stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Merkittävien filosofien elämät ja opit
Arviointeja

Diogeneen teosta on usein arvosteltu siitä, että se on sekalainen ja epäkriittinen kokoelma erilaista aineistoa, jossa itse asia jää usein vaihtelevan tasoisten anekdoottien alle. Diogeneen tekemät valinnat kaikesta siitä suuresta määrästä aineistoa, joka vielä hänen aikanaan on ollut käytettävissä, vaikuttavat helposti oudoilta. Teos on laadultaan hyvin epätasainen, sen tyylin, tarkkuuden ja luotettavuuden vaihdellessa jatkuvasti kulloisenkin lähteen mukaan, ja se vaikuttaa olevan koottu vailla erityistä suunnitelmaa tai kritiikkiä. Teoksessa on myös paljon virheitä ja ristiriitaisuuksia, ja filosofien oppeja tiivistäessään Diogenes ei vaikuta ymmärtäneen niitä kovinkaan syvällisesti.
Jo teoksen ensimmäisiä laitoksia 1500-luvulla toimittaneet totesivat, että teos ei ole sen kuvaamien filosofien arvon mukainen. Teos vaikuttaa usein siltä, että sen tavoitteena on lähinnä kertoa filosofeista herkullisia anekdootteja. Samat anekdootit on joskus liitetty useaan eri henkilöön. Skandaalien ja anekdoottien rakkaus on nähty myöhäisantiikin kirjallisuudelle tyypillisenä piirteenä, ja Diogeneen teos näin oman aikansa kirjallisuuden ilmentymänä; tässä mielessä Diogenesta on verrattu muun muassa Flegon Tralleislaiseen, Ptolemaios Khennokseen, Athenaiokseen ja Aelianukseen. Diogeneen omassa runoudessa ja sen esittämisen tavassa on havaittavissa samoja puutteita kuin filosofiaa käsittelevässä teoksessa, mikä ei vahvista kuvaa kirjoittajan hyvästä mausta.
Mainituista syistä tutkijat ovat usein suhtautuneet Diogeneen teokseen epäilevästi. Viime aikoina teoksen mainetta on pyritty myös palauttamaan. Kaikki teoksessa käsitellyt filosofit ovat tiettävästä historiallisia henkilöitä ja heidät on ajoitettu suunnilleen oikein. Diogenes myös hahmottelee filosofian kehityslinjat pääpiirteittäin oikein. Hän mainitsee usein lähteensä tarkasti ja vaikuttaa lähinnä lainaavan lähteitään suoraan. Jotkut tutkijat ovat myös pyrkineet puolustamaan Diogenestä sillä perusteella, että nykyaikaan säilynyt teksti vaikuttaa myöhemmin lyhennellyltä ja turmeltuneelta versiolta.
Diogeneen teos on kuitenkin arvokas huomioon ottaen sen, että niin suuri osa antiikin filosofien teoksista sekä ajan filosofiaa käsitelleistä yleisesityksistä ja historiateoksista, kuten Diogeneen käyttämistä lähteistä, on kadonnut. Teos on ollut usein antiikin filosofian historiaa käsitelleiden teosten pohjana, ja joistakin teoksen käsittelemistä henkilöistä ei tiedetä juuri mitään muuta kuin se, minkä teos meille välittää. Friedrich Nietzschen sanoin, Diogenes on antiikin filosofian linnan portinvartija, jota tutkijat voivat halveksua, mutta joiden ohi kaikkien on kuljettava.
Kirjallisuutta > Suomennos

Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit.  (Suomentanut sekä esittelyn ja selitykset kirjoittanut Marke Ahonen)  Helsinki:  Summa, 2002.  ISBN 952-5418-07-3
Kirjallisuutta > Alkutekstien julkaisuja

Diogenes Laertius; Hicks, R. D. (käännös): Lives of Eminent Philosophers, I.  Harvard University Press, Loeb Classical Library, 1925.  ISBN 978-0-674-99203-0  - sisältää kreikan- ja englanninkielisen tekstin
Diogenes Laertius; Hicks, R. D. (käännös): Lives of Eminent Philosophers, II.  Harvard University Press, Loeb Classical Library, 1925.
Marcovich, Miroslav (toim.): Diogenis Laertii Vitae philosophorum.  (Bibliotheca scriptorum Graecorum et Romanorum Teubneriana, vol. 1: Books I–X; vol. 2: Excerpta Byzantina; v. 3: Indices by Hans Gärtner)  Stuttgart-Lipsia:  Teubner, 1999–2002.  – kriittinen laitos
Kirjallisuutta > Muuta kirjallisuutta

Ahonen, Marke: Diogenes Laertios ja filosofit. Historiallinen aikakauskirja, 2002, 100. vsk, nro 4.
Hope, Richard: The book of Diogenes Laertius: its spirit and its method.  New York:  Columbia university press, 1930.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Merkittävien filosofien elämät ja opit Wikimedia Commonsissa
Aiheesta muualla > Teos

Diogenes Laertius: The Lives and Opinions of Eminent Philosophers (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Diogenes Laertius: The Lives and Opinions of Eminent Philosophers Käännös Charles Duke Yonge. 1853. Google-kirjat (englanniksi)
Διογένης Λαέρτιος: Βίοι και γνώμαι των εν φιλοσοφία ευδοκιμησάντων (muinaiskreikaksi)
Διογένης Λαέρτιος: Βίοι και γνώμαι των εν φιλοσοφία ευδοκιμησάντων Wikisource (muinaiskreikaksi)
Διογένης Λαέρτιος: Βίοι και γνώμαι των εν φιλοσοφία ευδοκιμησάντων (Arkistoitu – Internet Archive) ILIESI Daphnet (muinaiskreikaksi) (italiaksi)
Aiheesta muualla > Arvioita

Kunnas, Tarmo: Sensaatiomainen kreikkalaisen filosofian lähdeteos. Kirja-arvostelu, Yliopisto-lehti 7/2003.
Matilainen, Pekka: Merkittävä lähdeteos (Arkistoitu – Internet Archive) Tieteessä tapahtuu 1/2004.
Aiheesta muualla > Muuta

Corazzon, Raul (toim.): Lives and Opinions of Eminent Philosophers by Diogenes Laërtius. A bibliography Theory and History of Ontology – laaja bibliografia teoksen aihepiiristä (englanniksi)
Diogeneen teoksen italiankielisen laitoksen Delle vite dei filosofi kansilehti vuodelta 1611.
Aukeama Diogeneen teoksen Codex Dionysiou 90 -nimellä tunnetusta käsikirjoituksesta 1200-luvulta.
Diogenes Sinopelaisen elämäkerran alku ranskankielisessä painoksessa vuodelta 1761.
Kalevi Pyörälä

Pertti Kalevi Pyörälä (24. huhtikuuta 1930 Saarijärvi – 13. helmikuuta 2023 Kuopio) oli suomalainen lääkäri ja professori. Pyörälä on kansainvälisesti arvostettu sydäntautitutkija ja sydänsairauksien ehkäisytyön pioneeri Suomessa ja koko maailmassa. Hän toimi lähes 20 vuotta Kuopion yliopiston sisätautiopin professorina ja Kuopion yliopistollisen sairaalan sisätautien klinikan ylilääkärinä.
Pyörälän vanhemmat olivat maanviljelijä Otto Pyörälä ja Aino Maria Ståhlberg. Hän avioitui vuonna 1958 Ritva Marjatta Lehtosen kanssa. Pyörälä valmistui ylioppilaaksi Jyväskylän yhteislyseosta 1948 ja lääketieteen lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta 1954. Sisätauteihin hän erikoistui 1961. Uransa alkuvaiheessa Pyörälä työskenteli apulaislääkärinä, vuodesta 1960 vuoteen 1962 hän toimi kardiologina HYKSin palveluksessa. Pyörälä oli Kuopion korkeakoulun sisätautiopin professori vuodesta 1975 ja Suomen Akatemian tutkijaprofessori 1973–1976. Hänen tutkimusalaansa olivat sydän- ja verisuonitaudit sekä niiden epidemiologia. Sydänliitto myönsi Pyörälälle sydänterveyden edistäjän valtakunnallisen tunnustuspalkinnon vuonna 2007.
Pyörälä on haudattu Kuopion Isolle hautausmaalle.
Aiheesta muualla

Kalevi Pyörälä University of Minnesota (englanniksi)
Kalevi Pyörälän muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
Pähkinävelhomonni

| Pähkinävelhomonni> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Imumonnit Loricariidae
Alaheimo::  Siimapyrstöt Loricariinae
Suku::  Velhomonnit Loricaria
Laji::  lata
Kaksiosainen nimi
 Loricaria lata  Eigenmann & Eigenmann, 1889 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pähkinävelhomonni (Loricaria lata) on imumonnien (Loricariidae) heimoon kuuluva kalalaji. Sitä tavataan Etelä-Amerikan makeissa, trooppisissa vesissä. Pähkinävelhomonni voi yltää jopa 27,0 senttimetrin pituuteen.
Päivän Uutiset (1952)

Päivän Uutiset oli Helsingissä vuonna 1952 ilmestynyt sanomalehti.
Oy Uuden Suomen julkaisema iltapäivälehti Päivän Uutiset perustettiin Helsingin olympiakesää varten. Kuudesti viikossa ilmestynyttä lehteä jatkettiin kuitenkin vuoden loppuun saakka. Sen päätoimittajana työskenteli Vilho Suomi. Ulkoasuun oli otettu vaikutteita Ilta-Sanomilta.
Pyrstötimalit

| Pyrstötimalit |
| --- | --- |
 Tulirintatimali (Leiothrix lutea)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Pyrstötimalit Leiotrichidae  Swainson, 1832
Katso myös
   Pyrstötimalit Wikispeciesissä   Pyrstötimalit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyrstötimalit (Leiotrichidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Heimon lajit on aikaisemmin luettu kuuluvaksi timaleihin Pyrstötimalien taksonomia on edelleen osittain epäselvä, eikä heimo ole välttämättä monofyleettinen. BirdLife Suomen käyttämän luokituksen mukaan pyrstötimaleihin kuuluu 19 sukua ja 119 lajia.
Pyrstötimaleja tavataan Afrikasta ja Kaakkois-Aasiasta. Niiden elinympäristöä ovat niin metsät kuin avoimet savannitkin ja ravintoa ovat hyönteiset. Heimon lajien koko ja väritys vaihtelee huomattavasti.
Suvut

| --- | --- |
 Afrikantimalit Kupeornis  Kaunominlat Siva  Kultasiipinaurulit Trochalopteron  Metsätimalit Liocichla  Naurulit Garrulax  Pensastimalit Turdoides  Sateenkaaritimalit Leiothrix:  Raitasiipitimalit Sibia  Raitatimalit Actinodura  Ruskopensastimalit Chatarrhaea  Sibiat Heterophasia  Tiaistimalit Alcippe  Viiruselkätimalit Laniellus  Vaaleapensastimalit Argya
Lajeja, joilla on oma sukunsa

Kirjominla Minla ignotincta
Munkkitimali Phyllanthus atripennis
Nepalintimali Acanthoptila nipalensis
Sinilakkitimali Cutia nipalensis
Viirutöyhtötimali Grammatoptila striata
Päiväntasaajan Guinean vaakuna

Päiväntasaajan Guinean vaakuna
Päiväntasaajan Guinean vaakuna on Päiväntasaajan Guinean tunnus lipun, kansallislaulun ja moton ohella. Se otettiin käyttöön vuonna 1979. Vaakuna on myös maan lipun keskellä.
Kilvessä on mangrovepuu, joka on Päiväntasaajan Guineassa yleinen ja maan entisen pääkaupungin Batan symboli. Kilven yläpuolella olevat kuusi tähteä kuvaavat valtion manneraluetta ja viittä saarta Guineanlahdella
Kilven alla on valtion motto Unidad, Paz, Justicia, suomeksi yhtenäisyys, rauha, oikeus.
Metafysiikka (Aristoteles)

Metafysiikka (m.kreik. Μεταφυσικά, Metafysika; lat. Metaphysica) on Aristoteleen metafysiikan pääteos. Se käsittelee muun muassa metafysiikan eli "ensimmäisen filosofian" määritelmää ja sisältöä, peruskäsitteitä, syitä, universaaleja, substanssia ja aksidenssia, sekä ensimmäistä liikuttajaa.
Historia > Metafysiikan etymologia

Aristoteles kirjoitti Metafysiikan ohella joukon teoksia, joita yhdessä kutsutaan Fysiikaksi. Aristoteleen teosten kokoelmassa, Corpus Aristotelicumissa, näiden fysiikkaa käsittelevien teosten jälkeen on sijoitettu toinen sarja kirjoja. Ne käsittelevät hyvin perustavanlaatuisia filosofisen pohdiskelun alueita, joilla tuohon aikaan ei vielä ollut nimeä. Aristoteles itse käytti aiheesta nimeä ”ensimmäinen filosofia”. Jo varhain aristoteeliset oppineet alkoivat nimittää näitä kirjoja nimellä τα μετα τα φυσικά (ta meta ta fysika) eli ”(kirjat) jotka tulevat fysiikan (kirjojen) jälkeen”.
Näin etymologisesti ajateltuna termi ’metafysiikka’ syntyi siis tavasta nimittää näitä kirjoja nimellä μεταφυσικά, Metafysiikka, perustuen kirjojen sijaintiin Aristoteleen teosten kaanonissa. Kirjat vastaavat kuitenkin myös sisällöltään, ehkä sattumalta, saamaansa nimitystä, sillä ne käsittelevät fysiikan ”taustalla” tai ”takana” olevia ”suurempia” asioita. Metafysiikka oli jaettu kolmeen pääosaan, joita pidetään länsimaisen metafysiikan perinteisinä osa-alueina. Nämä ovat:
Ontologia eli olemassaolon ja olemassa olevan tutkiminen, ”oleva olevana”.
Teologia eli jumalan ja jumalallisten asioiden tutkiminen ja jumalalliseen liittyvät kysymykset.
Tiede universaaleista eli ensimmäisistä prinsiipeistä, jotka ovat kaikkien muiden asioiden taustalla. Yksi esimerkki on ristiriidattomuuden laki: asia ei voi sekä olla että olla olematta samaan aikaan. Joku tietty omena ei voi sekä olla että olla olematta samaan aikaan, eikä se voi olla samaan aikaan sekä punainen että vihreä. Universaalitiede eli ensimmäinen filosofia käsittelee niitä asioita, jotka täytyy olla määritelty, ennen kuin niiden päälle lisätään minkään erityistieteen yksityiskohtia. Tämän vuoksi siihen kuuluu sellaisia asioita kuin substanssi, kausaliteetti jne.
Sisältö > Merkittäviä teemoja > Teoria universaaleista

Aristoteleen teoria universaaleista on yksi klassinen ratkaisu universaalien ongelmaan. Aristoteleen mukaan universaalit ovat olemassa ainoastaan toteutuneina — ne ovat olemassa ainoastaan kappaleina, in re eli ”asioissa” tai ”kappaleissa”, ei koskaan niistä riippumatta. Hän määritteli, että ovat yksinkertaisia tyyppejä, ominaisuuksia tai suhteita, jotka ovat yhteisiä niiden ilmentymille. Niin kaikki punaiset kappaleet ovat samanlaisia siinä, että jokaisessa punaisessa kappaleessa on sama universaali, punaisuus.
Näin Aristoteles vastusti Platonin ideaopin mukaista ajatusta, jossa punaisuus, punaisuuden muoto, olisi olemassa erillisenä kaikista punaisista asioista. Näin hän oli eri mieltä kuin platonilaiset realistit, sanoen, että universaalit ovat kyllä olemassa ajassa ja paikassa, mutta että ne ovat kaikkialla ympärillämme, eivät missään platonilaisessa taivaassa.
Sisältö > Merkittäviä teemoja > Substanssi ja aksidenssi

Aristoteles teki eron substanssin eli kappaleiden oleellisten, sen itsensä muodostavien, ja kappaleen aksidentaalisten ominaisuuksien välille. Aksidentaalinen ominaisuus on sellainen, jolla ei ole mitään välttämätöntä yhteyttä kuvatun kappaleen olemukseen.
Eroa voidaan havainnollistaa yksinkertaisella esimerkillä. Kaikkien poikamiesten oleellinen ominaisuus on naimattomuus, mutta heidän ruskeahiuksisuutensa on vain aksidentaalinen ominaisuus. Tämä johtuu siitä, että on loogisesti mahdotonta löytää naimisissa oleva poikamies tässä tai missään mahdollisessa maailmassa, ja näin naimattomuus on välttämätöntä tai oleellista poikamiehenä olemisessa. Toisaalta ruskeahiuksisuus on poikamiesten satunnainen tai aksidentaalinen ominaisuus, sillä osalla poikamiehistä on ruskeat hiukset ja osalla ei. Vaikka kaikki naimattomat ei-ruskeahiuksiset miehet jostain syystä kuolisivat ja kaikilla jäljelle jääneillä poikamiehillä olisi ruskeat hiukset, ruskeahiuksisuus olisi silti aksidentaalinen ominaisuus, sillä jossain mahdollisessa maailmassa jollain poikamiehellä voisi olla myös muun väriset hiukset.
Aristoteleen logiikka sisälsi useita erilaisia kategorioita aksidentaalisia ominaisuuksia, mukaan lukien lukumäärä, kvaliteetti, paikka, aika, suhteessa oleminen, jne.
Kirjallisuutta > Suomennos

Aristoteles: Metafysiikka.  ((Ta meta ta fusika.) Suomentaneet Tuija Jatakari, Kati Näätsaari, Petri Pohjanlehto. Selitykset laatinut Simo Knuuttila. Teokset VI)  Helsinki:  Gaudeamus, 1990.  ISBN 951-662-492-8
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

Aristotle: Metaphysics, Books 1–9. Teoksessa Aristotle’s Works.  (Volume XVII. Loeb Classical Library 271)  Cambridge, Massachusetts:  Harvard University Press.  ISBN 0-674-99299-7  Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
Aristotle: Metaphysics, Books 10–14. Teoksessa Aristotle’s Works.  (Volume XVIII. Oeconomica. Magna Moralia. Loeb Classical Library 287)  Cambridge, Massachusetts:  Harvard University Press.  ISBN 0-674-99317-9  Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
Aristotle: Metaphysica.  (Toimittanut Werner Jaeger. Oxford Classical Texts)  Oxford:  Oxford University Press.  ISBN 9780198145134  Kreikankielinen alkuteksti.
Kirjallisuutta > Muuta kirjallisuutta

Thomas Aquinas: Commentary on Aristotle’s Metaphysics.  (Käännös John P. Rowan. 1961)  Notre Dame, Indiana:  Dumb Ox, 1995.
Aiheesta muualla > Teos

Aristotle: Metaphysics. Perseus. (muinaiskreikaksi) (englanniksi)
Aristotle: Metaphysics. The Internet Classics Archive. (englanniksi)
Aiheesta muualla > Muuta

Cohen, S. Marc: Aristotle’s Metaphysics The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Sachs, Joe: Aristotle: Metaphysics The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Valpola, Veli: Aristoteles vastaan Platon. Helsingin Sanomat 26.1.1992.
Pyogenesis

| Pyogenesis |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1991–
Tyylilaji:  vaihtoehtorock
Kotipaikka:  Hampuri, Saksa
Laulukieli:  englannin kieli
Jäsenet:  Flo V. Schwarz, laulu, kitara   Sophie Rutard, kitara, taustalaulu   Malte Brauer, bassokitara, taustalaulu   Briefmarke, rummut, taustalaulu  
Entiset jäsenet:  Wolle Maier, rummut   Tim Eiermann, laulu, kitara  
Levy-yhtiö:  Hamburg Records  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyogenesis on 1991 perustettu saksalainen rock-yhtye. Yhtye aloitti uransa soittamalla uransa death/doom-metallia, mutta siirtyi sittemmin vaihtoehtorockiin.
Historia

Pyogenesis levytti ensi kertaa vuonna 1992, jolloin julkaistiin kaksi 7-tuumaista singleä ja Osmose Productionsin kustantama debyytti-EP Ignis Creatio. Yhtye esitti tuolloin death/doom-metallia ja he julkaisivat samassa tyylilajissa vielä toisen EP:n Waves of Erotasia ja albumin Sweet X-Rated Nothings. Toisesta albumistaan Twinaleblood lähtien Pyogenesis on tuonut musiikkiinsa kokeellisuutta ja aineksia elektronisesta musiikista ja jättänyt metallimusiikin taakseen. Yhtye ei ole saanut valtavirtamenestystä, mutta se on keikkaillut ahkerasti rockfestivaaleilla.
Jäsenet

Flo V. Schwarz – laulu, kitara
Sophie Rutard – kitara, taustalaulu
Malte Brauer – bassokitara, taustalaulu
Briefmarke – rummut, taustalaulu
Julkaisut/Tuotanto

Rise of the Unholy, 7" (1992)
Sacrificious Profanity, 7" (1992)
Ignis Creatio, EP (1992)
Waves Of Erotasia, EP (1994)
Sweet X-Rated Nothings, albumi (1994)
Twinaleblood, albumi (1995)
Love Nation Sugarhead, EP (1996)
Unpop, albumi (1997)
Mono ... or will it ever be the way it used to be, albumi (1998)
P, albumi (2000)
I Feel Sexy, EP (2002)
She makes me wish I had a gun, albumi (2002)
A Century in the Curse of Time (2015)
A Kingdom to Disappear (2017)
A Silent Soul Screams Loud (2020)
Aiheesta muualla

Pyogenesis Myspacessa
Päihdevalistus

Päihdevalistus (myös huumevalistus) on valistustyötä, jonka tarkoituksena on lisätä ihmisten tietoisuutta päihteiden käytön haitoista, edistää päihteettömiä elintapoja sekä terveellisiä elintapoja. Tätä kautta päihdevalistuksen tavoitteena on vähentää päihteiden käyttöä sekä päihteiden aiheuttamien vahinkojen, kuten esimerkiksi liikenneonnettomuuksien ja sairauksien, vähentäminen. Päihdevalistuksen piiriin kuuluvat alkoholi, tupakka ja huumausaineet.
Päihdevalistuksen toimivuudesta ei ole takeita. Kun aiheesta puhutaan ympäristössä ja kaveripiirissä, se alkaa kiinnostaa. Myös sellainen populaarikulttuuri, jossa huumeiden käyttö esitetään myönteisenä asiana, lisäävät kiinnostusta huumeita kohtaan.lähde?
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen erikoissuunnittelija Elina Kotovirta uskoo, että perinteinen huumevalistus on saattanut jopa lisätä nuorten kiinnostusta kannabiksen kokeiluun. Ruotsalaisen Alkoholi- ja huumevalitustyön keskusliiton vuosituhannen alusta olevan tutkimuksen mukaan valistukseksi tarkoitettu työ saattaa pikemminkin herättää oppilaissa halun kokeilla alkoholia. Kun Suomi liittyi Kansainväliseen oopiumisopimukseen vuonna 1922, lääkintöhallitus katsoi että huumekysymys oli arkaluontoinen ja valistustyö pitäisi toteuttaa huolellisesti, koska valistuksella saattoi pahimmillaan olla odotettua päinvastainen tulos.
Päihdevalistuksesta on kokeiltu myös sellaista menetelmää, jossa nuoret puhuvat päihteistä keskenään. Nuorten keskinäinen päihdevalistuksen menetelmä Skarppi on saanut vuoden 2011 Hyvä käytäntö -palkinnon.
Aiheesta muualla

Preventiimi - Nuorisoalan ehkäisevän päihdetyön osaamiskeskus (Arkistoitu – Internet Archive).
Sokeista pisteistä valaistumiseen. Kriittisen kannabisvalistuksen tietoperustaa rakentamassa. (Arkistoitu – Internet Archive)
Se toimii sittenkin – kuinka päihdevalistuksesta saa selvää Nuorisotutkimusverkosto/Nuorisotutkimusseura, julkaisuja 116. 2011.
Huumevalistuksia haistelemassa (Arkistoitu – Internet Archive) Helsingin Sanomat 1.5.2012.
Kouluvihkon sisältö järkytti: nastolalaisessa koulussa suoraa puhetta huumeista tokaluokkalaisille Etelä-Suomen Sanomat 20.2.2015.
Narkomaanin tarina hiljentää oppilaat Yle 10.11.2015.
Kauhutarina jumppasalissa ei opeta nuorelle elämäntaitoja (Arkistoitu – Internet Archive) Turun Sanomat 9.11.2016.
Metsänterveys

Metsänterveys on metsätalouden toimijoiden lanseeraama käsite, jolla pyritään metsien mahdollisimman korkeaan puuntuotantoon pitämällä puukanta vapaana sairauksista ja haittatekijöistä. Sana ei sinänsä ota kantaa monokulttuuriin eikä biodiversiteettiin.
Metsänterveyspalvelu ILVES on eri tieteen ja talouden edustajien kuten Helsingin yliopiston, Metsäntutkimuslaitoksen ja pankkien yhteinen projekti, jonka on tarkoitus hyödyttää metsänomistajia tunnistamaan ja kohtaamaan erilaisia talousmetsiä koskevia ongelmia.
Metsänterveys jakaantuu aihealueittain fysikaalisiin, kemiallisiin, säästä johtuviin ilmiöihin sekä eri kasvitauteihin. Muun muassa metsien harsuuntumisen syyksi voidaan katsoa ilman epäpuhtaudet kuten rikkipäästöt.
ILVES-palvelun vuonna 1988 tuottama Metsänterveysopas jakaa metsätaudit ja tuholaiset mäntyjen ja kuusien taimikoiden, varttuneiden metsien ja havupuutavaran tuholaisiin. Lisäksi on mainittu joitain lehtikuusen ja lehtipuiden tuholaisia. Teoksessa on myös viljavuuspalvelun analyysiosasto ja muun muassa lannoite- ja metsävakuutusosiot.
Mäntytaimikoiden tuhoista mainitaan erityisesti halla, hivenainekysymykset ja jopa torjunta-aineiden tuholaiset sekä hirvituhot. Varttuneiden metsien osalla tulevat esiin myrskytuhot. Puutavaran osalla mainitaan pääasiassa erinäisiä hyönteisiä. Pääosin ongelmina tulevat esiin kuitenkin tuholaishyönteisten ohella sienitaudit. Teoksessa ei pelkästään luetteloida ja kuvata eri metsäsairauksia vaan annetaan ohjeita havaittujen ongelmien torjuntaan ja ennaltaehkäisyyn. Metsänterveysoppaan tiedot korvaa nykyään pitkälti Internet.
Pähkinäntatti

| Pähkinäntatti |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Boletales
Heimo::  Boletaceae
Suku::  Lehmäntatit Leccinum
Laji::  griseum
Kaksiosainen nimi
 Leccinum griseum  (Quél.) Singer  
Katso myös
   Pähkinäntatti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pähkinäntatti
Pähkinäntatti (Leccinum griseum) on tammien ja pyökkien seuralaisena viihtyvä tattilaji, joka on Turun alueella yleinen. Sen tunnistaa risaisesta ja mustasta lakista ja aluksi vaaleasta, mutta iän mukana tummuvista jalasta ja pillistöstä. Tatti kelpaa syötäväksi nuorena, kun se on kiinteä, mutta ei vanhana, sillä se on erittäin pehmeä ja erittäin toukkainen.
Aiheesta muualla

Biolib valokuvia
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Leccinellum griseum:  Wikidata: Q937968  BioLib: 126098  CoL: 6P5F3  EoL: 18506163  Fungorum: 485668  GBIF: 3354045  iNaturalist: 994898  MycoBank: 485668  NatureServe: 2.1085941  NCBI: 2713059  Open Tree of Life: 5304087 
Gyroporus griseus:  Wikidata: Q42047671  CoL: 3J32P  Fungorum: 246760  GBIF: 3354047  MycoBank: 246760
Pylväsdiagrammi

Yksinkertainen pylväskaavio, joka kuvaa Ruotsin kansanpuolue liberaalien ääniosuutta Ruotsin valtiopäivävaaleissa vuosina 1936–2006.
Pylväskaavio eli pylväsdiagrammi on diagrammi, jossa kuvataan muuttujia pystysuuntaisten pylväiden avulla (yleensä suorakaiteita, mutta toisinaan muuta kaavion teemaan liittyvää grafiikkaa, kuten kolikkopinoja). Se soveltuu hyvin määrien ja niiden muutosten havainnollistamiseen, etenkin silloin kun vaaka-akselin arvoilla on tasavälinen järjestysominaisuus kuten aika.