stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Viipurin lääni > Muolaa ja Kyyrölä

Muolaassa on 55 kylää: Alakuusaa, Hanttula, Harvola, Hattula, Heikkilä, Heimala, Himala, Hotokka, Ilola, Jaarila, Jääskelä, Kallais, Kannila, Karhula, Kaukila, Koirala, Kurkela, Lattula, Lavola, Lehtokylä, Leirilä, Muolaa, Myhkyrilä, Mälkölä, Määttälä, Norkkola, Oinaala, Oravala, Orola, Paakeli, Paakkola, Pasila, Peikola, Peippola, Perkjärvi, Pihkala, Punnus, Pyykkölä, Pällilä, Pölläkkälä, Rahkola, Retukylä, Saavola, Sakkalila, Selola, Soittola, Sokiala, Sormula, Taperniemi, Telkkälä, Tervola, Turulila, Vesikkala, Vihola ja Yläkuusaa.
Kyyrölässä on 4 kylää: Kangaspelto, Kyyrölä (Kirkonkylä), Parkkila ja Sudenoja.
Viipurin lääni > Nuijamaa

Nuijamaalla on 44 kylää: Antamois, Askola, Juvakkala, Kananoja, Kansola, Kasukkala, Kattelus, Kokki, Kokkila, Kontu, Kontula, Kotola, Kouvola, Käräjärvi, Laapio, Laihala, Lautala, Leppälä, Lietjärvi, Liikka, Liiri, Martinpelto, Marttila, Metsäkansola, Myyrä, Nuijamaa (Kirkonkylä), Pankka, Pienlaihala, Pihkalanjärvi, Pohjola, Pälli, Rapattila, Ravattila, Roiskola, Ruokola, Räihä, Rättijärvi, Sorvali, Suikinsilta, Suurkova, Temola, Terävälä, Torikka ja Vakkila.
Viipurin lääni > Parikkala

Parikkalassa on 26 kylää: Honkakylä, Innasennurkka, Joensuu, Joukio, Järvenpää, Kaljusenkylä, Kangaskylä, Kaukola, Kesusmaa, Kinnarniemi, Kirjavala, Koitsanlahti, Lamminkylä, Maironiemi, Melkoniemi, Mikkolanniemi, Mäntylahti eli Mentalahti, Oravaniemi, Poutala, Rasvaniemi, Rautalahti, Saarenkylä, Savikumpu, Tarnala, Tiviä ja Tyrjä.
Viipurin lääni > Pyhtää

Pyhtäällä on 15 kylää: Broby (Siltakylä, aiemmin Stor-Kuppis), Heinlahti, Hinkarböle, Hirvikoski (aiemmin Öster-Hirvikoski), Itä-Myllykylä (Öster-Kvarnby), Klåsarö (Loosari), Länsi-Myllykylä (Väster-Kvarnby), Mogenpört (Munapirtti), Pörtnora, Stensnäs (aiemmin Lill-Kuppis), Svartbäck, Tuuskas, Västerby (aiemmin Väster-Kuppis), Väster-Kyrkoby (Länsi-Kirkonkylä) ja Öster-Kyrkoby (Itä-Kirkonkylä).
Viipurin lääni > Pyhäjärvi Vpl

Pyhäjärvellä Vpl on 43 kylää: Alakylä, Enkkua, Haapaniemi, Hassinmäki, Ivaskansaari, Jaama, Kahvenitsa, Kalamaja, Kelja, Kiimajärvi, Kivipaarina, Konnitsa, Korkkala, Kostermaa, Kunnianniemi, Lahnavalkama, Larjava, Lohijoki, Matiskala, Miisua, Montrua, Musakanlahti, Noitermaa, Orola, Pattoinen, Porsaanmäki, Puikkoinen, Pyhäkylä (Kirkonkylä), Pölhölä, Rahkajärvi, Rantakylä, Riiska, Rotjanlahti, Ryhmäkylä, Saapru, Salitsanranta, Sortanlahti, Suhapaarina, Tiitua, Tolsterniemi, Valkeamäki eli Touvila (Taubila), Vernitsa ja Yläjärvi.
Viipurin lääni > Rautjärvi

Rautjärvellä on 27 kylää: Haakanala, Hallilanmäki, Hiivaniemi, Hinkkala, Hynnilä, Ilmee, Jurvala, Kalpiala, Kekäleniemi, Kokkola, Kopsala, Korjola, Korpijärvi, Lankila, Latvajärvi, Miettilä, Niskapietilä, Partila, Pirhola, Purnujärvi, Rautjärvi (Kirkonkylä), Siisiälä, Torsansalo, Uimola, Untamo, Viimola ja Vähikkälä.
Viipurin lääni > Rautu

Raudussa on 45 kylää: Aliska, Haapakylä, Haukkala, Huttula, Huuhti, Kaskaala, Kelliö, Keripata, Kopola, Korlee, Kuusenkanta, Kärsälä, Leinikylä, Liippua, Luukkolanmäki, Maanselkä, Miettilä, Miitronmäki, Mäkrä, Nuijala, Orjansaari, Palkeala, Pienautio, Pienporkku, Pirholanmäki, Potkela, Raasuli, Rautu, Riikola, Ristautio, Räiskälä, Savikkola, Savola, Sirkiänsaari, Sumpula, Sunikkala, Suurhousu, Suurporkku, Suvenmäki, Terolanmäki, Tokkari, Vakkila, Variksela (Kirkonkylä), Vehmais ja Vepsa.
Viipurin lääni > Ruokolahti

Ruokolahdella on 90 kylää: Aisaniemi, Anteroisenmäki, Eräjärvi, Haikola, Haloniemi, Hauklappi, Heinärikkilä, Huuhtanen, Hyrkäs, Hännilä, Hölmölä, Hörkkälä, Härskiänsaari, Ilmajärvi, Immala, Inkilänmäki, Junnikkala, Jurvala, Jälkölä, Kaiturinpää, Kalholampi, Kaljula, Kalpiala, Karhula, Kattelus, Kekäleenmäki, Kemppilä, Kesselilä, Kietävälä, Kiurula, Kopsala, Korjola, Kotaniemi, Kouvola, Kuokkalampi, Kuopiola, Kurjala, Kurrola, Käkölä, Kärinkiniemi, Laamala, Lassila, Lempiälä, Matikkala, Mattarila, Mustakulkkala, Mäkelä, Mälkiälä, Mättölä, Narsakkala, Niuvanmaa, Pohjalankila, Poitsilanmaa, Puntala, Puttola, Pönniälä, Rahikkala, Rahkola, Rasila, Rautiala, Rautionmaa, Rehula, Reinikkala, Revonniemi, Ronkolanmäki, Savilahti, Siisiälä, Siitola, Sikiölä, Soinila, Suikkala, Sutela, Torsantaka, Tuomala, Utula, Vaittila, Valkjärvi, Valtola, Vehviälä, Vertalansalmi, Virmutjoki, Vuoksenniska ja Vuosalmi.
Viipurin lääni > Ruskeala

Ruskealassa on 19 kylää: Haapavaara, Höksölä, Issakanvaara, Kaalamo, Kirkkolahti, Kollitsa, Kontiolahti, Kuljakko, Kumuri, Leppäselkä, Matkaselkä, Mähkönvaara, Otrakkala, Pirttipohja, Rajakylä, Ruisselkä (Kirkonkylä), Särkisyrjä, Vahvajärvi ja Uusi-Matkaselkä.
Viipurin lääni > Räisälä

Räisälässä on 37 kylää: Humalainen, Humalanpelto, Hytinlahti, Härskeensaari, Ivaskanmäki, Karkola, Kiisanlahti, Kivipelto, Kökkölä, Könninginmäki, Lammasmäki, Lamminautio, Lohikallio, Lokinanpelto, Luotsanlahti, Läheniemi, Makkola, Myllypelto eli Melnitsanpelto, Muonola, Neitsytkallio, Näpinlahti, Pataksela, Piiskonmäki, Putoria, Rampala eli Rammansaari, Rautakopra, Sakkali, Sutkenlahti, Särkisalo, Tarhala, Tekemälahti, Tiittala, Timoskala, Tiuri, Tiurinmäki, Unnunkoski ja Virtelä.
Viipurin lääni > Sakkola

Sakkolassa oli 22 kylää: Arkuntanhua, Haitermaa, Haparainen, Kaarnajoki, Karhola, Kelja, Kiviniemi, Kottila, Lapinlahti, Lohijoki, Lupra, Mönkö, Ojaniemi, Petäjärvi, Purpua, Riiska, Röykkylä, Sakkola (Kirkonkylä), Valkjärvi, Viiksanlahti, Vilakkala ja Volossula.
Viipurin lääni > Salmi

Salmissa on 30 kylää: Ala-Uuksu, Hanhiselkä, Hiiva, Hyrsylä, Kanabrojärvi, Karkku, Kaunoselkä, Kirkkojoki, Kovero, Kuronlahti, Käsnäselkä, Lunkula, Manssila (Manshila), Miinala, Mäkipää, Oritselkä, Orusjärvi, Palojärvi, Peltoinen, Perämaa, Rajaselkä, Räimälä, Tiijala, Tulema (Kirkonkylä), Työmpäinen, Uuksalonpää, Uusikylä, Varpaselkä, Virtelä ja Ylä-Uuksu.
Viipurin lääni > Savitaipale

Savitaipaleella on 41 kylää: Havola, Hyrkkälä, Jokeinmaa, Kaihtula, Karhula, Kaskeinkylä, Kauliala, Kokkola, Korhola, Korpela, Koskeinkylä, Kuivanen, Kunttula, Kurhila (eli Järviä), Kylliälä, Kärpänen, Laksiainen, Lamminpää, Luotola, Luotolahti, Lyytikkälä, Marttila, Monola, Niinimäki, Paukkula, Peltoinlahti (Kirkonkylä), Pettilä, Purtoismäki, Pöntilä eli Pöntylä, Rahikkala, Rantala, Ratasalo, Savitaipale, Solkeinkylä, Susivuori, Säänjärvi, Tukiala, Uiminniemi, Valkolanmäki, Virmajärvi ja Välijoki.
Viipurin lääni > Seiskari

Seiskarilla on 3 kylää.selvennä
Viipurin lääni > Simpele

Simpeleellä on 2 kylää: Kivijärvi ja Änkilä.
Viipurin lääni > Sippola

Sippolassa on 9 kylää: Ahola, Enäjärvi, Mämmälä, Pieksämäki, Rautjärvi, Ruotila, Savero, Sippola (kirkonkylä) ja Viiala.
Viipurin lääni > Soanlahti

Soanlahdella on 7 kylää: Harsuvaara, Havuvaara, Juttulampi, Kiekua, Koirivaara, Kuikka ja Soanlahti (Kirkonkylä).
Viipurin lääni > Sortavalan maalaiskunta

Sortavalan maalaiskunnassa on 66 kylää: Airanne, Airinniemi-Riekkala, Airinniemi-Tuokslahti, Anjala, Haapalampi, Haavus, Hakala, Heikkurinsaari, Helylä, Hietainen, Hotinlahti, Hympölä, Ihaksela, Janaslahti,selvennä Jurkansaari, Kannas, Karmala, Kasinlahti, Kekrinlahti, Kellomaniemi, Kiimamäki, Kiislahti, Kuokkaniemi, Kymölä, Lahdenkylä, Lavijärvi, Leppäselkä, Liikola, Lohioja, Loplola, Melloinen, Myllykylä, Mäkisalo,selvennä Möntsölänsalmi, Nukuttalahti, Ojavoinen, Orjatlahti, Otsoinen, Parola, Pellotsalo, Pieni Rytty, Pieni Tulola, Pohjus, Poikelus, Purovaara,selvennä Putsinlahti, Rantue, Rautakangas, Rautalahti, Riekkala, Saarajärvi, Sinilä, Sipilänsalmi, Soukanranta, Suikasenlahti, Suuri Rytty, Suuri Tulola, Telkinniemi, Tokkarlahti, Tuhkala, Tukianmäki, Tuoksjärvi, Tuokslahti, Uijalanranta, Vakkolahti ja Yhinlahti.
Viipurin lääni > Suistamo

Suistamossa on 24 kylää: Ahvenlampi, Alattu, Haapaselkä, Hudjakkala, Ihatsu, Jalonvaara, Koitto, Kontuvaara, Laitioinen, Leppäsyrjä, Loimola, Muuanto, Niinisyrjä, Petäjäselkä, Pienisarka, Pyörittäjä, Shemeikka, Suistamo (Kirkonkylä), Suursarka, Terovaara eli Teronvaara, Ulmalahti, Uuksu, Uuksujärvi ja Äimäjärvi.
Viipurin lääni > Suojärvi

Suojärvellä on 75 kylää: Eloniemi, Evaniemi, Hakkasenranta, Hantshakanniemi, Hautakoski, Hautavaara, Helylänniemi, Hietalahti, Hiisvaara, Hilonen, Hokinkaivo, Hukkala, Hyrsylä, Ignoila, Iivilä, Jehkilä, Jyrinselkä, Kaipaankylä (Kaipainen), Kaitajärvi, Kallioniemi, Kalliovaara, Kanavaara, Kanervo, Karatsalmi, Kirveskangas, Kivijärvi, Kiviselkä, Kokonniemi, Korpijärvi, Kotajärvi, Kotiranta, Kuikkaniemi, Kuikkavaara, Kulmoselkä, Kuusela, Lahdenpohja, Lahtela, Lehtivalkama, Lemilahti, Leppälä, Leppäniemi, Lietteenkylä, Maimalampi, Miekkalampi, Moisionvaara, Mäkitalo, Mökkö, Mököinselkä, Nasarenvaara, Nilosaari, Paavola, Pakkala, Parkinselkä, Pekkasenmäki, Peltoinen, Perttilä, Possodanjärvi, Pusoisvaara, Pussila, Pönttösenvaara, Rantala, Salmijärvi, Salonkylä, Salonniemi, Sattila, Sillankorva, Sorsala, Suoranta, Suurniemi, Tervahauta, Tervaselkä, Uljonen, Uusivaara, Varpakylä ja Vegarus.
Viipurin lääni > Suomenniemi

Suomenniemellä on 8 kylää: Kakkola, Kiesilä, Laamalansaari, Luotolahti, Lyytikkälä, Pajulahti, Pukkila ja Suomenniemi (Kirkonkylä).
Viipurin lääni > Suursaari

Suursaarella on 2 kylää: Kiiskinkylä ja Suurkylä.
Viipurin lääni > Säkkijärvi

Säkkijärvellä on 43 kylää: Alahäme, Alaoutila, Heinlahti, Hujakkala, Huovila, Hyppälä, Hyttilä, Häsälä, Ihaksela, Iivanala, Jokikylä, Kallola, Karvala, Kaukiala, Kirkonkylä, Kolhola, Lahnajärvi, Lahtiala, Laihajärvi, Laisniemi, Lavola, Muhutlahti, Nisalahti, Nurmela, Paakkala, Rakkola, Ristsatama, Salajärvi, Santajoki, Siissala, Sirkjärvi, Suurpäälä, Säämälä, Tapiola, Teikarsaari, Timperilä, Vilajoki, Vilaniemi, Villala, Väkevälä, Ylijärvi, Ylähäme ja Yläoutila.
Viipurin lääni > Taipalsaari

Taipalsaarella on 46 kylää: Ahokkala, Ampujala, Haikkaanlahti, Haikola, Halila, Heikkola, Herttuala, Illukansaari, Jauhiala, Kannus, Karhula, Karhunpää, Kattelussaari, Kilkinsaari, Kilpiänsaari, Kirkonkylä, Kirvesniemi, Kuhala, Kuikkala, Kurenlahti, Kurenniemi, Kurhila, Kutila, Kylänniemi, Laukniemi, Lehtola, Leväinen, Liukkola, Merenlahti, Muukkola, Märkälä, Nieminen, Olkkola, Paakkola, Paarmala, Pakkala, Peltoinen, Pönniälä, Rehula, Reinikkala, Saikkola, Solkeinkylä, Telkkälä, Vainikkala, Viskarila ja Vitsainen.
Viipurin lääni > Terijoki ja Kuokkala

Terijoella on 7 kylää: Haapala, Kuokkala, Luutahäntä, Ollila, Puhtula, Terijoki ja Tulokas.
Viipurin lääni > Tytärsaari

Tytärsaarella on 1 kylä: Tytärsaari.
Viipurin lääni > Uukuniemi

Uukuniemellä on 15 kylää: Härkälä, Kalattoma, Kokonlahti, Kumpu, Latvasyrjä, Marttinansaari, Matri, Mensuvaara, Niukkala, Parikka, Ristlahti, Rossiniemi, Sikopohja, Uukuniemi (kirkonkylä) ja Ännikänniemi.
Viipurin lääni > Uusikirkko

Uudellakirkolla on 70 kylää: Airikkala, Anterola, Anttonala, Elinälä, Haapala, Halila, Halola, Harju, Himottula, Hyttilä, Hälkölä, Häme, Hännilänoja, Hännilä, Hötsölä, Iivattala, Inonkylä, Jaakkovala, Jokela eli Lohela, Jorola, Jäppilä, Järmilä, Kaipiala eli Lampaala, Kalliola, Kanneljärvi, Kauppola, Kelola, Keppola, Kirjavala, Kirkkojärvi (Kirkonkylä), Kirstinälä, Kiskola, Kitula, Kokkola, Kunttila, Kuujärvi, Kuuterselkä, Lahdenperä, Leistilä, Leistola, Lempiälä, Liikola, Makula, Mesterjärvi, Metsäkylä, Myttyniemi, Mäkienmäki, Neuvola, Peippola, Putrola, Päätilä, Ritarila, Rumpula eli Piispala, Sinkkola, Sortavala, Sykiälä, Taamala, Talpola, Tarkkala, Tirttula, Toivola, Tommila, Tyrisevä, Uimola, Uiskola, Uskila, Vihmala, Villikkala, Vitikkala ja Vohnola.
Viipurin lääni > Vahviala

Vahvialassa on 15 kylää: Hanhijoki, Hiivala, Houni, Häsälä, Järvenpää, Kintele, Loukola, Löytömäki, Nurmi, Rakkola, Rakkolanjoki, Tervajoki, Tervajärvi, Vahviala ja Vanhakylä.
Viipurin lääni > Valamo

selvennä
Viipurin lääni > Valkeala

Valkealassa on 30 kylää: Anttila, Haimila, Heikkilä, Hevosoja, Inkerilä, Jokela, Karhula, Kinansaari, Kipparila, Kourula, Kouvola, Kuivala, Kääpälä, Lipiälä, Mattila, Miettula, Oravala, Parola, Pihlajasaari, Pyöriälä, Pyötsiälä, Rautjärvi, Ruotsula, Rämälä, Saarento, Selänpää, Sorsala, Toikkala, Tuohikotti (aiemmin Tuohikoti), Valkeala (Kirkonkylä).
Valkealan kylistä Mattila ja Ruotsula on liitetty Kuusankoskeen.
Viipurin lääni > Valkjärvi

Valkjärvellä on 45 kylää: Airikkala, Aliskala, Hampaala, Harmaala, Ilmola, Jauhola, Jutikkala, Kahkaala, Kamajauhola, Karkeala, Koivula, Kosteala, Kuuppola, Kyllästilä, Laavola, Lankila, Lemmettylä, Liikola, Mannisniemi, Naumala, Nirkkola, Nouseala, Nurmijärvi, Oravaniemi, Pentsilä, Piikkilä, Puikkola, Puustinlahti, Päivilä, Pöppölä, Rampala, Rossila, Saavola, Sarkola, Siparila, Tarpila, Teppola, Turulila, Uosukkala, Utula, Vaalimo, Valkeamatka, Veikkola, Vilppula ja Vunukkala.
Viipurin lääni > Vehkalahti

Vehkalahdella on 31 kylää: Brakila, Hietakylä, Husula, Husupyöli, Ihamaa, Kannusjärvi, Kitula, Kolsila, Kuorsalo, Lankila, Metsäkylä, Myllykylä, Mäntlahti, Neuvottoma, Onkamaa, Paijärvi, Pampyöli, Poitsila, Pyhältö, Pyöli, Pyötsaari, Reitkalli (Bredskall), Salmenkylä (Strömsby), Salmi, Sivatti, Summa, Tammio, Turkia, Töytäri, Vehkajärvi ja Vilniemi.
Viipurin lääni > Viipurin maalaiskunta

Viipurin maalaiskunnassa on 71 kylää: Ahokas, Alasommee, Alasäiniö, Hapenensaari, Herttuala, Hevossaari, Hietala, Huhtiala, Hämäläinen, Häyry, Ihantala, Juustila, Jyrkilä, Jytilä, Järvelä, Kaipola, Karhunsuo, Karppila, Kaukola, Kelkkala, Kiiskilä, Kilpeenjoki, Kokkola, Konkkala, Korpelanautio, Kostiala, Kurikkala, Kähäri, Kärkinen, Kärstilä, Lahti, Laiharanta, Lavola, Lihaniemi, Liimatta, Lyykylä, Maaskola, Mannikkala, Merijoki, Mälkki, Naulasaari, Nuoraa, Näätälä, Pakkainen, Papula, Perojoki, Pihkalanjärvi, Piispansaari, Porkansaari, Porlampi, Rapattila, Rasalahti, Repola, Rikkola, Rääsiä, Saarela, Samola, Savolainen, Suonionsaari, Suurpero, Terävälä, Tikkala, Tirhiä, Uskila, Uuraa eli Ravansaari, Vakkila, Vitsataipale, Vääräkoski, Ykspää, Yläsommee ja Yläsäiniö.
Viipurin lääni > Virolahti

Virolahdella on 36 kylää: Ala-Pihlaja, Ala-Urpala, Eerikkälä, Hailila, Hanski, Hellä, Hämeenkylä, Häppilä, Järvenkylä, Kattilainen, Kiiskilahti, Koivuniemi, Koskela, Kotola, Kurkela, Laitsalmi, Länsikylä, Mattila, Mustamaa, Orslahti, Paatio, Pajulahti, Pajusaari, Pitkäpaasi, Pyterlahti, Ravijoki, Ravijärvi, Reinikkala, Rännänen, Sydänkylä, Säkäjärvi, Vaalimaa, Vilkkilä (aiemmin Kirkkopyöli), Virojoki, Ylä-Pihlaja ja Ylä-Urpala.
Viipurin lääni > Vuoksela

Vuokselassa on 6 kylää: Kuninkaanristi, Noisniemi, Päiväkivi, Räihäranta, Uusikylä ja Vuosalmi.
Nigel Godrich

Nigel Timothy Godrich (s. 1972) on englantilainen musiikkituottaja ja studiomoniosaaja. Hänen tuottamiaan artisteja ovat mm. Radiohead, Paul McCartney, Travis, Beck, Pavement, Air, Neil Finn, Natalie Imbruglia, Silver Sun, The Sundays, The Divine Comedy, U2, The Beta Band, and R.E.M. Hän myös tuotti vuonna 2004 tehdyn Band Aid 20 -hyväntekeväisyyssinglen.
Vuonna 2005 Godrich nimettiin Grammy-ehdokkaaksi vuoden tuottajana työstään Paul McCartneyn albumilla Chaos and creation in the backyard
Diskografia

(ei täydellinen)
Alla mainitut työt tuottajana ellei erikseen mainittu muuta
Radiohead
1994 - My Iron Lung (tuottajana joillakin kappaleilla)
1995 - The Bends ('engineer')
1997 - OK Computer
1997 - No Surprises/Running From Demons
1997 - Airbag/How Am I Driving?
2000 - Kid A
2001 - Amnesiac
2001 - I Might Be Wrong: Live Recordings
2003 - Hail to the Thief
2004 - COM LAG (2plus2isfive)
Muut
1994 - Carnival of Ligh by Ride ('engineer')
1996 - English and French by Hopper (band) ('engineer')
1998 - Left of the Middle by Natalie Imbruglia (miksaaja)
1998 - Mutations by Beck
1998 - Up by R.E.M. (miksaaja)
1999 - Terror Twilight by Pavement
1999 - The Man Who by Travis
1999 - Can You Still Feel? by Jason Falkner
2001 - Regeneration by The Divine Comedy
2001 - The Invisible Band by Travis
2002 - Sea Change by Beck
2004 - Talkie Walkie by Air
2004 - Heroes to Zeros by The Beta Band (miksaaja)
2004 - Band Aid 20 single
2005 - Late Night Tales: Flaming Lips
2005 - Chaos and Creation in the Backyard by Sir Paul McCartney
2006 - The Eraser by Thom Yorke
2006 - Travisin 5. studioalbumi
2006 - Beckin 10. studioalbumi
Jehovan todistajien historia

Jehovan todistajat ovat 1800-luvun lopussa perustettu restorationistinen uskonto, johon kuuluu sanomanselvennä julkinen levittäminen. Tässä artikkelissa käsitellään Jehovan todistajien historiaa ja sen johtajia aikajärjestyksessä. Jehovan todistajien historia voidaan jakaa kolmeen pääosaan: C.T.Russellin aikaiseen alkuosaan sekä J. F. Rutherfordin aikaisiin suurempiin muutoksiin ja nykyaikaan. J. F. Rutherfordin aikana Jehovan todistajat omaksuivat nykyisen nimensä, joten useat pitävätlähde? häntä Jehovan todistajien perustajana. Charles Taze Russell kuitenkin perusti Vartiotorniseuran joka on Jehovan todistajien laillinen yhdistys Yhdysvalloissa.
1870–1916 Charles Taze Russell

Russell syntyi vuonna 1852 perheeseen, joka kuului presbyteeriseen kirkkoon. Hän oli menettää uskonsa, kunnes vuonna 1870 hän tapasi joitakin Adventistikirkon jäseniä.
1870-luvun alkupuolella Alleghenyssä Pennsylvanian osavaltiossa Yhdysvalloissa nykyisen Pittsburghin alueella alkoi toimia suhteellisen vaatimaton Charles Taze Russellin vetämä raamatuntutkisteluryhmä. Vuonna 1876 C. T. Russel tapasi Nelson H. Barbourin ja omaksui hänen käsityksensä raamatun aikalaskelmista. Russell tuki taloudellisesti Barbourin julkaisemaa ”Herald of the morning”-lehteä. Samana vuonna hän myös lähetti kirjoituksen ”Pakanain ajat – milloin ne päättyvät?” Bible Examiner -lehteen, jota julkaistiin Brooklynissa New Yorkissa. Sen lokakuun numerossa sivulla 27 sanottiin: ”Seitsemän aikaa päättyvät vuonna 1914”. ”Pakanain ajat” on se aikakausi, jota eräässä raamatunkäännöksessä sanotaan ”kansakuntien määräajoiksi” (Luukas 21:24).
Heinäkuussa 1879 C. T. Russelin vetämä raamatuntutkisteluryhmä julkaisi ensimmäisen numeron lehteä Zion’s Watch Tower and Herald of Christ’s Presence (Siionin Vartiotorni ja Kristuksen läsnäolon airut). (Nykyään Vartiotornin levikki on 26 439 000 kappaletta 151 kielellä.) Vuoteen 1880 mennessä tuon pienen ryhmän rinnalle oli syntynyt lukuisia seurakuntia läheisiin osavaltioihin.  Vuonna 1881 perustettiin Siionin Vartiotornin traktaattiseura, ja vuonna 1884 se rekisteröitiin ja C. T. Russellista tuli sen puheenjohtaja eli presidentti. Seuran nimi muutettiin myöhemmin Vartiotornin raamattu- ja traktaattiseuraksi. Vuoteen 1909 mennessä työstä oli tullut kansainvälistä, ja Seuran päätoimisto muutettiin nykyiselle paikalleen New Yorkiin. Russelilaisia kutsuttiin myös kansainvälisiksi raamatuntutkijoiksi. Suomessa työ alkoi 1910.
Vuonna 1914 Vartiotorniseura alkoi järjestää kuvaesitystä jonka nimi oli ”The Photo-Drama of Creation” (suom. Kuvaesitys Luominen). Se kertoi luomiskertomusta ja yhdisti kuvaa ja ääntä. Vuonna 1914 esitystä kävi katsomassa yli 9 miljoonaa ihmistä.
C. T. Russell kuoli saarnamatkalla 31. lokakuuta 1916 Texasissa.
1942–1975 Nathan Homer Knorr

J. F. Rutherfordin seuraajaksi Vartiotorniseuran presidentiksi nimitettiin Nathan Homer Knorr. Knorr syntyi 23.4.1905 ja hän tuli järjestön pariin 16-vuotiaana. Hänet kastettiin 18-vuotiaana Little Lehig-joessa Itä-Pennsylvaniassa 4.7.1923. Saman vuoden syyskuussa hän siirtyi töihin pääkeskukseen ja hänestä tuli Vartiotorniseuran varapresidentti vuonna 1940.
Knorr oli erittäin lujatahtoinen mieskenen mukaan?, hän painotti järjestön merkitystä sekä saarnaamistoimintaa. Hän muodosti yhdessä Frederick William Franzin ja Hayden Cooper Covingtonin kanssa tiiviin sisäpiirin Vartiotorniseuran johtoryhmässä. Kolmikko tunnettiin antaumuksestaan Rutherfordin linjalle saarnaamistyöstä sekä antaumuksesta Vartiotorniseuralle ”Jumalallisena järjestönä”. Knorr oli synnynnäinen organisaattorikenen mukaan?. Hän otti tavoitteekseen laajentaa Jehovan todistajien saarnaamistyötä niin paljon kuin vain kykenisi. Häneltä kuitenkin puuttui henkilökohtaista karismaa, joka hänen edeltäjillään oli ollut enemmän. Hänen kirjoitustaitonsa eivät olleet Rutherfordin tasolla, mutta hän sai kuitenkin järjestön tuen puolelleen.
Vuonna 1942 Knorr teki linjauksen, joka on yhä nykyäänkin käytössä. Kaikki Vartiotorniseuran julkaisut julkaistaan ilman tekijöiden nimiä, ja samalla seuran kirjeenvaihto muuttui persoonattomaksi. Aiemmin kirjeissä olleet lämminhenkiset, henkilökohtaiset kirjeet ja allekirjoitukset poistettiin ja tilalle tuli Vartiotornin Raamattu- ja Traktaattiseuran leima. Vuonna 1943 perustettiin Vartiotornin raamattukoulu Gilead, joka valmentaa lähetystyöntekijöitä (sijaitsee Pattersonissa New Yorkissa).
Knorrin aikana VT-seuran varapresidenttinä toimi Frederick William Franz, joka vastasi lähes kaikista opillisista linjauksista. Hän oli vastuussa Jehovan todistajien raamatun (Uuden Maailman Käännös) kääntämisestä. Knorrin aikana Jehovan todistajien määrä kasvoi 115 000:sta noin kahteen miljoonaan. Knorrin aikana maapallo jaettiin vyöhykkeisiin ja joka vyöhykkeelle perustettiin useita kansallisia haaratoimistoja. Veljiä koulutettiin ns. vyöhykevalvojiksi, jotka avustivat presidenttiä kasvavan seuran hallitsemisessa. Knorrin organisointikyvystä jotain kertoo se, että vuosina 1946–1971 Jehovan todistajien määrä kasvoi lähes 800 %.
1960- ja 1970-luvun alussa monet Jehovan todistajat uskoivat maailmanlopun tulevan 1975 ja uskoa lisäsi entisestään jatkuva kannustus panostamaan saarnaamistyöhön maallisen uran sijaan. Jehovan todistajat julkaisivat lehdissään artikkeleja joissa käsiteltiin mitä vuosi 1975 toisi tullessaan. Esimerkiksi Vartiotorni-lehden 8.12.1968 (Arkistoitu – Internet Archive). Kun odotus ei toteutunutkaan, vuosina 1975–1980 noin 20 % jäsenistä jätti järjestön tai heistä tuli ”toimettomia”.
Vuoden 1976 kesällä 71-vuotiaan Nathan Homer Knorrin terveys alkoi heikentyä nopeasti ja hänellä havaittiin vakava aivokasvain jota ei voitu leikata. Hän kuoli 8.6.1977.
Vuodesta 1976 nykypäivään

Vuonna 1976 Brooklynissa sijaitsevassa maailmankeskuksessa toimivaa hallintoelintä laajennettiin; hallinnolliset tehtävät jaettiin ja määrättiin hallintoelimen jäsenistä muodostuneille komiteoille. Kaikilla hallintoelimen jäsenillä on kymmenien vuosien kokemus Jehovan todistajien sananpalveluksessa. Nykyään seuralla ei ole näkyvää yhtä johtajaa, kuten aikaisemmin. Nathan Homer Knorr:in kuoleman jälkeen seuran presidentteinä ovat toimineet Frederick William Franz ja Milton George Henschel, joka oli seuran viimeinen vahva presidentti.