stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laikkiot
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Laikkiot – Ptelea
ITIS: Ptelea (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Ptelea (englanniksi)
Keronlampi (Mikkeli)

| Keronlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  62°01′17″N, 27°07′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskuoja:  oja Kyyveteen 
Järvinumero:  14.932.1.039
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,2 m  
Pituus:  350 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  1,114 km  
Pinta-ala:  4,541 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeronlampi 
Keronlampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Kapustasalmen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 350 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Kyyveden lähi-alueeseen (14.932) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,2 metriä mpy.
LEGO Ninjago - Saari

Saari (engl. The Island) on animaatiosarjan Lego Ninjagon neljännentoista tuotantokauden esi-osa, jossa ninjat matkaavat Vartijoiden saarelle, josta he löytävät myrskyamuketin, jonka Ensimmäinen Spinjitzumestari on saaren asukkaille luovuttanut vahdittavaksi.
Jaksot

| # | Nimi | Ensiesitys Yhdysvalloissa | Ensiesitys Suomessa |
| --- | --- | --- | --- |
| 63/161 | "Kohti tuntematonta" (engl. Uncharted) | 7. maaliskuuta 2021 | 22. heinäkuuta 2021 (Ruutu) |
| 64/162 | "Amuletin vartijat" (engl. The Keepers of the Amulet) | 7. maaliskuuta 2021 | 22. heinäkuuta 2021 (Ruutu) |
| 65/163 | "Lahja nimeltä Jay" (engl. The Gift of Jay) | 14. maaliskuuta 2021 | 22. heinäkuuta 2021 (Ruutu) |
| 66/164 | "Wojiran hammas" (engl. The Tooth of Wojira) | 14. maaliskuuta 2021 | 22. heinäkuuta 2021 (Ruutu) |
Ääninäyttelijät

| Rooli | Alkuperäinen ääni | Suomenkielinen ääni |
| --- | --- | --- |
| Lloyd | Samuel Vincent | Henri Piispanen |
| Jay | Michael Adamthwaite | Markus Blom |
| Kai | Vincent Tong | Joonathan Kettunen |
| Zane | Brent Miller | Tuukka Leppänen |
| Cole | Kirby Morrow | Osku Ärilä |
| Nya | Kelly Metzger  | Maija Pihlajaoja |
| Mestari Wu | Paul Dobson | Pasi Ruohonen |
| Misako | Kathleen Barr | Ella Pyhältö |
| Clutch Powers | Ian James Corlett | Rauno Ahonen |
| Päällikkö Mammatus | Paul Dobson | Pasi Ruohonen |
| Ronin | Brian Dobson | Tuukka Leppänen |
| Sätky-Tim | Brian Drummond | Jani Karvinen |
| P.I.X.A.L | Jennifer Hayward | Ella Pyhältö |
Kupsila

Kupsila
Eteläistä nyky-Kuptšinoa
Kupsila (ven. Купчино, Kuptšino) on historiallinen kaupunginosa ja nykyinen Frunzen piiriin kuuluva kunnallishallintoalue Pietarissa. Se rajoittuu pohjoisessa Sutelaan, idässä Obuhovoon, etelässä Suosaareen ja lännessä Moskovan piiriin.
Maantiede

Kupsila sijaitsee Nevan länsipuolisella alankoalueella noin 10 kilometriä Pietarin ydinkeskustasta etelään. Alueen läpi virtaa Sutelanjoki, joka laskee Nevaan Sutelassa, Kupsilan pohjoispuolella. 1970-luvulla alkaneiden rakennustöiden yhteydessä Sutelanjoki siirrettiin virtaamaan Kupsilan kohdalla Sutelanjoen kanavaa pitkin, joka alkaa Kupsilan rautatieasemalta ja kulkee pitkin Pietari–Pauluskoi-radan vartta pohjoiseen aina Sutelaan asti. Alueen maaperä on savista ja paikoin soista. Tyypillistä kasvillisuutta ovat koivu- ja pihlajametsiköt.
Historia

Kupsila oli alun perin kylä Sutelanjoen varrella nykyisen Ulitsa Tipanovan pohjoispuolella. Kylästä on ensimmäiset maininnat asiakirjoissa 1600-luvun alkupuolelta. Vuonna 1619 kylässä asui neljä verotettua, joista kolme oli ortodoksia inkerikkoja ja yksi puolalainen. Vuoteen 1643 mennessä talojen määrä oli kasvanut seitsemään. Uusia asukkaita muutti Tyröstä, Tuutarista ja Liissilästä. Ruptuurisodan (1656–1658) jälkeen talojen määrä putosi kolmeen, ja inkerikkoasutus alkoi väistyä suomalaisasutuksen tieltä. Ruotsin vallan päättyessä 1695 Kupsilassa oli neljä taloa.
Vuodesta 1702 lähtien Kupsila on ollut osa Venäjää. 1800-luvulle tultaessa Kupsilan pohjoispuolelle Sutelanjoen varrelle oli syntynyt Rylejevon kylä, jonka kanssa Kupsila aikojen myötä kehittyi nykyiseksi Kupsilan kaupunginosaksi. Kupsilassa oli kivikirkko, jonka rakentamisen olivat rahoittaneet paikalliset talonpojat. Se sijaitsi nykyisen Kuptšinon metroaseman kohdalla, mutta se tuhottiin neuvostohallinnon alkuaikoina. Kupsilasta tuli 1930-luvulla osa Pietarin kaupunkia, silloista Leningradia. Alueella käynnistyi 1960-luvulla mittavia projekteja asuntojen rakentamiseksi kasvavalle Pietarin väestölle.
Muuta

Venäjän presidentti Dmitri Medvedev kasvoi Kuptšinossa. Muita tunnettuja paikkakuntalaisia ovat muun muassa Grigori Perelman ja Viktor Tsoi.
Kyū

Kyū (jap. 級 ’taso’) on japanilainen käsite, joka kuvaa taitolajin harjoittajan oppilasarvoa. Kyū-arvoa käytetään oppilasasteen osoittajana japanilaisissa budōlajeissa, mutta myös muissa japanilaisissa taitolajeissa. Tällaisia ovat esimerkiksi japanilaiset lautapelit kuten renju, shōgi ja go, kukkien asettelu (ikebana) ja teetaide (chadō). Kyū-arvon noustessa sen järjestysluku laskee numeraalisesti.
Kyū-arvot japaniksi

Kyū-arvo kasvaa järjestysluvun pienentyessä. Esimerkiksi ensimmäinen kyū eli ikkyū on arvona korkeampi kuin viides kyū eli gokyū. Aloitustaso vaihtelee lajista riippuen: esimerkiksi go-pelissä vasta-alkajan katsotaan olevan tasoa 30-kyū.
| Taso | Romanisaatio | japaniksi | suomeksi |
| --- | --- | --- | --- |
| 10. | Jūkyū | 十級 | Kymmenes kyū |
| 9. | Kukyū | 九級 | Yhdeksäs kyū |
| 8. | Hachikyū | 八級 | Kahdeksas kyū |
| 7. | Nanakyū | 七級 | Seitsemäs kyū |
| 6. | Rokkyū | 六級 | Kuudes kyū |
| 5. | Gokyū | 五級 | Viides kyū |
| 4. | Yonkyū | 四級 | Neljäs kyū |
| 3. | Sankyū | 三級 | Kolmas kyū |
| 2. | Nikyū | 二級 | Toinen kyū |
| 1. | Ikkyū | 一級 | Ensimmäinen kyū |
Japanilaiset budokäsitteet
Lalitpur

Lalitpur voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Lalitpurin piirikunta, piirikunta Uttar Pradeshissa Intiassa
Lalitpur, kaupunki Uttar Pradeshissa Intiassa
Lalitpurin piirikunta, piirikunta Nepalissa
Lalitpur (keskusta tunnetaan myös nimellä Patan), kaupunki Nepalissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lalitpur”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Laikkalammi

| Laikkalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Jokioinen
Koordinaatit:  60°49′55″N, 23°30′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Jänhijoen valuma-alue (35.97)
Laskujoki:  ei ole 
Järvinumero:  35.984.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,4 m 
Rantaviiva:  1,105  km 
Pinta-ala:  0,008 km² 
Tilavuus:  0.000046 km³ 
Keskisyvyys:  7 m 
Suurin syvyys:  13 m 
 fiLaikkalammi 
Laikkalammi on Kanta-Hämeessä Jokioisissa Lamminkylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Lammen pituus on 150 metriä ja leveys 80 metriä. Sen ranta on pääosin kangasmetsää ja se rajautuu Kukonharjuun. Lampi on harjun kylkeen jääkaudella syntynyt suppa.
Luonnontila

Laikkalampi on hypertrofinen eli erittäin runsasravinteinen lampi. Vuonna 1997 vesi oli hapetonta yli 1,5 metrin syvyydessä. Vielä 1970-luvulla ihmiset muistavat sen olleen kirkasvetinen lampi. Lampea kunnostettiin vuonna 1998 lisäämällä siihen 23 m³ kipsiä, joka selkeytti lammen vettä. Samalla tutkittiin käsittelyn vaikutuksia lammen muihin parametreihin.
Kåseholmin linna

Kåseholmin linna
Kåseholmin linna on rakennus Tomelillan kunnassa Ruotsissa. Itse tila on säteri ja linna on tilan päärakennus. Rakennuksen vanhimmat osat ovat peräisin 1600-luvulta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kåseholmin kotisivut (ruotsiksi)
Kolonjärvi (Jämsä)

| Kolonjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°55′13″N, 24°37′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuoreveden alue (35.61)
Laskujoki:  oja Varisslammiin 
Järvinumero:  35.615.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,9 m  
Rantaviiva:  4,581 km  
Pinta-ala:  28,456 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKolonjärvi 
Kolonjärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Kolonkulman kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Lahnajoen valuma-alueeseen (35.615) se kuuluu.
Kéa-Kýthnos

| Kéa-Kýthnoksen alueyksikkö Περιφερειακή ενότητα Κέας-Κύθνου> Alueyksikkö |
| --- | --- |
 Sijainti
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Kuntia:  2
Perustettu:  1.1.2011
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Ioulída
Pinta-ala:  247,4 km²
Väkiluku (2011):  3 911
 – väestötiheys:  15,81 as./km²
Lyhenteet:  
 – NUTS:  EL422 (osa)
Kéa-Kýthnos (kreik. Κέα-Κύθνος) eli Kéa-Kýthnoksen alueyksikkö (Περιφερειακή ενότητα Κέας-Κύθνου, Perifereiakí enótita Kéas-Kýthnou) on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Etelä-Egean saarten alueella ja sen hallinnollinen keskus on Ioulída. Alueyksikön pinta-ala on 247,4 neliökilometriä ja asukasluku 3 911 (vuonna 2011).
Alueyksikkö käsittää Kéan, Kýthnoksen ja Makrónisoksen saaret sekä muutamia pienempiä saaria. Se perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä. Tuolloin aiempi Kykladien prefektuuri lakkautettiin ja jaettiin yhdeksäksi alueyksiköksi, joista Kéa-Kýthnos on yksi.
Kunnat

Alueyksikkö jakaantuu kahteen kuntaan seuraavasti:
Kurosivonviistäjä

| Kurosivonviistäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Ulappalinnut Procellariiformes
Heimo::  Ulappaliitäjät Procellariidae
Suku::  Viistäjät Pterodroma
Laji::  hypoleuca
Kaksiosainen nimi
 Pterodroma hypoleuca  (Salvin, 1888) 
Katso myös
   Kurosivonviistäjä Wikispeciesissä   Kurosivonviistäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kurosivonviistäjä (Pterodroma hypoleuca) on ulappaliitäjien heimoon kuuluva valtamerilintu. Sen elinympäristö käsittää Japanille kuuluvat Ogasawarasaaret ja Havaijin luoteissaariston. Populaation koko on noin miljoonaa yksilöä. Osbert Salvin kuvaili lajin holotyypin Tyynenmeren pohjoisosasta 1888.
Ladislav Novák

Ladislav Novák (5. joulukuuta 1931 – 21. maaliskuuta 2011) oli tšekkiläinen jalkapalloilija. Hän pelasi Tšekkoslovakian jalkapallomaajoukkueessa maailmanmestaruuskilpailuissa 1954, 1958 ja 1962. Viimeksi mainitussa hän oli kapteenina ja joukkue ylsi hopeasijalle. Kaikkiaan hän pelasi 75 maaottelua ja teki niissä yhden maalin. Hän voitti Tšekkoslovakian pääsarjamestaruuden kahdeksan kertaa: 1953, 1956, 1958, 1961, 1962, 1963, 1964 ja 1966.
Peliuransa jälkeen Novák siirtyi valmennustöihin.
Ladislav Prášil

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ladislav Prášil |  Ladislav Prášil |  Ladislav Prášil |  |
Maa:   Tšekki
Miesten yleisurheilu
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Göteborg 2013 | kuulantyöntö |  |
|  Pronssia | Praha 2015 | kuulantyöntö |  |
Ladislav Prášil (s. 17. toukokuuta 1990) on tšekkiläinen kuulantyöntäjä.
Prášil saavutti  Göteborgin sisäratojen EM-kilpailuissa 2013 kuulantyönnössä pronssia tuloksella 20,29 m. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 Prášil sijoittui viidenneksi. Prahan sisäratojen EM-kilpailuissa 2015 Prášil oli jälleen kolmas tuloksella 20,66 m.
Prášilin ennätys ulkoradoilla on 21,47 m ja sisäradoilla 21,10 m.
Korvenlampi (Karstula)

| Korvenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°53′08″N, 25°02′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pääjärven alue (14.63)
Laskuoja:  oja Löytälään 
Järvinumero:  14.633.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  169,9 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,158 km  
Pinta-ala:  6,787 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKorvenlampi 
Korvenlampi  on Keski-Suomessa Karstulassa  Aho-Vastingin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 290 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Pääjärven alueella (14.63), jonka Päällinjärven valuma-alueeseen (14.633) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 169,9 metriä mpy.
Kimmo Kuu

Kimmo Kuu (engl. Lunar Jim) on yhdysvaltais-kanadalainen stop motion -animaatiotekniikalla luotu lasten televisiosarja. Sarja perustuu Alexander Barin ideaan. (Bar osallistui sarjan käsikirjoittamiseen vuosina 2006–2007, jolloin 11 minuutin episodeja tehtiin 92.) Se on kanadalaisen mediayhtiö Halifax Film Companyin, Alliance Atlantisin ja Discovery Channelin yhteistuotanto. Levitystä hoitaa Discovery Channel.
Sarjan kohderyhmä ovat 3–6-vuotiaat lapset. Tuottajien mukaan sarjan tavoitteena on ”edistää hauskan seikkailun ja tutkimisen avulla tiettyjen elämässä tärkeiden taitojen aktiivista oppimista, kuten periksiantamattomuus, luovuus ja yhteistyö painottaen ’esitieteellisiä’ taitoja”.
Sarjan ensiesitys oli Kanada 2. tammikuuta 2006. Kukin jakso kestää noin 22 minuuttia, ja jokainen niistä sisältää kaksi erillistä episodia. Suomessa sarjaa on näytetty Yle TV2 -kanavalla arki-iltapäivien Pikku Kinossa. Ensiesitys oli 23. joulukuuta 2006. Suomessa on näytetty kaksi tuotantokautta.
Sarjan tapahtumapaikka on Linnunradan reunan viimeistä edellinen kuu nimeltä Sininen Kuu L22 (engl. Blue Moon L22) ja sen kuuasema Kuutamola (engl. Moona Luna).
Sarjan päähenkilöt

Kimmo (engl. Jim) on sarjan päähenkilö. Hän on aivan tavallinen mies. Kimmo on seikkaileva ongelmanratkaisija ja Kuun tutkija. Hänen tunnuslauseensa on "Nyt Kuuta tutkimaan!"
Roope (engl. Rover) on Kimmon uskollinen robottikoira. Hän on aina Kimmon mukana tutkimusmatkoilla. Hän "puhuu" piippauksin ja vain Kimmo ja Tero osaavat tulkita häntä.
Säde (engl. Ripple) on Kuun insinööri ja toinen päähenkilö. Hän kehittelee koko ajan uusia keksintöjä Kimmon avuksi ja on monesti mukana tutkimusmatkoilla. Säde käyttää kulkuvälineenään Leijuskootteria.
Tero (”Tekninen ErikoisRObotti”) (engl. TED, ”Technical Equipment Device”) on ihmismäinen, älykäs ja puhuva robotti. Tero luulee itsestään liikoja ja on olevinaan jokaisen asian asiantuntija. Hän yrittää usein ottaa kunnian toisten oivalluksista. Kömpelyytensä vuoksi Tero on tahattoman koominen hahmo.
Eko (engl. Eco) vastaa ruoantuotannosta Kuukuvussa, kasvihuoneessa. Hän kasvattaa kukkia, vihanneksia ja hedelmiä, sekä hoitaa lehmä Leinikkiä ja kana Emiliaa. Häm myös koeviljelee Kuun kasveja. Omistaa Kuukatalogin, joka sisältää paljon tietoa Kuun eläimistöstä ja kasvistosta.
Pikseli (engl. Pixel) on tietokone, joka kertoo Kimmolle ja kumppaneille päivän tehtävät. Pikseli on Kuutamolan tietopankki, josta on usein ratkaisevasti apua ongelmien ratkaisussa.
Leinikki (engl. Daisy) on lehmä, jota Eko hoitaa Kuukuvussaan.
Emilia (engl. Dolores) on kana, joka haaveilee joskus lentävänsä.
Toisella tuotantokaudella esitellään lisäksi
Sara (engl. Skye) on nuori Kuuakatemiassa opiskeleva kadetti, joka on tullut Kuutamolaan harjoittelijaksi.
Jik Jäk (engl. Yik Yak) on muukalainen, joka puhuu riimitellen.
Filateli (engl. Zippity) on avaruuden postimies.
Kuutamola ja sen rakennukset

Komentotorni (engl. Control Tower) on Kuutamolan korkein kupumainen rakennus, jossa Kimmo, Säde, Tero ja Roope työskentelevät, kun he eivät ole tutkimusmatkalla. Komentotorni sisältää Varikon (Vehicle Bay), joka sisältää Kuutamolan kulkuvälineet sekä Komentokeskus (Mission Control). Pikseli on komentokeskuksessa.
Ekokupu (engl. Ecodome) on Ekon ja tietenkin Leinikin ja Emilian koti. Lisäksi se on Ekon työpaikka. Kuutamolaiset viettävät monesti vapaa-aikaa Ekokuvussa.
Kulkuvälineet

Kuutamolaiset liikkuvat Kuussa monesti lentävillä kulkuvälineillä. Kun Kimmo ”lähtee Kuuta tutkimaan”, hän valitsee kulkuvälineen Varikolta.
Lista Kimmo Kuun esityskerroista

Ensimmäinen tuotantokausi
| Nro>  | Jakson nimi | Esityspäivä Suomessa |
| --- | --- | --- |
| 1A | Meteoriitin arvoitus | ke 23.12.2006, klo 16.55 |
| 1B | Upottava tunne | ke 30.12.2006, klo 16.55 |
| 2A | Mato-ongelma | ke 6.1.2007, klo 16.55 |
| 2B | Kristalliluolan salaisuus | ke 13.1.2007, klo 16.55 |
| 3A | Avaruusvaras | ke 20.1.2007, klo 16.55 |
| 3B | Kadonnut huoltokapseli | ke 10.5.2006, klo 16.55 |
| 4A | Jalat irti maasta | ke 17.5.2006, klo 16.55 |
| 4B | Viheltävät kraatterit | ke 17.5.2006, klo 16.55 |
| 5A | Opastavat riimit | ke 24.5.2006, klo 16.55 |
| 5B | Virta lopussa | ke 24.5.2006, klo 16.55 |
| 6A | Villiintynyt robotti | ke 30.8.2006, klo 16.55 |
| 6B | Unohduskukkaset | ke 30.8.2006, klo 16.55 |
| 7A | Kimmon kuudonitsit | ke 6.9.2006, klo 16.55 |
| 7B | Äänen tallennustero | ke 6.9.2006, klo 16.55 |
| 8A | Luisteluretki | ke 13.9.2006, klo 16.55 |
| 8B | Avaruusmerirosvo | ke 13.9.2006, klo 16.55 |
| 9A | Mutalammikon arvoitus | ke 20.9.2006, klo 16.55 |
| 9B | Unikukat | ke 20.9.2006, klo 16.55 |
| 10A | Yhteispeliä | ke 27.9.2006, klo 16.55 |
| 10B | Kuukuplien arvoitus | ke 27.9.2006, klo 16.55 |
| 11A | Säteen sekoituslaite | ke 4.10.2006, klo 16.55 |
| 11B | Kuumusiikkia | ke 4.10.2006, klo 16.55 |
| 12A | Roopen luulöytö | ke 11.10.2006, klo 16.55 |
| 12B | Aivastelua kerrakseen | ke 11.10.2006, klo 16.55 |
| 13A | Villiintyneet ajopelit | ke 18.10.2006, klo 16.55 |
| 13B | Pörröinen juttu | ke 18.10.2006, klo 16.55 |
| 14A | Kraatteriotus | ke 25.10.2006, klo 16.55 |
| 14B | Teron trampoliini | ke 25.10.2006, klo 16.55 |
| 15A | Etevä etsintäpartio | ke 1.11.2006, klo 16.55 |
| 15B | Säteen kuuleijuntalauta | ke 1.11.2006, klo 16.55 |
| 16A | Avaruusleija | ke 8.11.2006, klo 16.55 |
| 16B | Keilailua kerrakseen | ke 8.11.2006, klo 16.55 |
| 17A | Avaruusromua | ke 15.11.2006, klo 16.55 |
| 17B | Tähdenlento | ke 15.11.2006, klo 16.55 |
| 18A | Verkkosuihkutin | ke 22.11.2006, klo 16.55 |
| 18B | Äänijahdissa | ke 22.11.2006, klo 16.55 |
| 19A | Kiusankappale | ke 29.11.2006, klo 16.55 |
| 19B | Omituinen oikosulku | ke 29.11.2006, klo 16.55 |
| 20A | Kuulumpeet | ke 13.12.2006, klo 16.55 |
| 20B | Kuukuikan kannoilla | ke 13.12.2006, klo 16.55 |
| 21A | Uskomaton muodonmuutos | ke 20.12.2006, klo 16.55 |
| 21B | Tero ja pavunvarsi | ke 20.12.2006, klo 16.55 |
| 22A | Pulmallinen palapeli | ke 27.12.2006, klo 16.55 |
| 22B | Löyhkäjärven arvoitus | ke 27.12.2006, klo 16.55 |
| 23A | Riimikivi | ke 3.1.2007, klo 16.55 |
| 23B | Mullin mallin | ke 3.1.2007, klo 16.55 |
| 24A | Hälinää hedelmistä | ke 10.1.2007, klo 16.55 |
| 24B | Cowboy-Tero | ke 10.1.2007, klo 16.55 |
| 25A | Roopen tärkeä tehtävä | ke 17.1.2007, klo 16.55 |
| 25B | Tero menettää muistinsa | ke 17.1.2007, klo 16.55 |
| 26A | Kuukeijut | ke 24.1.2007, klo 16.55 |
| 26B | Kimmo syntäriylläri | ke 24.1.2007, klo 16.55 |
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Internet Database: Lunar Jim
Lagermarck

Lagermarck on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
August Carl Adam Lagermarck (1851–1917), juristi ja virka- ja valtiopäivämies
Berndt Herman Ivar Lagermarck (1843–1907), filosofian tohtori, todellinen valtioneuvos ja kemian professori, August Carl Adam Lagermarckin veli
Carl Gustaf Lagermarck (1770–1825), sotilas ja valtiopäivämies
Johan Lagermarck (synt. Wassenius, 1620/1622–1691), tuomari ja filosofi
Mathilda Lagermarck (taiteilijanimi Mathilde Lagrini, 1853–1931), oopperalaulaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Lagerström

Lagerström on ruotsinkielinen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Allan Lagerström (1910–1998), suomalainen jääpalloilija ja jääkiekkoilija
Karl Gustaf Lagerström (1842–1914), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies
Selma Sundelius-Lagerström (1859–1927), ruotsalainen virsirunoilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Lagerspetz

Lagerspetz tai Lagerspets voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Anita Lagerspets, suomalainen näyttelijä
Eerik Lagerspetz (s. 1956), suomalainen filosofi, Kari ja Kirsti Lagerspetzin poika
Evert Lagerspetz (1847–1884), arkkitehti, tunnettu muun muassa Helsinkiin suunnittelemistaan kasarmeista
Juhani Lagerspetz (s. 1959), suomalainen pianisti, Kari ja Kirsti Lagerspetzin poika
Kari Lagerspetz (1931–2012), Turun yliopiston fysiologisen eläintieteen professori, Kirsti Lagerspetzin puoliso
Kirsti Lagerspetz (o.s. Ahlman, 1932–2001), Turun yliopiston psykologian professori, Kari Lagerspetzin puoliso
Mikko Lagerspetz (s. 1963), suomalainen sosiologi, Kari ja Kirsti Lagerspetzin poika
Olli Lagerspetz (s. 1963), suomalainen filosofi, Kari ja Kirsti Lagerspetzin poika
Sari Roman-Lagerspetz (s. 1964), suomalainen valtiotieteen tohtori, dosentti, demokratia- ja tasa-arvotutkija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lagerspetz”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Käkelä (täsmennyssivu)

Käkelä voi tarkoittaa:
Käkelä, Orimattilan kaupunginosa
Käkelän seisake, entinen rautatieliikennepaikka Siuntiossa
Nimenä

Elias Käkelä (1883–1918), pienviljelijä ja kansanedustaja
Erkki Käkelä (1935–2020), tietokirjailija
Jorma Käkelä, laulaja
Reijo Käkelä (s. 1943), poliitikko
Risto Käkelä (s. 1953), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Valto Käkelä (1908–1977), poliitikko ja liikemies
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Käkelä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
LEGO Ninjagon 13. tuotantokausi - Vuoren mestari

Vuoren mestari (engl. Master of Mountain) on animaatiosarjan Lego Ninjagon kolmastoista tuotantokausi, jossa ninjat matkaavat Shintaron valtakuntaan osallistumaan sen prinsessan, Vanian, syntymäpäiville. Valtakunnan alaisista luolastoista kuitenkin paljastuu kaivos, jonne julma Kallovelho on pakottanut kaksi kansaa, Munssit ja Gecklet, orjatyöhön. Cole löytää luolastoista uutta tietoa äidistään, ja päihittää lopulta Kallovelhon hänen voimiaan hyödyntäen.
Ääninäyttelijät

| Rooli | Alkuperäinen ääni | Suomenkielinen ääni |
| --- | --- | --- |
| Lloyd | Samuel Vincent | Henri Piispanen |
| Jay | Michael Adamthwaite | Markus Blom |
| Kai | Vincent Tong | Joonathan Kettunen |
| Zane | Brent Miller | Tuukka Leppänen |
| Cole | Kirby Morrow | Osku Ärilä |
| Nya | Kelly Metzger  | Maija Pihlajaoja |
| Mestari Wu | Paul Dobson | Pasi Ruohonen |
| Vania | Sabrina Pitre | Ella Pyhältö |
| Kallovelho | Deven Christian Mack | Jani Karvinen |
| Hazza D'urin kallo | Michael Adamthwaite | Jani Karvinen |
| Kuningatar Murtessa | Tabitha St. Germain | Ella Pyhältö |
| Kansleri Gulch | Andrew McNee | Juhani Rajalin |
| Yliset | Ian James Corlett, Paul Dobson ja Adam Trask | Juhani Rajalin ja Jani Karvinen |
| P.I.X.A.L | Jennifer Hayward | Ella Pyhältö |
Lagerroos

Lagerroos on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Antti Lagerroos (s. 1945),  yritysjohtaja
Kjell Lagerroos (s. 1962), elokuvaaja
Paavo Lagerroos (1923–1997), kansanedustaja (SKDL)
Thor Lagerroos (1879–1958), arkkitehti ja opettaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.