stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
MGP Nordic 2007

MGP Nordic 2007 oli kolmas MGP Nordic -laulukilpailu. Se järjestettiin Oslo Spektrumissa Oslossa, Norjassa. Kilpailun voitti Norjan edustaja Celine kappaleella Bæstevænna. Suomi osallistui MGP Nordiciin ensimmäistä kertaa.
Osallistujat

01: SK8 - Min största första kärlek (Ruotsi)
02: Celine - Bæstevænna (Norja) Superfinaalissa
03: Linn - En liten önskan (Suomi) Superfinaalissa
04: Mathias - Party (Tanska) Superfinaalissa
05: Vendela - Gala Pala Gutchi (Ruotsi) Superfinaalissa
06: Martin & Johannes - Når vi blir berømt (Norja)
07: Sister Twister - Fröken Perfect (Suomi)
08: Amalie - Til solen står op (Tanska)
MGR Motorsport

MGR Motorsport on brittiläinen pikkuformulatalli. Tallin perusti vuonna 2010 brittiläinen autourheilija Mark Godwing. Talli kilpailee nykyään Protyre Formula Renault Championship-sarjassa.
Aiheesta muualla

http://www.mgrmotorsport.co.uk/team.html
Maon uinti Jangtsessa

Mao (edessä) uimassa turvamiestensä kanssa.
Mao uinnin jälkeen.
Maon uinti Jangtsessa oli 16. heinäkuuta 1966 propagandatarkoituksessa järjestetty tapahtuma, jossa Kiinan kommunistijohtaja Mao Zedong ui noin tunnin ajan Jangtsejoessa. Maon uinti oli ympäri maailmaa yksi kesän 1966 näkyvimpiä uutisia, ja se on katsottu Kiinan kulttuurivallankumouksen radikaalin vaiheen symboliseksi lähtölaukaukseksi.
Intohimoisena uimarina nuoruudestaan saakka tunnettu Mao oli uinut Jangtsessa ensi kerran vuonna 1956, ja vuoden 1966 uinti oli tarkoitettu sen kymmenvuotismuistoksi. Ennen uimaretkeään Mao oli ollut kierroksella maakunnissa, eikä hänen olinpaikkaansa tiedetty julkisuudessa. Hän oli jättänyt kulttuurivallankumouksen alkuvaiheen johtamisen Liu Shaoqille ja Deng Xiaopingille antamatta näille tarkempia ohjeita, joten nämä olivat pyrkineet hillitsemään opiskelijoiden kuohuntaa Kiinan oppilaitoksissa. Uinti Jangtsessa oli Maon näyttävä paluu julkisuuteen, ja Kiinan tiedotusvälineet antoivat sille suunnattoman näkyvyyden. Tempaus kumosi ulkomailla liikkuneet huhut Maon terveyden heikkenemisestä, mutta sen tärkein viesti oli sisäpoliittinen: Mao oli voimissaan ja tulisi ottamaan maan ohjat takaisin käsiinsä. Hän palasikin Pekingiin kahden päivän kuluttua ja aloitti Liun ja Dengin arvostelun virheellisestä politiikasta.
Uintiin osallistui Maon kanssa kuusi henkivartijaa ja vedessä kellutettiin lisäksi valtavia Mao-julisteita. Länsimaisia toimittajia ei ollut läsnä. Kiinan virallinen uutistoimisto Xinhua levitti maailmalle tiedotetta, jonka mukaan Mao oli uinut Jangtsessa Wuhanin lähellä 65 minuuttia ja edennyt sinä aikana 15 kilometriä. Hänen sanottiin ”taistelleen tuulta ja aaltoja vastaan” sekä nousseen lopuksi jokilautalle ”osoittamatta väsymisen merkkejä”. Sen jälkeen hän oli pitänyt puheen, jossa hän kehotti kaikkia kiinalaisia uimaan maan joissa ja järvissä. Länsimaissa tiedot Maon uinnista uutisoitiin hyvin ivalliseen sävyyn, sillä luvut näyttivät mahdottomilta. Maon laskettiin uineen koko ajan keskimäärin sata metriä 26 sekunnissa, kun sadan metrin uinnin ennätysaika oli tuolloin 52,9 sekuntia. Todellisuudessa nopea eteneminen johtui siitä, että Mao oli lähinnä ajautunut eteenpäin Jangtsen voimakkaan virtauksen kuljettamana, mikä oli kiinalaisille itsestäänselvä taustatieto.
Maon vuoden 1966 uintia muisteltiin seuraavina vuosina Kiinassa joka vuosi 16. heinäkuuta suurella kansanjuhlalla, jonka yhteydessä lukemattomat kansalaiset uivat Jangtsessa tai muissa vesistöissä osoittaakseen kunnioitusta Maolle. Maon uinnista tehtiin Kiinassa myös dokumenttielokuva, joka sai ensi-iltansa jo elokuussa 1966.
Vähä-Kailanen

| Vähä-Kailanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°21′12″N, 26°09′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Syrjäjärveen 
Järvinumero:  14.174.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,5 m  
Pituus:  410 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  1,281 km  
Pinta-ala:  4,369 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähä-Kailanen 
Vähä-Kailanen Vähä Kailanen on Päijät-Hämeessä Heinolassa Syrjäkosken kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,4 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Pajujärvien valuma-alueeseen (14.174) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,5 metriä mpy.
MH Motorcycles Furia MAX

Motorhispanian (nykyisin MH Motorcycles) mopoenduro- ja moposupermotordmalli.
Tekniset tiedot
Moottori	49.7 cc, Nestejäähdytys,
Etujousitus	Hydraulinen haarukka 36 mm,
Takajousitus	Monojousi
Akseliväli	1305 mm,
Toisioveto	Ketju
Pituus	1970 mm
Leveys	750 mm,
Istuinkorkeus	1170 mm,
Paino	85 kg,
Etujarrut	Levy 240 mm,
Takajarrut	Levy 180 mm,
Eturengas	80/90-21,
Takarengas	110/80-18,
Käynnistys	Poljin,
Tankki	6 litraa,
Kaasutin	Dell'Orto PHBN 16.
Vähä-Kalaton (Lahti)

| Vähä-Kalaton |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Lahti
Koordinaatit:  61°01′41″N, 25°50′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arrajoen valuma-alue (14.16)
Laskuoja:  metsäoja 
Järvinumero:  14.165.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,3 m  
Pituus:  330 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,799 km  
Pinta-ala:  4,056 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähä-Kalaton 
Vähä-Kalaton  on Päijät-Hämeessä Lahdessa Seestan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Arrajoen valuma-alueella (14.16), jonka Seestanjoen valuma-alueeseen (14.165) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,3 metriä mpy.
Viktor Miinalainen

Viktor Miinalainen (27. joulukuuta 1902 Tohmajärvi – 16. joulukuuta 1988 Joensuu) oli suomalainen upseeri, ampumaurheilija, päätoimittaja ja kirjailija.
Henkilöhistoria

Viktor Miinalaisen vanhemmat olivat maanviljelijä Jaakko Miinalainen ja Maria Kuikka ja puoliso vuodesta 1924 Salli Kokko. Miinalainen kävi 7 luokka lyseota, suoritti Kadettikoulun 1928 ja Taistelukoulun 1932, ilmavoimien tähystäjätutkinnon 1933 ja kapteenikurssin 1936. Hän työskenteli ennen sotia rajavartiolaitoksen, merilentolaivueen ja ilmasotakoulun palveluksessa sekä ilmavoimien reserviupseerikoulun palveluksessa. Vakinaisesta palveluksesta Miinalainen erosi 1940 oltuaan Lentorykmentti 2:n huoltopäällikkö. Hänet ylennettiin reservin vänrikiksi 1932, luutnantiksi 1927, kapteeniksi 1934 ja majuriksi 1943.
Miinalainen toimi vuosina 1940–1959 Suomen Ampumaurheiluliiton sihteeri-toiminnanjohtajana ja vuosina 1940–1950 liiton julkaiseman Urheiluampuja-lehden päätoimittajana.
Urheilu-ura

Ammunnan MM-kilpailuissa Miinalainen saavutti vuosina 1931–1937 yhteensä 11 mitalia, joista kaksi henkilökohtaisia. Henkilökohtaiset mitalit tulivat vuoden 1935 MM-kisoista, jossa hän voitti vapaakiväärin 300 metrin asentokilpailusta kultaa ja polviasentokilpailusta hopeaa. Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa Miinalainen voitti kuusi kultaa ja Suomen-mestaruuskilpailuissa 12 kultaa. Hän ampui sotilaskiväärin Suomen ennätyksen 528 vuonna 1932 ja 529 vuonna 1933.
Teoksia

Mitenkähän Olaville on tänään käynyt? : kertoelma ampujamaailmasta. Karisto 1938
Aiheesta muualla

V. Miinalainen. Pohjoismaiden ampujamestari Hakkapeliitan haastattelijan ristitulessa, Hakkapeliitta, 23.10.1934, nro 43, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Volapük

| Volapük> Tiedot |
| --- | --- |
Virallinen kieli:  ei virallista asemaa
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen sekä treemalliset kirjaimet ä, ö ja ü.
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  keinotekoinen
Kieliryhmä:  kansainvälinen apukieli
Kielikoodit
ISO 639-1:  vo
ISO 639-2:  vol
 Ohje 
Saksalainen pappi Johann Martin Schleyer kehitti volapükin kielen.
Volapük on Johann Martin Schleyerin, Saksan Badenista kotoisin olevan katolilaisen papin, vuosina 1879–1880 kehittämä ensimmäinen keinotekoinen kansainvälinen apukieli. Sen ISO 639 -kielikoodit ovat vo ja vol. Volapükiä kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla sekä treemallisilla kirjaimilla ä, ö ja ü. Volapükiä osaavia ihmisiä oli maailmassa noin 20 vuonna 2017.
Kielioppi

Volapükin kielioppi on indoeurooppalaista tyyppiä, agglutinoiva ja täysin järjestelmällinen. Runkosanat ovat yksitavuisia ja enimmäkseen kolmikirjaimisia. Siinä on vaikutteita erityisesti saksasta. Sijamuodot ja verbien taivutusmuodot muodostetaan etu- ja loppuliittein.  Sijamuotoja on samat neljä kuin saksassa: nominatiivi, genetiivi, akkusatiivi ja datiivi. Substantiivin monikon pääte on -s. Kustakin verbistä saattoi pystyä muodostamaan yli 504 440 muotoa, kun kaikki tempukset, aspektit, modukset ja persoonat huomioidaan – tästä kieltä arvosteltiinkin. Yksikön ensimmäisen persoonan pääte on -ob, yksikön toisen persoonan -ol, yksikön feminiinisen kolmannes persoonan -of. Esimerkiksi tanob tarkoittaa sidon, tanol sidot, tanom (miehestä) sitoo ja tanof (naisesta) sitoo. Vastaavat monikon persoonamuodot saadaan liittämällä yksikön persoonapäätteen loppuun -s, esimerkiksi tanobs on sidomme. Adjektiivit ovat -ik-loppuisia, esimerkiksi lad on sydän ja ladik sydämellinen.
Historia

Schleyerin mukaan hän sai unettomana yönä ilmestyksen, jossa Jumala käski häntä luomaan kansainvälisen kielen. Runkosanoista kolmasosa on otettu englannista, neljäsosa romaanisista kielistä, viidesosa saksasta ja loput muista elävistä kielistä, mutta suuri osa sanoista muuttui Schleyerin käsittelyssä (vokaalien mielivaltaisessa muuttelussa, konsonanttiyhtymien välttämisessä, r:ttömyydessä ja w:ttömyydessä) niin paljon, ettei niitä juuri voi alkuperäkielen perusteella tunnistaa. Esimerkiksi kielen nimi volapük muodostuu sanoista vol, maailma, englanniksi world, ja pük, puhe, englannin sanasta speak. Ilmeisesti tämä suurelta osin oli tarkoituksellista etäisyyden ottamista olemassa oleviin kieliin. Lisäksi tähän saattoi vaikuttaa se, että vaikka Schleyer puhui hyvin todella monia kieliä, englantia hän ei osannut kovin hyvin. R-äännettä Schleyer ei kieleensä ottanut, koska sitä ei tunneta kiinassa. Se jätettiin pois tai korvattiin l:llä, kuten sanoissa vol (world) ja lin (ring, soittaa). Vuonna 1931 volapükiin lisättiin R.
Volapükin harrastajien kokoukset pidettiin vuonna 1884 Friedrichshafenissa, 1887 Münchenissä ja vuonna 1889 Pariisissa. Kahdessa ensimmäisessä kokouksessa puhuttiin enimmäkseen saksan kieltä, mutta viimeisessä ainoastaan volapükiä.
Volapük oli ensimmäinen laajaa huomiota herättänyt keinokieli, ja se saavutti nopeasti melko suuren suosion. 1880-luvun lopussa oli arviolta 283 volapükin harrastajien kerhoa, 25 volapükiksi ilmestyvää tai volapükistä kertovaa lehteä, sekä 316 ohjekirjaa 25 eri kielellä. Noin vuonna 1889 Johann Martin Schleyerin ja kielen helpottamiseen tähdänneen ryhmän välille syntyi kiista. Schleyer vastusti kaikkia muutoksia, joten monet yksinkertaisempaa yhteistä kieltä kaipaavat siirtyivät kaksi vuotta aikaisemmin kehitetyn esperanton pariin. Esperanto oli paljon helpompi oppia, koska sen kielioppi on paljon yksinkertaisempi kuin volapükin ja sanasto suurten luonnollisten kielten perusteella paljon paremmin tunnistettavissa. Lisäksi esperanton kehittäjä Ludwig Lazarus Zamenhof ei pyrkinyt Schleyerin tapaan esiintymään kehittämänsä kielen ehdottomana auktoriteettina. Nämä seikat johtivat siihen, että monet volapük-yhdistykset muuttuivat esperanto-yhdistyksiksi, mikä johti siihen, että muutamassa vuosikymmenessä esperanto käytännössä työnsi tieltään volapükin.
Vuonna 1931 Arie de Jong yksinkertaisti volapükin kielioppia ja teki muita pieniä muutoksia, jotka muutamat puhujat hyväksyivät käyttöön. Volapük oli ensimmäinen laajaa huomiota herättänyt ihmisen kehittämä keinotekoinen kieli. Nykyään volapükillä on noin 25 puhujaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikipedia, vapaa tietosanakirja
Kupsala, R.: Täydellisyys, tuo apukielten vitsaus Tekikielet – Vuodatus.net.  1.12.2015. Viitattu 13.5.2020.
Flenef Bevünetik Volapüka – International Community of Friends of Volapük Volapük.com. Viitattu 13.5.2020. (englanniksi)
Midgley, Ralph: The 10-lesson postal course offered by FBV Volapük Vifik. Arkistoitu 23.4.2016. Viitattu 13.5.2020. (englanniksi)
Sprague, Charles E.: The International Language – Hand-book of Volapük.  Southern Adventist University, 1888.  Teoksen verkkoversio (viitattu 13.5.2020). (englanniksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
Keinotekoiset kielet
afrihili
babm
basic english
borduuri
budinos
dothraki
dunia
ekspreso
esperanto
esperanto II
europanto
fasala
gestuno
glosa
hutt
ido
interlingua
interlingue
interslaavi
ithkuil
klingon
kotava
latino sine flexione
lingua franca nova
loglan
lojban
loxian
mondlango
neo
novial
pandunia
quenya
sindar
slovio
solresol
sona
syldaavi
talossa
toki pona
uuskieli
volapük
kansainvälinen apukieli
taidekieli
suunnitelmakieli
luettelo keinotekoisista kielistä
Luodejärvi (Ylöjärvi)

| Luodejärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°58′47″N, 23°28′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Sipsiönjärven valuma-alue (35.58)
Laskujoki:  oja Pikku Luodejärveen 
Järvinumero:  35.583.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  171,9 m 
Rantaviiva:  1,569 km 
Pinta-ala:  0,07066 km² 
Suurin syvyys:  3 m 
Valuma-alue:  1,4 km² 
 fiLuodejärvi 
Luodejärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Luoteen kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Luodejärvi on osa Liesijärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 200 metriä, leveys 50 metriä ja sen pinta-ala on 7,1 hehtaaria. Se sijaitsee 2,5 kilometriä Liesijärvestä pohjoiseen ja 2,5 kilometriä Luoteen kylästä luoteeseen soistuneessa metsämaastossa. Järveen on kaivettu kuusi ojaa, joista kaakossa oleva oja toimii laskuojana. Oja laskee 150 metriä pitkään Pikku Luodejärveen, jonka etelään johtava laskuoja on Luodeoja. Luodeoja yhtyy Papinojaan hieman Liesijärven yläpuolella. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 64 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Itärannalla sijaitsee yksi kiinteistö ja neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet etelästä seututieltä 332.
Vedenlaatu

Vedenlaatua on tutkittu vain 11.12.1990. Järven happitilanne oli tuolloin hyvä, koska talvi oli vasta aluillaan. Vedessä todettiin runsaasti humusta ja veden väri oli erittäin tumma. Veden happamuudentaso oli alhainen, joten veden pH laskee talvella alle 5,0. Ravinteiden pitoisuudet vastasivat lievästi rehevien järvien tasoa. Järven virkistyskäyttöluokka sai arvosanan välttävä.
Maire Harme

Maire Harme
Maire Irene Harme (ent. Hammar; 17. helmikuuta 1927 – 9. heinäkuuta 1986 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja suomentaja. Harme oli naimisissa 1955–1963 arkkitehti Reima Pietilän kanssa tämän ensimmäisessä avioliitossa.
Maire Harmeen salanimellä Irene Hammar vuonna 1962 julkaisema romaani Saari oli pohjana suomalaiselle elokuvalle Kesän maku, jonka ohjasi Asko Tolonen vuonna 1975.
Teoksia

Vihreä kukkopilli: Romaani. Tammi 1959
Olin päättänyt aloittaa keskeltä. Tammi 1961
Saari: Romaani. Tammi 1962 (Nimimerkillä Irene Hammar.)
Onnellisen paimenkirjeet. Tammi 1963
Tämä paikka on kaukana: Romaani. Tammi 1971
Suomennoksia

Theresa Charles: Ainoa rakkaani. Tammi 1965. (Alkuteos My only love.)
Phyllis Brett Young: Undine. Tammi 1965.
Elisabeth Spencer: Kohtaus Firenzessä. Kurki-kirja 43. Tammi 1967
Eksoottisia ruokia. Ruotsalaisesta laitoksesta suomentanut Maire Harme. Kaakelikirjat 9. Weilin + Göös, Helsinki 1970. (Alkuteos Eksotisk mad.)
Kodin uusi keittokirja. Toimittanut Anna-Britt Agnsäter. Suomentaneet Maire Harme, Samppa Lahdenperä ja Kyllikki Villa. Otava 1971.
Madvillainy

| Madvillainy Madvillain |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2002–2004
 Julkaistu: 23. maaliskuuta 2004
 Tuottaja(t): MF Doom Madlib
 Tyylilaji: vaihtoehtorap, kokeellinen hip hop, jazz rap, psykedeelinen hip hop
 Kesto: 46.08
 Levy-yhtiö: Stones Throw
Madvillainin muut julkaisut
|   | Madvillainy 2004 | Madvillainy 2: The Madlib Remix 2008 |
Singlet albumilta Madvillain
 ”Money Folder” Julkaistu: 11. marraskuuta 2003  ”All Caps” Julkaistu: helmikuu 2004
Madvillainy on hip hop -artisti MF Doomin ja tuottaja Madlibin muodostaman rap-duo Madvillainin ensimmäinen ja ainoaksi jäänyt studioalbumi. Se julkaistiin 23. maaliskuuta 2004 Stones Throw Recordsin kautta.
Albumi nauhoitettiin vuosina 2002–2004. Madlib loi suurimman osan kappeleiden taustoista Brasilian matkallaan hotellihuoneessa Bossin SP-303-mallin samplerillä, levysoittimella ja kasettinauhurilla. Madlibin tuotanto perustuu enimmäkseen sampleihin. Doomin sanoitukset perustuvat monitavuisiin riimeihin, alkusointuihin, samojen vokaalien toistoon, holoriimeihin, sanaleikkeihin sekä kaksiselitteisyyteen. Albumin 22 kappaleesta suurin osa ovat alle 3 minuuttia pitkiä, eivätkä sisällä lainkaan koukkua tai kertosäettä.
Ilmestyessään Madvillainy oli kaupallinen menestys ja sai laajalti ylistävän vastaanoton. Erityisesti Madlibin tuotantoa ja MF Doomin lyriikoita ollaan ylistetty, ja albumia pidetään Doomin magnum opuksena. Myös monet mediajulkaisut ovat listanneet Madvillainyn kaikkien aikojen parhaimpien musiikkialbumien joukkoon. Rolling Stone -lehti sijoitti albumin sijalle 365 kaikkien aikojen 500 parhaan albumin listallaan sekä sijalle 18 kaikkien aikojen 200 parhaan hip hop -albumin listallaan.
Kappaleet

The Illest Villains – 1.55
Accordion – 1.58
Meat Grinder – 2.11
Bistro – 1.07
Raid – 2.30 (feat. M.E.D.)
America’s Most Blunted – 3.54 (feat. Quasimoto)
Sickfit – 1.21 (Instrumental)
Rainbows – 2.51
Curls – 1.35
Do Not Fire! – 0.52 (Instrumental)
Money Folder – 3.02
Shadows of Tomorrow – 2.36 (feat. Quasimoto)
Operation Lifesaver AKA Mint Test – 1.30
Figaro – 2.25
Hardcore Hustle – 1.21 (feat. Wildchild)
Strange Ways – 1.51
Fancy Clown – 1.55 (feat. Viktor Vaughn)
Eye – 1.57 (feat. Stacy Epps)
Supervillain Theme – 0.52 (Instrumental)
All Caps – 2.10
Great Day – 2.16
Rhinestone Cowboy – 3.59
Mao Zedongin mausoleumi

| Mao Zedongin mausoleumi |
| --- | --- |
 Mao Zedongin mausoleumi
Sijainti:   Taivaallisen rauhan aukio, Peking, Kiinan kansantasavalta
Koordinaatit:  39.902543°N, 116.397014°E
Valmistumisvuosi:  1977
Rakennuttaja:  Kiinan kansantasavalta
Omistaja:  Kiinan kansantasavalta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mao Zedongin mausoleumi (kiin. 毛主席紀念堂, Máo Zhǔxí Jìniàntáng) on Mao Zedongin kunniaksi rakennettu mausoleumi Pekingin Taivaallisen rauhan aukiolla. Mao oli Kiinan kommunistisen puolueen ensimmäinen puheenjohtaja. Mausoleumi on avoinna kaikille halukkaille vieraille päivittäin kello 9.00–15.00. Maon palsamoitu ruumis on näytteillä lasiarkussa.
Joidenkin väitteiden mukaan mausoleumissa oleva ruumis ei ole oikea Mao, vaan häntä esittävä vahanukke.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mao Zedongin mausoleumi Wikimedia Commonsissa
MIBTeL

MIBTeL oli yleisindeksi Italian pörssissä, joka on Italian tärkein arvopaperipörssi.
Vuonna 2009 Mibtel ja Midex lakkautettiin ja korvattiin kahdella uudella indeksillä FTSE Italia All-Share ja FTSE Italia Mid Cap.
Aiheesta muualla

MIBTEL General Index (englanniksi)
Vähä-Ketven

| Vähä-Ketven |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°03′13″N, 23°47′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  oja Ketvenjärveen 
Järvinumero:  35.414.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  158,2 m  
Rantaviiva:  1,458 km  
Pinta-ala:  8,032 ha  
Saaria:  1 
 fiVähä-Ketven 
Vähä-Ketven  on Pirkanmaalla Ruovedellä Pourunperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,0 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Pirttijärven valuma-alueeseen (35.414) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,2 metriä mpy.
Luontoarvoja

Järven rannat kuuluvat Helvetinjärven kansallispuistoon, mutta sen vesialue ei ole suojeltua aluetta. Järvi sijaitsee suojelualueen pohjoispuolella.
Mahamadou Sidibé

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 8. lokakuuta 1978 (ikä 46)
Syntymäpaikka: Bamako, Mali
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 190 senttimetriä
Seura
Seura:  Omonia
Pelinumero: 38
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1995 1997–1999 2000–2001 2001–2002 2002–2006 2006–2007 2007–2008 2008–2009 2009– |  AS Réal  Al-Qanat  Al-Ittihad  Athinaikos  Egaleo  Kerkyra  Giannina  Ethnikos Achna  Omonia |    14 (0) 81 (0) 30 (0) 4 (0) 31 (0) 2 (0) |
Maajoukkue
| 1997– |  Mali | 90 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Mahamadou Sidibé (s. 8. lokakuuta 1978 Bamako) on malilainen jalkapalloilija. Maalivahtina pelaava Sidibé edustaa Kyproksen pääsarjassa Omoniaa.
Ura

Sidibé vietti ensimmäisen kuusi vuotta Afrikassa edustaen kotimaansa AS Réalin lisäksi egyptiläistä Al-Qanatia ja libyalaista Al-Ittihadia.
Kesällä 2001 Sidibé siirtyi Kreikkaan ja pelasi aluksi yhden kauden Delta Ethniki sarjatasolla pelanneen Athinaikosin joukkueessa. Sittemmin hän siirtyi Kreikan pääsarjassa pelanneeseen Egaleoon, jossa Sidibé sai paljon peliaikaa ja erityisesti kaudella 2004–2005 pelattuaan 30 ottelua. Sidibé kuitenkin jätti seuran ja siirtyi Kerkyraan kaudeksi 2006–2007, jossa hän toimi ykkösvahtina. Siitä huolimatta Sidibé siirtyi Gianninaan, jossa hän pelasi vain neljäottelua jouduttuaan hyllytetyksi huonojen peliesitysten vuoksi.
Kesällä 2008 Sidibé siirtyi Kyprokselle ja nousi Ethnikos Achnan ykkösvahdiksi. Kauden päätteeksi hän kuitenkin siirtyi kesäkuussa 2009 Omoniaan, jossa Sidibé joutui tyytymään kolmosvahdin roolin ja pelasi kauden aikana kaksi ottelua. Joukkue voitti kauden 2009–2010 päätteeksi Kyproksen mestaruuden.
Marika Westerling

Marika Westerling (s. 3. kesäkuuta 1977 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän työskentelee Helsingin kaupunginteatterissa.
Westerling valmistui valtiotieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 2001 ja matkusti Lontooseen opiskelemaan musiikkiteatteria Royal Academy of Musicissa 2003 ja 2004. Parhaitenkenen mukaan? hänet tunnetaan rooleistaan Helsingin kaupunginteatterin Les Misérablesissa ja Kaunottaressa ja hirviössä.
Westerling on myös vieraillut Åbo Svenska Teaterissa ja Svenska Teaternissa muutamissa näytelmissä.
Marika Westerlingin debyyttialbumi ilmestyi 10. helmikuuta 2008. Dansa Mig Liv sisältää Jussi Vahvaselän säveltämiä suomenruotsalaisia ja ruotsalaisia runoja muun muassa Märta Tikkaselta, Edith Södergranilta ja Bo Bergmanilta. Levyllä soittavat muun muassa Ilpo Murtojärvi, Ville Pynssi, Vesa Saloranta, Jussi Mäkelä ja Jussi Vahvaselkä.
Luolakonnamonni

| Luolakonnamonni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Ankeriasmonnit Clariidae
Suku::  Clarias
Laji::  cavernicola
Kaksiosainen nimi
 Clarias cavernicola  Trewavas, 1936 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Luolakonnamonni (Clarias cavernicola) on äärimmäisen uhanalainen kalalaji. Sitä on tavattu vain Namibiassa Aigamasin luolassa sijaitsevassa noin 18 m pitkässä järvessä.