stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1938
Mitalistit > Vesipallo

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet |  Unkari Mihály Bozsi Jenő Brandi Olivér Halassy Gyula Kánásy Kálmán Kislégi Ferenc Mezei István Mezey István Molnár János Németh Miklós Sárkány József Tolnay |  Saksa Bernhard Baier Fritz Gunst Josef Hauser Franz Hawlitschek Alfred Kienzle Hans Schneider Hans Schulze Hans Strauss Franz Wenninger |  Alankomaat Rudolf den Hamer Hoert Hans Mayer Hans Paerl Rookse Hans Stam Cornelis van Aelst Albert van Overhagen Herman van Rootselaar |
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Saksa | 5 | 7 | 2 | 14 |
| 2 |  Tanska | 5 | 1 | 1 | 7 |
| 3 |  Alankomaat | 2 | 3 | 4 | 9 |
| 4 |  Ruotsi | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 5 |  Iso-Britannia | 1 | 3 | 5 | 9 |
| 6 |  Unkari | 1 | 0 | 3 | 4 |
| 7 |  Ranska | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 8 |  Belgia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 8 |  Jugoslavia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 16 | 16 | 17 | 49 |
Valtioyö

Valtioyö on autonomisen Suomen suuriruhtinaskunnan historiallinen jakso Porvoon maapäivien 1809 ja vuoden 1863 säätyvaltiopäivien välillä, jolloin ei pidetty lainkaan valtiopäiviä. Tuolloin maata hallitsivat virkamiehet ilman valtiopäivien ohjausta.
Ämpin silta

| Ämpin silta |
| --- | --- |
Ajokaistoja:  2
Ylittää:  Lapuanjoki
Sijainti:  Kauhava
Siltatyyppi:  teräsbetoninen jatkuva palkkisilta
Avattu liikenteelle:  22. joulukuuta 2016
Koordinaatit:  63°04.83′N, 22°53.56′E
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Ämpin silta on teräsbetoninen jatkuva palkkisilta Kauhavalla. Silta on valmistunut vuonna 2016. Silta ylittää Lapuanjoen.
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1947

Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1947 kuudennen kerran. Kilpailut pidettiin Monacon Monte Carlossa 10.–14. syyskuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN. Kilpailulajeina olivat uinti, uimahypyt ja miesten vesipallo.
Suomalaisia kisoihin osallistui kolme urheilijaa eli Bror Labart 1 500 metrin uintiin, Margit Leskinen 200 metrin rintauintiin ja Ilmari Niemeläinen ponnahduslauta- ja kerroshyppyihin. Bror Labart oli 1 500 metrin kisassa 12. ajalla 21.18,6, Margit Leskinen 200 metrin rintauinnissa 6. ajalla 3.08,5 ja Ilmari Niemeläinen ponnahduslaudalla 7. ja kerroshypyissä 9.
Mitalistit > Uinti > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 100 m |  Alexandre Jany | 56,9 |  Per-Olof Olsson | 58,8 |  Elemér Szathmáry | 59,6 |
| 400 m |  Alexandre Jany | 4.35,2 |  György Mitró | 4.50,4 |  Miroslav Bartůšek | 4.51,4 |
| 1 500 m |  György Mitró | 19.28,0 |  Ferenc Vörös | 20.07,0 |  Marijan Stipetić | 20.08,5 |
Selkäuinti
| 100 m |  Georges Vallerey | 1.07,6 |  Gyula Válent | 1.10,5 |  Jiří Kovář | 1.10,5 |
Rintauinti
| 200 m |  Roy Romain | 2.40,1 |  Anton Cerer | 2.41,6 |  Sándor Németh | 2.46,2 |
Vapaauintiviesti
| 4 × 200 m |  Ruotsi   Per-Olof Olsson   Martin Lundén   Per-Olof Östrand   Olle Johansson | 9.00,5 |  Ranska   Alexandre Jany   Charles Babey   Georges Vallerey   Jean Vallerey | 9.00,7 |  Unkari   Imre Nyéki   Géza Kádas   György Mitró   Elemér Szathmáry | 9.01,0 |
Mitalistit > Uinti > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 100 m |  Fritze Nathansen | 1.07,8 |  Hannie Termeulen | 1.08,1 |  Greta Andersen | 1.08,3 |
| 400 m |  Karen Harup | 5.18,2 |  Catherine Gibson | 5.19,8 |  Fernande Caroen | 5.20,9 |
Selkäuinti
| 100 m |  Karen Harup | 1.15,9 |  Catherine Gibson | 1.16,5 |  Irene Koster | 1.18,0 |
Rintauinti
| 200 m |  Nel van Vliet | 2.56,6 |  Éva Székely | 2.57,9 |  Jannie de Groot | 3.00,5 |
Vapaauintiviesti
| 4 × 100 m |  Tanska   Eva Svendsen   Karen Harup   Greta Andersen   Fritze Nathansen | 4.32,3 |  Alankomaat   Marie Marsman   Irma Schuhmacher   Marie-Louise Linssen-Vaessen   Hannie Termeulen | 4.36,0 |  Iso-Britannia   Catherine Gibson   Lillian Preece   Nancy Riach   Margaret Wellington | 4.37,1 |
Mitalistit > Uimahypyt

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Miehet
| 3 m ponnahduslauta |  Roger Heinkelé | 126,71 |  Svante Johansson | 118,88 |  László Hidvégi | 114,50 |
| 10 m kerroshypyt |  Thomas Christiansen | 105,55 |  Lennart Brunnhage | 98,85 |  Louis Marchant | 95,32 |
Naiset
| 3 m ponnahduslauta |  Madeleine Moreau | 100,43 |  Alma Staudinger | 90,67 |  Jeannette Aubert-Pinci | 86,78 |
| 10 m kerroshypyt |  Nicole Péllissard | 60,03 |  Eileen Szagot | 59,86 |  Alma Staudinger | 58,02 |
Mitalistit > Vesipallo

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet |  Italia Gildo Arena Emilio Bulgarelli Pasquale Buonocore Aldo Ghira Mario Majoni Geminio Ognio Gianfranco Pandolfini Tullio Pandolfini Luigi Raspini Umberto Raspini Cesare Rubini |  Ruotsi Göte Andersson Erik Holm Olle Johansson Rolf Julin Åke Julin Arne Jutner Olle Olsson Paul Palsson Roland Spångberg Rune Öberg |  Belgia Maurice De Buck Henri De Pauw Théo-Léo De Smet Émile D’Hooge Fernand Isselé Georges Leenheere Rene Lekime François Maesschalk Francois Pepermans Paul Rigaumont Willy Simons |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ranska | 6 | 1 | 1 | 8 |
| 2 |  Tanska | 5 | 0 | 1 | 6 |
| 3 |  Unkari | 1 | 5 | 4 | 10 |
| 4 |  Ruotsi | 1 | 4 | 0 | 5 |
| 5 |  Alankomaat | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 5 |  Iso-Britannia | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 7 |  Italia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 8 |  Itävalta | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 8 |  Jugoslavia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 10 |  Belgia | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 10 |  Tšekkoslovakia | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Yhteensä | Yhteensä | 16 | 16 | 16 | 48 |
Vashti Cunningham

| Vashti Cunningham |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Vashti Cunningham
Syntynyt: 18. tammikuuta 1998 (ikä 26) Las Vegas, Yhdysvallat
Yleisurheilija
Pituus:  185 senttimetriä
Paino:  65 kilogrammaa
Laji:  korkeushyppy
Valmentaja:  Randall Cunningham
Ennätykset:  200
 Tietolaatikko päivitetty 19. joulukuuta 2019 
Aiheesta muualla
Timanttiliiga
| Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Naisten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Naisten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Naisten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Maa:  Yhdysvallat> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Doha 2019 | korkeushyppy |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Portland 2016 | korkeushyppy |  |
|  Hopeaa | Birmingham 2018 | korkeushyppy |  |
Vashti Cunningham (s. 18. tammikuuta 1998 Las Vegas) on yhdysvaltalainen korkeushyppääjä. Cunningham on 185 senttimetriä pitkä ja painaa 65 kilogrammaa.
Cunningham voitti kultaa vuoden 2015 nuorten Pan-Amerikan mestaruuskilpailuissa sivuten alle 18-vuotiaiden ME-tulosta 196. Maaliskuussa 2016 hän hyppäsi Portlandissa alle 20-vuotiaiden sisäratojen maailmanennätyksen 199. Samassa kuussa hän saavutti kultaa niin ikään Portlandissa järjestetyistä sisäratojen MM-kilpailuista tuloksella 196. Rio de Janeiron olympialaisissa hän sijoittui 13:nneksi. Hän voitti ulkoratojen Yhdysvaltojen-mestaruuden 2017 nuorten Pohjois-Amerikan ennätystuloksella 199. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän oli kymmenes. Hän saavutti Birminghamin MM-hallikilpailuissa 2018 hopeaa tuloksella 193. Hän voitti Yhdysvaltojen-mestaruuden ulkoradoilla 2018 ja sekä sisä- että ulkoradoilla 2019. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän saavutti pronssia ennätystään sivunneella tuloksella 200. Hän voitti sisäratojen Yhdysvaltojen-mestaruuden 2020 ja olympiakarsinnat 2021. Tokion olympialaisissa 2021 hän sijoittui kuudenneksi. Hän voitti Yhdysvaltojen sisä- ja ulkoratamestaruuden 2022, mutta jäi karsintaan Eugenen MM-kilpailuissa.
Cunninghamin isä Randall Cunningham ja setä Sam Cunningham ovat molemmat pelanneet amerikkalaisen jalkapallon NFL:ssä. Randall Cunningham toimii myös tyttärensä valmentajana.
Henkilökohtaiset ennätykset

Ulkoradoilla
| Laji | Tulos | Paikka | Päivä  |
| --- | --- | --- | --- |
| Korkeushyppy | 202 cm | Chula Vista | 29. toukokuuta 2021 |
Sisäradoilla
| Laji | Tulos | Paikka | Päivä  |
| --- | --- | --- | --- |
| Korkeushyppy | 200 cm | Fayetteville | 7. helmikuuta 2021 |
Ämmälammi (Heinola)

| Ämmälammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°13′50″N, 26°24′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Märkjärveen 
Järvinumero:  14.179.1.047
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,2 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,556 km  
Pinta-ala:  1,796 ha  
Saaria:  1 
 fiÄmmälammi 
Ämmälammi Ämmälammet on Päijät-Hämeessä Heinolassa Paistjärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,2 metriä mpy.
Ylikunto

Ylikunto tai ylirasitus tarkoittaa sitä, että elimistöä on rasitettu enemmän kuin mistä sillä on mahdollisuudet palautua. Ylikunto heikentää elimistön suorituskykyä.
Ylikuntoon joutuneen henkilön fyysisen ja psyykkisen kuorman määrä on kasvanut kovemmaksi kuin mistä elimistöllä on mahdollista palautua. Ylikuntoa esiintyy akuuttina (palautuminen 1–4 viikkoa) sekä kroonisena (palautuminen kolmesta kuukaudesta jopa vuosiin). Kroonisesta ylikunnosta käytetään paremminkin nimeä ylikuormitustila. Ylikuntoa voi esiintyä lähes mitä tahansa urheilulajia harjoittavilla, mutta erityisen yleistä se on kestävyyslajeissa. Ylikuntoa esiintyy niin aktiiviliikkujilla kuin ammattiurheilijoiden keskuudessa.
Oireet

Ylikunnossa ihmisen autonomisen hermoston tasapaino horjuu. Yleisesti puhutaan sympaattisesta ja parasympaattisesta ylikunnosta. Sympaattisessa ylikunnossa ihmisen sympaattinen hermosto eli kansanomaisemmin stressihermosto käy ylikierroksilla. Tällöin sykkeet ovat korkealla, ihminen on väsynyt ja rauhaton. Parasympaattinen ylikunto oireilee taas päinvastoin: sykkeet eivät nouse rasituksessa, henkilö on flegmaattinen, masentunut ja välinpitämätön. Sympaattinen ja parasympaattinen ylikunto voivat esiintyä myös yhtä aikaa.
Ylikunto oireilee yksilöllisesti. Ylikunnon oireet voidaan jakaa fyysisiin ja psyykkisiin. Fyysisiin kuuluvat muun muassa suorituskyvyn lasku, voimattomuus, lihasarkuus, lisääntynyt hikoilu, kohonnut lepoverenpaine, vapina, rytmihäiriöt, heikentynyt unensaanti tai yliuneliaisuus, heikentynyt tai suurentunut ruokahalu, kohonnut lepopulssi, korkea tai liian matala palautumissyke, kuumeilu ja huonontunut vastustuskyky. Psyykkisiin oireisiin kuuluvat masennus, flegmaattisuus, välinpitämättömyys, hermostuneisuus, jännittyneisyys, hämmennys, pelko, ahdistus, ärtyneisyys ja oudot mielihalut.
Toteaminen

Ylikunnon diagnosointi on hankalaa. Ylikunnon toteaminen tapahtuu potilashistoriaa selvittämällä ja muiden sairauksien poissulkumenetelmällä. Mikäli ylikuntoa epäilee, parasta olisi hakeutua alan asiantuntijan eli urheilulääketieteen lääkärin vastaanotolle. Yleisesti hyvänä menetelmänä on käytetty ortostaattista sykemittausta. Tässä henkilö mittaa aamulla herättyään ennen aamupalaa makuulta leposykkeen (noin kolme minuuttia) ja sen jälkeen nousee seisomaan ja mittaa seisomasykkeen eli ortostaattisen sykkeen (noin kolme minuuttia). Mikäli näiden sykearvojen ero kasvaa normaaliarvosta, on se merkki elimistön ylikuormituksesta. Tällöin on syytä välttää kovaa rasitusta niin kauan että ortostaattinen syke palaa normaalille tasolleen.
Omat tuntemukset ovat myös hyvä mittari. Jos suorituskyvyssä tapahtuu notkahdus tai edellä mainittuja oireita esiintyy, on syytä miettiä, olisiko kyse ylikunnosta. Lisäksi, jos omassa elämässä on psyykkistä stressiä, tulisi kovaa harjoittelevan urheilijan vähentää fyysistä rasitusta. Kova henkinen ja fyysinen yhteiskuorma laittaa hermoston ja yleisesti elimistön liian koville. Myös oikeanlainen ravinto on elimistön palautumisen kannalta tärkeää.
Toipuminen

Ylikunnosta toipumiseen sovelletaan yleisesti lepoa. Ylikunnon vakavuudesta riippuen henkilö joutuu välttämään kovaa urheilua viikosta ja kuukausista jopa vuosiin. Noin 40 prosenttia ammattiurheilijoista kärsii elämänsä aikana pitkittyneestä ylikuormitustilasta. Merkittävää on, että kroonista ylikuntoa esiintyy paljon etenkin amatööriurheilijoilla ja -harrastelijoilla. Tämä johtuu pitkälti siitä että ylikuntoon ei osata varautua eikä oireita tunnisteta tarpeeksi ajoissa. Ammattiurheilijoiden keskuudessa ylikuntoon on varauduttu paremmin.
Žalec

| Žalec |
| --- | --- |
 Žalec
Valtio:   Slovenia
NUTS 2 -aluejako:  Itä-Slovenia
Perinteinen alue:  Štajerska
Tilastollinen alue:  Savinjska
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3 km²
Väkiluku (2021):  4 983
 – Väestötiheys:  1 661 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Žalec on kaupunki Slovenian Štajerskan perinteisellä alueella. Tilastollisesti kaupunki kuuluu Savinjskan tilastolliseen alueeseen, joka kuuluu Itä-Sloveniaan. Kaupungin väkiluku on 4 983 asukasta, ja kaupungin pinta-ala on kolme neliökilometriä. Kaupungin väestötiheys on 1 661 asukasta neliökilometrillä. Kaupunki on Žalecin kunnan keskuspaikka.
Åhus

| Åhus |
| --- | --- |
 Mariakyrkan Åhusissa.
 Åhus
 Koordinaatit: 55°55′23″N, 14°17′39″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Kristianstadin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  9 423 km²
Väkiluku:  9,63
 – Väestötiheys:  978,5 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Åhus on taajama Kristianstadin kunnassa Etelä-Ruotsissa. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen maakunnassa Itämeren Hanöbuktenin rannalla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 9 423 asukasta.
Åhus on aikaisemmin ollut kauppala. Sillä oli käytössään oma vaakuna. Åhus on ollut myös kaupunki, mutta se lakkautettiin jo ennen vuoden 1862 kunnallislakien voimaanastumista. Niinpä sitä ei yleensä luetakaan Ruotsin kaupunkien joukkoon.
Åhusissa sijaitsee Absolut Companyn vodkatislaamo.
Åhusin kauppalan vaakuna
Väestönkehitys

| Åhusin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 3 181 | 3 181 |
| 1965 | 1965 |    | 3 574 | 3 574 |
| 1970 | 1970 |    | 4 083 | 4 083 |
| 1975 | 1975 |    | 6 125 | 6 125 |
| 1980 | 1980 |    | 7 571 | 7 571 |
| 1990 | 1990 |    | 8 376 | 8 376 |
| 1995 | 1995 |    | 8 568 | 8 568 |
| 2000 | 2000 |    | 8 681 | 8 681 |
| 2005 | 2005 |    | 8 984 | 8 984 |
| 2010 | 2010 |    | 9 423 | 9 423 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viides vuosituhat eaa.

Viides vuosituhat eaa. oli tuhannen vuoden ajanjakso, joka kesti matemaattisessa mielessä vuoden 5000 eaa. alusta vuoden 4001 eaa. loppuun. Tämän vuosituhannen aikana maanviljely levisi Lähi-idästä läpi Etelä- ja Keski-Euroopan. Mesopotamian ja Anatolian kaupunkikulttuurit kukoistivat. Karjankasvatus levisi läpi Euraasian aina Kiinaan asti.
Irlantilaisen piispan James Usherin Raamattuun perustuvien laskelmien mukaan maailmankaikkeus luotiin sunnuntaina 23. lokakuuta vuonna 4004 eaa. tai ehkä sittenkin edellisenä iltana.
Uusikirkko-seura

Uusikirkko-seuran vaakuna
Uusikirkko-seura r.y. on Salossa 1971 perustettu kotiseutuyhdistys. Yhdistyksen tarkoituksena on olla entisen Uudenkirkon kunnan alueella asuneiden ja heidän jälkeläistensä ja ystäviensä yhdyssiteenä, koota ja tallentaa Uudenkirkon historiaan liittyviä kulttuuriarvoja ja vaalia kotiseudun muistoja ja perinteitä sekä tehdä tunnetuksi Karjalaa ja karjalaisia koskevia kysymyksiä. Yhdistys kuuluu jäsenenä Karjalan Liittoon.
Perustamistilaisuudessa oli mukana 35 luovutetun Karjalan Uudenkirkon kunnan syntyperäistä henkilöä.
Tarkoituksensa toteuttamiseksi yhdistys järjestää esitelmä-, kokous-, valistus- ja sivistystilaisuuksia ja myös juhlia, iltamia ja muuta vastaavaa toimintaa sekä muita vastaavia tilaisuuksia
Toimintansa tukemiseksi yhdistys voi harjoittaa kotiseudun kulttuuriin, perinteeseen ja muistoihin liittyvien painotuotteiden julkaisutoimintaa ja muistoesineiden myyntiä.
Seuran puheenjohtajat

1971–1977 Armas Saustila, Salo
1978–1984 Vilho Ranki, Tampere
1985 Alli Suomi, Halikko, erosi
1985–1997 Alpo Kakko, Perniö
1998–2008 Ilkka Juusti, Piikkiö
2009–2010 Taisto Kakko, Turku
2011– Outi Grusander, Salo
Äiti Karjala -muistomerkki Lappeenrannassa

Uusikirkko-seura oli Lappeenrannassa sijaitsevan Äiti Karjala -muistomerkin aloitteentekijänä.
Ajatus luovutetun alueen hävitetyissä sankarihaudoissa lepäävien sankarien muistolle pystytettävästä muistomerkistä oli alun perin Uusikirkko-seuran entisen puheenjohtajan ja silloisen hallituksen jäsenen Armas Saustilan.
Seuran puheenjohtaja Vilho Ranki lähti viemään hanketta eteenpäin ja esitti sitä Karjalan Liiton toteutettavaksi hankkeen vaativuuden johdosta. Karjalan Liiton hallituksen myönteisestä päätöksestä huolimatta hanketta ei lähdetty toteuttamaan johtuen kilpailevista toimista. Lappeenrannan kaupunki antoi hankkeelle ja Uusikirkko-seuralle kuitenkin positiivinen signaali, josta syystä kutsuttiin koolle Etelä-Karjalan luovutetun alueen pitäjäseurojen ja säätiöiden edustajat suunnittelemaan asiaa. Hanke eteni Uusikirkko-seuran ja muiden asiasta kiinnostuneiden seurojen voimin. Toimikunnan puheenjohtaja oli Lappeenrannan kaupunginjohtaja Jarmo Kölhi. Muistomerkkihankkeen suojelijoiksi lupautuivat puolustusministeri Elisabeth Rehn ja kenraali Lauri Sutela. Muistomerkin valmistajaksi valittiin espoolainen kuvanveistäjä Kauko Räsänen.
Äiti Karjala -muistomerkin paljastustilaisuus pidettiin Lappeenrannassa 19. syyskuuta 1993. Monumentti muodostuu metrin korkuisesta jalustasta, jolla seisoo neljämetrinen Äiti Karjala -patsas, ja sitä kolmelta suunnalta ympäröivästä 70 metriä pitkästä graniittimuurista, johon on kaiverrettu luovutetun Etelä- ja Keski-Karjalan sankarihautausmaihin haudattujen tai kadonneina siunattujen 5 500 sankarivainajan nimet.
Aiheesta muualla

Äiti Karjala -muistomerkki
Lappeenrannan sankarihautausmaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Uusikirkko.fi
Valtiovierailu

Valtiovierailu on virallinen vierailu, jossa valtionpäämies vierailee toisen maan johtajan luona. Valtiovierailu on merkittävin diplomaattinen kanssakäynti kahden maan välillä ja sitä juhlistetaan suurilla seremonioilla ja virallisuuksilla.
Suomessa valtiovierailut noudattavat yleensä tiettyä jo perinteeksi muodostunutta kaavaa. Viralliset vastaanottoseremoniat järjestetään presidentinlinnan edustalla tai vaihtoehtoisesti Helsinki-Vantaan lentoasemalla. Vastaanottoseremoniassa vierailevan maan päämies tarkastaa yhdessä tasavallan presidentin kanssa kunniavartioston Porilaisten marssin tahdissa. Kunniavartioston tarkastuksen ja kansallislaulujen esittämisen jälkeen valtionpäämiehet tervehtivät yleisöä presidentinlinnan parvekkeelta, josta siirrytään keltaiseen salonkiin juomaan tervetuliaismaljat, ottamaan virallisia valokuvia sekä vaihtamaan lahjoja ja kunniamerkkejä.
Yleensä viralliseen ohjelmaan kuuluvat ainakin seppeleenlasku marsalkka Mannerheimin haudalle, käynti eduskunnassa ja Helsingin kaupungintalossa. Vierailu päättyy yleensä presidentinlinnassa pidettäviin juhlaillallisiin, joissa valtionpäämiehet pitävät omat puheensa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Verkkouutiset: Valtiovierailut lyhentyneet ja yksinkertaistuneet (Arkistoitu – Internet Archive)
Žagarė

| Žagarė |
| --- | --- |
 Žagarėn katolinen kirkko
 vaakuna
 Sijainti kartalla
 Koordinaatit: 56°22′N, 23°15′E 
Valtio:   Liettua
Lääni:  Šiauliai
Kunnallispiiri:  Joniškisin kunnallispiiri
Ensimmäinen maininta:  1633
Kaupunginoikeudet:  1924
Väkiluku (2010):  2 065
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Žagarė on Liettuan pohjoisosassa, Šiauliain läänissä ja lähellä Latvian rajaa sijaitseva kaupunki. Se on osa Joniškisin kunnallispiiriä. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 2 065 asukasta.
Tunnettuja asukkaita

Isaak Kikoin, neuvostoliittolainen fyysikko
Louis Bookman, liettuanjuutalainen jalkapalloilija
Yisroel Salanter, juutalainen rabbi
Valto Koski

Valto Kalevi Koski (s. 23. tammikuuta 1939 Jaala) on suomalainen poliitikko. Hän toimi Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen kansanedustajana vuosina 1995–2011. Koski oli mukana Kuusankosken kaupunginvaltuustossa vuosina 1977–2000. Sen puheenjohtajana hän toimi 1994–2000. Kaupunginhallituksen puheenjohtajana hän toimi 1981–1992. Koski oli Kouvolan kaupunginvaltuuston jäsen ja puheenjohtaja vuosina 2009–2012. Sotilasarvoltaan hän on korpraali. Koskelle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 2001. Koski on varsinaiselta ammatiltaan putkiasentaja, jona hän toimi Lämpöpojat Oy:ssä vuosina 1954–1959 ja Oy Huber Ab:ssä vuosina 1959–1992.
Aiheesta muualla

.aspx Valto Koski Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Kymen vaalipiirin kansanedustajat 2007–2011
Sinikka Hurskainen
Jyri Häkämies
Anneli Kiljunen
Valto Koski
Jari Larikka
Markku Laukkanen
Reijo Paajanen
Sirpa Paatero
Markku Pakkanen
Sari Palm
Kimmo Tiilikainen
Pentti Tiusanen
Žaksylyk Uškempirov

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Uškempirov Moskovan kesäolympialaisissa 1980. |  Uškempirov Moskovan kesäolympialaisissa 1980. |  Uškempirov Moskovan kesäolympialaisissa 1980. |  |
Maa:   Neuvostoliitto
Miesten kreikkalais-roomalainen paini
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Moskova 1980 | 48 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Oslo 1981 | 48 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Prievidza 1980 | 48 kg |  |
Žaksylyk Amiralijevitš Uškempirov (ven. Жаксылык Амиралиевич Ушкемпиров, kaz. Жақсылық Әмірәліұлы Үшкемпіров, 6. toukokuuta 1951 Tšapajevin sovhoosi, Sverdlovskin piiri, Džambulin alue, Kazahstanin SNT – 2. elokuuta 2020) oli Neuvostoliittoa edustanut kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, olympiavoittaja ja maailmanmestari. 156 senttimetrin pituinen ja 48 kilogramman painoinen Uškempirov edusti seuratasolla Kairatia Semipalatinskissa vuosina 1972–1975, ja vuosina 1976–1982 hän paini Alma-Atassa.
48 kilogramman painoluokassa paininut Uškempirov saavutti vuonna 1980 hopeaa Prievidzan EM-kilpailuista ja voitti kultaa myöhemmin samana vuonna käydyissä Moskovan kesäolympialaisissa. Hän voitti kultaa myös seuraavana vuonna Oslon MM-kisoissa. Maailmancupissa hänen sijoituksensa oli vuonna 1982 toinen. Vuonna 2014 Uškempirov nimettiin painin hall of fameen. Uškempirov kuolemasta 69-vuotiaana uutisoitiin 2. elokuuta 2020.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Žaksylyk Uškempirov Wikimedia Commonsissa
Žaksylyk Uškempirov Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Ämmänsaaren rautatieasema

Ämmänsaaren rautatieasema (lyh. Äm) on Suomen rataverkon liikennepaikka Suomussalmella kunnan keskustaajamassa, ja se on rataosuuden Kontiomäki–Ämmänsaari pääteliikennepaikka. Liikennepaikan etäisyys Helsingin rautatieasemalta on 750,5 kilometriä. Rautatieasema on asuttu.
Ämmänsaaren liikennepaikalla on ainoastaan tavaraliikennettä. Liikennepaikka on miehittämätön, ja liikenteenohjaus tapahtuu Oulun rautatieasemalla sijaitsevasta liikenteenohjauskeskuksesta käsin. Sähköisiä turvalaitteita ei ole.