stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Miekkakala
Miekkakalan ”miekka”

Miekkakalan miekan merkityksestä ei ole varmuutta, mutta yleisimmin hyväksytyn teorian mukaan eläin käyttää sitä ravinnon hankkimiseen. Teorian mukaan miekkakala ui kalaparven keskelle ja huitoo miekallaan edestakaisin ennen kuin parvi hajoaa, ja syö sitten kuolleet kalat. Miekkakalan tiedetään käyttävän miekkaansa myös puolustautuakseen luontaisia vihollisiaan vastaan. On myös esitetty, että miekan ensisijainen tehtävä olisi täydentää kalan virtaviivaista muotoa. Miekkakala voi uida jopa 100 km/h pienentäen miekallaan tehokkaasti vedenvastusta.
Lisääntyminen

Kutee lämpimiin vesiin (>24 °C) 0-75 m syvyydessä, päiväantasaajan seudulla läpi vuoden, muilla leveysasteilla kesäisin. Naaras laskee 1-16 miljoonaa mätimunaa. Hedelmöitys ulkoinen.
Kalastus

Miekkakalan kalastus on aktiivista trooppisilla ja leudoilla vesillä. Pohjois-Atlantilla suurimmat miekkakalasaaliit saavat Espanja, Yhdysvallat, Kanada, Portugali ja Japani, Etelä-Atlantilla puolestaan Brasilia, Japani, Espanja, Taiwan ja Uruguay. Miekkakalan pyynti on suosittua urheilukalastusta, jolloin niiden liha on sivuseikka.
Aiheesta muualla

Species in the genus Xiphias. (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Family Xiphiidae (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.).  (englanniksi)
Miekkakala
Kalastettu miekkakala.
Ohrana (kirja)

| Ohrana |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jari Tervo
Kieli:  suomi
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2006
Ulkoasu:  kovakantinen
Sivumäärä:  380
ISBN:  978-952-45982-6-2

Edeltävä:  Myyrä
Seuraava:  Troikka
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ohrana on vuonna 2006 ilmestynyt Jari Tervon romaani. Se on Suomen itsenäisyyden ajan poliittista historiaa käsittelevän trilogian toinen osa. Sarjan muut osat ovat romaanit Myyrä (2004) ja Troikka (2008). Ohrana oli ilmestyessään arvostelu- ja myyntimenestys. Teos on julkaistu myös äänikirjana..
Ohrana on suku- ja sotaromaani, jossa satakuusivuotias Attila Rahja muistelee perheensä ja Suomen kohtaloita Helsingin pommituksissa vuonna 1944. Ohranan päähenkilöitä ovat Suomeen desanttina jatkosodan aikana pudotettu Janne Mutka ja hänen rakastettunsa Vilja Oljenpalo. Janne Mutkan esikuva on desantti Risto Westerlund.
Ohraryynipuuro

Ohraryynipuuro on puuro, joka valmistetaan hauduttamalla ohraryynejä maidossa. Ryynit liotetaan ensin vedessä, mutta silti kokonaisista ryyneistä tehdyn puuron hauduttaminen kestää useita tunteja.  Rikotuista ohrasuurimoista puuro valmistuu nopeammin.
Ohraryynipuuro on suomalaisen joulupuuron alkuperäinen ja ikivanha versio. Puuro oli ennen keitettävä ryyneistä, sillä jauhopuuron uskottiin tuovan katovuoden. Ryynipuuro taas takasi hyvän sadon. Riisipuuro syrjäytti ohraryynipuuron joulupuurona 1800-luvulla.
Miesten Superpesiksen kausi 1992

| --- | --- |
Järjestyksessä:  3
Joukkueita:  14
Runkosarja
Päiväys:  3. toukokuuta – 9. elokuuta
Voittaja:  Sotkamon Jymy
Pudotuspelit
Päiväys:  12. elokuuta – 8. syyskuuta
Mestari:  Sotkamon Jymy
Hopeaa:  Hyvinkään Tahko
Pronssia:  Alajärven Ankkurit
Sarjakarsinta
Nousija(t):  Muhoksen Pallo-Salamat
Putoaja(t):  Vaasan Maila
Muut sarjat
Alempi sarja:  Ykköspesis
Naisten kausi:  Naisten Superpesis
   ← 1991  1993 →
Kausi 1992 oli kolmas Superpesiksen kausi. Miesten mestaruuden voitti Sotkamon Jymy.
Superpesiksen runkosarja > Sarjataulukko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sotkamon Jymy | 26 | 20 | 0 | 6 | 255-151 | 40 |
| Imatran Pallo-Veikot | 26 | 19 | 0 | 7 | 216-161 | 38 |
| Alajärven Ankkurit | 26 | 18 | 1 | 7 | 236-149 | 37 |
| Hyvinkään Tahko | 26 | 16 | 1 | 9 | 264-175 | 33 |
| Kankaanpään Maila | 26 | 15 | 1 | 10 | 173-144 | 32 |
| Jyväskylän Kiri | 26 | 14 | 0 | 12 | 189-198 | 28 |
| Oulun Lippo | 26 | 12 | 1 | 13 | 198-192 | 25 |
| Vimpelin Veto | 26 | 12 | 0 | 14 | 164-203 | 25 |
| Kiteen Pallo -90 | 26 | 12 | 0 | 14 | 170-177 | 24 |
| Seinäjoen Maila-Jussit | 26 | 11 | 1 | 14 | 185-204 | 24 |
| Siilinjärven Pesis | 26 | 8 | 2 | 16 | 149-226 | 19 |
| Loimaan Palloilijat | 26 | 9 | 0 | 17 | 177-189 | 19 |
| Riihimäen Pallonlyöjät | 26 | 8 | 0 | 18 | 145-237 | 16 |
| Vaasan Maila | 26 | 4 | 1 | 21 | 150-265 |   9 |
Normaalien sarjapisteiden lisäksi jaettiin myös jokeripisteitä.
Superpesiksen runkosarja > Ottelut

| Joukkue | SJ | IPV | AA | HT | KM | JK | OL | VV | KiP | SMJ | SP | LP | RPL | VM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sotkamon Jymy |  | 17-11 | 6-8 | 7-6 | 11-5 | 14-8 | 11-16 | 13-4 | 7-1 | 12-5 | 11-2 | 13-2 | 7-2 | 18-6 |
| Imatran Pallo-Veikot | 8-7 |  | 10-3 | 8-3 | 11-5 | 11-12 | 6-5 | 2-1 | 4-12 | 6-2 | 6-3 | 7-6 | 15-1 | 13-4 |
| Alajärven Ankkurit | 5-6 | 7-9 |  | 8-7 | 9-2 | 5-1 | 17-12 | 5-4 | 5-1 | 24-7 | 18-6 | 10-7 | 10-1 | 8-3 |
| Hyvinkään Tahko | 13-14 | 13-4 | 11-11 |  | 14-6 | 12-8 | 8-5 | 27-6 | 16-14 | 6-4 | 15-2 | 13-5 | 9-3 | 14-11 |
| Kankaanpään Maila | 3-5 | 3-8 | 5-1 | 5-0 |  | 10-7 | 6-5 | 11-4 | 3-0 | 4-8 | 12-6 | 8-7 | 6-2 | 11-4 |
| Jyväskylän Kiri | 4-3 | 5-7 | 4-13 | 6-13 | 0-4 |  | 11-4 | 10-4 | 13-2 | 16-8 | 3-2 | 4-8 | 7-2 | 10-8 |
| Oulun Lippo | 4-8 | 10-7 | 2-6 | 9-6 | 12-3 | 6-12 |  | 5-2 | 6-8 | 5-3 | 8-9 | 9-3 | 10-5 | 11-6 |
| Vimpelin Veto | 8-5 | 5-13 | 6-4 | 1-10 | 3-1 | 7-11 | 7-6 |  | 11-1 | 3-20 | 11-5 | 7-3 | 14-9 | 8-11 |
| Kiteen Pallo -90 | 3-8 | 4-15 | 3-7 | 11-7 | 3-4 | 4-11 | 18-8 | 7-5 |  | 12-5 | 7-8 | 7-6 | 11-1 | 11-1 |
| Seinäjoen Maila-Jussit | 2-17 | 7-9 | 4-3 | 3-5 | 11-3 | 5-6 | 5-5 | 6-14 | 6-5 |  | 16-3 | 4-3 | 6-8 | 11-1 |
| Siilinjärven Pesis | 3-9 | 4-6 | 7-14 | 8-7 | 5-5 | 8-4 | 6-3 | 3-12 | 7-2 | 6-7 |  | 11-8 | 13-14 | 4-4 |
| Loimaan Palloilijat | 12-6 | 7-5 | 15-4 | 4-2 | 5-21 | 10-1 | 7-9 | 5-8 | 8-9 | 17-3 | 6-0 |  | 5-9 | 7-8 |
| Riihimäen Pallonlyöjät | 4-12 | 3-5 | 4-24 | 7-8 | 2-18 | 23-5 | 6-10 | 5-3 | 2-6 | 4-13 | 5-6 | 6-5 |  | 9-3 |
| Vaasan Maila | 6-8 | 12-10 | 6-7 | 5-19 | 1-9 | 5-10 | 6-13 | 5-6 | 3-8 | 7-14 | 13-12 | 5-6 | 6-8 |  |
Vaasan Maila putosi suoraan sarjasta. Tilalle nousi ykköspesiksen voittaja Muhoksen Pallo-Salamat.
Runkosarjan tilastot > Lyöjätilasto

| Sij>  | Pelaaja | Joukkue | Kunnarit | Lyödyt | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kari Kuusiniemi | Hyvinkää | 7 | 54 | 61 |
| 2. | Jarmo Korhonen | Oulu | 1 | 59 | 60 |
| 3. | Jari Tyynelä | Seinäjoki | 4 | 53 | 57 |
| 4. | Vesa Mikkola | Imatra | 2 | 47 | 49 |
| 5. | Jorma Parviainen | Sotkamo | 0 | 44 | 44 |
|
Runkosarjan tilastot > Etenijätilasto

| Sij>  | Pelaaja | Joukkue | Tuodut |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Janne Vuorinen | Sotkamo | 64 |
| 2. | Riku Kytösalmi | Imatra | 58 |
| 3. | Esa Honkalehto | Hyvinkää | 49 |
| 4. | Timo Keränen | Oulu | 44 |
| 4. | Mika Sivunen | Seinäjoki | 44 |
|}
Mitalijoukkueet > Sotkamon Jymy

| Pelaaja | Ottelut | Kärkil | 1 | 2 | 3 | Kunnarit | Lyödyt | Tuodut | PP | Mitali | Arvo-ottelut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Janne Vuorinen | 26 | 170 | 61 | 81 | 14 | 2 | 11 | 64 | 213 | SM | IL,LL |
| Kari Hakkarainen | 26 | 209 | 27 | 81 | 73 | 3 | 24 | 41 | 187. | SM | IL |
| Sami Sirviö | 25 | 140 | 76 | 25 | 17 | 3 | 19 | 37 | 181: | SM | IL,LL |
| Olli Hartikainen | 26 | 144 | 46 | 67 | 16 | 1 | 14 | 34 | 175: | SM | IL,LL |
| Jorma Parviainen | 26 | 154 | 6 | 34 | 70 | 0 | 44 | 5 | 169. | SM | IL,LL |
| Marko Kähkönen | 26 | 97 | 62 | 9 | 12 | 0 | 14 | 35 | 110. | SM |  |
| Timo Korhonen | 26 | 165 | 27 | 45 | 78 | 2 | 13 | 8 | 106: | SM |  |
| Asko Tuhkanen | 26 | 96 | 16 | 5 | 42 | 0 | 33 | 5 | 92: | SM |  |
| Eero Okkonen | 25 | 67 | 18 | 13 | 16 | 0 | 20 | 12 | 81 | SM |  |
| Unto Väisänen | 25 | 63 | 0 | 6 | 26 | 1 | 30 | 3 | 78 | SM |  |
| Köpi Kuoppala | 18 | 25 | 17 | 1 | 3 | 1 | 3 | 6 | 48 | SM |  |
| Mika Sirviö | 2 | 12 | 1 | 4 | 4 | 1 | 2 | 5 | 11: |  |  |
| Juha Tanskanen pj | 26 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Mitalijoukkueet > Hyvinkään Tahko

| Pelaaja | Ottelut | Kärkil | 1 | 2 | 3 | Kunnarit | Lyödyt | Tuodut | PP | Mitali | Arvo-ottelut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asko Laine | 26 | 241 | 22 | 113 | 89 | 4 | 13 | 43 | 213. | SMh | IL,LL |
| Kari Kuusiniemi | 26 | 144 | 28 | 22 | 33 | 7 | 54 | 35 | 202. | SMh | IL,LL |
| Mika Eerikäinen | 25 | 122 | 17 | 18 | 45 | 4 | 38 | 24 | 171 | SMh | IL,LL |
| Kimmo Pulliainen | 25 | 112 | 30 | 39 | 21 | 3 | 19 | 27 | 132. | SMh | LL |
| Esa Honkalehto | 26 | 149 | 108 | 26 | 12 | 0 | 3 | 49 | 129. | SMh |  |
| Jari Levänen | 24 | 78 | 12 | 23 | 31 | 0 | 12 | 14 | 126 | SMh | IL,LL |
| Simo Eerikäinen | 26 | 106 | 11 | 21 | 36 | 4 | 34 | 14 | 103. | SMh |  |
| Jukka Yrjänen | 25 | 107 | 16 | 31 | 33 | 2 | 25 | 19 | 101 | SMh |  |
| Marko Hovi | 25 | 81 | 36 | 12 | 18 | 0 | 15 | 19 | 84. | SMh |  |
| Ilkka Anonen | 25 | 62 | 28 | 14 | 13 | 0 | 7 | 14 | 67: | SMh |  |
| Jouni Eloranta | 10 | 6 | 1 | 2 | 2 | 0 | 1 | 2 | 8 |  |  |
| Hannu Kalmari | 6 | 14 | 1 | 5 | 8 | 0 | 0 | 1 | 7: |  |  |
| Kimmo Yrjänen | 5 | 8 | 1 | 4 | 3 | 0 | 0 | 3 | 7. |  |  |
| Pasi Niemelä pj | 26 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Mitalijoukkueet > Alajärven Ankkurit

| Pelaaja | Ottelut | Kärkil | 1 | 2 | 3 | Kunnarit | Lyödyt | Tuodut | PP | Mitali | Arvo-ottelut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kari Myllyniemi | 26 | 146 | 42 | 39 | 40 | 1 | 24 | 34 | 173 | SMp | IL,LL |
| Matti Iivarinen | 26 | 139 | 54 | 38 | 21 | 4 | 22 | 25 | 162. | SMp | IL,LL |
| Veijo Turpela | 25 | 137 | 27 | 62 | 30 | 3 | 15 | 37 | 168 | SMp | IL,LL |
| Vesa Vainio | 26 | 118 | 13 | 32 | 42 | 2 | 29 | 24 | 157: | SMp | IL,LL |
| Jouko Etula | 26 | 114 | 29 | 27 | 27 | 0 | 31 | 26 | 133. | SMp | LL |
| Ismo Mäkelä | 26 | 126 | 30 | 31 | 35 | 2 | 28 | 33 | 118: | SMp |  |
| Ari Halla-aho | 26 | 94 | 30 | 23 | 27 | 0 | 14 | 17 | 106. | SMp | LL |
| Taavi Kivipelto | 26 | 120 | 28 | 36 | 39 | 0 | 17 | 27 | 102 | SMp |  |
| Tuomo Tallbacka | 23 | 72 | 10 | 23 | 28 | 1 | 10 | 10 | 64 | SMp |  |
| Sami Joensuu | 26 | 43 | 3 | 5 | 10 | 0 | 25 | 3 | 57: | SMp |  |
| Jukka Mäkinen | 6 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 |  |  |
| Juha Yli-Sissala | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |  |
| Pekka Peltomäki pj | 26 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Palkinnot

| Palkinto | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden pesäpalloilija | Janne Vuorinen | Sotkamon Jymy |
| Vuoden lukkari | Olli Hartikainen | Sotkamon Jymy |
| Lyöjäkuningas | Kari Kuusiniemi | Hyvinkään Tahko |
| Kärkilyöjä | Asko Laine | Hyvinkään Tahko |
| Etenijäkuningas | Janne Vuorinen | Sotkamon Jymy |
| Tehopelaaja | Kari Kuusiniemi | Hyvinkään Tahko |
| Vuoden jokeri | Jarmo Korhonen | Oulun Lippo |
| Vuoden jokerijoukkue |  | Kiteen Pallo -90 |
| Fair Play -joukkue |  | Sotkamon Jymy |
| Vuoden naispesäpalloilija | Riikka Nieminen | Lapuan Virkiä |
| Vuoden naislukkari | Katja Saari | Lapuan Virkiä |
| Lyöjäkuningatar | Riitta Jalonen | Jyväskylän Kiri |
| Kärkilyöjä | Anne Nurmela | Ikaalisten Tarmo |
| Etenijäkuningatar | Erna Kentala | Viinijärven Urheilijat |
| Tehopelaaja | Riitta Jalonen | Jyväskylän Kiri |
| Vuoden jokeri | Riitta Jalonen | Jyväskylän Kiri |
| Vuoden jokerijoukkue |  | Ylihärmän Junkkarit |
| Fair Play -joukkue |  | Lapuan Virkiä |
| vuoden tuomari | Pekka Mäenpää |  |
| Kunnon Jätkä | Erkki Hussi |  |
| Vuoden hymytyttö | Katja Nissinen | Roihu, Helsinki |
| Johtokunnan pytty | Satu Mikola | Kempeleen kunta |
| Vuoden pelinjohtaja | Petri Kaijansinkko | Lapuan Virkiä n |
| Vuoden pelinjohtaja | Juha Tanskanen | Sotkamon Jymy |
| Vuoden valmentaja | Hannu Pelkonen |  |
| Itä-Länsi paras pelaaja | Vesa Mikkola | Imatran Pallo-Veikot |
| Vuoden pesäpallojohtaja | Tero Haipus |  |
Urheilulehden arvopelaajat: Riikka Nieminen ja Vesa Mikkola.
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
: Sotkamon Jymy
: Hyvinkään Tahko
: Alajärven Ankkurit
4.: Oulun Lippo
5.: Imatran Pallo-Veikot
6.: Kankaanpään Maila
7.: Jyväskylän Kiri
8.: Vimpelin Veto
9.: Kiteen Pallo -90
10.: Seinäjoen Maila-Jussit
11.: Loimaan Palloilijat
12.: Siilinjärven Pesis
13.: Riihimäen Pallonlyöjät
14.: Vaasan Maila
Oceana Mackenzie

Mackenzie MM-kisoissa vuonna 2023
Oceana Mackenzie (s. 11. heinäkuuta 2002) on australialainen kiipeilijä, joka erikoistuu kisaboulder-kiipeilyyn. Hän osallistui vuoden 2020 kesäolympialaisiin sijoittuen 19:nneksi, ja hän on saanut paikan vuoden 2024 kesäolympialaisiin.
Mackenzie aloitti kiipeilyn kahdeksanvuotiaana. 15-vuotiaana vuonna 2018 hän alkoi osallistua kiipeilyn maailmancupeihin. Vuonna 2019 hän pääsi ensimmäisen kerran boulderoinnissa maailmancupin finaaliin. Hän oli finaalissa kuudes. Hän voitti yhdistetyn sarjan vuoden 2020 Oseanian-mestaruuskilpailuissa ja sai paikan 2020 olympialaisiin Tokyoon. Hän oli karsinnan 19. eikä päässyt finaaliin.
Nevan vesistö

Euroopan päävaluma-alueet. Nevan vesistöalueen vedenjakasassa näkyy oikein merkittynä Ileksajoen valuma-alue.
Itämeren valuma-alue ulottuu 14 valtion alueelle, joista 9 on Itämeren rantavaltiota. Suurempien jokien pääuomat on merkitty lihavoituina ja valuma-alueen korkeussuhteet ja veden syvyydet ilmaistaan väreinä. Ileksajoen valuma-alue puuttuu valuma-alueesta.
Neva valuma-alue (oranssilla) ja muu Suomenlahden valuma-alue (vihreällä). Ileksan valuma-alue on merkitty oikein
Nevan vesistö (ven. Бассейн Невы, Bassein Nevy eli Nevan valuma-alue, vesistöaluetunnus 01040300312102000008487 ) muodostuu Suomenlahden itäpäähän laskevan Nevan sivujokien, järvien Laatokan, Ilmajärven, Saimaan ja Äänisen laskujokien ja niiden sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka pinta-ala on 281 600 neliökilometrin . Pääosa valuma-alueesta sijaitsee Venäjällä ja Suomessa, mutta pieni osa myös Valko-Venäjällä . Neva laskee Itämereen 66,5 kuutiokilometriä vettä vuodessa.
Pääuoma

Nevan vesistöalueen pääuomasta ei tässä käytettävissä suoria lähteitä, mutta sen voi muodostaa valitsemalla vesistöreittiin suurimmat joet. Alajuoksulla siihen kuuluu Neva ja sen lähdejärvi Laatokka. Laatokkaan laskevista joista suurin on Syväri, jonka lähdejärvi on Ääninen. Ääniseen laskevista joista kaksi suurinta ovat Vodlajoki ja Suunujoki. Suunujoki on pisin joki, mutta Vodlajoki virtaamaltaan suurin ja siksi Vodlajoki on valittu tässä pääuomaan. Vodlajoen erikoisuus on se latvavesien haarat, jotka saavat molemmat alkunsa Vodlajärvestä. Ne ovat Vama  ja Suhaja Vodla, joista Suhaja Vodla on valittu päähaaraan. Sen alkupää sijaitsee Vodlajärven koillisrannassa ja järven pohjoisrantaan laskee suurin tulojoki Ileksa. Sen lähdejärvi on pieni Kalgatsinskoje ja siihen laskee pohjoisesta vielä pikkujoki Verhjaja.
Pääuoman pituus voidaan näillä valinnoilla laskea löydetyistä lähdetiedoista ja kartasta järvireittejä mittaamalla. Pääoman pituuteen vaadittavat lukuarvot ovat siten Verhjaja (37 km ), Kalgatsinskoje (4 km ), Ileksa (155 km ), Vodlajärvi (16 km ), Suhaja Vodla (38 km ), Vodlajoki (149 km ), Ääninen (98 km ), Syväri (224 km ), Laatokka (121 km ) ja Neva (74 km ). Näistä saadaan vesistöreitin pääuoman pituudeksi yhteensä 916 kilometriä.
Yleistä > Sijainti

Nevan vesistöalue sijaitsee Itämeren valuma-alueen eteläosassa. Sillä on pitkä yhteinen vedenjakaja sen länsipuolella sijaitsevien Suomenlahteen laskevien vesistöjen kanssa. Niistä suurimpia ovat Kymijoen vesistö, Laukaanjoen vesistö ja Narvanjoen vesistöalue. Kymijoen ja Laukaanjoen väliin jää monia pieniä jokien valuma-alueita, joita ei tässä luetella. Nevan vesistön vedenjakajan takana on Suomen puolella vielä Oulujoen vesistö ja sen länsipuolella Pyhäjoen vesistö ja Siikajoen vesistö. Vienanmereen laskevista vesistöistä rajautuu Nevan vesistöön Kemijoen vesistö, Uikujoen vesistö ja Äänisjoen vesistö, sekä niiden väliin jääviä pieniä vesistöjä. Nevan vesistöalueen kaakkoispuolella sijaitsee suuri Volgan vesistöalue, joka rajautuu Nevan vesistön eteläpuolella Väinäjoen vesistöön.
Yleistä > Valuma-alueen piirteitä

Nevan vesistön valuma-alueen pinta-alaksi on ilmoitettu eri arvoja. Yleisin arvo on 281 000 neliökilometriä (km² ), joka on Neuvostoliiton aikainen arvio. Myös arvoa 282 000 km²  käytetään, joka voi tarkoittaa 281 600 km²  pyöristettynä. Uusi käytetty arvo on myös 286 553 km² (vuodelta 2006 ). Nevan vesistöstä sijaitsee Venäjällä noin 230 000 neliökilometriä (80 % ), Suomessa noin 60 000 neliökilometriä (19,9 % ) ja myös pieni osa Valko-Venäjällä (0,1 % ).
Nevan valuma-alue on ilmeeltään hyvin erilainen sen eri osissa. Valuma-alueen asukastiheys on keskimäärin 22 asukasta neliökilometrille, mutta sen 6 108 000 asukasta levittäytyy siihen varsin epätasaisesti. Alueen suurin kaupunki on Pietari, jonka asukasluku on vuonna 2019 ollut noin 5 391 000 asukasta eli 88 % valuma-alueen asukkaista. Kun siitä asuu Suomessa Vuoksen vesistön äärellä 743 600 asukasta, jää muualle asumaan enää alle 30 000 asukasta.
Valuma-alueen maankäyttö voidaan tiivistää viiteen lukuun. Pinta-alasta on viljelyssä 12 %, rakennettua 0,1 %, metsämaata 55 %, sisämaan vesistöjä 17 % ja muuta maata 16 %. Valuma-alueen koillisosat ovat lähes luonnontilassa ja Suomessa se kuuluu Järvi-Suomeen, jonka asutus on haja-asutusta ja jonka joukossa on vain muutama pieni kaupunki. Valuma-alueen pohjoisosat muistuttavat Pohjois-Karjalaa, mutta sen eteläosat ovat olleet aiemmin osittain viljelyssä. Maaltamuutto on autioittaneet näiden alueiden syrjäisimmät osat kokonaan. Valuma-alueen pohjoisosat sijaitsevat havumetsävyöhykkeellä ja eteläosat sekametsävyöhykkeen pohjoisosissa.
Yleistä > Ilmasto

Laatokalla sataa keskimäärin 610 millimetriä vuodessa. Järven rannikko jäätyy joulukuun alussa ja järven keskusta vasta tammi-helmikuussa. Jää kasvaa yleensä 50–60 senttimetriä paksuksi. Jäät lähtevät järvenselältä maalis-huhtikuun vaihteessa, mutta järven pohjoisosissa jäänlähtö viivästyy toukokuulle asti. Neva jäätyy joulukuun alussa ja vapautuu jäistä huhtikuun lopulla. Olhavanjoki jäätyy marraskuun puolivälissä ja sen jäidenlähtö on huhtikuun puolivälissä. Ääninen sijaitsee kylmemmällä alueella kuin edelliset kohteet. Sen rannikko jäätyy marraskuun lopulla ja järvenselkä tammikuun puolivälissä. Järvi ei kuitenkaan jäädy kokonaan joka vuosi. Äänisen jäidenlähtö tapahtuu huhtikuun lopulla.
Yleistä > Virtaamia

Nevan virtaamia on mitattu perinteisesti kaupunkialueen itäpuolella Novosaratovkassa, aivan Venjoen kohdalla, josta on matkaa noin 30 kilometriä Suomenlahdelle. Tässä on käytetty mittaussarjaa vuodesta 1859 (tammikuu) vuoteen 1984 (joulukuu). Tilaston mukaan joen keskivirtaama on ollut 2 504 kuutiometriä sekunnissa (MQ, m³/s). Pienin mitattu virtaama on ollut 747 m³/s (NQ) ja suurin 4 450 m³/s (HQ).
Yleistä > Luontoarvoja

Valuma-alueella sijaitsevat suuret järvet, joita ovat esimerkiksi Laatokka, Saimaa, Ääninen ja Ilmajärvi, tasaavat Nevassa sekä sen virtaamia että sen tuomia ravinteita. Nevajoen Suomenlahdelle tuomasta ravinnekuormasta on käytettävissä Itämeren muihin jokiin verrattavia tilastoja 1990-luvulta alkaen. Tässä tarkastellaan vain fosforin ja typen ravinteita, joiden luvut ovat kokonaisfosforin ja kokonaistypen arvoja. Tarkasteltaessa ravinteiden lähteitä jaetaan ne yleensä pistekuormitukseen ja hajakuormitukseen. Suurin pistemäinen kuormittaja on Pietarin kaupunki lähialueineen, joka jättää valuma-alueen pienemmät teollisuuden ja taajama-asutuksen varjoonsa. Hajakuormitus muodostuu maatalouden ja metsätalouden toiminnasta, jotka levittäytyvät tasaisemmin valuma-alueelle. Puolet Nevan tuomasta ravinnekuormasta on luontaista alkuperää, eli se olisi tullut Suomenlahteen muutenkin ilman ihmisen vaikutusta. Toinen puoli jakautuu pistekuormittajille fosforin osalta 20 % ja typen osalta 13 %, maatalouden hajakuormittajille fosforin osalta 15 % ja typen osalta 4 % ja muu hajakuormitus vastaa fosforin osalta 15 % ja typen osalta 33 % kokonaiskurmituksista.
Nevan Suomenlahteen kohdistama fosforikuormitus vuosina 1995–2014 oli keskimäärin 3 283 tonnia vuodessa. Tilastoista havaittava pienenevä fosforikuormitus johtuu Pietarissa 2010-luvulla toteutetusta jäteveden keskittämisellä yhdelle suurelle puhdistamolle, joka saa talteen aikaisempaa suuremman osan fosforista. Typen vastaavat luvut vuosina 1995–2014 olivat keskimäärin 56 289 tonnia vuosittain. Typen osalta kuormituksen väheneminen on alkanut jo 2000-luvun alkupuoliskolla ja se on jatkunut 2010-luvun läpi. Kuormituksen vertailuluku saadaan jakamalla kuormitus valuma-alueen pinta-alalla. Fosforia irtautuu siten 8 ja typpeä 192 kilogrammaa neliökilometriltä. Nevan keskimääräinen virtaama oli 2 310 m³/s vuosina 1995–2014. Vedestä mitatut kokonaisfosforipitoisuudet olivat 26 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) vuosina 2010–2017. Kokonaistyppipitoisuudet olivat samaan aikaan keskimäärin 617 μg/l.
Vesistöalueen perusrakenne

Vesistöalueella sijaitsee kaksi Euroopan suurinta järveä Laatokka ja Ääninen, joihin molempiin laskee kymmeniä jokia. Laatokkaan laskevista joista suurimpia ovat Vuoksi, Syväri ja Olhava. Niiden lähteitä ovat vastaavasti Saimaa, Ääninen ja Ilmajärvi. Kolmen järven ja Laatokan valuma-alueet käsitellään tässä erillisinä aihekokonaisuuksina. Eri asiayhteyksiin on taulukoitu pääuoman suuria sivujokia.
Vesistöalueen perusrakenne > Alajuoksu: Neva

Neva saa alkunsa Laatokan lounaisrannasta ja se on 74 kilometriä pitkä. Sen kautta laskee Pietarissa Suomenlahteen koko 281 600 km²  vesistöalueen vedet. Nevan vesistöalueen lähialueen pinta-ala on 22 600 km². Nevan virtaama on Pietarissa 2 504 m³/s . Alla on luettelo Nevan sivujoista.
| Sivu-uoman nimi suom>    | Karttanimi ven>      | Etäisyys mereen (km) | Pääuoman kohta   | Pituus (km)   | Virtaama MQ (m³/s) | Valuma- alue (km²) | Lähteet     |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Neva laskee Itämereen Suomenlahdella
| Mustajoki | Tšornaja Retška (Чёрная Речка) | 5 | Pietari | 8 |  |  | 1,1,1,–,3,–,– |
| Ohtajoki | Ohta (Охта) | 12 | Pietari | 90 |  | 768 | 3,1,1,–,2,–,2 |
| Utka | Utka (Утка) | 23 | Pietari | 6 |  | 13 | 1,1,1,–,2,–,2 |
| Murzinka | Murzinka (Мурэинка) | 25 | Pietari | 5 |  |  | 1,1,1,–,2,–,– |
| Venjoki | Slavjanka (Славянка) | 27 | Pietari | 39 |  | 249 | 3,1,1,–,2,–,2 |
| Inkereenjoki | Ižora (Ижора) | 34 | Pietari | 76 |  | 1 000 | 3,1,1,–,2,–,2 |
| Tšornaja Retška | Tšornaja Retška (Чёрная Речка) | 43 | Bolšie Porogi | 12 |  | 53 | 3,1,1,–,2,–,2 |
| Tusinajoki | Tosna (Тосна) | 44 | Ivanovskaja | 121 |  | 1 640 | 3,1,1,–,2,–,2 |
| Svjatka | Svjatka (Святка) | 47 | Pella | 9 |  | 42 | 1,1,1,–,2,–,2 |
| Mujajoki | Mga (Мга) | 55 | Paulova | 93 |  | 754 | 3,1,1,–,2,–,2 |
| Muikka | Moika (Мойка) | 57 | Paulova | 27 |  | 113 | 3,1,1,–,2,–,2 |
| Dubrovka | Dubrovka (Дубровка) | 60 | Dubrovka | 9 |  | 51 | 1,1,1,–,2,–,2 |
| Tšornaja | Tšornaja (Чёрная) | 70 | Tšornaja Retška | 30 |  | 260 | 1,1,1,–,2,–,2 |

Neva alkaa Laatokan lounaisrannasta
Lähteet: 1 = , 2 = tieto on 1:ssä sivujokea käsittelevästä tietokortista (linkkilista) ja 3 = tieto luettu suomenkielisen Wikipedian artikkelista