stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Albin Koponen
Elämä

Pielisjärven Viensuussa syntyneen Koposen vanhemmat olivat lampuoti Juha Pekanpoika Koponen (1832−1887) ja Helena Oinonen (1843−1928). Omassa liikkeessään levyseppänä työskennellyt Koponen oli vuonna 1901 perustamassa Pielisjärven työväenyhdistystä ja hän toimi pitkään sen puheenjohtajana. Koponen oli myös Lieksan Innon perustajajäseniä. Hänet valittiin kansanedustajaksi vuonna 1907 Suomen ensimmäisissä yksikamarisen eduskunnan vaaleissa.
Sisällissodan aikana Koponen ei osallistunut punaisten toimintaan, vaan matkusti veljensä luokse Inkerinmaan Seppälään. Sodan päätyttyä Koponen pidätettiin Terijoella hänen palatessaan Suomeen. Lokakuussa 1918 Koponen sai kahden vuoden kuritushuonetuomion valtiopetoksen valmistelusta. Syyksi katsottiin sotaa edeltänyt kiihotustoiminta ja syksyllä 1917 annettu Me vaadimme-julistus, jota hän kuitenkin kertoi vastustaneensa. Tammikuussa 1919 valtiorikosylioikeus korotti tuomion kahdeksaan vuoteen valtiopetokseen yllytyksestä, mutta valtionhoitaja C. G. E. Mannerheim armahti Koposen jo huhtikuussa.
Koponen valittiin jälleen eduskuntaan vuoden 1922 vaaleissa. Presidentin valitsijamiehenä hän oli vuosien 1925, 1931, 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa. Koponen toimi myös Lieksan kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Hän kuoli kesken kansanedustajankautensa marraskuussa 1944. Koposen tilalle eduskuntaan nousi Juho Kosonen.
Yksityiselämä

Koposen puoliso oli Orimattilassa syntynyt Aina Grönman (1888−1943). Pariskunta oli lapseton.
Emil Lehtinen

Emil Woldemar (E. W.) Lehtinen (4. heinäkuuta 1872 Iitti – 22. joulukuuta 1929 Iitti) oli suomalainen poliitikko. Hänen puolueensa oli Kansallinen Kokoomus.
Lehtinen valittiin eduskuntaan vaaleissa 1927 ja hän toimi kansanedustajana kahden vuoden ajan, syyskuusta 1927 heinäkuuhun 1929. Hän edusti Uudenmaan läänin vaalipiiristä. Eduskunnan valiokunnista hän vaikutti lakivaliokunnassa, pankkivaliokunnassa ja talousvaliokunnassa.
Lehtinen toimi poliittisella urallaan myös Iitin kuntakokouksen, kunnanvaltuuston ja kunnallislautakunnan jäsenenä, kahden ensiksi mainitun puheenjohtajana sekä presidentin valitsijamiehenä presidentinvaalissa 1925. Vuonna 1926 hän sai kunnallisneuvoksen arvonimen.
Siviiliammatiltaan Lehtinen oli maanviljelijä, jona hän toimi Iitissä vuodesta 1892. Samana vuonna hän avioitui vaimonsa Alina Saarelaisen kanssa.
Lehtinen kuoli joulukuussa 1929, 57 vuoden iässä.
Emil Lautala

Emil Lautala (12. joulukuuta 1882 Vehkalahti – 9. huhtikuuta 1967 Vehkalahti) oli suomalainen poliitikko. Lautala toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1924–1933 edustaen Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä. Lautala toimi myös Vehkalahden kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Lautalalle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1936.
Siviiliammatiltaan Lautala oli maanviljelijä ja toimi kotitilansa viljelijänä vuoteen 1922, jolloin hänestä tuli Myllykylän kartanon omistaja.
Lautalan vanhemmat olivat maanviljelijä Juhana Lautala ja Maria Stiina Anttila. Lautalan puoliso vuodesta 1910 oli Hilma Adolfiina Skogster.
Lautalan pojanpojan tytär on olympiaurheilija Heini Lautala.
Kaarlo Lanne

| Kaarlo Lanne> Carl Fredrik Landén.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kaarlo Fredrik Lanne
Syntynyt: 27. lokakuuta 1860 Lohja
Kuollut: 1. toukokuuta 1933 (72 vuotta) Ilmajoki
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  Maanviljelijä
Arvonimi: Kunnallisneuvos (1919)
Poliitikko
Puolue:  Kansallinen kokoomuspuolue
Entiset puolueet:  Suomalainen puolue
Asema:  Kansanedustaja (1910–1914, 1917–1922)
Vaalipiiri:  Vaasan läänin eteläinen vaalipiiri
Kotipaikka:  Ilmajoki
Carl (Kaarlo) Fredrik (K. F.) Lanne (e. Landén, e. Grönlund, 27. lokakuuta 1860 Lohja − 1. toukokuuta 1933 Ilmajoki) oli suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos (1919) ja poliitikko. Hänen vanhempansa olivat rusthollari Erik Landén ja Edla Elisabeth Olin. Puoliso oli vuodesta 1889 Edla Loviisa Pihlman.
Lanne valittiin Suomalaisen puolueen kansanedustajaksi eduskuntavaaleissa 1910 ja hän uusi paikkansa 1911. Lanne putosi parlamentista 1914, mutta palasi takaisin syksyllä 1917. Vuonna 1918 Lanne siirtyi Kokoomukseen, jonka listoilta hänet valittiin eduskuntaan kerran, 1919. Jätettyään eduskunnan 1922 Lanne oli vielä presidentin valitsijamiehenä 1925.
Aare Leikola

Aare Victor Leikola (synt. Leidenius; 29. huhtikuuta 1893 Artjärvi – 21. kesäkuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen diplomi-insinööri, poliitikko ja yrittäjä.
Leikolan vanhemmat olivat kirkkoherra Albert Ferdinand Leidenius ja Matilda Lovisa Landén. Leikola kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1913 ja valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 1921. Hän valmistui myös aliupseeriksi Vöyrin koulusta vuonna 1918. Hän toimi Teknillisen korkeakoulun assistenttina 1921–1924, perustamansa Metalliteos Oy:n teknillisenä johtajana 1922–1923 ja toimitusjohtajana 1923–1959, Physica Oy:n teknillisenä johtajana 1924–1943 ja toimitusjohtajana 1943–1959, opettajana Helsingin Teollisuuskoulussa 1925–1926 sekä perustamansa Metava Oy:n toimitusjohtajana 1951–1959.
Leikola oli Suomen Kansanpuolueen kansanedustajana vuosina 1951–1958 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä ja Vaasan läänin itäistä vaalipiiriä. Hän nousi eduskuntaan kesken vaalikauden kuolleen Lassi Hiekkalan tilalle. Leikola kuului myös Helsingin kaupunginvaltuustoon. Myöhemmin Leikola siirtyi Vapaamielisten Liittoon. Hän vastusti Suomen Kansanpuolueen ja Vapaamielisten Liiton yhdistymistä uudeksi Liberaaliseksi Kansanpuolueeksi ja perusti sen sijaan kannattajiensa kanssa Itsenäisyyspuolue-nimisen pienpuolueen, jota hän johti vuosina 1965–1969.
Leikolan puoliso vuodesta 1918 oli Olga Aleksandra Valanto. Professorit Erkki Leikola ja Laimi Leidenius olivat Aare Leikolan sisaruksia.
Ivar Lantto

Ivar Fredrik (Ivar Fr.) Lantto (15. elokuuta 1862 Tornio – 19. marraskuuta 1938 Oulu) oli suomalainen Maalaisliiton kansanedustaja, kansakoulunopettaja ja talonomistaja.
Kansanedustajaksi hänet valittiin Oulun eteläisestä vaalipiiristä 1908–1909 ja 1917–1919. Eduskunnassa hän toimi useissa valiokunnissa. Ensimmäisellä istuntokaudellaan Lantto teki ensimmäisenä aloitteen kouluruokailusta. Koulujen kehittäminen oli usein esillä hänen kunnallisissa ja valtiollisissa luottamustoimissaan.
Lantto syntyi Torniossa työmies Johan Henrik Lanton ja Stiina Kaisa Herjajärven perheeseen.
Työuransa hän aloitti kelloseppänä Oulussa. Sittemmin hän toimi kansakoulun opettajana ensin Tyrnävällä 1884–1890 sitten Pulkkilassa 1890–1892. Maanviljelijänä Lantto oli Pulkkilassa vuosina 1892–1914, jonka jälkeen hän siirtyi talonomistajaksi Ouluun.
Koulutus: kansakoulu ja kansakoulunopettaja Jyväskylän seminaarista 1887.
Aiheesta muualla

.aspx Ivar Lantto Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Pulkkilan koululaitoksen historiikki – Kansakouluasetus ja Pulkkilan kansakoululaitoksen alku[vanhentunut linkki]
Maalaisliiton kansanedustajat
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1908–1909 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (9):  Heikkinen  Heimonen  Kallio  Lantto  Poutiainen  Pykälä  Tuunanen  Veijola  Ängeslevä 
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1917 (ensimmäiset valtiopäivät) |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (19):  Alkio  J. Haapanen  S. Haapanen  Juutilainen  Kallio  Kokko  Kuoppamäki  Lahdensuo  Lantto  Leinonen  Lohi  Luopajärvi  Niukkanen  Nurmela  Pehkonen  Saalasti  Saarelainen  Salovaara  Raatikainen 
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1917–1919 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (26):  Alkio  Arhama  Haapanen  Hatva  Heikkinen  Joukahainen  Juutilainen  Kallio  Kokko  Kotila (1918–1919)  Lahdensuo  Lantto  Leinonen  Leppälä  Lohi  Loukko (1918–1919)  Luopajärvi  Manner  Niukkanen  Nurmela  Pehkonen (1917–1918)  Piitulainen (1919)  Raatikainen (1918–1919)  Rentola  Relander  Saarelainen  Salovaara (1917–1919)  Takkula  Tanskanen  Wuorimaa 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Bror Lillqvist

Bror Valdemar Lillqvist (20. marraskuuta 1918 Pietarsaaren maalaiskunta – 2. helmikuuta 1983 Pietarsaari) oli suomalainen poliitikko. Lillqvist toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1966–1983 edustaen Vaasan läänin vaalipiiriä. Lillqvist kuoli kesken vaalikauden, ja hänen tilalleen eduskuntaan nousi Kari Urpilainen. Kunnallispolitiikassa Lillqvist toimi Pietarsaaren kaupunginvaltuuston puheenjohtajana. Lillqvist toimi presidentin valitsijamiehenä vuosina 1968, 1978 ja 1982.
Lillqvist kävi kansakoulun. Hän toimi paalaajana, kärrääjänä ja kuivauskoneenkuljettajana Oy Wilhelm Schauman Ab:n Pietarsaaren tehtailla 1935–1939, Oy Wilhelm Schauman Ab:n Pietarsaaren tehtaiden apukeittäjänä 1941, Oy Wilhelm Schauman Ab:n Pietarsaaren tehtaiden asentajana 1944–1966, Pietarsaaren selluloosa Oy:n ja Oy Wilhelm Schauman Ab:n Pietarsaaren tehtaiden pääluottamusmiehenä 1949–1962 sekä pääluottamusmiehen varamiehenä 1963–1966.
Lillqvistin vanhemmat olivat ajuri Anders Alfred Lillqvist ja Maria Fredrika Petterson. Lillqvistin puoliso vuodesta 1942 oli Helvi Kyllikki Tamminen. Lillqvistille myönnettiin kaupunkineuvoksen arvonimi vuonna 1979.
Matti Liinamaa

Tauno Matias (Matti) Liinamaa (16. syyskuuta 1908 Ylihärmä – 17. kesäkuuta 1968 Seinäjoki) oli suomalainen agrologi, maanviljelijä ja Maalaisliitto/Keskustapuolueen kansanedustaja.
Liinamaan vanhemmat olivat maanviljelijä Juha Vihtori Liinamaa ja Hilda Maria Rintanen. Hän kävi kansakoulun ja suoritti sitten maamieskoulun 1927 ja pienviljelysneuvojaopiston 1934. Liinamaa oli Etelä-Pohjanmaan maanviljelysseuran maatalousneuvojana Lappajärvellä ja Ylihärmässä 1937–1958 ja hän toimi maanviljelijänä Ylihärmässä 1953–1968.
Liinamaa oli kansanedustajana 1958–1966 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä 1958–1962 ja Vaasan läänin vaalipiiriä 1962–1966. Hän oli presidentin valitsijamies vuoden 1962 presidentinvaaleissa ja hän toimi myös Ylihärmän kunnanvaltuuston puheenjohtajana.
Arto Lampinen

Arto Erkki Juhani Lampinen (24. helmikuuta 1933 Turku – 16. lokakuuta 2017 Turku) oli suomalainen yritysjohtaja ja poliitikko.
Lampinen valmistui ylioppilaaksi Turun suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1952. Hän suoritti lainopin kandidaatin tutkinnon Helsingin yliopistossa vuonna 1958 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1961. Hän työskenteli lakimiehenä ja maatalousosaston päällikkönä Huhtamäki-yhtymässä vuosina 1961–1964 sekä apulaisjohtajana, markkinointijohtajana ja keskushallinnon johtajana säilyketehdas Jalostajassa 1964–1983.
Lampinen oli kansanedustajana vuosina 1974–1983 edustaen Turun läänin eteläistä vaalipiiriä ja kuului Kansallisen Kokoomuksen eduskuntaryhmään. Eduskuntaan hän nousi vuonna 1974 kesken kauden kuolleen Juha Vikatmaan seuraajana ja oli tämän jälkeen edustajana vielä kaksi vaalikautta. Presidentin valitsijamiehenä Lampinen toimi vuosina 1978 ja 1982. Hän istui Turun kaupunginvaltuustossa vuosina 1969–1983 ja Paimion kunnanvaltuustossa vuosina 1985–1992.
Aiheesta muualla

Arto Lampisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 1972–1975 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (34):  Asunta  Hetemäki-Olander  Hokkanen  Holkeri  Huurtamo (1972–1975)  Häikiö  Häkämies  Ilaskivi  Impiö (1974–1975)  Jaatinen  Jokinen  Junnila  Katajavuori (1972–1973)  Kauppi  Koppanen  Laatio  Lampinen (1974–1975)  Lankinen  Lattula  Linkola  Linkomies-Pohjala  Lähteenmäki  Miettinen  Mikkola (1975)  Mykkänen (1972–1974)  Mäki  Mäki-Hakola  Nikkilä  Rainio  Salmenkivi  Salolainen  Seppä  Sillantaus  I. Suominen  S. Suominen  Vaittinen-Kuikka  Vartia  Vikatmaa (1972–1974†) 
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 1975–1979 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (35):  Asunta  Hetemäki-Olander  Hokkanen  Holkeri (1975–1978)  Hollming (1975–1978†)  Häikiö  Häkämies  Impiö  Jaatinen  Jartti  Jokinen  Juhola  Junnila  Kanerva  Kauppi  Koppanen  Lampinen  Lattula  Laurila (1978–1979)  Linkola  Linkomies-Pohjala  Miettinen  Mikkola  Mykkänen  Mäki  Mäki-Hakola  Mäkynen (1979)  Mörttinen  Pelttari (1978–1979)  Perho  Pohjala  Puolanne  Pystynen  Rainio (1975-1978)  Rihtniemi-Koski  Salmenkivi (1975–1979†)  Salolainen  Salonen (1975–1977†)  Sillantaus  Torikka (1977–1979)  Vaittinen-Kuikka 
↑  Kullervo Rainio erosi kokoomuksen eduskuntaryhmästä 1978 ja liittyi Perustuslaillisen kansanpuolueen eduskuntaryhmään  
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 1979–1983 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (47):  Aaltio  Hakala  Hetemäki-Olander  Hokkanen  Holvitie  Häikiö  Ihamäki  Impiö  Jaatinen  A. Jokinen  P. Jokinen  Järvenpää  Kanerva  Kauppi  Koppanen  Kuuskoski (1979–1980)  Laitinen  Lampinen  Lattula  Laurila  Linkomies-Pohjala  Louvo  Löyttyniemi  Miettinen  Mikkola  Mäki-Hakola  Mäkynen  Mörttinen   Nikkilä  Pelttari  Perho  Pesola  Petäjäniemi  Pohjala  Pukkio  Puolanne  Pystynen  Rihtniemi-Koski (1979–1981†)  Saarikoski  Salolainen  Sillantaus  Särkijärvi (1981–1983)  Torikka  Ursin  Valo  Viljanen  Vänskä  Zyskowicz 
↑  Eeva Kuuskoski erosi kokoomuksen eduskuntaryhmästä 1980 ja liittyi Keskustan eduskuntaryhmään.  1 2  Irma Rihtniemi-Koski kuoli kesken vaalikauden 6. tammikuuta 1981.  
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Luettelo historiallisista valtioista

Historian kuluessa useat valtiot ja valtakunnat on nimetty uudelleen, liitetty johonkin toiseen, lakkautettu tai jaettu osiin.
Varhaishistoria (noin ennen vuotta 800 eaa.)

Kolkhiksen kuningaskunta (noin 1200-luku – 550 eaa.), Persian valloittama
Media (noin 650 – 550 eaa.), Persian valloittama
Muinainen Persia
Urartu (noin 900 – 585 eaa.)
Foinikialaiset kaupunkivaltiot: (1200 – 539 eaa.), Persian valloittama
Siidon
Tyros (noin 1500 – 332 eaa.), Aleksanteri Suuren valloittama
Arvad
Byblos
Ugarit, merikansojen tuhoama
Batrun
Beirut
Baalbek
Bhrundia, muinainen valtio Lähi-idässäselvennä
Ebla (noin 3500–1600 eaa.), heettiläisten tuhoama
Elam (noin 3200–645 eaa.), Assyrian valloittama
Saba
Mari
Susa
Uruk
Fryygia (1100–600 eaa.), Lyydian valloittama
Lyydia (1200–546 eaa.) Persian valloittama
Israelin kuningaskunta (noin 1020–721 eaa.), Assyrian valloittama
Juudan kuningaskunta, syntyi Israelin jakautuessa 928 eaa, Assyrian valloittama 701 eaa.
Moab, Israelin valloittama noin 1000 eaa., itsenäistyi Israelista uudelleen 843 eaa.
Edom, Israelin valloittama noin 1000 eaa., itsenäistyi Juudasta uudelleen 843 eaa., Assyrian valloittama 800 eaa.
Ammonin kuningaskunta
Aram-Damaskoksen kuningaskunta
Filistea
Jeriko
Varhaishistoria (noin ennen vuotta 800 eaa.) > Pohjois-Afrikka

Egypti (syntyi noin 3000 eaa.)
Ylä-Egypti
Ala-Egypti, Ylä-Egyptin valloittama, jonka jälkeen syntyi yhtenäinen Egyptin valtakunta
Vanha valtakunta (2649–2134 eaa.)
Ensimmäinen välikausi (2134–2040 eaa.), jakaantui
Keskivaltakunta (2040–1640 eaa.)
Toinen välikausi (1640–1532 eaa.) Hyksot valloittavat Ala-Egyptin
Uusi valtakunta (1532–1070 eaa.), jakaantui osiin
Kerma (noin 1700–1520 eaa.), Egyptin valloittama
Varhaishistoria (noin ennen vuotta 800 eaa.) > Kreeta

Minolaisen Kreetan valtiot (3000–1450 eaa.):
Knossos
Faistos
Khania
Mallia
Varhaishistoria (noin ennen vuotta 800 eaa.) > Kiina

Xia kuningaskunta (2100–1600 eaa.), Shang-dynastian kukistama
Shang kuningaskunta (noin 1766–1122 eaa.), Zhou valtakunnan kukistama
Zhou kuningaskunta (1122–481 eaa.), hajosi löyhästi liittoutuneiksi pikkuvaltioksi 770 eaa. (ns. kevättä ja syksyä -ajanjakso) ja 481 eaa. Zhou-dynastia lakkaa olemasta kokonaan.
Varhaishistoria (noin ennen vuotta 800 eaa.) > Väli-Amerikka

Olmeekkivaltiot (noin 1500–400 eaa.)
Ensimmäisiä esiklassisen mayakulttuurin kaupunkivaltioita:
Nakbe (noin 1400 eaa. – noin 100–200 jaa.), hylättiin
Antiikin aika (noin 800 eaa. – 500 jaa.) > Afrikka

Kushin kuningaskunta (1070 eaa. – 350 jaa.), Aksumin valloittama, jonka jälkeen jakaantui Nobatiaan, Makkuraan ja Alwaan
Numidian kuningaskunta (202–46 eaa.), liitettiin Roomaan
Aksum (1–975), valloittajakansojen tuhoama
Tripoli, foinikialaisten kaupunkivaltio
Karthago (814 – 146 eaa.), foinikialaisten perustama, Rooman valloittama
Antiikin aika (noin 800 eaa. – 500 jaa.) > Eurooppa

Etruskien kaupunkivaltioita (Rooma kukisti etruskit 300-luvulla eaa.)
Arretium
Caere
Clusium
Perusia
Populonia
Rusellae
Tarquinii
Veji
Vetulonia
Volaterrae
Volsinii
Vulci
Daakian kuningaskunta (noin 200 eaa. – 106 jaa.) Rooman valloittama
Illyria, Rooman valloittama 165 eaa.
Traakia, Rooman valloittama 168 eaa.
Rooman valtakunta, osittain Aasiassa ja Afrikassa (753 eaa. – 395 jaa.), jakaantui Länsi- ja Itä-Rooman valtakunniksi
Gallian keisarikunta (260–274), irtaantui Roomasta, mutta Rooman takaisinvaltaama
Länsi-Rooman valtakunta (395–480), Ostrogoottien valloittama
Antiikin aika (noin 800 eaa. – 500 jaa.) > Eurooppa > Antiikin Kreikka

Epeiros, Rooman valloittama 168 eaa.
Makedonia (Perustettiin noin 700 eaa. Roomalaiset valtasivat sen vuonna 168 eaa.)
Kaupunkivaltiot (polis)
Osa antiikin Kreikan kaupungeista perustettiin jo mykeneläisen kulttuurin aikana. Tärkeitä kreikkalaisia kaupunkivaltioita olivat muun muassa:
Argos
Ateena
Byzantion (megaralaiset perustivat kaupungin noin 667 eaa.)
Delfoi
Efesos
Ferai
Khalkedon (megaralaiset perustivat kaupungin noin 667 eaa.)
Korintti
Megalopolis (Epameinondas perusti kaupungin 370 eaa.)
Megara
Messene (Epameinondas perusti kaupungin 370 eaa.)
Miletos
Sparta
Syrakusa
Theba
Antiikin aika (noin 800 eaa. – 500 jaa.) > Aleksanteri Suuren valtakunta

Aleksanteri Suuren valloittama valtakunta ulottui Euroopan, Aasian ja Afrikan alueelle. Se hajosi pian hänen kuolemansa jälkeen pienempiin osiin.
Ptolemaiolainen Egypti (324 – 30 eaa.)
Antigonoksen kuningaskunta (324 – 310 eaa.)
Lysimakhoksen Traakia (324 – 281 eaa.)
Seleukidien Persia (312 – 164 eaa.)
Pontoksen kuningaskunta (291 – 62 eaa.), Rooman valloittama
Kreikkalais-baktrialainen kuningaskunta (250 – 130 eaa.)
Intialais-kreikkalainen kuningaskunta (180 eaa. – noin 10 jaa.)
Paflagonia (joutui Pergamonin vallan alle 200-luvulla eaa.)
Pergamon (282 – 133 eaa.) liitettiin Roomaan
Bithynia (328 – 75 eaa.) liitettiin Roomaan
Antiikin aika (noin 800 eaa. – 500 jaa.) > Aasia

Funanin kuningaskunta (100 – 600-luku), Chenlan valloittama
Kantolin kuningaskunta (400-luvulla)
Koguryo (37 eaa. – 668 jaa.), Sillan ja Kiinan Tang-dynastian tuhoama
Silla (57 eaa. – 935 jaa.), Goryeon valloittama
Rouranin kaanikunta (300 – 500-luku)
Antiikin aika (noin 800 eaa. – 500 jaa.) > Aasia > Etelä-Aasia

Kosalan kuningaskunta (700 – 500-luku eaa.), Magadhan valloittama
Kashin kuningaskunta (700 – 500-luku eaa.), Kosalan valloittama
Angan kuningaskunta (700 – 500-luvun loppu eaa.), Magadhan valloittama.
Vrijji (700-luku eaa.)
Malla
Chetiya
Vatsa, Avantin valloittama
Kuru
Panchala, Magadhan valloittama 500-luvulla eaa.
Matsya
Shurasena
Assaka (noin 700–300 eaa.), Magadhan valloittama
Avanti, Magadhan valloittama
Gandhara (500-luku eaa. – 1021 jaa.), muslimien valloittama
Kamboja
Magadha valtakunta (684–320 eaa.),
Maurya-valtakunta (321–185 eaa.), jakaantui pienemmiksi valtioksi
Kušana-valtakunta (noin 100 eaa. – 200 jaa.), Gupta-valtakunnan ja Sassanidien valtakunnan valloittama
Sātavāhana (230 eaa. – 199 jaa.), hajosi pienemmiksi valtioksi
Gupta-valtakunta (noin 300–600), hajosi pienemmiksi valtioiksi hunnien hyökättyä maahan
Chola (250 eaa. – 1279)
Antiikin aika (noin 800 eaa. – 500 jaa.) > Aasia > Etu-Aasia

Kaaria, Persian ylivallan alle 545 eaa. ja Aleksanteri Suuren valloittama 334 eaa.
Parthia (237 eaa. – 220), Sassanidien dynastian syrjäyttämä
Tyros (126–64 eaa.), Rooman valloittama
Israelin toinen kuningaskunta, (142–63 eaa.), Rooman valloittama
Kappadokia, liitettiin Roomaan vuonna 17
Palmyran valtakunta (260–273), irtaantui Roomasta, mutta Rooman takaisinvaltaama
Minaean
Saba , Himyarin valloittama
Himyar (115 eaa. – 525 jaa.)
Qataban
Hadramawt
Sophenen armenialainen kuningaskunta (200-luku eaa. – 94 jaa.), liitettiin Armenian kuningaskuntaan
Kommagenen (163 eaa. – 72 jaa.), liitettiin Roomaan
Antiikin aika (noin 800 eaa. – 500 jaa.) > Aasia > Kaukasia

Kolkhis eli Kolkheti (noin 300-luku – 66 eaa.), Rooman valloittama
Lazica eli Egrisi (noin 200-luku – 562), Bysantin valloittama
Iberian kuningaskunta (302 eaa. – 580 jaa.), Sassanidien valtakunnan valloittama
Albanian kuningaskunta (400-luku eaa. – 800-luku jaa.), Rashidunin kalifaatin valloittama
Armenian kuningaskunta (331 eaa. – 428 jaa.), Rooman ja Sassanidien valtakuntien jakama vuonna 328, kuningaskunta säilyi Sassanidien alaisuudessa vuoteen 428 asti.
Antiikin aika (noin 800 eaa. – 500 jaa.) > Aasia > Kiina

Taistelevien valtioiden aika 481–221 eaa. Kiina on hajonneena useisiin valtioihin. Seitsemän suurinta:
Chu
Han
Qi
Qin
Wei
Yan
Zhao
Qin valloittaa muut valtiot vuoteen 221 eaa. mennessä ja hallitsija ottaa käyttöön nimen keisari ja perustaa uuden dynastian.
Qin-dynastia (221 eaa. – 206 eaa.)
Han-dynastia (206 eaa. – 220 jaa.)
Kolmen kuningaskunnan aika
Wei-kuningaskunta (220–265), vallankaappaus ja Jin-dynastian perustaminen
Shu Han -kuningaskunta (221–263), Wei-kuningaskunnan valloittama
Wu-kuningaskunta (222–280), Jin-dynastian valloittama
Jin-dynastia (265–420), yhdisti kolmen kuningaskunnan alueet, mutta hajosi osiin.
Antiikin aika (noin 800 eaa. – 500 jaa.) > Aasia > Kaakkois-Aasia

Nam Việt (258–111 eaa.), Han-dynastian valloittama
Kantoli
Antiikin aika (noin 800 eaa. – 500 jaa.) > Amerikka > Väli-Amerikka

Sapoteekkivaltioita (n. 1400 eaa. – 700 jaa.)
Monte Alban (n. 500 eaa. – 750 jaa.), väestö siirtyi itään
Esiklassisen mayakulttuurin kaupunkivaltioita:
El Mirador (n. 600 eaa. – n. 150 jaa.), hylättiin
Cival (n. 600 eaa. – n. 100–200 jaa.), hylättiin
Cerros (n. 50 eaa. – 400 jaa.), hylättiin
Antiikin aika (noin 800 eaa. – 500 jaa.) > Amerikka > Etelä-Amerikka

Moche-kuningaskunta (100 eaa. – 600 jaa.), Huarien valloittama
Keskiaika (noin 500-luku – 1400-luku) > Eurooppa > Länsi-Eurooppa

Frankkien valtakunta
Friisian kuningaskunta (noin 600 – 734), Frankkien valtakunnan valloittama
Brycheiniog (400-luvun loppu – 1070), n. 650 – 740 unionissa Dyfedin kanssa, Normannien valloittama
Dogfeiling (445 – n. 700), syntyi Gwyneddin itärajalle, liitettiin takaisin Gwyneddiin
Ergyng (400-luvun loppu – n. 650), muodostui osista Glywysingia ja Gwenttiä, yhdistyi Gwentin kanssa
Meirionnydd (n. 400-luku – n. 800-luku), liitettiin Gwyneddiin
Rhufoniog (445–540), liitettiin takaisin Gwyneddiin
Rhos (n. 400-luku – n. 800-luku), liitettiin Gwyneddiin
Dunoding (n. 460 – 925), liitettiin Gwyneddiin
Glywysing (– 942), yhdistyi Gwentin kanssa Morgannwgiksi
Gwent (n. 500 – 942), yhdistyi Glywysingin kanssa Morgannwgiksi
Seisyllwg (680–920), yhdistyi Dyfedin kanssa muodostaen Deheubarthin
Ceredigion (400-luku – 900-luvun alku), liitettiin Deheubarthiin
Dyfed (n. 410 – 920), yhdistyi Seisyllwgin kanssa Deheubarthiksi
Deheubarth (920–1197), muodostui Seisyllwgin ja Dyfedin yhdistyessä, jakaantui osiin
Morgannwg (942–1091), muodostui Glywysingin ja Gwentin yhdistyessä, Normannien valloittama
Gwynllwg (400-luku – 1090), Normannien valloittama
Gwynedd (400-luku – 1282), Englannin valloittama
Powys (400-luku – 1160), jakaantui kahtia Ala- ja Ylä-Powysiin
Powys Fadog, Ala-Powys, (1160–1277), muodostui Powysin jakautuessa kahtia, Englannin valloittama
Powys Wenwynwyn, Ylä-Powys (1160–1283), muodostui Powysin jakautuessa kahtia, antautui Englannille
Northumbria (653–954)
Mercia (527–918), liitettiin Englantiin
Itä-Anglia (noin 500-luku – 917), liitettiin Englantiin
Essex (527–825), liitettiin Wessexiin
Kent (noin 450–871), liitettiin Wessexiin
Sussex (477–825), liitettiin Wessexiin
Wessex (519–927), muodostui Englannin kuningaskunnaksi
Mannin kuningaskunta (1079–1266), Viikinkien perustama, liitettiin Skotlantiin
Burgundi (884–1477)
Bretagne
Savoiji