stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vesaisenlinna

Vesaisenlinna toukokuussa 2007.
Vesaisenlinna on Oulussa, Ylikiimingin taajaman Makasiinikankaalla sijaitseva, nykyisin urheiluseura Ylikiimingin Nuijamiesten hallinnassa oleva entinen suojeluskuntatalo. Rakennus sijaitsee osoitteessa Vesaisenlinnantie 6.
Puinen rakennus on valmistunut vuonna 1928, ja Nuijamiesten omistukseen se siirtyi vuonna 1972, jolloin paikallinen maamiesseura luovutti rakennuksen urheiluseuralle. Nuijamiehet jatkoi Vesaisenlinnan tanssi-iltojen järjestämistä talvikaudella lauantaisin aina 1980-luvulle saakka, jolloin perinteisen paritanssit saivat antaa tilaa nuorison discoilloille. Nuorten iltojen suosio hiipui 1990-luvun lopulle tultaessa, ja nykyisin seura järjestää enää kesälauantaitansseja Kiiminkijoen partaalla sijaitsevalla Nuijamiesten lavalla. Vesaisenlinnalla järjestetään pääasiassa seuran omia tilaisuuksia sekä bingotapahtumia.
Ylikiimingissä vuosittain järjestettävän Tervastiimaviikon markkina- ja perinnepäivänä 6. heinäkuuta 2006 paljastettiin Vesaisenlinnalla Suojeluskunta- ja Lotta Svärd -järjestöjen muistolaatat.
Ylikiimingin kunnanvaltuusto piti viimeisen kokouksensa juhlavaltuuston Vesaisenlinnassa 4. joulukuuta 2008.
Karvakamut

| Karvakamut> Open Season |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Roger Allers Jill Culton Anthony Stacchi
Käsikirjoittaja:  Steve Bencich Ron J. Friedman
Tuottaja:  Steve Moore
Säveltäjä:  Ramin Djawadi (score) Paul Westerberg (kappaleet)
Pääosat:  Martin Lawrence Ashton Kutcher Debra Messing Gary Sinise
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Sony Pictures Animation
Levittäjä:  InterCom Netflix Sony Pictures Entertainment Columbia Pictures Sony Pictures Television
Ensi-ilta:   29. syyskuuta 2006  10. marraskuuta 2006
Kesto:  86 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Seuraaja:  Karvakamut 2
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karvakamut (engl. Open Season) on tietokoneanimaatioelokuva, jonka maailmanensi-ilta oli 29. syyskuuta 2006. Elokuva kertoo harmaakarhu Boogin ja Elliot-peuran seikkailusta metsästyskauden aikana. Yksi elokuvan kolmesta ohjaajasta on Leijonakuninkaan ohjannut Roger Allers. Elokuvan englanninkielisen version ääninäyttelijöinä toimivat muun muassa Martin Lawrence, Ashton Kutcher, Debra Messing ja Gary Sinise. Suomenkielisinä ääninä toimivat muun muassa Mikko Kivinen ja Heikki Silvennoinen.
Elokuvan Suomen ensi-ilta oli 10. marraskuuta 2006.
Juoni

Kesy harmaakarhu Boog, puistonvartija Bethin lemmikki, auttaa Elliot-peuran pakenemaan metsästäjältä, jonka jälkeen eläimet päätyvät metsään ja eksyvät. Metsästyskausi on alkamassa, ja Boog ei osaa selviytyä luonnossa.
Vastaanotto

Elokuva oli ensi-iltaviikonloppunaan Yhdysvaltojen katsotuin elokuva, ja se tuotti lipputuloja ensimmäisen kolmen päivän aikana noin 23 miljoonaa dollaria eli yli 18 miljoonaa euroa. Elokuvaa levitettiin kotimaassaan lähes 4 000 kopion voimalla.
Äänirooleissa > Suomeksi

Mikko Kivinen – Boog
Antti L. J. Pääkkönen – Elliot
Heikki Silvennoinen – Mäntylä
Antti Jaakola – Laine
Hanna Kaila - Beth
Jukka Rasila - Jone
Sari Ann Moilanen - Petra
Sasu Moilanen - Ile
Seppo Kolehmainen - Konsta
Kari Tamminen - Deni
Maria Kuusiluoma - Giselle
Liisa Paatso - Sylvi
Rinna Paatso - Marke
Carla Rindell - Ruusa
Petri Hanttu - Serge
Äänirooleissa > Englanniksi

Martin Lawrence – Boog
Ashton Kutcher – Elliot
Jon Favreau – Reilly
Gary Sinise – Shaw
Jane Krakowski – Giselle
Debra Messing – Beth
Billy Connolly – McSquizzy
Matthew W. Taylor – Porcupine/muita
Aiheesta muualla

Elokuvan viralliset sivut (englanniksi)
Elokuvan esittely Nordisk Filmin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Legio IIII Flavia Felix

Keisari Carausiuksen kolikko, jonka takapuolella on Legio IIII Flavia Felixin leijonatunnus ja teksti "LEG IIII FL"
Legio IIII Flavia Felix, joskus myös Legio IV Flavia Felix (suom. Flaviuksen onnekas) oli Vespasianuksen perustama roomalainen legioona. Vitelliusta kannattanut Legio IIII Macedonica lakkautettiin ja Legio IIII Flavia Felix perustettiin sen tilalle.
Legioonan ensimmäinen tukikohta oli Burnum Dalmatiassa, mutta se siirrettiin myöhemmin Singidunumiin. Vuonna 88 Legio IIII Flavia Felix osallistui Domitianuksen Daakian sotaan, jossa se taisteli ainakin Tapaen taistelussa. Se osallistui myös Trajanuksen Daakian sotaan ja jäi sen jälkeen Daakiaan varuskunnaksi, kunnes keisari Hadrianus komensi legioonan takaisin Singidunumiin. Vuoden 193 sisällissodassa legioona kannatti Septimius Severusta. Legio IIII, tai sen alaosastoja taisteli useissa sodissa vielä 200-luvulla pääasiallisesti Tonavan rannoilla, mutta osallistui hautalöytöjen perusteella ainakin myös Sassanideja vastaan käytyyn sotaretkeen nykyisen Syyrian alueella. Legioona oli vielä 300-luvun alkupuolella toiminnassa Moesia Superiorissa, mutta maininnat siitä historiallisista lähteistä loppuvat ennen vuotta 400.
Legio III Augusta

Legio III Augusta oli roomalainen legioona. Octavianus perusti sen vuonna 43 eaa. Rooman kansalaissotaa varten. Legioona otti luultavasti osaa Filippoin taisteluun vuonna 42 eaa. Seuraavina vuosina se taisteli Octavianuksen ja toisen triumviraatin jäsenten komennossa Sisiliassa Sextus Pompeiusta vastaan.
Vuonna 30 eaa. legioona sijoitettiin Afrikkaan, jossa se taisteli vuosina 17–24 numidialaisia ja muita alueen kansoja vastaan. Augusta kärsi suuria tappioita, ja yksi sen joukko-osastoista tuhoutui väijytyksessä. Legioonan komentaja Lucius Apronius rankaisi tällöin koko legioonaa decimatiolla, jolloin toverit surmasivat joka kymmenennen sotilaan. Sota Afrikassa jatkui vielä muutaman vuoden, kunnes Junius Blaesus viimein löi viholliskansat. Legioona oli tällöin ainoa, jota johti senaattori.
Legioona kannatti Galbaa neljän keisarin vuonna 69, mutta saman vuoden tammikuussa oma pretoriaanikaarti surmasi hänet. Augusta siirtyi tällöin Vitelliuksen puolelle, joka kilpaili Othon kanssa keisariudesta. Tilanne vakiintui vasta vuoden lopussa Vespasianuksen noustua keisariksi ja legioonan siirryttyä tämän puolelle. Augusta ei ottanut osaa kansalaissotaan. Vuonna 75 Vespasianus siirsi legioonan Ammaedarasta Lambaesikseen.
Legioona pysyi Afrikassa, jossa se vartioi Rooman rajaa berberikansoilta, jotka hyökkäsivät usein provinssiin. Vuonna 115 suuria Legio III Augustan joukko-osastoja lähetettiin Syyriaan, jossa ne ottivat osaa keisari Trajanuksen Parthian sotaan ja vuosina 132—136 legioonan joukkoja taisteli juutalaiskapinallisia vastaan Bar Kokhban kapinassa. 30 vuotta myöhemmin joukko-osastot ottivat osaa keisari Lucius Veruksen sotaan Parthiaa vastaan ja myöhemmin Marcus Aureliuksen aikana markomannien sotaan Pannoniassa.
Vuonna 193 keisari Septimius Severus palkitsi legioonan sen ansioista kansalaissodan aikana vuonna 193 ja antoi sille lisänimen Pia Vindex (Uskollinen kostaja). Nimi viittaa siihen, että se olisi ollut mukana konfliktissa, mutta asia ei ole varmaa.
Vuosina 211–222 legioona kärsi suuria tappioita afrikkalaisten kansojen hyökkäyksiä vastaan, joten sitä vahvistettiin vasta lakkautetun Legio III Gallican sotilailla. Vuonna 238 kuuden keisarin vuonna legioona lakkautettiin Gordianus kolmannen käskystä. 15 vuotta myöhemmin Valerianus perusti legioonan uudelleen ja antoi sille lisänimen Iterum Pia Iterum Vindex (Jälleen uskollinen, jälleen kostaja). Legioona taisteli nyt uudelleen Afrikassa. Pitkä sota kesti aina vuoteen 260 saakka, jolloin berberit voitettiin ja legioonan komentaja Gaius Macrinus Decianus pystytti voitonmonumentin Lambaesikseen. 30 vuotta myöhemmin tilanne riistäytyi taas käsistä, ja keisari Maximianus otti Numidian legioonat henkilökohtaisesti komentoonsa.
Augusta pysyi Afrikassa 300-luvun loppuun ja 400-luvun alkuun asti, jonka jälkeen se katoaa lähteistä.
Kari Kalto

| Kari Kalto> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. heinäkuuta 1978 (ikä 46) Espoo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  181 cm
Paino:  90 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1995–2007
Seurat:  HIFK   Espoo Blues
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Nuorten MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Nuorten MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Nuorten MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Suomi 1998 | jääkiekko |  |
Kari Kalto (s. 7. heinäkuuta 1978 Espoo) on suomalainen pelaajauransa lopettanut jääkiekkoilija. Nykyään Kalto toimii HC TPS:n apuvalmentajana.
Ura > Seuraura

Kalton kasvattajaseura oli Jokerit, mutta hän pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa HIFK:n paidassa kaudella 1995–1996. Kalto pelasi kauden aikana HIFK:n paidassa viisi ottelua ilman tehopisteitä. Samalla kaudella Kalto pelasi myös HIFK:ssa A- ja B-nuorten SM-liigassa 42 ottelua. Niissä hän saalisti 28 maalia ja 50 pistettä. Kalto pelasi myös yhden ottelun I-divisioonassa pelaavan PiTan paidassa. Seuraava kausi kului samalla tavalla, HIFK:ssa vain kaksi ottelua ilman tehoja. Kaudella 1997-98 Kalto pääsi jo HIFK:n vakituiseen kokoonpanoon ja oli voittamassa joukkueelle Suomen-mestaruutta. Kaudella 1998-99 Kalto pelasi HIFK:ssa jo 54 ottelua ja teki 9 maalia ja 16 pistettä. HIFK oli lopulta toinen TPS:n voittaessa mestaruuden 3–1.
Kaudeksi 2000–2001 Kalto siirtyi Bluesin paitaan. Bluesissa Kalto pelasi seitsemän kautta. Hän joutui jättämään kauden 2007–2008 kesken olkapäävammojen takia. Kalton olkapää leikattiin kahdesti, mutta hän ei kuitenkaan pystynyt enää jatkamaan uraansa.
Ura > Maajoukkueura

Kalto edusti Suomea kaksi kertaa junioreiden arvoturnauksessa. Hän oli voittamassa EM-hopeaa 18-vuotiaiden EM-kisoissa 1996 ja MM-kultaa nuorten MM-kilpailuissa 1998.
Miesten maajoukkueessa Kalto pelasi muutamia otteluita.
Tilastoja

yk= yhden kauden
| ennätys | seura | kausi | ottelut | maalit | syötöt | pisteet | jäähyt (min> ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| yk piste-ennätys | Espoo Blues | 02/03 | 56 | 11 | 15 | 26 | 24 |
| yk maaliennätys | Espoo Blues | 02/03 ja 03/04 | 56/45 | 11 | 15/11 | 26/22 | 24/12 |
| yk syöttöennätys | Espoo Blues | 02/03 | 56 | 11 | 15 | 26 | 24 |
| yk jäähyennätys | Espoo Blues | 00/01 | 55 | 4 | 8 | 12 | 45 |
| playoff-tilastot | HIFK ja Blues | 97/00,01/03,05/07 | 53 | 7 | 7 | 14 | 16 |
Ennätyspisteiden kehitys SM-Liigassa
| Seura | kausi | ottelut | maalit | syötöt | pisteet | jäähyt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HIFK | 97/98 | 42 | 3 | 3 | 6 | 6 |
| HIFK | 98/99 | 54 | 9 | 7 | 16 | 16 |
| Blues | 02/03 | 56 | 11 | 15 | 26 | 24 |
Karl Bleibtreu

| Karl Bleibtreu |
| --- | --- |
 Karl Bleibtreu
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. tammikuuta 1859
Kuollut: 30. tammikuuta 1928 (69 vuotta)
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: saksa
Tuotannon kieli: saksa
Pääteokset:  Revolution der Literatur
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Karl Bleibtreu (13. tammikuuta 1859 − 30. tammikuuta 1928) oli saksalainen kirjailija. Hän oli luonteeltaan kiihkeä vallankumouksellinen, ja hänen kirjansa Revolution der Literatur (1886) oli sotahuuto "nuorimman Saksan" puolesta. Kirjassa esittämäänsä naturalistista ohjelmaa hän oli toteuttanut muun muassa romaanissaan Grössenwahn. Hänen laajasta tuotannostaan muita esimerkkejä ovat Geschichte der Englischen Literatur, Kosmische Lieder ynnä muita. Bleibtreu herätti huomiota myös samoihin aikoihin Tolstoin kanssa tekemällään kiihkeällä hyökkäyksellä Shakespearea vastaan.
Karl Bleibrautin isä oli taidemaalari Georg Bleibtreu, joka kuvasi taistelutapahtumia.
Huomautuksia

↑  Tässä viitataan ilmeisesti 1830-luvun kirjalliseen suuntaukseen nuoreen Saksaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karl Bleibtreu Wikimedia Commonsissa
Tapio Siikala

Eino Tapio Siikala (s. 23. huhtikuuta 1941 Kemi) on eläkkeellä oleva suomalainen päätoimittaja ja Ylen TV2:n johtaja.
Siikalan vanhemmat olivat päätoimittaja Veli Siikala ja Aira Orvokki Kosonen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1960 Kemin lyseosta ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1968 Turun yliopistosta pääaineenaan kansantaloustiede. Siikala oli 1960-luvulla tuntiopettajana Oulun yliopistossa ja sijaistoimittajana Uuden Suomen Turun toimituksessa. Hän toimi Suomen ylioppilaskuntien liiton hallituksen varapuheenjohtajana 1963–1965 ja Turun yliopiston ylioppilaskunnan pääsihteerinä 1964–1967 sekä oli yliopiston opintoasiainsihteerinä 1968.
Siikala oli Kemissä ilmestyneen Pohjolan Sanomien toimittaja 1970–1971, toimituspäällikkö 1971–1972 ja päätoimittaja isänsä jälkeen 1972–1980. Hän oli Kemin kaupunginvaltuuston jäsen ja toimi Keskustan Lehtimiehet ry:n puheenjohtajana, Keskustapuolueen puoluehallituksen jäsen sekä myöhemmin Maaseudun Sivistysliiton puheenjohtaja. Siikala oli vuodesta 1980 Yleisradion johtokunnan jäsen, vuosina 1980–1989 TV2:n johtaja, vuosina 1990–1994 alue- ja uutisjohtaja sekä vuodesta 1994 Yleisradion radiotoimialan johtaja ja yhtiön varatoimitusjohtaja. Siikala jäi eläkkeelle vuonna 2001.
Tapio Siikala Siikala tuli TV2:n johtajana tunnetuksi muun muassa lestadiolaisuutta, sotapappeja ja Yleisradiota itseään koskevien ohjelmien hyllyttäjänä ja sensuroijana niin, että syntyi perinteisen etanalorun ivamukaelma ”Siikala, Siikala, näytä sakses, onko huomenna show’ta”. Vuoden 1982 viihdeohjelmasarjan Flyygeli & kaakeli esitykset päättyivät ensimmäisen jakson jälkeen.
Vuonna 1993 sananvapautensa kaventumisesta huolestunut Yleisradion Radiomafian toimittaja Ruben Stiller kutsui radiotoiminnan johtajaksi tulossa ollutta Siikalaa ”kökkötraktoriksi”. Stiller sai kolmen kuukauden esiintymiskiellon, ja hänen rikottuaan kieltoa hänet erotettiin Yleisradiosta. Hän palasi Yleisradioon vuonna 2009 tekemään Pressiklubi-ohjelmaa.
Siikala on ollut naimisissa vuodesta 1964 lääketieteen lisensiaatti ja kirjailija Lea Helinä Kivijärven (Helinä Siikala) kanssa. Tapio Siikalan vanhempi veli oli ylijohtaja ja keskustapoliitikko Kalervo Siikala.
Aiheesta muualla

Yle Elävä arkisto: Ruben Stiller kolaroi kökkötraktorin kanssa
Yle Elävä arkisto: Isoveli Yle - Siikala närkästyi vuonna 1986 Peter von Baghin dokumentista
Kehtolaulu (maalaus)

| Kehtolaulu |
| --- | --- |

Nimi:  Kehtolaulu
Tekijä:  Alvar Cawen
Valmistumisvuosi:  1921
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  56,00  cm
Leveys:  78,50  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Kehtolaulu on Alvar Cawénin öljyvärein kankaalle maalaama teos, 56×78,5 cm, vuodelta 1921. Ateneumin taidemuseoon se tallennettiin samana vuonna 1921.
Kehtolaulussa kuvataan suomalaista lapsenpiikaa talonpoikaistuvassa. Lapsenpiika tuudittaa laululla uneen kehdossa lepäävää vauvaa. Keskitetyn sommittelun seurauksena koko maalauksen väriasteikko tuntuu ilmentävän tuon laulun tunnetilaa.
Alvar Cawèn kuului vuodesta 1917 alkaen Marraskuun ryhmään. Ryhmä soinnitteli maanvärejä ja tätä alettiin kutsua ”pettuleipäsinfoniaksi” niin että tästä ilmapiiristä puolestaan on tullut ensimmäisen maailmansodan ja kansalaissodasta kärsineen köyhän Suomen kansan henkisen ilmapiirin vertaus. Cawèn oli itse myös taitava pianisti. Hänen kohdallaan värien soinnutuksilla viitataan usein musikaalisen harmonian tekijöihin.
Aiheesta muualla

Teos Suomen Kansallisgallerian sivuilla: Kokoelmat: Kehtolaulu.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Karnaugh’n kartta

Esimerkki Karnaugh’n kartasta
Karnaugh’n kartta on loogisten lausekkeiden sieventämiseen tarkoitettu graafinen työkalu. Sitä käytetään yksinkertaistamaan logiikan supistamista ja eliminoimaan suunnitteluvirheitä digitaalitekniikassa.
Rakenne ja toiminta

Karnaugh’n kartta on taulukko, johon on sijoitettu loogisen lausekkeen totuustaulu niin, että siirryttäessä solusta viereiseen vain yhden muuttujan lähtöarvo muuttuu, mikä on keskeinen ominaisuus. Jokaista riviä ja saraketta vastaavat tietyt lähtöarvot. Jotta kartta toimisi, nämä on järjestettävä tietyllä tavalla, toisin sanottuna järjestyksen on noudatettava Gray-koodauksen periaatetta.
Kartasta muodostetaan sievennetty tulojen summa- tai summien tulo-muotoinen lauseke. Sieventämisessä kartalta etsitään vierekkäisiä soluja, joissa on sama arvo. Tarkastelun kohteeksi valitaan joko tosi- tai epätosi-solut riippuen siitä, kumman muotoinen lauseke halutaan johtaa: tosi-solut tulojen summaa varten ja epätosi-solut summien tuloa varten. Tarkoitus on jakaa kartta mahdollisimman isoihin suorakulmaisiin alueisiin, joiden solujen määrä on jokin kahden potenssi (1, 2, 4, 8...), joiden sisällä kaikissa soluissa on sama arvo, jotka voivat mennä päällekkäin, ja jotka sisältävät lopulta kaikki solut, joissa on tarkastelun kohteeksi valittu totuusarvo.
Sievennetyssä lausekkeessa tulee olemaan yhtä monta termiä kuin kartalta on löydetty yhtenäisiä alueita. Jokaista yhtenäistä aluetta vastaava termi muodostetaan etsimällä ne muuttujat, joiden lähtöarvot pysyvät koko sen alueella samoina. Tulojen summa-lauseketta (ykkösalueet) varten jokainen tällainen muuttuja jonka lähtöarvo on tosi, otetaan termiin sinällänsä, ja jokainen sellainen jonka lähtöarvo on epätosi, otetaan termiin komplementoituna. Vastaavasti summien tulo-lauseketta (nolla-alueet) varten lähtöarvonsa koko alueella samana säilyttävistä muuttujista todet otetaan komplementoituina, ja epätodet sinällänsä.
Jokainen kartan solu vastaa yhtä lausekkeen kanonisen muodon minimitermiä tai maksimitermiä. Toisin sanoen Karnaugh'n karttaa ei voi soveltaa, jos lausekkeet eivät ole kanonisessa muodossa.
Solujen vierekkäisyysehto

Kaksi kartan solua on vierekkäin joko vaaka tai pystytasossa, mutta ei viistosti. Lisäksi kaksi solua, jotka ovat samassa linjassa (vaaka tai pysty) ja vastakkaisissa reunoissa, ovat vierekkäin, koska kartan reunat kietoutuvat ympäri.
Tulojen summa -muotoisten lausekkeiden sievennys

Ryhmien muodostaminen tosi-soluista, kun kyseessä on kanoninen tulojen summa -muotoinen lauseke:
Ryhmässä täytyy olla 1,2,4,8 tai 16 tosi-solua. Jos kyseessä on 3 muuttujan kartta, suurin ryhmäkoko on 8.
Jokaisen tosi-solun ryhmässä täytyy olla vierekkäin ainakin yhden toisen tosi-solun kanssa, mutta kaikkien tosi-solujen ei tarvitse olla vierekkäin kaikkien kanssa. (Esim. 4-soluinen neliönmuotoinen ryhmä)
Tavoitteena aina mahdollisimman suuri ryhmäkoko noudattaen kuitenkin sääntöä 1.
Jokaisen tosi-solun täytyy kuulua johonkin ryhmään. Ryhmät saavat leikata, eli kahdella ryhmällä voi olla yhteinen tosi-solu.
Summien tulo - muotoisen lausekkeen sievennys kartan avulla toimii vastaavalla tavalla, mutta ryhmät muodostetaan epätosi-soluista.
Esimerkki

Totuustaulu, jossa X merkitsee don't care -termejä:
| A B C D | f(A, B, C, D) |
| --- | --- |
0 0 0 0: 0
0 0 0 1: 0
0 0 1 0: 0
0 0 1 1: 0
0 1 0 0: 0
0 1 0 1: 0
0 1 1 0: 0
0 1 1 1: 1
1 0 0 0: 1
1 0 0 1: 1
1 0 1 0: X
1 0 1 1: X
1 1 0 0: X
1 1 0 1: X
1 1 1 0: X
1 1 1 1: X
Valitaan totuustaulusta minimitermit (rivit, joiden totuusarvo on 1), jolloin saadaan tulojen summa -lauseke:
f(A,B,C,D)={\overline {A}}BCD+A{\overline {B}}\,{\overline {C}}\,{\overline {D}}+A{\overline {B}}\,{\overline {C}}D
Piirretään 4x4 Karnaugh'n kartta, johon merkitään minimitermit 1:llä ja ryhmitetään vierekkäiset (siniset alueet):
Ryhmityksen jälkeen minimoidaan jokainen ryhmä erikseen. Ideana on etsiä sellaiset muuttujat, jotka eivät vaihda tilaansa eri termeissä. Toinen keino on supistaa lausekkeita Boolen algebran säännöillä. Yksittäinen solu kohdassa 0111 ei minimoidu, joten se pysyy ennallaan  {\overline {A}}BCD
Parista 1000 ja 1001 huomataan, että kaikki paitsi  D säilyttää tilansa, jolloin se poistetaan ja jää  A{\overline {B}}\,{\overline {C}}
Minimoinnin jälkeen yhdistetään ryhmät takaisin yhdeksi tulojen summa -lausekkeeksi  f(A,B,C,D)={\overline {A}}BCD+A{\overline {B}}\,{\overline {C}}
Don't care -termien hyödyntäminen

Don't care -termit ovat binäärikombinaatioita, jotka eivät koskaan ilmene tai ovat kiellettyjä. Esimerkiksi BCD-koodissa on kuusi kiellettyä binäärikombinaatiota, joita ei koskaan käytetä. Luonteensa vuoksi niiden voidaan ajatella olevan "jokereita" eli joko tosia tai epätosia. Karnaugh'n kartassa don't care -termejä voidaan käyttää hyödyksi parantamaan minimointitulosta. Seuraavassa esimerkissä lasketaan edellinen esimerkki uudelleen ottaen don't care -termit huomioon.
Nyt isommasta (violetista) alueesta saadaan vasemmalta oikealle ensin yläriviltä  ja sen jälkeen alariviltä  AB{\overline {C}}\,{\overline {D}}+AB{\overline {C}}D+ABCD+ABC{\overline {D}}+A{\overline {B}}\,{\overline {C}}\,{\overline {D}}+A{\overline {B}}\,{\overline {C}}D+A{\overline {B}}CD+A{\overline {B}}C{\overline {D}}. Tutkimalla lauseketta huomataan, että  A on ainoa, joka pitää tilansa. Lauseke supistuu siis muotoon  A.
Pienemmästä (vihreästä) alueesta saadaan  {\overline {A}}BCD+ABCD ja se supistuu muotoon  BCD, joten kokonainen lauseke on  f(A,B,C,D)=A+BCD
Kötšnrin piiri

Kötšnrin piiri (kalmukiksi Көчнр район, Kötšnr rajon, ven. Кетченеровский район, Kettšnerovski raion) on hallinnollinen alue Kalmukian tasavallan pohjoisosassa Venäjällä. Se rajoittuu pohjoisessa Bağ Dörvdin, Sarpinskin ja Oktjabrin piireihin, idässä Üstinskin piiriin, etelässä Jaškulin ja Tselinnin piireihin sekä lännessä Kalmukian naapurialueeseen Rostovin alueeseen. Piirin hallinnollinen keskus on Kötšnrin kylä. Piirin pinta-ala on 6 548 km². Vuonna 2002 piirissä oli 11 049 asukasta. Piiri on perustettu 24. tammikuuta 1938.
Kivilammi (Tammela)

| Kivilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°44′05″N, 23°49′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Mittaustietoja
 fiKivilammi 
Kivilammi  on kuivatettu järvi Kanta-Hämeessä Tammelassa. Entinen järvi ja nykyinen kosteikko kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Pyhäjärven alueeseen.
Maantieto

Järvi oli pitkän muotoinen. Nykyisten karttojen kosteikon rajojen mukaan kosteikko on 700 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Koska lampeen ei ole kaivettu suo-ojia kovinkaan tiheään, voidaan olettaa ettei alkuperäisen järven mitat poikenneet tästä paljoakaan. Portaan ja Letkun välinen maantie kulkee aivan suon itäpään ohitse.
Keskeltä kosteikkoa kulkee sen läpi kaivettu oja, joka on yhdistetty pohjoiseen laskevaan laskuojaa. Oja yhtyy Myllyojaa ennen laskemistaan Pyhäjärveen.
Historia

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimeksi kirjattiin "Kiwilampi" ja vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi oli piirretty vielä näkyviin.
Kasvukipuja (Cheekin albumi)

| Kasvukipuja Cheek |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 18. huhtikuuta 2007
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): MGI, MMEN, Haukka & Pualinelssoni, Ola
 Tyylilaji: rap, pop
 Kesto: 55.37
 Levy-yhtiö: Alarm Entertainment
Listasijoitukset
  19.
Cheekin muut julkaisut
| Käännän sivuu 2005 | Kasvukipuja 2007 | Kuka sä oot 2008 |
Singlet albumilta Kasvukipuja
 ”Sun täytyy” Julkaistu: 2007  ”Tuhlaajapoika” Julkaistu: 2007
Kasvukipuja on rap-artisti Cheekin kuudes albumi, joka julkaistiin vuonna 2007. Albumilla vierailevat muun muassa Sami Saari ja Jonna.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan yhdeksännellätoista sijalla, ja pysyi listalla yhteensä kolme viikkoa.
Kappaleet

Nälkä – 4.18
Vastatuulta – 3.23 (mukana Sami Saari)
Älä – 4.21 (mukana Jonna)
Stop – 3.29
Eri jengin heiniä – 4.50
1140 – 4.15
Tuhlaajapoika – 3.18 (mukana Tasis)
Sun täytyy – 3.26 (mukana Sami Saari)
Aika kultaa muistot – 4.13 (mukana Kike)
Kuka osaa kuka ei – 3.56
Kasvukipuja – 5.10 (mukana Herrasmiesliiga)
Ryöstö – 3.01
Soitellaan – 3.22
Mielialat ylös alas – 4.35
Samplet

Kappale ”Nälkä” sisältää sampleja Cheekin ja Kunkun ”2.8 promillea” -kappaleesta, Cheekin ”Herätys”-kappaleesta sekä Herrasmiesliigan ”Keskity” -kappaleesta.
Kappale ”Ryöstö” sisältää samplen Brädin kappaleesta ”B Go Hard”.
Kappale ”Tuhlaajapoika” sisältää samplen Four Catsin kappaleesta ”Suuret setelit”.
Samplet > Tuottajat

MGI: 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12
MMEN: 2
Haukka & Pualinelssoni: 13
Ola: 14
Arvostelut

Stara: