stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Volkswagen Group C -pohjalevy

Volkswagen Group C -pohjalevy on Volkswagen Groupin edustusluokan automalleissaan käyttämä pohjalevy. Sen ensimmäinen versio esiteltiin vuonna 1968 Audi 100:n yhteydessä. Konsernin uusissa malleissa C-pohjalevyn on korvannut modulaarinen MLB-pohjalevy.
C1

Audi 100 (C1) (1968–1976)
C2

Audi 100 (C2) (1976–1982)
Audi 200 (C2) (1979–1982)
C3

Audi 100 (C3) (1982–1991)
Audi 200 (C3) (1983–1991)
C3-pohjalevyyn perustuu pidennetty D1/D11-pohjalevy.
C4

Audi 100 (C4) (1990–1994)
Audi A6 (C4) (1994–1997)
Audi S4 (C4) (1991–1994)
Audi S6 (C4) (1994–1997)
C5

Audi A6 (C5) (1997–2004)
Audi S6 (C5) (1999–2003)
Audi RS6 (C5) (2002–2004)
C6

Audi A6 (C6) (2004–2011)
Audi S6 (C6) (2006–2011)
Audi RS6 (C6) (2008–2010)
Hitsauskoordinaattori

Hitsauskoordinaattori on henkilö, joka on vastuussa yrityksen hitsausmenetelmien pätevöinnistä.  Hitsauskoordinaattorin tehtävät ja vastuut on määritelty standardissa SFS-EN ISO 14731. Hitsauskoordinaattorin tehtäviin valmiuksia antaa pätevöityminen kansainväliseksi hitsausinsinööriksi, kansainväliseksi hitsausteknikoksi  tai kansainväliseksi hitsausneuvojaksi. Suomessa tutkintoja voi suorittaa Suomen Hitsausteknillisen Yhdistyksen (SHY) hyväksymissä teknillisissä yliopistossa ja ammattikorkeakouluissa.
Hasardimaantiede

Hasardimaantiede (uhkamaantiede) on yksi maantieteen tutkimuskentistä. Hasardimaantieteessä tutkitaan  sekä luonnononnettomuuksia että ihmisten aiheuttamien ympäristöonnettomuuksia, niiden uhkia, riskejä, esiintymistä ja seurauksia.
Luonnonhasardit

Luonnonhasardien aiheuttajana on luonto itse ja ne syntyvät äkillisesti. Useimpia niistä ei voida estää, mutta varautumalla voidaan vähentää tuhoja.
Esimerkkejä luonnonhasardeista:
Ilmakehän hasardit:
Myrskyt
El Niño
Rankkasateet
Kuivuus
Kylmyys
Helle
Vesikehän hasardit:
Tulvat
Jäätiköt
Tsunamit
Jäävuoret
Merivirtojen muuttuminen
Maankamaran hasardit:
Maanjäristykset
Massaliikunnot
Geologinen eroosio
Lumivyöryt
Lentohiekka
Avaruuden hasardit
Ihmisen toimintaan liittyvät hasardit > Ihmisen ja luonnon vuorovaikutus

Jotkut hasardit johtuvat siitä, että ihminen vaikuttaa toiminnallaan luonnon normaaliin kiertokulkuun ja aiheuttaa siten häiriöitä luonnon tasapainoon. Ne heikentävät elinympäristön laatua ja vähentävät luonnon monimuotoisuutta. Ihmisen ja luonnon vuorovaikutukseen liittyvät hasardit kehittyvät hiljalleen ja niitä on vauhtiin pääsemisen jälkeen vaikeaa pysäyttää, mutta niitä on mahdollista vähentää tai poistaa ihmisen omalla toiminnalla - toisin kuin luonnonhasardeja.
Esimerkkejä:
Ilmastonmuutos
Auringon tulosäteilyn väheneminen maan pinnalla
Otsonikato
Ihmisen aiheuttama eroosio
Vesipula
Ihmisen toimintaan liittyvät hasardit > Sosiaaliset hasardit

Sosiaaliset hasardit syntyvät, kun ihminen vaikuttaa käytöksellään omaan elinympäristöönsä eli heikentää ympäristöään ja lisää siihen liittyviä uhkia ja riskejä.
Esimerkkejä:
Väestönkasvu
Kaupungistuminen
Globalisaatio
Terrorismi
Sodat
Köyhyys
Aliravitsemus
Matkailu
Ihmisen toimintaan liittyvät hasardit > Teknologiset hasardit

Teknologisten hasardien syynä on inhimillinen virhe tai teknologian väärinkäyttö ja niiden aiheuttajana toimii ihminen eikä koneet. Niiden määrä on kasvussa, koska erilaisia koneita ja laitteita on käytössä yhä enemmän. Seurauksena on ihmishenkien menetyksiä ja omaisuusvahinkoja sekä vaikutukset voivat olla paikallisia, alueellisia tai globaaleja.
Koneita käytetään uusilla aloilla esimerkiksi kemianteollisuudessa, joten laitteiden käytön riskeistä ei ole aikaisempaa kokemusta. Erityisesti teollisuusmaissa voidaan vähentää inhimillisten virheiden mahdollisuutta tietokoneilla ja automaatiolla. Onnettomuuksien määrä on lisääntynyt, kun tekniset laitteet ovat yleistyneet kehitysmaissa ja syynä on osittain olemattomat turvamääräykset.
Esimerkkejä:
Öljyonnettomuudet
Säteilyonnettomuudet
Liikenneonnettomuudet
Rakennelmien sortumiset
Teollisuusonnettomuudet
Tulipalot
WWE All Stars

| WWE All Stars |
| --- | --- |

Kehittäjä:  THQ San Diego
Julkaisija:  THQ
Jakelija:  Nintendo eShop
Tuottaja:  Scot Lane Sal Divita
Pelisarja:  WWE SmackDown!
Pelimoottori:  Unreal Engine 3 (Xbox 360, PS3 & Wii) Havok (Xbox 360 & PS3)
Julkaistu:  NA 29. maaliskuuta 2011 EU 1. huhtikuuta 2011 Nintendo 3DS NA 22. marraskuuta 2011 EU 25. marraskuuta 2011
Lajityyppi:  urheilu, taistelu
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 16 ESRB: E  Virheellinen ESRB-arvo
Alusta:  PlayStation 3, PlayStation 2, PlayStation Portable, Nintendo 3DS, Wii, Xbox 360
Jakelumuoto:  Blu-ray, DVD, UMD, muistikortti, optinen levy
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK    : 
WWE All Stars on WWE SmackDown! -pelisarjaan kuuluva showpainipeli. Peli ilmestyi Yhdysvalloissa 29. maaliskuuta 2011 ja Euroopassa 1. huhtikuuta 2011. Peli on Nintendo 3DS:n ainoa WWE-peli sekä viimeinen WWE-peli PlayStation 2:lle ja PlayStation Portablelle.
Rosteri

Big Show
Andre The Giant
Sheamus
John Cena
Bret Hart
The Rock
Kofi Kingston
John Morrison
Rey Mysterio
Triple H
Randy Orton
Hulk Hogan
Ultimate Warrior
Ricky Steamboat
Eddie Guerrero
Kane
Jake ”The Snake” Roberts
Jack Swagger
Edge
Roddy Piper
Sgt. Slaughter
Undertaker
Aiheesta muualla

Pelin traileri
Herman Hagman

Herman Almus Hagman (3. heinäkuuta 1855 Ilmajoki – 1. tammikuuta 1934 Kangasala) oli suomalainen valtioneuvos ja rautatiehallituksen liikennejohtaja.
Hagmanin vanhemmat olivat pitäjänkirjuri, valtiopäivämies Karl Henrik Hagman ja Hedvig Gustava Borgeman. Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan kymnaasista 1872.
Hagman oli rautatielaitoksen palveluksessa eri tehtävissä muun muassa kontrollikonttorin esimiehenä. Hagman oli rautatiehallituksen liikennejohtajana 1910–1915. Hän sai valtioneuvoksen arvon vuonna 1916. Vuodesta 1931 lähtien Hagman asui Kangasalla. Hagman kirjoitti muistelmateoksen Georg Strömberg ja muita Suomen rautatieläisiä (Otava 1922). Kirja sisälsi henkilökuvaukset Suomen rautateiden ensimmäisestä pääjohtajasta Georg Strömbergistä ja noin viidestäkymmenestä muusta Suomen rautatielaitoksen uranuurtajasta.
Herman Hagman oli naimisissa vuodesta 1891 Elisabeth Katharina Mendelsohnin kanssa.
Julkaisuja

Till besinningsfulla järnvägsmän. Helsingfors 1906
Georg Strömberg ja muita Suomen rautatieläisiä : muistelmakuvia; tekijän käsikirjoituksesta suomentanut Veikko Pakarinen. Otava 1922
Hong Kong Phooey

| Hong Kong Phooey |
| --- | --- |

Tyyli:  Animaatio
Kestoaika:  11 min
Pääosissa:  Scatman Crothers Kathy Gori Joe E. Ross Don Messick
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  amerikanenglanti
Verkko:   ABC  Boomerang
Esitetty:  7. syyskuuta 1974 – 21. joulukuuta 1974
Jaksoja:  31
Tuotanto
Tuottaja(t):  Iwao Takamoto William Hanna Joseph Barbera
Ohjaaja(t):  Charles A. Nichols
Käsikirjoittaja(t):  Fred Fox Seaman Jacobs Len Janson Chuck Menville Larz Bourne Jack Mendelsohn
Tuotantoyhtiö(t):  Hanna-Barbera Productions
Aiheesta muualla
IMDb 
Hong Kong Phooey on yhdysvaltalainen Hanna-Barberan tuottama 31-osainen animaatiosarja, jota esitettiin alun perin Yhdysvalloissa ABC:llä lauantaiaamuisin vuoden 1974 aikana. Sarja keskittyi toheloivaan sankariin Hong Kong Phooeyn, joka on Penrod Poochin alter ego. Penrod on tavallinen mukava talonmies poliisiasemalla.
Tarina

Hong Kong Phooey on sarjan päähahmo, joka työskentelee poliisiasemalla talonmiehenä alter egonaan Penry Poochina. Pääasiassa hän työskentelee kersantti Flintin ja Rosemaryn kanssa. Teleoperaattorina toimiva Rosemary selostaa saadut puhelut rikollisista kersantti Flintille ja Penrylle, joka siirtyy vaihtamaan vaatteensa tullakseen Hong Kong Phooeyksi. Phooey pitäisi olla taitava kung fussa, mutta joutuu jokaisessa jaksossa turvautumaan uskolliseen kissaansa Spotiin. Hän ei kuitenkaan huomaa apulaisensa vihjailuja ja huomioita luullessaan ratkaisevan kaiken itse.
Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Scatman Crothers  | … |  Hong Kong Phooey/Penrod "Penry" Pooch   |
|  Kathy Gori  | … |  Rosemary   |
|  Joe E. Ross  | … |  kersantti Flint   |
|  Don Messick  | … |  Spot   |
|  Jean Vander Pyl  | … |  Rosemary   |
|  Richard Dawson  | … |  sivuäänet   |
|  Ron Feinberg  | … |  sivuäänet   |
|  Bob Holt  | … |  sivuäänet   |
|  Casey Kasem  | … |  sivuäänet   |
|  Jay Lawrence  | … |  sivuäänet   |
|  Peter Leeds  | … |  sivuäänet   |
|  Allan Melvin  | … |  sivuäänet   |
|  Alan Oppenheimer  | … |  sivuäänet   |
|  Bob Ridgely  | … |  sivuäänet   |
|  Fran Ryan  | … |  sivuäänet   |
|  Hal Smith  | … |  sivuäänet   |
|  Lee Vines  | … |  sivuäänet   |
|  Janet Waldo  | … |  sivuäänet   |
|  Frank Welker  | … |  sivuäänet   |
|  Paul Winchell  | … |  sivuäänet   |
|  Lennie Weinrib  | … |  sivuäänet   |
Aiheesta muualla

TV.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Hitsaajat

Hitsaajat -nimisiä veistoksia ovat:
Hitsaajat, Viljo Mäkisen veistos Turussa
Hitsaajat, Mauno Oittisen veistos Hyvinkäällä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hitsaajat”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hendryn piirikunta

Hendryn piirikunta (engl. Hendry County) on Yhdysvaltojen Floridan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 41 556 vuonna 2018 ja sen pinta-ala on 3 082 neliökilometriä. Piirikunnan hallintokeskus on LaBellen kaupunki.
Vuonna 1923 perustettu piirikunta on saanut nimensä Konfederaation maavoimien kapteeni Francis A. Hendryltä.
Väestö

Piirikunnan asukkaista 51,9 prosenttia on latinalaisamerikkalaisia, 33.5 prosenttia valkoisia ja 10,9 prosenttia mustia. 81,2 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Piirikunnan väestön keski-ikä on 33,7 vuotta.
Kuvia piirikunnasta

Piirikunnan oikeustalo.
Caloosahatchee -joen rantaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hendryn piirikunta Wikimedia Commonsissa
Vähä-Vuorttunen

| Vähä-Vuorttunen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°17′53″N, 26°23′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Iso-Vuorttuseen 
Järvinumero:  14.178.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,6 m  
Pituus:  580 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  1,417 km  
Pinta-ala:  5,546 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähä-Vuorttunen 
Vähä-Vuorttunen  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Kousan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,5 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Karjolammen–Kousanjärven valuma-alueeseen (14.178) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,6 metriä mpy.
Hitsaajat (Hyvinkää)

Hitsaajat-patsas
Hitsaajat eli Nosturin hitsaajat työssään on Mauno Oittisen suunnittelema vuonna 1962 valmistunut patsas, joka sijaitsee Hyvinkään keskustassa Kirjastoaukiolla. Patsas kuuluu Hyvinkään tunnetuimpiin ja se esittää kolmea satamanosturia hitsaavaa henkilöä. Patsaan lahjoitti Hyvinkään kaupungille Kone Oy elokuussa 1963. Patsaan juurella olevat kukat ovat punaisia ja keltaisia, symboloiden hitsauksessa keskeistä tulta. Patsaan korkeus on n. 6,5 metriä ja se on valmistettu pronssista.
Patsas sijaitsi alun perin nykyisen Jussintorin liikerakennuksen kohdalla noin sata metriä länteen sen nykyisestä sijainnista.
Waterloo Roadin koulu

| Waterloo Roadin koulu> Waterloo Road |
| --- | --- |
 11. sarjan logo
Tyyli:  Draama
Kestoaika:  60 min (kerran 90 min)
Luoja(t):  Ann McManus Maureen Chadwick
Alkuperämaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  BBC One
Esitetty:  9. maaliskuuta 2006 – 9. maaliskuuta 2014
Tuotantokausia:  10
Jaksoja:  200
Aiheesta muualla
IMDb 
Vastikään lakkautettu skotlantilainen Greenock Academy Waterloo Roadin kuvauspaikaksi lavastettuna toukokuussa 2012.
Waterloo Roadin koulu (engl. Waterloo Road) on vuonna 2006 alkanut BBC:n draamasarja, jossa seurataan brittiläisen peruskoulun oppilaiden ja opettajien elämää. Sarjan tapahtumat sijoittuivat alun perin Suur-Manchesterissa sijaitsevaan Rochdaleen, mutta kahdeksanneksi tuotantokaudeksi sarja siirtyi uuteen ympäristöön Skotlantiin. Sarjassa esille tulleita aiheita ovat olleet muun muassa kimurantit ihmissuhteet, abortti, ero ja itsemurha.
Waterloo Roadin koulusta on esitetty Britanniassa yhdeksän tuotantokautta. Kymmenes tuotantokausi on tekeillä, mutta huhtikuussa 2014 sen ilmoitettiin olevan sarjan viimeinen. Suomessa sarjasta on näytetty neljä ensimmäistä tuotantokautta Yle TV1:llä. Kolmas kausi päättyi alkuvuodesta 2009 ja jo näytetyt jaksot uusittiin kesä- ja heinäkuussa 2009. Neljäs tuotantokausi alkoi TV1:llä lauantaina 18. syyskuuta 2010.
Sarjan pääosissa nähdään seuraavia näyttelijöitä: Eva Pope, Jason Merrels, Neil Morrissey, Angela Griffin, Jason Done, Denise Welch, Christine Tremarco, Philip Martin Brown, Chris Geere ja Shabana Bakhsh. Sarjan käsikirjoituksen ovat tehneet Maureen Chadwick ja Ann McManus. Tuotannosta vastaavat BBC ja Shed Production.
Sarja jatkuu vuonna 2023 ja mukana on suuri osa vanhoista näyttelijöistä.
Aiheesta muualla

Sarjan virallinen kotisivu (englanniksi)
Sarja BBC:n sivuilla (englanniksi)
Sarja YLE:n sivuilla
Herman Hagman (liikennetarkastaja)

Herman Hagman (19. heinäkuuta 1881 Vihti – 15. kesäkuuta 1944) oli suomalainen liikennetarkastaja ja koulumatkailutoimiston johtaja.
Hagman tuli jo nuorena valtion rautateiden palvelukseen ja oli eri tehtävissä rautatiehallituksessa. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän toimi valtion rautateiden sotilaskuljetusten valvojana. Vuonna 1918 hänestä tuli sisäasiainministeriön kuljetuskomitean jäsen ja hän siirtyi sittemmin suojeluskuntain yliesikuntaan hoitamaan suojeluskuntajärjestön kuljetuksia.
Hagman toimi myös opintoretkeilytoiminnan ohjaajana ja kehittäjänä Suomessa. Hän oli vuonna 1920 perustetun opetusministeriön retkeilylautakunnan sihteerinä ja johti vuonna 1921 perustettua koulumatkailutoimistoa, joka hoiti majoitusta, opastusta ja retkeilyohjelmia. Tavoitteena oli että kaikilla Suomen oppilaitosten oppilailla olisi ollut ainakin kerran kouluaikanaan tilaisuus päästä opettajan johdolla käymään opintomatkoilla ja retkeilyillä.
Hagman harrasti myös heimoasiaa ja julkaisi novellikokoelman Äänisjärven rannoilla - karjalaisten tuttavana. Tämä novellikokoelma oli pohjana Asma & Aspin kirjoittamalle 4-näytöksiselle näytelmälle "Haaveilija Kauko-Karjalassa eli Karjalan vapauden esitaistelija", jota esitettiin muun muassa 1928 Inkerin heimojuhlilla Karjalan kannaksella. Näytelmä kuvasi kansallistunnon orastusta ja vapauden kaipuuta Venäjän vallanpitäjille nolosti päättyneen Venäjän-Japanin sodan aikana. Japanilainen näytelmäkirjailija Kunio Hurusko käänsi näytelmän japaninkielelle ja käännös julkaistiin 1929 Tokiossa ilmestyneen japanilaisen aikakauslehden (englanninkielinen nimi "Japanese Abroad") numeroissa.
Herman Hagman kuoli 62-vuotiaana kesäkuussa 1944. Hänet on haudattu Malmin hautausmaalle.
Julkaisuja

Äänisjärven rannoilla: karjalaisten tuttavana. Gummerus 1922 (Kirja digitoituna Projekti Lönnrotissa)
Hitsaaja

Hitsaaja
Hitsaaja (joskus myös hitsari) hitsaa yleensä esivalmistellut, työstetyt osat - työkappaleet yhteen. Työkappaleista käytetään hitsauksen yhteydessä myös käsitettä perusaine.
Hitsaaja voi suorittaa pätevyyskokeen teräksille standardin SFS-EN 9606-1 mukaan ja pätevöityä näin hitsaajana. Pätevyyskokeen suorittaneesta hitsaajasta käytetään nimitystä pätevöitetty hitsaaja. Tämä on korvannut kokonaan aikaisemman menettelyn ja nimikkeen luokkahitsaaja. Hitsaajan pätevyyskokeella pyritään varmistamaan riittävä osaaminen ja samalla hitsatuissa rakenteissa laatutaso. Kokeen hyväksytyn suorittamisen jälkeen hitsaajan pätevyys on voimassa enintään kolme vuotta, edellyttäen kuuden kuukauden väleiden allekirjoituksin vahvistettuja tarkistuksia. Eri perusaineille ja hitsaustavoille on omat pätevyyskokeensa.
Hitsaajat työskentelevät muun muassa konepajoissa, telakoilla ja rakennustyömailla.
Hitsatuissa rakenteissa hitseille asetetaan laatuvaatimuksia, jotta saavutetaan esimerkiksi riittävä lujuus ja korroosionkestävyys. Käytettävissä on yhdenmukaistetut hitsien laatuvaatimukset, jotka on porrastettu kolmeen hitsiluokkaan; B, C ja D (vaativin on B). Luokat määritellään SFS-standardeissa "SFS-EN 30042 : Alumiinin kaarihitsaus. Hitsiluokat 1994-09-19. 1. painos" sekä "SFS-EN 25817 : Terästen kaarihitsaus. Hitsiluokat 1993-01-04. 1. painos". Hitsaajan pätevyyskokeessa koekappaleen hitseille hyväksymiskriteerinä on hitsiluokka B muutamin poikkeuksin.
Hitsaaja voi suorittaa International Welder- (IW) eli kansainvälisen hitsaajan- tutkinnon (aikaisemmin European Welder (EW) eli eurooppalainen hitsaaja) kolmella eri tasolla; piena-, levy- ja putkitaso, eri hitsausprosesseilla; puikko (111), MIG/MAG (131, 135, 136), TIG (141) ja eri perusaineilla. Yhtenäisten koulutusjärjestelyjen ja tutkintokäytäntöjen tarkoituksena on edistää vapaata työn ja tuotteiden liikkuvuutta. Kyseisen järjestelmän mukaista koulutusta ja tutkintoja on tarjolla ammatillisissa oppilaitoksissa.
Herman Hakulinen

Johan Herman (J. H.) Hakulinen (28. marraskuuta 1866 Tohmajärvi – 11. marraskuuta 1928 Helsinki) oli suomalainen kansanopiston johtaja, valtiopäivämies ja suomalaisen puolueen kansanedustaja.
Hakulisen vanhemmat olivat maanviljelijä, maakauppias Pekka Hakulinen ja Anna Riitta Haaranen. Hän pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1885 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1892. Hakulinen toimi Pohjois-Karjalan kansanopiston johtajana 1895–1928. Hän omisti vuodesta 1899 Niittylahden tilan Kiihtelysvaarassa. Hakulinen johti Niittylahden puutarhakoulua 1899–1918 ja Niittylahden kasvitarha- ja keittokoulua 1904–1928.
Hakulinen osallistui valtiopäiville talonpoikaissäädyssä Pielisjärven tuomiokunnan edustajana 1904–1905. Hän oli kansanedustajana 1907–1908 edustaen Kuopion läänin itäistä vaalipiiriä. Hakulinen toimi Kontiolahden ja Kiihtelysvaaran kuntakokousten puheenjohtajana sekä Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran ja Pohjois-Karjalan nuorisoseuran esimiehenä. Hän oli myös kirkolliskokouksen jäsen.
Herman Hakulinen oli naimisissa vuodesta 1896 Heleena Sofia Ryynäsen kanssa.
Teoksia

Pohjois-Karjalan kansanopisto : Ensimmäinen vuosikymmen 1895-1905. Pohjois-Karjalan Kirjapaino-osakeyhtiö, Joensuu 1906
Vy (rautatieyhtiö)

| Vygruppen AS |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  valtionyhtiö
Perustettu:  1854
Toimitusjohtaja:  Einar Enger
Kotipaikka:  Norja
Toimiala:  rautatieliikenne
Liikevaihto:   589 milj. NOK (2005)
Liikevoitto:   328 milj. NOK (2006)
Henkilöstö:  10 646 (2006)
Omistaja:  Norjan valtio
Kotisivu:  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vygruppen AS, tutummin Vy (aiemmin Norges Statsbaner, lyhyemmin NSB, suom. Norjan valtionrautatiet) on norjalainen rautatieyhtiö. Vy on VR:n tapaan valtio-omisteinen yhtiö ja Norjan suurin henkilöliikenteeseen keskittynyt rautatieyhtiö. Rahtiliikenne on erotettu omaksi yhtiökseen.
Historia > 1854–1883

Norjan ensimmäinen rautatielinja, Hovedbanen, välillä Oslo–Eidsvoll avattiin 1. syyskuuta 1854. Tämä 68 kilometriä pitkä linja päätyi Mjøsajärven luo, josta höyrylaivat jatkoivat Lillehammeriin. Rautatien rakensivat brittiläiset insinöörit, mutta rahoitus tuli brittiläisiltä investoijilta ja Norjan valtiolta. Linjan hinnaksi tuli kaksi miljoonaa speciedaleria, mutta linjaan investointi oli kannattavaa, sillä se oli tuottoisa vilkkaan puutavaraliikenteensä ansiosta. Linjasta olikin valtava hyöty Norjan kukoistavalle puuteollisuudelle. Tämän, kuten myös myöhempien rautatielinjojen, varrelle rakennettiin lennätinlinja.
Seuraavaksi rakennettu rautatielinja oli ensimmäinen valtio-omisteinen rautatielinja. 23. kesäkuuta 1862 Hamar-Grundsetbanen avattiin. Sitä seurasi 3. lokakuuta avattu Kongsvingerbanen, joka mahdollisti Norjan rautateiden yhdistymisen Ruotsin rautateiden kanssa. Uusia linjoja avattiin seuraavina vuosina ahkerasti.
Historia > 1945–1970

Toisen maailmansodan jälkeen rautatielinjaston laajeneminen käytännöllisesti katsoen lakkasi täysin Nordlandsbanenin rakentamista lukuun ottamatta. Vuonna 1952 Norjan päättäjät päättivät, että 50 % rautatielinjaston pituudesta, joissa kulki 80 % liikenteestä, sähköistettäisiin 15 kV vaihtovirralla ja jäljelle jäävällä alueella liikennöitäisiin dieseljunilla. Sähköistys saatiin suoritettua loppuun vuoteen 1970 mennessä.
Operoidakseen modernisoidulla rataverkolla, NSB päätti hankkia uusia vetureita. Dieseljunia vetämään hankittiin NSB Di 3 ja sähköjunia NSB El 11.
Historia > 1970–1995

Vuosikymmenien suunnittelun ja rakentamisen jälkeen saatiin vuonna 1980 avattua Oslotunnelen. Se mahdollisti lännestä tulevien junien pääsyn Oslon keskusrautatieasemalle. Suurinta mullistusta tunneli tarkoitti Oslon lähijunaliikenteelle, sillä se salli junien operoida Oslon kummallakin puolella.
Historia > 1996–

1. joulukuuta 1996 NSB koki suurimman muutoksensa koko 1900-luvulla, kun se jaettiin kolmeen osaan.
Vuonna 1998 Oslo sai uuden päälentoaseman vanhan käytyä liian pieneksi kasvavan liikenteen jaloissa. Uudesta lentoasemasta haluttiin ympäristöystävällisempi ja niinpä lentoasemalle vedettiin suurnopeuslinja. Linjaa ei rakennettu verovaroin vaan lainarahalla. Linjalla liikennöidään BM71 -yksiköillä niiden huippunopeutta, 210km/h.
90-luku sisälsi myös voimakasta kaluston uusimista ja uuden brändin luomisen.
Vuonna 2019 yhtiön nimi muutettiin Vy:ksi.
Kalusto

Veturit
2 Di 2 tyypin dieseljärjestelyveturia.
5 Di 4 tyypin dieselveturia, käytetään lähinnä Nordlandsbanenilla.
9 El 17 tyypin sähköveturia.
22 El 18 tyypin sähköveturia.
Sähkökäyttöiset monirunkoiset yksiköt (EMU)
80 BM69 tyypin 2 tai 3-vaunuista paikallisjunaa
16 BM70 tyypin 4-vaunuista intercity-junaa.
36 BM72 tyypin 4-vaunuista paikallisjunaa.
16 BM73 tyypin 4-vaunuista pitkänmatkan junaa.
6 BM73b tyypin 4-vaunuista intercity-versiota BM73-tyypistä.
Dieselkäyttöiset monirunkoiset yksiköt (DMU)
14 BM92 tyypin 2-vaunuista paikallisjunaa.
15 BM93 tyypin 2-vaunuista pitkänmatkan junaa.
BM71-sarjan juna Oslossa.
Vähä Kivijärvi (Ylöjärvi, Länsi-Aure)

| Vähä Kivijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°57′46″N, 23°23′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Aurejärven valuma-alue (35.57)
Laskujoki:  oja Ainesjärveen 
Järvinumero:  35.573.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  170,2 m 
Rantaviiva:  1,156 km 
Pinta-ala:  0,07122 km² 
 fiVähä Kivijärvi 
Vähä Kivijärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Länsi-Aureessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Vähä Kivijärvi on osa Aurejärven aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 450 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 7,1 hehtaaria. Se sijaitsee Kivinevan avosoiden keskellä Seitsemisen kansallispuistossa. Järveen ei laske ojia, mutta sillä on koneellisesti kaivettu laskuoja. Se kulkee pohjoiseen lähes 2,5 kilometriä ja laskee Ainesjärveen Isosaaren itäpuolella olevaan lahteen. Rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja vain sen pohjoispäässä metsä ulottuu järven rantaan. Järvi on autio eikä sille johda teitä. Noin kilometrin verran etelään sijaitsee Iso Kivijärvi.
Seitsemisen kansallispuisto

Järvi sijaitsee Seitsemisen kansallispuiston pohjoisreunalla syrjässä merkityistä reitkeilypoluista.
Aiheesta muualla

Luontoon.fi: Seitsemisen kansallispuisto
(35.5)