stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kongon tasavalta kesäolympialaisissa 2016

Kongon tasavalta osallistui kesäolympialaisiin 2016. Sitä edusti kymmenen urheilijaa viidessä lajissa. Joukkueen lipunkantajana avajaisissa toimi kuulantyöntäjä Franck Elemba. Elemba oli lähellä tuoda maalle sen historian ensimmäisen olympiamitalin, hänen sijoituksensa kuulantyönnössä oli neljäs maan ennätyksellä 21,20 metriä.
Joukkue > Judo

Deo Gracia Ngokaba – miesten yli 100 kg
Joukkue > Nyrkkeily

Dival Malonga – miesten kevyt välisarja
Anauel Ngamissengue – miesten keskisarja
Joukkue > Pöytätennis

Suraju Saka – miesten kaksinpeli
Wang Jianan – miesten kaksinpeli
Han Xing – naisten kaksinpeli
Joukkue > Uinti

Dienov Koka – miesten 50 m vapaauinti
Bellore Sangala – naisten 50 m vapaauinti
Joukkue > Yleisurheilu

Cecilia Bouele – naisten 100 m
Franck Elemba – miesten kuulantyöntö
Kromosfääri

Kromosfääri näkyy Auringon ympärillä värillisenä kehänä pimennyksen aikana.
Kromosfääri eli värikehä on Auringon ympärillä sijaitseva kaasukehä. Sen paksuus on noin 2 000 kilometriä ja lämpötila noin 10 000 K eli paljon korkeampi kuin Auringon pinnalla. Auringonpimennyksen aikana kromosfääri näkyy punaisena renkaana Auringon ympärillä.
Kromosfääri nähdään vedyn punaisessa H-alfa-viivan valossa. Kromosfäärin alla on Auringon pinta eli fotosfääri ja yllä kuuma korona. Fotosfäärin ja kromosfäärin välillä on 500 kilometrin paksuinen kerros jossa lämpötila nousee 4 500 kelvinistä 6 000 kelviniin. Kromosfäärin ja koronan välillä on noin 2 000 kilometrin paksuinen siirtymäkerros, jossa kineettinen lämpötila nousee asteittain jopa miljoonaan asteeseen.
Muilla tähdillä on havaittu fotosfäärin ja kromosfäärin aktiivisuuteen liittyviä spektriviivoja.
Koira (korttipeli)

Napoleonin koira on 2-5 pelaajan korttipeli. Peliä pelataan 52 kortin pakalla ilman jokereita ja ässän arvo on 14. "Napoleonin koira" nimitystä käytetään kortteja nostavasta pelaajasta. Pelin häviäjä jää Napoleonin koiraksi. Peli on muunnelma Myllymatista, joka todennäköisesti on suomalaista alkuperää.
Pelin kulku > Alkuasetelmat

Kaikille pelaajille jaetaan käytettävistä säännöistä riippuen 3-5 korttia ja loppupakka asetetaan nostopakaksi keskelle pöytää. Pakan pohjimmainen kortti, seuraavan kierroksen valtti voidaan asettaa poikittain muuhun pakkaan nähden. Valttikorttia ei vielä katsota. Napoleonin koiraa pelataan kahdessa vaiheessa.
Pelin kulku > Ensimmäinen vaihe

Kukin pelaaja lyö kortin pöytään vuorollaan, suurimman kortin omaaja nostaa pöydätyt kortit itselleen sivuun ja aloittaa seuraavan kierroksen, kortin maalla ei ole väliä. Kortin lyötyään pelaajan on nostettava pakasta uusi kortti siten että hänellä on seuraavan kierroksen alussa kolme korttia kädessään. Pakan viimeistä korttia kutsutaan valtiksi jonka saa viimeisenä nostava pelaaja. Kortti siirretään sivuun numeropuoli alaspäin. Mikäli pelaajalle jää kortteja käteen viimeisen kierroksen jälkeen, hänen on pidettävä kortit.
Pelin kulku > Toinen vaihe

Valtin nostaja aloittaa toisen vaiheen. Pelaajat lyövät vuorollaan yhden kortin, seuraavan pelaajan on lyötävä pöytään suurempi ja samaa maata oleva kortti tai valttia. Jos pelaaja ei voi tai halua (taktinen veto) lyödä edellisen päälle suurempaa korttia, on hänen nostettava pöydällä olevista korteista pohjimmainen vuoron siirtyessä seuraavalle. Pakka kaatuu, kun kierros on pelattu, jolloin kortit siirretään sivuun. Uuden kierroksen aloittaa pakan kaatanut pelaaja tai hänestä seuraava pelaaja, jos kaatajalta loppuivat kortit.
Valtin voi lyödä minkä tahansa muun maan tai numeron päälle. Seuraavan pelaajan on joko lyötävä isompi valtti, tai nostettava alin kortti.
Napoleonin koiran muunnelmassa ns. "nostokoirassa" pelaaja voi halutessaan lyödä useamman kortin pöytään, sarjan, jonka on alettava kakkosesta. Tähän voi jatkaa normaalisti samalla maalla tai valtilla, mutta myös jatkamalla sarjaa (2-3-4 päälle voi lyödä 5-6-7). Pakka kaatuu, kun kaikki pelaajat lyöneet siihen kerran.
Mikäli pelaaja ei nostanut yhtäkään korttia ensimmäisessä vaiheessa, tulee hänestä "Napoleonin koira", jolle edeltävä pelaaja antaa pakastaan yhden valitsemansa kortin. Edeltävä pelaaja voi antaa Napoleonin koiran näykkäistä pakastaan sattumanvaraisen kortin. Peliä ei voi voittaa korttia antamalla, viimeinen kortti on lyötävä pöytään.
Pelin tarkoitus

Tarkoituksena on päästä eroon korteista, jäädä vapaaksi. Peliä jatketaan, kunnes vain yhdellä pelaajalla on kortteja. Hävinnyt pelaajaa on "koira" ja joutuu tekemään seuraavan pelin työt siis hakea näykkimällä kortit, valmistella korttipakka ja anella Napoleonilta kierros.
Taktiikat

Yleisin taktiikka on nostaa ensimmäisessä osassa mahdollisimman vähän ja vain isoja kortteja. Toimivia taktiikoita on myös nostaa mahdollisimman paljon kortteja tai kerätä alempia kortteja, sillä se hankaloittaa toisten pelaajien sarjojen tekoja. Harvoin käytetty taktiikka saattaa raitistaa ilmapiiriä.
Aiheesta muualla

https://korttipeliopas.fi/myllymatti — Myllymatin säännöt ja historiaa.
Kroatian demokraattinen liitto Bosnia-Hertsegovinassa

| Kroatian demokraattinen liitto Bosnia ja Hertsegovinassa> Hrvatska demokratska zajednica Bosne i Hercegovine |
| --- | --- |
  
Perustettu:  18. elokuuta 1990
Johto:   Dragan Čović 
Ideologia:  kroatialainen nationalismi kristillisdemokratia konservatismi
Poliittinen kirjo:  keskusta-oikeisto
Kotisivu:  www.hdzbih.org
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kroatian demokraattinen liitto Bosnia-Hertsegovinassa (kroatiaksi Hrvatska demokratska zajednica Bosne i Hercegovine) (lyh. HDZ BiH) on Kroatiassa toimivan Kroatian demokraattisen liiton (HDZ) Bosnia ja Hertsegovinassa toimiva sisarpuolue. Mostarissa päämajaansa pitävä puolue on Bosnian kroaattien suurin puolue.
HDZ BiH perustettiin elokuussa 1990 Sarajevossa seuraavan vuoden monipuoluevaaleja varten. Ideologisesti se on emopuolue HDZ:n linjoilla eli kristillisdemokraattinen ja kansalliskonservatiivinen. HDZ BiH on Euroopan kansanpuolueen tarkkailijajäsen.
Dragan Čović on toiminut HDZ BiH:n puoluejohtajana vuodesta 2005.
Aiheesta muualla

HDZ BiH (kroatiaksi)
Kolleginen päätöksentekotapa

Kolleginen päätöksentekotapa eli kolleginen käsittelytapa eli kollegiaalijärjestelmä tarkoittaa menettelyä, jossa päätökset tehdään toimielimen jäsenten äänestyslausuntojen perusteella. Tätä päätöksentekotapaa käytetään Suomessa tuomioistuimissa ja virastoissa silloin, kun päätöksen asiassa tekee monijäseninen toimielin.
Muita päätöksentekotapoja ovat toimisto- eli päällikköjärjestelmä, jossa viraston päällikkö tai alempaa yksikköä johtava virkamies ratkaisee asian yksinään, ja parlamentaarinen käsittelytapa, joka on käytössä jäsenluvultaan suurissa kollegioissa kuten esimerkiksi kunnanvaltuustossa.
Suomessa > Kolleginen käsittelyjärjestys hallinnossa

Kolleginen käsittely tai äänestys on pääsääntöinen menettelytapa valtion monijäsenisissä toimielimissä.
Kollegiselle käsittelylle ovat tyypillisiä seuraavat seikat:
käsittely on periaatteessa monipuolista ja perinpohjaista
oikeusturva on etusijalla
esittelijän ja esittelyn merkitys päätöksenteossa on tärkeä
kollegion jäsenet käyvät esittelyn pohjalta keskustelun ja lausuvat mielipiteensä esittelijän laatimasta päätösehdotuksesta ja sen perusteluista
päätös tehdään joko yksimielisesti tai enemmistöpäätöksenä äänestämällä
äänestysmenettelystä säädetään laissa
Suomessa > Kolleginen käsittelyjärjestys hallinnossa > Äänestys

Kun päätöksestä äänestetään, ensin antaa lausuntonsa kollegion jäsenenä virkaiältään nuorin ja sitten muut jäsenet, viimeisenä puheenjohtaja. Jäsen ei voi pidättäytyä äänestämästä vaan hänen on pakko lausua mielipiteensä. Asiasta äänestetään yhdellä kertaa eikä erikseen eri vaihtoehtojen välillä, mutta laaja asiakokonaisuus voidaan kuitenkin jakaa osiin, kun tämä on tarkoituksenmukaista. Ensin äänestetään menettelyoikeudellisista seikoista silloin kun menettelytavasta on erimielisyyttä, ja vasta tämän jälkeen käsitellään pääasia.
Äänestyksen lopputulokseksi tuleva enemmistön kanta voi olla joko esittelijän ehdotuksen mukainen, jolloin päätösehdotus hyväksytään, tai jonkun jäsenen äänestyslausunnossaan esittämän kannan mukainen, mikä käytännössä tarkoittaa ehdotuksen hylkäämistä osittain tai kokonaan. Äänet voivat myös hajaantua siten, että lopputuloksen toteaminen ei ole selvää. Tällöin lasketaan ensin yhteen ne äänet, jotka samasta perusteesta päätyvät samaan lopputulokseen. Näin laskettu ja tarvittaessa yhteen sovittamalla saatu enemmistön kanta on kollegion päätös.
Jos äänet menevät tasan, puheenjohtajan kanta ratkaisee useimmissa asioissa. Joissakin erikseen säädetyissä tilanteissa päätökseksi tulee kuitenkin asianomaiselle lievempi kanta, eli äänten mennessä tasan päätöksen kohteelle edullisempi kanta tulee kollegion päätökseksi. Mikäli päätöksen lopputuloksesta ollaan kaikesta huolimatta objektiivisin perustein eri mieltä, kollegion on vielä erikseen äänestettävä päätöksen lopullisesta sisällöstä.
Suomessa > Kolleginen käsittelyjärjestys tuomioistuimessa

Korkeimmassa oikeudessa, hovioikeudessa ja käräjäoikeuden monijäsenisessä kokoonpanossa ratkaisut tehdään kollegiaalisesti siten, että päätökseksi tulee jäsenten yksimielinen päätös tai äänestyksen lopputulos, jonka määräämiseen on erilaiset säännöt riita- ja rikosasioissa.
Suomessa > Kolleginen käsittelyjärjestys tuomioistuimessa > Äänestämisestä yleensä

Tuomioistuin tekee ratkaisunsa päätösneuvottelussa. Jos tuomioistuimen jäsenet eivät neuvottelussa pääse ratkaisusta yksimielisyyteen, on suoritettava äänestys.
Äänestys suoritetaan käännetyssä virkaikäjärjestyksessä siten, että ensin lausuu mielipiteensä tuomioistuimen nuorin jäsen ja viimeiseksi puheenjohtaja. Jos tuomioistuimen jäsen esittelee asian, hänen on kuitenkin ensin sanottava mielipiteensä. Jos käräjäoikeudessa on lautamiehiä, nämä lausuvat mielipiteensä viimeiseksi.
Äänestyksessä esitetty mielipide on perusteltava. Poikkeuksena perusteluvelvollisuudesta on tilanne, jossa jäsen yhtyy aikaisemmin esitettyyn mielipiteeseen. Tällöin jäsenen on perusteltava mielipiteensä vain, jos perustelut poikkeavat aikaisemmin esitetystä. Asianomainen voi kuitenkin esittää myös lisäperusteluja mielipiteensä tueksi.
Jos syntyy erimielisyyttä itse äänestyksen toimittamistavasta tai lopputuloksesta, siitä on äänestettävä erikseen.
Suomessa > Kolleginen käsittelyjärjestys tuomioistuimessa > Äänestäminen riita-asiassa

Jos riita-asiassa on esitetty useita vaatimuksia, jokaisesta vaatimuksesta on äänestettävä erikseen. Tuomioistuimen jäsenen on esitettävä mielipiteensä jokaisesta ratkaistavasta kysymyksestä.
Äänestyksessä voittaa mielipide, jota jäsenten enemmistö on kannattanut. Äänten mennessä tasan voittaa mielipide, jota puheenjohtaja on kannattanut.
Suomessa > Kolleginen käsittelyjärjestys tuomioistuimessa > Äänestäminen rikosasiassa

Äänestämisessä nimenomaisesti rikosasioissa säädetään oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain 10. luvussa. Tässä luvussa säädetään muun muassa siitä
missä järjestyksessä rikosasiasta äänestetään,
miten voittava mielipide määräytyy,
miten äänet pitää laskea silloin, kun jäsenet ovat kannattaneet useampaa kuin kahta mielipidettä, ja
mistä kysymyksistä on äänestettävä yhdessä ja mistä erikseen.
Äänestyksessä voittaa se mielipide, jota enemmistö on kannattanut. Jos äänet menevät tasan, voittaa se mielipide, joka on vastaajalle lievempi. Toisin kuin riita-asioissa puheenjohtajan mielipide ei ratkaise äänestyksen lopputulosta.
Aiheesta muualla

Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa, 88 § Finlex. (5.7.2019/808). Viitattu 1.4.2020.
Laki oikeudenkäynnistä rikosasioissa, 10 luku Finlex.  (11.7.1997/689). Arkistoitu 9.5.2009. Viitattu 19.6.2013.
Oikeustiede:kolleginen päätöksenteko Tieteen termipankki.  14.01.2014. Viitattu 14.1.2014.
Krzysztof Piątek

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Krzysztof Piątek
Syntymäaika: 1. heinäkuuta 1995 (ikä 29)
Syntymäpaikka: Dzierżoniów, Puola
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 183 cm
Seura
Seura:  İstanbul Başakşehir
Junioriseurat
2006–2011:  Dziewiątka Dzierżoniów
2011–2012:  Lechia Dzierżoniów
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2012 |  Lechia Dzierżoniów | 6 | (0) |
| 2013–2016 |  Zagłębie Lubin | 73 | (15) |
| 2016–2018 |  KS Cracovia | 63 | (32) |
| 2018–2019 |  Genoa CFC | 19 | (13) |
| 2019–2020 |  AC Milan | 36 | (13) |
| 2020–2023 |  Hertha BSC | 56 | (12) |
| 2022 | →  Fiorentina | 14 | (3) |
| 2022–2023 | →  Salernitana | 33 | (4) |
| 2023– |  İstanbul Başakşehir | 28 | (13) |
Maajoukkue
| 2015 |  Puola U20 | 3 | (1) |
| 2015–2017 |  Puola U21 | 14 | (2) |
| 2018– |  Puola | 28 | (11) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 28. maaliskuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 28. maaliskuuta 2024.
Krzysztof Piątek (s. 1. heinäkuuta 1995 Dzierżoniów, Puola) on puolalainen jalkapalloilija, joka edustaa Turkin Superliigassa pelaavaa İstanbul Başakşehiria. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Piątek aloitti uransa Niemczanka Niemczassa, josta huhtikuuta 2006 hän siirtyi Dziewiątka Dzierżoniówiin. Vuonna 2011 hän siirtyi Lechia Dzierżoniówiin ja vuonna 2012 hän teki debyyttinsä ykkösjoukkueessa.
Vuoden 2013 alussa Piątek siirtyi Zagłębie Lubiniin Ekstraklasassa hän teki debyyttinsä 18. toukokuuta 2014 KS Cracoviaa vastaan. Elokuussa 2016 hän teki neljän vuoden sopimuksen Cracovian kanssa.
Kesäkuussa 2018 Piątek siirtyi Genoa CFC:hen. Tammikuussa 2019 hän teki neljän ja puolen vuoden sopimuksen AC Milanin kanssa. Hän teki debyyttinsä tässä seurassa 26. tammikuuta 2019 0–0-tasapelissa SSC Napolia vastaan ja kolme päivää myöhemmin hän teki kaksi maalia samaa vastustajaa vastaan Italian Cupin 2–0-voitossa.
Piątek siirtyi tammikuussa 2020 saksalaisseura Hertha Berliniin. Hän pelasi lainalla Italiassa vuoden 2022 alkupuoliskon Fiorentinassa ja kauden 2022–2023 Salernitanassa. Hän siirtyi kesällä 2023 turkkilaisseura İstanbul Başakşehiriin.
Piątek pelasi vuodesta 2015 alkaen Puolan alle 20- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän pelasi kolme ottelua alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017.
Piątek teki ensiesiintymisensä Puolan A-maajoukkueessa 11. syyskuuta 2018 ystävyysottelussa Irlantia vastaan. MM-kilpailuissa 2022 hän tuli vaihdosta kentälle kahdessa alkulohko-ottelussa. Hän on pelannut maaliskuun 2024 loppuun mennessä 28 A-maaottelua ja tehnyt niissä 11 maalia: lokakuussa 2018 Kansojen liigan ottelussa Portugalia, maaliskuussa 2019 EM-karsintaottelussa Itävaltaa, kesäkuussa 2019 EM-karsintaotteluissa Pohjois-Makedoniaa ja Israelia, marraskuussa 2019 EM-karsintaottelussa Israelia, lokakuussa 2020 ystävyysottelussa Suomea, marraskuussa 2020 ystävyysottelussa Ukrainaa, maaliskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Unkaria, lokakuussa 2021 MM-karsintaottelussa San Marinoa, maaliskuussa 2022 ystävyysottelussa Skotlantia sekä marraskuussa 2022 ystävyysottelussa Chileä vastaan.
Aiheesta muualla

Profiili AC Milanin sivustolla (italiaksi)
Puolan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2022
1 Szczęsny |
2 Cash |
3 Jędrzejczyk |
4 Wieteska |
5 Bednarek |
6 Bielik |
7 Milik |
8 D. Szymański |
9 Lewandowski |
10 Krychowiak |
11 Grosicki |
12 Skorupski |
13 Kamiński |
14 Kiwior |
15 Glik |
16 Świderski |
17 Żurkowski |
18 Bereszyński |
19 S. Szymański |
20 Zieliński |
21 Zalewski |
22 Grabara |
23 Piątek |
24 Frankowski |
25 Gumny |
26 Skóraś |
Valmentaja Michniewicz
Puolan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2024
1 Szczęsny |
2 Salamon |
3 Dawidowicz |
4 Walukiewicz |
5 Bednarek |
6 Piotrowski |
7 Świderski |
8 Moder |
9 Lewandowski |
10 Zieliński |
11 Grosicki |
12 Skorupski |
13 Romanczuk |
14 Kiwior |
15 Puchacz |
16 Buksa |
17 D. Szymański |
18 Bereszyński |
19 Frankowski |
20 S. Szymański |
21 Zalewski |
22 Bułka |
23 Piątek |
24 Slisz |
25 Skóraś |
26 Urbański |
Valmentaja Probierz
Kroatian ja Suomen suhteet

Kroatia  Suomi
Suomen pääministeri Sanna Marin Kroatian pääministeri Andrej Plenkovićin kanssa Zagrebissa 21. kesäkuuta 2022.
Kroatian ja Suomen suhteet alkoivat Kroatian ja Suomen valtion välillä 19. helmikuuta 1992. Suomi oli tunnustanut Kroatian itsenäisyyden jo 17. helmikuuta. Suomen suurlähetystö sijaitsee Zagrebissa ja Kroatian suurlähetystö Helsingissä. Molemmat maat ovat Euroopan unionin ja Naton jäseniä.[lähde? ]
Euroopan unioni

Suomi liittyi Euroopan unioniin 1. tammikuuta 1995, Kroatia 1. heinäkuuta 2013.[lähde? ]
Nato

Kroatia liittyi Natoon 1. huhtikuuta 2009.[lähde? ]
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1970–1971

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1970–1971 Jyväskylän Kiri voitti seuran ensimmäisen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Työväen Maila-Pojat Helsingistä ja pronssia Nokian Urheilijat.
Sarja pelattiin kahdeksan joukkueen kaksinkertaisena sarjana.  Siitä putosivat Launeen yhteislyseon urheilijat Lahdesta sekä Pantterit Helsingistä. Seuraavaksi kaudeksi SM-sarjaan nousi ainoastaan Torpan Pojat Helsingistä, joten seuraava kausi pelattiin seitsemällä joukkueella.
Runkosarja

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | T | P |
| Jyväskylän Kiri | 14 | 13 | 1 | 26 |
| Työväen Maila-Pojat | 14 | 12 | 2 | 24 |
| Nokian Urheilijat | 14 | 8 | 6 | 16 |
| Pantterit | 14 | 7 | 7 | 14 |
| Karhun Pojat | 14 | 5 | 9 | 10 |
| Tampereen Ilves | 14 | 5 | 9 | 10 |
| Lahden Sampo | 14 | 4 | 10 | 8 |
| Laune-66 | 14 | 2 | 12 | 4 |
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1967–1968

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1967–1968 Työväen Maila-Pojat voitti Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Lahden Sampo ja pronssia Karhun Pojat Helsingistä.
Sarja pelattiin kuuden joukkueen kaksinkertaisena sarjana, eikä yksikään joukkue pudonnut. Seuraavaksi kaudeksi SM-sarjaan nousi Pantterit Helsingistä.
Runkosarja

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  H |  K+ |  K- |  KE |  P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Työväen Maila-Pojat  | 10 |  10  |  0  |  566  |  378  | +188 | 20 |
| 2 | Lahden Sampo  | 10 |  8  |  2  |  647  |  444  | +203 | 16 |
| 3 | Karhun Pojat  | 10 |  5  |  5  |  515  |  466  | +49 | 10 |
| 4 | Jyväskylän Kiri  | 10 |  5  |  5  |  539  |  543  | -4 | 10 |
| 5 | Tampereen Ilves  | 10 |  2  |  8  |  380  |  602  | -222 | 4 |
| 6 | Turun Urheiluliitto  | 10 |  0  |  10  |  414  |  628  | -214 | 0 |
Korvatunturin koulu

| Korvatunturin koulu |
| --- | --- |
Tyyppi:  peruskoulu
Rehtori:  Joonas Rentola
Luokat:  1–9
Oppilaita:  68
Korvatunturin koulu on Savukosken ainoa peruskoulu, johon kuuluu myös esikoulu. Koulussa on noin 70 oppilasta. Koululla toimii yhdysluokat 1–2, 3–4, 5–6 sekä 7–9. Rehtorina toimii Joonas Rentola. Korvatunturin koulu aloitti vuonna 2021 uudessa koulurakennuksessa, johon kuuluu koulun lisäksi myös Savukosken lukio. Alueella on myös päiväkoti, kirjasto ja liikuntahalli.
Kotaku

| Kotaku |
| --- | --- |

Verkkosivusto:  kotaku.com
Slogan:  Kotaku, the Gamer's Guide
Kaupallinen:  Kyllä
Tyyppi:  Videopeliuutisblogi
Omistaja:  G/O Media
Kotaku on videopeliaiheinen blogi. Se oli osa Gawker Median "Gawker"-sivuverkostoa, johon kuuluvivat myös Gizmodo, Deadspin, Lifehacker, io9 ja Jezebel. Nykyään sivuston omistaa G/O Media. CNET on listannut Kotakun omalle "Blog 100" -listalleen ja Technorati on nostanut sen 40 parhaan blogin joukkoon top 100 -listalleen. Kotakun päätoimittaja on Stephen Totilo. Muita toimittajia ovat Brian Ashcraft, Michael McWhertor, Luke Plunkett, Michael Fahey ja Owen Good.
Aiheesta muualla

Kotaku (englanniksi)
Joensuun Kiekko-Poikien historia

Joensuun Kiekko-Poikien historia käsittelee joensuulaisen miesten jääkiekkoseura Joensuun Kiekko-Poikien vaiheita 1950-luvulta nykypäivään saakka. Artikkelissa kerrotaan tiivistetysti joensuulaisen edustusjääkiekkoilun vuosista ja sen tärkeimmistä pelikausista.
Jääkiekon alku Joensuussa ja Joensuun Kiekko-Poikien perustaminen (vuodet 1953-1960)

1940-1950-luvuilla jääpallo oli vielä ykköspalloilulaji Joensuussa. Jääkiekko alkoi kuitenkin vähitellen kerätä suosiota. Ensimmäinen joensuulainen jääkiekon erikoisseura, Kiekko-Karhut perustettiin marraskuussa 1953. Kiekko-Karhujen perustamisvuotta 1953 pidetään joensuulaisen jääkiekon alkuvuotena.
Pian myös  jääpalloseurat Joensuun Pallo-Toverit (JoPT) sekä Joensuun Maila-Pojat (JMP) ottivat jääkiekon ohjelmistoonsa. Jääpallotaustansa ansiosta JoPT ja Maila-Pojat olivat paremmin luistelevia joukkueita ja Kiekko-Karhut yleensä jäi alakynteen kaupungin kahdelle muulle joukkueelle. Otteluita pelattiin Rantakadun ja Pielisjoen välissä Pötkällä, jonne valmistui syksyllä 1954 jääkiekkomitat täyttänyt ja valaistu jääkiekkokaukalo.
Kauden 1958-59 päätteeksi JoPT:sta tuli ensimmäinen joensuulainen joukkue, joka nousi maakuntasarjasta toiseksi korkeimmalle sarjatasolle Suomen sarjaan. Tässä vaiheessa sarjaan lähteneen joukkueen nimi muuttui Peli-Tovereiksi (PeTo). Peli-Tovereiden ohella myös Joensuun Maila-Poikien onnistui päästä Suomen sarjaan vuotta myöhemmin, kaudeksi 1960-61. JMP:n johto päätti kuitenkin pysyä ensisijaisesti jääpalloseurana eikä seuran jääkiekkoilijoille ollut enää tiedossa emoseuran tukea. Syntyneessä tilanteessa Joensuun Maila-Poikien ja Kiekko-Karhujen jääkiekkoilijat yhdistivät voimansa ja perustivat syyskuussa 1960 Suomen sarjaan osallistumaan uuden seuran, Joensuun Kiekko-Pojat. Uutta seuraa, viralliselta lyhenteeltään JoKP, kutsuttiin pian jääkiekon seuraajien joukossa myös lempinimellä "Jokipojat". Syksyllä 1962  Joensuun Kiekko-Pojat esitteli näihin päiviin asti tutun jääkiekkokiekkomailoin kehystetyn vaakunamallisen tunnuksensa.
Kiekko-Pojat Suomen sarjassa ja visiitti Mestaruussarjaan (vuodet 1960-1972) > Itälohkoa ulkokaukalossa

Läpi 1960-luvun JoKP:n sarjatasona oli Suomen sarja, joka siihen aikaan oli jääkiekkoliiton toiseksi ylin sarjataso.  Syksystä 1961 lähtien sarjaotteluita pelattiin uudessa kaukalossa Mehtimäellä, jossa suosittuja tapahtumia olivat etenkin paikallisottelut Kiekko-Poikien ja Peli-Tovereiden välillä.
Toisella Suomen sarjan kaudellaan (1961–62) JoKP pääsi itälohkon voiton ansiosta pelaamaan Mestaruussarjan karsintasarjaan Tampereen Pallo-Veikkojen ja helsinkiläisen Töölön Vesan kanssa. Vastus oli kuitenkin kovaa luokkaa ja Kiekko-Poikien oli tyytyminen entiseen sarjatasoonsa.
Sarjakaudella 1962-63 JoKP oli kuuden joukkueen Suomen sarjan itälohkossa viides ja joukkue säilytti sarjapaikkansa vain niukasti.  Seuraavan kauden 1963-64 päätteeksi JoKP pääsi uudestaan mukaan Mestaruussarjan karsintaan voitettuaan itälohkon. Vastustajat olivat edelleenkin liian kovia, JoKP jäi Helsingin HIFK:n, Porin RU38:n ja Kokkolan Hermeksen seurassa karsintasarjan neljännelle tilalle.
Kaudesta 1966–67 kehkeytyi joensuulaisyleisön kannalta erityisen mielenkiintoinen, kun Kiekko-Poikien kanssa samassa lohkossa oli peräti neljä helsinkiläisjoukkuetta. Töölön Vesa, HJK ja Karhu-Kissat saivat poistua Mehtimäeltä tappion kera, mutta HIFK otti JoKP:sta 2–1-voiton joulukuussa 1966 paukkupakkasessa (–24 °C) ja 3 300 katsojan edessä pelatussa ottelussa. Kauden lopulla JoKP:n sijoitus itälohkossa oli neljäs.
Syksyllä 1967 Joensuun olosuhteet jääkiekkoilulle paranivat selvästi, kun Mehtimäelle saatiin uusi tekojäärata. Tekojää mahdollisti jääharjoittelun aloittamisen paria kuukautta aikaisemmin kuin luonnonjäillä. Aikaisemmin JoKP:n pelaajat olivat joutuneet syksyisin käymään jopa Varkaudessa asti harjoittelemassa tekojäällä.
Vuosikymmenen lopulla, kaudella 1968–1969, Kiekko-Pojille avautui muutaman vuoden tauon jälkeen mahdollisuus sarjanousuun, kun joukkue saavutti tappiottomalla pelillä itälohkossa lohkovoiton ja pääsi Mestaruussarjan karsintasarjaan. Kuuden joukkueen karsintasarjassa JoKP ei saanut viidessä karsintaottelussa kokoon kuin yhden voiton.