arkkitehti Olof Lundgrenin suunnitelmien mukaan. Tuolloin tehtiin uudet penkit, jotka sijoitettiin aiempaa väljemmin jalkatilan lisäämiseksi. Läntisestä ristisakarasta erotettiin asehuone. Katolla oleva piikkimäinen torni oli lahonnut ja se uusittiin. Vuonna 1945 kamiinalämmitys korvattiin sähkölämmityksellä. Vuonna 1949 vahvistettiin lehtereitä ja kirkkosalin penkkirivit muutettiin avoimiksi. Kirkkoon saatiin vesi ja viemäri vuonna 1955. Kaksi vuotta myöhemmin kirkko lämpöeristettiin, jotta lämmityskustannuksia saataisiin leikattua. Vuonna 1994 katolta uusittiin paanuja ja se tervattiin sekä vesikourut uusittiin. Myös kaikki ikkunat maalattiin.
Sisustus

Alttaritaulu on itäsakarassa ja sitä kehystävät pilasterit, listat ja ornamentit. Alttaritaulu on kiinnitetty väliseinään ja sen molemmin puolin on ovi. Väliseinä ja alttaritaulu on tehty noin vuonna 1850 ja ne on suunnitellut Ludvig Hawerman. Alttaritaulun on maalannut Esaias Svanberg Haaparannalla vuonna 1845. Saarnastuoli on sisustuksesta ainoa osa, joka on samalta ajalta kuin kirkkokin. Sen on veistänyt rakennusmestari Hans Hansson Louhiniva, kultaukset ovat vuodelta 1829.
Kirkon ristikohdan kynttiläkruunu on hankittu 1826, kaksi kristallikruunua on hankittu myöhemmin ja kaksi metallista kynttiläkruunua 1925.
Kirkkoon on ostettu urut vuonna 1820, niissä oli kymmenen äänikertaa ja ne rakensi tukholmalainen Pehr Strand. Vuonna 1930 urut uusittiin kokonaan, vanha urkufasadi ja urkukaappi toki säilytettiin. Tekijänä oli urkurakentaja N. O. Alm. Seuraavat urut teki Grönlunds Orgelbyggeri vuonna 1952 ja jälleen vuonna 1975. Näihin nykyisiin urkuihin otettiin mukaan myös muutama äänikerta Strandin rakentamista uruista. Urkuihin jäi edelleen vanha julkisivu.
Karungin aikaisempi kirkko

Karungin aikaisempi kirkko oli vuosina 1744–1745 rakennettu puinen kappeli. Kappeli oli Kirkkosaarella kuten nykyinenkin kirkko ja sen arvellaan olleen pohjamuodoltaan kahdeksankulmainen. Samaan aikaan rakennettiin kellotapuli, joka on säilynyt nykypäivään.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karl Gustavin kirkko Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Karl Gustavs kyrka, Norrbotten
Käännös suomeksi
Kibergneset

Kibergneset
Kibergneset on Vuoreijan kunnan alueella sijaitseva niemi ja Norjan mantereen itäisin piste (70°17′20.96″ E). Saksalaiset miehittäjät rakensivat toisen maailmansodan aikana paikalle linnoituksen, jonka rauniot ovat vielä nähtävillä.
Kela

Kela tarkoittaa seuraavia:
kela, elektroniikan ja sähkötekniikan komponentti
Kansaneläkelaitos, Kela, Suomen valtion virasto
Kellokosken Alku, KelA, urheiluseura Tuusulassa
Kela, kylä Siuntiossa
Kelan kartano, kartano Siuntiossa
Kela, lakkautettu rautatieseisake Siuntiossa
Kelankylä, usein myös Kela, kylä Ranualla
kela, laite tai kappale, jonka ympärille voidaan kiertää nauhamainen esine.
kela, Kongon demokraattisessa tasavallassa käytettävä bantukieli
kela, Papua-Uudessa Guineassa käytettävä austronesialainen kieli
kelat, Länsi-Bengalin osavaltiossa, Intiassa elävä bengalinkielisten muslimien heimo
Henkilönnimi

Kela on seuraavien henkilöiden nimi:
Anssi Kela (s. 1972), suomalainen muusikko, Juha Kelan poika
Ari Kela (s. 1958), suomalainen raviohjastaja
Eva Kela, o.s. Nummelin (s. 1975), suomenruotsalainen juontaja ja toimittaja, Ville Kelan puoliso
Juha Kela (1950–1985), suomalainen gospelmuusikko ja säveltäjä
Killa Kela (s. 1983), brittiläinen muusikko
Lauri Kela (1913–1989), suomalainen kauppias ja yrittäjä, kauppaneuvos
Leena Kela (s. 1979), suomalainen performanssitaiteiljia ja kuraattori
Reijo Kela (s. 1952), suomalainen tanssija, koreografi ja performanssitaiteilija
Ville Kela (s. 1975), suomalainen muusikko, Juha Kelan poika.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kela”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kattila (Vihti)

Kattila on samannimisen maatilan, entisen Tervalammen kartanon torpan mukaan nimensä saanut retkeilyalue Vihdissä Nuuksion kansallispuistossa. Siellä on Kaitlampi-niminen suuri lampi, ja sen rannalla on retkeilyyn sopivia palveluita kuten sauna, nuotiopaikka, ekopiste ja ulkohuussi. Kaitlammen länsipuolella on korkea Haukkamäki, jolle johtaa Haukkamäentie. Kattilaan pääsee linja-autolla, ja siksi se on monien retkeilytapahtumien lähtöpiste. Alue palvelee myös koulujen luonto-opetuksen kohteena. Kattilan alueella onkin bussilinjan 245A päätepysäkki.  Partiolaisilla on leirikeskus Kattilassa. Green Window Oy vuokraa Kattilan päärakennusta sekä yli 100-vuotiasta Kattilan torppaa matkailutarkoituksiin.
Kattilan maatila

Kattilan retkeilyalue sijaitsee Kaitlammen eteläosassa. Kattilan on uskottu saneen nimensä hiidenkirnun mukaan. Hiidenkirnu muodostaa edelleen Espoon ja Vihdin välisen kunnanrajan. Kaitlammen eteläpuolisen Kattilan torpan alueen niityllä laiduntaa itäsuomenkarjaan kuuluvia lehmiä, sonneja ja vasikoita, joilla on lehmänkello, sekä lampaita.
Kattilan maatila > Maatilan vaiheita

Tervalammen kartanon Kattilan torpasta tuli torpparienvapautuslain perusteella itsenäinen tila, joka ajautui pakkohuutokauppaan vuonna 1934. Sen osti yksi Sanoman merkittävistä omistajista, Eljas Erkko, tarkoituksenaan perustaa sinne sanomalehtimiesten lepokoti. Erkon Pietarissa syntynyt englantilainen rouva Violet Erkko sai alueella käärmeenpistoksen ja ryhtyi vierastamaan aluetta, minkä vuoksi Erkko luopui ajatuksesta alueen kehittämiseksi ja myi tilan Jehovan todistajista vuonna 1920 erkaantuneiden raamatuntutkijoiden Alsano-osuuskunnalle. Tarkoituksena oli viljellä voikukan sukulaiskasvia, mustajuurta, josta otettavaa juurta oli tarkoitus myydä luontaistuotekaupoissa. Vuoden 1935 apteekkitavaralaki teki mustajuuresta kuitenkin apteekkituotteen, minkä vuoksi osuuskunnan aikeet eivät toteutuneet. Osuuskunta rakennutti kuitenkin alueelle kivisen korkean erämaahotellin. Kun Alsano-osuuskunta luopui Kattilan tilasta, sen seuraavat omistajat olivat agronomi Hovila ja kuopiolainen kauppias, maisteri Karttunen. Heidän jälkeensä tilan osti vuonna 1932 perustettu Suomen Kauppaedustajain Liitto
Ennen Helsingin kaupungin omistukseen päätymistään Kattilan tila oli vielä kustannusosakeyhtiö Otavan hallussa. Helsingin kaupungilta Kattilan tila luovutettiin aluevaihdon yhteydessä Suomen valtiolle, joka liitti sen osaksi Nuuksion kansallispuistoa.
Kekäläinen

Kekäläinen on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Freedy Kekäläinen (1904–1992), Etsivän keskuspoliisin ja Valtiollisen poliisin virkailija
Hanna Kekäläinen (1903–1964), keihäänheittäjä ja pikajuoksija, kirjaltaja
Henrietta Kekäläinen (myöh. Moon, s. 1986), yrittäjä
Jarmo Kekäläinen (s. 1966), jääkiekkoilija ja jääkiekkovaikuttaja
Julia Kekäläinen (s. 2001), pesäpalloilija
Kristiina Kekäläinen (o.s. Heikkinen), urheilutoimittaja
Mikko Kekäläinen (s. 1977), toimittaja
Olli Kekäläinen (1883–1948), kirvesmies ja kansanedustaja (SDP)
Pietari Kekäle (oik. Uuno Pekka Kekäläinen, 1896–1976), kirjailija
Reima Kekäläinen (s. 1944), televisio-ohjaaja ja -tuottaja
Saara Kekäläinen (Olga Kokko, s. 1971), kirjailija
Sanna Kekäläinen (s. 1962), koreografi-tanssija
Vuokko Kekäläinen, oopperalaulaja.
Muita

Neiti Kekäläinen, Eero Nelimarkan maalaus.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kibo

Kibo voi tarkoittaa:
Kibō, Kansainvälisen avaruusaseman moduuli
Kibo, kibologian perustajan James Parryn lempinimi
Kibo, yksi kolmesta tulivuoresta, jotka muodostavat Kilimanjaron
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kibo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kel-Tec P50

Kel-Tec P50 on yhdysvaltalaisen Kel-Tecin valmistama itselataava pistooli.
Ase käyttää 5,7 x 28mm patruunaa ja FN Herstalin lähipuolustusase P90:n 50 patruunan lippaita.
Teknisiä tietoja

Kaliiperi: 5,7 X 28 mm
Lipas: 50 ptr
Paino: 1,43kg
Piipun pituus: 244 mm
Kokonaispituus: 380 mm
Kiberg

| Kiberg |
| --- | --- |

 Kiberg
 Koordinaatit: 70°17′07″N, 30°59′53″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Finnmark
Kunta:  Vuoreija
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,28 km²
Väkiluku (2020):  202
 – Väestötiheys:  721,4 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiberg on taajama Vuoreijan kunnassa Finnmarkin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,28 neliökilometriä ja asukasluku 202 vuonna 2020. Kibergin lähellä sijaitsee Norjan mantereen itäisin kohta Kibergneset.
Kick

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Kick voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Kick, australialaisen INXS-yhtyeen albumi vuodelta 1987
Kick, kolikkopeli
Kick Gurry, australialainen näyttelijä
Kick, Leafin valmistama makeinen
Kick, ruotsalainen yhtye
Kick, reaaliaikaiseen suoratoistoon keskittynyt Internet-palvelu
Kick, australialainen elokuva vuodelta 1999
Kick, intialainen elokuva vuodelta 2014.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kick”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kanarianviherlaakeri

| Kanarianviherlaakeri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Laurales
Heimo::  Laakerikasvit Lauraceae
Suku::  Viherlaakerit Ocotea
Laji::  foetens
Kaksiosainen nimi
 Ocotea foetens  (Aiton) Baill. 
Katso myös
   Kanarianviherlaakeri Wikispeciesissä   Kanarianviherlaakeri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kanarianviherlaakeri eli haisuviherpuu (Ocotea foetens) on viherlaakereihin (Ocotea) kuuluva laakerikasvi (Lauraceae), joka on noin 20–30 metriä korkeaksi kasvava ikivihreä puu. Kanarianviherlaakereita kasvaa Makaronesiassa laurisilvametsissä.
Kuvaus > Runko ja oksat ja lehdet

Kanarianviherlaakeri kasvaa 20–30 metriä korkeaksi. Sen pystyn päärungon ympäriltä erkaantuu usein sivurunkoja. Sen latvus on usein muodoltaan melko pyöristynyt, joskus epätasainen. Rungon väri on harmaanruskea ja sen kuoressa on samantapaisia nystermiä kun koivun tuohessa.
Kuvaus > Lehdet

Lehdet ovat suikean soikeita ja niiden kärki on terävä. Päältä kiiltäviä ja nahkamaisia. Niiden pituus on noin 10–12 senttimetriä ja leveys 4–5 senttimetriä. Lehdenlaita on ehyt ja joskus aaltoileva. Lehden pääruodin tyvessä on kaksi nystymäistä rauhasta.
Kuvaus > Kukat ja hedelmät

Kanarianviherlaakerin kukat ovat vihertävät tai kellertävät ja niissä on kuusi terälehteä. Kukat muodostavat tertun kaltaisia kukintoja lehtihankoihin. Kukista lähtee miellyttävä tuoksu.
Hedelmät muistuttavat tammenterhoa puussa, koska niissä on samanlainen kuppi, jossa hedelmä on kiinni. Hedelmä kuitenkin on enemmän oliivin kaltainen. Ne ovat noin 3 senttimetriä pitkiä. Raa’at hedelmät ovat vihreitä mutta muuttavat väriään kypsyessään sinipunaiseksi tai miltei mustiksi. Kypsyttyään ne putoavat maahan.
Kasvupaikat ja levinneisyys

Kanarianviherlaakeri on kasvupaikkansa kosteuden suhteen vaativa. Se vaatii myös ravinteikasta tuoretta maata. Sitä tavataan laurisilvametsissä viileimmiltä alueilta noin 800–1 000 metrin korkeudessa pilvimetsistä, joissa kosteus pysyy tasaisena. Sitä tavataan myös kosteista jokilaaksoista, joiden kosteus pysyy tasaisena. Laji on endeeminen Makaronesiassa ja sitä tavataan Madeiralta ja Kanariansaarilta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kanarianviherlaakeri Wikimedia Commonsissa
Ocotea foetens (Aiton) Baill. Plants of the World Online – Kew Science. Viitattu 19.7.2019. (englanniksi)
Ocotea foetens Baill. Global Biodiversity Information Facility – GBIF. Viitattu 19.7.2019. (englanniksi)
Ocotea foetens (Aiton) Baill. The Plant List. Viitattu 19.7.2019. (englanniksi)
Kawamura Kageaki

| Kawamura Kageaki |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. huhtikuuta 1850 Satsuman han, nyk. Kagoshima, Japani
Kuollut: 28. huhtikuuta 1926
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Japani
Komentajuudet:  10. divisioona 5. armeija
Taistelut ja sodat:  Boshin-sota Satsuman kapina Kiinan–Japanin sota (1894–1895) Venäjän–Japanin sota
Sotilasarvo:  kenttämarsalkka
Joukko-osasto:  Japanin armeija
Kawamura Kageaki (jap. 川村 景明; 8. huhtikuuta 1850 – 28. huhtikuuta 1926) oli japanilainen marsalkka. Hän otti osaa esimerkiksi ensimmäiseen Kiinan–Japanin sotaan ja Venäjän–Japanin sotaan tullen jälkimmäisessä erityisen tunnetuksi Mukdenin taistelussa Japanin 5. armeijan komentajana.
Elämäkerta

Kawamura Kageaki syntyi Japanin Kagoshimassa (tuolloinen Satsuman han) 8. huhtikuuta 1850. Hänen isänsä oli Kagoshima-klaanin samurai.
Kawamura joutui ottamaan osaa taisteluissa jo vuonna 1864, eli vain 14-vuotiaana, kun Ison-Britannian laivasto pommitti Satsumaan kuulunutta Kagoshiman satamaa. Hieman myöhemmin Meiji-restauraation aikaisen Boshin-sodan aikana hän taistelu puoelstaan shōgunin joukkoja vastaan. Boshin-sodan jälkeen Kawamura liittyi kersanttina uuteen Japanin armeijaan. Vuoden palveltuaan Kawamura ylennettiin kapteeniksi. Vuonna 1877 hän oli mukana kukistamassa Satsuman kapinaa ja tuli myöhemmin ylennetyksi kenraalimajuriksi. Ensimmäisen Kiinan–Japanin sodan aikana hän komensi keisarillisen kaartin divisioonan prikaatia Taiwanilla.
Venäjän–Japanin sodan sytyttyä vuonna 1904 Kawamurasta tuli Japanin armeijan 10. divisioonan komentaja ja hän yleni tammikuussa 1905 kenraaliksi. Sodan loppupuolella hänestä tuli 5. armeijan komentaja ja hän saavutti mainetta Mukdenin taistelussa. Sodan jälkeen vuonna 1907 Kawamura sai varakreivin (shishaku) aatlisarvon palkkioksi ansioistaan sodan aikana. Hänestä tuli Tokio varuskunnan koemntaja ja vuonna 1950 hän yleni kenttämarsalkaksi. Vuonna 1919 Kawamurasta tuli keisarillisen sotilasreservin johtaja. Hän kuoli 28. huhtikuuta 1926.
Kanarianvalkovihma

| Kanarianvalkovihma |
| --- | --- |
 Kanarianvalkovihma (Cytisus proliferus)
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Alaheimo::  Faboideae
Suku::  Vihmat Cytisus
Laji::  proliferus
Kaksiosainen nimi
 Cytisus proliferus  L.f. 
Synonyymit
 Chamaecytisus palmenis (H.Christ) Hutch.  Chamaecytisus proliferus (L.f.) Link  Chamaecytisus proliferus var. palmensis H.Christ 
Katso myös
   Kanarianvalkovihma Wikispeciesissä   Kanarianvalkovihma Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kanarianvalkovihma (Cytisus proliferus) on hernekasvien (Fabaceae) heimoon kuuluvien vihmojen (Cytisus) suvun pieni puu tai pensas. Se kasvaa endeemisenä eli kotoperäisenä Kanariansaarilla.
Kuvaus > Lehdet ja oksat

Kanarianvalkovihma kasvaa noin 2–4 metriä korkeaksi. Sen lehdissä on kolme 2–3 senttimetriä pitkää lehdykkää, joiden alapinta on vaaleampi ja silkkimäisen karvoituksen peitossa.
Kuvaus > Kukat ja hedelmät

Kanarianvalkovihman kukat ovat kermanvalkoisia ja pienissä ryhmissä varren suuntaisesti. Sen hedelmät ovat litteitä vihreitä palkoja jotka tummenevat vanhetessaan. Siemenet ovat pieniä, kiiltäviä ja mustia.
Levinneisyys

Kanarianvalkovihma kasvaa kanarianmäntyvyöhykkeellä, sekä tuhkaisilla ja kivisillä kuivilla mailla. Sitä on kasvatettu rehukasvina, sillä sen lehdet ovat hyvin valkuaisainepitoiset. Sen kasvualue ulottuu noin 300–2 000 metrin väliselle vyöhykkeelle.
Kuvia

Kanarianvalkovihman kukintoja.
Kanarianvalkovihman kukkia ja lehtiä.
Kanarianvalkovihman palkoja.
Siemeniä
Aiheesta muualla

Cytisus proliferus Risk Assessment California Invasive Plant Council. Viitattu 27.8.2019. (englanniksi)
Cytisus proliferus (Tree Lucerne) T.E.R:R.A.I.N – Taranaki Educational Resource: Research, Analysis and Information Network. Arkistoitu 10.9.2019. Viitattu 27.8.2019. (englanniksi)
Cytisus Proliferus (Tagasaste) Westgrow Farm Trees – Westgrow.com.au. Viitattu 27.8.2019. (englanniksi)