stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääli
Koulut ja päiväkodit > Alueen koulut

Jäälin kansakoulu (hirsikoulu)
Jäälin vanha kansakoulu valmistui vuonna 1932 ja on todettu maakunnallisesti arvokkaaksi. Koulun suunnitteli vuonna 1930 rakennusmestari Jussi Karvonen, jonka maatalous- ja kunnallisrakennusten piirustustoimisto suunnitteli useita koulurakennuksia Ouluun ja muualle Pohjois-Pohjanmaalle. Rakennuksessa sijaitsivat opettajan asunto, oppilaseteinen (joka toimi samalla veistoluokkana) ja koulukeittola. Rakennus noudattelee ulkoasultaan 1920-luvun klassismia. Entisen Kiimingin kunnan alueella muita Jussi Karvosen suunnittelemia koulurakennuksia edustaa Hannuksen entinen koulu. Vanhan kansakoulun tilat remontoitiin nuorisotilaksi ja kirjastoksi Jäälin koulun valmistuessa vuonna 1977. Jäälin vanha kansakoulu on päätetty säästää alueelle laaditussa uudessa asemakaavassa.
Jäälin kansakoulun laajennusosa (1950-luvulla rakennettu erillinen koulurakennus)
Yksiopettajaisen kansakoulun rinnalle rakennettiin 50-luvulla lisärakennus. Alun perin suunnitteilla oli Maaseudun keskusrakennustoimiston kaksiopettajaisen koulun tyyppipiirustukset, mutta kivirakenteisena se ei kelvannut Kiimingin kunnanvaltuustolle. Sen sijaan päädyttiin rakentamaan puinen vastaavankokoinen koulu. Tämä lisärakennukseksi kutsuttu koulu valmistui vuonna 1954, jolloin myös hirsikouluun vedettiin vesijohto ja keskuslämmitys.
Jäälin kansakoulun ja vanhan hirsikoulun tilat kävivät pieneksi Jäälin kasvaessa voimakkaaksi ja oppilaita jouduttiin kuljettamaan muihin Kiimingin kouluihin. Jäälin kasvu oli 1970-luvulla niin voimakasta, että kouluhallitus ei meinannut uskoa kasvulukuja, eikä täten hyväksyä Jääliläisten esittämää tarvetta uudelle isommalle koululle.
Koulut ja päiväkodit > Alueen koulut > Jäälin koulu (vanha Jäälin koulu)

Jäälin koulu oli vuonna 1977 valmistunut puurunkoinen, tiiliverhoiltu rakennus, jota on laajennettu vuosina 1993–1994. Koulun suunnittelusta järjestettiin arkkitehtikilpailu, jonka voitti arkkitehtuuritoimisto Olavi Ylipahkala, ja kouluhallitus vahvisti koulun tilaohjelman vuonna 1974. Rakennusliike E. Yrjänäisen rakentaman koulun peruskivi muurattiin 12.3.1976 ja 4,4 miljoonaa markkaa maksanut koulu otettiin käyttöön vuoden 1977 alussa. Tuolloin valmistuneet tilat olivat mitoitettu 240 oppilaalle, vaikka oppilaita oli koulun valmistumishetkellä 300. Opetusta olikin pakko järjestää vuosikymmenien ajan edelleen Jäälin vanhoissa koulutiloissa.
Jäälin koulua päästiin laajentamaan vasta 1990-luvulla, jolloin valmistui Arkkitehtitoimisto Mattila ja Malmivirran suunnittelema laajennusosa ja muutostyöt 1970-luvulla valmistuneeseen osaan. Rakennus-Koskelan urakoiman laajennuksen ansiosta koululle saatiin erityistiloja muun muassa luonnontiedolle ja kuvaamataidolle.
Jäälin koulussa oli loppuvuosina keskimäärin 351 oppilasta ja 46 henkilökunnan jäsentä (vuoden 2016 tilanne). Koulu järjesti opetusta luokille 1–4 ja siellä sijaitsivat koillisen alueen perusopetuksen mukautetun oppimäärän (POMO) luokat. Valmistuessaan 240 oppilaalle mitoitetut koulutilat jäivät jälkeen alueen kasvusta jo runsaan vuoden päästä valmistumisestaan. Jäälin koulun rinnalle otettiin käyttöön vanha puukoulu helpottamaan tilanahtautta, kunnes Jäälin koulua laajennettiin vuosina 1993–1994. Vuosituhannen vaihteessa lisätilaa vuokrattiin Jäälin ostoskeskuksesta ja niissä tiloissa toimii edelleen koulun iltapäiväkerhotoiminta.
Jäälin koulua vaivasivat viimeisen vuosikymmenen aikana erilaiset sisäilmaongelmat. Jo pian valmistumisen jälkeen todettiin vesikattovuotoja, joiden syyksi todettiin liian tuore vesikattoponttilaudoitus. Jäälin koulun saneerausta suunniteltiin miltei koko 2000-luku. Kuitenkin vuonna 2016 laaditun viimeisimmän hankesuunnitelman mukaan rakennuksessa oli kosteusteknisiä ongelmia vesikatossa, alapohjassa ja perustuksissa, minkä seurauksena koko kiinteistö tuli purkaa. Koulukiinteistö sijaitsi myös liikenteellisesti hankalalla paikalla, sillä huoltoliikenne käytti pyöräteitä ja henkilöautoliikenne kulki pientaloalueen asuntokatuja pitkin. Kiimingin alun perin laatimassa ja Oulun päivittämässä hankesuunnitelmassa päädyttiin esittämään uuden koulun rakentamista Laivakankaan koulun yhteyteen. Oulun kaupunginvaltuuston 6.6.2016 tekemän päätöksen mukaisesti koululle rakennettiin uudet tilat Laivakankaan koulun yhteyteen ja työt alkoivat keväällä 2018.
Jäälin koululla toimineet peruskoulun 1-4 luokat ja erityisopetuksen opetus siirtyivät Laivakankaan koulun yhteyteen rakennettuun 4000m2 laajennusosaan syksyllä 2019. Jäälin koulu jäi muuton yhteydessä tyhjilleen ja purettiin kesällä 2020. Alueella on vuoden 2018 lopulla hyväksytty uusi asemakaava, jonka perusteella Jäälin koulun tilalle rakennetaan asuntoja.
Koulut ja päiväkodit > Alueen koulut > Jäälin koulu (entinen Laivakankaan koulu)

Jäälin koulu koulu on vuonna 2007 valmistunut ja vuosina 2018-2019 laajennettu yhtenäisperuskoulu vuosiluokille 1–9 Jäälin ja Välikylän kaupunginosien alueelta. Koulussa on 750 oppilasta ja 80 henkilökunnan jäsentä. Koululla toimii yleisopetuksen lisäksi alueelliset pienryhmät (1-5, 6-7 ja 8-9) ja joustavan perusopetuksen luokka (JOPO) sekä toiminta-alueittain etenevien oppilaiden luokat.
Koulurakennus on betonirunkoinen, tiiliverhoiltu rakennus, joka koostuu liikuntahallista ja itse koulurakennuksesta. Valmistuessaan vuonna 2007 se oli Kiimingin kunnan historian suurin julkinen investointi.
Vaikka Jääli oli 1990-luvulla asukasmäärältään suurempi kuin Kiimingin kirkonkylä, ei alueella ollut omaa yläkoulua ennen 2000-vuosikymmenen loppupuolta. Jääliläisiä nuoria kuljetettiin usean bussin voimin Kiimingin kirkonkylälle kouluun vuosikymmenten ajan, vaikka asukkaat olivat toivoneet yläkouluakin usean vuosikymmenen ajan. Koulutilojen niukkuuden ohella koko kunnasta puuttui liikuntahalli, jonka sijaintipaikasta käytiin kiivasta kädenvääntöä Jäälin ja Kiimingin välillä.
Kiimingin kunnanhallitus päätti helmikuussa 2004, että Jäälin uusi yläaste ja Kiimingin kunnan liikuntahalli rakennettaisiin asemakaavassa varatulle Laivakankaan tontille. Hanke oli Kiimingin kunnan historian kallein investointi ja siitä uutisoitiin "suurhanke"-otsikoilla. 11,5 miljoonaa euroa maksanut investointi suunniteltiin siten, että liikuntahalli olisi valmis vuonna 2006 ja itse koulu 450–500 oppilaalle mitoitettu vuonna 2007. Liikuntahallin laajuus suunnittelun alkaessa oli 500 m2, mutta lopulta se toteutui 848 m2:n kokoisena.
Oulun kaupunginvaltuuston 6.6.2016 tekemän päätöksen mukaisesti koulua laajennetaan vuosina 2018–2019 uudisrakennuksella, jonka suurin toimija tulee olemaan Laivakankaalle siirtyvät Jäälin koulun nykyiset toiminnot. Oulun kaupungin marraskuussa 2017 julkistaman palveluverkkoselvityksen perusteella Laivakankaan monitoimitalosta voidaan käyttää myös ilmaisua "Jäälin palvelukeskittymä".
Tulevassa Jäälin palvelukeskittymässä tulee toimimaan koulu luokille 1–9, iltapäivätoiminta, kirjasto, kuntalaisten olohuone, nuorisotila ja liikuntahalli. Vastapäätä monitoimitaloa sijaitsevat vuonna 2018 valmistuva Laivakankaan urheilualue ja vuonna 2019 valmistuvan Hönttämäki–Jääli-ulkoilureitin lähtöpiste opastauluineen ja pysäköintialueineen.
Koulut ja päiväkodit > Päiväkodit > Laivakankaan päiväkoti

Laivakankaan päiväkodin valmistuessa Jäälissä oli kova pula päivähoitopaikoista, ja käytössä oli useita väliaikaisratkaisuja kuten rivitalossa toiminut Käpykolon yksikkö. Laivakankaan päiväkodissa on 62 paikkaa, iso ulkoilupiha, ja se sijaitsee Laivakankaan koulun vieressä hyvien ulkoilumaastojen äärellä. Päiväkodin käytössä on oma jumppasali.
Päiväkodissa on kolme hoitoryhmää ja esiopetusryhmä:
Ankkurit on alle kolmivuotiaiden ryhmä, jossa työskentelee lastentarhanopettaja ja kaksi lastenhoitajaa.
Poijut on yli kolmivuotiaiden ryhmä, jossa työskentelee kaksi lastentarhanopettajaa, lastenhoitaja ja ryhmäavustaja.
Purjeet on yli kolmivuotiaiden ryhmä, jossa työskentelee lastentarhanopettaja, kaksi lastenhoitajaa ja ryhmäavustaja.
Majakat on esiopetusryhmä, joka tarjoaa myös kokopäivähoitoa. Majakoissa työskentelee kaksi lastentarhanopettajaa ja lastenhoitaja. Majakat tekevät yhteistyötä Jäälin koulun ja Laivakankaan koulun kanssa säännöllisesti.
Kokopäivähoidon ohella Laivakankaalla järjestetään avointa varhaiskasvatustoimintaa kotihoidossa oleville lapsille. Ryhmässä työskentelee lastentarhanopettaja ja lastenhoitaja.
Koulut ja päiväkodit > Päiväkodit > Satumetsän päiväkoti

Satumetsän päiväkoti on Jäälin suuralueen ainoa yksityinen päiväkoti, jonka toiminta jakaantuu kolmeen ryhmään: 1) Hattarat, 2) Metsätähdet ja 3) Poppelit. Touhula-ketjuun kuuluva päiväkoti mainostaa alueen asukkaille olevansa liikuntapainotteinen päiväkoti, jossa lapset liikkuvat vähintään kaksi tuntia päivän aikana. Satumetsä tarjoaa lapsille ohjattuja liikuntatuokioita ja omatoimista liikkumista päiväkodin tiloissa. Jokaiselle kolmelle ryhmälle on oma salivuoronsa ja lisäksi eskari-ikäiset käyvät liikkumassa koulun liikuntasalissa. Lisäksi päiväkoti hyödyntää ympärillä olevaa luontoa ja Tuokkosenmäen liikuntapuistoa retkeilyyn.
Vapaa-aika > Jäähallit

Jäälin vanhan urheilualueen ja Jäälin keskuksen välittömässä läheisyydessä sijaitsee Jäälihalli-jäähalli. Valmistuessaan vuonna 1987 Jäälihalli oli pohjoismaiden ensimmäinen yksityisrahoitteinen jäähalli. Nykyään Jäälihalli toimii Kiimingin Kiekko-Pojat ry:n toimistona ja kotiareenana.
Vapaa-aika > Kirjasto- ja nuorisotilat

Vuoteen 2017 saakka Jäälin nuorisotila sijaitsi Laivakankaan koulun yhteydessä ja kirjasto Jäälin keskuksessa. Oulun kaupunki remontoi kirjastolle kesällä 2017 tilat Laivakankaan koululle nuorisotilan yhteyteen. Palveluaikojen ulkopuolella kirjasto on omatoimikirjasto, jonne pääsee kirjastokortilla ja tunnusluvulla. Yhdistetyn kirjasto-nuorisotilan ohella Kiimingin seurakunta tarjoaa nuorille tiloja Jäälin kappelin yhteydessä.
Vapaa-aika > Liikuntahallit ja -salit > Laivakankaan liikuntahalli

Laivakankaan liikuntahalli sijaitsee Laivakankaan koulun yhteydessä. Liikuntahallin sijaintipaikasta käytiin 2000-luvun alussa voimakasta kädenvääntöä silloisen Kiimingin kuntakeskuksen ja Jäälin välillä, mutta lopulta Laivakankaan koulun yhteyteen rakennettava vaihtoehto voitti.
Laivakankaan liikuntahallia voidaan muunnella katsomorakenteilla ja väliverhoilla. Hallin lattiapinta-ala on 848 m², ja se voidaan jakaa tarvittaessa kolmeen lohkoon tai yhdistää Laivakankaan koulun ala-aulaan avaamalla siirtoseinä. Pinta-alansa ja varustelunsa puolesta halli sopii futsalin, kori-, lento-, pesä- ja sulkapallon, salibandyn ja tenniksen harjoitteluun, peruskouluopetukseen ja sarjapeleihin, lisäksi salissa on kiipeilyseinä, peilit sekä katsomo.
Vapaa-aika > Liikuntahallit ja -salit > Jäälin koulun sali

Jäälin koulun sali on Jäälin koulun yhteydessä sijaitseva pienempi liikuntasali jonka pinta-ala on 372 m². Sali soveltuu futsalin, kori-, lento- ja sulkapallon sekä salibandyn harrastamiseen ja peruskoulun liikunnan opetukseen. Laivakankaan koulua laajennetaan vuosina 2018–2019, jolloin rakennetaan myös nykyisen Jäälin koulun salin korvaavat tilat.
Vapaa-aika > Ulkoilureitit ja -polut > Jäälin ulkoilureitti

Jäälin ulkoilureitti sijoittuu kaavan mukaiselle puisto- ja lähivirkistysalueelle, joka tunnetaan myös keskuspuiston nimellä. Reitti on kivituhkapäällysteinen ja valaistu ulkoilureitti, joka toimii talvella valaistuna hiihtoreittinä. Uudistettu reitistö valmistui vuonna 2015 pääosin olemassa olleen reitin päälle. Toteutuksessa on otettu huomioon kytkeytyminen Jääli–Korvensuora-ulkoilureittiin.
Vapaa-aika > Ulkoilureitit ja -polut > Laivakankaan ulkoilureitti

Laivakankaan ulkoilureitti oli Jäälin ulkoilureitin jatkona oleva pääosin metsämaastossa kulkeva ja vain talvikäytössä oleva valaisematon reitti, joka jakautui  kahteen osaan: 3 km:n mittaiseen lyhyempään lenkkiin ja 6 km:n mittaiseen pidempään reittiin.  Ulkoilureitti poistui käytöstä Hönttämäki-Jääli reitin valmistumisen myötä.
Vapaa-aika > Ulkoilureitit ja -polut > Jääli–Hönttämäki-ulkoilureitti

Oulun kaupunki aloitti kesällä 2018 Hönttämäen ja Jäälin välisen ulkoilureitin (8,7km) rakennustyöt, jotka valmistuivat kokonaisuudessaan vuoden 2019 aikana. Reitti muodostaa yhteyden Hiukkavaaran ja Auran majan väliselle reitistölle Jäälin ja Välikylän alueilta. Reitti on yhdistetty olemassa olevaan Jäälin ulkoilureittiin ja korvaa entisen Laivakankaan ulkoilureitin.
Jääli-koiteli ulkoilureitti
Jäälin asukasyhdistyksen, Jäälin Leijonien ja Kiimingin-Jäälin vesienhoitoyhdistyksen talkoilla rakentama Jääli-Koiteli ulkoilureitin osuus Jääli-Kokkokangas valmistui syksyllä 2018. Osuudella on useita siltoja ja pitkospuita sekä talvisin asukkaiden talkoilla hoitama erämaalatu. Reitin puolivälissä eli Kokkokankaalla on nuotiopaikka, laavu ja käymälä. Viimeinen osuus Kokkokangas-Koiteli on vielä toistaiseksi rakenteilla. Jääli-Koiteli retken varrella on metsätietopolku, jossa on tietoa alueen luonnosta niin kylteissä kuin QR-koodien takaa avautuvissa tietopaketeissakin.
Jäälin päässä on samassa yhteydessä rakennettu Kalamäen virkistysalue, joka sijaitsee historiallisen Kalamäen tilan kohdalla, Kiimingin-Jäälin vesienhoitoyhdistyksen järven kunnostamista varten rakentaman kosteikon rannalla. Alueella voi liikkua kävellen, pyörällä tai pyörätuolilla, mutta moottoriajoneuvoilla kulkeminen on estetty. Kalamäen alueella sijaitsevat laavu, kaksi nuotiopaikkaa, Kalamäen raunioihin rakennettu näköalatasanne ja lintutorni.
Vapaa-aika > Urheilualueet ja -kentät > Laivakankaan urheilualue

Laivakankaan urheilualue sisältää täy­si­ko­koi­sen jal­ka­pal­lo­ken­tän tekonurmella, jää­kiekkokau­ka­lon, juok­su­suo­ran, pi­tuus­hyp­py-, kol­mi­loik­ka- ja kuu­lan­työn­tö­pai­kan sekä 47-paik­kai­sen pai­koi­tu­sa­lu­een. Urheilualue sijaitsee vastapäätä Jäälin monitoimitaloa (entinen Laivakankaan koulu) ja toimii koulun lähiliikuntapaikkana.
Vapaa-aika > Urheilualueet ja -kentät > Jäälin urheilualue eli "vanha urheilukenttä"

Vanha urheilualue sijaitsi Jäälin keskuksen (ostoskeskus) vieressä. Laajimmillaan siellä sijaitsivat kivituhkapintainen yleisurheilu- ja pallokenttä, tennis- ja koripallokentät, jääkiekkokaukalo ja huoltorakennus sekä yksityinen Jäälihalli-jäähalli. Jäähallia sekä tennis- ja koripallokenttiä lukuun ottamatta toiminnot ovat siirtyneet uudelle urheilualueelle,sillä vanhan urheilukentän alueelle tullaan rakentamaan asuntoja uuden "Jäälin keskuksen" asemakaavan mukaisesti.
Yllä mainittujen urheilualueiden ohella Jäälissä on pienempiä korttelikenttiä Jäälin koulun yhteydessä, Myllykorventien risteyksessä ja Välikylässä. Myllykorventien korttelikenttä on korvautunut vuonna 2018 sen välittömässä läheisyydessä sijaitsevan Laivakankaan urheilualueen palveluilla. Jäälin koulun kivituhkapintainen kenttä on poistunut käytöstä syksyllä 2019 koulun muutettua Laivakankaan koulun laajennusosaan.
Vapaa-aika > Virkistysalueet > Puistot

Jäälin keskuspuisto on keskeinen osa Jäälin viheralueverkostoa ja toimii taajaman itäosien asukkaiden jokapäiväisenä ulkoilualueena. Puiston päästä päähän voi kulkea niin kevyen liikenteen väylää kuin valaistua hiihtolatua pitkin. Keskuspuiston itäpäässä sijaitsee Jäälin keidas – virkistyskäyttöön maisemoitu entinen maa-ainesten ottopaikka. Keskuspuistosta johtaa asutusryppäiden väliin viherkaistoja, joiden ansiosta puisto on eri suunnista helposti saavutettavissa.
Kehätien varressa sijaitseva Tuokkosenmäki koostuu täyttömaista rakennetusta pulkkamäestä, Jäälin keskusleikkipuistosta ja nuorison skeittiramppialueesta. Tuokkosenmäellä on järjestetty useita kertoja erilaisia tapahtumia, kuten "tasamaan Big Air -kilpailut" ja asukasyhdistyksen hiihtokilpailut.
fi
fi
Vapaa-aika > Virkistysalueet > Viralliset uimarannat > Jäälinmajan ranta

Jäälinmajan ranta sijaitsee Jäälinmajan vieressä Jäälinjärven rannalla. Jäälinmaja sijaitsee lähellä Jäälin urheilualuetta. Jäälinmaja on yksityisen henkilön ylläpitämä juhlatila sauna- ja piharakennuksineen. Jäälinmajan alueella järjestetään runsaasti erilaisia juhlia ja tapahtumia, esimerkiksi vuosittain Jäälin venetsialaiset, jonka järjestävät yhteistyössä alueen yhdistykset.
Vapaa-aika > Virkistysalueet > Viralliset uimarannat > Jäälin monttu

Jäälin monttu on käytöstä poistunutta maa-aineisten ottoaluetta eli niin sanottu sorakuoppa. Uimaranta sijaitsee Jääliin nähden Kuusamontien vastakkaisella puolella ja sen varusteluun kuuluu aidalla erotettu uima-alue pienille lapsille, kelluva laituri kauempana rannasta, beach volley -kenttä, pukukopit ja siirrettävät käymälät.
Vapaa-aika > Virkistysalueet > Epäviralliset uimarannat

Jäälistä on otettu vuosikymmenten ajan erilaisia maa-aineksia Oulun seudun tarpeisiin. Tämän seurauksena alueella on huomattava määrä myös epävirallisia uimapaikkoja. Näistä suosituin on Jäälin keidas, joka on taitavasti maisemoitu entinen "sorakuoppa". Jäälin keitaalla on hiekkaranta, leikkivälineitä, beach volley -kenttä ja verkkokiipeily-teline. Jäälin keidas sijaitsee Laivakankaan päiväkodin ja koulun välittömässä läheisyydessä. Jäälin keitaan sivuitse kulkee myös yksi alueen kevyen liikenteen väylistä.
Liikenne

Jääli rajoittuu lännessä valtatiehen 20, joka on tärkein pääväylä. Alueen tärkeimmät kokoojakadut ovat Jäälintie, Kehätie ja Laivakankaantie. Alueen julkisesta liikenteestä vastaa Koskilinjat. Osa linja-autoista kulkee kehätietä pitkin ja osa Laivakankaantietä pitkin.
Kevyen liikenteen väylästö noudattelee pääosin kokoojateiden verkostoa pienin poikkeuksin. Alueen asukkaat ovat useita vuosia vaatineet kevyen liikenteen reitteihin parannusta, mutta Kiimingin kunnalla ei ole ollut varaa kehittää alueen verkostoa asutuksen laajenemisen edellyttämällä tavalla. Suurin ongelma ovat puuttuvat sisäiset kevyen liikenteen väylät, asutusryppäiden välissä on paljon puistovyöhykkeitä polkuineen, joita asukkaat käyttävät liikkumiseen alueen sisälläselvennä.
Liikenne > Liikenneturvallisuus

Kuusamontien liikenne on usein jonoutunutta ja häiriöherkkää. Etenkin Jäälin kohdalla esiintyy Oulu–Korvensuora-välin nelikaistaisuudesta huolimatta usein liikennehäiriöitä. Pitkällä aikavälillä ongelmat on tarkoitus ratkaista linjaamalla Kuusamontie uudelleen, mutta useista lupauksista huolimatta rahoitusta hankkeelle ei ole saatu. Lyhyen aikavälin ratkaisuna Jäälin kokoojateiden ja Kuusamontien liittymiin on asennettu ensimmäisenä Pohjois-Suomessa kamerat, jotka valvovat punaisia päin ajamista. Kameroiden sijoituksen taustalla on se, että etenkin Jäälin etelänpuoleisessa risteyksessä ajetaan usein ja ronskisti päin punaisia.
Tiehallinnon ja Kiimingin kunnan tekemässä Kiimingin liikenneturvallisuussuunnitelmassa Laivakankaantiellä todettiin useita liikenneturvallisuuden kannalta ongelmallisia kohtia, muiden muassa Kehätien ja Laivakankaantien risteys sekä Laivakankaantie välillä Jäälintie–Järvitie. Alueen liikenneturvallisuusongelmat johtuvat muun muassa kevyeen liikenteen väylien puuttumisesta.
Elinkeinot ja työpaikat

Entisen Kiimingin kunnan alueelta työmatkoista suuntautuu puolet Ouluun. Jääliläisten osalta luku on vielä huomattavasti suurempi. Jäälin kylän alueella nelisen kilometriä Ouluun päin sijaitsee Välikylän yrityspuisto, jossa on pientä ja keskisuurta yritystoimintaa. Yrityspuisto oli vuonna 2008 valtakunnallisen huomion kohteena, sillä Toivo Sukari suunnitteli rakentavansa alueelle Ideapark-ostoskeskuksen. Yrityspuiston alueella sijaitsee Pohjois-Suomen ainoa liukkaan kelin ajoharjoittelurata, Vaasan Oy:n leipomo ja muuta pientä ja keskisuurta yritystoimintaa.
Suurista työpaikkakeskittymistä lähimpänä Jääliä on Oulun Ruskon teollisuusalue. Siellä sijaitsee Nokia Solutions and Networksin suuri tehdas ja tuotekehityskeskittymä, NK Cables (entinen Nokian Kaapeli) ja joukko muita pienempiä yrityksiä.
Palvelut > Kunnalliset palvelut

Jäälissä on monipuoliset kunnalliset peruspalvelut. Jäälin neuvola- ja kirjastopalvelut sijaitsevat 1970-luvulla rakennetun ostoskeskuksen yhteydessä. Ostoskeskuksen lähellä ovat Jäälin koulu (vuosiluokat 0–4), Jäälin urheilualue sekä seurakuntakeskus. Jäälin urheilualueella on jääkiekkokaukalo, jalkapallo- ja tenniskentät ja yksityinen jäähalli. Jäähallin yhteydessä on myös pienimuotoista majoituspalvelua. Kehätien varressa sijaitseva Tuokkosenmäki koostuu täyttömaista rakennetusta pulkkamäestä, Jäälin keskusleikkipuistosta ja nuorison skeittiramppialueesta. Tuokkosenmäellä järjestetään vuosittain "tasamaan Big Air -kilpailut" ja asukasyhdistyksen hiihtokilpailut. Tuokkosenmäen vieressä on ollut 1970-luvulta saakka samanniminen päiväkoti. Muutaman sadan metrin päässä Tuokkosenmäestä Laivakankaantien ja Kehätien risteyksessä on yksityinen päiväkoti Satumetsä.
Laivakankaalla on 2000-luvulla valmistuneet Laivakankaan koulu (vuosiluokat 5–9) ja Laivakankaan päiväkoti. Koulun yhteydessä on kunnan suurin sisäliikuntatila, Laivakankaan liikuntahalli. Laivakankaalla on myös Jäälin vanhusten ja vammaisten tuki ry:n palveluasuntojen ja päivätoiminnan korttelialue.
Yhdistystoiminta

Jäälissä toimii useita yhdistyksiä, yhteisöjä ja urheiluseuroja. Useimpien toiminta on suhteellisen pientä. Urheiluseurojen toiminta sen sijaan on laajempaa ja harrastajamäärät suurempia.
Jäälin asukasyhdistys ry
Jäälin Lions Club
Jäälin Martat ry
Jäälin vanhusten ja vammaisten Tuki Ry
Kelmu – Kiimingin elävän musiikin yhdistys ry
Kiimingin-Jäälin vesienhoitoyhdistys ry
Kiimingin Kiekko-Pojat ry
Kiimingin Riento
Kiimingin seurakunta
Kiimingin Urheilijat
Kiimingin Virkut ry (partiolippukunta)
LAFK Laivakankaan Futis Klubi ry
Mannerheimin Lastensuojeluliiton Kiimingin paikallisosasto
Rotary Club Jääli
Suomen Punainen Risti SPR
Jäälin Jättiläiset ry
Tunnettuja jääliläisiä

Antti Aarnio, jääkiekkoilija
Daniel Helakorpi, runonlausuja, Talent-kilpailun 4. tuotantokauden voittaja
Mikko Helisten, jääkiekkoilija, Kaukalopalloilija
Kaarina Kailo, tutkija, vasemmistonaisten puheenjohtaja, kansalaisaktivisti
Teemu Kattilakoski, entinen vapaan hiihtotyylin maajoukkuetason hiihtäjä
Mikko Lehtonen, jääkiekkoilija, MM-pronssia 2006
Kimmo Lotvonen, jääkiekkoilija
Maple Cross, thrash metal -yhtye
Ilkka Mikkola, jääkiekkoilija
Janne Niinimaa, jääkiekkoilija, maailmanmestari, olympiamitalisti ja kolminkertainen Suomen mestari
Samuel Salmi, Oulun hiippakunnan entinen piispa
Sirpa Tikkala, vuoden luokanopettaja 2011
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jääli Wikimedia Commonsissa
Jäälin asukasyhdistys (Arkistoitu – Internet Archive)
Kiiminki 150 vuotta
Laukan kuvakokoelma: 5514. Kiiminki, Jäälinjärvi; poikia rannassa ( PPM museo)[vanhentunut linkki]
Kiiminki
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Kirkonkylä  Alakylä  Haipuskylä  Hannus  Huttukylä  Jääli  Tirinkylä  Välikylä  Ylikylä 
Muuta Kiiminkiin liittyvää:  Jäälihalli  Kirkko  Oskari Jauhiaisen museo  Oulun radio- ja televisioasema 
Joet ja kosket:  Jolosjoki  Kiiminkijoki  Koitelinkoski 
Järvet:  Jäälinjärvi  Kalimeenlampi  Lylykkäänjärvi 
Jäälin koulu (vuoden 2019 syksyyn saakka Laivakankaan koulu)
Jäälihalli on yksityinen jäähalli Jäälin urheilualueella. Jäälin urheiluhalli sijaitsee Jäälin keskuksen välittömässä läheisyydessä.
Laivakankaan liikuntahalli näkyy rakennuksen oikeassa reunassa olevana suurena rakennusmassana. Liikuntahalli oli itsenäisen kunnan suurin liikuntatila.
Silhuetit

Silhuetit oli vuonna 1977 perustettu lauluyhtye, jonka tunnetuimpia levytyksiä oli "Jos mulle sydämesi annat", "Onnestain on puolet sinun" ja "Soittotunnit". Vuonna 1980 yhtye sijoittui toiseksi Suomen euroviisukarsinnoissa Kirkan kanssa esittämällään kappaleella Karthago.
Kokoonpano

Arto Alaspää
Martti Metsäketo
Irina Milan
Marianne Nyman, myöhemmin Paula Erko
Diskografia > Albumit

Jos mulle sydämesi annat (Finnlevy, FL 5040, 1977)
Oi mikä sirkus! (Finnlevy, FL 5066, 1979)
О, что за цирк! (Мелодия, С60—16607-8, 1981-1983)
20 suosikkia - Jos mulle sydämesi annat (1997)
Diskografia > Singlet

Jos Mulle Sydämesi Annat / Angelo (Finnlevy, FS 33, 1977)
Oi Mikä Sirkus / Toivoni Mun (Finnlevy, FS 95, 1979)
Kirka Ja Silhuetit - Karthago (Delta (4), DES 53, 1980)
Aiheesta muualla

Silhuettien esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)