Maxima Sequanorum
Historia

Maxima Sequanorumin alue oli aiemmin osa Germania superiorin provinssia. Seudun tärkeimmät heimot olivat sequanit (Sequani), joiden tärkein kaupunki oli Vesontio, helvetialaiset eli helveetit (Helvetii), joiden keskus oli Aventicum, sekä rauracit (Rauraci), joiden keskus oli Augusta Raurica.
Maxima Sequanorumin provinssi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin erottamalla se Germania superiorista. Provinssi kuului Gallian diokeesiin. Veronan luettelossa 300-luvun alkupuolella provinssi esiintyy nimellä Sequania. 300-luvulta lähtien provinssi oli osa Gallian prefektuuria. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului edelleen Gallian prefektuuriin ja Gallian diokeesiin. 400-luvun alun Notitia dignitatumin mukaan provinssia hallitsi praeses.
Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
| Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuosina 293–395 | Länsi-Rooma> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuodesta 395 | Nykyinen alue tai valtio> Nykyinen alue tai valtio.Nykyinen alue tai valtio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Belgica 16 eaa.– | Germania superior n. 83– | Germania superior n. 83– | Germania prima | Germania prima | (Alsace ja Rheinland-Pfalz) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Belgica 16 eaa.– | Germania superior n. 83– | Germania superior n. 83– | Sequania | Maxima Sequanorum | (Sveitsi läntinen ja keskinen) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Belgica 16 eaa.– | Germania inferior n. 83– | Germania inferior n. 83– | Germania secunda | Germania secunda | (Maas-joen alue) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Belgica 16 eaa.– | Gallia Belgica | Gallia Belgica | Belgica prima | Belgica prima | (Mosel-joen alue) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Belgica 16 eaa.– | Gallia Belgica | Gallia Belgica | Belgica secunda | Belgica secunda | (Belgia ja Pohjois-Ranska) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Lugdunensis prima | Lugdunensis prima | (Burgundi) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Lugdunensis secunda | Lugdunensis secunda | (Normandia) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Lugdunensis secunda | Lugdunensis tertia | (Bretagne) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Lugdunensis secunda | Senonia (Lugdunensis quarta) | (Pariisi ja Orléans) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Aquitania 16 eaa.– | Gallia Aquitania 16 eaa.– | Gallia Aquitania 16 eaa.– | Aquitania prima | Aquitanica prima | (Auvergne) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Aquitania 16 eaa.– | Gallia Aquitania 16 eaa.– | Gallia Aquitania 16 eaa.– | Aquitania secunda | Aquitanica secunda | (Poitou-Charentes) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Aquitania 16 eaa.– | Gallia Aquitania 16 eaa.– | Gallia Aquitania 16 eaa.– | Novempopulana | Novempopulana | (Gascogne) |
| Gallia transalpina 121–22 eaa. | Gallia Narbonensis 22 eaa.– | Gallia Narbonensis 22 eaa.– | Gallia Narbonensis 22 eaa.– | Narbonensis prima | Narbonensis prima | (Languedoc) |
| Gallia transalpina 121–22 eaa. | Gallia Narbonensis 22 eaa.– | Gallia Narbonensis 22 eaa.– | Gallia Narbonensis 22 eaa.– | Narbonensis secunda | Narbonensis secunda | (Var, Vaucluse ja Drôme) |
| Gallia transalpina 121–22 eaa. | Gallia Narbonensis 22 eaa.– | Gallia Narbonensis 22 eaa.– | Gallia Narbonensis 22 eaa.– | Viennensis | Viennensis | (Rhône-joen alue) |
Selitykset: ↑  Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen.  ↑  Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan.  
Maxima Sequanorum ja muut Gallian provinssit vuonna 400.