stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Volkswagen Jetta

Volkswagen Jetta A1
Volkswagen Jetta on Volkswagenin valmistama sedan-versio Volkswagen Golfista. Jettaa on valmistettu vuodesta 1980 lähtien, mutta vuosien 1991 ja 2005 välisenä aikana mallinimi Jetta oli käytössä vain Yhdysvalloissa ja Etelä-Afrikassa, Euroopassa Jettan kaksi tuona aikana valmistettua sukupolvea kulkivat nimillä Volkswagen Vento ja Volkswagen Bora. Vaikka kuudennen sukupolven Jettassa käytetään edelleen Golfin kanssa samaa pohjalevyä, siinä ei ole enää sen kanssa yhteneviä peltiosia ja sen mitat poikkeavat siitä.
Vuonna 2007 esiteltyä Golfin V-sukupolveen perustuvaa farmarimallia Variantia ryhdyttiin valmistamaan Meksikossa Jettan rinnalla. Mallin nimi Euroopan markkinoilla oli pitkään epäselvä kunnes sen ilmoitettiin olevan Golf Variant. Aiemmin samasta tehtaasta valmistuneet autot oli nimetty Jetta Varianteiksi. Myös VI-sukupolven Golf Variantit valmistetaan Meksikossa. Sen perusrakenne ei ole muuttunut edeltäjästään. Kuudennen sukupolven Jetta ei perustu samaan suunnitteluun.
Jetta A1 (1980–1984)

Ensimmäisen sukupolven Jetta tuli Pohjois-Amerikan markkinoille vuonna 1980, se oli saatavilla kaksiovisena coupéna ja neliovisena sedanina. Muotoilun oli suunnitellut ItalDesignin Giorgetto Giugiaro.
Ensimmäisen sukupolven Jettasta kehitetty Volkswagen Fox oli Etelä-Afrikan markkinoilla vielä 1990-luvun loppupuolella. Joillakin markkinoilla, kuten Meksikossa, Jettaa myytiin nimellä Volkswagen Atlantic.
Perusmallin ja GL-mallin moottorina oli vuonna 1980 1,6-litrainen nelisylinterinen bensakone, jossa oli tehoja 78 hv ja vääntöä 113 Nm. Seuraavana vuonna moottoria kasvatettiin 1,7-litraiseen, jossa tehoja oli 74 hv ja vääntöä 121 Nm. Muita moottorivaihtoehtoja olivat 50 hevosvoimainen 1,6 litran diesel ja vuonna 1984 GLI-mallin 1,8-litrainen 90hv /142 Nm -moottori.
Jetta A2 (1984–1992)

Jetta A2:sta valmistettiin melko pitkään, se tuli Euroopassa myyntiin vuonna 1984 ja Yhdysvalloissa vuonna 1985. Toisen sukupolven Jettaa myytiin kaksi kertaa enemmän kuin vastaavaa Volkswagen Golfia, ja se onkin eniten Yhdysvalloissa myyty eurooppalainen auto.
Edeltäjänsä tavoin myös toisen sukupolven Jettaa sai kaksi- ja neliovisena sedanmallina. 2-ovinen sedan oli saatavana ainoastaan perus-, diesel- ja Wolfsburg-malleina. A2 Jettaan ei tehty sen pitkän tuotantoajan aikana kovinkaan merkittäviä muutoksia. 1990–1992-malleissa olivat isommat korinväriset puskurit ja matalammat helmalistat.
Jettasta oli olemassa luksusmalli Jetta Carat, jossa ei kuitenkaan ollut paljoakaan teknisiä muutoksia perus-GLI-malliin verrattuna.
A2 Jetta oli ensimmäisiä Volkswagenin malleja, joita valmistettiin myös Kiinassa. Tuotanto alkoi vuonna 1991 ja jatkui vuoteen 1997 asti, jolloin siihen tehtiin ensimmäinen facelift ja autoa ruvettiin myymään nimellä Volkswagen Jetta King. Toinen facelift tapahtui vuonna 2004.
Moottorivaihtoehdot:
1.3 - 54 hv (kaasutin ja 4-pisteruisku-kat)
1.6 - 70 hv
1.6 - 75 hv
1.6 - 85 hv
1.8 - 85 hv (1986–1986)
1.8 - 90 hv (kaasutin ja 1-pisteruisku-kat)
1.8 - 98 hv (syncro)
1.8i kat - 107 hv
1.8i - 112 hv
1.8i 16V kat - 129 hv
1.8i 16V - 139 hv
2.0i 16V kat - 134 hv (1990–)
1.6 D - 54 hv
1.6 TD - 69 hv
1.6 TD Intercooler - 80 hv
1.6 ECOdiesel - 60 hv / 109 Nm (1991–1992)
Jetta A3 (1991–1998)

Yhdysvalloissa Volkswagen Ventoa myytiin nimellä Volkswagen Jetta.
Jetta A4 (1998–2005)

Yhdysvalloissa Volkswagen Boraa myytiin nimellä Volkswagen Jetta.
Jetta A5 (2005–2010)

Viidennen sukupolven Jetta esiteltiin Los Angelesin autonäyttelyssä joulukuussa 2004. Uusi Jetta on rakennettu Meksikossa Pueblan tehtaalla. Uusi Jetta on edeltäjäänsä Volkswagen Boraa isompi. Muotoilultaan uusi Jetta muistuttaa isompaa Passatia hyvin paljon. Pohjois-Amerikassa Jettan perusmoottorina on 2,5-litrainen Rivi 5 (150 hv / 228 Nm). Uudistuksia ovat myös uusi DSG-vaihteisto, ajovakauden hallintajärjestelmä ja elektromekaaninen ohjaus.
Uusi Jetta on ensimmäinen Euroopassa myytävä Jetta yli 10 vuoteen. Sitä tosin myydään Meksikossa nimellä Volkswagen Bora, koska Meksikossa myydään edelleen edellisen sukupolven Jettaa Jetta-nimellä. Kiinassa toisen sukupolven Jettaa myydään Jetta-nimellä, neljännen sukupolven Jettaa Bora-nimellä ja uutta Jettaa Volkswagen Sagitar -nimellä.
Latinalaisessa Amerikassa uusi Jetta tuli myytiin vuonna 2006 nimellä Volkswagen Vento, koska siellä myydään edelleen edellisen sukupolven Boraa.
Moottorivaihtoehdot (Suomi):
1.4 TSI - 140 hv
1.6 - 102 hv
1.6 FSI - 115 hv
2.0 FSI - 150 hv
2.0 Turbo FSI - 200 hv
1.9 TDI - 105 hv
2.0 TDI - 140 hv
Jetta A6 (2010–2018)

Kuudennen sukupolven Jetta esiteltiin Yhdysvalloissa kesäkuussa 2010. Aiemmasta poiketen kuudennen sukupolven Jetta ei ole Golfin porrasperäinen munnos, esimerkiksi mitoissa on eroja. Etuvalojen umpiot ovat samanlaiset kuin vuonna 2009 esitellyssä viidennen sukupolven Polossa. Umpioiden kulmat ovat muodoiltaan terävämmät kuin Golfin vastaavat. Suomessa uusi Jetta tuli myyntiin tammikuussa 2011. Valmistus tapahtuu Meksikossa ja Yhdysvalloissa.
|   | 1> 2 TSI   | 1> 4 TSI   | 1> 4 TSI   | 2> 0 TSI   | 1> 6 TDI DPF  | 2> 0 TDI DPF   |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Tuotannossa: : 11/2010 alkaen  
| Tyyppi:  | 4-syl rivimoottori, suoraruiskutus  | 4-syl rivimoottori, suoraruiskutus  | 4-syl rivimoottori, suoraruiskutus  | 4-syl rivimoottori, suoraruiskutus  | 4-syl rivimoottori, yhteispaineruiskutus  | 4-syl rivimoottori, yhteispaineruiskutus  |  |
| Ahtaminen:  | Turbo | Turbo | Turbo ja mekaaninen ahdin | Turbo   | Turbo   | Turbo   | Turbo   |
| Iskutilavuus:  | 1197 cm³ | 1390 cm³ | 1390 cm³ | 1984 cm³ | 1598 cm³ | 1968 cm³   |  |
| maks. teho @ r/min:  | 77 kW (105 hv) @ 5000   | 90 kW (122 hv) @ 5000   | 118 kW (160 hv) @ 5800   | 147 kW (200 hv) @ 5100–6000   | 77 kW (105 hv) @ 4400   | 103 kW (140 hv) @ 4200   |  |
| maks. vääntömomentti @ r/min:  | 175 Nm @ 1550–4100   | 200 Nm @ 1500–4000   | 240 Nm @ 1500–4500   | 280 Nm @ 1700–5000   | 250 Nm @ 1500–2500   | 320 Nm @ 1750–2500   |  |
Vetotapa: : Etuveto 
| Vaihteisto:  | 6-v manuaali | 6-v manuaali | 6-v manuaali | 6-v manuaali | 5-v manuaali | 6-v manuaali   |  |
| Vaihteisto, valinnainen:  | — | 7-v DSG | 7-v DSG | 6-v DSG | 7-v DSG | 6-v DSG   |  |
| Omapaino:  | 1302–1305 kg |  | 1360–1380 kg | 1430–1450 kg | 1392–1415 kg | 1411–1441 kg   |  |
| maks. kuorma:  | 570–573 kg |  | 574–578 kg | 565 kg | 580–593 kg | 604 kg   |  |
| Kiihtyvyys 0–100 km/h:  | 10,9 s | 9,9 s | 8,3 s | 7,5 s | 11,7 s | 9,5 s   |  |
| Huippunopeus:  | 190 km/h   | 202 km/h   | 221 km/h   | 236–238 km/h   | 190 km/h   | 208–210 km/h   |  |
| Polttoaineenkulutus 100 km (yhd.):  | 5,3–5,7 l bensiini   | 6,2 l bensiini   | 6,0–6,3 l bensiini   | 7,2–7,7 l bensiini   | 4,2–4,7 l diesel   | 4,8–5,3 l diesel   |  |
| CO2-päästöt, yhd.:  | 123–134 g/km   | 144 g/km   | 139–145 g/km   | 167–178 g/km   | 109–123 g/km   | 126–138 g/km   |  |
| Päästönormi:  | Euro 5   | Euro 5   | Euro 5   | Euro 5   | Euro 5   | Euro 5   |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Volkswagen Jetta (mukana myös malleja, jotka tunnetaan Suomessa nimillä Vento ja Bora) Wikimedia Commonsissa
Volkswagen Jetta osaluettelo
Volkswagenin automallit
| --- | --- |
Nykyiset mallit: Henkilöautot: Arteon ·  Atlas ·  Atlas Cross Sport ·  Bora (2018–) ·  C-Trek ·  Gol ·  Golf ·  ID.3 · ID.4 ·  ID.5 ·  ID.6 ·  Jetta ·  Lamando ·  Lavida ·  Passat ·  Phideon ·  Polo ·  Saveiro ·  T-Cross ·  T-Roc ·  Taigo ·  Taigun ·  Talagon ·  Tayron ·  Tharu ·  Tiguan ·  Touareg ·  Touran ·  up! ·  Viloran ·  Virtus  Hyötyajoneuvot: Amarok ·  Caddy ·  Crafter ·  Transporter
Lopetetut ilmajäähdytteiset mallit: 181 (Kurierwagen/Trekker/Thing/Safari) ·  1500/1600 (Typ 3) ·  411/412 (Typ 4) ·  Kupla (Typ 1) ·  Brasilia ·  Country Buggy (Sakbayan) ·  Hebmüller Cabriolet ·  Karmann Ghia ·  Kommandeurwagen ·  Kübelwagen ·  Schwimmwagen ·  SP2 ·  Type 18A ·  VW-Porsche 914
Lopetetut vesijäähdytteiset mallit: Ameo ·  Apollo ·  Beetle ·  Bora ·  Citi Golf ·  CC ·  Corrado ·  Derby ·  Eos ·  Fox ·  Golf Plus ·  Golf Sportsvan ·  Iltis ·  K70 ·  LT ·  Lupo ·  New Beetle ·  Parati ·  Phaeton ·  Pointer/Logus ·  Routan ·  Scirocco (1974–1992) ·  Scirocco (2008–2017) ·  Sharan ·  SpaceFox ·  Taro ·  Vento
Konseptimallit: 1-Litre Concept ·  up!/space up!/space up! blue/E-Up!/Up! Lite ·  GX3 ·  Iroc ·  EcoRacer ·  Concept A ·  Concept R ·  New Beetle Ragster ·  EDAG Biwak ·  Microbus Concept ·  W12/Nardo ·  Stanley ·  Concept BlueSport
Tulevat mallit: 
Volkswagen-pohjaiset (asuntoautot, kit-carit, kilpa-autot): Herbie ·  Formula Vee ·  Baja Bug ·  Meyers Manx ·  EMPI Imp ·  Westfalia Campervans
Volkswagen Jetta A2
VW Vento (Jetta A3)
Volkswagen Jetta A5
Volkswagen Jetta A6
Volkswagen Jetta GLI
Volkswagen Jetta A7
Porsche 911

| Porsche 911 |
| --- | --- |
 Porsche 911:n perusmuoto on pysynyt muuttumattomana vuodesta 1963 alkaen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Saksa
Valmistaja:  Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG
Valmistusvuodet:  1964 -
Korimalli:  2-ovinen coupé 2-ovinen targa 2-ovinen avoauto
Luokka:  Urheiluauto
Edeltäjä:  Porsche 356
Seuraaja:  Ei ole
Tekniset tiedot
Henkilöluku:  2+2 2 (GT-mallit ja kilpa-autot)
Rakenne:  takamoottori
Iskutilavuus:  2,0L – 4,0L B6
Teho:  81 – 456 kW
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  takaveto tai neliveto
Vaihteisto:  4–7 vaihteinen manuaalivaihteisto 4–7 vaihteinen automaattivaihteisto
Mitat
Massa:  1 080 – 1 680 kg
Pituus:  4 291 – 4 545 mm
Leveys:  1 652 – 1 880 mm
Korkeus:  1 310 – 1 320 mm
Porsche 911 on saksalaisen Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG -autotehtaan valmistama urheiluautomalli. Se ensiesiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä 1963 ja sitä on valmistettu seitsemänä mallisukupolvena.
Takamoottorinen Porsche 911 on tunnettu luotettavuudestaan. Moottorit olivat ilmajäähdytteisiä vuonna 1997 esiteltyyn vesijäähdytteiseen 996-mallin asti. Kaikissa malleissa on kuitenkin jäähdytystavasta riippumatta 6-sylinterinen bokserimoottori. 911:n tehtaan sisäinen mallinimi on vuosien varrella vaihtunut useita kertoja; kun autosta on esitelty uusi sukupolvi tehtaan tyyppikoodi on vaihtunut. Nykyinen tuotannossa oleva malli tunnetaan valmistusmerkinnällä Porsche 992. Auton markkinoinnissa on kuitenkin koko sen elinkaaren ajan käytetty mallitunnusta 911. Alun perin mallin nimeksi oli kaavailtu 901, mutta Peugeot oli ehtinyt varaamaan Ranskassa käyttöönsä kaikki kolminumeroiset sarjat, joiden keskimmäinen numero on nolla. Merkintä 901 oli tehtaan varaosanumeroinnissa esillä kuitenkin vielä vuosia.
911 on keskeisin osa Porschen laaja-alaista ja pitkäjännitteistä moottoriurheilutoimintaa. 1960-luvulta alkaen niin tehdas, yksityistiimit kuin harrastajatkin ovat muokanneet autoja rata,- ralli- ja muuhun kilpailukäyttöön. 911 on ollut voittoisa niin rallissa, radalla kuin kestävyyskilpailuissakin.
Kansainvälisessä äänestyksessä 20. vuosisadan merkittävimmästä autosta Porsche 911 sijoittui viidenneksi Ford Model T:n, Minin, Citroën DS:n, ja Volkswagen Kuplan jälkeen.
Miljoonas Porsche 911 on valmistunut vuonna 2017 tehtaan tuotantolinjalta.
Mallisarjat > 911-sarja (1963–1989)

Ensimmäinen Porsche 911 esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä vuonna 1963. Sen mallinimi oli alkuun 901, mutta koska Peugeot omisti oikeudet kolminumeroiseen mallimerkintään, jossa keskimmäisenä numerona oli nolla, auton tullessa vuonna 1964 myyntiin mallinimeksi vaihdettiin 911 (82 kpl ehti valmistua 901-malleina). Ulkonäöltään auto muistutti monin tavoin edeltäjäänsä Porsche 356:a mutta oli kaikilta mitoiltaan suurempi ja siinä oli selkeästi enemmän ikkunapinta-alaa. Muun muassa pidemmän akselivälinsä ansiosta 911 oli selkeästi 356:ta mukavampi matka-auto. Tämä alkuun omaksuttu muotoilu pysyi lähes ennallaan noin 30 vuoden ajan. 356:ssa käytetyn nelisylinterisen moottorin sijasta käytettiin 911:ssä 6-sylinteristä moottoria, ja niin alustan kuin jarrujenkin osalta uudessa mallissa sovellettiin nykyaikaisempaa tekniikkaa: voitelussa oli täysin luovuttu rasvanipoista, ja joka pyörää hidastamassa oli levyjarrut.
Auton moottoriteho oli aluksi 130 hevosvoimaa mutta kasvoi vuosien mittaan 231 hevosvoimaan usean kehitysvaiheen kautta.
Vuonna 1975 esiteltiin erikoisversio 911 Turbo, joka oli ensimmäinen turboahdettu tuotantourheiluauto. Malli tunnetaan myös nimellä Porsche 930. Muutokset perusmalliin olivat laajoja.
Porsche 911 2.0 (1963–1969)
Porsche 911 2.2 (1970–1971)
Porsche 911 2.4 (1972–1973)
Porsche 911 2.7 (1973–1977)
Porsche 911 Turbo 3.0 (1975–1977)
Porsche 911 SC (1977–1983)
Porsche 911 Turbo 3.3 (1978–1989)
Porsche 911 3.2 (1984–1989)
Mallisarjat > 964-sarja (1989–1993)

Vuonna 1989 esiteltiin uusi 964-malli aikaisemman jo vanhentuneen 911-mallin tilalle. Virallisesta 964-nimestä huolimatta käytettiin markkinoinnissa edelleen mallinimeä 911. Edeltäjäänsä verrattuna sen osista 80 % oli kokonaan uusia. Puskureita lukuun ottamatta auto kuitenkin muistuttaa ulkonäöltään pitkälti edeltäjäänsä ja peruskori onkin ulkokuoreltaan identtinen. Suurimmat muutokset näkyivätkin auton tekniikassa. Uusia varusteita olivat muun muassa ABS-jarrut, ohjaustehostin ja turvatyyny. Käsivaihteiston rinnalle esiteltiin uusi nelinopeuksinen Tiptronic-automaattivaihteisto. Myös auton alusta ja jousitus oli kokonaan uusittu ja nyt pyöräntuennassa sovellettiin ensi kertaa McPherson-joustintukia. Moottorina käytettiin edelleen ilmajäähdytteistä bokseria, jonka iskutilavuus oli nyt kasvatettu 3,6 litraan (250 hv). Lisätehoa oli haettu kaksoissytytysjärjestelmällä, eli joka sylinterissä oli kaksi sytytystulppaa. Kaikissa moottoreissa oli myös katalysaattori, ja 964-versio olikin pienentyneiden päästöjensä ansiosta ensimmäinen Porsche, joka voitiin toimittaa kaikkiin maailman maihin samalla perusmoottorilla varustettuna.
Auton perusmalli oli takavetoinen Carrera 2, mutta saatavana oli myös nelivetoinen Carrera 4. Tämä oli ensimmäinen kerta kun Porsche tarjosi nelivedon massatuotantona valmistetussa autossa. Nelivetojärjestelmä oli yksinkertaistettu versio Porsche 959:n tekniikasta. Sekä Carrera 2 että 4 olivat saatavana normaalina Coupé-mallina, Targana tai Cabrioletina. Vuodesta 1990 lähtien mallistoon kuului myös Coupé-mallinen Turbo-versio, josta käytetään myös mallimerkintää 965. Turbossa käytettiin 3,3-litraista (3 299 cm3) 320-hevosvoimaista moottoria. Myöhemmin Turbonkin iskutilavuus kasvoi 3,6 litraan ja maksimiteho nousi 360 hv:aan. Turbo-version moottori oli kuitenkin läheisempää sukua alkuperäisen 911 Turbon 930-moottorille kuin 964:n kaksoissytytysmoottoriin. 964-sarjan tuotanto lopetettiin vuonna 1993, jolloin vielä valmistettiin noin 900 kappaleen erä Cabriolet-malliin perustuvaa Speedster-versiota. Lisäksi valmistettiin myös n. 80 kappaleen erikoiserä Turbo S -mallia, joka oli kevennetty ja viritetty 380-hevosvoimainen versio Turbosta.
Mallisarjat > 993-sarja (1993–1998)

Vuonna 1993 esitelty 993-sarja jäi viimeiseksi 911:ksi, jossa käytettiin ilmajäähdytteistä moottoria. Ulkomuodoiltaan auto oli edelleen pitkälti alkuperäisen 911:n kaltainen. Puskurit ja ajovalot oli kuitenkin aikaisempaa selkeämmin integroitu itse koriin, ja ensi kertaa etulokasuojien profiili oli nyt alkuperäistä 911:aa matalampi. Sisätiloiltaan 993-mallia oli muutettu hyvin maltillisesti Carrera 2 ja 4-malleissa oli edelleen 3,6-litrainen bokseri, jonka maksimiteho oli 272 hv. Mallivuodesta 1996 lähtien teho nousi 13 hv:lla, kun moottoriin lisättiin muuttuvapituuksinen imusarja VarioRam. Huippumallina olleen nelivetoisen 911 Turbon tuplaturbolla varustettu moottori oli teholtaan 408 hv ja kiihdytti auton 0–100 km/h 4,5 sekunnissa huippunopeuden ollessa 290 km/h. Vuodesta 1995 lähtien valmistettiin lisäksi Carrera 4S -mallia, joka sijoittui mallistossa Turbon ja perus-Carreran väliin. Moottori oli sama kuin Carrerassa, kori ja jarrut puolestaan samat kuin Turbossa. Vuonna 1994 esiteltiin GT2-sarjan ensimmäinen sukupolvi. Se perustuu Turboon, mutta tärkeimpänä muutoksena auto on vain takavetoinen painon säästämiseksi. Lisäksi muun muassa koria on selvästi uudelleen muotoiltu. Moottoriteho oli alkupään malleissa 430 hv ja vuodesta 1998 eteenpäin 450 hv. Autosta kehitettiin myös GT2 Evo -versio, joka suunniteltiin FIA:n GT2-kilpaluokkaa varten.
Mallisarjat > 996-sarja (1998–2004)

Mallivuodesta 1998 lähtien valmistetussa 996-sarjan autossa esiteltiin kokonaan uusi korimalli, joka ei enää perustunut alkuperäiseen 1960-luvulla esiteltyyn muotoiluun. Auto oli aikaisempaa suurempi ja ennen kaikkea mukavampi ja soveltui siten entistä paremmin myös arkiajoon. Päästönormien jatkuvasti tiukentuessa samalla luovuttiin  myös ilmajäähdytteisestä moottorista ja esiteltiin kokonaan uusi vesijäähdytteinen 3,4-litrainen ja 300-hevosvoimainen moottori. 996 oli teknisesti ja ulkonäöllisesti valtava askel eteenpäin jo vanhentuneeseen 993-malliin verrattuna. Monet 911-fanaatikot eivät kuitenkaan pitäneet uutta mallia ”aitona” 911:nä. Suurta kritiikkiä saivat osakseen muun muassa uudelleen muotoillut etuvaloumpiot. Suorituskyvyltään uusi 996 oli kuitenkin askel eteenpäin niin suorilla kuin mutkissakin. Takavetoinen perusmalli tunnettiin edelleen Carrera-nimellä. Lisäksi saatavana oli edellisen 993-mallin tapaan Carrera 4 ja 4S-mallit sekä Frankfurtissa vuonna 1999 esitelty nelivetoinen 420-hevosvoimainen Turbo. Vuonna 2001 esiteltiin edellisen 993-sarjan mukaisesti takavetoinen GT2-malli, jossa on muun muassa leveämmät lokasuojat, aggressiivisemman muotoinen etuspoileri ja suurempi takaspoileri. Moottorin maksimiteho oli aluksi 462 hv ja myöhemmin se nostettiin 483 hevosvoimaan.
Mallisarjat > 997-sarja (2004–2011)

997-sarjan Coupé-mallin valmistus aloitettiin vuonna 2004. Vuoden 2005 alusta lähtien saatavana on ollut myös Detroitin autonäyttelyssä samana vuonna esitelty Cabrio. Korin muotoiluun ei tehty suuria muutoksia, mutta edellisessä mallissa kritiikkiä saaneet ajovaloumpiot olivat vaihtuneet takaisin pyöreiksi. Monet pitivätkin mallin esittelyä paluuna ”alkuperäiseen” 911-malliin, edellisen 996-sarjan harharetken jälkeen. Auton kokonaispaino kasvoi jonkin verran, mutta vastaavanlaista tehonlisäystä ei kuitenkaan nähty moottoreiden osalta. 997 oli edeltäjänsä tapaan tarjolla niin taka- kuin nelivetoisenakin ja sekä käsi- että automaattivahteistolla (Tiptronic). Carreran moottorin iskutilavuus oli edelleen 3,6 litraa ja maksimiteho 320 hv. Carrera S ja 4S -mallien moottorin iskutilavuus oli 3,8 litraa ja teho 355 hv. Kesäkuussa 2006 tuli myyntiin uusi 911 Turbo 3,6-litraisella, 485 hv:lla moottorilla ja nelivedolla. Marraskuusta 2006 lähtien mallistoon on kuulunut myös Targa 4 -malli.
Toukokuussa 2007 esiteltiin saman vuoden syyskuussa myyntiin tuleva 911 Turbo Cabriolet. Kovakattoisen turbomallin tapaan 2+2-paikkainen avomalli on varustettu 3,6-litraisella 6-sylinterisellä boxer-moottorilla, jossa käytetään muuttuvageometrista turboahdinta (VTG – Variable Turbine Geometry). Lisävarusteena saatavalla Sport Chrono Turbo Packageen kuuluvalla overboost-toiminnolla 620 Nm:n maksimivääntö voi nousta hetkellisesti 680 Nm:iin. Kiihtyvyys 0–100 km/h on manuaalivaihteistolla 4 s, ja Tiptronic S -vaihteistolla 3,8 s. Molempien mallien huippunopeus on 310 km/h. 911 Turbo Cabrion keskikulutukseksi ilmoitetaan 12,9 l/100 km. Avomallin vaatimista korin vahvistuksista huolimatta se painaa vain 70 kg umpikorista autoa enemmän. Kolmikerroksinen pehmeä katto liikkuu ääriasennosta toiseen noin 20 sekunnissa. Ilmanvastuskertoimeksi ilmoitetaan 0,31.
Vuosimallin 2008 autoon tehtiin pieni kasvojenkohotus. Uudistettu malli esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2007. Uudistukset koskivat Carrera- ja Carrera Cabriolet -malleja ja lisäksi Turboa. Etu- ja takavalot uudistettiin, samoin puskurit. Moottoreina käytettiin edelleen 3,6- ja 3,8-litraisia moottoreita. Vuoden 2007 lopulla esiteltiin myös GT2-malli, jonka perusmoottori on sama kuin 997 turbossakin. Takavetoinen auto on runsaat 100 kg kevyempi kuin Turbo-malli. Moottorissa on 530 hevosvoimaa (395 kW) 6 500 rpm (Turbossa 480 hv). GT2:n 50 hv tehonlisäys 997 turboon nähden on saatu turboahtimien kompressorikoteloita muokkaamalla. GT2 kiihtyy 3,6 sekunnissa 97 km/h nopeuteen, huippunopeuden ollessa 329 km/h.
Mielenkiintoista on, että moottorin optimointien johdosta GT2:n polttoaineenkulutus oli pienempi kuin tavallisen Turbon.
Mallisarjat > 991-sarja (2011–)

Porsche 991 on valmistajansa käyttämä tunnus seitsemännen sukupolven 911-mallista. Malli esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syyskuussa 2011, ja ensimmäinen tuotantovuosimalli on 2012. Auton rakenne on kokonaan uusi. 991-mallin muotokieli pysyttelee edeltäjiensä tapaan uskollisena alkuperäiselle vuoden 1963 mallille. Selkeimmin 991 erottuu edeltäjästään 10 cm pidemmän akselivälin tuoman ryhdikkyyden kautta. Myös pituus on kasvanut mallista riippuen noin 7 cm. Suhteellisesti edempänä sijaitseva etuakseli on mahdollistanut paremman painonjakauman sekä kaarreajokäytöksen.
Mallisto on edellisen sukupolven tapaan varsin laaja ja monimuotoinen. Edettäessä Carrerasta (350 hv/390 nm) ja Carrera S:stä (400 hv/440 nm) eteenpäin, on mahdollisuus valita suorituskykyisempiä malliversioita joko Gran Turismo- tai kilpa-automaisempina. Ensin mainittuja edustavat Turbot ja viimeksi mainittuja GT3-mallit.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Porsche 911 -artikkelit Autowikissä
Kuvia ja tarinaa Porsche 911:n historiasta englanniksi (Arkistoitu – Internet Archive)
Tietoa Porsche 911 40-vuotisjuhlamallista englanniksi (Arkistoitu – Internet Archive)
Porsche 911E
Porsche 964 Turbo
Porsche 993 Carrera
Porsche 996 GT2
Porsche 997 Turbo
Porsche 997 RSR
Porsche 991 Carrera
Sotkunlampi (Suonenjoki)

| Sotkunlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°45′12″N, 26°57′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Ruununoja Tervajokeen 
Järvinumero:  14.729.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,4 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  0,965 km  
Pinta-ala:  4,919 ha  
Suurin syvyys:  2 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Sotkunlampi tai Sotkuanlampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Halolanmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 320 metriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Tervajoen valuma-alueeseen (14.729) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,4 metriä mpy.
Aluslampi (Suonenjoki, Halolanmäki)

| Aluslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°45′19″N, 26°58′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Tervajoki Virmasveteen 
Järvinumero:  14.729.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,8 m  
Pituus:  730 m  
Leveys:  450 m  
Rantaviiva:  2,056 km  
Pinta-ala:  19,061 ha  
Suurin syvyys:  7,2 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Aluslampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Halolanmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 730 metriä pitkä, 450 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Tervajoen valuma-alueeseen (14.729) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,8 metriä mpy.
Matolampi

Matolampi tai Matolammi voi tarkoittaa seuraavia asioita: