stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Iset
Vuodenajat ja virtaamat

Joki virtaa Uralvuoriston itäpuolella, missä ilmasto on mannermainen. Siellä sataa, kun ilmamassat tuovat kosteaa ilmaa Atlantintilta Uralin yli tai suoraan Pohjoiselta jäämereltä. Itä- ja kaakkoistuulet ovat pääsääntöisesti kuivia. Idästä saapuu alueelle korkeapaineita, jotka lukkiutuessaan alueelle aiheuttavat kesäisin pitkiä hellejaksoja ja talvella pakkaskausia. Uralin itäpuolen sateet ovat vähäisempiä kuin länsipuolella. Talvella joki jäätyy marraskuussa ja jäät lähtevät huhtikuussa.
Joen keskivirtaamaa on havainnoitu mittauspisteessä, joka sijaitsee 105 kilometriä joen suistosta. Se on keskimmäärin 73,08 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Suurin joen virtaama saadaan keväisin, kun talven lumet sulaavat. Ennätys on mitattu huhtikuussa 1947, jolloin se oli 910 m³/s, vaikka keskiylivirtaama on 245,3 m³/s. Kevättulva laantuu kesäkuussa ja kesäsateet ylläpitävät joen uomassa vettä. Syksyllä sateet laantuvat kohden talvea ja kun vesi sataa lumena, voidaan joessa mitata pieniä alivirtaamia. Pienin alivirtaana 3,95 m³/s on tammikuulta 1937, vaikka keskialivirtaama onkin 21,3 m³/s.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Iset Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: ru:Исеть
Käännös suomeksi
Uolevi Lehikoinen

Arvo Uolevi Lehikoinen (7. helmikuuta 1924 Helsinki – 16. lokakuuta 1985 Espoo) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai talousneuvoksen ja kauppaneuvoksen arvonimet.
Lehikoisen vanhemmat olivat autonkuljettaja Arvo Johannes Lehikoinen ja Aune Edit Tallgren ja puoliso vuodesta 1958 Kyllikki Peltonen. Lehikoinen tuli ylioppilaaksi Helsingin Uudesta yhteiskoulusta. Hän oli ulkoasiainministeriön auto-osaston kuljetuspäällikkö ja kansanhuoltoministeriön autokorjaamoiden ja konepajan tarkastaja 1946–1948, Sähkö Oy Siemensin tarkastusosaston päällikkö, Oy G.H.H. Ab:n kone- ja traktoriosaston osastopäällikkö ja Oy Minex Ab:n toimitusjohtaja 1948–1955, Konetoimisto U. Lehikoinen Oy:n perustaja, pääosakas, toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja 1956–1962, Lehikoinen Oy:n toimitusjohtaja 1962–1967 ja yhtiön pääosakas ja  johtokunnan puheenjohtaja sekä Lehihuolto Oy:n perustaja, pääosakas ja johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1975. Lehikoisella oli myös ammatillisia ja muita luottamustehtäviä. Helsingin Palloseuran puheenjohtajana hän toimi 1970–1977. Hän sai talousneuvoksen arvonimen 1975 ja kauppaneuvoksen arvonimen 1981. Kyllikki ja Uolevi Lehikoisen säätiö perustettiin 1985 ja Lehikoinen teki myös merkittäviä lahjoituksia hyväntekeväisyyteen, kulttuuriin ja ammatillisiin tarkoituksiin monille eri järjestöille ja yhdistyksille.
Uolevi Konttinen

Kauko Uolevi Konttinen (23. joulukuuta 1912 – 13. kesäkuuta 2004) oli suomalainen tekniikan tutkija ja professori. Hän oli Valmetin Rautpohjan tehtaan palveluksessa 1938–1969 ja vuodet 1969–1980 Oulun yliopiston koneensuunnitteluopin professori. Hän kehitti raskaan metalliteollisuuden koneita ja uranuurtajana aloitti Suomessa yleisen koneensuunnittelun opetuksen ja tutkimuksen.
Incomplete

| ”Incomplete” Backstreet Boys |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Never Gone
 Julkaistu: 1. huhtikuuta 2005 (maailmanlaajuisesti)
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Dan Muckala
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.57
 Levy-yhtiö: Jive
Backstreet Boysin muut singlet
| ”"Drowning"” 2001 | ”Incomplete” 2005 | ”"Just Want You To Know"” 2005 |
"Incomplete" on yhdysvaltalaisen poikabändi Backstreet Boysin ensimmäinen single albumilta Never Gone, joka julkaistiin kesäkuussa 2005. Kappale on ryhmän ensimmäinen single sitten nelivuotisen taukonsa jälkeen ja siitä tulikin yksi ryhmän menestyksekkäimmistä singleistä nousten Billboard Hot 100 -listan sijalle 13 ja debytoiden sijalla yksi Australia, ARIA-listalla ja myyden 250 000 kappaletta maailmanlaajuisesti (kultaa). "Incomplete" on Backstreet Boysien ensimmäinen single, joka nousi Australian listan sijalle yksi. Se nousi Britannian singlelistan sijalle kahdeksan, sijalle yksi Italiassa, sijalle kolme Sveitsissä ja sijalle neljä Hollannissa.
Kappalelista

Vakiopainos/Britannian osa 2
"Incomplete" – 3:59
"My Beautiful Woman" – 3:38
"Movin' On" – 6:02
"Incomplete" video
Britannian osa 1
"Incomplete (Albumin versio)"
"Incomplete (Instrumentaalinen)"
Japani
"Incomplete"
"Incomplete (Instrumentaalinen)"
"My Beautiful Woman"
"My Beautiful Woman (Instrumentaalinen)"
Musiikkivideo

Musiikkivideon kappaleeseen "Incomplete" ohjasi Joseph Kahn. Videossa bändi laulaa hylätyn näköisessä ympäristössä ja jokainen bändin jäsen on tekemisissä eri elementin kanssa. Joseph Kahn käytti jokaista elementtiä ilmaisemaan jokaisen laulajan erilaisen persoonallisuuden. Hän päätti A.J. McLeanin kuvastavan bändin rock&roll-herkkyyttä hänen "palavalla valollaan ja Hollywood-cooliudellaan", joten hän kuvasi McLeania aurinkona tämän ajaessa klassista vanhaa autoa auringon laskiessa. "Elementit hyväilevät heidän esityksiään, joten ne tuntuvat aivan tunteilta." Nick Carter on "välillä erittäin epävakaa; kaunis katsottava, mutta vaarallinen jos menee liian lähelle", joten hän esittää tulta. Videossa Carter pn sytyttänyt McLeanin '68 GTO:n tuleen. Howie Dorough, Kahnin mukaan "ryhmän ovelin kundi", esittää sadetta. Hän istuu vanhan Joshua-puun alla tuulenpuuskan tuodessa sateen mukanaan. Kevin Richardson, "kaikkein aikuisin ja pidättäytynein" Backstreet Boy, on "kylmempi", joten hän esitti lunta. Hän soittaa pianoa keskellä palanutta metsää kun lumipyry alkaa ja savua nousee maasta. Brian Littrellistä, jota Kahn kuvaa "isoksi palloksi energiaa, jota ei voi pysäyttää", tuli meressä vellovat aallot. Hän seisoo vedessä myrskypilvien ilmestyessä hänen yläpuolelleen.
Videossa käytetään päivänvalon eri tasoja ja päivän eri aikoja. Ryhmä kuvasi videon Lancasterissa ja Zuma Beachilla, Kaliforniassa, liikkuen paikasta toiseen hyötyäkseen laskevasta auringosta.
Listasijat

| Lista (2005) | Lista- sija |
| --- | --- |
Australian ARIA singlelista: 1
Itävallan singlelista: 6
Belgian (Flanders) singlelista: 14
Belgian (Walonia) singlelista: 13
Kanadan singlelista: 1
Tanskan singlelista: 3
Hollannin singlelista: 4
Suomen singlelista: 14
Ranskan singlelista: 19
Saksan singlelista: 3
Irlannin singlelista: 5
Israelin lista: 1
Italian singlelista: 1
Meksikon Top 100: 4
Uuden-Seelannin RIANZ singlelista: 12
Norjan singlelista: 8
Espanjan singlelista: 2
Ruotsin singlelista: 9
Sveitsin singlelista: 3
Britannian singlelista: 8
U.S. Billboard Hot 100: 13
U.S. Billboard Hot Adult Contemporary Tracks: 4
U.S. Billboard Hot Adult Top 40 Tracks: 21
U.S. Top 40 Mainstream: 8
Inconsolable

| ”Inconsolable” Backstreet Boys |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Unbreakable
 Julkaistu:  27. elokuuta 2007  26. syyskuuta 2007  5. lokakuuta 2007  22. lokakuuta 2007
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Emanuel Kiriakou
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.36
 Levy-yhtiö: Jive/Zomba
Backstreet Boysin muut singlet
| ”Crawling Back To You” 2005 | ”Inconsolable” 2007 | ”Helpless When She Smiles” 2007 |
Inconsolable on ensimmäinen single yhdysvaltalaisen poikabändi Backstreet Boysin kuudennelta studioalbumilta Unbreakable. Single julkaistiin Yhdysvaltojen radiokanavilla 27. elokuuta 2007 ja sen ensiesitys oli WHTZ-radioaseman lähetyksessä 6. elokuuta 2007 ja single julkaistiin Yhdysvalloissa 27. elokuuta. Kappaleen sanoittivat ja tuottivat Emanuel Kiriakou (Nick Lachey "What's Left Of Me", Katharine McPhee "Ordinary World"), sekä Lindy Robbins ja Jess Cates (Backstreet Boys "Incomplete").
Musiikkivideo

Kappaleen musiikkivideon ohjasi Ray Kay ja se kuvattiin Venice Beachilla Kaliforniassa. Kuten bändin edellisessäkin hitissä (Incomplete), musiikkivideossa näkyivät ryhmän jäsenet yhdessä sekä erikseen. Alussa Nick Carter näytetään makaamassa rannalla auringonnousun aikaan; Brian Littrell talossa katsomassa ulos; A.J. McLean kadulla autonsa kanssa; ja Howie Dorough istumassa selkä seinää vasten lähellä rantaa.
Kappaleen kertosäkeen kohdalla koko ryhmä nähdään yhdessä Venice Pier'illä. Kun johtavat osat kappaleesta on laulettu, kuva vaihtuu bändin jäsenten ollessa milloin yksin ja milloin yhdessä; videon lopussa aurinko nousee ja he katsovat aurinkoon ihmeissään. Kaupunki herää ja ryhmä kävelee yhdessä laiturilla kohti merta.
Kappaleet

Vakio
Inconsolable - 03:36
Close My Eyes - 04:06 (Littrell, Dorough, McLean, Jess Cates, Dan Muckala, Lindy )
Eurooppa osa 2
Inconsolable (Albumin versio)
Inconsolable (Jason Nevins Remix)
Inconsolable (Soul Seekerz Remix)
Inconsolable (Eazy Remix)
Inconsolable (video)
Japani/Australia
Inconsolable (Pääversio)
Inconsolable (Instrumentaalinen)
Listat

Julkaistiin Isossa-Britanniassa 22. lokakuuta 2007 tavallisena CD-formaattina, joka nousi sijalle 24. "Inconsolable" oli ensimmäinen Backstreet Boys'in single, joka nousi Brittien listalle sitten "Just Want You To Know" -singlen (2005) jälkeen. Kappale on bändin huonoimmin sijoittunut kappale Brittien listoilla.
| Lista (2007) | Lista- sija |
| --- | --- |
Australian ARIA Singlelista: 43
Kanadan Hot 100: 68
Saksan singlelista: 17
Intian singlelista: 3
Venäjän singlelista: 24
Ruotsin singlelista: 22
Turkin singlelista: 24
Ison-Britannian singlelista: 24
Yhdysvaltojen Billboard Hot 100: 86
Yhdysvaltojen Billboard Hot Adult Top 40 Tracks: 34
Yhdysvaltojen Billboard Hot Adult Contemporary Tracks: 21
Yhdysvaltojen Billboard Pop 100: 53

Venice Beach, Kalifornia.
Vaguja

| Vaguja |
| --- | --- |
 Vaguja
 Koordinaatit: 58°44′N, 24°20′E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Raplamaa
Kunta:  Märjamaan kunta
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2011):  15
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vaguja on kylä Märjamaan kunnassa Virossa. Ennen vuoden 2017 kuntauudistusta se kuului Vigalaan. Vuonna 2011 kylässä oli 15 asukasta.
Vesisuihkutervehdys

Finnairin ensimmäinen Airbus A350 saa vesisuihkutervehdyksen saapuessaan ensimmäistä kertaa Helsinki-Vantaalle.
Paloveneen vesisuihkutervehdys USS Vandegriftille.
Vesisuihkutervehdys on ilmailussa ja merenkulussa perinteisesti käytetty tervehdys, jolla kunnioitetaan esimerkiksi eläkkeelle jäävää kapteenia, uuden konetyypin tai lentoyhtiön ensimmäistä vierailua lentoasemalle tai käytöstä poistuvan konetyypin viimeistä lentoa. Tervehdyksessä lentokone kulkee lentokenttäpaloautojen tai laiva paloveneiden suihkuttamien vesikaarien alta.
Tervehdys on peräisin ensimmäisten valtameriristeilijöiden ajalta, jolloin paloveneet tai hinaajat suihkuttivat usein vettä laivojen tullessa satamaan tai lähtiessä sieltä. Sitä, milloin tapa siirtyi myös ilmailuun, ei tiedetä. Ilmailussa se alkoi kuitenkin yleistyä vasta 1990-luvulla, jolloin Salt Lake Cityn kansainvälisellä lentoasemalla alettiin tehdä vesisuihkutervehdys eläkkeelle jääville Delta Air Linesin lentäjille näiden viimeisellä lennolla.
Kuvia

Vesisuihkutervehdys Ryanairin ensimmäisellä lennolla Rijekaan.
Air Pullmanturin ensimmäinen lento Malmöhön.
New Yorkin palolaitoksen palovene tekemässä vesisuihkutervehdystä Brooklyn Bridgen 125-vuotisjuhlan kunniaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vesisuihkutervehdys lentokoneille Wikimedia Commonsissa
Valkohiippo

| Valkohiippo |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Cyphellaceae s.l.
Suku::  Valkohiipot Hemimycena
Laji::  lactea
Kaksiosainen nimi
 Hemimycena lactea  (Pers.) Singer  
Katso myös
   Valkohiippo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valkohiippo (Hemimycena lactea) on kartiomainen tai kellomainen maidonvalkea valkohiippolaji. Lakin keskusta on sienessä kermanvärinen. Sienen heltat ovat valkoiset. Jalka on valkoinen, samoin kuin malto. Sieni kasvaa suurina joukkoina havuilla ja maatuvilla kasvinosilla. Se on Suomessa harvinainen.
Vesitalous

Vesitalous on vesivaroihin tai niiden käyttöön kohdistuvaa tutkimusta, tekniikkaa ja suunnittelua. Vesitaloudellinen tutkimus perustuu hydrologiseen, maantieteelliseen ja muuhun luonnontieteelliseen sekä ihmistieteelliseen tutkimukseen. Vesitalous on tekniikkaa siinä mielessä, että vesivarojen käyttöönottoon liittyy teknisiä suunnitelmia, jotka ohjaavat vesirakentamista ja rakenteiden käyttöä. Vesitaloudelliseen suunnitteluun liittyy monia laillisuuteen, hyötyjen ja haittojen arviointiin kuuluvia asioita ja se voi käyttää matemaattisia, tietoteknisiä, vuorovaikutteisia ja muita menetelmiä.
Vesitaloutta voidaan tarkastella joko paikallisesta, kansallisesta tai globaalista näkökulmasta. Maailmanlaajuista vesitaloutta tarkasteltaessa puhutaan myös globaalivesitaloudesta. Vesivarojen niukkuus ja haavoittuvuus sekä niiden epätasainen jakautuminen ovat globaali ongelma, jonka merkityksen arvioidaan korostuvan tulevaisuudessa. Vesivarojen hyvä hoito ja kestävän kehityksen mukainen hyödyntäminen ovat siten globaalivesitalouden keskeisiä kysymyksiä, joilla on paitsi taloudellinen ja yhteiskunnallinen myös turvallisuuspoliittinen ulottuvuus. Oikeus riittävään puhtaan veden saantiin katsotaan yleisesti perusoikeudeksi ja välttämättömäksi edellytykseksi muiden ihmisoikeuksien toteutumiselle. Vesivarojen määrä ja laatu ovat myös merkittäviä globaaleja ympäristökysymyksiä. World Water Council ja Britannian Centre for Ecology and Hydrology ovat kehittäneet kansainvälisen vesiköyhyysindeksin, jonka perusteella Suomi on arvioitu vesitaloudeltaan maailman rikkaimmaksi maaksi. Indeksin laskuperusteissa on otettu huomioon vesivarojen määrä, vesihuollon kattavuus, veden käyttö kotitalouksissa, teollisuudessa ja maataloudessa, ympäristöasiat sekä vesihuollon sosio-ekonomiset näkökohdat.
Vesitaloutta tutkitaan ja opetetaan Suomessa muun muassa Aalto-yliopistossa ja Oulun yliopistossa. Vesitaloudellista suunnittelua tekevät Suomessa muun muassa Suomen ympäristökeskus ja monet insinööritoimistot. Alan keskeinen suomalainen kausijulkaisu on  Vesitalous, joka on ilmestynyt vuodesta 1960 lähtien.
Termin muu käyttö

"Vesitalous"-sanaa on Suomessa käytetty myös puhtaan luonnontieteellisessä merkityksessä, esim. "suon vesitalous" tai "puun vesitalous", jolloin on tarkoitettu veden luonnollista tai biologista kiertoa kohteessa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vesitalous-lehti (Arkistoitu – Internet Archive)
Aalto-yliopiston yhdyskunta- ja ympäristötekniikan laitos (Arkistoitu – Internet Archive)
Water resources and environmental engineering laboratory. Oulun yliopisto (englanniksi)
Vesivarojen käyttö. Suomen ympäristökeskus (Arkistoitu – Internet Archive)
Interball

Interball (ven. Интербол) oli alkujaan neuvostoliittolainen, mutta toteutettuna venäläinen, avaruuslento. Sen toteutti Venäjän avaruusjärjestö ja IKI-instituutti. Lennon toteutukseen osallistuivat mm. Tšekin tiedeakatemia, NASA,  ESA, JAXA ja Suomi.
Missio koostui kahdesta satelliitista
Interball Tail, joka laukaistiin avaruuteen 3. elokuuta 1995.
Interball Aurora, joka laukaistiin avaruuteen 29. elokuuta 1996.
Satelliitit lensivät ellipsillä radoilla likimain ekliptikan tasossa. Satelliittien mukana laukaistiin Magion-4 ja Magion-5 satelliitit, jotka olivat tšekkiläistä valmistetta.
Aiheesta muualla

INTERBALL on the site of the Space Research Institute
Hörbyn kunta

| Hörbyn kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Keskustaajama:  Hörby
Kuntakoodi:  1266
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  419,37 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  15 653
 – Väestötiheys:  37,3 as./km²
 
 www.horby.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hörbyn kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Hörbyn keskustaa.
Hörbyn kunta (ruots. Hörby kommun) on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Hörby.
Kunnan maapinta-ala on 419,37 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 15 653 henkeä (31.12.2020).
Vuonna 2007 kunnassa oli 163,12 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 38,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Hörbyn maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1894 Hörbyn taajaväkinen yhdyskunta. Se erotettiin vuonna 1900 Hörbyn kauppalaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Bjärsjölagård (Västerstad, Östraby, Östra Kärrstorp ja Öved)
Långaröd (Långaröd ja Östra Sallerup)
Östra Frosta (Hörbyn maalaiskunta, Fulltofta, Lyby, Svensköp, Södra Rörum ja Äspinge)
Hörbyn kauppalaan uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1969 Långaröd ja Östra Frosta liitettiin kauppalaan, joka vuonna 1971 muutettiin Hörbyn kunnaksi. Nykyiset rajansa kunta sai vuonna 1974, jolloin Bjärsjölagårdin kunta jaettiin ja Västerstadin ja Östrabyn seurakunnat liitettiin siitä Hörbyn kuntaan.
Väestönkehitys

| Hörbyn kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 13 999 | 13 999 |
| 1955 | 1955 |    | 13 827 | 13 827 |
| 1960 | 1960 |    | 13 171 | 13 171 |
| 1965 | 1965 |    | 12 246 | 12 246 |
| 1970 | 1970 |    | 11 683 | 11 683 |
| 1975 | 1975 |    | 11 871 | 11 871 |
| 1980 | 1980 |    | 12 624 | 12 624 |
| 1985 | 1985 |    | 12 915 | 12 915 |
| 1990 | 1990 |    | 13 528 | 13 528 |
| 1995 | 1995 |    | 13 798 | 13 798 |
| 2000 | 2000 |    | 13 742 | 13 742 |
| 2005 | 2005 |    | 14 274 | 14 274 |
| 2010 | 2010 |    | 14 840 | 14 840 |
| 2015 | 2015 |    | 15 020 | 15 020 |
| 2020 | 2020 |    | 15 653 | 15 653 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 723 | 11,5 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 366 | 2,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 845 | 5,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 12 086 | 80,5 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 64 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 52 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 181 062 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 87 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,6 %
18–64-vuotiaat: 59,7 %
65 vuotta täyttäneet: 20,6 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 8,7 | 6,4 |
|   | jalostus | 23,8 | 23,5 |
|   | palvelut | 64,7 | 67,6 |
|   | tuntematon | 2,8 | 2,4 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 5 111 | 7 064 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 72,4 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 59,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 6 067 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Hörby | 7 085 |
| 2 | Ludvigsborg* | 1 013 |
| 3 | Osbyholm | 269 |
| 4 | Önneköp | 206 |
| 5 | Östraby | 200 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Ludvigsborgin taajamassa on 1 041 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Höörin kuntaan.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Askeröd
Dala
Ekeboda
Kilhult och Svensköp
Korsholm
Lyby
Satserup norra
Södra Rörum
Västerstad
Västerstads kyrkby
Äspinge
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Röinge
Önneköp
Östraby
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Hörbyn kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 4 | 7 | 8 | 8 | 7 | 9 | 7 | 8 | 5 | 11 | 15 | 7 | 5 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 19 | 18 | 14 | 14 | 13 | 12 | 11 | 10 | 9 | 8 | 6 | 4 | 5 | 5 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 6 | 7 | 6 | 4 | 6 | 6 | 4 | 2 | 3 | 4 | 3 | 2 | 3 | 4 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | 2 | 4 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 10 | 11 | 11 | 12 | 11 | 12 | 10 | 12 | 11 | 12 | 9 | 8 | 10 | 6 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 5 | 9 | 14 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 6 | 4 | 7 | 6 | 3 | 3 | 3 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Fulltoftan piiri
Hörbyn piiri
Lybyn piiri
Långarödin piiri
Svensköpin piiri
Södra Rörumin piiri
Västerstadin piiri
Äspingen piiri
Östra Sallerupin piiri
Östrabyn piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Hörby
Västerstad
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Fulltofta
Hörby
Lyby
Långaröd
Svensköp
Södra Rörum (Rörum)
Västerstad
Äspinge (Östra Äspinge)
Östraby (Äspinge Österstad)
Östra Sallerup (Sallerup)
Seurakunnat > Kirkot

Fulltoftan kirkko
Hörbyn kirkko
Lybyn kirkko
Långarödin kirkko
Svensköpin kirkko
Södra Rörumin kirkko
Västerstadin kirkko
Äspingen kirkko
Östra Sallerupin kirkko
Östrabyn kirkko