1920
Tapahtumia > Huhtikuu–kesäkuu

1. huhtikuuta – Reserviupseerikoulun ensimmäinen kurssi alkoi Haminassa.
2. huhtikuuta – Saksan joukot marssivat Ruhriin saatuaan Ranskalta luvan siirtää joukkoja Ranskan miehittämälle alueelle.
2. huhtikuuta – Karttulan vuonna 1888 valmistunut kirkko paloi pitkäperjantaina perustuksiaan myöten.
6. huhtikuuta – Ranska miehitti Frankfurtin.
12. – 24. huhtikuuta – Suomen ja Neuvosto-Venäjän edustajat kävivät tuloksettomia aseleponeuvotteluita Rajajoen rautatieasemalla.
16. huhtikuuta – Kissakoski Oy:n hirsinen paperitehdasrakennus ja paperikone paloivat maan tasalle Hirvensalmella.
19. huhtikuuta – Saksa ja Neuvosto-Venäjä sopivat sotavankien vaihdosta.
23. huhtikuuta – Turkin kansalliskokous erotti sulttaani Mehmed VI:n hallituksen ja asetti väliaikaisen perustuslain.
23. huhtikuuta   – Puolan–Neuvosto-Venäjän sota: puolalaiset ja ukrainalaiset joukot hyökkäsivät Puna-armeijaa vastaan Ukrainassa.
26. huhtikuuta – Ludowika ja Walter Jakobsson toivat itsenäiselle Suomelle ensimmäisen olympiakultamitalin pariluistelusta Antwerpenin olympiakisoista.
6. toukokuuta – Eduskunta hyväksyi Ahvenanmaan itsehallinnon äänin 152–27.
7. toukokuuta – Puolalaiset miehittivät Kiovan, Ukrainan hallitus palasi kaupunkiin.
12. toukokuuta – Turun sähkölaitoksen höyrykone räjähti ja kahdeksan työntekijää sai surmansa.
15. toukokuuta – Helsingissä perustettiin Suomen Sosialistinen Työväenpuolue (SSTP). Puolueen puheenjohtajaksi valittiin Hjalmar Eklund ja puoluesihteeriksi Arvo Tuominen.
16. toukokuuta – Paavi Benedictus XV kanonisoi Jeanne d’Arcin pyhimykseksi.
16. toukokuuta   – Ensimmäiset Suomen armeijalle hankitut panssarivaunut esiteltiin Puolustusvoimain lippujuhlan päivän paraatissa Helsingin Senaatintorilla.
17. toukokuuta – Ranskalaiset ja belgialaiset vetäytyivät miehittämistään Saksan kaupungeista.
17. toukokuuta – Lentäjävänrikit Stenbäck ja Chanson saavuttivat Suomen ja Pohjoismaiden korkeuslentoennätyksen 6 000 metriä Bréguet-koneella Utissa.
18. toukokuuta – Opettaja, hänen palvelijansa ja 30 koululaista hukkuivat heidän veneensä kaaduttua Säkkijärvellä.
18. toukokuuta – Tulipalo tuhosi Ulvilassa sijaitsevan 800 asukkaan Harjunpään kylän lähes kokonaan. Palossa menehtyi kaksi ihmistä.
1. kesäkuuta – Espanjan kommunistinen puolue perustettiin.
4. kesäkuuta – Trianonin rauha allekirjoitettiin Versaillesissa. Unkari menetti rauhan nojalla kaksi kolmannesta entisestä pinta-alastaan ja uusien rajojen ulkopuolelle jäi 3 miljoonaa etnistä unkarilaista.
5. kesäkuuta – Ahvenanmaan Ruotsiin liittämistä ajaneet Julius Sundblom ja Carl Björkman vangittiin ja asetettiin syytteeseen maanpetoksen valmistelusta.
7. kesäkuuta – Suomi tunnusti Viron itsenäisyyden.
7. kesäkuuta   – Presidentti K. J. Ståhlberg ja rouva Ester Hällström (o.s. Elfving) avioituivat Helsingissä. Avioliitto oli kummankin toinen.
8. kesäkuuta – Neuvosto-Karjalassa perustettiin Karjalan työkansan kommuuni, jonka johtajaksi tuli Edvard Gylling.
12. kesäkuuta – Puna-armeija valtasi takaisin Kiovan.
12. kesäkuuta − Suomen ja Neuvosto-Venäjän rauhanneuvottelut alkoivat Tartossa.
15. kesäkuuta – Saksan ja Tanskan rajasopimus luovutti Pohjois-Schleswigin Tanskalle.
27. kesäkuuta – 6. heinäkuuta – Suomen ensimmäiset messut järjestettiin Helsingissä Johanneksenkirkon kentällä.