stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suldaan Said Ahmed
Näkemyksiä

Said Ahmed kannattaa perustuloa. Hän sanoi vuonna 2018, että vasemmistoliiton kaltainen työväenpuolue ei voi puolustaa työväenluokan etuja ilman sosialismia. Vuonna 2021 Said Ahmed tarkensi olevansa yritysmyönteinen vasemmistolainen.
Said Ahmedin mielestä suomalaisen yhteiskunnan suurin uhka on nuorten syrjäytyminen. Tähän hän puuttuisi esimerkiksi terapiaan pääsyä helpottamalla. Said Ahmed on muslimi ja suhtautuu vapaamielisesti seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin.
Perhe

Suldaan Said Ahmedin veljiä ovat jalkapalloilijat Ahmed Said Ahmed ja Abdulkadir Said Ahmed.[lähde? ]
Aiheesta muualla

.aspx Suldaan Said Ahmed Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Suldaan Said Ahmedin kotisivut
Tavira

| Tavira |
| --- | --- |
 vaakuna
 Taviran sijainti
Valtio:  Portugali
Alue:  Algarve
Ala-alue:  Algarve
Piiri:  Faro
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  606,9 km²
Väkiluku (2011):  26 167
 – Väestötiheys:  43,1 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tavira on kaupunki Algarvessa, eteläisessä Portugalissa. Sillä on pitkä historia, joskin alue kärsi pahoin vuoden 1755 voimakkaasta maanjäristyksestä. Tavira on kuitenkin sittemmin kohonnut uuteen loistoonsa.selvennä
Koko kunnan väkiluku on 26 167 (2011).[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tavira Wikimedia Commonsissa
Faron piirin kunnat
Albufeira
Alcoutim
Aljezur
Castro Marim
Faro
Lagoa
Lagos
Loulé
Monchique
Monte Gordo
Olhão
Portimão
São Brás de Alportel
Silves
Tavira
Vila do Bispo
Vila Real de Santo António
The House of Atreus

The House of Atreus voi viitata seuraaviin kahteen Virgin Steelen albumiin:
The House of Atreus Act I ilmestyi 1999
The House of Atreus Act II ilmestyi 2000
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”The House of Atreus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Syväjärvi (Jämsä, Syväjärvenmutka)

| Syväjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°55′43″N, 25°14′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jämsänjoen alue (14.51)
Järvinumero:  14.517.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,6 m 
Rantaviiva:  3 km 
Pinta-ala:  0,4 km² 
 fiSyväjärvi 
Syväjärvi on Jämsässä Jämsänkosken keskustan itäpuolella sijaitseva 40 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kahdeksan kilometriä pohjoiskoilliseen ja Tampereelta 91 kilometriä koilliseen.
Maantiede

Syväjärven pituus on noin 1,2 kilometriä ja pohjoisosan leveys noin 500 metriä. Järvi on saareton. Syväjärven pohjoispuolella on Syväjärvenmutkan maatalousmaisema. Länsipuolella sijaitsee Heinäjärvi. Järvien välisellä kannaksella on Välimäki, jonka korkeus on noin 150 metriä merenpinnan yläpuolella. Idässä sijaitsee Jyrkänvuori, jonka korkeus on yli 180 metriä mpy. Etelässä on samankorkuinen Nättilänvuori. Jyrkänvuoren itäpuolella on Varislammit noin 160 metrin korkeudella mpy.
Syväjärvi kuuluu Lavaojan valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lavaojan alueen muut järvet ovat Heinäjärvi, Saarijärvi ja Laukalammi.
Suomessa on 110 Syväjärvi-nimistä yli hehtaarin laajuista vakavettä, kolme niistä Jämsässä. Syväjärvenmutkan Syväjärven lisäksi on Längelmäen Syväjärvi ja Pihlaiston Syväjärvi.
Passau

| Passau |
| --- | --- |
 Näkymä Passauhun Tonavan, Innin ja Ilzin yhtymäkohdassa
 vaakuna
 Passau
 Koordinaatit: 48°34′00″N, 13°28′00″E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baijeri
Hallintopiiri:  Ala-Baijeri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  69,57 km²
Väkiluku (2015):  50 566
 – Väestötiheys:  726,8 as./km²
Postinumero:  94032
Suuntanumero(t):  0851
Rekisterikilpi:  PA
 
 www.passau.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Passau on kaupunki Saksan Baijerin osavaltion itäosassa Itävallan rajan tuntumassa. Passaussa kolme jokea yhdistyy, Tonava, Inn ja Ilz. Kaupungin lempinimi onkin Dreiflüssestadt (suom. Kolmen joen kaupunki).
Passaussa on arviolta 50 566 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 69,57 neliökilometriä. Vuonna 1978 perustetussa Passaun yliopistossa (saks. Universität Passau) opiskelee noin 9 000 opiskelijaa.
Passaun nähtävyyksiin lukeutuu muun muassa Pyhän Tapanin tuomiokirkko (saks. Dom St. Stephan).
Passauta ympäröi Passaun piirikunta, mutta se ei itse kuulu siihen, vaan on piiritön kaupunki.
Ystävyyskaupungit

Hackensack, Yhdysvallat, vuodesta 1952
Dumfries, Skotlanti, vuodesta 1957
Cagnes-sur-Mer, Ranska, vuodesta 1973
Krems an der Donau, Itävalta, vuodesta 1974
Akita, Japani, vuodesta 1984
Málaga, Espanja, vuodesta 1987
České Budějovice, Tšekki, vuodesta 1993
Liuzhou, Kiina, vuodesta 1999
Veszprém, Unkari, vuodesta 1999
Montecchio Maggiore, Italia, vuodesta 2003
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Passau Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut
Passaun yliopisto
Baijerin piirikunnat ja kaupunkipiirit
Aichach-Friedberg
Altötting
Amberg
Amberg-Sulzbach
Ansbachin piirikunta
Ansbach
Aschaffenburgin piirikunta
Aschaffenburg
Augsburgin piirikunta
Augsburg
Bad Kissingen
Bad Tölz-Wolfratshausen
Bambergin piirikunta
Bamberg
Bayreuthin piirikunta
Bayreuth
Berchtesgadener Land
Cham
Coburgin piirikunta
Coburg
Dachau
Deggendorf
Dillingen an der Donau
Dingolfing-Landau
Donau-Ries
Ebersberg
Eichtätt
Erding
Erlangen
Erlangen-Höchstadt
Forchheim
Freising
Freyung-Grafenau
Fürstenfeldbruck
Fürthin piirikunta
Fürth
Garmisch-Partenkirchenin piirikunta
Günzburg
Haßberge
Hofin piirikunta
Hof
Ingolstadt
Kaufbeuren
Kelheim
Kempten
Kitzingen
Kronach
Kulmbach
Landsberg am Lech
Landshutin piirikunta
Landshut
Lichtenfels
Lindau
Main-Spessart
Memmingen
Miesbach
Miltenberg
Mühldorf am Inn
Münchenin piirikunta
München
Neuburg-Schrobenhausen
Neumarkt in der Oberpfalz
Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim
Neustadt an der Waldnaabin piirikunta
Neu-Ulm
Nürnberg
Nürnberger Land
Oberallgäu
Ostallgäu
Passaun piirikunta
Passau
Pfaffenhofen an der Ilm
Regen
Regensburgin piirikunta
Regensburg
Rhön-Grabfeld
Rosenheimin piirikunta
Rosenheim
Roth
Rottal-Inn
Schwabach
Schwandorf
Schweinfurtin piirikunta
Schweinfurt
Starnberg
Straubing
Straubing-Bogen
Tirschenreuth
Traunstein
Unterallgäu
Weiden in der Oberpfalz
Weilhelm-Schongau
Weißenburg-Gunzenhausen
Wunsiedel im Fichtelgebirge
Würzburgin piirikunta
Würzburg
Passau.
Särä

Särä on lampaasta ja perunasta leivinuunissa paistamalla valmistettava eteläkarjalainen perinneruoka, jota on valmistettu perimätiedon mukaan jo tuhat vuotta.  Ainoana mausteena käytetään suolaa. Ennen perunan saapumista Eurooppaan on särässä käytetty naurista. Lihan kypsennyksen loppuvaiheessa kaukaloon lisätään kuorittuja, keitettyjä perunoita. Särän kanssa tarjotaan tyypillisesti ohrasta tehtyä rieskaa, kotikaljaa ja vettä.  Sen nimi tulee valmistamisessa perinteisesti käytetystä säröisestä koivupuisesta puukaukalosta, särästä.
Lemin kunta on tunnettu särästä.
Lemin särä valittiin vuonna 1972 yhdeksi Suomen Seitsemästä matkailuihmeestä Suomen Kotiseutuliiton, Suomen Matkailuliiton ja Finnairin järjestämässä kilpailussa.
Aiheesta muualla

Ohje särän valmistukseen (Arkistoitu – Internet Archive)
Mukailtu särän ohje kotikeittiöön
Teenage Mutant Ninja Turtles: Fall of the Foot Clan

| Teenage Mutant Ninja Turtles: Fall of the Foot Clan |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Konami
Julkaisija:  Konami
Jakelija:  Konami of America
Suunnittelija:  Naoki Matsui
Säveltäjä:  Michiru Yamane Tomoko Nishikawa
Pelisarja:  Teenage Mutant Ninja Turtles
Julkaistu:  JP 3. elokuuta 1990NA elokuu 1990EU 1990
Lajityyppi:  Toimintapeli
Pelimuoto:  Yksinpeli
Alusta:  Game Boy
Jakelumuoto:  Pelimoduuli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Teenage Mutant Ninja Turtles: Fall of the Foot Clan on Konamin kehittämä vuonna 1990 julkaistu toimintapeli. Se perustuu saman nimiseen animaatiosarjaan Turtles – mutanttikilpikonnat. Peli oli samalla ensimmäinen Game Boylle julkaistu Turtles-peli.
Pelattavuus

Pelaaja voi valita ohjattavakseen yhden neljästä mutanttikilpikonnasta: Leonardon, Michelangelon, Donatellon tai Rafaellon. Pelin päämääränä on selvittää sen viisi tasoa, päihittää Silppuri ja Krang sekä pelastaa April O'Neil. Vastustajina toimivat useimmiten jalkaklaanilaiset ja mouserit. Mikäli pelaaja menettää kaiken energiansa, täytyy hänen valita uusi Turtles-hahmo jäljellä olevista.
Pelattavuus > Tasot ja loppuvastukset

Kaupungin kadut ja viemäristö (loppuvastus: Rocksteady)
Tehdas (loppuvastus: Bebob)
Saattue (loppuvastus: Baxter Stockman)
Vuoristoluola (loppuvastus: Silppuri)
Teknodromi (loppuvastus: Krang)
Vastaanotto

| Vastaanotto> Arvostelupisteet.Julkaisu | Vastaanotto> Arvostelupisteet.Pisteet |
| --- | --- |
Allgame: 
Mikrobitin Jukka Tapanimäki antoi pelille 71 pistettä sadasta.
Aiheesta muualla

Teenage Mutant Ninja Turtles: Fall of the Foot Clan MobyGamesissa (englanniksi)
Tel Mond

| Tel Mond |
| --- | --- |
 Paikallista katukuvaa.
 Tel Mond
 Koordinaatit: 32°15′16″N, 34°55′7″E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Keski-Israel
Perustettu:  1929
Väkiluku (2018):  12 862
 
 www.tel-mond.muni.il 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tel Mond (hepr. ‏תל מונד‎) on kaupunki Israelin Keski-Israelin hallintoalueella. Sen asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 12 862.
Maantiede

Tel Mond sijaitsee Israelin keskiosassa noin 10 kilometriä Kfar Saban kaupungista pohjoiseen.
Historia

Tel Mondin mošav perustettiin vuonna 1929 englantilaisen paroni Alfred Mondin aloitteesta. Mondin johtama Palestine Plantations Company alkoi perustaa paikalle sitruspuutarhoja ja hanketta tukivat myös muut Britannian juutalaiset. Israelin itsenäisyyssodan jälkeen vuonna 1948 alueelle tuli suuri joukko uusia siirtolaisia. Osa siirtolaisista asettui paikalle perustettuun väliaikaiseen siirtolaisleiriin, jonka paikalle rakennettiin sittemmin pysyvämpiä asumuksia. Oman kunnallisvaltuustonsa Tel Mond sai vuonna 1954.
Väestö

Tel Mondin asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 12 862. Vuonna 2002 vastaava lukema oli 7 260 ja vuonna 1970 3 060.
Alfred Mondin patsas Tel Mondissa.
Steve Conte

| Steve Conte |
| --- | --- |
 Steve Conte vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. huhtikuuta 1960 (ikä 64)
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1980–
Tyylilajit:  rock
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  Michael Monroe, Steve Conte & The Crazy Truth, New York Dolls
Levy-yhtiöt:  Mercury Records 
Aiheesta muualla
www.stevecontenyc.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Steve Conte (s. 23. syyskuuta 1960 New York) on yhdysvaltalainen rockmuusikko. Hän soitti kitaraa New York Dollsissa vuodesta 2004, kunnes siirtyi Michael Monroen yhtyeeseen 2010.
Diskografia > Company of Wolves

Company of Wolves
Shakers and Tambourines
Steryl Spycase
Diskografia > Crown Jewels

Spitshine
Linoleum
Diskografia > The Contes

Bleed Together
Diskografia > New York Dolls

One Day It Will Please Us to Remember Even This
Cause I Sez So
Diskografia > Steve Conte & The Crazy Truth

Steve Conte & The Crazy Truth
Diskografia > Michael Monroe

Another Night In the Sun: Live in Helsinki (2010)
Sensory Overdrive (2011)
Horns And Halos (2013)
Blackout States (2015)
One Man Gang (2019)
I Live Too Fast to Die Young  (2022)
Syksyn tultua

| Syksyn tultua> Out of Season |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Alan Bridges
Käsikirjoittaja:  Eric Bercovici Reuben Bercovitch
Tuottaja:  Eric Bercovici Reuben Bercovitch
Säveltäjä:  John Cameron
Kuvaaja:  Arthur Ibbetson
Pääosat:  Cliff Robertson Vanessa Redgrave Susan George
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Lorimar Productions
Ensi-ilta:   kesäkuussa 1975  13. elokuuta 1976
Kesto:  91 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Syksyn tultua (engl. Out of Season; myös Winter Rates) on vuonna 1975 ensi-iltansa saanut Alan Bridgesin ohjaama brittiläinen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Cliff Robertson, Vanessa Redgrave ja Susan George. Syksyn tultua perustuu esittämättömään näytelmään Winter Rates, jonka pohjalta Eric Bercovici ja Reuben Bercovitch laativat elokuvan käsikirjoituksen. Bercovici ja Bercovitch olivat myös elokuvan tuottajina.
Juoni

Keski-ikäinen Ann (Vanessa Redgrave) ja hänen teini-ikäinen tyttärensä Joanna (Susan George) pitävät hotellia Ison-Britannian rannikolla sijaitsevalla saarella. Eräänä päivänä hotelliin saapuu odottamaton vieras, joka on mies nimeltä Joe (Cliff Robertson). Joella ja Annilla on ollut suhde vuosia sitten ja hienovaraisista vihjeistä voi päätellä, että Joanna voisi olla heidän tyttärensä. Joe ja Ann ryhtyvät uudelleen suhteeseen. Pian Annille käy ilmi, että Joen tunteista kilpailee myös Joanna, joka on selkeästi kiinnostunut tästä komeasta ja vanhemmasta miehestä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Vanessa Redgrave  | … |  Ann   |
|  Cliff Robertson  | … |  Joe Tanner   |
|  Susan George  | … |  Joanna   |
|  Edward Evans  | … |  Charlie   |
|  Frank Jarvis  | … |  postimies   |
Tuotanto

Alun perin näytelmäkirjailija Harold Pinterin oli tarkoitus ohjata elokuva, mutta hänet korvasi Alan Bridges. Syksyn tultua kuvattiin Technicolor-elokuvausmenetelmällä Dorsetin Portlandissa. Elokuvan tuotantoyhtiönä oli Lorimar Productions.
Julkaisu

Syksyn tultua sai ensi-iltansa Isossa-Britanniassa kesäkuussa 1975. Saman vuoden heinäkuussa elokuva esitettiin myös Berliinin elokuvajuhlilla. Elokuvan Suomen ensi-ilta oli 13. elokuuta 1976.
Palkinnot ja ehdokkuudet

| Palkinnot ja ehdokkuudet> Palkinto | Palkinnot ja ehdokkuudet> Kategoria | Palkinnot ja ehdokkuudet> Ehdokas | Palkinnot ja ehdokkuudet> Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| Berliinin elokuvajuhlat: Kultainen karhu | Paras elokuva | Alan Bridges | Ehdokkuus |
| Chicagon elokuvajuhlat: Kultainen Hugo | Paras elokuva | Alan Bridges | Ehdokkuus |
Aiheesta muualla

Syksyn tultua Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Syksyn tultua Elonet.
Syksyn tultua AllMoviessa. (englanniksi)
The House on Parchment Street

| The House on Parchment Street |
| --- | --- |

Kirjailija:  Patricia A. McKillip
Kuvittaja:  Charles Robinson
Kieli:  englanti
Genre:  fantasia, nuortenkirjallisuus
Kustantaja:  Atheneum Books
Julkaistu:  1973
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  190
ISBN:  0-689-70451-8
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
The House on Parchment Street on Patricia A. McKillipin vuonna 1973 ilmestynyt nuortenromaani.
Paratiisi

Aadam ja Eeva Eedenin puutarhassa; yhdysvaltalainen kortti vuodelta 1906. Eri kulttuurien paratiisit eri puolilla maailmaa ovat usein samanlaisia. Niissä esiintyvät evoluutiopsykologian "savanniteorian" mukaiset ihmislajin alkukehdon piirteet, jotka yleismaailmallisesti koetaan miellyttävinä.
Paratiisi on yliluonnollinen maailma, jota pidetään toivottavana ja johon pääsyä pidetään tavoittelemisen arvoisena. Paratiisit ovat usein ihanteellista maisemaa muistuttavia elinympäristöjä, jotka ovat esteettisiä, yltäkylläisiä, onnellisia ja vaarattomia. Käytännössä kaikissa traditioissa on jonkinlainen paratiisikäsitys, mutta niiden paratiisit muistuttavat paljon toisiaan. Paratiisi voi olla eri kulttuureissa joko ihmiskunnan alku- ja loppukoti tai paikka, johon mennään kuoleman tai jonkin suuren mullistuksen jälkeen.
Etymologia

Sana paratiisi on peräisin avestan kielen sanasta paridaeza (pari, ympäri; daeza, muuri), joka tarkoittaa muurin ympäröimää puutarhaa. Persian kieleen sana omaksuttiin muodossa paridaida. Paratiisi-nimitystä käytettiin Persiassa ensimmäisen vuosituhannen eaa. alkupuolella viinitarhoista, hedelmäpuutarhoista, metsistä, taimikoista ja talleista, joissa oli puita ja muuta kasvillisuutta, puroja ja riistaa kuninkaallisille metsästettäväksi. Persiasta sanan omaksuivat kreikkalaiset muodossa paradeisos ja myöhemmin roomalaiset muodossa paradisos. Hepreaan sana lainattiin muodossa pardes.
Määritelmä ja luokittelu

Paratiisit ovat yliluonnollisia ja toiveenomaisia maailmoja, joihin pääsyn tiellä on jokin yliluonnollinen tapahtuma tai toimija. Paratiisit ovat usein jumalan luomia. Monissa kuvauksissa paratiisiin voi päästä vain kuoleman kautta.
Myyttien paratiisit voidaan jakaa kolmeen lajiin. Paratiisi voi olla ihmiskunnan onnellinen alkukoti, jonne palaaminen on ihmisen lopullinen tavoite. Paratiisi voi myös olla paikka, jonne kuolleet siirtyvät kuolemansa jälkeen jatkamaan elämäänsä, yleensä ikuisesti. Tällaiseen paratiisiin pääsy edellyttää usein oikeanlaista elämistä tässä maailmassa. Kolmas paratiisin laji on tässä maailmassa ja elämässä todeksi tuleva maailma: Jumala hävittää vanhan maailman ja luo tilalle maanpäällisen paratiisin, täydellisen aikakauden, jossa valitut saavat jatkaa elämäänsä joutumatta kuitenkaan kuolemaan sitä varten. Ajatus paratiisista alkukotina esiintyy esimerkiksi Raamatussa ja afrikkalaisissa mytologioissa. Apokalyptinen hävityksen kautta syntyvä maanpäällinen paratiisi esiintyy muun muassa Raamatun profetioissa ja monissa nykyajan kulteissa.
Paratiisit voi myös jakaa niiden ominaisuuksien perusteella ”abstrakteihin” ja ”konkreettisiin”. Abstraktit paratiisit ovat uskonoppineiden muotoilemia teologisia oppirakennelmia. Kristinuskossa tällaiseen paratiisiin viitataan yhteytenä Pyhään Henkeen ja hindulaisuudessa vapautumisena jälleensyntymisen kierrosta ja sulautumisena johonkin käsittämättömään voimaan. Buddhalaisille paratiisi on myös nirvana, joka on enemmänkin tila kuin paikka. Konkreettiset paratiisit ovat helpommin ymmärrettäviä kuin abstraktit, ja ne välittyvät suullisena perinteenä sukupolvelta toiselle. Ne ovat myös usein virallisten dogmien torjumia. Konkreettisia paratiiseja esiintyy kaikissa traditiossa, mutta abstrakteja paratiiseja esiintyy vain niissä, joissa on vakiintunut teologinen oppi, kuten laajimmalle levinneissä maailmanuskonnoissa.
Paratiisit eri kulttuureissa ja historiassa > Sumer

Muinaisten sumerilaisten vanhimmat säilyneet paratiisimyytit on löydetty savitauluista noin vuodelta 2100 eaa. Sumerilaiset sijoittivat paratiisinsa maan päälle. Heidän paratiisissaan, jumalten asuttamassa Dilmunissa, oli hedelmällistä, oikeudenmukaista, nautinnollista ja kaunista. Siellä oli raikasta vettä, sankkoja metsiä ja puutarhoja, mutta vaikeuksia, kuten sairauksia, nälkää, sotaa, kuolemaa tai surua, ei ollut. Dilmun sijaitsi pyhällä vuorella idässä, mutta sen tarkka sijainti oli epämääräinen, eikä sitä siksi voinut vallata tai tuhota. Sumerilaisille paratiisi oli eettisen elämän malli.
Sumerilaiset kertoivat luomistarujaan ja paratiisimyyttejään jumaltarujensa johdantoina. Ne esittelivät maailman sellaisena kuin se oli parhaimmillaan, ilman katastrofeja, sotia ja väkivaltaa. Sumerilaisten vedenpaisumusmyytissä ainoa eloonjäänyt, Zisudra, päätyy juuri Dilmunin vuorelle. Sumerilaisten kulttuurin kadottuakin heidän myyttinsä jäivät elämään Lähi-idän mytologiassa.
Paratiisit eri kulttuureissa ja historiassa > Persia

Muinaiset persialaiset hallitsivat kuningas Kyyroksen aikana (576–529 eaa.) laajaa aluetta Intiasta Välimerelle. Heidän kauttaan sana paratiisi (pers. paridaida) tuli tarkoittamaan muurein ja puin reunustettuja vehmaita puistoja. Etenkin Kyyros tunnettiin puutarhoistaan. Hän oli luultavasti zarathustralainen; zarathustralaisuudesta on peräisin käsitys hyvän ja pahan dualismiin kytkeytyvästä paratiisista, johon ihmiset saattoivat päästä hyvän ja eettisen elämän palkintona.
Paratiisit eri kulttuureissa ja historiassa > Juutalaisuus

Juutalaiset luultavasti omaksuivat Babylonian vankeuden aikana 500-luvulla eaa. zarathustralaisuudesta käsityksensä kolmiosaisesta maailmasta: taivaasta, maasta paratiiseineen, ja alamaailmasta. Ensimmäisen Mooseksen kirjan tarinat heijastavat sumerilaisten kertomuksia. Siinä mainitaan paratiisin läpi virtaaviksi Tigris- ja Eufratjoet, jotka sijaitsevat todellisuudessa sumerien asuinseuduilla. Luomiskertomuksen paratiisi, Eedenin puutarha, on maan päällä mutta vaikeasti löydettävä, kuten sumerilaistenkin. Se on yhden suuren joen alkulähde, josta haarautuu neljä jokea: Tigris, Eufrates, Gihon ja Pishon. Eeden oli keidasmainen puutarha, jossa virtasi vesi, hedelmäpuut kukkivat ja suuret puut antoivat varjoa. Jumala vihastui luomiinsa Aadamiin ja Eevaan näiden syötyä Hyvän ja pahan tiedon puun hedelmiä ja karkotti heidät paratiisista vaikeuksien täyttämään maailmaan.
Heprean kielen paratiisia merkitsevä sana pardes esiintyy vain kolmesti juutalaisten Raamatussa. Laulujen laulussa se viittaa kauniiseen puutarhaan, mahdollisesti juuri luomiskertomuksesta tuttuun. Kreikankielisessä raamatunkäännöksessä Septuagintassa 200-luvulta eaa. alkuperäiset hepreankieliset viittaukset laitumiin, puutarhoihin, viinitarhoihin, hedelmätarhoihin ja pyhiin vuoriin, kuten myös luomiskertomuksen paratiisiin, käännettiin kreikaksi sanalla paradeisos. Myös hellenistisen ajan kreikankielinen kirjallisuus käytti sanaa laajalti, ja paratiisin merkitys kasvoi sen seurauksena.
Israelin profeetat viittasivat paratiisiin erityisesti kriisien aikana. Profeetta Aamos pyrki 800-luvulla taivuttelemaan Israelin hallitsijat kohtelemaan köyhiä paremmin lupaamalla heille paratiisin nautinnot, jotka he menettäisivät jatkaessaan epäoikeudenmukaisuuttaan. Jesajan kirjoissa 600- ja 700-luvuilta eaa. kuvaillaan rauhaisaa maailmaa lohdutukseksi assyrialaisten uhan alla eläneille juudalaisille. Jesajan paratiisin luo Jumala maan päälle ja tähän aikaan.
»Silloin susi kulkee karitsan kanssa ja pantteri laskeutuu levolle vohlan viereen, vasikka ja leijonanpentu syövät yhdessä ja pikkupoika on niiden paimenena. --- Aavikko iloitsee, autiomaa iloitsee, aro riemuitsee, se puhkeaa kukkaan!» 
(Jes. 11:6–8 ja Jes. 35:1–2)
Myös Babyloniassa kirjoittanut Hesekiel viittaa paratiisiin usein kirjassaan.
Paratiisit eri kulttuureissa ja historiassa > Kristinusko

Jeesusta kuvaillaan Uuden testamentin evankeliumeissa luomiskertomuksen paratiisin kuvauksista tutuin ilmaisuin.
Uuden testamentin kirja Johanneksen ilmestys, joka kirjoitettiin noin 90 jaa., sisältää näyn tulevasta paratiisista. Siinä kristitty profeetta Johannes kuvaa tulevaa loisteliasta, kullasta ja jalokivistä rakennettua uutta Jerusalemia, joka on Jumalan valittujen koti. Johanneksen paratiisi on aikaisemmista paratiiseista poiketen kaupunki- ja kulttuurikeskeinen.
Paratiisi oli kristittyjen alkukirkon hallitseva visuaalinen teema heidän pyhätöissään. Jeesus ja hänen seuraajansa kuvattiin vehreässä neljän joen halkomassa maisemassa, joka vastasi apostoli Paavalin apokalypsin kuvausta paratiisista. Alkukirkon jäsenille paratiisi ei ollut taivas tai elämänjälkeinen paikka, vaan tässä maailmassa oleva paikka, jonka Jumalan henki on siunannut. Kristinuskon ensimmäisten vuosisatojen kirkkojen seiniltä löydetyt lukuisat värikkäät kuvaukset paratiisista mukailivat alkukristittyjen silmien edessä senaikaisia rukouksia, tarinoita, psalmeja ja hymnejä, ja korostivat todellista maailmaa, joka luotiin hyväksi ja onnelliseksi. Vasta noin 800-luvulta alkaen kristinusko siirtyi maanpäällisen paratiisin korostamisesta ristiinnaulitsemisen korostamiseen, samalla sysäten paratiisin kuolemanjälkeiseen elämään. Ensimmäinen säilynyt krusifiksi on vasta vuodelta 965. Aloittaessaan ensimmäisen ristiretken vuonna 1095 Paavi Urbanus II julisti paratiisin kuolemanjälkeiseksi paikaksi, jonne Pyhässä sodassa kuollut pääsisi palkaksi juutalaisten ja muslimien tappamisesta.