stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Metsäkuusi
Ulkonäkö ja koko

Euroopankuusi voi kasvaa 30–45 metrin, Balkanilla jopa yli 60 metrin pituiseksi. Se on siten Euroopan pisimpiä ja Suomen pisin luontainen puulaji. Suomen korkein, 43-metrinen kuusi kasvoi ainakin vielä 2010-luvulla Padasjoella. Neulasten pituus on 1,5–2,5 cm ja käpyjen 10–15 cm. Siperiankuusi on kasvutavaltaan euroopankuusta kapeampi, lyhytkasvuisempi ja lyhytoksaisempi. Sen oksisto kestää paremmin lumen ja jään painoa. Versot ovat karvaisempia, kävyt lyhyempiä ja käpysuomut pyöreämpiä kuin euroopankuusella.
Metsäkuusen hedekukinnot ovat pieniä ja pyöreähköjä, pituudeltaan 2–2,5 cm. Ne ovat aluksi väriltään punertavia. Kukittuaan ne vaalenevat ja varisevat pois. Hieman myöhemmin kehittyvät emikukinnot ovat noin 4 cm pitkiä, käpymäisiä ja väriltään purppuranpunaisia. Aluksi ne ovat pystyasennossa, mutta taipuvat kesän aikana alaspäin riippuviksi kävyiksi. Käpyjen väri muuttuu ensin purppuranpunaisesta vihreäksi ja syksyyn mennessä ruskeaksi. Emikukinnot sijaitsevat yleensä latvuksen yläosissa.
Metsäkuusesta tavataan luonnossa suuri määrä erilaisia muotoja, jotka vaihtelevat maanmyötäisistä, pallo- ja kartiomaisista pylväsmäisiin, kapeakasvuisiin ja riippaoksaisiin. Myös kaarnan, rungon ja käpyjen rakenne sekä neulasten väri voi vaihdella. Esimerkiksi käärmekuusien (Picea abies f. virgata) pitkät ja kiemurtelevat oksat eivät juurikaan haaroitu. Joistakin muodoista, kuten kultakuusi (Picea abies f. aurea) ja surukuusi (Picea abies f. pendula) on saatavilla myös koristekasvilajikkeita.
Kuusi elää yleensä korkeintaan 400-vuotiaaksi.
Kuusen rungon kuorta.
Kuusen neulasia.
Kuusen kellertäviä hedekäpyjä.
Käpy on aluksi purppuranpunainen.
Kypsä kuusen käpy.
Levinneisyys

Metsäkuusen levinneisyys ulottuu Alppien, Karpaattien ja Balkanin vuoristoista Pohjois- ja Koillis-Eurooppaan ja laajalle alueelle Aasiaan Tyynellemerelle saakka. Euroopankuusen ja siperiankuusen esiintymisalueiden rajaa on vaikea määritellä risteytymisen ja asteittaisen muuttumisen vuoksi, mutta yleensä euroopankuusen levinneisyysalueen itärajana pidetään Ural-vuoristoa. Siperiankuusia esiintyy läntisimmillään Ruotsin Lapissa. Alalajien risteymä on nimeltään Picea × fennica.
Suomessa metsäkuusi on ainoa luonnonvarainen kuusilaji, ja se kasvaa koko maassa Lapin pohjoisimpia osia lukuun ottamatta. Siperiankuusi kasvaa Lapissa ja Oulun läänissä ja on Lapissa yleisempi kuin euroopankuusi. Kuusiraja kulkee Ivalon ja Inarin kirkonkylän välillä. Käsivarren Lapissa siperiankuusen metsänraja yltää Enontekiön etelärajan liepeille ja yksittäisiä puita tavataan rajan pohjoispuolella lähellä Norjan rajaa. Vaikka kuusi on vallannut lähes koko Suomen, se on silti melko uusi tulokas suomalaisessa kasvistossa, vain viidentuhannen vuoden takaa.
Kuusta on istutettu laajoille alueille Pohjois-Amerikkaan menestyksekkäästi. Villiintyneitä populaatioita tiedetään Connecticutista Michiganiin ja luultavasti niitä esiintyy muuallakin.
Ekologia

Jääkauden jälkeen Suomeen tulleista puulajeista lähinnä koivut ja mänty olivat vallitsevia, mutta noin 5 000 vuotta sitten idästä saapunut kuusi alkoi vallata sille sopivia kosteita ja varjoisia kasvupaikkoja, ja samalla se syrjäytti muut puulajit ja loi tiheitä, hämäriä kuusikoita. Kangasmetsän sukkessio päättyy kuusettumiseen.
Ekologia > Kuusen tuhoajat

Maannousemasieneksi aiemmin kutsuttu juurikääpä leviää kuusikoissa varsinkin hakkuiden yhteydessä. Koska kuusella on pintajuuret, se kaatuu helposti myrskyssä. Myös kuivuus tai tulvat voivat tappaa kuusikoita. Halla vaurioittaa pieniä taimia avoimilla mailla, ja tykkylumi voi katkoa oksia ja lisätä myrskytuhoja.
Viisi lahottajasientä aiheuttaa Etelä-Suomessa pääosiltaan kuusen tyvilahoa:
Kuusenjuurikääpä
Männynjuurikääpä
Pohjanmesisieni
Nuijamesisieni
Verinahakka
Pohjois-Suomessa kuusikoiden tyvilahoa aiheuttavat enimmäkseen eri sienet kuin Etelä-Suomessa. Tyvilaho vaivaa eniten Suomen rannikkoseutujen ja Hämeen kuusikoita. Erityisen runsasta lahovikaisuus on Ahvenanmaalla, itäisellä Uudellamaalla, sekä vanhojen metsäteollisuuspaikkakuntien ympäristössä.
Käpysieniä on mahdollista tavata pudonneilla kuusenkävyillä.
Ekologia > Kuusen tuhoajat > Hyönteiset

Kuusenniluri ja tukkimiehentäi, voivat tappaa vastaistutettuja kuusentaimia syömällä koloja niiden tyvelle. Eräät hyönteiset, kuten kuusenkäpykoisa ja käpykärpänen, syövät kuusen siemeniä joskus niin ahkerasti, että lisääntyminen vaarantuu.  Muita tuhohyönteisiä ovat
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Aitohevosmuurahainen  Aitomonikirjaaja  Havukantojäärä  Havununna  Havupunkki  Havutikaskuoriainen  Himmeämonikirjaaja  Isohavukirva  Jättipuupistiäinen  Kannonhutikirjaaja  Kiiltokirjanpainaja  Kirjanpainaja  Kirvat  Kuusenkudospistiäinen  Kuusenkäpysääski  Kuusenneulaspistiäinen  Kuusenniluri  Kuusenoksakirjaaja  Kuusenpikikärsäkäs |  Kuusensiemensääski  Kuusentähtikirjaaja  Kuusijäärät  Käpykoisa  Kuusenkäpykääriäinen  Laakakolva  Neulasmiinaajakääriäinen  Papintappaja  Pikakirjoittaja  Pikkuhavukirva  Pikkukirjanpainaja  Silokätkökaarnuri  Suutari  Tukkimiehentäi  Täplätoukkakäpymittari  Ukkoniluri  Vaippaniluri |  |
Hiljattain pystyyn kuolleesta kuusesta voi löytyä monia sarvijäärälajeja. Kuusen juurissa voi elää vienanjäärä ja aivan rungon tyvestä voi löytyä havukantojäärä sekä paksun tyvikaarnan alueelta harmojäärä. Lähes koko rungon alueelta voi löytyä kiiltokuusijäärää ja himmeäkuusijäärää. Puun latvapuolelta voi löytyä pohjantyppyjäärä. Puun paksuista alaoksista voi löytyä  katkosiipijäärä sekä viherjäärä ja oksajääriäinen.
Lajikkeita ja muotoja

Picea abies 'Columnaris' tai Picea abies f. columnaris (Jacques) Rehder – pylväskuusi
Picea abies 'Echiniformis' – siilikuusi
Picea abies 'Globosa' – pallokuusi
Picea abies 'Hyrry', 'Kartio', Maxwellii', 'Nana', 'Peikko' 'Repens' tai Picea abies f. nana (Carrière) Rehder – kääpiökuusi
Picea abies 'Nidiformis' tai Picea abies f. nidiformis (Beissner) Slavin – pesäkuusi
Picea abies 'Procumbens' tai Picea abies f. procumbens (Carrière) Rehder – laakakuusi (mattokuusi)
Picea abies 'Tabuliformis' tai Picea abies f. tabulaeformis (Carrière) Rehder – tapionpöytä (pöytäkuusi)
Picea abies f. aurea (Carrière) Rehder – kultakuusi, viljelylajikkeita 'Kulta-Lumikki', 'Kulta-Päivikki', 'Kulta-Talvikki'
Picea abies f. compacta (Kirchner) Rehder – tupaskuusi
Picea abies f. condensata Th. Fries – luutakuusi, viljelylajikkeita 'Akka', 'Ukko'
Picea abies f. corticata Schröter – kaarnakuusi
Picea abies f. cruenta Elfstrand – purppurakuusi
Picea abies f. glomerulans (Kihlman) Krüssmann – sikermäkuusi
Picea abies f. mammillosa Schröter – nisäkuusi
Picea abies f. pendula – surukuusi, tunnetaan myös itkukuusena ja kyynelkuusena
Picea abies f. pyramidata (Carrière) Rehder – kartiokuusi
Picea abies f. tuberculata  Schröter – syyläkuusi
Picea abies f. variegata Carrière – kirjokuusi
Picea abies f. viminalis (Sparrman) Sylvén – riippakuusi
Picea abies f. virgata (Jacques) Rehder – käärmekuusi
Merkitys ihmiselle > Metsäteollisuus

Puutyöaineena kuusi on vaaleaa, harvoin hieman punertavaa. Sitä kaupataan Keski-Euroopassa nimellä whitewood (valkopuu). Sen rakenne on tasaista ilman huomattavaa juovaisuutta. Sydänpuu voi olla hienokasvuista ja pinta- eli mantopuu pihkaista. Kuusta käytetään paperi- ja selluteollisuudessa, mutta myös samoihin puunjalostustarkoituksiin kuin mäntyä. Sydänpuulaudoista tehdään usein lattioita. Kuusen juuresta saadaan juurivaneria. Järeistä kuusipölleistä sorvataan vanerin väliviilua. Puu soveltuu hyvin myös akustisten soittimien rakennusmateriaaliksi. Puutyömateriaalina kuusi on kevyehköä, sen ominaispaino kuivana on noin 0,47.
Merkitys ihmiselle > Ravintokäyttö

Nuoria vuosikasvaimia eli kerkkiä on käytetty kuusenkerkkäsiirapin valmistukseen. Niistä valmistetaan myös erilaisia juomia ja niitä voidaan käyttää mausteena.  Kuusenkerkkiä käytetään myös luonnonlääkinnässä mm. reumaattisiin ja hengitystievaivoihin. Niitä voi syödä sellaisenaan. 
Kuusikumi on puusta kuumavesiuutolla hemiselluloosasta saatava kuusen galaktoglukomannaaneista saatava jae, jota voidaan käyttää stabilointiaineena esimerkiksi jogurteissa, salaatinkastikkeissa tai kosmetiikkatuotteissa. Lähtöaineena voidaan käyttää kuusen sahauksessa sivutuotteena syntyvää sahanpurua.
Merkitys ihmiselle > Pihka

Pihkavoidetta on perinteisesti käytetty ihon vaurioiden hoitoon, ja se on hyväksytty lääkekäyttöön..
Merkitys ihmiselle > Joulukuusi

Kuusi on Suomessa kaikkein perinteisin joulupuu.
Merkitys ihmiselle > Kansanperinne

Kotikuusi kasvaa yhä edelleen monen maatalon tai omakotitalon pihalla. Sen on ajateltu suojelevan taloa. Karsikkopuu oli joskus kuusi, joka kasvoi yleisen tien varressa, ja siihen kaiverrettiin vainajan nimikirjaimet ja kuolinvuosi. Näin liitettiin vainaja tuonpuoleisten yhteisöön ja estettiin palaaminen elävien joukkoon kummittelemaan.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Metsäkuusi (Picea abies)
iNaturalist: Metsäkuusi (Picea abies)
Helsingin yliopiston Metsäekologian laitoksen virtuaali Arboretum: Kuusi (Picea abies) (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuusen erikoismuodot. (Arkistoitu – Internet Archive) Metla
Metsäntutkimuslaitos, Metsätuho-opas. (Arkistoitu – Internet Archive) Metla
Kuusen tyvilaho. (Arkistoitu – Internet Archive) Metsäntutkimuslaitos (Metla)
Sanna Leinonen, Jaana Uusipuro, Hanna Kailasto: Kaarnakuoriaiset kuusella (Arkistoitu – Internet Archive)
United States Department of Agriculture (USDA): Picea abies (englanniksi)
Flora of China: Picea abies (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Picea abies (common spruce) (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Picea abies (englanniksi)
PheroBase: Floral volatiles of Picea abies (englanniksi)
Suomen luonnonvaraiset havupuut
kotikataja
euroopanmarjakuusi
metsäkuusi
metsämänty
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Picea abies:  Wikidata: Q145992  Wikispecies: Picea abies  APNI: 171470  BioLib: 2371  Calflora: 9443  CoL: 4HPZF  Ecocrop: 8571  EoL: 1061648  EPPO: PIEAB  EUNIS: 150670  FEIS: picabi  FNA: 200005295  FoAO2: Picea abies  FoC: 200005295  GBIF: 5284884  GRIN: 28264  iNaturalist: 63567  IPA: 3386  IPNI: 262609-1  IRMNG: 10200408  ITIS: 183289  IUCN: 42318  MichiganFlora: 1919  MoBotPF: 284987  NatureServe: 2.139637  NBN: NHMSYS0000461247  NCBI: 3329  NSWFlora: Picea~abies  NZOR: b92397ce-85e8-4791-8202-ee7f38399b31  NZPCN: 4778  Observation.org: 7181  Open Tree of Life: 517943  PalDat: Picea_abies  Panarctic Flora: 130201  PfaF: Picea abies  PFI: 147  PPE: picea-abies  Plant List: kew-2562738  PLANTS: PIAB  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:262609-1  RHS: 12899  Tropicos: 24900164  VASCAN: 7169  VicFlora: 8ed37459-7e70-4fcd-b1d8-9d11ef526c34  WisFlora: 4492  WFO: wfo-0000482030  Laji.fi: MX.37812 
Pinus abies:  Wikidata: Q17358067  APNI: 205591  CoL: 4HZZX  EUNIS: 150671  GBIF: 5284631  GRIN: 28407  IFPNI: 180F88C7-2220-482B-8AC8-A5F8BD2577E4  IPNI: 262746-1  Tropicos: 24900768  VASCAN: 22109 
Kuusimetsää
Kääpiökuusi (Picea abies ’Nana’).
Metsätalouskäytössä olevaa kuusimetsää. Puustorakenne on samanikäinen ja lahopuun määrä vähäinen. Kuva Porvoon Ilolasta.
Rungon poikkileikkaus
Käsittelemätöntä puuta
Konrad Lorenz

| Konrad Lorenz |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 7. marraskuuta 1903
Kuollut: 27. helmikuuta 1989 (85 vuotta)
Kansalaisuus:  Itävalta
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  eläinten käyttäytyminen
Palkinnot:   Nobelin lääketieteen palkinto (1973)
Konrad Zacharias Lorenz (7. marraskuuta 1903 − 27. helmikuuta 1989) oli itävaltalainen lääkäri ja biologi, etologian uranuurtaja ja nobelisti; hän keksi muun muassa leimautumisilmiön. Hän sai tunnustukseksi työstään yhdessä Karl von Frischin ja Nikolaas Tinbergenin kanssa 1973 Nobelin lääketieteen palkinnon yksilöiden järjestäytymistä ja esille tuloa sekä eläinten sosiaalisen käyttäytymisen malleja koskevista tutkimuksistaan. Lorenz kirjoitti eläinten käyttäytymisestä myös useita kansantajuisia kirjoja.
Adolf Hitlerin liitettyä Itävallan Saksaan vuonna 1938 Lorenz liittyi välittömästi natsipuolueen jäseneksi - asia, jonka hän myönsi julkisesti vasta vuosia myöhemmin, kun jäsenhakemus tuli tietoon. Hän työskenteli toisen maailmansodan aikana vuonna 1942 miehitetyssä Puolassa Poznanissa (Posen) Rudolph Hippiuksen tutkimuksen tutkimuspsykologina nimikkeellä Ehrenametlicher Mitarbeiter tutkimassa "saksalais-puolalaisten hybridien" rodullista lisääntymiskelpoisuutta, ja niiden perusteella pääteltiin että hybridit menettivät kummankin "rodun" parhaat puolet. Lorenzin osallistumisen laajuutta tutkimuksessa ei ole tullut tietoon. Tutkimuksen perusteella rodullisesti alempiarvoisiksi tai psykologisesti asosiaalisiksi luokitellut kuljetettiin keskitysleireillelähde? Sodan loppuvaiheessa Lorenz siirrettiin rintamalle, ja hän joutui neljäksi vuodeksi sotavankeuteen Neuvostoliittoon.
Natsismi-kytkösten takia Lorenzin Nobelia vastustettiin, mutta palkinto kuitenkin myönnettiin. Salzburgin yliopisto peruutti kunniatohtoruuden natsikytkösten takia Lorenzin kuoleman jälkeen.
Suomennetut teokset

Eläimet kertovat: Eläinten käyttäytyminen tiedemiehen tulkitsemana.  (Er redete mit dem Vieh, den Vögeln und den Fischen, 1949.)  Suomentanut Jukka Koskimies. Alkusanat kirjoittanut Pontus Palmgren. Kuvitus tekijän. 5. painos (1. painos 1953). Helsinki:  Tammi, 1989.  ISBN 951-30-8998-3
Koiran elämää: Tiedemies kertoo koirista.  (So kam der Mensch auf den Hund, 1950.)  Suomentanut Kirsti Ahlman ja Kari Lagerspetz. 2. painos 1965. Helsinki:  Tammi, 1955.
Niin sanottu paha.  (Das sogenannte Böse: Zur Naturgeschichte der Aggression, 1963.)  Suomentanut luvut 1–5 Maija-Liisa ja Ilkka Koivisto & luvut 6–14 Esko Kärhä. Helsinki:  Tammi, 1968.
Eläimet ja ihmiset.  ((Über tierisches und menschliches Verhalten: Aus dem Werdegang der Verhaltenslehre. Gesammelte Abhandlungen, Bd. 1, 1967.) Valikoima saks. alkuteoksesta. Suomentanut Jukka Koskimies)  Helsinki:  Tammi, 1967.
Kahdeksan kuolemansyntiä.  (Die acht Todsünden der zivilisierten Menschheit, 1973.)  Suomentanut Virve Kajaste. 2. painos 1974. Helsinki:  Tammi, 1974.  ISBN 951-30-2796-1
Peilin kääntöpuoli: Tutkielma inhimillisen tiedon luonnonhistoriasta.  (Die Rückseite des Spiegels: Versuch einer Naturgeschichte menschlichen Erkennens, 1973.)  Suomentanut Anto Leikola. Helsinki:  Tammi, 1977.  ISBN 951-30-3166-7
Heltti

| Heltti Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  2013
Perustaja:  Tanja Lappi, Timo Lappi ja Seppo Kettunen
Toimitusjohtaja:  Jere Syvänne
Puheenjohtaja:  Timo Lappi 
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  terveydenhuolto
Liikevaihto:  10 miljoonaa euroa (2021) 
Henkilöstö:  120 (2021)
Kotisivu:  heltti.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Heltti Oy on suomalainen yksityisiä työterveyspalveluja tarjoava yhtiö, jonka toimintaidea liittyy digitaalisuuteen ja etähoitoon.
Historia > 2013–2019

Työterverveyspsykologi Tanja Lappi, lakimies Timo Lappi ja työterveyslääkäri Seppo Kettunen perustivat Heltin kanssa vuonna 2013. He olivat kyllästyneet alan toimintaan, jossa työterveyshuolto laskutti asiakasyrityksiä erikseen lääkärikäynneistä, toimenpiteistä ja tutkimuksista. Kela korvasi sairauksien hoitoa enemmän kuin niiden ennaltaehkäisyä. Tämä saattoi ohjata yrityksiä määräämään mahdollisimman paljon erilaisia toimenpiteitä niiden vaikutuksista riippumatta. Heltin liikeidea perustui jäsenille määriteltyyn kuukausihinnan, jonka ansiosta Heltillä ja sen asiakkailla oli yhteinen tavoite: työkyvyn vaaliminen. 
Inspiraation yritykseen he olivat saaneet Yhdysvalloissa toimivasta Kaiser Permanente -yrityksestä sekä Fondiasta, jossa Timo Lappi työskenteli.
Heltin ensimmäinen toimipaikka avattiin alkuvuonna 2014 Helsingin Salmisaareen. Asiakkaille tarjottiin neljää erilaista sopimusta, joiden laajuus vaihteli. Yhtiö hyödynsi Duodecimin sähköistä terveystarkastuspalvelua.
Vuonna 2015 yhtiöllä oli sadan yritysasiakkaan kautta noin 2000 jäsentä. Jäsenten asioista noin 65 prosenttia hoidettiin etäyhteyden avulla puhelimessa tai netissä.
Elokuussa 2016 Heltti ja Invalidisäätiön Orton-sairaala aloittivat yhteistyön, jonka myötä Heltin jäsenien hoitoketjuja, eli pääsyä erikoissairaanhoitoon tai leikkauksen jälkeiseen kuntoutukseen tehostettiin. Yhteistyöhön sisältyi myös yhteisiä koulutuksia ja strategiasuunnitelmia. Marraskuussa Heltti keräsi miljoonan euron pääoman. Yhtiössä oli noin 16 000 potilaskäyntiä, joista 76 prosenttia hoidettiin etävastaanotolla chatin, puhelimen tai videoyhteyden kautta. Yhtiöllä oli noin 300 yritysasiasta ja noin 5000 jäsentä. Yhtiön työterveysasemat sijaitsivat Espoossa, Helsingissä, Tampereella ja Oulussa. Yhtiön työntekijöille annettiin mahdollisuus ostaa yrityksen osakkeita. Yhtiön liikevaihto oli 2,6 miljoonaa ja se teki noin miljoona euroa tappiota.
Vuonna 2018 yhtiö alkoi myydä kuluttajille suomalaisen Negen-yrityksen geenitestejä. Niiden avulla kartoitettiin esimerkiksi ihmisten riskejä sydän- ja verisuonitauteihin. Kesällä yhtiö keräsi kahden miljoonan rahoituksen, sijoittajien joukossa oli oli muun muassa Pauligin suvun sijoitusyhtiö The English Tearoom.
Vuonna 2019 avattiin toimipisteet Jyväskylään ja Turkuun. Yhtiöllä oli yli 60 työntekijää.
Historia > 2020–

Keväällä 2020 Tekniikan akateemiset TEK alkoi tarjota jäsenilleen Heltin ylläpitämää Huolilinja-puhelinpalvelua, josta sai apua mielenterveyteen liittyviin asioihin.
Kesäkuussa 2021 Heltti ja lyhytterapiapalveluita tuottanut Shortum yhdistyivät. Uudella yhtiöllä oli 120 työntekijää ja 15 000 henkilöasiakasta. Yhtiön liikevaihto oli noin 10 miljoonaa euroa.
Vuonna 2022 Heltti oli mukana Mielenturvaa-verkoston perustamisessa. Yritysten lisäksi verkostoon kuului työmarkkinajärjestöjä ja mielenterveyden toimijoita. Verkoston tavoitteena oli tarjota koulutusta ja tukea mielenterveyden vahmistamiseen kaikille jäseniksi haluaville työpaikoille.
Elokuussa 2023 Kati Sulin aloitti Heltin toimitusjohtajana. Samalla yritystä alusta asti johtanut Timo Lappi siirtyi hallituksen puheenjohtajaksi. Tammikuussa 2025 Heltin toimitusjohtajana aloitti Jere Syvänne.
Organisaatio

Vuonna 2019 Heltin suurimmat omistajat olivat Timo Lappi, Tanja Lappi, Oy Etrisk Ab, Anni Rouvinen ja Risto Siilasmaa. Lisäksi yhtiöllä oli 48 pienosakasta. Vuonna 2021 Heltillä oli noin 120 työntekijää.
Palvelut

Heltti on kohdentanut palvelunsa erityisesti aivotyötä tekeville ihmisille.
Heltin palvelut perustuvat yritysasiakkaiden työntekijöille (jäsenille) määriteltyyn kiinteään kuukausihintaan, johon vaikuttaa esimerkiksi henkilöiden ikä ja terveydentila. Heltin palvelut ovat keskittyneet lääkärin vastaanottojen sijaan ohjaamaan jäseniä muiden ammattilaisten, kuten terveydenhoitajien, fysioterapeuttien, psykologien tai ravitsemusterapeuttien puoleen. Hoidossa hyödynnetään prosessivalmennuksia, ja lääkkeiden sijaan suositaan valmentajien palveluja. Käytännössä esimerksi ennen unilääkereseptin saamista ihmiselle annetaan henkilökohtainen univalmentaja, joka voi seurata jäsenen terveydentilaa Heltin mobiilisovelluksen kautta, johon jäsenen älyranneke on yhdistetty.
Tunnustuksia

Vuonna 2019 Heltti sijoittui toiseksi Great Place to Work -kilpailun keskisuurten työpaikkojen sarjassa Suomessa ja sijalle 24 Euroopassa
Vuonna 2020 Heltti oli mukana Financial Times -lehden Euroopan 1000 nopeiten kasvavaa yritystä -listalla.
Aiheesta muualla

Heltin verkkosivut
Mabel

| Mabel |
| --- | --- |
 Mabel vuonna 2018.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Mabel Alabama-Pearl McVey
Syntynyt: 20. helmikuuta 1996 (ikä 28) Málaga, Espanja
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Mabel 
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2015–
Tyylilajit:  pop, R&B
Soittimet:  piano 
Levy-yhtiöt:  Polydor Records
Aiheesta muualla
www.mabelofficial.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Mabel Alabama-Pearl McVey (s. 20. helmikuuta 1996 Málaga, Espanja) on brittiläinen laulaja-lauluntekijä. Mabelin elokuussa 2019 julkaistu debyyttialbumi High Expectations nousi Britanniassa latauslistan sijalle kolme. Siltä ilmestyivät kansainvälinen läpimurtokappale ”Don’t Call Me Up” sekä ”Mad Love”.
Mabelin äiti on ruotsalainen laulaja Neneh Cherry ja isä englantilainen levytuottaja Cameron McVey. Mabelilla on sekä Ruotsin, Britannian että Espanjan kansalaisuus.
Diskografia > Albumit

"High Expectations" (2019)
"About Last Night..." (2022)
Diskografia > Mixtapet

"Ivy to Roses" (2017)
Diskografia > EP-Levyt

"Bedroom" (2017)
"Stripped Session" (2019)
"Love Lockdown" (2020)
"Mabel & Chill" (2020)
"Let's Move" (2020)
"Magic" (2021)
"Christmas" (2021)
Diskografia > Singlet > Pääartistina

”Know Me Better” (2015)
”My Boy My Town” (2015)
”Finders Keepers” (mukana Kojo Funds, 2017)
”Bedroom” (2017)
”Begging” (2017)
”My Lover” (Not3sin kanssa, 2017)
”Fine Line” (mukana Not3s, 2018)
”Cigarette” (Rayen ja Stefflon Donin kanssa, 2018)
”One Shot” (2018)
”Don’t Call Me Up” (2019)
”Mad Love” (2019)
”God Is a Dancer” (Tiëston kanssa, 2019)
”Loneliest Time of Year” (2019)
”Boyfriend” (2020)
”West Ten” (AJ Traceyn kanssa, 2020)
”Tick Tock” (Clean Banditin kanssa, mukana 24kGoldn, 2020)
"Let Them Know" (2021)
"Take It Home" (2021)
"Time After Time" (2021)
"Good Luck" (Jax Jonesin ja Galantiksen kanssa, 2022)
"Overthinking" (24kGoldnin kanssa, 2022)
"Zero" (Black Sherifin kanssa, 2024)
"Look At My Body, Pt. II" (mukana Shygirl, 2024)
"Female Intuition" (2024)
"Stupid Dumb" (mukana Ty Dolla $ign, 2024)
"All Over You" (mukana King Promise, 2025)
Diskografia > Singlet > Vierailevana artistina

"I Feel Your Pain" (SBTRKT mukana DRAM ja Mabel, 2016)
"Plug Walk" (Rich The Kid mukana Mabel, 2018)
"Ring Ring" (Jax Jones mukana Mabel ja Rich The Kid, 2018)
"I Wish" (Joel Corry mukana Mabel, 2021)
"Deal Or No Deal" (A1 x J1 mukana Mabel, 2022)
Diskografia > Singlet > Promo-singlet

"Bad Behaviour" (2019)
"OK (Anxiety Anthem)" (2019)
"Let Love Go" (mukana Lil Tecca, 2022)
"Crying on the Dance Floor" (2022)
"Vitamins" (2024)
"Look At My Body, Pt. I" (2024)
"Chat" (2024)
Sergei Morgunov

Sergei Morgunov (ven. Сергей Моргунов, s. 9. helmikuuta 1993) on venäläinen pituushyppääjä.
Morgunov oli seitsemäs nuorten kesäolympialaisissa 2010 tuloksella 708 cm. Vuonna 2011 hän voitti kultaa alle 20-vuotiaiden EM-kisoissa myötätuulituloksella 818 cm. Sallituissa oloissa hän hyppäsi samassa kisassa ennätyksensä 810 cm. 19. kesäkuuta 2012 hän hyppäsi Venäjän nuorten mestaruuskisoissa Tšeboksaryssa alle 20-vuotiaiden maailmanennätyksen 835 cm. Entinen maailmanennätys oli Randy Williamsin 834 cm vuodelta 1972, entinen Euroopan ennätys Eusebio Cáceresin 827 cm vuodelta 2010 ja entinen Venäjän ennätys Aleksandr Menkovin 816 cm vuodelta 2009. Morgunovin ME-tuloksen rikkoi Mattia Furlani kesäkuussa 2024.
Vuoden 2012 alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa Barcelonassa Morgunov voitti kultaa tuloksella 809 cm. Lontoon olympialaisissa hän karsiutui loppukilpailusta. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Tampereella 2013 hän sijoittui toiseksi tuloksella 801 cm.
Jättisiimaevä

| Jättisiimaevä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Piikkimakrillikalat Carangiformes
Heimo::  Siimaevät Polynemidae
Suku::  Eleutheronema
Laji::  tetradactylum
Kaksiosainen nimi
 Eleutheronema tetradactylum  (Shaw, 1804) 
Katso myös
   Jättisiimaevä Wikispeciesissä   Jättisiimaevä Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jättisiimaevä (Eleutheronema tetradactylum) on siimaeviin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan indopasifiselta merialueelta.
Koko ja ulkonäkö

Jättisiimaevä kasvaa useimmiten noin 50 cm pitkäksi, mutta voi suurimmillaan saavuttaa 180–200 cm:n pituuden. Laji on ruumiinrakenteeltaan pitkänomainen. Selkäeviä on kaksi ja pyrstöevä on voimakkaasti haarautunut. Kalan rintaevien neljä alinta ruotoa ovat pidentyneet siimamaisiksi. Jättisiimaevällä ei ole uimarakkoa. Laji on selästään tummanharmaa ja väri vaalenee vatsaa kohden. Evät ovat harmahtavat ja rintaevät voivat olla myös kellertävät, varsinkin pienillä yksilöillä.