stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Power Macintosh 8100
Aiheesta muualla

Power Macintosh 8100/80 (Arkistoitu – Internet Archive), 8100/80AV (Arkistoitu – Internet Archive), 8100/100 (Arkistoitu – Internet Archive), 8100/100AV (Arkistoitu – Internet Archive), 8100/110 (Arkistoitu – Internet Archive) ja 8115/110 (Arkistoitu – Internet Archive) -mallien tekniset tiedot AppleSpecissä
Power Macintosh 8100 Apple-history.comissa
Power Macintosh 8100/80, 8100/80AV, 8100/100, 8100/100AV, 8100/110, 8100/110AV ja 8115/110 EveryMac.comissa
Apple Macintosh
| --- | --- |
Compact Macintosh (Classic):   Macintosh 128K  Macintosh 512K  Macintosh 512Ke  Macintosh Plus  Macintosh SE SE FDHD  Macintosh SE/30  Macintosh Classic  Macintosh Classic II  Macintosh Color Classic  Macintosh Color Classic II 
II:   Macintosh II  Macintosh IIx  Macintosh IIcx  Macintosh IIci  Macintosh IIfx  Macintosh IIsi  Macintosh IIvi  Macintosh IIvx 
LC:   Macintosh LC  Macintosh LC II  Macintosh LC III  Macintosh LC III+  Macintosh LC 475  Macintosh LC 520  Macintosh LC 550  Macintosh LC 575  Macintosh LC 580  Macintosh LC 630 
Centris/Quadra:   Centris 610  Centris 650  Centris 660AV  Quadra 605  Quadra 610  Quadra 630  Quadra 650  Quadra 660AV  Quadra 700  Quadra 800  Quadra 840AV  Quadra 900  Quadra 950 
Power Macintosh:   Power Macintosh 4400  Power Macintosh 5200 LC  Power Macintosh 5260 LC  Power Macintosh 5400  Power Macintosh 5500  Power Macintosh 6100  Power Macintosh 6200  Power Macintosh 6300  Power Macintosh 6400  Power Macintosh 6500  Power Macintosh 7100  Power Macintosh 7200  Power Macintosh 7300  Power Macintosh 7500  Power Macintosh 7600  Power Macintosh 8100  Power Macintosh 8200  Power Macintosh 8500  Power Macintosh 8600  Power Macintosh 9500  Power Macintosh 9600  Power Macintosh G3  Power Macintosh G4 Cube  Power Macintosh G4  Power Macintosh G5 
Muut mallit:   XL  Portable  Performa  TV  Twentieth Anniversary Macintosh  iMac  eMac  Mac mini  Mac Pro 
Kannettavat:   PowerBook PowerBook 100  iBook  MacBook  MacBook Air  MacBook Pro 
Palvelimet:   Apple Network Server  Apple Workgroup Server Workgroup Server 9150  Xserve 
Muuta:  Luettelo Macintosh-malleista
Käyttöjärjestelmät:   Mac OS  macOS
Karstulan helluntaiseurakunta

| Karstulan helluntaiseurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  itsenäinen
Perustettu:  1957
Pääkirkko:  Soinintie 116a 43500 Karstula
TV:  TV7
Radio:  Järviradio
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karstulan helluntaiseurakunta (aik. Karstulan Siion-seurakunta) on Karstulassa toimiva helluntaiseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1957. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Karstulan keskustassa Soinintiellä.
Seurakunnan toimintamuotoihin kuuluvat jumalanpalvelusten ja evankelioimistilaisuuksien lisäksi mm. lapsi-, varkki- ja nuorisotyö, kuoro- ja musiikkitoiminta, radiotyö, miesten ja naisten illat, Alfa-kurssit, kotiryhmät, diakonia- ja ystäväpalvelu sekä sairaalahartaudet. Lähetystyön painopiste on ”Yhdelle vähimmistä” – työssä, Ukrainan Karpaateilla ja Valko-Venäjällä.
Seurakunnan tilaisuuksia lähetetään muun muassa TV7:n televisio- ja verkkokanavilla. Seurakunta tuottaa radio-ohjelmia sekä hartauksia Järviradion taajuudella.
Historia

Helluntaiherätys saapui Karstulaan 1940-luvun lopulla, jolloin paikkakunnalla oli herätystä Kimingillä ja Vahangaalla. Veikko Hänninen ja Eino Välipakka kutsuttiin pitämään kokouksia ja uskovien määrä alkoi kasvaa. Ensimmäiset kastejuhlat pidettiin Kimingin Oikarinjoella vuonna 1949. Alkuaikoina seurakuntalaiset kuuluivat Mahlun Siion-seurakuntaan omana rukouspiirinään, mutta seurakunnan kasvaessa tuli aiheelliseksi oman seurakunnan perustaminen. Karstulan helluntaiseurakunta perustettiin 7. joulukuuta 1957 ja nimeksi tuli Karstulan Siion-seurakunta. Vuonna 1959 seurakunta perusti Kivijärvelle oman rukouspiriin.
Alkuaikoinan seurakunta piti kokouksia eri kylillä kodeissa. Vierailevia puhujia oli usein, jolloin pidettiin herätyskokouksia joka ilta tiistaista perjantaihin ja sunnnuntaisin. Herätyskokouksia pidettiin paljon myös kouluilla. Muita toimintamuotoja olivat juhlat, lastenleirit, telttakokoukset, käsityöseurat, kuoroharjoitukset, rukouspäivät sekä lähetystyön kannatukset. Seurakunnan väkimäärän kasvaessa ryhdyttiin suunnittelemaan oman rukoushuoneen hankkimista. Vuonna 1966 seurakunta osti Koulutien varrelta kiinteistön, joka saneerattiin rukoushuoneeksi. Rukoushuone vihittiin käyttöön 5. maaliskuuta 1967.
Vanha rukoushuone kävi kuitenkin 1980-luvulla ahtaaksi ja seurakunta ryhtyi hankkeeseen uuden rukoushuoneen rakentamista varten. Tontti raivattiin vuonna 1983 ja rakennus valmistui vuosien 1984–1986 aikana. Uusi rukoushuone vihittiin käyttöön 22. maaliskuuta 1986. Seurakunta aloitti kirpputoritoiminnan vuokratiloissa samana vuonna.
Kasvien evoluution aikajana

Kladogrammi osoittaa versokasvien (Embryophyta) muuttumista ja sukulaisuussuhteita. Siitä ei kuitenkaan näe paljonko muutosta on tapahtunut tai kuinka nopeasti.
Kasvien evoluutio käsittää kasvien kehityksen elämän syntyajoista saakka.
Yksisoluisia leviä oli olemassa jo arkeeisen aionin ajalla. Ensimmäiset vihreät levät ilmaantuivat paleotsooisen maailmankauden alkupuolella ordovikikaudella. Ensimmäiset löydetyt maakasvit ovat peräisin siluurikaudelta. Devonikaudella ilmestyivät sammalet. Silloin ilmestyivät myös ensimmäiset sanikkaiset ja liekomaiset kasvit, jotka levisivät kivihiilikaudella. Kivihiilikaudella kehittyivät ensimmäiset siemenkasvit, kuten siemensaniaiset ja ensimmäiset nykyisen kaltaiset paljassiemeniset kasvit. Permikaudella havupuut ja käpypalmut levisivät. Mesotsooisen maailmankauden alussa, triaskaudella, siemensaniaiset katosivat. Samoihin aikoihin levisivät entisestään havupuut, neidonhiuspuut ja käpypalmut. Jurakaudella ilmaantuivat ensimmäiset koppisiemeniset kasvit. Liitukauden loppuun mennessä koppisiemeniset kasvit olivat levinneet niin, että ne käsittivät valtaosan kasvikunnasta ja paljassiemenisten osuus oli vähentynyt huomattavasti. Kenotsooisella maailmankaudella, tertiäärikaudella, kukkivat kasvit kehittyivät ja puumaiset koppisiemeniset erilaistuivat. Kvartäärikaudella ruohovartiset kasvit ovat tulleet yleisemmiksi ja monipuolisemmiksi.
Kalle Jousinen

Kalle Vihtori Jousinen (synt. Åmark; 28. heinäkuuta 1852 Forssa – 11. maaliskuuta 1945) oli suomalainen työmies, joka kirjoitti sanat ”Perustuslaillisten riemumarssi” -nimiseen työväenlauluun.
Jousisen isä Juho Åmark oli torppari, myöhemmin tallirenki ja palovartija. Jousinen työskenteli yhdeksänvuotiaasta alkaen 58 vuotta Forssan puuvillatehtaalla eri tehtävissä. Hän suomensi sukunimensä ilmeisesti varsin nuorena. Jousinen oli nuoruusvuosinaan innokas suomalaisuusliikkeen ja raittiusliikkeen kannattaja. Myöhemmin tultuaan mukaan työväenliikkeeseen hän toimi Forssan työväenyhdistyksen johtokunnan jäsenenä ja yhdistyksen varasihteerinä. Jousinen harrasti musiikkia ja laulua ja soitti viulua Forssan orkesterissa. Parhaiten hänet kuitenkin tunnetaan ”Perustuslaillisten riemumarssin” sanoittajana. Kansansävelmään pohjautunut laulu ilmestyi 14 säkeistön mittaisena arkkiveisuna vuonna 1906. Vuoden 1918 sisällissodan aikana Jousinen sanoitti ja mahdollisesti myös sävelsi Forssan punakaartille kaksi marssilaulua, joista suosituksi nousi varsinkin toinen, ”Punakaartin marssi” eli niin sanottu ”Jäkälämarssi”. Valkoiset vangitsivat hänet joksikin aikaa sodan jälkeen.
Jousisella oli kymmenen lasta. Heistä yksi oli Yhdysvalloissa ja myöhemmin Neuvosto-Karjalassa vaikuttanut viulisti, säveltäjä ja musiikinopettaja Lauri Jousinen.
Kasvi (täsmennyssivu)

Kasvi voi tarkoittaa seuraavia:
kasvit (Plantae), eliökunta
Kasvi, suomenkielinen sukunimi. Tunnettuja nimenkantajia ovat:
Arno Kasvi (s. 1941), Turun yliopiston kasvitieteellisen puutarhan ylipuutarhuri
Jyrki Kasvi (1964–2021), suomalainen poliitikko, kansanedustaja (Vihreä liitto), toimittaja, tietokirjailija ja tutkija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kasvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kauhavan työväentalo

| Kauhavan Työväentalo |
| --- | --- |

Osoite:  Kauppatie 123 62200 Kauhava
Sijainti:  Kauhava
Valmistumisvuosi:  1919
Omistaja:  Kauhavan Työväenyhdistys ry
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosluku:  2
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kauhavan Työväentalo on vuonna 1919 valmistunut Kauhavan kaupungissa sijaitseva työväentalo.
Rakennus

Kaksikerroksinen rakennus valmistui vuonna 1919.
Kauas pois (televisiosarja)

| Kauas pois> I’ll Fly Away |
| --- | --- |
Kehittäjä(t):  Joshua Brand John Falsey
Pääosissa:  Sam Waterston Regina Taylor
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  38
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Brand-Falsey Productions Lorimar Television
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Kauas pois (I’ll Fly Away) on 38-osainen yhdysvaltalainen televisiosarja vuodelta 1991. Siinä Sam Waterston esittää piirisyyttäjä Forrest Bedfordia, joka asuu perheineen Yhdysvaltojen etelävaltion kuvitteellisessa Brylandin pikkukaupungissa 1950-luvulla, jolloin afroamerikkalaisten kansalaisoikeusliike nostaa päätään. Valkoiseen yläluokkaan kuuluva mies alkaa vähitellen kääntyä rotuerottelun kannattajasta sen vastustajaksi sen jälkeen, kun kolme mustaa asukasta surmannut valkoinen bussinkuljettaja vapautetaan kaikista syytteistä. Mielenmuutokseen vaikuttavat myös miehen psykiatrisessa sairaalassa oleva vaimo ja uusi afroamerikkalainen taloudenhoitaja (Regina Taylor), joka tulee hoitamaan perheen kolmea kouluikäistä lasta.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sam Waterston  | … |  Forrest Bedford   |
|  Regina Taylor  | … |  Lilly Harper   |
|  Jeremy London  | … |  Nathan Bedford   |
|  Ashlee Levitch  | … |  Francie Bedford   |
|  John Aaron Bennett  | … |  John Morgan Bedford   |
|  Kathryn Harrold  | … |  Christina LeKatzis   |
|  Mary Alice  | … |  Marguerite Peck   |
|  Rebecca Koon  | … |  Eileen Slocum   |
Vastaanotto

Waterston ja Taylor palkittiin molemmat rooleistaan Golden Globella vuonna 1993, ja sarjan molemmat tuotantokaudet olivat ehdolla parhaan draamasarjan palkintoon. Sarja voitti muutamia muitakin palkintoja ja sai kriitikoilta kehuja, muttei ollut kovin suuri yleisömenestys kotimaassaan Yhdysvalloissa.
Helsingin Sanomien Marjatta Möttölä piti Yle TV1:n sunnuntai-iltojen uutuussarjaa keväällä 1994 yhtenä parhaista yhdysvaltalaisista televisiodraamoista aikoihin. Hän kehui etenkin pääosan esittäjää Sam Waterstonia, josta oli hänestä tullut eräänlainen laadun tae niin aikakauden elokuvissa kuin televisiotuotannoissakin.
Sarjan toinen tuotantokausi I'll Fly Away: Then and Now (1993) esitettiin Suomessa nimellä Kauas pois – silloin ja nyt.
Käännös suomeksi
Pohjanmaan kauppakamari

Pohjanmaan kauppakamari on Pohjanmaan alueella elinkeinoelämän edunvalvojana, kouluttajana ja asiantuntijana toimiva organisaatio. Se on yksi Suomen 19 kauppakamarista.
Pohjanmaan kauppakamarilla on noin 1050 jäsentä, joiden palveluksessa 70% alueen työvoimasta. Toimipisteet löytyvät Kokkolasta, Pietarsaaresta ja Vaasasta.
Pohjanmaan kauppakamarin tärkeimmät vaikuttamisen alueet ovat:
osaavan työvoiman riittävyys
alueen vetovoima
toimiva infrastruktuuri
Yritysten toimintaedellytyksiä kehitetään mm. kannanotoin, lausunnoin, järjestämällä erilaisia tilaisuuksia sekä yhteistyöprojekteilla muiden samaan päämäärään pyrkivien organisaatioiden kanssa.
Pohjanmaan kauppakamarin palvelut

Kauppakamarilla on viranomaisasema erilaisten asiakirjojen myöntäjänä ja vahvistajana. Tällaisia asiakirjoja ovat esimerkiksi:
ATA Carnet
Euroopan yhteisön yleiset alkuperätodistukset
Force majeure -todistukset
Full confidence -todistukset
kauppalaskut
suositukset vientiyrityksille
tavaran tarkastus
muut erityistodistukset
Muita palveluita:
AKA-kiinteistönarvioijat
ammattikirjat ja KauppakamariTieto
ansiomerkit
asiantuntija-artikkelit
asiantuntijaneuvonta
junaliput jäsenetuhintaan
välimiesmenettely
Pohjanmaan kauppakamarin julkaisut

Uutiskirje lähetetään jäsenistölle yhdeksän kertaa vuodessa.
CB on kaksi kertaa vuodessa ilmestyvä kauppakamarilehti.
Coastline on Pohjanmaan käyntikortti ja se julkaistaan joka toinen vuosi. Jokainen yritys esitellään ammattilaisten toimittamassa, englanninkielisessä artikkelissa. Yritysartikkeleiden lisäksi julkaisussa on monipuolinen lukupaketti alueen yrityselämästä, mielenkiintoisista henkilöistä ja ajankohtaisista ilmiöistä.
Aiheesta muualla

Pohjanmaan kauppakamarin kotisivu
Pullonkaula

Pullonkaula on käsite, jota käytetään metaforana eri yhteyksissä. Käsite juontaa juurensa nesteen säilyttämiseen tarkoitetusta pullosta, jossa muoto kapenee yläosaa (kaulaa) myöten. Vaikka pullo olisi kuinka tilava, pullon suu määrittelee nesteen virtausnopeuden pullosta ulos virtausdynamiikan lakien mukaan. Liikenteessä pullonkaulalla tarkoitetaan liikennejärjestelmässä tai paljon käytetyssä reitissä olevaa kohtaa, jossa liikenne hidastuu rajallisen kapasiteetin vuoksi. Kyseessä voi olla esimerkiksi liian kapea tie tai silta.
Tietoteniikassa ja muissakin systeemeissä pullonkaula tarkoittaa järjestelmän osa-aluetta, joka estää koko järjestelmän toimimisen täydellä kapasiteetilla. Yleensä tämä johtuu siitä, että pullonkaulana toimivan osan suorituskyky on alhaisempi muihin osa-alueisiin verrattuna. Esimerkiksi suuria tietomääriä kasiteltäessä voidaan havaita, että kaikista moderneinkin laitteisto on käytännössä hyödytön, mikäli kiintolevy on hyvin vanhanaikainen. Tällöin pullonkaulaksi muodostuu hidas kiintolevy.
Pullonkaulailmiö tunnetaan myös ihmisen ja muiden lajien evoluutiossa ja maapallon eri alueiden asutushistoriassa, kun koko myöhemmän populaation kokonaisuudessaan tai populaation jollakin nimenomaisella alueella on päätelty olevan jonkin hyvin pienen perustajajoukon jälkeläisiä. Tällöin edeltävän populaation koko geneettisestä monimuotoisuudesta välittyy myöhempään populaatioon vain pieni osa.
Pohjanmaan liitto

| Pohjanmaan liitto |
| --- | --- |
 Österbottens förbund 
Tyyppi:  Kuntayhtymä
Toimiala:  Aluekehitys
Päämaja:  Vaasa
Toiminta-alue:  Pohjanmaan maakunta
Maakuntajohtaja:  Mats Brandt
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pohjanmaan liitto on yksi Suomen kahdeksastatoista (1.1.2011 alkaen) maakunnan liitosta. Liitto on kuntayhtymä, jonka jäsenenä on Pohjanmaan maakuntaan kuuluvat 1.1.2021 alkaen 14 kuntaa: Kaskinen, Korsnäs, Kristiinankaupunki, Kruunupyy, Laihia, Luoto, Maalahti, Mustasaari, Närpiö, Pedersöre, Pietarsaari, Uusikaarlepyy, Vaasa ja Vöyri.
Maakuntajohtajana on toiminut toukokuusta 2022 alkaen Mats Brandt. Virasto sijaitsee Vaasassa.
Tehtävät

Liiton päätehtävät ovat alueiden kehittäminen ja maakuntakaavoitus. Liitto hohtaa ja koordinoi Pohjanmaalla tehtävää kehittämistyötä, jolla luodaan edellytykset maakunnan tasapainoiselle kehittymiselle ja taloudelliselle kasvulle. Aluekehittämistoimia rahoitetaan sekä kansallisella että EU:n rahoituksella. Suunnitteluviranomaisena liitto huolehtii maakuntakaavan laatimisesta ja kaavan pitämisestä ajan tasalla. Lisäksi liitto valvoo jäsenkuntiensa etuja eri asioissa ja hoitaa suomenkielisen väestön kulttuuriasioita. Liitto osallistuu myös monenlaisten kansainvälisten asioiden ja yhteyksien hoitoon Pohjoismaissa, Itämeren alueella, EU:ssa ja Euroopassa.[lähde? ]
Hallinto > Maakuntajohtajat

1994–2017: Olav Jern
2017–2022: Kaj Suomela
2022– Mats Brandt
Aiheesta muualla

Pohjanmaan liitto
Kauas pois

| ”Kauas pois” Raappana |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Tuuliajolla
 Julkaistu: 2. marraskuuta 2012
 Formaatti: Digitaalinen
 Tyylilaji: reggae
 Kesto: 03.44
 Levy-yhtiö: Suomen Musiikki
Raappanan muut singlet
| ”Kran Turismo” 2012 | ”Kauas pois” 2012 | ”Kylmä kivi” 2013 |
"Kauas pois" on suomalaisartisti Raappanan kappale hänen neljänneltä, Tuuliajolla-studioalbumilta. Sen julkaisi Suomen Musiikki digitaalisesti ladattavana 2. marraskuuta 2012. Kappale koki ensisoittonsa 17. lokakuuta 2012 Uuden Musiikin Aamuvuorossa. Nimestään huolimatta kappaleen kuvaillaan olevan positiivinen, elämäniloinen ja toiveikas. Kappaleeseen liittyvä virallinen musiikkivideo julkaistiin videopalvelu YouTubessa 25. lokakuuta 2012. "Kauas pois" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, päästen latauslistan 4.- ja singlelistan 14. sijalle. Radioissa kappale on ollut parhaimmillaan neljänneksi soitetuin kappale.
Kappalelista

Digitaalinen lataus
Kauas pois – 3.44
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 14 
Suomen virallinen latauslista: 4 
Radiolista: 4
Pitkälampi (Mikkeli, Nykäsenkylä)

| Pitkälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°46′20″N, 27°03′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskupuro:  puro Isoon Kuolampeen 
Järvinumero:  14.929.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,7 m  
Pituus:  880 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  1,742 km  
Pinta-ala:  4,352 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPitkälampi 
Pitkälampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Nykäsenkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 880 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Korpijoen valuma-alueeseen (14.929) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy.
Karl Stargardt

Karl Bruno Stargardt (4. joulukuuta 1875 Berliini, Saksa – 2. huhtikuuta 1927 Marburg, Saksa) oli saksalainen silmälääkäri, joka kuvasi näkövammaisuutta aiheuttavan Stargardtin rappeumataudin vuonna 1909.
Stargardt opiskeli yliopistoissa Heidelbergissä, Erlangenissa ja Berliinissä. Hän sai tohtorinarvonsa Kielin yliopistosta vuonna 1899.
Stargardt kärsi munuaistulehduksesta ja sydänkomplikaatioista. Hän kuoli 51-vuotiaana Marburgissa.
Power Metal (albumi)

| Power Metal Pantera |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1988
 Julkaistu: 1988
 Tuottaja(t): "The Eldn'"
 Tyylilaji: Heavy metal glam metal thrash metal power metal[lähde? ]
 Kesto: 38.10
 Levy-yhtiö: Metal Magic Records
Panteran muut julkaisut
| I Am the Night 1985 | Power Metal 1988 | Cowboys from Hell 1990 |
Power Metal on metallimusiikkiyhtye Panteran neljäs albumi vuodelta 1988. Albumi oli ensimmäinen, jossa kuultiin Dimebag Darrellin laulua sekä ensimmäinen, jossa Phil Anselmo esiintyi päälaulajana. Tyylillisesti yhtyeen musiikki muuttui edeltäviin albumeihin nähden hieman jykevämpään suuntaan, joskaan ei yhtä raskaaseen kuin seuraavilla levyillä.
Kappaleet

Rock the World – 3.34 (Pantera)
Power Metal – 3.53 (Pantera)
We'll Meet Again – 3.54 (Pantera)
Over and Out – 5.06 (Pantera)
Proud to Be Loud – 4.03 (Ferrari)
Down Below – 2.49 (Pantera)
Death Trap – 4.07 (Pantera)
Hard Ride – 4.16 (Pantera)
Burnnn! – 3.35 (Pantera)
P.S.T. 88 – 2.53 (Pantera)
Kokoonpano

Philip Anselmo – laulu
Dimebag Darrell – kitara
Vinnie Paul – rummut
Rex Brown – basso
Aiheesta muualla

Power Metal (albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Power Metal (albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Pantera
| --- | --- |
Studioalbumit::   Metal Magic  Projects in the Jungle  I Am the Night  Power Metal  Cowboys from Hell  Vulgar Display of Power  Far Beyond Driven  The Great Southern Trendkill  Reinventing the Steel 
Muut julkaisut:  Official Live: 101 Proof (live) - The Best of Pantera - Reinventing Hell (kokoelma)
Kasvianatomia

Kasvianatomia on kasvitieteen osa-alueen kasvimorfologian osa-alue, joka tutkii kasvin sisärakennetta, kuten solut, niiden osat ja solukot. Yksi kasvin solukkotyyppeistä on fotosynteesissä toimiva, eräänlaisena tukisolukkona toimiva sekä varastosolukkona toimiva perussolukko. Toinen solukkotyyppi on kasvin sisäosia suojaava pintasolukko. Kolmas solukkotyyppi on johtosolukko, joka muodostaa reitin, jota pitkin ravinteet ja vesi kulkevat juurista latvaan saakka. Pienemmässä mittakaavassa kasvin solut muodostavat joko tylppy-, tuki- tai vahvikesolukkoa. Käytännön kannalta perussolukot ovat esimerkiksi kasvusolukkoa ja yhteyttämissolukkoa. Pintasolukot muodostavat esimerkiksi ilma- ja vesirakoja. Tukisolukot muodostuvat esimerkiksi paksusoppisoluista tai puiden niinisyysoluista. Johtosolukot muodostuvat putkisoluista, siiviläputkista ja putkiloista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kasvianatomia Wikimedia Commonsissa
Pitkälampi (Mäntyharju, Ala-Pahkajärvi, Vekaranjärvi)

| Pitkälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°11′02″N, 27°01′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskupuro:  puro Ala-Pahkajärveen 
Järvinumero:  14.982.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,8 m  
Pituus:  460 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,975 km  
Pinta-ala:  2,764 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPitkälampi 
Pitkälampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Vekarajärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 460 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Naarajärven–Vääräojan valuma-alueeseen (14.982) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,8 metriä mpy.
Kaizu

| Kaizu (海津市) |
| --- | --- |
 Kaizun kaupunginmuseo
 lippu:  symboli
 Kaizun sijainti Gifun prefektuurissa
 Kaizu
 Koordinaatit: 35°13′14″N, 136°38′11″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūbu, Tōkai
Prefektuuri:  Gifun prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  112,03 km²
Väkiluku (05/2020):  33 923
 – Väestötiheys:  302,8 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Mänty
 – Kukka:  Mikan-mandariinin kukka
 – Kala:  Aasianmonni
 
 https://www.city.kaizu.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaizu (jap. 海津市, Kaizu-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Tōkain alueella Gifun prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin lounaisosassa Kiso-, Nagara- ja Ibijokien alajuoksulla. Kaupungin maasto on pääosin hyvin alavaa, ja siellä virtaa monia pienempiäkin jokia. Lännessä sen alue nousee Yōrōvuorille ja rajautuu Mien prefektuuriin, itärajan takana on Aichin prefektuuri. Kaizussa on 33 923 asukasta (toukokuussa 2020) ja sen pinta-ala on 112,03 neliökilometriä.
Kaizun kaupunki perustettiin vuonna 2005 liittämällä yhteen Kaizun, Hiratan ja Nannōn maaseutukaupungit. Kaizun keskusta sijaitsee Takasun kaupunginosassa, joka kehittyi alun perin Edo-kaudella linnanaluskaupunkina ja liikenteen solmukohtana. Toinen historiallisesti merkittävä paikkakunta nykyisen kaupungin alueella on Hiratassa sijaitseva Imao, jossa toimi vilkas satama. Vanhastaan alue oli tulville altis, ja asukkaat rakensivatkin kyliensä ympärille suuria maavalleja suojautuakseen tulvavesiltä. Myöhemmin seudulla on tehty suurimittakaavaisia maanrakennustöitä tulvien ehkäisemiseksi. Alavilla alueilla viljellään riisiä ja vihanneksia, Yōrōvuorten rinteillä esimerkiksi kakeja ja mikan-mandariineja.
Kaizun nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Kiso-sansenin puisto näköalatorneineen, Kaizu-onsenin kuuma lähde, kaupungin historiallinen museo ja Chiyoho Inari-jinjan šintolainen pyhäkkö. Chisui-jinjan pyhäkkö on vuorostaan pyhitetty 1700-luvulla tulvavallien rakennustöiden yhteydessä menehtyneille, kuten virkamies Hirata Yukielle. Kaupungin kulttuuriperintöön kuuluu myös Imaon pyhäkön sagichō-festivaali kokkoineen. Osa kaupungin alueesta kuuluu Ibi-Sekigahara-Yōrōn puolikansallispuistoon. Kaizua palvelee Yōrō-rautateiden Yōrō-linja.