stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tomáš Netík
Ura > Seuraura > Paluu Sparta Prahaan ja läpimurto

Netík palasi kaudeksi 2004–2005 kasvattajaseuraansa Sparta Prahaan. Hän edusti joukkuetta kauden aikana myös Spengler Cupissa, jossa Netík eteni Spartan kanssa finaaliin saakka, mutta turnauksen voiton vei kuitenkin sveitsiläinen isäntäjoukkue HC Davos lukemin 2–0. Kauden 2005–2006 päätteeksi hän voitti Tšekin-mestaruuden. Netík edusti Sparta Prahaa kauden aikana myös Spengler Cupissa. Kaudella 2006–2007 hän teki Extraligan yhden kauden maaliennätyksensä 22 osumallaan, joilla Netík oli joukkueensa toiseksi paras maalintekijä Petr Tonin jälkeen sekä jakoi koko liigan maalipörssin seitsemännen sijan HC Slavia Prahan Jaroslav Bednářin ja HC Litvínovin Daniel Brandan kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi Tšekin-mestaruuden. Netík edusti Spartaa kauden aikana myös Euroopan seurajoukkueiden mestaruusturnauksessa.
Kaudella 2007–2008 Netík oli tehoilla 15+22=37 joukkueen paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Petr Tonin jälkeen. Hän voitti myös koko Euroopan seurajoukkueiden mestaruusturnauksen piste- ja maalipörssin tehoilla 4+3=7. Netík eteni Spartan kanssa finaaliin, mutta turnauksen voiton vei kuitenkin venäläinen Metallurg Magnitogorsk lukemin 2–5. Kauden 2008–2009 päätteeksi Netík voitti Extraligan pronssia. Kaudella 2009–2010 hän teki liigan yhden kauden piste-ennätyksensä sekä sivusi yhden kauden maaliennätystään tehoilla 22+20=42. Netík oli Spartan toiseksi paras pistemies Petr Tonin jälkeen. Hän sijoittui koko Extraligan maalipörssissä kuudenneksi. Netík jakoi myös liigan voittomaalipörssin voiton joukkuetoverinsa Petr Tonin kanssa kahdeksalla osumallaan. Hän teki Extraliga-uransa ensimmäisen kypärätempun 29. syyskuuta 2009 vieraissa HC Litvínovia vastaan. Pudotuspeleissä Netík oli kolmella osumallaan Spartan paras maalintekijä.
Ura > Seuraura > Vuodet KHL:ssä

Kaudeksi 2010–2011 Netík siirtyi kaksivuotisella sopimuksella KHL-joukkue TsSKA Moskovaan. Hän teki siellä kuitenkin 32 ottelussa vain kahdeksan tehopistettä. Netík jätti TsSKA:n kauden jälkeen ja siirtyi kaudeksi 2011–2012 jatkamaan KHL-uraansa slovakialaisen laajennusjoukkue Lev Popradin riveihin. Hän oli tehoilla 17+11=28 joukkueen paras maalintekijä sekä jakoi sisäisen pistepörssin toisen sijan Juraj Mikúšin kanssa edellään vain Ľuboš Bartečko. Levin jäätyä pudotuspelien ulkopuolelle Netík kuitenkin siirtyi tammikuun 2012 lopulla loppukaudeksi Ruotsin SHL-liigan nousijajoukkue Växjö Lakers HC:hen.
Elokuussa 2012 Netík kotimaahansa ja siirtyi HC Liberecin joukkueeseen. Hänen sopimuksessaan oli 4. marraskuuta 2012 asti kestävä optio ulkomaille siirtymisestä. Netík käytti sopimuksessaan olleen option jo lokakuussa ja hän siirtyi loppukauden 2012–2013 kattavalla sopimuksella KHL-joukkue Neftehimik Nižnekamskiin. Netík oli 13 osumallaan joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä. Kaudeksi 2013–2014 hän siirtyi kaksivuotisella sopimuksella KHL:n slovakialaisjoukkue HC Slovan Bratislavaan. Kesken kauden, joulukuussa 2013 seura kuitenkin kauppasi Netíkin hänen edellisen kauden joukkueeseensa Neftehimik Nižnekamskiin rahallista korvausta vastaan. Nadežda Cupissa Netík oli joukkueen paras maalintekijä kolmella osumallaan ja hän jakoi Neftehimikin sisäisen tehotilaston voiton Igor Polygalovin kanssa lukemalla +4. Kauden jälkeen, toukokuussa 2014 Netíkin sopimus purettiin. Kaudeksi 2014–2015 hän palasi taas vuoden mittaisella sopimuksella Slovan Bratislavaan. Netík jakoi tehoilla 11+13=24 joukkueen sisäisen maalipörssin toisen sijan Rok Tičarin ja Matt Murleyn kanssa edellään vain Ladislav Nagy sekä sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Murleyn kanssa.
Ura > Seuraura > Toinen paluu Sparta Prahaan

Kaudeksi 2015–2016 Netík palasi kotimaahansa ja kasvattajaseuraansa Sparta Prahaan. Hän nousi joukkueen varakapteeniksi. Netík voitti kauden päätteeksi Extraligan hopeaa. Kaudella 2016–2017 hän oli Mestarien liigassa kuudella osumallaan Sparta Prahan paras maalintekijä Lukáš Pechin kanssa. Netík kuitenkin poistui joukkueen vahvuudesta tammikuun 2017 lopulla, kun Sparta lainasi hänet loppukaudeksi HC Třineciin. Netík jakoi pudotuspeleissä joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Kamil Krepsin ja Milan Douderan kanssa.
Ura > Seuraura > EBEL, Slovakia ja Suomi

Netík siirtyi kaudeksi 2017–2018 monikansallisen Erste Bank Eishockey Ligan kroatialaisjoukkue Medveščak Zagrebiin. Hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 15+30=45. Kaudeksi 2018–2019 Netík siirtyi Slovakian Extraligan HC Košiceen. Kesken kauden, tammikuussa 2019 hän siirtyi kuitenkin loppukaudeksi EBEL:n itävaltalaisjoukkue HC Innsbruckiin.
Tammikuussa 2020 Netík siirtyi loppukauden 2019–2020 kattavalla sopimuksella II-divisioonajoukkue Karjalan Koplaan oltuaan alkukauden ilman sopimusta. Hänelle joukkuetta suositteli Koplaa edellisellä kaudella edustanut, urallaan NHL:ssäkin pelannut maanmies Pavel Brendl.
Ura > Maajoukkueura

Netík pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2000. Tšekin A-maajoukkueessa hän on pelannut 30 ottelua tehopistein 6+4=10. Netík teki A-maajoukkuedebyyttinsä 7. huhtikuuta 2005 Nitrassa Slovakiaa vastaan. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa hän teki 30. elokuuta 2007 Karlovy Varyssa Saksaa vastaan.
Muuta

Netík harrasti lapsena myös 12-vuotiaaksi asti tennistä. Hänen isänsä Tomáš Netík Sr. pelasi omalla urallaan hyökkääjänä yli 300 ottelua Tšekkoslovakian liigassa ja hän kuului TJ Sparta ČKD Prahan vuoden 1983 Tšekkoslovakian-mestaruuden voittaneeseen joukkueeseen.
Kesäparalympialaiset 2012

Kesäparalympialaiset 2012 olivat 14. paralympialaiset. Ne järjestettiin 29. elokuuta – 9. syyskuuta 2012 Lontoossa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kisoihin osallistui 4 237 urheilijaa 164 maasta.
Vaikka vuoden 2012 olympialaiset olivat Lontoon kolmannet olympiakisat, paralympialaiset järjestettiin kaupungissa ensimmäistä kertaa. Vuoden 2000 paralympialaisten skandaalin jälkeen kisoista suljetut älyllisesti vammaiset urheilijat palasivat paralympialaisiin 12 vuoden tauon jälkeen.
Kisojen menestynein urheilija oli australialainen uimari Jacqueline Freney joka saavutti kahdeksan paralympiakultaa.
Lajit

Paralympialaisten ohjelmassa oli kaksikymmentä lajia (Suluissa kilpailutapahtumien määrä):
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Ammunta (12)   Boccia (7)   Esteratsastus (11)   Jalkapallo (2)   Jousiammunta (9)   Judo (13)   Lentopallo (2)  |   Maalipallo (2)   Painonnosto (20)   Purjehdus (3)   Pyöräily (50)   Pyörätuolikoripallo (2)   Pyörätuolimiekkailu (12 )   Pyörätuolirugby (1)  |   Pyörätuolitennis (6)   Pöytätennis (29)   Soutu (4)   Uinti (148)   Yleisurheilu (170)  |
Mitalitaulukko TOP-10

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kiina | 95 | 71 | 65 | 231 |
| 2 |  Venäjä | 36 | 38 | 28 | 102 |
| 3 |  Iso-Britannia | 34 | 43 | 43 | 120 |
| 4 |  Ukraina | 32 | 24 | 28 | 84 |
| 5 |  Australia | 32 | 23 | 30 | 85 |
| 6 |  Yhdysvallat | 31 | 29 | 38 | 98 |
| 7 |  Brasilia | 21 | 14 | 8 | 43 |
| 8 |  Saksa | 18 | 26 | 22 | 66 |
| 9 |  Puola | 14 | 13 | 9 | 36 |
| 10 |  Alankomaat | 10 | 10 | 19 | 39 |

| 32 |  Suomi | 4 | 1 | 1 | 6 |
Kalenteri

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ●  | Avajaiset |     | Kilpailupäivä |  ●  | Tapahtuman finaali |  ●  | Päättäjäiset |
| Elokuu / Syyskuu 2012 | 29 Ke | 30 To | 31 Pe | 1 La | 2 Su | 3 Ma | 4 Ti | 5 Ke | 6 To | 7 Pe | 8 La | 9 Su | Kulta Mitalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Jousiammunta |  |  |  |  |  | 4 | 3 | 2 |  |  |  |  | 9 |
|  Yleisurheilu |  |  | 11 | 17 | 20 | 17 | 21 | 20 | 21 | 16 | 23 | 4 | 170 |
|  Boccia |  |  |  |  |  |  | 3 |  |  |  | 4 |  | 7 |
|  Pyöräily |  | 5 | 5 | 5 | 3 |  |  | 18 | 4 | 6 | 4 |  | 50 |
|  Esteratsastus |  |  |  | 2 | 3 | 2 | 4 |  |  |  |  |  | 11 |
|  5 pelaajan jalkapallo |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |  | 1 |
|  7 pelaajan jalkapallo |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 | 1 |
|  Maalipallo |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |  |  | 2 |
|  Judo |  | 4 | 4 | 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 13 |
|  Painonnosto |  | 2 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |  |  |  |  | 20 |
|  Soutu |  |  |  |  | 4 |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
|  Purjehdus |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |  |  |  | 3 |
|  Ammunta |  | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 |  |  |  | 12 |
|  Uinti |  | 15 | 15 | 15 | 14 | 14 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 |  | 148 |
|  Pöytätennis |  |  |  |  | 11 | 10 |  |  |  | 4 | 4 |  | 29 |
|  Lentopallo |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 | 1 |  | 2 |
|  Pyörätuolikoripallo |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 | 1 |  | 2 |
|  Pyörätuolimiekkailu |  |  |  |  |  |  | 4 | 4 | 2 | 1 | 1 |  | 12 |
|  Pyörätuolirugby |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 | 1 |
|  Pyörätuolitennis |  |  |  |  |  |  |  | 1 |  | 2 | 3 |  | 6 |
| Yhteensä finaaleja |  | 28 | 40 | 49 | 59 | 51 | 54 | 64 | 47 | 48 | 57 | 6 | 503 |
| Yhteensä tapahtumia |  | 28 | 68 | 117 | 176 | 227 | 281 | 345 | 392 | 440 | 497 | 503 |  |
| Seremoniat | ● |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ● |  |
| Elokuu / Syyskyy 2012 | 29 Ke | 30 To | 31 Pe | 1 La | 2 Su | 3 Ma | 4 Ti | 5 Ke | 6 To | 7 Pe | 8 La | 9 Su | Kulta mitalit |
Kuvagalleria

Paralympiatuli
Britannian joukkue avajaisissa.
Pyörätuolikoripalloa Australia - Kanada.
Naisten istumalentopalloa.
Uintia.
Maalipalloa.
T42 200 m
Päättäjäiset.
Aiheesta muualla

Official website of the Paralympic Movement (englanniksi)
| n k Paralympialaiset |
| --- | --- | --- |
| Kesäparalympialaiset |  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1996  2000  2004  2008  2012  2016  2020  2024  2028  |  |
| Talviparalympialaiset |  1976  1980  1984  1988  1992  1994  1998  2002  2006  2010  2014  2018  2022  2026  |  |
Pehr-Olof Sirén

| Pehr-Olof Sirén |
| --- | --- |
 Pehr-Olof Sirén vuonna 1960
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. tammikuuta 1923 Porvoo
Kuollut: 24. marraskuuta 1986 (63 vuotta) Helsinki
Puoliso:  Anja Pohjola
Näyttelijä
Aktiivisena:  1958–1986
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Pehr-Olof Alfred Sirén (10. tammikuuta 1923 Porvoo – 24. marraskuuta 1986 Helsinki), joka tunnettiin myös nimillä Per Siren ja Per-Olof Siren sekä lempinimellään Pärre,  oli suomalainen näyttelijä.
Ura

Sirén syntyi Porvoossa leipurimestari Johan Sirénin ja Anna Dahlströmin perheeseen tammikuussa 1923. Sirén oli mukana perustamassa Aunuksen teatteria vuonna 1941. Hän opiskeli hetken aikaa Helsingin yliopistossa ja oli myös toimittajana Uusimaassa ja kirjeenvaihtajana Hufvudstadsbladetissa.
Sirén sai kiinnityksen Lilla Teaterniin 1945, jossa hän näytteli vuoteen 1947 asti. Tämän jälkeen Sirén toimi Porvoon Näyttämön johtajana 1947–1949 ja 1951–1954, Mikkelin Teatterin johtajana 1949–1951 sekä Teatteri Jurkan näyttelijänä 1954–1960. Intimiteatterissa Sirén näytteli 1960–1962, minkä jälkeen siirtyi Televisioteatteriin, jossa hän työskenteli vuoteen 1981 asti.
Elokuvanäyttelijä

Sirénillä oli myös kolmisenkymmentä elokuvaroolia vuosina 1954–1986, useimmiten sivurooleja.
Elokuvauransa alkuaikoina Sirén nähtiin sivurooleissa muun muassa muutamassa Aarne Tarkaksen elokuvassa sekä myöhemmin muun muassa Komisario Palmu -elokuvissa Kaasua, komisario Palmu! ja Vodkaa, komisario Palmu. Sirén tunnettiin teräväpiirteisen älyllisenä näyttelijänä, ja hänet nähtiin niin hyvässä yhteiskunnallisessa asemassa olevien hahmojen kuin myös kansanomaisten henkilöiden rooleissa.
Sirén tunnetaan kuitenkin parhaiten Maunu Kurkvaaran elokuvien yhtenä vakionäyttelijänä. Hänen ensimmäinen merkittävä elokuvatyönsä olikin tuomari Kaius Kanniston pääosa Kurkvaara-elokuvassa Patarouva . Samassa roolissa hänet nähtiin yhdeksän vuotta myöhemmin Kurkvaara-elokuvassa Rottasota. Sirénin roolityötä Patarouvassa pidettiin onnistuneena tulkintana. Suomen Sosialidemokraatin kriitikon Inkeri Liuksen mukaan ”Sirén kesti armottoman pitkät lähikuvat ihailtavalla tavalla”. Sirénin muita merkittäviä roolitöitä Kurkvaara-filmeissä olivat näyttelijä Pärren osa elokuvassa Rakas..., Yksityisalueen Mäkelä, Kielletyn kirjan inkvisitiotuomari ja oikeuden puheenjohtaja, Miljoonaliigan Kalle ja Kujanjuoksun puolustusasianajaja. Myös Sirénin uran viimeiseksi jäänyt elokuva Perhosen uni oli Kurkvaaran ohjaama.
Sirén teki myös merkittävän pääosatehtävän televisioelokuvassa Martinin rikos sekä pienen vastaanottovirkailijan roolin John Hustonin elokuvassa Kremlin kirje, jota kuvattiin Suomessa. Sirén nähtiin myös Mika Kaurismäen ohjaamassa elokuvassa Arvottomat ja Spede Pasasen elokuvissa Kahdeksas veljes, Professori Uuno D.G. Turhapuro, Koeputkiaikuinen ja Simon enkelit ja Lentävät luupäät. Sirén teki useita rooleja myös äidinkielellään ruotsiksi, esimerkkinä miespääosa Jörn Donnerin tuottamassa, 1950-luvun Suomeen sijoittuvassa ruotsalaiselokuvassa Lakeuden laulu (1978).
Yksityiselämä

Sirén oli naimisissa farmaseutti Kaisa Anttilan kanssa vuosina 1944–1962, ja jäätyään leskeksi Sirén avioitui näyttelijä Anja Pohjolan kanssa vuonna 1963. Yhdessä aviopari esitti Uuno Turhapuron appivanhempia elokuvassa Professori Uuno D. G. Turhapuro.
Sirénin tyttären Isan (s. 1945) lapsia ovat näyttelijä Janus Hanski sekä laulajat Anna Hanski ja Pinja Hanski. Sirén kuoli marraskuussa 1986 Helsingissä 63 vuoden ikäisenä.
Aiheesta muualla

Pehr-Olof Sirén Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Pehr-Olof Sirén Elonetissä. (suomeksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet
Maria Nordin

Maria Nordin (s. 13. heinäkuuta 1983) on bloggaaja, verkkokauppias, itseoppinut sisäilmakonsultti ja hyvinvointivalmentaja, joka markkinoi terveyteen ja lastenhoitoon liittyviä verkkovalmennuksia. Koulutukseltaan Nordin on arkkitehti.
Laulaja Reino Nordinin kanssa elävä Maria Nordin nousi julkisuuteen Subin alkuvuodesta 2012 esittämästä Iholla-sarjasta, jota varten hän oli kuvannut puolen vuoden ajan päivittäistä elämäänsä pienten lasten kotiäitinä. Nordin perusti Kotitalouskriisi-nimisen bloginsa myöhemmin samana vuonna.
Nordin on juontanut myös Keidas-televisiosarjaa ja julkaissut kolme kirjaa.
Nordin oli ehdolla vuoden 2012 kunnallisvaaleissa Helsingin vihreiden listalta ja vuoden 2021 kuntavaaleissa kristallipuolueen ehdokkaana.
Koulutus

Nordinin pääaine oli arkkitehtuurin historia. Hänen diplomityönsä käsitteli Espoon peruskoulujen arkkitehtuurikasvatusta, ja sen osana syntyi Espoon arkkitehtuurista kertova verkkosivusto.
Ura > Televisiossa

Nordin oli mukana vuonna 2012 Iholla-televisiosarjan ensimmäisellä tuotantokaudella. Sarjassa seurattiin Maria ja Reino Nordinin lapsiperhearkea ja ekotalohanketta Maria Nordinin kuvaamana. Iholla-sarjan jälkeen Maria Nordin juonsi vuonna 2014 alkanutta Keidas-ohjelmaa, jossa hän ehosti julkisuuden henkilöiden pihoja ja puutarhoja.
Ura > Sisäilmakonsultointi

Itsekin sisäilmaongelmista kärsinyt Nordin työskentelee myös yksityisenä sisäilmakonsulttina ja korjaussuunnittelijana. Nordin ilmoittaa osallistuneensa RATEKO:n rakennusterveysasiantuntijakoulutukseen 2010-luvulla, mutta ei kuitenkaan valmistunut sieltä.
Ura > Blogi

Nordin pitää blogia omasta ja perheensä elämästä. Hän on suositellut siinä muun muassa lapsivuodeajan pidentämistä useampiin viikkoihin, minkä tarkoituksena on varmistaa äidin hyvä palautuminen synnytyksestä ja raskausajasta. Nordinin mukaan lapsivuodeajan kesto on monissa kulttuureissa jopa 40 päivää.
Nordin on esittänyt blogissaan myös terveydenhuollon ammattilaisten kiistämiä väitteitä, kuten että kasvomaskien käyttö heikentäisi elimistön vastustuskykyä tai että kipulääkityksestä voisi seurata esimerkiksi kuukautiskipujen lisääntymistä tai endometrioosi.
Ura > Verkkokauppa

Nordin on pyörittänyt kotimaisten saippuoiden verkkokauppaa vuodesta 2017.
Ura > Kirjallinen tuotanto

Nordinilta ilmestyi syksyllä 2020 hänen verkkokurssinsa materiaaleihin perustuva kirja Eroon oireista - opi vapauttamaan parantava voimasi. Vuonna 2022 julkaistu Kiitollisuuden vuosi sisältää samaan verkkokurssiin pohjautuvia ajatuksia, vinkkejä ja mielikuvaharjoitteita vuoden jokaiselle päivälle.
Nordinilta julkaistiin vuonna 2021 myös Taikamatka-niminen lastenkirja. Nordinin kaikki teokset ovat kustannusosakeyhtiö Viisas elämän julkaisemia.
Yksityiselämä

Maria on naimisissa muusikko Reino Nordinin kanssa, ja parilla on neljä lasta.
Eläinsuojelurikos ja eläintenpitokielto

Nordin tuomittiin Helsingin käräjäoikeudessa marraskuussa 2023 eläinsuojelurikoksesta 65 päiväsakkoon ja eläintenpitokieltoon. Tuomio ei ole lainvoimainen. Nordinin kissa tuomittiin valtiolle menetetyksi.
Hän oli jättänyt viemättä eläinlääkäriin kanan, joka oli saanut koiran hyökkäyksestä muun muassa syvän puremahaavan, ja kissan, jota oli purrut kyy.
Aiheesta muualla

IL: Maria Nordin lupaa hengenvaarallisen allergian voivan parantua ajattelun voimalla - Lääkäri: ”Absurdia, virheellistä ja vaarallista”
Esmeralda (1791)

| Esmeralda |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Puerto Mahón, Baleaarit
Laskettu vesille:  30. toukokuuta 1791
Palveluskäyttöön:  1793
Poistui palveluskäytöstä:  vallattu 5. marraskuuta 1820
Loppuvaihe:  10. kesäkuuta 1825 ajettu rantaan
Tekniset tiedot
Uppouma:  950 bm   593,1 arqueo
Pituus:  48,46 m
Leveys:  12,95 m
Syväys:  3,66 m
Miehistöä:  280
Aseistus
Aseistus:  yläkansi: 26 × 12 naulan tykkiä puolikansi: 6 × 6 naulan tykkiä etukansi: 2 × 6 naulan tykkiä
Esmeralda oli Espanjan laivaston vuonna 1791 vesillelaskettu 34-tykkinen Mahonese-luokan fregatti.
Valmistus

Insinööri Honorato Bouyón Suchén suunnittelema alus tilattiin 24. syyskuuta 1790 Puerto Máhonista Baleaareilta. Alus laskettiin vesille 30. toukokuuta 1791. Valmistuttuaan alus sijoitettiin reserviin päällikkönään Bartolomé de Ribera, kunnes se otettiin palvelukseen vuonna 1793.
Yhteinen polveutuminen

Keskeisiä aiheita
Yhteinen polveutuminen
Evoluution todisteet
Prosessit ja lopputulokset
Populaatiogenetiikka · Geneettinen variaatio · Mutaatio · Luonnonvalinta · Adaptaatio · Geneettinen ajautuminen · Geenivirta · Lajiutuminen · Sopeutumislevittäytyminen · Yhteistyö · Koevoluutio · Divergenssi · Konvergenssi · Paralleelinen evoluutio · Sukupuutto
Luonnonhistoria
Elämän alkuperä · Elämän historia · Evoluution aikajana · Ihmisen evoluutio · Evoluutiopuu · Biodiversiteetti · Eliömaantiede · Taksonomia · Kladistiikka · Välimuotofossiili · Joukkosukupuutto
Evoluutioteorian historia
Yleiskatsaus · Darwin · 
Lajien synty · Moderni synteesi
Tutkimushaarat ja sovellukset
Ekologinen genetiikka · Evoluutiolaskenta · Evoluutiopsykologia · Fylogenetiikka · Jalostus · Systematiikka
Yhteiskunnalliset vaikutukset
Yhteiskunnalliset vaikutukset
Vastustus
n
k
Osa biologian artikkelisarjaa
Yhteisellä polveutumisella tarkoitetaan jo Darwinin aikoinaan esittelemää käsitystä Maan elämän yhteisestä alkuperästä. Kirjassaan Lajien synty hän toteaa: »–– niin yksinkertaisesta alusta mitä kauneimmat ja mitä ihmeellisimmät muodot ovat kehittyneet ja kehittyvät edelleen.»  Lukuisat tutkimukset ovat vahvistaneet tämän oletuksen, joka nykyään tunnetaan teoriana elämän yhteisestä alkuperästä  Yhteisen polveutumisen teoria ratkaisi luonnonhistoriallisen pulman erilaisten eliöiden jakamista yhteisistä, homologisista ominaisuuksista, jotka voivat johtua parallellismista.
Kaikki (dna-)elämä Maassa on oletettavasti polveutunut yhteisestä kantamuodosta, LUCAsta , ja jakaa siksi mm. geneettisen koodin ja muita ominaisuuksia.
Lentäjä

| Lentäjä |
| --- | --- |
 lentäjä ohjaamossa
Tyyppi:  ammatti
Toimiala:  lentoliikenne
Työpaikka:  lentokone
Lähinimikkeitä:  kapteeni, perämies
Lentäjä tai pilotti on henkilö, jolla on koulutus, viranomaisen myöntämä lupa (lentolupakirja) ja lääketieteellinen kelpoisuus ohjata eli lentää ilma-alusta. Lainopillisesti lentäjä on ilma-aluksen päällikkö. Lentäjä on ammattinimike, kapteeni ja perämies kuvaavat arvoa.
Komentosuhteet ilma-aluksessa

Pienemmissä ilma-aluksissa on yleensä yksi lentäjä, suuremmissa (esimerkiksi liikennelentokoneet) kaksi tai useampia, joista yksi on ilma-aluksen päällikkö. Henkilö, joka lentää jonkin lentoyhtiön palveluksessa, on liikennelentäjä. Lentokoneen päällikköä kutsutaan myös kapteeniksi ja toista ohjaajaa perämieheksi. Lentokoneessa ei ole aina pakko olla yhtä kapteenia ja perämiestä; voi olla myös kaksi kapteenia. Näissä tilanteissa kokeneempi kapteeni toimii lentokoneen päällikkönä. Vähintään yksi kapteeni kuitenkin tarvitaan, koska pelkästään kahdella perämiehellä ei voida lentää. selvennä
Liikenneluokan lentokoneen (jonka maksimaalinen lentoonlähtöpaino on vähintään 5 700 kiloa) päälliköksi eli kapteeniksi voi päästä hankittuaan vähintään 1 500 tuntia lentokokemusta. Lentoyhtiöillä on kuitenkin yleensä suuremmat lentotuntivaatimukset päälliköille kuin edellä mainittu määräysten edellyttämä minimitaso. Vaaditun kokemusrajan täyttyessä voidaan suorittaa ATPL- eli liikennelentäjän lupakirjatarkastuslento simulaattorissa. Lentoyhtiö päättää henkilön pätevyyden, soveltuvuuden sekä resurssitarpeen perusteella, milloin ATPL-lupakirjan haltija voi alkaa lentää harjoittelulentoja kapteenina, jolloin kouluttajakapteeni toimii perämiehenä. Periaatteessa päälliköksi eli kapteeniksi voi päästä muutamassa vuodessa lentokoulun jälkeen, mutta käytännössä tarvitaan noin neljä vuotta, joissakin yhtiöissä jopa yli kymmenen vuotta.
Lentolupakirjan saaminen

Lentäjäksi voi opiskella lentokerhoissa tai lentokouluissa. Purjelentäjän lupakirjan (engl. glider pilot’s licence, GPL) voi saada jo 16-vuotiaana. Yksityislentäjän lupakirjan (engl. private pilot’s licence, PPL) voi suorittaa muutamassa kuukaudessa 17-vuotiaana. Ammattilentäjäksi, esimerkiksi liikenne- tai sotilaslentäjäksi, opiskelu saattaa kestää 1–3 vuotta. Ansiolentäjän lupakirjan (engl. Commercial Pilot License, CPL) vaatimukset on kansainvälisesti sovittu ICAO:ssa. Kuhunkin konetyyppiin on lisäksi saatava tyyppikoulutus.
Suomessa siviililentäjälle lentolupakirjan myöntää Traficom, sotilaslentäjälle Suomen ilmavoimat. Euroopan unionin tasolla Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA) hoitaa lupakirja-asioita. Aikaisemmin eurooppalaisen lentolupakirjan myönsi Joint Aviation Authorities, joka on nyttemmin yhdistynyt EASAan.
Lentoturvallisuussyistä lentäjälle on asetettu lääketieteellisiä vaatimuksia, jotka on osoitettava täytetyiksi 6 kuukauden – 2 vuoden välein. Suomessa lentäjien terveyden testaavat valtuutetut ilmailulääkärit. Sotilaslentäjät tutkii Keskussotilassairaalan Ilmavoimaosasto. Samoissa tiloissa toimii myös ammatti-siviililentäjät tutkiva Ilmailulääketieteen keskus eli AMC (Aero Medical Centre).
Teoriakurssien aihepiirit

Lupakirjan kelpoisuusvaatimuksiin kuuluu sekä terveyttä koskevia vaatimuksia että teoreettisia ja käytännöllisiä vaatimuksia lentämisen osaamisesta. Perusteoriakurssit ovat samankaltaiset kaikille lentäjille, tosin aiheiden määrä ja niiden käsittelyn laajuus vaihtelevat maittain. Pääasialliset oppiaineet Euroopassa ovat
ilmailulaki
lentäjän sääoppi
lennonteoria (kutsutaan usein aerodynamiikaksi)
lentokoneen rakenne, moottori, laitteet
radiopuhelinliikenne
lentotoiminta
lentosuunnistus
ihmisen suorituskyky ja rajoitteet (jakautuu ilmailufysiologiaan ja -psykologiaan)
Lupakirja on voimassa puolesta vuodesta kahteen vuoteen, jonka jälkeen on uudelleen osoitettava täyttävänsä mainitut vaatimukset.
Koulutus

Lentäjäkoulutus on luvanvaraista toimintaa, jota Suomessa valvoo Traficom. Traficom pitää luetteloa hyväksytyistä koulutusorganisaatioista.
Liikennelentäjäksi voi Suomessa kouluttautua opiskelemalla ilmailukoulussa, joita ovat valtion ja Finnairin omistama Suomen Ilmailuopisto sekä yksityiset Aeropole, Patria ja Salpauslento. Hävittäjälentäjäksi kouluttaudutaan ilmavoimissa.