stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sinfonia nro 8 (Bruckner)

Sinfonia nro 8 (c-molli, WAB 108) on Anton Brucknerin viimeinen kokonaan valmiiksi saama sinfonia. Se on omistettu keisari Frans Joosef I:lle. Sinfonia on neliosainen.
Bruckner lähetti kahdeksannen sinfoniansa alkuperäisen version partituurin kapellimestari Hermann Leville vuonna 1887. Tätä versiota säveltäjä oli tehnyt vuodesta 1884. Levi suhtautui alkuperäiseen versioon epäilevästi, joten Bruckner teki teokseensa laajoja muutoksia. Hän tiivisti sinfoniaa jonkin verran, mutta lisäsi siihen monia uusia draamallisia piirteitä. Uudistettu versio valmistui vuonna 1890. Sen kesto esitettäessä on noin 80 minuuttia, joten teosta on pidetty pisimpänä siihenastisena sinfoniana musiikin historiassa. Brucknerin kahdeksannen sinfonian kantaesittivät menestyksekkäästi Hans Richterin johtamat Wienin filharmonikot joulukuussa 1892. Sinfonia sai lisänimen "apokalyptinen", jonka käyttö on kuitenkin jäänyt vähäiseksi.
Brucknerin kahdeksas sinfonia muistuttaa harmonisesti Richard Wagnerin tyyliä, mutta rakenteeltaan se ammentaa vaikutteita Ludwig van Beethovenin yhdeksännestä sinfoniasta. Merkittäviä levytyksiä Brucknerin kahdeksannesta sinfoniasta ovat johtaneet Herbert von Karajan, Wilhelm Furtwängler, Eugen Jochum ja Sergiu Celibidache. Levytyksen alkuperäisestä vuoden 1887 versiosta on tehnyt Irlannin kansallinen sinfoniaorkesteri Georg Tintnerin johdolla.
Osat

Allegro moderato
Scherzo. Allegro moderato – Trio. Allegro moderato
Adagio. Feierlich langsam, doch nicht sleppend
Finale. Feierlich, nicht schnell
Orkestraatio

3 huilua, 3 oboea, 3 klarinettia, 2 fagottia, kontrafagotti
4 käyrätorvea, 4 Wagner-tuubaa, 3 trumpettia, 3 pasuunaa, tuuba
patarumpu, triangeli, symbaalit
2 harppua
jouset
Aiheesta muualla

IMSLP: nuotteja
Sipoon ruotsalainen seurakunta

| Sipoon ruotsalainen seurakunta Sibbo svenska församling |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Sipoon uusi kirkko.
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Porvoon hiippakunta
Rovastikunta:  Porvoon tuomiorovastikunta
Pääkirkko:  Sipoon uusi kirkko
Perustettu:   
– Kappeli:  1340
– Ruotsalainen seurakunta:  1965
Jäsenmäärä:  5 256 (2022)
– Osuus asukkaista:  66,0 %
Kirkollisvero:  1,35 %
Kirkkoherra:  Camilla Ekholm
Verkkosivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sipoon ruotsalainen seurakunta (ruots. Sibbo svenska församling) on Sipoon kaupungissa Uudellamaalla toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunta kuuluu Porvoon hiippakuntaan ja Porvoon tuomiorovastikuntaan. Seurakunnan kirkkoherra on Camilla Ekholm,
Papisto

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Sipoon suomalaisen seurakunnan kirkkoherroina:
2000–2019: Helene Liljeström
2019→ Camilla Ekholm
Lohikäärme (Ilmestyskirja)

Lohikäärme on Raamatun Ilmestyskirjassa esiintyvä hahmo. Se on suuri, tulipunainen ja seitsenpäinen. Sillä on kymmenen sarvea ja seitsemän kruunua päissään. Ilmestyskirjan 12:ssa luvussa lohikäärmeen kerrotaan pudottavan kolmanneksen tähdistä maahan, yrittävän tappaa taivaan kappaleisiin pukeutuneen naisen lapsen ja sotivan enkelien kanssa, minkä seurauksena lohikäärme "syöstiin maahan". Seuraavassa luvussa (ilm. 13) lohikäärmeen kerrotaan olevan itse Saatana, joka on antanut voimansa merestä tulleelle pedolle, joka pakottaa ihmiset palvomaan lohikäärmettä.
Tulkintoja

Antiikin ajan kristityt tulkitsivat useimmiten lohikäärmeen tarkoittavan joko paholaista tai Roomaa, joka alkujaan rakennettiin seitsemälle kukkulalle. Rooman hajottua näkemys lohikäärmeestä paholaisena muuttui huomattavasti yleisemmäksi. Tulkinta lohikäärmeestä Roomana on kuitenkin vielä muun muassa preteristisen ja historiallisen tulkinnan kannattajien käytössä. Myös kirjaimellisessa tulkinnassa yleensä lohikäärmeen katsotaan olevan symbolinen olento, viitaten yleensä paholaiseen.
Linjaorganisaatio

Linjaorganisaatio on organisaatiomalli, jonka lähtökohtana on suora ohjaus: jokaisella toimijalla on vain yksi johtaja, ja toiminnasta viime kädessä vastaa yksi henkilö. Malli perustuu hierarkiaan.
Linjaorganisaatio on yksinkertainen, ja siinä vallitsee tarkoin määritelty työnjako. Valta- ja vastuusuhteet ovat selkeät, ja johtamisen keinoina ovat käskyt ja niiden toteutuksen valvonta. Kannustimena toimii lähinnä määriteltyjen rangaistusten välttäminen. Työntekijän ei odoteta olevan oma-aloitteinen tai itsenäinen vaan kuuliainen.
Edut ja haitat

Linjaorganisaatiossa yksilöille on jaettu tehtävät, joiden tarkoitus on ollut alun perin rakentaa organisaatio jäsenten tietotaidon varaan. Linjaorganisaatio on hierarkian avulla yksinkertainen selittää.
Linjaorganisaatio voi johtaa tylsistyttäviin rutiinitöihin erikoistumisen vuoksi. Organisaation kasvaessa tai muutostilanteessa linjaorganisaatio koetaan usein jäykäksi ja kaavamaiseksi. Organisaation kasvaessa linjaorganisaatiota täydennetään monesti muilla malleilla, eli esimerkiksi matriisiorganisaatiolla, prosessiorganisaatiolla tai projektiorganisaatiolla.
Sotilasorganisaatioissa ja poikkeusoloissa linjaorganisaatio ja siihen liittyvä esimies- ja alaistehtävät mahdollistavat nopean päätöksenteon ja niiden toimeenpanon poikkeuksellisissa olosuhteissa.
Linja-esikuntaorganisaatio

Linja-esikuntaorganisaatio on linjaorganisaatiosta kehittynyt organisaatiorakenne, jossa johdon apuna on 
asiantuntijoista koostuva esikuntaelin. Esikunta on kuitenkin sivuelin, jolla ei ole oikeutta antaa määräyksiä, vaan vain neuvoja ja ohjeita. Linja-esikuntaorganisaatiossa vaikeuksia voivat aiheuttaa ohjeiden ja käskyjen erottaminen toisistaan, koska usein ohjeet koetaan asiantuntijana toimivan lähettäjän auktoriteetin vuoksi käskyiksi.
Linnankoski

Linnankoski tarkoittaa seuraavia:
Johannes Linnankoski (1869–1913), oik. Vihtori Peltonen, kirjailija
Ester Linnankoski (1872–1943), Ester Peltonen, myöh. Koskinen, o.s. Dugg, opettaja ja kirjallisuuden suomentaja
Muita

7416 Linnankoski, asteroidi
Linnankoski, asuinalue Imatralla
Linnankoski, koski Vuoksessa
jossa Linnankosken voimalaitos
Linnankosken lukio, lukio Porvoossa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Linnankoski”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Linnanmaan jäähalli

| Linnanmaan jäähalli |
| --- | --- |
 Linnanmaan jäähallin sisäänkäynti
Osoite:  Kauppalinnankatu 6, 90570 Oulu
Koordinaatit:  65°03′08″N, 025°27′34″E
Rakennustyyppi:  jäähalli
Valmistumisvuosi:  2000
Omistaja:  Oulun kaupunki
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Linnanmaan jäähalli on Oulun Linnanmaan kaupunginosassa lähellä Oulun yliopistoa sijaitseva jäähalli, joka valmistui syksyllä 2000. Rakennuksessa on kaksi erillistä jääkiekkokaukaloa, joiden kummankin yhteydessä on katsomot, joissa on 300 seisomapaikkaa. Hallilla harjoittelevat niin taitoluistelijat kuin jääkiekkoilijatkin.
Hallin konehuone ja jäähdytyslaitteisto vaurioituivat pahoin tulipalossa juhannuksena 2008. Halli oli suljettuna raivaus- ja korjaustöiden ajan.
Aiheesta muualla

Oulun kaupunki: Linnanmaan jäähalli (Arkistoitu – Internet Archive)
Linnankosken lukio

| Linnankosken lukio> Porvoon suomalainen yhteiskoulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Piispankatu 24-26, Porvoo
Koordinaatit:  60°23′30.4″N, 25°39′50.0″E
Tyyppi:  lukio
Perustettu:  1895, nykyisessä rakennuksessa 1953, nimellä Linnankosken lukio vuodesta 1975
Rehtori:  Kaisa Leppävuori
Oppilaita:  noin 600
Verkkosivut
Linnankosken lukio on suomenkielinen vuonna 1895 perustettu lukio Porvoossa. Päivälukiossa on noin 680 opiskelijaa ja 50 opettajaa. Lukiossa toimii myös aikuislinja. Rehtorina toimii Kaisa Leppävuori.
Nykyinen lukiorakennus valmistui 1953, ja sen yhteyteen valmistui laajennusosa vuonna 2000. Lukiorakennukseen tehtiin sisäilmaremontti ja peruskorjaus vuosina 2017–2018.
Tunnettuja Linnankosken lukiossa opiskelleita

| --- | --- |
 Mika Anttonen, yrittäjä  Nina Björnström-Lehtonen, vuoden 1988 Miss Suomi  Luca Gargano, muusikko  Laura Gustafsson, kirjailija  Jukka Gustavson, muusikko  Carmen Heikkilä, julkisuuden henkilö  Joonas Henttala, maantiepyöräilijä  Jari Hyttinen, jääpalloilija  Teemu Keskisarja, kansanedustaja :  Vanessa Kurri, malli  Leena Peisa, muusikko  Juska Reiman, muusikko  Jussi Saramo, kansanedustaja  Samuli Siltanen, matemaatikko  Pajtim Statovci, kirjailija  Ari Suhonen, juoksija  Mikko Sumusalo, jalkapalloilija 
Lähde
Skalariak

| Skalariak |
| --- | --- |
 Skalariakin laulaja Juantxo Skalari
Tiedot
Toiminnassa:  1994–
Tyylilaji:  ska reggae
Kotipaikka:   Navarra, Espanja
Jäsenet:  Juantxo Skalari, laulu   Javier Etxeberria, kitara   Luisillo Kalandraka, basso   Mario Memola, saksofoni   Enrique Rubiños, rummut   Guillermo, vetopasuuna   Rubén Antón, trumpetti   Olatz Andueza, koskettimet  
Levy-yhtiö:  Boa Music  
Aiheesta muualla
skalariak.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Skalariak on suosittu Baskimaalta lähtöisin oleva Ska-orkesteri, jonka sanoituksissa ilmenee vasemmistoilaisuus ja myös anarkistisuus.
Nykyinen kokoonpano

Juantxo Skalari – laulu
Javier Etxeberria – kitara
Luisillo Kalandraka – basso
Mario Memola – saksofoni
Enrique Rubiños – rummut
Guillermo – vetopasuuna
Rubén Antón – trumpetti
Olatz Andueza – koskettimet
Diskografia > Albumit

Skalariak (Gor, 1997) CD
Klub Ska (Gor, 1999) CD
En la kalle (Gor, 2001) CD
Radio Ghetto (Boa Music, 2003) CD
Luz rebelde (Boa Music, 2005) CD
Diskografia > Singlet

O neure herri (Gor, 1997) – CD-single
Sólo vivir (Gor, 1998) – CD-single
Skalari Rude Klub (Gor, 2001) – CD-single
Vodka Revolución (Gor, 2001) – CD-single
Baietz Oraingoan! (2006) – single
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Skalariak Last.fm:ssä (englanniksi)
Linnanmaan paloasema

Linnanmaan paloasema lokakuussa 2021.
Linnanmaan paloasema on Oulun Linnanmaalla sijaitseva Pohjois-Pohjanmaan pelastuslaitoksen paloasema, joka otettiin käyttöön 2. syyskuuta 2021. Rakennuksen on suunnitellut Kontukoski Arkkitehdit. Paloaseman valmistumisen jälkeen Raksilassa sijaitseva paloasema purettiin ja sen tilalle rakennettiin pienempi paloasema, joka valmistui kesällä 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Linnanmaan paloasema Wikimedia Commonsissa
Linnanmaan paloasema
Leonora

| Leonora |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  11. heinäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Eleonora, Eleonoora, Elli, Leona, Noora, Nora
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Eleanor
Infobox OKNimi-testi OK: 
Leonora on naisen etunimi. Nimi on italialainen lyhentymä ranskalaisesta nimestä Eleanor joka  tarkoittaa "toinen Aenor".  Samaa alkuperää ovat myös nimet Eleonora, Elli ja Noora.
Suomessa nimi Leonora on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu heinäkuuhun 2016 mennessä yli 400 henkilölle.  Leonoran nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 11. heinäkuuta.
Tunnettuja Leonora-nimisiä

Leonora Baroni (1611–1670), italialainen laulaja ja säveltäjä
Leonora Carrington (1917–2011), brittiläinen kuvataiteilija ja kirjailija
Leonora Colmor Jepsen (s. 1998), tanskalainen laulaja, lauluntekijä ja taitoluistelija
Leonora Piper (1859–1950), yhdysvaltalainen meedio
Leonora Ruffo (1936–2007), italialainen elokuvanäyttelijä
Leonora Christina Ulfeldt (1621–1698), Tanskan ja Norjan kuningas Kristian IV:n tytär
Kuvitteellisia Leonora-nimisiä

Leonora di Guzman, Gaetano Donizettin oopperassa La favorite
Sipoonjoen koulu

Sipoonjoen koulun logo.
Sipoonjoen koulu on sipoolainen  suomenkielinen yhtenäiskoulu (luokat 1 ja 7–9). Toinen luokat 1–9 sisältävä koulu on Söderkullassa sijaitseva Sipoonlahden yhtenäiskoulu. Sipoonjoen koulu sijaitsee Sipoon keskustassa, Nikkilässä, niin sanotulla kampusalueella. Koulussa oli syksyllä 2022 noin 350 oppilasta. Nikkilän Sydän (Nickby Hjärta) -nimisessä rakennuksessa toimii myös ruotsinkielinen Kungsvägen skola (vuosiluokat 7–9). Rakennus valmistui kahdessa vaiheessa vuosina 2016 ja 2021. Sen suunnittelusta vastasi arkkitehtitoimisto ARK-house arkkitehdit Oy.
Koulun historiaa

Sipoonjoen koulun edeltäjä perustettiin vuonna 1967 (silloin nimellä "Sipoon suomenkielinen kokeiluperuskoulu"). Peruskoulu-järjestelmän siirtymisvaiheen päättyessä 10 vuotta myöhemmin koulun nimeksi tuli Sipoon yläaste ja vuodesta 2005 lähtien se on tunnettu nimellä Sipoonjoen koulu. Sipoon suomenkielisen väestön voimakkaasti kasvaessa myös Sipoonjoen koulun oppilasmäärä on vastaavasti noussut. Suurimmillaan oppilasmäärä oli lukuvuonna 2007-2008, jolloin oppilaita oli lähes 560.
Aiheesta muualla

Sipoonjoen koulun sivut
Limónin maakunta

| Limón |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:   Costa Rica
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Limón
Pinta-ala:  9188 km²
Väkiluku (2011):  387 000
Limónin maakunta on yksi Costa Rican maakunnista. Sen pinta-ala on 9 188 km2 ja asukasluku vuonna 2011 noin 387 000. Maakunnan pääkaupunki on Limón.
Maakunta sijaitsee Karibianmeren rannikolla. Kookospalmujen reunustamat valkoiset hiekkarannat ulottuvat Panaman rajalta Nicaraguan rajalle. Maasto ja kasvillisuus ovat monimuotoisia mangrovealueista korkeisiin vuoriin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Limónin maakunta Wikimedia Commonsissa
Costa Rican maakunnat
Alajuela
Cartago
Guanacaste
Heredia
Limón
Puntarenas
San José
Vrådalin kirkko

| Vrådalin kirkko Vrådal kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2008.
Sijainti:  Kviteseid, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1887
Suunnittelija:  Christian Heinrich Grosch
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  170
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vrådalin kirkko (norj. Vrådal kyrkje) on Kviteseidin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1887.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vrådalin kirkko Wikimedia Commonsissa
Sira Moksi

Sıra Moksi (1971, Jämsä) on suomalainen muusikko ja kuvataiteilija. Koulutukseltaan Moksi on artesaani, nuoriso-ohjaaja ja seksuaalineuvoja. Moksin piirrokset ovat usein poliittisesti kantaaottavia. Hän on julkaissut piirroksistaan kaksi kokoelmaa: Köyhien sota ja Köyhien puutarha. Moksi on toiminut vuodesta 2001 Tiedonantaja-lehden poliittisena pilapiirtäjänä.
Moksi on keikkaillut useiden kokoonpanojen kanssa. Hänen yhtyeitään ovat olleet Lady Kojak Rewind, Mama & The Brakemen, sekä Lady Fly & The Anglers. Hän on ollut laulajana Timo Nykyrin Ukuleleorkesterissa, jämsäläisessä The Blues Machine -yhtyeessä ja  Men In Black -yhtyeessä. Moksi on julkaissut kaksi soololevyä. Vuonna 2009 julkaistun cover-biisejä sisältäneen Moneksi -levyn ja vuonna 2013 Keltaisen talon lauluja -levyn.
Julkaisut

Sira Moksi: Köyhien sota.  Porvoo:  Täysi Käsi Oy, 2019.  ISBN 978-952-68730-4-6.
Sira Moksi: Köyhien puutarha.  Porvoo:  Täysi Käsi Oy, 2020.  ISBN 978-952-69327-4-3.
Levyt
Sira Moksi - Moneksi (2009, Sira Moksi)
Keltaisen talon lauluja (2013, Unja Records)
Aiheesta muualla

Siramoksi.fi - kotisivut
“Suomessa ei ole yhtään naispuolista pilapiirtäjää” - ja sitten some kohahti (Kulttuuriykkösessä keskustelemassa Sira Moksi ja Ville Ranta) Kulttuuriykkönen. Viitattu 7.4.2023.
Southend-on-Sea

| Southend-on-Sea |
| --- | --- |
 Ilmakuva Southend-on-Sean keskustasta.
 Southend-on-Sean sijainti Englannissa ja Essexissä.
 fiSouthend-on-Sea 
 51°32′17″N, 0°42′50″E 
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Osa:  Englanti
Hallintoalue:  Itä-Englanti
Kreivikunta:  Essex
Yhtenäishallintopiiri:  Southend-on-Sea
Hallinnon tyyppi:  Yhtenäishallintopiiri
Maantiede
Kokonaispinta-ala:  41,8 km²
Väestö
Väkiluku (2018):  182 463
Väestötiheys:  4 365 as./km²
 www.southend.gov.uk 
Southend-on-Sea on noin 182 000 asukkaan rannikkokaupunki ja yhtenäishallintopiiri Essexin kreivikunnassa, Itä-Englannissa, 65 kilometriä Lontoosta itään. Southend oli Viktorian aikana lontoolaisten suosima rantalomakohde, johon pääsi kätevästi junalla. Kaupungissa on pieni lentokenttä, josta lennetään säännöllisesti Jerseyn saarelle kesälauantaisin.
Southend laiturilta katsottuna
Southend-on-Sean laituri on maailman pisin huvin vuoksi rakennettu laituri, 1,33 mailia eli noin kaksi kilometriä. Se rakennettiin 1830. Tulipalot ovat runnelleet sitä pahoin vuosina 1976 ja 2005.
Southamptoninsaari

| --- | --- |
Sijainti:  Nunavut Kanada
Saariryhmä:  Kanadan arktiset
Vesialue:  Hudsoninlahti
Pinta-ala:  41 214 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  712
Suurin kaupunki:  Coral Harbour
Kieli:  inuktitut
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Southamptoninsaari, Nunavut.
Satelliittikuvamontaasi Southamptoninsaaresta.
Southamptoninsaari on suuri saari Hudsoninlahden luoteisosassa Kanadassa. Se on osa Nunavutin territorioon kuuluvaa Kivalliqin aluetta. Saaren pinta-ala on 41 214 km², ja se on pinta-alalla mitattuna maailman 33. suurin saari. Saarella on vain yksi asutuskeskus, 712 asukkaan Coral Harbour. Saari on myös yksi Kanadan harvoista alueista, joilla ei ole käytössä kesäaikaa.
Saaren ainoa liikenneyhteys muuhun Nunavutin territorioon on lentokone. Saarella on yksi lentokenttä, Coral Harbourin lentoasema. Saari on lähes Sveitsin kokoinen, ja siellä ainoat käytännölliset kulkuvälineet ovat moottorikelkka ja koiravaljakko.
Saarella sijaitsevat East Bayn ja Harry Gibbonsin linnustonsuojelualueet, ja ne ovat tärkeitä lumihanhen lisääntymisalueita. Ankarasta ilmastosta huolimatta saarella on runsaasti villieläimiä. Runsaslukuisimpiin lajeihin kuuluvat jääkarhut, mursut, norpat, tunturihaukat, sekä harvinaisempana muuttohaukka.
Historiallisesti Southamptoninsaari on kuuluisa jo sukupuuttoon kuolleista alkuperäiskansan asukkaista, sadlemiut ja sallirmiut -inuiteista. Molemmat kansat olivat viimeisiä jäänteitä Dorsetin kulttuurin tuniit -inuiteista, nykyisten inuitien esi-isistä. Tuniitit kuolivat sukupuuttoon muutamassa viikossa vuonna 1902 epidemian vuoksi.
Linnunlaulun junaturma

Linnunlaulun junaturma tapahtui Helsingin ja Pasilan välillä 17. huhtikuuta 1970, kun Hr12-veturi 2214 ja Helsinki–Kirkkonummi-lähiliikennejuna H361 (Sm1 6007) törmäsivät yhteen. Lähiliikennejuna oli lähtenyt ilman konduktööriä punaisen lähtöopastimen ohi ja törmäsi Linnunlaulun kohdalla Helsinkiin pikajuna P95:n veturiksi tulossa olleen Hr12-veturin kanssa.
Törmäyksessä lähiliikennejunan etuosa murskaantui kolmen metrin pituudelta. Junan etuosan tupakkaosastossa ollut matkustaja kuoli, kuljettaja ehti paeta ohjaamosta matkustamon puolelle. Hr12-veturi sai vain pieniä vaurioita ja lähiliikennejunakin palasi liikenteeseen korjausten jälkeen.
Linnunpesä (täsmennyssivu)

Linnunpesä voi tarkoittaa:
linnun pesää
Linnunpesä, Pekingin kansallinen stadion
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Linnunpesä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Slettnesin majakka

| --- | --- |
Sijainti:  Gamvik Norja
Sijaintipaikka:  Nordkinnin niemimaa 
Vesistö:  Barentsinmeri 
| --- | --- |
Arkkitehdit:  Herman Munthe-Kaas (en), Gudolf Blakstad (en) 
Korkeus:  39  m 
Materiaali:  valurauta 
Korkeus merenpinnasta:  8  m 
Luokitus:  kulttuuriperintökohde Norjassa (d) 
| --- | --- |
Valmistunut:  15. syyskuuta 1905 
Otettu käyttöön:  1905 
Automatisoitu:  2005 
| --- | --- |
Valon korkeus:  44,0  m 
Valoteho:  1 706 000 kandela 
Valonkanto:  32,6  km 
Valon ominaisuudet:  Fl W 20s 
Tutka:  T 
| --- | --- |
ARLHS:  NOR215 
Admiralty:  L4126 
NGA:  115-14444 
Norsk fyrliste:  956500 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Slettnesin majakka (norj. Slettnes fyr) on maailman pohjoisin mantereella sijaitseva majakka Gamvikin kunnassa Norjassa. Majakka perustettiin vuonna 1905, automatisoitiin 1986 ja jätettiin miehittämättömäksi 2005.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Slettnesin majakka Wikimedia Commonsissa
Lohikäärme (tähdistö)

| Lohikäärme |
| --- | --- |

Latinankielinen nimi:  Draco
Lyhenne:  Dra
Genetiivi:  Draconis
Symbologia:  Lohikäärme
Rektaskensio:  15h
Deklinaatio:  +75°
Ala taivaasta:  1083 neliöastetta
Tähtien määrä (magnitudi < 3):  3
Kirkkain tähti:  Etamin (2,23 mag.)
Meteoriparvet:  Draconidit
Naapuri- tähdistöt:  Karhunvartija  Herkules  Lyyra  Joutsen  Kefeus  Pieni karhu  Kirahvi  Iso karhu
 Näkyy leveysasteiden +90° ja −15° välillä  Näkyy Suomessa parhaiten joulukuussa 
Lohikäärme (latinaksi Draco, genetiivi Draconis) on iso pohjoistaivaan tähdistö Pienen karhun ympärillä.
Thuban (α Dra, kirkkaus +3,6m) oli taivaan pohjoisena napatähtenä noin 2700 eaa. Egyptin pyramidien rakentamisen aikaan. Maan prekession takia taivaannapa ei pysy paikallaan, vaan vaeltaa hitaasti ympyränmuotoista rataa, ja niinpä nykyään napatähtenämme on Pohjantähti.
Etamin eli γ Dra, kirkkaus +2,2m, on myös ollut muinoin egyptiläisten taivaannavan kiintopisteenä. Vuonna 1725 James Bradley mittasi tällä tähdellä ensimmäisenä valon aberraation, ensimmäisen empiirisen todisteen, että Maa kiertää Aurinkoa.
Syvän taivaan kohteista Lohikäärmeessä on muun muassa elliptinen galaksi M102, spiraaligalaksit NGC 4236, NGC 5907, NGC 6503 ja planetaarinen sumu NGC 6543.
R Dra on Mira-tyyppinen muuttuja, jonka jakso on 245 d ja jonka kirkkaus vaihtelee 6,3m–13,9m.
W UMa-tyypin pimennysmuuttujat BV Dra ja BW Dra muodostavat optisen kaksoistähden ja samalla ne ovat itsekin fyysisiä kaksoistähtiä. BW:n kirkkaus vaihtelee välillä 8.61–9.08m (jakso 7 h 0 min 43 sek). BV:n kirkkaus vaihtelee välillä 7.88–8.48m (jakso 8 h 24 min 6 sek). Niiden fyysiset komponentit ovat lähes kiinni toisissaan ja pyörivät siten hyvin nopeasti toistensa ympäri.
Mytologia

Mytologian mukaan Lohikäärme sai alkunsa titaanien ja Olympoksen jumalien taistellessa. Minerva torjui lohikäärmeen hyökkäyksen, joka edusti titaaneja paiskaamalla sen taivaalle hännästä. Kieppuessaan se kietoutui mutkille ja pohjoisnavan seudun kylmyys jähmetti sen muotoon, jossa se on nykyisin kuvattu.
Toisen version mukaan kyseessä on Ladon, hesperidien puutarhaa vartioinut lohikäärme, jonka Herakles tappoi nuolillaan suorittaessaan yhdettätoista urotyötänsä noutaa kultainen omena. Hera, joka Ladonin oli tehtävään asettanut, nosti tämän taivaalle tähdistöksi kiitokseksi palveluksistaan.
| --- | --- |
Tähdet:  η Dra, β Dra, δ Dra, ζ Dra, ι Dra, χ Dra, Thuban, ξ Dra, λ Dra, ε Dra, κ Dra, θ Dra, φ Dra, τ Dra, ρ Dra, ψ Dra A, 10 Dra, π Dra, ο Dra, σ Dra, ω Dra, 45 Dra, 42 Dra, υ Dra, 18 Dra, ν2 Dra, 19 Dra, ν1 Dra, μ Dra A, 15 Dra, 6 Dra, 39 Dra, 36 Dra, 54 Dra, 4 Dra, 30 Dra, 35 Dra, 46 Dra, 17 Dra, 27 Dra, 59 Dra, 53 Dra, 73 Dra, 2 Dra, 64 Dra, 8 Dra, 26 Dra, 3 Dra, 9 Dra, 50 Dra, 75 Dra, 51 Dra, 66 Dra, 7 Dra, 34 Dra, 49 Dra, 16 Dra, AC Dra, 48 Dra, 68 Dra, 71 Dra, 41 Dra, 76 Dra, μ Dra B, ψ Dra B, 37 Dra, 74 Dra, 40 Dra, 69 Dra, UX Dra, 55 Dra, 65 Dra, VW Dra, 20 Dra, 17 Dra, 29 Dra, RY Dra, 38 Dra, 205 Dra, BY Dra, R Dra, HD 184146, HD 173740, T Dra
Eksoplaneetat:  ι Dra b, TrES-2
Tähdistöt
Ajokoirat
Ajomies
Alttari
Andromeda
Bereniken hiukset
Delfiini
Eridanus
Etelän kala
Etelän kolmio
Etelän kruunu
Etelän risti
Etelän vesikäärme
Feeniks
Harppi
Heilurikello
Herkules
Härkä
Ilmapumppu
Ilves
Intiaani
Iso karhu
Iso koira
Jousimies
Joutsen
Jänis
Kaksoset
Kalat
Kameleontti
Karhunvartija
Kassiopeia
Kaukoputki
Kauris
Kefeus
Kentauri
Kettu
Kilpi
Kirahvi
Kolmio
Kompassi
Korppi
Kotka
Krapu
Kulmaviivoitin
Kultakala
Kurki
Kuvanveistäjä
Kyyhkynen
Kärpänen
Käärme
Käärmeenkantaja
Köli
Leijona
Lentokala
Lohikäärme
Lyyra
Maalari
Malja
Mikroskooppi
Neitsyt
Nuoli
Oinas
Oktantti
Orion
Paratiisilintu
Pegasus
Perseus
Peräkeula
Pieni hevonen
Pieni karhu
Pieni koira
Pieni leijona
Pohjan kruunu
Purje
Pöytävuori
Riikinkukko
Sekstantti
Sisilisko
Skorpioni
Sulatusuuni
Susi
Tukaani
Vaaka
Valaskala
Veistotaltta
Verkko
Vesikäärme
Vesimies
Yksisarvinen
Imandra (yhtye)

Imandra on muusikko Mika Leppäsen 2000-luvun alussa perustama yhtye, jonka musiikissa on vaikutteita mm. kansanmusiikista ja progressiivisesta rockista.