Avaruustoiminta
Historia > Avaruustoiminta 2000-luvulla > Arviot avaruustoiminnan kehittymisestä > Julkisen sektorin avaruustoiminta

Vuonna 2008 Euroconsultin arvion mukaan julkisen sektorin avaruuspanostus oli 62 miljardia dollaria, joka on suurempi luku kuin koskaan ennen. Merkittävä osa tästä johtuu Venäjän, Intian ja Kiinan sekä Aasian, Etelä-Amerikan ja Afrikan panostusten kirjaamisesta tilastoihin, jotka pitkään seurasivat vain EU:n ja Yhdysvaltain suhteellisen stagnanttia tilannetta. Dollarin vaihtokurssin lasku on saattanut vaikuttaa EU-alueen panostusten dollarimääräiseen kasvuun euromääräisten panostusten kasvaessa paljon vähemmän. Vuonna 2008 sotilaallisen avaruustoiminnan arvioitiin olleen vain 29 miljardia dollaria, joka ei juuri kata kuin Yhdysvaltain sotilaallisen avaruustoiminnan. Eri valtiot ovat tilanneet siviili- tai sotilaskaukokartoitussatelliitteja 6,7 miljardilla dollarilla ja tietoliikennesatelliitteja 6,6 miljardilla dollarilla. Paikannussatelliitteihin arvioidaan vuonna 2008 panostetun 2,6 miljardia dollaria. Samana vuonna miehitettyjen avaruuslentojen panostus oli 11,7 miljardia dollaria avaruussukkulalentojen kattaessa valtaosan tästä summasta.lähde?
Dollari on 2000-luvulla devalvoitunut voimakkaasti, mikä aikaansaa tilastoihin nousuja muille maille. Avaruustoiminta on pääosin eri maiden julkisella rahoituksella toteutettua ja kilpailu on yleensä rajoitettu vain ko. maan yrityksille. Sisämarkkinalla ei valuutan arvon vaihtelu ole kovin merkityksellistä.lähde?
| Maa ja organisaatio | Vuosi 2005 | Vuosi 2009 | Vuosi 2011 | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhdysvaltain puolustusministeriö | yli 20 mrd dollaria | yli 20 mrd dollaria | yli 20 mrd dollaria (arvio) | Valtaosa Yhdysvaltain ilmavoimien Space Commandin (AFSPC) kautta. Se onko Yhdysvaltain tiedusteluorganisaatioiden, etenkin CIAn ja NROn, kaikki avaruusrahoitus tässä, on edelleen epäselvä asia. |
| Yhdysvaltain NASA | lähes 20 mrd dollaria | noin 20 miljardia dollaria | 18,7  miljardia dollaria  | Kongressissa republikaanit ovat estäneet Valkoisen talon fiskaalivuoden 2011, joka alkoi lokakuussa 2010, budjettilakien hyväksymisen, jonka vuoksi NASA toimii edellisen vuoden budjetin pohjalta. Helmikuun 2011 ehdotus on 100 miljoonaa dollaria pienempi budjetti kuin vuonna 2010. Vuoden 2012 ehdotus on 18,7 miljardia dollaria, josta budjetti putoaa 18 miljardiin dollariin vuosiksi 2013 ja 2014 nousten sen jälkeen 18.7 miljardiin dollariin. |
| Eurooppa eli lähinnä EUn jäsenmaat | noin 5 mrd euroa | yli 6 mrd euroa | 5-6 mrd euroa | ESA, CNES, DLR, ASI, CDTI, EU |
| ESA | 3,8 mrd euroa | yli 3 mrd euroa | 3,8 mrd euroa (ESA-maat 2975 M€, EU 778 M€) | EU:n ohjelmat kasvattaneet 2000-luvulla ESAn kokoa noin 600 milj. euroa per vuosi. Vuonna 2011 EU rahoittaa ESAaa 778 M€:lla  |
| Venäjän avaruusjärjestö | 1,3 mrd euroa |  | 3,8 mrd dollaria  | Ostovoima erilainen kuin rahamäärä antaa olettaa. Venäjän avaruusjärjestön rahoitus on kasvanut öljytulojen avulla, mutta tieteellistä avaruusohjelmaa Venäjä ei ole pyrkinyt palauttamaan. Myös Venäjän avaruusohjelmien hinnan nousu (alan inflaatio) on ollut erittäin korkea. |
| Ranskan CNES | 2,2 mrd omaan toimintaansa | ? | ? | ESAn suurin rahoittaja |
| Japanin JAXA | 2,2 mrd euroa | ? | ? |  |
| Intian avaruusjärjestö (ISRO) | 815 milj. dollaria | ? | 1,45 miljardia dollaria  | Vuonna 2011 kasvu 36%, vuonna 2010 budjetti kasvoi 45%. |
| Kiinan avaruushallinto | 500 milj. dollaria | 1,3 miljardia dollaria  | ? | Kasvava budjetti. Rahoituksen "ostovoima" on paljon suurempi kuin vastaavan rahasumman Yhdysvalloissa ja EU:ssa. |

| Saksan avaruusjärjestö (DLR) | noin 900 miljoonaa euroa | noin 900 miljoonaa euroa | 956 miljoonaa euroa  | ESAn toiseksi suurin rahoittaja |
| Italian avaruusjärjestö (ASI) | 900 milj. euroa | 900 milj. euroa | ? | ESAn kolmanneksi suurin avaruustoiminnan rahoittaja. Vuonna 2008 se pienensi avaruustoimintaansa panostusta, koska Berlusconin hallinto pyrki kansantaloutta korjaaviin toimiin. |
| Englanti (BNSC ja seuraaja UK Space Agency) | 400 milj dollaria | ? | ? | Englannin siviiliavaruustoimintaan suuntaama panostus on hieman suurempi kuin Espanjan, mutta Englannilla ja Yhdysvalloilla on pitkäaikainen tiedustelusatelliittien toteutuksen ja käytön yhteistoiminta. Sen puitteissa Englanti rahoittaa Yhdysvalloissa tapahtuvaa Englannin avaruustoimintaa.lähde? |
| Euroopan komissio | yli 200 milj. euroa | yli 500 milj. euroa | yli 500 milj. euroa | Euroopan komissio rahoitti 2000-luvun alkupuolella avaruustoimintaa ainakin 150 miljoonalla eurolla vuosittain. Sen rahoitus kohdistuu sovellutuksien tutkimus- ja kehitystoimintaan eikä niinkään nk. lentosegmenttiin, pois lukien Galileo-navigaatiosatelliittien toteutus, johon panostus on yli 3 miljardia euroa. Seitsemännessä puiteohjelmassa Komissio panostaa 7 vuoden aikana ainakin 1,4 miljardia euroa, josta rahoitetaan noin 650 miljoonalla eurolla GMES Sentinel-kaukokartoitussatelliittien toteutusta yhdessä ESAn kanssa. lähde? |
| Kanadan avaruusjärjestö (CSA) |  | 357,3 milj. dollaria | 390,8 milj. dollaria |  |
| Belgian | 230 miljoonaa dollaria | ? | ? | Kanavoi kaiken ESAn kautta |
| Espanjan (CDTI ja INTA) | 175 milj. dollaria |  | ? | Budjetti ollut vuosia kasvava |
| Alankomaiden (ennen NIVR, vuodesta 2009 alkaen SenterNovem, vuodesta 2010 alkaen Agentschap NLin osana "NSO") | 160 milj. dollaria | ? |  | ? |
| Etelä-Korean (KARI) | 160 miljoonaa dollaria |  | ? | Kasvava panostus. |
| Sveitsi (SSO) | 110 milj. dollaria |  |  | ? |
| Ruotsin (Ruotsin avaruushallinto) | 110 miljoonaa dollaria | ? | Avaruushallinnon rahoitus siirtyy vuonna 2011 elinkeinoministeriöltä tiedeministeriölle | ? |
| Brasilian (Brasilian avaruusjärjestö) | 100 miljoonaa dollaria | ? |  | ? |
| Yhteensä | 45 mrd euroa | 45-50 mrd euroa |  | ? |