stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kylmäveristen Pohjoismaiden mestaruus
Pohjoismaiden mestaruus 1978–2021

| Vuosi | Kilpailupaikka | Voittaja | Ohjastaja | Voittoaika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1978 | Turku |  Hurja | Pertti Puikkonen | 29,7 |
| 1979 | Trondheim |  Pelurkki | Risto Tupamäki | 31,6 |
| 1980 | Östersund |  Pelurkki | Risto Tupamäki | 28,5 |
| 1981 | Seinäjoki |  Vekseli | Pentti Savolainen | 30,0 |
| 1982 | Östersund |  Frejsab | Jan-Olav Åberg | 29,2 |
| 1983 | Pori |  Vireeni | Allan Korpi | 25,9 |
| 1984 | Trondheim |  Hipo | Tapio Perttunen | 31,2 |
| 1985 | Kööpenhamina |  Barrison | Gustaf Hallen | 27,5 |
| 1986 | Tukholma |  Alm Svarten | Ulf Thoresen | 25,8 |
| 1987 | Helsinki |  Barrison | Ola Hansson | 27,7a |
| 1988 | Bergen |  Alm Svarten | Ulf Thoresen | 30,1a |
| 1989 | Ei järjestetty |  |  |  |
| 1990 | Tukholma |  Alm Svarten | Ulf Thoresen | 28,9a |
| 1991 | Helsinki |  Teme | Markku Nieminen | 26,2a |
| 1992 | Oslo |  Atom Vinter | Arve G. Blihovde | 28,9a |
| 1993 | Kouvola |  Pette | Harri Koivunen | 26,5a |
| 1994 | Hudiksvall |  Pette | Harri Koivunen | 25,2a |
| 1995 | Lahti |  Viesker | Kaarlo Ahokas | 26,4a |
| 1996 | Oslo |  Viesker | Kaarlo Ahokas | 25,0a |
| 1997 | Bollnäs |  Viesker | Kaarlo Ahokas | 26,7a |
| 1998 | Helsinki, Oslo, Tukholma |  Viesker | Kaarlo Ahokas | – |
| 1999 | Helsinki, Oslo, Tukholma |  Viesker | Kaarlo Ahokas | – |
| 2000-2005 | Ei järjestetty |  |  |  |
| 2006 | Turku |  Järvsöfaks | Jan-Olov Persson | 20,7a |
| 2007 | Turku |  Järvsöfaks | Jan-Olov Persson | 21,0a |
| 2008 | Turku |  Mørtvedt Jerkeld | Jim Frick | 23,5a |
| 2009 | Turku |  Åsajerven | Tor Wollebaek | 23,0a |
| 2010 | Turku |  Mørtvedt Jerkeld | Gunnar Austevoll | 23,0a |
| 2011 | Turku |  Hallsta Lotus | Ulf Ohlsson | 23,8a |
| 2012 | Turku |  Hallsta Lotus | Ulf Ohlsson | 24,3a |
| 2013 | Turku |  Særpefanten | Jan Roar Mjølnerød | 22,3a |
| 2014 | Turku |  Hallsta Lotus | Ulf Ohlsson | 22,1a |
| 2015 | Turku |  Tekno Odin | Øystein Tjomsland | 20,9 |
| 2016 | Maarianhamina |  Suivikas | Terho Rautiainen | 23,6a |
| 2017 | Turku |  Välähdys | Harri Kotilainen | 22,1a |
| 2018 | Turku |  Costello | Risto Tupamäki | 23,2a |
| 2019 | Turku |  Tähen Toivomus | Henri Bollström | 21,8a |
| 2020 | Turku |  Joriini | Hannu Hietanen | 22,0a |
| 2021 | Turku |  Parvelan Retu | Hannu Torvinen | 21,2a |
| 2022 | Turku |  Evartti | Santtu Raitala | 23,3a |
Aiheesta muualla

Metsämäen raviradan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Everything (kappale)

| ”Everything” Ánna Víssi |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: huhtikuu 2006
 Tuottaja(t): Ánna Víssi & Níkos Karvélas
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.00
 Levy-yhtiö: Sony BMG
Ánna Víssin muut singlet
| ”Autostop/Mono i Agapi” 2005 | ”Everything” 2006 | ”Welcome to the Party” 2006 |
| Everything> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Ánna Víssi
Säveltäjä(t):  Níkos Karvélas
Sanoittaja(t):  Ánna Víssi
Euroviisutiedot
Vuosi:  2006
Maa:  Kreikka
Kieli:  englanti
Sijoitus:  9.
Pisteet:  128
Sanat:  sanoitus
Everything oli isäntämaa Kreikan edustuskappale vuoden 2006 Eurovision laulukilpailussa. Kappaleen esitti Kreikassa suosittu kyproslainen laulaja Ánna Víssi, joka vastasi myös kappaleen sanoituksista. Kappaleen sävelsi Víssin aviomies Níkos Karvélas. Kappale oli Euroviisuissa ennakkosuosikkien joukossa, mutta sijoittui lopulta vasta yhdeksänneksi 128 pisteellä. "Everything" sai 12 pistettä Kyprokselta ja Bulgarialta, Suomi antoi sille yhden pisteen. Euroviisuissa kappale esitettiin kuudentenatoista; Víssi esitti kappaleensa Ison-Britannian Daz Sampsonin kappaleen 'Teenage Life" jälkeen ja ennen Suomen Lordin kappaletta "Hard Rock Hallelujah".
Kappale menestyi hyvin kreikkalaisilla ja kyproslaisilla listoilla. Ennen Euroviisuja Víssi kävi markkinoimassa sitä Maltalla, Kyproksella, Albaniassa, Serbia-Montenegrossa, Romaniassa, Espanjassa, Alankomaissa, Ruotsissa, Bosnia ja Hertsegovinassa, Belgiassa ja Israelissa.
Kappaleen musiikkivideo sai pääasiassa hyviä arvosteluja. Videolla Víssi joutuu miesystävänsä pettämäksi heidän ollessaan hotellissa ja lähtee suutuksissaan pois hotellista. Hän joutuu kuitenkin moottoripyörällä liikkuvien varkaiden uhriksi ja joutuu itse väärinkäsityksen vuoksi pidätetyksi. Víssi kuitenkin onnistuu pakenemaan poliisiautosta ja liftaa rekan kyytiin. Rekan kuljettaja kuitenkin lähentelee häntä ja hän poistuu kyydistä. Videon lopussa hän antaa miehelleen anteeksi.
Musiikkivideo sai negatiivista kritiikkiä kreikkalaispoliitikko Geórgios Karatzaférikseltä, jonka mukaan video on huonoa mainosta Kreikalle. Häntä huolestutti turistien mielikuva Kreikasta, jossa moottoripyörävarkaat voivat iskeä koska tahansa ja lomat menevät pilalle Víssin videon tavoin.
"Everything" julkaistiin vuoden 2006 aikana ilmestyneellä englanninkielisellä albumilla.
Pisteet finaalissa

Alankomaat 5
Albania 8
Andorra 1
Armenia 8
Belgia 10
Bosnia-Hertsegovina 1
Bulgaria 12
Iso-Britannia 7
Kypros 12
Liettua 3
Makedonia 7
Malta 8
Moldova 1
Ranska 5
Romania 10
Ruotsi 4
Saksa 8
Serbia & Montenegro 6
Suomi 1
Sveitsi 5
Turkki 4
Valko-Venäjä 2
Aiheesta muualla

Kappaleen sanat (Arkistoitu – Internet Archive)
Anna Vissin virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Verh’njadzvinsk

| Verh’njadzvinsk, Verhnedvinsk (Верхнядзвінск, Верхнедви́нск) |
| --- | --- |
 Väinäjokea Verh’njadzvinskin piirissä.
 lippu:  vaakuna
 Verh’njadzvinsk, Verhnedvinsk
 Koordinaatit: 55°47′00″N, 27°56′07″E 
Valtio:   Valko-Venäjä
Alue:  Vitsebskin alue
Korkeus:  noin 100–125 m
Väkiluku (10/2009):  7 360
Aikavyöhyke:  UTC+3
 
 www.verkhnedvinsk.vitebsk-region.gov.by 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Verh’njadzvinsk (valkoven. Верхнядзвінск) eli Verhnedvinsk (ven. Верхнедви́нск, puol. Wierchniedźwińsk,  liett. Verchniadzvinskas) on pieni kaupunki ja hallintopiiri Valko-Venäjän Vitsebskin alueen luoteisosissa Itämereen laskevan Väinäjoen varrella. Vuoden 2009 väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 7 360. Koko Verh’njadzvinskin piirissä asui tuolloin 24 675 ihmistä; tähän sisältyi myös Osvejan kaupunkityyppinen taajama (ven. гп Освея). Vuoteen 1962 kaupungin nimi oli Drissa (ven. Дрисса, valkoven. Drysa).
Lähimmät suuremmat kaupungit ovat Navapolatsk ja Polatsk, jotka sijaitsevat maanteitse (P20-kantatietä) tai vesitse (Väinäjokea) noin 60 ja 70 kilometriä Verh’njadzvinskista itäkaakkoon. Jatkettaessa kantatietä P20 länteen, raja Liettuaan on vastassa noin 30 kilometrin päässä (Grigorovštšina-Paternieki-raja-asemapari) ja Daugavpilsiin on noin 100 kilometrin matka.
Aiheesta muualla

Kuvaus kaupungista (englanniksi) (bycity.org)
Lyhyt kuvaus kaupungista (Arkistoitu – Internet Archive) (valkovenäjäksi) (garady.org)
Верхнедвинский район - Verhnedvinskin piiristä ja kaupungista (venäjäksi) (dorogiby.info)
Kansallisen matkailutoimiston näkemys kaupungista (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (belarusturism.by)
Kaupungin keskustan kartta (englanniksi) (bycity.org)
WikiMapia karttalinkki, selitykset pääosin (venäjäksi) tai (englanniksi)
Neuvostoliiton aikaisia topografiakarttoja alueesta (venäjäksi) (maps.vlasenko.net)
Valokuvia paikkakunnalta (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (globus.tut.by)
Valokuvia kaupungista (venäjäksi) (narod.ru)
Valokuvia kaupungista (englanniksi), (puolaksi), (valkovenäjäksi) ja (venäjäksi) (radzima.org)
11. maaliskuuta

11. maaliskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 70. päivä (71. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 295 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Kalervo
suomenruotsalainen kalenteri: Torgny, Torkel
ortodoksinen kalenteri: Roni, Jehki
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Náhkol
vanhemmissa kalentereissa: Apollinaris, Bindician, Constantin, Edvard, Edvin, Jonas, Sophron, Vindician, Windician
Tapahtumia

1513 – Leo X paaviksi.
1818 – Mary Shelleyn romaani Frankenstein julkaistiin.
1824 – Yhdysvaltain puolustusministeriö perusti Intiaaniasianviraston.
1854 – Oolannin sota: brittiläinen sotalaivasto lähti kohti Itämerta vara-amiraali Charles Napierin johdolla.
1864 – Englannin tuhoisin ihmisen aiheuttama onnettomuus tapahtui Sheffieldissä rakenteilla olleen padon murruttua. Kolme miljoonaa vesikuutiota surmasi 270 ihmistä ja tuhosi 800 taloa.
1900 – Buurisota: Ison-Britannian pääministeri Lordi Salisbury torjui buurijohtaja Paul Krugerin rauhantunnustelut.
1917 – Bagdad antautui kenraali Mauden johtamille englantilais-intialaisille joukoille.
1918 – Ensimmäiset espanjantautitapaukset havaittiin Kansasissa yhdysvaltalaisella sotilasleirillä. Tämä oli tuhoisan pandemian alku (influenssaepidemia surmasi maailmanlaajuisesti 1918–1920 20–40 miljoonaa ihmistä).
1946 – Carl Gustaf Emil Mannerheimin toimikausi tasavallan presidenttinä päättyi seuraajansa J. K. Paasikiven astuessa toimeen.
1959 – Järjestyksessään neljännet Euroviisut pidettiin Ranskan Cannesissa.
1974 – Ensimmäinen Eurooppa-neuvoston kokous.
1975 – Portugalin oikeiston vallankaappausyritys vasemmistolaista hallitusta vastaan.
1985 – Mihail Gorbatšovista tuli Neuvostoliiton johtaja, kun hänet nimitettiin NKP:n pääsihteeriksi.
1990 – Liettua julistautui itsenäiseksi ja erosi Neuvostoliitosta.
2004 – Madridin pommi-isku: pommi-isku ruuhkajunissa surmasi Madridissa 191 ihmistä ja yli 1 800 haavoittui.
2009 – Winnendenissä Saksassa sai 16 ihmistä surmansa Winnendenin ampumavälikohtauksessa.
2011 – Voimakas maanjäristys aiheutti tuhoisan hyökyaallon Japanissa.
2020 – Maailman terveysjärjestö julisti SARS-CoV-2-epidemian muuttuneen pandemiaksi.
Kuolleita

222 – Elagabalus, Rooman keisari (s. n. 203) (pretoriaanikaartin surmaama)
222 – Julia Soaemias, Elagabaluksen äiti (s. 180) (pretoriaanikaartin surmaama)
1768 – Samuel Åkerhielm, ruotsalainen vapaaherra, valtaneuvos ja hovioikeuden presidentti (s. 1684)
1853 – John Jacob von Julin, apteekkari ja vuorineuvos (s. 1787)
1917 – Göran Schildt, suomenruotsalainen kirjailija (k. 2009)
1931 – F. W. Murnau, saksalainen elokuvaohjaaja (Nosferatu) (s. 1888)
1945 – Walter Hohmann, saksalainen rakennusinsinööri ja satelliittien ratamekaniikan kehittäjä (s. 1880)
1955 – Sir Alexander Fleming, vuoden 1945 Nobelin lääketieteenpalkinnon saanut brittiläinen biologi (penisilliinin keksijä) (s. 1881)
1957 – Richard E. Byrd, yhdysvaltalainen amiraali, lentäjä ja tutkimusmatkailija (ensimmäinen lento etelänavalle) (s. 1888)
1958 – Ole Kirk Christiansen, tanskalainen puuseppä joka kehitti Lego-yhtiön.
1969 – John Wyndham, englantilainen tieteiskirjailija (Triffidien kapina) (s. 1903)
1970 – Erle Stanley Gardner, yhdysvaltalainen asianajaja ja rikoskirjailija (Perry Mason -sarja) (s. 1889)
1971 – Philo T. Farnsworth, yhdysvaltalainen keksijä (television kehittäjä) (s. 1906)
1995 – Väinö Valve, suomalainen jääkärikenraali ja ministeri (s. 1895)
1998 – Jean Shiley, yhdysvaltalainen korkeushyppääjä ja olympiavoittaja (s. 1911)
2002 – James Tobin, vuoden 1981 ns. Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteilijä (”Tobinin veron” kehittäjä) (s. 1918)
2006 – Slobodan Milošević, Serbian ja Jugoslavian presidentti (s. 1941)
2006 – Leo Paukkunen, suomalainen sosiaalipoliitikko ja professori (s. 1921)
2008 – Mauri Kuosmanen, suomalainen näyttelijä (s. 1945)
2010 – Leena Peltonen-Palotie, suomalainen geenitutkija (s. 1952)
2011 – Hugh Martin, yhdysvaltalainen säveltäjä (s. 1914)
2012 – Inkeri Simola-Isaksson, suomalainen musiikkipedagogi (s. 1930)
2013 – Kai Laitinen, suomalainen kirjallisuudentutkija (s. 1924)
2014 – Nils Horner, ruotsalainen toimittaja ja sotakirjeenvaihtaja (ammuttiin) (s. 1962
2017  – George Ellis Burcaw, yhdysvaltalainen museologi ja antropologi (s. 1921)
2017 – András Kovács, unkarilainen elokuvaohjaaja (s. 1925)
2017 – Salme Sarajas-Korte, suomalainen taidehistorioitsija (s. 1925)
2018 – Mary Rosenblum, yhdysvaltalainen tieteiskirjailija (s. 1952)
2020 – Laura Virkki, suomalainen runoilija (s. 1931)
2020 – Charles Wuorinen, yhdysvaltalainen säveltäjä (s 1938)
2021 – Isidore Mankofsky, yhdysvaltalainen elokuvaaja (s. 1931)
2022 – Rupiah Banra, Sambian presidentti 2008–2011 (s. 1937)
2022 – Andrei Kolesnikov, venäläinen kenraalimajuri (s. 1977)
2023 – Ivonne Passada, uruguaylainen poliitikko (s. 1956)
Juhlapäiviä

Moshoeshoen päivä Lesothossa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 11. maaliskuuta: |  |
:   Muistokynttilöitä Atochan rautatieasemalla. 1544 – Italialainen runoilija Torquato Tasso syntyi.  1818 – Englantilaisen Mary Shelleyn romaani Frankenstein julkaistiin.  1915 – Yhdysvaltalainen psykologi ja tietojenkäsittelytieteilijä J. C. R. Licklider syntyi.  1990 – Liettua julistautui itsenäiseksi Neuvostoliitosta.  2004 – Madridin junaiskuissa kuoli 191 ihmistä.  2011 – Maanjäristys Japanissa nostatti tsunamin ja aiheutti ydinvoimalaonnettomuuden Fukushimassa.  
Katso myös: kalenteri ~ 10. maaliskuuta, 12. maaliskuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Turve Suomen energiantuotannossa

Toppilan turvevoimala Oulussa (2006).
Turpeen osuus Suomen energiantuotannossa on noin 4 prosenttia. Suurimmat turpeesta energiaa tuottavat yritykset Suomessa ovat Neova sekä Turveruukki Oy. Suomen turpeen energiakäyttö oli vuonna 2007 sähkönkulutuksesta 7,6 % ja energiankulutuksesta noin 7,0 %. Vuonna 2000 turpeen osuus sähköstä ja energiasta oli 4,7 %. Suomi on ollut niitä maita, joissa on turvetta eniten maailmassa. Kolmannes Suomen pinta-alasta eli noin 10 miljoonaa hehtaaria on ollut erilaisia soita. 2020-luvulla ojittamatonta suota on neljä miljoonaa hehtaaria. Suomen soista 0,6 % on energiaturvekäytössä. Noin 12,0 % maan soista on suojeltuja. Suojelualueet eivät ole kuitenkaan jakautuneet tasaisesti, vaan niistä iso osa on Pohjois-Suomessa. Näin ollen Etelä-Suomen soista on suojeltu vain alle 2 %.
Lainsäädäntö

| Turve-energia> Vuosi | Turve-energia> Tuotanto GWh | Turve-energia> Kulutus GWh |
| --- | --- | --- |
| 1990 | 18 950 | 15 522 |
| 1991 | 8 978 | 15 657 |
| 1992 | 18 945 | 15 353 |
| 1993 | 11 513 | 16 210 |
| 1994 | 25 344 | 18 522 |
| 1995 | 25 367 | 20 645 |
| 1996 | 25 000 | 23 544 |
| 1997 | 31 180 | 23 144 |
| 1998 | 5 304 | 22 110 |
| 1999 | 25 742 | 19 591 |
| 2000 | 12 663 | 17 203 |
| 2001 | 19 538 | 23 868 |
| 2002 | 25 471 | 24 930 |
| 2003 | 21 306 | 27 550 |
| 2004 | 10 429 | 24 667 |
| 2005 | 24 864 | 19 107 |
| 2006 | 36 773 | 26 000 |
| 2007 | 12 663 | 28 406 |
| 2008 |  | 22 627 |
| 2009 |  | 19 322 |

Päästökauppalaki (683/2004) tuli voimaan elokuussa 2004.
Turpeen syöttötariffia maksetaan lakisääteisesti lauhdutusvoimalaitoksissa tuotetulle sähkölle 1.5.2007−31.12.2010. Lain mukaan kantaverkonhaltijan tulee kerätä syöttötariffimaksu kaikilta verkon sähkön kuluttajilta tasapuolisesti ja ketään syrjimättä. Mauri Pekkarisen mukaan järjestelmä koskee yli 120 MW:n kokoisia laitoksia, joiden pääasiallinen polttoaine on turve. Syöttötariffi kohdistuu 400 MW:n tuotantoon. Se maksaa vuodesta riippuen 1−10 miljoonaa euroa. Pekkarisen mukaan työllisyysvaikutus on useita satoja työpaikkoja. Syöttötariffia maksetaan lauhdutusvoimalaitoksissa tuotetulle sähkölle kuukausittain lisähintaa seuraavasti:
Lisähinta (€/MWh) = 1 €/MWh + (Pt+ εtx Pe)/ ηt  -  (Ph+ εhx Pe)/ ηh, jossa
Pt = polttoturpeen hinta sähkön lauhdutustuotannossa arvonaan 7 € MWh;
ε0t = polttoturpeen ominaispäästökerroin arvonaan 0,377 hiilidioksiditonnia MWh:lta;
Pe = päästöoikeuden hinta aritmeettisena keskiarvona Euroopan talousalueen vaihdoltaan kolmen suurimman päästöoikeuspörssin päivittäiskaupan hintanoteerausten päiväkeskiarvosta kyseisenä kalenterikuukautena, euroa hiilidioksiditonnilta;
ηt = polttoturvetta polttoaineena käyttävän lauhdutusvoimalaitoksen hyötysuhde arvonaan 0,37;
Ph = kivihiilen hinta sähkön lauhdutustuotannossa Tilastokeskuksen julkaiseman polttoaineen hintatekijän h (yksi kuukausi) verottomana arvona kyseisenä kalenterikuukautena, euroa MWh:lta;
εh = kivihiilen ominaispäästökerroin arvonaan 0,337 hiilidioksiditonnia MWH:lta;
ηh = kivihiiltä polttoaineena käyttävän lauhdutusvoimalaitoksen hyötysuhde arvonaan 0,40.
Lainsäädäntö > Verot ja tuet

Turpeen energiakäytöstä maksettiin vuosina 2003−2005 veroa 1,59 €/MWh. Tämän jälkeen turve on luokiteltu samaan valmisteverottomaan ryhmään ydin- ja vesivoiman kanssa. Kivihiilestä, öljystä ja maakaasusta maksetaan edelleen valmisteveroa. Eduskunta sääti vuonna 2006 lain, jolla korvataan turvevoimaloille hiilidioksidipäästöistä aiheutuvia päästöoikeuskustannuksia. IEA:n pääjohtaja Nobuo Tanaka mukaan Suomen pitää huolehtia siitä, että tämä tuki on vain väliaikainen.
Ympäristövaikutukset

Turvetuotanto voi aiheuttaa muun muassa pienhiukkaspölyä, meluhaittaa, vesistön kuormittumista ja maiseman muutoksia. Korkein hallinto-oikeus kielsi näillä perusteilla Järvelänsuon turvetuotannon vuonna 2005.
Turpeen energiakäytön rikkipäästöt Suomessa olivat 15,6 (9,7) x 1 000 t SO2 2003 (2005). Suomessa turpeen energiakäyttö 2003 (2005) vastaa 15 % (14 %) rikkipäästöistä; 6,3 % (4,3 %) typpipäästöistä, 12.5 % (10,4 %) kasvihuonepäästöistä ja 15 % (13 %) energiantuotannon kasvihuonepäästöistä. Vuonna 2003 Suomen turpeen energiankäytön hiilidioksidipäästöt olivat 86 % verrattuna Suomen liikennepolttoaineiden hiilidioksidipäästöihin.
Suomen luonnonsuojeluliiton mukaan turpeen polton lisäämistä ei voi perustella millään syyllä. Luonnonsuojeluliitto katsoo, että uhanalainen suoluonto tarvitsee lisäsuojelu- ja ennallistamisohjelman, jonka tavoitteena on soiden monimuotoisuuden ja hiilitaseen säilyttäminen.
VTT:n vuonna 2007 julkaiseman tutkimuksen mukaan turpeen käytön kasvihuonevaikutus on kivihiiltä pahempi riippumatta siitä onko turve peräisin luonnonsuolta vai metsäojitetulta suolta.
Ilkka Savolaisen (VTT) mukaan tilastokeskuksen lukujen valossa turvemaan hiili vähenee Suomessa 6 miljoonalla tonnilla vuodessa. Luonnontilaisia soita on vain 40 %, ja ne sitovat korkeintaan kolmanneksen tästä. Savolaisen mukaan suot ovat turvetuotannon vuoksi hiililähteitä ja niiden ilmastovaikutukset ovat kielteiset.
IEA:n mukaan Suomen bonustariffi on suunniteltu tekemään EU:n päästökauppa tehottomaksi. Päästökaupassa hiilipäästöjä pyritään hintaohjaamaan. Bonustariffi poistaa Suomen kannusteen vaihtaa runsas hiilipäästöinen turve-energialähde vähäpäästöisempään.
Professori Jyri Seppälän mukaan turve ei kuulu kansainvälisesti uusiutuvien energialähteiden piiriin. Siksi turpeen käyttöä varten Suomi perusti 2002−2005 tutkimusohjelma. Keväällä 2008 kansallinen ilmastopaneeli paljasti, ettei tutkimustieto anna perusteita muuttaa tulkintaa kasvihuonekaasulaskelmissa: Turve on fossiilinen polttoaine ja sen käyttö lisää ilmastonmuutosta. Turpeen kasvihuonepäästöt ovat viime vuosina verrattavissa Suomen henkilöautoliikenteen kasvihuonepäästöihin. Jyri Seppälän mukaan turpeen biodieselmäärittely on vaikeaa eikä soiden tulevaisuuden hiilisidontaa voi vahvistaa. Kansainvälinen päästölaskelma ei tunne tulevaisuuden maankäyttöoptioita.
Monet poliittiset vaikuttajat vastustavat turvetuotantoa. Eräs tunnetuimmista henkilöistä, joka ovat aikaisemmin kannattanut turvetuotantoa, mutta on alkanut sitä myöhemmin vastustamaan, on Suomen entinen valtiovarainministeri Iiro Viinanen. Usein turvetuotannon arvostelijat myös sanovat, että Suomen suurin turvetuottaja Vapo harjoittaa viherpesua. Vapo on myös joutunut maksamaan korvauksia pilattuaan vesistöjä turvetuotannolla.
Perussuomalaiset kannattavat turvetuotantoa ja haluaisivat estää sen alasajon.
Energiantuotanto

| Turpeen energiatase >  | Turpeen energiatase > 2005 GWh | Turpeen energiatase > 2004 GWh |
| --- | --- | --- |
| Primäärienergian tuotanto | 24 864 | 10 429 |
| Vienti | -166 | -82 |
| Varastomuutokset | -5 592 | 14 319 |
| Primäärienergian  kokonaishankinta | 19 107 | 24 667 |
| Erillinen sähkön tuotanto | -3 339 | -7 601 |
| Sähkön ja kaukolämmön  yhteistuotanto | -8 436 | -9 327 |
| Yhteistuotannolla tuotettu  sähkö teollisuudessa | -1 086 | -1 161 |
| Kaukolämmön erillistuotanto | -1 036 | -1 212 |
| Energian loppukulutus | 5 210 | 5 366 |
| Teollisuus | 4 910 | 5 194 |
| Kotitaloudet | 131 | 3 |
Maa- ja metsätaloussektori: 147
Palvelusektori ja julkinen sektori: 22
Positiivinen varastomuutos = varaston käyttö negatiivinen varastomuutos = varaston täydennys  Tuotanto – Vienti + Varastomuutos = Kokonaishankinta
EU:n linjauksen mukaisesti Suomella on velvoite vastata kasvavaan tarpeeseen uusiutuvalla, teknisesti tehokkaalla ja paikallisesti tuotetulla energialla. EU:n tavoitteena on, että jäsenmaiden energiaomavaraisuus vahvistuu merkittävästi tulevien vuosien aikana. Suomessa tämä tarkoittaa omien energiaresurssien tehokkaampaa ja vastuullista hyödyntämistä. Suomessa on mittavat uusiutuvan energiantuotannon resurssit metsä- ja muussa biomassassa. Teknisesti biomassan hyödyntäminen on mahdollista kuivaavan tukipolttoaineen, esimerkiksi energiaturpeen avulla. Biomassan ja energiaturpeen yhteiskäytön pienhiukkaspäästöt ovat edullisimpia tuotettuun energiamäärään verrattuna.
Maailmalla turvetta pidetään fossiilisiin rinnastettavana polttoaineena, mutta Suomessa turve on luokiteltu hitaasti uusiutuvaksi biomassapolttoaineeksi.
Määritelmään päätyi Kauppa- ja teollisuusministeriön vuonna 2000 julkaisema selvitys Turpeen asema Suomen kasvihuonekaasutaseissa.
Selvityksen mukaan puusto uusiutuu Suomessa sadassa vuodessa, mutta turvekerros vaatii syntyäkseen jopa tuhansia vuosia, eikä toisaalta energiaksi käytettyjä turvesoita edes yritetä uusia soiksi kuin poikkeustapauksissa. Turpeen käyttö ei ole yksittäisen suon kannalta kestävää. Turvekerroksen uusiutumisen vaatiman pitkän aikajänteen vuoksi sitä voidaan pitää puuhun verrattuna vain ”hitaasti uusiutuvana polttoaineena”.
Raportti on saanut osakseen voimakasta kritiikkiä sekä kotimaisilta että ulkomaisilta tutkijoilta. Keskusta ja Kristillisdemokraatit puoltavat tätä luokittelua.
Tilastokeskuksen mukaan vuosien 2004−2005 hyvä vesitilanne vuosiin (2001−2003) verrattuna vähensi turpeen energiakäyttöä Suomessa. Vuosina 2002−2003 turpeella tuotettua sähköä myytiin pohjoismaisille sähkömarkkinoille.
Energiantuotanto > Turpeen käytön väheneminen

Huippuvuoden turpeen osalta koettiin vuonna 2007 jälkeen turpeen energiankäyttö on kääntynyt laskuun, turpeen polton määrä on jopa puolittunut huippu vuosista.
Turvetta tuottava Vapo yhtiö valmistautuu luopumaan energiaturpeen eri energian poltosta koska se yleisesti nähdään fossiilisen polttoaineena.
Energiayhtiöt ovat ilmoittaneet vähentävänsä turpeen polttoa energiaisiksi.