stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomi 2000-vuosikymmenellä
Televisio > Draama- ja komediasarjat

2000-luvun ensikymmenen television suosikkisarja Salatut elämät perustuu niin ikään formaattiin. "Salkkarit" aloitti alkuvuonna 1999 ja sitä jatkettaneen ainakin vuoteen 2018. Sarjan jaksoja esitettiin alusta alkaen viidesti viikossa, kun aiemmin suomalaisten televisiosarjojen esitystiheys oli ollut tyypillisesti yksi jakso viikossa.
Rikospoliisi Maria Kallio (2003) keräsi ruutujen ääreen keskimäärin 1,3 miljoonaa katsojaa. Nimiroolin tulkitsi Minna Haapkylä. Käenpesä oli myös eräs vuosikymmenen suosituista draamasarjoista. Sitä esitettiin runsaat sata jaksoa vuosina 2004–2007. Nelosen Irtiottoja (2003) kahmi lukuisia televisioalan palkintoja.
Syyskaudella 2003 esitettiin viisitoistaosainen komediasarja Kuumia aaltoja, jota Kaleva-lehdessä luonnehdittiin termillä "Hannele Laurin ikääntymissarja". Vuosina 2004 ja 2006 esitettiin tamperelainen parisuhdekomedia Paavo ja Raili. Eija Vilppaan ja Ritva Holmbergin käsikirjoittamassa 24-osaisessa tuotannossa nimirooleja näyttelivät Vilpas ja Lasse Karkjärvi.
Yle TV2:n keskiviikkoiltojen sarjat nauttivat suurta suosiota. Vuosina 1999–2003 esitettiin Carl ja Anna-Lisa Mestertonin käsikirjoittamaa epookkidraamaa Hovimäki, joka kertoo Lindhofien ja Sepän sukujen vaiheista lounaissuomalaisessa maalaispitäjässä 1700-luvun lopulta 1900-luvun alkuun.
Vuosina 1998–2006 esitettyihin Maalaiskomedioihin kuuluu neljä kuusiosaista tuotantokautta: Vain muutaman huijarin tähden, Peräkamaripojat, Mooseksen perintö ja Turvetta ja timantteja. Heikki Luoman käsikirjoittamassa ja Jukka Mäkisen ohjaamassa komediasarjassa näytteli muun muassa Miia Nuutila. Niin ikään Luoman käsikirjoittama ja Mäkisen ohjaama maalaisdraama Pirunpelto sai ensi-iltansa tammikuussa 2009 pääosassaan Matti Ristinen.
Sari Havaksen tähdittämää maalaisdraamaa Lehmän vuosi esitettiin kolme tuotantokautta vuosina 2006–2010. Kari Väänäsen kynästä syntynyt Kemijärvelle sijoittuva Taivaan tulet sai ensiesityksensä tammikuussa 2007.
Tavaksi tuli, että useimmat televisiosarjat julkaistiin DVD:nä pian televisioesitystensä jälkeen - myös Salatut elämät, jonka tuhannes jakso Ulla katsoo pelkoaan suoraan silmiin ensiesitettiin 26. marraskuuta 2004.
Televisio > Asiaohjelmat ja keskusteluohjelmat

Ajankohtainen kakkonen jatkoi halki vuosikymmenen, ohjelma täytti vuosikymmenen lopussa jo 40 vuotta. Yle TV1 esitti uutisiaan tuttuun tapaan kello 20.30 ja MTV3 puolestaan kello 19 ja kello 22. Myös Nelosella oli uutislähetyksensä, Nelosen uutiset.
Yle TV1:n uutisankkuri Arvi Lind siirtyi eläkkeelle lokakuussa 2003. Elämänmuutos uutisoitiin laajalti. MTV3:n pitkäaikainen uutisankkuri Leena Kaskela jäi eläkkeelle marraskuussa 2004 ja Yleisradion Eva Polttila puolestaan syyskuussa 2009.
Talk show't eli keskusteluohjelmat vakiinnuttivat paikkansa suomalaisessa mediakentässä. 2000-vuosikymmenen keskusteluohjelmia olivat muun muassa Arto Nyberg, Joonas Hytönen Show ja Hyppönen-Enbuske Experience. Lajityypin erikoisuuksia oli Outi Mäenpään emännöimä Noriko Show (2004), jossa Mäenpää oli tekeytynyt japanilaistoimittajattareksi, joka haastatteli suomalaisjulkkiksia englanniksi. Lähtökohdastaan huolimatta sarja ei jäänyt piilokameraviihteen tasolle, vaan siitä tuli eräs esitysvuotensa parhaita suomalaisia henkilöhaastatteluohjelmia.
Musiikki > Kevyt musiikki > Vuosikymmenen menestykset

2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen suosittuja suomalaisia kevyen musiikin esittäjiä olivat muun muassa Anssi Kela ja Maija Vilkkumaa. Anssi Kelan esikoisalbumi Nummela (2001) myi yli 150 000 kappaletta. Albumilta muistetaan muun muassa hitti Mikan faijan BMW. Vilkkumaan ytimekkäästi nimetty albumi Ei myi yli 120 000 kappaletta. Hänen hittejään olivat muun muassa Ingalsin Laura (2001) sekä Totuutta ja tehtävää (2001). Rock-yhtye Yö myi levyjään sadointuhansin, yhtyeen Rakkaus on lumivalkoinen (2003) oli eräs vuosikymmenen menestyssävellyksistä. Nylon Beatin levyt myivät platinaa yksi toisensa jälkeen. Radiossa soivat tiheään muun muassa kappaleet Syytön (2000) ja Anna mulle (2001).
Lauri Tähkä ja Elonkerjuu lauloi rockia pohjalaismurteella ja löi itsensä läpi. Yhtyeen Tuhannen riemua (2007) myi noin 126 000 kappaletta ja sai tuplaplatinaa. Maailma on renki (2006) ja Tänään ei huomista murehdita (2009) myivät platinaa. Vuosikymmenen menestyjiä olivat myös rockyhtye Zen Café ja melodisen metallimusiikin yhtye Children of Bodom.
Iskelmälaulaja Anne Mattilan levyt myivät kultaa lähes poikkeuksetta, albumit Anne Mattila (2002) ja Enkeleitä onko heitä (2003) ylittivät jopa platinalevyn rajan. Vuonna 1985 aloitettuja Seinäjoen tangomarkkinoita järjestettiin joka vuosi myös 2000-vuosikymmenellä. 1900-luvun tangokuninkaallisista uraansa jatkoivat menestyksekkäästi muun muassa Arja Koriseva, Jari Sillanpää ja Marita Taavitsainen.
Paula Koivuniemen suosio nousi 2000-vuosikymmenellä. Albumit Yöperhonen (2006) ja Timantti (2007) myivät kultaa. Koivuniemi ja kolme muuta pitkän linjan naisartistia, Katri Helena, Lea Laven ja Marion Rung, toteuttivat yhteiskiertueen Leidit lavalla vuonna 2000. Kiertue oli eräänlainen vastine laulukokoonpanolle Mestarit, joka käsitti neljä pitkän linjan miesartistia: Hectorin, Kirkan, Pave Maijasen ja Pepe Willbergin. Hectorin Ei selityksiä oli vuoden 2004 menestyslevyjä; siltä jäi elämään etenkin sävellys Kuunnellaan vaan taivasta (2003).
Vuosikymmenen menestyskappaleita olivat myös Denigraten Mombasa (2002) elokuvasta Menolippu Mombasaan ja Siiri Nordinin Sydämeeni osuman sain (2003) elokuvasta Helmiä ja sikoja. Jore Marjarannan tiuhaan soitettu Haaveet kaatuu (2003) on puolestaan elokuvan Pahat pojat tunnusmusiikkia.
2000-luvun ensikymmenellä edesmenneitä kevyen musiikin henkilöitä olivat muun muassa pikkutuhmista pop-kappaleistaan tunnettu viihdetaiteilija Kikka (1964–2005), suomalaisen muusikkokaartin terävimpään kärkeen kuuluva Kirka (1950–2007) ja Suomirockin grand old man Juice Leskinen (1950–2006).
Musiikki > Kevyt musiikki > Tositelevisio ja pop-musiikki

Idols-tyyppiset televisio-ohjelmat toivat mukanaan suuren määrän uusia esiintyjiä, joiden menestys tosin ei yltänyt useinkaan esikoisalbumia pidemmälle. Idolsin ensimmäisen tuotantokauden voittaja Hanna Pakarinen ja toiseksi tullut Jani Wickholm menestyivät kohtalaisesti, mutta lopulta potin korjasi kolmanneksi tullut Antti Tuisku, jonka yleisönsuosio säilyi korkeana myös 2010-luvulla. Popstars-ohjelman voittaja Gimmel toimi vain pari vuotta, yhtyeen suurin hitti on Etsit muijaa seuraavaa (2002). Gimmelin jäsenistä menestykselliselle soolouralle pääsi Jenni Vartiainen, hänen ensimmäisiä soolohittejään on muun muassa Ihmisten edessä (2007). Vuosikymmenen nuorinta muusikkopolvea edusti Anna Abreu (s. 1990), joka ponnahti suosioon vuoden 2007 Idols-ohjelmasta. Abreun menestyskappaleita on muun muassa End of Love (2007).
Musiikki > Kevyt musiikki > Kansainvälinen menestys

2000-luvun ensikymmenellä entistä useampi suomalaismuusikko menestyi kotimaansa lisäksi myös ulkomailla. Daruden Sandstorm (1999) oli eräs vuosikymmenen alun hittejä. Yhdysvalloissa Sandstormin digimyynti ylitti sittemmin puolen miljoonan rajan. Daruden tuotanto julkaistiin Yhdysvalloissa digitaalisessa muodossa vuonna 2007. Kansainvälistä suosiota nautti myös HIM, joka teki levytyssopimuksen yhdysvaltalaisen Sire Recordsin kanssa syyskuussa 2004.
Nightwishin Once oli kesällä 2004 Euroopan myydyin musiikkialbumi. Edellämainitun ohella Nightwish julkaisi 2000-vuosikymmenen aikana studioalbumit Wishmaster (2000), Century Child (2002) ja Dark Passion Play (2007). Suomen ulkopuolella menestyi myös rock-yhtye The Rasmus. Albumi Dead Letters (2003) myi yli puolitoista miljoonaa kappaletta. Erityisen suosittu oli single In the Shadows, joka nousi listaykköseksi Suomessa, Saksassa ja Uudessa-Seelanissa. Niin ikään pop rock -yhtye Sunrise Avenue sai kansainvälistä suosiota, esimerkiksi kappale Fairytale Gone Bad (2006) kuuluu yhtyeen menestyneimpiin.
Musiikki > Kevyt musiikki > Hard Rock Hallelujah

Suomen yleisradioyhtiö voitti Eurovision laulukilpailun ensimmäisen kerran vuonna 2006 Lordin esittämällä sävellyksellä Hard Rock Hallelujah. Helsingin Kauppatorille kerääntyi kymmeniä tuhansia ihmisiä juhlistamaan voittoa. Suomen yleisradioyhtiön edustussävellysten menestys Eurovision laulukilpailussa oli siihen asti ollut vaatimatonta, usein Suomi oli jäänyt viimeiselle sijalle. Vuoden 2007 Eurovision laulukilpailu järjestettiin Helsingin Hartwall Areenalla juontajinaan Mikko Leppilampi ja Jaana Pelkonen. Suomen edustussävellys, Hanna Pakarisen esittämä Leave Me Alone jäi sijalle 17.
Musiikki > Taidemusiikki

Vuosikymmenen aikana polemiikkia aiheutti Musiikkitalon rakentaminen Helsinkiin. Rakennus valmistui lopulta kesällä 2011.
Elokuvat

Suomalaisen elokuvan katsojaluvut kohosivat 1990-luvun lopulta alkaen. Elämäkertaelokuvia valmistui tiiviiseen tahtiin; usein aiheena olivat lähimenneisyyden henkilöt, joista useat olivat kuvaushetkellä vielä hengissä. Elokuvien pääosissa näytteli melko homogeeninen näyttelijäkaarti. Timo Koivusalo, Aku Louhimies ja Aleksi Mäkelä ohjasivat suuren osan 2000-luvun ensikymmenen katsojamenestyksistä; kansainvälistä menestystä sai lähinnä Aki Kaurismäki.
Elokuvat > Historialliset elokuvat

Aki Kaurismäki jatkoi Suomi-trilogiaansa teoksilla Mies vailla menneisyyttä (2002) ja Laitakaupungin valot (2006). Ensin mainittu menestyi myös kansainvälisesti ja sai yli puolitoista miljoonaa katsojaa. Timo Koivusalo teki muusikoista kertovia elämäkertaelokuvia: Reino Helismaasta ja Tapio Rautavaarasta kertova Kulkuri ja joutsen sai ensi-iltansa jo 1999, sitä seurasivat Irwin Goodmanista kertova Rentun ruusu (2001) ja Sibelius (2003). Elokuvat saivat hyvät katsojaluvut ja kohtalaisen kriitikkovastaanoton. Koivusalon mielenterveyskuvaus Kalteva torni (2006) keräsi kansainvälistä festivaali-mainetta. Martti Suosalo oli Koivusalon luottonäyttelijä, hän tulkitsi valkokankaalle Irwinin, Helismaan ja Sibeliuksen. Suosalo teki ylipäätään vahvoja roolisuorituksia 2000-vuosikymmenen suomalaisessa elokuvatuotannossa.
JP Siili ohjasi Remu Aaltosen nuoruusvuosista kertovan elokuva Ganes (2007). Vuonna 2008 Siili ohjasi jännityselokuvan Blackout, jossa pääroolin näytteli Petteri Summanen, eräs vuosikymmenen suosituista näyttelijöistä.
Toista maailmansotaa käsiteltiin edelleen suomalaisessa elokuvataiteessa. Åke Lindmanin viimeinen ohjaustyö oli Karjalankannaksen taisteluista kertova Tali-Ihantala 1944 (2007). Elokuvan sisarteokseksi on kutsuttu niin ikään Lindmanin ohjausta Etulinjan edessä (2004). Klaus Härön ohjaama Äideistä parhain (2006) käsittelee Ruotsiin lähetettyjä sotalapsia. Elokuva oli Suomen Oscar-ehdokkaana. Teos sai pääasiassa myönteisen vastaanoton, mutta sitä myös kritisoitiin liiasta sentimentaalisuudesta.
Elokuvat > Kohuelokuvat

Levottomat-trilogia herätti huomiota, sarjan elokuvia ei sinänsä yhdistänyt muu kuin tuotantoyhtiö Solar Films, ihmissuhdeongelmissa piehtarointi ja pikkutuhma pehmoseksi. Trilogian elokuvat Levottomat (2000), Minä ja Morrison (2001) ja Levottomat 3 (2004) saivat hyvän yleisövastaanoton. Levottomat-teoksen ohjaaja Aku Louhimies oli usean 2000-vuosikymmenen kassamenestyksen takana: hän ohjasi muun muassa elokuvat Kuutamolla (2002), Paha maa (2005) ja Valkoinen kaupunki (2006). Paha maa oli myös taiteellinen voitto.
Alastomuudesta syntynyttä mediahuomiota aiheutti muun muassa JP Siilin Hymypoika (2003), keskeisessä roolissa Reino Nordin, eräs 2000-vuosikymmenellä taiteellisen läpimurtonsa tehneistä näyttelijöistä. Alastomuuden aiheuttama polemiikki tiivistettiin viihdelehdistössä sanaan "kohu", jota ylipäätään viljeltiin ahkeraan lööpeissä.
Elokuvat > Suurmenestys Pahat pojat

Vuosikymmenen menestyselokuva oli Aleksi Mäkelän ohjaama, löyhästi tositapahtumiin perustuva Pahat pojat (2003), joka sai teattereissa runsaasti yli 600 000 katsojaa. Niin ikään Mäkelän ohjaama, Matti Nykäsen elämästä ammentanut Matti oli kassamenestys.
Elokuvat > Uuno-elokuvien joutsenlaulu

Uuno Turhapuro -elokuvien 1973 alkanut jatkumo päättyi 2004 elokuvaan Uuno Turhapuro – This Is My Life. Elokuva jäi Ere Kokkosen (1938–2008) viimeiseksi. Vuosikymmenen aikana kuoli useita Uuno-elokuvista tunnettuja näyttelijöitä, jotka toki olivat tehneet varsinaisen taiteellisen uransa muissa yhteyksissä: Tapio Hämäläinen (1922–2008), Marita Nordberg (1929–2009) ja Marjatta Raita (1944–2007). Viimeinen Uuno-elokuva oli kunnianosoitus suomalaisen viihteen monitoimimiehelle Spede Pasaselle (1930–2001).
Elokuvat > Käytettyjä näyttelijöitä

Vuosikymmenen paljon käytettyjä elokuvanäyttelijöitä olivat muun muassa Samuli Edelmann (s. 1968), Minna Haapkylä (s. 1973), Mikko Leppilampi (s. 1978) ja Jasper Pääkkönen (s. 1980). Haapkylä näytteli muun muassa Kuutamolla-elokuvan pääosan ja keskeiset roolit ranskalaiselokuvissa Charlie sanoo (2006) ja Käärmeen merkki (2006). Leppilampi näytteli keskeistä miesosaa Perttu Lepän komediaelokuvissa Helmiä ja sikoja (2003) ja 8 päivää ensi-iltaan. Hän näytteli molemmissa Laura Birniä (s. 1981) vastaan, joka niin ikään oli eräs vuosikymmenen uusista kasvoista. Hieman vanhemmasta näyttelijäpolvesta esillä olivat muun muassa pariskunnat Peter Franzén ja Irina Björklund sekä Tommi Korpela ja Elina Knihtilä. Hannu-Pekka Björkman teki kauttaaltaan vahvoja roolitöitä sekä elokuvissa että televisiossa, erityisesti elokuvassa Eläville ja kuolleille (2005).
1980-luvulla syntyneistä näyttelijöistä debytoivat valkokankailla muun muassa Pamela Tola ja Samuli Vauramo. He näyttelivät toisiaan vastaan Dome Karukosken esikoisohjauksessa Tyttö sinä olet tähti (2005).
Elokuvat > Jussi-palkitut ja katsotuimmat elokuvat

Parhaan elokuvan Jussi -palkinnot 2000–2009:
Rukajärven tie (Olli Saarela)
Seitsemän laulua tundralta (Markku Lehmuskallio, Anastasia Lapsui)
Joki (Jarmo Lampela)
Mies vailla menneisyyttä (Aki Kaurismäki)
Nousukausi (Johanna Vuoksenmaa)
Koirankynnen leikkaaja (Veikko Huovinen)
Paha maa (Aku Louhimies)
Laitakaupungin valot (Aki Kaurismäki)
Musta jää (Petri Kotwica)
Niko – Lentäjän poika (Kari Juusonen, Michael Hegner).
Katsotuimmat suomalaiset elokuvat 2000–2009 (Suomen elokuvateattereissa):
Pahat pojat (Aleksi Mäkelä, 2003) katsojia 614 796
Matti (Aleksi Mäkelä, 2006) katsojia 461 665
Rentun ruusu (Timo Koivusalo, 2001) katsojia 350 731
Rölli ja metsänhenki (Olli Saarela, 2001) katsojia 341 963
Heinähattu ja Vilttitossu (Kaisa Rastimo, 2002) katsojia 320 527
Levottomat (Aku Louhimies, 2000) katsojia 290 448
Joulutarina (Juha Wuolijoki, 2007) katsojia 283 327
Sibelius (Timo Koivusalo, 2003) katsojia 273 957
Rööperi (Aleksi Mäkelä, 2009) katsojia 260 020
Minä ja Morrison (Lenka Hellstedt, 2001) katsojia 245 647.
Olli Saarelan Rukajärven tie sai 426 414 katsojaa, elokuvan ensi-ilta oli vuonna 1999. Maailmanlaajuisesti eniten katsojia keräsivät Aki Kaurismäen ohjaamat elokuvat.
Katso myös Luettelo 2000-luvun suomalaisista elokuvista.
Urheilu

Suomalaista urheilua ja suomalaisten käsityksiä urheilusankareistaan ravisutti Lahden MM-hiihtojen dopingskandaali 2001, jolloin Suomi menetti dopingrikkomusten takia peräti kolme mitalia. Lopulta Suomi tuli näissä kisoissa kolmanneksi saatuaan kaksi kultaa, viisi hopeaa ja kolme pronssia. 2000-luvun ensikymmenen menestyneimpiä hiihtäjiä on muun muassa Virpi Kuitunen. Hän on ainoa Lahdessa dopingista kiinni jäänyt, joka onnistui myöhemmin vielä palaamaan kansainväliselle huipulle. Kuitunen on voittanut vuosikymmenen aikana yhteensä kuusi kultamitalia. Muita menestyneitä maastohiihtäjiä ovat muun muassa Pirjo Muranen ja Aino-Kaisa Saarinen, jotka ovat myös moninkertaisia kultamitalisteja.
Mäkihyppääjistä muistetaan ainakin Janne Ahonen ja Matti Hautamäki, jotka ovat voittaneet useita mitaleja niin olympia- kuin MM-kisoissa. Hannu Manninen ja Samppa Lajunen voittivat useita kultamitaleja yhdistetyssä hiihdossa. Manninen on myös maailmancupin osakilpailuvoittojen määrällä mitattuna yhdistetyn historian kaikkein menestynein urheilija. Alppihiihtäjä Kalle Palander voitti pujottelun maailmancupin 2002–2003. Tanja Poutiainen on arvokisamitalien määrällä mitattuna Suomen menestynein alppihiihtäjä, joka on voittanut 2000-vuosikymmenellä yhden olympiahopean Torinossa 2006 sekä MM-kisoissa kaksi hopeaa ja kaksi pronssia.
Suomen jääkiekkomaajoukkueen parhaat sijoitukset 2000-luvun ensikymmeneltä ovat MM-hopeamitalit 2001 ja 2007 sekä olympiahopea Torinossa 2006. Merkittävimpiä ajan jääkiekkoilijoita ovat muun muassa Saku Koivu, Ville Peltonen, Teemu Selänne ja Petteri Nummelin.
Vuoden 2005 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut pidettiin Helsingissä. Suomen menestyminen kisoissa oli kuitenkin varsin heikkoa: ainoa mitali näistä on Tommi Evilän voittama pituushypyn pronssimitali. Vuosikymmenen parhaimpia yleisurheilijoita on etenkin Tero Pitkämäki, joka on keihäänheiton maailmanmestari 2007 ja joka valittiin samana vuonna vuoden eurooppalaiseksi yleisurheilijaksi.
Suomen menestyneimmistä jalkapalloilijoista Sami Hyypiä pelasi Liverpoolissa ja Jari Litmanen useissa eri seuroissa. Hanna-Maria Seppälä voitti ensimmäisenä suomalaisena naisena uinnin maailmanmestaruuden 2003, ja on sen jälkeenkin päätynyt useasti mitalisijoille. Minna Kauppi voitti vuosikymmenen aikana peräti viisi naisten suunnistuksen maailmanmestaruuskultaa. Suomi nousi maailmanmaineeseen myös vammaisurheilussa, kun Leo-Pekka Tähti voitti pyörätuolikelauksen kaksi paralympiakultamitalia Ateenassa 2004 ja yhden Pekingissä 2008.
Kimi Räikkönen on Formula 1 -sarjan maailmanmestari 2007. Kyseessä oli ensimmäinen kausi, jolloin Räikkönen ajoi Scuderia Ferrari -tallissa. Tätä ennen hän ajoi McLarenissa tullen kahdesti MM-sarjan toiseksi. Marcus Grönholm voitti rallin maailmanmestaruuden 2000 ja 2002, jotka jäivät viimeisiksi suomalaismestaruuksiksi kahteenkymmeneen vuoteen.
Muoti

2000-luvun ensikymmenellä elettiin pääsääntöisesti nousukautta, ja merkkivaatteet olivat suosittuja. Naisten muoti-ilmiöitä olivat muun muassa varvas- ja rannekorut, Velour-oloasut, leggingsit, pitkät puserot, glitterit, korkokengät ja ballerina-kengät. Monet muotitietoiset naiset suosivat ylisuuria aurinkolaseja, lantiofarkkuja, UGG-saappaita ja monogrammilaukkuja. Ystävyysrannekkeet olivat yleisiä etenkin nuorisolla. Korkeavyötäröiset farkut tekivät paluun. Värikkäät Crocs-muovikengät olivat suosittuja iästä tai sukupuolesta huolimatta. Muodissa näkyi vahvasti myös retrotyyli: esimerkiksi jo 1960-luvulla suunniteltu Marimekon Unikko-kuosi oli näkyvästi esillä muodissa. Nuorilla miehillä tyypillisiä olivat hupparit, t-paidat, reput, farkut, urheilujalkineet ja lippalakit, vuosikymmenen lopulla erityisesti "suoralipat".
Ruoka ja juoma

Kolmannelle vuosituhannelle tultua ruoanlaitosta oli tullut muotia, mikä näkyi etenkin television ruokaohjelmien sekä aikakauslehtien ruoka-artikkelien lisääntymisellä. Ruuan merkitys nautinnon lähteenä oli kasvanut samalla kun perinteisen ravitsemuslähtöisen ajattelun merkitys oli pienentynyt. Luomutuotteet ja lähiruoka kasvattivat suosiotaan, ja eri ihmisten välisten ruokailutottumusten erot kasvoivat selvästi. Kasvissyöjien määrä alkoi nousta, mutta lihan kokonaiskulutus jatkoi yhä nousuaan. Erityisesti broilerinlihan kulutus nousi. Niin ikään valmisruokien, majoneesipohjaisten salaattien, pikapuurojen, myslien ja energiajuomien myynti ja kulutus nousivat.
Kulttuurillinen kansainvälistyminen näkyi myös uuden vuosituhannen ruokakulttuurissa. Monet uudet, eksoottiset ruoat veivät suosiota kotimaisilta perinneruoilta. Etenkin monet aasialaiset ruoka-aineet ja ruokalajit, kuten sushi, kookosmaito, nuudelit ja makea chilikastike, vakiinnuttivat paikkansa suomalaisessa ruokakulttuurissa. Niin ikään myös erilaisten ranskalaisten, italialaisten ja espanjalaisten makkaroiden, kinkkujen ja juustojen suosio kasvoi 2000-vuosikymmenellä. Tosin monet kotimaiset perinneruoat pitivät yhä pintansa. Lihapyörykät, paistettu kala, pihvi tai leike, makaronilaatikko ja jauhelihakastike kuuluivat yhä suomalaisten suosikkiruokiin. Myös italialaisperäiset pizza ja lasagne kuuluivat suomalaisten lempiruokiin.
Yökerhot olivat vuosikymmenen aikana hyvin suosittuja, ja niitä avattiin paljon etenkin Helsinkiin. Vuosina 2004–2007 suomalaiset joivat yli 12 litraa puhdasta alkoholia 15 vuotta täyttänyttä asukasta kohden eli enemmän kuin koskaan muulloin. Alkoholinkulutusta oli kasvattanut etenkin vuonna 2004 toteutettu alkoholiveron huomattava alennus. Vuosikymmenen lopulla alkoholiveron korotus ja taloudellinen laskukausi hillitsivät alkoholinkäyttöä ja vähensivät yökerhojen suosiota. Nuorten alkoholinkäyttö kuitenkin väheni vuosi vuodelta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomi 2000-vuosikymmenellä Wikimedia Commonsissa
Stat.fi Miten Suomi selviää?
Tarja Halonen oli Suomen tasavallan presidentti vuosina 2000–2012.
Matti Vanhanen toimi Suomen pääministerinä vuosina 2003–2010.
Kuntaliitokset jättivät jälkeensä runsaasti entisiä kaupungin- ja kunnantaloja. Kuvassa vuonna 2009 lakkautetun Särkisalon kunnantoimisto.
Itä-Suomen maakuntien väkiluku väheni myös 2000-vuosikymmenellä. Kuvassa Pyhäselkä Joensuussa.
Suomen historiallisen ydinalueen, Varsinais-Suomen, väestöosuus pysyi ennallaan 2000-vuosikymmenellä. Suomen vanhin kaupunki, Turku, kesällä 2008.
Nokian toimipiste Salossa.
Talouselämä kansainvälistyi. Moomin Shop Helsinki-Vantaan lentoasemalla.
Euro korvasi markan vuonna 2002.
Jyväskylän matkakeskus valmistui 2002 vanhan rautatieaseman viereen.
Valmet kokosi Porsche Boxtereita Uudenkaupungin tehtaallaan.
Keväällä 2005 avattu Kauppakeskus Kapteeni sijaitsee Oulunsalossa.
2000-luvulla rakennettu Kartanonkosken asuinalue Vantaalla.
Stefan Lindforsin Plup-pullosta (2008) ei tullut kaupallista menestystä toisin kuin useista muista hänen tuotteistaan.
Muun muassa värinäytöllä, kameralla ja sähköpostisovelluksella varustettu Nokia 6600 julkistettiin vuonna 2003.
DVD-laitteet yleistyivät nopeasti 2000-vuosikymmenellä ja tulivat kooltaan pienemmiksi.
Sofi Oksanen
Tuomas Vimman huomiota herättänyt esikoisteos Helsinki 12 sijoittuu Helsingin Punavuoren mainospiireihin.
Kristian Smeds
"Kohujulkkis" Johanna Tukiainen nousi kansakunnan tietoisuuteen keväällä 2008 tapahtuneen Kanervan–Tukiaisen tekstiviestikohun myötä.
Heikki Paasonen (s. 1983) oli eräs 2000-luvun uusista juontajanimistä.
Suomen ensimmäinen naispuolinen uutisankkuri Pirkko Arstila jäi eläkkeelle 2002.
Anssi Kela soittaa rumpuja Vihreät Niityt -musiikkitapahtumassa kesällä 2004.
Lordi avasi Helsingissä 2007 järjestetyn Eurovision laulukilpailun.
Musiikkitalo kohosi Eduskuntataloa vastapäätä. Kuva lokakuulta 2009.
Antti Tuisku vuonna 2006.
Outi Mäenpää sai vuosikymmenen varrella useita Jussi-palkintoja, mukaan luettuna Parhaan naispääosan Jussi-palkinto elokuvasta Kukkia ja sidontaa (2004).
Dome Karukoski oli yksi vuosikymmenen uusista ohjaajista.
Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2005. Kuva otettu Helsingin olympiastadionilla 13. elokuuta.
Kimi Räikkönen vuonna 2008.
Marimekon Unikko-kuosi oli muodissa, ja sillä on koristeltu myös muun muassa astioita ja jopa lentokoneita.
Helsingin Ruoholahden K-Citymarket vuonna 2006. Ruoanlaiton muodikkuus näkyi muun muassa Keskon Mitä tänään syötäisiin? -kampanjalla.
Yennenga

Yennenga
| --- | --- |
Syntynyt:  Gambaga  
Ammatit:  sotapäällikkö, hallitsija  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Yennenga on 1200-luvulla elänyt soturiprinsessa ja mosien kansan legendaarinen äitihahmo. Hänen isänsä Nedega oli nykyisen Pohjois-Ghanan alueella olleen dagombat-kansan kuningas. Hänen poikansa Ouedraogo on mosien valtion perustaja.