stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaspar Olevianus
Elämä

Olevianus opiskeli aluksi oikeustiedettä Pariisissa, Orléansissa ja Bourgesissa, ja päätyi Ranskassa reformoidun opin kannalle. Oikeustieteen tohtorin tutkinnon suoritettuaan hän opiskeli teologiaa Genevessä ja Zürichissä Jean Calvinin, Theodore Bezan ja Pietro Vermiglin ohjauksessa. Vuonna 1559 hän alkoi julistaa kotikaupungissaan Trierissä kalvinistista uskonpuhdistusta, mutta sikäläinen arkkipiispa päätti hänen työnsä aseellisesti. Vuonna 1560 hän muutti Pfalzin vaaliruhtinas Fredrik III:n kutsusta Heidelbergiin. Hän väitteli teologian tohtoriksi Heidelbergin yliopistossa, ryhtyi dogmatiikan professoriksi ja siirtyi kirkolliseen palvelukseen pastoriksi ja kirkkoneuvokseksi vuonna 1562. Pfalzin johtavana reformoituna kirkonmiehenä hän organisoi paikallisseurakunnan, pani täytäntöön uuden reformoidun kirkkojärjestyksen, ja julkaisi yhdessä Zacharias Ursinuksen kanssa Heidelbergin katekismuksen. Olevianus suhtautui kuitenkin kriittisesti toimikunnan työn tuloksena syntyneeseen Heidelbergin katekismukseen, koska se oli hänen mielestään liikaa Philip Melanchthonin ja liian vähän Calvinin ajatuksiin suuntautunut.
Saarnojen, kirjoitusten ja uskonnollisten keskustelujen avulla hän edisti Geneven kirkkojärjestystä ja kalvinistisia näkemyksiä. Sen jälkeen kun uusi vaaliruhtinas, luterilaismielinen Ludvig VI, karkotti hänet vuonna 1576 Pfalzista, hän työskenteli reformoidun kirkkojärjestyksen* käyttöönoton puolesta Nassaussa ja muilla alueilla. Lopulta hänestä tuli Herbornin akatemian teologian professori ja ensimmäinen pastori. Hänen tärkein systemaattisen teologian teoksensa on De substantia foederis gratuiti inter deum et electos.
Kelley–Seegmillerin oireyhtymä

Kelley–Seegmillerin oireyhtymä on synnynnäinen aineenvaihduntasairaus, joka johtuu hypoksantiini-guaniinifosforibosyylitransferaasin osittaisesta puutoksesta. Puutoksen taustalla on X-kromosomin HPRT1-geenin mutaatio. Sairastuneen elimistö tuottaa liikaa virtsahappoa. X-kromosomaalisen periytymistavan takia Kelley–Seegmillerin oireyhtymä esiintyy lähinnä miehillä; naiset ovat yleensä sen aiheuttavan geenivirheen oireettomia kantajia.
Jos Kelley–Seegmillerin oireyhtymä aiheuttaa oireita jo vaippaikäisellä, ensimmäinen oire voi olla oranssien virtsahappokiteiden ilmaantuminen vaippaan. Joskus sairaus puhkeaa vasta aikuisiällä. Oireisiin kuuluvat virtsakivitauti, virtsatieinfektiot, munuaistukos ja virtsahapon aiheuttama munuaissairaus. Kihti voi ilmetä murrosiän jälkeen aiheuttamalla akuutin niveltulehduksen. Kelley–Seegmillerin oireyhtymään ei liity vakavammalle Lesch–Nyhanin oireyhtymälle ominaisia vaikeita neurologisia oireita eikä käytöshäiriöitä. Lesch–Nyhanin oireyhtymässä hypoksantiini-guaniinifosforibosyylitransferaasin aktiivisuutta on jäljellä alle 1,5 %, Kelley–Seegmillerin oireyhtymässä vähintään 8 %. Kelley–Seegmillerin oireyhtymässä saattaa joskus ilmetä vähäisiä neurologisia ongelmia esimerkiksi tarkkaavaisuuden vaikeuksina.
Kelley–Seegmillerin oireyhtymän erotusdiagnooseja ovat Lesch–Nyhanin oireyhtymän lisäksi glukoosi-6-fosfaattidehydrogenaasin puutos ja fosforibosyylipyrofosfaattisyntetaasin yliaktiivisuus. Kelley–Seegmillerin oireyhtymän alidiagnosointia pidetään todennäköisenä eikä sen esiintyvyydestä ole tarkkaa tietoa. Munuaisten toiminta saadaan hoidolla vakautettua. Runsas nesteytys, allopurinoli sekä virtsan happamuuden alentaminen natriumbikarbonaatilla tai sitraatilla ovat avuksi virtsahappojen liikatuotannon, virtsa- ja munuaiskivien sekä kihdin aiheuttaman niveltulehduksen hoidossa. Elinajanodotteen katsotaankin olevan normaali. Kelley–Seegmillerin oireyhtymän kuvasivat ensimmäisinä vuonna 1967 William N. Kelley ja Jay E. Seegmiller.
Keskimaa

Keskimaa voi tarkoittaa seuraavaa:
Keski-Maa, J. R. R. Tolkienin luoma fantasiamaailma
Osuuskauppa Keskimaa, Keski-Suomessa toimiva S-ryhmän alueellinen osuuskauppa
Oy Keskimaa, sanomalehti Keskisuomalaista julkaisevan osakeyhtiön nimi vuoteen 1963
Midgård, "Keskimaa", ihmisten asuttama maailma skandinaavisessa tarustossa
Kiinasta itsensä kiinalaisten käyttämä ilmaisu
Sveitsin Mittelland, "Keskimaa", maantieteellinen alue
Keskimaa, paikannimi eri puolilla Suomea, muun muassa kylä Punkalaitumella
Keskimaa, suomalainen sukunimi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Keskimaa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kesova Gora

| Kesova Gora Кесова Гора |
| --- | --- |
 Kesova Goraa
 vaakuna
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Tverin alue
Piiri:  Kesova Gora
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kaupunkimainen taajama
Väkiluku (2009):  3 900
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kesova Gora (ven. Ке́сова Гора) on kaupunkimainen taajama Tverin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Volgan sivujoen Kašinkan rannalla 180 kilometriä Tveristä koilliseen. Taajama on Kesova Goran piirin keskus. Sen kautta kulkee Moskovan, Sonkovon ja Pietarin välinen rautatie (Kesovo Goran asema) sekä Kašinin ja Bežetskin välinen maantie. Asukkaita on 3 900 henkeä (vuonna 2009).
Kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1400-luvulla nimellä Kiasova Gora. 1700-luvulta lähtien se oli huomattava kaupan keskus. Vuonna 1898 kylän kautta rakennettiin rautatie. Kaupunkimaisen taajaman statuksen se sai vuonna 1975. Taajamassa on elintarviketeollisuutta ja pellavanjalostuslaitos. Huomattavin nähtävyys on vuonna 1800 rakennettu pyhän Nikolaoksen kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kesova Gora Wikimedia Commonsissa
Kesova Gora Tverin alue -tietosanakirjassa[vanhentunut linkki] (venäjäksi)
Kesova Goran piirin sivusto (venäjäksi)
Kasanlampi

| Kasanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi
Koordinaatit:  62°26′43″N, 26°46′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  Moilasenpuro Vihtaseen 
Järvinumero:  14.718.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,8 m  
Pituus:  1,8 km  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  3,974 km  
Pinta-ala:  29,136 ha  
Suurin syvyys:  19,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKasanlampi 
Kasanlampi  on Pohjois-Savossa Rautalammilla  Myhinpään lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 1,8 kilometriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 29 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,8 metriä mpy.
Kartiskajärvi (Orivesi, Maunus)

| Kartiskajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°46′59″N, 24°36′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  oja Vähään Heinäjärveen 
Järvinumero:  35.756.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124 m  
Rantaviiva:  1,84 km  
Pinta-ala:  9,985 ha  
Tilavuus:  0,000467 km³  
Suurin syvyys:  14 m 
Valuma-alue:  3,5 km²  
Saaria:  ei saaria 
 fiKartiskajärvi 
Kartiskajärvi  on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäen Maunuksessa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,0 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Järvi on V-kirjaimen muotoinen eli sillä on kaksi lahtimaista uloketta. Etelärannat ovat muita rantoja jyrkemmät ja siellä kaksi yli 25 metristä jyrkännettä putoaa suoraan veteen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat osittain soistunutta metsämaata. Vähältä Heinäjärveltä tulee järven eteläpuolelle metsäautotie.
Luontoarvoja

Järvellä on pieni valuma-alue, joka on mäkien välissä olevien soiden pirstomaa karua lähes autiota metsämaata. Järven vettä on tutkittu kerran alkutalvella 1989. Sen mukaan järven vesi on kirkasta ja sen humuspitoisuus on pieni. Valuma-alueen metsävaltaisuuden takia vedenväri on lievästi ruskean sävyistä. Veden happamuustaso on noin pH 6,0, joka on esimerkiksi ravuille kriittinen raja. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on heikko ja järveen tulevien vesien happamuustaso vaikuttaa järven happamuuten suuresti. Järvi on oligotrofinen järvi, jonka ravinnepitoisuudet ovat alhaiset. Kokonaisfosforipitoisuus oli 9 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l) ja kokonaistyppipitoisuus 480 µg/l. Vaikka järven happitilanne onkin hyvä, vaikuttaa veden happamuustaso sen kalaisuuteen heikentävästi. Kartiskajärven vedenlaatu on virkistyskäyttöä ajatellen erittäin hyvä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,0 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme metsäojaa, jotka tuovat myös Haukijärven ja Kotarijärven vesiä. Oma laskuoja lähtee sen lounaispäästä ja se laskee 140 metrin päässä Vähään Heinäjärveen. Tämän järven laskuoja yhtyy Heinäojaan, joka laskee Pienen Valkeajärven kautta Vähään Petääjärveen. Vesireitti päätyy lopulta Sahajokeen.
Kelley O’Hara

Kelley O’Hara
Kelley O’Hara (s. 4. elokuuta 1988) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Yhdysvaltain naisten maajoukkueessa hän on ennen vuoden 2019 MM-kilpailuja pelannut 124 maaottelua maaliskuusta 2010 alkaen ja tehnyt niissä kaksi maalia.
O’Hara voitti olympiakultaa vuonna 2012 ja MM-kultaa vuosina 2015 ja 2019. Hän saavutti MM-hopeaa 2011 ja olympiapronssia vuodelle 2021 siirretyissä Tokion kisoissa. Vuoden 2011 MM-kisoissa hän pääsi vain yhdessä alkulohko-ottelussa kentälle, mutta vuoden 2012 olympiakisoissa hän pelasi täydet minuutit joukkueensa kaikissa otteluissa. Vuoden 2015 MM-kisoissa hän pelasi tunnin puolivälieräottelussa Kiinaa vastaan ja teki välierässä Saksaa vastaan vaihtopelaajana maajoukkueuransa ensimmäisen maalin viedessään joukkueensa 2–0-johtoon. Loppuottelussa hän pelasi viimeiset puoli tuntia. Vuoden 2019 MM-kisoissa O'Hara oli vakiopelaaja aloituskokoonpanossa. Hän pelasi kaikissa muissa otteluissa, paitsi ei Chileä vastaan alkulohkossa.
Vuonna 2006 O’Hara pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa, joissa Yhdysvallat sijoittui neljänneksi.
Kotimaassaan O’Hara edustaa Utah Royalsia, jonne hän siirtyi kaudeksi 2018 pelattuaan sitä ennen viisi kautta Sky Blue FC:ssä.
Kasvuosake

Kasvuosake tarkoittaa sijoittamisessa osaketta, jonka hinnasta (pörssikurssista) suuri osa perustuu sijoittajien odottamaan voimakkaaseen kasvuun tulevaisuudessa. Useat sijoittajat suosivat kasvuosakkeita nopean voiton toivossa. Kasvuosakkeen vastakohta on arvo-osake.
Kasvuosakkeen hinta on korkea, koska sijoittajat kohdistavat yhtiöön kasvuodotuksia. Kasvuosakkeen markkina-arvo on usein korkea verrattuna yhtiön tulokseen (korkea P/E-luku) tai kirjanpitoarvoon (korkea P/B-luku).
Kasvuyhtiöt ovat useimmiten niitä yhtiöitä, jotka ovat sijoittajien suosiossa. Kasvuyhtiötä voitaisiin siksi kutsua nimellä "suosikkiyhtiö" tai "hohdokas yhtiö".
Kasvuosakkeen ja arvo-osakkeen ero ei aina ole kovin selvä. Arvo-osake voi muuttua kasvuosakkeeksi tai päinvastoin.
Kasvustrategia

Kasvustrategiassa sijoittaja suosii kasvuosakkeita voiton toivossa. Kasvusijoittaja etsii yhtiöitä, joiden liikevaihdon, tuloksen tai sijoitetun pääoman tuoton odotetaan kasvavan keskimääräistä nopeammin. Kasvuodotusten vuoksi hän ei pidä yhtiön tämän päivän tunnuslukuja kovin edustavina ja on valmis hyväksymään korkean hinnan suhteessa yhtiön nettovarallisuuteen tai tulokseen.
Kasvusijoittajan kiinnostus perustuu tulevan tuloskehityksen ja kasvun odotuksiin. Kasvusijoittaja toivoo, että hänen yhtiöön kohdistamansa kovat odotukset toteutuisivat. Jos näin tapahtuu, osakkeen hinta nousee.
Kartiopullistuma

| Kartiopullistuma |
| --- | --- |
 Terveen silmän rakenne. C = sarveiskalvo
Luokitus
ICD-10:  H18.6
ICD-9:  371.6
MedlinePlus:  001013
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Kartiopullistuma eli keratoconus tai keratokonus (kreikan sanasta keratos ’sarvi’ ja latinan sanasta conus ’kartio’) on hitaasti paheneva silmän sarveiskalvon pullistuma, joka heikentää näkökykyä. Taudin edetessä sarveiskalvo ohenee ja sen kaareva muoto alkaa muistuttaa enemmän kartiota. Näkö voi samentua niin paljon, ettei esimerkiksi näe enää lukea tai ajaa autoa, mutta pitkällekään edennyt kartiopullistuma ei kuitenkaan aiheuta täydellistä sokeutumista, sillä se on silmän pintarakenteen vaurio eikä vaikuta näköhermon toimintaan lainkaan.
Ilmeneminen

Sarveiskalvon pullistuminen keskiosastaan johtuu sen ohenemisesta, mutta lääketiede ei ole yksimielinen siitä, onko kyse perinnöllisestä vammasta vai rappeutumasta. Noin joka 1 500. ihmisellä on kartiopullistuma kansallisuudesta ja ihonväristä riippumatta. Tavallisesti se todetaan myöhäisessä teini-iässä tai vähän yli parikymppisillä. Näkökyky voi huonontua huomattavasti lyhyessäkin ajassa, jolloin voi joutua uusimaan lasejaan useamman kerran vuodessa. Yleensä eteneminen hidastuu noin 40 vuoden iässä, joten jos vaiva todetaan vasta lähempänä keski-ikää, on varsin todennäköistä, että se pysyy lievänä. Kartiopullistuma vaivaa yleensä molempia silmiä mutta voi ilmetä ja edetä hyvinkin eri tahdissa.
Oireet

Yleensä kartiopullistuma ilmenee voimakkaana hajataittona ja näöntarkkuuden heikkenemisenä, johon liittyy useita mahdollisesti hyvinkin voimakkaita varjokuvia tai valoviivoja, jotka johtuvat silmän pinnan epäsymmetrisyyden lisääntymisestä. Valonsäteet eivät enää heijastukaan silmässä yhteen pisteeseen vaan muodostavat sivukuvia kuin huonosti viritetyssä analogisen TV:n kuvassa. Nämä ylimääräiset varjot näkyvät selvimmin katsottaessa pistemäistä valonlähdettä tummaa taustaa vasten. Esimerkiksi täysikuu voi keratokoonikon silmin näyttää epätarkalta ryppäältä (osin soikeitakin) kuita. Näitä varjokuvia voi olla ”oikean” kuun ympärillä jopa useita kymmeniä. Yleinen oire on myös silmän valonarkuus.
Hoito

Silmälasit
Lievemmissä tapauksissa hoidoksi riittävät tavalliset silmälasit, jotka korjaavat hajataiton heikentämää näöntarkkuutta.
Piilolinssi
Pidemmälle edennyttä kartiopullistumaa hoidetaan piilolinssillä, joka korjaa sarveiskalvon muotoa säännöllisemmäksi. Kovatkaan piilolinssit eivät välttämättä kuitenkaan estä keratoconusta kehittymästä vakavammaksi.
Valokovetushoito (Corneal Cross Linking)
Cross Linking -toimenpiteessä sarveiskalvo kyllästetään riboflaviinilla, jonka jälkeen sarveiskalvoa valotetaan puolen tunnin ajan UV-A-valolla. Lopputuloksena on sarveiskalvon sisäisten ristiliitosten määrän lisääntyminen ja sarveiskalvon jäykistyminen. Toimenpide on turvallinen, ja sen tulokset ovat erittäin hyviä, vaikkakin pidemmän aikavälin tutkimuksia toimenpiteen tehokkuudesta vielä kaivataan.
Intacs-renkaat
Sarveiskalvon sisäisiin kerroksiin voidaan pienellä kirurgisella toimenpiteellä asettaa puolikaaren muotoiset renkaat, jotka palauttavat silmälle sen luonnollisempaa kaarevuutta. Hoidossa on huomattavasti nopeampi palautuminen kuin sarveiskalvosiirrossa, ja se on myös peruutettavissa renkaat poistamalla. Intacs-renkaiden ja Corneal Cross Linking -hoitojen yhdistämisestä on myös hyviä tuloksia. Intacs-renkaiden käytöstä on jo yli kymmenen vuoden seuranta keratoconuksen hoidossa, hyvin tuloksin.
Sarveiskalvonsiirto
Kartiopullistuma voi edetä niin voimakkaaksi, ettei riittävää näöntarkkuutta saavuteta enää linsseillä tai Intacs-renkailla. Noin 10 prosenttia kartiopullistumista vaatii leikkaushoitoa, jolloin sarveiskalvon vaurioitunut keskiosa korvataan luovuttajalta saadulla siirteellä. Keratokonus on Suomen suurin yksittäinen sarveiskalvosiirtojen aiheuttaja.
Aiheesta muualla

Treatment: Cornea Cross Linking, Addresses (Germany)[vanhentunut linkki]
Brittiläinen sivusto tietoa ja keskustelualue
Angeles Vision Clinicin (Arkistoitu – Internet Archive) sivulla tietoa englanniksi
http://www.kcglobal.org The Global Keratoconus Foundation
http://www.keratoconusinternational.com
http://www.terveyskirjasto.fi/terveyskirjasto/tk.koti?p_artikkeli=dlk00986 Sarveiskalvon kartiopullistuma (keratokonus) (5.2.2010)
Epiteeli on poistettu ennen valokovetushoidon aloittamista. Kuva: Kymionis et al., 2009.
Intacs-renkaat silmässä toimenpiteen jälkeen
Kiekkohaittasylinteri

Kiekkohaittasylinteri on lukkomekanismi, jonka keksi suomalainen Emil Henriksson. Mekanismia kutsutaan myös levyhaittasylinteriksi, joista tunnetuin on Abloy-lukko. Kiekkohaittasylinteri on vaikea tiirikoida. Se on myös varmatoiminen, koska se ei sisällä kuin yhden tai ei lainkaan jousia.
Mekanismi

Lukon mekanismi on seuraava: kun avainta käännetään 90 astetta myötäpäivään, avaimen leikkaukset kääntävät lukossa olevat kiekot sellaiseen asentoon, että niiden reunoissa olevat lovet muodostavat uran. Kiekot ovat sisemmän sylinterin sisällä jota ympäröi ulompi sylinteri. Sisempää sylinteriä estää kääntymästä poikittain oleva tappi, joka ottaa kiinni sekä sisempään että ulompaan sylinteriin, estäen sisemmän sylinterin kääntymistä. Lovien muodostaessa uran tappi painuu uraan sisään ja sylinteri on vapaa kääntymään.
Historia

Kiekkohaittasylinterilukon keksi edellä mainittu Emil Henriksson. Henriksson työskenteli konttorikonemekaanikkona, ja sai idean lukkoon kassakoneessa olevista pyörivistä kiekoista. Hän keksi, että niitä voitaisiin myös käyttää lukossa. Näin syntyi Henrikssonin varmuuslukko, joka myöhemmin nimettiin Abloy-lukoksi (tekniseltä nimeltään kiekkohaittasylinterilukko).
Kiekkohaittasylinteriä käytetään yleensä lukoissa, jotka on tarkoitettu hieman vaativampiin kohteisiin. Useat valmistajat käyttävät kiekkohaittasylinteriä esimerkiksi järeämmissä riippulukoissaan. Poikkeuksena tietenkin Abloy, joka käyttää kyseistä mekanismia lähes kaikissa lukoissaan.
Abloylla on nykyään uusia patentoituja versioita perinteisestä kiekkohaittasylinteristä. Näitä ovat mm. Abloyn Exec- ja Protec-lukot.
Aiheesta muualla

Video lukon toiminnasta
Kreikan poliisi

| Kreikan poliisi > Ελληνική Αστυνομία |
| --- | --- |
 Kreikan poliisin tunnus.
Perustettu:  1984
Tehtävä:  poliisitoimi
Ministeriö:  Kreikan kansalaistensuojelu-ministeriö
Aiheesta muualla
Sivusto
Kreikan poliisi (kreik. Ελληνική Αστυνομία, Ellinikí Astynomía, lyhenne ΕΛ.ΑΣ, EL.AS) on Kreikan kansallinen poliisiorganisaatio. Sen tehtäviä ovat muun muassa lain ja järjestyksen valvonta, liikenteen valvonta, rikosten ennaltaehkäisy ja selvittäminen sekä yhteiskuntajärjestyksen suojelu. Poliisi toimii Kreikan kansalaistensuojeluministeriön alaisuudessa.
Poliisijoukot koostuvat yleispoliisista, joka toimii poliiasemilla ja huolehtii yleisesti lainvalvonnasta, rikosten ennaltaehkäisystä ja selvittämisestä; rajapoliisista, joka pyrkii estämään luvattoman maahantulon; erikoisyksiköistä; sekä erilaisesta siviihenkilökunnasta.
Historia

Eräänlaisia poliisijoukkoja oli jo antiikin Kreikassa. Klassisen kauden Ateenassa poliiseina toimivat niin kutsutut skyyttiläiset jousimiehet, jotka olivat kaupunkivaltion omistamia orjia. Bysanttilaisella kaudella poliiseina toimivat armatolit (armatoloí). Järjestelmä jatkui osmanivallan aikana, jolloin armatolit saivat oikeutensa turkkilaisilta vallanpitäjiltä. Vuoristoseuduilla toimi itse tehtävän ottaneita armatoleja, kleftejä (kléftes). Lopulta termit sekoittuivat. Sekä armatoleilla että klefteillä oli suuri rooli Kreikan vapaussodassa 1821–1829.
Kreikan itsenäistymisen jälkeen vuonna 1833 perustettiin santarmijoukot (Χωροφυλακή, Chorofylakí). Vuonna 1920 perustettiin niiden ohelle erillinen kaupunkien poliisi (Αστυνομία Πόλεων, Astynomía Póleon). Nykyinen Kreikan poliisi perustettiin vuonna 1984 yhdistämällä santarmi ja kaupunkien poliisi.
Kreikka on Interpolin jäsen sen perustamisesta vuodesta 1923 lähtien.
Organisaatio

Kreikan poliisin organisaatio on (vuonna 2019):
Poliisihallinto
Poliisiylijohtaja
Varapoliisiylijohtaja
Erikoisyksiköt – mm.: Kriisitilanteiden hallinta- ja operaatioyksikkö · Informaatioyksikkö · Järjestysyksikkö · Turvallisuusyksikkö · Maahanmuutto- ja rajaturvallisuusyksikkö · Talousrikosyksikkö · Rahanväärennösyksikkö · Elektronisten rikosten yksikkö · Väkivaltarikosyksikkö · Rikoslaboratorio · Virallisten ja haavoittuvien kohteiden suojeluyksikkö · Henkilöstöyksikkö
Poliisiakatemia – Poliisikoulu · Poliisiupseerikoulu · Kansallisen turvallisuuden koulu
Alueelliset yksiköt
Etelä-Kreikka
Attika – Ateena · Pireus · Länsi-Attika · Koillis-Attika · Kaakkois-Attika · Attikan turvallisuuspoliisi · Attikan liikennepoliisi · Attikan nopean toiminnan yksikkö · Attikan operaatioyksikkö · Ateenan lentokenttäpoliisi · Attikan maahanmuuttoyksikkö
Keski-Kreikka – Boiotia · Euboia · Evrytanía · Fthiotis · Fokis
Länsi-Kreikka – Aitolia · Akarnania · Akhaia · Elis
Jooniansaaret – Zákynthos · Korfu · Kefalloniá · Lefkas
Peloponnesos – Argolis · Arkadia · Korinthia · Lakonia · Messenia
Etelä-Egean saaret – Dodekanesia I · Dodekanesia II · Kykladit
Kreeta – Iraklion · Lasíthi · Réthymno · Chaniá · Kreetan operaatioyksikkö
Pohjois-Kreikka
Thessaloniki – Thessaloniki · Thessalonikin turvallisuuspoliisi · Thessalonikin liikennepoliisi · Thessalonikin nopean toiminnan yksikkö · Thessalonikin operaatioyksikkö · Thessalokin lentokenttäpoliisi · Thessalonikin maahanmuuttoyksikkö
Itä-Makedonia ja Traakia – Alexandroúpoli · Dráma · Kavála · Xánthi · Rodópi
Keski-Makedonia – Imathía · Kilkís · Pélla · Pieria · Sérres
Länsi-Makedonia – Grevená · Kastoriá · Kozáni · Flórina
Epeiros – Árta · Thesprotia · Ioánnina · Préveza
Thessalia – Kardítsa · Lárisa · Magnesia · Tríkala
Pohjois-Egean saaret – Lesbos · Sámos · Chíos
Virat

Poliisien virat ja virka-asemaa osoittavat merkit ovat:
Virat > Päällystö

|  | OF-8 | OF-7 | OF-6 | OF-5 | OF-4 | OF-3 | OF-2 | OF-1 | OF-1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Arvo- merkki: 
| Arvo | Αντιστράτηγος (Antistrátigos) | Υποστράτηγος (Ypostrátigos) | Ταξίαρχος (Taxíarchos) | Αστυνομικός Διευθυντής (Astynomikós Diefthyntís) | Αστυνομικός Υποδιευθυντής (Astynomikós Ypodiefthyntís) | Αστυνόμος Α' (Astynómos I) | Αστυνόμος Β' (Astynómos II) | Υπαστυνόμος Α' (Ypastynómos I) | Υπαστυνόμος B' (Ypastynómos II) |
| Vastaava arvo | poliisi- kenraaliluutnantti | poliisi- kenraalimajuri | poliisi- prikaatinkenraali | poliisi- eversti | poliisi- everstiluutnantti | poliisi- majuri | poliisi- kapteeni | poliisi- luutnantti | poliisi- aliluutnantti |
Virat > Alipäällystö ja miehistö

|  | OR-9 | OR-8 | OR-7 | OR-7 | OR-6 | OR-6 | OR-5 | OR-4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arvo- merkki |  |  |  |  |  |  | ei arvomerkkejä | ei arvomerkkejä |
| Arvo | Ανθυπ- αστυνόμος (Anthyp- astynómos) | Αρχιφύλακας (Ανακριτικός Υπάλληλος) (Archifýlakas (Anakritikós Ypállilos)) | Αρχιφύλακας (Ανακριτικός Υπάλληλος) (Archifýlakas (Anakritikós Ypállilos)) | Αρχιφύλακας (Archifýlakas) | Υπαρχι- φύλακας (Ανακριτικός Υπάλληλος) (Yparchifýlakas (Anakritikós Ypállilos)) | Υπαρχι- φύλακας (Yparchifýlakas) | Αστυφύλακας Παραγωγικής Σχολής (Astyfýlakas Paragogikís Scholís) | Αστυφύλακας (Astyfýlakas) |
| Vastaava arvo | poliisi-mestari | rikos-ylikonstaapeli (kokeen suor.) | rikos-ylikonstaapeli | ylikonstaapeli | vanhempirikoskonstaapeli | vanhempikonstaapeli | konstaapeli | konstaapeli |
Kuvia

Poliisin tunnusmerkki.
Poliisiauto.
Poliisiauto.
Mellakkapoliisin auto.
Poliisimoottoripyöriä.
Poliisihelikopteri.
Mellakkapoliiseja.
Mellakkapoliiseja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan poliisi Wikimedia Commonsissa
Ελληνική Αστυνομία – Hellenic Police. Kreikan poliisin verkkosivut. (kreikaksi) (englanniksi)
Attikan poliisin päämaja.
Poliisiasema Kardítsassa.