stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maija Heino-Vesihiisi

Maija Heino vuonna 1970.
Tyyni Maija Heino-Vesihiisi (o.s. Heino, 22. huhtikuuta 1924 Rautu – 27. heinäkuuta 2010 Espoo) oli suomalainen kansanedustaja, kunnallispoliitikko ja kieltenopettaja.
Maija Heino syntyi Raudussa sittemmin luovutetun Karjalan alueella ja toimi sodassa valonheitinlottana. Hän valmistui Helsingin yliopistosta filosofian maisteriksi 1952 ja työskenteli englannin ja saksan kielten opettajana Iisalmella, Kemissä, Kuopiossa ja Espoossa. Hän avioitui toimitusjohtaja Veli-Mies Vesihiiden kanssa 1972.
Maija Heino-Vesihiisi valittiin eduskuntaan kokoomuksen edustajana Kuopion läänin vaalipiiristä vuosiksi 1970–1972. Hän vaikutti myös Kuopion kaupunginvaltuustossa ja kaupunginhallituksessa.
Teokset

Maija Heino-Vesihiisi toimitti kolme kirjaa:
Ylioppilasteatteri 1926–1951.  (Toimitettu yhdessä Juhani Nuoton ja Jyrki Vihman kanssa)  Helsinki:  Ylioppilasteatteri, 1951.
Perkjärvi: Kannaksen kuvastin seitsemin savuin sinisin: seitsemän kannakselaista kylää omien asukkaittensa kuvaamina: Perkjärven asemankylä, Perkjärven kylä, Ilola, Keskikylä, Lavola, Leipäsuo, Taaperniemi sekä Perkjärven tykistöleiri.  Hämeenlinna:  Karisto, 1988.  ISBN 951-23-2522-5.
Kouluelämää ja elämän koulua Terijoella: Terijoen yhteislyseo 1907–1992.  (Toimitettu yhdessä Terijoen yhteislyseon killan kanssa)  Hämeenlinna:  Karisto, 1991.  ISBN 951-23-3085-7.
Ouagadougoun katedraali

| Ouagadougoun katedraali |
| --- | --- |

Sijainti:  Ouagadougou, Burkina Faso
Koordinaatit:  12°21′43″N, 1°31′37″W
Kirkkokunta:  roomalaiskatolinen
Rakentamisvuosi:  1936
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ouagadougoun katedraali on katedraali Ouagadougoun kaupungissa Burkina Fasossa. Katedraali on 1930-luvulla rakennettu roomalaiskatolinen kirkko, yksi Länsi-Afrikan suurimmista kirkoista. Katedraali on rakennettu savitiilistä romaaniseen tyyliin.
Käännös suomeksi
Optinen litografia

Optinen litografia on puolijohdeteollisuudessa käytetty menetelmä mikropiirien valmistuksessa, jossa siirretään valokuvamaskin johdinkuvio substraatin, esimerkiksi piikiekon, pinnalle. Optinen litografiamenetelmä sekä sisältää samankaltaisuuksia normaalin taidepainatuksessa käytetyn litografiamenetelmän kanssa että käyttää joitakin samoja periaatteita kuin normaali valokuvan kehitysprosessi.
Valoresistin levitys piikiekolle
Optinen litografia sisältää yhdistelmän:
Substraatin valmistelusta: kuivaamisesta ja adheesiopromoottorin levityksestä (engl. dehydration bake; priming)
valoresistin (valoherkän lakan tai valotuslakan) levityksestä (engl. photoresist spinning)
esipaistosta (engl. soft bake)
kohdistuksesta (jossa uusi kerros kohdistetaan aiemmin tehtyyn kerrokseen) (engl. alignment)
valotuksesta (engl. exposure)
kehityksestä (engl. development)
jälkipaistosta (engl. hard bake)
Litografian jälkeen kiekko jatkoprosessoidaan, jolloin vaihtoehtoja ovat muun muassa:
etsaus
metallin kasvatus höyrystämällä tai sputteroimalla, ns. lift-off-metallointi
ioni-istutus seostusatomien saattamiseksi kiekon sisään
galvaaninen kasvatus metallin kasvattamiseksi
muunnelmia muista kemiallisista käsittelyistä (juoksutteet, pintajännityksen poisto ja niin edelleen), joita tehdään vaiheittain alkujaan tasaiselle pinnalle.
Mangrovevarpushaukka

| Mangrovevarpushaukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Suku::  Lintuhaukat Accipiter
Laji::  rhodogaster
Kaksiosainen nimi
 Accipiter rhodogaster  (Schlegel, 1862) 
Katso myös
   Mangrovevarpushaukka Wikispeciesissä   Mangrovevarpushaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mangrovevarpushaukka (Accipiter rhodogaster) on haukkojen heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan Indonesiassa.
Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset kosteat alavat metsät ja vuoristometsät sekä mangrovemetsät nousuveden rajan yläpuolella ja myös maaseudun puutarhat.
Se jakautuu kahteen alalajiin:
Accipiter rhodogaster rhodogaster (Schlegel, 1862)
Accipiter rhodogaster sulaensis (Schlegel, 1866)
Aiheesta muualla

Mangrovevarpushaukka (Accipiter rhodogaster) BirdLife International Data Zone. (englanniksi)
Längelmäen sankarimuistomerkki

Längelmäen sankarimuistomerkki Elokuussa 2020. Keskellä vuonna 2017 paljastettu Tolvajärven taistelun muistolaatta.
Längelmäen sankarimuistomerkki Elokuussa 2011.
Längelmäen sankarimuistomerkki on vuosien 1939–44 sodissa kaatuneiden sankarivainajien muistomerkki Längelmäen vanhalla hautausmaalla Längelmäen kirkon luona Längelmäellä Orivedellä Pirkanmaalla. Nykyinen muistomerkki on paikalla toinen.
Ensimmäinen sankarivainajien muistomerkki paljastettiin 25.6.1950. Sen oli suunnitellut arkkitehti Einari Teräsvirta. Muistomerkki oli muodoltaan liuskakivinen paasi. Tämä muistomerkki purettiin nykyisen muistomerkin tieltä vuonna 1967.
Uusi muistomerkki paljastettiin 6.12.1967. Sen suunnitteli myös Teräsvirta.
Vuonna 2017 osana Suomi 100 -juhlallisuuksia muistomerkkiin liitettiin muistolaatta Tolvajärven taistelussa 1939 kaatuneille. Aloitteentekijänä uuden muistomerkin hankkimiselle olivat Längelmäen sotaveteraanit. Muistokiven hankkivat sotaveteraanien jälkeläiset. Paljastusjuhla oli itsenäisyyspäivänä 6.12.2017.  Juuri Längelmäkeä sota koetteli raskaasti: sankarivainajia oli 197, ja suuri osa näistä Tolvajärven taistelussa.
Optinen laitos

Optinen Laitos, lyhenne OptL, oli Suomen puolustusvoimiin kuulunut laitos, jonka toimialaan kuuluivat optisten laitteiden korjaus, kunnossapito ja valmistus. laitos valmisti sinkojen tähtäimiä ja linssejä, korjasi kiikareita, etäisyysmittareita, tähtäinkiikareita ja periskooppeja.
Optisella laitoksella myös suunniteltiin ja valmistettiin omia optisia laitteita puolustuslaitoksen käyttöön.
Laitos perustettiin vuonna 1940 nimellä Puolustuslaitoksen Optillinen Laitos, lyhenne Pl.O.L.
Laitos toimi mm. jatkosodan aikana Helsingin Katajanokalla Merikasarmilla, mutta kaupungin pommitusten vuoksi se siirrettiin länsirannikolle Kaskisiin. Katajanokan aikoina se toimi samassa rakennuksessa Huoltokoulu 1:n kanssa, jolla oli yhteyksiä Asekouluun yksiköitä yhdistävien tähtäimiin liittyvien korjaustoimien takia.
Optisen Laitoksen johtajana toimi 1955-1961 everstiluutnantti Erkki Vara laitoksen ollessa Asekoulun Optinen osasto. Itsenäisen laitoksen johtajaksi tuli hänen jälkeensä insinöörieverstiluutnantti Usko Järvinen 1961-1976. Laitoksen korjaamon johtajana toimi mm. sotilasteknikko, myöh. insinöörieverstiluutnantti, aseinsinööri Tapio Suihko.
Lakkauttaminen

Laitoksen toiminnot yhdistettiin myöhemmin Lievestuoreen Varikkoon Laukaan Lievestuoreella.
Aiheesta muualla

Optinen laitos – Linnoitusperiskoopista valonvahvistimeen 1940-2000+ -niminen teos (tekijä: Aimo Nalli, ISBN: 952-91-1758-2, julkaisupaikka: Lievestuore, julkaistu: 2000)
On ne meurt que deux fois

| On ne meurt que deux fois |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jacques Deray
Käsikirjoittaja:   Jacques Deray  Michel Audiard 
Perustuu:  Derek Raymondin romaaniin He Died with His Eyes Open (1984)
Tuottaja:  Norbert Saada
Säveltäjä:  Claude Bolling
Kuvaaja:  Jean Penzer
Leikkaaja:  Henri Lanoë
Tuotantosuunnittelija:  François de Lamothe
Pukusuunnittelija:  Corinne Jorry
Pääosat:   Michel Serrault  Charlotte Rampling 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:   Swanie Productions  TF1 Films Production 
Levittäjä:  Studio Canal
Ensi-ilta:   1985-10-99. lokakuuta 1985 (Ranska)  
Kesto:  105 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
On ne meurt que deux fois (”Kuolet vain kahdesti”) on vuonna 1985 ensi-iltansa saanut Jacques Derayn ohjaama ranskalainen neo-noir-tyylinen rikos- ja jännityselokuva, jonka pääosissa ovat Michel Serrault ja Charlotte Rampling. Elokuva perustuu Derek Raymondin vuonna 1984 julkaistuun romaaniin He Died with His Eyes Open, jonka pohjalta Jacques Deray ja Michel Audiard sovittivat käsikirjoituksen.
Elokuva palkittiin tuomariston palkinnolla vuoden 1985 Montrealin elokuvajuhlilla, ja Jean Penzer palkittiin elokuvasta parhaan kuvauksen Césarilla.
Juoni

Rikoskomisario Robert Staniland (Michel Serrault) tutkii pianistin kuolemaa. Hän tapaa murhan uhrin rakastajattaren Barbara Sparkin (Charlotte Rampling), joka tunnustaa rikoksen. Staniland ei kuitenkaan usko häntä havaintojensa ja kokemuksensa perusteella ja ryhtyy selvittämään totuutta yllättävin tuloksin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Michel Serrault  | … |  Robert Staniland   |
|  Charlotte Rampling  | … |  Barbara Spark   |
|  Xavier Deluc  | … |  Marc Spark   |
|  Élisabeth Depardieu  | … |  Margo Berliner   |
|  Gérard Darmon  | … |  Jean-Loup Soeren   |
|  Jean-Pierre Darroussin  | … |  Moulard   |
|  Jean-Paul Roussillon  | … |  Léonce   |
|  Jean Leuvrais  | … |  komissaari Bauman   |
|  Maurice Barrier  | … |  Arthur Chalon   |
|  Julie Jézéquel  | … |  Sophie   |
|  Riton Liebman  | … |  Éric Berliner   |
Ensi-ilta ja vastaanotto

On ne meurt que deux fois julkaistiin elokuvateattereissa Ranskassa 9. lokakuuta 1985. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana yli miljoona katsojaa.
Ensi-ilta ja vastaanotto > César-palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Ehdokas | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1985 | Paras kuvaus | Jean Penzer | Voitto |  |
| 1985 | Paras naispääosa | Charlotte Rampling | Ehdokkuus |  |
| 1985 | Paras miespääosa | Michel Serrault | Ehdokkuus |  |
| 1985 | Paras miessivuosa | Xavier Deluc | Ehdokkuus |  |
| 1985 | Paras alkuperäinen tai sovitettu käsikirjoitus | Jacques Deray ja Michel Audiard | Ehdokkuus |  |
| 1985 | Paras musiikki | Claude Bolling | Ehdokkuus |  |
| 1985 | Paras leikkaus | Henri Lanoë | Ehdokkuus |  |
| 1985 | Paras lavastus | François de Lamothe | Ehdokkuus |  |
Aiheesta muualla

On ne meurt que deux fois Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Maija Hurme

Maija Hurme (s. 1976) on suomalainen kuvittaja ja graafikko. Hän kuvittaa lastenkirjojen lisäksi oppikirjoja ja tekee grafiikkaa Hufvudstadsbladetille.
Hurme valmistui valtiotieteen kandidaatiksi Svenska social- och kommunalhögskolanista vuonna 2004 pääaineenaan journalistiikka ja sivuaineena historia. Hän on opiskellut historiaa myös Helsingin yliopistossa. Vuosina 1998–2005 Hurme työskenteli City-lehden ad-assistenttina ja 2005–2007 Borgåbladetin taittajana.
Maija Hurme on tehnyt kirjoja yhdessä puolisonsa Anssi Hurmeen kanssa. Heidän ensimmäinen yhteinen teoksensa Peiton alla ilmestyi vuonna 2012. Heidän teoksensa Lepakkopoika (2014) oli Arvid Lydecken -palkintoehdokkaana vuonna 2015. Myös Hurmeen kuvittama ja Hanna Lundströmin kirjoittama lasten runoteos Rassel prassel puss (suom. Onnenkuplia) oli Arvid Lydecken -ehdokas. Vuonna 2015 Hurmeen kuvittama ja Tuula Korolaisen sekä Riitta Tuluston toimittama Lasten oma vuosikirja sai tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon. Vuonna 2018 Maija ja Anssi Hurmeen teos Varjostajat oli lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-ehdokas. Teos oli myös Tulentakantaja-palkintoehdokas 2019. Hurme oli kirjan kuvituksella myös Rudolf Koivu -palkintoehdokas saaden kunniamaininnan.
Hurme on Kuvittajat ry:n puheenjohtaja 2021–2023. Hän toimi aiemmin kaksi vuotta yhdistyksen varapuheenjohtajana.
Teoksia

Anssi Hurme (teksti) & Maija Hurme (kuvitus): Peiton alla.  Helsinki:  Schildts & Söderströms, 2012.  ISBN 978-951-52-2986-1.
Anssi Hurme (teksti) & Maija Hurme (kuvitus): Lepakkopoika.  Helsinki:  Schildts & Söderströms, 2014.  ISBN 978-951-52-3361-5.
Tuula Korolainen & Riitta Tulusto (toim.) & Maija Hurme (kuvitus): Lasten oma vuosikirja.  Helsinki:  Lasten Keskus, 2014.  ISBN 978-952-288-147-2.
Hanna Lundström (teksti) & Maija Hurme (kuvitus): Onnen kuplia: runoja aloittelijoille.  (Alkuteos: Rassel prassel puss, 2015)  Suomentanut Tittamari Marttinen. Helsinki:  S&S, 2016.  ISBN 978-951-52-3830-6.
Anssi Hurme (teksti) & Maija Hurme (kuvitus): Varjostajat.  Helsinki:  S&S, 2018.  ISBN 978-951-52-4429-1.
Maija Hurme (teksti ja kuvitus): Yksinäisten saarten kartasto.  Helsinki:  Etana Editions, 2018.  ISBN 978-952-7105-18-4.
Jenni Karjalainen (teksti) & Maija Hurme (kuvitus): Setäkuiskaajan käsikirja.  Helsinki:  Art House, 2019.  ISBN 978-951-884-711-6.
Lina Laurent (teksti) & Maija Hurme (kuvitus): Piilopalstan tarhurit.  (Alkuteos: Plats på jorden, 2021)  Suomentanut Heli Ikäheimo. Helsinki:  S&S, 2021.  ISBN 978-951-52-5277-7.
Kaikki löytämäni viimeiset.  Helsinki:  Etana Editions, 2022.  ISBN 978-952-7105-87-0.
Aiheesta muualla

Maija Hurmeen verkkosivut
Ouan

| Ouan |
| --- | --- |
 Ouan
 Koordinaatit: 13°41′36″N, 4°24′9″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Ségoun alue
Piiri:  Tominianin piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  9 100
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ouan on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Tominianin piirissä Malissa. Se sijaitsee Banijoen tulva-alueen itäpuolella 60 kilometriä Tominianista maanteitse pohjoiseen. Kunnassa on 9 100 asukasta (vuonna 2009).
Ouanin kunta rajoittuu idässä Tominianin piirin Timissan ja etelässä Fangasson sekä luoteessa Moptin alueen Djennén piirin Dandougou Fakalan ja Madiaman kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.
Kuntaan kuuluu 17 kylää. Asukkaat ovat etupäässä boboja (bwa) ja fulbeja. Vallitseva uskonto on animismi. Lisäksi on kristittyjä ja muslimeja.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, riisi ja maapähkinä. Myytäväksi kasvatetaan sipulia ja tupakkaa. Kotieläimiä ovat lampaat, vuohet, aasit, naudat ja siipikarja.
Ouanin kautta kulkee Ségoun ja Moptin välinen maantie RN6. Palveluihin kuuluu yhdeksän alakoulua, yläkoulu, koulutus- ja kehittämiskeskus sekä terveysasema.
Myytinmurtajat (8. tuotantokausi)

Myytinmurtajat (MythBusters) on yhdysvaltalainen televisiosarja. Jokaisessa jaksossa keskitytään kahteen tai useampaan kaupunkitarinaan, yleiseen uskomukseen, elokuvakohtaukseen tai nettihuhuun.
Kauden 8 jaksot 137 - 159 esitettiin Yhdysvalloissa vuonna 2010.
Jakso 137 - Bumerangiluoti

| Myytti | Tulos | Lopputulokset |
| --- | --- | --- |
| ● Henkilö voi vahingossa ampua itsensä jos luoti kimpoaa kolmen seinän kautta ja osuu ampujaan. | Murrettu | Ammutut luodit pirstoutuivat teräslevyihin. vasta teräksinen kuulalaakeri ammuttuna osui ampujaa esittävään kuvaan, kuitenkin liian hiljaisella vauhdilla aiheuttaakseen kuolettavaa vammaa. |
| ● Elävistä puista voi tehdä keskiaikaisen katapultin. | Murrettu | Katapultti ei pystynyt lennättämään Busteria tarpeeksi korkealle ja kauas. |
Jakso 138 - Tappava limumuki

| --- | --- |
● Liikkuvaa autoa päin heitetty polystyreenimuki voi rikkoa tuulilasin ja tappaa kuskin: Osittain murrettu
● Putoaako?: 
…Sormien varassa voi riippua pitkäänkin: Murrettu
…Helikopterin jalaksista riippuva voi kiivetä koneeseen: Vahvistettu
Jakso 139 - Sukelluspelastus

| --- | --- |
● Räjähdykseltä vois suojautua sukeltamalla veden alle: Vahvistettu
● Luodeilta voi suojautua:: 
…laittamalla puhelinluetteloita ovien sisälle: Murrettu
…peittämällä auto täysin puhelinluetteloilla: Murrettu
Jakso 140 - Pako vakoojan autolla

| --- | --- |
● Takaa-ajavan auton voi pysäyttää:: 
…Renkaita puhkovilla piikeillä: Murrettu
…Savuverholla: Vahvistettu
…Öljyläikällä: Mahdollista
…Adamin laskuvarjokikalla: Osittain murrettu
…Jamien vekottimilla: Ei tulosta
● Liikevektorin kosto: 
…Liikkuvasta ajoneuvosta samalla nopeudella taaksepäin heitetty esine putoaa suoraan maahan: Vahvistettu
Jakso 141 - Isku pullolla

| --- | --- |
● Isku pullolla:: 
…Isku tyhjällä pullolla aiheuttaa enemmän vahinkoa kuin isku täysinäisellä pullolla: Murrettu
● Nahasta tehty tykki: Murrettu
Jakso 142 - Tuskalla tuloksiin

| --- | --- |
● Tuskalla tuloksiin:: 
…Naiset kestävät kipua miehiä enemmän: Vahvistettu
…Ilman kivunlievitystä synnyttäneet naiset kestävät kipua enemmän kuin sitä ottaneet: Vahvistettu
…Punatukkaisilla on pienempi kipukynnys: Murrettu
…Kiroileminen auttaa kestämään kipua enemmän kuin muunlainen manailu: Vahvistettu
● Kaasusäiliöraketti:: 
…Nestekaasusäiliö voi tulelle altistettuna räjähtää ja lentää 46 m ilmaan:: Mahdollista
Jakso 143 - Myyttikontrolli

| --- | --- |
● Yhteentörmäys:: 
…Kahden auton yhteentörmäys nopeudella 50 mph vastaa yhden auton törmäystä kiinteään kohteeseen samalla 50 mph nopeudella:: Vahvistettu
● Sukat jalasta:: 
…On mahdollista iskeä jotakuta niin, että sukat irtoavat jaloista:: Osittain mahdollista
Jakso 144 - Ilmastointiteippi osa 2

| --- | --- |
● Ilmastointiteipillä voi: 
…tehdä kävelysillan:: Vahvistettu
…kasata hajonneen auton ajettavaan kuntoon:: Vahvistettu
…sitoa auton paaluun:: Vahvistettu
…pysäyttää auton 97 km/h (60 mph) vauhdista:: Murrettu
Jakso 145 - Vesiliukumäki

| --- | --- |
● 30 metrin ilmalento lasten uima-altaaseen vesiliukumäestä:: Murrettu
● etenemimen vasemmalle kääntymällä on hitaampaa kuin oikealle:: Vahvistettu
Jakso 146 - Etälamautintulipalo

| --- | --- |
● Etälamautin voi yhdessä pippurisumutteen kanssa sytyttää kohteen tuleen:: Mahdollista
● Ilotulitusrakettilentäjä:: Murrettu
Jakso 147 - Räkämyytit

| --- | --- |
● Aivastus: 
…lähtee 160 km/h nopeudella:: Murrettu
…lennättää pisaroita 9 metrin päähän:: Murrettu
● Räkä voi levitä käsien kautta nopeasti:: Vahvistettu
Jakso 148 - Koirankarvoja

| --- | --- |
● Verikoiran harhautus osa 2:: 
…silli:: Murrettu
…erikoiskäsitelty asu:: Murrettu
…joen ylittäminen:: Murrettu
…erikoisasu:: Murrettu
…ryhmäpako:: Mahdollista
● Huumekoiran harhautus:: 
…hajun peittäminen voimakkaamalla:: Murrettu
…ultraäänilaite:: Murrettu
…toisen koiran hajulla:: Murrettu
…"väärä positiivinen" :: Murrettu
Jakso 149 - Myrskynbongausmyytit

| --- | --- |
● Tornadon kestävä ajoneuvo:: Vahvistettu
● tornadon kestävä henkilökohtainen suoja:: Vahvistettu
Jakso 150 - Kylmät jalat

| --- | --- |
● Kakkatuuletin:: Mahdollista
● Kylmät jalat:: Mahdollista
Jakso 151 - Pöytäliinatemppu

| --- | --- |
● Pöytäliinatemppu:: Murrettu
● Aivomyrsky:: Murrettu
Jakso 152 - Nuolikonekivääri

| --- | --- |
● Nuolikonekivääri:: Mahdollista
● Hiprakka vs unelias:: Vahvistettu
Jakso 153 - Minimyyttejä

| --- | --- |
● Smokki pysyy kuivana sukelluspuvussa (elokuvasta 007 ja Kultasormi):: Vahvistettu
● Rengaspaineet vaikuttavat auton polttoaineenkulutukseen:: Vahvistettu
● Läppäri voi pysäyttää lähetä ammutun haulikonpanoksen:: Mahdollinen
● Hiuslisäke voi pysäyttää .40 kaliberin luodin:: Murrettu
● Jääkaapin ovi pysäyttää 9 mm luodit:: Murrettu
● Paras tapa estää nuhan leviäminen räästä:: Käytä kyynärpäätä
● "Kuin viedä karkki lapselta" on helppoa:: Murrettu
● Alijäähtynyt olutpullo jäätyy avattaessa:: Vahvistettu
Jakso 154 - Käänteistä tekoa

| --- | --- |
● Käänteistä tekoa:: Murrettu
● Surffilautakuolema:: Murrettu
Jakso 155 - Uponnut ylösalainen auto

| --- | --- |
● Poistuminen katolleen uponneesta autosta:: Vahvistettu
● Maitopurkkisuuliekinvaimennin:: Murrettu
Jakso 156 - Ötökkäspesiaali

| --- | --- |
● Läppärin nosto meihläisten avulla:: Murrettu
● Vesipussit seinällä karkottavat kärpäset:: Murrettu
● Ötökkä voi tappaa motoristin:: Mahdollista
Jakso 157 - Pressan haaste

| --- | --- |
● Arkimedeen kuolemansäde 3.0:: Uudelleen murrettu
● Kaaran kippaus:: Murrettu
Jakso 158 - Vihreä Herhiläinen-spesiaali

| --- | --- |
● Räjähdyspako:: Murrettu
● Auton katkaiseminen hissillä:: 
…Osa 1:: Murrettu
…Osa 2:: Mahdollista
Jakso 159 - Operaatio Valkyrie

| --- | --- |
● Valkyrie-pommi:: Murrettu
● Kasvojen läppääminen:: Vahvistettu
Myytinmurtajat-sarjan tuotantokaudet
| --- | --- |
Tuotantokaudet: :  1. kausi (2003) • 2. kausi (2004) • 3. kausi (2005) • 4. kausi (2006) • 5. kausi (2007) • 6. kausi (2008) • 7. kausi (2009) • 8. kausi (2010) • 9. kausi (2011) • 10. kausi (2012) • 11. kausi (2013) • 12. kausi (2014) • 13. kausi (2015) • 14. kausi (2016) 15. kausi (2017) 16. kausi (2018)
Erikoisjaksot::  Luettelo Myytinmurtajien erikoisjaksoista
Ouaka

| Ouaka |
| --- | --- |
 Prefektuurin sijainti Keski-Afrikan tasavallassa
Valtio:  Keski-Afrikan tasavalta
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Bambari
Pinta-ala:  49 900 km²
Väkiluku (2003):  276 710
 – väestötiheys:  5,5 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  CF-UK
Ouaka on yksi Keski-Afrikan tasavallan prefektuureista. Sen pinta-ala on 49 900 neliökilometriä ja siellä on vuoden 2003 väestönlaskennan mukaan 276 710 asukasta. Ouakan pääkaupunki on Bambari.
Ouaka rajoittuu Bamingui-Bangoraniin, Kongon demokraattiseen tasavaltaan, Nana-Grébiziin, Kémoon, Haute-Kottoon ja Basse-Kottoon. Alueen läpi virtaa Ouakajoki.
Nuuksion työväentalo

| Nuuksion työväentalo |
| --- | --- |
 Espoon Nuuksion työväenyhdistyksen talo
Sijainti:  Nuuksio, Espoo
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nuuksion työväentalo oli Espoon kaupungissa Nuuksiossa sijainnut työväentalo.
Historiaa

Nuuksion työväenyhdistys perustettiin vuonna 1903. Nuuksiossa oli tuolloin asukkaita 300–400. Heistä suuri osa oli torppareita ja mäkitupalaisia sekä työväkeä, joka sai elantonsa maa- ja metsätöistä. Työväentalon hankinta oli esillä yhdistyksen kokouksessa 1914, mutta tontti ostettiin vasta toukokuussa 1917. Tontti oli todennäköisesti lahjoitus, myös puutavaraa talon rakentamista varten oli saatu. Talo rakennettiin pääosin talkootyönä, mutta velkaakin jouduttiin ottamaan. Tosin jo vuonna 1922 talo ja yhdistys olivat velattomia. Talo takavarikoitiin kansalaissodan aikana ja luovutettiin yhdistykselle takaisin keväällä 1919. Työväentalo oli päässyt huonoon kuntoon ja se myytiin vuonna 1956..
Toimintaa työväentalolla

Toiminta oli melko vilkasta 1920- ja 1930-luvuilla. Helsinkiläiset nuorisoseurat tekivät sinne vierailuja. Talossa ei ollut sähkövaloja, mutta se oli tunnelmallinen ja suosittu tanssipaikka öljylamppuineen.
Luzhou

| Luzhou (kiin>  泸州市, Lúzhōu Shì) |
| --- | --- |
 Kellotorni Luzhoun vanhassa kaupungissa.
 Luzhoun prefektuurin sijainti Setšuanissa, alla kaupungin sijainti Kiinassa.
 Luzhou
 Koordinaatit: 28.896°N, 105.431°E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Sichuan
Perustettu:  151 eaa.
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  12 246,87 km²
Väkiluku (2010)  ():  4 218 427
 – Metropolialue:  1 371 233
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  646000
Suuntanumero(t):  0830
Rekisterikilpi:  川E
 
 www.luzhou.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Luzhou (kiin. 泸州市, Lúzhōu Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan kansantasavallan Sichuanin maakunnassa, vajaa 270 kilometriä Chengdusta kaakkoon. Kaupunki sijaitsee Jangtsejoen varrella paikassa, jossa sen sivuhaara Tuojoki (Tuojiang) liittyy Jangtseen.
Hallinnollinen jako

Vuonna 2010 Luzhoun väkiluku oli 4 218 427. Luzhou sisältää kolme kaupunkipiiriä (joiden muodostaman varsinaisen kaupungin asukasluku on 1,37 milj.) ja neljä piirikuntaa. Osat ovat seuraavat:
1. Jiangyang (江阳区, Jiāngyáng Qū), kaupunkipiiri, 575 231 as.
2. Naxi (纳溪区, Nàxī Qū), kaupunkipiiri, 451 401 as.
3. Longmatan (龙马潭区, Lóngmătán Qū), kaupunkipiiri, 344 601 as.
4. Lun piirikunta tai Luxian (泸县, Lú Xiàn), piirikunta, 840 336 as.
5. Hejiang (合江县, Héjiāng Xiàn), piirikunta, 709 476 as.
6. Xuyong (叙永县, Xùyŏng Xiàn), piirikunta, 584 299 as.
7. Gulin (古蔺县, Gŭlìn Xiàn), piirikunta, 713 083 as.