stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Usko tai älä!

Usko tai älä! voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Ripleyn usko tai älä (Ripley's Believe It or Not! ), alun perin yhdysvaltalainen sarjakuva, jonka pohjalta on julkaistu kirjoja ja pelejä sekä tehty televisio- ja radio-ohjelmia
Usko tai älä (Ripley's Believe It or Not!), edelliseen liittyvä televisiosarja
Usko tai älä!: välähdyksiä yli 300 uskomattomasta tiedosta!, tietokirja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Usko tai älä!”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Télécoms Sans Frontières

Télécoms Sans Frontières eli "Tietoliikenne ilman rajoja" on satelliittitietoliikennettä ja sen tuomia hyötyjä kehitysmaissa ja kriisialueilla edistävä yleishyödyllinen yhdistys.
Télécoms Sans Frontièresin partnereina ovat YK, EU ja länsimaiden suuret tietoliikenneyhtiöt, joille organisaatio voi olla väylä ko. markkinoille penetraatioon. Vuonna 2009 organisaatio koulutti Väli-Amerikan ja Itä-Aasian maihin 40 tietoliikenneteknikkoa.
Aiheesta muualla

Organisaation sivusto
Télévision Suisse Romande

Télévision Suisse Romande (TSR) oli sveitsiläinen vuonna 1953 perustettu televisioasema, joka esitti ohjelmia kahdella kanavalla TSR 1 ja TSR 2. Suurin osa TSR:n ohjelmista oli ranskankielisiä.
Kanavan päämaja sijaitsi Genevessä, ja kanavalla on toimistot myös Lausannessa, Sionissa, Moutierissä, Fribourgissa ja Neuchâtelissa.
TSR ja radiokanava RSR yhdistyivät 28.2.2012 Sveitsin ranskankieliseksi mediakanavaksi, RTS:ksi (Radio Télévision Suisse), joka on valtakunnallisen SRG SSR:n osa.
Aiheesta muualla

Télévision Suisse Romande (ranskaksi)
Usko toivo rakkaus

| Usko toivo rakkaus |
| --- | --- |

Nimi:  Usko toivo rakkaus
Tekijä:  Eva Lange
Valmistumisvuosi:  2019
Julkistettu:  13. syyskuuta 2019
Taiteenlaji:  Julkinen taide
Teostyyppi:  Veistos
Materiaali:  Graniitti ja teräs
Kokoelma:  HAM Helsingin taidemuseo
Sijainti:  Erottaja, Suomi
Koordinaatit:  60°10′01″N 24°56′37″E﻿ / ﻿60.16698°N 24.94362°E﻿ / 60.16698; 24.94362
Usko toivo rakkaus (ruots. Tro hopp kärlek) on ruotsalaistaiteilija Eva Langen syyskuussa 2019 paljastettu veistos Helsingin Erottajan aukiolla Svenska Teaternin vieressä.
Taideteos koostuu neljästä graniitti- ja teräsveistoksesta. Sen pohjan graniitti on suomalaista Lieto Red -migmatiittia ja sen muut kiviosat ruotsalaista Bohus-graniittia.
Veistos on osa Kaksi maata - yksi tulevaisuus -hanketta, jossa Tukholmaan luotiin suomalaistaiteilijan taideteos ja Helsinkiin ruotsalaistaiteilijan taideteos. Teoksen vastakappale on Marja Kanervon teos Vuosi luvut, joka paljastettiin Tukholman Engelbrektsplanilla elokuussa 2017.
Taideteos kuuluu Helsingin taidemuseo HAMin kokoelmiin.
Tšagoda

Tšagoda (ven. Ча́года) on kaupunkimainen taajama ja Tšagodoštšan piirin hallinnollinen keskus Vologdan alueella Venäjällä. Se sijaitsee lähellä paikkaa, jossa Tšagoda ja Pes -joet yhtyvät Tšagodoštšajoeksi, 326 kilometriä Vologdasta länteen. Taajaman kautta kulkee Kabožan ja Podborovjen välinen rautatie. Asukkaita on 6 800 henkeä (vuonna 2009).
Paikkakunta on syntynyt vuonna 1926 rakennetun lasitehtaan yhteyteen. Vuonna 1932 siitä tuli kaupunkimainen taajama. Lasitehtaan lisäksi Tšagodassa toimii metsä- ja elintarviketeollisuutta. Taajamassa on lasten taidekoulu, piirin kulttuuritalo ja kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy Iskra (”Kipinä”).
Aiheesta muualla

Tšagodoštšan piirin sivusto (venäjäksi)
Tšagodan taajamalle omistettu sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2016

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2016 järjestettiin 2.–3. heinäkuuta Helsingissä.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Borgå Akilles | 40,88 | Viktor Kantele | Willem Kajander | Victor Fagerholm | Lauri Tuomilehto |
| 2. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 40,99 | Petteri Monni | Elmo Lakka | Juho Kaihlajärvi | Valtteri Ahtamo |
| 3. | Oulun Pyrintö | 41,00 | Jere Lehto | Jyri Kangasharju | Antti Kokkonen | Samuel Purola |
4 × 400 m
| 1. | Tampereen Pyrintö | 3.14,57 | Markus Koivula | Ville Aarnivala | Jaakko Laakso | Jani Koskela |
| 2. | Helsingfors IFK | 3.16,34 | Jevgeni Aleksandrov | Don-Zheni Ekoebve | Thomas Barrineau | Erik Back |
| 3. | Kenttäurheilijat -58 | 3.17,22 | Aapo Alenius | Tuomas Kaukolahti | Leo Uusimäki | Ville Lampinen |
4 × 800 m
| 1. | Lahden Ahkera | 7.38,97 | Hannu Granberg | Ossi Kekki | Martti Siikaluoma | Riku Marttinen |
| 2. | Turun Urheiluliitto | 7.39,42 | Elias Vuorinen | Joonas Lehtinen | Saku Lehikoinen | Marco Bertolotti |
| 3. | Kuopion Reipas | 7.46,09 | Ville Keskinen | Juho Pirskanen | Samu Mikkonen | Sami Hänninen |
4 × 1 500 m
| 1. | Lahden Ahkera | 15.53,03 | Hannu Granberg | Riku Marttinen | Martti Siikaluoma | Ossi Kekki |
| 2. | Turun Urheiluliitto | 16.10,14 | Niklas Lainto | Joonas Lehtinen | Kennedy Charicha | Marco Bertolotti |
| 3. | Espoon Tapiot | 16.17,90 | Henrik Kymäläinen | Tomi Lehto | Aleksi Uusipere | Tuomo Salonen |
3 × 3 000 m kävely
| 1. | Esbo IF | 37.32,02 | Mikko Ruokolainen | Eemeli Kiiski | Elmo Koivunen |  |
| 2. | Turun Weikot Yleisurheilu | 40.18,00 | Hugo Leppäsyrjä | Timo Viljanen | Aleksi Ojala |  |
| 3. | Keski-Uudenmaan Yleisurheilu | 42.52,95 | Jere Niemi | Aatu Komulainen | Jaakko Määttänen |  |
Yleisen sarjan mitalistit > Naiset

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Helsingfors IFK | 46,83 | Jasmin Showlah | Matilda Bogdanoff | Adelaide Jallow | Cecilia Sandell |
| 2. | Helsingin Kisa-Veikot | 47,17 | Ifeoma Chukwuma | Amira Chokairy | Sara Vorselman | Kamilla Nurminen |
| 3. | Keski-Uudenmaan Yleisurheilu | 47,86 | Rosanna Rajulin | Sanni Mahonen | Hanna Liukka | Eveliina Määttänen |
4 × 400 m
| 1. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 3.46,92 | Elisa Kirvesniemi | Minna Laukka | Emma Koistinen | Maria Valtanen |
| 2. | Veitsiluodon Kisaveikot | 3.52,18 | Ida Ravaska | Tiia Järvinen | Mette Baas | Erika Utriainen |
| 3. | Keski-Uudenmaan Yleisurheilu | 3.54,44 | Hanna Liukka | Katri Gauriloff | Milla Kelo | Eveliina Määttänen |
4 × 800 m
| 1. | IK Falken | 8.51,77 | Cecilia Långnabba | Karin Storbacka | Heidi Eriksson | Zenitha Eriksson |
| 2. | Turun Urheiluliitto | 8.58,15 | Amanda Virtanen | Silja Pelto-Piri | Venla Paunonen | Aino Paunonen |
| 3. | Helsingin Kisa-Veikot | 9.11,61 | Hilkka Kontro | Amira Chokairy | Moona Latvala | Rauha Buchwald |
3 × 3 000 m kävely
| 1. | Espoon Tapiot | 40.13,27 | Hele Haapaniemi | Enni Nurmi | Taika Nummi |  |
| 2. | Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 46.55,11 | Elisa Neuvonen | Sanna Neuvonen | Tiia Kuikka |  |
| 3. | Vihdin Viesti | 49.40,23 | Sanna Rajala | Maija-Liisa Mertanen | Sini Jussila |  |
Télimélé

| Télimélé |
| --- | --- |
 Télimélé
 Koordinaatit: 10.9032°N, 13.0329°W 
Valtio:  Guinea
Alue:  Kindian alue
Prefektuuri:  Télimélén prefektuuri
Väkiluku (2014):  24 761
 Prefektuurin ISO 3166-2 -koodi: GN-TE 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Télimélé on kaupunki ja prefektuurinsa hallintokeskus Guinean länsiosassa Kindian alueen Télimélén prefektuurissa. Sen asukasluku oli 24 761 (2014; vuonna 1996 asukkaita oli 11 091).
Kaupunki sijaitsee pääkaupunki Conakrystä linnuntietä 170 kilometriä pohjoiskoilliseen. Télimélé on risteyspaikka Kindian, Pitan, Gaoualin ja Bokéin kaupungeista saapuville maanteille. Télimélé on kauppapaikka Fouta Djallonin tasangon islaminuskoiselle fulaneille. Siellä myydään muun muassa karjaa, riisiä, hirssiä, ja appelsiineja. Paikkakunnalle myös kootaan seudulta pääkaupungin markkinoille myytäväksi lähtevät eläimet.
Aiheesta muualla

The Guinean town that overcame Ebola (Oct. 2014) (englanniksi) (who.int)
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2017

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2017 järjestettiin 8.–9. heinäkuuta Tampereella.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Borgå Akilles | 41,06 | Viktor Kantele | Willem Kajander | Victor Fagerholm | Lauri Tuomilehto |
| 2. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 41,29 | Ilari Manninen | Petteri Monni | Elmo Lakka | Juho Kaihlajärvi |
| 3. | Tampereen Pyrintö | 41,29 | Aleksi Kuusinen | Ville Aarnivala | Jani Koskela | Henri Mutanen |
4 × 400 m
| 1. | Kenttäurheilijat -58 | 3.14,82 | Aapo Alenius | Tuomas Kaukolahti | Leo Uusimäki | Ville Lampinen |
| 2. | Tampereen Pyrintö | 3.15,52 | Ville Aarnivala | Eemil Koso | Jaakko Laakso | Jani Koskela |
| 3. | Helsingfors IFK | 3.18,59 | Jevgeni Aleksandrov | Thomas Barrineau | Pekka Sinkkonen | Erik Back |
4 × 800 m
| 1. | IK Falken | 7.40,87 | Christoffer Envall | Jimmy Finnholm | Ville Borgmästars | Simon Haglund |
| 2. | Lahden Ahkera | 7.45,10 | Hannu Granberg | Wilho Hautala | Martti Siikaluoma | Janne Kanerva |
| 3. | Kenttäurheilijat -58 | 7.46,26 | Elias Jrad | Matthew Fox | Leo Uusimäki | Ville Lampinen |
4 × 1 500 m
| 1. | Turun Urheiluliitto | 16.00,67 | Joonas Lehtinen | Matti Rauma | Niklas Lainto | Robin Ryynänen |
| 2. | IK Falken | 16.02,01 | Kevin Sandell | Jimmy Finnholm | Ville Borgmästars | Simon Haglund |
| 3. | Lahden Ahkera | 16.03,74 | Lassi Kuva | Hannu Granberg | Wilho Hautala | Martti Siikaluoma |
3 × 3 000 m kävely
| 1. | Esbo IF | 39.01,97 | Elmo Koivunen | Mikko Ruokolainen | Eemeli Kiiski |  |
| 2. | Turun Weikot Yleisurheilu | 40.47,34 | Timo Viljanen | Hugo Leppäsyrjä | Aleksi Ojala |  |

Lähde
Yleisen sarjan mitalistit > Naiset

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 45,15 | Emmi Mäkinen | Hanna-Maari Latvala | Minna Laukka | Emma Koistinen |
| 2. | Helsingfors IFK | 46,79 | Pinja Pikkupeura | Jenna Jokela | Sanna Erkinheimo | Jasmin Showlah |
| 3. | Esbo IF | 47,15 | Salla Parviainen | Iida Kalliomäki | Kira Kytölä | Nadia Korkman |
4 × 400 m
| 1. | Helsingfors IFK | 3.42,39 | Pinja Pikkupeura | Sanna Erkinheimo | Nea Mattila | Viivi Lehikoinen |
| 2. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 3.43,98 | Heini Ikonen | Minna Laukka | Emma Koistinen | Maria Valtanen |
| 3. | Turun Urheiluliitto | 3.45,71 | Emma Hyvärinen | Viola Järvinen | Silja Pelto-Piri | Aino Paunonen |
4 × 800 m
| 1. | IK Falken | 8.48,97 | Sandra Eriksson | Karin Storbacka | Nathalie Blomqvist | Zenitha Eriksson |
| 2. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 9.03,07 | Siiri Rainio | Heini Ikonen | Elisa Kirvesniemi | Maria Valtanen |
| 3. | Turun Urheiluliitto | 9.03,59 | Laura Valli | Silja Pelto-Piri | Amanda Virtanen | Aino Paunonen |
3 × 3 000 m kävely
| 1. | Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 45.14,57 | Tiia Kuikka | Sanna Neuvonen | Elisa Neuvonen |  |
| 2. | Laitilan Jyske | 49.22,62 | Venla Laiho | Maria Antola | Jonna Voronkoff |  |
| 3. | Espoon Tapiot | 49.43,54 | Hele Haapaniemi | Ellen Seisto | Essi Kivelä |  |
Lähde
Uskokit

Uskokit (serb. ускоци, uskoci) olivat eteläslaavilaisia pakolaisia, jotka 1400-luvun lopulla asettuivat ensin Kroatiaan ja Bosniaan, sitten Dalmatian rannikolle, mieluiten Splitiin ja Senjiin, missä he muodostivat sotaisia ​​yhteisöjä, jotka usein auttoivat Itävaltaa Turkkia ja Unkaria vastaan. Kun tämä uskokien yhteisö oli hajotettu, sen jäännökset muodostivat Turkin vastaisen sotilasrajan perustan.
Aiheesta muualla

1911 Encyclopædia Britannica/Uskoks
Meyers Konversationslexikon, Uskoken
Ug

Ug tarkoittaa seuraavia:
Tuninter, IATA-koodi UG, lentoyhtiö
Uganda, ISO 3166-1 -koodi UG, valtio tai muu maantieteellinen alue
uiguuri, ISO 639-1 -koodi ug, kieli
underground metal, UG, metallimusiikki, jolla on vain pieni kuuntelijajoukko
Unternehmergesellschaft, UG, Saksan yrityslainsäädännössä määritelty rajavastuuyhtiön (GmbH) erityismuoto
UG-saattueet, toisessa maailmansodassa Yhdysvalloista Gibraltarille matkanneita saattueita.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ug”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tšaikovskin piiri

Tšaikovskin piiri Permin aluepiirin kartalla.
Tšaikovskin piiri (ven. Чайко́вский райо́н, Tšaikovski raion) on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1962 perustetun piirin pinta-ala on 2124 neliökilometriä. Asukkaita on 108 700 henkeä (vuonna 2009).
Tšaikovskin piiri sijaitsee Permin aluepiirin lounaisosassa Kaman muodostaman Votkinskin tekojärven rannalla. Pohjoisessa se rajoittuu Jelovon ja idässä Kujedan piireihin, etelässä Baškortostaniin ja lännessä Udmurtiaan. Pinta-alasta huomattava osa on metsää. Hyötykaivannaisia ovat öljy, savi, hiekka ja sora.
Piiriin kuuluu Tšaikovskin kaupunki ja 9 maalaiskuntaa: Alnjaš, Bolšoi Bukor, Foki, Markovo, Olhovka (keskuspaikka Prikamski), Sosnovo, Uralskoje, Vanki ja Zipunovo. Hallinnollinen keskus on Tšaikovski. Asutuskeskuksia on yhteensä 51.
Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 86,9 % venäläisiä, 4,8 % tataareja ja 2,8 % udmurtteja. Kaupunkiväestön osuus on 76 %.
Tšaikovskista on maantie- ja rautatieyhteys Permiin ja Iževskiin sekä Kazanin ja Jekaterinburgin väliselle radalle. Votkinskin vesivoimalaitoksen rakentamisesta alkunsa saanut kaupunki on huomattava teollisuuskeskus.
Piirissä toimii tekninen ja liikuntainstituutti, Permin teknisen yliopiston filiaali, ammattioppilaitoksia, kolme taidekoulua ja kaksi musiikkikoulua, kaksi lasten luomistyön keskusta, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia, kirjastolaitos, taidegalleria, teatteri, kotiseutumuseo ja kansatieteellinen museoalue. Paikallislehtenä ilmestyy Ogni Kamy (”Kaman valot”).
Seudulla on useita arkeologisia muistomerkkejä. Nähtävyyksiin kuuluu 1700-luvulta peräisin oleva vanhauskoisten pirtti Saigatkassa sekä Mihailovski zavodin aateliskartano.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tšaikovskin piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Aleksandrovsk • Barda • Berezniki • Berjozovka • Bolšaja Sosnova • Dobrjanka • Gainy • Gornozavodsk • Gremjatšinsk • Gubaha • Iljinski • Jelovo • Jurla • Jusva • Karagai • Kišert • Kizel • Kosa • Kotšovo • Krasnokamsk • Krasnovišersk • Kudymkar • Kudymkar • Kujeda • Kungur • Kungur • Lysva • Nytva • Ohansk • Oktjabrski • Orda • Osa • Otšor • Perm • Perm • Siva • Solikamsk • Solikamsk • Suksun • Tšaikovski • Tšastyje • Tšerdyn • Tšernuška • Tšusovoi • Uinskoje • Usolje • Vereštšagino • Zvjozdnyi
Vapaakauppa-alueet Euroopassa

EFTA (nykyinen)  entinen EFTA (nykyinen EU)
  CEFTA (nykyinen)  entinen CEFTA (nykyinen EU)
   BAFTA (entinen)
EU
  EFTA
  CEFTA
  CISFTA
  GUAM
Kauppajärjestöt Euroopassa BKT:n mukaan.
Tällä hetkellä Euroopassa on neljä monenkeskistä vapaakauppa-aluetta ja yksi entinen vapaakauppa-alue. Lisäksi valtioiden ja vapaakauppa-alueiden välillä on useita kahdenvälisiä vapaakauppasopimuksia ja jotkut valtiot kuuluvat useaan vapaakauppa-alueeseen.
EU

Euroopan unionin toiminta on vapaakauppa-aluetta laajempaa verrattuna edeltäjäänsä, Euroopan talousyhteisöön, joka aikoinaan perustettiin tulliliitoksi. EU:lla on vapaakauppasopimuksia eri tasoilla useimpien EU:hun kuulumattomien Euroopan maiden kanssa.
EU > Sisämarkkinat

EU muodostaa yhtenäismarkkinan kolmen EFTA-valtion kanssa Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen perusteella, ja neljännen EFTA-valtion - Sveitsin - kanssa kahdenvälisten sopimusten perusteella.
EU > Euroopan unionin tulliliitto

Euroopan unionin tulliliitto on tulliliitto, johon kuuluvat kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot, mukaan lukien useat EU:n ulkopuolista alueet: Akrotiri ja Dhekelia, Guernsey, Mansaari ja Jersey, Turkki, San Marino, Monaco ja Andorra. Valtioiden välisen vapaakaupan mahdollistamisen lisäksi tulliliitto määrittää yhteisen ulkoisen tariffin kaikille alueelle saapuville tavaroille.
EFTA

Euroopan vapaakauppajärjestö (EFTA) perustettiin vuonna 1960 Euroopan talousyhteisöön kuulumattomien seitsemän valtion yhteenliittymäksi. Nykyisin EFTAan kuuluu neljä maata: Islanti, Norja, Sveitsi ja Liechtenstein.
CEFTA

Rautaesiripun kaatumisen jälkeen tehtiin Keski-Euroopan vapaakauppasopimus (CEFTA) maiden vakauttamiseksi ja valmistamiseksi EU:n jäseniksi. EU:n laajentumisen myötä monet maat ovat liittyneet EU:hun.
CEFTA on laajentunut Etelä-Eurooppaan Länsi-Balkanille ja Moldovaan. CEFTA-maat ovat mahdollisia EU:n jäseniä, ja siksi EFTA on ainoa vapaakauppa-alue, jolla on pitkäaikainen tulevaisuus, koska jäsenmaissa ei ole välittömiä suunnitelmia muuttaa asemaansa. CEFTA voi kuitenkin saada uusia jäseniä nykyisen EU:n naapurimaista
CISFTA

Itsenäisten valtioiden yhteisö neuvotteli Itsenäisten valtioiden yhteisön vapaakauppa-alueesta vuodesta 1994, ja vuonna 2011 kahdeksan maata suostui luomaan vapaakauppa-alueen. Jäsenvaltiot ovat: Venäjä, Ukraina, Valko-Venäjä, Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan, Armenia ja Moldova. Lisäksi Valko-Venäjä, Kazakstan, Venäjä, Armenia ja Kirgisia muodostavat Euraasian talousliiton, joka on tulliliitto ja yhtenäismarkkina-alue.
Entiset vapaakauppa-alueet > BAFTA

Baltian vapaakauppa-alue perustui Viron, Latvian ja Liettuan väliseen sopimukseen vuosina 1994–2004.
BAFTA perustettiin auttamaan maita valmistautumaan liittymään EU:in. BAFTA luotiin ennemmin EU:n aloitteesta kuin Baltian maiden halusta käydä kauppaa keskenään; ne olivat kiinnostuneempia pääsemään muun Euroopan markkinoille.
BAFTA-sopimus allekirjoitettiin 13. syyskuuta 1993, ja se tuli voimaan 1. huhtikuuta 1994. Sopimusta laajennettiin 1. tammikuuta 1997 koskemaan maataloustuotteiden kauppaa. 1. toukokuuta 2004 kaikki kolme valtiota liittyivät Euroopan unioniin, ja BAFTA lakkasi olemasta.
BAFTA oli osa kolmen maan laajempaa yhteistyötä Baltian yleiskokouksen puitteissa - Pohjoismaiden neuvoston mallin mukaan. Vapaakauppa-alueen lisäksi maat muodostivat yhteisen viisumialueen. Maiden johtajat tapaavat yhä säännöllisesti, mutta kokoontumiset keskittyvät kansainvälisiin kysymyksiin, kuten taloudelliseen kehitykseen ja sotilaalliseen yhteistyöhön Venäjän läheisyydessä.
EU:n sisämarkkina-alue.
EU:n tulliliitto.
Euroopan vapaakauppajärjestö.
CISFTA vapaakauppa-alue
BAFTA-vapaakauppa-alue.
Uudet kymmenen käskyä

| Uudet kymmenen käskyä Stam1na |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Music-Bros-studiolla, Imatralla helmi–huhtikuussa 2006
 Julkaistu: 10. toukokuuta 2006
 Tuottaja(t): Stam1na ja Miitri Aaltonen
 Tyylilaji: thrash metal
 Kesto: 47.51
 Levy-yhtiö: Sakara Records
Stam1nan muut julkaisut
| Stam1na 2005 | Uudet kymmenen käskyä 2006 | Raja 2008 |
Uudet kymmenen käskyä on lemiläisen Stam1na-yhtyeen toinen studioalbumi, joka julkaistiin 10. toukokuuta 2006 Sakara Records -levy-yhtiön kautta. Se on seuraaja vuotta aiemmin julkaistulle, yhtyeen nimeä kantaneelle debyyttialbumille, ja nauhoitettiin Miitri Aaltosen avustuksella helmi- ja huhtikuun 2006 välisenä aikana Imatran Music-Bros-studiolla. Sitten debyyttialbumin yhtyeeseen on liittynyt vakituiseksi basistiksi aiemmilla kiertueilla sessiojäsenenä mukana ollut Kai-Pekka Kangasmäki. Uudet kymmenen käskyä valittiin YleX:n viikon 19 albumiksi, ja nousi ensimmäisellä julkaisun jälkeisellä viikollaan Suomen albumilistan sijalle kolme. Albumi palkittiin vuoden 2006 metallialbumina Emma-gaalassa 10. maaliskuuta 2007 ja kultalevyllä kesäkuussa 2008.
Albumin sävellyksestä vastasivat laulaja-kitaristi Antti Hyyrynen ja soolokitaristi Pekka Olkkonen, sanoituksesta Hyyrynen ja sovituksesta yhtye yhdessä. Kappaleet syntyivät julkaisua edeltäneen vuoden aikana, ja ne ovat yleisilmeeltään debyyttialbumia synkempiä ja raskaampia. "Edessäni"-kappaleesta julkaistiin 28. huhtikuuta 2006 vain Internetissä digitaalisessa muodossa kaupan ollut single sekä kuvattiin musiikkivideo, jonka ohjasi Medialouhoksen Jouni Kallio. Albumin toinen single ja musiikkivideo kappaleesta "Likainen parketti" julkaistiin 27. syyskuuta 2006. Videon ohjasi Tuomas Petsalo. "Viisi laukausta päähän" -kappaleessa vierailevat Viikatteen Kaarle Viikate, Mokoman Tuomo Saikkonen, Diablon Rainer Nygård ja Kotiteollisuuden Jouni Hynynen.
Albumin julkaisukonsertti järjestettiin yhtyeen kotikunnan Lemin Tapiola-talossa virallista julkaisupäivää edeltäneenä perjantaina. Albumin julkaisua seurasivat kiertueet Kunnon menoa keväällä 2006, Alaha Skargeli rohjustaa kesällä 2006 sekä Kynnetyt pellot ja Sakara Tour syksyllä 2006.
Yhtyeen kokoonpano albumilla

Antti Hyyrynen – laulu, taustalaulu, kitara
Kai-Pekka Kangasmäki – bassokitara, taustalaulu
Pekka Olkkonen – soolokitara
Teppo Velin – rummut
Yhtyeen kokoonpano albumilla > Vierailijat

Kaarle Viikate, Tuomo Saikkonen, Rainer Nygård ja Jouni Hynynen – laulu kappaleessa "Viisi laukausta päähän"
Emil Lähteenmäki – kosketinsoittimet
Sami Kujala – taustalaulu
Kappaleet

Kaikki sanoitukset Antti Hyyrynen. Kaikki sovitukset Stam1na.
Uudet kymmenen käskyä – 4.42 (säv. Hyyrynen)
Merestä maalle – 4.02 (säv. Olkkonen)
Edessäni – 4.11 (säv. Olkkonen)
Viisi laukausta päähän – 3.51 (säv. Olkkonen)
Vapaa maa – 4.43 (säv. Olkkonen, Hyyrynen)
Lapsus – 3.48 (säv. Hyyrynen)
Paperinukke – 4.03 (säv. Hyyrynen)
Suhdeluku – 3.41 (säv. Olkkonen, Hyyrynen)
Likainen parketti – 4.45 (säv. Hyyrynen)
Ovi – 4.44 (säv. Hyyrynen)
Kaksi reittiä, yksi suunta – 5.23 (säv. Olkkonen)
Rikos ihmisyyttä vastaan — 3.36 (säv. Hyyrynen) (alun perin yksittäisenä kappaleena julkaistu. Lisätty myöhemmin uudelleenjulkaisun yhetydessä)
Singlet > Edessäni

"Edessäni" – 04:11
Julkaistiin 28. huhtikuuta 2006 ainoastaan Internetistä ladattavana digisinglenä. Kappaleesta on kuvattu myös musiikkivideo.
Singlet > Likainen parketti

"Likainen parketti (leikattu versio)" – 03:57
"Rikos ihmisyyttä vastaan" – 03:36
Julkaistiin 27. syyskuuta 2006 1 000 kappaleen rajoitettuna painoksena. Nousi ensimmäisellä julkaisun jälkeisellä viikolla Suomen singlelistan ykköseksi. Kappaleesta Likainen parketti on kuvattu myös musiikkivideo.
Aiheesta muualla

Stam1nan virallinen sivusto
Uudet kymmenen käskyä Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Uudet kymmenen käskyä Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Aiheesta muualla > Levyarviot

Desibeli.net (4,5/5)
Helsingin Sanomat (5/5)
Imperiumi.net (Arkistoitu – Internet Archive) (10/10)
Mesta.net (Arkistoitu – Internet Archive) (4/5)
Noise.fi (4/5)
Soundi:
Aiheesta muualla > Haastattelut

Mesta.net (Arkistoitu – Internet Archive)
↑  Antti Mattila: Stam1na: Uudet kymmenen käskyä Soundi.  5/2006. Viitattu 19.3.2023.
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2020

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2020 järjestettiin 12.–13. syyskuuta Kotkan Karhulassa. Kilpailujen järjestävinä seuroina olivat Karhulan Katajaiset ja Karhulan Urheilijat.