stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
SCAMP
Rakentaminen > Itse sahaaminen

SCAMP:in rakentaminen niin sanotun "suoran tavaran" -menetelmän mukaan on mahdollista. Tällöin piirustukset tilataan Small Craft Advisor -lehdeltä ja kaikki puutavara hankitaan ja sahataan itse. Luonnollisesti tämä on työläin ja virhealttein lähestymistapa.
Rakentaminen > CNC-sahattu kitti

Suosittu tapa rakentaa SCAMP on tilata konesahattu kitti, jossa hukkaa on syntyy vähän ja kaikki sahauslinjat ovat erittäin tarkkoja. Euroopassa kittiä toimittaa brittiläinen yritys Jordan Boats.
Rakentaminen > SCAMP Camp

Vuonna 2010 Northwest school of Wooden Boat Building aloitti kahdesti vuodessa pidettävän SCAMP-rakennusleirin, joka järjestetään Yhdysvalloissa ja jota kutsutaan nimellä SCAMP Camp. Sen aikana osallistujat rakentavat itselleen SCAMP-veneen CNC-leikattua kittiä käyttäen, ohjaajinaan veneenrakentamisen ammattilaisia, kuten itse John Welsford.
Yksityyppiluokka

Vuonna 2012 American Sailing Association -purjehdusliitto teki SCAMP:ista yksityyppiluokan. Jokaiseen myytyyn SCAMP-piirustukseen, -kittiin ja -lasikuituveneeseen liittyy automaattisesti purjenumero kyseiseltä liitolta. Numerot on koottu SCAMP Wordwide Registry -rekisteriin. Luokan tunnus on punainen öljylamppu, jossa on S-kirjaimen muotoinen liekki.
Aiheesta muualla

SCAMP Sailboat - Small Craft Advisor - Piirustukset, kitti ja muuta
Scamp Worldwide Registry - Kartta SCAMP-projekteista ympäri maailmaa
SCAMP Active Capsize - Video koekaatumisesta
The SCAMP Sailboat - Kuvia SCAMP-veneistä
Jordan Boats (Arkistoitu – Internet Archive) - Brittiläinen yritys, joka valmistaa CNC-leikattua SCAMP-kittiä eurooppalaisille
Mi camino es amarte

| Mi camino es amarte |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Susana González  Gabriel Soto  Mark Tacher  Ximena Herrera 
Alkuperämaa:   Meksiko
Alkuperäiskieli:  espanja
Verkko:   Las Estrellas
Esitetty:  7. marraskuuta 2022 – 12. maaliskuuta 2023
Jaksoja:  92
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Televisa
Aiheesta muualla
IMDb
Mi camino es amarte  on televisioyhtiö Televisan esittämä meksikolainen televisiosarja. Sen päärooleissa ovat Susana González, Gabriel Soto, Mark Tacher ja Ximena Herrera.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Susana González  | … |  Daniela Gallardo   |
|  Gabriel Soto  | … |  Guillermo "Memo" Santos Pérez   |
|  Mark Tacher  | … |  Fausto Beltrán   |
|  Ximena Herrera  | … |  Karen Zambrano   |
Aiheesta muualla

Mi camino es amarte Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Mutaluikka

| Mutaluikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Pilliluikat Eleocharis
Laji::  mamillata
Kaksiosainen nimi
 Eleocharis mamillata  (H.Lindb.) H.Lindb. 
Katso myös
   Mutaluikka Wikispeciesissä   Mutaluikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mutaluikka (Eleocharis mamillata) on monivuotinen, sarakasvien heimoon kuuluva tuulipölytteinen kasvilaji. Mutaluikka on ulkonäöltään "tulitikkumainen" ja muistuttaa muita, vastaavannäköisiä luikkalajeja. Mutaluikan juurakosta kasvava varsi on vihreä ja lehdetön. Varren päässä oleva kukinto on 1–2 cm pitkä, ruskea, yksittäinen tähkä. Mutaluikan kukat ovat kaksineuvoisia, ja kukinnan aikaan kukkien osat tulevat tähkästä esiin. Mutaluikka kukkii heinä-elokuussa.
Mutaluikka kasvaa tavallisesti monenlaisilla hiekkaisen, silttisen tai mutaisen pohjan omaavilla rannoilla, kosteikoilla ja ojissa. Mutaluikka on Suomessa jokseenkin yleinen Oulun korkeudelle asti painottuen hieman Lounais-Suomeen, Keski-Suomeen ja Pohjanmaalle.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Mutaluikka (Eleocharis mamillata)
United States Department of Agriculture (USDA): Eleocharis mamillata (englanniksi)
Mecklenburg-Etu-Pommeri

| Mecklenburg-Etu-Pommeri Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Saksa
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Schwerin
 – suurin kaupunki:  Rostock
 – Pääministeri:  Manuela Schwesig (SPD)
Pinta-ala:  23 213 km²
Väkiluku (31.12.2020):  1 610 774
 – väestötiheys:  69 as./km²
 
Mecklenburg-Vorpommern
Schloss Schwerin.
Mecklenburg & Pommeri.
Mecklenburg-Etu-Pommeri (saks. Mecklenburg-Vorpommern) on Saksan osavaltio maan pohjoisosassa, Itämeren rannikolla. Lännessä sen rajanaapuri on Schleswig-Holstein, lounaassa Niedersachsen (Ala-Saksi), etelässä Brandenburg ja idässä Puola. Osavaltioon kuuluu myös saaria Itämerellä, merkittävimpinä Rügen, Hiddensee, Usedom ja Poel. Osavaltiolla on pinta-alaa 23 200 km², ja siellä on 1,6 miljoonaa asukasta, mikä tekee siitä Saksan harvimmin asutun osavaltion. Pääkaupunki on Schwerin, mutta satamakaupunki Rostock on asukasluvultaan yli kaksi kertaa niin suuri. Mecklenburg-Etu-Pommeri kärsii suurista muuttotappioista. 25 suurimmasta kunnasta ainoastaan kaksi on muuttovoittoisia ja kaikki kaupungit ovat muuttotappioisia.
Itämeren rannat ja saaret houkuttelevat monia turisteja vuosittain, kuten myös sisämaan järvet. Suurimmat kaupungit ovat Rostock, Greifswald, Stralsund, Schwerin, Neubrandenburg ja Güstrow. Yli 200 000 asukkaan Rostockia lukuun ottamatta kaikkien kaupunkien asukasluku on alle 100 000.
Historia

Vanha Pommeri, johon kuului Stettin (nykyään Szczecin) ja alueet Oderjoen itäpuolella (Taka-Pommeri, Hinterpommern) kuuluu nykyään Puolaan. Etu-Pommeri (Vorpommern) oli Ruotsin hallussa Westfalenin rauhasta 1648. Ruotsin Pommeri liitettiin Preussiin 1720 ja 1815.
Etu-Pommerin länsipuolelle sijaitseva Mecklenburg oli ruhtinaskunta vuodesta 1348 lähtien, mutta jaettiin 1621. Mecklenburg-Schwerin ja Mecklenburg-Strelitz muodostettiin suuriruhtinaskunniksi 1815, mutta ne saivat tasavaltalaiset hallitukset 1918. Ne liitettiin lyhyeksi aikaa Länsi-Pommeriin 1947–1952. Saksan demokraattinen tasavalta lakkautti 1952 alueen jakamalla sen kolmeksi piiriksi. Alueet ovat olleet nykyisen osavaltion osa Saksojen yhdistymisestä vuodesta 1990, jolloin Saksan demokraattisen tasavallan piirit järjestettiin Saksan liittotasavallan järjestelmän mukaisiksi osavaltioiksi.
Hallinto ja politiikka

Osavaltion lainsäädäntöelimenä toimii Mecklenburg-Etu-Pommerin maapäivät. Aiemmin osavaltio oli jaettu 12 piiriin (Kreise) ja kuuteen itsenäiseen kaupunkiin. Vuoden 2011 syyskuussa osavaltio järjestettiin uudelleen kuuteen piiriin.
Hallituspuolueet ovat SPD ja Vasemmisto ja pääministeri Manuela Schwesig (SPD, 2017–)
Hallinto ja politiikka > Suurimmat kaupungit

| Kaupunki | Asukasluku 31> 12.2020 |
| --- | --- |
Rostock: 209 061
Schwerin: 95 609
Neubrandenburg: 63 372
Greifswald: 59 282
Stralsund: 59 205
Wismar: 42 824
Güstrow: 28 999
Waren (Müritz): 21 147
Neustrelitz: 20 151
Parchim: 17 622
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mecklenburg-Etu-Pommeri Wikimedia Commonsissa
Mecklenburg-Etu-Pommerin piirikunnat ja kaupunkipiirit
Ludwigslust-Parchim
Mecklenburgische Seenplatte
Nordwestmecklenburg
Rostock
Rostock (piirikunta)
Schwerin
Vorpommern-Greifswald
Vorpommern-Rügen
Rostock-Warnemünde.
Mónika Császár

| Mitalit> Maa:   Unkari.Naisten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Naisten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Naisten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Unkari> Naisten telinevoimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | München 1972 | joukkuekilpailu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Varna 1974 | joukkuekilpailu |  |
Mónika Császár (s. 17. marraskuuta 1954 Budapest) on unkarilainen telinevoimistelija. Hän kuului Unkarin olympiapronssia voittaneeseen joukkueeseen Münchenin kesäolympialaisissa 1972 naisten joukkuekilpailussa. Henkilökohtaisessa moniottelussa hän oli 14:s, ja yksittäisillä telineillä hän sijoittui parhaimmillaan neljänneksi. Varnan MM-kilpailuissa 1974 Császárin edustama Unkari voitti joukkuekilpailussa pronssia.
Mustalampi (Soini, Mäkelänkylä)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini
Koordinaatit:  62°50′51″N, 24°09′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ähtärinjärven alue (35.43)
Laskujoki:  suo-oja Naarasjärveen 
Järvinumero:  35.437.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  187,7 m  
Rantaviiva:  0,686 km  
Pinta-ala:  2,482 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa Mäkelänkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Ähtärinjärven alueella (35.43), jonka Leväjoen valuma-alueeseen (35.437) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 187,7 metriä mpy.
Musiikkivuosi 1989

Musiikkivuosi 1989 käsittelee vuoden 1989 tärkeitä musiikkitapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Julkaisuja

2 Live Crew’n albumi As Nasty as They Wanna Be julkaistiin
Egyptian Loverin neljäs albumi ja ensimmäinen kokoelma-albumi King of Ecstasy julkaistiin
Neneh Cherryn esikoisalbumi Raw Like Sushi julkaistiin
Climie Fisherin toinen albumi Coming In for the Kill julkaistiin
Kool Moe Deen albumi Knowledge Is King julkaistiin
Nirvana-yhtyeen esikoisalbumi Bleach julkaistiin
Stratovarius-yhtyeen esikoisalbumi Fright Night julkaistiin
Kilpailuja

Eurovision laulukilpailu 1989
Kansainvälinen Mirjam Helin -laulukilpailu
Palkintoja

Sarah Vaughan – Grammy Lifetime Achievement Award
Módi (Jooniansaaret)

| --- | --- |
Sijainti:  38°25′26″N, 21°01′20″E, Sámi Kefaloniá, Jooniansaaret Kreikka
Saariryhmä:  Jooniansaaret, Ekhinadit
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,258 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Módi (kreik. Μόδι; myös Modió, Μοδιό) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Ekhinadeihin. Se sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,258 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2001). Hallinnollisesti Módi kuuluu Sámin kuntaan, Kefalonián alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Saaren pohjoispuolella sijaitsevat Drakonéran ja Provátin saaret, itäpuolella Petalás ja eteläpuolella Vromónas ja Mákri.
Mystic Pop-up Bar

| Mystic Pop-Up Bar> 쌍갑포차 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  70 min
Pääosissa:   Hwang Jung-eum  Yook Sung-jae  Choi Won-young 
Alkuperämaa:   Korean tasavalta
Alkuperäiskieli:  korea
Verkko:   JTBC  Netflix
Esitetty:  20. toukokuuta 2020 – 25. kesäkuuta 2020
Jaksoja:  12
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):   JTBC Studios  Samhwa Networks 
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Mystic Pop-Up Bar (hangul: 쌍갑포차; uudistettu latinisaatio: Ssanggappocha) on televisioyhtiö JTBC:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Hwang Jung-eum, Yook Sung-jae ja Choi Won-young.
Suomessa sarja alkoi samanaikaisesti Netflixissä.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Mustamuurahainen

| Mustamuurahainen |
| --- | --- |
 Mustamuurahaisia syömässä sokeria.
Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Alalahko::  Hoikkatyviset Apocrita
Yläheimo::  Ampiaismaiset pistiäiset Vespoidea
Heimo::  Muurahaiset Formicidae
Alaheimo::  Suomumuurahaiset Formicinae
Suku::  Formica
Laji::  fusca
Kaksiosainen nimi
 Formica fusca  Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Mustamuurahainen Wikispeciesissä   Mustamuurahainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mustamuurahainen eli etelänmustahainen (Formica fusca) on Formica-sukuun kuuluva nimensä mukaisesti ruumiiltaan kokonaan ruskeanmusta muurahaislaji, jonka sääret ovat vaaleanruskeat. Työläisen koko on 4,5–7 millimetriä. Mustamuurahaista esiintyy Suomessa Lappia myöten mutta se on yleisin Etelä-Suomessa. Pohjois-Suomessa yleisempi laji on hyvin samannäköinen pohjanmustamuurahainen (Formica lemani).
Mustamuurahainen ei rakenna kekoja, vaan pesii maan alla, kannossa, mättäässä tai lahopuussa. Mustamuurahaisen pesässä on yleensä joitakin satoja tai muutamia tuhansia työläisiä. Pesissä saattaa olla useita kuningattaria, tyypillisesti 1-15 mutta joskus jopa muutamia satoja. Mustamuurahainen elää monenlaisissa elinympäristöissä, kuten hakkuuaukioilla, teiden penkoilla ja metsien ja soiden reunoilla.
Mustamuurahainen saattaa joskus tehdä tuhoja puutarhoissa.selvennä
Pihamauriaisen ja mustamuurahaisen erot

Mustamuurahainen sekoitetaan usein pihamauriaiseen eli "sokerimuurahaiseen", mutta ne on kuitenkin helppo erottaa toisistaan:[lähde? ]
Mustamuurahainen on hieman isompi (työläisen koko 4,5-7 mm) kuin mauriainen (työläisen koko 3,5-5 mm)
Pihamauriainen on lyhytjalkaisempi sekä liikkuu hitaammin ja kömpelömmin kuin Formica-suvun muurahaiset
Mustamuurahainen ei viihdy sisätiloissa
Mustamuurahaisella tehtyjä tutkimuksia

Vuonna 2015 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin mustamuurahaisten muuttavan ruokailutapojaan sienitaudille altistuttuaan. Ne lisäävät ruokavalioonsa reaktiivista happiradikaalia vetyperoksidia, joka kasvatti taudista selviämisen todennäköisyyttä. Luonnossa muurahaiset voisivat saada tällaisia yhdisteitä esimerkiksi raadoista, vaurioituneista kasveista tai kirvoista.
Aiheesta muualla

Ötökkätieto: Mustamuurahainen (Formica fusca)
iNaturalist: Mustamuurahainen (Formica fusca)
ITIS: Mustamuurahainen (Formica fusca) (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Species Formica fusca (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Formica fusca (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Formica fusca (silky ant) (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Formica fusca (englanniksi)
Mustamuurahaistyöläinen
Myyryläinen

Myyryläinen on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Frans Myyryläinen (vuoden 1918 jälkeen Juuso Matero, salanimi Jahvetti Moilanen, 1881–1938), punakaartin organisoija,  upseerina Venäjällä, läskikapinan johtaja
Johanna Myyryläinen (s. 1994), pesäpalloilija
Juha Myyryläinen (s. 1947), everstiluutnantti
Juhani Myyryläinen (s. 1992), pesäpalloilija
Kari Myyryläinen (s. 1963), kilpapyöräilijä
Pentti Myyryläinen (1920–2008), insinöörikenraalimajuri
Salme Myyryläinen (1923–1980), kansanedustaja (SDP)
Teuvo Myyryläinen (1923–1997), jääkiekkovalmentaja ja -vaikuttaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Myyrmäki-halli

| Myyrmäki-halli |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Myyrmäki, Vantaa
Koordinaatit:  60°15.664′N, 24°50.488′E
Avattu:  1991
Omistaja:  Vantaan kaupunki
Kenttä:  Tekonurmi, 100 x 61 m
Käyttäjät
 Vantaan Salamat, Allianssi Vantaa, AC Vantaa, FC Honka, VJS 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Myyrmäki-halli on Vantaan Myyrmäessä sijaitseva, urheilupuiston yhteydessä toimiva yleisurheilu- ja jalkapallohalli. Yleisurheilua varten hallista löytyy juoksusuora, pituus- ja kolmiloikkapaikka, seiväskuoppa sekä heittopressu. Halli on valmistunut 1991. Sen keskellä olevan pelikentän koko on 100 × 61 metriä ja vapaa korkeus keskeltä mitattuna 18 metriä. Nykyinen, vuonna 2001 asennettu kentän pinnoite on Saltex Greenie -tyyppinen jalkapallonurmi. Hallin valaistus on 500 luksin vahvuinen. Hallin yhteydessä on myös kahvio sekä neuvottelutilat.
Mystic Stylez

| Mystic Stylez Three 6 Mafia |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1994 - 1995
 Julkaistu: 25. toukokuuta 1995
 Tuottaja(t): DJ Paul, Juicy J
 Tyylilaji: gangsta rap, horrorcore
 Kesto: 73.58
 Levy-yhtiö: Prophet
Three 6 Mafian muut julkaisut
| Smoked Out, Loced Out 1994 | Mystic Stylez 1995 | Chapter 1: The End 1996 |
Mystic Stylez on amerikkalaisen hip hop ryhmän, Three 6 Mafian, debyyttialbumi. Se julkaistiin  1995 Prophet Entertainmentin kautta.
Kappalelista

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | "The Beginning" | 1.13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | "Break The Law '95" | 4.21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | "Da Summa" | 4.43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | "Live By Yo' Rep" (vierailijana Bone Thugs-N-Harmony, Kingpin Skinny Pimp & Playa Fly)  | 5.12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | "In The Game" | 4.04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | "Now I'm High, Pt. 3" (vierailijana Playa Fly)  | 5.10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | "Long Night" | 4.35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | "Sweet Robbery, Pt. 2" | 4.45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | "Back Against The Wall, Pt. 2" (vierailijana Kingpin Skinny Pimp & Lil Gin)  | 4.51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | "Fuckin' Wit Dis Click" | 6.18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | "All Or Nothin'" | 4.54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | "Gotta Touch 'Em, Pt. 2" | 4.55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | "Tear The Club Up, The Real" | 4.35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | "Big Bizness [Screwed]" | 2.18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | "Mystic Stylez" (vierailijana Playa Fly, La Chat & MC-Mack)  | 6.23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | "Porno Movie" | 5.24 |  |  |  |  |  |  |  |
Mutanen (joki Suojärvellä)

| Mutanen Мутанен |
| --- | --- |
 Joki Vuotsijärven ja Kolonjärven välisellä sillalla
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Venäjä
Alue:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Suojärvi
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Nevan vesistö
Valuma-alue:  Jänisjoen vesistöalue Sytiviermänjoen valuma-alue
Pinta-ala:  173 km²  
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Mahosenjärvi
 :  62.1861°N, 31.2535°E
Laskupaikka:  Sytiviermänjoki
 :  62.3286°N, 31.0235°E
Läpivirtausjärvet:  Mutanen, Kolosenjärvi, Vuotsijärvi
Sivu-uomat:  Unijoki
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  177 m  
Laskukorkeus:  130,7 m
Korkeusero:  46,3 m
Pituus:  32 km  
Kaltevuus:  1,45 m/km
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Mutanen tai Rumajoki (, vaihtoehtoisesti Ramajoki ) tai Vuotsijoki (ven. Мутанен) on Venäjällä Karjalan tasavallan Suojärven piirissä virtaava 32 kilometriä pitkä joki, joka on mahdollisesti Sytiviermänjoen sivujoki.
Joen kulku

Joella on kartoissa uoman eri kohdissa ainakin kolme nimeä. Alajuoksu on nimeltään Mutanen ja yläjuoksusta käytetään nimiä Rumajoki tai Vuotsijoki . On epävarmaa, missä kohdissa nimet vaihtuvat tai ovatko nimet joen vaihtoehtoisia nimiä. Joen pääuoma alkaa sen pisimmän uoman päässä sijaitsevasta Mahosenjärvestä, joka sijaitsee Uuksunjoen valuma-alueen vedenjakajalla. Joki virtaa lähes 20 kilometriä luoteeseen päin laskien sitten Vuotsijärveen. Osa sen matkasta kulkee metsäsoiden läpi ja matkalla siihen yhtyy kolme sivupuroa. Seuraavaan järveen Kolosenjärveen on matkaa kolme kilometriä, jonka jälkeen on Mutaseen vielä matkaa kilometrin verran. Joen suuntaus kääntyy Mutasesta kohti länttä. Ensin se tekee mutkaisen siirtymän Ala-Mielunjärveen, josta se jatkaa leveänä Sytiviermänjokena pohjoisen kautta kaartaen ja laskee sitten Korpijärven itäiseen osaan Venäjän puolella.
Mutanen Vuotsijärven ja Kolosenjärven väliseltä sillalta heinäkuussa 2020
Samassa kohtaa heinäkuussa 2020
Mutasen valuma-alue

Mutanen kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jonka Juuvanjoen valuma-alueella ja Korpijärven alueella se sijaitsee. Kummatkin vesistöalueet päätyvät Jänisjokeen, joka virtaa Jänisjärven läpi laskien lopulta Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.
Mutanen kuuluu Korpijärven yläpuolella sijaitsevaan 24 kilometriä pitkän Sytiviermänjoen valuma-alueeseen, jonka pinta-alaksi on ilmoitettu 93 neliökilometriä . Mutasen oman valuma-alueen pinta-ala on noin 173 km² . Siksi on erikoista, että Mutanen on Sytiviermänjoen sivujoki, sillä se on pitempi ja valuma-alueeltaan laajempi kuin se. Toinen erikoisuus on Korpijärven asema bifurkaatiojärvenä. Järvestä laskee pohjoiseen Onnenvirta, joka luetaan kuuluvaksi Korpijärven alueeseen, ja lounaaseen laskee Kanavajoki, joka yhtyy siellä Juuvanjokeen. Molemmat vesireitit johtavat lopulta samaan Jänisjokeen.
Mutanen yhtyy Sytiviermänjokeen Ala-Mielunjärven pohjoispäässä. Alajuoksulla on jo viisi kilometriä pitkä sivupuro, jonka latvoilla sijaitsee kolme lampea: Saarijärvi, pieni nimeämätön lampi ja Pitkä Saarijärvi. Mutasen järvi kuuluu osana pääuomaan ja järveen laskee pohjoisesta yksihaarainen Mutasenpuro. Sen lähde on Suomen puolella rajaa sijaitseva Ahvenlampi. Mutasen ja Kolosenjärven välissä yhtyy jokeen Suomen puolelta pohjoisesta alkava Ruokojoki, jonka nimi voi alajuoksulla olla Unijoki (pituus 8 km , ven. Унийоки). Sen valuma-alueella sijaitsevat Lopolampi, Suomen puolella rajaa Asuntalampi ja luoteesta tulevan sivuhaaran päässä Lapinlampi. Tällä lammella on vielä seuralaisinaan Tervalampi, Pienilampi ja Nupparinlammit. Kolosenjärven yläpuolelle yhtyy pieni suopuro, joka alkaa nimettömästä suolammesta. Samantapainen suopuro löytyy myös Vuotsijärven pohjoisrannasta. Yläjuoksun merkittävin sivupuro yhtyy pääuomaan vanhojen suomalaiskarttojen Piitsokankaalla. Sen uomassa on kolme suolampea. Mutanen virtaa täällä laajalla suoalueella, jonka latvaosuudelle joen nimeksi on suomalaiskartoissa kirjoitettu Vuotsijoki. Täällä sijaitsee Iso Kilpijärvi ja Pieni Kilpijärvi lyhyen sivupuron takana. Pääuomassa on latvoilla vielä yksi haara, jonka itäisessä sivuhaarassa on lähteenä Mahosenjärvi. Edellä kerrottujen järvien suomenkieliset nimet ovat samat myös venäjänkielellä.
Myllyjärvi (Hämeenlinnan Lietsa)

| Myllyjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  60°49′22″N, 24°04′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Turpoonjoen valuma-alue (35.98)
Laskujoki:  Jokiniitunjoki 
Järvinumero:  35.984.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,5 m 
Rantaviiva:  4,799 km 
Pinta-ala:  0,39748 km² 
 fiMyllyjärvi 
Myllyjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa oleva järvi, joka kuuluu  Ilmetynjoen valuma-alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja sen pituus on 950 metriä ja leveys 800 metriä. Siihen laskee neljä suo-ojaa, joista yksi on Pitkäjärven laskujoki. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 3,6 kilometriä pitkä Jokiniitunjoki. Joki on padottu Myllylammi, Nyypakanlammi, Onkilammi, Pernunjärvi, Pikku Hirvilammin kohdalta.
Järven rantaviiva on 4,8 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Kolmessa kohdassa rannat ovat soistuneita. Järvi on kivinen ja siinä on kolme suurta saata, joista yhtä kutsutaan Leppisaareksi. Näiden lisäksi on 10 pikkusaarta tai luotoa. Muualle paitsi järven länsirannalle on rakennettu loma-asuntoja, joille johtaa tiet valtatieltä 10 tai kantatieltä 54.
Historia

Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi nimenä luki "Myllyjärvi". Kun Senaatin kartaston rantaviivaa vertaa nykykarttojen rantaviivaan, huomaa niissä selviä eroja. Palsanlahti on nykyään pyöreä ja lyhyt, kun se Senaatin kartastossa oli pitkä ja terävän muotoinen. Syvän lahden paikalla on nykyään avosuota. Nykykartan niemi nimeltään Pitkäpussi puuttui Senaatin kartassa ja se tilalla oli pyöreä saari. Järven vastarannalla oli Senaatin kartassa lyhyt niemi ja pyöreä saari. Nykykartan niemi on leveä ja saaren tilalla on useita saaria, jotka muodostavat ketjun järven ylitse. Selvä ero löytyy nykisen kartan Kivennokan kohdalla. Voidaan pitää selvänä, että järven vedenpintaa on jossakin vaiheessa laskettu.