stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karl Fredrik Hirvisalo

Karl Fredrik (Kari) Hirvisalo, sukunimi vuoteen 1906 Englund (29. tammikuuta 1875 Kymi – 25. huhtikuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen lääkäri, hygienian dosentti ja professori.
Hirvisalon vanhemmat olivat sahanhoitaja Johan Englund ja Eva Kristina Mennander. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1894 ja valmistui Helsingin yliopistosta lääketieteen kandidaatiksi 1900, lääketieteen lisensiaatiksi 1904 ja lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1909. Hirvisalo teki opintomatkoja Saksaan 1897-1898, 1912, 1923 ja 1930, Ruotsiin 1923 sekä Itävaltaan 1930.
Hirvisalo toimi aluksi kunnanlääkärinä Viitasaarella ja Pihtiputaalla. Hän oli Helsingin yliopistossa hygienian laitoksen assistenttina 1906–1919, hygienian dosenttina 1915–1928 ja 1934–1937 sekä vt. hygienian professorina 1935. Hän toimi väliaikaisen epidemialaboratorion johtajana  1911–1913 ja Helsingin rokkoaineiden valmistuslaitoksen ja rokkoainevaraston johtajana 1915–1923 ja Henkivakuutusosakeyhtiö Pohjan ylilääkärinä 1922–1949. Hirvisalo sai professorin arvon 1937.
Hirvisalo oli Suomen tuberkuloosin vastustamisyhdistyksen puheenjohtajana vuodesta 1937 alkaen ja Helsingin kaupunginvaltuutettuna 1929–1930. Hirvisalo toimi Suomalaisen Lääkäriseura Duodecimin puheenjohtajana ja hän oli yksi neljästä sairaala Mehiläisen perustajasta. Hän oli Suomalaisen Saunan Ystävät-seuran puheenjohtajana 1937–1960 ja oli perustamassa Kansainvälistä Saunaliittoa toimien myös sen puheenjohtajana. Hänestä tuli Suomalaisen Tiedeakatemian apujäsen 1914. Hän julkaisi useita tutkielmia sereologian ja hygienian alalta.
Karl Hirvisalo oli naimisissa vuodesta 1904 Anni Maria Wahlströmin kanssa. Hirvisalon veli Anders Johannes Hirvisalo (1868–1929) toimi Kotkan suomalaisen yhteiskoulun matematiikan ja fysiikan opettajana ja koulun rehtorina.
Julkaisuja

Nimellä K. F. Hirvisalo:
Terveysopillisten toimenpiteiden kehityksestä Helsingin kaupungissa 1884-1904. 1906
Puhtauden merkityksestä terveydelle. Terveydenhoitoyhdistyksen lentokirjasia 16. Helsinki 1908
Contributions to the knowledge of the influence of bacterial infection upon the formation of immunehemolysis in the rabbit´s organism, väitöskirja. 1909
Über die das Bakterienwachstum hemmende und desinfizierende Wirkung einiger Alkoxysäuren: Erste Mitteilung. Annales Academiae scientiarum Fennicae Series A N:o III, 4. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1911
Sananen hyvän maidon puolesta. Elannon kirjasia N:o 3. Helsinki 1913
Eine einfache Methode źur Herstellung flüssiger Anaërobenkulturen. Annales Academiae scientiarum Fennicae, Series A 7, 2. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1914
Zur Kenntnis der fusiformen Bazillen. Annales Academiae scientiarum Fennicae, Series A 7, 3. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1914
Punatauti ja ripuli. Lääkintöhallitus, Helsinki 1915
Über die das Bakterienwachstum hemmende und desinfizierende Wirkung einiger Alkoxysäuren: zweite Mitteilung. Annales Academiae scientiarum Fennicae, Series A 7, 1. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1916
Zur Beurteilung der Fäulnisfähigkeit der sog. städtischen Abwässer. Annales Academiae scientiarum Fennicae, Series A 12, 7. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1919
Tuberkuloosiviruksen suodattuvista aineksista. Helsinki 1929
Uber das Auftreten von Paratyfyskrankheiten in Finnland. Helsinki 1933
Zur Hygiene der alten finnischen Badestube. Helsinki 1933
Vakuutuslääketieteestä. Pohjola-yhtiön opintokirje n:o 3. Helsinki 1934
Beiträge zur Kenntnis des Vorkommens der akuten rheumatischen Krankheiten in Finnland. Helsinki 1935
Zur Entstehung und Wirkung der Bakteriophagen. Helsinki 1935
Kivelänlampi (Jyväskylä)

| Kivelänlampi (Kivelän) Viemärilampi |
| --- | --- |
 Kivelänlammen lounaisosaa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°18′14″N, 25°36′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Tulo-oja:  oja Koulunlammesta
Laskuoja:  oja Pirttilampeen
Järvinumero:  14.293.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  158,8 m  
Pituus:  420 m  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  1,108 km  
Pinta-ala:  4,792 ha  
Tilavuus:  0,000168 km³ 
Keskisyvyys:  3,51 m  
Suurin syvyys:  6 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKivelänlampi 
Kivelänlampi tai Kivelän Viemärilampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Saarenmaalla sijaitseva lampi.
Maantietoa

Kivelänlammen pinta-ala on 4,8 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee neljän mäen välisessä laaksossa yhdessä Koulunlammen kanssa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 168 000 kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyys tulee 3,5 metriä. Lammessa on yksi syvänne sen länsirannassa, jossa on 6,0 metriä syvää. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoilla sijaitsee kuusi taloa ja lisäksi neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee yhdystieltä 16687 haarautuva tie. Koulunlammelle johta pohjoispäästä alkava polku.
Vesistösuhteet

Kivelänlampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Syväojan valuma-alueeseen (14.293) se kuuluu. Siihen laskee pohjoispuolelta Koulunlammesta alkava oja ja eteläpäähän laskee ojitetun suon johto-oja. Laskuoja alkaa Kivelänlammen itäpäästä ja se laskee 850 metrin päässä Pirttilampeen. Lammen vedenpinnan korkeus on 158,8 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 29,5 metriä.
Historiaa

Vuoden 1963 peruskartassa on lammen rannoilla kaksi maatilaa, Kivelä ja Mäenpää, ja niiden peltomaat. Maatiloille johti heikot kärrytiet. Pellot ulottuivat rantaan asti ja noin puolet rannasta oli peltoa ja puolet metsää. Kartassa Koulunlampea kutsuttiin myös Viemärilammeksi. Vuoden 1983 kartassa suuri osa Mäenpään pelloista oli metsitetty tai niille oli rakennettu omakotitalot. Eteläinen suo on ojitettu vuoden 1963 jälkeen ja lammen eteläpuolelta kulki kunnollinen maantie. Viemärilammet erotettiin toisistaan kutsumalla niitä Koulun- ja Kivelän Viemärilammeksi.
Etelä-Ustjurtin kansallispuisto

Aseke-Audanin syvänköä.
Etelä-Ustjurtin kansallinen luonnonpuisto (uzb. Janubiy Ustyurt milliy tabiat bog‘i) on kansallispuisto Karakalpakstanin tasavallassa Uzbekistanissa. Qońıratin piirissä Turkmenistanin ja Kazakstanin rajalla sijaitsevan puiston pinta-ala on 14 471 neliökilometriä, josta 9 345 neliökilometriä on suojelualuetta.
Kansallispuisto käsittää Ustjurtin laakion kaakkoisosan sekä Aseke-Audanin ja Sarygamyşjärven syvängöt. Se on karua aavikkoa, jonka ilmasto on kuuma ja kuiva ja talvella kylmä. Eläinkuntaan kuuluvat kuhertajagaselli, onageri, ustjurtinvuorilammas, mesimäyrä ja turkmeniankorsakki. Vuonna 2020 perustetussa puistossa ei ole matkailupalveluja.
Aiheesta muualla

World Heritage Journeys: South Ustyurt National Park
Hovioikeuden presidentti

Hovioikeuden presidentti on hovioikeuden päällikkötuomari.
Hovioikeuden presidentti johtaa hovioikeuden toimintaa ja tässä tarkoituksessa muun muassa huolehtii hovioikeuden tulostavoitteiden toteutumisesta, valvoo oikeusperiaatteiden soveltamisen ja laintulkinnan yhdenmukaisuutta hovioikeuden ratkaisuissa, määrää hovioikeuden lainkäyttöhenkilökunnan osastojaosta sekä huolehtii siitä, että hovioikeus asianmukaisesti valvoo alaisiaan tuomioistuimia.
Hovioikeuden presidentti toimii hovioikeuden täysistunnon puheenjohtajana. Lisäksi hän osallistuu ratkaisutoimintaan toimimalla hovioikeuden osaston istunnon puheenjohtajana siinä määrin kuin hänen muut tehtävänsä sen sallivat.
Suomen hovioikeuksien presidentteinä toimivat Asko Välimaa (Helsingin hovioikeus), Pekka Määttä (Turun hovioikeus), Sakari Laukkanen (Vaasan hovioikeus), Antti Savela (Itä-Suomen hovioikeus) sekä Jyrki Kiviniemi (Rovaniemen hovioikeus).
Vanhoissa Turun ja Viipurin hovioikeuksissa oli aiemmin myös varapresidentti.selvennä
Sanaan käsikirjoitukset

Sanaan käsikirjoitukset ovat jemeniläisestä Sanaan kaupungista vuonna 1972 löydettyjä Koraanin  käsikirjoituksia, jotka ovat mahdollisesti vanhin versio Koraanista. Käsikirjoitusten teksti on ajoitettu 700-luvun kahdelle ensimmäiselle vuosikymmenelle. Käsikirjoituksen alla on kuitenkin pois pyyhitty vanhempi Koraanin käsikirjoitus. Radiohiiliajoituksen perusteella osa pergamenteista on noin 97 % todennäköisyydellä vuosilta 570–670. Sadeghin ja Goudarzin artikkeli sisältää luettelon Koraanin jakeista, jotka ovat pergamentin alemmassa ja ylemmässä käsikirjoituksessa.
Löytö ja arviointi

Käsikirjoitukset löytyivät vuonna 1972 Sanaan suurmoskeijan kunnostustöiden yhteydessä. Löydön tehneet rakennusmiehet eivät ymmärtäneet käsikirjoituspergamenttien arvoa, vaan pakkasivat ne perunasäkkeihin ja jättivät ne moskeijan yhden minareetin portaille.   Quadhi Ismael al-Akwa käsitti löydön mahdollisen merkityksen ja pyrki järjestämään kansainvälistä apua käsikirjoitusten tutkimiseen ja suojeluun. Osa pergamenteista silti varastettiin ja on liikkunut sen jälkeen kansainvälisissä huutokaupoissa.
Vuonna 1979 al-Akwa sai länsisaksalaisen tutkijan kiinnostumaan asiasta, ja Länsi-Saksan hallitus rahoitti käsikirjoitusten entisöintihankkeen. Radiohiiliajoituksen mukaan Sanaa 1 -pergamentti on 30 % todennäköisyydellä ajalta ennen vuotta 620, noin 50 % todennäköisyydellä vuosilta 620–650, ja noin 20 % todennäköisyydellä ajalta vuoden 650 jälkeen. Koska radiohiiliajoitus perustuu eläimen kuolinajankohtaan, itse kirjoitukset voivat olla pergamenttia paljon myöhemmin tehtyjä. Kalligrafisen ajoituksen perusteella käsikirjoitukset ovat peräisin vuosilta 710–715 jaa. Käsikirjoitusten entisöintihanketta johti saksalainen tutkija Gerd-R. Puin vuosina 1981–1985 ja Hans-Caspar Graf von Bothmer vuosina 1985–1989, minkä jälkeen projekti päättyi.
Aiheesta muualla

Unescon kunnostushanke[vanhentunut linkki]
Aulis Ruuth

| Aulis Mikael Ruuth> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. tammikuuta 1951 Helsinki
Kuollut: 3. lokakuuta 2021 (70 vuotta) Porvoo
Poliitikko
Puolue:  Vasemmistoliitto
Entiset puolueet:  SKP
Asema:  kaupunginvaltuutettu (1977-1984) puoluesihteeri (2001-2007)
Aulis Mikael Ruuth (16. tammikuuta 1951 Helsinki – 3. lokakuuta 2021 Porvoo) oli suomalainen poliitikko, Vasemmistoliiton puoluesihteeri ja kunnallisasioiden sihteeri. Hänet valittiin Ralf Sundin eron jälkeen puoluesihteeriksi kesäkuun 2001 puoluekokouksessa, ja hän hoiti tehtävää vuoteen 2007.
Ruuth oli Vantaan kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1977–1984.
Ruuth kuului 1984–1987 Suomen kommunistisen puolueen keskuskomiteaan. Hänen tyttärensä on Vasemmistoliiton aktiivi Saila Ruuth. Kirjailija Alpo Ruuth oli hänen veljensä.
Aiheesta muualla

Aulis Ruuthin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Ralf Sund | Vasemmistoliiton puoluesihteeri 2001–2007 | Seuraaja: Sirpa Puhakka |
Keski-Kännää

| Keski-Kännää |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°20′05″N, 25°36′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Ala-Kännää 
Järvinumero:  14.294.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,4 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,728 km  
Pinta-ala:  2,878 ha  
Tilavuus:  24 100 m³  
Keskisyvyys:  0,84 m  
Suurin syvyys:  2,3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeski-Kännää 
Keski-Kännää  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Puuppolan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,9 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 24 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on 2,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Vasarajoen valuma-alueeseen (14.294) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,4 metriä mpy.
Audi A6 (C6)

| Audi A6 C6 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Kiina  Saksa
Valmistaja:  Audi
Valmistusvuodet:  2004–2011
Korimalli:  4-ovinen sedan 5-ovinen farmari
Luokka:  E-segmentti
Edeltäjä:  A6 C5
Seuraaja:  A6 C7
Tekniset tiedot
Moottori:  R4, V6, V8, V10
Iskutilavuus:  1 968–4 163 cm3
Teho:  103–257 kW
Huippunopeus:  201–250 km/h
Kiihtyvyys:  5,9–10,5 s (0–100 km/h)
Vetotapa:  etuveto, neliveto
Kulutus:  6,3–11,0 l/100 km (yhd. EU)
Audi A6 C6 on Audin kolmas A6-sukupolvi. Mallin sedan-versio esiteltiin Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 2004. Suomessa auto esiteltiin saman vuoden toukokuussa. Farmarimalli Avant esiteltiin vuotta myöhemmin ja sen myynti Suomessa alkoi huhtikuussa 2005.
Audi a6 allroad
Audi A6 Avant
Yleistä

Audi pyrki uudella A6:lla muuttamaan mallin imagoa aikaisempaa edustavampaan ja urheilullisempaan suuntaan. Tarkoituksena oli tehdä "maailman urheilullisin bisnesluokan sedan". Aikaisemmin A6:n omistajat olivat pääosin vanhempia ihmisiä, mutta nyt pyrittiin houkuttelemaan nuorempaa ostajakuntaa.
Ulkomitoiltaan ja sisätiloiltaan malli on aikaisempaa lähempänä A8-mallia. Muotoilultaan auto on hieman vanhempaa C5-koria kulmikkaampi. Suurin muutos tapahtui ehkä keulan muotoilussa, johon ilmestyi kromireunainen alhaalta ylös yltävä maski. Myös sisätiloiltaan auto muistuttaa isoveljeään Audi A8:a keskikonsoliin sijoitettuine MMI-informaatio- ja käyttöjärjestelmineen.
Vuoden 2006 lopulla Audi ilmoitti, että syksyllä 2007 A6:n tuotanto aloitetaan myös Intian Aurangabadissa, jossa valmistetaan autoja maan omille markkinoille. Tuotanto tapahtuu ns. CKD-järjestelmän avulla (Completely Knocked Down). Tämä tarkoittaa sitä, että osat valmistetaan edelleen Saksassa, mutta auto kootaan Intiassa. Vuoden 2008 valmistustavoitteena on yli 300 autoa ja määrän on tarkoitus kasvaa. Kiinassa autosta valmistetaan myös pitkällä akselivälillä varustettu A6L-mallia. Se on suunniteltu nimenomaan Kiinan kasvaville loistoautomarkkinoille. Moottorivaihtoehtoina ovat muun muassa 3.2 FSI V6 ja 4.2 FSI V8, jälkimmäisessä vetotapa on neliveto.
Vuoden 2004 Euro NCAP -kolaritestistä A6 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Tekniikka

Audille tyypilliseen tapaan mallistossa on etuvetoisia sekä nelivetoisia vaihtoehtoja. Jatkuva quattro-neliveto on saatavilla kaikkien moottorivaihtojen yhteydessä, paitsi 2.0TFSI moottorin yhdeydessä. Neliveto on toteutettu Torsen-keskitasauspyörästöllä, jossa voimaa siirretään mekaanisesti tarpeen mukaan etu- tai takapyörille maksimissaan  60/40-suhteella.
Vaihteistotyyppejä on kolme. Etuvetoisissa malleissa automaatti on multitronic-vaihteisto ja nelivetoisissa ZF:n valmistama tiptronic-vaihteisto.
6-vaihteinen manuaali: vakiona 2.0 TFSI, 2.4 V6, 2.0 TDI ja 2.7 V6 TDI -malleissa
Multitronic (portaaton / 7 erilaista välitystä): lisävaruste 2.0 TFSI, 2.4 V6 ja 2.0 TDI -malleissa
6-vaihteinen Tiptronic: vakiona 4.2 V8, 3.0 TDI ja 3.2 FSI -malleissa
Kaikissa pyörissä on levyjarrut, edessä levyt ovat lisäksi jäähdytetyt. Jokaisessa pyörässä on myös erillisjousitus, joka koostuu edessä päällekkäisistä tukivarsista. Takajousituksessa käytetään monitukivarsituentaa, joka koostuu pitkittäisistä ja poikittaisista tukivarsista sekä vastaavista ylätukivarsista.
Lehdistön piirissä uuden mallin alustaa ja hieman pintakovaa jousitusta on kehuttu sekä normaaliajossa että ääritilanteissa. Vastaavasti ohjauksen toiminta ja sen keveys on saanut moitteita.
Moottorit

Uuden mallin myötä moottorivalikoima uudistui täydellisesti. Vanhat nelisylinteriset vaihtoehdot poistuivat kokonaan valikoimasta. Aikaisempaan sukupolveen verrattuna valikoimaan tuli entistä tehokkaampia moottoreita, ja mm. 2,4-litraisen V6-moottorin teho nousi 10 kW:lla. Osa moottoreista ehdittiin jo ennen A6:sta esitellä muissa VW-konsernin autoissa. Moottorit ovat pääosin 6-sylinterisiä, lukuun ottamatta 4-sylinterisiä 2-litraisia ja 4,2-litraista V8-moottoria. Kaikki moottorit ovat eteen pitkittäin sijoitettuja.
Vuoden 2007 mallisarjaan esiteltiin keväällä 2006 uusi 4,2-litrainen FSI-moottori, joka on hyvin läheistä sukua RS4:ssä käytetylle koneelle. Moottorissa on tehoa edeltäjäänsä BAT-moottoriin nähden 15 hv enemmän, polttoaineenkulutuksen kuitenkin ollessa 10 % alhaisempi. Moottorin yhteydessä on aina 6-vaihteinen Tiptronic-vaihteisto ja quattro-neliveto. Samalla myös 3-litraisen TDI-moottorin tehoa lisättiin. Aikaisemmasta 224 hevosvoimaan verrattuna, moottorista irtoaa tästedes 233 hv. Syyskuussa 2006 esiteltiin myös uusi 2,8-litrainen FSI- ja Valvelift-tekniikkaa (muuttuva venttiilienajoitus ja -nousu) käyttävä bensiinimoottori. Ensimmäiset uudella moottorilla varustetut autot valmistuvat loppuvuodesta 2006.
Moottorit > Bensiinimoottorit

| Malli | Moottori | Iskutilavuus | Teho | Vääntö | Käytössä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.0 TFSI | R4 BPJ | 1984 cm3 | 125 kW (170 hv) @ 4300–4600 r/min | 280 Nm @ 1800–4200 r/min | 2005– |
| 2.4 V6 | V6 BDW | 2393 cm3 | 130 kW (177 hv) @ 6000 r/min | 230 Nm @ 3000–5000 r/min | 2004– |
| 2.8 V6 FSI | V6 | 2773 cm3 | 154 kW (210 hv) @ 5500–6800 r/min | 280 Nm @ 3000–5000 r/min | 2006– |
| 3.2 FSI | V6 AUK | 3123 cm3 | 188 kW (255 hv) @ 6500 r/min | 330 Nm @ 3250 r/min | 2004– |
| 4.2 V8 | V8 BAT | 4163 cm3 | 246 kW (335 hv) @ 6600 r/min | 420 Nm @ 3500 r/min | 2004–2006 |
| 4.2 V8 FSI | BVJ | 4163 cm3 | 257 kW (350 hv) @ 6800 r/min | 440 Nm @ 3500 r/min | 2006– |
Moottorit > Dieselmoottorit

| Malli | Moottori | Iskutilavuus | Teho | Vääntö | Käytössä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.0 TDI | R4 BLB/BRE | 1968 cm3 | 103 kW (140 hv) @ 4000 r/min | 320 Nm @ 1750–2500 r/min | 2005– |
| 2.7 V6 TDI | V6 BSG | 2698 cm3 | 120 kW (163 hv) |  |  |
| 2.7 V6 TDI | V6 BPP | 2698 cm3 | 132 kW (180 hv) @ 3300–4250 r/min | 380 Nm @ 1400–3300 r/min | 2005– |
| 3.0 V6 TDI | V6 BMK | 2967 cm3 | 165 kW (224 hv) @ 4000 r/min | 450 Nm @ 1400–3250 r/min | 2004–2006 |
| 3.0 V6 TDI | V6 ASB | 2967 cm3 | 171 kW (233 hv) @ 4000 r/min | 450 Nm @ 1400–3250 r/min | 2006– |
Suorituskyky

| Malli> Malli.Malli | Huippunopeus (km/h)> Sedan.manuaali | Huippunopeus (km/h)> Sedan.automaatti | Huippunopeus (km/h)> Avant.manuaali | Huippunopeus (km/h)> Avant.automaatti | Kiihtyvyys (s/0–100 km/h)> Sedan.manuaali | Kiihtyvyys (s/0–100 km/h)> Sedan.automaatti | Kiihtyvyys (s/0–100 km/h)> Avant.manuaali | Kiihtyvyys (s/0–100 km/h)> Avant.automaatti | Kulutus yhd>  EU (l/100 km).Sedan.manuaali | Kulutus yhd>  EU (l/100 km).Sedan.automaatti | Kulutus yhd>  EU (l/100 km).Avant.manuaali | Kulutus yhd>  EU (l/100 km).Avant.automaatti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.0 TFSI | 227 | 220 | 223 | 216 | 8,4 | 8,7 | 8,7 | 9,0 | 7,9 | 8,2 | 8,1 | 8,2 |
| 2.4 V6 | 231 | 226 | 226 | 221 | 8,9 | 9,2 | 9,2 | 9,5 | 9,7 | 9,6 | 9,9 | 9,6 |
| 2.4 V6 quattro | 230 | - | 223 | - | 9,1 | - | 9,4 | - | 10,9 | - | 11,0 | - |
| 2.8 V6 FSI | 243 | 238 | 237 | 233 | 7,9 | 7,9 | 8,2 | 8,2 | 8,7 | 8,8 | 8,8 | 8,8 |
| 2.8 V6 FSI quattro | - | 237 | - | 232 | - | 8,4 | - | 8,6 | - | 9,7 | - | 9,7 |
| 3.2 FSI | 250 | 250 | 250 | 250 | 6,9 | 7,0 | 7,1 | 7,2 |  | 9,6 |  | 9,6 |
| 3.2 FSI quattro | 250 | 250 | 250 | 250 | 6,8 | 7,1 | 7,0 | 7,4 | 10,7 | 10,9 | 10,8 | 10,9 |
| 4.2 quattro (335 hv) | - | 250 | - | 250 | - | 6,1 | - | 6,2 |  |  |  |  |
| 4.2 quattro (350 hv) | - | 250 | - | 250 | - | 5,9 | - | 6,1 | - | 10,8 | - | 10,9 |
| 2.0 TDI | 210 | 204 | 205 | 201 | 10,3 | 10,2 | 10,5 | 10,4 | 6,3 | 6,7 | 6,4 | 6,7 |
2.7 TDI (163 hv): 
2.7 TDI (163 hv) quattro: 
| 2.7 TDI (180 hv) | 230 | 225 | 225 | 220 | 8,1 | 8,3 | 8,3 | 8,5 | 7,0 | 7,3 | 7,2 | 7,5 |
| 2.7 TDI (180 hv) quattro | - | 228 | - | 223 | - | 8,9 | - | 9,1 | - | 8,4 | - | 8,5 |
| 3.0 TDI (224 hv) quattro | 243 |  | 240 |  | 7,3 |  | 7,6 |  |  |  |  |  |
| 3.0 TDI (233 hv) quattro | 247 | 247 | 242 | 242 | 6,9 | 7,3 | 7,1 | 7,4 | 8,0 | 8,5 | 8,1 | 8,6 |
Etuvetoisissa malleissa automaatti on Multitronic-tyyppinen ja nelivetoisissa Tiptronic.
Varustelu

Turvavarusteita
ABS-jarrut
ESP (elektroninen ajonvakautusjärjestelmä)
EDS (elektroninen tasauspyörästönlukitus, joka siirtää vetoa akselin toiselle pyörälle toisen sutiessa)
ASR (vetoluistonrajoitus, joka vähentää kiihdytyksessä moottorin tehoa pyörien sutiessa)
EBV (elektroninen jarruvoimanjako, joka jakaa jarruvoimaa etu- ja taka-akselille)
kaksivaiheisesti täyttyvät etuturvatyynyt, sivuturvatyynyt edessä, sivuturvaverhot
turvavöissä voimanrajoittimet, edessä myös vyönkiristystoiminto
aktiiviset pääntuet edessä
sähkömekaaninen seisontajarru
Muita vakiovarusteita
Ajotietokone ja MMI-ohjausyksikkö (MultiMedia Interface)
Vakionopeudensäädin
Automaattinen ilmastointilaite
Pyyhkimien sadeautomatiikka
Kauko-ohjattu keskuslukitus
Business Pro -varustukseen kuuluu normaalien varusteiden lisäksi ajovalojenpesimet; keskikyynärnoja etuistuinten välissä; kangasmatot takana; jaettu takaistuimen selkänoja; informaatiojärjestelmä FIS, ajotietokone ja "Auto-Check"-järjestelmä; MMI Basic Plus informaatio- ja käyttöjärjestelmä (sis. mm. takakaiuttimet ja radioon mm. DSP-tilavaikutelma toiminnon); vakionopeudensäädin; kiiltolistat sivuikkunoiden ympärille sekä tavaratilan kiinnityssarja (Avant).
Vuoden 2007 mallisarjan autoista lähtien saatavilla on ollut Audi Q7:ssa esitelty Audi Parking System Advanced -pysäköintitutka, jossa on laajakulmaobjektiivilla varustettu takakamera.
Mitat

C6-malli on ulkomitoiltaan aikaisempaa C5-mallia suurempi. Mallin voidaan sanoa pituuden puolesta kuuluvan edustusautoluokkaan. Uuden mallin myötä auton raideleveys kasvoi edessä 7 cm ja takana 5 cm. Kori on pituudeltaan 2 cm suurempi ja akseliväli 8 cm pidempi. Myös leveyttä 5 cm enemmän. Suurentuneet mitat näkyvät etenkin matkustamon etutiloissa, takaistuintiloja on jossain yhteydessä moitittu kilpailijoita heikommiksi.
Sedan-mallin tavaratila on 546 litrallaan luokkansa suurimpia. Vakiona ei kuitenkaan ole takaistuimen monikäyttömahdollisuutta. Avant-mallin tavaratila on normaaliasennossa 565 litraa ja takapenkin selkänojan kaatamalla saa tilaa yhteensä 1660 litraa.
Mitat (Sedan/Avant):
Kokonaispituus: 4916/4931 mm.( S-line: sedan 5019/  avant 5018mm )
Akseliväli: 2843/2843 mm
Leveys: 1855/1855 mm
Korkeus: 1459/1463 mm
Raideväli: 1612/1618 mm (edessä/takana)
Omamassa: 1525-1765/1670-1900 kg (riippuen moottorista ja vetotavasta)
Kääntöympyrä: 11,9 m (ohjauspyörän kierroksia 2,7)
Polttoainesäiliö: 70 l
Palkintoja ym.

Auto Motor und Sport: "The Best Cars" -äänestyksen Luxury-kategorian voitto
German motoring association ADAC: Yellow Angel -palkinto
Bild am Sonntag -lehti: Kultainen ohjauspyörä -palkinto
Auto Bild -lehti: Auto1-palkinto
Auto Zeitung -lehti: Auto Trophy -palkinto
Lehdistön ensi kertaa valitsema Vuoden auto maailmassa -palkinto Toronton autonäyttelyssä (kevät 2005).
The Insurance Institute for Highway Safety (IIHS) 2007: "Top Safety Pick" Large Car -kategoriassa
Maavero

Maavero oli Suomessa keskiajalta vuoteen 1924 käytössä ollut vero, joka määräytyi eri aikoina erilaisten säädösten mukaan ja jolla oli yhteyttä maanluontoihin.