Jemenin sisällissota (2015–)
Suomen kytkökset sisällissotaan > Parlamentin päätös vs. hallituksen päätös

Suomen parlamentti on linjannut, että Suomi ei vie puolustusmateriaalia sotaa käyviin tai ihmisoikeuksia polkeviin maihin. Suomi oli aloitteentekijä kansainvälisen asekauppasopimuksen solmimisessa. Sopimus kieltää aseviennin, jos vientiluvasta päätettäessä on tietoa, että aseita on käytetty sotarikoksiin. Sopimus vaatii myös huolellista arviointia tilanteissa, jossa aseita tai muita puolustusmateriaaleja saatettaisiin käyttää sotarikoksiin tai vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin. Lupaa ei saa myöntää, mikäli riski on huomattava. Sopimus myös kehottaa viejää käsittelemään lupaa uudestaan, jos se luvan myöntämisen jälkeen saa uutta tietoa.
Suomi ja Saudi-Arabia sopivat kesäkuussa 2015 yhteisen puolustusyhteistyökomitean perustamisesta. Sen päämäärä on laajentaa jo olemassa olevaa yhteistyötä tavanomaisen puolustusteknologian alalla. Pöytäkirjan allekirjoitti puolustusministeriön tuolloinen kansliapäällikkö Arto Räty.
Suomi myöntää asevientilupia viiteen eri maahan, jotka osallistuvat Jemenin sisällissotaan. Vuonna 2015 Suomi myönsi Saudi-Arabiaan asevientilupia 28 miljoonalla eurolla (kranaatinheittimiä ja niiden osia), Arabiemiraatteihin 77 miljoonalla (panssarivaunuja), Bahrainiin 2,3 miljoonalla, Jordaniaan miljoonalla ja Kuwaitiin 24 000 eurolla (tarkka-ampujien kivääreitä ja osia). Viennin arvo Lähi-itään on kasvanut viime vuosina rajusti. Vuonna 2014 Saudi-Arabia oli Suomen asekauppakumppaneista toiseksi suurin ja Arabiemiirikunnat kolmanneksi suurin (vienti 22,1 miljoonaa euroa).
Vuoden 2011 jälkeen aseteollisuusyritys Patria on saanut myyntiluvan ja sen myötä myynyt Arabiemiraatteihin Nemo-kranaatinheitinjärjestelmiä ja panssaroituja taisteluajoneuvoja. Sako on vienyt tarkka-ampujien kivääreitä Bahrainiin, patruunatehdas Nammo Lapua taas patruunoita Arabiemiraatteihin ja Kuwaitiin.
Marraskuun 2015 lopussa hallitus myönsi Patrialle vientiluvan 40 panssarivaunulle Arabiemiirikuntien armeijalle. Elokuussa 2016 Patria kertoi, että se suunnittelee vähintään sadan miljoonan euron asekauppaa Qatariin.
Suomen ulkopoliittiseen linjaan on kirjattu, että "Suomi turvaa ulkopolitiikan keinoin kansalliset etunsa ja pyrkii edistämään maailmanrauhaa". Helmikuussa 2016 puolustusministeri Jussi Niinistö perusteli asevientiä sillä, että Saudi-Arabian liittouma vakauttaa turvallisuustilannetta Jemenissä. Pääministeri Juha Sipilän mukaan Suomen asevientipäätöstä ohjaa ihmisoikeusnäkökulma.
11. tammikuuta 2018 norjalainen Verdens Gang -sanomalehti paljasti, että hallituksen luvalla Arabiemiraatteille myyty Patrian AMV 8×8 -tyyppinen ilman aseistusta oleva panssariajoneuvo on nähty Jemenin sodassa. Videolla panssariajoneuvossa on aseena konekivääri.
23. tammikuuta rauhaa ajavat järjestöt Suomen Rauhanliitto ja Sadankomitea tekivät kantelun valtioneuvoston oikeuskanslerille Tuomas Pöystille siitä, ovatko valtionyhtiö Patrialle myönnetyt asevientiluvat Arabiemiraatteihin laillisia ja huomioivatko ne kansainväliset sitoutumukset. Järjestöjen mukaan hallitus myönsi Patrian AMV-panssariajoneuvoille vientiluvan Arabiemiraatteihin marraskuun 2015 lopussa ja jatkoi vientilupaa tammikuussa 2017, vaikka viimeistään vientiluvan jatkamisesta päätettäessä hallituksen on pitänyt tietää, että sotatoimissa Jemenissä on hyökätty siviilikohteisiin ja tehty sotarikoksia, mikä on kansainvälisen asekauppasopimuksen vastaista. Järjestöt halusivat tietää, miten puolustusministeriö ja ulkoministeriö ovat seuranneet Jemenin ja Arabiemiraattien tilannetta ja millaisia vaikutuksia seurannalla on ollut tammikuussa tehtyyn päätökseen vientiluvan pidentämisestä. Järjestöt pyytävät oikeuskansleria selvittämään, onko Patrian ajoneuvojen käyttö Jemenin sodassa rikkonut vientiluvan ehtoja.
13. heinäkuuta 2018 Sipilän hallitus myönsi jälleen asevientiluvan Arabiemiraatteihin. Hallitus antoi Patrialle luvan myydä varaosia ja takuuosia vuonna 2016 myytyihin Patria AMV -panssaroituihin pyöräajoneuvoihin sekä teknistä tukea. Ihmisoikeusjärjestö Amnesty piti vientilupaa järkyttävänä. Patrian toimitusjohtaja Olli Isotalon mukaan myyntitoiminta on "normaalin kansainvälisen käytännön" mukaista, varaosat eivät varsinaisesti ole aseita ja panssarivaunujen varaosien myynnin lopettaminen tekisi Suomesta "hyvin ailahtelevaisen ja epäluotettavan sopimuskumppanin". Hänen mukaansa "silloin täytyisi olla aivan jo erilainen tilanne, hyvin poikkeuksellinen tilanne." Hänen mukaansa: "Totta kai me ollaan hirveän surullisia siitä, että tilanne on mennyt [Jemenissä] sellaiseksi kuin se on. Näinhän se ei ole ollut kun näitä kauppoja on alun perin alettu tehdä [vuonna 2018].