stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ristin Johannes

| Ristin Johannes |
| --- | --- |
 Pyhä Ristin Johannes, 1656, Francisco de Zurbarán
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. kesäkuuta 1542 Fontiveros, Avila, Espanja
Kuollut: 14. joulukuuta 1591 Ubeda, Jaén, Espanja
Kansalaisuus:  espanjalainen
Ammatti:  pappi
Arvonimi: Kirkonopettaja ja Kirkonopettaja
Vanhemmat:  Gonzalo de Yepes ja Catalina Álvarez
Muut tiedot
Lempinimet:  Doctor mysticus (mystinen tohtori)
Pyhä Ristin Johannes (esp. Juan de la Cruz; alkuperäinen nimi: Juan de Yepes y Alvarez; 24. kesäkuuta 1542 Hontoveros – 14. joulukuuta 1591 Úbeda) oli espanjalainen roomalaiskatolinen sääntökuntalainen, pappi, kirkonopettaja, teologi, kirjailija ja pyhimys. Hän myös perusti sääntökunnan. Hän on kontemplatiivisen elämän, kontemplatiivisten ihmisten, mystisen teologian, mystikkojen ja espanjalaisten runoilijoiden suojeluspyhimys.
Paavi Klemens X julisti Ristin Johanneksen autuaaksi 25. tammikuuta 1675, paavi Benedictus XIII julisti hänet pyhimykseksi 27. joulukuuta 1726, ja 24. elokuuta 1926 paavi Pius XI julisti hänet 26:nneksi nykyään 37:sta kirkonopettajasta, jona hänet tunnetaan erityisnimellä Doctor mysticus eli mystinen tohtori.
Hän perusti pyhän Ávilan Teresan kanssa paljasjalkaisten karmeliittojen sääntökunnan. Perustamispäivänä pidetään 28. marraskuuta 1568. Sääntökuntaan kuului 2 937 pappia, 4 071 miessääntökuntalaista ja 639 seurakuntaa vuonna 2016. Ristin Johanneksen juhlapäivää vietetään katolisessa kirkossa hänen kuolinpäivänään 14. joulukuuta.
Roomalaiskatolisessa messussa Ristin Johannesta muistetaan hänen juhlapäivänään seuraavanlaisella latinankielisellä kollehtarukouksella:
»Orémus. Deus, qui sanctum Ioánnem Confessórem tuum atque Doctorem perféctæ sui abnegatiónis et Crucis amatórem exímium effecísti: concéde; ut, eius imitatióni iúgiter inhæréntes, glóriam assequámur ætérnam.»
Ristin Johanneksen elinaikana oli yksitoista paavia: Paavali III, (1534-49) Julius III, (1550-55) Marcellus II, (1555) Paavali IV, (1555-59)  Pius IV, (1559-65) pyhä Pius V, (1566-72) Gregorius XIII, (1572-85) Sixtus V, (1585-90) Urbanus VII, (1590) Gregorius XIV (1590-91) ja Innocentius IX (1591).
Elämä

Ristin Johanneksen alkuperäinen nimi oli Juan de Yepes y Álvarez. Hän syntyi Hontoverossa Ávilassa Espanjassa Juán de Yepesin ja Catalina Álvarezin perheeseen 24. kesäkuuta 1542. Hän oli perheen lapsista nuorin Isä kuoli Johanneksen ollessa kolmivuotias, ja myös hänen isoveljensä Luis kuoli kaksi vuotta myöhemmin. Kuolemat saattoivat johtua aliravitsemuksesta. Äiti ja vanhin pojista pystyivät vaivoin huolehtimaan välttämättömästä toimeentulosta.
Johannes kävi lapsena koulua köyhille ja orvoille lapsille tarkoitetussa sisäoppilaitoksessa. 18-vuotiaana hän opiskeli jesuiittojen oppilaitoksessa Medina del Campossa humanistisia tieteitä, retoriikkaa ja klassisia kieliä kolmen vuoden ajan. Vuonna 1563 hän liittyi maallikkoveljenä karmeliittoihin. Huomattuaan hänen poikkeukselliset kykynsä sääntökunta vihki hänet vuonna 1567 papiksi. Hän harkitsi myös liittymistä kartusiaaneihin. Hän tapasi kuitenkin  Ávilan Teresan, joka suostutteli hänet pysymään karmeliittasääntökunnassa ja auttamaan häntä munkkiluostarin perustamisessa. Sittemmin myös pyhimykseksi julistettu Teresa halusi kehittää karmeliittasääntökuntaa, ja Johannes perustikin vuonna 1569 ensimmäisen paljasjalkakarmeliittaluostarin Durueloon. Vuonna 1572 hän siirtyi Teresan rippi-isäksi ja hengelliseksi opastajaksi Ávilaan, missä hän viipyi vuoteen 1577.
Loppuvuodesta 1577 Johanneksen käskettiin jättää luostarinsa Ávilassa, mutta koska hänen uudistustyönsä oli paavin nuntiuksen hyväksymä, hän ei totellut käskyä vaan päätti jäädä. Yöllä 3. joulukuuta 1577 hänet vangittiin ja vietiin Toledoon, jossa hän oli yli yhdeksän kuukautta ahtaassa sellissä. Hän pääsi lopulta pakenemaan elokuussa 1578 pyhän Teresan nunnien luo ja toipui kuusi viikkoa sairaalassa. Vuonna 1580 paavi Gregorius XIII tunnusti paljasjalkakarmeliitat paavi Pius V:n aiemman hyväksynnän lisäksi. Myös ero alkuperäisten ja paljasjalkakarmeliittojen välillä tunnustettiin.
Ristin Johannes sairastui 1591 ihotautiin, joka kehittyi infektioksi, ja hän kuoli 14. joulukuuta 1591.
Elämänvaiheita

Pyhän Ristin Johanneksen elämä voidaan jakaa seuraaviin vaiheisiin:
Syntymä 24. kesäkuuta 1542
Liittyminen karmeliittasääntökuntaan 1563
Vihkiminen papiksi 1567
Sieppaus 2. joulukuuta 1577
Kuolema 14. joulukuuta 1591
Teokset

Pyhä Ristin Johannes laati runoja, kirjeitä ja muita lyhyitä kirjoituksia, sekä niiden lisäksi neljä laajempaa teosta:
Subida del monte Carmelo (Nousu Karmelin vuorelle)
Noche Oscura (Pimeä yö)
Cantico Espiritual (Hengellinen laulu)
Llama de amor viva (Elävä rakkauden liekki)
Kirjallisuutta

Ristin Johannes: Elävä rakkauden liekki.  (Llama de amor viva, kirjoitettu 1584–85.) Johdanto, suomennos, selitykset: Seppo A. Teinonen. 2. painos (1. painos 1983)  Helsinki:  Kirjapaja, 1984.  ISBN 951-621-502-5
Ristin Johannes: Pimeä yö.  (La noche oscura del alma, julkaistu 1618.) Johdanto, suomennos ja selitykset: Seppo A. Teinonen. 2. painos (1. painos 1983)  Helsinki:  Kirjapaja, 2004.  ISBN 951-607-130-9
Kivinen de Fau, Hannele: Ristin Johanneksen Laulujen laulu. Segovian luostarin ikoni kertoo.  ((runo teoksesta Cántico espiritual, 1578.) Suomennos ja selitykset: Hannele Kivinen de Fau. Julkaisija: Ekumeeninen karmeliittayhteisö)  Helsinki:  Kirjapaja, 2005.  ISBN 951-607-189-9
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ascent of Mount Carmel by St. John of the Cross (englanniksi)
Dark Night of the Soul by St. John of the Cross (englanniksi)
Spiritual Canticle of the Soul and the Bridegroom Christ by St. John of the Cross (englanniksi)
St John of the Cross (englanniksi)
The Self-Portrait of St. John of the Cross—1542-1591 (englanniksi)
Ristin Pyhä Johannes (Arkistoitu – Internet Archive). Jyväskylän yliopisto, taiteiden ja kulttuurin tutkimuksen laitos.
Kalervo Mielty: "Uskon, toivon ja rakkauden kaapu" (video aiheesta "hengen yö")
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka 2  Korea 2  3  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  RISM  SNAC  IdRef
Sananlasku

Sananlaskut ovat lyhyitä, usein vertauskuvalliseen muotoon puettuja mietelauseita ja elämänohjeita, jotka leviävät suullisesti kansan keskuudessa. Sananlasku on usein muodoltaan rytmikäs ja sisällöltään kuvaannollinen.
Valtaosa sananlaskujen luojista on tuntemattomia, koska sananlaskut edustavat kansanperinnettä. Sananlaskun vastine kirjallisuudessa on aforismi.
Sananlaskuissa korostetaan yleensä perinteisiä hyveitä, kuten oikeudenmukaisuutta, maltillisuutta, rehellisyyttä ja järkeä.
Tunnettuja sananlaskuja

Aika parantaa haavat.
Ei kahta ilman kolmatta.
Ei luutonta lihaa, ei päätöntä kalaa.
Ei nimi miestä pahenna, ellei mies nimeä.
Ei oppi ojaan kaada.
Ei savua ilman tulta.
Itku pitkästä ilosta.
Joka kuuseen kurkottaa se katajaan kapsahtaa.
Kätketyllä kullalla ei ole hintaa.
Ei auta itkut markkinoilla.
Minkä taakseen jättää, sen edestään löytää.
Niin makaa kuin petaa.
Niin metsä vastaa kuin sinne huudetaan.
Oma maa mansikka, muu maa mustikka.
Omena päivässä pitää lääkärin loitolla.
Oppia ikä kaikki.
Parempi pyy pivossa kuin kymmenen oksalla.
Pata kattilaa soimaa, musta kylki kummallakin.
Rohkea rokan syö.
Se koira älähtää, johon kalikka kalahtaa.
Se parhaiten nauraa, joka viimeksi nauraa.
Sitä kuusta kuuleminen, jonka juurella asunto.
Tyhjä säkki ei pystyssä pysy.
Yksi hullu kysyy enemmän kuin kymmenen viisasta ehtii vastata.
Yksi mätä omena pilaa koko korin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomalaisia sananlaskuja Wikisitaateissa
Wiki-projektien laajin suomalaisten sananlaskujen luettelo löytyy Eesti-Wikisitaateista (Soome vanasõnad), myös Ingeri, Kymenlaakso, Päris-Soome ja Uusimaa vanasõnad
Matti Kuusi (M6) kansainvälinen sananlaskutietokanta (Arkistoitu – Internet Archive)
Luettelo Keski-Euroopan mäkiviikon kärkikolmikoista
Tilastot > Menestys maittain

| Sija | Maa | Voittoja | Kakkossijoja | Kolmossijoja | Palkintopallisijoja | Eri voittajia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Itävalta | 17 | 21 | 16 | 54 | 13 |
| 2. |  Suomi | 16 | 10 | 9 | 35 | 10 |
| 3. |  Norja | 11 | 11 | 10 | 32 | 9 |
| 4. |  Itä-Saksa | 11 | 9 | 10 | 30 | 7 |
| 5. |  Saksa | 5 | 8 | 9 | 22 | 4 |
| 6. |  Puola | 5 | 2 | 2 | 9 | 3 |
| 7. |  Japani | 4 | 3 | 1 | 8 | 2 |
| 8. |  Slovenia | 2 | – | 3 | 5 | 2 |
| 9. |  Tšekkoslovakia | 1 | 3 | 4 | 8 |  |
| 10. |  Neuvostoliitto | 1 | 1 | 4 | 6 |  |
| 11. |  Tšekki | 1 | – | 1 | 2 |  |
| 12. |  Sveitsi | – | 5 | 2 | 7 |  |
| 13. |  Kanada | – | – | 1 | 1 |  |
Tilastot > Menestyneimmät hyppääjät

| Sija | Hyppääjä | Voitot | Kakkossijat | Kolmossijat | Palkintopallisijat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Janne Ahonen | 5 | 3 | 2 | 10 |
| 2. |  Jens Weißflog | 4 | 4 | 1 | 9 |
| 3. |  Bjørn Wirkola | 3 | 2 | 1 | 6 |
| 4. |  Helmut Recknagel | 3 | – | – | 3 |
| 4. |  Kamil Stoch | 3 | – | – | 3 |
| 4. |  Ryōyū Kobayashi | 3 | – | – | 3 |
| 7. |  Matti Nykänen | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 8. |  Gregor Schlierenzauer | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 8. |  Andreas Goldberger | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 10. |  Jochen Danneberg | 2 | – | 1 | 3 |
| 11. |  Veikko Kankkonen | 2 | – | – | 2 |
| 11. |  Hubert Neuper | 2 | – | – | 2 |
| 11. |  Ernst Vettori | 2 | – | – | 2 |
| 14. |  Thomas Morgenstern | 1 | 3 | 1 | 5 |
| 15. |  Eino Kirjonen | 1 | 3 | – | 4 |
| 16. |  Jiří Raška | 1 | 2 | – | 3 |
| 16. |  Sven Hannawald | 1 | 2 | – | 3 |
| 18. |  Josef Bradl | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 18. |  Dawid Kubacki | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 20. |  Ingolf Mork | 1 | 1 | – | 2 |
| 20. |  Hans-Georg Aschenbach | 1 | 1 | – | 2 |
| 20. |  Kazuyoshi Funaki | 1 | 1 | – | 2 |
| 20. |  Anders Jacobsen | 1 | 1 | – | 2 |
| 24. |  Max Bolkart | 1 | – | 2 | 3 |
| 24. |  Dieter Thoma | 1 | – | 2 | 3 |
| 24. |  Stefan Kraft | 1 | – | 2 | 3 |
| 27. |  Nikolai Kamenski | 1 | – | 1 | 2 |
| 27. |  Hemmo Silvennoinen | 1 | – | 1 | 2 |
| 27. |  Adam Małysz | 1 | – | 1 | 2 |
| 27. |  Wolfgang Loitzl | 1 | – | 1 | 2 |
| 27. |  Peter Prevc | 1 | – | 1 | 2 |
| 27. |  Andreas Kofler | 1 | – | 1 | 2 |
| 27. |  Halvor Egner Granerud | 1 | – | 1 | 2 |
| 34. |  Olaf B. Bjørnstad | 1 | – | – | 1 |
| 34. |  Pentti Uotinen | 1 | – | – | 1 |
| 34. |  Toralf Engan | 1 | – | – | 1 |
| 34. |  Torgeir Brandtzæg | 1 | – | – | 1 |
| 34. |  Horst Queck | 1 | – | – | 1 |
| 34. |  Rainer Schmidt | 1 | – | – | 1 |
| 34. |  Willi Pürstl | 1 | – | – | 1 |
| 34. |  Kari Ylianttila | 1 | – | – | 1 |
| 34. |  Pentti Kokkonen | 1 | – | – | 1 |
| 34. |  Manfred Deckert | 1 | – | – | 1 |
| 34. |  Risto Laakkonen | 1 | – | – | 1 |
| 34. |  Toni Nieminen | 1 | – | – | 1 |
| 34. |  Espen Bredesen | 1 | – | – | 1 |
| 34. |  Primož Peterka | 1 | – | – | 1 |
| 34. |  Andreas Widhölzl | 1 | – | – | 1 |
| 34. |  Sigurd Pettersen | 1 | – | – | 1 |
| 34. |  Jakub Janda | 1 | – | – | 1 |
| 34. |  Thomas Diethart | 1 | – | – | 1 |
| 34. |  Daniel Tschofenig | 1 | – | – | 1 |
Severi Paajanen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 23. lokakuuta 1986 (ikä 38)
Syntymäpaikka: Turku, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 179 cm
Junioriseurat
1998–2002: TPK
2003–2005: FC Inter
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2002 | TPK | 1 | (0) |
| 2005 | VG-62 | 25 | (0) |
| 2006 | PP-70 | 23 | (1) |
| 2007–2014 | Inter | 221 | (20) |
| 2007 | → VG-62 | 5 | (1) |
| 2015 | ÅIFK | 19 | (2) |
| 2017 | Heitto | 7 | (5) |
| Yhteensä | Yhteensä | 301 | (29) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Severi Paajanen (s. 23. lokakuuta 1986 Turku) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Paajanen aloitti jalkapallon 5-vuotiaana Turun Nappulaliigan Linnan joukkueessa. FC Interiin hän siirtyi B-juniorina ja pääsi ajan myötä pelaamaan reservijoukkueeseen VG-62. Kun vuonna 2005 VG-62 putosi kakkoseen, päätti Paajanen hakea uuden seuran ja päätyi lopulta Tampereelle PP-70:een. Tampereella hän sai lisää kokemusta Ykkösen peleistä ja suoritti samalla armeijan. Hän palasi Interiin kaudeksi 2007 ja teki ensimmäisen maalinsa Veikkausliigassa FC Lahden verkkoon samana vuonna.
Paajanen pelasi Interissä kausina 2007–2014 yhteensä 221 Veikkausliigan ottelua, joissa hän teki 20 maalia. Hän oli voittamassa Suomen-mestaruutta kaudella 2008 sekä saavuttamassa SM-hopeaa kausina 2011 ja 2012. Lisäksi Paajanen voitti Interissä Suomen Cupin 2009 ja oli häviämässä Suomen Cupin loppuottelua 2014.
Paajanen on ammatiltaan erityisopettaja.
Funky Team

Funky Team Ry on vuonna 1995 perustettu helsinkiläinen cheerleading-seura. Joukkueita on cheer- ja tanssisarjoissa yhteensä yli kolmekymmentä, alkeistasolta edustusryhmiin. Parhaat ryhmät kilpailevat kansainvälisissä kisoissa. Urheiluseuroille tyypillisesti Funky Team toimii pääosin vapaaehtoisvoimin. Rahoitus tulee jäseniltä ja Helsingin kaupungin avustuksesta. Seuran Gorillaz-joukkue voitti Euroopan-mestaruuden vuonna 2018 Helsingissä järjestetyissä kisoissa. Kaikkiaan joukkue on voittanut kuusi Euroopan-mestaruutta. Gorillaz on myös voittanut 24 peräkkäistä Suomen-mestaruutta vuodesta 2001 alkaen. Seuran juniorisekajoukkue Blackbackz edusti Suomea junioreiden MM-kisoissa vuosina 2017 ja 2018. Naisten edustusjoukkue Wild Flyers edusti Suomea MM-kisoissa naisten sarjassa vuonna 2014, ennen liittojohtoista maajoukkuetta.
Cheerleading-joukkueet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Gorillaz | Level 6 Aikuiset, Cheer Coed | 15+v |
| Wild Flyers | Level 6 Aikuiset, All Girl | 15+v |
| Senior Academy (ent.Cheetaz	) | Level 6 Aikuiset, All Girl | 15+v |
| Apes | Level 5 Aikuiset | 15+v |
| Ice Monkeys | Level 3 Aikuiset | 14+v |
| Baboons | Aikuisten aloittelijaryhmä level 1 | 15+v |
| Special Monkeys | Erityisryhmä level 0-1 | 12-18v |
| Wild Sparkles | Level 5 Juniorit, All Girl | 12-15v |
| Blackbackz | Level 5 Juniorit, Cheer Coed | 12-15v |
| Junior Academy | Level 4 Juniorit | 12-15v |
| Bonobos | Level 3 Juniorit | 12-15v |
| Tamarins | Level 2 Juniorit |  12-15v |
| Lorills | Level 2 Juniorit | 12-15v |
| Snow Monkeys | Juniorit Aloittelijaryhmä level 1-2 | 12-15v |
| Wild Monkeys | Level 3 Minit | 9-13v |
| Mini Galagos | Level 2 Minit | 9-13v |
| Mini Vervetit | Level 1 Minit | 9-12v |
| Mini Murikit | Level 1 Minit, kilpa-startti | 9-12v |
| Mini Gueret | Lasten harrastejoukkue |  7-12v |
| Mini Gibbons | Lasten harrastejoukkue |  7-9v |
| Marakatit | Mikrot, Cheer | 3-4v♙ |
♙
Cheertanssi-joukkueet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Funky Dance Team | A-Seniorit, Tanssi | 15+ |
| Funky Dance Minit | A-Minit, Tanssi | 9-11 |
| Funky Dance Espoo | B-Minit Espoo, Tanssi | 8-11 |
| Funky Dance Espoo | A-Juniors | 12-15 |
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Tampereen Eteläinen seurakunta

| Tamperen Eteläinen seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Hervannan kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Tampereen hiippakunta
Rovastikunta:  Tampereen tuomiorovastikunta
Seurakuntayhtymä:  Tampereen seurakuntayhtymä
Pääkirkko:  Hervannan kirkko
Perustettu:  2014
Jäsenmäärä:  35 574 (2022)
– Osuus asukkaista:  55,1 %
Kirkollisvero:  1,25 %
Kirkkoherra:  Kaija Karvala
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tampereen Eteläinen seurakunta on yksi Tampereen seurakunnista. Seurakunta on perustettu vuonna 2014 ja siinä oli vuoden 2021 lopulla 35 597 jäsentä. Eteläisen seurakunnan alueella on kolme kirkkoa: Hervannan kirkko, Härmälän kirkko ja Viinikan kirkko, joista Hervannan kirkko on pääkirkko. Kirkkoherrana toimii Kaija Karvala. Tampereen Eteläinen seurakunta kuuluu Tampereen evankelis-luterilaiseen seurakuntayhtymään ja Tampereen tuomiorovastikuntaan.
Historiaa

Tampereen Eteläinen seurakunta perustettiin 7. tammikuuta 2014, kun Hervannan seurakunta, Härmälän seurakunta ja Viinikan seurakunta lakkautettiin ja niiden muodostamalle alueelle muodostettiin uusi Tampereen Eteläinen seurakunta.
Kirkot > Hervannan kirkko

Hervannan kirkko sijaitsee keskeisellä paikalla nk. Hervannan keskusakselissa. Alue on arkkitehtien Reima ja Raili Pietilän suunnittelema. Julkisivussa on käytetty punatiiltä ja kaarevia muotoja. Vierekkäin sijaitsevat Hervannan vapaa-aikakeskus, toimintakeskus, liikekeskus ja kirkko muodostavat yhtenäisen kokonaisuuden. Hervannan seurakunta perustettiin vuonna 1980.. Hervannan kirkko rakennettiin vuonna 1979.
Hervannassa on toteutettu kansallisestikin merkittäviä ja ennakkoluulottomia pioneerihankkeita 1980-luvulla kaupungin ja seurakunnan toimintana. Nuorille oli tarjolla seurakunnan ylläpitämä ennaltaehkäisevä Poikkeustila-kokeilu. Kirkkosalin takaosassa oli nuorisotilaksi nuorten omaan makuun sisustettu huone. Poikkeustila-niminen paikka avattiin 80-luvulla ennakkoluulottamasti kirkkoon punk-rock-kauden kukoistaessa.
Kirkot > Härmälän kirkko

Härmälän kirkko rakennettiin vuonna 1953 omakotitaloalueen keskelle lähelle vanhaa lentokenttää. Alun perin se toimi seurakunnan pääkirkkona. Kirkko rakennettiin vuonna 1949 pappila- ja seurakuntataloksi, vasta vuonna 1972 tehtiin kirkkosali. Rakennuksen ovat suunnitelleet Elma ja Erik Lindroos.
Kirkot > Viinikan kirkko

Viinikan kirkko sijaitsee Tampereella Viinikan kaupunginosassa. Kirkolla on korkea 50-metrinen torni. Kirkon on suunnitellut Yrjö Waskinen ja se vihittiin käyttöön vuonna 1932. Kirkko on suojelukohde.
Kirkkoherrat

2014–2020: kirkkoherra Jussi Mäkinen
2020–2022: kirkkoherra Jari Kuusi
2022–2023: vs. kirkkoherra Ari Rantavaara
2023– kirkkoherra Kaija Karvala
Aiheesta muualla

Eteläisen seurakunnan verkkosivut
| n k Tampereen tuomiorovastikunta |
| --- | --- | --- |
| Seurakunnat |  Harju  Messukylä  Tampere Eteläinen  Tuomiokirkkoseurakunta  |  |
| Entiset seurakunnat |  Aitolahti  Hervanta  Härmälä  Kaleva  Pispala  Pyynikki  Tampereen tehdas  Teisko  Viinikka  |  |
Tampereen hiippakunta
Härmälän kirkko
Tuomo Paakkari

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 6. elokuuta 1974 (ikä 50)
Syntymäpaikka: Kotka, Suomi
Pelipaikka: vasen laitapuolustaja
Pituus: 183 cm
Junioriseurat
1986–1991: KTP
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1991–2000 | KTP | 190 | (14) |
| 2001–2006 | KooTeePee | 127 | (3) |
| 2007–2011 | KTP | 50 | (4) |
| 2009 | → MaPS (laina) | 4 | (1) |
| 2010 | → JIPPO/2 (laina) | 5 | (1) |
| 2011 | KoRe | 5 | (1) |
| Yhteensä | Yhteensä | 381 | (24) |
Maajoukkue
| 1992 | Suomi U17 | 6 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Tuomo Paakkari (s. 6. elokuuta 1974 Kotka) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli vasen laitapuolustaja.
Paakkari on edustanut pitkään kotkalaisia jalkapalloseuroja FC KooTeePeetä, Kotkan TP:tä ja KTP:tä Veikkausliigassa, Ykkösessä, Kakkosessa ja Kolmosessa. Ensiesiintymisensä liigassa Paakkari teki kaudella 1999 Kotkan TP:ssä ja viimeinen kausi Veikkausliigassa on ollut 2006 FC KooTeePeessä. Hän on pelannut 123 Veikkausliiga-ottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia.
Murtolammin vanha hautausmaa

| Murtolammin vanha hautausmaa |
| --- | --- |
Sijainti:  Töysäntie 115 63510 Lehtimäen kirkonkylä
Koordinaatit:  62.781628°N, 23.926576°E
Seurakunta:  Alajärven seurakunta
Avattu:  1866
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Murtolammin vanha hautausmaa on metsähautausmaa Alajärven kaupungissa Lehtimäen kirkonkylässä, Töysäntien varrella.
Hautausmaa sijaitsee noin puolitoista kilometriä Lehtimäen kirkosta etelään. Seurakunta osti Pitkänaho-nimisen maan itselleen vuonna 1866, jolloin sinne alettiin hautaamaan nälkävuosien aikana kuolleita. Se kuitenkin poistui pian käytöstä, vuoden 1872 jälkeen. Kirkon hautausmaa alkoi käydä ahtaaksi ja seurakuntalaisten anomuksesta tuomiokapituli myönsi vuonna 1889 luvan Murtolammin uudelleen käyttöön ottamiseksi. 1900-luvun alussa hautausmaalle haudattiin paljon kulkutauteihin menehtyneitä lapsia. Viimeiset vainajat on haudattu Murtolammin maille tiettävästi 1950-luvulla.
Nälkävuosina kuolleiden muistolle hautausmaalle on pystytetty patsas vuonna 1962. Murtolammilla on myös kansakouluopettajan Esa Paavo-Kallion ja toimittaja Niilo Kivisen muistomerkit.
Kirjallisuutta

Honkola, Heikki (toim.): Murtolammin hautausmaa.  Helsinki:  BoD - Books on Demand, 2023.  ISBN 978-952-80-4664-6
Peräseinäjoen kirkko

| Peräseinäjoen kirkko |
| --- | --- |
 Peräseinäjoen Pyhän Paavalin kirkko.
Sijainti:  Kirkkotie 2 61100 Peräseinäjoki
Koordinaatit:  62°33′44.8″N, 023°3′46.6″E
Seurakunta:  Peräseinäjoen kappeliseurakunta
Rakentamisvuosi:  1892
Suunnittelija:  Ivar Aminoff
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  1 000
Tyylisuunta:  uusgotiikka
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Peräseinäjoen kirkko on Seinäjoen Peräseinäjoella sijaitseva luterilainen kirkkorakennus. Se on Seinäjoen seurakunnan alaisen Peräseinäjoen kappeliseurakunnan kirkko. Kirkko tunnetaan myös nimellä Pyhän Paavalin kirkko.
Nykyinen kirkko on valmistunut vuonna 1892 ja se on seurakunnan toinen kirkko. Edellinen purettiin uuden valmistuessa. Kirkon suunnitteli lääninarkkitehti Ivar Aminoff ja rakennusmestarina toimi Juho Karjalahti Haapajärveltä.
Kirkko on kolmella lehterillä varustettu puinen ristikirkko. Siinä on noin tuhat istumapaikkaa. Kirkon sakaristossa on votiivilaiva 1800-luvun lopulta.
Kirkossa toimitetaan joka sunnuntai jumalanpalvelus siten, että joka toisena viikkona on messu ja joka toinen viikko sanajumalanpalvelus.
Kappalainen Irja Hietala johtaa konfirmaatiotilaisuutta alttarin edustalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peräseinäjoen kirkko Wikimedia Commonsissa
Peräseinäjoen kirkko
| n k Perustiedot Wikidatassa: Peräseinäjoen kirkko (Q19708556)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kirkko
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Seinäjoki
sijainti: Peräseinäjoki
katuosoite: Kirkkotie 2, 61100 Peräseinäjoki
koordinaatit: 62°33′45″N 23°03′47″E﻿ / ﻿62.56246°N 23.063°E﻿ / 62.56246; 23.063
Ruusu-Risti

Perustajat
Helena Blavatsky
Henry Steel Olcott
William Quan Judge
Henkilöitä
Annie Besant
Alfred Percy Sinnett
Pekka Ervast
Organisaatio
Teosofinen Seura
Kansainvälinen Teosofinen Seura
Teoksia
Hunnuton Isis
Salainen oppi
Teosofian avain
Mahatmakirjeet
Muuta
Ruusu-Risti
Esoterismi
näytä
keskustele
Osa artikkelisarjaa
Ruusu-Ristin tilat Helsingin Merimiehenkadulla.
Teosofis-kristosofinen Pekka Ervast -temppeli Jyväskylässä.
Ruusu-Risti ry on Pekka Ervastin 14. marraskuuta 1920 perustama teosofinen yhdistys. Järjestön nimi on suomennos saksalaisesta nimestä Rosen-Kreutz, joka viittaa historialliseen ruusuristiläisyyteen.
Ohjelma

Ohjelmansa mukaan Ruusu-Risti:
on totuudenetsijäin järjestö, jonka jäsenet tunnustaen kaikkien ihmisten veljeyden osoittavat toisilleen suvaitsevuutta ja ymmärrystä sekä pitävät totuutta korkeampana kaikkia uskontoja.
on vapaan ajattelun pyhäkkö, jonka jäsenet etsivät totuuden ydintä, salaista jumalviisautta, mikä piilee kaikkien aikojen uskonnoissa, mytologioissa sekä filosofisissa ja tieteellisissä järjestelmissä.
on renkaana ihmisten näkymättömässä veljeskunnassa ja sen jäsenet etsivät ikuiseen elämään vievää tietä, joka kasvattaa ja kehittää ihmisessä veljeyden henkeä