stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Youtube

| Youtube |
| --- | --- |

 Kuvankaappaus englanninkielisestä Youtubesta vuodelta 2024.
Verkkosivusto:  youtube.com
Kotipaikka:  San Bruno, Kalifornia, Yhdysvallat
Kaupallinen:  Kyllä
Tyyppi:  Videopalvelu
Rekisteröinti:  Vaihtoehtoinen
Kielet:  80 eri kieltä
Omistaja:  Google
Luonut:  Chad Hurley Steve Chen Jawed Karim
Avattu:  14. helmikuuta 2005
Sisällön lisenssi:  Videon lisääjän päätettävissä. Creative Commons valinnainen
Similarweb-sija:  2. (kesäkuu 2022)
Nykyinen tila:  Aktiivinen
Youtuben perustajat: Chad Hurley, Steve Chen ja Jawed Karim.
Youtube (tyyliteltynä YouTube) on Googlen omistama Internetissä toimiva videopalvelu, jonka perustivat helmikuussa 2005 kolme PayPalin työntekijää: Chad Hurley, Steve Chen ja Jawed Karim. Käyttäjät voivat lisätä sivustolle omia videoitaan ja katsoa sekä kommentoida muiden käyttäjien videoita.
Youtube on Internetin suosituin suoratoistovideopalvelu (vuonna 2009). Youtubeen ladataan joka minuutti noin 500 tuntia videosisältöä, eli yhdessä vuorokaudessa sisältöä ladataan yli 80 vuoden edestä (vuonna 2019). Päivittäin palvelussa katsotaan yli neljä miljardia videota ja kuukaudessa Youtubessa käy yli miljardi erillistä käyttäjää (2014). Suomessa Youtube oli vuonna 2009 toiseksi suosituin verkkosivusto.
Youtuben pääkonttori sijaitsee San Brunossa, Kaliforniassa ja Susan Wojcicki toimi Youtuben toimitusjohtajana helmikuusta 2014 vuoteen 2023. Nykyisin Youtuben toimitusjohtajana toimii Neal Mohan.
Historia

Google ilmoitti 9. lokakuuta 2006 ostavansa Youtuben noin 1,3 miljardilla eurolla.
Youtube on pyrkinyt lisäämään tarjontaansa enemmän voittoa tuottavia mainoksia ja uusia ominaisuuksia. Vuonna 2008 palvelussa mahdollistui pitkien elokuvien esittäminen. Youtube on parantanut myös kuvan laatua tarjoten mahdollisuuden 4K-tasoiseen tallentamiseen.
Tekniikka

Youtubeen voi ladata mm. WMV-, AVI-, MOV- ja MPEG-muotoisia tiedostoja Youtuben automaattisesti muokattavaksi.
Ainakin vielä 2014 Youtube esitti videon perusasetuksilla tarkkuudella 320 vaakapistettä × 240 pystypistettä. Ääniraita muunnettiin muotoon MP3, ja sen näytteenottotaajuus on 22 050 Hz yksikanavaisena eli monofonisena. 
Videoiden toistoon käytettiin Adobe Flash Playerin ominaisuuksia.
HTML5-soitin otettiin testikäyttöön vuonna 2010.
Youtuben Engineering and Developers Blogissa ilmoitettiin HTML5-soittimen siirtyneen sivuston oletusvaihtoehdoksi videoita katseltaessa 27. tammikuuta 2015.
Toukokuussa 2011 sivuston tukema HTML5-videosoitin mahdollisti 3D-videoiden toiston käyttämällä Nvidian 3D Visionia. Heinäkuussa 2010 Youtube alkoi tukea myös 4K (4 096 × 2 304) videoita. Marraskuusta 2014 lähtien on ollut mahdollista tallentaa videoita myös 48, 50 ja 60 kuvan kuvataajuudella.
Vuonna 2021 Youtube transkoodaa ladatut videot automaattisesti useaan formaattiin ja eri resoluutioille erilaisia laitteita varten. Youtubeen on mahdollista tallentaa 8K ultrateräväpiirtovideoita 7680×4320 tarkkuudella. Näistä tehdään automaattisesti 144p, 240p, 360p, 480p, 720p, 1080p, 1440p, 2160p ja 4320p -versiot. Nykyisin moderneille laitteille tarjotaan VP9-koodekkia käyttäviä videoita ja muille yhteensopivampaa H.264-koodekkia.
Youtubeen ladattaville videoilla Google suosittelee käytettäväksi H.264-koodekkia progressiivisesti tallennettuna, korkeintaan 60 kuvataajuudella, standardilla 16:9-kuvasuhteella, AAC-LC-äänikoodekkia 96 tai 48 kHz näytteenottotaajuudella stereona tai 5.1-kanavajärjestelmällä, tallennettuna MP4-säiliömuotoon.
Google on kehittänyt Argos-mikropiirin videokuvan transkoodaamisessa tusinaksi versioksi, joita se käyttää sulavaan toistoon ja verkkokaistan säästämiseksi. Käyttäjien lataamat videot muutetaan eri näyttöresoluutioille.
Tulevamilloin? koodekki on AV1.
Vuonna 2021 tuki sisältää muun muassa useimmat vuodesta 2013 eteenpäin julkaistut älytelevisiot.
Youtube vaikuttamisen välineenä

Avoimuudesta johtuen Youtubea käytetään monenlaisten epäkohtien osoittamiseen ja yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen. Siellä on käsitelty myös ongelmia, kuten kouluampumisia. Suomesta Pekka Eric Auvinen ja Matti Juhani Saari olivat luoneet itselleen tilin Youtubeen. Jokelan ja Kauhajoen koulusurmien jälkeen Suomen viranomaiset saivat poistetuiksi aineistoa, joita kuitenkin tiedotusvälineet olivat julkaisseet ja joista liikkui kopioita muualla verkossa.
Yhdysvalloissa presidentinvaalissa on uskottu, että Youtube on muuttanut perusteellisesti kampanjointia. Yksi ytimekäs Youtube-video voi saada helposti miljoonia katsojia.
Youtube vaikuttamisen välineenä > Estot ja kiellot

Jotkin maat tai laitokset ovat sensuroineet tai rajoittaneet tiettyjä videoita ja jotkin ovat estäneet kokonaan pääsyn Youtubeen. Tiettyjen videoiden estäminen tapahtuu videon rikkoessa maan lakia, joka voi vaihdella etiikkaan tai moraaliin perustuvasta laista tekijänoikeusrikkomukseen sekä kansalliseen turvallisuuteen liittyen.
Thaimaa esti sivustolle pääsyn vuonna 2007 viideksi kuukaudeksi, koska palvelussa oli 44 sekunnin mittainen video, jonka katsottiin loukkaavan maan kuningasta. Myös Pakistanissa sivustolle pääsy oli estettynä syyskuusta 2012 tammikuuhun 2016 islamia loukkaavan videomateriaalin takia. Turkki ja Tunisia ovat rajoittaneet palveluun pääsyä sekä Egypti on vaatinut tiettyjen demokratiamyönteisten tietojen rajoittamista.
Yhdysvaltain asevoimien edustajat sulkivat 14. toukokuuta 2007 sotilailta pääsyn Youtubeen, Music Televisioniin ja MySpaceen. Edustajien mukaan nämä viihdeportaalit kuormittivat liikaa puolustusministeriön verkkoa. Youtuben pääjohtajan, Chad Hurleyn mukaan kyseessä saattaa olla jokin muu syy. Kielto nimittäin tuli voimaan vain muutama päivä sen jälkeen, kun Yhdysvaltain asevoimat avasi Youtubeen oman kanavansa Irakin sodan propagandalle.
Youtube vaikuttamisen välineenä > Verkkohyökkäykset

Youtubea vastaan hyökättiin 21. toukokuuta 2009 lataamalla sinne lukuisia pornoa sisältäviä videoita. 4chanin järjestämä ”Porn Day” järjestettiin Youtuben poistettua sivustolta musiikkivideoita.
Toinen hyökkäys tapahtui 4. heinäkuuta 2010 hyödyntämällä cross-site scripting -haavoittuvaisuutta. Hyökkäyksen kohteena olivat lähinnä kanadalaisen teinitähti Justin Bieberin videot. Youtuben mukaan aukko korjattiin kahdessa tunnissa.
Youtube vaikuttamisen välineenä > Mainosboikotti 2017

Maaliskuussa 2017 Times julkaisi jutun, jonka mukaan brittihallituksen, yliopistojen, hyväntekeväisyysjärjestöjen ja useiden yksityisten yritysten mainoksia esitettiin uusnatsiryhmien ja terroristiryhmiä tukevien videoiden yhteydessä. Youtuben mainostuksen analysointi ja siitä tehdyt kohujutut levisivät myös Yhdysvaltoihin, jossa mainoksia väitettiin esitettävän kyseenalaisen ja rasistisen sisällön yhteydessä.
Kohun seurauksena yli 250 yritystä lopetti yhteistyönsä Googlen kanssa. Youtuben arvioitiin boikotoinnin seurauksena menettävän jopa 750 miljoonan dollarin mainostulot vuodessa.
Youtube vaikuttamisen välineenä > Kiistanalaisen sisällön piilotus

Elokuussa 2017 Youtube alkoi käyttäjien ilmoituksesta piilottaa videoita, joissa on ”kiistanalaista sisältöä”, mutta jotka eivät suoranaisesti riko käyttösääntöjä. Youtuben säännöissä erikseen kielletään kokonaan vihaa lietsovat videot. Piilotetuissa videoissa voi olla sisältövaroitus, niiden yhteydessä ei näytetä mainoksia tai niitä ei voi kommentoida tai tykätä, eikä niille näytetä videoehdotuksia.
Mozilla-säätiön rahoittamassa, 37 380 Youtuben käyttäjää kattaneessa tutkimuksessa (2020–2021) Youtube-sivuston havaittiin suosittelevan käyttäjilleen katsottavaksi videoita, jotka sisältävät esimerkiksi misinformaatiota, väkivaltaa ja vihapuhetta.  Youtuben käyttäjien saatavilla on säätimiä, joiden Youtube väittää vaikuttavan käyttäjän eteen tulevaan sisältöön, mutta Mozilla-säätiön myöhemmän, 22 722 käyttäjän tutkimuksen mukaan näiden säätimien vaikutus on todellisuudessa häviävän pieni.
Youtube ja tekijänoikeusjärjestelyt

Youtube kieltää tekijänoikeudellisesti suojattujen videoiden tuomisen palveluun ilman tekijänoikeuksien haltijan lupaa. Tekijänoikeudellisesti suojatun materiaalin valvonnassa ja poistossa on kuitenkin ollut vaikeuksia. Vuonna 2008 jotkut televisioyhtiöt ilmoittivat luovuttaneensa lähes kokonaan tekijänoikeudellisesti suojatun materiaalin poistamisen tehtävän vaikeuden vuoksi. Youtube voi poistaa käyttäjien tunnuksia, jos nämä ovat tuoneet tekijänoikeuksia rikkovia videoita palveluun.
Toukokuussa 2007 uutisoitiin, että Youtube suhtautuu tekijänoikeuksiin vakavasti ja harkitsee ottavansa käyttöön sisällönsuodatuksen, jolla järjestelmä tunnistaisi tekijänoikeuksin suojatun materiaalin ja estäisi sen lataamisen.
Youtubella on sopimukset materiaalin jakelusta ainakin levy-yhtiöiden Universal, SonyBMG, Warner Music ja EMI kanssa. Youtube käyttää tekniikkaa, joka tunnistaa videossa soivan kappaleen ja tämän perusteella maksaa tekijänoikeuskorvaukset oikealle taholle.
Youtube ja tekijänoikeusjärjestelyt > Content ID

Vuoden 2007 lopulla Youtube julkaisi Content ID -nimisen sisällöntunnistusjärjestelmän, jonka tarkoituksena on helpottaa tekijänoikeuksien haltijoiden taistelua piratismia vastaan. Työkalu tarkastaa sivustolle ladattavien videoiden profiileita tietokannassa olevaan tekijänoikeudelliseen materiaaliin. Se ilmoittaa tekijänoikeusrikkomuksista oikeuksien omistajille, jotta he voivat päättää, mitä kyseisille videolle tehdään. Tekijänoikeuksien haltija voi pyytää, että videon näkyminen estetään, tai videoon voidaan lisätä mainoksia, joiden tuotosta osa menee tekijänoikeuksien haltijalle. Youtuben mukaan yli 95 prosenttia valitsee jälkimmäisen vaihtoehdon. Levy-yhtiöiden mukaan järjestelmä ei kuitenkaan ole tarpeeksi tarkka.
Vuonna 2016 Youtube sanoi maksaneensa tekijänoikeuksien haltijoille vuodesta 2007 lähtien Content ID:n avulla yhteensä kaksi miljardia dollaria.
Sisällöntunnistusjärjestelmän julkaisun jälkeen on medioihin noussut esille monia virheellisiä automaattisia ilmoituksia tai väärin saatuja tekijänoikeuksia. Yhtenä esimerkkinä Content ID:n automaattisesti huomaama kissavideo, jossa kissan kehräys luokiteltiin tekijänoikeusrikkomukseksi.
EFF:n mukaan Content ID on korvannut Yhdysvaltain lain salliman lainaus-, parodia- ja sitaattioikeuden "Fair usen" Youtuben omilla säännöillä.
On myös arvioitu että Content ID antaa Googlelle etulyöntiaseman jos EU:n tekijänoikeusdirektiivissa vaaditaan sisällön ennakkosuodatus oikeudenomistajien eduksi. Tällöin Google voi lisensoida valmista järjestelmää pienemmille toimijoille tai niiden on kehittävä oma vastaava kymmenien miljoonien hintaan.
Youtube ja tekijänoikeusjärjestelyt > Viacom

Maaliskuussa 2007 yhdysvaltalainen televisioyhtiö Viacom haastoi Youtuben oikeuteen tekijänoikeusrikkomuksista ja vaati siltä miljardin dollarin korvauksia. Viacomin mukaan Youtubessa on lähes 160 000 heidän omistamaansa videoleikettä.
Oikeus määräsi heinäkuussa 2008 Youtuben luovuttamaan palvelun kaikkien käyttäjien IP-osoitteet, käyttäjätunnukset ja poistettujen videoiden tiedot Viacomille, jotta Viacom voisi osoittaa tekijänoikeudellisesti suojatun materiaalin olevan suositumpaa kuin amatöörimateriaalin. Yhteensä tietoja luovutettiin 12 teratavua.
Maaliskuussa 2014 yhtiöiden oikeustaistelu päättyi, kun osapuolet tulivat sovintoon. Sen sisällöstä ei kerrottu julkisuuteen.
Youtube ja tekijänoikeusjärjestelyt > Teosto

Marraskuun 2017 lopulla Suomen tekijänoikeusjärjestö Teoston sekä Googlen välinen, kuukauden ajan kestänyt kiista johti musiikkia sisältäneiden Youtube-videoiden estämiseen Suomessa. Eston taakse joutui valtaosin suomalaisia kappaleita ja musiikkivideoita, mutta joukossa oli mukana runsaasti myös ulkomaalaisia vastaavia. Kiista aiheutui suomalaisten musiikintekijöiden valituksienteosta, joka johtui Youtubesta saaduista liian pienistä korvauksista. Esto koski vain ja ainoastaan Suomea. Myöhemmin samana päivänä Teoston senior manager Markus Kaarto ilmoitti, että väliaikainen sopimus oli saatu aikaiseksi ja että musiikki palaa suomalaisten saataville Youtubessa torstain 30.11. ja perjantain 1.12. aikana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Youtube Wikimedia Commonsissa
Tässä kamppailussa tiivistyy koko YouTuben tulevaisuus – Suosittu tubettaja PewDiePie ja mediajätti käyvät veristä sotaa seuraajista, Yle 26.4.2017
YouTuben virallinen sivusto
Wikitubia, YouTubeen keskittyvä wiki (englanniksi)
Kuvankaappaus suomenkielisestä Youtubesta vuodelta 2017.
Youtuben ensimmäinen logo
Estetyn videon ilmoitusviesti
Urška Hrovat

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Urška Hrovat vuonna 2008. |  Urška Hrovat vuonna 2008. |  Urška Hrovat vuonna 2008. |  |
Maa:   Slovenia
Naisten alppihiihto
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Sierra Nevada 1996 | pujottelu |  |
Urška Hrovat (s. 18. helmikuuta 1974 Ljubljana, Jugoslavia) on entinen slovenialainen alppihiihtäjä, pujottelun MM-mitalisti.
Hrovat edusti vielä Jugoslaviaa voittaessaan nuorten MM-kilpailuissa 1991 Norjan Hemsedalissa  kultaa pujottelussa ja hopeaa yhdistetyssä. Slovenian edustajana hän uusi pujottelumestaruutensa seuraavana talvena kotikisoissaan Mariborissa ja saavutti samassa lajissa pronssia vielä Italian Coleressa 1993.
Hrovat sijoittui Albertvillen olympialaisissa 1992 pujottelussa kymmenenneksi ja Lillehammerissa 1994 kahdeksanneksi.
Hrovat saavutti pronssia Sierra Nevadan 1996 MM-kilpailujen pujottelussa Pernilla Wibergin ja Patricia Chauvet'n jälkeen. Hän oli samoissa kisoissa lisäksi suurpujottelussa yhdestoista. Vailin MM-kisoissa 1999 Hrovat oli pujottelussa seitsemäs ja St. Antonissa 2001 kymmenes.
Hrovat saavutti urallaan viisi maailmancupin osakilpailuvoittoa, kaikki pujottelussa. Kolmen parhaan joukkoon hän sijoittui neljätoista kertaa.
Maailmancupin palkintosijat

Pujottelu
Kausi 1993–1994: Santa Caterina kolmas, Maribor voitto & kolmas; pujottelucupissa kolmas
Kausi 1994–1995: Meribel voitto, Bormio kolmas; pujottelucupissa neljäs
Kausi 1995–1996: St. Anton toinen, Veysonnaz toinen, Garmisch-Partenkirchen voitto; pujottelucupissa toinen
Kausi 1996–1997: Maribor toinen
Kausi 1997–1998: Val d'Isère kolmas, Lienz kolmas, Crans-Montana voitto; pujottelucupissa neljäs
Kausi 1998–1999: Park City voitto
Suurpujottelu
Kausi 1994–1995: Bormio kolmas
Kokonaiscup
1993–1994 kymmenes, 1994–1995 kymmenes, 1997–1998 yhdeksäs
Uinnin Suomen-mestaruuskilpailut 1947

Suomen Uimaliitto järjesti mestaruuskilpailut yhdessä osassa Helsingissä Uimastadionilla 10.-11.8.1947.
Miehet > 100 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Heikki Hietanen | 1.04,5 |
| 2 | U.Salonen | 1.05,3 |
| 3 | Risto Pelttari | 1.05,4 |
| 4 | Pauli Hille | 1.08,2 |
| 5 | Helmer Grahn | 1.08,5 |
| 6 | R.Sonntag | 1.08,5 |
Miehet > 400 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bror Labart | 5.19,0 |
| 2 | Jaakko Aalto | 5.30,2 |
| 3 | Risto Pelttari | 5.32,2 |
| 4 | Aarno Marjunen | 5.37,0 |
| 5 | Aatos Laine | 5.39,1 |
| 6 | Helmer Grahn | 5.46,0 |
Miehet > 1 500 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bror Labart | 21.07,0 |
| 2 | Aatos Laine | 22.47,0 |
| 3 | Risto Pelttari | 23.08,8 |
| 4 | Jaakko Aalto | 23.28,0 |
| 5 | Aarno Marjunen | 24.33,1 |
| 6 | H.Jaatinen | 24.58,5 |
Miehet > 100 m selkäuinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Erkki Marttinen | 1.16,7 |
| 2 | Pauli Hille | 1.17,0 |
| 3 | S.Aalto | 1.20,8 |
| 4 | Altte Harma | 1.22,7 |
| 5 | J.Paunio | 1.25,2 |
| 6 | Pekka Silvast | 1.26,0 |
Miehet > 200 m rintauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Paavo Nurmi | 2.58,5 |
| 2 | Tauno Vaarna | 3.01,0 |
| 3 | Aarre Paananen | 3.03,7 |
| 4 | P.Immonen | 3.05,8 |
| 5 | Erkki Marttinen | 3.06,2 |
| 6 | A.Liukkonen | 3.07,6 |
Miehet > 4 x 200 m vapaauintiviesti

| Sija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Uimarit (S.Aalto, U.Salonen, B.Labart, H.Hietanen) | 10.22,9 |
| 2 | Helsingfors Simsällskap (H.Grahn, Sjöholm, J.Roine, J.Grahn, ) | 11.06,0 |
| 3 | Helsingin Työväen Uimarit (P.Toivola, E.Henriksson, V.Nyström, V.Karvinen) | 11.31,7 |
| 4 | Vetehiset | 11.55,5 |
Miehet > 3 x 100 m sekaviesti

| Sija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Uimarit (E.Marttinen, A.Paananen, H.Hietanen]) | 3.45,5 |
| 2 | Helsingfors Simsällskap (M.Henriksson, Bergström, H.Grahn) | 3.57,6 |
| 3 | Turun Työväen Uimarit (T.Vaarna, Rahkonen, A.Marjunen) | 4.03,3 |
| 4 | Helsingin Työväen Uimarit | 4.08,3 |
| 5 | Vetehiset | 4.19,9 |
Miehet > Ponnahduslautahypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Sijapisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ilmari Niemeläinen | 136,69 |  |
| 2 | Olavi Heinonen | 107,43 |  |
| 3 | Veikko Syvälahti | 104,15 |  |
| 4 | Helge Wasenius | 93,77 |  |
| 5 | M.Dimitrijeff | 79,74 |  |
| 6 | P.Tuomi | 69,68 |  |
Miehet > Suorat kerroshypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Sijapisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Alvi Palho | 45,66 |  |
| 2 | Ilmari Niemeläinen | 41,86 |  |
| 3 | Helge Wasenius | 41,09 |  |
| 4 | A.Iivanainen | 34,78 |  |
| 5 | B.Margelin | 31,32 |  |
Miehet > Vaihtelevat kerroshypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Sijapisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ilmari Niemeläinen | 80,50 |  |
| 2 | E.Lehtinen | 74,97 |  |
| 3 | Erkki Gröndahl | 70,03 |  |
Naiset > 100 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sirkka Tani | 1.18,3 |
| 2 | Aune Heimolainen | 1.18,9 |
| 3 | Tellervo Jokinen | 1.21,5 |
| 4 | Ritva Järvinen | 1.22,6 |
| 5 | Liisa Virtanen | 1.22,6 |
| 6 | Laila Tikka | 1.22,9 |
Naiset > 400 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Aune Jaatinen | 6.23,3 |
| 2 | Tellervo Jokinen | 6.28,1 |
| 3 | Sirkka Tani | 6.41,3 |
| 4 | Laila Tikka | 6.50,4 |
Naiset > 100 m selkäuinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Hilkka Hietamäki | 1.31,9 |
| 2 | Ruth Strömsholm | 1.34,8 |
| 3 | Pirkko Arpikari | 1.37,3 |
| 4 | Kirsti Hakomeri | 1.39,8 |
| 5 | Ritva Linkosuo | 1.40,9 |

| 6 | Raija Hyvönen | 1.41,2 |
Naiset > 200 m rintauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Margit Leskinen | 3.09,8 |
| 2 | Meeri Salminen | 3.13,8 |
| 3 | Hilkka Hietamäki | 3,16,3 |
| 4 | Sirkka Perälä | 3.20,2 |
| 5 | Kaija Mäkelä | 3.21,5 |
| 6 | Harriet Finnemann | 3.23,3 |
Naiset > 4 x 100 m vapaauintiviesti

| Sija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Uimarit (R.Poutanen, A.Onnela, R.Järvinen, T.Jokinen) | 5.41,0 |
| 2 | Hämeenlinnan Uimaseura (L.Virtanen, Raija Hyvönen, Rauha Hyvönen, K.Narvi) | 5.54,2 |
| 3 | Turun Uimaseura | 5.56,2 |
| 4 | Helsingin Työväen Uimarit | 5.57,8 |
| 5 | Helsingfors Simsällskap | 6.11,2 |
| 6 | Vetehiset | 6.12,2 |
Naiset > 3 x 100 m sekaviesti

| Sija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Työväen Uimarit (H.Hietamäki, M.Leskinen, P.Arpikari) | 4.33,5 |
| 2 | Helsingin Uimarit (K.Hakomeri, S.Perälä, T.Jokinen) | 4.33,9 |
| 3 | Hämeenlinnan Uimaseura (R.Hyvönen, I.Laarne, L.Virtanen) | 4,43,8 |
| 4 | Helsingfors Simsällskap | 4,43,9 |
| 5 | Turun Uimaseura | 4,44,1 |
| 6 | Vetehiset | 5.16,3 |
Naiset > Ponnahduslautahypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Sijapisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Elma Forsberg | 54,27 |  |
| 2 | Lisa Heiskanen | 51,45 |  |
| 3 | Hannel Gustafsson | 49,42 |  |
Naiset > Suorat kerroshypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Sijaluku |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Alice Vuorinen | 29,08 |  |
| 2 | Maija-Liisa Hyvärinen | 29,00 |  |
| 3 | Ella Lindström | 22,54 |  |
| 4 | Aili Mikkelä | 22,27 |  |
| 5 | Martta Tallberg | 20,87 |  |
| 6 | Anna-Lisa Leino | 19,00 |  |
Rump rump rellaa

Rump rump rellaa on Riitta Helevän vuonna 2004 tekemä maalattu terästeos Oulun Oulunsalossa. Teos siirrettiin 2021 konservoinnin jälkeen Niemenrannan koulun pihalle uudislaajennuksen eteen nurmialueelle. Taideteos on uniikki taideinstallaatio, mutta se on tehty myös kiipeiltäväksi. Oulunsalon kunta hankki vuonna 2004 Siikajoella valmistetun Rump rump rellaa -taideteoksen. Vuonna 2013 Oulunsalo liittyi osaksi Oulun kaupunkia vuonna ja teos liitettiin Oulun taidekokoelmaan.
Winston

| Winston |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  14. kesäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  englantilainen, "ystävien maatila"
Infobox OKNimi-testi OK: 
Winston on englantilaisperäinen henkilönnimi, joka esiintyy sekä sukunimenä että miehen etunimenä. Alun perin Winston on muinaisenglantilainen suku- ja paikannimi, joka merkitsee ystävien maatilaa. Kansainvälisesti tunnetuksi nimen teki viimeistään toisen maailmansodan aikana Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri Winston Churchill.
Suomessa nimi Winston on kesäkuuhun 2024 mennessä annettu noin 180 henkilölle, joista suurin osa on vuoden 1970 jälkeen syntyneitä. Ennen vuotta 1940 nimeä ei ollut Suomessa annettu kenellekään. Vuodesta 2025 lähtien Winstonin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 14. kesäkuuta.
Tunnettuja Winstoneja > Winston sukunimenä

Frederick H. Winston (1830–1904), yhdysvaltalainen asianajaja, toinen Winston & Strawn -toimiston perustajista
Harry Winston (1896–1978), yhdysvaltalainen jalokiviseppä ja -kauppias
Irene Winston (1916–1964), yhdysvaltalainen näyttelijä, televisio- ja radiokäsikirjoittaja
Jameis Winston (s. 1994), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon ja baseballin pelaaja
John A. Winston (1812–1871), yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko ja kuvernööri
Stan Winston (1946–2008), yhdysvaltalainen erikoistehostetaiteilija ja -tuottaja
Tunnettuja Winstoneja > Winston etunimenä

Winston Bogarde (s. 1970), alankomaalainen jalkapalloilija
Winston Churchill (1874–1965), brittiläinen poliitikko, kirjailija ja historioitsija, Ison-Britannian pääministeri 1940–1945 ja 1951–1955, Nobelin kirjallisuuspalkinnon saaja
Winston Duke (s. 1986), tobagolais-yhdysvaltalainen näyttelijä
Winston Field (1904–1969), rhodesialainen poliitikko, Etelä-Rhodesian pääministeri 1962–1964
Winston Graham, alk. Winston Grime (1908–2003), englantilainen kirjailija
Winston Groom (1943–2020), yhdysvaltalainen romaani- ja tietokirjailiaj
Winston Hubert McIntosh, Peter Tosh (s. 1944), jamaikalainen reggaemuusikko ja rastafari
Winston Peters (s. 1945), uusiseelantilainen poliitikko
Winston Reid (s. 1986), uusiseelantilais-tanskalainen jalkapalloilija
Winston Rekert (1949–2012), kanadalainen näyttelijä
Winston Rodney, Burning Spear (s. 1948), jamaikalainen roots reggae -muusikko
Kuvitteellisia Winstoneja

Winston Smith, päähenkilö George Orwellin romaanissa Vuonna 1984