stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kolmio (tähdistö)

| Kolmio |
| --- | --- |

Latinankielinen nimi:  Triangulum
Lyhenne:  Tri
Genetiivi:  Trianguli
Symbologia:  Kolmio
Rektaskensio:  2h
Deklinaatio:  +30°
Ala taivaasta:  132 neliöastetta
Tähtien määrä (magnitudi < 3):  1
Kirkkain tähti:  Beta Trianguli (3 mag.)
Meteoriparvet:  ei
Naapuri- tähdistöt:  Andromeda  Kalat  Oinas  Perseus
 Näkyy leveysasteiden +90° ja −60° välillä  Näkyy Suomessa parhaiten joulukuussa 
Kolmio (latinaksi Triangulum, genetiivi Trianguli) on pohjoisen taivaan pieni tähdistö Andromedan eteläpuolella. Se on melko himmeä, mutta helposti tunnistettavissa selkeän muotonsa ansiosta. Tähdistön varhainen nimi oli Sicilia, koska roomalaisen taruston mukaan Ceres pyysi Juppiteria sijoittamaan Sisilian saaren taivaalle.
Tähdistön kirkkain tähti on β, jonka kirkkaus on +3,00 magnitudia. Kuvion muodostavat kaksi muuta tähteä ovat α (+3,41m) ja γ. Merkittävin syvän taivaan kohde on Kolmion galaksi M33, joka on Paikallisen ryhmän kolmanneksi suurin galaksi Andromedan galaksin ja Linnunradan jälkeen.
| --- | --- |
Tähdet:  β Tri, α Tri, γ Tri, δ Tri, 6 Tri, 14 Tri, 7 Tri, 10 Tri, 12 Tri, 15 Tri, ε Tri, 11 Tri, 13 Tri, 5 Tri, χ Tri
Eksoplaneetat:  HD 9446 b, HD 9446 c
Tähdistöt
Ajokoirat
Ajomies
Alttari
Andromeda
Bereniken hiukset
Delfiini
Eridanus
Etelän kala
Etelän kolmio
Etelän kruunu
Etelän risti
Etelän vesikäärme
Feeniks
Harppi
Heilurikello
Herkules
Härkä
Ilmapumppu
Ilves
Intiaani
Iso karhu
Iso koira
Jousimies
Joutsen
Jänis
Kaksoset
Kalat
Kameleontti
Karhunvartija
Kassiopeia
Kaukoputki
Kauris
Kefeus
Kentauri
Kettu
Kilpi
Kirahvi
Kolmio
Kompassi
Korppi
Kotka
Krapu
Kulmaviivoitin
Kultakala
Kurki
Kuvanveistäjä
Kyyhkynen
Kärpänen
Käärme
Käärmeenkantaja
Köli
Leijona
Lentokala
Lohikäärme
Lyyra
Maalari
Malja
Mikroskooppi
Neitsyt
Nuoli
Oinas
Oktantti
Orion
Paratiisilintu
Pegasus
Perseus
Peräkeula
Pieni hevonen
Pieni karhu
Pieni koira
Pieni leijona
Pohjan kruunu
Purje
Pöytävuori
Riikinkukko
Sekstantti
Sisilisko
Skorpioni
Sulatusuuni
Susi
Tukaani
Vaaka
Valaskala
Veistotaltta
Verkko
Vesikäärme
Vesimies
Yksisarvinen
Lentopallon naisten maailmanmestaruuskilpailut 1994

Lentopallon naisten maailmanmestaruuskilpailut 1994 pelattiin Brasiliassa 17.–30. lokakuuta. Nämä olivat 12. naisten maailmanmestaruuskilpailut. Mitaliottelut pelattiin São Paulossa, ja toinen kisakaupunki oli Belo Horizonte. Mukana oli 16 joukkuetta. Ne pelasivat alkusarjan neljässä neljän joukkueen lohkossa, joista kustakin paras pääsi suoraan puolivälieriin kahden seuraavan ratkoessa ensimmäisissä pudotuspeleissä paikkoja kahdeksan parhaan joukkoon. Alkulohkojen viimeiset joukkueet jäivät sijoille 13–16. Kärkisijoitukset ratkottiin cupsysteemillä. Mestaruuden voitti Kuuba, hopealle sijoittui Brasilia ja pronssia sai Venäjä.
Mitaliottelut > Välierät

| Välieräottelut | Välieräottelut | Välieräottelut | Välieräottelut | Välieräottelut | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä | raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29.10. | São Paulo | Kuuba  | 3–0 |  Etelä-Korea | 15–4 | 15–9 | 15–5 |  |  |  |
| 29.10. | São Paulo | Brasilia  | 3–2 |  Venäjä | 15–7 | 14–16 | 12–15 | 15–8 | 15–10 |  |
Mitaliottelut > Pronssiottelu

| Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä | raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.10. | São Paulo | Venäjä  | 3–1 |  Etelä-Korea | 14–16 | 15–11 | 15–6 | 15–8 |  |  |
Mitaliottelut > Loppuottelu

| Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä | raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.10. | São Paulo | Kuuba  | 3–0 |  Brasilia | 15–2 | 15–10 | 15–5 |  |  |  |
Lopulliset sijoitukset

| --- | --- |
:  Kuuba
:  Brasilia
:  Venäjä
4.:  Etelä-Korea
5.:  Saksa
6.:  Yhdysvallat
7.:  Japani
8.:  Kiina
9.–12.:  Alankomaat
9.–12.:  Azerbaidžan
9.–12.:  Tšekki
9.–12.:  Ukraina
13.–16.:  Italia
13.–16.:  Kenia
13.–16.:  Peru
13.–16.:  Romania
Lokatiivi

Lokatiivi on yleismerkityksinen olosija eli paikallissijoihin kuuluva sijaintia ilmoittava sijamuoto (lat. locus). Suomen kielessä ei ole lokatiivia, vaan sen asemesta käytetään eriytyneempiä olosijoja inessiiviä (sisäolento), adessiivia (ulko-olento) ja essiiviä (olento), joista viimeinen on kehittynyt lokatiivista.
Lokatiivi uralilaisissa kielissä

Niissä uralilaisissa kielissä, joissa paikallissijasarjoja on useita, kuten suomessa ja unkarissa, lokatiiviksi nimitetään sitä olosijaa, joka kuuluu niin sanottujen yleisten paikallissijojen sarjaan. Suomessa tätä lokatiivia ei elävänä sijamuotona enää ole olemassa, vaan se jatkaa elämäänsä hieman toisessa tehtävässä essiivinä. Vanha lokatiivinen merkitys näkyy vielä sellaisissa adverbeissa kuin kaukana, kotona, luona, läsnä, mukana, siinä, takana ja ulkona.
Unkarissa lokatiivin pääte on -t/-tt, jota edeltää tarvittaessa sidevokaali -o/-e/-ö. Sijamuoto on nykykielessä harvinainen: se esiintyy lähinnä joidenkin paikannimien yhteydessä, ja silloinkin se voidaan korvata inessiivillä tai superessiivillä:
Pécsett 'Pécsissä' (rinnakkaismuoto superessiivillä: Pécsen)
Kaposvárt 'Kaposvárissa' (rinnakkaismuoto superessiivillä: Kaposváron)
Győrött 'Győrissä' (rinnakkaismuoto inessiivillä: Győrben)
Lokatiivi indoeurooppalaisissa kielissä

Monissa indoeurooppalaisissa kielissä lokatiivi tunnetaan. Esimerkkejä slaavilaisesta ukrainan kielestä:
пісня (laulu): пісні laulussa, піснях lauluissa
місто (kaupunki): в місті kaupungissa, в містах kaupungeissa
Дніпро (Dnepr): по Дніпру Dneprin rannalla/rannoilla
Ukrainassa, kuten monissa muissakin indoeurooppalaisissa kielissä, lokatiivi ei ilmaise sijaintia yksinään, vaan sitä käytetään vain prepositioiden kanssa. Siksi tätä sijaa voidaan nimittää myös prepositionaaliksi.
Sijamuodot
abessiivi • ablatiivi • absolutiivi • adessiivi • adverbiaali • akkusatiivi • allatiivi • benefaktiivi • datiivi • delatiivi • distributiivi • eksessiivi • ekvatiivi • elatiivi • ergatiivi • essiivi • finaali • formaali • genetiivi • illatiivi • inessiivi • instruktiivi • instrumentaali • kausaali • kausatiivi • komitatiivi • komparatiivi • latiivi • lokatiivi • modaali • multiplikatiivi • nominatiivi • oppositiivi • partitiivi • prepositionaali • prolatiivi • separatiivi • situatiivi • sosiatiivi • sublatiivi • superessiivi • superlatiivi • temporaali • temporaalinen distributiivi • terminatiivi • translatiivi • vokatiivi
Kolmimuunteisuus

Kolmimuunteisuus on musiikin teorian käsite. Siitä käytetään myös termiä inegalisaatio.
Usein kolmimuunteisuus tulkitaan niin, että edellinen kahdeksasosanuotti on kaksi kertaa jälkimmäistä pitempi kestoltaan. Suhde on siis 67/33, tasajaon 50/50 sijaan. Kestojen välinen suhde riippuu monista tekijöistä, esimerkiksi temposta. Periaatteessa suhteen yläraja on 75/25, jolloin etummainen kahdeksasosa on pisteellinen eli siihen yhdistetty kuudestoistaosanuotti. Jälkimmäinen kahdeksasosa on painokkaampi. [lähde? ]
Jazzmusiikissa on oma vakiintunut notaatiotapa.selvennä
Aiheesta muualla

Sibelius-Akatemia – Afroimpro (Arkistoitu – Internet Archive)
Lentopallon naisten maailmanmestaruuskilpailut 1998

Lentopallon naisten maailmanmestaruuskilpailut 1998 pelattiin Japanissa 3.–12. marraskuuta. Nämä olivat 13. naisten maailmanmestaruuskilpailut. Mitaliottelut pelattiin Osakassa, ja muut kisakaupungit olivat Fukuoka, Kagoshima, Matsumoto, Nagoya, Tokio ja Tokuyama. Mukana oli 16 joukkuetta. Ne pelasivat alkusarjan neljässä neljän joukkueen lohkossa, joista kustakin kolme parasta pääsi kahdessa lohkossa pelattuun jatkosarjaan. Jatkolohkojen kaksi parasta ratkoivat mitalit ja kaksi seuraavaa sijat 5–8 cupsysteemillä. Mestaruuden voitti Kuuba, hopealle sijoittui Kiina ja pronssia sai Venäjä.
Mitaliottelut > Välierät

| Välieräottelut | Välieräottelut | Välieräottelut | Välieräottelut | Välieräottelut | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä | raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.11. | Osaka | Kuuba  | 3–1 |  Brasilia | 15–10 | 4–15 | 15–11 | 15–10 |  |  |
| 11.11. | Osaka | Kiina  | 3–0 |  Venäjä | 15–4 | 15–4 | 15–9 |  |  |  |
Mitaliottelut > Pronssiottelu

| Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä | raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12.11. | Osaka | Venäjä  | 3–1 |  Brasilia | 13–15 | 15–5 | 15–11 | 15–13 |  |  |
Mitaliottelut > Loppuottelu

| Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä | raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12.11. | Osaka | Kuuba  | 3–0 |  Kiina | 15–4 | 16–14 | 15–12 |  |  |  |
Lopulliset sijoitukset

| --- | --- |
:  Kuuba
:  Kiina
:  Venäjä
4.:  Brasilia
5.:  Italia
6.:  Kroatia
7.:  Alankomaat
8.:  Japani
9.–12.:  Bulgaria
9.–12.:  Dominikaaninen tasavalta
9.–12.:  Etelä-Korea
9.–12.:  Peru
13.–16.:  Kenia
13.–16.:  Saksa
13.–16.:  Thaimaa
13.–16.:  Yhdysvallat
Leibnitz (piiri)

Leibnitzin piirin sijainti Steiermarkin kartalla.
Leibnitz on yksi Itävallan Steiermarkin osavaltion 17 piiristä.
Maantiede

Leibnitz sijaitsee Steiermarkin eteläosassa ja rajautuu Sloveniaan. Sen naapuripiirit ovat pohjoisessa Graz-Umgebung, idässä Feldbach ja Radkersburg ja lännessä Deutschlandsberg. Piirin pinta-ala on 685,1 neliökilometriä. Piirissä on pinta-alaltaan suurin määrä viiniviljelysmaata koko Steiermarkissa ja sitä kutsutaan usein Steiermarkin Toskanaksi.
Steiermarkin pääjoki Mur virtaa Leibnitzin piirin läpi. Piirin suurin kaupunki on Leibnitz.
Leibnitzin piiri jakautuu 48 paikkakuntaan:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Allerheiligen bei Wildon  Arnfels  Berghausen  Breitenfeld am Tannenriegel  Ehrenhausen  Eichberg-Trautenburg  Empersdorf  Gabersdorf  Gamlitz  Glanz an der Weinstraße  Gleinstätten  Gralla  Großklein  Hainsdorf im Schwarzautal  Heiligenkreuz am Waasen  Heimschuh |  Hengsberg  Kaindorf an der Sulm  Kitzeck im Sausal  Lang  Lebring-Sankt Margarethen  Leibnitz  Leutschach  Oberhaag  Obervogau  Pistorf  Ragnitz  Ratsch an der Weinstraße  Retznei  Sankt Andrä-Höch  Sankt Georgen an der Stiefing  Sankt Johann im Saggautal |  Sankt Nikolai im Sausal  Sankt Nikolai ob Draßling  Sankt Ulrich am Waasen  Sankt Veit am Vogau  Schloßberg  Seggauberg  Spielfeld  Stocking  Straß in Steiermark  Sulztal an der Weinstraße  Tillmitsch  Vogau  Wagna  Weitendorf  Wildon  Wolfsberg im Schwarzautal |
Väestö

Leibnitzin piirissä asui 76 580 asukasta vuonna 2005. Ulkomaalaisten osuus väestöstä oli 3,7 %.
Liikenne

Itävallan etelärata kulkee Leibnitzin piirin läpi. Intercity-junat pysähtyvät Leibnitzin ja Spielfeld-Straßin (raja-asema) asemilla.
Seggaun linna sijaitsee Leibnitzin piirissä.
Kolmiloukkonen

| Kolmiloukkonen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Lappi
Kunnat:  Kemijärvi
Koordinaatit:  66°21′15″N, 27°24′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kemijoen vesistö (65)
Järvinumero:  65.252.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  192,5 m 
Rantaviiva:  6,26 km 
Pinta-ala:  0,77 km² 
Tilavuus:  0,00688 km³ 
Keskisyvyys:  9 m 
Suurin syvyys:  26 m 
 fiKolmiloukkonen 
Kolmiloukkonen on saareton, tuntureiden reunustama järvi Kemijärvellä Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 77 hehtaaria. Etäisyys Kemijärven keskustasta on 40 kilometriä etelään.
Maantiede

Etäisyys Kolmiloukkosen luoteiskolkasta kaakkoiskolkkaan on noin 1,8 kilometriä. Pohjoisrannan Kolmiloukkosniemi jakaa järven länsi- ja itäosaan, joista itäosa on syvempi ja leveämpi. Noin 40 prosenttia Kolmiloukkosesta on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin piste, noin 26 metriä, sijaitsee järven eteläosassa.
Kolmiloukkosen koillispuolella sijaitsee Kolmiloukkostunturi (noin 280 metriä merenpinnan yläpuolella) ja eteläpuolella Pieni Kaitatunturi. Kolmiloukkonen laskee vetensä nimetöntä lasku-uomaa etelään Kolmiloukkoslampeen (184,3 metriä mpy), joka laskee Juujokea luoteeseen Siikajokeen.
Kolmiloukkosen vesitilavuus on 6 883 000 kuutiometriä.
Kolmiloukkonen (65.252.1.002) kuuluu Juujoen valuma-alueeseen (65.252), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Siikajoen valuma-alue (65.25) ja ensimmäinen on Keski-Kemijoen alue (65.2). Juujoen valuma-alueeseen kuuluu 26 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista vain Kalliojärvi on yli neliökilometrin laajuinen. Sitä seuraa Kolmiloukkonen, Ala-Outojärvi ja Kaitajärvi.
Kuhilas

Maissikuhilaita Keniassa
Kuhilas on viljalyhteistä kuivatusta varten pellolle pystytetty rakenne. Erityisesti ruislyhteistä pystytettyä rakennetta sanotaan kuhilaaksi (Hämeessä myös: kykkä). Toukoviljasta pystytettynä kuhilaalla on myös muita nimiä, kuten viisikko tai kymmenikkö. Kuhilas on sisältä holvimainen ja ulkomuodoltaan pyöreä. Siinä on pystyssä toisiaan vasten seisovat jalkalyhteet ja sateelta suojaava hattu.
Ensin vilja kootaan lyhteiksi esimerkiksi sirpillä leikatuista kourallisista. Lyhteeseen tulee viisi kourallista olkia. Tämän kokoisia on vielä helppo sitoa ja käsitellä. Sen jälkeen lyhteet kootaan hengittäväksi kuhilaaksi. Kuhilaassa vilja vielä tuleentuu, eikä sen täyttä joutumista leikattavaksi tarvitse välttämättä odottaa. Ulkokuivatuksen jälkeen kuhilaat on ollut helppo purkaa ja viedä puitavaksi.
Kuhilaat ovat olleet eri paikkakunnilla eri kokoisia ja muotoisia, etelässä suurempia ja pohjoisessa pienempiä. Yleisiä ruiskuhilaan kokoja on kymmenlyhteinen, nelitoistalyhteinen ja kahdeksantoistalyhteinen kuhilas. Samalle pellolle tehdään aina saman kokoisia kuhilaita, jolloin sadon määrä voidaan arvioida. Toukoviljasta (vehnästä, ohrasta, kaurasta) pystytettynä kymmenlyhteistä sanotaan joskus kuhilaaksi, ja suurempia ei toukoviljasta, kevätruista lukuun ottamatta, saakaan tehtyä. Pienet kuhilaat ja viisikot aloitetaan kahdesta jalkalyhteestä, kahdeksantoistalyhteinen aloitetaan neljästä. Poutakesänä kuhilaaseen voidaan panna vain yksi, suuri hattulyhde, tyvi ylöspäin. Sateisena kesänä suositaan kahta hattulyhdettä. Kaksilyhteistä hattua varten lyhteet taitetaan käsivarrella siteen yläpuolelta ja levitetään viuhkoiksi. Alimmaisen hatun tyvi pannaan osoittamaan pohjoiseen ja päällimmäisen etelään, jolloin se kuivuu paremmin ja toivottaa samalla hyvää ilmaa.
Kovin pitkään säilytykseen kuhilaat eivät sovi, sillä maavaraisina ne ajan mittaan kostuvat. Parempaa kuivumista ja samalla pitempää säilytystä varten rakennettiin suuria elohaasioita (tai kevyitä aartoja) eli kuivatustelineitä, joissa lyhteet aseteltiin riu'uille kuivumaan. Jos elohaasiaa ei ollut, kuivat lyhteet voitiin koota joko pyöreisiin aumoihin tai pinomaisiin, pitkiin närtteisiin puintia odottamaan. Sieltä ne ajettiin riiheen kuivattaviksi ja puitaviksi. Aumavarastointia käytettiin vielä jonkin verran yhteisten puimakoneiden aikaan 1900-luvun puolivälissä.
Nykyaikana vilja leikataan ja puidaan pystykasvustona samalla kertaa leikkuupuimurilla.
Aiheesta muualla

Viljan ulkokuivauksesta
Kolminaisuuden kirkko (Kööpenhamina)

| Kolminaisuuden kirkko Trinitatis Kirke |
| --- | --- |
 Kolminaisuuden kirkko Kööpenhaminassa vuonna 2006.
Sijainti:  Købmagergade 52A Kööpenhamina, Tanska
Kirkkokunta:  Tanskan kansankirkko
Hiippakunta:  Kööpenhaminan hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1637–1656
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kolminaisuuden kirkko (tansk. Trinitatis Kirke) on Kööpenhaminan latinalaisessa korttelissa sijaitseva kirkko. Kirkko rakennettiin vuosina 1637–1656 Kööpenhaminan yliopiston opiskelijoita ja henkilökuntaa varten. Kirkko sijaitsee Pyöreän tornin yhteydessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kolminaisuuden kirkko (Kööpenhamina) Wikimedia Commonsissa
Kuhat

| Kuhat |
| --- | --- |
 Valkosilmäkuha (Sander vitreus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset, Eucarya
Kunta::  Eläinkunta, Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset, Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset, Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat, Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset, Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat, Perciformes
Alalahko::  Percoidei
Heimo::  Ahvenet, Percidae
Alaheimo::  Percinae
Suku::  Kuhat  Sander  Oken, 1817
Katso myös
   Kuhat Wikispeciesissä   Kuhat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuhat (Sander, aiemmin Stizostedion) on ahventen heimoon kuuluva kalasuku. Suvun kuvasi ensimmäisenä saksalainen luonnontieteilijä Lorenz Oken vuonna 1817.
Lajit

Kuhien sukuun kuuluu FishBasen mukaan seuraavat 5 lajia:
Sander vitreus (Mitchill, 1818) – Valkosilmäkuha
Sander lucioperca (Linnaeus, 1758) – Kuha
Sander canadensis (Griffith & Smith, 1834) – Hietakuha
Sander marinus (Cuvier, 1828) - Suistokuha
Sander volgensis (Gmelin, 1789) - Idänkuha
Koskenkorva

Koskenkorva voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Koskenkorva, taajama Ilmajoella
Koskenkorva, rautatieasema Ilmajoen Koskenkorvalla
Koskenkorvan Urheilijat, urheiluseura Ilmajoen Koskenkorvalla
Koskenkorvan pesäpallostadion Sähkökoje Areena, pesäpallokenttä Ilmajoen Koskenkorvalla
Koskenkorvan tehtaat, Altia Oyj:n väkiviinatehdas Ilmajoen Koskenkorvalla
Koskenkorva, Altian (aik. Alkon) viinamerkki
Koskenkorva, kylä Raahessa
Koskenkorva-palkinto, Tampereen yliopiston ylioppilaskunnan ja ainejärjestö Teeman 1990-luvulla jakama kirjallisuuspalkinto
Jesse Koskenkorva (s. 1999), suomalainen jääkiekkoilija
Kimmo Koskenkorva (s. 1978), suomalainen jääkiekkoilija
Matti Koskenkorva (1880–1965), suomalainen maastohiihtäjä
Raino Koskenkorva (1926–2013), suomalainen maantiepyöräilijä
Samu Koskenkorva (s. 2001), suomalainen jääkiekkoilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Koskenkorva”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kristinusko Taiwanissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Taiwanissa. Kristinusko on vähemmistöuskonto Taiwanissa, jonka väestöstä valtaosa on buddhalaisia ja taolaisia. Väestöstä 3,9 prosenttia kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Historia

Taiwan oli 1500-luvulta 1800-luvun loppuun osa Kiinaa. Kristinusko saapui saarelle jo 1600-luvulla, mutta kehittyi merkittäväksi uskonnoksi vasta 1800- ja 1900-luvuilla. Vuosina 1895–1945 se tunnettiin Japanin siirtomaana, nimeltä Formosa. Toisen maailmansodan jälkeen saaresta tuli jälleen osa Kiinaa. Kommunistien vallattua manner-Kiinan vuonna 1949 noin kaksi miljoonaa nationalistia pakeni Taiwaniin ja julistautui Kiinan hallitukseksi.
Taiwanissa on vahvasti kristitty alkuperäisväestö. Katolisen ja presbyteerisen kirkon lisäksi Taiwanissa toimivat evankeliset, helluntailaiset ja karismaattiset kirkot.
Kuhmon Kiva

Kuhmon Kiva ry on vuonna 1934 perustettu kuhmolainen urheiluseura, jonka jaostoon kuuluu yleisurheilu, koripallo, painonnosto, salibandy, pesäpallo, lentopallo ja jääkiekko. Lisäksi vuonna 1958 perustettiin jumppaseura Kuhmon Kivattaret ry.
Jääkiekkojaosto Kuhmon Kiva HT perustettiin vuonna 1961. Sen miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2021–2022 II-divisioonaa. KuKi HT:n kasvateista ammattilaisina ovat pelanneet Arttu Heikkinen, Niko Kantelinen, Saku Kinnunen, Aleksi Klemetti, Joonas Komulainen ja Janne Pesonen.
Jääkiekkoilija Janne Pesonen kuului vuoden 2011 maailmanmestarijoukkueeseen.
Yleisurheilussa Kivalla on hallussaan miesten seurajoukkueiden 4 × 400 metrin viestijuoksun virallinen Suomen ennätys. 24. heinäkuuta 1983 Jyväskylässä käydyissä SM-kilpailuissa tehdyssä ennätysajassa 3.10,69 joukkueessa juoksivat Risto Heikkinen, Heikki Rusanen, Pekka Rusanen ja Matti Rusanen.
Kuhmon Kiva-Pesis voitti pesäpallossa Suomen neljänneksi korkeimman sarjatason Kainuun maakuntasarjan mestaruuden vuosina 1946, 1955, 1957, 1958 ja 1960.
Aiheesta muualla

Kuhmon Kiva ry:n kotisivut
Kuhmon Kiva HT ry:n kotisivut
Lentopallon miesten Euroopan-mestaruuskilpailut 1955

Lentopallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1955 pelattiin Bukarestissa Romaniassa 15.-25. kesäkuuta. Kyseessä olivat järjestyksessään neljännet miesten lentopallon Euroopan-mestaruuskilpailut.
Alkulohkot > Lohko A

| Joukkue | O | V | H | Erät | Eräp>  suhde | P |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Neuvostoliitto | 3 | 3 | 0 | 9-0 | 2.250 | 6 |  | 3-0 | 3-0 | 3-0 |
|  Ranska | 3 | 2 | 1 | 6-3 | 1.595 | 5 |  |  | 3-0 | 3-0 |
|  Albania | 3 | 1 | 2 | 3-7 | 0.568 | 4 |  |  |  | 3-1 |
|  Suomi | 3 | 0 | 3 | 1-9 | 0.576 | 3 |  |  |  |  |
Alkulohkot > Lohko B

| Joukkue | O | V | H | Erät | Eräp>  suhde | P |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekkoslovakia | 3 | 3 | 0 | 9-1 | 4.821 | 6 |  | 3-1 | 3-0 | 3-0 |
|  Jugoslavia | 3 | 2 | 1 | 7-3 | 1.521 | 5 |  |  | 3-0 | 3-0 |
|  Egypti | 3 | 1 | 2 | 3-8 | 0.536 | 4 |  |  |  | 3-2 |
|  Itävalta | 3 | 0 | 3 | 2-9 | 0.452 | 3 |  |  |  |  |
Alkulohkot > Lohko C

| Joukkue | O | V | H | Erät | Eräp>  suhde | P |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Unkari | 2 | 2 | 0 | 6-2 | 1.387 | 4 |  | 3-2 | 3-0 |
|  Bulgaria | 2 | 1 | 1 | 5-3 | 1.130 | 3 |  |  | 3-0 |
|  Belgia | 2 | 0 | 2 | 0-6 | 0.522 | 2 |  |  |  |
Alkulohkot > Lohko D

| Joukkue | O | V | H | Erät | Eräp>  suhde | P |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Romania | 2 | 2 | 0 | 6-2 | 1.149 | 4 |  | 3-2 | 3-0 |
|  Puola | 2 | 1 | 1 | 5-3 | 1.363 | 3 |  |  | 3-0 |
|  Italia | 2 | 0 | 2 | 0-6 | 0.533 | 2 |  |  |  |
Loppusarjat > sijat 1–8

| Joukkue | O | V | H | Erät | Eräp>  suhde | P |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekkoslovakia | 7 | 6 | 1 | 20-5 | 1.450 | 13 |  | 3-1 | 3-0 |  | 3-1 | 3-0 | 3-0 | 3-0 |
|  Romania | 7 | 5 | 2 | 18-11 | 1.146 | 12 |  |  | 3-1 | 3-1 |  | 3-1 | 3-2 | 3-0 |
|  Bulgaria | 7 | 5 | 2 | 16-12 | 1.027 | 12 |  |  |  | 3-2 | 3-2 | 3-2 | 3-0 | 3-0 |
|  Neuvostoliitto | 7 | 4 | 3 | 16-12 | 1.105 | 11 | 3-2 |  |  |  |  | 3-0 | 3-0 | 3-1 |
|  Jugoslavia | 7 | 3 | 4 | 15-16 | 0.975 | 10 |  | 3-2 |  | 3-1 |  |  |  | 3-1 |
|  Puola | 7 | 3 | 4 | 12-15 | 0.921 | 10 |  |  |  |  | 3-1 |  | 3-1 | 3-1 |
|  Unkari | 7 | 2 | 5 | 9-19 | 0.847 | 9 |  |  |  |  | 3-2 |  |  | 3-2 |
|  Ranska | 7 | 0 | 7 | 5-21 | 0.704 | 7 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Loppusarjat > sijat 9–14

| Joukkue | O | V | H | Erät | Eräp>  suhde | P |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Italia | 5 | 5 | 0 | 15-5 | 1.464 | 10 |  | 3-2 | 3-1 | 3-0 | 3-2 | 3-0 |
|  Albania | 5 | 3 | 2 | 13-8 | 1.114 | 8 |  |  |  | 3-2 | 3-0 | 3-0 |
|  Suomi | 5 | 3 | 2 | 12-8 | 1.131 | 8 |  | 3-2 |  |  | 3-0 | 3-0 |
|  Belgia | 5 | 3 | 2 | 11-9 | 1.135 | 8 |  |  | 3-2 |  | 3-1 | 3-0 |
|  Itävalta | 5 | 1 | 4 | 6-14 | 0.640 | 6 |  |  |  |  |  | 3-2 |
|  Egypti | 5 | 0 | 5 | 2-15 | 0.685 | 5 |  |  |  |  |  |  |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.:  Tšekkoslovakia
2.:  Romania
3.:  Bulgaria
4.:  Neuvostoliitto
5.:  Jugoslavia
6.:  Puola
7.:  Unkari
8.:  Ranska
9.:  Italia
10.:  Albania
11.:  Suomi
12.:  Belgia
13.:  Itävalta
14.:  Egypti