stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sara Sieppi
Aiheesta muualla

Sara Sieppi - näin missi ja instagram-tähti on muuttunut MSN.fi
65 Degrees North

| 65 Degrees North |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  verkkolehti
Aihealue:  paikallisuutiset
Julkaisija:  65 Degrees North
Perustettu:  2004
Päätoimittaja:  Ata Bos
Kotikunta:  Oulu
Kotimaa:  Suomi
Kieli:  englanti
65 Degrees North oli oululainen vuonna 2004 perustettu englanninkielinen verkkolehti, jonka toimituskunta koostui vapaaehtoisista englantia puhuvista, useita eri kansallisuuksia edustavista henkilöistä. Lehti oli yksi Suomen harvoista englanninkielisistä lehdistä, ja se käsitteli oululaista arkipäivää, kulttuuria ja tapahtumia. Päätoimittajana toimi Oulun kaupungin keskushallinnon Innovaatiot ja markkinointi -ryhmässä toimiva hollantilaissyntyinen Ata Bos.
Lehti perustettiin Ata Bosin johdolla vuonna 2004 tuottamaan englanninkielistä informaatiota oululaisesta kulttuurista ja tapahtumista Oulun seudulla asuville maahanmuuttajille. Ensimmäisen kerran lehti julkaistiin lokakuussa 2005. Lehden toimittajakunta oli monikansallinen, ja se työllisti kolme osa-aikaista toimittajaa.
Ellala

Ellala syksyllä 2006
Ellala on SRV:n omistama huvila Toppilansalmen pohjoisrannalla Oulun Toppilassa.
Ellalan rakennutti kauppaneuvos Albert Oskar Snellman. Nimensä Ellala sai Snellmanin tyttären Elinin mukaan. Rakentamisvuodesta ei ole varmuutta, mutta vuonna 1879 huvilaan rakennettiin kahdeksankulmainen torni ja tornin huipulle lasitettu paviljonki. Ellalaa laajennettiin vuonna 1890 ja samalla rakennettiin uusi avoin veranta. Huvila siirtyi  A. O. Snellmanin ja tämän lesken kuoleman jälkeen tytär Elinin ja tämän aviomiehen Reinhold Weckmanin haltuun. Weckmanit omistivat huvilan vuoteen 1932  asti, jolloin huvila siirtyi Vaasan Höyrymylly Oy:lle johtajan asunnoksi.
Sittemmin huvila on toiminut Rehuraision Oulun rehutehtaan konttorirakennuksena. Rehutehtaan toiminta siirrettiin Ylivieskaan, ja Oulun tehtaan tuotanto loppui vuonna 2009.
Kulttuurihistoriallisesti arvokas rakennus on kunnostettu, ja sen sisällä toimii tällä hetkellämilloin? SRV:n työmaatoimisto. Kun alueelle syntyvämilloin? Satamarannan asuinalue on valmis, huvilasta on tarkoitus tehdä Toppilansalmen yhteisön sydän ja keskipiste, jossa asukkaat voivat viihtyä yhdessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ellala Wikimedia Commonsissa
| n k Perustiedot Wikidatassa: Ellala (Q11857496)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: huvila
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Oulu
sijainti: Toppila
katuosoite: Höyrymyllyntie 7–9, 90520 Oulu
Skorpioni (ballista)

Skorpionin replika
Skorpioni oli roomalaisten keksimä piiritysase, jolla voitiin ampua suuria vasamia tai kuulia 400 metrin päähän. Skorpioni muistutti jättimäistä varsijousta, jonka periaate keksittiin jo antiikin Kreikan aikoihin. Vasta Rooman legioonat alkoivat käyttää sitä suuremmassa mittakaavassa.
Skorpionia käytti muutama sotilas, eikä se ollut kovinkaan suuri verrattuna muihin sen ajan katapultteihin ja ballistoihin. Jokaisella legioonalla oli 60 skorpionia eli 1 jokaiselle kenturialle. Skorpionilla ammuttiin usein usean aseen ryhmässä, ns. patterina korkealla mäellä. Tällaisen ryhmittymän tulinopeus oli jopa 250 nuolta minuutissa.
Vuonna 46 eaa. Pohjois-Afrikassa käydyssä taistelussa roomalainen skorpionin miehistö sai ammuttua erääseen ratsumieheen osuman, joka lävisti tämän ja heitti hänet satulasta. Nykytutkijat ovat todistaneet skorpionin olevan tarkka ja voimakas ase.
Jukka Alkula

| Jukka Alkula> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. syyskuuta 1947 Seinäjoki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1966–1980
Seurat:  Hermes (SM-sarja) Tappara (SM-sarja, SM-liiga)
Jukka Alkula (s. 19. syyskuuta 1947 Seinäjoki) on suomalainen jääkiekkohyökkääjä, joka edusti urallaan SM-sarjassa ja -liigassa Kokkolan Hermestä ja Tampereen Tapparaa.
Alkula pelasi Tapparan paidassa yhteensä 336 runkosarjaottelua, joissa teki 212 maalia ja syötti 155. Jäähyminuutteja Alkula keräsi ainoastaan 24 minuuttia.
Alkula valittiin parhaaksi tulokkaaksi vuonna 1973 sekä herrasmiespelaajaksi vuosina 1976 ja 1979. SM-liigan tähdistökentälliseen Alkula nimettiin vuonna 1977. Hän oli voittamassa kolmea Suomen mestaruutta, joitten lisäksi hän saavutti kolme SM-hopeaa ja yhden SM-pronssin.
Alkula edusti Suomea MM-kisoissa vuonna 1977.
Alkula teki Tapparan seurahistorian ennätyksen 3. joulukuuta 1972 SaiPaa vastaan tekemällä 6 maalia samassa ottelussa. Tappara voitti vierasottelun lukemin 4–16.
Aiheesta muualla

Jukka Alkulan uratilastot
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Seppo Ahokainen | Jarmo Wasaman muistopalkinnon voittaja 1973 | Seuraaja: Matti Hagman |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Jari Kapanen Matti Rautiainen | Raimo Kilpiö -palkinnon voittaja 1976 1979 | Seuraaja: Jarmo Koivunen Jari Laiho |
Anneli Pukema

Eeva Anneli Pukema (o.s. Tapiaro, 22. elokuuta 1929 Kirvu – 7. tammikuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen näytelmäkirjailija.
Pukema kävi keskikoulun. Hänen kirjailijauransa alkoi radiokuunnelmilla. Niistä tunnetuimpiin kuuluu Eleonoran testamentti (1983), joka sai sokeain kuunnelmapalkinnon ja palkinnon Prix Italia -kilpailussa. Teatterinäytelmien menestyksekkäimpiä on ollut Rakastettu Johansson.
Pukema kirjoitti lisäksi pakinoita, kolumneja ja kritiikkiä sekä artikkeleita kulttuurista eri lehtiin, kuten Kansan Tahto, Me, Uusi Nainen ja Kaleva. Hän on tehnyt kolme laulunsanoitusta.
Pukema toimi Näytelmäkirjailijaliitossa ja oli valtion näyttämötaidetoimikunnan jäsen.
James Reimer

| James Reimer |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. maaliskuuta 1988 (ikä 36) Winnipeg, Manitoba, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Optimus Reim, The Statue
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  98 kg
Seura
Seura:  Buffalo Sabres
Sarja:  NHL
Pelinumero:  47
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2009–
Aik. seurat:  Toronto Marlies (AHL)   Toronto Maple Leafs (NHL)   San Jose Sharks (NHL)   Florida Panthers (NHL)   Detroit Red Wings (NHL)   Anaheim Ducks (NHL)
NHL-varaus:  99. varaus, 2006 Toronto Maple Leafs
James Reimer (s. 15. maaliskuuta 1988 Winnipeg, Manitoba, Kanada) on kanadalainen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa NHL:ssä pelaavaa Buffalo Sabresia.
Ura > Varhaiset vuodet

Reimer pelasi jääkiekkoa alusta asti maalivahtina. Hänen isoveljensä Mark teki Reimerille harjoituslaukauksia veljesten ollessa lapsia. Paikallisen juniorijoukkueen valmentaja oli vakuuttunut Reimerin taidoista, mutta hänen vanhempansa antoivat Reimerin pelata juniorijääkiekkoa vasta 12-vuotiaana.
Vuodet 2002–2005 Reimer pelasi Manitoban paikallisia juniorisarjoja Interlake Lightningin joukkueessa. Hänet valittiin vuonna 2003 joukkueen parhaaksi tulokkaaksi ja skolastisimmaksi pelaajaksi. Vuonna 2005 Reimer valittiin Lightningin arvokkaimmaksi pelaajaksi.
Ura > Junioriura

WHL-joukkue Red Deer Rebels varasi Reimerin jo vuonna 2003, mutta hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2005–2006. Reimer ei ollut WHL-vuosinaan erityisen lupaava ja onnistui torjumaan ensimmäisellä kaudellaan vain seitsemän voittoa pelaamistaan 34 ottelusta. Loppukaudesta hän loukkasi kätensä, mikä piti Reimerin sivussa kauden loppuun. Kaikesta huolimatta Toronto Maple Leafs varasi hänet neljännellä kierroksella 99. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2006.
NHL-varauksensa jälkeen Reimer pelasi vielä kaksi kautta Rebelsissä. Viimeisellä kaudellaan 2007–2008 hän pelasi vain 30 ottelua nilkkavamman takia, mutta Reimer teki maaliskuussa 2008 kolmivuotisen tulokassopimuksen Toronto Maple Leafsin kanssa. Hänen kausipalkkansa oli kuitenkin vain NHL-pelaajan minimipalkka 550 000 dollaria.
Ura > Ammattilaisura

Reimer siirtyi kaudeksi 2008–2009 Toronto Maple Leafsin organisaatioon. Hän aloitti AHL-joukkue Toronto Marliesissa, mutta pudotettiin kauden kynnyksellä sarjatasoa alemmas ECHL-joukkue Reading Royalsiin. Reimer torjui kauden aikana kolme ottelua AHL:ssä, mutta kausi kului silti pääosin ECHL:ssä. ECHL:n siirtorajan kynnyksellä hän siirtyi South Carolina Stingraysiin. Reimer torjui joukkueelle ECHL:n mestaruuden, Kelly Cupin ja hänet valittiin pudotuspelien arvokkaimmaksi pelaajaksi.
Kauden 2009–2010 Reimer pelasi kokonaan Marliesissa. Hän torjui 26 runkosarjaottelussa 14 voittoa. Reimer sai kauden aikana tuntumaa myös NHL:stä, kun Maple Leafsin ykkösmaalivahti Vesa Toskala oli loukkaantunut. Hänet kutsuttiin joukkueeseen 13. lokakuuta 2009 ja palautettiin takaisin farmiin 25. lokakuuta. Reimer toimi koko tuon ajan luukkuvahtina Joey MacDonaldille eikä pelannut yhdessäkään ottelussa. Huhtikuussa 2010 Reimer loukkasi saman nilkkansa kuin viimeisellä WHL-kaudellaan ja oli loppukauden sivussa.
Reimer aloitti farmissa myös viimeisen sopimuskautensa 2010–2011. Hän teki NHL-debyyttinsä 20. joulukuuta 2010 ottelussa Atlanta Thrashersia vastaan. Reimer vaihdettiin Jonas Gustavssonin tilalle maaliin ja pelasi kolmannessa erässä 14 minuuttia torjuen kaikki neljä hänelle tullutta laukausta. Ensimmäisen kokonaisen NHL-ottelunsa Reimer pelasi 1. tammikuuta 2011 Ottawa Senatorsia vastaan. Hän torjui 32 kertaa, ja Maple Leafs voitti ottelun 5-1. Reimer torjui tulokaskautensa aikana yhteensä 37 runkosarjaottelussa. Hän nousi Maple Leafsin ykkösmaalivahdiksi ohittaen sekä Gustavssonin että loukkaantumisista kärsineen Jean-Sébastien Giguèren. Reimer valittiin maaliskuun 2011 parhaaksi tulokkaaksi.
Kesäkuussa 2011 Reimer teki kolmivuotisen ja 5,4 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen Maple Leafsin kanssa. Heinäkuussa 2014 Reimer solmi Toronto Maple Leafsin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen, jonka yhteisarvo on 4,6 miljoonaa dollaria. Reimer joutui jatkossa kilpailemaan pelipaikasta maalivahti  Jonathan Bernierin kanssa. 24. helmikuuta 2016 Reimer kaupattiin San Jose Sharksiin vaihdossa Alex Stalockiin. Hän teki Florida Panthersien kanssa viiden vuoden sopimuksen vuonna 2016.
Heinäkuussa 2024 Reimer teki vapaana agenttina Buffalo Sabresin kanssa vuoden mittaisen ja miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen.
Lokakuussa 2024 Sabres asetti Reimerin siirtolistalle jolta Anaheim Ducks poimi hänet joukkueeseensa. Marraskuussa Ducks asetti Reimerin siirtolistalle, josta Sabres poimi hänet takaisin joukkueeseensa.
Maajoukkue

Reimer pelasi vuoden 2011 MM-kilpailuissa ja kantoi pääosin Kanadan torjuntavastuun pelaamalla neljässä ottelussa. Hänet valittiin Kanadan joukkueeseen myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuihin vuonna 2006, mutta turnaus jäi Reimeriltä väliin käsivamman takia.
Perhe

Reimerillä on vaimo April.
James Reimer AHL-joukkue Toronto Marliesin maalilla harjoitusottelussa syksyllä 2009.
Vilma

| Vilma |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  26. toukokuuta
– ruotsinkielinen:  26. toukokuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Wilma, Vilbmá
Nimen alkuperä:  Vilhelmiina
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vilma ja Wilma ovat naisten etunimiä. Vilma on muunnettu nimestä Vilhelmiina. Nimi tarkoittaa historiallisesti tahtoa ja kypärää.
Suomessa Vilman nimipäivä on 26. toukokuuta. Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi on Suomessa annettu 10 134 henkilölle. Lisäksi muodossa Wilma nimi on annettu 2 143 henkilölle.
Tunnettuja Vilmoja ja Wilmoja

Wilma Aintila (s. 2004), suomalainen maantiepyöräilijä
Vilma Bobeck (s. 1998), ruotsalainen kilpapurjehtija
Wilma van den Bosch (s. 1956), alankomaalainen sarjakuvapiirtäjä
Vilma Egresi (1936–1979), unkarilainen meloja
Wilma Eho (1922–2012), suomalainen lotta, opetusneuvos, järjestövaikuttaja ja kunnallispoliitikko
Vilma Espín Guillois (1930–2007), kuubalainen poliitikko
Wilma Forsblom (s. 2003), suomalainen jalkapalloilija
Vilma Hakala (s. 1996), suomalainen jalkapalloilija
Wilma van Hofwegen (s. 1971), alankomaalainen uimari
Vilma Hänninen (s. 1954), sosiaalipsykologian professori
Vilma Juusonen, suomalainen lapsinäyttelijä
Vilma Jää (s. 1995), laulaja, säveltäjä, viulisti, musiikintutkija ja malli
Vilma Kesänen (s. 1988), suomalainen koripalloilija
Vilma Kinnunen (s. 1988), suomalainen näyttelijä
Vilma Koivisto (s. 2002), suomalainen jalkapalloilija
Wilma-Emilia Kuosa (s. 1988), tanssitaiteilija
Wilma Lipp (1925–2019), itävaltalainen oopperalaulaja
Vilma Luoma-aho (s. 1977),  yhteisöviestinnän ja suhdetoiminnan dosentti
Vilma Alina Lähteenmäki, Vilma Alina (s. 1993), suomalainen laulaja ja lauluntekijä
Wilma Mankiller (1945–2010), Oklahoman cherokeeiden suurpäällikkö 1985–1995
Vilma Melasniemi (s. 1973), suomalainen näyttelijä
Wilma Murto (s. 1998), suomalainen seiväshyppääjä
Vilma Mäki (s. 2002), suomalainen pika-aitajuoksija
Wilma Neruda (1838–1911), tšekkiläinen viulisti
Vilma Nissinen (s. 1997), suomalainen maastohiihtäjä
Vilma Oksanen (s. 2000), suomalainen jalkapalloilija
Vilma Oura (s. 2001), suomalainen uimari
Vilma Paakkala (s. 1997), suomalainen kiekonheittäjä
Wilma Rudolph (1940–1994), yhdysvaltalainen kilpajuoksija
Wilma Ruohisto (s. 1995), suomalainen toimittaja ja kirjailija
Vilma Ryytty, suomalainen maastohiihtäjä
Vilma Räsänen (s. 2003), suomalainen kiekonheittäjä ja kuulantyöntäjä
Vilma Salo (s. 1998), suomalainen keilaaja
Wilma Schlizewski, aik. Hannele Laine, Hantta Krause (s. 1958), suomalainen tatuointitaiteilija ja televisiojuontaja
Vilma Sippola (s. 1999), suomalainen näyttelijä
Wilma Sjöholm (s. 1999), suomalainen jalkapalloilija
Wilma Smith (s. 1956), fidžiläissyntyinen viulisti
Wilma Spets (s. 1999), suomalainen jalkapalloilija
Vilma Tanskanen (s. 1995), suomalainen jääkiekkoilija
Vilma Tarvainen (s. 1986), suomalainen jääkiekkoilija
Vilma Tihilä (s. 1991), suomalainen elokuva- ja näyttämöohjaaja, koreografi ja tanssija
Vilma Timonen (s. 1977), suomalainen kanteleensoittaja ja säveltäjä
Vilma Vaattovaara (s. 1993), jääkiekkomaalivahti
Wilma van Velsen (s. 1964), alankomaalainen uimari
Vilma Viitanen (s. 2001), nyrkkeilijä
Vilma Vuorio, suomalainen näyttelijä
Vilma Väliharju (s. 2004), suomalainen pika-aitajuoksija
Kuvitteellisia Vilmoja

Vilma Kivinen, Retun vaimo Kiviset ja Soraset -sarjassa
Vilman koiraklubi -sarjan päähenkilö Vilma, kirjoittanut Päivi Romppainen
Vilma Haavisto, henkilöhahmo televisiosarjassa Uusi Päivä
Muuta

Wilma (järjestelmä)
Wilma (yhtye)
Sähkötupakka

Erilaisia sähkösavukkeita, mm. kertakäyttöinen sähkösavuke, suuren säiliön sisältävä malli ja tavallisen savukkeen, sikarin ja piipun muotoiset sähkösavukkeet.
Sähkötupakka, sähkösavuke, e-savuke  tai puhekielessä vape (englannin sanasta vaporizer) on tekninen laite, jonka kautta hengitetään yleensä nikotiinipitoista höyryä. Sähkötupakka poikkeaa merkittävästi perinteisestä savukkeesta, sillä sähkötupakkaa ei polteta, vaan sähkötupakkalaitteella höyrystetään nikotiininestettä. Koska nikotiininesteen höyrystämisessä ei tapahdu palamista, se ei tuota palamisyhdisteitä. Sähkötupakka ei myöskään sisällä tupakkaa. Laitteesta on myös käytetty nimitystä sähköinen nikotiininannostelija. Sähkötupakkaa käytetään myös tupakoinnin lopettamisen apukeinona.
Toimintaperiaate

Sähkötupakka voi muistuttaa ulkonäöltään savuketta, mutta mallit ovat kehittyneet jatkuvasti yhä enemmän perinteisistä savukkeista poikkeavaan suuntaan. Laite koostuu akusta, valmiiksi täytetystä tai itse täytettävästä nestesäiliöstä sekä höyrystimestä eli atomisaattorista, joka lämmittää säiliöstä atomisaattoriin päätyvän nesteen höyryksi. Nesteen höyrystyminen tapahtuu mallista riippuen joko manuaalisesti nappia painamalla tai automaattisesti imaisun yhteydessä. Höyryn muodostamiseen käytettävät nesteet koostuvat veden lisäksi pääosin propyleeniglykolista ja/tai glyseriinistä sekä makuaineista. Saatavilla on sekä nikotiinittomia nesteitä että erivahvuisia nikotiininesteitä.
Sähkötupakka Suomessa

Lääkelaitos kielsi heinäkuussa 2008 nikotiinillisten sähkötupakkatuotteiden myynnin Suomessa, koska nikotiinia sisältävät tuotteet luokitellaan lääkevalmisteiksi. Vantaan käräjäoikeus vapautti helmikuussa 2011 nikotiinipitoisia sähkötupakkavalmisteita ilman lääkemääräystä tilanneen miehen lääkerikossyytteestä sillä perusteella, ettei reseptiä tarvittu, koska kerta-annokset olivat niin pieniä. Tämän seurauksena Tulli luovutti pysäyttämänsä sähkötupakkatilaukset niiden tilaajille.
Vuonna 2012 voimaan tulleen tupakkalain muutoksen myötä sähkötupakan mainonta internetissä kiellettiin. Tupakkalain ikärajaa koskeva sääntely koskee myös sähkötupakkalaitteita ja niissä käytettäviä nikotiinittomia nesteitä. Nikotiinia sisältävät nesteet kuuluvat lääkelain piiriin.
Elokuussa 2016 tuli voimaan uusi tupakkalaki, jonka piiriin myös sähkösavukkeet otettiin. Uuden tupakkalain myötä sähkötupakan ja nikotiinipitoisen nikotiininesteen myynti on nykyään Suomessa sallittua kivijalkaliikkeissä. Laissa sähkösavukkeiden myynti ja markkinointi rinnastetaan tupakkaan ja itse tuotteita säännellään monin eri tavoin. Sähkötupakkatuotteiden tilaaminen ulkomailta on uuden lain mukaan kiellettyä, minkä lisäksi myös kotimainen nettimyynti ja tilaaminen on kiellettyä. Suomen sisäisessä myynnissä nikotiininesteitä saa myydä maksimissaan 10 ml pulloissa, joiden suurin sallittu nikotiinipitoisuus on 20 mg/ml. Nikotiininesteissä ainut sallittu maku on tupakan maku. Suomessa nikotiininesteitä ja sähkösavukkeita myydään muun muassa erikoisliikkeissä, tavallisissa marketeissa, kioskeilla ja huoltoasemilla.
Ulkomailta nikotiininesteitä saa tuoda vähintään 24 tuntia kestäneeltä matkalta enintään 10 ml, jonka enimmäisvahvuutta ei uudessa laissa määritelty.
Terveysvaikutukset

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) ylilääkäri Antero Heloman mukaan on hyvin todennäköistä, että sähkötupakka ei ole yhtä haitallista kuin tavallinen tupakka. THL ei ole laitoksena ehdottanut sähkötupakan kieltämistä mutta suosittelee käyttämään tupakoinnin lopettamisessa perinteisiä nikotiinikorvaustuotteita ja vieroituslääkkeitä.
Sähkötupakasta on löydetty joitakin terveydelle haitallisia aineita, mutta huomattavasti vähemmän kuin tavallisista savukkeista.
Useista makeanmakuisista sähkötupakkanesteistä on löytynyt myös diasetyylia, jolla saadaan aikaan voin ja kerman makua, ja jonka pitkäaikainen hengittäminen suurina määrinä saattaa aiheuttaa bronchiolitis obliterans -nimistä keuhkosairautta (ns. popcorn-keuhko). Kyseisten nesteiden keskimääräiset diasetyylipitoisuudet ylittävät tiukimmat turvarajat mutta jäävät keskimäärin sadasosaan tupakasta saatavista diasetyylimääristä. Tupakoinnin ei ole havaittu aiheuttavan em. sairautta. Sähkösavukenesteissä diasetyylin käytöstä pyritään pääsemään eroon kokonaan.
Yhdysvaltalaisen Drexelin yliopiston elokuussa 2013 julkaiseman, siihenastista sähkötupakkatutkimusta yhteenkokoavan tutkimusraportin mukaan sähkötupakkanesteistä tai -höyrystä ei ole löydetty terveydelle vaarallisia määriä haitallisia aineita.
Chest-lehdessä vuonna 2011 julkaistussa tutkimuksessa sähkötupakan käytön havaittiin aiheuttavan hengitysteiden toimintaan ainakin lievästi ja väliaikaisesti heikentäviä vaikutuksia. Tutkijoiden mukaan kyseisillä tilastollisesti havaittavilla vaikutuksilla ei kuitenkaan ole välttämättä kliinistä merkitystä.
Helmikuussa 2013 Inhalation Toxicology -lehdessä julkaistun tutkimuksen mukaan sähkötupakan käyttö ei aiheuta olennaisia muutoksia käyttäjän välittömässä keuhkotoiminnassa.
Sähkötupakan käytöllä ei ole havaittu akuutteja vaikutuksia käyttäjän sydäntoimintaan (Onassis Cardiac Surgery Center 2012) tai verenkuvaan (Food and Chemical Toxicology 2012), päinvastoin kuin tupakoinnilla.
Englannin terveysvirasto (PHE) vuonna 2015 julkaiseman raportin mukaan sähkösavukkeet ovat 95 prosenttia turvallisempia kuin tavalliset savukkeet ja myös tehokas apu tupakoinnin lopettamisessa.
Sähkötupakan ei ole havaittu vapauttavan ympäristöönsä olennaisia määriä haitallisia aineita, eikä se tuota lainkaan passiivisen tupakoinnin haitallisinta muotoa, ns. sivusavua (sähkötupakan kohdalla ”sivuhöyryä”), joka syntyy savukkeen palaessa itsekseen imaisujen välillä. Sähkötupakka tuottaa höyryä vain imaisun yhteydessä, joten ympäristöön ei vapaudu lainkaan käyttäjän omassa elimistössä suodattumatonta höyryä.
Terveysvaikutukset > Vuonna 2019 ilmenneet keuhko-ongelmat

Vuonna 2019 on Yhdysvalloissa tullut julki yli 20 kuolemantapausta ja yli 1 000 sairastumista. CDC:n mukaan useat sairastuneet ovat käyttäneet THC:tä sisältäviä tuotteita ja annostelleet näitä sähkötupakan avulla. Suomessa on lokakuussa 2019 tiedossa yksi epäily sairastumisesta.
Tutkimusten perusteella yhdysvaltalaiset viranomaiset uskovat alustavasti, että syypää keuhkovaurioihin on kannabisnesteiden kanssa käytettävä E-vitamiiniasetaatti.
Terveysvaikutukset > Muut vaarat

Sähkötupakka voi räjähtää siinä olevien litiumakkujen takia. Räjähdys voi aiheuttaa vakavia vammoja tai jopa näön menetyksen, reiän kitalakeen ja palovammoja. Räjähtävä sähkötupakka voi myös sytyttää tulipalon. Etenkin niin sanotut ”mekaaniset” sähkötupakat ovat vaarallisempia kuin tavalliset, koska niistä puuttuu lämpötilaa ja virtaa rajoittavat komponentit ja suojaus oikosulun varalta.
Sähkösavukkeiden räjähtämisessä on usein kyse käyttäjän virheestä, esimerkiksi väärän latauslaitteen käytöstä. 12 prosenttia tapauksista on kuitenkin sattunut, kun laite ei ole latauksessa.
Sähkötupakka tupakoinnin lopettamisen apukeinona

Vuonna 2008 antamassaan lausunnossa WHO pitää mahdollisena, että sähkötupakka auttaa tupakoinnin lopettamisessa, mutta sitä ei voida markkinoida kyseiseen tarkoitukseen ennen kuin siitä on kertynyt tieteellistä näyttöä. Tämän jälkeen asiasta on tehty useita tutkimuksia ja käyttäjäkyselyjä, joiden mukaan sähkötupakasta on ollut hyötyä sekä tupakoinnin vähentämisessä että sen lopettamisessa.
Poikkeuksen muodostaa Kalifornian yliopistossa helmikuussa 2016 julkaistu tutkimus, jonka mukaan sähkötupakalla ei olisi merkittävää positiivista vaikutusta tupakoinnin lopettamiseen. Tutkimusta on kuitenkin kritisoitu laajalti virheellisistä tutkimustavoista ja harhaanjohtavista johtopäätelmistä.
Vuonna 2014 International Journal of Environmental Research and Public Health -lehdessä julkaistun, yli 19 000 sähkötupakan käyttäjää kattavan kansainvälisen kyselytutkimuksen mukaan 81 prosenttia vastanneista oli päässyt eroon tupakasta korvaamalla sen sähkösavukkeilla. Ne 19 prosenttia sähkösavukkeiden käyttäjistä, jotka edelleen tupakoivat, olivat vähentäneet tupakointiaan keskimäärin kahdestakymmenestä savukkeesta neljään savukkeeseen päivässä.
Oman ryhmänsä sähkösavukkeiden käyttäjäkunnasta muodostavat sähkösavukkeita ja savukkeita rinnakkain käyttävät tupakoitsijat. Tyypillisesti rinnakkaiskäyttö vähentää tupakointia huomattavissa määrin. Esimerkiksi vuoden 2014 Ranskan terveysbarometrin mukaan 80 % savukkeita ja sähkösavukkeita rinnakkain käyttäneistä oli vähentänyt tupakointiaan keskimäärin 8,9 savukkeella päivässä.
Vuoden 2015 Eurobarometrin mukaan Euroopassa oli kaikkiaan noin neljä miljoonaa sähkösavukkeiden käytön myötä tupakoinnin lopettanutta ja noin viisi miljoonaa tupakointiaan vähentänyttä tupakoitsijaa.
Huhtikuussa 2016 brittiläinen Royal College of Physicians julkaisi laajan raportin sähkösavukkeista ja muista nikotiinituotteista, jotka eivät sisällä tupakkaa. Raportin mukaan sähkösavukkeet ovat nikotiinikorvaustuotteita suositumpia ja tehokkaampia tupakoinnin lopettamisessa. Terveysriskien arvioidaan olevan ”tuskin yli viittä prosenttia tupakoinnin terveysriskeistä ja voivat olla huomattavasti tätäkin pienemmät”. Sähkösavukkeet eivät myöskään ole houkutelleet tupakoimattomia tupakointiin tai sähkösavukkeiden säännölliseen käyttöön. Käyttäjäkunta rajoittuu lähes kokonaan ennen sähkösavukkeiden käyttöä tupakoineisiin, jotka käyttävät sähkösavukkeita tupakoinnin lopettamiseen ja tupakoinnin haittojen vähentämiseen. Näistä syistä johtuen tupakoitsijoita tulisi kannustaa vaihtamaan tupakasta sähkösavukkeisiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sähkötupakka Wikimedia Commonsissa
THL: Sähkösavuke
Ylen Elävä arkisto: Hämmentävä sähkösavuke
Sähkötupakan haitoista uutta tietoa – nikotiini on todennäköisesti luultua vaarallisempaa, sanoo tutkija Helsingin Sanomat 1.12.2016.
Vox: Study: Vaping helps smokers quit. Sort of. (englanniksi)