stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korallilevät

| Korallilevät |
| --- | --- |
 Corallina officinalis
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset  Eucarya
Kunta::  Punalevät Rhodophyta
Luokka::  Florideophyceae
Alaluokka::  Corallinophycidae
Lahko::  Corallinales  P.C. Silva & H.W. Johansen, 1986
Katso myös
   Korallilevät Wikispeciesissä   Korallilevät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korallilevät (Corallinales) ovat punalevien kuntaan kuuluvia makroleviä. Niitä elää yleisesti maailman valtamerissä, sekä vuorovesivyöhykkeellä että syvemmällä.
Rakenteensa puolesta korallilevät voidaan jakaa kahteen ryhmään, mutta tälle jaolle ei ole taksonomisia perusteita. Toiset muodostuvat jäykistä kalkkia sisältävistä osista, jotka liittyvät toisiinsa joustavilla kapeilla liitoksilla muodostaen haarautuvia ketjuja. Toiset taas kasvavat jäkälää tai maalitahraa muistuttavina läikkinä pitkin kiven pintaa.
Koblenzin manifesti

Braunschweigin herttua Kaarle Vilhelm Ferdinand.
Koblenzin manifesti tai Braunschweigin manifesti (ransk. Manifeste de Brunswick) oli Ranskan vallankumouksen kulkuun vaikuttanut julistus, jonka liittoutuneiden preussilais-itävaltalaisten joukkojen ylipäällikkö, Braunschweigin herttua Kaarle Vilhelm Ferdinand esitti Ranskan asukkaille ensimmäisen liittokunnan sodan aikana 25. heinäkuuta 1792. Manifestin oli tarkoitus tukea Ranskan kuningas Ludvig XVI:ta vallankumouksellisia vastaan, mutta siinä erityisesti Ranskan pääkaupunkiin Pariisiin kohdistetut uhkaukset käänsivätkin kansan entistä jyrkemmin kuningasta vastaan, mikä johti tämän syrjäyttämiseen muutamaa viikkoa myöhemmin.
Tausta ja synty

Ranska oli julistanut huhtikuussa 1792 sodan Itävallalle, joka sai pian tuekseen Preussin. Itävallan ja Preussin tavoitteena oli kukistaa Ranskan vallankumous ja palauttaa itsevaltius. Valtansa palauttamista toivonut kuningas Ludvig XVI halusi vihollisen painostavan Ranskan vallankumousjohtoa manifestilla. Kun pariisilaiset olivat nöyryyttäneet kuningasta kesäkuun 20. päivän mielenosoituksessa, itävaltalaissyntyinen kuningatar Maria Antoinette esitti pyynnön tiukkasanaisesta julistuksesta. Kuningattaren yhteyshenkilönä toiminut ruotsalainen kreivi Hans Axel von Fersen kertoi myöhemmin olleensa manifestin innoittaja. Varsinaisen tekstin laati Ranskasta paennut taipumaton rojalisti Jérôme-Joseph Geoffroy de Limon. Braunschweigin herttua allekirjoitti sen Koblenzissa 25. heinäkuuta, ja se julkistettiin elokuun alussa hänen joukkojensa edettyä Lothringenin alueelle.
Sisältö

Manifestissa tuomittiin ensin Ranskan vallankumouksellisten toiminta, kuninkaan ”pyhään henkilöön” ja tämän ”jaloon perheeseen” kohdistetut ”väkivaltaisuudet” sekä ”oikeuttamattoman sodan” aloittaminen keisaria vastaan. Itävallan ja Preussin tavoitteiksi ilmoitettiin vain Ranskassa vallitsevan ”anarkian” lopettaminen sekä kuninkaan laillisen vallan ja hänen henkilökohtaisen turvallisuutensa ja vapautensa palauttaminen, ei valloitukset. Vastarintaa tekeviä Ranskan kansalliskaartilaisia ja siviilejä uhattiin rangaistuksilla. Lopuksi Pariisin asukkaita vaadittiin välittömästi alistumaan kuninkaan valtaan ja palauttamaan hänelle ”täydellinen vapaus” sekä ”luonnonlakien ja kansojen lakien mukainen” koskemattomuus ja kunnioitus hallitsijana. Jos kuninkaalliseen Tuileries’n palatsiin tunkeuduttaisiin tai kuningasperheeseen kohdistettaisiin vähäisintäkään väkivaltaa tai heidän turvallisuuttaan tai vapauttaan loukattaisiin, kohtaisi koko Pariisin kaupunkia ”ikimuistoinen kosto” ja se tuhottaisiin täydellisesti.
Vaikutus

Koblenzin manifestin vaikutus Ranskassa oli päinvastainen kuin mihin sillä pyrittiin. Se herätti enemmän vihaa kuin pelkoa ja sai kuninkaan näyttämään vihollisen liittolaiselta. Siitä tuli viimeinen pisara, joka johti 10. elokuuta puhjenneeseen pariisilaisten kansannousuun, Tuileries’n valtaukseen ja monarkian kumoamiseen Ranskassa. Liittokunnan joukot eivät koskaan päässeet Pariisiin saakka, sillä ne kärsivät tappion Ranskan armeijalle Valmyn taistelussa 20. syyskuuta.
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Braunschweigin manifesti on Wikiaineistossa (ranskaksi)
Kongponkoira

| Kongponkoira> Avaintiedot |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Tiibet
Määrä:  uhanalainen
Alkuperäinen käyttö:  metsästyskoira
Nykyinen käyttö:  metsästys
Muita nimityksiä:  Kong-kyi, Kongkyi, Kongbo Dog
FCI-luokitus:  ei FCI-rotu
Ulkonäkö
Väritys:  punainen
Kongponkoira (Kong-kyi) on tiibetiläinen koirarotu.
Ulkonäkö

Kongponkoira on suomenpystykorvaa huomattavasti raskasrakenteisempi, ja toisin kuin tällä sillä on karkea snautserimainen karvapeite. Sillä on pienet pystyt korvat. Väriltään se on punaruskea.
Alkuperä

Kongponkoira on kotoisin Nyingchi-prefektuurin Kongpo-alueelta, missä sitä käytetään metsästyskoirana. 1930-luvulla tutkimusmatkailija Frederick Marshman Baileyn vaimo Irma vieraili alueella ja huomasi paikallisen rodun. Hänellä itsellään oli mukana matkalla suomenpystykorva, jonka nähdessään tiibetiläiset osoittivat sitä hämmästyneinä ja kutsuivat sitä nimellä "kong-kyi". Kiinalaiset kommunistit osallistuivat tiibetiläisten koirien joukkoteurastukseen, mutta tästä huolimatta jossain syrjäisemmillä alueilla saattaa edelleen olla jäljellä muutamia rodunedustajia.
Kongonmuurahaisrastas

| Kongonmuurahaisrastas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Rastaat Turdidae
Suku::  Stizorhina
Laji::  fraseri
Kaksiosainen nimi
 Stizorhina fraseri  (Strickland, 1844) 
Synonyymit
 Neocossyphus fraseri 
Katso myös
   Kongonmuurahaisrastas Wikispeciesissä   Kongonmuurahaisrastas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kongonmuurahaisrastas (Stizorhina fraseri) on rastaiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kongonmuurahaisrastasta tavataan Afrikan länsi- ja keskiosissa. Lajin kannan kokoa ei tiedetä, mutta sitä on kuvattu yleiseksi ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Korttila (sukunimi)

Korttila on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Aksa Korttila (s. 1990), näyttelijä
Veikko Korttila (1903−1987), eversti ja yleisesikuntaupseeri
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Korttilinkitys

Korttilinkitys on digitelevisiolähetyksissä käytettävä laitonta jakelua estävä tekniikka. Suomessa tekniikkaa ollaan ottamassa käyttöön teräväpiirtodigilähetyksissä ja -päätelaitteissa. Korttilinkitystekniikassa asiakkaan ohjelmakortille avatut, maksulliset kanavat näkyvät vain siinä laitteessa, johon kortti on määritelty.
Kaapelitelevisioalalla toimivat yritykset pyrkivät korttilinkityksen käyttöönottoon vuoden 2008 aikana kaapeliverkossa toimivissa HD-digilähetyksissä. Alan toimijat ovat tiedottaneet asian edistymisestä tietoliikenne- ja tietotekniikka-alan edunvalvontajärjestön (FiCom ry) kautta. Korttilinkitys on yksi vaatimus Cable Ready HD -tunnukselle, joka annetaan FiCom-yhteistyössä hyväksytyille laitteille.
Perusteluina tekniikan käytölle on annettu ulkomaisten sisällöntuottajien vaatimukset ja tekniikan yleisyys muualla maailmassa.
Korttionmäen luonnonsuojelualue

| --- | --- |
Sijainti:  Riihimäki, Suomi
Pinta-ala:  22,7 ha
| --- | --- |
Perustettu:  2023
muokkaa - muokkaa wikitekstiä
Korttionmäen luonnonsuojelualue on Riihimäen Parooninmäen kaupunginosaan kuuluvan Korttionmäen asuinalueen läheisyydessä sijaitseva 22,7 hehtaarin kokoinen luonnonsuojelualue. Alue on rauhoitettu vuonna 2023 Metso-suojeluohjelman kohteena. Alueella on useita suojeltuja luontotyyppikohteita ja se on maisemallisesti merkittävä.
Korttionmäen metsä on kalliopohjaista ja varttunutta, pääosin tuoretta kangasta. Alueella esiintyy eri metsätyyppejä lehtolaikuista kalliopaljastumiin. Metsän puusto on hoidettua ja melko tasarakenteista. Valtapuustona ovat kuusi, rauduskoivu ja haapa. Alueella sijaitsee myös jalopuumetsikköjä, jotka on rauhoitettu jo aiemmin.
Tolvanen

Tolvanen on sukunimi. Nimi on Suomessa 3 882 henkilöllä. Nimen tunnettuja kantajia ovat:
Akseli Tolvanen, kirjailijanimeltään Akseli Tola (1886–1968), näytelmäkirjailija
Allan Tolvanen (1900–1982), näytelmäkirjailija
Anne Tolvanen (s. 1965), metsäekologian professori ja ohjelmajohtaja
Atte Tolvanen (s. 1994), jääkiekkomaalivahti
Eeli Tolvanen (s. 1999), jääkiekkoilija
Elias Tolvanen (s. 1995), jalkapalloilija
Hilja Tolvanen (1879–1959), opettaja ja taidemaalari
Ida Tolvanen (1920–2016), ruustinna, diakonissa ja kirjailija
Jarmo Tolvanen (s. 1956), jääkiekkoilija ja valmentaja
Joona Tolvanen (s. 1992), jääkiekkoilija
Joonas Tolvanen (s. 1989), kirjailija ja lääkäri
Juhani Tolvanen (s. 1956), toimittaja ja sarjakuvien suomentaja
Jussi Tolvanen (s. 1978), toimitusjohtaja
Kari Tolvanen (s. 1961), rikosylikomisario ja kansanedustaja
Maria Tolvanen (s. 1981), kirjailija
Marianna Tolvanen (s. 1992), jalkapalloilija
Matti Tolvanen (s. 1956), rikos- ja prosessioikeuden professori
Mikko Tolvanen (s. 1988), jääkiekkomaalivahti
Onni Tolvanen (1881–1943), kansansivistysmies
Reino Tolvanen (1920–1974), agronomi ja amatöörinäyttelijä
Timo Tolvanen (s. 1977), lentopalloilija
Viljo Tolvanen (1887–1976), filosofian tohtori, kustannustoimittaja ja lyseon lehtori
Ville Tolvanen (s. 1972), yrittäjä, Digitalist-verkoston perustaja.
Thomas Ebright Memorial Award

Thomas Ebright Memorial Award on American Hockey Leaguessa vuosittain jaettava palkinto. Se annetaan pelaajalle, joka on urallaan avustanut liigaa huomattavasti. Palkinto kantaa Portland Piratesin ja Baltimore Skipjacksin entisen omistajan Thomas Ebrightin nimeä. Ebright oli pitkään myös johtokunnan jäsen ennen kuolemaansa 1997.
Voittajat

| Kausi | Voittaja |
| --- | --- |
1997–1998: Jack Butterfield
1998–1999: Gordon Anziano
1999–2000: Bryan Lewis
2000–2001: Bill Torrey
2001–2002: Bruce Landon
2002–2003: Bill Watters
2003–2004: Roy Boe ja Jack Kelley
2004–2005: Glenn Stanford
2005–2006: Al Coates
2006–2007: Jason LaBarberaFrank Miceli
2007–2008: Doug Yingst
2008–2009: Jim Mill
2009–2010: Tom Mitchell
2010–2011: Mark Chipman
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Thomas Ebright Memorial Award
Käännös suomeksi
Tyrosinemia

Tyrosinemia on tyrosiiniin liittyvä aineenvaihduntahäiriö. Sairaudesta tunnetaan kolme tyyppiä, joista kunkin aiheuttaa eri entsyymin puutos. Tauti periytyy autosomissa resessiivisesti. Sen taustalla ovat FAH-, HPD- ja TAT-geenien mutaatiot. Hoitamattomana sairaus aiheuttaa tyrosiinin sekä sen välituotteiden kertymiä ja johtaa vakaviin ongelmiin.
Vuonna 1957 kuvatun I-tyypin tyrosinemian aiheuttama maksasairaus etenee hoitamattomana kirroosiasteelle ja maksan vajaatoimintaan. Sairauteen liittyy maksasyöpävaara, ja sen ohella voi kehittyä muitakin komplikaatioita, kuten askitesta. Hoitamattomana sairaus johtaa yleensä kuolemaan varhaislapsuuteen mennessä. Quebecissä sairaus on erityisen yleinen. Tyrosinemia II vaikuttaa ihoon ja silmiin. Potilas voi lisäksi kärsiä kehitysvammaisuudesta. III-tyypistä kärsiville kehittyy neurologisia oireita, kehitysvammaisuutta ja ataksiaa. Vuonna 1973 kuvattua tyrosinemian II-tyyppiä esiintyy varsinkin italialaisilla. III-tyyppiä on kuvattu vain muutamia tapauksia.
Suomessa tyrosinemia I:n ilmaantuvuus on luokkaa 1/70 000. Aiemmin sairaus edellytti aina maksansiirtoa, mutta nykyisin hoito aloitetaan nitisinonilla, ja potilaalle suunnitellaan yksilöllinen ruokavalio. Joskus maksansiirto on kuitenkin välttämätön.
Tupijärvi

| Tupijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylitornio
Koordinaatit:  66°43′23″N, 24°50′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Tupijoki 
Järvinumero:  67.975.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  173,3 m  
Rantaviiva:  1,107 km  
Pinta-ala:  7,462 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTupijärvi 
Tupijärvi  on Lapissa Ylitorniolla Raanujärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,5 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Palojoen valuma-alueella (67.97), jonka Kuusijoen valuma-alueeseen (67.975) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 173,3 metriä mpy.
Tylppäkulmainen kolmio

Tylppäkulmaisella kolmiolla on yksi kulmista yli 90° eli se on tylppä kulma.
Tylppäkulmainen kolmio on  geometriassa kolmio, jolla on yksi kulmista yli 90° eli tylppä kulma, ja muut kaksi kulmaa teräviä kulmia.
Jos valitaan tasolta satunnaisesti kaksi pistettä ja oletetaan niiden muodostavan kolmion pisimmän sivun päätepisteet, voidaan niiden kautta piirtää ympyrä käyttäen pisintä sivua sen halkaisijana. Tällöin  tylppäkulmaisen kolmion kolmas piste sijaitsee tämän ympyrän sisäpuolella. Toisaalta, jos tylppäkulmaisen kolmion ympäri piirretään ympyrä, voidaan tähän ympyrään aina vetää halkaisija, jonka toiselle puolelle kolmio jää kokonaisuudessaan.
Ylä-Kampunen

| Ylä-Kampunen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°11′56″N, 26°54′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskuoja:  oja Saarijärveen 
Järvinumero:  14.985.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  alle 107 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,456 km  
Pinta-ala:  1,048 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiYlä-Kampunen 
Ylä-Kampunen tai Ylä-Kamponen on Kymenlaaksossa Kouvolassa Repoveden kansallispuistossa sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja se on autio. Lammen länsirantaa seuraa metsäautotie.
Luontoarvoja

Lampi sijaitsee Repoveden kansallispuistossa. Sen rantametsät kuuluvat kansallispuistoon mutta sen vesialue ei. Se jää Pahkajärven ampuma-alueen puolelle eikä se siten ole retkeilijöiden käytettävissä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Koskijärven valuma-alueeseen (14.985) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on alle 107 metriä mpy. Sen laskuoja alkaa lammen lounaiskulmasta ja se laskee Ala-Kampusen kautta Saarijärveen.
Korallijatropa

| Korallijatropa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Tyräkkikasvit Euphorbiaceae
Suku::  Jatropat Jatropha
Laji::  multifida
Kaksiosainen nimi
 Jatropha multifida  L. 
Katso myös
   Korallijatropa Wikispeciesissä   Korallijatropa Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Korallijatropa (Jatropha multifida) on tyräkkikasvien (Euphorbiaceae) heimoon, jatropien (Jatropha) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on ainavihanta tai osittain kausivihanta sekä jokseenkin sukkulenttinen pensas tai puu. Korallijatropa voi kasvaa korkeimmillaan noin kuusi metriä korkeaksi, mutta viljeltynä se jää tavallisimmin kahdesta kolmeen metriä korkeaksi. Kaikki kasvin osat ovat myrkyllisiä.
Korallijatropa kasvaa luontaisena Meksikossa, Keski-Amerikassa sekä Karibialla.
Korallijatropan eri osia on kerätty luonnosta paikallisesti lääkinnällisiin tarkoituksiin, minkä lisäksi kasvista saadaan maitiaisnestettä. Korallijatropaa käytetään myös koristekasvina. Siinä tarkoituksessa lajia onkin viety eri puolille Vanhan maailman tropiikkia ja paikoitellen laji on levinnyt viljelykarkulaisena luontoon.
Aiheesta muualla

JSTOR Global Plants: Jatropha multifida (englanniksi)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Jatropha multifida (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Jatropha multifida (englanniksi)
Flora of North America: Jatropha multifida (englanniksi)
Kongonsiepot

| Kongonsiepot |
| --- | --- |
 Siniselkäsieppo (Myioparus plumbeus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Siepot Muscicapidae
Suku::  Kongonsiepot Myioparus  Roberts, 1922
Katso myös
   Kongonsiepot Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kongonsiepot (Myioparus) on sieppojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Kongonsieppojen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia.
Kongonsieppoihin (Myioparus) kuuluvia lajeja

Harmaakurkkusieppo (Myioparus griseigularis)
Siniselkäsieppo (Myioparus plumbeus)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Myioparus (englanniksi)
Korpikerttuli

| Korpikerttuli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kerttulit Parulidae
Suku::  Naamiokerttulit Geothlypis
Laji::  philadelphia
Kaksiosainen nimi
 Geothlypis philadelphia  (Wilson, 1810) 
Synonyymit
 Oporornis philadelphia 
Katso myös
   Korpikerttuli Wikispeciesissä   Korpikerttuli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Korpikerttuli (Geothlypis philadelphia) on kerttulien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Korpikerttulia tavataan pesivänä Kanadan etelä- ja keskiosissa ja Yhdysvaltain koillisosissa sekä talvehtivana Keski-Amerikan eteläosissa ja Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Sen populaatio on hyvin suuri, mutta kannankehitys laskeva. Lajin ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Koskijärvi

Koskijärvi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Koskijärvi, järvi Heinävedellä
Koskijärvi, järvi Kangasalla
Koskijärvi, järvi Kouvolassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Koskijärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tylppäkuonokarhu

| Tylppäkuonokarhu |
| --- | --- |

 Pleistoseeni 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Karhut Ursidae
Alaheimo::  Tremarctinae
Suku::  †Arctodus  Leidy ,1854
 Tylppäkuonokarhujen entinen levinneisyysalue
Lajit
 †Arctodus simus  †Arctodus pristinus 
Katso myös
   Tylppäkuonokarhu Wikispeciesissä   Tylppäkuonokarhu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tylppäkuonokarhu (Arctodus spp.) oli suuri, kaikkiruokainen ja nykyään sukupuuttoon kuollut karhu, joka eli Pohjois-Amerikassa noin 1,8 miljoonaa –11 000 vuotta sitten.
Tylppäkuonokarhuja oli kahta lajia: Arctodus pristinus ja Arctodus simus. Lajeista suurin oli Arctodus simus, joka oli samalla suurin koskaan elänyt karhu. Seistessään neljällä jalalla se oli 180 cm korkea ja kahdella jalalla jopa 400 cm korkea. Painoa sillä oli toista tuhatta kiloa, eli enemmän kuin kodiakinkarhulla, joka on nykyisistä karhuista suurin. Se oli pääasiassa lihansyöjä.
Tylppäkuonokarhun lähin nykyinen sukulainen on silmälasikarhu; näiden suvut erkaantuivat toisistaan vasta noin viisi miljoonaa vuotta sitten. Tylppäkuonokarhun ruumiinrakenne muistuttaa kuitenkin enemmän Suomessakin tavattavaa ruskeakarhua.
Korttien talo

Korttien talo oli Hämeenlinnassa sijaitseva museo, jossa esiteltiin postikorttien historiaa. Museota ylläpiti Korttien talo -säätiö, johon kuuluivat Paletti Oy, Posti Oy, Hämeen Sanomat Oy, Hämeenlinnan kaupunki ja Markku Laakso.
Aiheesta muualla

Hämeen sanomat: Korttien Talo lopettaa toimintansa
Tolvajärvi

| Tolvajärvi  Озеро Толваярви |
| --- | --- |

Valtiot:  Venäjä
Paikkakunta:  Loimola
Koordinaatit:  62°17′17″N, 31°29′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Tolvajoki
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  175 m 
Pinta-ala:  41 km² 
 fiTolvajärvi 
Tolvajärvi (ven. Озеро Толваярви) on järviryhmä Vuoksen vesistön Pielisen reitin latvoilla Loimolan kunnassa Karjalan tasavallan Suojärven piirissä Venäjällä. Tolvajärvi koostuu useista harjujen ja kannasten jakamista järvenselistä, jotka ovat yhteydessä toisiinsa vain kapeiden salmien välityksellä. Näitä järvenselkiä ovat muun muassa Ala-Tolvajärvi, Ylä-Tolvajärvi, Taikinajärvi, Juurikkajärvi, Hirvasjärvi ja Kotijärvi. Tolvajärvi laskee Ala-Tolvajärven pohjoispäästä alkavaa Tolvajokea pitkin Suomen ja Venäjän rajalla olevaan Viiksinselkään ja sieltä edelleen muun muassa Koitajokea myöten Pielisjokeen. Järven länsiosassa olevan Kotijärven rannalla sijaitsee Tolvajärven kylä.
Ennen 1940-luvun alueluovutuksia Tolvajärvi kuului Suomelle ja Korpiselän kuntaan. Järviryhmällä taisteltiin sekä talvi- ja jatkosodassa. Talvisodan aikana käydyssä Tolvajärven–Ägläjärven taistelussa Suomen joukot pysäyttivät Neuvostoliiton etenemisen Tolvajärvelle ja saivat heidät perääntymään. Jatkosodan hyökkäysvaiheessa rintama kulki heinä-syyskuun Tolvajärven Ristisalmella.
Suomelle kuuluessaan Tolvajärven poikki kulki harjuja pitkin kantatie Korpiselästä Suojärvelle. Tie on yhä olemassa huonokuntoisena, mutta sitä on kunnostettu suomalais-venäläisenä yhteistyönä ja EU:n avustuksella. Samoin alueelle on rakennettu tulisijoja, laavuja ja ulkovessoja.
Aiheesta muualla

Viljam Laasonen : Tolvajärvi matkailupaikka Raja-Karjalassa, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 14.10.1928, nro 42, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Tsopa järv

| Tsopa järv |
| --- | --- |

Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Võrumaa
Kunnat:  Võrun kunta
Koordinaatit:  57°52′40″N, 26°57′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Võhandu jõen valuma-alue
Laskuoja:  Tsopa oja 
Järvinumero:  VEE2125600
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  73,3 m  mpy. 
Pituus:  0,5 km  
Leveys:  0,085 km  
Rantaviiva:  1,06 km  
Pinta-ala:  9,2 ha  
Saaria:  1 
 fiTsopa järv 
Tsopa järv (myös Põrmu järv Põrmujärv, Kogrejärv) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnan Navin kylässä sijaitseva järvi. Virolaisissa järvinimissä Kogrejärv viitanne ruutanaan (vir. koger).
Maantietoa

Järvi on 500 metriä pitkä, 85 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,2 hehtaaria. Se on muodostunut maaston pitkänomaiseen painaumaan, joka jää peltoalueiden saartamiseksi. Sen ympärillä sijaitsee Navin kylän hajanaista asutusta ja taloille vievät tiet ympäröivät järven. Luoteispään tie ylittää järven ja sen pengertie katkaisee järvestä irralleen Ohajärven osan. Rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä pitkä.
Vesistösuhteita

Tsopa järv kuuluu Tsopa ojan valuma-alueeseen, jossa Tsopa oja on Võhandu jõen sivu-uoma. Järveen tulee vain muutama lyhyt oja ja se saa sadannan lisäksi lähteestä (Silmäläte) vettä. Järven laskuoja alkaa sen kaakkoispäästä, ja se virtaa ensin pienen Kõgorjärven läpi kunnes kilometrin päässä se yhtyy Võhanduun. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.