stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The House Bunny
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Anna Faris  | … |  Shelley Darlington   |
|  Colin Hanks  | … |  Oliver   |
|  Emma Stone  | … |  Natalie   |
|  Kat Dennings  | … |  Mona   |
|  Katharine McPhee  | … |  Harmony   |
|  Rumer Willis  | … |  Joanne   |
|  Kiely Williams  | … |  Lily   |
|  Tyson Ritter  | … |  Colby   |
|  Hugh Hefner  | … |  oma itsensä   |
|  Dana Goodman  | … |  Carrie Mae   |
|  Kimberly Makkouk  | … |  Tanya   |
|  Beverly D’Angelo  | … |  rouva Hagstrom   |
|  Sarah Wright  | … |  Ashley   |
|  Rachel Specter  | … |  Courtney   |
|  Owen Benjamin  | … |  Marvin   |
|  Monet Mazur  | … |  Cassandra   |
|  Christopher McDonald  | … |  Dean Simmons   |
|  Matt Barr  | … |  Tyler   |
|  Allen Covert  | … |  tarjoilija   |
|  Dan Patrick  | … |  poliisi   |
|  Nick Swardson  | … |  Playboy-kuvaaja   |
|  Shaquille O’Neal  | … |  oma itsensä   |
|  Matt Leinart  | … |  oma itsensä   |
Tuotanto

Elokuvan työnimi oli I Know What Boys Like. Elokuva kuvattiin kesällä 2007.
Vastaanotto > Kriitikoiden vastaanotto

Useimmat kriitikot ylistivät Anna Farisin esiintymistä, itse elokuva on kuitenkin saanut vaihtelevia arvioita. Internetsivusto Rotten Tomatoes kertoo, että 41 % kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 5,1/10 keskiarvolla. Keräys perustuu 123 arviointiin.
Vastaanotto > Lipputulot

The House Bunny julkaistiin Yhdysvalloissa 22. elokuuta 2008. Se oli avausviikonloppunsa toiseksi katsotuin, jolloin se keräsi 14,5 miljoonan dollarin lipputulot: Ben Stillerin toimintakomedia Tropic Thunder keräsi hieman enemmän, 16,3 miljoonaa dollaria. Elokuva on tuottanut 70 miljoonaa dollaria maailmanlaajuisesti.
Faris kuvaamassa kohtausta elokuvaan.
David Chyträus

David Chytraeus
David Chytraeus tai Chyträus (26. helmikuuta 1530 Ingelfingen – 25. kesäkuuta 1600 Rostock) oli saksalainen luterilainen puhdasoppisuuden ajan teologi ja historioitsija.
Hänen oikea sukunimensä oli Kochhafe, joka on klassiseksi kreikaksi χυτρα, josta hän muotoili latinalaistetun pseudonyymin "Chyträus".
Chytraeus nimitettiin professoriksi Rostockin yliopistoon 1551, hän osallistui vuonna 1569 Itävallan evankelisen kirkkojärjestyksen laatimiseen ja oli myöhemmin aktiivinen luterilaisen kirkon organisoinnissa Steiermarkissa. Chytraeus osallistui Tunnustuskirjoihin kuuluvan Yksimielisyyden ohjeen laatimiseen. Hänellä on kirjallisten teostensa kautta tietty merkitys Ruotsille. Hän osallistui Juhana III:n liturgian herättämään kiistaan ja osoitti kirjeen Possevinusta vastaan. Hän julkaisi teoksen Vandaliae et Saxoniae Alberti Cranzii continuatio ab anno Christi 1500 (1586), jatkona Albert Krantzin Saksin ja Wendenin kronikoihin, ja tämän jatkon uudessa, laajennetussa painoksessa Chronicon Saxoniae et vicini orbis arctoi (1590), hän antoi melko yksityiskohtaisen kuvauksen pohjoismaiden kuningaskuntien silloisesta historiasta, etenkin Ruotsin osalta 1500-1549. Ruotsin osaston materiaalin antoivat hänelle Juhana III:n sihteerit Erik Mattsinpoika ja Olof Sverkerinpoika. Hänen luonnostaan tarkasteli tunnettu valtiomies Erik Sparre, joka myös maksoi puolet foliopainoksen painatuskustannuksista.
Ajokielto

Ajokielto on liikennerikkomuksien perusteella määrättävä seuraamus, joka asetetaan määräajaksi poliisin päätöksellä. Poliisi voi määrätä henkilöön ajokieltoon myös muissa kuin rikosperusteisissa tilanteissa. On olemassa myös rikosseuraamuksista erillinen väliaikainen ajokieltosuositus, jonka voi määrätä lääkäri.
Poliisin määräämä ajokielto

Ajokorttilain (386/2011) mukaan poliisin on määrättävä ajokielto, mikäli ajokortin haltija on vähintään neljästi kahden vuoden tai kolmesti vuoden kuluessa syyllistynyt moottorikäyttöistä ajoneuvoa kuljettaessaan eräisiin rikkomuksiin. Niitä ovat esimerkiksi ylinopeus, liikenneturvallisuuden vaarantaminen, rattijuopumus, huumausaineen vaikutuksen alaisena ajaminen ja liikennepako. Poliisin määräämän ajokiellon kesto on yhdestä kuukaudesta viiteen vuoteen.
On kuitenkin myös huomattava, että poliisi ei saa liikenneturvallisuuden suojaamiseksi uusia tai myöntää ajo-oikeutta ajokorttihakemuksen yhteydessä, mikäli hakija käyttää keskushermostoon vaikuttavia lääkkeitä, on niistä riippuvainen tai on kyvytön pidättäytymään alkoholin käytöstä. Mikäli hakija on tulkittu päihderiippuvaiseksi, tarvitaan lääkärinlausunto todistamaan toisin.
Ajokiellon määräämisen sijasta voidaan myös antaa varoitus, jos ajo-oikeus on henkilön toimeentulon tai liikkumisen vuoksi välttämätön.
Poliisi voi määrätä korkeintaan viiden vuoden mittaisen ajokiellon silloin, kun henkilö tuomitaan syylliseksi törkeään liikenneturvallisuuden vaarantamiseen, rattijuopumukseen tai törkeään rattijuopumukseen.
Rattijuopumuksesta ajokielto on vähintään kuukauden ja törkeästä rattijuopumuksesta vähintään kolme kuukautta. Liikennerikosten uusiminen viiden vuoden sisällä nostaa ajokiellon vähimmäiskeston kuuteen kuukauteen ja törkeissä tapauksissa vuoteen.
Ajokielto tulee antaa tiedoksi henkilölle, jota se koskee. Osa ajokiellon saaneista yrittää välttää ajokiellon voimaantulon sillä, ettei vastaanota kirjattua kirjettä. Ennen poliisilla oli tapana tavoitella henkilöä tämän kotiosoitteesta tiedoksiantoa varten, mutta tästä käytännöstä on luovuttu. Ainakin Länsi-Uudenmaan poliisi kuitenkin etsintäkuuluttaa nykyisin ajokieltoon määrätyt, joille ei ole tiedoksiantoa pystytty toimittamaan.
Poliisin määräämä ajokielto > Ehdollinen ajokielto

Ehdollinen ajokielto, eli valvottu ajo-oikeus, on vähintään vuoden mittainen menettely, jossa yhteen tai useampaan ajoneuvoon asennetaan alkolukko. Ehdollisen ajokiellon edellytyksenä on, että rattijuopumukseen syyllistynyt hakee sitä jo ennen tuomion antamista. Rikoksesta ei ole myöskään saanut aiheutua vaaraa sivullisten turvallisuudelle. Ehdollisena ajokielto voidaan myöntää vain kerran. Kaikista ehdollisen ajokiellon kustannuksista vastaa valvottava. Lisäksi valvottavan on käytävä keskustelemassa päihteiden käytöstä, niiden terveysvaikutuksista sekä hoitomahdollisuuksista.
Poliisin määräämä ajokielto > Sakkomenettelyn käytön laajentaminen

Kesäkuusta 2019 alkaen käräjäoikeudet eivät enää määrää ajokieltoja rattijuopumuksesta, vaan poliisi vastaa rattijuopumuksesta seuranneiden ajokieltojen määräämisestä. Osa lievemmistä rattijuopumuksista pystytään muutoksen jälkeen käsittelemään sakkomenettelyssä. Muutoksen tavoitteena on nopeuttaa rikosasioiden käsittelyä.
Ajokielto lääkärin suosituksesta

Ajokorttilain 21 §:n mukaan lääkärillä on velvollisuus ilmoittaa salassapitovelvollisuuden estämättä poliisille, jos ajo-oikeuden haltijan terveydentila on muuten kuin tilapäisesti heikentynyt siten, ettei henkilö enää täytä ajoterveysvaatimuksia. Lääkärin on ilmoitettava ajoterveydentilan heikentymisestä poliisille aina silloin, kun ajokyvyttömyyden arvioidaan kestävän vähintään kuusi kuukautta.
Tavallisimmat syyt väliaikaiseen ajokieltoon ovat tajuttomuuskohtaukset ja aivoverenkiertohäiriöt. Laki kuitenkin velvoittaa lääkäriä ilmoittamaan poliisille ajokieltosuosituksista silloin, kun kuljettajan sairaus heikentää ajokykyä yli kahdeksi vuodeksi. Pääsääntöisesti epileptikoilla, joilla taustalla ei ole etenevää aivosairautta, ajokielto purkautuu, kun edellisestä epileptisestä kohtauksesta on kulunut vuosi. Ajokiellon tarkka kesto määräytyy kuitenkin diagnoosin, aikaisempien kohtausten yleisyyden ja ajokorttiluokan perusteella. Lääkäri voi ottaa kantaa potilaan ajokykyyn minkä tahansa vastaanottokäynnin yhteydessä.
Tietoa siitä, millaisten sairauksien takia lääkärit tekevät lain velvoittamia ilmoituksia pitkäkestoisista ajokielloista poliisille, ei ole. Oletettavasti etenevät muistisairaudet ovat merkittävässä osassa. Käytännössä tällaiset lääkärin aloitteesta syntyvät ajokiellot ovat pysyviä, koska parantavaa hoitoa ei ole saatavilla.
Lääkärin määräämän ajokiellon rikkomisesta voi olla seurauksena myös esimerkiksi vakuutuskorvausten leikkaaminen kolaritilanteesta. Ajokiellon rikkojalla voidaan katsoa olleen omaa myötävaikutusta kolariin.
Lainsäädäntö

Suomen ajokorttilain perusteella voidaan määrätä ajokielto vain Manner-Suomen alueella. Ahvenanmaalla on oma ajokorttilakinsa, joka ei ole yhteneväinen Suomen ajokorttilain kanssa. Ahvenanmaalla on siten omat säädöksensä ajokiellon määräämisestä ja sen kestosta. Ajokorttilakia ei sovelleta ulkomailla tehtyyn tekoon, mutta poliisin päätöksellä ajokielto voidaan tietyin rajoituksin silti määrätä. Esimerkiksi uusintarikosten säädöksiä ei sovelleta ulkomailla tehtyyn tekoon.
Yhteistä Euroopan unionin tason lainsäädäntöä ei ole tällä hetkellä voimassa. Joidenkin prosessi- ja rikosoikeuden asiantuntijoiden mielestä monet Suomessa määrätyt ajokiellot ovat laittomia ja vastoin Euroopan ihmisoikeussopimusta, koska samasta teosta ei tulisi rangaista kahteen kertaan.
Aiheesta muualla

Ajokieltotyöryhmän mietintö (Arkistoitu – Internet Archive)
Ajoterveyden arviointiohjeet lääkäreille (Arkistoitu – Internet Archive) Liikenteen turvallisuusvirasto 16.5.2017
Urheiluvuosi 2018

Urheiluvuosi 2018 käsittelee vuoden 2018 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.
Yleiskilpailut

Talviolympialaiset 9.–25.2. Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa. Mukana oli 2 793 urheilijaa 92 joukkueesta ja mitaleja jaettiin 102 lajissa. Mitalitilaston kärjessä olivat 14 kultamitalia voittaneet Norja ja Saksa sekä 11 kultamitalin Kanada. Kolmen kultamitalin urheilijoita olivat norjalainen maastohiihtäjä Johannes Høsflot Klæbo ja ranskalainen ampumahiihtäjä Martin Fourcade. Venäjä oli maana suljettu pois kisoista systemaattisten dopingrikkomusten vuoksi mutta mukana oli tiukkojen dopingvalvontaehtojen täyttämien urheilijoiden muodostama venäläisten olympiaurheilijoiden joukkue. Pohjois-Korean joukkue marssi avajaisissa yhdessä Etelä-Korean joukkueen kanssa ja Koreat muodostivat yhteisen naisten jääkiekkojoukkueen.
Talviparalympialaiset 9.–18.3. Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa. Kisoihin osallistui 569 urheilijaa 49 maasta ja mitaleja jaettiin 80 kilpailussa. Mitalitilaston ykkönen oli 13 kultaa voittanut Yhdysvallat. Slovakialainen näkövammainen alppihiihtäjä Henrieta Farkašová voitti neljä kultamitalia ja sai yhden hopean.
Kansainyhteisön kisat 4.–15.4. Gold Coastissa, Australiassa. Isäntämaa oli mitalitilastossa paras 80 kultamitalilla ja yhteensä 198 mitalilla.
Euroopan-mestaruuskilpailut (uinti, pyöräily, golf, voimistelu, soutu, triathlon, yleisurheilu) 2.–12.8. Glasgow'ssa, Skotlannissa sekä Berliinissä, Saksassa.
Aasian kisat 18.8.–2.9. Jakartassa ja Palembangissa, Indonesiassa.
Nuorten olympialaiset 6.–18.10. Buenos Airesissa, Argentiinassa.
Aerobic

FIG-liiton maailmanmestaruuskilpailut 1.–3.6. Guimarãesissa, Portugalissa. Henkilökohtaisten lajien mestareita olivat japanilaiset Mizuki Saito ja Riri Kitazume.
FISAF-liiton maailmanmestaruuskilpailut 16.–20.10. Leidenissa, Alankomaissa. Miesten mestari oli ranskalainen Judicaël Lesmann ja naisten tšekkiläinen Adéla Citová. Tšekki, Australia ja Venäjä voittivat kukin kaksi mestaruutta.
Alppihiihto

Pyeongchangin olympialaisissa kilpailtiin viidessä miesten ja viidessä naisten lajissa sekä yhdessä yhteisessä joukkuekilpailussa. Menestynein maa oli Itävalta, jonka kolmesta kultamitalista Marcel Hirscher voitti kaksi. Sveitsiläinen Wendy Holdener voitti yhden mitalin kutakin väriä. Tšekkiläinen Ester Ledecká voitti kultaa yllättäen supersuurpujottelussa sekä myöhemmin päälajissaan, lumilautailun parisuurpujottelussa.
Maailmancupkaudella 2017–2018 miesten kokonaiskilpailun voitti Itävallan Marcel Hirscher 335 pisteen erolla Norjan Henrik Kristofferseniin ja naisten kokonaiskilpailun Yhdysvaltain Mikaela Shiffrin 605 pisteen erolla Sveitsin Wendy Holdeneriin. Hirscherille voitto oli ennätyksellisesti seitsemäs perättäinen ja Shiffrinillekin toinen perättäinen.
Amerikkalainen jalkapallo

Super Bowl, 4.2. Minneapolisissa. Philadelphia Eagles voitti historiansa ensimmäisen Super Bowlin, kun se voitti New England Patriotsin 41–33. Eaglesin pelinrakentaja Nick Foles valittiin ottelun arvokkaimmaksi pelaajaksi.
Euroopan-mestaruuskilpailut 29.7.–4.8. Vantaalla, Suomessa. Loppuottelussa Ranska voitti Itävallan 28–14 ja pronssiottelussa Suomi voitti Ruotsin 35–21.
Ammunta

Ammunnan maailmanmestaruuskilpailut, 31.8.–15.9. Changwonissa, Etelä-Koreassa.
Ampumahiihto

Pyeongchangin olympialaisissa kilpailtiin viidessä miesten ja viidessä naisten lajissa sekä sekaviestissä. Saksa ja Ranska voittivat kolme kultamitalia. Ranskan Martin Fourcade voitti kolme kultaa, ja kolmeen henkilökohtaiseen mitaliin ylsivät Saksan Laura Dahlmeier sekä Slovakian Anastasija Kuzmina.
Maailmancupin kokonaiskilpailun voitti miesten sarjassa seitsemännen kerran peräkkäin ranskalainen Martin Fourcade ja naisten sarjassa kolmannen kerran urallaan suomalainen Kaisa Mäkäräinen.
Autourheilu

Rallin maailmanmestaruuskausi alkoi tammikuussa Monte Carlon rallilla ja päättyi 15.–18.11. ajettuun Australian ralliin. Osakilpailuja oli kolmetoista. Ranskalainen Ford-kuljettaja Sébastien Ogier voitti kartanlukijansa Julien Ingrassian kanssa uransa kuudennen maailmanmestaruuden 18 pisteen erolla viimeisessä osakilpailussa keskeyttäneeseen belgialaiseen Hyundai-kuljettajaan Thierry Neuvilleen. Kolmanneksi ajoi Toyotalla virolainen Ott Tänak. Ogier ja Tänak voittivat neljä osakilpailua, Neuville kolme sekä paluun MM-ralleihin tehnyt ranskalainen Sébastien Loeb ja suomalainen Jari-Matti Latvala yhden. Tallimestaruuden voitti Toyota.
Formula 1 -sarja päättyi 25.11. ajettuun Abu Dhabin Grand Prix'hin. Mercedeksellä ajanut Lewis Hamilton voitti uransa viidennen maailmanmestaruuden 88 pisteen erolla Ferrari-kuljettaja Sebastian Vetteliin. Kimi Räikkönen ajoi Ferrarilla kolmanneksi. Tallien mestaruuden voitti viidennen peräkkäisen kerran Mercedes.
Cheerleading

Cheerleadingin maailmanmestaruuskilpailut 25.–27.4. Orlandossa, Yhdysvalloissa.
Cheerleadingin Euroopan-mestaruuskilpailut 30.6.–1.7. Helsingissä, Suomessa.
Curling

Naisten maailmanmestaruuskilpailut 17.–25.3. North Bayssa, Kanadassa. Kultaa voitti Kanada, hopeaa sai Ruotsi ja pronssille sijoittui Venäjä.
Miesten maailmanmestaruuskilpailut 31.3.–8.4. Las Vegasissa, Yhdysvalloissa. Kultaa voitti Ruotsi, hopeaa sai Kanada ja pronssille sijoittui Skotlanti.
Sekaparien maailmanmestaruuskilpailut 21.–28.4. Östersundissa, Ruotsissa.
Sekajoukkueiden maailmanmestaruuskilpailut 13.–20.10. Kelownassa, Kanadassa.
Euroopan-mestaruuskilpailut 16.–24.11. Tallinnassa, Virossa.
Golf

Masters-turnaus 5.–8.4. Augustassa. Yhdysvaltalainen Patrick Reed saavutti ensimmäisen Major-voittonsa. Reedin maanmies Rickie Fowler hävisi hänelle yhdellä lyönnillä.
Yhdysvaltain avoin turnaus 14.–17.6. Shinnecock Hillsissä. Yhdysvaltalainen Brooks Koepka voitti kilpailun toisena perättäisenä vuonna. Hänen tuloksensa oli yksi yli parin ja hän voitti englantilaisen Tommy Fleetwoodin yhdellä sekä maailmanlistan ykkösen, maanmiehensä Dustin Johnsonin kahdella lyönnillä.
Britannian avoin turnaus 19.–22.7. Angusissa. Francesco Molinarista tuli kaikkien aikojen ensimmäinen italialainen major-voittaja, kun hän voitti kilpailun kahden lyönnin erolla neljään seuraavaan kilpailijaan.
PGA Championship 9.–12.8. St. Louisissa. Brooks Koepka otti kauden toisen major-voittonsa kahden lyönnin erolla maanmieheensä Tiger Woodsiin.
Ryder Cup 28.–30.9. Guyancourtissa, Ranskassa. Eurooppa voitti Yhdysvallat pistein 17,5–10,5.
Hiihtosuunnistus

Euroopan-mestaruuskilpailut 3.–8.2. Velingradissa, Bulgariassa. Kisojen yhdeksässä lajissa sekä Ruotsi että Venäjä voittivat neljä kultaa ja naisten viestin tulokset mitätöitiin joukkueiden kesken vaihtuneiden väärien karttojen vuoksi. Ruotsin Tove Alexandersson voitti kolme kultamitalia.
Jalkapallo

Miesten maailmanmestaruuskilpailut 14.6.–15.7. Venäjällä. Ranska voitti historiansa toisen maailmanmestaruuden ja hopealle sijoittui Kroatia, joka hävisi loppuottelun 4–2. Pronssiottelussa Belgia voitti Englannin 2–0. Kisoissa pelasi 32 joukkuetta. Paras maalintekijä oli kuusi maalia tehnyt Englannin Harry Kane. Ensimmäistä kertaa MM-kisoissa oli käytössä erotuomareita avustava videojärjestelmä VAR.
Eurooppa-liigan loppuottelu 16.5. Lyonissa, Ranskassa. Espanjalainen Atlético Madrid voitti ranskalaisen Olympique de Marseillen 3–0.
Naisten Mestarien liigan loppuottelu 24.5. Kiovassa, Ukrainassa. Ranskalainen Lyon voitti saksalaisen Wolfsburgin jatkoajalla 4–1. Mestaruus oli Lyonille ennätyksellisesti viides.
Miesten Mestarien liigan loppuottelu 26.5. Kiovassa, Ukrainassa. Espanjalainen Real Madrid voitti englantilaisen Liverpoolin 3–1. Mestaruus oli Realille kolmas perättäinen ja kaikkiaan ennätyksellisesti kolmastoista.
Alle 19-vuotiaiden poikien Euroopan-mestaruuskilpailut 16.–29.7. Seinäjoella ja Vaasassa, Suomessa. Portugali voitti loppuottelussa Italian jatkoajalla 4–3.
Alle 17-vuotiaiden naisten maailmanmestaruuskilpailut 13.11.–1.12. Uruguayssa. Loppuottelussa Espanja voitti Meksikon 2–1. Pronssia sai Uusi-Seelanti.
Jousiammunta

Jousiammunnan Euroopan-mestaruuskilpailut 27.8.–1.9. Legnicassa, Puolassa.
Judo

Maailmanmestaruuskilpailut 20.–27.9. Bakussa, Azerbaidžanissa. Ohjelmassa oli seitsemän painoluokkaa sekä miehille että naisille ja lisäksi yhteinen joukkuekilpailu. Japani voitti henkilökohtaisissa luokissa seitsemän kultaa eli puolet jaossa olleista sekä joukkuekilpailun kultaa. Mestareihin kuuluivat japanilaiset sisarukset Hifumi Abe ja Uta Abe.
Jääkiekko

Pyeongchangin olympialaisissa miesten turnaukseen osallistui kaksitoista joukkuetta ja naisten turnaukseen kahdeksan. Ensi kertaa sitten vuoden 1994 NHL-pelaajat eivät olleet mukana. Miesten loppuottelussa Venäläisten olympiaurheilijoiden joukkue voitti jääkiekkohistoriansa parhaimpaan olympiasaavutukseen yltäneen Saksan jatkoajalla 4–3. Pronssiottelussa Kanada voitti Tšekin 6–4. Kisojen arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin venäläinen Ilja Kovaltšuk. Naisten loppuottelussa Yhdysvallat voitti Kanadan voittolaukauskilpailun jälkeen 3–2. Pronssiottelussa Suomi voitti Venäläisten olympiaurheilijoiden joukkueen 3–2. Etelä-Korean joukkueessa pelasi myös pohjoiskorealaisia pelaajia. Kisojen arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Kanadan Mélodie Daoust.
Miesten maailmanmestaruuskilpailut 4.–20.5. Tanskassa. Ruotsi voitti loppuottelussa Sveitsin 3–2 voittolaukauskilpailun jälkeen. Pronssiottelussa Yhdysvallat voitti Kanadan 4–1. Pistepörssin ykkönen oli Yhdysvaltain Patrick Kane (8+12=20) ja paras maalintekijä yhdeksän maalia tehnyt Suomen Sebastian Aho.
NHL:n mestaruuden voitti Washington Capitals, joka oli Stanley Cupin loppuotteluissa Vegas Golden Knightsia parempi otteluvoitoin 4–1. Mestaruus oli Washingtonin seurahistorian ensimmäinen. Las Vegasin joukkue pelasi NHL:ssä ensimmäistä kauttaan. Pudotuspelien arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Washingtonin kapteeni Aleksandr Ovetškin.
Jääpallo

Naisten maailmanmestaruuskilpailut 9.–13.1. Chengdenissä, Kiinassa. Loppuottelussa Ruotsi voitti Venäjän 1–0 ja pronssiottelussa Norja voitti Suomen 5–2.
Miesten maailmanmestaruuskilpailut 29.1.–4.2. Habarovskissa, Venäjällä. Loppuottelussa Venäjä voitti Ruotsin 5–4 ja pronssiottelussa Suomi Kazakstanin 8–4.
Karate

Karaten maailmanmestaruuskilpailut 6.–11.11. Madridissa, Espanjassa.
Kaukalopikaluistelu

Pyeongchangin olympialaisissa sekä miehet että naiset kilpailivat neljässä lajissa. Isäntämaa Etelä-Korea voitti kolme kultamitalia. Choi Min-jeong voitti yhden henkilökohtaisen kultamitalin ja yhden viestikullan. Miesten 500 metrillä Kiinan Wu Dajing luisteli maailmanennätyksen 39,584 ja naisten 3 000 metrin viestissä pronssille sijoittunut Alankomaat luisteli B-finaalissa maailmanennätyksen 4.03,471.
Keilailu

Miesten maailmanmestaruuskilpailut 24.11.–6.12. Hongkongissa, Kiinassa. Yhdysvallat ja Malesia voittivat kaksi kultamitalia, Italia ja Kanada yhden.
Naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 6.–17.6. Brysselissä, Belgiassa.
Koripallo

Naisten maailmanmestaruuskilpailut 22.–30.9. Espanjassa. Yhdysvallat voitti kultaa, Australia sai hopeaa ja Espanja sijoittui pronssille.
NBA:n loppuotteluissa pelasivat neljäntenä peräkkäisenä vuonna vastakkain Golden State Warriors ja Cleveland Cavaliers, ja Warriors vei mestaruuden otteluvoitoin 4–0. Loppuotteluiden arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Warriorsin Kevin Durant. Cavaliersin LeBron James valittiin ennätyksellisesti 12. kerran NBA-kauden ykköstähdistöön.
Käsipallo

Miesten Euroopan-mestaruuskilpailut 12.–28.1. Kroatiassa. Espanja voitti loppuottelussa Ruotsin 29–23 ja saavutti ensimmäisen Euroopan-mestaruutensa. Pronssiottelussa Ranska voitti Tanskan 32–29.
Naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 29.11.–16.12. Ranskassa. Ranska voitti loppuottelussa Venäjän 24–21. Pronssiottelussa Alankomaat voitti Romanian 24–20.
Lentopallo

Miesten maailmanmestaruuskilpailut 9.–30.9. Italiassa ja Bulgariassa.
Naisten maailmanmestaruuskilpailut 29.9.–20.10. Japanissa.
Rantalentopallon Euroopan-mestaruuskilpailut 15.–22.7. Alankomaissa.
Melonta

Ratamelonnan Euroopan-mestaruuskilpailut 8.–10.6. Belgradissa, Serbiassa.
Nyrkkeily

Naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 4.–13.6. Sofiassa, Bulgariassa.
Paini

Maailmanmestaruuskilpailut 20.–28.10. Budapestissa, Unkarissa. Miehillä oli kymmenen painoluokkaa kreikkalais-roomalaisessa painissa ja kymmenen vapaapainissa. Naiset kilpailivat kymmenessä vapaapainiluokassa. Venäjä voitti kymmenen kultamitalia. Kaikkiaan mitaleille ylsi 32 maata.
Euroopan-mestaruuskilpailut 30.4.–6.5. Kaspijskissa.
Painonnosto

Maailmanmestaruuskilpailut 1.–10.11. Ašgabatissa, Turkmenistanissa. Menestynein maa oli Kiina, joka voitti eri nostomuotojen mitalit mukaan lukien 20 kultaa ja yhteensä 53 mitalia.
Euroopan-mestaruuskilpailut 26.3.–1.4. Bukarestissa, Romaniassa.
Pikaluistelu

Pyeongchangin olympialaisissa sekä miehet että naiset kilpailivat seitsemässä lajissa. Yhteislähtö oli uutena lajina mukana ohjelmassa. Alankomaat voitti kultamitaleista seitsemän. Alankomaiden Kjeld Nuis voitti 1 000 ja 1 500 metrin kilpailut, ja japanilainen Nana Takagi voitti kultaa yhteislähdössä ja joukkuetakaa-ajossa.
Sprinttimaailmanmestaruuskilpailut, 3.–4.3. Changchunissa, Kiinassa. Miesten mestaruuden voitti Norjan Håvard Holmefjord Lorentzen ja naisten mestaruuden Alankomaiden Jorien ter Mors.
Yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 10.–11.3. Amsterdamissa, Alankomaissa. Kilpailut käytiin ulkoilmassa Amsterdamin olympiastadionilla. Miesten mestaruuden voitti Alankomaiden Patrick Roest ja naisten mestaruuden Japanin Miho Takagi.
Euroopan-mestaruuskilpailut 5.–7.1. Kolomnassa, Venäjällä. Tapahtuma käytiin nyt ensimmäisen kerran matkakohtaisina kilpailuina. Sekä miehet että naiset kilpailivat seitsemässä lajissa. Alankomaat voitti kuusi mestaruutta ja Venäjä viisi.