stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Talo jalavan varjossa
Palkinnot > Oscar-palkinto

Voitetut Oscar-palkinnot:
Paras naispääosa: Emma Thompson
Paras sovitettu käsikirjoitus: Ruth Prawer Jhabvala
Paras lavastus: Luciana Arrighi, Ian Whittaker
Oscar-ehdokkuudet:
Paras elokuva
Paras naissivuosa: Vanessa Redgrave
Paras ohjaus: James Ivory
Paras kuvaus: Tony Pierce-Roberts
Paras puvustus: Jenny Beavan, John Bright
Paras elokuvamusiikki: Richard Robbins
Palkinnot > BAFTA-palkinnot

Voitetut BAFTA Film Award -palkinnot:
Paras elokuva
Paras naispääosa: Emma Thompson
BAFTA-ehdokkuudet:
Paras miessivuosa: Samuel West
Paras naissivuosa: Helena Bonham Carter
Paras ohjaus: James Ivory
Paras sovitettu käsikirjoitus: Ruth Prawer Jhabvala
Paras kuvaus: Tony Pierce-Roberts
Paras leikkaus: Andrew Marcus
Paras puvustus: Jenny Beavan, John Bright
Paras maskeeraus: Christine Beveridge
Paras tuotantosuunnittelu: Luciana Arrighi
Palkinnot > Golden Globe -palkinto

Voitetut Golden Globe -palkinnot:
Paras naispääosa draamaelokuvassa: Emma Thompson
Golden Globe -ehdokkuudet:
Paras draamaelokuva
Paras ohjaaja: James Ivory
Paras käskirjoitus: Ruth Prawer Jhabvala
Östanå (täsmennyssivu)

Östanå voi tarkoittaa:
Östanå, kylä Kemiönsaarella
Östanå, pientaajama Östra Göingen kunnassa Ruotsissa
Östanå, taajama Sandvikenin kunnassa Ruotsissa
Östanå, kylä Sundsvallin kunnassa Ruotsissa
Östanån linna, Ruotsissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Östanå”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Robin Hoodin seikkailut

| Robin Hoodin seikkailut> The Adventures of Robin Hood |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Michael Curtiz William Keighley
Käsikirjoittaja:  Norman Reilly Raine Seton I. Miller
Tuottaja:  Hal B. Wallis Henry Blanke
Säveltäjä:  Erich Wolfgang Korngold
Kuvaaja:  Tony Gaudio Sol Polito
Leikkaaja:  Ralph Dawson
Tuotantosuunnittelija:  Carl Jules Weyl
Lavastaja:  Carl Jules Weyl
Pääosat:  Errol Flynn Olivia de Havilland Basil Rathbone Claude Rains
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros.
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:  14. toukokuuta 1938 Suomi: 28. elokuuta 1938
Kesto:  102 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  2 000 000 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Robin Hoodin seikkailut (The Adventures of Robin Hood) on Michael Curtizin ja William Keighleyn ohjaama yhdysvaltalainen seikkailuelokuvan klassikko vuodelta 1938. Sen pääosissa ovat Errol Flynn Robin Hoodina ja Olivia de Havilland Marian-neitona.
Se on puhdasotsaisen seikkailuelokuvan klassikko, joka kertoo tarinansa ilman psykologisointia. Se kuvattiin Technicolorin 3-komponenttijärjestelmällä, jonka rikkaat värit tulevat oikeuksiinsa tässä elokuvassa. Elokuvaa pidetään myös yhtenä Hollywoodin studiojärjestelmän helmenä, jossa liukuhihnatuotannossa kaikki palaset osuivat täydellisesti yhteen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Errol Flynn  | … |  Robin Hood   |
|  Olivia de Havilland  | … |  Marian-neito   |
|  Basil Rathbone  | … |  Guy of Gisbourne   |
|  Claude Rains  | … |  Prinssi Juhana   |
|  Patric Knowles  | … |  Puna-Will   |
|  Eugene Pallette  | … |  Munkki Tuck   |
|  Alan Hale, Sr.  | … |  Pikku-John   |
|  Melville Cooper  | … |  Nottinghamin sheriffi   |
|  Ian Hunter  | … |  kuningas Rikhard Leijonamieli   |
|  Una O'Connor  | … |  Bess   |
|  Herbert Mundin  | … |  Much Myllärinpoika   |
|  Montagu Love  | … |  Black Canonsin piispa   |
|  Leonard Willey  | … |  sir Essex   |
|  Robert Noble  | … |  sir Ralf   |
|  Kenneth Hunter  | … |  sir Mortimer   |
|  Robert Warwick  | … |  sir Geoffrey   |
|  Colin Kenny  | … |  sir Baldwin   |
|  Lester Matthews  | … |  sir Ivor   |
|  Harry Cording  | … |  Dickon Malbete   |
|  Howard Hill  | … |  Owen   |
|  Ivan F. Simpson  | … |  Kent Road Tavernin isäntä   |
Tuotanto

William Keighley oli alkuperäinen ohjaaja, mutta kuvausaikataulu oli tiukka ja hän työskenteli liian hitaasti. Hänet korvattiin Michael Curtizilla, mutta kummankin nimi on elokuvan alkuteksteissä. Toisen tarinan mukaan Keighley korvattiin sairastumisen takia.
Palkinnot

Voitetut Oscar-palkinnot:
lavastus – Carl Jules Weyl
leikkaus – Ralph Dawson
musiikki – Erich Wolfgang Korngold
Oscar-ehdokkuudet:
elokuva – Warner Bros., Hal B. Wallis ja Henry Blanke
Myöhemmät tunnustukset

The New York Timesin kriitikot valitsivat Robin Hoodin seikkailut vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta.
Kirjallisuutta

Winters, Ben: Erich Wolfgang Korngold’s The Adventures of Robin Hood: A Film Score Guide.  Lanham:  The Scarecrow Press, 2007.  ISBN 978-0-8108-5888-6
Aiheesta muualla

Robin Hoodin seikkailut Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Robin Hoodin seikkailut Elonet.
Robin Hoodin seikkailut AllMoviessa. (englanniksi)
Julkisasiamies

Julkisasiamies on ranskalaisessa oikeusperinteessä käytetty tuomioistuinta avustava korkea virkamies (ransk. Avocat général), joka rinnastetaan asemaltaan tuomareihin.
Julkisasiamiehen tehtävänä on laatia asian käsittelyn loppuvaiheessa oma ratkaisuehdotuksensa, joka on pohjana varsinaisten tuomarien päätösharkinnalle. Julkisasiamiehen ratkaisuehdotus on julkisasiamiehen itsenäinen kannanotto oikeuden oikeasta tulkinnasta, eikä se sido tuomareita sen laatiessa tuomiota.
Julkisasiamiehen päätösehdotus eroaa suomalaisesta ylemmissä oikeusasteissa käytössä olevasta esittelyjärjestelmästä siten, että julkisasiamiehen ehdotus on julkinen ja asianosaiset voivat sitä kommentoida. Sen sijaan suomalaisen tuomioistuimen esittelijän laatima päätösehdotus on osa tuomioistuimen salaista päätösharkintaa, eikä edes asianosaisilla ole oikeutta saada esityksen sisällöstä tietoa.
Myös unionin tuomioistuimessa, joka on osa Euroopan unionin tuomioistuinta, toimii julkisasiamiehiä. Euroopan unionin perustamissopimuksen 252 artiklan mukaan ”julkisasiamiesten tehtävänä on täysin puolueettomina ja riippumattomina esittää julkisessa istunnossa perustellut ratkaisuehdotukset asioissa, jotka Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön mukaan vaativat heidän myötävaikutustaan”. Artikla määrittää julkisasiamiesten määräksi on kahdeksan, mutta neuvostolle annetaan valtuus kasvattaa niiden määrää tuomioistuimen pyynnöstä. Vuonna 2013 neuvosto päätti nostaa julkisasiamiesten määrän nykyiseen yhteentoista.
Ensimmäinen suomalainen julkisasiamies unionin tuomioistuimessa oli Niilo Jääskinen, joka toimi virasssa vuosina 2009–2015. Hänet valittiin ensimmäisen julkisasiamiehen virkaan vuoden mittaiseksi kaudeksi vuonna 2012.
Aiheesta muualla

Jääskinen, Niilo: Julkisasiamiehen ratkaisuehdotus tekstinä. Helsinki Law Review, 1.1.2015, 9. vsk, nro 1, s. 71–73.  Artikkelin verkkoversio.
Viskiä, viskiä!

| Viskiä, viskiä!> Whisky Galore! |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Alexander Mackendrick
Käsikirjoittaja:  Compton Mackenzie Angus MacPhail
Perustuu:  Compton Mackenzien romaaniin Viskiä, viskiä
Tuottaja:  Michael Balcon
Säveltäjä:  Ernest Irving
Kuvaaja:  Gerald Gibbs
Pääosat:  Basil Radford Gordon Jackson Joan Greenwood James Robertson
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Ealing Studios
Levittäjä:  General Film Distributors Netflix
Ensi-ilta:  1949
Kesto:  82 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viskiä, viskiä! tai Whiskyä, whiskyä! (Whisky Galore!) on brittiläinen komediaelokuva vuodelta 1949. Elokuva oli Alexander Mackendrickin ensimmäinen ohjaus Ealing-studioille.
Elokuva perustuu kirjailija Compton Mackenzien samannimiseen teokseen, joka puolestaan perustuu Jamaikaan matkalla olleen kauppalaiva SS Politicianin haaksirikkoon Hebrideihin kuuluvan Eriskayn saaren rannikolla helmikuussa 1941. Laivassa oli lastina muun muassa 260 000 pulloa viskiä, jonka paikalliset pelastivat.
Juoni

Toisen maailmansodan aikaan Skotlannin rannikon Ulko-Hebridien saaren asukkaat tyytyvät kohtaloonsa ja sodanaikaiseen niukkuuteen, paitsi kun viski alkaa olla lopussa. Samoihin aikoihin saaren rantaan haaksirikkoutuu laiva, jonka lastina on 50 000 laatikkoa viskiä. Elokuva kertoo saarelaisten yrityksistä haalia lastista mahdollisimman suuri osa itselleen, vaikka viranomaiset yrittävät laittaa kapuloita rattaisiin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Basil Radford  | … |  kapteeni Paul Waggett   |
|  Gordon Jackson  | … |  George Campbell   |
|  Jean Cadell  | … |  rouva Campbell   |
|  Henry Mollison  | … |  Farquharson   |
|  Bruce Seton  | … |  kersantti Odd   |
|  Joan Greenwood  | … |  Peggy Macroon   |
|  Gabrielle Blunt  | … |  Catriona Macroon   |
|  Wylie Watson  | … |  Joseph Macroon   |
|  Catherine Lacey  | … |  rouva Waggett   |
|  Morland Graham  | … |  Biffer   |
|  James Robertson Justice  | … |  tohtori Maclaren   |
|  Duncan Macrae  | … |  Angus MacCormac   |
|  John Gregson  | … |  Sammy MacCodrun   |
Vastaanotto

Vuonna 1999 British Film Instituten kyselyssä Viskiä, viskiä! äänestettiin kaikkien aikojen 24. parhaaksi britti­elokuvaksi. Vastaajina oli tuhat Ison-Britannian elokuva- ja televisio­ammattilaista.The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.
Helsingin Sanomissa vuonna 1979 Markku Luoto sanoi elokuvaa brittikomedian parhaiden vuosien edustajaksi, joka pitää katsojaa vauhdikkaassa otteessaan. Hän kehui etenkin taitavien näyttelijöiden tekemää riemastuttavaa henkilögalleriaa.
Aiheesta muualla

Hattuniemi, Jens: Viskiä, viskiä! (1949). 20.9.2013. Laajakuva.com.
Lene Vågslid

| Lene Vågslid |
| --- | --- |
 Vågslid vuonna 2012.
Norjan lapsi- ja perheministeri
 Støren hallitus 4. helmikuuta 2025–  
Edeltäjä:  Kjersti Toppe
Suurkäräjäedustaja
 Telemarkin vaalipiiri 2010–  
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. maaliskuuta 1986 (ikä 38) Tokke, Norja
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Tutkinnot:  Telemarkin korkeakoulu
    
Lene Vågslid (s. 17. maaliskuuta 1986 Tokke) on norjalainen työväenpuolueen poliitikko ja suurkäräjäedustaja vuodesta 2010. Hän on toiminut Støren hallituksen lapsi- ja perhe helmikuusta 2025. Vågslid on kotoisin Tokkesta ja hänellä on tutkinto Telemarkin korkeakoulusta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lene Vågslid Wikimedia Commonsissa
Lene Vågslid Norjan suurkäräjen verkkosivuilla (norjaksi)
| n k Støren hallitus |
| --- | --- |
Støre
Nykyiset: Aas-Hansen Sigrun Gjerløw Aasland Terje Aasland Aukrust Borch Brenna Eide Eriksen Jaffery Myrseth Nordtun Nygård Næss Sandstrøen Sandvik Skjæran Stensend Stoltenberg Tung Vestre Vågslid
Entiset: Enoksen (2021–2022) Gjelsvik (2022–2023) Gram (2022–2025) Hoel (2024–2025) Huitfeldt (2021–2023) Kjerkol (2021–2024) Mehl (2021–2025) Moe (2021–2023) Persen (2021–2023) Pollestad (2023–2025) Sande (2023–2025) Tajik (2021–2022) Toppe (2021–2025) Trettebergstuen (2021–2023) Tvinnereim (2021–2025) Vedum (2021–2025)
Astri Aas-Hansen

| Astri Aas-Hansen |
| --- | --- |
 Aas-Hansen vuonna 2025.
Norjan oikeus- ja valmiusministeri
 Støren hallitus 4. helmikuuta 2025–  
Edeltäjä:  Emilie Enger Mehl
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. joulukuuta 1970 (ikä 54)
Ammatti:  juristi, poliitikko
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Tutkinnot:  Oslon yliopisto
Astri Aas-Hansen (s. 16. joulukuuta 1970) on norjalainen juristi ja työväenpuolueen poliitikko. Hän on toiminut Støren hallituksen oikeus- ja valmiusministerinä helmikuusta 2025. Aas-Hansen on kotoisin Lillesandista ja hänellä on tutkinto Oslon yliopistosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Astri Aas-Hansen Wikimedia Commonsissa
Astri Aas-Hansen Norjan suurkäräjen verkkosivuilla (norjaksi)
| n k Støren hallitus |
| --- | --- |
Støre
Nykyiset: Aas-Hansen Sigrun Gjerløw Aasland Terje Aasland Aukrust Borch Brenna Eide Eriksen Jaffery Myrseth Nordtun Nygård Næss Sandstrøen Sandvik Skjæran Stensend Stoltenberg Tung Vestre Vågslid
Entiset: Enoksen (2021–2022) Gjelsvik (2022–2023) Gram (2022–2025) Hoel (2024–2025) Huitfeldt (2021–2023) Kjerkol (2021–2024) Mehl (2021–2025) Moe (2021–2023) Persen (2021–2023) Pollestad (2023–2025) Sande (2023–2025) Tajik (2021–2022) Toppe (2021–2025) Trettebergstuen (2021–2023) Tvinnereim (2021–2025) Vedum (2021–2025)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  VIAF
Vantaan vankila

| Vantaan vankila |
| --- | --- |
 Vantaan vankila vuonna 2005.
Osoite:  Siltaniitynkuja 2, 01260 Vantaa
Sijainti:  Itä-Hakkila, Vantaa
Koordinaatit:  60°17′18″N, 25°05′47″E
Rakennustyyppi:  vankila
Valmistumisvuosi:  2002
Suunnittelija:  Heikki Hoppania
Rakennuttaja:  Senaatti-kiinteistöt
Urakoitsija:  Skanska Etelä-Suomi Oy
Omistaja:  Senaatti-kiinteistöt
Haltija:  Rikosseuraamuslaitos
Käyttäjä:  Rikosseuraamuslaitos
Runkorakenne:  teräsbetoni
Kerrosluku:  5 kerrosta
Bruttoala:  15 421 m²
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vantaan vankila vuonna 2017.
Vantaan vankila on vuonna 2002 Vantaan Itä-Hakkilassa toimintansa aloittanut tutkintavankila, jonka tehtäviä ovat tutkintavankeuden toimeenpano ja vankikuljetus. Vankilassa on 185 paikkaa, joista noin kaksikymmentä on varattu naisille. Vankilanjohtajana on 2020-luvulla toiminut Tommi Saarinen.
Vankila on ollut valmistumisestaan lähtien ylikansoitettu ja suurimmillaan vankien määrä on ollut noin 300 vankia. Vankilaan on sijoitettu Psykiatrisen vankisairaalan Vantaan yksikkö, Etelä-Suomen rikosseuraamusalueen aluekeskuksen täytäntöönpanoyksikkö ja Rikosseuraamuslaitoksen terveydenhuoltoyksikön Vantaan vankilan poliklinikka.
Vantaan vankilan avaamisen myötä vuonna 2002 vangit siirrettiin sinne Helsingin Katajanokalla sijainneesta vanhasta Helsingin lääninvankilasta eli ”Nokalta” joka suljettiin. Tyhjäksi jääneessä vanhassa vankilassa aloitettiin suuri remontti vuonna 2006. Se saneerattiin uuteen käyttöön Hotelli Katajanokaksi, joka avattiin toukokuussa 2007.
Vankilan rakentaminen

Vankilan rakensi Vantaan Itä-Hakkilaan Skanska Etelä-Suomi Oy ja rakennuttajana toimi Senaatti-kiinteistöt. Rakennustyön laajuus oli 15 421 bruttoneliömetriä ja kokonaiskustannusarvio 162 miljoonaa markkaa. Vankilan harjannostajaisia vietettiin 15. kesäkuuta 2001. Vankilan ympärillä on kuusi metriä korkeat betonimuurit, joiden molemmilla puolilla on viisi metriä korkeat teräsverkkoaidat.
Vankilassa on viisi kerrosta. Ne on osastoitu 5–16-paikkaisiin osastoihin, millä parannetaan turvallisuutta ja varmistetaan esitutkinnan asianmukainen suorittaminen. Koska vankila on tutkintavakila, sillä on erityisiä vaatimuksia vankien erillään pitämisen ja turvallisuuden vuoksi. Osastoista osa on suljettuja osastoja ja osa avo-osastoja. Vankilassa on muun muassa päihteettömyyteen sitoutuneiden motivoivointiosasto, alle 21-vuotiaiden nuoriso-osasto ja matkaselliosasto. Matkaselliosastolle tulee muista vankiloista vankeja oikeudenkäynteihin ja poliisin tuomia vankeja.
Vankilan valmistuessa miesten osastoilla on 139 paikkaa. Sellit ovat noin kymmenen neliömerin kokoisia ja niissä on wc- ja pesutilat. Ikkunoissa on kaltereiden sijaan panssarilasit. Vankilan työ- ja toimintatilat ovat erillisessä rakennuksessa, johon kuljetaan maanalaista käytävää pitkin. Vankilassa on myös kirjasto, kirkko ja kuntosali sekä kaksi työverstasta. Vankilassa on useita ulkoilutiloja pihalla sekä kaksi ulkoilutilaa asuntorakennuksen katolla, erillään pitämistä silmälläpitäen.
Vankilan rakentaminen > Laajennus

Rakenteilla olevan laajennusosan arvioidaan valmistuvan vuonna 2025. Laajennus mahdollistaa sen, että tutkintavangit koko Etelä-Suomen alueella keskitetään Vantaalle.
Vankeinhoito ja kuntouttaminen

Vantaan vankilassa toiminnassa on tavoitteena vankien muutosmotivaation herättäminen, päihteidenkäytön vähentäminen ja vankeuteen valmentaminen. Näihin tähdätään yksiö- ja ryhmäkeskusteluilla, joita voi käydä erityisohjaajien, sosiaalityöntekijöiden, psykologin ja pastorin kanssa. Myös päihteiden käytön hallintaan on yksiö- ja ryhmäkeskusteluita sekä vihan ja väkivallan hallintaan. Liikunta- ja kuntosali sekä kirjasto ovat vankien käytössä. Vangeilla on oikeus oman uskonnon harjoittamiseen. Vankilassa järjestetään kristillisiä tilaisuuksia ja islamilaisia perjantairukouksia.
Vankeinhoito ja kuntouttaminen > Työtoiminta

Tutkintavankilassa ei vankien tarvitse tehdä töitä, mutta monet vangit tekevät jotta saisivat ajan kulumaan. Työtoimintatehtäviä ovat muun muassa ”putsarin” työ omalla selliosastolla, keittiö- ja taloushuoltotyöt tai kirjastossa.
Vankeinhoito ja kuntouttaminen > Päihdekuntoutus

Motivointiosasto eli MoTo on päihteettömyyttä motivoiva osasto. Osastolla järjestetään vangeille toimintaa, jonka tarkoituksena on motivoida muutokseen. Muissa vankiloissa järjestetään pidempikestoisia ryhmämuotoisia ohjelmia. Osastolla on päihdetyötä tekeviä erityisohjaajia jotka järjestävät ryhmiä ja tekevät yksilöpäihdetyötä sekä antavat tietoa päihdekuntoutukseen liittyvissä asioissa.
Arvioiden mukaan 8–9 vangilla kymmenestä on päihderiippuvuus. Päihteiden käyttö myös altistaa rikoksille. Usein vangilla ei ole vain päihdeongelmaa, vaan se on osa moninaista ongemavyyhtiä, jossa on mukana arjessa selviytymisen ongelmia, kuten koulutuksen ja työkokemuksen puute sekä psyykkisiä ja sosiaalisia ongelmia.
Vankeinhoito ja kuntouttaminen > Mielenterveyden hoito ja kuntouttaminen

Psykiatrisessa vankisairaalassa Vantaalla on 14 paikkaa ja hoitojaksoja on noin 140 vuodessa. Siellä tehdään ADHD -diagnooseja, mielentilatutkimuksia, vaarallisuus- ja väkivaltariskiarvioita, opioidikorvaushoitojen aloituksia sekä seksuaalirikollisten lääkehoidon arviointijaksoja.
Vankilan psykiatrinen sairaala on monille ensimmäinen paikka, jossa psykiatriset oireet havaitaan, diagnosoidaan ja hoidetaan. Keskimääräinen hoitoaika on noin kuukausi. Se rajoittaa tarjottavia hoitojavaihtoehtoja ja useimmiten vain akuutteihin tapauksiin voidaan tarjota hoitoa. Minkä johdosta potilaat tulevat ja menevät, heidän hoitojaksonsa ova lyhyitä eikä heidän hoitoonsa ei pystytä keskittymään. Kun potilaat kotiutetaan sairaalasta he palaavat ”normaaliväestön” pariin joko vankilaan josta ovat sairaalaan saapuneet tai heidät vapautetaan.
Monissakaan suomalaisissa vankiloissa ei ole psykiatria. Psykologi sen sijaan on kuitenkin useimmissa, joten heillä on suuri rooli vankien mielenterveysongelmien tunnistamisessa, lähettämisessä psykiatriseen sairaalaan sekä sairaalan jälkeen jälkihoidossa.
Psykiatrisen sairaalan ylilääkäri Alo Jüriloo on ollut huolissaan psykoottisten vankien määrän kasvusta. Vuonna 2005 psykoosidiagnoosi todettiin 19 vangilla, ja vuoteen 2016 mennessä määrä oli noussut 185:een. Monilla potilailla on kaksoisdiagnoosi. Vaikka esimerkiksi skitsofreenikoista vain pieni osa on väkivaltaisia ja heillä on seitsemänkertainen riski syyllistyä rikokseen, alkoholin käyttö nostaa riskin 25-kertaiseksi. Kaksisuuntaista mielialahäiriötä sairastavilla riski saattaa olla suurempikin.
Vakavasti mielisairaiden sairaalapaikkoja oli aiemmin 20 000, mutta sittemmin määrä on pudotettu 3 500:aan. Alo Jüriloon mukaan avohoito ei pysty tukemaan potilaita, joilla on vakava mielenterveyshäiriö, ja he päätyvät vankilaan.
Vankien määrä

Vankila on ollut valmistumisestaan lähtien ylikansoitettu ja suurimmillaan vankien määrä on ollut noin 300 vankia. Vuonna 2017 vankipaikkoja oli 185. Vuonna 2018 keskimääräinen vankiluku oli 201. Noin kaksikymmentä vankilan paikoista on varattu naisvangeille. Vantaan vankilassa on eniten ulkomaalaisia vankeja Suomen vankiloista. Vuoden 2019 alussa vankilassa oli 82 ulkomaalaista tutkintavankia ja seitsemän vankeusvankia eli noin puolet vankimäärästä.
Vuonna 2017 Eduskunnan oikeusasiamies teki vankilaan tarkastuksen ja totesi vankien määräksi 187, joka oli liian suuri. Edellisellä tarkastuksella kuusi vuotta aiemmin vankeja oli kuitenkin ollut samoissa tiloissa 270.
Yhtenä keinona tilanahtauden helpottamiseksi ehdotettiin psykiatrisen osaston lopettamista ja sen muuttamista selleiksi. Se olisi kuitenkin tuonut vain 25 paikkaa lisää, eikä ratkaisua pidetty hyvänä, koska tutkimuksen mukaan mielenterveysongelmat vangeilla ovat lisääntyneet. Psykiatrisen osaston ylilääkäri Alo Jüriloo arvioi, että 8–9 vangilla kymmenestä on jokin diagnoosi, yleensä päihderiippuvuus.
Vuonna 2025 valmistuva laajennusosa kasvattaa vankipaikkojen määrän yhteensä 345:een.
Vankilapaot > Ensimmäinen onnistunut pako

Ensimmäinen onnistunut pako tapahtui karkauspäivänä 29. helmikuuta 2008, jolloin virolainen auto- ja mökkivarkauksista epäilty Martin Vaiksaar kiipesi lakanasta tehdyllä köydellä muurin yli ulkoilun aikana. Vartijat kuittasivat lauenneen hälytyksen virheenä ja huomasivat vangin puuttuneen vasta seuraavana päivänä. Vankilan johto selitti tapausta lehdistölle henkilökunnan vähäisyydellä ja vuorossa olleiden vartijoiden arviolla siitä, että puuttumiselle olisi ollut jokin pätevä syy.
Vaiksaar ehti paeta Viroon, missä hän vietti vajaan viikon. Hän antoi oma-aloitteisesti haastattelun Eesti Televisioonin Pealtnägija-ohjelmalle, kertoen pakonsa syyt ja tekotavan. Haastattelussa hän ihmetteli, miksi poliisi ei ollut ottanut häntä kiinni ja valitti muun muassa Vantaan vankilan ruoan laadusta.
6. maaliskuuta 2008 iltana Viron poliisi otti Vaiksaaren kiinni Paidessa eurooppalaisen pidätysmääräyksen nojalla. Tuntia aiemmin Vaiksaar oli käynyt ETV:n kameraryhmän kanssa Paiden poliisiasemalla ilmoittautumassa omana itsenään "kadonneen lompakon löytäjänä", kävellen poliisiasemalta vielä ulos.
Vankilapaot > Toinen onnistunut pako

Toisen onnistuneen pako tapahtui 26. elokuuta 2012. Poliisi tiedotti noin kuukautta myöhemmin, syyskuussa 2012, saaneensa virolaisen vankikarkurin kiinni kotoaan Espoosta.
Vankilapaot > Pakoyritykset

Kolme 17–18-vuotiasta nuorta vankia yritti paeta 14. huhtikuuta 2007 lyötyään vartijaa päähän astalolla, aiheuttaen vakavia muttei hengenvaarallisia vammoja. Vangit saivat käsiinsä avaimet, mutta vartija pystyi tekemään hälytyksen. Kiinniotonhetken vastarinnalla vangit aiheuttivat vammoja toisellekin vartijalle. Varotoimenpiteenä vankila suljettiin hetkellisesti täysin ja kaikki tapaamiset peruttiin.
Aiheesta muualla

Miten saan vankilassa apua päihteettömyyteen? Kriminaalihuollon tukisäätiö. Viitattu 5.4.2020.
Ajo, Linda & Ojala, Petri: Vantaan vankilan nuorten osaston toimintamahdollisuuksien kehittäminen.  (Opinnäytetyö)  Laurea-ammattikorkeakoulu, 2018.  Teoksen verkkoversio Viitattu 5.4.2020.
Lamminen, Soili: Huume- ja päihdehoito Suomen vankiloissa. Haaste – Asiantuntevasti rikoksentorjunnasta ja kriminaalipolitiikasta, 5.12.2019, nro 4.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 5.4.2020. (Arkistoitu – Internet Archive)
Anders Uppström

| Anders Uppström |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1806
Kuollut: 1865 (58–59 vuotta)
Koulutus ja ura
Instituutti:  Uppsalan yliopisto
Tutkimusalue:  gootin kieli
    
Anders Uppström (1806–1865) oli ruotsalainen kielitieteilijä. Hän toimi vuodesta 1859 Uppsalan yliopiston goottilaissukuisten kielten professorina. Hänet tunnetaan erityisesti Hopearaamatun tutkijana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Anders Uppström Wikimedia Commonsissa
Hammarby (Sandviken)

| Hammarby |
| --- | --- |
 Ralph Erskinen suunnittelemia taloja Hammarbyssä.
 Hammarby
 Koordinaatit: 60°32′38″N, 16°34′10″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gävleborgin lääni
Maakunta:  Gästrikland
Kunta:  Sandviken
Väkiluku (31.12.2023):  535
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hammarby on taajama Sandvikenin kunnassa Gävleborgin läänissä Gästriklandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 535 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hammarby (Sandviken) Wikimedia Commonsissa