stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sveitsin ja Liechtensteinin evankelis-luterilaisten kirkkojen liitto

| Sveitsin ja Liechtensteinin evankelis-luterilaisten kirkkojen liitto |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  Luterilainen
Johtaja:  presidentti Jörg Winkelströter
Yhteistyötahoja:  Luterilainen maailmanliitto
Toiminta-alue:  Sveitsi, Liechtenstein
Jäseniä:  3 794
Kotisivu:  https://luther-schweiz.org/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sveitsin ja Liechtensteinin evankelis-luterilaisten kirkkojen liitto on luterilainen kirkkokunta Sveitsissä ja Liechtensteinissa. Sillä on 3 794 jäsentä. Se on Luterilaisen maailmanliiton jäsen.
Aiheesta muualla

Kirkon kotisivut
Suolijärvi (Tampere)

| Suolijärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Koordinaatit:  61°26′29″N, 23°49′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Moisionjoen valuma-alue‎ (35.24)
Laskuoja:  oja Koipijärveen 
Järvinumero:  35.242.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,9  m tai 115  m 
Rantaviiva:  3,984 km 
Pinta-ala:  20,455 ha  
Suurin syvyys:  noin 9 m 
 fiSuolijärvi 
Suolijärvi on Pirkanmaalla Tampereen Hervannassa ja Vuoreksessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Suolijärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Suolijärvi on 1,3 kilometriä pitkä, 650 metriä leveä ja sen pinta-ala on 20 hehtaaria. Se sijaitsee syvässä maaston pitkänomaisessa painaumassa, joka reunustaa Hervannan taajama-aluetta. Järven 1,3 kilometriä pitkä lounaisranta kohoaa yli 20 metriä vedenpintaa ylemmäksi ja sen rinteet laskevat jyrkkinä järveen. Koillisrannat kohoavat yli 30 metrin korkeuteen ja rinteet ovat jyrkkiä rannassakin, mutta osa rinteistä on etäämpänä rannasta. Järven laajin allas sijaitsee sen kaakkoispäässä. Siitä työntyy luoteeseen yli 700 metriä pitkä ja korkeintaan 80 metriä leveä lahti. Toinen lahti työntyy koilliseen muodostaen lyhyen käyränmuotoisen Sonninotsanlahden. Järveen laskee 300-metrinen Suolioja Särkijärvestä ja laskuoja lähtee järven kaakkoisesta vastarannasta. Se tunnetaan Myllyojana ja se putoaa 4,5 metriä 1,7 kilometrin matkallaan Koipijärveen. Laskuojaan yhtyy Myllyvuoren luoteispuolella Hervantajärven lyhyt laskuoja. Järven rantaviivan pituus on noin 4 kilometriä. Järvi on rannoiltaan rakentamaton ja sitä kiertää kävelypolku, joka on osa Hervannan ja Vuoreksen polkureitistöä. Polkujen lisäksi Hervannan puoleisella rannalla Sonninotsanlahdessa on uimaranta moniosaisine laitureineen.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua esitellään käyttämällä  vuosien 2007, 2008, 2009 ja 2010 (loppukesien ja -talvien) tutkimustuloksia. Järven pintavesi on ollut lievästi sameaa (keskimäärin 1,2 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 3,3 metriä ja vedenväri on ruskea (väriluku 15–40 mg(Pt)/l, keskiarvolla 29 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 10,3 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaalia korkeampi taso. Humuksen liukeneminen järven valumisvesiin on pääasiallinen syypää vedenväriin ja se myös muuttaa veden lievästi happamaksi. Järven pintaveden happamuustaso on ollut keskimäärin pH 7,0. Talvella happamuustaso on pH 6,8, mutta kesällä se kohoaa arvoon pH 7,3. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä (keskimäärin 0,25 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi lämpötilakerrostuu selvästi talvisin ja kesäisin. Silloin järven pohjan lähellä alusvedessä voi olla hyvinkin erilaiset olosuhteet kuin päällysvedessä. Alusveden happamuustaso on talvella pH 6,6 ja kesällä pH 6,8. Päällysveden happipitoisuus on ollut kesäisin 7,7 mg/l, jolloin hapen kylläisyys on ollut 74%. Talvisin se on ollut 8,6 mg/l (kylläisyys 86%). Alusveteen ei lämpötilakerrostumisen vuoksi tule kovin paljon happitäydennystä pinnalta. Siellä on kesäisin ollut happipitoisuus 0,2 mg/l (kylläisyys 12%) ja talvisin 1,5 mg/l (kylläisyys 12%). Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella välttäväksi. Kun hapen määrä vähenee alusvedessä pohjan lähellä, aiheutuu siitä haitallisia seurauksia. Hapen vähennyttyä liian pieneksi on se aiheuttanut paikallisesti sisäistä kuormitusta. Sisäisessä kuormutuksessa pohjan sedimentistä liukenee takaisin veteen ravintoaineita ja metalleja, joiden pitoisuudet kasvavat alusvedessä. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 9 µg/l. Kesäisin pitoisuudet ovat olleet keskimäärin 11 µg/l ja talvisin 8 µg/l. Alusvedessä pohjan lähellä fosforipitoisuudet ovat olleet kesällä 23 µg/l ja talvella 15 µg/l. Suurimmillaan on talvella pitoisuus ollut 21 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet päällisvedessä keskimäärin 428 µg/l (vaihteluvälillä 320–560 µg/l), kun taas alusveden typpipitoisuudet ovat vaihdelleet 620–1320 µg/l. Näiden tulosten perusteella järvi voidaan ravinteidensä puolesta luokitella lievästi rehevöityneeksi järveksi.
Historiaa

Vuoden 1953 peruskartassa järvi oli tietön metsäjärvi, jonka kaakkoisrannassa oli kaksi mökkiä. Vuoden 1975 kartassa Sonninotsanlahden pohjoisrantaan oli rakennettu uusi mökki. Pohjoiseen oli nyt kaavoitettu Hervannan kaupunginosaa, jonne oli rakennettu ensimmäisiä kerrostaloja. Vuonna 1991 Hervanta ulottui jo järven rantaan asti.
Sveitsin evankelinen kansanpuolue

| Sveitsin evankelinen kansanpuolue> Evangelische Volkspartei der Schweiz (de) Evangelische Volkspartei der Schweiz (fr) Partito Evangelico Svizzero (it) Partida evangelica da la Svizra (rm) |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  10. toukokuuta 1919
Puheenjohtaja:  Lilian Studer
Ideologia:   kristillisdemokratia  arvokonservatismi  tilanhoitajaetiikka 
Poliittinen kirjo:  keskusta
Värit:  keltainen
Kansallisneuvosto:  2 / 200 (2023)
Valtioneuvosto:  0 / 46 (2023)
Kansainväliset jäsenyydet:  – Euroopan kristillinen poliittinen liike
Kotisivu:  www.evppev.ch/aktuell/
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sveitsin evankelinen kansanpuolue (saks. Evangelische Volkspartei der Schweiz, ransk. Parti évangelique suisse, ita. Partito Evangelico Svizzero, rm. Partida evangelica da la Svizra) on protestanttinen kristillisdemokraattinen puolue Sveitsissä. Puolueella on tällä hetkellä 3 edustajaa Sveitsin kansallisneuvostossa. Puolue perustettiin 10. toukokuuta 1919 ja puolueesta käytetään lyhennettä EVP.
EVP on konservatiivinen eutanasian, abortin, rekisteröityjen parisuhteiden ja muiden tyypillisesti kristittyjen asioiden suhteen.
Vaalihistoria > Sveitsin liittokokous

| Vaalit | Äänet | Kannatus | Paikat | +/– |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1919 | 6 031 | 0,81 | 1 / 200 | Uusi |
| 1922 | 6 036 | 0,86 | 1 / 200 |  0 |
| 1925 | 6 888 | 0,93 | 1 / 200 |  0 |
| 1928 | 5 618 | 0,70 | 1 / 200 |  0 |
| 1931 | 8 454 | 0,98 | 1 / 200 |  0 |
| 1935 | 6 780 | 0,74 | 1 / 200 |  0 |
| 1939 | 5 726 | 0,93 | 0 / 200 |  1 |
| 1943 | 3 627 | 0,41 | 1 / 200 |  1 |
| 1947 | 9 072 | 0,94 | 1 / 200 |  0 |
| 1951 | 9 559 | 0,99 | 1 / 200 |  0 |
| 1955 | 10 581 | 1,08 | 1 / 200 |  0 |
| 1959 | 14 038 | 1,43 | 2 / 200 |  1 |
| 1963 | 15 690 | 1,63 | 2 / 200 |  0 |
| 1967 | 15 728 | 1,58 | 3 / 200 |  1 |
| 1971 | 42 778 | 2,15 | 3 / 200 |  0 |
| 1975 | 37 959 | 1,97 | 3 / 200 |  0 |
| 1979 | 40 744 | 2,22 | 3 / 200 |  0 |
| 1983 | 40 837 | 2,08 | 3 / 200 |  0 |
| 1987 | 37 265 | 1,93 | 3 / 200 |  0 |
| 1991 | 38 681 | 1,89 | 3 / 200 |  0 |
| 1995 | 34 071 | 1,79 | 2 / 200 |  1 |
| 1999 | 35 679 | 1,83 | 3 / 200 |  1 |
| 2003 | 47 838 | 2,28 | 3 / 200 |  0 |
| 2007 | 56 361 | 2,42 | 2 / 200 |  1 |
| 2011 | 48 789 | 2,00 | 2 / 200 |  0 |
| 2015 | 47 355 | 1,90 | 2 / 200 |  0 |
| 2019 | 50 317 | 2,08 | 3 / 200 |  1 |
| 2023 | 49 828 | 1,95 | 2 / 200 |  1 |
Katalonian ralli 1997

|  Katalonian ralli 1997 |
| --- | --- |
 5. osakilpailu 14 osakilpailusta kaudella 1997. 
Ajankohta:  13.–16. huhtikuuta 1997
Pituus:  18 erikoiskoetta, 387,72 km


Palkintokoroke
Voittaja:   Tommi Mäkinen    Seppo Harjanne  (Mitsubishi Ralliart)
Toinen:   Piero Liatti    Fabrizia Pons  (555 Subaru WRT)
Kolmas:   Gilles Panizzi    Hervé Panizzi  (Peugeot Sport)
Katalonian ralli 1997 (viralliselta nimeltään 33. Rallye Catalunya - Costa Brava - Rallye de España) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1997. Kilpailu järjestettiin 13.–16. huhtikuuta 1997. Kilpailu oli kauden viides ja erikoiskokeiden yhteispituus oli 387,72 kilometriä.
Tulokset

| Sija> Yleiskilpailu | Kuljettaja> Yleiskilpailu | Kartanlukija> Yleiskilpailu | Auto> Yleiskilpailu | Aika> Yleiskilpailu | Ero> Yleiskilpailu | Yleiskilpailu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Tommi Mäkinen |  Seppo Harjanne | Mitsubishi Lancer Evo IV | 4:08.46 | 0.0 |  |
| 2. |  Piero Liatti |  Fabrizia Pons | Subaru Impreza WRC97 | 4:08.53 | +0.07 |  |
| 3. |  Gilles Panizzi |  Hervé Panizzi | Peugeot 306 Maxi | 4:11.55 | +3.09 |  |
| 4. |  Colin McRae |  Nicky Grist | Subaru Impreza WRC97 | 4:12.20 | +3.34 |  |
| 5. |  Angelo Medeghini |  Barbara Medeghini-Capoferri | Subaru Impreza 555 | 4:13.51 | +5.05 |  |
| 6. |  Rui Madeira |  Nuno Rodrigues da Silva | Subaru Impreza 555 | 4:15.12 | +6.26 |  |
Lähde:
Aiheesta muualla

Rally-Maps.com erikoiskokeet kartalla (englanniksi)
Osakilpailut MM-rallikaudella 1997
Monaco
Ruotsi
Kenia
Portugali
Espanja
Ranska
Argentiina
Kreikka
Uusi-Seelanti
Suomi
Indonesia
Italia
Australia
Iso-Britannia
Rallin maailmanmestaruussarjan Katalonian rallit
| --- | --- |
1990-luku:   1991  1992  1993  1995  1996  1997  1998  1999 
2000-luku:   2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010-luku:   2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020-luku:   2020  2021  2022
Suvanto Nykälänjoessa

| Suvanto Nykälänjoessa |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  62°08′54″N, 26°58′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskujoki:  Nykälänjoki 
Järvinumero:  14.934.1.036
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,9 m  
Pituus:  470 m  
Leveys:  240 m  
Rantaviiva:  0,845 km  
Pinta-ala:  3,494 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSuvanto Nykälänjoessa 
Suvanto Nykälänjoessa  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Nykkälän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 470 metriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Nykälänjoen–Naarajoen alueeseen (14.934) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy.
Kiintopiste (maanmittaus)

Saksalainen kiintopiste.
Kiintopiste on maanmittauksessa maastoon pysyvästi merkitty maastonkohta, jonka sijainti tai korkeus on tarkasti määritetty suhteessa muihin kiintopisteisiin tai tiettyyn koordinaatistoon. Merkkinä voi olla esimerkiksi pultti kalliossa tai kadun pinnassa, maston tai majakan huippu, tai valtakunnan rajapyykki. Kiintopisteitä käytetään lähtökohtana, kun määritetään muiden maastonkohtien sijainteja tai korkeuksia. Kiintopiste voi olla tasokiintopiste, jolloin sen paikka tunnetaan tarkasti leveys- ja pituuspiirien suhteen, korkeuskiintopiste, jolloin sen paikka tunnetaan pystysuunnassa suhteessa keskimääräiseen merenpinnan tasoon tai teoreettiseen geoidiin, tai se voi olla molempia samanaikaisesti.[lähde? ]
Suomessa valtakunnallista kiintopisterekisteriä pitää maanmittauslaitos. Kunnilla on omia kiintopisteverkkojaan.[lähde? ]
Tasokiintopisteiden mittauksissa on aiemmin käytetty kolmiomittausta, kun taas nykyään käytetään erityisesti maanmittaustarkoitukseen suunniteltuja, tavallista tarkempia satelliittipaikannusmenetelmiä. Korkeuskiintopisteet on puolestaan määritetty vaaitsemalla.
Mittaustavoista johtuen kiintopisteen paikan epävarmuus on suurimmillaan korkeudessa.selvennä Vaakatasossa tarkkuus on parhaimmillaan millimetriluokkaa, samalla kun pystysuuntaan harvoin päästään satelliittejakaan hyödyntäen laajemmalla alalla edes alhaisiin senttimetreihin.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiintopiste (maanmittaus) Wikimedia Commonsissa
Teemu Kohvakka

| Teemu Kohvakka> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. tammikuuta 1974 Säynätsalo, Suomi
Jääkiekkoilija
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1991–2008
Teemu Kohvakka (s. 27. tammikuuta 1974 Säynätsalo) on suomalainen jääkiekkoilija. Kohvakka pelasi juniorina JyP HT:ssa ja myöhemmin myös Jypin SM-liigajoukkueessa. Jypin lisäksi Kohvakka pelasi Suomessa Hermeksessä (I-divisioona), SaiPassa (I-divisioona ja SM-liiga) sekä Diskoksessa (I-divisioona ja myöhemmin Mestis). Myöhemmin Kohvakka pelasi Ranskassa Besançon Hockey Clubissa sekä Norjassa Stavanger Oilersissa ja Storhamar Dragonsissa.
Teemu Kujanpää

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 31. joulukuuta 1973 (ikä 50)
Syntymäpaikka: Turku, Suomi
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 179 cm
Junioriseurat
1984–1993: TPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1993 | TuPa | 16 | (0) |
| 1994 | EIF | 22 | (1) |
| 1995 | PIF | 18 | (2) |
| 1996–1998 | TPS | 33 | (0) |
| 1998 | → ÅIFK (laina) | 4 | (0) |
| 1999–2004 | SalPa | 84 | (1) |
| 2005–2008 | HIK | – | (–) |
| Yhteensä | Yhteensä | 177 | (4) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Teemu Kujanpää (s. 31. joulukuuta 1973 Turku) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskuspuolustaja tai laitapuolustaja. Hän edusti muun muassa Turun Palloseuraa, jossa hän pelasi 33 Veikkausliiga-ottelua vuosina 1995–1996.
Katoavia timantteja eli Herrasmies-varas Morel vastustajanaan etsivä Frank

| Katoavia timantteja eli Herrasmies-varas Morel vastustajanaan etsivä Frank |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Bror Berger
Käsikirjoittaja:  Bror Berger
Tuottaja:  Erik Estlander
Kuvaaja:  Karl Johansson (kuvaaja)
Pääosat:  Harald Sandberg   Bror Berger   Arvid Hammarlund
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Aktiebolaget Finlandia Film
Ensi-ilta:  6. maaliskuuta 1916
Kesto:  41 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  ei tiedossa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Katoavia timantteja eli Herrasmies-varas Morel vastustajanaan etsivä Frank on vuonna 1916 valmistunut suomalainen Bror Bergerin ohjaama ja käsikirjoittama mykkäelokuva. Elokuva sai ensi-iltansa 6. maaliskuuta 1916 Esplanad- ja Olympia-teattereissa Helsingissä. Elokuvaa esitettiin myös nimillä Häviäviä timantteja, Katoavia timantteja ja Suuri jalokivivarkaus Helsingissä.
Rikoselokuvassa herrasmiesroisto Jim Morel hakeutuu töihin jalokiviliikkeeseen, ja saa varastettua timantit silmänkääntötempulla. Lordi Corell aikoi lahjoittaa kyseiset timantit lady Hampstedille, ja hän ottaa yhteyttä salapoliisi Frankiin joka ryhtyy jalokivien metsästykseen.
Elokuva oli todennäköisesti Finlandia Filmin ensimmäinen, ja sen sisätilajaksot ehdittiinkin todennäköisesti kuvata Kulosaareen 1915 rakennetussa Suomen ensimmäisessä elokuvausstudiossa. Elokuvan kuva-aineisto on tuhoutunut.
Näyttelijät

Harald Sandberg – Jim Morel, herrasroisto
Bror Berger – Frank, salapoliisi
Arvid Hammarlund – lordi Corell
Inga Saar – lady Hampsted, Corellin morsian
Karl Lindgren – Orel, jalokivikauppias
Edith Eklund – Wanda, Morelin apulainen
Ines Malmstedt
Muut tekijät

Karl Johansson – kuvaus
Tatsuya Yazawa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Tatsuya Yazawa
Syntymäaika: 3. lokakuuta 1984 (ikä 39)
Syntymäpaikka: Shizuoka, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 174 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2003–2007 2008–2010 2011–2012 2012–2015 2016–2017 2018 2019– | Kashiwa Reysol JEF United Chiba FC Tokyo JEF United Chiba FC Machida Zelvia SC Sagamihara Fujieda MYFC | 116 (6) 88 (15) 57 (6) 124 (13) 67 (2) 31 (7)  |
Maajoukkue
| 2003 | Japani U-20 |  |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Tatsuya Yazawa (jap. 谷澤 達也, Yazawa Tatsuya; s. 3. lokakuuta 1984 Shizuoka) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Yazawa kuului Japanin U-20 joukkueeseen nuorten MM-kilpailuissa 2003.
Aiheesta muualla

Soccerway
Kevättasauspiste

Kevättasauspisteen liike vuodesta –4000 vuoteen 2000.
Kevättasauspiste eli Aries-piste on se suunta tähtitaivaalla, jossa Aurinko näkyy kevätpäiväntasauksen hetkellä. Se on samalla taivaanpallon ekvaattorin ja ekliptikan toinen leikkauspiste. Kevätpäiväntasauksen hetkellä Maan akselikallistuma on Aurinkoon nähden täsmälleen poikkisuunnassa.
Koska Maan akseli pysyy vuodesta toiseen lähes samansuuntaisena, myös kevättasauspiste on lähes muuttumaton, ja se onkin valittu tähtitaivaan koordinaatistojen nollakohdaksi. Ekvaattorijärjestelmässä sen rektaskensio ja deklinaatio ovat nollia; ekliptikajärjestelmässä sen pituus ja leveys ovat nollia.
Tosiasiassa Maan akseli kiertyy hitaasti, noin 50″ vuodessa. Tämän prekession vuoksi myös kevättasauspiste liikkuu tähtitaivaalla noin 50″ vuodessa. Nykyään kevättasauspiste on Kalojen tähdistössä. Nimitys Aries-piste viittaa Oinaan tähdistöön (Aries), jossa kevättasauspiste oli yli 2 000 vuotta sitten.
Kiintopiste (matematiikka)

Funktio, jolla on kolme kiintopistettä
Funktion f(x) kiintopiste on matematiikassa arvo x, jolle pätee f(x) = x.Esimerkiksi jos funktio f on määritelty reaalilukujen joukossa
niin luku 2 on funktion f kiintopiste, koska
Graafisesti kiintopiste tarkoittaa sitä, että piste (x, f(x)) on suoralla y = x, toisin sanoen funktion f kuvaajalla on yhteinen piste suoran y = x kanssa.
Funktiolla voi olla useitakin kiintopisteitä. Toisaalta kaikilla funktioilla ei ole lainkaan kiintopisteitä. Esimerkiksi jos funktio f on määritelty reaalilukujen joukossa f(x) = x + 1, sillä ei ole kiintopisteitä, koska x ei ole yhtäsuuri kuin x + 1 millään reaaliluvulla x.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiintopiste (matematiikka) Wikimedia Commonsissa
Surveyor 4

Surveyor 4:n laukaisu.
Surveyor 4. kuvattuna maan pinnalla.
Surveyor 4 oli neljäs NASAn Surveyor-kuulaskeutujista. Se laukaistiin 14. heinäkuuta 1967 klo 11:53:29 UTC Atlas-kantoraketilla. Luotaimen oli tarkoitus laskeutua Kuuhun kolme päivää myöhemmin 17. heinäkuuta. Luotaimen laskeutuessa, vain 2,5 minuuttia ennen pintakosketusta, yhteys katkesi, eikä luotaimeen saatu uutta yhteyttä. Yhtenä mahdollisena syynä yhteyden katoamiseen pidetään luotaimen räjähtämistä kesken laskeutumisen. Luotain oli osa NASAn Apollo-ohjelmaan valmistautumista.
Tietoja

Laukaisuaika: 14. heinäkuuta 1967, klo 11:53:29 UTC
Törmäysaika: 17. heinäkuuta 1967, klo 02:05:00 UTC
Laskutumisalue: Sinus Medii (0.45°N 1.39°W)
Massa: 282 kg (ilman polttoainetta)
Surveyor-ohjelma
Surveyor 1
Surveyor 2
Surveyor 3
Surveyor 4
Surveyor 5
Surveyor 6
Surveyor 7
Teemu Koskela

| Teemu Koskela> Henkilötiedot.Muusikko |
| --- | --- |
Tyylilajit:  Power metal
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  Celesty (2005–) Iron Age Remains (2009–)
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Teemu Koskela on suomalainen kitaristi. Tällä hetkellä (elokuu 2010) hän soittaa power metal -yhtye Celestyssä ja metalliyhtye Iron Age Remainsissa.
Diskografia > Albumit

Mortal Mind Creation (2006)
Vendetta (2009)
Systeeminen lupus erythematosus

Systeeminen lupus erythematosus, lyhenteenä SLE, josta suomen kielessä käytetään myös nimitystä punahukka, on krooninen autoimmuunisairaus, joka oireilee eri puolilla elimistöä, etenkin iholla, nivelissä, veressä ja munuaisissa. Sairauden takia elimistön puolustusjärjestelmä ei toimi kuten pitäisi vaan hyökkää elimistön omia kudoksia vastaan sen sijaan, että se suojelisi niitä bakteereilta ja viruksilta.
SLE ja DLE (ihon punahukka) eroavat toisistaan niin paljon, että niitä pidetään eri sairauksina. Joka viidennellä SLE-potilaalla on ihossaan DLE-oireita, ja 5–10 prosentille DLE-potilaista kehittyy ajan mittaan yleistynyt muoto (SLE).
Punahukkaa esiintyy ympäri maailman. Suurin osa siihen sairastuneista on naisia. Tyypillisimmin tauti alkaa 15–25 vuoden iässä, mutta sitä esiintyy kaikissa ikäryhmissä. SLE:hen sairastuneista ei ole Suomessa olemassa rekisteriä, mutta SLE-diagnoosin on saanut tuhannesta kahteentuhanteen suomalaista.
SLE ei ole tarttuva tauti, eli se ei voi siirtyä ihmisestä toiseen.
Etymologia

Sairauden nimenä systeeminen lupus erythematosus on peräisin 1900-luvun alkupuolelta. Systeeminen tarkoittaa koko elimistöön liittyvää. Sana ”lupus” on latinaa ja tarkoittaa sutta (eli hukkaa) – lääkäreiden mielestä taudille tyypillinen perhosihottuma muistutti suden kuonon valkoisia alueita. ”Erythematosus” tulee kreikasta ja tarkoittaa punaista ihottumaa.
Oireet

Punahukka alkaa yleensä ilmetä melko hitaasti: uusia oireita saattaa ilmaantua viikkojen, kuukausien tai jopa vuosien aikana. Usein ensioireita ovat väsymys ja huonovointisuus. Tautiin sairastuneilla saattaa olla myös jaksoittaista tai jatkuvaa kuumetta, laihtumista ja ruokahaluttomuutta.
SLE:n taudinkulku vaihtelee suuresti: Monissa tapauksissa oireilu välillä helpottuu, ja eri potilaiden oireet voivat olla varsin erilaisia. Suuri osa sairastuneista saa ainoastaan nivel- ja iho-oireita ja tulee toimeen ilman lääkitystä. Joillekin tauti saattaa kuitenkin iskeä rajusti ja aiheuttaa esimerkiksi muutoksia sisäelimissä, keskushermostossa tai munuaisissa.
Tavallisin oire on käsien nivelsärky. Myös väsymys ja kuume ovat yleisiä. Tavallisia iho-ongelmia ovat etenkin eräänlainen perhosihottuma poskipäissä ja nenänselässä sekä herkkyys auringonvalolle. SLE:hen liittyy usein myös munuaissairaus. Sen seurauksena virtsaan ilmaantuu valkuaista, josta voi kehittyä munuaisen vajaatoiminta. Muita mahdollisia oireita ovat muun muassa keskushermoston oireet, valkosormisuus, hiustenlähtö, masennus, päänsärky, keuhkopussintulehdus, imusolmukkeiden suurentuminen, limakalvohaavaumat ja sydänpussintulehdus.
Toteaminen

Taudin diagnoosin tekee yleensä erikoislääkäri kuten reumalääkäri. Diagnoosi tehdään potilaan oireiden (esimerkiksi kipu), löydösten (esimerkiksi kuume) ja laboratoriokokeiden perusteella sen jälkeen, kun muut sairaudet on suljettu pois. Tumavasta-aineiden ilmaantuminen vereen on SLE:lle tyypillinen verimuutos, mutta mikään yksittäinen laboratoriotutkimus ei riitä diagnoosiin, vaan oireiden ja tulosten kokonaisuus ratkaisee.
SLE:n  luokittelukriteerit ovat yleisimpiä oireita tai poikkeavuuksia, joita SLE-tautia sairastavilla potilailla on todettu. Jos taudin jossakin vaiheessa on esiintynyt neljä tai useampia näistä alla mainituista luokittelukriteereistä, SLE:n diagnoosia voidaan pitää varmana. Yksittäistapauksissa SLE:n hoito on kuitenkin käynnistettävä, vaikka kriteerit eivät täytyisikään.
Luokittelukriteerit:
Perhosihottuma eli punainen ihottuma poskipäissä ja nenänselässä
Diskoidi lupus eli hilseilevä, koholla oleva, kolikon muotoinen ihottumaläikkä
Valoherkkyys, esimerkiksi auringonvaloihottuma
Limakalvohaavaumat
Niveltulehdus
Keuhko- tai sydänpussintulehdus
Munuaistauti
Keskushermostoperäiset oireet (kouristukset tai psykoosi)
Verisolumuutokset (hemolyyttinen anemia, veren valkosolujen tai trombosyyttien aleneminen)
Immunologiset verimuutokset (DNA- tai Sm-vasta-aineet, väärin positiivinen kardiolipiinitesti)
Tumavasta-aineiden esiintyminen.
SLE-tutkimuksiin kuuluu lisäksi selvittää kuvauksin ja muulla tavoin, missä kaikissa elimissä sairaus on aiheuttanut vaurioita.