stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Savon Islamilainen Yhdyskunta

Savon Islamilainen Yhdyskunta aloitti toimintansa vuonna 1992 ja rekisteröitiin uskonnolliseksi yhdyskunnaksi vuonna 2000. Yhdyskunnalla oli moskeija Puijonkatu 26-28:ssa Kuopiossa, kunnes se sai lahjoituksena uudet tilat Kuopion Petosen kaupunginosasta. Suomen suurimpiin kuuluvassa Islamikeskuksessa on kaksi rukoustilaa (naisille omansa), kirjasto, luokkahuone, kahvio ja oleskelutila. Yhdyskunta hallinnoi muslimien hautarivialuetta lähellä Kuopiota. Vuonna 2022 yhdyskunnalla oli 170 jäsentä. Yhdyskunnan kieliä ovat suomi, arabia, somali sekä englanti.
Vakiintuneen kaavan mukaisesti yhdyskunta ilmoitti rekisteröinnin yhteydessä sen uskontunnustuksen olevan: "Usko yhteen Ainoaan Jumalaan, Hänen Enkeleihinsä, Hänen kirjoihinsa, viimeiseen päivään, Hänen profeettaansa Muhammediin sekä kaikkiin muihin Hänen profeettoihinsa." Uskonnonharjoituksen muotona ovat islamin viisi tukipylvästä. Yhdyskunta voi järjestää julkisia ja yksityisiä kokouksia yhdyskunnan julkista uskonnonharjoittamista varten sekä siihen liittyen tiedotus- ja valistustilaisuuksia.
Vuonna 2017 yhdyskunta järjesti mielenosoituksen, jossa vastustettiin Yhdysvaltojen presidentti Donald Trumpin päätöstä tunnustaa Jerusalem Israelin pääkaupungiksi. Yhdyskunnan imaami Mohamed El Fadely kiitti Suomen kantaa YK:n yleiskokouksen äänestyksessä, jossa Yhdysvaltojen ajama pääkaupunkitunnustus torjuttiin, sillä Arabiliiton tavoitteena on palestiinalaisvaltio, jonka pääkaupunkina on Jerusalem.
Ohjelmointirajapinta

Ohjelmointirajapinta (engl. application programming interface, API) on komponenttien ja moduulien välinen raja ohjelmoitavassa järjestelmässä.
Ohjelmointirajapinta on määritelmä, jonka mukaan eri ohjelmat voivat tehdä pyyntöjä ja vaihtaa tietoja eli keskustella keskenään. Esimerkki rajapinnasta on käyttöjärjestelmän rajapinta, jolla ohjelmat voivat käyttää keskusmuistia sekä tiedostoja.
Ohjelmointirajapinnat voivat toimia ohjelmien välillä tai ohjelmien ja laitteiston välillä (esimerkiksi BIOS). Ohjelmointirajapinnan tunnusmerkkeihin kuuluvat joukko toimintoja syötteiden ja tulosteiden määrittäminä sekä mahdollisuus muuttaa toteutusta ilman häiriötä sen käyttäjille.
Ohjelmointirajapintoja voi toteuttaa lähes kaikilla olemassa olevilla ohjelmointikielillä. Termillä viitataan usein myös internetin yli toimiviin ohjelmointirajapintoihin (Web API). Internetin yli toimivien ohjelmointirajapintojen voidaan katsoa olevan esimerkiksi Amazonin AWS-pilvipalvelujen menestyksen taustalla. Niiden liiketoiminnallisena ideana on kapseloida palvelimien monimukainen logiikka helppokäyttöisen ohjelmointirajapinnan taakse ja tuottaa siitä ohjelmointirajapinnan avulla yksinkertainen tapa hyödyntää niitä tarpeen mukaan. Moderneja internetin yli toimivia ohjelmointirajapintoja toteutetaan esimerkiksi Restful-arkkitehtuurityylillä.
Historia

Keskeisessä osassa ohjelmointirajapintojen syntyä on Maurice Wilkesin, David Wheelerin ja Stanley Gillin työ EDSAC-tietokoneen parissa. 
Aiempi John von Neumannin ja Herman Goldstinen työ käsitteli aihetta hyvin yleisellä tasolla.
Wilkesin havaittua ensimmäisen ei-triviaalin ohjelman yhteydessä käyttävänsä jatkossa huomattavasti aikaa ohjelmien debuggaukseen tunnistettiin tarve uudelleen käytettäville alirutiineille. EDSAC:lla ei ollut vielä kilpailevia arkkitehtuureita, ei edes toista samanlaista tietokonetta eikä ennestään ollut olemassa vanhoja tuettavia ohjelmia, mutta se oli varhainen käsitteen syntyyn vaikuttanut askel.
Ensimmäinen termin application programming interface käyttö liitetään vuoden 1968 artikkeliin Data Structures and Techniques for Remote Computer Graphics.
Kuvaus

Kirjastojen kanssa ohjelmointirajapinta määrittää, miten ohjelma kutsuu kirjastoa. Ohjelmistokehyksen kanssa ohjelmointirajapinta määrittää, miten kehys kutsuu ohjelmaa. Dokumentointi on keskeinen osa rajapintaa.
Yksi ohjelmointirajapinnan päätarkoituksista on tarjota käyttömahdollisuus yleisimmille toiminnoille. Käyttöliittymä voi esimerkiksi tarjota ohjelmointirajapinnan ikkunoiden tai kuvakkeiden piirtoon, ja tietokanta taas rajapinnan kyselyiden läpiviemiseksi. Ohjelmointirajapinta liitetään hyvin usein osaksi SDK:ta (Software development kit).
Hyvä ohjelmointirajapinta sisältää kapseloinnin, jonka avulla ohjelmoijan ei tarvitse tietää rajapinnan alaisista menetelmistä. Tämän avulla rajapinta voidaan pitää "alaspäin yhteensopivana", eli ohjelmointirajapinnan toimintaa voidaan tehostaa ilman, että ohjelma, joka käyttää rajapintaa, häiriintyisi siitä.
Ohjelmointirajapintojen julkaisukäytännöistä erottuu kolme erilaista tapaa:
Ohjelmointirajapintaa ei julkaista (yksityinen)
Rajapinta julkaistaan tietyin rajoituksin (yhteistyökumppanit)
Täysin tai lähestulkoon avoin ohjelmointirajapinnan julkaisu (julkinen)
POSIX on esimerkki standardoidusta rajapinnasta, jonka kuvaus on avoimesti saatavilla ja useiden valmistajien tukema.
Useiden pelikonsolien ohjelmointirajapinnat ovat saatavilla vain lisensoiduille tahoille.
Suljettuja rajapintoja on käytössä kaupallisissa ohjelmistoissa, joissa ne ovat vain kehittäjätahon tiedossa.
Käytännössä järjestelmä voi sisältää kaikkia kolmea, esimerkiksi kaupallisessa käyttöjärjestelmässä on vain kehittäjien tiedossa olevia rajapintoja, yhteistyökumppaneille avattuja rajapintoja sekä julkisia rajapintoja sovelluskehittäjille.
Kiistat

Rajapinnat ovat keskeisessä osassa kiistaa Oraclen ja Googlen välillä jälkimmäisen Java-toteutukseen liittyen. Yhdysvaltain korkeimman oikeuden päätöksessä rajapintojen käyttö ei rikkonut tekijänoikeuslakia. Päätöksessä todettiin, että jos Oracle saisi rajoittaa rajapintojensa käyttöä se olisi haitallista ja rajoittaisi uusien ohjelmistojen kehittämistä. Vuonna 2021 ratkaistu kiista on ollut käynnissä vuodesta 2010 lähtien.
Suomen julkisen hallinnon API-periaatteet

Suomessa on laadittu vuonna 2022 julkisen hallinnon API-periaatteet. Niiden tavoitteena yhtenäistää julkisen hallinnon eri organisaatioiden toimintaa ohjelmointirajapinnoissa. Lisäksi Digi- ja väestötietovirasto koordinoi julkisen hallinnon API-verkostoa, jossa ylläpidetään ja kehitetään julkisen hallinnon API-periaatteita.
Kansalaisjärjestötyö

Open Knowledge Finland ry. on laatinut avoimen ohjelmointirajapinnan määritelmän vuonna 2014, jonka ideana on määritellä avoin ohjelmointirajapinta terminä.
Aiheesta muualla

A Brief, Opinionated History of the API (englanniksi)
How to Design a Good API and Why it Matters (PDF) (englanniksi)
How Do I Make This Hard to Misuse? (englanniksi)
What If I Don't Actually Like My Users? (englanniksi)
avoinrajapinta.fi: Avoimen rajapinnan määritelmä
Merete Mazzarella

| Merete Mazzarella |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. helmikuuta 1945 
Signe Merete Mazzarella (o.s. Schreck; s. 4. helmikuuta 1945 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja kirjallisuudentutkija.
Elämä ja ura

Mazzarellan äiti oli tanskalainen Annamarie Cleemann ja isä suomalainen suurlähettiläs Wilhelm Schreck. Isä oli suomenkielinen, mutta kotona puhuttiin käytännön syistä ruotsia. Mazzarella ei saanut suomenruotsalaista kasvatusta, vaan hän oppi suomenruotsalaisuudesta kirjallisuuden kautta.
Vuosina 1973–1995 Mazzarella työskenteli suomenruotsalaisen kirjallisuuden lehtorina Helsingin yliopistossa. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1981 aiheenaan ruotsalainen Nobel-kirjailija Eyvind Johnson. Mazzarella hoiti pohjoismaisen kirjallisuuden määräaikaista professuuria Helsingin yliopistossa 1995–1998 ja oli viran vakinainen haltija 1998–2008.
Vuonna 2008 Mazzarella sai Vuoden tiedekirja -palkinnon J. L. Runebergin vaimosta Fredrika Runebergista kertovalla teoksellaan Fredrika Charlotta född Tengström: En nationalskalds hustru (suom. Fredrika Charlotta o.s. Tengström: Kansallisrunoilijan vaimo). Hän oli ehdolla Finlandia-palkinnon saajaksi vuonna 2009 teoksellaan Ingen saknad, ingen sorg: en dag i Zacharias Topelius liv (suom. Ei kaipuuta, ei surua: Päivä Zacharias Topeliuksen elämässä). Mazzarellan teos Själens nattsida valittiin vuoden 2015 Runeberg-kirjallisuuspalkintoehdokkaaksi. Vuonna 2021 hänelle myönnettiin Ruotsin akatemian Suomi-palkinto.
Mazzarellan puoliso on Lars Hertzberg.
Teoksia > Ruotsiksi

Först sålde de pianot, 1979
Myt och verklighet: Berättandets problem i Eyvind Johnsons roman Strändernas svall, 1981
Att spela sitt liv, 1981
Påsk, 1983
Från Fredrika Runeberg till Märta Tikkanen: Frihet och beroende i finlandssvensk kvinnolitteratur, 1985
Den okända sällskapsresenären, 1987
Det trånga rummet: En finlandssvensk romantradition, 1989
Samtal, 1990
Hem från festen, 1992
Agnes von Krusenstjerna, 1992
Att skriva sin värld: Den finlandssvenska memoartraditionen, 1993
Tanten och krokodilen, 1995
Otrohetens lockelse: En bok om äktenskapet, 1997
Där man aldrig är ensam: Om läsandets konst, 1999
Då svänger sig sommaren kring sin axel: Om konsten att bli gammal, 2000
Linjer mellan stjärnor: Essäer om identitet, 2002
November: berättelser, 2004
Den goda beröringen: Om kropp, hälsa, vård och litteratur, 2005
Fredrika Charlotta född Tengström: En nationalskalds hustru, 2007
När vi spelade Afrikas stjärna: En bok om barnbarn, 2008
Ingen saknad, ingen sorg: En dag i Zacharias Topelius liv, 2009
Resa med rabatt: Om konsten att vara pensionär, 2010
Det enda som egentligen händer oss: Ett år i livet, 2012
Att berätta sig själv: Inspirationsbok för den som vill skriva om sitt liv, 2013
Själens nattsida: Om Mary Shelley och hennes Frankenstein, 2014
Solkattens år, 2015
Om livets mening, 2017
Alma, 2018
Den försiktiga resenären, 2019
Skulle vi alla kunna samsas? Essäer om vår samtid, 2020
Från höst till höst, 2021
Den violetta timmen, 2022
Nånting på andra sidan, 2023
Att lära sig falla. Om kärlek och andra känslor, 2024
Teoksia > Suomennoksia

Ensin myytiin piano.  ((Först sålde de pianot, 1979.) Suomentanut Riitta Kauko)  Helsinki:  Kirjayhtymä, 1985.  ISBN 951-26-2810-4
Esitettävänä elämä. Suomentanut  Riitta Kauko, 1986
Pääsiäinen. Suomentanut Kaarina Ripatti, 1988
Keskustelu. Suomentanut Raija Jänicke, 1992
Juhlista kotiin. Suomentanut Kaarina Ripatti, 1993
Täti ja krokotiili. Suomentanut Kaarina Ripatti, 1995 (5. painoksessa 2004 suomentajan uusi nimi Kaarina Sonck)
Ensin myytiin piano. Esitettävänä elämä. Suomentanut Riitta Kauko, 1996
Uskottomuuden houkutus. Suomentanut Kaarina Ripatti, 1997
Silloin en koskaan ole yksin: Lukemisen taidosta. Suomentanut Kaarina Sonck, 1999
Kun kesä kääntyy: Vanhenemisen taidosta. Suomentanut Risto Hannula, 2001
Tähtien väliset viivat: Esseitä identiteetistä. Suomentanut Raija Viitanen, 2003
Marraskuu: kertomuksia. Suomentanut Raija Viitanen, 2004
Hyvä kosketus: Ihmisen kehosta, terveydestä, hoitamisesta ja kirjallisuudesta. Suomentanut Raija Viitanen, 2006
Fredrika Charlotta o.s. Tengström: Kansallisrunoilijan vaimo. Suomentanut Raija Viitanen, 2007
Illalla pelataan Afrikan tähteä: Isovanhemmista ja lapsenlapsista. Suomentanut Raija Viitanen, 2008
Ei kaipuuta, ei surua: Päivä Zacharias Topeliuksen elämässä. Suomentanut Raija Rintamäki, 2009
Matkalla puoleen hintaan: Eläkkeellä olemisen taidosta. Suomentanut Raija Rintamäki, 2010
Ainoat todelliset asiat: Vuosi elämästä. Suomentanut Raija Rintamäki, 2012
Elämä sanoiksi. Suomentanut Raija Rintamäki, 2013
Sielun pimeä puoli: Mary Shelley ja Frankenstein, suomentanut Raija Rintamäki, 2014
Aurinkokissan vuosi.  ((Solkattens år, 2015.) Suomentanut Raija Rintamäki)  Helsinki:  Tammi, 2015.  ISBN 951-26-2810-4
Elämän tarkoitus. Suomentanut Raija Rintamäki. Helsinki: Tammi, 2017
Alma – Edelläkävijän tarina. Suomentanut Raija Rintamäki. Helsinki: Tammi, 2018
Varovainen matkailija. Suomentanut Raija Rintamäki. Helsinki: Tammi, 2019
Emmekö voisi elää sovussa? Esseitä ajastamme. Suomentanut Raija Rintamäki. Helsinki: Tammi, 2020
Syksystä syksyyn. Suomentanut Raija Rintamäki. Helsinki: Tammi, 2021
Violetti hetki. Suomentanut Raija Rintamäki. Helsinki: Tammi, 2022
Jotain muutakin kuin tämä : pohdintoja uskosta.  (Nånting på andra sidan)  Suomentanut Raija Rintamäki. Helsinki:  Tammi, 2023.  ISBN 978-952-04-5278-0
Luottamisen taito: Rakkaudesta ja muista tunteista. Suomentanut Raija Rintamäki. Helsinki: Tammi, 2024
Kirjallisuutta

Biström, Anna ym. (toim.): Det öppna rummet: Festskrift till Merete Mazzarella den 4 februari 2005.  Helsingfors:  Söderström, 2005.  ISBN 951-52-2285-0
Aiheesta muualla

Merete Mazzarella. 375 humanistia. 11.6.2015. Helsingin yliopisto.
Merete Mazzarella Kirja.fi:ssä
Hiltunen, Jari O.: Eläkkeellä on kohtuullista olla.[vanhentunut linkki] Satakunnan Kansa 21.4.2010.
Möller, Håkan: / Mazzarella, Merete (1945–). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  9.10.2015. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Toivonen, Seppo: Merete Mazzarella teki kirjan Topeliuksen päivästä. Kirjastokaista-video 23.10.2009. (ruotsiksi)
Mazzarella, Merete hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Kesäolympialaiset 2036

XXXVI kesäolympialaiset järjestetään vuonna 2036. Kisojen isäntäkaupunki valitaan Kansainvälisen olympiakomitean kokouksessa.
Viralliset ehdokkaat

| Kaupunki | Valtio |
| --- | --- |
Nusantara :  Indonesia
Istanbul:  Turkki
ilmoitetaan myöhemmin (todennäköisesti Ahmedabad)     :  Intia
Santiago   :  Chile
Peruutetut hakemukset

| Kaupunki | Valtio |
| --- | --- |
Madrid :  Espanja
Odessa :  Ukraina
Lontoo  :  Britannia
(isäntäkaupunkia ei määritelty) :  Puola
Haggai

| Haggai חַגַּי |
| --- | --- |
 Profeetta Haggai kuvattuna 1700-luvun venäläisessä ikonissa Kižin luostarista Karjalasta.
Henkilötiedot
Syntynyt: 500-luvulla eaa. luultavasti Babylon
Haggai (hepr. ‏חַגַּי‎, Ḥagai) oli heprealainen profeetta, yksi kahdestatoista pienestä profeetasta ja Haggain kirjan kirjoittaja. Haggai eli Jerusalemin toisen temppelin aikana 500-luvulla eaa.
Elämä

Haggain henkilöhistoriasta tiedetään hyvin vähän. Jotkut ovat pohtineet viittaako Hagg. 2:3 siihen, että hän olisi itse nähnyt Salomon rakennuttaman vuonna 587 eaa. rakennetun ensimmäisen Jerusalemin temppelin. Tässä tapauksessa hän olisi ollut hyvin iäkäs. Hänen nimensä Ḥaggaj merkitsee ’juhlallista’. Toisen tulkinnan mukaan hän olisi syntynyt Babylonin pakkosiirtolaisuudessa ja kuului Leevin heimoon. Paljon myöhemmin elänyt Epifanios Salamislainen (n. 315-403) kirjoittaa Haggain profetoineen jo nuorena juutalaisten paluun takaisin Jerusalemiin. Haggai olisi ollut ensimmäisten Jerusalemiin palanneiden juutalaisten joukossa ja olisi siellä lausunut ensimmäisenä ”hallelujan” paluun kunniaksi.
Haggain kirja kertoo Haggain aloittaneen julistuksensa kuningas Dareioksen toisena hallitusvuotena kuudennen kuukauden ensimmäisenä päivänä. Tämä on ajoitettu vuoteen 520 eaa. Haggai pyrki profeetta Sakarjan tavoin rohkaisemaan palanneita juutalaisia jatkamaan temppelin jälleenrakentamista. Rakennustöitä oli näet aiemmin pyritty estämään. Haggai julisti ylipappi Joosualle, että aluetta vaivannut kuivuus oli seurausta siitä, että temppelin rakentaminen oli keskeytetty. Siksi rakennustöitä oli jatkettava, jotta olisi mahdollista täyttää Jumalan lain vaatimukset. Haggai näki Juudan käskynhaltijassa Serubbabelissa messiaanisen hahmon, joka edelsi varsinaisen Messiaan tulemista. Ajan tapahtumista kertoo myös muun muassa Esran kirja, jossa myöskin mainitaan profeetta Haggai.
Haggai oli sikäli poikkeuksellinen profeetta, että hänen julistuksellaan oli välittömiä vaikutuksia, sillä temppelin rakennustyöt jatkuivat. Juutalaisen perimätiedon mukaan hänet haudattiin Jerusalemissa pappien joukkoon.
Teologia

Haggain keskeisenä sanomana oli Jerusalemin temppelin jälleenrakentamisen tarpeellisuus siitä huolimatta, että siitä tulisi edellistä vaatimattomampi. Temppelin rakentaminen takaisi jatkumon, joka estäisi Jumalan välittämän ilmoituksen hautautumista uusien uskonnollisten vaikutteiden alle. Temppeliin kytköksissä olevat Jumalalta saadut ja Mooseksen nimissä talteen laitetut säädökset oli otettava jällen osaksi kansan elämää. Näitä olivat esimerkiksi uhriliturgia sekä pyhiinvaellusjuhlat. Haggai lupasi kansan saavan siunauksen osakseen rakentaessaan jälleen temppelin.
Merkitys

Ortodoksinen kirkko kunnioittaa profeetta Haggain muistoa 16. joulukuuta. Se tulkitsee monet Haggain tekstit hengellisesti soveltaen. Hagg. 1:8 (Rakentakaa temppeli, niin minä otan sen omakseni ja täytän sen kirkkaudellani, sanoo Herra.) voidaan ymmärtää esikuvana ikuisesta hengellisestä temppelistä, joka muodostuu kirkosta, Kristuksen ruumiista. Tämä temppeli olisi se, jonka  loisto on oleva suurempi kuin entisen (Hagg. 2:9). Haggain kehotus nousta vuorille  hakemaan puita (Hagg. 1:8) voidaan myös tulkita kehotukseksi rakentaa myös sisäistä temppeliä, johon puiden ja kivien sijaan tuodaan omatunto, sielu ja sydän elävinä kivinä kirkon eli hengellisen temppelin rakennukseen. Hagg. 2:21 sanat Serubbabelille (Minä järisytän taivaan ja maan) ovat kirkkoisien mukaan toteutuneet siten, että Jeesuksen kuollessa ristillä taivas pimeni ja maa järkkyi.
Sekovarsi

Lunularia cruciata -maksasammallaji
Sekovarsi eli tallus on alkeellisten kasvien sekä sienten kasvullinen osa, josta ei voida erottaa versokasveille tyypillisiä pitkälle erikoistuneita osia, kuten lehtiä ja vartta. Sekovarsi esiintyy kaikilla levillä, jäkälillä ja sienillä sekä eräillä maksa- ja sarvisammalilla. Joidenkin tulkintojen mukaan sekovarsia on kaikilla sammalilla, myös lehtisammalilla. Alkeellisimmat sekovarret koostuvat muutamista erikoistumattomista solukerroksista; kehittyneemmillä voi olla johtosolukoita, lehtimäisiä yhteyttämiselimiä ja juurtumahapsia. Aiemmin sekovartiset eliöt luokiteltiin taksonomiseen ryhmään Thallophyta.
Benelux

Benelux-maat kartalla.
Benelux-alueen lippu
Benelux-maat on Euroopassa sijaitseva talousliitto, joka käsittää Alankomaiden, Belgian ja Luxemburgin valtiot. Nämä kolme pinta-aloiltaan pientä valtiota sijaitsevat Saksan pohjoisosan länsipuolella ja Ranskan pohjoispuolella. Lännessä ja pohjoisessa alue rajoittuu Pohjanmereen.
Benelux-maiden päämaja Brysselissä.
Benelux-nimitys tulee valtioiden alkukirjaimista (België, Nederland, Luxembourg). Benelux-maat perustivat tulliliiton vuonna 1947 ja talousyhteisön (The Benelux Economic Union, Union Économique Benelux) vuonna 1960, jo ennen Euroopan unionin ja sen edeltäjien perustamista edistämään pääoman, työvoiman, palveluiden ja tuotteiden vapaata liikkumista jäsenmaiden alueella. Benelux-mailla on useita yhteistyöelimiä, kuten parlamenttien välinen neuvosto (ransk. Le Conseil interparlementaire consultatif de Benelux) ja oikeisistuin (ransk. La Cour de Justice Benelux) . Kaikki Benelux-maat ovat sekä Euroopan unionin että Naton perustajajäseniä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Benelux Wikimedia Commonsissa
Tietoja Benelux -maista Benelux.int (ranskaksi)
Tietoja Benelux -maista Benelux.int (Arkistoitu – Internet Archive) (hollanniksi)
Cuzconlaulumuura

| Cuzconlaulumuura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Laulumuurat Hypocnemis
Laji::  subflava
Kaksiosainen nimi
 Hypocnemis subflava  Cabanis, 1873 

Katso myös
   Cuzconlaulumuura Wikispeciesissä   Cuzconlaulumuura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Cuzconlaulumuura (Hypocnemis subflava) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Cuzconlaulumuuraa tavataan Boliviassa, Brasiliassa ja Perussa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 697 000 km2. Lajia on kuvattu melko yleiseksi tai yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Lauralle (kappale)

| ”Lauralle” Kauko Röyhkä & Narttu |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Lauralle
 B-puoli: ”Anniina”
 Julkaistu: 1984
 Tyylilaji: pop rock
 Levy-yhtiö: Euros
Kauko Röyhkän muut singlet
| ”Onnellinen laiva” 1983 | ”Lauralle” 1984 | ”Maa on voimaa” 1985 |
Lauralle on Kauko Röyhkä & Nartun vuonna 1984 julkaistun samannimisen studioalbumin ainoa singlenä julkaistu kappale.
Röyhkä taustoittaa kappaletta vuonna 2004:
»Lauralle on edelleenkin soitetuin radiobiisini. Yritin laulaa sen samaan tyyliin kuin Dylan laulaa laulunsa "Lay Lady Lay". Oikeastaan Lauralle olisi pitänyt merkitä Mats Huldénin ja minun yhteistyöksi, koska hän keksi tärkeän intron, ja myös soinnutti biisin. Mats oli tullut takaisin bändiin miksaajaksi, ja hän toimi albumilla Rikun [Mattila]] apulaistuottajana studiossa. Biisin teksti mukailee Isokynä Lindholmin "Sä avasit oven" -sanoitusta.» 
(Kauko Röyhkä)
Kappaleen säveltäjäksi onkin vuoden 2009 Menneisyyden taikaa etsimässä 1980–1990 -kokoelma-albumista lähtien merkitty Röyhkä ja Huldén.
Lockheed EC-130J

| EC-130J Commando Solo |
| --- | --- |
 Lockheed EC-130J tunnusomaisine pyrstöantenneineen
Valmistaja:  Lockheed Aircraft Co.
Lockheed EC-130J on muunneltu C-130J Hercules lentokone, joka pystyy lähettämään tallennettua sekä datalinkin kautta reaaliaikaista televisio- ja radiolähetystä sekä sotilaallista kommunikaatiota noin 100-500 kilometrin etäisyydelle. Lentokoneen maksimilentokorkeus on 8 500 metriä.
Tekniset tiedot

Lähde: [lähde? ]
Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 10
Pituus: &&&&&&&&&&&&&029.070000029,7 m
Kärkiväli: &&&&&&&&&&&&&040.030000040,3 m
Korkeus: &&&&&&&&&&&&&011.080000011,8 m
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&04.&&&&004 × Rolls-Royce AE 2100D3 -potkuriturbiinia; &&&&&&&&&&&04637.&&&&004 637 kW (&&&&&&&&&&&03458.&&&&003 458 hv) per moottori
Suoritusarvot
Matkalentonopeus: &&&&&&&&&&&&0540.&&&&00540 km/h
Lentomatka: &&&&&&&&&&&04260.&&&&004 260 km
Mannerheimintie 14

Mannerheimintie 14 on Helsingin keskustassa sijaitseva tontti, jolla on sijainnut useita merkittäviä rakennuksia:
Huberin talo (1891–1960), arkkitehti Theodor Höijer
Aktian talo (1963–2023), arkkitehti Kurt Simberg
Signe (rakenteilla), arkkitehti Sarlotta Narjus
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mannerheimintie 14”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Piirpauke

| Piirpauke |
| --- | --- |
 Yhtyeen johtohahmo Sakari Kukko Turussa vuonna 2009.
Tiedot
Toiminnassa:  1974–
Tyylilaji:  maailmanmusiikki, jazz, progressiivinen rock
Jäsenet:  Sakari Kukko, puhaltimet, piano, kosketinsoittimet   Matti Salo, kitara   Ari Hossi, basso   Ilmari Heikinheimo, rummut  
Levy-yhtiö:  Love Records, 1975–1978   Ponsi, 1980   Kerberos, 1981–1984   Rockadillo Records, 1986–  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Piirpauke on vuonna 1974 perustettu suomalainen yhtye, joka yhdistelee musiikissaan kansanmusiikkia, jazzia ja progressiivista rockia. Piirpaukessa on vuosien saatossa soittanut kymmeniä koti- ja ulkomaisia muusikoita, sen ainoa alkuperäisjäsen on jo pitkään ollut yhtyeen johtohahmona tunnettu Sakari Kukko. Piirpauke on julkaissut 19 studioalbumia, viisi konserttitaltiointia sekä kolme kokoelmaa. Suomen lisäksi Piirpauke on varsinkin 1970- ja 1980-luvuilla kiertänyt ahkerasti Pohjoismaissa ja Keski-Euroopassa, jossa yhtye on ollut suosittu erityisesti Saksassalähde?. Kotimaassaan Piirpauke on esiintynyt muun muassa Pori Jazzin, Ruisrockin ja Provinssirockin päälavoilla sekä ulkomailla Roskilden festivaalilla Tanskassa.
Yhtyeen tuotanto on aina käsittänyt omien sävellysten lisäksi runsaasti kansansävelmiä eri puolilta maailmaa. Tunnetuin Piirpauken kappale on yhtyeen vuonna 1975 julkaistulta esikoisalbumilta löytyvä Konevitsan kirkonkellot, joka on alun perin karjalainen kansansävelmä. Muita tunnettuja kappaleita ovat muun muassa Soi vienosti murheeni soitto, Swedish Reggae sekä Imala Maika. Nimi ”piirpauke” on peräisin Sakari Kukon karjalaiselta isältä ja se tarkoittaa hälinää tai meteliä.