stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fredrik Skagen
Aiheesta muualla

Fredrik Skagen kustantaja Cappelenin sivuilla (norjaksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Alankomaat  Puola 
Muut:  Europeana  IdRef
Lauri Skyttä

Lauri Skyttä.
Lauri Skyttä (12. joulukuuta 1922 Viipurin maalaiskunta – 12. huhtikuuta 1973 Kytäjä, Hyvinkää) oli Mannerheim-ristin ritari numero 68. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 5. heinäkuuta 1942. Hän on nuorin Mannerheim-ristin ritariksi nimitetty sotilas. Ritarin arvon hän sai ollessaan vain 19 v. 6 kk. 23 pv. vanha.
Sotilasarvoltaan Skyttä oli ylikersantti. Hän sai Mannerheim-ristin johdettuaan joukkueenjohtajana hyökkäystä vihollisen murrokseen. Skyttä hyökkäsi joukkojensa edellä ja toimi käsikranaatin heittäjänä ja tuhosi muutamia vihollispesäkkeitä. Hän haavoittui tässä kahakassa käteen ja päähän ja joutui myöhemmin alokkaiden kouluttajaksi Lappeenrantaan, josta hän karkasi takaisin rintamalle kenenkään asiaan puuttumatta.
Skyttä oli vuodesta 1955 ammatiltaan maanviljelijä ja työnjohtaja Tuottajain Maidon Herajoen meijerillä.
Lauri Skytän kunniaksi paljastettiin muistolaatta Hyvinkään vanhassa kirkossa kesäkuussa vuonna 2008.
Skidzel

| Skidzel, Skidal, Skidel (Скідзель, Скідаль, Скидель) |
| --- | --- |
 Kirkko Skidzelissä
 vaakuna
 Skidzel, Skidal, Skidel
 Koordinaatit: 53°34′20″N, 24°13′28″E 
Valtio:   Valko-Venäjä
Alue:  Hrodnan alue
Väkiluku (10/2009):  10 869
Aikavyöhyke:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Skidzel (valkoven. Скідзель), Skidal (valkoven. Скідаль) eli Skidel (ven. Скидель; liett. Skidlius; puol. Skidel) on pieni kaupunki Hrodnan alueen Hrodnan piirissä Valko-Venäjän länsiosissa. Kaupungin väkiluku oli lokakuussa 2009 yhteensä 10 869.
Liikenneyhteydet

Skidzel sijaitsee maanteitse 30 kilometriä Hrodnan kaupungin itäpuolella. Hrodnasta Minskiin vievä valtatie M6 jakaa kaupungin pohjoiseen ja eteläiseen osaan. Lidaan on tätä valtatietä seuraten runsas 80 kilometriä ja Minskiin noin 240 kilometrin matka. Kaupungin eteläisessä osassa sijaitsee Valko-Venäjän rautateiden Hrodna-Masty-osuuden asema Skidel (53°34′19.9″N, 24°13′28.1″E). Linja-autoasema on puolestaan valtatien pohjoispuolessa osassa kaupunkia (noin 53°34′55″N, 24°14′45″E). Hrodnan lentoasema (Obuhovo) sijaitsee noin 17 kilometriä Skidzelin keskustan länsipuolella. Vesistönsä puolesta kaupunki kuuluu Niemen-joen valuma-alueeseen; joen sivuhaara Kotra (ven. Котра) virtaa kaupungin länsilaidalla.
Aiheesta muualla

Lyhyt kaupunkikuvaus (Arkistoitu – Internet Archive) (valkovenäjäksi) (garady.org)
Hrodnan alueen viralliset sivut Hrodnan piiristä, jossa raionissa Skidzel sijaitsee (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi), (valkovenäjäksi) ja (venäjäksi) (region.grodno.by)
WikiMapia karttalinkki, kohteiden selitykset pääosin (venäjäksi) tai (englanniksi)
Neuvostoliiton aikaista topografiakarttaa Skidzelin kaupungista (maps.vlasenko.net) (venäjäksi)
Valkovenäläinen sääennuste Skidzeliin (venäjäksi) (pogoda.by)
Diocese of Grodno (Hrodnan roomalaiskatolinen hiippakunta) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (catholic.by)
Pink Floydin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Roger Waters, David Gilmour, Richard Wright ja Nick Mason
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 15 |  |
| ↙Livealbumit | 7 |  |
| ↙Kokoelmat | 8 |  |
| ↙EP:t | 1 |  |
| ↙Singlet | 26 |  |
| ↙Videot | 4 |  |
| ↙Musiikkivideot | 25 |  |
| ↙Soundtrackit | 4 |  |
| ↙Box-setit | 6 |  |
Pink Floydin diskografia.
Studioalbumit

The Piper at the Gates of Dawn (1967)
A Saucerful of Secrets (1968)
Ummagumma (1969, live- ja studioalbumi)
Atom Heart Mother (1970)
Meddle (1971)
The Dark Side of the Moon (1973)
Wish You Were Here (1975)
Animals (1977)
The Wall (1979)
The Final Cut (1983)
A Momentary Lapse of Reason (1987)
The Division Bell (1994)
The Endless River (2014)
Livealbumit

Ummagumma (1969, live- ja studioalbumi)
Delicate Sound of Thunder (1988)
P-U-L-S-E (1995)
Is There Anybody Out There?: The Wall Live 1980–1981 (2000)
Live at Knebworth 1990 (2021)
The Dark Side of the Moon Live at Wembley 1974 (2023)
Pink Floyd at Pompeii MCMLXXII (2025)
Soundtrack-albumit

Tonite Let's All Make Love in London (1968) (eri esittäjiä)
Music from the Film More (1969)
Zabriskie Point (1970) (eri esittäjiä)
Obscured by Clouds (1972)
Kokoelmat

Relics (1971)
A Nice Pair (1973)
A Collection of Great Dance Songs (1981)
Works (1983)
Shine On (1992)
Echoes – The Best of Pink Floyd (2001)
Oh By The Way (2007)
Discovery (2011) (14 albumia ja 60-sivuinen kirjanen)
The Best of Pink Floyd: A Foot in the Door (2011)
The Early Years 1967–1972: Cre/ation (2016)
The Later Years 1987–2019 (2019)
Kokoelmat > Boksisetit

Shine On (1992)
Oh, by the Way (2007)
Discovery (2011)
The Early Years 1965-1972 (2016)
The Later Years (2019)
EP:t

Arnold Layne (1967)
See Emily Play (1967)
One of These Days (1971)
London ’66-’67 (1993)
1967: The First Three Singles (1997)
1965: Their First Recordings (2015)
Singlet

1967 Arnold Layne / Candy And A Currant Bun
1967 See Emily Play / Scarecrow
1967 Apples And Oranges / Paint Box
1973 Money / Any Colour You Like
1974 Time / Us And Them
1975 Have A Cigar / Welcome To The Machine
1975 Wish You Were Here
1980 Another Brick In The Wall Pt. 2 / One Of My Turns
1980 Run Like Hell / Don't Leave Me Now
1980 Comfortably Numb / Hey You
1983 Not Now John / The Hero's Return (Pt. 1, 2)
1987 Learning To Fly (edit) / Terminal Frost
1987 On The Turning Away / Run Like Hell (live)
1988 One Slip / Terminal Frost
1994 Take It Back / Astronomy Domine (live)
1994 High Hopes / Keep Talking
2014 Louder than Words
2022 Hey, Hey, Rise Up!
Yläsaksan äänteensiirros

Yläsaksalaiset murteet jaetaan ylisaksaan (vihreä) ja keskisaksaan (vaaleansininen), ja ne erottuvat alasaksasta (keltainen) ja alafrankenilaista murteista. Tärkeimmät isoglossit, Benrathin ja Speyerin linja, on merkitty mustalla. Kartta osoittaa eri kielimuotojen nykyiset puhuma-alueet vuoden 1945 jälkeen.
Yläsaksan äänteensiirros eli toinen äänteensiirros on länsigermaanisen kielialueen eteläosissa tapahtunut fonologinen kehityskulku eli joukko äänteen­muutoksia. Nämä muutokset erottavat yläsaksan alasaksasta ja samalla muistakin germaanisista kielistä kuten englannista, hollannista ja skandinaavisista kielistä, jossa tätä muutosta ei ole tapahtunut. Yläsaksan äänteensiirroksessa länsigermaanisten kielten soinnittomat klusiilit /t/, /p/ ja /k/ muuttuivat vastaaviksi affrikaatoiksi (/ts/, /pf/ ja /kx/) tai spiranteiksi (/s/, /f/, /x/) riippuen niiden asemasta sanassa. Lisäksi /d/ muuttui /t/:ksi, jota paitsi eteläisimmissä murteissa muutkin soinnilliset klusiilit (/b/ ja /g/) muuttuivat vastaaviksi soinnittomiksi (/p/ ja /k/).
Tätä muutosta sanotaan toiseksi äänteensiirrokseksi erotukseksi germaanisessa kantakielessä paljon aikaisemmin tapahtuneesta ensimmäisestä konsonanttien siirtymästä, jota kuvaa Grimmin laki. Molempien äänteensiirrosten säännönmukaisuudet on pääasiassa selvittänyt Jacob Grimm.  Yläsaksan äänteensiirros on  todennäköisimmin alkanut kansainvaellusajan lopulla, 500- tai 600-luvulla.
Yläsaksan (saks. Hochdeutsch) murteiden välillä on eroa siinä, missä määrin äänteenmuutoksia tapahtui. Murteita, joissa muutoksia tapahtui eniten, on sanotaan ylisaksalaisiksi (saks. Oberdeutsch, kun taas niitä, joissa vain osa muutoksista tapahtui, sanotaan keskisaksalaisiksi (saks. Mitteldeutsch tai frankkilaisiksi murteiksi. Yli- ja keskisaksankin eri murteiden välillä on eroa; niinpä keskisaksalaisen kielialueen länsiosissa esiintyy niin sanottu reininmaalainen viuhka: muuttuneiden konsonanttien määrä vähenee vähitellen pohjoista kohti siirryttäessä.
Yksityiskohtainen kuvaus > Soinnittomien klusiilien muutokset

Soinnittomat klusiilit /p t k/ muuttuivat eri tavoin riippuen niiden asemasta sanassa. Lisäksi lopputulosten välillä on merkittävää eroa ylisaksalaisten ja keskisaksalaisten murteiden välillä. Varsinkin kantakielen /p/:n ja /k/:n vastineet vaihtelevat murteittain..
/t/ muuttui
| Muinaissaksi | muinaisyläsaksa | nykysaksa | englanti | suomi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| tehan | zehan | zehn | ten | kymmenen |
| herta | herza | Herz | heart | sydän |
| settian | sezzen | setzen | set | asettaa |
| Muinaissaksi | muinaisyläsaksa | nykysaksa | englanti | suomi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| etan | ezzan | essen | eat | syödä |
| bitan | bizzan | beißen | beat | purra |
| ût | ûz | aus | out | ulos |
/p/ muuttui
| Muinaissaksi | muinaisyläsaksa | nykysaksa | englanti | suomi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| piper | pfeffar | Pfeffer | pepper | pippuri |
| helpan | helpfan/helfan | hilfen | help | auttaa |
| skeppian | skepfen | schöpfen | scoop |  |
| Muinaissaksi | muinaisyläsaksa | nykysaksa | englanti | suomi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| piper | pfeffar | Pfeffer | pepper | pippuri |
| gripan | grif(f)fan | greiffen | gripe | tarttua, puristaa |
| skip | scif | Schiff | ship | laiva |
| Muinaissaksi | (useimmat) frankkilaiset murteet | muu muinaisyläsaksa |
| --- | --- | --- |
| pad | pad | pfad |
| appel | appel | apful |
| kamp | kamp | kampf |
| helpan | helpan/helpfan | helpfan/helfan |
| opan / ofan/offan | offan |  |
up: ûf
/k/ muuttui:
| Muinaissaksi | (useimmat) frankkilaiset murteet | muu muinaisyläsaksa | englanti | suomi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| korn | chorn | Korn | corn | jyvä |
| werk | werch | Werk | work | työ |
| wekkian | wecchan | wecken | awake | herätä |
| Muinaissaksi | (useimmat) frankkilaiset murteet | Muu muinaisyläsaksa | englanti | suomi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| brekan | brehhan | brechen | break | rikkoa |
| juk | joh | Joch | yoke | kahle |
| muinaissaksi | muinaiskeskisaksa OHG | eteläisin muinaisyläsaksa |
| --- | --- | --- |
| kind | kind | chind |
| stark | stark | starch |
makon: mahhon
ik: ih
Kaikissa murteissa /p t k/ säilyivät ennallaan frikatiivin /s/, /f/ tai /x/ jäljessä, esimerkiksi sanoissa spinnan (englanniksi spin; pyöriä), stein (englanniksi stone; kivi) ja naht (englanniksi night; yö). Lisäksi /t/ pysyi ennallaan yhdistelmässä /tr/, esimerkiksi sanassa tretan (englanniksi tread) ja bittar (englanniksi (bitter) (katkera).
Yksityiskohtainen kuvaus > Soinnillisten konsonanttien muutokset

Toinen ryhmä äänteenmuutoksia oli niin sanottu Medienverschiebung, jossa soinnilliset klusiilit (/d/, /b/ ja /g/) muuttuivat vastaaviksi soinnittomiksi (/t/, /p/ ja /k/).
Jo aikaisemmn länsigermaaniset frikatiivit (/ð ƀ ʒ/) olivat kaikissa tapauksissa muuttuneet soinnillisiksi klusiileiksi /d b g/, paitsi Keski-Saksan keskifrankkilaisissa murteissa, joissa /ƀ/ ja /ʒ/ säilyivät. Monissa muissa saksan murteissa sananalkuiset /g/ ja /b/ ovat muuttuneet spiranteiksi, mutta tämä on ilmeisesti tapahtunut vasta myöhemmin, mihin viittaa se, että sanan lopussa ne eivät ole muuttuneet frikatiiveiksi vaan soinnittomiksi klusiileiksi.
Myös Medienverschiebungin tulokset vaihtelevat murteittain ja jonkin verran myös sen mukaan, missä asemassa nämä konsonantit sanassa ovat. Niissä ylisaksan murteissa, joissa kaikki kolme klusiilia muuttuivat, ei todennäköisesti enää yleensäkään tehty eroa soinnillisten ja soinnittomien konsonanttien välillä.
Muutokset olivat seuraavat:
/d/ > /t/:
| Muinaissaksi | (useimmat) frankkimurteet | Muu muinaisyläsaksa |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| dor | tor | Tor | door | portti, ovi |
| biodan | biotan | bieten | – |  |
| biddian | bitten | bitten | bid | pyytää |
/b/ > /p/:
| Muinaissaksi | (useimmat) frankkilaiset murteet | Muu muinaisyläsaksa |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| blōd | pluat | Blut | blood | veri |
| sibbia | sippa | Sippe | sib |  |
/g/  > /k/:
| Muinaissaksi | (useimmat) frankkilaiset murteet | Muu muinaisyläsaksa |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| geban | kepan | geben | give | antaa |
| hruggi | rucki | Rücken | ridge | vuorenharjanne, katonharja |
Medienverschiebungin vaikutukset ovat selvimmin näkyvissä /d/:n muuttumisessa /t/:ksi. Tämä on näistä muutoksista laajimmalle levinnyt ja ainoa, joka ei jo muinaisyläsaksalaisena aikana osittain palautunut ennalleen. Esimerkiksi Baijerissa ja alemannilaisella alueella myös /g/ ja /b/ muuttuivat /k/:ksi ja /p/:ksi, mutta jo 800-luvulla ne alettiin alemannissa jälleen kirjoittaa /g/ ja /b/ paitsi ollessaan geminaattoina (/kk/ ja /pp/, ei /gg/ ja /bb/), samoin 900-luvulta lähtien yleisesti Baijerissakin. Keskiyläsaksalaisena aikana vain Baijerissa kirjoitettiin /p/ sananalkuisen /b/:n sijasta, mikä asiantila on säilynyt nykyaikaan saakka eteläbaijerilaisissa murteissa. Nykyisissä murteissa asiaa on hämärtänyt se, että Baijerin pohjoisosissa ja alemannin murteessa /t/, /p/ ja /k/ ovat eräissä tapauksissa vuoden 1350 jälkeen jälleen muuttuneet soinnillisiksi vastineikseen /d/, /b/ ja /g/.}}
Ajankohta

Tutkijat eivät ole yksimielisiä siitä, milloin yläsaksan äänteensiirros tapahtui. Tavallisimmin sen katsotaan kehittyneen loppuun saakka 700-luvulla, hieman ennen vanhimpia säilyneitä yläsaksankielisiä tekstejä. Muutos vaikutti geminaattoihin eri tavalla kuin yksinkertaisiin konsonantteihin, mikä osoittaa, että länsigermaaninen geminaatio oli silloin jo tapahtunut; tämän geminaation katsotaan yleensä tapahtuneen 400-luvulla. Sitä paitsi muutos vaikutti myös niihin  latinalaisperäisiin lainasanoihin, jotka omaksuttiin muinaissaksaan ennen 500-lukua, mutta ei niihin, jotka tulivat käyttöön vasta 700-luvulla tai myöhemmin. Eri muutosten keskinäinen aikajärjestys on edelleen huonosti tunnettu. Tavallisesti sen katsotaan alkaneen /t/:stä, jota seurasi ensin /p/ ja lopulta /k/.
DOB

| DOB |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  1-(4-Bromo-2,5-dimetoksifenyyli)propan-2-amiini
CAS-numero:  64638-07-9
PubChem CID:  62065
SMILES:  CC(CC1=CC(=C(C=C1OC)Br)OC)N
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C11H16BrNO2
Moolimassa:  274.15 g/mol
Ulkomuoto:  Valkoinen, kiteinen
Sulamispiste:  63–65 °C (336–338 K) (207-208 °C hydrokloridina)
Poliisin 2006 takavarikoimia DOB lappuja.
2,5-Dimetoksi-4-bromoamfetamiini (DOB, bromolamfetamiini, bromo-DMA) on psykedeelinen päihde, substituoitu amfetamiini ja fenyylietyyliamiini johdannainen. DOB kuuluu DOx yhdisteisiin. DOB:n syntetisoi ensimmäisen kerran Alexander Shulgin kollegoineen 1967. Shulgin popularisoi DOB:n 1991 kirjassaan PiHKAL: A Chemical Love Story, jossa aineen synteesi ja vaikutukset on kuvailtu.
Biokemia

DOB on osittainen agonisti serotoniinireseptoreille 5-HT2A, 5-HT2B ja 5-HT2C. Psykedeeliset vaikutukset johtuvat agonismista 5-HT2A reseptoriin. DOB:tä käytetään tieteellisessä tutkimuksessa tutkittaessa 5-HT2 reseptoreiden alaluokkaa. DOB on TAAR1-agonisti ihmisissä.
On ehdotettu että DOB ei itsessään ole psykedeelisten vaikutusten pääaiheuttaja, vaan DOB on keuhkoissa metabolisoituva esiaste varsinaiselle psykedeeliselle aineelle.
DOB:lla on kiraliakeskus ja R-(-)-DOB on stereomeereistä biologisesti aktiivinen (eutomeeri).
Annostus ja vaikutusten kesto

Erowid-sivun mukaan tyypillinen annos on 0.75–1.75 mg suun kautta. Kevyt annos on 0.2–0.75 mg ja vahva 1.75–2.5 mg. Täydet vaikutukset ilmenevät noin 1–2 tunnin jälkeen annoksen ottamisesta ja kestävät 8–24 tuntia, vaikka täysien vaikutusten kokemisessa voi mennä jopa 3 tuntia.
Vaikutukset

DOB:n aiheuttamia tuntemuksia on kuvailtu 2C-B:n kaltaiseksi ja energisiksi. DOB voi aiheuttaa vatsaan epämukavan tunteen, lihasjännitystä ja päänsärkyä.
Laki

DOB on luokiteltu Suomessa huumausaineeksi.
Aiheesta muualla

Erowid-portaali (englanniksi)
PiHKAL-kirja osoitteessa Erowid (englanniksi)
isomerdesign.com (englanniksi)
Fenetyyliamiinit eli fenyylietyyliamiinit
| --- | --- |
Amfetamiinit: 3C-E | 4-FMP | 4-MTA | Alfametyylidopamiini  | Amfetamiini  | Bentsfetamiini  | Bromo-DragonFLY | Deksamfetamiini | Dimetoksiamfetamiini | DOB | DOC | DOI | DOM | Efedriini | Fenfluramiini | Katiini | Levoamfetamiini | Levometamfetamiini | Lisdeksamfetamiini | MBDB | MDA | MDE | MDMA | Metamfetamiini | PMA | Pseudoefedriini | Tranyylisypromiini
Katekoliamiinit: Adrenaliini |  Dopamiini | Metyylidopa | Noradrenaliini
Katinonit: 4-bromimetkatinoni | Bupropioni | Katinoni | Mefedroni | Metkatinoni | Dimetyylikatinoni
Muut: 2C-B |  2C-B-FLY | 2CBFly-NBOMe | 2C-C | 2C-D | 2C-E | 2C-F | 2C-I | 2C-N | 2C-SE | 2C-T | 2C-T-2 | 2C-T-4 | 2C-T-7 | 2C-T-8 | 2C-T-21 | 2C-TFM | 25C-NBOMe | 25I-NB34MD | 25I-NBF | 25I-NBMD | 25I-NBOMe | 25P-NBOMe | 25TFM-NBOMe | Allyylieskaliini | Eskaliini | Fenformiini | Fentermiini |  HOT-7 | Meskaliini |  Metyylifenidaatti | Synefriini | Trifluorimeskaliini | Tyramiini
Moses Skurnik
Kirjallisuutta

Samuli Skurnik: Narinkkatorilta Kiestingin mottiin: Juutalaissuvun selviytymistarina. Paasilinna 2013 ISBN 978-952-299-015-0
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Tove Slotte

Tove Catarina Slotte-Elevant (s. 2. elokuuta 1957 Turku) on suomalainen kuvittaja ja graafinen suunnittelija. Varsinaiselta koulutukseltaan hän on keraamikko. Hän valmistui taiteen kandidaatiksi Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 1983.
Karjalohjalla asuva Slotte työskenteli Arabialla vuosina 1985–1993, jonka jälkeen hän toimi freelancerina vuoteen 2022 saakka. Slotten tunnetuimpia töitä ovat hänen Arabialle ja Iittalalle suunnittelemansa Muumi-aiheiset tuotteet. Hän on muun muassa suosittujen muumimukien kuvittaja.
William Slapp

W. Slapp eli Wm. Slapp (21. huhtikuuta 1786 – 26. huhtikuuta 1868), oikealta nimeltään William Henry Slape, oli englantilainen säveltäjä, tanssija, laulaja, pianisti ja fagotisti. Vuodesta 1798 Slapp esiintyi Royal Opera Housessa ja seuraavalla vuosikymmenellä opiskeli Joseph Mazzinghin (1765–1844) johdolla, omistaen tälle ensimmäisen numeroidun opuksensa, kolme sonaattia pianotriolle (julkaistu Lontoossa noin 1803–1806). Heinäkuussa 1808 Slapp haki Royal Society of Musiciansin jäsenyyttä, mutta hänen anomustaan ei hyväksytty; uusi hakemus marraskuussa 1808 läpäisi äänestyksen 5. maaliskuuta 1809.
Valikoiva teosluettelo

The Battle of Copenhagen: a Grand Characteristic Sonata, Arranged for the Piano Forte. London: Goulding & Co., [julkaisuvuosi tuntematon]. RISM A/I, S 3573. Teoksen aiheena on vuonna 1801 käyty Kööpenhaminan meritaistelu.
Six Sonatinas: for the Piano Forte … Being a Continuation of op. 4. London: L. Lavenu, for the Author, [1802?].
Three Sonatas for the Piano Forte, with Accompaniments for a Violin & Violoncello … op. I. London: printed by Goulding, Phipps, D'Almaine & Co., [noin 1803–1806].
Three Sonatas: for the Piano Forte, with an Accompaniment ad libitum for a Flute or Violin … op. 2. London & Dublin: printed by Goulding, Phipps, D'Almaine & Co., [1804].
Her Grace the Duchess of Richmond's Favorite Waltz: Composed & Arranged as a Rondo, for the Piano Forte. London: Goulding, Phipps, D'Almaine & Co.; Dublin: [jakaja tuntematon], [1805?]. RISM A/I, S 3574.
A Favorite Scotch Air: Arranged as a Rondo for the Piano Forte. London & Dublin: Goulding Phipps D'Almaine & Co., [1806?].
A Russian Quick Step: Composed and Arranged as a Rondo for the Piano Forte with or without the Additional Keys. London: Goulding, Phipps, D'Almaine & Co., [1806?]. RISM A/I, SS 3574b.
A Sonata for the Piano Forte, with Accompaniments for a Violin and Violoncello, in which is Introduced the Favorite Air of Oh! Nanny wilt Thou Gang with Me, with Variations … op. 6. London: printed by Goulding & Co., [1807].
The Foley Reel: Arranged as a Rondo for the Piano Forte. London: Goulding, Phipps, D'Almaine & Co., [1810?]. RISM A/I, SS 3573a.
La Pastorella: a Rondo & Introduction for the Pianoforte. London: [julkaisija tuntematon], [1810?].
Twelve Popular Country Dances: Arranged for two Performers on one Pianoforte. London: [julkaisija tuntematon], [1810?].
La Sorella: Introduction and Rondo for the Piano Forte. London: [julkaisija tuntematon], [1818].
O Nanny, Wilt Thou Gang with Me. London: [julkaisija tuntematon], [julkaisuvuosi tuntematon]. RISM A/I, SS 3574a.
Ulla-Christina Sjöman

Ulla-Christina Sjöman (20. maaliskuuta 1926 Helsinki – 6. joulukuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen niin sanotun karismaattisen liikkeen saarnaaja ja sielunhoitaja. Hänet tunnetaan myös Suomen rajojen ulkopuolella.
Elämäkerta > Perhe ja lapsuus

Ulla-Christina Sjömanin äiti oli Margit Ascholin, joka oli kotoisin Lohjan Storön Askolan kruununkartanosta. Hänen isänsä kapteeniluutnantti Thorolf Sjöman oli Torpedovene S2:n päällikkö, joka hukkui aluksen upotessa Porin edustalla syysmyrskyssä 4. lokakuuta 1925 ennen tyttären syntymää. Sjömanin kummitäti oli Mathilda Wrede. Sjöman vietti lapsuutensa Helsingissä 1820-luvun talossa, vastapäätä Kirurgista sairaalaa. Isoäidin sisar Helmi opetti Ulla-Christinalle, että Jumala loi ihmisen työtoverikseen. Nuoruutta varjosti sota; hälytyssireenien ulvoessa kiiruhdettiin pommisuojana toimineeseen  koulun vaatehuoneeseen. Pikkulottana Sjöman kutoi, paikkasi ja ompeli varusteita rintamalle ja sotakesinä hän ahkeroi työvelvollisena maatilalla Myrskylässä ja kynti peltoja traktorilla. Saarnaaja Frank Mangsin julistus Johanneksen kirkossa sai Sjömanin synninhätään, ja hän alkoi tutkia Raamattua.
Elämäkerta > Opinnot ja työ

Sjöman tuli ylioppilaaksi Nya svenska samskolanistalähde? ja valmistui Helsingin yliopiston teologisesta tiedekunnasta vuonna 1950 ja työskenteli sen jälkeen Helsingin ruotsinkielisissä seurakunnissa lehtorina. 1970-luvulla hän koki Tukholmassa hengellisen herätyksen. Hän teki siitä lähtien seurakuntatyötä keskustellen ihmisten kanssa ja rukoillen sairaiden parantumisen puolesta. Pisimpään seurakunnista Sjöman hän oli Lukas församlingin palveluksessa Munkkivuoressa, missä hän työskenteli aina eläkeikään, vuoteen 1989 asti.
Ulla-Christina Sjöman aloitti rukoustyön vuonna 1974 Helsingin Luukkaan ruotsinkielisessä seurakunnassa ja saarnasi enimmäkseen Munkkivuoren kirkossa. Hän oli aikoinaan karismaattisen liikkeen käynnistäjiä Suomessa samoihin aikoihin Niilo Yli-Vainion kanssa ja oli varsin kysytty Jeesus-marsseille ja erilaisiin hengellisiin keskustelutilaisuuksiin sekä median keskusteluohjelmiin. Sjömanilla oli TV7-kanavalla esirukousohjelma Ulla-Christina Sjömanin esirukousilta ja Askel-lehdessä Rukoilemme puolestasi -esirukouspalsta.
Teoksia

Sjöman julkaisi useita kirjoja, joiden aiheina ovat rukous ja elämä yhteydessä Jumalaan.
Lähellä Herraa, Edes Oy, 1979
Var dagar med Herren (suom. Herran seurassa) Edes Oy.
Hän kulkee vierelläsi, Edes Oy, 1980, ISBN 951-9060-11-1.
Herran seurassa, Edes Oy, 1983, ISBN 951-9060-16-2.
Herran kädessä, Edes Oy, 1986, ISBN 951-9060-22-7.
Rukoileva ihminen
Kirjallisuutta

Fernström, Kristina: Kutsumuksena esirukous: Ulla Christina Sjöman lähikuvassa. Församlingsförbundets Förlags Ab. 1992. ISBN 951-550-432-5.
Aiheesta muualla

Fernström, Kristina: / Sjöman, Ulla-Christina (1926–2019). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). 9.10.2015. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
TV7:n ohjelma-arkisto – kokoustaltiointeja Helsingin Munkkivuoresta.[vanhentunut linkki]
Ulla-Christina Sjömanin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Biografiasampo