stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jofa

Jofa (lyhenne sanoista Jonssons fabriker) on ruotsalainen urheiluvälineiden valmistaja. Niss Oskar Jonsson perusti Jofan vuonna 1926. Hän valmisti aluksi luistinten remmejä jätemateriaalista. Varsinaisesti Jofan toiminta alkoi vuonna 1933, kun Jonsson osti sille ensimmäisen tehtaan. Vähitellen Jofan tuotevalikoima alkoi monipuolistua. Jofasta tuli jääkiekkosuojien valmistaja. Jääkiekkovälineiden lisäksi se valmistaa nykyään mm. slalom-, jääpallo- ja ratsastusvälineitä.
Jofa on vuodesta 2004 ollut Reebokin omistuksessa.
Islannin kulttuuri

Kansallispukuihin sonnustautuneita islantilaisnaisia kansallissymboliksi muodostuneen Þingvellirin alueella.
Islannin kulttuuri on pohjoisgermaanisen islantilaisten kansan kulttuuria Islannissa. Se tunnetaan muun muassa keskiaikaisesta saagakirjallisuudestaan. Reykjavík on kulttuurikaupunki, jossa sijaitsee esimerkiksi teattereita, oopperatalo ja museoita.
Kieli

Islanti kuuluu pohjoisgermaanisten kielten länsiskandinaaviseen haaraan norjan ja fäärin kielten kanssa.
Kirjallisuus

Islantilaiset edda- ja skaldirunot edustavat komeinta keskiajan kirjallisuutta Euroopassa. Skaldirunous kertoi ruhtinaitten teoista. Runoilijat eli skaldit esittivät niitä hoveissa, pidoissa ja hautajaisissa. Mitallisesti taidokkaiden kertomarunojen lisäksi heidän toimenaan oli sepittää nopeasti myös lyhyitä runoja. Edda-kokoelmilla viitataan Runo-Eddaan ja Proosa-Eddaan, jotka kertovat vanhasta mytologiasta. Runo-Edda on kokoelma vanhoja, tuntemattomien tekijöiden kansanrunoja. Völsungain saaga esittää proosamuodossa Runo-Eddan sankarilaulujen sisällön. Proosa-Edda eli Snorrin Edda on Snorri Sturlusonin 1200-luvulla kokoama oppikirja skaldirunoilijoille.
Keskiaikaisen kertomakirjallisuuden keskeisen osan muodostavat saagat. Joskus myös sukusaagoiksi kutsutut islantilaissaagat kertovat Islannin asuttaneista suvuista, niiden jälkeläisistä ja heidän vaiheistaan. Arvostetuimpia sukusaagoista ovat Poltetun Njállin saaga ja Lohilaaksolaisten saaga. Muita ovat esimerkiksi Grönlantilaisten saaga ja Viinimaan saaga, jotka kertovat Grönlannin ja Vinlandin (Newfoundland) asuttamisesta. Parhailla saagoilla on suuri kirjallinen maine. Niiden kerronta on toteavaa, vuoropuhelut lyhyitä ja ytimekkyydessään vaikuttavia. Etenkin 1300- ja 1400-luvuilla Islannissa kirjoitettiin runsaasti eurooppalaisista ritariromaaneista vaikutteita saaneita kotoperäisiä ritarisaagoja ja muinaissaagoja. Saagojen karuus ja dramaattisuus ovat antaneet aineksia Islannin uudemmalle kirjallisuudelle.
1600-luvulla maassa laadittiin runsaasti virsirunoutta. 1800-luvulta lähti uusi romanttisten runoilijoiden nousukausi, ja 1900-luvulla tulivat modernit romaanit. 1900-luvun alkupuolen kirjailijoista monet, kuten Jóhann Sigurjónsson, Gunnar Gunnarsson ja Gudmundur Kamban kirjoittivat ennen Islannin itsenäistymistä tanskaksi. Kukoistuskausi huipentui, kun Halldór Laxnessille myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto 1955. Uusimman polven kirjailijoita ovat esimerkiksi Arnaldur Indriðason, Einar Kárason, Einar Már Guðmundsson, Hallgrímur Helgason ja Þórarinn Eldjárn sekä Hugleikur Dagsson.[lähde? ]
Elokuva

Elokuvanteko alkoi Islannissa jo vuonna 1906. Varhaisvaiheessa maassa kävi lähinnä skandinaavisia filmiryhmiä kuvaamassa näytelmäelokuvia Islannin jylhissä maisemissa. Ainoa islantilaisin voimin tehty mykkä näytelmäelokuva valmistui vuonna 1923, mutta dokumentteja tehtiin paljon. Vuonna 1979 perustettiin Islannin elokuvasäätiö, ja kotimaisten elokuvien säännöllinen tuotanto alkoi. 1980-luvulta alkaen lähtien maassa on tuotettu noin kolme elokuvaa vuodessa. Tunnettuja islantilaisia elokuvaohjaajia ovat Friðrik Þór Friðriksson, jonka elokuva Luonnon lapset vuodelta 1991 oli Oscar-ehdokkaana, ja Rúnar Rúnarsson, jonka lyhytelokuva Síðasti bærinn oli ehdokkaana 2006. Vuodesta 2004 lähtien Islannissa on järjestetty joka syksy Reykjavikin kansainväliset elokuvajuhlat.
Musiikki

Islannin konservatorio on perustettu vuonna 1930 ja sinfoniaorkesteri 1950. Islannin kuuluisin pop-tähti on laulaja Björk. Muita tunnettuja islantilaisia artisteja ovat Sigur Rós, Sólstafir, Jan Mayen, Mínus, Múm ja Olafur Arnalds. Television kautta tunnetuksi on tullut kaikkialla maailmassa Eurovision laulukilpailussakin mainetta keränneet Silvía Night, Hatari ja Dađi Freyr. Taidemusiikin säveltäjistä yksi kansainvälisesti tunnetuimmista lienee Jón Leifs.[lähde? ]
Reykjavíkissa järjestetään vuosittain jazzfestivaalit. Borgarfjörðurissä sijaitsevassa Reykholtissa on joka kesä klassisen musiikin festivaalit.
Reykjavikissa toimii myös maan sinfoniaorkesteri.
Kuvataide

Islannin kuvataide oli pitkään kirkkotaidetta. 1800-luvulla aloittivat ensimmäiset maalliset kuvataiteilijat. Einar Hákonarson (s. 1945) on tunnettu ekspressionisti.
Keittiö

Islantilaiselle ruokakulttuurille on ominaista kalan sekä lampaan ja karitsan lihan runsas käyttö. Kirjailija Halldór Laxnessin mukaan Islannissa ”elämä on suolakalaa”. Juhlissa syödään savustettua lammasta.
Perinteinen maitotuote skyr muistuttaa kermaista rahkaa. Keskitalven Þorrablót-juhlan aikaan syödään ”súrmatur” eli heran avulla säilöttyä ruokaa, verimakkaraa, kärvennettyjä lampaanpäitä ja säilöttyjä pässin kiveksiä, sekä erityisenä erikoisuutena hapatettua haita (hákarl). Tislatun viinan eli brenniviinin kutsumanimi on ”musta kuolema”.
Käsityöperinne

Muun muassa kudonta, hopeaseppäperinne ja puunveisto ovat kuuluneet islantilaiseen käsityöläisyyteen. Perinteinen islantilainen villapaita, jossa on raglanhihat ja sahalaitakuvio yläosassa ja hihoissa, on nimeltään lopapeysa.
Tiedotusvälineet

Maassa on useita televisiokanavia: valtiollinen Sjónvarpið ja muutama kaupallinen, Stöð 2 ja SkjárEinn. Valtiollisen yleisradioyhtiön Ríkisútvarpiðin televisiokanava ja kaksi radiokanavaa, Rás 1 ja Rás 2, rahoitetaan lupamaksuilla ja mainostuloilla. Sen tehtäväksi on asetettu islannin kielen ja kulttuurin edistäminen. Lasten televisiosarja Lazy Town eli Latibær on levinnyt laajasti ulkomaillekin.
Päivittäin ilmestyviä sanomalehtiä ovat Morgunblaðið, Fréttablaðið ja iltapäivälehti DV. Iceland Monitor on Morgunblaðiðin omistama englanninkielinen uutissivusto. Lehtien ja kirjojen painosmäärät asukaslukuun suhteutettuina ovat maailman korkeimpia.
Internetin käyttö on Islannissa yleistä ja keskeisessä roolissa muun muassa jokapäiväisten asioiden hoitamisessa. 98 % maan asukkaista on mahdollisuus käyttää internetiä..
Urheilu

Islannin kansallislaji on glima-niminen, keskiajalta periytyvä painimuoto. Islanti on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1908. Sillä on tyypillisesti alle kymmenen urheilijan joukkue talviolympialaisissa, mutta kesäolympialaisissa se on osallistunut myös joukkuelajeihin jolloin olympiajoukkuekin on suurempi. Maa on saanut kaksi pronssia (Bjarni Friðriksson 1984 judosta, Vala Flosadóttir 2000 seiväshypystä) ja kaksi hopeamitalia (Vilhjálmur Einarsson 1956 kolmiloikasta ja käsipallojoukkue 2008).
Islannin käsipallomaajoukkue on voittanut olympiahopeaa vuonna 2008 sekä EM-pronssia vuonna 2010. Jalkapallo on myös hyvin suosittu urheilulaji Islannissa; maassa on yhteensä 21 508 rekisteröityä pelaajaa ja 145 seuraa. Miesten maajoukkue oli kesäkuussa 2017 FIFA-rankingissa sijalla 22. Eiður Guðjohnsen on maajoukkueen paras maalintekijä. Maan paras saavutus jalkapallossa on vuoden 2016 EM-kisoista, joissa se ylsi puolivälieriin saakka. Kyseessä oli myös Islannin ensimmäinen esiintyminen jalkapallon EM- tai MM-kisoissa.[lähde? ]
Islanti on saavuttanut menestystä myös voimamieskilpailuista. Magnús Ver Magnússon ja Jón Páll Sigmarsson voittivat kumpikin neljästi maailman vahvin mies -kilpailun. Koripallossa maan ainoa NBA-pelaaja on Pétur Guðmundsson. Islannissa on väkilukuunsa nähden vahva shakkikulttuuri.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Islannin kulttuuri Wikimedia Commonsissa
Islanti tunnetaan saagoistaan.
Björk esiintymässä vuonna 2003.
Lopapeysa
Islanti vuoden 2010 käsipallon EM-kilpailuissa.
John Hawkins

| John Hawkins |
| --- | --- |
 John Hawkins. Tuntemattoman taiteilijan maalaama muotokuva vuodelta 1581.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1532 Plymouth, Englannin kuningaskunta
Kuollut: 1595 (62–63 vuotta) Puerto Rico
Ammatti:  merenkulkuvirkamies, komentajakapteeni, navigaattori, kauppias, orjakauppias, laivanrakentaja
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Englannin kuningaskunta
Sotilasarvo:  amiraali
 Nimikirjoitus
John Hawkins (kirjoitetaan myös John Hawkyns; 1532 Plymouth, Englannin kuningaskunta – 12. marraskuuta 1595 Puerto Rico) oli englantilainen laivanrakentaja, merenkulkuvirkamies ja komentajakapteeni sekä kauppias, navigaattori ja orjakauppias. Laivaston varainhoitajana hän kunnostutti vanhoja laivoja ja oli mukana suunnittelemassa nopeampia aluksia, jotka pitivät puoliaan Espanjan Voittamattomalle armadalle vuonna 1588. Myöhemmin hän suunnitteli saarron, jolla estettiin espanjalaisten aarrelaivojen kulku. Hän oli 1500-luvun Englannin merkittävimpiä merisotilaita ja Elisabetin ajan Englannin laivaston pääsuunnittelija. Taistelussa, jossa Voittamaton armada hävisi 1588, Hawkins palveli vara-amiraalina, ja hänet aateloitiin saavutuksistaan.
Francis Drake oli hänen serkkunsa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta John Hawkins Wikimedia Commonsissa
Joey Tenute

Joey Tenute (s. 2. huhtikuuta 1983 Hamilton, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Joey Tenute pelaa Ruotsin HockeyAllsvenskanin Malmö Redhawksissa. Joey Tenute pelasi Jokereissa SM-liigakaudella 2008–09. Tenute oli tuttu Jokereiden päävalmentajalle Glen Hanlonille jo Washington Capitalsista, jota Hanlon valmensi. Tenute pääsi tosin pelaamaan vain yhden NHL-ottelun Capitalsissa.
John Lorber

John Lorber (1915–1996) oli Sheffieldin yliopiston lastentautien professori 1979–1981. Sitä ennen hän työskenteli Sheffieldin lastensairaalassa, jossa hän teki työtä spina bifida -tapausten parissa. Hän kehitti hoidettaville lapsille valintakriteerit, joista kuitenkin on myöhemmin luovuttu.
Hän on kirjoittanut  lääketieteen etiikasta, vastustanut vakavasti vammaisten lasten teholääkintää mutta myös aktiivista eutanasiaa.
Lorber tutki 1960-luvulla aivokuoren määrän vaikutusta hydrokealiasta eli vesipäästä kärsivien lasten älykkyyteen. Hän havaitsi, ettei aivokuoren määrä kertonut välttämättä henkilön älykkyydestä. Tutkimustensa pohjalta hän esitti puheessaan pediatreille konferenssissa 1980 kysymyksen "Is the brain really necessary?" (suom. Ovatko aivot tarpeen?). Roger Lewin julkaisi hieman myöhemmin Science-lehdessä artikkelin "Is Your Brain Really Necessary?" (suom. Ovatko aivosi tarpeen?). Lewin kertoo Sheffieldin yliopiston opiskelijasta, joka oli normaalia älykkäämpi (älykkyysosamäärä 128), vaikka hydrokefalian vuoksi opiskelijan aivokuori oli hyvin ohut.
Aiheesta muualla

Indianan yliopisto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
"Is the Brain Really Necessary?" Flatrock.org-sivustolla (englanniksi)
Islannin maantiede

| Islannin maantiede |
| --- | --- |
 kartta
Maanosa:  Eurooppa
Koordinaatit:  64°08′00″N, 21°56′00″W
Tilastot
Pinta-ala:  103 000 km²
 – Sisävesi:  2 757 km² (2,68 %)
Rantaviiva:  4 970 km
Ennätykset
Korkein kohta:  Hvannadalshnúkur, 2 119 m
Matalin kohta:  Jökulsárlón, -260 m
Pisin joki:  Þjórsá, 230 km
Suurin järvi:  Þórisvatn, 83 km²
Ilmasto
Ilmasto:  tundrasta meri-ilmastoon
Luonnonvarat
Luonnonvarat:  kala, vesivoima, geoterminen energia, piimaa
Islanti on Euroopan toiseksi suurin saari, joka sijaitsee Grönlannista itään juuri pohjoisen napapiirin eteläpuolella. Pohjois-Amerikan ja Euroopan mannerlaattojen välinen sauma kulkee saaren läpi lounaasta koilliseen. Asutetut alueet sijaitsevat rannikolla ja saaren keskiosissa ei ole asutusta lainkaan. Islannin luontoon kuuluvat maanjäristykset, vulkaaninen aktiivisuus, lumivyöryt sekä niin sanotut jökulhlaupit eli jäätikköjokitulvat. Saari onkin yksi maailman vulkaanisesti aktiivisimmista. Islannin luonnonvaroja ovat kala, vesivoima, geoterminen energia ja piimaa.
Islannin saaren kokonaispinta-ala on noin 103 000 neliökilometriä, josta 2 757 neliökilometriä eli 2,68 prosenttia on vettä.
Ilmasto

Huolimatta saaren pohjoisesta sijainnista Islannin ilmasto on leudompi kuin voisi olettaa. Esimerkiksi Reykjavíkissa lämpötila on heinäkuussa keskimäärin 11 °C, kun taas tammikuussa 0 °C. Syynä ilmaston leutouteen on meri-ilmasto ja etenkin pohjoiseen lämmintä vettä tuova Golfvirta. Vuosittainen sademäärä on etelärannikolla noin 3 000 millimetriä, kun taas Vatnajökullilla noin 400 millimetriä. Rannikkoalueet ovat usein tuulisia ja myrskyt ovat yleisiä. Kuitenkin ukkoset ovat harvinaisia.
Islannin ilman lämpöennätys on 30,5 °C vuodelta 1939 ja kylmyysennätys –28 °C vuodelta 1918.
Pinnanmuodot

Islannin korkein kohta on 2 119 metriä korkea Hvannadalshnúkur. Matalin kohta, joka on noin 260 metriä merenpinnan alapuolella, sijaitsee Jökulsárlónin laguunissa. Geologisesti Islanti on nuori maa ja sen muotoutuminen on edelleen käynnissä. Jähmettyessään tulivuorten purkauksien levittämät laavavirrat muodostavat kuhmuraisia laavikoita. Saaren rannikko on eteläosan ehjää rantaviivaa lukuun ottamatta muodostunut lukemattomista vuonoista ja poukamista. Rantaviivaa saarella on 4 988 kilometriä. Luonto on muovannut Þingvellirin kansallispuistoon mannerlaattojen saumakohtaan erääseen niemekkeeseen amfiteatteria muistuttavan muodostelman, jota Islannin parlamentti piti kotipaikkana.
Islannissa maankohoaminen on kiihtynyt 1980-luvulta alkaen ja on paikoin jopa neljä senttimetriä vuodessa.
Pinnanmuodot > Tulivuoret

Islannissa sijaitsee yksi tunnetuimmista tällä hetkellä toiminnassa olevista tulivuorista, Hekla. Heklan korkeus on 1 419 metriä. Heklan purkausten väli on vaihdellut 16 vuodesta 121 vuoteen. Viimeisen 7 000 vuoden aikana vuorella on ollut viisi suurta purkausta.
Eyjafjallajökullin jäätiköllä sijaitsee Eyjafjöll-tulivuori, jonka purkautuessa maaliskuussa 2010 ilmakehään syöksyi tuhkaa yli kahdeksan kilometrin korkeuteen usean päivän ajan. Siksi ilmatila ja lentokentät suljettiin osittain tai kokonaan useaksi päiväksi lähes koko Euroopassa.
Luonto

Kasvillisuutta on vain osassa Islantia, sillä eroosion kasvattamat hiekkamaat ja jäätiköt peittävät suurimman osan saaren pinta-alasta. Saaren luonnonvaraisia eläimiä ovat minkit, ketut, porot, kalat ja linnut. Maahan istutetaan metsää suojelemaan kasvillisuutta tuulelta. 1900-luvulla istutettiin kymmeniä miljoonia taimia.
Islantia asutettaessa saarella oli vielä metsää. Metsät kuitenkin raivattiin polttopuiksi ja pois maanviljelyksen tieltä. Tulivuorten purkaukset ja ilmaston viileneminen estivät puuston luonnonmukaisen uusiutumisen, ja vuosisatojen kuluessa metsät katosivat lähes kokonaan. Islannin metsät koostuvat kolmesta luontaisesta puulajista, joista vain tunturikoivu on yleinen. Kotipihlaja on tunturikoivikoissa harvinainen ja metsähaapa erittäin harvinainen.
Jäätiköt

Suurimmat jäätiköt ovat Vatnajökull, Langjökull ja Hofsjökull.  Muita jäätiköitä ovat Mýrdalsjökull, Drangajökull, Eyjafjallajökull ja Snæfellsjökull. Jäätiköt muodostavat 11 prosenttia saaren pinta-alasta.
Vesistöt

Islannin pisimmät joet ovat Þjórsá (230 km), Jokulsa a Fjollum (206 km) ja Olfusa (185 km). Suurin osa joista alkaa jäätiköiltä. Jokien vedet sisältävät usein runsaasti roskia, joten ne ovat sameita ja väriltään kellertävän ruskeita. Järviä Islannissa on runsaasti, mutta ne ovat kooltaan melko pieniä. Suurimmat järvet ovat Þórisvatn (83 km²), Þingvallavatn (82 km²) ja Lögurinn (53 km²).
Vesistöt > Geysirit

Geysir on kuuma lähde, josta ajoittain purkautuu vettä ilmaan. Islannin saarella on useita sekä aktiivisia että lepotilassa olevia geysirejä.
Maantieteelliset koordinaatit

pohjoisin kohta: Rifstangi, 66°32′3" N
eteläisin kohta: Kötlutangi, 63°23′6" N
itäisin kohta: Gerpir, 13°29′6" W
läntisin kohta: Bjargtangar, 24°32′1" W
Maantieteelliset koordinaatit > Hallinnollinen jako

Islanti oli aiemmin jaettu kahdeksaan hallintoalueeseen.
| Hallintoalue | Sijainti | Pinta-ala (km2) | Väkiluku (1> 1.2010) |
| --- | --- | --- | --- |
| Austurland | Itäosa | 22 721 | 12 459 |
| Höfuðborgarsvæðið | pääkaupunki | 1 062 | 200 907 |
| Norðurland eystra | koillisosa | 21 968 | 28 900 |
| Norðurland vestra | luoteisosa | 12 737 | 7 394 |
| Suðurland | eteläosa | 24 526 | 23 879 |
| Suðurnes | niemi etelässä | 829 | 21 359 |
| Vestfirðir | läntiset vuonot | 9 409 | 7 362 |
| Vesturland | länsiosa | 9 554 | 15 370 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Islannin maantiede Wikimedia Commonsissa
Islannin vulkaanisesti aktiiviset alueet.
Joni Vainio-Kaila

Joni Vainio-Kaila Kalevan kisoissa 2020.
Joni Vainio-Kaila (s. 13. tammikuuta 1994) on suomalainen pikajuoksija ja aitajuoksija. Hän edustaa Laitilan Jyskettä ja hänen valmentajanaan toimii Mikko Rinne.
Kalevan kisoissa Vainio-Kaila on saavuttanut 400 metrin aitajuoksussa kultaa vuonna 2018, hopeaa vuosina 2015, 2016, 2017 ja 2019 sekä pronssia vuosina 2013 ja 2014. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on voittanut kultaa 300 metrin aitajuoksussa 2015 ja 2016 ja pronssia 400 metrillä 2018 .
Vainio-Kaila karsiutui Barcelonan alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2012 alkuerissä sekä 400 metrin aitajuoksun että 4 × 400 metrin viestissä. Aikuisten maaottelussa hän kilpaili ensimmäisen kerran 2013.
Vainio-Kailan ennätys 400 metrillä on 47,72 ja 400 metrin aitajuoksussa 51,09.
Japanin Grand Prix 2012

|  Japanin Grand Prix 2012  |
| --- | --- |
 15. osakilpailu 20 osakilpailusta kaudella 2012. 

Päivämäärä:  7. lokakuuta 2012
Sijainti:  Suzuka Circuit, Mie, Japani
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  5,807 km
Kilpailun pituus:  53 kierrosta, 307,573 km
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Sebastian Vettel   (Red Bull-Renault)
Paaluaika:  1.30,839
Palkintokoroke
Voittaja:   Sebastian Vettel   (Red Bull-Renault)
Toinen:   Felipe Massa   (Ferrari)
Kolmas:   Kamui Kobayashi   (Sauber)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Sebastian Vettel   (Red Bull-Renault)
Kierrosaika:  1.35,774 (kierroksella 52)
Japanin GP:n lähtökolari.
Japanin Grand Prix 2012 (virallisesti 2012 Formula 1 Japanese Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2012 15. osakilpailu, joka ajettiin 7. lokakuuta Suzukan moottoriradalla Japanissa.
Kilpailun voittoon ajoi paalulta lähtenyt Sebastian Vettel, joka saavutti toisen grand slamin eli ajoi paalupaikalle, voitti kilpailun, johti jokaisen kierroksen ajan ja ajoi nopeimman kierroksen. Voitto nosti samalla hänet neljän pisteen päähän MM-sarjan kärkimiehestä Fernando Alonsosta, joka keskeytti avauskierroksella. Toiseksi sijoittui 10. lähtöruudusta lähtenyt Felipe Massa. Kolmanneksi sijoittui japanilainen Kamui Kobayashi, josta tuli kautta aikojen toinen kotikilpailussaan palkintokorokkeelle noussut japanilaiskuljettaja. Aiemmin tähän oli pystynynyt vain Aguri Suzuki vuonna 1990.
Kimi Räikkönen sijoittui kuudenneksi ja Heikki Kovalainen 15:ksi.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5. lokakuuta | 10:00–11:30 | 04:00–05:30 | 1. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 25–26 °C | 32–37 °C | 46–49 % |
| 5. lokakuuta | 14:00–15:30 | 08:00–09:30 | 2. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 26–27 °C | 34–39 °C | 39–44 % |
| 6. lokakuuta | 11:00–12:00 | 05:00–06:00 | 3. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 26–27 °C | 35–37 °C | 45–50 % |
| 6. lokakuuta | 14:00–15:00 | 08:00–09:00 | Aika-ajot |  Aurinkoinen | 26 °C | 32–37 °C | 38–43 % |
| 7. lokakuuta | 15:00–17:00 | 09:00–11:00 | Kilpailu |  Aurinkoinen | 23 °C | 32 °C | 52 % |
Lähde:
Vapaat harjoitukset

Williamsin kolmoskuljettaja Valtteri Bottas ajoi perjantain ensimmäisissä vapaissa harjoituksissa Bruno Sennan tilalla. Caterhamin Giedo van der Garde ajoi Heikki Kovalaisen tilalla.
Tulokset > Aika-ajo

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika (1 > erä) | Aika (2 > erä) | Aika (3 > erä) | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 1.32,608 | 1.31,501 | 1.30,839 | 1 |
| 2 | 2 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 1.32,951 | 1.31,950 | 1.31,090 | 2 |
| 3 | 3 |  Jenson Button | McLaren-Mercedes | 1.33,077 | 1.31,772 | 1.31,290 | 8 |
| 4 | 14 |  Kamui Kobayashi | Sauber-Ferrari | 1.32,042 | 1.31,886 | 1.31,700 | 3 |
| 5 | 10 |  Romain Grosjean | Lotus-Renault | 1.32,029 | 1.31,968 | 1.31,898 | 4 |
| 6 | 15 |  Sergio Pérez | Sauber-Ferrari | 1.32,147 | 1.32,169 | 1.32,022 | 5 |
| 7 | 5 |  Fernando Alonso | Ferrari | 1.32,459 | 1.31,833 | 1.32,114 | 6 |
| 8 | 9 |  Kimi Räikkönen | Lotus-Renault | 1.32,221 | 1.31,826 | 1.32,208 | 7 |
| 9 | 4 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 1.33,061 | 1.32,121 | 1.32,327 | 9 |
| 10 | 12 |  Nico Hülkenberg | Force India-Mercedes | 1.32,828 | 1.32,272 | Ei aikaa | 15 |
| 11 | 6 |  Felipe Massa | Ferrari | 1.32,946 | 1.32,293 |  | 10 |
| 12 | 11 |  Paul di Resta | Force India-Mercedes | 1.32,898 | 1.32,327 |  | 11 |
| 13 | 7 |  Michael Schumacher | Mercedes | 1.33,349 | 1.32,469 |  | 23 |
| 14 | 18 |  Pastor Maldonado | Williams-Renault | 1.32,834 | 1.32,512 |  | 12 |
| 15 | 8 |  Nico Rosberg | Mercedes | 1.33,015 | 1.32,625 |  | 13 |
| 16 | 16 |  Daniel Ricciardo | Toro Rosso-Ferrari | 1.33,059 | 1.32,954 |  | 14 |
| 17 | 17 |  Jean-Éric Vergne | Toro Rosso-Ferrari | 1.33,370 | 1.33,368 |  | 19 |
| 18 | 19 |  Bruno Senna | Williams-Renault | 1.33,405 |  |  | 16 |
| 19 | 20 |  Heikki Kovalainen | Caterham-Renault | 1.34,657 |  |  | 17 |
| 20 | 24 |  Timo Glock | Marussia-Cosworth | 1.35,213 |  |  | 18 |
| 21 | 22 |  Pedro de la Rosa | HRT-Cosworth | 1.35,385 |  |  | 20 |
| 22 | 25 |  Charles Pic | Marussia-Cosworth | 1.35,429 |  |  | 21 |
| 23 | 21 |  Vitali Petrov | Caterham-Renault | 1.35,432 |  |  | 22 |
| 24 | 23 |  Narain Karthikeyan | HRT-Cosworth | 1.36,734 |  |  | 24 |
107% aika: 1.38,471
Lähde:
Jenson Buttonin ja Nico Hülkenbergin sijoitusta pudotettiin viidellä lähtöruudulla vaihdelaatikon vaihtamisen takia.
Jean-Éric Vergnen sijoitusta pudotettiin kolmella lähtöruudulla hänen estettyään aika-ajojen ensimmäisessä osiossa Bruno Sennaa.
Michael Schumacherin sijoitusta pudotettiin kymmenellä lähtöruudulla edellisen kilpailun kolaroinnin takia.