Unennäkö
Unennäön tarkoitus ja unien tulkinnat

Unia on kaukaisista ajoista lähtien pidetty tulevaisuutta ennustavina profeetallisina viesteinä toisesta maailmasta. Tällaisille enneunille ei kuitenkaan ole löydetty tieteellisiä todisteita.
Unien näkemisen tarkoituksesta ei ole tieteilijöiden keskuudessa vieläkään yksimielisyyttä, ja ilmiölle on esitetty useita teorioita. Filosofien, antropologien, psykologien, uskontotieteilijöiden ja neurologien teoriat unien luonteesta, tarkoituksesta ja merkityksestä ovat erilaisia ja voivat olla toisilleen vastakkaisia. Esimerkiksi freudilaisen psykoanalyyttisen uninäkemyksen ja akateemisen kognitiivisen neurotieteen unentutkimuksen välillä on suuri kuilu.
Psykoanalyysin kehittäjä Sigmund Freud esitti teoksessaan Unien tulkinta (1900), että uni on väylä ihmisen piilotajuntaan. Hänen mukaansa unessa piilotajuiset toiveet esitetään enemmän tai vähemmän naamioituina. Freud tulkitsi monet potilaidensa unet torjuttujen seksuaalisten toiveiden ja ristiriitojen ilmauksiksi. Freudin käsityksen mukaan unissa ilmenee tiedostumattomia ja torjuttuja psyykkisiä yllykkeitä ja unen sisältöä voidaan koettaa tulkita kuin kuva-arvoitusta. Toisin kuin neurofysiologinen tutkimus, psykoanalyyttinen tutkimus tarkastelee unten sisältöä ja yksilöllistä merkitystä; unia ei siis pidetä tarkoituksettomana mentaalisena "kohinana". Psykoanalyysin asema on pysynyt kiistanalaisena, ja unien merkitykseen keskittyvää psykologista tutkimusta (niin sanottua fenomenologista tutkimusta) voitaneen pitää tieteellisenä lähinnä silloin, kun tutkija käsittelee unia vuorovaikutuksessa unennäkijän itsensä kanssa eikä torju niiden mahdollista mielekkyyttä suoralta kädeltä mutta ei toisaalta määrää jotakin tulkintaa yksipuolisesti oikeaksi.
Analyyttisen psykologian perustaja Carl Gustav Jung pyrki tulkitsemaan unta tiedostamattoman viisauden ilmaisuna. Hän perusti unentulkintansa arkkityyppien varaan, jotka liittyvät ihmiskunnan kollektiiviseen alitajuntaan.
Neurofysiologit Allan Hobson ja Robert McCarley loivat 1970-luvun lopussa REM-unien pohjalta niin sanotun aktivaatio–synteesi-teorian. Sen mukaan aivorungosta sinkoutuu satunnaisia aktivaatioaaltoja, joita aivokuori pyrkii tulkitsemaan ikään kuin ne olisivat oikeita tapahtumakulkuja ja lähtöisin ulkomaailmasta. Teorian mukaan unet ovat sinänsä vailla psykologisia (emotionaalisia, kognitiivisia) merkityksiä, eivätkä ole esimerkiksi seksuaalisia ja sensuroituja.
Neurotieteilijä David Eaglemanin mukaan unennäön tarkoitus on pitää aivojen näköaivokuori aktiivisena pimeän yön yli, jotta se ei menettäisi aluettaan aivojen muille, aktiivisille toiminnoille.
Psykologi Antti Revonsuon mukaan unen muotoja voidaan kutsua simulaatioksi maailmasta. Hänen mukaansa unennäkö on olemassa, koska se on valikoitunut edistämään lajin selviytymistä. Revonsuo on esittänyt uhkasimulaatioteorian, jossa uhkat ovat ulkoisia.
Psykiatri-psykoanalyytikko Fred M. Levinin neuropsykoanalyyttisessä unimallissa unen keskeinen funktio on oppiminen. Mallissa unet ensinnäkin helpottavat oppimista luomalla erityisiä emootioperustaisia toimintasuunnitelmia, jotka tunnustelevat mahdollisten vaarojen tarkempaa luonnetta ja konteksteja; toisekseen harjoituttavat aivojen emotionaalisia ja vaistomaisia potentiaaleja; ja kolmanneksi voivat simuloida uhkaavia tapahtumia ja kehittää siten henkilön selviytymiskeinoja.
Tavallisten ihmisten käsitykset unien luonteesta ja merkityksestä voidaan luokitella sen mukaan, mikä on niiden linkki menneeseen. Jotkut ihmiset näkevät unet lähimenneisyyden heijastumina ja menneen selventäjinä. Toisille unet ovat alitajunnan tai mielentilan ilmauksia, kuten matkoja toiseen maailmaan, alitajuista itseterapiaa tai vinkkejä alitajunnasta. Jotkut näkevät unet viihteenä kuten elokuvat. Jotkut ihmiset pitävät unia enteenä tulevaisuudesta.
Unien tulkintoja esitellään unikirjoissa, joissa unien pääkohdat on annettu aakkostettuna luettelona selityksineen. Unikirjoja on tehty eri kulttuureissa jo muinaisista ajoista alkaen, ja ne edustavat oman aikansa tietoa ja käsityksiä unista. Unenselitysoppaat ovat hyvin suosittuja kirjoja nykyaikanakin.