stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo äärimmäisen uhanalaisista kaloista
Viuhkaeväiset > Lohikalat

| Laji | Levinneisyys­alue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Coregonus atterensis | Atterjärvi Itävallassa | Ei arvioitu | Vieraslajit, kalastus |  |
| Coregonus austriacus | Atterjärvi Itävallassa | Ei arvioitu | Vieraslajit, kalastus |  |
| Coregonus bavaricus | Ammerseejärvi Saksassa | Ei arvioitu | Järven umpeenkasvu |  |
| Coregonus danneri | Traunjärvi Itävallassa | Ei arvioitu | Elinympäristön saastuminen, vieraslajit |  |
| Coregonus fontanae | Stechlinjärvi Saksassa | Ei arvioitu | Ilmastonmuutos |  |
| Coregonus huntsmani | Kanada | Ei arvioitu | Vieraslajit, elinympäristön saastuminen |  |
| Coregonus lucinensis | Breiter Luzjärvi Saksassa | Ei arvioitu | Elinympäristön rehevöityminen |  |
| Coregonus pennantii | Britannia | Ei arvioitu | Vieraslajit, elinympäristön laadun heikkeneminen |  |
| Coregonus reighardi | Kanada ja Yhdysvallat | Ei arvioitu | Kalastus, vieraslajit |  |
| Coregonus vessicus | Velojejärvi Venäjällä | Ei arvioitu | Kalastus, elinympäristön rehevöityminen |  |
| Hucho bleekeri | Kiina | 2 000–2 500 täysikasvuista yksilöä | Kalastus, elinympäristön muutokset |  |
| Hucho perryi | Venäjä ja Japani | Ei arvioitu | Kalastus |  |
| Oncorhynchus apache | Yhdysvallat | Ei arvioitu | Ei arvioitu |  |
| Oncorhynchus formosanus | Taiwan | Ei arvioitu | Ei arvioitu |  |
| Salmo balcanicus | Albania ja Pohjois-Makedonia | Ei havaintoja sitten 1960-luvun | Patojen rakentaminen |  |
| Salmo cettii | Italia | Ei arvioitu | Vedenotto, elinympäristön saastuminen |  |
| Salmo ezenami | Venäjä | Ei arvioitu | Vieraslajit |  |
| Salmo fibreni | Italia | Ei arvioitu | Elinympäristön laadun heikkeneminen |  |
| Salmo ischchan | Armenia | Ei arvioitu | Veden pinnan säätely |  |
| Salmo viridis | Marokko | Ei arvioitu | Elinympäristön laadun heikkeneminen |  |
| Salvelinus salvelinoinsularis | Karhusaari | Ei arvioitu | Elinympäristön saastuminen |  |
| Salvelinus willoughbii | Iso-Britannia | Ei arvioitu | Elinympäristön rehevöityminen |  |
Viuhkaeväiset > Imurikalat

| Laji | Levinneisyys­alue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gobiesox juniperoserrai | Meksiko | Mahdollisesti hävinnyt | Vedenotto, vieraslajit |  |
Viuhkaeväiset > Yhdyskiduskalat

| Laji | Levinneisyys­alue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Macrognathus pentophthalmos | Sri Lanka | Ei arvioitu | Elinympäristön häviäminen ja saastuminen |  |
| Monopterus desilvai | Sri Lanka | Ei arvioitu | Kalastus, elinympäristön saastuminen |  |
Viuhkaeväiset > Sampikalat

| Laji | Levinneisyys­alue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Siperiansampi (Acipenser baerii) | Venäjä ja Kazakstan | Ei arvioitu | Padot, kalastus, elinympäristön saastuminen |  |
| Venäjänsampi (Acipenser gueldenstaedtii) | Kaspianmeri | Ei arvioitu | Padot, kalastus, elinympäristön saastuminen |  |
| Mikadosampi (Acipenser mikadoi) | Venäjä ja Japani | Ei arvioitu | Kalastus, elinympäristön saastuminen, padot |  |
| Välimerensampi (Acipenser naccarii) | Italian pohjoisosista Kreikkaan | Alle 250 täysikasvuista yksilöä | Kalastus, elinympäristön saastuminen, padot |  |
| Harmaasampi (Acipenser nudiventris) | Turkmenistanista pohjoiseen Venäjälle ja länteen Unkariin | Ei arvioitu | Kalastus, loiset, risteytyminen muiden lajien kanssa |  |
| Persiansampi (Acipenser persicus) | Venäjältä Turkmenistaniin | Ei arvioitu | Kalastus, elinympäristön saastuminen |  |
| Amurinsampi (Acipenser schrenckii) | Venäjä ja Kiina | Ei arvioitu | Kalastus, elinympäristön saastuminen |  |
| Kiinansampi (Acipenser sinensis) | Kiina, Japani, Pohjois-Korea ja Etelä-Korea | Jangtsessa 200–480 täysikasvuista yksilöä | Kalastus, elinympäristön saastuminen, padot |  |
| Tähtisampi (Acipenser stellatus) | Iranista pohjoiseen Venäjälle ja länteen Moldovaan | 6,7–9,5 miljoonaa | Kalastus, elinympäristön saastuminen |  |
| Sampi (Acipenser sturio) | Ranska | 20–750 täysikasvuista yksilöä | Padot, elinympäristön saastuminen |  |
| Amurinkitasampi (Huso dauricus) | Venäjä ja Kiina | Ei arvioitu | Kalastus, elinympäristön saastuminen |  |
| Kitasampi (Huso huso) | Iranista pohjoiseen Venäjälle ja länteen Serbiaan | Ei arvioitu | Kalastus, elinympäristön saastuminen, kutualueiden häviäminen |  |
| Syrdarjanlapiosampi (Pseudoscaphirhynchus fedtschenkoi) | Kazakstanista Tadžikistaniin | Viimeisin havainto 1960-luvulla, mahdollisesti hävinnyt | Vedenotto, padot, elinympäristön saastuminen |  |
| Pikkulapiosampi (Pseudoscaphirhynchus hermanni) | Uzbekistan ja Turkmenistan | Ei arvioitu | Vedenotto, elinympäristön saastuminen, kalastus |  |
| Amudarjanlapiosampi (Pseudoscaphirhynchus kaufmanni) | Uzbekistan ja Turkmenistan | Ei arvioitu | Vedenotto, elinympäristön saastuminen |  |
| Valkolapiosampi (Scaphirhynchus albus) | Yhdysvallat | 11 700 täysikasvuista yksilöä | Padot, kalastus, elinympäristön saastuminen |  |
| Amerikanlapiosampi (Scaphirhynchus suttkusi) | Yhdysvallat | Ei arvioitu | Kalastus, elinympäristön laadun heikkeneminen |  |
Viuhkaeväiset > Veitsikalat

| Laji | Levinneisyys­alue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gymnotus capitimaculatus | Brasilia | Ei arvioitu | Elinympäristön muutokset |  |
| Gymnotus panamensis | Panama | Ei arvioitu | Elinympäristön saastuminen |  |
Viuhkaeväiset > Lohiahvenkalat

| Laji | Levinneisyys­alue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valkoluolakala (Speoplatyrhinus poulsoni) | Yhdysvallat | Ei arvioitu | Elinympäristön saastuminen, lepakkokantojen väheneminen |  |
Viuhkaeväiset > Luuhaukikalat

| Laji | Levinneisyys­alue | Kanta | Uhat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jättiluuhauki (Atractosteus tristoechus) | Kuuba | Ei arvioitu | Elinympäristön häviäminen, kalastus, vieraslajit |  |

Juovakotkarausku
Valkopilkkahai
Harmaakoirahai
Kampasaharausku
Kotkarausku
Helmilapiorausku
Kitararausku
Jättikitararausku
Isovasarahai
Merienkeli
Latimeria
Ruskotaistelija
Crystallaria cincotta
Datnioides pulcher
Nassaunmeriahven
Parosphromenus phoenicurus
Jättihylkyahven
Rikkikeisariahven
Sinikeltamalawinahven
Haplochromis latifasciatus
Konia eisentrauti
Myaka
Hopeatilapia
Vihersaariahven
Siniviivamalawinahven
Ptychochromis insolitus
Pungu
Mustaevätilapia
Vankkapetoahven
Stomatepia mariae
Aaptosyax grypus
Jättibarbi
Cobitis taurica
Tulipyrstö
Gila elegans
Iberochondrostoma olisiponensis
Moapa coriacea
Oxynoemacheilus tigris
Parabotia curtus
Parachondrostoma arrigonis
Hopearikkoevä
Punasilmäbarbi
Pseudobarbus burchelli
Pseudophoxinus ninae
Scardinius racovitzai
Tor remadevii
Trigonostigma somphongsi
Kyrmyimukarppi
Bagrus meridionalis
Clarias maclareni
Noturus crypticus
Paronihaimonni
Pimelodus grosskopfii
Perhostoka
Sateenkaaritoka
Paholaiskilli
Turkoosiviiripyrstö
Purjetoka
Kyttyräkala
Lasimolli
Tulisuppusuu
Ankerias
Lezinkivisimppu
Tasmanianokakrotti
Syngnathus watermeyeri
Galaxias anomalus
Hypomesus transpacificus
Neochanna burrowsius
Lestikala
Vihersateenkaarikala
Punaeväsateenkaarikala
Poblana ferdebueni
Xenopoecilus sarasinorum
Coregonus huntsmani
Hucho perryi
Välimerensampi
Kitasampi
Pikkulapiosampi
Valkoluolakala
Jättiluuhauki
Kilonpuiston koulu

| Kilonpuiston koulu |
| --- | --- |
 Kilonpuiston koulu Espoon Kilossa
Sijainti:  Kilonpuisto 5, Espoo
Tyyppi:  peruskoulu
Rehtori:  Annukka Leutonen
Luokat:  1–9
Oppilaita:  700
Verkkosivut
Kilonpuiston koulu on Espoon Kilossa sijaitseva peruskoulun yhtenäiskoulu. Koulussa on sekä ala- ja yläluokat. Yläluokkia koulussa on 7A-E, 8A-E ja 9A-E. Näistä A-, B- ja C- luokat ovat ”tavallisia” luokkia, D-luokka on ilmaisutaitopainotteinen luokka ja E-luokalla painotetaan englannin kieltä. Koulun osoite on Kilonpuisto 5.
Koulussa on myös esikoulu. Koulurakennus on valmistunut vuonna 2002 ja otettu käyttöön 3. maaliskuuta 2003. Koulussa on noin 700 oppilasta.
Kilonpuiston koulussa on mahdollista opiskella englanniksi alaluokilta lähtien. Kilonpuiston koulun rehtori on Annukka Leutonen ja apulaisrehtori Kati Sippola.
Aiheesta muualla

Kilonpuiston koulun kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Pancho Villa (ravintolaketju)

Kangasalan Pancho Villa -ravintola
Pancho Villa on suomalainen ravintolaketju, jonka ravintoloissa tarjoillaan meksikolaisia ruokia tai meksikolaiseen suuntaan muunneltuja ruokia.
Ensimmäinen Pancho Villa -ravintola perustettiin vuonna 2001 Tampereen Tammelaan. Toukokuussa 2024 ravintoloita oli 31 eri paikkakunnalla, ja yhteensä toimipisteitä oli 46. Lisäksi yksi ravintola sijaitsi Tukholmassa, Ruotsissa. Pancho Villa -ketju toimii franchising-periaatteella.
Ravintolaketju on saanut nimensä meksikolaisen vallankumousjohtajan Pancho Villan mukaan.
Ruokalista

Pancho Villassa tarjoillaan muun muassa TexMex-tyylisiä burgereita, pihvejä, tortilloita ja salaatteja. Tarjolla on myös vegaanisia annoksia ja lapsille oma, vähämausteinen menu. Arkisin tarjolla päivittäin vaihtuvaa lounasta. Muiden ravintolaketjujen tapaan Pancho Villassa on kampanjaviikkoja, kuten ”Burgerviikot”. Osassa ravintoloita mahdollisuus ostaa ruoat myös verkkokaupasta (take away).
Luettelo toimipaikoista paikkakunnittain

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Asikkala: Joenkulmantie 2 (Pancho Villa Express)  Espoo: Kaupunkikeskus Lippulaiva  Kauppakeskus Sello  Helsinki:  Kauppakeskus Tripla  Kirkonkyläntie 11, Malmi  Hyvinkää: Torikatu 5  Hämeenlinna: Sibeliuksenkatu 11  Kauppakeskus Goodman (Pancho Villa Express)  Jyväskylä: Kauppakeskus Seppä, Väinönkatu 9  Kajaani: Lönnrotinkatu 1  Kangasala: Mäkirinteentie 4  Kankaanpää: Keskuskatu 31  Kerava: Kauppakeskus Karuselli  Kotka: Kauppakeskus Pasaati, Keskuskatu 10 (Pancho Villa Express)   Kouvola: Kauppakeskus Veturi  Kuopio: Puijonkatu 19  Lahti: Kauppakeskus Syke  |  Lappeenranta: Valtakatu 34–36  Lempäälä: Ideapark  Mikkeli: Kauppakeskus Akseli, Hallituskatu 7-9  Nokia: Pirkkalaistori 1  Oulu: Ideapark  Kauppurienkatu 6-8  Pori: Alaruukintie 1 (Pancho Villa Express)  Siltapuistonkatu 14  Raahe: Kauppakatu 46  Raisio: Raisiontori 7  Rovaniemi: Rovakatu 25-27  Sastamala: Vammalantie 7 (Pancho Villa Express)  Seinäjoki: Ideapark, Suupohjantie 57  Kalevankatu 11-13  |  Tampere: Hämeenkatu 7  Juvankatu 14  Jäähallinkaari 3  Kauppakeskus Ratina  Satakunnankatu 22  Tammelan stadion, Tammelankatu 25   Taninkatu 7  Kauppakeskus Tullintori, Tullikatu 6   Tornio: Kauppakeskus Rajalla (Pancho Villa Express)  Turku: Kauppakeskus Skanssi  Kauppiaskatu 12  Kauppakeskus Hansa, Yliopistonkatu 18  Vaasa: Vaasanpuistikko 22  Valkeakoski: Kauppatori 9  Vantaa:  Asematie 12, Tikkurila  Jumbo  Ylöjärvi: Kauppakeskus Elo  |
Lähde: Pancho Villan virallinen verkkosivusto
Aiheesta muualla

Pancho Villan verkkosivut
Meksikolainen pippuripihvi Tampereen Pancho Villa -ravintolassa
Pancho Villa Express -ravintola Kauppakeskus Goodmanissa Hämeenlinnassa.
Vanhemmuus

Vanhemmuus tarkoittaa ihmisen näkökulmasta asemaa toisen ihmisen isänä tai äitinä. Tällöin käytetään erityisesti käsitteitä isyys ja äitiys.
Biologinen vanhempi on henkilö, jonka sukusolusta lapsi on saanut alkunsa. Moni lapsen ominaisuus riippuu ensisijaisesti biologisista vanhemmista, toiset enemmän sosiaalisista vanhemmista ja muista kasvattajista.
Sosiaalinen vanhempi voi olla ottovanhempi tai muu kasvatusvanhempi kuten isäpuoli tai äitipuoli. Sosiaalinen vanhemmuus on lapsen fyysisen, emotionaalisen, sosiaalisen ja älyllisen kehityksen edistämistä ja tukemista lapsuudesta aikuisuuteen.
Vuonna 2015 Suomessa lapsia hankkii arviolta neljä viidestä naisesta ja vajaat kolme neljästä miehestä. 35-vuotiaista lapsia ovat saaneet 73 % naisista ja alle 60 % miehistä.
Kulttuurillisia näkökulmia vanhemmuuteen

Vuonna 2022 julkaistun tutkimuksen mukaan vastuuntuntoisuus on vanhemman ensisijainen ihanneominaisuus kaikkialla muualla paitsi länsimaissa. Länsimaissa puolestaan ihannoidaan muita kulttuurialueita enemmän myönteistä ja lapsilähtöistä kasvatusta. Samassa tutkimusaineistossa nimenomaan länsimaiset vanhemmat olivat kaikkein uupuneimpia. Asia kävi ilmi 37 maan vertailututkimuksesta, jossa kaikkiaan 11 874 vanhempaa sai omin sanoin kuvata viisi ihannevanhemman ominaisuutta.
Aasialaisella kulttuurialueella ihailtiin vastuuntuntoista ja perhekeskeistä vanhemmuutta, afrikkalaisella kulttuurialueella vastuuntuntoista ja kunnioittavaa käytöstä korostavaa vanhemmuutta ja latinalaisamerikkalaisella kulttuurialueella rakastavaa ja vastuuntuntoista vanhemmuutta.
Länsimaisissa ihanteissa ei vaikuta painottuvan samalla tavalla tällainen vastuullisuus, jossa ollaan tietoisia omista velvollisuuksista vanhempana ja otetaan vastuuta lapsesta, kasvatuksesta, päätöksenteosta sekä rajojen asettamisesta. Länsimaiset ihanteet ovat pehmeämpiä ja lapsikeskeisempiä, enemmän myönteisyyteen ja empaattisuuteen liittyviä. Tutkimuksessa kävi ilmi, että asuinmaa ei yksinään selitä vanhemmuuden ihanteita, vaan myös koulutusasteella ja sosiaaliluokalla on merkitystä. Aasian ja Afrikan maissa vähemmän koulutetut vanhemmat painottivat vanhemmuudessa sellaisia teemoja kuten perhe ja kotityöt, kun taas korkeammin koulutetut vanhemmat painottivat vanhemmuudessa sellaisia teemoja kuten raha ja talous. Muilla kulttuurialueilla erot eri koulutusryhmien välillä eivät olleet näin selkeät, mutta jotain eroavaisuuksiakin oli.
Toisessa 42 maan vertailututkimussa selvisi, että yksilökeskeinen kulttuuri altistaa vanhempia uupumukselle, esimerkiksi oli Suomessa tutkimuksen mukaan seitsemänneksi uupuneimmat vanhemmat.
Soveltuvuus vanhemmaksi

Kysymys vanhemmaksi tulemisen kelpoisuudesta sisältää poliittisia ja eettisiä ulottuvuuksia.
Politiikassa voidaan esimerkiksi säätää lakeja, joilla määritellään henkilön oikeudet vanhempana, ja kuinka oikeudet voidaan tarvittaessa ottaa pois henkilöltä, joka ei pysty tarjoamaan lapselle hyvää kasvuympäristöä. Tällainen tilanne on esimerkiksi lapsen huostaanotto. Myös adoptioon liittyvät adoptiovanhemman kelpoisuusehdot ovat poliittisia valintoja.
Vanhemmuuden lisenssijärjestelmä (vanhemmuuden luvanvaraisuus) on myös eräs poliittinen keskustelunaihe, jota näkyy myös esimerkiksi tieteiskirjallisuudessa. Käytännössä kyse on siitä, että biologisiksi vanhemmiksi aikovilta vaadittaisiin tietyt kriteerit, kuten adoptiovanhemmilta vaaditaan jo tällä hetkellä. Luvanvaraisuuden tarkoituksena on sen kannattajien mukaan suojella lapsia epäpäteviltä vanhemmilta, koska lapsen etu ajaa vanhemman edun ohitse. Vanhemmuuslupaan voi liittyä näkökulma, jonka mukaan yhteiskunnalliset resurssit ovat rajalliset eikä niitä riitä kaikille, minkä vuoksi väestönkasvua on välttämätöntä rajoittaa. Lisäksi on esitetty, että jos valtiolla on oikeus säätää esimerkiksi ajo-oikeudesta ja ammattien luvanvaraisuudesta, myös vanhemmuuden luvanvaraisuudesta säätäminen olisi oikeutettua. Vanhemmuuden luvanvaraisuudesta on kirjoittanut muun muassa filosofian emeritusprofessori Hugh LaFollette. Hänen mukaansa jos jokin toiminta on mahdollisesti haitallista muille ja toiminta vaatii tietyn tason pätevyyttä, joka voidaan osoittaa luotettavalla testillä, valtion pitäisi säännellä sitä.
Eettinen ulottuvuus liittyy siihen, mitä pidetään hyvänä tekona lasta kohtaan. Tähän liittyy esimerkiksi keskustelu siitä, onko köyhillä oikeus hankkia lapsia, jos lapset joutuvat elää kurjuudessa. Myös perinnöllisten sairauksien siirtäminen lapselle sisältää eettisiä kysymyksiä, koska sairaudesta kärsivien vanhempien päätös voi vaikuttaa siihen, millainen elämä lapselle tulee. Vanhemmat saattavat kokea syyllisyyttä, mikäli oma lapsi on perinyt sairauden vanhemmilta, ja jotkut vanhemmat saattavat vältellä kertomasta lapselleen perinnöllisen sairauden olemassaolosta. Myös maailman tila, johon lapset syntyvät, sisältää eettisiä kysymyksiä. Esimerkiksi taloudellisen taantuman aikana syntyneillä on heikompi terveys.
Intressikonfliktissa ovat vastakkain vanhempien halu tulla vanhemmaksi ja lapsen oikeus saada riittävä terveys, turvallisuus ja elintaso. Keskusteluun voi myös liittyä antinatalistien esittämä argumentti, jonka mukaan yksikään lapsi ei ole pyytänyt syntyä tähän maailmaan, minkä vuoksi vanhempien halu lisääntyä on aina itsekästä.
Ihmisoikeussopimusten mukaan ihmisillä on oikeus päättää vapaasti omasta lapsiluvustaan, joten oikeus tulla (tai olla tulematta) vanhemmaksi on ihmisoikeus.
Suomen sterilointilaissa säädetään, että mikäli sairaus tai muu siihen verrattava syy vakavasti rajoittaa henkilön kykyä hoitaa lapsia, henkilö voi hakea sterilisaatiota välttääkseen vanhemmuuden. Vapaaehtoisesti lapsettomat eivät halua tulla vanhemmiksi, minkä vuoksi he saattavat hankkia sterilisaation myös muilla laissa säädetyillä hakuperusteilla.
Vanhemmuus ja onnellisuus

Finterveys 2017 -väestötutkimuksen mukaan miltei 90 % alle 7-vuotiaiden vanhemmista piti elämänlaatuaan hyvänä. Tutkimuksen mukaan Suomessa pikkulasten vanhemmat olivat perhe-elämäänsä ja saavutuksiinsa elämässä tyytyväisempiä kuin samanikäiset keskimäärin. Silti heilläkin oli uupumusta ja väsymystä. Ne johtuivat enimmäkseen perfektionismista, mutta myös työttömyys ja heikko tulotaso ennustivat niitä. Lapset kuitenkin toivat enemmän myönteisiä kuin kielteisiä asioita. Masennusoireita koki 12 % äideistä ja 6 % isistä, mutta osuudet olivat suunnilleen samat muilla samanikäisillä, samoin merkittävää kuormitusta kokeneiden osuudet.
Suomessa kaikkein onnettomimpia parisuhteessa ovat pienten lasten vanhemmat, etenkin isät.
Erään saksalaistutkimuksen mukaan ensimmäisen lapsen syntymä vähentää saksalaisen vanhemman onnellisuutta keskimäärin 1,6 yksikköä asteikolla 1–10. 17 prosentilla vähenemä oli ainakin kolme yksikköä. Heistä vain 58 % hankki toisen lapsen kymmenen vuoden sisällä. Esimerkiksi avioero vähensi onnellisuutta vain 0,8 yksikköä ja puolison kuolema tai työttömyys vain 1,0:n yksikön verran. Vuosien myötä onnellisuus kuitenkin nousi ja oli iäkkäämpänä korkeampi kuin lapsettomilla. Esimerkiksi lasten lähtiessä kotoa haittavaikutus puolisoiden suhteeseen ja toisilleen osoittamaan tukeen voi vähetä, samoin lapsiin kuluvat aika ja raha.
Lasten ollessa pieniä vanhemmat ovat usein väsyneitä, sillä heillä voi olla univaikeuksia ja vanhempien kahdenkeskinen huomaavaisuus voi jäädä vähemmälle ja puolison huomioon ottaminen voi täten unohtua.
Vanhemmuus mahdollistaa myös isovanhemmuuden. Tutkimusten mukaan lapsenlapsen syntymä parantaa elämänlaatua ja lisää tyytyväisyyttä elämään, etenkin naisilla.
Vanhemmuuden katuminen

Lasten hankkimisen katumista pidetään tabuna. Sekä äidit että isät voivat katua lasten hankkimista.
Kulttuuriset normit eivät salli äitiyden emotionaalisen tyydyttävyyden kyseenalaistamista. Äitiyden katumus on tutkimuksissa harvoin käsitelty aihe, joka on vasta viime aikoina saanut tilaa äitiyden tutkimuksessa. Vallitseva normi on, että lapsien hankkimatta jättämistä saattaa katua, mutta ei sitä, että lapsia on hankkinut (lisääntymisnormi). Katumukseen liittyvää tutkimusta on vaikeaa tehdä, koska ihmisiä on vaikeaa saada puhumaan katumuksestaan.
Tutkimusten perusteella 5–14 % vanhemmista katuu lapsen hankkimista ja toivoisi pysyneen lapsettomana. Toisaalta Yhdysvalloissa ja Saksassa tehdyt tutkimukset osoittavat, että katuvien vanhempien osuus voi olla jopa 17 %.
Saksalaisessa "Regretting Parenthood" -tutkimuksessa todettiin, että 19 prosenttia äideistä ja 20 prosenttia isistä katuu lasten hankkimista. Katumisen todennäköisyydessä ei ollut juurikaan eroavaisuuksia, vaikka oma lapsi olisi "unelmalapsi" tai vaikka vanhemmat rakastivat lastaan. 77 prosenttia vanhemmista koki, että vanhemmuus tuo tyytyväisyyttä.
Suomalaisessa tutkimuksessa vuonna 2019 todettiin, että eräässä verkkokeskustelussa noin 8 prosenttia keskusteluun vastanneista myönsi katuvansa lapsen hankkimista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vanhemmuus, Väestöliitto
”Lasten hankkimatta jättämistä saa katua, mutta hankkimista ei” – Vanhemmuuden kielteisistä tunteista puhutaan yhä enemmän, mutta äitiyden katuminen on edelleen tabu Yle, 2019
Kaverivanhemmuuden haitat Ilta Sanomat, 2022
Wallace & Gromit: Kanin kirous

| Wallace & Gromit: Kanin kirous> Wallace & Gromit: The Curse of the Were-Rabbit |
| --- | --- |
 Elokuvajuliste.
Ohjaaja:  Steve Box   Nick Park
Käsikirjoittaja:  Nick Park (hahmot)   Bob Baker   Steve Box   Mark Burton
Tuottaja:  Claire Jennings   Peter Lord   Nick Park   Carla Shelley   David Sproxton
Säveltäjä:  Julian Nott
Kuvaaja:  Tristan Oliver Dave Alex Riddett
Leikkaaja:  David McCormick Angharad Owen Gregory Perler
Pääosat:  Peter Sallis   Ralph Fiennes   Helena Bonham Carter
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  DreamWorks SKG
Levittäjä:  UIP-Dunafilm DreamWorks
Ensi-ilta:   4. syyskuuta 2005  7. lokakuuta 2005  14. lokakuuta 2005  14. lokakuuta 2005
Kesto:  85 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  Läheltä piti
Seuraaja:  Paakarin painajainen
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Wallace & Gromit: Kanin kirous (engl. Wallace & Gromit: The Curse of the Were-Rabbit) on Oscar-palkittu stop motion -tekniikalla valmistettu vaha-animaatioelokuva, joka valmistui vuonna 2005. Se oli ensimmäinen täyspitkä Wallace & Gromit -elokuva.
Elokuvan ohjasivat Nick Park ja Steve Box. Se on toteutettu perinteisellä käsin tehtävällä vaha-animaatiotekniikalla, mutta lisäksi on käytetty tietokoneella tehtyjä erikoisefektejä.
Juoni

Kun Wallacen ja Gromitin kotikaupungissa valmistaudutaan perinteiseen lady Campanula Tottingtonin järjestämään jättiläisvihanneskisaan, kaupungin asukkaat haluavat suojella omia kilpailuvihanneksiaan nälkäisiltä kaneilta. Asukkaat palkkaavat avukseen Wallacen ja Gromitin, joiden perustama tuholaistorjuntapalvelu Anti-Tihu on erikoistunut hävittämään tuholaiset hellävaraisesti. Koska kaksikko ei ole halunnut vahingoittaa kaneja, he ovat keränneet niitä omaan kellariinsa. Valitettavasti kanien ruokkiminen aiheuttaa yhä pahempia ongelmia.
Wallacen mielestä kaneista pitäisi kitkeä pois niiden huonot tavat ja aivopestä ne ei-kasvissyöjiksi. Pahaksi onneksi Wallacen käsissä keksintö epäonnistuu ja vihannesmaita uhkaa uusi vihollinen: jättiläismäinen ihmiskani.
Wallace, joka on ihastunut lady Tottingtoniin, lupaa hankkiutua eroon ihmiskanista, mutta myös lordi Victor Quatermainella on samanlaiset suunnitelmat.
Vihanneskilpailun aikana jättikani paljastuu Wallaceksi.
Ääninäyttelijät > Alkuperäiset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Peter Sallis  | … |  Wallace, Pupsi   |
|  Ralph Fiennes  | … |  Victor Quatermaine   |
|  Helena Bonham Carter  | … |  Lady Tottington   |
|  Peter Kay  | … |  konstaapeli Albert Mackintosh   |
|  Nicholas Smith  | … |  kirkkoherra Hedges   |
|  Dicken Ashworth  | … |  herra Turre   |
|  Liz Smith  | … |  rouva Turre   |
|  John Thomson  | … |  herra Windfall   |
|  Mark Gatiss  | … |  neiti Blight   |
|  Vincent Ebrahim  | … |  herra Caliche   |
|  Geraldine McEwan  | … |  neiti Thripp   |
|  Edward Kelsey  | … |  herra Ruohola   |
|  Dicken Ashworth  | … |  herra Mulch   |
|  Robert Horvath  | … |  herra Dibber   |
|  Pete Atkin  | … |  herra Crock   |
|  Noni Lewis  | … |  rouva Girdling   |
|  Ben Whitehead  | … |  herra Leaching   |
|  Christopher Fairbank  | … |  sivuäänet   |
|  James Mather  | … |  sivuäänet   |
|  William Vanderpuye  | … |  sivuäänet   |