stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juorkuna
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Juorkuna Wikimedia Commonsissa
Utajärvi
| --- | --- |
Kylät:  Ahmas | Alakylä | Ala-Naama | Ala-Niska | Autio | Juorkuna | Järvikylä | Kangaskylä | Kernilä | Kivijärvi | Kormunkylä | Marttisjärvi | Murronkylä | Naamankylä | Niska | Ojakylä | Potku | Sanginkylä | Sipolankylä | Sapilasmaa | Sotka | Särkijärvi | Tervolankylä | Utanen | Ylisuvanto | Yli-Utos
Järvet, lammikot ja lähteet:  Ahmasjärvi | Ahvenlampi (Sanginkylä) | Ahvenlampi (Juorkuna) | Hakojärvi | Iso Karvasjärvi | Iso Kivijärvi | Iso Olvasjärvi | Iso-Timonen | Juorkuna | Kaihlanen | Kirkaslampi | Kivi-Sorsua | Kivijärvi | Korpinen | Kärkkäänjärvi | Lauttalampi | Marttisjärvi | Matkalampi | Mustalampi | Nuanjärvi | Palonen | Penikkajärvi | Pieni Torvenjärvi | Pikku Karvasjärvi | Pikku Olvasjärvi | Pikku-Säynäjä |Pikku-Timonen | Pontema | Puutturinjärvi | Saari-Sorsua | Sanginjärvi | Siiralampi | Sotkajärvi | Särkijärvi | Säynäjä |Torvenjärvi | Vaaranlampi | Valkiaisjärvi | Vähä-Ruohonen
Joet ja purot:  Kiiminkijoki | Kivijoki | Koivujoki | Korpisenoja | Naamanjoki | Nuanjoki | Oilinginoja | Oulujoki | Piltuanjoki | Piltunginjoki | Poikajoki | Potkunjoki | Sanginjoki | Särkijoki | Säynäjäjoki | Tilanjoki | Timo-oja | Utosjoki
Luonnonsuojelualueet:  Olvassuon luonnonpuisto | Rokuan kansallispuisto
Rakennukset ja rakennelmat:  Ahmaksen kalevalainen perinnekylä | Ahmaskosken silta | Ala-Utoksen voimalaitos | Maijan kivi |  Utajärven kirkko | Utajärven kivipuisto | Utasen voimalaitos
Muistomerkit, laatat ja veistokset:  Sankarivainajien muistomerkki (1950) | Karjalaan jääneiden muistomerkki (1958) | Roomari-patsas (1985) | Veteraanikivi (1991) | Merilän suvun koskenlaskijoiden muistomerkki (2000) | Runonlaulajien muistomerkki (2003)
Museot:  Utajärven kotiseutumuseo | Ylisipolan kotiseutumuseo
Liikenne:  Ahmaksen rautatieasema | Niskan seisake | Oulu–Kontiomäki-rata | Rokuan rautatie | Seututie 836 | Seututie 837 | Sotkan seisake | Utajärven rautatieasema | Valtatie 22 | Yhdystie 8300
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa
Frans Hautala

Arvo Fredrik Hautala (11. elokuuta 1895 Tuusula – 19. elokuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Frans Hautala syntyi Tuusulassa mutta eli enimmäkseen Vaasassa ja Helsingissä. Yksi Frans Hautalan kuuluisimpia töitä on Petäjäveden kirkon alttarimaalaus vuodelta 1928 Jeesus siunaa lapsia. Frans Hautalan taideteoksia on säännöllisesti myynnissä muun muassa arvotaidetta myyvän Bukowskin huutokaupassa.
Ateneumissa opiskelunsa jälkeen Hautala antautui vapaaksi taiteilijaksi omistautuen erikoisesti maisemien kuvaajaksi, mutta harjoittaen ohella myös muotokuvamaalausta. Maisemakuvissaan hän käytti realistista sävyä, paljolti vaasalaisaiheita. Akvarellien ja etsauksien ohella hän teki myös öljyväritöitä käyttäen niissä viimeisinä vuosinaan vaaleaa sävyä. Hautala teki opintomatkoja muun muassa Ruotsiin. Hän kuului Pohjalaiseen Taiteilijaliittoon ja asui Helsingissä vuodesta 1938. On arveltu, että Hautalan etunimenä käytetty Frans olisi juontanut Hautalan signeerauksen F. Hautala virheellisestä tulkinnasta.
Klomifeeni

| --- | --- |


Klomifeeni
Systemaattinen (IUPAC) nimi
2-[4-(2-kloori-1,2-difenyylietenyyli)fenoksi]-N,N-dietyylietanamiini
Tunnisteet
CAS-numero: 911-45-5
ATC-koodi: G03GB02
PubChem CID: 2800
DrugBank: DB00882
Kemialliset tiedot
Kaava: C26H28NClO 
Moolimassa: 405,944
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia: hepaattinen
Puoliintumisaika: noin 5 vuorokautta
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: oraalinen
Klomifeeni (C26H28NClO) on aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä aikaansaamaan ovulaatiota naisilla, jotka ovat hedelmättömiä esimerkiksi munasarjojen monirakkulaoireyhtymän vuoksi. Klomifeeni kuuluu WHO:n laatimaan tärkeimpien lääkeaineiden luetteloon.
Ominaisuudet ja käyttö

Klomifeeniä on seos kahdesta E- ja Z-isomeerista. Klomifeenin E-isomeeri on antiestrogeeninen ja Z-isomeerilla on estrogeenisia vaikutuksia. Klomifeeni sitoutuu estrogeenireseptoreihin ja on niiden selektiivinen muuntelija. Sitoutumisen seurauksena follikkelia stimuloivan hormonin ja luteinisoivan hormonin tuotanto lisääntyy. Tämä johtaa munarakkuloiden kehittymiseen ja ovulaatioon. Klomifeeniä voidaan käyttää yhdessä metformiinin kanssa. Lääkeainetta annostellaan tablettina ja useimmiten sitraattisuolanaan. Suomessa klomifeeniä ei enää käytetä munasarjojen monirakkulaoireyhtymästä johtuvan hedelmättömyyden hoitoon vaan sen on korvannut letrotsoli. Klomifeeni lisää monikkoraskauksien todennäköisyyttä.
Haittavaikutukset

Klomifeeni voi aiheuttaa haittavaikutuksinaan munasarjojen suurentumista, rintojen suurentumista ja rintakipua, huonovointisuutta, kuumia aaltoja ja pääkipua. Se voi aiheuttaa myös näköhäiriöitä ja nämä voivat johtaa lääkityksen keskeyttämiseen.
Valmistus

Klomifeenin valmistuksen ensimmäisessä vaiheessa p-hydroksibentsofenoni kondensoituu emäksisissä olosuhteissa 2-(dietyyliamino)etyylikloridin kanssa. Seuraavassa vaiheessa tapahtuu Grignard-reaktio bentsyylimagnesiumkloridin kanssa ja muodostuneesta tertiäärisestä alkoholista eliminoituu vettä, jolloin muodostuu kaksoissidos. Viimeinen vaihe on klooraus ja tuotteena muodostuu klomifeenia.
Kultasiipitanssija

| Kultasiipitanssija |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tanssijat Pipridae
Suku::  Masius
Laji::  chrysopterus
Kaksiosainen nimi
 Masius chrysopterus  (Lafresnaye, 1843) 
Alalajit
 M. c. bellus  M. c. chrysopterus  M. c. coronulatus  M. c. pax  M. c. peruvianus 
Katso myös
   Kultasiipitanssija Wikispeciesissä   Kultasiipitanssija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kultasiipitanssija (Masius chrysopterus) on tanssijoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikassa.
Koko ja ulkonäkö

Kultasiipitanssija kasvaa noin 11 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Kultasiipitanssijakoiraan otsa ja nokantyven höyhentupsu ovat keltaiset ja päälaen väri vaihtelee alalajista riippuen oranssista punaiseen ja ruskeaan. Pää, selkä, siivet ja pyrstö ovat mustat. Siivissä ja pyrstössä on keltaisia sulkia. Ylärinnassa on vaaleankeltainen laikku, muutoin rinta ja vatsa ovat mustat. Naaraskultasiipitanssijan pää, selkä, siivet ja pyrstö ovat ruskehtavan vihreät. Rinta ja vatsa ovat vaalean vihertävät lukuun ottamatta keltaista keskivatsaa.
Levinneisyys ja elintavat

Kultasiipitanssijan levinneisyysalue ulottuu Venezuelasta Peruun. Lajin elinympäristöä ovat kosteat metsät ja satunnaisesti niiden reunamaat. Lintu likkuu usimmiten yksin, mutta voi myös liittyä sekaparviin tangaroiden kanssa. Kultasiipitanssijan ravintoa ovat marjat ja hedelmät. Pesimäkausi on touko-heinäkuussa ja kuppimainen sammalpesä rakennetaan oksanhaaraan. Naaras munii kaksi kellertävää munaa.
Naaras
Artūrs Andžans

| Artūrs Andžans> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 21. elokuuta 2001 (ikä 23) Riika, Latvia
Kansalaisuus:   Latvia
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Andza, Antsa
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  190 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura (P):  HPK
Sarja:  SM-liiga
Nyk. seura:  Hokki (Mestis)
Pelinumero:  5 / 28
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–
Aik. seurat:  HK Prizma Riika (Latvia) Jūrmalas SS/Pardaugava (LAT-2) Dinamo Riika (KHL) TUTO Hockey (Mestis) KeuPa HT (Mestis) Hermes (Mestis)
Artūrs Andžans (s. 21. elokuuta 2001 Riika, Latvia) on latvialainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa kahden ottelun vuokrasopimuksella Mestis-joukkue Kajaanin Hokkia vuokralla SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhosta.
Ura > Seuraura

Andžans on HK Prizma Riian kasvatti. Hän debytoi miesten peleissä 17-vuotiaana kaudella 2017–2018, kun hän pelasi Latvian toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Prizman ja HK Pardaugava Riian yhdistelmäjoukkueessa, jonka varakapteenina Andžans toimi. Kaudella 2019–2020 Andžans debytoi Prizma Riian joukkueessa Latvian pääsarjassa, jossa hän pelasi 17 runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2. Hän teki pääsarjadebyyttinsä 26. marraskuuta 2019 paikallisvastustaja HS Riikaa vastaan. Ensimmäisen pääsarjamaalinsa Andžans teki 10. maaliskuuta 2020 HK Zemgalea vastaan. Suurimman osan kaudestaan hän pelasi kuitenkin sarjatasoa alempana Jūrmalas SS:n joukkueessa.
Kaudeksi 2020–2021 Andžans siirtyi HK Riikaan pelaamaan Venäjän nuorten sarja MHL:ää. Kaudella 2021–2022 hän nousi joukkueen kapteeniksi. Andžans oli HK Riian tehokkain puolustaja tehoilla 1+20=21. Hän debytoi kauden aikana myös Dinamo Riian KHL-joukkueessa, jossa Andžans pelasi ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen ottelunsa 5. tammikuuta 2022 vieraissa Salavat Julajev Ufaa vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 16.48 minuuttia.
Andžans siirtyi kaudeksi 2022–2023 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue TUTO Hockeyn riveihin. Kaudeksi 2023–2024 hän siirtyi jatkamaan Mestis-pelejään vuoden mittaisella sopimuksella KeuPa HT:hen. Siirtorajan kynnyksellä helmikuussa 2024 Andžans siirtyi loppukauden kattavalla sopimuksella SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhoon. Hän siirtyi joukkueeseen ensisijaisesti paikkaamaan puolustuksen loukkaantumisia. Andžans pelasi siellä viisi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Huhtikuussa 2024 hän teki HPK:n kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Syyskuussa 2024 HPK vuokrasi Andžansin Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella. Marraskuussa 2024 HPK vuokrasi Andžansin Mestis-joukkue Kajaanin Hokkiin kahden ottelun vuokrasopimuksella.
Ura > Maajoukkueura

Andžans on pelannut Latvian A-maajoukkueessa kymmenen ottelua ilman tehopisteitä. Hän teki A-maajoukkudebyyttinsä 21. huhtikuuta 2022 Épinalissa Ranskaa vastaan. Andžans putosi lopulta viimeisten joukossa Latvian MM-leiriryhmästä saman kevään MM-kilpailuihin.
Pelityyli

KeuPa HT:n entisen päävalmentaja Sami Ryhäsen mukaan Andžans on hyvin liikkuva, isokokoinen yleispuolustaja, jolta löytyy myös potentiaalia pisteiden tekoon. Ryhäsen mukaan hän saanut paljon kehuja luonteestaan aikaisemmissa joukkueissaan.
Ruosteperämuura

| Ruosteperämuura |
| --- | --- |
 Ruosteperämuurakoiras.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Pitkäpyrstömuurat Drymophila
Laji::  ochropyga
Kaksiosainen nimi
 Drymophila ochropyga  (Hellmayr, 1906) 

Katso myös
   Ruosteperämuura Wikispeciesissä   Ruosteperämuura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ruosteperämuura (Drymophila ochropyga) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Ruosteperämuuranaaras.
Ruosteperämuuraa tavataan Brasilian kaakkoisosissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 1 050 000 km2. Lajin arvellaan olevan vähenemässä suhteellisen nopeasti.
Ksenontrioksidi

| Ksenontrioksidi |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  13776-58-4
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  XeO3
Moolimassa:  179,29 g/mol
Ulkomuoto:  Värittömiä kiteitä
Sulamispiste:  25 °C (hajoaa)
Tiheys:  4,55 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Liukenee veteen
Ksenontrioksidi (XeO3) on ksenonin ja hapen muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdiste on yksi harvoista jalokaasuyhdisteistä.
Ominaisuudet

Ksenontrioksidi on väritöntä kiteistä ainetta, joka hajoaa räjähdysmäisesti hapeksi ja ksenoniksi kuumennettaessa yli huoneenlämpötilan. Kiteet koostuvat molekyyleistä, jotka ovat muodoltaan trigonaalisia pyramideja. Ksenonin ja hapen välinen sidospituus ksenontrioksidissa on 1,76 Å. Yhdiste on myös erittäin voimakas hapetin ja sytyttää monet orgaaniset aineet palamaan. Ksenontrioksidi liukenee hyvin veteen, mutta liuetessaan myös reagoi erityisesti hieman emäksisissä olosuhteissa ksenaatti-ioniksi. (HXeO4-). Tämä ioni disproportioituu helposti perksenaatti-ioneiksi (XeO64-) ja ksenoniksi. Ksenontrioksidin vesiliuokset ovat myös hyvin voimakkaita hapettimia, mutta reaktio on kohtalaisen hidas.
Valmistus

Tyypillisin tapa valmistaa ksenontrioksidia on hydrolysoida kontrolloidusti veden avulla ksenonheksafluoridia, ksenontetrafluoridia tai ksenonoksifluoridia. Tämä voidaan suorittaa esimerkiksi johtamalla ksenonheksafluoridihuurua veteen typpivirran avulla. Reaktiossa muodostuu sivutuotteena vetyfluoridia, joka saostetaan magnesiumoksidin avulla magnesiumfluoridina ja suodatetaan pois. Tämän jälkeen vesi haihdutetaan pois, jolloin muodostuu kiteistä ksenontrioksidia.
Shopping Tour

| Shopping Tour> Шопинг-тур |
| --- | --- |
 Venäläinen mainosjuliste.
Ohjaaja:  Mihail Brašinski
Käsikirjoittaja:  Mihail Brašinski
Tuottaja:  Gennadi Mirgorodski Mihail Brašinski
Kuvaaja:  Aleksandr Simonov
Leikkaaja:  Mihail Brašinski Oleg Malygin
Lavastaja:  Mark Li
Pääosat:  Tatjana Kolganova  Timofei Jeletski  Tatjana Rjabokon  Aleksandr Lutov
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Venäjä
Tuotantoyhtiö:  Duty-Free Productions
Levittäjä:  At Entertainment Black Lion Pictures
Ensi-ilta:   28. marraskuuta 2013  12. syyskuuta 2014
Kesto:  73 min
Alkuperäiskieli:  venäjä
Budjetti:  60 000 euroa
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Shopping Tour (ven. Шопинг-тур) on Mihail Brašinskin ohjaama venäläinen kauhukomedia, joka sai ensi-iltansa Venäjällä loppuvuodesta 2013. Suomessa elokuva nähtiin ensimmäistä kertaa vuoden 2012 Rakkautta ja anarkiaa -festivaaleilla. Elokuva sai Suomen-ensi-iltansa 12. syyskuuta 2014.
Juoni

Elokuvassa äiti ja hänen teini-ikäinen poikansa lähtevät matkalle Suomeen yhdessä muiden turistien kanssa. Heidän ja muiden turistien mennessä juuri avattuun Giganttiin he joutuvat järkytyksekseen kannibaalien jahtaamaksi.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tatjana Kolganova  | … |  äiti   |
|  Timofei Jeletski  | … |  äidin poika   |
|  Tatjana Rjabokon  | … |  Opas   |
|  Aleksandr Lutov  | … |  Bussikuski   |
Vastaanotto

Shopping Tour keräsi Venäjän ensi-iltaviikonloppunaan 7 500 katsojaa. Elokuva voitti useita palkintoja Venäjällä, kuten kolme palkintoa Russian International Film Festivalilla. Elokuva on saanut arvostelijoilta ristiriitaisen vastaanoton. Kari Salminen totesi Turun Sanomissa elokuvan olevan "rujo, kokeileva ja paikoin fiksu kauhuhalpis".
Episodi: ()
Iltalehti: ()
Dome.fi: ()
Ilta-Sanomat: ()
Turun Sanomat: ()
Hufvudstadsbladet: ()
Aiheesta muualla

Elokuvan suomalainen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
Elokuva Leffatykissä (suomeksi)
Kuru (kala)

| Kuru |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Siimaevät Polynemidae
Suku::  Polydactylus
Laji::  sexfilis
Kaksiosainen nimi
 Polydactylus sexfilis  (Valenciennes, 1831) 
Katso myös
   Kuru (kala) Wikispeciesissä   Kuru (kala) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuru (Polydactylus sexfilis) on siimaeviin kuuluva kalalaji. Sitä tavataan Indopasifiselta merialueelta.
Koko ja ulkonäkö

Kuru voi kasvaa suurimmillaan noin 60 cm pitkäksi. Laji on ruumiinrakenteeltaan pitkänomainen ja virtaviivainen. Kalalla on kaksi selkäevää, joista erityisesti etumainen on piikikäs. Rintaevä koostuu kuudesta rihmamaisesta pitkästä ruodosta ja pyrstöevä on voimakkaasti haarautunut. Kuru on väriltään päästään ruskehtavan harmaa ja muuten hopeanharmaa. Etumainen selkäevä on musta ja pyrstöevässä on musta reuna.
Levinneisyys ja elintavat

Kurun levinneisyysalue ulottuu Mauritiukselta Japaniin ja Havaijille. Se elää useimmiten valtameren saarien läheisyydessä. Lajin elinympäristöä ovat matalat lahdet, mangrovet ja murtovesialueet ja kala liikkuu parvina. Kurun ravintoa ovat erityisesti äyriäiset ja monisukasmadot, mutta myös kalat. Kaikki kurut kuoriutuvat koiraina ja osa niistä vaihtaa sukupuoltaan naaraiksi tullessaan sukukypsiksi.
Kuru on erittäin hyvä ruokakala. Sitä kalastetaan kaupallisesti nuotilla ja trooleilla ja se on myös suosittu vapaa-ajankalastuksen kohde. Havaijilla on kurua kasvattavia kalanviljelyslaitoksia.
Ksenondifluoridi

| Ksenondifluoridi |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  13709-36-9
PubChem CID:  83674
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  XeF2
Moolimassa:  169,29 g/mol
Ulkomuoto:  Värittömiä kiteitä
Sulamispiste:  129,03 °C
Tiheys:  4,32 g/cm3
Liukoisuus veteen:  25 g/l (0 °C)
Ksenondifluoridi (XeF2) on ksenonin ja fluorin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste ja yksi jalokaasuyhdisteistä. Yhdistettä voidaan käyttää fluoraavana reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa ksenondifluoridi on stabiileja värittömiä kiteitä. Rakenteeltaan yhdiste on molekyyli ja geometrialtaan VSEPR-teorian mukaisesti lineaarinen. Yhdiste liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin, esimerkiksi halogenoituihin hiilivetyihin. Se liukenee myös veteen ja laimeisiin happoliuoksiin, mutta hydrolysoituu hitaasti ksenoniksi, hapeksi ja vetyfluoridiksi. Emäksisissä liuoksissa hydrolyysi on nopea reaktio. Ksenondifluoridi ja sen liuokset ovat vahvoja hapettimia. Se on myös voimakas fluoraava reagenssi ja kykenee esimerkiksi luovuttamaan fluoriatomin Lewis-hapoille, jolloin muodostuu XeF+-kationi. Yhdiste muodostaa komplekseja muun muassa hopea-, lyijy- ja magnesiumionien kanssa. Eräiden oksoniumsuolojen kanssa reagoidessa muodostuu voimakkaan magentanpunainen FXeOXeFXeF+-ioni.
Valmistus ja käyttö

Ksenondifluoridia voidaan valmistaa ksenonin ja fluorin välisellä reaktiolla 250–400 °C:n lämpötilassa ja kahden baarin paineessa Pyrex-lasista tai nikkelistä valmistetussa reaktorissa. Reaktio saadaan myös käynnistymään kohdistamalla reaktoriin UV-säteilyä.
Ksenondifluoridi on suhteellisen mieto ja turvallinen fluorausreagenssi, jota käytetään hyvin yleisesti orgaanisen kemian synteeseissä. Sitä on myös kaupallisesti saatavissa. Alkeenit reagoivat sen kanssa muodostaen fluorialkaaneja, aromaattiset yhdisteet fluorautuvat joko renkaasta tai eräissä tapauksissa alkyylisivuketjusta. Myös eräät toisiintumiset ovat mahdollisia: esimerkiksi aromaattisista aldehydeistä muodostuu difluorimetaanieettereitä, ja Hunsdiecker-reaktion kaltainen dekarboksylaatioreaktio on mahdollinen karboksyylihapoille.
Elektroniikkateollisuudessa ksenondifluoridia käytetään etsatessa piitä, germaniumia ja molybdeeniä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ksenondifluoridi Wikimedia Commonsissa
Sädeviiru

Marssiin ilmestynyt tuore kraatteri jonka ypärillä näkyy sädeviiruja. Tämä 30 metriä (98 jalkaa) halkaisijaisijaltaan oleva kraatteri muodostui heinäkuun 2010 ja toukokuuhun 2012 välisenä aikana. Kuva 19. marraskuuta 2013, sijainti 3.7° N 53.4° E.
Sädeviiru on joistain Kuun ja joidenkin muidenkin taivaankappaleiden törmäyskraattereista lähtevä kirkas sädemäinen muodostuma, joka on syntynyt törmäyksessä ulos viskautuneesta aineesta.
Säteiden alueella on monesti niin sanottuja sekundaarisia kraattereita, jotka syntyvät ulos viskautuneen aiheen itsensä törmätessä taivaankappaleen pintaan. Kraatterin sädeviiruluonne riippuu kraatterin iästä ja siitä mitä ainetta kraatterista ulos viskautuu. Sädeviirut saattavat ulottua satojen-tuhansien kilometrien päähän kraatterin reunasta.
Tunnettuja Kuun sädeviirukraattereita ovat Tyko, Kopernikus, Kepler, Aristarkhos ja Proclus.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Bruyn, John R. de: Viewpoint: Surface Texture is Key to Rays Forming Around Craters Physics.  27.6.2018. Viitattu 3.8.2018.
Caes, Danny: Kepler the-moon.wikispaces.com.  8.4.2017. Arkistoitu 30.5.2018. Viitattu 3.8.2018.
Syyrian kansallinen neuvosto

Syyrian kansallinen neuvosto SNC on Syyrian opposition ryhmittymä Syyrian sisällissodassa.
SNC pyrki yhteistoimintaan muiden kapinallisryhmittymien, kuten Syyrian vapautusarmeijan kanssa. Syyrian oppositiota rahoittivat ja tukivat etupäässä Saudi-Arabia, Qatar ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat. Marraskuussa 2012 perustettiin laajapohjainen eri järjestöistä koostuva rintama Syyrian kansallinen koalitio (الائتلاف الوطني السوري), jonka 63 paikasta 22 kuului Syyrian kansallisneuvostolle SNC:lle. Ääri-islamilaiset jäivät koalitiosta pois.
Kansainvälinen tunnustaminen

| Sija | Valtio | Asema ja  Päivämäärä | Viitteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Libya | tunnustettu 19. lokakuuta 2011 (laillisena viranomaisena) |  |
| 2 |  Ranska | tunnustettu 21. marraskuuta 2011 (laillisena keskustelukumppanina), on 13. marraskuuta 2012 (ainoana oikeutettuna edustajana) |   |
| 3 |  Espanja | tunnustettu 23. marraskuuta 2011 (Syyrian kansan edustajana) |  |
| 4 |  Yhdysvallat | tunnustettu 5. joulukuuta 2011  (oikeutettuna edustajana) |  |
| 5 |  Britannia | tunnustettu 24. heinäkuuta 2012 (oikeutettuna edustajana) |    |
| 6 |  Egypti | tunnustettu 24. heinäkuuta 2012 (Oppositioryhmänä) |  |
| 7 |  Albania | tunnustettu 1. huhtikuuta 2012  (Syyrian kansan edustajana) |  |
| 8 |  Tanska | tunnustettu 9. joulukuuta 2012  (oikeutettuna edustajana) |  |
| 9 |  Turkki | Assadin hallituksen tuomitseminen Muodolliset suhteet 14. joulukuuta  |    |
| 10 |  Tunisia | Assadin hallituksen tuomitseminen   |   |
| 11 |  Italia | Epäviralliset suhteet   Assadin hallituksen tuomitseminen |  |
| 12 |  Bulgaria |  Assadin hallituksen tuomitseminen Epäviralliset suhteet |  |
| 13 |  Kanada | Assadin hallituksen tuomitseminen Epäviralliset suhteet |  |
| 14 |  Alankomaat |  Assadin hallituksen tuomitseminen Epäviralliset suhteet |  |
| 15 |  Saksa |  Assadin hallituksen tuomitseminen Epäviralliset suhteet |  |
| 16 |  Belgia |  Epäviralliset suhteet |  |
| 17 |  Saudi-Arabia | Epäviralliset suhteet  |  |
| 18 |  Qatar | Assadin hallituksen tuomitseminen |  |
| 19 |  Australia | Epäviralliset suhteet Assadin hallituksen tuomitseminen |  |
| 20 |  Itävalta | Epäviralliset suhteet Assadin hallituksen tuomitseminen |  |
| 21 |  Portugali | Epäviralliset suhteet |  |
| 22 |  Norja | Epäviralliset suhteet |  |
| 23 |  Venäjä | Epäviralliset suhteet |  |
| 24 |  Kiina | Epäviralliset suhteet |  |
| 25 |  Japani | Epäviralliset suhteet |  |
| 26 |  Ruotsi | Epäviralliset suhteet |  |
| 27 |  Slovenia | Virallinen tunnustaminen tammikuussa 2013 |  |
Kuultopyyhältäjä

| Kuultopyyhältäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Pyyhältäjät Pempheridae
Suku::  Parapriacanthus
Laji::  ransonneti
Kaksiosainen nimi
 Parapriacanthus ransonneti  Steindachner, 1870 
Katso myös
   Kuultopyyhältäjä Wikispeciesissä   Kuultopyyhältäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuultopyyhältäjä (Parapriacanthus ransonneti) on pyyhältäjiin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan Indopasifiselta merialueelta.
Koko ja ulkonäkö

Kuultopyyhältäjä voi kasvaa suurimmillaan noin 8–10 cm pitkäksi. Laji on ruumiinrakenteeltaan ovaalinmuotoinen ja sen selkäevä on lyhyehkö. Lajin pyrstöevä on haarautunut. Kuultopyyhältäjän ruumis on osittain läpikuultava. Pää ja suuret silmät ovat väriltään keltaiset, vatsa on harmaa ja muu ruumis vaaleanpunertava. Kuultopyyhältäjällä on bioluminoiva elin ja se saa valoatuottavan lusiferaasientsyymin ravinnostaan.
Levinneisyys ja elintavat

Kuultopyyhältäjän levinneisyysalue ulottuu Etelä-Afrikasta Punaisellemerelle ja edelleen itään Marshallinsaarille asti. Lajin elinympäristöä ovat matalat riutat. Se liikkuu öisin suurina parvina ja piilottelee päivisin luolissa. Kuultopyyhältäjän ravintoa ovat planktonäyriäiset.