stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Purasjärvi (Suomussalmi)
Maantiede

Purasjärven pituus etelästä pohjoiseen on 5,6 kilometriä. Järven leveys vaihtelee huomattavasti, levein kohta lännestä itään on järven eteläosan 1,7 kilometriä. Järven keskiosan leveys Kuiriniemen ja Kallioniemen välissä on noin 150 metriä, siitä pohjoiseen avautuu yli neliökilometrin laajuinen selkävesi. Purasjärven lounaisosan muodostaa Aittolahti. Sen pohjoispuolella Kuivaniemen ja Kumpuniemen välissä sijaitsee Hakolahti. Järven pohjoispuoliskolla on useita lahtia (Tihisenlahti, Torakkalahti, Röhmönlahti, Veitsilahti). Purasjärven lahdet ovat suiltaan melko avoimia, selkeimmin pääaltaasta erottuu Aittolahti.
Purasjärven saariluku on kolme. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on runsaan hehtaarin. Laajin saarista on järven eteläosassa sijaitseva Pirkonsaari. Järven keskiosassa sijaitsee Salmensaari, ja siitä noin 600 metriä pohjoiseen sijaitsee nimetön saari. Purasjärven rannat ovat suo- ja metsämaata. Länsi- ja etelärannalla on Puras-nimisen kylän asutusta.
Purasjärveen laskee Saarijoki pohjoisesta Saarijärveltä (228,9 metriä mpy) ja Kivijoki koillisesta Kivijärveltä (235,9 metriä mpy). Järveä ympäröivältä suoalueelta laskee useita suo-ojia, kuten Metsopuro idästä. Purasjärven luusua sijaitsee etelärannalla, josta järven vedet virtaavat Karsikkolammen kautta etelään Hietajärveen ja edelleen useiden metsäjärvien kautta Purasjokea Vuokkijärveen (188,9 metriä mpy).
Purasjärven vesitilavuus on 11 626 000 kuutiometriä. Vain noin 27 hehtaaria järvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Syvimmät kohdat ovat noin kahdeksan metriä.
Purasjärvi (59.653.1.001) kuuluu Purasjärven alueeseen (59.653), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Purasjoen valuma-alue (59.65) ja ensimmäinen on Vuokkijärven reitin valuma-alue (59.6). Purasjärvi on laajin Purasjärven alueen 28:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Seuraavaksi laajimmat ovat Kivijärvi ja Syvänjärvi.
Suomessa on toinenkin Purasjärvi (35.488.1.006). Se sijaitsee Keuruulla.
Pulp (yhtye)

| Pulp |
| --- | --- |
 Jarvis Cocker esiitymässä Pulpin kanssa vuonna 2012.
Tiedot
Toiminnassa:  1978–2002 2011-
Tyylilaji:  brittipop, vaihtoehtorock, indie rock, indie pop, post-punk
Kotipaikka:   Sheffield, Iso-Britannia
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Jarvis Cocker, laulu, kitara   Candida Doyle, koskettimet   Mark Webber, kitara   Steve Mackey, basso   Nick Banks, rummut  
Entiset jäsenet:  Russell Senior, viulu, kitara, laulu   Magnus Doyle, rummut   Peter Mansell, basso   Tim Allcard, koskettimet, saksofoni  
Levy-yhtiö:  Island Records   Rough Trade Records  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pulp on brittiläinen popyhtye, jonka perusti vuonna 1978 Jarvis Cocker ystävänsä Peter Daltonin kanssa. Yhtye on lähtöisin Sheffieldistä. Pulpin alkuperäisiä nimiä olivat Arabicus ja Arabicus Pulp, joista nimi lyheni nykyiseen muotoonsa. Yhtye soitti ensimmäisen konserttinsa Rotherhamissa vuonna 1980. Samana vuonna Cocker tapasi myös Russell Seniorin, josta myöhemmin tuli yhtyeen pitkäaikainen viulisti ja kitaristi.
Pulp äänitti kahdeksankymmentäluvun aikana vaihtelevilla kokoonpanoilla kolme albumia, joista viimeisin, Separations,  julkaistiin vasta 1992. Oltuaan koossa jo 16 vuotta yhtye saavutti vihdoin laajemman suosion albumilla His 'n' Hers, jonka Island Records julkaisi vuonna 1994. Pulpin tunnetuimmat hitit ”Disco 2000” ja ”Common People” ovat seuraavan vuoden Different Class -levyltä.
Yhtye oli kaupallisen suosionsa huipulla vuosina 1995–1996. Pulp julkaisi vielä kaksi uutta albumia ja hittikokoelman ennen epäaktivoitumistaan vuonna 2002. Yhtye pysyi pitkään poissa julkisuuden valokeilasta Jarvis Cockerin luodessa soolouraa, mutta teki paluun konserttilavoille vuosiksi 2011–2013, esiintyen muun muassa Isle of Wight Festivalilla, Reading Festivalilla ja muutamilla muilla eurooppalaisilla musiikkifestivaaleilla sekä Australiassa.
Pulpin solisti Jarvis Cocker muistetaan myös vuoden 1996 Brit Awards -gaalassa sattuneesta välikohtauksesta, jossa hän nousi lavalle kesken Michael Jacksonin esiintymisen ja pyllisti[lähde? ]. Cocker kutsui tapahtunutta protestiksi Michael Jacksonia kohtaan, koska tämä ”näkee itsensä Kristuksen kaltaisena, parantavia voimia omaavana hahmona”kenen mukaan?.
Pulp on saanut suurimmat vaikutteensa David Bowien, The Beatlesin ja The Curen musiikista.
Pulpin on määrä palata esiintymislavoille vuonna 2023.
Diskografia > Studioalbumit

It (1983)
Freaks (1987)
Separations (1991)
His 'n' Hers (1994)
Different Class (1995)
This Is Hardcore (1998)
We Love Life (2001)
Diskografia > Kokoelmat

Intro – The Gift Recordings (1993)
Masters of the Universe (1994)
Countdown 1992–1983 (1996)
Pulp Goes to the Disco (1998)
Freshly Squeezed... the Early Years (1998)
Primal: The Best of the Fire Years 1983–1992 (1998)
On Fire (1999)
Hits (2002)
Pulp It Up (2003)
Diskografia > Myyntivideot

Sorted for Films & Vids (1995)
F.E.E.L.I.N.G.C.A.L.L.E.D.L.I.V.E. (1996)
The Park Is Mine (1998)
Hits (2002)
Ultimate Live (2005)
Pyrococcus

| Pyrococcus |
| --- | --- |
 Maalaus Pyrococcus furiosus -lajista
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Arkeonit Archaea
Pääjakso::  Euryarchaeota
Luokka::  Thermococci
Lahko::  Thermococcales
Heimo::  Thermococcaceae
Suku::  Pyrococcus  Fiala & Stetter, 1986
Lajit
 P. abyssi  P. endeavori  P. furiosus  P. glycovorans  P. horikoshii  P. woesei  P. yayanosii 
Katso myös
   Pyrococcus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyrococcus on Thermococcaceae-heimoon kuuluva arkeonisuku. Suvun lajit ovat hypertermofiilejä ja niiden tieteellinen nimi, Pyrococcus, tarkoittaa suomeksi ”tulipalloa”.
Ominaisuudet

Pyrococcus-lajit ovat nimensä mukaan pallomaisia. Ne ovat anaerobisia ja heterotrofisia. Nämä arkeonit kasvavat erittäin kuumissa olosuhteissa valtameren pohjan mustiksi savuttajiksi kutsutuissa kuuman veden purkausaukoissa. Pyrococcusten kasvun optimilämopötila on noin 95–100 °C, eli niiden proteiinit toimivat hyvin lämpötiloissa, joita monet muut eliöt eivät ollenkaan kestäisi. Pyrococcuksilla on myös siimoja, joilla ne voivat liikkua, ja niiden solujen koko vaihtelee välillä 0,8–2,5 mikrometriä.
Pyhän Pietarin kirkko (Riika)

Pyhän Pietarin kirkko Riiassa.
Pyhän Pietarin kirkko on Riiassa, Latviassa sijaitseva kirkko. Se rakennettiin alun perin vuonna 1209, ja sitä laajennettiin 1400-luvulla. Kirkon nykyinen torni valmistui vuonna 1746. Torniin on osunut salama kuusi kertaa; kahdella kerroista torni romahti, vuosina 1666 ja 1721.
Ennen toista maailmansotaa Pyhän Pietarin kirkon torni oli Euroopan korkein puurakennus. Neuvostoaikana torniin asennettiin hissi, minkä jälkeen yleisö on voinut nousta torniin katsomaan näköaloja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhän Pietarin kirkko Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Piikkinä lihassa

| Piikkinä lihassa Klamydia |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1.1.2003
 Tyylilaji: punk, rock
 Levy-yhtiö: Kråklund Records
Listasijoitukset
  10.
Klamydian muut julkaisut
| Punktsipum 2002 | Piikkinä lihassa 2003 | Urpojugend 2004 |
Piikkinä lihassa on Klamydian kolmen levyn 15-vuotisjuhlakokoelma, joka julkaistiin 5. syyskuuta 2004. Kokoelman ensimmäinen levy sisältää 14 uutta, kesällä 2003 äänitettyä kappaletta sekä eri artistien cover-versioita Klamydian kappaleista, toinen levy sisältää valikoituja kappaleita yhtyeen vanhasta tuotannosta ja kolmas levy koostuu kesällä 2003 Vaasan Rockperry -festivaaleilla äänitetystä 15 -vuotisjuhlakonsertista, jossa esiintyivät Klamydian kaikki vuosina 1988–2003 vaikuttaneet kokoonpanot.
Kokoelmaa varten äänitetyt uudet kappaleet julkaistiin myös vuonna 2004 ilmestyneellä Urpojugend -albumilla.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan kymmenennellä sijalla, ja pysyi listalla yhteensä viisi viikkoa.
Kappaleet > CD 1: Piikkinä lihassa

"Nilkit" (uusi kappale)
"Uppoava ruuhi" (uusi kappale)
"Tasan tarkkaan" (uusi kappale)
"Rotat" (uusi kappale)
"Kujanjuoksu" (uusi kappale)
"Katkeruuskerroin" (uusi kappale)
"Lävistyksiä" (Igors Special) (uusi kappale)
"Pillumarei" (uusi kappale)
"Eihän euroviisuihin?" (uusi kappale)
"Megamarttyyri" (uusi kappale)
"Ei enää" (uusi kappale)
"Päästöpankki" (uusi kappale)
"Saatanan syvältä" (uusi kappale)
"Mömmöm kisat" (uusi kappale)
"Junkies love" (alkp. Narkkarirakkautta) Private Line - (Sammy Aaltonen/Jack Smack/Eliaz) / Negative - (Jukka "Sir Christus" Mikkonen/Antti Anatomy)
"EVVK" (Ruoska)
"Latomeri" (Children of Bodom)
"Metanol man" (Timo Kotipelto)
"Pilke silmäkulmassa" (Timo Rautiainen & Seppo Pohjolainen)
"Krapula tulee" (Menneisyyden Vangit)
"Karita Tuomola" (Apulanta)
"Tosi routari" (Popeda)
"Ryssä mun leipääni syö" (Sotajumala)
"Pienet mainosvalot" (Viikate)
"Aleksi mutation" (Darude)
Kappaleet > CD 2: Niitä vanhoja

"Onneton onnekas" (Älpee)
"Pienet mainosvalot" (Älpee)
"Kemppainen" (Älpee)
"Juhannuksena" (Hihhulit tuloo-EP)
"Himaan" (Säynäväynäviä-EP)
"Vanha holvikirkko" (Los celibatos)
"Keräyspaperia, kiitos!" (Pää kiinni painajainen)
"Oodi Hietskulle" (Pää kiinni painajainen)
"Pilke silmäkulmassa" (Lahja-EP)
"Nina Autio" (Lahja-EP)
"Ukko Nooa" (Masturbaatio ilman käsiä)
"Huipulla tuulee" (Tippurikvartetti)
"Vastaantulija" (Tippurikvartetti)
"Anatomisti" (Tippurikvartetti)
"Säikkyrapulakoppi" (Siittiöt sotapolulla)
"Narkkarirakkautta" (Siittiöt sotapolulla)
"Amigo" (Siittiöt sotapolulla)
"Hellyyttä..?" (Klamysutra)
"Pala rauhaa" (Klamysutra)
"Sytkäri" (Klamysutra)
"Perseeseen" (Kipsi)
"Herra morkkis" (Tango delirium)
"Kosketus" (Tango delirium)
"Zulupohjalta" (Zulupohjalta)
"Hullujen kuningas" (Zulupohjalta)
"Krapula tulee (minä määrään päivän)" (Snapsin paikka-MCD)
"Ryssä mun leipääni syö" (Klamytapit)
"Waagina, linnanneito" (Klamytapit)
"Ookko tehny lenkkiä?" (Punktsipum)
"Suomi on sun" (Punktsipum)
Kappaleet > CD 3: Rockperry 2003 15v. live

"Pursiseuran pikkujoulupippalot" (Vesku-Arto-Kape-Apa)
"Kråklund pojkar" (Vesku-Arto-Kape)
"Hemoglobiinikadun liikennevalot" (Vesku-Arto-Kape)
"Sitarin vaxi" (Vesku-Arto-Kape)
"Mopolla suohon" (Vesku-Arto-Riku)
"Mäki haluun rock-tähdex" (Vesku-Arto-Riku)
"Himaan" (Vesku-Arto-Riku)
"Harri" (Vesku-Arto-Riku-Vuokko)
"Ei sen kummempaa" (Vesku-Arto-Riku-Vuokko)
"Teris" (Vesku-Arto-Riku-Vuokko)
"Körttiseuroissa" (Vesku-Riku-Vuokko-Jakke)
"Veroparatiisiin" (Vesku-Riku-Vuokko-Jakke)
"Missä on Marko?" (Vesku-Riku-Vuokko-Jakke)
"Pala rauhaa" (Vesku-Riku-Jakke-Hantta)
"Saksaan" (Vesku-Riku-Jakke-Hantta)
"Narkkarirakkautta" (Vesku-Riku-Jakke-Hantta)
"Viulisti" (Riku-Jakke-Hantta-Severi)
"Ylpee kuu" (Riku-Jakke-Severi-Metu)
"Vanha holvikirkko" (Riku-Jakke-Severi-Metu)
"Liian monta kertaa" (Riku-Jakke-Severi-Metu)
"Kesäöitä" (Vesku-Riku-Jakke-Severi)
"Aku Ankka-laulu" (Vesku-Riku-Jakke-Severi)
"Ookko tehny lenkkiä?" (Vesku-Riku-Jakke-Severi)
"Aleksi" (Vesku-Riku-Jakke-Severi)
"Suomi on sun" (Vesku-Riku-Jakke-Severi)
"Ruottalainen oopperalaulaja" (Riku-Jakke-Severi-Arto)
"Juhannuksena" (Vesku-Riku-Jakke-Severi)
Ragnar Skanåker

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ragnar Skanåker |  Ragnar Skanåker |  Ragnar Skanåker |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten ammunta
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | München 1972 | 50 m vapaapistooli |  |
|  Hopeaa | Soul 1988 | 50 m vapaapistooli |  |
|  Hopeaa | Los Angeles 1984 | 50 m vapaapistooli |  |
|  Pronssia | Barcelona 1992 | 50 m vapaapistooli |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Innsbruck 1983 | 10 m ilmapistooli |  |
|  Kultaa | Caracas 1982 | 50 m vapaapistooli |  |
|  Kultaa | Soul 1979 | 10 m ilmapistooli, joukkue |  |
|  Kultaa | Soul 1978 | 25 m vakiopistooli |  |
|  Hopeaa | Suhl 1986 | 50 m vapaapistooli, joukkue |  |
|  Hopeaa | Innsbruck 1983 | 10 m ilmapistooli, joukkue |  |
|  Hopeaa | Soul 1978 | 50 m vapaapistooli |  |
|  Pronssia | Moskova 1990 | 50 m vapaapistooli, joukkue |  |
|  Pronssia | Caracas 1982 | 10 m ilmapistooli, joukkue |  |
|  Pronssia | Santo Domingo 1981 | 10 m ilmapistooli |  |
|  Pronssia | Soul 1979 | 10 m ilmapistooli |  |
|  Pronssia | Soul 1978 | 10 m ilmapistooli, joukkue |  |
|  Pronssia | Soul 1978 | 25 m isopistooli, joukkue |  |
|  Pronssia | Soul 1978 | 25 m olympiapistooli, joukkue |  |
Ragnar Skanåker (s. 8. kesäkuuta 1934) on ruotsalainen pistooliampuja ja olympiavoittaja.
Ragnar Skanåker on voittanut lukuisia henkilökohtaisia ja joukkuemitaleita olympialaisissa ja maailmanmestaruuskilpailuissa. Kaiken kaikkiaan hän osallistui seitsemiin olympiakisoihin vuosina 1972-1996. Kirkkaimpana saavutuksena 50 metrin vapaapistoolin olympiavoitto Münchenissä 1972.
Vielä 2004 Skanåker olisi saanut villin kortin osallistui olympiakisoihin, mutta Ruotsin olympiakomitea jätti hänet valitsematta.
Pyhän Pietarin kirkko (Kööpenhamina)

| Pyhän Pietarin kirkko Sankt Petri Kirke |
| --- | --- |
 Pyhän Pietarin kirkko Kööpenhaminassa vuonna 2013.
Sijainti:  Skt Peders St 2 Kööpenhamina, Tanska
Kirkkokunta:  Tanskan kansankirkko
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyhän Pietarin kirkko (tansk. Sankt Petri Kirke, saks. St.-Petri-Kirche), on Tanskassa, Kööpenhaminan keskustan latinalaiskorttelissa sijaitseva saksankielinen evankelis-luterilainen kirkko. Kirkko on vanhin Kööpenhaminan sisäkaupungin säilyneistä kirkoista. Torni, keskilaiva ja kuori ovat peräisin 1400-luvulta. Kirkko kärsi tulipaloista ja brittien tulituksesta (1807). Holvatun hautakappelin monumentit ja haudat ovat peräisin vuosilta 1681–1683. Kirkossa toimivassa saksankielisessä seurakunnassa on nykyään runsaat 900 jäsentä. Kirkon omistaa Tanskan valtiovarainministeriön alainen kiinteistötoimikunta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhän Pietarin kirkko (Kööpenhamina) Wikimedia Commonsissa
Kirkon kotisivut (tanskaksi) (saksaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
PostScript

| PostScript |
| --- | --- |
Tiedostopääte:  .ps
Mediatyyppi:  application/postscript
Magic:  %!
Kehittäjä:  Adobe Systems
Tiedoston tyyppi:  ohjelma
PostScript on Adobe Systemsin 1980-luvulla kehittämä sivunkuvauskieli, jota käytetään etenkin tulostettavien dokumenttien ulkoasun kuvaamiseen tulostimille ja muille laitteille. Postscript on läheistä sukua Forth-ohjelmointikielelle ja voidaan laskea itsekin ohjelmointikieleksi.
PostScript oli aiemmin suosituin laitteistoriippumaton sähköinen levitysmuoto tulostettaville dokumenteille. Nykyisin sen aseman on tässä tehtävässä ottanut Adoben PDF.
Applen vuonna 1985 julkaisema LaserWriter -laserkirjoitin PostScript-tuella aloitti työpöytäjulkaisemisen kotitietokoneilla.
PostScript on myös Unix-maailmassa standardimuoto paperitulosteiden muotoiluun, vaikka tulostinlaite ei tue Postscriptiä suoraan. Tämän vuoksi lähes kaikki grafiikkaa ja muotoiltuja sivuja tulostavat Unix-ohjelmistot (myös verkkoselaimet) osaavat tuottaa PostScriptiä.
1980-luvulla Adobe teki suuren osan tuloksestaan lisensoimalla PostScriptia kirjoitinvalmistajille.
Suosittu PostScriptiin perustuva vektorigrafiikan tallennusmuoto on Encapsulated PostScript (EPS), jota esimerkiksi monet grafiikka- ja taitto-ohjelmistot tukevat.
Sun Microsystemsin NeWS perustui PostScript-kieleen.
Display PostScript (DPS) on PostScript-kieleen perustuva kuvan renderöintimenetelmä, jota muun muassa X Window System on tukenut laajennuksena.
Nextstep-käyttöjärjestelmän graafinen käyttöliittymä perustui Display PostScriptiin.
Fontit

Alkuperäinen PostScript määritteli neljä kirjaintyyppiä ja niille neljä leikkausta (tavallinen, lihavoitu, kursiivi ja lihavoitu kursiivi).
Courier (Regular, Oblique, Bold, Bold Oblique)
Helvetica (Regular, Oblique, Bold, Bold Oblique)
Times (Regular, Oblique, Bold, Bold Oblique)
Symbol (sisältää kreikkalaiset kirjaimet ja matemaattisia symboleita)
PostScript Level 2 sisälsi 10 kirjaintyyppiä ja 35 leikkausta. Lisänä tulivat:
ITC Avant Garde Gothic (Book, Book Oblique, Demi, Demi Oblique)
ITC Bookman (Light, Light Italic, Demi, Demi Italic)
Helvetica (Narrow, Narrow Oblique, Narrow Bold, Narrow Bold Oblique)
New Century Schoolbook (Roman, Italic, Bold, Bold Italic)
Palatino (Roman, Italic, Bold, Bold Italic)
ITC Zapf Chancery (Medium Italic)
ITC Zapf Dingbats (kirjapainon symboleita)
Jos samat fontit halusi saada näkyviin tietokoneen näytöllä, oli ne lisensoitava Adobelta.
PostScript Level 3 sisältää 136 eri leikkausta. Mukaan on otettu suosittuja fontteja eri käyttöjärjestelmistä, kuten Windows 3.1, Windows 95, Windows NT ja Macintosh:
Albertus, 
Antique Olive, 
Apple Chancery, 
Arial, 
ITC Avant Garde Gothic, 
Bodoni, 
ITC Bookman, 
Carta (karttasymboleja), 
Chicago (Applen käyttöliittymän fontti), 
Clarendon, 
Cooper Black, 
Copperplate Gothic, 
Coronet, 
Courier, 
Eurostile, 
Geneva, 
Gill Sans, 
Goudy, 
Helvetica, 
Hoefler Text, 
Joanna, 
Letter Gothic, 
ITC Lubalin Graph, 
Marigold, 
Monaco, 
ITC Mona Lisa, 
New Century Schoolbook, 
New York, 
Optima, 
Oxford, 
Palatino, 
Stempel Garamond, 
Symbol (symboleja), 
Tekton, 
Times, 
Times New, 
Univers, 
Wingdings (Windows-symbolit), 
ITC Zapf Chancery ja ITC Zapf Dingbats (symboleja).
PDF-tiedostomuoto takaa esitysohjelman sisältävä samat Helvetica, Times, Courier, Symbol ja ZapfDingbats -fontit.
Ohjelmistotuki

Tulostamisen lisäksi katselu onnistuu useilla ohjelmilla kuten:
Evince
Okular
Aiheesta muualla

PostScript Language Reference Third Edition (PDF) (englanniksi)
Purokerttuli

| Purokerttuli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kerttulit Parulidae
Suku::  Rantakerttulit Parkesia
Laji::  motacilla
Kaksiosainen nimi
 Parkesia motacilla  (Vieillot, 1809) 
Synonyymit
 Seiurus motacilla 
Katso myös
   Purokerttuli Wikispeciesissä   Purokerttuli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Purokerttuli (Parkesia motacilla) on Yhdysvalloissa tavattava kerttuleiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Tuntomerkit

Kooltaan purokerttuli on noin 14 cm pitkä. Ulkonäöltään laji on rastasmainen. Purokerttulin selkä on väriltään ruskea, vatsa valkoinen ruskein pystyviiruin. Päässä on valkoinen silmäkulmajuova. Purokerttulin nokka on tumma ja ohut. Koivet ovat väriltään vaaleanpunaiset. Sukupuolet eivät eroa toisistaan ulkonäön perusteella. Nuoret yksilöt muistuttavat aikuisia lintuja, mutta eroavat tietyiltä höyhenpuvun yksityiskohdiltaan. Purokerttuli muistuttaa rantakerttulia (Seiurus noveboracensis), mutta on tätä suurikokoisempi ja vatsastaan ja sivuiltaan valkeampi. Maassa kävellessään lintu keikuttaa jatkuvasti pyrstöään.
Elinympäristö

Lajia tavataan pesimäaikoina Minnesotan, Mainen, Texasin ja Floridan osavaltioissa. Talveksi laji muuttaa Meksikoon, Etelä-Amerikan pohjoisosiin ja Karibialle. Purokerttulit elävät pääasiassa lehtimetsissä nopeasti virtaavien sorapohjaisten purojen lähettyvillä. Harvemmin lajia tavataan sypressejä kasvavilla suomailla. Talvehtimisalueilla lajia voidaan tavata myös puutarhoissa, jos lähistöllä on vettä.
Purokerttulipopulaation kanta on vakaa, mutta huomattavasti pienempi kuin aikaisemmin. Tämä johtuu pääasiassa elinympäristön vähenemisestä.
Elintavat

Koiraspurokerttulit aloittavat laulunsa varhain saapuessaan pesimispaikoille. Kamppailut reviireistä ja parhaista lisääntymispaikoista voivat olla rajujakin. Pesän rakentaminen aloitetaan lehtien puhkeamisen aikaan. Suosittuja pesäpaikkoja ovat kaatuneiden puiden kolot ja halkeamat. Pesä sijaitsee usein purojen läheisyydessä. Pesä rakennetaan mudasta, lehdistä ja kasvinosista. Naaras munii yleensä noin viisi munaa, jotka ovat kermanvalkeita punaruskein pilkuin.
Ravintonaan laji käyttää pääasiassa hyönteisiä, joita se pyydystää niin vedestä kuin ilmastakin. Lisäksi laji voi syödä nilviäisiä ja pieniä kaloja.
Pont-Canavese

| Pont-Canavese |
| --- | --- |

 Pont-Canavese
 Koordinaatit: 45°25′N, 7°36′E 
Valtio:  Italia
Alue:  Piemonte
Metropolikaupunki:  Torino
Korkeus:  461 m
Väkiluku:  3 152
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 https://www.comune.pontcanavese.to.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pont-Canavese (piemonteksi Pont) on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 3 152 asukasta.
Prognoz

Prognoz oli Neuvostoliiton ja on Venäjä ennakkovaroitusatelliittijärjestelmä. Se on ohjuslaukaisujen ennakkovaroitukseen tarkoitettu kaukokartoitussatelliittijärjestelmä, joka tukee Oko-järjestelmää. Prognoz SO-M on eri ohjelma.
Ensimmäinen Prognoz laukaistiin 8. lokakuuta 1975. Prognozit toimivat GEO-radalla. Kesällä 2008 satelliitteja oli taivaalla 16 kappaletta. Uusin laukaistiin 26. kesäkuuta 2008.
Kaksi satelliittia on aktiivisesti toimimassa, toinen on asemassa 24°W ja toinen 12°E. Varasatelliitit ovat asemissa 80°E ja 12°E.
Pyhän Pietarin kirkko (Stavanger)

| Pyhän Pietarin kirkko St>  Petri kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Stavanger, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Stavangerin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1866
Suunnittelija:  Conrad Fredrik von der Lippe
Materiaali:  tiili
Istumapaikkoja:  900
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pyhän Pietarin kirkko (norj. St. Petri kirke) on Stavangerin kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa sijaitseva tiilinen pitkäkirkko vuodelta 1866.
Kuvia

Kirkkosali
Jeesusta esittävä alttaripatsas, joka on kopio kööpenhaminalaisessa Vor Frue -kirkossa sijaitsevasta Bertel Thorvaldsenin alkuperäisveistoksesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhän Pietarin kirkko (Stavanger) Wikimedia Commonsissa
Piiskahäntävallabi

| Piiskahäntävallabi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Harvaetuhampaiset Diprotodontia
Alalahko::  Macropodiformes
Heimo::  Kengurut Macropodidae
Alaheimo::  Macropodinae
Suku::  Notamacropus
Laji::  parryi
Kaksiosainen nimi
 Notamacropus parryi  Bennett, 1835 
Synonyymit
 Macropus parryi 
 Piiskahäntävallabin levinneisyys
Katso myös
   Piiskahäntävallabi Wikispeciesissä   Piiskahäntävallabi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Piiskahäntävallabi (Notamacropus parryi) on Itä-Australiassa elävä kengurulaji.
Koko ja ulkonäkö

Piiskahäntävallabin tunnistaa poskien valkoisista raidoista ja huomattavan pitkästä hännästä. Eläin on väriltään pääosin vaaleanruskea, mutta korvien alaosa, otsa ja hännän pää ovat tummemman ruskeat.
Elinympäristö ja levinneisyys

Piiskahäntävallabi on yleinen Itä-Australiassa Uuden Etelä-Walesin pohjoisosissa ja Queenslandin rannikkoalueilla.
Elintavat

Piiskahäntävallabi on varsin sosiaalinen eläin ja elää usein jopa 50–80 yksilön ryhmissä.
Ravinnokseen se käyttää lähinnä ruohoja ja heinäkasveja. Se viettää päivän kuumimman ajan kasvillisuuden suojissa ja etsii ruokaa aikaisin aamulla tai vasta myöhään iltapäivällä.
Raili Elovaara

Raili Inkeri Elovaara (s. 3. tammikuuta 1937 Helsinki) on suomalainen kirjallisuudentutkija. Hän toimi Helsingin yliopiston yleisen kirjallisuustieteen dosenttina ja ajoittain vt. apulaisprofessorina 1966–1992 sekä Jyväskylän yliopiston yleisen kirjallisuustieteen vs. professorina 1992–1994.
Elovaara väitteli tohtoriksi 1976 Helsingin yliopistossa tutkielmalla, joka käsitteli identiteetin ongelmaa Samuel Beckettin proosatuotannossa.