stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Muumipeikko
Muumipeikon (ääni)näyttelijät > Muumipeikon suomenkieliset ääninäyttelijät

| Vuosi | Elokuva / Sarja / Peli | Näyttelijä |
| --- | --- | --- |
| 1983 | Mumindalen | Tom Pöysti |
| 1991–1998 | Muumilaakson tarinoita | Rabbe Smedlund |
| 1993 | Muumipeikko ja pyrstötähti | Rabbe Smedlund |
| 1996 | Suuri Muumijuhla | Rabbe Smedlund |
| 1997 | Muumit ja Taikurin hattu | Rabbe Smedlund |
| 2000 | Muumit ja Taikatalvi | Rabbe Smedlund |
| 2001 | Muumit ja Taikalamppu | Rabbe Smedlund |
| 2005–2006 | Muumien malliin | Rabbe Smedlund |
| 2006 | Muumit ja salaperäiset huudot | Joonas Väisänen |
| 2007 | Muumit ja suuri syysjuhla | Joonas Väisänen |
| 2007–2008 | Muumien maailma | Jasper Pääkkönen |
| 2008 | Muumi ja vaarallinen juhannus | Jasper Pääkkönen |
| 2010 | Muumi ja punainen pyrstötähti | Jasper Pääkkönen |
| 2014 | Muumit Rivieralla | Kris Gummerus |
| 2017 | Muumilaakson tarinoita | Aksu Palmén |
| 2017 | Muumien taikatalvi | Akira Takaki |
| 2019–2025 | Muumilaakso | Joonas Nordman |
| 2020 | Muumipeikko ja pyrstötähti | Joonathan Kettunen |
| 2021 | Muumipapan urotyöt – Erään nuoren Muumin seikkailut | Akira Takaki |
| 2022 | Joulu saapuu Muumilaaksoon | Antti L. J. Pääkkönen |
Muumipeikon (ääni)näyttelijät > Muumipeikon ruotsinkieliset (ääni)näyttelijät

Luettelossa on vain osa.
| Vuosi | Elokuva / Sarja / Peli | Näyttelijä |
| --- | --- | --- |
| 1969 | Muumipeikko | Lasse Pöysti |
| 1973 | Mumindalen | Peter Radise (näyttelijä) Börje Ahlstedt (ääni) |
| 1991–1994 | Muumilaakson tarinoita | Sixten Lundberg |
| 1993 | Muumipeikko ja pyrstätähti | Sixten Lundberg |
| 1996 | Suuri Muumijuhla | Nicke Lignell |
| 2005–2006 | Muumien malliin | Sixten Lundberg |
| 2006 | Muumit ja salaperäiset huudot |  |
| 2007 | Muumit ja suuri syysjuhla |  |
| 2010 | Muumi ja vaarallinen juhannus | Markus Riuttu |
| 2014 | Muumit Rivieralla | Kris Gummerus |
| 2017 | Muumien taikatalvi | Bill Skarsgård |
| 2019–2025 | Muumilaakso | Christoffer Strandberg |
| 2020 | Muumipeikko ja pyrstötähti | Christoffer Strandberg |
| 2021 | Muumipapan urotyöt – Erään nuoren Muumin seikkailut | Martin Paul |
| 2022 | Joulu saapuu Muumilaaksoon | Markus Riuttu |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Muumipeikko Wikimedia Commonsissa
Muumit
| --- | --- |
Hahmot:  Muumipeikko  Muumimamma  Muumipappa  Nuuskamuikkunen  Pikku Myy  Nipsu  Niiskuneiti  Niisku  Haisuli  Hattivatit  Mörkö  Hemuli  Vilijonkka  Mymmeli  Noita  Aliisa  Tuu-tikki  Surku  Poliisimestari  Tiuhti ja Viuhti  Piisamirotta  Hosuli  Juksu  Fredrikson 
Paikat:  Muumilaakso  Muumitalo 
Kirjat:  Muumit ja suuri tuhotulva  Muumipeikko ja pyrstötähti  Taikurin hattu  Muumipapan urotyöt  Vaarallinen juhannus  Taikatalvi  Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia  Muumipappa ja meri  Muumilaakson marraskuu 
Kuvakirjat:  Kuinkas sitten kävikään?  Kuka lohduttaisi Nyytiä?  Vaarallinen matka  Outo vieras Muumitalossa 
Televisiosarjat:  Die Muminfamilie (1959) jaksot  Muumipeikko (1969) jaksot  Mūmin (1969) jaksot  Shin Mūmin (1972) jaksot  Mumindalen (1973) jaksot  Muumien maailma (1978) jaksot  Muumilaakson tarinoita (1990) hahmot  jaksot  Muumilaakso (2019) hahmot  jaksot 
Elokuvat:  Muumipeikko ja pyrstötähti (1992)  Muumi ja vaarallinen juhannus (2008)  Muumi ja punainen pyrstötähti (2010)  Muumit Rivieralla (2014)  Muumien taikatalvi (2017)  Muumipeikko ja pyrstötähti (2021)  Muumipapan urotyöt – Erään nuoren Muumin seikkailut (2021) 
Lyhytelokuvat:  Kuka lohduttaisi Nyytiä?  Kuinkas sitten kävikään? 
Sarjakuva: Muumipeikko (sarjakuva)
Videopelit:  Muumit piilosilla  Muumit meren aalloilla  Suuri Muumijuhla  Muumit ja Taikurin hattu  Muumit ja Näkymätön lapsi  Moomin’s Tale  Muumit ja Taikatalvi  Muumit ja Taikalamppu  Muumipappa kalassa  Muumit ja Salaperäiset huudot  Muumit ja Suuri syysjuhla  Nuuskamuikkunen – Muumilaakson melodia 
Lautapelit:  Muumien hillojahti  Muumien purnukkajahti  Muumipeli 
Muuta:  Muumimaailma  Muumimuseo  muumimuki  Luettelo Muumimukeista
Topralli

| Topralli |
| --- | --- |
 DVD-julkaisun kansi
Ohjaaja:  Yrjö Tähtelä
Käsikirjoittaja:  Yrjö Tähtelä
Tuottaja:  Yrjö Tähtelä
Säveltäjä:  Erik Lindström   Irwin Goodman
Kuvaaja:  Raymond
Leikkaaja:  Raimo Lehto
Pääosat:  Irwin Goodman   Katri Helena   Carola   Eero Raittinen   Jussi Raittinen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Tähtelä-Filmi
Ensi-ilta:  22. huhtikuuta 1966
Kesto:  77 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Topralli on Yrjö Tähtelän ohjaama ja tuottama suomalainen musiikkielokuva vuodelta 1966. Siinä esiintyy monia tunnettuja muusikoita ja laulajia, kuten Irwin Goodman, Katri Helena, Carola, Eero ja Jussi Raittinen sekä The Renegades -yhtye. Elokuvassa esiintyy myös The Creatures -yhtye, jonka jäseniä olivat muun muassa Kirka ja Remu Aaltonen.
Toprallilla ei väitetysti ollut lainkaan käsikirjoitusta; sen juoni seuraa 1950-luvun musiikkielokuvia ja jossain määrin Speden viihdettä. Osa vitseistä on yhdysvaltalaisen elokuvan mykän kauden perua. Se on eräs harvoista suomalaisista elokuvista, jota kuvattiin osin ulkomailla, Tukholmassa. Osia elokuvasta on kuvattu myös Parolannummella panssarivaunujen ajoharjoituksissa. Elokuva on mustavalkoinen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Katri Helena  | … |  Katri   |
|  Carola  | … |  Carola Pamppu   |
|  Irwin Goodman  | … |  Irwin   |
|  Yrjö Tähtelä  | … |  levykaupan myyjä Rudolf Räpylä, Räpylän Hulda-täti, koelauluduon jäsen   |
|  Eero ja Jussi  | … |  Eero ja Jussi   |
|  Oiva Tainio  | … |  johtaja Pamppu   |
Juoni

Johtaja Pamppu aikoo juhlia yhtiönsä 50-vuotissyntymäpäivää suurisuuntaisella show’lla. Sen vetäjäksi pannaan vahingossa levykaupan myyjää tuuraava Rudolf Räpylä sihteerinään parikymppinen, vaaleahiuksinen kaunotar Katri, joka taas luulee Räpylää iskelmäosaston pomoksi. Parivaljakko matkaa Tukholmaan etsimään The Renegades -yhtyettä. Siellä Rudolf tapaa johtaja Pampun tyttären, tummahiuksisen Carolan, jonka kanssa hän juopottelee ja tanssahtelee. Carolan hotellihuoneeseen Rudolfilla ei kuitenkaan ole pääsyä. Kun Rudolf kertoo Pampulle tehneensä sopimuksen Carolan kanssa, Pampulta palavat käämit – Rudolf ei tiennyt Carolaa johtajan tyttäreksi. Aikaa ohjelmanumeron valmiiksisaattamiseen on vain muutama tunti.
Rudolfin ja Katrin onnistuu kiinnittää Irwin juhlashow'hun. Sen jälkeen he lähtevät Parolan varuskuntaan etsimään muuatta Jussia. Katri toilailee autoineen keskellä sotaharjoituksia, mutta tehtävä onnistuu. Juhlapäivänä Rudolf sairastaa flunssaa. The Renegades saapuu Helsinkiin ja kommelluksista huolimatta juhlashow'sta tulee menestys.
Juoni > Sävelmät tulkitsijoineen

Toprallissa esitetään muun muassa seuraavat musiikkikappaleet:
"Aurinko, tähdet ja kuu" (Irwin Goodman)
"Mä tahdon pojan" (Carola)
"Kalteritango" (Irwin Goodman)
"Armeijassa" (Katri Helena)
"Balladi kanuunasta" (Eero ja Jussi)
"Polkkis" (Katri Helena)
"Lui" (Katri Helena)
Arviot

Kriitikot tyrmäsivät Toprallin kautta linjan. Hufvudstadsbladetin Greta Brotherus kirjoitti: "Että joku voikin vuonna 1966 tuottaa teknisesti niin ala-arvoisen filmin kuin Topralli, häpeämättömän huonosti kuvatun ja surkeasti synkronoidun." Uuden Suomen Mikael Fränti piti surkeaksi arvioimansa tekeleen ainoana valopilkkuna Katri Helenaa. Päivän Sanomien Taisto Pohjola havaitsi Tähtelässä koomikon aineksia, jotka kuitenkin liika hutilointi oli pilannut.
Huomioita

Televisioensi-iltansa Topralli sai vasta 24. kesäkuuta 2008 eli 42 vuotta elokuvan teon jälkeen. Samana vuonna elokuva julkaistiin myös DVD-tallenteena. Elokuvahistorioitsija Kari Uusitalo on maininnut 1960-luvulla usein keskustellun siitä, onko Topralli Suomen elokuvahistorian huonoin elokuva. Elokuvan tekijä Yrjö Tähtelä on kertonut itsekin toivovansa sen olevan, sillä siihen hän omien sanojensa mukaan myös pyrki. Tähtelä sanoi elokuvan ensimmäistä televisioesitystä edeltävässä haastattelussa, että sitä voi "katsoa vain kännissä".lähde?
Topralli tuotti yli 140 000 markan tappion.
Aiheesta muualla

Elokuvauutiset (Arkistoitu – Internet Archive)
Ville Mäkilä

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 4. kesäkuuta 1990 (ikä 34)
Syntymäpaikka: Turku, Suomi
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 188 cm
Junioriseurat
2002–2003: TPS
2004–2005: ÅÎFK
2006–2009: FC Inter
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2006–2007 | VG-62 | 11 | (1) |
| 2008 | FC Inter | 1 | (0) |
| 2008–2010 | Sinimustat | 66 | (3) |
| 2011 | ÅÎFK | 26 | (1) |
| 2012 | MaPS | 16 | (3) |
| Yhteensä | Yhteensä | 120 | (8) |
Maajoukkue
| 2005 | Suomi U15 | 2 | (0) |
| 2006 | Suomi U16 | 4 | (0) |
| 2007 | Suomi U17 | 3 | (1) |
| 2007–2008 | Suomi U18 | 18 | (0) |
| 2008 | Suomi U19 | 3 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Ville Mäkilä (s. 4. kesäkuuta 1990 Turku) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli keskuspuolustaja.
Aiemmin urallaan Mäkilä on pelannut Kakkosta FC Sinimustissa ja ÅIFK:ssa sekä Kolmosta Maskun Palloseurassa. Veikkausliigadebyyttinsä hän teki FC Interin joukkueessa 10. elokuuta 2008 ottelussa Valkeakosken Hakaa vastaan. Kyseinen ottelu on jäänyt hänen ainoaksi Veikkausliigassa.
Chetumal

| Chetumal |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Chetumal
 Koordinaatit: 18°30′13″N, 88°18′19″W 
Valtio:  Meksiko
Osavaltio:  Quintana Roo
- pääkaupunki:  Chetumal
Kunta:  Othón P. Blanco
Perustettu:  5. toukokuuta 1898
Korkeus:  10 m
Väkiluku (2014):  169 700
Aikavyöhyke:  UTC−5
Postinumero:  77 000–77 098
Suuntanumero(t):  983
 
 opb.gob.mx 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Chetumal on kaupunki Jukatanin niemimaan itärannikolla Meksikossa. Se on Quintana Roon osavaltion pääkaupunki ja Othón P. Blancon kunnan hallinnollinen pääkaupunki. Vuonna 2014 kaupungin asukasluku oli 169 700.
Chetumal sijaitsee Chetumalinlahden länsipuolella lähellä Rio Hondojoen suuta. Chetumal on alueella merkittävä satamakaupunki ja toimii Meksikon tärkeimpänä kauppapaikkana naapurivaltion Belizen kanssa. Sijaintinsa vuoksi kaupunki on altis trooppisille hirmumyrskyille. Hurrikaanit Janet ja Dean, molemmat viidennen luokan hirmumyrskyjä, tulivat maihin lähellä Chetumalia (vuosina 1955 ja 2007).
Esikolumbiaanisella ajalla mayakaupunki nimeltä Chactemal hallitsi nykyisen Quintana Roon eteläistä osaa ja Belizen koillisosaa. Tämän kaupungin oletetaan sijainneen Rio Hondon toisella puolella nykyisen Belizen alueella eikä samalla paikalla kuin nykyinen Chetumal.lähde?
Nyky-Chetumal perustettiin meksikolaisena satamakaupunkina vuonna 1898 nimellä Payo Obispo. Nimi muutettiin virallisesti Chetumaliksi vuonna 1936.lähde?
Amisulpridi

| --- | --- |


Amisulpridi
Systemaattinen (IUPAC) nimi
4-amino-N-[(1-etyylipyrrolidin-2-yyli)metyyli]-5-etyylisulfonyyli-2-metoksibentsamidi
Tunnisteet
CAS-numero: 71675-85-9
ATC-koodi: N05AL05
PubChem CID: 2159
DrugBank: DB06288
Kemialliset tiedot
Kaava: C17H27N3O4S 
Moolimassa: 369,479 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 126–127 °C
Liukoisuus veteen: 0,543 g/l
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 48 %
Proteiinisitoutuminen: 17 %
Metabolia: vähäinen
Puoliintumisaika: 12 tuntia
Ekskreetio: renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  C(AU) 
Reseptiluokitus:  reseptivalmiste
Antotapa: oraalinen intramuskulaarinen
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Amisulpridi (myydään nimillä Suomessa Solian, ulkomailla myös Sulpitac, Amitrex, Soltus tai Amazeo), on sulpiridijohdannaisiin kuuluva epätyypillinen eli toisen polven antipsykoottinen lääke. Sitä käytetään psykoosin ja skitsofrenian, sekä Italiassa dystymian hoitoon. Sen on havaittu myös toimivan kaksisuuntaisen mielialahäiriön ja masennuksen hoidossa. Amisulpridi on Suomessa erityisluvallinen lääke, nimellä Solian. Kahdella amisulpridivalmisteella on määräaikainen erityislupa, mikä tarkoittaa sitä, että valmisteiden toimittamiseen apteekista asiakkaalle ei tarvita potilaskohtaista erityislupaa vaan lääke voidaan toimittaa myyntiluvallisen lääkkeen tapaan. Lääkepakkaukset ovat vieraskielisiä (saksa).
Amisulpridi on bentsamidijohdannainen ja dopamiinireseptorin antagonisti, joka vaikuttaa selektiivisesti dopamiini D2- ja D3-reseptoreihin. Antipsykoottisena aineena amisulpridi lievittää sekä positiivisia että negatiivisia skitsofrenian oireita, ja sillä on masennusta ehkäiseviä ominaisuuksia potilailla, joilla on psykiatrisia häiriöitä, dystymiaa ja vakavaa masennusta. Amisulpridi vaikuttaa pääasiassa limbiseen järjestelmään, mikä selittää sen suhteellisen pienemmän ekstrapyramidaalisten haittavaikutusten riskin verrattuna muihin epätyypillisiin psykoosilääkkeisiin. Oraalisia amisulpriditabletteja käytetään Euroopan maissa akuuttien ja kroonisten skitsofreenisten häiriöiden sekä mielenterveyshäiriöiden sekundaaristen negatiivisten oireiden, kuten mielialahäiriöiden, masentuneen mielialan ja kehitysvammaisuuden, hoitona. Amisulpridia käytetään myös antiemeettisenä aineena. Yhdysvalloissa amisulpridin suonensisäistä formulaatiota käytetään leikkauksen jälkeisen pahoinvoinnin ja oksentelun hoitoon ja ehkäisyyn aikuisilla joko monoterapiana tai yhdessä toisen eri lääkeluokan antiemeettisen aineen kanssa. Sitä markkinoidaan tuotenimellä Barhemsys.
Haittavaikutukset

Useammalla kuin joka 10:nnellä käyttäjällä ilmenee eräitä ekstrapyramidaalioireita (vapinaa, lihasjäykkyyttä, kouristuksia, liikkeen hitautta), runsasta syljeneritystä ja levottomuutta.
Yhdellä 10−100:sta käyttäjästä ilmenee suonenvetoa (yleensä niskassa, silmässä tai leuassa), orgasmivaikeuksia, uneliaisuutta, univaikeuksia, ahdistusta, kiihtyneisyyttä, ummetusta, pahoinvointia, oksentelua, maitohormonin määrän kasvua (voi johtaa  rintakipuun, rintojen kasvuun ja maitovuotoon miehillä ja naisilla, kuukautisten loppumiseen tai epäsäännöllisyyteen, maitohormonista riippuvaiseen kasvaimeen, erektiohäiriöön tai siemensyöksyn häiriöön), matalasta verenpaineesta johtuvaa huimausta, lihomista, unettomuutta ja suun kuivuutta.
Yhdellä 100−1000:sta käyttäjästä ilmenee tardiivi dyskinesia -liikehäiriöön kuuluvia oireita (hallitsemattomia kielen, suun ja kasvojen liikkeitä), korkeaa verensokeria, sydämen sykkeen hidastumista, eräiden maksaentsyymien määrän kasvua.
Yhdellä 1000 − 10 000 käyttäjästä ilmenee nopeasta lopettamisesta johtuvia vieroitusoireita (hallitsemattomia kielen, suun ja kasvojen liikkeitä, pahoinvointia, oksentelua, unettomuutta ja sairauden oireiden uusiutumista).
Yleisyydeltään tuntemattomia haittavaikutuksia ovat ihon kivulias, kutiseva ja punoittava turvotus, sekä vanhoilla dementiaa sairastavilla ihmisillä kuolema (koskee kaikkia psykoosilääkkeitä).
Amisulpridi saattaa myös pidentää sydämen QT-aikaa. Sen todennäköisyys aiheuttaa aineenvaihduntaoireita on vähäinen.
Aineenvaihdunta

Amisulfidi metaboloituu minimaalisesti ja sen metaboliitit plasmassa ovat suurelta osin havaitsemattomia. Kaksi tunnistettua metaboliittia, jotka muodostuvat deetylaatiosta ja hapettumisesta, ovat farmakologisesti inaktiivisia ja muodostavat noin 4% annoksesta. Metaboliitit jäävät suurelta osin karakterisoimatta. Amisulfidin metaboliaan ei liity sytokromi P450-entsyymejä.
Aiheesta muualla

PubChem: Amisulpride (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Amisulpride (englanniksi)
DrugBank: Amisulpride (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Amisulpride (englanniksi)
näytä
keskustele
Antipsykootit()
| --- | --- |
Butyrofenonijohdokset:  benperidoli  bromiperidoli  droperidoli  fluanisoni  haloperidoli  melperoni  moperoni  pipamperoni  trifluperidoli 
Fentiatsiinijohdokset:  butaperatsiini  diksyratsiini  flufenatsiini  klooripromatsiini  levomepromatsiini  mesoridatsiini  peratsiini  perfenatsiini  perisiatsiini  pipotiatsiini  proklooriperatsiini  promatsiini  sulforidatsiini  tioridatsiini  tiopropatsaatti  tioproperatsiini  trifluoperatsiini  triflupromatsiini 
Muut tyypilliset antipsykootit:  klooriprotikseeni  flupentiksoli  klopentiksoli  loksapiini  molindoni  pimotsidi  tiotikseeni  tsuklopentiksoli 
Toisen sukupolven antipsykootit:  amisulpridi  asenapiini  iloperidoni  ketiapiini  klotsapiini  lumateperoni  lurasidoni  mosapramiini  olantsapiini  paliperidoni  perospironi  risperidoni  sertindoli  sulpiridi  tsiprasidoni  tsotepiini 
Kolmannen sukupolven antipsykootit:  aripipratsoli  brekspipratsoli  karipratsiini
Vanha kirkko (Tampere)

| Tampereen Vanha kirkko |
| --- | --- |
 Vanha kirkko jouluasussa.
Sijainti:  Tampere
Koordinaatit:  61°29′55″N, 023°45′40″E
Seurakunta:  Tampereen ruotsalainen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1825
Suunnittelija:  Charles Bassi
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vanha kirkko sisältä.
Tampereen Vanha kirkko on vuonna 1825 käyttöön otettu puinen ristikirkko Tampereella Keskustorin kupeessa osoitteessa Keskustori 6. Vanha kirkko on pääasiassa Tampereen ruotsinkielisen luterilaisen seurakunnan käytössä. Kirkon suunnitteli Charles Bassi, ja se valmistui vuonna 1824. Carl Ludvig Engelin suunnittelema tapuli valmistui 1828.
Kirkkoa on kunnostettu useaan otteeseen, viimeksi vuonna 2000. Merkittävin restaurointi tehtiin vuosina 1953–1954, jolloin kirkko palautettiin lähes alkuperäiseen asuunsa professori Nils Erik Wickbergin laatiman restaurointisuunnitelman mukaan.
Vanha kirkko on vanhin Tampereen keskusta-alueella säilynyt rakennus. Viereinen kellotapuli on toiseksi vanhin.
Rakentamishistoria

Kirkon paikka oli merkittynä jo vuonna 1779 hyväksytyssä maanmittari Daniel Hallen tekemässä asemakaavassa. Torin varren kirkkotontti pysyi kuitenkin kauan rakentamattomana ja tamperelaiset kävivät jumalanpalveluksissa vuoroin Messukylän kirkossa ja vuoroin kaupungin laidalla sijainneessa kruunun omistaman viinanpolttimon rakennuksessa. Vuonna 1786 muutettiin tilapäiseksi saarnahuoneeksi Tammerkosken kartanon vanha rakennus, jonka eteläpää toimitti kirkon ja pohjoispää pappilan tehtävää. Näissä tiloissa pidettiin jumalanpalveluksia sitten 45 vuoden ajan. Rakennuksen viereen pystytettiin pylväiden varaan tilapäinen kellotapuli. Samana vuonna Tampereen kaupunki sai oman papin.
Vuonna 1800 rakennusmestari Åkerblom laati jo piirustukset ja kustannusarvion uudelle kirkkorakennukselle. Rakentamiseen kerättiin sitten varoja muun muassa kolehdeilla ja lahjoituksilla. Suomen sota viivytti rakennushanketta mutta vuonna 1813 hallitus hyväksyi torin varren tontin kirkon rakennuspaikaksi. Tämän jälkeen rakentamista viivytti vielä kiista rakennetaanko kirkko puusta vai kivestä. Ensimmäisen kerran jumalanpalvelus pidettiin uudessa kirkossa adventtisunnuntaina 1824.
Vanha pappilarakennus ja kellotapuli purettiin ja keisari Aleksanteri I myönsi Suomen valtiovaroista 10 000 ruplaa uuden kellotapulin rakentamiseen. Kellotapuliin tilattiin kirkonkello Tukholmasta ja ainoastaan täydet tunnit näyttänyt tornikello Könniltä. Vuonna 1831 kirkko sai Robert Ekmanin maalaaman alttaritaulun Vapahtaja yrttitarhassa ja vuonna 1848 Thulén rakentamat urut.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vanha kirkko (Tampere) Wikimedia Commonsissa
Tampereen vanha kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Vanha kirkko seurakunnan sivuilla
Tampereopas – Tampereen Vanha kirkko (Arkistoitu – Internet Archive)
Ilmapanoraamakuva Vanhasta kirkosta – Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
Panoraamakuvia Tampereen vanhalta kirkolta – Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
Fanny Davidson : Satavuotias, Suomen Kuvalehti, 08.11.1924, nro 45, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Tampereen Vanha kirkko 100-vuotias, Aamulehti, 30.11.1924, nro 279, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Tampereen kirkot
Aitolahden kirkko · Aitolahden vanha kirkko · Aleksanterin kirkko · Finlaysonin kirkko · Hervannan kirkko · Härmälän kirkko · Kalevan kirkko · Lielahden kirkko · Messukylän kirkko · Messukylän vanha kirkko · Pispalan kirkko · Teiskon kirkko · Tesoman kirkko · Tuomiokirkko · Vanha kirkko · Viinikan kirkko · Ortodoksinen kirkko
| n k Perustiedot Wikidatassa: Tampereen vanha kirkko (Q10502462)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kirkko, rakennus
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Tampere
sijainti: Keskustori
katuosoite: Keskustori, Keskustori 6, 33100 Tampere, Keskustori 6
koordinaatit: 61°29′55″N 23°45′40″E﻿ / ﻿61.49858°N 23.76102°E﻿ / 61.49858; 23.76102
Hämeen Media

| Hämeen Media Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Kotipaikka:  Jyväskylä (vuoteen 2024 Lahti)
Toiminta-alue:  Häme
Toimiala:  media
Tuotteet:  sanomalehtien ja digipalveluiden kustantaminen
Emoyhtiö:  Keskisuomalainen Oyj
Omistaja:  Keskisuomalainen Oyj
Kotisivu:  hameenmedia.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hämeen Media Oy (tammikuuhun 2022 Mediatalo Esa Oy) on Hämeessä toimiva mediayhtiö, joka on erikoistunut painettujen ja digitaalisten sisältöjen sekä mediapalvelujen tuottamiseen. Mediaperheeseen sisältyvät tilattavat sanomalehdet Etelä-Suomen Sanomat, Itä-Häme, Keski-Häme, Hämeen Sanomat ja Forssan Lehti, kaupunkilehdet Uusi Lahti, Hollolan Sanomat, Päijät-Häme, Nastola-lehti, Orimattilan aluelehti ja Hämeenlinnan Kaupunkiuutiset, verkkopalvelu ess.fi, ääni- ja kuvatuotanto, radio sekä paino- ja jakelupalvelut. Syyskuussa 2016 Keskisuomalainen osti Mediatalo ESA:n, joka siihen asti omisti Hämeen Median.
Hämeen Sanomat Oy fuusioitui syyskuussa 2022 Hämeen Media Osakeyhtiöön, mikä tekee Hämeen Mediasta koko Hämettä palvelevan mediayhtiön. Hämeen Median päätoimipaikka sijaitsee Ilmarisentiellä Lahdessa. Toimintaa on Ilmarisentien lisäksi myös:
Heinolassa, jossa tehdään Itä-Häme-lehteä
Lahden keskustassa Mediakulmassa, josta lähetetään Radio Voiman lähetykset ja jossa työskentelee osa asiakaspalvelusta ja ajoittain myös Uuden Lahden toimitus
Hämeenlinnan Lammilla, jossa sijaitsee Keski-Hämeen toimitus
Hämeenlinnassa, jossa sijaitsee Hämeen Sanomien toimitus
Forssassa, jossa sijaitsee Forssan Lehden toimitus
Aiheesta muualla

Hämeen Media
ESS.fi
Itä-Häme
Keski-Häme
Uusi Lahti
Seutu4
Hämeen Sanomat
Forssan Lehti
Hämeenlinnan Kaupunkiuutiset
Dnestrovsc

| Dnestrovsc (Днестровск, Дністровськ) Dnestrovsk |
| --- | --- |
 Dnestrovskin Lenin.
 lippu
 Dnestrovsc
 Koordinaatit: 46.6221°N, 29.9066°E 
Valtio:   Moldova
Itsehallinnollinen alue:   Transnistria
Kaupunkipiiri:  Tiraspol
Kaupungiksi:  2002
Väkiluku (2014):  10 436
Aikavyöhyke:  UTC+2
Suuntanumero(t):  +373 219
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Dnestrovsc (mold. kyrill. Днестровск, ven. Днестро́вск, Dnestrovsk, ukr. Дністро́вськ, Dnistrovs’k) on kaupunki Transnistrian eteläkärjessä, Moldovan kaakkoisosassa, Ukrainan Odessan alueen rajalla. Se sijaitsee noin 40 kilometriä Tiraspolin keskustasta eteläkaakkoon.
Paikkakunta sai kaupungin aseman vuonna 2002. Vaikka Dnestrovsc sijaitsee Slobozian piirin kaakkoisnurkassa, se kuuluu hallinnollisesti Tiraspolin kaupunkipiiriin (Municipiul Tiraspol). Dnestrovscin asukasluku on 10 436 (2014). Vuosikymmen aiemmin (2004) väkiluku oli 12 382, ja vuoden 1989 väestönlaskennassa 14 876.
Slobozian piirin, Tiraspolin ja Benderin kartta. Dnestrovsc (Dnestrovsk) löytyy kartan oikeasta alanurkassa.
Dnestrovscin kadunvarsikyltti.
Tekninen oppilaitos.
Kerrostaloja.
Laatikkoarkkitehtuuriin sovitettu kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dnestrovsc Wikimedia Commonsissa
Kaupunkiin keskittyneet sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (dnestrovsk.com)
Tiraspolin ja Slobzian seudun topografiakartta 1:100 000 (Moldovan SNT, 1989) (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (berkeley.edu)