stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tiina Rosenberg
Ura

1970-luvun lopulla Rosenberg opiskeli Karl Marxin yliopistossa Itä-Saksassa. Sittemmin Rosenberg opiskeli teatteri-, elokuva- ja kirjallisuustieteitä Tukholman yliopistossa ja valmistui teatteritieteestä tohtoriksi vuonna 1993. Hän on toiminut teatteritieteen yliopistonlehtorina ja elokuvatieteen laitoksen johtajana Tukholman yliopistossa ja sukupuolentutkimuksen professorina Lundin yliopistossa ja Tukholman yliopistossa.
Rosenberg oli 2000-luvun alussa ruotsalaisen Feministinen aloite -puolueen perustajia, mutta vetäytyi politiikasta vuonna 2005.
Rosenberg valittiin vuonna 2012 Taideyliopiston ensimmäiseksi rehtoriksi; viisivuotinen kausi alkoi vuonna 2013.
Rosenberg ilmoitti yllättäen jättävänsä tehtävänsä 1. kesäkuuta 2015. Yliopiston hallituksen mukaan päätös syntyi yhteisymmärryksessä hallituksen ja rehtorin välillä. Tätä ennen Rosenberg oli nimittänyt Sibelius-Akatemian kansanmusiikin professoriksi Kristiina Ilmosen akatemian aiemman rehtorin, dekaani Tuomas Auvisen esityksestä. Auvisen esitys ei noudattanut rekrytointitoimikunnan ja Sibelius-Akatemian akateemisen neuvoston esityksiä. Eduskunnan apulaisoikeusasiamies Jussi Pajuoja moitti Sibelius-Akatemian menettelyä lainvastaiseksi.
Vuonna 2005 politiikan tutkija Johan Tralau syytti Rosenbergiä plagioinnista. Rosenberg kommentoi, että Tralau ei ole ilmeisesti lainkaan lukenut puheena olevaa kirjaa ja että se on Tralaulle vain sivuseikka hänen feminismin vastaisessa kampanjassaan. Professori emerita Ingeborg Nordin Hennel kommentoi, että Tralaun syytös on selvästi osa poliittista kampanjaa Rosenbergiä vastaan. Mediatutkija Katariina Kyrölä on liittänyt syytökset osaksi ajankohdan toimintaan, jossa monet, erityisesti oikeistolaiset tahot, vastustivat julkisuudessa äänekkäästi naisliikettä. Kyrölän mukaan Rosenbergin asema professorina kyseenalaistettiin, ja syytteiden esittäjänä toimi oikeistolainen aktiivi. Tukholman yliopisto ilmoitti, että Rosenbergilla ei ole ollut plagiointitarkoitusta, hän viittaa kirjan tekstissä käyttämiinsä lähteisiin eikä plagiointisyytöksille ole perusteita.
Teokset

Byxbegär.  Göteborg:  Anamma, 2000.  ISBN 978-91-87894-92-3
Queerfeministisk agenda (Atlas, 2002). ISBN 978-91-89044-92-0.
Besvärliga människor: Teatersamtal med Suzanne Osten (Atlas, 2004). ISBN 91-7389-142-8.
Teater i Sverige (yhdessä Karin Helander, Lena Hammergren & Willmar Sauter, 2004). ISBN 91-7844-624-4.
Könet brinner! Judith Butlers texter i urval (Natur & Kultur, 2005). ISBN 91-27-09573-8.
L-ordet (Normal förlag, 2007). ISBN 91-85505-05-6.
Bögarnas Zarah: Diva, ikon och kult (Normal förlag, 2009). ISBN 978-91-85505-69-2.
Ilska, hopp och solidaritet: med feministisk scenkonst in i framtiden (Atlas, 2012). ISBN 978-91-7389-418-0.
Arvot mekin ansaitsemme. kansakunta, demokratia ja tasa-arvo.  Helsinki:  Tammi, 2014.  ISBN 978-951-31-7722-5
Don't be Quiet, Start a Riot. Essays on Feminism and Performance. Stockholm University Press, 2016. ISBN 978-91-7635-023-2.
Mästerregissören. När Ludvig Josephson tig Europa till Sverige. Stockholm: Atlantis, 2017. ISBN 978-91-7353-902-9.
HBTQ spelar roll – mellan garderob och kanon. Stockholm: Leopard, 2018. ISBN 978 91 7343 774 5.
The Palgrave Handbook of Queer and Trans Feminisms in Contemporary Performance. London: Palgrave Macmillan, 2021. ISBN 978-3-030-69554-5.
Berätta, överleva, inte drunkna: Antirasism, dekolonisering och migration i svenska teater. Stockholm: Atlas, 2022.  ISBN 978-91-7445-025-5.
Milestones in Feminist Performance. London: Routledge, 2024. ISBN 978-10-0334-789-7.
Aiheesta muualla

Tiina Rosenberg Tukholman yliopiston sivuilla. (ruotsiksi)
Tiina Rosenberg Ylen Elävässä arkistossa.
Soilin seurassa professori Tiina Rosenberg. Sveriges Radio.
Karisto, Ilkka: Suomi voisi ottaa miljoona pakolaista, sanoo Taideyliopiston entinen rehtori Tiina Rosenberg (Arkistoitu – Internet Archive). Helsingin Sanomat, Kuukausiliite 3.10.2015.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi 
Tieteilijät:  ORCID 
Henkilöt:  Ritva
Brasilian jalkapallomaajoukkue

| Mitalit> Maa:   Brasilia.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Brasilia.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Brasilia.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Maa:   Brasilia> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Etelä-Korea/Japani 2002 |  |  |
|  Kultaa | Yhdysvallat 1994 |  |  |
|  Kultaa | Meksiko 1970 |  |  |
|  Kultaa | Chile 1962 |  |  |
|  Kultaa | Ruotsi 1958 |  |  |
|  Hopeaa | Ranska 1998 |  |  |
|  Hopeaa | Brasilia 1950 |  |  |
|  Pronssia | Argentiina 1978 |  |  |
|  Pronssia | Ranska 1938 |  |  |
| Copa América  | Copa América  | Copa América  |  |
|  Kultaa | Venezuela 2007 |  |  |
|  Kultaa | Peru 2004 |  |  |
|  Kultaa | Brasilia 1999 |  |  |
|  Kultaa | Bolivia 1997 |  |  |
|  Kultaa | Brasilia 1989 |  |  |
|  Kultaa | Brasilia 1949 |  |  |
|  Kultaa | Brasilia 1922 |  |  |
|  Kultaa | Brasilia 1919 |  |  |
|  Hopeaa | Uruguay 1995 |  |  |
|  Hopeaa | Chile 1991 |  |  |
|  Hopeaa | 1983 |  |  |
|  Hopeaa | Argentiina 1959 |  |  |
|  Hopeaa | Peru 1957 |  |  |
|  Hopeaa | Peru 1953 |  |  |
|  Hopeaa | Argentiina 1946 |  |  |
|  Hopeaa | Chile 1945 |  |  |
|  Hopeaa | Argentiina 1937 |  |  |
|  Hopeaa | Argentiina 1925 |  |  |
|  Hopeaa | Argentiina 1921 |  |  |
|  Pronssia | Argentiina 1959 |  |  |
|  Pronssia | Uruguay 1942 |  |  |
|  Pronssia | Chile 1920 |  |  |
|  Pronssia | Uruguay 1917 |  |  |
|  Pronssia | Argentiina 1916 |  |  |
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2016 |  |  |
|  Hopeaa | Lontoo 2012 |  |  |
|  Hopeaa | Soul 1988 |  |  |
|  Hopeaa | Los Angeles 1984 |  |  |
|  Pronssia | Peking 2008 |  |  |
|  Pronssia | Atlanta 1996 |  |  |
| Maanosaliittojen cup  | Maanosaliittojen cup  | Maanosaliittojen cup  |  |
|  Kultaa | Brasilia 2013 |  |  |
|  Kultaa | Etelä-Afrikka 2009 |  |  |
|  Kultaa | Saksa 2005 |  |  |
|  Kultaa | Saudi-Arabia 1997 |  |  |
|  Hopeaa | Meksiko 1999 |  |  |
Brasilian jalkapallomaajoukkue (port. Seleção Brasileira) edustaa Brasiliaa kansainvälisissä miesten jalkapallon maajoukkuekilpailuissa. Se on saavuttanut ainoana maana viisi maailmanmestaruutta, ja se on myös ainoa joukkue, joka ei koskaan ole jäänyt MM-kisojen lopputurnauksen ulkopuolelle.
MM-kisahistoria

Brasilia on ainoana joukkueena osallistunut jokaisiin MM-kisoihin. Se on saavuttanut MM-kisoista viisi maailmanmestaruutta, kaksi hopeaa ja kaksi pronssia, minkä vuoksi Brasilia on MM-kisahistorian menestyksekkäin joukkue.
MM-kisahistoria > Vuodet 1914–1938

Brasilian maajoukkue perustettiin vuonna 1914 ja ensimmäisessä ottelussaan se kohtasi englantilaisen seurajoukkueen Exeter Cityn, jonka se myös voitti maalein 2–0. Joukkueen varhaishistoria ei kuitenkaan ollut erityisen menestyksekästä. Osasyynä tähän olivat Brasilian jalkapalloliiton sisäiset ammattilaisurheiluun liittyneet kiistat, jotka vaikuttivat maan jalkapallon kehitykseen kielteisesti, eikä Brasilia kyennyt muodostamaan parhaita mahdollisia maajoukkueita.lähde? Oman osansa kiistaan toivat São Paulon ja Rio de Janeiron osavaltioiden liittojen väliset erimielisyydet. Maajoukkuepelaajat tulivat aina jommastakummasta osavaltiosta. Brasilia putosi sekä 1930 että 1934 heti lohkovaiheen jälkeen. 1938 kuitenkin meni paremmin ja joukkue saavutti pronssia. Leônidas da Silva teki Puolaa vastaan käydyssä ottelussa kolme maalia pelattuaan osan ajasta ilman kenkiä.
MM-kisahistoria > 1950-luku

Vuoden 1950 MM-lopputurnaus järjestettiin Brasiliassa. Kilpailussa ei järjestetty loppuottelua, vaan pisimmälle selviytyneet neljä joukkuetta  pelasivat keskenään loppusarjan. Brasilian ja Uruguayn välinen kamppailu kuitenkin muodostui maailmanmestaruuden kannalta ratkaisevaksi. Rio de Janeiron Maracanã-stadionilla ottelua seurasi 199 854 ihmistä ja Brasilialle olisi riittänyt tasapeli mestaruuteen, mutta vaikka se eräässä vaiheessa johti ottelua maalein 1–0, voitti Uruguay lopulta maalein 1–2. Ottelu tunnetaan Etelä-Amerikassa nimellä "Maracanazo" (suom. Maracanan isku).
1954 Sveitsin MM-turnaukseen Brasilia lähti lähes täysin uudistetulla joukkueella. Joukkue vilisi sellaisia tähtipelaajia kuin Nilton Santos, Djalma Santos ja Didi, mutta putosi leikistä hävittyään väkivallan sävyttämässäkenen mukaan? puolivälieräottelussa Unkarille 2–4. Ottelussa ajettiin 76. minuutin kohdalla ulos sekä Nilton Santos että Unkarin József Bozsik, ja vielä 79. minuutin kohdalla Humberto. Jälkipelit jatkuivat vielä loppuvihellyksen jälkeen, kun Unkarin pelaaja Ferenc Puskás, joka oli joutunut loukkaannuttuaan jättämään ottelun kesken jo aikaisemmassa vaiheessa, sai pukuhuoneessa pullosta päähänsä.lähde?
1958 Ruotsin MM-turnaukseen valmentaja Vicente Feola laati joukkueen pelaajille tiukan, 40-kohtaisen sääntöohjelman, joka muun muassa kielsi hattujen ja sateenvarjojen käytön, edustusasussa tupakoinnin ja lehdistölle kommenttien antamisen lukuun ottamatta tiettyjä ajankohtia.lähde? Ainoana joukkueena Brasilialla oli mukana myös psykologi, sillä vuoden 1950 tapahtumat raastoivat yhä eräiden pelaajien mieliä, sekä hammaslääkäri, koska monilla köyhistä oloista lähtöisin olleilla pelaajilla oli hammasongelmia.lähde? Joukkue lähetti myös tarkkailijan seuraamaan Euroopan sisäisiä karsintoja jo vuotta ennen kisojen alkua. MM-kisoissa Brasilia joutui kovaan lohkoon, jossa sen lisäksi pelasivat Englanti, Neuvostoliitto ja Itävalta. Ensimmäisessä ottelussaan joukkue voitti Itävallan 3–0 ja toisessaan pelasi Englannin kanssa maalittoman tasapelin. Turnauksen ennakkosuosikki oli hyväkuntoinen Neuvostoliitto. Brasilia lähti otteluun tavallisesta poikkeavalla kokoonpanolla. Aloitusmiehistössä pelasivat nuoret Zito, Garrincha ja Pelé. Ottelussa maalinteon aloitti Garrincha heti alkuhetkillä, ja kolmen minuutin kuluttua tästä myös Pelé onnistui maalinteossa. Lopulta ottelu myös päättyi 2–0, ja joukkue eteni puolivälieriin Walesia vastaan, jonka se voitti Pelén tekemällä maalilla. Välierässä vastaan asettui Ranska, joka kaatui 5–2, ja Brasilia eteni loppuotteluun isäntäjoukkuetta Ruotsia vastaan. Myös loppuottelun numerot olivat 5–2 Brasilian hyväksi, minkä seurauksena siitä tuli ensimmäinen joukkue, joka kykeni maailmanmestaruuteen kotimaanosansa ulkopuolella.
MM-kisahistoria > 1960-luku

Brasilia uusi maailmanmestaruutensa vuoden 1962 kisoissa Chilessä. Joukkueen tähtipelaaja oli Garrincha. Pelé loukkaantui alkulohkon toisessa ottelussa Tšekkoslovakiaa vastaan.
Vuoden 1966 Englannin MM-kisoja varjostivat jälleen erimielisyydet. Kaikki Brasilian huippujoukkueet halusivat joukkueeseen mahdollisimman paljon omia pelaajiaan. Ennen turnausta valmentaja Feola joutui tekemään valinnan 46 pelaajan joukosta,lähde? josta vain 22 matkusti kisoihin. Kisoissa sallittu kova peli ei sopinut Brasilialle,lähde? joka menestyi huonoiten aikoihin jäätyään alkulohkoon.
MM-kisahistoria > 1970-luku

1970 Meksikon MM-kisoissa Brasilian joukkueessa pelasivat lukuisat sen aikaiset huippunimet, kuten Pelé, josta tuli ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa lajin kolminkertainen maailmanmestari. Hänen "adjuntanttinaan" Jairzinhosta tuli ensimmäinen pelaaja, joka on tehnyt maalin jokaisessa pelaamassaan MM-lopputurnausottelussa ja vielä pelannut suurimman mahdollisen määrän pelejä. Lisäksi tähtisikermään kuuluivat esimerkiksi Carlos Alberto, Tostão, Gérson ja Rivelino. Joukkue raivasi puolivälierissä tieltään Perun ja välierissä Uruguayn edeten loppuotteluun Italiaa vastaan. Italia kaatui maalein 4–1. Kolmannen maailmanmestaruutensa ansiosta Brasilia sai vanhan kiertopalkinnon Jules Rimet -pokaalin omakseen. Pokaali varastettiin myöhemmin, eikä sitä koskaan löydetty.
Pelén ja muiden kirkkaimpien tähtien lopetettua maajoukkueuransa ei Brasilia ollut entisensä 1974 Saksan liittotasavallan MM-turnauksessa. Joukkue hävisi jatkosarjassa totaalista jalkapalloa pelanneelle Alankomaiden joukkueelle ja eteni pronssiotteluun, missä kuitenkin kärsi tappion Puolalle.
1978 MM-kisat pelattiin kiistanalaisissa tunnelmissa, kun joukkue kohtasi jatkosarjassa isäntämaa Argentiinan ottelussa, joka päättyi 0–0. Sekä Argentiina että Brasilia voittivat ottelunsa lohkon muita joukkueita, Perua ja Puolaa vastaan, mutta ennen viimeistä ottelua, Argentiinan ja Perun välistä kohtaamista, Brasilian maaliero oli parempi. Ottelussa Perun argentiinalaissyntyinen maalivahti Ramón Quiroga kuitenkin päästi kuusi maalia ja Argentiina eteni paremman maalieron turvin loppuotteluun. Quirogan tilanne aiheutti suuria epäilyksiä, vaikka molemmat osapuolet ovat vakuuttaneet, ettei mitään vääryyttä tapahtunut.lähde? Brasilia jäi pronssiotteluun, missä se voitti Italian 2–1.
MM-kisahistoria > 1980-luku

1982 Espanjan MM-kisoissa Telê Santanan valmentamassa joukkueessa pelasivat muiden muassa Zico, Paulo Falcão ja Sócrates. Joukkue voitti loisteliaalla pelillä oman alkulohkonsa ja toisella kierroksella kaatoi puolustavan maailmanmestarin Argentiinan 3–1, mutta putosi turnauksesta hävittyään Italialle 2–3 Paolo Rossin tehtyä ottelun kaikki kolme maalia. Osa asijantuntijoista pitää Brasilian 1982 joukkuetta kaikkien aikojen parhaana.kenen mukaan?
1986 MM-kisoissa neljä vuotta vanhempi joukkue ei ollut enää entisensä. Kisat päättyivät puolivälierissä rangaistuspotkukilpailutappioon Ranskaa vastaan.
MM-kisahistoria > 1990-luku

1990 Italian MM-turnauksessa joukkuetta valmensi melko kokematon Sebastião Lazaroni. Joukkueen keulahahmo oli keskikenttämies Dunga. Kisat päättyivät jo neljännesvälierissä Diego Maradonan Argentiinaa vastaan. Brasilia hallitsi peliä mielin määrin,kenen mukaan? mutta tappio 0–1 pudotti kirvelevästi ennakkosuosikit jatkosta. Kisojen jälkeen Brasilian joukkuetta kritisoitiin pelityylin liiallisesta eurooppalaistamisesta.
Vuoden 1994 MM-kilpailuissa Yhdysvalloissa Brasilia palasi pelityyliltään enemmän juurilleen ja kykeni jälleen mestaruuteen, 24 vuoden tauon jälkeen. Joukkue voitti alkulohkonsa ja pudotuspelivaiheessa voitti Yhdysvallat, Alankomaat ja Ruotsin, ja eteni loppuotteluun Italiaa vastaan. Loppuottelussa ei tehty varsinaisella peliajalla eikä jatko-ajalla yhtään maalia ja ensimmäisen kerran MM-kisahistoriassa jouduttiin turvautumaan rangaistuspotkukilpailuun mestarin ratkaisemiseksi. Brasilian mestaruus ratkesi, kun Italian Roberto Baggio veti pallon yli maalin.
1998 Ranskan MM-kisoissa joukkuetta valmensi Mário Zagallo, joka itse oli ollut pelaajana voittamassa mestaruutta vuosina 1958 ja 1962, valmentajana 1970 ja apuvalmentajana 1994. Joukkue eteni loppuotteluun, jossa kotijoukkue Ranska voitti kamppailun maalein 3–0.
MM-kisahistoria > 2000-luku

Vuoden 2002 MM-kisoissa Japanissa ja Etelä-Koreassa Brasilia voitti historiallisen viidennen mestaruutensa. Loppuottelussa se kohtasi toiseksi menestyneimmän MM-kisamaan Saksan, jota vastaan se ei koskaan aikaisemmin ollut pelannut MM-turnauksessa, tosin Brasilia kohtasi Itä-Saksan vuoden 1974 MM-kisoissa. Vuoden 2002 finaali päättyi Brasilian 2–0-voittoon maalikuninkuuden kahdeksalla osumalla voittaneen Ronaldon viimeisteltyä molemmat maalit.
Vuoden 2006 MM-kisoissa Saksassa Brasilian pelit päättyivät puolivälierissä Ranskaa vastaan numeroin 0–1. Brasilian kaatajaksi nousi Thierry Henry, joka Zinédine Zidanen syötöstä viimeisteli Ranskan voittomaalin. Brasilian joukkueessa jo neljänsiin MM-kisoihinsa osallistunut Ronaldo teki historiaa, kun hän kisojen kolmella maalillaan nousi kautta aikain maalintekijäpörssissä ohi Gerd Müllerin yhteensä 15:llä MM-kisaosumallaan.
MM-kisahistoria > 2010-luku

Brasilia voitti Etelä-Amerikan karsintalohkon ja pääsi Etelä-Afrikassa vuonna 2010 järjestettyihin maailmanmestaruuskilpailuihin. Brasiliaa valmensi aiemmin joukkueen pelaajana ja kapteenina vaikuttanut Dunga, joka oli voittanut maailmanmestaruuden vuoden 1994 MM-kilpailuissa. Hänen kokoamansa joukkueen pelityyliä arvosteltiin Brasiliassa tylsäksi ja liian puolustavaksi. Brasilia eteni aina puolivälieriin asti, joissa Alankomaat pudotti sen maalein 2–1. Kilpailujen jälkeen Dunga ilmoitti jättävänsä valmennustehtävänsä.
Dungan jälkeen päävalmentajaksi nimettiin Mano Menezes, jonka johdolla Brasilia putosi jo puolivälierissä vuoden 2011 Copa Américassa. Menezes valmensi Brasilian joukkuetta myös olympialaisissa 2012. Brasilian historian ensimmäisen miesten jalkapallon olympiakullan tavoittelu kariutui lopulta finaaliin, jossa Meksiko oli parempi maalein 2–1. Menezes sai potkut tehtävästään marraskuussa 2012 ja maan jalkapalloliitto palkkasi Luiz Felipe Scolarin kymmenen vuoden tauon jälkeen joukkueen päävalmentajaksi.
Vuoden 2014 MM-kotikisoissaan Scolarin valmentama Brasilia pelasi alkulohkossa kaksi voitokasta ottelua Kroatiaa ja Kamerunia vastaan sekä yhden maalittoman tasapelin Meksikoa vastaan ja ylsi maalieron avulla lohkovoittoon. Pudotuspeleissä neljännesvälierässä vastaan tuli Chile, jonka Brasilia päihitti lukemin 1–1 päättyneen varsinaisen peliajan sekä maalittoman jatkoajan jälkeen rangaistuspotkukisassa osumin 3–2. Ratkaisevan maalin ampui Neymar, joka loukkaantui seuraavassa ottelussa, Brasilian 2–1 -voittoon päättyneessä puolivälierässä Kolumbiaa vastaan, eikä pystynyt enää jatkamaan turnauksessa. Samassa pelissä Thiago Silva otti turnauksessa toisen varoituksensa, joten hänkään ei päässyt kentälle välieräottelussa Saksaa vastaan. Tämä ottelu päättyikin Brasilian historialliseen 1–7 -tappioon ja murskasi Brasilian unelman voittaa MM-kultaa kotikisoissa. Brasilia jäi lopulta neljänneksi, kun se hävisi pronssiottelun Alankomaita vastaan maalein 0–3.
MM-kisahistoria > Turnaukset

Maanosaliittojen Cupin Brasilia on voittanut neljästi vuosina 1997, 2005, 2009 ja 2013. Olympialaisissa se on kyennyt kolmesti hopealle (1984, 1988 ja 2012) ja kerran pronssille (1996). Copa Américassa Brasilia on voittanut 7 kultaa, 11 hopeaa ja 5 pronssia. MM-kisat se on voittanut viidesti ja yltänyt niin pronssille kuin hopeallekin kahdesti.
Sijoitukset arvokilpailuissa > Maailmanmestaruuskilpailut

Selitykset:
O = Ottelut
V = Voitto
T = Tasapeli
H = Tappio
TM = Tehdyt maalit
PM = Päästetyt maalit
ME = Maaliero
| Vuosi | Isäntämaa | Kierros | Sija | O | V | T | H | TM | PM | ME |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1930 |  Uruguay | Puolivälierät | 6. | 2 | 1 | 0 | 1 | 5 | 2 | +3 |
| 1934 |  Italia | 1. kierros | 14. | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | –1 |
| 1938 |  Ranska | Pronssia | 3. | 5 | 3 | 1 | 1 | 14 | 11 | +3 |
| 1950 |  Brasilia | Hopeaa | 2. | 6 | 4 | 1 | 1 | 22 | 6 | +16 |
| 1954 |  Sveitsi | Puolivälierät | 5. | 3 | 1 | 1 | 1 | 8 | 5 | +3 |
| 1958 |  Ruotsi | Mestari | 1. | 6 | 5 | 1 | 0 | 16 | 4 | +12 |
| 1962 |  Chile | Mestari | 1. | 6 | 5 | 1 | 0 | 14 | 5 | +9 |
| 1966 |  Englanti | Lohkovaihe | 11. | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 6 | –2 |
| 1970 |  Meksiko | Mestari | 1. | 6 | 6 | 0 | 0 | 19 | 7 | +12 |
| 1974 |  Länsi-Saksa | Neljäs sija | 4. | 7 | 3 | 2 | 2 | 6 | 4 | +2 |
| 1978 |  Argentiina | Pronssia | 3. | 7 | 4 | 3 | 0 | 10 | 3 | +7 |
| 1982 |  Espanja | 2. kierros | 5. | 5 | 4 | 0 | 1 | 15 | 6 | +9 |
| 1986 |  Meksiko | Puolivälierät | 5. | 5 | 4 | 1 | 0 | 10 | 1 | +9 |
| 1990 |  Italia | Neljännesvälierät | 9. | 4 | 3 | 0 | 1 | 4 | 2 | +2 |
| 1994 |  Yhdysvallat | Mestari | 1. | 7 | 5 | 2 | 0 | 11 | 3 | +8 |
| 1998 |  Ranska | Hopeaa | 2. | 7 | 4 | 1 | 2 | 14 | 10 | +4 |
| 2002 |  Etelä-Korea    Japani | Mestari | 1. | 7 | 7 | 0 | 0 | 18 | 4 | +14 |
| 2006 |  Saksa | Puolivälierät | 5. | 5 | 4 | 0 | 1 | 10 | 2 | +8 |
| 2010 |  Etelä-Afrikka | Puolivälierät | 6. | 5 | 3 | 1 | 1 | 9 | 4 | +5 |
| 2014 |  Brasilia | Neljäs sija | 4. | 7 | 3 | 2 | 2 | 11 | 14 | –3 |
| 2018 |  Venäjä | Puolivälierät |  | 5 | 3 | 1 | 1 | 8 | 3 | +5 |
| 2022 |  Qatar | Puolivälierät |  | 5 | 3 | 0 | 2 | 8 | 3 | +5 |
Sijoitukset arvokilpailuissa > Maanosaliittojen cup

| Vuosi | Isäntämaa | Sijoitus | Sija | O | V | T | H | TM | PM | ME |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1992 |  Saudi-Arabia | Ei selviytynyt mukaan | – | – | – | – | – | – | – | – |
| 1995 |  Saudi-Arabia | Ei selviytynyt mukaan | – | – | – | – | – | – | – | – |
| 1997 |  Saudi-Arabia | Mestari | 1. | 5 | 4 | 1 | 0 | 14 | 2 | +12 |
| 1999 |  Meksiko | Hopeaa | 2. | 5 | 4 | 0 | 1 | 18 | 5 | +13 |
| 2001 |  Etelä-Korea  Japani | Neljäs sija | 4. | 5 | 1 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 |
| 2003 |  Ranska | Lohkovaihe | 5. | 3 | 1 | 1 | 1 | 3 | 3 | 0 |
| 2005 |  Saksa | Mestari | 1. | 5 | 3 | 1 | 1 | 12 | 6 | +6 |
| 2009 |  Etelä-Afrikka | Mestari | 1. | 5 | 5 | 0 | 0 | 14 | 5 | +9 |
| 2013 |  Brasilia | Mestari | 1. | 5 | 4 | 1 | 0 | 14 | 3 | +11 |
| 2017 |  Venäjä | Ei selviytynyt mukaan | – | – | – | – | – | – | – | – |
Sijoitukset arvokilpailuissa > Gold Cup

| Vuosi | Isäntämaa | Sijoitus | Sija | O | V | T | H | TM | PM | ME |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1996 |  Yhdysvallat | Hopeaa | 2. | 4 | 3 | 0 | 1 | 10 | 3 | +7 |
| 1998 |  Yhdysvallat | Pronssia | 3. | 5 | 2 | 2 | 1 | 6 | 2 | +4 |
| 2003 |  Yhdysvallat    Meksiko | Hopeaa | 2. | 5 | 3 | 0 | 2 | 6 | 4 | +2 |
Sijoitukset arvokilpailuissa > Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailut

| Vuosi | Isäntämaa | Sijoitus | Sija | O | V | T | H | TM | PM | ME |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1916 |  Argentiina | Pronssia | 3. | 3 | 0 | 2 | 1 | 3 | 4 | –1 |
| 1917 |  Uruguay | Pronssia | 3. | 3 | 2 | 0 | 1 | 5 | 3 | +2 |
| 1919 |  Brasilia | Mestari | 1. | 3 | 2 | 1 | 0 | 11 | 3 | +8 |
| 1920 |  Chile | Pronssia | 3. | 3 | 1 | 0 | 2 | 1 | 8 | –1 |
| 1921 |  Argentiina | Hopeaa | 2. | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 3 | +1 |
| 1922 |  Brasilia | Mestari | 1. | 4 | 1 | 3 | 0 | 4 | 2 | +2 |
| 1923 |  Uruguay | Neljäs sija | 4. | 3 | 0 | 0 | 3 | 2 | 5 | –3 |
| 1924 |  Uruguay | Vetäytyi kisoista | – | – | – | – | – | – | – | – |
| 1925 |  Argentiina | Hopeaa | 2. | 4 | 2 | 1 | 1 | 11 | 9 | +2 |
| 1926 |  Chile | Vetäytyi kisoista | – | – | – | – | – | – | – | – |
| 1927 |  Peru | Vetäytyi kisoista | – | – | – | – | – | – | – | – |
| 1929 |  Argentiina | Vetäytyi kisoista | – | – | – | – | – | – | – | – |
| 1935 |  Peru | Vetäytyi kisoista | – | – | – | – | – | – | – | – |
| 1937 |  Argentiina | Hopeaa | 2. | 5 | 4 | 0 | 1 | 17 | 9 | +8 |
| 1939 |  Peru | Vetäytyi kisoista | – | – | – | – | – | – | – | – |
| 1941 |  Chile | Vetäytyi kisoista | – | – | – | – | – | – | – | – |
| 1942 |  Uruguay | Pronssia | 3. | 6 | 3 | 1 | 2 | 15 | 7 | +8 |
| 1945 |  Chile | Hopeaa | 2. | 6 | 5 | 0 | 1 | 19 | 5 | +14 |
| 1946 |  Argentiina | Hopeaa | 2. | 5 | 3 | 1 | 1 | 13 | 7 | +6 |
| 1947 |  Ecuador | Vetäytyi kisoista | – | – | – | – | – | – | – | – |
| 1949 |  Brasilia | Mestari | 1. | 7 | 6 | 0 | 1 | 39 | 7 | +32 |
| 1953 |  Peru | Hopeaa | 2. | 6 | 4 | 0 | 2 | 15 | 6 | +9 |
| 1955 |  Chile | Vetäytyi kisoista | – | – | – | – | – | – | – | – |
| 1956 |  Uruguay | Neljäs sija | 4. | 5 | 2 | 2 | 1 | 4 | 5 | –1 |
| 1957 |  Peru | Hopeaa | 2. | 6 | 4 | 0 | 2 | 23 | 9 | +14 |
| 1959 |  Argentiina | Hopeaa | 2. | 6 | 4 | 2 | 0 | 17 | 7 | +10 |
| 1959 |  Ecuador | Pronssia | 3. | 4 | 2 | 0 | 2 | 7 | 10 | –3 |
| 1963 |  Bolivia | Neljäs sija | 4. | 6 | 2 | 1 | 3 | 12 | 13 | –1 |
| 1967 |  Uruguay | Vetäytyi kisoista | – | – | – | – | – | – | – | – |