stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Piiparinmäen tuulivoimapuisto
Historiaa

Aloite tuulivoimapuiston rakentamiseksi tuli Metsähallitukselta, joilla on muitakin tämän kaltaisia hankkeita vireillä. Suunnittelun alkuvaiheessa hankealue oli pinta-alaltaan paljon suurempi kuin sen toteutuma. Piiparimäen ympäristön lisäksi siihen sisältyi Murtomäen ympäristö ja niiden välissä sijaitseva Lammaslamminkankaan alueet, jotka kaikki kuuluivat Siikalatvan, Pyhännän, Kajaanin ja Vieremän kuntien alueille. Metsähallituksessa arvioitiin, että hankealueelle voisi pystyttää 85–127 noin 3 megawatin tuulivoimalaitosta. Voimalat olisivat hyödyntäneet Oulujärven lounaispuolen ylänköalueen parempia tuuliolosuhteita. Nämä alueet olivat mukana sekä vuoden 2012 että 2014 ympäristövaikutusten arviointiselvityksessä (YVA), mutta sen jälkeen jätettiin välissä sijaitseva Lammaslamminkangas hankkeesta pois. Osayleiskaavaan jätettiin valituksia, jotka Korkein hallinto-oikeus huomioi ja kumosi kaavan Murtomäen ympäristön osalta. Hankkeeseen jäivät enää Piiparinmäen ympäristöt jäljelle. YVA-menettelyn rinnalla laativat sekä Kajaani että Pyhäntä tuulipuistoille osayleiskaavat. Toukokuussa 2015 sihen sisältyi enää Piiparinmäen osa-alue, jonka pinta-alaksi tuli 58 neliökilometriä. Siinä tuulivoimalaitoksien paikat oli määritetty niin, että 41 voimalasta 9 sijaitsi Kajaanin ja 32 Pyhännän alueella. Metsähallitus myi kesäkuussa 2018 Piiparinmäen tuulivoimapuiston rakentamisoikeudet Ilmatar Energy Oy:lle , joka oli perustettu samana vuonna. Hankkeen rahoittajaksi saatiin Glennmont Partners, joka on Euroopan suuria uusiutuvaan energiaan keskittyvistä rahastoyhtiöistä. Tuulipuiston rakentaminen alkoi lokauussa 2019, jolloin ensimmäisen tuulivoimalaitoksen pystytys tapahtui syyskuussa 2020 ja viimeisen loppuvuonna 2021. Sähköntuotanto aloitettiin jo marraskuussa 2020, jolloin oli pystytetty vasta 13 tuulivoimalaitosta.
Aiheesta muualla

Ilmatar Energy Oy (verkkosivut)
Baptismi Bulgariassa

Bulgarian baptismi on bulgarialainen vapaakirkollinen liike. Baptistisena kirkkokuntana Bulgariassa toimii Bulgarian baptistiliitto, johon kuuluu 103 seurakuntaa ja noin 2 400 jäsentä.
Historia

Baptismi saapui Bulgariaan Venäjän saksalaisten siirtolaisten toimiessa uranuurtajina. Asian puolesta vaikuttivat varhain myös Britannian ja ulkomaan raamattuseuran kolportöörit. Ensimmäiset seurakunnat muodostettiin vuonna 1880 ja vuonna 1894 toiminta alkoi maan pääkaupungissa, Sofiassa.
Sofian baptistisesta toiminnasta vastasi eräs amerikkalainen saarnaaja. Amerikkalaisten varoja käytettiin myös kappelin rakentamista varten.
Korkein kansanneuvosto

| Korkein kansanneuvosto 최고인민회의 |
| --- | --- |
 
Tyyppi
Tyyppi:  yksikamarinen
Johto
Puhemies:  Choe Thae-bok
Kokoonpano
Edustajia:  687 
Puolueet:       Korean työväenpuolue (606)       Korean sosiaalidemokraattinen puolue (50)       Cheondogyolainen Ch'ôngu -puolue (22)       Riippumattomat (puolueettomat) (13)
Kokouspaikka
 
Korkein kansanneuvosto (koreaksi 최고인민회의; Choego Inmin Hoeui) on Korean demokraattisen kansantasavallan eli Pohjois-Korean yksikamarinen parlamentti ja maan perustuslain mukaan maan korkein päättävä elin. Korkeimman kansanneuvoston kokoamisesta ja valtaoikeuksista säädetään perustuslain artikkeleissa 87-99. Tällä hetkellä parlamentissa on 687 kansanedustajaa, yksi maan jokaisesta vaalipiiristä.selvennälähde?
Vaalit

Korkeimman kansanneuvoston edustajat valitaan viisivuotiskaudeksi suoralla kansanvaalilla. Perustuslain 89 §:n mukaan kansanneuvostovaalit ovat yleiset, yhtäläiset, suorat ja salaiset. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että kyseessä olisi demokraattisesti valittu elin, koska maassa ei ole toimivaa monipuoluejärjestelmää. Käytännössä jokaisessa vaalipiirissä on vain yksi ehdokas, joka valitaan maassa toimivan kansanrintaman, Demokraattisen isänmaan yhdistämisen rintaman paikallisosastojen kokouksissa. Kyseinen rintama on maata hallitsevan Korean työväenpuolueen dominoima. Käytännössä suurin osa Korkeimman kansanneuvoston jäsenistä onkin Korean työväenpuolueen jäseniä.
Jokaisella 17 vuotta täyttäneellä Korean demokraattisen kansantasavallan kansalaisella on äänioikeus ja samalla myös äänestysvelvollisuus. Periaatteessa jokaisella äänioikeutetulla on oikeus äänestää joko demokraattisen rintaman yhtenäislistan ehdokkaan puolesta tai häntä vastaan. Äänestyspaikalla äänioikeutetulle annetaan äänestyslippu, johon on painettu valmiiksi vaalipiirin ehdokkaan nimi. Mikäli äänestäjä hyväksyy ehdokkaan, hän taittelee vaalilipun ja pudottaa sen äänestysuurnaan. Mikäli hän haluaa äänestää vastaan, hänen tulisi yliviivata ehdokkaan nimi. Äänestäjän käytettävissä on äänestyskoppi ja kynä ehdokkaan yliviivaamista varten. Käytännössä maan turvallisuusviranomaiset valvovat tiukasti vaalitoimitusta, ja ehdokasta vastaan äänestänyttä pidetään poliittisesti epäluotettavana. Häntä uhkaa usean vuoden vankileirituomio lähde?. Käytännössä jo äänestyspaikan kynän vilkaiseminen voi johtaa pidätykseen lähde?.
Toiminta

Korkein kansanneuvosto on periaatteessa maan korkein päättävä elin. Se ei kuitenkaan ole parlamentti sanan perinteisessä mielessä, koska se työskentelee vain muutaman päivän vuodessa. Yleensä se kokoontuu muutaman päivän kestävään istuntoon kahdesti vuodessa, keväällä ja syksyllä. Kansanneuvosto voi kokoontua myös ylimääräiseen istuntoon, mikäli puhemiehistö kutsuu sellaisen koolle tai vähintään kolmasosa kansanedustajista sellaista esittää.
Korkeimman kansanneuvoston tehtäviin kuuluvat lain mukaan maan perustuslain säätäminen ja muuttaminen, maan politiikan yleisten suuntaviivojen määrääminen, maan talousarvion päättäminen, parlamentin puhemiehen ja muun 14 puhemiehistön jäsenen valinta, maan puolustusneuvoston puheenjohtajan ja jäsenten valinta, maan presidentin, varapresidentin ja ministereiden valinta sekä eräiden muiden korkeiden virkamiesten vaali. Kansanneuvosto ottaa myös vastaan ja hyväksyy maan hallituksen kertomukset maan tilasta ja poliittisesta kehityksestä. Käytännössä hallituksen selonteot hyväksytään keskustelematta, ja kansanneuvostolle tehdyt esitykset henkilövaaleihin hyväksytään yksimielisesti.
Korkeimman kansanneuvoston kokousten väliaikoina (siis käytännössä aina) parlamentin tehtäviä hoitaa Korkeimman kansanneuvoston puhemiehistö. Sen puheenjohtaja oli vuoteen 1972, jolloin maalle luotiin presidentinvirka, myös Korean demokraattisen kansantasavallan valtionpäämies. Presidentti Kim Il-Sungin kuoleman jälkeen tämä nimitettiin maan ikuiseksi presidentiksi, ja samalla maan puolustusneuvoston puheenjohtajan Kim Jong-Ilin virka katsottiin maan korkeimmaksi. Teoriassa kansanneuvoston puhemiehistön puheenjohtajasta (tällä hetkellä Kim Yong-nam) tuli kuitenkin uudelleen maan valtionpäämies. Hän ottaa esimerkiksi vastaan maahan akkreditoitujen suurlähettiläiden nimityskirjat.
Korkeimman kansanneuvoston puhemiehistö vastaa lainsäädäntötyöstä maan parlamentin istuntojen ulkopuolella. Se valvoo perustuslain ja lakien noudattamista sekä hallituksen ja valtion elinten toimintaa. Se voi luoda uusia ministeriöitä sekä lopettaa vanhoja, samoin se vastaa Korkeimman kansanneuvoston toimintavaltaan kuuluvista henkilönimityksistä istuntokausien ulkopuolella. Puhemiehistö myös valmistelee kansanneuvoston istunnot ja kansanneuvostovaalit. Se hyväksyy sopimukset muiden valtioiden kanssa. Kansanneuvoston puhemiehistö voi päättää myös erityisistä armahduksista.
Historia

Korkeimman kansanneuvoston edeltäjä oli väliaikainen kansanneuvosto, jonka kunnanvaltuustot valitsivat vuonna 1946. Virallisesti väliaikainen kansanneuvosto katsoi edustavansa koko Korean kansaa, mutta käytännössä vaalit pantiin toimeen vain Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä. Väliaikainen kansanneuvosto puolestaan valitsi väliaikaisen kansankomitean, joka otti vastuulleen hallitusvallan Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä ennen perustuslain hyväksymistä ja vaalien järjestämistä. Kansanneuvosto valitsi myös perustuslakikomitean, jonka tarkoituksena oli kirjoittaa maalle (tässä vaiheessa vielä koko Korealle) perustuslaki. Väliaikainen kansanneuvosto hyväksyi perustuslain väliaikaisesti erityisistunnossa 28. huhtikuuta 1948. Ensimmäiset perustuslain mukaiset Korkeimman kansanneuvoston vaalit järjestettiin 25. elokuuta samana vuonna. Virallisten tietojen mukaan äänestysvilkkaus vaaleissa oli hyvin korkea, 99,97 % äänioikeutetuista käytti äänioikeuttaan. Annetuista äänistä 98,49 % annettiin kansanrintaman yhtenäislistojen ehdokkaille. Kansanrintaman yhtenäislistoilta valittiin kansanneuvostoon 212 jäsentä. Parlamentissa oli mukana myös 360 edustajaa, jotka valitsi Eteläisen Korean väestön edustajien kansanneuvosto. Näin ollen valitun parlamentin 572 edustajan katsottiin edustavan koko Korean kansaa. Näin valittu Korkein kansanneuvosto piti ensimmäisen varsinaisen istuntonsa 2.-10. syyskuuta 1948. Istunnossaan se hyväksyi lopullisesti Korean demokraattisen tasavallan perustuslain. Se myös vahvisti Kim Il-Sungin hallituksen aseman 9. syyskuuta.
Vuoden 2019 vaalit

Vaalien seurauksena parlamentin 687 paikasta 607 kuuluu hallitsevalle Korean työväenpuolueelle. Korean sosiaalidemokraattisella puolueella on 50 edustajaa ja Cheondogyolainen Ch'ôngu -puolueella 22 edustajaa. Kaksi edustajaa eivät edusta mitään puoluetta. Lisäksi kuusi edustajaa edustaa Japanissa asuvia pohjoiskorealaisia. Heidät valitaan Japanissa toimivan Ch'ongryŏn-järjestön kautta. Myös heitä pidetään virallisesti puolueettomina.
Vaaliuurna ja Kim Il-sungin ja Kim Jong-ilin muotokuvat. Vaaliuurnan vieressä pöydällä on kynä, jolla vastaan äänestävä voi yliviivata ehdokkaan nimen.
Kristinusko Delawaressa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Delawaren osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Delawaren suurin uskonto. 69 prosenttia Delawaren väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat

Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 15 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 21 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 10 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 10 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Näihin liikkeisiin kuuluu molempiin alle prosentti väestöstä.
| Yhteisö | Perinne | Perhe | Seurakunnat | Kannattajat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Katolinen kirkko Yhdysvalloissa | Katolinen kirkko | Katoliset kirkot | 45 | 197 094 |
| Tunnustuskuntiin kuulumattomat seurakunnat | Evankelikalismi | Muut | 210 | 49 392 |
| Yhdistynyt metodistikirkko | Päälinja | Metodismi | 146 | 39 959 |
| Jehovan todistajat | Jehovan todistajat | Adventismi | 38 | 9 368 |
| Yhdysvaltain episkopaalinen kirkko | Päälinja | Anglikaanisuus | 33 | 8 099 |
| African Methodist Episcopal Church | Musta protestantismi | Metodismi | 29 | 6 888 |
Historia > Siirtokunta-aika (1609–1789)

Delawaren osavaltio oli alun perin protestanttisen Ruotsin perustama siirtokunta. Vuosina 1638–1655 Delawaren alueella vaikutti Uusi Ruotsi, joka sittemmin joutui Hollannille (1655–1664) ja tämän jälkeen Englannille. Siirtokuntaan oli jo asettunut protestantteja ja kirkkotyyppi oli muu kuin englantilainen. Delawaren ruotsalainen luterilainen kirkko oli Uppsalan arkkipiispan alainen. Vuonna 1697 arkkipiispa asetti kirkon käyttöön kolme uutta pappia ja pappissäädyn hylkäämän uuden ruotsalaisen, Swedbergin virsikirjan.
Kristinusko Havaijilla

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Havaijin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Havaijin suurin uskonto. 63 prosenttia Havaijin väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat

Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 25 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 11 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 2 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 20 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Mormoneihin kuuluu 3 prosenttia väestöstä ja Jehovan todistajiin noin prosentti väestöstä.
| Yhteisö | Perinne | Perhe | Seurakunnat | Kannattajat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Katolinen kirkko Yhdysvalloissa | Katolinen kirkko | Katoliset kirkot | 86 | 269 726 |
| Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen Kirkko | Myöhempien aikojen pyhät | Mormonismi | 142 | 75 009 |
| Tunnustuskuntiin kuulumattomat seurakunnat | Evankelikalismi | Muut | 133 | 48 502 |
| Assemblies of God USA | Evankelikalismi | Helluntaiherätys | 101 | 26 926 |
| Jehovan todistajat | Jehovan todistajat |  Adventismi | 107 | 25 076 |
| United Church of Christ | Päälinja | Kongregationalismi | 114 | 16 726 |
Ranska kesäolympialaisissa 1936

Ranska osallistui Berliinin kesäolympialaisiin 1936 201 urheilijan joukkueella. Maa saavutti urheilulajeissa 19 mitalia, joista seitsemän oli kultaisia, kuusi hopeisia ja kuusi pronssisia. Kisojen mitalitilastossa Ranska oli viides.
Mitalistit > Kultaa

Jean Despeaux — Nyrkkeily, sarja 72,6 kg
Roger Michelot — Nyrkkeily, sarja 79,4 kg
Robert Charpentier, Jean Goujon, Guy Lapébie ja Roger-Jean Le Nizerhy — Pyöräily, miesten 4 000 m joukkuetakaa-ajo
Robert Charpentier — Pyöräily, miesten maantieajon yksilökilpailu
Robert Charpentier, Robert Dorgebray ja Guy Lapébie — Pyöräily, miesten maantieajon joukkuekilpailu
Louis Hostin — Painonnosto, sarja 82,5 kg
Emile Poilvé — Vapaapaini, sarja 79 kg
Mitalistit > Hopeaa

Henri Eberhardt — Melonta, miesten laskostettava kajakkiyksikkö (F-1) 10 000 m
Pierre Georget — Pyöräily, miesten 1 000 m aika-ajo
Guy Lapébie — Pyöräily, miesten maantieajon yksilökilpailu
Gérard de Ballorre, Daniel Gillois ja André Jousseaume — Ratsastus, kouluratsastuksen joukkuekilpailu
Edward Gardère — Miekkailu, miesten floretti
René Bondoux, René Bougnol, Jaques Coutrot, André Gardère, Edward Gardère ja René Lemoine — Miekkailu, miesten floretin joukkuekilpailu
Mitalistit > Pronssia

Louis Chaillot — Pyöräily, miesten sprintti 1 000 m
Pierre Georget ja Georges Maton — Pyöräily, miesten 2 000 m tandempyöräily
Georges Buchard, Philippe Cattiau, Henri Dulieux, Michel Pécheux, Bernard Schmetz ja Paul Wormser — Miekkailu, miesten kalvan joukkuekilpailu
Marceau Fourcade, Georges Tapie ja Noël Vandemotte — Soutu, miesten pariairokaksikko
Marcel Chauvigné, Marcel Cosmat, Fernand Vandemotte, Marcel Vandemotte ja Noël Vandemotte — Soutu, miesten pariaironelonen
Charles de Jammonières — Ammunta, miesten 50 m pistooli
Kristinusko Floridassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Floridan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Floridan suurin uskonto. 70 prosenttia Floridan väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat

Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 24 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 14 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 8 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 21 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Näihin liikkeisiin kuuluu molempiin noin prosentti väestöstä.
| Yhteisö | Perinne | Perhe | Seurakunnat | Kannattajat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Katolinen kirkko Yhdysvalloissa | Katolinen kirkko | Katoliset kirkot | 559 | 4 097 067 |
| Tunnustuskuntiin kuulumattomat seurakunnat | Evankelikalismi | Muut | 3 287 | 2 020 876 |
| Eteläinen baptistikonventio | Evankelikalismi | Baptismi | 2 879 | 1 092 640 |
| Yhdistynyt metodistikirkko | Päälinja | Metodismi | 695 | 377 800 |
| Jehovan todistajat | Jehovan todistajat | Adventismi | 1 123 | 304 524 |
| Assemblies of God USA | Evankelikalismi | Helluntaiherätys | 730 | 249 685 |
Historia

Ensimmäinen katolinen hiippakunta perustettiin Puerto Ricoon 1511, josta kristinusko levisi Floridaan.
Kristinusko Connecticutissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Connecticutin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Connecticutin suurin uskonto. 70 prosenttia Connecticutin väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat

Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 13 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 17 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 5 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 33 prosenttia väestöstä.
Ortodoksiseen kirkkoon kuuluu noin prosentti väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Molempiin kuuluu noin 1 prosentti väestöstä.
| Yhteisö | Perinne | Perhe | Seurakunnat | Kannattajat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Katolinen kirkko Yhdysvalloissa | Katolinen kirkko | Katoliset kirkot | 354 | 1 024 927 |
| Tunnustuskuntiin kuulumattomat seurakunnat | Evankelikalismi | Muut | 487 | 171 418 |
| United Church of Christ | Päälinja | Kongregationalismi | 230 | 63 868 |
| American Baptist Churches in the USA | Päälinja | Baptismi | 115 | 44 638 |
| Yhdysvaltain episkopaalinen kirkko | Päälinja | Anglikaanisuus | 156 | 43 373 |
| Yhdistynyt metodistikirkko | Päälinja | Metodismi | 114 | 34 848 |
Historia > Siirtokunta-aika

Vihamielisyys englantilaisten siirtomaiden ja katolisten Ranskan ja Espanjan siirtokuntien välillä kärjistyi 1600-luvun puolivälissä. Protestanteilla oli vakaa aikomus perustaa Uuteen maailmaan kristillinen seurakunta. Connecticutin asukkaat olivat yleensä perehtyneet kirkkojensa oppiin ja pitivät tiiviisti yhteyttä kotimaansa kirkkoihin. 1700-luvun alussa jyrkät kalvinistit menettivät johtoasemansa. Vapaamieliset kristityt perustivat Yalen yliopiston vuonna 1718
Moskovan Kreml

Kreml yläviistosta.
Moskovan Kreml (ven. Московский Кремль, Moskovski Kreml) on Moskovan keskustassa sijaitseva historiallinen linnoitus, kreml, jossa sijaitsevat merkittävimmät Venäjän hallintoelimet. Kremlissä sijaitsee Venäjän presidentin virka-asunto. Sen pinta-ala on 27,5 hehtaaria.
Kremlin kartta
Kremlin historiallisia nähtävyyksiä ovat lukuisat kirkot, kuten Uspenskin katedraali, Tsaarin kanuuna, Tsaarin kello ja Kremlin tornit, joista Spasskaja-torni on tunnetuin. Kremlin rakennuskompleksi on yksi Unescon maailmanperintökohteista Venäjällä.
Kremlin muuriin tai sen edessä olevaan kalmistoon on haudattu useita merkkihenkilöitä, kuten Josif Stalin, Leonid Brežnev ja Otto Wille Kuusinen. Muurin vieressä Punaisen torin reunalla sijaitsee Leninin mausoleumi.
Isolla alkukirjaimella kirjoitettuna nimi Kreml viittaa usein metonyyminä Venäjän valtionjohtoon, nykyään erityisesti Moskovan kremlin alueella toimivaan Venäjän presidentinhallintoon. Kylmän sodan aikana länsimaissa harjoitettua Neuvostoliiton johdon toiminnan ja ajattelun tutkimusta alettiin kutsua kremlologiaksi. Termi on käytössä edelleen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moskovan Kreml Wikimedia Commonsissa
Moskovan Kremlin sivusto  kreml.ru (englanniksi) (venäjäksi)
Otkrytije Kremlja Streetview-tyyppinen virtuaali-Kreml.  Venäjän presidentin sivusto (venäjäksi)
Moskovan Kreml
Uspenskin katedraali • Arkkienkelin katedraali • Neitsyt Marian Ilmestyskirkko • Kahdentoista apostolin kirkko • Lasaruksen ylösnousemuksen kirkko • Ihmeiden luostari • Kristuksen taivaaseenastumisen kirkko •  Iivana Suuren kellotorni • Tsaarin kello • Tsaarin kanuuna • Kremlin suuri palatsi • Fasettipalatsi • Teremnoi-palatsi • Kremlin kongressipalatsi • Senaatin palatsi • Kremlin arsenaali • Kremlin asehuone • Aarrekammio • Katedraaliaukio • Iivanan aukio • Kremlin muuri • Kremlin tornit • Kremlin nekropoli • Kremlin tähdet
Moskovan Kreml vuonna 1898
Iivana Kalitan aikainen Moskovan Kreml, Apollonari Vasnetsovin maalaus vuodelta 1921.
Kremlin alueen kehitys 1500-luvulla. S. P. Bartenevin teoksesta "Moskovan Kreml ennen vanhaan ja nyt", 1910.
Moskovan Kreml. Etualalla Tšudovin luostari nähtynä Spasskaja-tornista, 1909-1911
Kristinusko Indianassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Indianan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Indianan suurin uskonto. 72 prosenttia Indianan väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat

Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 21 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 16 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 5 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 18 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Molempiin kuuluu noin prosentti väestöstä.
| Yhteisö | Perinne | Perhe | Seurakunnat | Kannattajat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Katolinen kirkko Yhdysvalloissa | Katolinen kirkko | Katoliset kirkot | 389 | 779 477 |
| Tunnustuskuntiin kuulumattomat seurakunnat | Evankelikalismi | Muut | 1 164 | 474 576 |
| Yhdistynyt metodistikirkko | Päälinja |  Metodismi | 1 053 | 216 269 |
| Christian Churches and Churches of Christ | Evankelikalismi | Restorationismi | 535 | 184 302 |
| National Missionary Baptist Convention of America | Musta protestantismi | Baptismi | 250 | 126 744 |
| Eteläinen baptistikonventio | Evankelikalismi | Baptismi | 453 | 91 318 |
Kristinusko Iowassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Iowan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Iowan suurin uskonto. 77 prosenttia Iowan väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat

Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 28 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 30 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 2 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 18 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Molempiin kuuluu alle prosentti väestöstä.
| Yhteisö | Perinne | Perhe | Seurakunnat | Kannattajat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Katolinen kirkko Yhdysvalloissa | Katolinen kirkko | Katoliset kirkot | 416 | 470 487 |
| Amerikan evankelisluterilainen kirkko | Päälinja | Luterilaisuus | 403 | 185 217 |
| Yhdistynyt metodistikirkko | Päälinja |  Metodismi | 735 | 173 750 |
| Missouri-synodi | Evankelikalismi | Luterilaisuus | 285 | 89 917 |
| Tunnustuskuntiin kuulumattomat seurakunnat | Evankelikalismi | Muut | 289 | 85 426 |
| Reformed Church in America | Päälinja | Reformoidut kirkot | 79 | 41 570 |
Sora (Kingdom Hearts)

| Sora |
| --- | --- |
Pelisarja:  Kingdom Hearts
Ääninäyttelijä  (englanti):  Haley Joel Osment, Luke Manriquez
Lisää peliartikkeleitavideopelien teemasivulla
Sora on fiktiivinen Square Enixin ja Disneyn luoman Kingdom Hearts -pelisarjan päähenkilö. Hänen äänenään peleissä on Haley Joel Osment. Pelissä Birth by Sleep hänen nuoren versionsa äänenä on Luke Manriquez.
Me Tammelat

| Me Tammelat |
| --- | --- |

Tyyli:  perhesarja
Kestoaika:  25 min
Luoja(t):  Felix-Filmi Oy
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  Mainos-TV
Esitetty:  12. tammikuuta 1963 – 25. lokakuuta 1969
Jaksoja:  114
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Me Tammelat on suomalainen vuosina 1963–1969 valmistunut draamasarja. Sarjaa esitettiin MTV:llä joka toinen lauantai vuosina 1963–1969. Sarjan ohjaajina toimivat muun muassa Liisa Nevalainen, Eine Laine, Heimo Palander, Pauli Virtanen, Veikko Kerttula sekä Pekka Parikka. Sen tuotti Felix-Filmi Oy. Sarjasta ei ole arkistoissa tallella yhtään kokonaista jaksoa. Sarjaa edelsi Tuttavamme Tarkat, jossa esiintyivät samat näyttelijät samoissa roolihahmoissa lukuunottamatta Leena Söyrinkiä.
Me Tammelat oli 1960-luvun lopulla yksi katsotuimmista televisio-ohjelmista Suomessa. Esimerkiksi 27. huhtikuuta 1969 lähetetty jakso sai 2,22 miljoonaa katsojaa ja saavutti näin 59 prosenttia Suomen yli 12-vuotiaasta väestöstä.