stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Serie A:n kausi 2002–2003
Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Juventus  | 34 | 21 |  9 |  4 | 64 | 29 | +35 | 72 |
| 2 | Internazionale  | 34 | 19 |  8 |  7 | 64 | 38 | +26 | 65 |
| 3 | Milan  | 34 | 18 |  7 |  9 | 55 | 30 | +25 | 61 |
| 4 | Lazio  | 34 | 15 | 15 |  4 | 57 | 32 | +25 | 60 |
| 5 | Parma  | 34 | 15 | 11 |  8 | 55 | 36 | +19 | 56 |
| 6 | Udinese  | 34 | 16 |  8 | 10 | 38 | 36 | +2 | 56 |
| 7 | Chievo  | 34 | 16 |  7 | 11 | 51 | 39 | +12 | 55 |
| 8 | Roma  | 34 | 13 | 10 | 11 | 55 | 47 | +8 | 49 |
| 9 | Brescia  | 34 |  9 | 15 | 10 | 36 | 38 | -2 | 42 |
| 10 | Perugia  | 34 | 10 | 12 | 12 | 40 | 48 | -8 | 42 |
| 11 | Bologna  | 34 | 10 | 11 | 13 | 39 | 47 | -8 | 41 |
| 12 | Modena  | 34 |  9 | 11 | 14 | 30 | 48 | -18 | 38 |
| 13 | Empoli  | 34 |  9 | 11 | 14 | 36 | 46 | -10 | 38 |
| 14 | Reggina  | 34 | 10 |  8 | 16 | 38 | 52 | -14 | 38 |
| 15 | Atalanta  | 34 |  8 | 14 | 12 | 35 | 47 | -12 | 38 |
| 16 | Piacenza  | 34 |  8 |  6 | 20 | 44 | 62 | -18 | 30 |
| 17 | Como  | 34 |  4 | 12 | 18 | 29 | 57 | -28 | 24 |
| 18 | Torino  | 34 |  4 |  9 | 21 | 23 | 58 | -35 | 21 |
Sloboda-Ukraina

Eräs näkemys Slobodan alueesta (keltaisella).
Sloboda-Ukraina (ukr. Слобідська Україна, Слобожанщина, Slobidska Ukrajina, Slobožanštšyna, ven. Слобожанщина, Слободска́я Украи́на, Slobožanštšina, Slobodskaja Ukraina) on historiallinen alue Koillis-Ukrainassa ja siihen rajautuvalla Venäjän lähialueella.
Sloboda-Ukraina oli Moskovan Venäjän lounaista rajamaata, jolla oli laaja autonomia 1600–1700-luvuilla kasakoiden hallinnassa. Venäjän keisarikunnassa alueelle perustettiin vuonna 1765 Sloboda-Ukrainan kuvernementti, josta vuonna 1835 tuli Harkovan kuvernementti.
Nykykartalla historiallisen Sloboda-Ukrainan alue kattaa Ukrainan Harkovan alueen kokonaan ja osan Sumyn aluetta, Donetskin aluetta ja Luhanskin aluetta sekä osia Venäjän Belgorodin alueesta, Kurskin alueesta ja Voronežin alueesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sloboda-Ukraina Wikimedia Commonsissa
Sloboda (Selite sloboda -aluekäsitteelle) Internet Encyclopedia of Ukraine. University of Toronto Press & Canadian Institute of Ukrainian Studies, Encyclopedia of Ukraine, encyclopediaofukraine.com. Viitattu 2.4.2014. (englanniksi)
Slobodan Dubajić

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 19. helmikuuta 1963 (ikä 61)
Syntymäpaikka: Zrenjanin, Jugoslavia
Kansalaisuus:  Serbia
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 191 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1982-1991 1991-1996 1996-1997 1997-2000 | Proleter Zrenjanin Stuttgart Zeytinburnuspor Vegalta Sendai |  |
Maajoukkue
| 1994 | Jugoslavia | 1 (0) |
Slobodan Dubajić (s. 19. helmikuuta 1963 Zrenjanin) on serbialainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Dubajić debytoi Jugoslavian maajoukkueessa 1994.
Simijärvi

| Simijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Raasepori
Koordinaatit:  60°10′19″N, 23°33′10″E
Järvinumero:  82.002.1.031
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  46,3 m 
Rantaviiva:  13,51 km 
Pinta-ala:  2,09 km² 
Tilavuus:  0,041 km³ 
Keskisyvyys:  20 m 
Suurin syvyys:  42,75 m 
 fiSimijärvi 
Simijärvi (myös Iso-Simi, ruots. Stora Simi) on järvi Raaseporin pohjoisosassa lounaisella Uudellamaalla. Se sijaitsee Kiskon-Pohjan järviylängöllä viitisen kilometriä Fiskarista pohjoiseen ja kuuluu Fiskarsinjoen valuma-alueeseen. Simijärven pinta-ala on 2,1 neliökilometriä ja keskisyvyys 20 metriä. Se on keskimääräiseltä syvyydeltään Suomen syvin järvi Suuren Jukajärven ja Artjärven Pyhäjärven jälkeen.
Lähes luonnontilaista järveä ympäröi Simijärven luonnonsuojelualue.
Maantiede

Simijärven pituus kaakosta luoteeseen on noin 3,2 kilometriä. Saaria ja luotoja on muutama, suurin niistä noin 25 aarin laajuinen Iso-Lensmanni. Simijärven rantaviiva on melko rikkonainen, ja etenkin altaan pohjoisrannalla on useita nimettyjä lahtia. Rannat ovat osin jyrkkiä, kuten järven lounaisrannan Mustahoron kohdalla. Sekä Simijärven kaakkois- että luoteisosassa on laaja vähintään 30 metriä syvä alue. Kaakkoisimmassa osassa altaan syvyys on 40–43 metriä. Järven kapea keskiosa on matalampaa.
Simijärveen virtaa laskuojia ympäristön pienistä järvistä (Lilla Tregren, Foudinlammi, Mannilammi, Pikku-Simi). Simijärven ekologinen tila on erinomainen ja kemiallinen tila on hyvä, vesitilavuus on 41 241 000 kuutiometriä.
Simijärvi (82.002.1.031) kuuluu Fiskarsinjoen valuma-alueeseen (82.002), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Suomenlahden päävesistössä (82). Simijärvi sijaitsee Fiskarsinjoen alueen keskiosassa ja se on neljänneksi laajin alueen 76:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.
Lajisto

Suomen sisävesien ammattikalastajien merkittävin saaliskala muikku kuuluu Simijärven luontaiseen kalakantaan. Järvessä esiintyy myös kirjoeväsimppua, jota Suomessa tavataan lähinnä idässä ja pohjoisessa. Simijärven pesimälinnustoa edustavat muun muassa selkälokki ja kuikka. Vesikasveista yleisimpiä ovat pohjalehtiset nuottaruoho, tummalahnaruoho, rantaleinikki ja Suomessa harvinainen raani. Uposlehtisiä vesikasveja edustaa Suomessa sangen harvinainen rentovihvilä.
Muuta

Simijärvestä on löydetty 19 metriä pitkä ja viisi metriä leveä hylky, jolle tehtiin dendrokronologinen tutkimus vuonna 2003.
Syvyytensä ja kirkasvetisyytensä ansiosta Simijärvi soveltuu erinomaisesti vedenalaiseen kuvaukseen.
Soi laulu kaunehin

| Soi laulu kaunehin Erkki Junkkarinen |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2009
 Formaatti: CD-levy
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Salix
Erkki Junkkarisen muut julkaisut
| Ystävän laulu − 25 unohtumatonta laulua 2008 | Soi laulu kaunehin 2009 |   |
Soi laulu kaunehin on suomalaisen laulaja Erkki Junkkarisen kokoelma-albumi vuodelta 2009.
Kappaleet

Hopeahääpäivänä
Luonasi
Takkavalkea palaa
Olit ystävä vain
Tuhlaajapoika
Kellon alla
Muisto sinusta
Suvivalssi
Uinu pikkumies
Sua suojaan aina
Tavallinen tarina
Nyt kuljen yksin
Kun yö on meidän
Valan lemmestäin vannoin
Rantalaineita
Liekki yössä
Soita mustalainen
Tuntematon ystäväni
Voi aatos luokses lentää
Suo hymy toisillekin
Surun kukka
Soi laulu kaunehin
La paloma
Kitaraserenadi
Pohjolan tähtien alla
Vain kuljet mustalainen
Koti-ikävä
Salajärvi (Juva)

| Salajärvi |
| --- | --- |
 Salajärvi Juvalla Etelä-Savossa, näkymä Pohjoislahdelta järven itäosaan
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Juva 
Koordinaatit:  61°53′22″N, 27°55′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Hulkkionjoki 
Järvinumero:  04.176.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,3 m  
Rantaviiva:  30,7341 km  
Pinta-ala:  4,26175 km²  
Tilavuus:  0,0142383 km³  
Keskisyvyys:  3,34 m  
Suurin syvyys:  14,05 m  
Saaria:  14 
 fiSalajärvi 
Salajärvi  on Etelä-Savossa Juvan kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 430 hehtaaria eli 4,3 neliökilometriä. Se sijaitsee alavalla seudulla, jota juovittavat drumliinimaiset mäet. Alueen suurin drumliini erottaa järven läntisestä Jukajärvestä. Järvi on 4,6 kilometriä pitkä ja 2,7 kilometriä leveä. Salajärvi on saarien ja niemien rikkoma muuten pyöreähkö järvi. Ympäristössä esiintyy muitakin viime jääkauden lopussa jäätikkövirtauksesta syntyneiden uurteiden ja mäkien mosaiikki. Monet maaston piirteet noudattavat jäätikön liikettä ja erityisesti drumliinit näkyvät maastossa selvimmin. Järven niemistä Ryönänniemi, Virpelänniemi ja Kalliorannan niemi ovat drumliinien häntiä. Ryönänniemi on 700 metriä pitkä ja se sulkee taakseensa lähes kilometrin pituisen Taipaleenlahden. Järven kaakkoisrannasta työntyy kaakkoon päin 1,2 kilometriä pitkä Etelälahti. Lahti on lahdensuutaan paljon leveämpi. Toinen lahti sijaitsee pohjoispäässä järveä. Se on 1,9 kilometriä pitkä Pohjoislahti, jonka lahdensuuta on kavenettu valtatien 14 penkereellä. Järven itäpäässä sijaitsee Eteissaaren suojassa Hiidenlahti.
Järvessä on laskettu olevan 14 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 23 hehtaaria, mikä on noin 5,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Papinsaari, Petäjäsaari, Kaijansaari ja Eteissaari ovat yli hehtaarin suuruisia, muista saarista yhdeksän on yli aarin ja yksi on alle aarin kokoinen. Hiidenniemen ja Luuharjun välissä on kuuden saaren ketju. Papinsaari on kartasta mitattuna 750 metriä pitkä ja yli 400 metriä leveä. Sen pinta-ala on yli 14 hehtaaria. Muita karttaan nimettyjä saaria ovat Kirkkokallio, Kalliosaari, Mykkyläsaari, Vaivaissaari ja Aarresaari.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 14 miljoonaa kuutiometriä eli 0,014 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys on 14,1 metriä. Syvin kohta sijaitsee Etelälahden edustalla ja Kaijansaaren vieressä lähellä järven etelärantaa. Muita yli 10 metrin syvänteitä ei ole.
Järven rantaviivan pituus on 31 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 6 kilometriä. Vaikka Juvan keskustaajaman alueraja sijaitsee järvestä vain alle kilometrin päässä, on Partalanpellon ja drumliin päällä sijaitseva tienvarren asutus tiheää. Muualla järven ranta-asutus on lähinnä haja-asutusta ja vapaa-ajan asuntoja on alle 50. Niille johtaa tiet valtatieltä 14, seututieltä 434 ja Männynmäeltä Souruun menevältä tieltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Suur-Saimaan alueen (04.1) Kyrsyänjärven–Tuusjärven valuma-alueella (04.17), jonka Jukajärven alueeseen (04.176) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,3 metriä mpy.
Järvi kuuluu Jukajärven alueeseen, joka on paljon laajempi kuin Salajärven oma valuma-alue. Järvi ei saa muilta valuma-alueilta vesitäydennystä. Salajärven lähialueilla sijaitsee kaksi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Hiisilampi (8 ha), joka laskee Etelälahteen, ja Kärmelampi (3 ha), joka laskee Hiidenlahteen.
Järven laskuoja Hulkkionoja lähtee Taipaleenlahdelta ja se laskee 1,6 kilometrin päässä Jukajärven (904 ha) kaakkoispäähän. Jukajärven vedenpinta on 99,9 mpy., joten pudotusta tulee 2,4 metriä. Vesireitti jatkaa pääsääntöisesti kaakkoon päin ja se laskee Sulkavalla Pihlajaveteen.
Sogne (täsmennyssivu)

Sogne voi tarkoittaa:
Norjan kunta Länsi-Agderin läänissä, katso Søgne
Sognevuonoa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sogne”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Soi maininki hiljainen

| Soi maininki hiljainen Eino Grön |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1998
 Formaatti: CD-levy
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 66.10
 Levy-yhtiö: Warner Music
Eino Grönin muut kokoelmalevyt
| 20 suosikkia – Tangokavaljeeri 1998 | Soi maininki hiljainen 1998 | Musiikin tähtihetkiä (vol. 16) 2001 |
20 suosikkia – Soi maininki hiljainen on vuonna 1998 julkaistu Eino Grönin kokoelmalevy.
Kappaleet

Soi maininki hiljainen (3:47)
Yön kyyneleet (3:15)
Viimeisestä illasta (3:03)
Kyläkahvilan edessä (2:33)
Kuoleman paikka (3:32)
Heijastus (3:55)
Ääretön aava ympärilläin (4:13)
Mustarastas (3:03)
Rose-Marie (2:36)
Elegia (3:13)
Muistojen polku (3:32)
Sörkkään terveiset vie (3:11)
Arkipäivän tango (3:15)
Auringon noustessa (3:36)
Lyhty sateessa (3:18)
Hiljainen laulu (3:09)
Tein lasinkuultavan laulun (3:17)
Erotessa (2:48)
Laulajan ystävä (4:07)
Sininen huvimaja (2:46)
Sloane Squaren metroasema

Sloane Square on Lontoon metron Circle- ja District-linjojen asema South Kensingtonin ja Victorian asemien välissä. Se sijaitsee Sloane Squaren kaakkoiskolkassa Royal Court Theatren vieressä, Chelsean ja Belgravian kaupunginosien rajalla. Aseman rakensi Metropolitan District Railway Company ja se avattiin vuonna 1868. Asemaa uudistettiin 1930-luvulla, mutta se tuhoutui saksalaisten pommituksissa toisessa maailmansodassa ja jouduttiin rakentamaan uudelleen.
Westbournejoki ylittää aseman rumpuakveduktia pitkin.
Asemaa rakennettaessa Thamesin sivujoki Westbourne ohjattiin ylittämään kiskot metallista rumpuakveduktia pitkin. Joki saa alkunsa Hampstead Heathista ja laskee Thamesiin Chelsean kohdalla. Normaalisti se ei ole pientä puroa kummempi mutta rankkasateen jälkeen sen voi kuulla virtaavan rummun sisällä.
Vuosina 1868–1985 aseman länteen kulkevien junien laiturilla toimi Hole in the Wall -niminen pubi, joka oli avoinna paitsi matkustajille myös muille asiakkaille kahden pennin laiturimaksua vastaan. Nykyään pubin paikalla on pieni elintarvikekioski. Pubi on keskeinen tapahtumapaikka Iris Murdochin romaanissa A Word Child.
Schauspielhaus (Zürich)

Schauspielhaus Zürich
Schauspielhaus Zürich on yksi merkittävimmistä moderneista saksankielisistä teattereista. Teatteri sijaitsee Platz Pfauenilla Rämistrassen varrella Zürichin Hottingenin kaupunginosassa. Suuren näyttämön katsomo on 750-paikkainen. Rakennuksen kellarikerroksessa sijaitsee 200 katsojan studionäyttämö Kammer. Schauspielhausin rakennus valmistui vuonna 1892 ja toimi aluksi nimellä Pfauenin Kansanteatteri (Volkstheater am Pfauen).
Schauspielhaus Zürichin johtajat

1929–1938 Ferdinand Rieser
1938–1961 Oskar Wälterlin
1961–1964 Kurt Hirschfeld
1965–1968 Leopold Lindtberg
1968–1969 Teo Otto, Erwin Parker, Otto Weissert
1969–1970 Peter Löffler
1970–1977 Harry Buckwitz
1978–1982 Gerhard Klingenberg
1982–1989 Gerd Heinz
1989–1992 Achim Benning
1992–1999 Gerd Leo Kuck
1999–2000 Reinhard Palm
2000–2004 Christoph Marthaler
2004–2005 Andreas Spillmann
2005–2009 Matthias Hartmann
2009– Barbara Frey
Aiheesta muualla

Schauspielhaus Zürichin verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Sofie Nordsveen Hustad

Sofie Nordsveen Hustad (s. 26. marraskuuta 1996) on norjalainen maastohiihtäjä, joka edustaa Nes Ski -seuraa.
Almatyn nuorten MM-kilpailuissa 2015 Hustad saavutti kultaa 10 kilometrin yhdistelmäkilpailussa sekä Norjan viestijoukkueessa.
Selenografia

Johannes Heveliuksen Kuun kartta kirjasta Selenographia, sive Lunae descriptio (1647), ensimmäinen kartta, jossa on libraation vaiheet
Selenografia on Kuun pinnan ja sen fyysisten ominaisuuksien tutkimista. Historiallisesti selenografistien ensisijainen tarkoitus oli Kuun merien, kraattereiden, vuorijonojen nimeäminen ja muiden piirteiden tutkiminen. Kuitenkin jotkut Kuun alueet ovat huonosti tutkittavia, kuten lähellä napoja olevat, ja jotkin ominaisuudet kuten tarkat kraatterien sijainnit heittivät useilla kilometreillä, sekä myös niiden syvyydestä ei ollut varmuutta.
Tämä tuli muutos vasta kun Kuusta alettin saamaan korkean resoluution kuvia kuun molemmilta puolilta satelliittien avulla. Nykyään, selenografiaa pidetään selenologian alatieteenä. Sana selenografia on johdettu kreikkalaisen mytologian Selene-jumalattaren nimestä kreik. Σελήνη ja sanasta graphō kreik.  γράφω, joka tarkoittaa minä kirjoitan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Van Helden, Al: Science - Moon The Galileo Project.  1995. Viitattu 06.05.2018 (englanniksi).
Rise & Fall of Lunar Observing (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Selenography
Käännös suomeksi
Selkämeri

Bottenhavet – Selkämeri.
Selkämeri (ruots. Bottenhavet), aikaisemmin Raumanmeri, on Pohjanlahden eteläosan nimitys. Etelässä se rajoittuu Ahvenanmaahan ja Ahvenanmereen ja pohjoisessa Merenkurkkuun. Selkämeri jakaantuu Suomen ja Ruotsin kesken, mutta keskellä Selkämerta on myös huomattavan suuri kansainvälinen vesialue. Saaria on vain rannikkoalueilla, kauempana rannikosta niitä ei ole. Selkämeren suolapitoisuus on noin 0,5 %.
Merisääennustuksissa käytetään Selkämeren rajoille seuraavaa määritelmää: meren eteläraja kulkee leveyspiiriä 60°30′ N seuraten. Selkämeren eteläosan pohjoisrajana on leveyspiiri 62° N, joka on samalla Selkämeren pohjoisosan eteläraja. Selkämeren pohjoisraja seuraa linjaa Ruotsin Järnas uddesta Suomen rannikon Halsögrundiin. Selkämeren kansainvälinen lyhennekoodi on B3, missä B on lyhennys Itämeren englanninkielisestä nimestä (the Baltic Sea). Selkämeren eteläosan lyhenne on B3S ja pohjoisosan B3N, missä S ja N viittaavat englanninkieleen (S= south ’etelä’; N= north ’pohjoinen’).
Raumanmerestä Selkämereksi

Aiemmin Rauman edustalla ollut Pohjanlahden eteläinen osa tunnettiin Raumanmerenä. Vielä 1800-luvulle saakka nimi Raumanmeri säilyi, mutta 1900-luvun alussa sen rinnalle alkoi nousta nykyinen Selkämeri-nimitys. Aluksi nimi Selkämeri mainittiin kartoissa ja kirjoissa vain suluissa, mutta pian Selkämeri vakiintui viralliseksi nimeksi.[lähde? ]
Raumalla nimenmuutosta vastaan protestoitiin. Vuonna 1933 kaupunginhallitus lähetti Suomen Maantieteelliselle seuralle pyynnön puuttua asiaan. Mitään ei kuitenkaan tapahtunut, ja vielä vuonna 1944 kaupunginhallitus osoitti valituksen suoraan Valtioneuvostolle. Tämäkään ei johtanut mihinkään. Nimi Raumanmeri kuitenkin elää vielä nykyäänkin.
Selkämeren suurin syvyys on noin 300 metriä. Tämä syvin kohta (Ulvödjupet) sijaitsee Ruotsin aluevesillä.
Suurimmat rannikkokaupungit

Pori
Rauma
Gävle
Sundsvall
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Selkämeri Wikimedia Commonsissa
Itämeren osat
| --- | --- |
Pohjanmereltä varsinaiselle Itämerelle:   (Skagerrak)  Kattegat  Belttienmeri  Tanskan salmet Juutinrauma  Iso-Belt  Vähä-Belt  Samsøn Belt  Langelandin Belt  Fehmarnin Belt  Kielinlahti Kielinvuono  Eckernfördenlahti  Schlei  Flensburginvuono  Mecklenburginlahti 
Varsinainen Itämeri:   Arkonan allas  Bornholmin allas  Gotlanninmeri Gdańskinlahti  Gotlannin allas 
Suuret lahdet:   Riianlahti  Suomenlahti  Pohjanlahti Ahvenanmeri  Saaristomeri  Selkämeri  Merenkurkku  Perämeri
Singaporen salibandyliitto

| --- | --- |


Liittynyt IFF.ään: 1995
IIF Ranking Miehet: 18
kotisivut: www.sfa.sg
Singaporen Salibandyliitto on Singaporen salibandya hallinnoiva järjestö ja se perustettiin vuonna 1995.
Joukkueet

Singaporen salibandymaajoukkue
Singaporen naisten salibandymaajoukkue
Singaporen alle 19-vuotiaiden salibandymaajoukkue
Singaporen naisten alle 19-vuotiaiden salibandymaajoukkue
Silja Lehtinen

| Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten kilpapurjehdus. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten kilpapurjehdus. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten kilpapurjehdus. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Naisten kilpapurjehdus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Lontoo 2012 | Match racing |  |
| MM-kilpailut   | MM-kilpailut   | MM-kilpailut   |  |
|  Kultaa | Weymouth 2006 | 29er |  |
|  Kultaa | Göteborg 2012 | Match racing |  |
|  Kultaa | Helsinki 2017 | Match racing |  |
|  Pronssia | Auckland 2008 | Match racing |  |
Silja Sofia Frost (o.s. Lehtinen, s. 5. marraskuuta 1985 Helsinki) on suomalainen kilpapurjehtija ja maailmanmestari. Lehtinen on 168 cm pitkä ja painaa 63 kg. Seuratasolla hän edustaa Nyländska Jaktklubbenia ja Helsingfors Segelsällskapia. Lehtinen on Sari Multalan ohella menestyneimpiä suomalaisia naiskilpapurjehtijoita.
Lehtinen lopetti urheilu-uransa syksyllä 2013, mutta jatkoi sitä myöhemmin.
Elämä ja urheilu-ura

Lehtinen alkoi purjehtia lapsena perheensä kanssa lomilla saaristossa. Kilpailemisen hän aloitti 8–9-vuotiaana optimistijollalla. Vuonna 2001 hän voitti nuorten Byte-venetyypin maailmanmestaruuden.
Vuonna 2006 Lehtinen voitti 29er-luokan maailmanmestaruuden gastinaan australialainen Scott Babbage. Tämän jälkeen Lehtinen vaihtoi yngling-luokkaan, jossa hän kilpaili ensimmäisissä kesäolympialaisissaan: Pekingissä 2008 hän sijoittui yhdessä Maria Klemetzin ja Livia Väresmaan kanssa 11:nneksi. MM-pronssia he voittivat samana vuonna Aucklandissa Match racing -luokassa. Lehtinen, jonka silloiseen Match racing -venekuntaan kuuluivat Silja Kanerva ja Mikaela Wulff, valittiin Lontoon kesäolympialaisten Suomen joukkueeseen. Venekunta voitti luokan maailmanmestaruuden Göteborgissa kuukausi ennen olympiakisoja. Olympialaisissa joukkue saavutti pronssia voittamalla Venäjän purjehduksin 3–1. Venäjä teki jopa kahdesti protestin, mutta molemmilla kerroilla se hylättiin. Suomi putosi niukasti finaalista, kun Australia ohitti Suomen vasta maalilinjalla.  Vuoden 2017 MM-kilpailuissa Frost kuului kultaa voittaneeseen venekuntaan match racing -luokassa.
Elämä ja urheilu-ura > Yksityiselämä

Lehtinen harrastaa purjelautailua, hiihtoa ja lumilautailua. Lehtisen perheeseen kuuluvat vanhemmat, pikkusisko ja pikkuveli Lauri Lehtinen, joka kilpaili myös Lontoon kesäolympialaisten purjehduksessa. Heidän isänsä Tapio Lehtinen on tunnettu yksinpurjehtija.
Lehtinen on ammatiltaan lääkäri.
Saavutukset

| --- | --- |
 Match Race Kesäolympialaiset: pronssia Lontoo 2012  MM-kilpailut: kultaa 2012 ja 2017, pronssia 2008, 13:s 2010, 14:s 2011  EM-kilpailut: kuudes 2003, kahdeksas 2011  Esiolympialaisten voitto 2011  Miamin maailmancupin neljäs 2012  Maailmancupin toinen 2011  Ladies Only Match Racen voitto 2010[lähde? ]  Ladies Only Match Racen (Grade 2) voitto 2007[lähde? ]  JP Morgan Asset Management Women's Winter Challengen (Grade 2) voitto 2006[lähde? ]  St. Quay Women's Match Racen toinen sija 2006[lähde? ]  Governor’s Cupin parikilpailun toinen sija 2005[lähde? ] Yngling Kesäolympialaiset: 11:s Peking 2008  MM-kilpailut: seitsemäs 2008, 11:s 2007 ja 29:s 2006  Esiolympialaisten viides sija 2007[lähde? ]  Princess Sofia Trophyn viides 2007[lähde? ]  Pohjois-Amerikan mestaruuskilpailujen neljäs sija 2007[lähde? ]  Miami Olympic Class -regatan neljäs 2007[lähde? ]  Weymouth Sail for Gold -regatan viides 2006[lähde? ] :  29er Maailmanmestaruus 2006 Seitsemäs 2004, 27:s 2005  EM-kilpailut: neljäs 2005  MM-kilpailujen paras naismiehistö 2004 ja 2005  Australian mestari 2005[lähde? ]  29erXX Gold cupin voitto 2009 Byte Nuorten Byte-luokan maailmanmestari 2001 neljäs 2002 Optimistijolla Optimistijollan Suomen mestari 1997 Tunnustuksia Suomen vuoden purjehtija 2006 ja 2011
Aiheesta muualla

YLE Elävä arkisto: MM-purjehtija Silja Lehtinen
Serie A:n kausi 2008–2009

Serie A:n kausi 2008–2009 oli järjestyksessään 77. jalkapallon Serie A -kausi. Se alkoi 30. elokuuta 2008 ja päättyi 31. toukokuuta 2009. Inter voitti mestaruuden neljännen kerran peräkkäin.
Sarjataulukko

Lopullinen sarjataulukko 31. toukokuuta 2009
| Sija | Seura | Ott | V | T | H | TM-PM | +/- | Pisteet | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Internazionale | 38 | 25 | 9 | 4 | 70–32 | +38 | 84 | Mestarien liigaan 2009–2010 |
| 2. | Juventus | 38 | 21 | 11 | 6 | 69–37 | +32 | 74 | Mestarien liigaan 2009–2010 |
| 3. | AC Milan | 38 | 22 | 8 | 8 | 70–35 | +35 | 74 | Mestarien liigaan 2009–2010 |
| 4. | Fiorentina | 38 | 21 | 5 | 12 | 53–38 | +15 | 68 | Mestarien liigan karsintoihin 2009–2010 |
| 5. | Genoa | 38 | 19 | 11 | 8 | 56–39 | +17 | 68 | UEFA Europa Leagueen 2009–2010 |
| 6. | AS Roma | 38 | 18 | 9 | 11 | 64–61 | +3 | 63 | UEFA Europa Leagueen 2009–2010 |
| 7. | Udinese | 38 | 16 | 10 | 12 | 61–50 | +11 | 58 |  |
| 8. | Palermo | 38 | 17 | 6 | 15 | 57–50 | +7 | 57 |  |
| 9. | Cagliari | 38 | 15 | 8 | 15 | 49–50 | -1 | 53 |  |
| 10. | Lazio | 38 | 15 | 5 | 18 | 46–55 | –9 | 50 | UEFA Europa Leagueen 2009–2010 |
| 11. | Atalanta | 38 | 13 | 8 | 17 | 45–48 | –3 | 47 |  |
| 12. | Napoli | 38 | 12 | 10 | 16 | 43–45 | –2 | 46 |  |
| 13. | Sampdoria | 38 | 11 | 13 | 14 | 49–52 | –3 | 46 |  |
| 14. | Siena | 38 | 12 | 8 | 18 | 33–44 | –11 | 44 |  |
| 15. | Catania | 38 | 12 | 7 | 19 | 41–51 | –10 | 43 |  |
| 16. | Chievo | 38 | 8 | 14 | 16 | 35–49 | –14 | 38 |  |
| 17. | Bologna | 38 | 9 | 10 | 19 | 43–62 | –19 | 37 |  |
| 18. | Torino | 38 | 8 | 10 | 20 | 37–61 | –24 | 34 |  Putoavat Serie B:hen 2009–2010 |
| 19. | Reggina | 38 | 6 | 13 | 19 | 30–62 | –32 | 31 |  Putoavat Serie B:hen 2009–2010 |
| 20. | Lecce | 38 | 5 | 15 | 18 | 37–67 | –30 | 30 |  Putoavat Serie B:hen 2009–2010 |
Ott = Pelatut ottelut; V = Voitot; T = Tasapelit; H = Häviöt; TM = Tehdyt maalit; PM = Päästetyt maalit; +/- = Maaliero; Pisteet = Pisteet
Parhaat maalintekijät

Lopullinen maalintekijätilasto 31. toukokuuta 2009