stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1976
Tapahtumia > Maaliskuu

10. maaliskuuta − Kiinalainen Kansan Päivälehti julkaisi maan johtajan Mao Zedongin lausunnon, jossa tämä arvosteli ankarasti uuden pääministerin valinnassa sivuutettua Deng Xiaopingiä "kapitalistisen tien kulkijana".
12. maaliskuuta – Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa ja saksalainen neiti Silvia Sommerlath kihlautuivat.
16. maaliskuuta − Ison-Britannian pääministeri Harold Wilson ilmoitti yllättäen eroavansa heti, kun hänen seuraajansa on valittu. Wilson perusteli ilmoitustaan pääministerikautensa pituudella.
16. maaliskuuta − Hallitus päätti monien äänestysten jälkeen sijoittaa kuvaputkitehdas Valcon laitokset Imatralle ja Sotkamoon ja ilmoitti valinneensa paikkakunnat ennen kaikkea aluepoliittisin perustein. Mahdollisina sijoituspaikkoina olivat loppuvaiheissa esillä myös Savonlinna ja Ilomantsi.
17. maaliskuuta – Tampereen Verkatehtaan vanhaa kiinteistöä alettiin purkaa Tammerkosken rannalla. Hallitus keskeytti purkutyöt ja päätti suojella vielä purkamatta olevat rakennukset.
17. maaliskuuta – Centrum-tavaratalo tuhoutui tulipalossa Lohjalla.
24. maaliskuuta – Argentiinan armeija syrjäytti presidentti Isabel Martínez de Perónin ja asetti hänet kotiarestiin presidentin loma-asuntoon. Uudeksi presidentiksi valittiin 26. maaliskuuta kenraali Jorge Videla.
27. maaliskuuta – Washington (DC):n metro avattiin.
30. maaliskuuta − Kansanedustaja Paavo Väyrynen ilmoitti luopuvansa tavoittelemasta Keskustapuolueen puheenjohtajuutta, mutta sanoi toivovansa myös Johannes Virolaisen luopuvan puheenjohtajuutensa jatkohankkeista.
Tapahtumia > Huhtikuu

1. huhtikuuta – Steve Jobs ja Steve Wozniak perustivat Apple Computerin.
3. huhtikuuta – Euroviisut järjestettiin Haagissa Hollannissa. Ison-Britannian edustaja Brotherhood of Man voitti kappaleella "Save Your Kisses for Me".
4. huhtikuuta – Prinssi Norodom Sihanouk erosi Kamputsean valtion päämiehen tehtävistä ja hänet asetettiin kotiarestiin.
5. huhtikuuta – Tiananmenin aukiolla Pekingissä puhkesi väkivaltainen mellakka sotilaiden hajottaessa kansalaisten spontaanin kokoontumisen.
5. huhtikuuta − Vuodesta 1974 ulkoministerinä toiminut James Callaghan tuli Ison-Britannian uudeksi pääministeriksi.
8. huhtikuuta – Valtiovarainministeri Viljo Luukka erosi tehtävistään terveyssyistä. Hänen tilalleen nimitettiin liikenneministeriön kansliapäällikkö Esko Rekola.
13. huhtikuuta – Lapuan patruunatehtaan räjähdys, 40 ihmistä sai surmansa.
13. huhtikuuta – Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen, Perustuslaillisen kansanpuolueen valtuustoryhmän puheenjohtaja ja entinen kansanedustaja Salme Katajavuori palasi Kokoomukseen, josta hän oli eronnut vuoden 1973 lopulla.
14. huhtikuuta – Yhdysvaltain ulkoministeri Henry Kissinger varoitti, että kommunistien pääsy Italian hallitukseen saattaisi käynnistää vaarallisen kehityksen Euroopassa. Kissingerin lausunto, joka tulkittiin ns. dominoteorian henkiinherättämiseksi, nostatti kiivaan väittelyn.
20. huhtikuuta – Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispainkokous asettui tukemaan naispappeutta äänin 11–5.
Tapahtumia > Toukokuu

1. toukokuuta – Portugali myönsi laajan itsehallinnon Azorien ja Madeiran saariryhmille hillitäkseen alueilla esiintyneitä itsenäistymispyrkimyksiä.
4. toukokuuta − Viisi sotaharjoituksiin osallistunutta varusmiestä sai surmansa heitä kuljettaneen auton syöksyttyä sillalta jokeen Porvoon maalaiskunnassa.
7. toukokuuta − Presidentti Urho Kaleva Kekkonen nimitti SDP:n kansanedustajan Lars Lindemanin Suomen suurlähettilääksi Osloon. Lindemanin tilalle eduskuntaan tuli Matti Louekoski.
9. toukokuuta – Mielipidemittaukset kertoivat, että hallitusvastuussa olevien sosiaalidemokraattien kannatus oli laskenut Ruotsissa alle 40 prosentin ensimmäisen kerran lähes puoleen vuosisataan. Iskuina hallitukselle olivat olleet mm. kirjailija Astrid Lindgrenin artikkeli Satu Pomperipossasta Rahamaniassa ja korkeaan verotukseen sydämistyneen elokuvaohjaaja Ingmar Bergmanin siirtyminen ulkomaille.
12. toukokuuta – Pääministeri Martti Miettunen pyysi eroa liikevaihtoverosta syntyneen kiistan takia. Presidentti Urho Kekkonen ehdotti SKDL:lle lupaa äänestää liikevaihtoveron korotusta vastaan puolueen hallituksessa olosta huolimatta. Hallitus perui eronpyyntönsä 18. toukokuuta. SDP väläytti harkitsevansa sen mielestä tavaksi tulleen erivapauskäytännön soveltamista myöhemmissäkin kiistanalaisissa äänestyksissä.
15. toukokuuta – Johdinautoliikenne lopetettiin Tampereella.
16. toukokuuta − Yhdysvaltain ulkoministeri Henry Kissinger ilmoitti eroavansa virastaan syksyn presidentinvaalien jälkeen niiden tuloksesta riippumatta.
17. toukokuuta – Suomessa Keskustapuolue pyysi Urho Kekkosta presidenttiehdokkaaksi vielä vuoden 1978 vaaleissa.
18. toukokuuta − Eduskunta hyväksyi vaalikelpoisuusikärajan alentamisen 18 vuoteen.
25. toukokuuta – Ison-Britannian kuningatar Elisabet II ja prinssi Philip saapuivat nelipäiväiselle valtiovierailulle Suomeen. Kuninkaallinen vierailu oli epävirallisesti alkanut jo edellisenä päivänä Ahvenanmaalta. Tämä oli ensimmäinen Ison-Britannian hallitsijan vierailu itsenäisessä Suomessa.
26. toukokuuta − Tukholman käräjäoikeus tuomitsi SDP:n taloudenhoitajan Pentti Ketolan ja kaksi hänen avustajaansa sakkoihin syksyllä 1975 tapahtuneesta valuutan salakuljetuksesta.
Tapahtumia > Kesäkuu

1. kesäkuuta – Eduskunta hyväksyi äänin 132−21 alkoholin − myös keskioluen − mainonnan kieltävän lain.
13. kesäkuuta – Ruotsalainen kansanpuolue päätti puoluekokouksessaan tukea presidentti Urho Kekkosen uudelleenvalintaa. Puolueen oikeistosiivelle annettiin kuitenkin tulevassa vaalissa vapaat kädet. Puheenjohtajaksi valittiin edelleen Carl Olof Tallgren.
16. kesäkuuta – Soweton mellakat merkitsivät lopun alkua Etelä-Afrikan apartheidille.
19. kesäkuuta – Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa ja Silvia Sommerlath vihittiin avioliittoon Tukholmassa.
20. kesäkuuta – Liberaalinen Kansanpuolue valitsi puheenjohtajakseen professori Pekka Tarjanteen.
28. kesäkuuta – Afrikan itärannikolla sijainnut Seychellien saaristo itsenäistyi Isosta-Britanniasta.
28. kesäkuuta – Ramalho Eanes voitti Portugalin presidentinvaalit.
29. kesäkuuta – Euroopan kommunististen puolueiden kaksipäiväinen huippukokous alkoi Berliinissä Itä-Saksassa. Kokouksen päätteeksi annetussa julkilausumassa todettiin olevan olemassa erilaisia teitä kohti kommunismia, mitä pidettiin voittona Länsi-Euroopan ja Jugoslavian kommunistipuolueiden edustamalle eurokommunismille.
Tapahtumia > Heinäkuu

1. heinäkuuta – Täysi-ikäisyyden ikäraja laskettiin Suomessa 20 vuodesta 18 vuoteen.
2. heinäkuuta – Pohjois- ja Etelä-Vietnam yhdistyivät Vietnamin sosialistiseksi tasavallaksi.
3. heinäkuuta – USA:n korkein oikeus päätti, että kuolemanrangaistus ei ole julma tai epätavallinen perustuslaissa kielletty rangaistuskeino.
3. heinäkuuta – Adolfo Suárezista tuli  Espanjan pääministeri.
4. heinäkuuta – Israelin laskuvarjojääkärit vapauttivat Entebbessä Ugandassa 103 panttivankia kaapatusta Air Francen koneesta. Operaatiossa kuoli yksi israelilainen sotilas ja useita ugandalaisia sotilaita.
4. heinäkuuta – Yhdysvalloissa juhlittiin maan 200-vuotista itsenäisyyttä.
10. heinäkuuta – Sevesossa Italiassa TCDD-dioksiinia pääsi ilmaan teollisuusonnettomuudessa, 3 300 eläintä kuoli ja 70 000 jouduttiin teurastamaan.
17. heinäkuuta – Montrealin kesäolympiakisat avattiin.
18. heinäkuuta – Indonesia liitti itseensä Portugalille aiemmin kuuluneen Itä-Timorin välittämättä YK:n päätöslauselmasta, jossa tuettiin alueen itsemääräämisoikeutta.
20. heinäkuuta – Viking 1 -luotain laskeutui Marsiin.
22. heinäkuuta – Egyptin presidentti Anwar Sadat kehotti libyalaisia kukistamaan presidenttinsä Muammar Gaddafin.
28. heinäkuuta – Maanjäristys Kiinassa: 242 769 kuollutta ja 164 851 vakavasti loukkaantunutta.
Tapahtumia > Elokuu

1. elokuuta − Kokoomuksen äänenkannattaja Uusi Suomi muuttui riippumattomaksi porvarilliseksi sanomalehdeksi. Päätoimittaja Pentti Poukka joutui jättämään paikkansa ja hänen tilalleen tuli Johannes Koroma. Lehtiyhtiön hallitus päätti laajentaa lehden omistuspohjaa vakavien talousvaikeuksien ratkaisemiseksi.
3. elokuuta − Presidentti Urho Kekkonen matkusti viralliselle vierailulle Yhdysvaltoihin. Presidentti Gerald Ford korosti Suomen roolia YK:ssa ja ETYK:issä. Vierailunsa aikana Kekkonen toisti Neuvostoliiton presidentille Nikita Hruštšoville aikanaan esittämänsä kannan, että vaikka koko muu Eurooppa muuttuisi kommunistiseksi, Suomi ei niin tee, ellei  enemmistö suomalaisista sitä halua.
7. elokuuta – Viking 2 saapui Marsin kiertoradalle.
8. elokuuta – Veikko Vennamo valittiin edelleen SMP:n puheenjohtajaksi.
10. elokuuta – Ugandan diktaattori Idi Amin järjesti verilöylyn Kampalan yliopistossa murskatakseen opposition. Kuolonuhreja arvioitiin olleen jopa tuhat.
11. elokuuta – Opetusministeriö ehdotti Teiniliiton valtionavun jyrkkää vähentämistä.
26. elokuuta − Alankomaiden prinssi Bernhard luopui kaikista julkisista viroistaan Lockheed-skandaalin vuoksi, vaikka hänen ei ollut todettukaan ottaneen vastaan lahjuksia Lockheedilta.
Tapahtumia > Syyskuu

3. syyskuuta – Viking 2 laskeutui Marsin Utopia Planitiaan.
4. syyskuuta – George W. Bush pidätettiin rattijuopumuksesta.
6. syyskuuta – Kylmä sota: Neuvostoliiton hävittäjäpilotti Viktor Belenko laskeutui MiG-25-hävittäjällään Hokkaidon Hakodateen Japanissa ja haki poliittista turvapaikkaa USA:sta.
7. syyskuuta – Suomen Tietotoimiston radiouutiset täyttivät 50 vuotta.
13. syyskuuta – Demarin päätoimittaja Jorma Cantell sanoutui irti tehtävistään. Hän perusteli eroaan lehden alistamisella puoluejohdon tiukempaan valvontaan.
15. syyskuuta − Keskustapuolue piti 70-vuotisjuhlansa. SDP:n edustajat eivät saapuneet tilaisuuteen.
20. syyskuuta – Ruotsin pääministeri Olof Palme jätti hallituksensa eronpyynnön sen jälkeen kun sosiaalidemokraatit olivat kärsineet tappion valtiopäivävaaleissa. Sosiaalidemokraatit olivat olleet hallitusvastuussa keskeytyksettä vuodesta 1936.
21. syyskuuta – Seychellit liittyi YK:hon.
29. syyskuuta − Presidentti Urho Kekkonen myönsi eron sisäisiin erimielisyyksiinsä kaatuneelle Martti Miettusen hallitukselle ja nimitti Miettusen kokoaman uuden hallituksen. SDP ja SKDL jättäytyivät pois uudesta hallituksesta.
Tapahtumia > Lokakuu

1. lokakuuta – Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pää-äänenkannattaja PravdaPravda kirjoitti Kiinan oloista sovittelevaan sävyyn, mutta ei maininnut syyskuun alussa kuolleen Mao Zedongin nimeä. Kiina torjui sovittelun 5. lokakuuta syyttäen Neuvostoliittoa "maailmanlaajuisista laajentumispyrkimyksistä".
6. lokakuuta – Eduskunnan puhemies Veikko Helle muurasi eduskunnan nelikerroksisen lisärakennuksen peruskiven.
6. lokakuuta – Thaimaan armeijan ja poliisin yksiköt sekä puolisotilaalliset oikeistolaiset joukot avasivat tulen mielenosoittajia vastaan Thammasatin yliopiston alueella Bangkokissa. Virallisten tietojen mukaan 46 mielenosoittajaa sai surmansa. Todellinen uhriluku oli luultavasti paljon suurempi.
7. lokakuuta – Ruotsin valtiopäivät valitsi uudeksi pääministeriksi keskustapuolueen puheenjohtajan Thorbjörn Fälldinin. Keskustapuolueen kansanedustajasta Karin Söderistä tuli Ruotsin ensimmäinen naisulkoministeri.
12. lokakuuta – Kiina ilmoitti Hua Guofengin olevan kuolleen Mao Zedongin seuraaja.
15. lokakuuta – Pekingin seinälehdissä kerrottiin ns. Neljän koplan suunnitelleen Hua Guofengin murhaamista.
17.−18. lokakuuta – Suomessa käytiin kunnallisvaalit. Parhaiten menestyi Kokoomus, joka lisäsi valtuustopaikkojaan liki kolmanneksella.
20. lokakuuta – Suomen hallitus karkotti maasta neljä Pohjois-Korean suurlähetystön työntekijää näiden syyllistyttyä laittomaan alkoholinmyyntiin ja huumeiden salakuljetukseen. Karkotettaviksi määrätyt kiistivät ennen maasta poistumistaan pitämässään lehdistötilaisuudessa syyllistyneensä mihinkään lainvastaiseen toimintaan. Vastaavia karkotuksia oli jo aiemmin tehty muissakin Pohjoismaissa.
25. lokakuuta – Suomen oloissa harvinaisen voimakas maanjäristys ravisteli maan eteläosaa. Vahingot jäivät kuitenkin varsin vähäisiksi. Järistyksen keskus oli Viron rannikolla lähellä Paldiskia.
28. lokakuuta − Kuvanveistäjä Harry Kivijärvi voitti presidentti J. K. Paasikiven muistomerkin suunnittelukilpailun ehdotuksellaan Itä ja länsi. Muistomerkin sijoituspaikaksi kaavailtiin Arkadian aukiota Helsingin keskustassa ja aukion uudeksi nimeksi ehdotettiin Paasikiven aukiota.
Tapahtumia > Marraskuu

1. marraskuuta − Burundin presidentti Michel Micombero syrjäytettiin everstiluutnantti Jean-Baptiste Bagazan johtamassa vallankaappauksessa.
2. marraskuuta – Jimmy Carter valittiin Yhdysvaltain presidentiksi.
2. marraskuuta − Rautatievirkamiesten lakko pysäytti junaliikenteen koko Suomessa. Lakko päättyi 10. marraskuuta, kun presidentti Urho Kekkonen kieltäytyi hyväksymästä vaatimusta rautatievirkamiesten eläkeiän alentamisesta 63:sta 59 vuoteen. Lakosta aiheutui VR:lle liikennöimättä jääneiden junavuorojen vuoksi lähes 20 miljoonan markan tappio.
4. marraskuuta – Tasavallan presidentin kansliapäällikkö Kauko Sipponen nimitettiin Keski-Suomen läänin uudeksi maaherraksi elokuussa kuolleen Artturi Jämsénin tilalle.
7. marraskuuta – Albanian puoluejohtaja Enver Hoxha ilmoitti, että useita maan kommunistijohtajia oli erotettu syytettyinä siitä, että he olivat "valmistelleet kapitalismin palauttamista Albaniaan". Kansainväliset tarkkailijat havaitsivat Albanian ja Kiinan suhteissa viilentymistä.
18. marraskuuta – Etiopian hallitus ilmoitti, että 27 henkilöä oli teloitettu syytettyinä "edistyksellisten henkilöiden" murhista ja hallituksen vastaisen propagandan levittämisestä.
18. marraskuuta – René Lévesquen johtama, Quebecin itsenäistymistä kannattanut Québecois-puolue sai ehdottoman enemmistön Quebecin osavaltion vaaleissa.
26. marraskuuta – Microsoft-niminen pikkuyhtiö rekisteröitiin New Mexicossa.
30. marraskuuta − Suomalaisten rakennusliikkeiden yhteenliittymä Finn-Stroi jätti Neuvostoliitolle Kostamuksen kaivosprojektin ensimmäistä vaihetta koskeneen tarjouksensa. Projekti oli pantu alulle jo vuoden 1973 lopulla, mutta vakavat hintaerimielisyydet olivat viivyttäneet sen etenemistä.
Tapahtumia > Joulukuu

1. joulukuuta – Angola liittyi YK:hon sen 124. jäsenmaana.
3. joulukuuta − Oikeustieteen lisensiaatti Juhani Perttunen valittiin tasavallan presidentin kanslian uudeksi kansliapäälliköksi.
3. joulukuuta − Yhdysvaltain tuleva presidentti Jimmy Carter aloitti hallituksensa kokoamisen ilmoittamalla valinneensa ulkoministerikseen lakimies Cyrus Vancen.
7. joulukuuta − YK:n yleiskokous valitsi järjestön pääsihteerin Kurt Waldheimin toiselle viisivuotiskaudelle. Turvallisuusneuvosto oli asettunut yksimielisesti kannattamaan Waldheimin jatkokautta.
10. joulukuuta − Valtiovarainministeri Esko Rekola nimitettiin valtioneuvoston kanslian kansliapäälliköksi.
14. joulukuuta − Helsingin taidemuseo avattiin Meilahdessa.
15. joulukuuta – Samoa liittyi YK:hon.
15. joulukuuta − Helmut Schmidt valittiin uudelleen Länsi-Saksan liittokansleriksi.
15. joulukuuta − Vuonna 1907 valitun Suomen ensimmäisen yksikamarisen eduskunnan viimeinen elossa ollut jäsen, kunnallisneuvos Juhani Leppälä kuoli Porvoossa 96 vuoden ikäisenä. Maalaisliittoa edustanut Leppälä oli ollut kansanedustajana vuosien 1907 ja 1951 välisenä aikana yhteensä 33 valtiopäivillä.
17. joulukuuta − Japanin pääministeri Takeo Miki ilmoitti eroavansa liberaalidemokraattisen puolueen parlamenttivaaleissa kärsimän tappion vuoksi. Varapääministeri Takeo Fukuda muodosti uuden hallituksen. Fukudaa pidettiin etenkin talouspolitiikan asiantuntijana.
19. joulukuuta − Neuvostoliiton puoluejohtaja Leonid Brežnev täytti 70 vuotta. Juhlallisuuksiin Moskovassa osallistunut presidentti Urho Kekkonen luonnehti Brežneviä "aktiiviseksi, dynaamiseksi ja syvästi inhimilliseksi persoonaksi".
20. joulukuuta − Kirjailija Christer Kihlman sai Ruotsin akatemian myöntämän 30 000 kruunun arvoisen kirjallisuuspalkinnon.
20. joulukuuta − Oikeusministeriö päätti ottaa päiväsakkojen laskentaperusteeksi sakotettavan kokonaistulot aiempien nettotulojen sijasta. Kohtuullisena päiväsakon määränä ministeriön työryhmä piti kolmasosaa sakotettavan keskimääräisestä bruttopäivätulosta.
22. joulukuuta – Suomen Tansanian-suurlähettiläs Martti Ahtisaari valittiin yksimielisesti YK:n Namibia-valtuutetuksi. Ahtisaaren toimikausi oli yksivuotinen.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

Diffie-Hellman-salausmenetelmä julkaistiin.
IBM esitteli ensimmäisen lasertulostimen.
Richard Dawkins loi termin "meemi" kirjassaan Geenin itsekkyys.
Presidentti Urho Kekkonen julkaisi kohua herättäneen kaksiosaisen kirjekokoelman Kirjeitä myllystäni.
Tapahtumia > Viihdetapahtumia

Rainbow julkaisi ylistetyn toisen albuminsa, Rising.
Boston julkaisi debyyttilevynsä Boston, jota myytiin yli 16 miljoonaa kappaletta.
U2-yhtye sai alkunsa Dublinissa.
Eppu Normaali -yhtye perustettiin Ylöjärvellä.
Martin Scorsesen elokuva Taksikuski ja John G. Avildsenin Rocky saivat ensi-iltansa.
Jääkiekon SM-liigan mestaruuden voitti turkulainen TPS.
Lasse Virén uusi 5 000 ja 10 000 m olympiavoitot Montrealin olympiakisoissa.
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Patrick Kluivert, hollantilainen jalkapalloilija
8. tammikuuta – Alexandre Pires, brasilialainen laulaja
13. tammikuuta – Michael Peña, yhdysvaltalainen näyttelijä
14. tammikuuta – Tommi Liimatta, suomalainen kirjailija ja muusikko
20. tammikuuta – Tarso Marques, brasilialainen Formula 1 -kuljettaja
21. tammikuuta – Amin Asikainen, suomalainen ammattinyrkkeilijä
21. tammikuuta – Emma Bunton, englantilainen laulaja, Spice Girls -yhtyeen jäsen
24. tammikuuta – Markku Huhtanen, suomalainen jääpalloilija ja jalkapalloilija (k. 2006)
28. tammikuuta – Rick Ross, yhdysvaltalainen rap-artisti
29. tammikuuta – Anders Baasmo Christiansen, norjalainen näyttelijä
29. tammikuuta – Kristina Kallas, virolainen poliitikko
3. helmikuuta – Isla Fisher, australialainen näyttelijä ja kirjailija
6. helmikuuta – Kim Zmeskal, yhdysvaltalainen telinevoimistelun olympiamitalisti ja maailmanmestari
9. helmikuuta – Mikko Laine, suomalainen jääkiekkoilija
9. helmikuuta – Ilkka Lammi, suomalainen taidemaalari (k. 2000)
11. helmikuuta – Ricardo Pereira, portugalilainen jalkapallomaalivahti
11. helmikuuta – André Wickström, suomenruotsalainen stand up -koomikko ja näyttelijä
14. helmikuuta – Rafal Brauer, puolalainen muusikko, kitaristi, basisti ja säveltäjä
18. helmikuuta – Pauliina Hukkanen, suomalainen näyttelijä
18. helmikuuta – Tytti Tuppurainen, suomalainen SDP:n kansanedustaja ja ministeri
23. helmikuuta – Juho Jokinen, suomalainen jääkiekkoilija
26. helmikuuta – Hilde Hagerup, norjalainen kirjailija
26. helmikuuta – Michelle Hardwick, brittiläinen näyttelijä
26. helmikuuta – Ky-Mani Marley, jamaikalainen näyttelijä ja reggae-artisti
1. maaliskuuta – Merete Riisager, tanskalainen poliitikko
8. maaliskuuta – Sergej Ćetković, montenegrolainen laulaja
8. maaliskuuta – Freddie Prinze Jr., yhdysvaltalainen näyttelijä
9. maaliskuuta – Helena Juntunen, suomalainen oopperalaulaja
10. maaliskuuta – Miroslav Kostadinov (”Miro”), bulgarialainen laulaja ja lauluntekijä
10. maaliskuuta – Inka Nousiainen, suomalainen kirjailija
12. maaliskuuta – María Adánez, espanjalainen näyttelijä
12. maaliskuuta – Mariana González Oliva, argentiinalainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti
14. maaliskuuta – Corey Stoll, yhdysvaltalainen näyttelijä
17. maaliskuuta – Jethro Rostedt, suomalainen kiinteistövälittäjä, toimitusjohtaja, poliitikko ja televisioesiintyjä
18. maaliskuuta − Anna Tuori, suomalainen kuvataiteilija
19. maaliskuuta – Thom Hell, norjalainen muusikko
19. maaliskuuta – Alessandro Nesta, italialainen jalkapalloilija
20. maaliskuuta – Chester Bennington, yhdysvaltalainen muusikko ja näyttelijä (k. 2017)
22. maaliskuuta – Reese Witherspoon, yhdysvaltalainen näyttelijä
23. maaliskuuta – Keri Russell, yhdysvaltalainen näyttelijä
23. maaliskuuta – Ricardo Zonta, brasilialainen kilpa-autoilija
30. maaliskuuta – Troels Lund Poulsen, tanskalainen poliitikko
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

1. huhtikuuta – David Oyelowo, englantilainen näyttelijä
2. huhtikuuta – Samu Haber, suomalainen laulaja
4. huhtikuuta – Emerson Ferreida da Rosa, brasilialainen jalkapalloilija
10. huhtikuuta – Jan Werner Danielsen, norjalainen laulaja (k. 2006)
10. huhtikuuta – Antti Laukkarinen, suomalainen näyttelijä
13. huhtikuuta – Kyösti Mäkimattila, suomalainen laulaja, vuoden 2013 tangokuningas
18. huhtikuuta – Melissa Joan Hart, yhdysvaltalainen näyttelijä
19. huhtikuuta – Ruud Jolie, alankomaalainen kitaristi (Within Temptation)
27. huhtikuuta – Sally Hawkins, brittiläinen näyttelijä
28. huhtikuuta – Krisse Salminen, suomalainen stand up -koomikko
2. toukokuuta – Johanna Pakonen, suomalainen laulaja, vuoden 2002 tangokuningatar
3. toukokuuta – Roberto Luís Gaspar de Deus Severo (”Beto”), portugalilainen jalkapalloilija
20. toukokuuta – Tuukka Huttunen, suomalainen näyttelijä
20. toukokuuta – Virpi Kuitunen, suomalainen maastohiihtäjä
28. toukokuuta – Krisse Salminen, suomalainen stand up -koomikko ja näyttelijä
31. toukokuuta – Colin Farrell, irlantilainen näyttelijä
4. kesäkuuta – Aleksei Navalnyi, venäläinen oppositiopoliitikko, yhteiskunnallinen aktivisti ja mielipidevanki (k. 2024)
5. kesäkuuta – Marc Worden, kanadalainen näyttelijä
6. kesäkuuta – Jonathan Nolan, brittiläinen kirjailija ja elokuvakäsikirjoittaja
15. kesäkuuta – Gary Lightbody, pohjoisirlantilainen muusikko ja lauluntekijä
21. kesäkuuta – Dan Nelson, yhdysvaltalainen laulaja
23. kesäkuuta – Emmanuelle Vaugier, kanadalainen näyttelijä ja malli
26. kesäkuuta – Torsten Schack Pedersen, tanskalainen poliitikko
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Ruud van Nistelrooy, alankomaalainen jalkapalloilija
4. heinäkuuta – Daijirō Katō, japanilainen ratamoottoripyöräilijä
11. heinäkuuta – Kimberley Denise Jones (”Lil’ Kim”), yhdysvaltalainen rap-laulaja
15. heinäkuuta – Diane Kruger, saksalainen näyttelijä ja malli
18. heinäkuuta – Elsa Pataky, espanjalainen näyttelijä
19. heinäkuuta – Eric Prydz (”Pryda”), ruotsalais-yhdysvaltalainen DJ ja musiikkituottaja
19. heinäkuuta – Benedict Cumberbatch, brittiläinen näyttelijä
23. heinäkuuta – Jonathan Gallant, kanadalainen basisti
23. heinäkuuta – Juan Gutiérrez Moreno (”Juanito”), espanjalainen jalkapalloilija
27. heinäkuuta – Demis Hassabis, vuoden 2024 Nobelin kemianpalkinnon saanut brittiläinen tietojenkäsittelytieteilijä, tekoälytutkija, yritysjohtaja ja videopelisuunnittelija
27. heinäkuuta – Fernando Ricksen, alankomaalainen jalkapalloilija (k. 2019)
2. elokuuta – Sam Worthington, brittiläis-australialainen näyttelijä
5. elokuuta – Lasse Erjamo, suomalainen muusikko ja laulaja
6. elokuuta – Melissa George, australialainen näyttelijä
8. elokuuta – Joshus Scott Chasez (”JC Chasez”), yhdysvaltalainen laulaja
9. elokuuta – Jessica Capshaw, yhdysvaltalainen näyttelijä
9. elokuuta – Mark Priestley, australialainen näyttelijä (k. 2008)
12. elokuuta – Wednesday 13, yhdysvaltalainen horror punk -laulaja
15. elokuuta – Abiy Ahmed Ali, vuoden 2019 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Etiopian pääministeri
18. elokuuta – Michael Greis, saksalainen ampumahiihtäjä
23. elokuuta – Scott Caan, yhdysvaltalainen näyttelijä
25. elokuuta – Alexander Skarsgård, ruotsalainen näyttelijä
28. elokuuta – Ravi, norjalainen rap-artisti ja juontaja
29. elokuuta – Zoltán Almási, unkarilainen shakin suurmestari
5. syyskuuta – Carice van Houten, alankomaalainen näyttelijä
9. syyskuuta – Hanno Möttölä, suomalainen koripalloilija
13. syyskuuta – Puma Swede, ruotsalainen pornonäyttelijä
15. syyskuuta – Paul Thomson, skotlantilainen muusikko
22. syyskuuta – Ronaldo Luis Nazário de Lima (”Ronaldo”), brasilialainen jalkapalloilija
22. syyskuuta – Karita Tykkä, suomalainen malli, juontaja, korusuunnittelija ja henkinen valmentaja
23. syyskuuta – Jarkko Tamminen, suomalainen näyttelijä, ääninäyttelijä ja imitaattori
26. syyskuuta – Sami Vänskä, suomalainen basisti
27. syyskuuta – Francesco Totti, italialainen jalkapalloilija
28. syyskuuta – Michael Ballack, saksalainen jalkapalloilija
29. syyskuuta – Khaled Fadhel, tunisialainen jalkapallomaalivahti
29. syyskuuta – Andri Ševtšenko, ukrainalainen jalkapalloilija
29. syyskuuta – Satu Taiveaho, suomalainen kansanedustaja