stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juovavaanija
Aiheesta muualla

Aplocheilus lineatus (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1574876  Wikispecies: Aplocheilus lineatus  BOLD: 716924  CoL: FPBD  FishBase: 4690  GBIF: 2347854  iNaturalist: 94389  IRMNG: 10991150  ISC: 112353  ITIS: 165709  IUCN: 166434  NAS: 314  NCBI: 52580  OBIS: 279651  Plazi: 689B6B5C-F4EC-7D35-4A30-B535412407BE  WoRMS: 279651
Jälkiverotus

Jälkiverotus tarkoitti Suomessa veron määräämistä jälkikäteen silloin, kun tulo oli normaalissa verotuksessa osittain tai kokonaan jäänyt verottamatta. Jälkiverotuksen saattoi olla se, ettei verovelvollinen  antanut veroilmoitusta tai se oli erehdyttävä, puutteellinen tai väärä. Tällöin verotettavalle tulolle määrättiin veron lisäksi veronkorotus ja viivästyskorko joka verotettiin säännönmukaisen verotuksen jälkeen, eli jälkiverotus. Jälkiverotuksen lievempi muoto on veronoikaisu, johon ei liity veronkorotusta, vaan ainoastaan korko. Jälkiverotusaika on useimmissa tapauksissa viisi vuotta säännönmukaisen verotuksen päättymistä seuraavan vuoden alusta. Jälkiverotus toimitettiin tulo- ja varallisuusverotuksessa. Myös arvonlisäverotuksessa ja valmisteverotuksessa on aina ollut mahdollisuus oikaista vero jälkikäteen. Verovelvollisen kuoltua jälkiverotuksen kohteeksi tuli hänen kuolinpesänsä. Jälkiverotus oli tällöin toimitettava kahden vuoden kuluessa sen kalenterivuoden päättymisestä, jolloin perukirja jätettiin verovirastolle.
Jälkiverotus pohjautuu ajatukseen, että veroilmoitusten suuren määrän vuoksi tapahtuu virheitä veronsaajan vahingoksi. Verotusvirheitä voi tapahtua myös verovelvollisen ilmoitusten virheiden ja puutteiden vuoksi. Virheiden oikaiseminen on tärkeää, jotta verorasitus jakautuisi oikeudenmukaisesti. Verovelvollinen voi välttää riskin joutua jälkiverotetuksi antamalla asianmukaisen veroilmoituksen ja selittäen siinä mahdolliset epäselvät kohdat. Kirjanpitovelvolliset verotetaan pääsääntöisesti kirjanpidon tietojen mukaan. Jos verotarkastuksessa havaitaan, ettei se pidä paikkaansa, jälkiverotuksen edellytykset ovat täyttyneet.
Varsinainen tuloverotuksen jälkiverotusmenettely kuuluu verotusmenettelylain muutosten takia historiaan. Ensimmäiset uudet verotuksen oikaisua koskevat pykälät säädettiin 2005, ja nämä siis korvaavat jälkiverotuksen. Jälkiverotuksia kuitenkin toimitettiin niin kauan kuin siihen ilmeni tarvetta takautuvasti, mutta periaatteessa tuloverotuksessa jälkiverotus ei ole ollut mahdollista uuden pykälän voimaan astumisesta 1+5 vuoden jälkeen.
Juha Vainion mainos-, onnittelu- ja pornolaulut

Juha Vainio oli suomalainen sanoittaja ja laulaja, jonka tuotannossa mainos-, onnittelu- ja pornolaulut olivat tärkeällä sijalla.
Juha Vainio kirjoitti ja julkaisi urallaan iskelmätekstien lisäksi mainos-, onnittelu- ja pornolauluja. Useimmiten hän teki niitä tilaustyönä, mutta esimerkiksi onnittelulauluja hän kirjoitti myös oma-aloitteisesti. Erityisesti hänen kirjoittamiaan pornolauluja pidetään tärkeänä osana hänen urallaan.
Mainoslauluja Vainio kirjoitti vuosina 1969–1990, pornolauluja vuosina 1976 ja 1979 sekä itse laulamiaan mainoslauluja vuodesta 1974 eteenpäin. Pornolaulut sekä useita mainostekstejä julkaistiin alun perin C-kaseteilla, mainoslauluja myös vinyylisingleinä. Onnittelulauluja ei alun perin tehty julkiseen jakeluun, vaan niitä painettiin Vainion ystäville omaan käyttöön. Myöhemmin kaikki hänen laulamansa porno-, mainos- ja onnittelulaulut julkaistiin vuonna 2008 Vainion kokoelmalla Legendan laulut – Kaikki levytykset 1963–1990.
Mainoslaulut > Yleistä

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Se on selvää Atriaa Suomalainen arvostaa Isänmaata, Patriaa Ja omaa Atriaa. | ” |
– Vainion sanoittama ja laulama Atrian mainoslaulu.
Juha Vainion tekemiä mainoslauluja äänitettiin vuosina 1969–1990. Hän kirjoitti mainoslauluja ja kampanjalauluja, kun eri yritykset, mainostoimistot ja mainosmusiikin säveltäjät niitä häneltä tilasivat. Tunnetuimpia lauluja ovat muun muassa ”Valintatalon kassissa”, ”Santalahteen takaisin” ja ”Tappara on terästä”. Osassa lauluista sävel on jostakin Vainion omasta kappaleesta, joissakin jopa sama taustaraita. Lauluja julkaistiin yritysten mainossingleinä ja -kasetteina, minkä lisäksi kaikki Vainion laulamat mainoslaulut julkaistiin vuonna 2008 Vainion koko levytystuotannon sisältävällä kokoelmalla Legendan laulut – Kaikki levytykset 1963–1990.
Vainion kielellisen lahjakkuuden ja riimityskyvyn on sanottu sopineen hyvin mainosteksteihin. Vexi Salmi on kertonut, että Vainio keksi riimejä samaan tapaan kuin ratkoessaan sanaristikkoja. Säveltäjä Esa Nieminen katsoi usein hänen työskentelyään tekstien kanssa ja ihmetteli, miten hän pystyi kirjoittaman säkeistön ja kertosäkeistön kahvikupillisen aikana.
Mainoslaulut > Tunnettuja mainos- ja kampanjalauluja

Ensimmäinen Vainion levyttämä mainoslaulu oli ”Raha jytää Säästöpankissa” vuodelta 1969. Hän kirjoitti kaikki 1980-luvun McDonald'sin ja Finlaysonin suomen kielellä lauletut mainoslaulut. Lisäksi hän kirjoitti lauluja muun muassa Eirikuvalle, Konicalle, vakuutusyhtiö Fennialle, ja Valintatalolle.
”Valintatalon kassissa” oli yksi Valintatalon tunnetuimmista televisiomainoslauluista. Se levytettiin vuonna 1982. Laulun tunnetuin lause on ”Valintatalon kassissa on talous vatupassissa”. Melodia on Vainion kappaleesta ”Panaman konsuli”. Mainoksesta on eri versioita: yhdessä lauletaan muun muassa kemikaaleista, toisessa elintarvikkeista. Lisäksi mainoksesta on nopeampi versio. Mainoslaulu julkaistiin ensimmäisen kerran levyllä vuonna 2008.
”Tappara on terästä” ei ole varsinainen televisiomainoslaulu, vaan Tapparan jääkiekkojoukkueelle vuonna 1976 tehty kannatuslaulu. Laulun kertosäkeistö sisältää tunnetun fraasin ”Tappara on terästä, toiset tulee kaukaa perästä”.
”Santalahteen takaisin” on Hotelli Santalahden mainoskappale. Se perustuu Vainion vuonna 1989 äänitettyyn kappaleeseen ”Santalahteen uudestaan”, jonka Vainio esitti Reijo Tanin kanssa. Tämä golf-aiheinen laulu julkaistiin Vainion albumilla Viiskymppisen viisut vuonna 1991. Vasta avattu Hotelli Santalahti tilasi Vainiolta mainoskappaleen. Vainio kirjoitti mainokseen sanat, jotka hän levytti alkuperäisen taustaraidan päälle 1989. Hotelli nimesi golfkenttänsä väylät Vainion kappaleiden mukaan.
Mainoslaulut > Seuramatkalauluja Keihäsmatkoille

Juha Vainio teki vuonna 1974 Kalevi Keihäsen seuramatkayhtiö Keihäsmatkoille musiikkialbumin, joka julkaistiin tilauslennoilla myytävänä c-kasettina nimeltä Kipakasti soi Keihäsellä. Kasetti sisälsi Vainion sanoittamia iskelmiä ja niiden välissä hänen Keihäsmatkoille kirjoittamiaan iskulausemaisia äänimainoksia kuten ”Markalla Mallorcalle, kahdella Kanarian saarille, pennillä Pyhälle maalle.” Kolme kasetin seuramatkailua ja alkoholinkäyttöä ihannoivista lauluista oli ennen julkaisemattomia: ”Kaverit kertoo mitä mä tein”, ”Kenia-ralli” ja ”Chinchilla”, Toivo Kärjen säveltämä ja Paula Koivuniemen esittämä laulu chinchillaturkissa mielellään esiintyneestä Kalevi Keihäsestä.
Onnittelulaulut

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Ennen kuin repesi se ilkeä riita Suomemme rajalla Alkunsa silloin uus Araviita sai tarkalla ajalla Viipurin Mikko kun aukaisi vyönsä niin pommin hän laukaisi Tyyli tää ainut on oikia tehdä Karjalan poikia. | ” |
– Pertti Araviidan 50-vuotisonnittelulaulun alku. Melodia oli kappaleesta ”Panaman konsuli”.
Vainio kirjoitti onnittelulauluja muun muassa Reijo Lehtovirralle, Erkki Vehviläiselle, Teuvo Siikasaarelle, Mikko Vennolalle, Seppo Sädevuolle, Pertti Araviidalle ja Aarre Elolle. Lauluissa oli usein jokin tunnettu sävelmä, kuten ”Reppu ja reissumies”. Onnittelulauluja tilattiin häneltä, minkä lisäksi hän kirjoitti niitä myös omasta aloitteestaan. Suurin osa lauluista esitettiin kohdehenkilön syntymäpäiväjuhlilla, ja osan hän lauloi itse. Lauluja ei virallisesti julkaistu, mutta Vainion ystäville lauluja painettiin. Vainion itsensä laulamat seitsemän onnittelulaulut julkaistiin vuonna 2008 julkaistulla kokoelmalla Legendan laulut – Kaikki levytykset 1963–1990.
Kaikkein tunnetuin Vainion tekemä onnittelulaulu on hänen ystävänsä Eino Grönin 50-vuotissyntymäpäiville kirjoitettu ”Ääretön aava ympärilläin”. Grön levytti kappaleen.  Vainio lauloi Grönin kanssa Reijo Lehtovirran 40-vuotispäiville vuonna 1975 tehdyn laulun.
Pornolaulut > Yleistä

Juha Vainion pornolaulut äänitettiin ja julkaistiin vuosina 1976 ja 1979. Pornolehti Ratto tilasi Vainiolta sanoituksiltaan rivoja lauluja ensiksi yhden kasetillisen 1976 ja suosion myötä vielä lisää vuonna 1979. Tunnetuimpia Vainion pornolauluja ovat ”Sanna”, ”Kun mä kuolen” ja ”Aina mielessä”. Pornoralleja pidetään tärkeänä osana Vainion tuotantoa.
Laulut julkaistiin alun perin C-kaseteilla 1976 ja 1979, mutta vasta 1992 ja 1997 CD-levyillä. CD-levyt myivät kultaa. Vainion pornolauluja julkaistiin vuonna 2008 lisäksi karaoke-DVD:llä. Vainion laulamat laulut olivat kokoelmalla Legendan laulut – Kaikki levytykset 1963–1990.
Vainio kirjoitti laulut ja esiintyi niissä salanimellä Junnu Kaihomieli. Myös kaikki muut muusikot esiintyivät salanimillä.
Pornolaulut > Tekstien taustaa

Ennen Vainiota pornolauluja oli levyttänyt muun muassa Veikko Lavi ja Rauli Badding Somerjoki, joista Lavi levytti esimerkiksi laulut "Ei takaperin" ja "Käpyniemen idylli" ja Badding kappaleet ”Levanterin laulu” ja ”Palpan killi” vuonna 1971. Lisäksi Simo Salminen levytti Jaakko Salon ja Jukka Virtasen kirjoittaman laulun nimeltä ”Pornolaulu”, joka ei kuitenkaan sisällöltään ole pornolaulu, vaan sen sanoitus käsittelee seksuaalisuuden nousemista julkiseksi puheenaiheeksi 1960-luvulla.
Vainio oli jo ennen varsinaisia pornolaulujaan kirjoittanut vihjailevia sanoituksia 1960- ja 1970-luvuilla. Hyvä esimerkki on esimerkiksi kappale ”Tulta päin!”, jossa kertosäkeessä lauletaan ”Mul on kylän suurin kypärä ja letku letkeä”. Kappale ”Regina rento” aiheutti kaksimielisellä tekstillään siinä määrin pahennusta, että se julistettiin radiossa esityskieltoon. Laulussa lauletaan ”vuoteessa on mies aina otsa hies, riski tai hento”. Vasta aivan lopussa käy ilmi, että Regina onkin hieroja. Vihjailevaa tekstiä oli myös laulussa ”Viisari värähtää”.
Lisäksi esittäessään kappaleita livenä hän joskus jätti joitakin sanoja tahallaan pois, jolloin lauseen merkitys sai uuden vivahteen. Esimerkiksi kappaleessa ”Sellainen ol' Viipuri” lauletaan alun perin ”Tanssia sai siellä aina / arkena ja sunnuntaina”. Esittäessään kappaletta tv-ohjelmassa Iltavuoro – Toivekonsertti vaneritehtaassa vuonna 1968 Vainio ”unohti” sanat ja lauloi ”mmm... sai siellä aina / arkena ja sunnuntaina”. Toinen esimerkki on kappale ”Juhannustanssit”, jossa alun perin lauletaan ”Onnen silloin Janatuinen saa”. TV-ohjelmassa Musiikin juhlaa vuonna 1968 Vainio taas ”unohti” sanat ja lauloi ”... silloin Janatuinen saa”.
Nuoruudessaan Vainio oli saanut Kotkassa mainetta laatimalla tunnettuihin kappaleihin rivot sanat. Esimerkiksi laulu ”Heijaa, ruusut tulipunaiset” muuttui hänen käsissään muotoon ”Heijaa, kuppa kullinnupin vei”.
Pornolaulut > Raton tilaamat pornolaulut

Lehtimiehet Oy:n julkaisema pornolehti Ratto tilasi Vainiolta 1970-luvun puolessa välissä pornolauluja. Lauluja äänitettiin kaksi kasetillista vuosina 1976 ja 1979. Hän sanoitti kappaleet ja myös lauloi osassa niissä salanimellä Junnu Kaihomieli. Myös muut kappaleilla esiintyneet artistit esiintyivät salanimillä. Esimerkiksi säveltäjä Reijo Lehtovirrasta tuli V. Hehtolitra ja eräästä naislaulajasta Aino Akti. Vainion kanssa työskennelleet muusikot ja laulajat olivat pääasiassa lahtelaisia, joista kukaan ei ollut niin sanottu eturivin artisti. Laulut levytettiin Pekka Nurmikallion studioilla Lahdessa.
Ensimmäiset pornolaulunsa Vainio sai valmiiksi vuonna 1976 ja toiset, suuren kysynnän täyttäneet, vuonna 1979. Joissakin lauluissa on melodia jostakin tunnetusta kappaleesta, jonka tekijänoikeussuoja oli umpeutunut. Myös laulujen nimet viittasivat alkuperäisteoksiin. Näitä on muun muassa ”Kumi-Roope” (Rosvo-Roope) ja ”Kaksi vanhaa hinttaria” (Kaksi vanhaa tukkijätkää). Osa taas oli Reijo Lehtovirran eli Hehtolitran säveltämiä. Sanoitukset sisältävät Vainiolle tyypilliseen tapaan  runsaasti loppusointuja. Laulut julkaistiin C-kaseteilla, joiden nimet olivat Rattorallit, Rattomusikaali ja Kerrankin tarpeekseen.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Kun mä kuolen pornolehteni sä saat Kun mä kuolen pornolehteni sä saat Sivut tosin tahrautuivat Vedin niihin monet kuivat Kun mä kuolen pornolehteni sä saat. | ” |
– Laulusta ”Kun mä kuolen”, alun perin ”Jos sull lysti on”.
Kappaleet julkaistiin Juha Vainion pojan, tuottaja Ilkka Vainion, aloitteesta CD:llä vasta vuonna 1992 nimellä Pahojen poikien lauluja 1–2 ja 1997 nimellä Porno-ooppera / Pahojen poikien lauluja 3. Levyt myivät kultaa, ja vuoden 1997 albumi oli Suomen albumilistalla viisi viikkoa – paras listasijoitus oli 27:s. Ne laulut, joissa Vainio laulaa, julkaistiin Vainion vuonna 2008 julkaistulla suurkokoelmalla Legendan laulut – Kaikki levytykset 1963–1990. Kappaleiden alkuperäisiä master-nauhoja ei ole enää jäljellä.
Vainion kirjoittamia pornolauluja on esittänyt myöhemmin muun muassa Jalmari Kolu Säätiö. DJ Jorma teki kappaleista diskoversioita, jotka julkaistiin levyllä DJ Jorma.
Pornolaulut julkaistiin Ilkka Vainion ideasta 16. tammikuuta 2008 karaoke-DVD:llä. Laulujen esilaulajana on John Vittumäki eli Eppu Salminen, ja kuvituksesta on vastannut Juho Juntunen.
Pornolaulut > Vastaanotto

Pahojen poikien lauluja -CD-levyjä myytiin niin paljon, että ne myivät kultaa. Jussi Raittinen totesi Muusikko-lehdessä laulujen olevan ”Klassista vaihtoehto-Junnua”.  Jukka Virtasen mielestä ”Pahojen poikien laulut olivat oivaltavia ja usein tekniikaltaan häikäiseviä.”
Ilkka Vainio totesi karaoke-DVD:n julkistamistilaisuudessa:
»Juha Vainio on tehnyt todella hienoja lauluja ja vaikka kyseessä on ronskeja ralleja, niin näissäkin on oivallusta. Tosikoillehan tämä ei ole tarkoitettu. Enää ei lauleta pelkkää iskelmää, poppia ja rokkia. Nyt löysätään kravattia ja lauletaan myös pornoa.» 
()
Pornolaulut > Myöhemmät kaksimielisyydet sanoituksissa

Vainio kirjoitti myös pornolaulujen jälkeen kaksimielisiä tekstejä. Hyvä esimerkki on yhdessä Kike Elomaan kanssa levytetty ”Kunto nousee sullakin”. Ensimmäiset säkeet kuuluvat ”Nousee, nouseeko jo sullakin? / Nousee, ehkä vielä mullakin”, jossa Elomaa laulaa ensimmäisen säkeen ja Vainio toisen. Myöhemmistä sanoituksista käykin ilmi, että kyseessä on kuntoiluaiheinen laulu, jossa lauletaan punnusten nousemisesta.
Paljon suorasukaisempi on ”Matkalla pohjoiseen”, jonka sanoitukset liittyvät miehisiin ongelmiin, kuten impotenssiin. Kappale sisältääkin kuuluisat lauseet ”Mies kun tulee tiettyyn ikään, niin ei sillä pelaa mikään” ja ”Sen näkee naamasta, kun lakkaa saamasta”.
Lisäksi Vainio kirjoitti Veikko Samulin sävellyksiin pikkutuhmia tekstejä, jotka Kikka levytti 1980-luvun lopussa.
Aiheesta muualla

Suomen äänitearkisto: Hakutulos levyn nimelle Pahojen poikien lauluja 1-2[vanhentunut linkki]
Suomen äänitearkisto: Hakutulos levyn nimelle Porno ooppera[vanhentunut linkki]
Alkuperäiset C-kasettijulkaisut
Mišo Juzmeski

| Mišo Juzmeski |
| --- | --- |
 Mišo Juzmeski (2013)
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. huhtikuuta 1966 Ohrid, Makedonia
Kuollut: 30. huhtikuuta 2021
Kansalaisuus:   Pohjois-Makedonia
Ammatti:  kirjailija
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Mišo Juzmeski (Misho Yuzmeski) (mak. Мишо Јузмески, 1966, Ohrid, Makedonia – 30. huhtikuuta 2021) oli pohjoismakedonialainen kirjailija ja valokuvaaja.
Hänen tarinoitaan ja muita kirjoituksia on julkaistu sanoma- ja aikakauslehdissä Pohjois-Makedoniassa ja ulkomailla. Hän julkaisi useita kirjoja ja muita julkaisuja. Hänen ensimmäinen kirjansa, romaani, "Läpikulun sumu"  on käännetty englanniksi, kun taas muita teoksia on käännetty bulgariaksi ja tšekiksi.
Hän osallistui ryhmä- ja yksityisnäyttelyihin.
Juzmeski oli työskennellyt myös oppaana ja tulkkina: hänen äidinkielensä oli makedonia, mutta hän puhui myös bulgariaa, hollantia, englantia, ranskaa, saksaa, italiaa, serbiaa ja espanjaa). Hän oli myös radio- ja sanomalehtitoimittaja. Monta vuotta hän työskenteli kulttuuri- ja maaseutumatkailun kehityksen parissa.
Juzmeski kuoli yllättäen huhtikuun lopussa 2021. Hän oli 55-vuotias.
Teokset

Premin vo maglata (Läpikulun sumu) - romaani (Skopje, 2005) ISBN 9989-9744-5-4
Neka bide svetlina  (Tulkoon valkeus) - esseitä (Blagoevgrad, 2005)
Pofalni slova (Ylistys sanoja) - esseitä (Blagoevgrad, 2006)
Elšani – život meg`u kamenot i vodata  (Elšani - elämän välillä kivi ja vesi) - monografia (Elšani, 2009)
Nashiot holandski prijatel A. den Dolard (Our Dutch friend A. den Doolaard) - monografia (Ohrid, 2012) ISBN 978-9989-911-41-5
Näyttelyt

Ohrid (Makedonia), 2000 - ryhmänäyttely
Elšani (Makedonia), 2008 – yksityisnäyttely
Melnik (Bulgaria), 2008 - yksityisnäyttely
Burgas (Bulgaria), 2011 - yksityisnäyttely
Ohrid (Makedonia), 2011 - yksityisnäyttely
Ohrid (Makedonia), 2012 - yksityisnäyttely
Bitola (Makedonia), 2013 - yksityisnäyttely
Ohrid (Makedonia), 2013 - yksityisnäyttely
Mišo Juzmeski:Our Dutch Friend A. den Doolaard
Juujärvi

Juujärvi on kylä Kemijärvellä  noin 50 kilometrin päässä Kemijärven keskustasta Ranuan suuntaan. Se edustaa Kemijoen keskijuoksun jokivarsiasutusta Peräpohjolan vaara- ja jokiseudulla.
Maantiede

Juujärven kylä sijaitsee Kemijoen jyrkkään mutkaan pistävässä niemessä. Jokilaaksoa kehystävät idässä ja etelässä jylhät vaaramaisemat. Kulttuuriympäristön keskeiset elementit ovat loivasti rantaan viettävät pellot ja perinteinen, hyvin säilynyt rakennuskanta. Kylä rakennuksineen on selkeä, tiivis kokonaisuus. Jyrkkätörmäinen Kemijoki tekee niemen kohdalla tiukan mutkan pohjoisesta länteen. Niemen pohjoispuolella sijaitseva Juujärvi on Kemijoen laajentuma. Juujärven pohjoispäähän laskee Seitakorvan voimalaitoksesta rakennettu juoksutuskanava. Niemeä vastapäätä joen itäpuolella kohoavat Juuvaaran kumpareiset, mäntymetsien kuvioimat rakkarinteet ja hyllymäiset muodot. Etelässä on Pajuvaara, jonka rinteitä kirjavoivat lehtimetsäiset lähdepurojuotit.
Loivarinteinen niemi, jolla kylä sijaitsee, on muodostunut joen kasaamista sedimenteistä. Kylän länsipuolella levittäytyvät soiset maat.
Maantiede > Kasvillisuus

Kasvillisuus on melko karua. Kyläalueen pohjoisosassa, osin turvemaalla on kasvatusmetsiä. Niemen keskellä on variksenmarja-mustikkatyypin kangasta, ja kylän länsipuolella on laajemmalla alalla mustikka-kanerva-jäkälätyypin metsää. Rantakasvillisuus on kärsinyt säännöstelystä. Joen törmällä kasvaa kuitenkin pulskaneilikkaa, ja niemen etelärannalla on rantapuina komeita mäntyjä ja niiden seassa haapoja. Perinnekasvillisuutta kylässä edustaa tien- ja ojanpientareiden ja pienten kenttien kasvillisuus.
Historia

Karjanhoitoon perustuva maatalous on perinteisen kylämiljöön muovaajana ja säilyttäjänä keskeinen tekijä. Kylässä näkyy myös poronhoitoon ja uittoon liittyviä rakenteita. Maisema-alueella on ollut asutusta jo kivikaudella, mistä kertovat löydetyt asuinpaikat ja esineet kylän lounaisosalta ensimmäiseltä asuinalueelta Kemijoen rannalta Tuomelan tilalta. Asutus oli kylän ensimmäinen, jossa asuivat monet nykyiset kylän asukkaat. Vakituinen suomalaisasutus seudulle ilmaantui 1600-luvun tienoilla juuri tälle seudulle ensimmäisenä.Nykyisin edustavimmat perinteiset talonpoikaisrakennukset ovat niemen itään ja kaakkoon viettävillä rinteillä. Monissa taloissa on ehyt neliönmuotoinen, yhdeltä sivulta avoin pihapiiri. Joidenkin talojen hirsiseinät ovat paljaat, joissakin taloissa on lautavuoraus. Enimmät perinteiset asuinrakennukset ovat peräisin 1900-luvun alkuvuosikymmeniltä, ja vanhin on 1900-luvun lopulta. Vanhassa hirsitalossa sijaitseva kyläkauppa ja kyläkoulu ovat myös arvokkaita rakennuksia, joilla ei ole nykyisin mitään käyttöä. Perinteisiä kesänavettoja on vielä paljon jäljellä. Myös varsinaisia hirsinavettoja ja aittoja sekä hirsisiä saunoja ja vajoja on paljon. Kylän pohjoisosan pelloilla on useita pärekattoisia latoja. Perinteistä rakennuskantaa on muun muassa Heimolan, Mäkiniemen, Heikkilän ja Ylijuujärven tiloilla, jonka päärakennus on vuodelta 1888 on kylän vanhimpia. Juujärven vanha koulurakennus vuodelta 1929 on nykyisin käyttämättömänä. Vanhoja hirsiaittoja, saunoja ja vajoja kylässä on säilynyt runsaasti. Pihapiireissä on harvinaisia pyramidikattoisia kesänavettoja.
Kauppa on lakkautettu 1980-luvulla, koulu 1990-luvun lopulla.
Muuta

Uudet asuinrakennukset ovat keskellä niemeä. Tiheimmin rakennettu kohta tuo mieleen miltei kaupunkimaisen omakotiasutuksen. Siisteihin pihapiireihin liittyvät istutukset, kasvimaat ja pensasaidat ja vanhoissa taloissa myös kookkaat puut. Kylän pellot ovat pääasiassa viljelyksessä, ja myös karjaa pidetään joissakin taloissa. Rantapellot ja niityt kylän ympärillä ovat osa jokivarren kulttuurimaisemaa. Juujärvi on valtakunnallisesti arvokas maisema-alue ja valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö.
Tuula Juvonen

Tuula Juvonen (s. 1962) on suomalainen yhteiskuntatieteilijä, joka on erikoistunut sukupuolentutkimukseen ja queer-tutkimukseen. Hän toimii sukupuolentutkimuksen yliopistolehtorina Tampereen yliopistossa. Hän on ollut vierailevana professorina Hampurin yliopistossa 2006 ja Jyväskylän yliopistossa 2007–2009.
Juvonen on väitellyt Tampereen yliopistosta sosiaalipolitiikan oppiaineesta vuonna 2002, ja hänen väitöskirjansa käsitteli homoseksuaalisuutta koskevien merkitysten ja uskomusten rakentumista Suomessa 1950- ja 1960-luvuilla. Juvonen on haastatellut homoseksuaaleja muun muassa siitä, millaista oli elää aikana, jolloin homoseksuaalisuutta kutsuttiin ”ruotsalaistaudiksi”, ja se oli rikos, joten homoseksuaalisesti suuntautuneet joutuivat elämään piilossa. Kustannusyhtiö Vastapaino julkaisi väitöskirjan kirjana nimeltä Varjoelämää ja julkisia salaisuuksia.
Juvonen sai vuonna 2012 Tampereen yliopiston Hyvän opettajan -palkinnon.
Opiskelijan erottaminen

Marraskuussa 2020 Juvonen erotti kurssiltaan ”Yhdenvertaisuus ja sukupuolten tasa-arvo yhteiskunnassa” opiskelijan, sittemmin kansanedustajan Joakim Vigeliuksen, joka oli kyseenalaistanut luennoitsijan jutut "miehistä, joilla on kuukautiset" ja jakanut sosiaalisessa mediassa luennolla käytyä keskustelua. Tapaus tunnetaan tunnisteella #menkkagate.
Teoksia

Juvonen, Tuula: Sukupuoli ja halu Hilda Käkikosken kirjeenvaihdossa ja päiväkirjoissa.  (Pro gradu, Tampereen yliopisto)  Helsinki:  Sosiaali- ja terveysministeriö, 1993.  ISBN 952-00-0006-2
Juvonen, Tuula: Varjoelämää ja julkisia salaisuuksia.  (Väitöskirja, Tampereen yliopisto)  Tampere:  Vastapaino, 2002.  ISBN 951-768-109-7
Saresma, Tuija & Rossi, Leena-Maija & Juvonen, Tuula (toim.): Käsikirja sukupuoleen.  Tampere:  Vastapaino, 2010.  ISBN 978-951-768-247-3
Juvonen, Tuula: Kaapista kaapin päälle. Homoseksuaaliset ihmiset ja heidän oikeutensa edustuksellisessa politiikassa. Tampere: Vastapaino, 2015. ISBN 978-951-768-449-1
Aiheesta muualla

Tuula Juvonen Centre of Excellence -sivuilla (englanniksi)
Tuula Juvonen Jyväskylän yliopiston sivuilla
Tuula Juvonen Tampereen yliopiston sivuilla
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO) 
Tieteilijät:  ORCID
Jylhämän vesivoimalaitos

Jylhämän voimalaitoksen alakanava tammikuussa 2008.
Jylhämän voimalaitosta rakennetaan
Jylhämän vesivoimalaitos on vuonna 1951 valmistunut vesivoimalaitos, joka sijaitsee Oulujoessa Vaalan kunnan alueella Jylhämässä.