stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laatu

Laatu tarkoittaa kaikkia niitä hyödykkeen (tuotteen tai palvelun) ominaisuuksia, joilla on merkitystä asiakkaan tarpeen tyydyttämisessä. Fyysisen tuotteen laatu tarkoittaa sen kykyä suoriutua sille tarkoitetuista tehtävistä koko oletetun käyttöikänsä ajan. Tuotelaadun osatekijöitä ovat tuotteen kestävyys, luotettavuus, käytön tarkkuus, käytön helppous, huolto- ja korjausmahdollisuudet sekä mahdolliset muut tuotekohtaiset tekijät. Palveluiden laatutekijät jaetaan tekniseen laatuun: miten esimerkiksi leikkaus sairaalassa onnistui tai miten hyvää ravintolan ruoka oli; ja toiminnalliseen laatuun: miten sairaalassa tai ravintolassa palveltiin, oliko kirurgi myötäelävä ja tarjoilija kohtelias yms.
Hyödykkeiden ja toiminnan ominaisuudet ovat suhteellisen objektiivisia asioita. Ne voidaan usein tunnistaa, määritellä ja luetella hyvinkin tarkkaan. Subjektiiviseksi laatu muuttuu vasta, kun erilaiset asiakkaat arvioivat sitä omien tarpeidensa ja kokemustensa pohjalta. Asiakkaalla on aina ennakko-odotuksia ostaessaan tuotteita tai palveluja. Tuotetta tai palvelua voidaan pitää laadukkaana, jos asiakas on tyytyväinen ja toteaa saaneensa rahoilleen täyden vastineen. Laadun määrittelyssä asiakkaan kannalta on aina kyse siitä, vastaako tuote niitä odotuksia, joita asiakkaalla on etukäteen tuotteen suhteen ollut. Tässä vertailussa on kysymys hinta-laatusuhteesta.
Markkinataloudessa asiakkaiden kokema hyödykkeiden hinta-laatusuhde on tuottajalle keskeinen menestystekijä. Siksi laatu on tuottajaorganisaatioissa keskeinen tavoitteellisen toiminnan kohde. Puhutaan laatujohtamisesta ja laatutyöstä. Laatujohtamisessa ja laatutyössä korostetaan laatuun liittyviä tavoitteita.
Laatujohtamisessa ja laatutyössä voidaan tunnistaa kaksi päälinjaa:
hyödykkeiden ja toiminnan ominaisuuksien parantaminen
hyödykkeisiin ja toimintaan liittyvien ominaisuuksien haitallisen vaihtelun hallinta
Asiayhteydestä käy yleensä ilmi, kumpaa laadulla tarkoitetaan tai tarkoitetaanko molempia. Tuotannon tehtävänä on yhdistellä tuotannon välineistä kulutuksen välineitä eli hyödykkeitä, joilla ihmiset voivat tarpeitaan tyydyttää. Tarpeiden tyydyttäminen saa aikaan hyvinvointia ja hyvinvointi voidaan mmärtää tarpeiden tyydytyksen riittäväksi asteeksi.
Modernin laatuajattelun pioneerit

Laatuajattelun uranuurtajat olivat erimielisiä laatua määritellessään. Laadun määritelmissä voidaan tunnista laaja laadun määritelmä, joka tarkoittaa ominaisuuksia ja laatuvaihtelujen hallintaa. Suppeassa määrittelyssä laatu tarkoittaa laatuvaihtelujen hallintaa.
Modernin laatuajattelun pioneerit > Joseph Juran

Joseph Juran määrittelee laadun hyödykkeen sopivuudeksi käyttötarkoitukseensa, fitness for use. Määrittely viittaa hyödykkeen ominaisuuksien ja käyttötarkoituksen yhteensopivuuteen ja Juranin korostama asiakaslähtöisyyden vaatimus kiteytyy hyvin laadun määrittelyssä. Juranin määrittelyä pidetään yleisesti hyvänä laadun laajana määrittelynä. Sen heikkous on, että se on abstraktio, joka on olemassa vain käsitteellisesti mielikuvana eikä sitä ei ole voitu operationalisoida käytännön työtä varten. Juran tunnisti laatutyössä kolme erilaista prosessia.
Laadun suunnittelun lähtökohta on asiakas, sisäinen tai ulkoinen. Asiakastarpeista lähtevä tuotannon ja tuotteiden kehittäminen on oleellista.
Laadun ohjaus tarkoittaa tuotantoprosessien ohjaamista siten, että prosessi toimii vaatimusten mukaisesti ja asetetut laatutavoitteet saavutetaan. Tavoitteena on virheetön tuotantoprosessi.
Laadun parantaminen tarkoittaa kaikkia toimenpiteitä, joiden avulla voidaan asettaa ja saavuttaa uusia laatuun liittyviä tavoitteita. Tavoitteena on uusien parempien ominaisuuksien luominen tuotteisiin.
Yrityksen harjoittama laatutyö voidaan jäsentää edellä esitetyn jaottelun mukaan kolmeen erilaiseen prosessiin. Jaottelua kutsutaan kehittäjänsä mukaisesti Juranin laatutrilogiaksi (Quality Trilogy). Juran antaa myös yksityiskohtaisen yhdeksän kohdan tehtäväluettelon, jonka mukaan laatutyössä tulisi toimia.
Modernin laatuajattelun pioneerit > William Deming

William Edwards Deming ei määritellyt laadun käsitettä tarkasti, epäsuorasti kylläkin. Hänen mukaansa vaihtelu tuotteiden ja palvelujen suunnittelussa ja tuottamisessa on huonon laadun syy ja ehkäisevä keino on tilastollisen laadunohjauksen systemaattinen soveltaminen. Tuotteita ja palveluja parannetaan eniten vähentämällä epävarmuutta ja vaihtelua niiden suunnittelussa ja valmistuksessa. Ennen kuin epävarmuutta ja vaihtelua voidaan vähentää, on tunnettava niiden syyt. Poistamalla vaihtelun ja epävarmuuden syyt voidaan saavuttaa ennustettava tuotteiden yhdenmukaisuus alhaisilla kustannuksilla ja markkinoiden tarpeita vastaten. Huomataan, että tuotteiden ominaisuuksien parantaminen ei Demingin ajattelun mukaan kuulu laadun piiriin. Tämän yleisen määrittelyn lisäksi Deming kiteyttää laatutyön teesit 14 yksityiskohtaiseen toimintaohjeeseen.
Modernin laatuajattelun pioneerit > Philip Crosby

Philip Crosbyn laatukäsite tunnetaan parhaiten iskulauseesta ”quality is free”. Ilmaisusta voi tehdä virheellisen johtopäätöksen, jonka mukaan laadukkaiden hyödykkeiden tuottaminen ei vaadi uhrauksia. Crosby tarkoittaa ”laadulla” toiminnan ja tuotteiden virheettömyyttä eli vaatimusten ja normien mukaisuutta. Vaatimukset ja normit eivät ole absoluuttisen tarkkoja mittoja vaan tietyn vaihtelun sallivia määrittelyjä eli toleransseja. Kun tämä otetaan huomioon, voidaan ymmärtää, että virheetön toiminta on ilmaista. Crosbyn mukaan ainoa oikea tavoite on nollavirhetaso. Laatukustannukset ovat tämän ajattelun mukaan laatutyön tulosmittari. Virheettömyys on kiistatta yksi laadun osatekijä ja laatutyön tavoite. Sitä on myös mahdollista mitata. Virheettömyys on kuitenkin laadun suppea määritelmä, jonka avulla tuotantoa ei voida aukottomasti kuvata. Huomataan, että Crosbyn ajattelun mukaan tuotteiden ominaisuuksien suunnitelmallinen parantaminen ei kuulu laatutyön piiriin.
Modernin laatuajattelun pioneerit > Genichi Taguchi

Genichi Taguchi määrittelee, että laatua on pienin mahdollinen kokonaishävikki, jonka tuote aiheuttaa yhteisölle sen jälkeen kun se on lähetetty tuotantolaitoksesta. Hävikki tarkoittaa kaikkia niitä haittoja, joita hyödykkeen kuluminen, vikaantuminen ja rikkoutuminen aiheuttavat käyttäjälleen. Asiakkaalle on olemassa vain yksi hyvä ominaisuuteen liittyvä arvo. Kaikki tästä poikkeavat arvot merkitsevät asiakkaalle hävikkiä olivatpa ne toleranssialueen sisä- tai ulkopuolella. Hävikki tarkoittaa samaa kuin hyödykkeen haitalliset ominaisuudet. Taguchi rajaa hyödykkeen hyödylliset ominaisuudet laatukäsitteen ulkopuolelle toteamalla, että ne kuuluvat markkinoinnin ja yleisjohdon tehtäviin. Tästä syystä Taguchin laatukäsite on hyvin lähellä Demingin ja Crosbyn määrittelyjä.
Modernin laatuajattelun pioneerit > David Garvin

David Garvin on esittänyt edellisistä määrittelyistä poiketen monipuolisen laadun luonnehdinnan määrittelemällä tavaran tai palvelun laadulle kahdeksan osatekijää. Nämä osatekijät voivat saada tilanteesta ja asiakkaasta riippuen erilaisia sisältöjä.
Suorituskyky; hyödykkeen perusominaisuudet
Lisäominaisuudet; hyödykkeen houkuttelevat ominaisuudet
Luotettavuus; käyttövarmuus, toimivuus, turvallisuus, ympäristövaikutukset
Yhdenmukaisuus; samanlaisuus
Kestävyys; tekninen ja taloudellinen käyttöikä
Huollettavuus; varaosien saatavuus, huollon helppous
Esteettisyys; muoto, värit, viimeistely, haju, maku, tunne
Mielikuva; merkki, maa-, yritys- ja tuoteimago
Garvin liittää nämä laadun osatekijät kulutushyödykkeisiin ja pohtii näin ollen vain kuluttajan kokemaa laatua. Hän ei pohdi lainkaan tuotantoprosessin laadun osatekijöitä. Tässä suhteessa Garvin poikkeaa laadun määrittelyssä merkittävästi siitä, miten muut edellä esitetyt auktoriteetit ovat laadun määritelleet. He kaikki korostavat tuotantoprosessia laadun lähteenä ja laatutyön kohteena.
Modernin laatuajattelun pioneerit > Muita määrittelyjä

Kirjallisuudesta löytyy edellisten lisäksi lukuisa joukko laadun määrittelyjä osoittamaan kuinka eri tavalla sitä ymmärretään. Esimerkiksi Michael Porter toteaa, että yritykset sekoittavat usein keskenään laadun ja differoinnin käsitteet. Differointi sisältää laadun, mutta se on käsitteenä paljon laajempi. Laatu liittyy tavallisesti fyysiseen tuotteeseen. Differointistrategian tarkoituksena on tuottaa asiakkaalle arvoa kautta koko arvoketjun. Tämän tulkinnan mukaan laatu liittyy vain fyysisiin tuotteisiin mutta ei esimerkiksi organisaation toimintaa.
Tuotantotalouden professori Paul Lillrank on määritellyt kuusi erilaista näkökulmaa laatuun: valmistuslaatu, tuotelaatu, arvolaatu, kilpailulaatu, asiakaslaatu ja ympäristölaatu.
Laadun näkökulmat

Laadun olemusta voidaan ymmärtää tarkastelemalla sitä eri näkökulmista, joita ovat valmistus, suunnittelu, asiakas ja ympäristö. Voidaan ajatella, että laatuun kohdistuu erilaisia vaatimuksia eri tahoilta. Nämä vaatimukset ovat laatutyön tavoitteita ja laatua arvioidaan sen perusteella, miten näiden tahojen vaatimukset täyttyvät.
Laadun näkökulmat > Valmistuskeskeinen

Valmistuskeskeinen näkemys laadusta tarkoittaa hyödykkeiden virheettömyyttä, että ne on valmistettu annettujen spesifikaatioiden mukaisesti. Laadukasta on tuotanto, joka ei tuota lainkaan virheellisiä tuotteita. Puhutaan nollavirheajattelusta. Virheiden esiintyminen voi johtaa lisäkustannuksiin ja tuottojen menetyksiin. Tyypillisiä virheistä johtuvia lisäkustannuksia ovat takuukustannukset, vahingonkorvaukset, myöhästymissakot ja pahimmassa tapauksessa koko tuotteessa oleva tuotantopanos menetetään hylkynä. Lievästi virheelliset tuotteet joudutaan myymään alemmassa laatuluokassa. Virheiden esiintyminen johtaa yrityksen tuottavuuden heikentymiseen.
Laadun näkökulmat > Suunnittelukeskeinen

Suunnittelukeskeinen laatu (eli tuotekeskeinen laatu tai tuotelaatu) tarkoittaa niitä ominaisuuksia, joita tuotteeseen rakennetaan sen käyttötarkoitusta silmällä pitäen. Tämä on siis tuotteen suunnittelijan käsitys, suunnitelma asiakkaan arvostamista tuoteominaisuuksista. Tämä laadun käsite on lähellä Juranin laatumääritelmää, jossa kriteerinä on sopivuus käyttöön. Suunnittelukeskeinen laatu on asiakkaan kannalta lupaus laadusta ja siten vaikuttaa siihen, minkälaisen hinnan asiakas on valmis tuotteesta maksamaan. Eri markkinasegmentteihin suunnitellut tuotteet on tarkoitettu eri käyttötarkoituksiin, mistä syystä niitä ei voi vertailla mielekkäästi tuotelaadun perusteella. Vain samaan tarkoitukseen suunniteltuja tuotteita voi vertailla keskenään. Välineiden erikoistuminen on johtanut täsmätuotteisiin, joilla pyritään homogeenisen asiakasryhmän, markkinasegmentin erityisvaatimusten ja -toiveiden mahdollisimman tarkkaan toteuttamiseen. Suunnittelukeskeinen laatutyö tarkoittaa samaa, mitä tuotekehitystyöllä ymmärretään.
Laadun näkökulmat > Asiakaskeskeinen

Asiakaskeskeinen laatu tarkoittaa sitä kuinka hyvin tuote menestyy siinä tarkoituksessa, jossa asiakas sitä käyttää. Suunnittelukeskeinen laatu siis realisoituu luvattuun laatuun liittyvien odotusten ja todellisten kokemusten perusteella asiakkaan kokemaksi laaduksi. Asiakaskeskeinen laatu on siis tuotanto- tai kulutusprosessissa (riippuen siitä onko asiakas tuottaja vai kuluttaja) koettua laatua erotukseksi luvatusta laadusta. Asiakaskeskeinen laatu perustuu hyödykkeen koko käyttöiän aikaiseen kokemukseen. Tuotantokeskeinen laatu on asiakaskeskeiseen laatuun sisältyvä elementti, osatekijä.
Laadun näkökulmat > Ympäristökeskeinen

Ympäristökeskeinen laatu tarkoittaa vaatimuksia, joita muut yrityksen sidosryhmät kuin asiakas asettavat yritykselle ja sen tuotteille. Vaatimus tuotteen turvallisuudesta tai kierrätettävyydestä aiheuttaa tuottajalle suunnittelu- ja materiaalikustannuksia, päästöjen vähentäminen johtaa lisäkustannuksiin jne. Ympäristön vaatimukset ovat luonteeltaan tuotanto- ja kulutusprosessin haittojen vähentämistä. Vaikutus yritykseen on kustannuksia lisäävä ja siten tuottavuutta heikentävä. Voidaan ajatella, että yritys jakaa osan aikaansaamastaan tuottavuudesta toteuttaessaan ympäristövaatimuksia.
Laatu, määrä ja mittaaminen

Laadun, määrän ja mittaamisen käsitteillä on kiinteä keskinäinen yhteys. Mittaaminen on kohteen määrän eli kvantiteetin määrittämistä, kun kohteen laatu on määritelty. Määrän rinnalla voidaan puhua paljouden tai suuruuden määrittämisestä. Mittaaminen suoritetaan valitsemalla tietty mitta mittayksiköksi. Asettamalla tämän suuruudeksi yksi saadaan mittaamisen kohteen mittaluku määrätyksi.
Hyvä mittaamisen tärkein kriteeri on, että kohde on laadultaan tunnettu ja homogeeninen. Mikäli mittauskohde ei ole laadultaan homogeeninen, sisältyy mittaustuloksiin ajan mittaan sekä määrän että laadun vaihtelua, mutta niiden suhde jää epäselväksi. Vain määrää voi mitata. Laatua ei koskaan voi suoraan mitata, mutta kylläkin määrämittausten perusteella voidaan tehdä päätelmiä laadusta. Esimerkiksi jonkin ominaisuuden määrä voidaan tulkita laaduksi kuten tulostimen tulostusnopeus, kuvan resoluutio, koneen teho jne. Laadusta voidaan myös tehdä päätelmiä jakamalla mittauskohde erilaisiin laatuluokkiin, antamalla näille laatumääritelmät ja mittaamalla määriä näissä laatuluokissa.
Taloudellisessa toiminnassa laadultaan erilaisten hyödykkeiden joukkoa mitataan tavallisesti hyödykkeiden nimellishintaisten arvojen perusteella. Käytännön esimerkki toteutuu vähittäiskaupan kassalla, kun asiakkaan ostosten nimellishintaiset arvot lasketaan yhteen ja kokonaissumma esitetään asiakkaan maksettavaksi. Kun halutaan mitata hyödykejoukon määrää ajan suhteen vertailukelpoisesti, menetellään samoin kuin edellä kuvattiin, mutta käytetään kiinteähintaista menettelyä. Kiinteähintainen mittaus toteutuu siten, että kahden eri aikaan tapahtuvassa mittauksessa yksikköhinnat pidetään kiinteinä eli muuttumattomina. Näin saadut kiinteähintaiset arvot ovat yhteenlaskettavia ja hyödykejoukon määräät kullekin ajanjaksolle voidaan saada laskemalla yhteen ajanjakson kiinteähintaiset arvot. Näin menetellen mitataan talouden tärkeät ilmiöt kuten tuotannon määrä, tuotantofunktio, BKT ja tuottavuus.
Tavoitteellisessa toiminnassa on tärkeää, että vastuu voidaan kuvata mitattavin suurein käyttäen toiminnan tehokkuuden ja laadun kriteerejä. Tulosvastuun kuvaamiseen ja mittaamiseen soveltuu hyvin tunnuslukujärjestelmä. Tunnuslukujärjestelmä on useasta muuttujasta koostuva mittausjärjestelmä, jossa tulosten arvostamisen ja muuttujien yhdistelyn säännöt sovitaan organisaatiossa. Tulosmatriisi on tyypillinen tällainen toiminnan ohjauksen tunnuslukujärjestelmä.
Laatutekniikat

Laatutekniikat ovat välineitä ja toimintamalleja, joiden avulla laatutyötä käytännössä tehdään.
Arviointi. Laatutyön keskeinen toimintatapa
Arvoanalyysi. Menetelmä tuotteen kustannusten alentamiseksi ilman että sen tuottama arvo vähenisi
Benchmarking. Systemaattisen vertailun menetelmä
QFD. Menetelmä asiakastarpeista lähtevään tuoteominaisuuksien suunnitteluun
ISO 9000. Kansainvälinen standardi laatutyöhön
Laatukustannukset. Idea virheellisen laadun ehkäisyn ja haittojen kustannusten hallinnasta
Laatupalkinto. Kriteeristö ja malli laadun kehittämiseen
Taguchi. Menetelmä ominaisuuksien vaihtelun hallintaan
Tilastollinen prosessinohjaus. Menetelmä prosessien laatuvaihtelun hallintaan
Poka yoke -järjestelmä, jonka keskeinen ajatus on virheiden alkuperän 100-prosenttinen tutkiminen.
Muita laatuoppeja

"Tieteellinen tarkastelutapa, tilastolliset menetelmät ja mittaaminen". Toimintaa ja sen kehittämistä tutkittaessa korostuu datan käyttö analysoinnin ja kehittämisen perustana. Laatuajattelun juuret ovat todennäköisyyslaskennan hyödyntämisessä ja sen käytännön sovelluksissa, jonka avulla massa teollisuuden laadunvaihtelu voidaan arvioida ja hallita. Määrällisten mittareiden lisäksi käytetään myös laadullisia mittareita.
"Työntekijöiden osallistuminen". Työntekijä on oman toimintansa paras asiantuntija.
"Systemaattisuus". systemaattisuus tarkoittaa tässä sitä että toimintaa kehitetään johdonmukaisesti sovittuja ja opeteltuja menettelytapoja käyttäen.
"Johdon vastuu". Johto on vastuussa laatupolitiikan sisällöstä, laatutavoitteiden asettamisesta ja laadun parantamismenetelmien valinnasta, sekä henkilöstön osallistamisesta.
"Prosessit". Tuotteiden ja palvelujen kehittäminen ja toimittaminen nähdään joukkona toimintoketjuja. Se miten toimintoketjut on organisoitu ja miten niitä kehitetään on ratkaisevaa organisaation toiminnan tehokkuudelle ja tuloksellisuudelle.
"Laatukustannukset". Laatukustannukset on yksi keskeinen toiminnan hyvyyden mittari. Korjaus- ja takuukulujen lisäksi mietitään sitä että asiakas voi menettää luottamuksensa tuotteen tai palvelun laatuun eikä jatkossa enää ole asiakas. Asiat pyritään siis tekemään kerralla oikein.
"Asiakastyytyväisyys". Asiakas halutaan tehdä tyytyväiseksi vaikka siitä aiheutuisi kustannuksia. Asiakkaan tyytyväisyyttä halutaan myös mitata.
Laatujohtaminen perustuu laatuajatteluun. Laatujohtamisessa pyritään kokonaisvaltaiseen organisaation kaiken toiminnan jatkuvaan parantamiseen esimerkiksi laatutyökalujen avulla, kehittämistoiminnan organisoimiseen, ja johtamisen periaatteisiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laatu Wikimedia Commonsissa
Washington Spirit

Washington Spirit on yhdysvaltalainen naisten ammattilaisjalkapalloseura Washington D.C.:sta. Seura pelaa NWSL-sarjassa. Seuran kotikenttä on Audi Field ja päävalmentaja Mark Richard David Parsons. Washington Spirit on voittanut NWSL:n mestaruuden yhden kerran kaudella 2021.
Washington Place

| Washington Place |
| --- | --- |
 Washington Place kuvattuna vuonna 2014
Osoite:  320 Beretania Street
Sijainti:   Honolulu, Havaiji
Valmistumisvuosi:  1847
Suunnittelija:  Isaac Hart
Omistaja:   Havaijin osavaltio
Käyttäjä:   Havaijin kuvernööri
Tyylisuunta:  uuskreikkalaisuus
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Washington Place on Honolulussa, Havaijilla sijaitseva palatsi, joka on toiminut sekä kuninkaallisena residenssinä sekä nykyisin myös osavaltion kuvernöörin virka-asuntona.
Asunnon rakennutti kapteeni John Dominis omaksi asunnokseen. Arkkitehtinä toimi Isaac Hart ja se noudattaa uuskreikkalaista tyyliä. Valmistuessaan vuonna 1847 rakennus oli yksi Honolulun suurimmista ja hallitsi paikallista kaupunkikuvaa.
John Dominis kuitenkin katosi merimatkallaan Kiinaan vuonna 1846, minkä johdosta hänen vaimonsa alkoi vuokrata yhtä rakennuksen huonetta lisätulojen toivossa. Yksi vuokralaisista oli Anthony Ten Eyck, joka perusti sinne Yhdysvaltain edustuston. Eyck alkoi kutsua asuntoaan nimellä Washington Place, ja nimi on säilynyt tähän päivään.
Washington Placen ehkä tunnetuin asukas lienee Havaijin viimeinen kuningatar Lili'uokalani, joka muutti taloon vuonna 1862 yhdessä miehensä John Owen Dominisin kanssa. John Owen oli talon rakennuttaneen John Dominisin poika. Asunto säilyi hänen kotinaan myös vallankaappauksen jälkeen, ja kuningatar kuoli vuonna 1917.
Havaijin territorion hallitus osti rakennuksen Lili‘uokalanin kuolinperältä vuonna 1921. Kuvernööri Charles McCarthy oli vuokrannut sitä yksityishenkilönä vuodesta 1918 lähtien ja oli ensimmäinen kuvernööri, joka Washington Placessa asui. McCarthyn tytär Margaret meni naimisiin talossa vuonna 1919.
Vuonna 2002 samalle tontille rakennettiin uudet tilat, jotka ovat siitä lähtien toimineet kuvernöörin virka-asuntona itse Washington Placen sijasta. Vuonna 2007 Washington Place osoitettiin kansallishistorialliseksi maamerkiksi.
Wallis (Tyynenmeren saari)

Wallis
Wallisin kartta
| --- | --- |
Sijainti:  Hihifo, Hahake ja Mua, Wallis ja Futuna Uvea Ranska
Korkein kohta:  Mont Lulu Fakahega, 151 m
Pinta-ala:  77,5 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  9 731
Suurin kaupunki:  Mata-Utu
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Wallis eli Uvea on Tyynenmeren saari, joka muodostaa osan Ranskalle kuuluvaa Wallisin ja Futunan territoriota. Saaren pinta-ala on 77,5 km². Koko Wallis ja Futunan territorion asukasluvusta kaksi kolmasosaa asuu Wallis'n saarella. Vuosina 2013–2018 saaren väkiluku laski 2,9 %. Suurin osa väestöstä on katolisia ja puhuu äidinkielenään uveaa.
Wallis on nimetty kapteeni Samuel Wallisin mukaan, joka löysi sen 16. elokuuta 1767. Saari jakautuu kolmeen piiriin: Hihifoon, Hahakeen ja Muaan. Territorion pääkaupunki Mata-Utu sijaitsee Hahaken itärannikolla.
Wallis avaruudesta kuvattuna
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wallis (Tyynenmeren saari) Wikimedia Commonsissa
Global Volcanism Program: Wallis Island (Arkistoitu – Internet Archive), Smithsonian Institution.
Kuvia Wallisista
Vääräjärvi (Toivakka, Ruuhimäki)

| Vääräjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Toivakka
Koordinaatit:  62°13′13″N, 26°08′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskuoja:  oja Ruuhijärveen 
Järvinumero:  14.318.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,7 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  1,2 km  
Rantaviiva:  5,295 km  
Pinta-ala:  45,284 ha  
Tilavuus:  0,0011061 km³ 
Keskisyvyys:  2,44 m  
Suurin syvyys:  4,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiVääräjärvi 
Vääräjärvi  on Keski-Suomessa Toivakassa Ruuhimäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 45 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0011 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys on 4,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Pitkäjoen valuma-alueeseen (14.318) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,7 metriä mpy.
Yang Hyong-sop

Yang Hyong-sop (kor. 양형섭; 1. lokakuuta 1925 Hamhŭng – 13. toukokuuta 2022) oli pohjoiskorealainen poliitikko. Hänet valittiin Korkeimman kansanneuvoston presidiumin puheenjohtajaksi vuonna 1983, ja hän toimi tässä tehtävässä vuoteen 1998; hänen seuraajakseen tuli Kim Yong-nam. Yang oli aiemmin ollut vuodesta 1962 presidiumin varapuheenjohtajana ja toimi virassa myös puheenjohtajuutensa päätyttyä. Yang liittyi Korean demokraattisen kansantasavallan armeijaan vuonna 1950 ja opiskeli Moskovan valtionyliopistossa sekä Kim Il-sungin yliopistossa. Hänen vaimonsa oli Kim Il-sungin serkku Kim Shin-sook.
Yang toimi lisäksi muun muassa Korean työväenpuolueen keskuskomitean sihteerinä ja maansa korkeakoulutuksen ministerinä. Hän oli puolueen politbyroon jäsen.
Käännös suomeksi
Ystäväkirja

Ystäväkirjoja esillä museossa
Ystäväkirja tai kaverikirja on kirja, johon sen omistajan ystävät voivat kirjoittaa oman nimensä ja tietoja itsestään, kuten puhelinnumeron ja kotiosoitteen.
Zofia Mrozowska

Zofia Mrozowska vuonna 1947.
Zofia Mrozowska (24. elokuuta 1922 Varsova – 19. elokuuta 1983 Varsova) oli puolalainen näyttelijä. Hän esiintyi muiden muassa elokuvissa Rauniokaupungin sissit (1950) ja Vakio (1980).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zofia Mrozowska Wikimedia Commonsissa
Zofia Mrozowska Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Ystävän laulu (täsmennyssivu)

Ystävän laulu voi tarkoittaa seuraavia:
”Ystävän laulu”, Vladimir Vysotskin laulu Pesnja o druge, josta on ainakin kolme suomennosta samalla nimellä
Ystävän laulu, Erkki Junkkarisen albumi vuodelta 1989
Ystävän laulu, Arja Saijonmaan kokoelma-albumi vuodelta 1995
Ystävän laulu, Jaakko Ryhäsen kokoelma-albumi vuodelta 1996.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ystävän laulu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.