stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
McDonald’s

| McDonald’s |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  pörssiyhtiö
Osake:  NYSE: MCD
ISIN:  US5801351017
Perustettu:  1940 San Bernardino, Kalifornia
Toimitusjohtaja:  Chris Kempczinski
Puheenjohtaja:  Enrique Hernandez Jr
Kotipaikka:  Chicago, Illinois, Yhdysvallat
Toimiala:  pikaruoka
Tuotteet:  pikaruoka, etenkin hampurilaiset
Liikevaihto:   27,0 miljardia USD (2011)
Henkilöstö:  1,7 miljoonaa (2012)
Kotisivu:  www.mcdonalds.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
McDonald’s on maailman toiseksi suurin kansainvälinen pikaruokaketju Subwayn jälkeen ja yksi maailman tunnetuimmista brändeistä.
Vuonna 2020 McDonald’silla oli 119 maassa yli 39 000 ravintolaa, joissa ruokailee päivittäin yli 70 miljoonaa ihmistä.
Yritys on talousvaikeuksissa kovan kilpailutilanteen ja kuluttajien muuttuvien makutottumusten vuoksi, ja sen toimitusjohtaja vaihtui siksi helmi-maaliskuun 2015 vaihteessa. Väistyneen toimitusjohtajan Don Thompsonin tilalle nousi brändijohtajana aikaisemmin työskennellyt Steve Easterbrook. Marraskuussa 2019 Easterbrookin tilalle nousi Chris Kempczinski.
Tunnus

McDonald’sin näkyvimmät symbolit ovat kultaiset kaaret (engl. Golden Arches), joiden on sanottu kilpailevan tunnettavuudessa jopa kristinuskon ristin kanssa. Kaaret suunnitteli nykyisin lähes tuntematon arkkitehti Stanley Clark Meston yhteistyössä McDonaldin veljesten kanssa vuonna 1953 Phoenixiin avattuun ravintolaan. Kultaiset kaaret kuuluivat aina 1970-luvulle asti rakennettujen McDonald’s-ravintoloiden arkkitehtuuriin, mutta nykyisin niitä käytetään lähinnä enää logossa. 1970-luvun jälkeen McDonald’sin ravintoloiden ulkonäköä on merkittävästi uudistettu vasta vuodesta 2006 alkaen avatuissa ravintoloissa.
McDonald’sin maskottina on  Ronald McDonald -klovni. Ronald McDonald asuu McDonaldland-maailmassa, johon kuuluu muitakin hahmoja, kuten Hampurilaisrosvo (Hamburglar), Grimace, Birdie the Early Bird, Happy ja The Happy Meal Gang.
Historia

Richard ”Dick” McDonald ja hänen veljensä Maurice ”Mac” McDonald olivat pikaruokailun pioneereja. He olivat kotoisin New Hampshiresta. Veljesten ensimmäinen pikaruokapaikka oli hot dog -myyntikoju Arcadiassa, Kaliforniassa. Kojun nimi oli Airdome; se avattiin vuonna 1937. Tämän kojun myyntituotoilla he avasivat vuonna 1940 San Bernardinoon, Kaliforniaan autokaistallisen grillikioskin, jonka he nimesivät McDonald’siksi. Kyseisen ravintolan menu sisälsi vain yhdeksän tuotetta.
Perheyrityksestä monikansalliseksi yhtiöksi McDonald’sin laajensi kuitenkin Ray A. Kroc, joka sai veljekset laajentamaan ketjua franchise-myyntisopimuksin. Ensimmäinen franchise-sopimus solmittiin vuonna 1955, jolloin katsotaan nykyisen McDonald’sin syntyneen. Tuolloin McDonald’s-ravintoloita oli jo kahdeksan. Krocista tuli McDonald’s Corporationin johtaja vuonna 1955. Viiden vuoden kuluttua ketjussa oli 228 ravintolaa. Vuonna 1961 Kroc osti McDonaldin veljekset ulos yhtiöstä. Hänen vetäydyttyään vanhemmaksi puhemieheksi vuonna 1977 yhtiön liikevaihto oli 3,7 miljardia dollaria vuodessa.
Toinen Yhdysvaltain ulkopuolinen McDonald’s-ketjun ravintola avattiin Richmondin kaupungissa Brittiläisessä Kolumbiassa, Kanadassa 1. kesäkuuta 1967.
Kesäkuussa 2017 McDonald’s kertoi vetäytyvänsä olympialaisten sponsoroinnista, jossa se oli toiminut vuodesta 1976 lähtien. Vielä vuonna 2012 McDonald’s sekä kansainvälinen olympiakomitea allekirjoittivat kumppanuussuhteen jatkumisesta vuoteen 2020 asti, mutta McDonald’sin vetäytymispäätös lopetti kumppanuussuhteen välittömästi kesäkuussa 2017. McDonald’s sponsoroi vielä vuoden 2018 talviolympialaisia Etelä-Korean Pyeongchangissa.
Vuonna 2017 McDonald’s osti Dynamic Yield -yrityksen, jonka teknologialla voidaan tarjota autokaistaa käyttäville digitaalinen ruokavalikoima, jossa on huomioitu vuorokaudenaika, sää, keittiön kiireystilanne ja suositut tuotteet.
2000-luvulla yhtiö on lopettanut useita lapsille tarkoitettuja palveluita, kuten lasten syntymäpäiväjuhlien järjestämisen, ja profiloitunut aiempaa selkeämmin aikuisten ravintolaksi. Muutoksen katsotaan käynnistyneen 2000-luvun alun I’m lovin’ it -kampanjasta, jonka slogan on edelleen käytössä.
Kulttuuriset kytkennät

Yhdysvaltalainen kolumnisti Thomas L. Friedman esitti leikkimielisen teorian, jonka mukaan kaksi valtiota, joissa on McDonald’s, eivät sodi koskaan toisiaan vastaan (mikä on variaatio kansainvälisten suhteiden liberalismista, jonka mukaan liberaalis-demokraattiset valtiot eivät sodi keskenään). Friedmanin sääntö on rikkoutunut jo useita kertoja, esimerkiksi Yhdysvaltain miehittäessä Panaman 1989, maaliskuussa 1999 Nato-maiden aloitettua Serbian pommitukset sekä toisaalta Intian ja Pakistanin, toisaalta Libanonin ja Israelin välisissä konflikteissa.
McDonald’sin kuuluisin hampurilaistuote Big Mac on niin yleinen globaali kulutushyödyke, että arvostettu taloustieteen julkaisu The Economist ja UBS-pankki ovat popularisoineet ”Big Mac -indeksin”, joka kuvaa ostovoiman eroja maailman eri maissa mittaamalla, kuinka kauan keskivertopalkansaajan täytyy työskennellä voidakseen ostaa yhden hampurilaisen.
Freakonomics-kirjan kirjoittaja Stephen Dubner on kuvannut McDonaldsin tuplajuustohampurilaista ihmiskunnan historian ravitsevimmaksi ja halvimmaksi ruoaksi. Yksi tuplajuustohampurilainen sisältää 390 kaloriaselvennä (Suomessa 434 kcal, vuonna 2023) ja puolet päivittäisestä proteiinintarpeesta 1–2 Yhdysvaltain dollarin hintaan, jolla olisi merkittävä vaikutus köyhempien ihmisten ravinnonsaantiin. Tämä kirjailijan väite ihmiskunnan historian halvimmasta ja ravitsevimmasta ruuasta köyhempien ihmisten ravinnonsaannin kannalta ei kuitenkaan kestä kriittistä tarkastelua. Maailmassa oli vielä kymmenen vuotta artikkelin ilmestymistä myöhemmin (vuonna 2023) yhä lähes 700 miljoonaa ihmistä äärimmäisessä köyhyydessä, mikä tarkoittaa että ihmisellä oli käytössä kaikkeen elämiseen päivittäin alle 2,15 dollaria, tyypillisesti tätä maksimiarvoa vähemmän.
McDonald’sin innovaatioihin kuuluvat jo McDonaldin veljesten käyttämä itsepalveluperiaate, jossa asiakas saa ruokansa tiskiltä, ja halvan osa-aikaisen opiskelijatyövoiman laaja käyttö. Suurin osa ravintoloista on yksityisten franchise-yrittäjien omistuksessa. Kiinteistöt ovat erittäin keskeinen osa McDonald’sin liiketoimintaa, sillä yhtiö omistaa useimmat keskeisillä paikoilla olevat liiketilat, joista yrittäjät maksavat sille vuokraa. Yhtiön perustaja onkin sanonut, että "McDonald’sin [pää-]liiketoimintaa on kiinteistötoiminta": pikaruokamyymälöitä perustetaan vain sen takia, että niiden avulla saavutetaan paras tuotto kiinteistötilalle. Vuonna 2013 McDonalds oli Forbesin vuosittaisessa Global 2000 -listalla maailman 180. suurin yritys ja markkina-arvoltaan maailman 61. suurin.
Ensimmäinen McDonald’s avautui Neuvostoliitossa Moskovaan Venäjän sosialistiseen federaatioon vuonna 1990. Avaamispäivänä ravintolaan tuli ennätysmääräisesti asiakkaita.
Kritiikki

Viime vuosina McDonald’s on joutunut globalisaatiokriittisten ryhmien kritisoimaksi työvoimapolitiikkansa ja ympäristöhaittojen vuoksi. Termi ”McJob” on alkanut tarkoittaa matalasti palkattua työtä, josta ei ole mahdollisuuksia edetä mihinkään. Sana lisättiin Merriam-Webster’s Collegiate Dictionaryn 11. painokseen McDonald’sin protestista huolimatta. Yhdysvaltalaiset kuluttajat taas ovat nostaneet useita oikeusjuttuja yhtiötä vastaan, koska sen tuotteita pidetään syynä ylipainoon.lähde? Huomiota herätti myös Morgan Spurlockin vuoden 2004 elokuva Super Size Me, jossa Spurlock eli kuukauden ajan pelkästään McDonald’sin tuotteilla.
McDonald’s kävi 1990-luvulla pitkän ”McLibel”-nimellä tunnetun oikeustaistelun kahta yhtiön toimitapoja kritisoinutta Lontoon Greenpeacen brittiaktivistia vastaan. Vaikka McDonald’s virallisesti voittikin tapauksen, oikeudenkäynnin aikana vahvistettiin muun muassa yhtiön huonot työolot sekä ruuan vaikutus erilaisiin sairauksiin.lähde?
31. tammikuuta 2011 ”Food Liberation Army” -niminen ryhmä ”kidnappasi” yhtiön maskottia Ronald McDonaldia esittävän patsaan Ruoholahden McDonaldsista Helsingissä.
Poliisi takavarikoi patsaan kuvataiteilija Jani Leinoselta, joka oli käyttänyt sitä elokuvanteossa ja palautti sen takaisin McDonald’s-ravintolaan.
21. kesäkuuta 2012 ryhmän kaksi jäsentä tuomittiin maksamaan 60 euroa päiväsakkoa, mikä Leinosen tapauksessa oli vajaa 2 000 euroa.
McDonald’s Suomessa > Historia

Suomen ensimmäinen McDonald’s-ravintola avattiin Tampereen Keskustorilla 14. joulukuuta 1984 samalla paikalla olleen Burger Kingin tilalle. Nykyisin paikalla on Friends & Brgrs. Ravintolassa oli töissä 50 työntekijää ja jonot olivat pitkät viikkoja.
Maailman ensimmäinen risteilylaivassa sijainnut McDonald’s-ravintola sijaitsi Silja Europa -laivalla. Se oli toiminnassa vuonna 1993 tehdystä neitsytmatkasta vuoteen 1996 asti.
1990-luvulla Helsinkiin avattiin sekä perinteisiä McDonald’s-ravintoloita että teemaravintoloita, jotka poikkesivat muista ravintoloista sisustukseltaan. Mannerheimintiellä sijaitsi Rokkimäkki, Kurvissa Rallimäkki ja asemalla Spacemäkki. Näistä vain Rokkimäkki toimii edelleen. Vuonna 1996 Helsingin Itäkeskukseen entisen urheiluhallin tiloihin avattiin lasten sisäleikkipuiston sisältänyt McDonald’s Leikkimaa, joka suljettiin vuonna 2001.
Joulukuussa 2007 ravintoloita oli 38 paikkakunnalla yhteensä 83 kappaletta ja ketjun palveluksessa työskenteli noin 3 200 henkilöä. Ravintoloista 20 prosenttia omisti McDonald’s Oy.
Heinäkuussa 2008 Kauppalehti kertoi, että Suomen McDonald’s on muutamaa poikkeusvuotta lukuun ottamatta tehnyt tappiota koko olemassaolonsa ajan. Yhtiötä rahoitetaan pääkonttorista saatavilla pääomalainoilla, joita on maksettu Suomeen yhteensä 86 miljoonaa euroa.
Suomen ensimmäinen McDonald’s-ravintola tuhoutui rasvakeittimestä syttyneessä tulipalossa toukokuussa 2010. Se avattiin uudelleen huhtikuussa 2012, mutta suljettiin vuonna 2015 vuokrasopimuksen päättymisen vuoksi.
Lokakuussa 2015 ketju ilmoitti sulkevansa ravintoloita ympäri maata kiristyneen kilpailun vuoksi. Seitsemän suljetun ravintolan jälkeen Suomessa oli 74 McDonald’s-ravintolaa.
Toukokuussa 2018 McDonald’s aloitti kotiinkuljetukset yhteistyössä Woltin kanssa Helsingissä. Pikaruokaa toimitettiin kotiinkuljetuksella Helsingin yhdeksästä McDonald’s-ravintolasta.
Vuonna 2019 McDonald’s oli Suomen kolmanneksi suurin ravintolaketju Hesburgerin ja Subwayn jälkeen.
Ensimmäisenä koronavuonna 2020 McDonald’s teki Suomessa kaikkien aikojen tulosennätyksensä ja nousi samalla ensimmäistä kertaa Suomen suurimmaksi pikaruokaketjuksi. Koronarajoitusten vuoksi ravintolasalit piti sulkea huhti-toukokuussa, mutta ketjun autokaistoja pidettiin auki ja myös saleista sai hakea noutoannoksia.
Vuonna 2021 ketjuun kuului 66 ravintolaa. Yhtiö kertoi, että Suomeen on tarkoitus avata viiden vuoden kuluessa 25–30 uutta ravintolaa. Yhtiö paransi myyntilukujaan edelliseen vuoteen verrattuna 11,3 prosenttia. Uusia ravintoloita avattiin Nokialle, Seinäjoelle ja Vaasaan.
Alkuvuonna 2022 ketjulla oli yhteensä 3 900 työntekijää. Ketju kertoi perustavansa vuoden aikana ravintolat Turkuun (Skanssi), Saloon ja Tornioon.
McDonald’s Suomessa > Organisaatio

Suomen McDonald’s-ketjun emoyhtiö on Food Folk Suomi Oy. Vuonna 2022 ketjulla oli yhdeksän omaa ravintolaa, muita ketjun ravintoloita johtivat franchising-yrittäjät. Emoyhtiö omistaa ketjun kiinteistöt.
Vuonna 2023 ketjuun kuului 72 ravintolaa. Ravintoloista 54 on franchising-yrittäjien hallussa, yhteensä heitä oli kymmenen.
Tunnetuimpia tuotteita

Big Mac  -kerroshampurilainen, jossa on salaattia, Big Mac -kastike, kaksi pihviä, cheddarjuustoa, suolakurkkua ja kuivasipulia
McFeast-hampurilainen, jossa on salaattia, majoneesia, pihvi, pihvitomaattisiivuja, suolakurkkua, sipulia, cheddarjuustoa, ketsuppia ja sinappia
Juustohampurilainen, jonka pihvin päällä on juustoviipale ja sämpylän välissä sinappia, ketsuppia, maustekurkkua ja kuivasipulia
Tuplajuustohampurilainen, jossa on kaksi pihviä, kaksi juustoviipaletta ja sämpylän välissä sinappia, ketsuppia, maustekurkkua ja kuivasipulia
Quarter Pounder -hampurilainen, jossa on samat täytteet kuin juustohampurilaisessa paitsi kuivasipuli on korvattu tuoresipulilla mutta on kooltaan paljon isompi
El Maco
Chicken Big Mac
McChicken
Chicken McNuggets, rapeaksi friteerattuja dipattavia leivitettyjä kananpaloja
Happy Meal -lastenateria, koostuu hampurilaisesta, kananugeteista tai juustohampurilaisesta, ranskanperunoista, miniporkkanoista tai omenalohkoista, juomasta sekä säännöllisesti vaihtuvasta lelusta tai kirjasta
McMuffin-aamiaissämpylä
Sundae-pehmytjäätelö, johon voidaan valita kinuski-, suklaa- tai mansikkakastike
Baked Apple Pie -lämmitetty omenapiirakka
Pirtelöt
McFlurry-jäätelö, joka kehitettiin vuonna 1997
Grimace Shake, marjanmakuinen pirtelö, jota myytiin kesällä 2023 Yhdysvalloissa rajoitetun ajan. Grimace-pirtelö juhli McDonaldlandin maskotin, Grimacen syntymäpäivää. Pirtelön mainosvideo The Grimace Shake ja siitä tehdyt parodiat oli vuonna 2023 YouTuben toiseksi katselluin aihe ja trendasivat erityisesti Tiktokissa.
Hampurilaisen tai kananugettien lisäksi ateriaan kuuluvat ranskanperunat, miniporkkanat tai omenalohkot ja
virvoitusjuoma, maito tai tuoremehu. McDonald’s on kokeillut lyhytaikaisesti myös sen perinteiseen brändiin liittymättömien pikaruokatuotteiden, kuten pizzan, tarjoamista. Pizza oli monissa maissa yhtiön valikoimissa vuosina 1991–2000, mutta nykyään sitä saa vain Floridassa sijaitsevista toimipisteistä.
Populaarikulttuurissa

Vuonna 2016 valmistunut draamaelokuva The Founder kertoo McDonald’sin perustamisesta ja alkuajoista. Morgan Spurlockin omakohtainen viihdedokumentti Super Size Me (2004) kertoo pelkästä McDonald’s-ruoasta koostuvan ruokavalion vaikutuksista häneen itseensä kuukauden ajalla.
Kirjallisuutta

John F. Love: Hampurilaisimperiumi – McDonald’sin menestystarina. Suom. Kimmo Mäenpää. WSOY 1988. ISBN 951-0-15546-2 (alkuteos McDonald’s – Behind The Arches, Bantam Books 1986)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yrityksen virallinen sivusto
| n k  Dow Jones Industrial Average |
| --- | --- |
 3M  American Express  Amgen  Apple  Boeing  Caterpillar  Chevron  Cisco Systems  Coca-Cola  Dow Inc.  Goldman Sachs  Home Depot  Honeywell  Intel  IBM  Johnson & Johnson  JPMorgan Chase  McDonald’s  Merck & Co.  Microsoft  Nike  Procter & Gamble  Salesforce  The Travelers Companies  UnitedHealth Group  Verizon  Visa  Walgreens Boots Alliance  Walmart  Walt Disney 
Päivitetty: 5. tammikuuta 2024
McDonald’s
Big Mac
Big Mac -indeksi
Fast Food Nation
Happy Meal
McJob
McLibel-oikeudenkäynti
Pikaruokakansa
Ronald McDonald
Super Size Me
Ronald McDonald on McDonald’sin maskotti.
Ray Krocin vuonna 1955 avaama ensimmäinen franchise-McDonald’s.
McDonald’s maailmalla.
McDonald’s Pietarissa, Venäjällä.
McDonald’s Kosher, Buenos Aires (Argentiina).
Neuvostoliiton ensimmäinen McDonald’s
Guantanamo Bayn laivastotukikohdan McDonald’s ravintola on ainoa tukikohdan McDonald’s ja samalla ainoa Kuuban saarella sijaitseva McDonald’s.
McDonald’s-ravintola Vantaan Kaivokselassa vuonna 2022.
Big Mac -hampurilainen.
Merililjat

| Merililjat |
| --- | --- |
 Ptilometra australis-merililja
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Alakunta::  Eumetazoa
Pääjakso::  Piikkinahkaiset Echinodermata
Luokka::  Merililjat  Crinoidea  Miller, 1821
Lahkot
 Hiustähdet Comatulida  Cyrtocrinida  Hyocrinida  Isocrinida  Millericrinida 
Katso myös
   Merililjat Wikispeciesissä   Merililjat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Merililjat eli krinoidit (Crinoidea) on piikkinahkaisten pääjaksoon (Echinodermata) kuuluva, ulkonäöltään kasvia muistuttavien selkärangattomien eläinten ryhmä.
Termillä ”merililjat” voidaan toisaalta viitata koko Crinoidea-luokkaan, toisaalta sillä voidaan ahtaammin tarkoittaa vain luokan varrellisia jäseniä, kun varrettomia kutsutaan hiustähdiksi  – tällöin koko luokasta Crinoidea on käytetty termiä ”merililjat ja hiustähdet”.
Merililjojen luokasta tunnetaan noin 600 nykyisin elävää lajia. Jotkut elävät syvällä meressä, toiset koralliriutoilla. Fossiileista on tunnistettu yli 5000 lajia. Valtaosa nykyisistä lajeista kuuluu hiustähtien lahkoon Comatulida, jotka elävät mannerjalustoilla, alle 200 metrin syvyydessä.
Varrellisen merililjan anatomia
Merililjojen rakenteeseen kuuluu kuppimainen keskuskiekko josta lähtee viisi lonkeroa. Ne ovat usein haaroittuneita ja tyypillisesti höyhenmäisiä. Sekä suu että peräaukko ovat eläimen yläpinnalla. Merililjat hankkivat ruokaa passiivisesti: ohivirtaava vesi tuo ravintoa niiden höyhenmäisiin pyyntilonkeroihin. ”Oksan” pinnalla kulkee kouru, joita pitkin pienet lonkerot työntävät ruokahiukkasen vähitellen kohti suuaukkoa. Monilla lajeilla on keskuskiekon alapuolella kalkkeutuneiden tukilevyjen muodostama varsi (”varsinaiset merililjat”). Varren alapäässä on erilaisia ulokkeita, joiden avulla merililja kiinnittyy alustaansa. Nämä kiinnittymisulokkeet ovat eri lahkoilla eri muotoisia. Matalassa vedessä eläviltä hiustähdiltä varsi puuttuu kokonaan, mutta syvän meren merililjoilla se voi olla jopa metrin mittainen.
Merililjat käyttävät ravinnokseen 50–400 mikrometrin kokoisia hiukkasia: yksisoluisia eliöitä, selkärangattomien toukkia, pieniä äyriäisiä ja detritus-hiukkasia.
Merililjat kehittyivät ordovikikaudella ja kukoistivat paleotsooisella maailmankaudella. Monet paleotsooisen ja mesotsooisen maailmankauden kalkkikerrostumat muodostuvat lähinnä muinaisten merililjojen fossiileista. Koska lajinkehitys on ollut nopeaa, samantyyppisiä fossiileita löytyy vain lyhyeltä ajalta, ja siksi merililjojen tutkimus on auttanut fossiilikerrostumien ajoittamisessa.
Nykyisistä merililjoista noin 80 lajia elää valtamerten syvänteissä tyypillisesti yli 200 metrissä, matalimmillaankin 100 metrin syvyydessä. Kuitenkin 85 % tunnetuista nykyisin elävistä lajeista kuuluu lahkoon Comatulida, joka on kehittynyt paleotsooisen kauden jälkeen. Ne elävät mannerjalustoilla, matalammassa kuin 200 metrissä. Runsain lajikirjo löytyy nykyisin indopasifisen merialueen koralliriutoilta, missä voi elää 50 lajia samalla riutalla. Jotkut lajit elävät myös kylmissä vesissä.
Merililjafossiileita
Aiheesta muualla

Laji.fi: Merililjat (Crinoidea)
ITIS: Crinoidea (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Crinoidea (englanniksi)
National Center for Biotechnology Information (NCBI): Crinoidea, taxonomy (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Crinoidea (crinoids) (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q33666  Wikispecies: Crinoidea  ADW: Crinoidea  AFD: Crinoidea  BOLD: 33  CoL: 9Z  EoL: 1960  GBIF: 215  iNaturalist: 51245  IRMNG: 1067  ITIS: 158541  NCBI: 35069  NZOR: a4f5be12-7f61-4349-99ce-c40b1e0faec4  Open Tree of Life: 732545  Paleobiology Database: 31590  WoRMS: 123081
Katri Merikallio

Katri Merikallio (s. 1961 ) on suomalainen vapaa toimittaja. Merikallio työskenteli pitkään Suomen Kuvalehden toimittajana (1998-2019) erikoistuen ulkomaanasioihin. Merikallio on kirjoittanut laajoja reportaaseja mm. Afrikasta ja Aasiasta.
Tätä ennen hän työskenteli Helsingin Sanomissa (1990-1994). Päätoimittajana Unesco-Kuriiri lehdessä Merikallio toimi vuonna 1995.  Toimittajauransa Merikallio aloitti espoolaisessa Länsiväylä-lehdessä.
Koulutukseltaan Merikallio on valtiotieteiden maisteri.
Hänen puolisonsa oli dokumentaristi Iikka Vehkalahti.
Palkinnot

Kansainvälinen journalistiliitto, IFJ Prize 2000 ”A celebration of tolerance in journalism” artikkelilla, ”Kun väri on väärä”, Suomen Kuvalehti.
Valtion tiedonjulkistamispalkinto, 2000 journalistisesta työstä Suomen Kuvalehdessä mm. artikkeleista Kosovon pakolaisleiriltä, rasismista ja suomalaisesta köyhyydestä.
Ehdokas Suuri journalistipalkinto 2007, vuoden juttu –sarjassa artikkelilla ”Meri hädässä”, Suomen Kuvalehti.
Teokset

Merikallio, Katri: Tarja Halonen – erään aktivistin tarina. Intokustannus, 2020.  ISBN 978-952-351-366-2
Merikallio, Katri & Ruokanen, Tapani: Matkalla – Martti Ahtisaaren tarina.  Helsinki:  Otava, 2011.  ISBN 978-951-1-24112-6
Miten rauha tehdään – Ahtisaari ja Aceh.  Helsinki:  WSOY, 2006.  ISBN 951-0-31778-0
Aiheesta muualla

Katri Merikallio Twitter.
Katri Merikallio Suomen Kuvalehti.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Muut:  IdRef
Henrik Meinander

Henrik Meinander (2016)
Carl Henrik Meinander (s. 19. toukokuuta 1960 Helsinki) on suomalainen filosofian tohtori ja Helsingin yliopiston historian professori.
Ura

Meinander valmistui ylioppilaaksi Svenska normallyceumista 1980 ja filosofian kandidaatiksi Suomen ja Skandinavian historiasta Helsingin yliopistosta vuonna 1987. Hän suoritti Master of Letters -tutkinnon pedagogiikasta Glasgow’n yliopistossa vuonna 1991 ja väitteli filosofian tohtoriksi Suomen ja Skandinavian historiasta Helsingin yliopistosta vuonna 1994.
Meinander työskenteli Mannerheim-museon intendenttinä 1991–1997 ja Tukholman Suomi-instituutin johtajana 2001–2002. Vuodesta 2001 hän on ollut Helsingin yliopiston historian professori ruotsinkielisessä oppiaineessa. Hän seurasi tehtävässä Matti Klingeä. Meinander oli historian laitoksen johtaja 2004–2006. Hän on Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäsen vuodesta 2002, Suomen Tiedeseuran jäsen vuodesta 2003 ja Svenska litteratursällskapet i Finlandin puheenjohtaja vuodesta 2017. Vuonna 2007 Meinanderille myönnettiin Ruotsin akatemian Suomi-palkinto.
Meinander kirjoittaa pääasiassa äidinkielellään ruotsiksi. Teoksia on suomentanut Paula Autio.
Perhe

Meinanderin isä oli arkeologian professori Carl Fredrik Meinander, isänisä taidehistorioitsija Konni Meinander ja äidinisä taloushistorioitsija Hugo E. Pipping. Hänen puolisonsa on lehtori Päivi Meinander, ja heillä on neljä lasta.
Kirjallisuutta

Tandefelt, Henrika – Dahlberg, Julia – Roselius, Aapo – Silvennoinen, Oula (toim.): Köpa salt i Cádiz och andra berättelser – Cádizin suolaa ja muita kertomuksia: Festskrift till professor Henrik Meinander den 19 maj 2020.  Helsinki:  Siltala, 2020.  ISBN 978-952-234-731-2
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Henrik Meinander  Helsingin yliopiston tutkimusportaalissa
Henrik Meinander kertoo sotavuodesta 1944. Kirjastokaista-video.
Meinander, Henrik hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Alankomaat 
Henkilöt:  DDB  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef  Hufvudstadsbladet