Artemiin temppeli (Efesos)
Historia > Arkaainen ja klassinen kausi

Artemiin temppelin paikalla on ollut kulttitoimintaa jo pronssikaudella ennen joonialaisten kreikkalaisten tuloa alueelle. Varhaisin pienikokoinen kreikkalainen temppeli, joka sijaitsi myöhemmän, tunnetumman temppelin paikalla, rakennettiin 700-luvulla eaa. Seuraavan kerran pyhäkköaluetta uusittiin arkaaisella kaudella 600-luvun eaa. lopulla tai 500-luvun eaa. alussa.
Lyydian muodostuttua uhkaksi efesoslaiset omistivat koko kaupunkinsa Artemiille yhdistämällä sen temppeliin seitsemän stadioninmitan (n. 1 240 metriä) pituisella köydellä. Tämä tarkoittaa temppelin yhdistämistä kaupungin alkuperäiseen paikkaan Koressoksen akropoliilla, ja ajoitetaan noin vuoteen 565 eaa. Ensimmäistä suurempaa Artemiin temppeliä alettiin rakentaa noin vuonna 560–550 eaa. Se rakennettiin aikaisemman pienen temppelin ympärille. Temppelin arkkitehdit olivat Khersifron Knossoslainen ja hänen poikansa Metagenes. Näitä on kuitenkin ehdotettu myös varhaisemman, 700-luvun eaa. temppelin arkkitehdeiksi.
Lyydian kuningas Kroisos tuki uuden temppelin rakentamista rahallisesti saatuaan Efesoksen valtansa alle, ja kustansi muun muassa suuren osan sen pylväistä. Nykyisin katsotaan, että Kroisoksen tavoitteena oli vahvistaa Efesoksen Artemiin asemaa seudun yhteisenä jumaluutena, joka yhdisti sekä kreikkalaisia että ei-kreikkalaisia asukkaita, siinä missä kreikkalaiset olivat aiemmin palvoneet omia helleenisiä jumaliaan ja paikalliset puolestaan Kybeleä. Samalla hän halusi luoda kulttipaikan, joka nousisi samalle tasolle Didyman Apollonin temppelin ja Samoksen Heraionin kanssa.
Efesoksen temppeli oli yksi joonialaisten pyhimpiä paikkoja, ja sai maineensa ansiosta paljon votiivilahjoja. Herodotos mainitsee temppelin yhtenä kreikkalaisten suurista saavutuksista yhdessä Heraionin kanssa. Fokaialaiset veivät Efesoksen Artemiin kultin Massaliaan, ja sieltä se päätyi Massalian omiin siirtokuntiin Emporioniin ja Rhodeen. Hispanian Dianion eli Artemision sai nimensä siellä olleesta Efesoksen Artemiin temppelistä. Efesoslainen filosofi Herakleitos omisti teoksensa Luonnosta Artemiin temppelille sijoittaen teoksen sinne. Ksenofon talletti temppeliin osuutensa kymmenentuhannen sotaretken saaliista. Kun hän asettui Skillukseen, hän rakensi sinne Artemiin temppelin, joka muistutti Efesoksen temppeliä olleen kuitenkin paljon pienempi.
Temppeli paloi vuonna 356 eaa. Perinteisen käsityksen mukaan palo oli tuhopoltto, jonka sytytti paikallinen Herostratos. Legendan mukaan tämä olisi tapahtunut samana yönä, jolloin Aleksanteri Suuri syntyi. Teon vaikuttimeksi on kuvattu halu saada mainetta, joten rangaistukseksi Herostratokselle ilmoitettiin, että hänen nimensä tullaan täydellisesti unohtamaan. Hänen nimensä kirjaaminen missään pysyvässä muodossa asetettiin kuolemantuomion uhalla rangaistavaksi. Herostratoksen voidaan kuitenkin katsoa onnistuneen tavoitteessaan, sillä hänen nimensä muistetaan kaikesta huolimatta edelleen.
Temppelin paloa on kuitenkin esitetty myös tarkoituksenmukaiseksi, koska vanha temppeli oli tuossa vaiheessa vajoamassa maahan huonon maaperän ja Kaystos-joen liettymisen aiheuttamaan maanpinnan kohoamisen vuoksi. Näin tulipalo mahdollisti uuden temppelin rakentamisen paremmille perustuksille.