stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Julmust
Kulutus

Julmust on Ruotsissa saanut samanlaisen aseman kun glögillä on Suomessa. Sen kulutus on ajoittunut joulun tietämiin ja pääsiäisen aikaan. Joulun aikana ruotsalaiset juovat keskimäärin viisi litraa henkilöä kohti mikä on yhteensä noin 40 miljoonaa litraa. Julmust on Ruotsissa niin suosittua, että Coca-Colan myynti laskee joulun aikoihin noin viisikymmentä prosenttia. The Coca-Cola Company yritti saada Coca-Colan myyntiä nousemaan mainoskampanjoilla tuloksetta. Vuosituhannen vaihteessa yhtiö osti julmust-lisenssin jolla se yritti saada menetettyä myyntiä takaisin. Lopulta se luovutti parin vuoden kuluttua.
Valmistus

Ruotsissa on yhdeksän julmustin valmistajaa, joiden valmistamat tuotteet eroavat toisistaan maultaan. Ruotsin ulkopuolella juomaa myytiin pitkän aikaa vain Ikean myymälöissä. Nykyisin sitä myydään Suomessa myös ruokakaupoissa, etenkin länsirannikolla kaupat ovat myyneet sitä joulun aikoihin. Suomessa se kuuluu enemmänkin suomenruotsalaisten perinteiseen jouluun kuin suomenkielisten.
Julmustia voi tehdä myös itse ja netistä löytyy monia erilaisia reseptejä. Kotona tehdyssä julmustissa käytetään raaka-aineina punajuuria, näkkileipää, sokeria, vettä, sitruunaa ja kaljamallaspakkausta. Ruskea väri saadaan paahdetusta sokerista, mistä sokerikulööriakin tehdään. Sitä käytetään kotona päivistä kuukausiin.
Historia

Julmustin historia alkaa siitä, kun Harry Roberts, joka oli virvoitusjuomatehtailija Robert Robertsin poika, lähti Saksaan opiskelemaan kemiaa. Sieltä hän löysi saksalaisen reseptin, jonka pohjalta hän alkoi kehittelemään omaa reseptiään. Palattuaan Saksasta Ruotsiin vuonna 1910 hän ryhtyi kehittämään reseptiä isänsä kanssa. Raittiusmiehinä he halusivat saada alkoholittoman joululimonadin vaihtoehdoksi oluelle. Se sisältää humalan ja maltaan lisäksi 30 muuta ainesosaa. Alkuperäistä reseptiä pidetään lukittuna kassakaapissa ja väitetään, että vain yksi henkilö tuntee reseptin kokonaisuudessaan, mutta toisen tiedon mukaan tietäjiä olisi kolme.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Julmust Wikimedia Commonsissa
Kindbro, Nina: Överraska gästerna med hemgjord julmust Aftonbladet.  Joulukuu 2019. Viitattu 25.7.2020. (ruotsiksi)
Non-alcoholic Beverage – Julmust (Påskmust) TasteAtlas. Viitattu 25.7.2020. (englanniksi)
| n k Joulu |
| --- | --- |
 Pikkujoulu  Adventti  Lucian päivä  Jouluaatto  Tapaninpäivä  Viattomien lasten päivä  Uudenvuodenpäivä  Nuutinpäivä  Kynttilänpäivä 
Kristillinen joulu:  Itämaan tietäjät Kuninkaiden kumarrus  Paimenten kumarrus  Adventti  Gabriel  Jouluevankeliumi  Betlehem  Loppiainen  Herodes  Jeesus  Joosef  Maria  Betlehemin lastenmurha Pako Egyptiin  Jeesuksen syntymä  Jouluseimi  Betlehemin tähti 
Kansanperinne:  Joulumuori  Joulupukki  Korvatunturi  Lucia  Lumityttö  Pyhä Nikolaos  Pakkasukko  Tiernapojat  Tonttu 
Perinteet:  Adventtikynttilät  Adventtitähti Herrnhutin tähti  Jouluaamun jumalanpalvelus  Jouluelokuva  Jouluevankeliumi  Jouluhartaus  Jouluikkuna  Joulukalenteri  Joulukirkko  Joulukonsertit  Joulukoriste  Joulukortti  Joulukuusi  Joulukynttelikkö  Joululahja  Joululehti  Joululyhde  Joulumarkkinat  Joulumusiikki  Joulunäytelmä  Joulupaita  Joulupostimerkki  Joulupyramidi  Joulupöytä  Joulurauha  Joulurukous  Jouluseimi  Jouluseppele  Joulusukka  Joulutähti  Jouluvalot  Jouluvalvojaiset  Jouluyön messu  Mantelilahja  Nuuttipukki  Olkipukki  Tapanin tanssit  Tuomaanristi  Usko, toivo ja rakkaus 
Ruoka ja juoma:  Glögi  Hedelmäkakku  Kahvikakku  Lipeäkala  Joulukinkku  Jouluolut  Jouluruoka  Joulutorttu  Jouluvanukas  Julmust  Kaakaojuoma  Munatoti  Pavlova  Piparkakku  Riisipuuro  Smörgåsbord 
Musiikki:  Joululaulu Luettelo joululauluista  Laula kanssamme  Kauneimmat joululaulut  Maa on niin kaunis  Laulukirjat Piae Cantiones  Suuri joululaulukirja 
Eri maissa:  Alankomaat  Brasilia  Britannia  Islanti  Italia  Norja  Japani  Kanada  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  Suomi  Sveitsi  Tanska  Ukraina  Yhdysvallat
Superpartneri

Superpartneri on hiukkasfysiikassa hiukkasen hypoteettinen supersymmetrinen vastinhiukkanen, jolla on sama massa mutta eri spin kuin hiukkasella. Standardimallin hiukkasten superpartnereita ei ole kokeellisesti havaittu, joten niiden massan tulee olla huomattavasti suurempi kuin standardimallin hiukkasten. Tästä syystä supersymmetrian täytyy olla rikkoutunut symmetria, jolloin superpartnerit voivat saada eri massan kuin standardimallin hiukkaset.
Aiheesta muualla

Supersymmetry (englanniksi)
Hiukkaset fysiikassa
Mustavalas

| Mustavalas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Valaat Cetacea
Alalahko::  Hetulavalaat Mysticeti
Heimo::  Silovalaat Balaenidae
Suku::  Mustavalaat Eubalaena
Laji::  glacialis
Kaksiosainen nimi
 Eubalaena glacialis  (Müller, 1776) 
 Mustavalaan levinneisyys
Katso myös
   Mustavalas Wikispeciesissä   Mustavalas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mustavalas eli pohjanmustavalas (Eubalaena glacialis) on silovalaisiin kuuluva uhanalainen valaslaji. Niitä on jäljellä noin 350 yksilöä Pohjois-Atlantilla.
Ulkonäkö ja koko

Mustavalas on 11–18 metriä pitkä, josta pään osuus on noin neljännes. Eläin painaa noin 30–75 tonnia. Sen iho on sileä, pääosin musta, joskus valkoläikkäinen. Mustavalaan pään päällä voi olla pintaloisten muodostamia möykkyjä. Mustavalaalla ei ole selkäevää. Grönlanninvalaasta lajin erottavat muun muassa vähemmän kaarevat huulet, joiden pinnalla on pieniä kyhmyjä. Hetuloita on noin 250 paria. Ne ovat enimmillään kolmen metrin pituisia.
Elinikä

Valaiden tiedetään elävän hyvin pitkäikäisiksi: pohjanmustavalaiden läheisten sukulaisten etelänmustavalaiden tiedetään saavuttavan 132 vuoden iän ja erään grönlanninvalaan on arvioitu olleen 211-vuotias. Pohjanmustavalaiden elinikää kuitenkin rajoittaa ihmisen toiminta. Sen vuoksi pohjanmustavalaiden mediaani-eliniän on arvioitu olevan vain 22,3 vuotta. 10% yksilöistä elää yli 47,2-vuotiaiksi.
Levinneisyys ja taksonomia

Pohjanmustavalasta tavataan Atlantin pohjoisosissa. Aiemmin samaksi lajiksi luettua japaninmustavalasta (Eubalaena japonica) tavataan vastaavasti Tyynenmeren pohjoisosissa. Kolmatta mustavalaslajia, etelänmustavalasta (Eubalaena australis), tavataan eteläisen pallonpuoliskon valtamerialueilla Eteläistä jäämerta myöten.
Kolmen kuninkaan marssi

Leopold Kupelwieserin maalaus Kolmen kuninkaan matka vuodelta 1825 Rouenin katedraalissa.
Kolmen kuninkaan marssi (ransk. La marche des rois, oksitaaniksi La Marcho di Rèi) on alkujaan provencelainen laulu, joka nykyisin mielletään yleensä joululauluksi, mutta joka alkujaan kuului nimenomaan loppiaiseen. Nykyisin laulun sävelmä tunnetaan myös Georges Bizet’n sovituksena näyttämö­musiikki­teoksessa Arlesitar (ransk. L’Arlésienne).
Laulun aiheena on Matteuksen evankeliumissa kerrottu itämaan tietäjien matka Betlehemiin osoittamaan kunnioitusta vastasyntyneelle Jeesus-lapselle. Vaikka Raamatussa ei niin sanotakaan, myöhemmässä kristillisessä perinteessä tietäjien on usein selitetty olleen kuninkaita. Läntisessä kristikunnassa, sekä katolisessa kirkossa että useissa protestanttisissa kirkkokunnissa, loppiaista vietetään heidän muistokseen.
Laulun on suomentanut Samppa P. Asunta.
Historia

Laulun alkuperäiset sanat on kirjoittanut Joseph-François Domergue (1691–1729), joka vuosina 1724–1728 toimi kirkkoherrana Aramonissa nykyisessä Gardin departementissa. Hänen nimensä esiintyy laulun vanhimmassa tunnetussa käsikirjoituksessa vuodelta 1742, jota säilytetään Avignonin kirjastossa. Painettuina laulun sanat julkaistiin ensimmäisen kerran Recueil de cantiques spirituels provençaux et françois -nimisessä kokoelmassa vuodelta 1749. Myöhemmin laulu on julkaistu myös useissa 1600-luvulla eläneen provencelaisen runoilija ja säveltäjä Nicolas Sabolyn teosten kokoelmissa, ja toisinaan Sabolya on myös virheellisesti pidetty laulun tekijänä. Väärinkäsitys lienee saanut alkunsa siitä, että Antoine Offrayn julkaisi vuonna 1790 Kolmen kuninkaan marssin Sabolyn joululaulukokoelman liitteenä.
Sävelmän alkuperää ei tunneta, mutta ilmeisesti se on peräisin 1600-luvulta, joskin sitä on arveltu myös keskiaikaiseksi. Avignonissa tunnetun perimätiedon mukaan se olisi peräisin Napolin kuningas Renéltä. Vuodelta 1742 peräisin olevien tietojen mukaan sävelmä olisi lainattu eräästä marsalkka Henri Turennen voittojen kunniaksi sävelletystä marssilaulusta, jonka tekijäksi on myöhemmin arveltu Jean-Baptiste Lullyä, joskaan mikään aikalaislähde ei tätä tietoa vahvista. Tiedetään kuitenkin, että tuohon aikaan joululaulujen kirjoittajilla oli tapana sovittaa tekstinsä jo muista yhteyksistä tunnettuihin ja painettuina levinneisiin sävelmiin.
Stéphen d’Avren 1800-luvun lopulla tekemien tutkimusten mukaan laulun ainoa tunnettu partituuri on peräisin vasta Aix-en-Provencen kaniikki ja urkuri Étienne-Paul Charbonnier’lta (1793–1872), joka sovitti Sabolyn joululaulut uruille. Ranskan konservatorioiden inspehtori Henri Maréchal, joka tutkiaa asiaa Frédéric Mistralin pyynnöstä, puolestaan väitti, että La Marcha dei Rèis’n olisi säveltänyt apotti Domergue.
Historia > Loppiaisen vietto

Vuosittain loppiaista, tietäjien juhlaa, vietetään  eräissä Provencen kylissä ja kaupungeissa kansanomaisin juhlakulkuein, ”kuninkaiden marssein”, joissa juhlallisesti tietäjäkuninkaisksi pukeutuneet paikkakuntalaiset marssivat paikalliselle kirkolle Kolmen kuninkaan marssin ja muiden perinteisten sävelmien tahdissa muihin kansanomaisiin pukuihin sonnustautuneiden henkilöiden saattamina. Varsinkin Aix-en-Provencessa juhlallisuudet ovat 1800-luvun alusta lähtien olleet näyttävät:, provencelaisiin kansanomaisiin asuihin pukeutuneet henkilöt saattavat tietäjä­kuninkaita Pyhän Vapahtajan kirkkoon, jossa urkuri rumpalien säestämänä soittaa Kuninkaiden marssia kulkueen saapuessa niin, että ääni vähitellen voimistuu pianissimosta fortissimoksi kuvastaen heidän lähestymistään. Kirkon alttarin ylle sytytetään tällöin tähtimäinen valaisin, joka symboloi tietäjiä opastanutta Betlehemin tähteä. Kirkonmenojen jälkeen sävelmää soitetetaan vähitellen vaimeten (descrescendo) kuninkaiden poistuessa kirkosta.
Joseph d’Ortigue kirjoitti vuonna 1837:
»Kun loppiaispäivä saapui, olisitte kuulleet tämän kauniin kuninkaiden marssin, joka on Etelä-Ranskassa niin tunnettu. Se oli aluksi epäselvää mutinaa, vaikeasti tunnistettava rytmi, joka alkaa äärimmäisestä pianissimosta, mutta tuli vähitellen yhä kuuluvammaksi ja merkitsi kolmen tietäjäkuninkaan pyhiinvaellusta, heidän, jotka ovat saapuneet kaukaisesta maasta kumartuakseen jumalallisen lapsen edessä; pian riemumarssin virittivät suurenmoisesti loistavimmat soittajat. Se aloitettiin uudestaan, minkä jälkeen se hiljalleen etääntyi, kunnes sävelet ja rytmi katosivat kaukaisuuteen.»
Sovituksia

Kolmen kuninkaan marssi on yksi avausnumeroista Georges Bizet’n vuonna 1872 Alphonse Daudet’n näytelmään Arlesilainen säveltämässä näyttämömusiikissa. Musikologi Joseph Clamonin mukaan Bizet on saattanut löytää tämän melodian eräästä vuonna 1864 julkaistusta kirjasta.. Siinä melodia on merkitty b-molliin. Myöhemmin Bizet sovitti musiikin orkesterisarjaksi, josta tuli välittömästi suuri menestys. Vuonna 1879, neljä vuotta Bizet’n kuoleman jälkeen, hänen ystävänsä Ernest Guiraud laati siitä toisen orkesterisarjan, jonka viimeisessä osassa Kolmen kuninkaan marssi esiintyy kaanoniksi sovitettuna. Osa siitä esiintyy myös Edmond Audranin operetissa Gillette de Narbonne vuodelta 1882.
Kolmen kuninkaan marssi kuuluu ranskankielisissä maissa kuorojen vakio-ohjelmistoon. Sen ovat esittäneet muun muassa Tino Rossi, Les Quatre Barbus, Marie Michèle Desrosiers sekä myös englanniksi Robert Merrill.
Sävelmä

Tässä nuotit noudattavat Bizet’n partituuria.
Audio playback is not supported in your browser. You can download the audio file.
Laulun ranskankieliset sanat

| --- | --- |
Ranskaksi : Sananmukainen suomennos
 Ce matin,  J'ai vu dans le lointain,   Frémir au vent des banderoles claires    Ce matin,   J'ai vu dans le lointain  Venir des gens vêtus de frais satin.    Sur leurs habits,  Perles et rubis  Partout de l'or aux harnais des dromadaires    Sur leurs habits,  Perles et rubis,  Turbans de soie et casques bien fourbis !    Trois grands rois  Modestes tous les trois  Brillant chacun comme un soleil splendide.    Trois grands rois  Modestes tous les trois   Étincelaient sur leurs blancs palefrois.     Le plus savant  Chevauchait devant  Mais chaque nuit, une étoile d'or les guide     Le plus savant   Chevauchait devant   J'ai vu flotter sa longue barbe au vent.    M'approchant   Je pus entendre un chant   Que seul chantait un page à la voix franche     M'approchant   Je pus entendre un chant   Ah ! qu'il était gracieux et touchant !     Où vont les trois  Magnifiques rois ?  Voir un enfant qui naîtra dans une crèche,     Où vont les trois  Magnifiques rois ?  Fêter celui qui doit mourir en croix. :  Tänä aamuna  näin kaukana  kirkkaiden viirien humisevan tuulessa,    tänä aamuna   näin kaukana  tuoreeseen satiiniin pukeutuneiden ihmisten saapuvan.    Heidän vaatteissaan oli  helmiä ja rubiineja,  kaikkialla kultaa dromedaarien valjaissa,    heidän vaatteissaan oli,  helmiä ja rubiineja,  heillä oli silkkiset turbaaneja ja hyvin kiillotetut kypärät!    Kolme suurta kuningasta,  nöyriä kaikki kolme,  kimalsivat kaikki kuin loistava aurinko,    kolme suurta kuningasta,  nöyriä kaikki kolme,  säihkyivät valkoisten ratsujensa päällä.    Viisain heistä  ratsasti edellä,  mutta joka yö heitä opasti kultainen tähti,    viisain heistä  ratsasti edellä,  näin hänen pitkän partansa liehuvan tuulessa.    Hänen lähestyessään minua  saatoin kuulla laulun,  jota vain hovipoika lauloi kuuluvalla äänellä,    hänen lähestyessään minua  saatoin kuulla laulun.  Ah, kuinka se olikaan suloinen ja koskettava!    Minne menevät ne kolme  suurenmoista kuningasta?  Näkemään lapsen, joka syntyy seimessä.    Minne menevät ne kolme  suurenmoista kuningasta?  Juhlimaan häntä, jonka täytyy kuolla ristillä. 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:La Marche des rois
Kaniikki Étienne-Paul Charbonnier, kivipiirros vuodelta 1870.
Kolmen kuninkaan kulkue Aix-en-Provencessa vuonna 2009.
Georges Bizet, Félix-Henri Giacomottin maalaama muotokuva Musée Carnavalet -museossa.
Käännös suomeksi
Sodan lait

Sodan laeilla voidaan tarkoittaa valtioiden sisäisiä sodankäyntiä koskevia lakeja, kansainvälisen oikeuden sodankäyntiä koskevia säädöksiä tai sodankäynnissä ilmeneviä tulkinnanvaraisia lainalaisuuksia. Termi "sodan lait" on monitulkintainen, sillä pelkästään sotaa koskevaa lainsäädäntöä ei ole olemassa.
Sodan lait, käsikirja on Gunnar Rosenin kirjoittama ja Suomen Punaisen Ristin kustantama opetusopas sodan oikeussääntöjen kouluttajille.
Sodan lait suomalaisessa lainsäädännössä

Suomen rikoslain 11. luku käsittelee sotarikoksia ja rikoksia ihmisyyttä vastaan. Suomen rikoslakia voidaan siis pitää sodan lakina, sillä lain nojalla lakia rikkonut henkilö voidaan tuomita seuraamukseen. Suomen lainsäädännössä on myös sodankäyntiä koskevia lakeja, kuten valmiuslaki, laki Puolustusvoimista ja laki vapaaehtoisesta maanpuolustuksesta.
Sodan lait kansainvälisen oikeuden näkökulmasta

Kansainvälinen oikeus käsittelee valtioiden välisiä suhteita, mukaan lukien sotaa ja rauhaa. Kansainvälistä oikeutta säätelevät tapaoikeus sekä valtioiden kansainväliset sopimukset. Kansainvälisen oikeuden säädöksiä ei ole koottu varsinaiseksi lakikokoelmaksi, joten sodankäyntiä koskevaa kansainvälistä oikeutta ei sinänsä voida pitää sodan lakina.
Kansainvälinen humanitaarinen oikeus on sodankäyntiä säätelevä kansainvälisen oikeuden osa-alue, joka säätelee sodassa tapahtuvaa voimankäyttöä. Kansainvälinen humanitaarisen oikeuden asettamat säädökset sodankäynnille tunnetaan myös nimellä sodan oikeussäännöt. Kansainväliset sodan oikeussäännöt muodostuvat laajasta sopimusverkostosta sekä tapaoikeudesta. Sodan oikeussääntöjä määrittelevät muun muassa YK:n peruskirja, Geneven sopimus lisäpöytäkirjoineen, Haagin sopimukset sekä YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus. Kansainvälisiä sodan oikeussääntöjä koskevat sopimukset ovat nimensä mukaan kansainvälisiä sopimuksia, eivätkä siten varsinaisia sodan lakeja.
Tulkinnanvaraiset sodan lainalaisuudet

Sodankäynnistä on tehty historian saatossa tulkintoja, joita voidaan pitää tietynlaisina sodan lainalaisuuksina tai sodankäynnin lakeina. Sodankäynnin lakeina voidaan pitää esimerkiksi Carl von Clausewitzin määritelmää siitä, että sota on politiikan jatkamista toisin keinoin tai Sunziin teoksessaan Sodankäynnin taito esittämiä aforismeja.kenen mukaan? Sotataidon oppikirjoissa ja asevoimien ohjesäännöissä esitetään myös tietynlaisia sodankäynnin laina-alaisuuksia, jotka koskevat esimerkiksi sotilasjoukkojen voimasuhteita hyökkäys- ja puolustustaistelussa. Edellä mainittuja sodankäynnin lainalaisuuksia kutsutaan joskus virheellisesti sodan tai sodankäynnin laiksi.
Eino Leino (täsmennyssivu)

Eino Leino tarkoittaa seuraavia asioita:
Henkilöt

Eino Leino (1878–1926), suomalainen runoilija
Eino Leino (s. 1946), suomalainen toimittaja ja tietokirjailija
Eino Leino (1891–1986), painin olympiavoittaja
Eino Jalmari Leino (1896−1968), Oulun kaupunginjohtaja
Vesa-Matti Loirin albumeita

Eino Leino
Eino Leino 2
Eino Leino 3
Eino Leino 4 – Päivän laskiessa
Muita merkityksiä

Eino Leinon palkinto, suomalainen kirjallisuuspalkinto, jonka myöntää Eino Leinon Seura
Eino Leinon päivä, juhlapäivä jota vietetään kirjailija Eino Leinon kunniaksi
Eino Leinon Seura, 1947 perustettu kirjallisuusseura
Useampi Eino Leinon patsas
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Eino Leino”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vähä Saksjärvi

| Vähä Saksjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala
Koordinaatit:  61°27′36″N, 24°32′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Lammasojaan 
Järvinumero:  35.728.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,7 m  
Rantaviiva:  1,196 km  
Pinta-ala:  5,346 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähä Saksjärvi 
Vähä Saksjärvi , joka kirjoitetaan myös Vähä-Saksijärvi , on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,3 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee entisen Härkälän maatilan vaikutuspiirissä soistuneella metsäalueella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Sen rannat ovat soistunutta metsämaata, jota on hieman ojitettu. Sen rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Laipanmaan metsäalueella kulkevalta tieltä, joka päättyy Rajalan kämpälle.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,7 metriä mpy. Järveen on johdettu seitsemän suo- tai metsäojaa. Se oja, joka lähtee luoteeseen, johtaa lopulta Isoon Saksijärveen laskevaan Lammasojaan.
Hanhijoki (Noormarkku)

Hanhijoki on Karvianjoen vesistöön kuuluva joki Porissa, entisen Noormarkun kunnan alueella. Joki on noin 2,4 kilometrin pituinen.
Hanhijoki saa alkunsa Porin ja Pomarkun rajalla sijaitsevasta Inhottujärvestä. Yläjuoksulla siihen laskee Alajärvestä alkava Rako-oja. Hanhijoki virtaa Oravasaaren eteläpuolelta ja pian sen jälkeen Kokinnokassa yhdistyy Inhottujärvestä alkunsa saaneeseen ja Oravasaaren pohjoispuolelta virtaavaan Oravajokeen eli Eteläjokeen. Eteläjoki virtaa kohti Noormarkkua ja sieltä edelleen Ahlaisiin ja laskee Selkämereen.
Marcus Tavernier

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Marcus Joseph Tavernier
Syntymäaika: 22. toukokuuta 1999 (ikä 25)
Syntymäpaikka: Leeds, Englanti
Pelipaikka: vasen keskikenttäpelaaja
Pituus: 178 senttimetriä
Seura
Seura: Bournemouth
Pelinumero: 16
Junioriseurat
–2018: Middlesbrough
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2017–2022 | Middlesbrough | 135 | (15) |
| 2018 | → MK Dons | 7 | (0) |
| 2022– | Bournemouth | 68 | (9) |
Maajoukkue
| 2017–2018 | Englanti U19 | 8 | (1) |
| 2018–2019 | Englanti U20 | 15 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 25.joulukuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 25.joulukuuta 2024.
Marcus Joseph Tavernier (s. 22. toukokuuta 1999 Leeds) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Bournemouthia.
Tavernier pelasi Middlesbroughin juniorijoukkueissa. Ensimmäisen ottelunsa seuran edustusjoukkueessa hän pelasi Liigacupin ottelussa Scunthorpea vastaan elokuussa 2017. Ensimmäisen maalinsa hän teki niin ikään liigacupin ottelussa Bournemouthia vastaan saman vuoden lokakuussa. Muutamaa päivää myöhemmin hän debytoi Mestaruussarjassa Middlesbroughin kohdatessa Readingin. Ensimmäisen sarjamaalinsa hän teki viikkoa myöhemmin Sunderlandia vastaan. Kaikkiaan hän pelasi kauden aikana viisi sarjaottelua.
Tavernier pelasi kevätkaudella 2018 lainalla Milton Keynes Donsissa seitsemän Englannin Ykkösliigan ottelua. Kaudella 2018–2019 hän pelasi Middlesbrough'ssa 20 mestaruussarjaottelua, joista tosin vain kahdessa hän oli avauskokoonpanossa, ja teki kolme maalia. Hän nousi Middlesbroughin vakiokokoonpanoon lokakuussa 2019, ja pelasi kaudella 2019–2020 kaikkiaan 37 mestaruussarjaottelua. Maaleja hän teki kolme. Seuraavalla kaudella hän teki 29 ottelussa niin ikään kolme maalia. Tammikuun lopun jälkeen hän pääsi pelaamaan vain neljässä ottelussa. Kaudella 2021–2022 hän pelasi 44 sarjaottelua, yhtä vaille kaikki avauskokoonpanossa, ja teki viisi maalia.
Tavernier siirtyi Englannin Valioliigan Bournemouthiin 11,9 miljoonan euron siirtosummalla elokuussa 2022. Hän oli avauskokoonpanossa heti Valioliigan avauskierroksella Aston Villaa vastaan. Ensimmäisen maalinsa hän teki Leedsiä vastaan marraskuussa 2022. Kauden jälkimmäisellä puoliskolla hän kärsi hamstring-lihaksiston vammoista. Hän pelasi kaudella 2022–2023 kaikkiaan 23 valioliigaottelua, joista 19:ssä hän oli avauskokoonpanossa. Hän teki viisi ja syötti neljä maalia. Kaudella 2023–2024 hän pelasi Valioliigassa 30 ottelua, joista 25:ssä hän oli avauskokoonpanossa. Hän teki kolme maalia, joista kaksi Sheffield Unitedia vastaan marraskuussa. Maalisyöttöjä hän antoi neljä. Kaudella 2024–2025 hän on joulupäivään mennessä ollut Valioliigan otteluissa 13 kertaa avauskokoonpanossa ja tullut kaksi kertaa vaihdosta kentälle. Hän on tehnyt yhden maalin ja antanut neljä maalisyöttöä.
Tavernier pelasi Englannin alle 19- ja 20-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän pelasi kolme ottelua alle 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2018 ja teki maalin ottelussa Ukrainaa vastaan.
Barsebäckin linna

Barsebäckin linna
Barsebäckin linna on rakennus Ruotsissa Kävlingen kunnassa. Barsebäck on mainittu 1300-luvulla säteritilana ja sitä käytettiin puolustukseen kuten monia muitakin skånelaisia säteritiloja samaan aikaan. Päärakennuksen nykyiseen ulkonäköön ovat vaikuttaneet 1800-luvun lopun rakennustyöt, jolloin siihen tehtiin renessanssista inspiroitunut tyyli. Todennäköisesti rakennuksessa on osia noin vuoden 1500 tienoilla tehdystä kivitalosta.
Barsebäckin linnan omisti aikoinaan kreivi ja sotamarsalkka Gustaf David Hamilton, joka teki siitä sukunsa sääntöperinnön.
Aiheesta muualla

Barsebäcks Gods (ruotsiksi)