stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alaa Salah

Alaa Salah (arab. آلاء صالح‎, ’Ālā’ Ṣālaḥ) on sudanilainen arkkitehtiopiskelija, josta tuli khartumilaisen valokuvaaja Lana Harounin ottaman kuvan johdosta symboli Sudanissa joulukuussa vuonna 2018 alkaneille mielenosoituksille, joissa mielenosoittajat vaativat presidentti Omar Hassan al-Bashirin eroa.
Alaa Salah opiskelee arkkitehtuuria Khartumin kansainvälisessä yliopistossa. Hän osallistui mielenosoituksiin niiden alusta asti. Hänet kuvattiin 8.4.2019, kun hän oli auton katolla seisten johtamassa protestilaulujen laulamista armeijan päämajan edessä pidetyssä mielenosoituksessa. Hänellä on kuvassa päällään sudanilainen toub- tai thobe-asu, joka on valkoisesta puuvillakankaasta valmistettu perinnevaate. Tuota perinteistä asua ei enää juuri käytetä Sudanissa, ja se yhdistetään vanhempiin sukupolviin. 1940– ja 1950-luvuilla Sudanissa naisaktivistit pukeutuivat valkoiseen thobeen. Salahilla oli myös korvissaan pyöreät kultaiset korvakorut, jollaiset ovat yleensä periytyneet äidiltä tyttärelle. Valokuvaaja Lana Harounin kännykällä ottama kuva lähti leviämään sosiaalisessa mediassa ja siitä tuli mielenosoitusten symboli.
Aiheesta muualla

Salih, Zeinab Mohammed: 'I was raised to love our home': Sudan's singing protester speaks out The Guardian. 10.4.2019. Viitattu 13.4.2019 (englanniksi).
Burke, Jason: ‘Inspiring’ protester becomes symbol of resistance for Sudanese women The Guardian. 9.4.2019. Viitattu 13.4.2019 (englanniksi).
Ebrahim, Shannon: Alaa Salah: The woman at the forefront of the Sudan's liberation IOL. 12.4.2019. Viitattu 13.4.2019 (englanniksi).
Wulfhorst, Ellen & Ryan, Kate: Alaa Salah 'will not bow down' after receiving death threats IOL. 12.4.2019. Viitattu 13.4.2019 (englanniksi).
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa 
Henkilöt:  Yle
Dream (tubettaja)

| Dream |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Muut nimet:  DreamWasTaken
Syntynyt: 12. elokuuta 1999 (ikä 25)
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  tubettaja Twitch-striimaaja
Muut tiedot
Aktiivisena:  2014–
Dream (s. 12. elokuuta 1999) on yhdysvaltalainen tubettaja ja Twitch-striimaaja, joka tunnetaan Minecraft-sisällöstä. Marraskuussa 2024 Dreamin pääkanavalla oli 32,1 miljoonaa tilaajaa ja yli 3,2 miljardia katselukertaa.
Ura

Dream loi Youtube-kanavansa vuonna 2014, mutta alkoi julkaista videoita säännöllisesti vasta vuonna 2019, jolloin hänen kanavansa lähti kasvuun lähes heti. Vuonna 2020 hänen Youtube-kanavansa oli yksi nopeiten kasvavista sekä Yhdysvalloissa koko sivuston toiseksi suosituin.
Dreamin sisältö perustuu erilaisten haasteiden suorittamiseen Minecraftissa. Minecraft Manhunt on hänen suosituin Youtube-videosarjansa.
Ura > Dream SMP

Dream on Dream Team -nimisessä ryhmässä, johon kuuluvat hänen lisäkseen tubettajat GeorgeNotFound ja Sapnap. Ryhmä esiintyy toistensa videoilla usein.
Dream SMP on Dream Teamin perustama ja Dreamin omistuksessa oleva yksityinen Minecraft-palvelin. Palvelimella pelaa Dream Teamin ohella monia tunnettuja striimaajia ja tubettajia. Pelaajat roolipelaavat palvelimella hahmoina, joiden ympärille he ovat kehittäneet etenevän juonen. Juoni on löysästi käsikirjoitettu, mutta suuri osa siitä perustuu striimien aikana tapahtuvaan improvisointiin.
Ura > Minecraft speedrunning

Dream on tehnyt kolme Minecraft speedrun-maailmanennätystä, jotka on sittemmin rikottu.
Joulukuussa 2020 Dream kohtasi spekulointia huijaamisesta Minecraft speedrun -suorituksessa, jonka hän oli Twitch-striimannut lokakuussa 2020. Kyseinen aika oli yltänyt speedrun.com-sivuston tulostaulukossa viidenneksi, mutta sivuston moderaattorit päättivät poistaa sen epäilyttävyyden vuoksi listalta. Moderaattorit julkaisivat lisäksi asiakirjan ja Youtube-videon , joissa analysoitiin Dreamin speedrun-suorituksia kuudessa Twitch-striimissä, jotka olivat ajallisesti lähellä epäiltyä huijausta. Moderaattorit tekivät johtopäätöksen, että Dream on lisännyt suorituksissa onneaan käyttämällä modia, joka parantaa pelin todennäköisyyksiä pelaajan eduksi.
Dream vastasi syytöksiin julkaisemalla Youtube-videon, jossa kielsi huijanneensa. Dream poisti kyseisen videon myöhemmin kanavaltaan. Toukokuussa 2021 Dream julkaisi asiakirjan, jossa tunnusti käyttäneensä vahingossa kyseisissä speedrun-suorituksissa pelin todennäköisyyksiä muuttavaa modia. Dream kertoi asiakirjassa, ettei ollut tiennyt modin olleen päällä suoritusten aikana, ja sai tietää asiasta vasta myöhemmin, kiellettyään syytökset.
Diskografia > Singlet

”Roadtrip” (feat. PmBata, 2021)
”Mask” (2021)
"Change My Clothes" (feat. Alec Benjamin, 2021)
Diskografia > Albumit

To Whoever Wants to Hear (2023)
Palkinnot ja ehdokkuudet

| Vuosi | Palkinto-gaala | Kategoria | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | Streamy Awards | Gaming | Voitto |  |
| 2020 | Streamy Awards | Breakout Creator | Ehdokkuus |  |
Jaafar Nimeiri

| Jaafar Nimeiri |
| --- | --- |
 Jaafar Nimeiri vuonna 1974.
Sudanin presidentti
 12. lokakuuta 1971* – 6. huhtikuuta 1985 *vuodesta 1969 vallankumousneuvoston johdossa  
Edeltäjä:  Ismail al-Azhari
Seuraaja:  (sotilasvalta)
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. huhtikuuta 1928 Omdurman
Kuollut: 30. toukokuuta 2009 Khartum
Jaafar Muhammad Nimeiri (arab. جعفر محمد النميري‎, Ja‘far Muḥammad an-Nimayrī;  1. tammikuuta 1930 Omdurman – 30. toukokuuta 2009 Khartum) oli Sudanin presidentti vuoteen 1985. Hän oli mukana johtamassa sotilasvallankaappausta 1969. Hän otti vuonna 1983 islamistien painostamana käyttöön islamilaisen šarialain, joka kosketti myös etelän kristittyjä.
Nimeiri oli valtiovierailulla Yhdysvalloissa, kun Sudanissa käynnistynyt sotilasvallankaappaus syrjäytti hänet vuonna 1985. Hän eli vuoteen 1999 maanpaossa Sudanin pohjoisnaapurissa Egyptissä.
Vuonna 2000 Nimeiri osallistui presidentinvaaleihin ja tuli toiseksi Omar al-Bashirin jälkeen saatuaan vajaat kymmenen prosenttia äänistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jaafar Nimeiri Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat 
Muut:  NARA  SNAC  IdRef
Kazuo Ishiguro

| Kazuo Ishiguro |
| --- | --- |
 Ishiguro vuonna 2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. marraskuuta 1954 (ikä 70)
Kansalaisuus:  Britannia
Kirjailija
Tuotannon kieli: englanti
Aikakausi:  1981–
Esikoisteos:  Silmissä siintävät vuoret (1982)
Palkinnot
 Booker-palkinto (1989)   Nobelin kirjallisuuspalkinto (2017) 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Kazuo Ishiguro (s. 8. marraskuuta 1954 Nagasaki) on japanilaissyntyinen brittikirjailija. Hänelle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 2017.
Elämä ja ura

Ishiguro muutti perheensä kanssa Englantiin vuonna 1960 isänsä työn vuoksi ja kävi koulua Surreyssa. Hän opiskeli englannin kieltä ja filosofiaa Kentin yliopistossa ja luovaa kirjoittamista East Anglian yliopistossa Malcolm Bradburyn johdolla. Tuolloin hän tapasi myös kirjailijanuransa varhaisen mentorin, Angela Carterin.
Vuonna 1981 kolme Ishiguron novellia julkaistiin teoksessa Introductions 7: Stories by New Writers. Kokopäiväisesti Ishiguro alkoi kirjoittaa vuonna 1982. Samana vuonna ilmestyi hänen esikoisromaaninsa Silmissä siintävät vuoret. Se sai Winifred Holtbyn muistopalkinnon. Vuonna 1983 Granta-kirjallisuuslehti nimesi Ishiguron yhdeksi 20 lupaavasta nuoresta brittikirjailijasta.
Ishiguron toinen romaani Menneen maailman maalari ilmestyi vuonna 1986. Se käsittelee Japanin suhdetta toisen maailmansodan tapahtumiin. Teos voitti Whitbreadin Vuoden kirja -palkinnon ja oli ehdolla Booker-palkinnon saajaksi. Vuonna 1989 ilmestyi Ishiguron kolmas romaani, sodanjälkeiseen Englantiin sijoittuva Pitkän päivän ilta. Se sai Booker-palkinnon ja siitä tehtiin samanniminen elokuva, jonka pääosia näyttelivät Anthony Hopkins ja Emma Thompson.
Ishiguron neljäs romaani Surullinen pianisti (1995) sai ilmestymisvuonnaan Cheltenham-palkinnon. Vuonna 2000 ilmestyi Shanghaihin sijoittuva teos Me orvot, joka oli Whitbread- ja Booker-palkintoehdokkaana. Ishiguron kuudes romaani Ole luonani aina (2005) oli Booker-palkintoehdokas ja Arthur C. Clarke -palkintoehdokas. Teoksesta ilmestyi samanniminen elokuva vuonna 2010. Vuonna 2009 ilmestyi Ishiguron ensimmäinen novellikokoelma Yösoittoja (2009), joka oli ehdolla James Tait Back -muistopalkinnon saajaksi. Ishiguron seitsemäs romaani Haudattu jättiläinen ilmestyi vuonna 2015 ja viimeisin romaani Klara ja aurinko vuonna 2021.
Ishiguron kirjoja on käännetty yli 30 kielelle. Suomessa niitä on ilmestynyt Tammen Keltaisessa kirjastossa. Kirjoja ovat suomentaneet Marjatta Kapari ja Helene Bützow.
Kirjojen lisäksi Ishiguro on tehnyt alkuperäiskäsikirjoituksen Channel 4:n televisioelokuviin A Profile of Arthur J. Mason (1984) ja The Gourmet (1985).
Vuonna 1995 Ishiguro sai Brittiläisen imperiumin ritarikunnan OBE-arvonimen. Hän on Royal Society of Literaturen jäsen. Ranskan hallitus myönsi hänelle vuonna 1998 Chevalier de l’Ordre des Arts et des Lettres -kunniamerkin.
Ishiguro asuu Lontoossa vaimonsa kanssa. Heillä on yksi tytär.
Teokset

Introductions 7. Stories by New Writers.  (Yhteisjulkaisu)  London:  Faber & Faber, 1981.  ISBN 978-057-11-1680-5
Silmissä siintävät vuoret.  ((A Pale View of Hills, 1982.) Suomentanut Marjatta Kapari)  Helsinki:  Tammi, 1983.  ISBN 951-30-5690-2
Menneen maailman maalari.  ((An Artist of the Floating World, 1986.) Suomentanut Helene Bützow)  Helsinki:  Tammi, 1988.  ISBN 951-30-6701-7
Pitkän päivän ilta.  ((The Remains of the Day, 1989.) Suomentanut Helene Bützow)  Helsinki:  Tammi, 1990.  ISBN 951-30-9201-1
Surullinen pianisti.  ((The Unconsoled, 1995) Suomentanut Helene Bützow)  Helsinki:  Tammi, 2019.  ISBN 978-952-04-0121-4
Me orvot.  ((When We Were Orphans, 2000.) Suomentanut Helene Bützow)  Helsinki:  Tammi, 2002.  ISBN 951-31-1866-5
Ole luonani aina.  ((Never Let Me Go, 2005.) Suomentanut Helene Bützow)  Helsinki:  Tammi, 2005.  ISBN 951-31-3195-5
Yösoittoja.  ((Nocturnes, 2009.) Suomentanut Helene Bützow)  Helsinki:  Tammi, 2011.  ISBN 978-951-31-4922-2
Haudattu jättiläinen.  ((The Buried Giant, 2015.) Suomentanut Helene Bützow)  Helsinki:  Tammi, 2016.  ISBN 978-951-31-8652-4
Klara ja aurinko.  ((Klara and the Sun, 2021.) Suomentanut Helene Bützow)  Helsinki:  Tammi, 2021.  ISBN 978-952-04-2720-7
Elokuvat

The Saddest Music in the World (2003, elokuvakäsikirjoitus)
The White Countess (2005, elokuvakäsikirjoitus)
Naantali

| Naantali Nådendal |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 

Sijainti:  60°28′05″N, 022°01′35″E
Maakunta:  Varsinais-Suomen maakunta
Seutukunta:  Turun seutukunta
Kuntanumero:  529
Hallinnollinen keskus:  Naantalin keskustaajama
Perustettu:  1443
Kuntaliitokset:  Naantalin mlk (1964) Merimasku (2009) Velkua (2009) Rymättylä (2009)
Pinta-ala ilman merialueita:  316,43 km² 234:nneksi suurin 2022 
Kokonaispinta-ala:  688,24 km² 175:nneksi suurin 2022 
– maa:  312,57 km²
– sisävesi:  3,86 km²
– meri:  371,81 km²
Väkiluku:  20 108 54:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  64,33 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  14,8 %
– 15–64-v.:  58,8 %
– yli 64-v.:  26,3 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  94,8 %
– ruotsinkielisiä:  1,4 %
– muut:  3,9 %
Kunnallisvero:  6,4 % 299:nneksi suurin 2025 
Työttömyysaste:  7,0 % (2019) 
Kaupunginjohtaja:  Laura Leppänen
Kaupunginvaltuusto:  43 paikkaa
  2021–2025   • Kok.   • SDP   • PS   • Kesk.   • Vihr.   • KD   • Vas.:   16 9 6 5 4 2 1
www.naantali.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Naantali (ruots. Nådendal) on kaupunki Suomessa. Se sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu 20 108 ihmistä ja sen pinta-ala on 688,24 km², josta 3,86 km² on sisävesiä. Väestötiheys on 64,33 asukasta/km². Kaupungin asukkaista suomenkielisiä on 97,6 % ja ruotsinkielisiä 1,7 %.
Naantalissa sijaitsee tasavallan presidentin kesäasunto Kultaranta.
Merimasku, Rymättylä ja Velkua liittyivät osaksi Naantalia vuoden 2009 alussa. Kaupungin nimi ja vaakuna säilyivät ennallaan. Osakuntaliitos 1.1.2011 siirsi Livonsaaren ja Lempisaaren alueet Maskusta Naantaliin. Liitosten jälkeen asukasluvuksi tuli vajaat 20 000. Liitetyt alueet kasvattivat kaupungin pinta-alaa yhteensä noin 50 neliökilometriä, maata alueesta on runsaat 27 km², loput vesialuetta.
Taloustutkimuksen vuoden 2008 kuntien imagotutkimuksen mukaan Naantalilla on kokoluokkansa (alle 20 000 as.) kunnista paras imago.
Maantiede

Naantalin keskusta on mantereen puolella. Tämän lisäksi Naantaliin kuuluvat Luonnonmaan ja Otavan saaret sekä suuri määrä pienempiä saaria, kuten Kailo, Livonsaari ja Palva. Saarten alue on enimmäkseen metsää ja maaseutua, kun taas manner on enimmäkseen taajamaa.
Naantalin naapurikunnat ovat Parainen, Masku, Raisio, Taivassalo ja Turku.
Naantalista on Turkuun matkaa 16 kilometriä.
Historia

Naantali on yksi Suomen vanhimmista kaupungeista. Se perustettiin keskiajalla birgittalaisluostarin ja sen kaupunkia edelleen hallitsevan kirkon ympärille. Kaupungin perusti kuningas Kristofer Baijerilainen, joka siirsi alun perin Maskun Karinkylään perustetun (1438) luostarin Naantalin kirkon yhteyteen vuonna 1443. Luostarille myönnettiin oikeudet kaupankäyntiin, ja kaupunki alkoi kasvaa sen ympärille. Kaupungista tuli myös merkittävä pyhiinvaellusten kohde. Naantalin vaakunan kirjaimet vg tulevat Karinkylässä sijainneen luostarin synnyinpaikan latinankielisestä nimestä Vallis gratiae (Nådendal, ’Armon laakso’).
Luostari suljettiin 1500-luvulla uskonpuhdistuksen jälkeen. Tämä merkitsi kaupungille suurta lama-aikaa, jonka aikana se tunnettiin luostarin perintönä lähinnä kudotuista sukistaan. Lamaa kesti 1700-luvun puoleen väliin saakka. Tällöin kaupunki sai tullipuomin ja tullikamarin.
Kylpylätoiminta Naantalissa alkoi jo 1723 kun Viluluodon terveyslähde avattiin. Toiminta vakiintui kuitenkin vasta 1863, kun kylpylä siirrettiin kaupungin rantaan kirkon alapuolelle.
1868 valmistui edelleen toimiva ravintola Kaivohuone. Vanhan kylpylän toiminta päättyi kysynnän vähennyttyä 1863. Vuonna 1922 Luonnonmaalla sijaitsevasta Kultarannasta tuli tasavallan presidentin kesäasunto.
Vuonna 1933 Naantalissa järjestettiin pohjoismainen piispainkokous arkkipiispa Lauri Ingmanin toimiessa isäntänä.
Kaupungille koitti parempi aika 1950-luvulla, kun se taloutta hallitsevat raskaan teollisuuden yksiköt perustettiin. Vuonna 1964 kaupungin asukasluku kasvoi huomattavasti, kun Naantali ja väkiluvultaan suurempi Naantalin maalaiskunta yhdistettiin. Vuonna 1984 turkulaisten yrittäjien, Ritva ja Pekka Niemen yhtiö Kuntoutusyhtymä Oy rakennutti Kalevanniemelle uuden ja ajanmukaisen kylpylän. Tämä kohotti kaupungin mainetta matkakohteena.
Liikenne

Naantaliin johtava päätie on Armonlaaksontie eli kantatie 40 eli E18. Saaristoon johtava tie on Rymättyläntie eli seututie 189 ja mantereesta erottava silta on Naantalinsalmen silta. Ukko-Pekan silta sen vieressä on kevyelle liikenteelle.
Raision keskustan kautta kulkeva vanha Naantalintie on Turun ja Naantalin välisen tiheän bussiliikenteen pääreitti. Kaupunkiin johtaa myös rautatie Raisiosta, mutta sillä ei ole enää henkilöliikennettä. Naantalin satama on Suomen kolmanneksi suurin kunnallinen satama. Naantalista 15 kilometrin säteellä Turussa sijaitsevat Turun lentoasema, kolme rautatieasemaa (satama, päärautatieasema ja Kupittaa) sekä Turun satama.
Kesäisin Turun ja Naantalin väliä liikennöi kahdesti päivässä Suomen rannikon viimeinen reittiliikenteessä oleva matkustajahöyrylaiva, S/S Ukkopekka.
Elinkeinoelämä

Turismin lisäksi Naantalin merkittävimmät elinkeinot ovat sähkötuotteiden valmistus, öljynjalostus, muu teollisuus ja palvelut. Naantalin satama on Suomen kolmanneksi suurin tavarasatama. Satamassa on myös Suomen Viljavan Naantalin viljasiilot, Fortumin Naantalin voimalaitos, joka muun muassa tuottaa vesikaukolämpöä Turun alueen asukkaille, Nesteen Naantalin jalostamo ja Exxon Mobilin Naantalin voiteluainetehdas. Luonnonmaalla sijaitsee Turun Korjaustelakka Oy, joka on Pohjois-Euroopan suurin kuivatelakka.
Suurimmat työnantajat ovat Neste, Fortum, Tata Steel Naantali Steel Service Centre, Finnfeeds Finland, Turun Korjaustelakka, Naantalin Kylpylä, Naantalin kaupunki, Muumimaailma, Boyfood, Terhi Oy ja Cityvarasto Oyj.lähde?
Yritystoimipaikkoja kaupungissa on 936.milloin?
Elinkeinorakenne:
palvelut 59,0 %
jalostus 34,4 %
alkutuotanto 0,3 %
muu tai tuntematon 6,3 %
Elinkeinoelämä > Kylpylätoiminta

Naantalin kaupungilla on pitkät kylpyläperinteet. Naantalin kehittyminen kylpyläkaupungiksi sai alkunsa Luolalanjärven rannalla sijainneen Viluluodon lähteen löytymisestä. 1700-luvulla lähdettä käytettiin terveyslähteenä ja lähteelle rakennettiin pieni kaivohuone. Vuonna 1863 Nunnalahdelle rakennetun kylpylän hoitoihin kuului mm. Viluluodon 'ihmeitä tekevän' terveysveden juonti ja savihoidot. Myöhemmin kylpylätoiminta tyrehtyi, kunnes se herätettiin jälleen henkiin 1984, kun Naantalin Kylpylä perustettiin.
Urheilu

Naantalin tunnetuimmat urheiluseurat ovat Naantalin Löyly (lajeina maastohiihto ja yleisurheilu) sekä VG-62 (lajeina jalkapallo, jääkiekko, lentopallo, ringette, yksinluistelu ja muodostelmaluistelu). Näiden seurojen toiminta keskittyy Kuparivuoren mäelle, jossa sijaitsee yleisurheilukenttä ja kaksi jäähallia, vuonna 2002 avattu 500-katsomopaikkainen Aurinkoareena ja 1986 avattu Kuparivuori-halli. Koripallossa Naantalia edustaa Naantalin Koripalloilijat (NaKo).
Urheilu > Golf

Naantalissa on kaksi golfkenttää. Vuonna 2006 avattiin Aurinko Golf Venkaan ja 2007 Kultaranta Golf Luonnonmaalle. Molemmilla kentillä on täysimittainen 18-reikäinen golfkenttä; Aurinko Golf:issa on lisäksi tasoituskelpoinen 9 reiän kenttä ja Kultaranta Golf:issa par 3- ja par 2-kentät. Molemmilta kentiltä löytyy myös klubitalo palveluineen.
Urheilu > Salibandy

Jääkiekon ja jalkapallon jälkeen harrastajamäärältään Suomen kolmanneksi suurin laji, salibandy, on myös Naantalissa vahvasti edustettuna. Naantalin salibandyseura on SB Naantali. Joukkueita on naisissa, miehissä ja junioreissa.
Urheilu > Lentopallo

Lentopalloa pelataan miehissä ykkössarjassa, kaksi joukkuetta kolmossarjassa sekä viitossarjassa. Naisissa sarjana on nelossarja. Joukkue on VG-62. Lisäksi kaupungissa on aktiivista lentopallopuulaakitoimintaa, joukkueita siinä on talvella yli kaksikymmentä, kesällä beach-puulaakissa hieman enemmän.
Urheilu > Ringette

Naantalilla on pitkät perinteet ringetessä. Jo Suomen ensimmäisessä ringetteturnauksessa 1980 oli mukana kaksi joukkuetta Naantalista. Nykyään Naantalin VG-62 on SM-sarjan menestynein ringettejoukkue.
Nähtävyydet

Naantalin vanha kaupunki on vanha puutaloalue, joka on nähtävyys jo itsessään. Miljöö on tuttu myös Risto Räppääjä -elokuvista. Meritse kesällä, kahdesti päivässä, yhteyttä Naantalin ja Turun välillä pitää höyrylaiva S/S Ukkopekka.
Kaupungissa on useita tunnettuja matkailunähtävyyksiä. Näitä ovat luostarikirkon lisäksi Kailon saaressa sijaitseva Muumimaailma sekä presidentin kesäasunto Kultaranta.
Vilkas venesatama, lukuisat ravintolat ja kahvilat sekä pienet putiikit ja galleriat ovat kaupungin matkailullisia vetovoimatekijöitä.kenen mukaan?
Naantalissa järjestettäviä tapahtumia ovat kesäkuussa järjestettävät Naantalin Musiikkijuhlat (vuosittain lähes 18 000 konserttikävijää) sekä heinäkuussa vietettävä Unikeonpäivä.
Suomen Asuntomessujen hallitus päätti 19.4.2018 kaupungin hakemuksesta, että vuoden 2022 asuntomessut järjestetään Naantalin Luonnonmaalla.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Naantalissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Merimaskun seurakunta
Naantalin seurakunta
Rymättylän seurakunta
Nämä seurakunnat muodostavat Naantalin seurakuntayhtymän.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Naantalissa toimii Naantalin helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Naantalin alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Naantalin kaupungin nykyisellä alueella:
Velkuan seurakunta (liitetty Naantalin seurakuntaan 2005)
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Naantalin väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 11 328 | 11 328 |
| 1985 | 1985 |    | 13 246 | 13 246 |
| 1990 | 1990 |    | 14 622 | 14 622 |
| 1995 | 1995 |    | 15 854 | 15 854 |
| 2000 | 2000 |    | 16 743 | 16 743 |
| 2005 | 2005 |    | 17 788 | 17 788 |
| 2010 | 2010 |    | 18 596 | 18 596 |
| 2015 | 2015 |    | 18 961 | 18 961 |
| 2020 | 2020 |    | 19 301 | 19 301 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Naantalissa oli 19 167 asukasta, joista 16 284 asui taajamissa, 2 641 haja-asutusalueilla ja 242:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Naantalin taajama-aste on 86,0 %. Naantalin taajamaväestö jakautuu viiden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Turun keskustaajama* | 14 064 |
| 2 | Järvensuu | 1 014 |
| 3 | Rymättylän kirkonkylä | 772 |
| 4 | Isokylä | 228 |
| 5 | Poikko | 206 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Naantalin keskustaajama/kaupunkialue ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Turun keskustaajamaa, joka ulottuu Naantalin lisäksi usean Turun lähikunnan alueelle. Yhteensä Turun keskustaajamassa on 272 230 asukasta ja sen pinta-ala on 280,82 neliökilometriä.
Kaupunginosat ennen kuntaliitosta 2009

Naantali on kaupunkisuunnittelua ja tilastointia varten jaettu 21 kaupunginosaan, joista 12 sijaitsee mantereella ja loput Luonnonmaalla. Mannerpuolella asuu 12 207 asukasta. Kaupunginosat ja asukasluvut:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Naantali 14 072  Mannerpuoli 12 207  Kantakaupunki 3 246  Viluluoto 367  Ruona 1 568  Karvetti 1 885  Taimo 1 149  |  Lietsala 1 425  Luikkio 605  Soininen 1 565  Ladvo-Venka 71  Murikko 118  Luolala 75  Humalisto-Satama 133  |  Luonnonmaa 1 697  Kultaranta 357  Viialanranta 218  Viiala 706  Kukola 16  Keitilä 115  Isokylä 115  |  Haijainen 49  Kirstilä 14  Käkölä 107  Kaivola 120  Muu 168  |
Ympäristö ja luonto

Naantalin edustan merialue on tyypillistä Saaristomeren sisäsaaristoa, jossa erikokoiset salmet, selät ja saaret vaihtelevat. Turun-Naantalin edustan merialueen tilaa on systemaattisesti tarkkailtu 1960-luvun lopulta lähtien.
Naantalin merkittävin luontokohde on valtakunnallisesti arvokas luonnonsuojelualue, Tamminiemen luonnonsuojelualue, josta suurin osa on jalopuuvaltaista kuivaa lehtometsää.
Naantalin keskustasta kilometri itään sijaitsee Luolalanjärvi, joka on suosittu lintuvesi.
Naantalin lounaisosissa sijaitsee Pakinaisten saaristo, joka on 571 hehtaarin kokoinen, saaristoinen Natura 2000- ja luonnonsuojelualue. Naantalin keskiosissa Merimaskussa sijaitsee noin 11 hehtaarin kokoinen Villivuoren luonnonsuojelualue joka on maakuntakaavaluonnoksessa merkitty maakunnallisesti arvokkaana suojelukohteena luonnontieteellisin ja maisemallisin perustein. Villivuorella pesii uhanalainen kangaskiuru.
Luonnonmaan saaren länsirannalla sijaitsee Naantalin ainoa luonnonsuojelulain nojalla rauhoitettu luonnonmuistomerkki. Se on vanha ja kookas mänty, joka on maakunnallisesti arvokas luontokohde ja esitetty Turun seudun maakuntakaavassa.
Naantalin kaupungin nimikkokasvi on humala ja nimikkolintu on leppälintu.
Ystävyyskaupungit

Vadstena, Ruotsi
Nordfyn, Tanska
Svelvik, Norja
Vesturbyggð, Islanti
Puck, Puola
Ystävyyskaupungit > Entiset ystävyyskaupungit

Kirovsk, Venäjä
Naantali kulttuurissa

Sanonnan mukaan jokin voi paistaa kuin Naantalin aurinko. Sanonta on peräisin noin vuonna 1750 rakennetusta Naantalin tullihuoneesta, jonka Tullikadun ja Kaivokadun kulmassa sijaitsevaa porttia koristi puinen, sädehtivä aurinko.
Naantali kulttuurissa > Murre

Naantalin alueella puhutun kielen perustana on pohjoinen Lounais-Suomen murre. Naantalin murre kuuluu Lounais-Suomen pohjoisryhmän Maskun alaryhmään.