stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Puheentunnistus

Puheentunnistus on joukko kieli- ja puheteknologian alaan kuuluvia hahmontunnistusmenetelmiä, joiden avulla tietokone voi tunnistaa ihmisten puhetta. Puheentunnistusmenetelmien avulla voidaan esimerkiksi valmistaa puheohjattavia laitteita tai taltioida puhetta tekstimuotoiseksi.
Puheentunnistuksen lajeja

Ihminen voi ennalta sovittujen puhuttavien komentojen avulla ohjata tietokonejärjestelmää. Tämä on helpoiten toteutettavissa oleva tehtävä.
Ihminen voi käyttää ennalta sovituista sanoista koostuvia sovitun kielioppisäännöstön mukaisia yhdistelmiä vuorovaikutuksessa tietokonejärjestelmän kanssa. Tällaisen avulla voidaan toteuttaa esimerkiksi lentolipun varausjärjestelmä tai pankkisovellus, missä keskustelussa tarvitaan numeroilmauksia ja niiden yhdistelyä. Tällaiset järjestelmät ovat mahdollisia toteuttaa puhujasta riippumattomina.
Tärkeiden avainsanojen tunnistamista muuten rajoittamattomasta tekstistä (engl. word spotting) tarvitaan sellaisissa vuorovaikutteisessa puheentunnistuksessa, jossa on parempi ohittaa täytesanat ja jahkailut. Esimerkiksi bussiaikataulupalvelussa riittää tunnistaa pysäkkien nimet ja niiden sijamuodot ja pari sanaa.
Sanelusovelluksessa kone pyrkii muuttamaan ihmisen vapaan puheen tekstiksi. Tämä on hyvin vaikeaa, jos teksti on rajoittamatonta ja tehtävä onnistuu vain siten, että järjestelmä viritetään kerrallaan yhdelle puhujalle.
Puheentunnistuksen menetelmiä

Puhe on ääntä ja ääni on ilmanpaineen nopeata värähtelyä, jonka laatu riippuu siitä, miten puhujan hengitys, kurkunpää, kieli, huulet ja muu ääntöväylä äänteitä muodostavat. Todellisuudessa äänisignaalissa on paljon vaihtelua eli samat äänteet ääntyvät eri kerroilla ja eri puhujilla eri tavalla. Signaalissa ei myöskään aina ole niin selvästi fysikaalisesti tunnistettavissa olevia äänteitä toisin kuin ihmiskuulija ne aistii.
Puheen vaihtelevuuden takia puheentunnistusjärjestelmä joutuu usein valitsemaan oikean tulkinnan todennäköisyysmallin eli kielimallin perusteella. Mitä selvempiä rajoituksia mahdollisille sanoille on, sen paremmin tulkinta onnistuu.
Puheentunnistusjärjestelmän rakentamisen ja käyttämisen vaiheita ovat
Analoginen puhesignaali muutetaan digitaaliseksi eli digitoidaan.
Digitaalinen signaali esikäsitellään esimerkiksi ylipäästösuodattamalla se.
Signaalista lasketaan periodogrammi laskemalla lyhyistä puhesignaalin aikaikkunoista sen eri taajuuksien osuuksia ja suhteita eli spektrejä (Fourier-muunnos, FFT, jne.).
Periodogrammista irrotetaan piirteet, kuten esimerkiksi psykoaskustisesti muunnettuja cepstreja. Vaikka cepstri on aliavaruusmuunnos periodogrammista, sen elementtien välistä korrelaatiota sekä elementtien lukumäärää voidaan vähentää pääkomponenttianalyysillä (PCA) tai tähän tarkoitukseen soveltuvalla laskennallisesti tehokkammalla DCT-muunnoksella.
Piirrevektorit luokitellaan foneemeiksi käyttäen jotain luokitinmallia. Puheentunnistuksessa käytetään usein GMM-mallia (Gaussian mixture model).
Saadut foneemit annetaan syötteenä Viterbi-algoritmille, joka hakee Markovin piilomallin (HMM; engl. Hidden Markov model) antaman suurimman todennäköisyyden luetulle sanalle.
HMM-malli saa sanojen prioritodennäköisyydet kielimallista
Tunnistuksen yksikköinä voi olla foneemi tai difoni eli kahden äänteen yhdistelmä, mikä koostuu ensimmäisen äänteen jälkipuoliskosta ja tätä seuraavan äänteen alkupuoliskosta.
MFCC-piirteet

MFCC-piirteet (engl. Mel frequancy cepstrum coefficients) lasketaan syötesignaalista menetelmällä
ylipäästösuodatetaan signaali
yksinkertainen spatiaalitason suodatin  h(n)=\{1,-1\}\,
lasketaan periodogrammi (FFT aikaikkunoille)
lasketaan periodogrammille mel-muunnos
psykoakustinen ihmiskorvan herkkyyttä mallintava muunnos  m=(1000/\log _{10}2)(\log _{10}(1+f/1000))\
helppo toteuttaa suodatinpankki-tekniikalla
lasketaan logaritmi mel-kertoimista
lasketaan mel-kertoimista DCT
Kielimalli

Kielimalli on todennäköisyysfunktio seuraavalle odotettavissa olevalle sanalle, kun  N edellistä sanaa tunnetaan. Kielimalli on ehdollinen todennäköisyys
Kielimalli voidaan määritellä myös sanan osille, kuten morfeemeille. Kielimallin perustana käytetään olemassaolevaa tekstiaineistoa eli korpusta. Aineisto voi olla peräisin kirjoista, sanomalehdistä, tv-ohjelmien transskripteistä tai vaikka internetistä. Merkitään sanan  w\, esiintymien lukumäärää opetusaineistossa  C(w)\,:llä ja aineiston kokoa  |D|\,:llä. Yksinkertaisin kielimalli on yhden sanan esiintymistodennäköisyyttä mittaava unigrammi
Yleensä käytetään kuitenkin kielen rakennetta paremmin mallintavaa tri-grammia
missä  C(w_{0}...w_{N})\, on sanajonon esiintymien lukumäärä. Tällä tavoin lasketut todennäköisyydet heittelevät paljon riippuen käytetystä aineistosta. Esimerkiksi, jos opetusaineistossa on paljon uutistekstejä, tiettyjen paikan- ja henkilönnimien toistuva esiintyminen vääristää jakaumaa eikä näin ollen välttämättä ole yleistettävissä. Toisaalta puheentunnistustehtävässä kohdataan väistämättä sanoja, joita ei esiinny korpuksessa, mikä osaltaan huonontaa tunnistusjärjestelmän yleistämiskykyä. Yleistämiskykyä voidaan parantaa oikaisemalla todennäköisyysjakaumaa menetelmillä, joita kutsutaan tasoitukseksi. Esimerkki tasoitusmenetelmästä on absoluuttinen poisto, jossa aineistossa esiintyvien sanojen todennäköisyyksistä vähennetään määrätty osa, joka käytetään mallintamaan aineistossa esiintymättömien sanojen todennäköisyyttä.
Puheentunnistuksen sovelluksia

Matkapuhelin, jolle voi opettaa muutaman nimen ja niihin liittyvän puhelinnumeron, johon puhelin soittaa, jos sille toistaa kyseisen nimen.
Hammaslääkärin tuoli, jolle hammaslääkäri voi antaa äänikomentoja (kun kädet ovat kiinni instrumenteissa).
Numerotiedotus, jossa käyttäjä sanoo nimen ja järjestelmä antaa luettelosta löytyvän tai löytyviä tilaajia numeroineen.
Bussiaikataulupalvelu, jossa asiakas soittaa puhelimella ja voi kysyä esimerkiksi "Miten pääsen Hakaniemestä Toukolaan?" ja järjestelmä keskustelee vuorovaikutteisesti tarjoten asiakkaalle vaihtoehtoja.
Sanelusovellus, jossa puheella ohjataan tekstinkäsittelyohjelmaa.
Kokouksen puheiden taltioiminen, jossa yksi käyttäjä sanelee selkeällä äänellä ja kieliopillisesti oikein kaikkien henkilöiden puheet.
Erityisesti kokouksen puheiden taltioimisessa sovellus on herkkä ulkopuolisille häiriöille, ja puhuminen saattaa häiritä ulkopuolisia. Näin ollen on kehitetty nk. stenomaski, joka mahdollistaa häiriöttömän sanelun.
Käytännössä suurin osa suomenkielisistä puheentunnistusmarkkinoista on keskittynyt sairaaloihin ja lääkärisaneluihin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puheentunnistus Wikimedia Commonsissa
Ranskan Grand Prix 1961

Ranskan Grand Prix 1961 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 2. heinäkuuta 1961 Reims-Gueux -radalla. Kilpailun voitti debyyttikilpailuaan ajanut Giancarlo Baghetti. Voitto jäi Baghetille ainoaksi. Baghetti on nykyäänkin ainoa kuljettaja, joka on onnistunut voittamaan ensimmäisen kilpailunsa Formula 1:ssä.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 50 |  Giancarlo Baghetti | FISA-Ferrari | 52 | 2:14:17.5 | 12 | 9 |
| 2 | 12 |  Dan Gurney | Porsche | 52 | +0.1 | 5 | 6 |
| 3 | 8 |  Jim Clark | Lotus-Climax | 52 | +1:01.0 | 9 | 4 |
| 4 | 6 |  Innes Ireland | Lotus-Climax | 52 | +1:10.3 | 10 | 3 |
| 5 | 4 |  Bruce McLaren | Cooper-Climax | 52 | +1:41.8 | 8 | 2 |
| 6 | 22 |  Graham Hill | BRM-Climax | 52 | +1:41.9 | 6 | 1 |
| 7 | 10 |  Jo Bonnier | Porsche | 52 | +3:15.4 | 13 |  |
| 8 | 42 |  Roy Salvadori | Cooper-Climax | 51 | +1 krs. | 15 |  |
| 9 | 16 |  Phil Hill | Ferrari | 50 | +2 krs. | 1 |  |
| 10 | 30 |  Henry Taylor | Lotus-Climax | 49 | +3 krs. | 25 |  |
| 11 | 46 |  Michael May | Lotus-Climax | 48 | +4 krs. | 22 |  |
| 12 | 36 |  Masten Gregory | Cooper-Climax | 43 | +9 krs. | 16 |  |
| 13 | 32 |  Maurice Trintignant | Cooper-Maserati | 42 | +10 krs. | 23 |  |
| 14 | 38 |  Ian Burgess | Lotus-Climax | 42 | +10 krs. | 24 |  |
| 15 | 18 |  Richie Ginther | Ferrari | 40 | Öljynpaine | 3 |  |
| Kesk. | 26 |  Stirling Moss | Lotus-Climax | 31 | Jarrut | 4 |  |
| Kesk. | 48 |  Willy Mairesse | Lotus-Climax | 27 | Moottori | 20 |  |
| Kesk. | 14 |  Carel Godin de Beaufort | Porsche | 23 | Ylikuumeneminen | 17 |  |
| Kesk. | 28 |  Lucien Bianchi | Lotus-Climax | 21 | Ylikuumeneminen | 19 |  |
| Kesk. | 20 |  Wolfgang von Trips | Ferrari | 18 | Moottori | 2 |  |
| Kesk. | 34 |  Giorgio Scarlatti | De Tomaso-Osca | 15 | Moottori | 26 |  |
| Kesk. | 2 |  Jack Brabham | Cooper-Climax | 14 | Öljynpaine | 14 |  |
| Kesk. | 52 |  Bernard Collomb | Cooper-Climax | 6 | Moottori | 21 |  |
| Kesk. | 40 |  John Surtees | Cooper-Climax | 4 | Onnettomuus | 7 |  |
| Kesk. | 24 |  Tony Brooks | BRM-Climax | 4 | Ylikuumeneminen | 11 |  |
| Kesk. | 44 |  Jackie Lewis | Cooper-Climax | 4 | Ylikuumeneminen | 18 |  |
Muuta

Paalupaikka: Phil Hill - 2:24.9
Nopein kierros: Phil Hill - 2:27.1
Roberto Vásquez

| Roberto Vásquez> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Roberto Gaspar Vásquez Ramírez
Syntynyt: 26. toukokuuta 1983 Panama City
Kansalaisuus:   Panama
Nyrkkeilijä
Lempinimi:  La Araña
Painoluokka:  kärpässarja
Kätisyys:  vasenkätinen
Ammattilaistilastot
Ottelut:  31
Voitot:  27
– tyrmäysvoitot:  19
Tappiot:  4
Ratkaisemattomat:  0
Ei tuomiota/ mitätöity:  0
Roberto Vásquez (s. 26. toukokuuta 1983, Panama City, Panama) on kärpässarjan nyrkkeilijä, joka saavutti WBA-liiton maailmanmestaruuden 29. huhtikuuta 2005. Vásquez puolusti titteliä 25. toukokuuta 2006 saakka.
Ura

Vásquez hävisi ensimmäisen ammattilaisottelunsa 17. maaliskuuta 2001 Angelo Dottinia vastaan. Seuraavat 22 ottelua Vásquez voitti, saavuttaen WBO:n Latino lightweight -mestaruustittelin 31. lokakuuta 2002, WBC:n vastaavan sijoituksen 15. helmikuuta 2003 ja WBA:n Fedelatin-mestaruuden 26. marraskuuta 2003, ollen ensimmäinen latinalaisen amerikan nyrkkeilijä, joka piti hallussaan näiden kolmen nyrkkeilyliittojen mestaruuksia samanaikaisesti.
29. huhtikuuta 2005 Vásquez voitti WBA:n kärpässarjan maailmanmestaruuden Beibis Mendozalta. Vásquez puolusti mestaruuttaan neljästi voittaen Noel Arambuletin tuomariäänin täysien erien jälkeen, voittamalla Horlan Hamiltonin tuomariäänin, ja voittamalla Takefumi Sakatan tuomariäänin. Vasquez menetti tittelinsä uusintaottelussa Sakataa vastaan, eikä toistaiseksi ole päässyt uudelleen titteliotteluun. Vuoden 2009 maaliskuussa Vásquez hävisi Mexicolaiselle Hugo Fidel Cazaresille kaikin tuomariäänin 11 eräisen kamppailun päätteeksi. Kamppailussa oli panoksena väliaikainen WBA Fedelatin Super mestaruusvyö. 3.10.2009 Vásquez otteli Drian Franciscoa vastaan häviten teknisellä tyrmäyksellä 10 erässä.
Aiheesta muualla

Roberto Vásquez - Boxrec Boxing Encyclopedia
Pierre Raffin

Pierre René Ferdinand Raffin (13. helmikuuta 1938 Nancy – 2. helmikuuta 2024 Metz) oli ranskalainen roomalaiskatolinen piispa. Hän liittyi dominikaaneihin 12. marraskuuta 1957 ja sai pappisvihkimyksensä 5. heinäkuuta 1964. Hänet nimitettiin Metzin hiippakunnan johtoon 4. elokuuta 1987, ja piispaksi vihkiminen seurasi 11. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Charles Amarin Brand, jota avustivat Jean Marie Julien Balland ja Pierre Lucien Claverie. Hän siirtyi eläkkeelle syyskuussa 2013.
Ranskan Grand Prix 1960

Ranskan Grand Prix 1960 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 3. heinäkuuta 1960 Reims-Gueux-radalla. Kilpailun voitti Jack Brabham, jolle voitto oli kauden kolmas.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 16 |  Jack Brabham | Cooper-Climax | 50 | 57:25.1 | 1 | 8 |
| 2 | 44 |  Olivier Gendebien | Cooper-Climax | 50 | 48.3 | 9 | 6 |
| 3 | 18 |  Bruce McLaren | Cooper-Climax | 50 | 51.9 | 7 | 4 |
| 4 | 46 |  Henry Taylor | Cooper-Climax | 49 | + 1 krs. | 12 | 3 |
| 5 | 24 |  Jim Clark | Lotus-Climax | 49 | + 1 krs. | 10 | 2 |
| 6 | 22 |  Ron Flockhart | Lotus-Climax | 49 | + 1 krs. | 14 | 1 |
| 7 | 20 |  Innes Ireland | Lotus-Climax | 43 | + 7 krs. | 4 |   |
| 8 | 48 |  Bruce Halford | Cooper-Climax | 40 | Moottori | 15 |   |
| 9 | 40 |  Masten Gregory | Cooper-Maserati | 37 | + 13 krs. | 17 |   |
| 10 | 42 |  Ian Burgess | Cooper-Maserati | 36 | + 14 krs. | 22 |   |
| 11 | 4 |  Wolfgang von Trips | Ferrari | 30 | Voimansiirto | 5 |   |
| 12 | 2 |  Phil Hill | Ferrari | 29 | Voimansiirto | 2 |   |
| Kesk. | 8 |  Jo Bonnier | BRM | 22 | Moottori | 8 |   |
| Kesk. | 36 |  Lucien Bianchi | Cooper-Climax | 18 | Voimansiirto | 15 |   |
| Kesk. | 10 |  Dan Gurney | BRM | 17 | Moottori | 6 |   |
| Kesk. | 30 |  Gino Munaron | Cooper-Castellotti | 16 | Voimansiirto | 19 |   |
| Kesk. | 6 |  Willy Mairesse | Ferrari | 14 | Voimansiirto | 11 |   |
| Kesk. | 14 |  Tony Brooks | Vanwall | 7 | Tärinä | 13 |   |
| Kesk. | 12 |  Graham Hill | BRM | 0 | Onnettomuus | 3 |   |
| Kesk. | 38 |  Maurice Trintignant | Cooper-Maserati | 0 | Onnettomuus | 18 |   |
| Kesk. | 28 |  Richie Ginther | Scarab | 0 | Moottori | 20 |   |
| Kesk. | 34 |  David Piper | Lotus-Climax | 0 | Moottori | 21 |   |
| Kesk. | 26 |  Chuck Daigh | Scarab | 0 | Moottori | 23 |   |
Muuta

Nopein kierros: Jack Brabham 2'17.500
Ranskan Grand Prix 1957

Ranskan Grand Prix 1957 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 7. heinäkuuta 1957 Rouen-Les-Essarts -radalla. Kilpailun voitti Juan Manuel Fangio, jolle voitto oli kauden kolmas.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 |  Juan Manuel Fangio | Maserati | 77 | 3:07:46.4 | 1 | 8 |
| 2 | 10 |  Luigi Musso | Ferrari | 77 | +50.8 | 3 | 7 |
| 3 | 12 |  Peter Collins | Ferrari | 77 | +2:06.0 | 5 | 4 |
| 4 | 14 |  Mike Hawthorn | Ferrari | 76 | +1 krs. | 7 | 3 |
| 5 | 6 |  Harry Schell | Maserati | 70 | +7 krs. | 4 | 2 |
| 6 | 4 |  Jean Behra | Maserati | 69 | +8 krs. | 2 |  |
| 7 | 24 |  Mike MacDowel | Cooper-Climax | 68 | +9 krs. | 15 |  |
| Jaettu | 24 |  Jack Brabham | Cooper-Climax |  |  |  |  |
| Kesk. | 8 |  Carlos Menditéguy | Maserati | 30 | Moottori | 9 |  |
| Kesk. | 18 |  Stuart Lewis-Evans | Vanwall | 30 | Ohjaus | 10 |  |
| Kesk. | 20 |  Roy Salvadori | Vanwall | 25 | Moottori | 6 |  |
| Kesk. | 28 |  Herbert MacKay-Fraser | BRM | 24 | Voimansiirto | 12 |  |
| Kesk. | 16 |  Maurice Trintignant | Ferrari | 23 | Sähköt | 8 |  |
| Kesk. | 22 |  Jack Brabham | Cooper-Climax | 4 | Onnettomuus | 13 |  |
| Kesk. | 30 |  Horace Gould | Maserati | 4 | Vetoakseli | 14 |  |
| Kesk. | 26 |  Ron Flockhart | BRM | 2 | Onnettomuus | 11 |  |
Muuta

Paalupaikka: Juan Manuel Fangio - 2:21.5
Nopein kierros: Luigi Musso - 2:22.4
Rationaalijuurilause

Rationaalijuurilause tai rationaalijuuritesti kertoo, millaisia rationaalijuuria kokonaislukukertoimisella polynomiyhtälöllä
voi olla.
Lause sanoo, että jos a0 ja an eivät ole nollia, ja yhtälöllä on rationaalijuuriratkaisu  {\tfrac {p}{q}}, missä syt (p,q)=1, niin p jakaa kertoimen a0 ja q jakaa kertoimen an.
Todistus

Olkoon  {\frac {p}{q}} yhtälön  f(x)=a_{n}x^{n}+\cdots +a_{1}x+a_{0} juuri ja kertoimet an,an-1,...,a0 kokonaislukuja.
Tällöin pätee  f\left({\tfrac {p}{q}}\right)=a_{n}\left({\tfrac {p}{q}}\right)^{n}+a_{n-1}\left({\tfrac {p}{q}}\right)^{n-1}+\cdots +a_{1}\left({\tfrac {p}{q}}\right)+a_{0}=0. Siirtämällä vakiotermi a0 toiselle puolelle yhtälöä ja kertomalla puolittain termillä qn saadaan yhtälö muotoon
Nyt siis p jakaa tulon  -a_{0}q^{n}. Koska p:n ja q:n suurin yhteinen tekijä on 1, p ei jaa q:ta eikä myöskään lukua qn. Siis p jakaa luvun a0.
Siirtämällä korkeimman asteen termi oikealle puolelle voidaan päätyä vastaavasti yhtälöön
josta puolestaan voidaan päätellä, että luvun q täytyy jakaa luku an.
Esimerkki

Tarkastellaan yhtälöä  P(x)=3x^{3}-7x^{2}+4 ja tutkitaan, onko sillä rationaalijuurta p/q. Rationaalijuurilauseen perusteella p jakaa vakiotermin 4 ja q jakaa korkeimman asteen termin 3. Nyt siis  p\in \{\pm 1,\pm 2,\pm 4\} ja  q\in \{\pm 1,\pm 3\}. Yhdistämällä tiedot voidaan päätellä mahdollisen rationaalijuuren kuuluvan joukkoon  \{\pm 1,\pm 2,\pm 4,\pm {\tfrac {1}{3}},\pm {\tfrac {2}{3}},\pm {\tfrac {4}{3}}\}. Sijoittamalla juuret yhtälöön voidaan kokeilemalla huomata, että  P(2)=P(1)=P(-{\tfrac {2}{3}})=0. Yhtälön rationaalijuuret ovat siis 1, 2 ja −2/3.
Rationaalijuurilause rajaa tarkasti, mitkä rationaaliluvut voivat olla yhtälön juuria. Yhdenkään näistä ei kuitenkaan tarvitse olla yhtälön juuri, sillä esimerkiksi yhtälöllä  Q(x)=x^{5}+3=0 ei ole rationaalijuuria. Rationaalijuuritestin perusteella sen ainoat rationaalijuuret voisivat olla 1, −1, −3 ja 3, mutta kuitenkin Q(1)= 4, Q(−1)= 2, Q(3)=246 ja Q(−3) = −240.
Algebrallinen yleistys

Rationaalijuurilause pätee myös muille algebrallisille rakenteille kuin kokonaisluvuille ja rationaaliluvuille. Ylempänä esitetty todistus pätee jokaiselle tekijöihinjakorenkaan R polynomirenkaan R[X] alkiolle, kun tutkitaan polynomin juuria R:n osamääräkunnassa K.
Romanian koripallomaajoukkue

Romanian koripallomaajoukkue edustaa Romaniaa koripallon maajoukkuekilpailuissa.
Romania on päässyt historian aikana kerran olympialaisiin. Helsingin olympialaisissa vuonna 1952 maa sijoittui sijoille 17–23.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa Romania on ollut yhteensä 17 kertaa, mutta ei ole saavuttanut yhtään mitalia. Paras sijoitus on vuosien 1957 ja 1967 kisoissa saavutettu viides sija. Viimeisimmän esiintymisensä arvokisoissa maa teki vuoden 1987 EM-kisoissa.
Prakash Raj

| Prakash Raj |
| --- | --- |
 Prakash Raj
Henkilötiedot
Koko nimi:  Prakash Rai
Syntynyt: 26. maaliskuuta 1965 (ikä 59) Bangalore, Karnataka, Intia
Ammatti:  näyttelijä, elokuvaohjaaja, elokuvatuottaja
Puoliso:  Lalitha Kumari  (vih. 1994; ero 2009) Pony Verma  (vih. 2010)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1986–
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Prakash Raj (syntyjään Prakash Rai; s. 26. maaliskuuta 1965 Bangalore, Karnataka, Intia) on intialainen näyttelijä, joka on näytellyt, ohjannut ja ollut tuottajana useassa kannadan-, tamilin-, telugun-, hindin- ja malajalaminkielisessä elokuvassa. Hänen tuotantoyhtiönsä on Duet Movies. Erityisesti Prakash Raj tunnetaan antagonistisista rooleistaan kannadan-, tamilin- ja telugunkielisissä elokuvissa ja näistä rooleista hän on saanut myös paljon palkintoja. Vuonna 2009 hän voitti Intian parhaan näyttelijän kansallisen elokuvapalkinnon elokuvassa Kanchivaram näyttelemästään roolista.
Valikoitu filmografia

Bombay (1995)
Iruvar (1997)
Chirutha (2007)
Jalsa (2008)
Parugu (2008)
Badrinath (2009)
Orange (2010)
Dabangg 2 (2012)
Bhaag Milkha Bhaag (2013)
Zanjeer (2013)
Raajakumara (2017)
K.G.F: Chapter 2 (2022)
Ponniyin Selvan: I (2022)
Palkintoja > Kansalliset elokuvapalkinnot

1998 – Parhaan sivuosanäyttelijän kansallinen elokuvapalkinto tamilinkielisestä elokuvassa Iruvar.
1999 – Tuomariston erikoispalkinto suorituksesta telugunkielisessä elokuvassa Anthapuram.
2003 – Tuomariston erikoispalkinto rooleista tamilinkielisessä elokuvassa Dhaya ja telugunkielisessä elokuvassa Khagdam.
2009 – Kansallinen elokuvapalkinto parhaasta näyttelijästä tamilinkielisestä elokuvasta Kanchivaram.
2011 – Parhaan elokuvan kansallinen elokuvapalkinto kannadankielisestä elokuvasta Puttakkana Highway, jossa Prakash Raj oli tuottajana.
Palkintoja > Filmfare Awards South -palkinnot

2002 – Parhaan telugusivuosanäyttelijän Filmfare Awards South -palkinto elokuvasta Nuvve Nuvve.
2003 – Parhaan telugusivuosanäyttelijän Filmfare Awards South -palkinto elokuvasta Tagore.
2004 – Parhaan tamilikonnan Filmfare Awards South -palkinto elokuvasta Ghilli.
2005 – Parhaan tamilikonnan Filmfare Awards South -palkinto elokuvasta Sivakasi.
2009 – Parhaan tamilinäyttelijän Filmfare Awards South -palkinto elokuvasta Kanchivaram.
Palkintoja > Tamil Nadu State Film Awards -palkinnot

1996 – Parhaan konnan Tamil Nadu State Film Award -palkinto elokuvasta Kalki.
2000 – Parhaan konnan Tamil Nadu State Film Award -palkinto elokuvasta Vaanavil.
2005 – Parhaan konnan Tamil Nadu State Film Award -palkinto elokuvasta Anniyan.
Palkintoja > Zee Cine -palkinnot

2012 – Parhaan antagonistisen roolin näyttelijän Zee Cine -palkinto elokuvasta Singham.
Palkintoja > Apsara-palkinnot

2012 – Parhaan antagonistisen roolin näyttelijän Apsara-palkinto elokuvasta Singham.
Palkintoja > CineMAA Awards -palkinnot

2012 – Parhaan miessivuosan CineMAA Awards -palkinto elokuvasta Dookudu.
Palkintoja > SIIMA Awards -palkinnot

2012 – Parhaan miessivuosan SIIMA Awards -palkinto elokuvasta Dookudu.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Prakash Raj Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Prakash Raj Allmoviessa (englanniksi)
Reetta Suomela

Reetta Suomela (s. 7. syyskuuta 1998) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Kansallisessa Liigassa pelaavaa Helsingin Jalkapalloklubia (HJK). Suomela on pelipaikaltaan keskikenttä- ja laitapelaaja.
Juniorivuotensa Suomela edusti Rajamäen Kehitystä (RaKe), myöhemmin hän siirtyi Vantaan Jalkapalloseuraan VJS:aan. Suomela pelasi ensimmäisen aikuistensarjan ottelun Naisten ykkösessä 2015. Suomela edusti Vantaan Jalkapalloseuraa kauteen 2020 saakka pelaten kausina 2015–2020 BSM-sarjaa, Naisten ykköstä sekä Naisten kakkosta. Viimeisellä kaudella 2020 Suomela oli isossa roolissa nostamassa  VJS:n joukkuetta Naisten ykköseen ja viimeisteli yhteensä kauden aikana 9 maalia.
Kaudesta 2021 alkaen Suomela edusti Kansallisessa liigassa pelaavaa PK-35 Vantaata kolmen kauden ajan (2021–2023). Suomela pelasi punamustissa yhteensä 63 liigaottelua ja viimeisteli niissä 12 maalia, joista 7 maalia kaudella 2023.
Kaudesta 2024 alkaen Suomela edustaa Helsingin Jalkapalloklubia (HJK).
Pirtintakanen (Keuruu)

| Pirtintakanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°20′20″N, 24°29′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kupanjoen valuma-alue (35.66)
Laskujoki:  oja Tuohipuroon 
Järvinumero:  35.664.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  168,8 m  
Rantaviiva:  1,988 km  
Pinta-ala:  20,636 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPirtintakanen 
Pirtintakanen  on Keski-Suomessa Keuruulla Simsiön kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kupanjoen valuma-alueella (35.66), jonka Nuuskapuron valuma-alueeseen (35.664) se kuuluu.
Pistekuormitus

Pistekuormitus tarkoittaa erilaisia päästöjä, jotka ovat peräisin pistelähteistä. Pistekuormitusta on suhteellisen helppo vähentää. Pistelähteellä tarkoitetaan pistemäistä päästölähdettä, joita ovat muun muassa yhdyskuntajätteen puhdistuslaitokset, kalankasvatuslaitokset ja teollisuuslaitokset.
Pistekirjoituksen neuvottelukunta

Pistekirjoituksen neuvottelukunta on Saavutettavuuskirjasto Celian yhteydessä toimiva taho, joka ylläpitää ja kehittää suomalaista pistekirjoitusstandardia. Neuvottelukunnan tehtävä on myös seurata pistekirjoituksen kansainvälistä kehitystä, osallistua pohjoismaiseen yhteistyöhön muiden maiden neuvottelukuntien kesken ja antaa suosituksia pistekirjoituksen käytöstä Suomessa.
Ranskan siirtomaat

Kartta Ranskalla eri aikoina olleista siirtomaista.
Ranskan siirtomaat olivat Euroopan ulkopuolisia alueita, jotka olivat Ranskan hallinnassa 1600-luvulta 1960-luvun alkupuolelle. 1800- ja 1900-luvuilla Ranskalla oli siirtomaita toiseksi eniten brittiläisen imperiumin jälkeen. Ranskan siirtomaat käsittivät laajimmillaan 24 miljoonaa neliökilometriä.