stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Anandin ja Kramnikin välisistä shakkipeleistä
Advanced Chess

|  | Valkea | Musta | Vuosi | Tulos | Siirtoja | Voittaja | Turnaus | Avaus | Huomautuksia | Viite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kramnik | Anand | 2002 | ½–½ | 33 |  | León | D37 kuningatargambiitti |  |  |
| 2 | Anand | Kramnik | 2002 | ½–½ | 20 |  | León | E15 kuningatarintialainen puolustus |  |  |
| 3 | Kramnik | Anand | 2002 | 1–0 | 37 | Kramnik | León | D27 kuningatargambiitti |  |  |
| 4 | Anand | Kramnik | 2002 | ½–½ | 48 |  | León | D37 kuningatargambiitti |  |  |
| 5 | Kramnik | Anand | 2002 | ½–½ | 38 |  | León | D27 kuningatargambiitti |  |  |
| 6 | Anand | Kramnik | 2002 | ½–½ | 20 |  | León | C67 espanjalainen peli: berliiniläispuolustus |  |  |
| 7 | Anand | Kramnik | 2007 | ½–½ | 24 |  |  | C67 espanjalainen peli: berliiniläispuolustus |  |  |
| 8 | Kramnik | Anand | 2007 | ½–½ | 24 |  |  | D43 semi-slaavilainen puolustus |  |  |
Sam Loyd

| Sam Loyd |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Muut nimet:  Samuel Loyd
Syntynyt: 30. tammikuuta 1841 Philadelphia, Yhdysvallat
Kuollut: 10. huhtikuuta 1911
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  shakkitehtävien ja ongelmapelien laatija, matemaatikko
Aiheesta muualla
Kotisivu
Samuel Loyd (30. tammikuuta 1841 – 10. huhtikuuta 1911) oli yhdysvaltalainen shakin­pelaaja, shakki­tehtävien ja pulmapelien laatija sekä ajan­viete­matematiikan tutkija. Hän syntyi Philadelphiassa, mutta asui suuren osan lapsuudestaan New Yorkissa.
Loyd laati suuren joukon mielen­kiintoisia shakki­tehtäviä. Uransa huipulla hän oli yksi Yhdysvaltojen parhaista shakin­pelaajasta, ja chessmetricsillä mitattuna hän oli myös koko maailman 15:nneksi paras pelaaja.
Hän pelasi Pariisin shakkiturnauksessa vuonna 1867, joskin huonolla menestyksellä ja jääden viimeisten joukkoon. Turnauksen voitti Ingatz von Kolisch.
Loydin kuoleman jälkeen hänen poikansa kokosi hänen laatimistaan tehtävistä kirjan Cyclopedia of 5000 Puzzles, joka julkaistiin vuonna 1914. Poika, jonka nimi myös oli Sam, jätti nimestään pois merkinnän Jr. ja alkoi julkaista uusintapainoksia isänsä laatimista tehtävistä.
Jälkimaine

Loydia pidetään laajalti yhdenä Yhdysvaltojen suurista ongelmatehtävien laatijoista ja popularisoijista, usein suorastaan kaikkein suurimpana. Martin Gardner nimitti häntä ”Amerikan suurimmaksi tehtävien laatijaksi” ja The Strand nimitti häntä vuonna 1898 ”tehtävän­laatijoiden ruhtinaaksi”.  Shakki­tehtävien laatijana hänen tyylinsä erottuu kekseliäisyytensä ja huumorinsa ansioista.
Loyd tunentaan kuitenkin myös valehtelijana ja itsekehusta, mistä häntä on arvosteltu. Martin Gardnerin lausunto jatkuukin: ”mutta myös selvästi touhuaja”.  Kanadalainen tehtävien laatija Mel Stover nimitti Loydia ”vanhaksi hylkiöksi” ja Matthew Costello ”ongelma­tehtävien suurimmaksi kuuluisuudeksi ... popularisoijaksi, neroksi”, mutta myös ”kaupustelijaksi”.
Jonkin aikaa hän teki yhteis­työtä Henry Dudeneyn kanssa, mutta Dudeney lopetti kirjeenvaihdon ja syytti Loydia hänen laatimiensa tehtävien varastamisesta ja julkaisemisesta omalla nimeltään. Dudeney halveksi Loydia siinä määrin, että samasti tämän paholaisen kanssa.
Jälkimaine > 15-peli

Loyd väitti vuodesta 1891 kuolemaansa saakka 1911 keksineensä 15-pelin. Teoksessa Cyclopedia of Puzzles, joka julkaistiin hänen kuolemansa jälkeen, sanottiin: ”Ongelma­­pelien maan vanhemmat asukkaat muistavat, kuinka minä 1870-luvun alussa sain koko maailman hulluksi pienellä laatikolla, jossa oli siirrettäviä laattoja ja joka tuli tunnetuksi 14-15-pelinä.” Tämä ei kuitenkaan pitänyt paikkaansa, sillä pelin oli keksinyt posti­mestari Noyes Chapman, eikä Loydilla ei ollut mitään tekemistä pelin keksimisen eikä sen alku­peräisen suosion kanssa. Lisäksi peli tuli tunnetuksi vasta vuonna 1880, ei 1870-luvun alussa. Loyd julkaisi ensimmäisen artikkelinsa pelistä vasta vuonna 1896, mutta vuodesta 1891 lähtien hän 20 vuoden ajan pyrki valheellisesti väittämään keksineensä sen.
Loyd oli innostunut myös tangram-tehtävistä ja hän julkaisi kirjan, jossa oli 700 ainutlaatuista tangram-kuviota ja mieli­kuvituksellinen historiikki Tangramin alkuperästä. Kertomus esitettiin totena, mutta sitä on pidetty Sam Loydin onnistuneimpana huijauksena.
Shakkitehtävät > Excelsior

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
Sam Loydin ”Excelsior”.  Matti 5 siirrossa. 2. palkinto Pariisin turnauksessa 1867.
Yhdelle tunnetuimmista shakki­tehtävistään Loyd antoi nimen Excelsior Henry Wadsworth Longfellowin saman­nimisen runon mukaan. Valkea on siirto­­vuorossa ja voi tehdä mustasta matin, puolustautuipa tämä miten tahansa.
Loyd löi erään ystävänsä kanssa vetoa siitä, että hän ei siirtäisi nappulaa, joka ei tee mattia perus­linjalla, ja kun tehtävä vuonna 1861 julkaistiin, sopimukseen kirjoitettiin, että valkea tekee matin ”kaikkein epä­toden­näköisimmällä nappulalla”.
Shakkitehtävät > Steinitzin gambiitti

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
Sam Loydin ”Steinitzin gambiitti”.  Matti kolmessa siirrossa. Ensimmäinen palkinto Checkmate Novelty Tourneyssä 1903.
Tämä ”Steinitzin gambiitti” on yksi Loydin kuuluisimmista shakki­tehtävistä. Siitä hän kirjoitti: ”Tehtävän omaperäisyys on siinä, että valkea kuningas on sijoitettu täysin turvaan, jossa siihen ei kohdistu mitään välitöntä uhkaa, mutta se tulee sieltä uhka­rohkeasti keskelle peliä alistuen lukemattomille shakkauksille.”
Ongelmapelejä > Takaisin Klondikesta

Tämä on yksi Sam Loydin tunnetuimmista ongelmapeleistä, joka tiettävästi julkaistiin ensimmäisen kerran New York Journal and Advertiser -lehdessä 24. huhtikuuta 1898. Loydin alkuperäiset ohjeet kuuluivat:
Aloita keskimmäisestä ruudusta ja kulje kolme askelta suoraan johonkin kahdeksasta suunnasta, pohjoiseen, etelään, itään tai länteen taikka vinottain koilliseen, kaakkoon, lounaaseen tai luoteeseen. Kun olet kulkenut kolme askelta samaan suuntaan, saavut ruutuun, jossa on jokin numero, joka ilmoittaa, kuinka monta askelta on kuljettavana seuraavana päivänä, johonkin kahdeksasta suunnasta. Kun tämä uusi piste on saavutettu, jatka jälleen sen mukaan, mikä luku siihen on merkitty, ja jatka samaan tapaan, noudattaen aina siihen ruutuun merkittyä lukua, johon olet saapunut, kunnes saavut ruutuun, jossa oleva luku ohjaa sinut juuri yhden askelen reunan ulkopuolelle, jolloin Sinun oletetaan saapuneen metsän ulkopuolelle ja voit huutaa mitä tahansa, sillä olet ratkaissut ongelman.
Aiheesta muualla

Sam Loyd Company Site – sisältää elämäkerran ja hänen laatimaan ongelmapelejä
Biography University of St Andrewsin matematiikan ja tilastotieteen sivustolta
Shakkia
Chessmetrics entry for Loyd
Ongelmapelejä verkossa
Isäntä ja emäntä ottavat kiinni kukon ja kanan – Sam Loydin interaktiivinen peli
Kirjallisuutta

Sam Loyd: Sam Loyd’s Book of Tangram Puzzles. Määritä julkaisija! ISBN 0-486-22011-7
Martin Gardner: Mathematical Puzzles of Sam Loyd.  Dover Publications Inc., 1959.  ISBN 0-486-20498-7
Sid Pickard: The Puzzle King: Sam Loyd’s Chess Problems and Selected Mathematical Puzzles.  Pickard & Sons Publishing, 1996.  ISBN 1-886846-05-7
Martin Gardner: More Mathematical Puzzles of Sam Loyd.  Dover, 1960.  ISBN 0-486-20709-9
Sam Loyd Jr.: Sam Loyd’s Cyclopedia of 5000 Puzzles, tricks and Conundrums with Answers.  Ishi Press International, 2007 (alun perin 1914).  ISBN 0-923891-78-1  Teoksen verkkoversio.
Andrew Soltis: Sam Loyd: His Story and Best Problems.  Chess Digest, 1995.  0-87568-267-7
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii  MathSciNet  zbMATH 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Sam Loyd
Nykyaikainen muunnelma ”Takaisin Klondikesta” -tehtävästä
Käännös suomeksi
Jorma Järventaus

| Jorma Järventaus |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1. heinäkuuta 1911 Enontekiö
Kuollut: 22. lokakuuta 2005 (94 vuotta)
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Suomi
Palvelusvuodet:  1934 – 1966
Komentajuudet:  Jääkäripataljoona 5 (1954–1956) 3.Divisioona (1960–1966)
Taistelut ja sodat:  talvisota, jatkosota
Sotilasarvo:  Kenraaliluutnantti
Kunniamerkit:  SVR 1.lk komentajamerkki VR 1.lk sotilaallisista ansioista rauhan aikana Saks.Kotkan Ansioritarikunta 2.lk
Jorma Johannes Järventaus (1. heinäkuuta 1911 Enontekiö − 22. lokakuuta 2005) oli Suomen puolustusvoimien kenraaliluutnantti.
Jorma Järventaus syntyi heinäkuussa 1911 Enontekiöllä kirkkoherra ja kirjailija Arvi Järventauksen ja tämän vaimon Jenny o.s. Visurin perheeseen. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta lyseosta vuonna 1932 ja suoritti varusmiespalveluksensa Helsingissä Suomen valkoisessa kaartissa vuosina 1932–1933. Vuosina 1932–1934 Järventaus toimi nuorempana upseerina eli niin sanottuna kesä-vänrikkinä Viestirykmentissä ja jatkoi sen jälkeen Kadettikouluun 18. kadettikurssille. Kadettikoulun jälkeen vuonna 1938 hän avioitui Annikki o.s. Estolan kanssa.
Kadettikoulun jälkeen hän toimi valkoisessa kaartissa koulutusupseerina ja komppanianpäällikkönä. Talvisodassa hän oli luutnanttina Kannaksella ja jatkosodassa muun muassa pataljoonankomentajana jalkaväkirykmentti 44:ssä ja Jalkaväkirykmentti 1:ssä. Hänet ylennettiin jatkosodan aikana kapteeniksi ja vuonna 1942 majuriksi.
Sodan jälkeen Järventaus jatkoi sotilasuraa ja käyden sotakorkeakoulun 1947. Myöhemmin hän oli sotakorkeakoulussa sotahistorian ja taktiikan opettajana vuosina 1947−1954. Vuosina 1954−1956 hän oli Jääkäripataljoona 5:n komentajana ja tämän jälkeen osastopäällikkönä Pääesikunnan koulutusosastolla 1956−1957 sekä koulutus- ja komentopäällikkönä 1957−1960. Viimeiset palvelusvuotensa 1960–1966 hän oli 3. divisioonan komentajana Kouvolassa.
Järventaus oli Helsingin Sanomien sotilaspoliittinen asiantuntijana 15 vuoden ajan. Tässä ominaisuudessa hän vieraili seuraamassa YK:n UNFICYP-rauhanturvaoperaatiota Kyproksella vuonna 1966. Hän oli vuonna 1960 perustetun Suomen ampumahiihtoliiton perustaja ja ensimmäinen puheenjohtaja.
Järventaus ylennettiin everstiluutnantiksi 1952, everstiksi 1956, kenraalimajuriksi 29. elokuuta 1958 ja kenraaliluutnantiksi 14. heinäkuuta 1961. Keväällä 1965 Järventaus oli ehdolla puolustusvoimain komentajaksi Sakari Simeliuksen seuraajaksi tämän tuella, mutta hävisi kilpailun Yrjö Keinoselle, jonka tukiryhmässä olivat muun muassa Arvo Korsimo, Arvo Pentti ja Adolf Ehrnrooth.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Reservin vänrikki 1933  Vänrikki 1936  Luutnantti 1938  Kapteeni 1940  Majuri 1942  Everstiluutnantti 1952  Eversti 1956  Kenraalimajuri 1958  Kenraaliluutnantti 1961 |        |  SVR K1  VR1ra  VR2tlk, VR2mk  VR3mk, VR4mk  Talvisodan muistomitali  Jatkosodan muistomitali  Saksan Kotkan ansioritarikunnan 2.lk ritarimerkki, Saks KtR 3.lk ritarimerkki |
Teoksia

Järventaus, Jorma (toimituskunnan puh.joht.) et al: Suomi Sodassa – talvi- ja jatkosodan tärkeät päivät, s. 84–87.  Oy Valitut Palat, 3. Painos 1984.  ISBN 951-9078-94-0
Jorma Järventaus: Rannikon puolustus ja Suomen turvallisuuspolitiikka (artikkeli lehdessä Rannikon puolustaja, nro 4/1970)
Aiheesta muualla

Jorma Järventauksen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Järjestysrelaatio

Järjestysrelaatio on jossakin joukossa määritelty relaatio, joka järjestää sen alkiot suuruusjärjestykseen. Järjestysrelaatiolle käytetään merkintöjä x < y (x on pienempi kuin y) tai y > x (y on suurempi kuin x). Joukossa E määritelty relaatio < on järjestysrelaatio, jos se toteuttaa seuraavat ehdot:
1. Mille tahansa alkioille  x\in E ja  y\in E on seuraavista vaihtoehdoista voimassa täsmälleen yksi: joko x < y, x = y tai y < x.
2. Jos x < y ja y < z, niin x < z, eli järjestysrelaatio on transitiivinen.
Joukko, jossa on määritelty järjestysrelaatio, on järjestetty joukko.
Järjestetty kunta

Järjestetty kunta on kunta, jossa on määritelty järjestysrelaatio, joka edellisten lisäksi toteuttaa myös seuraavat ehdot:
3. Jos x < y, niin x+z < y+z
4. Jos x > 0 ja y > 0, niin x · y > 0.
Järjestettyjä kuntia ovat esimerkiksi rationaalilukujen joukko  \mathbb {Q}  ja reaalilukujen joukko  \mathbb {R} . Sitä vastoin kompleksilukujen kunnassa  \mathbb {C}  ei järjestysrelaatiota voida määritellä niin, että se toteuttaisi kaikki nämä ehdot.
Järjestettyihin joukkoihin liittyviä relaatioita

Järjestykseen ja samastukseen liittyviä relaatioita ovat lisäksi:
x pienempi tai yhtäsuuri kuin y
x suurempi tai yhtäsuuri kuin y
x erisuuri kuin y
Kirjallisuutta

Merikoski, Jorma & Virtanen, Ari & Koivisto, Pertti: Diskreetti matematiikka I.  Tampere:  Tampereen yliopisto, 2001 (1993).  ISBN 951-44-3604-0
Järviradio

| Järviradio |
| --- | --- |
 "Tuulta purjeisiin!"
Kuuluvuus: valtakunnallinen
Alajärvi: 100,1 MHz
Alajärvi: 107,9 MHz
Asikkala: 107,9 MHz
Jokioinen: 92,8 MHz
Helsinki: 103,1 MHz
Jyväskylä: 91,3 MHz
Jämsä: 107,5 MHz
Kannus: 92,7 MHz
Isojoki: 98,3 MHz
Kaustinen: 103,7 MHz
Kokkola: 96,7 MHz
Kouvola: 91,0 MHz
Kuopio: 102,9 MHz
Lestijärvi: 99,1 MHz
Mikkeli: 97,6 MHz
Nivala: 101,1 MHz
Oulu: 107,4 MHz
Parkano: 99,6 MHz
Pietarsaari: 94,6 MHz
Pihtipudas: 87,9 MHz
Pori: 95,4 MHz
Rauma: 107,7 MHz
Janakkala: 89,9 MHz
Saarijärvi: 90,5 MHz
Salo: 102,9 MHz
Savonlinna: 89,6 MHz
Seinäjoki: 99,1 MHz
Tampere: 107,4 MHz
Turku: 88,0 MHz
Vaasa: 103,0 MHz
Viitasaari: 89,6 MHz
Vimpeli: 89,7 MHz
Äänekoski: 102,8 MHz
Mediatiedot
Omistaja:  Järviradio Oy
jarviradio.fi
Järviradio on vuonna 1987 perustettu kaupallinen radiokanava. Alun perin se oli vain Etelä-Pohjanmaan Järviseudun paikallisradio, mutta sittemmin sen kuuluvuusalue on hyvin paljon laajentunut. Nykyään se kuuluukin jo valtaosassa Suomea. Järviradio on mukana kuuluvuusalueen tapahtumissa ja soittaa myös paikallisten artistien musiikkia - profiililtaan Järviradio on paikallinen viihdyttäjä ja tiedonvälittäjä. Sen ohjelmistoon kuuluu paljon myös hengellisiä ohjelmia kuten evankelisluterilaisia jumalanpalveluksia, vanhoillislestadiolaisten seuroja, vapaiden suuntien tilaisuuksia sekä hengellisen musiikin toivekonsertteja.
Vuoden 2014 alussa Järviradion Helsingin tilapäiseksi taajuudeksi tuli 107,4 MHz ja Ouluun Järviradion taajuudeksi tuli 98,1 MHz. Helmikuussa 2014 Tampereen lähetin siirrettiin Nokialle Järviradion saadessa pitkäaikaisen toimiluvan aiemmin Radio Mantan Ylöjärvellä käytössä olleelle taajuudelle 107,4 MHz. Nokian lähetinasema lähettää 18. helmikuuta 2014 alkaen 2 kW:n erp teholla. Järviradiolle on myönnetty toimilupalaajennus 5. marraskuuta 2015 alkaen Ouluun, Parkanoon, Riihimäelle, Saloon ja Savonlinnaan. Oulussa ja Riihimäellä Järviradio on lähettänyt aikaisemmin lyhytaikaisilla luvilla. Elokuussa 2021 kuuluvuusalue laajeni Asikkalaan ja Nivalaan.
Alajärvellä sijaitsevan päästudion lisäksi Järviradio käyttää eri ohjelmantekijöiden etästudioita, joita on mm. Kemissä sekä Riihimäellä, jossa tuotetaan myös paikallista ohjelmaa. Pirkanmaalla toimii Järviradio Pirkanmaa Tampereella, Parkanossa sekä Kankaanpäässä.
Järviradion soittolistaton musiikkitarjonta keskittyy pääasiallisesti kotimaiseen iskelmämusiikkiin, mutta myös muille musiikkityyleille on omia erikoisohjelmia; edustettuina ovat mm. pop, rock, country, jazz ja klassinen.
Kanava selvitti mahdollisuuksia toimia Venäjä Tänään -mediayhtiön kumppanina Suomessa syksyllä 2014, mutta vetäytyi hankkeen saaman negatiivisen julkisuuden vuoksi.
Aiheesta muualla

Järviradion virallinen sivusto
Järviradion nettiradio
Järviradio Pirkanmaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomalaiset radioasemat
| --- | --- |
Yle:   Yle Radio 1  YleX  Yle Radio Suomi  Yle Vega  Yle X3M 
Bauer Media Group:   Basso  Iskelmä  Radio 957  Radio City  Radio Classic  Radio Mega Oulu  Radio Nova  Radio Pooki  SuomiRock  SuomiRäp  Auran Aallot  Radio Pori  Kasari  Ysäri  Top51  KISS 
Nelonen Media:   Aito Iskelmä  Easy Hits  Groove FM  Helmiradio  HitMix  Kantriradio  Loop  Radio Rock  Radio Suomipop 
NRJ Finland:   NRJ  Radio Nostalgia 
Keskisuomalainen:   Radio Keskisuomalainen  Radio Voima  Savon Aallot 
Muut:   Classic Hits  FUN Tampere  Järviradio  Kuhan.fm  Radio Dei  Radio Helsinki  Radio Inari  Radio Kaleva  Radio Moreeni  Radio Ramona  Radio Rex  Radio Sandels  Radio SUN  Radio Vaasa  Rattoradio  Sea FM Radio  Suviseuraradio  Tampereen Kiakkoradio 
Lakkautetut asemat:   Aito Hitti (2016–2019)  Aito Kajaus (1989–2019)  Box (2018–2020)  Business FM (2016–2019)  I LUV 2K (2018–2020)  Metro Helsinki (2005–2017)  Me Naiset Radio (2021–2023)  Oi FM (2007–2015)  Pispalan Radio (2015–2021)  Päijänneradio (1989–2001)  Radio 88,2 (1989–2020)  Radio 967 (2007–2011)  Radio Aalto (2007–2020)  Radio Alex  Radio Kaakko (2020–2023)  Radio KLF (2005–2015)  Radio Lakeus (1985–1989)  Radio Manta (1989–2011)  Radio Majakka (1999–2008)  Radio Melodia (2008–2016)  Radio Mikkeli (2013–2020)  Radio Rapu (2014–2016)  Radio Seinäjoki  Radio Sputnik (1999–2019)  Radio Ykkönen  Rogmo FM (2000–2009)  RÄP (3/2020–9/2020)  Simpsiö 96,9  Spin FM (2009–2020)  Spirit FM (2015–2018)  The Voice (2007–2016)  Zoom FM (2008–2011)  Yle Puhe (1998–2024)
Jyrki

| Jyrki |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  23. huhtikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  23. huhtikuuta.
Muunnelmia:  Jyri, Yrjänä, Yrjö, Jori
Vastineita eri kielissä:  Georg, George, Georgi, Göran, Juri, Jürgen, Jüri; katso myös Yrjö
Nimen alkuperä:  Geôrgios, kreikka
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jyrki on suomalainen miehen etunimi. Se on suomalainen muoto kreikkalaisesta nimestä Georgios, "maanviljelijä". Jyrki on syntynyt Itä-Suomessa Georgios-nimen venäläisten muunnelmien (Georgi, Jegor, Juri) kautta. Suomessa vanhastaan luterilaiset ovat suosineet Georgioksen muunnelmista Yrjöä mutta ortodoksit Jyrkiä. Nimi Jyrki oli suosittu varsinkin 1960-luvulla. Saman nimen muunnelmia eri kielissä ovat englannin George, ruotsin ja saksan Georg, ruotsin Göran, saksan Jürgen ja viron Jüri. Nimipäiväänsä Jyrki viettää yhdessä samaa alkuperää olevien nimien Yrjö, Jyri, Yrjänä ja Jori kanssa 23. huhtikuuta. Lempinimiä ovat ainakin Jyräys ja Jykä.
Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan nimi Jyrki on Suomessa annettu 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä 11 514 miehelle ja muutamalle naiselle. Miehistä yli puolet on 1960- ja 1970-luvuilla syntyneitä.
Jyrki-nimeä taivutetaan ilman astevaihtelua. Tämän johdosta nimet Jyrki ja Jyri eivät mene taivutuksessa sekaisin.
Muita Jyrkejä

Jyrki, MTV3:n nuorten tv-ohjelma 1990-luvulla; ohjelmaa kuvattiin Lasipalatsissa
"Jyrki boy", Juice Leskisen kappale, joka viittaa todennäköisesti Jyrki Hämäläiseen
Jyrki Hit Challenge, rock-kilpailu, joka on yhdistetty myöhemmin Rock SM -kilpailuun
Jyrki Nissinen & Laskettuaika, sarjakuvataiteilija Jyrki Nissisen julkaisema punk-levy
Juustilanselkä

| Juustilanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:   Venäjä, Leningradin alue
Paikkakunta:  Viipuri
Koordinaatit:  60°48′14″N, 28°44′08″E
Laskujoki:  Saimaan kanava 
Mittaustietoja
Pinta-ala:  0,8 km2 
 fiJuustilanjärvi 
Juustilanselkä (myös: Juustilanjärvi, ven. Новинский залив, Zaliv Novinski) on Viipurinlahden Suomenvedenpohjaan yhteydessä oleva selkä Viipurissa Leningradin alueella Venäjällä. Saimaan kanava on rakennettu järven ja sen Suomenvedenpohjaan johtaneen lasku-uoman kautta, ja sama vesireitti tunnetaan myös Vuoksen vanhan läntisen lasku-uoman paikkana.
Valtiollista historiaa

Juustilanselkä sijaitsee Suomen vuonna 1944 Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella ja oli Suomeen kuuluessaan osa Viipurin maalaiskuntaa. Siihen rajoittuvia Viipurin maalaiskunnan kyliä olivat Juustila eli Juustilanjoki ja Ventelä. Juustilanjärven lasku-uoman varrelle jäivät Lavolan, Vatikiven ja Leppälän kylät.
Järven ja sen lasku-uoman rantaan osuvia kartanoita olivat Juustilan kartano Juustilassa Juustilanjärven rannalla ja Lavolan ja Pietilän kartanot sen lasku-uoman loppupäässä lähellä Suomenvedenpohjaa. Lisäksi alueella oli runsaasti huviloita etenkin Saimaan kanavan reitin varrella, ja Saimaan kanavan rakentamisen myötä myös kartanoiden puistot rakennettiin kanavalle päin.
Vesistöhistoriaa

Aiemmin Juustilanselkä on ollut järvi, jota erottivat Suomenvedenpohjasta noin kolmen kilometrin pituinen lasku-uoma ja siinä sijainneet Kivikosken, Vatikiven ja Lavolan kosket.
Kun Juustilanjärvestä lasku-uomineen Saimaan kanavaa rakennettaessa vuosina 1845–1856 tuli osa kanavaa, kosket ruopattiin ja Lavolaan rakennettiin kanavaan kuuluva sulku seuraavan sulun ollessa Juustilassa järven pohjoisrannalla. Kun kanavan sulkuja 1920-luvulla alkaneissa laajennustöissä vähennettiin, Lavolan vain 0,6 metrin korkuinen sulku korvattiin avokanavalla vuonna 1932, ja ainakin jo vuonna 1939 Juustilanjärven pinta oli merenpinnan tasossa. Tämän jälkeen kanavan ensimmäinen sulku mereltä tultaessa on ollut Juustilassa (vuodesta 1948 ven. Брусничное, Brusnitšnoje).
Vesistöalue > Juustilanselkään laskevat vedet

Juustilanselkään laskevia vesiä ovat Suomen nykyiseltä alueelta Lappeenrannasta alkunsa saava Juustilanjoki (ven. Малиновка, Malinovka), jonka vesistöalueeseen kuuluu myös Saimaan kanava, sekä Juustilanselkään idässä liittyvä Ventelänselkä (ven. Беличий залив, Zaliv Belitsi).
Ventelänselkä laskee Juustilanselkään kahta uomaa Tinkamonsaaren (ven. Остров Перепутный, Ostrov Pereputnyi) etelä- ja pohjoispuolitse, ja sen pinta oli ainakin vuonna 1921 tapahtunutta uomien perkausta seuranneen vajaan metrin laskun jälkeen Juustilanjärven tasossa. Mahdollisista korkeuseroista Juustilan- ja Ventelänselkien välillä Lavolan sulun poiston jälkeen vuonna 1932 ei ole tietoja.
Ventelänselkään laskevat edelleen pohjoisesta Kilpeenjoki (ven. Петровка, Petrovka) ja Karjalankannakselta kaakosta Suokkaanjoki, joka tuo vesiä Kärstilänjärvestä (ven. Краснохолмское озеро, Krasnoholmskoje Ozero). Kärstilänjärveen laskevat Noskuanselän (ven. Озеро Большое Градуевское, Ozero Bolšoje Gradujevskoje) suunnasta koillisesta tuleva järvireitti sekä kaakosta alkunsa saava Perojoki (ven. Перовка, Perovka).
Vesistöalue > Vuoksen vanha uoma

Järvireitti Noskuanselältä Kärstilänjärven, Ventelänselän ja Juustilanselän kautta Suomenvedenpohjaan on aikoinaan muodostanut Vuoksen toisen, läntisen lasku-uoman, jota pitkin on liikennöity Viipurin ja Käkisalmen välillä vielä historiallisena aikana. Maankohoamisen myötä uoma 1600–1800-lukujen aikana vähitellen kuivui ja menetti merkityksensä, mutta katkesi lopullisesti vasta Vuoksen nykyisen päälasku-uoman muodostuessa Taipaleenjokeen Kiviniemen kannaksen puhkaisun jälkeen vuonna 1857.