stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Suomen vuoden 1956 presidentinvaalin valitsijamiehistä

Tämä on luettelo Suomen vuoden 1956 presidentinvaalin valitsijamiehistä.
Presidentin valintaan osallistuneet valitsijamiehet

| Torvi, IrmaIrma Torvi | Oulun läänin vaalipiiri | SKDL |  |
| Tossavainen, AnttiAntti Tossavainen | Mikkelin läänin vaalipiiri | SDP |  |
| Tuuli, ErkkiErkki Tuuli | Kymen läänin vaalipiiri | kokoomus |  |
| Turkka, ArviArvi Turkka | Oulun läänin vaalipiiri | SDP |  |
| Turunen, OivaOiva Turunen | Kuopion läänin läntinen vaalipiiri | kokoomus |  |
| Turunen, Varma K.Varma K. Turunen | Kuopion läänin itäinen vaalipiiri | SDP |  |
| Tuurna, ArnoArno Tuurna | Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri | kokoomus | valittiin myös Helsingin kaupungin vaalipiiristä |
| Törmä, HeikkiHeikki Törmä | Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri | SDP |  |
| Uusitalo, EinoEino Uusitalo | Vaasan läänin itäinen vaalipiiri | Maalaisliitto |  |
| Vaahtolammi, ArvoArvo Vaahtolammi | Kuopion läänin itäinen vaalipiiri | Maalaisliitto |  |
| Valle, OttoOtto Valle | Uudenmaan vaalipiiri | kokoomus |  |
| Varis, LauriLauri Varis | Kuopion läänin läntinen vaalipiiri | Maalaisliitto |  |
| Vennamo, VeikkoVeikko Vennamo | Kuopion läänin läntinen vaalipiiri | Maalaisliitto | valittiin myös Kuopion läänin itäisestä vaalipiiristä |
| Viitala, OnniOnni Viitala | Vaasan läänin itäinen vaalipiiri | Maalaisliitto |  |
| Virkki, HelenaHelena Virkki | Uudenmaan vaalipiiri | kokoomus |  |
| Virolainen, JohannesJohannes Virolainen | Kymen läänin vaalipiiri | Maalaisliitto |  |
| Virranniemi, UunoUuno Virranniemi | Oulun läänin vaalipiiri | Maalaisliitto |  |
| Virtanen, InkeriInkeri Virtanen | Turun läänin eteläinen vaalipiiri | SKDL |  |
| Virtanen, RainerRainer Virtanen | Uudenmaan vaalipiiri | SKDL |  |
| Virtanen, ViljoViljo Virtanen | Mikkelin läänin vaalipiiri | SDP |  |
| Virtanen, VäinöVäinö Virtanen | Hämeen läänin pohjoinen vaalipiiri | SKDL |  |
| Voipio-Juvas, AnniAnni Voipio-Juvas | Helsingin kaupungin vaalipiiri | kokoomus |  |
| Väyrynen, VilhoVilho Väyrynen | Lapin läänin vaalipiiri | SDP |  |
| Väänänen, HiljaHilja Väänänen | Kuopion läänin läntinen vaalipiiri | Maalaisliitto |  |
| Wickman, AlbinAlbin Wickman | Vaasan läänin pohjoinen vaalipiiri | RKP |  |
| Wickström, JohanJohan Wickström | Turun läänin eteläinen vaalipiiri | RKP |  |
| Wikström, HildingHilding Wikström | Turun läänin eteläinen vaalipiiri | SDP |  |
| Wirtanen, JohannesJohannes Wirtanen | Vaasan läänin eteläinen vaalipiiri | kokoomus |  |
| Åsvik, ToivoToivo Åsvik | Vaasan läänin eteläinen vaalipiiri | SKDL |  |
| Öhman, ArneArne Öhman | Helsingin kaupungin vaalipiiri | RKP |  |
| Öhman, Runar C.Runar C. Öhman | Vaasan läänin pohjoinen vaalipiiri | RKP |  |
Valitsijamiehiksi valitut, jotka eivät osallistuneet presidentin valintaan

| Nimi | vaalipiiri | puolue/ehdokaslista | huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| Jern, LeviLevi Jern | Vaasan läänin eteläinen vaalipiiri | RKP | jäi pois vaimonsa kuoleman vuoksi, tilalla Ragnar Krook |
Kristiina Ketola

Kristiina Ilona Anna-Mari Ketola (s. 5. maaliskuuta 1944 Turku) on suomalainen taidemaalari. Hän opiskeli vuosina 1962–68 Vapaassa Taidekoulussa.
Ketola on järjestänyt omia yksityisnäyttelyitään vuodesta 1976 ja osallistunut muun muassa Helsingin Taiteilijaseuran ryhmänäyttelyihin. Kansainvälisesti hänen töitään on ollut esillä Ruotsissa, Ranskassa, Monacossa, Bulgariassa, Itä-Saksassa (1985) ja Neuvostoliitossa (1983). Hänen teoksiaan kuuluu muun muassa Suomen valtion, Helsingin kaupungin ja Hartolan kunnan kokoelmiin.
Ketola on Suomen Taidemaalariliiton varsinainen jäsen. Hän on kuulunut vuodesta 1990 lähtien moneen otteeseen Suomen Taiteilijaseuran edustajistoon sekä vuonna 2000 Pohjoismaisen Taideliiton ja Suomen Rauhanpuolustajien edustajistoon.
Luettelo Intian kansallisista kielistä

Intian osavaltiot ja territoriot puhutuimman virallisen kielen mukaan.
Tämä on luettelo Intian kansallisista kielistä. Intiassa on käytössä 22 virallista kieltä, jotka on lueteltu perustuslain liitteessä 8. Intian virallinen kieli on devanagariaakkosin kirjoitettu hindi ja keskushallinnon kieli on englanti Intian perustuslain artiklan 343 mukaan.
Kansalliset kielet

| --- | --- |
 assami  bengali  bodo  dogri  gudžarati  hindi  kannada  kašmiri  konkani  maithili  malajalam :  manipuri  marathi  nepali  orija  pandžabi  sanskrit  santali  sindhi  tamili  telugu  urdu
Luettelo Intian suurimmista metropolialueista

Delhin metropolialue
Luettelo Intian 50 suurimmasta metropolialueesta asukasluvun mukaan vuonna 2007. Alla olevien metropolialueiden yhdistetty asukasluku on noin kymmenesosa koko Intian asukasluvusta.
Luettelo

| Sija  | Metropolialue  | Asukkaita  | Osavaltio/Unioni territorio |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mumbai | 18 414 288 |  Maharashtra |
| 2 | Delhi | 16 314 838 | Delhin pääkaupunkiterritorio |
| 3 | Kalkutta | 14 112 536 | Länsi-Bengali |
| 4 | Chennai | 8 696 010 | Tamil Nadu |
| 5 | Bangalore | 8 499 399 | Karnataka |
| 6 | Hyderabad | 7 749 334 |  Andhra Pradesh & Telangana |
| 7 | Ahmedabad | 6 352 254 | Gujarat |
| 8 | Pune | 5 049 968 | Maharashtra |
| 9 | Surat | 4 585 367 | Gujarat |
| 10 | Kanpur | 2 920 067 | Uttar Pradesh |
| 11 | Lucknow | 2 901 474 | Uttar Pradesh |
| 12 | Nagpur | 2 497 777 | Maharashtra |
| 13 | Ghaziabad | 2 358 525 | Uttar Pradesh |
| 14 | Indore | 2 167 447 | Madhya Pradesh |
| 15 | Coimbatore | 2 151 466 | Tamil Nadu |
| 16 | Kochi | 2 117 990 | Kerala |
| 17 | Patna | 2 046 652 | Bihar |
| 18 | Kozhikode | 2 030 519 | Kerala |
| 19 | Bhopal | 1 883 381 | Madhya Pradesh |
| 20 | Thrissur | 1 854 783 | Kerala |
| 21 | Vadodara | 1 817 191 | Gujarat |
| 22 | Agra | 1 746 467 | Uttar Pradesh |
| 23 | Malappuram | 1 698 645 | Kerala |
| 24 | Thiruvananthapuram | 1 687 406 | Kerala |
| 25 | Kannur | 1 642 892 | Kerala |
| 26 | Nashik | 1 562 769 | Maharashtra |
| 27 | Vijayawada  | 1 491 202 | Andhra Pradesh |
| 28 | Madurai | 1 462 420 | Tamil Nadu |
| 29 | Varanasi | 1 435 113 | Uttar Pradesh |
| 30 | Meerut | 1 424 908 | Uttar Pradesh |
| 31 | Rajkot  | 1 390 933 | Gujarat |
| 32 | Jamshedpur  | 1 337 131 | Jharkhand |
| 33 |  Srinagar | 1 273 312 | Jammu ja Kashmir |
| 34 | Jabalpur  | 1 267 564 | Madhya Pradesh |
| 35 | Asansol | 1 243 008 | Länsi-Bengali |
| 36 | Allahabad | 1 216 719 | Uttar Pradesh |
| 37 | Dhanbad | 1 195 298 | Jharkhand |
| 38 | Aurangabad | 1 189 376 | Maharashtra |
| 39 | Amritsar | 1 183 705 | Punjab |
| 40 | Jodhpur | 1 137 815 | Rajasthan |
| 41 | Ranchi | 1 126 741 | Jharkhand |
| 42 | Raipur | 1 122 555 | Chhattisgarh |
| 43 | Kollam | 1 110 005 | Kerala |
| 44 | Gwalior | 1 101 981 | Madhya Pradesh |
| 45 | Durg ja Bhilai Nagar | 1 064 077 | Chhattisgarh |
| 46 | Chandigarh | 1 025 682 | Chandigarh |
| 47 | Tiruchirappalli | 1 021 717 | Tamil Nadu |
| 48 | Mysore | 983 893 | Karnataka |
| 49 | Bareilly | 979 933 | Uttar Pradesh |
| 50 | Guwahati | 968 549 | Assam |
Kostjantynivkan piiri

| Kostjantynivkan piiri Костянтинівський район, Константиновский район |
| --- | --- |
 Piiri Donetskin alueen kartalla.
 Lippu:  Vaakuna
Valtio:  Ukraina
Alue:  Donetskin alue
Perustettu:  7.3.1923
Lakkautettu:  7/2020
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kostjantynivka (72 888 as., 2017)
Pinta-ala  ():   km²
 – maa:  1172,0 km²
Väkiluku (2017 (arvio)):  18 113
 
konstrada.org.ua
Kostjantynivkan piiri (ukr. Костянтинівський район, Kostjantynivskyi raion, ven. Константиновский район, Konstantinovski raion) oli hallinnollinen piiri Ukrainan Donetskin alueella vuosina 1923-2020. Piirin hallinnollisena keskuksena toimi Kostjantynivkan kaupunki (72 888 as., 2017), joka oli juridisesti alueen alainen kaupunki, eikä ollut osa Kostjantynivkan piiriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Kostjantynivkan piirin väkiluvuksi 18 113 (1.1.2017). Väestö luokiteltiin kokonaan maaseudun asukkaiksi; piirissä ei ollut kaupunkimaista taajama-asutusta.
Ukrainan vuoden 2020 aluehallinnollisessa uudistuksessa alueiden alaisten paikallispiirien lukumäärää vähennettiin huomattavasti. Kostjantynivkan piiri lakkautettiin, sen alueet liitettiin osaksi laajentunutta Kramatorskin piiriiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kostjantynivkan piiri Wikimedia Commonsissa
László Baranyai

| Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Unkari> Miesten voimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Lontoo 1948 | joukkuekilpailu |  |
László Baranyai (13. tammikuuta 1920 Budapest – 14. joulukuuta 1984 Budapest) oli unkarilainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1948 kesäolympialaisissa Lontoossa, jossa hän oli mukana saamassa pronssia joukkuevoimistelussa ja jäi yksilökilpailijana esimerkiksi moniottelussa 16. sijalle.
Baranyai meni naimisiin voimistelija Erzsébet Balázsin kanssa.
Kim Song-i

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kim Song-i vuonna 2017. |  Kim Song-i vuonna 2017. |  Kim Song-i vuonna 2017. |  |
Maa:   Pohjois-Korea
Naisten pöytätennis
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Rio de Janeiro 2016 | kaksinpeli |  |
| Maailmanmestaruuskilpailut  | Maailmanmestaruuskilpailut  | Maailmanmestaruuskilpailut  |  |
|  Pronssia | Kuala Lumpur 2016 | joukkuepeli |  |
Kim Song-i (kor. 김송이 s. 10. elokuuta 1994) on pohjoiskorealainen pöytätennispelaaja ja olympiamitalisti. Elokuussa 2016 Kimin rankingsijoitus oli 50. Kim saavutti Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 olympiapronssia naisten kaksinpelissä. Kim on voittanut urallaan myös Ruotsin avoimen pöytätennisturnauksen vuonna 2012.
Länsimainen musiikki

Länsimainen musiikki on musiikkia, jota perinteisesti soitetaan ja kuunnellaan erityisesti Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Sen vaikutus on kuitenkin nähtävissä koko maailman nykyaikaisessa populaarimusiikissa.
Lajityypit vaihtelevat rock-musiikista taidemusiikkiin ja populaarimusiikkiin. Nykyajan länsimaisen musiikin eräitä määrittäviä piirteitä ovat radio- sekä albumipainotteisuus.
Länsimaisen musiikin teoria

Seuraavassa muutamia länsimaiseen musiikkiin kuuluvia käsitteitä. Osa on toki tuttuja käsitteitä myös muissa musiikkikulttuureissa.
Musiikin aikakaudet
Länsimaisen musiikin historia
Sävelasteikko
Melodia
Rytmi
Harmonia
Äänenväri
Kontrapunkti
Kenraalibasso
Soinnutus
Länsimaisen musiikin tyylilajit

Taidemusiikki eli klassinen musiikki
Antiikin musiikki
Keskiajan musiikki
Renessanssin musiikki
Barokkimusiikki
Galantti tyyli
Klassismin musiikki
Romantiikan musiikki
1900-luvun taidemusiikki
Nykymusiikki
Populaarimusiikki
Folkmusiikki
Country
Afroamerikkalainen musiikki
Blues
Jazz
Soul
Funk
Disko
Rock
Metallimusiikki
Pop
Hip hop -musiikki (Rap)
Elektroninen musiikki
Luottamusneuvosto

Luottamusneuvosto oli Suomessa ulkomaankauppaa säännöstelevien viranomaisten avuksi perustettujen vapaamuotoisten yhteenliittymien nimitys, joka otettiin käyttöön toisen maailmansodan aikana. Näitä yksityisten yrittäjien perustamia ja joitakin kansanhuoltoministeriön asettamia neuvostoja toimi joillakin aloilla vielä 1950-luvun alkuvuosina. Luottamusneuvostoja perustettiin silloin, kun ei haluttu turvautua varsinaiseen järjestöön, mutta tarvittiin yhteistoimintaa kauppa- ja talouspolitiikan alalla.
Kristiina Kekäläinen

Kristiina Kekäläinen (o.s. Heikkinen) on suomalainen urheilutoimittaja. Hän on toiminut vuodesta 2005 urheilutoimittajana Yleisradion Urheiluruutu-ohjelmassa. Hän on ollut myös studiotoimittajana muun muassa Pekingin ja Lontoon olympialaisissa ja juontajana alppihiihdon maailmancup -lähetyksissä. Vuonna 2009 Yle aloitti uuden nettiohjelman Urheiluagentit, jossa Kekäläinen toimii yhtenä kolmesta agentista. Kekäläinen oli mukana Urheilukatu 2 -ohjelmassa.
Kekäläinen on ollut vuodesta 2008 saakka naimisissa TV1:n Puoli seitsemän -ohjelman toimittaja Mikko Kekäläisen kanssa ja he juonsivat yhdessä Rion 2016 olympialaisten kisastudiota Helsingin Pasilassa.
Kekäläinen on työskennellyt Ylessä vuodesta 2002. Helmikuussa 2020 hän siirtyi Yle Urheilun vastaavaksi tuottajaksi. Kekäläinen siirtyi tehtävään Ylen Urheilun Talviurheilun ja Urheilustudion päätuottajan paikalta, jossa hän aloitti vuonna 2018. Sitä ennen Kekäläinen toimi Yle Urheilussa toimittajana ja juontajana vuodesta 2005. Hän on koulutukseltaan filosofian maisteri.
Aiheesta muualla

Kristiina Kekäläinen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kristiina Kekäläisen haastattelu Yle:n Olotila-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kristiina Ilmonen

| Kristiina Ilmonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1966 (ikä 57–58) Kauhava
Muusikko
Tyylilajit:  kansanmusiikki
Soittimet:  kansanomaiset puhaltimet, lyömäsoittimet
Yhtyeet:  mm. Tuultenpesä, Wind on Wind, Suunta
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kristiina Ilmonen (s. 1966 Kauhava) on suomalainen kansanmuusikko ja Sibelius-Akatemian kansanmusiikin professori. Hänen erikoisalaansa ovat kansanomaiset puhallinsoittimet ja improvisaatio.
Ilmonen on valmistunut Sibelius-Akatemian kansanmusiikin osastolta (nyk. koulutusohjelma) maisteriksi vuonna 1996 ja tohtoriksi vuonna 2014. Hänen viisi konserttia ja kirjallisen tohtorintyön käsittänyt tohtorintutkintonsa käsitteli paimensoittoa. Vuodesta 1997 eteenpäin Ilmonen toimi kansanmusiikin osastolla lehtorina ja vuosina 1998–2006 osaston johtajana. Kansanmusiikin professoriksi hänet nimitettiin vuonna 2014.
Ilmonen on soittanut useissa kansanmusiikkiyhtyeissä, kuten Kristiina Ilmonen Sysihai, Wind on Wind, Tuultenpesä, Subsonic Trio ja Suunta.
Diskografia

Tuultenpesä: Vindstilla (2022)
Subsonic Trio: Sonic Migration (2016)
Suunta: Oknirua (2015)
Wind on Wind: Sees (2013)
Luettelo Suomen vuoden 1988 presidentinvaalin valitsijamiehistä

Tämä on luettelo Suomen vuoden 1988 presidentinvaalin valitsijamiehistä.
Presidentin valintaan osallistuneet valitsijamiehet

| Tuovinen, JoukoJouko Tuovinen | Pohjois-Karjalan läänin vaalipiiri | SDP |  |
| Tuovinen, LiisaLiisa Tuovinen | Uudenmaan läänin vaalipiiri | SDP (sit.) |  |
| Turunen, EevaEeva Turunen | Pohjois-Karjalan läänin vaalipiiri | kokoomus |  |
| Tykkyläinen, Marja-LiisaMarja-Liisa Tykkyläinen | Kuopion läänin vaalipiiri | SDP |  |
| Törnqvist, KerttuKerttu Törnqvist | Pohjois-Karjalan läänin vaalipiiri | SDP |  |
| Uhlenius, TerttuTerttu Uhlenius | Uudenmaan läänin vaalipiiri | SDP |  |
| Uitto, PauliPauli Uitto | Uudenmaan läänin vaalipiiri | Liike 88 |  |
| Uosukainen, RiittaRiitta Uosukainen | Kymen läänin vaalipiiri | kokoomus |  |
| Urpilainen, KariKari Urpilainen | Vaasan läänin vaalipiiri | SDP |  |
| Utrio-Linnilä, KaariKaari Utrio-Linnilä | Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri | SDP (sit.) |  |
| Valli, SakariSakari Valli | Oulun läänin vaalipiiri | kokoomus |  |
| Vanhanen, MattiMatti Vanhanen | Uudenmaan läänin vaalipiiri | Keskustapuolue |  |
| Varpasuo, PäiviPäivi Varpasuo | Uudenmaan läänin vaalipiiri | kokoomus |  |
| Vastamäki, RitvaRitva Vastamäki | Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri | kokoomus |  |
| Vehkaoja, MarjattaMarjatta Vehkaoja | Vaasan läänin vaalipiiri | SDP |  |
| Vennamo, PekkaPekka Vennamo | Turun läänin eteläinen vaalipiiri | SMP |  |
| Vennamo, VeikkoVeikko Vennamo | Uudenmaan läänin vaalipiiri | SMP |  |
| Vihriälä, JukkaJukka Vihriälä | Vaasan läänin vaalipiiri | Keskustapuolue |  |
| Viinanen, IiroIiro Viinanen | Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri | kokoomus |  |
| Viitanen, JormaJorma Viitanen | Keski-Suomen läänin vaalipiiri | SDP |  |
| Viljakainen, HanneleHannele Viljakainen | Kymen läänin vaalipiiri | SDP |  |
| Viljamaa, Marja-LeenaMarja-Leena Viljamaa | Keski-Suomen läänin vaalipiiri | SDP |  |
| Virolainen, JohannesJohannes Virolainen | Uudenmaan läänin vaalipiiri | Keskustapuolue |  |
| Virrankoski, KyöstiKyösti Virrankoski | Vaasan läänin vaalipiiri | Keskustapuolue |  |
| Vistbacka, RaimoRaimo Vistbacka | Vaasan läänin vaalipiiri | SMP |  |
| Vuoristo, RaimoRaimo Vuoristo | Turun läänin pohjoinen vaalipiiri | SDP |  |
| Vähäkangas, JuhaniJuhani Vähäkangas | Oulun läänin vaalipiiri | Liike 88 |  |
| Vähänäkki, MattiMatti Vähänäkki | Kymen läänin vaalipiiri | SDP |  |
| Väistö, MattiMatti Väistö | Pohjois-Karjalan läänin vaalipiiri | Keskustapuolue |  |
| Vänskä, MauriMauri Vänskä | Pohjois-Karjalan läänin vaalipiiri | kokoomus |  |
| Wahlström, JarmoJarmo Wahlström | Vaasan läänin vaalipiiri | Liike 88 |  |
| Wasz-Höckert, OleOle Wasz-Höckert | Helsingin kaupungin vaalipiiri | Pro Koivisto (RKP) |  |
| Wessman, IlonaIlona Wessman | Turun läänin pohjoinen vaalipiiri | SDP |  |
| Zyskowicz, BenBen Zyskowicz | Helsingin kaupungin vaalipiiri | kokoomus |  |
| Ääri, SaimiSaimi Ääri | Turun läänin pohjoinen vaalipiiri | Keskustapuolue |  |
Valitsijamiehiksi valitut, jotka eivät osallistuneet presidentin valintaan

| Nimi | vaalipiiri | puolue/ehdokaslista | huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| Koskenniemi, NiiloNiilo Koskenniemi | Lapin läänin vaalipiiri | Liike 88 | jäi pois sairastumisen vuoksi, tilalla Ritva Renko |
Korvasiili

| Korvasiili |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Erinaceomorpha
Heimo::  Siilit Erinaceidae
Alaheimo::  Varsinaiset siilit Erinaceinae
Suku::  Korvasiilit Hemiechinus
Laji::  auritus
Kaksiosainen nimi
 Hemiechinus auritus  (Gmelin, 1770) 
 Korvasiilin levinneisyys
Alalajit 
 H. a. auritus  H. a. albulus  H. a. aegyptius  H. a. libycus  H. a. megalotis 
Katso myös
   Korvasiili Wikispeciesissä   Korvasiili Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Korvasiili eli pitkäkorvasiili eli ”egyptiläinen pitkäkorvasiili” (Hemiechinus auritus) on pienikokoinen siililaji, jota pidetään myös lemmikkinä.
Ulkonäkö ja koko

Korvasiili on täysikasvuisena 300–700 grammaa painava ja 10–20 cm pitkä.
Huomiota herättävin piirre korvasiilissä on sen suuret suipot korvat. Toinen seikka, minkä huomaa nopeasti, on pitkät ja voimakkaat jalat. Eläin näyttääkin jokseenkin jäniksen, siilin ja ketun yhdistelmältä. Eläimen liikkumista seuratessa näyttäisi siltä kuin sen takajalat olisivat etujalkoja lyhyemmät. Siili liikkuu pyylevään ulkonäköönsä nähden hyvinkin nopeaa vauhtia. Tassut ovat suuret ja viisivarpaiset.
Kynnet ovat myös hyvin kehittyneet, ja ne soveltuvat erinomaisesti hiekkaisen maan kaivamiseen. Korvasiilin ”ilme” on hieman hymyilevä ja kuono kapea. Piikkien ja karvan väri vaihtelee eri yksilöillä tummasta ruskeasta harmahtavaan, mutta yleisin väritys lienee keskiruskea. Nelivarvassiilin tapaan korvasiililläkin on valkoinen vatsa. Kyljistä karvat ovat kuitenkin tummemmat, suunnilleen kermakahvin väriset. Piikit ovat nelivarvassiiliin verrattuna aavistuksen lyhyemmät ja tiheämmässä. Korvasiililtä puuttuu nelivarvassiilille tyypillinen piikistön jakaus otsalta.
Levinneisyys

Korvasiili on kotoisin Keski-Aasiasta ja Pohjois-Afrikasta: Libya, Israel, Irak ja Pakistan ovat sen levinneisyysaluetta.
Elintavat

Korvasiili rakentaa ruohosta pesän. Se vaipuu luonnossa talvihorrokseen lokakuun ja maaliskuun väliseksi ajaksi.
Aiheesta muualla

Lemmikkisiilit.net: Egyptiläinen pitkäkorvasiili (Arkistoitu – Internet Archive) (harrastajan sivu)
Kilven jako

Vaakunan osat
Kilpi
(Tinktuurit)
Kilven jako
Kilven-
kannattaja
Kilven-
kannattaja
Sotahuuto
Kypäränkoriste
Lakipunos
Kypäränpeite
Kypärä
Arvokruunu
Postamentti
Kunniamerkki
Airut-
kuviot
Yleis-
kuviot
Tunnuslause
Kilven jako tarkoittaa heraldiikassa vaakunan kilven tai kilven osan jakamista erivärisiksi kentiksi. Toisin kuin airutkuviot ja yleiskuviot, niiden katsotaan kuuluvan osaksi kilpeä, eikä niitä siksi esitetä kolmiulotteisina esimerkiksi vaakunaa veistettäessä. Kilven jaosta on kyse, jos sen tuloksena kilvelle syntyy parillinen määrä keskenään suurin piirtein samankokoisia värikenttiä. Parillisuussääntö ei tosin aina päde, mikäli kilvessä on useampia värejä.
Jakoja

Perusjakoina pidetään neljää jakoa: katkoinen, halkoinen, lohkoinen ja vastalohkoinen. Kaikki muut jaot ovat näiden neljän jaon yhdistelmiä tai monikertoja. Lisäksi näihin neljään rinnastetaan polvi- ja kaksoispolvijako, jotka ovat tarkkaan ottaen vain polvi- tai kaksoispolvikorolla katkaistuja kilpiä, mutta joille on annettu oma nimensä.
katkoinen
halkoinen
lohkoinen
vastalohkoinen
polvijakoinen
Perusjakoja yhdistämällä saadaan monikenttäisiä kilpiä. Niistä tärkeimmät ovat nelijakoinen, nelilohkoinen, viirijakoinen, katkoisnelilohkoinen ja halkoisnelilohkoinen.
nelijakoinen
nelilohkoinen
viirijakoinen
katkoisnelilohkoinen
Kilpi on mahdollista jakaa myös toistamalla jotakin perusjakoa useaan kertaan. Tällöin kilven sanotaan olevan kolmesti, viidesti tai seitsemästi katkoinen, halkoinen, lohkoinen jne. Jos jakoja on yli seitsemän, aletaan puhua raitaisesta kilvestä (poikkiraitainen, pystyraitainen, vinoraitainen oikealle tai vasemmalle jne.), koska jakojen lukumäärää on vaikea hahmottaa silmämääräisesti. Sääntö jaetun kilven kenttien parillisuudesta pätee tällöinkin. Jos kenttiä on pariton määrä, kilpi ei ole jaettu, vaan kilvellä on airutkuvioita. Myös viirijaolla on eräänlaisia toistomuunnelmia, joissa kenttien lukumäärä muuttuu. Niissä nimi kertoo jakoviivojen sijasta kenttien lukumäärän, esimerkiksi viirijakoinen kahteentoista. Toistojakoihin kuuluvat myös jaot, joissa esimerkiksi kolmesti katkoinen kilpi halkaistaan.
viidesti katkoinen
poikkiraitainen
viirijakoinen kymmeneen
katkoinen ja viidesti halkoinen
Myös ruudutuksia pidetään kilven jakoina. Niissä kenttien lukumäärän ei tarvitse olla pariton, kuten muissa jaoissa. Ruudutetut kilvet jaetaan shakkiruutuisiin, vinoruutuisiin ja kärkiruutuisiin. Shakki- ja vinoruuduissa ruutujen määrä mainitaan, jos ruutuja on tasan yhdeksän (shakkiruutuinen yhdeksään), muuten jätetään yleensä mainitsematta. Kärkiruutuiset kilvet taas jaetaan ruutujen pidemmän lävistäjän suunnan mukaisesti kärkiruutuisiin (lävistäjä pystysuorassa) sekä hirsittäisesti, palkittaisesti ja vastapalkittaisesti kärkiruutuisiin.
shakkiruutuinen
vinoruutuinen
kärkiruutuinen
palkittaisesti kärkiruutuinen
Kilven jaon tuloksena voi olla pariton määrä kenttiä, mikäli kilpi on kolmivärinen. Yleisintä tällöin on jakaa kilpi kahdesti eli kolmeen osaan. Lisäksi yhdistetyissä vaakunoissa on käytössä joitakin erikoisjakoja, joissa tuloksena on kolme kenttää. Niistä tärkeimmät ovat haarujako, haarujako alhaalta, katkoinen ja ylä/alakenttä halkoinen sekä halkoinen ja vasen/oikea kenttä katkoinen.
haarujakoinen
haarujakoinen alhaalta
katkoinen ja alakenttä halkoinen
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kilven jako Wikimedia Commonsissa
Kristiina Huttunen

Kristiina Huttunen (s. 1971) on suomalainen taloustieteilijä ja työn taloustieteen tutkija. Hän toimii 1.10.2017 alkaen tutkimusprofessorina Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen julkisten palveluiden ja paikallisen julkistalouden tutkimusryhmässä. Aiemmin Huttunen on työskennellyt muun muassa postdoc-tutkijana Uppsalan yliopiston taloustieteen laitoksella, tutkijana Palkansaajien tutkimuslaitoksella, vierailevana tutkijana Massachusetts Institute of Technologyssa ja University College Londonissa sekä tutkijatohtorina ja akatemiatutkijana Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa.
Huttunen on tutkinut muun muassa taloudellisten shokkien vaikutusta perheen päätöksiin hankkia lapsia tai muuttaa, kotihoidontuen vaikutuksia äitien työuriin ja lasten kehitykseen sekä toisen asteen koulutukseen pääsyn vaikutusta nuoren syrjäytymis- ja rikollisuusriskiin.
Huttunen on koulutukseltaan valtiotieteiden tohtori. Hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2005 otsikolla "Empirical studies
on Labour Demand, Wages and Job Displacements".
Aiheesta muualla

Huttusen tutkimukset IDEASissa
Huttusen henkilökohtainen kotisivu