Wesley Newcomb Hohfeld
Hohfeldin oikeussuhdeanalyysi

Hohfeld esitteli kuuluisan oikeussuhteiden analyysinsa artikkeleissaan Some Fundamental Legal Conceptions as Applied in Judicial Reasoning (1913) ja Fundamental Legal Conceptions as Applied in Judicial Reasoning (1917), jotka koottiin postuumisti yhdessä joidenkin muiden Hohfeldin kirjoitusten kanssa teokseen Fundamental Legal Conceptions as Applied in Judicial Reasoning and Other Legal Essays (1919). Hohfeldin teorian vahvuutena on pidetty sen kykyä mahdollistaa huomattava tarkkuus ja yksiselitteisyys oikeudellisten kysymysten analyysissa, ja sen on katsottu soveltuvan eri oikeudenaloilla, valtionsisäisessä ja kansainvälisessä oikeudessa, eri oikeuskulttuureissa ja jopa oikeustieteen ulkopuolella esimerkiksi moraalisen ja poliittisen diskurssin analyysiin. Hohfeldin analyysin juuret ovat John Austinin ja Jeremy Benthamin oikeusajattelussa. Hohfeldin teoriaa ovat hyödyntäneet lajaasti etenkin monet englanninkieliset oikeustieteilijät ja -teoreetikot, kuten H. L. A. Hart ja John Finnis. Monet juristit ovat myös kehitelleet Hohfeldin analyysia edelleen, mutta Hohfeldin alkuperäinen systeemi on kuitenkin yhä huomattavasti tunnetumpi kuin suurin osa sen "kilpailijoista". Suomessa Hohfeldin analyysia ovat hyödyntäneet esimerkiksi Simo Zitting omistajan oikeusaseman analyysissa sekä Heikki Karapuu ja Martin Scheinin perus- ja ihmisoikeusjuridiikassa.
Hohfeldin analyysin tavoitteena on osoittaa, kuinka juristit käyttävät oikeudellisia termejä epämääräisesti ja epäselvästi. Esimerkiksi käsite "oikeus" ilmaisussa "A:lla on oikeus tehdä X" voi tarkoittaa hyvin erilaisia asioita. Hohfeldin analyysissa kaikkia kahden tai useamman henkilön välisiä oikeussuhteita kuvataan kahdeksan oikeudellisen peruskäsitteen avulla. Nämä peruskäsitteet muodostavat käsitepareja siten, että kullakin käsitteellä on korrelaatti eli vastine ja vastakohta.
|  | vastine | vastakohta |
| --- | --- | --- |
| oikeus tai vaade (eng. claim right) | velvollisuus | ei-oikeus |
| vapaus (eng. liberty, privilege) | ei-oikeus | velvollisuus |
| velvollisuus (eng. duty) | oikeus | vapaus |
| ei-oikeus (eng. no-right) | vapaus | oikeus |
| valta (eng. power) | sidonnaisuus | kyvyttömyys |
| immuniteetti eli koskemattomuus (eng. immunity) | kyvyttömyys | sidonnaisuus |
| sidonnaisuus tai vallanalaisuus (eng. liability) | valta | immuniteetti |
| kyvyttömyys (eng. disability) | immuniteetti | valta |
Oikeudellisten peruskäsitteiden merkitys voidaan ilmaista seuraavalla tavalla.
Jos A:lla on oikeus vaatia, että B tekee teon X, niin B:llä on velvollisuus tehdä teko X ja A:lla ei ole ei-oikeutta koskien sitä, tekeekö B teon X.
Jos A:lla on vapaus olla tekemättä tekoa X, niin B:llä on ei-oikeus koskien sitä, tekeekö A teon X, ja A:lla ei ole velvollisuutta tehdä teko X.
Jos A:lla on valta muuttaa oikeussuhdetta X, jossa B on osapuoli, niin B:llä on sidonnaisuus, että A voi muuttaa oikeussuhdetta X, ja A:lla ei ole kyvyttömyyttä muuttaa oikeussuhdetta X.
Jos A:lla on immuniteetti koskien B:n kykyä muuttaa oikeussuhdetta X, jossa A on osapuoli, niin B:llä on kyvyttömyys muuttaa oikeussuhdetta X ja A:lla ei ole sidonnaisuutta, että B voi muuttaa oikeussuhdetta X.
Hohfeldin oikeudelliset peruskäsitteet voidaan ryhmitellä kahteen ryhmään siten, että ensimmäisten neljän käsitteen kohdalla on kyse käyttäytymisnormeista ja jälkimmäisten neljän kohdalla on kyse kompetenssinormeista. Ensimmäisessä käsiteryhmässä on siis kyse siitä, onko jokin teko käsketty, kielletty vai sallittu, kun taas toisessa käsiteryhmässä on kyse siitä, miten jollain teolla voidaan muuttaa oikeussuhdetta. Oikeudelliset peruskäsitteet edustavat oikeudellisen analyysin pienimpiä mahdollisia yksiköitä, kun taas käytännön juridiikan käsitteet, kuten perusoikeudet, ovat useista oikeudellisista peruskäsitteistä koostuvia isompia kokonaisuuksia.
Hohfeldin mukaan oikeussuhteiden osallisina ovat aina ihmiset. Hän katsoi, että myös yhteisöt, säätiöt ja muut oikeushenkilöt voidaan redusoida ihmisyksilöiden välisiksi suhteiksi, jolloin kyseisiä kollektiiveja ei tarvitse ottaa huomioon analyysissa.