stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Etelä-Haaga
Palvelut

Etelä-Haagassa on Haagan peruskoulu, ruotsinkielinen ala-aste Haga Lågstadieskola sekä lukiot Gymnasiet Lärkan ja Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu (SYK). Vuonna 2013 Helsingin kaupunginvaltuuston päätöksellä lakkautettu Länsi-Helsingin lukio (syksyyn 2003 asti Etelä-Kaarelan lukio) sijaitsi myös alueella. Nykyisin Länsi-Helsingin lukion tilat toimivat väistötilana. Kesäkuusta 2020 joulukuuhun 2021 tiloissa toimii Pohjois-Haagan ala-asteen koulu.
Kaksikerroksinen, vuonna 1964 rakennettu Etelä-Haagan kirjasto palvelee Haagan peruskoulun alakoulun vieressä.
Korkeakouluista alueella sijaitsee Haaga-Helia ammattikorkeakoulun 1 100 opiskelijan Haagan kampus, jonka opetus keskittyy hotelli-, ravintola- ja matkailualaan. Ammattikorkeakoulun kanssa samassa kiinteistössä toimii Hotel Haaga.
Etelä-Haagassa sijaitsee Huopalahden rautatieasema, joka on yksi lähijunaliikenteen asemista.
Etelä-Haagan pohjoisreunalla on aiemmin yliopistollisena koealueena toiminut Alppiruusupuisto, jossa useat sadat alppiruusut kukkivat tyypillisesti kesäkuussa. Mäellä Sankaritien varrella sijaitsee Haagan kauppalan sankarihautausmaa.
Kaupunginosassa sijaitsee myös Haagan seurakuntaan kuuluva Huopalahden kirkko. Kirkkorakennus rakennettiin alun perin Haagan suomenkielisten kokoontumispaikaksi, Suomalaisuuden pirtiksi. Vuosina 1908–1928 rakennuksessa toimi Haagan ensimmäinen suomenkielinen kansakoulu. Rakennus vihittiin rukoushuoneeksi vuonna 1928 ja kirkoksi vuonna 1942. Kellotapulin on suunnitellut arkkitehti Albert Nyberg.
Vuosina 1963–2013 Etelä-Haagassa osoitteessa Vanha viertotie 18 toimi ravintola nimeltä Musta hevonen. Nykyisin tiloissa on kiinalainen ravintola.
Väestö

| 1990 | 2000 | 2010 | 2015 | 2019 | 2029 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 174 | 12 256 | 12 191 | 11 740 | 12 502 | 13 558 |
Etelä-Haagan asukasluku oli joulukuun 2020 lopussa 12 555, josta suomen- tai saamenkielisiä oli 10 469 henkilöä (83,4 %), ruotsinkielisiä 991 henkilöä (7,9 %) ja muunkielisiä 1 095 henkilöä (8,7 %). Koko Helsingin väestöstä ruotsinkielisiä on 5,6 prosenttia. Helsingin kaupungin ennusteen mukaan alueella asuu 13 558 henkilöä vuonna 2029.
Ikäjakaumaa tarkasteltaessa kaikkein nuorimmat ja kaikkein vanhimmat asukkaat ovat Etelä-Haagassa koko kaupungin väestöön verrattuna aliedustettuina. Vuoden 2020 lopussa Helsingin asukkaista 15,2 prosenttia oli 0–15-vuotiaita ja 17,4 prosenttia 65 vuotta täyttäneitä, kun taas Etelä-Haagassa 0–15-vuotiaita oli 12,1 prosenttia asukkaista ja vähintään 65-vuotiaita 15,6 prosenttia väestöstä. Sen sijaan nuoria aikuisia Etelä-Haagassa asui huomattavasti kaupungin keskiarvoa enemmän. Helsinkiläisistä vuoden 2020 lopussa 26,1 prosenttia oli 19–34-vuotiaita, ja Etelä-Haagassa kyseiseen ikäryhmään kuului 35,7 prosenttia väestöstä.
15 vuotta täyttäneiden etelähaagalaisten valtionveronalaiset tulot vuoden 2017 lopussa olivat keskimäärin 33 540 euroa, kun Haagan peruspiirissä ne olivat keskimäärin 31 078 euroa ja koko Helsingissä keskimäärin 35 366 euroa.
Vuoden 2018 lopussa työttömyysaste Etelä-Haagassa oli 7,1 prosenttia, kun koko kaupungissa se oli 9,1 prosenttia. Naisilla työttömyysaste oli alueella oli 5,5 prosenttia ja miehillä 8,9 prosenttia.
Niiden 15 vuotta täyttäneiden etelähaagalaisten, joilla on perusasteen (peruskoulu tai kansakoulu) jälkeinen tutkinto, osuus ikäluokasta oli joulukuun 2019 lopussa 84,5 prosenttia, kun koko Helsingissä osuus oli 76,8 prosenttia. Ylempi korkeakoulututkinto alueella oli 27,6 prosentilla 15 vuotta täyttäneistä, kun koko kaupungissa samassa ikäryhmässä se oli 21,6 prosentilla.
Nimistö

Vanha Turun maantie ja Vanha viertotie ovat osia vanhasta, Helsingistä Turkuun johtaneesta maantiestä. Nykyinen Kauppalantie oli aikanaan Haagan kauppalan pääkatu. Steniuksentie on Haagan huvilayhdyskunnan perustajiin kuuluneen M. G. Steniuksen nimikkokatu. Isonnevantien, Kylännevantien ja Laajasuontien nimien pohjana on kaupunginosan aikoinaan soinen maasto ja vanha maastonimi Degermossen. Artturi Kanniston tie on nimetty kadun varrella asuneen, Haagan kauppalan kunnalliselämään osallistuneen professori Artturi Kanniston ja Robert Hermansonin tie samoin Haagan kauppalassa asuneen oikeustieteilijän, professori Robert Hermansonin mukaan. Riistavuoren puiston ja Riistavuorenkujan nimet on johdettu maastonimestä Djurberget. Palokaivonaukion nimi juontuu sillä aikanaan sijainneesta palokaivosta. Korppaantie ja Ristolantie on nimetty vanhojen Korpas- ja Kristers-nimisten talojen mukaan.
Kuvia

Huopalahden kirkko
Etelä-Haagan kirjasto
Huopalahden rautatieasema
Näkymä Alppiruusupuistosta, jossa kymmenet erilaiset alppiruusulajit kukkivat alkukesäisin.
Kukkaloistoa Alppiruusupuistossa
Haagan pelastusasema
Gymnasiet Lärkan
Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Etelä-Haaga Wikimedia Commonsissa
Etelä-Haagan kaupunginosasivusto
| n k Helsingin kaupunginosat  ja niiden osa-alueet suurpiireittäin |
| --- | --- | --- |
| Eteläinensuurpiiri |  1. Kruununhaka  2. Kluuvi  3. Kaartinkaupunki  4. Kamppi  5. Punavuori  6. Eira  7. Ullanlinna  8. Katajanokka  9. Kaivopuisto  13. Etu-Töölö  14. Taka-Töölö  20. Länsisatama Hernesaari  Jätkäsaari  Lapinlahti  Ruoholahti  31. Lauttasaari Koivusaari  Kotkavuori  Myllykallio  Vattuniemi  52. Suomenlinna  |  |
| Läntinensuurpiiri |  15. Meilahti  16. Ruskeasuo Pikku Huopalahti  Vanha Ruskeasuo  18. Laakso  29. Haaga Etelä-Haaga  Kivihaka  Lassila  Pohjois-Haaga  30. Munkkiniemi Kuusisaari  Lehtisaari  Munkkivuori  Niemenmäki  Talinranta  Vanha Munkkiniemi  32. Konala  33. Kaarela Hakuninmaa  Honkasuo  Kannelmäki  Kuninkaantammi  Malminkartano  Maununneva  46. Pitäjänmäki Marttila  Pajamäki  Pitäjänmäen yritysalue  Reimarla  Tali  |  |
| Keskinensuurpiiri |  10. Sörnäinen Hanasaari  Kalasatama  Sompasaari  Vilhonvuori  11. Kallio Linjat  Siltasaari  Torkkelinmäki  12. Alppiharju Alppila  Harju  17. Pasila Itä-Pasila  Keski-Pasila  Länsi-Pasila  Pohjois-Pasila  21. Hermanni Hermanninmäki  Hermanninranta  Kyläsaari  22. Vallila  23. Toukola Arabianranta  Toukola  24. Kumpula  25. Käpylä  26. Koskela  27. Vanhakaupunki  |  |
| Pohjoinensuurpiiri |  28. Oulunkylä Maunula  Maunulanpuisto  Metsälä  Patola  Pirkkola  Veräjälaakso  Veräjämäki  34. Pakila Itä-Pakila  Länsi-Pakila  35. Tuomarinkylä Haltiala  Paloheinä  Torpparinmäki  Tuomarinkartano  |  |
| Koillinensuurpiiri |  36. Viikki Latokartano  Viikinmäki  Viikinranta  Viikin tiedepuisto  37. Pukinmäki  38. Malmi Ala-Malmi  Malmin lentokenttä  Pihlajamäki  Pihlajisto  Tattariharju  Ylä-Malmi  39. Tapaninkylä Tapanila  Tapaninvainio  40. Suutarila Siltamäki  Tapulikaupunki  Töyrynummi  41. Suurmetsä Alppikylä  Heikinlaakso  Jakomäki  Puistola  Tattarisuo  |  |
| Kaakkoinensuurpiiri |  19. Mustikkamaa-Korkeasaari  42. Kulosaari  43. Herttoniemi Herttoniemenranta  Herttoniemen yritysalue  Länsi-Herttoniemi  Roihuvuori  44. Tammisalo  48. Vartiosaari  49. Laajasalo Hevossalmi  Jollas  Kruunuvuorenranta  Tullisaari  Yliskylä  50. Villinki  51. Santahamina  53. Ulkosaaret Itäsaaret  Länsisaaret  Aluemeri  |  |
| Itäinensuurpiiri |  45. Vartiokylä Itäkeskus  Marjaniemi  Myllypuro  Puotila  Puotinharju  Roihupelto  Vartioharju  47. Mellunkylä Kontula  Kivikko  Kurkimäki  Mellunmäki  Vesala  54. Vuosaari Aurinkolahti  Kallahti  Keski-Vuosaari  Meri-Rastila  Mustavuori  Niinisaari  Nordsjön kartano  Rastila  Uutela  |  |
| Östersundominsuurpiiri |  55. Östersundom  56. Salmenkallio  57. Talosaari  58. Karhusaari  59. Ultuna Landbo  Puroniitty  |  |
Helsingin alueellinen jako
Eino Laitinen

Antti Eino Laitinen (18. elokuuta 1893 Kuopion mlk – 12. toukokuuta 1961 Kuopio) oli suomalainen poliitikko. Laitinen toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1945–1951 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä. Laitinen toimi myös Kuopion maalaiskunnan ja Siilinjärven kunnanvaltuustojen jäsenenä, joista jälkimmäisessä hän toimi myös valtuuston puheenjohtajana. Vuonna 1950 Laitinen toimi presidentin valitsijamiehenä. Laitinen kävi kansakoulun, maamieskoulun ja kansanopiston. Siviiliammatiltaan Laitinen oli maanviljelijä ja hän toimi viljelijänä Siilinjärvellä 1925–1961. Laitisen vanhemmat olivat maanviljelijä Kalle Laitinen ja Maria Kasurinen. Laitisen puoliso vuodesta 1930 oli Ester Johanna Kerman. Laitiselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1949.
Pekka Kuosmanen

Pekka Kalevi Kuosmanen (s. 19. lokakuuta 1940 Kuusjärvi) on suomalainen yrittäjä ja entinen Kokoomuksen kansanedustaja. Hän toimi kansanedustajana vuosina 1995–2007. Kuosmanen on istunut Kouvolan kaupunginvaltuutettuna 1981–2000 ja myös hallituksessa lukuun ottamatta vuosia 1985–1988. Hän oli kaupunginhallituksen varapuheenjohtaja 1997–1998 ja puheenjohtaja 1998–2000.
Kuosmasen puoliso vuodesta 1963 on Kaija Julku. Heillä on kaksi lasta (s. 1966 ja 1969).
Sotilasarvoltaan Kuosmanen on sotilasmestari.
Lauri Laine (kansanedustaja)

Lauri Laine (20. syyskuuta 1895 Lieto – 22. syyskuuta 1976 Forssa) oli suomalainen poliitikko. Laine toimi kansanedustajana Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosina 1945–1951, 1954–1958 sekä 1962–1966 edustaen Maalaisliittoa, jonka nimi vaihtui Keskustapuolueeksi vuonna 1964. Kunnallispolitiikassa Laine toimi Jokioisten kunnanvaltuuston ja -hallituksen puheenjohtajana. Laine toimi presidentin valitsijamiehenä vuosina 1950, 1956, 1962 ja 1968.
Laine kävi kansakoulun, valmistui maamieskoulusta 1922 ja maamiesopistosta maatalousteknikoksi 1925. Politiikan ulkopuolella Laine toimi kirjanpitäjänä, maatalousaineiden opettajana ja tilanhoitajana Lepaan koulutilalla Tyrvännössä 1925–1926, Pienviljelijäin keskusliiton maatalousneuvojana 1927–1938, Turunmaa-lehden Forssan konttorin hoitajana 1938–1939, maanviljelijänä Jokioisissa 1927–1959 sekä kansalaiskoulun opettajana 1960–1962. Laineelle myönnettiin talousneuvoksen arvonimi vuonna 1962.
Section.80

| Section> 80 Kendrick Lamar |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2. heinäkuuta 2011
 Tuottaja(t): Dave Free, J. Cole, Sounwave, Tae Beast, Terrace Martin, THC, Tommy Black, Willie B, Wyldfyer
 Kesto: 59.44
 Levy-yhtiö: TDE
Kendrick Lamarin muut julkaisut
| Overly Dedicated 2010 | Section.80 2011 | Good Kid, M.A.A.D City 2012 |
Singlet albumilta Section.80
 ”HiiiPoWeR” Julkaistu: 12. huhtikuuta 2011
Section.80 on yhdysvaltalaisen hip hop -artisti Kendrick Lamarin debyyttialbumi, joka julkaistiin 2. heinäkuuta 2011.
Kappaleet

Fuck Your Ethnicity – 3.44
Hol’ Up – 2.53
A.D.H.D – 3.35
No Make-Up (Her Vice) – 3.55 (feat. Colin Munroe)
Tammy’s Song (Her Evils) – 2.41
Chapter Six – 2.41
Ronald Reagan Era (His Evils) – 3.36
Poe Mans Dreams (His Vice) – 4.21 (feat. GLC)
The Spiteful Chant – 5.20 (feat. Schoolboy Q)
Chapter Ten – 1.15
Keisha's Song (Her Pain) – 3.47 (feat. Ashtrobot)
Rigamortis – 2.48
Kush & Corinthians (His Pain) – 5.04 (feat. BJ the Chicago Kid)
Blow My High (Members Only) – 3.35
Ab-Soul's Outro – 5.04 (feat. Ab-Soul)
HiiiPoWer – 4.39
Oskari Laine

Adolf Oskari Laine (5. toukokuuta 1859 Mäntsälä – 22. huhtikuuta 1933 Mäntsälä) oli suomalainen maanviljelijä, valtiopäivämies ja Suomalaisen puolueen kansanedustaja Suomen ensimmäisissä eduskunnissa.
Laineen vanhemmat olivat maanviljelijä Adolf Fredrikinpoika ja Anna Lovisa Antintytär. Laine oli naimisissa vuodesta 1885 Matilda Apolonia Elsasarintyttären kanssa. Hän toimi maanviljelijänä Mäntsälässä ja Uudenmaan läänin itäisen maanviljelysseuran sihteerinä 1900–1905. Laine toimi myös Mäntsälän kuntakokouksen esimiehenä ja kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Hän sai kunnallisneuvoksen arvon 1922. Laine oli kansanedustaja 1907–1914, edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän oli ollut jo Mäntsälän tuomiokunnan edustajana  talonpoikaissäädyssä valtiopäivillä 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.
Heikki Kääriäinen

Heikki Kääriäinen (14. tammikuuta 1872 Iisalmen maalaiskunta – 26. lokakuuta 1947 Iisalmen maalaiskunta) oli suomalainen torppari, pienviljelijä ja sosialidemokraattien kansanedustaja.
Kääriäisen vanhemmat olivat rukkisorvari Olli Reetrikki Kääriäinen ja Eeva Stina Huttunen. Hän oli vuodesta 1890 alkaen torpparina ja myöhemmin pienviljeljänä Iisalmen maalaiskunnassa.
Kääriäinen oli kansanedustajana 1910–1917, 1919–1922 ja 1933–1945 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1931 presidentinvaaleissa. Kääriäinen oli Iisalmen maalaiskunnan kunnanvaltuuston ja kunnallislautakunnan jäsenenä.
Heikki Kääriäinen oli naimisissa vuodesta 1900 Reeta Tiina Kokkosen kanssa.
TV-chat

Subin Sub Chatin tausta vuodelta 2003. Chat-viestit eivät ole aitoja.
TV-chat oli televisiossa esitettävä chat-ohjelma, johon katselijat pystyivät lähettää matkapuhelimella teksti- tai multimediaviestejä lähetyksessä näytettäviksi. Osa TV-chateista oli juonnettuja, eli kuvan vieressä näkyi juontaja, joka luki viestejä ääneen ja kommentoi niitä. TV-chattien aiheena oli yleinen keskustelu, jokin teema tai seuranhaku. Myös näistä jotkut ovat juonnettuja. Joissain ohjelmissa oli sisällöntuotannolla suurempi rooli, kuten esimerkiksi anime-aiheisessa Otaku-ohjelmassa.lähde?
TV-chattien suosion perustana oli ollut tekstiviestien käytön yleistyminen 1990-luvun lopulla. TVTV!-kaapelikanava (nykyinen valtakunnallinen Sub-tv-kanava) aloitti TV-chat-ohjelmaformaatin Suomessa 5. kesäkuuta 2000. Pian sen jälkeen MTV3:lla, Nelosella ja monella muulla kanavalla, jopa paikalliskanavilla, oli pyörinyt omia TV-chatteja. TV-chatit polveutuivat tekstitelevisio-chatista, jonka esikuvana olivat Internetissä toimineet chatit, kuten Internet Relay Chat. TV-chatissa käyttäjät pystyivät lähettää televisiolähetykseen tai tekstitelevisioon viestejä, kuitenkaan paljastamatta omaa puhelinnumeroaan. Viestejä pystyi lähettää useimmissa tv-chateissa myös suoraan toiselle henkilölle, jolloin lähettäjän numero ei kuitenkaan paljastunut vastaanottajalle. Alkujaan tekstitelevisio-chatit olivat valvomattomia, mutta myöhemmin käytännöksi tuli kaikilla kanavilla esitarkistaa viestit ennen niiden pääsyä lähetykseen.lähde?
Palveluiden hinnat vaihtelivat. MTV3:n ja Subin ohjelmissa yhden chat-tekstiviestin hinta oli alun perin viisi markkaa eli 84 senttiä. Vuosien saatossa hinta oli noussut 99 senttiin. Erilaisille lisäpalveluille, kuten horoskoopit ja multimediaviestit, oli omat hinnastonsa.lähde?
Nykyään Suomessa ei enää lähetetä TV-chatteja vaan nämä ovat korvanneet joko muu ohjelmatarjonta tai tv-kanavat pitävät lähetystauon, jolloin ei lähetetä mitään ohjelmaa. Viimeinen tv-chat lähetys Yön Ava / Aamun AVAus lähetettiin yöllä 31.12.2021 AVA tv-kanavalla.
Televisiossa pyöri aikoinaan myös erilaisia tekstiviesteillä pelattavia pelejä, joita ei enää myöskään lähetetä Suomessa missään tv-kanavalla.
Ohjelmia > MTV3 Chat

MTV3 Chat oli yöaikaan, kesäisin myös päiväsaikaan, televisiossa MTV3-kanavalla lähetetty maksullinen chat-ohjelma, johon ihmiset pystyivät lähettämään viestejään. Ohjelma oli Suomen suosituin chat-ohjelma. Ohjelmasta on ollut useita eri versioita. Ohjelma alkoi 13. joulukuuta 2000 vastaisena yönä nimellä GSM Yöshow. Sitä on uudistettu moneen otteeseen ja viimeisen kerran 2011. Ohjelma lopetettiin marraskuussa 2013 eli samalla, kun MTV3 ja koko MTV Oy uudistuivat.
Se Oikea oli MTV3:lla ja Subilla yöllä esitetty deittiohjelma. Ohjelmaan pystyi lähettää viestejä juontajan luettavaksi ja lisäksi ruutuun oli mahdollista saada näkymään myös oman kuvansa deitti-ilmoituksena. Aika-ajoin ohjelmassa näytettiin myös nauhoitettuja deittivideoita. Se Oikeaa edelsi MTV3 Chatista versio nimeltä MTV3 Deitti. Nimi muuttui, kun ohjelmaan liitettiin omat internetsivut. Subilla lähettiin vuoteen 2008 asti Se Oikean paikalla Sub Chatin versiota nimeltä Deittichat. Juontamattomien chat-ohjelmien viestit valvottiin enimmäkseen Kajaanista Sentraali Oy:n toimesta, joka toimii MTV3:lle ja Subille alihankintayrityksenä. Se Oikea oli viimeinen antenniverkon analogisella MTV3-kanavalla näkynyt ohjelma, analogisten tv-lähetysten päätyttyä antenniverkossa 1. syyskuuta 2007 kello 4.00. Se Oikea päättyi vuonna 2011. Se Oikean korvasi MTV3 Deitti, jota esitettiin jo ennen Se oikeaa. MTV3 Deitti poistui ruudusta MTV3 Chatin kanssa vuonna 2013.
Radio- ja tv-juontaja Vappu Pimiä toimi 2000-luvun alussa chat-juontajana MTV3-kanavalla.
Ohjelmia > MTV3 Chat > Puhuva pää

Puhuva pää oli ohjelmissa esiintynyt tietokonehahmo, jonka ohjelmassa lausuttaviksi oli mahdollista lähettää tekstiviestejä. Puhuva pää esiintyi ensimmäistä kertaa 13. syyskuuta 2003.  Pää puhui aluksi Bitlipsin ja myöhemmin Mikropuheen kehittämällä puhesyntetisaattorilla. Osalta katsojista hahmo sai suuren suosion, ja siksi sen lausuttaviksi lähetettiin paljon viestejä. Toisaalta osaa katsojista suututti, että sen ääneen lausumat viestit vähän väliä keskeyttivät juontajan puheen, ja lisäksi hahmoa käytettiin yhä enemmän asiattomasti. Lopulta sen ääneen lausumat viestit olivat jo melkein pelkästään häiriköintiä, joten hahmon käyttö ohjelmassa lopetettiin vuoden 2007 loppuun mennessä. Päästä oli käytössä useampi eri versio. Alun perin hahmo näytti tummaihoiselta mieheltä.lähde? Kyseinen pää luotiin silloisen Teknillisen korkeakoulun tieteellisessä projektissa, jossa pyrittiin mallintamaan realistinen pää ja kasvot. Heiltä pää myytiin MTV3:lle. Vuonna 2004 perinteisen pään rinnalle luotiin MTV3 Chatin juontajista tehtyjä päitä. Vuonna 2005 pää muuttui valkoihoiseksi ja sille lisättiin kyky osata puhua saksalaisella ja ruotsalaisella aksentilla. Vuoden 2006 aikana Puhuva pää uudistui vielä kerran ja tätä päätä käytettiin hahmon lakkauttamiseen asti.lähde? Hahmoon liittyen julkaistiin vuonna 2004 Kädet ilmaan! -niminen musiikkialbumi, joka sisälsi elektronista hip hop-sävytteistä musiikkia.
Ohjelmia > 4Deitti ja Talk!

4Deitti oli Nelosella vuoteen 2006 asti pyörinyt seuranhakuohjelma, jossa ei ollut juontajaa.
Talk! oli vuodesta 2006 alkaen 4Deitin paikalla pyörinyt chat-ohjelma, joka oli 4Deitin tapaan Se Oikean tapainen. Ohjelmaa juonsi Martina Aitolehti.
Ohjelmia > Sub Chat

Sub Chat oli Subilla, ja aiemmin sen edeltäjällä Subtv:llä, pyörinyt chat-ohjelma. Ohjelmassa ei ollut juontajaa. Kanavan vuosina 2006–2008 käytössä ollut tunnusmusiikki soi chatissa aina vuoden 2012 lokakuuhun asti, jolloin se vaihtui kanavan silloiseen tunnusmusiikkiin. Viimeiseksi jäänyt ulkoasu otettiin käyttöön marraskuussa 2013. Sub Chattia ei ole esitetty kesäkuun 2014 jälkeen.
Ohjelmia > Yön AVA / Aamun AVAus

Yön AVA ja Aamun AVAus olivat AVA-kanavan chat-ohjelmia. Yön AVA-ohjelmaa lähetettiin öisin ja Aamun AVAusta aamuisin, kun kanavalta ei tullut ohjelmaa. Ohjelmat olivat ainoat Suomessa esitettävät chat-ohjelmat 2020-luvulla, joiden lähetykset päättyivät viimeiseen lähetykseen 31.12.2021.
Ohjelmia > YLEKaX / YleX extrana

YLEKaX (myöhemmin YleX extrana) oli aluksi Yle TV2:n lähettämä ja myöhemmin YLE Extralle siirtynyt chat-ohjelma. Ohjelmassa näkyi chat-viestien ohella videokuva YleX-radiokanavan studiosta ja kuului kyseisen kanavan lähetys. YleX:n aamulähetyksessä kommentoitiin vuonna 2005 klo 7 alkaen ohjelmaan lähetettyjä viestejä. Aiemmin vuonna 2004, TV2:n Mikämikä-TV -tv-pelin aamulähetyksissä oli ollut mukana tv-chat ja videokuvaa YleX:n studiosta. YLEKaX alkoi Yle TV2:lla tammikuussa 2005, ja sitä lähetettiin arkiaamuisin klo 6:30–10:00. Toukokuussa 2007 ohjelma siirtyi YLE Extralle ja sen nimeksi vaihtui YleX extrana. YLE Extra lähetti ohjelmaa aamun lisäksi iltapäivisin klo 14–18. Ohjelma päättyi YLE Extran lakkauttamiseen ja sen viimeinen lähetys oli 31. joulukuuta 2007.
Ohjelmia > TVTV! Chat ja TVTV! DEITTI

TVTV! Chat oli vuosina 2000-2001 TVTV!:llä lähetetty chat-ohjelma, joka oli Suomen ensimmäinen chat-ohjelma. Ohjelmassa ei ollut juontajaa, vaan taustalla soi yksi MTV3-kanavan silloisista tunnusmusiikeista, josta on saanut alkunsa myös Vapaapudotuksen TVTV! Chat-kappale. Yasir Gaily siirtyi kuitenkin elokuussa 2000 ohjelman juontajaksi.lähde? TVTV! Chat-kappaletta kuultiin tuon jälkeen yhä taustalla, tosin instrumentaaliversiona. Samaa instrumentaaliversiota on kuultu myös MTV3 Chatissa, MTV3 WEB ja TVTV!WEB-ohjelmissa sekä MTV3:n Seuraavaksi-tunnuksissa vuosina 1999–2001, sekä uudistettuna versiona vuosina 2001–2005 MTV3:n Hetkinen-ruudun aikana ja Tulevaa ohjelmaa -osioissa sekä MTV3+:n TV-kortin salaustesti -ohjelmassa.
TVTV! DEITTI oli TVTV! Chatin yhteydessä lähetetty deittiohjelma. TVTV! Chatin tavoin, ohjelmassa ei ollut juontajaa, vaan taustalla soi Vapaapudotuksen TVTV! Chat-kappale.
TVTV!:n lähetysten loppumisen jälkeen, TVTV! Chat ja TVTV! DEITTI lopetettiin.
Ohjelmia > Urheiluchat

Urheiluchat, eli Urheilun iltapäivä (chat), oli Urheilukanavalla vuosina 2001-2006 lähetetty urheiluaiheinen chat-ohjelma ja aikanaan Suomen suosituin erikoisaiheinen chat-ohjelma.
Moni Urheiluchatin juontajista on jatkanut uraansa televisiossa urheiluchatjuontajuuden jälkeen. Teemu Jordberg siirtyi Urheilukanavan Pelistudio-juontajaksi, ja on tätä nykyä MTV3:lla urheilutoimittajana. Ville Lepistö on Urheilukanavalla toimittajana. Urheiluchattia on juontanut myös Italiassa pelaava ammattilaiskiekkoilija Joni Petrell.
Urheiluchatissa vierailivat muun muassa Matti Nykänen, Doug Shedden, Toni Mäkiaho, Lennart Petrell ja Kari Lehtonen.
Urheiluchatin viimeinen lähetys lähetettiin 15. joulukuuta 2006.lähde? Chattia juonsivat Jarno, Krisu ja Jukka "Mr. Jäähyaitio" Suutari. Aluksi puhuttiin vain joulutauosta ja Urheiluchatin jatkumista odoteltiin koko vuosi 2007, kunnes lopulta Urheilukanavan sivut päivitettiin ja selvisi, ettei chat ollut jatkumassa.lähde?
Aiheesta muualla

Nostalgia-TV: TV-chatit
MTV3 Interaktiivinen (arkistoitu)
MTV3 SeOikea.com (arkistoitu)
Esko Kurvinen

| Esko Kurvinen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. lokakuuta 1952 (ikä 72) Nivala
Poliitikko
Puolue:  kokoomus
Asema:  kansanedustaja (1999–2007, 2011–2015)
Vaalipiiri:  Oulu
Kotipaikka:  Oulu
Puoliso:  Liisa Korhonen 1975–
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Esko Anton Kurvinen (s. 6. lokakuuta 1952 Nivala) on suomalainen insinööri ja entinen kokoomuksen kansanedustaja. Hänet valittiin ensimmäisen kerran eduskuntaan vuoden 1999 vaaleissa. Kahden kansanedustajakauden jälkeen hän ei asettunut enää ehdolle vuoden 2007 vaaleissa. Hänet valittiin uudelleen eduskuntaan vuoden 2011 vaaleissa. Hän ei ollut ehdolla enää vuoden 2015 vaaleissa.
Paitsi kansanedustajana, Kurvinen on toiminut poliittisella urallaan myös muun muassa Kansallisen Kokoomuksen puoluehallituksessa kahdeksan vuotta, Pohjois-Pohjanmaan Kokoomuksen puheenjohtajana vuosina 1996–2003, Oulun kaupunginvaltuuston jäsenenä vuosina 2005–2012, Oulun kaupunginhallituksen puheenjohtajana vuosina 2009–2011, Pohjois-Pohjanmaan liiton hallituksen ja valtuuston varapuheenjohtajana yhteensä 12 vuotta ja Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin valtuuston varapuheenjohtajana. Elokuussa 2010 hänet valittiin uuden Oulun yhdistymishallituksen 1. varapuheenjohtajaksi. Kurvinen on myös Vapo Oyj:n hallintoneuvoston jäsen, toiminut Finnvera Oyj:n hallintoneuvoston jäsenenä ja varapuheenjohtajana kahdeksan vuotta ja toimii Karjalan Liiton liittovaltuuston varapuheenjohtajana.
Kurvinen perusti vuonna 1980 oman insinööritoimiston, Kurvinen Oy:n, jonka toimitusjohtajana hän toimi. Lokakuussa 2010 hän ilmoitti luopuvansa yrityksestään vanhimman tyttärensä hyväksi. Yrityksen nimi ja toimiala muuttuivat sukupolvenvaihdoksen yhteydessä.
Kurvisen puoliso vuodesta 1975 on Liisa Korhonen. Heillä on kolme tytärtä.
Sotilasarvoltaan Kurvinen on yliluutnantti (ylennetty 2001).
Tasavallan presidentti myönsi Kurviselle vuonna 2010 Suomen Leijonan ritarikunnan 1. luokan ritarimerkin.