stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Xylókastro-Evrostína
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Xylókastro-Evrostínan kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Evrostína | Chelydóreo | Chelydóreo | 32 |
| Evrostína | Chelydóreo | Mentourgiánika | 127 |
| Evrostína | Dervéni | Dervéni | 828 |
| Evrostína | Dervéni | Mávra Lithária | 34 |
| Evrostína | Dervéni | Petaloú | 218 |
| Evrostína | Ellinikó | Ellinikó | 69 |
| Evrostína | Evrostína Rozenón | Áno Aigialós | 136 |
| Evrostína | Evrostína Rozenón | Evrostína | 36 |
| Evrostína | Evrostína Rozenón | Koumariás | 61 |
| Evrostína | Evrostína Rozenón | Rozená | 517 |
| Evrostína | Kallithéa | Kallithéa | 232 |
| Evrostína | Kallithéa | Skoupaíika | 12 |
| Evrostína | Lygiá | Lygiá | 320 |
| Evrostína | Lykoporiá | Lykoporiá | 638 |
| Evrostína | Pýrgos | Pýrgos | 469 |
| Evrostína | Sarantápicho | Sarantapichiótika | 187 |
| Evrostína | Sarantápicho | Sarantápicho | 3 |
| Evrostína | Stómio | Stómio | 169 |
Evrostína: Yhteensä: 4 088
| Xylókastro | Áno Tríkala | Áno Tríkala | 100 |
| Xylókastro | Áno Tríkala | Zíreia | 4 |
| Xylókastro | Déndro | Déndro | 144 |
| Xylókastro | Geliniátika | Geliniátika | 426 |
| Xylókastro | Geliniátika | Spartinaíika | 5 |
| Xylókastro | Kamári | Kamári | 885 |
| Xylókastro | Kamári | Kariótika | 18 |
| Xylókastro | Karyá | Kariótika | 575 |
| Xylókastro | Karyá | Karyá | 22 |
| Xylókastro | Káto Loutró | Áno Loutró | 48 |
| Xylókastro | Káto Loutró | Káto Loutró | 394 |
| Xylókastro | Káto Synoikía Trikálon | Káto Synoikía Trikálon | 254 |
| Xylókastro | Korfiótissa | Korfiótissa | 75 |
| Xylókastro | Lagkadaíika | Amfithéa | 28 |
| Xylókastro | Lagkadaíika | Lagkadaíika | 46 |
| Xylókastro | Mánna | Mánna | 476 |
| Xylókastro | Melíssi | Melíssi | 832 |
| Xylókastro | Melíssi | Oikodomikós Synetairismós Ypallílon DEI | 81 |
| Xylókastro | Mési Synoikía Trikálon | Mési Synoikía Trikálon | 73 |
| Xylókastro | Nées Vrysoúles | Nées Vrysoúles | 76 |
| Xylókastro | Panaríti | Panaríti | 349 |
| Xylókastro | Pellíni | Pellíni | 82 |
| Xylókastro | Pitsá | Áno Pitsá | 12 |
| Xylókastro | Pitsá | Káto Pitsá | 657 |
| Xylókastro | Réthi | Réthi | 194 |
| Xylókastro | Ríza | Chartsiánika | 17 |
| Xylókastro | Ríza | Georgantaíika | 75 |
| Xylókastro | Ríza | Ríza | 313 |
| Xylókastro | Ríza | Sigerítsa | 0 |
| Xylókastro | Ríza | Váltos | 24 |
| Xylókastro | Sofianá | Sofianá | 80 |
| Xylókastro | Stýlia | Stýlia | 147 |
| Xylókastro | Sykiá | Sykiá (Sykéa) | 492 |
| Xylókastro | Thaleró | Thaleró | 162 |
| Xylókastro | Throfári | Throfári | 73 |
| Xylókastro | Xanthochóri | Xanthochóri | 83 |
| Xylókastro | Xylókastro | Mertikaíika | 215 |
| Xylókastro | Xylókastro | Xylókastro | 5 500 |
| Xylókastro | Zemenó | Zemenó | 240 |
Xylókastro: Yhteensä: 13 277
Yhteensä: 17 365
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Xylókastro-Evrostína Wikimedia Commonsissa
Δήμος Ξυλοκάστρου-Ευρωστίνης. Xylókastro-Evrostínan kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Peloponnesoksen alue
| --- | --- |
Arkadian alueyksikkö:   Gortynía  Megalópoli  Nótia Kynouría  Trípoli  Vóreia Kynouría 
Argoliin alueyksikkö:   Árgos-Mykínes  Epídavros  Ermionída  Náfplio 
Korinthian alueyksikkö:   Kórinthos  Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroi  Neméa  Sikyóna  Vélo-Vócha  Xylókastro-Evrostína 
Lakonian alueyksikkö:   Anatolikí Máni  Elafónisos  Evrótas  Monemvasiá  Spárti 
Messenian alueyksikkö:   Dytikí Máni  Kalamáta  Messíni  Oichalía  Pýlos-Néstoras  Trifylía
Vladimir Nenarokov

Vladimir Ivanovitš Nenarokov (ven. Владимир Иванович Ненароков; 4. tammikuuta 1880 Moskova – 13. joulukuuta 1953 Ašgabat) oli venäläinen shakinpelaaja ja teoreetikko. Hän syntyi Moskovassa ja oli yksi kaupungin parhaista pelaajista vuoden 1900 aikaan.lähde?
Vuonna 1899 Nenarokov sijoittui sijoille 6–7. Kilpailu oli Venäjän mestaruusturnaus. Vuonna 1900 Nenarokov voitti Moskovan mestaruuden. Seuraavana vuonna hän sijoittui viidenneksi mestaruuskilpailussa Moskovassa. Vuonna 1905 Nenarokov otteli tasan Saviely Tartakowerin kanssa, voitti Fjodor Duz-Hotimirskin sekä kuusitoistavuotiaan Aleksandr Alehinin vuonna 1908. Nenarokov voitti Moskovan mestaruuden taas vuonna 1908.lähde?
Vuonna 1916 hän sijoittui toiseksi, Alehinin jälkeen, Moskovassa. Nenarokov osallistui vielä useisiin turnauksiin vaihtelevin tuloksin. Vuonna 1950 Nenarokoville myönnettiin kansainvälisen mestarin arvonimi.lähde?
Nenarokov kirjoitti useita shakkikirjoja, pääasiassa avausteoriasta.lähde?
Aiheesta muualla

Vladimir Nenarokov ChessGames.com-sivustolla (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Latvia  Alankomaat 
Muut:  Europeana
Nord-Selin kirkko

| Nord-Selin kirkko Nord-Sel kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2008.
Sijainti:  Sel, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1932
Suunnittelija:  Knut Villa
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Nord-Selin kirkko (norj. Nord-Sel kyrkje) on Selin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1932.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nord-Selin kirkko Wikimedia Commonsissa
Jack Stephens

Jack Stephens vuonna 2017.
Jack Stephens (s. 27. tammikuuta 1994 Torpoint) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa Englannin Valioliigan Southamptonia. Hän on pelannut Valioliigassa Southamptonin lisäksi kaudella 2022–2023 lainasopimuksella Bournemouthin joukkueessa.
Stephens aloitti liigauransa syksyllä 2010 Englannin ykkösliigassa pelaavassa Plymouth Argylessa. Vuonna 2011 hän siirtyi Southamptoniin. Vuosina 2014–2016 hän pelasi myös lainalla Swindon Townissa, Middlesbrough'ssa ja Coventry Cityssä. Ensimmäisen valioliigaottelunsa hän pelasi tammikuussa 2017. Hän pelasi tuolla kaudella kaikkiaan 17 valioliigaottelua. Kaudella 2017–2018 hän pelasi Valioliigassa 22 ottelua ja teki kaksi maalia, jotka syntyivät peräkkäisissä otteluissa Brightonia ja West Bromwichia vastaan tammi-helmikuun vaihteessa. Kaudella 2018–2019 Stephens pelasi Valioliigassa 24 ottelua ja teki yhden maalin helmikuussa Cardiff Cityä vastaan. Kaudella 2019–2020 hän pelasi 28 valioliigaottelua ja teki yhden maalin joulukuussa Aston Villaa vastaan. Seuraavilla kausilla hän pelasi 18 ja 11 valioliigaottelua tekemättä maaleja. Kaudella 2022–2023 hän pelasi Southamptonissa kaksi liigaottelua ennen kuin siirtyi syyskuun alussa lainalle Bournemouthiin, jossa hän pelasi 15 valioliigaottelua. Kaudella 2023–2024 hän pelasi Southamptonissa 23 Englannin Mestaruussarjan ottelua.
Stephens on pelannut Englannin alle 18-, alle 19-, alle 20- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän kuului Englannin joukkueeseen alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017 mutta ei saanut peliaikaa.
Koiralohi

| Koiralohi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Lohikalat Salmoniformes
Heimo::  Lohet Salmonidae
Suku::  Tyynenmerenlohet Oncorhynchus
Laji::  keta
Kaksiosainen nimi
 Oncorhynchus keta  (Walbaum, 1792) 
Katso myös
   Koiralohi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koiralohi (Oncorhynchus keta) on yksi tyynenmerenlohien suvun kalalajeista.
Ulkonäkö

Meressä koiralohen väritys on hopeanhohtoisen sinivihreä. Kutuajan lähestyessä se saa purppuranvärisiä laikukkaita raitoja pyrstöevän tuntumaan. Kuteville koiraille kasvaa tyypillisesti suuri koukkuleuka ja ulostyöntyvät hampaat. Koiralohi voi elää 6–7-vuotiaaksi. Alaskan koiralohet saavuttavat sukukypsyyden viiden vuoden iässä. Aikuinen koiralohi painaa tyypillisesti 4,5–10 kiloa ja on keskipituudeltaan noin 60 cm. Suurin kiinni saatu koiralohi pyydystettiin Brittiläisestä Kolumbiasta ja se painoi 16 kiloa ja oli 102 cm pitkä.
Lisääntyminen

Suurin osa koiralohista kutee pienissä puroissa jokien alajuoksuilla. Osa koiralohista kuitenkin vaeltaa kutemaan 3200 kilometrin matkan Yukonjoessa. Koiralohen poikaset vaeltavat mereen maaliskuun ja heinäkuun välisenä aikana lähes heti kun kykenevät uimaan, toisin kuin muut tyynenmerenlohet. Ne viettävät meressä yhdestä kolmeen vuotta taivaltaen pitkiä matkoja. Koiralohi kutee tyynenmerenlohista viimeisenä marraskuusta tammikuuhun. Kuteneet kalat eivät palaa mereen vaan kuolevat noin kaksi viikkoa jokeen nousun jälkeen. Koiralohet rakentavat kudun aikana pesän, jonne naaras laskee mätimunansa. Tämän jälkeen pesäkuoppa peitetään soralla. Naaras voi laskea jopa 4000 mätimunaa.
Levinneisyys

Koiralohi esiintyy luontaisesti Tyynenmeren pohjoisosissa Koreassa, Japanissa, Ohotanmeressä, Beringinmeressä, Kamtšatkalla, Tšuktšien niemimaalla, Kuriileilla, Sahalinilla, Habarovskin ja Primorjen aluepiirien vesissä, Kanadassa Brittiläisessä Kolumbiassa sekä Yhdysvaltain alueella länsirannikolla Alaskasta Oregoniin.
Neuvostoliitossa koiralohta istutettiin myös Euroopan vesiin Itämereen ja Barentsinmeren Muurmannin rannikolle 1950-1960-luvuilla. Itämeren istutukset eivät menestyneet, mutta laji kotiutui Barentsinmeren vesistöihin. Sieltä peräisin olevia koiralohia on noussut viime vuosinakin Suomenkin puolelle Tenojokeen ja Näätämöjokeen ja ilmeisesti myös kutenut siellä. Ei kuitenkaan ole selvää ovatko kyseessä omat pysyvät lohikannat.
Kalataloudellinen arvo

Koiralohta ei taloudellisesti arvosteta yhtä paljon kuin muita tyynenmerenlohien lajeja. Vähäisen markkina-arvon takia lajia ei Alaskassa juuri kalasteta, sen runsaudesta huolimatta. Koiralohta on perinteisesti käytetty kuivakalana.
Aiheesta muualla

Oncorhynchus keta (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Luontoportti: Koiralohi (Oncorhynchus keta)
ITIS: Oncorhynchus keta (englanniksi)
Oncorhynchus keta FAO Fisheries and Aquaculture Department. (englanniksi)
Uhanalaisuusarvioinnit USA:n länsirannikolla (Arkistoitu – Internet Archive) National Marine Fisheries Service (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q475211  Wikispecies: Oncorhynchus keta  ADW: Oncorhynchus_keta  BOLD: 88757  CoL: 49JF6  ECOS: 8494  EoL: 46563136  EUNIS: 124086  FishBase: 241  GBIF: 5204014  iNaturalist: 107572  IRMNG: 11437593  ITIS: 161976  NAS: 907  NatureServe: 2.103184  NCBI: 8018  NOAA: chum-salmon  Observation.org: 598295  OBIS: 127183  Open Tree of Life: 739921  WoRMS: 127183  Laji.fi: MX.53258 
Kutuasuinen koiralohi.
Keinohedelmöitettyjä koiralohen poikasia.
Apollon Pythios Soterin temppeli

| Apollon Pythios Soterin temppeli |
| --- | --- |
 Apollon Pythios Soterin temppelin rauniot.
Sijainti:  Ambrakia, Epeiros (nyk. Árta, Epeiros, Kreikka)
Koordinaatit:  39°09′39″N, 20°58′58″E
Rakennustyyppi:  kreikkalainen temppeli
Valmistumisvuosi:  n. 500 eaa.
Tyylisuunta:  doorilainen
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Apollon Pythios Soterin temppeli oli antiikin aikainen Apollonille omistettu kreikkalainen temppeli Ambrakian kaupungissa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat nykyisen Ártan kaupungin keskustassa lähellä Kilkíksen aukiota (Plateía Kilkís) ja Pýrrou- ja Nikoláou Plastíra -katujen risteystä.
Historia

Apollon Pythios Soterin temppeli rakennettiin arkaaisella kaudella noin vuonna 500 eaa. Sama paikka on ollut kuitenkin Apollonin kulttipaikkana viimeistään 600-luvulla eaa. Temppeli oli Ambrakian tärkein pyhäkkö, sillä Apollon oli kaupungin suojelija, ja sitä käytettiin muun muassa kaupunkivaltion julkisten asiakirjojen säilytyspaikkana. Varhaiskristilliseltä ajalta lähtien temppelin kiviä käytettiin laajasti uudelleen muihin rakennuksiin, joten se on pääosin hävinnyt. Temppelin rauniot löysi arkeologi Ioulía Vokotopoúlou vuonna 1964. Sen kaivaukset suoritettiin vuosina 1966–1968 ja 1975–1977.
Rakennus

Temppeli edusti doorilaista tyyliä. Sen koko oli noin 44 × 20,75 metriä, ja sen sisällä oli pronaos ja cella. Rakennuksesta on säilynyt lähinnä sen krepidoma ja euthynteria. Lisäksi on löydetty yksi doorilainen kapiteeli. Cellan perällä on jäänteet Apollonin kulttipatsaan jalustasta. Paikalta tehtyihin piirtokirjoituslöytöiin lukeutuu 100-luvulle eaa. ajoittuva stele, jossa on Ambrakian ja Kharadroksen kaupunkien välinen rajasopimus. Se on nykyisin Ártan arkeologisessa museossa. Temppelin paikalta on löydetty myös kristillisen kauden hautoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Apollon Pythios Soterin temppeli Wikimedia Commonsissa
Apollon Pythios Soterin temppelin rauniot.
Åmotsdalin kirkko

| Åmotsdalin kirkko Åmotsdal kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2013.
Sijainti:  Seljord, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1792
Suunnittelija:  Jarand Aasmundson Rønjom
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  200
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Åmotsdalin kirkko (norj. Åmotsdal kyrkje) on Seljordin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1792.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Åmotsdalin kirkko Wikimedia Commonsissa
Työt ja päivät

| Työt ja päivät> Ἔργα καὶ ἡμέραι |
| --- | --- |
 Hesiodoksen Töiden ja päivien alku kreikan- ja latinankielisessä painoksessa vuodelta 1539.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Hesiodos
Kieli:  muinaiskreikka
Genre:  eeppinen runoelma
Julkaistu:  700-luku eaa.
Suomennos
Suomentaja:  Paavo Castrén
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2004
ISBN:  951-31-2746-X
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Työt ja päivät (m.kreik. Ἔργα καὶ ἡμέραι, Erga kai hēmerai; lat. Opera et dies) on Hesiodoksen kirjoittama noin 800 säettä käsittävä eeppinen runoelma. Teos käsittelee ennen kaikkea kahta yleistä totuutta: työ on ihmisen elämän osa, mutta se, joka on valmis tekemään työtä, tulee kyllä toimeen. Teos kuvaa nimensä mukaisesti paitsi arkiaskareita myös kullekin toimelle soveliaita päiviä ja vuodenaikoja.
Historia

Hesiodos eli ja kirjoitti 700-luvulla eaa. Työt ja päivät vaikuttaa olevan kirjoitettu Hesiodoksen toisen teoksen Jumalten synnyn jälkeen. Hesiodoksen aikaan Kreikassa vallitsi niin kutsuttu geometrinen kausi. Hesiodoksen teos on ainoa aikalaiskuvaus tuon ajan elämästä Kreikassa.
Tutkijat ovat nähneet teoksen Manner-Kreikkaa kohdanneen maanviljelyskriisin taustaa vasten. Kriisin seurauksena oli suuri muuttoliike länteen ja uusien kreikkalaisten siirtokuntien perustaminen eri puolille Välimeren aluetta. Hesiodokselle teos vaikuttaa olevan omakohtainen: Hän kirjoittaa Perses-nimiselle veljelleen, jonka kanssa hänellä on huonot välit siksi, että Perses on saanut vääryydellä itselleen suuremman osan heidän isänsä jättämästä perinnöstä.
Sisältö

»Hyväntahtoisesti pyrin sinua neuvomaan, tyhmä Perses, sillä surkeaan tilanteeseen on helppo päästä: tie sinne on tasainen eikä matkakaan ole pitkä. Mutta vaurauden jumalat ovat panneet hikikarpalon taakse [...]»
Hesiodoksen teos on tyyliltään opettava. Runoilija moittii ja neuvoo veljeään, ja korostaa rehellistä työntekoa ja oikeudenmukaisuutta. Rakenteellisesti teos voidaan jakaa kahteen osaan. Säkeet 11–380 käsittelevät teoreettisempaa puolta, säkeet 381–828 puolestaan käytännöllisempää puolta.
Teos alkaa Zeuksen, oikeudenmukaisuuden jumalan, ylistyksellä. Tämän jälkeen runoilija käsittelee kahdenlaista kilpailun lajia, joista toinen suosii sotaa ja taistelua, toinen taas kannustaa uurastukseen. Hesiodos puhuttelee veljeään ja analysoi ihmisyhteisöä ja ihmisten välisiä suhteita, kunkin yksilön eettisiä velvollisuuksia ja pahan alkuperää maailmassa. Tämä tapahtuu erilaisten myyttisten kertomusten kautta. Teoksessa esiintyy kertomus Prometheuksesta, joka löytyy myös Jumalten synnystä. Kertomuksen mukaan Prometheus varasti tulen Zeukselta, ja sen vuoksi ihmisiä rankaistiin Pandoralla ja tämän lippaalla, johon jäi vain toivo. Teos vaikuttaa tekevän korjauksia eräisiin Jumalten synnyssä esitettyjen myyttien kuvauksiin. Teos hahmottelee myös ihmiskunnan viisi aikakautta, alkaen myyttisestä kulta-ajasta. Tätä seuraavat hopea-aika, pronssiaika ja puolijumalten aika, sekä nykyinen rautainen aika, jolloin ihmiset kärsivät työstä ja vaivasta. Hesiodos kertoo myös lyhyen tarinan haukasta ja satakielestä. Se on varhaisin säilynyt faabeli.
Käytännönläheisemmässä loppuosassa runoilija antaa neuvoja liittyen maanviljelykseen, merenkulkuun, yhteiskuntaan ja uskontoon, sekä käsittelee suotuisia ajankohtia toimittaa erilaisia asioita. Monet ohjeista ovat hyvin yksityiskohtaisia, ja siksi ne antavat hyvän kuvan tuon ajan ihmisten elämästä. Ensin hän käy läpi maanviljelijän vuoden: mitkä asiat on hoidettava mihinkin vuodenaikaan, ja mitä tulee ottaa huomioon. Vuodenkierron kuvaus antaa kuvan siitä, kuinka kreikkalaiset lukivat tähtitaivasta oikeiden ajankohtien määrittämiseen. Merenkulkua Hesiodos käsittelee huolimatta siitä, että sanoo olleensa laivassa vain kerran. Hän suhtautuu merenkulkuun epäillen ja suosittelee purjehtimista vain keskikesällä. Eräät yhteiskunnalliset neuvot muistuttavat muun muassa Sananlaskujen kirjan aineistoa, ja jotkut uskonnollisperäiset tabut puolestaan ovat samankaltaisia, kuin mitä pythagoralaisten tiedetään opettaneen.
Runoelma päättyy kuukalenteriin perustuvaan kuukauden merkkipäivien luetteloon. Kuukausi on jaettu kolmeen osaan. Päivien otollisuus tai epäotollisuus perustuu kuun eri vaiheisiin: onko kuu suureneva vai pienenevä. Hesiodoksen mukaan esimerkiksi kuukauden kymmenes päivä on hyvä syntymäpäivä pojille, keskiosan neljäs taas tytöille; vaimo on hyvä tuoda kotiin kuun neljäntenä päivänä; kun taas kuukauden kaikkien kolmen osan viidettä päivää on vältettävä sen vaarallisuuden ja kauheuden vuoksi.
Kirjallisuutta > Suomennos

Hesiodos: Työt ja päivät.  ((Erga kai hemerai.) Suomentanut ja selitysosuudella varustanut Paavo Castrén. Olympos-sarja)  Helsinki:  Tammi, 2004.  ISBN 951-31-2746-X
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

Hesiodi Theogonia ; Opera et dies ; Scutum.  (Toimittanut Friedrich Solmsen, Reinhold Merkelbach, Martin Litchfield West. 3. painos. Scriptorum classicorum bibliotheca Oxoniensis / Oxford Classical Texts)  E Typographeo Clarendoniano, 1990.  Kreikankielinen alkuteksti.
Hesiod: Theogony, Works and days, Testimonia.  (Nide 1. Toimittanut ja kääntänyt Glenn W. Most. Loeb Classical Library)  Harvard University Press, 2006.  ISBN 0674996224  Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
Kirjallisuutta > Muuta kirjallisuutta

Peabody, Berkley: The Winged Word: A Study in the Technique of Ancient Greek Oral Composition as Seen Principally Through Hesiod's Works and Days.  State University of New York Press, 1975.  ISBN 0873950593
Verdenius, Willem Jacob: A Commentary on Hesiod 'Works and Days' vv 1–382.  Leiden:  E. J. Brill, 1985.  ISBN 9004074651
Aiheesta muualla

Ησίοδος: Έργα και ημέραι – Wikisource (muinaiskreikaksi)
Hesiod: Works and Days (englanniksi)
Hesiod: Works and Days (Arkistoitu – Internet Archive) – Online Medieval and Classical Library Release #8 (englanniksi)
Antiikin kreikkalaiset eepokset
| --- | --- |
Troijan kyklos:  Kypria · Ilias · Aithiopis · Pieni Ilias · Troijan tuho · Nostoi (”Paluut”) · Odysseia · Telegoneia
Theban kyklos:  Oidipodeia · Thebais · Epigonoi · Alkmaionis
Korintin kyklos:  Titanomakhia · Europia · Korinthiaka
Muita:  Argonautika · Batrakhomyomakhia · Dionysiaka · Fokais · Jumalten synty · Kerkopes · Margites · Oikhalian valtaus · Posthomerica · Työt ja päivät
Työmies (Yhdysvallat)

| Työmies> Amerikan Suomalainen Työmies |
| --- | --- |
 Titanicin haaksirikosta kertova etusivu.
Lehtityyppi:  sanomalehti
Levikki:  enimmillään 15 500 (1919)
Perustettu:  1903
Lakkautettu:  1950
Sitoutuneisuus:  Amerikan sosialistinen puolue, Yhdysvaltain kommunistinen puolue
Kotikunta:  Worcester, Hancock, Superior
Kotimaa:  Yhdysvallat
Ilmestymistiheys:  1–6 kertaa viikossa
J. A. Harpet (vas.) ja Vihtori Kosonen Työmiehen toimituksessa 1904.
Työmies (aluksi Amerikan Suomalainen Työmies) oli Yhdysvalloissa vuosina 1903–1950 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti. Se toimi ensin sosialistien ja 1920-luvun alusta lähtien kommunistien äänenkannattajana. Massachusettsin Worcesterissa perustettu lehti siirrettiin vuonna 1904 Michiganin Hancockiin. Vuodesta 1914 lähtien se ilmestyi Wisconsinin Superiorissa. Työmies ja Yhdysvaltojen itärannikolla julkaistu Eteenpäin yhdistettiin vuonna 1950 Superiorissa ilmestyneeksi Työmies–Eteenpäin-lehdeksi.
Lehden alkuvaiheet

Työmies sai alkunsa Massachusettsin Worcesterissa, jonne oli vuonna 1903 perustettu Amerikan Suomalainen Työväen Kirjapaino-Osakeyhtiö sosialistisen Uusi Meikäläinen -pilalehden painamista varten. Yhtiön johtokunta päätti ryhtyä julkaisemaan Amerikan Suomalainen Työmies -nimistä sosiaalidemokraattista sanomalehteä, jonka toimittajaksi palkattiin Suomen Työmiehen entinen taloudenhoitaja Vihtori Kosonen. Lehden näytenumero ilmestyi nelisivuisena ja viisipalstaisena 20. heinäkuuta 1903. Sen alkuvaiheisiin liittyvät riidat syksyllä 1903 perustetuissa Imatra-liitossa ja Amerikan Suomalaisessa Työväenliitossa, joissa kurikkalaisilla utopistisilla sosialisteilla oli omat kannattajansa. Marraskuussa järjestetyssä yhtiökokouksessa enemmistö päätti, että ”lehti toimitetaan puhtaasti kansainvälisen työväenliikkeen (sosialidemokratisen) puolueohjelman mukaisesti”.
Kesällä 1904 lehti siirrettiin Michiganin Kuparisaarella sijaitsevaan Hancockiin, jossa sen kustantajaksi perustettiin Työmies Kustannusyhtiö -niminen osakeyhtiö. Nelisivuinen ja seitsenpalstainen lehti alkoi ilmestyä Hancockissa 16. elokuuta. Samalla sen nimi lyhentyi Työmieheksi. Amerikan sosialistipuolueen linjalle asettuneen lehden toimittajaksi tuli joulukuussa 1904 Kaapo Murros, joka oli työskennellyt Siirtolaisessa sekä Suomessa muun muassa Päivälehdessä. Hänen apunaan toimituksessa työskenteli Alex Halonen. Kustannusyhtiön talous alkoi lujittua J. A. Harpetin tilalle taloudenhoitajaksi tulleen V. S. Holmstenin johdolla. Vuonna 1905 Työmies hankki ensimmäisen latomakoneen ja muutti omaan toimitaloon. Lehden koko laajeni kahdeksansivuiseksi ja kuusipalstaiseksi, ja vuoden 1907 alussa se muuttui viikkolehdestä kolmipäiväiseksi. Tilaajamäärä ylitti 4 000:n rajan syksyllä 1906 ja oli vuonna 1907 jo yli 5 000.