stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kamala Harris
Tausta ja yksityiselämä

Harris on äitinsä puolelta intialaista sukujuurta, ja sieltä juontuu myös hänen etunimensä, joka tarkoittaa lootuksen kukkaa. Hänen isänsä Donald Harris puolestaan on lähtöisin Jamaikalta. Donald Harris muutti Yhdysvaltoihin Jamaikalta 1964 opiskelemaan tohtoriksi Kalifornian yliopistossa Berkeleyssa ja toimi myöhemmin Stanfordin yliopiston taloustieteen professorina. Äiti Shyamala Gopalan valmistui Delhin yliopistosta ja jatkoi myös opintojaan UC Berkeleyssä. Hän oli syöpätutkijana Berkeleyssä, sitten Illinois'n yliopistossa ja Wisconsinin yliopistossa. Gopalan kuoli 2009.
Harris on suorittanut alemman korkeakoulututkinnon (BA) valtiotieteen ja taloustieteen alalta Howardin yliopistossa sekä ylemmän korkeakoulututkinnon oikeustieteissä (JD) ja valmistunut juristiksi 1989 Kalifornian yliopiston Hastings College of the Law'sta.
Harris on kolmas naispuolinen Kalifornian senaattori. Hän on sanfranciscolaisen baptistikirkon jäsen, mutta hänen lapsuudenkodissaan noudatettiin sekä baptisti- että hindukäytäntöjä.
Vuonna 2014 Harris avioitui kalifornialaisen asianajajan Douglas Emhoffin kanssa. Parilla ei ole yhteisiä lapsia, mutta Emhoffilla on kaksi lasta edellisestä liitostaan. Vuonna 2019 Harrisin ja Emhoffin yhteisen omaisuudeksi arvioitiin 6 miljoonaa dollaria.
San Franciscon piirisyyttäjänä 2004–2011

Piirisyyttäjänä Harris aloitti kohua herättäneen ohjelman, jonka tarkoituksena oli vähentää lasten poissaoloja kouluista uhkaamalla lintsaavien lasten vanhempia sakkorangaistuksilla ja lyhyillä vankeustuomioilla. Hän kampanjoi voimakkaasti ohjelman pohjalta laadittua lakialoitetta, jonka kuvernööri Arnold Schwarzenegger hyväksyi osavaltion lainsäädäntöön 2010. Laki herätti runsaasti kritiikkiä, koska sen katsottiin kohdistuvan erityisesti köyhiin perheisiin ja mustaan väestöön. Kohua herätti erityisesti tapaus, jossa kroonisesti sairaan lapsen yksinhuoltajaäiti Cheree Peoples pidätettiin ja tuomittiin vankeuteen, koska hänen tyttärensä oli ollut poissa koulusta 20 päivää.
Kautensa loppupuolella Harris päätti pyrkiä Kalifornian oikeusministeriksi. Altavastaajana vaaleihin lähtenyt Harris yritti parantaa mahdollisuuksiaan vetoamalla konservatiivisempiin äänestäjiin omaksumalla näkyvästi tiukemman linjan rikollisuuteen. Erityistä huomiota hän kiinnitti väkivaltarikollisuuteen, mistä hänen piirissään jaettiin kriitikoiden mukaan liian vähän tuomioita. Kriitikoiden mukaan Harrisin poliittinen tahto vaikutti negatiivisesti oikeuden puolueettomuuteen. Kuuluisaksi esimerkiksi tästä on sittemmin noussut tapaus, jossa amatöörinäyttelijä Jamal Trulove tuomittiin elinkautiseen vankeuteen murhasta. Näyttöä Truloven syyllisyydestä pidettiin jo oikeudenkäynnin aikaan huterana. Fyysisten todisteiden puutteesta ja epäselvistä silminnäkijähavainnoista huolimatta tuomio saatettiin voimaan. Harris saapui jopa henkilökohtaisesti paikalle kuulemaan tuomion julkistamista. Viisi vuotta myöhemmin vuonna 2013 puolueettomassa tutkinnassa selvisi kahden tapausta tutkineen poliisin väärentäneen todisteita Trulovea vastaan ja hänet todettiin syyttömäksi. Trulove sai San Franciscon kaupungilta tuntuvat korvaukset.
Poliittinen ura > Kalifornian oikeusministerinä 2011–2017

Vuoden 2010 oikeusministerivaaleissa Harris kukisti vastaehdokkaansa Los Angelesin piirisyyttäjän Steve Cooleyn. Hänestä tuli näin ensimmäinen virkaan valittu nainen osavaltion historiassa. Harris on myöhemmällä urallaan korostanut toimineensa "edistyksellisenä syyttäjänä", mutta kriitikot ovat nähneet hänen toimintansa ainoastaan lisänneen oikeusjärjestelmän epätasa-arvoisuutta ja keskittyneen ennen kaikkea ihmisen tuomitsemiseen rikosten ennaltaehkäisyn sijaan.
Yhdysvaltojen korkein oikeus antoi vuonna 2011 Kalifornian osavaltiolle varoituksen, että osavaltion ylipaisuneet vankilat aiheuttivat huolen vankien perustuslaillisten oikeuksien toteutumisesta. Harris kuitenkin kieltäytyi vapauttamasta edes väkivallattomista rikoksista tuomittuja vankeja. Hänen kaudellaan vapautettiin vähemmän vankeja kuin aiempien oikeusministerien aikana. Harrisin syyttäjät muun muassa vetosivat toistuvasti muotoseikkoihin evätäkseen vapauttavan todistusaineiston kuulemisen oikeudessa. Harrisin hallinto argumentoi vankien olevan osavaltiolle tärkeä työvoimareservi, jonka käyttö vankiloiden ulkopuolella teetettävässä työssä yleistyi massiivisesti. Vangeilla onkin ollut Harrisin kaudesta lähtien tärkeä rooli muun muassa maastopalojen sammutustöissä. Oikeusoppineet ovat kritisoineet vankien käyttöä vaarallisissa ja vaativissa tehtävissä ja verranneet vangeilla teetettävää työtä pakkotyöhön, jopa orjuuteen.
Poliittinen ura > Presidentinvaalikampanja 2020

Harrisin uskottiin vuoden 2019 alkupuoliskolla olevan todennäköisimpiä demokraattien ehdokaskamppailun menestyjiä. Vuoden loppupuolella Harrisin ehdokkuuden nostama innostus hiipui. Harrisin kampanjaorganisaatio kärsi lokakuun 2019 lopussa rahoituksen puutteesta ja joutui lopettamaan toimistoja ja irtisanomaan työntekijöitä. Harrisin kannatus demokraattiäänestäjien keskuudessa oli tuossa vaiheessa kolme prosenttia, ja hänen katsottiin pudonneen pois kärkiehdokkaiden joukosta, jotka tuolloin olivat Elizabeth Warren, Joe Biden, Bernie Sanders ja Pete Buttigieg. Harris lopetti kampanjansa joulukuussa 2019 heikkojen kannatuslukujen vuoksi.
Poliittinen ura > Varapresidenttikampanja 2020

Joe Biden ilmoitti 11. elokuuta 2020 valinneensa Harrisin varapresidenttiehdokkaakseen Yhdysvaltain vuoden 2020 presidentinvaaleissa. Harris otti ehdokkuuden virallisesti vastaan 20. elokuuta 2020 demokraattien puoluekokouksessa. Harris on vasta kolmas nainen, joka on noussut Yhdysvalloissa suuren puolueen varapresidenttiehdokkaaksi. Ennen Harrisia ehdokkaiksi ovat nouseet demokraattien Geraldine Ferraro vuonna 1984 ja republikaanien Sarah Palin vuonna 2008. Harris on ensimmäinen musta nainen ja ensimmäinen aasialais-amerikkalainen nainen, joka on päässyt varapresidenttiehdokkaaksi.
Presidentti Donald Trump pyrki kyseenalaistamaan Harrisin oikeutta asettua varapresidenttiehdokkaaksi. Asiantuntijat tyrmäsivät Trumpin näkemyksen, sillä Harris on syntynyt Yhdysvalloissa, vaikka hänen vanhempansa ovat syntyneet muualla.
Harris kohtasi republikaanipuolueen varapresidenttiehdokkaan Mike Pencen vaaliväittelyssä 7. lokakuuta 2020.
14. joulukuuta 2020 valitsijamiehet vahvistivat Bidenin ja Harrisin voittaneen vaalit äänin 306–232. Harris vannoi virkavalansa 20. tammikuuta 2021.
Poliittinen ura > Presidentinvaalikampanja 2024

Joe Biden ilmoitti 21. heinäkuuta luopuvansa demokraattisen puolueen presidenttiehdokkuudesta. Joe Biden myös ilmoitti samana päivänä tukevansa varapresidentti Kamala Harrisia demokraattien presidenttiehdokkaaksi.
Ensimmäisen vuorokauden aikana Harrisin onnistui keräämään 81 miljoonan dollarin edestä lahjoituksia kampanjalleen, mikä on enemmän kuin kukaan toinen presidenttiehdokas koskaan aikaisemmin. Ruohonjuuritason lahjoittajia oli yli 888 000 ja näistä 60 prosenttia oli myös ensikertalaisia vuoden 2024 vaaleissa. Bidenin vielä ollessa puolueensa oletettu ehdokas kampanjatiimi oli onnistunut keräämään noin 95 miljoonaa dollaria, jotka on tarkoitus siirtää Harrisin kampanjalle. Republikaanit ovat arvostelleet tämän laillisuutta, mutta mikäli tapaus etenisi oikeuteen, sitä tuskin ehdittäisiin käsittelemään loppuun ennen vaaleja. Lisäksi Harris oli Bidenin varapresidenttiehdokas, mitä kautta hän on oikeutettu Bidenin nimissä kerättyihin kampanjavaroihin.
Harris ilmoitti 23. heinäkuuta 2024 saaneensa jo demokraattisen puolueen valitsijamiesten enemmistön (yli 1 976 edustajaa) taakseen ja on näin ollen heidän presidenttiehdokkaansa vuoden 2024 vaaleissa. Demokraattinen puolue vahvisti Harrisin puolueen presidenttiehdokkaaksi 7. elokuuta, ja elokuun puoluekokouksessa Harris vastaanotti ehdokkuuden. Syksyllä 2024 kannatuslukemat ovat olleet hyvin tasaisia vastaehdokas Donald Trumpin kanssa.
Poliittisia kantoja

Harris luetaan kuuluvaksi demokraattien liberaaliin siipeen. Osana demokraattipuolueen presidenttiehdokkuudesta käytävää kilpaa Harris on maininnut olevansa poliittisilta mielipiteiltään etäällä Bernie Sandersista ja sanonut ettei ole demokraattinen sosialisti.
Toimiessaan senaattorina Harris oli mukana panemassa alulle lakialoitetta joka tähtäsi kuolemanrangaistuksen kieltämiseen.
Helmikuussa 2023 Harris sanoi Yhdysvaltojen kannan olevan se, että Venäjä on syyllistynyt sotarikoksiin Ukrainassa. Näihin rikoksiin syyllistyneet henkilöt joutuisivat myös hänen mukaansa vastaamaan teoistaan.
Kamala Harris on pitkään ollut aborttioikeuden puolestapuhuja ja Harris julistikin aborttioikeuden puolustamisen yhdeksi keskeisimmäksi teemaksi vuoden 2024 presidentinvaaleissa. Samoissa vaaleissa hän toi ilmi halunsa kiristää Yhdysvaltojen aselakeja.
Kunnianosoituksia

Harrisille on myönnetty seuraavat kunniatohtorin arvot:
| Maa/ osavaltio | Yliopisto | Tieteenala | Ajankohta | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kalifornia | Etelä-Kalifornian yliopisto | oikeustiede | 2015 |  |
|  Washington DC | Howardin yliopisto | humanismi | 2017 |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kamala Harris Wikimedia Commonsissa
Päivi Kerola, Kuka on Yhdysvaltain demokraattien varapresidenttiehdokas Kamala Harris? Koostimme kiinnostavimmat faktat lasikattoja rikkoneesta syyttäjästä Yle.fi, uutiset 12.8.2020
| n k Yhdysvaltain varapresidentit |
| --- | --- | --- |
:  Adams  Jefferson  Burr  Clinton  Gerry  Tompkins  Calhoun  Van Buren  R. Johnson  Tyler  Dallas  Fillmore  King  Breckinridge  Hamlin  A. Johnson  Colfax  Wilson  Wheeler  Arthur  Hendricks  Morton  Stevenson  Hobart  Roosevelt  Fairbanks  Sherman  Marshall  Coolidge  Dawes  Curtis  Garner  Wallace  Truman  Barkley  Nixon  L. Johnson  Humphrey  Agnew  Ford  Rockefeller  Mondale  Bush  Quayle  Gore  Cheney  Biden  Pence  Harris  Vance 
| n k Yhdysvaltain presidentinvaalit 2020 |
| --- | --- |
← 20162024 →
Republikaanien ehdokkaat (Esivaalit):  Valitut ehdokkaat Donald Trump (Presidentti) Mike Pence (Varapresidentti) Muut ehdokkaat Mark Sanford Joe Walsh Bill Weld 
Demokraattien ehdokkaat (Esivaalit):  Valitut ehdokkaat Joe Biden (Presidentti) Kamala Harris (Varapresidentti) Muut ehdokkaat Michael Bennet Michael Bloomberg Cory Booker Steve Bullock Pete Buttigieg Julián Castro Bill de Blasio John Delaney Tulsi Gabbard Kirsten Gillibrand Mike Gravel Kamala Harris John Hickenlooper Jay Inslee Amy Klobuchar Wayne Messam Seth Moulton Richard Ojeda Beto O'Rourke Deval Patrick Tim Ryan Bernie Sanders Joe Sestak Tom Steyer Eric Swalwell Elizabeth Warren Marianne Williamson Andrew Yang 
Muut: Sitoutumattomat ja kolmannen puolueen ehdokkaat Yhdysvaltain presidentinvaaleissa 2020
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola  Venäjä 2 
Tieteilijät:  CiNii  Scopus 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  US Congress  Yle 
Muut:  NARA  SNAC  IdRef 
San Franciscon piirisyyttäjänä (2004)
Harris ja Second Gentleman Douglas Emhoff (2024).
Varapresidentti Harris ja presidentti Joe Biden (2023).
Norsk Psykologforening

| Norsk Psykologforening |
| --- | --- |

Perustettu:  1934
Tyyppi:  ammattiliitto
Kotipaikka:  Oslo
Toiminta-alue:  Norja
Jäsenet:  n. 11 000 (2024)
Puheenjohtaja:  Håkon Skard
Kattojärjestö:  Akademikerne
Jäsenlehti:  Tidsskrift for Norsk Psykologforening
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Norsk Psykologforening on norjalainen psykologien ammattiliitto, joka on perustettu vuonna 1934. Sillä oli noin 11 000 jäsentä vuonna 2024 ja se kuuluu Akademikerne-keskusjärjestöön.
Aiheesta muualla

Liiton verkkosivut (norjaksi)
| n k Norjan ammattiliitot |
| --- | --- |
LO:  Arbeiderbevegelsens Presseforbund  Creo – forbundet for kunst og kultur  Dramatikerforbundet  EL og IT Forbundet  Fagforbundet  Fellesforbundet  Fellesorganisasjonen  Forbundet for Ledelse og Teknikk  Forfatterforbundet  Handel og Kontor  Industri Energi  Kabinansattes Forbund  Norges offisers- og spesialistforbund  Norsk Arbeidsmandsforbund  Norsk Fengsels- og Friomsorgsforbund  Norsk Flygerforbund  Norsk Jernbaneforbund  Norsk Lokomotivførerforbund  Norsk Manuellterapeutforening  Norsk Nærings- og Nytelsesmiddelarbeiderforbund  Norsk Sjømannsforbund  Norsk Sjøoffisersforbund  Norsk Tjenestemannslag  Norske Idrettsutøveres Sentralorganisasjon  Skolenes landsforbund 
Unio:  Akademikerforbundet  Bibliotekarforbundet  Det Norske Diakonforbund  Det norske maskinistforbund  Forskerforbundet  Norsk Ergoterapeutforbund  Norsk Fysioterapeutforbund  Norsk Radiografforbund  Norsk Sykepleierforbund  Politiets Fellesforbund  Presteforeningen  Skatterevisorenes forening  Utdanningsforbundet 
Akademikerne:  Arkitektenes Fagforbund  Den norske legeforening  Den norske tannlegeforening  Den norske veterinærforening  Econa  Krigsskoleutdannede offiserers landsforening  Norges Juristforbund  Norsk Lektorlag  Naturviterne  Norsk Psykologforening  Samfunnsviterne  Samfunnsøkonomene  Tekna 
YS:  AVYO  Befalets Fellesorganisasjon  Delta  Farmasiforbundet  Finansforbundet  Kriminalomsorgens Yrkesforbund  Lærernes Yrkesforbund  Negotia  Norges Politilederlag  Norske Meierifolks Landsforening  Norsk Tollerforbund  Parat  Personellforbundet  SAFE  Skatteetatens landsforbund  Skolelederforbundet  STAFO  Yrkestrafikkforbundet 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Anna Huttunen

Anna Huttunen on suomalainen kestävän liikkumisen asiantuntija. Hän on työskennellyt aiemmin Lahden kaupungilla. Lahdessa hän on tehnyt merkittävää työtä kestävän liikkumiseen saralla oltuaan mukana CitiCAP-projektissa, jossa lanseerattiin maailman ensimmäinen asukkaiden henkilökohtainen päästökauppa. Marraskuussa 2023 BBC valitsi hänet 100 Women listalle.
Nykyään Huttunen on töissä NetZeroCities-organisaatiossa, jossa hän tukee kaupunkeja matkalla kohti ilmastoneutraaliutta.
Hänen tavoitteenaan on lisätä muiden innostusta kestävään liikkumiseen. Hän pitää pyöräilyä kaupunkien liikenteen tulevaisuutena.
Meksikonlahti

Meksikonlahden syvyyssuhteita esittävä kartta.
Cantarellin öljykenttä Meksikonlahdella. Kuvattu 11 kilometrin korkeudesta.
Meksikonlahti on Atlantin valtameren lahti Pohjois-Amerikan eteläpuolella. Sen pohjoisosana on Yhdysvaltain etelärannikko, ja läntinen ja eteläinen rantaviiva aina Jukatanin niemimaalle asti kuuluu Meksikolle. Itäosiltaan lahti rajoittuu Kuubaan ja Karibianmereen. Atlantin valtamereen se yhdistyy Yhdysvaltain ja Kuuban välistä kulkevan Floridansalmen kautta. Lahteen laskee muun muassa Mississippijoki.
Meksikonlahden kokonaispinta-ala on hieman alle 1,6 miljoonaa neliökilometriä. Lahdelta saa alkunsa Golfvirta, joka kuljettaa lämmintä vettä Euroopan ja Skandinavian rannikoille, ja tuhoisat trooppiset hirmumyrskyt eli hurrikaanit ovat yleinen vieras lahdella. Meksikonlahdella on myös Florida Keysin saariketju. Rannikon tärkeimpiin kaupunkeihin lukeutuvat muun muassa Tampa, New Orleans ja Houston Yhdysvalloissa, Veracruz Meksikossa ja Havanna Kuubassa.
Nimi

Lahdesta on käytetty nimitystä Meksikonlahti jo ainakin 1500-luvun lopulta lähtien; muita historiallisia nimiä ovat olleet Uuden-Espanjan lahti ja Floridanmeri. Yhdysvaltain presidentti Donald Trump vaihtoi presidentin asetuksella tammikuussa 2025 Yhdysvaltain viranomaisviestinnässä ja viranomaisten tuottamissa kartoissa lahden Yhdysvaltain-puoleisen osan nimeksi Gulf of America (’Amerikanlahti’).
Kirkegata

Kirkegatan loppupäätä Stortorvetin lähellä. Oikealla Oslon tuomiokirkko, jonka mukaan katu on nimetty.
Kirkegata on Oslon keskustassa sijaitseva katu, joka ulottuu Akershusin linnalta Stortorvetille tuomiokirkon viereen. Katu muodostettiin vuoden 1624 kaavassa, jolloin tulipalon tuhoama Oslo siirrettiin nykyiseen paikkaansa. Sen alkuperäinen nimi oli Prindsens Gang, mutta tuomiokirkon valmistuttua 1600-luvun lopulla se sai "kirkkokatua" tarkoittavan nimensä. Kadun varrella oli alun perin paljon vauraiden perheiden koteja ja se toimi eräänlaisena pääkatuna ennen Karl Johans gaten valmistumista. Myöhemmin kadulle asettui useita pankkeja.
Kuvia

Kirkegata 2: Norsk Psykologforening
Kirkegata 7: Sjøfartsbygningen (Ingvar Hiorth, 1915). Rakennuksessa oli aikoinaan useiden laivanvarustamojen konttoreita.
Kirkegata 9:n seinässä oleva kyltti kertoo Norjan ensimmäisen autojen maahantuojan aloittaneen paikalla vuonna 1907.
Vuonna 1898 valmistuneesta Kirkegata 9:stä on säilynyt vain julkisivu. Rakennus saneerattiin moderniksi 1980-luvulla.
Kirkegata 10: Norjan vanhin yhä toiminnassa oleva hautaustoimisto Wang begravelsesbyrå aloitti ja toimi tässä osoitteessa vuosina 1877–1951. Nykyisin rakennuksessa on pieniin pulloihin erikoistunut museo.
Kirkegata 14–18: Centralbanken for Norgen vuonna 1921 valmistunut, Waldemar Hansteenin ja Henrik Bullin suunnittelema uusbarokkinen pankkipalatsi. Pankki ajautui 1920-luvulla vaikeuksiin ja lakkautettiin vuonna 1935. Useat muut pankit ovat sittemmin toimineet rakennuksessa ja nykyisin se on opetusministeriön käytössä.
Kirkegata 20: Henrik Nissenin suunnittelema liikerakennus vuodelta 1896. Täällä toimi postimuseo vuosina 1947–2002.
Kirkegata 21: entinen Den norske Creditbankin pääkonttori (Kristian Biong, 1925)
Kirkegata 24: Den norske Creditbankin pääkonttori ennen muuttoa Kirkegatan 21:een vuonna 1926. Nykyisin rakennuksessa on Høyskolen Kristianian tiloja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirkegata Wikimedia Commonsissa
Mutakuono ja lakupelle

| ”Mutakuono ja lakupelle” Irwin Goodman |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Vuosikerta -89
 Julkaistu: 1989
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 02.51
 Levy-yhtiö: Flamingo Music
 Levymerkki: Gold Disc
Irwin Goodmanin muut singlet
| ”Viimeinen laulu” 1988 | ”Mutakuono ja lakupelle” 1989 | ”Mitä suurempi mies” 1989 |
Ääninäyte
Alle 10%:n näyte kappaleesta.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Mutakuono ja lakupelle on Irwin Goodmanin vuonna 1989 levytetty kappale. Kappale julkaistiin samana vuonna ilmestyneellä albumilla Vuosikerta -89. Kappale ilmestyi myös singlenä B-puolenaan ”Ennen oli maailma miesten”.
Kappaleen sävelsivät Kassu Halonen ja Kisu Jernström sekä sanoitti Vexi Salmi. Salmi oli tarkoittanut sen satiiriksi suomalaisten kansallisesta uhosta ja muukalaiskammosta. Pakolaisista keskusteltiin vilkkaasti jo 1980-luvun lopulla; silloinen Suomen Maaseudun Puolueen kansanedustaja Sulo Aittoniemi arvosteli kovaäänisesti suomalaista pakolaispolitiikkaa.
Goodman on esittänyt kappaleen myös televisiossa ainakin Hardwick Show -ohjelmassa vuonna 1989 ja sen musiikkivideo on nähty muuan muassa Irwin Kansan laulaja -televisio-ohjelmassa.
Oman versionsa kappaleesta on levyttänyt myös RAC-yhtye Mistreat.
Sanoitus

Kappaleen kertosäkeessä lauletaan: ”Ulos mutakuono ja joka lakupelle, joita viidakossa on grillannut helle.”
Sanoittaja Vexi Salmi mainitsi jälkeenpäin katuneensa kappaleen julkaisua. Julkaisuaikaan Vexi Salmen puoliso oli ehdottanut, että kappaleen sanoitus kiellettäisiin, mutta Salmi otti riskin ja julkaisi kappaleen. Hän sanoi saaneensa sanoituksesta vielä myöhemminkin palautetta.
»Tarkoitin kappaleen satiiriseksi kuvaukseksi mainiosta maasta, jossa ulkomaalaisille pitäisi jakaa mitali meidän ’ryynästen’ ja ’horttanaisten’ keskuudessa elämisestä. Yleisö kuunteli vain laulun kertosäkeen, ja suurin osa ymmärsi sen täysin päinvastoin, ulkomaalaisvastaisesti. Väärinkäsityksen takia kappaletta ei enää sijoitettu kokoelmalevyille.» 
(Vexi Salmi, kappaleen sanoittaja)
Irwin Goodman oli voimakkaasti eri mieltä laulun sanomasta. Hän viittasi tähän keväällä 1989 Neil Hardwickin tv-ohjelmassa, jossa olivat vieraina Goodmanin lisäksi Vexi Salmi ja Juice Leskinen.
»Mä sanoisin tähän yhden asian… Siis kuitenkin suurin osa suomalaisista on sitä mieltä, että he ei tykkää, että tänne tuodaan heitä ja heti annetaan asunnot ja kaikki valmiina.» 
(Irwin Goodman)
Tapauksesta Irwin Goodmanin elämäkerrassa kertoneen Tuomas Marjamäen mukaan Salmi oli suuttunut Goodmanin kommentista, ja myös Hardwick oli ollut vähällä menettää malttinsa.
Julkisen sanan neuvoston tuomio

Julkisen sanan neuvosto antoi ”Mutakuono ja lakupelle” -kappaleen vuoksi syyskuussa 2019 äänin 11–1 Järviradiolle langettavan päätöksen. Kappale oli soitettu erään kuuntelijan pyynnöstä saman vuoden huhtikuussa esitetyssä Lauantai-illan tanssit – toivemusiikkia -radio-ohjelmassa. Ohjelman juontaja oli ennen kappaleen soittamista ja sen jälkeen lukenut sitä toivoneen henkilön viestin: ”Perussuomalaisten toimesta Suomi takaisin”. JSN katsoi päätöksessään, että kappale ”ei yksinään olisi ollut etnistä alkuperää halventava”, mutta ”juontajan lukemat saatesanat tekivät kokonaisuudesta ihmisarvoa loukkaavan”. Kantelijan ja JSN:n mukaan Järviradio rikkoi journalistin ohjetta jokaisen ihmisarvon kunnioittamisesta, ja JSN antoi Järviradiolle huomautuksen.
Sofia

| Sofia (София) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Sofia
 Koordinaatit: 42°42′N, 23°20′E 
Valtio:   Bulgaria
Provinssit:  Sofian kaupunki
Hallinto:  
 – Pormestari:  Vasil Terziev
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  492 km²
Korkeus:  550 m
Väkiluku (2011):  1 202 761 
 – Väestötiheys:  2 503 as./km²
 – Metropolialue:  1 377 761
Aikavyöhyke:  UTC+2
 
 sofia.bg 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sofia (bulg. София, Sofija) on Bulgarian pääkaupunki ja maan suurin kaupunki. Vuoden 2011 laskennassa asukasluku oli 1,2 miljoonaa, arvio vuodelle 2015 oli 1,23 miljoonaa.
Historia

Sofialla on historiansa aikana ollut monia nimiä. Sofia oli alun perin traakialaisasutus nimeltään Serdica, traakialaisen Serdi-heimon mukaan. Roomalaiset valtasivat sen vuonna 29 ja siitä tuli Dacia Mediterranea -provinssin pääkaupunki keisari Diocletianuksen aikana. Hunnit tuhosivat kaupungin vuonna 447. Bysantin keisari Justinianus I rakensi sen uudelleen ja antoi sille nimen Triaditsa. Bulgaarit kutsuivat sitä nimellä Sredets, kunnes se nimettiin Sofiaksi vuonna 1376. Ottomaanit valtasivat kaupungin vuonna 1382 ja tekivät siitä osan turkkilaista Rumelian provinssia. Venäläiset ottivat Sofian haltuunsa vuonna 1878, ja seuraavana vuonna Sofiasta tuli itsenäisen Bulgarian pääkaupunki. Toisen maailmansodan aikana neuvostoliittolaiset valtasivat kaupungin sen saksalaismieliseltä hallinnolta.
Maantiede > Sijainti

Sofia sijaitsee Balkanvuorten välissä Sofian laaksossa. Kaupunkiin pääsee kolmesta solasta, ja ikiaikaiset kulkureitit Adrianmereltä Keski-Eurooppaan, Mustallemerelle ja Egeanmerelle kulkevat sen kautta.
Kaupungin läpi virtaa useita vähäisiä jokia ja vuoristopuroja. Kaupunki tunnetaan useista mineraalilähteistään, joista osa on kuumia lähteitä.
Maantiede > Ilmasto

Sofiassa vallitsee kostea mannerilmasto, johon vaikuttaa myös kaupungin sijainti melko korkealla. Kuumin kuukausi on elokuu, kylmin kuukausi tammikuu. Elokuun keskimääräinen ylin lämpötila on 26 °C, mutta yli 40 asteen helteet eivät ole tavattomia. Tammikuun keskimääräinen alin lämpötila on noin −5 astetta. Vuodessa saadaan keskimäärin 680 millimetriä sadetta. Sateisimmat kuukaudet ovat touko- ja kesäkuu.
Liikenne

Kaupungin sisäistä liikennettä palvelevat useat linja-auto-, johdinauto- ja raitiovaunulinjat. Sofian metro avattiin vuonna 1998. Vuonna 2016 sillä oli 35 asemaa, ja sen pituus oli 40 kilometriä. Kaupungissa on myös lentoasema. Sen kiitotiet on uusittu vuonna 2006. Lentoasemaa käyttää vuosittain 4,4 miljoonaa matkustajaa ja lentojen määrä on kasvussa.
Matkailu

Sofiassa on useita kirkkorakennuksia, esimerkiksi Pyhän Nikolain kirkko. Kaupungissa on myös ottomaanien aikaisia moskeijoita ja puna-armeijan monumentteja. Vuonna 1888 avattu Sofian eläintarha on Balkanin niemimaan vanhin eläintarha.
Vuosittain Sofiassa järjestetään naisten markkinat. Sofiasta on hyvät yhteydet muualle Bulgariaan.