stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuningasboa

| Kuningasboa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Jättiläiskäärmeet Boidae
Alaheimo::  Boat Boinae
Suku::  Boa
Laji::  constrictor
Kaksiosainen nimi
 Boa constrictor  Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Kuningasboa Wikispeciesissä   Kuningasboa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kuningasboa (Boa constrictor) kuuluu jättiläiskäärmeiden heimoon. Lajia pidetään myös lemmikkinä. Luonnossa kuningasboaa tavataan Väli- ja Etelä-Amerikassa.
Ulkonäkö ja koko

Kuningasboat ovat syntyessään noin puoli metriä pitkiä, ja voivat kasvaa lähes neljä metriä pitkiksi. Pohjaväri on punaruskea tai vaaleanpunertava, ja siinä on tummia raitoja.
Levinneisyys ja elinympäristö

Kuningasboat elävät luonnossa Meksikosta Argentiinaan ulottuvalla alueella. Ne viihtyvät monenlaisessa ympäristössä, sekä maan pinnalla että puissa. Niitä tavataan trooppisissa sademetsissä, savannilla, autiomaassa ja viljellyillä pelloilla. Ne eivät viihdy yhtä hyvin vesistöjen läheisyydessä kuin muut boalajit.
Ravinto ja käyttäytyminen

Kuningasboa on aktiivinen lähinnä öiseen aikaan.
Kuristajakäärmeenä kuningasboa kuristaa saaliinsa. Ravinnokseen se syö luonnossa jyrsijöitä ja muita pieniä nisäkkäitä, lintuja ja sammakoita sekä lepakoita. Boan päässä on lämpöä aistivia suomuja, joiden avulla se löytää saaliinsa pimeässäkin.
Hoito lemmikkinä

Terraariossa ruokinta on hieman yksipuolisempaa. Pääravinnoksi lemmikkinä pidettäville matelijoille tarjotaan pakastettuja hiiriä, rottia sekä kanoja. Suomen eläinsuojelulaissa kielletään elävän ruokanisäkkään antaminen matelijalle ruoaksi. Yleensä lemmikkikäärme kuristaa myös kuolleen nisäkkään terraario-oloissa.
Nuoria boia ruokitaan 5–7 päivän välein, ja aikuisille sopiva ruokintaväli on kahdesta viikosta aina kuukauteen asti. Boat voivat paastota pitkiä aikoja.
Hoito lemmikkinä > Käyttäytyminen

Lemmikkinä kuningasboa on yleensä hyvin säyseä ja toimiva kaikin puolin. Rauhallisena käärmeenä sitä on melko helppo käsitellä, mikäli se on tottunut siihen. Kun käärmettä otetaan ulos terraariosta, on aina varmistettava, että se näkee lähestyvän käden, muuten se saattaa puraista.
Myöskään lepotiloissa olevaa käärmettä ei saa mennä koskemaan tai häiritsemään.
Hoito lemmikkinä > Terraario

Aikuinen kuningasboa kasvaa yleensä 2–3-metriseksi. Melko suuri koko asettaa omat vaatimuksensa terraariota hankittaessa. Parhaiten suuren terraarion saa rakennettua vesivanerista. Lasiset terraariot ovat usein liian pieniä aikuiselle boalle. Terraarion on syytä olla myös korkea, sillä boa kiipeilee mielellään. Kylpypaikan pitää olla niin iso, että boa pystyy olemaan siellä kerällä kokonaan. Suurimmille boille käytetään paljon vauvoille tarkoitettuja punkkia. Vesiastian pitää kuitenkin olla helposti puhdistettavissa, sillä se toimii usein myös käärmeillä wc:nä. Vesi pitää vaihtaa vähintään kahden päivän välein, mutta mieluiten joka päivä. Terraariossa pitää olla vaihtolämpöiselle eläimelle tärkeät lämpötilaerot. Ne voi luoda lämpömatolla, lämpökaapelilla tai lämpölampulla. Terraarion viileässä päässä lämpötila saa olla suunnilleen huoneenlämpöinen, tai hieman enemmän. Lämmittelypaikassa lämpö saa kohota aina 35–40 °C:een. Käärme tarvitsee myös piilopaikkoja. Suositeltavaa on, että vähintään yksi kylmään ja yksi lämpimään paikkaan. Piiloja saa toki olla enemmänkin, mutta niiden on oltava helposti tarkastettavia.
Hoito lemmikkinä > Lisääntyminen

Kuningasboa on melko helppo lisääntymään ja Suomessa on melko usein tarjolla kotimaisia kuningasboia. Kun lähdetään lisäännyttämään boia, niiden pitää olla hyvässä kunnossa ja hyvin ruokittuja, sillä naaraat paastoavat koko tiineyden ajan. Paritteluaikaa lukuun ottamatta koiras on suositeltavaa pitää erillään naaraasta. Terraarion lämpötiloja pitää hieman laskea, jotta käärmeet saavat paritteluvietin. Kuningasboa kantaa poikasiaan noin 160 päivää, jonka jälkeen naaras synnyttää elävät poikasensa. Poikasia saattaa tulla useita kymmeniä. Poikaset ovat yleensä syntyessään alle puolen metrin mittaisia. Poikasia aletaan ruokkia viimeistään ensimmäisen nahanluonnin jälkeen.
Aiheesta muualla

Marikan Herppisivut, kuningasboa (Arkistoitu – Internet Archive)
John MacDougall

John William MacDougall (8. joulukuuta 1947 – 13. elokuuta 2008) oli brittiläinen työväenpuolueen poliitikko. Hän oli kotoisin Skotlannin Fifestä, jonka sisällä hän myös aloitti poliittisen toimintansa.
MacDougall istui Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin jäsenenä ensin vuodesta 2001 Central Fifestä, sitten vuodesta 2005 Glenrothesista. Hän kuoli 60-vuotiaana asbestoosiin ja sen jälkeen mesotelioomaan sairastuttuaan.
John M. Pattison

John M. Pattison
John M. Pattison (13. kesäkuuta 1847 – 18. kesäkuuta 1906) oli yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko.
Pattison syntyi lähellä Owensvilleä Ohiossa. Hän liittyi Unionin armeijaan Yhdysvaltain sisällissodan aikana 1864. Pattison valmistui Ohio Wesleyan Universitystä vuonna 1869 ja Cincinnati Law Schoolista vuonna 1872. Hän istui lyhyen aikaa Ohion osavaltion edustajainhuoneessa vuonna 1873 ja Yhdysvaltain edustajainhuoneessa vuosina 1891–1893. Hänet valittiin Ohion kuvernööriksi vuonna 1905.
John Macionis

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten uinti. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Berliini 1936 | 4×200 m vapaauintiviesti |  |
John Joseph Macionis (27. toukokuuta 1916 Philadelphia, Pennsylvania – 16. helmikuuta 2012 Charlottesville, Virginia) oli yhdysvaltalainen uimari ja olympiamitalisti.
Macionis kuului Yhdysvaltain olympiahopeaa 4×200 metrin vapaauintiviestissä Berliinissä 1936 voittaneeseen joukkueeseen. 400 metrin vapaauinnissa hän karsiutui ensimmäisenä loppukilpailusta.
Toisessa maailmansodassa Macionis palveli maansa rannikkovartiostossa. Hän kuoli 95-vuotiaana 16. helmikuuta 2012 Charlottesvillessä, Virginiassa. Hänen perheeseensä kuului vaimo ja kaksi poikaa.
Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus

| Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus |
| --- | --- |

 sijainti 
Toimialueen maakunnat:  Lappi
Päätoimipaikka:  Rovaniemi
Muut toimipaikat:  Kemi
Ylijohtaja:  Jaakko Ylinampa
Vuosibudjetti:  9,2 milj. € (2020)
Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (pohjoissaameksi Lappi ealáhus-, johtolat –ja birasguovddáš, inarinsaameksi Laapi iäláttâs-, jotolâh- já pirâskuávdáš, koltansaameksi Lappi jieʹllemvueʹǩǩ-, trafikk- da pirrõskõõskõs, ruots. Närings-, trafik- och miljöcentralen i Lappland) on yksi Suomen 15:stä ja samalla 9:stä kaikkien kolmen vastuualueen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksesta. Sen toimialueeseen kuuluu Lappi. Päätoimipaikkana on Rovaniemi ja sivutoimipisteenä Kemi.
Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus aloitti toimintansa vuonna 2010. ELY-keskuksen tehtävät muodostuvat entisten Lapin TE-keskuksen, Tiehallinnon Lapin tiepiirin ja Lapin ympäristökeskuksen tehtävistä.
Ylijohtajat

2010–2012: Tapani Pöyry
2012–2016: Pirkko Saarela
2017– Jaakko Ylinampa
Aiheesta muualla

Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen kotisivut
John Mack

John Mack
John Mack (30. lokakuuta 1927 – 23. heinäkuuta 2006) oli yhdysvaltalainen klassinen oboisti.
Mack syntyi Somervillessä, New Jerseyssä. Hän opiskeli oboensoittoa Juilliard School of Musicissa Harold Gombergin ja Bruno Labaten johdolla sekä Curtis Institute of Musicissa Marcel Tabuteaun johdolla. Myöhemmin hän toimi New Orleansin sinfoniaorkesterin oboistina ja opetti Louisianan valtionyliopistossa. Vuosina 1963–1965 hän soitti Kansallisessa sinfoniaorkesterissa.
Mack soitti vuosina 1965–2001 Clevelandin orkesterissa. Vuonna 1990 Clevelandin orkesteri tilasi säveltäjä Ellen Zwilichiltä oboekonserton Mackin 25 orkesterissa viettämän vuoden kunniaksi. Mack kuoli Clevelandissa, Ohiossa aivokasvaimeen vuonna 2006.
Kuvanveistäjän galaksi

| Kuvanveistäjän galaksi |
| --- | --- |
 Kuvanveistäjän galaksi
Historia
Löytäjä:  Caroline Herschel
Löytöpäivä:  1783
Muut nimet:  NGC 253
Ominaisuudet
Tyyppi:  kierteisgalaksi (Sb)
Etäisyys:  11,4 milj. valovuotta = 3,5 MPc
Havaitseminen
Tähdistö:  Kuvanveistäjä
Rektaskensio:  00h 47m 33.134s
Deklinaatio:  -25° 17′ 19.68″
Suhteellinen kirkkaus:  +8m
Kuvanveistäjän galaksi (tunnetaan myös nimellä NGC 253) on kierteisgalaksi Kuvanveistäjän tähdistössä noin 11,4 miljoonan valovuoden päässä Maasta. Galaksi on tyypiltään tähtiryöppygalaksi, eli siellä syntyy uusia tähtiä huomattavasti nopeammin kuin galakseissa yleensä. Kuvanveistäjä on yksi lähimmistä tämän tyypin galakseista. Galaksia ei pidä sekoittaa Kuvanveistäjän kääpiögalaksiin.
Tähtiryöppy

Kuvanveistäjän galaksi tunnetaan etenkin tähtiryöppyominaisuudestaan, ja galaksissa onkin useita hyvin suuria tähtijoukkoja. Näissä joukoissa on muun muassa Wolfin-Rayetin tähtiä ja punaisia jättiläisiä. Uusien tähtien nopean muodostumisen aloitti todennäköisesti runsaskaasuinen kääpiögalaksi, joka törmäsi Kuvanveistäjän galaksiin 200 miljoonaa vuotta sitten.
Supernova

Supernovat yhdistetään yleensä juuri tähtiryöppygalakseihin, mutta Kuvanveistäjän galaksista on havaittu vain yksi supernova, SN 1940E. Nova havaittiin vuonna 1940.
Galaksiryhmä

Kuvanveistäjän galaksi kuuluu Kuvanveistäjän ryhmään, joka on yksi Paikallisen ryhmän lähimmistä ryhmistä. Kuvanveistäjän galaksi on ryhmänsä kirkkain galaksi ja sijaitsee ryhmän keskustassa.
Kuvia galaksista

NGC 253:n si­jain­ti Kuvan­veis­tä­jän täh­dis­tös­sä.
Kuvanveistäjän galaksi, kuvattu Kitt Peak National Observatoryn 0,9 metrin teleskoopilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuvanveistäjän galaksi Wikimedia Commonsissa
The starburst galaxy NGC 253 ESO – European Organisation for Astronomical Research in the Southern Hemisphere. Viitattu 18.10.2020. (englanniksi)
Spiral galaxy NGC 253 ESO – European Organisation for Astronomical Research in the Southern Hemisphere. Viitattu 18.10.2020. (englanniksi)
The Sculptor Galaxy, NGC 253 NOIRLab. Viitattu 18.10.2020. (englanniksi)
Koorasten kylän järvialue

Jokilaaksot risteävät Suurjärven kohdalla.
Pikjärven näkymässä huomaan laakson syvyyden.
Piigandi ja Vähkjärvet sijaitsevat yhteisessä laaksossa.
Koorasten kylän järvialue (vir. Kooraste järvestik) on Otepäässä ja Kanepissa Virossa yleisesti tunnettu 15 järven muodostama kokonaisuus, jonka lisäksi siihen voidaan liittää joitakin pienempiäkin järviä. Viime jääkauden loppuvaiheessa jäätiköiden sulamisvedet kuluttivat Otepään ylängön rinteeseen kaksi jäätikköjokilaaksoa (vir. ürgoru, alkulaakso), jotka risteävät toisensa Kanepin kunnassa Suurjärven kohdalla. Laakson pohja on epätasainen ja laakson syvänteisiin on muodostunut järviä, joiden kautta virtaa yleensä oja tai joki. Koorasten kylässä olevat laaksot ovat nimeltään Jõksi-Kooraste jäätikköjokilaakso (vir. Jõksi-Kooraste ürgoru) ja Voki-Truuta-Kooraste jäätikköjokilaakso (vir. Voki-Truuta-Kooraste ürgoru).
Jõksi-Kooraste jäätikköjokilaakso

Jõksi-Kooraste jäätikköjokilaakso on koillis-lounas-suuntainen ja suurimmaksi osaksi järvetön laakso. Se on noin 30 kilometriä pitkä ja sen koillispäässä sijaitsee Väikene-Palojärv ja sen vieressä virtaava Hilba jõgi, joka laskee Emajokeen. Jokilaakso nousee lounaaseen mentäessä ja seuraaja tavoittaa pian Karaski orgin ja pian sen jälkeen Tsigaorginselvennä. Hilba jõgi alkaa Kogrõjärvestä. Tässä kohtaa on laaksossa kynnys, jonka eteläpuolella sijaitsee ensimmäinen Koorasten järvialueen järvi Piigandi järv. Yhdessä Vähkjärven ja Jõksi järven kanssa ne alkoittavat varsinaisen järviketjun. Sen katkaisee Võhandu jõgi, jonka kautta niiden vesi laskee etelään päin. Jäätikköjokilaakso jatkuu länteen ja ylittää uuden kynnyksen. Sen jälkeen, Peratsjärven ja Väike-Peratsjärven perästä, laskee Kokõ oja laaksoon ja alkaa seuraamaan sitä virraten lounaaseen päin. Laakson syvänteisiin ovat muodostuneet Mudsina järv, Kõvvõrjärv ja Linajärv, joiden jälkeen oja kääntyy itään. Koorastessa olevan kynnyksen jälkeen saavutaan suurimman järven Suurjärven äärelle. Tämän kautta on muodostunut toinenkin jäätikköjokilaakso, joka esitellään alempana. Suurjärven jälkeen tulee laaksossa vastaa Uiakatsi järv, jonka länsipuolella olevaan Rüüvliorgissa se sitten katoaa.
Voki-Truuta-Kooraste jäätikköjokilaakso

Voki-Truuta-Kooraste jäätikköjokilaakso on nimestään huolimatta paljon pitempi jäätikköjokilaakso, kuin Vokin ja Koorasten välinen. Tässä selostuksessa pitäydytään vain siihen osuuteen, joka alkaa Võhandu jõesta. Se kulkee joesta alkaen Suurjärven kautta länteen päin, ja laaksoon on muodostunut useiden järven järviketju, joiden kautta virtaa myös Võhandun sivujoki Pühäjõgi. Ketjun järviä ovat idästäpäin lueteltuina Suurjärv, Hatsikõ järv, Vaaba järv, Pikkjärv, Liinu järv, Lubjaahujärv, Sinikejärv, Nahajärv, Lambahanna järv, Voki järv ja viimeisenä Vidrike järv. Jokilaakson enimmäispituus on noin 13 kilometriä.
Muut järvet

Järvialueen muut järvet sijaitsevat edellä mainittujen laaksojen sivuilla. Niitä ovat esimerkiksi Alopi järv, Hüüdre järv, Kurvitsa järv ja Palojärv.
Luontoarvoja

Etenkin Voki-Truuta-Kooraste jäätikköjokilaakson kymmentä järveä kehutaan kauniiksi. Niiden veden [pH] on yli 7, ja ravinnetasoltaan ne ovat reheviä järviä. Ne ovat kirkasvetisiä järviä, joiden vesi on yhtä lailla peräisin lähteistä kuin sateesta. Veden mineraalipitoisuudet ovat kallioperän vuoksi keskitasoa.
Järvien ympäristöön on merkitty pyöräilyreitti, jonka varrella sijaitsevilla järvillä on levähdyspaikkoja.
Luonnonhistoriaa

Jäätikköjokilaaksot muodostuivat Virossa ylänköalueiden rinteisiin samalla tavalla kuin tapahtui Haanjan ylängön jäätikköjokilaaksossakin.
Huomautuksia

1 2 3  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
1 2 3  Tieto on peräisin vironkielisesta artikkelista et:Kooraste järvestik, mutta sitä ei ole voitu vahvistaa muista lähteistä.
Käännös suomeksi
Kõvvõrjärv (Kooraste)

| Kõvvõrjärv |
| --- | --- |
 Näkymä järvestä vuonna 2008
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Põlvamaa
Kunnat:  Kanepin kunta
Koordinaatit:  57°57′58″N, 26°39′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Kokõ ojan valuma-alue
Laskuoja:  oja Mudsina järveen
Järvinumero:  VEE2123200
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,5 m  mpy. 
Pituus:  0,65 km  
Leveys:  0,33 km  
Rantaviiva:  1,992 km  
Pinta-ala:  12,2 ha  
Tilavuus:  0,00044 km³ 
Keskisyvyys:  4 m  
Suurin syvyys:  10,1 m  
Valuma-alue:  0,5 km²
Saaria:  ei saaria 
 fiKõvvõrjärv 
Näkymä järven eteläosassa.
Kõvvõrjärv (myös Kooraste Kõverjärv) on Viron Põlvamaalla Kanepin kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 650 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,2 hehtaaria. Järvi on keskiosastaan pitkän niemen kaventama ja väliin jäävän salmen leveys on alle 60 metriä. Sen keskisyvyys on 4,0 metriä ja syvimmässä kohdassa, järven koillisosassa, on 10,1 metriä vettä, ja sen lounaisosassa sitä on 5,2 metriä. Järven ympäristö on männikköä ja vain lounaisessa puoliskossa ovat rannat suomaata. Etenkin koillisen järvenosan itäranta on kalteva, koska siellä kohoaa lähes 20-metrinen mäki. Järvi on ilmeisen suosittu, sillä sen pohjois- ja itäpuolelta kulkevilta teiltä tulee rantaan useita polkuja. Se on kuitenkin asutuksen suhteen autio järvi.
Luontoarvoja ja luokittelua

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiiv, (VRD)) luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (vir. keskmise karedusega kihistunud veega järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (vir. kalgiveeline eutroofne tai kalgiveeline rohketoiteline, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.
Aare Mäemets julkaisi teoksen Eesti NSV järved ja nende kaitse vuonna 1977. Siinä hän ilmoittaa, että järven vesi on lämpötilakerrostunut ja että sen näkösyvyys oli 3,8 metriä. Järvessä eli 33 vesikasvilajia, joista yksi on Virossa harvinainen jouhivita (katso vidat). Järvessä elää, vanhan tiedon mukaan, ainakin ahven, särki, ruutana, hauki, suutari, sorva, ruutana ja ankerias, ja kalojen lisäksi vielä jokirapu.
Vesistösuhteita

Kõvvõrjärv kuuluu Kokõ ojan valuma-alueeseen, jossa Kokõ oja on Võhandu jõen sivu-uoma. Järveen ei tule ojia ja sen valuma-alueen pinta-ala on 0,5 neliökilometriä. Eteläpuolella sijaitsee Linajärv, joka on umpijärvi. Kõvvõrjärven pohjassa on lähteitä ja järvestä lähtee lyhyt laskuoja Mudsina järveen, joka on vuorostaan Kokõ ojan läpivirtausjärvi. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
↑  Tieto on peräisin vironkielisesta artikkelista et:Kooraste Kõverjärv, mutta sitä ei ole voitu vahvistaa muista lähteistä.
Lapin aluehallintovirasto

| Lapin aluehallintovirasto |
| --- | --- |


 toimialue 
Toimialueen maakunnat:  Lappi
Päätoimipaikka:  Rovaniemi
Ylijohtaja:  Kaisa Ainasoja
Lapin aluehallintovirasto (pohjoissaameksi Lappi guovlohálddahusvirgedoaimmahat, ruots. Regionförvaltningsverket i Lappland) on yksi Suomen seitsemästä aluehallintovirastosta. Sen toimialueeseen kuuluu Lappi. Sen ainoa toimipaikka on Rovaniemi.
Lapin aluehallintovirasto (AVI) aloitti toimintansa vuoden 2010 alussa korvaten Lapin lääninhallituksen.
Ylijohtajat

2010–2013: Timo E. Korva
2013– Kaisa Ainasoja
Aiheesta muualla

Lapin aluehallintoviraston kotisivut
Közi

Közi
Közi (s. 29. toukokuuta 1972) on japanilainen visual kei -artisti. Hän soittaa kitaraa ja syntetisaattoria. Közi on kuuluisin ajastaan Malice Mizer -yhtyeessä. Industrial rock-bändi Eve of Destiny -projektin jälkeen Közi on koonnut ympärilleen uuden kokoonpanon nimeltään DALLE.
Tausta

Közin ura alkoi 1980-luvun lopulla, kun hän soitti kahdessa yhtyeessä Girl'e ja Beyond the Reinsight. Hän tapasi Manan bändissä nimeltä Matenrou (tunnetaan myös Matenrow). He huomasivat, että heillä on samanlaisia ideoita musiikinteossa, joten he päättivät lähteä bändistä. Sitten he perustivat Malice Mizerin vuonna 1992. Myöhemmin vuonna 2001 Malice Mizerin mentyä tauolle Közi perusti Eve of Destinyn Haruhiko Ashin kanssa. Bändi on myös käynyt kiertueilla Japanin ulkopuolella erilaisissa festivaaleissa eri puolilla Eurooppaa.
Diskografia > Soolo > Albumit

Izayoi no Tsuki - 13 joulukuuta 2002
Catharsis - 11 marraskuuta 2004
Loki N'Roll - 17 toukokuuta 2006
Diskografia > Soolo > Singlet

Khaos/Kinema - 26 marraskuuta 2003
Memento - 1 joulukuuta 2004
Aiheesta muualla

Közin virallinen sivusto
Közi JaMe Worldin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
John Layfield

John Layfield
John Charles Layfield (s. 29. marraskuuta 1966) on entinen yhdysvaltalainen showpainija, joka paini World Wrestling Entertainmentissa. Hän vetäytyi lopetti painimisen vuoden 2009 alussa. JBL esiteltiin rikkaana ja itsevarmana cowboy-miljonäärinä. Vuodesta 2012 alkaen hän on selostanut WWE:n painiohjelmia Raw ja Smackdown. Tammikuussa 2015 hän lopetti Smackdownin selostamisen. JBL valittiin vuonna 2020 WWE Hall of famen jäseneksi.
JBL:n lopetusliikkeet ovat Clothesline from Hell ja JBL Bomb.
Lahosjärvi

| Lahosjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°14′33″N, 26°18′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  oja Särkijärveen 
Järvinumero:  14.946.1.034
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,1 m  
Pituus:  860 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  2,182 km  
Pinta-ala:  10,895 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLahosjärvi 
Lahosjärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa  Hirvisalon lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 860 metriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Rihunlammen valuma-alueeseen (14.946) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,1 metriä mpy.
Kuvageneraattori

Dall-E 2 -kuvageneraattorin tuottama kuva tekstisyötteellä "Juhannus explosion"
Kuvageneraattorit ovat koneoppimismalleja, jotka luovat kuvia tekstipohjaisiin kuvauksiin perustuen. Tällaisia malleja alettiin kehittää 2010-luvun puolivälissä syvien neuroverkkojen edistysaskelten ansiosta, ja vuoteen 2022 mennessä huippuluokan malleilla, kuten OpenAI:n DALL-E 2:lla, Google Brainin Imagenilla ja StabilityAI:n Stable Diffusionilla, pystyttiin tuottamaan lähes valokuvanlaatuisia kuvia.
Kuvageneraattorimallit koostuvat yleensä kielimallista, joka muuttaa syötetekstin latentiksi esitykseksi, ja generatiivisesta kuvamallista, joka luo kuvan tähän esitykseen perustuen. Ne koulutetaan valtavilla määrillä kuvia ja tekstiä, jotka yleensä kerätään internetistä.
Historia

Ensimmäinen moderni kuvageneraattorimalli, alignDRAW, esiteltiin vuonna 2015. Myöhemmät mallit, kuten VQGAN+CLIP, XMC-GAN, GauGAN2, DALL-E ja DALL-E 2, paransivat kuvan laatua ja realistisuutta. Teksti-videoksi-alustat, kuten Runway ja Make-A-Video, kehittyivät teksti-kuvaksi -mallien jatkokehityksenä.
Teknologia

Kuvageneraattorimallit käyttävät erilaisia arkkitehtuureja, ja transformer-mallit ovat yleistyneet tekstin koodaamiseen, kun taas ehdolliset generatiiviset adversariaaliset verkot tai diffuusiomallit ovat suosittuja kuvien generointiin. Mallit koulutetaan suurilla kuvatekstiparien aineistoilla, kuten LAION-5B, COCO, Oxford-120 Flowers ja CUB-200 Birds. Kuvageneraattorien mallien arviointiin sisältyy niiden kuvan laadun, monimuotoisuuden ja semanttisen yhteneväisyyden syötetekstin kanssa arviointi. Arvioinnissa käytetään metriikoita, kuten Inception-pisteitä (IS) ja Fréchet Inception -etäisyyttä.
Käyttötarkoitukset

Kuvageneraattorimalleilla on erilaisia käyttökohteita, kuten taide, muotoilu, prototyyppien luominen ja taiteellisen tuotannon saavutettavuuden lisääminen. Ne muodostavat myös osan laajemmasta keinotekoisen median suuntauksesta, jonka odotetaan vaikuttavan liiketoimintaan tulevina vuosina.
Käyttö

Useimmat kuvageneraattorit toimivat pilvipalvelussa. Kuvien sisältöä määrittävä teksti syötetään palveluun selaimella tai Midjourneyn tapauksessa Discord-sovelluksella. Sitten pilvipalvelu generoi kuvan ja näyttää sen hetken kuluttua selaimessa.
Luettelo kuvageneraattoreista

Midjourney Inc.:n Midjourney
CompVis-tutkimusryhmän Stable Diffusion
OpenAI:n DALL-E
Microsoftin Image Creator from Designer perustuu DALL-E:n versioon 3.
Freepik-kuvapankin sisältämä kuvageneraattori perustuu DALL-E:n tuntemattomaan versioon.
Boris Dayman Craiyon
Ideogram AI:n Ideogram
Videogeneraattorit

Google on kehittänyt videogeneraattoreita nimillä Lumiere ja Veo. Samansuuntaisesta kehitystyöstä ovat kertoneet myös Meta, Runway-yhtiö ja OpenAI.