stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Salibandyn Champions Cup 2017

| --- | --- |
Champions Cup 2017

Joukkueet: Miehet: 6 Naiset: 6
Isäntämaa:  Suomi
Kaupungit: Seinäjoki
Ajankohta: 6.–8. lokakuuta 2017
Miehet
 Kultaa:  Falun
 Hopeaa:  Classic
Naiset
 Kultaa:  IKSU
 Hopeaa:  Classic
  ← 2016 :  2019 →  
Champions Cup 2017 oli järjestyksessään 25. salibandyn seurajoukkueiden Euroopan-mestaruusturnaus. Turnaus järjestettiin 6.–8. lokakuuta 2017 Seinäjoella.
2017 Champions Cup järjestettiin viimeistä kertaa kuuden joukkueen sarjajärjestelmällä. Jatkossa Champions Cupiin osallistuu sekä miehissä, että naisissa neljä joukkuetta.
Joukkueet

| --- | --- |
 Miehet  Classic   Falun   Wiler-Ersigen   Chodov   SPV   Weissenfels :  Naiset  IKSU   Classic   Dietlikon   Tigers   TPS   Sveiva
Ottelut

Miehet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  |  |  |   |   |  |  Falun | 7 |   |  |  |  |  |
|   |  |  Wiler-Ersigen | 1 |   |   |  |  SPV | 2 |   |   |  |  |  |
|   |  |  SPV | 3 |   |   |   |   |   |   |   |  |  Falun | 7 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  Classic | 4 |
|   |  |  |  |   |   |  |  Classic | 7 |   |   |  |  |  |
|   |  |  Chodov | 8 |   |   |  |  Chodov | 3 |   |  |  |  |  |
|   |  |  Weissenfels | 4 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Puolivälierät
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.10. | Chodov  | 8–4 |  Weissenfels |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.10. | Wiler-Ersigen  | 1–3 |  SPV |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Välierät
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.10. | Classic  | 7–3 |  Chodov |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.10. | Falun  | 7–2 |  SPV |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Sijat 5-6
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.10. | Wiler-Ersigen  | 6–2 |  Weissenfels |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Finaali
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.10. | Falun  | 7–4 |  Classic |  |  |


|  |  |  |      |  |  |
Ottelut > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  |  |  |   |   |  |  Classic | 5 |   |  |  |  |  |
|   |  |  Dietlikon | 4 |   |   |  |  Dietlikon | 1 |   |   |  |  |  |
|   |  |  Sveiva | 0 |   |   |   |   |   |   |   |  |  IKSU | 5 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  Classic | 1 |
|   |  |  |  |   |   |  |  IKSU | 15 |   |   |  |  |  |
|   |  |  Tigers | 3 |   |   |  |  TPS | 1 |   |  |  |  |  |
|   |  |  TPS | 4 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Puolivälierät
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.10. | Tigers  | 3–4 rl. |  TPS |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.10. | Dietlikon  | 4–0 |  Sveiva |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Välierät
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.10. | IKSU  | 15–1 |  TPS |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.10. | Classic  | 5–1 |  Dietlikon |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Sijat 5-6
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.10. | Sveiva  | 2–8 |  Tigers |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Finaali
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.10. | IKSU  | 5–1 |  Classic |  |  |


|  |  |  |      |  |  |
Pensalo

Pensalo (ruots. Pensala) on kylä Salon kaupungin Särkisalossa. Kylä sijaitsee Isoluodon Pensalon niemellä saaren itälaidalla.
Pensalo on ollut ennen saari. Koko saari on kuulunut keskiajalla kirkolle. Pensaloon rakennettiin 1800-luvulla kylän kantatilan viereen pappila, joka poistui seurakunnan käytöstä 1950-luvulla. Pappilan maalla toimi kesäsiirtola noin 1960-luvulta 1990-luvulle.
Pensalo on kasvanut luoteiskulmastaan kiinni Isoluotoon. Muutamat pienemmät saaret ovat puolestaan kasvaneet kiinni Pensaloon.
Luettelo Kreikan kasveista

Tämä on luettelo Kreikan kasveista. Se käsittää tärkeimmät Kreikassa luonnonvaraisina tavatut kasvilajit. Endeemiset eli kotoperäiset lajit on merkitty asteriskilla (*) ensimmäiseen sarakkeeseen.
Petit-Pont

Petit-Pont, taustalla Notre-Damen katedraali.
Petit-Pont (”Pieni silta”, virallinen nimi Petit-Pont-Cardinal-Lustiger) on Pariisin keskustassa sijaitseva silta, joka ylittää Seinejoen eteläisen haaran Île de la Citén saaren kohdalla. Sillan pohjoispää on Île de la Citéllä Notre Damen aukion lähellä ja eteläpää Place du Petit-Pont -aukion kohdalla. Samassa katulinjassa Île de la Citén pohjoispuolella on Pont Notre-Dame -silta. Siltoja yhdistää saaren poikki kulkeva katu Rue de la Cité.
Petit-Pontin pituus on 31 metriä ja leveys 20 metriä. Se on yksiaukkoinen holvisilta. Sillan suunnittelivat insinöörit Michal ja Darcel vuosina 1852–1853. Paikalla on ollut monta siltaa ennen nykyisen rakentamista, ja tällä paikalla ollutta siltaa on roomalaisajalta lähtien kutsuttu ”pieneksi sillaksi”, koska se ylittää Seinen kapeimmasta kohdasta. Ennen Pont Saint-Michelin valmistumista vuonna 1378 Petit-Pont oli ainoa silta Île de la Citén ja Seinen etelärannan välillä. Sillan eteläpäässä oli keskiajalta vuoteen 1782 Île de la Citéä suojannut linnoitus Petit Châtelet. Sillan nimi muutettiin muotoon Petit-Pont-Cardinal-Lustiger entisen Pariisin arkkipiispan Jean-Marie Lustigerin mukaan vuonna 2013.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Petit-Pont Wikimedia Commonsissa
Pethia macrogramma

| Pethia macrogramma> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Särkikalat Cyprinidae
Alaheimo::  Barbinae
Suku::  Pethia
Laji::  macrogramma
Kaksiosainen nimi
 Pethia macrogramma  (Kullander, 2008) 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pethia macrogramma on särkikalojen (Cyprinidae) heimoon kuuluva makean veden kalalaji. Lajia tavataan Aasiassa. Se kasvaa yleensä korkeintaan 5,1 senttimetrin mittaiseksi. Laji kuvattiin tieteelle vuonna 2008.  Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee lajin puutteellisesti tunnetuksi.
Aiheesta muualla

FishBase
Salzach

| Salzach |
| --- | --- |
 Salzach ja taka-alalla Hohe Tauern
Alkulähde:  Kitzbühelin Alpit
Laskupaikka:  Inn
Maat:  Saksa, Itävalta
Pituus:  225 km
Alkulähteen korkeus:  2 300 m
Valuma-alue:  6 700 km²

Salzach on Innjoen sivujoki Baijerissa ja Itävallassa. Se on 225 kilometrin pituudellaan Innin pisin ja runsasvetisin sivujoki. Salzach saa alkunsa Kitzbühelin Alpeilla noin 2 300 metrin korkeudella ja liittyy Inniin Haimingissa Burghausenin ja Braunau am Innin välissä noin 344 metrin korkeudella. Joen valuma-alue on 6 700 km².
Suurin kaupunki Salzachin varrella on Salzburg. Lisäksi se virtaa muun muassa Bischofshofenin, Halleinin ja Zell am Seen alueella. Noin 70 kilometrin matkalta Salzach muodostaa rajan Saksan Baijerin ja Itävallan osavaltioiden Salzburgin ja Ylä-Itävallan välillä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Salzach Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Salzach
Käännös suomeksi
Salvador Luria

| Salvador Luria |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. elokuuta 1912 Torino, Italia
Kuollut: 6. helmikuuta 1991 Lexington, Massachusetts, Yhdysvallat
Koulutus ja ura
Instituutti:  MIT
Tutkimusalue:  bakteriologia genetiikka
Palkinnot:   Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinto (1969)
Salvador Edward  Luria  (13. elokuuta 1912 Torino, Italia – 6. helmikuuta 1991 Lexington, Massachusetts, Yhdysvallat) oli  italialaissyntyinen, yhdysvaltalainen  tutkija, joka sai vuonna 1969 Nobelin lääketieteen palkinnon yhdessä Max Delbrückin ja Alfred Hersheyin kanssa virusten lisääntymismenetelmiin  ja geneettiseen rakenteeseen liittyvästä tutkimuksesta.
Luria oli syntyperältään sefardijuutalainen.
Piemonten ja Lombardian pyhät vuoret

| Piemonten ja Lombardian pyhät vuoret |
| --- | --- |
 Näkymä Sacro Monte di Varalloon.
Kriteerit:  II, IV
Valintahistoria
Valintavuosi:  2003
Piemonten ja Lombardian pyhät vuoret on Unescon maailmanperintöluettelon kohde, johon kuuluu yhdeksän uskonnollista rakennusryhmää Italian Piemonten ja Lombardian alueilla.
Historia

Pyhiä vuoria alettiin perustaa Eurooppaan 1400- ja 1500-lukujen vaihteessa, jolloin etsittiin vaihtoehtoisia rukouspaikkoja Jerusalemin ja Palestiinan pyhillä kohteille, joihin pääseminen oli vaikeutunut muslimikulttuurin levitessä nopeasti. Pyhän haudan kirkon fransiskaanit valitsivat Milanon herttuakuntaan kuuluneen Varallon, Toscanan Montaionen ja Bragan Portugalin pohjoisosista paikoiksi, joihin rakennettaisiin ”Uusi Jerusalem”.
Trenton kirkolliskokouksen (1545–1563) jälkeen pyhiä vuoria alettiin käyttää uuteen tarkoitukseen. Niiden alettiin käyttämään uskonpuhdistusta vastaan taistelemiseen. Uusia pyhiä vuoria rakennettiin julistusten konkreettisiksi ilmentymiksi. Tämän seurauksena niissä käytetty arkkitehtuuri yhtenäistyi.
Erityisen vahvana taustavaikuttajana toimi Milanon piispa Carlo Borromeo, joka Trenton kirkolliskokouksen jälkeen rakennutti Varallon kohteen valmiiksi ja jatkoi sen jälkeen muiden vastaavien parissa. Pyhiä vuoria rakennettiin tämän jälkeen 1700-luvun puoliväliin mennessä Creaan, Ortaan, Vareseen, Oropaan, Ossuccioon, Ghiffaan, Domodossolaan ja Valpergaan. Pyhiä vuoria rakennettiin vielä koko 1700-luvun, mutta monet sen ajan kohteista edustavat eri tyyliä eikä niille ollut enää vastaavaa uskonnollista tarkoitusta tai taiteellisia elementtejä kuin 1500- ja 1600-luvuilla rakennetuilla.
Pyhien vuorien järjestelmällinen konservointi alkoi vasta 1980. Niihin oli aiemmin tehty satunnaisia korjauksia, joista osa oli saattanut muuttaa alkuperäistä ulkoasua hyvin voimakkaasti, mutta rakennelmat olivat olleet myös pitkiä aikoja hylättyinä, ja ne olivat rapistuneet.
Aiheesta muualla

Kohde Unescon maailmanperintöluettelon sivuilla (englanniksi)
SacriMonti.net (englanniksi)
Unescon maailmanperintökohteet Italiassa
Agrigento
Alberobellon trullitalot
Alppien paalutalot (yhteinen viiden muun maan kanssa)
Amalfin rannikko
Aquileia
Assisin fransiskaanikohteet
Berninan rautatie (yhteinen Sveitsin kanssa)
Casertan palatsi, Vanvitellin akvedukti, San Leucion rakennusryhmä
Castel del Monte
Cerveteri, Tarquinia
Cilento ja Vallo di Diano, Paestum, Velia, Certosa di Padula
Crespi d’Adda
Dolomiitit
Etna
Ferrara
Firenze
Genova: Le Strade Nuove ja Palazzi dei Rolli
Ivrea
Langobardien hallintokeskukset Italiassa
Liparisaaret
Mantova ja Sabbioneta
Medicien villat ja puutarhat
Modenan katedraali, Torre Civica ja Piazza Grande
Monte San Giorgio (yhteinen Sveitsin kanssa)
Napoli
Padovan kasvitieteellinen puutarha
Piazza dei Miracoli
Piemonten ja Lombardian pyhät vuoret
Piemonten viinimaisema: Langhe-Roero ja Monferrato
Pienza
Pompeji, Herculaneum, Torre Annunziata
Portovenere, Cinque Terre ja saaret Palmaria, Tino ja Tinetto
Ravennan varhaiskristilliset rakennukset
Rooma
San Gimignano
Santa Maria delle Grazie
Sassi di Matera
Savoijin kuninkaallisen suvun asuinrakennukset
Siena
Su Nuraxi di Barumini
Syrakusa ja Pantalican kivinen nekropolis
Urbino
Val Camonica
Val di Noto
Val d’Orcia
Venetsia
Verona
Vicenza ja Veneton palladiolaiset villat
Villa Adriana
Villa d'Este
Villa Romana del Casale
Samuelin luterilainen seurakunta

| Samuelin luterilainen seurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  tunnustuksellinen luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelisluterilainen lähetyshiippakunta
Rovastikunta:  Hämeen rovastikunta (LHPK)
Perustettu:  2003
Jäseniä:  68 (2023)
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Samuelin luterilainen seurakunta on Suomen evankelisluterilaisen lähetyshiippakunnan vuonna 2003 toimintansa aloittanut seurakunta Lahdessa. Vuodesta 2008 sen jumalanpalvelukset on järjestetty Lahden Adventtikirkon tiloissa.
| Vuosi | Jäseniä | Huomautus |
| --- | --- | --- |
| 2012 | 25 |  |
| 2013 | 41 | Jumalanpalvelusyhteisöstä muodostui Lähetyshiippakunnan seurakunta. |
| 2014 | 43 |  |
| 2015 | 40 |  |
| 2016 | 38 |  |
Pii Poo

Pii Poo tarkoittaa seuraavia asioita:
Herra Pii Poo, Kirsi Kunnaksen vuonna 1956 julkaisema lastenruno
Lasten ja nuorten kulttuurikeskus Pii Poo Ideaparkissa Lempäälässä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pii Poo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pielpajärven erämaakirkko

| Pielpajärven erämaakirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Pielpajärvi, Inari
Koordinaatit:  68°57′04.5″N, 027°06′57.0″E
Seurakunta:  Inarin seurakunta
Rakentamisvuosi:  1760
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pielpajärven erämaakirkko sijaitsee noin kymmenen kilometrin päässä Inarin kirkonkylästä, Inarijärven pohjoispuolella. Se on kesäisin suosittu vihkikirkko.
Historia

Pielpajärvi oli aikaisemmin inarilaisten talvikylä, johon kokoonnuttiin markkinoille, kuuntelemaan kiertäviä saarnaajia ja hoitamaan kirkolliset toimitukset, mutta varsinaista kylää ei siellä koskaan ole ollut. Sinne tulivat myös verottajien edustajat keräämään vuotuiset veronsa. Pahimmillaan inarilaisten oli maksettava veroja kolmelle eri taholle: Tanskalle, Ruotsille ja Venäjälle. Pielpajärvellä on kuitenkin ollut asutusta jo tuhansien vuosien ajan, mistä kielivät paikalliset arkeologiset löydöt. Talvikylässä on asuttu väliaikaisesti ainakin 1400-luvulta alkaen.
Ensimmäinen kirkko, Kuningatar Kristiinan kirkko, valmistui Pielpajärvelle vuosien 1646–1648 välillä. Kirkko lahosi paikoilleen ja uusi kirkko valmistui 1760.
Kirkkokentällä oli kirkkotupia, joissa väki asusti kirkolla käyntien ajan. 1800-luvun loppupuolella siellä oli myös pappila ja väentupa, talli ja navetta sekä muutama talo. Hautausmaata Pielpajärvellä ei ole koskaan ollut, koska vainajat haudattiin Inarinjärven saariin. 1700-luvulla käytössä oli Pielpanniemen tuntumassa sijaitseva Vanha Hautuumaasaari ja myöhemmin Ukonsaaren vieressä sijaitseva Hautuumaasaari.
Kirkko säilyi käytössä 1800-luvun loppuun. Vuonna 1895 alettiin rakentaa uutta kirkkoa Juutuanjoen suuhun. Silloin Inarin kylään oli syntynyt pysyvää asutusta, ja kirkko haluttiin siirtää sinne. Pommitus tuhosi Inarin kirkon vuonna 1940. Sinä kesänä otettiin Pielpajärven erämaakirkko uudelleen käyttöön ja siellä vietettiin juhannuskirkkoa. Siitä lähtien Pielpajärvellä on vuosittain pidetty juhannusjumalanpalvelus.
Joidenkin kertomusten mukaan lapsensa tappanut piika olisi haudannut lapsensa kellotornin perustuksiin, mutta mitään todisteita ei siitä löytynyt kirkkoa korjatessakaan 1960-luvulla. Väitetään kuitenkin, että levoton sielu joskus itkee kellotornissa yksikseen. Kellotornin keskuspuuta kiertää rakentajien siihen veistämä teksti, joka kuuluu: Herraa kiittäkööt kaikki, jotka elos on.
Nykyiseen asuunsa kirkko korjattiin vuoden 1846 tienoilla, jolloin myös korotettiin sakariston ovia, koska silloinen kappalainen J. W. Durchman valitti, että ei ollut omiaan lisäämään kirkkokansan hartautta, jos pappi sakastista tullessaan löi päänsä oven kamanaan ja hoippui puolipökerryksissä alttarille.
Museovirasto kunnosti vuosina 1975–1976 kirkkoa perinteisin työmenetelmin.
Nykyään

Kirkolle johtaa viiden kilometrin mittainen patikkareitti, joka on avoinna ympäri vuoden. Maatiainen ry valitsi kirkon ja sen lähiympäristön vuoden perinnemaisemaksi vuonna 2021. Kirkkoon voi tutustua omatoimisesti eikä se maksa mitään. Läheisyydessä on erillinen tulentekopaikka ja päivätupa turisteille.
Vuonna 2022 kirkon tontille tuotiin lampaita laiduntamaan, minkä avulla oli tarkoitus suojella paikallista ruohovartista kasvistoa. Metsähallitus organisoi lampaille kesäkuukausiksi vapaaehtoiset paimenet, jotka vaihtuvat viikon välein.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pielpajärven erämaakirkko Wikimedia Commonsissa
Pielpajärven kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Kirkosta Museoviraston restaurointisivulla (Internet Archivessa)
Pielpajärven erämaakirkko Retkipaikka-blogissa
Aaro A. Nuutinen : Vanha kirkko yksin erämaassa..., Aamulehti, 19.03.1939, nro 76, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Juhannusjumalanpalvelus Pielpajärvellä.
Salvador Rueda

| Salvador Rueda |
| --- | --- |
 Salvador Rueda
Henkilötiedot
Syntynyt: 1857
Kuollut: 1933 (75–76 vuotta)
Kansalaisuus:  Espanja
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: espanja
Tuotannon kieli: espanja
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Salvador Rueda (1857–1933) oli espanjalainen runoilija. Hän oppi pikkupoikana vähän latinaa, työskenteli sekalaisissa ammateissa, kunnes Nunez de Arcen avulla pääsi Gaceta de Madrid -lehden palvelukseen. Hän oli Espanjan kirjallisuudessa modernismin edeltäjä.
Rueda kirjoitti runoja, joissa on vahva luonnontunne. Hän kirjoitti myös novelleja ja romaaneja. Hän matkusteli laajasti ja oli suosittu varsinkin Etelä-Amerikassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Salvador Rueda Wikimedia Commonsissa
Pethia longicauda

| Pethia longicauda> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Särkikalat Cyprinidae
Suku::  Pethia
Laji::  longicauda
Kaksiosainen nimi
 Pethia longicauda  (Katwate, Paingankar, Raghavan ja Dahanukar, 2014) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pethia longicauda on särkikalojen (Cyprinidae) heimoon kuuluva makean veden kalalaji. Lajia tavataan Aasiassa. Se kasvaa yleensä korkeintaan 3,8 senttimetrin mittaiseksi. Laji kuvattiin tieteelle vuonna 2014.
Aiheesta muualla

FishBase
Perusjoukko

Perusjoukko on joukko-oppiin liittyvä käsite. Joukkoja käsiteltäessä ajatellaan niiden yleensä olevan osia jostain laajemmasta joukosta, jota kutsutaan perusjoukoksi. Tällöin kaikki käsiteltävät joukot ovat perusjoukon osajoukkoja. Perusjoukkoa merkitään usein kirjaimella E.
Esimerkkejä

Joukkoja {a, b, c}, {a, k, w, ö}, {t}, jne. käsiteltäessä voisi perusjoukko olla aakkosten muodostama joukko {a, b, c, ..., ä, ö}.
Kirjallisuutta

Lipschutz, Seymour: Set Theory and Related Topics.  McGraw-Hill, 1964.  ISBN 0-07-037986-6.
Pirttilampi (Multia)

| Pirttilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°25′33″N, 24°55′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Multianjoen valuma-alue (35.67)
Laskujoki:  oja Kurkilampeen 
Järvinumero:  35.673.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  178,3 m  
Rantaviiva:  0,626 km  
Pinta-ala:  2,556 ha  
Tilavuus:  0,000114 km³ 
Keskisyvyys:  4,46 m  
Suurin syvyys:  7,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPirttilampi 
Pirttilampi  on Keski-Suomessa Multialla Pirttiperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä.Lammen tilavuudeksi on saatu 114 000 kuutiometriä eli 0,114 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,5 metriä ja suurin syvyys on 7,5 metriä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Multianjoen valuma-alueella (35.67), jonka Uitamonjärven alueeseen (35.673) se kuuluu.
Pirttilampi (Keuruu)

| Pirttilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°17′09″N, 24°59′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pengerjoen valuma-alue (14.54)
Laskujoki:  Pirttipuro Myllypuroon 
Järvinumero:  14.544.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  168,7 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  240 m  
Rantaviiva:  1,236 km  
Pinta-ala:  8,307 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPirttilampi 
Pirttilampi  on Keski-Suomessa Keuruulla  Hinkkaperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 500 metriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Kuhanjoen valuma-alueeseen (14.544) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 168,7 metriä mpy.
Pethia lutea

| Pethia lutea> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Särkikalat Cyprinidae
Suku::  Pethia
Laji::  lutea
Kaksiosainen nimi
 Pethia lutea  (Katwate, Katwate, Paingankar, Raghavan ja Dahanukar, 2014) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pethia lutea on särkikalojen (Cyprinidae) heimoon kuuluva makean veden kalalaji. Lajia tavataan Aasiassa. Se kasvaa yleensä korkeintaan 3,9 senttimetrin mittaiseksi. Laji kuvattiin tieteelle vuonna 2014.
Aiheesta muualla

FishBase
Pisteellinen ympyrä

Pisteellinen ympyrä on symboli, joka voi merkitä seuraavia asioita:
Aurinkokunnassa:
Aurinko
alkemiassa kulta tai Aurinko
egyptiläisissä hieroglyfeissä Aurinko tai auringonjumala Ra.
Kiinalaisissa oraakkeliluukirjoituksissa Aurinko (nykyaikainen vastine 日)
Uskonnoissa ja filosofiassa:
Kabbalan sefira keter
Ojibwojen henki
Monismi
Kielissä ja kielitieteessä
Bilabiaaliset naksausäänteet ʘ
Goottilaisen aakkoston kirjain hwair 𐍈
Tifinaghin kirjain yas ⵙ
Brahmi-kirjoituksen kirjain tha 𑀣
Blisskielessä silmä
XNOR-portti
Valittu valintanappi
Muuta:
Pahalta silmältä suojaava nazar-amuletti
Mensuraalinotaatiossa 9/8-tahtilajin merkki
Filateliassa käytetty tai mitätöity postimerkki
Targetin logo
Eurooppalaisissa liikennemerkeissä keskusta
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Circled dot