stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Matthew Davis
Elämä ja ura

Davis syntyi Salt Lake Cityssä, Utahissa. Valmistuttuaan Woods Cross High Schoolista Davis aloitti opinnot Utahin yliopistossa.
Davisin valkokangasrooleista tunnetuin on Elle Woodsin (Reese Witherspoon) poikaystävä Warner Huntington III komediaelokuvassa Blondin kosto (2001). Davis on esiintynyt myös esimerkiksi elokuvissa Tigerland (2000), Blue Crush – merten valtiaat (2002) ja BloodRayne (2005).
Televisiossa Davis on näytellyt muun muassa ABC:n draamasarjassa What About Brian (2006–2007) lakimies Adam Hillmania. Davis näytteli high schoolin historianopettaja Alaric Saltzmania CW:n hittisarjassa Vampyyripäiväkirjat ja samassa roolissa Salvatore School for the Young and Gifted -koulun rehtorina spin-off-sarjassa Legacies.
Filmografia

Urban Legends: Kauhutarinoita 2... Travis Stark / Trevor Stark (2000)
Tigerland... Sotamies Jim Paxton 2000)
Pearl Harbor... Joe (2001)
Blondin kosto... Warner Huntington III (2001)
Kirotut sielut... Odell (2002)
Lone Star State of Mind... Jimbo (2002)
Blue Crush – merten valtiaat... Matt Tollman (2002)
Something Better... Skip (2003)
Seeing Other People... Donald (2004)
Shadow of Fear... Harrison French (2004)
Heights... Mark (2005)
Into the Sun... Sean Mack (2005)
BloodRayne... Sebastian (2005)
Bottoms Up... Johnny Cocktail (2006)
Mentor... Carter (2006)
What About Brian... Adam Hillman (2006)
Wasting Away... Mike (2007)
Kova laki: Erikoisyksikkö... PJ (2008)
Finding Bliss... Jeff Drake (2009)
Limelight (TV)... David (2009)
S. Darko... Pastori John (2009)
Waiting for Forever... Aaron (2009)
Vampyyripäiväkirjat... Alaric Saltzman (2009–2017)
Damages... Josh Reston (2010)
Cult... Jeff Sefton (2013)
CSI: Crime Scene Investigation... Sean Yeager (2013–2014)
The Originals... Alaric Saltzman (2017–2018)
Legacies... Alaric Saltzman (2018–)
2019 Christmas Wishes & Mistletoe Kisses... Nick (2019)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Matthew Davis Wikimedia Commonsissa
Kansankieli

Kansankieli eli vernakulaari on tietyn alueen asukkaiden yleisesti käyttämä kielimuoto, jolla ei ole tietoisesti kehitettyä normistoa ja joka tavallisesti eroaa alueen julkisesta standardikielestä. Nykytutkimuksessa suomenkielistä kansankielen käsitettä käytetään etenkin tarkasteltaessa sääty-yhteiskunnan eri kielimuotoja sekä niiden asemaa tai muita kielipolitiikan kysymyksiä. Normittamattoman nykykielen kohdalla termin käyttö on sen sijaan vähäisempää sanan kansa omaksumien halventavien lisämerkityksien vuoksi. Latinalaisperäistä lainasanaa "vernakulaari" pidetään sen sijaan yleisesti neutraalimpana.
Kari Hietanen

Kari Tapio Hietanen (s. 16. toukokuuta 1941 Kotka) on suomalainen prikaatikenraali, joka toimi  Kainuun prikaatin komentajana ja Reserviupseerikoulun johtajana.
Hietanen syntyi maanviljelijä Juho Hietasen ja Anna-Maria Mäkeläisen perheeseen. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1965 oli Marjatta Tirkkonen ja toinen vuodesta  1992 on Helena Kukkonen.
Hietanen tuli ylioppilaaksi Turun lyseosta 1961 ja valmistui Kadettikoulusta 1965. Sotakorkeakoulun hän suoritti 1975 ja Maanpuolustuskurssin 1992. Hietanen toimi opetusupseerina Porin prikaatissa 1962–1965, opetusupseerina ja komppanianpäällikkönä Hämeen Ratsujääkäripataljoonassa 1965–1969, opetusupseerina Kadettikoulussa 1969–1972 ja toimistoupseerina ja -esiupseerina Pääesikunnassa 1972–1984 sekä vielä toimistopäällikkönä 1988–1990.  Pataljoonan komentaja Savon prikaatissa Hietanen oli vuodesta 1984 ja kurssinjohtaja Taistelukoulussa vuodesta 1985. Kainuun prikaatia hän komensi 1990–1992 Pertti Vuolennon jälkeen. Reserviupseerikoulun johtajana Hietanen toimi vuodesta 1993 ja Kymen sotilasläänin komentajana vuodesta 1996.
Hietanen ylennettiin vänrikiksi 1962, luutnantiksi 1965, yliluutnantiksi 1968, kapteeniksi 1971, majuriksi 1976, everstiluutnantiksi 1983, everstiksi 1990 ja prikaatikenraaliksi 1996.
Vuonna 1998 Hietanen sai julkisuutta pidettyään puheen, jossa hän vaati Karjalan palauttamista "historiallisten vääryyksien oikaisemiseksi". Puolustusvoimain komentajan sijainen,  pääesikunnan päällikkö kenraaliluutnantti Matti Kopra nuhteli Hietasta todeten, että "puolustusvoimien laissa lueteltuihin tehtäviin ei sisälly ulko- ja turvallisuuspoliittisten linjausten tekeminen".
Kansainyhteisön kisat 2002

Kansainyhteisön kisat 2002 olivat järjestyksessään 17. Kansainyhteisön kisat. Ne järjestettiin Manchesterissa, Englannissa 25. heinäkuuta – 4. elokuuta 2002. Kilpailut olivat laajin Britannissa järjestetty usean lajin urheilutapahtuma: osallistuneita joukkueita oli 72, urheilijoita noin 3 600 ja urheilumuotoja 17. Suurin joukkue oli Englannilla, 430 urheilijaa ja pienin Montserratilla, vain yksi urheilija. Niue osallistui Kansainyhteisön kisoihin ensimmäisen kerran.
Kansainyhteisön kisojen ohjelmassa olivat ensimmäisen kerran maastopyöräily, pöytätennis, triathlon ja naisten painonnosto. Virallisessa kilpailuohjelmassa oli ensimmäisen kerran myös kymmenen vammaisurheilutapahtumaa. Naisten osuus urheilijoiden kokonaismäärästä oli ennätyksellisen suuri, 41 prosenttia. Kilpailujen avajaiset, päättäjäiset, yleisurheilukilpailut ja rugby-7-ottelut järjestettiin City of Manchester Stadiumilla.
Vuoden 2002 Kansainyhteisön kisojen menestyksekkäin maa oli Australia, joka menestyi etenkin uinnissa, pyöräilyssä, yleisurheilussa ja joukkuelajeissa. Englanti ja muut Britteinsaarten joukkueet saavuttivat menestystä yleisurheilussa, judossa, nyrkkeilyssä ja squashissa. Kuala Lumpurin kisoissa 1998 seitsemän kultamitalia saanut Intia voitti nyt 30 kultaa. Asukaslukuun suhteutettuna menestyksekkäin maa oli Nauru, joka sai 15 mitalia.
Vuoden 2002 Kansainyhteisön kisojen menestynein urheilija oli uimari Ian Thorpe, joka voitti kuusi kultamitalia ja teki kaksi maailmanennätystä. Eteläafrikkalaisuimari Natalie du Toit, joka oli menettänyt vasemman jalkansa polvesta alaspäin moottoripyöräonnettomuudessa 2001, voitti kultaa monivammaisten 50 ja 100 metrin vapaauinnissa ja sijoittui lisäksi kahdeksanneksi yleisen sarjan 800 metrin vapaauinnissa. Hänet valittiin kilpailujen huomattavimmaksi urheilijaksi. Yleisurheilussa Debbie Ferguson voitti kultaa 100 ja 200 metrin juoksussa sekä Bahaman joukkueen jäsenenä 4 × 100 metrin viestissä. Kim Collins saavutti miesten 100 metrillä St. Kitts ja Nevisin kaikkien aikojen ensimmäisen arvokilpailuvoiton ja Paula Radcliffe voitti ylivoimaisesti 5 000 metrin juoksun.
Mitalitaulukko

Lähde: gameslegacy.co.uk
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Australia | 82 | 62 | 63 | 207 |
| 2 |  Englanti | 55 | 51 | 60 | 166 |
| 3 |  Kanada | 31 | 41 | 44 | 116 |
| 4 |  Intia | 30 | 22 | 17 | 69 |
| 5 |  Uusi-Seelanti | 11 | 13 | 21 | 45 |
| 6 |  Etelä-Afrikka | 9 | 20 | 17 | 46 |
| 7 |  Kamerun | 9 | 1 | 2 | 12 |
| 8 |  Malesia | 7 | 9 | 18 | 34 |
| 9 |  Wales | 6 | 13 | 12 | 31 |
| 10 |  Skotlanti | 6 | 8 | 16 | 30 |
| 11 |  Nigeria | 5 | 3 | 11 | 19 |
| 12 |  Kenia | 4 | 8 | 4 | 16 |
| 13 |  Jamaika | 4 | 6 | 7 | 17 |
| 14 |  Singapore | 4 | 2 | 7 | 13 |
| 15 |  Bahama | 4 | 0 | 4 | 8 |
| 16 |  Nauru | 2 | 5 | 8 | 15 |
| 17 |  Pohjois-Irlanti | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 18 |  Kypros | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 19 |  Pakistan | 1 | 3 | 4 | 8 |
| 20 |  Fidži | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 20 |  Sambia | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 22 |  Zimbabwe | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 23 |  Namibia | 1 | 0 | 4 | 5 |
| 24 |  Tansania | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 25 |  Bangladesh | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 25 |  Guyana | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 25 |  Mosambik | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 25 |  Saint Kitts ja Nevis | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 29 |  Botswana | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 30 |  Uganda | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 31 |  Samoa | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 32 |  Trinidad ja Tobago | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 33 |  Barbados | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 33 |  Caymansaaret | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 33 |  Ghana | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 33 |  Lesotho | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 33 |  Malta | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 33 |  Mauritius | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 33 |  Saint Lucia | 0 | 0 | 1 | 1 |
Kaja Norbye

Kaja Norbye (s. 19. toukokuuta 1999) on norjalainen alppihiihtäjä.
Norbye saavutti Val di Fassan nuorten MM-kilpailuissa 2019 hopeaa alppiyhdistetyssä ja pronssia suurpujottelussa. Vuoden 2020 MM-kilpailuissa Narvikissa hän saavutti suurpujottelussa pronssia. Alppihiihdon maailmancupissa Norbye kilpaili ensimmäisen kerran maaliskuussa 2019 Špindlerův Mlýnin suurpujottelussa sijoittuen 22:nneksi. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 19:nneksi Sestrieren suurpujottelussa tammikuussa 2020.
Aitor Karanka

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Aitor Karanka de la Hoz
Syntymäaika: 18. syyskuuta 1973 (ikä 51)
Syntymäpaikka: Vitoria, Álava, Espanja
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 181 cm
Seura
Seura: avoin
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1992–1994 |  Bilbao Athletic | 53 | (2) |
| 1993–1997 |  Athletic Bilbao | 118 | (2) |
| 1997–2002 |  Real Madrid | 93 | (0) |
| 2002–2006 |  Athletic Bilbao | 64 | (2) |
| 2006 |  Colorado Rapids | 28 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 356 | (6) |
Maajoukkue
| 1995 |  Espanja | 1 | (0) |
Valmennusura
2008–2010:  Espanja U16
2010–2013:  Real Madrid (apuv.)
2013–2017:  Middlesbrough
2018–2019:  Nottingham Forest
2020–2021:  Birmingham City
2022:  Granada
2023:  Maccabi Tel Aviv
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Aitor Karanka de la Hoz (s. 18. syyskuuta 1973 Vitoria, Álavan maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja.
Pelaajaura

Baskisukuinen Karanka aloitti ammattilaisuransa bilbaolaisessa Athleticissa vuonna 1992 ja debytoi Primera Divisiónissa 7. marraskuuta 1993 ottelussa Celtaa vastaan. Vuonna 1997 hän siirtyi Real Madridiin, jonka kanssa hän saavutti Espanjan liigamestaruuden, kaksi Espanjan supercupin voittoa, kolme Mestarien liigan voittoa ja Intercontinental Cupin voiton. Karanka palasi takaisin Athleticiin vuonna 2002 ja päätti pelaajauransa MLS-liigan Colorado Rapidsissä kaudella 2006.
Karanka pelasi Espanjan maajoukkueessa vain yhden kerran, 26. huhtikuuta 1995 EM-karsintaottelussa Armeniaa vastaan. Vuonna 1996 hän kuului Espanjan joukkueeseen Atlantan olympialaisten jalkapalloturnauksessa.
Valmentajaura

Pelaajauransa jälkeen Karanka on siirtynyt valmennustehtäviin. Hän toimi Espanjan alle 15- ja 16-vuotiaiden maajoukkueiden valmentajana vuosina 2008–2010. Kesäkuussa 2010 hänet palkattiin yhdeksi José Mourinhon apulaisvalmentajista Real Madridissa. Karanka valmensi Realissa kolme vuotta Mourinhon alaisuudessa ja lähti seurasta kesällä 2013 Carlo Ancelottin tultua päävalmentajaksi.
Marraskuussa 2013 Karankasta tuli Englannin Mestaruussarjassa pelanneen Middlesbrough'n päävalmentaja. Karankan johdolla Boro kipusi Mestaruussarjan keskikastiin kaudella 2013/14 ja säilytti turvallisesti sarjapaikkansa. Kaudella 2014/15 Karanka luotsasi seuran neljänneksi ja Valioliigan nousukarsintoihin. Paluu pääsarjatasolle kariutui lopulta 2–0 tappioon Norwich Citylle karsintafinaalissa. Elokuussa 2015 Karanka teki nelivuotisen jatkosopimuksen Boron kanssa. Maaliskuussa 2016 Middlesbrough siirsi Karankan syrjään valmentajan tehtävistä, muttei irtisanonut hänen sopimustaan. Karanka kertoi, ettei halua jättää seuraa ja palasi seuran penkin päähän pian ilmoituksen jälkeen. Karankan johdolla Boro pelasi loistavan kevätkauden ja varmisti kymmenen ottelun tappiottoman putken turvin nousun Englannin Valioliigaan seitsemän vuoden tauon jälkeen.
Kaudella 2016/17 Middlesbrough pelasi hyvän syyskauden ja taisteli Valioliigassa keskikastin sijoituksista. Vuoden vaihduttua Boro ajautui pelilliseen kriisiin ja valui putoamiskamppailuun voitettuaan vain yhden 27 pelaamastaan ottelusta joulukuun lopun jälkeen. Seurajohto antoi Karankalle potkut 16. maaliskuuta 2017, kun Boro oli Valioliigassa pudonnut sijalle 19. Karankan viimeiseksi otteluksi jäi FA Cupin puolivälierätappio Manchester Citylle.
Tammikuun alussa 2018 Karanka allekirjoitti 2,5-vuotisen sopimuksen Englannin Mestaruussarjan Nottingham Forestin kanssa. Karankan johdolla Forest voitti kevätkaudella viisi ottelua ja pelasi kuudesti tasan. Pisteitä kertyi riittävästi sarjapaikan säilyttämiseen. Kausi 2018/19 lähti liikkeelle vahvasti ja joukkue hävisi ennen joulukuuta vain kaksi ottelua Mestaruussarjassa. Joulukuun heikkojen tulosten myötä Forest alkoi valua kohti keskikastia. Karanka sai potkut melko lailla vuosi seuraan tulonsa jälkeen tammikuussa 2019, kun Forest majaili Mestaruussarjassa seitsemäntenä. Karankan lähdön taustalla kerrottiin olleen erimielisyyksien seurajohdon kanssa.
Elokuun alussa 2020 Karanka aloitti Birmingham Cityn päävalmentaja. Birminghamin menestys Karankan alaisuudessa jäi vaisuksi. Joukkue vajosi putoamiskamppailuun. Seurajohto erotti Karankan maaliskuussa 2021, kun Birmingham oli voittanut vain kolme edellisestä 19 ottelustaan.
Huhtikuussa 2022 Karankasta tuli La Ligan putoamiskamppailuun vajonneen Granadan päävalmentaja. Karanka ei onnistunut pelastamaan seuraa putoamiselta Segundaan, mutta jatkoi putoamisesta huolimatta päävalmentajana. Seura erotti hänet tehtävistään marraskuussa 2022.
Tammikuussa 2023 Karankasta tuli Maccabi Tel Avivin päävalmentaja 1,5-vuotisella sopimuksella. Hän luotsasi seuran kaudella 2022/23 Israelin liigan kolmanneksi. Kauden jälkeen Karanka ja seura purkivat sopimuksensa.
Meriitit > Pelaajana

Mestarien liiga (3): 1998, 2000, 2001
Intercontinental Cup: 1998
Espanjan mestaruus: 2001
Espanjan supercup (2): 1997, 2001
Meriitit > Valmentajana

Englannin Mestaruussarja
Hopeaa: 2016
Kauhun ja kauneuden valtakunta

| Kauhun ja kauneuden valtakunta> A Great and Terrible Beauty |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Libba Bray
Kieli:  englanti
Genre:  nuortenkirjallisuus, fantasia
Julkaistu:  2003
Suomennos
Suomentaja:  Laura Honkasalo
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2007
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  360
ISBN:  978-951-0-32422-6
Sarja: Gemma Doyle
Seuraava:  Rebel Angels
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kauhun ja kauneuden valtakunta (A Great and Terrible Beauty) on yhdysvaltalaisen Libba Brayn kirjoittama nuortenkirja vuodelta 2003. Suomeksi se ilmestyi vuonna 2007 WSOY:n kustantamana ja Laura Honkasalon suomentamana. Kirja aloittaa Gemma Doyle -trilogian, jonka jälkimmäisiä osia Rebel Angels ja The Sweet Far Thing ei aiota suomentaa.
Kirjan päähenkilö on 1800-luvun lopulla elävä Gemma Doyle, joka lähtee äitinsä kuoltua kotoaan Intiasta ja muuttaa sisäoppilaitokseen Englantiin. Perillä hän alkaa tutustua uuden koulunsa salaisuuksiin yhdessä ystäviensä Felicityn, Pippan ja Annin kanssa.
Kasvatusantropologia

Kasvatusantropologinen tutkimus tarkastelee kasvatuksen ilmiöitä kulttuurisesta perspektiivistä. Toimintaa tarkastellaan osana laajempaa elämismaailmaa ja ympäröivää kontekstia.
Antropologiselle tutkimukselle keskeistä on vertaileva lähestymistapa ja kiinnostus erilaisuuteen. Kasvatusantropologisen tutkimuksen asema on Suomessa vakiintumaton. Yksittäisiä tutkimuksia tehdään, mutta tutkimusperinteen asemaa kasvatusantropologialla ei vielä ole.
Kauhun millimetrit

| Kauhun millimetrit |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Perttu Sarsila ja Juha Mustanoja, 1992.
Ohjaaja:  Ilari Nummi
Käsikirjoittaja:  Markus Nummi
Tuottaja:  Markus Nummi Pirkko Peltola Tapio Bergholm
Säveltäjä:  More Karvonen
Kuvaaja:  Antti Hellstedt
Leikkaaja:   Rauno Ronkainen
Lavastaja:  Pia Karaspuro Minna Kauhanen
Pääosat:  Tiina Tenhunen Katja Krohn Tarja-Tuulikki Tarsala
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Heimola-Filmi ry
Ensi-ilta:  6. maaliskuuta, 1992
Kesto:  61 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kauhun millimetrit on Ilari Nummen ohjaama suomalainen kauhuelokuva vuodelta 1992. Elokuva sijoittuu 1980-luvun Helsinkiin, jossa Marja on menossa myymälään vaihtamaan viallisia puutarhasaksia uusiin. Matkalla hän törmää kadulla erääseen naiseen ja haistattelee hänelle kiivastuneena. Päivän kuluessa Marja alkaa nähdä harha-aistimuksia samasta naisesta, johon hän törmäsi aikaisemmin.
Kasvatushakkuu

Väljennyshakkuu kuusivoittoisessa sekametsässä Vihdissä 1994.
Kasvatushakkuu on metsänhakkuutapa. Tällöin hakkuussa kaadetaan tiheässä kasvavista puista vain osa, jolloin jäljelle jäävillä on enemmän tilaa kasvaa. Jäljelle jätetään puuyksilöt, joilla on jatkossa parhaimmat mahdollisuudet kasvaa. Huomiota kiinnitetään latvan eheyteen, puun suoruuteen sekä muihin sellaisiin seikkoihin. Puut kilpailevat keskenään auringon valosta. Liian tiheässä metsässä puut kasvattavat korkeuttaan saadakseen lehtiä toisten puiden yläpuolelle. Tällaisessa kasvussa puun runko jää ohueksi, eikä se ole metsätaloudellisesti kannattavaa.
Kasvatushakkuiden puumäärä lasketaan metsätaloudessa metsän kokonaistuottoon mukaan. Kasvatushakkuita tehdään yleensä kaksi kertaa ennen päätehakkuuta.
Metsälain viidennen pykälän mukaan puuston hakkuu voidaan tehdä alueelle jäljelle jäävän puuston kasvattamista edistävällä tavalla, jolloin kyseessä on kasvatushakkuu. Se on tehtävä niin, että hakkuualueelle jää tarpeeksi kasvatuskelpoista puustoa.
Sekä kasvatushakkuussa että uudistushakkuussa voidaan erityiskohteissa poiketa normaaleista hakkuutavoista eli toteuttaa hakkuu metsälain kuudennen pykälän mukaisena erityishakkuuna.
Katsastus (täsmennyssivu)

Katsastus tarkoittaa seuraavia asioita:
katsastus, ajoneuvon kunnon tarkastaminen
venekatsastus, veneen tarkastaminen
Katsastus, suomalainen elokuva
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Katsastus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kasvatusopillisen korkeakoulun henkilökunnan asuntola

| Kasvatusopillisen korkeakoulun henkilökunnan asuntola |
| --- | --- |

Sijainti:  Seminaarinmäki, Jyväskylä, Suomi
Koordinaatit:  62°14′16″N 25°43′53″E﻿ / ﻿62.23771°N 25.73145°E﻿ / 62.23771; 25.73145
Rakennustyyppi:  Asuntola
Suunnittelija:  Alvar Aalto
Valmistumisvuosi:  1954
Omistaja:  Suomen Yliopistokiinteistöt
Käyttäjä:  Jyväskylän yliopisto
 fiKasvatusopillisen korkeakoulun henkilökunnan asuntola 
  
Kasvatusopillisen korkeakoulun henkilökunnan asuntola on arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema rakennus Jyväskylän Seminaarinmäellä.
Katsastusasema

Kehän autokatsastusasema Helsingin Konalassa.
Katsastusasema on yritys, joka tekee ajoneuvojen lakisääteisiä tarkastuksia eli katsastuksia. Suomessa yritykset määrittävät katsastuksen hinnan itse. Suomessa katsastus kuului valtion Autorekisterikeskukselle vuosina 1968–1994. Vuonna 1994 katsastustoiminta avattiin rajoitetusti kilpailulle. Siitä lähtien Suomessa on toiminut yksityisiä katsastusasemia, jotka saavat toimiluvan Liikenneministeriöltä.
Albert Londres

| Albert Londres |
| --- | --- |
 Albert Londres noin vuonna 1928
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. marraskuuta 1884 Vichy, Ranska
Kuollut: 15. toukokuuta 1932 Intian valtameri
Kansalaisuus:  ranska
Ammatti:  journalisti, kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: ranska
Kirjallinen suuntaus: tutkiva journalismi
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Albert Londres (1884–1932) oli ranskalainen journalisti ja kirjailija. Häntä pidetään yhtenä merkittävimmistä tutkivan journalismin edelläkävijöistä. Londres matkusti Etelä-Amerikassa, Neuvostoliitossa, Afrikassa ja Aasiassa. Omiin havaintoihinsa pohjautuvissa kirjoituksissaan hän kritisoi pakkotyötä ja kolonialismia.
Ranskalaisen kielialueen merkittävin vuosittain jaettava journalistipalkinto on nimetty hänen mukaansa. Albert Londres -palkintoa on jaettu alkaen vuodesta 1933.
Londresin kuuluisin sitaatti on: "Lehtimiehen ei pidä kirjoittaa miellyttääkseen tai tehdäkseen vääryyttä, hänen tehtäväänsä on kastaa kynäänsä veriseen haavaan".
Teoksia

Suivant les heures (1904)
L'Âme qui vibre (1908)
Le poème effréné (1911)
Au bagne (1923)
Dante n'avait rien vu (1924)
Chez les fous (1925)
La Chine en folie (1925)
Le Chemin de Buenos Aires (1927)
Marseille, porte du sud (1927)
Figures de nomades (1928)
L'Homme qui s'évada (1928)
Terre d'ébène (1929)
Le Juif errant est arrivé (1930)
Pêcheurs de perles (1931)
Les Comitadjis ou le terrorisme dans les Balkans (1932)
Histoires des grands chemins (1932)
Mourir pour Shanghai (1932)
Si je t'oublie, Constantinople (postuumisti 1985)
En Bulgarie (postuumisti 1989)
D'Annunzio, conquérant de Fiume (postuumisti 1990)
Dans la Russie des soviets (postuumisti 1996)
Les forçats de la route(postuumisti 1996)
Contre le bourrage de crâne (postuumisti 1997)
Visions orientales (postuumisti 2002)
Kirjallisuutta

Assouline, Pierre, Albert Londres. Vie et mort d'un grand reporter (1884-1932), Balland, 1989, rééd. Gallimard « Folio »
Londres, Florise, Mon père, Albin Michel, 1934
Mousset, Paul, Albert Londres, l'aventure du grand reportage, Paris, Bernard Grasset, 1972, 267 pp.
Redfern, Walter, Writing on the move : Albert Londres and investigative journalism,  - Oxford ; Bern ; Berlin ; Brussels ; Frankfurt am Main ; New York ; Wien : Lang, 2004
Aiheesta muualla

Le prix Albert Londres (Arkistoitu – Internet Archive)
Aivosairaus

Maksasairauden komplikaationa syntynyt aivosairaus näkyy tässä magneettikuvassa signaalinvoimistumina. (Kuva: Rashmi Chawla, Daniel Smith ja Paul E Marik)
Aivosairaudet eli enkefalopatiat (lat. encephalopathia < kreik. ἐγκέφαλος, enkefalos ’aivo’ + kreik. πάθος, pathos ’kärsimys’) ovat aivojen sairauksia, tarkemmin neurologisia elimellisiä sairauksia. Myös aivokalvojen sairaudet lasketaan aivosairauksiksi. Laajassa merkityksessä aivosairauksiksi luetaan joskus myös sellaiset mielenterveyden häiriöt, joissa ei ole todettavissa aivojen rakenteellista muutosta.
Oireet

Neurologiset, psykiatriset ja kognitiiviset oireet ovat tavallisia aivosairauksissa.
Aivosairauden, aivovamman tai muun elimen sairauden aiheuttamia psyykkisiä häiriöitä on psykiatriassa nimitetty orgaanisiksi, elimellisiksi, mielenterveyden häiriöiksi, ja ne ovat ICD-10-luokituksessa koodeilla F00–F07
Aivosairauksia

Aivosairauden aiheuttaja voi olla aineenvaihdunnallinen tai toksinen: esimerkiksi maksavauriosta johtuva hepaattinen enkefalopatia, tiamiinin puutoksesta johtuva Wernicken enkefalopatia tai hermoston myrkytysoireyhtymä (toksinen aivosairaus).
Aivosairaus voi johtua aivoverenkiertoon liittyvistä syistä (aivoverenkiertohäiriöt, aivojen iskemia). On myös synnynnäisiä/perinnöllisiä aivosairauksia (esimerkiksi INCL) ja aivojen anomalioita. Aivokasvaimet ovat neoplastisia aivosairauksia. Aivojen ja aivokalvojen tulehdukset (aivokuume ja aivokalvontulehdus) sekä tulehdukselliset sairaudet (MS-tauti, krooninen väsymysoireyhtymä) voivat johtua suoraan infektioista tai olla autoimmuunisairautta. Prionit eivät aiheuta tulehdusta vaan rappeuttavaa eli degeneratiivista aivosairautta (ihmisellä Creutzfeldt–Jakobin tauti); prionitaudit ja myös muista syistä johtuvat rappeuttavat aivosairaudet (esimerkiksi Alzheimerin tauti) johtavat esimerkiksi dementiaan.
Aiheesta muualla

Nikkola, Kristiina: Orgaaniset mielenterveyshäiriöt Psykiatriaa sairaanhoitajille. Kaakkois-Suomen Sosiaalipsykiatrinen yhdistys ry. Arkistoitu 25.2.2010. Viitattu 3.4.2011.
Sommar, Heidi: Ben Furman kyseenalaistaa psykoanalyysin hyödyt Yle Elävä Arkisto.
Katsaus Suomen väestönsuojelutoimintaan

| Katsaus Suomen väestönsuojelutoimintaan |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Matti Juntto
Tuottaja:  Roy Wikström
Kuvaaja:  N. Lundström Roy Wikström
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Propaganda-Filmi WJ Wickström Junior
Ensi-ilta:  5. joulukuuta 1939
Kesto:  55 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Katsaus Suomen väestönsuojelutoimintaan on Matti Junton ohjaama dokumenttielokuva vuodelta 1939. Se on mykkäelokuva, joka sisältää sekä suomen- että ruotsinkieliset välitekstit.
Elokuva on valistuselokuva ja käsittelee Suomen väestönsuojelutoimintaa. Elokuva sai ensi-iltansa hieman talvisodan syttymisen jälkeen.