stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen naisten jalkapallomaajoukkue
Maajoukkueen suosio

Maajoukkueen alkuaikoina 1970-luvulla ja 1980-luvun alussa kotiotteluiden yleisömäärät vaihtelivat tuhannen katsojan molemmin puolin. Maajoukkueen ensimmäisessä ottelussa katsojia oli 1 540, jonka yli päästiin vasta yli 10 vuotta myöhemmin. Elokuussa 1985 Porissa pelatussa Suomen ja Belgian välisessä ottelussa oli katsojia 2 352. 1980-luvun keskivaiheilla maaotteluissa kävi normaalisti 1 000 – 2 000 katsojaa. 1990-luvulla maajoukkueen yleisömäärät lähes romahtivat. Vain harvoin päästiin yli 1 000 katsojan kunnes Suomen hyvä menestys MM-karsinnoissa veti jatkokarsintaotteluun Olympiastadionille 3 326 katsojaa lokakuussa 1998. 2000-luvulla yleisömäärä naisten maajoukkueen otteluissa on tasaisesti kasvanut ja 2005 EM-kisojen jälkeen katsojakeskiarvo on noussut yli kolmen tuhannen. Maajoukkueen yleisöennätys kotikentällä oli ennen vuoden 2009 EM-kisoja 5 892 katsojaa Olympiastadionilla 30. lokakuuta 2005 pelatusta MM-karsintaottelusta Espanjaa vastaan. Ennätys rikkoutui odotetusti kisojen avausottelussa Tanskaa vastaan, kun ottelua seurasi 16 324 katsojaa. Kotikisoissa Suomen otteluissa oli yleisöä keskimäärin 12 355.
Mediassa naisjalkapallon ja naisten maajoukkueen näkyvyys on ollut alun uutuudenviehätyksen jälkeen suhteellisen vähäistä. Vuonna 2002 naisten maajoukkueen otteluita alettiin näyttää säännöllisesti televisiossa, kun Palloliitto solmi televisiointisopimuksen YLEn kanssa. Vasta 2005 EM-kisat todella herättivät kiinnostusta. Televisiossa maajoukkueen näkyvyys kasvoi vuonna 2005 15-kertaiseksi ja lehdistössä 20-kertaiseksi verrattuna vuoteen 2003. Televisiossa EM-kisojen välierää katsoi 405 000 katsojaa ja ottelu oli kanavallaan viikon kahdeksanneksi katsotuin lähetys. Suomen järjestämissä 2009 EM-kilpailuissa maajoukkueen otteluita seurasi televisiosta keskimäärin yli 300 000 katsojaa.
Tunnukset

Naisten jalkapallomaajoukkueen, kuten muidenkin Suomen jalkapallomaajoukkueiden, tunnusvärit ovat valkoinen ja sininen. Maajoukkueen ensisijainen peliasu vuonna 2022 koostuu valkoisesta pelipaidasta, jonka etupuolella on sininen risti, sekä valkoisista pelihousuista ja -sukista. Toissijainen peliasu on puolestaan sininen pelipaita luontoisilla yksityiskohdilla sekä siniset pelihousut ja -sukat.
Suomen jalkapallomaajoukkueiden yhteisesti käyttämä nykyinen tunnus lanseerattiin vuoden 2009 alussa, jolloin sen ottivat ensimmäisenä käyttöön naisten maajoukkue ja alle 21-vuotiaiden maajoukkue. Tunnus on kolmikantaisessa kilvessä oleva Suomen lippu, jonka päällä lukee ”Suomi”.
Joukkue 2025

Seuraavat pelaajat nimettiin Suomen joukkueeseen Kansojen liigan otteluihin Serbiaa ja Unkaria vastaan helmikuussa 2025.
Ottelu- ja maalimäärät päivitetty 25. helmikuuta 2025 Unkaria vastaan pelatun Kansojen liigan ottelun jälkeen.
| # | Pel>  | Nimi | Syntymäaika (ikä) | Ottelut | Maalit | Seura |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | M | Anna Koivunen | 6. marraskuuta 2001 (ikä 23) | 2 | 0 |  Djurgårdens IF |
| 12 | M | Milla-Maj Majasaari | 15. lokakuuta 1999 (ikä 25) | 2 | 0 |  Crystal Palace |
| 12 | M | Anna Tamminen | 30. lokakuuta 1994 (ikä 30) | 15 | 0 |  Hammarby IF |
| 23 | M | Tinja-Riikka Korpela | 5. toukokuuta 1986 (ikä 38) | 127 | 0 |  Servette FC |
| 3 | P | Eva Nyström | 29. marraskuuta 1999 (ikä 25) | 26 | 2 |  West Ham United |
| 5 | P | Emma Koivisto | 25. syyskuuta 1994 (ikä 30) | 106 | 6 |  AC Milan |
| 6 | P | Joanna Tynnilä | 1. syyskuuta 2001 (ikä 23) | 17 | 0 |  SK Brann |
| 10 | P | Emmi Siren | 23. helmikuuta 2001 (ikä 24) | 6 | 0 |  FC Nordsjælland |
| 11 | P | Nora Heroum | 20. heinäkuuta 1994 (ikä 30) | 92 | 2 |  Sampdoria |
| 15 | P | Natalia Kuikka | 1. joulukuuta 1995 (ikä 29) | 98 | 4 |  Chicago Red Stars |
| 16 | P | Nea Lehtola | 24. lokakuuta 1998 (ikä 26) | 9 | 2 |  SK Brann |
| 20 | P | Helmi Raijas | 11. kesäkuuta 2005 (ikä 19) | 0 | 0 |  Växjö DFF |
| 2 | KK | Vilma Koivisto | 21. marraskuuta 2002 (ikä 22) | 8 | 1 |  Linköpings FC |
| 4 | KK | Ria Öling | 30. huhtikuuta 1991 (ikä 33) | 91 | 11 |  Crystal Palace |
| 7 | KK | Adelina Engman | 11. lokakuuta 1994 (ikä 30) | 93 | 12 |  Como |
| 8 | KK | Olga Ahtinen | 15. elokuuta 1997 (ikä 27) | 71 | 4 |  Tottenham Hotspur |
| 9 | KK | Katariina Kosola | 7. joulukuuta 2005 (ikä 19) | 17 | 3 |  Malmö FF |
| 13 | KK | Oona Siren | 23. helmikuuta 2001 (ikä 24) | 20 | 0 |  West Ham United |
| 15 | KK | Tao Stark | 1. elokuuta 2004 (ikä 20) | 0 | 0 |  KuPS |
| 19 | KK | Anni Hartikainen | 19. elokuuta 2003 (ikä 21) | 13 | 1 |  FC Rosengård |
| 14 | H | Heidi Kollanen | 6. kesäkuuta 1997 (ikä 27) | 38 | 3 |  Vittsjö GIK |
| 17 | H | Sanni Franssi | 19. maaliskuuta 1995 (ikä 29) | 86 | 5 |  Real Sociedad |
| 18 | H | Linda Sällström | 13. heinäkuuta 1988 (ikä 36) | 147 | 61 |  Vittsjö GIK |
| 21 | H | Oona Sevenius | 28. huhtikuuta 2004 (ikä 20) | 22 | 5 |  FC Rosengård |
| 22 | H | Lilli Halttunen | 10. marraskuuta 1999 (ikä 25) | 2 | 1 |  Linköpings FC |
Viimeaikaiset pelaajat

Seuraavat pelaajat on myös valittu Suomen joukkueeseen viimeisten 12 kuukauden aikana.
| Pel>  | Nimi | Syntymäaika (ikä) | Ottelut | Maalit | Seura | Viimeisin maajoukkuekutsu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | Katriina Talaslahti | 21. syyskuuta 2000 (ikä 24) | 2 | 0 |  Dijon | v.  Italia 9. huhtikuuta 2024 |
| P | Sanni Ojanen | 21. elokuuta 2000 (ikä 24) | 0 | 0 |  Vittsjö GIK | v.  Italia 16. heinäkuuta 2024 |
| P | Tiia Peltonen | 8. kesäkuuta 1995 (ikä 29) | 12 | 0 |  Fortuna Hjørring | v.  Italia 9. huhtikuuta 2024 |
| P | Helmi Vapola | 28. kesäkuuta 2002 (ikä 22) | 0 | 0 |  HPS | v.  Italia 9. huhtikuuta 2024 |
| KK | Emmi Alanen | 11. lokakuuta 1991 (ikä 33) | 109 | 22 |  Kristianstads DFF | v.  Skotlanti 3. joulukuuta 2024 |
| KK | Eveliina Summanen | 29. toukokuuta 1998 (ikä 26) | 71 | 14 |  Tottenham Hotspur | v.  Skotlanti 3. joulukuuta 2024 |
| KK | Sofia Määttä | 20. syyskuuta 2004 (ikä 20) | 1 | 0 |  Glasgow City | v.  Montenegro 29. lokakuuta 2024 |
| KK | Lotta Kalske | 7. joulukuuta 2005 (ikä 19) | 0 | 0 |  HJK | v.  Italia 16. heinäkuuta 2024 |
| KK | Minea Lassas | 21. maaliskuuta 1999 (ikä 25) | 0 | 0 |  KIF Örebro | v.  Alankomaat 4. kesäkuuta 2024 |
| KK | Emma Peuhkurinen | 30. marraskuuta 1999 (ikä 25) | 11 | 0 |  Lillestrøm SK | v.  Norja 5. huhtikuuta 2024 |
| H | Dana Leskinen | 22. syyskuuta 2001 (ikä 23) | 2 | 0 |  IFK Norrköping | v.  Skotlanti 29. marraskuuta 2024 |
| H | Lotta Lindström | 10. syyskuuta 2004 (ikä 20) | 4 | 0 |  London City Lionesses | v.  Italia 16. heinäkuuta 2024 |
| H | Jutta Rantala | 10. marraskuuta 1999 (ikä 25) | 31 | 10 |  Leicester City | v.  Italia 16. heinäkuuta 2024 |
Päävalmentajat

Juhani Nirkkonen oli naisten maajoukkueen ensimmäinen päävalmentaja. Hän toimi tehtävässään viisi vuotta, joiden aikana Suomi pelasi harvakseltaan. Ensimmäisenä vuotena hänellä oli apunaan HIFK:n valmentaja Roland Wiik. Nirkkonen erosi tehtävästään 1977.
Simo Syrjävaara toimi vuoden 1978 väliaikaisena päävalmentajana. Hän siirtyi tehtävään miesten A-maajoukkueen valmentajan paikalta. Käytännössä Syrjävaaran pesti kattoi Pohjoismaiden-mestaruusturnauksen kolme ottelua.
Kaj Österberg, entinen maajoukkuepelaaja, aloitti päävalmentajana 1979. Hänen johdollaan Suomi osallistui ensimmäistä kertaa arvokisojen karsintoihin, mutta ilman suurempaa menestystä. Suomi jäi yleensä lohkon viimeiseksi, mutta parhaimmillaan se oli vain pisteen päässä jatkoon 1989 EM-kisoihin päässeestä Norjasta. Österberg luopui tehtävästään karsintojen jälkeen ja hän on naisten maajoukkueen pitkäaikaisin päävalmentaja.
Jyrki Nieminen korvasi Österbergin syksyllä 1989. Hänen apunaan toimi Jutta Rautiainen. Nieminen oli päävalmentajana kaksissa EM-karsinnoissa, joissa Suomi saavutti vain yhden voiton. Huonon menestyksen takia Nieminen päätti ettei jatka tehtävässään enää sopimuksensa päättyessä syksyllä 1992.
Nils Suomalainen valittiin Niemisen tilalle keväällä 1993. Hän oli aiemmin valmentanut muun muassa PP-Futiksen ja Helsinki Unitedin naisten mestaruuteen. Suomalaisen apuvalmentajana toimi entinen maajoukkuepelaaja Ulla Kaasinen. Suomalaisen johdolla Suomi onnistui hyvin 1995 EM-kisojen karsinnoissa jääden lohkossaa toiseksi. Seuraavat karsinnat jäivät häneltä kesken, sillä hän erosi siviilityönsä kiireiden takia keväällä 1996.
Reima Kokko oli yllättävä valinta Suomalaisen tilalle. Hän ei ollut aiemmin edes nähnyt yhtään naisten ottelua. Kokko onnistui kuitenkin johdattamaan 1996–2000 kestäneen kautensa aikana Suomen kerran MM- ja EM-jatkokarsintaotteluun. Kummallakin kerralla Suomi hävisi ja jälkimmäisen tappion jälkeen Kokko päätti erota.
Michael Käld aloitti päävalmentajana vuoden 2001 alussa. Siviiliammatiltaan opettajana toiminut Käld oli aluksi edeltäjiensä tapaan sivutoiminen. Hän johdatti Suomen ensimmäistä kertaa arvokisoihin, kun maajoukkue selvitti tiensä 2005 EM-kisoihin. Kisoissa Suomi pääsi välieriin. Käldistä tuli 2009 maajoukkueen ensimmäinen täysipäiväinen päävalmentaja osana EM-kotikisoihin valmistautumista. Kotikisojen jälkeen Käld valmensi maajoukkuetta vielä vuoden 2009 loppuun asti.
Andrée Jeglertzistä tuli naisten maajoukkueen ensimmäinen ulkomainen päävalmentaja, kun hän aloitti 2010 alussa. Aiemmin hän oli toiminut muun muassa Djurgårdens IF:n ja Umeå IK:n päävalmentajana. Jeglertzin toimenkuva oli päätoiminen. Hänen pestinsä päättyi vuoden 2017 EM-kisojen karsintoihin, joista Suomi ei selviytynyt kisoihin.
Anna Signeul aloitti päävalmentajana syksyllä 2017. Hänet erotettiin heinäkuussa 2022.
Marko Saloranta hoiti päävalmentajan tehtäviä väliaikaisesti 2016–2017 kunnes Anna Signeul vapautui Skotlannin naisten maajoukkueen peräsimestä kesän 2017 EM-turnauksen jälkeen. Signeulin erottamisen jälkeen 2022 Saloranta toimi alkuun väliaikaisena valmentajana ja myöhemmin päätoimisena.
Päävalmentajat > Tilastot

| Valmentaja | Vuodet | O | V | T | H | % | Saavutukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Nirkkonen, JuhaniJuhani Nirkkonen | 1973–1977 | 12 | 1 | 1 | 10 | 8,33 |  |
|  Syrjävaara, SimoSimo Syrjävaara | 1978 | 3 | 1 | 1 | 1 | 33,33 |  |
|  Österberg, KajKaj Österberg | 1979–1989 | 44 | 13 | 12 | 19 | 29,55 |  |
|  Nieminen, JyrkiJyrki Nieminen | 1989–1992 | 24 | 3 | 4 | 17 | 12,50 |  |
|  Suomalainen, NilsNils Suomalainen | 1993–1996 | 24 | 4 | 5 | 15 | 16,67 |  |
|  Kokko, ReimaReima Kokko | 1996–2000 | 46 | 11 | 3 | 32 | 23,91 |  |
|  Käld, MichaelMichael Käld | 2001–2009 | 107 | 35 | 22 | 50 | 32,71 | EM 2005: välierät EM 2009: puolivälierät |
|  Jeglertz, AndréeAndrée Jeglertz | 2010–2016 | 45 | 17 | 8 | 20 | 37,78 | EM 2013: alkulohko |
|  Anna Signeul | 2017–2022 |  |  |  |  |  | EM 2022: alkulohko |
|  Marko Saloranta | 2022– |  |  |  |  |  |  |
| Yhteensä | Yhteensä | 305 | 85 | 56 | 164 | 27,87 |  |
Tilastot päivitetty 7.2.2014
Turnaushistoria

Selite: O – Ottelut, V – Voitot, T – Tasapelit, H – Häviöt
Turnaushistoria > Maailmanmestaruuskilpailut

| Vuosi | Kierros | Lopputurnaus> O | Lopputurnaus> V | Lopputurnaus> T | Lopputurnaus> H | Karsinnat> O | Karsinnat> V | Karsinnat> T | Karsinnat> H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  1991 | Ei selviytynyt karsinnoista | – | – | – | – | 6 | 1 | 2 | 3 |
|  1995 | Ei selviytynyt karsinnoista | – | – | – | – | 6 | 2 | 3 | 1 |
|  1999 | Ei selviytynyt karsinnoista | – | – | – | – | 8 | 3 | 1 | 4 |
|  2003 | Ei selviytynyt karsinnoista | – | – | – | – | 6 | 1 | 0 | 5 |
|  2007 | Ei selviytynyt karsinnoista | – | – | – | – | 8 | 5 | 1 | 2 |
|  2011 | Ei selviytynyt karsinnoista | – | – | – | – | 8 | 6 | 1 | 1 |
|  2015 | Ei selviytynyt karsinnoista | – | – | – | – | 10 | 7 | 0 | 3 |
|  2019 | Ei selviytynyt karsinnoista | – | – | – | – | 8 | 3 | 1 | 4 |
|  2023 | Ei selviytynyt karsinnoista | – | – | – | – | 8 | 3 | 1 | 4 |
| Yhteensä | 0 / 9 | – | – | – | – | 68 | 31 | 10 | 27 |
Turnaushistoria > Euroopan-mestaruuskilpailut

| Vuosi | Kierros | Lopputurnaus> O | Lopputurnaus> V | Lopputurnaus> T | Lopputurnaus> H | Karsinnat> O | Karsinnat> V | Karsinnat> T | Karsinnat> H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1984 | Ei selviytynyt kisoihin | – | – | – | – | 6 | 2 | 0 | 4 |
|  1987 | Ei selviytynyt kisoihin | – | – | – | – | 6 | 1 | 2 | 3 |
|  1989 | Ei selviytynyt kisoihin | – | – | – | – | 6 | 1 | 2 | 3 |
|  1991 | Ei selviytynyt kisoihin | – | – | – | – | 6 | 1 | 2 | 3 |
|  1993 | Ei selviytynyt kisoihin | – | – | – | – | 4 | 0 | 2 | 2 |
|  1995 | Ei selviytynyt kisoihin | – | – | – | – | 6 | 2 | 3 | 1 |
|  1997 | Ei selviytynyt kisoihin | – | – | – | – | 8 | 1 | 1 | 6 |
|  2001 | Ei selviytynyt kisoihin | – | – | – | – | 8 | 2 | 0 | 6 |
|  2005 | Välierät | 4 | 1 | 1 | 2 | 10 | 5 | 4 | 1 |
|  2009 | Puolivälierät | 4 | 2 | 0 | 2 | – | – | – | – |
|  2013 | Lohkovaihe | 3 | 0 | 2 | 1 | 8 | 6 | 1 | 1 |
|  2017 | Ei selviytynyt kisoihin | – | – | – | – | 8 | 4 | 1 | 3 |
|  2022 | Lohkovaihe | 3 | 0 | 0 | 3 | 8 | 7 | 1 | 0 |
| Yhteensä | 4 / 13 | 14 | 3 | 3 | 8 | 84 | 32 | 19 | 33 |
Turnaushistoria > Pohjoismaiden-mestaruuskilpailut

| Vuosi | Sijoitus | O | V | T | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  1974 | 3 / 3 | 2 | 0 | 0 | 2 |
|  1975 | 3 / 3 | 2 | 0 | 0 | 2 |
|  1976 | 3 / 3 | 2 | 0 | 0 | 2 |
|  1977 | 3 / 3 | 2 | 0 | 0 | 2 |
|  1978 | 3 / 4 | 3 | 1 | 1 | 1 |
|  1979 | 3 / 4 | 3 | 1 | 1 | 1 |
|  1980 | 4 / 4 | 3 | 0 | 2 | 1 |
|  1981 | 2 / 4 | 3 | 1 | 1 | 1 |
|  1982 | 4 / 4 | 3 | 0 | 1 | 2 |
| Yhteensä | Yhteensä | 23 | 3 | 6 | 14 |
Turnaushistoria > Algarve Cup

| Vuosi | Sijoitus | O | V | T* | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1994 | 6 / 6 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| 1995 | 5 / 8 | 4 | 1 | 1 | 2 |
| 1996 | 8 / 8 | 4 | 0 | 0 | 4 |
| 1997 | 6 / 8 | 4 | 1 | 0 | 3 |
| 1998 | 8 / 8 | 4 | 0 | 1 | 3 |
| 1999 | 8 / 8 | 4 | 0 | 1 | 3 |
| 2000 | 7 / 8 | 4 | 1 | 0 | 3 |
| 2001 | 7 / 8 | 4 | 1 | 0 | 3 |
| 2002 | 7 / 12 | 4 | 1 | 0 | 3 |
| 2003 | 6 / 12 | 4 | 0 | 2 | 2 |
| 2004 | 9 / 12 | 4 | 1 | 0 | 3 |
| 2005 | 10 / 12 | 4 | 0 | 1 | 3 |
| 2006 | 7 / 11 | 4 | 1 | 1 | 2 |
| 2007 | 6 / 12 | 4 | 1 | 0 | 3 |
| 2008 | 8 / 12 | 4 | 0 | 0 | 4 |
| 2009 | 7 / 12 | 4 | 0 | 1 | 3 |
| 2010 | 8 / 12 | 4 | 0 | 1 | 3 |
| 2011 | 10 / 12 | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Yhteensä | Yhteensä | 71 | 8 | 9 | 54 |
Turnaushistoria > Cyprus Cup

| Vuosi | Sijoitus | O | V | T* | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | 6 / 12 | 4 | 1 | 1 | 2 |
| 2013 | 7 / 12 | 4 | 1 | 1 | 2 |
| 2014 | 12 / 12 | 4 | 0 | 1 | 3 |
| 2015 | 9 / 12 | 4 | 1 | 1 | 2 |
| 2016 | 8 / 8 | 4 | 0 | 1 | 3 |
| 2018 | 11 / 12 | 4 | 1 | 1 | 2 |
| 2019 | 9 / 12 | 4 | 1 | 1 | 2 |
| 2020 | 2 / 5 | 3 | 1 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 31 | 6 | 8 | 17 |
Pelaajaennätykset

Anna Westerlund ja Linda Sällström ovat eniten maaotteluita pelanneet pelaajat naisten maajoukkueessa. Heillä molemmilla on tilillään 147 maaottelua. Westerlund ohitti tilastossa Laura Österberg Kalmarin maaottelussa Itävaltaa vastaan huhtikuussa 2021. Ensimmäisenä suomalaisena naisena sataan maaotteluun ylsi Anne Mäkinen maaliskuussa 2006. Eniten maaleja on tehnyt Linda Sällström, joka ohitti tilastoissa Laura Österberg Kalmarin EM-karsintaottelussa Albaniaa vastaan lokakuussa 2019.
Aktiiviset pelaajat lihavoitu. Tilastot päivitetty 26. helmikuuta 2025 Palloliiton sivuilta löytyvien tietojen perusteella.
Aiheesta muualla

Naisten jalkapallomaajoukkue Suomen Palloliiton sivuilla
Kansainvälisen naisjalkapalloilun historiasivusto
Vehviläinen, Hanna: Alussa oli Mimmiliiga – Naisten jalkapalloilun muutos Suomessa vuosina 1971–2006 (pro gradu) 2008. Jyväskylän yliopisto.
| n k Euroopan naisten jalkapallomaajoukkueet (UEFA) |
| --- | --- |
Nykyiset:  Alankomaat  Albania  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Englanti  Espanja  Färsaaret  Georgia  Gibraltar  Irlanti  Islanti  Israel  Italia  Itävalta  Kazakstan  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Montenegro  Norja  Pohjois-Irlanti  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  Serbia  Skotlanti  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Venäjä  Viro  Wales 
Entiset:  Itä-Saksa  Jugoslavia  Neuvostoliitto  Serbia ja Montenegro  Tšekkoslovakia 
| n k  Suomen maajoukkueet |
| --- | --- |
 Amerikkalainen jalkapallo M  N  Baseball  Beach volley M  N  Cheerleading  Curling  Futsal M  N  Haavipallo M  N  Hiihto M  N  Jalkapallo M  N  Beachfutis  Jääkiekko M  N  Jääpallo M  N  Koripallo M  N  Kriketti M  N  Käsipallo M  N  Maahockey  Ringette  Lentopallo M  N  Purjehdus  Ratsastus  Rugby union M  N  Rullakiekko M  N  Rullalautailu  Salibandy M  N  Softball  Sulkapallo  Squash  Tennis M  N  Uinti  Vesipallo 
Suomen ensimmäisiin aikuisten arvokisoihin johdattanut Michael Käld.
Suomen avauskokoonpano ottelussa Suomi–Pohjois-Irlanti 10. elokuuta 2009.
Naisten maajoukkueen kotiotteluiden yleisökeskiarvo vuosittain.
Linda Sällström Suomen kotipeliasussa.
Laura Österberg Kalmarilla on kolmanneksi eniten pelattuja maaotteluita, ja hän piti pitkään hallussaan myös maaliennätystä.
Wilhelm Worringer

Ernst Ludwig Kirchner: Neekeritanssi, 1911.
Wilhelm Worringer (13. tammikuuta 1881 Aachen – 29. maaliskuuta 1965 München) oli saksalainen taidehistorioitsija. Worringerin tunnetuin ja laajimmin vaikuttanut teos oli hänen vuonna 1907 julkaistu väitöskirjansa Abstraktion und Einfühlung.
Ekspressionismin tutkija ja tukija

Worringer rohkaisi myös oman aikansa taidetta, kuten ekspressionismia. Väitöskirja toimi ekspressionismin tukena, vaikka se ei käsitellyt modernia taidetta. Worringer kirjoitti myös huomiota herättäneen artikkelin ekspressionistisen taiteen puolesta. Teksti julkaistiin sekä pamflettina että Der Sturm -lehdessä.
Worringerin väitteet pohjoisten kansojen taiteen alkuvoimaisen abstrahoivasta olemuksesta saivat vastakaikua niin Saksassa kuin Suomessakin. Tunnestautumisteoria oli Suomessa jo ennestään tuttu esimerkiksi Yrjö Hirnin teoksesta The Origins of Art vuodelta 1900.
Worringer väitti pohjoisten kansojen edustavan abstrahoivaa tuonpuoleisuuden kaipuuta ja samalla myös syvällisyyttä. Pohjoisten kansojen abstrahointi oli suggestiovoimaista ja ekspressiivistä. Pohjoinen paatos ja angsti johtuivat kiihkeästä ilmaisutarpeesta. Abstraktiopakko hallitsi Worringerin mukaan myös primitiivistä taidetta, joka toimi eurooppalaisen taiteen vapauttajana.
Abstraktiopakko ja tunnestautuminen

Worringerin pohjana olivat Alois Rieglin ja Einfühlung-teoreetikko Theodor Lippsin teoriat. Taiteen kehitystä hallitsi Worringerin mukaan taidetahto eli Kuntswollen. Se ilmeni kahtena vastakkaisena psykologisena tunnesuhteena maailmaan: abstraktiopakkona ja tunnestautumisena (saks. Einfühlung). Abstraktiopakko oli alkuvoimaisempi. Sitä oli Worringerin mukaan kaikkeuden pelkoa (Raumscheu) tuntevilla ihmisillä. He suuntautuivat siksi tuonpuoleiseen.
Abstraktiopakkoa tuntevat etsivät rauhaa ja abstrahoimalla. He puhdistavat ja kristallisoivat ulkomaailman kohteita ytimiinsä. Einfühlung eli tunnestautuminen taas oli luottavaa suhdetta luontoon. Tunnestautujat, toisin kuin abstrahoijat suuntautuivat tämänpuoleiseen. Siten he jäljittelivät luonnon muotoja ja pyrkivät naturalismiin. Tunnestautumista ilmeni muun muassa antiikin taiteessa.
Tunnestautumisteorioita soveltamalla Worringer nosti tärkeäksi taiteilijan ja luonnon suhteen. Luonnon jäljittely ei hänen jaottelunsa mukaan varsinaisesti kuulunut taiteen alueelle, vaan taide oli ihannetapauksessa ulkomaailmasta riippumaton ihmisen psyyken tuote.  Tyylitelty taide taide ei johdu kulttuurin kykenemättömyydestä luoda realistisia representaatioita, vaan se paljastaa pikemminkin psykologisen tarpeen esittää objekteja henkisemmillä tavoilla. Worringer väitti teoksessaan Abstraktion und Einfühlung, että realistinen representaatio, kuten antiikin Kreikan ja Rooman taide, osoitti luottamusta materiaalisen maailmaan. Abstrakti representaatio, kuten gotiikan tai antiikin Egyptin taiteiden kaltainen abstrakti representaatio osoitti epävarmuutta materialismin suhteen ja suurempaa luottamusta henkisyyteen. Niinpä taiteen representaatiosta tuli tärkeä ikkuna historiallisen aikakauden maailmankuvaan.  
   
Worringerin kirjoitustapa sai enemmän ymmärrystä osakseen taiteilijoiden ja yleisön kuin tutkijoiden keskuudessa. Väitöskirjasta tuli bestseller ja siitä keskusteltiin yleisesti. Sen kerrotaan vaikuttaneen moniin saksalaisiin taiteilijoihin, muun muassa Paul Kleehen. Väitöskirjan englanninnos lisäsi sen vaikutusta myös Englannin taiteessa 1900-luvun alussa. Kirja on ilmestynyt useina painoksina, ja se on käännetty muun muassa italiaksi, espanjaksi, tšekiksi, ranskaksi ja turkiksi.
Worringerin kunnioitus primitiivistä taidetta kohtaan ja huomio siitä, että abstrahoidut muodot kantautuivat yhteiskunnista, joissa oli henkinen hätä, antoivat oikeutuksen ekspressionismin raa'alle luonteelle 1900-luvun alussa. Sellaiset taiteilijat kuin Ernst Ludwig Kirchner, Dresdenin ekspressionistiryhmän henkinen johtaja, Die Brücke ja Emil Nolde ammensivat paljon Worringerin eksotismista ja siihen liittyvästä abstraktin angstista. Worringerin ajatukset rohkaisivat myös lumoutumaan Afrikan ja Etelä­meren taiteista. Taidehistorioitsijoita Carl Einsteinia (Negerplastik, 1915) ja myöhemmin Herbert Readia innosti Worringerin tuotanto.
Tyylin globaali teoria

Worringerin toinen kirja Formprobleme der Gotik kehitti edellisessä teoksessa muotoiltuja teemoja yhden erityisen aikakauden, Euroopan keskiajan taiteen aikana. Tässä teoksessa Worringer kehitti tyyliin perustuvan globaalin teorian. Gotiikan taide määritellään tyyliksi, jota ei ole muokannut klassiset vaikutteet. Worringer kärjistää näkemyksiään dikotomioilla: pohjoinen-etelä, abstraktio-empatia, renessanssi-gotiikka. Tätä asetelmaa ja sen historiallisia johdannaisia kulttuureihin Saksan kansallissosialismi käytti estetiikassaan "puhtaaseen" ja "rappiotaiteeseen". Saman kirjoittajan teoriat auttoivat sekä valaisemaan Saksan ekspressionisteja että palvelemaan sen suurinta vastustajaa, Natsipuoluetta.
Teokset

Abstraktion und Einfühlung, ein Beitrag zur Stilpsychologie 1907
Formprobleme der Gotik 1911
Entwicklungsgeschichtliches zur modernsten Kunst (ekspressionismia tukenut artikkeli) 1911
Egyptian Art 1928
Gérson

Gérson de Oliveira Nunes (s. 11. tammikuuta 1941 Niterói) on entinen brasilialainen jalkapalloilija ja maailmanmestari. Keskikenttäpelaaja Gérson edusti maataan kahdesti MM-kisoissa.
Gérson edusti seurajoukkueita Botafogo, Flamengo, São Paulo FC ja Fluminense.
Vaikka vuoden 1966 turnaus Englannissa ei mennyt sen paremmin Brasilialta kuin Gérsoniltakaan hyvin, molemmat pesivät kasvonsa seuraavassa MM-lopputurnauksessa Meksikossa 1970. Gérson arvioitiin kultaa voittaneen Brasilian pelin "aivoiksi" sekä kilpailun parhaaksi syöttäjäksi kuten myös johtavaksi keskikenttäpelaajaksi.
Kaikkiaan Gérson edusti maataan 70 kertaa ja teki näissä kohtaamisissa 14 maalia.
Aiheesta muualla

Gérsonin tilastot FIFAn sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
www.sambafoot.co.uk (Arkistoitu – Internet Archive)
Profile of Gerson at www.thebeautifulteam.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Brasilian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1966
1 Gilmar |
2 Djalma Santos |
3 Fidelis |
4 Bellini |
5 Brito |
6 Altair |
7 Orlando |
8 Paulo Henrique |
9 Rildo |
10 Pelé |
11 Gérson |
12 Manga |
13 Denílson |
14 Lima |
15 Zito |
16 Garrincha |
17 Jairzinho |
18 Alcinho |
19 Silva |
20 Tostão |
21 Paraná |
22 Edu |
Valmentaja Feola
Brasilian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1970
1 Félix |
2 Brito |
3 Piazza |
4 Carlos Alberto |
5 Clodoaldo |
6 Marco Antônio |
7 Jairzinho |
8 Gérson |
9 Tostão |
10 Pelé |
11 Rivelino |
12 Ado |
13 Roberto |
14 Baldocchi |
15 Fontana |
16 Everaldo |
17 Joel |
18 Paulo César |
19 Edu |
20 Dario |
21 Zé Maria |
22 Leão |
Valmentaja Zagallo