stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Azerbaidžanin sosialistinen neuvostotasavalta
Vuodet 1936-1991

Vuonna 1936 Azerbaidžanin sosialistisessa neuvostotasavallassa, joka oli osana Transkaukasian sosialistista federatiivista neuvostotasavaltaa liittynyt Neuvostoliittoon vuonna 1922, otettiin käyttöön uusi perustuslaki. Yleisazerbaidžanilaisen neuvostojen kongressin Azerbaidžanin kommunistisen puolueen ylimpänä päätöksentekoelimenä korvasi korkein neuvosto. Ensimmäinen Azerbaidžanin korkein neuvosto, jossa oli 310 edustajaa, valittiin vaaleilla kesäkuun 24. päivänä vuonna 1938.
Vuosina 1937-38 toteutetuissa poliittisissa puhdistuksissa teloitettiin ampumalla yli 50 000 azerbaidžanilaista ja yli 100 000 azerbaidžanilaista lähetettiin vankileireille. Kyrilliset aakkoset korvasivat latinalaiset vuonna 1939. Toisessa maailmansodassa azerbaidžanilaiset sotilaat taistelivat puna-armeijaan kuuluneessa jalkaväkidivisioonassa, joka se sai kutsumanimen Taganrog -divisioona.
Puna-armeijan joukkoja siirrettiin Azerbaidžaniin maaliskuussa vuonna 1946, mitä Yhdysvallat piti Neuvostoliiton provokaationa ja yrityksenä saada lisää vaikutusvaltaa Lähi-idässä. Iranin harjoittaman diplomatian avulla Yhdysvallat onnistui torjumaan Neuvostoliiton yrityksen, ja puna-armeija vetäytyi Azerbaidžanista välttääkseen konfliktin Iranin ja Yhdysvaltojen kanssa.
Sodan jälkeen tieteellinen tutkimus öljyn jalostamisessa alkoi kehittyä, ja uusia tutkimuslaitoksia perustettiin. Moskovan valtionyliopistossa opiskellut Yusif Mammadaliyev palasi Azerbaidžaniin ja ryhtyi kehittämään moottoriöljyn ominaisuuksia ja synteettisen kumin valmistamista.
Alueellisesti kehitys Azerbaidžanissa oli epätasaista. Koulutettujen ihmisten asuttaman, kansainvälisen Bakun kaupungin ja perinteiseen tapaan elävän maaseutuväestön välinen ero elinoloissa kasvoi teollistumisen myötä. Nikita Hruštšovin kaudella Azerbaidžanissa elettiin aiempaa vapaammin, mutta 1970- ja 1980-luvuilla suunnitelmatalouden heikkoudet ja Yhdysvaltojen kylmässä sodassa harjoittama patoamispolitiikka johtivat talouskasvun pysähtymiseen.
Vuonna 1969 Heydər Əliyev valittiin Azerbaidžanin kommunistisen puolueen keskuskomitean pääsihteeriksi. Kamran Baghirov toimi Əliyevin jälkeen Azerbaidžanin kommunistisen puolueen keskuskomitean pääsihteerinä vuosina 1982-1988. Vuoristo-Karabahin konfliktin vuoksi hänen tilalleen nimitettiin Abdurrahman Vazirov. Väkivaltaisuudet antoivat uusille poliittisille ryhmille, kuten Azerbaidžanin kansanrintamalle, tilaisuuden haastaa kommunistien yksipuoluejärjestelmää.
Vuonna 1989 väestön määrä Azerbaidžanissa oli noin 7 miljoonaa. Suurin väestöryhmä olivat azerit. Kaksi suurinta vähemmistökansallisuutta olivat venäläiset ja armenialaiset. Vuosina 1989-90 Azerbaidžanista karkotettiin noin 300 000 armenialaista.
Lakkauttaminen

Azerbaidžanin sosialistinen neuvostotasavalta lakkautettiin 30. elokuuta 1991, jolloin Azerbaidžan itsenäistyi Neuvostoliitosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Azerbaidžanin sosialistinen neuvostotasavalta Wikimedia Commonsissa
Neuvostotasavallat
Venäjän SFNT
Ukrainan SNT
Kazakkien SNT
Uzbekistanin SNT
Valko-Venäjän SNT
Azerbaidžanin SNT
Georgian SNT
Moldavian SNT
Liettuan SNT
Kirgiisien SNT
Tadžikistanin SNT
Armenian SNT
Latvian SNT
Turkmenistanin SNT
Viron SNT
Lyhytikäiset
Karjalais-suomalainen SNT
Transkaukasian SFNT
Abhasian SNT
Horezmin SNT
Buharan SNT
Azerbaidžanin kommunistipuolueen (bolševikit) toinen puoluekokous järjestettiin 16. lokakuuta vuonna 1920.
Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan tunnus, joka oli yleisesti käytössä 1920- ja 1930-luvuilla.
Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan lippu vuosina 1940-52.
Erik Berner

Erik Berner vuonna 1970.
Erik Sören (”Nalle”) Berner (18. helmikuuta 1922 Helsinki – 8. toukokuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, Berner Oy:n pitkäaikainen toimitusjohtaja.
Yritysjohtaja

Bernerin isoisä Sören Berner oli harjoittanut tuontikauppaa Helsingissä vuodesta 1883. Hänen poikansa Rolf B. Berner aloitti liikkeen johdossa ensimmäisen maailmansodan aikana. Yritys merkittiin 1920-luvun alussa kaupparekisteriin nimellä Sören Berner &Co. Yhtiön toiminta kasvoi ripeästi, vaikka 1930-luvun lama heikensi väliaikaisesti tulosta. Vuonna 1923 oli saatu tilat pääkonttorille Eteläranta 4:stä, jossa se toimii edelleen. Yhtiöön perustettiin erikoisosastoja kuten elintarvike- ja kemikaaliosasto. Vientikauppaa varten perustettiin oma osastonsa.
Berner teki vuoden mittaisen opintomatkan Etelä-Amerikkaan. Tämän jälkeen yhtiö avasi suorat kauppayhteydet Brasiliaan, josta yhtiö aloitti kahvintuonnin.
Vuonna 1941 yhtiöstä muodostettiin osakeyhtiö, ja Erik Berneristä tuli yhtiön hallituksen jäsen vastuualueenaan rehun tuonti. Valtion asettamien tuontirajoitusten aikana Bernerin rehuosasto toi maahan Argentiinasta leseitä, gluteenirehuja ja maissia sekä Brasiliasta öljyväkirehuja. Erik Berner sai lisäksi johdettavakseen tytäryhtiö Aroma Blend Co Oy:n, joka toi Maizena-tuotteita ja teetä.
Rolf Berner luovutti 1958 toimitusjohtajan tehtävät vanhimmalle pojalleen Harry Bernerille, jolloin toiseksi vanhimmasta Erik Berneristä tehtiin varatoimitusjohtaja. Muutos ei käytännössä merkinnyt kuin johtamisen ajanmukaisempaa delegointia, koska Rolf Berner omisti edelleen enemmistön yhtiöstä ja istui sen hallituksen puheenjohtajana. Nuorin veljeksistä Arne Berner johti auto-osastoa, joka ajautui vaikeuksiin. Niiden vuoksi Berner Oy vetäytyi autoalalta, vaikka luopuminen pienensi liikevaihtoa.
Veljesten työnjakoa selkeytettiin 1971. Erik Bernerille tuli johdettavaksi agentuurikauppa, kasvinsuojelu- ja kotitarvesektorit sekä muutamaa vuotta aikaisemmin ostettu Karl Beus Oy, joka myi sairaalatarvikkeita. Rolf Bernerin kuoltua 1978 Harry Berneristä tuli hallituksen puheenjohtaja, Arne Berneristä varapuheenjohtaja ja Erik Berneristä toimitusjohtaja. Johdossa oli nyt kolmen veljeksen muodostama troikka, jolla oli komennossaan viisitoista myyntiosastoa, teknokemian tehdas ja muutama tytäryhtiö.
Berner Oy:n strategia pysyi ennallaan. Velan ja riskin ottoa vältettiin ja keskityttiin olemassa olevien toimialojen kehittämiseen. Rolf Bernerin kehittämää voitonjakomallia jatkettiin. Sen mukaan kymmenen prosenttia yhtiön nettotuloksesta jaettiin vuosittain työntekijöille. Hyvinä vuosina he saivat jopa parin kuukauden ylimääräisen palkan, huonoina aikoina se saattoi olla vain parin viikon tili.
Erik Bernerille myönnettiin kauppaneuvoksen arvo 1980. Vuonna 1988 hän siirtyi pois toimitusjohtajan tehtävistä ja luovutti yhtiön vetovastuun seuraavalle sukupolvelle.
Luottamustoimet

Berner oli Suomen Jääpalloliiton puheenjohtaja 1972–1978 ja oli keskeinen henkilö liittoa perustettaessa. Hän oli aktiivinen toimija myös tenniksen parissa ja Tennisliitossa, jonka hallituksen jäsen hän oli 1949–1964. Suomen Tykistömuseota ylläpitävän Tykkimiehet ry:n puheenjohtaja hän oli 1982–1988.
Ekstraliga-kausi 2015–2016

| Ekstraliga-kausi 2015–2016 |
| --- | --- |
Laji:  jääkiekko
Järjestyksessä oleva kausi:  24.
Maa:   Valko-Venäjä
Joukkueiden määrä:  12
Sarja alkoi:  3. syyskuuta 2015
Sarja päättyi:  1. huhtikuuta 2016
Runkosarjan voittaja:  Junost Minsk
Mestari:  Junost Minsk
Toinen sija:  Salihorsk
Pistepörssin voittaja:   Orljuk   (Lida)
Pudotuspelien pistepörssin voittaja:   Andruštšenko   (Salihorsk)
  ← 2014-2015 :  2016-2017 → 
Ekstraliga-kausi 2015–2016 oli Valko-Venäjän jääkiekon pääsarjan Ekstraligan 24. kausi. Hallitsevana mestarina kauteen lähti H’K Šah’tsjor Salihorsk.
Joukkueet pelasivat runkosarjan aikana 22 ottelua. Runkosarjan kuusi parasta eteni voittajien vaiheeseen ja kuusi heikointa häviäjien vaiheeseen. Molemmissa vaiheissa joukkueet pelasivat vielä 20 ottelua. Voittajien vaiheesta kaikki etenivät pudotuspeleihin, häviäjien vaiheista kaksi parasta. Runkosarjan voitti Junost Minsk ja sen paras pistemies oli valkovenäläinen Andrei Orljuk, joka edusti HK Lidaa.
Välieristä loppuotteluun etenivät runkosarjan voittanut Minsk ja runkosarjan toinen, Salihorsk. Mestaruuden voitti lopulta Minsk voitoin 4–1. Mestaruus oli vuonna 2003 perustetulle seuralle sarjan historian seitsemäs ja ensimmäinen sitten kauden 2010–2011.
Runkosarja > Ensimmäinen vaihe

Lähde:
|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |  Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Junost Minsk  | 22 |  17  |  2  |  0  |   3  |  99  |  44  | +55 | 55 | Eteni voittajien vaiheeseen |
| 2 |  H’K Šah’tsjor Salihorsk  | 22 |  17  |  1  |  1  |   3  |  78  |  35  | +43 | 54 | Eteni voittajien vaiheeseen |
| 3 |  H’K Homel  | 22 |  14  |  2  |  2  |   4  |  86  |  35  | +51 | 48 | Eteni voittajien vaiheeseen |
| 4 |  H’K Njoman Hrodna  | 22 |  15  |  1  |  1  |   5  |  72  |  37  | +35 | 48 | Eteni voittajien vaiheeseen |
| 5 |  Dinamo Maladzetšna  | 22 |  14  |  1  |  2  |   5  |  72  |  54  | +18 | 46 | Eteni voittajien vaiheeseen |
| 6 |  Metallurg Žlobin  | 22 |  10  |  2  |  3  |   7  |  62  |  40  | +22 | 37 | Eteni voittajien vaiheeseen |
| 7 |  H’K Lida  | 22 |   8  |  1  |  0  |  13  |  66  |  83  | -17 | 26 | Eteni häviäjien vaiheeseen |
| 8 |  Himik-SKA Novopolotsk  | 22 |   4  |  5  |  1  |  12  |  40  |  53  | -13 | 23 | Eteni häviäjien vaiheeseen |
| 9 |  H’K Brest  | 22 |   5  |  2  |  2  |  13  |  37  |  73  | -36 | 21 | Eteni häviäjien vaiheeseen |
| 10 |  Dinamo Minsk U20  | 22 |   4  |  0  |  1  |  17  |  49  |  86  | -37 | 13 | Eteni häviäjien vaiheeseen |
| 11 |  H’K Vitebsk  | 22 |   3  |  1  |  2  |  16  |  45  |  92  | -47 | 13 | Eteni häviäjien vaiheeseen |
| 12 |  H’K Mogiljov  | 22 |   2  |  1  |  4  |  15  |  42  | 116  | -74 | 12 | Eteni häviäjien vaiheeseen |
Runkosarja > Voittajien vaihe

Lähde:
|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |  Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Junost Minsk  | 42 |  29  |  3  |  2  |   8  |  160  |  87  | +73 | 95 | Eteni pudotuspeleihin |
| 2 |  H’K Šah’tsjor Salihorsk  | 42 |  29  |  2  |  2  |   9  |  130  |  76  | +54 | 93 | Eteni pudotuspeleihin |
| 3 |  H’K Homel  | 42 |  26  |  3  |  2  |  11  |  134  |  68  | +66 | 86 | Eteni pudotuspeleihin |
| 4 |  H’K Njoman Hrodna  | 42 |  24  |  2  |  1  |  15  |  127  |  91  | +36 | 77 | Eteni pudotuspeleihin |
| 5 |  Dinamo Maladzetšna  | 42 |  17  |  2  |  4  |  19  |  111  | 124  | -13 | 59 | Eteni pudotuspeleihin |
| 6 |  Metallurg Žlobin  | 42 |  15  |  4  |  5  |  18  |  103  |  95  | +8 | 58 | Eteni pudotuspeleihin |
Runkosarja > Häviäjien vaihe

Lähde:
|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |  Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  H’K Lida  | 42 |  18  |  3  |  4  |  17  | 153  |  149  | +4 | 64 | Eteni pudotuspeleihin |
| 2 |  Himik-SKA Novopolotsk  | 42 |  12  | 11  |  4  |  15  | 116  |  109  | +7 | 62 | Eteni pudotuspeleihin |
| 3 |  H’K Brest  | 42 |   9  |  7  |  3  |  23  |  92  |  143  | -51 | 44 |  |
| 4 |  H’K Mogiljov  | 42 |  10  |  3  |  5  |  24  |  96  |  185  | -89 | 41 |  |
| 5 |  H’K Vitebsk  | 42 |   8  |  4  |  8  |  22  | 127  |  174  | -47 | 40 |  |
| 6 |  Dinamo Minsk U20  | 42 |   9  |  2  |  6  |  25  | 107  |  155  | -48 | 37 |  |
Pudotuspelit

Lähde:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
:  
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   1. Minsk |   4 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   1. Minsk |   4 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   8. Novopolotsk |   0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   8. Novopolotsk |   0 |   |   |   1. Minsk |   4 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |   1. Minsk |   4 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |   4. Hrodna |   1 |   |   |  |  |
|  |   4. Hrodna |   4 |   |   |   4. Hrodna |   1 |   |   |  |  |
|  |   4. Hrodna |   4 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   5. Maladzetšna |   3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   5. Maladzetšna |   3 |   |   |  |  |   |   |   1. Minsk |   4 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |   1. Minsk |   4 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |   4. Salihorsk |   1 |
|  |   2. Salihorsk |   4 |   |   |  |  |   |   |   4. Salihorsk |   1 |
|  |   2. Salihorsk |   4 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   7. Lida |   0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   7. Lida |   0 |   |   |   2. Salihorsk |   4 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |   2. Salihorsk |   4 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |   3. Homel |   2 |   |   |  |  |
|  |   3. Homel |   4 |   |   |   3. Homel |   2 |   |   |  |  |
|  |   3. Homel |   4 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   6. Žlobin |   2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   6. Žlobin |   2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
Palkitut pelaajat

| Palkinto | Saaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden puolustaja |  Krystsijan H’jenkel | Junost Minsk |
| Vuoden hyökkääjä |  Pavel Razvadovski | Junost Minsk |
| Vuoden maalivahti |  Maksim Maljutin | H’K Šah’tsjor Salihorsk |
| Vuoden nuori pelaaja |  Danila Karaban | Dinamo Minsk U20 |
Eläinoikeusliike

Eläinoikeusliike on kansanliike, joka ajaa eläinten oikeuksia. Liikkeen tavoitteena on poistaa moraalinen ja laillinen erottelu ihmisten ja muiden eläinten välillä sekä lopettaa eläinten hyväksikäyttö tieteessä, viihteessä, ruoantuotannossa ja vaateteollisuudessa.
Historia

Eläinoikeusliikkeen synty ajoitetaan usein Peter Singerin Oikeutta eläimille -kirjan julkaisuun 1975 ja siitä syntyneeseen keskusteluun. Singerin käyttämä lajisorto-termi eli spesismi oli otettu käyttöön jo 1970-luvun alussa.
Ennen Singerin kirjan julkaisua Isossa-Britanniassa oli jo syntynyt 1960-luvulla Hunters Saboteurs Association -niminen liike yläluokan harrastaman urheilumetsästyksen vastustamiseksi, ja myöhemmin vuonna 1972 sitä radikaalimpi Band of Mercy. Band of Mercyn aktivistit perustivat vuonna 1976 Animal Liberation Frontin, joka teki jo samana vuonna useita iskuja eläinkoelaboratoreihin. ALF:n nimissä alettiin tehdä iskuja ympäri maailmaa, ensin Yhdysvalloissa, Ranskassa ja Hollannissa 1979. Ruotsiin iskut levisivät 1985, Suomessa ensimmäiset iskut tekivät ”kettutytöt” vuonna 1995. Maailman suurin eläinoikeusjärjestö, People for the Ethical Treatment of Animals eli PETA, perustettiin Yhdysvalloissa 1980.
Toiminnan muodot

Nykyinen eläinaktivismi keskittyy ennen kaikkea eläimiä hyödyntäviä tehomaatalouden muotoja vastaan. Lisäksi tärkeinä kohteina ovat turkistarhaus ja eläinkokeet. Aktivismi voi olla esimerkiksi tiedottamista, poliittisten päättäjien lobbausta tai medianäkyvyyden hakemista erilaisilla kampanjoilla ja tapahtumilla. Tähän voi sisältyä myös kansalaistottelemattomuutta. Paljon huomiota ovat herättäneet suoran aktivismin muodot, joissa käytetään laittomia keinoja. Mielipiteet tällaisen toiminnan suhteen jakavat eläinaktivistien kenttää. Useimmat eläinsuojelujärjestöt ovat sitä mieltä, että laittomien keinojen käyttö ei ole hyväksyttävää, minkä lisäksi se vaikeuttaa heidän mukaansa pitkäjännitteistä eläinsuojelutoimintaa.
Toiminnan muodot > Suora toiminta

Eläinaktivismin äärimmäiset muodot ovat iskut turkistarhoille ja koe-eläinlaboratorioihin tai turkisten sotkeminen spray-maalilla. Tyypillisellä turkistarhaiskulla eläinaktivistit yrittävät päästää mahdollisimman monta turkiseläintä, tavallisesti minkkiä, ulos häkeistään. Joskus kettujen turkit värjätään esimerkiksi hennalla. Usein myös tuhotaan sukutauluja, jolloin eläinten jalostaminen vaikeutuu. Eläinten vapauttaminen häkeistä tuhoaa myös jalostustiedot, sillä tarhaaja ei enää tiedä, mikä eläin oli missäkin häkissä.
Kahden tutkimuksen mukaan asenteet eläinoikeusjärjestöjen toimintatapoihin, kuten suoraan toimintaan vaihtelevat paljon eläinoikeusyhteisön sisällä. Kahdessa tutkimuksessa 50 % ja 39 % aktivisteista ei kannattanut suoraa toimintaa.
Aiheesta muualla

Oikeutta Eläimille -yhdistys (Arkistoitu – Internet Archive)
Eläinoikeusyhdistys Fauna ry
Eläinten vapautuksen uutispalvelu
Animalia
Väitös: Eläinaktivistit tulivat sivusta varteenotettaviksi vaikuttajiksi Yle, 2016
Ensimmäiset kansat

Ensimmäiset kansat (engl. First Nations) on Kanadassa käytetty termi maan alkuperäiskansoista eli intiaaneista. Termiin ei kuitenkaan sisälly kaksi muuta alkuperäiskansojen ryhmää, inuitit ja métisit. Vuonna 2016 ensimmäisiin kansoihin kuului 977 230 kanadalaista, eli noin 2,8 % koko maan väestöstä.
Termi

Ensimmäiset kansat on ylätermi useille eri pienemmille ryhmille ja ensimmäisten kansojen jäsenet mieltävät usein itsensä pikemminkin näiden pienempien ryhmien mukaan. Termi levisi käyttöön 1980-luvulla, jota ennen puhuttiin varsin yleisesti vain intiaaneista. Ensimmäiset kansat-nimeä käytettiin ensi kertaa Ottawassa järjestetyssä heimopäällikköjen kokouksessa vuonna 1980.
Väestö

Eri ensimmäisten kansojen ryhmiä on Kanadassa yli 600, joskaan kaikki ensimmäisiin kansoihin lukeutuneet eivät ole välttämättä rekisteröityneet virallisesti minkään ryhmän jäseneksi. Kanadan vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan ensimmäisiin kansoihin kuuluvia oli yhteensä 977 230. 24,2 % heistä asuu Ontariossa, 17,7 % Brittiläisessä Kolumbiassa, 14 % Albertassa. 13,4 % Manitobassa ja 11,7 % Saskatchewanissa. Suhteellisesti eniten ensimmäisten kansojen jäseniä oli Luoteisterritorioiden asukkaista (32,1 %). Quebecissä heidän osuutensa väestöstä oli 1,2 %, Ontariossa 1,8 % ja Atlantin provinsseissa 3,2 %. Koko Kanadan väestöstä he muodostivat 2,8 %.
Vuonna 2016 virallisesti rekisteröityneistä ensimmäisten kansojen jäsenistä 44,2 % asui intiaanireservaattien alueella. Kanadan metropolialueista rekisteröityneitä ensimmäisten kansojen jäseniä eli eniten Winnipegissä (25 0970), Edmontonissa (18 0210) ja Vancouverissa (15 080).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ensimmäiset kansat Wikimedia Commonsissa
Bilineaarinen interpolaatio

Kuvassa on yksikköneliön sisälle interpoloitu bilineaarisella menetelmällä neliön nurkissa olevat arvot (meritty z:lla). Arvot on väritetty sateenkaaren eli spektrin väreillä siten, että sininen on nolla ja punainen on yksi. Spektrin värit "nousevat" siten sininen, syaani, vihreä, keltainen, oranssi ja punainen.
Bilineaarinen interpolaatio on matematiikassa approksimaatiomenetelmä, joka on lineaarisen interpolaatiomenetelmän kaksiulotteinen laajennus. Siinä tasoalueen pisteiden arvoja lasketaan lähimpien pisteiden arvojen avulla sovittamalla kahdessa suunnassa lineaarisia polynomeja eli interpolaatiosuoria. Koska lineaarisia sovituksia on kaksi, kutsutaan menetelmää bilineaariseksi. Yleisessä käytössä on ollut kaksi menetelmää, joista toinen hyödyntää kolme ja toinen neljä näytepistettä. Interpoloinnin seurauksena syntyy silloin joko lineaarisia- tai kvadraattisia pintoja. Näitä pintoja kutsutaan interpolanteiksi tai interpolaatiopinnoiksi.
Tasoalueella satunnaisesti sijaitsevat pisteet voidaan aina yhdistää toisiinsa kolmioiksi, jotka sivuavat toisensa tiiviisti. Kolmion sisällä tapahtuva bilineaarinen interpolaatio on siksi aina mahdollista toteuttaa yksinkertaisella tavalla. Satunnaisia tason pisteitä ei aina ole helppo yhdistää nelikulmioiksi, jotka olisivat aina konvekseja. Bilineaarinen interpolaatiomenetelmässä nelikulmion vastakkaisten sivujen väliset suorat tulisi leikata toisensa nelikulmion sisällä, mikä ei aina onnistu ei-konveksissa nelikulmiossa. Neljän pisteen bilineaarinen interpolaatio totetutetaankin yleensä pisteille, jotka sijaitsevat suorakulmion kärjissä. Silloin näytepisteet on otettu hilamaisen verkon solmukohdissa.
Aiemmin bilineaarista interpolaatiota käytettiin kartografiassa, luonnontieteellisessä tutkimuksessa ja numeerisessa matematiikassa. Nykyään yleisimpiä sovelluskohteita ovat sekä digitaalisten valokuvien kuvankäsittely, tietokonepelien hahmojen käsittely ja elokuva-alan tehosteet. Nykyään nelikulmiossa totetutetut bilineaariset interpolaatiot ovat suoritetuista algoritmeista yleisimpiä, koska esimerkiksi monet kuvankäsittelyohjelmat hallitsevat bilineaarisen kuvankäsittelyn.
Lineaarinen interpolaatio janalla

Alkuun voidaan esitellä lyhyesti yksiulotteisen lineaarisen interpolaation lausekkeet. Ensin muodostetaan interpolaatio lyhyellä välillä [0,1], jonka päätepisteissä funktio saa arvokseen  f(0)=f_{1} ja  f(1)=f_{2}. Silloin välin sisäpisteiden arvoksi saadaan
Kun interpolaatio viedään toiseen väliin  [x_{1},x_{2}], missä  f(x_{1})=f_{1} ja  f(x_{2})=f_{2}, saadaan sisäpisteen arvoksi
Bilineaarinen interpolaatio kolmiossa

Vaikka kolmella näytepisteellä toteutettu lineaarinen interpolaatio jää suosiossa neljän pisteen menetelmälle, on sillä vielä etulyöntiasema tietyissä tilanteissa. Jokainen pinta, esimerkiksi tasot, pallopinnat tai aaltoilevat pinnat, voidaan miehittää epäsäännöllisellä näytepopulaatiolla. Tällaisellä pistejoukolla voidaan aina muodostaa kolmioita, jotka peittävät pinnan tarkasti ja joilla voidaan suorittaa bilineaarinen interpolaatio kaikille tason pisteille.
Kolmiomenetelmässä valitaan kaksi sivua, joihin merkitään kumpaankin yksi sisäpiste. Sisäpisteiden arvot lasketaan lineaarisella interpolaatiolla, jossa hyödynnetään sivujensa päätepisteiden arvoja. Toisessa vaiheessa yhdistetään sivujen sisäpisteet suoralla, jonka pisteet lasketaan lineaarisella interpolaatiolla edellisessä vaiheessa laskettujen arvojen avulla. Kolmion sisäpisteen arvo selviää kolmella interpolaatiolla.
Bilineaarinen interpolaatio kolmiossa > Yksikkökolmiossa: bilineaarisesti

Edellinen laskentamenetelmä ei sovellu tilanteisiin, jossa on tilattu bilineaarinen interpolaatio tiettyyn kolmion sisäpisteeseen. Siinä on ongelmana määrittää sivujen pisteet, jotta niiden lineaarinen interpolaatio voidaan suorittaa. Edullinen lähestymistapa on suorittaa kolmiolle affiinimuunnos suorakulmaiselle tasakylkiselle kolmiolle, jonka sivut ovat origon vieressä sijaitsevan yksikköneliön [0, 1]×[0, 1] sivuilla. Tätä kolmiota kututaan tässä yksikkökolmioksi ja sen kärkien koordinaatit ovat (0, 0), (1, 0) ja (0, 1).
Yksikkökolmion sisäpisteen (x, y) interpoloitua arvoa merkitään tässä f(x, y). Merkitään kolmion kärkien tunnetut funktion arvot f(0, 0) = f00,f(0, 1) = f01 ja f(1, 0) = f10. Kohtisuorilla sivuilla suoritetut lineaarit interpoloinnit tuottavat arvot f(a, 0) = fa0 ja f(0, b) = f0b seuraavasti
Kun interpoloidaan haluttua pistettä f(x, y) = fxy, kannattaa interpolointiin valita kolmion hypotenuusan suuntainen suora, koska sen päätepisteet ovat yhtä etäällä origosta. Mainittu etäisyys pisteen (x, y) interpoloimiseksi on a = b = x + y. Edelliset tulokset kirjoitetaan silloin
Koska pisteen (x, y) etäisyys päätepisteestään hypotenuusan suuntaisella suoralla on verrannollinen koordinaatin x ja matkan x + y suhteeseen, voidaan haluttu interpolaatio kirjoittaa (pisteestä (0, x + y) lukien)
Bilineaarinen interpolaatio kolmiossa > Yksikkökolmiossa: tasopinnan sovitys

Vaikka pinnansovitus ei ole billineaarista interpolointia, voidaan asiaa sivuta myös tässä. Menetelmän tuottaman pinnan laatu selviää, kun sieventää edellisen laskelman viimeinen lauseke:
Interpolaatiopisteet muodostavat (lausekkeen muodon mukaisesti) tason, jossa kolmion sisäpisteen arvo saadaan yhtälöstä
missä vakiot ovat
Bilineaarinen interpolaatio nelikulmiossa

Tässä esitettävä menetelmä perustuu suorakulmioon, koska sen avulla on helppo demostroida suorakulmaisessa koordinaatistossa menetelmän perusperiaatteet. Sillä ratkeaa myös suorakulmioista affiinikuvauksella muodostettavien muiden nelikulmioiden bilineaariset interpolaatiot. Affiinikuvauksia ei käsitellä tässä.