stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Las Plassas
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Las Plassas Wikimedia Commonsissa
Etelä-Sardinian maakunta
Arbus | Armungia | Ballao | Barrali | Barumini | Buggerru | Burcei | Calasetta | Carbonia | Carloforte | Castiadas | Collinas | Decimoputzu | Dolianova | Domus de Maria | Domusnovas | Donori | Escalaplano | Escolca | Esterzili | Fluminimaggiore | Furtei | Genoni | Genuri | Gergei | Gesico | Gesturi | Giba | Goni | Gonnesa | Gonnosfanadiga | Guamaggiore | Guasila | Guspini | Iglesias | Isili | Las Plassas | Lunamatrona | Mandas | Masainas | Monastir | Muravera | Musei | Narcao | Nuragus | Nurallao | Nuraminis | Nurri | Nuxis | Orroli | Ortacesus | Pabillonis | Pauli Arbarei | Perdaxius | Pimentel | Piscinas | Portoscuso | Sadali | Samassi | Samatzai | San Basilio | San Gavino Monreale | San Giovanni Suergiu | San Nicolò Gerrei | San Sperate | San Vito | Sanluri | Santadi | Sant’Andrea Frius | Sant’Anna Arresi | Sant’Antioco | Sardara | Segariu | Selegas | Senorbì | Serdiana | Serramanna | Serrenti | Serri | Setzu | Seui | Seulo | Siddi | Siliqua | Silius | Siurgus Donigala | Soleminis | Suelli | Teulada | Tratalias | Tuili | Turri | Ussana | Ussaramanna | Vallermosa | Villacidro | Villamar | Villamassargia | Villanova Tulo | Villanovaforru | Villanovafranca | Villaperuccio | Villaputzu | Villasalto | Villasimius | Villasor | Villaspeciosa
Kyynelten tie

Kartta viiden sivistyneen heimon pakkosiirroista perinteisiltä mailtaan Intiaaniterritorioon.
Kyynelten tie on nimitys 1830-luvun niin sanottuja viittä sivistynyttä heimoa (cherokeet, creekit, chickasaw’t, choctaw’t ja seminolet) koskeneelle pakkosiirolle Mississippijoen länsipuolen Intiaaniterritorioon (nykyisessä Oklahomassa) vuonna 1830 säädetyn  Indian Removal Act -lain nojalla. Siirtoon liittyi erilaisia lupauksia maaomistuksesta ja korvauksista, joita ei lopulta toteutettu tai jotka toteutettiin vain osittain.
Arvellaan, että muuttoon pakotetuista noin 100 000:sta intiaanista 15 000 kuoli.
Tausta

Yhdysvallat oli vallannut eri intiaanikansojen maita itselleen useammalla eri tavalla. Intiaanien kanssa saatettiin solmia sopimuksia, joilla nämä suostuivat luopumaan maistaan. Joissain tapauksissa keinona oli esimerkiksi intiaanipäällikköjen juottaminen humalaan, jolloin nämä saatiin allekirjoittamaan sopimuksia, joihin he eivät muuten olisi taipuneet. Intiaanikansojen kanssa solmitut maita koskevat sopimukset eivät aina pitäneet, vaan jo solmittuja sopimuksia seurasivat vaatimukset lisämaiden luovuttamisesta uusien sopimuksien kautta. Siirtolaiset eivät aina sopimuksista piitanneet, vaan heitä asettui intiaanien maille. Intiaaneja vastaan käytiin myös suoria sotia, joiden kautta heidän maansa vallattiin. Monesti myös yhdysvaltalaisten perustamat kauppa-asemat myivät intiaaneille tavaraa velaksi, ja jos velkaa ei maksettu, intiaanien maita takavarikoitiin.
Presidentti Andrew Jacksonin kaudella syntyi ajatus intiaanien pakkosiirtämisestä länteen siirtolaisten tieltä. Vuonna 1830 Jackson vei läpi kongressissa lain (Indian Removal Act), jonka mukaan Mississippijoen länsipuolelle perustettaisiin niin sanottu Intiaaniterritorio, jonne joen itäpuolella vielä olevat intiaanit siirrettäisiin. Laki sisälsi oikeuden maaomaisuuteen alueella, vuotuiskorvaukset, sekä tukea esimerkiksi kirkkojen tai koulujen rakentamiseen. Alun perin tarkoitus oli, että territorio käsittäisi koko joen länsipuolisen alueen, mutta siirtolaisasutuksen levitessä jo tällekin alueelle Intiaaniterritorioksi tarkoitettu alue supistui käsittämään suurin piirtein nykyisen Oklahoman osavaltion.
Kyynelten tie > Choctaw’t

Choctaw’t olivat ensimmäinen lain nojalla pakkosiirretyistä intiaanikansoista. Choctaw’t olivat jo entuudestaan menettäneet suuren osan maistaan Georgiassa ja Mississippin osavaltioissa useissa sopimuksissa Yhdysvaltojen kanssa. Siirrot alkoivat vuonna 1820 solmitun Doaks Standin sopimuksen nojalla. Sopimuksen oli allekirjoittanut vain osa choctaw’ien päälliköistä, jolloin Oklahomaan quapaweilta saaduille maille heistä siirtyi aluksi vain sopimuksen allekirjoittaneet. Choctaw’ien maat Intiaaniterritoriossa määriteltiin tarkemmin Washington Cityn sopimuksella vuonna 1825. Perinteisille mailleen jääneet choctaw’t yrittivät estää maidensa menetyksen teettämällä oman perustuslakinsa amerikkalaiseen tapaan. Mississippin osavaltio lakkautti kuitenkin heidän hallituksensa vuonna 1829 ja liitti heidän maansa osavaltioon.
Hankalien neuvottelujen jälkeen vuonna 1830 solmittiin vielä Dancing Rabbit Creekin sopimus vuonna 1830, jolla choctaw’t luopuivat virallisesti maistaan. Vuonna 1831 armeija marssitti heistä suurimman osan 885 kilometrin marssin verran Intiaaniterritorioon. 14 000 marssiin osallistuneesta choctaw’sta neljännes kuoli huonosti järjestetyn marssin aikana. Vuosina 1854–1857 territorioon marssitettiin vielä 4 500 choctaw’ia. Mississippiin heitä jäi lopulta noin 6 000.
Kyynelten tie > Cherokeet

Cherokeet menettivät maansa Georgiassa samaan tapaan kuin choctaw’t. Heidän mailtaan oli löytynyt kultaa, mikä sai Georgian osavaltion vaatimaan heidän maitaan itselleen. Cherokeet yrittivät estää maidensa viemisen oikeudessa. He hävisivät juttunsa liittovaltion korkeimmassa oikeudessa Fletcher v. Peck vuonna 1810 ja Georgian osavaltion korkeimmassa oikeudessa vuonna 1830. Molemmissa tapauksissa oikeudenkäynnin lopputulos oli, että liittovaltio tai osavaltio ei tunnustanut cherokeiden oikeutta maihinsa. Oikeustaistelut jatkuivat cherokeiden valittaessa osavaltion päätöksestä. Vuonna 1832 korkein oikeus antoi uuden päätöksen, jonka mukaan Georgia omisti maat, mutta cherokeet ovat "Yhdysvalloista riippuvaisia kotimaisia kansakuntia" ja silti kuten ulkomainen valtio, joka ei ole Yhdysvaltojen tai osavaltion alainen. Päätös ei estänyt lopulta pakkosiirtoa Jacksonin politiikan mukaan. Korkeimmalla oikeudella ei ollut valtuuksia vaatia päätöksiensä täytäntöönpanoa.
Cherokeet eivät olleet oman kansansa sisällä yksimielisiä siirron mielekkyydestä. Vuonna 1835 siirtoa kannattaneet cherokeet solmivat New Echotan sopimuksen, jolla he luopuivat maistaan uusia, Intiaaniterritoriosta saatavia maita vastaan. Armeija aloitti noin 16 000:n cherokeen siirron keväällä 1838. Jälleen noin neljännes osallistuneista kuoli pitkällä marssilla, jonka cherokeet tunsivat nimellä ”tie, jolla he itkivät” (kyynelten tie).
Kyynelten tie > Creekit, chickasaw’t ja seminolet

Alabaman ja Mississippin creekit eivät tehneet heitä muuttamaan pakottavaa sopimusta. Vuonna 1832 heidät oli kuitenkin saatu palstoittamaan omat maansa yksityisille omistajille. Osa jäi palstoilleen valkoisten siirtolaisten joukkoon. Monet päätyivät kuitenkin myymään tilansa lähes pilkkahintaan valkoisille. Usein ostoja edesauttoivat viranomaiset. Maattomat ja köyhät creekit joutuivat siirtymään Intiaaniterritorioon, jonne he perustivat perustuslaillisen hallintomuodon vuonna 1867.
Chickasaw’t olivat menettäneet maitaan useissa sopimuksissa vuosina 1805, 1816 ja 1818. Vuonna 1835 he solmivat vielä sopimuksen, jolle he menttivät viimeiset maansa Mississippin itäosassa. Vuonna 1837 noin 3 000 Chickasawia siirrettiin Intiaaniterritorioon. Osa kuoli, mutta siirto onnistui paremmin kuin esimerkiksi cherokeiden kyynelten tie. Chickasaw’t asettuivat pääasiassa choctawien maiden länsiosaan.
Seminolet asuttivat osia Floridasta. Yhdysvallat oli pakkokeinoin ostanut alueen Espanjalta vuonna 1819. Seminoleja ei kuitenkaan ollut vielä kukistettu sotilaallisesti. Vuonna 1832 joukko seminolepäällikköjä solmi Yhdysvaltojen kanssa niin sanotun Paynen maihinnousun sopimuksen, jolla seminolet saivat kolme vuotta aikaa muuttaa creekien mukaan Intiaaniterritorioon. Osa seminoleista vastusti kuitenkin sopimusta, mikä johti seminolesotiin Yhdysvaltojen kanssa. Vain 400 seminolea lähti vuonna 1835, mutta noin 5 000 jäi sotimaan Yhdysvaltoja vastaan. Katkeran toisen seminolesodan päätteeksi vuonna 1842 heistä saatiin siirrettyä edelleen noin 5 000, mutta Floridaan jäi edelleen vielä sotaa jatkaneita. Vuosina 1855–1858 käytiin kolmas seminolesota, jonka jälkeen saatiin siirrettyä vain sata seminolea. Floridaan jäi pieni joukko seminoleja, joita ei saatu koskaan kukistettua sodissa. Vuonna 1955 solmitulla sopimuksella he saivat viimein oman reservaattinsa Floridassa.
Seminolejen ohella omille mailleen oli jäänyt vielä muitakin pieniä joukkoja pakkosiirretyistä kansoista. Joukko Pohjois-Carolinan cherokeita sai lopulta samaan tapaan oman reservaattinsa ja joukko choctaweja Mississippissä. Pakkosiirroista, sopimuksista ja lupailuista huolimatta siirtolaisasutus levisi ennen pitkää myös Intiaaniterritorioon. Myöskään luvattuja korvauksia ei joko saatu tai ne maksettiin vain osittain.
Elizabeth "Betsy" Brown, kyynelten tiehen osallistunut cherokee valokuvassa.
Kyynelten tiellä kuolleiden cherokeiden muistomerkki New Echotassa Georgiassa.
Kuristainen

| Kuristainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Petäjävesi
Koordinaatit:  62°13′50″N, 25°13′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Petäjäveden alue (14.53)
Laskujoki:  oja Petäjäveteen 
Järvinumero:  14.531.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,6 m  
Pituus:  540 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  1,198 km  
Pinta-ala:  3,681 ha  
Tilavuus:  0.000043 km³ 
Keskisyvyys:  1,16 m  
Suurin syvyys:  2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuristainen 
Kuristainen  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Karikonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 540 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 42 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys on 2,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Petäjäveden alueella (14.53), jonka Petäjäveden lähialueeseen (14.531) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,6 metriä mpy.
Kerttukutoja

| Kerttukutoja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kutojat Ploceidae
Suku::  Kutojat Ploceus
Laji::  luteolus
Kaksiosainen nimi
 Ploceus luteolus  (Lichtenstein, 1823) 
Katso myös
   Kerttukutoja Wikispeciesissä   Kerttukutoja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kerttukutoja (Ploceus luteolus) on kutojien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kerttukutojaa tavataan Afrikan länsi-, keski- ja itäosissa. Sen kannankehitys on vakaa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kauppa

Kauppa  voi tarkoittaa seuraavia asioita:
kauppasopimus, jolla jotakin ostetaan tai myydään
kaupankäynti, tavaroiden ostoon ja myyntiin keskittynyt toimiala
vähittäiskauppa
tukkukauppa
huutokauppa
myymälä, tavaroiden myyntiin keskittynyt yritys tai yrityksen toimipiste, esimerkiksi  päivittäistavarakauppa
lähikauppa, erityisesti elintarvikkeita myyvä pienehkö yritys
tavaratalo
elintarvikeliike, kutsutaan puhekielessä usein ruokamarketiksi tai ruokakaupaksi
market tai marketti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kauppa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kardioidi

Vierivän ympyrän muodostama kardioidi.
Kardioidi.
Kardioidi (kreikan sanasta καρδία ’sydän’) on tasokäyrä, jonka piirtää ympyrän kehälle laitettu piste kun ympyrä vierii samansäteisen ympyrän kehää pitkin. Se on limaçon-käyrän erikoistapaus (r = d) ja se voidaan määritellä yksikulmaiseksi episykloidiksi. Se on tyypiltään sinimuotoinen spiraali ja käänteinen käyrä paraabelille.
Yhtälöt

Käyrän nollapiste sijaitsee paikallaan pysyvän ympyrän keskipisteessä. Jos ympyrän keskipiste on origossa ja sen säde on a, kardioidin parametriesitys on:
Sama kompleksitasossa:
Jos parametri t eliminoidaan yhtälöstä, saadaan kardioidin yhtälöksi
tai kompleksitasossa
Mittasuhteet

Kardioidin sulkema alue voidaan laskea polaariesityksellä:
ja myös kardioidin kaaren pituus voidaan laskea tarkasti. Kokonaispituus L on:
Mandelbrotin joukon keskiosa on kardioidi.
Kaupinlampi

Kaupinlampi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kaupinlampi, järvi Ilomantsissa
Kaupinlampi, järvi Kouvolassa
Kaupinlampi, järvi Lappeenrannassa
Kaupinlampi, järvi Mäntyharjulla
Kaupinlampi, järvi Pieksämäellä
Kaupinlampi, järvi Rovaniemen Kaupinojassa
Kaupinlampi, järvi Rovaniemen Kaupinvaaran lähellä
Kaupinlampi, järvi Simossa
Kaupinlampi, järvi Suomussalmella
Kaupinlampi, järvi Suonenjoella
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaupinlampi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kardinaalitangara

| Kardinaalitangara |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tangarat Thraupidae
Suku::  Calochaetes
Laji::  coccineus
Kaksiosainen nimi
 Calochaetes coccineus  (Sclater, 1858) 

Katso myös
   Kardinaalitangara Wikispeciesissä   Kardinaalitangara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kardinaalitangara (Calochaetes coccineus) on tangaroihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikassa.
Koko ja ulkonäkö

Kardinaalitangara kasvaa 17–18 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat hieman toisistaan ulkonäöltään. Lajin koiraan pää ja selkä ovat punaiset. Silmienympärystä, kurkku ja rinnan yläosa ovat mustat. Myös siivet ovat mustat. Kardinaalitangarakoiraan alarinta ja vatsa ovat punaiset. Naaraskardinaalitangara on väriltään vaaleampi ja oranssimpi. Naaraalla ei ole mustaa ylärintaa.
Levinneisyys ja elintavat

Kardinaalitangaraa tavataan Andien itärinteiltä Kolumbiasta Peruun. Lajin elinympäristöä ovat kosteat metsät ja niiden reunamaat. Se liikkuu muutaman linnun ryhminä, ja liittyy usein sekaparviin. Kardinaalitangaran ravintoa ovat hyönteiset ja erityisesti muurahaispuiden (Cecropia) hedelmät.
Lahtikko

Alkuperäinen Lahtikko ja oluttölkki.
Lahtikko oli vuosina 1978–1989 markkinoilla ollut Mallasjuoman juomakori, johon mahtui 12 kappaletta 0,33 tai 0,5 litran virvoitusjuomapulloa. ABS-muovista valmistettuja koreja valmisti lahtelainen Upo Muoviteollisuus.
Lahtikon erikoisuus on keskellä koria oleva kantokahva, joka teki sen kantamisesta helppoa verrattuna perinteiseen 24 pullon juomakoriin. Oranssin värinen Lahtikko oli toiselta sivultaan avoin, jonka ansiosta pulloja pystyi ottamaan myös päällekkäin pinottujen korien alimmaisista koreista. Lisäksi avoimen sivun ansiosta näki helpommin, mitä juomaa kori sisältää. Lahtikossa oli myös oma lokero jokaiselle pullolle, joten ne eivät koria kannettessa kilisseet toisiaan vasten. Täysine pulloineen kori painoi 8,8 kiloa. Perinteistä juomakoria kevyemmän painonsa vuoksi sitä markkinoitiin erityisesti perheenäideille.
Alko ei hyväksynyt oluen myyntiä Lahtikossa, koska piti kätevästi kannettavaa juomakoria alkoholipolitiikan vastaisena. Se katsoi korin pienen koon rohkaisevan ihmisiä juomaan 12 pulloa kerralla. Lahtikot poistuivat markkinoilta Hartwallin ostettua Mallasjuoman vuonna 1988, jonka jälkeen niiden käyttö lopetettiin vuotta myöhemmin.
Vuonna 2017 Hartwall toi markkinoille uuden version alkuperäisestä Lahtikosta. Uusi Lahtikko on mitoitettu kymmenelle pullolle tai tölkille, ja se on myös mitoiltaan hieman alkuperäistä pienempi. Lisäksi siihen on Mallasjuoman nimen sijasta painettu Lahden Erikois -oluen logo. Alkuperäisestä poiketen uusi Lahtikko ei ole pantillinen vaihtokori, vaan sitä valmistettiin noin 10 000 kappaleen myyntiin tarkoitettu erä.
Las Palmas (maakunta)

Las Palmas on Espanjan maakunta, joka muodostuu Kanariansaarten itsehallintoalueen itäosasta. Siihen kuuluu noin puolet Atlantilla sijaitsevasta saaristosta, mukaan lukien Gran Canarian, Fuerteventuran ja Lanzaroten saaret. Toisen osan saaristosta muodostaa Santa Cruz de Tenerifen maakunta.
Maakunnan pääkaupunki on Gran Canarialla sijaitseva Las Palmas, joka on myös toinen itsehallintoalueen pääkaupungeista. Noin 40 prosenttia maakunnan 1 100 480 (2017) asukkaasta asuu pääkaupungissa. Maakunnassa on yhteensä 34 kuntaa. Las Palmasiin kuuluu Lanzarotella sijaitseva Timanfayan kansallispuisto.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tietoa Las Palmasista (Arkistoitu – Internet Archive)
Las Palmas -sivut
Espanjan maakunnat
Álava
Albacete
Alicante
Almería
Asturia
Ávila
Badajoz
Baleaarit
Barcelona
Biskaja
Burgos
Cáceres
Cádiz
Castellón
Ciudad Real
Córdoba
A Coruña
Cuenca
Gipuzkoa
Girona
Granada
Guadalajara
Huelva
Huesca
Jaén
Kantabria
León
Lleida
Lugo
Madrid
Málaga
Murcia
Navarra
Ourense
Palencia
Las Palmas
Pontevedra
La Rioja
Salamanca
Santa Cruz de Tenerife
Segovia
Sevilla
Soria
Tarragona
Teruel
Toledo
Valencia
Valladolid
Zamora
Zaragoza
Kaunokotinga

| Kaunokotinga |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kotingat Cotingidae
Suku::  Viherkotingat Pipreola
Laji::  formosa
Kaksiosainen nimi
 Pipreola formosa  (Hartlaub, 1849) 
Katso myös
   Kaunokotinga Wikispeciesissä   Kaunokotinga Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kaunokotinga (Pipreola formosa) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kaunokotingaa tavataan Venezuelassa. Sitä on kuvattu melko yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kurisjärvi (järvi Asikkalassa)

| Kurisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Asikkala
Koordinaatit:  61°13′52″N, 25°39′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Asikkalanselän alue (14.21)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.211.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90,9 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,072 km  
Pinta-ala:  4,068 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKurisjärvi 
Kurisjärvi  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Vedentaustan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Asikkalanselän alueella (14.21), jonka Asikkalanselän lähialueeseen (14.211) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,9 metriä mpy.
Kaunonakkeli

| Kaunonakkeli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Nakkelit Sittidae
Suku::  Nakkelit Sitta
Laji::  formosa
Kaksiosainen nimi
 Sitta formosa  Blyth, 1843 

Katso myös
   Kaunonakkeli Wikispeciesissä   Kaunonakkeli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kaunonakkeli (Sitta formosa) eli aiemmalta nimeltään mustakaulusnakkeli on nakkelien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kaunonakkelia tavataan Bhutanissa, Kiinassa, Intiassa, Laosissa, Myanmarissa, Thaimaassa ja Vietnamissa. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi, ja sitä uhkaa elinympäristöjensä vanhojen lehtimetsien tuhoutuminen.
Las Rozas de Madrid

| Las Rozas de Madrid |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Las Rozas de Madrid
 Koordinaatit: 40°29′30″N, 3°52′24″W 
Valtio:   Espanja
Itsehallintoalue:   Madrid
Maakunta:   Madrid
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  59,14 km²
Väkiluku (1.1.2016):  94 471
 
 https://www.lasrozas.es/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Las Rozas de Madrid (joskus lyhyesti Las Rozas) on kunta Madridin maakunnassa Espanjassa. Las Rozas de Madridin väkiluku oli vuoden 2016 alussa 94 471.Madridiin on matkaa maanteitse noin 19 kilometriä.
Kuvia

Casa Consistorial (kunnantalo)
Plaza España
Pérez de la Riva -kulttuurikeskus
Joaquín Rodrigo -auditorio
Kirjasto ja taidekeskus
Jalkapallostadion
Valtatie A-6 Madridiin
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Las Rozas de Madrid Wikimedia Commonsissa
Kultainen Venla 2020

| Kultainen Venla 2020 |
| --- | --- |
Päiväys:  28. toukokuuta 2021
Paikka:  Angel Filmsin studio, Helsinki
Juontaja:   Jaana Pelkonen 
Järjestäjä:  Televisioakatemia
Kohokohtia
Paras miesnäyttelijä:  Taneli Mäkelä Sunnuntailounas
Paras naisnäyttelijä:  Riitta Havukainen Paratiisi
Eniten palkintoja:  Sunnuntailounas (3)
Eniten ehdokkuuksia:   Sunnuntailounas (4)  Rauhantekijä (4)  Verta, hikeä ja T-paitoja (4) 
 ← 2019  Kultainen Venla  2021 →
Kultainen Venla 2020 oli järjestyksessään yhdestoista Kultainen Venla -palkintogaala, jossa jaettiin palkintoja vuoden 2020 parhaille suomalaisille televisio-ohjelmille ja niiden tekijöille. Gaala oli tarkoitus järjestää jo tammikuussa 2021, mutta koronaviruspandemian aiheuttamien rajoitusten vuoksi se järjestettiin vasta 28. toukokuuta 2021. Gaala lähetettiin pääosin suorana Nelosella Angel Filmsin studiolta, osa palkintokategorioista oli jaettu jo aiemmin päivällä ja ne esitettiin insertteinä lähetyksessä. Gaalan juonsi Jaana Pelkonen ja musiikkivieraina olivat Stig, Samuli Putro, Ellinoora sekä Mikael Gabriel.
Eniten palkintoja sai komediasarja Sunnuntailounas, joka palkittiin kolmesti.
Gaalalla oli Nelosella katsojia keskimäärin 435 000.
Voittajat ja ehdokkaat

Voittajat on listattu ensimmäisenä ja merkitty kaksoisristillä ().