stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eija Vilpas
Filmografia > Televisiosarjat

Fakta homma (1986–1987, 1996–1998)
Tabu (1986)
Oudot jutut (1988)
Vesku Show (1988–1990)
Rakkaat sisaret (1988)
Hynttyyt yhteen (1991–1995)
Puhtaat valkeat lakanat (1993)
Herkku & Partanen (1995–1996)
Liljankukka (1997)
Putkinotko (1998)
Pertsa ja Kilu (2000)
Kuumia aaltoja (2003)
Paavo ja Raili (2004–2006)
Syke (2016)
Putous (2017)
Tuubi (2017)
Suurmestari (2020)
Filmografia > Dubbauksia

Lehmäjengi (2004)
Yli aidan (2006)
Happy Feet (2006)
Sikin sokin saduissa (2006)
Lotta ystäväni (2006)
The Simpsons Movie (2007)
Riemukas Robinsonin perhe (2007)
Happy Feet 2 (2011)
Urhea (2012)
Monsterit-yliopisto (2013)
Aiheesta muualla

Eija Vilpas Elonetissä.
Eija Vilpas Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Eija Vilppaan esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet  Yle
Lisääntymislääketiede

In vitro -hedelmöitystä (IVF) eli koeputkihedelmöitystä käytetään lapsettomuuden hoidossa lisääntymislääketieteessä.
Lisääntymislääketieteessä etsitään lapsettomuuden syitä ja annetaan tarvittaessa hedelmöityshoitoja. Lisääntymislääketieteeseen kuuluu myös naisten hormonitoiminnan häiriöiden ja nuorten tyttöjen gynekologisten ongelmien hoito. Transsukupuolisten hormonihoidot sekä hedelmällisyyden säilyttämiseen tähtäävät hoidot esimerkiksi ennen syöpähoitoja kuuluvat myös lisääntymislääketieteeseen. Lisääntymislääketieteessä kerätään myös sukusoluja vapaaehtoisilta luovuttajilta, joita käytetään lapsettomuuden hoitoon.
Julkisessa terveydenhuollossa lisääntymislääketieteellinen lapsettomuuden hoito tapahtuu erikoissairaanhoidossa, jonne tarvitaan lääkärin lähete perusterveydenhuollosta tai yksityislääkäriltä. Lähetteen kriteerinä on noin vuoden kestänyt yritys saada lapsi. Gynekologinen sairaus, joka heikentää mahdollisuutta tulla raskaaksi, voi aikaistaa hoidon aloitusta. Perustutkimusten lisäksi annetaan esimerkiksi inseminaatioita, koeputkihedelmöityshoitoja (IVF), hoitoja luovutetuilla sukusoluilla sekä vaativimpia lapsettomuushoitoja. Lainsäädäntö ja sosiaali- ja terveysministeriön kiireettömän hoidon perusteet ohjaavat annettavia hoitoja.
Lisääntymislääketieteen koulutus Suomessa

Suomessa Helsingin, Itä-Suomen, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistot järjestävät lisääntymislääketieteen lisäkoulutusohjelmaa. Pohjakoulutusvaatimuksena on naistentautien ja synnytysten erikoislääkärin koulutus. Kokopäiväinen koulutus kestää vähintään kaksi vuotta käytännön koulutusta Naistentautien toimialalla sen lisääntymislääketieteen yksikössä. Koulutuksen vastuuhenkilön arvion perusteella voidaan 4–6 kuukautta opinnoista toteuttaa osallistumalla alan tutkimustoimintaan. Koulutus sisältää myös teoreettista koulutusta 60 tuntia koulutusyksiköiden sisäisen viikkokoulutuksen lisäksi. Lisäkoulutusohjelmaan kuuluu koe, joka järjestetään valtakunnallisen erikoistumiskokeen yhteydessä.
Göteborgin ruuhkamaksu

Maksualue
Göteborgin ruuhkamaksu (ruots. Trängselskatt i Göteborg) on ruuhkamaksujärjestelmä, joka otettiin käyttöön Ruotsin Göteborgissa 2. tammikuuta 2013. Ruuhkamaksualue kattaa kaupungin keskustan, Älvsborgin sillan ja E6-tien. Kaupunkiin saapuvien tai kaupungista lähtevien autoilijoiden on maksettava ajankohdasta riippuen 9, 16 tai 22 kruunua arkipäivisin kello 6.00–18.30. Heinäkuussa ruuhkamaksu ei ole voimassa. Hälytysajoneuvoilta maksua ei peritä.
Kaupunkiin saapuvien tai sieltä lähtevien autojen rekisterikilvet kuvataan tien yläpuolelle asetetuilla kameroilla noin 40 pisteessä. Lasku voidaan maksaa tietyissä kaupoissa ja internetissä tai se voidaan veloittaa suoraan tililtä. Tietullin maksamatta jättämisestä seuraa 500 kruunun eli noin 58 euron sakko.
Muinaiskaupunki

Muinaiskaupunki on esihistoriallisella ajalla olemassa ollut kaupunki tai kaupungin kaltainen asutuskeskittymä. Muinaiskaupungeista on toisinaan saatavissa hyvin vähän tietoa, koska joskus rakennuksista jäljellä olevat rauniot ovat hautautuneet maahan. Tällaisesta maahan peittyneestä muinaiskaupungista on esimerkki Helsingin ja Tampereen väliseltä alueelta löytynyt rautakautinen asutuskeskittymä, jossa on ollut kauppapaikka ja käsityökeskus. Eräs muinaiskaupunki on löytynyt Perusta viidakon keskellä sijaitsevalta vuorelta, joka on koostunut viidestä linnoituksesta. Se on ollut olemassa todennäköisesti 1300 vuotta sitten ja sitä on asuttanut chachapoya-kansa. Muinaiskaupunkeja ovat myös Turkin ja Armenian rajalla sijaitseva Ani ja Irakissa sijaitseva muinaisen Assyrian pääkaupunki Ninive.
Suomalaisia muinaiskaupunkeja ovat olleet muun muassa Teljä eli Telja Kokemäellä sekä Rikala ja Ragvalda.
Nvidia

| NVIDIA Corporation |
| --- | --- |

Tunnuslause:  The Way It's Meant to Be Played
Yritysmuoto:  Julkinen osakeyhtiö
Osake:  NASDAQ: NVDA S&P 500
Markkina-arvo:   4,46 mrd. USD (2014)  4,83 mrd. USD (2013)
ISIN:  US67066G1040
Perustettu:  1993
Perustaja:  Jensen Huang Chris Malachowsky Curtis Priem
Toimitusjohtaja:  Jensen Huang
Kotipaikka:   Santa Clara, Kalifornia
Toiminta-alue:  Maailmanlaajuinen
Toimiala:  Puolijohdeteollisuus
Tuotteet:  Grafiikkasuorittimet, emolevyjen piirisarjat
Liikevaihto:   4,13 mrd. USD (2014)  4,28 mrd. USD (2013)
Liikevoitto:   496 milj. USD (2014)  648 milj. USD (2013)
Nettotulos:   439 milj. USD (2014)  563 milj. USD (2013)
Tilikauden tulos:   7,25 mrd. USD (2014)  6,41 mrd. USD (2013)
Henkilöstö:  8 800 (2014)
Kotisivu:  www.nvidia.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Asuksen valmistama GeForce GTX650 -näytönohjain
NVIDIA Corporation on yhdysvaltalainen grafiikkateknologia-alan yhtiö, joka tunnetaan parhaiten grafiikkasuorittimien valmistajana. Nvidia valmistaa myös mobiililaitteille tarkoitettuja järjestelmäpiirejä sekä ammattikäyttöön tarkoitettuja tuotteita. Yhtiön tunnetuimpia kuluttajatuotteita ovat GeForce-sarjan grafiikkasuorittimet.
Nvidiasta tuli 2020-luvulla alkaneen tekoälyboomin myötä maailman arvokkain yhtiö kesäkuussa 2024.
Historiaa

Nvidian ensimmäisiä tuotteita olivat RIVA 128- ja RIVA TNT -grafiikkasuorittimet 1990-luvulla.
Vuonna 1999 Silicon Graphics ilmoitti siirtävänsä grafiikasta vastaavien insinöörien osaston yhteistyössä toimivaan Nvidiaan.
GeForce 256 -grafiikkasuorittimen kehittämisen jälkeen vuonna 1999 yhtiö kasvoi nopeasti yritysostoin 2000-luvun alussa. Vuonna 2000 Nvidia osti konkurssiin menneen 3DFX:n, ja joulukuussa 2005 se hankki omistukseensa ULI Electronics -yhtiön, joka toimitti kolmannen osapuolen oheislaitepiirejä ATI:n emolevyihin.
Yhtiön yritysostoihin perustuva laajentuminen jatkui vuonna 2006, jolloin yhtiö hankki omistukseensa mm. suomalaisen Hybrid Graphics Oy:n. Vuonna 2006 Nvidian henkilöstömäärä kasvoi yhteensä lähes 50 prosenttia.
Vuoden 2006 joulukuussa kuluttajat olivat nostaneet ryhmäkanteen Nvidiaa ja ATI:ta vastaan. Kanteen mukaan näytönohjainten valmistajat olivat liittoutuneet pitääkseen hinnat korkeina. Vuonna 2008 Nvidia suostui maksamaan 850 000 dollaria. Vuoden 2008 heinäkuussa Nvidia joutui uudelleen käräjille, kun Rambus haastoi sen oikeuteen syyttäen sitä patenttirikkomuksista.
Talouselämää seuraava lehti Forbes valitsi Nvidian vuoden 2007 yritykseksi.
Nvidia osti Mental Imagesin vuonna 2007 ja sai Mental Ray -säteenseurantaohjelmiston.
Vuoden 2008 helmikuussa Nvidia osti AGEIA Technologiesin ja sai omistukseensa AGEIA:n kehittämän PhysX-tekniikan.
Vuosi 2008 oli yhtiölle käräjähaasteen lisäksi taloudellisesti haastava, sillä yritys teki tappiota 147,7 miljoonaa dollaria.
Vuoden 2009 helmikuussa Intel haastoi Nvidian oikeuteen prosessoreitaan tukevien piirisarjojen lisenssiin liittyvien erimielisyyksien vuoksi. Tämän seurauksena Nvidia haastoi Intelin kuukautta myöhemmin oikeuteen sopimusrikkomuksen takia.
Raskaasti tappiolliseksi osoittautuneen vuoden 2009 toisella neljänneksellä Nvidia siirtyi 40 nanometrin prosessilla valmistettaviin näytönohjaimiin. Tulos kääntyi voitolliseksi viimeisellä neljänneksellä.
Yhtiön Tegra X1 -järjestelmäpiiri on käytössä Nintendo Switch -pelikonsolissa.
Nvidia osti vuonna 2020 Mellanoxin 6,9 miljardilla dollarilla sekä Cumulus Networksin julkistamattomalla summalla. Cumulus Networksilla on Linux-pohjainen verkkokäyttöjärjestelmä ja se on varhainen osallistuja OpenStack-ekosysteemissä. Muun muassa Mellanox on tarjonnut Cumulus Linuxia kytkimissään.
Historiaa > Yritys ostaa Arm

Syyskuussa 2020 Nvidia ja SoftBank ilmoittivat Nvidian ostavan Arm-yhtiön SoftBankiltä 40 miljardin dollarin hinnalla. Armin päämaja pysyy ennallaan ja yhtiön lisensointimalli liiketoiminnassa jatkuu. Nvidia on ollut epävirallisissa keskusteluissa kilpailuviranomaisten kanssa, mutta virallisen tutkinnan kilpailuvaikutuksista odotetaan alkavan sen jälkeen kun Nvidia tekee virallisen ilmoituksen suunnitelmistaan. Kaupasta on herännyt huolia sen aiheuttavan rasitteita innovaatioille eri markkinoilla sekä sen antavan Nvidialle kyky haitata sen kilpailijoita rajoittamalla pääsyä Armin tekniikkaan. Helmikuussa 2022 kauppa peruuntui johtuen kilpailuviranomaisten huolesta vaikutuksesta kilpailulle.
Historiaa > Komponenttipula

Nvidian voitot nousivat COVID-pandemian aikaisen komponentti- ja näytönohjainpulan aikana 2021–2022.  Nvidia ei pystynyt valmistamaan tarpeeksi RTX 30 -sarjan näytönohjaimia RTX 3070, 3080, 3090 ja niiden hinta ja voitot nousivat voimakkaasti. Nvidia päätti myös rajoittaa näytönohjainten käyttöä kryptovaluuttojen louhintaan hidastamalla niitä keinotekoisesti ja myymällä erillisiä prosessoreita tähän tarkoitukseen.
Historiaa > Tekoälyboomi

Nvidia hyötyi myös loppuvuonna 2022 ChatGPT:n julkaisusta alkaneesta tekoälyboomista, sillä yhtiöllä on lähes monopoli tensori-rinnakkaislaskentaan tarkoitetuissa GPGPU-laitteissa.
Elokuuhun 2023 päättyneellä Q2 FY24 -kvartaalilla Nvidia myi 13,5 miljardilla dollarilla pelilaitteistoa ja 10,3 miljardilla A100 ja H100 GPU-laskentayksikköjä datakeskuksiin.
Nvidia odotti myyvänsä vuonna 2024 3,5 miljoonaa H100-GPU:ta.
Toukokuussa 2023 Nvidian osakkeiden arvo nousi ensimmäisen kerran 1000 miljardiin dollariin. Kesäkuussa 2024 Nvidiasta tuli maailman kallein yhtiö 3340 miljardin dollarin markkina-arvolla. Tammikuussa 2025 yhtiön markkina-arvosta lähti yhdessä päivässä 600 miljardia dollaria kiinalaisen Deepseekin julkistuksen myötä.
Nvidian tuotteet

Nvidia ei itse valmista näytönohjaimia (lukuun ottamatta Founders Edition -versioita) vaan lisensoi teknologiansa sopimusvalmistajille (mm. Asus, Club 3D, MSI, Palit, PNY, Sapphire ja XFX).
Nvidian näytönohjainteknologioihin kuuluu Scalable Link Interface (SLI) liitäntä, joka mahdollistaa useamman näytönohjaimen liittämisen toisiinsa suorituskyvyn parantamiseksi.
Nvidialla on G-Sync -tekniikka vaihtuville virkistystaajuuksille.
NVLink on Nvidian kytkentäverkko, joka esiteltiin Pascal-mikroarkkitehtuurin yhteydessä.
Nvidian tuotteet > Laitteet

SHIELD Portable (ent. Nvidia SHIELD)
SHIELD Tablet (uudelleenjulkaistu Shield Tablet K1)
SHIELD Android TV (alun perin SHIELD Console)
Nvidian tuotteet > Grafiikkasuorittimet ilmestymisjärjestyksessä

NV1 - Nvidian ensimmäistä tuotantoa. Toimi myös äänipiirinä.
RIVA 128, RIVA 128ZX - DirectX 5 -tuki, Nvidian ensimmäinen DirectX-kortti
RIVA TNT, RIVA TNT2 - DirectX 6 -tuki.
GeForce
GeForce 256 - DirectX 7 -tuki, DDR-muisti
GeForce 2 - DirectX 7 -tuki
GeForce 3 - DirectX 8.0 -tuki, FSAA-reunanpehmennys
GeForce 4 - DirectX 8.1 -tuki
GeForce FX -sarja - DirectX 9 -tuki
GeForce 6 -sarjat - DirectX 9c -tuki, PCI Express -teknologia, SLI-ominaisuus
GeForce 7 -sarjat - nopeampia DirectX 9c -piirejä
GeForce 8 -sarja - DirectX 10 -tuki, yleiskäyttöiset shader-prosessorit
GeForce 9 -sarja - DirectX 10 -tuki, yleiskäyttöiset shader-prosessorit
GeForce 100 -sarja
GeForce 200 -sarja
GeForce 300 -sarja
GeForce 400 -sarja - DirectX 11 -tuki
GeForce 500 -sarja - DirectX 11 -tuki
GeForce 600 -sarja
GeForce 700 -sarja
GeForce 800 -sarja
GeForce 900 -sarja
GeForce 10 -sarja
GeForce 20 -sarja, Nvidia RTX, GeForce 16 -sarja
GeForce 30 -sarja
GeForce 40 -sarja
Nvidian tuotteet > Ammattikäyttöön

Quadro-sarja, ammattilaiskäyttöön tarkoitettuja grafiikkasuorittimia
Nvidia Tesla-sarja GPGPU-käyttöön
Nvidian tuotteet > Mobiilialustoille

Tegra, järjestelmäpiirien sarja mobiilialustoille
Nvidian tuotteet > PC-emolevyjen piirisarjat ilmestymisjärjestyksessä

nForce
nForce IGP (AMD Athlon / Duron AMDK7 -prosessorit)
nForce 2
nForce 3 (AMD Athlon 64 / Athlon FX / AMD Opteron)
nForce 4 (PCI Express, AMD Athlon 64 -prosessorit ja SLi)
nForce 5 (PCI Express, AMD Athlon 64 AM2 -prosessorit, SLi ja Quad SLi)
nForce 6 (PCI Express, Intel Core 2 Duo- ja AMD Athlon FX Socket F -prosessorit, SLi ja Quad SLi)
nForce 7
Xbox GeForce3 -sarja GPU ( Intel Pentium III / Celeron -prosessorit)
PlayStation 3 (RSX "Reality Synthesizer")
Nvidian tuotteet > Ohjelmistot

Mental Ray (tuki lakkautettu), renderöintijärjestelmä
Iray, GPU-pohjainen renderöintijärjestelmä
PhysX, fysiikkamoottori
Robottiautojen piirit

Nvidia kehittää laskentapiirejä robottiautojen supertietokoneiksi. Pegasus-piiri kykenee 320 biljoonaan laskuoperaatioon sekunnissa, mikä mahdollistaa tason viisi autonomisen ajamisen. Piiriä aletaan toimittaa autonvalmistajille vuonna 2018.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nvidian kotisivut
Tietoviikon artikkeli Hybrid Graphics Oy:n ostosta (Arkistoitu – Internet Archive)
7 Years of Graphics
NVIDIA, The way it's meant to be played (Arkistoitu – Internet Archive)
NVIDIA headcount up by 1,033 in 12 months (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k  NASDAQ-100-indeksin yritykset |
| --- | --- |
 Adobe  Advanced Micro Devices  Airbnb  Alphabet  American Electric Power  Amazon  Amgen  Analog Devices  Ansys  Apple  Applied Materials  ASML Holding  Astra Zeneca  Atlassian  Autodesk  Automatic Data Processing  Baker Hughes Company  Biogen  Booking Holdings  Broadcom  Cadence Design Systems  CDW  Cintas  Cisco Systems  Charter Communications  Coca-Cola Europacific Partners  Cognizant  Comcast  Constellation Energy  Copart  CoStar Group  Costco  CrowdStrike  CSX  Datadog  Dexcom  Diamondback Energy  DoorDash  Dollar Tree  Electronic Arts  Exelon  Fastenal  Fortinet  GE HealthCare  Gilead Sciences  Globalfoundries  Honeywell  Idexx Laboratories  Illumina  Intel  Intuit  Intuitive Surgical  Keurig Dr Pepper  KLA Corporation  Kraft Heinz  Lam Research  Lululemon Athletica  Marriott International  Marvell Technology Group  MercadoLibre  Meta  Microchip Technology  Micron Technology  Microsoft  Mondelez International  MongoDB  Monster Beverage  Moderna  Netflix  Nvidia  NXP Semiconductors  Old Dominion Freight Line  ON Semiconductor  O'Reilly Auto Parts  Paccar  Palo Alto Networks  Paychex  PayPal  PDD Holdings  PepsiCo  Qualcomm  Regeneron Pharmaceuticals  Roper Technologies  Ross Stores  Sirius XM  Splunk  Starbucks  Synopsys  T-Mobile US  Take-Two Interactive  Tesla, Inc.  Texas Instruments  Trade Desk  Verisk Analytics  Vertex Pharmaceuticals  Walgreens Boots Alliance  Warner Bros. Discovery  Workday  Xcel Energy  Zscaler 
Päivitetty: 4. tammikuuta 2024
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki
Dom

DOM, dom tai Dom voi viitata ainakin seuraaviin asioihin:
DOM, 2,5-dimetoksi-4-metyyliamfetamiini, päihde
DOM, Départements d’outre-mer, Ranskan merentakaiset alueet
DOM, dokumenttioliomalli, tietotekniikan termi
dom, benediktiinimunkin arvonimi
Dom, kansa Lähi-idässä
Dom, vuori Sveitsissä
Domba tai Dom, kansa Intiassa
Dominikaaninen tasavalta, ISO 3166-1 -koodi DOM, valtio tai muu maantieteellinen alue
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Dom”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hapanliha

Hapanliha on perinteisellä tavalla, hapattamalla, käsiteltyä lihaa. Etenkin maitohappobakteerit lisääntyvät hapatetussa lihassa. Hapattaminen mureuttaa lihaa ja muuttaa sen makua.
Hapatettavaan lihaan on lisätty perinteisesti nitraattipitoista suolaa tai maitohappobakteereja sisältävää hapatetta, joskus myös maitohappobakteerien ravintona toimivaa sokeria.
Mike Sainristil

Mike Sainristil vuonna 2024
Mike Sainristil (s. 3. lokakuuta 2000 Port-au-Prince, Haiti) on haitilais-yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on kulmapuolustaja. Sainristil edustaa NFL-joukkue Washington Commandersia. Ennen NFL-uraansa hän pelasi Michiganin yliopiston joukkueessa. Commanders varasi hänet toisella kierroksella 50. varsusvuorolla vuoden 2024 NFL:n varaustilaisuudessa.  Kesäkuussa 2024 Sainristil teki tulokassopimuksen Commandersin kanssa. Sainristil on pelannut 17 NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on yhteensä 93 taklausta, 14 puolustettua heittoa, kaksi syötönkatkoa, yksi aiheutettu rähmäys ja yksi rähmäyksen palautus. Sainristil on pelannut kolme NFL:n pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hänellä on yhteensä 11 taklausta, neljä puolustettua heittoa ja kaksi syötönkatkoa. Tilastot päivitetty kauden 2024 jälkeen.
Euroopan unionin alue- ja rakennepolitiikka

Euroopan unionin alue- ja rakennepolitiikka eli koheesiopolitiikka on laaja-alaista toimintaa, jonka päätavoitteena on vähentää EU:n jäsenvaltioiden ja alueiden välisiä kehityseroja, edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä parantaa kansalaisten elämänlaatua.
Koheesiopolitiikka tukee työpaikkojen luomista, yritysten kilpailukykyä, talouskasvua ja kestävää kehitystä eri puolilla unionia. Sen toteutus tapahtuu useiden rahastojen kautta, joilla on omat erityistavoitteensa ja kohdealueensa. Koheesiopolitiikkaan kohdennetut varat muodostavat noin kolmasosan Euroopan unionin budjetista.
Historia

Euroopan unionin laajentuminen on tuonut mukanaan suurempia sosiaalisia ja taloudellisia eroja jäsenvaltioiden välille, asettaen koheesiopolitiikalle uudenlaisia haasteita. Laajentumisen myötä on korostunut tarve soveltaa entistä tehokkaampia keinoja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen eriarvoisuuden vähentämiseksi unionin sisällä.
Historia > Ohjelmakaudet

Koheesiopolitiikan toimintaa ohjataan ohjelmakausien kautta, joista jokainen kestää useita vuosia. Suomi liittyi Euroopan unioniin vuonna 1995, ja sen jälkeen on käynnistetty viisi eri ohjelmakautta: 1995–1999, 2000–2006, 2007–2013, 2014–2020 ja parhaillaan käynnissä oleva 2021–2027.
Tavoitteet

Euroopan unioni on asettanut viisi kasvua tukevaa toimintapoliittista tavoitetta koheesiopolitiikalleen:
Kilpailukykyisempi ja älykkäämpi Eurooppa
Vihreämpi, vähähiilinen siirtyminen kohti hiilineutraalia taloutta
Yhteenliitetympi Eurooppa lisäämällä liikkuvuutta
Sosiaalisempi ja osallistavampi Eurooppa
Lähempänä kansalaisia oleva Eurooppa edistämällä kestävää ja integroitua alueiden kehittämistä
Rahastot

Alue- ja rakennepolitiikan keskeisiä ohjauskeinoja ovat rakenne- ja investointirahastot. Merkittävimpiä rahastoja ovat Euroopan aluekehitysrahasto ja Euroopan sosiaalirahasto. Unionin alue- ja rakennepolitiikassa on suuri merkitys NUTS-alueluokituksella, joka kehitettiin alueellisen kehityksen tilastoinnin yhdenmukaistamiseksi.
Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) keskittyy kaikkien EU:n alueiden ja kaupunkien sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen tukemiseen.
Koheesiorahasto tukee ympäristöön ja liikenteeseen liittyviä investointeja vähemmän vauraissa EU:n jäsenvaltioissa.
Euroopan sosiaalirahasto+ (ESR+) edistää työpaikkojen luomista ja sosiaalisesti osallistavaa yhteiskuntaa EU:n jäsenvaltioissa.
Oikeudenmukaisen siirtymän rahasto (JTF) auttaa alueita, jotka kärsivät eniten siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen.
Koheesiota ja Euroopan alueita tukeva elpymisapu (REACT-EU-väline) lieventää COVID-19-pandemian taloudellisia vaikutuksia.
Rahastot > Kohdentaminen

Euroopan unionin tuki jäsenmaille kanavoidaan pääasiassa rakennerahastojen kautta. Jäsenmaat valmistelevat ohjelmat ja ne toteutetaan määräajaksi kunkin ohjelmakauden aikana.
Suurin osa koheesiopolitiikan varoista ohjataan alueille, joiden bruttokansantuote (BKT) asukasta kohden on alle 75 prosenttia EU:n keskiarvosta, tunnustaen tarpeen keskittyä eniten tukea tarvitseviin alueisiin. Rahoitus kohdentuu myös erityistarpeita omaaville alueille, kuten syrjäisimmille seuduille ja alueille, joilla on maantieteellisiä tai väestökehitykseen liittyviä haasteita.
Esko Liukkonen

| Esko Liukkonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1941
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  fysiikan professori, yli-insinööri, laboratorioinsinööri
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (FT 1971)
Instituutti:  Jyväskylän yliopisto
Tutkimusalue:  kokeellinen ydinfysiikka
Esko Liukkonen (s. 1941) on suomalainen fyysikko ja emeritusprofessori. Hän oli Jyväskylän yliopistossa fysiikan professorina 2000–2003. Aiemmin hän toimi Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksella tutkijana, laboratorioinsinöörinä ja yli-insinöörinä. Hän oli lisäksi Jyväskylän yliopiston dosentti. Fyysikkona Liukkonen erikoistui kokeelliseen ydinfysiikkaan.
Aiheesta muualla

Anu Kankainen: Emeritusprofessori Juha Äystö, pesulan kellarista kansainvälisiin kiihdytinlaboratorioihin (14.2.2018) blogs.helsinki.fi.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Palojärvi (Kokemäki)

| Palojärvi |
| --- | --- |
 Näkymä Palojärvelle kaakkoisrannasta kuvattuna.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Kokemäki
Koordinaatit:  61°14′52″N, 22°12′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kokemäenjoen yläosan alue‎ (35.12)
Laskuoja:  lyhyt metsäoja 
Järvinumero:  35.121.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  46 m 
Pituus:  370 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  1,055 km 
Pinta-ala:  6,462 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiPalojärvi 
Palojärvi on Satakunnassa Kokemäellä Peipohjassa Järilänharjulla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen yläosan Kokemäen alueeseen (35.121).
Maantiede

Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 6,5 hehtaaria ja sen halkaisija on 300–370 metriä. Järvestä on kaivettu pohjoisrannasta alkava oja läheiselle soistuneelle metsäalueelle. Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on hiekkaharjulla oleva soinen kangasmetsä. Sen rannalla on kolme loma-asuntoa. Etelärantaan pääsee historiallista Huovintietä pitkin ja sen editse kulkee retki- ja kuntoreitti. Lammen länsirannassa on laavu ja nuotiopaikka. Lähistöllä sijaitsee Piikajärven lentokenttä.
Helsingin Kullervo

Helsingin Kullervo on vuonna 1919 perustettu helsinkiläinen urheiluseura. Seuran lajeja ovat olleet muun muassa jalkapallo, jääpallo, pesäpallo ja yleisurheilu, joissa kaikissa se on saavuttanut useita Suomen Työväen Urheiluliiton mestaruuksia.
Historia

Kullervo perustettiin helmikuussa 1919, kun sisällissodan jälkeen entiset punakaartilaiset joutuivat eroamaan Hermannin Kiistasta. Seura liittyi samoihin aikoihin perustettuun Suomen Työväen Urheiluliittoon (TUL).
Kullervo aloitti jalkapallon Palloliiton sarjassa 1919, mutta pian TUL kielsi yhteistoiminnan ja perusti oman sarjan. Kullervo voitti ensimmäisen TUL:n mestaruuden 1920 ja sen jälkeen viisi seuraavaakin peräkkäin. Lisäksi seura oli mestari myös vuosina 1928 ja 1945. TUL:n ja Palloliiton sarjojen yhdistyttyä Kullervo pelasi mestaruussarjassa 1948 ja 1950. Nykyään seuran edustusjoukkue pelaa piirin sarjoissa, kaudella 2014 Kullervo pelasi Helsingin piirin Kutosessa.
Yleisurheilussa Kullervo oli aktiivinen ja menestyksekäs vuosina 1919-1953. Seuran urheilijat voittivat 131 TUL:n mestaruutta. Yleisurheilutoiminta loppui 1953, kun Kullervon toimijat riitautuivat liiton johdon kanssa ja päättivät lopettaa koko lajin seurassa.
Kullervo voitti myös TUL:n mestaruuden pesäpallossa 1930, 1931 ja 1933 sekä jääpallossa 1926, 1931 ja 1933.
Palkinnot ja huomionosoitukset > Miesten Itä-Länsi-valinnat

Väinö Soininen (1940)