stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saab JAS 39 Gripen
Potentiaalisia kauppoja > Intia

Gripen oli Intian MMRCA-monitoimihävittäjähankintakilpailun ehdokkaana kolme vuotta huhtikuuhun 2011 saakka. Gripen International tarjosi huhtikuussa 2008 Intian ilmavoimille Gripen NG -koneita ja avasi myynnin tehostamiseksi tammikuussa 2009 toimiston New Delhiin. Helmikuussa 2009 Saab ilmoitti alkaneesta kumppanuudesta intialaisen Tata Groupin kanssa Gripenin kehittämiseksi Intian tarpeisiin sopivaksi. Intian ilmavoimat teki laajan arvioinnin Gripenin suorituskyvystä, logistiikasta, asejärjestelmistä ja sensoreista. Gripenin putoamiseen kilpailusta vaikuttivat väitetysti sen korkea riippuvuus Yhdysvaltain toimittamasta elektroniikasta, aseista ja GE F414 -moottorista, joiden katsottiin vaikeuttavan koneen vientinäkymiä, jos sitä valmistettaisiin Intiassa.
Vuonna 2015, kun Rafalen tilausta oli leikattu vain 36 koneeseen, Saab ilmaisi halukkuutensa perustaa Gripenien yhteistuotanto Intiaan. Lokakuussa 2016 Saab sai tiettävästi muiden hävittäjävalmistajien ohella epävirallisen tietopyynnön uuden, yksimoottorisia hävittäjiä koskevan hankintakilpailun aloittamiseksi neuvostovalmisteisten MiG-21- ja -27-laivastojen korvaamiseksi. Saab oli jo jättänyt tarjouksen ennen pyyntöä. Marraskuussa 2017 Saab lupasi Intialle Gripen E:n täyden teknologian siirron, jos se saa sopimuksen. Tällä hetkellä Gripen on mukana 114 monitoimihävittäjän hankintaan liittyvässä MMRCA 2.0 -kilpailussa kuuden muun konetyypin kanssa.
Potentiaalisia kauppoja > Kroatia

Ruotsi jätti 24.10.2015 tarjouksensa Gripen C/D:stä Kroatian hävittäjähankintakilpailuun saatuaan kesäkuussa tietopyynnön Kroatian puolustusministeriöltä 8‒12 uudesta koneesta MiG-21bis-koneiden korvaamiseksi. Kroatian pitkän ajanjakson puolustuksen kehitysohjelma LTDP vuosiksi 2015‒24 sai rahoituksen vuodeksi 2019 hävittäjähankintaa varten. Kroatian hallitus valitsi 29.3.2018 hyväksyä Israelin tarjouksen 12 käytetystä F-16C/D Barak 2020 -hävittäjästä. Tammikuussa 2019 ilmoitettiin, että kauppa ei toteudu, koska Yhdysvallat estää Israelia myymästä muokattuja koneita Kroatialle. Tammikuussa 2020 Kroatia aloitti uuden hankintakilpailun 12 uudesta tai käytetystä hävittäjästä. Ruotsi vastasi siihen syyskuussa tarjoamalla 12 uutta C/D-version konetta.
Potentiaalisia kauppoja > Muita kiinnostuneita

Argentiina ilmaisi vuonna 2014 kiinnostuksensa hankkia Gripeneitä Brasiliasta, mutta huhtikuussa 2015 Saab ilmoitti, ettei se edistä myyntiä, koska Yhdistynyt kuningaskunta vastustaisi sitä varmasti.
Botswanan vuonna 2013 alkaneen, mutta jo vuosia paikoillaan polkeneen hävittäjähankintaprojektin ilmoitetaan saaneen vauhtia maaliskuussa 2021, kun maan puolustusministeriö myönsi maan asevoimille suuren budjetin.
Filippiinit on ollut viime vuosina maailman hävittäjävalmistajien myyntikohteena. Vuonna 2017 maan hallitus tilasi väliaikaisratkaisuksi KAI FA-50 -kevythävittäjiä, mutta on puolustusministeri Delfin Lorenzanan mukaan kallistumassa Gripenin hankintaan Northrop F-5 -koneidensa korvaajaksi.
Indonesia sai heinäkuussa 2016 Saabilta tarjouksen Gripeneistä etsiessään korvaajaa Northrop F-5 -koneilleen.
Itävallan päätettyä hankkiutua eroon Eurofightereista Saab on asemoinut sen seuraajaksi Gripeniä, josta erityisesti Itävallan vapauspuolue on ollut kiinnostunut.
Kenia osoitti Saabin mukaan vuonna 2015 ”suurta kiinnostusta Gripeniä kohtaan”, mutta on epävarmaa, milloin maalla on varaa sellaiseen hankintaprojektiin.
Kolumbia harkitsi ainakin vielä vuonna 2020 Gripeniä Kfir-hävittäjiensä korvaajaksi. Mahdolliset 15 konetta voitaisiin valmistaa naapurimaa Brasiliassa. Espanjalaisen puolustusalan lehden Infodefensan mukaan Kolumbia on ollut aikeissa ostaa kymmenen Gripeniä noin 1,9 miljardilla eurolla, mutta vuoden 2025 alussa Yhdysvallat uhkasi kieltää kaupat sillä perusteella, että jotkut Gripen-hävittäjien osista, kuten moottori, on valmistettu Yhdysvalloissa.
Malesia on ollut kiinnostunut Gripenistä pääosin jo lentokäytöstä poistetun MiG-29-laivastonsa korvaajaksi. Rahoitusmalliksi se on esittänyt jopa vaihtokauppaa palmuöljyyn.
Saab on tarjonnut Gripeniä Meksikolle, jossa se on yleisön ja ilmailuteollisuuden suosikki F-5-hävittäjien korvaajaksi.
2010-luvun puolivälissä Saab kertoi Namibian olevan yksi mahdollinen Gripenin markkinointikohde mahdollisesti 5-10 vuoden sisällä, koska maa haluaa eroon kiinalaisvalmisteisista hävittäjistään.
Vuonna 2019 Saab tarjosi Perulle 16 Gripen-hävittäjää.
Serbia arvioi Gripeniä yhtenä vaihtoehtona hävittäjähankintaprojektissa vuosina 2011-2012.
Gripen oli Slovenian hävittäjähankintaehdokkaana vuonna 2010, kun se suunnitteli yhteishankintaa Kroatian kanssa.
Uruguayn puolustusministeriö ilmoitti marraskuussa 2020 Gripenin olevan yhtenä ehdokkaana Cessna A-37 Dragonfly -laivaston korvaajaksi.
Vuonna 2013 Vietnamin uutisoitiin korvaavan MiG-21-laivastonsa Gripeneillä. Maa kerrottiin neuvottelevan Saabin kanssa edelleen vuosina 2015‒2016.
Versiot

A-sarjan yksipaikkainen JAS 39A tai Gripen A (Alfa) – ensimmäinen versio, joka otettiin palveluskäyttöön Ruotsin ilmavoimissa vuonna 1996. Ruotsin ilmavoimien A-versioista 31 muunnettiin C/D-versioiksi vuodesta 2007 alkaen.
A-sarjan kaksipaikkainen JAS 39B tai Gripen B (Bravo) – 39A:n versio ohjaajakoulutuskäyttöön, erikoistehtäviin ja konversiokoulutukseen. Jotta koneeseen saatiin tilaa toiselle ohjaajalle ja hänen elossapitojärjestelmilleen, koneesta piti poistaa tykki ja runkopolttoainesäiliö, ja runkoa täytyi pidentää 66 cm. B-versiota on pidetty epäonnistuneena ja ne poistettiin operatiivisesta käytöstä vain noin 30 prosenttia luvatusta tuntimäärästä lentäneinä.
C-sarjan yksipaikkainen JAS 39C tai Gripen C (Charlie) – NATO-yhteensopiva, ilmatankkauskykyinen ja teknisesti päivitetty versio, jonka aseistusta ja elektroniikkaa on parannettu. Version ensimmäinen kone luovutettiin 6.9.2002 Ruotsin ilmavoimille.
C-sarjan kaksipaikkainen JAS 39D tai Gripen D (Delta) – 39C:n versio samoilla muutoksilla kuin 39B:ssä.
E-sarjan yksipaikkainen Saab 39E Gripen tai Gripen E (Echo) – Gripen NG -ohjelmassa kehitetty versio, jossa on muun muassa AESA-tutka, 38 % suurempi polttoainetilavuus, kaksi aseripustinta lisää ja tehokkaampi moottori. Muutoksilla haetaan parempaa pommitusroolia, kun nykyversion pääpaino on torjuntakyvyssä. Vuonna 2016 koneen hinnaksi arvioitiin 85 miljoonaa dollaria.
E-sarjan kaksipaikkainen Saab 39F Gripen tai Gripen F (Foxtrot) ‒ Gripen E:n versio ohjaajakoulutukseen sekä vaativiin häirintä- ja verkkohyökkäys- ja muihin elektronisen sodankäynnin tehtäviin.
Versiot > Ehdotetut versiot

Gripen Aggressor ‒ aseistamaton Gripen C:stä ja mahdollisesti D:stä muokattu harjoitusvastustajakone, joka on räätälöity Yhdistyneen kuningaskunnan ASDOT- ja Yhdysvaltojen AdAir-lentäjäkoulutuksen tarpeisiin.
Gripen Maritime ‒  Gripen E:hen perustuva tukialusversio. Saab on suunnannut version markkinoinnin sekä Brasilian että Intian merivoimien tarpeisiin. Brasilian merivoimat alkoi tutkia koneversiota meritoimintaan heinäkuussa 2017, koska se tarvitsee korvaajan nykyiselle vanhentuneelle Douglas A-4 Skyhawk -konelaivastolle.
Gripen UCAV ‒ miehittämätön taistelukoneversio Gripen E:stä.
Gripen EA ‒ elektronisen sodankäynnin versio tai elektroninen hyökkäysversio Gripen F:stä.
Käyttäjät

Brasilian ilmavoimilla on yksi F-39E Gripen. Ensimmäiset koneet 28 tilatusta Gripen E.stä ja 8 F:stä menevät 2. Lennostolle Anápolisin lentotukikohdassa.
Adelphi-laivue
Etelä-Afrikan ilmavoimilla on 17 Gripen C:tä ja 9 D:tä.
No. 2 Squadron
Ruotsi ilmavoimilla on 71 Gripen C:tä ja 23 D:tä kolmessa lennostossa. Lisäksi Malmenin lentotukikohdassa on yksi Gripen E Ruotsin puolustusvoimien ja FMV:n koelento-ohjelmassa.
F7 Skaraborg
F17 Blekinge
F21 Norrbotten
Thaimaan kuninkaallisilla ilmavoimilla on 7 Gripen C:tä ja 4 D:tä.
701 Laivue
Tšekin ilmavoimilla on käytössä 12 Gripen C:tä ja 2 D:tä leasing-sopimuksella.
211. Taktinen laivue
Unkarin ilmavoimilla on käytössä 12 Gripen C:tä ja 2 D:tä leasing-sopimuksella.
Puma-laivue
Empire Test Pilots' School käyttää yhtä Gripeniä lentäjäkoulutukseen.
Koneita näytteillä

Ruotsi
JAS 39-2 Gripen (ei numeroa), Flygvapenmuseum, Linköping
JAS 39B Gripen “39813”, Flygvapenmuseum, Linköping
JAS 39A Gripen “39101”, Ängelholms flygmuseum, Valhall Park, Ängelholm
JAS 39A Gripen “39113”, F7 gårds- och flottiljmuseum, Såtenäs
Thaimaa
JAS 39A Gripen, National Aviation and Royal Thai Air Force Museum
Onnettomuuksia

Huhtikuuhun 2021 mennessä Gripeneille on sattunut 15 onnettomuutta, joissa on menetetty yhteensä yksi ohjaaja ja kahdeksan konetta. Ensimmäinen kone tuhoutui 2.2.1989 laskeutuessaan kuudennelta koelennoltaan Linköpingissä, kun Ruotsin tv:n uutisryhmä oli kuvaamassa. Toinen onnettomuus tapahtui 8.8.1993 näytöslennolla Tukholman yllä. Kone murskaantui Långholmenin saarelle. Tapaukset johtivat voimakkaaseen median kritiikkiin ja jopa vaatimuksiin kehitysohjelman lopettamisesta. Ainoa kuolemaan johtanut onnettomuus tapahtui 14.1.2017 Hat Yain kansainvälisellä lentoasemalla Thaimaan Lasten päivän lentonäytöksessä. Konetyypin viimeisin onnettomuus tapahtui 21.8.2018 lähellä Ronnebytä koneen törmättyä lennossa lintuparveen. Ohjaaja pelastautui koneesta heittoistuimella. Ruotsin onnettomuustutkintakeskuksen mukaan kone törmäsi merimetsoihin nopeudella 563 km/h 430 metrin korkeudessa.
Tekniset tiedot

Lähde: Gripen E/F - Älykäs hävittäjä Saab. Viitattu 26.4.2021. (suomeksi);Gripen C-series Saab. Viitattu 26.4.2021. (englanniksi);Chart: Program Dossier: JAS 39 Gripen - Specifications Aviation Week. Viitattu 26.4.2021. (englanniksi);Winchester, Jim: Military Jets, s. 278-283.  Amber Books, 2019.  ISBN 978-1-78274-728-4  (englanniksi)
Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 1 (C/E) 2 (D/F)
Pituus: 0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori.0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori14,9 (C) 15,2 (E) 15,6 (D) 15,9 (F) m
Kärkiväli: 0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori.0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori8,4 (C/D) 8,6 (E/F) m
Korkeus: &&&&&&&&&&&&&&04.05000004,5 m
Siipipinta-ala: 0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori.0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori30 (C/D) 31 (E/F) m²
Tyhjäpaino: 0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori.0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori6 800 (C/D) 8 000 (E/F) kg
Suurin lentoonlähtöpaino: 0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori.0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori14 000 (C/D) 16 500 (E/F) kg
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 × Volvo RM12 (C/D) GE F414-GE-39E (E/F) -ohivirtaussuihkumoottori; 0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori.0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori54 (C/D) 64 (E/F) kN kuivana, 0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori.0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori80,5 (C/D) 98 (E/F) kN jälkipolttimella
Suoritusarvot
Suurin nopeus: Mach 0Virhe lausekkeessa: odottamaton >-operaattori.0Virhe lausekkeessa: odottamaton >-operaattori> 1 (C/D) 2 (E/F)
Taistelusäde: 0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori.0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori800 (C/D) 1 500 (E/F) km ilmasta maahan
Siirtolentomatka: 0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori.0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori3 200 (C/D) 4 000 (E/F) km
Lakikorkeus: 0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori.0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori14 240 (C/D) 16 000 (E/F) m
Aseistus
Tykit
1 × 27 mm Mauser BK-27 tykki
Pommit
4 × GBU-12 Paveway II -täsmäpommit
Ohjukset:
AIM-9 Sidewinder (RB 74) -ilmataisteluohjukset
IRIS-T -ilmataisteluohjukset
AIM-120 AMRAAM -ilmataisteluohjukset
MICA -ilmataisteluohjukset
Meteor -ilmataisteluohjukset
AGM-65 MaverickA/B (RB 75) -ilmasta-maahan-ohjukset
Saab RBS15F -meritorjuntaohjukset
KEPD 350 -risteilyohjukset
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hallen Hävittäjäsivut - Gripen
Valmistajan Gripen-sivut
The SAAB JAS 39 Gripen
Ruotsi uudistaa ilmavoimiaan - maan sotilasilmailuteollisuus saanut portit auki myös ulkomaille Ilmatorjuntaupseeriyhdistys
Gripenin tunnus: aarnikotka.
Gripenin 1:24-tuulitunnelimalli, jota käytettiin ensimmäisen kerran kesäkuussa 1980.
Etelä-Afrikan ilmavoimien Gripen C.
Gripen NG Demo.
Gripenin ohjaamon heijastusnäyttö.
Gripen E:n ohjaamo.
Gripenin aseistusta: Meteor ja RBS-15.
Ruotsin ilmavoimien Gripen C näytöslennolla.
Brasilian ilmavoimien väreihin maalatun F-39 Gripenin (Gripen E) maketti.
Etelä-Afrikan ilmavoimien Gripen C.
Tšekin ilmavoimien Gripen C -koneita.
Gripen C Turun lentonäytöksessä Turussa vuonna 2019.
Gripen C:n täysikokoinen maketti vuoden 2018 Asian Defence and Security (ADAS) -messuilla Manilassa, Filippiineillä.
Brasilian ilmavoimien ensimmäinen F-39E Gripen.
Tšekin ilmavoimien Gripen C -koneet Baltian ilmatilan vartiointioperaatiossa Šiauliain lentotukikohdassa.
Gripen 39-2 Linköpingin ilmailumuseossa.
Gripenin maahansyöksyn muistomerkki Tukholman Långholmenilla.
Kaksi Ruotsin ilmavoimien Gripen C:tä RIAT 2016:ssa.
1932

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1932 oli karkausvuosi, joka alkoi perjantaista.
Tapahtumia > Tammikuu−maaliskuu

1. tammikuuta – Suolahden ja Äänekosken kauppalat perustettiin. Öja erotettiin itsenäiseksi kunnaksi Kaarlelasta.
3. tammikuuta – Britit pidättivät ja internoivat Mohandas Gandhin ja Vallabhbhai Patelin.
8. tammikuuta – Britanniassa Canterburyn arkkipiispa kielsi eronneilta kirkolliset häät.
12. tammikuuta – Hattie W. Carawaysta tuli ensimmäinen Yhdysvaltain naissenaattori.
21. tammikuuta – Suomi ja Neuvostoliitto solmivat keskinäisen hyökkäämättömyyssopimuksen.
26. tammikuuta – Brittien sukellusvene M-2 upposi, 50 ihmistä hukkui.
28. tammikuuta – Japani valtasi Shanghain.
31. tammikuuta – Japanin sota-alukset saapuivat Nanjingiin.
2. helmikuuta – Yleinen aseistariisuntakonferenssi alkoi Genevessä.
2. helmikuuta – Kansainliitto suositteli neuvotteluja Kiinan tasavallan ja Japanin välillä.
4. helmikuuta – Talviolympialaiset alkoivat Lake Placidissa.
4. helmikuuta – Japani valtasi Harbinin.
9. helmikuuta – Alkoholijuomien kieltolaki kumottiin Suomessa. Sen tilalle tuli uusi väkijuomalaki, joka määräsi alkoholijuomien valmistuksen ja myynnin Alkoholiliikkeen yksinoikeudeksi.
11. helmikuuta – Paavi Pius XI tapasi Benito Mussolinin Vatikaanivaltiossa.
18. helmikuuta – Japani julisti Mantšukuon itsenäiseksi Kiinasta.
25. helmikuuta – Adolf Hitler sai Saksan kansalaisuuden ennen presidentinvaaleja.
27. helmikuuta – Lapuanliikkeen kannattajat keskeyttivät SDP:n kansanedustajan, tohtori Mikko Erichin puhetilaisuuden Ohkolan työväentalolla Mäntsälässä. Mäntsälän kapina alkoi.
29. helmikuuta – Lapuan liikkeen johto vaati Juho Sunilan hallituksen eroa.
29. helmikuuta – Ilta-Sanomien ensimmäinen numero ilmestyi.
1. maaliskuuta – Charles Lindberghin ja Anne Morrow Lindberghin lapsi Charles Augustus Lindbergh kidnapattiin.
2. maaliskuuta – Presidentti P. E. Svinhufvud ilmoitti pitämässään radiopuheessa ottaneensa henkilökohtaisen vastuun järjestyksen säilymisestä maassa ja käski Mäntsälän kapinan osanottajia palaamaan koteihinsa.
6. maaliskuuta – Mäntsälän kapinan johtomiehet antautuivat viranomaisille.
7. maaliskuuta – Fordin nälkämarssi: poliisit ja Ford-autotehtaan turvamiehet ampuivat mielenosoitusmarssin osallistujia Detroitissa Yhdysvalloissa. Neljä ihmistä kuoli ja yli 50 loukkaantui, minkä lisäksi yksi loukkaantunut kuoli myöhemmin vammoihinsa.
9. maaliskuuta – Éamon de Valera valittiin Irlannin vapaavaltion hallituksen johtoon ensimmäisessä vallanvaihdoksessa kymmeneen vuoteen.
12. maaliskuuta – Ruotsalainen sijoittaja Ivar Kreuger teki itsemurhan Pariisissa.
24. maaliskuuta – Sisäministeri Arvo Manner kielsi Lapuanliikkeen toiminnan.
26. maaliskuuta – Ilmavoimien de Havilland D.H.60 Moth -harjoituskone syöksyi jäälle noin 100 metrin korkeudesta ja paloi poroksi Helsingin Pohjoissatamassa. Koneen mekaanikko kuoli vammoihinsa ja ohjaaja loukkaantui pahoin.
Tapahtumia > Huhtikuu−kesäkuu

5. huhtikuuta – Kieltolaki päättyi ja ensimmäinen Alko avattiin aamulla kello 10.00, mistä on jäänyt aikakirjoihin numerosarja 5-4-3-2-1-0.
10. huhtikuuta – Saksan presidentinvaalit 1932: Paul von Hindenburg valittiin Saksan presidentiksi 53 %:lla äänistä. Adolf Hitler sai 13 miljoonaa ääntä.
17. huhtikuuta – Haile Selassie ilmoitti orjuuden päättämisestä Abessiniassa (nyk. Etiopiassa).
6. toukokuuta – Paul Gordulof salamurhasi presidentti Paul Doumerin Pariisissa. Dourmer kuoli seuraavana päivänä. Albert Lebrunistä tuli seuraava Ranskan presidentti.
8. toukokuuta – Ensimmäiset Eläintarhan ajot (aluksi Suomen Suurajot) järjestettiin Helsingissä. Voittaja oli Mercedes-Benzillä ajanut ruotsalainen Per-Viktor Widengren.
10. toukokuuta − Eduskunta hyväksyi lain Mäntsälän kapinaan vähemmän syyllisten armahtamisesta. SDP:n kansanedustajat äänestivät lakiesitystä vastaan.
12. toukokuuta – Charles Lindberghin poika löytyi kuolleena kymmenen viikkoa kaappauksen jälkeen.
14. toukokuuta – Kouvolan Seuratalo Oy:n kaksikerroksinen liike- ja teatteritalo tuhoutui tulipalossa Kouvolan kauppalan keskustassa. Talo oli Suomen toiseksi suurin puutalo ja se oli tuotu 10 vuotta aikaisemmin Terijoelta, jossa talo oli ollut Riviera-nimisenä hotellina.
15. toukokuuta – Japanilaiset joukot vetäytyivät Shanghaista. Toukokuun viidennentoista päivän vallankaappausyritys Japanissa, missä pääministeri Inukai Tsuyoshi sai surmansa. Armeija sai tämän jälkeen merkittävän vallan maan asioissa.
16. toukokuuta – Tuhansia ihmisiä sai surmansa mellakoissa hindujen ja muslimien välillä Bombayssa.
28. toukokuuta – Lapuan liike määrättiin oikeuden päätöksellä lakkautettavaksi.
30. toukokuuta – Saksan kansleri Heinrich Brüning erosi. Presidentti Hindenburg nimitti Franz von Papenin muodostamaan uuden hallituksen.
5. kesäkuuta – Isänmaallinen kansanliike perustettiin Hämeenlinnassa.
7. kesäkuuta – Kaarlo Kares jätti presidentti P. E. Svinhufvudille lähes 3 000 henkilön allekirjoittaman adressin, jossa anottiin Lapuan liikkeen johtomiesten vapauttamista. Svinhufvud kuitenkin kieltäytyi tästä.
11. kesäkuuta – Nivalassa puhkesi ”konikapina”.
12. kesäkuuta − Tampereella järjestettiin ensimmäiset Pyynikinajot.
14. kesäkuuta – SS ja SA sallittiin Saksassa.
20. kesäkuuta – Benelux-tulliunionista sovittiin.
23. kesäkuuta – 2. heinäkuuta – XIII yleinen maatalousnäyttely pidettiin Viipurissa.
24. kesäkuuta – Verettömän sotilasvallankaappauksen jälkeen Siamista tuli perustuslaillinen monarkia.
30. kesäkuuta – Suomalainen nelimastoparkki Melbourne upposi törmättyään yhteen englantilaisen tankkilaivan Seminolen kanssa. Laivan päällikkö ja 10 miehistön jäsentä hukkui, 15 miestä saatiin pelastettua.
Tapahtumia > Heinäkuu−syyskuu

5. heinäkuuta – António de Oliveira Salazarista tuli Portugalin pääministeri (seuraavaksi 36 vuodeksi).
17. heinäkuuta – Altonan verisunnuntai Saksassa: kommunistit hyökkäsivät kansallissosialistien mielenosoitusta vastaan, tuloksena 18 kuollutta. Monia poliittisia katumellakoita seurasi.
17. heinäkuuta – Lapuan liikkeen kannattajat yrittivät kyyditä puolustusministeri Jalo Lahdensuon hänen kotoaan Lapuan Honkimäeltä.
30. heinäkuuta – Kesäolympialaiset alkoivat Los Angelesissa.
4. elokuuta – Suomen oloissa harvinaisen voimakkaat trombit tekivät tuhoa Nurmijärveltä Konginkankaalle ulottuvalla vyöhykkeellä (yksi kuolonuhri).
6. elokuuta – Ensimmäiset Venetsian filmifestivaalit järjestettiin.
18. elokuuta – Auguste Piccard saavutti ilmapallolla 16 500 metrin korkeuden.
19. elokuuta − Eduskunta hyväksyi asetuksen tasavallan suojelulakiin perustuvista vangitsemisista.
30. elokuuta – Hermann Göring valittiin Saksan senaatin puhemieheksi.
20. syyskuuta – Mohandas Gandhi aloitti nälkälakon Poonan vankilassa.
25. syyskuuta – Katalonia sai jälleen autonomian Espanjan toiselta tasavallalta.
25. syyskuuta – Oripäässä paljastettiin kansalaissodassa surmattujen suojeluskuntalaisten muistomerkki. Paljastustilaisuudessa puhuivat Lapuan liikkeen johtohenkilöt Kaarlo Kares ja Hilja Riipinen. Muistomerkistä tuli myöhemmin IKL:n mielenosoitusten pitopaikka.
Tapahtumia > Lokakuu−joulukuu

2. lokakuuta – Hakkapeliittain patsas paljastettiin Tammelassa 24 tammelalaisen 30-vuotisen sodan ratsumiehen muistomerkiksi.
9. lokakuuta – Josif Stalin erotutti Neuvostoliiton kommunistisesta puolueesta ”vastavallankumouksellisen ryhmän”, johon kuuluivat muun muassa Lev Kamenev ja Grigori Zinovjev. Kamenev ja Zinovjev oli jo kertaalleen erotettu NKP:sta, mutta he olivat saaneet jäsenyytensä takaisin tunnustettuaan ”virheensä”.
14. lokakuuta – Lapuan liikkeen pää-äänenkannattajalle Ajan Sanalle annettiin ilmestymiskielto. Lehden viimeiseksi jäänyt numero ilmestyi seuraavana päivänä.
17. lokakuuta – Lapuan liikkeen johtomies Vihtori Kosola vapautettiin Turun lääninvankilasta. Liikkeen kannattajat järjestivät hänelle sankarin vastaanoton Seinäjoen rautatieasemalla 20. lokakuuta.
19. lokakuuta − Ruotsin prinssi Kustaa Aadolf ja saksalainen Coburg-Gothan prinsessa Sibylla vihittiin avioliittoon Tukholmassa.
20. lokakuuta – Sisäministeri Arvo Manner ja sosiaaliministeri Erkki Paavolainen erosivat hallituksesta vastalauseena sille, ettei kaikkia Mäntsälän kapinan johtomiehiä vapautettu vankilasta.
6. marraskuuta − Saksassa järjestettiin Lützenin taistelun 300-vuotismuistojuhla, jossa Suomea edusti kenraali Gustaf Mannerheim.
8. marraskuuta – Franklin D. Roosevelt voitti Herbert Hooverin Yhdysvaltain presidentinvaalissa.
9. marraskuuta – Konservatiivien ja sosialistien välisiä mellakoita Sveitsissä, 12 kuollutta.
9. marraskuuta – Josif Stalinin toinen vaimo Nadežda Allilujeva-Stalina löytyi kuolleena kotoaan.
11. marraskuuta – Isänmaallisen Kansanliikkeen kustannusyhtiö Kansan Sana Oy perustettiin.
21. marraskuuta − Turun hovioikeus tuomitsi 32 Mäntsälän kapinan johtomiestä ehdottomiin vankeusrangaistuksiin. Lapuan liikkeen johtaja Vihtori Kosola ja kenraalimajuri K. M. Wallenius tuomittiin kumpikin yhdeksän kuukauden ehdolliseen vankeuteen, liikkeen operatiivinen johtaja luutnantti Artturi Vuorimaa kahdeksi vuodeksi ja kuudeksi kuukaudeksi sekä kauppaneuvos Rafael Haarla kuudeksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeuteen. Syytettyinä oli ollut kaikkiaan 102 henkilöä. Tuomitut ilmoittivat hakevansa valituslupaa Korkeimmalta oikeudelta.
29. marraskuuta – Ranska ja Neuvostoliitto allekirjoittivat keskinäisen hyökkäämättömyyssopimuksen.
2. joulukuuta – Isänmaallisen Kansanliikkeen pää-äänenkannattajan Ajan Suunnan ensimmäinen numero ilmestyi. Pian myös Akateeminen Karjala-Seura ilmoittautui uuden lehden kannattajaksi.
3. joulukuuta – Papenin erottua Hindenburg nimesi Kurt von Schleicherin Saksan kansleriksi.
3. joulukuuta – Ruotsin kruununprinssi Kustaa Aadolf ja prinsessa Louise vierailivat Suomessa.
6. joulukuuta – Kansainliitto arvosteli Japania kansainvälisten sopimusten rikkomisesta sen Kiinan-politiikassa.
12. joulukuuta – Japani ja Neuvostoliitto palauttivat diplomaattiset suhteet.
14. joulukuuta – T. M. Kivimäki muodosti uuden vähemmistöhallituksen Juho Sunilan vähemmistöhallituksen seuraajaksi.
25. joulukuuta – Maanjäristys Gansun provinssissa Kiinassa, 70 000 kuollutta.