stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vegetius

Mulomedicina (1250-1375 ca., Biblioteca Medicea Laurenziana, pluteo 45.19)
Flavius Vegetius Renatus oli roomalainen sotilasteoreetikko, joka eli 300-luvulla. Hän kirjoitti 300-luvun lopulla sodankäyntiä käsittelevän kirjan Epitoma rei militaris (Sotalaitoksen lyhyt kuvaus, yleensä tunnettu nimellä De re militari).
Vegetiuksen elämästä ei tiedetä mitään. Hänen teoksensa on omistettu silloiselle keisarille jota on arveltu Teodosius Suureksi. Hänen kirjansa on sekava ja epätieteellinen, mutta antaa kuvan antiikin sodankäynnistä. [lähde? ]
Kirjan ensimmäinen kappale on vetoomus rappeutuneen armeijan uudistamisen puolesta. Kirjan loppuosa sisältää luettelon sodankäynnin maksiimeista. Näitä ohjeita käytettiin yleisesti läpi koko keskiajan. [lähde? ]
Sanonta si vis pacem, para bellum (jos haluat rauhaa, varaudu sotaan) on luultavasti peräisin Vegetiukselta. [lähde? ]
Untitled (The Rembrandts)

| Untitled The Rembrandts |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1991
 Julkaistu: 1992
 Tuottaja(t): Michael Tienken
 Tyylilaji: rock
 Levy-yhtiö: Atlantic Records
The Rembrandtsin muut julkaisut
| The Rembrandts 1990 | Untitled 1992 | LP 1995 |
Untitled on The Rembrandtsin toinen albumi vuodelta 1992.
Kappaleet

”Johnny, Have You Seen Her?”
”Maybe Tomorrow”
”Rollin’ Down the Hill”
”One Horse Town”
”Sweet Virginia”
”Chase the Clouds Away”
”Hang On to Forever”
”Hang On, Clementine!”
”Waiting to Be Opened”
”I’ll Come Callin’”
”The Deepest End”
”In the Back of Your Mind”
Užusaliai

Užusaliain kylän vaakuna
Užusaliai on kylä Jonavan kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä, keskisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 844 asukasta.
Kylän sijainti kartalla
Kuvia

Kylänraittia.
Kylänraittia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Užusaliai Wikimedia Commonsissa
Kaunasin lääni
| --- | --- |
Kunnat:  Birštonasin kunta • Jonavan kunnallispiiri • Kaunasin kaupunkikunta • Kaunasin kunnallispiiri • Kaišiadorysin kunnallispiiri • Kėdainiain kunnallispiiri • Prienain kunnallispiiri • Raseiniain kunnallispiiri
Kaupungit:  Birštonas • Jonava • Kaunas • Garliava • Vilkija • Ežerėlis • Kaišiadorys • Žiežmariai • Kėdainiai •  Prienai • Jieznas • Raseiniai • Ariogala
Kauppalat:  Akademija (Kaunas) • Karmėlava • Rumšiškės • Žasliai • Kruonis • Josvainiai • Šėta • Krakės • Akademija (Kėdainiai) • Dotnuva •  Balbieriškis • Veiveriai • Pakuonis • Viduklė • Girkalnis • Nemakščiai • Šiluva • Betygala
Kylät:  Birštono Vienkiemis • Kernuvės • Bučiūnai • Siponys • Geležūnai • Jundeliškės • Škėvonys • Naudžiūnai • Žemaitkiemis (Birštonas) • Upninkai • Šveicarija • Užusaliai • Bukonys • Kuigaliai • Šilai • Išorai • Domeikava • Raudondvaris • Neveronys • Ringaudai • Šlienava • Vilainiai • Vainotiškiai • Pelėdnagiai • Labūnava • Pravieniškės II • Gudiena • Stasiūnai • Dovainonys • Pravieniškės • Stakliškės • Išlaužas • Skriaudžiai • Geruliai • Mauručiai • Paliepiai • Gyliai (Raseiniai) • Norgėlai
Vegetatiivinen tila

Vegetatiivinen tila (< latinan vegetabilis, elämään kykenevä) tarkoittaa tiedottomuutta, jossa henkilö ei kykene ilmaisemaan itseään eikä käsittämään ulkoista maailmaa.
Vegetatiivinen tila eroaa aivokuolemasta siltä osin, että siinä henkilön aivorunko toimii ja hän pystyy hengittämään itsenäisesti, hänen silmänsä ovat auki, sydän toimii, ja nielemis-, imemis- ja yskimisrefleksit ovat kunnossa. Nielemisrefleksistä huolimatta vegetatiivisessa tilassa olevaa henkilöä on kuitenkin ruokittava syöttöletkun kautta. Henkilö ei siinä tilassa pysty pidättämään virtsaa tai ulostetta.
Vegetatiivisessa tilassa olevasta potilaasta saatetaan sanoa, että hän on teknisesti elossa, mutta aivokuollut. Kyseinen kuvaus on kuitenkin virheellinen. Potilaalla voi esiintyä spontaania liikehdintää, hänen silmänsä saattavat aueta ulkoisen ärsykkeen vaikutuksesta. Hän ei kuitenkaan puhu eikä reagoi käskyihin. Vegetatiivisessa tilassa oleva potilas saattaa vaikuttaa jokseenkin normaalilta; hän saattaa ajoittain virnistää, itkeä tai nauraa. [lähde? ]
Aivokuolleesta poiketen vegetatiivisessa tilassa oleva potilas saattaa joissakin tapauksissa herätä. Lasten mahdollisuudet toipua ovat jonkin verran paremmat kuin aikuisten potilaiden. Heräämisen todennäköisyys pienenee sitä mukaa mitä kauemmin vegetatiivinen tila on kestänyt. [lähde? ]
Riippuen vegetatiivisen tilan aiheuttajasta, vakavuudesta ja neurologisen vaurion laajuudesta sen lopputulos vaihtelee paranemisen ja kuoleman välillä. [lähde? ]
Toipuminen tapahtuu pikkuhiljaa; potilaan tietoisuuden taso ja reagointi ympäröivään maailmaan kasvavat vähitellen. Tilasta herännyt henkilö voi kärsiä erikoishoitoa vaativista fyysisistä, henkisistä ja psykologisista vaikeuksista. Jotkut potilaat eivät koskaan yllä edes yksinkertaisimman reagoinnin tasolle, mutta useat taas palaavat täysin tajuihinsa. Yleensä tajuttomuus kestää kahdesta neljään viikkoa, mutta jotkut potilaat saattavat pysyä tilassa vuosia tai jopa vuosikymmeniä. Yleisin kuolinsyy vegetatiivisessa tilassa olleella henkilöllä on infektiotartunta kuten keuhkokuume.
August Kuusisto

| August Kuusisto |
| --- | --- |
 August Kuusisto 1920-luvulla.
Kansanedustaja
 2.9.1927–31.7.1929, 21.10.1930–5.4.1945  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Uusimaa
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. joulukuuta 1883 Puumala
Kuollut: 11. helmikuuta 1972 (88 vuotta) Vihti
Ammatti:  piirisihteeri, pienviljelijä
Kansanedustajat Urho Toivola, Juho Pilppula ja August Kuusisto kinastelevat valtion laivatilauksesta. Oki Räisäsen pilapiirros Helsingin Sanomissa 1934.
August Kuusisto (synt. Kauranen, 18. joulukuuta 1883 Puumala – 11. helmikuuta 1972 Vihti) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1927–1945.
Elämä > Varhaisvuodet

August Kuusiston vanhemmat olivat puumalalainen maanviljelijä Matti Kauranen (s. 1862) ja Kangasniemessä syntynyt Amanda Saksa (1863-1949). Kuusisto työskenteli nuoresta pitäen metsätöissä. Keväällä 1907 hän johti metsätyömiesten lakkoa Hackmanin työmaalla Puumalan Pirttimäessä. Lakkotoimikunnan puheenjohtajana toiminut Kuusisto sai väkivallanteosta ja työn estämisesta 4 kuukauden vankeustuomion. Lisäksi Kuusisto tuomittiin 2 kuukauden vankeuteen, kun hän oli voimakeinoin vienyt rikkurilta aseen. Vapaus-lehden tietojen mukaan välikäräjien puheenjohtaja Erik Alopaeus jakoi tuomiot kuulematta lainkaan syytettyjen todistajia. Lehden mukaan he eivät olleet syyllistyneet väkivaltaisuuksiin, vaan ainoastaan pitäneet puheita ja kehottaneet rikkureita pysymänn poissa työmaalta. Kuusisto puolestaan väitti riistäneensä ladatun aseen rikkurilta, joka oli sanonut ryhtyvänsä ampumaan lakkolaisia. Vankilan välttääkseen hän pakeni kesällä siirtolaisena Kanadaan.
Elämä > Pohjois-Amerikassa

Ontarioon asettunut Kuusisto työskenteli aluksi sekatyömiehenä ja liittyi Kanadan sosialistiseen puolueeseen. Vuodesta 1910 lähtien Kuusisto toimi puolueen kiertävänä puhujana ulottaen puhujamatkojaan myös Yhdysvaltain puolelle. Myöhemmin hän työskenteli Port Arthurissa ilmestyneen Työkansan kiertävänä asiamiehenä sekä lehden uutistoimiston hoitajana Cobaltin kaivoskaupungissa. Ensimmäisen maailmansodan alussa Kuusisto muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän toimi Amerikan Suomalaisen Sosialistijärjestön piirisihteerinä ja puhujana Keskilännessä. Kuusisto opiskeli myös kaksi lukuvuotta Työväen Opistossa. Vuosina 1918-1922 Kuusisto toimi Raivaajan konttorinhoitajana Brooklynissa ja Amerikan sosialistisen puolueen kiertävänä puhujana New Yorkin alueella. Kauranen-nimellä aikaisemmin tunnettu Kuusisto otti uuden sukunimensä käyttöön jo Kanadassa, mutta teki nimenmuutoksen Suomen viranomaisille vasta 1920.
Elämä > Kansanedustajana

Kuusisto palasi Suomeen keväällä 1922. Lehdistö tituleerasi arvostettuna puoluetoimitsijana pidettyä Kuusistoa ”Amerikan sosialidemokraattisen puolueen puoluesihteeriksi”, vaikka todellisuudessa hän oli toiminut vain piirisihteerinä. Kuusisto valiittiin heti Uudenmaan sosialidemokraattisen piirin piirisihteeriksi, jota tehtävää hän hoiti vuoteen 1927 saakka. Vuonna 1924 Kuusisto asettui Vihtiin, josta hän oli hankkinut oman pientilan. Hän toimi myös Raivaajan kirjeenvaihtajana.
Kuusiston äänimäärä riitti eduskuntaan jo vuoden 1924 vaaleissa, mutta kun hänen todettiin olevan vaalikelvoton nousi Kuusiston tilalle kansanedustajaksi Manu Kontula. Kuusistosta tuli lopulta kansanedustaja vuonna 1927. Hän putosi jo seuraavissa vaaleissa, mutta uusi paikkansa jälleen hajotusvaaleissa 1930, ja istui eduskunnassa yhtäjaksoisesti vuoteen 1945 saakka. Kuusisto oli presidentin valitsijamies vuosina 1931, 1937, 1940 ja 1943. Hän oli myös Vihdin kunnanvaltuuston sekä Uudenmaan sosialidemokraattisen piirin puheenjohtaja.
Talvisodan jälkeen keväällä 1940 Kuusisto kiersi Yhdysvalloissa Ulkoasiainministeriön lähettämänä asiamiehenä varainkeruu- ja puhujamatkalla Finnish Relief Fundin järjestämissä tilaisuuksissa. Kuusisto kuoli Vihdissä 88-vuotiaana helmikuussa 1972.
Perhe

August Kuusiston puoliso oli Fia Sillanpää, jonka kanssa hän avioitui Yhdysvalloissa vuonna 1912.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta August Kuusisto Wikimedia Commonsissa
Veggiano

| Veggiano |
| --- | --- |

 Veggiano
 Koordinaatit: 45°27′0″N, 11°43′0″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Veneto
Maakunta:  Padova
Hallinto:  
 – Pormestari:  Anna Lazzarin
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  16,24 km²
Korkeus:  21 m
Väkiluku (31.12.2015):  4 694
 – Väestötiheys:  289 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  35030
Suuntanumero(t):  049
 
 www.comune.cervarese.pd.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Veggiano on kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin 12 kilometriä Padovasta luoteeseen. Kunnassa asuu vajaat 5 000 ihmistä. Sen pinta-ala on 16,24 km2. Väestötiheys on 289 asukasta/km2 (2015).
Veggianon kuntaan keskus on samanniminen kylä. Kuntaan kuuluvat lisäksi seuraavat kylät: Santa Maria, Trambacche.
Veggianon naapurikunnat ovat Cervarese Santa Croce, Grisignano di Zocco (VI), Mestrino, Montegalda (VI), Saccolongo.
Axel Skinnari

| Axel Skinnari> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. maaliskuuta 2004 (ikä 20) Lahti, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  185 cm
Paino:  77 kg
Seura
Seura:  HPK
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  50
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2023–
Axel Skinnari (s. 16. maaliskuuta 2004 Lahti) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhoa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Skinnari laukoo oikealta.
Ura > Seuraura

Skinnari on Pelicansin kasvatti. Hän oli kaudella 2019–2020 C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueensa paras syöttäjä 22 syöttöpisteellään. Kaudella 2021–2022 Skinnari toimi Pelicansin U18-joukkueen varakapteenina.
Skinnari pelasi alkukauden 2023–2024 Pelicansin U20-joukkueessa, kunnes marraskuussa 2023 hän siirtyi kevääseen 2026 asti ulottuvalla ja yhden optiovuoden sisältävällä SM-liigasopimuksella Hämeenlinnan Pallokerhoon. Hän sai tililleen ensimmäisen liigaottelunsa seuraavana päivänä 30. marraskuuta 2023 Tampereen Ilvestä vastaan. Skinnari merkittiin HPK:n 13. hyökkääjäksi. Hän jäi ottelussa kuitenkin ilman peliaikaa. Seuraavana päivänä 1. joulukuuta 2023 HPK lainasi Skinnarin Mestis-joukkue Forssan Palloseuraan. Hän sai HPK:ssa ensimmäiset jääaikansa SM-liigassa toisessa ottelussaan 8. joulukuuta 2023 vieraissa JYPiä vastaan. Skinnari merkittiin joukkueen nelosketjun oikeaan laitaan Juho Järvelän ja Samuli Aaltosen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 7.33 minuuttia ja Skinnarille merkittiin teholukema +1. Skinnari avasi maalitilinsä SM-liigassa kahdella osumalla 4. helmikuuta 2024 Tapparaa vastaan. Hänen ensimmäinen maalinsa syntyi siirretyn rangaistuksen aikana. Juha-Pekka Loikas ja Janne Korpela valitsivat Skinnarin ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi. Kaikkiaan Skinnari pelasi kauden aikana SM-liigassa 23 runkosarjaottelua tehopistein 2+2=4.
Ura > Maajoukkueura

Skinnari on pelannut kymmenen nuorten maaottelua.
Muuta

Skinnarin isä Ville pelasi omalla urallaan puolustajana yhteensä 33 SM-liigaottelua Reipas Lahdessa. Hän loi pääsarjauraa myös Alankomaissa ja Britanniassa. Ville on nykyään SDP:n kansanedustaja ja varapuheenjohtaja, joka toimi aiemmin myös Suomen kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministerinä Rinteen ja Marinin hallituksissa vuosina 2019–2023. Axelin isoisä Jouko Skinnari oli SDP:n kansanedustaja ja Suomen toinen valtiovarainministeri Lipposen hallituksessa vuosina 1997–1999.
Vathý (Ithaka)

| Vathý Βαθύ |
| --- | --- |
 Vathýn kylä.
 Vathý
 Koordinaatit: 38°21′49″N, 20°43′10″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Jooniansaaret
Alueyksikkö:  Ithaka
Kunta:  Ithaka
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  3401000101
Väkiluku (2011):  1 920
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vathý (kreik. Βαθύ; myös Vathí) eli Ithaka (kreik. Ιθάκη, Itháki) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ithakan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ithakan kuntaan, Ithakan alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Kylän väkiluku on 1 920 (vuonna 2011). Vathý on Ithakan saaren pääkylä ja Ithakan kunnan kuntakeskus.
Vathýn rantaa.
Vathý sijaitsee Ithakan saaren eteläisen osan pohjoisrannikolla luonnonsatamalahden pohjukassa. Se on saaren suurin asutus ja pääsatama. Kylän vanha rakennuskanta on peräisin venetsialaisvallan ajalta. Se kärsi suuria vaurioita vuoden 1953 maanjäristyksessä, mutta useimmat vanhat rakennukset korjattiin. Nykyisin kylän perinteinen rakennuskanta ja -tyyli on suojeltua. Kylän nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa kirkot sekä Ithakan arkeologinen museo.
Vathý muodostaa myös laajemman Ithaka-nimisen kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Ιθάκης, Dimotikí Koinótita Ithákis), johon kuuluvat Vathýn kylän lisäksi Aetóksen kylä sekä Ekhinadien saariryhmän saaret Arkoúdi, Átokos, Drakonéra, Karlonísi, Lazaréto, Mákri, Oxeía, Pontikós, Prováti ja Vromónas. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 936.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vathý Wikimedia Commonsissa
August Tavaststjerna

Frans August Theodor Tavaststjerna tai Tawaststjerna (7. helmikuuta 1821 Karlberg, Ruotsi  – 24. tammikuuta 1882 Pietari) oli suomalainen hovineuvos, näytelmäkirjailija, säveltäjä ja tenorilaulaja.
Henkilöhistoria

Tavaststjernan vanhemmat olivat majuri, Karlbergin sotakorkeakoulun tykistökoulun johtaja Jakob Johan Tawaststjerna ja Magdalena Christina Caijraenius. Hänen puolisonsa vuodesta 1848 oli Sofia Adelaide Jacobsson (k. 1906). Tavaststjerna valmistui upseeriksi 1839, mutta erosi palveluksesta 1849. Hän palveli aluksi Turun tarkk'ampujapataljoonassa ja sitten Helsingissä. Erottuaan palveluksesta ja muutettuaan Venäjälle Tavaststjerna työskenteli tullivirkailijana Kronstadtissa sekä Pietarissa eri virkatoimissa. Myöhemmin hän oli Suomen kauppa-asiamiehenä Räävelissä ja työskenteli viimeksi virkamiehenä venäläisessä sotamuonavirastossa.
Taiteellinen tuotanto

Tavaststjerna ei saanut koskaan varsinaista säveltaiteellista koulutusta, mutta  silti sävelsi, esiintyi tenorilaulajana ja kirjoitti näytelmiä. Hän oli miespääosassa ensimmäisessa suomalaisessa oopperassa Kaarle-kuninkaan metsästys, jonka ensiesitys oli vuonna 1852 Helsingissä. Vuonna 1870 esitettiin hänen säveltämänsä kolminäytöksinen laulunäytelmä tai ooppera Semfira (tai Zemfira). Se on mukaelma Aleksandr Puškinin samannimisestä näytelmästä. Tavaststjerna sävelsi musiikin myös joihinkin laulunäytelmiin, muun muassa Fredrik Cygnaeuksen näytelmään Pygmalion. Hän kirjoitti myös useita näytelmäkäsikirjoituksia.
Taiteellinen tuotanto > Näyttämöteoksia

Semfira, ooppera, 1870
Judith och Halofaones, 1880 (keskeneräinen)
August III

| August III |
| --- | --- |
 August III. Louis de Silvestren (1675–1760) maalaama muotokuva.
Puolan kuningas Liettuan suuriruhtinas
Valtakausi:  5. lokakuuta 1733 – 5. lokakuuta 1763
Kruunajaiset:  17. tammikuuta 1734
Edeltäjä:  Stanislaus I
Seuraaja:  Stanislaus II
Saksin vaaliruhtinas
Valtakausi:  1. helmikuuta 1733 – 5. lokakuuta 1763
Edeltäjä:  Fredrik August I
Seuraaja:  Fredrik Kristian

Syntynyt:  17. lokakuuta 1696 Dresden, Saksin vaaliruhtinaskunta
Kuollut:  5. lokakuuta 1763 (66 vuotta) Dresden, Saksin vaaliruhtinaskunta
Puoliso:  Maria Josefina
Lapset:  Fredrik Kristian Maria Amalia Maria Anna Maria Josefina  10 muuta
Suku:  Wettin
Isä:  Fredrik August I
Äiti:  Christiane Eberhardine
Uskonto:  luterilainen (vuoteen 1712) katolilainen (vuodesta 1712)
Nimikirjoitus:  
Fredrik August II (saks. Friedrich August II; 17. lokakuuta 1696 Dresden – 5. lokakuuta 1763 Dresden) oli Saksin vaaliruhtinas vuosina 1733–1763 ja Puolan perimyssodan seurauksena Puola-Liettuan kuningas nimellä August III (puol. August III Sas) vuosina 1733–1763.
Suku ja kasvatus

Fredrik August II oli vaaliruhtinas Fredrik August I:n (Puolan kuninkaana August II) ainoa laillisesta avioliitosta syntynyt poika. Hänet kasvatettiin luterilaiseksi, mutta ollessaan vuonna 1712 matkalla Italiassa hän kääntyi isänsä tavoin katoliseksi.
Saksin vaaliruhtinaana ja Puolan kuninkaana

Fredrik August tuli isänsä kuoltua vuonna 1733 Saksin vaaliruhtinaaksi, mutta saadakseen myös isälleen kuuluneen Puolan kuninkuuden hänen piti voittaa kuninkaanvaali. Hän varmisti Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Kaarle VI:n tuen ilmoittamalla tukevansa tämän antamaa vuoden 1713 pragmaattista sanktiota ja Venäjän keisarinnan Annan tuen lupaamalla tukea Kuurinmaan luovuttamista Venäjälle. Fredrik August voitti täpärästi 5. lokakuuta 1733 pidetyn kuninkaanvaalin ja hänet kruunattiin Krakovassa 17. tammikuuta 1734. Käynnissä olleen Puolan perimyssodan vuoksi kilpaileva kuningas Stanisław Leszczyński saatiin kuitenkin kukistettua vasta useamman vuoden kuluttua. Vasta kesäkuussa 1736 Fredrik August eli August III tunnustettiin kuninkaaksi myös Varsovassa.
Fredrik August II oli kiinnostuneempi kulttuurista ja helposta elämästä kuin valtionjohdosta. Hän jätti vuodesta 1738 alkaen valtiolliset asiat paljolti neuvonantajalleen Heinrich von Brühlille, joka puolestaan antoi Puolan vaikutusvaltaisen Czartoryskin suvun haltuun. Tämä ajoi Puolan hyvin epävaakaaseen tilaan. Fredrik August liittoutui Itävallan kanssa Preussia vastaan sekä Itävallan perimyssodassa vuonna 1742 että seitsenvuotisessa sodassa vuonna 1756. Jälkimmäisessä sodassa Preussin kuninkaan Fredrik Suuren armeija miehitti nopeasti koko Saksin, jolloin Fredrik August joutui perääntymään Puolaan. Seuraavina vuosina Czartoryskin ja Poniatowskin mahtisukujen vaikutusvalta sekä Venäjän hallitsijan Katariina Suuren sekaantuminen Puolan asioihin lisääntyivät entisestään, mikä vain pahensi maan hajaannusta. Fredrik August sai Saksin takaisin vuoden 1763 Hubertusburgin rauhassa, mutta kuoli vielä samana vuonna.
Fredrik August keräsi pääkaupunkiinsa Dresdeniin suuren taidekokoelman ja rakennutti sinne katolisen Hofkirche-kirkon.
Avioliitto ja lapset

Fredrik August oli vuodesta 1719 naimisissa keisari Joosef I:n tyttären, arkkiherttuatar Maria Josefinan kanssa. Heillä oli 14 lasta, joista vanhin, Fredrik Kristian, seurasi isäänsä vaaliruhtinaan valtaistuimelle, mutta hallitsi Saksia vain kolme kuukautta ennen omaa kuolemaansa eikä ehtinyt päästä Puolan kuninkaaksi, joten Wettinin suvun valtakausi Puolassa päättyi. Fredrik Augustin tyttäristä Maria Amalia nai Espanjan kuningas Kaarle III:n, Maria Anna Baijerin vaaliruhtinas Maksimilian III Joosefin ja Maria Josefina Karolina (1731–1767) Ranskan kruununprinssi Ludvigin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta August III Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: August II Väkevä | Puolan kuningas 1734–1763 | Seuraaja: Stanislaus II Poniatowski |
Vathýpetro

| Vathýpetro Βαθύπετρο |
| --- | --- |
 Vathýpetron maisemia arkeologiselta alueelta nähtynä.
 Vathýpetro
 Koordinaatit: 35°12′19″N, 25°09′30″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Iraklion
Kunta:  Archánes-Asteroúsia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7102020102
Väkiluku (2011):  13
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vathýpetro (kreik. Βαθύπετρο; myös Vathípetro) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Archánes-Asteroúsian kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Archáneen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Archánes-Asteroúsian kunnan Archáneen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 13 (vuonna 2011).
Vathýpetron arkeologinen alue.
Vathýpetro on myös minolaisaikaisen huvilan arkeologinen kohde. Se sijaitsee Píso Livádiassa Gioúchtas- eli Juktasvuoren kaakkoispuolella noin kilometrin kylästä luoteeseen. Huvila rakennettiin noin vuonna 1580 eaa. ja se tuhoutui maanjäristyksessä noin vuonna 1550 eaa. Tämän jälkeen sen eteläosa rakennettiin uudelleen ja oli käytössä noin vuoteen 1470 eaa., jolloin se tuhoutui. Rakennus on ollut maatalo, joka on ollut ainakin osittain kaksikerroksinen. Jälkimmäisen rakennusvaiheen raunioista on löydetty muun muassa viininpuristin, joka on yksi vanhimmista tunnetuista, sekä oliivinpuristin, lukuisia pithoksia ja kotipyhäkkö.
Kohteen arkeologiset kaivaukset aloitti Spyrídon Marinátos vuonna 1949.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vathýpetro Wikimedia Commonsissa
Vihtonen

Vihtonen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Erkki Vihtonen, televisiotoimittaja, -ohjaaja ja -tuottaja
Matti Vihtonen (1921–1993), kanttori, urkuri ja kuoronjohtaja
Seppo Vihtonen (1938–2019), televisiotoimittaja ja -tuottaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Vihti-Nummelan rautatieasema

| Vihti-Nummela> Perustiedot |
| --- | --- |
Rataosa:  Espoo–Salo
Sijainti:  60°18′35.81″N, 24°18′8.43″E
Kunta:  Vihti
Valtio:  Suomi
Avattu:  Suunnitteilla
Ratapiha
Raiteisto:  2
Vihti-Nummelan rautatieasema on Nummelaan suunniteltu rautatieasema suunnitellulla Espoo–Salo-oikoradalla. Se palvelisi Lohjan ja Helsingin välistä pitkänmatkaista lähijunaliikennettä sekä mahdollisesti myös Turun ja Helsingin välistä kaukojunaliikennettä. Asema sijoittuisi Veikkolan ja Lohjan Lempolan aseman välille.
Vihti-Nummelan asema rakennettaisiin maastoleikkaukseen Pillistöntien länsipuolelle. Asemalaiturit olisivat viisimetrisiä reunalaitureita. Aseman pohjois- ja eteläpuolelle sijoittuisivat liityntäpysäköintialueet 400:lle ajoneuvolle.
Veittijärvi

Veittijärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Veittijärvi, järvi Hattulassa
Veittijärvi, järvi Hämeenlinnassa
Veittijärvi, järvi Ylöjärvellä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Veittijärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.