stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aktivointi (kirjanpito)

Aktivointi tarkoittaa kirjanpidossa menojen, joista tulevaisuudessa todennäköisesti kertyy vielä tuloja, kirjaamista aktiivoiksi taseen vastaaviin. Aktivoinnista on säädetty kirjanpitolain 5:1 §:ssä, jonka mukaan: "Tilikauden tulot kirjataan tuotoiksi tuloslaskelmaan. Tuotoista vähennetään kuluina ne menot, joista ei todennäköisesti enää kerry niitä vastaavaa tuloa, samoin kuin menetykset. Muut menot saadaan aktivoida."
Aktivointi koskee paitsi pysyvien vastaavien (käyttöomaisuuden), vaihto-omaisuuden ja rahoitusarvopapereiden hankintamenojen aktivointia, myös saamisten sekä rahojen ja pankkisaamisten merkitsemistä taseeseen. Taseen vastaavaa-puolta, joka koostuu kirjanpitovelvollisen varoista, kutsutaan aktiivoiksi. Taseen vastattavaa-puolella on passiivat eli oma pääoma ja vieras pääoma.
Pysyvien vastaavien aktivointi > Aineelliset hyödykkeet

Pitkävaikutteisten aineellisen omaisuuden hyödykkeiden, kuten rakennusten sekä koneiden ja laitteiden, jotka tuottavat tuloa useana tilikautena, hankimenot kirjataan poistoina kuluksi hyödykkeen vaikutusaikana. Tilikauden poistolla vähennetty jäännös hankintamenosta aktivoidaan taseen vastaaviin. Kulumattomista aineellisista hyödykkeistä, kuten maa- ja vesialueista ja taide-esineistä, ei tehdä poistoja. Niiden hankintamenot aktivoidaan poistoja vähentämättä.
Pysyvien vastaavien aktivointi > Aineettomat hyödykkeet

Aineettomia hyödykkeitä, jotka kirjanpitolain mukaan saadaan tai tulee aktivoida, ovat kehittämismenot, aineettomat oikeudet ja liikearvo.
Kehittämistoiminnalla tarkoitetaan uusien tai aikaisempia parempien raaka-aineiden, laitteiden, tuotteiden, palvelujen tai tuotantoprosessien suunnittelua ja kehittämistä. Kirjanpitolain mukaan kehittämismenot saadaan aktivoida, jos ne tuottavat tuloa useampana tilikautena. Aktivoidut kehittämismenot kirjataan poistoina kuluksi vaikutusaikanaan.
Aineettomia oikeuksia ovat mm. toimiluvat, patentit, lisenssit, tavaramerkit, liikenneluvat ja tekijänoikeudet. Aineettomien oikeuksien hankintamenot on kirjanpitolain mukaan aktivoitava, jos ne tuottavat tuloa useampana tilikautena. Aktivoidut hankintamenot on poistettava vaikutusaikanaan.
Liikearvon hankintameno on yrityskaupan yhteydessä se osa kauppahinnasta, joka ylittää ostettavan yrityksen taseen nettovarallisuuden arvon. Liikearvo (goodwill) on aineetonta omaisuutta, kuten inhimillistä pääomaa, brändejä, asiakassuhteita, hyvää mainetta jne. Liikearvon hankintameno saadaan aktivoida. Hankintameno on poistettava vaikutusaikanaan, kuitenkin enintään kymmenen vuoden kuluessa.
Perustamismenojen ja tutkimusmenojen aktivointi on kirjanpitolain mukaan kiellettyä. Ne tulee kirjata vuosikuluksi.
Pysyvien vastaavien aktivointi > Sijoitukset

Pysyvien vastaavien sijoitukset, joita ovat pysyvään käyttöön hankitut osakkeet (esim. toimitilojen hallintaan oikeuttavat osakkeet) sekä kirjanpitovelvollisen varsinaiseen toimintaan liittyvät pysyvät saamiset, aktivoidaan hankintamenon suuruisina tai, jos niiden todennäköinen käypä markkinahinta tilinpäätöspäivänä on sitä alempi, tämän määräisinä.
Vaihto-omaisuuden aktivointi

Tilikauden päättyessä jäljellä olevan vaihto-omaisuuden hankintameno aktivoidaan taseen vaihtuviin vastaaviin. Jos jäljellä olevan vaihto-omaisuuden hankintameno tai luovutushinta on tilinpäätöksessä alkuperäistä hankintamenoa pienempi, kirjataan erotus kuluksi. Jäljellä olevan vaihto-omaisuuden määrä selvitetään varaston inventoinnin avulla.
Rahoitusarvopapereiden hankintamenojen aktivointi

Rahoitusomaisuuteen kuuluvat arvopaperit aktivoidaan hankintamenon suuruisina tai, jos niiden markkinahinta tilinpäätöspäivänä on sitä alempi, tämän määräisinä.
Saamisten sekä rahojen ja pankkisaamisten merkitseminen taseeseen

Saamiset merkitään taseeseen nimellisarvonsa mukaisina, kuitenkin enintään todennäköiseen arvoon. Rahat ja pankkisaamiset merkitään nimellisarvoon.
Claude (alankomaalainen laulaja)

| Claude |
| --- | --- |
 Claude vuonna 2023.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Claude Kiambe
Syntynyt: 16. syyskuuta 2003 (ikä 21) Enkhuizen, Alankomaat
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Claude
Laulukielet:  ranska, hollanti, englanti
Aktiivisena:  2017–
Tyylilajit:  pop, chanson
Levy-yhtiöt:  Cloud 9
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Claude Kiambe, (s. 16. syyskuuta 2003 Kongon demokraattinen tasavalta) tunnettu myös pelkällä nimellä Claude, on kongolaissyntyinen alankomaalainen laulaja ja lauluntekijä. Hänen debyyttisinglensä ”Ladada (Mon dernier mot)” nousi Dutch Top 40 -listan kärkisijalle vuonna 2022. Lisäksi hänen neljä muuta singleään saavuttivat musiikkilistojen kärkisijoja. Clauden debyttialbumi Parler français julkaistiin vuonna 2024. Claude edustaa Alankomaita vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa Baselissa.
Ura

Vuonna 2019 Kiambe osallistui The Voice Kids -ohjelman 8. tuotantokaudelle, jossa hän karsiutui kilpailun Kaksintaistelu-vaiheessa. Seuraavana vuonna hän voitti Are You Next? -kykyjenetsintäohjelman ja allekirjoitti levytyssopimuksen Cloud 9 -levy-yhtiön kanssa. Kiambe julkaisi ensimmäisen singlensä ”Ladada (Mon dernier mot)” vuonna 2022, ja kappale saavutti Dutch Top 40 -musiikkilistan kärkisijan. Kappale toi Kiambelle lukuisia palkintoja, kuten muun muassa 3FM Awardsin jakaman parhaan tulokkaan palkinnon sekä Qmusicin jakaman vuoden artistin palkinnon. Kiambe on kertonut Stromaen ja Lewis Capaldin olevan hänen musiikillisia esikuviaan. Kiamben oli tarkoitus toimia avajaisnumerona Stromaen Amsterdamin konsertissa, jonka tapahtumapaikkana olisi toiminut Ziggo Dome. Konsertti jouduttiin kuitenkin perumaan Stromaen terveysongelmien vuoksi.
19. joulukuuta 2024 Alankomaiden yleisradioyhtiö Avrotros ilmoitti, että Claude oli valittu edustamaan Alankomaita vuoden 2025 Euroviisuihin Sveitsin Baseliin.
Yksityiselämä

Kiambe on syntynyt Kongon demokraattisessa tasavallassa. Hänen äitinsä pakeni Alankomaihin tuolloin 9-vuotiaan Clauden ja tämän sisarusten kanssa. Perhe asui ensin pakolaiskeskuksessa Alkmaarissa ja muutti myöhemmin Enkhuizeniin, missä Claude kävi yläkoulua. Claude haki myöhemmin opiskelemaan hotellin tuottojohtamista mutta jätti sittemmin opintonsa kesken. Claude puhuu kolmea kieltä: hollantia, ranskaa ja englantia.
Diskografia > Studioalbumit

2024 – Parler français
Diskografia > Singlet

2022 – Ladada (Mon dernier mot)
2023 – Layla
2023 – Vas-y (ga maar) (Suzan & Freekin kanssa)
2024 – Écoutez-moi
2024 – La pression
2024 – Je t'aime (Zoë Tauranin kanssa)
2024 – Parler français
Käännös suomeksi
Coca-Cola Light

Coca-Cola Light logo
Diet Coke Logo
Coca-Cola Light (joissain maissa nimellä Diet Coke) on The Coca-Cola Companyn virvoitusjuomamerkki. Se on maailman kolmanneksi myydyin virvoitusjuoma. Coca-Cola Lightia alettiin myydä Suomessa vuonna 1984.
Juoma oli vuodesta 2006 makeutettu sukraloosilla‚ mutta sitä ennen se makeutettiin aspartaamilla. Vaihdokseen syynä oli maku, sillä sukraloosi sokerista valmistettuna kevytmakeuttajana toi juomaan täyteläisemmän maun. Vuoden 2009 alussa Coca-Cola Lightin makeutusaine sukraloosi muutettiin takaisin aspartaamiksi tuntemattomista syistä.lähde?
Coca-Cola Lightia pidettiin yleisesti liian naisellisenalähde?, jonka takia vuonna 2006 sen rinnalle lanseerattiin tuote Coca-Cola Zero Sugar.
Coca-Cola Lightin myynti lopetettiin Suomessa 2019 keväällä.
Kuvia

Coca-Cola Light-pullo
Coca-Cola Light-tölkki
Diet Coke-tölkki
Diet Coke-pulloja Australiassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Coca-Cola Light Wikimedia Commonsissa
John Nyberg

| John Nyberg |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. heinäkuuta 1996 (ikä 28) Göteborg, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  190 cm
Paino:  88 kg
Seura
Seura (P):  HV71
Sarja:  SHL
Nyk. seura:  Ilves (SM-liiga)
Pelinumero:  28
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  Frölunda HC (SHL) IK Oskarshamn (HA) Texas Stars (AHL) Idaho Steelheads (ECHL) WBS Penguins (AHL) Brynäs IF (SHL) Linköping HC (SHL)
NHL-varaus:  165. varaus, 2014 Dallas Stars
John Fredrik Nyberg (s. 14. heinäkuuta 1996 Göteborg, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Tampereen Ilveksessä vuokralla Ruotsin pääsarja SHL:n HV71:stä.
Ura > Maajoukkueura

Nyberg on pelannut Ruotsin A-maajoukkueessa yhdeksän ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 5. huhtikuuta 2018 Norrköpingissä Slovakiaa vastaan. Nyberg merkittiin Ruotsin kakkospuolustajapariin Adam Almquistin viereen.
Nyberg on pelannut myös seitsemän nuorten maaottelua.
Pelityyli

Elite Prospects-sivuston Erik K. Pirin kesällä 2017 tekemän analyysin mukaan Nyberg on monipuolinen puolustaja, joka omaa hyvän koon ja osaa pelata hieman fyysisesti. Hänellä on myös hyvät hyökkäyspään taidot, hyvät pelinavaustaidot ja kova laukaus. Nybergin heikkouksiin kuuluu luistelu, mutta hän on kuitenkin kehittänyt siinä itseään.
Miro-Pekka Saarelainen

| Miro-Pekka Saarelainen |
| --- | --- |
 Saarelainen (nro 12) Helsingin IFK:n paidassa valmistautumassa Mestarien liigan otteluun HC Davosia vastaan lokakuussa 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. huhtikuuta 1994 (ikä 30) Vantaa, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Miro, MPS, M-P
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  177 cm
Paino:  80 kg
Seura
Seura:  IPK
Sarja:  Mestis
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  HIFK (SML) Kiekko-Vantaa (Mestis) KooKoo (SML) KeuPa HT (Mestis) Pelicans (SML) GKS Katowice (Puola) Rødovre Mighty Bulls (Tanska) Újpesti TE (EL) Füchse Duisburg (OL)
Miro-Pekka Saarelainen (s. 26. huhtikuuta 1994 Vantaa) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Iisalmen Peli-Karhuissa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Saarelainen laukoo oikealta.
Ura > Maajoukkueura

Saarelainen on pelannut neljä nuorten ja 15 poikien maaottelua.
Muuta

Saarelainen on koulutukseltaan merkonomi.
Taitotalo

| Taitotalo (AEL-Amiedu Oy) |
| --- | --- |

 Taitotalo Pitäjänmäellä vuonna 2021
Perustettu:  2020
Toimitusjohtaja:  Leena Munter
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  koulutuspalvelut
Henkilöstö:  noin 500 
Omistaja:  Ami-säätiö sr ja Ammattienedistämislaitossäätiö AEL sr
Kotisivu:  www.taitotalo.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Taitotalo on suomalainen koulutusosakeyhtiö, joka syntyi tammikuussa 2020, kun AEL ja Amiedu yhdistyivät. Yhtiö toimii Helsingissä, Oulussa ja Vantaalla.
Taitotalo on Suomen suurin oppisopimuskoulutuksen järjestäjä sekä suurin ammatillisen aikuiskoulutuksen toimija. Vuonna 2024 Taitotalossa saattoi suorittaa noin 90 tutkintoa ja yli 60 ammatillista sertifikaattia. Tarjolla oli myös yli 600 täydennyskoulutusta yli 20 toimialalle.
Historia > AEL (1922–2019)

Ammatinedistämislaitos perustettiin marraskuussa 1922 Viktor Julius von Wrightin aloitteesta. Perustajayhteisöt olivat Suomen Työnantajain Keskusliitto, Suomen teollisuusvaltuuskunnan keskuskomitea (myöhemmin Käsi- ja Pienteollisuuden Keskusliitto) ja Maataloustuottajain Keskusliitto. 1920-luvulla koulutus keskittyi uuteen maatalousteknologiaan sekä auton- ja traktorinkorjaukseen. Vuosina 1922–1987 kaikki Suomen autokoulunopettajat koulutettiin Ammatinedistämislaitoksella. 1940-luvulla laitos osallistui sotainvalidien uudelleenkoulutukseen ja koulutti työvoimaa konepajateollisuuteen, joka tarvitsi runsaasti uusia työntekijöitä sotakorvausten maksamiseksi.
Vuonna 1991 Ammatinedistämislaitoksen viralliseksi nimeksi tuli AEL. Vuonna 1993 siihen liittyi Insinöörijärjestöjen koulutuskeskus Insko. AEL:n koulutustoiminta sai ISO 9001 -laatusertifikaatin vuonna 1994 Pohjoismaiden ensimmäisenä koulutuslaitoksena. Vuonna 2016 AEL Oy sulautui Ammattienedistämislaitossäätiö AEL sr:öön.
Vuonna 2019 AEL:ssä opiskeli vuosittain noin 21 000 henkilöä ja sillä oli 122 työntekijää.
Historia > Amiedu (1976–2019)

Pääkaupunkiseudun kunnat Helsinki, Espoo, Vantaa ja Kauniainen perustivat Ami-säätiön vuonna 1974.
Ami-säätiön ylläpitämä Amiedun tuotti ammatillisia aikuiskoulutuspalveluita pääkaupunkiseudulla keskittyen kauppaan, sosiaali- ja terveydenhuoltoon, korjausrakentamiseen ja kiinteistöhuoltoon. Vuonna 2019 sillä oli noin 23 000 aikuisopiskelijaa ja noin 300 työntekijää.
Historia > Taitotalo (2020–)

Heinäkuussa 2019 Ami-säätiö sr ja Ammattienedistämislaitossäätiö AEL sr perustivat yhteisen koulutusosakeyhtiön, jonka nimeksi tuli AEL-Amiedu Oy. Säätiöt siirsivät yhtiöön ammatillisen koulutustoimintansa ja jatkoivat omaa toimintaansa vastaten kiinteistöjensä ja oppimisympäristöjensä kehittämisestä sekä uuden osakeyhtiön omistajaohjaajina.
Henkilökunta ehdotti yrityksen nimeksi Taitotaloa, jossa yhdistyi molempien säätiöiden historia. Amiedun päätoimipiste oli Taitotalo, AEL taas oli järjestänyt ammatillisen osaamisen Taito-kursseja ja Taito-testejä. Yrityksen toimitusjohtajaksi valittiin Kari Juntunen.
Taitotalo aloitti toimintansa tammikuussa 2020. Sillä oli noin 400 työntekijää ja yli 40 000 opiskelijaa.
Vuonna 2022 Taitotalo aloitti Oulun ammattikorkeakoulun kanssa yhteistyön, jonka myötä Taitotalon aikuisopiskelijat saivat suorittaa opintoja OAMK:ssa tai jatkaa opintopolkuansa siellä. Pääosan opinnoista sai suorittaa etänä.
Keväällä 2023 kerrottiin, että uusi toimitusjohtaja Leena Munter aloittaa Taitotalon palveluksessa lokakuussa. Hänen edeltäjänsä Kari Juntunen toimi virassaan joulukuun loppuun asti. Elokuussa uutena rehtorina aloitti Jarkko Paananen. Koulutusyhteistyö aloitettiin Itä-Suomen yliopiston avoimen yliopiston ja Diakin kanssa, seuraavana vuonna myös Metropolia-ammattikorkeakoulun kanssa.
Organisaatio

Taitotalon omistaa kaksi säätiötä, Ami-säätiö sr ja Ammattienedistämislaitossäätiö AEL sr. Taitotalo toimii Helsingissä Pitäjänmäellä, Vantaalla Tammistossa ja Oulussa Maikkulassa. Taitotalon toimitusjohtajana toimii Leena Munter ja rehtorina Jarkko Paananen.
Taitotalo tarjoaa koulutusta muun muassa kiinteistö- ja rakennusalalla, turva-alalla, metsäteollisuudessa, tieto- ja viestintätekniikassa, liiketaloudessa sekä sosiaali- ja terveysalalla. Se kouluttaa myös maahanmuuttajia. Taitotalo järjestää myös asiantuntija-, koulutus- ja kehittämispalveluita eri toimialojen yrityksille. Vuonna 2024 Taitotalossa sai suorittaa noin 90 tutkintoa ja 60 ammatillista sertifikaattia. Tarjolla oli myös yli 600 täydennyskoulutusta yli 20 toimialalle.
Taitotalo tekee yhteistyötä Diakonia-ammattikorkeakoulu Diakin, Itä-Suomen yliopiston avoimen yliopiston, Metropolia-ammattikorkeakoulun ja Oulun ammattikorkeakoulun kanssa.
Koulutukset

Taitotalo tuottaa koulutusta seuraaville toimialoille tai ammatteihin:
Ajoneuvoala
Eläintenhoito
Energia-ala
Hydrauliikka- ja pneumatiikka
ICT- ja media-ala
Isännöitsijä ja kiinteistöassistentti
Johtaminen
Kemianteollisuus ja laboratoriotyö
Kielitaito, tulkkaus ja monimuotoisuus
Kiinteistönhoito ja huolto
Kone- ja metalliala
Kunnossapito
Liiketoiminta
Logistiikka-ala
LVI- ja kylmäala
Metsäteollisuus
Nostolaitteiden ja nostoapuvälineiden käyttö
Puhtaus- ja kotityöpalvelu
Rakennus-, pintakäsittely- ja infra-ala
Sosiaali- ja terveysala ja välinehuolto
Sähkö- ja automaatioalan
Turvallisuus
Uravalmennus, muutosturva ja TUVA
Vastuullisuus ja kestävä kehitys
Ympäristönäytteenotto ja vesihuolto
Tunnustuksia

Vuonna 2023 opetus- ja kulttuuriministeriö myönsi Taitotalolle ammatillisen koulutuksen laatupalkinnon.
Aiheesta muualla

Taitotalon kotisivut
Fintraffic

| Liikenteenohjausyhtiö Fintraffic |
| --- | --- |
 Fintrafficin pääkonttori Helsingin Pasilassa.
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2019
Toimitusjohtaja:  Pia Julin
Puheenjohtaja:  Tero Ojanperä
Avainhenkilöt:   Minna Björkman  Kirsi Nuotto  Kaisa Olkkonen  Teemu Penttilä  Mari Puoskari  Seija Turunen 
Kotipaikka:  Palkkatilanportti 1 Helsinki, Suomi
Toimiala:  Pääkonttorien toiminta
Liikevaihto:  160,4 milj. € (2022)
Liikevoitto:  -32 000 € (2022)
Henkilöstö:  57
Tytäryhtiöt:   Fintraffic Tie  Fintraffic Raide  Fintraffic Lennonvarmistus  Fintraffic Meriliikenteenohjaus 
Omistaja:  Suomen valtio (LVM)
Kotisivu:  www.fintraffic.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Liikenteenohjausyhtiö Fintraffic Oy (vuosina 2018–2020 Traffic Management Finland Oy) on Suomen valtion kokonaan omistama erityistehtäväkonserni, joka toimii liikenne- ja viestintäministeriön omistajaohjauksessa.
Fintraffic tarjoaa ja kehittää liikenteenohjauksen ja -hallinnan palveluita kaikissa liikennemuodoissa sekä varmistaa liikenteen turvallisuuden ja sujuvuuden vastuullisesti kaikissa liikennemuodoissa. Palvelut tukevat kansalaisten liikkumista, elinkeinoelämän tarpeita ja kuljetuksia sekä turvallisuusviranomaisten toimintaa.
Konsernille annetulla erityistehtävällä turvataan yhteiskunnan, viranomaisten ja elinkeinoelämän tarvitsemat välttämättömät liikenteenohjauspalvelut. Lisäksi erityistehtävällä varmistetaan toimintavarmuus normaaliolojen häiriötilanteissa ja poikkeusoloissa.
Konsernissa työskentelee koko Suomessa yhteensä yli 1 100 henkilöä.
Fintraffic tuottaa Digitraffic-palvelua.
Tytäryhtiöt ja niiden vastuualueet

Fintraffic Raide Oy vastaa rautatieliikenteen ohjauksesta ja hallinnasta
Finlogic Oy vastaa sähköradan käyttökeskustoiminnasta
Fintraffic Tie Oy vastaa tieliikenteen ohjauksesta ja hallinnasta
Fintraffic Meriliikenteenohjaus Oy vastaa meriliikenteen ohjauksesta
Fintraffic Lennonvarmistus Oy vastaa lennonvarmistuksesta
Aiheesta muualla

Liikenteenohjausyhtiö Fintrafficin verkkosivut
| n k  Suomen valtio-omisteiset yhtiöt |
| --- | --- |
Erityistehtävät:  A-Kruunu  Alko  Business Finland  Cinia (77,5 %)  CSC – Tieteen tietotekniikan keskus (70,0 %)  DigiFinland (33,46 %)  FinnHEMS  Finnpilot Pilotage  Finnvera  FVR – Suomen rokotetutkimus (51,0 %)  Gasonia  Governia  Hansel (65,0 %)  HAUS kehittämiskeskus  Hevosopisto (25,0 %)  Ilmastorahasto  Itärata (51,0 %)  Kuntarahoitus (16,0 %)  Liikenteenohjausyhtiö Fintraffic  Länsirata (51,0 %)  Maakuntien tilakeskus  Oppiva Invest  Solidium  STUK International  Suomen Erillisverkot  Suomen Ilmailuopisto (98 %)  Suomen Malmijalostus  Suomen Teollisuussijoitus  Suomi-rata (51,0 %)  Teknologian tutkimuskeskus VTT  Teollisen yhteistyön rahasto (96,04 %)  Työkanava  Veikkaus  Yleisradio 
Strateginen intressi:  Arctia  Boreal Kasvinjalostus (65,0 %)  Finavia  Fingrid (36,9 %)  Gasgrid Finland  Gasum  Leijona Catering  Motiva  Neova (50,1 %)  Patria (50,1 %)  Posti Group  Suomen Lauttaliikenne  Suomen Siemenperunakeskus (22,0 %)  Suomen Viljava  Tapio  VR-Yhtymä 
Sijoitusintressi:  Edita Group  Finnair (55,8 %)  Fortum (51,26 %)  Kemijoki (50,1 %)  Neste (44,22 %)  SSAB (6,3 %)  Suomen Rahapaja 
Solidium:  Anora Group (19,4 %)  Elisa (10,0 %)  Konecranes (11,1 %)  Metso (14,9 %)  Nokia (5,8 %)  Nokian Renkaat (10,10 %)  Outokumpu (15,5 %)  Sampo (6,6 %)  Stora Enso (10,7 %)  Tieto-Evry (10,9 %)  Valmet (10,1 %) 
Päivitetty: 29. tammikuuta 2024
Elvana Gjata

| Elvana Gjata |
| --- | --- |
 Gjata esiintymässä vuonna 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. helmikuuta 1987 (ikä 37) Tirana, Albania
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä, yrittäjä, näyttelijä
Muusikko
Laulukielet:  albania, englanti
Aktiivisena:  2001–
Tyylilajit:  R&B, pop
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Elvana Gjata (s. 3. helmikuuta 1987 Tirana, Albania) on albanialainen laulaja-lauluntekijä, näyttelijä ja yrittäjä. Gjata on syntynyt ja kasvanut Tiranassa, ja häntä on kutsuttu Albanian musiikin popdiivaksi. Gjata nousi kuuluisuuteen julkaistuaan kaksi studioalbumia: Mamës vuonna 2007 ja Afër dhe larg vuonna 2011. Hän saavutti lisää suosiota julkaistuaan useita singlejä sekä EP-levyjä, kuten levyt 3 (2018) ja Çelu (2021). Gjata on lisäksi saavuttanut monia ykkössijan singlejä Albanian musiikkilistoilla. Gjata on myös saanut lukuisia palkintoja ja tunnustuksia, mukaan lukien kaksi Balkan Music Awards -palkintoa, Festivali i Këngës -palkinnon, neljä Kënga Magjike -palkintoa sekä Top Fest -palkinnon.
Tuomiojärvi (Jyväskylä)

| Tuomiojärvi |
| --- | --- |
 Tuomiojärvi nähtynä Vesilinnasta.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°15′47″N, 25°43′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Tulo-ojat:  Syväoja Myllyjärvestä, Eerolanpuro Vehkalammesta
Laskujoki:  Löylyjoki Palokkajärveen 
Taajamat:  Jyväskylän keskustaajama
Järvinumero:  14.291.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,4 m  
Pituus:  3,8 km  
Leveys:  2 km  
Rantaviiva:  16,717 km  
Pinta-ala:  2,97923 km²  
Tilavuus:  0,0103121 km³  
Keskisyvyys:  3,46 m  
Suurin syvyys:  13,1 m  
Valuma-alue:  55 km² 
Keskivirtaama:  1,05 m³/s (MQ) 
Saaria:  7 
:  Lehtisaari, Mäntysaari, Lehtosaari, Heinäsaari
 fiTuomiojärvi 
Tuomiojärvi on Keski-Suomessa Jyväskylän kaupunkialueella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 298 hehtaaria eli 3,0 neliökilometriä, se on 3,8 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järvi on muutoin rantaviivaltaan selväpiirteinen, mutta lounaispäässä 1,1 kilometriä pitkä Haukanniemi suojaa yhtä pitkää Rautpohjan umpeen kasvavaa lahtea. Järvellä on nykykartan mukaan 7 saarta, mutta vanhoissa peruskartoissa niitä on 11. Niitä ovat pohjoisesta lukien Lehtosaari, Heinäsaari, Hiekkaranta (eli Muurahaissaari), Mäntysaari (eli Selkäsaari), Lehtisaari ja Koivusaari. Suurimmissa saarissa on mökkejä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 10,31 miljoonaa kuutiometriä eli 0,01031 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 13,1 metriä. Syvänteitä on Mannilan edustalla ja  järven kaakkoisosassa. Järven rantaviivan pituus on 16,7 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin asuinalueita tai metsämaata. Haukanniemen ympäristössä on suota ja kosteikkoja ja järven pohjoispäässä sijaitsee Vasaraisensuo. Järven asuinalueita ovat etelässä Laajavuori, Kortepohja, Viitaniemi ja Taulumäki, itäpuolella Mannila, länsipuolella Haukkala ja pohjoisessa Savulahti. Palokka jää vielä kauemmaksi rannasta. Valtatie 4 sivuaa järveä Palokkajärven välisellä kapealla kannaksella. Järveä kiertävistä teistä voidaan mainita yhdystiet 16685 ja 16686 sekä etelässä kaupungin tiestö. Järvellä on viisi uimarantaa Taulumäellä, Viitaniemessä, Laajavuoressa, Haukkalassa ja Mannilan Rantueessa.
Luontoarvoja > Rehevöityminen

Järvi on luokiteltu pieneksi humusjärveksi ja sen vedenlaatua on seurattu vuodesta 1969. Järvi ekologinen tila on välttävä. Tuomiojärven ulkoinen kuormitus on pienetynyt viime vuosikymmenten määristä. Järven valuma-alueella sijainnut Palokan kaatopaikka on lopetettu, mutta maatalouden kuormituksen vähennyttyä ovat hulevesien ja haja-asutusalueen kuormitukset kasvaneet. Järven tilan määrittelee nykyään vanhan kuormituksen aiheuttama jatkuva sisäinen kuormitus, joka talven ja kesän lopussa kasvaa merkittävästi järven happiongelmien kasvaessa. Järveä hapetetaankin jatkuvasti sisäisen kuormituksen hillitsemiseksi.
Kohde on osa Keski-Suomen vesistöjen parannusohjelmaa, joka on käynnissä vuoteen 2015 saakka. Tavoitteena on saavuttaa vesistön hyvä ekologinen tila vuoteen 2021 mennessä. Veden laatua halutaan parantaa, koska järveä käytetään myös raakavesilähteenä. Järvessä esiintyy kesäisin sinilevää, ja vaikka veden kuormitus on pienentynyt 2000-luvulla, kuormitus on edelleen huolestuttavan suuri.
Luontoarvoja > Kalasto

Koekalastuksen perusteella järven kalalajeja ovat ainakin ahven, hauki, kiiski, kirjolohi (istutettu), kuha, lahna, pasuri, ruutana, salakka, siika ja särki.