stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kasperi Hämäläinen

| Kasperi Hämäläinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 14. maaliskuuta 2001 (ikä 23)  Joensuu
Pesäpalloilija
Ulkopelipaikka:  kolmospolttaja
Sisäpelirooli:  kotiuttaja
Heittokäsi:  oikea
Lyöntipuoli:  oikea
Seura:  Joensuun Maila
Pelinumero:  25
Pelaajaura
Ammattilaisjoukkueet
 2018– :    Joensuun Maila 
Kasperi Hämäläinen (s. 14. maaliskuuta 2001 Joensuu) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Joensuun Mailaa. Hämäläinen pelaa ulkokentällä yleensä polttolinjassa ja sisäpelissä pääosin kotiuttajana.
Hämäläinen debytoi Superpesiksessä kaudella 2018, kun hän oli kasvattajaseuransa Joensuun Mailan edustusjoukkueen kokoonpanossa yhdessä ottelussa. Kaudella 2021 Hämäläinen alkoi saamaan enemmän vastuuta joukkueen loukkaantumistilanteen johdosta ja pelasi kauden aikana yhteensä 16 ottelua. Hämäläisen lopullinen läpimurto tapahtui kaudella 2023, kun hän kuului joukkueen vakiokokoonpanoon pelaten kaikki kauden 35 ottelua.
Hämäläinen on voittanut SM-kultaa kaudella 2019, SM-pronssia kaudella 2022 ja Poikien Superpesiksen hopeamitalin kaudella 2020. Hän valmistui ylioppilaaksi Joensuun yhteiskoulun lukiosta syksyllä 2020.
Kaksimetallikanta

Kultakolikko 20 frangia ja hopea 5 frangia, Ranskan toisen tasavallan aika. Paino 6,41 ja 24,94 g.
Kaksimetallikanta (bimetallijärjestelmä, bimetallismi) on rahajärjestelmä, joka perustuu kahteen arvometalliin, tyypillisesti kultaan ja hopeaan. Kaksimetallikanta oli käytössä muun muassa vuonna 1865 perustetussa latinalaisessa rahaliitossa.
Kaksimetallikannan ongelmana on kiinteä vaihtosuhde metallien välillä, jonka vuoksi järjestelmää on vaikea ylläpitää, kun metallien todellinen markkina-arvo vaihtelee kysynnän ja tarjonnan mukaan.
Kaksikäyttötuote

Kaksikäyttötuote tarkoittaa fyysistä tuotetta, ohjelmistoa, teknologiaa tai palvelua, jota voidaan käyttää sekä siviilikäytössä että sotilaallisesti, humanitaaristen oikeuksien vastaisesti ja terrorististen hyökkäysten käynnistämiseksi tai joukkotuhoaseiden tai niitä kuljettamaan tarkoitettujen ohjusjärjestelmien kehittelyyn tai valmistukseen.. Kaksikäyttötuotteiden luokittelu ei kuitenkaan ole yksiselitteistä.
Kaksikäyttötuotteiden vienti Suomesta on luvanvaraista. Vientiluvan myöntää hakemuksesta Ulkoministeriö.
Esimerkkejä kaksikäyttötuotteista ovat miehittämätön ilma-alus (UAV, drone), kemialliset yhdisteet, maastokuorma-auto, GPS-navigointi tai taajuusmuuttaja.
Kano (Mortal Kombat)

Kano on fiktiivinen hahmo pelisarjassa Mortal Kombat. Hänen ääninäyttelijänä toimii Michael McConnohie.
Taustaa

Kano on australialainen palkkasoturi ja entinen Black Dragon rikoskartellin johtaja ja Shao Kahnin joukkojen kenraali. Kanolla on kyberneettisen silmänsä ympärillä metallilevy, joka peittää osan hänen kasvoistaan ja hän pystyy ampumaan punaisen lasersäteen oikeasta silmästään. Kano on Sonya Bladen ja Jaxin arkkivihollinen.
Kalatalouden Keskusliitto

Kalatalouden Keskusliiton toimisto Helsingissä Malmilla, Malmin Kauppatie 26.
Kalatalouden Keskusliitto on suomalainen kalatalouden kehittämis- ja edistämisjärjestö. Liiton tehtävänä on yhdessä jäsenjärjestöjensä ja sidosryhmien kanssa edistää kaikkien kalastajaryhmien ja kuluttajien mahdollisuuksia saada korkealaatuista ja puhdasta kotimaista kalaa sekä kalastukseen liittyviä luontoelämyksiä.
Kalatalouden Keskusliitto muodostettiin vuonna 1978 yhdistämällä vuonna 1891 perustettu Suomen Kalastusyhdistys ja Suomen Kalastus- ja jakokuntien keskusliitto.
Järjestön jäseninä on 21 maakunnallista kalatalouskeskusta ja kalastajaliittoa sekä kolme muuta organisaatiota. Näiden jäseninä on puolestaan vesialueiden osakaskuntia, kalatalousalueita, kalastajaseuroja ja muita yhteisöä. Keskusliiton toimintapiirissä on kaikkiaan noin 700 000 vesialueen osakasta, joista suuri osa on kesämökkien omistajia.
Liitto julkaisee kahta tilattavaa lehteä, jotka ovat Suomen Kalastuslehti ja Fiskeritidskrift för Finland. Lisäksi liitto julkaisee kalatalousalan opaskirjoja, esitteitä sekä tilattavaa Ahvenpostia-uutiskirjettä. Kalatalouden neuvontatyössä tärkeä kanava on liiton nettisivu ahven.net.
Kalatalouden Keskusliiton puheenjohtajaksi valittiin vuodesta 2022 alkaen kansanedustaja Anders Norrback Närpiöstä. Häntä edelsi vuosina 2016-2021 Eeva-Maria Maijala ja 2004-15 Pertti Mäki-Hakola. Aikaisempia puheenjohtajia ovat olleet Reino Ryhänen, Hannele Pokka ja Martti Pura. Järjestön toiminnanjohtajina ovat olleet mm. Lauri Liedes, Markku Aro, Heikki Hokka, Markku Myllylä ja vuodesta 2017 Vesa Karttunen.
Liiton toimisto sijaitsee Helsingissä Malmin kaunginosassa.
Aiheesta muualla

Kalatalouden Keskusliiton verkkosivut Ahven.net
Lee Taeil

| Lee Taeil |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. syyskuuta 1990 (ikä 34)
Ammatti:  Laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Taeil
Laulukielet:  korea, Japani
Aktiivisena:  2011–
Tyylilajit:  K-Pop, Hip hop, R&B
Yhtyeet:  Block B
Levy-yhtiöt:  Seven Seasons
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Lee Tae-il (kor: 이태일) (s. 24. syyskuuta 1990), paremmin tunnettuna artistinimellä Taeil (kor: 태일), on eteläkorealainen laulaja,  jonka levy-yhtiö on Seven Seasons. Hän on Block B-yhtyeen päävokalisti ja vanhin jäsen.
Biografia

Lee Tae-il syntyi Seoulissa, Etelä-Koreassa, jossa hän asui vanhempiensa, isosiskonsa ja pikkuveljensä kanssa. Hän valmistui Global Cyber -yliopistosta ja aiemmin opiskeli paikassa nimeltä "Kim Myung-ki's Vocal Academy". Ennen kuin hän liittyi Block B:hen, hän oli kilpailija MBC Star Audition 1:sessä.
Ura

Block B:n kanssa olemisen lisäksi, Taeil piti kaksi soolokonserttia Tokiossa, Japanissa 13. Tammikuuta 2017. Hän myös oli mukana ohjelmassa nimeltä "Seven-show, six-city tour of Japan" Block B jäsenen U-Kwonin kanssa 26. Elokuuta - 7. Syyskuuta 2017 asti mainostaakseen Taeilin ja U-Kwonin yhteistä ryhmää "T2U".
Diskografia

Katso myös: Block B discography
Singlet
| Nimi | Vuosi | Albumi |
| --- | --- | --- |
| Inspiring (흔들린다) | 2015 | Ei albumi single |
| It Was Love (사랑이었다) | 2016 | Blooming Period |
| A Doll's Dream (인형의 꿈) | 2016 | Woman With A Suitcase OST |
| Come To Me (내게 와요) | 2017 | Radiant Office OST |
| Easiest Thing To Do (가장 쉬운 일) | 2017 | Man Who Dies To Live OST |
Aiheesta muualla

Twitter
Instagram
Kaijanlampi (Mikkeli, Harjumaa)

| Kaijanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°49′31″N, 27°01′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Hirsilampeen 
Järvinumero:  14.923.1.099
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,6 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,688 km  
Pinta-ala:  0,915 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaijanlampi 
Kaijanlampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Harjumaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 300 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,6 metriä mpy.
Kalaharinraitakerttu

| Kalaharinraitakerttu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Hertut Cisticolidae
Suku::  Raitakertut Calamonastes
Laji::  fasciolatus
Kaksiosainen nimi
 Calamonastes fasciolatus  (Smith, 1847) 
Synonyymit
 Camaroptera fasciolata 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kalaharinraitakerttu (Calamonastes fasciolatus) eli aiemmalta nimeltään isoraitakerttu on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kalaharinraitakerttua tavataan Angolassa, Botswanassa, Namibiassa, Etelä-Afrikassa ja Zimbabwessa. Sen on kuvattu olevan paikallisesti yleinen suurimmassa osassa levinneisyysaluettaan, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalaharinraitakerttu Wikimedia Commonsissa
Kaijanlampi (Kangasniemi)

| Kaijanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°03′00″N, 26°33′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Emäpajuun 
Järvinumero:  14.923.1.068
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,6 m  
Pituus:  2,4 km  
Leveys:  320 m  
Rantaviiva:  5,201 km  
Pinta-ala:  48,859 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaijanlampi 
Kaijanlampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Jokelan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 2,4 kilometriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 49 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,6 metriä mpy.
Kalasääski ja lohi

Oskari Jauhiainen: Kalasääski ja lohi (1959)
Kalasääski ja lohi on Oulun Pokkisenpuistossa sijaitseva suihkulähdeveistos. Vuonna 1960 paljastettu pronssiveistos on kuvanveistäjä Oskari Jauhiaisen käsialaa, ja se on Oulun ensimmäinen varsinainen julkinen suihkulähdeveistos. Eläinaiheinen pronssiin valettu patsas on sijoitettu pyöreän altaan keskelle, koskesta nostetulle luonnonkivelle. Veistoksen mitat ovat 195 × 100 × 105 cm.
Ajatus suihkulähdeveistoksen hankkimisesta syntyi kaupungin 350-vuotisjuhlien yhteydessä vuonna 1955. Oskari Jauhiainen oli tuolloin mukana kilpailutoimikunnassa. Hanke kuitenkin kariutui, ja vasta vuonna 1960 veistos paljastettiin. Veistoksen ovat rahoittaneet toimitusjohtaja ja rouva U. J. Sundström.
Alun perin Jauhiainen oli suunnitellut veistokseen lohen sijaan haukea, mutta rahoittaja Sundström oli halunnut vaihtaa hauen loheksi. Jauhiainen oli tuolloin arvellut: "Siitä tulleeki sitten Oulujoen viimeinen lohi", viitaten Oulujoen valjastamiseen voimalaitospadoin.
Aiheesta muualla

Oulun Taidemuseo: Julkiset ulkoveistokset (Arkistoitu – Internet Archive)
Oulun nähtävyydet
| --- | --- |
Puistot ja nähtävyydet:   Franzénin puisto  Heinätorin puisto  Hollihaan puisto  Hautausmaa  Mannerheimin puisto  Hupisaaret  Kasvitieteellinen puutarha  Kaupunginojan puistovyöhyke  Letonniemi  Markkuun ryhmäpuutarha  Pilpasuo  Tuiranpuisto  Hautausmaa  Äimäraution siirtolapuutarha 
Museot:   Automuseo  Kierikkikeskus  Merimiehenkotimuseo  Sahamuseo  Pohjois-Pohjanmaan museo  Taidemuseo  Turkansaaren ulkomuseo 
Rakennukset ja alueet:   Kauppahalli  Kauppatori  Kaupungintalo  Kaupunginteatteri  Maikkulan kartano  Nallikari  Nuijamiesten lava  Pikisaari  Rotuaari  Tietomaa  Tuiran sillat  Tuomiokirkko  Vesaisenlinna  Villa Hannala  Ylikiimingin kirkko 
Patsaat ja veistokset:   Frans Mikael Franzénin patsas  Futura – Tuntematon  Inhimillisen kosketuksen ja teknologian vuorovaikutus  Kalasääski ja lohi  Kevätmyrskyä  Pallautuneet  Pohjan neito  Polskis  Ruutuvihko  Siivet  Toripolliisi  Tuirasta Ruijan rannoille  Valaistuksen tie
Karoliinanruusu

| Karoliinanruusu |
| --- | --- |
 Karoliinanruusun kukka
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Rosoideae
Suku::  Ruusut Rosa
Laji::  carolina
Kaksiosainen nimi
 Rosa carolina  L. 
Katso myös
   Karoliinanruusu Wikispeciesissä   Karoliinanruusu Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karoliinanruusu (Rosa carolina) on ruusujen sukuun kuuluva kasvilaji. Se esiintyy pensaana, joka kukkii touko–heinäkuussa.
Levinneisyys ja elinympäristö

Karoliinanruusua tavataan Pohjois-Amerikan itäpuolella luonnonvaraisena, minkä lisäksi sitä on istutettu Eurooppaan. Yhdysvalloissa karoliinanruusua esiintyy läänteenpäin aina Texasiin asti ja pohjoiseen Nebraskaan, Minnesotaan ja Iowaan asti. Sitkä kasvaa antromeerialueilla, niityillä, pelloilla sekä metsissä.
Ulkonäkö

Karoliinanruusupensas kasvaa korkeudeltaan ja leveydeltään korkeintaan 1,5-metriseksi. Sen kukat ovat väriltään joko vaalanpunaisia tai valkoisia, ja kooltaan 2,5–7,5 senttimetriä. Sen lehdet ovat väriltään kullankeltaisia, muodoltaan puikeita ja lehdykät ovat kooltaan noin 5 senttimetriä pitkiä ja 2,5 senttimetriä leveitä.
Karoliinanruusu syksyllä.
Kasperi Liikonen

Kasperi Liikonen 2018
Kasperi Liikonen (s. 9. syyskuuta 1994 Espoo) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa ykkösessä pelaavaa Gnistania. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kasperi Liikonen Wikimedia Commonsissa
Kassantalo

| Kassantalo |
| --- | --- |
 Kassantalo. Taustalla näkyy toimisto- ja liikekeskus Dixi.
Osoite:  Asematie 1, 01300 Vantaa
Sijainti:  Tikkurila
Koordinaatit:  60°17′33.24″N, 25°2′32.81″E
Perustettu:  1956
Suunnittelija:  Tuomas Väyrynen
Omistaja:  Asunto-osakeyhtiö Kassatalo
Käyttäjä:  useita eri yrityksiä
Kerrosluku:  2
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kassantalo on Vantaan Tikkurilassa sijaitseva vanha liikerakennus. Se valmistui Asematielle Tikkurilan rautatieaseman kupeeseen vuonna 1956. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Tuomas Väyrynen. Kassantalo on vanhin Asematiellä sijaitsevista rakennuksista. Se edustaa tyypillistä sodanjälkeistä arkkitehtuuria, ja näkyviä materiaaleja ovat puu, luonnonkivi, tiili ja roiskerappaus. Rakennuksen on sanottu tuovan Tikkurilalle historiallista syvyyttä.
Osuuskassan konttori ja sen vieressä Salomaa Oy:n liike vuonna 1958. Rakennuksen kaksikerroksinen osa niveltyy yksikerroksiseen siipeen, joka seuraa kadun kaartuvaa linjaa.
Asemanpuoleisessa päädyssä toimi 1950-luvulla Suur-Helsingin Osuuskassan konttori, jonka mukaan rakennus sai nimensä. Pankkitoiminnan lisäksi talossa on alusta asti toiminut myös yksityisiä liikkeitä. Vuodesta 1956 toiminut Tikkurilan Kirjakauppa lopetti toimintansa vasta vuonna 2020.
Kiista purkamisesta

Kassantalo on Vantaan rakennusperintökohde, mutta kulttuurihistoriallisesta ja paikallisesta arvostaan huolimatta sitä ei ole suojeltu. Rakennus on päässyt rapistumaan huonokuntoiseksi, ja asunto-osakeyhtiö on toivonut kiinteistön purkamista. Helsingin Sanomien vuonna 2020 järjestämässä ”kaunein ja rumin rakennus” -äänestyksessä Kassantaloa pidettiin Vantaan toiseksi rumimpana rakennuksena toimisto- ja liikekeskus Dixin jälkeen.
Vantaan kaupunginmuseo on esittänyt sekä Kassantaloa että sen viereistä viisikerroksista, myös vuonna 1956 valmistunutta kerrostaloa suojeltavaksi asemakaavassa.  Rakennuksesta on ehdotettu myös replikan eli kopion rakentamista, mutta ehdotus ei ole menestynyt. Kassantalon ja viereisen asuinkerrostalon on katsottu olevan Tikkurilan keskustan kehittämisen tiellä, sillä rautatieaseman ympäristö kuuluu keskustatoimintojen alueeseen, ja Asematien ja Ratatien välissä on merkittävä liiketilavaraus.
Vuoden 2021 kaavamuutossuunnitelman mukaan Kassantalo säilytetään ja suojellaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kassantalo Wikimedia Commonsissa
Näkymä sisäpihalta. Vaalea rappaus on vuosikymmenten kuluessa likaantunut.
Jäänmurtaja Otso

| Jäänmurtaja Otso |
| --- | --- |

Tyyppi:  Jäänmurtaja
Rakennustelakka:  Wärtsilä Helsingin Telakka
Rakennusnumero:  472
Tilattu:  29. maaliskuuta 1984
Vesillelasku:  12. heinäkuuta 1985
Luovutettu:  30. tammikuuta 1986
Tekniset tiedot
Pituus:  99,00 m
Leveys:  24,46 m
Syväys:  8,00 m
Uppouma:  9130 t
Bruttovetoisuus:  7066 brt
Nettovetoisuus:  2120 nrt
Koneisto:  Wärtsilä 16V32
Akseliteho:  15,0 MW
Nopeus:  18,5 kn
Miehistö:  24
Otso ja sen sisaralus Kontio ovat suomalaisia jäänmurtajia, joilla korvattiin kolme Karhu-luokan murtajaa: Karhu, Murtaja ja Sampo.
Murtajan vaiheita

"Olkoon nimesi Otso. Seuratkoon onni myötäsi." Näin lausui pääministeri Kalevi Sorsa tammikuun lopulla 1986 ja samppanjapärskeet kastelivat paitsi Otson keulan myös pääministerin palttoon. Uuden, maailman nykyaikaisimmaksi murtajaksi kehutun Otson kastajaiset ja luovutus Wärtsilän Helsingin telakalla sai uuden sävyn, kun Suomen Tietoliikenneteknisten Liitto ilmoitti vaatimuksistaan.
Otson valmistuessa oli meneillään kiivas väittely siitä pitääkö murtajissa olla kaksi radiosähköttäjää vai riittääkö yksi. Uusi murtaja joutuikin lähtemään ensimmäiselle matkalleen Kemiin ilman radiosähköttäjää eivätkä muut jäänmurtajat siksi vastanneet Otson kutsuihin. VHF-radioyhteydet rannikkoradioasemille ja lähellä olevien laivojen komentosillalle toimivat, samoin toimivat NMT-puhelinyhteydet.
Otson päällikkö Raimo Rintala valitteli, että Otsoon rakennettiin hyttitilatkin vain yhtä radiosähköttäjää varten, sillä Otson henkilökunta asui yhden hengen hyteissä. Työtaistelun päättäneen neuvottelutuloksen mukaan Otsolla oli vuoden ajan kaksi radiosähköttäjää.
Uutuutena Otsossa oli se, että koko päällystö ruokailee samassa päällystön messissä; myös päällikkö ja konepäällikkö. Edellinen radikaali uudistus oli pöytiintarjoilun lopettaminen jäänmurtajilla vuonna 1973.
Vuonna 2015 kerrottiin, että Otso muutetaan monikäyttöiseksi alukseksi Rauman telakalla. Sen on tarkoitus toimia kesällä arktisilla alueilla ja talvella kotimaassa.
Koneisto

Otsossa on neljä Vaasassa valmistettua Wärtsilä 16V32 -dieselmoottoria, joiden yhteisteho on 21 836 kilowattia. V-muotoisten 16-sylinteristen moottorien sylinterien halkaisija on 320 ja iskun pituus 350 millimetriä. Jokainen moottori pyörittää omaa 6 000 voltin ja 50 hertsin vaihtovirtageneraattoria, kukin teholtaan 6 032 kilowattia. Kahta peräpotkuria pyörittää oma potkurimoottori, joiden akseliteho on 2 × 7 500 kW eli yhteensä 15 megawattia. Keulapotkurien sijasta alustyypissä on ilmahuuhtelu, minkä vuoksi merimiehet antoivatkin sille nopeasti lempinimen "Perämeren ilmapulputtaja".
Otson koneisto muistuttaa voimalaa,  sillä päägeneraattorien tuottamaa sähkövirtaa käyttävät potkurimoottorien ohella muutkin laitteet, kuten hinausvintturi, kallistelujärjestelmä ja tanskalaisen HV-Turbon valmistamat ilmahuuhtelukompressorit. Ilmahuuhtelu käyttää tehosta 1 900 kilowattia. Tällä tavoin mahdollisimman paljon sähköstä tuotetaan käyttämällä halpaa raskasta polttoöljyä.
Raskaan polttoöljyn säiliöt ovat keskilaivassa mahdollisimman kaukana laidoituksesta. Näin pienennetään öljyvuotojen riskiä, jos laiva saisi onnettomuudessa repeämiä. Otson tankkeihin mahtuu 1 500 m³ raskasta polttoöljyä, 340 m³ dieselöljyä ja 630 m³ painolastivettä laivan kallistelua varten.
Sinivalkoisen Otson vesilinjassa oleva kiiltävä vyöhyke on ruostumatonta teräslevyä, joka osaltaan pienentää jään ja rungon välistä kitkaa. Vyöhyke on maalaamaton ja kaksi metriä korkea. Aktiivinen katodinen suojausjärjestelmä estää galvaanista korroosiota erilaatuisten teräslevyjen rajavyöhykkeessä.
Monet toiminnot voi Otsossa hoitaa komentosillalta: käynnistyksen, pysäytyksen, koneiden valvonnan, kallistustankit, hinausvintturin, nosturin ja jopa lipun noston ja laskun.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Alusesittely Arctian sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen jäänmurtajat
| --- | --- |
Dieselsähköiset:   Sisu  Voima  Karhu  Murtaja  Sampo  Tarmo  Varma  Apu  Urho  Sisu  Otso  Kontio  Fennica  Nordica  Botnica  Polaris 
Höyrymurtajat:   Murtaja  Sampo  Apu  Tarmo  Wäinämöinen  Ilmarinen  Voima  Jääkarhu  Suursaari 
Nykyisin Suomen valtion käytössä olevat jäänmurtajat lihavoituna
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1956

| Division I 1956 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  16
Sarjajärjestelmä:  2-lohkoinen sarja
Mestari:  Bollnäs GIF
Toinen sija:  Örebro SK
Pudonneet joukkueet:  Sandvikens AIK   Forsbacka IK   Slottsbrons IF   IFK Askersund
Paras maalintekijä:  Lars Lööw, Västanfors IF (12)
Alempi sarjataso:  Division II
  ← 1955 :  1957 → 
Jääpallon Ruotsin Division I:n kausi 1956 pelattiin kahdessa kahdeksan joukkueen lohkossa, joiden voittajat pelasivat loppuottelun vuoden 1956 Ruotsin jääpallomestaruudesta.
Lohkovoittajiksi selviytyivät Örebro SK ja |Bollnäs GIF. Tukholmassa pelattiin loppuottelu, jossa Bollnäs GIF voitti maalein 3-2.
Division I > Loppuottelu

12.2.1956 Tukholma
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Bollnäs GIF | 3-2 | Örebro SK |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Bollnäs GIF
2.: Örebro SK
Kuollut mies kummittelee

| Kuollut mies kummittelee |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jorma Nortimo
Käsikirjoittaja:  Jorma Nortimo Simo Penttilä
Perustuu:  Simo Penttilän aiheeseen, 1951
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Heikki Aaltoila
Kuvaaja:  Pentti Unho
Leikkaaja:  Armas Vallasvuo
Lavastaja:  Karl Fager
Pääosat:  Joel Rinne Hilkka Helinä Reino Valkama Mai-Brit Heljo
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus SF
Ensi-ilta:  7. maaliskuuta 1952
Kesto:  77 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Edeltäjä:  Kuollut mies vihastuu
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuollut mies kummittelee on Jorma Nortimon ohjaama elokuva vuodelta 1952. Elokuva on kolmas ja viimeinen Simo Penttilän omien tarinoidensa pohjalta käsikirjoittamasta Kuollut mies -sarjan elokuvasta. Tekijöinä ovat uusi tuotantoyhtiö ja uusi ohjaaja.
Juoni

Elokuvassa eversti evp. Sarmo (Joel Rinne) selvittelee kuolleen miehen Helsinkiin toimittaman sormuksen arvoitusta, kun sormuksen saajiksi osoitetut eteläamerikkalaisten valtioiden ”Bindoran”, ”Bolivarin”, ”Punta Negran” ja ”Costa Rosan” konsulit alkavat saada murhauhkauksia. Arvokasta maapalaa tavoittelevat konnat epäonnistuvat yrityksessään.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Joel Rinne  | … |  Rainer Sarmo, eversti evp.   |
|  Hilkka Helinä  | … |  Kirsti Ström   |
|  Reino Valkama  | … |  Mikko Vehmer, kapteeni evp.   |
|  Mai-Brit Heljo  | … |  Irma Porri   |
|  Paavo Jännes  | … |  pääkonsuli Porri   |
|  Jalmari Rinne  | … |  konsuli Viira   |
|  Aarne Laine  | … |  konsuli Luode   |
|  Siiri Angerkoski  | … |  rouva Holopainen, eversti Sarmon ja kapteeni Vehmerin kotiapulainen   |
|  Arvo Lehesmaa  | … |  konsuli Oskar Karlio   |
|  Thure Bahne  | … |  Herbert Herzog   |
|  Jorma Nortimo  | … |  Don Gonzales   |
|  Kauko Vuorensola  | … |  Reikko   |
|  Ekke Hämäläinen  | … |  ”Tohtori” Timo Muura   |
|  Uuno Montonen  | … |   hotelli Plazan portieeri   |
|  Matti Lehtelä  | … |   ravintola Kalastajatorpan vahtimestari Hyrkki   |
|  Pentti Irjala  | … |   ranskalaishotellin portieeri   |
Tuotanto

Ohjaaja Nortimo esiintyy elokuvan alkupuolella pienessä roolissa. Atomipommin valmistusaine uraani saa repliikeissä ajankohtaan sopivia viittauksia. Samoin mainitaan euroopanmestaruuden voittanut Elis Ask. Elokuvan yleisömenestys oli vaatimaton.
Arviot

Arvioijat eivät juuri innostuneet elokuvasta, joskin käsikirjoitusta kiitettiin melko yleisesti paremmaksi kuin itse elokuvaa. Esimerkiksi Olavi Veistäjän (Aamulehti) mielestä sitä ei ollut osattu hyödyntää riittävästi: ”Tavallisestihan juuri käsikirjoitus on suomalaisen filmin heikko kohta, mutta tässä tapauksessa asia on päinvastainen: aiheesta olisi saanut paljon paremman elokuvan.”
Pertti Avola (Helsingin Sanomat) pitää Nortimon ohjausta löysänä. Hän pitää kuitenkin sarjan elokuvia kiinnostavina ”vanhan kotimaisen jännitysviihteen huipaisasti vanhentuneina edustajina”.
Aiheesta muualla

Kuollut mies kummittelee, Yle, tv2 (Arkistoitu – Internet Archive)