stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jurvala
Aiheesta muualla

Forsell, Lars: Somero, Jurvala, vanhempi tiluskartta ja selitys. Hämeen lääni, Somero, H 70 12/1-2.  (Maanmittaushallitus, Maanmittaushallituksen uudistusarkisto, maakirjakartat) Kansallisarkisto, 1691.  Kartan verkkoversio Jyväskylän yliopiston julkaisuarkistossa (jpg) (viitattu 20.6.2011)
| n k Somero |
| --- | --- |
Taajamat:  Someron keskustaajama 
Rekisterikyliä Somerolla:  Harju  Hirsjärvi  Häntälä  Härkälä  Ihamäki  Jaatila  Joensuu  Jurvala  Kerkola  Kimala  Kivisoja  Kultela  Kärilä  Lahti  Lammi  Lautela  Ollila  Pajula  Paltta  Pappila  Pitkäjärvi  Pusula  Pyöli  Rautela  Ruunala  Ryhtä  Saarentaka  Sillanpää  Sylvänä  Syvänoja  Talvisilta  Terttilä  Viluksela  Ylenjoki 
Kulmakuntia Somerolla:  Isoniittu  Kauraketo  Koisthuhta  Laitiainen  Lehtimäenkulma  Palojoki  Uusi-Kaskisto 
Rekisterikyliä Somerniemellä:  Härjänlahti  Härjänoja  Jakkula  Kaskisto  Keltiäinen  Kopila  Mäyrämäki  Oinasjärvi  Palikainen  Salkola  Suojoki  Vesanoja  Viuvala
Erillinen pataljoona 7

Erillinen Pataljoona 7 (Er.P 7) oli jatkosodan alkuvaiheessa toimineen Prikaati K:n toinen pataljoona, johon oli sijoitettu Suomessa asuvat aunuksenkarjalaissyntyiset asevelvolliset, jotka olivat siirtyneet Suomeen sisällissodan aikana ja jälkeen. Pataljoonaa täydennettiin suomalaisilla vapaaehtoisilla.
Pataljoona tunnettiin Prikaati K:n (Pr.K) lakkauttamisen (22.10.1941) jälkeen:
23.10.1941–31.1.1944 Aunuksen Heimosoturipataljoona
1.2.–13.11.1944 Erillinen Pataljoona 7 (Er.P 7)
Pataljoonan alkuvaiheet esitetty Prikaati K:n yhteydessä
Komentajat

majuri Olsoni  –10.5.1942
everstiluutnantti Niskakoskelainen 11.5.1942–25.7.1944
majuri Antti Seitamo 26.7.1944–
Pataljoonan sotatie itsenäisenä joukkoyksikkönä

28.10.1941–13.7.1942 varuskuntapataljoonana Äänislinnassa ja Äänisen rannikkopuolustuksen komentajan liikkuvana reservinä
14.7.1942–31.5.1943 varmistus- ja partiotehtävissä Lieksan, Repolan, Omelian, Kiimasjärven ja Luvajärven alueella, lisäksi 70 miestä Aunuksen piiriesikunnan käytössä
1.6.1943–15.2.1944 rintamavastuussa Kiimasjärvella ja Luvajärvellä
16.2.–23.5.1944 rintamavastuussa tukikohdissa Tširkkakemijoella
23.5.–8.7.1944 rintamavastuussa Vilkkojärven lohkolla
8.7.–21.9.1944 Rukajärvellä
22.9.– vetäytyminen Suomeen
13.11.1944 Er.P 7 kotiutettiin
Tappiot 23.10.1941.–13.11.1944

Kaatuneita 35
Kadonneita 9
Thanos

| Thanos |
| --- | --- |
 Thanos Ron Limin ja Jimmy Palmiottin kuvittamana
Luoja(t):  Jim Starlin
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Iron Man v1 #55 (helmikuu 1973)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Thanos
Pituus:  250 cm
Paino:  446 kg
Ryhmäsidokset:  Ikuisuusvahti
Henkilöllisyydet:  Hullu titaani
Voimat:  Suunnattomat fyysiset voimat, miltei rajaton kestävyys, haavoittumattomuus, yli-inhimillinen älykkyys, energian manipulointi, teleportaatio, levitaatio, mielenhallinta, täydellinen kuolemattomuus Kuoleman hylättyä hänet
Suhteet
Sukulaiset:  A’lars (isä) Sui-San (äiti, kuollut) Eros (veli) Terraxia (luomus, kuollut) Gamora (adoptoitu tytär) Thane (poika) Nebula ("adoptoitu tytär. Nebula väitti olevansa Thanoksen lapsenlapsi)
Thanos on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä universumin valloitusta havitteleva superroisto. Thanoksen loi käsikirjoittaja Jim Starlin. Hahmon ensiesiintyminen tapahtui Iron Man-lehden numerossa 55 helmikuussa 1973.
Vaikka Starlin luultavasti tarkoitti Thanoksen Rautamiehen viholliseksi, hahmo on kasvanut vuosien varrella ensin Adam Warlockin ja lopulta koko Marvel-universumin sankareiden planeettainväliseksi arkkipahaksi. Thanos palvoo valtiatar Kuolemaa, joka on Marvel-universumissa personifioitunut nuoreksi naiseksi.
Thanos on valloittanut universumin ainakin kolme kertaa, mutta on jokaisella kerralla päästänyt sen oman kyvyttömyytensä takia livahtamaan otteestaan. Nykyään titaani viettää rauhallisempaa elämää.
Suomessa Thanos esiintyi ensimmäisen kerran MARVEL-lehden numerossa 5 (1993).
Historia

Thanos syntyi titaaneja (ikuisten alalaji) hallitsevan Mentorin lapseksi Saturnuksen Titanilla. Suurin osa Ikuisista ja titaaneista näyttää tavallisilta ihmisiltä, mutta Thanoksella oli syntyessään purppuran värinen iho. Vaikka titaanit kohtelivat häntä hyvin, Thanos kasvoi sisäänpäinkääntyneeksi ja pakkomielteiseksi.
Hän vahvisti itseään bionisilla lisäosilla ja meditaation avulla hänen voimansa kasvoivat valtaviksi. Samalla hän ihastui muinaisessa temppelissä Kuolemaan ja palvoakseen tätä tuhosi suurimman osan Titanista ja miljoonia titaaneja ydinräjähteillä — mukaan lukien oman äitinsä. Rikostensa vuoksi Thanos karkotettiinkin Titanilta.
Kiinnittääkseen Kuoleman huomion Thanos matkusti maapallolle ja kaappasi sieltä valtavia voimia sisältävän Kosmisen Kuution. Kostajat ja Kapteeni Ihme saivat kuitenkin Kuution tuhottua.
Myöhemmin Thanos kiinnostui vielä voimakkaammasta kosmisesta voimasta, Ikuisuuskivistä, joiden avulla hän saisi täydellisen herruuden universumiin. Pitkän keräilyn jälkeen Thanos sai haltuunsa kaikki Ikuisuuskivet Universumin vanhimmilta. Adam Warlock sai Thanoksen pysäytettyä hänen käyttäessään yhtä Ikuisuuskivistä. Kuolema kuitenkin palautti titaanin kuolleista, koska universumissa oli enemmän sieluja kuin mitä koskaan oli syntynytkään.
Kuolema halusi Thanoksen paikkaavan ongelman ja massiivisen urakkansa suorittaakseen Thanos sai haltuunsa kaikki Ikuisuuskivet, jotka hän yhdisti nk. Ikuisuuden Rautahanskaan. Thanoksesta tuli niin vahva, että hän tuli tappaneeksi puolet universumin asukkaista, voitti taistelussa lähes kaikki sankarit ja lopulta myös suurimman osan Marvelin kosmisista olennoista (joukossa oli mm. Galactus, Celestiaalit ja jopa itse Ikuisuus), jotka hyökkäsivät Thanoksen kimppuun yhtä aikaa apunaan Kuolema ja Mefisto. Omnipotentti mielipuoli sai aikaan suurta tuhoa universumissa, kunnes Adam Warlock ja Thanoksen alitajuiset pelot saivat hullun jumalan kaadettua. Tämä tarina esitettiin Suomessakin, Semic-kustantamon MARVEL-lehdessä 5 & 7 vuodelta 1993.
Näiden tapahtumien jälkeen Thanos vakuutti muuttuneensa ja hänestä tuli peräti yhden Ikuisuuskiven vartija. Nykyään Thanos keräilee kiinnostavina pitämiään tiedonhippusia kosmoksen saloista ja hakee vertaistaan haastetta. Hän on taistellut universumin voimakkaimpien olentojen, kuten Hopeasurffarin, Thorin ja hänen isänsä Odinin sekä avaruusolento Galactuksen kanssa.
Voimat ja varusteet

Thanosilla on lukuisia eri supervoimia. Niistä vaarallisin lienee hänen nerokas mielensä. Thanos on osoittanut useasti kykyä rakentaa erilaisia teknisiä laitteita ja hän on loistava strategi.
Thanosilla on miltei laskemattomissa oleva fyysinen voima. Marvel-universumin suurin nostoluokka on 100 tonnia, mutta esimerkiksi sarjakuvakäsikirjoittaja Peter David on todennut Thanoksen voimaluokan olevan omaa luokkaansa. Thanos on esimerkiksi taistellut samanaikaisesti sekä Thoria että Möykkyä vastaan ilman suurempia ongelmia.
Thanoksen kestävyys on myös uskomattomalla tasolla. Thanos kesti ylijumala Odinin täyteen hiotun hyökkäyksen, mutta sai vain naarmuja ja mustelmia. Thanos ei myöskään tarvitse happea, ruokaa, juomaa tai mitään muutakaan, mikä olisi normaalille olennolle välttämätöntä elossa pysymiseksi. Hän selviää tyhjiössä ja suuristakin lämpötiloista vahingoittumattomana.
Thanoksen psioniset kyvyt ovat myös huomattavia. Telepatiallaan hän kykenee hallitsemaan ja aivopesemään jopa kokeneita telepaatikkoja (kuten Kuukäärmeen). Thanos pystyy myös teleporttaamaan itsensä ja suurin ponnistuksin muita ihmisiä. Tämä kyky löytyy kaikilta Ikuisilta (jotka kuitenkin pitävät kokemusta epämiellyttävänä).
Thanos kykenee myös manipuloimaan Kosmista Voimaa ja lisäämään sen avulla mahtavia kykyjään entistäkin suuremmiksi. Thanoksen tuottamien energiasäteiden arvellaan tuottavan 13780 kPa suuruisen voiman neliötuumaa kohden.
Thanos käyttää rakentamiaan avaruusaluksia matkustaessaan universumissa. Lisäksi hänellä on valtaistuimen muotoinen ja kokoinen istuin, jolla hän matkustaa lyhyempiä matkoja. Thanoksella on lisäksi palvelijoinaan kosmos-robottien armeija.
Nimi

Starlin luultavasti johti Thanoksen nimen kreikan kielen sanasta "thanatos", joka merkitsee kuolemaa. Thanatos oli kreikkalaisessa mytologiassa esiintyvä kuoleman ruumiillistuma, henkilöitymä tai merkki.
Aiheesta muualla

Marvel Comicsin materiaalista koonnut Lauri "Mail-Man" Narinen: Marvel.  Kustannus Oy Semic, 1993.  704171-93-05
Lárnaka

| Lárnaka Lárnakan kunta Λάρνακα Δήμος Λάρνακας |
| --- | --- |
 Lárnakan kaupunkia.
 Lárnaka
 Koordinaatit: 34°54′13″N, 33°37′17″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Lárnaka
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki ja kunta
Väkiluku (2011):  51 468
 – Metropolialue:  85 700
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.larnaka.org.cy 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lárnaka (kreik. Λάρνακα) on kaupunki ja kunta (Δήμος Λάρνακας, Dímos Lárnakas) Lárnakan alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Se on alueensa hallinnollinen keskus. Kaupungin väkiluku on 51 468 (2011) ja koko kaupunkialueen väkiluku noin 85 700 (2016).
Lárnaka on Kyproksen neljänneksi suurin kaupunki. Se on saaren tärkeimpiä satamia Limassolin ohella ja merkittävä turistikohde. Kaupungin lähellä sijaitsee Kyproksen tärkein lentokenttä, Lárnakan kansainvälinen lentoasema.
Maantiede

Lárnaka sijaitsee Kyproksen kaakkoisrannikolla. Etäisyys Lárnakasta pääkaupunki Nikosiaan on noin 45 kilometriä, Famagustaan noin 43 kilometriä, Limassoliin noin 67 kilometriä ja Páfokseen noin 132 kilometriä. Kaupungin eteläpuolella sijaitsee suuri suolajärvi, Lárnakan suolajärvi. Lentoasema sijaitsee kaupungista nähtynä suolajärven toisella puolella, noin neljän kilometrin päässä keskustasta.
Historia > Antiikki

Lárnakan seudulta on löydetty merkkejä ihmisasutuksesta jo paleoliittisen kauden lopulla noin 10000–8200 eaa., ja pysyvästä asutuksesta viimeistään neoliittisella kaudella 8200–3900 eaa. Pronssikaudella noin 2500–1050 eaa. paikka toimi satamana, jonka kautta vietiin Kyproksen tunnettua kuparia.
Antiikin aikana nykyisen Lárnakan paikalla sijaitsi Kitionin kaupunki. Sen perustivat myöhäisellä pronssikaudella eli mykeneläisellä kaudella 1200-luvulla eaa. Kreikasta tulleet siirtokuntalaiset. Myöhemmin 800-luvulta eaa. lähtien Kition oli saaren tärkeimpiä foinikialaisia siirtokuntia. Kaupunki säilyi pitkään kreikkalais-foinikialaisena, mutta hellenisoitui ajan kuluessa. Sen tunnetuin asukas lienee stoalaisuuden perustaja Zenon Kitionilainen. Kition kukoisti arkaaiselta klassiselle, hellenistiselle, roomalaiselle ja edelleen bysanttilaiselle kaudelle.
Historia > Myöhempi historia

Perimätiedon mukaan kaupungin ensimmäisenä piispana toimi Lasarus, jonka Jeesus oli herättänyt kuolleista. Lasarus päätyi tämän jälkeen lähetystyöhön Kyprokselle. Hänet myös haudattiin kaupunkiin. Hauta löydettiin vuonna 890. Arabit perustivat Lárnakan lähelle Hala Sultan Tekken 600-luvulla.
Kaupunki sai nykyisen nimensä keskiajalla seudun useista antiikin aikaisista haudoista ja sarkofageista (larnaks). Keskiajalla Lárnaka oli suolajärvensä ansiosta merkittävä suolanviennin keskus, ja se tunnettiin siksi myös nimellä Salinas.
Osmanit valtasivat Lárnakan 1570–1571. Sen linna rakennettiin uudelleen vuonna 1625. Osmanivallan aikana kaupunki oli saaren ulkomaisten lähettiläiden keskus Nikosian sijasta, ja se oli saaren vauraimpia ja nykyaikaisimpia kaupunkeja. Ennen vuotta 1974 kaupungin väestö koostui kreikkalaisista ja turkkilaisista, mutta tämän jälkeen turkkilaiset joutuivat lähtemään, kun taas kaupunkiin muutti evakkoja Pohjois-Kyproksesta. Lárnakan lentoasema rakennettiin vuoden 1974 tapahtumien ja Nikosian lentoaseman menettämisen jälkeen. Kaupungin turismi on kehittynyt voimakkaasti 1980-luvulta lähtien.
Nähtävyydet

Lárnakan nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa antiikin Kitionin arkeologiset alueet, mukaan lukien mykeneläisaikaiset jäänteet sekä suuren temppelin, akropoliin ja sataman jäänteet antiikin ajalta, sekä Lárnakan arkeologinen museo. Muita nähtävyyksiä ovat Lárnakan bysanttilainen museo, Pierídis (Pierides) -säätiön museo, Luonnonhistoriallinen museo sekä linnoitus ja sen yhteydessä toimiva keskiaikaa esittelevä museo. Tunnetuin kirkko on Pyhän Lasaruksen kirkko (Ágios Lázaros), joka on rakennettu 900-luvulla paikalle, jota perinne pitää Lasaruksen toisena hautapaikkana. Lárnakan eteläpuolella sijaitsee Hala Sultan Tekke, joka on islamin pyhiä paikkoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lárnaka Wikimedia Commonsissa
Δήμος Λάρνακας. Lárnakan kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Lárnakan alue
| --- | --- |
Kunnat (dímos):  Aradíppou · Athiénou · Dromolaxiá-Meneoú · Lárnaka · Léfkara · Livádia
Yhdyskunnat (koinótita):  Agía Ánna · Ágioi Vavatsiniás · Ágios Theódoros · Alaminós · Alethrikó · Anafotída · Anglisídes · Aplánta · Ársos · Avdelleró · Choirokoitía · Delíkipos · Kalavasós · Kaló Chorió · Káto Drys · Káto Léfkara · Kelliá · Kíti · Kivisíli · Klavdiá · Kofínou · Kórnos · Kósi · Lágeia · Marí · Maróni · Mazotós · Melíni · Meloúseia · Menógeia · Mosfilotí · Odoú · Orá · Ormídeia · Pérgamos · Perivólia · Petrofáni · Psematisménos · Psevdás · Pýla · Pyrgá · Skarínou · Softádes · Tersefánou · Tóchni · Tremetousiá · Troúlloi · Vavatsiniá · Vávla · Voróklini · Xylofágou · Xylotýmvou · Zýgi
Kyproksen kunnat
| --- | --- |
Famagustan alue:  Agía Nápa · Akanthoú · Derýneia · Famagusta (Ammóchostos) · Lefkónoiko · Lýsi · Paralímni · Sotíra
Kyrenian alue:  Karavás · Kyrenia (Kerýneia) · Lápithos
Lárnakan alue:  Aradíppou · Athiénou · Dromolaxiá-Meneoú · Lárnaka · Léfkara · Livádia
Limassolin alue:  Ágios Athanásios · Germasógeia · Káto Polemídia · Limassol (Lemesós) · Mésa Geitoniá · Ýpsonas
Nikosian alue:  Ágios Dométios · Aglantziá · Dáli · Égkomi · Géri · Kythréa · Lakatámeia · Latsiá · Mórfou · Nikosia (Lefkosía) · Stróvolos · Tséri
Páfoksen alue:  Geroskípou · Páfos · Pégeia · Póli
Pyhän Lasaruksen kirkko Lárnakassa.
Lárnakan kaupunki suolajärveltä nähtynä.
Aruban lippu

Aruban lippu
Aruban lippu on Aruban tunnus. Lippu on otettu käyttöön 1. tammikuuta 1986, kun Aruba irtaantui Alankomaiden Antilleista. Lipun mittasuhteet ovat 2:3.
Lipun sininen pohjaväri symboloi Karibianmerta ja taivasta. Punainen tähti kuvaa Aruban pääkieliä, punaista maaperää ja valkeita rantoja. Keltaiset raidat kuvaavat saaren mineraalivarantoja, aurinkoa, turismia ja wanglo-kukkaa.
Etelä-Georgian ja Eteläisten Sandwichsaarten lippu

Etelä-Georgian ja Eteläisten Sandwichsaarten lippu
Etelä-Georgian ja Eteläisten Sandwichsaarten lippu on Etelä-Georgian ja Eteläisten Sandwichsaarten tunnus. Lipun mittasuhteet ovat 1:2. Lipussa on Britannian lippu ja  Etelä-Georgian ja Eteläisten Sandwichsaarten vaakuna. Vaakunassa on leijona, joka pitää loimuavaa soihtua kädessään. Lisäksi vaakunassa on pingviini ja hylje kilvenkannattajina. Vaakuna lisättiin lippuun vuonna 1982.
Pohjois-Mariaanien lippu

Pohjois-Mariaanien lippu
Pohjois-Mariaanien lippu on Pohjois-Mariaanien liittovaltion tunnus vaakunan ohella. Lippu on otettu käyttöön 25. lokakuuta 1988. Lipun mittasuhteet ovat 20:39.
Lippu kuvaa seuraavia asioita:
Viisisakarainen tähti kuvaa Tyyntämerta ja Yhdysvaltoja.
Lipussa oleva kalkkikivi tolppa on saarten rakennuksissa usein käytetty rakennuspohja.
Kalkkikiven ja tähden ympärillä on saarten perinteinen kukka- ja näkinkenkä seppele.
Yhdysvaltain Neitsytsaarten lippu

Yhdysvaltain Neitsytsaarten lippu
Valkopäämerikotka lennossa
Yhdysvaltain Neitsytsaarten lippu on Yhdysvaltain Neitsytsaarten tunnus. Lipun mittasuhteet ovat 2:3 tai 3:5. Lippu on otettu käyttöön 15. toukokuuta 1921. Lipussa on valkopäämerikotka, joka pitelee oikealla jalallaan laakeripuun oksaa ja vasemmalla kolmea nuolta. Lipun kirjaimet V ja I tulevat sanoista Virgin Islands (Neitsytsaaret).
Kaakkoinen suurpiiri

Kaakkoinen suurpiiri (ruots. Sydöstra stordistriktet) on yksi Helsingin hallinnollisista suurpiireistä. Se sijaitsee kantakaupungin vieressä, ja siihen kuuluvat manterelta Herttoniemi sekä sen etelä- ja länsipuolisia vesialueita ja saaria. Kantakaupungista sen erottavat Kruunuvuorenselkä ja Vanhankaupunginlahti. Vesialueet mukaan luettuna Kaakkoinen suurpiiri on Helsingin suurpiireistä pinta-alaltaan laajin, ja se ulottuu aluevesirajalle saakka.
Herttoniemen kautta kulkevat Itäväylä ja Helsingin metro. Suurpiirin alueella sijaitsevat Kulosaaren, Herttoniemen ja Siilitien metroasemat. Herttoniemen metroasemalta lähtevät liityntäbussilinjat suurpiirin eri osiin.
Suurpiiriin nykyisin luettavat Mustikkamaa ja Korkeasaari kuuluivat Helsingin kaupungin alueisiin jo 1600-luvulla. Muilta osin nykyisen suurpiirin alue liitettiin Helsinkiin suuressa alueliitoksessa vuonna 1946. Kulosaari oli ollut 1920-luvulta lähtien eri kuntana, muilta osin alue kuului alueliitokseen saakka Helsingin maalaiskuntaan.
Kaupunginosat ja peruspiirit

Suurpiiriin kuuluvat seuraavat peruspiirit, kaupunginosat ja niiden osa-alueet:
Kulosaaren peruspiiri:
Mustikkamaa-Korkeasaari
Kulosaari
Herttoniemen peruspiiri:
Herttoniemi
Herttoniemenranta
Länsi-Herttoniemi
Herttoniemen yritysalue
Roihuvuori
Tammisalo
Laajasalon peruspiiri:
Vartiosaari
Laajasalo
Yliskylä
Tullisaari
Kruunuvuorenranta
Hevossalmi
Jollas
Villinki
Santahamina
Ulkosaaret:
Itäsaaret
Aluemeri
Suurpiirin tiheimmin asuttu alue on Herttoniemen metroaseman eteläpuolella sijaitseva Herttoniemenranta, jota on 1990-luvulta lähtien rakennettu asuntoalueeksi entisen satama-alueen paikalle. Pääasiassa kerrostaloalueita ovat myös manterella sijaitsevat Länsi-Herttoniemi ja Roihuvuori.
Suurpiiriin kuuluvista saarista Kulosaari, Tammisalo ja Laajasalo ovat myös pääasiassa asuntoalueita. Niissä on sekä kerros- että pientaloalueita. Laajasalon länsiosassa on entinen öljysatama-alue, Kruunuvuorenranta, jota on suunniteltu uudeksi asuntoalueeksi. Muista saarista Mustikkamaa on viheraluetta, Korkeasaaressa on eläintarha, Vartiosaaressa ja Villingissä pääasiassa vanhoja huviloita. Santahamina samoin kuin avomeren äärellä sijaitseva Isosaari ovat sotilaskäytössä varuskunta-alueina.
Kuvia

Herttoniemi
Isosaari
Kulosaari
Laajasalo
Mustikkamaa-Korkeasaari
Santahamina
Tammisalo
Vartiosaari
Villinki
Aiheesta muualla

Helsingin kaupungin kiinteistöviraston paikkatietopalvelu (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Helsingin kaupunginosat  ja niiden osa-alueet suurpiireittäin |
| --- | --- | --- |
| Eteläinensuurpiiri |  1. Kruununhaka  2. Kluuvi  3. Kaartinkaupunki  4. Kamppi  5. Punavuori  6. Eira  7. Ullanlinna  8. Katajanokka  9. Kaivopuisto  13. Etu-Töölö  14. Taka-Töölö  20. Länsisatama Hernesaari  Jätkäsaari  Lapinlahti  Ruoholahti  31. Lauttasaari Koivusaari  Kotkavuori  Myllykallio  Vattuniemi  52. Suomenlinna  |  |
| Läntinensuurpiiri |  15. Meilahti  16. Ruskeasuo Pikku Huopalahti  Vanha Ruskeasuo  18. Laakso  29. Haaga Etelä-Haaga  Kivihaka  Lassila  Pohjois-Haaga  30. Munkkiniemi Kuusisaari  Lehtisaari  Munkkivuori  Niemenmäki  Talinranta  Vanha Munkkiniemi  32. Konala  33. Kaarela Hakuninmaa  Honkasuo  Kannelmäki  Kuninkaantammi  Malminkartano  Maununneva  46. Pitäjänmäki Marttila  Pajamäki  Pitäjänmäen yritysalue  Reimarla  Tali  |  |
| Keskinensuurpiiri |  10. Sörnäinen Hanasaari  Kalasatama  Sompasaari  Vilhonvuori  11. Kallio Linjat  Siltasaari  Torkkelinmäki  12. Alppiharju Alppila  Harju  17. Pasila Itä-Pasila  Keski-Pasila  Länsi-Pasila  Pohjois-Pasila  21. Hermanni Hermanninmäki  Hermanninranta  Kyläsaari  22. Vallila  23. Toukola Arabianranta  Toukola  24. Kumpula  25. Käpylä  26. Koskela  27. Vanhakaupunki  |  |
| Pohjoinensuurpiiri |  28. Oulunkylä Maunula  Maunulanpuisto  Metsälä  Patola  Pirkkola  Veräjälaakso  Veräjämäki  34. Pakila Itä-Pakila  Länsi-Pakila  35. Tuomarinkylä Haltiala  Paloheinä  Torpparinmäki  Tuomarinkartano  |  |
| Koillinensuurpiiri |  36. Viikki Latokartano  Viikinmäki  Viikinranta  Viikin tiedepuisto  37. Pukinmäki  38. Malmi Ala-Malmi  Malmin lentokenttä  Pihlajamäki  Pihlajisto  Tattariharju  Ylä-Malmi  39. Tapaninkylä Tapanila  Tapaninvainio  40. Suutarila Siltamäki  Tapulikaupunki  Töyrynummi  41. Suurmetsä Alppikylä  Heikinlaakso  Jakomäki  Puistola  Tattarisuo  |  |
| Kaakkoinensuurpiiri |  19. Mustikkamaa-Korkeasaari  42. Kulosaari  43. Herttoniemi Herttoniemenranta  Herttoniemen yritysalue  Länsi-Herttoniemi  Roihuvuori  44. Tammisalo  48. Vartiosaari  49. Laajasalo Hevossalmi  Jollas  Kruunuvuorenranta  Tullisaari  Yliskylä  50. Villinki  51. Santahamina  53. Ulkosaaret Itäsaaret  Länsisaaret  Aluemeri  |  |
| Itäinensuurpiiri |  45. Vartiokylä Itäkeskus  Marjaniemi  Myllypuro  Puotila  Puotinharju  Roihupelto  Vartioharju  47. Mellunkylä Kontula  Kivikko  Kurkimäki  Mellunmäki  Vesala  54. Vuosaari Aurinkolahti  Kallahti  Keski-Vuosaari  Meri-Rastila  Mustavuori  Niinisaari  Nordsjön kartano  Rastila  Uutela  |  |
| Östersundominsuurpiiri |  55. Östersundom  56. Salmenkallio  57. Talosaari  58. Karhusaari  59. Ultuna Landbo  Puroniitty  |  |
Helsingin alueellinen jako
Tristan da Cunhan lippu

Tristan da Cunhan lippu
Tristan da Cunhan lippu on Tristan da Cunhan tunnus vaakunan ohella. Lipun mittasuhteet ovat 1:2. Lippu on otettu käyttöön 20. lokakuuta 2002. Lipussa on Britannian lippu ja saarten vaakuna. Vaakunan keskellä on neljä albatrossia. Lisäksi vaakunasta löytyy kaksi tristaninlangustia, jotka ovat saarten tärkein vientituote.
Adam Warlock

| Adam Warlock |
| --- | --- |
 Adam Warlock ja Pip-peikko
Luoja(t):  Stan Lee & Jack Kirby
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Fantastic Four #66
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Adam Warlock
Status:  Aktiivinen
Pituus:  187 cm
Paino:  108 kg
Ryhmäsidokset:  Ikuisuusvahdit Galaksin Vartijat
Henkilöllisyydet:  Mies
Voimat:  Kyky lentää ja selvitä avaruuden tyhjiössä. Sielukiven vartija. Kykenee Sielukiven ansiosta tutkia ja imeä sieluja Sielukiven sisällä sijaitsevaan Sielumaailmaan. Warlock kykenee myös keskustelemaan imemiensä sielujen kanssa. Karmasauva joka ampuu palasia Warlockin omasta sielusta.
Adam Warlock (tunnetaan myös nimellä Mies) on Marvelin sarjakuvahahmo, keinotekoinen ihminen jonka luojat tarkoittivat hänet tulevaisuuden ihmisen prototyypiksi. Hahmon loivat Stan Lee ja Jack Kirby. Warlockin ensiesiintyminen oli Fantastic Four -lehden numerossa 66. Osa hänen voimistaan tulee Sielukivestä, joka on yksi Ikuisuuskivistä. Hänet tunnetaan alkuperäisten Ikuisuusvahtien johtajana sekä yhtenä uusien Galaksin Vartijoiden perustajajäsenistä.
Suomessa Adam Warlockin ensiesiintyminen tapahtui Ihmesarjan numerossa 24 (1967).