stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
TsSKA-jääurheilupalatsi

| TsSKA-jääurheilupalatsi |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Leningradskyi Prospekt 39, Moskova, Venäjä
Koordinaatit:  55°47′41″N, 37°32′17″E
Avattu:  1964
Remontoitu:  1991
Laajennettu:  1991, 2006
Suljettu:  26. maaliskuuta 2021
Purettu:  2021
Omistaja:  TsSKA Moskova
Arkkitehti:  Yuri Regentov
Käyttäjät
 HK TsSKA Moskova (KHL) (1964–2018)  Zvezda Moskova (VHL) (2018–2021)  Krasnaja Armija (MHL) (2015–2021)  TsSKA:n taitoluistelijat 
Katsojakapasiteetti
 5 600 
Kentän mitat
 60 x 28 m 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
TsSKA-jääurheilupalatsi (ven. Ледовый Дворец Спорта ЦСКА (ЛДС), Ledovyi Dvorets Sporta TsSKA) oli jäähalli Leningradin valtakadun varrella Moskovassa Venäjällä.
Hallin istumakapasiteetti oli 5 600. Se valmistui 1991, toimien niin TsSKA:n jääkiekkojoukkueen, sen farmijoukkueiden Zvezda Moskovan ja Krasnaya Armiyan kuin TsSKAn taitoluistelijoidenkin kotihallina. Jääurheilupalatsi oli osa TsSKA:n isoa urheilukompleksia.
TsSKA siirtyi pelaamaan uudelle TsSKA Arenalle toukokuussa 2018. TsSKA-jääurheilupalatsin viimeinen ottelu pelattiin 26. maaliskuuta 2021 MHL-juniorijoukkueiden Krasnya Armiyan ja MHK Dinamo Moskovan välillä. Ottelun päätyttyä kuulutettiin ottelun olleen hallin historian viimeinen. TsSKA-jääurheilupalatsi purettiin syyskuussa 2021.
Aiheesta muualla

Hallista TsSKA:n sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Bodrovin divisioona | Tarasovin divisioona | Harlamovin divisioona | Keskinen divisioona |
| Ufa-Arena | Arena-Metallurg | Arena-Omsk | Tatneft-Arena |
| Minsk-Arena | Podmoskovje-urheilupalatsi | Arena 2000 | Kazakstan-urheilupalatsi |
| Sokolniki-urheilupalatsi | Junost-urheilupalatsi | Volgar-urheilupalatsi | Ammattiyhdistysten urheilupalatsi |
| Kuznetsin metallurgien urheilupalatsi | Balašiha-Arena | Konsertti- ja urheilupalatsi Sibir | Vitjaz-jääpalatsi |
| Tšerepovetsin jääpalatsi | Pietarin jääpalatsi | Platinum Arena | Urheilullis-kulttuurinen kompleksi Neftehimik |
| Arena Mytištši | TsSKA-jääurheilupalatsi | Riika-areena | Lužniki |
Tutkailmavalvonta

Tutkailmavalvonta on erotuksena aisti-ilmavalvonnasta tutkalla tapahtuvaa ilmavalvontaa.
Tutkailmavalvonnassa voidaan käyttää ulottuvuuden perusteella erityyppisiä tutkia, jotka voivat olla kaukovalvontatutkia, keskivalvontatutkia tai lähivalvontatutkia. Ne voivat olla liikkuvia tai kiinteitä asemia.
Sotilaallisten vaatimustensa vuoksi, tutka-asemien on kestettävä elektroninen sodankäynti ja muodostettava toisiinsa kytketty laaja ja nopeasti mukautuva tutkaverkko.
Kun suurvaltojen on valvottava omia etujaan laajoilla alueilla, joille ei läheskään aina voi omia tutka-asemia rakentaa, on kehittynyt lukuisa joukko lentokoneeseen asennettuja pitkän kantaman tutkia. Sellaisia voi myös nopeasti ottaa käyttöön liittolaismaiden kriiseissä ilmatilannekuvan aikaansaamiseksi.
Tutkavalvonnasta pidemmälle kehittynyt valvonnan muoto on satelliittivalvonta, joka toimii apuna, mutta ei voi täysin kattaa maanpäällisen ilmavalvonnan tarpeita, johon tarvitaan pitkän kantaman tutka, jollaisesta yksi esimerkki on venäläinen, nykyaikainen Voronež.
Tiina Taavitsainen

Tiina Tuulikki Taavitsainen (s. 19. joulukuuta 1985 Helsinki) on suomalainen seiväshyppääjä ja voimistelija. Hän edusti yleisurheilussa Helsingin Kisa-Veikkoja ja häntä valmensi vuoteen 2006 Rauli Pudas, vuosina 2006–2008 Risto Koskinen ja vuodesta 2009 Vesa Rantanen. Voimistelussa hän edusti Suomen Taitovoimisteluklubia.
Taavitsainen voitti telinevoimistelun hypyissä Suomen-mestaruuden vuosina 1998–2003.
Taavitsainen kilpaili seiväshypyssä ensimmäisen kerran vuonna 2005 19-vuotiaana. Hän on saavuttanut yleisurheilussa kuusi aikuisten SM-mitalia. 17. helmikuuta 2007 hän oli seiväshypyn kolmas sisäratojen SM-kisoissa tuloksella 375 cm. 14. kesäkuuta 2008 hän oli mukana 4 × 100 metrin viestissä ajalla 47,56 s hopealle juosseessa HK-V:n viestijoukkueessa. Kalevan kisoissa 2011 hän sijoittui seiväshypyssä toiseksi ja 2009 kolmanneksi sekä sisäratojen SM-kilpailuissa 2010 ja 2011 toiseksi.
Hänen seiväsennätyksensä on 420 cm, jonka hän hyppäsi Somerolla 29. kesäkuuta 2008. Ennätyksellään hän sijoittuu Suomen kaikkien aikojen tilastossa yhdeksänneksi (tilanne kesäkuussa 2019). Hallissa hänen ennätyksensä on Jyväskylässä 1. maaliskuuta 2008 hypätty 414 cm.
Aikuisten SM-mitalit yleisurheilussa

Ulkoradoilla
Hopeaa 2008 (4 × 100 m 47,56)
Hopeaa 2011 (seiväshyppy 382 cm)
Pronssia 2009 (seiväshyppy 400 cm)
Sisäradoilla
Hopeaa 2010 (Seiväs 388)
Hopeaa 2011 (Seiväs 390)
Pronssia 2007 (Seiväs 375)
Henkilökohtaiset ennätykset

Ulkoradoilla
Seiväs 420 (Somero 29.6.2008)
Sisäradoilla
Seiväs 414 (Jyväskylä 1.3.2008)
Tupuna Vaissi

Tupuna Vaissi (ent. Sirkka Helinä Vaissi, 26. helmikuuta 1941 Turku – 12. toukokuuta 2012 Helsinki) oli suomalainen lastenkirjailija ja kuvataiteilija.
Vaissi valmistui ylioppilaaksi Tampereen yhteiskoulusta vuonna 1962. Neljä vuotta myöhemmin hän valmistui kuvaamataidon opettajaksi, muttei koskaan työskennellyt ammatissa. Sen sijaan Vaissi aloitti työt televisiokuuluttajana ja alkoi vähitellen tehdä lastenohjelmia ja koko perheen näytelmiä. Vuosina 1966–1970 hän kertoi ja piirsi satuja lastenohjelmassa Pienten piiri. Hän myös kuvitti lastenkirjoja.
Urallaan Vaissi teki useita kuunnelmia, televisionäytelmiä, satukirjan (Saniaissaari, 1966) ja satumusikaalin. Lisäksi hän näytteli elokuvassa Kuningas lähtee Ranskaan (1986). 1980-luvulla hän toimi  Mainostelevisiossa dramaturgina.
Vaissin puoliso oli ohjaaja Veikko Kerttula 1964–1984.
Aiheesta muualla

Tupuna Vaissi Elonetissä.
Tupuna Vaissi Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ylen Elävä arkisto: Tupuna Vaissi piirtää sadun (17.8.1967)
Tommy Mansikka-aho

Tommy Mansikka-aho (s. 1970) on suomalainen pop- ja folk-muusikko. Hän soittaa kitaraa, didgeridoota ja munniharppua. Mansikka-aho soitti folk-yhtye Gjallarhornissa slideridoo-mallista didgeridoota vuosina 1996–2004. Edea-yhtyeen jäsenenä hän edusti Suomea Eurovision laulukilpailuissa 1998.
Tommy Moe

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Tommy Moe |  Tommy Moe |  Tommy Moe |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten alppihiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Lillehammer 1994 | syöksylasku |  |
|  Hopeaa | Lillehammer 1994 | supersuurpujottelu |  |
Tommy Moe (s. 17. helmikuuta 1970 Missoula, Montana) on yhdysvaltalainen entinen alppihiihtäjä ja olympiavoittaja.
Moe voitti olympiakultaa syöksylaskussa Lillehammerin olympialaisissa 1994. Samoissa olympialaisissa hän sijoittui supersuurpujottelussa hopealle ja laski alppiyhdistetyssä 5:ksi. Naganon olympialaisissa 1998 Moe oli super-G:ssä 8:s ja syöksylaskussa 12:s. Maailmanmestaruuskilpailuissa Moen uran paras sijoitus tuli Moriokan kisoista 1993, jossa hän laski syöksylaskun 5:ksi.
Urallaan Moe pystyi vain yhteen maailmancupin osakilpailuvoittoon, ja yhteensä seitsemään palkintokorokepaikkaan.
Moe lopetti uransa vuonna 1998 ja on toiminut sen jälkeen muun muassa vaateyrityksen ja hiihtokeskuksen edustustehtävissä.
Tornion murteet

Tornion murteet ovat suomen kielen peräpohjalaisiin murteisiin kuuluvia murteita, joita puhuvat suomalaiset Tornionjoen molemmin puolin Suomessa Enontekiön, Kolarin, Muonion, Pellon ja Ylitornion kunnissa, ja Ruotsin Länsipohjassa Alatorniossa, Hietaniemessä, Jukkasjärvellä, Junosuvannossa, Kaaresuvannossa, Kainulasjärvellä, Karungissa, Korpilompololla, Pajalassa, Tärännössä, Vittangissa ja Ylitorniolla.
Ruotsin puolella Tornion murteesta ja Jällivaaran murteista käytetään nimitystä meänkieli, jolla on Ruotsissa vähemmistökielen asema.
Tornion koiravaljakkoturma

Tornion koiravaljakkoturmana tunnettu onnettomuus tapahtui 26. joulukuuta 2005 hieman ennen klo 19.00 Tornion pohjoispuolella Korpikylässä. Onnettomuudessa saivat surmansa koiravaljakkosafarille osallistuneet kaksi nuorta italialaisturistia, joiden reki jäi pikajunan veturin alle.
18 hengen italialaisryhmä oli juuri ennen onnettomuutta aloittanut koiravaljakkosafarin. Safariin kuului useita koiravaljakoita, ja ne etenivät jonomuodostelmassa Tornio–Kolari-rautatien poikki tasoylikäytävän kohdalta.
Ryhmässä viimeisenä olleessa koiravaljakossa oli nuori poika ja tyttö. Heidän perässään seurasi vielä moottorikelkalla safariopas, joka yritti varoittaa nuoria lähestyvästä pikajunasta. Nuorten reki kuitenkin jäi Kolarista Helsinkiin matkalla olleen pikajunan veturin alle, ja reessä olleet saivat välittömästi surmansa. Onnettomuuden uhrien omaisille järjestettiin kriisiapua.
Turman poliisitutkinta kesti yli kaksi vuotta, ja sitä viivästyttivät muun muassa lausuntojen hankkiminen Italiasta sekä niiden kääntäminen suomeksi. Turman oikeuskäsittely alkoi Kemi-Tornion käräjäoikeudessa 23. maaliskuuta 2009. Käräjäoikeus tuomitsi safariyrittäjät 60 päivän ehdolliseen vankeuteen kuolemantuottamuksesta. Uhrien omaiset valittivat päätöksestä ja tapauksen käsittely Rovaniemen hovioikeudessa alkoi 14. huhtikuuta 2010. Hovioikeus ei kuitenkaan muuttanut käräjäoikeuden vahvistamia tuomioita.
Totte Mannes

| Totte Mannes> Toini Halme.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 15. maaliskuuta 1933 (ikä 91) Kajaani
Ammatti:  taidemaalari, kirjoittaja, muotipiirtäjä
Taiteilija
Ala:  maalaustaide
Totte Mannes, os. Toini Halme (s. 15. maaliskuuta 1933 Kajaani)  on suomalainen taidemaalari. Madridissa asuva Mannes on opiskellut Taideteollisessa korkeakoulussa vuosina 1951-52 ja 1958-59 sekäa Tukholmassa Reybekielin taidekoulussa vuosina 1961-1962.
Julkaisut

Tummien laulujen maa (1967 Tammi). Mannesin kuvittama matkakirja Kolumbiasta.
Pääkallotanssi Meksikossa (1968 Tammi). Mannesin piirroksin kuvittama matkakirja Meksikosta.
Taiteilijaihminen (1974 Hyvinkään Kirjapaino). 22 espanjalaisen kuvataiteilijan haastatteluja Madridissa talvella 1973–74. Kuvitettu.
Ars gratia artis (1982 Hyvinkään Kirjapaino). Totte Mannesin tuotantoa vuosilta 1974–82.
Aiheesta muualla

http://pohjalainentaiteilijaliitto.fi/jasenet/mannes-totte/
http://www.kuvataiteilijamatrikkeli.fi/fi/taiteilijat/1995
http://www.flickr.com/people/tottemannes
Totte Svensson

Totte Svensson (ruots. Ture Sventon) on Åke Holmbergin luoma kuvitteellinen henkilö. Hän esiintyy yhdeksässä Holmbergin kirjoittamassa lastenkirjassa vuosina 1948–1973.
Svensson on  Ruotsin paras salapoliisi, joka muutamissa sarjan kirjoissa matkustaa lentävällä matolla. Hänen vastapelurinaan on kuuluisa konna Jeppe Kärppä. Kirjasarja soveltuu parhaiten alakoululaisille, esimerkiksi 3–4-luokkalaisille.
Totte Svensson -kirjat

Yksityisetsivä Totte Svensson (Ture Sventon, privatdetektiv, 1948)
Totte Svensson autiomaassa  (Ture Sventon i öknen, 1949)
Totte Svensson Lontoossa (Ture Sventon i London, 1950)
Totte Svensson Pariisissa (Ture Sventon i Paris, 1953)
Hauskaa joulua, Totte Svensson (Ture Sventon i Stockholm, 1954)
Totte Svensson sirkuksessa (Ture Sventon och Isabella, 1955)
Totte Svensson ja kummituskäsi (Ture Sventon i spökhuset, 1965)
Ture Sventon i varuhuset (1968)
Ture Sventon i Venedig (1973)
Lisäksi on suomennettu lyhyt sarjakuvakirja Totte Svenssonin lentävä matto (Ture Sventon och hans flygande matta).
Elokuvat ja sarjat

Ture Sventon - yksityisetsivä (Ture Sventon, privatdetektiv, elokuva, 1972)
T. Sventon praktiserande privatdetektiv (joulukalenteri, 1989)
T. Sventon och fallet Isabella (elokuva, 1991)
Totte Svensson ja Bermudan kolmion salaisuus (Ture Sventon och Bermudatriangelns hemlighet, sarja, 2019)
Ture Sventon och jakten på Ungdomens källa (sarja, 2021)
Totte Svensson ja taikalamppu (Ture Sventon och den magiska lampan, sarja, 2023)
Tule takaisin, pikku Sheba

| Tule takaisin, pikku Sheba> Come Back, Little Sheba |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Daniel Mann
Käsikirjoittaja:  Ketti Frings
Perustuu:  William Ingen näytelmään
Tuottaja:  Hal B. Wallis
Säveltäjä:  Franz Waxman
Kuvaaja:  James Wong Howe
Leikkaaja:  Warren Low
Tuotantosuunnittelija:  Henry Bumstead
Pääosat:   Burt Lancaster  Shirley Booth  Terry Moore 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix
Ensi-ilta:  1952
Kesto:  88 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tule takaisin, pikku Sheba on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1952. Se kertoo pariskunnasta, jonka avioliitto ajautuu kriisiin, kun he ottavat nuoren naisen alivuokralaiseksi. Elokuvan nimessä mainittu Sheba on perheen rouvan karannut koira.
Shirley Booth oli esittänyt pariskunnan vaimoa Lolaa jo Broadwayllä William Ingen näytelmäversiossa, ja saanut roolistaan Tony-palkinnon. Hän näytteli osaa myös elokuvassa. Hänen juoppoa aviomiestään esitti elokuvassa Burt Lancaster ja alivuokralaista Terry Moore. Booth sai roolistaan  naispääosan Oscarin, Moore oli sivuosa-oscarin ehdokkaana samoin kuin elokuvan leikkaaja Warren Low.
Myös Golden Globe -gaalassa Shirley Booth palkittiin parhaan naispääosan palkinnolla, ja elokuva oli ehdokkaana parhaan draamaelokuvan sarjassa.
The New York Timesin kriitikot valitsivat pikku Sheban vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Aiheesta muualla

Tule takaisin, pikku Sheba Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tule tanssimaan

| Tumba Tamminen Tumba Tamminen |
| --- | --- | --- |

Tule tanssimaan
Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1976
 Formaatti: LP-levy, C-kasetti
 Tuottaja(t): PSO
 Levy-yhtiö: Blue Master
Tumba Tammisen muut julkaisut
| Huulet 1975 | 1976  | Muistathan 1977 |
Tule tanssimaan on suomalaisen Tumba Tammisen studioalbumi vuodelta 1976.
Kappaleet

Kukkani lumen alla
Korholan komiassa talossa
Kirje sieltä jostakin
Ennemmin tai myöhemmin
Metsätorpan Marjatta
Rempallaan (tässä: Ihanasti rempallaan)
Yö kerran unhoa annoit
Muistoja Kuusamosta
Viimeinen ruusu
Saimaan rannan laulu
Kesäilta Saimaalla
Valkoiset kielot
Tulehduksellinen suolistosairaus

Tulehduksellisia suolistosairauksia ovat Crohnin tauti ja colitis ulcerosa eli haavainen paksusuolentulehdus. Välimuotoisesta koliitista tai luokittelemattomasta koliitista puhutaan silloin, kun sairautta ei voida luokitella selkeästi jommaksikummaksi. Sairauksista käytetään yleisesti lyhennettä IBD (inflammatory bowel disease).
Colitis ulcerosassa tulehdus esiintyy paksusuolen ja peräsuolen alueella, kun taas Crohnin taudissa tulehdus voi esiintyä koko ruoansulatuskanavan alueella. Oireita ovat esimerkiksi vatsakivut, ripuli ja veriuloste. Sairauksiin voi liittyä myös esimerkiksi iho-, nivel- ja silmäoireita. Tulehduksellisia suolistosairauksia hoidetaan ensisijaisesti lääkkeillä. Osa sairastavista tarvitsee myös leikkaushoitoa.
Tulehduksellisia suolistosairauksia sairasti Suomessa vuoden 2022 lopussa 58 000 ihmistä. Diagnoosin saa vuosittain noin 2 500 suomalaista.
Aiheesta muualla

IBD ja muut suolistosairaudet ry
Mayo Clinic: Inflammatory bowel disease (IBD) (englanniksi)
Johns Hopkins Medicine: Inflammatory Bowel Disease (IBD) (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Inflammatory bowel disease (IBD) (englanniksi)
Totte Wallin

Torsten ”Totte” Wallin (s. 1952 Enköping, Ruotsi) on ruotsalainen laulaja, muusikko, koomikko ja juontaja. Hän nousi julkisuuteen vuonna 1979 kappaleella ”Enköpingståge´”. Wallin on esiintynyt niin radiossa kuin televisiossakin.
Säveltäjä Povel Ramel palkitsi Wallinin vuonna 1983 Karamelodiktstipendiet-palkinnolla. Hän oli ensimmäinen kyseisen stipendin saanut henkilö.
Valikoitu diskografia > Albumit

1976 – När kulorna rullar  (Marie Bergmanin ja Finn Sjöbergin kanssa)
1977 – Grand Canyon
1979 – Enköpingståge´
1980 – Kanotsyndromet
1981 – Gyllene noice
1983 – Wallins trampolin
1986 – Den lekfulla lögnen
1990 – Tottes klass: Låt stå!
1992 – Klas Klättermus och de andra djuren i Hackebackeskogen
1993 – Totte Wallin 1973–1993
1998 – Mmm blues
2000 – Totte Wallin: Guldkorn (samling)
2012 – Måla måla vatten
Valikoitu diskografia > Singlet

1980 – Morronpasset
1981 – Gyllene Noice
1981 – Stockholmsmelodi
1982 – Ge facket en chans
1983 – Kärleken är
1983 – Carolas farsa
1987 – En sång om solen
1988 – Lilla Essingen blues
1995 – För lite sex i politiken
1996 – Alla hatar alla
Tsavonmedestäjä

| Tsavonmedestäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Medestäjät Nectariniidae
Suku::  Kaunomedestäjät Cinnyris
Laji::  tsavoensis
Kaksiosainen nimi
 Cinnyris tsavoensis  (van Someren, 1922) 
Katso myös
   Tsavonmedestäjä Wikispeciesissä   Tsavonmedestäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tsavonmedestäjä (Cinnyris tsavoensis) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu. Sitä pidetään joskus samana lajina purppuravyömedestäjän (Cinnyris bifasciatus) kanssa. Tsavonmedestäjää tavataan Itä-Keniassa ja Koillis-Tansaniassa.
Tussunjärvi

| Tussunjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kuusamo
Koordinaatit:  65°45′53″N, 29°16′06″E
Järvinumero:  61.332.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  251,5 m 
Rantaviiva:  3,17 km 
Pinta-ala:  0,29 km² 
 fiTussunjärvi 
Tussunjärvi on matala ylänköjärvi Kuusamossa, noin 20 kilometriä Kuusamon kuntakeskuksesta etelään. Sen pinta-ala on 29,3 hehtaaria. Etäisyys Oulusta on 195 kilometriä itäkoilliseen.
Maantiede

Tussunjärven pituus kaakosta luoteeseen on noin 1,2 kilometriä, järven luoteinen osa on kaakkoista osaa leveämpi. Tämän saarettoman järven niemet ovat pehmeäpiirteisiä ja leveitä. Tussunjärven kaakkois- ja luoteisosassa sijaitsee kaksi pientä aluetta, jotka ovat kolmen metrin syvyyskäyrän sisäpuolella. Syvin kohta (3,7 metriä) sijaitsee järven kaakkoisosassa. Tussunjärven rannat ovat metsä- ja suomaata; ranta-alueella on muutamia pientaloja. Luoteisrannalla sijaitsee peltotilkku, jonka läheisyydessä levittäytyy Tussunsuo. Järven kaakkoispuolella sijaitsee Tussunvaara (noin 280 metriä mpy).
Tussunjärvi laskee mutkaista Tussunpuroa itään Soivionjärveen.
Tussunjärvi (61.332.1.002) kuuluu Soivionjärven lähialueeseen (61.332), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Iijoen vesistössä (61). Toinen jakovaihe on Soivionjärven alue (61.33) ja ensimmäinen jakovaihe Iijoen yläosan valuma-alue (61.3). Tussunjärvi on Soivionjärven lähialueen seitsemänneksi laajin järvi. Valuma-alueeseen kuuluu 20 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Soivionjärvi, Ala-Rikinjärvi ja Luokanjärvi ovat laajimmat.
Tsegaye Mekonnen

Tsegaye Mekonnen vuonna 2014.
Tsegaye Mekonnen (s. 15. kesäkuuta 1995) on etiopialainen kestävyysjuoksija. Hänen päämatkansa on maraton.
Mekonnen voitti 18-vuotiaana ensimmäisen juoksemansa virallisen maratonin, kun hän oli Dubain maratonin ykkönen vuonna 2014 omalla ennätysajallaan 2.04.32.
Mekonnen on juossut urallaan vuoteen 2018 mennessä yhden arvokisamaratonin. Hän oli vuoden 2017 Lontoon MM-kisoissa 19:s.
The Incident

| The Incident Porcupine Tree |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 15. syyskuuta 2009
 Tuottaja(t): Steven Wilson ja Porcupine Tree
 Tyylilaji: progressiivinen rock
 Levy-yhtiö: Roadrunner Records
Listasijoitukset
  11.
Porcupine Treen muut julkaisut
| Fear of a Blank Planet 2007 | The Incident 2009 | Octane Twisted 2012 |
Singlet albumilta The Incident
 ”Time Flies” Julkaistu: 11. elokuuta 2009
The Incident on brittiläisen Porcupine Treen kymmenes studioalbumi, joka julkaistiin 15. syyskuuta 2009.
Kappaleet

The Incident – 76.18
Occam's Razor – 1.55
The Blind House – 5.47
Great Expectations – 1.26
Kneel And Disconnect – 2.03
Drawing the Line – 4.43
The Incident – 5.20
Your Unpleasant Family – 1.48
The Yellow Windows of the Evening Train – 2.00
Time Flies – 11.40
Degree Zero of Liberty – 1.45
Octane Twisted – 5.03
The Séance – 2.39
Circle of Manias – 2.18
I Drive the Hearse – 6.41
Kappaleet > CD2

Flicker – 3.42
Bonnie the Cat – 5.45
Black Dahlia – 3.40
Remember Me Lover – 7.28
Kokoonpano

Steven Wilson – kitara, laulu
Richard Barbieri – koskettimet
Colin Edwin – basso
Gavin Harrison – rummut
Arvostelut

Metacritic: 72/100
Allmusic:
Rolling Stone:
Imperiumi: 8-/10
Soundi:
Tsağan Amn

| Цаһан Амн Цаган-Аман |
| --- | --- |
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Kalmukia
Piiri:  Üstinskin piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
 – Hallinnon tyyppi:  Kylä
Väkiluku (2002):  5 926
Aikavyöhyke:  UTC+3
 – Kesäaika:  UTC+4
 Üstinskin piirin hallinnollinen keskus 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tsağan Amn (kalmukiksi Цаһан Амн, ven. Цаган-Аман, Tsagan-Aman) on kylä Üstinskin piirissä Kalmukian pohjoisosassa Venäjällä. Se sijaitsee 290 kilometriä tasavallan pääkaupungista Elistasta koilliseen. Vuonna 2002 Tsağan Amnissa oli 5 926 asukasta. Tsağan Amn on Üstinskin piirin hallinnollinen keskus.
Tiiviin aineen fysiikan tutkimus Suomessa

Suomessa tutkitaan tiiviin aineen fysiikkaa usean korkeakoulun tutkimuslaboratoriossa.
Teknillisessä korkeakoulussa fysiikan laboratorio tutkii kokeellista ja laskennallista tiiviin aineen fysiikkaa. Sen kylmälaboratorio tutkii nanoelektroniikkaa ja matalien lämpötilojen teoreettista ja kokeellista fysiikkaa ja onkin saavuttanut tässä merkittäviä tuloksia: laboratoriossa on päästy hyvin lähelle absoluuttista nollapistettä. TKK:n Optiikka ja molekyylimateriaalit -laboratoriossa tutkitaan muun muassa supramolekyylejä ja itseorganisoitumista.
Aalto-yliopisto

Fysiikan laboratorio (Arkistoitu – Internet Archive) – kokeellista ja laskennallista tiiviin aineen fysiikkaa
Kylmälaboratorio – nanoelektroniikkaa ja matalien lämpötilojen teoreettista ja kokeellista fysiikkaa
Optiikka ja molekyylimateriaalit – muun muassa supramolekyylejä ja itseorganisoitumista
Jyväskylän yliopisto

Nanotieteen laitos (Arkistoitu – Internet Archive) – monitieteistä nanotutkimusta
Nanofysiikan ryhmä – kokeellista nanoelektroniikkaa
Nanoelektroniikan ryhmä – suprajuoksevuuden ja atomikaasujen teoriaa, kokeellista molekulaarielektroniikkaa ja sensoreita
Atomiklusterit ja kvanttipisteet – laskennallista tiiviin aineen fysiikkaa
Pehmeän tiiviin aineen fysiikan ryhmä – tilastollista fysiikkaa
Oulun yliopisto

Kondensoidun aineen teoria (Arkistoitu – Internet Archive) – nanoelektroniikan teoriaa
Tampereen teknillinen yliopisto

Laskennallisen fysiikan tutkimusryhmä (Arkistoitu – Internet Archive)
Puolijohdefysiikan ryhmä (Arkistoitu – Internet Archive) – laskennallista puolijohdefysiikkaa
Pintatiederyhmä – pintojen ominaisuuksien tutkimusta
Turun yliopisto

Materiaalitieteen laboratorio (Arkistoitu – Internet Archive) – Pintatutkimusta
Teoreettinen fysiikka (Arkistoitu – Internet Archive) – Muun muassa laskennallista materiaalifysiikkaa
Wihurin fysiikan tutkimuslaboratorio (Arkistoitu – Internet Archive) – Kokeellista magnetismin, korkean lämpötilan suprajohtavuuden ja elektronitunnelointispektroskopian tutkimusta
Åbo Akademi

Fysiikan laitos (Arkistoitu – Internet Archive) – Teoreettisesti muun muassa kiinteiden aineiden optisia ominaisuuksia, korkean lämpötilan suprajohtavuutta ja perkolaatiota, kokeellisesti molekulaarista elektroniikkaa ja Mössbauer-spektroskopiaa
Helsingin yliopisto

Materiaalifysiikan osasto (Arkistoitu – Internet Archive) – Osastolla on Nanomateriaalien laboratorio, Ionisuihkuanalyysi­laboratorio, Elektronisten rakenteiden laboratorio, Mikrotomografia­laboratorio ja Elektroniikan laboratorio. Tutkimusalueita ovat muun muassa nanoteknologia, laskennallinen fysiikka sekä polymeerien, biomateriaalien, suprajohteiden, nesteiden ja magneettisten materiaalien rakennetutkimusta röntgensäteilyä käyttäen