stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jouhtjärvi (Ruokolahti, eteläinen)
Maantiede

Jouhtjärvi muodostuu lähinnä salmista ja lahdista. Etäisyys järven kaakkoiskulmalta luoteiskulmaan on 2,9 kilometriä. Järven eteläista ja pohjoista osaa erottaa Jouhtjärvenniemi ja yhdistää niemen itäpuolinen puolisen kilometriä pitkä Jouhtjärvensalmi. Järven pohjoinen osa jakautuu useisiin lahtiin (Kurikkalahti, Sourlahti, Matalalahti, Peltlahti). Noin kolmasosa Jouhtjärvestä on enintään kolme metriä syvä, niin ikään kolmasosa on kolmesta kuuteen metriä syvä ja kolmasosa vähintään kuusi metriä syvä. Syvin piste, kaksitoista metriä, sijaitsee järven eteläosassa. Myös järven luoteisosassa on lähes yhtä syviä alueita.
Jouhtjärven saariluku on kolme. Saarista yksi on alle aarin laajuinen luoto, kaksi saarta on yli aarin mutta alle hehtaarin laajuisia. Jouhtjärvenniemen korkeimmat kohdat ovat noin 125 metriä merenpinnan yläpuolella.
Jouhtjärven vesitilavuus on 5 184 000 kuutiometriä. Siitä noin miljoona kuutiometriä on vähintään kuuden metrin syvyydessä.
Jouhtjärvi (04.119.1.013) kuuluu Käringin valuma-alueeseen (04.119), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ala-Saimaan alue (04.11) ja ensimmäinen jakovaihe on Suur-Saimaan alue (04.1). Käringin valuma-alueella on kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Kärinki ja Jouhtjärvi ovat laajimmat. Kolmanneksi laajin on Pieni-Kärinki.
Ruokolahdella on toinenkin Jouhtjärvi (04.112.1.018). Se sijaitsee nelisen kilometriä Käringin valuma-alueen Jouhtjärveltä luoteeseen. Myös Äänekoskella (Jouhtjärvi (Äänekoski)) ja Viitasaarella (Jouhtjärvi (Viitasaari)) on Jouhtjärvi-niminen vakavesi.
Jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1924

| Ruotsin-mestaruus 1924 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  32
Ajankohta:  6. tammikuuta - 17. helmikuuta
Sarjajärjestelmä:  cup-kilpailu
Mestari:  Västerås SK
Toinen sija:  IF Linnéa
  ← 1923 :  1925 → 
Vuoden 1923 jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailujen loppuottelussa kohtasivat Västerås SK ja IF Linnéa.
Alkuerät

6. tammikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IFK Rättvik | 5–2 | Bollnäs GoIF/BF |
| Örebro IK | 5–3 | IFK Örebro |
| Katrineholms SK | 7–5 | IF Verdandi |
| Västerås SK | 14–2 | Köpings IS |
| Södertälje SK | 5–1 | IFK Strängnäs |
| AIK | 8–4 | Hammarby IF |
| Lidingö IF | 5–1 | IFK Stockholm |
| IF Linnéa | 4–3 | Järva IS |
| IK Sirius | 5–3 | Uppsala IF |
| IFK Uppsala | 2–1 | Vesta |
| IF Göta | 8–2 | Örebro SK |
| Linköpings AIK | 6–3 | Sleipner, Norrköping |
| IK Göta | 2–1 | Djurgårdens IF |
| Nacka SK | 5–4 | Reymersholms IK |
| Brynäs IF | 4–2 | IFK Gävle |
| IFK Nässjö | 6–0 | IFK Vänersborg |
13. tammikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Linköpings AIK | 12–1 | IFK Nässjö |
| IF Linnéa | 5–3 | Nacka SK |
| AIK | 5–1 | IK Sirius |
| IK Göta | 9–0 | Katrineholms SK |
| Västerås SK | 6–2 | Södertälje SK |
| IFK Uppsala | 13–2 | Lidingö IF |
| IF Göta | 3–2 | Örebro IK |
| IFK Rättvik | 3–2 | Brynäs IF |
Puolivälierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Linköpings AIK | 2–4 | IF Linnéa |
| AIK | 9–1 | IF Göta |
| IFK Uppsala | 0–6 | Västerås SK |
| IK Göta | 5–2 | IFK Rättvik |
Välierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| AIK | 3–5 | IF Linnéa |
| Västerås SK | 4–3 ja. | IK Göta |
Loppuottelu

17. helmikuuta 1924 Tukholmassa. Yleisöä 6 780
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Västerås SK | 4–1 | IF Linnéa |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Västerås SK
2.: IF Linnéa
Ruotsin mestarit

Västerås SK: Artur Thunell, Oskar Fröjd, Manne Johansson, Erik Reuter, Erik "Hyttan" Karlsson, Folke Johansson, Georg "Lolle" Jonsson, Hjalmar Bergkvist, Bertil Reuter, Hilding "Hille" Johansson ja Bernt Eriksson.
Ibrahim el-Bahri

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 26. maaliskuuta 1986 (ikä 38)
Syntymäpaikka: Rabat, Marokko
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 186 senttimetriä
Seura
Seura:  FUS de Rabat
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2004–2007 2007–2011 2009–2010 2011– |  FAR Rabat  Le Mans UC →  Istres  FUS de Rabat |  18 (0) 47 (6) |
Maajoukkue
| 2008– |  Marokko | 3 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 29. helmikuuta 2012.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 29. helmikuuta 2012.
Ibrahim el-Bahri (myös Brahim El Bahri, arab. ابراهيم البحري‎, s. 26. maaliskuuta 1986 Rabat, Marokko) on marokkolainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelaa Marokon pääsarjassa FUS de Rabatissa.
Ura

El-Bahri aloitti uransa kotimaassaan Marokossa FAR Rabatin joukkueessa, jossa hän voitti muun muassa kaksi liigamestaruutta ennen siirtymistään Ranskaan Le Mansin riveihin. Ura Ranskassa on toistaiseksi alkanut heikosti, sillä el-Bahri on pelannut vain kolme ottelua.
Kesällä 2011 el-Bahri palasi takaisin Marokkoon FUS de Rabatin riveihin.
Ura > Maajoukkue

El Bahri pelasi ensimmäisen maaottelunsa 7. kesäkuuta 2008 Mauritaniaa vastaan. Yhteensä hän on edustanut Marokkoa 2 ottelun verran.
Saavutukset

Marokon-mestaruus: 2006, 2007
Afrikan Confederation Cup: 2005
Aiheesta muualla

Brahim El Bahri LFP:ssä (ranskaksi)
Imperium

| --- | --- |
Rooman valtakunta
  Osa historian artikkelisarjaa  Rooman valtakunnan hallinto
Ajanjaksot
Rooman kuningaskunta 753 eaa. – 510 eaa.  Rooman tasavalta 510 eaa. – 27 eaa.  Rooman keisarikunta 27 eaa. – 476 jaa.
 Länsi-Rooma 330–476:  Itä-Rooma 330–1453  Trebizond 1204–1461  Theodoro 1204–1475
Virkamiehet
Konsuli Preettori Prokonsuli Propreettori: Ediili Kvestori Tribuuni Kensori
Poikkeusvirat
Diktaattori Magister equitum Sotatribuuni-konsuli: Kuningas Triumviraatti Decemviri
Tribunicia potestas: 
Arvonimet
Keisari
Legaatti Dux Officium Prefekti Vicarius Vigintisexviri: Liktori Magister militum Imperaattori Princeps senatus Pontifex maximus Tetrarkki
Instituutiot ja lait
Rooman senaatti Cursus honorum Rooman kansankokoukset: Rooman laki Rooman kansalaisuus Imperium
Imperium tarkoitti antiikin Roomassa viranhaltijoiden hallussa ollutta valtaa. Kuningasaikana imperium oli kuninkaan hallussa ollut jakamaton sotilaallinen ja hallinnollinen valta. Tasavallassa imperium jaettiin korkeimpien virkamiesten eli konsulien, preettorien, prokonsulien ja propreettorien kesken. Poikkeustilanteissa diktaattori ja magister equitum olivat osallisia imperiumista. Keisariaikana keisarilla oli pysyvä, muita virkamiehiä korkeampi imperium.
Imperium oli luonteeltaan myös uskonnollista ja sen siirtymiseen, sovellusalueeseen ja käyttöön liittyi monia tapoja. Esimerkiksi triumfia kykeni viettämään vain sotapäällikkö, jolla oli imperium.
Myöhemmin sanalla tarkoittettiin myös valtakuntaa, ja Rooman hallitsemiin alueisiin viitattiin termillä Imperium Romanum.
Jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1928

| Ruotsin-mestaruus 1928 |
| --- | --- |
Ajankohta:  1. tammikuuta   - 19. helmikuuta
Sarjajärjestelmä:  cup-kilpailu
Mestari:  IK Göta
Toinen sija:  IK Sirius
  ← 1927 :  1929 → 
Vuoden 1928 jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailujen loppuottelussa kohtasivat IK Göta ja IK Sirius.
Alkukarsinnat

1. tammikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IK Mode | 6-1 | IFK Stockholm |
| Katrineholms SK | 1-0 | Verdandi Eskilstuna |
| Södertälje SK | 10-1 | Tunafors IF |
| Slottsbrons IF | 3-1 | Mariehovs IF |
| Köpings IS | 3-6 | Vesterås BK |
| Linköpings AIK | 4-3 | BK Derby Linköping |
| Motala AIF | 5-2 | IK Sleipner |
| IF Viljan, Strängnäs | 2-0 | Katrineholms AIK |
| Örebro BK | 5-3 | Västanfors IF |
| IFK Eskilstuna | 2-2 | GUIF Eskilstuna |
| Oxelösunds SK | 3-4 | Södertälje IF |
| Brynäs IF | 1-3 | Sandvikens AIK |
| Bollnäs GoIF/BF | 7-2 | Söderhamn |
| IK Göta | 10-6 | AIK |
6. tammikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Västerås SK | 5-0 | IF Viljan, Strängnäs |
| Strängnäs IFK | 3-1 | IK Mode |
Uusintaottelu 7. tammikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| GUIF Eskilstuna | 4-3 | IFK Eskilstuna |
8. tammikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IF Göta, Karlstad | 7-0 | Slottsbrons IF |
| Södertälje IF | 2-5 | Djurgårdens IF |
| GUIF Eskilstuna | 1-3 | Nacka SK |
| Nässjö IF | 8-1 | Katrineholms SK |
| IFK Uppsala | 2-0 | Södertälje SK |
| Vesterås BK | 2-3 | Hammarby IF |
| Linköpings AIK | 4-0 | Motala AIF |
| Karlstads BK | 2-4 | Järva IS |
| Örebro BK | 2-3 | IF Linnéa |
| Bollnäs GoIF/BF | 1-3 | IK Sirius |
| IK Heros | 0-2 | Uppsala IF |
| Skutskärs IF | 1-3 | IF Vesta |
15. tammikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Sandvikens AIK | 2-3 | IFK Rättvik |
Neljännesvälierät

22. tammikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IK Göta | 2-0 | IFK Rättvik |
| Nässjö IF | 3-5 | Västerås SK |
| IF Vesta | 5-2 | IFK Uppsala |
| IK Sirius | 6-0 | Järva IS |
| IF Göta, Karlstad | 3-2 | Uppsala IF |
| Hammarby IF | 3-2 | IF Linnéa |
| IFK Strängnäs | 1-4 | Djurgårdens IF |
| Nacka SK | 5-6 | Linköpings AIK |
Puolivälierät

29. tammikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IK Göta | 1-0 | Västerås SK |
| IF Vesta | 2-6 | Djurgårdens IF |
| IK Sirius | 6-2 | Hammarby IF |
| IF Göta, Karlstad | 1-0 | Linköpings AIK |
Välierät

5. helmikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IK Göta | 6-3 | Djurgårdens IF |
| IK Sirius | 4-0 | IF Göta, Karlstad |
Loppuottelu

19. helmikuuta 1928 Tukholmassa.
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IK Göta | 5-3 | IK Sirius |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: IK Göta
2.: IK Sirius
Kalliojärvi (Lieksa, Ruosmanjoen valuma-alue)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Lieksa
Koordinaatit:  63°29′50″N, 29°49′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Laskujoki:  Ruosmanjoki
Järvinumero:  04.489.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142,9 m 
Rantaviiva:  5,74 km 
Pinta-ala:  0,34 km² 
Tilavuus:  0,0028 km³ 
Keskisyvyys:  8,1 m 
Suurin syvyys:  24,7 m 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi on kapea ja saareton metsäjärvi Lieksan pohjoisosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 34,1 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 100 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Kalliojärven pituus lännestä itään on 2,6 kilometriä. Järven leveys vaihtelee noin sadasta metristä runsaaseen kahteen sataan metriin. Yli kolmasosa Kalliojärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin alue sijaitsee järven länsipuoliskolla, järven läntisin ja itäisin osa on melko matalaa.
Kalliojärven etelärannalla on jyrkänteitä ja maasto kohoaa yli 40 metriä järven pintaa korkeammalle. Kalliojärveen virtaa tulouoma kaakosta. Kalliojärvi laskee Ruosmanjokea länteen Polvilampeen (142,4 mpy), joka laskee etelään.
Kalliojärven vesitilavuus on 2 803 000 kuutiometriä.
Kalliojärvi (04.489.1.016) kuuluu Ruosmanjoen valuma-alueeseen (04.489), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Viekijoen valuma-alue (04.48) ja ensimmäinen on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Ruosmanjoen valuma-alueeseen kuuluu 24 vähintään hehtaarin laajuista järveä. Laajimmat ovat Ruosmanjärvi, Pieni Ruosmanjärvi ja Kalliojärvi.
Lieksassa on muitakin Kalliojärviä. Kaksi niistä sijaitsee Ruunaanjärven alueella ja yksi Palkinjoen valuma-alueella.
Jääkiekon SM-sarjakausi 1973–1974

| Jääkiekon SM-sarja 1973–1974 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Sarja alkoi:  30. syyskuuta 1973
Sarja päättyi:  15. maaliskuuta 1974
Mestari:  HIFK
Toinen sija:  Tappara
Kolmas sija:  Ilves
Pudonneet joukkueet:  Karhu-Kissat
Pistepörssin voittaja:  Timo Sutinen, Jokerit
Alempi sarjataso:  Suomensarja
  ← 1972-1973 :  1974-1975 → 
Jääkiekon SM-sarjakaudella 1973-1974 suomenmestaruus ratkaistiin suoraan sarjasijoitusten perusteella. Sarjassa pelattiin kymmenen joukkueen nelinkertainen sarja. Sarjan viimeinen putosi suomensarjaan ja toiseksi viimeinen joutui karsimaan sarjapaikastaan. Edellisellä kaudella sarjasta pudonneen SaiPan tilalle oli noussut Rauman Lukko. Edellisen kauden SM-sarjajoukkueista Helsingin Jääkiekkoklubi yhdisti voimansa suomensarjassa pelanneen Karhu-Kissojen kanssa. Fuusion syyt olivat lähinnä taloudelliset. Seura esiintyi SM-sarjassa HJK:n nimellä ja Karhu-Kissojen nimellä kauden viimeisessä pelissä.
Mestaruuden vei HIFK, neljän pisteen erolla hopealle tulleeseen Tapparaan.
SM-sarja

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  HIFK  | 36 | 25  | 3  | 8   | 201  | 105 | +96 | 53 |
| 2 |  Tappara  | 36 | 23  | 3  |  10  | 186  |  99  | +87 | 49 |
| 3 |  Ilves  | 36 | 23  | 1  | 12   | 182  | 135  | +47 | 47 |
| 4 |  Jokerit  | 36 | 20  | 5  | 11   | 192  | 116 | +76 | 45 |
| 5 |  Koo-Vee  | 36 | 20  | 4  | 12   | 178  | 139  | +39 | 44 |
| 6 |  Ässät  | 36 | 17  | 6  | 13   | 154  | 145  | +9 | 40 |
| 7 |  TuTo  | 36 | 11  | 5  | 20   | 132  | 195  | -63 | 27 |
| 8 |  TPS  | 36 | 10  | 6  | 20   | 133  | 179 | -46 | 26 |
| 9 |  Lukko  | 36 | 8  | 4  | 24  | 131  | 240  | -109 | 20 |
| 10 |  Karhu-Kissat  | 36 | 4  | 1  | 31   | 96  | 236 | -140 | 9 |
Karhu-Kissat putosi Suomensarjaan, tilalle nousi SaiPa. Lukko SM-sarjakarsintaan.
Suomensarjan loppusarja

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  SaiPa  | 10 | 8  | 2  | 0   | 81  | 26 | +55 | 18 |
| 2 |  Sport  | 10 | 6  | 1  |  3   | 58  |  47  | +11 | 13 |
| 3 |  HPK  | 10 | 5  | 1  | 4   | 42  | 36  | +6 | 11 |
| 4 |  FoPS  | 10 | 4  | 1  | 5  | 42  | 59 | -17 | 9 |
| 5 |  Kiekko-65  | 10 | 3  | 0  | 7   | 55  | 58  | -3 | 6 |
| 6 |  Kärpät  | 10 | 1  | 1  | 8   | 25  | 77 | -52 | 3 |
SaiPa nousi SM-sarjaan. Sport SM-sarjakarsintaan.
SM-sarjakarsinta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Lukko | 11-4 | Sport |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Sport | 2-4 | Lukko |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Lukko säilyi sarjassa.
Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| Ilves | 18 | 102 280 | 5682 |
| HIFK | 18 | 96 276 | 5349 |
| Tappara | 18 | 88 029 | 4891 |
| Koo-Vee | 18 | 79 554 | 4420 |
| Jokerit | 18 | 73 866 | 4104 |
| Ässät | 18 | 55 949 | 3108 |
| Lukko | 18 | 54 725 | 3040 |
| TPS | 18 | 53 546 | 2975 |
| TuTo | 18 | 44 535 | 2474 |
| Karhu-Kissat | 18 | 23 654 | 1314 |
| Yhteensä | 180 | 672 414 | 3736 |
| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| SaiPa | 5 | 14 510 | 2902 |
| Sport | 5 | 11 992 | 2398 |
| KooKoo | 5 | 5 644 | 1129 |
| HPK | 5 | 4 953 | 991 |
| Kärpät | 5 | 4 619 | 924 |
| FoPS | 5 | 4 138 | 828 |
| Yhteensä | 30 | 45 856 | 1529 |
Palkinnot

Pistepörssin voitti Timo Sutinen, Jokerit 21+51=72 ollen myös paras syöttäjä. Eniten maaleja tekivät Matti Hagman, HIFK, Reijo Leppänen, TuTo ja Timo Turunen, Jokerit – 30 kukin.
Aiheesta muualla

Suomen Jääkiekkoliiton mestaruussarjan ottelupöytäkirjat 1951-1975 Urheilumuseo. Arkistoitu 2.4.2015. Viitattu 8.5.2017.
Jääkiekon SM-sarjan kaudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1920-luku | - | - | - | - | - | - | - | 1927–1928 | 1928–1929 | 1929–1930 |
| 1930-luku | 1930–1931 | 1931–1932 | 1932–1933 | 1933–1934 | 1934–1935 | 1935–1936 | 1936–1937 | 1937–1938 | 1938–1939 | 1939–1940 |
| 1940-luku | 1940–1941 | 1941–1942 | 1942–1943 | 1943–1944 | 1944–1945 | 1945–1946 | 1946–1947 | 1947–1948 | 1948–1949 | 1949–1950 |
| 1950-luku | 1950–1951 | 1951–1952 | 1952–1953 | 1953–1954 | 1954–1955 | 1955–1956 | 1956–1957 | 1957–1958 | 1958–1959 | 1959–1960 |
| 1960-luku | 1960–1961 | 1961–1962 | 1962–1963 | 1963–1964 | 1964–1965 | 1965–1966 | 1966–1967 | 1967–1968 | 1968–1969 | 1969–1970 |
| 1970-luku | 1970–1971 | 1971–1972 | 1972–1973 | 1973–1974 | 1974–1975 |  |  |  |  |  |
Kalle Patomäki

Kalle Alfred Patomäki (8. helmikuuta 1885 Viipuri – 6. joulukuuta 1963) oli suomalainen päätoimittaja ja pankinjohtaja.
Patomäki valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1914, suoritti oikeustutkinnon 1917 ja sai varatuomarin arvon 1925. Hän oli Uuden Suomettaren toimittaja 1905–1907 ja 1909–1910, Haminan Lehden päätoimittaja 1908, Mikkelin Sanomien päätoimittaja 1911–1913, Savo-Karjalan Osakepankin pääjohtokunnan jäsen 1918–1924, hallintoneuvoston jäsen 1925–1926, pääjohtaja 1930–1940, pankkitarkastusviraston lainoppinut jäsen 1926–1930.
Jättimerivuokot

| Jättimerivuokot |
| --- | --- |
 Stichodactyla haddoni
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Polttiaiseläimet Cnidaria
Luokka::  Korallieläimet Anthozoa
Alaluokka::  Kukkakorallit Hexacorallia
Lahko::  Merivuokot Actiniaria
Heimo::  Stichodactylidae
Suku::  Jättimerivuokot Stichodactyla  Brandt, 1835
Synonyymit
 Polyparium Korotneff, 1886  Stichodactylae  Stoichactis  Stychodactyla 
Lajit
 Stichodactyla gigantea  Stichodactyla haddoni  Stichodactyla helianthus  Stichodactyla mertensii  Stichodactyla tapetum 
Katso myös
   Jättimerivuokot Wikispeciesissä   Jättimerivuokot Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jättimerivuokot (Stichodactyla) on merivuokkojen suku. Sen joitakin lajeja pidetään joskus meriakvaariossa, jossa ne ovat kuplavuokkojen ohella helppohoitoisimpia lajeja.
Ulkonäkö ja koko

Stichodactyla haddoni kasvaa 50–65 senttiä leveäksi. Se on kevyesti poimuttunut levy, jossa on muutaman millin mittaisia lonkeroita. Väri voi olla vihreä tai sininen.
Stichodactyla gigantea on tieteellisestä nimestään huolimatta sukunsa pienin jäsen ja jää halkaisijaltaan enintään puolimetriseksi. Sen pohjalevy on aina monilla poimuilla. Polttiaislonkerot ovat noin sentin pituiset.
Stichodactyla mertensii voi olla metrin kokoinen, litteä levy, jonka reunat ovat kevyesti poimuttuneet. Sen lonkerot ovat 1–2 senttiä pitkiä. Se on maailman suurin merivuokkolaji.
Levinneisyys

Jättimerivuokkoja tavataan pehmeällä hiekkapohjalla Indopasifisella merialueella ja Atlantin länsiosissa.
Vesiolot ja ravinto

Jättimerivuokot tarvitsevat voimakasta valoa ja melko kovan virtauksen. Indopasifiset lajit voivat elää symbioosissa vuokkokalojen kanssa, kun taas Atlantin lajien on havaittu elävän joskus yhdessä rapujen kanssa. Vuokko syö kalaa, äyriäisiä ja muuta liharuokaa. Sen polttiaislonkerot voivat vahingoittaa koralleja lähistöllä.
Aiheesta muualla

ITIS: Stichodactyla (englanniksi)
Stichodactyla mertensii ja vuokkokaloja
Jouhtilampi (Keuruu, Suolahden Mäkikylä)

| Jouhtilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°21′18″N, 24°36′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kupanjoen valuma-alue (35.66)
Laskujoki:  oja Kupanjokeen 
Järvinumero:  35.662.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  168,8 m  
Rantaviiva:  0,686 km  
Pinta-ala:  1,348 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJouhtilampi 
Jouhtilampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Suolahden Mäkikylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kupanjoen valuma-alueella (35.66), jonka Kupanjoen yläosan aeseen (35.662) se kuuluu.
Humanoid (Acceptin albumi)

| Humanoid Accept |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 26. huhtikuuta 2024
 Tuottaja(t): Andy Sneap
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 48.13
 Levy-yhtiö: Napalm Records
Listasijoitukset
  19. (albumilista)    2. (fyysinen albumilista)
Acceptin muut julkaisut
| Too Mean to Die 2021 | Humanoid 2024 |   |
Singlet albumilta Humanoid
 ”The Undertaker” Julkaistu: 28. helmikuuta 2024  ”The Reckoning” Julkaistu: 27. maaliskuuta 2024  ”Frankenstein” Julkaistu: 24. huhtikuuta 2024
Humanoid on Acceptin seitsemästoista studioalbumi, joka julkaistiin 26. huhtikuuta 2024. Albumi on ensimmäinen, jonka se teki yhteistyössä Napalm Recordsin kanssa. Albumin tuotti edellisten levyjen tapaan Andy Sneap ja kansitaiteesta vastasi Havancsák Gyula. Albumilta julkaistiin kolme videosingleä, Humanoid, The Reckoning ja Frankenstein.
Kappaleet

Diving Into Sin – 4.00
Humanoid – 4.35
Frankenstein – 4.14
Man Up – 5.08
The Reckoning – 4.34
Nobody Gets Out Alive – 4.06
Ravages Of Time – 4.15
Unbreakable – 4.53
Mind Games – 4.05
Straight Up Jack – 3.27
Southside Of Hell – 4.56
Kokoonpano

Mark Tornillo – laulu
Wolf Hoffmann – kitara
Uwe Lulis – kitara
Philip Shouse – kitara
Martin Motnik – basso
Christopher Williams – rummut
Arvostelut

Metalwani: 9/10
Maximum Volume Music: 9/10
Distorted Sound Magazine: 8/10
Angry Metal Guy: 3,5/5
MetalHammer:
Sipll:
Kaaoszine:
Soundi:
Inferno:
Kalle Peltola (kauppaneuvos)

Kaarle (Kalle) Peltola (29. tammikuuta 1898 Kuhmoinen – 18. lokakuuta 1970 Tampere) oli suomalainen yritysjohtaja ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Peltolan vanhemmat olivat maanviljelijä Valfrid Ylä-Peltola ja Iida Tervala ja puoliso vuodesta 1930 Anna Lättilä. Peltola kävi kansakoulun, kansanopiston ja maanviljelyskoulun 1920–1921. Maatalousteknikoksi hän valmistui Mustialan maamiesopistosta 1923 ja teki useita opintomatkoja ulkomaille. Peltola oli maatalousneuvoja Sysmässä 1924, Asikkalassa 1925 ja Peräpohjolan maanviljelysseurassa 1926–1929. Etelä-Savon maataloustuottajain liiton ja Kymenlaakson maataloustuottajain liiton sihteeri hän oli 1929–1933, Mikkelin Karjamyyntiosuuskunnan toimitusjohtaja 1932, Osuusteurastamo Itikan toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja Seinäjoella 1933–1963 ja Keski-Suomen Lihantuottajat Oy:n toimitusjohtaja 1958–1963. Hänellä oli huomattava määrä alansa ja osuustoiminnallisia luottamustehtäviä ja hän oli Seinäjoen kauppalanvaltuuston jäsen 1953–1963 ja kauppalanhallituksen jäsen 1962–1963. Sotilasarvoltaan Peltola oli reservin kersantti (1920). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1954.
Kalma (lehti)

Kalma on Semicin 1990-1992 julkaisema kauhusarjakuvalehti.
Alkuun osittain mustavalkoinen Kalma sisälsi neljässä ensimmäisessä numerossaan Eclipse, Epic, Kitchen Sink, Taboo ja Quality -kustantamoiden tarinoita.
Numerosta 2/1991 värilliseksi ja 100-116 sivuiseksi muuttuneen lehden sisältö vaihtui DC Comicsin Hellblazer, Rämeen olento, Sandman, Shade ja Tuhopartio sarjoihin.
Aiheesta muualla

Kari Elkelä: Kalma (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.perunamaa.net/sarjakuvarock/dc/kalma.html
Jouhtinen (Viitasaari, Pohjoiskylä)

| Jouhtinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°04′31″N, 26°07′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskujoki:  Pitkäjoki Lahnaseen 
Järvinumero:  14.427.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,7 m  
Pituus:  700 m  
Leveys:  550 m  
Rantaviiva:  2,454 km  
Pinta-ala:  22,881 ha  
Saaria:  1 
 fiJouhtinen 
Jouhtinen  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Pohjoiskylän lähellä sijaitseva järvi.