stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kyyrölä (kylä)
Historia > Neuvostoliiton aika

Neuvostoliitossa Kyyrölään perustettiin suuri karjataloussovhoosi, joka tuotti elintarvikkeita silloiseen Leningradiin. Kyyrölään rakennettiin 1960-luvulla asuinkerrostaloja, koulu ja hallintorakennus, joiden myötä kylä sai taajamamaisen ilmeen.
Aiheesta muualla

Kyyrölä elää savella, Suomen Kuvalehti, 25.05.1935, nro 21, s. 32, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Suvinen sunnuntai Kyyrölässä, Hakkapeliitta, 09.08.1938, nro 32, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Alb. Collin : Muolaan saviukot ja heidän kotiteollisuutensa, Helsingin Sanomat, 12.02.1939, nro 41, s. 33, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Muolaa
| --- | --- |
Muolaan kylät: Ala-Kuusaa • Hanttula 2 • Harvola • Hattula • Heikkilä 3 • Heimala 5 • Himala • Hotokka • Ilola • Jaarila 5 • Jääskelä 1 • Kallainen 5 • Kannila • Karhula 2 • Kiltee • Kirkkoranta (kirkonkylä) • Koirala • Kurkela 3 • Lattula • Lavola • Lehtokylä 5 • Leipäsuo • Leirilä 3 • Muolaankylä • Myhkyrilä 4 • Määttälä • Norkkola 1 • Oinala (Oinaala) • Oravala 4 Orola 1 • Paakeli • Passila • Peikola • Peippola • Perkjärvi • Perkjärvi as • Pihkala 5 • Punnus • Pyykkölä 1 • Pällilä • Retukylä • Saavola 4 • Sakkalila 5 • Selola 5 • Soittola 2 • Sokiala • Sormula • Taaperniemi • Telkkälä • Tervola • Turulila • Vesikkala • Vihola • Ylä-Hotokka • Ylä-Kuusaa
Kyyrölän kylät: Kangaspelto • Kyyrölä • Parkkila • Sudenoja
Huomautuksia
1 Jääskelä, Norkkola, Orola ja Pyykkölä muodostivat käytännössä yhtenäisen kyläalueen, jota nimitettiin Keskikyläksi.

2 Vuotjärven koulupiiriin kuuluneita Soittolaa, Karhulaa ja Hanttulaa kutsuttiin toisinaan Vuotjärven kyläksi.

3 Kurkelan, Heikkilän ja Leirilän pikkukylistä käytettiin yhteisnimitystä Nurmii.

4 Myhkyrilän, Oravalan ja Saavolan pikkukylistä käytettiin yhteisnimitystä Saustala.

5 Lehtokylän koulupiiriin kuuluneista kaakkoiskulman kylistä käytettiin nimitystä Ylämaa.

6 Neljästä kylästä koostunut Kyyrölän kunta liitettiin Muolaaseen vuonna 1934.
Chicago Med

| Chicago Med |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  42 minuuttia
Luoja(t):   Dick Wolf  Matt Olmstead 
Kehittäjä(t):   Michael Brandt  Derek Haas 
Pääosissa:   Nick Gehlfuss  Yaya DaCosta  Torrey DeVitto  Rachel DiPillo  Colin Donnell  Brian Tee  S. Epatha Merkerson  Oliver Platt  Marlyne Barrett 
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   NBC
Esitetty:  17. marraskuuta 2015 – jatkuu edelleen
Tuotantokausia:  10
Jaksoja:  191
Tuotanto
Tuottaja(t):   Charles S. Carroll  Jeffrey Drayer  David Weinstein  Simran Baidwan  Will Pascoe 
Vastaava(t) tuottaja(t):   Dick Wolf  Diane Frolov  Andrew Schneider  Michael Waxman  Matt Olmstead  Michael Brandt  Derek Haas  Danielle Gelber  Arthur W. Forney  Peter Jankowski 
Säveltäjä(t):  Atli Örvarsson
Tuotantoyhtiö(t):   Wolf Films  Universal Television 
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Chicago Med on yhdysvaltalainen draamasarja, jonka ovat luoneet Dick Wolf ja Matt Olmstead. Se on kolmas televisiosarja Dick Wolfin Chicago-aiheisista sarjoista.
Yhdysvalloissa sarjan esittäminen aloitettiin 17. marraskuuta 2015 NBC-kanavalla. Toukokuussa 2017 NBC tilasi sarjalle kolmannen tuotantokauden.
Chicago Fire ja Chicago P.D. ovat Chicago Medin sisarsarjoja.
Tarina

Sarjassa keskitytään Gaffney Chicago Medical Centerin ensiapuhenkilökunnan arkeen.
Pääosissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Nick Gehlfuss  | … |  tohtori William ”Will” Halstead   |
|  Yaya DaCosta  | … |  sairaanhoitaja April Sexton   |
|  Torrey DeVitto  | … |  tohtori Natalie Manning   |
|  Rachel DiPillo  | … |  lääkäriopiskelija Sarah Reese   |
|  Colin Donnell  | … |  tohtori Connor Rhodes   |
|  Brian Tee  | … |  tohtori Ethan Choi   |
|  Norma Kuhling  | … |  tohtori Ava Bekker   |
|  Dominic Rains  | … |  tohtori Crockett Marcel   |
|  Jessy Schram  | … |  tohtori Hannah Asher   |
|  Steven Weber  | … |  tohtori Dean Archer   |
|  Marlyne Barrett  | … |  ylihoitaja Maggie Lockwood   |
|  S. Epatha Merkerson  | … |  palvelujohtaja Sharon Goodwin   |
|  Oliver Platt  | … |  psykiatrian tohtori Daniel Charles   |
Tuotantokaudet

| Kausi | Kausi | Jaksot | Ensiesitys> Avausjakso | Ensiesitys> Päätösjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Pilotti | Pilotti | 7. huhtikuuta 2015 | 7. huhtikuuta 2015 |
|  | 1 | 18 | 17. marraskuuta 2015 | 17. toukokuuta 2016 |
|  | 2 | 23 | 22. syyskuuta 2016 | 11. toukokuuta 2017 |
|  | 3 | 20 | 21. marraskuuta 2017 | 15. toukokuuta 2018 |
Crossover-jaksot

Chicago Med sijoittuu samaan maailmaan Chicago Firen, Chicago P.D.:n ja Chicago Justicen kanssa. Sarjoilla on useita crossover-jaksoja.
Palkinnot ja ehdokkuudet

| Vuosi | Palkinto | Kategoria | Ehdokkuus | Lopputulos | Viite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Young Artist | Best Performance in a TV Series - Guest Starring Teen Actress | Haley Brooke Walker | Voitto |  |
Aiheesta muualla

Chicago Med NBC.comissa (englanniksi)
Chicago Med Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Chicago Med TV.comissa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Chicago P.D.

| Chicago P> D. |
| --- | --- |

Tyyli:  toiminta, draama
Kestoaika:  42 minuuttia
Luoja(t):  Dick Wolf Matt Olmstead
Kehittäjä(t):  Michael Brandt Derek Haas
Pääosissa:   Jason Beghe  Jon Seda  Sophia Bush  Jesse Lee Soffer  Patrick Flueger  Marina Squerciati  LaRoyce Hawkins  Archie Kao  Elias Koteas  Amy Morton  Brian Geraghty 
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   NBC
Esitetty:  8. tammikuuta 2014 – jatkuu edelleen
Tuotantokausia:  12
Jaksoja:  236
Tuotanto
Tuottaja(t):   Terry Miller  Jamie Pachino  Jeremy Beim  Michele Greco  Maisha Closson 
Vastaava(t) tuottaja(t):   Dick Wolf  Matt Olmstead  Danielle Gelber  Michael Brandt  Derek Haas  Mark Tinker  Arthur W. Forney  Peter Jankowski 
Säveltäjä(t):  Atli Örvarsson
Tuotantoyhtiö(t):   Wolf Films  Universal Television 
Edeltäjä:  Chicago Fire
Seuraaja:  Chicago Med
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Chicago P.D. on yhdysvaltalainen draamasarja, jonka ovat luoneet Dick Wolf ja Matt Olmstead. Se on toinen televisiosarja Dick Wolfin Chicago-aiheisista sarjoista.
Yhdysvalloissa sarjan esittäminen aloitettiin 8. tammikuuta 2014 NBC-kanavalla. Suomessa sarjaa on esitetty Kutosen-kanavalla. NBC ilmoitti toukokuussa 2017 tilanneensa sarjalle viidennen kauden, jonka esittäminen aloitettiin syyskuussa 2017.
Chicago Justice on Chicago P.D.:n sisarsarja, muita Wolfin Chicago -sarjoja ovat Chicago Fire ja Chicago Med.
Tarina

Sarjassa seurataan Chicagon poliisilaitoksen (engl. Chicago Police Department, CPD) tiedusteluyksikön toimintaa 21. piirissä taistelussa rikollisia vastaan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jason Beghe  | … |  ylikonstaapeli Henry ”Hank” Voight   |
|  Jon Seda  | … |  rikosetsivä Antonio Dawson   |
|  Sophia Bush  | … |  rikosetsivä Erin Lindsay   |
|  Jesse Lee Soffer  | … |  rikosetsivä Jay Halstead   |
|  Patrick Flueger  | … |  konstaapeli Adam Ruzek   |
|  Tracy Spiridakos  | … |  rikosetsivä Hailey Upton   |
|  Marina Squerciati  | … |  konstaapeli Kimberly ”Kim” Burgess   |
|  LaRoyce Hawkins  | … |  konstaapeli Kevin Atwater   |
|  Archie Kao  | … |  rikosetsivä Sheldon Jin   |
|  Elias Koteas  | … |  rikosetsivä Alvin Olinsky   |
|  Amy Morton  | … |  ylikonstaapeli Trudy Platt   |
|  Brian Geraghty  | … |  konstaapeli Sean Roman   |
Tuotantokaudet

| Kausi | Kausi | Jaksot | Ensiesitys> Avausjakso | Ensiesitys> Päätösjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 15 | 8. tammikuuta 2014 | 21. toukokuuta 2014 |
|  | 2 | 23 | 24. syyskuuta 2014 | 20. toukokuuta 2015 |
|  | 3 | 23 | 30. syyskuuta 2015 | 25. toukokuuta 2016 |
|  | 4 | 23 | 21. syyskuuta 2016 | 17. toukokuuta 2017 |
|  | 5 | 22 | 27. syyskuuta 2017 | 9. toukokuuta 2018 |
|  | 6 | 22 | 26. syyskuuta 2018 | 22. toukokuuta 2019 |
Crossover-jaksot

Chicago P.D. sijoittuu samaan maailmaan sarjojen Kova laki: Erikoisyksikkö, Chicago Fire, Chicago Med ja Chicago Justice kanssa. Sarjoilla on useita crossover-jaksoja.
Palkinnot ja ehdokkuudet

| Vuosi | Palkinto | Kategoria | Ehdokkuus | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Imagen Foundation Awards | Best Supporting Actor/Television | Jon Seda | Voitto |
| 2014 | Imagen Foundation Awards | Best Primetime Television Program: Drama or Comedy | Chicago P.D. | Ehdokkuus |
| 2015 | Imagen Foundation Awards | Best Supporting Actor/Television | Jon Seda | Ehdokkuus |
| 2015 | Prism Awards | Drama Series Episode – Substance Use | Chicago P.D. – jakso: "Thirty Balloons" | Ehdokkuus |
| 2016 | Imagen Foundation Awards | Best Actor/Television | Jon Seda | Voitto |
| 2017 | People’s Choice Awards | Favorite TV Crime Drama Actress | Sophia Bush | Ehdokkuus |
Aiheesta muualla

Chicago P.D. NBC:n sivustolla (englanniksi)
Chicago P.D. TV.comissa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Chicago P.D. Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Pesäpallon naisten Mestaruussarjan kausi 1986

Naiset pelasivat vuonna 1986 pesäpallon Suomenmestaruudesta 10 joukkueen 2-kertaisena sarjana.
Naisten Mestaruussarja

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ikaalisten Tarmo | 18 | 14 | 0 | 4 | 211-95 | 28 |
| Roihuvuoren Roihu | 18 | 13 | 1 | 4 | 272-124 | 27 |
| Lapuan Virkiä | 18 | 12 | 1 | 5 | 230-126 | 25 |
| Viinijärven Urheilijat | 18 | 12 | 0 | 6 | 187-115 | 24 |
| Vähänkyrön Viesti | 18 | 11 | 1 | 6 | 150-99 | 23 |
| Jyväskylän Kiri | 18 | 8 | 0 | 10 | 167-152 | 16 |
| Hyvinkään Tahko | 18 | 7 | 1 | 10 | 199-221 | 15 |
| Mansen Pesäpallo | 18 | 7 | 0 | 11 | 173-172 | 14 |
| Lännen Pallo | 18 | 2 | 2 | 14 | 86-240 | 6 |
| Keravan Pallokerho | 18 | 1 | 0 | 17 | 112-443 | 2 |
Lännen Pallo ja Kerava putosivat. Sarjaan nousivat Oulun Lippo ja Siilinjärven Ponnistus.
Ikaalisten Tarmo: Minna Hannonen, Anne Herttua, Katja Holopainen, Minna Ihamuotila, Kirsti Lamminen, Päivi Lehteenmäki, Minna Marjamäki, Johanna Nieminen, Hannamari Salo, Katja Varis, Kirsi Virtanen, Päivi Virtanen. Pelinjohtaja ja valmentaja: Markku Lähteenmäki.
Palkinnot

| Palkinto | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden pesäpalloilija | Kari Stenberg | Imatran Pallo-Veikot |
| Vuoden lukkari | Risto Tuominen | Jyväskylän Kiri |
| Lyöjäkuningas | Pentti Lipponen | Imatran Pallo-Veikot |
| Kärkilyöjä | Jyrki Falin | Jyväskylän Kiri |
| Etenijäkuningas | Kari Kuusiniemi | Jyväskylän Kiri |
| Tehopelaaja | Vesa Liikala | Alajärven Ankkurit |
| Vuoden jokeri | Unto Väisänen | Sotkamon Jymy |
| Vuoden jokerijoukkue |  | Siilinjärven Ponnistus |
| Vuoden naispesäpalloilija | Tarja Pöntinen |  |
| Vuoden naislukkari | Marjo Lehkonen |  |
| Lyöjäkuningatar | Tarja Pöntinen |  |
| Kärkilyöjä | Jaana Lindström |  |
| Etenijäkuningatar | Marjo Lehkonen |  |
| Tehopelaaja | Tarja Pöntinen |  |
| Vuoden jokeri | Ulla-Maija Lohva |  |
| Vuoden jokerijoukkue |  | Viinijärven Urheilijat |
| vuoden tuomari | Jorma Knihtilä |  |
| Fair Play -joukkue |  | Imatran Pallo-Veikot |
| Kunnon Jätkä | Ali Lindström |  |
| Johtokunnan pytty | Jouni Ojala |  |
| Vuoden pelinjohtaja | Markus Lakaniemi |  |
| Vuoden pelinjohtaja | Vesa Lipsanen | Imatran Pallo-Veikot |
| Vuoden valmentaja | Matti Mansikka |  |
| Itä-Länsi paras pelaaja | Risto Tuominen |  |
| Vuoden pesäpallojohtaja | Arvo Myllymäki |  |
Serbian kansalliskokous

| Kansalliskokous Народна скупштина Narodna skupština |
| --- | --- |
 
Tyyppi
Tyyppi:  yksikamarinen
Johto
Puheenjohtaja:  Ivica Dačić (22. lokakuuta 2020–)
Varapuheenjohtajat:  Vladimir Orlić Stefan Krkobabić Radovan Tvrdišić Marija Jevđić Muamer Zukorlić
Kokoonpano
Edustajia:  250
 
Puolueet:        Serbian edistyspuolueen johtama koalitio (128)       Serbia väkivaltaa vastaan (65)       SPS–JS–ZS (18)       NADA (13)       MI-GIN (13)       VMSZ/SVM (6)       SPP (3)       SDAS (2)       PVD/PDD (1)       RS (1) 
Vaalit
Valintatapa:  Suhteellinen vaalitapa (d'Hondtin menetelmä), äänikynnys 3 %
Viimeisimmät vaalit:  17. joulukuuta 2023
Seuraavat vaalit:  2026
Kokouspaikka
 Kansalliskokouksen talo
 Belgrad
Kotisivut
 http://www.parlament.rs/
Kansalliskokous (serb. Народна скупштина, Narodna skupština) on Serbian korkeinta lainsäädäntövaltaa käyttävä elin. Se on yksikamarinen ja 250-paikkainen. Edustajat valitaan neljän vuoden välein suhteellisella vaalitavalla.
Kansalliskokouksella on perustuslain mukaan valta esimerkiksi päättää perustuslaista, valtion rajoista, sodasta ja rauhasta sekä valita hallitus ja erottaa se. Kansalliskokous on päätäntävaltainen, kun läsnä on enemmistö edustajista. Perustuslakien muuttamiseen vaaditaan lisäksi kahden kolmasosan enemmistö kaikista edustajista.
Vaalit

Perustuslain mukaan vaalit pidetään joka neljäs vuosi. Mikäli kansalliskokous erottaa hallituksen (tai hallitus eroaa itse) eikä uutta hallitusta saada kokoon, voidaan järjestää ennenaikaiset vaalit. Presidentti julistaa normaalisti vaalit 90 päivää ennen kansalliskokouksen nelivuotisen mandaatin päättymistä, ja vaalit on pidettävä tästä 60 päivän kuluessa. Äänestystapana ovat suljetut listat ja paikat jaetaan suhteellisesti d'Hondtin menetelmän avulla. Käytössä on 3 prosentin äänikynnys, joka ei koske etnisten vähemmistöjen puolueita.
Aiheesta muualla

Parlamentin kotisivut (englanniksi)
| n k  Euroopan parlamentit |
| --- | --- |
Itsenäiset valtiot:  Alankomaat  Albania  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Espanja  Georgia  Irlanti  Islanti  Italia  Itävalta  Kazakstan  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Monaco  Montenegro  Norja  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  San Marino  Saksa  Serbia  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Vatikaani  Venäjä  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta 
Rajallisesti tunnustetut valtiot:  Abhasia  Artsakh  Etelä-Ossetia  Transnistria  Pohjois-Kypros 
Itsehallintoalueet ja muut yhteisöt:  Ahvenanmaa  Bosnia ja Hertsegovinan federaatio  Färsaaret  Gibraltar  Guernsey  Huippuvuoret  Serbitasavalta  Mansaari  Jersey 
Muut yhteisöt:  Euroopan parlamentti
Viherlevät

| Viherlevät |
| --- | --- |
 Haarasuolilevä (Ulva flexuosa)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
(luokittelematon)::  Viherlevät  Reichenbach 1834, Pascher 1914  emend. Lewis et McCourt 2004
Kaaret ja luokkia
 Chlorophyta – (varsinaiset) viherlevät Prasinophyceae  Ulvophyceae  Bryopsidophyceae  Chlorophyceae  Pedinophyceae  Pleurastrophyceae  Trebouxiophyceae  Charophyta – näkinpartaislevät Charophyceae  Mesostigmatophyceae  Chlorokybophyceae  Klebsormidiophyceae  Zygnematophyceae 
Katso myös
   Viherlevät Wikispeciesissä   Viherlevät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viherlevät ovat leväryhmiä (varsinaiset viherlevät Chlorophyta ja näkinpartaislevät Charophyta), jotka kuuluvat kehityshistoriallisesti samaan kuntaan kasvikunnan kanssa. Viherleviksi kutsutaan usein niitä tämän kunnan lajiryhmiä, jotka eivät kuulu versokasveihin eli alkiollisiin kasveihin (Embryophyta). Koska kuitenkin näkinpartaislevät ja versokasvit muodostavat yhdessä monofyleettisen ryhmän (Streptobionta), varsinaisiksi viherleviksi kutsutaan vain Chlorophyta-taksonia. Viherlevät ovat monimuotoinen leväryhmä, johon kuuluu 8 000 – 10 000 lajia, joista suurin osa (90 % tunnetuista lajeista) esiintyy makeissa vesissä. Jotkut lajit elävät suolaisissa vesissä tai maalla (esimerkiksi puunrungot tai maaperä). Niitä elää myös symbioosissa sienten kanssa (jäkälät). Lajien koko vaihtelee yksisoluisista levistä lähes metrin kokoisiin versokasvien kaltaisiin leviin. Viherlevien viherhiukkaset sisältävät versokasvien tapaan a- ja b-klorofylliä, joten ne ovat väriltään kirkkaanvihreitä.
Kehityshistoria

Viherlevät kehittyivät prekambrikaudella noin 1 500 miljoonaa vuotta sitten. Noin 700 tai viimeistään 425–490 miljoonaa vuotta sitten alkiolliset kasvit eli versokasvit kehittyivät nykyisten näkinpartaisleviin kuuluvien viherlevien kanssa yhteisestä kantamuodosta. Viherlevät ovat siten parafyleettinen ryhmä, koska ne eivät sisällä kaikkia samasta kantamuodosta kehittyneitä lajeja.
Luokittelu

Viherlevien luokittelu on ollut muutoksen tilassa ja eri lähteissä eri aikoina esitetyt luokittelut poikkeavat toisistaan. Esimerkiksi kysymys näkinpartaislevien luokittelusta on tulkinnanvarainen, sillä ne ja alkiolliset kasvit (Embryophyta) ovat kehittyneet samasta kantamuodosta.
Viherleviksi kutsutuissa levissä erottuu neljä selkeää ryhmää:
Luokittelu > Varsinaiset viherlevät (Chlorophyta)

Varsinaisiin viherleviin kuuluu yksisoluisia, pieniä yhdyskuntia muodostavia ja rihmamaisia alkeellisia leviä. Ne ovat pääasiassa makeanveden lajeja. Monet lajit ovat ekologisesti tärkeitä ja ovat symbiontteina esimerkiksi jäkälissä ja koralleissa.
Luokittelu > Suomusiimalevät (Prasinophyceae)

Suomusiimalevät ovat alkeellisimpia viherleviä. Niillä on liikkumiseen tarkoitetut siimat ja yksi tai useampi kerros polysakkaridista koostuvia suomuja. Suuri osa lajeista elää merissä kasviplanktonina. Ne luokitellaan yleensä omana Prasinophyceae-luokkanaan varsinaisiin viherleviin (Chlorophyta).
Luokittelu > Ulvophyceae

Ulvophyceae-luokka käsittää meressä eläviä sekovartisia makroleviä, kuten esimerkiksi Ulva-sukuun kuuluva merisalaatti (Ulva lactuca). Luokkaa on myös joissakin luokitteluissa alettu jakaa useampiin erillisiin luokkiin (mm. Bryopsidophyceae, Ulvophyceae ja Cladophorophyceae).
Luokittelu > Näkinpartaislevät (Charophyta)

Näkinpartaislevät eriytyivät omaksi ryhmäkseen jo varsin aikaisessa vaiheessa. Ne on luokiteltu joko omana kaarenaan Charophyta, erillisinä luokkina viherlevien kaaressa (Charophyceae, Klebsormidiophyceae jne.) tai yhtenäisenä luokkana (Charophyceae). Niitä esiintyy lähes kaikissa maailman vesissä. Ne muistuttavat ulkoisesti vesikasveja; niillä on nivelikäs ja haaroittunut sekovarsi. Ne ovatkin kehittyneimpiä viherleviä ja läheistä sukua versokasveille. Koska niillä ja versokasveilla on yhteinen kantamuoto, mutta näkinpartaislevät on monissa luokitteluissa erotettu omaksi ryhmäkseen, näkinpartaislevät ovat siten parafyleettinen ryhmä.
Viherlevien lisääntyminen

Viherlevät lisääntyvät sekä suvuttomasti että myös suvullisesti. Niillä tavataan kaikkia erityyppisiä sukupolvenvuorottelutapoja. Yksisoluiset viherlevälajit voivat lisääntyä suvuttomasti jakautumalla kahtia tai tuottamalla emosolussa useita itiöitä (ns. tsoo-, aplano- tai autosporeja), joista kasvaa edelleen täysikokoisia leväsoluja. Jotkut yksisoluiset viherlevälajit lisääntyvät suvullisesti siten, että kasvullinen haploidinen solu tuottaa solulimassaan sukusoluja, jotka vapautuvat ympäristöön alkuperäisen solun samalla hajotessa. Sukusolujen yhtyessä tapahtuu hedelmöitys, jonka tuloksena syntyy diploidi tsygootti. Tsygootista vapautuu meioosin jälkeen uusia haploideja kasvullisia leväsoluja.
Jotkin rihmamaiset planktiset viherlevät lisääntyvät suvullisesti siten, että kahden vierekkäisen levärihman solulimat yhtyvät, jolloin haploidit tumat yhtyvät diploideiksi. Tuloksena muodostuu diploideja tsygootteja, joista itää meioosin jälkeen edelleen uusia haploideja levärihmoja. Eräät rihmamaiset viherlevät voivat myös tuottaa soluissaan suvuttomasti tsoosporeja, joista kasvaa uusia leväyksilöitä.
Monisoluisilla suvullisesti lisääntyvillä lajeilla on joko haplontti eli tsygoottinen tai haplodiplontti eli spoorinen elinkierto. Myös diplontti ja somaattinen elinkierto tunnetaan joillakin lajeilla.
Haplontissa elinkierrossa kasvullinen leväyksilö on haploidinen gametofyytti, joka on joko koiras- tai naaraspuolinen taikka kaksineuvoinen. Gametofyytti tuottaa uintisiimallisia sukusoluja, jotka yhtyvät, jolloin muodostuu diploidinen tsygootti. Näkinpartaislevillä gametofyytit ovat kaksineuvoisia, eli niissä on sekä muna- että siittiöpesäkkeitä, ja niillä vain siittiöt ovat liikkuvia. Tsygootin itäessä tapahtuu välittömästi meioosi, jolloin vapautuu haploideja itiöitä. Itiöistä puolestaan kasvaa uusia gametofyyttejä.
Haplodiplontissa elinkierrossa, jollainen on esimerkiksi Ulva-suvun viherlevillä, diploidit sporofyytit ja haploidit gametofyytit ovat ulkonäöltään samanlaisia. Sporofyyttiyksilöt tuottavat meioosin kautta haploideja uintisiimallisia meiosporeja, joista itää haploideja gametofyyttejä. Nämä puolestaan tuottavat uintisiimallisia sukusoluja, joiden yhtyessä syntyvästä tsygootista itää uusi sporofyyttiyksilö. Sukusoluista voi myös alkaa kasvaa niin sanottuja partenosporofyyttejä, jotka ovat ulkonäöltään gametofyyttien ja sporofyyttien näköisiä, mutta eivät kykene tuottamaan sukusoluja tai meiosporeja. Eräillä lajeilla haplodiplontin elinkierron sporofyytit ja gametofyytit ovat ulkonäöltään erilaiset.
Diplontissa elinkierrossa, joka on viherlevillä harvinainen, kasvulliset leväyksilöt ovat diploideja sporofyyttejä. Ne tuottavat haploideja sukusoluja, joiden yhtyessä syntyy tsygootti, josta kasvaa uusi leväyksilö. Hyvin harvinaisessa somaattisessa elinkierrossa puolestaan diploidin leväyksilön kasvullisissa soluissa tapahtuu meiooseja, joiden tuloksena niistä vapautuu tietyssä vaiheessa haploideja sukusoluja.
Viherleviä Ernst Haeckelin mukaan.
Merisalaatti (Ulva lactuca)
Planktinen Volvox-viherlevä.
Painonnosto kesäolympialaisissa 1896 – yhden käden painonnosto

| Painonnosto Kesäolympialaisissa 1896 Yhden käden painonnosto |
| --- | --- |
Kisapaikka:  Panathinaïkó-stadion, Ateena
Kilpailupäivä(t):  7. huhtikuuta 1896
Kilpailijoita:  4
Joukkueita:  3
Mitalistit
–  Kultaa:   Launceston Elliot
–  Hopeaa:   Viggo Jensen
–  Pronssia:   Alexandros Nikolopoulos
| Painonnosto kesäolympialaisissa 1896  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yhden käden painonnosto |   | Miehet |  |  |
| kahden käden painonnosto |  | Miehet |  |  |
Miesten yhden käden painonnosto oli toinen laji kahdesta painonnostolajista kesäolympialaisissa 1896. Kilpailu kilpailtiin 7. huhtikuuta 1896, Ateenan Panathinaïkó-stadionilla. Jokainen nostaja sai kolme nostoyritystä. Kolme parasta tulosta saaneet saivat kolme lisäyritystä. Nostotyyli oli samankaltainen nykyisen tempaustyylin kanssa. Kilpailun voitti Ison-Britannian Launceston Elliot.
Tulokset

| Sija | Urheilija | Tulos |
| --- | --- | --- |
|  1  |   Launceston Elliot (GBR)  |  71 kg  |
|  2  |   Viggo Jensen  (DEN)  |  57 kg  |
|  3  |   Alexandros Nikolopoulos  (GRE)  |  57 kg  |
|  4  |   Sotirios Versis (GRE)  |  40 kg  |
Lähde:
Einar Vihma

| Einar Vihma |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. syyskuuta 1893 Kuopio
Kuollut: 5. elokuuta 1944 (50 vuotta) Ihantala
Sotilashenkilö
Komentajuudet:  1916–1944
Sotilasarvo:  Jääkärikenraalimajuri
Kunniamerkit:  Mannerheim-risti 1.lk Rautaristi
Einar August Vihma (vuoteen 1936 Wichmann; 19. syyskuuta 1893 Kuopio – 5. elokuuta 1944 Ihantala) oli suomalainen kenraalimajuri ja Mannerheim-ristin ritari. Talin–Ihantalan taistelussa kuollut Vihma oli viimeinen jatkosodassa kaatunut jääkäri ja tiettävästi itsenäisen Suomen ainoa sodassa rintamalla kaatunut kenraali. Muita sodassa kuolleita kenraaleja ovat Kaarlo Viljanen ja Aarne Snellman, jotka ylennettiin kenraaleiksi vasta haavoittumisen jälkeen. Vihma osallistui myös 1912 Tukholman kesäolympialaisten joukkuevoimisteluun varamiehenä.