stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
X’-teoria

X'-teoria eli X-bar-syntaksi on eräs syntaksin eli lauseiden tutkimuksen ja analysoinnin teorioista. Luonteeltaan teoria on muotoon perustuva eli formaalinen, ja se on kehitetty lähinnä englanninkielisten lauseiden analysointiin. Indoeurooppalaisuudestaan huolimatta metodia voidaan soveltaa kuitenkin melko onnistuneesti myös muihin kieliin.
X-bar-syntaksi kehittyi strukturalistisen konstituenttianalyysin pohjalta ja metodeilla onkin paljon yhteistä. Molemmat lähestyvät lauseita lauseketasolla ja kuvaukseen käytetään määrämuotoista puukuvainta eli rakennepuuta. Lähinnä ainut merkittävä ero kahden teorian välillä on, että X-bar-syntaksi pyrkii kuvaamaan tehokkaammin sanojen välisiä suhteita ylimääräisten noodien avulla. Käytännössä tämä tarkoittaa, että X-bar-syntaksin mukaan laaditut puut voivat olla monipolvisempia sekä vaikeammin hahmotettavia. Uutena metodi toi lausekuvaukseen lauseketason lisäksi sanaluokat.
Strukturalistit pyrkivät etsimään kielen ilmiöistä selkeää rakenteellista toistuvuutta, mikä johti käsitykseen myös lausekkeiden samuudesta. Aatteen mukaan kaikki kielen lausekkeet ovat rakentuneet universaalin lausekekaavion mukaan, tosin eivät aina orjallisesti: jotain konstituenttia saattaa vastata kato ja sanajärjestys saattaa muuttua.
Termistö

Analyysin perusyksikkö on lauseke. Lausekkeet jaetaan verbilausekkeisiin VP (verb phrase) ja substantiivilausekkeisiin NP (nominal phrase). Edelleen substantiivilausekkeet voidaan hajottaa pääsanaan, spesifioijiin sekä lisämääritteisiin. Vapaista määritteistä yleisimpiä ovat adjektiivirakenteet. Spesifioijat ovat useissa kielissä yhteydestä riippuen pakollisia määreitä, jotka kulkevat erottamattomasti nominin mukana. Nimensä mukaisesti ne tarkentavat sanan merkitystä. Spesifioijista yleisimpiä ovat niin kutsutut determinoijat, esimerkiksi englannin the, a, an. Suomessa variaatiosta johtuen determinoijiksi voidaan ajatella puhekielessä esiintyvät se, ne. Spesifioijien erikoistyyppinä voidaan pitää demonstratiiveja kuten this, that.
Analyysin lähtökohtana on, että spesifioijat viittaavat aina välittömästi pääsanaansa, kun määritejonot voivat olla monipolvisia. Spesifioija merkitään noodiin X" puukuvaimen ensimmäiselle tasolle. Määrite on teoriassa yleisnimitys niin määritteille kuin täydennyksillekin. Ne merkitään X'-noodilla. Mikäli määrite on pakollinen (kuten objekti), se asettuu pääsanansa sisarnoodiin eli hierarkkisesti saman arvoiseksi. Vapaat määritteet luokittuvat aina pääsanansa yläpuolelle.
Vapaat määritteet ovat substantiivilausekkeissa yleisimmin attribuutteja, adjektiiveja tai muita tarkennuksia. Verbin vapaat määritteet voivat olla muun muassa adverbiaaleja. Täydennyksiä puolestaan edustaa verbeillä tärkeimpänä objekti (riippuen verbin paikkaisuudesta).
Noodeilla tarkoitetaan puukuvaimen solmukohtia, jotka kuvaavat lauseen hierarkiaa. X-bar-syntaksi nimeää noodit erikseen X-kirjaimella, mikä on ratkaisevin ero verrattuna konstituenttianalyysiin.
Wladimir Clayhills

Wladimir Clayhills (ven. Владимир Васильевич Клейгельс, Vladimir Vasilevitš Kleigels; 12. syyskuuta 1844 Pietari – 1913) oli suomalainen Venäjän keisarikunnan armeijassa palvellut kenraaliluutnantti.
Clayhillsin vanhemmat olivat everstiluutnantti Basilius Clayhills ja Anna Ivanovna ja puoliso Fanna Evgrafovna (k. 1894). Ratsuväenkenraali Nikolai Clayhills oli hänen veljensä. Wladimir Clayhills opiskeli Paavalin kadettikoulussa Pietarissa, mistä hänet siirrettiin Mihailovin tykistöakatemiaan. Hän valmistui sieltä 1863, jolloin hänet ylennettiin aliluutnantiksi kenttätykistöön. Luutnantiksi Clayhills ylennettiin 1865 ja alikapteeniksi 1868. Hän suoritti 1870–1872 Nikolain insinööriakatemian kurssin Pietarissa, minkä jälkeen hänet ylennettiin kapteeniksi. Everstiluutnantti Clayhillsistä tuli 1884 ja 1886 hänet määrättiin esikuntaupseeriksi Pietarin insinöörialueen hallinnon esikuntaan. Ylennyksen everstiksi hän sai 1888. Clayhills siirrettiin Novgorodin insinöörialueen päälliköksi 1892 ja edelleen 1897 Pietarin linnoitushallinnon päälliköksi. Kenraalimajuri hänestä tuli 1900 ja eron sotapalveluksesta hän sai 1905 kenraaliluutnanttina.
Aisti & Emeto

| Aisti & Emeto> Tiedot |
| --- | --- |
Tyylilaji:  rap, horrorcore, dubstep, grime
Kotipaikka:  Helsinki
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Aisti   Emeto  
Levy-yhtiö:  Ähky Records, 2008–  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aisti & Emeto (aikaisemmin Emeto & Kuudes Aisti) on suomalainen hip hop duo. Duon debyyttialbumi Exitus julkaistiin Ähky Recordsin kautta 3. kesäkuuta 2009.
Emeto kertoi vuonna 2011 kaksikon teiden erkaantuneen taiteellisista syistä johtuen jo debyyttialbumin jälkeen ja piti epätodennäköisenä että duo tekisi enää musiikkia yhdessä. 2014 Aisti kuitenkin julkaisi Facebookissa comebackiin viittavan kuvan jossa mainittiin Aistin ja Emeton tekevän paluukeikan.
Diskografia > Albumit

Exitus (2009)
Diskografia > Musiikkivideot

Nähää Helvetissä (2009)
Diskografia > Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Konna | "Rippituoli" | Sei7semän | Julma-Henri, Shaka, OG Ikonen, Adebizi, Jontti, Petos & Notkea Rotta | 2010 |
| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Symposium Infra | "Lapinlahden lalli" | Pohjola |  | 2012 |
Muuta

Emeto muodostaa rap/dubstep -tuottaja Katu Mikon kanssa Emesis -nimisen rap-duon.
Aisti esiintyy Heikki Kuulan tuplaajana nimellä Jalkajousi Janne ja on suunnitellut julkaisevansa. soololevyn vuonna 2015 .
Aiheesta muualla

Aisti & Emeto Myspacessa (englanniksi)
Aisti & Emeto Ähky Recordsin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Aleksandr Koržakov

Aleksandr Koržakov
Aleksandr Vasiljevitš Koržakov (ven. Александр Васильевич Коржаков, s. 31. tammikuuta 1950 Moskova) oli KGB:n kenraali ja Venäjän ensimmäisen presidentin Boris Jeltsinin henkivartija ja neuvonantaja vuosina 1985–1996. Hän seisoi Jeltsinin vierellä, kun Jeltsin piti kuuluisan puheensa panssarivaunun päällä äärikommunistien kaapattua vallan elokuussa 1991. Koržakov oli presidentin henkivartioston PSB:n komentaja 1993–1996. Vuonna 1996 Jeltsin erotti Koržakovin.
Aiheesta muualla

Alexander Korzhakov: President Yeltsin did not tell me where we were going Haastattelu Pravdassa 2001 (englanniksi)
Wladimir Köppen

| Wladimir Köppen |
| --- | --- |
 Wladimir Köppen vuonna 1921
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. lokakuuta 1846 Pietari, Venäjä
Kuollut: 22. kesäkuuta 1940 (93 vuotta) Graz, Itävalta
Koulutus ja ura
Instituutti:  Pietarin, Heidelbergin ja Leipzigin yliopisto
Tutkimusalue:  Maantiede, meteorologia ja klimatologia
Tunnetut työt:  Köppenin ilmastoluokitus
Wladimir Peter Köppen (8. lokakuuta (J: 25. syyskuuta) 1846 Pietari, Venäjä – 22. kesäkuuta 1940 Graz, Itävalta) oli Venäjällä syntynyt saksalainen maantieteilijä, meteorologi, klimatologi ja kasvitieteilijä.
Köppen vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Krimillä ja Pietarissa. Hän opiskeli Pietarissa, Heidelbergissä ja Leipzigissa, jossa valmistui yliopistosta 1870. Vuosina 1872–1875 hän työskenteli meteorologina Venäjän ilmatieteen laitoksella, mutta palasi sitten Saksaan ja työskenteli meteorologina Hampurissa vuoteen 1919.
Köppenin tunnetuin työ on hänen vuonna 1936 julkaisemansa Köppenin ilmastoluokitus.
Köppenin isä oli saksalaissyntyinen venäläinen etnografi Peter von Köppen (1793–1864). Hänen tyttärensä Else (s. 1892) avioitui vuonna 1913 meteorologi ja tutkimusmatkailija Alfred Wegenerin kanssa.
Käännös suomeksi
Yoshiichi Watanabe

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Yoshiichi Watanabe
Syntymäaika: 5. huhtikuuta 1954 (ikä 70)
Syntymäpaikka: Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 170 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1977–1982 | Mazda | 81 (3) |
Maajoukkue
| 1979 | Japani | 6 (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Yoshiichi Watanabe (jap. 渡辺 由一, Watanabe Yoshiichi; s. 5. huhtikuuta 1954) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Watanabe debytoi Japanin maajoukkueessa kesäkuussa 1979. Hän on pelannut kuusi maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Warframe

| Warframe |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Digital Extremes
Julkaisija:  Digital Extremes IAHGames (Kaakkois-Aasia) (PC)
Jakelija:  Steam, Microsoft Store, Epic Games Store, Nintendo eShop ja PlayStation Store
Ohjaaja:  Steve Sinclair Scott McGregor
Tuottaja:  Dave Kudirka Pat Kudirka
Suunnittelija:  Ben Edney Mitch Gladney Joey Adey
Käsikirjoittaja:  James Silvia-Rogers
Taiteilija:  Michael "Mynki" Brennan Ron Davey Mat Tremblay
Säveltäjä:  Keith Power George Spanos
Pelimoottori:  Evolution Engine
Julkaistu:  Microsoft WindowsNA 25. maaliskuuta 2013 PlayStation 4NA 15. marraskuuta 2013EU 29. marraskuuta 2013JP 22. helmikuuta 2014 Xbox OneNA 2. syyskuuta 2014EU 2. syyskuuta 2014 Nintendo SwitchNA 20. marraskuuta 2018EU 20. marraskuuta 2018JP 20. marraskuuta 2018
Lajityyppi:  kolmannen persoonan ammuntapeli
Pelimuoto:  moninpeli, yhteistyöpeli
Ikäluokitus:  ESRB: M  Virheellinen ESRB-arvo
Alusta:  Nintendo Switch, Microsoft Windows, PlayStation 4, Xbox One
Hinnoittelutapa:  ilmaispeli / mikromaksut
Jakelumuoto:  digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK           : 
Warframe on Digital Extremesin kehittämä ja julkaisema kolmannen persoonan ammuntapeli, joka on julkaistu vuonna 2013 Windowsille ja myöhemmin Nintendo Switchille, PlayStation 4:lle ja Xbox Onelle.
Peli on verkossa pelattava ilmaispeli, jossa on yhteistyömuoto. Pelin sisällä voi mikromaksuilla ostaa pelin omaa platinum-valuuttaa. Tieteismaailmaan sijoittuvassa pelissä pelaaja voi hallita taistelupukuun pukeutunutta tennoa, jolla on erilaisia erityiskykyjä ja joka voi käyttää useita erilaisia aseita.
Lokakuuhun 2015 mennessä peliin oli rekisteröitynyt yli 16,6 miljoonaa pelaajaa. Maaliskuussa 2019 peli on lähellä 50 miljoonan pelaajan määrää.
Pelaaminen

Warframessa yhdestä neljään pelaajaa toimii yhteistyössä tehtävien suorittamiseksi. Mahdollisia tehtäviä ovat esimerkiksi tunkeutuminen vihollisen tukikohtaan ja sabotoida siellä ennalta määrätty kohde, tai puolustaa määrättyä kohdetta vihollisen hyökkäyksiltä tietyn aikaa ilman että kohde tuhoutuu. Pelaajan hallinnoima tenno pukeutuu taistelupukuun, jota kutsutaan warframeksi. Jokaisella warframella on omat yksilölliset ominaisuutensa ja erikoiskykynsä. Warframeja on tällä hetkellä yhteensä 26. Pelaaja näkee pelin tapahtumat kolmannesta persoonasta.
Pelaaja voi ottaa kuhunkin tehtävään mukaansa kolme asetta, joista kaksi ovat etäältä käytettäviä ja yksi on tarkoitettu lähitaisteluun. Etäältä käytettävä ensisijainen aseen vaihtoehtoja ovat muun muassa erilaiset konekiväärit, haulikot ja jouset. Toissijaiset aseet ovat ensisijaisia aseita kevytrakenteisempia, kuten pistooleita ja heittoveitsiä. Pelaajan valittavissa oleviin lähitaisteluaseisiin kuulu muun muassa erilaisia miekkoja, rautakäsineitä ja salkoaseita. Yhteensä erilaisia valittavia aseita on yli 200.
Warframeilla on elämä- ja kilpipisteet. Saadessaan vahinkoa elämäpisteet laskevat ja niiden pudotessa nollaan warframe kuolee (moninpelissä warframe makaa maassa jonkin aikaa ennen tätä ja hänet voi tänä aikana herättää henkiin). Elämäpisteitä kuitenkin suojaa Kilpi. Kilpi suojaa warframen elämää omalla kapasiteetillaan. Suoja alkaa palautua takaisin jonkin aikaa sen jälkeen kun warfarme on lakannut ottamasta vahinkoa.
Pelaaminen > Planeetat

Pelaaja etenee pelissä suorittamalla tehtäviä Aurinkokuntaan kuuluvissa taivaankappaleissa aloittaen omasta kotiplaneetastamme maasta. Vaikein Aurinkokunnan kartalta löytyvä alue on Sedna, jonka jälkeen klaanien hallinnoimat Pimeät Sektorit (Dark Sectors) tarjoavat lisäresursseja. Harvinaisemmat warframet ja aseet saadaan Orokin Void ja Orokin Derelict tehtävistä jotka on suunnattu jo hyvin varustetuille tennoille. Tehtäväpisteiden kartat tuotetaan proseduraalisella generoinnilla. Toisin sanoen, valmiit huoneet yhdistellään automaattiselle algoritmilla toisiinsa satunnaiseksi kokonaisuudeksi. Tällöin jokaisen tehtävän kartta tuntuu hieman erilaiselta. Suorittamalla tehtävän pelaaja saa rahaa. Joistakin tehtävästä voi saada myös muuta erikoistavaraa, esimerkiksi pomotaisteluista saa aina warframen osan piirustukset. Pelissä tulee myös satunnaisesti Infested-vihollisten aiheuttamia invaasioita, jotka korvaavat jotkin tehtävät siksi aikaa kunnes ne on hoidettu, eli pelattu maailmalla tarpeeksi monta kertaa onnistuneesti.
Pelaaminen > Resurssit

Pelaaja saa kentissä säilytyslaatikoita rikkomalla sekä kaappeja avaamalla ammuksia, rahaa (credits) sekä erilaisia rakennusmateriaaleja. Rakennusmateriaalit, joita on toistakymmentä erilaista, ovat esineiden valmistuksen pääraaka-aine. Esineen tekemiseen pelaaja tarvitsee blueprintin, eli piirustuksen sekä kyseisen esineen vaatimat raaka-aineet ja rahamäärän. Aseiden rakennusaika vaihtelee 12:n ja 24:n tunnin välillä, mutta warframeilla rakennusaika on 72 tuntia. Joillain pienillä esineillä, kuten taistelun aikana käytetyjä ammusvarastoilla, tämä on kuitenkin yksi minuutti. Kaikki blueprintit eivät ole kertakäyttöisiä, joten esimerkiksi näitä ammusvarastoja voi täydentää yksillä blueprinteillä niin paljon kuin tarvitsee
ja erittäin harvinainen forman piirustus taas katoaa heti käytön jälkeen. Harvinaisempia Prime-osia voi vaihtaa tai myydä toisille pelaajille käyttäen pelin sisäistä rahaa Platiniumia.
Pelaaminen > Modit

Modit (Modules) ovat olennainen osa hahmon kehitystä. Ne ovat keräilykortin näköisiä, aseisiin ja warframeihin asennettavia tehosteita. Niitä saadaan tehtävistä, erikoistehtävistä sekä satunnaisesti tapetuilta vihollisilta. Asemodit on sidottu asetyyppeihin, kun taas warframeen asennettavista modeista osa sopii kaikille. Esimerkiksi ykkösaseeseen voi asentaa Speed Trigger modin, joka nostaa latausnopeutta 10-60 % ja warframeen voi laittaa esimerkiksi Redirection-modin, joka nostaa suojien määrää 40-440 %. Modien arvoja voi päivittää paremmiksi päivityskorteilla (Fusion Core) sekä tehtävistä saaduilla rahalla (credits) tai yhdistelemällä useampia samanlaisia modeja. Nykyään modeja päivitetään rahalla (credits) ja endolla. Endoa voi saada miltä tahansa planeetalta ja myös hälytystehtävistä (alert).
Kun pelaaja taistelee, hänen aseensa ja warframensa saavat tasoja, joka määrää kuinka paljon modipaikkoja niissä on. Maksimitaso on 30, joka tarkoittaa 30 pisteen edestä modeja.
Esineissä on 8 modipaikkaa, ja ne voivat olla polarisoituja. Polariteetti on modeilla ja modipaikoilla oleva symboli, joka vaihtelee siis warframesta ja modista riippuen. Jos modipaikkaan laitetaan saman polariteetin omaavan kortti, se vaatii puolet normaalista tilasta, mutta jos modi on eri polariteetin omaava tila nousee 25 %. Kaikissa aseissa ei ole polarisoituja modipaikkoja valmiina, vaan niitä voi lisätä käyttäen Formaa.
Pelaaminen > Aura, Katalysti ja Forma

Koska yksi modi voi viedä 2-15 modipaikkaa, voi pelaaja käyttää harvinaisempaa Aura-modia warframeen tai tekniikkamodia lähitaisteluaseeseen, joka kasvattaa modipaikkojen määrää, sekä antavat omia lisiään. Seuraavaksi warframen ja aseen modipaikkojen määrän voi tuplata käyttäen katalystiä (Orokin Reactor Warframeen ja Orokin Catalyst Aseeseen) nostaten modipaikkojen määrän 30:stä 60:een. Auramodin ja tekniikkamodin avulla paikkamäärän voi parhaimmillaan nostaa jopa 72:teen.
Forma on esine jolla voi polarisoida tietyn modipaikan, jolloin paikkassa käytetty saman polariteetin käyttämä modi vie puolet sen normaalisti vaaditusta tilasta. Forman käytön jälkeen esine menettää tasonsa ja joudut nostamaan sen tasot uudelleen. Jos esineessä on valmiiksi katalysti tai reaktori, sen modipaikkamäärä reaktorin takia aina tuplattu.
Formaa pidetään ylellisyysresurssina, sen harvinaisuuden takia, mutta myös toisin kun katalystiä tai reaktoria, niitä voi asentaa niin monta kertaa aseeseen ja/tai warframeen kuin haluaa. Sen lisäksi formia tarvitaan joidenkin esineiden rakentamiseen.
Pelaaminen > Kauppa

Warframe sisältää sisäisen kaupan, josta voi ostaa pelin valuutalla (credits) sekä oikealla rahalla (platinium) boosteja, uusia aseita, warframeja, resursseja, modeja ja koriste-esineitä. Ekonomia on tehty niin, että mitä enemmän pelaaja ostaa platiniumia, sitä enemmän hän sitä saa. Esimerkiksi kolmella eurolla pelaaja saa 80 platiniumia, mutta kolmellakymmenellä saa jopa 1000 (200 ylimääräistä platiniumia). Pelaajan ei välttämättä tarvitse koskaan käyttää oikeaa rahaa peliin, sillä kaikki pelinsisäiset asiat saa craftaamalla, mutta pelaaja saa vastaavasti etuja sen oikean rahan käyttämisestä. Pelaajat voivat myydä pelin sisällä saatuja harvinaisempia tavaroita toisille pelaajille platiniumilla.
Taustatarina ja ryhmittymät

Warframen pelattava ryhmittymä ovat tennot. He ovat muinaisen Orokin-valtakunnan jälkeläisiä, jotka ovat olleet vuosisatoja syväjäädytettyinä kunnes eräs Grineer, Kapteeni Vor, herättää hahmon pelin tapahtumien aikakaudelle. Pelin muut ryhmittymät esiintyvät pääasiassa vihollisina. Corpus on muinaisia kauppakiltoja muistuttava ihmisten johtama planeettainvälinen yhtiö, joka hallinnoi kaikkia Aurinkokunnan resurssien toimitusketjuja. He ovat teknologisesti kehittyneitä ja vuorovaikuttavat ulkopuolisten kanssa lähinnä robottiensa välityksellä. Grineerit ovat militarisoituja ihmisiä, joiden geneettinen perimä on toistuvan kloonauksen vuoksi rapistunut.  Grineerit yrittävät saada koko Aurinkokunnan hallintaansa sotimalla. Vastustajina pelissä ovat myös Infestation, joka koostuu Infested-taudin saaneista zombienkaltaisista olennoista sekä Orokinien taakseen jättämistä Corrupted-joukoista.
Kehitys

Kehittäjä yritti alun perin saada Warframen kaltaista peliä julkaistuksi jo vuonna 2004. Julkaisijoiden mukaan tieteispelit eivät olleet kannattavia, joten alkuperäisestä konseptista muokattiin kylmän sodan aikaan sijoittuva, mutta fiktiiviseen asetelmaan perustuva Dark Sector. Warframen luova johtaja Steve Sinclair kertoi MTV:n haastattelussa vuonna 2012, että hänellä oli edelleen tallella Warframeen liittyviä suunnitteludokumentteja vuodelta 2003. Ilmaispelien menestyksen myötä Digital Extremes loi alkuperäisen Dark Sector -konseptin pohjalta Warframen.
Pelin Microsoft Windows -version rajattu beetatestauksen alkoi 24. lokakuuta 2012 ja siirtyi avoimeen beetaan 25. maaliskuuta 2013. PlayStation 4:lle peli julkaistiin 29. marraskuuta 2013. Xbox Onelle peli julkaistiin 2. syyskuuta 2014.
Kehittäjä on julkaissut peliin suuremman sisältöpäivityksen noin kahden kuukauden välein ja pienempiä päivityksiä viikoittain (live service).
Vastaanotto

| Vastaanotto> Yhteispisteet.Kerääjä | Vastaanotto> Yhteispisteet.Pisteet |
| --- | --- |
Metacritic: 68/100 (PC) 64/100 (PS4) 62/100 (XONE)
Arvostelupisteet
Julkaisu: Pisteet
IGN: 7,0 (PC) 7,5 (PS4)
Pelillä on Metacritic -kerääjäsivustolla pistemääränä 68/100. Peli on saanut IGN:n arvostelussa arvosanaksi 7/10.
Aiheesta muualla

Warframe MobyGamesissa (englanniksi)
Warframe Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Warframe-pelin virallinen sivu (englanniksi)
Warframen Wikia-sivusto (englanniksi)
Aitolia-Akarnania

| Aitolia-Akarnanian alueyksikkö Περιφερειακή ενότητα Αιτωλοακαρνανίας> Alueyksikkö |
| --- | --- |
 Sijainti
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos, Länsi-Kreikka ja Jooniansaaret
Alue:  Länsi-Kreikka
Kuntia:  7
Perustettu:  1.1.2011
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Mesolóngi
Pinta-ala:  5 461 km²
Väkiluku (2011):  210 802
 – väestötiheys:  38,60 as./km²
Lyhenteet:  
 – NUTS:  EL631
 
www.aitoloakarnania.gr
Aitolia-Akarnania (kreik. Αιτωλοακαρνανία, Aitoloakarnanía) eli Aitolia-Akarnanian alueyksikkö (kreik. Περιφερειακή ενότητα Αιτωλοακαρνανίας, Perifereiakí enótita Aitoloakarnanías) on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Länsi-Kreikan alueella ja sen hallinnollinen keskus on Mesolóngi. Alueyksikön pinta-ala on 5 461 neliökilometriä ja asukasluku 210 802 (vuonna 2011).
Alueyksikkö sijaitsee läntisessä Manner-Kreikassa. Se perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä ja se korvasi tuolloin lakkautetun Aitolia-Akarnanian prefektuurin (Νομός Αιτωλοακαρνανίας, Nomós Aitoloakarnanías).
Maantiede

Aitolia-Akarnania käsittää Amvrakikóslahden ja Patraksenlahden välisen alueen Kreikan länsirannikolla Joonianmeren rannalla. Maantieteellisesti alue luetaan osaksi Keski-Kreikkaa, mutta hallinnollisesti osaksi Länsi-Kreikan aluetta. Aitolia-Akarkanian pohjoispuolella sijaitsee Epeiroksen alue, itäpuolella Keski-Kreikan alue ja Evrytanían ja Fokiin alueyksiköt, ja eteläpuolella Patraksenlahden toisella puolella Peloponnesoksen niemimaa ja Akhaian alueyksikkö. Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla sijaitsevat keskiset Jooniansaaret, kuten Lefkas ja Ekhinadien saariryhmä. Ne eivät kuitenkaan kuulu alueyksikköön.
Aitolia-Akarnanian alueella sijaitsevat muun muassa vuoret Panaitolikó (1 924 m), Váltos (1 852 m), Akarnaniká (1 589 m), Arákynthos (984 m) ja Varásova (917 m) sekä Kreikan suurin järvi Trichonída. Kreikan suurin tekojärvi Kremastá sijaitsee Aitolia-Akarnanian ja Evytanían rajalla. Muita järviä ovat Kastráki, Ozerós ja Voulkaría. Patraksenlahden rannikolla sijaitsevat Mesolóngin–Aitolikón laguunit. Merkittävimmät joet ovat Achelóos ja Évinos. Etelärannikolla sijaitsee Korintinlahden suulla oleva Antírrion niemi, josta on yhteys Peloponnesoksen puolelle Ríoon Ríon–Antírrion siltaa pitkin.
Alueyksikön suurimmat kaupungit ovat Agrínio (46 899 asukasta), Náfpaktos (13 415) ja Mesolóngi (12 785) (vuonna 2011).
Kunnat

Alueyksikkö jakaantuu seitsemään kuntaan seuraavasti:
| Kartta |  | Kunta | Kuntakeskus | Väkiluku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | Mesolóngi (Ierá Póli Mesolongíou) | Mesolóngi | 34 416 |
|  | 2 | Agrínio | Agrínio | 94 181 |
|  | 3 | Áktio-Vónitsa | Vónitsa | 17 370 |
|  | 4 | Amfilochía | Amfilochía | 17 056 |
|  | 6 | Nafpaktía | Náfpaktos | 27 800 |
|  | 5 | Thérmo | Thérmo | 8 242 |
|  | 7 | Xirómero | Astakós | 11 737 |
Historia > Antiikki

Aitolia ja Akarnania ovat kummatkin Kreikan historiallisia maakuntia ja peräisin antiikin ajalta. Näistä kahdesta alueesta Akarnania käsitti nykyisen alueyksikön länsiosan Joonianmeren puolella, mukaan lukien muun muassa Leukaksen eli nykyisen Lefkaksen saaren, kun taas Aitolia käsitti itäosan. Alueiden rajana toimi Akheloos-joki eli nykyinen Achelóos.
Aitolia on saanut nimensä Aitoloksesta, Endymionin pojasta, jonka taru kreikkalaisessa mytologiassa kertoo alueen asuttamisesta. Akarnanian nimi viittaa mahdollisesti kallioisen seudun asukkaisiin (akarna, 'kallio'; -anes, 'asukkaat'), mutta antiikin aikana sen sanottiin tulleen heeros Akarnanista. Antiikin aikana Aitolian liiton muodostaneet aitolialaiset ja Akarnanian liiton muodostaneet akarnanialaiset polikset eli kaupunkivaltiot olivat usein sodassa keskenään. Seudun tärkeitä kaupunkeja olivat muun muassa Kalydon, Leukas, Pleuron ja Stratos. Rooman valtakunta valloitti alueen vuonna 167 eaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aitolia-Akarnania Wikimedia Commonsissa
Περιφερειακή ενότητα Αιτωλοακαρνανίας (Arkistoitu – Internet Archive). Aitolia-Akarnanian alueyksikön kotisivu. (kreikaksi) (englanniksi)
Länsi-Kreikan alue
| --- | --- |
Akhaian alueyksikkö:   Aigiáleia  Erýmanthos  Kalávryta  Patras  Dytikí Achaḯa 
Aitolia-Akarnanian alueyksikkö:   Agrínio  Áktio-Vónitsa  Amfilochía  Mesolóngi  Nafpaktía  Thérmo  Xirómero 
Eliksen alueyksikkö:   Archaía Olympía  Andravída-Kyllíni  Andrítsaina-Kréstena  Ilída  Pineiós  Pýrgos  Zacháro 
Achelóos-joki ja Katochín kaupunkia.
Antiikin Kalydonin kaupungin raunioita.
Wilho Soini

Wilho Soini vuonna 1878. (Valokuva Daniel Nyblin.)
Aksel Wilho Soini (vuoteen 1877 Hoffrén; 26. joulukuuta 1854 Korpilahti – 6. lokakuuta 1934 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, sanomalehtimies ja pankinjohtaja. Soini käytti myös nimimerkkejä hr Soini, -o-i, Pii, V. Soini, W. Soini ja W.S.