Hugo Paynsilainen

Hugo Paynsilaisen vaakuna
Hugo Paynsilainen (Hugues de Payens, n. 1070–1136) oli Temppeliherrain ritarikunnan perustajajäsen ja ritarikunnan ensimmäinen suurmestari.
Hugo Paynsilaisen syntymäajasta ja paikasta ei ole varmoja tietoja. Joidenkin historioitsijoiden mukaan hän olisi syntynyt Ardechessa, mutta useimpien mukaan Champagnen maakunnassa. Hän syntyi noin vuonna 1070 Payensin mailla, noin kymmenen kilometrin päässä Troyesta. Hugo lyötiin ritariksi noin vuonna 1085, sillä hänet mainitaan Montignyn herrana eräässä tuolta ajalta peräisin olevassa perukirjassa.
Hugo Paynsilainen oli ilmeisesti merkittävä hahmo Champagnen kreivin hovissa, sillä Hugo mainitaan todistajana useissa Champagnen kreivin lahjoitusasiakirjoissa. On epäselvää, osallistuiko Hugo Paynsilainen ensimmäiseen ristiretkeen. Koska häntä ei kuitenkaan mainita Champagnen kreivin ristiretken ajalta peräisin ollevissa lahjoituskirjoissa, on todennäköistä, että Hugo oli silloin Lähi-Idässä. 
Ristiretkellä Hugo Paynsilainen palveli luultavasti Godefroy de Bouillonin joukoissa.
Hugo Paynsilainen osallistui Champagnen kreivin Jerusalemiin suuntautuneelle pyhiinvaellukselle vuonna 1104. Seuraavana vuonna Hugo palasi Ranskaan.
Vuonna 1114 Hugo Paynsilainen matkusti useamman ritarin muodostamassa ryhmässä uudelleen Pyhään maahan Champagnen kreivin tuen turvin. Hugo Paynsilainen ja hänen toverinsa toimivat Jerusalemissa Pyhän haudan kirkon vartijoina ja suojelivat kaupunkiin saapuvia pyhiinvaeltajia. Heidän ensimmäisiä tehtäviään oli Destroitin vartiotornin rakentaminen Cesareen ja Haifan väliselle tielle. Vuonna 1118 he perustivat "Kristuksen ja Salomon temppelin köyhät ritarit" -nimisen ritarikunnan. Nimi tuli siitä, että heidän päämajansa sijaitsi perimätiedon mukaan sillä paikalla, jossa olivat kuningas Salomon temppelin rauniot.
Vuonna 1119 Hugo Paynsilainen, Godfrey de Saint Adhemar sekä kuusi tai seitsemän muuta ranskalaista ritaria saivat Jerusalemin kuningaskunnan kuninkaalta Balduin II:lta luvan perustaa ritarikunnan, jonka tarkoituksena oli suojella kaikkia Jerusalemiin matkaavia pyhiinvaeltajia. He antoivat luostarilupauksensa Jerusalemin patriarkalle sekä ottivat ritarikunnan nimeksi ”Jerusalemin temppelin ritarit", lyhennettynä temppelin ritarit eli temppeliritarit. Hugo Paynsilainen valittiin ritarikunnan ensimmäiseksi suurmestariksi.
Vuoden 1127 syksyllä Jerusalemin kuningas Balduin II ja patriarkka Goromond päättivät lähettää Hugo Paynsilaisen ja viisi muuta temppeliherraa Eurooppaan pyytämään apua nopeasti kasvaneelle ritarikunnalle. Balduin lähetti lisäksi kirjeen vaikutusvaltaiselle sisterssiläismunkkien johtajalle, apotti Bernhard Clairvauxlaiselle. Viestissään Balduin painotti kahta asiaa. Ensinnäkin olisi tärkeää, että temppeliritarit saisivat virallisen tunnustuksen toiminnalleen Pyhällä maalla. Toiseksi uusi ritarikunta tarvitsi säännöstön, jonka mukaan elää, ja jonkun tulisi laatia tämä säännöstö. Hugo Paynsilainen matkusti Eurooppaan vielä samana vuonna. Matkallaan hän tapasi muun muassa Bernhard Clairvauxlaisen, joka laatikin temppeliherroille sisterssiläisten ohjeistoon perustuvan säännöstön.
Seuraavien kahden vuoden aikana Hugo Paynsilainen ja hänen kumppaninsa matkustivat ympäri Ranskaa ja rekrytoivat ritarikuntaan uusia ritareita. Keväällä 1129 Hugo Paynsilainen lähti Marseillesta paluumatkalle Pyhään maahan. Hänen mukanaan oli hänen seuralaisensa ja lukuisia uusia ritareita. Hugo Paynsilainen johti Temppeliherrain ritarikuntaa lähes kahdenkymmenen vuoden ajan. Hän kuoli Palestiinassa 1136. Ritarikunnan seuraavaksi suurmestariksi valittiin Robert de Craon.