stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Internet Explorer
Internet Explorer 9

Internet Explorer 9 esitteli useita uusia ominaisuuksia, kuten uuden nopeamman ja natiivin JScript-moottorin, paremmat web-standardien luontimahdollisuudet sekä täysin laitteistokiihdytetyn selainmoottorin, joka piirtää verkkosivut Direct2D- ja DirectWrite-rajapintoja hyödyntäen. Internet Explorer 9 tukee myös uusia web-standardeja kuten HTML5:tä, CSS3-reunuksia, taustoja ja valintoja sekä SVG 1.1:tä (toinen editio)lähde?.
Selaimesta julkaistiin lähinnä kehittäjille tarkoitettuja Platform Preview -esiversioita noin 8 viikon välein. Neljäs esiversio sai Acid3-testissä 95/100 pistettä, ensimmäisen esiversion saadessa 55 pistettä.
Ensimmäinen Internet Explorer 9:n beetaversio (ja myös Platform Preview 5) julkistettiin 15. syyskuuta 2010. Microsoft tiedotti aiheesta virallisessa Internet Explorer -blogissa. Julkistustapahtuma Beauty of the Web (suom. Verkon kaunotar) järjestettiin 15. syyskuuta Yhdysvaltain San Franciscossa, ja siellä esiteltiin Internet Explorer 9:n beetaversiota.
Internet Explorer 9 on viimeinen versio, joka tukee Windows Vistaa.
Internet Explorer 10

Internet Explorer 10 julkistettiin MIX 2011 -tapahtumassa nelisen viikkoa Internet Explorer 9:n valmistumisen jälkeen. Se toimitettiin Windows 8 Developer Previewin mukana. Kyseisessä käyttöjärjestelmässä on mukana sekä perinteinen että Metro-käyttöliittymässä toimiva yksinkertaistettu versio. Metro-käyttöliittymään perustuva versio ei tue lainkaan plugineita (muun muassa Adobe Flash, Java, Silverlight), vaan vain HTML5:n ominaisuuksia. Internet Explorer 10:n tuki Windowsin kuluttajaversioiden osalta päättyi 12.1.2016. Yrityksissä käytettävien Windows Server 2012- ja Windows Embedded 8 Standard -järjestelmien osalta tuki päättyi 11. helmikuuta 2020.
Haittaohjelmien imitonti

Eräät haittaohjelmat imitoivat Internet Exploreria antaen valheellisia ilmoituksia.
Versiohistoria

Versio 1.0 – elokuussa 1995
Versio 2.0 – marraskuussa 1995
Versio 3.0 – elokuussa 1996
Versio 4.0 – lokakuussa 1997
Versio 5.0 – maaliskuussa 1999
Versio 5.5 – heinäkuussa 2000
Versio 6.0 – lokakuussa 2001
Versio 7.0 – lokakuussa 2006
Versio 8.0 – maaliskuussa 2009
Versio 9.0 – maaliskuussa 2011
Versio 10.0 – lokakuussa 2012
Versio 11.0 – lokakuussa 2013
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Internet Explorer Wikimedia Commonsissa
Internet Explorerin virallinen sivusto (englanniksi)
Internet Explorerin suomenkieliset sivut
Internet Explorerin virallinen blogi (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki
Fate: The Winx Saga

| Fate: The Winx Saga |
| --- | --- |

Tyyli:   Yliluonnollinen  Teinidraama  Fantasia 
Kestoaika:  47-53 minuuttia
Perustuu:  Iginio Straffin sarjaan Winx Klubi
Pääosissa:   Abigail Cowen  Hannah van der Westhuysen  Precious Mustapha  Eliot Salt  Elisha Applebaum  Danny Griffin  Sadie Soverall  Freddie Thorp  Eva Birthistle  Robert James-Collier  Eve Best  Lesley Sharp 
Alkuperämaa:   Englanti
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Netflix ja  Netflix
Esitetty:  22. tammikuuta 2021 – 16. syyskuuta 2022
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  13 (luettelo jaksoista)
Ikäraja:  
Tunnuskappale:  "One Of My Kind" (kausi 1) ja "Darkside" (kausi 2)
Tuotanto
Tuottaja(t):   Jon Finn  Macdara Kelleher  John Keville 
Vastaava(t) tuottaja(t):   Brian Young  Judy Counihan  Kris Thykier  Cristiana Buzzelli  Joanne Lee 
Säveltäjä(t):  Anne Nikit
Leikkaaja(t):   Laura Morrod  Mike Jones  Adam Green 
Tuotantoyhtiö(t):   Archery Pictures  Young Blood Productions  Rainbow S.p.A. (Paramount Global) 
Aiheesta muualla
IMDb
Fate: The Winx Saga on teineille suunnattu draamasarja, joka perustuu Nickelodeonin animaatiosarjaan Winx-klubi, jonka loi Iginio Straffi.  Sen on tuottanut Archery Pictures yhdessä Rainbow'n kanssa, studion, jonka omistavat Iginio Straffi ja Paramount Global. Faten kehitti Brian Young, joka toimii myös showrunnerina ja vastaavana tuottajana.
Iginio Straffi ehdotti ensimmäisen kerran live-action-versiota Winx-klubista vuonna 2011, kun Viacomista (Nickelodeonin omistaja) tuli hänen studionsa osaomistaja ja hän alkoi rahoittaa projektejaan. Ennen kuin Straffi hyväksyi sarjan tuotannon, hän sai kokemusta live-action-televisio-ohjelmista työskennellen tuottajana Nickelodeonin Club 57:ssä.  Faten pääkuvaus alkoi lopulta syyskuussa 2019 Irlannissa.
Tuotannon alussa Nickelodeonin sarjakuvan amerikkalaiset miehistön jäsenet (mukaan lukien Bloomin ääninäyttelijä Molly Quinn) tapasivat Faten tuotantotiimin ja arvioivat pilottikäsikirjoituksen. Rainbown Joanne Lee valvoi myös esitystä vastaavana tuottajana.  Heitä lukuun ottamatta Faten taustalla oleva miehistö on täysin uusi Winx-sarjassa, ja kirjoittajat rekrytoitiin teinidraamoista, kuten Vampyyripäiväkirjat-sarjasta.
Sarjassa on animaatiosarjan hahmoihin perustuva näyttelijäkokoonpano, jonka pääosassa on Abigail Cowen. Kuuden jakson ensimmäinen kausi debytoi Netflixissä 22. tammikuuta 2021 ja sai vaihtelevia arvosteluja.
Toinen kausi julkaistiin 16. syyskuuta 2022. Kuitenkin pari kuukautta tämän jälkeen Netflix ilmoitti, että sarjasta ei ole tulossa enää kolmatta kautta.
Juoni > Kausi 1

Bloom on maasta eli ensimaailmasta kotoisin oleva keiju, jolla on tulivoimia. Hän on vasta hiljattain löytänyt taikavoimansa, aiheuttaen tulivoimillaan lähes oman perheensä kuoleman. Oppiakseen hallitsemaan voimiaan Bloom ilmoittautuu rehtori Farah Dowlingin kutsusta keijujen sisäoppilaitokseen Alfeaan. Koulu sijaitsee yhdessä keijujen asuttaman toismaailman ulottuvuuksista, taianomaisessa Solarian rinnakkaistodellisuudessa. Hän jakaa koulussa Winx-huoneiston valon keijun Stellan, mielen keijun Musan, maan keijun Terran ja veden keijun Aishan kanssa. Ystäviensä avulla Bloom alkaa oppia lisää salaperäisestä menneisyydestään ja voimistaan. Kouluun saapuu myös toinen uusi oppilas, Beatrix, jolla on omat syynsä kiinnostua Alfean koulun hämärästä historiasta. Sillä välin muinaiset olennot, joita kutsutaan palaneiksi, palaavat toismaailmaan uhaten kaikkia Alfeassa.
Juoni > Kausi 2

Koulu alkaa taas uudella lukukaudella Alfean entisen rehtorin Rosalindin alaisuudessa. Poltetut ovat kadonneet, Dowling on "kadonnut" ja opettaja Silva on vangittu maanpetoksesta. Alfea on kasvanut uuden taikuuden, uusien romanssien ja uusien kasvojen kera. Winx-ryhmään liittyy uusi keiju, Terran serkku Flora, joka on myös maakeiju. Mutta kun keijuja alkaa kadota yöllä jäljittömiin, Bloom ja hänen ystävänsä huomaavat varjoissa piilevän vaarallisen uhan. Heidän on pysäytettävä se, ennen kuin se aiheuttaa tuhoa koko toismaailmalle.
Jaksot > Yhteenveto

| Kausi | Kausi | Jaksot | Ensiesitys> Avausjakso | Ensiesitys> Päätösjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 6 | 22. tammikuuta 2021 | 22. tammikuuta 2021 |
|  | 2 | 7 | 16. syyskuuta 2022 | 16. syyskuuta 2022 |
Jaksot > Jaksot > Toinen tuotantokausi

| # | Σ # | Nimi | Ohjaus | Käsikirjoitus | Alkup>  esityspäivä | Tuotanto- koodi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Low-Flying Panic Attack | Ed Bazalgette | Brian Young | 16. syyskuuta 2022 | 296818 |
| 2 | 2 | Taken by the Wind | Ed Bazalgette | Victoria Bata | 16. syyskuuta 2022 | 2J7302 |
| 3 | 3 | Your Newfound Popularity | Sallie Aprahamian | Amanda Rosenberg | 16. syyskuuta 2022 | 2J7303 |
| 4 | 4 | An Hour Before the Devil Fell | Ed Bazalgette | Talia Gonzalez | 16. syyskuuta 2022 | 2J7304 |
| 5 | 5 | Are You a Good Witch or a Bad Witch? | Sallie Aprahamian | Vanessa James Benton | 16. syyskuuta 2022 | 2J7305 |
| 6 | 6 | Poor Unfortunate Souls | David Moore | Shaina Fewell | 16. syyskuuta 2022 | 2J7306 |
| 7 | 7 | All the Wild Witches | David Moore | Gregory Locklear | 16. syyskuuta 2022 | 2J7306 |
Tuotanto > Kehitys

Idea Winx-Klubin live-action-sovituksesta juontaa juurensa vuoteen 2011. Winx-Klubin luoja Iginio Straffi ehdotti live-versiota ensimmäisen kerran toukokuussa 2011, useita kuukausia sen jälkeen, kun Viacomista (Nickelodeonin omistaja) tuli hänen studionsa (Rainbow) osaomistaja. ja alkoi rahoittaa hänen projektejaan. Ischia Global Festissä vuonna 2013 Straffi kertoi, että hän suunnittelee edelleen tuotantoa, jossa "Winx lihassa ja veressä, oikeiden näyttelijöiden esittämänä. Ennemmin tai myöhemmin se tehdään." Straffi oli työskennellyt vain animaatioiden parissa. tuolloin, joten hän siirtyi keskittymään live-actioniin ja työskenteli tuottajana Nickelodeonin live-action-ohjelmassa Club.
Helmikuussa 2016 Iginio Straffi mainitsi, että live-action-elokuvakonseptia harkittiin yhteistyössä Hollywood Gang Productionsin kanssa, mutta projekti ei koskaan edennyt. Maaliskuussa 2018 ideaa käsiteltiin uudelleen televisiosarjana sen jälkeen, kun Netflix tilasi nuorten aikuisten version suoratoistopalveluunsa. Straffi oli mukana suunnittelun alkuvaiheessa, ja hän kieltäytyi Netflixin ehdotuksesta, että mieshahmoille annettaisiin suurempia rooleja.
Pilottijakson käsikirjoituksen jälkeen Nickelodeonin amerikkalaiset sarjakuvan miehistön jäsenet (mukaan lukien Bloomisin ääninäyttelijä Molly Quinn) matkustivat tapaamaan Faten tuotantotiimiä ja tarkistamaan käsikirjoituksen. Francesco Artibani, yksi animaatioversion italialaisista kirjoittajista, tuotiin myös lukemaan tarinaa. Rainbow's Joanne Lee ohjasi ensimmäistä tuotantokautta vastaavana tuottajana.
Faten taustalla olevat kirjailijat ovat täysin uusia Winx-sarjassa, ja heidät on värvätty teinidraamasta, kuten vampyyripäiväkirjoista. Brian Young, joka työskenteli seitsemällä vampyyripäiväkirjojen -kaudella, on Fate: The Winx Sagan luoja ja showrunner. The Guardianin haastattelun mukaan Young päätti "hylätä ulkoasun" sarjakuvan Winx-keijuista, joilla on suuret silmät ja kimaltelevat asut. Hän sanoi: "Katso, minä olen valtava manga-anime-fani... mutta kukaan ei näytä siltä." Joitakin ensimmäisen kauden jaksoja ohjasivat Lisa James Larsson ja Hannah Quinn
Netflix tilasi 18. helmikuuta 2021 sarjan toiseksi tuotantokaudeksi, ja se koostuu kahdeksasta jaksosta.
Tuotanto > Roolitus

Näyttelijöitä alettiin etsimään elokuussa 2019.
20. heinäkuuta 2021 ilmoitettiin, että Flora (Paulina Chávez) lisätään toisella kaudella. Kiistasta huolimatta Applebaum palaa Musana.
Tuotanto > Kuvaukset

Ohjelman kuvaukset alkoivat Wicklowin kreivikunnassa Irlannissa syyskuussa 2019 ja päättyivät 13. joulukuuta. Ensimmäisen kauden tärkeimmät kuvauspaikat olivat Killruddery House ja Ardmore Studios Brayssa.
Toisen kauden kuvaukset aloitettiin Irlannissa heinäkuussa 2021 ja päättyivät lokakuussa 2021.
Tuotanto > Musiikki

Fate: The Winx Sagan musiikin sävelsi Anne Nikitin, ja virallinen soittolista on saatavilla Spotifyssa, sisältäen 33 kappaletta eri artisteilta. Netflix julkaisi myös soittolistan jokaiselle keijulle: Bloom's Fire Playlist, Stella's Light Playlist, Musa's Mind Playlist, Aisha's Water Playlist, Terra's Earth Playlist ja Beatrix's Air Playlist Spotifyssa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Abigail Cowen  | … |  Bloom Peters   |
|  Hannah van der Westhuysen  | … |  Stella   |
|  Precious Mustapha  | … |  Aisha   |
|  Eliot Salt  | … |  Terra Harvey   |
|  Elisha Applebaum  | … |  Musa   |
|  Danny Griffin  | … |  Sky   |
|  Sadie Soverall  | … |  Beatrix   |
|  Freddie Thorp  | … |  Riven   |
|  Eva Birthistle  | … |  Vanessa Peters   |
|  Robert James-Collier  | … |  Saul Silva   |
|  Eve Best  | … |  Farah Dowling   |
|  Lesley Sharp  | … |  Rosalind   |
|  Paulina Chavez  | … |  Flora   |
|  Theo Graham  | … |  Dane   |
|  Josh Cowdery  | … |  Mike Peters   |
|  Alex Mcqueen  | … |  Professor Harvey   |
|  Harry Mitchell  | … |  Callum   |
|  Jacob Dudman  | … |  Sam Harvey   |
|  Kate Fleetwood  | … |  Kuningatar Luna   |
|  Ken Duken  | … |  Kuningas Andreas   |
|  Brandon Grace  | … |  Grey   |
|  Éanna Hardwicke  | … |  Sebastian   |
|  Jayden Revri  | … |  Devin   |
Ernesti

| Ernesti |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  13. maaliskuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Erno, Ernest, Änsti, Ärnesti
Vastineita eri kielissä:  Ernst, Ernesto, Arnost
Nimen alkuperä:  Ernst
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ernesti on suomalainen miehen etunimi.
Ernesti on lähtöisin saksalaisesta Ernst-nimestä, joka tarkoittaa 'totista', 'ankaraa'. Nimi on esiintynyt suomenkielisessä nimipäiväkalenterissa vuosina 1908–1928 ja uudelleen vuodesta 1973.
Maaliskuuhun 2025 mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 983 miestä on saanut nimekseen Ernesti.
Tunnettuja Ernestejä

Ernesti Aarnio (1877–1938), kirkkoherra, lääninrovasti, kansanedustaja (kokoomus)
Ernesti Forsman (1843–1922), senaattori
Ernesti Hentunen (1885–1951), poliitikko
Ernesti Luoma (1856–1930), rovasti, kuurojen opettaja ja kuurojen koulun johtaja
Ernesti Palen (k. 1918), lappeenrantalainen punakaartilainen
Ernesti Rainesalo (1864–1929), senaattori
Ernesti Suolahti (1873–1948), lyseon lehtori, everstiluutnantti ja suojeluskuntapiirin päällikkö
Bašar al-Assad

| Bašar al-Assad |
| --- | --- |
 Bašar al-Assad vuonna 2024.
Syyrian presidentti
 17. heinäkuuta 2000 – 8. joulukuuta 2024  
Pääministeri:  Muhammad Mustafa Mero Muhammad Naji al-Otari Adel Safar Riyad Farid Hijab Omar Ibrahim Ghalawanji Wael Nader al-Halqi Imad Khamis Hussein Arnous
Varapresidentti:  Abdul Halim Khaddam Zuhair Masharqa Farouk al-Sharaa Najah al-Attar
Edeltäjä:  Hafiz al-Assad
Seuraaja:  Ahmed al-Šaraa
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. syyskuuta 1965 (ikä 59) Damaskos, Syyria
Ammatti:  silmälääkäri
Puoliso:  Asma al-Assad
Tiedot
Puolue:  Baath-puolue
Uskonto:  alaviitti
 Nimikirjoitus
Bašar al-Assad (arab. بشار الأسد‎, Baššār al-ʾAsad; s. 11. syyskuuta 1965 Damaskos) on syyrialainen poliitikko, joka toimi Syyrian arabitasavallan presidenttinä ja Syyrian Baath-puolueen sihteerinä vuosina 2000–2024. Hän on 1971–2000 hallinneen presidentti Hafiz al-Assadin poika ja tunnettu hirmuhallitsija. Assadin perhe kuuluu šiialaisiin alaviitteihin, joita on noin 11 prosenttia maan asukkaista. Hän on naimisissa Britanniassa syntyneen Asma Akhrasin kanssa. Al-Assad syrjäytettiin vallasta joulukuussa 2024. Tämän jälkeen hän sai perheineen turvapaikan Venäjältä ja asettui Moskovaan.
Nuoruus ja koulutus

Bašar al-Assad on Syyrian presidentin Hafiz al-Assadin poika. Bašar al-Assad kävi ranskalais-arabialaista koulua Damaskoksessa. Hän opiskeli lääketiedettä erikoistuen silmätautioppiin. Vuonna 1988 hän palveli Tishrinin sotilassairaalassa Damaskoksessa ja valmistui 1992, minkä jälkeen hän jatkoi lääketieteen opintojaan Britanniassa.
Assad harrasti opiskelujensa ohessa muun muassa purjelautailua ja lentopalloa. Hänen arvellaan tutustuneen tuolloin myös tulevaan vaimoonsa, brittiläissyntyiseen entiseen investointipankkiiriin Asma al-Assadin. Bašarin veli Basil al-Assad oli isä-Hafizin ensimmäinen vaihtoehto seuraajakseen. Tilanne kuitenkin muuttui, kun Basil kuoli auto-onnettomuudessa Syyriassa vuonna 1994. Bašar al-Assad kutsuttiin takaisin Syyriaan, ja hän meni Homsin sotilasakatemiaan ja ylennettiin everstiksi tammikuussa 1999.
Valinta presidentiksi

Kun Bašarin isä, presidentti Hafiz al-Assad kuoli 10. kesäkuussa 2000, parlamentti muutti perustuslakia vain muutamia tunteja kuoleman jälkeen. Presidentin vaadittua ikää alennettiin 40 vuodesta Bašarin ikään 34:ään. Hänet valittiin 18. kesäkuuta Baath-puolueen johtoon ja pari päivää myöhemmin puolue ehdotti häntä presidentiksi. Parlamentti hyväksyi nimityksen, ja asiasta pidettiin 10. heinäkuuta kansanäänestys. Assad oli ainoa ehdokas, ja hän sai 97,29 prosenttia äänistä. Assad valittiin myöhemmin uudestaan presidentiksi kolme kertaa vuosina 2007, 2014 ja 2021.
Tultuaan valituksi presidentinvirkaan Assad lupasi taloudellisia ja poliittisia uudistuksia. Häneen kohdistettiin Syyriassa ja länsimaissa positiivisia odotuksia, sillä hän oli nuori, kouluttautunut ja länsimaissa asunut. Tämän perusteella hänen uskottiin jopa muuttavan Syyrian asemaa autoritaarisena valtiona, jossa turvallisuus- ja tiedusteluelimet valvoivat. Assad lupasikin virkaanastujaispuheessaan talouden liberalisointia ja poliittisia uudistuksia. Hän kuitenkin kertoi pitävänsä länsimaista demokratiaa epäsopivana Syyriaan.
Assadin valtaannousua seurasi niin sanottu Damaskoksen kevät, jonka aikana tehtiin varovaisia keskustelunavauksia. Assad vapautti satoja poliittisia vankeja ja sulki pahamaineisen al-Mazzan vankilan. Poliittinen liikehdintä kuitenkin tuotiin vuoden kuluessa päätökseen pidätyksin, vaikkakin paljon pienemmässä mittakaavassa kuin ennen. Liennytykset jäivät lyhytaikaisiksi, sillä maan hallinnossa oli edelleen runsaasti kovan linjan edustajia. Arabikevään 2011 levottomuuksien levitessä Syyriaan omaksui al-Assad heti kovan linjan vastaamalla puhjenneisiin mielenosoituksiin väkivallalla.
Suhteet ulkomaailmaan

Bašar al-Assad pyrki parantamaan Syyrian suhteita Egyptiin ja Turkkiin ja ehdotti Israelille neuvotteluja miehitettyjen Golanin kukkuloiden asemasta. Hän vieraili Ankarassa, vaikka Turkki pitää hallussaan kiistelyä Hatayn aluetta. Bašarilla ei myöskään ollut isänsä traumaattisia kokemuksia vuosilta 1967 ja 1973, ja hän ilmoitti olevansa valmis normaaleihin suhteisiin Israelin kanssa.lähde?
Vielä 1990-luvulla vieraillessaan Kuwaitissa Bašar al-Assad oli nimittänyt Saddam Husseinia ”pedoksi”, mutta kun Yhdysvaltain johtaman liittouman hyökkäys Irakiin lähestyi, Syyria lähensi edelleen välejään maan kanssa ja toimitti aseapua. Irakin sodan vastustus nosti hallinnon suosiota kotimaassa ja lähialueilla mutta teki maasta Yhdysvaltain silmätikun. Yhdysvallat syytti Syyriaa terrorismin tukemisesta ja kemiallisten aseiden valmistuksesta.lähde?
Assad pyrki parantamaan Syyrian suhteita Eurooppaan. Ranskan presidentti Nicolas Sarkozy kutsui hänet kesän 2008 Euroopan unionin Välimeren kokoukseen, jossa hän tapasi myös Saksan liittokansleri Angela Merkelin. Assad oli myös kunniavieraana Bastiljin päivän paraatissa Ranskassa. Kun Venäjän ja Yhdysvaltain suhteet huononivat elokuussa 2008 Georgian sodan vuoksi, Assad matkusti Moskovaan, jossa hän tarjosi Venäjälle Tartusin laivastotukikohdan laajentamista Syyriassa sekä ohjuksien sijoittamista maahan vastineeksi Yhdysvaltain tutkalle ja ohjustukikohdalle Tšekissä ja Puolassa.lähde?
Vuonna 2015 Bašar al-Assad pyysi virallisesti apua Venäjältä hänen hallintonsa kärsiessä tappioita Syyrian sisällissodassa. 26. elokuuta solmittiin sopimus Venäjän sotilaallisesta tuesta. Venäjä sai käyttöönsä Hmeimimin lentotukikohdan ja Tartusin laivastotukikohtaa laajennettiin sodan kuluessa.
Libanon ja Hizbollah

Entinen Libanonin pääministeri Rafik Haririn kuoli Beirutissa autopommi-iskussa 14. helmikuuta 2005. Tapahtuneesta syytettiin Syyriaa, ja maa joutui Yhdysvaltain voimakkaiden syytösten kohteeksi ja joutui vetämään joukkonsa Libanonista. Lokakuun 2005 YK:n Detlev Mehlisin raportti nimesi syyllisiksi korkea-arvoisia Syyrian ja Libanonin johtajia, mukaan lukien Bašar al-Assadin veljen Mahir al-Assadin ja sisaren Bušra al-Assadin aviomiehen Asif Šaukatin, joka on tiedustelupalvelun päällikkö.lähde?
Israelin mukaan Syyria tukee Hizbollahin joukkoja. Israelin puolustusvoimien aloittaessa hyökkäyksen Gazaan kesäkuussa 2006, Israelin ilmavoimien koneet lensivät provokatiivisesti presidentin kesäpalatsin ylitse. Tämä ei ollut ensimmäinen kerta, sillä elokuussa 2003 sotakoneet lensivät niin matalalla, että palatsin ikkunat särkyivät.
Syyrian sisällissota

Tunisiasta alkanut arabikevään kuohunta levisi Syyriaankin. Assad yritti pienin myönnytyksin turhaan etsiä poliittista ratkaisua. Syntyi rauhanomaisia mielenosoituksia ja väkivaltaisia mellakoita, joihin virkavalta vastasi muun muassa ampumalla kovilla. Kansannousu muuttui asteittain sisällissodaksi, johon tuli mukaan eri ryhmittymiä.
Syyrian sisällä Assadia ovat tukeneet muun muassa monet kristityt, kurdit ja keskiluokkaiset sunnit, jotka pelkäävät kapinallisten luovan islamilaisen tasavallan.
Assadin hallitus on menettänyt joidenkin alueiden hallinnan eri kapinallisryhmille, mutta on yhä vallassa. Assadin mukaan Syyria on sodassa lännen tukemia terroristeja vastaan.
Assadia on syytetty ulkomailla siitä, että hallituksen armeija ja siihen kytköksissä olevat järjestöt pidättivät, käyttivät nälkäasetta, kiduttivat, tekivät joukkomurhia, pommittivat siviilien asuinalueita tavanomaisin ja joskus kemiallisin asein. Assad kiisti julkisesti esimerkiksi tynnyripommien käytön siviilejä vastaan.
Assadia ovat vastustaneet avoimesti muun muassa Yhdysvallat, Britannia, Ranska, Saksa, Australia ja Japani. Monet arabimaat ovat tukeneet kapinallisia. Suurvalloista Assadia ovat tukeneet Venäjä ja Kiina, jotka molemmat vastustavat mahdollista Yhdysvaltojen kasvavaa vaikutusvaltaa alueella. Myös Iran tukee Assadia.
Assad piti tammikuussa 2013 televisioidun puheen Damaskoksen täydessä Oopperatalossa. Hän syytti ulkomaita rikollisjoukkioiden ja terroristien rahoittamisesta ja vaati kansalaisia ponnistelemaan ulkomailta tulevan hyökkäyksen torjumiseksi. Assad vaati ulkomaita lopettamaan terroristien tukemisen. Assadin mukaan kriisin jälkeiseen hallintoon ei oteta niitä, jotka ovat pettäneet Syyrian. Puhe sai monipuolisen ja ristiriitaisen vastaanoton.
Iranin tukema Hizbollah auttoi Assadia taistelussa kapinallisia vastaan vuonna 2013. Samana vuonna Assad suostui luovuttamaan maan kemialliset aseet Yhdysvaltain uhattua maata ilmaiskuilla.
Vuonna 2013 Syyriassa ja Irakissa nousi al-Qaidasta irtautunut ääri-islamilainen Isis, joka pyrki luomaan islamilaisen valtion, kalifaatin. Järjestö oli tosin toiminut Syyriassa kapinallisten liittolaisena sodan alusta asti. Isisin voittokulku johti siihen, että länsimaat ja YK ovat hieman lieventäneet Assadin vastaisia kantojaan.
8. joulukuuta 2024 kapinalliset valtasivat Damaskoksen ja julistivat Bašar al-Assadin hallinnon kaatuneen. Assad lähti Damaskoksen kansainväliseltä lentokentältä   varhaisina aamun tunteina yksityisellä lentokoneella Venäjän hallitsemaan Hmeimimin lentotukikohtaan, Latakian rannikkokaupunkiin, ja sieltä Moskovaan , minkä jälkeen kentälle sijoitetut hallituksen joukot erotettiin tehtävistään. Al-Assadin lentokone teki U-käännöksen matkalla Damaskoksesta Syyrian hallinnon hallussa oleville alueille ja katosi tutkasta. Al-Assadin huhuttiin kuolleen lento-onnettomuudessa tai paenneen Syyriasta. Illalla 8. joulukuuta al-Assadin vahvistettiin olevan Venäjällä.
Yksityiselämä ja perhe

Bašar al-Assadin isä oli Syyrian itsevaltaisena presidenttinä lähes 30 vuotta vuosina 1971–2000 toiminut kenraali Hafiz al-Assad. Isän kuoltua vuonna 2000 Bašarista tuli presidentti. Hänen äitinsä Anisa Makhlouf kuoli vuonna 2016 Damaskoksessa. Bašar on yksi vanhempiena viidestä lapsesta, joista vanhin on tytär ja muut poikia. Veljeksistä kaksi on kuollut. Bašarin nuorempi veli Maher al-Assad on korkeassa asemassa Syyrian asevoimissa ja hallinnossa ja tunnettu kovista otteistaan.
Silmälääkäriksi Damaskoksessa valmistunut Bašar tapasi nykyisen vaimonsa Asma al-Assadin ilmeisesti Lontoossa suorittaessaan silmätautiopin jatko-opintoja 1990-luvun alussa. Asma al-Assad on syntynyt ja kasvanut Britanniassa, mutta hänen molemmat vanhempansa ovat syyrialaisia. Asma al-Assad on suorittanut Lontoossa yliopistotutkinnon ja työskennellyt investointipankkiirina. Pariskunnalla on kolme lasta. Ennen Syyrian sisällissotaa presidentin puoliso Asma al-Assad sai huomiota edistyksellisillä ajatuksillaan ja hyväntekeväisyystyöllään. Asma esiintyi jopa muotilehti Voguen kansikasvona maaliskuussa 2011 juuri ennen Syyrian sisällissodan puhkeamista.
Kunnianosoituksia

Kunnialegioonan suurristi (Ranska, 2001; luopui 2018)
Ruhtinas Jaroslav Viisaan ritarikunnan I luokka (Ukraina, 2002; poistettiin 2023)
Zayedin ritarikunta ketjulla (Yhdistyneet Arabiemiraatit, 2008)
Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta ketjulla (Suomi, 2009)
Italian tasavallan ansioritarikunta ketjulla (Italia, 2010; poistettiin 2012)
Etelän Ristin ritarikunta ketjulla (Brasilia, 2010)
Setripuun ritarikunnan suurristi (Libanon, 2010)
al-Assad Venäjän presidentti Vladimir Putinin kanssa Syyriassa vuonna 2020.
al-Assad Iranin hengellisen johtajan Ali Khamenein kanssa Iranissa vuonna 2018.