stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2C-F

| 2C-F |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  207740-15-6
PubChem CID:  44719499
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C10H14FNO2
Moolimassa:  260,13 g/mol g/mol
2C-F on vähemmän tunnettu psykedeeli 2C-ryhmästä. Sen syntetisoi ensimmäisen Alexander Shulgin, ja kirjassaan PiHKAL, hän määrittelee pienimmäksi vaikuttavaksi annokseksi 250 mg. 2-CF on ruskeahkoa öljymäistä ainetta ja sitä saa myös hydrokloridisuolana joka on jauhemaista ja valkoista.
2C-F:n farmakologisista ominaisuuksista, myrkyllisyydestä tai metaboliasta tiedetään vain hyvin vähän. 250 mg:n annoksella 2C-F aiheuttaa vähäisiä näköharhoja ja väsymystä.
Aiheesta muualla

PiHKAL-kirja osoitteessa Erowid (englanniksi)
isomerdesign.com (englanniksi)
2C-sarjan kemikaalit
2C-B -
2C-C -
2C-D -
2C-E -
2C-F -
2C-G -
2C-G-3 -
2C-G-4 -
2C-G-5 -	
2C-G-N -
2C-H -
2C-I -
2C-N -
2C-O -
2C-O-4 -
2C-P -
2C-SE -
2C-T -
2C-T-2 -	
2C-T-4 -		
2C-T-7 -
2C-T-8 -
2C-T-9 -
2C-T-13 -
2C-T-15 -
2C-T-17 -
2C-T-21 -
2C-TFM
Fenetyyliamiinit eli fenyylietyyliamiinit
| --- | --- |
Amfetamiinit:  3C-E | 4-FMP | 4-MTA | Alfametyylidopamiini  | Amfetamiini  | Bentsfetamiini  | Bromo-DragonFLY | Deksamfetamiini | Dimetoksiamfetamiini | DOB | DOC | DOI | DOM | Efedriini | Fenfluramiini | Katiini | Levoamfetamiini | Levometamfetamiini | Lisdeksamfetamiini | MBDB | MDA | MDE | MDMA | Metamfetamiini | PMA | Pseudoefedriini | Tranyylisypromiini
Katekoliamiinit:  Adrenaliini |  Dopamiini | Metyylidopa | Noradrenaliini
Katinonit:  4-bromimetkatinoni | Bupropioni | Katinoni | Mefedroni | Metkatinoni | Dimetyylikatinoni
Muut:  2C-B |  2C-B-FLY | 2CBFly-NBOMe | 2C-C | 2C-D | 2C-E | 2C-F | 2C-I | 2C-N | 2C-SE | 2C-T | 2C-T-2 | 2C-T-4 | 2C-T-7 | 2C-T-8 | 2C-T-21 | 2C-TFM | 25C-NBOMe | 25I-NB34MD | 25I-NBF | 25I-NBMD | 25I-NBOMe | 25P-NBOMe | 25TFM-NBOMe | Allyylieskaliini | Eskaliini | Fenformiini | Fentermiini |  HOT-7 | Meskaliini |  Metyylifenidaatti | Synefriini | Trifluorimeskaliini | Tyramiini
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Adalbert Krueger

Adalbert Krueger.
Karl Nikolaus Adalbert Krueger (3. joulukuuta 1832 Marienburg, Saksa – 21. huhtikuuta 1896 Kiel, Saksa) oli saksalainen tähtitieteilijä, joka oli 1862–1876 tähtitieteen professorina Helsingin yliopistossa.
Kruegeristä tuli Friedrich W. A. Argelanderin apulainen Bonnin yliopiston observatorioon 1853. Adalbert Krueger väitteli tohtoriksi Bonnissa vuonna 1854 aiheesta De ascensionibus rectis a Flamsteedio quadrantis muralis ope observatis. Siellä hän havaitsi lähes puolet Bonner Durchmusterungin kaikkiaan 324 198 tähdestä. Ennen Suomeen tuloaan Krueger meni naimisiin Argelanderin Suomessa syntyneen tyttären Marian kanssa.
Krüger oli assistenttina Bonnin observatorissa ja tuli 1863 tähtitieteen professoriksi Helsingin yliopistoon, josta 1876 siirtyi ensin Gothan ja sittemmin 1880 Kielin observatorion johtajaksi. Gothassa ollessaan Krüger vei loppuun Friedrich Wilhelm August Argelanderin aloittaman suurtyön Bonner Durchmusterung. Helsingissä Krüger havaitsi Helsingin zonikatalogin, joka sisältää 55° ja 65° välisten tähtien asemat 9,5 suuruusluokkaan asti.
Krueger osallistui Astronomische Gesellschaftin tähtiluettelotyöhön. Kansainvälisenä yhteistyönä oli tarkoitus havaita tarkasti Bonner Durchmusterungin tähdet. Helsingissä Krueger havaitsi deklinaatiovälin +55 ... +65 astetta, noin 15 000 tähteä.
Krueger jatkoi 1876–1880 työtä Gothassa Sternwarte Gothassa. Vuosina 1880–1896 Krueger oli Kielin observatorion johtaja, ja hänestä tuli Astronomische Nachrichteninpäätoimittaja kuolemaansa saakka.
Kirjallisuutta

Heikinheimo, Ilmari: Suomen elämäkerrasto, s. 413-414.  Helsinki:  Werner Söderström Osakeyhtiö, 1955.
Markkanen, Tapio: ”Krueger, Adalbert (1832–1896)”, Suomen kansallisbiografia, osa 5, s. 476–477.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2005.  ISBN 951-746-446-0.  / Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

Karttunen, Hannu: Vanhin tiede – Tähtitiedettä kivikaudesta kuulentoihin, s. 455.  ("Karl Nikolaus Adalbert Krueger (1832–1896)")  Helsinki:  Ursa, 2003.  ISBN 978-952-5329-26-1.
Adalbert Krueger. Mathematics Genealogy Project. (englanniksi)
Afareus

Afareus (m.kreik. Ἂφαρεύς) oli kreikkalaisessa mytologiassa Periereen ja Gorgofonen poika.
Afareus meni naimisiin Arenen kanssa, joka oli joko hänen serkkunsa tai sisarpuolensa ja jonka mukaan hän nimesi myös perustamansa kaupungin. Heillä oli kaksi lasta, kaksoset Idas ja Lynkeus.
Afareus oli Spartan Tyndareuksen lanko ja Peliaan ja Nereuksen serkku.. Afareus antoi Nereukselle rannikkokaistan hallittavaksi, ja hänen kuoltuaan – ja hänen omien poikiensa kaaduttua yhteenotossa dioskuurien kanssa – Nereuksen pojasta Nestorista tuli Messenen hallitsija.
007 ja Kultasormi (kirja)

| 007 ja Kultasormi> Goldfinger |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Ian Fleming
Kansitaiteilija:  Richard Chopping
Kieli:  englanti
Genre:  rikoskirjallisuus jännityskirjallisuus
Kustantaja:  Jonathan Cape
Julkaistu:  23. maaliskuuta 1959
Suomennos
Suomentaja:  Harry Forsblom
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  1965
Sivumäärä:  324
Sarja: James Bond-kirjat
Edeltävä:  Tohtori Ei
Seuraava:  Erittäin salainen
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
007 ja Kultasormi on Ian Flemingin kirjoittama seitsemäs James Bond -romaani. Se on julkaistu vuonna 1959. Kirjan suomenkielinen versio ilmestyi vuonna 1965. Kirjan pohjalta tehty samanniminen elokuva ilmestyi vuonna 1964.
Henkilöt

James Bond
Pussy Galore
Auric Goldfinger
Oddjob
M
Jill Masterton
Tilly Masterton
Felix Leiter
Eversti Smithers
Martin Solo
Jed Midnight
Jack Strap
Junius Du Pont
ATF Dingo

| ATF Dingo |
| --- | --- |
 ATF Dingo 2.
Aseen tyyppi:  Kuljetuspanssariajoneuvo
Alkuperämaa:   Saksa
Palvelushistoria
Sodissa:  Afganistanin sota (2001–)  Kosovon sota
Valmistushistoria
Valmistajat:  Krauss-Maffei Wegmann
Eri versiot:  ATF Dingo  ATF Dingo 2
Tekniset tiedot
Paino:  8,8–11,9 tonnia
Pituus:  5,45 m (lyhyt malli)  6,8 m (pitkä malli)
Leveys:  2,3 metriä
Korkeus:  2,5 metriä
Miehistö:  5 henkeä (lyhyt malli)  8 henkeä (pitkä malli)
Pääaseistus:  M2-konekivääri tai Heckler & Koch GMG kranaattikonekivääri
Moottori:  Mercedes-Benz OM 924 LA Euro
Teho:  160 kW
Polttoaineen määrä:  Diesel
Toimintasäde:  1 000 kilometriä
Huippunopeus:  Yli 90 km/h
ATF Dingo on saksalainen raskaasti panssaroitu miehistönkuljetusajoneuvo, joka perustuu Unimog-yhtiön valmistamaan runkoon. Ajoneuvoa valmistaa saksalainen Krauss-Maffei Wegmann (KMW). Ajoneuvo on suunniteltu suojaamaan miehistöä ja kuljetettavia joukkoja maamiinoilta, kivääritulelta sekä tykkitulen aiheuttamalta sirpalevaaralta. Ajoneuvo on nimettu australialaisen dingo-koiran mukaan.
Tekniset tiedot

Erotuksena perinteiseen panssariauton rakenteeseen, ATF Dingon rakenne perustuu viiteen eri moduuliin; runkoon, panssarointikuoreen, varastotilaan, konetilaan ja pohjan miinasuojukseen. Moduulirakenne tekee autosta perinteisiä itsekantavaan koriin perustuvia panssariautoja kevyemmän. Dingon tykkitorneja käytetään kauko-ohjatusti periskooppien ja monitorien avulla, joten miehistö voi käyttää aseita turvallisesti ajoneuvon sisältä. Ajoneuvon pääaseistuksena on joko M2-konekivääri tai Heckler & Koch GMG -kranaattikonekivääri. Lisäksi ajoneuvo on varustettu MG3- tai MG43-konekiväärillä.
Alkuperäisen mallin lisäksi ajoneuvosta on tehty kehittyneempi malli ATF Dingo 2. Dingo 2:n uudistettu runko tarjoaa miehistölle alkuperäistä mallia paremman suojan ulkoista uhkaa vastaan ja se voidaan varustaa voimakkaammalla aseistuksella. Alkuperäisen Dingon viiden hengen sijaan Dingo 2:teen mahtuu kahdeksan hengen miehistö.
Käyttäjät

Belgia – 220 kappaletta Dingo 2 panssariajoneuvoa. Lisäksi Belgian armeija harkitsee 132 ajoneuvon lisätilausta.
Itävalta – 20 kappaletta Dingo 2 panssariajoneuvoa.
Luxemburg – 48 Dingo 2 panssariajoneuvoa.
Saksa – 147 Dingo panssariajoneuvoa ja 240 Dingo 2 ajoneuvoa. Lisäksi Saksan armeija suunnittelee lisätilausta ja Saksan poliisilla on käytössä kaksi ajoneuvoa suurlähetystöjen suojelutehtäviä varten.
Tšekki – 21 Dingo 2 panssariajoneuvoa.
Kuvagalleria

ATF Dingo saksalaisessa sotilasnäytöksessä Fennek-panssariajoneuvon takana.
ATF Dingo Saksan armeijan käytössä Kosovossa.
Saksalainen ATF Dingo 2 Afganistanissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta ATF Dingo Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:ATF Dingo
Käännös suomeksi
2C-C

| 2C-C |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2-(4-kloori-3-metoksifenyyli)-2-metoksietanamiini
CAS-numero:  88441-14-9
PubChem CID:  29979100
SMILES:  COC1=C(C=CC(=C1)C(CN)OC)Cl
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C10H14ClNO2
Moolimassa:  215,677 g/mol
Sulamispiste:  220–221 °C (hydrokloridisuolana)
2C-C:tä sisältäviä lappuja
2C-C on 2C-luokan huume, joka on enteogeeni. Yhdisteen kehitti Alexander Shulgin. Shulginin kirjassa PiHKAL suositellaan annokseksi 20–40 mg ja aineen vaikutuksen kestoksi 4–8 tuntia. 2C-C:tä otetaan suun kautta tai nuuskataan.
Laki

2C-C on luokiteltu Suomessa kuluttajamarkkinoilta kielletyksi psykoaktiiviseksi aineeksi.
Aiheesta muualla

Erowid-portaali (englanniksi)
PiHKAL-kirja osoitteessa Erowid (englanniksi)
isomerdesign.com (englanniksi)
PubChem (englanniksi)
ChemSpider: 2C-C (englanniksi)
2C-sarjan kemikaalit
2C-B -
2C-C -
2C-D -
2C-E -
2C-F -
2C-G -
2C-G-3 -
2C-G-4 -
2C-G-5 -	
2C-G-N -
2C-H -
2C-I -
2C-N -
2C-O -
2C-O-4 -
2C-P -
2C-SE -
2C-T -
2C-T-2 -	
2C-T-4 -		
2C-T-7 -
2C-T-8 -
2C-T-9 -
2C-T-13 -
2C-T-15 -
2C-T-17 -
2C-T-21 -
2C-TFM
Fenetyyliamiinit eli fenyylietyyliamiinit
| --- | --- |
Amfetamiinit:  3C-E | 4-FMP | 4-MTA | Alfametyylidopamiini  | Amfetamiini  | Bentsfetamiini  | Bromo-DragonFLY | Deksamfetamiini | Dimetoksiamfetamiini | DOB | DOC | DOI | DOM | Efedriini | Fenfluramiini | Katiini | Levoamfetamiini | Levometamfetamiini | Lisdeksamfetamiini | MBDB | MDA | MDE | MDMA | Metamfetamiini | PMA | Pseudoefedriini | Tranyylisypromiini
Katekoliamiinit:  Adrenaliini |  Dopamiini | Metyylidopa | Noradrenaliini
Katinonit:  4-bromimetkatinoni | Bupropioni | Katinoni | Mefedroni | Metkatinoni | Dimetyylikatinoni
Muut:  2C-B |  2C-B-FLY | 2CBFly-NBOMe | 2C-C | 2C-D | 2C-E | 2C-F | 2C-I | 2C-N | 2C-SE | 2C-T | 2C-T-2 | 2C-T-4 | 2C-T-7 | 2C-T-8 | 2C-T-21 | 2C-TFM | 25C-NBOMe | 25I-NB34MD | 25I-NBF | 25I-NBMD | 25I-NBOMe | 25P-NBOMe | 25TFM-NBOMe | Allyylieskaliini | Eskaliini | Fenformiini | Fentermiini |  HOT-7 | Meskaliini |  Metyylifenidaatti | Synefriini | Trifluorimeskaliini | Tyramiini
Yhteisjakauma

Kahden satunnaismuuttujan yhteisjakauman (vihreä) kaksi reunafunktiota (punainen ja sininen) kuvattuna otosparven reunoille.
Yhteisjakauma on todennäköisyyslaskennassa usean satunnaismuuttujan todennäköisyysjakauma. Yhteisjakaumaa voidaan kutsua myös moniulotteiseksi todennäköisyysjakaumaksi. Monet yhteisjakauman ominaisuudet perityvät yhden satunnaismuuttujan todennäköisyysjakaumasta, mutta satunnaismuuttujien keskinäiset riippuvuudet vaikuttavat sen ominaisuuksiin oleellisesti. Moniulotteisten todennäköisyysjakaumiin liittyviä käsitteitä ovat reunajakaumat, ehdolliset jakaumat ja näiden tunnusluvut, kuten esimerkiksi kovarianssi ja korrelaatio.
Yhden satunnaismuuttujan todennäköisyysjakaumat kuvaavat useimpia satunnaisilmiöitä vain rajoitetusti, sillä satunnaisilmiöihin liittyy tavallisesti useita satunnaisia tekijöitä ja satunnaismuuttujien väliset riippuvuudet ovat silloin mielenkiinnon kohteina. Näitä on selvintä tarkastella yhteisjakauman avulla. Yhteisjakauman perusominaisuuksia voi tutkia jo kahden satunnaismuuttujan yhteisjakamalla.
Kaksiulotteinen yhteisjakauma

Kahdesta satunnaismuuttujasta  X ja  Y muodostetaan järjestetty pari  (X,Y) määrittelee kaksiulotteisen satunnaismuuttujan (myös satunnaisvektori ). Satunnaismuuttujat voivat olla esimerkiksi diskreettejä, jatkuvia tai näiden tyyppien sekamuotoinen yhdistelmä. Järjestetty pari voi lisäksi olla näiden tyyppien yhdistelmä. Yksinkertaisuuden vuoksi tässä ei esitetä sekamuotoisien satunnaismuuttujien merkintöjä, vaan ne ovat joko diskreettisia tai jatkuvia satunnaismuuttujien pareja.
Kaksiulotteinen yhteisjakauma > Todennäköisyysfunktio

Todennäköisyysfunktio, joka on joko diskreettien satunnaismuuttujien pistetodennäköisyysfunktio tai jatkuvien satunnaismuuttujien tiheysfunktio, on kummassakin tapauksessa reaalilukufunktio
jolla on seuraavat alla esitetyt ominaisuudet.
Kaksiulotteinen yhteisjakauma > Tapahtuma

Diskreetissä tapauksessa tapahtuma on sellainen järjestetty pari  (a,b), jonka pistetodennäköisyysfunktion arvo ei ole nolla
Jatkuvassa tapauksessa tapahtuma koostuu sellaista alueista  A:=\{(X,Y)|a\leq X\leq b{\text{ ja }}c\leq Y\leq d\}, joissa tiheysfunktio, ja sen seurauksena myös todennäköisyysfunktio, ei ole koko ajan nolla
Kaksiulotteinen yhteisjakauma > Kertymäfunktio

Kertymäfunktio voidaan muodostaa monilla eri tavoilla. Yleisin tapa on luoda tapahtumia, johon kerätään kaikkien satunnaismuuttujien arvot tiettyyn ylärajaan asti. Kaksiulotteisessa jakaumassa se tarkoittaa tapahtumaa
Kaksiulotteista kertymäfunktiota voidaan merkitä
ja sillä tarkoitetaan diskreetissä tilanteessa
ja jatkuvassa tilanteessa
Jatkuvassa tapauksessa, mikäli kertymäfunktio on derivoituva, saadaan osittaisderivoimalla kummankin satunnaismuuttujan suhteen
Derivaattafunktio on yhteisjakauman tiheysfunktio.
Kaksiulotteinen yhteisjakauma > Reunajakaumat

Yhteisjakauman ulottuvuuksia voidaan rajoittaa kiinnittämällä yksi tai useampia satunnaismuuttujia vakioiksi, ja laskemalla syntyvän alempiulotteisen jakauman todennäköisyys tai kertymäfunktiot. Näitä jakaumia kutsutaan yleisellä nimellä reunajakauma, joka on peräisin kahden satunnaismuuttujan jakauman ominaisuudesta.
Kaksiulotteisen yhteisjakauman reunajakaumia on kaksi, joiden todennäköisyysfunktioiden muodostaminen esitetään tässä. Niiden pistetodennäköisyysfunktiot muodostetaan diskreetissä tapauksessa
ja tiheysfunktiot jatkuvassa tapauksessa vastaavasti
Edellisillä reunajakaumilla on myös kertymäfunktiot  F_{X}(x) ja  F_{X}(x), ja näiden tunnusluvut, kuten esimerkiksi odotusarvot  \operatorname {E} [X] ja  \operatorname {E} [Y] ja varianssit  \sigma ^{2}(X) ja  \sigma ^{2}(Y), voidaan muodostaa reunajakaumista luonnollisella tavalla. Muut momentit saadaan esimerkiksi momenttifunktioista, jos ne ovat olemassa.
Tunnusluvut > Momentit

Yhteisjakaumalle ja sen kummallekin reunajakuamalle voidaan määrittää momentit. Yhden satunnaismuuttujan jakaumille, kuten joskus reunajakaumille, origomomentit määritellään  E[X^{r}], keskusmomentit määritellään  E[(X-\mu _{X})^{r}] ja tekijämomentit  E[X(X-1)(X-2)\dots (X-r+1)]. Kahden satunnaismuuttujan yhteisjakaumille vastaavat jakaumat ovat  E[X^{r}Y^{s}] ja  E[(X-\mu _{X})^{r}(Y-\mu _{Y})^{s}]. Näiden määrittäminen yhteisjakaumalle voidaan suorittaa myös momenttifunktioilla ja generoivilla funktioilla.
Tunnusluvut > Odotusarvo

Kaksiulotteisen yhteisjakauman odotusarvo määritellään aina annetun reaalilukuarvoisen satunnaismuuttujan tai funktion avulla. Ellei eri satunnaismuuttujia voida muuttaa lausekkeeksi, ei odotusarvo ole määritelty. Eräs tapa kiertää tuo ongelma on laskea reunajakaumien odotusarvot  E[X]=\mu _{X} ja  E[Y]=\mu _{Y} ja muodostaa niistä järjestetty pari  (\mu _{X},\mu _{Y}), joka määrää satunnaismuuttujien yhteisjakauman todennäköisyysmassan painopisteen arvot.
Ennalta annetun reaaliarvoisen funktion  g(X,Y) odotusarvo määritellään
kun on kyseessä diskreetit satunnaismuuttujat, ja
kun kyseessä on jatkuvat satunnaismuuttujat.
Eräiden funktioiden, kuten esimerkiksi  g(X,Y)=X\pm Y, avulla voidaan laskea satunnaismuuttujien summan odotusarvo, jolloin summien ja integraalien ominaisuuksista johtuen voidaan aina kirjoittaa
ja jos satunnaismuuttujat ovat riippumattomat, saadaan
Tunnusluvut > Varianssit, kovarianssi ja korrelaatio

Samasta syystä kuin odotusarvon tapauksessa, yhteisjakauman varianssi ei ole suoraan määritelty. Se voidaan laskea vain satunnaismuuttujista muodostetulle funktiolle ja sitten kummankin reunajakauman osalta erikseen. Sen sijaan kovarianssi  \sigma _{XY} on määritelty niin, että se voidaan laskea kahdesta satunnaismuuttujasta seuraavasti
Varianssit lasketaan toisesta satunnaismuuttujasta (esimerkissä jatkuva s.m.)
missä  f_{X}(x) on yhteisjakauman reunajakauma muuttujan  X suhteen.
Riippumattomat satunnaismuuttujat

Kaksi satunnaismuuttujaa  X ja  Y ovat riippumattomat (merkitään joskus  X\perp Y), jos kummankin satunnaismuuttujan tapahtumat  A\subseteq X ja  B\subseteq Y ovat riippumattomia toisistaan. Silloin pätee tulo
Asialla on joitakin seurauksia. Kun satunnaismuuttujat ovat riippumattomat, niin silloin voidaan kirjoittaa:
f_{XY}(x,y)=f_{X}(x)f_{Y}(y) (pistetodennäköisyysfunktiot ja tiheysfunktiot)
F_{XY}(x,y)=F_{X}(x)F_{Y}(y) (kertymäfunktiot)
M_{XY}(t)=M_{X}(t)M_{Y}(t) (momenttifunktiot)
G_{XY}(t)=G_{X}(t)G_{Y}(t) (todennäköisyydet generoivat funktiot)
Moniulotteiset yhteisjakaumat

Edellä käsitelty kaksimuuttujainen eli kaksiulotteinen yhteisjakauma on jo moniulotteinen yhteisjakauma. Muodostettaessa moniulotteisia jakaumia jatketaan kaksiulotteisen jakauman periaatetta kaikissa suhteessa lisäämällä siihen puuttuvat muuttujat ja huomioimalla eri tilanteissa syntyvien vaihtoehtojen kasvava lukumäärä.
Tärkeitä moniulotteisia jakaumia

Moniulotteinen normaalijakauma eli Multinormaalijakauma
Elliptinen jakauma
Dirichlet-jakauma (jatkuva, multinomijakauman posteriorijakauma)
Moniulotteinen Studentin t-jakauma
Multinomijakauma (diskreetti, toisensa poissulkevien tapahtumien frekvenssit toistokokeessa)
275

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku
Vuosikymmenet: 190-luku · 200-luku · 210-luku · 220-luku · 230-luku · 240-luku 250-luku · 260-luku · 270-luku · 280-luku · 290-luku · 300-luku
Vuodet: 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 210 · 211 · 212 · 213 · 214 · 215 · 216 · 217 · 218 · 219 220 · 221 · 222 · 223 · 224 · 225 · 226 · 227 · 228 · 229 230 · 231 · 232 · 233 · 234 · 235 · 236 · 237 · 238 · 239 240 · 241 · 242 · 243 · 244 · 245 · 246 · 247 · 248 · 249 250 · 251 · 252 · 253 · 254 · 255 · 256 · 257 · 258 · 259 260 · 261 · 262 · 263 · 264 · 265 · 266 · 267 · 268 · 269 270 · 271 · 272 · 273 · 274 · 275 · 276 · 277 · 278 · 279 280 · 281 · 282 · 283 · 284 · 285 · 286 · 287 · 288 · 289 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309
Tapahtumia

25. syyskuuta — Rooman senaatti valitsi Marcus Claudius Tacituksen keisariksi.
Syntyneitä

Pyhä Yrjö (275/280, arvioitu syntymäaika), kristittyjen marttyyri ja pyhimys
Kuolleita

Rooman keisari Aurelianus.
Manikealaisuuden perustaja Mani (arvioitu).
Adam Lepa

Adam Lepa
Adam Antoni Lepa (17. maaliskuuta 1939 Łódź – 27. huhtikuuta 2022) oli puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Łódźin hiippakuntaan Jan-Wawrzyniec Kulik 18. maaliskuuta 1962. Hänet nimitettiin Łódźin vihkipiispaksi ja Regianan titulaaripiispaksi 4. joulukuuta 1987. Piispaksi vihkiminen seurasi 2. tammikuuta 1988. Pääkonsekraattorina toimi Józef Glemp, jota avustivat Józef Rozwadowski ja Władysław Ziółek.
Adriana Sage

| Adriana Sage |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. huhtikuuta 1980 (ikä 44)
Pornonäyttelijä
Taiteilijanimet:  Alana Moreno, Adrianna Sage, Adrian Sage, Alana, Lana
Elokuvien määrä:  88
Silmien väri:  Ruskea
Hiusten väri:  Ruskea
Mitat:  75C-64-89 cm
Pituus:  173 cm
Paino:  57 kg
Aiheesta muualla
Kotisivut
IMDb
Adriana Sage (s. 16. huhtikuuta 1980) on meksikolaissyntyinen aikuisviihdenäyttelijä ja -malli.
Sage kasvoi San Diegossa, Kaliforniassa, ja muutti 18-vuotiaana Riversideen. Hän aloitti uransa stripparina ja ryhtyi pornoelokuvien näyttelijäksi vuonna 1999. Nyt rooleja on ollut kymmenittäin. Hän oli ehdolla AVN-palkinnon saajaksi luokassa Best Solo Sex Scene vuonna 2004. Hän on esiintynyt myös Penthousen sivuilla.
Uransa alussa Sage esiintyi lähinnä hardcore-elokuvissa. Myöhemmin hän on keskittynyt pehmeämpiin lesbopornokohtauksiin. Hän asuu nykyisin vakituisesti Chula Vistassa ja jatkaa uraansa, tosin vähemmän aktiivisesti.
Sage nähtiin myös 50 Centin musiikkivideolla P.I.M.P..
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Adriana Sage Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Adriana Sage Babepedia (englanniksi)
Action (Lovexin kappale)

| ”Action” Lovex |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: State of Mind
 Julkaistu: 22. maaliskuuta 2013
 Tyylilaji: rock, metalcore
 Kesto: 03.37
 Levy-yhtiö: Jiffel Music Group
Lovexin muut singlet
| ”U.S.A.” 2011 | ”Action” 2013 | ”Don Juan” 2013 |
Action on suomalaisen Lovex-yhtyeen vuonna 2013 julkaistun studioalbumin, State of Mind, ensimmäinen single. Single sai ensisoittonsa YleX-kanavalla 13. maaliskuuta 2013. Single julkaistiin digitaalisesti 22. maaliskuuta.
Yhtyeen laulaja Theonin mukaan ”Action” on viimeinen kappale, joka tehtiin yhtyeen neljännelle, 16. elokuuta 2013 julkaistulle State of Mind -albumille. Kappale sisältää albumin muista kappaleista poiketen myös vähän rappia ja sitä on verrattu Linkin Parkiin.
Saku Perinnön ohjaama musiikkivideo kappaleeseen julkaistiin 22. maaliskuuta 2013 videopalvelu YouTubessa. Videota kuvattiin sekä Espanjassa että Helsingissä.
Kappaleet

Action – 3.37
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: –
Suomen virallinen latauslista: –
Radiolista: –
Ahon kansakoulu

Ahon kansaoulu voi viitata seuraaviin:
Ahon koulu, aiemmin Ahon kansakoulu, koulu Jalasjärvellä
Ahon kansakoulu, koulu Vetelissä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ahon kansakoulu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
A Hidden Life

| A Hidden Life |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Terrence Malick
Käsikirjoittaja:  Terrence Malick
Tuottaja:   Elisabeth Bentley  Dario Bergesio  Grant Hill  Josh Jeter 
Säveltäjä:  James Newton Howard
Kuvaaja:  Jörg Widmer
Leikkaaja:   Rehman Nizar Ali  Joe Gleason  Sebastian Jones 
Pääosat:   August Diehl  Valerie Pachner  Matthias Schoenaerts 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat Saksa
Tuotantoyhtiö:   Elizabeth Bay Productions  Aceway  Studio Babelsberg 
Levittäjä:   Fox Searchlight Pictures (kansainvälinen)  Pandora Filmproduktion (Saksa) 
Ensi-ilta:   2019-5-1919. toukokuuta 2019 (Cannes)  2019-12-1313. joulukuuta 2019 (Yhdysvallat)  2020-2-77. helmikuuta 2020 (Suomi)  
Kesto:  174 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti saksa
Budjetti:  7–9 miljoonaa dollaria
Tuotto:  4,6 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
A Hidden Life on vuonna 2019 ensi-iltansa saanut, yhdysvaltalais-saksalainen eeppinen historiallinen draamaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Terrence Malick. Sen pääosia esittävät August Diehl, Valerie Pachner, Matthias Schoenaerts sekä Michael Nyqvist ja Bruno Ganz viimeisissä rooleissaan. Elokuva perustuu tositapahtumiin, ja se kertoo Franz Jägerstätteristä, itävaltalaisesta maanviljelijästä ja hartaasta katolisesta, joka kieltäytyy palvelemasta natsi-Saksaa toisessa maailmansodassa.
A Hidden Life sai maailmanensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla toukokuussa 2019, jossa se kilpaili Kultaisesta palmusta.