stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vihti
Historia

Vihdin alueen varhaisimmat ihmiset olivat vesiteitse saapuneita myöhäiskivikauden metsästäjiä. Ihmiset asettuivat asumaan Hiidenveden rannoille ja Vanjoen laaksoon. Myöhemmällä esihistoriallisella ajalla asutuksia oli Hiidenveden etelärannalla, josta osoituksena ovat useat kivihaudat. Pronssikautisesta asutuksesta osoituksena ovat miekkalöydökset ja alueella asui myös rautakautista väestöä. Merkittävämpää asututusta kunnan alueelle syntyi keskiajalla erityisesti Hiidenveden koilliselle alueelle.
Keskiajalla perustettiin Vihdin seurakunta. Vanhimmat merkinnät ovat vuodelta 1433, mutta ensimmäinen kirkkoherra nimitettiin vuonna 1507. Hallinnollinen ja kirkollinen keskus sijoittui Niuhalan kylään, jonne rakennettiin Pyhän Birgitan kirkko. Muita keskeisiä kyliä olivat Vanhala ja Suksela. Maanviljely hallitsi maataloutta, minkä ohella harjoitettiin myös karjankasvatusta, metsästystä ja kalastusta. Alue vaurastui varhain ja Vihdin alue oli 1500-luvun lopulla huomattavan laaja.
1600- ja 1700-luvulla alueelle perustettiin useita suurtiloja, joista muodostui aateliskartanoita. Kartanot pyrkivät nostamaan maatalouden tuottavuutta ja alueelle perustettiin useita sahoja ja höyläämöitä. Suurtilojen yhteyteen alueelle syntyi lukuisia torppia, joita oli vuonna 1850 lähes 500. Nykyinen Vihdin kirkko rakennettiin 1772. Puutavarakaupan ja käsityöläisammattien nousun myötä alueen elinkeinot monipuolistuivat mikä johti alueen huomattavaan kasvuun. Maataloudessa merkittävimpiä vaiheita olivat lainajyvästön perustaminen 1750 sekä Hiidenveden laskut 1840- ja 1860-luvuilla. Vuonna 1845 Vihdin alueella oli viisi erioikeuksia nauttivaa sahaa.
1800-luvun jälkipuolella alkoi teollistuminen, josta osa liittyi maatalouteen. Vuosisadan vaihteessa perustettiin osuusmeijeri ja osuuskunnan teurastamo 1930-luvulla. Raideyhteys Hangon ja Hyvinkään suuntiin valmistui 1873.  Olkkalassa ja Ojakkalassa valmistettiin muun muassa sahatavaraa, lasia, tiiliä, vaneria ja kalkkikiveä. Ojakkalasta Olkkalan teollisuuslaitoksille johtava raideyhteys avattiin 1911. Samoihin aikoihin yhteiskunnallinen elämä vilkastui koulujen, säästöpankin, vanhainkodin ja sairaalan perustamisen myötä.
Vihdin maataloudessa alkoi suuri muutos vuodesta 1918 aina 1940- ja 1950-luvuille. Suurtilavaltainen Vihti muuttui pientilavaltaiseksi pitäjäksi, kun torpat saivat oikeuden lunastaa vuokra-alueitaan. Sotien jälkeen Vihtiin asutettiin siirtokarjalaista maanviljelijäväestöä. Vihdin ensimmäinen kunnanjohtaja valittiin 17. toukokuuta 1965.
Historia > Kehitys toisen maailmansodan jälkeen

Vihdin teollisuus on kehittynyt rautatien tulon, talvisodan aikana rakennetun Nummelan lentokentän rakentamisen sekä liikenneyhteyksien paranemisen myötä. Vihdin taajamat ja hajarakentaminen ovat kasvaneet 1960-luvun alusta lähtien. Nummelasta kehittyi Vihdin nopeimmin laajeneva taajama-alue ja 2000-luvulla Nummelasta muodostui myös kunnan hallinnollinen keskus. Suurelta osin Vihdin alueella sijaitseva Nuuksion kansallispuisto perustettiin vuonna 1994.
Maantiede ja luonto > Pinnanmuodot ja maaperä

Vihti on korkeussuhteiltaan hyvin vaihtelevaa aluetta. Monin paikoin kalliokumpareet kohoavat yli 100 metriä ympäristöään korkeammalle. Konianvuoren alue on Vihdin jylhintä seutua. Korkeimpia kohtia ovat Karkkilan rajalla sijaitseva Männistönmäki (157,5 m) ja Rokokallio Moksjärveltä koilliseen.
Vihdin kallioperä on rikkonaista ja vaihtelevaa, sillä aluetta halkovat lukuisat murroslinjat. Yleisimmät maalajit ovat savi ja hiesu, joita on kertynyt murtumalaaksoihin ja järvien rannoille. Suurimmat viljavainiot ovat Jokikunnan ja Haimoon seuduilla. Kuntaa halkoo lounaasta koilliseen Lohjanharju, joka muodostaa Nummelassa laajoja sora- ja hiekkakenttiä. Hiidenveden luona Lohjanharju kohoaa korkeimmillaan 80 metriä järven pintaa korkeammalle.
Maantiede ja luonto > Vesistöt

Vihdin suurimmat järvet ovat Hiidenvesi ja Enäjärvi. Näiden lisäksi merkittäviä järviä ovat Vihtijärvi, Poikkipuoliainen, Palojärvi ja Averia. Kaikkiaan Vihdissä on 85 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Vihdin vesistöt jakautuvat neljään eri vesistöalueeseen. Hiidenvesi ja siihen laskevat Vanjoki, Vihtijoki ja lukuisat pienemmät joet kuuluvat Karjaanjoen vesistöön. Vihdin kirkonkylä sijaitsee Hiidenveden rannalla. Enäjärvi, Poikkipuoliainen, Tervalampi, Huhmari ja Palojärvi sekä näiden itäpuolelle jäävä pienten järvien sävyttämä metsäseutu kuuluvat Siuntionjoen vesistöalueeseen.
Vihdin kaakkoisosan pienet järvet laskevat Nuuksion Pitkäjärveen ja kuuluvat ja kuuluvat Mankinjoen vesistöön. Samaan vesistöön kuuluvat myös Siikajärven luoteispuolen vähäiset vesistöt. Vihdin itäosan Hangasjoki ja Härkälänjoki sekä Salmijärvi, Otalampi ja Tuohilampi kuuluvat Vantaanjoen vesistöön.
Maantiede ja luonto > Ilmasto

Vihdin ilmastolle ominaista on lyhyt ja leuto talvi sekä suhteellisen pitkä kasvukausi. Vihti sijaitsee mantereisen ja merellisen ilmaston välivyöhykkeellä, jossa lämpötilat ja sademäärät voivat vaihdella. Vihdin kylmin kuukausi, helmikuu, jää noin –5,5 asteen vaiheille. Lämpimin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskilämpötila on noin 17 astetta. Vihdin sademäärä 681 mm kuuluu Uudenmaan alueella korkeimpiin lukuihin.  Sateiden määrät jakautuvat melko tasiasesti eri vuodenajoille, mutta sateisinta aikaa on kuitenkin syksy.
Pakkasennätys on helmikuussa 1985 mitattu −41,7 °C ja lämpöennätys +33,8 °C, joka mitattiin heinäkuussa 2010.
Maantiede ja luonto > Kasvillisuus

Vihdin kasvillisuus on suotuisan ilmaston ansiosta rehevää. Vihdin yleisin metsätyyppi on muun Länsi-Uudenmaan tavoin käenkaali-mustikkatyyppi. Viljelykseen soveltuvat alueet on yleisesti raivattu pelloiksi, mutta paikoin on jäljellä myös lehtoja ja lehtomaisia metsiä. Alueen maisemaan kuuluvat myös järvenrantojen vhemaat tervaleppäkasvustot ja harjualueiden kuivat mäntykankaat.
Kylät

Vihdin kunnassa on neljä taajamaa sekä 13 kylää. Vihdin hallinnollinen ja taloudellinen keskus on Nummela, jossa asuu noin 15 000 asukasta eli 50,6 prosenttia kunnan asukkaista. Vihdin kirkonkylässä asuu noin 3 300 asukasta eli 11,5 prosenttia kunnan asukkaista. Ojakkalassa asuu noin 1 400 asukasta  eli noin 5 prosenttia kunnan asukkaista ja Otalammella noin 1 100 asukasta eli noin 4 prosenttia kunnan asukkaista. Noin kolmannes kunnan väestöstä asuu maaseudulla. Vihdin kirkonkylän historia juontaa juurensa keskiajalle, kun taas Nummela, Ojakkala ja Otalampi sijaitsevat Hanko–Hyvinkää -raideyhteyden varrella. Nummelan taajama on syntynyt Hanko–Hyvinkää-rautatien varrelle vuonna 1873 perustetun Vihdin rautatieaseman ympärille.
Kunnan suunnittelussa pyritään kehittämään aluetta osana Helsingin metropolialuetta kehittäen Vihdin ominaispiirteitä, kuten laajoja maaseutumaisia alueita ja elinvoimaisia kyliä. Asutuksen painopiste on siirtynyt viime vuosikymmeninä Vihdin eteläiselle alueelle. Nummelan alueella kehitetään erityisesti Etelä-Nummelan aluetta, jonka alueelle suunnitellaan Länsirataa ja tämän yhteyteen uutta rautatieasemaa. Aseman läheisyyteen on rakennettu uusi yritysalue, johon sijoitetaan Microsoftin datakeskus. Etelä-Nummelan alueelle on rakennettu myös koulukeskus ja liikuntapuisto.
Vihdin kyliä ovat Haimoo, Herrakunta, Huhmari–Palojärvi, Irjala–Pääkslahti, Jokikunta, Moksi, Oinasjoki, Olkkala, Selki, Tervalampi, Vanjärvi, Vesikansa ja Vihtijärvi. Vuoteen 2014 asti voimassaolleessa maarekisterijaossa Vihdin alueelle nimettiin 55 kylää. Rekisterikyliä koskevat kylärajat eivät ole enää käytössä.
Väestö > Väestörakenne

Vihti on asukasluvultaan Suomen 37. suurin kunta. Vihdin asukasluku oli vuoden 2023 lopussa 28 812 asukasta, mikä on 1,6 prosenttia Uudenmaan maakunnan asukasluvusta. Vihdin väkiluku on kasvanut 1990-luvulta aina 2020-luvun alkuun saakka. Vihdin väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2021 lopussa 61,7 prosenttia, mikä on noin 9,6 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Uudellamaalla keskimäärin. Alle 15-vuotiaita Vihdin väestöstä on 16,9 prosenttia. Työikäisiä Vihdissä on 67,4 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 15,7 prosenttia. Vieraskielistä väestöä Vihdissä oli vuonna 2021 yhteensä 1 835 eli 6,3 prosenttia kunnan asukkaista.
Väestö > Väkiluvun kehitys

Vihti on Helsingin seudun kehyskunta, jonne muiden kehyskuntien tapaan on 2000-luvulla muuttanut paljon etenkin lapsiperheitä, ja jonka väkiluku on kasvanut jatkuvasti. Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys aikavälillä 1749–2020 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2024 tilanteen mukainen.
| Vihdin väestönkehitys 1749–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1749 | 1749 |    | 1 043 | 1 043 |
| 1850 | 1850 |    | 5 376 | 5 376 |
| 1950 | 1950 |    | 11 003 | 11 003 |
| 1980 | 1980 |    | 16 871 | 16 871 |
| 1985 | 1985 |    | 19 267 | 19 267 |
| 1990 | 1990 |    | 21 648 | 21 648 |
| 1995 | 1995 |    | 22 895 | 22 895 |
| 2000 | 2000 |    | 23 858 | 23 858 |
| 2005 | 2005 |    | 25 935 | 25 935 |
| 2010 | 2010 |    | 28 311 | 28 311 |
| 2015 | 2015 |    | 28 919 | 28 919 |
| 2020 | 2020 |    | 29 160 | 29 160 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Kieli ja etnisyys

Vihdin väestöstä oli vuonna 2023 suomenkielisiä 91,4 prosenttia, ruotsinkielisiä 1,7 prosenttia ja vieraskielisiä 6,9 prosenttia. Vihdissä asui vuoden 2023 lopussa 1 543 ulkomaan kansalaista, mikä on 5,4 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on virolaiset, joita asuu Vihdissä 715 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat ukrainalaiset (121) ja venäläiset (93).
Väestö > Uskonto

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntiin kuului Vihdissä vuoden 2023 lopussa 18 351 jäsentä, mikä on 63,7 % koko Vihdin asukasluvusta, kun koko maan keskiarvo oli 63,5 %. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Vihdissä toimii Espoon hiippakuntaan kuuluva Vihdin seurakunta. Kirkon herätysliikkeistä Vihdissä toimii Uudenmaan Kansanlähetys, joka järjestää säännöllistä toimintaa seurakunnan tiloissa.
Vapaakirkollisten liikkeiden piirissä Vihdissä toimii useita seurakuntia. Suomen Vapaakirkkoon kuuluu Vihdin vapaaseurakunta. Helluntaiherätyksen piirissä toimii noin 170 jäsenen itsenäinen Nummelan helluntaiseurakunta. Adventismin piirissä vaikuttavat vuonna 1976 perustettu Hopeaniemen adventtiseurakunta sekä vuonna 2000 perustettu Nummelan adventtiseurakunta Sykkivä sydän. Adventistit ovat vastanneet Vihdissä myös Hopeaniemen kuntoutumiskeskuksen toiminnasta. Nykyisin adventtiseurakunta hallinnoi Kopun kartanoa, jossa toimii Kopun toimintakeskus.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Vihdin alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta. Ortodoksisella seurakunnalla on Nummelassa Jumalansynnyttäjän Neitseen Marian syntymän rukoushuone. Katolisen kirkon piirissä Vihti kuuluu Helsingin Pyhän Marian seurakunnan toiminta-alueeesen.
Talous

Vihdin työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (2.4%)
Jalostus (24.3%)
Palvelusektori (71.2%)
Muut sektorit (2.1%)
Talousalueena Vihti kuuluu Helsingin seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 60 189 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa suurempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa kuudenneksi suurin.
Vihdissä oli vuonna 2022 yhteensä 7998 työpaikkaa ja kunnassa asui 13 538 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 37,2 prosenttia. Vihdin työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 71,2 prosenttia, jalostuksen 24,3 prosenttia ja alkutuotannon 2,4 prosenttia.
Kunnan työpaikkaomavaraisuus on 59,1 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 81,4 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 7,5 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Vihdissä on 113,6 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Yritykset

Vihdin suurimmat toimialat yritysten lukumäärän mukaan ovat rakennuspalvelut, kiinteistöpalvelut ja konsultointi. Vihdin viisi suurinta yksityistä työnantajaa ovat Parma (594), Lankapaja (157), Teknoma (71), Doka Finland (56) ja Muotolevy (53). Liikevaihdoltaan suurimmat yritykset ovat Parma, Lankapaja, K-Citymarket Vihti Nummela, Consolis ja Muotolevy.
Kuntien ja yrittäjien yhteistyötä sekä kuntakohtaista elinkeinopolitiikkaa mittaavassa kuntabarometrissä Vihti on sijoittunut vuosina 2020–2024 keskikokoisten kuntien joukossa toiseksi alimpaan neljännekseen sijalle 55. Yrittäjien antama kokonaisarvosana Vihdille on 2,92.
Talous > Julkistalous

Vihdin kunnan verotuloilla ja valtionosuuksilla rahoitettava toimintakate oli vuonna 2023 yli 57 miljoonaa euroa. Vihdin kunnallisveroprosentti on 7,80 prosenttia vuonna 2025. Vihdin viisi suurinta yhteisöveron maksajaa olivat vuonna 2022 Lankapaja, Esbecon, Vihti Resort, Vihdin Kuumasinkitys sekä Stokvis Tapes, joista kaikki maksoivat yli miljoona euroa yhteisöveroa vuodessa.
Kulttuuri

Vihdin kunnankirjaston toimipisteitä ovat Vihdin pääkirjasto, Vihdin kirkonkylän kirjasto ja kirjastoauto. Tämän lisäksi on tarjolla Lukki-kirjastokimpan verkkokirjasto. Vihdissä on kunnan ylläpitämä Vihdin museo sekä useita kotimuseoita kuten Salmelan rusthollimuseo ja Koiviston museomäki. Vihdissä toimii yksi harrastajateatteri, Vihdin teatteri, ja useita harrastajakuoroja kuten Vihdin viihdekuoro, Vihdin kamarikuoro, Hiiden laulu, Nummelan naiskuoro, Vihtijärven kappelikuoro, Vihdin miehet ja tyttökuoro Piritat.
Kulttuuri > Murre

Vihdin alueella puhutun kielen perustana on Länsi-Uudenmaan murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden itäryhmään. Vihdissä puhuttua murretta kutsutaan Vihdin murteeksi. Samaan murrealueeseen kuuluvat myös Karkkila ja Lohja. Vihti on aikaisemmin ollut kaksikielinen pitäjä, mikä näkyy murteessa. Nuoria ruotsalaisia sanoja on paljon. Vihdin murteelle tunnusomaisena piirteenä on pidetty painottomain tavujen i-lopuisten diftongien säilymistä. Nykyisessä murteessa ovat yleisiä. myös -oi ja -ei -loppuiset nominit.
Kulttuuri > Perinnekulttuuri

Vihdin kansallispuku on suunniteltu vuonna 1956 ja malli on viimeistelty vuonna 1997. Puvun suunnittelija on Tyyni Vahter. Vihdin puvun pohjana on 1800-luvun alkua kuvasta länsiuusmaalainen asu. Hameen malli on Länsi-Suomesta ja siinä on punaraidallista ja keltaraidallista kangasta. Esiliina ja paita pohjautuvat Askolan malliin. Liivi, tasku, pirtanauha ja hopeariipus ovat uusimaalaisia. Vihdin miesten puku on suunniteltu vuonna 2000. Kapearaitaisen liivin päävärit ovat vihreä ja punainen, höysteenä tummaa sinistä, vaaleanpunaista ja ruskeaa.
Kulttuuri > Tapahtumat

Joka vuosi toistuvia tapahtumia Vihdissä ovat:
Vihti-päivät ja Wuosisatamarkkinat
Päivölän kirjallisuuspäivät
Vihdin kirkonkylän Juhannusjuhla
Tellus Fest
Yöjalka Fest
Vappuvaellus
Viljonpäivän konsertti
Averian maraton
Hiiden Hurmos
Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Vihdissä vuonna 1988. Evankelisuuden evankeliumijuhla järjestettiin Vihdissä vuonna 1996.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Vihti kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Perunanviljelyn yleistyttyä perunaa on hyödynnetty laajasti. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet. Vihdin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla fläskpannukakku, sallaatti ja paistetut silakat. Perunapuuro tunnetaan Vihdin seudulla nimellä melakkapuuro.
Virkistys > Urheilu

Vihdin menestynein urheiluseura on Vihdin Pallon pesäpalloseura. ViPa:n naiset ovat voittaneet Suomen mestaruuden vuonna 1998 ja useita SM-mitaleja 1990-luvulla. ViPa pelaa kotiottelunsa Hiidenkirnussa. Jalkapallossa Vihdin suurin seura on Nummelan Palloseura. NuPS pelaa kotiottelunsa Kuoppanummen nurmella Nummelassa.
Yleisurheilun ja hiihdon parissa Vihdissä toimii keskusurheiluseura Vihdin Viesti, johon kuuluu jäseninä useita paikallisseuroja. Yleisurheilukentät sijaitsevat Nummelassa ja Vihdin kirkonkylällä. Vihdin menestyneimpiä urheilijoita ovat kestävyysjuoksun olympiavoittaja Teodor Koskenniemi, maailmanmestari ja olympiamitalistiuimari Jani Sievinen, maailmanmestarisuunnistajat Kari Sallinen ja Jani Lakanen, hiihtosuunnistuksen maailmanmestari Raili Sallinen sekä NHL-jääkiekkoilija Eeli Tolvanen.
Virkistys > Retkeily

Vihdin alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Merkittävin kohde on Nuuksion kansallispuisto, joka sijaitsee pääosin Vihdin alueella. Muita Vihdin alueella sijaitsevia kohteita ovat muun muassa Nummelanportin kosteikkopuisto Nummelassa, Salmen ulkoilualue ja Etelälahden leirintäalue Otalammella, Palakosken virkistysalue, Vanjärven lintutorni ja uimaranta sekä Patterinmäen linnoitteet. Kunnan pohjoisosassa sijaitsevat Konian luonnonsuojelualue, hiidenkirnu, Moksjärvi ja Rokokallio.
Vihdin alueen luontoreittejä ovat muun muassa Klassarinkierros, Kirnunkierros, Puumanninpolku, Tyrynmutka ja Laukkakallionlenkki, Hiipunlenkki sekä Mustakellarinlenkki. Otalammella kulkevat Kartanotontun kierros, Paavonpolku sekä Tapion taival. Vihdin alueella sijaitsevia reittejä ovat myös Pääkslahden patikkareitit ja luontopolku sekä pohjoisosissa kulkevat Henrikinpolku ja Rokon kierros.
Liikenneyhteydet

Vihti sijaitsee Turkuun johtavan valtatie 1 eli E18-tien, Poriin johtavan valtatie 2 sekä Hanko-Hyvinkää-tien eli valtatie 25 solmukohdassa Helsingin luoteispuolella ja Lohjan koillispuolella. Matka Helsinkiin kestää Vihdin suurimmasta taajamasta Nummelasta noin 45 minuuttia.
Julkinen liikenne Vihdissä perustuu bussiyhteyksiin. Nummelasta Helsinkiin pääsee arkiaamuisin ja Helsingistä Nummelaan iltapäivisin 15 minuutin välein. Bussiliikennettä on myös kunnan sisällä ja Lohjan sekä Karkkilan suuntaan, eniten arkisin kouluvuoden aikana. Raideyhteys on Hanko–Riihimäki-radalle, jolla liikennöi tavarajunia. Nummelan rautatieasemalla tai Selin rautatieasemalla ei ole henkilöliikennettä.
Nummelaan rakennettiin lentokenttä välirauhan aikaan. Se oli sotilaskäytössä sota-ajan ja on 1950-luvulta alkaen ollut vilkas harrasteilmailun, erityisesti purjelennon, tukipaikka. Kenttä rakennettiin Nummelanharjulle, ja sen ympäristössä on vielä runsaasti sodanaikaisia juoksuhautoja ja lentokoneiden suojapaikkoja. Talvisin kentälle jäädytetään matkaluistelurata.
Liikenneyhteydet > Etäisyyksiä Vihdistä

Forssa 60 km
Helsinki 52 km
Hyvinkää 45 km
Karkkila 15 km
Lohja 20 km
Pori 190 km
Salo 85 km
Turku 135 km
Hallinto ja politiikka > Valtionhallinto

Länsi-Uudenmaan oikeusaputoimistolla ja Kansaneläkelaitoksella on Nummelassa omat palvelupisteet. Vihdin asevelvollisten asionnista vastaa Uudenmaan aluetoimisto. Sisäisestä turvallisuudesta Vihdissä vastaa Länsi-Uudenmaan poliisilaitos. Vihti kuuluu Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen sekä Etelä-Suomen aluehallintoviraston toiminta-alueeseen.
Hallinto ja politiikka > Hyvinvointialue

Julkisten terveys-, sosiaali- ja pelastuspalveluiden osalta Vihti kuuluu Länsi-Uudenmaan hyvinvointialueeseen. Hyvinvointialueella on Vihdin alueella Nummelan terveysasema. Vihdissä toimii myös Vihdin ja Karkkilan yhteinen perhepalvelukeskus. Neuvolatoiminnasta vastaavat Pajuniityn ja Myrskylänmäen neuvolat. Vammaispalveluiden osalta Vihdissä toimii viisi yksikköä: Lilliputin lyhytaikainen asuminen, Männikön asumispalvelut, Enärannan asumispalvelut, Vihdin ryhmäkoti Rillikoti sekä Lankilan päiväaikainen toiminta. Palveluasumisen osalta Vihdissä toimii seitsemän yksityistä hoivakotia. Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksella on kunnassa Nummelan paloasema.
Hallinto ja politiikka > Kunnallinen päätöksenteko

Vihdin kunnanjohtajana on toiminut vuodesta 2018 Erkki Eerola. Ylintä päätösvaltaa Vihdin kunnassa käyttää 43-jäseninen kunnanvaltuusto. Kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimii Eerikki Viljanen (kesk.), 1. varapuheenjohtajana Heidi Nieminen (sd.) ja 2. varapuheenjohtajana Tuija Sundberg (kok.)
Kunnan hallintoa johtaa 9-jäseninen kunnanhallitus. Kunnanhallituksen puheenjohtajana toimii Leevi Pursiainen (kok.), 1. varapuheenjohtajana Veli-Matti Laitinen (ps.) ja 2. varapuheenjohtajana Anu Rajajärvi (sd.). Vihdin kunnassa toimivia lautakuntia ovat elinvoimalautakunta, sivistyslautakunta ja ympäristölautakunta. Lakisääteisiä lautakuntia ovat keskusvaalilautakunta sekä tarkastuslautakunta. Lautakuntien lisäksi Vihdin kunnassa toimii vuonna 1997 perustettu nuorisovaltuusto, vanhusneuvosto ja vammaisneuvosto.
Hallinto ja politiikka > Vaalit

Vuonna 2008 Kauniaisten, Vihdin ja Karkkilan vaaleissa kokeiltiin sähköistä äänestystä. Käytetyn järjestelmän ongelmat johtivat lukuisiin valituksiin, jotka lopulta johtivat korkeimman hallinto-oikeuden määräykseen uusia vaalit. Vaalit uusittiin 6. syyskuuta 2009.
Vaalikaudelle 2023–2027 Vihdistä valittiin yksi kansanedustaja: Keskustan Eerikki Viljanen. Viljanen on toiminut kansanedustajana aikaisemmin kaudella 2015–2019.
Hallinto ja politiikka > Kunnanjohtajat

| --- | --- |

Risto Leinonen: 1965–1992
Marketta Kokkonen: 1992–1995
Arno Miettinen: 1995–2005
Petri Härkönen: 2005–2008
Kimmo Jarva: 2008–2011
Sami Miettinen: 2012–2018
Erkki Eerola: 2018–
Hallinto ja politiikka > Ystävyyskunnat

Vihdin kunnan ystävyyskuntia ovat:
Norrtälje, Ruotsi
Otepää, Viro
Sel, Norja
Slagelse, Tanska
Tunnettuja paikkoja > Luontokohteita

Nuuksion kansallispuisto sijaitsee suurimmaksi osaksi Vihdin alueella
Konianvuori
Rokokallio
Salmen ulkoilualue
Tunnettuja paikkoja > Kulttuurinähtävyyksiä

Olkkalan kartano
Pyhän Birgitan kirkon rauniot
Vihdin kirkko
Tunnettuja paikkoja > Muuta

Nummelan lentokenttä
Vihti Ski Center, laskettelukeskus
Tunnettuja paikkoja > Kartanoita

Vihdin huomattavimpia kartanoita ovat Härkälä, Irjala, Kirvelä, Kotkaniemi, Kourla, Lahnus, Olkkala, Salmi, Suontaan Hovi, Tervalampi, Hiiskula, Vanjärvi ja Tuohilampi.
Tunnettuja asukkaita

Johan Viktor Hildén (1861-1903), maanviljelijä ja valtiopäivämies
Erkki Palojärvi (1922–1989), maanviljelysneuvos
Lauri Palojärvi (1887–1944), maanviljelysneuvos
Martti Palojärvi (1889–1939), juristi, pankinjohtaja
Pauli Rantanen (1936–2016), keksijä
Johan Venninen (1909–2008), sokea keksijä
Ulla-Maija Aaltonen (1940–2009), kirjailija ja toimittaja
Ella Kanninen (s. 1974), toimittaja ja juontaja
Urho Karhumäki (1891–1947), kirjailija
Anssi Kela (s. 1972), laulaja-säveltäjä-sanoittaja
Pertti Kurikka (s. 1956), Pertti Kurikan Nimipäivät -yhtyeen kitaristi, säveltäjä ja sanoittaja
Lillemor Mannerheim (1927–1994), keraamikko, syntynyt Vihdissä
Petri Munck (s. 1977), muusikko
Hannu Niklander (s. 1951), kirjailija
Tarja Omenainen (s. 1965), toimittaja ja näyttelijä
Väinö Purje (1928–2012), keittiömestari, ”K-kaupan Väiski”
Markus Selin (s. 1960), elokuvatuottaja
Jari Sillanpää (s. 1965), laulaja
Tumba Tamminen (s. 1942), iskelmälaulaja
Lassi Virtanen (s. 1955), kansallisoopperan laulusolisti
Elsa Enäjärvi-Haavio (1901–1951), kansanrunoudentutkija
Kaarle Soikkeli (1871-1932), historiantutkija
Verner Gustafsson (1890–1959), jääkärikenraalimajuri
Väinö Palojärvi (1894–1955), jääkärikenraalimajuri
Miro Karjalainen (s. 1996), jääkiekkoilija
Janne Korpi (s. 1986), lumilautailija
Pekka Korpi (s. 1949), raviohjastaja ja -valmentaja
Teodor Koskenniemi (1887–1965), kestävyysjuoksija, olympiavoittaja
Jani Lakanen (s. 1976), suunnistuksen maailmanmestari
Jorma Lusenius (s. 1940), ralli- ja rata-autoilija
Ari Moilanen (s. 1961), raviohjastaja
Leo Piironen (s. 1993), frisbeegolfaaja
Kari Sallinen (s. 1959), suunnistuksen maailmanmestari
Jani Sievinen (s. 1974), uimari
Eeli Tolvanen (s. 1999), jääkiekkoilija
Sami Uotila (s. 1976), hiihtokeskuksen omistaja ja alppihiihtäjä
Jaakko Enäjärvi (1906–1980), oikeuskansleri
Merikukka Forsius (s. 1972), kansanedustaja (vihr. ja kok.)
Saara Forsius (1902–1988), kansanedustaja (kok.)
Edvard Helle (1879–1931), kansanedustaja (SDP)
Veikko Helle (1911–2005), kansanedustaja (SDP)
Artturi Hiidenheimo (1877–1956), kansanedustaja (kok.)
August Kuusisto (1883–1972), kansanedustaja (SDP)
Markku Pohjola (s. 1941), kansanedustaja (SDP), juristi
Marja Sannikka (s. 1977), toimittaja
Päivi Varpasuo (1945–2003), kansanedustaja
Eerikki Viljanen (s. 1975), kansanedustaja (kesk.)
Pekka Viljanen (s. 1945), kansanedustaja (kesk.)