stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
I Threes

| I Threes |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1974
Kotipaikka:   Kingston, Jamaika
Entiset jäsenet:  Rita Marley   Judy Mowatt   Marcia Griffiths  
Levy-yhtiö:  Tuff Gong, Island
Infobox OKNimi-testi OK: 
I Threes oli Rita Marleyn, Judy Mowattin ja Marcia Griffithsin muodostama reggaeyhtye. Yhtye oli toiminnassa ainoastaan vuonna 1974. Yhtyettä tukivat muun muassa Bob Marley & The Wailers (ent. The Wailers), Peter Tosh sekä Bunny Wailer. I-Threesin jäsenet toimivat pääasiassa The Wailersin albumeilla taustataulajina.
Aiheesta muualla

I Threes Discogsissa. (englanniksi)
Bob Marley
| --- | --- |
Yhtyeet:   The Wailers  Bob Marley & The Wailers  I Threes 
The Wailers -yhtyeen kokoonpano:   Junior Braithwaite  Beverley Kelso  Bunny Wailer  Peter Tosh  Cherry Smith 
Studioalbumit:   The Wailing Wailers  Soul Rebels  Soul Revolution  Soul Revolution Part II  The Best of The Wailers  Catch a Fire  Burnin’  Natty Dread  Rastaman Vibration  Exodus  Kaya  Survival  Uprising  Confrontation 
Livealbumit:   Live!  Babylon by Bus  Talkin’ Blues  Live at the Roxy 
Kokoelmat:   African Herbsman  Rasta Revolution  Chances Are  Interviews  Legend  Songs of Freedom  Rock to the Rock  Chant Down Babylon  The Best of Bob Marley  Gold  Keep On Skanking  Natural Mystic: The Legend Lives On 
Tunnetuimmat kappaleet:   Buffalo Soldier  Could You Be Loved  Get Up, Stand Up  I Shot the Sheriff  Iron Lion Zion  Is This Love  Jah Live  Jamming  Judge Not  Misty Morning  No Woman, No Cry  One Love/People Get Ready  Punky Reggae Party  Redemption Song  Simmer Down  Slogans  Stiff Necked Fools  Stir It Up  Sun Is Shining  Three Little Birds  Waiting in Vain  War  Zimbabwe 
Kiertueet:   Catch a Fire Tour  Burnin’ Tour  Natty Dread Tour  Rastaman Vibration Tour  Exodus Tour  Kaya Tour  Babylon by Bus Tour  Survival Tour  Uprising Tour 
Perhe:   Cedella Booker  Rita Marley  Sharon Marley  Cedella Marley  Ziggy Marley  Stephen Marley  Rohan Marley  Julian Marley  Ky-Mani Marley  Damian Marley 
Muut artikkelit:   Diskografia  Tuff Gong  Cindy Breakspeare
I Thrash, Therefore I Am

| I Thrash, Therefore I Am Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1985
 Formaatti: MC CD, LP (2008)
 Tyylilaji: hardcore punk
 Levy-yhtiö: Bad Compilation Tapes, Schizophrenic Records, Human Stench
Muut kannet
 CD-painoksen kansikuva  Vinyylipainoksen kansikuva
I Thrash, Therefore I Am on kokoelma-albumi, joka sisältää pohjoismaisten hardcore punk -yhtyeiden kappaleita. Se julkaistiin kasettiformaatissa vuonna 1985. Vuonna 2008 albumista julkaistiin uusintapainos CD- ja vinyyliformaateissa.
Kappaleet

| --- | --- |
 CD-painos Mob 47: Armsrace Is a Crime  Mob 47: Fucked Up World  Mob 47: War Threat  Mob 47: The Cops Rules  Mob 47: We Want Freedom  Mob 47: Disarm Now!  Mob 47: Peace & Justice  Mob 47: Lies  Mob 47: Religion Is Brainwash  Product Assar: National Front  Product Assar: Jagad till dods  Moderat Likvidation: Tio timmar  Moderat Likvidation: Nitad  Moderat Likvidation: Dodeus barn  Moderat Likvidation: Atom Bomb  Kuolema: Mental  Existenz: Burning Bones of War  Existenz: Vägra  Existenz: Fight for Freedom  Existenz: Anger Burning in My Head  Akutt Innleggelse: De dode vakner  Akutt Innleggelse: Alle er sa harde  Groteska Taskar: Vald (Violence)  Xpozez: Democracy  Xpozez: My Generation  Xpozez: Night Club Strategy  Xpozez: Skitzofrenia  Anti-Cimex: Straight to Hell  Anti-Cimex: Wave of Fear  Anti-Cimex: Dead Struggle In A Burning Hell  Raw Power: Power / Police Police / Destroy  Raw Power: No Card  Raw Power: Start A Fight  Raw Power: Our Oppression  Raw Power: Raw Power  Raw Power: Fuck Authority  Raw Power: ?  Raw Power: Nihilist  Raw Power: Hate, Hate  Raw Power: ?  Enola Gay: DKP  Enola Gay: Dyndebuk  Enola Gay: Enola Gay  Enola Gay: Flere Bomber, Mere Mast  Enola Gay: Destructive Hjerner  Enola Gay: Vold  TA.S.K.: Tristessen E Toral  Rudolphs Rache	Baby Du Bist Hässlich  Mottek: Eine Nene Nacht ohne Fener  Terveet Kädet: Taystuno  Terveet Kädet: Pissaa ja paskaa  Terveet Kädet: Onnellisia kytkentojä  Terveet Kädet: Musta jumala  Terveet Kädet: Outo maa  Terveet Kädet: Haistelijat  Terveet Kädet: Tornion kevät :  Kasetti- ja vinyylipainos A-puoli Mob 47: Armsrace Is a Crime  Mob 47: Fucked Up World  Mob 47: War Threat  Mob 47: The Cops Rule  Mob 47: We Want Freedom  Mob 47: Disarm Now !  Mob 47: Peace & Justice  Mob 47: Lies  Mob 47: Religion Is Brainwash  Product Assar: National Front  Product Assar: Jagad till döds  Moderat Likvidation: Tio timmar  Moderat Likvidation: Nitad  Moderat Likvidation: Dodeus barn  Moderat Likvidation: Atom Bomb B-puoli Existenz: Burning Bones of War  Existenz: Vägra  Existenz: Fight for Freedom  Existenz: Anger Burning in My Head  Akutt Innleggelse: De døde vakner  Akutt Innleggelse: Alle er så harde  Anti-Cimex: Straight to Hell  Anti-Cimex: Wave of Fear  Anti-Cimex: Dead Struggle in a Burning Hell  Enola Gay: DKP  Enola Gay: Syndebuk  Enola Gay: Enola Gay  Enola Gay: Flere bomber, mere magt  Enola Gay: Destruktive hjerner  Enola Gay: Vold
Hotel Pera Palas

Hotel Pera Palacen Huone 411. Täällä Agatha Christien sanotaan kirjoittaneen romaaninsa Idän pikajunan arvoitus
Hotel Pera Palas on historiallinen neljän tähden hotelli Beyoğlun kaupunginosassa Istanbulissa Turkissa. Hotelli rakennettiin vuonna 1892 Idän pikajunan matkustajien majoittamiseen. Hotelli kantaa titteliä "Euroopan vanhin hotelli Turkissa".
Hotelli sijaitsee İstiklal Caddesin poikkikadun varrella, Taksim-aukiolta lounaaseen, Euroopan puoleisessa Istanbulissa. Läheisyydessä sijaitsevat Britannian, Ruotsin, Venäjän, Alankomaiden, Italian, Ranskan ja Saksan suurlähetystöt.
Historia

Pera Palasin suunnitteli ranskalais-turkkilainen arkkitehti Aleksander Vallaury (1850–1921) rokokootyyliin. Rakennustyöt aloitettiin toukokuussa vuonna 1881, ja hotelli avattiin elokuussa vuonna 1891.
Compagnie Internationale des Wagons-Lits rakennutti hotellin majoittamaan vieraat, jotka saapuivat Pariisin Gare de l’Eststä Istanbuliin Sirkeci-terminaaliin Idän pikajunalla.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen vuonna 1922, kun miehitysjoukot olivat miehittäneet Istanbulin, turkkilaiset nationalistit johtajanaan Mustafa Kemal Atatürk neuvottelivat englantilaisten kanssa kaupungin luovuttamisesta Turkin uudelle tasavallalle juuri Hotel Pera Palacessa.
Hotelli

Hotellista näkyy Kultaisen sarven yli Aasian puolelle. Aulassa ja halleissa on 1800-luvun itämainen sisustus. 1800-luvun lopulla hotelliin asennettiin Istanbulin ensimmäinen sähköllä toimiva hissi.
Hotellissa on kuusi kerrosta ja 145 huonetta, joista kuusi on sviittejä. Kaikissa huoneissa on modernit mukavuudet. Hotellissa on medium-kokoiset huoneet, jossa on kylpyhuoneet ja suuret vuoteet.
Hotellin palveluita ovat muun muassa konferenssihuoneet, tanssisali, johon mahtuu 400 ihmistä, Pera-ravintola, Idän pikajuna -baari ja Pera Patisserie. Pääravintolat, jotka tarjoavat paikallista turkkilaista ruokaa, sijaitsevat alakerrassa, ja ne ovat avoinna myös ulkopuolisille.
Omistus

Vuonna 1915 kreikkalaissyntyinen liikemies Petros Bodosaki vieraili hotellissa ja osti sen. Hotellin johtajaksi tuli hänen poikansa Hadji Thoma Anastasiadis vuonna 1919. Veropetoksien takia valtio otti hotellin haltuunsa vuonna 1923, ja se aloitti jälleen toimintansa. Vuonna 1923 Misbah Muhayyes sai Mustafa Kemal Atatürkilta luvan johtaa hotellia.
Vuonna 1963 hotelli siirtyi Istanbulin hotelli ja turismin ja kauppakamarin alaisuuteen.
Vuonna 1977 liikemies Gaziantepista Hasan Süzer osti 60 prosenttia hotellin osakkeista, ja hänestä tuli hotellin pääomistaja. Pian sen jälkeen hän osti loput osakkeet. Pera Palas joutui suureen remonttiin vuonna 1974, mutta vanhat huonekalut ja antiikkitaide säilytettiin remontin jälkeen.
Kuuluisat vieraat

Hotellissa vieraili monia kuninkaallisia, valtionpäämiehiä, taiteilijoita ympäri maailmaa. Kuuluisia vieraita olivat muun muassa Agatha Christie, Mustafa Kemal Atatürk, Yrjö V, Vilhelm II, Frans Joosef I ja Nikolai II.
Mustafa Kemal Atatürk vieraili hotellissa monta kertaa. Huone numero 101, jossa hän asui, on nykyään museo. Agatha Christie oli hotellin ehkä tunnetuin vieras. "Agatha Christie -huone" numero 411 on nykyään museona. Kaikki vanhat huonekalut ovat säilytetty sekä Atatürkin että Christien huoneissa.
Huhut kertovat, että Christie kirjoitti Idän pikajunan arvoituksen juuri Hotel Pera Palasissa.[lähde? ] Se on ehkä totta, sillä hotelli rakennettiin vuonna 1892 Idän pikajunan matkustajien majoitukseen.
Muita vieraita olivat esimerkiksi Otto Hahn, İsmet İnönü, Celal Bayar, Adnan Menderes, Fahri Korutürk, Zogu I, Reza Pahlavi, Edvard VIII, Ferdinand I, Kaarle I, Josip Broz Tito ja Valéry Giscard d’Estaing, Franz von Papen, Mata Hari, Yehudi Menuhin, Jacqueline Kennedy Onassis, Rita Hayworth ja Zsa Zsa Gábor. Myös kirjailija Mika Waltari vietti pitkiä aikoja Pera Palasissa.
Hotel Pera Palace edestä
Hilo

| Hilo |
| --- | --- |
 Kuvakollaasi Hilosta.
 Hilo Havaijin piirikunnan kartalla.
 Koordinaatit: 19°42′20″N, 155°5′9″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Havaiji
Piirikunta:  Havaiji
Väkiluku (2010):  43 263
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hilo on rannikkokaupunki Havaijin saarella Havaijin osavaltiossa. Hallinnollisesti kaupunki kuuluu Havaijin piirikuntaan. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Hilon asukasluku oli 43 263. Talouden kulmakiven muodosti pitkään sokeri, jonka merkityksen vähentyessä maatalouden rinnalle on noussut turismi.
Maantiede

Hilo sijaitsee Havaijisaarten suurimmalla saarella Havaijilla Hilonlahden rannalla. Maailman aktiivisimpiin tulivuoriin lukeutuva Kīlauea sijaitsee noin 50 kilometrin päässä Hilosta. Myös lähistön Mauna Loa-tulivuorelta purkautuva laava on aiheuttanut vaaratilanteita vuosina 1942 ja 1984. Tärkeänä satamana Hilo on monille välietappi matkalla Hawaii Volcanoesin kansallispuistoon.
Hilossa vallitsee puolitrooppinen ilmasto. Monista muista Havaijin saaren alueista poiketen Hilossa sataa suhteellisen runsaasti.
Historia

Hilo on ollut vanhastaan havaijilaisten heimojen kauppapaikka. Polynesialaiset asuttivat alueen 1100-luvun paikkeilla ja he elivät maataloudella ja kalastuksella. Tavaroita kauppaavat heimojen jäsenet tulivat paikalle Wailukujoen kautta. 1800-luvulla Hilosta tuli Honolulun ja Koloan ohella yksi Tyynen valtameren johtavista valaanpyyntisemista. Vuonna 1822 paikalle asettuivat lähetyssaarnaajat. Lähetyssaarnaajana työskennellyt Titus Coan oli oman aikansa johtavia vulkanologeja ja hän kävi usein lähistön tulivuorilla. 1870-luvulle tultaessa Hilosta tuli yksi välietappi suosituilla nähtävyysretkillä Kīlauealle. Tulivuori tuotti kuitenkin myös ongelmia ja sen purkaus vuonna 1868 aiheutti laajoja tuhoja.
1900-luvun alkuun mennessä Hilo kukoisti Havaijin saaren sokeriteollisuuden keskuksena. Hilosta tehtiin Havaijin piirikunnan keskus vuonna 1905 ja oma kaupunkinsa vuonna 1911. Vuonna 1946 hyökyaalto tuhosi puolet Hilosta. Kun kaupunkia jälleenrakennettiin tehtiin uusi aallonmurtaja suojaamaan kaupungin satamaa. Se ei kuitenkaan kyennyt estämään toista hyökyaaltoa vuonna 1960, jossa sai surmansa 61 paikallista.
Liikenne

Havaijin piirikunnassa sijaitsevat Hilon kansainvälinen lentoasema ja Konan kansainvälinen lentoasema. Niiltä lähtee lentoja Yhdysvaltojen suuriin kaupunkeihin ja Tokioon. Havaijin saaren ympäri kulkee moottoritie ja Hiloon saapuu pohjoisesta State Highway 19, etelästä State Highway 11 ja idästä saaren keskustasta päin State Highway 200.
Talous

Havaijin saari oli merkittävää sokerintuotantoaluetta, mutta viimeinen sokeriplantaasi suljettiin vuonna 1994. Maataloudella on kuitenkin edelleen huomattava taloudellinen merkitys ja sokerin sijaan on alettu tuottaa esimerkiksi trooppisia kukkia ja hedelmiä. Havaijilla kasvatetaan myös karjaa ja tuotetaan hunajaa. Suorat lennot Hilosta mantereelle aloitettiin vuonna 1967, minkä jälkeen turismi on lisääntynyt huomattavasti. Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot aikavälillä 2012–2016 olivat 55 815 USD ja henkilöä kohden 25 965 USD. 17,4 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.
Väestö

Hilon asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan yhteensä 43 263. 37,6 % Hilon asukkaista oli taustaltaan asialaisia, 37,6 % kuului kahteen tai useampaan ryhmään, havaijilaiset tai muut Tyynenmeren saarten asukkaat muodostivat 10,2 % ja valkoiset 17,5 %. Latinot mistä tahansa rodusta muodostivat 9,9 % väestöstä. Hilon asukkaista 16,3 % puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hilo Wikimedia Commonsissa
Vanha talo Hilossa Charles Furneauxin maalauksessa.
Ilja Škurenjov

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ilja Škurenjov vuonna 2013  |  Ilja Škurenjov vuonna 2013  |  Ilja Škurenjov vuonna 2013  |  |
Maa:  Venäjä
Miesten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Berliini 2018 | kymmenottelu |  |
|  Pronssia | Helsinki 2012 | kymmenottelu |  |
|  Pronssia | Zürich 2014 | kymmenottelu |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Praha 2015 | seitsenottelu |  |
|  Pronssia | Glasgow 2019 | seitsenottelu |  |
Ilja Škurenjov (ven. Илья Шкуренёв; s.  11. tammikuuta 1991 Volgograd) on venäläinen kymmenottelija.
Monctonin alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa 2010 Škurenjov saavutti hopeaa. Istanbulin sisäratojen MM-kisoissa 2012 hänen sijoituksensa oli neljäs. Škurenjov voitti pronssia Helsingin EM-kisoista 2012. Lontoon olympialaisissa hän oli 16:s.
Škurenjov sijoittui vuonna 2013 viidenneksi Göteborgin EM-hallikilpailuissa ja voitti ulkoradoilla hopeaa alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa Saksan Kai Kazmirekin jälkeen. Saman vuoden Moskovan MM-kisoissa hän oli kahdeksas silloisella ennätyksellään 8370. Zürichin EM-kisoissa 2014 Škurenjov oli kolmas uusilla ennätyspisteillään 8498.
Prahan sisäratojen EM-kilpailuissa 2015 Škurenjov saavutti kultaa seitsenottelussa ennätyspisteillään 6353. Pekingin MM-kilpailuissa hän sijoittui neljänneksi silloisella ennätyksellään 8538 pistettä. Hän keskeytti Lontoon MM-kilpailuissa 2017.
Vuoden 2018 Berliinin EM-kilpailuissa Škurenjov saavutti hopeaa Saksan Arthur Abelen jälkeen 8321 pisteellä. Glasgow'n EM-hallikilpailuissa 2019 hän sai seitsenottelussa pronssia pistein 6145. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui neljänneksi tuloksella 8494. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän oli kahdeksas.
Škurenjov teki kymmenotteluennätyksensä 8601 pistettä Smolenskissa 9.–10. kesäkuuta 2017.
Käännös suomeksi
Industrieverband Fahrzeugbau

IFA F9
Industrieverband Fahrzeugbau (IFA) oli itäsaksalainen vuosina 1948–1956 toiminut autovalmistaja. Ifa-autoja alettiin valmistaa sodan jälkeen kansallistetuissa, Itä-Saksan puolelle jääneissä BMW:n, DKW:n, Audin ja muiden yhtiöiden entisissä tehtaissa.
Ifan automallit pohjautuivat pitkälti ennen sotaa suunniteltuihin ajoneuvoihin. Ifan valmistuspaikkakuntia oli Chemnitz, Zwickau ja Eisenach.
Helsingin autonäyttelyssä 1953 esiteltiin kaksitahtinen Ifa F9, jonka kanssa hyvin samannäköistä DKW-autoa myytiin myös Suomessa. Kun länsiauto DKW maksoi noin 600 000 markkaa, Ifa F9 maksoi aluksi vain 390 000 mk.
Ifaa toi Suomeen ainakin Oy Rego Ab.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Industrieverband Fahrzeugbau Wikimedia Commonsissa
Helena Kuula

| Helena Kuula |
| --- | --- |
 Helena Kuula.
Näyttelijä(t):  Anneli Ranta
Kesto:  2008–2015
Ensi- esiintyminen:  Osa 1503: Seppo kohtaa enkelin (20. helmikuuta 2008)
Viimeinen esiintyminen:  Osa 2894: ¿Esta aquí, Helena Kuula-Nikkinen? (12. marraskuuta 2015)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Helena Inkeri Kuula
Ammatti:  liikenainen
Sukupuoli:  nainen
Asuinpaikka:  Malaga
Suhteet
Puoliso(t):  Aki Nikkinen (ex-mies) Seppo Taalasmaa      (ex-mies) Igor Kuula (päättyi Igorin valekuolemaan)
Lapset:  Sergei Kuula  Sebastian Vuorela Antti Polvijärvi 
Lastenlapset:  Elias Vikstedt (kuollut) Oliver Vuorela Taiga Kuula
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helena Inkeri Kuula (ent. Kuula-Nikkinen, o.s. Vuorela) on fiktiivinen hahmo televisiosarjassa Salatut elämät, jossa hän oli mukana vuosina 2008–2015. Häntä esittää Anneli Ranta. 
Hahmo oli myös mukana Pihlajasadun kolmannella kaudella vuoden 2020 kesällä.
Hahmo

Varakkaalla Helenalla on kolme poikaa, Sebastian, Sergei ja Antti. Helena asui pitkään Sebastianin ja Sergein kanssa Helsingin Erottajalla hienostoalueella. Helena kuului Helsingin seurapiireihin, jotka käänsivät hänelle kuitenkin selkänsä, kun Kuulan perheen rikollinen tausta paljastui.
Elämä Pihlajakadulla > Saapuminen sarjaan, ihastuminen Seppoon ja kostosuunnitelmat

Helena Kuula lahjoitti kansanedustajaksi pyrkineen Seppo Taalasmaan vaalikassaan viisi tuhatta euroa rahaa. Tämä oli vain osa suunnitelmaa, jonka tarjoituksena oli saada Sepon kautta tietoa Kari Taalasmaasta ja Romeo Arosta, jotka olivat aikoinaan tehneet autovarkauskeikkoja Helenan pojalle Sebastianille. Kun Sebastian joutui Karin ja Romeon takia vankilaan, Helena ja Sergei päättivät kostaa heille. Sepon vaalikampanjan aikana paljastui, että Helenalla ja Romeon veljellä Rafaelilla oli seksisuhde, josta Helena maksoi Rafaelille. Suhde oli Helenan keino saada Rafaelilta tietoja Romeosta. Helena ihastui Seppoon, mikä hankaloitti hänen kostoaikeitaan. Helena kidnappasi Romeon tyttären Maijan ja ilmoitti ”kadulta löytyneestä lapsesta” sosiaaliviranomaisille. Jo aiemmin Helena ja Sergei piilottivat Taalasmaiden pakettiautoon huumausainetta sisältävän pussin ja tekivät nimettömän ilmoituksen poliisille huumausainerikoksesta. Tarkoitus oli saada Kari poliisien kynsiin, mutta autoa ajoikin Seppo, joka oli erehdyksessä käyttänyt aineita mattojenpesuun ja näin ollen poliisit löysivät Taalasmaiden autosta pelkän pesuainejauhepussin.
Helenan viimeinen keino kostaa Romeolle oli tämän huumaaminen. Hän ilmoitti Kentaurin ”huumautuneesta asiakkaasta”, minkä jälkeen Romeo pidätettiin ja tältä evättiin Maijan huoltajuus. Helena oli tyytyväinen, mutta joutui tunnustamaan Sepolle tekonsa. Seppo sai lopulta puhuttua Helenan ympäri, jotta tämä menisi tunnustamaan tekonsa poliisille. Helena tunnusti ja hänet vangittiin.
Elämä Pihlajakadulla > Paluu vankilasta, sovinto Sepon kanssa ja Sebastianin paluu

Helena kärsi ensikertalaisena lyhyen vankilatuomion ja palasi muutaman kuukauden päästä takaisin Pihlajakadulle. Miehensä perintörahoilla Helena hankki omistukseensa antiikkiliikkeen. Ismo Laitela tarjosi tukensa Helenalle ja houkutteli Sepon käymään uudessa antiikkiliikkeessä. Pian Seppo ja Helena saivat sovittua riitansa. Pian Helena ja Karikin saivat sovittua ja heistä tuli perhe. Yllättäen Sebastian ilmoitti pääsevänsä vankilasta. Helena ei uskaltanut aivan heti kertoa asiasta lähimmilleen, koska hän pelkäsi sen rikkovan hyvin alkaneen ”uuden alun”. Pian Helenan oli kuitenkin pakko kertoa asiasta Sepolle ja Karille.
Elämä Pihlajakadulla > Igorin paluu

Helenalle selvisi Kentaurin räjähdyksen aikoihin, että Olavi Kanerva on hänen kuolleeksi luultu aviomies Igor Kuula. Igor kertoi Helenalle totuuden ja myöhemmin Helena antoi hänelle anteeksi. Olavi muutti tyttärensä Niinan luokse Turkuun.
Elämä Pihlajakadulla > Majatalon Amandan ostaminen, häät, huonot välit Isabellaan ja lapsenlapsisotkut

Helena kuuli Isabella Holmilta huonossa kunnossa olevasta majatalosta ja päätti ostaa sen ja otti yhtiökumppanikseen rahattoman Isabellan. He kunnostivat majatalon ja nimesivät sen Amandaksi. Kun Helena havaitsi Sebastianilla olevan kehkeytymässä suhde Isabellan kanssa, hän ei katsonut sitä hyvällä ja yritti puhua Sebastian ympäri, jotta tämä katkaisisi suhteensa Isabellaan. Kun Sebastian ja Kari tappelivat majatalo Amandassa, Helena antoi Isabellalle potkut, koska hän ei voinut katsoa vierestä kuinka Isabella hajotti hänen perhettään.
Helena meni naimisiin Sepon kanssa, mutta Isabella ja lyhyeen vierailun tuolloin sarjassa tehnyt Ulla yrittivät estää häät juottaa Helenalle myrkytetyn viinin, mutta Jiri juotti sen Ullalle ja Isabellalle, joten Helenan nöyryyttäminen ei onnistunut.
Myöhemmin Isabella väitti Helenan kärsivän dementiasta saadakseen majatalon itselleen. Tämän epäonnistuttua Isabella yritti saada majatalon itselleen esittämällä olevansa raskaana Sebastianille, mutta hän jäi kiinni. Kevään 2011 päätösjaksossa selvisi, että Isabella onkin oikeasti raskaana, sillä hänen lapsivetensä tuli ja synnytys alkoi. Helena antoi Isabellalle osuuden Amandasta. Isabella synnytti poikavauvan, jonka Jenni Vainio kuitenkin vaihtoi sairaalassa Ossi Puolakan ja Cindy Rintalan vastasyntyneeseen lapseen, Ossi Junioriin.
Helena oli onnellinen päästessään isoäidiksi, kunnes lapsi, Alexander kuoli vakavaan sairauteen. Suru lapsenlapsen menettämisestä mursi Helenan, sillä tapaus toi mieleen erään toisen menetyksen, jonka talon nuoret saivat selville: Sebastianilla on kaksosveli, jonka Igor Kuulan viholliset kidnappasivat synnytyslaitokselta panttivangiksi, eikä lasta enää sen koommin nähty. Teinit matkustivat Turkuun etsimään Igoria, joka olikin joutunut sydänkohtauksen vuoksi sairaalahoitoon Helsinkiin. Päästyään selville nuorten etsinnöistä myös Antti Polvijärvi alkoi etsiä Igoria ja kohtasi tämän sairaalassa. Päästäkseen pois arkistotöistä Antti pidätti Igorin epäiltynä vuosien takaisesta murhasta. Antti laittoi myös Sergein vankilaan tämän huumekauppojen takia.
Elämä Pihlajakadulla > Antti Polvijärvi paljastuu Helenan pojaksi ja Sebastianin kaksoisveljeksi

Sergein ollessa jälleen vapaana, Antti uhkasi toimittaa tämän uudelleen vankilaan. Sergei ja Helena uhkasivat Anttia hankkimillaan todisteilla tämän epämääräisestä toiminnasta poliisina. Antti heitti todisteena toimineen kameran mereen, minkä vuoksi Sergei uhkasi pudottaa Antin sillalta veteen. Yllättäen Antti paljasti olevan Sebastianin kadonnut kaksosveli eli Helenan poika ja Sergein veli.
Elämä Pihlajakadulla > Heiskasen ahdistelu, joutuminen Siperiaan ja ero Seposta

Helenaa, Sergeitä ja Peppiä alettiin vainota. Tuntematon henkilö lähetteli uhkausviestejä ja vakoili heidän liikkeitään. Helena ja Sergei olettivat, että ahdistelija voisi olla menehtyneeksi oletettu Korppi. Todellisuudessa vainoaja oli Heiskanen, joka paljastui Korpin pojaksi. Heiskanen yritti räjäyttää Helenan, Sergein, Isabellan, Sebastianin ja Pepin tunnelissa, mutta Helena tyrmäsi Heiskasen ja joukko pääsi pakenemaan.
Seppo voitti kahden hengen lomamatkan yksityislentokoneella Havaijille. Koneesta Seppo kuitenkin löysi kaapatut Pepin, Sergein, Isabellan ja Sebastianin. He kuulivat läppäristä kuolleeksi luullun Heiskasen äänen, jossa hän sanoin heidän joutuvansa maksamaan äitinsä murhasta ja siitä, että jättivät hänet tunnelityömaalle kuolemaan. Lentäjä kuoli Heiskasen myrkyttämään ruokaan, ja kone syöksyi keskelle Siperiaa. Seppo eksyi joukosta. Jonkin ajan kuluttua Heiskanen saapui aseen kanssa mökkiin pitämään selviytyneitä vankeinaan. Heiskanen ampui vahingossa Sebastiania, tarkoituksenaan ampua Isabellaa, joka ärsytti tätä. Peppi synnytti Taiga-tyttären, jonka Heiskanen otti mukaansa ja sitoi muut mökkiin. Hän päätti polttaa heidät elävältä, mutta Seppo saapui paikalle ja ampui Heiskasen. Myöhemmin he palasivat kotiin, mutta Seppo kyllästyi Helenan ja tämän perheen tuomiin ongelmiin ja poistui Helsingistä.
Elämä Pihlajakadulla > Välivaiheet ja suhde Ismoon

Veera ei voinut hyväksyä Pepin mieheksi Sergeitä ja tämän sukua rikollistaustan vuoksi, joten hän lähti pois Pepin ja lapsen elämästä.
Monien mutkien kautta Peppi ja Taiga muuttivat pois Veeran luokse Lappiin. Isabella, jonka oikeaksi nimeksi paljastui Pirjo Luokkanen, poistui Suomesta. Ulla muutti takaisin Pihlajakadulle ja pian myös Kari. Helena asuu yhdessä Ullan, Karin, Tale Taalasmaan ja Iida Mustosen kanssa Taalasmailla. Isabella myi osuutensa Amandasta Ismolle, josta tuli Helenan työkaveri. Parin välillä alkoi kipinöidä. Suhdetta häiritsi Ismon kuolleeksi luullun Liisa-vaimon – nykyisen Kristiina Pohjosen paluu Helsinkiin. Ismo tapaili molempia naisia samanaikaisesti, mutta valitsi lopulta Kristiinan.