Vuosaarenhuippu
Alue nykyisin

Vaikka Helsingin kaupunki aloitti maisemoinnin vasta vuonna 2003, on alueelta löydetty jo nyt yli 400 kasvilajia ja monia harvinaisia tai uhanalaisia eläinlajeja.lähde tarkemmin? Merkittävä osa entisen maantäyttöalueen kasvillisuudesta on peräisin pintamaiksi valikoitujen maamassojen mukana kulkeutuneista kasvilajeista ja maiden sisältämistä siemenistä. Vuosaarenhuipun alue on myös eräänlainen reservaatti, jonne voidaan siirtää kaupungin rakentamisen alle jääviä harvinaisia, alueellisia kasvilajeja.
Entisen kaatopaikan korkeus on maanläjityksen vuoksi huomattava, jonka takia se näkyy kauas ja sen laelta näkyy suurin osa seudusta. Vuosaarenhuipun korkeimmalla kohdalla, 61 metrin korkeudessa, on näköalapaikka, josta avautuu näkymä muun muassa läheiseen Vuosaaren satamaan.
Vuosaarenhuipun pohjoiskautta kulkee esteetön reitti aivan mäen korkeimmalle kohdalle asti. Esteetön reitti alkaa Niinisaarentien kupeessa olevalta parkkipaikalta, virallista kulkureittiä pitkin. Tie kulkee vanhan kaatopaikan ja Porvarinlahden ruovikon välistä Vuosaarenhuipun luoteisreunalle. Sieltä tie kiertää rinnettä pitkin huipun laen pohjoiskärkeen.
Etelästä käsin sen sijaan esteetöntä pääsyä ei ole. Linnuntietä pitkin suorin ja ilmeisin reitti Niinisarentieltä mäen itärinteelle ei ole yleisölle avoin.
Kaupungin rakennusvirasto kertoo alueesta muun muassa seuraavaa:
»Mäeltä löytyy kaikenlaista omalaatuista, kuten pieni, suomainen lampi, kivinen kuru, ja ”istutettuja” keloja. Alueelle on muodostunut myös oma metsämansikoita kasvava mansikkamaa. Luonnonkasveja on kerätty rannikoilta ja niistä on otettu pistokkaita. Kiviä on kannettu Helsingin eri rakennustyömailta.
Täyttömäellä tavoitellaan tunturinäkymiä. Niinpä alueelle on istutettu matalia, karuissa olosuhteissa eläviä katajia, kanervia sekä ajuruohoja. Lasipalatsin luona kasvaneen vanhan piilipuun kanto toimitettiin Vuosaaren täyttömäelle 2.8.2007. Sinne on myös istutettu muitakin kantoja, ja tehty komea kivimuuri ihan vain ihmisten ihmeteltäväksi.
Polut kiemurtelevat alueella ja myöhemmin rakennettava reitistö tulee palvelemaan sekä seudullista, että lähivirkistystarvetta. Osa reiteistä on valaistuja ja alueelle tulee myös ratsastusreitti, pyöräilyrata ja talvella valaistuja hiihtolatuja sekä lumilautailuun ja mäenlaskuun sopivia rinteitä.
Hankkeen isä on Staran luontotarhuri Jukka Toivonen apunaan innostuneet kesätyöntekijät. Toivonen ei halunnut alueesta tavallista puistoa. Siksi täyttömäki on jätetty kuoppaiseksi ja paikoin kiviseksikin. Toivonen uskoo, että kymmenen vuoden kuluttua alue on yksi Helsingin hienoimmista paikoista ja 30 vuoden kuluttua ei ihmisen kädenjälkeä enää lainkaan huomaa.
Täyttömäen ovat jo nyt valinneet kodikseen ketut, hirvet, ja kyykäärmeet. Siellä on nähty jopa ilves. Huipulta avautuu esteetön näkymä kaikkiin ilmansuuntiin, jonka vuoksi paikka soveltuu mainiosti petolintujen muuton havainnointiin. ”Himalajalla” onkin havaittu lukuisia harvinaisuuksia, kuten arohiirihaukka ja käärmekotka. Muista linnuista mainittakoon tikli, vuorihemppo ja tunturikiuru. Täyttömäki on saanut useita palkintoja luonnon monimuotoisuuden edistäjänä.»
Vuosaaren satama nähtynä Vuosaarenhuipulta elokuussa 2021.