stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Naganon prefektuuri
Aluejako

Naganon prefektuuri jakautuu 19 kaupunkiin ja 58 muuhun kuntaan, joista 23 on maaseutukaupunkeja ja 35 on kyläkuntia. Kunnat kuuluvat 14 piirikuntaan, joilla ei ole hallinnollista merkitystä.
Azumino
Chikuma
Chino
Iida
Iiyama
Ina
Komagane
Komoro
Matsumoto
Nagano (pääkaupunki)
Nakano
Okaya
Ōmachi
Saku
Shiojiri
Suwa
Suzaka
Tōmi
Ueda
| Piirikunta | Kunta |
| --- | --- |
Chiisagata: Aoki · Nagawa
Hanishina: Sakaki
Higashi-Chikuma: Asahi · Chikuhoku · Ikusaka · Omi · Yamagata
Kami-Ina: Iijima · Minami-Minowa · Minowa · Miyada · Nakagawa · Tatsuno
Kami-Minochi: Iizuna · Shinano · Ogawa
Kami-Takai: Obuse · Takayama
Kiso: Agematsu · Kison maaseutukaupunki · Kison kyläkunta · Nagiso · Ōkuwa · Ōtaki
Kita-Azumi: Ikeda · Hakuba · Matsukawa · Otari
Kita-Saku: Karuizawa · Miyota · Tateshina
Minami-Saku: Kawakami · Kita-Aiki · Koumi · Minami-Aiki · Minami-Maki · Sakuho
Shimo-Ina: Achi · Anan · Hiraya · Matsukawa · Neba · Ōshika · Shimojō · Takagi · Takamori · Tenryū · Toyooka · Urugi · Yasuoka
Shimo-Minochi: Sakae
Shimo-Takai: Yamanouchi · Kijimadaira · Nozawaonsen
Suwa: Hara · Fujimi · Shimo-Suwa
Historia

Naganon prefektuurin alue tunnettiin aiemmin Shinanon provinssina.
Kulttuuri ja nähtävyydet

Naganon alueen vuoristoisuus on tehnyt alueesta suhteellisen eristyneen, ja monet tulevat prefektuuriin sen lomakohteiden ja kuumien lähteiden vuoksi. Vuonna 1998 Naganossa järjestettiin talviolympialaiset, jotka toivat alueella paitsi kansainvälistä mainetta, myös shinkansen-linjan Tokioon.
Tärkeitä nähtävyyksiä prefektuurissa ovat Kizakijärvi, Matsumoton linna, yksi maailman korkeimmista geysireistä Suwassa ja Zenkōn temppeli Naganon kaupungissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Naganon prefektuuri Wikimedia Commonsissa
Naganon prefektuurin internetsivut (japaniksi)
| n k Naganon prefektuuri |
| --- | --- | --- |
| Kaupungit |  Azumino  Chikuma  Chino  Iida  Iiyama  Ina  Komagane  Komoro  Matsumoto  Nagano  Nakano  Okaya  Ōmachi  Saku  Shiojiri  Suwa  Suzaka  Tōmi  Ueda  |  |
| Kunnat piirikunnittain | Chiisagatan piirikunta (Aoki · Nagawa) · Hanishinan piirikunta (Sakaki) · Higashi-Chikuman piirikunta (Asahi · Chikuhoku · Ikusaka · Omi · Yamagata) · Kami-Inan piirikunta (Iijima · Minami-Minowa · Minowa · Miyada · Nakagawa · Tatsuno) · Kami-Minochin piirikunta (Iizuna · Shinano · Ogawa) · Kami-Takain piirikunta (Obuse · Takayama) · Kison piirikunta (Agematsu · Kison maaseutukaupunki · Kison kyläkunta · Nagiso · Ōkuwa · Ōtaki) · Kita-Azumin piirikunta (Ikeda · Hakuba · Matsukawa · Otari) · Kita-Sakun piirikunta (Karuizawa · Miyota · Tateshina) · Minami-Sakun piirikunta (Kawakami · Kita-Aiki · Koumi · Minami-Aiki · Minami-Maki · Sakuho) · Shimo-Inan piirikunta (Achi · Anan · Hiraya · Matsukawa · Neba · Ōshika · Shimojō · Takagi · Takamori · Tenryū · Toyooka · Urugi · Yasuoka) · Shimo-Minochin piirikunta (Sakae) · Shimo-Takain piirikunta (Yamanouchi · Kijimadaira · Nozawaonsen) · Suwan piirikunta (Hara · Fujimi · Shimo-Suwa) |  |
| n k Japanin prefektuurit ja alueet |
| --- | --- | --- |
| Hokkaidō |  Hokkaidō  |  |
| Tōhoku |  Aomori  Iwate  Miyagi  Akita  Yamagata  Fukushima  |  |
| Kantō |  Ibaraki  Tochigi  Gunma  Saitama  Chiba  Tokio  Kanagawa  |  |
| Chūbu |  Niigata  Toyama  Ishikawa  Fukui  Yamanashi  Nagano  Gifu  Shizuoka  Aichi  |  |
| Kansai |  Mie  Shiga  Kioto  Osaka  Hyōgo  Nara  Wakayama  |  |
| Chūgoku |  Tottori  Shimane  Okayama  Hiroshima  Yamaguchi  |  |
| Shikoku |  Tokushima  Kagawa  Ehime  Kōchi  |  |
| Kyūshū · Ryūkyū |  Fukuoka  Saga  Nagasaki  Kumamoto  Ōita  Miyazaki  Kagoshima  Okinawa  |  |
Suomen Palloliitto

| Suomen Palloliitto> Finlands Bollförbund |
| --- | --- |

Laji:  Jalkapallo
Lisäksi:  Futsal
Toimialue:  kansallinen lajiliitto
Lyhenne:  SPL
Perustettu:  19. toukokuuta 1907
Päämaja:  Urheilukatu 5
Sijainti:  Helsinki, Suomi
Puheenjohtaja:  Ari Lahti
Sihteeri:  Marco Casagrande
Jäsenyydet:   UEFA  FIFA  Suomen Olympiakomitea 
Jäsenet:  930 seuraa 160 129 rekisteröityä pelaajaa
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomen Palloliitto ry (lyh. SPL, ruots. Finlands Bollförbund rf, FBF) on suomalaisen jalkapallon ja futsalin korkein järjestö. Se on perustettu vuonna 1907, ja se on ollut FIFAn jäsen vuodesta 1908 ja UEFAn perustajajäsen vuodesta 1954. Palloliiton puheenjohtajana on vuodesta 2018 lähtien toiminut Ari Lahti. Liiton pääsihteerinä toimii Marco Casagrande.
Suomen Palloliiton 930 jäsenseurassa on vuonna 2023 160 129 rekisteröityä pelaajaa. Jalkapalloa harrastaa Suomen Gallupin tutkimusten mukaan noin 500 000 suomalaista. Futsalin harrastajia oli Palloliiton tilastojen mukaan 27 530 vuonna 2023. Sääntöjen mukaan Palloliiton jäseniksi voivat kuulua rekisteröitynä yhdistyksenä toimivat piirit, seurat ja yhteisöt.
Historia

Suomen Palloliitto perustettiin 19. toukokuuta 1907 Ravintola Catanissa Helsingissä. Perustavaan kokoukseen osallistuivat Unitas (Helsinki), Polyteknikkojen urheiluseura (Helsinki), Stjernan (Helsinki), Viborgs Hockeyklubb (Viipuri), Åbo Idrottsvänner (Turku), Turun Jalkapalloseura ja Idrottens Vänner (Kokkola).
Jääpallo kuului Suomen Palloliiton ohjelmaan aina vuoteen 1972 asti, kunnes Suomen Jääpalloliitto perustettiin jääpalloilun itsenäiseksi lajiliitoksi. Jääkiekon ensimmäiset SM-kilpailut järjesti 1928 Palloliitto vaikka laji kuului myös Suomen Luistinliiton ohjelmaan. Oman lajiliittonsa – Suomen Jäähockeyliitto – kiekkoilijat saivat 20. tammikuuta 1929. Myös pesäpallo ja sitä edeltänyt pitkäpallo järjestettiin Palloliiton alaisuudessa vuoteen 1925 saakka.
Toiminta

Palloliitto organisoi jalkapallon ja futsalin sarja- ja cup-muotoisen kilpailutoiminnan Suomessa Veikkausliigaa lukuun ottamatta.. Liitto on vastuussa myös maajoukkuetoiminnasta sekä jalkapallon ja futsalin kehittämisestä muun muassa valmentajakoulutuksen sekä seura- ja olosuhdekehitystoiminnan avulla.
Liiton toiminta-ajatuksena on olla jalkapallon erikoisliitto ja kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n jäsenenä vastata Suomen kaikesta jalkapallotoiminnasta ja sen kehittämisestä sekä kasvatus- ja harrastustoiminnan että kilpa- ja huippu-urheilun alueilla ihmis- ja asiakaskeskeisestä lähtökohdasta.
Toiminnan päämäärinä ovat Suomen jalkapalloilun nostaminen pysyvästi kansainväliselle huipputasolle, lajin kehittäminen kokonaisuudessaan suosituimmaksi suomalaiseksi urheilulajiksi – myös katsojamäärillä mitattuna, Fair Play -hengen ulottaminen toiminnan kaikille tasoille sekä liiton aseman vahvistaminen.
Toiminta > Kilpailutoiminta

Jokaisella viralliseen kilpailuun osallistuvalla pelaajalla tulee olla voimassa kyseessä olevaan kilpailuun oikeuttava pelaajalisenssi ja vakuutusturva. Lisenssien yhteydessä on saatavilla myös vakuutusturva, mutta vähintään vastaavan tasoisen vakuutuksen voi halutessaan hankkia myös itse.
Ykkönen, Kakkonen, Kolmonen, Liigacup, Suomen Cup
Kansallinen liiga, Naisten Suomen Cup
Lasten, nuorten, aikuisten sarjoissa pelaavien alle 21-vuotiaiden, JKKI- ja erotuomarien pelitoiminnassa käytössä on pelipassi. Lapsille ja nuorille vakuutusturva on pakollinen, aikuisten pelipassilla, joka on tarkoitettu korkeintaan 20-vuotiaille aikuisten kilpailusarjoissa pelaaville, se on pakollinen Veikkausliigasta Kakkoseen. Muissa aikuisten sarjoissa sekä JKKI- ja erotuomareiden pelitoiminnassa vakuutusturvan hankintaa suositellaan.
Toiminta > Koulutustoiminta

Palloliitto järjestää valmentajakoulutusta D-, C-, B-, A- ja valiotasolla. Korkein suoritettava kurssi on Jalkapallovalmentajakoulu (JVK), jonka suorittaneilla on mahdollisuus saada valio- ja UEFAn pro-lisenssi.
Toiminta > Seuratoiminta

Palloliitto tukee sääntöjensä mukaisesti jalkapalloseuroja. Tavoitteena on kehittää seuratoimintaa ja kouluttaa seuratyöntekijöitä ja näin edistää jalkapalloharrastusta Suomessa.
Palloliiton välineinä seuratoiminnan tukemisessa ovat:
Koulutusten ja seminaarien järjestäminen seuratoiminnassa mukana oleville
Jalkapalloseuran perustamisen ja organisoinnin ohjeistukset
Vapaaehtoistoimijoiden ja seurojen yhdistäminen
Omien oppaiden ja koulutusten lisäksi Palloliitto suosittelee jalkapalloseuroille uusia työvälineitä ja tukia:
Lasten jalkapalloharrastuksen kustannustason nousua hillitsemään on kehitetty seuratoiminnan kehittämistuki, jonka hakemiseen Palloliitto on tehnyt seuratason ohjeistuksen.
Joukkueiden johtajien työmäärää helpottamaan Palloliitto ja Nimenhuuto julkaisivat verkkotyökalun, jonka avulla joukkueet voivat hoitaa viestintää ja saada Palloliiton tiedotteita.
Päätösvalta ja hallinto

Palloliiton hallintomalli uudistettiin Seurojen Palloliitto -hankkeessa ja uudistukset astuivat voimaan 1. tammikuuta 2020. Keskeistä uudistuksessa oli aiemmin itsenäisinä yhdistyksinä toimineiden piiriorganisaatioiden lakkauttaminen ja yhdistyminen yhdeksi "Seurojen Palloliitoksi".
Palloliiton ylin päätäntäelin on seurojen kokous, joka kokoontuu kerran kahdessa vuodessa. Seurojen kokouksien välillä ylintä päätösvaltaa käyttää seuraparlamentti.
Päätösvalta ja hallinto > Seuraparlamentti

Seurojen kokouksien välisenä aikana ylintä päätösvaltaa käyttää seuraparlamentti. Seuraparlamentin jäsenet valitaan kahdeksi vuodeksi seurojen kokouksessa. Jäsenet valitaan rekisteröityjen seurojen keskuudesta määritellyiltä vaalialueilta siten, että jokaiselta vaalialueelta valitaan edustaja alkavaa 5000 rekisteröityä pelaajaa kohden.
Seuraparlamentti hyväksyy toiminta- ja taloussuunnitelman. Se valitsee hallituksen (pl. puheenjohtaja) kahdeksi vuodeksi ja tekee muita luottamushenkilövalintoja (mm. kurinpitovaliokunnan puheenjohtaja ja jäsenet).
Seuraparlamentti kokoontuu hallituksen kutsumana kaksi kertaa vuodessa.
| Alue | Vaalialue | Seuraparlamenttipaikkoja |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Eteläinen alue | Helsinki | 5 |  |
| Eteläinen alue | Muu pääkaupunkiseutu (Espoo, Vantaa ja Kauniainen) | 4 |  |
| Eteläinen alue | Muu Uusimaa, Päijät-Häme ja Kymenlaakso | 4 |  |
| Läntinen alue | Pirkanmaa ja Kanta-Häme | 4 |  |
| Läntinen alue | Varsinais-Suomi ja Satakunta | 4 |  |
| Läntinen alue | Pohjanmaa (Pohjanmaa, Etelä-Pohjanmaa ja Keski-Pohjanmaa) | 3 |  |
| Itäinen alue | Etelä-Savo, Etelä-Karjala ja Keski-Suomi | 3 |  |
| Itäinen alue | Pohjois-Savo ja Pohjois-Savo | 2 |  |
| Pohjoinen alue | Pohjois-Pohjanmaa, Lappi ja Kainuu | 3 |  |
| Ahvenanmaa | Ahvenanmaa | 1 |  |
Seuraparlamentti (23.4.2022-)
Jaana Järvenpää, puheenjohtaja (Apassit)
Samuel Broman, varapuheenjohtaja (VIFK)
Jukka Airaksinen (MPS)
Jarmo Anttonen (KajHa)
Kaj Björkqvist (VJS)
Kirsi Haltia (Paimion Haka)
Johanna Itkonen (JyPK)
Pirkko Itälä (MYPA)
Juho Juusela (HJS)
Heidi Kullberg (Åland United)
Jari Kurittu (JäPS)
Jaana Kuusilehto (EuPa)
Kyösti Koivuniemi (Ilmajoen Kisailijat)
Jussi Koskinen (SJK Juniorit)
Pasi Lod (KoiPS)
Ismo Loukoila (MP)
Ville Luotola (Tervarit)
Esko Manninen (FC POHU)
Mikko-Tapio Mattila (MuSa)
Vesa Marttinen (LPS)
Harri Metsänen (Lahden Reipas)
Jussi Mononen (EsPa)
Risto Murto (IF Gnistan)
Petri Mäkinen (LeKi)
Rami Niinikoski (FC Futura Juniorit)
Ari Niskanen (JIPPO)
Tuomas Lantto (TP-47)
Kari Pansio (Ilves)
Pasi Patrikainen (KuPS)
Jarmo Santala (HPS)
Veli-Matti Suoranta (PEPO)
Olli Tuominen (KaaPo)
Jari Virrankoski (FC Espoo)
Päätösvalta ja hallinto > Seurojen kokous

Palloliiton ylintä päätösvaltaa käyttää seurojen kokous. Se kokoontuu kerran kahdessa vuodessa ja osallistumisoikeus on kaikilla seuroilla.
Seurojen kokous valitsee Palloliiton puheenjohtajan neljäksi vuodeksi ja ehdollepanotoimikunnan, joka valmistelee puheenjohtajan ja hallituksen jäsenten valinnan. Lisäksi se hyväksyy Palloliiton strategian, arvopohjan, vision ja mission. Seurojen kokous hyväksyy sääntömuutokset 3/4 äänienemmistöllä.
Päätösvalta ja hallinto > Hallitus

Palloliiton hallitus vastaa strategian toimeenpanosta ja sen toteutumisen seurannasta. Se päättää seuraparlamentille esiteltävästä toiminta- ja taloussuunnitelmasta sekä valmistelee seuraparlamentille toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen. Lisäksi hallitus valmistelee valtakunnalliset kehitysryhmät sekä FIFAn ja UEFAn edellyttämät luottamuselimet.
Hallituksen puheenjohtaja sekä 1. varapuheenjohtaja valitaan seurojen kokouksessa nelivuotiskaudeksi ja muut jäsenet seuraparlamentissa kaksivuotiskaudeksi. 2. varapuheenjohtajan hallitus valitsee keskuudestaan. Hallituksen jäsenistä puolet on kerrallaan erovuorossa.
Hallitus kokoontuu kuusi kertaa vuodessa.
Palloliiton hallitus (25.11.2023-)
| --- | --- |
 Ari Lahti, puheenjohtaja  Katri Mattsson, 1. varapuheenjohtaja  Kaarlo Kankkunen, 2. varapuheenjohtaja:  Matti Hannuksela  Mervi Katainen  Juha Luusua  Ari Murtonen  Joakim Strand
Päätösvalta ja hallinto > Hallitus > Puheenjohtajat

| Puheenjohtaja | Kausi |
| --- | --- |
Walter Flander: 1907–1908
John Catani: 1909
Uno Westerholm: 1910–1911
Carolus Lindberg: 1912
Walter Qvist: 1913–1917
Erik von Frenckell: 1918–1952
Juuso W. Walden: 1953–1963
Osmo P. Karttunen: 1963–1974
Ove H. Rehn: 1974–1975
Jouko Loikkanen: 1975–1983
Lauri Pöyhönen: 1983–1987
Pentti Seppälä: 1987–1997
Pekka Hämäläinen: 1997–2009
Sauli Niinistö: 2009–2012
Markku Lehtola (va.): 2012
Pertti Alaja: 2012–2017
Markku Lehtola (va.): 2017–2018
Ari Lahti: 2018–
Päätösvalta ja hallinto > Alueet

Eteläinen alue
Helsinki
Muu pääkaupunkiseutu (Espoo, Vantaa ja Kauniainen)
Päijät-Häme
Kymenlaakso
Läntinen alue
Pirkanmaa
Varsinais-Suomi
Satakunta
Pohjanmaa
Etelä-Pohjanmaa
Keski-Pohjanmaa
Itäinen alue
Etelä-Savo
Pohjois-Savo
Etelä-Karjala
Pohjois-Karjala
Pohjoinen alue
Pohjois-Pohjanmaa
Lappi
Kainuu
Päätösvalta ja hallinto > Alueet > Alueparlamentti

Alueparlamentit koostuvat kunkin alueen seurojen puheenjohtajista. Esittelijänä alueparlamenteissa toimii Palloliiton aluepäällikkö. Alueparlamentti seuraa lähipalveluiden toteuttamista, arvioi toiminta- ja taloussuunnitelmaa sekä käsittelee aloitteita.
Alueparlamentit kokoontuvat kaksi kertaa vuodessa.
Talous

Suomen Palloliitto on saanut vuosina 2018–2023 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta liikuntaa edistävien järjestöjen toimintaan yhteensä noin 12 544 000 euroa. Vuosittainen tuki on ollut vuodesta 2023 lähtien 2 135 000 euroa.
Talous > Jalkapallo-Säätiö

Vuonna 1975 Palloliiton liittohallituksen perustama Jalkapallo-Säätiö tukee Palloliiton toimintaa sekä muita jalkapalloa ja futsalia edistäviä hankkeita. Säätiössä on Pertti Alaja -rahasto, joka tukee vähävaraisten lasten ja nuorten jalkapalloharrastamista.
Palloliitto on vuokralla Jalkapallo-Säätiön omistamissa toimistotiloissa Töölön jalkapallostadionilla.
Talous > Fanimo Oy

Suomen jalkapallomaajoukkueen, Suomen naisten jalkapallomaajoukkueen ja muiden maajoukkueiden kannattajatuotemyyntiä hoitaa vuonna 2012 perustettu Fanimo Oy, jonka Palloliitto omistaa 100-prosenttisesti. Tilikaudella 2021 yrityksen liikevaihto oli 2,8 miljoonaa euroa ja tilikauden tulos 211 000 euroa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Palloliitto, virallinen sivusto
Suomen Palloliitto ry:n säännöt (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaikki Pelaa -ohjelma (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k UEFA:n kansalliset jäsenliitot |
| --- | --- |
 Albania  Alankomaat  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Englanti  Espanja  Färsaaret  Georgia  Gibraltar  Irlanti  Italia  Itävalta  Islanti  Israel  Kazakstan  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Montenegro  Norja  Pohjois-Irlanti  Pohjois-Makedonia  Puola  Portugali  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Skotlanti  Slovakia  Slovenia  Sveitsi  Suomi  Tanska  Turkki  Tšekki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Venäjä  Viro  Wales 
Maaottelut ovat jalkapallon huipentuma. Ne ovat myös Palloliiton talouden kannalta tärkeitä, sillä Suomen maajoukkueen kotiotteluiden lipputulot menevät Palloliitolle.
Palloliiton toimisto sijaitsee etualan Sonera Stadiumilla ja maaottelut pelataan taustalla olevalla Helsingin olympiastadionilla.
Aichin prefektuuri

| Aichin prefektuuri 愛知県 |
| --- | --- |
 Nagoyan linna ja pilvenpiirtäjiä
 Lippu:  Symboli
 Aichin prefektuurin sijainti Japanissa
Valtio:  Japani
Alue:  Chūbu, Tōkai
Kuntia:  54
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Nagoya
 – kuvernööri:  Hideaki Ōmura
Pinta-ala:  5 173,15 km² (28.)
Väkiluku (1.10.2012):  7 427 000 (4.)
 – väestötiheys:  1 436 as./km²
Symbolit:  
 – puu:  Acer pycnanthum
 – kukka:  Samettikurjenmiekka
 – lintu:  Kyläpöllönen
 – kala:  Marsupenaeus japonicus
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  JP-23
 
Prefektuurin internetsivut
Aichin prefektuuri (jap. 愛知県, Aichi-ken) on yksi Japanin 47 prefektuurista. Prefektuuri sijaitsee Chūbun alueella Japanissa, ja sen pääkaupunki on Nagoya.
Maantiede

Aichin prefektuuri sijaitsee Honshūn saaren keskiosassa Tyynenmeren rannalla. Sitä reunustavat Shizuokan prefektuuri idässä, Nagano koillisessa, Gifu pohjoisessa ja Mie lännessä. Prefektuurin pääkaupunki Nagoya on Japanin neljänneksi suurin kaupunki, ja lännessä virtaava Kiso on Japanin toiseksi suurin joki. Aichin korkeimman kohdan Chausuyaman huippu on 1 415 metriä merenpinnan yläpuolella. Rannikkoviivaa muokkaavat Chitan ja Atsumin niemimaat, joiden väliin jää Mikawanlahti.
Aluejako

Aichin prefektuuri jakautuu 38 kaupunkiin ja 16 muuhun kuntaan, joista 14 on maaseutukaupunkeja ja kaksi on kyläkuntia. Kunnat kuuluvat seitsemään piirikuntaan, joilla ei ole hallinnollista merkitystä. Nagoyan kaupunki jakautuu suuralueisiin.
Aisai
Ama
Anjō
Chiryū
Chita
Gamagōri
Handa
Hekinan
Ichinomiya
Inazawa
Inuyama
Iwakura
Kariya
Kasugai
Kita-Nagoya
Kiyosu
Komaki
Kōnan
Miyoshi
Nagakute
Nagoya (pääkaupunki)
Nishio
Nisshin
Ōbu
Okazaki
Owari-Asahi
Seto
Shinshiro
Tahara
Takahama
Tōkai
Tokoname
Toyoake
Toyohashi
Toyokawa
Toyota
Tsushima
Yatomi
| Piirikunta | Kunta |
| --- | --- |
Aichi: Tōgō
Ama  : Kanie · Ōharu · Tobishima
Chita: Agui · Higashiura · Mihama · Minami-Chita · Taketoyo
Kita-Shitara: Shitara · Tōei · Toyone
Nishi-Kasugai: Toyoyama
Niwa: Fusō · Ōguchi
Nukata: Kōta
Historia

Aichin nykyinen alue muodostuu vanhoista Owarin, Mikawan ja Hon maista. Taika-kauden jälkeen Mikawa ja Ho yhdistyivät. Vuonna 1871 Mikawasta ja Chitan niemimaasta muodostettiin Nukatan prefektuuri, kun taas loput Owarista muodostivat Nagoyan prefektuurin. Nagoya nimettiin uudelleen Aichin prefektuuriksi huhtikuussa 1872, ja saman vuoden aikana myös Nukatan prefektuuri liitettiin sen osaksi.
Talous

Aichin prefektuuri on ollut 28 vuoden ajan Japanin johtavassa asemassa valmistamiensa tavaraerien arvon mukaan. Tuotantoaloihin kuuluvat muun muassa autojen ja lentokoneiden valmistus. Prefektuurissa päätoimistoaan pitäviä yrityksiä ovat muun muassa Toyota, Makita ja Aisin Seiki.
Kulttuuri ja nähtävyydet

Meiji-mura on Meiji-, Taishō- ja Shōwa-kausien arkkitehtuuria esittelevä ulkoilmamuseo Inuyaman kaupungissa. Samassa kaupungissa sijaitsee myös Japanin ainoa yksityisessä omistuksessa oleva keskiaikainen linnoitus Inuyaman linna. Muita prefektuurin linnoituksia ovat pääkaupungissa sijaitseva Nagoyan linna ja Toyohashista löytyvä Yoshida. Toyokawan kaupungissa sijaitsee muinaisen Mikawan provinssin pääpyhäkkö (ichinomiya) Toga-jinja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aichin prefektuuri Wikimedia Commonsissa
Aichin prefektuurin internetsivut (japaniksi)
| n k Aichin prefektuuri |
| --- | --- | --- |
| Kaupungit |  Aisai  Ama  Anjō  Chiryū  Chita  Gamagōri  Handa  Hekinan  Ichinomiya  Inazawa  Inuyama  Iwakura  Kariya  Kasugai  Kita-Nagoya  Kiyosu  Komaki  Kōnan  Miyoshi  Nagakute  Nagoya (pääkaupunki)  Nishio  Nisshin  Ōbu  Okazaki  Owari-Asahi  Seto  Shinshiro  Tahara  Takahama  Tōkai  Tokoname  Toyoake  Toyohashi  Toyokawa  Toyota  Tsushima  Yatomi  |  |
| Kunnat piirikunnittain | Aichin piirikunta (Tōgō) · Aman piirikunta (Kanie · Ōharu · Tobishima) · Chitan piirikunta (Agui · Higashiura · Mihama · Minami-Chita · Taketoyo) · Kita-Shitaran piirikunta (Shitara · Tōei · Toyone) · Nishi-Kasugain piirikunta (Toyoyama) · Niwan piirikunta (Fusō · Ōguchi) · Nukatan piirikunta (Kōta) |  |
| n k Japanin prefektuurit ja alueet |
| --- | --- | --- |
| Hokkaidō |  Hokkaidō  |  |
| Tōhoku |  Aomori  Iwate  Miyagi  Akita  Yamagata  Fukushima  |  |
| Kantō |  Ibaraki  Tochigi  Gunma  Saitama  Chiba  Tokio  Kanagawa  |  |
| Chūbu |  Niigata  Toyama  Ishikawa  Fukui  Yamanashi  Nagano  Gifu  Shizuoka  Aichi  |  |
| Kansai |  Mie  Shiga  Kioto  Osaka  Hyōgo  Nara  Wakayama  |  |
| Chūgoku |  Tottori  Shimane  Okayama  Hiroshima  Yamaguchi  |  |
| Shikoku |  Tokushima  Kagawa  Ehime  Kōchi  |  |
| Kyūshū · Ryūkyū |  Fukuoka  Saga  Nagasaki  Kumamoto  Ōita  Miyazaki  Kagoshima  Okinawa  |  |
Aichin prefektuurin kartta.
Niigatan prefektuuri

| Niigatan prefektuuri 新潟県 |
| --- | --- |
 Echigon tasangon riisipeltoja
 Lippu:  Symboli
 Niigatan prefektuurin sijainti Japanissa
Valtio:  Japani
Alue:  Chūbu, Hokuriku, Kōshin’etsu
Kuntia:  30
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Niigata
 – kuvernööri:  Hideyo Hanazumi
Pinta-ala:  12 583,96 km² (5.)
Väkiluku (1.10.2012):  2 347 000 (14.)
 – väestötiheys:  187 as./km²
Symbolit:  
 – puu:  Camellia rusticana
 – kukka:  Tulppaani
 – lintu:  Japaniniibis
 – kukkiva kasvi:  Primula farinosa subsp. modesta
 – kala:  Koikarppi
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  JP-15
 
Prefektuurin internetsivut
Niigatan prefektuuri (jap. 新潟県, Niigata-ken) sijaitsee Japanissa Chūbun alueella Honshūn saarella Japaninmeren rannikolla. Prefektuurin pääkaupunki on Niigata. Siellä on 2 347 000 asukasta (vuonna 2012) ja sen pinta-ala on 12 583,96 neliökilometriä.
Maantiede

Niigatan prefektuuri käsittää lounaasta koilliseen noin 240 kilometrin pituisen maa-alueen Japaninmeren rannalla. Prefektuuriin kuuluu myös Sadon saari. Muotonsa vuoksi Niigataa on kutsuttu pieneksi Honshūksi.
Niigatan prefektuuri voi näkökulmasta riippuen kuulua joko Hokurikun tai Kōshin’etsun alueeseen, jotka molemmat ovat Chūbun alajakoja. Japanin pisin joki Shinano laskee Niigatassa Japaninmereen.
Aluejako

Niigatan prefektuuri jakautuu 20 kaupunkiin ja 10 muuhun kuntaan, joista kuusi on maaseutukaupunkeja ja neljä on kyläkuntia. Kunnat kuuluvat yhdeksään piirikuntaan, joilla ei ole hallinnollista merkitystä. Valtaosassa niistä on jäljellä enää yksi kunta. Niigatan kaupunki jakautuu suuralueisiin.
Agano
Gosen
Itoigawa
Jōetsu
Kamo
Kashiwazaki
Minami-Uonuma
Mitsuke
Murakami
Myōkō
Nagaoka
Niigata (pääkaupunki)
Ojiya
Sado
Sanjō
Shibata
Tainai
Tōkamachi
Tsubame
Uonuma
| Piirikunta | Kunta |
| --- | --- |
Higashi-Kanbara: Aga
Iwafune: Awashimaura · Sekikawa
Kariwa
Kita-Kanbara: Seirō
Minami-Kanbara: Tagami
Minami-Uonuma: Yuzawa
Naka-Uonuma: Tsunan
Nishi-Kanbara: Yahiko
Santō: Izumozaki
Historia

Niigatan prefektuuri jakautui Meiji-restauraatioon saakka Echigon ja Sadon provinsseihin. Sengoku-kaudella aluetta hallitsi Uesugi Kenshin.
Niigatan kaupunki on suurin ja tärkein maan Japaninmeren rannalla sijaitsevista kaupungeista. Se on ollut tärkeä satama Matthew Perryn ajoista 1800-luvun puolivälistä lähtien, erityisesti pohjoisen Korean ja Venäjän kanssa käydyn kaupan takia. Niigata olikin Japanin ensimmäinen kansainväliselle kaupalle avattu satama Japaninmerellä.
1960- ja 1970-luvuilla Japanin pääministerin Kakuei Tanakan johtama Etsuzankai-järjestö oli keskeisessä asemassa Niigatan infrastruktuurin kehittämisessä, ja prefektuuriin saatiinkin rakennettua Tokiosta Jōetsu Shinkansen ja Kan’etsu-moottoritie. 23. lokakuuta 2004 prefektuuriin iski Chūetsun maanjäristys, jossa loukkaantui yli 3 000 henkeä.