stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lucas Torreira
Aiheesta muualla

Lucas Torreiran tilastot Soccerway-sivustolla (englanniksi)
Uruguayn joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Muslera |
2 Giménez |
3 Godín |
4 Varela |
5 Sánchez |
6 Bentancur |
7 Rodríguez |
8 Nández |
9 Suárez |
10 De Arrascaeta |
11 Stuani |
12 Campaña |
13 G. Silva |
14 Torreira |
15 Vecino |
16 Pereira |
17 Laxalt |
18 Gómez |
19 Coates |
20 Urretaviscaya |
21 Cavani |
22 Cáceres |
23 M. Silva |
Valmentaja Tabárez
Uruguayn joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2022
1 Muslera |
2 Giménez |
3 Godín |
4 Araújo |
5 Vecino |
6 Bentancur |
7 De la Cruz |
8 Pellistri |
9 Suárez |
10 De Arrascaeta |
11 Núñez |
12 Sosa |
13 Varela |
14 Torreira |
15 Valverde |
16 Olivera |
17 Viña |
18 Gómez |
19 Coates |
20 Torres |
21 Cavani |
22 Cáceres |
23 Rochet |
24 Canobbio |
25 Ugarte |
26 Rodríguez |
Valmentaja Alonso
Lucas Torreira MM-kilpailuissa 2018.
Veera Välimaa

| Veera Välimaa> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Veera Annika Välimaa
Syntynyt: 13. maaliskuuta 1996 (ikä 28) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Iso laitahyökkääjä
Pituus:  182 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2011–2015:   Tampereen Pyrintö
Veera Annika Välimaa (s. 13. maaliskuuta 1996 Tampere) on suomalainen koripalloilija.
Ura

Raholan Pyrkivän kasvatti Välimaa aloitti koripallon 3–4-vuotiaana seuran palloilukoulussa. Hän edusti kasvattajaseuransa nuorisojoukkueita kevääseen 2011 asti, jolloin hän siirtyi Tampereen Pyrintöön. Välimaa pelasi Pyrinnössä sekä naisten I-divisioonaa pelanneessa edustusjoukkueessa että seuran nuorisojuokkueissa kolmen kauden ajan. Kaudeksi 2014–2015 Pyrintö nousi Naisten Korisliigaan, ja Välimaa teki seuran kanssa pelaajasopimuksen. Naisten pääsarjadebyytissään 11. lokakuuta 2014 Välimaa teki Peli-Karhuja vastaan neljä pistettä ja otti kolme levypalloa. Harjoittelu terveenä ja laadukkasti alkoi kauden edetessä näkyä Välimaan otteissa, ja 30. marraskuuta hän teki Peli-Karhuja vastaan Korisliigan senhetkisen piste-ennätyksensä, 20 pistettä. Pyrintö sijoittui runkosarjassa yhdeksänneksi pudoten kahdeksan parhaan joukkueen pudotuspeleistä. Välimaa pelasi runkosarjan 5,7 pisteen ja 3,3 levypallon keskiarvoilla.
Välimaa pelasi 43 B-nuorten maaottelua 4,6 pisteen keskiarvolla ja neljä A-nuorten maaottelua 2,0 pisteen keskiarvolla.
Tilastot > Runkosarja

| Kausi | Joukkue | Sarja | O | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014–2015 | Tampereen Pyrintö | Korisliiga | 25 | 48,1 % | 14,6 % | 61,9 % | 0,5 | 2,8 | 3,3 | 1,2 | 1,7 | 0,8 | 0,2 | 5,7 | 142 |
| Yhteensä | Yhteensä | Korisliiga |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
O = ottelut, 2p % = kahden pisteen heittojen onnistumisprosentti, 3p % = kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti, 1p % = vapaaheittojen onnistumisprosentti, HL = hyökkäyslevypallot, PL = puolustuslevypallot, LEV = levypallot yhteensä, S = syötöt, M = menetykset, R = riistot, T = torjunnat, PTS = pistekeskiarvo, PTS YHT = pisteet yhteensä
Veikkaala

| Veikkaala Veikars (ruots> ) |
| --- | --- |
 Veikkaala
 Koordinaatit: 63°04′56″N, 21°53′13″E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Pohjanmaa
Kunta:  Mustasaari
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Postinumero:  66520
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Veikkaala (ruots. Veikars) on noin 300 asukkaan kylä itäisessä Mustasaaressa lähellä Vaasan Vähänkyrön rajaa, noin 17 kilometrin päässä Vaasan keskustasta. On löydetty kirjoituksia ja viitteitä, että Veikkaala olisi joskus alun perin ollut pieni kalastajakylä nimeltään Vissekurk. 1700–1800-luvun alueliitoksien myötä Veikkaalasta tuli aito maalaiskylä.
Vuonna 2020 Veikkaala muodosti yhden Mustasaaren taajamista jolloin sen väkiluku oli 200. Väkiluvultaan se oli Mustasaaren kolmestatoista taajamasta toiseksi pienin, Merikaarron jälkeen.
Veikkaalan lähikylät ovat Martoinen etelässä ja Anixor pohjoisessa.
Luettelo Bosnia-Hertsegovinan lentoyhtiöistä

Tämä on luettelo lentoyhtiöistä, jotka operoivat tai ovat operoineet Bosnia-Hertsegovinassa.
Nykyiset lentoyhtiöt

| Lentoyhtiö | IATA | ICAO | Kutsutunnus | Aloitti toiminnan  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B&H Airlines | JA | BON | BH AIRLINES | 1994 |
| Icar Air | - | RAC | TUZLA AIR | 2000 |
Entiset lentoyhtiöt

| Lentoyhtiö | IATA | ICAO | Kutsutunnus | Aloitti toiminnan | Lopetti toiminnan  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Air Srpska | R6 | SBK | AIR SRPSKA | 1999 | 2003 |
| Arnoro | - | ARN | ARNORO | 2004 | 2006 |
| Bosnia Airlines | 8P | TDR | TRADE AIR | 2004 | 2005 |
| Sky Srpska | - | - | - | 2007 | 2011 |
B&H Airlinesin ATR 72-212
Air Srpskan ATR 72-200
Käännös suomeksi
Vihajärvi (Puolanka)

| Vihajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Puolanka
Koordinaatit:  64°48′N, 27°39′E
Järvinumero:  60.053.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  151,7 m 
Rantaviiva:  32,2 km 
Pinta-ala:  3,73 km² 
Tilavuus:  0,0111 km³ 
Keskisyvyys:  3 m 
Suurin syvyys:  12,1 m 
 fiVihajärvi 
Vihajärvi on matala, niemien pirstoma järvi Puolangassa Kainuun luoteisosassa. Sen pinta-ala on 3,7 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 62 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Vihajärvi käsittää eteläisen ja pohjoisen altaan, joita yhdistää Kuirisalmi ja erottaa Kuiriniemi. Vihajärven kylä sijaitsee Kuiriniemellä ja sen läheisyydessä. Vihajärven mutkittelevan rantaviivan pituus on 32 203 metriä. Etäisyys järven itäkolkasta länsikolkkaan on 5,7 kilometriä. Vihajärven eteläosan niemiä ovat muun muassa Naulaniemi, Pahkaniemi ja Huutoniemi. Pohjoisosan rannat ovat suureksi osaksi niemien rantoja, etenkin Toppisniemi ja Kuikkaniemi määrittävät pohjoisosan muotoja.
Vain pari prosenttia Vihajärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvimmät alueet sijaitsevat järven eteläosassa. Pohjoisosan syvin kohta on noin kahdeksan metriä. Järven luoteisosan Luodeselkä on erittäin matala.
Vihajärven saarilukua ei ole ilmoitettu. Kartan perusteella saaria on yli kymmenen. Laajimmat saaret ovat eteläosan Pekansaari ja pohjoisosan Valtasaari. Vihajärven rannat ovat enimmäkseen metsä- ja suomaata. Pientaloja on suhteellisen paljon ja monet saarista on mökitetty. Kaakkoisen rannan Akanvaaran laki on noin sata metriä järven pintaa korkeammalla.
Vihajärveen virtaa Salmijoki etelästä Pohjainlammen (152,0 metriä mpy) kautta. Idästä virtaa Liejeenjoki Liejeenkankaan halki. Vihajärven luusua sijaitsee Luodeselän pohjoisrannalla, josta alkaa pohjoiseen virtaava, noin kaksi kilometriä pitkä Vihajoki, joka laskee Ristijärveen (149,9 metriä mpy).
Vihajärven vesitilavuus on 11 066 000 kuutiometriä.
Vihajärvi (60.053.1.003) kuuluu Vihajärven alueeseen (60.053), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kiiminkijoen vesistöalueella (60). Toinen jakovaihe on Puolankajärven valuma-alue (60.05). Vihajärvi on Vihajärven alueen laajin vakavesi. Sen ohella alueeseen kuuluu Pohjainlampi, Ahvenlampi, Vihalampi ja Kaivoslampi.
Lonkkanivel

Ihmisen oikea lonkka edestä katsottuna.
Lonkkanivel (lat. articulatio coxae) on lonkkaluun muodostaman lonkkamaljan (acetabulum), ja reisiluun pään muodostama pallonivel. Lonkkanivel tekee ihmisellä mahdolliseksi alaraajan liikkeen ruumiiseen nähden lähes mihin tahansa suuntaan. Kavio- ja sorkkaeläimillä nivel lähinnä ojentuu ja koukistuu. Lihansyöjillä esiintyy edellisten lisäksi myös kierto- ja sivuliikettä. Lonkkanivelen liikkeissä on osansa myös alaraajan lihaksilla ja hermoilla.
Rakenne

Lonkkamalja on syvyydeltään pienempi kuin reisiluun pää, jonka vuoksi lonkkamaljan reunoja peittää rustoinen labrum acetabulare, joka lisää lonkkamaljan syvyyttä. Lonkkaniveleen liittyvien reisiluun pään ja lonkkamaljan pinnat ovat nivelruston peittämiä ja niiden välissä on nivelnestettä, joka vähentää liikkeen aiheuttamaa kitkaa.
Rakenne > Nivelsiteet

Reisiluun pään nivelside (lat. ligamentum capitis ossis femoris) kiinnittää reisiluun pään lonkkamaljaan
Lonkkamaljan loven nivelside (lat. ligamentum transversum acetabuli)
Ligamentum accessorium ossis femoris on kotieläimistä vain hevosilla ja se kulkee tendo prepubicus -jänteestä lonkkamaljan loven kautta reisiluun pään fovea capitisiin
Nivelen toimintaan vaikuttavat lihakset > Lonkkanivelen ojentajat

Pinnallinen pakaralihas ojentaa lihansyöjillä lonkkaniveltä
Keskimmäinen pakaralihas
Päärynänmuotoinen lihas
Kaksipäisen reisilihaksen kraniaalinen osa
Puolijänteinen lihas
Puolikalvoinen lihas
Nivelen toimintaan vaikuttavat lihakset > Lonkkanivelen koukistajat

Pinnallinen pakaralihas koukistaa hevosilla lonkkaniveltä
Leveän peitinkalvon jännittäjälihas
Räätälinlihas
Harjannelihas
Nelipäisen reisilihaksen suora reisilihas
Lonkankoukistaja
M. iliacus
M. psoas major
M. psoas minor
Lonkkanivelen alueen vammoja

Reisiluu voi yläpäästään murtua usealla eri tavalla. Murtumalinja voi kulkea reisiluun kaulan (collum) läpi, sarvennoisten (iso- ja pienisarvennoinen) välillä, jolloin puhutaan pertrokanteerisesta murtumasta tai sarvennoisten alapuolella, jolloin puhutaan subtrokanteerisesta murtumasta. Subtrokanteerisissa murtumissa raja reisiluun varren (diafyysi) murtumiin on liukuva.
Lukuun ottamatta osaa pääasiassa nuorten ihmisten rasitusmurtumista, reisiluun yläosan murtumien hoito on käytännössä aina leikkauksellinen. Murtuma-aluetta ei ole mahdollista ulkoisesti esim. kipsillä kunnolla tukea vaan siihen tarvitaan leikkauksessa asetettavia metalli-implantteja. Hoito ilman leikkausta tulee kyseeseen lähinnä jo ennen murtumaa kävelemättömillä potilailla jotka eivät lisäksi joko kestä anestesiaa tai elinaikaa on jäljellä viikkoja. Näissäkin tapauksissa kipsihoito kestää useita kuukausia.
Reisiluun yläosan murtuman leikkaushoidossa käytetään ns. kefalomedullaarinauloja ja liukuruuveja. Murtumalinjan sijainti vaikuttaa olennaisesti hoidon valintaan. Kaulan murtumissa lonkkanivelen puolelle jäävä reisiluun pää (caput) saa pääasiassa verisuonituksensa kaulan kautta ja hoitamattomana dislokoituneen murtuman verenkierrottomaan päähän kehittyy kuolio, ns. avaskulaarinen nekroosi. Tästä syystä kaulan murtumat hoidetaan usein, potilaan iästä riippuen, proteesilla ja tässä leikkauksessa verenkierroton luuaines poistetaan. Mitä nuorempi ja hyväkuntoisempi potilas on, sitä herkemmin oma luuaines pyritään kaulan murtumissa säästämään ja murtumakappaleet tukemaan anatomiseen sijaintiinsa metalli-implantein. Pertrokanteerisissa- tai reisiluun varren murtumissa proteesileikkaus ei tule kyseeseen vaan leikkaushoito tarkoittaa metalli-implantteja.
Myös lonkkamalja voi murtua, mutta se vaatii suurta energiaa tai hauraan luuston, eikä ole niin yleistä kuin reisiluun murtuma. Erilaiset reisiluun yläpään murtumat ovat hoidettunakin vanhuksilla yleinen laitoshoitoon, liikkumattomuuteen ja siten erilaisille komplikaatioille altistaen (esim. keuhkokuume, veritulpat) toimiva peruskuolinsyy.
Lonkkanivelen sijoiltaanmenot liittyvät käytännössä lähes aina tekoniveliin mutta tervekin lonkkanivel voi riittävässä tapaturmassa mennä sijoiltaan.
Lonkkanivelen alueen vammoja > Synnynnäinen luksaatio

Lonkkanivel voi olla myös synnynnäisesti sijoiltaan. Tämä johtaa ontumiseen, ellei sitä havaita ajoissa. Vauvaiässä tämän voi korjata suhteellisen helposti koko lonkan seudun kipsauksella. Neuvolatarkastukset ovat suuresti vähentäneet synnynnäisen lonkkaluksaation aiheuttamaa sairautta.
Aiheesta muualla

Biomechanical modeling of proximal femur: development of finite element models to simulate fractures[vanhentunut linkki]
Ihmisen normaalin lonkkanivelen röntgenkuva
Reisiluun kaulan murtuma
Los Katíoksen kansallispuisto

Isomuurahaiskarhu.
| --- | --- |
Sijainti:  Antioquian ja Chocón departementit, Kolumbia
Pinta-ala:  72 000 ha
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  6. elokuuta 1974
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Los Katíoksen kansallispuisto on Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1994 otettu kansallispuisto Kolumbiassa. Se on osa Kolumbian ja Panaman rajalla sijaitsevaa Darién Gap -aluetta, joka koostuu kehittymättömästä metsä- ja suomaasta. Puisto jatkuu Panaman puolella nimellä Dariénin kansallispuisto.
Luonto

Kansallispuiston kasvisto koostuu puoliksi alavien suomaiden metsistä ja sademetsistä, joita on sekä alamaalla että vuoristoisillakin alueilla.
Los Katíoksen eläimistöön kuuluu useita Darién Gapin kotoperäisiä lajeja, kuten kaksi kolibrilajia ja yksi sammakkoeläin. Vaarantuneista nisäkäslajeista puistossa elää muun muassa lamantiini, pensaskoira, isomuurahaiskarhu ja bairdintapiiri.
Vuoden 1997 terroristitapaus

7. helmikuuta 1997 kolumbialaisen vasemmistolaisen FARC-sissiliikkeen sotilaat kidnappasivat kaksi itävaltalaista ja kaksi saksalaista turistia kansallispuiston alueelta ja liike vaati 15 miljoonan dollarin lunnaita. Kolumbian armeijan joukot löysivät sissien piilopaikan 4. maaliskuuta, minkä seurauksena sissit tappoivat kaksi panttivankia. Seuranneessa tulitaistelussa kuoli neljä sissiä ja armeijan joukot onnistuivat vapauttamaan jäljelle jääneet kaksi turistia.
Aiheesta muualla

Los Katíoksen kansallispuisto UNESCOn sivuilla (englanniksi) (ranskaksi)
Vesteraalens Dampskibsselskab

Veteraanialus D/S Børøysund
Vesteraalens Dampskibsselskab (VDS) oli norjalainen varustamo, joka perustettiin 10. marraskuuta 1881 Stokmarknesissä Nordlandin läänissä. Samana vuonna varustamon ensimmäinen alus – S/S Vesteraalen (1865) (silloinen S/S Arendal) ostettiin Arendals Dampskibsselskabilta. Yhtiö toimi paikallisen reittiliikenteen parissa, ja aloitti Hurtigruten-liikenteen ensimmäisellä aluksellaan S/S Vesteraalen (1891) vuonna 1893. Yhtiö yhdistyi vuonna 1987 Ofotens Dampskibsselskabin kanssa, ja uuden yhtiön nimeksi tuli Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskab (OVDS). OVDS yhdistyi Troms Fylkes Dampskibsselskapin (TFDS) kanssa vuonna 2006 ja muodosti Hurtigruten Groupin, joka myöhemmin nimettiin Hurtigruten ASA:ksi.
Varustamon alukset

Joitain varustamon nykyisiä laivoja:
M/S Vesterålen – Hurtigrutenilla
M/S Lofoten – Hurtigrutenilla
M/S Finnmarken (1956) – Museolaiva
S/S Børøysund – Toiminnassa veteraanilaivana
S/S Hestmanden – Restauroitu museolaivaksi
Joitain varustamon entisiä laivoja:
S/S Vestfjord (1863)
S/S Vesteraalen (1865)
S/S Vaagan (1869)
S/S Raftsund (1872)
S/S Fiskeren (1884)
S/S Narvik (1890)
S/S Vesteraalen (1891)
S/S Bodø (1894)
S/S Nordland (1898)
S/S Røst (1898)
S/S Andenæs (1903)
S/S Risøsund (1904)
S/S Sortland (1906)
S/S Richard With (1909)
M/S Andenes (1939)
M/S Stamsund (1939)
M/S Hadsel
M/S Vesterålen (1950)
Aiheesta muualla

Hurtigrutemuseet – Rederier (Arkistoitu – Internet Archive)
digitalarkivet Reklameplakater for Vesteraalens Dampskibsselskab fra 1930-tallet.
Riksarkivet – Prisliste fra 1917: «Vesteraalens Dampskibsselskab (Hurtigruterne) 2den Plads Priskurant»
http://www.sjohistorie.no
Louthin kreivikunta

| Louthin kreivikunta County Louth Contae Lú |
| --- | --- |
 Vaakuna
 Kreivikunnan sijainti Irlannissa
Valtio:  Irlanti
Provinssi:  Leinster
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Dundalk
Pinta-ala:  823,6 km²
Väkiluku (2016):  128 375
 – väestötiheys:  155,9 as./km²
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  LH
 – ISO 3166:  IE-LH
 
Kreivikunnan internetsivut
Louthin kreivikunta (iiriksi Contae Lú) on Irlannin tasavallan kreivikunta Leinsterin historiallisessa provinssissa Irlannin saaren itärannikolla. Pohjoisessa se rajautuu Yhdistyneelle kuningaskunnalle kuuluvaan Pohjois-Irlantiin. Kreivikunnassa on 128 375 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 823,6 neliökilometriä.
Louthin pääkaupunki on Dundalk.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Louthin kreivikunta Wikimedia Commonsissa
Kreivikunnan internetsivut
Irlannin kreivikunnat
| --- | --- |
Connacht:   Galway  Leitrim  Mayo  Roscommon  Sligo 
Leinster:   Carlow  Dublin Dún Laoghaire–Rathdown  Etelä-Dublin  Fingal  Kildare  Kilkenny  Laois  Longford  Louth  Meath  Offaly  Westmeath  Wexford  Wicklow 
Munster:   Clare  Cork  Kerry  Limerick  Tipperary  Waterford 
Ulster:   Antrim†  Armagh†  Cavan  Derry†  Donegal  Down†  Fermanagh†  Monaghan  Tyrone† 
kreivikunnilla ei ole hallinnollista merkitystä • †Kreivikunta kuuluu Pohjois-Irlantiin
Velkajärjestely

Velkajärjestely on toimenpide, jossa velkaantuneen yksityishenkilön, yrityksen, valtion tai sen sisäisen laitoksen ylivelkaantuminen pyritään saamaan hallituksi, ohjailtavaksi ja pidemmällä aikajänteellä kestävämmälle pohjalle.
Lucian Pulvermacher

Lucian Pulvermacher (20. huhtikuuta 1918 – 30. marraskuuta 2009) oli yhdysvaltalainen vastapaavi. Hänen syntymänimensä oli Earl, mutta hän vaihtoi sen liityttyään vuonna 1942 kapusiineihin. Hän sai pappisvihkimyksensä 5. kesäkuuta 1946.
Ennen vastapaaviutaan Pulvermacher teki lähetystyötä Japanissa ja Australiassa. Hän jätti kapusiinit ja kirkkonsa palatessaan Yhdysvaltoihin vuonna 1976. Hänestä tuli sedevakantisti, joka väitti Pyhän istuimen olleen todellisuudessa tyhjänä Pius XII:n kuolemasta saakka.
Pulvermacher johti niin sanomaansa ”todellista katolista kirkkoa”, joka valitsi hänet paaviksi Pius XIII lokakuussa 1998.
Luksnėnai

Kylän sijainti kartalla
Luksnėnai
Luksnėnai on kylä eteläisessä Liettuassa, Alytusin kunnallispiirissa, Alytusin läänissä. Vuonna 2001 kylässä asui 614 asukasta.
Luettelo Espoon kaupunginosista

Espoon 56 kaupungin­osaa suur­alueittain.
| Suuralue | Suuralue | Nro | Kaupunginosa | Kaupunginosan osa-alueet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Suur-Tapiola | 10 | Otaniemi | — |
|   | Suur-Tapiola | 12 | Tapiola |  Länsikorkee  Otsolahti  Tapiolan keskus  |
|   | Suur-Tapiola | 13 | Westend | — |
|   | Suur-Tapiola | 14 | Haukilahti | — |
|   | Suur-Tapiola | 15 | Niittykumpu | — |
|   | Suur-Tapiola | 16 | Pohjois-Tapiola | — |
|   | Suur-Tapiola | 17 | Laaja­lahti | — |
|   | Suur-Tapiola | 26 | Mankkaa | — |
|  | Suur-Matinkylä | 21 | Henttaa | — |
|  | Suur-Matinkylä | 22 | Olari |  Friisilä  Kuitinmäki  Lystimäki  |
|  | Suur-Matinkylä | 23 | Matinkylä | — |
|  | Suur-Espoonlahti | 30 | Nöykkiö | — |
|  | Suur-Espoonlahti | 31 | Kaitaa | — |
|  | Suur-Espoonlahti | 32 | Suvisaaristo | — |
|  | Suur-Espoonlahti | 33 | Soukka | — |
|  | Suur-Espoonlahti | 34 | Espoonlahti |  Kivenlahti  Ala-Kivenlahti  Ylä-Kivenlahti  Laurinlahti  |
|  | Suur-Espoonlahti | 42 | Sauna­lahti | Tillinmäki |
|  | Suur-Espoonlahti | 46 | Latokaski | — |
|  | Suur-Kauklahti | 43 | Vanttila | — |
|  | Suur-Kauklahti | 44 | Kauklahti | — |
|  | Suur-Kauklahti | 45 | Kurttila | — |
|  | Suur-Kauklahti | 70 | Espoonkartano | — |
|  | Suur-Leppävaara | 50 | Lintuvaara | — |
|  | Suur-Leppävaara | 51 | Leppävaara |  Etelä-Leppä­vaara  Pohjois-Leppä­vaara  Mäkkylä  Perkkaa  |
|  | Suur-Leppävaara | 54 | Kilo |  Kuninkainen  Nuijala  |
|  | Suur-Leppävaara | 55 | Sepän­kylä | — |
|  | Suur-Leppävaara | 57 | Karakallio | — |
|  | Suur-Leppävaara | 60 | Laaksolahti |  Veininlaakso  Lähderanta  Jupperi  |
|  | Suur-Leppävaara | 61 | Viherlaakso | — |
|  | Suur-Leppävaara | 62 | Lippajärvi | — |
|  | Pohjois-Espoo | 80 | Vanhakartano | — |
|  | Pohjois-Espoo | 81 | Niipperi | — |
|  | Pohjois-Espoo | 82 | Perusmäki | — |
|  | Pohjois-Espoo | 83 | Bodom | — |
|  | Pohjois-Espoo | 84 | Röylä | — |
|  | Pohjois-Espoo | 85 | Kalajärvi | — |
|  | Pohjois-Espoo | 86 | Luukki | — |
|  | Pohjois-Espoo | 87 | Lahnus | — |
|  | Pohjois-Espoo | 88 | Velskola | — |
|  | Pohjois-Espoo | 89 | Lakisto | — |
|  | Vanha-Espoo | 20 | Kuurinniitty | — |
|  | Vanha-Espoo | 40 | Espoon keskus |  Kirkkojärvi  Suvela  Tuomarila  |
|  | Vanha-Espoo | 41 | Kaupunginkallio | — |
|  | Vanha-Espoo | 47 | Muurala | — |
|  | Vanha-Espoo | 63 | Järvenperä |  Kulloonmäki  Pihlajarinne  |
|  | Vanha-Espoo | 64 | Karvasmäki | — |
|  | Vanha-Espoo | 65 | Högnäs | — |
|  | Vanha-Espoo | 71 | Gumböle | — |
|  | Vanha-Espoo | 72 | Karhusuo | — |
|  | Vanha-Espoo | 73 | Kunnarla | — |
|  | Vanha-Espoo | 74 | Nupuri | — |
|  | Vanha-Espoo | 75 | Kolm­perä | — |
|  | Vanha-Espoo | 76 | Siikajärvi | — |
|  | Vanha-Espoo | 78 | Nuuksio | — |
|  | Vanha-Espoo | 90 | Vanha-Nuuksio | — |
|  | Vanha-Espoo | 91 | Ämmässuo | — |
Luksusowa

Luksusowa
Luksusowa on perunoista valmistettu, kolmesti tislattu puolalainen votka. Sen alkoholipitoisuus on 40 tilavuusprosenttia. Votkasta on valmistettu myös muita versioita, kuten vahvempaa (50 t-%) Luksusowa Blackia.
Luksusowa tuli myyntiin ensi kertaa vuonna 1928. Votkan omistaa nykyisin Pernod Ricard.
Lounatuulen laulu: Finntrio tänään lapsille

| Lounatuulen laulu: Finntrio tänään lapsille Finntrio |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : ML-Studio, 1986
 Julkaistu: 1986
 Tuottaja(t): Musiikki-Laiho
 Tyylilaji: lastenmusiikki
 Kesto: 38.46
 Levy-yhtiö: Musiikki-Laiho
Finntrio muut julkaisut
| Liikettä lapasiin 1982 | Lounatuulen laulu: Finntrio tänään lapsille 1986 | Vie tuuli laivaa 1987 |
Lounatuulen laulu: Finntrio tänään lapsille on Finntrion vuonna 1986 julkaistu lastenlauluja sisältävä studioalbumi. Albumi sisältää sekä varta vasten Finntriolle sävellettyä materiaalia että aikaisemmin muiden artistien levyttämiä kappaleita. Albumi julkaistiin alun perin Musiikki-Laihon kautta ainoastaan LP:nä ja C-kasettina, mutta VL-Musiikki julkaisi siitä CD-version vuonna 2003. Levyn kanteen on painettu Finntrion jäsenten lapsuuskuvia.
Kappaleet

A-puoli
Lounatuulen laulu – 3.07 (säv. Kaj Chydenius, san. Kaarina Helakisa)
Tuulen pieni pesä – 3.17 (säv. ja san. Petter Ohls)
Sakura – 2.25 (säv. trad., san. Sauvo Puhtila)
Pikku posteljooni – 1.46 (säv. ja san. trad.)
Lampaat maassa vuoriston – 2.26 (säv. trad., san. Puhtila)
Opi uimaan – 2.21 (säv. ja san. Sakari Virkki)
Uni-Jukan laulu – 3.45 (säv. ja san. Jussi Asu)
B-puoli
Haassamme – 2.37 (säv. trad., san. Puhtila)
Satueläimeni – 2.59 (säv. trad., san. Pertti Reponen)
Siili ja mansikat – 2.22 (säv. ja san. Marja-Riitta Väkevä)
Mä kuljin metsätietä – 2.57 (säv. ja san. trad.)
Ihme ja kumma – 3.07 (säv. Marjatta Pokela, san. Pirkko Koskimies – Pokela)
Myyrän laulu – 2.06 (säv. ja san. Ohls)
Uinu lapsi – 2.23 (säv. trad., san. T. Mäkinen – V. Tervonen)
Finntrio

Tapio Kyöstilä
Sakari Virkki
Stig-Olof Sandberg
Tuotanto

Kari Hillo – sovittaja, äänittäjä, miksaaja
Tapio Kyöstilä, Sakari Virkki, Stig-Olof Sandberg – valokuvat
Musiikki-Laiho – tuottaja
Luksustelttailu

Luksustelttailukylä puolikiinteillä jurtilla, sorapoluilla ja kylpytynnyrillä
Luksustelttailu (myös glamping tai glamorous camping) on 2020-luvun alussa yleistynyt trendi, joka tarkoittaa käytännössä telttailua mukavuuksin. Luksustelttailua tarjotaan usein palveluna hotelliyön ja telttamajoituksen yhdistelmänä. Luksusteltta on usein seisomakorkeuksinen ja varustettu esimerkiksi sängyllä, WC:llä ja muilla mukavuuksilla..
Viktor Dammertz

Viktor Dammertz
Viktor Josef Dammertz (8. kesäkuuta 1929 – 2. maaliskuuta 2020) oli saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hän liittyi benediktiineihin 16. syyskuuta 1954 ja sai pappisvihkimyksensä Josef Freundorferilta 21. syyskuuta 1957.
Dammertz nimitettiin 21. syyskuuta 1977 benediktiinien priimasapotiksi. Hän erosi tästä tehtävästä vuonna 1992, jonka joulukuun 24. päivänä hän sai nimityksen Augsburgin hiippakunnan piispaksi. Dammertzin konsekroi piispaksi Lajos Kadan ja Josef Stimpflen avustama Friedrich Wetter 30. tammikuuta 1993. Piispa jäi eläkkeelle juuri 75-vuotispäivänsä jälkeen 9. kesäkuuta 2004.
Dammertz sai vuonna 2004 suuren Bundesverdienstkreuzin.
Luigi Bettazzi

Luigi Bettazzi vuonna 2015.
Luigi Bettazzi (26. marraskuuta 1923 Treviso – 16. heinäkuuta 2023) oli italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 4. elokuuta 1946 ja nimitettiin Bolognan arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Thagasten titulaaripiispaksi 10. elokuuta 1963. Piispaksi vihkiminen seurasi 4. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Giacomo Lercaro, jota avustivat Gilberto Baroni ja Franco Costa.
26. marraskuuta 1966 Bettazzi sai nimityksen Ivrean hiippakunnan piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 20. helmikuuta 1999. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.