stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rameshbabu Praggnanandhaa

| Rameshbabu Praggnanandhaa |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. elokuuta 2005 (ikä 19)
Kansalaisuus:   Intia
Shakinpelaaja
Titteli:  suurmestari
Elo-luku:  2642 (kesäkuu 2022)
Korkein Elo:  2642 (kesäkuu 2022)
Rameshbabu Praggnanandhaa (tamiliksi ரமேஷ் பாபு பிரக்ஞானந்தா, Ramēṣ Pāpu Pirakñāṉantā; s. 10. elokuuta 2005) on intialainen shakin suurmestari.
Praggnanandhaa voitti vuoden 2013 shakin nuorten maailmanmestaruuskilpailujen alle 8-vuotiaiden sarjan, minkä myötä hänestä tuli FIDE-mestari 7-vuotiaana. Vuonna 2015 hän voitti alle 10-vuotiaiden sarjan. Vuonna 2016 hänestä tuli maailman nuorin kansainvälinen mestari kymmenen vuoden ja yhdeksän kuukauden iässä. Suurmestarin arvonimeen vaadittavat kiinnitykset hän sai vuoden 2017 shakin nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa, Heraklion GM Norm Fischer Memorial -turnauksessa Kreikassa huhtikuussa 2018 ja Gredine Open -turnauksessa Italian Urtijëissa kesäkuussa 2018, jolloin hän sai arvonimen 12 vuoden ja kymmenen kuukauden ikäisenä ollen toiseksi nuorin suurmestarin arvonimen saanut Sergei Karjakinin jälkeen; sittemmin arvonimen vielä nuorempana ovat saaneet Javohir Sindarov, Dommaraju Gukesh ja Abhimanyu Mishra.
Heinäkuussa 2019 Praggnanandhaa voitti Tanskan Helsingørissä järjestetyn Xtracon Chess Open -turnauksen. Saman vuoden lokakuussa hän voitti shakin nuorten maailmanmestaruuskilpailujen alle 18-vuotiaiden sarjan. Joulukuussa 2019 hänestä tuli kaikkien aikojen toiseksi nuorin yli 2600 Elo-luvun saavuttanut.
Huhtikuussa 2021 Praggnanandhaa voitti Polgar Challenge -verkkoturnauksen, minkä vuoksi hän pääsi Champions Chess Tour -kiertueen New In Chess Classic -turnaukseen, jossa hän sijoittui kymmenenneksi. Hän voitti turnauksessa muiden muassa Teymur Rəcəbovin, Jan-Krzysztof Dudan, Sergei Karjakinin ja Johan-Sebastian Christiansenin sekä pelasi tasapelin Magnus Carlsenia vastaan. Vuoden 2021 shakin maailmancupissa Praggnanandhaa voitti toisella kierroksella Gabriel Sargsjanin ja kolmannella kierroksella Michał Krasenkowin, kunnes hävisi neljännellä kierroksella Maxime Vachier-Lagravelle. Helmikuussa 2022 Praggnanandhaa voitti Magnus Carlsenin Champions Chess Tourin Airthings Masters -turnauksessa. Hän voitti Carlsenin uudestaan toukokuussa 2022 Chessable Masters -turnauksessa.
Puukeskus

| Puukeskus Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Julkinen osakeyhtiö
Perustettu:  1929
Toimitusjohtaja:  Mikael Forss
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toiminta-alue:  Suomi, Viro
Toimiala:  Kauppa
Tuotteet:  Puupohjaiset rakennustarvikkeet
Liikevaihto:   234 milj. € (2013)
Henkilöstö:  420 (2013)
Kotisivu:  Puukeskus Oy
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Puukeskus Oy oli puupohjaisten tuotteiden ja rakennustarvikkeiden jälleenmyyjä, jolla oli Suomessa 23 toimipistettä, 3 Venäjällä sekä yksi tytäryhtiö Virossa. Vuonna 2014 se fuusioitui Starkki-rautakauppaketjun kanssa, ja maaliskuussa 2015 yhteiseksi uudeksi toiminimeksi otettiin Stark.
Puukeskus perustettiin vuonna 1929, ja siitä tuli osa UPM-konsernia vuonna 1977. UPM myi Puukeskus Oy:n sijoitusyhtiö Tritonille ja Puukeskuksen toimivalle johdolle syksyllä 2006, ja vuonna 2014 Puukeskus siirtyi Starkki-rautakauppaketjun omistajalle, tanskalaiselle DT Group A/S:lle. Puukeskus oli Suomen kolmanneksi suurin rakennustarvikkeita myyvä kauppa.
Toimipaikkakunnat

Espoo, Helsinki, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kokkola, Kouvola, Kuopio, Lahti, Lappeenranta, Lohja, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Savonlinna, Seinäjoki, Tallinna, Tampere, Tornio, Turku, Vaasa, Vantaa.
Tuoteryhmät

(vaihtelivat toimipaikoittain)
Puutavarat
Saha- ja höylätavara, lämpö- ja kestopuu, lattiat, listat ja paneelit
Levyt
Pöytätasot, liima-, vaneri-, lastu-, puukuitu-, kipsi- ja lujalevyt
Kantavat rakenteet
Kertopuu- ja liimapuupalkit, kattoristikot
Ovet
Peili-, laaka- ja saunanovet, ulko-ovet, parvekeovet, varaston ovet, karmit ja kynnykset
Ikkunat
Vakio- ja mittatilausikkunat
Rakennustarvikkeet
Laastit, eristeet, harkot, tiilet, bitumihuovat, harjateräkset, väliseinärangat, putket ja muovit
Rautakauppatuotteet
Työkalut, kiinnikkeet, LVIS-tarvikkeet, maalit, liimat, työvaatteet ja suojaimet
Aiheesta muualla

UPM myy Puukeskuksen (Arkistoitu – Internet Archive)
Puuinfo
AS Puukeskus, Viro
Löydä remonttimies -palvelu
Hollywood-kyltti

| Hollywood-kyltti |
| --- | --- |
 Hollywood-kyltti vuonna 2022.
Sijainti:  Griffith Park, Mount Lee, Hollywood Hills, Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Valmistumisvuosi:  1923
Suunnittelija:  Thomas Fisk Goff
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hollywood-kyltti (engl. Hollywood Sign) on Los Angelesissa sijaitseva Hollywoodin tunnuksena tunnettu kyltti, joka koostuu Hollywood-sanan muodostavista kirjaimista. Kyltti sijaitsee Mount Lee -kukkulalla, joka on Hollywood-kukkuloiden korkein huippu. Kyltistä huolehtii Hollywood Sign Trust.
Historia

Hollywoodin kasvaessa ja elokuvien suosion noustessa Hollywood-kukkulalle pystytettiin vuonna 1923 kyltti, jossa luki ”Hollywoodland”. Kyltillä mainostettiin uutta kiinteistöyhtiötä, eikä se siis alkuun liittynyt ollenkaan elokuviin. Kyltti maksoi 21 000 Yhdysvaltain dollaria.
1930-luvun laman takia kyseinen kiinteistöyritys lopetti toimintansa ja kyltille ei tehty mitään vuosiin. 
Kyltti oli valaistu 4 000 lampulla ja lampunkorjaaja asui pienessä talossa erään kirjaimen takana. Alun perin kirjaimet olivat hieman yli yhdeksän metriä (30 jalkaa) leveät ja yli 15 metriä (50 jalkaa) korkeat. 18. syyskuuta 1932 näyttelijä Peg Entwistle teki itsemurhan hyppäämällä H-kirjaimen huipulta alas, ja usein hänet muistetaankin juuri itsemurhansa eikä näyttelijäntaitojensa takia.
Hollywood Chamber of Commerce osti kyltin vuonna 1949. Samana vuonna H-kirjain oli hajonnut, mikä oli herättänyt ihmiset huomaamaan kyltin kunnon. Hollywoodissa oli myös oltu huolestuneita New Yorkin kasvavasta televisiotuotannosta ja ajateltiin, että jonkinlainen ikoni auttaisi asiaa. Silloin neljä viimeistä kirjainta poistettiin, ja siitä lähtien kyltissä on lukenut Hollywood. Kyltistä tulikin uusi tähti ja vuonna 1973 se julistettiin Los Angelesin kulttuurihistorialliseksi monumentiksi.
1970-luvun lopulla Hollywood-kyltti oli huonossa kunnossa, ja se päätettiin rakentaa uudelleen. Rahoitusta kerättiin muun muassa kirjainkohtaisten sponsoreiden tuella. Korjaus alkoi elokuussa 1978 ja päättyi saman vuoden marraskuussa. Rahaa siihen kului 250 000 dollaria.[lähde? ] Vanhat kirjaimet pilkottiin suorakulmaisiksi paloiksi ja myytiin 10 000 dollarilla eräälle henkilölle, joka myi palaset eteenpäin vuonna 2003.
Kyltti on maalattu viimeksi vuonna 2005.
Kuvia

Hollywood-kyltti 1970-luvun lopulla, jolloin se oli hyvin huonossa kunnossa.
Lähietäisyydeltä.
Rakenteita kyltin takana.
Näkymä kyltin takapuolelta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hollywood Sign Trust (englanniksi)
Hollywood-kyltin historia (englanniksi)
Henkilökohtaisesti

| Säveltänyt Rauli Badding Somerjoki - Henkilökohtaisesti Rauli Badding Somerjoki |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1970-1985
 Julkaistu: 13. joulukuuta 2006
 Formaatti: CD- ja DVD-levy (LXCD 652)  
 Tuottaja(t): Pekka Aarnio   Peter von Bagh   Timo Vuorio
 Tyylilaji: suomirock, rock and roll, iskelmä
 Kesto: 52.42 (CD)
 Levy-yhtiö: Siboney
 Levymerkki: Love Records
Muut kannet
   Albumin takakansi.
Listasijoitukset
  Suomi: 27. (huhtikuu 2007)
Rauli Badding Somerjoen muut kokoelmalevyt
| Iso lemmen pala - Badding laulaa Elvistä 2002 | Säveltänyt Rauli Badding Somerjoki - Henkilökohtaisesti 2006 | Parhaat 2008 |
Säveltänyt Rauli Badding Somerjoki - Henkilökohtaisesti on Rauli Badding Somerjoen 17. kokoelma-albumi, joka julkaistiin joulukuussa 2006. Albumi sisältää CD-levyn lisäksi myös DVD-levyn, jolle on koottu näytteitä Somerjoen televisioesiintymisistä, haastatteluista ja televisioiduista konserteista. Somerjoen säveltämiin kappaleisiin keskittyvä CD-levy sisältää mm. ennen julkaisemattoman bluesdemon En ymmärtää voi vuodelta 1970.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Rauli Somerjoki, kappaleet 11, 12 ja 17 salanimellä Teppo Räme.
Kappaleet > CD-levy

En ymmärtää voi – 2.08 (aikaisemmin julkaisematon koelaulu-demo (1970), san. Rauli Somerjoki)
Bensaa suonissa – 2.35 (singleltä Bensaa suonissa / Moottoreiden sinfonia (1970), san. Jarkko Laine, sov. M. A. Numminen)
Valot – 3.08 (albumilta Synnyin rokkaamaan (1971), san. Rauli Somerjoki, sov. Arto Koskinen)
Mikset nuku sisko pieni – 2.16 (singleltä Fiilaten ja höyläten / Mikset nuku sisko pieni (1973), san. Kirsti Hartikainen, sov. Jani Uhlenius)
Eeva ja Zeus – 2.45 (albumilta Näin käy rock & roll (1974), san. Pirkko-Liisa Vakkuri, sov. Jani Uhlenius)
Paratiisi – 2.39 (albumilta Näin käy rock & roll, san. Rauli Somerjoki ja Arja Tiainen, sov. Jani Uhlenius)
Sydämessäni – 2.44 (albumilta Näin käy rock & roll, san. Rauli Somerjoki, sov. Jani Uhlenius)
Ei hyvännäköinen – 2.20 (albumilta Sydän lämpöä täys (1975), san. Pirkko-Liisa Vakkuri, sov. Antero Jakoila)
Öitten neidot – 3.02 (albumilta Sydän lämpöä täys, san. Rauli Somerjoki, sov. Antero Jakoila)
Kaita polku – 2.45 (singleltä Saanhan viimeisen tanssin / Kaita polku (1977), san. Rauli Somerjoki, sov. Antero Jakoila)
Rakkauden myrkky kaikki surut tappaa – 2.13 (singleltä Rakkauden myrkky kaikki surut tappaa / Tammerkoski (1977), san. Toivo Saksa, sov. Anna Järvenpää)
Sininen metsä – 2.23 (singleltä Sininen metsä / Yksinäinen mies (1978), san. Mailis Niemelä, sov. Seppo Hovi)
Kuihtuu kesäinen maa – 3.02 (albumilta Ikkunaprinsessa (1982), san. Pirkko-Liisa Vakkuri ja Rauli Somerjoki, sov. Jukka Ollila)
Kukkolaulu – 2.39 (albumilta Ikkunaprinsessa, san. Rauli Somerjoki, sov. Kai Pulliainen)
Mä haluan sun – 2.57 (albumilta Ikkunaprinsessa, san. Marketta Saarinen, sov. Esa Pulliainen)
Omista minut – 2.45 (albumilta Ikkunaprinsessa, san. Pirjo Seppä-Haapasalo ja Rauli Somerjoki, sov. Esa Pulliainen)
Pellavapää – 2.37 (albumilta Tähdet, tähdet (1983), san. Rauli Somerjoki, sov. Esa Pulliainen ja Harri Pystynen)
Sua rakastan silti – 2.34 (albumilta Tähdet, tähdet, san. Marketta Saarinen, sov. Esa Pulliainen)
Tähdet, tähdet – 3.10 (samannimiseltä albumilta, san. Rauli Somerjoki, sov. Esa Pulliainen)
Tynnörilintu – 2.29 (albumilta Rakkauden kiertokulku (1984), san. Jarkko Malin, sov. Esa Pulliainen)
Ilta-aurinko – 2.42 (albumilta Laivat (1985), san. Rauli Somerjoki, sov. Esa Pulliainen)
Lähdön hetkellä – 2.47 (albumilta Laivat, san. Teppo Räme, sov. Esa Pulliainen)
Suon kulkija – 3.02 (albumilta Laivat, san. Rauli Somerjoki, sov. Esa Pulliainen)
DVD-levyn sisältö

| --- | --- |
 Iltatähti (1.1.1974, Yleisradio TV2) Ja rokki soi (singeltä Nuori rakkaus / Ja rokki soi (1973), säv. Matti Ruohonen, san. Teppo Ruohonen, sov. Albert Järvinen)  Nuori rakkaus (singleltä Nuori rakkaus / Ja rokki soi, alkup. Young Love, säv. ja alkup. san. Rio Cartey ja Carole Joyner, suom. san. Hector, sov. Matti Bergström ja Pirjo Bergström)  Haastattelu :  Muusikot ja tekijät Rauli Badding Somerjoki - laulu  Jukka Gustavson - piano (1)  Albert Järvinen - kitara  Pekka Pohjola - basso  Ronnie Österberg - rummut  Matti Bergström - kapellimestari ja taustalaulu (2)  Pentti Tuominen - taustalaulu (2)  Juhani Aaltonen - tenorisaksofoni (2)  Sakari Kukko - tenorisaksofoni (2)  Matti Poijärvi - haastattelija  Esko Leimu - ohjaus  YLE TV2 / Ajanvieteohjelmat - tuotanto 
| --- | --- |
 Suomi-ilta (1.5.1978, Kulttuuritalo, Helsinki, ensiesitys: Suomalaisen musiikin kuusi vuosikymmentä 1.5.1978, Yleisradio TV2) Sulamith (säv. ja san. Matti Jurva, sov. Eero Ojanen)  Tammerkoski (säv. Lauri Lieppo, san. Martti Jäppilä, sov. Eero Ojanen) :  Muusikot ja tekijät Rauli Badding Somerjoki - laulu  Kalevi Viitamäki - alttosaksofoni  Pertti Husu - haitari  Eero Ojanen - piano  Tapani Tamminen - basso  Ari Valtonen - rummut  Timo Panula - tuottaja ja ohjaaja  Peter von Bagh - juontaja ja toimittaja  Yleisradio TV2 Musiikkiohjelmat - tuotanto 
| --- | --- |
 Nuotit hukassa (tammikuu 1980, Yleisradion studio, Helsinki, ensiesitys: 17.1.1980, Yleisradio TV1) Kukkolaulu (sov. Smokey Joe's Cafe)  Haastattelu  Pikku-Arja (säv. ja san. Rauli Somerjoki, sov. Smokey Joe's Cafe)  Paras haihtua vaan (alkup. You Better Move On, säv. ja san. Arthur Alexander, suom. san. Rauli Somerjoki, sov. Smokey Joe's Cafe) :  Muusikot ja tekijät Rauli Badding Somerjoki - laulu  Juhani Kansi - kitara ja taustalaulu  Arto Pajukallio - kitara  Juha Tikka - basso  Jyrki Tapio - rummut  Marjatta Anttonen - haastattelu  Erkki Pohjanheimo - ohjaus  Yleisradio TV1 Viihdetoimitus - tuotanto 
| --- | --- |
 Badding Mika Kaurismäen elokuvassa Arvottomat (1982) (kesä 1982, Kuopion kaupunginhotelli, ensi-ilta 15.10.1982) Ikkunaprinsessa (alkup. Glendora, säv. ja alkup. san. Ray Stanley, suom. san. Saukki, sov. Agents)  Paratiisi (sov. Jani Uhlenius) :  Muusikot ja tekijät Rauli Badding Somerjoki - laulu  Esa Pulliainen - kitara  Hans Etholén - kitara  Kai Pulliainen - basso  Juha Takanen - rummut  Mika Kaurismäki - ohjaus  Villealfa Filmproductions Oy - tuotanto 
| --- | --- |
 Toivotaan, toivotaan (11.4.1986) Tähdet, tähdet (sov. Esa Pulliainen) :  Muusikot ja tekijät Rauli Badding Somerjoki - laulu  Pekka Aarnio - taustalaulu  Liisa Tavi - taustalaulu  Jarmo Savolainen - urut  Esa Pulliainen - kitara  Hans Etholén - kitara  Kai Pulliainen - basso  Petri Rantala - rummut  Heikki Huttunen - ohjaus  MTV - tuotanto 
| --- | --- |
 Lähikuvassa, Peter von Baghin dokumentti Baddingista (taltioitu 10.2.1981 Rauli Somerjoen kotona, ensiesitys 26.10.1983, Yleisradio TV2) :  Tekijät Rauli Badding Somerjoki - esiintyjä  Peter von Bagh - ohjaaja, käsikirjoittaja ja haastattelija 
Levyt eli Baddingin diskografia
Kokoonpano

Rauli Badding Somerjoki - laulu
Kokoonpano > Muusikot aakkosjärjestyksessä

| --- | --- |
 Pekka Aarnio - taustalaulu (19)  Pentti Aho - kitara (1) ja basso (2)  Harri Airaksinen - rummut (1-2)  Ilmari Aulanne - jouset (7)  Hans Etholén - kitara (13-15, 18-22)  Risto Fredriksson - jouset (7)  Pauli Granfelt - viulu (11)  Måns Groundstroem - basso (5-7, 10)  Olavi Haapaniemi - jouset (7)  Pedro Hietanen - piano (10) ja harmonikka (20) :  Hector - kitara (10)  Sakari Heinonen - jouset (4)  Juhani Homanen - jouset (4)  Seppo Hovi - piano (4) ja harmonikka (12)  Tapani "Nappi" Ikonen - rummut (4-5, 7, 11-12)  Erkki Inkinen - jouset (7)  Antero Jakoila - kitara (2-5, 7-10, 12), sähkökitara (6) ja mandoliini (12)  Sirpa Juvonen - jouset (7)  Kalle Jämsen - mandoliini (13)  Albert Järvinen - kitara (5) 
| --- | --- |
 J. Karjalainen - huuliharppu (23)  Heikki Kasari - basso (1) ja tenorisaksofoni (2)  Pertti Kiri - jouset (7)  Untamo Korhonen - mandoliini (11)  Arto Koskinen - piano (1) ja urut (3)  Aaro Kurkela - vibrafoni (22)  Teuvo Lampinen - piano (16)  Reijo Lehtovirta - tenorisaksofoni (4, 7, 11)  Jarkko Leivo - basso (8-9)  Pentti Mutikainen - basso (4) :  Tommy Nordström - kitara (11)  Matti Oiling - rummut (3)  Eero Ojanen - urut (21) ja piano (21-22)  Jukka Ollila - piano (13) ja urut (14-16)  Risto Pensola - tenorisaksofoni (4, 7)  Jussi Pesonen - jouset (4)  Olavi Pitko - jouset (7)  Esa Pulliainen - kitara (13-23)  Kai Pulliainen - basso (13-23)  Harri Pystynen - huilut (17) 
| --- | --- |
 Jorma Rahkonen - jouset (4)  Petri Rantala - rummut (14-19)  Pekka Rechardt - kitara (9)  Veikko Saarnikoski - jouset (4)  Pirkko Saukkonen - jouset (7)  Jarmo Savolainen - piano (17) ja urut (19)  Tapio Siitonen - piano (20)  Nono Söderberg - kitara (8-9)  Juha Takanen - rummut (13, 20-23)  Liisa Tavi - taustalaulu (19) :  Hillel Tokazier - urut (8, 17) sekä sähköpiano ja piano (9)  Jukka Tolonen - kitara (5) ja akustinen kitara (6)  Jani Uhlenius - piano (3, 6-7), urut (5) ja harmonikka (11)  Ilkka Willman - basso (3, 11-12)  Ronnie Österberg - rummut (6, 8-10)
Richmond upon Thames

| Richmond upon Thames |
| --- | --- |
 Richmond upon Thamesin sijainti Lontoossa.
Kaupunki:  Lontoo
Muodollinen kreivikunta:  Suur-Lontoo
Koordinaatit:  51°26′53″N, 0°19′26″W
Pinta-ala:  57,407 km2
Väkiluku:  196 904  (2018)
Lähialueet:  Hounslow, Hammersmith and Fulham, Wandsworth, Kingston upon Thames, Elmbridge, Spelthorne
 fiRichmond upon Thames 
Richmond upon Thames (London Borough of Richmond upon Thames) on yksi Lontoon 32:sta kaupunkipiiristä. Thames toimii sen pohjois- ja etelärajana ja kulkee sen halki etelästä pohjoiseen. Sen pinta-ala on 57 neliökilometriä, ja siellä asui vuonna 2017 noin 196 000 ihmistä. Richmondissa on useita laajoja puistoja, muun muassa Kew Gardens. Sinne pääsee junalla, bussilla ja Lontoon metron District Linellä.
Richmondin piirikunta

Richmondin piirikunta on usean hallinnollisen alueen nimi.
Yhdysvallat:
Richmondin piirikunta, Georgia
Richmondin piirikunta, Virginia
Richmondin piirikunta, Pohjois-Carolina
Richmondin piirikunta eli Staten Island, New York
Kanada:
Richmondin piirikunta, Nova Scotia
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Richmondin piirikunta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Richmondin teatteripalo

| Richmondin teatteripalo |
| --- | --- |

Päivämäärä:  26. joulukuuta 1811
Tapahtumapaikka:  Richmond Theatre, Richmond, Virginia
Kuolleita:  72
Richmondin teatteripalo tapahtui Virginian Richmondissa 26. joulukuuta 1811, kun Richmond Theatressa syttyi tulipalo kesken näytöksen. Teatterissa oli palon syttyessä henkilökunnan lisäksi lähes 600 katsojaa. Palossa kuoli 72 henkilöä.
Palo sai alkunsa, kun lavasteena toiminut kattokruunu sotkeutui köyteensä sitä nostettaessa, jolloin tuli pääsi tarttumaan lavasteisiin. Palossa kuolivat muiden muassa Virginian kuvernööri George William Smith ja entinen senaattori Abraham B. Venable. Teatteri tuhoutui palossa täysin, ja sen paikalle rakennettiin kirkko.
Teatterin paikalle rakennettu Monumental Church.
Käännös suomeksi
Pyrolyysiöljy

Maissin korjuutähteestä tehtyä pyrolyysiöljyä
Pyrolyysiöljy on orgaanisen materiaalin kuivatislauksessa syntyvä nestemäinen alite. Kun se valmistetaan biomassasta, sitä kutsutaan bioöljyksi tai puuöljyksi raaka-aineesta riippuen. Raaka-aineena voidaan käyttää mitä tahansa soveltuvaa biomassaa, Suomessa esimerkiksi hakkuutähteitä ja metsäteollisuuden sivutuotteita kuten sahanpurua.
Ominaisuudet

Puuöljy on ruskeaa, tervamaista öljyä. Se on hapanta (pH 2-3), lämpöarvoltaan matalaa (13-18 MJ/kg, vrt. polttoöljyjen n. 40 MJ/kg), ja siinä on runsaasti vettä ja happea, mikä lisää sen syövyttävyyttä.
Bioöljy on kevyttä polttoöljyä paksumpaa, mutta huomattavasti notkeampaa kuin raskas polttoöljy. Korkeasta vesipitoisuudesta johtuen puuöljy voi erkautua vesi- ja öljypohjaisiin faaseihin, mikä hankaloittaa varastointia ja käyttöä.
Valmistus

Bioöljyä valmistetaan kaasuttamalla biomassaa hapettomissa tai niukkahappisissa olosuhteissa, yleensä ns. nopeassa pyrolyysissä. Tällöin raaka-aine kaasutetaan ja vapautuvat kaasut lauhdutetaan nopeasti. Prosessin etuja ovat sen yksinkertaisuus ja korkea saanto, monien raaka-aineiden soveltuminen siihen, ja tarvittavan lämmön tuottaminen prosessin tähteillä.
Käyttö

Toistaiseksi puuöljyä käytetään lähinnä polttoöljyn korvikkeena sähkön ja kaukolämmön tuotannossa. Tulevaisuudessa siitä toivotaan saatavan myös polttoainetta raskaalle liikenteelle ja laivoille, sekä kemianteollisuuden raaka-ainetta.
Richard Ansdell

| Richard Ansdell |
| --- | --- |
 Richard Ansdell
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. toukokuuta 1815 Liverpool
Kuollut: 20. huhtikuuta 1885 (69 vuotta) Frimley
Kansalaisuus:  brittiläinen
Aiheesta muualla
www.richardansdell.co.uk
Richard Ansdell: Hyvät ystävät.
Richard Ansdell (11. toukokuuta 1815, Liverpool – 20. huhtikuuta 1885, Frimley) oli brittiläinen maalari. Hän oli erikoistunut eläin- ja liikunta-aiheisiin öljyvärimaalauksiin.
Hänen ensimmäinen taidenäyttelynsä oli Liverpoolin akatemiassa vuonna 1835.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Richard Ansdell Wikimedia Commonsissa
Richard Ansdelliin liittyvät kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Galleria (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Rihko Haarlaa

Rihko Heikki Tapio Haarlaa (s. 3. kesäkuuta 1939 Nummi) on suomalainen metsätieteilijä. Hän oli Helsingin yliopiston metsäteknologian professori 1984–2002 (ruotsinkielinen professuuri). Hänen tutkimuskohteensa oli metsämaaston luokittaminen ja maaston vaikutus ajoneuvojen liikkuvuuteen ja metsätöiden suorittamiseen.
Richard Artschwager

Richard Artschwager (26. joulukuuta 1923 Washington DC – 9. helmikuuta 2013 Albany, New York) oli yhdysvaltalainen taidemaalari. Hän syntyi saksalaiselle isälle ja venäläiselle äidille. Hän muutti vuonna 1933 perheineen New Mexicoon, ja vuonna 1941 hän meni Cornellin yliopistoon opiskelemaan kemiaa. Hän aloitti vuonna 1942 palvelemisen toisessa maailmansodassa Euroopassa. Artschwager valmistui Cornellista Bachelor of Arts -arvolla vuonna 1948.
Artschwager sai taiteellista opetusta Amédée Ozenfantin studiokoulussa. Hänen ensimmäinen näyttelensä oli vuonna 1959 New Yorkissa. Hänen teoksiaan on ollut muun muassa Venetsian biennaaleilla.
Artschwager tunnetaan tyylillisestä itsenäisyydestään, vaikkakin hänellä on yhteyksiä poptaiteeseen, käsitetaiteeseen ja minimalismiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Richard Artschwager Wikimedia Commonsissa
Renkomäen kirjasto

Renkomäen Kirjasto sijaitsee Lahden monitoimitalo Auran tiloissa, Renkomäen koulun, sekä Renkomäen esikoulun yhteydessä.
Ennen vuotta 2023, kirjasto oli hetken aikaa Renkomäen (vanhan) koulun tiloissa. Kirjaston vanha rakennus purettiin monitoimitalon rakennustöiden takia syksyllä 2020. Kirjasto oli 1900-luvun lopulla paikallinen kauppa.
Heinälammi (Juupajoki)

| Heinälammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Juupajoki
Koordinaatit:  61°54′24″N, 24°29′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  metsäoja Ala-Lylyjärveen 
Järvinumero:  35.756.1.051
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,1 m  
Rantaviiva:  0,46 km  
Pinta-ala:  1,449 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHeinälammi 
Heinälammi  on Pirkanmaalla Juupajoen Lylyssä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Lylysuon pohjoisosissa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat suota. Lammen lähellä kulkee kantatieltä 58 haarautuva tie, josta haarautuu Lylyyn menevä metsäautotie.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,1 metriä mpy. Lammen läpi virtaa Kalliojärvestä Ala-Lylyjärveen virtaava luontainen puro. Lampeen on johdettu suolta muutama suo-oja.
Historiaa

Vuoden 1957 peruskartassa lammen läpi virtasi Kalliojärvestä alkava puro, johon oli ehditty kaivamaan Lylysuon pohjoisosissa muutama suo-oja. Myöhemmin koko Lylysuo tuli ojitettua.
Herrenberg

| Herrenberg |
| --- | --- |

 vaakuna
 Herrenberg
 Koordinaatit: 48°36′N, 8°52′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baden-Württemberg
Piirikunta:  Böblingen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  65,70 km²
Korkeus:  460 m
Väkiluku (30.6.2022):  32 259
 – Väestötiheys:  491 as./km²
Postinumero:  71083
Suuntanumero(t):  07032
 
 www.herrenberg.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Herrenberg on kaupunki Böblingenin piirikunnassa Baden-Württembergin osavaltiossa Lounais-Saksassa. Se kuuluu Stuttgartin metropolialueeseen. Kesäkuun 2022 lopussa kaupungissa oli 32 259 asukasta.