Järvi-Suomen virtauskieleke
Geologisia muodostumia

Salpausselät ovat maailmalla Suomen kuuluisimmat geologiset muodostumat. Ensimmäisen ja toisen Salpausselän kerrostumisten välissä on aikaväliä vain 200 vuotta, joten niitä pidetään saman ilmastovaiheen muodostumina. Ensimmäinen Salpausselkä on 600 kilometriä pitkä reunamuostuma, jossa on Hollolan kohdalla taite. Muodostuman lounais-koillis-suuntaista reunamuodostumaa kutsuttiin aiemmin Lohjanharjuksi, mutta nykyään se luetaan mukaan Salpausselkiin. Lohjanharju on kuitenkin kerrostunut Itämeren virtauskielekkeen eteen. Muodostuma on syntynyt mannerjäätikön etenevän reunan puskiessa reunamoreenia edellään, mutta samalla pysytellessään noin 200 vuotta lähes samoilla seuduilla. Sen eteen kerrostui sulamisvesien tuomaa soraa, hiekkaa ja muita huuhtoutuneita maa-aineksia. Jäätikköjokien kohdalla muodostumista tuli suuria ja muualla näitä pienempiä. Toinen Salpausselkä seuraa ensimmäistä 20–30 kilometrin etäisyydellä Hollolasta Joensuun eteläpuolelle.
Saumamuodostumia kerrostuu eri nopeudella tai eri suuntiin virtaavien kielekkeiden väliin. Muodostumia puristavat yhteen kummaltakin puolelta puskevat jäätiköt. Kaakkoon virtaavan Järvi-Suomen virtauskielekkeen lounaissivulla on Lohtaja–Kivijärvi-saumamuodostuma. Sen rakennetta on tutkittu maatutkilla, jotka ovat paljastaneet siinä erikoisia rakenteita . Jäätikkövirran koillispuolella sitä reunustaa Pohjanlahdelta alkava pysähtyneen tai hiljaa virrannen jäätikön alue (Keski-Pohjanmaan kolmio, engl. Middle Bothnian triangle). Alueen  reuna seuraa linjaa Vihanti, Piippola, Pyhäntä, Vieremä, Iisalmi ja Siilinjärvi. Kolmioalueen loputtua alkaa Siilinjärvi–Outokumpu–Ylämylly-saumamuodostuma, joka on muodostunut jäätikkövirtojen väliin Siilinjärveltä Jaamankankaalle saakka.
Jäätikkövirran alueella on joitakin laajoja drumliinikenttiä. Kalajoen–Lestijärven drumliinikenttä sijaitsee Keski-Pohjanmaan ja Pohjanmaan rajalla. Kenttä on 90 kilometriä pitkä ja 10–40 kilometriä leveä. Se alkaa Kalajoelta ja Himangalta ja jatkuu Kannuksen, Sievin, Lohtajan ja Toholammin kautta Lestijärvelle ja Reisjärvelle. Kentän drumliinit suuntautuvat luoteesta kaakkoon päin ja kenttä on syntynyt joko jäätikön reunan ollessa Salpausselkien kohdalla tai vasta silloin, kun Näsijärven–Jyväskylän reunamuodostuma kerrostui (11 000–10 900 vuotta sitten). Keiteleen drumliinikenttä sijaitsee alueella, joka alkaa Keski-Suomen maakunnan pohjoisosasta ja päättyy Pohjois-Savon maakunnan länsiosaan. Alueen länsi- ja luoteisosissa drumliinit ovat suuria, hyvin muotoituneita ja ne sijaitsevat kallioisella alueella. Kentän keskiosissa tavataan nopean jäätikkövirran muotoilemia pitkiä ja kapeita drumliineja (engl. drag and tail). Drumliinit vaikuttavat järvien rantaviivaan aiheuttaen niille pitkiä niemiä ja lahtia. Kenttä on syntynyt silloin, kun Salpausselät kerrostuivat. Kerimäen–Rääkkylän drumliinikenttä on muihin verrattuna pieni. Sen eteläpuolella Haukiveden takana sijaitsee Pieksämäen drumliinikenttä. Drumliinit ovat selkästi muotoutuneita sianselkämäisiä drumliineja. Ne suuntautuvat länsiluoteesta itäkaakkoon ja ovat muodostuneet jäätikön reunan ollessa Salpausselkien kohdalla. Pieksämäen drumliinikenttä muodostaa laajan alueen, joka sisältää alueita Keski-Suomen maakunnan itäosista Etelä-Savon maakunnan keskiosiin saakka. Se on sekä pinta-alaltaan että muodostumamääriltään Suomen suurin drumliinikenttä. Sen drumliinit suuntautuvat seuraten harjujen ja kallioiden uurteiden suuntausta viuhkamaisesti kohti kaakkoa. Salpausselkien kaarevuudesta pääteltiin myös jääitkkövirrallakin olleen viuhkamainen muoto. Kentän luoteis- ja länsiosassa on runsaasti suuria ja korkeita ”drag-and-tail”-muodostumia. Kentän keskiosan nopean jäätikkövirtauksen alue, joka sisältää esimerkiksi Pieksänmaan, Kangasniemen, Haikuvuoren ja Juvan seudut, on täynnä drumliineja.
Kumpumoreenikenttiä on viisi, joista kaksi laajinta kenttää sijaitsevat Järvi-Suomen jäätikkövirran kapealla kaistaleella. Kälviän–Kivijärven kumpumoreenikenttä on vain 20–30 kilometriä leveä ja se alkaa Pohjanlahden rannikolta Kälviästä ja päättyy Keski-Suomessa Kinnulassa ja Kivijärvellä. Alueella on runsaasti Rogen-moreeneja. Kalajoen–Pihtiputaan kumpumoreenikenttä on yhtä leveä edellisen kanssa ja se alkaa Pohjanlahden Kalajoelta ja Himangalta ja se kulkee Pyhäsalmen kautta päättyen Keski-Suomen Pihtiputaalle. Kentässä on runsaasti juomumoreeneja, jotka ovat edelliseen tapaan enimmäkseen Rogen-moreeneja. Ne suuntautuvat poikittain luode-kaakko-suuntaisen jäätikövirran kulkusuuntaa vastaan. Toivakan kumpumoreenikenttä on muita kenttiä pienempi. Se sijaitsee korkealla mäkiseudulla ylettyen Keski-Suomen ja Etelä-Savon rajan kummallekin puolelle. Etelä-Savon kumpumoreenikenttä on alueellisesti hajanainen. Sen alue sijaitsee molemmilla puolilla Etelä-Savon ja Pohjois-Savon maakuntarajaa. Se on paikalleen sulaneen jääkentän kumpumoreenikenttä, jossa kumpujen väliset harjujaksot rikkovat muodostuman eheyttä. Leppävirran kumpumoreenikenttä, joka sijoittuu Pohjois-Savon eteläosiin, on myös rikkonainen, lisäksi runsaslohkareinen ja se on paikalleen pysähtyneen jäätikköalueen muodostuma. Mäntyharjun pieni kumpumoreenikenttä sijaitsee Etelä-Savon ja Etelä-Karjalan maakuntarajalla jääden aivan Toisen Salpausselän kaaren sisäpuolelle. Se syntyi heti toisen Salpausselän muodostuttua.