stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lokakuu
Lokakuu Suomessa > Syksyn eteneminen

Suomen etelä- ja lounaisrannikolla ruska on komeimmillaan lokakuun ensimmäisellä viikolla, jatkuen hiipuen lokakuun lopulle, jolloin maisema on jo pääosin paljas, mutta lämpiminä vuosina sitkeämmät lehdet pysyvät puussa vielä marraskuulle asti. Lapissa ruska on lokakuussa enää muisto vain. Ensilumi sataa Lapissa yleensä lokakuun alussa, pysyvä lumi saadaan Pohjois-Lapin tunturiseuduille usein jo lokakuun puolessa välissä ja Etelä-Lapissakin yleensä kuun lopulla. Etelä-Suomessa lumisateet sen sijaan eivät ole lokakuussa edes jokavuotisia. Ensilumi sataa etelärannikolle tavallisesti vasta marraskuun aikana.
Lokakuussa auringonpaistepäiviä on koko Suomessa niukasti. Lokakuussa on marraskuun ohella sadepäiviä ja pilvisiä harmaita päiviä eniten verrattuna muihin vuoden kuukausiin, varsinkin eteläisessä Suomessa. Arktiset kylmänpurkaukset voivat ajoittain tuoda lokakuussa selkeää mutta kylmää polaari-ilmaa pohjoisesta, mutta nämä kylmemmät jaksot jäävät usein väliaikaiseksi vain esimerkiksi viikonlopun kestäväksi jaksoksi, minkä jälkeen sää uudelleen lauhtuu lännestä saapuvien matalapaineiden ansiosta. Lokakuussa enimmät sateet ovat lähinnä pitkäkestoisia Atlantilta kulkeutuvia tihkusateita.
Joidenkin muuttolintujen päämuutto sijoittuu Etelä-Suomessa vasta lokakuun alkupäiviin. Sienestys- ja marjastusaika alkaa lokakuulla olla jo ohi. Lokakuussa on toisinaan kunnon yöpakkasia Etelä-Suomea myöten. Ukkosia lokakuussa on silloin tällöin, usein merellä, mutta saattaa niitä silloin tällöin päästä rantautumaan mantereen puolellekin, kuten kävi vuonna 2011. Rannikkoseudut ovat lokakuussa useimmiten jopa useita asteita sisämaata leudompia. Tämän takia esimerkiksi pitkän ajan sääennusteissa voidaan rannikko sulkea kokonaan pois yleisennusteesta ja tehdä rannikolle oma paikallinen sääennuste.
Lokakuu muualla > Eteläisellä pallonpuoliskolla

Eteläisellä pallonpuoliskolla lokakuu on kevätkuukausi. Antarktiksella lämpötilat pysyvät normaalisti pakkasen puolella lokakuun aikana. Base Esperanzassa lokakuun keskilämpötila on noin 
–3,6 °C ja Vostokissa noin 
–57,4 °C. Kyseisissä paikoissa alkaa kuitenkin yöttömän yön aika. Etelä-Georgian saarella keskilämpötila on noin +1,8 °Clähde?, mutta siellä voi esiintyä silloinkin pakkasia, mutta saatetaanpa käydä kesäisissäkin lukemissa. Ushuaiassa Tulimaassa keskilämpötila on lokakuussa noin +6,5 °C. Yöpakkasia saattaa esiintyä, mutta siellä ollaan lokakuussa jo selkeästi kesäisemmissä lukemissa kuin edellä mainituissa. Sydneyn lämpötilalukemat ovat jo selkeästi korkeammat lämpölukemat. Keskilämpötila on noin +17,8 °C. Darwinissa – joka on lähempänä päiväntasaajaa – ollaan koko ajan muutenkin kesälukemissa. Lokakuussa siellä on noin +29,1 °C:een lämpötila. Eteläinen pallonpuolisko ottaa lokakuussa vastaan muutamia muuttolintuja.
Lokakuu muualla > Pohjoisella pallonpuoliskolla

Pohjoisella pallonpuoliskolla lokakuu on syyskuukausi. Venäjän Diskonissa ollaan lokakuussa jo talvilukemissa. Keskilämpötila on noin –8,3 °C. Kaamosaika alkaa siellä silloin. Tukholma on lokakuussa vasta valmistautumassa talveen. Keskilämpötila on noin +7,5 °Clähde?. Miami taas valmistautuu tällöin kuivakauteen. Keskilämpötila siellä on noin +27 °C ja sademäärä vain 160,8 millimetriä. Esimerkiksi elokuun sademäärä 225,6 millimetriä osoittaa, että lokakuussa sade vähenee Miamissa ja paikka valmistautuu talven kuivuuteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lokakuu Wikimedia Commonsissa
Helsinki lokakuussa
Marraskuu

Marraskuu. 1400-luvun ranskalaisen rukouskirjan ja kalenterin Les Très Riches Heures du Duc de Berryn kuvitusta marraskuun kohdalla.
Marraskuu on gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuoden yhdestoista kuukausi. Sitä edeltää lokakuu ja seuraa joulukuu. Marraskuussa on 30 päivää. Marraskuun nimi tulee kuolemaa merkitsevästä sanasta marras.
Marraskuun latinankielinen nimi november tulee yhdeksää merkitsevästä sanasta novem, sillä ennen Julius Caesarin kalenteriuudistusta marraskuu oli vuoden yhdeksäs kuukausi.
Marraskuu Suomessa > Keskilämpötila

Marraskuun keskilämpötilat vaihtelevat eri puolilla Suomea. Vuosina 1981–2010 keskilämpötilat olivat Vantaalla 0,4 °C, Lahdessa −0,6 °C, Tampereella −0,6 °C, Jyväskylässä −2,0 °C, Rovaniemellä −5,5 °C ja Sodankylässä −7,1 °C. Tyypillinen päivälämpötila Etelä-Suomessa marraskuun alussa on noin 4–5 °C ja kuun lopulla enää noin 0–2 °C. Pohjois-Suomessa marraskuun alussa tyypillinen päivälämpötila on pari astetta pakkasta, kuun lopulla kuitenkin on toisinaan jo koviakin pakkasia Keski-Lapissa päivisin, vaikkakin toisinaan voi Keski-Lappia myöten olla plusasteita.
Kuukauden suomenkielinen nimi viittaa siihen, että Etelä-Suomessa maa on silloin usein yöpakkasten vuoksi roudassa, minkä vuoksi useimmat ruohovartiset kasvit kuolevat eli tulevat martaiksi.
Marraskuu Suomessa > Sademäärät ja pilvisyys

Pohjois-Suomessa pysyvän lumen aika alkaa heti marraskuun alusta. Etelä-Suomessa marraskuu on pääosin synkkä ja lumeton, sateet tulevat etelässä useammin vetenä tai räntänä kuin lumena, tosin lyhyet lumiset jaksot ovat Etelä-Suomessakin jo tavallisia. Ensilumi sataa etelärannikolla vasta marraskuun puolivälin paikkeilla, kun se on Lapissa satanut keskimäärin jo lokakuun alkupäivinä. Marraskuun aikana sademäärät vähenevät Suomessa elo–lokakuun runsaiden syyssateiden jäljiltä. Marraskuussa sateet voivat olla hyvin pitkäkestoisia, jopa vuorokauden mittaisia, mutta niiden tuoma sademäärä ei ole yleensä korkea. Loppuvuodesta sateet ovatkin lähinnä pitkäkestoisia tihkusateita. Auringonpaistetta saadaan marraskuisin todella niukasti, johtuen runsaasta pilvisyydestä. Ajoittain pohjoiselta napaseudulta pyrkivät arktiset kylmänpurkaukset voivat tuoda väliaikaisesti kuivaa pakkasilmaa eteläiseen Suomeenkin saakka ja rikkoa tämän lähes taukoamattoman pilvisyyden.
Marraskuu Suomessa > Lintujen muutto

Lähes kaikki muuttolinnut ovat marraskuussa jo muuttaneet etelään, paitsi eräät Etelä-Suomessa vielä tähänkin aikaan majailevat vesilinnut ja rastaat, jotka siirtyvät etelämmäksi vasta talven reunalla tai jäiden tulon aikaan.
Marraskuu muualla > Eteläisellä pallonpuoliskolla

Eteläisellä pallonpuoliskolla marraskuu on loppukevättä tai alkukesää. Base Esperanzassa Etelämantereella ollaan vielä jokseenkin talvisissa lukemissa. Korkein siellä mitattu marraskuun lämpötila on kuitenkin ollut +23 °C, joka on selkeästi kesälukema. Ushuaia Tulimaassa on selkeästi keväisemmissä lukemissa. Melbournessa Australiassa on marraskuussa jo selkeästi kesäistä (yli +10 °C:een keskiarvo). Darwinissa on muutenkin niin sanottu pysyvä kesä, joten marraskuussa lämpötila nousee jo hellelukemiin ja valmistaudutaan sadekauteen.
Marraskuu muualla > Pohjoisella pallonpuoliskolla

Pohjoisella pallonpuoliskolla marraskuu on normaalisti loppusyksyä tai alkutalvea. Huippuvuorilla eletään jo talvea ja pakkaslukemia. Berliinissä on vielä (keski)syksy. Miamissa on kesäinen lämpötila, vaikka siellä siirrytäänkin niin sanotusti talveen. Sademäärä vähenee selkeästi marraskuun aikana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marraskuu Wikimedia Commonsissa
Marraskuu Uudella Papinojalla.
L. Birge Harrison, Novembre, 1881.
Uimahypyt kesäolympialaisissa 1952 – naisten 10 metrin kerroshypyt

Naisten kerroshyppykilpailuun Helsingin olympiakisoissa osallistui 15 uimahyppääjää 8 eri maasta. Kilpailu suoritettiin kahdessa vaiheessa. Alkukilpailun kahdeksan parasta jatkoi loppukilpailuun. Kilpailu käytiin 1.-2. elokuuta. Naiset hyppäsivät kerroshyppyjä sekä 5 että 10 metrin korkeudelta.
Lopputulokset

| # | Kilpailija | 1 | 2 | 3 | 4 | Alkukilpailu | 5 | 6 | Loppukilpailu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Patricia McCormick | 11,68 | 12,16 | 12,41 | 15,00 | 51,25 | 12,16 | 15,96 | 28,12 | 79,37 |
| 2 |  Paula Myers | 10,72 | 10,40 | 11,90 | 11,20 | 44,22 | 12,92 | 14,49 | 27,41 | 71,63 |
| 3 |  Juno Irwin | 11,04 | 9,44 | 9,52 | 13,60 | 43,60 | 13,87 | 13,02 | 26,89 | 70,49 |
| 4 |  Nicole Péllissard | 10,37 | 12,00 | 12,54 | 8,68 | 43,59 | 11,21 | 14,28 | 25,49 | 69,08 |
| 5 |  Phyllis Long | 9,12 | 9,90 | 11,21 | 13,00 | 43,23 | 11,56 | 8,40 | 19,96 | 63,19 |
| 6 |  Tatjana Vereina | 9,60 | 11,59 | 10,37 | 11,70 | 43,26 | 12,16 | 5,67 | 17,83 | 61,09 |
| 7 |  Diana Spencer | 9,31 | 12,35 | 11,70 | 9,80 | 43,16 | 6,72 | 10,88 | 17,60 | 60,76 |
| 8 |  Jevgenia Bogdanovskaja | 11,59 | 11,70 | 9,86 | 7,52 | 40,67 | 7,98 | 8,85 | 16,83 | 57,50 |
| 9 |  Eva Pfarrhofer | 10,24 | 8,17 | 12,40 | 9,45 | 40,26 | - | - | - | - |
| 10 |  Carlota Ríos Laurenzana | 6,72 | 11,04 | 11,20 | 10,80 | 39,76 | - | - | - | - |
| 11 |  Masami Miyamoto | 7,84 | 7,20 | 11,34 | 9,86 | 36,24 | - | - | - | - |
| 12 |  Valerie Lloyd-Chandos | 9,76 | 8,80 | 10,03 | 6,80 | 35,39 | - | - | - | - |
| 13 |  Irma Lozano Gallo | 10,26 | 10,71 | 7,56 | 4,80 | 33,33 | - | - | - | - |
| 14 |  Ninel Krutova | 10,40 | 10,45 | 8,80 | 2,70 | 32,35 | - | - | - | - |
| 15 |  Fernanda Martini-Pautasso | 9,12 | 6,84 | 9,76 | 4,32 | 30,04 | - | - | - | - |
Tammikuu

Tammikuu. 1400-luvun ranskalaisen rukouskirjan ja kalenterin Les Très Riches Heures du Duc de Berryn kuvitusta tammikuun kohdalla (Folio 2r). Maalauksen aiheena tammikuussa tapahtuva lahjojenantopäivä.
Tammikuu on gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuoden ensimmäinen kuukausi. Se on pohjoisella pallonpuoliskolla keskimäärin vuoden kylmin kuukausi, keskitalvea, mistä myös kuukauden nimen on esitetty johtuvan, sillä esimerkiksi hämäläismurteissa sana tammi on tarkoittanut myös sydäntä tai ydintä (”sydänpuu”) ja toisaalta napaa tai akselia. Tammikuuta on kutsuttu myös sydänkuuksi. Tammikuussa on 31 päivää ja sitä seuraa helmikuu ja edeltää edellisen vuoden joulukuu.
Kuukauden latinankielinen nimi Ianuarius tai Januarius merkitsee Janukselle pyhitettyä kuukautta. Janus oli roomalainen porttien, ulko-ovien sekä kaiken alkamisen jumala, jonka tunnuksena oli kaksikasvoinen pää.
Tammikuu on toinen niistä uusista kuukausista, jotka Rooman kuningas Numa Pompilius muinoin lisäsi roomalaiseen kalenteriin, kun siirryttiin 10-kuukautisesta 12-kuukautiseen kalenterivuoteen. Alkujaan roomalaiset aloittivat vuoden maaliskuusta, mutta kun Julius Caesar otti käyttöön juliaanisen kalenterin, tammikuusta tuli vuoden ensimmäinen kuukausi.
Tammikuu Suomessa

Tammikuussa on joulun vieton lopetuspäivät loppiainen 6. päivä ja nuutinpäivä 13. päivä. Etelä-Suomessa tammikuu on lyhyiden mutta alati pidentyvien päivien, pakkaskelien ja hankien kasvamisen aikaa. Pohjoisessa tammikuu on kylmintä keskitalvea ja kaamoksen päättymisen aikaa.
Tammikuun keskilämpötilat eri puolella Suomea vaihtelevat. Vantaalla tammikuun keskilämpötila on noin −5 °C, Lahdessa noin −7 °C, Tampereella −8 °C, Kuopiossa −9 °C, Oulussa −9,5 °C ja Sodankylässä −13,5 °C.
Pysyvä lumipeite kattaa tammikuussa jo yleensä koko Suomen, vain merialueet jatkavat jäätymistään; jos tammikuu on leuto, Suomenlahti ja Selkämeri pysyvät avoimina. Tammikuussa lämpötilat laskevat edelleen. Pohjois-Suomessa on usein kireää pakkasta, Etelä-Suomessa on leudompaa, useimmiten vain pikkupakkasta, tosin myös kireitä yli −15 °C:n pakkasjaksojakin on usein. Erilaisten säätyyppien ja ilmavirtausten vaihtelun johdosta lämpötilat saattavat muutaman päivän sisällä vaihdella päivisin kahdestakymmenestä pakkasasteesta muutamaan lämpöasteeseen. Toisinaan tämä lämpötilojen heilahtelu äärilaidasta toiseen voi jatkua koko tammikuun ajan. Viimeksi näin kävi vuonna 2011. Lännestä Skandien yli kohti Suomea virtaava Föhntuuli aiheuttaa toisinaan lämpöpiikkejä – etenkin Pohjanmaalla ja Länsi-Lapissa. Tammikuun alussa päivät pitenevät hitaasti, kuun lopussa vauhti on jo melko nopeaa, etenkin pohjoisessa. Tammikuun viimeisenä vuorokautena päivän pituus jää silti eteläisimmässäkin Suomessa hieman alle kahdeksan tunnin. Etelä-Suomessa aurinko nousee tammikuun puolessa välissä suoraan kaakosta ja laskee suoraan lounaaseen. Oulun korkeudella vastaava tilanne on kuun lopussa. Auringon teho on tammikuussa hyvin alhainen, minkä johdosta säätyyppi on yleensä pilvinenselvennä. Toisinaan arktiset purkaukset tuovat kireän pakkasen ja aurinkoista säätä Etelä-Suomeenkin saakka. Tällöin tuulen pitää käydä pohjoisen ja luoteen väliltä. Koillisvirtauksessa voi lämmin Vienanmeri tuoda sumupilvisyyttä Suomen itä- ja eteläosaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tammikuu on talven napa Asko Palviainen, Yliopiston almanakkatoimisto 12.01.2017.
Uuden vuoden ilotulitus Oulussa
Quincy Jones

| Quincy Jones |
| --- | --- |
 Quincy Jones vuonna 2014.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Quincy Delight Jones II
Syntynyt: 14. maaliskuuta 1933 Chicago, Illinois, Yhdysvallat
Kuollut: 3. marraskuuta 2024 (91 vuotta)
Ammatti:  muusikko kapellimestari säveltäjä
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1951–2024
Tyylilajit:  pop, funk, soul, swing, jazz, bossa nova
Soittimet:  trumpetti 
Levy-yhtiöt:  Columbia, Mercury, Qwest
Aiheesta muualla
www.quincyjones.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Quincy Delight Jones II (14. maaliskuuta 1933 Chicago, Illinois – 3. marraskuuta 2024) oli yhdysvaltalainen trumpetisti, musiikki-, televisio- ja elokuvatuottaja sekä lauluntekijä. Jones on tunnettu parhaiten tyylirajat ylittävänä jazz-muusikkona ja Michael Jacksonin kuuluisimpien albumien Off the Wall, Thriller ja Bad tuottajana.
Nuoruus ja uran alku

Quincy Jones syntyi Chicagossa 1933. Hänen isänsä oli Quincy Jones vanhempi ja hänen äitinsä Sarah Wells. Quincy Jones vanhempi työskenteli puuseppänä ja pelasi puoliammattilaisena baseballia. Sarah Jones oli puolestaan isännöitsijä. Quincyn vanhemmat erosivat, ja hänen isänsä meni uudestaan naimisiin. Jonesit asuivat ensin Washingtonin Bremertonissa ja muuttivat toisen maailmansodan aikana Seattleen.
Jones aloitti Seattlessa soittamaan trumpettia ja 12-vuotiaana laulamaan gospel-kuorossa. Hän tapasi Seattlessa myös teini-ikäisen Ray Charles, jonka innoittamana löysi rohkeutta kokeilla myös sovittamista.
Jones opiskeli 1950-luvun alussa lyhyen aikaa Schillinger Housessa Bostonissa, ja hänestä tuli sitä kautta myös ammattimuusikko, kun hän sai paikan Lionel Hamptonin yhtyeestä. Hän toimi vuosina 1951–1953 Hamptonin yhtyeen trumpetistina ja sovittajana.
Jonesista tuli nopeasti huomatava freelancerina toimiva sovittaja ja työskenteli muun muassa Clifford Brownin, Gigi Grycen, Oscar Pettifordin, Cannonball Adderleyn, Count Basien ja Dinah Washingtonin kanssa. Dizzy Gillespie valitsi hänet 1956 big bandiinsä, jonka musiikillisena johtajana hän hetken aikaa toimi.
Jones muutti 1957 Pariisiin, missä hän opiskeli musiikin teoriaa Nadia Boulangerin alaisuudessa. Hän toimi Pariisissa vuosina 1957–1958 Barclay Recordsilla sovittajana ja tuottajana sekä kiersi vuonna 1959 oman big bandinsä kanssa Euroopassa.
Jazzista poppiin ja elokuvamusiikkiin

Jones palasi 1961 Yhdysvaltoihin, ja hänestä tuli Mercury Recordsin A&R. Hän kohosi 1964 yhtiön varatoimitusjohtajaksi, mikä teki hänestä yhden ensimmäisistä afroamerikkalaisista merkittävän yhdysvaltalaisen levy-yhtiön johdossa.
Jonesin ensimmäinen Grammy-palkinto tuli 1964 Count Basien kappaleen ”I Can’t Stop Loving You” sovituksesta. Hän tuotti 1960-alussa myös muun muassa neljä miljoonaa kappaletta myyneen Lesley Goren singlejä. Jones teki yhteistyötä myös Frank Sinatran, Sammy Davis Jr:n ja Andy Williamsin kanssa. Hän tuotti Sinatralle albumit It Might As Well Be Swing (1964) ja Sinatra at the Sands (1966).
Jones vietti 1950-luvun lopulta asti paljon aikaa Ruotsissa, ja hänen ensimmäinen elokuvamusiikkinsa syntyi ruotsalaisen Arne Sucksdorffin elokuvaan Metsien hurjat. Lopulta hän teki musiikkia yli 30 elokuvaan ja satoihin televisiosarjoihin. Hän oli ensimmäisiä mustia säveltäjiä, jotka sai tunnustusta Hollywoodista. Jonesin tunnetuimpia elokuvatuotantoja ovat olleet Kylmäverisesti (1967), Yön kuumuudessa (1967), Riehakas ryöstö (1969) ja Pakotie (1972). Television puolella hän teki muun muassa Ironsiden tunnuskappaleen.
Tuottajaksi

Jones työskenteli vuosina 1969–1981 A&M Recordsille ja siirtyi entistä selkeämmin jazzista populaarimusiikkiin. Samaan aikaan hän levytti myös useita omia albumeja. Hän luovi menestyksekkäästi aikansa suosittuihin musiikkityyleihin funkiin ja diskoon. Jonesin 1960-luvun lopun ja 1970-luvun alun albumeja olivat Walking in Space, You’ve Got It Bad, Girl ja Body Heat.
Jones sai 1974 vakavan aivoaneurysman ja keskittyi toipumisensa jälkeen enemmän tuottajan tehtäviin. Hän tuotti muun muassa Donna Summerin ja Aretha Franklinin albumeita. George Bensonin kanssa Jones teki albumin Give Me the Night, joka oli myös Jonesin oman levy-yhtiön Qwestin ensimmäinen.
Jones tuotti 1978 musikaalielokuvan Taikuri Oz soundtrackin. Elokuvassa oli pääosissa Michael Jackson ja Diana Ross, ja sen kautta Jones sai mahdollisuuden tuottaa Jacksonin ensimmäisen sooloalbumin. Off the Wall (1979) myi 20 miljoonaa kappaletta, ja Jonesin ja Jacksonin yhteistyö jatkui myös albumeilla Thriller (1982) ja Bad (1987). Jones tuotti 1985 myös hyväntekeväisyyskappaleen ”We Are the World”.
Jones laajensi musiikkituottajan roolista myös elokuviin ja televisioon. Hän oli yksi Steven Spielbergin elokuvan Häivähdys purppuraa (1985) tuottajista ja tuotti myös sen soundtrackin.
Time Warnerin kanssa syntyi 1990 Quincy Jones Entertainment. Jones oli luomassa 1991 Will Smithin uran nostanutta sarjaa Bel-Airin prinssi ja 1993 perustamassa Vibe-lehteä.
Jones jatkoi edelleen myös omien albumiensa levyttämistä, ja hän teki niissä usein yhteistyötä useiden artistien kanssa. Back on the Blockilla (1989) olivat mukana Ella Fitzgerald, Luther Vandross ja Ice-T. Albumilla Q: Soul Bossa Nostra (2010) esiintyivät muun muassa Jennifer Hudson, Mary J. Blige, Snoop Dogg ja Amy Winehouse.
Tunnustukset

Jones voitti 28 Grammya ja oli ehdolla kaikkiaan yli 75:een Grammyyn. Hän sai Kennedy Center Honors -palkinnon vuonna 2001 ja National Medal of Artsin 2010. Hänet valittii 2013 Rock and Rollin kunniagalleriaan. Time-lehti valitsi hänet 1900-luvun vaikutusvaltaisimpien jazz-muusikoiden joukkoon. Vuonna 1990 hänest tuli Kunnialegioonan ritari ja 2001 komentaja.
Yksityiselämä

Jones oli naimisissa Jeri Caldwellin kanssa 1957–1966, ruotsalaisen mallin Ulla Andersonin kanssa 1967–1974 ja näyttelijä Peggy Liptonin kanssa 1974–1990. Jones sai seitsemän lasta, joista viisi syntyi avioliittojensa aikana. Hän sai lisäksi lapsen sekä näyttelijä Nastassja Kinskin että Carol Reynoldsin kanssa. Yksi hänen tyttäristään Peggy Liptonin kanssa on näyttelijä Rashida Jones.
Kuolema

Jones kuoli haimasyöpään 91-vuotiaana 3. marraskuuta 2024.
Quincy Jones Suomessa

Quincy Jones esiintyi orkestereineen Helsingin Kulttuuritalolla 1960. Vellu Halkosalmi sai 2010-luvulla Jonesilta käyttöönsä tämän alkuperäisiä, julkaisemattomia orkesterisovituksia, kirjoitti niitä lisää ylös Jonesin levytyksiltä ja harjoitutti niitä konserteiksi Turku Jazz Orchestran ja UMOn kanssa.
Kirjallisuutta

Henry, Clarence Bernard: Quincy Jones: His Life in Music.  Jackson:  University Press of Mississippi, 2013.  ISBN 978-1-61703-861-7
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Quincy Jones Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Emmy Awards  Grammy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  DDB  Trove  Elonet 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef 
Quincy Jones Helsingissä 1960
Quincy Jones vuonna 1975
Quincy Jones vuonna 2006.
Henry Gray

| Henry Gray |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1827 Belgravia, Lontoo
Kuollut: 13. kesäkuuta 1861 (34 vuotta) Belgravia, Lontoo
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  St. George’s Hospital, Lontoon yliopisto
Tutkimusalue:  anatomia
Tunnetut työt:  Grayn anatomia
 Nimikirjoitus
Henry Gray (1827–1861) oli brittiläinen anatomisti ja kirurgi, jonka tunnetuin teos on Grayn anatomia (Henry Gray's Anatomy of the Human Body).
Toukokuussa 1845 Gray aloitti opintonsa Lontoon yliopistoon kuuluvassa opetussairaalassa St. George’s Hospitalissa, jossa hänen kuvattiin opiskelevan hitaalla, mutta huolellisella ja järjestelmällisellä metodilla.
Vuonna 1848 vielä opiskellessaan Graylle myönnettiin kolmivuotinen apuraha Royal College of Surgeons of Londonilta hänen esseensä “The Origin, Connexions and Distribution of nerves to the human eye and its appendages, illustrated by comparative dissections of the eye in other vertebrate animals” julkaisemisen vuoksi.
Vuonna 1852 Henry Gray valittiin  25-vuotiaana Royal Society -tiedeakatemian jäseneksi, ja seuraavana vuonna hän sai 300 guineaa tutkimuksestaan pernan rakenteesta ja tarkoituksesta.
Vuonna 1858 Gray julkaisi ensimmäisen painoksen anatomiaa käsittäneestä teoksestaan, joka sisälsi 750 sivua ja 363 piirrosta. Apua teoksen tekemiseen Gray sai taitavalta piirtäjältä ja St. Georgen luennoitsijalta tohtori H. V. Vandyke Carterilta. Ensimmäinen painos oli omistettu sir Benjamin Collins Brodielle. Teoksen toinen painos ilmestyi vuonna 1860.
Henry Gray työskenteli museon kuraattorina ja anatomian luennoitsijana St. Georgen opetussairaalassa, ja vuonna 1861 hän oli ehdolla kirurgian apulaislääkäriksi. Hoidettuaan erästä sukulaistaan Gray sairastui isorokkoon, jonka seurauksena hän kuoli 34-vuotiaana.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  IdRef
Saratov

| Saratov (Саратов) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Saratov
 Koordinaatit: 51°32′00″N, 46°00′00″E 
Valtio:  Venäjän federaatio
Perustettu:  1590
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Vjatšeslav Somov
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  393 km²
Korkeus:  50 m
Väkiluku (2010)  ():  837 900
Aikavyöhyke:  UTC+4 (MSK+1) 
Postinumero:  410xxx
Suuntanumero(t):  +7 8452
 
 www.saratovmer.ru 
 Ajoneuvojen rekisterikoodi: 64, 164 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saratov (ven. Сара́тов) on 837 900 asukkaan (2010) suurkaupunki Volgan varrella Euroopan-puoleisen Venäjän kaakkoisosassa. Se on Saratovin alueen hallinnollinen keskus.
Talous

Saratov on merkittävä teollisuuskeskus. Siellä on kone-, metalli-, öljynjalostus-, puu-, nahka-, elintarvike-, kemian- ja tupakkateollisuutta.
Liikenne

Saratovista on rautatieyhteydet Moskovaan, Volgogradiin, Astrahaniin, Kazakstaniin ja Samaraan. Kaupungissa on suuri jokisatama.
Saratovin suurkaupunkialueella on kolme lentokenttää: Saratovin kansainvälinen lentoasema (Saratovin Gagarinin kansainvälinen lentoasema), Saratov-Engels (Engels-2, Engelsin lentotukikohta) ja Saratov-Sokolovyi (sotilashelikoptereiden lentotukikohta). Ennen vuonna 2019 käyttöön avattua Gagarinin lentoasemaa Saratovin siviililentokenttä sijaitsi kaupungin pohjoispuolella Dubkissa (Saratov-Dubki).
Nähtävyyksiä

Saratovissa on yli 50 kirkkoa, joista huomattavin on Troitskin tuomiokirkko eli Pyhän Kolminaisuuden tuomiokirkko. Kaupungin lähellä on höyryveturipuisto.
Oppilaitokset

Saratov on merkittävä koulu- ja tiedekaupunki. Kaupungissa toimiva Tšernyševskin yliopisto on perustettu 1909. Lisäksi kaupungissa on useita muita korkeakouluja. Kaupungissa on myös 6 Venäjän tiedeakatemian osastoa ja 21 tutkimusinstituuttia.