stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Layla Saad
Näkemyksiä valkoisesta ylivallasta

Termiä "valkoinen ylivalta" on käytetty kuvaamaan sellaisten ryhmittymien politiikkaa, jotka edustava äärikansallista, rasistista tai fasistista ajattelua.  Layla Saad kuitenkin katsoo, että valkoinen ylivalta on maailmankuva, johon valkoiset syntyvät. Vaikka suora rasistinen sorto, kuten orjuus, apartheid ja muu rotusyrjintä on laitonta, hienovarainen tai avoin syrjintä, marginalisaatio ja BIPOC -ihmisten tappaminen jatkuvat valkoisten hallitsemissa yhteiskunnissa. Tämä johtuu siitä, että valkoinen ylivalta on näiden yhteiskuntien hallitseva paradigma. Se takaa valkoisille ansaitsemattomia erioikeuksia, suojelua ja valtaa. Niiden tiedostamiseen voi kuitenkin herätä.
Kilpailupolitiikka

Kilpailupolitiikka on osa yleistä talous- ja sosiaalipolitiikkaa. Kilpailupolitiikalla voidaan käsittää laajassa mielessä kaikki talouden perusrakenteita koskevat säännöt. Tällöin luetaan käsittelyyn mukaan eri oikeuden alat, esimerkiksi vero-oikeus ja tarkastellaan niiden suhdetta kilpailua edistävässä ja rajoittavassa mielessä. Suppeammassa mielessä kilpailupolitiikka voidaan ymmärtää ”kilpailuoikeus” orientoidussa merkityksessä, jolloin se kattaa kontrolloinnin niin valtion (pois lukien julkisen vallan käyttö), yritysten kuin kuluttajien toimissa
Kilpailupolitiikan tehtävät

Kilpailupolitiikan tehtävät ovat kilpailun edistäminen ja kilpailulakien puhdas toimeenpano. Ensimmäisessä on kyse toisaalta mahdollisimman vähäisessä markkinoiden toimintaan puuttumisessa viranomaistaholta ja toisaalta kilpailuviranomaisten esittämistä toimista kilpailun rajoitusten poistamiseksi. Jälkimmäistä tehtävää toteutetaan kilpailuviranomaisten taholta tutkimalla käytännössä kilpailunrajoitustapauksia ja kieltämällä tietyissä tapauksissa kilpailulle vahingollisia toimia.
Kilpailupolitiikka EU:ssa > Yleistä

Toteutettavan kilpailupolitiikan tavoitteena EU:ssa on taata markkinoiden mahdollisimman tehokas toiminta, estää kilpailun vääristäminen ja edistää kuluttajan hyvinvointia ja Euroopan taloudellista kilpailukykyä.
Kilpailupolitiikka EU:ssa > Lainsäädäntö EU:ssa

Euroopan unionissa tarkoituksena on kilpailusääntöjen avulla saada aikaa kilpailua ja varmistaa pääomien, tavaroiden ja palveluiden vapaa liikkuvuus jäsenvaltiosta toiseen. Keskeistä EU:n kilpailupolitiikassa on ns. kauppakriteeri; EU:n kilpailusääntöjä sovelletaan kilpailun rajoitukseen, jos rajoituksella voidaan merkittävästi vaikuttaa jäsenmaiden väliseen kauppaan tai tapauksessa jossa osalliset yritykset ovat yhdestä jäsenmaasta.
Keskeiset kilpailusäännöt ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen artiklat 101 (yritysten kilpailua vääristävä yhteistyö, ent. EY:n perustamissopimuksen 81 art) ja 102 (yrityksen määräävän markkina-aseman väärinkäyttö, ent. EY:n perustamissopimuksen 82 art). Vuonna 2004 voimaan tullut täytäntöönpanoasetus (Neuvoston asetus 1/2003) sisältää em. artikloiden soveltamisen menettelysäännöt. Kansallinen kilpailusäännöstö uusiutui voimaan tulleen täytäntöönpanoasetuksen myötä. Kansallisen kilpailulainsääntelyn yhdenmukaistamisella EU:n kilpailusääntöjen kanssa pyrittiin samaan aikaan yritysten toimintaympäristön yhtenäistämistä Unionin alueella.
Artikla 101 kieltää laajasti kilpailua vääristävä yhteistyö yritysten kesken. Sekä horisontaalisiin (kartellit) että vertikaalisiin kilpailurajoituksiin (esimerkiksi jakelusopimukset) sovelletaan kyseistä artiklaa. Artikla mainitsee kiellettyinä kilpailunrajoituksina muun muassa markkinoiden jakaminen, sopimukset tuotannon määristä tai markkinahinnoista. Lisäksi jakelusopimuksiin sisältyvät ehdot määrähinnoista tai asiakaspiirin rajoittamisesta ovat kiellettyjä. Kielto ei koske kuinkaan tapauksia, joissa sopimuksen edut ylittävät kilpailun vastaiset vaikutukset. Jos kuluttajan voidaan nähdä hyötyvän sopimuksesta ja sopimus edistää taloudellista ja teknistä kehitystä tai tehostavat tuotantoa tai jakelua, voi kielletty sopimus olla kilpailun kannalta hyödyllinen. Etuja ja haittoja koskevan arvioiminen on yrityksen vastuulla, mutta yrityksellä on mahdollisuus käyttää apunaan arvioinnissa EU:n tekemiä ryhmäpoikkeusasetuksia ja antamia tiedonantoja.
Artikla 102 kieltää yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla yhden tai useamman yrityksen määräävän markkina-aseman väärinkäytön, jos se vaikuttaa jäsenmaiden väliseen kauppaan. Väärinkäyttönä mainitaan kohtuuttomien hintojen ja kauppaehtojen määrääminen, kuluttajan vahingoksi koituva tuotannon, teknisen kehityksen ja markkinoiden rajoittaminen, kauppakumppaneiden epäedulliseen kilpailuasemaan asettaminen erilaisia ehtoja soveltamalla ja sopimuksen syntymistä edellyttävät, kaupan kohteeseen luonteensa ja kauppatavan puolesta liittymättömät lisäsuoritukset.
EU:n kilpailupolitiikassa on ollut havaittavissa muutosta aiempaan vertikaalisia rajoituksia painottuneeseen linjaukseen verrattuna. Kilpailupolitiikassa pyritään keskittymään enemmän markkinoiden rakenteisiin ja horisontaalisiin kilpailunrajoituksiin.
Kilpailupolitiikka EU:ssa > EU:n keskeiset kilpailuviranomaiset

Komission ja erityisesti sen kilpailupääosaston tehtävänä on valvoa unionin perussopimuksessa vahvistettujen kilpailusääntöjen noudattamista, kehittää unionin kilpailupolitiikkaa ja antaa neuvoston sille osoittaman toimivallan puitteissa kilpailuasioita koskevaa sääntelyä.
Vuodesta 2004 alkaen ovat EU:n komissio ja jäsenvaltioiden kansalliset kilpailuviranomaiset muodostaneet yhteistyöverkoston ECN:n (European Competition Network). Verkoston päätehtävänä ja – tavoitteena on varmistaa yhdenmukainen ja tehokas kilpailusääntöjen soveltaminen komissiossa ja eri jäsenvaltioissa. Verkostolla on käytössään yhteinen tietokanta ja kilpailunrajoittamisen selvittämisessä saadaan apua muilta verkoston jäseniltä esimerkiksi näiden toimittamien lisätietojen ja tekemien yritystarkastusten muodossa
Kilpailupolitiikka Suomessa > Lainsäädäntö Suomessa

Kilpailulaki on Suomen kansallisen kilpailupolitiikan perusta ja se on samansisältöinen EU:n kilpailusääntöjen kanssa. Kilpailulaki korvasi lain kilpailunrajoituksista ja tuli voimaan 1.11.2011. Kilpailulain systematiikka on samankaltainen kuin sitä edeltänyt laki kilpailunrajoituksista.
Kilpailupolitiikka Suomessa > Laki kilpailunrajoituksista

EU:n vuonna 2004 voimaan tulleen neuvoston asetuksen (1/2003) kanssa samaan aikaan tuli voimaan Suomessa uusittu laki kilpailunrajoituksista (318/2004). Kyseinen laki totesi (1. luku) sovellettavan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen artikloja 81 ja 82 silloin, kun on kyse Euroopan yhteisön jäsenmaiden välisen kaupan kilpailunrajoituksista. Lakia sovellettaessa otettiin huomioon erityisesti kuluttajien etu ja elinkeinotoiminnan harjoittamisen turvaaminen. Lakia ei sovellettu työmarkkinoita koskeviin sopimuksiin ja järjestelyihin.
Laki kilpailunrajoituksista (318/2004) kielsi kilpailua vääristävän yhteistyön ja määräävän markkina-aseman väärinkäytön yrityksillä. Artiklojen 81 ja 82 rikkomisesta seurasi seuraamismaksu, kilpailunrikkomismaksu, jollei menettely ole vähäinen tai seuraamusmaksun määrääminen perusteeton kilpailun turvaamisen kannalta. Markkinaoikeus määräsi seuraamusmaksun Kilpailuviraston esityksestä. Mikäli kilpailunrajoitukseen osallistunut elinkeinonharjoittaja täytti tietyt edellytykset ilmiantoon, tietojen luovutukseen ja yhteistyössä toimimiseen kilpailuviraston kanssa 9§:n mukaan, Kilpailuvirasto jätti esityksen seuraamusmaksusta tekemättä. Elinkeinonharjoittaja oli tiedonantovelvollinen kilpailurajoitustapauksissa Kilpailuvirastolle.
Em. laki käsitteli myös yrityskauppaa liittyvää valvontaa. Jos yrityskaupan osapuolten yhteenlaskettu liikevaihto ylitti 350 milj. euroa ja jossa Suomessa kertynyt liikevaihto ylitti kahden osapuolen osalta 20 milj. euroa, sovellettiin kyseiseen yrityskauppaan säännöksiä yrityskauppavalvonnasta.
Kilpailupolitiikka Suomessa > Suomen keskeiset kilpailuviranomaiset

Työ- ja elinkeinoministeriö vastaa Suomen kilpailulainsäädännön ja Suomen kantojen valmistelusta. Lisäksi ministeriö osallistuu WTO:n ja OECD:n toimintaan kilpailuasioiden kehittämisessä.
Ministeriön alaisuudessa toimiva Kilpailu- ja kuluttajavirasto (KKV) valvoo kilpailusääntöjen noudattamista sekä yksityisten että julkisten toimijoiden osalta. KKV puuttuu kilpailulain ja EU:n kilpailusääntöjen vastaisten kilpailunrajoituksiin ja tutkii kynnysarvot ylittäviä yrityskauppoja.
Markkinaoikeus on erityistuomioistuin, joka käsittelee markkina- ja kilpailuoikeudellisia asioita ja julkisia hankintoja koskevia asioita. Kilpailurajoitusasia tulee markkinaoikeudessa vireille, kun kirjallinen KKV:n esitys, valitus KKV:n päätöksestä tai KKV:n tai Euroopan unionin komission hakemus on saapunut markkinaoikeudelle.
Kilpailupolitiikka Suomessa > Laki kilpailun rajoittamisesta: käytännön esimerkkejä > Kielletyt hintasuositukset: Suomen Hiusyrittäjät ry

Kilpailuvirasto teki 27.8.2007 esityksen Markkinaoikeudelle esityksen (diaarinumero 502/61/2006) seuraamusmaksusta (33 000 euroa) kilpailunrajoituslain rikkomuksesta. Rikkomus perustui Suomen Hiusyrittäjät ry:n vuosina 2005 - 2006 antamiin jäsen- ja lehdistötiedotteisiin, jotka sisälsivät hintasuosituksia. Hintasuositukset kohdistuivat parturi-kampaamoiden palvelumaksuihin.
Kilpailupolitiikka Suomessa > Laki kilpailun rajoittamisesta: käytännön esimerkkejä > Määräävän markkina-aseman väärinkäyttö: Oulun Puhelin Oyj

Kilpailuvirasto teki Markkinaoikeudelle 24.5.2007 esityksen (diaarinumero 950/61/2002 ) seuraamusmaksusta (100 000 euroa) Oulun Puhelin Oyj:lle. Seuraamusmaksu perustuu kilpailunrajoituslain rikkomiseen määräävän markkina-aseman väärinkäytön kautta. Vuosina 2001-2002 ko. yritys suosi omaa palveluoperaattoriaan tilaajayhteyksien vuokrien suhteen. Toimillaan Oulun Puhelin Oyj vaikeutti kilpailijoiden pääsyä yrityspalvelu-, laajakaista- ja kiinteiden verkkojen markkinoille. Asia on tällä hetkellä vireillä Markkinaoikeudessa.
Kilpailupolitiikka Suomessa > Laki kilpailun rajoittamisesta: käytännön esimerkkejä > Yrityskauppavalvonta: Hankkija-Maatalous Oy

Hankkija-Maatalous Oy ilmoitti Kilpailuvirastolle Kilpailunrajoituslain mukaisen yrityskauppavalvontaa koskevien säännösten mukaisen järjestelyn, jossa se hankkii maatalousliiketoiminnan Lännen Tehtaat Oy:ltä. 5.3.2007 Kilpailuvirasto teki ratkaisun (diaarinumero 854/81/2006), jossa katsoi aiheelliseksi tutkia jatkokäsittelyssä kilpailuvaikutuksia yksityiskohtaisesti. Jatkokäsittelyssä selvitetään yrityskaupan myötä määräävän markkina-aseman syntymistä tai vahvistumista viljakaupassa, maatalouskaupassa ja/tai rehumarkkinoilla.
Aiheesta muualla

Kilpailuvirasto
Markkinaoikeus (Arkistoitu – Internet Archive)
Euroopan komission kilpailun pääosasto
Virpi Mäkinen

| Virpi Mäkinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. marraskuuta 1962 (ikä 62) Tampere
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  systemaattisen teologian yliopistonlehtori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (TK 1990, TL 1997, TT 1999)
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Aiheesta muualla
Virpi Mäkinen Tuhat-tutkijaportaalissa
Virpi Helena Mäkinen (s. 7. marraskuuta 1962, Tampere) on suomalainen teologi ja Helsingin yliopiston systemaattisen teologian yliopistonlehtori.
Mäkinen tuli ylioppilaaksi Kokemäen lukiosta vuonna 1981. Hän valmistui Helsingin yliopistosta teologian kandidatiksi 1990.  Hän opiskeli Kanadassa (Pontifical Institute of Mediaeval Studies) vuosina 1994–1995. Hän jatkoi Helsingin yliopistossa, ja valmistui teologian lisensiaatiksi (1997) ja tohtoriksi (1999).  Hän on ollut Helsingin yliopiston teologisen etiikan ja uskontofilosofian dosentti vuodesta 2002.
Työurallaan Mäkinen on toiminut uskonnon ja psykologian tuntiopettajana (Vantaanjoen ja Tapiolan yläaste, 8/1990–7/1992), psykologian ja uskonnon vanhempana lehtorina (Tapiolan yläaste, 8/1992–31.7.1994). Hän oli Helsingin yliopiston systemaattisen teologian laitoksen projektitutkija (1995–1997) ja Joensuun yliopiston uskonnon didaktiikan lehtori (1997–2002), josta kaudesta osan Suomen Akatemian tutkijatohtorina (2000–2001).Helsingoin yliopistoin kollegeumin tutkija (2001–2007) ja Helsingin yliopiston yliopistolehtori vuodesta 2002. Hän työskenteli Suomen Akatemian tutkijatohtorina (2008–2012).  Hän on toiminut virkaatekevänä systemaattisen teologian professorina (10/2012–12/2013) ja virkaatekevänä uskontofilosofian professorina (9/2014–12/2015).
Hänelle yhdessä muun työryhmän kanssa myönnettiin tiedonjulkistamisen valtionpalkinto (1997/1998) yhdessä Tuomas M. S. Lehtosen kanssa toimittamastaan teoksesta Keskiajan kevät. Suomalaisen tiedeakatemian jäsen Mäkinen on ollut vuodesta 2014.
Mäkisen puoliso (2002–) on professori Heikki Pihlajamäki.
Teokset

Mäkinen, Virpi: Property rights in the medieval discussion on Franciscan poverty.  (Väitöskirja)  Helsingin yliopisto, 1998.
Mäkinen, Virpi: Oravasaaren kylän historia.  Oravasaaren kyläyhdistys, 2001.  ISBN 952-91-3750-8
Mäkinen, Virpi (toim.): Lasaruksesta leipäjonoihin : köyhyys kirkon kysymyksenä.  Jyväskylä:  Atena, 2002.  ISBN 951-796-269-X
Mäkinen, Virpi: Keskiajan aatehistoria : näkökulmia tieteen, talouden ja yhteiskuntateorioiden kehitykseen 1100–1300 -luvuilla.  Jyväskylä:  Atena, 2003.  ISBN 951-796-310-6
Mäkinen, Virpi (toim.): Lutheran reformation and the law.  Leiden; Boston:  Brill, 2006.  ISBN 90-04-14904-X
Korkman, Petter & Mäkinen, Virpi (toim.): Transformations in medieval and early-modern rights discourse.  Dordrecht:  Springer, cop., 2006.  ISBN 978-1-4020-4211-9
Pihlajamäki, Heikki & Mäkinen, Virpi & Varkemaa, Jussi: Keskiajan oikeushistoria.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007.  ISBN 978-951-746-924-1
Mäkinen, Virpi & Pessi, Anne Birgitta (toim.): Kerjääminen eilen ja tänään : historiallisia, oikeudellisia ja sosiaalipoliittisia näkökulmia kerjäämiseen.  Tampere:  Vastapaino, 2009.  ISBN 978-951-768-251-0
Mäkinen, Virpi: The nature of rights : moral and political aspects of rights in late medieval and early modern philosophy.  Helsinki:  Societas philosophica Fennica, 2010.  ISBN 978-951-9264-71-4
Mäkinen, Virpi (toim.): Johdatus keskiajan teologiaan.  Helsinki:  Kirjapaja, 2017.  ISBN 978-952-288-753-5
1989 (Taylor’s Version)

| 1989 (Taylor’s Version) Taylor Swift |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 27. lokakuuta 2023
 Formaatti: CD, LP, C-kasetti, lataus, suoratoisto
 Tuottaja(t): Taylor Swift   Christopher Rowe   Shellback   Jack Antonoff   Ryan Tedder   Noel Zancanella   Patrik Berger   Imogen Heap
 Tyylilaji: pop, synthpop
 Kesto: 77.49
 Levy-yhtiö: Republic Records
Listasijoitukset
  1.    1.    2.     1. fyysiset albumit
Taylor Swiftin muut julkaisut
| Speak Now (Taylor’s Version) 2023 | 1989 (Taylor’s Version) 2023 | The Tortured Poets Department 2024 |
Singlet albumilta 1989 (Taylor’s Version)
 ”"Slut!"” Julkaistu: 27. lokakuuta 2023 (vain Italia)  ”Is It Over Now?” Julkaistu: 31. lokakuuta 2023
1989 (Taylor’s Version) on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijän Taylor Swiftin albumi, joka julkaistiin 27. lokakuuta 2023. Albumi on uudelleen levytetty versio Swiftin vuoden 2014 albumista 1989. Swift levyttää uudelleen vanhaa tuotantoaan levytysten oikeuksiin ja omistajuuteen liittyvän kiistan takia. Albumi sisältää viisi aiemmin julkaisematonta kappaletta, jotka olivat jääneet pois alkuperäiseltä levytykseltä.
1989 (Taylor’s Version) on ollut kaupallinen menestys. 1989 (Taylor’s Version) -albumia myytiin Yhdysvalloissa ensimmäisellä viikolla 1,6 miljoonaa kappaletta, mikä oli enemmän kuin millään Swiftin aiemmista albumeista.  Albumin kaikki kappaleet nousivat Billboard 100 -listalle, seitsemän niistä kärkikymmenikköön. Albumi nousi listakärkeen muun muassa Yhdysvalloissa ja Isossa-Britanniassa. Suomessa se nousi albumilistan sijalle 2.
Aiemmin julkaisematon kappale "Is It Over Now?" julkaistiin radiosinglenä. Kappale nousi Yhdysvalloissa Billboard 100 -listan kärkeen.
Taustaa > Alkuperäinen albumi

Alkuperäinen albumi 1989 julkaistiin vuonna 2014 Swiftin viidentenä studioalbumina. Albumi poikkesi tyyliltään Swiftin aiemmasta country-pop -tyylistä. Kappaleet ovat tyyliltään synth pop -musiikkia. Swift on sanonut, että 1989 on hänen ensimmäinen virallinen popalbuminsa. Swift kirjoitti ja tuotti albumin yhdessä Max Martinin ja Shellbackin kanssa. Lisäksi hän teki yhteistyötä Jack Antonoffin, Ryan Tedderin ja Imogen Heapin kanssa.
Julkaisuviikollaan albumi myi yli 1,2 miljoonaa kappaletta Yhdysvalloissa ja nousi suoraan Billboard 200 -listan kärkeen. Lisäksi albumi oli Yhdysvaltojen vuoden 2014 myydyin levy. Singlet ”Shake It Off”", ”Blank Space”, ”Bad Blood”, ”Style” ja ”Wildest Dreams” nousivat listoille Yhdysvalloissa ja useissa muissa maissa.
Taustaa > Uudelleen levytetyt albumit

Swift levyttää uudelleen kuusi ensimmäistä albumiaan musiikin master-nauhoitusten oikeuksiin ja omistajuuteen liittyvän kiistan takia. Swiftin entinen levy-yhtiö Big Machine myi nauhoitusten oikeudet musiikkimanageri ja liikemies Scooter Braunille ja yhtiö Ithaca Holdingsille vuonna 2019. Swift ei hyväksynyt kauppaa, koska hänelle ei annettu mahdollisuutta ostaa oikeuksia itse ja hän oli huonoissa väleissä Braunin kanssa. Hän julkaisi ensimmäiset uudelleet levytetyt albumit Fearless (Taylor’s Version) ja Red (Taylor’s Version) vuonna 2021. Speak Now (Taylor’s Version) julkaistiin vuoden 2023 heinäkuussa.
Tuotanto ja julkaisu

Swift työskenteli 1989 (Taylor’s Version) -albumilla useiden tuottajien kanssa. Christopher Rowe ja Swift toimivat tuottajina useimmilla kappaleilla. Jack Antonoff, Ryan Tedder, Noel Zancanella ja Imogen Heap tekivät uudet versiot kappaleista, joita he olivat olleet tekemässä alkuperäisellä albumilla. Alkuperäisen albumin tuottaja Shellback tuotti ”Wildest Dreams” -kappaleen uuden version. Max Martin ei palannut tuottajaksi.
Albumille lisättiin viisi kappaletta, jotka olivat jääneet pois alkuperäiseltä albumilta. Ne ovat pääosin Swiftin ja Antonoffin kirjoittamia ja tuottamia. Swift sävelsi kappaleen ”Say Don’t Go” yhdessä lauluntekijä Diane Warrenin kanssa.
Swift ilmoitti albumin julkaisusta konsertissa elokuussa 2023. Albumi 1989 (Taylor’s Version) ilmestyi 27. lokakuuta 2023.
Albumista julkaistiin suoratoistopalveluissa deluxe-versio, jossa on bonuskappaleena ”Bad Blood” -kappaleen remix. Remixillä on mukana rap-artisti Kendrick Lamar. Albumista on julkaistu myös vinyylinä Tangerine Edition -niminen painos, jossa on mukana uusi versio Swiftin kappaleesta "Sweeter Than Fiction".
Singlet

Ensimmäinen uudelleen levytetty kappale albumilta, ”Wildest Dreams (Taylor’s Version)”, julkaistiin julkaistiin 17. syyskuuta 2021 alkuperäisen version saavutettua suosiota Tiktok-palvelussa. Uusi versio kappaleesta ”This Love” ilmestyi 6. toukokuuta 2022. Kappale oli mukana The Summer I Turned Pretty -televisiosarjan trailerissa.
Aiemmin julkaisematon kappale ”"Slut!"” julkaistiin promosinglenä. Se on myös radiosingle Italiassa. Toinen aiemmin julkaisematon kappale ”Is It Over Now?” julkaistiin albumin virallisena singlenä muun muassa Yhdysvalloissa. Kappale nousi Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listan kärkeen.
Kaupallinen menestys

1989 (Taylor’s Version) menestynyt hyvin kaupallisesti. Albumia myytiin Yhdysvalloissa ensimmäisellä viikolla 1,6 miljoonaa kappaletta, mikä oli enemmän kuin millään Swiftin aiemmista albumeista. Kaikki tavallisen painoksen 21 kappaletta nousivat Billboard Hot 100 -listalle, kolme niistä (”Is It Over Now?”, ”Now That We Don’t Talk” ja ”"Slut!"”) kärkisijoille. Albumi oli samaan aikaan Billboard 200 -albumilistan kärjessä.
Albumi nousi listakärkeen myös muun muassa Isossa-Britanniassa, Australiassa, Saksassa ja Ruotsissa. Suomessa se oli yleisen albumilistan sijalla 2 ja nousi fyysisten albumien listan kärkeen.
Listasijoitukset > Viikottaiset listat

| Maa ja lista | Korkein sijoitus |
| --- | --- |
 Alankomaat (Album Top 100): 1
 Argentiina (Capif): 1
 Australia (ARIA Charts): 1
 Belgia (Ultratop Flanders): 1
 Belgia (Ultratop Wallonia): 1
 Espanja (PROMUSICAE): 1
 Irlanti (IRMA): 1
 Islanti (Tónlistinn): 2
 Iso-Britannia (OCC, Britannian albumilista): 1
 Italia (FIMI): 1
 Itävalta (Ö3 Austria Top 40): 1
 Japani (Oricon): 11
 Kanada (Canadian Albums Chart): 1
 Kroatia (HDU): 1
 Liettua (AGATA): 2
 Norja (VG-lista): 1
 Portugali (AFP): 1
 Puola (ZPAV): 2
 Ranska (SNEP): 1
 Ruotsi (Sverigetopplistan): 1
 Saksa (Gfk, Offizielle Top 100): 1
 Skotlanti (OCC): 1
 Slovakia (ČNS IFPI): 2
 Suomi (Suomen virallinen lista): 2
 Sveitsi (Hitparade): 1
 Tanska (Hitlisten): 1
 Tsekki (ČNS IFPI): 2
 Unkari (Mahasz): 2
 Uusi-Seelanti (Recorded Music NZ): 1
 Yhdysvallat (Billboard 200): 1
Listasijoitukset > Vuoden lopun listat

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Alankomaat (Album Top 100): 7
 Australia (ARIA Charts): 1
 Belgia (Ultratop Flanders): 7
 Belgia (Ultratop Wallonia): 54
 Espanja (PROMUSICAE): 8
 Iso-Britannia (Britannian albumilista): 3
 Italia (FIMI): 55
 Itävalta (Ö3 Austria): 4
 Portugali (AFP): 1
 Puola (ZPAV): 77
 Ranska (SNEP): 40
 Saksa (Gfk) : 5
 Sveitsi (Hitparade): 4
 Tanska (Hitlisten): 44
 Unkari (Mahasz): 22
 Uusi-Seelanti (Recorded Music NZ): 6

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Alankomaat (Album Top 100): 30
 Australia (ARIA Charts): 5
 Belgia (Ultratop Flanders): 9
 Belgia (Ultratop Wallonia): 92
 Espanja (PROMUSICAE): 28
 Iso-Britannia (Britannian albumilista): 15
 Itävalta (Ö3 Austria): 5
 Kanada(Canadian Albums Chart): 4
 Kroatia (HDU, ulkomaiset albumit): 11
 Portugali (AFP): 9
 Puola (ZPAV): 94
 Ranska (SNEP): 45
 Saksa (GfK) : 8
 Sveitsi (Hitparade): 7
 Tanska (Hitlisten): 60
 Uusi-Seelanti (Recorded Music NZ): 8
 Yhdysvallat (Billboard 200): 2
Global Albums (IFPI): 14

1 2 3  Sveitsin lista yhdistävää 1989 (Taylor’s Version) -albumin ja alkuperäisen 1989-albumin.
Myyntipalkinnot

| Maa | Sertifikaatti | Myöntäjä |
| --- | --- | --- |
|  Australia | 2x platinaa | Australian Recording Industry Association |
|  Espanja | platinaa | Productores de Música de España |
|  Italia | kultaa | Federazione Industria Musicale Italiana |
|  Itävalta | kultaa | IFPI Austria |
|  Iso-Britannia | platinaa | British Phonographic Industry |
|  Portugali | kultaa | Associação Fonográfica Portuguesa |
|  Puola | platinaa | Związek Producentów Audio Video |
|  Ranska | platinaa | Syndicat National de l’Édition Phonographique |
|  Saksa | kultaa | Bundesverband Musikindustrie |
|  Tanska | kultaa | IFPI Danmark |
|  Uusi-Seelanti | 2x platinaa | Recorded Music NZ |
Columbus Blue Jackets

| Columbus Blue Jackets |
| --- | --- |

Historia:  Columbus Blue Jackets   2000–
Perustettu:  2000
Kaupunki:   Columbus, Ohio
Kotiareena:  Nationwide Arena
– kapasiteetti:  18 500
Sarja:  NHL
Konferenssi:  Itäinen
Divisioona:  Metropolien
Värit:                

Toimitusjohtaja:   Don Waddell
Päävalmentaja:   Dean Evason
Kapteeni:   Boone Jenner
Omistaja:   John P. McConnell
Yhteistyöseurat:   Cleveland Monsters (AHL)
Stanley Cupit:  0
Konferenssin mestaruudet:  0
Divisioonan mestaruudet:  0
Infobox OKNimi-testi OK: 
Columbus Blue Jackets on yhdysvaltalainen ammattilaistason jääkiekkoseura, jonka kotikaupunki on Columbus Ohion osavaltiossa. Seura kuuluu NHL-liigan Itäisen konferenssin Metropolien divisioonaan.
Blue Jackets liittyi liigaan yhdessä Minnesota Wildin kanssa kaudella 2000–2001. Blue Jacketsin kotiareena on vuonna 2000 avattu 18 500 -paikkainen Nationwide Arena.