stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dacia Sandero
Dacia Sandero II (2012–)

| Dacia Sandero II |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Algeria  Argentiina  Brasilia  Kolumbia  Marokko  Romania  Venäjä
Valmistaja:  Dacia
Valmistusvuodet:  2012–
Muut nimet:  Renault Sandero
Korimalli:  5-ovinen hatchback
Luokka:  B-segmentti
Edeltäjä:  Dacia Sandero I
Seuraaja:  Dacia Sandero III
Teknisesti samankaltaisia:  Dacia Dokker Dacia Lodgy Dacia Logan II Renault Express
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Dacia M0
Moottori:  R3 R4
Iskutilavuus:  0,9–2,0 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen robotti 4-vaihteinen automaatti
Toisen sukupolven Sandero sekä myös sen Stepway-versio esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2012. Se perustuu samalle pohjalevylle kuin esimerkiksi toisen sukupolven Dacia Logan. Etelä-Amerikassa myytävä Renault-merkkinen versio esiteltiin vuonna 2014.
Vuoden 2013 Euro NCAP -kolaritestistä Sandero sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
Buenos Airesin autonäyttelyssä kesällä 2015 esiteltiin urheilullinen Renault Sandero R.S. 2.0, jota myydään ainoastaan Etelä-Amerikan markkinoilla. Siinä on 2,0-litrainen (145 hv) moottori ja kuusivaihteinen manuaalivaihteisto. Se on ensimmäinen Euroopan ulkopuolella valmistettava Renault Sport -malli.
Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2016 esiteltiin kasvojenkohotuksen kokenut Sandero. Uudistuksia tehtiin muun muassa etusäleikköön ja -puskuriin. Parhaiten varusteltuihin malleihin tuli LED-päiväajovalot.  Aiempi 1,2-litrainen bensiinimoottori korvattiin uudella 1,0-litraisella (74 hv).
Dacia Sandero III (2020–)

| Dacia Sandero III |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Marokko  Romania
Valmistaja:  Dacia
Valmistusvuodet:  2020–
Korimalli:  5-ovinen hatchback
Luokka:  B-segmentti
Edeltäjä:  Dacia Sandero II
Teknisesti samankaltaisia:  Dacia Jogger Dacia Logan III
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Renault–Nissan CMF-B LS
Moottori:  R3
Iskutilavuus:  1,0 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali CVT-automaatti
Kolmannen sukupolven Sandero ja Sandero Stepway esiteltiin syyskuussa 2020. Auto perustuu Renault’n ja Nissanin modulaariselle CMF-B-perusrakenteelle, kuten myös uudet Dacia Logan- ja Jogger-mallit. Akseliväli ja leveys kasvoivat edeltäneeseen malliin verrattuna 15 millimetrillä, mutta auto on 10 millimetriä aiempaa matalampi.
Vuoden 2021 Euro NCAP -kolaritestistä Sandero Stepway sai tulokseksi kaksi tähteä viidestä.
Moottorina on kolmesylinterinen 1,0-litrainen bensiinimoottori, joka on saatavana yhtenä vapaasti hengittävänä (67 hv) ja kahtena turboahdettuna (91/110 hv) versiona. Tehokkain versio on valittavana ainoastaan Stepway-malliin. Pienempitehoisen turboversion yhteyteen on saatavana portaaton CVT-automaattivaihteisto.
Kesäkuussa 2022 Sandero sai muun Dacia-malliston tavoin valmistajan uuden tyylisuunnan mukaisen keulailmeen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dacia Sandero Wikimedia Commonsissa
Renault-mallit
| --- | --- |
Nykyiset: Alaskan | Arkana | Austral | Captur | Kiger | Kwid | Triber | Twingo | Clio | Duster | Sandero | Mégane | Kangoo | Scénic | Taliant | Talisman | Espace | Koleos
Numeraaliset: 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 25 | 30
Nimelliset: Alliance/Encore | Fluence | Fuego | Kadjar | Medallion | Safrane | Premier | Torino | Rodeo | Avantime
Toisen maailmansodan jälkeiset: 4CV | Caravelle | Colorale | Dauphine | Dauphinoise | Floride | Frégate | Ondine
Maailmansotien väliset: Celtaquatre | Juvaquatre | Nervastella | Primaquatre | Reinastella | Viva Grand Sport | Vivaquatre | Vivasix
Ensimmäistä maailmansotaa edeltävät: 10CV | 12CV | 35CV | 40CV | 50CV / 50/60CV | A | AG/AG-1 | B | C | D | E | G/H/J | L/M | N(a)/N(b)/S | N(c)/Q/U(a/e) | R/T | U | AS/V | X/X-1 | Y
Alpine–Renault: A106 | A108 | A110 | A305 | A310 | A610/GTA
Renault Sport: Clio Renault Sport | Spider | Mégane Renault Sport | Clio V6 Renault Sport
Konseptit: Alpine 210 RS | Altica | Argos | BRV | Espace F1 | EPURE | EVE | Egeus | Etoile Filante | Fiftie | Initiale | Koléos | Laguna | Mégane | Next | Racoon | Scénic | Talisman | VESTA 2 | Wind | Steppe
Paketti- ja kuorma-autot: Estafette | Fourgonette | Kangoo | Express | Kerax | Magnum | Mascott | Master | Messenger | Midlum | Trafic | 50-sarja
Dacia-merkki: Lodgy | Logan | Sandero | Duster | Dokker
Renault-Samsung Motors: SM3 | SM5 | SM7
Dacia Sandero Stepway
Ensimmäisen sukupolven facelift-malli.
Toisen sukupolven facelift-malli.
Facelift-mallin Dacia Sandero Stepway.
Dacia Sandero Stepway
Kolmannen sukupolven facelift-malli.
Hannele Cantell

Hannele Cantell (s. 1967) on suomalainen dosentti, opettajankouluttaja, kirjailija ja kansalaisvaikuttaja. Cantell on koulutukseltaan kasvatustieteen tohtori ja filosofian maisteri.
Cantell  toimii Helsingin yliopiston kasvatustieteellisessä tiedekunnassa opettajankouluttajana. Hannele Cantell on kirjoittanut yli 150 oppi- ja tietokirjaa maantieteen, ympäristöopin, kestävyyskasvatuksen ja kasvatustieteen teemoista. Kustantajia ovat muun muassa Weilin&Göös, WSOY, SanomaPro, PS-Kustannus, Tuuma-kustannus ja Gaudeamus.
Cantell julkaisi vuonna 2022 narratiivisen, autofiktiivisen kirjan Sekunnit ennen kaatumista (Tuuma-kustannus). Kirja kuvaa sairastumista ja vammautumista sekä elämänmuutokseen liittyviä tunteita. Se tuo esiin myös läheisten merkityksen kun elämä muuttuu. Kirjan pohjalta on tehty samanniminen teatteriesitys, jonka ensi-ilta oli vuonna 2023. Cantell sairastaa jäykkyysoireyhtymää sekä myasthenia gravis -sairautta.
Palkinnot ja huomionosoitukset

Vuoden Sivistyspalkinto 2024 (myöntäjänä Kansanvalistusseura)
Helsingin yliopiston vuoden alumni 2024 (myöntäjänä Helsingin yliopiston Alumniyhdistys)
Kunnia-Vimma -kulttuuripalkinto teoksesta Sekunnit ennen kaatumista 2022 (myöntäjänä vammaisten ihmisoikeusjärjestö Kynnys ry ja Tukilinja)
Ammattikasvatuksen aikakauskirjan vuoden 2022 artikkeli yhdessä Riikka Suhosen, Antti Rajalan ja Arto Kallioniemen kanssa
Helsingin yliopiston Opettajien akatemian jäsen 2014
Rautainen opintokirja -palkinto ilmastokasvatustyöstä 2014 (myöntäjänä Nuorten Akatemia)
Iivari Leiviskä -mitali, maantieteen opetuksen tunnustuspalkinto 2013 (myöntäjänä Suomen Maantieteellinen Seura)
Vuoden oppikirjailija 2011 (myöntäjänä Suomen Tietokirjailijat ry)
Ympäristökasvatuksen ruusu- palkinto 2004 (myöntäjänä FEE Suomi)
Babylonian uskonto

Babylonian uskonto on muinaisessa Mesopotamiassa pääasiassa babylonialaisten piirissä vaikuttanut uskonto. Useiden tutkijoiden mielestä uskontoa pitäisi kutsua nimellä Assyro-Babylonialainen uskonto, sillä uskontoa harjoittivat myös assyrialaiset miltei identtisesti. Uskonto sisälsi sekä sumerilaisia että seemiläisiä piirteitä.
Historia

Babylonialaisten valloittaessa Sumerin, omaksui babylonialainen eliitti sumerin kielen ja sumerien uskonnon, joka kehittyi myöhemmin omaksi sumerilaisia piirteitä sisältäneeksi uskonnoksi. Muun muassa sumeri säilytti asemansa uskonnollisena kielenä ja osaa sumerilaisista jumalista palvottiin edelleen, tosin akkadilaisilla nimillä. 1300-luvulla eaa. akkadin kieli syrjäytti sumerin uskonnollisena kielenä samoihin aikoihin kuin akkadinkielinen babylonialainen kirjallisuus kanonisoitiin.
Babylonialainen uskonto levisi myös Assyriaan, jossa se sai omia erityispiirteitään, kuten joidenkin länsiseemiläisten uskomusten omaksuminen ja Assurin ottaminen pääjumalaksi. Assyriassa uskonto kehittyi polyteismista vähitellen henoteismiksi. Uskontoa harjoitettiin 200-luvulle saakka, jolloin Mesopotamia kristillistyi.lähde?
Jumalia

Assurbanipalin kirjastosta on löydetty mainintoja 2 500 jumalasta, ja tutkijat tuntevat yhteensä yli 3 000 babylonialaista jumalaa.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Anu, ylin jumala  Antu, Anun puoliso  Ištar, myöhempi sumereilta omaksuttu Antun korvannut jumalatar  Marduk, Babylonian kansallisjumala  Assur, Assyrian kansallisjumala  Enlil  Ninlil  Ea  Ninki  Sin, Kuun jumala  Ningal  Šamaš, Auringon jumala  Aia  Adad |   |  Šala, hurrilaisilta lainattu jumala  Ninurta  Gula  Nergal  Ereškigal  Gibil  Girru  Nusku  Sarpanitu  Nabu  Tašmetu  Dagan  Tammuz |
Keuruun kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Keuruu
Valtuutettuja:  31
Johto:  Markku Puro (pj.)  Lauri Oinonen (1. vpj.)  Harri Oksanen (2. vpj.)
Keuruun kaupunginvaltuusto on Keuruun kaupungin ylin päättävä elin. Kaupunginvaltuuston puheenjohtaja on Markku Puro (SDP), 1. varapuheenjohtaja on Lauri Oinonen (Kesk.) ja 2. varapuheenjohtaja on Harri Oksanen (PS)..
Kaupunginvaltuuston paikkajako vuosina 2021–2025 on seuraava: keskusta ja SDP 8 paikkaa, perussuomalaiset 5 paikkaa, kokoomus 4 paikkaa, kristillisdemokraatit 3 paikkaa, vihreät 2 paikkaa ja vasemmistoliitto 1 paikka.
James Hagens

| James Hagens> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. marraskuuta 2006 (ikä 18) Hauppauge, New York, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  80 kg
Seura
Seura:  Boston College
Sarja:  NCAA
Pelinumero:  10
Pelaajaura
Pääsarjaura:  (–)
James Hagens (s. 3. marraskuuta 2006 Hauppauge, New York) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NCAA-yliopistosarjassa Bostonin yliopistossa. Hän pelasi kaudella 2023–2024 USHL:ssä USNTDP Junioreissa. Hän on ehdolla ykköskierroksen varaukseksi NHL:n vuoden 2025 varaustilaisuuteen.
Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko.Nuorten MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko.Nuorten MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko.Nuorten MM-kilpailut  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Kanada 2025 | jääkiekko |  |
| Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailut  | Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailut  | Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Sveitsi 2023 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Suomi 2024 | jääkiekko |  |
Hagens edusti Yhdysvaltoja alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2023 ja 2024. Vuonna 2023 hän voitti kultaa ja 2024 puolestaan hopeaa. Vuoden 2024 turnauksessa hänet nimettiin turnauksen arvoikkaammaksi pelaajaksi. Hagens rikkoi vuoden 2024 turnauksessa turnauksen kaikkien aikojen piste-ennätyksen 4. toukokuuta 2024, kun Yhdysvallat pelasi Slovakiaa vastaan välierissä. Aiempi ennätys oli Nikita Kutšerovin nimissä vuodelta 2011.
Nuorten MM-kilpailuissa 2025 Hagens voitti kultaa. Hän sijoittui turnauksen pistepörssissä jaetulle seitsemännelle sijalle tehtyään viisi maalia ja yhteensä yhdeksän tehopistettä. Hänen peliaikansa (20.33) oli myös Yhdysvaltojen joukkueen hyökkääjistä eniten.
Äänekosken kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Äänekoski
Valtuutettuja:  43
Johto:  Jari Halttunen (pj.)  Sirpa Martins (1. vpj.)  Lauri Lax (2. vpj.)
Äänestysprosentti:  51,3 % (2021)
Äänekosken kaupunginvaltuusto on Äänekosken kaupungin ylin päättävä toimielin. Siihen kuuluu 43 valtuutettua. Valtuuston puheenjohtajana toimii Jari Halttunen, ensimmäisenä varapuheenjohtajana Sirpa Martins, toisena varapuheenjohtajana Lauri Lax, kolmantena varapuheenjohtajana Piia Flink-Liimatainen ja neljäntenä varapuheenjohtajana Seppo Ruotsalainen.
Koostumus vaaleittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaalit | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Äänestys- aktiivisuus |
| Vaalit | SDP | Kesk. | SKDL Vas. | Kok. | PS | SKLKD | Vihr. | Muut | Yhteensä | Äänestys- aktiivisuus |
| 1976 | 11 | 6 | 11 | 5 |  | 1 |  | 1 | 35 | 81,7 % |
| 1980 | 13 | 6 | 10 | 4 |  | 2 |  |  | 35 | 81,4 % |
| 1984 | 13 | 7 | 10 | 4 |  | 1 |  |  | 35 | 75,7 % |
| 1988 | 12 | 6 | 10 | 5 |  | 2 |  |  | 35 | 72,9 % |
| 1992 | 13 | 7 | 9 | 5 |  | 1 |  |  | 35 | 70,5 % |
| 1996 | 10 | 10 | 7 | 3 |  | 1 | 4 |  | 35 | 57,5 % |
| 2000 | 10 | 9 | 7 | 3 |  | 2 | 3 | 1 | 35 | 55,8 % |
| 2004 | 11 | 8 | 6 | 5 |  | 2 | 3 |  | 35 | 57,3 % |
| 2008 | 13 | 9 | 8 | 4 | 3 | 3 | 3 |  | 43 | 55,8 % |
| 2012 | 12 | 8 | 7 | 4 | 7 | 3 | 2 |  | 43 | 57,9 % |
| 2017 | 12 | 8 | 10 | 3 | 5 | 2 | 3 |  | 43 | 56,6 % |
| 2021 | 11 | 8 | 8 | 4 | 8 | 2 | 2 |  | 43 | 51,3 % |
Lähteet: Tilastokeskus
Lontoon kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |


Kunta:  Lontoo
Valtuutettuja:       Työväenpuolue  (11)       Konservatiivit (8)       Vihreät (3)       Liberaalidemokraatit (2)        Reform UK  (1)       25  yhteensä 
Johto:  Andrew Boff (konservatiivit) (pj.)  Len Duvall,  (työnväenpuolue) (1. vpj.)
Lontoon kaupunginvaltuusto (engl. London Assembly) on vaaleilla valittu elin, joka toimii yhdessä pormestarin johtaman Suur-Lontoon yleishallintoviranomaisen kanssa.
Lautakunnat

Kaupunginvaltuuston muodostanut seuraavat lautakunnat:
Tarkastuslautakunta
Budjetti- ja tuloslautakunta
Vahvistuskuulemiskomitea
Talouslautakunta
Ympäristölautakunta
Palo-, sietokyky- ja hätäsuunnittelukomitea
Suur-Lontoon yleishallintoviranomaisen valvontakomitea
Terveyskomitea
Asuntotoimikunta
Suunnittelu- ja uudistamiskomitea
Poliisi- ja rikoskomitea
Liikennekomitea
Paikkajako vaaleittain

| Puolueet | Valtuuttujen lukumäärä> 2000 | Valtuuttujen lukumäärä> 2004 | Valtuuttujen lukumäärä> 2008 | Valtuuttujen lukumäärä> 2012 | Valtuuttujen lukumäärä> 2016 | Valtuuttujen lukumäärä> 2021 | Valtuuttujen lukumäärä> 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työväenpuolue | 9 | 7 | 8 | 12 | 12 | 11 | 11 |
| Konservatiivit | 9 | 9 | 11 | 9 | 8 | 9 | 8 |
| Vihreät | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 3 |
| Liberaalidemokraatit | 4 | 5 | 3 | 2 | 1 | 2 | 2 |
| Reform UK |  |  |  |  |  | 0 | 1 |
| UKIP | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 | 0 |  |
| BNP | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 |  |  |
Kauniaisten kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Kauniainen
Valtuutettuja:       RKP (15)       Kokoomus (12)       Vihreät (4)       Perussuomalaiset (2 )       Kristillisdemokraatit (1)       SDP (1)       35   yhteensä 
Johto:  Tapani Ala-Reinikka (pj.)  Stefan Stenberg (1. vpj.)  Satu Mollgren (2. vpj.)
Kauniaisten kaupunginvaltuusto (ruots. Grankulla stadsfullmäktige) on hallintoelin, joka käyttää ylintä päätösvaltaa Kauniaisissa. Valtuustossa on 35 jäsentä, jotka on valittu neljän vuoden toimikaudeksi. Valtuuston puheenjohtaja vuosina 2022–2023 on Tapani Ala-Reinikka (kok.).
Kaudella 2021–2025 Kauniaisten kaupunginvaltuuston suurimmat puolueet ovat RKP (15 paikkaa) ja kokoomus (12 paikkaa). Vihreillä on neljä paikkaa ja perussuomalaisilla kaksi paikkaa. SDP:llä ja kristillisdemokraateilla on kummallakin yksi paikka.
Koostumus vaaleittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Valtuuston paikkajako ja äänestysaktiivisuus
| Vaalit | Puolue | Puolue | Puolue | Puolue | Puolue | Puolue | Puolue | Puolue | Puolue | Äänestys- aktiivisuus |
| Vaalit | RKP | Kok. | SDP | SKL KD | Vihr. | PS | POP | Muut | Yht. | Äänestys- aktiivisuus |
| 1968 | 10 |  | 3 |  |  |  |  | 8 | 21 |  |
| 1976 | 12 | 8 | 3 |  |  |  | 2 | 2a | 27 | 84,6 % |
| 1980 | 14 | 10 | 2 |  |  |  | 1 | -- | 27 | 82,4 % |
| 1984 | 14 | 10 | 2 | -- |  |  | 1 | -- | 27 | 80,7 % |
| 1988 | 14 | 10 | 2 | 1 |  |  |  | -- | 27 | 77,7 % |
| 1992 | 14 | 9 | 2 | -- | 2 |  |  | -- | 27 | 78,1 % |
| 1996 | 18 | 11 | 1 | 1 | 2 |  |  | 2b | 35 | 78,0 % |
| 2000 | 17 | 13 | 1 | 1 | 3 |  |  |  | 35 | 73,3 % |
| 2004 | 17 | 14 | 1 | 1 | 2 |  |  | -- | 35 | 74,9 % |
2008: vaalit määrättiin uusittaviksi
| 2008 | 17 | 14 | 1 | 1 | 2 |  |  | -- | 35 | 75,7 % |
| 2009 | 18 | 13 | 1 | 1 | 2 |  |  | -- | 35 | 64,1 % |
| 2012 | 18 | 12 | 1 | 1 | 2 | 1 |  | -- | 35 | 76,0 % |
| 2017 | 16 | 13 | 1 | 1 | 3 | 1 |  | -- | 35 | 74,8 % |
| 2021 | 15 | 12 | 1 | 1 | 4 | 2 |  | -- | 35 | 73,1 % |
a Keskustapuolue (1), SKDL (1) b Nuorsuomalaiset
Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö
Valtuutetut kaudella 2021–2025

| Valtuutettu | Puolue | Ääniä |
| --- | --- | --- |
| Ala-Reinikka, TapaniTapani Ala-Reinikka | Kok. | 207 |
| Aitola, MinnaMinna Aitola | SDP | 80 |
| Ant-Wuorinen, LauriLauri Ant-Wuorinen | Kok. | 209 |
| Björk, Bo-ChristerBo-Christer Björk | RKP | 57 |
| Colliander-Nyman, NinaNina Colliander-Nyman | RKP | 84 |
| Hammarberg, JohannaJohanna Hammarberg | RKP | 58 |
| Huttunen, JarkkoJarkko Huttunen | PS | 52 |
| Häyrinen-Immonen, RitvaRitva Häyrinen-Immonen | Kok. | 38 |
| Johansson, JohanJohan Johansson | RKP | 112 |
| Kiesiläinen, SuviSuvi Kiesiläinen | Vihr. | 125 |
| Korpela, MinnaMinna Korpela | Kok. | 176 |
| Lehmuskoski, TuulaTuula Lehmuskoski | Kok. | 54 |
| Lerche, JessicaJessica Lerche | RKP | 70 |
| Limnell, PatrikPatrik Limnell | RKP | 69 |
| Löfstedt-Söderholm, GunillaGunilla Löfstedt-Söderholm | RKP | 139 |
| Miettinen, TaistoTaisto Miettinen | PS | 104 |
| Mollgren, SatuSatu Mollgren | Kok. | 141 |
| Nuutinen, SaanaSaana Nuutinen | Vihr. | 101 |
| Nysten, PatrikPatrik Nysten | RKP | 125 |
| Palojoki, RistoRisto Palojoki | Kok. | 38 |
| Pesonen, JuhaJuha Pesonen | Vihr. | 72 |
| Rehn-Kivi, VeronicaVeronica Rehn-Kivi | RKP | 334 |
| Rintamäki-Ovaska, TiinaTiina Rintamäki-Ovaska | Kok. | 177 |
| Saarela, KonstaKonsta Saarela | RKP | 80 |
| Salminen, MikkoMikko Salminen | Kok. | 191 |
| Sederholm, CamillaCamilla Sederholm | RKP | 98 |
| Stenberg, StefanStefan Stenberg | RKP | 95 |
| Tuohioja, PauliPauli Tuohioja | KD | 104 |
| Tupamäki, BingaBinga Tupamäki | Kok. | 98 |
| Vaenerberg, LottaLotta Vaenerberg | RKP | 132 |
| Villa, SamiSami Villa | Kok. | 73 |
| Wahlstedt, VirvaVirva Wahlstedt | Kok. | 83 |
| Waselius, FredrikFredrik Waselius | RKP | 103 |
| Waselius, LuluLulu Waselius | Vihr. | 73 |
| Westermark, SusannaSusanna Westermark | RKP | 110 |
Lähde:
Aiheesta muualla

Kauniaisten kaupunginvaltuusto
Somalimaan presidentinvaalit 2024

Somalimaan vuoden 2024 presidentinvaalit järjestettiin 13. marraskuuta. Vaalit voitti Somalimaan ja Suomen kaksoiskansalainen Abdirahman Mohamed Abdullahi.
Tausta ja ehdokasasettelu

Vaaleja varjosti alkuvuodesta 2024 Somalimaan ja Etiopian välinen satamasopimus, jonka nojalla Etiopia saa käyttää Somalimaan hallinnassa olevaa Berberan satamaa. Vastineeksi Etiopia on ilmaissut halukkuutensa tunnustaa Somalimaan itsenäisyys, mikä tekisi Etiopiasta ensimmäisen Somalimaan itsenäisyyden tunnustavan maan.
Somalimaan perustuslain mukaan presidentinvaalien yhteydessä valitaan myös varapresidentti, jonka pätevyysvaatimukset ovat samat kuin presidentillä.
Vaaleissa oli yhteensä kolme ehdokasta:
| Kuva | Ehdokas | Varapresidenttiehdokas | Puolue | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Abdirahman Mohamed Abdullahi | Mohamed Aw-Ali Abdi | Waddani |  |
|  | Muse Bihi Abdi | Mohamoud Hassan Saad | Kulmiye |  |
|  | Faisal Ali Warabe | Abdirashid Duale Diriye | UCID |  |
Ehdokkaista kahdella, Abdullahilla ja Warabella, on myös Suomen kansalaisuus.
Tulokset

| Ehdokas | Puolue | Äänet | Osuus (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Abdullahi | Waddani | 407 908 | 63,92 |
| Abdi | Kulmiye | 225 519 | 35,34 |
| Warabe | UCID | 4699 | 0,74 |
Hyväksyttyjä ääniä: 638,126
Hylättyjä/ tyhjiä ääniä: 10,037
Ääniä yhteensä: 648,163
Äänioikeutettuja: 1,227,048
Lähde:
Imatran kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Imatra
Valtuutettuja:  43
Äänestysprosentti:  50,3 % (2021)
Imatran kaupunginvaltuusto on Imatran ylin päättävä elin. Kaupunginvaltuustossa on 43 valtuutettua.
Vuoden 2021 vaaleissa äänestysprosentti oli 50,3 %. Suurin puolue oli SDP (34,9 %, 16 paikkaa). Muita valtuustoon paikkoja saaneita puolueita oli kokoomus (26,4 %, 12 paikkaa), perussuomalaiset (16,5 %, 7 paikkaa), vihreät (10,0 %, 4 paikkaa), keskusta (4,4 %, 2 paikkaa), kristillisdemokraatit (3,6 %, 1 paikka) ja vasemmistoliitto (2,8 %, 1 paikkaa).
Koostumus vaaleittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaalit | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Äänestys- aktiivisuus |
| Vaalit | SDP | Kok. | Kesk. | SKDL Vas. | SKL KD | SMP PS | Vihr. | Muut | Yht. | Äänestys- aktiivisuus |
| 1976 | 25 | 12 | 2 | 6 | 4 |  |  | 2a | 51 | 77,9 % |
| 1980 | 26 | 10 | 4 | 4 | 4 | 1 |  | 2a | 51 | 76,8 % |
| 1984 | 25 | 13 | 3 | 2 | 3 | 4 | 1 |  | 51 | 72,8 % |
| 1988 | 25 | 13 | 3 | 2 | 3 | 3 | 2 |  | 51 | 68,6 % |
| 1992 | 27 | 11 | 3 | 1 | 3 |  | 4 | 2 | 51 | 68,8 % |
| 1996 | 24 | 16 | 3 | 1 | 3 |  | 3 | 1 | 51 | 58,8 % |
| 2000 | 23 | 13 | 5 | 2 | 4 |  | 2 | 2b | 51 | 50,4 % |
| 2004 | 22 | 10 | 3 | 2 | 5 |  | 1 |  | 43 | 55,4 % |
| 2008 | 17 | 12 | 5 | 1 | 2 | 5 | 1 |  | 43 | 58,2 % |
| 2012 | 18 | 11 | 3 | 1 | 1 | 8 | 1 |  | 43 | 55,2 % |
| 2017 | 19 | 12 | 3 | 2 |  | 6 | 1 |  | 43 | 56,5 % |
| 2021 | 16 | 12 | 2 | 1 | 1 | 7 | 4 |  | 43 | 50,3 % |
a Liberaalinen Kansanpuolue b Imatran Sitoutumattomat
Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö
Kemin kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Kemi
Valtuutettuja:  43
Johto:  Reijo Viitala (pj.)  Teija Jestilä (1. vpj.)  Ulla Miettunen (2. vpj.)  Jukka Ikäläinen (3. vpj.)
Kemin kaupunginvaltuusto on Kemin kaupungin kunnanvaltuusto ja ylin päättävä elin. Kaupunginvaltuustossa on 43 jäsentä, jotka valitaan neljän vuoden välein kuntavaaleilla.
Kemin kaupunginvaltuustossa on pitkään ollut vahva vasemmistoenemmistö. Valtuuston suurin ryhmä oli pitkään Vasemmistoliitto, joka jatkaa edeltäjänsä SKDL:n perinteitä. Vuoden 2021 vaaleissa suurimmaksi puolueeksi nousi SDP, jolla on kaudella 2021–2025 yksi paikka enemmän kuin vasemmistoliitolla. Vuosien 2000 ja 2004 vaaleissa kaupunginvaltuustoon valittiin lisäksi kahden kommunistisen puolueen (SKP ja KTP) edustajat.
Paikkajako vaaleittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaalit | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat |  |  |
| Vaalit | SKDL Vas. | SDP | Kok. | LKP | Kesk. | SKL KD | SMP PS | Vihr. | SKP | KTP | Muut |  |  |
| 1968 | 17 | 11 | 6 | 4 | 3 | -- |  |  |  |  |  |  |  |
| 1972 | 18 | 12 | 4 | 3 | 3 | 1 |  |  |  |  |  |  |  |
| 1976 | 20 | 10 | 5 | 4 | 3 | 1 | -- |  |  |  |  |  |  |
| 1980 | 20 | 11 | 3 | 4 | 4 | 1 | -- |  |  |  | -- |  |  |
| 1984 | 19 | 12 | 5 |  | 6 | 1 | -- |  |  |  |  |  |  |
| 1988 | 14 | 12 | 4 | 1 | 7 | 1 |  |  |  |  | 4a |  |  |
| 1992 | 18 | 14 | 4 | 2 | 4 | -- |  | 1 |  | -- |  |  |  |
| 1996 | 17 | 13 | 6 | 2 | 5 | -- |  |  |  | -- |  |  |  |
| 2000 | 15 | 11 | 5 | 1b | 8 | 1 |  | -- | 1 | 1 |  |  |  |
| 2004 | 15 | 13 | 5 | -- | 8 |  |  | -- | 1 | 1 |  |  |  |
| 2008 | 16 | 11 | 6 |  | 8 | -- | 1 | 1 | -- | -- |  |  |  |
| 2012 | 15 | 10 | 6 |  | 7 | -- | 4 | 1 | -- | -- | -- |  |  |
| 2017 | 15 | 13 | 5 |  | 7 | -- | 2 | 1 | -- |  |  |  |  |
| 2021 | 12 | 13 | 5 |  | 7 | -- | 5 | 1 | -- |  | -- |  |  |
Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö
a Demokraattinen Vaihtoehto b Kemin Liberaalien Yhteislista
Puheenjohtajat

Hannu Kustaa Holck 1900–1903
Robert Montell 1904
Frans Junnelius 1904–1905
Karl Eli Holmberg  1906–1907
Frans Wilhelm Tiura 1908, 19011–1915 ja 1920–1925
Ivan Gideon Snellman 1909–1910
Fredrik Johan Skipper 1915–1919
Matti Emil Huumonen 1926–1929
Kasper Kautio 1930–1932
Eino Karonen 1933, 1935
Heikki Lampio 1934, 1936
Artturi Ranta 1937–1943
Heikki Pesonen 1944–15.5.1945
Kustaa Halonen 15.5.1945–31.12.1945
Heikki Roth 1946–1947
Antero Heikkilä 1948–1949
Urho Knuuti (SDP) 1950
Hannes Pulkka 1951–28.4.1959
Jaakko Jokisaari 28.4.1959–1961
Ahti Pukema 1962–1975
Mikko Ekorre (SKDL) 1975–1988
Jorma Lammi 1989–1996
Ritva Aheinen (SDP) 1997–2004
Ritva Sonntag (Kesk.) 2005–2008
Veikko Kumpumäki (Vas.) 2009–2012
Matti Päkkilä 2013–2017
Teija Jestilä 2017–2021
Reijo Viitala 2021–
Aiheesta muualla

Kemin kaupunginvaltuusto