stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Réthymno
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Réthymno Wikimedia Commonsissa
Δήμος Ρεθύμνου. Réthymnon kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Kreetan alue
| --- | --- |
Chanián alueyksikkö:   Apokóronas  Chaniá  Gávdos  Kántanos-Sélino  Kíssamos  Plataniás  Sfakiá 
Iraklionin alueyksikkö:   Archánes-Asteroúsia  Chersónisos  Faistós  Górtyna  Iraklion  Malevízi  Minóa Pediáda  Viánnos 
Lasíthin alueyksikkö:   Ágios Nikólaos  Ierápetra  Oropédio Lasithíou  Siteía 
Réthymnon alueyksikkö:   Ágios Vasíleios  Amári  Anógeia  Mylopótamos  Réthymno 
Réthymnon vanha satama.
Öljyvärimaalaus Réthymnosta 1600-luvun alkupuolella.
Réthymnon linnoitusta eli Fortétzaa.
Réthymnon katedraalikirkko Neitsyt Marian temppeliintuomisen katedraali eli Megáli Panagía.
Neratzén moskeija.
Réthymon alueyksikön hallintorakennus.
Réthymno panoraamakuvassa.
Yesterdays (vuoden 1933 kappale)

”Yesterdays” on Jerome Kernin säveltämä ja Otto Harbachin sanoittama amerikkalainen popkappale ja jazzstandardi vuodelta 1933. Se esitettiin ensimmäisen kerran Broadway-näytelmässä Roberta. Musikaalista tehtiin elokuvaversio vuonna 1935, ja kappale oli yksi neljästä alkuperäisestä musiikkinumerosta jotka otettiin mukaan elokuvaan. Kappaleen lauloi elokuvassa Irene Dunne ja muissa pääosissa olivat Randolph Scott, Fred Astaire ja Ginger Rogers.
Kappale julkaistiin alun perin nimellä ”Yesterday”, ja ensimmäinen rivi oli nuottijulkaisussa kirjoitettu yksikössä ”Yesterday, yesterday”, mikä ei rimmannut seuraavan säkeen lopun ”sequester'd days” kanssa. Myöhemmissä julkaisuissa tämä painovirhe on korjattu muotoon ”Yesterdays, yesterdays”.
Kappaleen on kääntänyt suomeksi Sauvo Puhtila nimelle ”Eilinen”.
Wyomingin verilöyly

Wyomingin verilöyly oli yksi Yhdysvaltain vapaussodan taisteluista. Se käytiin nykyisen Pennsylvanian koillisosassa amerikkalaisten patrioottien ja lojalistien välillä 3. heinäkuuta 1778. Taistelu päättyi lojalistien irokeesi-liittolaisten järjestämään verilöylyyn, jossa yli kolmesataa patrioottia menehtyi.
Taistelun jälkeen puheet intiaanien julmuudesta kuohuttivat amerikkalaisten mieliä ja Siirtokuntien armeijan ylipäällikkö George Washington järjesti suurimittaisen sotilasoperaation irokeesien kyliin.
Taistelun osapuolet > Brittiläiset joukot

Toukokuussa 1778 majuri John Butler värväsi vapaaehtoisia sotilaita Wyominglaakson amerikkalaisasutusta vastaan. Useimmat värvätyistä olivat Kanadaan paenneita lojalisteja, jotka muodostivat ”Butlerin rangerien” perustan. Lisäksi Butler neuvotteli New Yorkin vaikutusvaltaisimman intiaanijohtaja Joseph Brantin kanssa tämän liittymisestä tulevaan hyökkäykseen. Brant epäröi, mutta kehotti Butleria ottamaan yhteyttä senecojen sotapäälliköihin Cornplanteriin ja Sayenqueraghtaan, jotka sotureineen kantoivat kaunaa amerikkalaisille. Lyhyen neuvottelun päätteeksi 500–800 irokeesiä liittyi Butlerin armeijaan.
Taistelun osapuolet > Amerikkalaiset joukot

Kesäkuun lopulla 1778 amerikkalaiset saivat tiedon Butlerin armeijan saapumisesta laaksoon. Siirtokuntien armeijan everstit Zebulon Butler ja Nathan Denisson keräsivät nopeasti paikalle noin 400 vapaaehtoista, jotka asettuivat puolustusasemiin Fort Fortyn linnakkeen 50 varusmiehen tueksi. Eversti Denisson pyysi myös apua Washingtonin päämajasta, joka kuitenkin kieltäytyi täydennysjoukkojen lähettämisestä.
Kun taisteluun valmistautuneet Fort Fortyn puolustajat näkivät Butlerin rangerien polttavan väliaikaiset tukikohtansa, he uskoivat näiden vetäytyvän laaksosta. Butler ja Denisson varoittivat alaisiaan lähtemästä takaa-ajoon, kunnes vihollisen lukumäärästä saataisiin varmuus. Miehet syyttivät everstejä pelkuruudesta ja valitsivat uudet komentajat johtamaan lojalistien takaa-ajoa.
Verilöyly

Butlerin rangerit johdattivat takaa-ajajansa avoimelle niitylle, jossa nämä joutuivat kaksipuolisen sivustatulen kohteeksi. Amerikkalaiset maastoutuivat ja yrittivät perääntyä, mutta seneca-soturit sulkivat heidän tiensä. Lyhyen ajan sisällä kolmasosa amerikkalaisista jäi kuolleena taistelukentälle tai läheiselle joelle, jonne he pakenivat. Majuri Butler yritti hillitä irokeesien raivoa ja suojella näiden ottamia vankeja. Intiaanit olivat kuitenkin täynnä voitonhuumaa päästessään kostamaan amerikkalaisille aiempien taisteluiden erimielisyydet. Irokeesit kuljettivat osan vangeistaan muualle ja kiduttivat nämä kuoliaiksi.
Verilöylyn jälkeisenä päivänä lojalistien joukot valtasivat kaikki Wyominglaakson linnakkeet ja polttivat satoja asumuksia. Joidenkin lähteiden mukaan majuri Butler suojeli siviiliväestöä irokeesien julmuuksilta ja yritti löytää naisille ja lapsille turvan laakson ulkopuolelta. Samalla hän lupasi, että laakson asukkaat saavat pitää henkensä ja loput omaisuutensa, jos eivät enää nouse Englantia vastaan. Joidenkin lähteiden mukaan irokeesit eivät piitanneet Butlerin lupauksista, vaan ryöstivät ja tappoivat useita laakson asukkaita. Butlerin oman raportin mukaan irokeesit näyttivät hänelle 227 päänahkaa, jotka he olivat ottaneet verilöylyn aikana ja sen jälkeen. Yli 300 patrioottien puolella olleen sotilaan ja siviilin uskotaan saaneen surmansa verilöylyn aikana. Lisäksi moni verilöylyä metsään paennut menehtyi myöhemmin jäätyään luonnon armoille.
Jälkeenpäin verilöylystä syytettiin mohawkien päämiestä Joseph Brantia, joka oli tapahtumahetkellä kokonaan toisaalla. Wyomingin verilöyly yhdessä Butlerin joukkojen myöhempien hyökkäysten kanssa kuitenkin käänsi amerikkalaisten huomion irokeesien julmuuteen, mikä myöhemmin johti entistä aggressiivisempiin toimiin irokeeseja vastaan. George Washingtonin päätöksellä Amerikan siirtokuntien armeija teki suuren sotilasoperaation irokeesien maaseudulle vuoden 1779 aikana ja tuhosi näiden kylät, pellot ja puutarhat.
Xkcd

”Philosophy”-stripin viimeinen ruutu.
xkcd on yhdysvaltalaisen Randall Munroen luoma verkkosarjakuva ”romantiikasta, sarkasmista, matematiikasta ja kielestä”. Munroen mukaan sarjakuvan nimi xkcd ei tarkoita mitään, se on vain lausuntakelvoton kirjainyhdistelmä. Sarjakuvan aiheet vaihtelevat matemaattisista tai tieteellisistä sisäpiirin vitseistä aforistisiin pohdintoihin. Stripeissä on usein populaari- tai nörttikulttuuriviittauksia. Sarjakuva tunnetaan rujosta piirrostyylistään, jossa sarjakuvan hahmot ovat tikku-ukkoja. Xkcd julkaistaan Creative Commons -lisenssillä ja uusia strippejä ilmestyy kolmesti viikossa.
Xkcd:n luoja Randall Munroe toukokuussa 2007.
Xkcd sai alkunsa syyskuussa 2005, kun Munroe skannasi vanhojen kouluvihkojensa sisältämiä piirroksia ja laittoi osan esille verkkoon. Saatuaan hivenen huomiota hän alkoi julkaista sarjakuvaa säännöllisesti ja lukijakunnan kasvaessa julkaisi myös oheistuotteita kuten t-paitoja. Sarjakuva on saavuttanut suuren kulttisuosion internetissä ja siitä on kirjoitettu muun muassa The New York Timesissa.
Valikoiduista xkcd-stripeistä koottu kirja xkcd: volume 0 julkaistiin syyskuussa 2009.
Munroen toinen xkcd-projekti on What If?, jossa hän antaa vakavia, tieteellisesti pääteltyjä vastauksia lukijoiden lähettämiin absurdeihin kysymyksiin. What If? -artikkeleista koostettu kirja What If?: Serious Scientific Answers to Absurd Hypothetical Questions nousi New York Timesin bestseller-listalle.
Verkosta käytäntöön

Sarjakuvan stripit ovat innostaneet lukijoita toteuttamaan joitakin niissä esitettyjä ideoita käytännössä. Esimerkiksi kun xkcd:ssä julkaistiin ”Chess photo” -sarjakuva, jonka hahmot liimaavat shakkinappulat lautaan kiinni voidakseen ottaa itsestään kuvan pelaamassa shakkia huvipuiston vuoristoradassa, alkoivat lukijat lähettää piirtäjälle valokuvia itsestään toteuttamassa ideaa.
Toukokuussa 2008 sarjakuvassa julkaistiin ”Geohashing”-algoritmi, jolla lasketaan päivämäärän, DOW-indeksin ja omien sijaintikoordinaattien avulla näennäissatunnainen karttapiste. Lukijat voivat käydä tässä pisteessä tapaamassa muita sarjakuvan lukijoita. Ajatus mukailee geokätköilyä (engl. Geocaching).
Aiheesta muualla

xkcd.com. (englanniksi)
Breadpig.com (Arkistoitu – Internet Archive), kokoelmakirjan kustantajan sivusto. (englanniksi)
YouTube - Authors@Google: Randall Munroe of xkcd. (englanniksi)
”Wikipedian Protester”: muiden internet-ilmiöiden ohella myös Wikipediaan on viitattu useissa xkcd-stripeissä.
Yhdenmuotoisuus

Kuviot, jotka ovat samanvärisiä, ovat keskenään yhdenmuotoiset eli samanmuotoiset, mutta eri kokoiset.
Yhdenmuotoisuus geometrisilla tasokuvioilla tai kappaleilla tarkoittaa lyhyesti sitä, että ne ovat saman muotoisia, mutta koko voi olla eri. Toisin sanoen kaksi kuviota ovat yhdenmuotoiset jos ja vain jos ne voidaan muuntaa toisikseen translaatioiden, rotaatioiden, peilausten ja homotetian avulla.
Yhdenmuotoisten tasokuvioiden niitä sivuja, jotka näiden geometristen operaatioiden seurauksena muuntuvat toisikseen, kutsutaan vastinsivuiksi. Keskenään yhdenmuotoisilla kuvioilla kaikkien vastinsivujen pituuksien suhde on sama luku. Tätä vastinsivujen pituuksien suhdetta kutsutaan mittakaavaksi.
Erityisesti monikulmioilla määritellään vastaavasti vastinkulmat.
Esimerkiksi 1. Ympyrät ovat keskenään aina yhdenmuotoisia.

Esimerkiksi 2. Monikulmiot ovat keskenään yhdenmuotoisia, jos niiden vastinkulmat ovat yhtä suuria ja vastinsivujen väliset suhteet ovat yhtä suuria.

Esimerkiksi 3. Yhtenevät kuviot (ks. yhtenevyys) ovat aina myös yhdenmuotoisia. Yhtenevyys voidaan katsoa yhdenmuotoisuuden erityistapaukseksi, jossa mittakaava on tasan yksi.
Yazdegerd III

Sakastanissa painettu Yazdgerd III:a esittävä kolikko.
Yazdegerd III (pers. ‏یزدگرد سوم‎, k. 651) oli sassanidien suvun 29. ja viimeinen Persian kuningas.
Yazdegerdin isä oli Shahryar, joka oli Itä-Rooman keisarin Maurikioksen tyttären Miriamin poika. Yazdegerd oli kuningas Khusrau II:n pojanpoika. Khusraun murhasi hänen poikansa Kavadh II.
Yazdegerd III nousi Persian kuninkaaksi kahdeksanvuotiaana pitkän sisällissodan jälkeen 15. kesäkuuta 632.  Sassanidikuninkaiden valta oli kuitenkin heikentynyt eikä kuningas kyennyt kukistamaan paimentolaisheimojen kapinointia. Tuon ajan tapahtumat tunnetaan huonosti ja pääasiassa vain myöhäisistä islamilaisista lähteistä, kuten at-Tabarin Historiasta, joka kirjoitettiin 900-luvulla. Tabari pitää kahta taistelua tärkeimpinä, Qadisiyyan taistelua marraskuussa 636 ja Nahavandin taistelua vuonna 642. Arabit valtasivat sassanidihallitsijoiden pääkaupungin Ktesifonin vuonna 637. Yazdegerd III joutui pakenemaan arabijoukkoja yhä idemmäs.
Erään tarinan mukaan kuninkaan tappoi vuonna 651 Mervin kuvernööri Mahoy Suri myllyssä, jonne hän oli piiloutunut. Tarina voi hyvin olla keksitty, sillä se ei vastaa kaikkia tunnettuja faktoja. Toisessa versiossa viimeisen kuninkaan tappaa Mervissä paikallinen mylläri rahapussin vuoksi ja tietämättä tämän henkilöllisyyttä.
Jälkeläiset

Yazdegerd III:n poika Peroz III pakeni Kiinaan, jossa hänestä tuli Tang-dynastian kenraali. Yazdegerdin tyttären Sharbanun pojasta Ali-Zain-ul-Abedinista tuli šiiojen neljäs pyhä imaami Abu Muhammad. Toinen tytär Izdundad meni naimisiin juutalaisen eksilarkin Bostanain kanssa.
Wounded Knee (albumi)

| Wounded Knee Jukka Kuoppamäki |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 26. – 28. maaliskuuta 1973
 Julkaistu: kevät 1973
 Formaatti: LP, MC
 Tuottaja(t): Jukka Kuoppamäki
 Tyylilaji: pop, rock, iskelmä
 Levy-yhtiö: Satsanga Records
Muut kannet
   Albumin takakansi
Listasijoitukset
  Suomi: 20. (toukokuu 1973)
Jukka Kuoppamäen muut julkaisut
| Jukka Kuoppamäen parhaita vol. 1 1973 | Wounded Knee 1973 | Blue and White 1973 |
Wounded Knee on Jukka Kuoppamäen keväällä 1973 julkaistu albumi, ja samalla ensimmäinen, jonka julkaisi hänen oma levy-yhtiönsä Satsanga Records. Kuoppamäen aikaisempiin albumeihin verrattuna Wounded Knee suuntautui entistä vahvemmin rockiin päin. Lisäksi levy sisältää poppia ja iskelmää, jota Kuoppamäki ja taustayhtye Castanja rockin lisäksi esittivät tanssilavoilla. Uusia kappaleita harjoiteltiin keikoilla, minkä jälkeen ne äänitettiin studiossa. Levyn jakelusta vastasi Love Records.
Äänitys

Albumi äänitettiin kolmen yön aikana, 26. – 28. maaliskuuta 1973 Microvox-studiolla Lahdessa. Nauhoitukset jouduttiin tekemään öisin, sillä äänittäjä Pekka Nurmikalliolla oli myös päivätyö. Wounded Knee on myös Kuoppamäen ensimmäinen albumi, joka on äänitetty kokonaan pienessä Microvoxin kellaristudiossa. Taustayhtye Castanjan Kari Hillon mukaan studion laatu oli kelvollinen, mutta ensimmäisten levyjen kohdalla kuunteluolosuhteet olivat haastavat, sillä erityisesti levyjen ylä-äänet kuulostivat täysin erilaisilta kuin miltä niiden studiossa oli kuviteltu kuulostavan.
Sisältö

Nimikappale ”Wounded Knee” käsittelee ajankohtaista Wounded Kneen valloitusta, kappaleet ”Aniara”, ”Hän” ja ”Nadja” puolestaan Kuoppamäen esoteerisia harrastuksia. ”Onnen maa” sijoittui vuonna 1973 Suomen euroviisukarsinnassa sijalle kuusi. Itse albumi ylsi Suomessa listan sijalle 20. Se oli listalla viiden viikon ajan.
Kappaleet

Sävellykset ja sanoitukset Jukka Kuoppamäki
Sovitukset Kari Hillo
A-puoli
Wounded Knee – 04:30
Hän sanoi... – 02:34
Kaikista kaunein – 02:11
Aniara – 03:09
"Hän" – 04:00
Nadja – 03:16
B-puoli
Onnen maa – 02:51
Puolet sydämestä – 02:54
Preerioitten maa – 03:22
Minä laulaisin – 02:43
Päivänlaskun aikaan – 03:01
Tyytyväinen – 03:10
Tekijätiedot

Sovitukset: Kari Hillo
Etukansi: Kari Pulkkinen
Takakannen kuvat: Fred Uhert
Layout: Mikko Kuoppamäki
Tuottaja: Jukka Kuoppamäki/Satsanga
Taustat ja kuoro: Castanja
Kustantaja: JKC-Music
Jakelu: Love Records
Äänitys: 26. – 28. maaliskuuta 1973, Microvox-Studio / Pekka Nurmikallio
Tekijätiedot > Castanja

Taustat ja kuoro: Castanja
Kari Hillo – kitara, laulu
Tapio Leppä – piano, urut, perkussiot, laulu
Matti Juva – basso, perkussiot, laulu
Pertti Burman – rummut, perkussiot
Luettelo Anneli Saariston kappaleista

Tämä on luettelo Anneli Saariston levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä.
A

Aamulla rakkaani näin

Aamun ensi katse

Aamun ensi valonsäde

Aamun odotus

Adam

Aina aika rakkauden

Aina eilinen

Alfie

Alfonsina ja meri

All for you

Amsterdam

Andromeda

Appelsiinipuita aavikkoon

Appelsiinipuita aavikkoon (live)

Arkana vieraaseen syliin

Autiomaa ja sade

Avaruuteen
B

Bensaa suonissa
C

Casida itkusta

Córdoba
D

Do you know the way to San José
E

Ei ole voittajaa

Elegia

Elokuun illat

Elämämme paras aika

Elämän merellä

Elämän tie

Elämäni laulu

Elämästä nautin

Elän hetkessä

En oo sun ikuisesti

Enkelinsiivet

Eräs lapsi ei nuku

Etkö ymmärrä

Evakon laulu (1985)

Evakon laulu (2004)
F

Femme fatale

Fever
H

Haahkan laulu

Helavalkea

Hernando

Hiroshima

Hotelli Huminan lauluja

Hymy

Hyvästi yö

Hän lähtee pois

Höyhen ja huumeet
I

Ihmeellinen maalari

Ikävyys

Ikävä

Illoin kun on aikaa

Illusion

Impi ja ryöväri

Indigonsininen suviyö

Intohimoilleni
J

Jackson's song

Jokainen päivä

Jos joskus

Jos katsot silmiini mun

Jos nyt muistat sen laulun

Jossain kaukana

Junamatka

Jäähyväiset
K

Kaakon lasisiipi

Kahdeksas kerta

Kaipauksen rannat

Kaksi kultarengasta

Kaksi sielua

Kaksi tuntia

Kaksi vierasta

Karjalaistytön laulu

Katkennut helminauha

Katkennut köysi – Anneli Saaristo, Monna Kamu & Liisa Tavi

Katso ruusu minkä teit

Katson maailmaa

Katson vuorilta laaksoon

Kauhun maku

Kaukametsä

Kehtolaulu

Keinu

Keltainen jäänsärkijä

Kerrothan mummi

Kesä ennen sotaa

Kesän lapsi

Kesäpäivä

Kierre

Kiiruhda hiljaa (live) – Anneli Saaristo, Eija Kantola & Marjorie

Kirsikankukka

Kissan mieli

Klovnien paraati

Kodin joulu

Kompassi

Kortteja prinsessan haudalla

Kotikadulla vuosien jälkeen

Kuin varkain

Kuka iski sydämeni

Kukin meistä

Kun et tullut

Kun syksy saapuu Helsinkiin

Kuule kun pyydän

Kuuma maa

Kuun noustessa

Kuun voima

Kuutamon poika

Kypsän naisen blues

Kypsän naisen blues (live)

Kyyneltango
L

La dolce vita

La dolce vita (English version)

Laineen Ykän surumarssi

Lapinharakka

Laulu

Lemmentottumuksia – Anneli Saaristo, Monna Kamu & Liisa Tavi

Liian onnellinen

Linnut meren yllä

Lumottu maa

Lumpeenkukka

Lupaus

Lush life

Luurankovalssi

Luvaton lempi

Lähdössä jälleen

Löysin kesän

Löysin sanat laulun
M

Maailman tuulet

Maan hiljainen

Maan laiturilla

Maastamuutto

Maijan ja Jannen häävalssi – Anneli Saaristo & Reino Kotaviita

Malagueña

Marie A-n muistolle – Anneli Saaristo, Monna Kamu & Liisa Tavi

Matka menneeseen

Matti Väkevän kuolema – Anneli Saaristo & Vesa-Matti Loiri

Mennyt rakkaus

Mercedesille hänen lentäessään

Merimieslaulu – Anneli Saaristo, Monna Kamu & Liisa Tavi

Metsämiehen laulu

Miehen lähtö blues

Mikä kerran on ollut

Missä syy

Miten enkeleitä vietellään – Anneli Saaristo, Monna Kamu & Liisa Tavi

Monta syytä jatkaa

Muistatko

Muistoja Lapista

Muistojen kahleet

Muuttolinnun jäähyväinen

My funny Valentine
N

Nainen odottaa

Nainen odottaa (live)

Naisia sodan kurimuksessa

Nakkikauppias Koponen

Narkomaanin rukous

Neidonryöstö

Niittu

Nimeni on Ilotuska

Nukkumatti – Anneli Saaristo & Mirela

Nyt aika on (live) – Anneli Saaristo, Eija Kantola & Marjorie

Näin jäätiin henkiin

Näinkö meille täällä aina käy

Näkinleipää
O

Odottamaan turruin

Olen mikä olen (live) – Anneli Saaristo, Eija Kantola & Marjorie

Olen nainen

Oli mulla kulta kaunoinen

Ollaan hiljaa (Kaisla-Kertun kehtolaulu)

Olven kunniaksi

Onnellinen olutjuoppo

Onnen ohjat

Otto 3. sinfoniasta
P

Palaa

Pienet tähdet

Pieni episodi

Piestyn mustalaisen laulu

Pikku midinetti

Pois sun vien (live) – Anneli Saaristo, Eija Kantola & Marjorie

Preludi

Pyörre

Päiväkirja

Päiväperho

Päiväänlaskun aikaan

Päättyneet juhlat
R

Rakkauden hedelmät

Rakkauden kiertokulku (live) – Anneli Saaristo, Eija Kantola & Marjorie

Rakkaus voittaa

Rakkauslaulu

Rakkautta sodan puristuksessa

Rendez-vous

Revyytytön mietteitä riisuutuessaan – Anneli Saaristo, Monna Kamu & Liisa Tavi

Rififi

Riisutut roolit

Rinteen poika

Riviera

Rum and Coca-Cola (live) – Anneli Saaristo, Eija Kantola & Marjorie

Rumpali ja tanssityttö

Ruorimies

Ruskan värit
S

Saariston laulu

Saisinpa vain

Satakieli

Savujen maa

Se laulu

Seis – nimeen rakkauden (live) – Anneli Saaristo, Eija Kantola & Marjorie

Seitsemän ruusua – Anneli Saaristo, Monna Kamu & Liisa Tavi

Serenadi

Siivet saa siivet

Silloin rinnalleni tahdon sun

Sininen uni

Siniperho

Sinun kanssasi, sinua ilman

Sipuli taskussa

Sokean lapsen uni – Anneli Saaristo & Mirela Stan

Sonetti no 19

Sota

Sotaorvon laulu

Sun ja mun – Anneli Saaristo & Johnny G

Suomenmaa

Suotar

Surutyö

Surutyö (live)

Syysunelma

Sä liian paljon vaadit

Sä miksi mursit minun sydämein

Sä virtani vieläkin
T

Taikauni

Taivaspaikka

Tanssi (1982)

Tanssi (1998)

This masquerade

Tiitiäisen tuutulaulu

Toive kaikilla sama

Tonttu vai Nukkumatti – Anneli Saaristo & Maiju Salmenkivi

Tuhlaajat

Tuijotin napaani

Tukkilaisromantiikkaa

Tulatullallaa – Silkistä sametista – Peppi Pitkätossu

Tuulena, myrskynä rakastan

Tuuli, laivat ja laulu

Tyhjät sanat

Tyttö ja ilmapallo

Tyttö ja tanssiva karhu

Tyttö sekä hän

Tytölle

Tähtiin ja tähtien taa – Anneli Saaristo & Vesa-Matti Loiri

Tähtiyö – Anneli Saaristo, Anna Eriksson & Eija Kantola

Tämä lauluni muista

Tämä yö

Tämän vapauden
U

Ugrin laulu

Uinu untuvainen

Uneksuminen

Unelma

Unta nään – Anneli Saaristo & Liisa Tavi

Unta prinsessan

Uskalla rakastaa

Uuden aamun toivossa
V

Vaarallinen nainen

Vain kaksi sanaa

Vain sydämellään

Vain valo valvoo

Vain yhden kerran

Valheita vaan

Valkeat linnut

Valkoinen valo

Varpunen jouluaamuna

Velipojat

Venezuela

Venus

Vieraamme – Anneli Saaristo & Juha Muje

Viha-rakkaus

Viimeinen känni

Viulu

Voimistuu hiljainen laulu

Vuoriston kellot
W

Waltz for Debby
Waskoolisinfonia – teema 1. osasta
Y

Yesterday I heard the rain

Yksi sinkku vaan

Yllätys

Ystävä (live) – Anneli Saaristo, Eija Kantola & Marjorie

Yö Caprilla

Yön musiikki

Yösade

Yöt ilman sua
Ä

Äiti ja lapsi

Äiti ja lapsi 2. osa

Äiti maa
Ö

Öisin
Strömsundin kunta

| Strömsundin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jämtlandin lääni
Maakunta:  Jämtland, Ångermanland ja Lappi
Keskustaajama:  Strömsund
Kuntakoodi:  2313
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  10 464,65 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  11 473
 – Väestötiheys:  1,1 as./km²
 
 www.stromsund.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bredgårdsgatan kunnan keskustaajamassa, taustalla Grand Hotel.
Hällingsåfalletin vesiputous entisen Frostvikenin kunnan alueella.
Strömsundin kunta (ruots. Strömsunds kommun) on Jämtlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Jämtlandiin, Ångermanlandiin ja Lappiin. Kunnan keskustaajama on Strömsund.
Kunnan maapinta-ala on 10 464,65 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 11 473 henkeä (31.12.2021).
Strömsund on lääninsä pohjoisin kunta, ja lännessä se rajoittuu Norjaan. Pinta-alaltaan Strömsund on Ruotsin kuudenneksi suurin kunta. Sen läpi kulkevat Inlandsbanan-rautatie ja maantiet E-45, 342 ja 345.
Vuonna 2007 kunnassa oli 47,54 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kunnassa sijaitsevat Fångsjönin kalliomaalaukset, jotka on luokiteltu muinaisjäännöksiksi.
Kuntajaon kehitys

Nykyisen kunnan alue koostuu seitsemästä entisestä pitäjästä, jotka olivat Ström, Alanäs, Hammerdal, Frostviken, Fjällsjö, Bodum ja Tåsjö. Jokaisesta pitäjästä perustettiin vuonna 1863 oma maalaiskunta. Vuonna 1893 Hammerdalin maalaiskunnasta erotettiin Gåxsjön maalaiskunta.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Fjällsjö (Bodum ja Fjällsjö)
Frostviken (ei muutosta)
Hammerdal (Gåxsjö ja Hammerdal)
Ström (Alanäs ja Ström)
Tåsjö (ei muutosta)
Tåsjön maalaiskunta liitettiin Fjällsjön maalaiskuntaan vuonna 1967. Fjällsjö ja Tåsjö kuuluivat aiemmin Västernorrlandin lääniin, mutta ne siirrettiin Jämtlandin lääniin vuonna 1971. Samana vuonna maalaiskunnat muutettiin kunniksi. Vuonna 1974 perustettiin nykyinen Strömsundin kunta yhdistämällä Strömin, Frostvikenin, Hammerdalin ja Fjällsjön kunnat. Uusi kunta sai nimekseen Strömsund keskustaajamansa mukaan. Strömsund oli taajaväkinen yhdyskunta vuosina 1901–1962 ja Hammerdal vuosina 1941–1965.
Muodostamisensa aikoihin uudessa kunnassa oli noin 17 600 asukasta, joten väkiluku on vähentynyt yli 5 000 asukkaalla 1970-luvun puolivälin jälkeen. Strömsundin kunta on leimallisesti haja-asutusaluetta. Taajamissa asuu 60 % väestöstä; keskustaajaman osuus kunnan väestöstä on 28 %.
Vaakuna

Kaikilla Strömsundin alueella sijainneilla maalaiskunnilla oli käytössään vaakuna.
Fjällsjön maalaiskunta
Frostvikenin maalaiskunta
Hammerdalin maalaiskunta
Strömin maalaiskunta
Tåsjön maalaiskunta