stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Heimo Holopainen

| Heimo Holopainen |
| --- | --- |
 Heimo Holopainen vuonna 2007
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. syyskuuta 1948 (ikä 76) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  muusikko, toimittaja, käsikirjoittaja, juontaja
Muut tiedot
Lempinimet:  Holle
Heimo Juhani "Holle" Holopainen (s. 27. syyskuuta 1948 Helsinki) on suomalainen televisiokasvo, radioääni ja muusikko. Hän on ollut myös käsikirjoittajana sketsisarjoissa Velipuolikuu ja Mutapainin ystävät sekä ajankohtaisviihdeohjelmissa Frank Pappa Show, Iltalypsy ja Hohtohetki.
Laulaja ja meikkitaiteilija Helena Lindgren on Heimo Holopaisen sisar.
Muusikko

1960–1970-luvuilla Holle Holopainen toimi basistina muun muassa yhtyeissä Islanders, Topmost, Apollo ja H.E.C.. Hän toimi myös Hullujussi-yhtyeen basistina ja laulajana, yhtenä roolihahmonaan "Heimo Hohto".
Radioääni

Radiouransa Holopainen aloitti Yleisradion rockohjelmissa 1970-luvun lopussa. Rockradiossa Holopainen paitsi juonsi, myös esitti ääniroolihahmoja Kapteeni Sika, Leo Eläin, Susi-Kalle Andersson ja DJ Börje . 1980-luvun loppupuolella Holopainen toimi lyhyen aikaa helsinkiläisen kaupallisen paikallisradion Radio Sykkeen päätoimittajana. Sen jälkeen hän on ollut musiikkitoimittajana Yleisradion Radio Suomessa ja YleQ:ssa ja vuodesta 2008 lähtien iltapäiväjuontajana puheradio Yle Puheessa. Hän on myös kommentoinut ajankohtaisia asioita "Leo Eläimenä". Tunnettuja Holopaisen radio-ohjelmia ovat esimerkiksi: Pop eilen - tänään, Kovan päivän ilta, Rockradio, Kersantti Pippuri, Hollen dollarihymy ja Poppikoulu.
Televisiokasvo

1980-luvulla Holopainen nähtiin televisiossa juontamassa lasten ja nuorten visailu- ja taito-ohjelmaa Erkki!, jossa pisteytys toteutettiin liimaamalla tarramerkkejä ("Erkki-merkkejä") lasten paitoihin. 1990-luvun alussa hän tuli tunnetuksi Frank Pappa Show'n nimikkohenkilönä. Hän juonsi syksyllä 2001 sisustusremonttiaiheista ohjelmaa Kodin kääntöpiiri. Holopainen on ollut keskustelijana myös Ylen Jälkiviisaissa.
Muistelmat

Sähköbasso: Hollen story vol. 1.  Edita: Helsinki, 2000.  ISBN 951-37-3185-5
Aiheesta muualla

Hullujussi Ylen Elävässä arkistossa
Kodin kääntöpiiri Yle Elävässä arkistossa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Ritva  Elonet
Olavi Ronkainen

| Olavi Ronkainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. syyskuuta 1933 Hyvinkää
Kuollut: 30. elokuuta 2018 (84 vuotta) Kajaani
Ammatti:  Pastori, rehtori, kansanedustaja
Poliitikko
Puolue:  Suomen Kristillinen Liitto
Vaalipiiri:  Mikkelin läänin vaalipiiri
Kotipaikka:  Savonlinna
Koulutus:  Teologian kandidaatti (1962)
Uskonto:  Kristinusko
Puoliso:  Suoma Perälä
Vanhemmat:  Hannes Ronkainen Linnéa Waldén
Olavi Johannes Ronkainen (27. syyskuuta 1933 Hyvinkää – 30. elokuuta 2018 Kajaani) oli suomalainen pappi, kansanopistomies ja Suomen Kristillisen Liiton kansanedustaja. Ronkainen tunnetaan erityisesti Kansanlähetyksen perustajajäsenenä sekä Säämingin kristillisen opiston rehtorina.
Ura

Ronkainen valmistui teologian kandidaatiksi ja vihittiin papiksi vuonna 1962. Valmistuttuaan hän toimi pappina Heinolassa ja Sulkavalla. Hän toimi Säämingin kristillisen opiston va. johtajana vuosina 1963–1966 ja opiston rehtorina 1966–1987. Ronkainen toimi Lieke-lehden päätoimittajana vuosina 1968–1971 ja Tien aukaisija -lehden päätoimittajana vuonna 1977. Hän oli viidennen herätysliikkeen perustajajäsen.
Ronkainen toimi eduskunnassa Suomen Kristillisen Liiton edustajana vuosina 1972–1975 ja 1979–1987. Ronkainen oli jäsenenä muun muassa puolustusvaliokunnassa, sivistysvaliokunnassa, toisessa lakivaliokunnassa sekä Parlamenttienvälisen liiton (IPU) Suomen ryhmän johtokunnassa. Hän on kuulunut Savonlinnan kaupunginvaltuustoon, SKL:n puoluevaltuustoon ja puoluehallitukseen sekä Suomen Evankelisluterilaisen Kansanlähetyksen hallitukseen. Ronkainen toimi presidentin valitsijamiehenä vuonna 1978. Hän toimi myös keskeisenä vaikuttajana 1990-luvulla kirkon rakennuttamiseksi Uhtualle.
Eduskunnassa Olavi Ronkainen oli tunnettu vuosia jatkuneesta pornografian vastaisesta toiminnastaan. Toimittaja Pirkko Kolbe nimitti häntä Helsingin Sanomissa Porno-Ronkaiseksi. Ronkaisen puoliso kutsui miestään kristillisten puoluekokouksessa pitämässään puheessa ”rakkaaksi pornosoturikseen”. Ronkaisen mukaan epäsiveellisen materiaalin valvontatehtävä lankesi hänelle eduskuntaryhmän sisäisessä työnjaossa 1972. Ronkainen kertasi 50-vuotishaastattelussaan tulleensa politiikkaan auttaakseen nuorisoa, jota uhkasivat keskioluen ja abortin vapauttaminen, politiikan tuleminen kouluihin ja Yleisradiossa harrastettu pyhien arvojen rienaaminen.
Eläkevuosinaan Olavi Ronkainen siirtyi Kainuuseen Ristijärvelle, jossa hän muun muassa toimi sijaispappina. Siellä hän ohjasi harrastajaversion musikaalista Viulunsoittaja katolla ja näytteli siinä pääosan maitomies Tevjenälähde?.
Teokset

Äänetön huuto: kirja elämän puolesta.  Kuva ja sana, 1986.
Populaarikulttuurissa

Irwin Goodman levytti vuonna 1979 Ronkaisesta ja pornolehdistä kertovan humoristisen laulun ”Nakutaiteen tutkija” levylleen Keisari Irwin I. Ronkainen mainitaan myös Juice Leskisen kappaleessa ”Hypätään koskeen”.
Arvo Salminen

| Arvo Salminen |
| --- | --- |

Opetusministeriön kansliapäällikkö
 1942–1963  
Edeltäjä:  Ivar Groundstroem
Seuraaja:  Heikki Hosia
Suomen opetusministeri
 Tuomiojan hallitus 17.11.1953–4.5.1954  
Edeltäjä:  Johannes Virolainen
Seuraaja:  Johannes Virolainen
Kansallisen Kokoomuksen puheenjohtaja
 1946–1955  
Edeltäjä:  K. F. Lehtonen
Seuraaja:  Jussi Saukkonen
Kansanedustaja
 6.4.1945–21.7.1948 21.7.1951–21.7.1958  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. elokuuta 1896 Pori
Kuollut: 26. heinäkuuta 1967 (70 vuotta) Helsinki
Arvonimi: rovasti (1952)
Puoliso:  Lilli Alice Tanner (1921–)
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Koulutus:  pastoraalitutkinto (1923) ylempi oikeustutkinto (1933) varatuomari (1936)
Arvo Ilmari Salminen (5. elokuuta 1896 Pori – 26. heinäkuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja hallitusneuvos. Hänellä oli loppututkinto sekä teologisesta että lainopillisesta tiedekunnasta. Salminen toimi Kansallisen Kokoomuksen puheenjohtajana vuosina 1946–1955. Puheenjohtajuuden lisäksi hän toimi 1945–1948 ja 1951–1958 kansanedustajana sekä opetusministerinä Sakari Tuomiojan johtamassa puolipoliittisessa virkamieshallituksessa 1953–1954.
Salminen pääsi ylioppilaaksi vuonna 1915. Hän suoritti vuonna 1921 teologian erotutkinnon ja sai myös pappisvihkimyksen. Hän suoritti pastoraalitutkinnon vuonna 1923. Myöhemmin Salminen suoritti myös ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1933 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1936.
Aiheesta muualla

.aspx Arvo Salminen Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Johannes Virolainen | Suomen opetusministeri 1953−1954 | Seuraaja: Johannes Virolainen |
Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat
| n k Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat 1945–1948 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (28):  Ahmavaara  Antila  Hakala  Hetemäki  Honkala  Järvi  Kankainen  Kivelä (1945–1948)  Koivisto  Kölli  Lappi-Seppälä  Leikola  Leppä  Malmivaara  Mäkinen  Oksala  Paavolainen  Pohjala  Pohjannoro  Saariaho  Salminen  Seppälä  Turja  Tuurna  Valanne  Virkki  Wirtanen  Ytti 
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 1951–1954 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (28):  Ala-Kulju (1952–1954)  Ahmavaara  Borg-Sundman  Hakala  Hallberg  Hamara  Heikkilä  Heitto  Hetemäki  Honkala  Huttunen  Innala  Junnila  Koivisto  Kosola  Kölli  Lappi-Seppälä  Lehtonen  Nikkola (1951–1952)  Nuorsaari  Pohjala  Saariaho  Salminen  Saura  Seppälä  Tuurna  Wiherheimo  Virkki  Wirtanen 
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 1954–1958 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (24):  Forsius  Hakala (1954–1956)  Hallberg  Hamara  Hetemäki  Honkala  Huttunen (1954–1956†)  Innala  Junnila  Järvi  Koivisto  Kosola  Leikola  Pohjala  Raipala  Saariaho  Saikku (1956–1958)  A. Salminen  M. Salminen (1956–1958)  Saura  Seppä  Seppälä  Tuuli  Tuurna  Wiherheimo  Wirtanen 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia  Eduskunta  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
UK Subs

| UK Subs |
| --- | --- |
 UK Subs esiintymässä vuonna 2007
Tiedot
Toiminnassa:  1976–
Tyylilaji:  punk rock
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Charlie Harper, laulu (1976–)   Steve Straughan   Jamie Oliver   Alvin Gibbs  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
U.K. Subs on loppuvuodesta 1976 Lontoossa perustettu, laulaja Charlie Harperin johtama brittiläinen punk-yhtye.  U.K. Subs on lyhenne alun perin pidemmästä nimestä Subversives. Yhtye julkaisi aluksi singlejä. Niistä kuusi ylsi Ison-Britannian top 40 -listalle.
U.K. Subsin jäsenet Harperia lukuun ottamatta ovat vaihtuneet verrattain tiuhaan jo ensimmäisistä vuosista alkaen, mutta se ei ole estänyt yhtyettä keikkailemasta aina näihin päiviin asti.
UK Subsin vaikutus

Vuonna 1993, Guns N' Roses levytti cover version UK Subs yhtyeen kappaleesta "Down on The Farm," albumilleen The Spaghetti Incident?  Suomessa UK Subsin kappaleita on esittänyt Michael Monroe. Hän on levyttänyt Demolition 23-yhtyeen kanssa cover version UK Subs yhtyeen kappaleesta Endangered Species. UK Subsia ei aina muisteta punkin historiasta kertovissa tv-ohjelmissa. Silti he saavuttivat neljä top 20 -albumia ja ovat kestäneet paljon pidempään kuin useimmat punk-aikalaisensa. He ovat yhä yksi Britannian rakastetuimmista bändeistä punk-fanien keskuudessa.
Diskografia > Albumit

Another Kind of Blues (1979)
Brand New Age (1980)
Crash Course (1980)
Diminished Responsibility (1981)
Endangered Species (1982)
Flood of Lies (1983)
Gross Out USA (1984)
Huntington Beach (1985)
In Action (1985)
Japan Today (1987)
Killing Time (1988)
Mad Cow Fever (1991)
Normal Service Resumed (1993)
Occupied (1996)
Peel Sessions 1978-79 (1997)
Quintessentials (1997)
Riot (1997)
Universal (2002)
Violent State (2005)
Work In Progress (2011)
XXIV (2013)
Yellow Leader (2015)
Ziezo (2016)
Subversions (2018)
Subversions II (2019)
Reverse Engineering (2022)
Aiheesta muualla

Yhtyeen sivut
UK Subs-yhtyeen laulaja Charlie Harper
Edvard Setälä

Teofiilus Edvard Setälä (28. helmikuuta 1874 Ruovesi – 6. lokakuuta 1948 Virrat) oli suomalainen pienviljelijä ja sosialidemokraattien kansanedustaja.
Setälän vanhemmat olivat mäkitupalainen Juha Setälä ja Anna Mononen. Hän oli merimiehenä 1895–1899, työskenteli siirtolaisena Yhdysvalloissa 1901–1915 ja oli vuodesta 1916 alkaen ensin torpparina ja sitten pienviljelijänä Virroilla.
Setälä oli kansanedustajana 1924–1936 edustaen Vaasan läänin itäistä vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1925 ja 1931 presidentinvaaleissa. Setälä oli lisäksi Virtain kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja hän kuului Pienviljelijäin liiton liittovaltuustoon ja Sosialidemokraattisten pienviljelijäin neuvottelukuntaan.
Setälä oli naimisissa vuodesta 1901 Henriika Taipaleen kanssa.
Ismo Seivästö

Ismo Eero Seivästö (s. 25. lokakuuta 1954 Raisio) on suomalainen entinen kansanedustaja. Hän toimi Kristillisen liiton Varsinais-Suomen piirin puheenjohtajana vuosina 1983–1991 ja oli eduskunnassa vuosina 1991–1995 ja 1999–2003. Hän on toiminut Kaarinan kaupunginvaltuutettuna vuodesta 1985. Seivästö on koulutukseltaan teologian maisteri ja humanististen tieteiden kandidaatti. Varsinaiselta ammatiltaan hän on rovasti ja työskentelee Mikaelin seurakunnassa.
Aiheesta muualla

.aspx Ismo Seivästö Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
SKL:n ja Kristillisdemokraattien kansanedustajat
| n k Suomen Kristillisen Liiton kansanedustajat 1991–1995 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (8):  Hiltunen  Jääskeläinen  Kallis  Kankaanniemi  Laakkonen  Laukkanen (1991–1993)  Seivästö 
| n k Kristillisen liiton ja kristillisdemokraattien kansanedustajat 1999–2003 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (10):  Hiltunen  Jääskeläinen  Kallis  Kankaanniemi  Kemppainen  Kärkkäinen  Rauhala  Räsänen  Seivästö  Smeds 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Yrjö Sinkkonen

Yrjö Sinkkonen
Yrjö Sinkkonen (9. heinäkuuta 1909 Parikkala – 5. lokakuuta 1972 Savonlinna) oli Maalaisliiton ja Keskustapuolueen kansanedustajana toiminut suomalainen maanviljelijä.
Sinkkosen vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Juhana Sinkkonen ja Ester Sofia Soikkeli. Hän kävi kansakoulun ja toimi sitten maanviljelijänä Parikkalassa. Sinkkonen sai kunnallisneuvoksen arvon 1964.
Sinkkonen oli kansanedustajana 1954–1962 ja uudelleen 1966–1972 edustaen Kymen läänin vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Sinkkonen kuului Parikkalan kunnanvaltuustoon ja hän oli Parikkalan kunnanhallituksen puheenjohtajana. Hän oli muun muassa Keskustapuolueen Karjalan piirin puheenjohtaja, Etelä-Karjalan maanviljelysseuran puheenjohtaja, MTK:n valtuuskunnan varapuheenjohtaja sekä MTK:n tilintarkastaja.
Leander Sirola

Juho Leander Sirola (sukunimi aik. Selenius; 23. huhtikuuta 1871 Mäntsälä – 9. helmikuuta 1960 Mäntsälä) oli suomalainen sosialidemokraattien kansanedustajana toiminut pienviljelijä.
Sirolan vanhemmat olivat syytinkiläinen Johan Selenius ja Anna Liisa Josefintytär. Hän kävi kansakoulua kahden talvikauden ajan ja vielä yhden lukukauden rakennuskoulua. Sirola teki uuninrakennustöitä Helsingissä ja oli sittemmin pienviljelijänä Mäntsälässä.
Sirola oli SDP:n kansanedustajana 1919–1922, 1924–1927 sekä 1929–1930 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1925 presidentinvaaleissa, kuului Kellokosken sairaalan liittohallitukseen ja toimi Mäntsälän kunnanvaltuuston puheenjohtajana.
Leander Sirola oli naimisissa 1896–1899 Hilma Aurora Antintyttären kanssa ja vuodesta 1908 Eeva Sofia Holopaisen kanssa.
Elias Sopanen

| Elias Sopanen> Oikeusministeri |
| --- | --- |
 Kallion I hallitus  21.12.1923–18.1.1924  
Edeltäjä:  Otto Åkesson 
Seuraaja:  Frans Oskar Lilius 
Kansanedustaja
 02.02.1914–31.10.1917  
Vaalipiiri:  Mikkelin läänin vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. syyskuuta 1863 Savonlinna
Kuollut: 8. toukokuuta 1926 (62 vuotta) Kangaslampi
Ammatti:  juristi
Tiedot
Puolue:  Nuorsuomalainen puolue 
Elias Walfrid (E. W.) Sopanen (28. syyskuuta 1863 Savonlinna – 8. huhtikuuta 1926 Kangaslampi) oli suomalainen kihlakunnantuomari ja maanviljelijä joka toimi nuorsuomalaisen puolueen kansanedustajana sekä oikeusministerinä 1920-luvulla.
Sopasen vanhemmat olivat kauppias, valtiopäivämies Adolf Albin Sopanen ja Maria Tarasoff. Hän pääsi ylioppilaaksi 1882 ja suoritti yleisen oikeustutkinnon 1886 saaden varatuomarin arvon 1889. Sopanen oli asianajajana ja kaupunginvaltuuston sihteerinä Savonlinnassa 1887–1900 ja sen jälkeen Viipurin hovioikeudessa kanslistina 1900–1907, ylimääräisenä viskaalina 1902–1904, varakanneviskaalina 1904 ja 1906–1907 sekä asessorina 1904–1906 ja 1907–1908. Sopanen toimi Leppävirran tuomiokunnan tuomarina 1908–1910 ja Rantasalmen tuomiokunnan tuomarina 1910–1926. Maanviljelijänä Sopanen oli vuodesta 1897 lähtien.
Sopanen oli nuorsuomalaisen puolueen kansanedustajana Mikkelin läänin vaalipiiristä 1914–1917. Edistyspuoluetta edustanut Sopanen oli oikeusministerinä Kallion I hallituksessa 1923–1924 noin kuukauden verran. Kunnallispolitiikassa Sopanen oli mukana Kangaslammin kunnanvaltuuston puheenjohtajana.
Suomen sisällissodan aikana Sopanen toimi Varkauden taistelun jälkeen 87 ihmistä epäselvissä olosuhteissa kuolemaan tuominneen tutkijalautakunnan puheenjohtajana.
Tapaus tunnetaan nimellä "Huruslahden arpajaiset".
1920-luvulla Sopanen rakennutti Kangaslammin keskustaan suojeluskuntataloksi valkoisen 1920-luvun klassismia edustavan kivilinnan. Rakennus tunnetaan Manttuna. Linnan arkkitehti Oiva Kallio suunnitteli myös Sopasen Joutsenlahden kartanon laajennuksen.
Kerttu Saalasti

| Kerttu Saalasti |
| --- | --- |

Opetusministeri
 Kekkosen V hallitus  20.10.1954 − 3.3.1956  
Edeltäjä:  Johannes Virolainen 
Seuraaja:  Johannes Virolainen 
Opetusministeri
 Sukselaisen I hallitus   27.5.1957 − 29.11.1957  
Edeltäjä:  Johannes Virolainen 
Seuraaja:  Reino Oittinen 
Kansanedustaja
 22.07.1948–19.02.1962, 05.04.1966–22.03.1970  
Ryhmä/puolue:  Maalaisliiton eduskuntaryhmä/Keskustan eduskuntaryhmä 
Vaalipiiri:  Oulun läänin vaalipiiri 
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. syyskuuta 1907 Nivala
Kuollut: 31. tammikuuta 1995 (87 vuotta) Nivala
Ammatti:  agronomi
Tiedot
Puolue:  Maalaisliitto 
Kerttu Saalasti (o.s. Kallio, 21. syyskuuta 1907 Nivala – 31. tammikuuta 1995 Nivala) oli suomalainen kansanedustaja, opetusministeri ja opetusneuvos. Hänen vanhempansa olivat presidentti Kyösti Kallio ja Kaisa Nivala.
Elämäkerta

Kerttu Kallio kirjoitti ylioppilaaksi Oulussa 1927 ja hän valmistui agronomiksi vuonna 1936. Hän meni naimisiin samana vuonna maatalousteknikko Filip Teuvo Saalastin kanssa, joka oli kansanedustaja Filip Saalastin poika. Heille syntyi viisi lasta. Kerttu Saalasti jäi leskeksi vuonna 1947 miehensä kuoltua keuhkotautiin.
Saalasti valittiin Nivalan kunnanvaltuustoon ainoana naisena 1937 ja valtuustokautenaan hän oli mukana useissa lautakunnissa, muun muassa köyhäinhoitolautakunnassa. Saalasti toimi eduskunnassa 1948–1962 Maalaisliiton kansanedustajana ja 1966–1970 Keskustapuolueen edustajana. Vuosina 1966–1970 hän kuului suureen valiokuntaan ollen sen varapuheenjohtaja. Saalasti oli Pohjoismaiden neuvoston jäsenenä 1959–1961 ja uudelleen 1966–1970. Hän oli myös presidentin valitsijamiehenä 1950, 1956, 1962 ja 1968.
Saalasti oli Kekkosen V hallituksen opetusministeri vuosina 1954–1956 ja Sukselaisen I hallituksen opetusministeri 1957. Hänen ministerikautensa suurin henkilökohtainen saavutus oli Oulun yliopiston perustaminen ja yliopisto antoi hänelle lääketieteen ja kirurgian kunniatohtorin arvon vuonna 1972. Lisäksi Oulun yliopisto kunnioitti Kerttu Saalastia nimittämällä Linnanmaalla sijaitsevan juhlasalinsa Saalastinsaliksi. Opetusneuvoksen arvonimen Saalasti sai vuonna 1969. Saalastin mukaan nimetty Kerttu Saalasti -säätiö jakaa apurahoja Oulun Eteläisen alueella toimiville yliopisto-opiskelijoille ja tutkijoille.
Pekka Strengell

Pekka Strengell, sukunimi aik. Renkeli (28. heinäkuuta 1882 Suonenjoki – 4. maaliskuuta 1965 Suonenjoki) oli suomalainen maanviljelijä ja Työväen ja pienviljelijäin puolueen kansanedustaja.
Strengellin vanhemmat olivat torppari Aatami Renkeli ja Riitta Johanna Galenius. Hän oli tehtaantyömiehenä 1893–1907 ja sen jälkeen torpparina ja maanviljelijänä Suonenjoella. Strengell tuomittiin 1930 ns. kommunistilakien perusteella ja hän oli vankilassa 1930–1932.
Strengell oli Työväen ja pienviljelijäin vaaliliiton kansanedustajana 1924–1927 ja Työväen ja pienviljelijäin puolueen kansanedustajana 1928–1930 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä. Strengell tuli eduskuntaan 1924 edustajanpaikkansa menettäneen Bruno Tenhusen tilalle ja 1928 edustajanpaikkansa menettäneen Yrjö Enteen tilalle. Hän oli Suonenjoen kunnanvaltuuston jäsenenä ja kuului Osuusliike Kallan ja Sisä-Savon osuusliikkeen hallintoneuvostoon ja edustajistoon.
Anshelm Sjöstedt-Jussila

Anshelm Sjöstedt-Jussila
Oskar Anshelm (Oskari, O. A.) Sjöstedt-Jussila (25. elokuuta 1869 Akaa – 6. helmikuuta 1926 Alastaro) oli suomalainen maanviljelijä ja Suomalaisen puolueen, vuodesta 1918 kokoomuksen kansanedustaja.
Sjöstedt-Jussilan vanhemmat olivat rusthollari Axel Olof Sjöstedt ja Maria Kristina Kaulo. Hän kävi oppikoulua vuoteen 1888 saakka ja maanviljelysopiston 1891. Sjöstedt-Jussila toimi maanviljelijänä Alastarolla 1892–1926 ja hän oli Alastaron kirkon isännöitsijänä 1903–1924.
Sjöstedt-Jussila oli kansanedustajana 1911–1919 ja 1924–1925 edustaen Turun läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän erosi kesken edustajakautensa ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli 20. lokakuuta 1925 kokoomuksen Kustaa Kylänpää. Sjöstedt-Jussila oli myös Alastaron kunnanvaltuuston ja kuntakokouksen puheenjohtajana sekä oli edustajana kirkolliskokouksessa.
Anshelm Sjöstedt-Jussila oli naimisissa vuodesta 1892 Serafina Lovisa Jussilan kanssa.
G. G. Rosenqvist

| ﻿Georg Gustaf Alexander Rosenqvist |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 ﻿1907–1919  
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. syyskuuta 1855 Lapinjärvi
Kuollut: 12. helmikuuta 1931 (75 vuotta) Lapinjärvi
Ammatti:  Professori
Puoliso:  Fanny Rosina Forstén, ﻿Irene Olivia Bergroth
Tiedot
Puolue:  RKP
Georg Gustaf Alexander (G. G.) Rosenqvist (13. syyskuuta 1855 Lapinjärvi – 12. helmikuuta 1931 Lapinjärvi) oli suomalainen professori, valtiopäivämies ja kansanedustaja.
Henkilöhistoria

Rosenqvistin vanhemmat olivat kappalainen Gustaf Ulrik Rosenqvist ja Amalia Wallgrén. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli Fanny Rosina Forstén 1889–1898 (k.), toinen Irene Olivia Bergroth vuodesta 1899.
Rosenqvist pääsi ylioppilaaksi 1873, valmistui filosofian kandidaatiksi 1879 ja teologian kandidaatiksi 1886. Hän sai pappisvihkimyksen 1891. Hän valmistui teologian lisensiaatiksi 1892 ja väitteli teologian tohtoriksi 1893. Jo teologian kandidaatiksi valmistuttuaan hän sai Helsingin yliopiston teologisten esikäsitteiden vt. apulaisen viran, jossa hän toimi 1886–1890, ja toimi vakinaisen apulaisen virassa 1890–1894. Dogmatiikan ja etiikan vt. professorina Rosenqvist toimi 1892–1894 ja vakinaisena professorina 1894–1917. Hän oli Teologisk tidskrift – Teologinen aikakauskirja -kausijulkaisun päätoimittaja 1896–1915. Rosenqvist oli kansanedustaja Uudenmaan läänin vaalipiiristä Ruotsalaisessa eduskuntaryhmässä 1907–1919. Sitä ennen hän oli ollut säätyvaltiopäivien pappissäädyn jäsen valtiopäivillä 1904 ja 1906.
Teokset > Suomeksi

Omantunnon Jumala historiankin Jumala. Tekijä, 1903.
Ehtoollispakko historiallisesti ja kristillisesti valaistu. Otava, 1903.
Kutsumuskirja siihen teologiantohtorin-promotsioniin jonka Suomen Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston Teolooginen tiedekunta tavanmukaisilla juhlallisuuksilla viettää Helsingissä Toukokuun 30 päivänä 1907. Kustantaja tuntematon, 1907.
Kutsu siihen julkiseen esitelmään jolla käytöllisen jumaluusopin professori Lauri Johannes Ingman lokakuun 4 p:nä 1916 astuu virkaansa. Helsingin yliopisto, 1916.
Uudistuksia uskonnollisen elämän alalla. WSOY, 1917.
Harkintaa ja suvaitsevaisuutta. Edistysseurojen kustannusosakeyhtiö, 1918.
Kumpi meidän on valittava, monarkiako vai tasavalta? Edistysseurojen kustannus,  1918.
Kuningaskysymyksemme, sen vaiheet ja opetukset. Edistysseurojen kustannus, 1919.
Sosiaalinen kysymys ja sosialismi : sosiaalietiikan alalta. Otava, 1923.
Alkoholikysymys : pulmallinen yhteiskunnallinen probleemi. WSOY, 1927.