stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Shir LaShalom
Vastaanotto

Kappale sai paljon vastustusta jo alusta alkaen. Monien mielestä laulu tukee entisen pääministeri Jitzhak Rabin puhetta, joka ylisti kuuden päivän sodassa kuolleita ja piti niitä Israelin voittona. Kun Israelin puolustusvoimien johto kuuli laulusta, yhtyeen esiintyminen kiellettiin.
Vuosien varrella laulusta tuli eräänlainen epävirallinen poliittinen hymni erilaisille rauhanliikkeille Israelissa, etenkin Now Peace (Shalom Achshav) -organisaatiolle.
Käännös suomeksi
St. Louisin piirikunta

St. Louisin piirikunta (St. Louis County) on kahden piirikunnan nimi Yhdysvalloissa:
St. Louisin piirikunta, Minnesota
St. Louisin piirikunta, Missouri
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”St. Louisin piirikunta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sitsi

| Sitsi |
| --- | --- |
 Asuinalueen kartta.
 Asuinalueen sijainti Tallinnassa.
Valtio:  Viro
Maakunta:  Harjumaa
Kunta:  Tallinna
Kaupunginosa:  Põhja-Tallinn
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  asuinalue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  0,45 km²
Väkiluku (1.1.2018):  3 813
 – Väestötiheys:  8 473,3 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sitsi on asuinalue (vir. asum) Põhja-Tallinnan kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 45 hehtaaria ja väkiluku 3 813 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 25 prosenttia oli virolaisia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sitsi Wikimedia Commonsissa
Smoljan

| Smoljan Смолян |
| --- | --- |
 Näkymä Smoljasta
 vaakuna
 Smoljan
 Koordinaatit: 41°35′N, 24°42′E 
Valtio:  Bulgaria
Alue:  Smoljan
Väkiluku (2011):  41 452
 
 www.smolyan.bg 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Smoljan (bulg. Смолян, turk. Paşmaklı tai Ahiçelebi)
on kaupunki Etelä-Bulgariassa Smoljanin alueella. Se sijaitsee hyvin lähellä Kreikan rajaa. Kaupungin asukasluku on 41 452 (2011).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Smoljanin kotisivut (bulgariaksi)
Bulgarian kaupungit
Aitos
Asenovgrad
Blagoevgrad
Botevgrad
Burgas
Dimitrovgrad
Dobritš
Dupnitsa
Gabrovo
Gorna Orjahovitsa
Gotse Deltšev
Harmanli
Haskovo
Jambol
Karlovo
Karnobat
Kazanlăk
Kărdžali
Kjustendil
Lom
Lovetš
Montana
Nova Zagora
Panagjurište
Pazardžik
Pernik
Petritš
Pleven
Plovdiv
Primorsko
Razgrad
Ruse
Samokov
Sandanski
Sevlievo
Šumen
Silistra
Sliven
Smoljan
Sofia
Stara Zagora
Svištov
Tărgovište
Trojan
Varna
Veliko Tărnovo
Velingrad
Vidin
Vratsa
Siniöt

| Siniöt |
| --- | --- |
 Herttasiniö (Cyanastrum cordifolium)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Chilentähtikasvit Tecophilaeaceae
Alaheimo::  Cyanastroideae
Suku::  Siniöt Cyanastrum  Oliv.
Katso myös
   Siniöt Wikispeciesissä   Siniöt Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Siniöt (Cyanastrum) on chilentähtikasvien (Tecophilaeaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi kolme lajia.
Lajeja

Cyanastrum cordifolium – herttasiniö
Cyanastrum goetzeanum
Cyanastrum johnstonii
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Siniöt – Cyanastrum
Siniša Gogić

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Синиша Гогић, Σίνισα Γκόγκιτς
Syntymäaika: 20. lokakuuta 1963 (ikä 60)
Syntymäpaikka: Niš, Jugoslavia
Seura
Seura:  Ergotelis FC
Tehtävä: Päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1982–1987 1987–1989 1989–1993 1993–1997 1997–2000 2000–2002 2002 |  FK Radnički Niš  FK Rad  APOEL FC  Anorthosis Famagusta  Olympiakos FC  APOEL FC  Olympiakos Nikosia | 40 (4) 51 (5) 95 (61) 78 (60) 82 (13) 51 (24) 6 (2) |
Maajoukkue
| 1994–1999 |  Kyproksen maajoukkue | 37 (8) |
Valmennusura
2007 2009 2009–2010 2010–2011 2011–2012 2012–:  Apollon Limassol  Belgradin Punainen tähti  Panetolikos FC  Shenzhen Ruby FC  Olympiakos Juniorit  Ergotelis FC
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Siniša Gogić (s. 20. lokakuuta 1963 Niš, Jugoslavia) on Kyprosta edustanut serbialainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Kesäkuusta 2012 lähtien hän on toiminut kreikkalaisen Ergotelisin päävalmentajana.
Ura pelaajana

Hän lopetti pelaamisen vuonna 2002 viimeisenä seuranaan Olympiakos Nikosia. Hän kuului vuosina 1994–1999 Kyproksen jalkapallomaajoukkueeseen ja teki kahdeksan maalia 37. ottelussa. Hän aloitti uransa vuonna 1982 liittymällä syntymäkaupunkinsa FK Radnički Nišisiin. Sen jälkeen kun hän pelasi viisi vuotta FK Radnički Nišissa, hän liittyi toiseen serbialaiseen joukkueeseen, FK Radiin. Myöhemmin hän on edustanut kyproslaista APOEL:a, Anorthosis Famagustaa ja kreikkalaista Olympiakosia. Hän pääsi pelaamaan Mestarien liigaa kaudella 1998–1999 edustaessaan Olympiakosia. Joukkue voitti lohkonsa, jossa oli mukana suurseurat FC Porto ja Ajax Amsterdam. Gogić viimeisteli useat Olympiakosin maalit, mutta kreikkalaisjoukkue joutui tyytymään neljännesvälierissä häviöön.
Ura valmentajana

Peliuransa jälkeen Gogić on toiminut valmentajana Olympiakosin juniorijoukkueessa. Vuonna 2007 hän toimi kyproslaisen Apollon Limassolin päävalmentajana. Syyskuussa 2008 hän siirtyi Cedomir Janevskin apuvalmentajaksi Belgradin Punaiseen tähteen. Janevskin erottua tehtävistään toukokuussa 2009 Gogić nousi seuran päävalmentajaksi.
Gogićin pesti Belgradissa jäi lyhyeksi, sillä hän siirtyi jo kesäkuussa kreikkalaisen Panetolikosin päävalmentajaksi. Hän toimi tehtävässä helmikuuhun 2010 saakka, kunnes siirtyi kiinalaisen Shenzhen Rubyn päävalmentajaksi. Shenzhen sijoittui hänen johdollaan Kiinan Superliigassa sijalle 12. Kaudella 2011/12 hän valmensi Olympiakosin juniorijoukkuetta.
Kesäkuussa 2012 Gogićista tuli Kreikan Superliigasta pudonneen Ergotelisin päävalmentaja.
Siniäinen (Jämsä)

| Siniäinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  62°06′31″N, 25°05′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Iso Rautaveden alue (14.52)
Tulouoma:  Siniänvirta Kalmavedeltä
Lasku-uoma:  Survosenkoski Iso Rautaveteen
Järvinumero:  14.522.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,4 m  
Pituus:  5,323 km  
Leveys:  459 m  
Rantaviiva:  2,169 km  
Pinta-ala:  17,345 ha   
Valuma-alue:  950 km²  
Saaria:  ei saaria
 fiSiniäinen 
Siniäinen on Keski-Suomessa Jämsässä Koskenpään kylän luoteispuolella sijaitseva järvi. Se muodostaa osan Jämsän reitistä ja sen kautta kulkee Wanhan Witosen melontareitti.
Maantietoa

Siniäinen on 550 metriä pitkä, 450 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 17 hehtaaria. Se sijaitsee Kalmaveden ja Ison Rautaveden välisessä uomassa, jossa Jämsän reitin vedet virtaavat sen läpi. Siniäinen on siten voimakkaasti läpivirtausjärvi. Siinä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Rannat ovat alavaa metsämaata, jossa on yksi kiinteästi asutettu asunto. Lounaispuolella sijaitsee pieni peltoalue, joka yltää lähes rantaan asti. Vapaa-ajan asuntoja on viisi. Yhdystie 6046 ohittaa Siniäisen sen länsipuolelta ylittäen Survosenkosken niskan.
Vesistösuhteet

Siniäinen sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Iso Rautaveden–Kalmaveden alueeseen (14.522) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,4 metriä mpy eli sama kuin Kalmavedelläkin. Survosenkoskessa on yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala noin 950 neliökilometriä. Siniäiseen laskee tämän lisäksi muutama lyhyt metsäoja ja pienen Siniänlammin laskuoja.
Siuntion Säästöpankki

| Sparbanken i Sjundeå - Siuntion Säästöpankki |
| --- | --- |
 Vanha Säästöpankin talo Siuntion asemalla.
Yritysmuoto:  Säästöpankki
Perustettu:  1876
Perustaja:  Thomas Adlercreutz
Lakkautettu:  1991
Kotipaikka:  Siuntio
Toimiala:  Pankkitoiminta
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Siuntion Säästöpankki (ruots. Sparbanken i Sjundeå tai Sjundeå Sparbank) oli vuonna 1876 perustettu itsenäinen säästöpankki, joka toimi Siuntion alueella Uudellamaalla aina vuoteen 1991 asti, jolloin se yhdistyi seitsemän muun uusmaalaisen säästöpankin kanssa muodostaen Säästöpankki Aktian. Siuntion Säästöpankilla oli konttorit Siuntion kirkonkylässä, sekä Siuntion asemalla. Pankin viimeiseksi johtajaksi jäi Frey Karlsson, joka johti pankkia vuodesta 1966.
Historiaa

Siuntion Säästöpankin perusti Sjundbyn linnaan linnan omistaja Thomas Adlercreutz vuonna 1876. Sjundbyssä pankki toimi vuoteen 1915 asti. Linnassa on yhä edelleen olemassa pankkiholvi, jossa pankin rahoja säilytettiin. Pankki oli yhdistyessään muiden pankkien kanssa 114 vuotta vanha.
Pankin ensimmäinen lainanottaja oli kapteeni, Wilhelm von Kræmer.
Nykyään Säästöpankkisäätiö Siuntio jatkaa Siuntion Säästöpankin perinteitä ja tukee kotiseutua.
Siuntion kotiseutumuseo

| Siuntion kotiseutumuseo Sjundeå hembygdsmuseum |
| --- | --- |
 Museon päärakennus, Fredriksbergin koulu
Tyyppi:  Kotiseutumuseo
Osoite:  Pappilantie 22, 02570 Siuntio kk  
Sijainti:  Siuntion kirkonkylä
Ylläpitäjä:  Hembygdens vänner i Sjundeå rf.
Koordinaatit:  60°10'43.9"N 24°12'32.7"E
 fiSiuntion kotiseutumuseo 
    
Siuntion kotiseutumuseo on Siuntiossa, Uudellamaalla sijaitseva kotiseutumuseo. Museota ylläpitää Hembygdens vänner i Sjundeå rf. ja se sijaitsee Siuntion kirkonkylässä. Museokokonaisuuteen kuuluu entinen koulurakennus eli Fredriksbergin koulu, kaksi aittaa, liiteri, pienempi mökkitupa, niin kutsuttu Pettrofskan mökki, sekä vahtimestarin asunto.
Fredriksbergin koulurakennuksessa, joka on museon päärakennus on esine- ja sisustusnäyttelyitä. Näyttelyiden aiheet kuvaavat muun muassa Siuntion esihistoriaa, Porkkala-parenteesin aikaa, sekä Mona Leon teatterinukkeja. Museossa on esillä myös osia Siuntion Pyhän Pietarin kirkon ensimmäisistä uruista. Siuntio oli Suomen ensimmäinen maalaisseurakunta, joka sai luvan urkujen hankkimiseen kirkkoonsa.
Nykyiselle paikalleen Siuntion kotiseutumuseo rakennettiin toisen maailmansodan jälkeen. Alun perin kotiseutumuseo toimi Fanjunkarsin torpassa, joka tuhoutui Porkkalan vuokra-aikana. Museota vastapäätä sijaitsee Krejansbergetin mäki, jonka huipulla on 5 pronssiaikaista hautaröykkiötä. Museolta lähtee polku ylös Krejansbergetille, josta aukeaa näkymä jokilaaksoon Kirkkojoelle, Siuntion Pyhän Pietarin kirkolle ja Suitian linnalle.
Suuri näyttelyhuone, entinen luokkahuone.
Siuntio kirkon 1700-luvun urkujen koristeellinen yläosa.
Kaksi aittaa kotiseutumuseolla.
Tupa Siuntion kotiseutumuseolla.
Siuntion kansallispuku kotiseutumuseossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Siuntion kotiseutumuseo Wikimedia Commonsissa
Sinusoidaalinen projektio

Jean Cossin, Carte cosmographique ou Universelle description du monde, Dieppe, 1570
Sinusoidaalisen projektion mukainen maailmankartta.
Sinusoidaalinen projektio ja alueiden muodon muuttumista siinä kuvaavat Tissot'n indikaattorit
Sinusoidaalinen projektio eli Sanson–Flamsteedin projektio on pseudosylindrinen oikeapintainen karttaprojektio, jota joskus nimitetään myös Mercatorin oikeapintaiseksi projektioksi tai Mercatorin–Sansonin projektioksi.  Siinä leveyspiirit näkyvät yhdensuuntaisina suorina ja pituuspiiri sinikäyrän muotoisina lukuun ottamatta kartan keskipisteen kautta kulkevaa, joka näkyy suorana.
Historia

Sinusoidaalinen projektio tunnettiin jo 1500-luvulla. Sitä käytti muun muassa dieppeläinen Jean Cossin, jonka maailmankartta ilmestyi vuonna 1570. Muiden varhaisten käyttäjien mukaan projektiosta on käytetty monia nimiä. Esimerkiksi Jodocus Hondius Afrikan ja Etelä-Amerikan kartoissa eräissä julkaisemissaan uusituissa painoksissa Mercatorin maailman­kartastosta, minkä vuoksi sitä nimitetään toisinaan Mercatorin oikea­pintaiseksi projektioksi, mutta sitä ei pidä sekoittaa tunnetumpaan, oikeakulmaiseen Mercatorin projektioon. Noin vuonna 1650 sitä käytti ranskalainen Nicolas Sanson mantereiden kartoissa ja myöhemmin englantilainen John Flamsteed tähtikartoissa, minkä vuoksi se tunnetaan myös Sanson–Flamsteedin projektiona.
Matemaattinen määritelmä

Sinusoidaalisessa projektiossa maanpinnan piste, jonka leveysaste on φ ja pituusaste λ, kuvautuu tason pisteelle, jonka karteesiset koordinaatit ovat:
missä λ0 on kartan keskipituuspiiri.
Ominaisuudet

Kartan mittakaava on keskipituuspiirillä vakio, ja länsi-itä-suuntainen mittakaava on vakio kaikkialla kartalla. Sen vuoksi jokaisen leveyspiirin pituus kartalla on verrannollinen leveysasteen kosiniin, kuten on todellisuudessakin asian laita maapallolla. Tästä seuraa, että kartan reunalla olevat pituuspiirit ovat muodoltaan siniaallon puolikkaita ja toistensa peilikuvia. Muutkin pituuspiirit ovat siniaallon puolikkaan muotoisia, ja vain niiden amplitudit poikkeavat toisistaan. Tähän viittaa projektion nimikin. Pituuspiirit ovat kartalla sitä pidempiä, mitä kauempana ne sijaitsevat keskipituuspiiristä, vaikka todellisuudessa ne ovat yhtä pitkiä.
Leveyspiirit näkyvät kartalla yhdensuuntaisina vaakasuorina viivoina, ja niiden etäisyydet päiväntasaajalta ovat kartalla suoraan verrannolliset niiden todellisiin etäisyyksiin päiväntasaajalta maapallolla. Kahden samalla pituuspiirillä olevan paikkakunnan välinen etäisyys voidaan näin ollen mitata kartalta mittaamalla niiden kautta kulkevien leveyspiirien etäisyys.
Päiväntasaajan ja keskimeridiaanin kohdalla kartassa ei ole pituuksien tai muotojen vääristymiä. Niinpä etäisyydet näitä viivoja pitkin ovat oikeassa suhteessa, ja päiväntasaajan ja keskimeridiaanin muiden viivojen kanssa muodostamat kulmat ovat oikein. Sen sijaan kaukana päiväntasaajasta ja keskimeridiaanista kulmat ja alueiden muodot vääristyvät paljonkin. Alueiden pinta-alat sen sijaan ovat oikeassa suhteessa eli projektio on oikeapintainen. Kulmien ja muotojen vääristymistä voidaan vähentää jakamalla maapallo pituuspiirejä myöten "lohkoihin" ja kuvaamalla niistä jokainen erikseen sinusoidaalisen projektion mukaisesti.
Sinusoidaalinen projektio sopii parhaiten lähellä päiväntasaajaa olevien alueiden kuvaamiseen. Nykyaikana sitä on käytetty muun muassa Rand McNallyn julkaisemissa karttakirjoissa Afrikan ja Etelä-Amerikan kartoissa. Sinusoidaaliseen projektioon perustuu myös MODLANDin sinikäyräverkko, joka on NASA:n MODIS-työryhmän (Moderate-Resolution Imaging Spectroradiometer) kehittämä geodeettinen verkko.
Sinusoidaalinen projektio voidaan käsittää Bonnen projektion rajatapaukseksi, jossa standardileveyspiirinä on päiväntasaaja.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Sinusoidal projection
Aiheesta muualla

Pseudocylindrical Projections Carlos A. Furuti.
Table of examples and properties of all common projections radicalcartography.net.
Sinusoidaalinen projektio näyttää alueiden pinta-alat oikeassa suhteessa, mutta vääristää muotoja ja suuntia. Vääristymistä voidaan vähentää "lohkomalla" kartta.
Käännös suomeksi
Pitkä marssi (rakettiperhe)

Miehitetyillä Shenzhou-lennoilla käytettävä Pitkä Marssi 2F -kantoraketti
Pitkä Marssi on kiinalainen kantorakettiperhe (長征火箭, Chang Zheng), joka edelleen koostuu useista aliperheistä. Ensimmäinen laukaisu tapahtui 24. huhtikuuta 1970.
Operationaaliset raketit

Nykyiset Pitkä Marssi-raketit ovat kolmivaiheisia ja kertakäyttöisiä kantoraketteja. Ne kehitti China Aerospace Corporation. Rakettien laukaisupalveluita välittää China Long Wall Industry Corporation, joka on lähinnä vientiorganisaatio.
Pitkä Marssi CZ-1:n ensilento tapahtui 24. huhtikuuta 1970, jolloin se vei kiertoradalle Kiinan ensimmäisen satelliitin, Dong Fang Hong I (Itä on punainen). Kantoraketin kehitys oli alkanut 1960-luvun alussa. Raketti perustui keskimatkan CSS-2-ohjukseen. Ensimmäinen ja toinen vaihe käyttivät ajoaineena UDMH-polttoainetta ja typpihappo-hapetinta. Siten raketti voitiin pitää suhteellisen pitkiä aikoja tankattuna. Ylin, kolmas rakettivaihe käytti kiinteää ajoainetta. CZ-1-raketit laukaistiin Jiuquanin avaruuskeskuksesta.
Pitkä Marssi CZ-2 kehitettiin mannertenvälisestä CSS-3-ohjuksesta. Kantoraketin kehitystyön alkoi vuonna 1970. Kaksivaiheisen raketin molemmat vaiheet käyttivät nestemäistä ajoainetta. Ensimmäisessä vaiheessa oli neljä rinnakkaista ja suunnattavaa rakettimoottoria. Ensimmäinen koelaukaisu marraskuussa 1974 epäonnistui, mutta vika korjattiin vuodessa ja toinen koelaukaisu marraskuussa 1975 onnistui. Raketista on kehitetty useita eri versioita. Kiinan avaruushallinnon miehitetyt Shenzhou-avaruusalukset laukaistiin avaruuteen käyttäen Pitkä Marssi 2F -rakettia.
Pitkä Marssi CZ-3 on kolmivaiheinen kantoraketti, joka kehitettiin tietoliikennesatelliittien GEO-radalle laukaisua varten. Ensimmäinen laukaisu tapahtui 29. tammikuuta 1984 Xichangin avaruuskeskuksesta. Koelaukaisussa raketin kolmas rakettivaihe petti. Moottoria muunnettiin ja 8. huhtikuuta 1984 tehty koelaukaisu onnistui. Tällä kantoraketilla Kiinan kansantasavalta pystyi osallistumaan suljetuille länsimarkkinoille ja laukaisi huhtikuussa 1990 Asiasat-tietoliikennesatelliitin ja myöhemmin australialaisia tietoliikennesatelliitteja.
Vuonna 1988 Kiinan avaruushallinto otti käyttöön uuden Pitkä Marssi CZ-4-kantoraketin, joka laukaistiin uudesta Taiyuanin avaruuskeskuksesta. Kantorakettia käytetään etenkin aurinkosynkroonisille radoille tehtäviä kaukokartoitussatelliittien laukaisuja varten.
Kehitteillä olevat raketit

Kiina esitteli maaliskuussa 2009 Zhuhai Air Show-ilmailunäyttelyssä skaalamallineen Pitkä Marssi LM-5D-kantoraketista. Raketin pituus on 60 metriä ja sen lentoonlähtöpaino on 675 000 kg. Se pystyy nostamaan 12 000 kg geostationaariselle siirtoradalle. Raketin ensilentoa suunniteltiin vuodelle 2014. Sen ylimmän vaiheen moottoria voidaan käynnistää viikon ajan avaruudessa. Länsimaissa tästä on vedetty johtopäätöksiä "orbital killer satellites"-tappajasatelliiteista. Kyse on kuitenkin kyvystä asettaa kaupallisia tietoliikennesatelliitteja tarkkaan oikealle radalleen. Pitkä Marssi CZ-5 (=LM-5D) pystyy nostamaan 25 000 kg matalalle maan kiertoradalle, joten sitä voitaisiin käyttää myös esim. avaruusaseman moduulien nostoon radalle. Kiina alkaa kilpailla raskaampien tietoliikennesatelliittien laukaisuista Yhdysvaltain Sea Launchin, Venäjän Protonin ja Arianespacen Ariane 5:n kanssa.  Syyskuussa 2011 kävi ilmi, että Pitkä Marssi 5-raketin prototyypin rakentaminen on edennyt osien valmistukseen ja raketin ensilento tehdään vuonna 2015.  Vuoden 2012 maaliskuussa Pitkä Marssi 5:n arveltiin lentävän vuonna 2014.
Myös pieneksi sanottu Pitkä Marssi 6 ja keskikokoinen Pitkä Marssi 7 ovat suunnitelmissa vuoden 2010 alussa. Kuulentoa varten kaavaillaan myös rakettia, jonka lentoonlähdön työntövoima on yli 30 miljoonaa newtonia.  Maaliskuussa 2012 arveltiin, että Pitkä marssi 7 lentää 5 vuoden sisällä.
Rakettiperheet

Pitkä marssi -raketit on järjestetty useisiin alisarjoihin, joissa kussakin on yksi tai useampi variantti:
Pitkä marssi 1
Pitkä marssi 2
Pitkä marssi 3
Pitkä marssi 4
Pitkä marssi 5
Pitkä marssi 6
Pitkä marssi 7
Pitkä marssi 8
Pitkä marssi 9
Pitkä marssi 11
| Versio | Status | Vaiheita | Pituus  (m) | Max>  halkaisija  (m) | Laukaisumassa  (t) | Laukaisutuisku  (kN) | Rahtimassa  (LEO, kg) | Rahtimassa  (GTO, kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pitkä marssi 1 | Eläkkeellä | 3 | 29,86 | 2,25 | 81,6 | 1020 | 300 | - |
| Pitkä marssi 1D | Eläkkeellä | 3 | 28,22 | 2,25 | 81,1 | 1101 | 930 | - |
| Pitkä marssi 2A | Eläkkeellä | 2 | 31,17 | 3,35 | 190 | 2786 | 1800 | - |
| Pitkä marssi 2C | Käytössä | 2 | 35,15 | 3,35 | 192 | 2786 | 2400 | - |
| Pitkä marssi 2D | Käytössä | 2 | 33,667  (ilman suojaa) | 3,35 | 232 | 2962 | 3100 | - |
| Pitkä marssi 2E | Eläkkeellä | 2 ja 4 lisävaihetta | 49,686 | 7,85 | 462 | 5923 | 9500 | 3500 |
| Pitkä marssi 2E(A) | Kehitteillä | 2 ja 4 lisävaihetta | 53,60 | N/A | 695 | 8910 | 14 100 | - |
| Pitkä marssi 2F | Käytössä | 2 ja 4 lisävaihetta | 58,34 | 7,85 | 480 | 5923 | 8400 | 3370 |
| Pitkä marssi 2F/G | Käytössä | 2 ja 4 lisävaihetta | N/A | 7,85 | N/A | N/A | 11 200 | N/A |
| Pitkä marssi 3 | Eläkkeellä | 3 | 43,8 | 3,35 | 202 | 2962 | 5000 | 1500 |
| Pitkä marssi 3A | Käytössä | 3 | 52,52 | 3,35 | 241 | 2962 | 8500 | 2600 |
| Pitkä marssi 3B | Eläkkeellä | 3 ja 4 lisävaihetta | 54,838 | 7,85 | 426 | 5924 | 12 000 | 5100 |
| Pitkä marssi 3B/E | Käytössä | 3 ja 4 lisävaihetta | 56,326 | 7,85 | 458,97 | ? | ? | 5500 |
| Pitkä marssi 3B(A) | Kehitteillä | 3 ja 4 lisävaihetta | 62,00 | 7,85 | 580 | 8910 | 13 000 | 6000 |
| Pitkä marssi 3C | Käytössä | 3 ja 2 lisävaihetta | 55,638 | 7,85 | 345 | 4443 |  ? | 3800 |
| Pitkä marssi 4A | Eläkkeellä | 3 | 41,9 | 3,35 | 249 | 2962 | 4000 | (SSO)  1500 |
| Pitkä marssi 4B | Käytössä | 3 | 44,1 | 3,35 | 254 | 2971 | 4200 | (SSO)  2200 |
| Pitkä marssi 4C | Käytössä | 3 |   | 3,35 |   | 2971? | 4200 | (SSO)  2800 |
| Pitkä marssi 5 | Käytössä | 3 | N/A | N/A | N/A | N/A | 25 000 | 14 000 |
| Pitkä marssi 6 | Käytössä | 3 |   |   |   |   |   | (SSO)  500 |
| Pitkä marssi 7 | Kehitteillä | 2 | 57 | 3,35 | 594 | 7200 | 13 500 | 7000 |
| Pitkä marssi 8 | Suunnitteilla |   |   |   |   |   |   |   |
| Pitkä marssi 9 | Suunnitteilla |   |   | 8 to 10 | 3000 |   | 130 000 | 50 000 |
| Pitkä marssi 11 | Käytössä | ? | 20,8 | ~2 | 58 |   |   | (SSO)  350 |
| 2A | 2C | 2D | 2E | 2F | 3 | 3A | 3B | 3C | 4A | 4B | 4C |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Rakettiperheet > Pitkä marssi 8

Uusi suunnitteilla oleva sarja, joka on suunniteltu SSO-laukaisuihin.
Rakettiperheet > Pitkä marssi 9

Pitkä marssi 9 on suunnitteilla oleva super-raskas kantoraketti. Sen suunniteltu suurin rahti LEO:lle olisi ainakin 130 tonnia tai ainakin 50 tonnia LTO:lle.
Rakettiperheet > Pitkä marssi 11

Pitkä marssi 11 on kiinteän ajoaineen raketti ja se on suunniteltu lyhyen varoitusajan laukaisuihin esimerkisi satelliittien laukaisuun hätätilanteissa. Sen kapasitteetti on 750 kg LEO:lle tai 350 kg 700 km:n SSO:lle. Ensimmäinen laukaisu tehtiin 25. syyskuuta 2015 ja rahtina oli 4 mikrosatelliittia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kiinan uusi superraketti testissä (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en – Long March (rocket family)
Kantoraketit
| --- | --- |
Nykyiset::   Ariane 6  Atlas V  Athena  Delta IV  Dnepr  Electron  Falcon 9 9 B4  9 B5  Falcon Heavy  GSLV  H-IIA  Kosmos-3M  Pitkä marssi -rakettiperhe  Minotaur  Pegasus  Proton  PSLV  Rokot  Shavit  Štil  Start-1  UR-100  Space Launch System  Strela  Sojuz U  FG  2  Taurus  Tsyklon 3  Volna  Vega  Zenit 
Suunnitteilla::   Angara  BFR  GSLV III  GX  H-IIB  KSLV  New Glenn  Taurus II  Vulcan 
Entiset::   Ariane 1  2  3  4  5  Atlas SM-65 Atlas  I  II  III  Black Arrow  Delta  II  III  Diamant  Energija  Europa  Falcon 1  Falcon 9 9 v1.0  9 v1.1  9 v1.2  H-II  J-I  Juno I  Lambda  Mu (V)  Molnija M  N1  Poljot  R-7  Saturn I  IB  V  INT-21  Scout  Sparta  Thor  Thor-Agena  Thor-Burner  Thorad-Agena  Titan I  II  III  IIIB  IV  Tsiklon 2  Vanguard  Voshod  Vostok 
Kantorakettiperhe MAKS-2021 Airshow-messuilla
Käännös suomeksi
Siviili

Siviili on henkilö, joka ei ole asevoimien palveluksessa. Siviileihin eivät kuulu sotilaat, rajavartijat eivätkä poliisit. Sanaa siviili käytetään myös etuliitteenä erottamaan asevoimien toimintaa muusta vastaavasta toiminnasta, esimerkiksi siviili-ilmailu.
Puolustusvoimien palkattu henkilöstö jakautuu myös sotilaisiin ja siviileihin.
Lue myös

Kotirintama
Siviilipalvelus