stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Liikkuvan työvoiman hallinta
Käyttäjän vaatimukset mobiiliratkaisuille

Useissa toimipisteissä työskenteleminen edellyttää, että työtehtäviä voi tehdä paikasta riippumatta täysipainoisesti. Tämä tarkoittaa sitä, että palveluiden tulee olla saatavilla ja käytettävissä. Laitteiden tulee kestää ja niitä pitää voida käyttää erilaisissa olosuhteissa. Myös tietoturvariskit tulee olla huomioitu ja tarvittavat suojaustoimenpiteet hoidettu. Ideaalitilanteessa työskentely on turvatusti mahdollista milloin ja missä tahansa käyttämällä erilaisia laitteita ja verkkoja. Tällöin liikkuvalla käyttäjällä on pääsy myös mihin tahansa tarvitsemaansa dataan, järjestelmään tai prosessiin.
Mobiiliratkaisujen kehittämisen lähtökohtia

Liikkuvien työntekijöiden määrä on kasvanut ja eri ammattiryhmien mukaantulo mobiiliratkaisujen käyttäjiksi on tehnyt liikkuvan työn ja niihin liittyvät mobiiliratkaisut yhä arkipäiväisemmiksi. Vaatimukset ratkaisujen helppokäyttöisyydelle ovat kasvaneet. Tämä on kasvattanut tarvetta erilaisille käyttäjäryhmille kohdennetuille toteutuksille ja laitteille, mikä puolestaan lisää laitteiden ja ratkaisujen määrää ja kirjoa.
Liikkuviin työntekijöihin liittyvissä ratkaisuissa korostuu kokonaisprosessien hallinta. Tällöin mietitään, minkä kokonaisen osan kokonaisprosessista esimerkiksi liikkuva työntekijä voi tehdä siten, että prosessissa seuraava voi sujuvasti jatkaa omasta osuudestaan. Esimerkiksi huoltomies voi pelkän huoltotyön lisäksi tehdä myös huoltokäyntiin liittyvä paperityön, jolloin vaikkapa laskutuksesta vastaava henkilö voi suoraan jatkaa laskujen käsittelystä. Liikkuvan työvoiman hallintaan liittyvät kehittämisprojektit vaikuttavatkin väistämättä uudistavasti yritysten kokonaisprosesseihin.
Lisäarvoa liiketoiminnalle

Esimerkiksi liikkuvien huoltomiesten joukkoa voidaan hallita ensinnäkin automatisoimalla työtilausten ja –toimeksiantojen käsittely. Sen sijaan, että huoltomies saa tiedon tulevista huoltokäynneistään puhelinsoitolla tai käymällä konttorilla, ne välitetään hänelle hänen käytössään olevaan langattomaan päätelaitteeseen. Toiseksi, kun työnjohdolla on näkymä huoltomiesten osaamisiin ja työtilanteisiin, he pystyvät optimoimaan resurssien jakamista ja töiden aikataulutusta. Siten oikea ihminen ja/tai esimerkiksi ajokalusto on oikeassa työssä oikeaan aikaan. Näin myös yllättävissä tilanteissa hahmotetaan nopeammin, miten tekijä saadaan nopeasti paikalle. Kun näillä liikkuvilla työntekijöillä on lisäksi etäpääsy yrityksen järjestelmiin, heillä on tiedossaan ja käytettävissään esimerkiksi tarvittava asiakashistoriikki ja tilannetiedot, tuoteluettelot ja hinnat sekä erilaiset ratkaisutietokantojen ohjeet ja tuki. Tämä edistää työtehtävän tehokasta suorittamista.
Edellä olevat esimerkit kuvaavat sitä, miten liiketoiminnalle voidaan tuottaa lisäarvoa tehostamalla liikkuvan työvoiman toimintaa. Kun lisäksi huoltomies raportoi huoltokäynnin aikana vain kertaalleen ja reaaliajassa huoltokäynnin tiedot yrityksen järjestelmiin, myös johdolla on ajantasainen tieto yrityksen tilanteesta ja siten erinomainen pohja johdon päätöksille ja liiketoimintaennusteille. Laskut saadaan liikkeelle nopeammin ja varastosaldoihin voi reaaliajassa luottaa ja niiden pohjalta luvata uusia toimituksia. Toisaalta paremmalla resurssien liikkeiden seurannalla resurssien käyttöä voidaan optimoida. Näin voidaan edistää sitä, että oikea resurssi on oikeassa paikassa oikeaan aikaan. Näin myös asiakaspalvelusta saadaan reagoivampaa ja nopeampaa, millä on myönteinen vaikutus asiakastyytyväisyyteen. Kun lisäksi liikkuvien resurssien ”perjantaikäynnit” konttorilla voidaan välttää, voidaan vaikuttaa myönteisesti myyntituottoihin, koska vapautuva aika voidaan käyttää asiakkuuksien hoitoon. Pakollisen ”perjantai-iltojen raportointisuman” poistuminen lisää myös henkilöstön työmotivaatiota.
Mobiilikäytön asettamia haasteita

Mobiilikäyttö asettaa haasteita yritysten IT-osastoille ja johdolle sekä ratkaisujen tekijöille ja teknologioille. IT-osastojen on mietittävä esimerkiksi laitehallinta eli miten hoidetaan ohjelmistojakelu, varmistukset ja palautukset sekä vianetsintä ja korjaus. Johdon on mietittävä, miten onnistua muun muassa uusien työtapojen ja -välineiden sekä työnkuvien lanseeraamisessa henkilöstölle. Ratkaisujen toimittajien haasteena puolestaan on se, että laitteiden ja ratkaisujen elinkaari on lyhyt. Tällöin onkin mietittävä, miten paljon investoidaan kehitystyöhön tietyn teknologian ympärillä, koska kyseistä teknologiaa ei välttämättä ole enää huomenna olemassa. Koska mobiililaitteista on vielä suhteellisen vähän käyttökokemuksia, paljon on mietittävää myös siinä, miten olemassa olevien ratkaisujen käyttöliittymät saadaan päätelaitteille sopiviksi. Teknologisia haasteita ovat muun muassa standardien kirjavuus sekä laitteiden suhteellisen matala prosessointivoima sekä näyttöjen koot ja näppäimistön syöttömahdollisuudet.
Ratkaisujen käyttöönottojen osapuolia

Liikkuvan työntekijän työtekoa tukevien mobiiliratkaisujen toimittajia on markkinoilla enenevässä määrin. On myös havaittavissa voimakasta eri toimittajien välistä verkostoitumista ratkaisujen tuottamisessa. Toimittajien markkinoinnissa korostuvat muun muassa kokonaisprosessien hallinta, teknologiaosaaminen, liiketoimintasovelluksiin liittyvän integroinnin osaaminen sekä ylipäänsä laaja-alainen osaaminen ja kokemus alalla.
Mobiiliratkaisuja kehitettäessä langattomien mahdollisuuksien ympärille tarvitaan prosessiajattelua sekä osaamista yhdistää eri teknologioita ja järjestelmiä toimiviksi innovatiivisiksi kokonaisuuksiksi. Eikä tämä vielä riitä, sillä onnistunut käyttöönotto yrityksessä edellyttää johdolta muutosjohtamisen taitoja sekä henkilöstöltä valmiutta uusiin ratkaisuihin, jotta uudet työtavat saadaan käyttöön ja tuomaan lisäarvoa liiketoiminnalle ja itse kunkin työntekijän päivittäiseen työhön.
Lähteitä

Uppala, Anna 2007. Liiketoimintasi on jo mobiilia. Urge nr 1/2007, s. 18 – 23
Pulkkinen, Pekka. 2006. Work goes mobile. Master’s Thesis. Turun Kauppakorkeakoulu.
Kaskikallio, Kimmo. Architect. IBM Wireless broadband and Sensing Solutions. 26.2.2007 ja 27.3.2007. Haastattelut.
Kaskikallio, Kimmo. RFID Based Shift Management Solution. Solution Overview. 19.8.2006. PowerPoint-esitys.
Kaskikallio, Kimmo. Pfizer Mobile Services. 10.2.2004. PowerPoint-esitys.
Kaskikallio, Kimmo. A Look at WebSphere Everyplace Access. Notes Forum 7.10.2004. PowerPoint-esitys.
Serpola, Sami. IT-Architect. IBM Global Business Services. 22.3.2007. Haastattelu.
Starck, Anne. 3.4.2007. PowerPoint-esitys. http://myy.helia.fi/~a0300040/Langaton/LiikkuvanTyovoimanHallinta_030407.pdf (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.softwaredevelopment.ca/mwfm.shtml
http://www.cgi.com/web/en/library/solutions/utilities/74048.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.cgi.com/web/en/library/case_studies/71193.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.clicksoftware.com/company/news.asp?display=detail&id=183
http://www.sap.com/industries/telecom/pdf/BWP_MobileWorkforce.pdf (Arkistoitu – Internet Archive)
http://press.nokia.fi/PR/200402/935469_4.html (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.ibm.com/news/fi/fi/2006/06/fi060612RFID.html
http://www.aspective.com/Solutions/FieldServiceManagement/MobileWorkforceManagement/Index.aspx (Arkistoitu – Internet Archive)
Lankaköynnökset

| Lankaköynnökset |
| --- | --- |
 Kietolankaköynnös eli isolankaköynnös  (Muehlenbeckia complexa)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Tatarkasvit Polygonaceae
Suku::  Lankaköynnökset Muehlenbeckia  Meisn.
Katso myös
   Lankaköynnökset Wikispeciesissä   Lankaköynnökset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lankaköynnökset (Muehlenbeckia) on tatarkasvien (Polygonaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu ainakin 12 lajia, joiden lisäksi monien sukuun kuvattujen lajien taksonominen asema on toistaiseksi epäselvä.
Lankaköynnöslajeja

Muehlenbeckia andina
Muehlenbeckia australis
Muehlenbeckia complexa – kietolankaköynnös eli isolankaköynnös, lankaköynnös
Muehlenbeckia fruticulosa
Muehlenbeckia hastulata
Muehlenbeckia nummularia
Muehlenbeckia platyclados
Muehlenbeckia sagittifolia – nuolilankaköynnös
Muehlenbeckia tamnifolia
Muehlenbeckia tiliifolia
Muehlenbeckia urubambensis
Muehlenbeckia volcanica
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Muehlenbeckia
Suomen Lajitietokeskus: Lankaköynnökset (Muehlenbeckia)
ITIS: Muehlenbeckia (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Muehlenbeckia (englanniksi)
Flora of North America: Muehlenbeckia (englanniksi)
Kemin linja-autoasema

| Kemin linja-autoasema |
| --- | --- |
 Kemin linja-autoasema. Kuva vuodelta 2009.
Osoite:  Asemakatu 13
Sijainti:  Kemi
Koordinaatit:  65.736761182429°N, 24.569802173441815°E
Rakennustyyppi:  linja-autoasema
Valmistumisvuosi:  1961
Suunnittelija:  Veli Hyrskykari
Rakennuttaja:  Kemin Liiketalokiinteistö Oy
Urakoitsija:  Halonen & Juntunen Oy
Tilavuus:  4 400 m3
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kemin linja-autoasema on linja-autoasema kemiläisessä jälleenrakennuskauden korttelissa, jossa on myös muun muassa Kemin työväentalo ja kolme pistetaloa. Linja-autoaseman läheisyydessä ovat myös kaupungintalo ja rautatieasema. Kemin linja-autoasema on seudun varhaisimpia moderneja liike- ja palvelutiloja.
Kemin linja-autoasema muodostaa yhdessä Rovaniemen ja Sodankylän linja-autoasemien kanssa valtakunnallisesti merkittävän rakennetun kulttuuriympäristön ”Lapin keskuspaikkojen linja-autoasemat”. Asemat ovat yhä toiminnallisesti ja taajamakuvallisesti keskeisiä rakennuksia. Kemin linja-autoaseman katto ja verhoukset ovat kuparia. Rakennuksen tilavuus on 4 400 kuutiota.
Kemin linja-autoasemalla on toiminut muun muassa baari, kampaamo, kioski, kukkakauppa, pitseria, taksi ja linja-autonkuljettajien taukohuone. Matkahuolto lopetti toimintansa asemarakennuksessa vuonna 2017. Yksityiset yrittäjät ostivat aseman vuonna 2018 ja he muun muassa uudistivat aseman odotustilan sekä muut sisätilat.
Historia

Lapin keskuspaikkojen linja-autoasemat jälleenrakennettiin Lapin sodan jälkeen. Vuonna 1946 paikkakunnille avattiin parakkiasemat ja vuonna 1949 väliaikaiset linja-autoasemat. Kemin edellinen linja-autoasema oli torihallissa. Sen tilalle ryhdyttiin hankkimaan uutta asemaa vuonna 1955, mitä varten perustettiin yhtiö, Kemin Liiketalokiinteistö Oy, jonka osakkaat olivat Matkahuolto, Matkaravinto, Rautatiekirjakauppa (nyk. Rautakirja) ja Kemin kaupunki. Aseman suunnitteli arkkitehti Veli Hyrskykari ja urakoitsijana toimi oululainen Halonen ja Juntunen Oy. Rakentaminen aloitettiin helmikuussa 1961, harjannostajaiset olivat 18. elokuuta Kemin Suomalaisella Klubilla ja avajaiset pidettiin 13. joulukuuta 1961. Rakentaminen maksoi yli 50 miljoonaa markkaa. Laki velvoitti rakentamaan linja-autoasemille väestönsuojan ja aseman 150-henkinen väestönsuoja oli Kemin ensimmäinen. Asemalta lähti aluksi kaukoliikenne ja paikallisliikenne liikennöitiin aluksi vielä vanhan linja-autoaseman kautta. Vuonna 1976 Kemin taksiasema siirrettiin linja-autoasemalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kemin linja-autoasema Wikimedia Commonsissa
Katja Kannonlahti

Katja Kannonlahti (s.1971 Jalasjärvi) on Tampereen kaupungin viestintäjohtaja. Julkisuudessa hänet tunnetaan parhaiten toimittajana eri viestintävälineissä, viimeisimpänä MTV3:ssa. Koulutukseltaan hän on filosofian maisteri.
Ura

Lukion jälkeen Kannonlahti opiskeli Jyväskylässä puheviestintää, suomen kieltä ja aikuiskasvatusta. Sieltä hän siirtyi Vaasaan syventämään viestinnän opintojaan. Syyslukukauden 1993 hän opiskeli San Franciscossa Kaliforniassa yritysviestintää. Kannonlahti suoritti opintoja myös Saksassa.
Valmistuttuaan Kannonlahti sai toimitusharjoittelijan paikan Torontosta Kanadasta suomalaisten siirtolaisten lehdestä. Puoli vuotta kestäneen jakson jälkeen hän työskenteli toimittajana helsinkiläisessä Radio Alexissa. Myöhemmin hän siirtyi MTV Oy:n palvelukseen. Kannonlahtea kuultiin muun muassa yhtiön Radio Nova -kanavalla. Vuodesta 1998 hän työskenteli MTV3:n Huomenta Suomi -ohjelmassa. Vuonna 2007 Kannonlahti ankkuroi saman kanavan iltauutisia.
Kannonlahti toimi 45 minuuttia -ohjelman juontajana keväällä 2010.
Muuta

Kannonlahti kilpaili Tanssii tähtien kanssa -ohjelmassa vuonna 2006.
Kerri Delaney

| Kerri Delaney> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Keri Delaney
Syntynyt: 28. huhtikuuta 1974 (ikä 50)
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pituus:  186 cm
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
:   SMU
Seurajoukkueet
1997–1998:   Tampereen Pyrintö
Kerri Delaney (s. 28. huhtikuuta 1974) on yhdysvaltalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija.
Delaney pelasi yliopistokoripalloa Southern Metodist Universityn joukkueessa. Kauden 1997–1998 hän pelasi ammattilaisena suomalaisessa Tampereen Pyrinnössä, joka sijoittui kauden päätteeksi neljänneksi. Runkosarjassa Delaney teki 24,4 pistettä ja 1,5 torjuntaa ottelua kohden ollen kummassakin kategoriassa runkosarjan toiseksi paras. Pudotuspeleissä hänen ottamansa 9,6 levypalloa ja tekemänsä 1,8 torjuntaa ottelua kohden oikeuttivat pudotuspelitilastojen kolmansiin sijoihin. Delaneyn kahden pisteen heittojen onnistumisprosentti, 56,9, oli pudotuspelien toiseksi paras.
Lost in Space

Lost in Space voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Matkalla avaruuteen (Lost in Space), vuosina 1965–1968 CBS:llä esitetty yhdysvaltalainen tieteissarja
Matkalla avaruuteen (Lost in Space), vuonna 2018 Netflixillä alkanut yhdysvaltalainen tieteissarja
Lost in Space – matkalla avaruuteen (Lost in Space), 1960-luvun televisiosarjaan perustuva elokuva vuodelta 1998
Lost in Space, Aimee Mannin musiikkialbumi vuodelta 2002
Lost in Space Part 1 ja Part 2, Avantasia-yhtyeen EP-julkaisut vuodelta 2007.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lost in Space”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Last Day Under the Sun

| ”Last Day Under the Sun” Volbeat |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Rewind, Replay, Rebound
 Julkaistu: 13. kesäkuuta 2019
 Formaatti: digitaalinen lataus
 Tekijä(t): Michael Poulsen Rob Caggiano
 Tuottaja(t): Jacob Hansen
 Tyylilaji: hard rock heavy metal
 Kesto: 04.47
 Levy-yhtiö: Vertigo Republic Universal
Volbeatin muut singlet
| ”Leviathan”  | ”Last Day Under the Sun”  | ”Cheapside Sloggers”  |
Last Day Under the Sun on tanskalaisen heavy metal -yhtye Volbeatin kappale, joka julkaistiin kolmantena singlenä yhtyeen seitsemänneltä studioalbumilta Rewind, Replay, Rebound. Kappale julkaistiin musiikkivideon kanssa 13. heinäkuuta 2019.
Poulsen kertoi Johnny Cashista kertovan kirjan inspiroineen häntä kappaletta kirjoittaessaan.
Lorenzo Senni

| Lorenzo Senni> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1983
Ammatti:  muusikko, tuottaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Lorenzo Senni, Stargate
Aktiivisena:  2008-
Tyylilajit:  elektro, trance
Soittimet:  tietokone, syntetisaattori
Yhtyeet:  One Circle
Levy-yhtiöt:  Presto!?, Warp Records
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Lorenzo Senni on italialainen elektronisen musiikin tuottaja, joka tunnetaan parhaiten kokeellisesta elektro- ja trance-vaikutteisesta musiikista. Senni on perustanut uransa aikana Presto!? levy-yhtiön, joka julkaisee kokeellista elektronista musiikkia. Brittiläinen levy-yhtiö Warp Records ja Lorenzo Senni solmivat levytyssopimuksen vuonna 2016, jonka jälkeen Senni on tuottanut muutamia julkaisuja levy-yhtiölle.
Diskografia > Albumit

Early Works (2008, Presto!?)
Dunno (2010, Presto!?)
Quantum Jelly (2012, Editions Mego)
Superimpostitions (2014, Boomkat)
Scacco Matto (2020, Warp Records)
Diskografia > EP -levyt

EVOLVER + Remixes (2014, Alku)
Persona (2016, Warp Records)
XAllegroX / The Shape of Trance to Come (2017, Warp Records)
XAllegroX / The Shape of RemixXxes to Come (2018, Warp Records)
The Challenge (2018, Warp Records)
Live! Vol. 1

| Live! Vol>  1 Honey B and the T-Bones |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 2007
 Julkaistu: 2007
 Tyylilaji: blues, rock
 Kesto: 109.12
 Levy-yhtiö: Bluelight
Honey B and the T-Bonesin muut julkaisut
| Terrifying Stories from T-Bone Town 2005 | Live! Vol. 1 2007 | Alien Blues 2009 |
Live! vol. 1 on suomalaisen yhtyeen Honey B and the T-Bones yhdestoista albumi.
Kappaleet

Saved
While the Cat’s Away
Wolf Is Back
Do the Poodle
Shake Tour Moneymaker
Mojo Boogie
Messin' with My Bread
Three Hundred Pounds of Joy
Intro
Medley
Let It Rock
Munsters Theme
Tequila
Let It Rock
There’ll Be a Hot Time in the Old Town Tonight
Comin’ Home
Casting My Spell
Killing Floor
Zu Verkaufen
Zugare!
Wasted Valley
Bumble Bee
Bright Lights, Big City
V-8 Ford
Nimeämätön
Rawhide
Medley
Tramp
Footprints of Jeti
I Feel Good
These Boots Are Made for Walkin’
Sen-Sa-Shun
Tramp
Collective Tequila
Gimme a Pigfoot (and a Bottle of Beer)
Help Me
Shake Your Shimmy
Katie Harman

Katie Harman
Katie Marie Harman-Ebner (s. 1980 Gresham, Oregon) (o.s. Katie Harman) on yhdysvaltalainen laulaja, näyttelijä ja missi. Hän voitti Miss Oregon -kilpailun vuonna 2001 ja Miss America -kilpailun vuonna 2002 ollessaan 22-vuotias. Hän on valmistunut Portland State University -yliopistosta viestinnän koulutusohjelmasta. Harman meni vuonna 2003 naimisiin Tim Ebnerin kanssa, ja parilla on yhteinen lapsi.
Harman julkaisi vuonna 2007 ensimmäisen musiikkialbuminsa nimeltä Soul of Love. Levy sisältää kevyttä klassista musiikkia.
Aiheesta muualla

Katie Harmanin viralliset kotisivut
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kausalan Neitseen Marian syntymän tsasouna

| Kausalan Neitseen Marian syntymän tsasouna |
| --- | --- |
Sijainti:  Keskikatu 4, Kausala, Iitti
Seurakunta:  Lahden ortodoksinen seurakunta
Rakentamisvuosi:  2003
Suunnittelija:  Aarre Laiho
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kausalan Neitseen Marian syntymän tsasouna on ortodoksinen Lahden ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva tsasouna Iitin Kausalassa. Arkkipiispa Leo vihki tsasounan 12. lokakuuta 2003. Tsasouna on pyhitetty Neitsyt Marian syntymän muistolle. Sen on suunnitellut rakennusinsinööri Aarre Laiho käyttäen esikuvana Salon tsasounaa. Tsasounan rakennutti Iitin ortodoksiapiiri ry.
Lorenzo Runeberg (professori)

Lorenzo Richardo Runeberg (7. tammikuuta 1916 Pietari – 15. elokuuta 2007 Kauniainen) oli suomalainen professori, metsätieteilijä ja runoilija.
Runebergin vanhemmat olivat Björn Runeberg (1881–1948) ja Gerda Naëma Runeberg (1891–1926). Hänen isänsä isä oli lääkäri Lorenzo Runeberg ja äitinsä isä insinööri Robert Runeberg. Lorenzo Runeberg pääsi ylioppilaaksi 1934 ja opiskeli metsänhoitoalaa väitellen vuonna 1946 tohtoriksi, väitöskirja käsitteli Suomen ja Yhdysvaltain välistä puukauppaa.
Runeberg oli Helsingin yliopiston metsätaloustieteen dosenttina 1950–1954 ja puumarkkinatieteen dosenttina 1954–1977.
Runokokoelmia

Trappan : hundra dikter ; redigerad av Kate Runeberg och Teivas Oksala. Artipictura, Espoo 2004, suomeksi nimellä Rappusilla : runoja ; suomennokset Lorenzo Runeberg, Hilkka Lintunen, Teivas Oksala ; toimittanut Teivas Oksala. Artipictura, Espoo 2005
Muita teoksia

Trade in forest products between Finland and the United States of America, Helsingin yliopiston väitöskirja. Acta forestalia Fennica 54, 1. Suomen metsätieteellinen seura, Helsinki 1946
The activities of timber agents and timber associations. Acta forestalia Fennica 58, 3. Suomen metsätieteellinen seura, Helsinki 1950
European trade in raw wood during the 1950's and prospects in the days of EEC and EFTA. Acta forestalia Fennica 73, 3. Suomen metsätieteellinen seura, Helsinki 1960
Möjligheterna att med hjälp av bidragsmetoden bedöma skogsbrukets resultat och räntabilitet. Acta forestalia Fennica 71, 4. Suomen metsätieteellinen seura, Helsinki 1960
Förhållandet mellan driftsöverskott och beskattad inkomst vid skogsbeskattningen i Finland - The relationship between surplus and taxable income in forest taxation in Finland. Folia forestalia 38. Metsäntutkimuslaitos, Helsinki 1968
Plastics as a raw-material base for the paper industry in Finland - Muovit paperiteollisuuden raaka-aineena Suomessa. Folia forestalia 119. Metsäntutkimuslaitos, Helsinki 1971
The future for forest-industry products in the United Kingdom. Folia forestalia 168. Metsäntutkimuslaitos, Helsinki 1973
Driftsresultatet från Skogsforskningsinstitutets företagsekonomiska forskningsskogar åren 1945-74. Folia forestalia 275. Metsäntutkimuslaitos, Helsinki 1974
Lankalampi

| Lankalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°25′15″N, 26°11′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kuusveden–Kynsiveden alue (14.35)
Laskujoki:  Lankajoki Kynsiveteen 
Järvinumero:  14.357.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88 m  
Pituus:  600 m  
Leveys:  380 m  
Rantaviiva:  1,9 km  
Pinta-ala:  13,524 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLankalampi 
Lankalampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Lankamaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 13,5 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Kuusveden–Kynsiveden alueella (14.35), jonka Lankajoen valuma-alueeseen (14.357) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 88 metriä mpy.
Keltahemppo

| Keltahemppo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Keltahempot Serinus
Laji::  serinus
Kaksiosainen nimi
 Serinus serinus  (Linnaeus, 1766) 

Katso myös
   Keltahemppo Wikispeciesissä   Keltahemppo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltahemppo (Serinus serinus) on pieni peippojen heimoon kuuluva varpuslintu, joka pesii havupuita kasvavissa ympäristöissä Keski- ja Etelä-Euroopassa sekä Pohjois-Afrikassa.
Koko ja ulkonäkö

Keltahemppo on kellertävä 11–12 cm pitkä varpuslintu, joka painaa 10–14 g. Nokka on lyhyt ja tylppä siemensyöjän nokka. Kaikissa puvuissa yläperä on keltainen, eikä siivellä ole voimakkaita vaaleita kuviointeja. Koiraan ruumis on kirkkaankeltainen ja viiruinen. Lajilla on keltainen yläperä ja tummat siivet. Naaras ja nuori lintu ovat paljon himmeämpiä, rusehtavanharmaita. Laulu on korkeaa viserrystä, muistuttaen hieman vihervarpusen laulua.
Vanhoilla linnuilla on täydellinen sulkasato loppukesällä, nuorilla osittainen, mutta jotkut nuoret saattavat sulkia osan siipisulista ja/tai kaikki pyrstösulat.
Euroopan vanhin rengastettu keltahemppo on ollut espanjalainen vähintään 7 vuoden ja 3 kuukauden ikäinen yksilö.
Levinneisyys

Keltahemppo pesii Keski- ja Etelä-Euroopassa sekä Pohjois-Afrikassa. Euroopan populaation koko on 90 prosenttia maailman kannasta eli 21–32 miljoonaa paria. Espanjassa laji on maan viidenneksi runsaslukuisin lintulaji (13–15 miljoonaa paria).  Viron pesimäkanta on 150–300 paria ja Ruotsin 30–60 paria. Suomessa se on vuosittainen satunnaisharhailija, muutamia pesintöjäkin on varmistettu. Pohjoisimmat pesijät talvehtivat etelämpänä.
Elinympäristö

Keltahemppo viihtyy erilaisissa havupuita kasvavissa ympäristöissä, kuten puistoissa, pihoilla ja vuorenrinteillä.