stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valmar Adams
Teokset > Kokoomateokset

"Eesti nüüdislüürika" (1929)
Teokset > Suomennettuja runoja

Antologiassa: Eestin runotar: virolaisen lyriikan antologia, toim. Elsa Haavio, Helsinki: WSOY 1940
Antipodit vedenkalvossa, suom. Aale Tynni
Nimetön runo, suom. Aale Tynni
Tristia, suom. Yrjö Jylhä
Kirjallisuutta

Kalle Kurg, Autoportree noorest kirjanikust. (Kirja: "Sinu sekundid." Mõttepäevik.") – Keel ja Kirjandus 1972, 1, s. 49–51.
Rein Veidemann, Valmar Adamsi eluhoiakust ja maailmamõistmisest. – Keel ja Kirjandus 1979, 1, s. 5–10.
Tiit Hennoste, Hüpped modernismi poole II. 20. sajandi eesti kirjandusteadus Euroopa kirjandusteaduse taustal. 9. loeng: värsiõpetuse õppetunnid. (Vaidlus irdriimi üle.)
Aiheesta muualla

Vilmar Adams  Galerii.kirmus.ee . Viitattu 9.2.2019 (viroksi). Teoksia verkossa.
Veidemann, Rein: Valmar Adams (1899-1993) Eesti Kultuurilooline Veeb. Viitattu 9.2.2019 (viroksi).
Hengityssuojain

Kokonaamari ulostuloventtiilillä, jossa on kaksi EN-standardien mukaista vaihdettavissa olevaa A1-, B1-, ja E1-kemikaalisuodatinta. Ruskea, harmaa ja keltainen viiva symboloivat vastaavasti näitä suodatuskykyjä. Suodatuskyky on merkitty kuvassa lyhennettyyn muotoon ABE1.
Hengityssuojain tai hengityksensuojain on kasvoille asetettava väline, joka suojaa käyttäjäänsä estämällä häntä hengittämästä ilmassa olevia epäpuhtauksia, kuten pölyä, höyryjä, kaasuja tai mikrobeja. Suojaimen kyky suojata eri aineilta riippuu kuitenkin suojaintyypistä. Hengityssuojain tekee tämän joko puhdistamalla käyttäjäänsä ympäröivää ilmaa hengityskelpoiseksi tai sitten se syöttää valmiiksi puhdasta ilmaa muualta, kuten paineilmasäiliöstä. Suodatus tapahtuu käyttäjän hengityselimistön voimin tai avustetusti vaikkapa moottoroidun puhaltimen avulla.
Hengityssuojaimet eroavat kirurginmaskeista ja muista vastaavista suojaimista siten, että hengityssuojaimet on suunniteltu suojaamaan käyttäjäänsä. Kirurginmaskit taas on suunniteltu suojaamaan ympäröiviä ihmisiä käyttäjän kantamilta mikrobeilta, jotka leviävät pisaratartuntana. Kirurginmaskit eivät suojaa ilmateitse leviäviltä mikrobeilta tehokkaasti. Jotkin hengityssuojaimet tosin suodattavat käyttäjän uloshengitysilmankin. Ne voivat siten suojata ulkopuolisia pisaratartuntana ja ilmateitsekin leviäviltä mikrobeilta. Kaasunaamarit puolestaan ovat hengityssuojaimia.
Suomessa ja muissa EU-maissa myydyt hengityssuojaimet noudattavat EN-standardeja, jotka laatii CEN. Muissa maissa saatetaan noudattaa muita standardeja.
Hengityssuojaintyypit

Ilmaa hengityskelpoiseksi suodattavat hengityssuojaimet voidaan jakaa
puolinaamareihin, jotka peittävät suun ja nenän.
kokonaamareihin, jotka peittävät suun, nenän, silmät ja kasvot kokonaisuudessaan.
kypäriin tai huppuihin, jotka peittävät koko pään.
Suodatus tapahtuu suojainta käyttävän oman hengityselimistön voimin tai avustetusti puhaltimen tai muun voimanlähteen avulla. Avustavista laitteista käytetään usein lyhennettä PAPR, joka tulee englanninkielen sanoista "powered air purifying respirator".
Suodattimet eivät poista kaikkia haitta-aineita hengitysilmasta. Monet niistä eivät poista esimerkiksi hiilimonoksidia. Siksi on myös hengityssuojaimia, joissa valmiiksi puhdas ilma tuodaan letkulla suojaimeen tai suojainta käyttävän kantamasta paineilmasäiliöstä. Jälkimmäisessä kyse on henkilökohtaisesta paineilmahengityslaitteesta eli SCBA:sta. SCBA tulee englanninkielen sanoista "self contained breathing apparatus". SCBA:t jaetaan vielä avoimen ja suljetun piirin laitteisiin. Avoimen piirin suojat päästävät uloshengitysilman ulos suojasta suoraan. Ilmassa on yhä happea jäljellä, joka menee siten hukkaan. Suljetun piirin suojissa taas on hapenkierrätin. Ne siis varastoivat uloshengitysilman, suodattavat siitä pois pääosan kehossa muodostuneesta hiilidioksidista ja syöttävät happipitoisen uloshengitysilman sisään hengitettäväksi. Suljetun piirin laitteita voidaan siksi käyttää pidempään kuin avoimen piirin laitteita saman kokoisilla painesäiliöillä.
PAPR.
Kokonaamari ulkoisella ilmansyötöllä.
Kokonaamarillinen SCBA.
Kokonaamarillinen SCBA ulkoisella ilmansyötöllä.
Hengityssuojaintyypit > Ulostuloventtiili

Hengityssuojaimissa voi olla käytömukavuutta lisäävä yksisuuntaventtiili, joka vähentää suojaimen sisäistä kosteutta ja lämpöä sekä uloshengitysvastusta. Venttiili kuitenkin päästää uloshengitysilman suodattamattomana ympäröivään ilmaan. Joissain suojaimissa venttiiliä ei ole. Venttiilittömät suojaimet suodattavat sisäänhengitysilman voiden siksi suodatustehostaan riippuen estää käyttäjäänsä esimerkiksi levittämästä uloshengityksen kautta kantamaansa virusta, bakteeria tai muuta taudinaiheuttajaa. Tautien leviämisen estämiseksi venttiilittömiä suojaimia saatetaan siksi käyttää esimerkiksi sairaaloissa venttiilin omaavien suojainten sijaan. Tästä huolimatta Yhdysvaltojen työturvallisuus- ja terveysinstituutin eli NIOSH:n kokeissa ainakin joidenkin ulostuloventtiilillisten suojainten on havaittu suodattavan taudinaiheuttajia uloshengityksestä vähintään yhtä hyvin kuin kirurginmaskien.
Hengityssuojainten merkinnät EU:ssa

EU:ssa hengityssuojaimissa pitää olla CE-merkintä, jonka perässä on akkreditointilaitoksen nelinumeroinen tunnus. Suojaimessa saattaa myös lukea FF, T, M tai H, jotka liittyvät suojaimen rakenteeseen. FF merkitsee puolinaamaria, jonka suodattimet eivät ole vaihdettavissa. Ne ovat siis kiinteät eli integroidut. FF tulee eng. sanoista "filtering facepiece". T (eng. "turbo") merkitsee suojainta, jossa on hengitystä avustava voimanlähde; M maskia (eng. "mask"); H kypärää (eng. "helmet"), huppua tai kiinteää kasvosuojusta. Näihin kirjaimiin on lisätty suojainten suodatuskyvystä ja -tehosta kertovia merkkejä, jotka selitetään tarkemmin tämän artikkelin kohdassa suodattimet. Esimerkiksi
FFP3 on puolinaamari kiinteillä suodattimilla (FF), joka suodattaa hiukkasia (P) ja jonka suodatusteho on 3.
FFA1P2 on puolinaamari kiinteillä suodattimilla (FF), joka suodattaa tiettyjä orgaanisia liuottimia (A) suodatusteholla 1 ja hiukkasia (P) teholla 2.
TM3P on puhaltimella (T) varustettu maski (M), jonka suodatusteho on 3 hiukkasten (P) suhteen.
Suojaimissa pitää lukea niiden noudattama EN-standardi, joita on useita eri suojaintyypeille. Esimerkiksi FFP-suojaimissa lukee "EN 149" ja sen perässä on standardin viimeisimpään versioon viittaava numero esimerkiksi tähän tapaan: "EN 149:2001+A1:2009".
Kertakäyttöisissä hiukkasilta suojaavissa suojaimissa tulee lukea "NR" (eng. "not reusable") tai "R" (eng. "reusable"). NR-merkin suojainta voi teoriassa käyttää yhden työpäivän ajan ilman, että sen suojateho laskee alle numeroluokituksensa, ja se tulee vaihtaa. R-merkin suojainta voi käyttää pidempään. Hiukkassuojainten todellinen käyttöaika riippuu monista tekijöistä, kuten ympäristön hiukkaspitoisuudesta. Suojain tulee silti merkinnöistä riippumatta vaihtaa uuteen viimeistään sitten, kun se on tukkeutunut hiukkasista ja sen läpi on siksi vaikea hengittää. Hiukkassuojaimessa voi myös olla valinnainen merkki "D" riippumatta siitä, että onko suojaimessa NR- vai R-merkki. D-merkin suojain kestää isoissa hiukkaspitoisuuksissa D-merkitöntä suojainta pidempään tukkiutumatta, sillä D-merkin suojaintyyppi on läpäissyt testin, jossa se on altistettu dolomiittipölylle tietyn ajanjakson verran.
Suodattimet > Hiukkassuodattimet

EU:ssa kiinteiltä hiukkasilta ja nesteaerosoleilta suojaavissa puolinaamareissa lukee "FFP" ja vaihdettavissa olevissa hiukkassuodattimissa "P". FFP- tai P-merkinnän perässä on 1, 2 tai 3. FFP1- tai P1-suojain suojaa hiukkasilta ja aerosoleilta vähiten, FFP2 tai P2 toiseksi eniten ja FFP3 tai P3 parhaiten.
Yleisesti ottaen
P1/FFP1-suojain suojaa kohtalaisen vaarattomalta kiinteältä pölyltä. Valmistajakohtaisesti suojain voi sopia vaikkapa myrkyttömän lattiapölyn lakaisuun tai heinä- ja jauhopölyä vastaan.
P2/FFP2-suojain suojaa haitalliselta kiinteältä pölyltä ja aerosoleilta. Valmistajakohtaisesti suojain voi sopia vaikkapa puun, sementin tai teräksen leikkaamiseen.
P3/FFP3-suojain suojaa erittäin vaaralliselta kiinteältä pölyltä ja aerosoleilta. Valmistajakohtaisesti suojain voi sopia vaikkapa viruksia, bakteereita, hometta, asbestia tai radioaktiivista pölyä vastaan.
Muissa maissa saatetaan käyttää eri standardeja. Esimerkiksi USA:ssa käytetään Yhdysvaltojen työturvallisuus- ja terveysinstituutin eli NIOSH:n säätämien standardien mukaisia hiukkassuojaimia. Jos suojain "ei suojaa", "suojaa kohtalaisesti" tai "suojaa erinomaisesti" öljymäisiltä hiukkasilta, siinä on vastaavasti kirjain N, R tai P. Kirjaimen perässä on luku 95, 99 tai 100, jotka merkitsevät vastaavasti sitä, että suodatin suodattaa pois 95%, 99% tai 99.97% hengitysilman hiukkasista standardoiduissa laboratorio-oloissa. N95-suojain vastaa suojateholtaan likimain FFP2-suojainta ja N100-suojain FPP3-suojainta. Ainakin vuonna 2021 maailmalla voimassa olleiden standardien mukaan FFP2-suojainta vastaavat likimain myös Kiinan "KN95"-, Australian "P2"-, Etelä-Korean "1. luokan"- Japanin "DS2"- ja Brasilian "PFF2"-tyyppiset suojaimet.
Suodattimet > Kemikaalisuodattimet

EU:ssa kemikaalisuodattimille on annettu kirjainsymbolit A, B, E ja K sen mukaan mitä kaasuja tai nestehöyryjä ne voivat suodattaa pois hengitysilmasta (aineet ovat taulukossa alla). A-tyypin suodattimessa tulee kirjainsymbolin lisäksi olla ruskea merkintä, B:ssä harmaa, E:ssä keltainen ja K:ssa vihreä. Kirjaimen ja värin lisäksi suodattimen tehoa kuvaa kirjaimen perään lisätty luku 1, 2 tai 3. Merkinnän 1 suodatin omaa heikoimman, 2 toiseksi parhaan ja 3 parhaan suodatuskyvyn. Merkinnän "A1" suodatin esimerkiksi suojaa tietyiltä orgaanisilta aineilta heikommin kuin A3-suodatin. Suodattimet voivat olla yhdistelmäsuodattimia. Merkinnän "A1B1" suodatin suojaa joiltain orgaanisilta aineilta (jota A-kirjain merkitsee), mutta myös joiltain epäorgaanisilta aineilta (jota B-kirjain merkitsee).
EU:ssa typpioksidilta tai muilta typpioksideilta suojaavissa suodattimissa on kirjaimet "NO" ja sininen merkintä. Elohopeahöyryiltä suojaavissa suodattimissa on kirjaimet "Hg" ja punainen merkintä. NO- tai Hg-suojaimissa ei ole eriteltyä suodatusteholuokitusta. Merkinnän "A" suodattimet suojaavat joiltain yli 65 °C lämmössä haihtuvilta aineilta. Merkinnän "AX" suodattimet taas suojaavat joiltain alle 65 °C lämmössä haihtuvilta aineilta. AX-suodattimissa on ruskea ja valkoinen merkintä. Merkinnän "SX" suodattimet taas suojaavat suodattimen valmistajan erikseen mainitsemilta aineilta. SX-suodattimissa on violetti ja valkoinen merkintä.
| Kirjain | Väri | Suodatusteho | Aineryhmä, jolta suodatin suojaa | Esimerkkejä aineista, joilta suodatin ehkä suojaa* |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Ruskea | 1, 2 tai 3 | Jotkin yli 65 °C lämmössä haihtuvat orgaaniset aineet | Asetonitriili, bentseeni, fenoli tai tärpätti |
| B | Harmaa | 1, 2 tai 3 | Jotkin epäorgaaniset aineet | Bromi, fosfiini tai kloori |
| E | keltainen | 1, 2 tai 3 | Rikkidioksidi ja jotkin muut syövyttävät kaasut tai höyryt | Etikkahappo, kloorivety tai rikkidioksidi |
| K | Vihreä | 1, 2 tai 3 | Ammoniakki ja jotkin orgaaniset ammoniakin johdannaiset | Ammoniakki, dimetyyliamiini tai hydratsiini |
| NO | Sininen | Ei erillistä teholuokitusta | Jotkin typpioksidit |  |
| Hg | Punainen | Ei erillistä teholuokitusta | Elohopea | Elohopea tai sen alkyylijohdannaiset |
| AX | Ruskea ja valkoinen | Teho on hiukkaussuodatuskyvyn mukainen, eli joko P1, P2 tai P3 (merkintä on esimerkiksi AXP1) | Jotkin alle 65 °C lämmössä haihtuvat orgaaniset  aineet | Akroleiini, asetaldehydi tai kloroformi |
| SX | Violetti ja valkoinen | Teho on hiukkaussuodatuskyvyn mukainen, eli joko P1, P2 tai P3 (merkintä on esimerkiksi SXP1) | Suodatin suojaa niiltä aineilta, jotka suodattimen valmistaja on erikseen maininnut |  |
* Se, miltä aineilta suodatin oikeasti suojaa, riippuu suodattimen valmistajasta.
Suojaustaso (NPF- ja APF-arvot)

Eri aineille on eri maissa asetettu niiden hengitysilmassa olevaan pitoisuuteen ja altistusaikaan perustuvia pitoisuuden keskiarvoja, joita isompia pitoisuuksia pidetään terveydelle haitallisina. Hengityssuojain voi suojata tätä raja-arvoa tietyn kertoimen verran isommilta haitta-ainemäärältä. Jos turvallinen raja-arvo on esimerkiksi 100 ppm ja ympäristön epäpuhtausaste on 1000 ppm, suojaimen suojakertoimen on oltava vähintään 10. EU:ssa tällaisen laboratorio-oloissa mitatun kertoimen nimi on nimellinen suojauskerroin eli NPF-arvo. NPF tulee englanninkielen sanoista "nominal protection factor". Käytännössä sovellettu suojakerroin on NPF-arvoa matalampi ja sitä sanotaan käytännön suojauskertoimeksi tai ilmoitetuksi suojauskertoimeksi eli APF-arvoksi. APF tulee englanninkielestä, "assigned protection factor". Suojaimen voidaan väittää suojaavan käytännössä enintään APF-arvon verran isommilta pitoisuuksilta. APF-arvot ovat asiantuntija-arvioita siitä, että miten hyvin suojain suojaa oikein käytettynä. APF-arvot voivat kuitenkin olla erilaiset eri maissa. Esimerkiksi Suomessa FFP3-suojaimen APF on 20 ja Saksassa se on 30.
FFP- ja P-hiukkassuojaimille NPF määritetään testilaboratoriossa siten, että ne altistetaan pisarakooltaan vaihtelevalle eli polydispersiiviselle ja neutraloimattomalle vesipohjaiselle aerosolille, joka omaa tietyn natriumkloridipitoisuuden. Koe tehdään myös parafiiniaerosolilla. Jos suojain päästää lävitseen vain tietyn raja-arvon verran natriumkloridia ja parafiinia tietyssä ajassa, se täyttää suojateholuokan 1, 2 tai 3. NPF saadaan jaettaessa 100% laboratoriossa suojaimen sisään vuotaneen aineen prosenttiosuudella. P1-suodatin kokonaamarissa saa päästä läpi enintään 20% natriumkloridista ja parafiinista. Siten sen NPF on 5, sillä 100% / 20% =  5.
| Hengityssuojain | Suodatusteho | NPF EU:ssa ja Suomessa | APF Suomessa |
| --- | --- | --- | --- |
| FFP eli puolinaamari kiinteillä suodattimilla | FFP1 | 4 | 4 |
| FFP eli puolinaamari kiinteillä suodattimilla | FFP2 | 12 | 10 |
| FFP eli puolinaamari kiinteillä suodattimilla | FFP3 | 50 | 20 |
| Puolinaamari vaihdettavilla suodattimilla | P1 | 4 | 4 |
| Puolinaamari vaihdettavilla suodattimilla | P2 | 12 | 10 |
| Puolinaamari vaihdettavilla suodattimilla | P3 | 48 | 30 |
| Kokonaamari vaihdettavilla suodattimilla | P1 | 5 | 4 |
| Kokonaamari vaihdettavilla suodattimilla | P2 | 16 | 15 |
| Kokonaamari vaihdettavilla suodattimilla | P3 | 1000 | 500 |
| Moottoriavusteinen suojain eli PAPR hupulla tai kypärällä | TH1 | 10 | 5 |
| Moottoriavusteinen suojain eli PAPR hupulla tai kypärällä | TH2 | 50 | 20 |
| Moottoriavusteinen suojain eli PAPR hupulla tai kypärällä | TH3 | 500 | 200 |
| Moottoriavusteinen suojain eli PAPR tiiviisti istuvalla maskilla | TM1 | 20 | 10 |
| Moottoriavusteinen suojain eli PAPR tiiviisti istuvalla maskilla | TM2 | 200 | 100 |
| Moottoriavusteinen suojain eli PAPR tiiviisti istuvalla maskilla | TM3 | 2000 | 1000 |
Käyttöhuomioita

Mikäli ilman epäpuhtauksia tai niiden pitoisuuksia ei tunneta, tai ympäristön happipitoisuus on liian matala, tulee suodattavan hengityssuojaimen sijaan käyttöön valita valmiiksi puhdasta ilmaa paineilmasäiliöstä syöttävä suojain. Parta, parransänki tai silmälasit voivat estää koko- ja puolinaamaria kiinnittymästä tiiviisti käyttäjänsä kasvoille, jolloin suojain voi vuotaa ja altistaa käyttäjän ilman epäpuhtauksille. Hiukkas- ja kemikaalisuodattimien/suojainten toimivuusaika on rajallinen, jonka jälkeen suodatin/suojain tulee vaihtaa. Tämä aika riippuu kuitenkin muun muassa käyttöolosuhteista.
Kirjallisuutta

DP Yamamoto et al: Handbook of respiratory protection: safeguarding against current and emerging hazards.  Routledge Handbooks, 2017.  doi:10.4324/9781351109079.  ISBN 9781351109079.
Ylhäällä: ympäristöstä sisäänhengitysilmaa suodattavat suojaimet. Oikealta vasemmalle: puolinaamari vaihtosuodattimilla, kokonaamari vaihtosuodattimilla, puolinaamari integroiduilla suodattimilla ja moottoriavusteinen huppu.
Alhaalla: muualta kuin ympäristöstä sisäänhengitysilmaa syöttävät suojaimet. Oikealta vasemmalle: puolinaamari ulkoisella ilmansyötöllä, SCBA kokonaamarilla ja molempien yhdistelmä (ulkoinen ilmansyöttö ja SCBA).
Uloshengityksen aerosolien ulosvirtaus suojaimessa ulostuloventtiilillä (vasen), ilman venttiiliä (keskellä) ja ilman suojainta (oikealla).
Ulostuloventtiilitön FFP2 NR -puolinaamari, joka noudattaa standardia EN 149:2001+A1:2009.
Yhdistelmäsuodatin, joka omaa A2-, B2-, E2-, K2-, Hg- ja P3-merkintöjen mukaisen suodatuskyvyn. Kuvan värilliset viivat kertovat suodatuskyvystä.
Veneráto

| Veneráto Βενεράτο |
| --- | --- |
 Veneráton kylä.
 Veneráto
 Koordinaatit: 35°11′50″N, 25°2′22″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Iraklion
Kunta:  Iraklion
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7101040101
Väkiluku (2011):  836
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Veneráto (kreik. Βενεράτο) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Iraklionin kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 836 (vuonna 2011).
Veneráton kylää.
Veneráton kylä sijaitsee noin 22 kilometriä etelälounaaseen Iraklionista. Sen nimi viittaa venetsialaisiin, joilla oli kylässä kartanoita. Kylän lähellä sijaitsee siitä nimensä saanut Veneráton rotko. Veneráto muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Βενεράτου, Topikí Koinótita Venerátou), johon kuuluvat varsinaisen Veneráton kylän lisäksi kylät Pýrgos ja Sinápi sekä Palianín luostari (Moní Palianís). Koko yhdyskunnan väkiluku on 869.
Aiemmin kylä kuului Palianín kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Iraklionin kunnan Palianín kunnallisyksikköön.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Veneráto Wikimedia Commonsissa
Vjatšeslav Semenov

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | München 1972 |  |  |
Vjatšeslav Myh’ailovytš Semenov (ukr. В'ячеслав Михайлович Семенов, 18. elokuuta 1947 Kiova, Ukrainan SNT – 12. elokuuta 2022) oli ukrainalainen, kilpaurallaan Neuvostoliittoa edustanut jalkapalloilija ja olympiamitalisti.
Semenov pelasi Neuvostoliiton miesten maajoukkueessa 11 maaottelua ja teki niissä neljä maalia. Hän kuului Neuvostoliiton kokoonpanoon Münchenin kesäolympialaisissa 1972, missä maa voitti pronssia. Seuratasolla Semenov edusti muun muassa FK Zorja Luhanskia, jossa hän voitti Neuvostoliiton mestaruuden vuonna 1972, ja Kiovan Dynamoa jossa hän myös voitti Neuvostoliiton mestaruuksia. Semenov kuoli 74-vuotiaana 12. elokuuta 2022.
Vjatšeslav Anisin

Vjatšeslav Mihailovitš Anisin (ven. Вячеслав Михайлович Анисин, s. 7. marraskuuta 1951 Moskova, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli keskushyökkääjä.
Anisin pelasi Neuvostoliiton maajoukkueessa 1970-luvun alussa ketjukavereinaan Juri Lebedev ja Aleksandr Bodunov. Hän voitti kolme maailmanmestaruutta ja pelasi Summit Series -turnauksessa 1972.
Kotimaassaan Anisin edusti seuroja Krylja Sovetov Moskova, TsSKA Moskova, Spartak Moskova ja SKA Leningrad.
Saavutukset

kolme jääkiekon maailmanmestaruutta 1973–1975
yhdeksän Neuvostoliiton mestaruutta 1968, 1970, 1971, 1974, 1977–1981
Neuvostoliiton urheilumestari 1973
Vieux-Habitants

| Vieux-Habitants |
| --- | --- |

 Vieux-Habitantsin sijainti Guadeloupella.
Valtio:  Ranska
Departementti:  Guadeloupe
Arrondissementti:  Basse-Terre
Kantoni:  Vieux-Habitants
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Georges Clairy
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  58,7 km²
Väkiluku (2006):  7 675
 – Väestötiheys:  130,7 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vieux-Habitants on kunta Länsi-Intian saaristossa Pienillä Antilleilla sijaitsevalla Guadeloupella. Se sijaitsee Basse-Terren saaren lounaisosassa. Kunnan pinta-ala on 58,70 km² ja asukasluku 7267 (2019).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vieux-Habitants Wikimedia Commonsissa
Viking Lobbas

Viking Arnold Lobbas (18. huhtikuuta 1929 Pernaja – 14. joulukuuta 1993 Pernaja) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija.
Teoksia

Länkar : runoja ; tussipiirrokset Kurt Lobbas. Östra Nyland, Lovisa 1978
Flykt : runoja. Östra Nyland, Lovisa 1980
Färdväg : runoja. Östra Nyland, Lovisa 1985
Venetsian komissio

Jäsenvaltio   Liitännäisjäsenvaltio   Tarkkailijavaltio   Erityinen asema tai yhteistyötä
Demokratiaa oikeusteitse -komissio eli Venetsian komissio (myös Venetsia-toimikunta) on Euroopan neuvoston alaisuudessa toimiva neuvoa-antava elin, joka koostuu riippumattomista asiantuntijoista. Komissio perustettiin vuonna 1990.
Venetsian komissio antaa lausuntoja jäsenvaltioiden tai Euroopan neuvoston instituutioiden pyynnöstä tai oma-aloitteisesti. Se antaa myös oikeudellista neuvontaa jäsenvaltioille niiden uudistaessa perustuslakejaan ja lainsäädäntöään sekä järjestää koulutusta ja seminaareja toimialansa kysymyksistä. Venetsian komission laatima "Rule of Law Checklist" on laajasti käytetty kuvaus oikeusvaltion elementeistä.
Venetsian komissiolla on 61 jäsenvaltiota, joista 46 on Euroopan neuvoston jäsenvaltioita ja loput 15 Euroopan ulkopuolisia valtioita. Kukin jäsenvaltio asettaa komissioon neljäksi vuodeksi kerrallaan yhden jäsenen, jotka ovat yleensä julkisoikeuden tai kansainvälisen oikeuden professoreja, korkeimpien oikeuksien tai perustuslakituomioistuinten tuomareita, parlamenttien jäseniä taikka virkamiehiä. Komission pysyvä sihteeristö sijaitsee Strasbourgissa, ja komissio kokoontuu Venetsiassa neljä kertaa vuodessa.
Suomen jäsenenä Venetsian komissiossa toimii Helsingin yliopiston valtiosääntöoikeuden professori Tuomas Ojanen ja varajäsenenä Turun yliopiston julkisoikeuden professori Janne Salminen. Aiemmin komissiossa on toiminut Suomesta Kaarlo Tuori ja Antti Suviranta.
Vado Ligure

| Vado Ligure Voœ Vuae |
| --- | --- |
 vaakuna
 Vado Ligure
 Koordinaatit: 44°16′N, 8°26′E 
Valtio:  Italia
Alue:  Liguria
Maakunta:  Savona
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Carlo Giacobbe
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  23,38 km²
Korkeus:  12 m
Väkiluku (31.12.2015):  8 336
 – Väestötiheys:  357 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  17047
Suuntanumero(t):  019
 
 www.comune.vado-ligure.sv.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vado Ligure (liguuriksi Voœ, Vuae) (muinoin Vado Sabatia) on kunta Savonan maakunnassa Ligurian alueella Italiassa. Kunnan pinta-ala on 23,38 neliökilometriä ja asukkaita siellä on runsaat 8 000. Väestötiheys on 357 as./km² (2015). Vado Liguren pormestari on Carlo Giacobbe.
Vado Liguren suojeluspyhimys on Johannes Kastaja. Kunnan asukkaita kutsutaan italiaksi nimellä vadesi. Vado Liguren naapurikunnat ovat Savona, Quiliano ja Bergeggi. Vado Liguren ystävyyskunta on ollut vuodesta 2002 lähtien Ranskassa sijaitseva La Ravoire.
Väkiluvun kehitys

Vado Liguren väkiluvun kehitys vuodesta 1861 vuoteen 2007:
| Vuosi | Väkiluku | Vuosi | Väkiluku |
| --- | --- | --- | --- |
| 1861 | 2 412 | 1951 | 9 048 |
| 1871 | 2 898 | 1961 | 10 156 |
| 1881 | 2 922 | 1971 | 10 198 |
| 1901 | 3 700 | 1981 | 8 815 |
| 1911 | 4 428 | 1991 | 8 087 |
| 1921 | 6 242 | 2001 | 7 991 |
| 1931 | 7 521 | 2007 | 8 368 |
| 1936 | 8 155 |  |  |