Naturalismi (filosofia)
Tieteen oletukset

Robert Priddyn mukaan kaikki tieteellinen tutkimus perustuu väistämättä ainakin joihinkin olennaisiin oletuksiin, joita ei voida testata tieteellisillä prosesseilla eli että tiedemiesten on aloitettava joistakin olettamuksista. Lopullinen analyysi niistä tosiseikoista, joita se käsittelee. Nämä olettamukset olisivat sitten perusteltuja osittain niiden sitoutumisella tapahtumien tyyppeihin, joista olemme suoraan tietoisia, ja osittain niillä onnistuneesti esittämään havaitut tosiasiat tietyllä yleisellä tasolla, vailla ad hoc -oletuksia." Thomas Kuhn väittää myös. että kaikki tiede perustuu universumin luonteesta tehtyjen toteennäyttämättömien oletusten hyväksyttyyn agendaan, ei pelkästään empiirisiin tosiasioihin. Nämä oletukset – paradigma – käsittävät kokoelman uskomuksia, arvoja ja tekniikoita, jotka tietyllä tiedeyhteisöllä on, jotka legitimoivat järjestelmänsä ja asettavat rajoituksia heidän tutkimukselleen. Luonnontieteilijöille luonto on ainoa todellisuus, "oikea" paradigma, eikä ole olemassa sellaista asiaa kuin yliluonnollinen, ts. mitään luonnon yläpuolella, ulkopuolella tai ulkopuolella. Tieteellistä menetelmää tulee käyttää kaiken todellisuuden tutkimiseen, myös ihmishenkeen.
Naturalismi on työskentelevien tiedemiesten implisiittinen filosofia, jonka mukaan tieteellisen menetelmän perustelemiseksi tarvitaan seuraavat perusoletukset:
1. Että on olemassa objektiivinen todellisuus, jonka kaikki rationaaliset tarkkailijat jakavat.
2. "Rationaalisuuden perusta on ulkoisen objektiivisen todellisuuden hyväksyminen." "Objektiivisen todellisuuden olettaminen on olennainen asia, jos haluamme kehittää mielekästä perspektiiviä maailmasta." "Objektiivisen todellisuuden olemassaolon olettamus tarkoittaa, että ulkopuolellamme on olemassa todellinen maailma. Oletimme näin jo lapsina tiedostamatta ja teemme tämän merkityksellisyyttä aistimuksiimme ja tunteisiimme lisäävän oletuksen edelleenkin mieluummin, kuin elämme solipsismin kanssa." "Ilman tätä oletusta, olemassa olisi vain omassa mielessämme olevia ajatuksia ja kuvia (vain oma mieli) eikä tiedettä tai mitään muuta selitystä tarvittaisi." Tiede olettaa, että tätä objektiivista todellisuutta hallitsevat luonnonlait; " ja, että maailmankaikkeus noudattaa tunnettuja periaatteita, jotka eivät riipu ajasta tai paikasta eivätkä subjektiivisista parametreista, kuten siitä, mitä ajattelemme, tiedämme tai kuinka käyttäytymme." Hugh Gauch toteaa, että tiede olettaa "fyysisen maailman olevan järjestyksessä ja ymmärrettävä."
3. Tämä todellisuus voidaan havaita systemaattisen havainnoinnin ja kokeilun avulla. Stanley Sobottka sanoi: "Ulkoisen todellisuuden olettamus on välttämätöntä tieteen toimimiseksi ja kukoistamiseksi. Suurimmaksi osaksi tiede on ulkoisen maailman löytämistä ja selittämistä." "Tiede yrittää tuottaa tietoa, joka on yhtä universaalia. ja mahdollisimman objektiivinen ihmisen ymmärryksen puitteissa."
4. Että luonnolla on yhdenmukaiset lait ja useimmilla, ellei kaikella, luonnossa on oltava ainakin luonnollinen syy. Biologi Stephen Jay Gould viittasi näihin kahteen läheisesti toisiinsa liittyvään väitteeseen luonnonlakien pysyvyydestä ja tunnettujen prosessien toiminnasta. Simpson on samaa mieltä siitä, että lain yhtenäisyyden aksiooma, todistamaton postulaatti, on välttämätön, jotta tiedemiehet voivat ekstrapoloida induktiivisen päätelmän havaitsemattomaan menneisyyteen tutkiakseen sitä mielekkäästi.
"Luonnonlakien paikka- ja ajallinen muuttumattomuus oletus ei ole mitenkään ainutlaatuinen geologialle, koska se on peruste induktiiviselle johtopäätökselle, joka, kuten Bacon osoitti lähes neljäsataa vuotta sitten, on empiirisen tieteen peruspäättelytapa. Olettamatta tätä spatiaalista ja ajallista invarianssia meillä ei ole perusteita ekstrapoloida tunnetusta tuntemattomaan, ja siksi meillä ei ole tapaa tehdä yleisiä johtopäätöksiä rajallisesta määrästä havaintoja. (Koska olettamus itse vahvistaa induktion, se ei voi mitenkään "todistaa" induktion pätevyyden – yritys, joka käytännössä hylättiin sen jälkeen, kun Hume osoitti turhuutensa kaksi vuosisataa sitten)." Gould huomauttaa myös, että luonnolliset prosessit, kuten Lyellin "prosessin yhtenäisyys" ovat olettamus: "Sellaisenaan se on toinen kaikkien tiedemiesten jakama a priori oletus, ei väite empiirisesta maailmasta." R. Hooykaasin mukaan "yhdenmukaisuuden periaate ei ole laki, ei comp:n jälkeen vahvistettu sääntö". tosiseikkojen syntyminen, vaan periaate, joka edeltää tosiasioiden havainnointia... Se on syiden vähävaraisuuden ja tieteellisten käsitteiden taloudellisuuden looginen periaate. Selittämällä menneitä muutoksia analogisesti nykyisten ilmiöiden kanssa, asetetaan raja oletuksille, sillä on vain yksi tapa, jolla kaksi asiaa ovat samanarvoisia, mutta on loputtomasti tapoja, joilla ne voidaan olettaa erilaisiksi."
5. Että kokeelliset menettelyt suoritetaan tyydyttävästi ilman tahallisia tai tahattomia virheitä, jotka vaikuttavat tuloksiin.
6. Että kokeilijoiden oletukset eivät ole merkittävästi puolueellisia.
7. Tämä satunnaisotos edustaa koko populaatiota. Yksinkertainen satunnaisotos (SRS) on yksinkertaisin todennäköisyyslaskentavaihtoehto, jota käytetään otoksen luomiseen populaatiosta. SRS:n etu on, että tutkija voi taatusti valita otoksen, joka edustaa populaatiota, joka varmistaa tilastollisesti pätevät johtopäätökset.