stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tampereen nuorisovaltuusto
Historia > 2020-luku

Keväällä 2020 koronaviruksen aiheuttamien poikkeusolosuhteiden aikana nuorisovaltuusto järjesti kaiken toimintansa etänä. Vuoden 2020 marraskuussa nuorisovaltuusto järjesti ensimmäiset kaupunginlaajuiset vaalinsa ja äänestys vaaleissa tapahtui sähköisesti.
Nuorisovaltuusto saavutti keväällä 22.2.2021 puheenjohtaja Arttu Vuoren johdolla nuorisovaltuustolle suoran aloiteoikeuden kaupungin toimielimissä.
Nuorisovaltuuston valintatapa uudistui vuoden 2021 keväällä. Jatkossa koko nuorisovaltuusto valitaan kaupunginlaajuisissa nuorisovaltuustovaaleissa. Lisäksi perustettiin kouluneuvosto, joka toimii oppilas- ja opiskelijakuntien välisenä yhteistyöelimenä.
Tampereen kaupunginhallitus myönsi kokouksessaan 23.8.2021 nuorisovaltuustolle läsnäolo- ja puheoikeuden erikseen nimitettäviin kaupunginhallituksen kehittämiskokouksiin kaudelle 2021-–2023.
Nuorisovaltuus täydensi kokoonpanoaan valintatavan uudistuksen yhteydessä 15.9.2021. Nuorisovaltuuston viimeinen suurkokous järjestetiin etäyhteydellä koronapandemian vuoksi.
Tampereen kaupungille myönnettiin Suomen Nuorisovaltuustojen Liiton vuoden 2021 liittokokouksessa nuorisovaltuustomyönteinen kunta -sertifikaatti. Se on tunnustus kunnille, jotka edistävät kiitettävällä tavalla kunnan nuorten osallisuutta ja nuorisovaltuuston toimintamahdollisuuksia.
Tampereen ja Vantaan kaupunkien nuorisovaltuustot sitoutuivat 16.6.2022 ystävyysjulistukseen. Nämä nuorisovaltuustot tiivistävät yhteistyötään sekä tarjoavat toisilleen tukea ja apua tarvittaviin asioihin. Nuorisovaltuustot tai nuorisovaltuuston edustajat tapaavat vuosittain toisensa vaihdellen kummassakin kaupungissa. Sitoumukseen kuuluu myös yhteistyön jatkuva kehittäminen ja vertaisoppiminen.
| Puheenjohtaja | Toimikausi |
| --- | --- |
Pasi Hakkarainen: 1999–2001
Terhi Holkeri: 2002
Hanna Koskela: 2003–2005*
Jari Majlund: 2005–2006
Iida-Maria Hakanen: 2006–2007
Raido Roomets: 2007–2008
Heidi Brand: 2008–2009
Laura Salonen**: 2009
Tiina Koljonen: 2009–2010
Anna-Kaisa Välilä: 2010–2011
Marjo-Reetta Kaul: 2011–2012
Mira Lindholm***: 2012–2013
Heini Nurminen: 2013
Jesse Kosonen: 2013–2014
Mikael Lehtonen: 2014–2015
Islam Al-Nassar: 2015–2016
Jone Korpi: 2016–2017****
Tytti Halttu: 2018
Hannes Karjalainen: 2019
Kiia Koukku: 2020
Arttu Vuori: 2021-2022
Venla Taubert: 2023
Oliver Priimägi: 2024
Kerttu Kajander: 2025-
*Kausi 2004–2005 oli poikkeuskausi, joka kesti poikkeuksellisesti 1,5 vuotta. Kauden pituus vaihtui kalenterivuodesta koulun lukuvuoden mittaiseen.
**Laura Salonen erosi tehtävästään nuorisofoorumin kokouksessa 14.9.2009, hänen tilalleen vt. puheenjohtajaksi tuli hallituksen 1. varapuheenjohtaja Tiina Koljonen syksyn suurkokoukseen 19.11.2009 saakka, jolloin hänet valittiin varsinaiseksi puheenjohtajaksi kevään 2010 suurkokoukseen saakka.
***Mira Lindholm erosi tehtävästään nuorisofoorumin kokouksessa 16.1.2013, hänen tilalleen puheenjohtajaksi valittiin hallituksen pääsihteeri Heini Nurminen kauden loppuun saakka.
****Kausi 2016–2017 oli poikkeuskausi, joka kesti poikkeuksellisesti 1,5 vuotta. Kauden pituus vaihtui koulun lukuvuodesta kalenterivuoden mittaiseen.
Kokoonpanot

| Etu- ja sukunimi | Asema | Äänimäärä |
| --- | --- | --- |
| Kerttu Juslin | Jäsen | 462 |
| Oskari Tuomainen | Jäsen | 345 |
| Kerttu Kajander | Jäsen | 253 |
| Essi Manninen | Jäsen | 242 |
| Samu Salstela | Jäsen | 228 |
| Moona Kaldenbach | Jäsen | 217 |
| Venla Vuorinen | Jäsen | 215 |
| Elias Kuoso | Jäsen | 189 |
| Juhani Roponen | Jäsen | 178 |
| Joona Ellilä | Jäsen | 170 |
| Rasmus Riikonen | Jäsen | 168 |
| Helmi Salmelin | Jäsen | 159 |
| Nooa Leino | Jäsen | 154 |
| Miska Tauriainen | Jäsen | 140 |
| Mette Kämäräinen | Jäsen | 137 |
| Milja-Maria Halme | Jäsen | 135 |
| Yasmeen Shaath | Jäsen | 122 |
| Aino Männikkö | Jäsen | 121 |
| Samu Rinne | Jäsen | 119 |
| Miro Isotalo | Jäsen | 108 |
| Voitto Vellamo | Jäsen | 106 |
| Vertti Mäenpää | Jäsen | 101 |
| Saara Kosonen | Jäsen | 98 |
| Severi Lahtinen | Jäsen | 96 |
| Aarre Lantelankallio | Jäsen | 91 |
| Maija Vanhala | Jäsen | 88 |
| Haiyue Geng | Jäsen | 80 |
| Helmi Hukkanen | Jäsen | 77 |
| Emilia Mäntyharju | Jäsen | 77 |
| Oona Tapaila | Jäsen | 77 |
| Heinola Casper | 1. varajäsen | 75 |
| Mohamad Alqassem | 2. varajäsen | 73 |
| Julia Kekki | 3. varajäsen | 66 |
| Miio Leino | 4. varajäsen | 66 |
| Jasper Urrila | 5. varajäsen | 64 |
| Viola Kiss | 6. varajäsen | 60 |
| Viola Sirén | 7. varajäsen | 57 |
| Nouh Hassan | 8. varajäsen | 53 |
| Jesse Heikkilä | 9. varajäsen | 52 |
| Fiona Hussey | 10. varajäsen | 52 |
Aiheesta muualla

Tampereen kaupunki: Nuorisovaltuusto
Tampereen nuorisovaltuuston suurkokous käynnissä Tampereen keskusvirastotalolla kaupunginvaltuuston istuntosalissa lokakuussa 2015.
Tampereen nuorisofoorumi
Tampereen nuorisofoorumin logo
Tampereen nuorisofoorumin logo 2015-2016
Polttokenttäkalmisto

Vainionmäen rautakautinen polttokenttäkalmisto Laitilassa.
Polttokenttäkalmisto tai tasaisen maan polttokalmisto on Suomesta ja Virosta tavattava rautakautinen hautaustyyppi. Polttokenttäkalmistot olivat Virossa käytössä 300-luvulta 1200-luvulle. Suomessa hautastapa on ollut käytössä nuoremmalta roomalaisajalta ristiretkiajalle, mutta se yleistyi erityisesti 600–700-luvulla, niin sanottuna merovingiaikana. Kalmistossa tuhkatut vainajien ja hauta-antimien jäännökset on ripoteltu luonnollisten kivien väliin sekaisin muiden hautausten kanssa. Kiviä on myös saatettu kasata hautausten päälle.
Virossa polttokenttäkalmistoja muistuttavat hyvin läheisesti samanaikaiset hautaröykkiöt, jotka koostuvat epäsäännöllisen kokoisista yhteen kerrokseen kasatuista kivistä. Hautausmuoto on Itämeren piirissä tyypillinen nimenomaan Suomessa, missä se esiintyy pääasiallisena hautausmuotona koko myöhäisrautakauden. Yhteistä polttokenttäkalmistoissa on, etteivät ne juuri näy maan pinnalle. Ne kätkevät myös useiden vainajien toisiinsa sekoittuneita jäännöksiä, ja niitä onkin pidetty ennen kaikkea sukuhautoina. Sekä Virossa että Suomessa polttokenttäkalmistoista löytyy toisinaan myös palamatonta ihmisluuta. Virossa on tulkittu, että polttokenttäkalmistojen kiveykset voisivat yksinkertaisesti olla jälkiä hautarovioista, jotka kokeellisen arkeologian perusteella palavat paremmin ollessaan kivipohjalla. Näin ollen polttokenttäkalmistokiveykset olisivat seurausta hyvin pitkään jatkuneesta hautausperinteestä.
Tunnettuja polttokenttäkalmistoja ovat esimerkiksi Laitilan Kodjalan Vainionmäki, Kaarinan Ristimäki ja Hämeenlinnan Imatran Voiman kalmisto.
Kuvia

Ristimäki
Veikkojärvi

| Veikkojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Ulvila
Koordinaatit:  61°33′40″N, 22°09′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  metsäoja Kourijärveen 
Järvinumero:  35.145.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  59,6 m 
Rantaviiva:  4,962 km 
Pinta-ala:  0,20848 km² 
 fiVeikkojärvi 
Veikkojärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijärven valuma-alueeseen, vaikka järvi laskeekin Kourijärven kautta Palusjärveen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 20,8 hehtaaria ja sen pituus on 1,4 kilometriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa puoli kilometriä pitkä laskuoja Kourijärveen.
Järven rantaviiva on 5,0 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Seudulle on ominaista kivikkoisuus ja osin soisetkin rannat ovat kivisiä. Järvellä on kolme pientä saarta ja sen rannoilla on muutamia loma-asuntoja, joille pääsee metsäteitä pitkin Kullaalta.
Kourijärven valuma-alueen kuvailu

Kourinoja laskee Palusjärveen koillispäähän ja on Kourijärven laskuoja. Kouriojassa on pieni nimetön lampi. Kourijärveen laskee puoli kilometriä pitkä oja Veikkojärvestä. Samaan valuma-alueeseen kuuluu laskuojaton Pikkujärvi. Kourijärven itäosaan laskee Osalammin laskuoja. Myös Rottalammi kuuluu samaan valumaalueeseen.
Alinen Vehkajärvi

| Alinen Vehkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°32′46″N, 22°41′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  Vehkaoja 
Järvinumero:  35.155.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  74,8 m 
Rantaviiva:  1,379 km 
Pinta-ala:  0,06405 km² 
 fiAlinen Vehkajärvi 
Alinen Vehkajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkunsa 3,6 kilometriä pitkä Vehkaoja, joka laskee Kourajärven Vehkalahteen. Järveen laskee pari suo-ojaa, joista yksi on Kiivanan laskuoja.
Järven rantaviiva on 1,4 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven rannan tuntumassa on peltoja ja muutama loma-asunto, jonne johtaa tie Suodenniemeltä. Rannalla on myös kiinteä laavu.
Irriäisjärvi

| Irriäisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°31′48″N, 22°49′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja, joka yhtyy Karinojaan 
Järvinumero:  35.155.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83 – 85 m 
Rantaviiva:  0,543 km 
Pinta-ala:  0,01842 km² 
 fiIrriäisjärvi 
Irriäisjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja sen pituus on 230 metriä ja leveys 130 metriä. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 600 metriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Karinojaan. Järveen tulee vain yksi oja, joka on samalla Ison Suksijärven laskuoja.
Järven rantaviiva on 0,54 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltomaan ympäröimää metsää. Rannalle on rakennettu kolme loma-asuntoa, joihin johtaa tiet Irriäisten kylästä.
Hockey Night

| Hockey Night |
| --- | --- |
 Hockey Nightin nykyinen logo
Tyyli:  urheilu makasiini
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  MTV Katsomo MTV3 MTV Sub
Esitetty:  1995 –
Vastaava(t) tuottaja(t):  Markus Autero
Hockey Night on MTV Katsomo-palvelussa, sekä MTV3 ja MTV Sub -kanavilla esitettävä jääkiekko-ohjelma. Sitä esitettiin aiemmin vuosina 1995–2005, sekä Canal+:lla vuosina 2011–2012.
Historia

Hockey Nightia esitettiin aluksi vuosina 1995–2005, jossa nähtiin yksi jääkiekon SM-liigan ottelu, sekä viimeisen kahden vuoden aikana maksullista lisäohjelmistoa. Tuolloin alkuaikoina otteluita selosti Pentti Lindegren ja kommentaattoreina toimivat Kimmo Leinonen ja hänen jälkeensä Pekka Järvelä. Myöhemmin selostajaksi vaihtui Mika Saukkonen ja kommentaattorina oli Timo Jutila. Studioisäntänä toimi Kari Tyni ja kaukalonlaitatoimittajina olivat Kimmo Leinonen ja myöhempinä vuosina Mika Saukkonen, Mikko Grönman ja Inka Korhonen. Joskus kommentaattorina oli Jari Kurri.
Ohjelma palasi ruutuun 2011, jolloin Hockey Night -tiimiin kuuluivat toimittaja Teemu Niikko, selostaja Antero Mertaranta, sekä asiantuntijakaarti: Hannu Aravirta, Juhani Tamminen, Jarmo Kekäläinen, Doug Shedden, Kari Jalonen, Mika Kortelainen ja Risto Dufva.
Kun MTV sai itselleen jääkiekon MM-kisojen mediaoikeudet, MTV päätti nimetä kiekkokokonaisuutensa Hockey Nightiksi ja aloittaa Canal+:n perjantai-illoissa sekä lauantai-iltapäivissä uusia makasiiniohjelmia, joista kaksi vastasivat 2000-luvun alun Pakkiparia ja Fan Clubia. Hockey Night Extra oli MTV3-kanavalla esitetty ohjelma, joka esitti Canal+:n lähetyksestä "parhaat palat" ja käsitteli myös Euro Hockey Tour-turnausten aikana kyseisiä otteluita. Hockey Night Spotlight oli lauantai-iltapäivien keskusteluohjelma, jossa otettiin Facebookin kautta vastaan yleisön kysymyksiä. Studio-osuudet kulkivat nimellä Hockey Night Live jalkapalloa käsittelevän vastaavanlaisen FUTIS+-ohjelman tapaan.
Hockey Night (2020–)

Hockey Night -brändi palasi ruutuun syksyllä 2020, kun MTV sai Liigan esittämisoikeudet. Hockey Night Live -studiolähetyksiä näytetään runkosarjassa ainakin kerran viikossa, sekä pudotuspeleissä useammin. Kaudella 2021–2022 studiojuontajina toimivat Tuomas Nyholm, Teemu Niikko ja Suvi Puukangas. Vakituisina studioasiantuntijoina olivat entiset jääkiekkoilijat Ari Vallin, Sami Kapanen, Pekka Saravo, Siim Liivik sekä Lasse Kukkonen. Otteluita selostivat kaudella 2022 Jani Alkio, Antero Mertaranta, Mika Saukkonen, Aleksis Ärje, Juho Kokko, Olli Eronen, Oskari Saari, Sebastian Waheeb ja Toni Saukkola.
Aiemmat tunnukset

1995–2005
2011–2012
Kuusjärvi (Suodenniemi)

| Kuusjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°31′42″N, 22°48′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  Karinoja 
Järvinumero:  35.155.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  73,4 m 
Rantaviiva:  1,093 km 
Pinta-ala:  0,06594 km² 
 fiKuusjärvi 
Kuusjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 6,6 hehtaaria ja sen pituus on 400 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 1,5 kilometriä pitkä haara Karinojaan, joka laskee Mouhijärveen.
Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Läheinen Hautavuori on jyrkkärinteinen ja siihen on syynä kallioruhje, jonka pohjalla Kuusjärvi sijaitsee. Rannalla on kaksi loma-asuntoa, jonne johtaa tiet Suodenniemen taajamasta.
Koraani ja tiede

Koraanin oppitunti
Koraanin suhde tieteeseen on herättänyt keskustelua kahdelta suunnalta. Varsinkin ateistiset kirjoittajat ovat etsineet Koraanista luonnonilmiöitä koskevia väitteitä, joita he pitävät tieteellisen tiedon vastaisina. Toisaalta muslimit ovat etsineet Koraanista esimerkkejä siitä, miten Koraani ennakoi monia myöhemmin tehtyjä luonnontieteellisiä keksintöjä.
Koraani sopusoinnussa tieteen kanssa

Koraanin jäljittelemättömyys (arab. ijaz, "ihme") on islamiin kuuluva oppi, jonka mukaan Koraani on ihme sekä sisältönsä että muotonsa puolesta. Koraanin  jäljittelemättömyys todistaa, että Muhammed oli profeetta ja että kirjan alkulähde on jumalallinen. Tieteen ja tiedon osalta Koraanin ihme on nähty siinä, että kaikki tarpeellinen tieto ja tieteelliset keksinnöt sisältyvät jo Koraaniin tai ainakin Koraanin tiedot ovat myös nykytieteen mukaisia.  Islamoppaan mukaan:
Tiede tuo esille runsaasti uusia tosiasioita, jotka kuitenkin ovat jo olleet Koraanissa. Jokainen voi hakea Koraanista todisteita sille, että tiede on oikeassa. Tiede, joka ei sovi yhteen Koraanin kanssa, on vailla perusteita.
Tampereen Islamin Yhdyskunta kysyy: "Tiesitkö, että Koraanissa on yli 114 tieteellistä totuutta?  Myös Opetushallituksen oppikirjoista löytyy oppi Koraanista  tieteellisenä ihmeenä:
Nimenomaan Koraani sai islamilaisen tieteen kukoistamaan. Nykyihmiselle kiinnostavaa on se, että Koraani käsittelee asioita, jotka vain nykytiede tuntee. Näitä asioita ei kukaan Muhammedin aikana tiennyt. Esimerkkinä tästä on alkion kehityksen kuvaus hedelmöittymisestä alkaen (jakeet 96:2, 23:14 ja 22:5 mm).
Kuningas Faisalin kansainvälisen palkinnon saanut tohtori Zakir Naik esittelee 33 modernin tieteen keksintöä, jotka löytyvät Koraanista. Niitä olivat muiden ohella alkuräjähdys, maan pallonmuotoisuus, laajeneva maailmankaikkeus, kaiken luominen pareittain ja maidontuotannon fysiologia (maito tulee karjan elimistöstä ulosteiden ja veren välistä (16:66). Koraanin tieteellisiä ihmeitä esitellään useilla islamilaisilla internet-sivuistoilla. Muutamat länsimaiset tiedemiehet ovat samoin julkaisseet kirjoituksia Koraanin hämmästyttävistä luonnontieteellisistä totuuksista.
Koraanin ja tieteen ristiriidat

Monet länsimaiset kirjoittajat ovat nostaneet esille Koraanin kirjoituksiin sisältyviä kohtia, joiden he katsovat olevan ristiriidassa modernin tieteen tulosten kanssa. Seuraavassa on joitakin esimerkkejä.
Koraanin ja tieteen ristiriidat > Alkionkehitys

Islamilainen kirjallisuus on nostanut Koraanissa esitetyn kuvauksen alkionkehityksestä esimerkiksi sen sisältämästä modernista tiedosta. Suomalainen islamin oppikirja kertoo, ettei kukaan profeetta Muhammedin aikana vielä tuntenut alkion kehitysasteita. Ne olisi sitten ensimmäisen kerran onnistuttu esittämään vasta Koraanissa. Koraanin kuvauksen mukaan ihminen luotiin ensin tomusta tai puhtaasta savesta. Sen jälkeen siemenpisaran kehitysvaiheita ovat hyytynyt veri, lihamöhkäle ja sopusuhtainen lapsi (96:2; 23:14; 22:5). Koraanin kääntäjillä "hyytynyt veri" on tuottanut muitakin käännöksiä, mutta arabialainen sana alaqah (عَلَقَةً) tarkoittaa Zakir Naikin mukaan juuri hyytynyttä verta tai myös tahmeaa, käsiin tarttuvaa savea.
Ihmisen kehitys ei  kuitenkaan ala tomusta tai savesta. Yksilönkehitys alkaa haploidisen siittiön ja munasolun yhdistymisestä. Hedelmöitynyt munasolu eli tsygootti alkaa  jakautua, mutta tuloksena ei ole verihyytymä tai tahmea savi, vaan monisoluinen rakenne, joka ei ole verta. Kyse ei liioin ole lihamöhkäleestä, sillä luut ja lihakset kehittyvät yhtä aikaa, luut tosin aluksi pehmeänä rustokudoksena. Koraanin kuvausta ei ole pidetty alkuperäisenä vaan lainauksena kreikkalaisen Galenoksen kirjoituksista 150-luvulta. Kuvaus jäljittelee varhaisia antiikin teorioita, jotka länsimainen tutkimus on päivittänyt nykyaikaan. Kritiikin mukaan islamilaisella kirjallisuudella ei myöhemminkään ole ollut paljon sanottavaa alkionkehityksestä.
Koraanin ja tieteen ristiriidat > Kaikki on luotu pareittain

Koraanin sanojen mukaan (51:49, myös 36:36):
Ja kaikkia hedelmiä Hän on maan päälle luonut, parittain kumpaakin sukupuolta. 
Kaikkea olemme luonut kaksittain, jotta ottaisitte vaarin.
Naikin mukaan tämä viittaa ihmisiin, eläimiin, kasveihin ja hedelmiin, mutta voi tarkoittaa myös sähköä, jossa on sekä positiivisia että negatiivisia varauksia. Hedelmillä ei tavallisesti silti ole sukupuolta. Sukupuoli puuttuu myös suvuttomassa lisääntymisessä, sillä seksuaalista lisääntymistä esiintyy vain aitotumallisilla, eikä aina niilläkään. Esitumalliset organismit lisääntyvät suvuttomasti, joten niitä ei ole "kaksittain" vaan kaikki kuuluvat tavallaan samaan sukupuoleen. Partenogeneesi on toinen muoto, jossa lisääntyminen tapahtuu  ilman kahta sukupuolta.
Koraanin ja tieteen ristiriidat > Maa on pallonmuotoinen

Naikin mukaan Koraani kuvaa maan pallomaisen muodon aivan oikein, vaikka tuolloin yleinen käsitys olikin, että maa on litteä. Hän vetoaa sellaisiin kohtiin kuin 31:29 ("Etkö näe, että Jumala antaa yön seurata päivää ja päivän yötä"), missä pimeän ja valon vaihtumisen voi ymmärtää asteittain tapahtuvaksi, kuten tapahtuu pallon pinnalla. Professori Mosalam Shaltout on todistellut samaa.
Koraani sisältää paljon vertauskuvia tai metaforia maasta. Se on "matto" tai "vuode" ja taivas on "katto" (2:22 tai 71:19), joka on tehty maan yläpuolelle "ilman pylväitä" (13:2)  Jumala estää taivasta sortumasta maahan ilman lupaa (22:65). Jumala voi myös kaventaa maata sen "reunoilta" (13:41). Vuoret ovat sitä varten, että ne estävät maata heilumasta (21:31). Koraani kuvaa maan eräänlaisena rakennuksena, jossa on lattia sekä katto ja joka ilman Jumalan apua sortuu maahan. Maan litteyteen viittaavia kohtia on useita. Tavallinen kielikuva on esittää maa ihmisille levitetyksi matoksi.
Maan pallonmuotoisuus ei ole vakiintunut käsitys islamilaisessa maailmassa, sillä eräät uskonoppineet kiistävät sen vieläkin. Vuonna 1993 Saudi-Arabian korkein uskonnollinen auktoriteetti, šeikki Abdul-Aziz Ibn Baaz antoi fatwan, jonka mukaan "Maa on litteä. Kuka tahansa, joka väittää, että se on pyöreä, on ateisti ja ansaitsee rangaistuksen."
Koraanin ja tieteen ristiriidat > Aurinko laskee mutaiseen lähteeseen

Koraanissa kerrotaan, että aurinko laski lämpimään tai mutaiseen lähteeseen (18:86).  Ahsen-Bören suomennoksessa kohta kuuluu:
Hän eteni yhtä suuntaa, kunnes saapui sinne, missä aurinko laskee, ja näki sen laskevan kuumaan lähteeseen, ja hän tapasi lähistöllä ihmisiä.
Tarina lännessä sijaitsevasta lähteestä sopii Aleksanteri Suuren valloitusretkeen siten, että Egyptissä hänen kerrotaan matkanneen lännen suuntaan aina Siwan keitaalle saakka, missä hänen kerrotaan julistautuneen jumalan pojaksi.
Auringon laskeminen lähteeseen on vastoin luonnontieteellistä tietoa, joten jae on herättänyt myös muslimien keskuudessa kysymyksiä siitä, voiko Koraanissa olla virheitä. Islamin uskonoppineet ovat vastanneet, että kohta ei tarkoita sitä, että aurinko laskisi lähteeseen. Islamilaisen fatwan antama selitys on seuraava:
Abu Dawudin muistiinmerkitsemä hadith antaa kuitenkin erilaisen selityksen. Sen mukaan aurinko todella laskee lämpimään lähteeseen:
Luotettavuudeltaan hadith on arvioitu välittäjäketjunsa osalta korkeimpaan luokkaan (sahih). Abu Dawudin hadith-valikoima on islamin arvostetuimpia ja kuuluu niin sanottuun kutub al-sittah -kokoelmaan eli "kuuteen kirjaan".
Koraanin ja tieteen ristiriidat > Perinnönjako ei mene tasan

Koraanin jakeet 4:11–12 sisältävät ohjeen perinnönjaosta. Kun kaikkien osuudet lasketaan yhteen, niiden summaksi ei tule 1,0 vaan 1,125.  Hadith-kokoelma Muwatta Malik käsittelee eräässä hadithissa tätä jo varhain havaittua matemaattista ongelmaa.
Lars-Eric Kjellgren

| Lars-Eric Kjellgren |
| --- | --- |
 Kjellgren (kesk.), Sven-Eric Gamle (vas.) ja Arne Ragneborn.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. elokuuta 1918 Arvika, Ruotsi
Kuollut: 10. helmikuuta 2003 (84 vuotta) Tukholma, Ruotsi
    
Lars-Eric August Kjellgren (28. elokuuta 1918 Arvika – 10. helmikuuta 2003 Tukholma) oli ruotsalainen elokuvaohjaaja. Hän ohjasi 1950- ja 1960-luvuilla muun muassa Nils Poppen tähdittämiä komedioita sekä vakavampia yhteiskuntakuvauksia, kuten Medan staden sover (1950) ja Den hårda leken (1956). Myöhemmin hän siirtyi televisiotuottajaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lars-Eric Kjellgren Wikimedia Commonsissa
Jättijärvi

| Jättijärvi |
| --- | --- |
 Jättijärvi lounaasta nähtynä.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°32′02″N, 22°37′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Kuorsumaanjärveen 
Järvinumero:  35.154.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  67,3 m 
Rantaviiva:  2,09 km 
Pinta-ala:  0,20113 km² 
 fiJättijärvi 
Jättijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Jätinmaan kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Kauvatsanjoen ala-osan alueen Kiikoisjoen alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 20 hehtaaria ja sen pituus on 950 metriä ja leveys 350 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa noin 3 kilometriä pitkä laskuoja Kuorsumaanjärveen. Järveen laskee vain muutama oja, joista yksi laskee pohjoisesta Pikku-Jättin suolta.
Järven rantaviiva on 2,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven pohjois- ja eteläpäät ovat avosuota ja länsirantaan rajautuu peltoa. Länsirannat ovat matalia ja kasvavat järviruohoa.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järvi oli piirretty kaksi kertaa nykyistä pitemmäksi. Tämä viittaa järvenlaskuun, missä vedenpintaa on alennettu. Nykykartasta huomaa, että järvenlasku jakoi järven kahtia, josta ylin osa jäi suoksi (sisällään Pikku-Jätti lampi) ja alin osa säilyi järvenä. Vanhaan järvenpohjaan muodostui laajat avosuot.
Aiheesta muualla

Jättijärveen liittyviä aineistoja Suodenniemen Topoteekissa