stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pesäpallon miesten Mestaruussarjan kausi 1963
Mestaruussarja > Sarjataulukko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Juoksuero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sotkamon Jymy | 14 | 11 | 1 | 2 | 107-62 | +45 | 23 |
| Puna-Mustat | 14 | 11 | 0 | 3 | 108-68 | +40 | 22 |
| Vimpelin Veto | 14 | 10 | 0 | 4 | 108-55 | +53 | 20 |
| Hongikko | 14 | 9 | 2 | 3 | 116-65 | +51 | 20 |
| Puurtilan Kisa-Pojat | 14 | 9 | 1 | 4 | 110-102 | +8 | 19 |
| Jyväskylän Kiri | 14 | 8 | 0 | 6 | 121-93 | +28 | 16 |
| Työväen Mailapojat | 14 | 7 | 0 | 7 | 102-93 | +9 | 14 |
| Imatran Pallo-Veikot | 14 | 6 | 2 | 6 | 86-85 | +1 | 14 |
| Haminan Palloilijat | 14 | 6 | 1 | 7 | 68-82 | -14 | 13 |
| Kouvolan Pallonlyöjät | 14 | 6 | 0 | 8 | 121-105 | +16 | 12 |
| Loimaan Palloilijat | 14 | 5 | 1 | 8 | 76-83 | -7 | 11 |
| Ilmajoen Kisailijat | 14 | 3 | 2 | 9 | 77-90 | -13 |   8 |
| Keravan Pallokerho | 14 | 4 | 0 | 10 | 51-91 | -40 |   8 |
| Lahden Mailaveikot | 14 | 4 | 0 | 10 | 106-177 | -71 |   8 |
| Pesä-Veikot | 14 | 1 | 0 | 13 | 62-168 | -106 |   2 |
Viisi viimeistä joukkuetta putosi sarjasta.
Sotkamon joukkue: Lauri Mustonen, Veikko Keskitalo, Juhani Suutarinen, Aulis Väisänen, Matti Korhonen, Pasi Vuorinen, Martti J. Korhonen, Seppo Kerttula, Erkki Kemppainen, Eero Moilanen. Vaihtopelaaja: Seppo Sammelvuo (ent. Suutari).
Puna-Mustien joukkue: Mauri Juvonen, Yrjö Pauloff, Nils Nikander, Heikki Kujala, Unto Lammi, Uuri Ståhlhammar, Antero Viherkenttä, Leevi Kujala, Rauno Eskola, Väinö Hautala.
Vimpelin Vedon joukkue: Veikko Latvala, Paavo Mäkelä, Markus Lakaniemi, Mikko Peltola, Jaakko Nygård, Kyösti Latvala, Kalervo Havinen, Viljo Niemi, Rauno Latvala, Tuomo Vihriälä, Paavo Sippola, Olli Latvala, Lauri Pippola, Timo Männikkö, Pekka Heikkilä, Väinö Lillstrang.
Mestaruussarja > Ottelut

| Joukkue | SJ | PuMu | VV | HNU | PKP | JK | TMP | IPV | HP | KPL | LP | IK | KPK | LMV | PV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sotkamon Jymy |  | 9-3 | 7-5 |  |  | 7-3 | 4-3 |  |  |  |  | 14-3 | 10-1 | 9-4 |  |
| Puna-Mustat |  |  |  |  | 5-10 | 5-3 |  | 8-3 | 9-1 |  | 5-1 | 9-5 | 7-4 |  |  |
| Vimpelin Veto |  | 8-3 |  | 3-4 |  | 10-2 | 15-0 | 3-2 | 2-4 |  | 9-0 |  |  |  |  |
| Hongikko | 7-7 | 8-9 |  |  | 15-2 |  |  | 9-3 |  | 8-7 |  |  |  | 15-3 | 18-4 |
| Puurtilan Kisa-Pojat | 0-4 |  | 15-6 |  |  |  | 7-5 |  | 6-14 | 7-4 |  | 17-11 |  | 17-7 |  |
| Jyväskylän Kiri |  |  |  | 11-3 | 8-10 |  | 11-9 | 17-2 | 14-11 |  | 12-0 |  | 9-1 |  |  |
| Työväen Mailapojat |  | 2-3 |  | 9-7 |  |  |  | 8-3 | 20-4 |  | 8-3 | 5-20 | 1-4 |  |  |
| Imatran Pallo-Veikot | 3-0 |  |  |  | 5-5 |  |  |  | 8-2 | 11-24 |  | 5-1 | 6-1 |  | 6-1 |
| Haminan Palloilijat | 2-5 |  |  | 0-5 |  |  |  |  |  | 4-1 | 0-2 |  | 3-2 | 8-3 | 13-3 |
| Kouvolan Pallonlyöjät | 16-10 | 5-14 | 6-8 |  |  | 7-8 | 4-13 |  |  |  |  | 6-4 |  | 12-5 |  |
| Loimaan Palloilijat | 5-9 |  |  | 3-6 | 7-9 |  |  | 4-4 |  | 8-7 |  | 6-2 |  |  | 23-3 |
| Ilmajoen Kisailijat |  |  | 2-9 | 3-3 |  | 1-4 |  |  | 2-2 |  |  |  | 6-0 | 8-10 | 9-0 |
| Keravan Pallokerho |  |  | 5-13 | 1-8 | 11-1 |  |  |  |  | 0-6 | 2-11 |  |  | 8-1 | 11-9 |
| Lahden Mailaveikot |  | 3-19 | 4-8 |  |  | 21-18 | 5-13 | 2-25 |  |  | 7-3 |  |  |  | 31-14 |
| Pesä-Veikot | 7-12 | 6-9 | 1-9 |  | 0-4 | 6-1 | 3-6 |  |  | 5-16 |  |  |  |  |  |
Lyöjätilasto

| Sij>  | Pelaaja | Joukkue | Kunnarit | Lyödyt | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Veikko Latvala | Vimpelin Veto | 2 | 29 | 31 |
| 2. | Matti Korhonen | Sotkamon Jymy | 1 | 24 | 25 |
| 3. | Ahti Eteläpää | Kouvolan Pallonlyöjät | 5 | 19 | 24 |
| 4. | Uuri Ståhlhammar | Puna-Mustat | 4 | 19 | 23 |
| 5. | Mikko Kajander | Lahden Mailaveikot | 5 | 17 | 22 |
| 6. | Eero Nieminen | Puurtilan Kisa-Pojat | 4 | 18 | 22 |
| 7. | Alpo Viinikainen | Jyväskylän Kiri | 3 | 18 | 21 |
| 8. | Heikki Kilpeläinen | Puurtilan Kisa-Pojat | 2 | 18 | 20 |
| 9. | Oiva Sutinen | Kouvolan Pallonlyöjät | 2 | 18 | 20 |
| 10. | Ismo Maanola | HoNsU | 2 | 17 | 19 |
| 11. | Raimo Lindholm | Työväen Mailapojat | 0 | 19 | 19 |
| 12. | Paavo Jaakkola | Kouvolan Pallonlyöjät | 0 | 19 | 19 |
Lahden Mailaveikkojen Veikko Kankkonen löi eniten kunnareita – 6. Viiteen pääsee yllä mainitusta listasta löytyvien lisäksi LMV:n Leevi Nyman.
Etenijätilasto

Etenijäkilpailuun oli keksitty menetelmä, jossa tuotujen juoksujen lisäksi annettiin myös tyylipisteitä.
| Sij>  | Pelaaja | Joukkue | Tuodut | Tyyli | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Pentti Puttonen | HoNsU | 29 | 27 | 56 |
| 2. | Seppo Laine | Loimaan Palloilijat | 21 | 33 | 54 |
| 3. | Lauri Mustonen | Sotkamon Jymy | 19 | 33 | 52 |
| 4. | Yrjö Pauloff | Puna-Mustat | 23 | 21 | 44 |
| 5. | Eero Nieminen | Puurtilan Kisa-Pojat | 19 | 24 | 43 |
| 6. | Paavo Mäkelä | Vimpelin Veto | 24 | 18 | 42 |
| 7. | Jussi Kiikeri | Ilmajoen Kisailijat | 17 | 21 | 38 |
| 8. | Paavo Hietanen | HoNsU | 25 | 12 | 37 |
| 9. | Reino Raesmaa | Haminan Palloilijat | 13 | 24 | 37 |
| 10. | Ilkka Kauppinen | Kouvolan Pallonlyöjät | 22 | 12 | 34 |
| 11. | Jouko Kaijanen | Imatran Pallo-Veikot | 19 | 15 | 34 |
| 12. | Veikko Keskitalo | Sotkamon Jymy | 23 | 9 | 32 |
| 13. | Erkki Rautiainen | Jyväskylän Kiri | 14 | 18 | 32 |
| 14. | Jorma Kyntölä | Työväen Mailapojat | 19 | 12 | 31 |
| 15. | Veikko Kankkonen | Lahden Maila-Veikot | 21 | 6 | 27 |
| 16. | Timo Raussi | Kouvolan Pallonlyöjät | 18 | 9 | 27 |
| 17. | Tauno Hintikainen | Työväen Mailapojat | 15 | 12 | 27 |
| 18. | Mauri Juvonen | Puna-Mustat | 15 | 12 | 27 |
Palkinnot

| Palkinto | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden pesäpalloilija | Jaakko Nygård | Vimpelin Veto |
| Vuoden lukkari | Matti Pippola | Imatran Pallo-Veikot |
| Lyöjäkuningas | Veikko Latvala | Vimpelin Veto |
| Etenijäkuningas | Pentti Puttonen | HoNsU |
| Vuoden naispesäpalloilija | Tuula Salonen | Työväen Mailapojat |
| Lyöjäkuningatar | Tuula Salonen | Työväen Mailapojat |
| Etenijäkuningatar | Tuula Salonen | Työväen Mailapojat |
| Etenijäkuningatar | Riitta Kyntölä | Työväen Mailapojat |
| vuoden tuomari | Sulo Lipsanen | Imatra |

Etenijäkuningattarilla molemmilla 39 tuotua juoksua.
Ansiomerkit

| Palkinto | Henkilö |
| --- | --- |
PPL:n kultainen ansiomerkki no 15: Kalevi Ihalainen
Aiheesta muualla

Pesäpalloa elävässa arkistossa: PuMu - Kiri 1963
Emma (albumi)

| Emma The Sounds |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1963–1965
 Julkaistu: 1998
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: rautalankamusiikki
 Kesto: 61.35
 Levy-yhtiö: Fazer Records
Emma on kokoelma-albumi suomalaisen rautalankayhtye The Soundsin tuotannosta vuosilta 1963–1965. Kappaleet ovat soitinesityksiä lukuun ottamatta lauluja "Hei, tytöt!" ja "Lonely Avenue". Jälkimmäinen on tehty nimellä Johnny & The Sounds.
Levyn on julkaissut vuonna 1998 Warner Music Finlandiin kuuluva Fazer Records. Albumi on osa laajaa 20 suosikkia -sarjaa. Levyjä on valmistanut Saksassa Warner Music Manufacturing Europe. CD-masteroinnin on tehnyt Mika Jussila Finnvox Studioilla. Esittelytekstin on tehnyt Maj-Lis Doktár marraskuussa 1998.
Kappaleet

Mandschurian Beat – 2.16 (Trad., sov. O. Antero – J. Liebkind)
Emma – 2.15 (Trad., sov. O. Antero – J. Liebkind)
Muurari – 2.03 (Trad., sov. O. Antero – J. Liebkind)
Troikka – 2.24 (Trad., sov. K. Manilov – J. Liebkind)
Yksinäinen kitara (Lonely Guitar) – 2.15 (Trad., sov. K. Manilov – J. Liebkind)
Kulkuri – 2.02 (Trad., sov. O. Antero – J. Liebkind)
Night Run – 2.11 (säv. J. Brahms)
Katjusha – 2.32 (Trad., sov. J. Raittinen  – K. Westerlund)
Yksi ainoa ikkuna – 2.29 (Trad., sov. V. Salanov)
Hei, tytöt! – 1.44 (säv. ja san. Johnny Liebkind)
Mustat silmät (Dark Eyes) – 2.18 (Trad., sov. J. Raittinen  – K. Westerlund)
Kultaiset korvarenkaat (Golden Earrings) – 1.52 (säv. V. Young)
Roll Over Bach – 2.08 (säv. M. Brushane – P. Ekman – H. Granö – J. Liebkind – D. Sinner)
Kalinka – 1.45 (Trad., sov. J. Raittinen  – K. Westerlund)
Illan tullen – 2.12 (säv. ja sov. Toivo Kärki)
Rakastan sinua, elämä – 2.22 (säv. E. Kolmanovski, sov. V. Salanov)
Baby Elephant Walk – 2.21 (säv. Henry Mancini, sov. D. Sinner)
Memphis – 1.53 (säv. Chuck Berry, sov. H. Granö)
Sauna-Stomp (Teen Scene) – 2.06 (säv. Hopkins, sov. H. Granö – J. Liebkind)
Lonely Avenue – Johnny & The Sounds – 3.23 (säv. Doc Pomus, sov. D. Sinner – J. Liebkind)
Pesäpallon Ykkössarja 1988

Pesäpallon Ykkössarjan kausi 1988 oli kahdeksas ykkössarjakausi pesäpallossa. Sarjan voitti ylivoimaiseen tyyliin Sotkamon Jymy, joka yhdessä Loimaan Palloilijoiden kanssa nousi Mestaruussarjaan. Saaren Urheilijat, joka edellisvuonna nousi ykkössarjaan jätti kuitenkin paikkansa käyttämättä ja sen tilalle nostettiin Järvenpään Palo.
Ykkössarja > Runkosarja

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | SJ | LP | HP | NJ | RPL | PKP | JyL | HNU | LKV | ToU | HaT | JäP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sotkamon Jymy | 22 | 21 | 1 | 0 | 257-95 | 43 |  | 11-10 | 10-4 | 22-9 | 10-3 | 16-4 | 15-8 | 13-7 | 9-1 | 5-5 | 21-7 | 25-1 |
| Loimaan Palloilijat | 22 | 18 | 0 | 4 | 189-87 | 36 | 3-9 |  | 1-8 | 6-1 | 11-4 | 16-1 | 12-2 | 7-6 | 7-2 | 3-1 | 4-2 | 8-0 |
| Haminan Palloilijat | 22 | 17 | 0 | 5 | 184-94 | 34 | 1-9 | 0-13 |  | 6-2 | 8-2 | 7-4 | 9-3 | 11-5 | 19-4 | 7-3 | 10-3 | 27-2 |
| Nurmon Jymy | 22 | 15 | 0 | 7 | 193-128 | 30 | 3-6 | 1-6 | 5-4 |  | 6-7 | 6-3 | 11-2 | 16-10 | 23-3 | 9-7 | 6-3 | 21-1 |
| Riihimäen Pallonlyöjät | 22 | 13 | 1 | 8 | 195-150 | 27 | 5-18 | 5-10 | 3-6 | 7-9 |  | 8-8 | 19-6 | 14-2 | 18-10 | 20-3 | 12-4 | 6-5 |
| Puurtilan Kisa-Pojat | 22 | 10 | 2 | 10 | 149-161 | 22 | 5-10 | 3-10 | 3-4 | 10-4 | 1-13 |  | 6-3 | 14-2 | 13-7 | 8-6 | 8-5 | 14-2 |
| Jyväskylän Lohi | 22 | 9 | 1 | 12 | 139-157 | 19 | 1-4 | 2-3 | 9-6 | 0-6 | 3-7 | 3-3 |  | 8-4 | 5-6 | 12-3 | 6-2 | 18-2 |
| Hongikko | 22 | 8 | 0 | 14 | 140-212 | 16 | 3-8 | 9-22 | 4-8 | 8-16 | 8-7 | 11-4 | 5-11 |  | 5-0 | 10-6 | 6-11 | 8-4 |
| Lohjan Kisa-Veikot | 22 | 7 | 0 | 15 | 149-214 | 14 | 7-12 | 5-12 | 1-13 | 1-5 | 4-8 | 13-6 | 7-8 | 10-13 |  | 11-4 | 21-13 | 10-4 |
| Tohmajärven Urheilijat | 22 | 5 | 2 | 15 | 106-150 | 12 | 4-6 | 4-5 | 2-4 | 6-13 | 4-5 | 2-7 | 14-7 | 2-4 | 0-3 |  | 10-1 | 7-4 |
| Halsuan Toivo | 22 | 5 | 1 | 16 | 148-188 | 11 | 4-8 | 6-3 | 6-8 | 9-11 | 9-10 | 7-11 | 10-11 | 14-2 | 9-12 | 5-5 |  | 13-2 |
| Järvenpään Palo | 22 | 0 | 0 | 22 | 57-270 | 0 | 0-10 | 5-17 | 0-14 | 1-10 | 5-12 | 6-13 | 3-11 | 6-8 | 2-11 | 1-8 | 1-5 |  |
Sotkamo ja Loimaa nousivat SM-sarjaan. Hamina karsintaan SM-sarjan 10. sijoittuneen kanssa. Suomensarjaan putosivat Tohmajärvi, Halsua ja Järvenpää. Tilalle nousivat Suomensarjan lohkovoittajat: Juvan Pallo, Ulvilan Pesä-Veikot ja Oulun Lippo.
Ykkössarja > SM-sarjakarsinta

| Siilinjärven Pesis – Haminan Palloilijat  |
| --- | --- | --- | --- |
| Hamina | HP | SP | 4-1 |
| Siilinjärvi | SP | HP | 26-1 |
Siilinjärven Pesis säilyi mestaruussarjassa juoksuin 27-5.
Erich Hartmann (muusikko)

Erich Hartmann suunnilleen vuonna 1984.
Erich Hartmann (26. tammikuuta 1920 – 6. heinäkuuta 2020) oli saksalainen kontrabasisti ja säveltäjä.
Hartmann oli leipzigiläisen pianonrakentajan poika. Hän opiskeli sävellystä Hermann Grabnerin ja kontrabassonsoittoa Theodor Albin Findeisenin johdolla. Findeisenin kuoltua vuonna 1936 opinnot jatkuivat Max Schulzin johdolla. Ammattimaisen uransa Hartmann aloitti Leipzigin Gewandhaus-orkesterin soittajana. Hän palveli asevoimissa, kunnes sai vapautuksen vaikean haavoittumisen johdosta. Vuonna 1943 hän pyrki ja pääsi Berliinin filharmonikkojen kontrabasistiksi. Hän soitti orkesterissa Wilhelm Furtwänglerin ja Herbert von Karajanin pääkapellimestarikausilla. Vuonna 1967 Hartmann perusti Berliinin filharmonikkojen kontrabassokvartetin. Vuonna 1973 hän sai Berliinin filharmonikkojen kunniasormuksen, ja vuonna 1985 hänelle myönnettiin Hans von Bülow -mitali. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1985.
Hartmann oli vanhin elossa ollut Berliinin filharmonikkojen entinen jäsen ennen kuolemaansa sadan vuoden iässä. Hän oli ennen kuolemaansa ollut myös viimeinen Furtwänglerin kaudella Berliinin filharmonikoissa soittanut muusikko.
Sävellyksiä

Kvartetto kontrabassoille (1967)
Oktetto kontrabassoille (kantaesitetty 1976)
Duo sellolle ja kontrabassolle (kantaesittäneet Klaus Stoll ja Jörg Baumann 1982)
Kaksi trioa viululle, sellolle ja kontrabassolle
Sovitus Tonava kaunoinen -valssista kahdeksalle kontrabassolle (esitetty Berliinin filharmonikkojen 100-vuotisjuhlan yhteydessä 1982)
Erja Jokinen

Erja Jokinen (s. 5. helmikuuta 1979) on suomalainen hiihtosuunnistaja. Hiihtosuunnistuksessa hän on edustanut keuruulaista Haapamäen Urheilijoita ja hiihdossa ja suunnistuksessa Keuruun Kisailijoita sekä suunnistuksessa myös Asikkalan Raikasta. Nykyään hän on opettaja.
Jokisella on hiihtosuunnistuksen MM-kisoista 9 mitalia joista yksi kultaa, kuusi hopeaa ja kaksi pronssia.
Saavutuksia > Hiihtosuunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut

Normaalimatka hopeaa
Pikamatka hopeaa
Sprintti hopeaa
Viesti pronssia
Viesti kultaa
Keskimatka hopeaa
Sprintti hopeaa
Viesti pronssia
Viesti hopeaa
Dytikí Sámos

| Dytikí Sámos Dytikí Sámoksen kunta Δυτική Σάμος Δήμος Δυτικής Σάμου |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti
 Dytikí Sámos
 Koordinaatit: 37°45′N, 26°41′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Pohjois-Egean saaret
Alueyksikkö:  Sámos
Perustettu:  1.9.2019
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Kallikrates-koodi:  
 – Kuntakeskus:  Karlóvasi
Väkiluku (2011):  12 464
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Dytikí Sámos (kreik. Δυτική Σάμος eli Δήμος Δυτικής Σάμου, Dímos Dytikís Sámou) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Sámoksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Kunnan väkiluku on 12 464 (vuoden 2011 väestönlaskennan perusteella). Kunnan kuntakeskus on Karlóvasi.
Dytikí Sámoksen kunta, suomeksi ”Länsi-Sámos”, käsittää nimensä mukaisesti Sámoksen saaren länsiosan. Sen lisäksi kuntaan kuuluvat pienemmät saaret Ágios Ioánnis ja Pláka.
Dytikí Sámoksen kunta syntyi 1. syyskuuta 2019, kun aiempi vuonna 2011 Kallikrates-suunnitelman myötä muodostettu Sámoksen kunta jaettiin Kleisthenes I -suunnitelman mukaisesti kahdeksi kunnaksi, joista toinen on saaren itäosan käsittävä Anatolikí Sámoksen kunta (”Itä-Sámos”).
Kunnan osat

Dytikí Sámoksen kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka olivat vuosina 2011–2019 osa Sámoksen kuntaa ja jotka vastaavat vuoden 2011 Kallikrates-suunnitelmaa edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat (vuoden 2011 väestönlaskennan perusteella):
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Karlóvasi | Ágioi Theódoroi | Ágioi Theódoroi | 123 |
| Karlóvasi | Drakaíoi | Drakaíoi | 89 |
| Karlóvasi | Drakaíoi | Órmos Agíou Isidórou | 23 |
| Karlóvasi | Karlóvasi | Profeetta Elian luostari (Moní Profítou Ilioú) | 97 |
| Karlóvasi | Karlóvasi | Néo Karlóvasi | 6 708 |
| Karlóvasi | Karlóvasi | Potámi | 19 |
| Karlóvasi | Karlóvasi | Sakkoulaíika | 16 |
| Karlóvasi | Karlóvasi | Sourídes | 29 |
| Karlóvasi | Kastanéa | Kastanéa | 164 |
| Karlóvasi | Kontaíika | Kontaíika | 350 |
| Karlóvasi | Kontakaíika | Ágios Dimítrios | 240 |
| Karlóvasi | Kontakaíika | Ágios Ilías | 33 |
| Karlóvasi | Kontakaíika | Ágios Nikólaos | 26 |
| Karlóvasi | Kontakaíika | Chatzistamoúlides | 0 |
| Karlóvasi | Kontakaíika | Kontakaíika | 527 |
| Karlóvasi | Kontakaíika | Vrýses | 136 |
| Karlóvasi | Kosmadaíoi | Kosmadaíoi | 80 |
| Karlóvasi | Kosmadaíoi | Nikoloúdes | 11 |
| Karlóvasi | Léka | Ágios Panteleímonas | 7 |
| Karlóvasi | Léka | Léka | 412 |
| Karlóvasi | Plátanos | Plátanos | 396 |
| Karlóvasi | Ydroússa | Ydroússa | 369 |
Karlóvasi: Yhteensä: 9 855
| Marathókampos | Kallithéa | Kallithéa | 136 |
| Marathókampos | Koumaíika | Koumaíika | 323 |
| Marathókampos | Koumaíika | Órmos Koumaiíkon | 43 |
| Marathókampos | Koumaíika | Velanidiá | 10 |
| Marathókampos | Marathókampos | Agía Kyriakí | 43 |
| Marathókampos | Marathókampos | Isómata | 6 |
| Marathókampos | Marathókampos | Kámpos (Votsalákia) | 471 |
| Marathókampos | Marathókampos | Limniónas | 29 |
| Marathókampos | Marathókampos | Marathókampos | 1 069 |
| Marathókampos | Marathókampos | Órmos Marathokámpou | 194 |
| Marathókampos | Marathókampos | Palaiochóri | 16 |
| Marathókampos | Marathókampos | Sevastaíika | 0 |
| Marathókampos | Marathókampos | Velanidiá | 72 |
| Marathókampos | Neochóri | Neochóri | 62 |
| Marathókampos | Skouraíika | Kámpos | 7 |
| Marathókampos | Skouraíika | Péfkos | 13 |
| Marathókampos | Skouraíika | Pérri | 23 |
| Marathókampos | Skouraíika | Skouraíika | 92 |
Marathókampos: Yhteensä: 2 609
Yhteensä: 12 464
Eve of Destruction

Eve of Destruction voi viitata:
Eve of Destruction , Barry McGuiren vuoden 1965 albumi
”Eve of Destruction”, albumin nimikkokappale ja vuoden 1965 protestilaulu
Eve of Destruction, Johnny Thundersin vuoden 2004 livealbumi
Eve of Destruction, vuoden 2013 minisarja
X-Men: Eve of Destruction, vuoden 2001 sarjakuva
Test Drive: Eve of Destruction, vuoden 2004 ajopeli
Eve of Destruction, S. J. Dayn fantasiaromaani
”Eve of Destruction”, The Screaming Jetsin kappale heidän vuoden 1997 albumiltaan World Gone Crazy
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Eve of Destruction”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Eritrean puolustusvoimat

| Eritrean puolustusvoimat |
| --- | --- |

Toiminnassa:  1991–
Valtio:  Eritrea
Puolustushaarat:   Eritrean maavoimat  Eritrean ilmavoimat  Eritrean merivoimat
Rooli:  asevoimat
Eritrean puolustusvoimat vastaa Eritrean puolustamisesta. Puolustusvoimiin kuuluu maa-, ilma- ja merivoimat. Puolustusvoimien ylipäällikkö on Eritrean presidentti Isaias Afewerki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eritrean puolustusvoimat Wikimedia Commonsissa
Esbarres

| Esbarres |
| --- | --- |
 Esbarresin kirkko
 vaakuna
 Esbarres
 Koordinaatit: 47°05′43″N, 5°12′56″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bourgogne-Franche-Comté
Departementti:  Côte-d'Or
Arrondissementti:  Beaune
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  15,9 km²
Korkeus:  182 m
Väkiluku (2018):  683 
 – Väestötiheys:  43 as./km²
Kunnan numero:  21249
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Esbarres on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Saônejoen varrella, noin 34 kilometriä Beaunen kaupungista itään.
Esbarres on maatalouskunta. Kunnan keskustassa oleva suurikokoinen Esbarresin kirkko on peräisin 1200-luvulta. Kirkkoa on uusittu 1500- ja 1600-luvuilla, ja sen kellotorni on 1800-luvulta. Kirkossa on monivärinen pietà sekä veistetty ja kullattu alttaritaulu, jotka molemmat ovat 1500-luvulta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Esbarres Wikimedia Commonsissa
FAS

FAS voi viitata johonkin seuraavista:
FAS, sikiön alkoholioireyhtymä (engl. fetal alcohol syndrome)
FAS, rasvahapposyntetaasi (engl. fatty acid synthase), rasvahappojen synteesiä katalysoiva entsyymi
FAS, vapaasti aluksen sivulla (engl. free alongside ship), eräs kansainvälisen kaupan toimituslauseke
FAS, Federation of American Scientists, tieteentekijöiden järjestö
FAS, Suomessa kehitetty ohjelmointikieli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”FAS”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Engelbrektin kapina

Engelbrektin kapina oli vuosina 1434—1436 tapahtunut kapina Ruotsin kuningas Eerik Pommerilaista vastaan. Kapina on saanut nimensä sen johtajasta Engelbrekt Engelbrektinpojasta.
Ensimmäinen kapina

Kapina alkoi kesäkuussa vuonna 1434 Taalainmaalla. Korkeaan verotukseen kyllästyneet ja julmista voudeista, kuten Jösse Erikinpojasta kärsivät talonpojat marssivat Engelbrektin johdolla Tukholmaa kohti ja polttivat matkan varrella voutien linnoja. Talonpoikaisarmeija ei kuitenkaan mahtanut mitään Tukholman muureille. Engelbrekt sopi kaupungin pormestarin kanssa aselevosta. Tukholmassa hän esitti suunnitelman Eerik Pommerilaisen syöksemisestä vallasta ja Ruotsin erottamisesta Kalmarin unionista. Huhut kapinan saavutuksista saivat aikaan pienempiä kansannousuja kautta Ruotsin. Kuningas itse oli sotimassa Saksassa.
Tukholmasta Engelbrekt jatkoi Örebron ja Nyköpingin kautta etelää kohti. Kummankaan kaupungin linnaa ei tosin pystytty valtaamaan, mutta niitä alettiin piirittää. Elokuun aikana kapinalliset valtasivat koko Itä-Götanmaan. Jäljellä olivat enää Småland ja Länsi-Götanmaa.
Engelbrekt jakoi joukkonsa kolmeen osaan. Yhtä armeijaa johtamaan asetettiin Kaarle Knuutinpoika Bonde (tuleva kuningas), Bo Steninpoika ja Guse Nilsinpoika Båt, joiden tuli vallata Ruotsin itärannikko Kalmariin asti. Toisen armeijan johtajaksi tuli Herman Berman ja kolmatta johti Engelbrekt itse.  Hän aikoi marssia Vänernin ja Vätternin välistä ja vallata Tanskalle kuuluvan Hallandin Falkenbergin. Ensimmäinen armeija ei päässyt pitkälle, mutta toinen ja kolmas yhtyivät Falkenbergissä vallattuaan pienempiä linnoituksia matkalla. Joukot jatkoivat matkaansa etelään ja saivat pian Smålandin, Värmlandin ja Länsi-Götanmaan liittymään kapinaan. Kapinaan oli myös liittynyt paljon rälssiratsuväkeä.
Vuoden 1434 lopulla oli koko maa ja Hallanti kapinallisten vallassa. Ainoastaan Tukholma ja joitain muita linnoja oli valloittamatta. Suomessa Viipuria hallitsi kuninkaalle uskollinen Krister Niilonpoika Vaasa. Marraskuussa kuningas Eerik Pommerilainen saapui Tukholmaan sotajoukkoineen. Pian hän sai aikaan aselevon kapinallisten kanssa. Engelbrekt ei ilmeisesti ollut neuvotteluissa mukana. Aselevon tuli kestää vuoden 1435 syyskuuhun. Vuonna 1435 Arbogassa Engelbrekt valittiin herrainpäivillä Ruotsin valtionhoitajaksi (rikshövitsman). Tätä kokousta on pidetty Ruotsin ensimmäisinä valtiopäivinä jossa kaikki säädyt olivat koolla. Lokakuussa 1435 uudistuksiin sitoutunut Eerik Pommerilainen tunnustettiin uudelleen Ruotsin kuninkaaksi, mutta Engelbrekt säilytti edelleen valtionhoitajan asemansa.
Toinen kapina

Heti Eerikin lähdettyä Tukholmasta kansan keskuudessa alkoi taas esiintyä tyytymättömyyttä. Kuningas ei pitänyt lupauksiaan uudistuksista. Engelbrekt ja Kaarle Knutinpoika Bonde marssivat joukkoineen takaisin Tukholmaan vuoden 1436 alussa ja kaupunki vallattiin yllätyshyökkäyksellä. Tämän jälkeen Engelbrekt valtasi taas parissa kuukaudessa melkein koko Ruotsin muutamaa linnaa lukuun ottamatta.
Yllättäen Engelbrektin murhasi Maunu Pentinpoika (Magnus Bengtsson Natt och Dag) Hjälmaren-järven saarella 4. huhtikuuta 1436. Teolla ei ilmeisesti ollut poliittista taustaa vaan sen taustalla oli henkilökohtaisia ristiriitoja.
Engelbrektin kuoltua Eerik Pommerilainen tunnustettiin jälleen Ruotsin kuninkaaksi, mutta vuonna 1439 hänet erotettiin lopullisesti valtaistuimelta.
Engelbrekt Engelbrektinpoika