Ydinenergialaki
Keskeinen sisältö

Ydinenergialakia sovelletaan muun muassa ydinreaktoreihin, uraanikaivoksiin, ydinenergiaan liittyviin aineisiin ja laitteisiin sekä ydinjätteisiin. Laki kieltää ydinräjähteiden maahantuonnin, valmistamisen, hallussapidon ja räjäyttämisen Suomessa. Kiellettyä on myös ydinjätteiden tuonti Suomeen ja vienti pois Suomesta. Poikkeuksena sallitaan Suomessa sijaitsevan tutkimusreaktorin jätteiden vienti ulkomaille.
Johtavana periaatteena ydinenergialaki määrää, että "ydinenergian käytön turvallisuus on pidettävä niin korkealla tasolla kuin käytännöllisin toimenpitein on mahdollista". Lisäksi vaaditaan, että turvallisuutta täytyy jatkuvasti parantaa käyttökokemusten, tutkimuksen ja tekniikan kehittymisen perusteella. Ydinlaitosten turvallisuus täytyy arvioida kokonaisuutena vähintään kymmenen vuoden väliajoin. Laki vaatii ydinlaitoksia soveltamaan syvyyssuuntaista turvallisuusperiaatetta, eli peräkkäisiä ja toisistaan riippumattomia suojauksia. Ensisijaiseksi tavoitteeksi laki määrää onnettomuuksien estämisen, mutta sen lisäksi vaaditaan toimenpiteitä mahdollisten onnettomuuksien seurausten lieventämiseen.
Ydinenergialaki määrää, että ydinlaitoksen turvallisuudesta on vastuussa rakentamisluvan tai käyttöluvan haltija. Luvanhaltijalla on velvollisuus purkaa laitos, kun sitä ei enää käytetä. Luvanhaltija on vastuussa siitä, että sillä itsellään ja sen alihankkijoilla on riittävä ja ammattitaitoinen henkilöstö.
Laki vaatii luvanhaltijaa huolehtimaan turvajärjestelyistä, joilla suojataan ydinlaitosta tahalliselta vahingoittamiselta. Laki antaa ydinlaitoksen turvahenkilöille oikeuden kantaa ampuma-asetta. Valmiusjärjestelyillä luvanhaltijan täytyy varautua siihen, että ydinlaitokselta pääsisi ulos merkittävä määrä radioaktiivisia aineita.
Ydinenergialaissa esitetään kolmiportainen luvitusjärjestelmä merkittäville ydinlaitoksille. Ensimmäinen porras on valtioneuvoston periaatepäätös siitä, että laitoksen rakentaminen on yhteiskunnan kokonaisedun mukaista. Periaatepäätöksen tekemiseen vaaditaan Säteilyturvakeskuksen alustava turvallisuusarvio sekä hyväksyntä laitoksen sijaintikunnalta ja lopuksi eduskunnalta. Luvituksen toinen porras on rakentamislupa ja kolmas porras käyttölupa. Luvat myöntää valtioneuvosto, ja niihin vaaditaan myös Säteilyturvakeskuksen lausunto. Käyttölupa on aina määräaikainen, ja se perutaan, jos luvanhaltija rikkoo luvan ehtoja tai lain määräyksiä.
Ydinlaitoksen luvanhaltijan on huolehdittava syntyneistä ydinjätteistä ja vastattava jätehuollon kustannuksista. Luvanhaltijan täytyy maksaa jätehuollon arvioidut tulevat kustannukset vuosittain Valtion ydinjätehuoltorahastoon. Vuoden 2023 lopussa rahastossa oli 2,8 miljardia euroa, mikä kattaa kaikkien Suomessa siihen mennessä syntyneiden ydinjätteiden loppusijoituksen kustannukset ja voimalaitosten purkamiskustannukset. Kun luvanhaltija on loppusijoittanut jätteet Säteilyturvakeskuksen hyväksymällä tavalla, vastuu jätteistä siirtyy valtiolle. Ydinenergialaki määrää myös ydinlaitosten haltijat maksamaan erillistä maksua, jolla rahoitetaan ydinturvallisuuden tutkimusta. Vuonna 2023 tutkimusta varten kerättiin 7,8 miljoonaa euroa.
Ydinenergialaki määrää Säteilyturvakeskuksen tehtävistä. Säteilyturvakeskus valvoo ydinenergian käytön turvallisuutta, turva- ja valmiusjärjestelyjä sekä ydinaseiden leviämisen estämistä. Lisäksi Säteilyturvakeskus osallistuu ydinenergiaan liittyvien lupahakemusten käsittelyyn ja asettaa yksityiskohtaiset turvallisuusvaatimukset. Säteilyturvakeskus voi keskeyttää ydinlaitoksen toiminnan, jos luvanhaltija ei noudata sen määräyksiä.
Ydinenergialain nojalla valtioneuvosto on antanut ydinenergia-asetuksen, jossa säädetään lakia yksityiskohtaisempia vaatimuksia. Esimerkiksi suurimmat sallitut säteilyannokset, joita ydinenergian käyttö tai uraanikaivos saa aiheuttaa väestölle, on määrätty ydinenergia-asetuksessa.