Islamin länsimainen apologia
Puolestapuhujia

Jo 1600-luvulta alkaen myönteisiä lausuntoja islamista oli kuulunut kristillisen papiston piiristä. Nykyisin korostetaan, että islam on kristinuskon sisaruskonto, jossa on paljon yhteisiä piirteitä kristillisyyden kanssa. Suomessa kirkon myötätunto on näkynyt vaikka siinä, että suurmoskeijahanketta Helsinkiin ajaneen Oasis-säätiön taustalla oli myös kirkollisia tahoja. Myötätunnon taustalla on Ibn Warraqin mielestä näkemys, että sisaruskonnot jakavat yhteisen kohtalon: ne seisovat ja kaatuvat yhdessä. Jos islamia arvostellaan, kritiikki kääntyy helposti myös kristinuskoon. Suomessa Espoon hiippakunnan emerituspiispa Mikko Heikka on nähnyt Muslimiveljeskunnan myönteisenä merkkinä siitä, että arabimaiden islam on muuttumassa demokratian ystäväksi. Hänen mukaansa Muslimiveljeskunta tarvitsee kaiken tuen sekä muilta demokratioilta että myös uskonnoilta. Tapani Ruokanen uskoo, että islam voi antaa uutta näkökulmaa lännen kapeutuneeseen käsitykseen inhimillisestä elämästä. Teologian professori Heikki Räisänen piti Muhammedia lempeänä sotapäällikkönä.
1900-luvulta lähtien monet poliitikot ovat puolustaneet islamia. Puheenvuoroissa on tuotu esiin islamin myönteinen vaikutus eurooppalaisen sivistyksen syntyyn, islamin monimuotoisuus sekä islamin läheinen sukulaisuus länsimaisten arvojen kanssa.
Tiedotusvälineet ja tietokirjailijat ovat korostaneet islamin myönteistä historiallista vaikutusta Euroopan kehitykseen.  Ne ovat myös todenneet, että islamiin yhdistetyt kielteiset piirteet eivät todellisuudessa edusta islamia vaan esimerkiksi vanhoja heimotapoja.  On myös painotettu islamin samankaltaisuutta ja lähes identtisyyttä eurooppalaisten arvojen kanssa Toimittaja Elina Grundstömin mukaan islam on hieno uskonto, suunnilleen yhtä hyvä kuin kristinusko. Se on hyvin lähellä vihreyttä ja pohjoismaista sosiaalidemokratiaa.
Akateemiset orientalistit ja arabiankielen tutkijat ovat islamin parhaita asiantuntijoita ja pystyvät sen takia myös parhaiten korjaamaan islamia koskevia tiedon puutteita väärinkäsityksiä. Toisaalta heillä voi olla yhteisiä intressejä islamilaisten maiden kanssa. Esimerkiksi washingtonilaisen Georgetown-yliopiston islamin tutkimuksen professori John L. Esposito tunnetaan islamin puolustajana. Hän on toisaalta myös saanut mittavaa rahoitusta arabimaista. Vuosina 1995–2008 kahdeksan brittiläistä yliopistoa (Oxford, Cambridge, Durham, University College London, London School of Economics, Exeter, Dundee ja City) saivat lahjoituksina yli 233.5 miljoonaa puntaa eri muslimimaista. Jotkut orientalistit, kuten Esposito tai Suomessa Jaakko Hämeen-Anttila, ovat keskittyneet islamin myönteisten puolien esittelyyn.
Amerikkalaisia oppikirjoja tutkinut American Textbook Council  raportoi, että kiistanalaisissa aiheissa oppikirjat kiersivät epämiellyttävät totuudet, jotka saattaisivat esittää islamin muussa kuin positiivisessa valossa. Islamin saavutuksista raportoitiin innostuneesti, mutta negatiivisista asioista vaiettiin.
Monikulttuurisuus tarkoittaa toisistaan kulttuurisesti ja uskonnollisesti poikkeavien väestöjen yhteistä elämää toistensa keskuudessa samassa yhteiskunnassa. Useat kansalliset ja kansainväliset järjestöt ja julkishallinnon organisaatiot ovat monikulttuurisuuden ihanteen hengessä ottaneet kantaa julkiseen keskusteluun ja tuoneet esiin islamin hyviä puolia tai vastustaneet islamiin kohdistuvaa syrjintää. Niitä ovat olleet  Euroopan neuvoston rasismin ja suvaitsemattomuuden vastainen komissio ECRI sekä Euroopan neuvosto. Vuonna 1991 se katsoi, että virheellisten stereotypioiden johdosta islamia pidetään liian usein yhteensopimattomana sellaisten eurooppalaisen arvojen kuin demokratian, ihmisoikeuksien ja sananvapauden kanssa.
Voimakkaasti monikulttuurisuutta islamin osalta on puolustanut Federica Mogherini, EU:n ulkoministeri (2014–2019), joka katsoi, että myös poliittinen islam kuului Eurooppaan.  Saksalaiset poliitikot, kuten liittopresidentti Christian Wulff, liittokansleri Angela Merkel ja Wolfgang Schäuble ovat korostaneet, että "islam kuuluu Saksaan".
Vuonna 2006 paavi Benedictus XVI piti Regensburgin yliopistossa puheen, jossa hän piti islamia sotaisena uskontona. Puhe oli Kansan Uutisten Erkki Laukkasen mukaan tyrmistys kaikille monikulttuurisuudesta kiinnostuneille.
Suomessa islamiin kohdistuneita kriittisiä puheenvuoroja ovat kritisoineet monet järjestöt, kuten Ensi- ja turvakotien liitto, Ihmisoikeusliitto, Suomen Punainen risti, Pelastakaa lapset ry, Suomen Nuorisoyhteistyö - Allianssi ry, Plan Suomi ja Amnesty International.