stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Repola
Historia > Sotien välinen aika

Repolan siirtyessä Neuvosto-Venäjän hallintaan noin 300 repolaista pakeni Suomeen. Vuoteen 1925 mennessä viidesosa heistä palasi takaisin. Repolan volosti liitettiin vuonna 1923 perustettuun Karjalan ASNT:n Paatenen kihlakuntaan. Seudun taloudellinen tilanne parani vähitellen muun muassa Suomeen suuntautuneiden puutavaratoimitusten ansiosta. Vuonna 1927 perustettiin Repolan piiri, johon kuuluivat Repolan, Lentieran, Omelian ja Tuulivaaran kyläneuvostot. Vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 2 100 asukasta, joista 93 % oli karjalaisia. Repolan kyläneuvostoon kuului keskuskylän lisäksi 17 asutusta: Haukkasaari, Kapustavaara, Kiimanvaara, Kolvaisjärvi, Korhu, Koroli, Lukkasenvaara, Mokke, Riikosenniemi, Ruunaa, Tuomas, Tunttulanniemi, Tuusenia eli Tarenniemi eli Hukkavaara, Tšolkka eli Lepikkövaara, Virta, Vuosiniemi eli Hautaniemi ja Ylävaara eli Termanto eli Niemi. Repolan kylässä oli 177 ja kyläneuvostossa 1 100 asukasta.
1930-luvun alkuvuosina Repolan piirissä suoritettiin maatalouden kollektivisointi, johon liittyi talonpoikien pidätyksiä ja karkotuksia. Kylän kirkko suljettiin ja muutettiin kerhotaloksi vuonna 1929. Samoihin aikoihin Neuvostoliiton turvallisuusviranomaiset alkoivat jahdata vastavallankumouksellisiksi aineksiksi nimittämiään henkilöitä, joita oli helppo löytää rajaseudun Suomeen yhteyksiä pitäneiden asukkaiden keskuudesta. Repolan piiri liitettiin Rukajärven piiriin vuonna 1932, mutta perustettiin uudelleen vuonna 1934. Rajavyöhykkeeltä karkotettiin kokonaisia perheitä, ja vuosien 1937–1938 vainoissa piirissä teloitettiin yli sata henkilöä, suhteellisesti melkein puolet enemmän kuin muualla Neuvosto-Karjalassa. Vainojen seurauksena Repolan piirin väkiluku pieneni, karjalaisten osuus laski 65 prosenttiin vuonna 1939 ja melkein puolet asukkaista keskittyi piirikeskukseen. Puutavaran toimitukset Suomeen jatkuivat talvisotaan saakka, ja vuosikymmenen lopussa valmistui ensimmäinen maantie Muurmannin radalle Kotškomaan.
Historia > Toinen maailmansota

Talvisodan alettua paikalliset asevelvolliset kutsuttiin palvelukseen ja suurin osa heistä lähetettiin Otto Wille Kuusisen Suomen kansanarmeijaan. Sotaa edeltäneissä neuvotteluissa Neuvostoliitto oli tarjonnut aluevaatimustensa vastineeksi Suomelle 5 529 neliökilometrin laajuista aluetta entisistä Repolan ja Porajärven volosteista. Sodan aikana Neuvostoliitto ilmoitti niiden liittämisestä Terijoen hallituksen Suomen kansantasavaltaan. Talvisodan pitkittyessä rajavyöhykkeen siviiliväestö evakuoitiin selustaan, mikä johti suuriin taloudellisiin menetyksiin.
Jatkosodan alkaessa Repolan piirin väestö evakuoitiin Kotškoman ja Belomorskin kautta Arkangelin ja Kirovin alueille sekä kauemmas sisämaahan. Evakkomatkalla menehtyi varsinkin lapsia ja vanhuksia. Repolan kylä poltettiin ennen suomalaisten joukkojen saapumista. Suomalaisten vallatessa piirin siellä ei ollut ainuttakaan siviiliä. Suomalaisten sotilashenkilöiden ja työvelvollisten lisäksi piirissä oli jatkosodan aikana sotavankeja ja muualta Neuvosto-Karjalasta siirrettyä siviiliväestöä.
Historia > Sodan jälkeen

Toisen maailmansodan jälkeen vain osa repolaisista palasi hävitettyihin kotikyliinsä, ja piirin talous koheni hitaasti. Repolan kylässä oli vuonna 1947 431 asukasta, joista 163 oli karjalaisia. Repolan piiri yhdistettiin vuonna 1948 Rukajärven piiriin, joka vuonna 1958 liitettiin puolestaan Segežan piiriin. Seudun pääelinkeinoksi muodostui puutavaran hankinta Segežan sellu- ja paperitehtaalle sekä 1950-luvun puolivälistä lähtien jälleen myös Suomeen. Repolan kyläneuvostoon kuuluivat 1960-luvun vaihteessa keskuskylän lisäksi Haukkasaari, Kolvaisjärvi, Kiimanvaara, Saarenpää ja Virta. Kyläneuvostossa oli yhteensä 2 100 asukasta vuonna 1989 ja Repolan volostissa 1 500 vuonna 1997.
Liikenne, talous ja palvelut

Repolasta on maantieyhteys Tiiksiin (112 kilometriä) sekä Lentieran kautta Suomen rajalle (88 kilometriä). Kylästä on linja-autoreitit Mujejärvelle ja Kiimanvaaran kautta Lentieraan. Rajavartioston helikopterikenttä on nykyään vailla käyttöä.
Paikallisia elinkeinoja ovat puunhankinta, kauppa ja julkiset palvelut. Kunnassa toimii metsänhoitoalue, tielaitos ja sääasema. Maataloutta edustaa 38 palstaviljelmää, jotka tuottavat maitoa, lihaa, perunaa ja vihanneksia. Työikäisistä vain puolet käy ansiotöissä ja heistä neljäosa työskentelee kunnan ulkopuolella (vuonna 2012).
Kylän palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema, apteekki, vanhusten palvelukeskus, posti sekä joukko kauppoja.
Nähtävyydet ja matkailu

Autioituneella Haukkasaaren (ven. Gafostrov) kylällä on historiallisen asutuksen status. Sen rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat kaksi 1800–1900-luvun vaihteesta peräisin olevaa asuintaloa ja riihi. Seudulla on useita neuvostosotilaiden hautapaikkoja.
Kunnan matkailupotentiaali perustuu sen luontoon, vesistöihin ja kulttuurihistoriallisiin nähtävyyksiin. Suunnitteilla on leirintäalueen perustaminen Repolaan, lomakylien rakentaminen Haukkasaareen, Saarenpäähän ja Tšolkkaan sekä retkeilyn kehittäminen varsinkin Tuulijärvellä, Roukkulanjärvellä ja Lieksajärvellä.
Nimi karjalan kielen eri murteilla

Repolan alueella on perinteisesti puhuttu karjalan kielen murteisiin kuuluvaa varsinaiskarjalaa ja tarkemmin eteläkarjalaa. Eteläkarjalaksi paikannimi on Rebol’a. Toisella varsinaiskarjalaan kuuluvalla murteella, vienankarjalalla, Repola tunnetaan nimellä Repol’a. Livvinkarjalaksi kirjoitusasu voi puolestaan olla Rebola. Jälkimmäiset kirjoitusasut esiintyvät usein paikallisessa mediassa, koska esimerkiksi karjalankielistä Oma Mua -lehteä julkaistaan vain vienan- ja livvinkarjalaksi.
Aiheesta muualla

Repolan kunnan sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Repola-seuran sivusto
Repola Karjalan tasavallan matkailusivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Repolan historiaa Mujejärven piirin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
| n k Mujejärven piirin kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Lentiera  Lietmajärvi  Mujejärvi  Pieninkä  Repola  Rukajärvi  Sukkajärvi  Voloma 
Itä-Karjalan entiset kunnat ja kaupungit
Repolan rantaa Lieksajärveltä.
Repolan ja Porajärven kunnat 1920-luvulla.
Natriumperkloraatti

| Natriumperkloraatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  7601-89-0
PubChem CID:  522606 ja 24246
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  NaClO4
Moolimassa:  122,44 g/mol
Ulkomuoto:  Valkoinen kiinteä aine
Sulamispiste:  482 °C (hajoaa)
Tiheys:  2.0 g/cm3
Liukoisuus veteen:  erittäin hyvä
   
Natriumperkloraatti (NaClO4) on perkloorihapon natriumsuola. Aine esiintyy valkoisena, hygroskooppisena eli ilmasta kosteutta imevinä kiteinä tai jauheena. Se on vahva hapetin, jota voidaan valmistaa natriumkloraatista (NaClO3) elektrolyysin avulla.  Sen valmistuksessa kloraatti-ioni reagoi veden kanssa seuraavasti muodostaen perkloraatti-ionin:
Natriumperkloraattia käytetään pyrotekniikan valmisteissa. Muita käyttökohteita ovat perkloraattisuolojen valmistus ja kaliumsuolojen toteamiseen.
Aiheesta muualla

Natriumperkloraatin kansainvälinen kemikaalikortti
ChemBlink: Sodium perchlorate (englanniksi)
Nanjing

| Nanjing 南京 |
| --- | --- |
 Kuvakooste Nanjingista.
 Nanjing
 Koordinaatit: 32°03′N, 118°46′E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Jiangsu
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6 587 km²
Väkiluku (2017):  8 335 000
 
 www.nanjing.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nanjing (kiin. 南京, Nánjīng) on Jiangsun maakunnan pääkaupunki Kiinassa. Nimi Nanjing merkitsee Eteläistä pääkaupunkia ja vanhemmissa teksteissä siirtokirjoitettu muoto on Nanking. Kaupunki sijaitsee Jangtsen varrella. Ensimmäiset historialliset maininnat paikasta ovat noin 2 500 vuoden takaa, ja historiansa aikana Nanjing on toiminut ajoittain eri Kiinaa hallinneiden dynastioiden pääkaupunkina. Vuodesta 1928 vuoteen 1949 Nanjing oli myös Kiinan tasavallan pääkaupunki. Kun Kiinan kansantasavalta perustettiin vuonna 1949, Kiinan pääkaupunki siirrettiin Pekingiin. Nanjingin asukasluku oli vuonna 2017 noin 8 335 000.
Maantiede

Nanjing sijaitsee Itä-Kiinan Jiangsun maakunnassa Jangtsejoen alajuoksun varrella noin 300 kilometriä Shanghaita länteen. Kaupunkiin kuuluvan hallinnollisen alueen kokonaispinta-ala on 6 587,02 km². Kaupunki rajautuu pohjoisessa, lännessä ja etelässä Anhuin maakuntaan sekä Yangzhoun, Zhenjiangin, ja Changzhoun kaupunkeihin idässä. Kaupungin vanha muurin ympäröimä ydinkeskusta sijaitsee Jangtsen kaakkoisrannalla. Kaupungin keskusta rajautuu etelässä ja lännessä Jangtsen sivujoki Qinhuaijokeen. Vanhasta keskustasta koilliseen sijaitsee Xuanwujärvi, jolla on myös viisi saarta. Qinhuain länsirannan puolella sijaitsee puolestaan Mochoujärvi. Keskustasta itään kohoia Zijin eli violetti vuori.
Maantiede > Ilmasto

Nanjingissa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan subtrooppinen kostea ilmasto. Kesät ovat kuumia ja sateisia, talvella on kuivaa ja viileää. Vuoden keskilämpötila on noin 16 °C ja keskimääräinen sademäärä 1 000 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 28 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin 2 °C. Sateisin kuukausi on heinäkuu, jolloin sataa keskimäärin noin 180 millimetriä. Joulukuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 32 millimetriä.
Talous

Vuonna 2017 Nanjingin bruttokansantuote oli yhteensä 1 171,5 miljardia renminbiä, 141 103 renminbiä henkilöä kohden. Huomattava osa Nanjingiin kuuluvasta kaupunkialueen ulkopuolisesta seudusta on maatalouskäytössä. Alueella viljellään esimerkiksi riisiä, vehnää, pähkinöitä, hedelmiä ja vihanneksia. Paikallisilla järvillä ja lammilla kasvatetaan esimerkiksi vesikastanjaa ja lootuksenjuurta. Paikalliset kasvattavat myös hanhia, sikoja ja karjaa. Seudulla on myös kalastusta. Nanjing on teollistunut voimakkaasti vuoden 1949 jälkeen. Kaupungissa on esimerkiksi kemianteollisuutta, elektroniikkateollisuutta, autoteollisuutta, teräs- ja koneteollisuutta sekä kevyempää tekstiili- ja elintarviketeollisuutta.
Liikenne

Nanjingista on laivaliikennettä Jangtsejoen kautta niin Jangtsen suistolle kuin kohti Keski-Kiinaakin. Jangtsen varrella sijaitseva Nanjingin satama on yksi Kiinan suurista jokisatamista. Sen kautta kulkee vuosittain yli 100 miljoonaa rahtitonnia. Rautatieyhteyksiä on Shanghaihin idässä sekä Wuhuun ja Tonglingiin etelässä ja lounaassa. Nanjingin ensimmäinen silta Jangtsen yli avattiin vuonna 1968, ja nykyisin siltoja on jo kolme. Kaupungin julkiseen liikenteeseen lukeutuvat bussit, taksit ja metro. Vuonna 2014 Nanjingin metrossa oli 2 linjaa ja 50 asemaa. Nanjing Lukoun kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 35 kilometriä kaupungin keskustasta etelään, ja siltä lähtee lentoja ulkomaille ja muihin Kiinan kaupunkeihin.
Väestö

Vuonna 2017 Nanjingin asukasluku oli noin 8 335 000. Huomattava osa asukkaista asuu maaseudulla varsinaisen kaupunkialueen ulkopuolella. Paikalliset puhuvat omaa selvästi erottuvaa mandariinikiinan murrettansa. Englantia ei osata kovin laajasti. Suurin osa najingilaisista ei harjoita virallisesti mitään uskontoa. Joitakin uskonnollisia yhteisöjä kaupungissa ovat esimerkiksi kristityt, buddhalaiset ja muslimit.
Kulttuuri

Kun-ooppera on Jiangsun maakunnasta peräisin oleva kiinalaisen oopperan muoto, jota esitetään Nanjingissa. Kun-oopperan ohella kaupungissa esitetään myös muita kiinalaisen oopperan muotoja. Kaupungissa on myös näytelmäteatteria ja nukketeatteria. Nanjingilainen baiju on perinteinen laulun ja tarinankerronnan muoto, jota esitetään paikallisella murteella.
Joitakin nanjingilaisen keittiön ruoka-lajeja ovat esimerkiksi suolattu ankka (盐水鸭), ankanverikeitto (鸭血粉丝汤), pidu-nuudelit (皮肚面) ja villasaksirapu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nanjing Wikimedia Commonsissa
| n k  Kiinan alueiden pääkaupungit |
| --- | --- |
Kansallinen:  PRC Peking  ROC Taipei 
Maakunnat:  AH Hefei  FJ Fuzhou  GD Kanton  GS Lanzhou  GZ Guiyang  HA Zhengzhou  HB Wuhan  HE Shijiazhuang  HI Haikou  HL Harbin  HN Changsha  JL Changchun  JS Nanjing  JX Nanchang  LN Shenyang  QH Xining  SC Chengdu  SD Jinan  SN Xi’an  SX Taiyuan  YN Kunming  ZJ Hangzhou 
Autonomiset alueet:  GX Nanning  NM Hohhot  NX Yinchuan  XJ Ürümqi  XZ Lhasa 
Itsehallinnolliset kunnat:  BJ Tongzhou  CQ Yuzhong  SH Huangpu  TJ Hexi 
Erityishallintoalueet:  HK Hongkong  MO Macao 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Muut:  NARA 
Zijin ja Xuanwujärvi.
Panoraamakuva Nanjingista.
Nanjingin kaupunginmuuriin kuuluva portti.
Ming Xiaolingin mausoleumi.
Sun Yat-senin mausoleumi.
Näkymä Xinjiekon alueella.
Laivaliikennettä Jangtsella.
Natriumsitraatti

| Natriumsitraatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  68-04-2
PubChem CID:  6224 ja 59701732
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C6H5O7Na3
Moolimassa:  258,07
Ulkomuoto:  Valkoinen kiteinen aine
Sulamispiste:  150 °C (pentahydraatti, hajoaa)
Tiheys:  1,857 g/cm3
Liukoisuus veteen:  570 g/l (25 °C, kidevedetön)
Natriumsitraatti (C6H5O7Na3) on natrium- ja sitraatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa elintarvikkeiden lisäaineena.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa natriumsitraatti on valkoista kiteistä ainetta. Yhdisteestä tunnetaan myös kidevedelliset di- ja pentahydraatit (C6H5O7Na3·2H2O ja C6H5O7Na3·5H2O). Aine liukenee runsaasti veteen ja lisäksi hieman etanoliin.
Natriumsitraattia valmistetaan neutraloimalla sitruunahappoa natriumhydroksidilla tai -karbonaatilla.
Natriumsitraattia käytetään useissa elintarvikkeissa happamuudensäätöaineena ja stabilointiaineena. Sen E-koodi on E331. Muita käyttökohteita ovat esimerkiksi puhdistusaineet, ruosteenpoistoaineet, puskuriliuosten valmistus ja veren hyytymisen estäminen varastoinnin aikana.
Rheinland-Pfalz (F225)

| Rheinland-Pfalz |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  ARGE 125
Kölinlasku:  29. tammikuuta 2015
Laskettu vesille:  24. toukokuuta 2017
Palveluskäyttöön:  28. tammikuuta 2022
Tekniset tiedot
Uppouma:  noin 7 250 t (kuormattu)
Pituus:  149,6 m (kokonaispituus) 141,9 m (vesiraja)
Leveys:  18,8 m
Syväys:  5,4 m
Propulsio:  CODLAG: 4 × MTU 20V 4000 M53B -dieselgeneraattoria, á 3 MW  2 × Siemensin 4,7 MW sähkömoottoria 1 × GE LM2500 -kaasuturbiinimoottori 20 MW 1 × 1 MW suihkumoottori keulassa
Nopeus:  26 solmua
Toimintamatka:  4 000 nm @ 18 solmua
Miehistöä:  120 sekä 20 lentomiehistöä majoitustilat 190 hengelle
Aseistus
Aseistus:  1 × OTO 127mm -tykki 2 × 27mm MLG 27 -konetykki 6 × 12,7mm konekivääriä  2 × RIM-116 Rolling Airframe Missile 8 × RGM-84 Harpoon 2 × NH-90
Rheinland-Pfalz (runkonumero F225) on Saksan laivaston Baden-Württemberg -luokan fregatti.
Valmistus

Alus tilattiin Thyssenkrupp Marine Systemsin ja Lürssenin muodostamalta ARGE 125 konsortiolta, joka laski kölin 29. tammikuuta 2015. Alus kastettiin 24. toukokuuta 2017 ja otettiin palvelukseen 13. heinäkuuta 2022 Wilhelmshavenissa.
Palvelus

Alus on palveluksessa Wilhelmshavenin laivastotukikohdassa 4. fregattilaivueessa.
Rheinland-Pfalz (F209)

| Rheinland-Pfalz |
| --- | --- |
 Rheinland-Pfalz

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Blohm + Voss
Kölinlasku:  25. syyskuuta 1979
Laskettu vesille:  3. syyskuuta 1980
Palveluskäyttöön:  9. toukokuuta 1983
Poistui palveluskäytöstä:  22. maaliskuuta 2013
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 600 t
Pituus:  130,50 m
Leveys:  14,60 m
Syväys:  6,30 m
Koneteho:  2 × MTU 20V956 TB92 -dieselmoottoria 8 140 kW 2 × GE LM2500 -kaasuturbiinia 30 000 kW
Nopeus:  30 solmua
Miehistöä:  202+20 hengen lentomiehistö
Aseistus
Aseistus:  1 × OTO Melara 76 mm tykki 2 × Mauser MLG27 27 mm pikatykkiä 1 × 8 siilon ohjusjärjestelmä, 16 × Sea Sparrow -ilmatorjuntaohjusta 2 × Mk49 ohjusjärjestelmä, 21 × RAM-ohjus 2 × Harpoon-ohjusjärjestelmää, 8 ohjusta 2 × Mk 32 375 mm sukellusveneentorjuntaheitintä, 8 × DM4A1 tai Mk46 torpedoa 2 × Sea Lynx Mk.88A -helikopteria
Rheinland-Pfalz (runkonumero F209) oli Saksan liittotasavallan laivaston ja yhdistyneen Saksan laivaston Bremen-luokan fregatti, joka otettiin palvelukseen 1983 ja poistettiin palveluksesta 2013.
Valmistus

Alus tilattiin 26. marraskuuta 1977 Blohm + Vossilta, missä köli laskettiin 25. syyskuuta 1979. Alus laskettiin vesille 3. syyskuuta 1980 ja otettiin palvelukseen 9. toukokuuta 1983.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 22. maaliskuuta 2013.
Natriumsuperoksidi

| Natriumsuperoksidi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  12034-12-7
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  NaO2
Moolimassa:  54,99
Ulkomuoto:  Keltainen kiteinen aine
Sulamispiste:  551,7 °C
Tiheys:  2,2 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Reagoi
Natriumsuperoksidi (NaO2) on natriumin ja superoksidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste.
Ominaisuudet ja valmistus

Natriumsuperoksidi on huoneenlämpötilassa keltainen kiinteä aine. Sen kiderakenne riippuu lämpötilasta: alle −77 °C lämpötilassa sen rakenne muistuttaa pyriittiä, lämpötilavälillä −77...−50 °C sillä on markasiittirakenne ja tätä korkeammissa lämpötiloissa kiderakenne muistuttaa natriumkloridin rakennetta. Yhdiste on paramagneettista. Natriumsuperoksidi reagoi veden kanssa, jolloin muodostuu happikaasua, vetyperoksidia ja natriumhydroksidia.
Ensimmäisen kerran natriumsuperoksidia valmistettiin hapettamalla ammoniakkiin liuotettua natriumia hapen avulla. Tyypillisin tapa on kuitenkin natriumperoksidin kuumennus 490 °C lämpötilaan ja hapen lisääminen 30 MPa:n paineessa. Puhdasta natriumsuperoksidia saadaan natriummetallin ja hapen välisellä reaktiolla 150 ilmakehän paineessa 150 °C lämpötilassa.
Natriumatsidi

| Natriumatsidi |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  26628-22-8
PubChem CID:  33557 ja 4427778
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  NaN3
Moolimassa:  65,02 g/mol
Ulkomuoto:  Värittömiä kiteitä
Sulamispiste:  275 °C (hajoaa) 
Tiheys:  1,846 g/cm3
Liukoisuus veteen:  41,7 g/100ml (17 °C)
Natriumatsidi (NaN3) on natrium- ja atsidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Sitä käytetään autojen turvatyynyissä, räjähdysaineiden valmistuksessa ja orgaanisen kemian synteeseissä.
Ominaisuudet

Natriumatsidi on huoneenlämpötilassa värittömiä tai valkoisia heksagonaalisia kiteitä, jotka liukenevat veteen ja myös ammoniakkiin sekä alkoholiin. Natriumatsidi voi räjähtää kuumennuksen tai iskujen seurauksena, jolloin muodostuu metallista natriumia ja typpikaasua. Laimeat hapot vapauttavat natriumatsidista erittäin myrkyllistä vetyatsidia.
Valmistus

Natriumatsidia voidaan valmistaa teollisesti natriumamidin ja dityppioksidin välisellä reaktiolla. Reaktio tapahtuu 190 °C lämpötilassa ja natriumatsidin lisäksi muodostuu natriumhydroksidia ja ammoniakkia.
Dityppioksidin sijaan reaktiossa voidaan käyttää natriumnitraattia.
Euroopan unionin jäsenvaltioissa tuotetaan natriumatsidia vuosittain yli miljoona kiloa.
Käyttö > Käyttö turvatyynyissä

Natriumatsidia käytetään autojen turvatyynyissä. Törmäyksen sattuessa anturit antavat käskyn sytyttää seos, joka sisältää natriumatsidin lisäksi natriumnitraattia ja piidioksidia. Lämpötila nousee 300 °C, jolloin muodostuu sulaa natriummetallia ja typpikaasua, joka täyttää turvatyynyn. Sula natrium muodostaa piidioksidin kanssa natriumsilikaattilasia.
Vastaavaa reaktiota voidaan käyttää laboratoriossa valmistettaessa erittäin puhdasta natriummetallia.
Käyttö > Käyttö räjähdysaineiden valmistuksessa

Natriumatsidia voidaan käyttää sytytinräjähteenä. Siitä valmistetaan enimmäkseen kuitenkin lyijyatsidia, jota muodostuu natriumatsidin reagoidessa lyijysuolan, kuten lyijyasetaatin kanssa.
Käyttö > Käyttö orgaanisessa kemiassa

Natriumatsidia voidaan käyttää valmistettaessa primäärisiä amiineja. Atsidit reagoivat alkyylihalidien kanssa muodostaen alkyyliatsideja, jotka voidaan pelkistää primäärisiksi amiineiksi.
Myrkyllisyys

Natriumatsidi on hyvin myrkyllistä, lähes yhtä myrkyllistä kuin natriumsyanidi. Aine voi kulkeutua kehoon hengitettynä, ihon läpi imeytyneenä tai nieltynä. Myrkytysoireita ovat huonovointisuus, verenpaineen lasku, sydämen lyöntien hidastuminen ja tajuttomuus. Aineelle altistuminen voi aiheuttaa hermostovaurioita tai jopa kuoleman. Natriumatsidin on todettu olevan mutageeninen.
Aiheesta muualla

PubChem: Sodium azide (englanniksi)
Sodium azide (englanniksi)
Reynoldsin kuljetusteoreema

Reynoldsin kuljetusteoreema (RKT) on virtausmekaniikassa käytetty matemaattinen malli. Sen avulla tarkastellaan systeemin jonkin ominaisuuden muutosnopeutta suhteutettuna saman ominaisuuden muutosnopeuteen kontrollitilavuudessa. Teoreema on nimetty irlantilaisen virtausmekaniikkaan perehtyneen Osborne Reynoldsin mukaan.
Kontrollitilavuus ja systeemi

Termodynamiikassa ja mekaniikassa tarkasteltavana kohteena on tavanomaisesti systeemi, mutta virtausmekaniikassa tarkastelun kohteena on usein kontrollitilavuus. Kontrollitilavuus on valittu tarkasteltava avaruuden alue, jonka pintaa kutsutaan kontrollipinnaksi. Sitä vastoin systeemi käsittää ne hiukkaset/materiaalimäärän, jotka kuuluvat kontrollitilavuuteen tietyllä ajanhetkellä. Virtaustilanteessa ainetta virtaa läpi kontrollitilavuuden. Alussa siis systeemi täyttää kontrollitilavuuden, mutta ajan myötä se siirtyy ainevirtauksen mukana siitä pois. Systeemin muoto ja tilavuus voi muuttua, mutta sen massa pysyy vakiona.
Reynoldsin teoreema

Olkoon nyt  \scriptstyle B jokin virtaavan aineen ominaisuus. Nyt siis  \scriptstyle B_{S} on systeemiin kuuluvan aineen ominaisuuden määrä ja  \scriptstyle B_{C} kontrollitilavuuteen kuuluvan aineen ominaisuuden määrä. Alussa pätee  \scriptstyle B_{S}=B_{C}, koska silloin systeemi täyttää kontrollitilavuuden.
Systeemin sisältämän ominaisuuden muutos ajan  \scriptstyle t suhteen ilmaistaan yhtälöllä
missä  \scriptstyle \rho  on tiheys,  \scriptstyle b ominaisuuden määrä massayksikköä kohti,  \scriptstyle V kontrollitilavuuden suuruus,  \scriptstyle {\vec {v}}\cdot {\vec {n}} virtausnopeuden normaalikomponentti ja  \scriptstyle A kontrollitilavuuden kontrollipinta-ala. Yhtälön oikean puolen ensimmäinen termi ilmaisee ominaisuuden määrän muutoksen kontrollitilavuudessa ja jälkimmäinen termi kertoo kontrollipinta-alan lävitse ulos menevän ja sisään tulevan ainemäärän erotuksen.
Reynoldsin teoreema > Massan säilyminen

Käytetään yllä olevaa yhtälöä määräten tarkasteltavaksi ominaisuudeksi massa  \scriptstyle M. Systeemin massan  \scriptstyle M_{S} muutos on nolla, sillä massaa ei synny eikä katoa, eli voidaan kirjoittaa yhtälö muotoon
Lisäksi, jos aineen virtaus kontrollitilavuuden sisään ja ulos kulkee yksiulotteisista kanavista, yhtälö merkitään muotoon
missä termi  \scriptstyle \sum _{i}(\rho _{i}A_{i}V_{i})_{ulos} on summa ulosvirtauskanavien läpi kulkeneiden virtojen massanopeuksista ja  \scriptstyle \sum _{i}(\rho _{i}A_{i}V_{i})_{sisaan} sisään virtauskanavien läpi kulkeneiden virtauksien massanopeuksien summa.
Kuvassa CV on kontrollitilavuus, jossa 1-ulotteiset kanavat 1 ja 2 ovat sisään virtauskanavia ja 3 ulosvirtauskanava. Nyt Reynoldsin teoreema massalle voitaisiin kirjoittaa muotoon  \scriptstyle \int {\frac {\partial \rho }{\partial t}}~dV+(\rho _{3}A_{3}V_{3})-(\rho _{1}A_{1}V_{1})-(\rho _{2}A_{2}V_{2})=0.
Natriummetoksidi

| Natriummetoksidi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  124-41-4
PubChem CID:  10942334
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  CH3ONa
Moolimassa:  54,024
Ulkomuoto:  Valkoinen kiinteä aine
Sulamispiste:  127 °C (hajoaa)
Tiheys:  1,3 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Reagoi veden kanssa.
Natriummetoksidi eli natriummetylaatti tai natriummetanolaatti (CH3ONa) on yksi alkoksideista. Yhdistettä käytetään muun muassa synteettisessä orgaanisessa kemiassa.
Ominaisuudet

Natriummetoksidi on kiinteää valkoista jauhetta. Yhdiste liukenee metanoliin, etanoliin ja dimetyylisulfoksidiin. Veden kanssa se reagoi voimakkaasti muodostaen metanolia ja natriumhydroksidia. Yhdiste on erittäin voimakas emäs ja kykenee syövyttämään useita metalleja.