stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Sims: Lomalla

| The Sims: Lomalla> The Sims: Vacation (The Sims: On Holiday) |
| --- | --- |
Kehittäjä:  EA Games
Julkaisija:  EA Games
Suunnittelija:  Will Wright
Säveltäjä:  Jerry Martin   Kirk Casey   Marc Russo
Pelisarja:  The Sims
Pelimoottori:  Proprietary engine
Julkaistu:  25. maaliskuuta 2002
Lajityyppi:  Simulaatio
Pelimuoto:  Yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Teini-ikäisille 
Alusta:  Microsoft Windows
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Jakelumuoto:  CD
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK    : 
The Sims: Lomalla on EA Gamesin julkaiseman The Sims -pelin neljäs lisäosa. Se on sarjan ensimmäinen lisäosa, jonka saa myös suomenkielisenä.
Peli tuo mukanaan uusia esineitä. Pelaajalla on mahdollisuus viedä siminsä lomalle aurinkorannalle, talviseen pikkukylään laskettelemaan tai luonnonhelmaan keskelle metsää. Lomakohteessa voi harrastaa erilaisia asioita, kuten lasketella tai pelata lentopalloa. Pelin mukana tulee muutama uusi hahmo, muun muassa rantahai, Jeti ja lomaopas. Simit voivat tilata matkansa soittamalla matkatoimistovirkailijalle ja valitsemalla haluamansa lomakohteen. Bussi noutaa tämän jälkeen simit heidän kotipihaltaan.
Matkailuteema on ollut suosittu läpi pelisarjan, sillä myös The Sims 3, The Sims 2 ja The Sims 4 -peleihin on tehty samankaltaisia lisäosia ja toimintopäivityksiä, kuten The Sims 4: Ulkoilma, The Sims 3: Maailmanmatkaaja ja The Sims 2: Matkoilla.
The City (täsmennyssivu)

The City voi tarkoittaa:
The City -albumi
The City -televisiosarja (1995 - 1997)
The City -televisiosarja Music Television -kanavalla
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”The City”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
The Sims: Superstar

| The Sims: Superstar |
| --- | --- |
Kehittäjä:  EA Games
Julkaisija:  EA Games
Suunnittelija:  Will Wright
Pelisarja:  The Sims
Pelimoottori:  Proprietary engine
Julkaistu:  15. toukokuuta 2003
Lajityyppi:  Simulaatio
Pelimuoto:  Yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Teini-ikäisille  PEGI 7 
Alusta:  PC
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
The Sims: Superstar on EA Gamesin julkaisema The Sims-pelisarjaan kuuluva peli. Peli julkaistiin 15. toukokuuta 2003 ja se on saatavilla suomenkielisenä.
Peli sisältää uusia esineitä ja tuo mukanaan mahdollisuuden tulla kuuluisaksi sim-julkkikseksi. Pelissä avautuu aivan uusi alue Studio Town, jossa on muutama oikea julkkis. Muun muassa Christina Aguilera ja Marilyn Monroe ovat siellä. Jotta simeistä tulisi suuria ja kuuluisia heidän tulee ensiksi tutustua muihin kuuluisuuksiin, ja tämän kautta tehdä heihin vaikutus jotta he voisivat itsekin menestyä. Studio Townin lisäksi Superstarin mukana tulee mm. mahdollisuus hankkia hovimestari.
Tero Erkkilä

Tero Tatu Juhana Erkkilä (s. 9. maaliskuuta 1974 Lahti) on suomalainen politiikan tutkija, joka on toiminut yleisen valtio-opin professorina Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa 1. tammikuuta 2020 lähtien. Hän on ollut myös valtio-opin dosentti Turun yliopistossa vuodesta 2015 lähtien.
Erkkilä valmistui valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2000 ja väitteli valtiotieteiden tohtoriksi samassa yliopistossa vuonna 2010. Erkkilä kertoo tutkivansa ”transnationaalista hallintoa, julkisia instituutioita ja kollektiivisia identiteettejä”.
Erkkilä on toiminut myös Jouko Skinnarin eduskunta-avustajana vuosina 1998–2001.
Julkaisut

Tero Erkkilä & Teija Tiilikainen: Avain EU-käsitteisiin. Helsinki: Eurooppatiedotus, 2008.
Tero Erkkilä: Reinventing Nordic openness: transparency and state information in Finland (väitöskirja). Helsinki: Helsingin yliopisto, 2010.
Tero Erkkilä: Government Transparency: Impacts and Unintended Consequences. Lontoo: Palgrave Macmillan, 2012.
Tero Erkkilä (toim.): Global University Rankings: Challenges for European Higher Education. Lontoo: Palgrave Macmillan, 2013.
B. Guy Peters, Tero Erkkilä & Patrick von Maravić: Public Administration: Research Strategies, Concepts, and Methods. Lontoo: Routledge, 2015.
Tero Erkkilä & Ossi Piironen:  Rankings and Global Knowledge Governance: Higher Education, Innovation and Competitiveness. Lontoo: Palgrave Macmillan, 2018.
Tero Erkkilä: Ombudsman as a Global Institution: Transnational Governance and Accountability. Lontoo: Palgrave Macmillan, 2020.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Tero Erkkilä Helsingin yliopiston tutkimusportaalissa
Them

Them, 1965.
Them oli vuonna 1964 perustettu belfastilainen rockyhtye. Se muistetaan parhaiten Van Morrisonin ensimmäisenä yhtyeenä. Hän toimi Themin laulajana vuosina 1964-1966. Them esitti karheaa rhythm and blues -vaikutteista musiikkia.
Van Morrisonin kanssa Them levytti lp-levyt The Angry Young Them (1965) ja Them Again (1966). Näistä ensimmäinen sisälsi yhtyeen tunnetuimman kappaleen ”Gloria”, josta on tullut garage rock -standardi. Van Morrisonin lähdettyä soolouralle vuonna 1966 Them jatkoi toimintaansa vuoteen 1971 asti. Lyhyeksi jäänyt paluu ilman Morrisonia vuonna 1979 on toistaiseksi viimeinen kerta, kun yhtye on esiintynyt.
Diskografia > Albumit

The Angry Young Them (1965)
Them Again (1966)
Belfast Gypsies (1967)
Now And Them (1968)
Time Out! Time In For Them (1968)
Them In Reality (1971)
Diskografia > EP:t ja singlet

Van Morrisonin kanssa:
Don't Start Crying Now/One Two Brown Eyes (1964)
Them (EP) (1964) UK #5
Baby, Please Don't Go/Gloria (1965) UK #10
Here Comes the Night/All For Myself (1965) UK #2
One More Time/How Long Baby (1965)
(It Won't Hurt) Half As Much/I'm Gonna Dress In Black (1965)
Mystic Eyes/If You And I Could Be As Two (1966) US #33
Call My Name/Bring 'em On In (1966)
I Can Only Give You Everything/Don't Start Crying Now (1966)
It's All Over Now Baby Blue/I'm Gonna Dress in Black (1966)
Richard Cory/Don't you Know (1966)
Friday's Child/Gloria (1967)
The Story Of Them, Part 1/The Story Of Them, Part 2 (1967)
Diskografia > Kokoelmat

The World of Them (1970) (UK Decca- PA/SPA-86)
Them Feraturing Van Morrison lead singer (1973) Deram Records
Shut Your Mouth (1979)
The Story of Them Featuring Van Morrison (1997)
Gold (2005)
The Complete Them 1964–1967 (2015)
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1991

Maailmanmestaruuskisojen pääareena, Typhoon eli nykyinen Gatorade Center.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1991 pelattiin Suomessa 19. huhtikuuta – 4. toukokuuta 1991 Turussa, Helsingissä ja Tampereella. Turnauksen pääareena oli Turun Typhoon. Turnaus oli 55. maailmanmestaruuskilpailut, sekä 66. ja samalla viimeinen Euroopan-mestaruuskilpailut.
Turnaukseen osallistui kahdeksan joukkuetta, jotka kohtasivat toisensa kerran. Neljä parasta joukkuetta kohtasivat toisensa vielä kertaalleen. Ruotsi voitti viidennen maailmanmestaruutensa ja Neuvostoliitto 27. Euroopan-mestaruutensa. Euroopan-mestaruuskisoissa huomioon otettiin vain eurooppalaisten joukkueiden keskinäiset ottelut.
Maailmanmestaruuskilpailut olivat myös Neuvostoliiton viimeiset. Saksojen jälleenyhdistymisen myötä vuoden 1991 kisat olivat yhdistyneen Saksan ensimmäiset jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut. Suomi voitti Euroopan-mestaruuskisoissa pronssia, ja tämä olikin kotikisoihin 2022 asti Suomen aikuisten jääkiekkomaajoukkueen ainoa kotikisoista saavuttama mitali.
Turnaus tuotti Suomen jääkiekkoliitolle 20 miljoonaa markkaa voittoa.
Suomi turnauksessa

Suomen joukkueeseen kuuluivat muun muassa Jari Kurri, Teppo Numminen ja vasta nousuaan kansainvälisten huippujääkiekkoilijoiden joukkoon tehnyt Teemu Selänne. Kurrin tilanne oli erikoinen: hän oli pelannut menneen kauden Milano Devilsissä, ainakin osittain siksi, että pääsisi osallistumaan Suomen kotikisoihin. Kurri oli tuolloin jo viisinkertainen Stanley Cup -voittaja Edmonton Oilersista.
Suomessa kisoista muistetaan alkusarjassa pelattu Suomen ja Ruotsin välinen ottelu. Ruotsi teki ensimmäisen maalin, mutta toisen erän jälkeen Suomi johti numeroin 4–2. Suomen viides maalikin oli kolmannessa erässä lähellä. Viisi minuuttia ennen varsinaisen peliajan loppua selostamassa arveltiin, että piti tapahtua paljon, jotta Ruotsi yltäisi edes tasapeliin.
52 sekuntia ennen varsinaisen peliajan loppua Ruotsin Mats Sundin teki niin sanotulla vanhanaikaisella 4–3-kavennusmaalin kiertämällä maalin taitse ja siirtämällä kiekon maalin takakulmalta maaliin. Hetkeä myöhemmin Sundin sieppasi Suomen Ville Siréniltä karkuun päässeen kiekon ja tasoitti pelin 37 sekuntia ennen kolmannen erän loppua. Näin Ruotsi uusi vuoden 1986 maailmanmestaruuskisoissa tekemänsä kirin. Tuolloin se pudotti Suomen mitaleilta Anders Carlssonin viimeisellä minuutilla tekemällä tasoitusmaalilla.
Suomen Jari Kurri totesi ottelun jälkeen, että 4–4-tasapeli tuntui samalta kuin tappio. Ruotsi eteni lopulta maailmanmestaruuteen asti. Suomi sen sijaan jäi pisteen päähän neljän joukkueen mitalisarjasta.
A-sarja > Alempi loppusarja

| joukkue | Ot>  | V | T | H | Maalit | Pst | FIN | TCH | SUI | GER |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 10 | 6 | 1 | 3 | 35-21 | 13 |  | 3-2 | 6-2 | 4-2 |
|  Tšekkoslovakia | 10 | 4 | 0 | 6 | 28-27 | 8 |  |  | 3-4 | 4-1 |
|  Sveitsi | 10 | 2 | 1 | 7 | 22-38 | 5 |  |  |  | 3-3 |
|  Saksa | 10 | 0 | 2 | 8 | 19-51 | 2 |  |  |  |  |
Alkusarjan pisteleet säilyivät alempaan loppusarjaan. Yksikään joukkue ei tippunut B-sarjaan, sillä joukkuemäärää nostettiin neljällä seuraavan vuoden kisoihin.[lähde? ]
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29.4. |  Saksa | 2-4 |  Suomi | Turku |  |

|  | (1-2, 1-0, 0-2)  | (1-2, 1-0, 0-2)  | (1-2, 1-0, 0-2)  | Yleisömäärä: 7 300 |  |
|  |  |  |      | Yleisömäärä: 7 300 |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29.4. |  Sveitsi | 4-3 |  Tšekkoslovakia | Turku |  |

|  | (0-1, 2-0, 2-2)  | (0-1, 2-0, 2-2)  | (0-1, 2-0, 2-2)  | Yleisömäärä: 5 800 |  |
|  |  |  |      | Yleisömäärä: 5 800 |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.5. |  Tšekkoslovakia | 4-1 |  Saksa | Turku |  |

|  | (3-0, 0-0, 1-1)  | (3-0, 0-0, 1-1)  | (3-0, 0-0, 1-1)  | Yleisömäärä: 6 900 |  |
|  |  |  |      | Yleisömäärä: 6 900 |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.5. |  Suomi | 6-2 |  Sveitsi | Turku |  |

|  | (1-1, 1-0, 4-1)  | (1-1, 1-0, 4-1)  | (1-1, 1-0, 4-1)  | Yleisömäärä: 10 600 |  |
|  |  |  |      | Yleisömäärä: 10 600 |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.5. |  Suomi | 3-2 |  Tšekkoslovakia | Turku |  |

|  | (1-0, 2-1, 0-1)  | (1-0, 2-1, 0-1)  | (1-0, 2-1, 0-1)  | Yleisömäärä: 10 400 |  |
|  |  |  |      | Yleisömäärä: 10 400 |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.5. |  Saksa | 3-3 |  Sveitsi | Turku |  |

|  | (0-0, 2-1, 1-2)  | (0-0, 2-1, 1-2)  | (0-0, 2-1, 1-2)  | Yleisömäärä: 7 400 |  |
|  |  |  |      | Yleisömäärä: 7 400 |  |
A-sarja > Pistepörssi

| Paikka | Nimi | Maa | Maali | Syöttö | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mats Sundin |  Ruotsi | 7 | 5 | 12 |
| 2. | Jari Kurri |  Suomi | 6 | 6 | 12 |
| 3. | Valeri Kamenski |  Neuvostoliitto | 6 | 5 | 11 |
|  | Teemu Selänne |  Suomi | 6 | 5 | 11 |
|  | Joe Sakic |  Kanada | 6 | 5 | 11 |
| 6. | Mika Nieminen |  Suomi | 5 | 6 | 11 |
|  | Jeremy Roenick |  Yhdysvallat | 5 | 6 | 11 |
| 8. | Pavel Bure |  Neuvostoliitto | 3 | 8 | 11 |
| 9. | Christian Ruuttu |  Suomi | 7 | 3 | 10 |
| 10. | Thomas Rundqvist |  Ruotsi | 6 | 4 | 10 |
|  | Danton Cole |  Yhdysvallat | 6 | 4 | 10 |
A-sarja > Palkinnot > IIHF:n valitsemat parhaat pelaajat

Maalivahti:  Markus Ketterer
Puolustaja:  Jamie Macoun
Hyökkääjä:  Valeri Kamenski
A-sarja > Palkinnot > Tähdistökentällinen

Maalivahti:  Sean Burke
Puolustajat:  Vjatšeslav Fetisov,  Aleksei Kasatonov
Hyökkääjät:  Valeri Kamenski,  Jari Kurri,  Thomas Rundqvist
[lähde? ]
Euroopan-mestaruus

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | URS | SWE | FIN | TCH | SUI | GER |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Neuvostoliitto | 5 | 4 | 1 | 0 | 24-11 | 9 |  | 5-5 | 3-0 | 6-2 | 3-1 | 7-3 |
|  Ruotsi | 5 | 3 | 2 | 0 | 23-14 | 8 |  |  | 4-4 | 2-1 | 4-3 | 8-1 |
|  Suomi | 5 | 3 | 1 | 1 | 18-8 | 7 |  |  |  | 2-0 | 6-1 | 6-0 |
|  Tšekkoslovakia | 5 | 2 | 0 | 3 | 14-12 | 4 |  |  |  |  | 4-1 | 7-1 |
|  Sveitsi | 5 | 1 | 0 | 4 | 11-19 | 2 |  |  |  |  |  | 5-2 |
|  Saksa | 5 | 0 | 0 | 5 | 7-33 | 0 |  |  |  |  |  |  |
Sijoitukset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   | MM-kisat | EM-kisat |
|  Kultaa:  |  Ruotsi |  Neuvostoliitto |
|  Hopeaa:  |  Kanada |  Ruotsi |
|  Pronssia:  |  Neuvostoliitto |  Suomi |
|   4.   |  Yhdysvallat |  Tšekkoslovakia |
|   5.   |  Suomi |  Sveitsi |
|   6.   |  Tšekkoslovakia |  Saksa |
|   7.   |  Sveitsi |   |
|   8.   |  Saksa |   |
B-sarja

B-sarjaa isännöivät Ljubljana, Bled ja Jenice.
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | ITA | NOR | FRA | POL | AUT | YUG | NED | JPN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Italia | 7 | 7 | 0 | 0 | 49-10 | 14 |  | 4-3 | 5-1 | 2-1 | 5-1 | 13-3 | 13-0 | 7-1 |
|  Norja | 7 | 5 | 0 | 2 | 26-13 | 10 |  |  | 3-2 | 4-2 | 1-3 | 5-1 | 4-0 | 6-1 |
|  Ranska | 7 | 5 | 0 | 2 | 28-18 | 10 |  |  |  | 4-2 | 3-2 | 4-2 | 9-1 | 5-3 |
|  Puola | 7 | 4 | 0 | 3 | 25-15 | 8 |  |  |  |  | 2-1 | 6-3 | 4-1 | 8-0 |
|  Itävalta | 7 | 3 | 1 | 3 | 21-18 | 7 |  |  |  |  |  | 6-1 | 6-4 | 2-2 |
|  Jugoslavia | 7 | 2 | 0 | 5 | 18-36 | 4 |  |  |  |  |  |  | 3-1 | 5-1 |
|  Alankomaat | 7 | 1 | 0 | 6 | 9-40 | 2 |  |  |  |  |  |  |  | 2-1 |
|  Japani | 7 | 0 | 1 | 6 | 9-35 | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Neljä parasta joukkuetta nousi A-sarjaan vuodeksi 1992 ja kaksi parasta joukkuetta suoraan karsintojen ohi vuoden 1992 olympiaturnaukseen.[lähde? ]
C-sarja

C-sarja pelattiin Kööpenhaminassa.
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | DEN | CHN | ROM | BUL | GBR | HUN | PRK | KOR | BEL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tanska | 8 | 7 | 1 | 0 | 71-13 | 15 |  | 2-2 | 8-2 | 7-3 | 3-2 | 8-1 | 11-1 | 15-1 | 17-1 |
|  Kiina | 8 | 6 | 1 | 1 | 44-24 | 13 |  |  | 1-3 | 4-3 | 6-5 | 4-3 | 3-2 | 9-1 | 15-5 |
|  Romania | 8 | 6 | 0 | 2 | 51-22 | 12 |  |  |  | 3-1 | 5-6 | 6-1 | 7-2 | 11-3 | 14-0 |
|  Bulgaria | 8 | 4 | 1 | 3 | 35-26 | 9 |  |  |  |  | 5-4 | 4-3 | 1-1 | 4-2 | 14-2 |
|  Iso-Britannia | 8 | 4 | 1 | 3 | 45-25 | 9 |  |  |  |  |  | 3-3 | 7-2 | 7-1 | 11-0 |
|  Unkari | 8 | 3 | 1 | 4 | 37-32 | 7 |  |  |  |  |  |  | 6-2 | 9-4 | 11-1 |
|  Pohjois-Korea | 8 | 2 | 1 | 5 | 29-35 | 5 |  |  |  |  |  |  |  | 7-0 | 12-0 |
|  Etelä-Korea | 8 | 1 | 0 | 7 | 19-64 | 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7-2 |
|  Belgia | 8 | 0 | 0 | 8 | 11-101 | 0 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Neljä parasta joukkuetta nousi B-sarjaan kaudeksi 1992.
Aiheesta muualla

YLE Elävä arkisto: Kiekkopettymysten klassikko m/1991
Tero Arkiomaa

| Tero Arkiomaa> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. helmikuuta 1968 Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Arkki
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  90 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1985–2005
Seurat:  KalPa JoKP SaiPa Lukko Ässät
Tero Arkiomaa (s. 20. helmikuuta 1968 Helsinki) on  entinen suomalainen jääkiekkoilija. Arkiomaa pelasi uransa aikana 26 A- (tehopisteet 5+4) ja 16 B-maaottelua (4+3). Arkiomaa on yksi kolmesta SM-liiga-pelaajasta, jotka ovat pystyneet tekemään 6 maalia yhdessä ottelussa.
Pelaajaura

Tero Arkiomaa aloitti jääkiekon pelaamisen pääkaupunkiseudulla ja pelasi ensimmäiset aikuisten ottelunsa Tikkurilan Jääveikkojen 1-divisioonajoukkueessa.
Arkiomaa pelasi ensimmäisen SM-liiga-ottelunsa kaudella 1986–1987 Kuopiolaisen KalPan riveissä. Pelattuaan KalPa:ssa vuoteen 1988 asti Arkiomaa siirtyi Joensuun JoKP:n riveihin jossa pelasi yhden kauden 1-divisioonassa sekä yhden kauden SM-liigassa.
Joensuusta Arkiomaa siirtyi Lappeenrantaan ja pelasi SaiPa:n riveissä kauden 1990-91. SaiPa:sta matka jatkui Raumalle jossa Arkiomaa edusti Rauman Lukkoa vuodesta 1991 vuoteen 1996.
Vuonna 1996 Tero Arkiomaa teki ensimmäisen sopimuksensa ulkomaille kun saksalainen Augsburger Panther teki Arkiomaan kanssa sopimuksen. Arkiomaa pelasi Augusburgissa vuoteen 1998 asti jolloin Arkiomaa palasi Suomeen.
Arkiomaan uusi seura Suomessa oli Lukon paikalliskilpailija Ässät Porista. Arkiomaa pelasi Ässissä kauden 1999–2000 loppuun asti jolloin hän palasi pelaamaan ulkomaille, tällä kertaa englantilaisen Newcastle Jestersin riveihin.
Newcastlessa Arkiomaa pelasi yhden kauden verran ja siirtyi seuraavaksi kaudeksi itävaltalaisen Innsbruckin joukkueeseen. Itävallassa pelatun kauden jälkeen Arkiomaa pelasi vielä yhden kauden Englannissa Bracknell Beesin riveissä.
Vuonna 2003 Tero Arkiomaa palasi Suomeen ja alkoi valmentamaan riihimäkeläisen Kiekko-Nikkarit-joukkueen juniorijoukkuetta jossa Arkiomaan oma poika pelasi. Samaan aikaan Arkiomaa palasi jääkiekkokaukaloon ja pelasi kauden 2003–04 loppuun paikallisen Peltosaaren Nikkareiden II-divisioonajoukkueen riveissä tehden 11 ottelussa tehot 10+16=26. Arkiomaa piipahti vielä seuraavalla kaudella Nikkareissa neljän ottelun verran ja lopetti aktiiviuransa keväällä 2005.
Teron veli Tomi on pelannut jääkiekkoa useita kausia Uudenmaan eri joukkueissa alasarjoissa.Teron poika Eetu-Ville, pelaa Saksan kolmannella sarjatasolla, Oberliigassa EC Peitingin joukkueessa.
Seurat

1985–86 TJV (1-divisioona)
1986–88 KalPa (SM-liiga)
1988–89 JoKP, Joensuu (1-divisioona)
1989–90 JoKP, Joensuu (SM-liiga)
1990–91 SaiPa (SM-liiga)
1991–96 Lukko (SM-liiga)
1996–98 Augsburger Panther (Saksa DEL-liiga)
1998–2000 Ässät (SM-liiga)
2000–01 Newcastle Jesters (Iso-Britannia Superleague)
2001–02 Innsbruck EV (Itävallan pääsarja)
2002–03 Bracknell Bees (Iso-Britannia Superleague)
2003–05 Peltosaaren Nikkarit, Riihimäki (2-divisioona)
Timo Orkomaa

Timo Danielo Orkomaa (vuoteen 1934 Åmark; 24. toukokuuta 1907 Tammela – 24. marraskuuta 1989) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja näytelmäkirjailija.
Orkomaan vanhemmat olivat räätäli Toivo Johan Åmark ja ompelija Jenny Maria Kärnä. Hän kävi 1926–1931 Jyväskylän opettajaseminaarin  ja toimi 1930-luvulla opettajana Rautavaaralla.
Teoksia

Nimellä T. Orkomaa:
Mestari Makkonen : yksiosainen huvinäytelmä. Seuranäytelmiä 503. Karisto 1949
Uusi eläinlääkäri : yksiosainen huvinäytelmä. Seuranäytelmiä 546. Karisto 1951
Salama puhemiehenä : tuokio 30-luvulta ; yksinäytöksinen kansannäytelmä. Pellervo 1951
The Killers

| The Killers |
| --- | --- |

 The Killers esiintymässä vuonna 2017
Tiedot
Toiminnassa:  2002–
Tyylilaji:  alternative rock, indie rock, post-punk revival
Kotipaikka:   Las Vegas, Nevada, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Brandon Flowers, laulu, syntetisaattori   Dave Keuning, kitara   Mark Stoermer, basso   Ronnie Vannucci Jr., rummut  
Levy-yhtiö:  Island Records  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Killers on vuonna 2002 perustettu Las Vegasista kotoisin oleva yhdysvaltalainen rockyhtye.
Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ”Mr. Brightside”, ”Somebody Told Me”, ”All These Things That I’ve Done”, ”When You Were Young”, ”Human” ja ”Runaways”.
Historia

Yhtye saavutti suosiota vuonna 2004 julkaistulla Hot Fuss -debyyttialbumillaan, jonka kappaleet käsittelivät yhtyeen kotikaupunkia, Las Vegasia, ja sen glamourintäyteistä imagoa. Levy oli yhteensä 173 viikkoa Yhdistyneen kuningaskunnan virallisella albumilistalla, mikä tekee siitä pisimpään listalla olleen levyn 2000-luvun aikana. Yhdysvalloissa se nousi Billboard 200 -listan sijalle seitsemän.
Seuraavan levyn kirjoittamisesta vastannut laulaja Brandon Flowers on luonnehti Sam's Town -albumia "hengelliseksi omaelämäkerrakseen". Kappaleet käsittelivät vanhanaikaisten amerikkalaisten arvojen nostalgiaa ottaen paljon vaikutteita Bruce Springsteenin tuotannosta. Albumi julkaistiin vuonna 2006, jolloin se sijoittui Billboard 200 -listalla edeltäjäänsä paremmin nousemalla korkeimmillaan toiselle sijalle. Levy sai kriitikoilta ristiriitaisen vastaanoton. Vuosikymmenen lopussa Rolling Stone -lehden lukijat äänestivät sen 2000-luvun aliarvostetuimmaksi levyksi.
B-puolista, julkaisemattomasta materiaalista ja covereista koostuva kolmas albumi Sawdust julkaistiin marraskuussa 2007. Neljäs albumi Day & Age ilmestyi marraskuussa 2008. Se nousi parhaimmillaan Billboard 200 -listan sijalle 6. Yhtyeen musiikkityyli siirtyi Day & Age -albumilla popimman tanssimusiikin suuntaan
The Killersin viides albumi Battle Born julkaistiin vuonna 2012. Se nousi ensimmäisellä viikollaan Billboardin kolmannelle sijalle.
Yhtye esiintyi Suomessa ensimmäisen kerran Helsingin jäähallissa vuonna 2007 ja toisen kerran Helsingin Hartwall Areenalla vuonna 2013. Yhtye oli Seinäjoella järjestettävän Provinssirockin pääesiintyjä kesällä 2017. The Killers esiintyi neljännen kerran Suomessa Helsingin Hartwall Areenalla 24. heinäkuuta 2018.
Jäsenet

Brandon Flowers – laulu, koskettimet
Dave Keuning – kitara
Mark Stoermer –  basso
Ronnie Vannucci – rummut, lyömäsoittimet
Diskografia > Studioalbumit

Hot Fuss (2004)
Sam’s Town (2006)
Day & Age (2008)
Battle Born (2012)
Wonderful Wonderful (2017)
Imploding the Mirage (2020)
Pressure Machine (2021)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yhtyeen virallinen sivusto (englanniksi)
The Killers Myspacessa (englanniksi)
Thyra von Beetzen-Östman

Thyra Elvira von Beetzen-Östman (23. helmikuuta 1872 Tukholma − 18. lokakuuta 1954) oli Suomessa vaikuttanut ruotsalaissyntyinen naisasianainen, ihmisoikeusaktivisti ja kirjailija. Hän toimi muun muassa Naisasialiitto Unionin puheenjohtajana vuosina 1928−1938.
Elämä

Tukholmassa syntynyt Beetzen muutti Helsinkiin vuonna 1899 avioiduttuaan Suomessa työskennelleen ruotsalaisen insinöörin Carl Östmanin kanssa. Helsingin ohella pariskunta asui Pietarsaaressa. Beetzen lähti naisasialiikkeeseen 1920-luvulla. Vuonna 1926 hän julkaisi vastineensa tanskalaisen K. A. Wieth-Knudsenin naisasialiikettä kritisoineeseen teokseen. Beetzenin vastine, Problemet man och kvinna, voitti vuonna 1927 Naisasialiitto Unionilta Adelaïde Ehrnroothin muistorahaston palkinnon. Beetzen kuului Naisasialiitto Unionin ohella muun muassa kansainvälisen Open Door International -naisjärjestön hallitukseen vuosina 1931−1936. Naisasialiitto Unionion puheenjohtajana Beetzen ajoi naisen taloudellista vapauttamista työskentelemällä muun muassa samapalkkaisuuskysymyksen parissa Suomessa. Hän oli myös vuosina 1935 toimintansa aloittaneen Ihmisoikeuksien liiton perustajajäseniä. Jatkosodan käynnistyttyä Beetzen muutti puolisoineen ja lapsineen Ruotsiin, jossa hän kuoli 82-vuotiaana.
Teokset

Problemet man och kvinna : kritisk studie över Wieth-Knudsens bok ”Feminismen”.  Helsingfors:  Rosma, 1926.
Egen väg.  Uppsala:  Universitas, 1951.
Kirjallisuutta

von Alfthan, Märta.: Seitsemän vuosikymmentä Naisasialiitto Unionin historiaa.  Unioni Naisasialiitto, 1966.