stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaartamo Kettunen Kuustonen (albumi)
Kappaleet

Elämän haamu – 2.42  - säv. Kaartamo, san. Kettunen, sov. Kaartamo
Yhden yön – 2.19  - säv. Kaartamo, san. Kuustonen/Kaartamo/Kettunen, sov. Kaartamo
Sunnuntai – 2.25  - säv. Kuustonen, san. Kuustonen, sov. Kaartamo/Kettunen/Kuustonen
Minkäs teet – 4.31  - säv. Kaartamo, san. Kettunen, sov. Kaartamo
Kuningatar – 2.56  - säv. Kaartamo, san. Kuustonen, sov. Kaartamo/Kettunen/Kuustonen
Katri – 2.57  - säv. Kuustonen, san. Kuustonen, sov. Kaartamo/Kettunen/Kuustonen
Ruusunnuppu – 1.15  - säv. san. sov. Kettunen
Maaria – 3.09  - säv. Kaartamo, san. Kuustonen, sov. Kaartamo
Oi naiseni – 1.43  - säv. Kuustonen/Kaartamo, san. Kuustonen, sov. Kaartamo/Kettunen/Kuustonen
Fiiliksellä, baby – 2.17  - säv. san. sov. Kettunen
Käärmetanssi – 2.56  - säv. Kuustonen, san. Kuustonen, sov. Kaartamo/Kettunen/Kuustonen/Tigerstedt
Vanki – 3.05  - säv. san. sov. Kaartamo
Yökirja – 3.14  - säv. Kuustonen, san. Kuustonen, sov. Kaartamo/Kuustonen
Ei tunnu oikeelta – 2.18  - säv. Kettunen, san. Kettunen, sov. Kettunen/Kaartamo/Kuustonen
Tango – 4.24  - säv. Kaartamo, san. Kaartamo/Kuustonen/Kettunen, sov. Kaartamo
Albumi sisältää "piilokappaleen" - instrumentaaliesityksen, jonka nimeä ei ole mainittu levyn tiedoissa.
Muusikot

Esa Kaartamo – kitarat, koskettimet, basso, laulu
Edu Kettunen – akustinen kitara, lyömäsoittimet, laulu
Mikko Kuustonen – laulu, huuliharppu
Anssi Nykänen – rummut
Masa Maijanen – basso
Henrik Perelló – viulu
J-P Virtanen – haitari
Aiheesta muualla

Kaartamo Kettunen Kuustonen: Kaartamo Kettunen Kuustonen Musiikkituottajat ry.
Mikko Kuustonen
| --- | --- |
Studioalbumit:   Jää kuuntelemaan  Musta jalokivi  Abrakadabra  Aurora  Valon valtakunta  Siksak  Seepran varjo  Atlantis  Musta  Hietaniemi  Profeetta  Agricolankatu 11  Omaelämäkerran laulut 
Yhteisalbumeita:   Kaartamo Kettunen Kuustonen  Laulava Sydän – Kaartamo Kettunen Kuustonen  Pont Neuf  Joutomailla  Kirjeitä  Profeetta  Kuu ja tähdet - Laulut, tarinat ja ystävät 
Kokoelmat:   Lauluja Linnunradan laidalta: Parhaat 1991–1998  30 unohtumatonta laulua  The Essential Mikko Kuustonen  38 unohtumatonta 
Video/DVD:  Yksi ilta
Singlet:   "Enkelit lentää sun uniin"  "Taivas varjele"  "Kaktusviinaa"  "Tunnen tämän ikävän"  "Abrakadabra"  "Hopealanka"  "Kuume"  "Aurora"  "Taikuri"  "Kultainen sydän ja palava mieli" (Mikko Kuustonen & Maarit)  "Kuka tietää"  "Tulilientä ja dieseliä"  "Onnentyttö"  "Saman taivaan alla"  "Neiti kaihomieli"  "Maailmanpyörä"  "Hyvällä tuulella"  "11. hetki"  "Pecos Bill"  "Kuningatar" (Kaartamo Kettunen Kuustonen)  "Elämän haamu" (Kaartamo Kettunen Kuustonen)  "Fiiliksellä beibi" (Kaartamo Kettunen Kuustonen)  "Jerusalemiin"  "Aurora II"  "Abessinian koirat"  "Ei kyyneltäkään"  "Voimaa hain"  "Putoan taivaisiin"  "Totuuden henki" (Kaartamo Kettunen Kuustonen)  "Heinillä härkien kaukalon" (Anna Eriksson, Mikko Kuustonen, Samuli Edelmann, * * Tiktak, Janne Raappana)  "Ilona" (Kaartamo Kettunen Kuustonen)  "Ainoain"  "Tulimaan tango"  "Pysy lujana nyt"  "Paratiisiin"  "Veli älä jätä" (Samuli Edelmann & Mikko Kuustonen)  "Työlaulu" (SF Blues feat Mikko Kuustonen)  "Vanha vaiva" (SF Blues feat Mikko Kuustonen)  "Elvis"  "Hietaniemi"  "Pohjanmaa"  "Kesäyön unelmat" (Ile Kallio & vierailevat solistit (Mikko Kuustonen, Anssi Kela, Jorma Kääriäinen))  "Kirje" (Ile Kallio & vierailevat solistit (Mikko Kuustonen, Anssi Kela, Jorma Kääriäinen))  "Tyyneyttä"  "Tyttäreni" (Jukka Perko & Mikko Kuustonen)  "Ilmansuunnat" (Jukka Perko & Mikko Kuustonen)  "Leivotaan, leivotaan" (Marja Tyrni feat Mikko Kuustonen & Nenäpäivä Ensemble)  "Unihiekkaa"  "Ainutlaatuinen"  "Jouluenkeli" (Club for Five, Mikko Kuustonen ja Tapiolan kuoro)  "Saat syttymään"  "Kohtalon oma"  "Viimeisen kerran"  "Woyzeck"  "Kaipuu"  "Sinä olet minä"  "Anna mennä Anna"  "Karhupuisto"  "Revitty taivas"  "Tuu pois piilosta"  "Huoneen täydeltä pyhää"  "Joulu on muualla"  "Pysyn tässä" 
Muuta:  Diskografia
Justin Mapp

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Justin Sanders Mapp
Syntymäaika: 18. lokakuuta 1984 (ikä 39)
Syntymäpaikka: Brandon, Mississippi, Yhdysvallat
Pelipaikka: vasen laitalinkki
Pituus: 185 senttimetriä
Paino: 73 kilogrammaa
Seura
Seura: Montreal Impact
Pelinumero: –
Junioriseurat
2000–2001: IMG Soccer Academy
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2002 2003–2010 2010–2011 2012– | D.C. United Chicago Fire Philadelphia Union Montreal Impact | 3 (0) 174 (14) 44 (4) 0 (0) |
Maajoukkue
| 2005–2007 | Yhdysvallat | 8 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 23. marraskuuta 2011.
Justin Sanders Mapp (s. 18. lokakuuta 1984 Brandon, Mississippi, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen laitalinkki. Hän edustaa Major League Soccerin Montreal Impactia.
Seurajoukkueura

Mapp valmistui Yhdysvaltain jalkapalloliiton IMG Soccer Academystä vuonna 2001 ja teki Project-40-kehityssopimuksen ammattilaisliiga Major League Soccerin kanssa. D.C. United varasi hänet numerolla neljä vuoden 2002 MLS SuperDraft -varaustilaisuudessa. Tulokaskaudellaan hän pelasi kolmessa ottelussa yhteensä vain 28 minuuttia.
Ennen kautta 2003 Mapp siirtyi Chicago Fireen vaihdossa Dima Kovalenkoon, missä hänestä tuli tärkeä osa joukkuetta. Hän voitti Chicagossa Lamar Hunt U.S. Open Cupin ja MLS Supporters’ Shieldin kaudella 2003. Toinen U.S. Open Cupin voitto seurasi kaudella 2006, jolloin hänet valittiin myös MLS Best XI -tähdistöjoukkueeseen. Runsaan seitsemän kauden aikana Chicagossa hän pelasi 174 MLS:n runkosarjaottelua, joissa hän teki 14 maalia ja antoi 36 maalisyöttöä.
Heinäkuussa 2010 Mapp myytiin tulokasjoukkue Philadelphia Unionille, jossa hän vietti puolitoista kautta. Kaudella 2011 hän pelasi 29 ottelussa ja oli auttamassa joukkueen pudotuspeleihin. Marraskuussa 2011 järjestetyssä MLS Expansion Draft -varaustilaisuudessa Mappin oikeudet siirtyivät kaudeksi 2012 liigaan liittyneelle Montreal Impactille.
Maajoukkueura

Mapp pelasi useita otteluita Yhdysvaltain nuorisomaajoukkueissa ja osallistui alle 17-vuotiaiden MM-kilpailuihin vuonna 2001 ja alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuihin vuonna 2003. Jälkimmäisessä turnauksessa hän teki Yhdysvaltain voittomaalin neljännesvälieräottelussa Norsunluurannikkoa vastaan.
Yhdysvaltain A-maajoukkueessa Mapp debytoi 12. lokakuuta 2005 ottelussa Panamaa vastaan. Hän kuului vuoden 2007 CONCACAF Gold Cupin voittaneeseen Yhdysvaltain joukkueeseen ja pelasi myöhemmin samana vuonna myös Copa Américassa.
Saavutukset

CONCACAF Gold Cup: 2007
MLS Supporters’ Shield: 2003
Lamar Hunt U.S. Open Cup: 2003, 2006
MLS Best XI: 2006
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Justin Mapp Wikimedia Commonsissa
Justin Mappin esittely Montreal Impactin sivustolla (englanniksi)
Justin Mappin esittely Major League Soccerin sivustolla (englanniksi)
Justin Mappin esittely U.S. Soccerin sivustolla (englanniksi)
Jörgen Elofsson

Jörgen Elofsson
Jörgen Kjell Elofsson (s. 14. tammikuuta 1962) on ruotsalainen sanoittaja, joka on kirjoittanut tekstejä sellaisille artisteille kuin Britney Spears, Kelly Clarkson, Guy Sebastian, Ana Johnsson, Marie Serneholt, Shayne Ward ja Brendan Murray.
Ura

Elofssonin ura alkoi hänen ollessaan 16-vuotias, kun hän oli eri bändien laulaja ja kitaristi. Sen jälkeen Elofsson lähti soolouralle ja julkaisi kaksi albumia nimellä "Shane" vuosina 1989 ja 1992.
Elofssonista tuli kokopäiväinen sanoittaja vuonna 1994, kun hän työskenteli ruotsalaisen artistin Carolan kanssa. Hänen alkoi tehdä töitä Cheiron Studios -nimisellä studiolla tammikuussa 1998.
Vuonna 2005 Elofsson perusti Planet Six -levy-yhtiön, mikä on osa Sony BMG:tä.
Aiheesta muualla

Virallinen nettisivu
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Matteus

Matteus tarkoittaa seuraavia asioita:
Matteus, evankelista
Matteus, miehen nimi
Matteus, sukunimenä:
Arnold Matteus (1897–1986), virolainen arkkitehti
Kaemo

| Kaemo |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  2005–2016
Tyylilaji:  kristillinen reggae, gospel
Kotipaikka:  Kokkola, Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Timo Nygård, laulu, melodica (2005–)  Kimmo Klemola, kitara, taustalaulu (2005–)  Antti Saari, koskettimet (2006–)  Joona Pirilä, basso (2012–)  Jim Hagqvist, trumpetti (2009–)  Teemu Wiander, saksofoni (2010–)  Essi Kulmala, taustalaulu (2011–) 
Entiset jäsenet:  Tuomas Vuolteenaho, rummut (2005–2007)  Jonas Olsson, rummut (2007–2008)  Aslak Kaljunen, basso (2005–2009)  Petri Kiviniemi, rummut (2008–2009)  Samuel Halonen, basso, taustalaulu (2009–2010)  Valtteri Heikkilä, basso (2010–2012)  Emmanuel Isong, rummut (2009–2013) 
Levy-yhtiö:  Maanalainen Levykauppa   Bullroser Records  
Aiheesta muualla
kaemo.net
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaemo oli vuonna 2005 perustettu pohjalainen pop-vivahteista kristillistä reggaeta soittava yhtye. Kaemon jäsenet tunnustavat kristillistä uskoa, ja yhtye julisti musiikkinsa kautta suorasanaisesti evankeliumia. Yhtyeen nimellä ei perustajajäsenien mukaan ole mitään etymologista alkuperää.
Kaemo voitti keväällä 2008 Keuruulla järjestettävän SM-Gospel-kilpailun, ja yhtyeen debyyttialbumi Perustus julkaistiin 12. kesäkuuta 2009. Yhtyeen toinen albumi Läpi tulen julkaistiin 20. heinäkuuta 2011 ja kolmas albumi Armosta 15. marraskuuta 2013. Näiden lisäksi yhtye on julkaissut kaksi singleä, ”Hän on tie” (2009) ja ”Etulinja” (2010).
Yhtye esiintyy normaalisti kahdeksan henkilön kokoonpanolla, mutta on esiintynyt myös 12 henkilön kokoonpanolla Maata näkyvissä -festareilla Turussa 2011 ja Läpi tulen -albumin julkaisukonsertissa Dei-festivaalilla Pietarsaaressa, sekä satunnaisesti myös muissa tapahtumissa. Puhallinsektion yhtye otti mukaan pysyvästi keikkasettiinsä vuonna 2009.
Yhtyeen kotipaikka on Kokkolassa, missä yhtye sai alkunsa kotiseurakunnan kokouksia säestäneestä kokoonpanosta. Kokkolan lisäksi yhtyeen jäseniä asuu Oulussa.
Vuosina 2005−2013 yhtyeessä on soittanut neljä eri rumpalia ja viisi eri basistia. Nigerialainen rumpali Emmanuel Isong vetäytyi yhtyeestä syksyllä 2013.
Kaemon albumit julkaisi Bullroser records. Single-julkaisut olivat omakustanteita.
Kaemo lopetti toimintansa keväällä 2016.
Jäsenet

Timo Nygård − laulu, melodica (2005–)
Kimmo Klemola − kitara, taustalaulu (2005–)
Antti Saari − koskettimet (2006–)
Jim Hagqvist − trumpetti (2009–)
Joona Pirilä − basso (2012–)
Essi Kulmala − taustalaulu (2011–)
Teemu Wiander − saksofoni (2010–)
Joachim Kiviniemi – rummut (2014–)
Minna Tauriainen-Koper − trumpetti (2009–)
Esa Klapuri − Saksofoni (2012–)
Jeremy Simmons − pasuuna (2011–2012)
Ella Kankare − taustalaulu (2012–)
Satu Kolehmainen − saksofoni (2009–)
Diskografia > Albumit

Perustus (2009)
Läpi tulen (2011)
Armosta (2013)
Diskografia > Singlet

”Hän on tie” (2009)
”Etulinja” (2010)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yhtyeen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaemo YouTubessa
Kaemo MySpace-sivustolla
Karkeakarvainen slovakianseisoja

| Slovakianseisoja |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Slovakia
Määrä:  Suomessa 10
Rodun syntyaika:  1950-luvun loppu
Alkuperäinen käyttö:  kanalintujen metsästys (seisova ja noutava lintukoira)
Nykyinen käyttö:  metsästys
Elinikä:  12–15 vuotta
Muita nimityksiä:  slovenský hrubosrstý stavač, Wire-haired Slovakian Pointer, Slovakian Wire-haired Pointer, braque slovaque à poil dur, Slowakischer Rauhbart, braco eslovaco de pelo duro, slovaki karmikarvaline linnukoer, Slovakian Pointing Griffon
FCI-luokitus:  ryhmä 7 Seisovat lintukoirat alaryhmä 1.1 Mannermaiset "braque"-tyyppiset #320
Ulkonäkö
Säkäkorkeus:  uros 62–68 cm; narttu 57–64 cm
Väritys:  harmaa, rusehtavan harmaa, harmaa mustin laikuin
Karkeakarvainen slovakianseisoja (slovakiksi slovenský hrubosrstý stavač) eli ohar on slovakialainen koirarotu. Se on Slovakiassa melko suosittu.
Ulkonäkö

Slovakianseisoja tuo mieleen karkeakarvaisen weimarinseisojan. Se on jalopiirteinen, keskivahva ja vankkarakenteinen olematta kuitenkaan raskas. Pää ja kaula ovat korkea-asentoiset. Pää on riittävän pitkä, kallo suorakaiteen muotoinen ja otsapenger kohtalaisen viisto. Silmät ovat mantelinmuotoiset ja meripihkan väriset; aivan kuten weimarinseisojalla, myös tämän rodun pennuilla silmät voivat olla taivaansiniset. Korvat ovat riippuvat, suhteellisen pitkät ja kärjistä pyöristyneet. Kuono on riittävän syvä, leveä ja suunnilleen kallon pituinen, kuononselkä suora, kirsu suuri ja tumma. Purenta on aina leikkaava. Rintakehä on leveä ja riittävän pitkä, selkä vaakasuora. Vatsaviiva on kohtalaisen ylösvetäytynyt. Koiran metsästäessä hännän asento on vaakasuora, levossa alaspäin riippuva. Häntä on Slovakiassa perinteisesti typistetty puoleen alkuperäisestä pituudestaan. Karvapeite on karkea, sileä ja noin 4 cm pitkä, ja muodostaa kuonon alaosaan "viikset". Väri on aina harmaa, virallisesti "rusehtavan harmaa"; rotumääritelmän mukaan siinä esiintyy eri vivahteita, mutta käytännössä koira näyttää yleensä samanväriseltä kuin joko weimarinseisoja (tasaisen hopeanharmaa) tai saksanseisoja (harmaa mustin laikuin/päistärikkö). Urosten säkäkorkeus vaihtelee 62–68 cm ja narttujen 57–64 cm välillä.
Luonne ja käyttäytyminen

Slovakianseisoja on tottelevainen ja helposti koulutettavissa. Se sekä seisoo että noutaa riistan.
Alkuperä

1950-luvun lopulla Slovakiassa risteytettiin keskenään harmaa tšekinseisoja-uros ja Australiasta tuotu weimarinseisoja-narttu. Toiset lähteet mainitsevat jalostukseen käytetyn myös karkeakarvaista saksanseisojaa. Uusi rotu rekisteröitiin Tšekkoslovakiassa alun perin nimellä "karkeakarvainen weimarinseisoja" (Hrubosrstý Weimarský Stavač) ja slovakialaiset kasvattajat ja harrastajat pyysivät myös Saksan weimarinseisojaklubia tunnustamaan rodun karkeakarvaisena weimarinseisojana. Kun todettiin, etteivät saksalaiset hyväksyisi rotua kyseisellä nimellä, sille keksittiin uusi nimi: karkeakarvainen slovakianseisoja. Tällä nimellä se saavutti lopulta myös FCI-tunnustuksen vuonna 1983. Vielä nykyisinkin rodun kotimaassa sitä risteytetään mm. karkeakarvaisen saksanseisojan, lyhytkarvaisen saksanseisojan ja villakoirapointterin kanssa.
Matteuksen seurakunta

Matteuksen seurakunta voi tarkoittaa seuraavia:
Matteuksen seurakunta (ruots. Matteus församling), Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Porvoon hiippakuntaan kuuluva ruotsinkielinen seurakunta Helsingissä
Pyhän Matteuksen luterilainen seurakunta, Lähetyshiippakunnan seurakunta Hämeenlinnassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Matteuksen seurakunta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
137

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata eaa. · I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku
Vuosikymmenet: 90-luku · 100-luku · 110-luku · 120-luku · 130-luku · 140-luku 150-luku · 160-luku · 170-luku · 180-luku · 190-luku · 200-luku
Vuodet: 90 · 91 · 92 · 93 · 94 · 95 · 96 · 97 · 98 · 99 100 · 101 · 102 · 103 · 104 · 105 · 106 · 107 · 108 · 109 110 · 111 · 112 · 113 · 114 · 115 · 116 · 117 · 118 · 119 120 · 121 · 122 · 123 · 124 · 125 · 126 · 127 · 128 · 129 130 · 131 · 132 · 133 · 134 · 135 · 136 · 137 · 138 · 139 140 · 141 · 142 · 143 · 144 · 145 · 146 · 147 · 148 · 149 150 · 151 · 152 · 153 · 154 · 155 · 156 · 157 · 158 · 159 160 · 161 · 162 · 163 · 164 · 165 · 166 · 167 · 168 · 169 170 · 171 · 172 · 173 · 174 · 175 · 176 · 177 · 178 · 179 180 · 181 · 182 · 183 · 184 · 185 · 186 · 187 · 188 · 189 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209
Kuolleita

Pyhä Telesforus, paavi
Kaartelampi

| Kaartelampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°09′57″N, 26°23′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Isoon Siikajärveen 
Järvinumero:  14.926.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,4 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,978 km  
Pinta-ala:  4,53 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaartelampi 
Kaartelampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Siikaselän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 450 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,4 metriä mpy.
136 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku eaa. · 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa.
Vuosikymmenet: 200-luku eaa. · 190-luku eaa. · 180-luku eaa. · 170-luku eaa. · 160-luku eaa. · 150-luku eaa. · 140-luku eaa. · 130-luku eaa. · 120-luku eaa. · 110-luku eaa. · 100-luku eaa. · 90-luku eaa.
Vuodet: 200 eaa. · 199 eaa. · 198 eaa. · 197 eaa. · 196 eaa. · 195 eaa. · 194 eaa. · 193 eaa. · 192 eaa. · 191 eaa. · 190 eaa. · 189 eaa. · 188 eaa. · 187 eaa. · 186 eaa. · 185 eaa. · 184 eaa. · 183 eaa. · 182 eaa. · 181 eaa. · 180 eaa. · 179 eaa. · 178 eaa. · 177 eaa. · 176 eaa. · 175 eaa. · 174 eaa. · 173 eaa. · 172 eaa. · 171 eaa. · 170 eaa. · 169 eaa. · 168 eaa. · 167 eaa. · 166 eaa. · 165 eaa. · 164 eaa. · 163 eaa. · 162 eaa. · 161 eaa. · 160 eaa. · 159 eaa. · 158 eaa. · 157 eaa. · 156 eaa. · 155 eaa. · 154 eaa. · 153 eaa. · 152 eaa. · 151 eaa. · 150 eaa. · 149 eaa. · 148 eaa. · 147 eaa. · 146 eaa. · 145 eaa. · 144 eaa. · 143 eaa. · 142 eaa. · 141 eaa. · 140 eaa. · 139 eaa. · 138 eaa. · 137 eaa. · 136 eaa. · 135 eaa. · 134 eaa. · 133 eaa. · 132 eaa. · 131 eaa. · 130 eaa. · 129 eaa. · 128 eaa. · 127 eaa. · 126 eaa. · 125 eaa. · 124 eaa. · 123 eaa. · 122 eaa. · 121 eaa. · 120 eaa. · 119 eaa. · 118 eaa. · 117 eaa. · 116 eaa. · 115 eaa. · 114 eaa. · 113 eaa. · 112 eaa. · 111 eaa. · 110 eaa. · 109 eaa. · 108 eaa. · 107 eaa. · 106 eaa. · 105 eaa. · 104 eaa. · 103 eaa. · 102 eaa. · 101 eaa. · 100 eaa. · 99 eaa.
Tapahtumia

Wu säätää Kungfutselaisuus uskonnon Kiinan viralliseksi valtionuskonnoksi
Karkeakarvainen steierinajokoira

| Karkeakarvainen steierinajokoira |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Itävalta
Rodun syntyaika:  1870-luku
Alkuperäinen käyttö:  metsästys, haavoittuneen riistan jäljestys
Nykyinen käyttö:  metsästys- ja jäljestyskoira
Muita nimityksiä:  Steirische Rauhhaarbracke, Steirische Rauhhaarige Hochgebirgsbracke, Steirinvuoristoajokoira, Coarse-haired Styrian Hound, Styrian Rough-haired Mountain Hound, brachet de Styrie à poil dur, sabueso estirio de pelo áspero, steiermarki karmikarvaline hagijas, Peintingerbracke, Peintinger, Austrian Coarse-haired Hound
FCI-luokitus:  ryhmä 6 Ajavat ja jäljestävät koirat alaryhmä 1.2 Keskikokoiset ajavat koirat #62
Ulkonäkö
Säkäkorkeus:  uros 47–53 cm; narttu 45–51 cm
Väritys:  fawn tai punainen
Karkeakarvainen steierinajokoira (saks. Steirische Rauhhaarbracke) eli peintingerinajokoira (saks. Peintingerbracke) on itävaltalainen koirarotu.
Ulkonäkö

Kallo on hieman pyöristynyt, otsapenger selkeä. Silmät ovat ruskeat. Korvat ovat riippuvat, eivät kooltaan kovin suuret. Kuono on suora ja kirsu musta. Purenta on aina leikkaava. Rintakehä on leveä ja syvä, selkä leveä ja suora. Häntä on sirpinmuotoinen. Karvapeite on karkea, kova ja säänkestävä, ja muodostaa kuonoon "viikset". Värityksen sävy vaihtelee hiekasta (fawn) punaiseen. Urosten säkäkorkeus on 47–53 cm ja narttujen 45–51 cm.
Luonne ja käyttäytyminen

Steierinajokoira on uskollinen ja aktiivinen ja sillä on voimakas metsästysvietti. Se on työssään tarmokas ja määrätietoinen.
Alkuperä

Carl Peintinger jalosti rodun 1870-luvulla Steiermarkin osavaltiossa. Hän risteytti aluksi karkeakarvaisen istrianajokoira-uroksen ja hannoverinvihikoira-narttu Hela 1:n keskenään. Sen jälkeen jalostukseen uskotaan käytetyn myös itävallanajokoiraa, kun taas toiset lähteet painottavat etelä- ja kaakkoiseurooppalaisten ajokoirien vaikutusta perimään. Alun alkaen rotu metsästi yksinomaan Steiermarkin vuoristoissa ja nykyisin se on kaikkein yleisin Itävallan eteläosassa. Se hyväksyttiin kotimaassaan virallisesti vuonna 1889 ja FCI:ssä vuonna 1954.
Jörgen Lennartsson

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Dan Inge Jörgen Lennartsson
Syntymäaika: 10. huhtikuuta 1965 (ikä 59)
Syntymäpaikka: Växjö, Kronobergin lääni, Ruotsi
Seura
Seura: avoin
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1980–1983 |  Växjö Norra |  |  |
| 1984–1986 |  Växjö FK |  |  |
Valmennusura
1979–1988:  Växjö Norra (juniorit)
1990–1993:  Östers IF U19
1994–1999:  Helsingborgs IF U19
2000–2001:  Helsingborgs IF (apuv.)
2002–2004:  BK Häcken
2006–2010:  Ruotsi U21
2011:  Stabæk IF]
2012–2013:  IF Elfsborg
2015–2017:  IFK Göteborg
2018–2019:  Lillestrøm SK
2021–2022:  Helsingborgs IF

Jörgen Lennartsson (s. 10. huhtikuuta 1965) on ruotsalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja.
Meriitit

Ruotsin mestaruus: 2012
Superettan: 2004
U21 EM-välierät: 2009
Ruotsin vuoden valmentaja: 2012
Kaarst

| Kaarst |
| --- | --- |

 vaakuna
 Kaarst
 Koordinaatit: 51°14′N, 6°37′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Nordrhein-Westfalen
Piirikunta:  Rhein-Kreis Neuss
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  37,4 km²
Korkeus:  39 m
Väkiluku (2022)  (30.6.2022):  44 185
 – Väestötiheys:  1 182 as./km²
Postinumero:  41564
Suuntanumero(t):  02131
 
 www.kaarst.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaarstin sijainti Rhein-Kreis Neussin piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa.
Kaarst on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa läntisessä Saksassa. Se sijaitsee Düsseldorfin länsipuolella Reininmaan metropolialueella (Metropolregion Rheinland). Rein virtaa Kaarstin itäpuolitse kohti pohjoista.
Maantiede

Kaarst sijaitsee Nordrhein-Westfalenin länsiosassa kymmenisen kilometriä Düsseldorfin keskustasta länteen ja kolmetoista kilometriä Mönchengladbachin keskustasta itäkoilliseen. Etäisyys Kölnistä on noin 40 kilometriä luoteeseen. Kaarst on niin sanottu linksrheinische Stadt eli Reinin vasemmanpuoleinen (länsipuolella sijaitseva) kaupunki.
Kaarst rajautuu idässä Neussiin, joka on Saksan väekkäin piirikuntaan kuuluva kaupunki (vuonna 2022). Koillisessa on Meerbusch ja lounaassa Korschenbroich. Luoteessa on Viersenin piirikuntaan kuuluva Willichin kaupunki.
Kaarstin kaupunginosat ovat Kaarst, Büttgen, Driesch, Holzbüttgen ja Vorst. Büttgen oli itsenäinen kunta vuoteen 1975.
Historia

Ensimmäinen asiakirjamaininta Kaarstista on vuodelta 1218 muodossa Karlesvorst. Büttgen mainitaan ensi kerran jo 800-luvulla muodossa Budica. Molemmat paikkakunnat kuuluivat keskiajan lopulta alkaen vuosisatoja Kölnin vaaliruhtinaskuntaan. Reinin länsipuoli kuului vuodesta 1794 alkaen noin 20 vuotta Ranskaan. Napoleonin tappion jälkeen alue kuului Preussiin. Kaarst ja Büttgen olivat maatalousvaltaisia, kunnes rautatieyhteyksien avaaminen 1800-luvun jälkipuoliskolla johti nopeaan teollistumiseen. Seuraavan vuosisadan jälkipuoliskolla paikkakuntaa muuttivat moottoritieyhteydet, pendelöinti, uudet liiketoiminta-alueet ja toisen maailmansodan jälkeinen pakolaisvirta. Kaarst sai kaupunkioikeudet 1. tammikuuta 1981.
Kaarstin merkittäviä arkkitehtonisia kohteita ovat muun muassa tuulimylly Braunsmühle (1756), kirkko Alt St. Martin ja moderni kaupunkikeskusta.
Talous ja liikenne

Kaarstin talouselämä nojaa palvelualoihin ja teollisuuteen. Kaupungissa on useita paikallisjunaliikenteen asemia. Moottoritiet BAB 52 ja BAB 57 kulkevat kaupungin alueella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaarst Wikimedia Commonsissa
Kaarst, Nordrhein-Westfalen, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Kaarst
Braunsmühle
Käännös suomeksi