stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Arktis
Ilmasto

Kesällä aurinko paistaa napapiirin pohjoispuolella vuorokauden ympäri, vaikkakin aina matalalta. Talvella on kaamos, jolloin Aurinko pysyttelee näkymättömissä ja on pimeää. Auringon pienen kulman vuoksi Pohjoisnapa saa koko vuoden aikana vain 60 prosenttia päiväntasaajan saamasta auringonsäteilystä. Koska Arktiksella on tämän lisäksi valkoisen lumen johdosta suuri albedo eli auringonsäteilyn heijastussuhde, Arktis on kylmä paikka. Kylmintä on sisämaassa, etenkin Grönlannin sisäosissa, missä on mitattu −66 astetta. Meren lauhduttavan vaikutuksen vuoksi Arktis ei kuitenkaan ole yhtä kylmä kuin Antarktis. Lämpötilat vaihtelevat huomattavasti alueittain, ja koko Arktiksen keskilämpötila on kesällä +9 astetta ja talvella −30 astetta. Yhden vuorokauden sisällä lämpötila ei vaihtele kovin paljoa.
Arktiksella sataa vain vähän, sillä navoilla on laskevat ilmavirtaukset. Mitä pohjoisemmaksi mennään, sitä kuivempaa on. Kanadan arktiset saaret saavat alle 100 millimetriä sadetta vuosittain. Arktiksen muut keskiosat saavat sadetta noin 200 millimetriä vuosittain. Sateisinta on Itä-Kanadassa ja Grönlannin eteläkärjessä, missä vuotuinen sademäärä on noin 1 200 millimetriä. Eniten sataa meren lähellä. Keväisin on kaikkein kuivinta. Sade tulee usein lumena, ja monella seudulla lumi peittää maan suurimman osan aikaa vuodessa. Pohjoisen jäämeren kattaa vuosittain noin kahdeksan miljoonan neliökilometrin laajuinen merijää. Laajimmillaan, maaliskuusta toukokuulle, jää peittää noin 15 miljoonaa neliökilometriä.
Arktiksen tuulet vaihtelevat alueittain. Yleissääntö on, että tuuli puhaltaa Arktiksen keskiosista Kanadaa kohti. Talvella tuuli puhaltaa Atlanttia kohti. Kesällä Grönlannissa ja Venäjällä tuulee etelästä kohti pohjoista. Tuulisinta on Pohjois-Atlantilla ja tyynintä Arktiksen keskiosissa sekä osissa Kanadaa. Tuuli aiheuttaa usein lumimyrskyjä.
Arktisella taivaalla näkyy revontulia ja muita Auringon aiheuttamia ilmiöitä.
Kasvillisuusvyöhykkeet

Arktiksen eteläpuolella suuria alueita peittää pohjoinen havumetsävyöhyke, joskin joissain Arktiksen rajauksissa havumetsävyöhyke määritellään kuuluvaksi subarktiseen alueeseen. Havumetsän pohjoispuolella alkaa puuton tundra, jonka alla maa on ikiroudassa. Järviä ja soita on runsaasti. Tundran pohjoispuolella on kuivaa ja karua kylmyysaavikkoa, johon kuuluvat monet Pohjoisen jäämeren saaret sekä pieniä osia mantereesta.
Eliöstö

Kylmyys ja valon määrän suuri vaihtelu ovat arktisen alueen luonnon perustekijöitä. Alueella asuvat ja osan vuodesta oleskelevat ihmiset, eläimet ja kasvit ovat sopeutuneet tavalla tai toisella kylmään. Kasvimaailma on lepotilassa kylmimmän ja pimeän vuodenajan. Biologinen toiminta on hidasta tai pysähdyksissä kesän tehokasta jaksoa lukuun ottamatta.
Kasvit ovat sopeutuneet ympäristöön, jota määrittävät:
Ankarat olosuhteet: kasvua rajoittavat muun muassa lyhyt kasvukausi, alhaiset lämpötilat, niukkaravinteisuus ja kuivuus.
Kausivaihtelu: talvi on pitkä, kylmä ja pimeä, kun taas kesä on lyhyt mutta valoisa. Kasvukauden valoisuus kompensoi sen lyhyyttä.
Oikullisuus: kasvukauden keskilämpötilat vaihtelevat enemmän pohjoisessa kuin etelässä, erityisen suuria erot ovat loppukeväällä ja -kesällä.
Eläimistä muuttolinnut lentävät talveksi etelään. Nisäkkäillä on paksu rasvakerros ja karvapeite kylmää vastaan. Jotkin nisäkkäät vaipuvat talviuneen.
Arktisella alueella kasvaa noin 2 200 putkilokasvilajia, mikä on alle yksi prosentti kaikista tunnetuista putkilokasvilajeista. Niistä 106 kasvaa ainoastaan arktisella alueella.
Arktisella alueella elää noin 22 000 – 31 000 jääkarhua. Muita nisäkkäitä ovat esimerkiksi naali, mursu, maitovalas, grönlanninvalas ja sarvivalas.
Arktisella alueella puurajan yläpuolella pesii noin 250 lintulajia. Kylmään ilmastoon hyvin sopeutunut tunturipöllö pesii koko arktisella alueella. Lunni on arktinen merilintu.
Vertaimevät hyönteiset kuten hyttyset ovat erittäin monilukuisia, ja ne vaivaavat ankarasti nisäkkäitä ja lintuja. Myös muita hyönteisiä esiintyy, kuten kärpäsiä, perhosia ja kimalaisia.
Luonnonsuojelualueet

Arktisella alueella luonnonsuojelualueet kattavat noin 14 prosenttia alueen kokonaisalasta (2 milj. km²) (Conservation of Arctic Flora and Fauna 1996) ja Lapin maakunnan pinta-alasta noin 30 prosenttia (noin 35 000 km²) kuuluu jonkinasteisen suojelun piiriin.
Asukkaat ja kulttuuri

Arktisella alueella asuu yhteensä noin neljä miljoonaa ihmistä, joista kaksi kolmasosaa taajamissa ja kaupungeissa. Ihmisiä asuu kahdeksan valtion alueella: Kanadassa, Yhdysvalloissa, Venäjällä, Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Islannissa ja Tanskalle kuuluvassa Grönlannissa. Suurin kaupunki on Venäjän Murmansk. Erityisen harvaan asuttuja alueita ovat etenkin Kanadan ja Venäjän pohjoisosat sekä Grönlanti.
Kaikista alueen asukkaista alkuperäiskansoihin kuuluu yksi kymmenesosa vuoden 2015 arvion mukaan. Alkuperäisväestön osuus vaihtelee alueittain muutamasta prosentista lähes sataan prosenttiin. Esimerkiksi Alaskassa alkuperäisväestöä on noin 15 prosenttia koko väestöstä ja Kanadan arktisella alueella osuus on hiukan yli 50 prosenttia.
Alkuperäiskansoja ovat lännestä itään lukien Pohjois-Euroopassa saamelaiset, Venäjällä komit, nenetsit, hantit, mansit, nganasanit, dolgaanit, evenkit, jakuutit, eveenit ja tšuktšit, Alaskassa aleutit, jupikit ja inuitit (iñupiat), Kanadassa inuitit (inuvialuit) ja Grönlannissa inuitit (kalaallit). Eskimokieliä puhuvia inuiteja ja jupikeja kutsutaan yhteisnimityksellä eskimot.
Joillain alueilla perinteiset elintavat ovat yhä arkipäivää, ja ruoka ja muut tarpeet hankitaan luonnosta. Toisilla seuduilla elämäntapa muistuttaa yhä enemmän muuta länsimaista elämää: ravinto hankitaan kaupasta, viihteeksi käyvät videot, eikä luonnonvarojen hyödyntäminen ole yhtä kestävällä pohjalla kuin aiemmin.
Resurssit ja merkitys

Arktisilta meriltä pyydetään 28 prosenttia maailman kaupallisesta kalansaaliista. Alueella on neljännes maailman öljy- ja kaasuvaroista. Arktisella ympäristöllä on maailmanlaajuista merkitystä, koska alueen ilmastolla on ilma- ja merivirtojen kautta vaikutusta koko maapallon ilmastoon. Elämälle välttämättömän makeanveden varannoista suurin osa on sitoutuneena jäätiköiksi napa-alueille.
Uhat

Yhdentyvä maailmantalous, ilmastonmuutos sekä saastuminen aiheuttavat uhkia arktiselle alueelle. Toisaalta taloudellinen kehitys avaa uusia mahdollisuuksia alueen asukkaille.
Tutkijat varoittavat öljy- ja kaasutuotannon saastuttamisriskistä arktisilla alueilla. Öljy- ja kaasutuotanto vaurioittaa maanpintaa ja pirstoo luontotyyppejä, ja öljypäästöt likaavat eliöstöä ja rannikoita.
Arktinen alue on mukana ilman ja veden kierroissa maapallolla. Ihmisen aikaansaamia ympäristömyrkkyjä tavataan arktisen alueen perukoilta ja ilmastonmuutos vaikuttaa merkittävästi näiden alueiden kiertokulkuihin. Äärialueilla voidaan myös tutkia ihmisen vaikutuksen laajuutta ja voidaan yrittää ennustaa muutosten suuntaa ja vakavuutta.
Arktisella alueella eloperäisen aineksen hajoaminen on hyvin hidasta, ja siksi esimerkiksi maaperän rikkoutumisen jäljet näkyvät maastossa pitkään. Ihmiset tuomat ja hylkäämät rakenteet ja jätteet säilyvät maisemassa vuosikymmeniä ellei vuosisatoja. Kokonaan toisen mittakaavan muutoksista on kyse puhuttaessa ilman lämpenemisestä, ikiroudan sulamisesta, jäätikköjen koon muutoksista, UV-säteilyn lisääntymisestä tai otsonikadosta.
Ihmistoiminta on vaikuttanut arktiseen luontoon aikaisempinakin vuosisatoina merkittävästi esimerkiksi tuhoamalla puustoa äärialueilta, joissa uusiutuminen on hidasta tai sitä ei tapahdu. Ylikalastus ja -metsästys tuhosivat tai melkein tuhosivat sukupuuttoon monia lajeja jo satoja vuosia sitten. Kaivostoiminta on jättänyt hyvin hitaasti häviäviä jälkiä pohjoiseen luontoon. Hylätyt tukikohdat näkyvät maisemassa pitkään, koska hajotustoiminta on niin hidasta eikä rakenteita ole useinkaan vaivauduttu korjaamaan pois. Ihmiset tuomat ja hylkäämät rakenteet ja jätteet säilyvät maisemassa vuosikymmeniä ellei vuosisatoja. Alkuperäisasukkaat ovat usein eläneet pienemmissä yhteisöissä, eivätkä haitalliset vaikutukset ympäristöön ole olleet niin laajoja. Alkuperäisasukkaat ovat myös olleet riippuvaisia esimerkiksi saaliista ravintona – ei ole esimerkiksi ollut varaa metsästää vain turkisten vuoksi.
Nykyisin ympäristöä uhkaavat tekijät ovat muuttuneet yhä laaja-alaisemmiksi. Arktinen alue on mukana maapallon ilman ja veden kierroissa. Ihmisen aikaansaamia ympäristömyrkkyjä tavataan arktisen alueen perukoilta ja ilmastonmuutos vaikuttaa merkittävästi näiden alueiden kiertokulkuihin. Esimerkiksi ilmaston lämpenemisen myötä mahdollisesti sulava ikirouta vapauttaisi ilmakehään pois kierrosta ollutta hiilidioksidia, mikä edelleen saattaisi lisätä lämpenemistä. Juuri äärialueilla myös tutkitaan jäätiköiden koon muuttumisen vaikutuksia ilmastoon ja yritetään arvioida tulevaisuuden malleja, muun muassa ympäristömuutosten suuntaa ja vakavuutta.
Kirjallisuutta

Huikari, Olavi: Arktisten metsien kasvun ihme.  Helsinki:  Terra Cognita, 1998.  ISBN 952-5202-21-6
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arktis Wikimedia Commonsissa
Norjan Polaari-instituutin kartta Arktiksen rajoista (pdf, 2008) (Arkistoitu – Internet Archive) (polarhistorie.no)
Kukkiva Arktis
| n k Maapallon alueet |
| --- | --- |
 Afrikka:  Eteläinen Afrikka  Itä-Afrikka  Keski-Afrikka  Länsi-Afrikka  Pohjois-Afrikka 
 Amerikka:  Etelä-Amerikka  Keski-Amerikka  Latinalainen Amerikka  Pohjois-Amerikka  Väli-Amerikka 
 Aasia:  Etelä-Aasia  Etu-Aasia  Itä-Aasia  Kaakkois-Aasia  Keski-Aasia  Pohjois-Aasia 
 Eurooppa:  Etelä-Eurooppa  Itä-Eurooppa  Keski-Eurooppa  Länsi-Eurooppa  Pohjois-Eurooppa 
 Oseania:  Australaasia  Melanesia  Mikronesia  Polynesia 
 Napa-alueet:  Antarktis  Arktis 
 Valtameret:  Atlantin valtameri  Eteläinen jäämeri  Intian valtameri  Pohjoinen jäämeri  Tyynimeri 
Arktinen alue Pohjoisen jäämeren ympärillä ja kaksi sitä määrittelevää käyrää. Sinisellä ympyrällä pohjoinen napapiiri. Punaisella käyrällä kylmän ilmastovyöhykkeen raja, jonka sisällä jokaisen kuukauden keskilämpötila jää alle +10°C:n läpi vuoden, myös kesällä.
Jäätynyttä Beaufortinmerta Alaskassa.
Alaskan tundran kasvillisuutta kesäaikaan.
Jääkarhu on Arktiksen ravintoketjun huipulla.
Arktiksen rannikkojen asutuskeskukset.
Central-yliopisto (Ghana)

| Central-yliopisto> Central University |
| --- | --- |

Motto:  Faith, Integrity and Excellence
Perustettu:  1997
Rahoitus:  Yksityinen
Sijainti:  Accra,  Ghana
Yhteistyö:  CCCU
Sivusto:  https://central.edu.gh
Central-yliopisto (engl. Central University, lyh. CUC) on ghanalainen yksityinen yliopisto. Yliopisto on perustettu vuonna 1997 ja se sijaitsee Accran kaupungissa. Yliopisto on taustaltaan kristillinen ja se toimii International Central Gospel Church-kirkkokunnan työyhteydessä.
Aiheesta muualla

Yliopiston verkkosivusto (englanniksi)
Ugandan kristillinen yliopisto

| Ugandan kristillinen yliopisto> Uganda Christian University |
| --- | --- |
Motto:  Alpha and Omega, God the Beginning and the End
Perustettu:  1913
Rahoitus:  Yksityinen
Sijainti:  Mukono,  Uganda
Yhteistyö:  CCCU
Sivusto:  https://ucu.ac.ug/
Ugandan kristillinen yliopisto (engl. Uganda Christian University, lyh. UCU) on ugandalainen yksityinen yliopisto. Yliopisto on perustettu vuonna 1913 ja se sijaitsee Mukonon kaupungissa. Yliopisto on taustaltaan kristillinen.
Aiheesta muualla

Yliopiston verkkosivusto (englanniksi)
Enlisted (videopeli)

| Enlisted |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Darkflow Software
Julkaisija:  Gaijin Entertainment
Jakelija:  Microsoft Store, PlayStation Store ja Steam
Pelimoottori:  Dagor Engine
Julkaistu:  2. maaliskuuta 2021
Lajityyppi:  Ensimmäisen persoonan ammuntapeli
Pelimuoto:  Moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Unknown  - 
Alusta:  PlayStation 4, Xbox One, Windows, PlayStation 5, Xbox Series X/S
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Enlisted on latvialaisen Darkflow Softwaren kehittämä ja unkarilaisen Gaijin Entertainment -peliyhtiön julkaisema toiseen maailmansotaan sijoittuva monen pelaajan ensimmäisen persoonan nopeatempoinen ammuntapeli.  Pelissä esiintyy toisen maailmansodan kuuluisia tapahtumia kuten Berliinin taistelu ja Normandian maihinnousu. Tietokoneversion avoin-betatesti käynnistyi 8. huhtikuuta 2021 jolloin pelaajat pääsivät pelaamaan peliä ennen sen julkaisua. Aluksi peli oli ainoastaan pelattavissa Xbox-pelikonsoleilla.
Pelaaminen

Pelissä pelaaja voi pelata kuuden eri valtion armeijassa. Pelissä esiintyvät valtiot ovat Iso-Britannia Yhdysvallat, Neuvostoliitto, Japani, Natsi-Saksa ja Italia. Pelissä valitaan myös kampanja, jota haluaa pelata. Pelaajien on mahdollista ohjata erilaisia lentokoneita ja panssarivaunuja sekä komentaa tekoälyn ohjaamia hahmoja. Enlisted on pyrkinyt olemaan mahdollisimman todenmukainen kuvaus historiasta. Pelaajat pääsevät myös kehittämään hahmojaan sekä välineitään pelissä. Päivitykset etenevät asteittain 1-5 tähden välillä.
Kehitys

Pelin kehitys julkistettiin jo vuonna 2016. Aluksi ainoat kampanjat pelissä olivat Moskovan taistelu (eng. Battle of Moscow) ja Normandian maihinnousu (eng. Invasion of Normandy), mutta myöhemmin myös muita kamppanjoita lisättiin. Ensimmäinen julkinen pelitestaus käynnistyi vuonna 2020 Xboxilla.
Vastaanotto

Enlisted on saanut vaihtelevia arvioita.
Metacriticin käyttäjäarviointien keskiarvo pelille on 41/100.
XboxEra antoi pelille arvioksi 7.5/10.
Filk

Filkkausta ConClavessa Michiganissa.
Filkkipiiri sf-conissa.
Filk on science fiction -fandomin kokoontumisissa elävä perinne, jossa sanoitetaan jokin tunnettu kappale uudestaan käyttäen aineistona tieteis- tai fantasiafiktiota. Sana filk tulee sanasta folk. Suomessa filkkausta on kuultu muun muassa Finnconissa.
Kirjallisuutta

Suntila, Shimo (toim.): Scifistin malja.  Turku:  Arcturus, 2003.  ISBN 952-99187-0-4
Aiheesta muualla

Filkkejä (Arkistoitu – Internet Archive). Spektre.
Eetu Vahalahti

| Eetu Vahalahti> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 30. joulukuuta 2006 (ikä 18) Turku, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  184 cm
Paino:  73 kg
Seura
Seura:  TPS
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  28
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2025–
Eetu Vahalahti (s. 30. joulukuuta 2006 Turku) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Turun Palloseuraa. Hän pelaa pääasiassa seuran U20-joukkueessa, jonka varakapteenina Vahalahti toimii.
Ura > Seuraura

Vahalahti syntyi Turussa, kun hänen isänsä Ville pelasi Turun Palloseurassa. Vahalahti muutti perheineen Raumalle, kun Ville oli pelannut jo vuoden Lukossa. Eetu Vahalahti aloitti siellä jääkiekkoilun. Villen uran päätyttyä perhe muutti Kaarinaan Eetun ollessa 12-vuotias. Eetu Vahalahti siirtyi Lukosta TPS:n junioreihin. Kaudella 2021–2022 hän toimi TPS Akatemian U16-joukkueen varakapteenina. Kaudella 2023–2024 Vahalahti oli tehoilla 5+19=24 seuran U18-joukkueen tehokkain puolustaja, paras syöttäjä ja kolmanneksi paras pistemies.
Vahalahti nousi TPS:n U20-joukkueen kapteenistoon jo hänen ensimmäisellä kaudellaan 2024–2025. Vahalahti debytoi samalla kaudella myös SM-liigassa. Hän teki liigadebyyttinsä 24. tammikuuta 2025 Kiekko-Espoota vastaan, kun Max Lindroth joutui sivuun. Vahalahti merkittiin TPS:n seitsemänneksi puolustajaksi. Hän sai ottelussa jääaikaa 8.29 minuuttia ja Vahalahti sai myös kakkossyöttöpisteen Niklas Arellin tekemään maaliin. Kai Nurminen valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi.
Ura > Maajoukkueura

Vahalahti on pelannut kolme nuorten maaottelua.
Muuta

Vahalahden isä Ville pelasi omalla urallaan hyökkääjänä pudotuspelit mukaan lukien yhteensä 1084 SM-liigaottelua TPS:ssä ja Lukossa. Hän voitti TPS:ssä neljä Suomen-mestaruutta. Ville Vahalahti pelasi myös yhden kauden Ruotsissa ja hän kuului myös Suomen joukkueeseen vuoden 2009 MM-kilpailuissa. Ville toimii nykyään TPS:n SM-liigajoukkueen huoltajana.
Eetu Vahalahti harrasti lapsena myös jalkapalloa Rauman Pallo-Iiroissa.
Aršak II

Aršak II (georg. არშაკ, k. vuonna 1) tai Arsuk (georg. არსუკ) oli Kaukasian Iberian (eli Georgian itäosan Kartlin) kuningas Nebrotiani-dynastiasta, Parnavaziani-dynastian jatkumosta vuosina 20 eaa.–1 jaa.
Keskiaikaisten georgialaisten vuosikirjojen myyttisen kertomuksen mukaan hän oli Parnavaz I:n jälkeläinen isänsä Mirian II:n kautta. Hän kuului Aršakuni-dynastiaan äitinsä kautta. Aršak joutui kohtaamaan maanpaosta palaavan Parnavaziani-prinssi Aderkin (kuningas Bratmanin adoptoidun pojan Kartamin pojan). Aderki voitti taistelun ja tuli kuninkaaksi.
James Mason

| James Mason |
| --- | --- |
 James Mason vuonna 1964.
Henkilötiedot
Koko nimi:  James Neville Mason
Syntynyt: 15. toukokuuta 1909 Huddersfield, Englanti
Kuollut: 27. heinäkuuta 1984 (75 vuotta) Lausanne, Sveitsi
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Pamela Mason (1941–1964)   Clarissa Kaye-Mason (1971–1984)
Ohjaaja
Aktiivisena:  1935-1984
Tunnetuimmat ohjaukset:  Vaarallinen romanssi Tähti on syntynyt
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
James Mason Brutuksen roolissa elokuvassa Julius Caesar (1953)
James Neville Mason (15. toukokuuta 1909 Huddersfield, Englanti – 27. heinäkuuta 1984 Lausanne, Sveitsi) oli englantilainen näyttelijä, joka loi mittavan uran niin brittiläisissä kuin yhdysvaltalaisissakin elokuvissa. Hän näytteli usein sivistyneitä roistoja tai vilpillisiä romanttisia hahmoja.
Ura

Varakkaan villakauppiaan perheessä varttunut Mason aloitti näyttelemisen teatterin lavoilla Cambridgessä, jonka yliopistosta hän valmistui arkkitehdiksi. Muutettuaan Lontooseen hän liittyi Old Vic -teatteriin. Hän siirtyi elokuviin 1930-luvun puolivälissä ja näytteli niissä aina kuolemaansa saakka. Hänen tunnetuimpia elokuviaan ovat Kuningatar Elisabet (1937), Rommel, erämaan kettu (1951), Julius Caesar (1953), Tähti on syntynyt (1954), Sukelluslaivalla maailman ympäri (1954), Vaarallinen romanssi (1959), Matka maan keskipisteeseen (1959), Lolita (1962), Rooman valtakunnan tuho (1964), Taivas saa odottaa (1978), Brasilian pojat (1978),  Veren perintö (1979) ja Agatha Christien kirjaan perustuva Hercule Poirot -filmatisointi Rikos auringon alla (1982).
Mason oli kolmesti ehdolla Oscarin saajaksi, muttei saanut palkintoa kertaakaan. Hän sai kuitenkin Golden Globen roolistaan elokuvassa Tähti on syntynyt. Hän on saanut myös urastaan tähden Hollywood Walk of Famelle.
Yksityiselämä

Mason oli kahdesti naimisissa, ensin avioeroon päättyneessä liitossa Pamela Masonin kanssa vuodet 1941–1964 ja sitten vuodesta 1971 kuolemaansa asti Clarissa Kaye-Masonin kanssa. Pamela Masonin kanssa hänellä oli kaksi lasta. Mason kuoli sydänkohtaukseen 75-vuotiaana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta James Mason Wikimedia Commonsissa
James Mason Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
James Mason NNDB:ssä
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  FID  Grammy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Missä muruseni on

| ”Missä muruseni on” Jenni Vartiainen |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Seili
 Äänitetty : 2010
 Julkaistu: 23. elokuuta 2010
 Tuottaja(t): Jukka Immonen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.42
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Jenni Vartiaisen muut singlet
| ”Nettiin” 2010 | ”Missä muruseni on” 2010 | ”Duran Duran” 2010 |
Missä muruseni on on Jenni Vartiaisen kappale, joka julkaistiin Seili-albumin kolmantena singlenä 23. elokuuta 2010. Single sijoittui debyyttiviikollaan Suomen singlelistan kolmannelle sijalle, minkä jälkeen se sijoittui seuraavina viikkoina järjestyksessä sijoille 7, 5, 1 ja 2. Tämän jälkeen se oli seitsemän viikkoa listan kärjessä. Listakärjestä laskettuaan kappale nousi listalla vuoden 2010 viimeisellä viikolla ja oli vuodenvaihteen 2010–2011 yli kärjessä vielä kaksi viikkoa. Single on ylittänyt Suomen kultalevyrajan, sillä sitä on myyty yli 5 000 kappaletta.
Vartiainen on säveltänyt kappaleen yhdessä Jukka Immosen kanssa ja sen on sanoittanut Mariska, joka sai inspiraation lukiessaan eroottista intialaista runoutta parvekkeellaan kuumana kesäpäivänä.
Vuonna 2022 Helsingin Sanomat pyysi yli 70:ää suomalaista musiikkialan vaikuttajaa nimeämään korkeintaan 20 itselleen juuri sillä hetkellä tärkeintä laulua paremmuusjärjestyksessä, minkä perusteella lehti laati sadan parhaan laulun listan. ”Missä muruseni on” ylsi kyselyn kokonaistuloksissa sijalle 56.
Listasijoitukset

| Lista | Korkein sijoitus |
| --- | --- |
Suomi: (singlelista): 1
Suomi: (latauslista): 1
Cover-versioita

Märät säpikkäät on tehnyt kappeleesta musiikkivideon saamen kielellä nimellä ”Leivänmuruseni”.
Artjom (Primorjen aluepiiri)

| Artjom Артём |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Primorjen aluepiiri Venäjällä, alla kaupungin sijainti aluepiirissä
 Artjom
 Koordinaatit: 43.355°N, 132.195°E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Primorjen aluepiiri
Perustettu:  1924
Kaupungiksi:  1938
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  506,4 km²
Väkiluku (2010):  102 603
Aikavyöhyke:  UTC+10 (MSK+7)
 
 www.artemokrug.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Artjom (ven. Артём) on kaupunki Primorjen aluepiirissä Venäjän kaukoidässä, linnuntietä noin 35 kilometriä Vladivostokista koilliseen.
Näkymä Vladivostokin kansainväliseltä lentoasemalta
Artemovskajan voimala Artjomissa
Artjomissa asui vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan yhteensä 102 603 henkeä; kaupunki oli tuolloin Primorjen aluepiirin neljänneksi suurin asutuskeskus.
Artjom on eräs Primorjen aluepiirin liikenteen solmupisteistä. Esimerkiksi maantie- ja rautatieyhteys Nahodkaan seudulle kulkee Artjomin kautta. Noin kuusi kilometriä Artjomin keskustan luoteispuolella sijaitsee Vladivostokin kansainvälinen lentoasema.
Automaattirata

Automaattirata eli automaattimetro on metroliikenteen muoto, jossa kuljettaja on korvattu automaatiolla. Automaattiradat ovat aina metroja, koska automaatio soveltuu vain muusta liikenteestä kokonaan erotettuun liikenteeseen.
Helsingin metroa oli suunniteltu automaattiradaksi jo rakentamisvaiheessa, ja HKL ilmoitti loppuvuodesta 2018 aloittavansa esiselvityksen metron automatisoinnista.
Automaattiratoja maailmalla

Kööpenhaminan metro
Docklands Light Railway (Lontoo)
Lille (VAL: Vehicule Automatique Leger)
Toulouse (VAL: Vehicule Automatique Leger)
Rennes (VAL: Vehicule Automatique Leger)
Lyonin metrolinja D
Pariisin metrolinja 14
Vancouverin Skytrain
John F. Kennedyn lentokentän terminaalien välinen linja
Thessalonikin metro
Edut ja ongelmat

Automaattimetron eduiksi on esitetty alhaiset liikennöintikustannukset, kun kuljettajaa ei tarvita, tavallista metroa suurempi liikennöintitiheys sekä tavallista metroa pienemmät investointikustannukset asemien ollessa lyhempiä. Toisaalta ongelmina on nähty automaation mahdollinen epäluotettavuus sekä pikaraitiotietä korkeammat investointikustannukset. Automaattimetron kapasiteetti voi vaihdella raitiotien ja metron kapasiteettien välillä junan koon ja vuorotiheyden mukaan.
Aiheesta muualla

Robert Schwandlin metrosivu Urbanrail.net
Arty (kuningatar)

| Arty> Egyptin ja Nubian kuningatar |
| --- | --- |
 Egyptin 25. dynastia  
Henkilötiedot
Syntynyt: Nubia
Vanhemmat:  Kuningas Piye
Puoliso:  Faarao Shebitku
Arty  oli Nubian kuningas ja Egyptin faarao Shebitkun vaimo, joka eli 25. dynastian aikana 700-luvulla eaa.
Arty oli kuningas Piyen tytär. Hänet tunnetaan Karnakista löytyneestä patsaasta Cairo Statue 49157. Hänen nimensä mainitaan Haremahketia esittävän patsaan jalustassa.
Arty haudattiin El-Kurrun nekropoliin hautaan Ku.6.