stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirkuk (maakunta)

| Kirkuk التاميم, Kirkūk Kerkûk |
| --- | --- |
 Sijainti
Valtio:  Irak
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kirkuk (35.4637°N, 44.3872°E)
Pinta-ala  ():  9 679 km²
Väkiluku (2013)  ():  1 324 677
HDI (2012):  0,687
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  IQ-KI
Kirkuk (arab. التاميم‎, Kirkūk, kurdiksi Kerkûk‎) on Irakin pohjoisosassa sijaitseva kuvernementti (maakunta). Se kattaa 9 679 neliökilometriä eli 2,2 prosenttia Irakin pinta-alasta. Vuosina 1976–2006 aluetta kutsuttiin At-Taminin kuvernementiksi (at-Ta’mīn), mikä viittasi sosialisoituihin, kansallisesti omistettuihin öljy- ja kaasuvarantoihin.
Kuvernementti rajautuu etelässä ja lounaassa Saladinin (Salah al-Din), pohjoisessa Erbilin ja idässä Sulaimaniyyan kuvernementtiin.
Kuvernementin väkiluku oli vuoden 1997 väestönlaskennassa 753 171. Vuonna 2013 asukkaita arvioitiin olevan 1 324 677 (4,2  % Irakin väestöstä). Väestöstä 71,7 prosenttia asui kaupungeissa ja 28,3 prosenttia maaseudulla.
Kuvernementin piirikuntajako.
Kuvernementti jakautuu neljään piirikuntaan:
Dabes (Dibis, Dibs; kurdiksi Dûbiz, 5 % väestöstä),
Daquq (Daqûq, 7 %),
Hawija (al-Hawija; Xiwîlên, 20 %), ja
Kirkuk (Kerkûk, 68 %).
Kuvernementin hallintokeskus on Kirkukin kaupunki, joka sijaitsee linnuntietä noin 240 kilometriä Irakin pääkaupunki Bagdadista pohjoiseen.
Elinkeinoista keskeisiä ovat maatalouteen liittyvä liiketoiminta, tukku- ja vähittäiskauppa, tuotannollinen toiminta sekä ammatilliset palvelut. Maakunnalla on laajat öljyvarannot, mutta nämä hyödyttivät sitä taloudellisesti suoraan vain vähän, sillä pääosaa varannoista ei ole kehitetty porausvalmiuteen. Valmisteleva kehitystoiminta sitoo kuitenkin hallinnon voimavaroja ja öljyntuotannon ympäristövaikutuksia pidetään haitallisena.
Kansallisen köyhyysrajan (2,5 USD/päivä) alapuolella oli vuonna 2011 noin 4,2 prosenttia väestöstä, missä suhteessa Kirkukin Kuvernementti kuuluu Irakin parhaimmistoon (keskimäärin irakilaisista 11,5 % eli köyhyysrajaa niukemmin).
Vuonna 2015 Irakin armeija on vallannut osia maakunnasta Isisiltä erityisesti Kirkukin etelä- ja länsipuolelta. Kurdijoukot hallitsivat Kirkukin kaupunkia maaliskuusta 2015 lähtien. Isisin vastainen taistelu jatkui syksyllä 2015 yhä Daquqin ja Hawijan piirikunnissa. Irakin armeijan joukot ilmoittivat vallanneensa Hawijan lokakuun alussa 2017 ja myöhemmin samassa kuussa sen joukot ottivat yhteen kurdijoukkojen kanssa vallaten koko maakunnan alueen kurdeilta saman kuun loppupuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirkuk (maakunta) Wikimedia Commonsissa
Dominique Soguel, Christian Science Monitor: ISIS Is Terrorizing Areas Of Iraq It Doesn't Control (26.8.2014) (englanniksi) (businessinsider.com)
Some Iraqis are ditching the fight against ISIS for life in Europe (Reuters, 21.9.2015) (englanniksi) (businessinsider.com)
Irakin maakunnat
Anbar
Babil
Bagdad
Basra
Dahuk
Dhi Qar
Diyala
Erbil
Halabja
Karbala
Kirkuk
Maysan
Muthanna
Najaf
Ninawa
Qadisiyya
Salah al-Din
Sulaimaniyya
Wasit
Intian valtameren maanjäristys 2004

| Intian valtameren maanjäristys 2004 |
| --- | --- |
 Tsunami iskee Thaimaahan.
ISC:  7453151
Päivämäärä:  26.12.2004 klo 0.58.50 (UTC)
Magnitudi:  9,0 – 9,1 (Mw)
Syvyys:  30 km
Episentrumin sijainti:  3.316°N, 95.854°E
Maat, joihin vaikutukset ulottuivat:   Indonesia  Sri Lanka  Intia  Thaimaa  Myanmar    Malesia    Malediivit  Somalia    Seychellit    Tansania    Kenia ym.
Henkilövahingot:  230 000 kuollutta
Aiheesta muualla
  Intian valtameren maanjäristys 2004 Commonsissa 
Animaatio tsunamien etenemisestä.
Intian valtameren maanjäristys oli merenalainen maanjäristys, joka tapahtui Intian valtameressä 26. joulukuuta 2004. Järistys aiheutti valtavia hyökyaaltoja ja tsunamin, jotka tuhosivat suuria alueita Kaakkois-Aasian rannikolla. Eniten kärsivät Indonesia (erityisesti Aceh), Sri Lanka, Intia ja Thaimaa. Kaiken kaikkiaan luonnonkatastrofin vaikutukset kohdistuivat 11 valtioon laajalla maantieteellisellä alueella. Acehin alueen pääkaupunki Banda Aceh tuhoutui käytännössä täydellisesti.
Yli 200 000 ihmistä menetti henkensä, ja miljoonat ihmiset joutuivat pakenemaan kotiseuduiltaan. Katastrofi oli ainutlaatuinen, sillä se tapahtui joulupyhinä tapaninpäivän aamuna länsimaalaisten suosimiin matkailukohteisiin. Onnettomuudessa kuoli 179 suomalaista, ja se on suurin suomalaisia kohdannut yksittäinen suuronnettomuus rauhan aikana. Eniten turisteja kuoli Ruotsista (543) ja Saksasta (539).
Maanjäristys

Merenalainen maanjäristys tapahtui Indonesian edustalla, Sumatran saaren pohjoisosan länsipuolella kello 7.58.50 paikallista aikaa (UTC+7). Voimakkuudeltaan 9,0 tai 9,1 momenttimagnitudin järistys on suurin sitten pitkäperjantaina 1964 Alaskaa ravistelleen järistyksen, joka oli voimakkuudeltaan 9,2 magnitudia. Maailman suurin koskaan mitattu maanjäristys (9,5 magnitudia) tapahtui Etelä-Chilessä vuonna 1960. Tuolloin järistyksen vaikutukset tuntuivat tuhansien kilometrien päässä, ja tsunami tappoi ihmisiä Japanissa ja Filippiineillä asti.
Tapaninpäivän järistyksen keskus sijaitsi noin 160 kilometriä Sumatrasta länteen, kymmenen kilometrin syvyydessä merenpinnan alapuolella. Järistyksen aiheutti mannerlaattoihin kertynyt jännitys, joka oli syntynyt Intian laatan työntäessä Euraasian laattaa kuutisen senttimetriä vuodessa. Intian laatta painui Euraasian laatan reunassa olevan pienen Burman laatan alle. Ennen järistystä Burman ja Intian laatat olivat olleet lukkiutuneina toisiinsa satojen vuosien ajan, mikä oli synnyttänyt jännityskertymän, joka purkautui nyt maanjäristyksenä. Järistyksen energiamäärä vastaa noin 20 000:ta Hiroshiman atomipommia.
Maanjäristys > Jälkijäristykset

Järistystä seuranneiden vuorokausien aikana tapahtui kymmeniä jälkijäristyksiä, joista suurin (voimakkuudeltaan 7,1 momenttimagnitudia) tapahtui kolme ja puoli tuntia ison järistyksen jälkeen Nikobaarien saaristossa.
Pääsiäismaanantaina 28. maaliskuuta 2005 suunnilleen samalla geologisella alueella kuin tapaninpäivän järistys rekisteröitiin magnitudiltaan 8,7-arvoinen Sumatran maanjäristys. On esitetty vaihtelevia arvioita siitä, oliko järistys tapaninpäivän jälkijäristys vai oma järistyksensä. Järistyksellä oli kuitenkin vielä omia, arvoiltaan yli viiden ja kuuden momenttimagnitudin jälkijäristyksiä. Kaiken kaikkiaan alueella tapahtui toistatuhatta maanjäristystä joulukuun ja huhtikuun välisenä aikana.
Tsunami

Maankuorten äkillinen pystysuora siirtymä aiheutti hieman alle neljä kilometriä syvään Intian valtamereen voimakkaan sysäyksen, joka nosti koko vesikerroksen aaltoliikkeeseen. Aallon korkeus syvän meren alueella oli vain runsaat puoli metriä mutta etenemisnopeus 800 kilometriä tunnissa. Matalampaan veteen eli rannikolle päästyään aallon nopeus hidastui ja korkeus kasvoi.
Tsunami eteni monena peräkkäisenä aaltona, joista pisimpien aallonpituus oli satoja kilometrejä. Se saavutti Indonesian rannan 25 minuutin kuluttua järistyksestä, jolloin aaltojen suurimmat vyörymäkorkeudet olivat 25 metriä. Thaimaan edustalle aallot saapuivat 100 minuutin jälkeen ja Sri Lankaan ja Intian itäosiin muutamassa tunnissa. Intian rannikolla aaltojen vyörymäkorkeudet olivat 2,5–5 metriä, mutta Thaimaassa ja Sri Lankassa oli alueita, joissa aallot nousivat pariinkymmeneen metriin. Tuhovaikutukset ulottuivat yli 4 000 kilometrin päähän Afrikan itärannikolle Somaliaan, Keniaan ja Tansaniaan. Myös Chilessä mitattiin kaksi metriä korkea tsunami.
Uhrimäärä ja vauriot

Maailman terveysjärjestö WHO julkaisi maaliskuussa 2005 tilaston onnettomuudessa kuolleista ja kadonneista. Tilasto ei ole enää täsmällinen, mutta se kuvaa uhrimäärien suuruusluokkaa. 80 prosentin uhreista on arvioitu menehtyneen ensimmäisen tunnin aikana tsunamin rantaan osumisesta.
Myanmarin rannikkoa suojasivat tsunamin voimalta lukuisat saaret, kivikkoinen rantaviiva, rannikon pinnanmuodot ja sijainti suhteessa maanjäristyksen keskukseen. Pahiten tuhoista kärsivät Irrawaddyn suistomaat, joilla asui köyhiä maanviljelijöitä ja kalastajia. Myanmarin uhrien määrästä ei koskaan saatu täyttä varmuutta. Maata hallinneen sotilasjuntan virallisen ilmoituksen mukaan 61 ihmistä sai surmansa, mutta todellisen uhrimäärän on uskottu olleen huomattavasti suurempi.
Sumatran saari suojasi Malesiaa pahimmalta hävitykseltä, vaikka maa sijaitsi melko lähellä maanjäristyksen keskusta. Hyökyaallot saapuivat Malesiaan vasta noin viiden tunnin kuluttua järistyksestä. Eniten henkilövahinkoja sattui maan pohjoisosissa ja saarilla. Penangin saaren rannoilla ihmisiä huuhtoutui mereen. 74 malesialaisen ilmoitettiin saaneen surmansa.
Afrikan itärannikkoa luonnehdittiin katastrofialueiden ”unohdetuksi nurkaksi”, sillä se oli kaukana maanjäristyksen keskuksesta ja välittömien uhrien määrä jäi siellä suurimpiin tuhoalueisiin verrattuna pieneksi. Hyökyaallot iskivät sinne vasta noin seitsemän tunnin kuluttua järistyksestä. Afrikassa tsunamin seurauksena kuoli yhteensä 303 ihmistä. Pahiten kärsi Somalia, jossa kuoli suurin osa maanosan uhreista. Somalian rannikolla, josta  oli matkaa maanjäristyksen keskukseen noin 5 700 kilometriä, hukkui kokonaisia kyliä. Tansaniassa raportoitiin kymmenestä sekä Keniassa ja Seychelleillä kummassakin yhdestä kuolonuhrista. Tsunami vaikutti myös Mauritiuksen ja Madagaskarin saarivaltioihin. Osassa maista tsunami pahensi ongelmia, joista oli kärsitty jo ennestään. Esimerkiksi sisällissodan runtelemassa ja käytännössä kahdeksi erilliseksi valtioksi hajonneessa Somaliassa ei ollut ollut toimivaa hallitusta yli kymmeneen vuoteen.
Uhrimäärä ja vauriot > Maat/alueet, jotka menettivät kansalaisiaan ulkomailla

| Maa/alue | Kuolemat |
| --- | --- |
 Argentiina: 2
 Australia: 26
 Itävalta: 86
 Belgia: 11
 Brasilia: 2
 Kanada: 15
 Chile: 2
 Kiina: 3
 Kolumbia: 1
 Kroatia: 1
 Tšekki: 8
 Tanska: 45
 Viro: 3
 Suomi: 179
 Ranska: 542
 Gabon: 1
 Saksa: 539
 Hongkong: 38
 Irlanti: 4
 Israel: 6
 Italia: 54
 Japani: 37
 Luxemburg: 2
 Malesia: 9
 Malta: 1
 Meksiko: 2
 Alankomaat: 36
 Uusi-Seelanti: 7
 Norja: 84
 Filippiinit: 8
 Puola: 1
 Portugali: 5
 Venäjä: 9
 Saudi-Arabia: 1
 Singapore: 9
 Etelä-Afrikka: 17
 Etelä-Korea: 17
 Espanja: 2
 Ruotsi: 543
 Sveitsi: 113
 Taiwan: 2
 Turkki: 1
 Britannia: 143
 Ukraina: 38
 Yhdysvallat: 33
 Vietnam: 1
Yhteensä: 2 775
Kaakkois-Aasia katastrofin jälkeen

Eri maat toipuivat maanjäristyksen aiheuttamasta katastrofista vaihtelevasti.
Tuhoista pahiten kärsineellä Indonesian Acehin alueella miljardeja euroja maksanut jälleenrakennus oli kymmenen vuotta myöhemmin saatu päätökseen. Eräät rakennukset ja satamat olivat tällöin jopa paremmassa kunnossa kuin ennen tsunamia. Kuitenkin eräät alueet muuttuivat tsunamin seurauksena asuinkelvottomiksi. Monin paikoin tsunamissa surmansa saaneet olivat olleet enimmäkseen uimataidottomia naisia ja lapsia, mikä muutti useiden kylien väestörakennetta peruuttamattomasti.
Acehin aluetta kohdanneen hävityksen katsottiin jouduttaneen alueen kapinallisten ja Indonesian hallituksen välistä rauhanprosessia. Konflikti oli eristänyt Acehin muusta Indonesiasta liki 30 vuoden ajan. Acehin rauhanneuvottelut alkoivat puolueettomalla maaperällä Suomessa, Königstedtin kartanossa Vantaalla tammikuussa 2005 presidentti Martti Ahtisaaren johdolla. Acehin rauhansopimus Indonesian hallituksen ja Vapaa Aceh -liikkeen kesken allekirjoitettiin Helsingissä 15. elokuuta 2005. Kun Ahtisaari sai vuoden 2008 Nobelin rauhanpalkinnon, Norjan Nobel-komitea viittasi perusteluissaan muun muassa Acehin rauhansopimukseen.
Intian hallitus aloitti pelastus- ja jälleenrakennustoimet nopeasti katastrofin jälkeen. Nämä oli melko helppo tehdä Intian mantereella, mutta hankalampi hajanaisessa Andamaanien ja Nikobaarien saaristossa, jossa oli asunut lähes puolet intialaisista tsunamin uhreista.
Thaimaassa turismi toipui nopeasti, ja Phuketiin ja Khao Lakiin rakennettiin uudet hotellit tuhoutuneiden tilalle. Myös Sri Lankassa ja Malesiassa jälleenrakennus saatiin melko nopeasti valmiiksi. Monet paikalliset asukkaat eivät kuitenkaan koskaan löytäneet kadonneita omaisiaan, ja katastrofin traumoista toipuminen oli kesken vielä kymmenen vuotta myöhemmin.
Myanmarin talous oli kehittymätön ja valta oli tiukasti armeijan käsissä. Maahan iski neljä vuotta tsunamin jälkeen trooppinen sykloni Nargis, joka surmasi noin 140 000 ihmistä ja vaikutti yli 2,4 miljoonan ihmisen elämään.
Malediiveilla oli tsunamin jälkeen puute juomavedestä, sillä merivesi saastutti suuren osan maan vesivarastoista. Satoja perheitä oli vielä kymmenen vuotta katastrofin jälkeen ilman kunnollisia asuntoja. Turistien määrä romahti välittömästi tsunamin jälkeen, mutta vuosina 2012 ja 2013 Malediiveilla vieraili jo yli miljardi matkailijaa.
Kirjallisuutta

Marika Kataja & Jani Holland: Tuhon aalto: suomalaisia Thaimaan tsunamialueella.  Kustannusosakeyhtiö Tammi, 2005.  ISBN 951-31-3460-1
Timo Hellenberg, Heikki Talvitie, Pekka Visuri & Risto Volanen: Myrskyn silmässä. Suomi ja uudet kriisit.  Helsinki:  WSOY, 2011.  ISBN 978-951-0-38126-7
Janne Miikkulainen, Petri Ahoniemi & Raine Lehtoranta: Tsunami!  Otava, 2005.  ISBN 952-5601-01-3
Anne Puistomäki: Khao Lak: tsunamin jälkimainingit.  Myllylahti, 2005.  ISBN 952-202-038-9
Marja-Leena Tiainen: Khao Lakin sydämet, Tammi 2015
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Intian valtameren maanjäristys 2004 Wikimedia Commonsissa
Helsingin yliopiston seismologian laitoksen maanjäristyssivut Arkistoitu 2.10.2019. Viitattu 23.5.2024.
Onnettomuustutkintakeskuksen tutkintaselostus Aasian luonnonkatastrofista Arkistoitu 26.12.2019. Viitattu 23.5.2024.
Tsunami suomalaisessa mediassa, viestinnän tutkimuskeskus Arkistoitu 9.2.2017. Viitattu 23.5.2024.
Suomen punaisen ristin katastrofiviestintä, viestinnän tutkimuskeskus Arkistoitu 9.2.2017. Viitattu 23.5.2024.
Reijo Tolppi: Aasian katastrofi – kokemuksia Thaimaasta (45 min äänitallenne, 2005)
Kansainvälisen Punaisen Ristin ja Thomson Reuters -säätiön tsunamisivut (englanniksi)
Tuhoutunut kylä Sumatran rannikolla.
Alue, jolla järistyksen ja tsunamien vaikutukset tuntuivat
Tsunamin uhreja Sri Lankan Matarassa.
Tsunamin aiheuttamia tuhoja Sri Lankassa.
Bosse Ringholm

| Bosse Ringholm |
| --- | --- |
 Ringholm Tukholmassa syyskuussa 2014.
Ruotsin varapääministeri
 1.11.2004–6.10.2006  
Pääministeri:  Göran Persson
Edeltäjä:  Laila Freivalds
Seuraaja:  Maud Olofsson
Ruotsin valtiovarainministeri
 12.4.1999–31.10.2004  
Pääministeri:  Göran Persson
Edeltäjä:  Erik Åsbrink
Seuraaja:  Pär Nuder
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. elokuuta 1942 (ikä 82) Falköping
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraattinen puolue
Bo Ingvar Karchimirer ”Bosse” Ringholm (s. 18. elokuuta 1942 Falköping) on ruotsalainen poliitikko sosiaalidemokraattisesta puolueesta.
Ringholm syntyi Falköpingissä läntisessä Ruotsissa. Häneltä puuttuu korkeampi koulutus. Hän aloitti poliittisen uransa sosiaalidemokraattien nuorisojärjestössä (ruots. Sveriges socialdemokratiska ungdomsförbund, SSU), jonka puheenjohtajana hän toimi vuosina 1967–1972. Tämän jälkeen hän työskenteli sisä- ja työministeriöissä. Hän toimi myös aktiivisesti Tukholman paikallispolitiikassa. Vuonna 1976 hänestä tuli koulutus- ja tiedeministeriön johtaja ja hän toimi tehtävässä, kunnes hänestä tuli Tukholman läänin lääninneuvos vuonna 1983. Vuodesta 1997 lähtien hän toimi Ruotsin työmarkkinahallituksen ylijohtajana, kunnes pääministeri Göran Persson nimesi hänet Erik Åsbrinkin seuraajaksi valtiovarainministerinä vuonna 1999.
Lokakuussa 2004 Persson ilmoitti uudelleenjärjestelyistä hallituksessaan, minkä yhteydessä Ringholm siirtyi valtiovarainministerin paikalta varapääministeriksi, koordinaatioministeriksi ja urheiluministeriksi. Hänen seuraajakseen valtiovarainministerinä valittiin Pär Nuder. Keväällä 2006 hän toimi myös kuuden päivän ajan Ruotsin ulkoministerinä Laila Freivaldsin eron jälkeen. Ringholm toimi ministerinä aina syksyyn 2006 sakka, jolloin sosiaalidemokraatit joutuivat oppositioon porvaripuolueiden saatua vaaleissa enemmistön valtiopäiville. Ministerin pestinsä jälkeen Ringholm toimii tällä hetkellä kansanedustajana Tukholman vaalipiiristä.
Ringholm on absolutisti ja kuuluu raittiusliikkeeseen. Hänet on tunnettu myös urheiluvaikuttajana. Hän toimi pitkään urheiluseura Enskeden puheenjohtajana, kunnes hänestä tuli urheiluministeri.
Aiheesta muualla

Ringholmin esittely Ruotsin valtiopäivien sivustolla (ruotsiksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bosse Ringholm Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ruotsi
Samuli Koivulahti

| Samuli Koivulahti> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. toukokuuta 1983 Turku
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  Yrittäjä, Sanoittaja, Copywriter, Kustantaja
Muut tiedot
Lempinimet:  Sako
Aiheesta muualla
Kotisivu
"Sako" Samuli Koivulahti, (s. 10. toukokuuta 1983 Turku) on suomalainen sanoittaja, manageri ja luovan alan yrittäjä.
Tausta

Koivulahti on kotoisin Turusta. Koulutukseltaan hän on kulttuurituottaja (AMK) ja erikoistunut kulttuuriliiketoimintaan, Lisäksi hän on opiskellut luovaa kirjoittamista, markkinointiviestintää ja AV-viestintää. Koivulahtea kutsutaan usein lempinimellä ”Sako”, jota hän käyttää myös ammatillisessa toiminnassaan.
Ura

Koivulahti aloitti toimintansa musiikkialalla 2000-luvulla sivutoimisena sanoittajana. Ennen yrittäjäksi ryhtymistään, eli vuoteen 2019 saakka hän toimi musiikin ohella erilaisissa markkinointiviestinnän asiantuntijatehtävissä ja copywriterina.
Nykyisin hän omistaa Sakon studio nimisen managerointi- ja sisältötoimistonja on yksi tuotantoyhtiö Evoluutio Musicin perustajajäsenistä, jossa hän toimii sanoittajana ja tekstituottajana. Lisäksi Sakon studion alla toimii on-demand levy-yhtiö HIT HAPPENS.
Sako on toiminut useiden manageromiensa artistien biisintekokumppanina. Tällaista yhteistyötä on ollut mm. Henrikin, VähäE:n, Eemelin, Roni Välikankaan ja Vinin kanssa. Lisäksi hän on toiminut muutamien Jari Uutelan ja Esmen kappaleiden kustantajana sekä neuvonantajana musiikkiuran rakentamisessa, erityisesti uran alkuvaiheessa .
Hänen sanoituksiaan ovat esittäneet ja levyttäneet myös punk-artisti Maukka Perusjätkä, iskelmälaulaja Aki Hietala, Nico Patrick, CCH, Tina Salminen, Jyrki Härkönen, useat Evoluutio Musicin artistit sekä Jarno Hiltunen, joka on toiminut tulkitsijana myös Sakon omassa "Sakon ystävät" -projektissa.
Vaikka Sakon sanoituksia on julkaistu paljon äänitteillä, hän on ensisijaisesti keskittynyt tekemään suomenkielisiä kappaleita artistiyhteistyönä suoraan esiintyjien keikkaohjelmistoihin. Hän toimii myös haamukirjoittajana
Saavutuksia

Sako on osallistunut Suomen sanoittajayhdistyksen sanoituskilpailuun vuonna 2019 sekä vuoden 2021 Tangomarkkinoiden valtakunnalliseen sävellys- ja sanoituskilpailuun, joissa kummassakin hänen sanoituksensa ylsivät finaalipaikkaan.
Sakon omien sanojen mukaan on ollut huikea kokemus kuulla oma sanoituksensa televisiosta kun lokakuussa 2012 Iina Kangasharju esitti Plan Ilta Lapselle -konsertissa Samuli Koivulahden sanoittaman ja Jari Uutelan säveltämän kappaleen "Taivaanrannanmaalari".
Muu toiminta

Sako on toiminut laululyriikan kouluttajana, vetänyt co-writing -työpajoja sekä luennoinut tekijänoikeuksista. Lisäksi hän ylläpitää ja kirjoittaa laulujen tekemiseen ja musiikkialaan keskittyvää Sakon blogia. Hän tekee myös vapaamittaista lyriikkaa ja lavarunoutta.
Hän on ollut myös Turun Vihreiden kuntavaaliehdokkaana vuonna 2021. ja 2025. Hän on ajanut politiikassa erityisesti kulttuurialan ja pienyrittäjien asioita. Lisäksi hän on ajanut mm. uskonnon opetuksen lakkauttamista oppilaitoksissa ja uskonnon tuntien korvaamista Etiikan opetuksella. Hänen mukaansa eri uskonnolliset yhteisöt voisivat vapaasti huolehtia oman uskontonsa opetuksesta omalla kustannuksellaan koulun ulkopuolella. Hän on myös pyrkinyt vaikuttamaan kulttuuripolitiikassa taiteilijoiden tulonmuodostuksen epäkohtiin.
Sako on myös Opetushallituksen esittävien alojen työelämäkunnan varapuheenjohtaja. Tässä roolissa hän on mukana kehittämässä ammatillisen koulutuksen sisältöjen työelämävastaavuutta erityisesti musiikkialalla​.
Vapaa-ajallaan Sako harrastaa judoa, josta hänellä on myös muutamia aluemestaruuksia nuoruusvuosilta.
Aiheesta muualla

www.sakonstudio.fi
www.sakonblogi.fi
Kutsunnat

Kutsunnat Artjärven Vuorenmäellä 1939.
Kutsunnat on asevelvollisuuteen liittyvä toistuva menettely, jossa asevelvollisuusiän saavuttaneet miehet määrätään saapumaan erityiseen tilaisuuteen palveluskelpoisuuden ja -paikan määrittämiseksi sekä asevelvollisuuden suorittamista koskevan tiedon jakamiseksi. Kutsuntamenettely liittyy asevelvollisuusarmeijaan, mutta ei esimerkiksi ruotujakolaitokseen.
Kutsunnat Suomessa

Suomea koskeva ensimmäinen asevelvollisuuslaki säädettiin vuonna 1878 ja tuli voimaan vuonna 1881 osana tuolloin vallinnutta kansainvälistä kehitystä.
Suomen puolustusvoimissa kutsunnat ovat nykyään tilaisuus, jonka tarkoitus on määrätä asevelvollisen palveluspaikka ja kertoa puolustusvoimien toiminnasta ja armeijasta tuleville alokkaille. Kutsuntoihin osallistuminen on asevelvolliselle pakollista (myös lääkäriltä ennakkoterveystarkastuksessa vapautussuosituksen saaneille). Tilaisuudessa ei yleensä käsitellä vaihtoehtoisia palveluspaikkoja, kuten aseetonta palvelusta tai siviilipalvelusta kovinkaan perusteellisesti.lähde?
Tilaisuuteen kutsutaan kaikki kyseisenä vuotena 18 vuotta täyttävät asevelvolliset nuoret miehet sekä ne, jotka on määrätty uudelleen tarkastettaviksi aiemmissa kutsunnoissa. Lisäksi kutsunnanalaisia ovat ne 19–29-vuotiaat, jotka ovat jääneet edellisiin kutsuntoihin saapumatta tai ovat tuona aikana saaneet Suomen kansalaisuuden, eikä heitä vielä ole erikseen tarkastettu.
Kutsuntoihin tulee kutsu hyvissä ajoin ennen kyseistä tilaisuutta. Asevelvolliselle suoritetaan myös terveystarkastus ja kelpoisuusluokkamääritys yleensä oman kunnan terveysasemalla. Lääkärintarkastus voidaan suorittaa myös kutsuntojen yhteydessä, mikäli se katsotaan tarpeelliseksi. Ulkomailla asuvia kutsunnoissa voi edustaa asiamies.
Aiemmin kutsuntojen yhteydessä suoritettiin myös psykologinen testi, jossa osanottajat vastasivat lomakkeissa oleviin lukuisiin kysymyksiin ”kyllä” tai ”ei”. Kysymyksiin kuuluivat esimerkiksi ”Näetkö eläimiä, joita muut eivät näe?” ja ”Jos olisit taiteilija, maalaisitko kukkia?”. 2000-luvun alussa aikaa vievä psykologinen testi siirrettiin kuitenkin pois kutsunnoista myöhempään vaiheeseen.lähde?
Tilaisuus järjestetään eri paikkakunnilla eri aikoina, kuitenkin yleensä syys-, loka- tai marraskuun aikana. Kutsuntojen järjestämispaikka on yleensä joku kaupungin tai kunnan omistuksessa oleva julkinen rakennus, esimerkiksi urheilutalo.
Vuosittain kutsuntoihin osallistuu noin 30 000 nuorta miestä.
Kutsunnat Suomessa > Poissaolo kutsunnasta

Poissaolo kutsunnasta on rikos, josta tuomitaan normaalioloissa sakkorangaistus. Poissaolo kutsunnasta liikekannallepanon aikana voi kuitenkin johtaa enimmillään puolen vuoden vankeusrangaistukseen. Vuosittain kutsunnoista on poissa noin 400–500 kutsuntavelvollista, joista suurin osa on ulkomailla asuvia Suomen kansalaisia. Kutsunnan järjestävä aluetoimisto voi vapauttaa henkilökohtaisesta läsnäolovelvollisuudesta kutsunnassa sellaisen asevelvollisen, jolla on vaikea vamma tai sairaus sekä sellaisen, joka asuu ulkomailla ja on toimittanut lääkärinlausunnon tai muun luotettavan selvityksen, jonka perusteella hänen palveluskelpoisuutensa voidaan määrittää. Tarvittaessa poliisi voi Aluetoimiston pyynnöstä noutaa ilman laillista estettä pois jääneen asevelvollisen tai etsintäkuuluttaa hänet, mikäli häneen ei saada yhteyttä.
Aiheesta muualla

Puolustusvoimat
Kutsunnat: usein kysyttyä
Stengård, Eija, Appelqvist-Schmidlechner, Kaija, Upanne, Maila Parkkola, Kai, Henriksson, Markus: Time out! Aikalisä! Elämä raiteilleen : varusmies- ja siviilipalveluksen ulkopuolelle jääneiden miesten elämäntilanne ja psykososiaalinen hyvinvointi.  Helsinki:  Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus Stakes, 2008.  ISBN 978-951-33-2166-6  (suomeksi)