stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
SkyEurope
Kohteet

SkyEuropella oli 44 reittiä 30 kohteeseen 17 maassa, mikä teki siitä Keski-Euroopan suurimman halpalentoyhtiön.
Itävalta
Wien (Wienin kansainvälinen lentoasema) Solmukohta
Belgia
Bryssel (Brysselin lentoasema)
Bulgaria
Sofia (Sofian lentoasema)
Kroatia
Dubrovnik (Dubrovnikin lentoasema)
Split (Kaštela/Resnikin lentoasema)
Tšekki
Praha (Ruzyněn kansainvälinen lentoasema) Solmukohta
Tanska
Kööpenhamina (Kööpenhaminan lentoasema)
Ranska/Sveitsi/Saksa
Basel-Mulhouse (EuroAirport Basel-Mulhouse-Freiburg)
Ranska
Nizza (Côte d'Azurin kansainvälinen lentoasema)
Pariisi (Orlyn lentoasema)
Kreikka
Ateena (Ateenan kansainvälinen lentoasema)
Thessaloniki (Thessalonikin kansainvälinen lentoasema)
Italia
Catania (Catania-Fontanarossan lentoasema)
Milano (Orio al Serion lentoasema)
Napoli (Capodichinon lentoasema)
Rimini (Federico Fellinin kansainvälinen lentoasema)
Rooma (Leonardo da Vincin kansainvälinen lentoasema)
Torino (Torinon kansainvälinen lentoasema)
Venetsia (Marco Polon kansainvälinen lentoasema)
Alankomaat
Amsterdam (Schipholin lentoasema)
Romania
Bukarest (Aurel Vlaicun kansainvälinen lentoasema)
Slovakia
Bratislava (Bratislavan lentoasema) Solmukohta, yhtiön pääkonttori
Košice (Košicen kansainvälinen lentoasema)
Poprad (Poprad-Tatryn lentoasema
Espanja
Barcelona (Barcelonan lentoasema)
Malaga (Málagan lentoasema)
Yhdistynyt kuningaskunta
Lontoo (Stanstedin lentoasema)
Manchester (Manchesterin lentoasema)
Laivasto

SkyEuropen laivastoon kuuluivat seuraavat lentokoneet:
7 Boeing 737-300
9 Boeing 737-500
15 Boeing 737-700
1 Embraer EMB-120ER Brasilia
Aiheesta muualla

SkyEurope (Arkistoitu – Internet Archive)
SkyEuropen Boeing 737-700.
La Junta

| La Junta |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 37°58′53″N, 103°32′51″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Colorado
Piirikunta:  Otero
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  7,4 km²
 – Josta vettä:  0 km² (0 %)
Korkeus:  1 243 m
Väkiluku (2000):  7 568
 – Väestötiheys:  1 022,7 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC–7 (kesäaika UTC–6)
 
 http://www.ci.la-junta.co.us/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Santa Fe -rautatieyhtiön konduktöörinvaunu muistomerkkinä La Juntan rautatieasemalla (Photo ©2004 Wyvonne Phillips)
La Junta on kaupunki Oteron piirikunnassa Coloradon osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2000 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 7 568. Kaupunki sijaitsee osavaltion kaakkoisosassa Arkansasjoen varrella Pueblon kaupungin eteläpuolella. Kaupungin nimi tarkoittaa suomeksi risteysasemaa.
Kaupungissa sijaitsee kaksi tunnettua museota: tärkeä kauppapaikka Bent's Fort sekä Koshare Indian Museum, jonka alkuperäisasukkaiden esineistökokoelmien katsotaan olevan eräs maailman kattavimmista. Intiaanimuseo myös järjestää ainutlaatuisia partiolaiskursseja intiaanitansseista sekä -asusteista.
La Juntassa sijaitsee myös Picketwire Center for Performing Arts, jonka kulttuuritarjonta on laaja-alaista.
Kaupungissa sijaitsi myös merkittävä Atchison, Topeka and Santa Fe -rautatien ratapiha, jossa suoritettiin kolmesta suunnasta saapuvien ja lähtevien junien vaihtotyöt. Ratapihalla myös lisättiin länteen meneviin juniin vetureita Raton Passin nousuja varten. Kaupungissa risteävät itään Newtoniin, länteen Puebloon sekä lounaaseen Las Vegasiin johtavat rataosat.
Kaupungin ulkopuolella sijaitsee myös toisen maailmansodan aikana perustettu armeijan ilmavoimien koulutuskeskus.
La Juntan lentoasema sijaitsee kahdeksan kilometriä pohjoiseen kaupungin keskustasta. Lentoasemalla on kaksi kiitotietä.
Korvajärvi (Jalasjärvi)

| Korvajärvi |
| --- | --- |
 Korvajärveä yleiseltä uimarannalta kohti itää nähtynä.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Jalasjärvi
Koordinaatit:  62°24′30″N, 22°40′00″E
Järvinumero:  42.057.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  143,5 m 
Pinta-ala:  0,73531 km²
 fiKorvajärvi (Jalasjärvi) 
Korvajärvi on pieni järvi Kurikan kunnassa, entisen Jalasjärven kunnan länsiosan Korvajärvenkylässä. Pinta-alaa järvellä on 0,73531 neliökilometriä, ja se on Kyrönjoen valuma-alueen 18. suurin järvi. Järven eteläosassa sijaitsee uimaranta. Korvajärven rannalla on viisi loma-asuntoa (vuonna 2005).
Lähellä järven länsi- ja pohjoisrantaa sijaitsee turvetuotantoalueita. Tuotantoalueiden ja järven välissä on metsäinen suojavyöhyke, joka vähentää tuotantoalueilta tulevia pölyhaittoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korvajärvi (Jalasjärvi) Wikimedia Commonsissa
Ilmakuvia järvestä (Arkistoitu – Internet Archive)
Korvajärven yleistä uimarantaa kevätaikaan.
Kurun taistelu

Kurun taistelu käytiin Suomen sisällissodassa 15.–17. maaliskuuta 1918 ruotsalaisen eversti Harald Ossian Hjalmarsonin komentaman valkoisen armeijan Hjalmarsonin osaston ja G. A. Stolbovin ja Arvid Jokisen komentamien punakaartilaisten välillä. Lisäksi punaisilla oli tukenaan Juho Eslinin johtama "pataljoona" riihimäkeläisiä ja Turun ja Pietarin suomalaista punakaartia. Punaiset olivat miehittäneet myös Muroleen kanavalla sijaitsevat venäläisten vallitöinä rakentamat juoksuhaudat.
Tapahtumat

15. maaliskuuta Virroilta etenevät valkoiset, joita oli kaikkiaan 2 300 miestä, törmäsivät Kurun Riuttaskylässä punaisten etuvartioihin. Hjalmarson oli saanut tehtäväkseen vallata Kurun kirkonkylä punaisilta osana valkoisten laajempaa hyökkäystä. Taistelukosketuksen jälkeen hän päätti lykätä hyökkäystä seuraavaan päivään ja odottaa tykistön saapumista. Seuraavana päivänä Eslinin joukkojen asemia ammuttiin tykeillä Hjalmarsonin johtamien valkoisten hyökätessä. Tykkitulessa tuhoutui punaisten käyttämä sairaala. Vöyrin pataljoona yritti iltapäivällä koukata lumessa kahlaten punaisten selustaan, mutta yritys torjuttiin. Viisi vöyriläistä kaatui ja useita kymmeniä haavoittui, mikä vaikutti voimakkaasti Hjalmarsoniin. Punaisten vastarinta murtui illalla, kun saarrostusta pelännyt Stolbov kello 17 aikaan antoi käskyn perääntymisestä Toikon kapeikkoon. Samalla Hjalmarson, joka ei ollut saanut tietoa tilanteen kehityksestä, päätti vetää joukkonsa kahdeksan tunnin taistelun jälkeen takaisin Saarijärvelle 10 km Kurusta pohjoiseen. Kumpikin osapuoli siis vetäytyi taistelusta samaan aikaan. Seuraavana yönä valkoisten ylipäällikkö Mannerheim päätti alistaa Hjalmarsonin osaston Martin Wetzerin komentoon. Wetzerin tehtävä oli nyt vallata Kuru uudelleen ja jatkaa hyökkäystä sieltä käsin. Hjalmarson miehitti 17. maaliskuuta Kurun, mistä saarrostusvaaraa pelkäävät punaiset olivat jo vetäytyneet. Wetzer ei kuitenkaan pystynyt jatkamaan yleistä hyökkäystä, vaikka ylipäällikkö antoi hänelle reservistä pataljoonan verran lisää joukkoja, ja Hjalmarsonin osasto jäi Kuruun toipumaan.
Venäläisen Smirnoffin komentama esikunta pakeni Teiskoon, osa suomalaisista punaisista pakeni Toikkoon ja siitä suoraan Tampereelle. Tampereelta pakolaisia vastaan tulleet Eino Rahja ja Aleksanteri Vasten kohtasivat "Näsijärven jään mustanaan pakolaisia". Taistelu päättyi Kurun kirkonkylän äkilliseen tyhjentymiseen punaisista, jotka pakenivat kiireesti Tampereelle. Taistelussa kaatui 20–30 punaista, lisäksi vangiksi jääneistä punaisista ainakin osa teloitettiin. Valkoisista Vöyrin koulu menetti viisi miestä kaatuneina.
Kristiina Ojuland

| Kristiina Ojuland |
| --- | --- |
 Ojuland huhtikuussa 2011
Viron ulkoministeri
 Kallaksen hallitus 28.1.2002–10.4.2003 Partsin hallitus 10.4.2003–10.2.2005  
Edeltäjä:  Toomas Hendrik Ilves
Seuraaja:  Rein Lang
Euroopan parlamentin jäsen
 14.7.2009–30.6.2014  
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. joulukuuta 1966 (ikä 57) Kohtla-Järve
Tiedot
Puolue:  Kansan yhtenäisyyden puolue
Muut puolueet:  Reformipuolue (vuoteen 2013)
Kristiina Ojuland (s. 17. joulukuuta 1966 Kohtla-Järve) on virolainen poliitikko. Ojuland toimi Viron ulkoministerinä vuosina 2002–2005. Hän on kuulunut maan parlamenttiin vuosina 1994–2002 ja jälleen vuosina 2005–2009. Tämän jälkeen Ojuland oli Euroopan parlamentin jäsen 2009–2014.
Ojuland on valmistunut Tarton yliopistosta juristiksi vuonna 1990 ja suorittanut politiikan tutkimuksen maisterin tutkinnon vuonna 2010. Hän on valmistunut diplomaatiksi vuonna 1992 Viron diplomaattikoulusta.
Poliittinen ura

Ojuland nousi ulkoministeriksi Siim Kallaksen hallitukseen tammikuussa 2002 ja jatkoi tehtävässä Juhan Partsin hallituksessa huhtikuussa 2003. Ojuland erotettiin ulkoministerin tehtävistä helmikuussa 2005, kun yhteensä 91 salaiseksi luokitellun asiakirjan kerrottiin kadonneen ulkoministeriöstä vuosien 1996–2004 aikana. Ojuland itse ei olisi suostunut eroamaan, mutta pääministeri Parts vaati ulkoministerin kantavan luottamuspulan edessä asiasta poliittisen vastuun.
Ulkoministerin tehtäviensä jälkeen Ojuland oli Euroopan parlamentin jäsenenä yhden kauden ajan vuosina 2009–2014.
Ojuland oli vuosina 1995–2013 Viron reformipuolueen jäsen, mutta kesäkuussa 2013 hänet erotettiin puolueesta, kun häntä epäiltiin vaalivilpistä puoluejohdon vaalissa. Ojuland perusti vuonna 2014 Kansan yhtenäisyyden puolueen (RÜE), joka ei kuitenkaan ylittänyt vaalikynnystä seuraavan kevään parlamenttivaaleissa.
Toukokuussa 2015 Ojuland suljettiin viikoksi Facebookista rasististen kommenttien vuoksi. Hän oli kirjoittanut muun muassa valkoisen rodun olevan vaarassa pakolaisten vuoksi ja "neekerikysymyksen" olevan Virolle kysymys eloonjäämisestä. Ojulandin mielestä syynä sulkemiseen oli vain neekeri-sanan käyttö ja häntä ei voi syyttää rasistiseksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristiina Ojuland Wikimedia Commonsissa
Kristiina Ojuland Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Kuvavarmennus

Kuvavarmennuksessa käytettävän kuvan esimerkki.
Kuvavarmennus on menetelmä, jolla voidaan varmistaa että palvelun käyttäjä on ihminen. Kuvavarmennus on yksi tapa toteuttaa CAPTCHA-kysely.
Kuvavarmennusta käytetään monilla keskustelualueilla, tai muutoin käyttäjien vuorovaikutusta hyödyntävillä sivustoilla.
Ideana on yleensä että käyttäjälle näytetään kuva jossa on tekstiä tai numeroita, ja pyydetään käyttäjää kirjoittamaan kuvassa oleva teksti läheiseen tekstikenttään. Normaalin näkökyvyn omaava ihminen suoriutuu tehtävästä, mutta automaattinen tietokoneohjelma (botti) ei pysty vastaamaan kysymykseen oikealla tavalla.
Mikäli palvelua käyttävä ihminen ei kykene erottamaan juuri sillä käytetyn kuvavarmenteen tekstiä, monet järjestelmät tarjoavat mahdollisuuden vaihtaa toiseen satunnaiseen kuvaan.
Heikkoudet

Roskapostittaja tai muu ei-toivottua automaattista sisältöä lähettävä taho voi liittää bottiin tekstintunnistustoiminnon jolla se kykenee tunnistamaan kuvavarmennuksessa olevasta kuvasta tekstin ja pystyy tunnistautumaan kohdejärjestelmässä ihmiseksi. Tämän välttämiseksi kuvavarmenteen kuvasta pyritään tekemään mahdollisimman epäselvä jotta tekstintunnistusohjelma ei kykenisi lukemaan sitä, mutta toisaalta kuvan pitäisi olla riittävän selkeä ihmisen ymmärrettäväksi.
Mikäli palvelun käyttäjä on näkövammainen, ei tätä menetelmää luonnollisesti voida käyttää. Joissakin järjestelmissä on tämän tilanteen varalta mahdollisuus käyttää vaihtoehtoisia menetelmiä, kuten esimerkiksi laskutoimituksen ratkaisemista.
Kronoborgin työ- ja ojennuslaitos

Kronoborgin työ- ja ojennuslaitoksen rakennus vuonna 2019
Kronoborgin työ- ja ojennuslaitos oli Hämeenlinnassa vuosina 1840–1871 toiminut rangaistuslaitos. Laitokseen sijoitettiin pääasiassa irtolaisuudesta, mutta myös muista rikoksista tuomittuja miesvankeja. Tarkoitus oli työnteolla kouluttaa irtaimesta väestöstä tuottavia kansalaisia. Työ- ja ojennuslaitos toimi Linnanniemessä Hämeen linnan alueella.
Perustaminen

Nopea väestönkasvu 1800-luvun alussa lisäsi tilattoman väen määrää Suomessa. Lisääntyneen irtolaisuuden katsottiin johtavan pahatapaisuuteen ja rikollisuuteen, minkä ehkäisemiseksi alettiin perustaa erityisesti irtaimen väestön säilöönottoon tarkoitettuja rangaistuslaitoksia. Keisarillinen majesteetti määräsi 17. joulukuuta 1839 antamassaan säädöksessä työ- ja ojennuslaitoksen perustettavaksi Hämeenlinnaan. Entuudestaan vastaavanlaiset rangaistuslaitokset löytyivät Turusta ja Viipurista  Laitokseen tuli sijoittaa Hämeen ja Uudenmaan läänien ojennusvangit, jotka olivat tähän asti olleet sijoitettuna Suomenlinnan ja Svartholman linnoituksiin. Toiminta alkoi vuosien 1839 ja 1940 vaihteessa väliaikaisissa tiloissa Hämeen linnan pohjois- ja länsiosissa; loput linnasta oli varattu kruununvankilalle ja sotaväelle. Työ- ja ojennuslaitoksen nimi tuli aikaisemmin Hämeen linnasta käytetystä nimestä Kronoborg tai Kruunupori. Linnan tilat olivat kuitenkin liian ahtaat, joten uudelle vankirakennukselle oli tarvetta.
Suomen senaatti päätti uuden vankilarakennuksen rakentamisesta 25. helmikuuta 1840. Rakennuksen suunnittelua johti arkkitehti Anders Fredrik Granstedt, joka esitti piirustukset ja kustannusarvion senaatille helmikuussa 1841. Suunnitelma hyväksyttiin Senaatissa 17. helmikuuta 1841. Rakennus pyrittiin toteuttamaan mahdollisimman kustannustehokkaasti, minkä vuoksi käytettiin vankityövoimaa. Valmista oli oltava 1. lokakuuta 1843. Senaatille ilmoitettiin elokuussa 1843, ettei rakennus tule valmistumaan määräajassa, minkä jälkeen rakentajat saivat lisäaikaa marraskuuhun 1844 saakka. Kuitenkin vasta joulukuussa 1844 sai maaherra ilmoittaa Senaatille rakennustöiden tulleen päätökseen. Uuden työ- ojennuslaitosrakennuksen ensimmäiseen kerrokseen tuli kahdeksan makuusalia, joista puolet oli 12 hengelle ja puolet 15 hengelle. Makuusalit sisälsivät vessakopin, kamiinan, penkkejä ja yhteisvuoteen. Ainoat valonlähteet olivat kaksi pientä ikkunaa kussakin makuusalissa. Salien keskellä oli kaksi ruokasalia ja vartioiden tiloja. Rakennuksen keskellä oli keittiö ruokavarastoineen, taloudenhoitajan huone seka lisää vartioiden tiloja. Pihalle rakennettiin erillinen talousrakennus, jossa oli vessoja, talli ja navetta. Työtilat sijaitsivat linnan läntisessä kehämuurissa. Päärakennuksen toisessa kerroksessa oli kirjanpitäjän, johtokunnan ja päällysmiehen työhuoneet sekä vahtimestarin ja päällysmiehen asunnot.
Työ- ja ojennuslaitoksen loppu

Ajan myötä yhteiskunnan suhtautuminen irtolaisiin ja muihin epäsopivaa elämää viettäviin muuttui siten, ettei Kronoborgin kaltaisille laitoksille ollut enää yhtä suurta tarvetta. Työvankeutta alettiin soveltaa muunlaisiin lainrikkojiin, kun vankilajärjestelmää alettiin ajatella uudelleen. Suurin osa Kronoborgin työ- ja ojennuslaitoksen vangeista siirrettiin vuonna 1869 Luostan työlaitokseen Nurmekseen. Luostassa vankeja käytettiin työvoimana kaivoksissa ja kanavien sekä rautatien rakentamisessa. Myöhemmin vangit osallistuivat soiden kuivattamiseen, mikä toimi esimerkkinä myöhemmille suovankiloille. Poikkeustapauksissa vankityövoimaa annettiin yhä yksityisten toimijoiden palvelukseen. Luostan työlaitos lakkautettiin 1880.
Kronoborgin työ- ja ojennuslaitos lakkautettiin virallisesti jo 1869, mutta käyttännössä toimina loppui vasta syksyllä 1871, kun viimeisetkin ojennusvangit oli siirretty Luostaan ja Pantsarlahden työlaitokseen Viipuriin. Vapautuneet tilat tulivat uuden Hämeenlinnan rangaistuslaitoksen käyttöön.
Ojennuslaitosrakennus ja Hämeen linna vuonna 2014
Kuttupuhe

Kuttupuhe on eduskunnassa epäviralliseksi perinteeksi muodostunut tapa, jossa joku pirkanmaalainen edustaja pitää kutuille ylistyspuheen. Puhe pidetään joulun alla eduskunnan budjettikeskustelussa maataloutta koskevan pääluokan yhteydessä.
Kuttupuheperinteen aloittajana pidetään vammalalaista Timo Roosia, joka toimi SDP:n kansanedustajana kolme kautta vuodesta 1983. Ensimmäisen kuttupuheensa hän piti 1983, mutta sen saama suosiollinen vastaanotto ja sen muodostuminen perinteeksi tuli yllätyksenä.
Puheen pitäjiä

Timo Roos (SDP)
Markku Vuorensola (kesk)
Jaana Ylä-Mononen (kesk)
Mikko Alatalo (kesk)
Markku Pakkanen (kesk)
Arto Pirttilahti (kesk)
Pertti Hakanen (kesk)
Jouni Ovaska (kesk)
Tuomas Kettunen (kesk), poikkeuksellisesti kainuulainen
Aiheesta muualla

Kuttupuhe Ylen Elävässä arkistossa
Lakes

Lakes voi viitata seuraaviin:
Lakes, Etelä-Sudanin osavaltio
Lahden Alueen Kehittämisyhtiö Oy - LAKES
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lakes”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Laker Airways (täsmennyssivu)

Laker Airways voi tarkoittaa seuraavia lentoyhtiöitä:
Laker Airways, Yhdistynyt kuningaskunta, 1966–1982
Laker Airways, Bahama, 1992–2005
Laker Airways, Yhdysvallat, 1996–1998.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Laker Airways”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kymin Koskenpojat

Kymin Koskenpoikien hiihtostadionin aluetta Laajakoskella.
Kymin Koskenpojat (KyKP) on kotkalainen urheiluseura, jonka lajivalikoimaan kuuluvat yleisurheilu, hiihto ja ampumahiihto. Seuralla on käytössään Laajakoskella Honkalan yleisurheilukenttä ja Hiihtomaa, jossa on eri pituisia hiihtoratoja, vaihdellen 0,5 kilometristä 5 kilometriin sekä hiihtomaarinne, ampumahiihtostadion ja kuntopiirialue. Hiihtoradoista on valaistu noin 5 km. Kymin Koskenpojat on järjestänyt vuodesta 1980 lähtien eri sarjoissa yhteensä seitsemän kertaa ampumahiihdon SM-kilpailut. Yleisissä sarjoissa seura järjesti ensimmäiset SM-tason kilpailut ampumahiihdossa vuonna 1984 ja hiihdossa vuonna 2006.
Historia

Kymin Koskenpojat perustettiin huhtikuussa 1917. Yleisurheilu kuului seuran pääurheilumuotoihin alusta lähtien. Vuonna 1919 seura järjesti ensimmäiset hiihtokilpailut tasamaahiihtona Kymijoen jäällä Laajakoskelta Pernooseen ja takaisin. Honkalan yleisurheilukenttä valmistui vuonna 1931 ja sen yhteyteen Seuratalo Honkala vuonna 1949. Ampumahiihto tuli vuonna 1968 mukaan seuran ohjelmaan. Hiihtoratojen rakennustyö alkoi vuonna 1978 ja ampumarata valmistui vuonna 1979.
Seuraa edustaneista urheilijoista tunnetuimpia on korkeushypyn Suomen mestari ja entinen Suomen ennätyksen haltija Juha Porkka.
Kotirinne

Kotirinne luoteen suunnasta joulukuussa 2012, vasemmalla Taidehallin nurkkaa.
Kotirinne on Helsingin Etu-Töölössä, Nervanderinkadun ja Pohjoisen Rautatiekadun kulmauksessa sijaitseva asuintalo, joka on valmistunut vuonna 1911. Rakennuksen naapuritaloina ovat Luonnontieteellinen museo, Taidehalli ja Eduskuntatalo.
Kotirinteen rakennuttajana oli joukko kansakoulunopettajia, jotka perustivat asuntopulasta 1900-luvun alussa kärsineessä Helsingissä asunto-osakeyhtiön. Yhtiö oli aluksi nimeltään Asunto-osakeyhtiö Päivärinne, mutta muutti sittemmin nimekseen Asunto-osakeyhtiö Kotirinne. Yhtiön rakennuttaman talon suunnitteli arkkitehti Usko Nyström, joka asui itsekin talossa 1910-luvulla. Talon valmistuttua Kotirinteeseen muutti 83 asukasta, joista 41 oli naisia.
Kotirinteessä on kolme porrashuonetta, joilla on omat osoitteensa: Nervanderinkatu 1, Ainonkatu 4 ja Pohjoinen Rautatiekatu 11. Talossa on viisi kerrosta, ja siihen rakennettiin alun perin 40 huoneistoa. Suurin osa osakkaiden omistamista huoneistoista oli kolmi- tai nelihuoneisia. Ne olivat pinta-alaltaan 85–110 neliömetriä. Alkuperäiseen huonejakoon ei ole tehty suuria muutoksia.
Asunnot jaettiin perustajajäsenten kesken siten, että kullekin tuli kaksi huoneistoa: toinen omaan käyttöön ja toinen vuokrattavaksi. Näin osakkeenomistajat saivat rahoitettua omaa asumistaan. Siten Kotirinteessä asui sekä asunnonomistajia että vuokralaisia. Kiinteistön alakerrassa on lisäksi liikehuoneistoja, joita asunto-osakeyhtiö vuokrasi. Alakerrassa on pitkään toiminut Soitin-Laineen myymälä. Kotirinteeseen rakennettiin 1930-luvulla lisäkerros, jossa on vuokra-asuntoja.
Kotirinteessä on asunut sen yli satavuotisen historian aikana runsaasti tieteen tekijöitä, taiteilijoita ja talouselämän vaikuttajia. Tunnettuja asukkaita ovat olleet maantieteilijä J. G. Granö, radiotekniikan tutkija Jouko Pohjanpalo, runoilija ja kansakoulunopettaja Immi Hellén, tekstiilitaiteilija Toini Nyström, toimittaja ja kirjailija Hannes Markkula, säveltäjä ja muusikko Lasse Mårtenson, muotoilija Eero Rislakki, kauppaneuvos Matti Helkama sekä säveltäjä ja muusikko Kerkko Koskinen.
Kirjallisuutta

Heinämies, Kati: Tästä alkaa Töölö : Asunto-osakeyhtiö Kotirinne. Saarijärven Offset, 2016.
Laker Airways (Bahama)

| Laker Airways |
| --- | --- |
 IATA: 7Z  –  ICAO: LBH 
Perustettu:  1992
Lakkautettu:  2005
Laivaston koko:  10
Avainhenkilö(t):  Sir Freddie Laker (perustaja)
Laker Airways (IATA: 7Z, ICAO: LBH) oli bahamalainen lentoyhtiö. Sen perusti vuonna 1992 samannimisen brittiläisen yhtiön perustaja Sir Freddie Laker. Se aloitti tilauslennot Freeportin ja seitsemän yhdysvaltalaiskaupungin välillä kahdella vuokratulla Boeing 727:lla. Yhtiön laivasto kasvoi lopulta kymmeneen koneyksilöön.
Yhtiö lopetti toimintansa vuonna 2005 perustaja Lakerin terveyden heikentyessä.
Yhtiön Boeing 727-200 vuonna 2004.
Kuvernementti

Alkuperäiset 8 kuvernementtia vuonna 1708.
Vuonna 1914 kuvernementteja oli 117 kappaletta.
Kuvernementti (ven. губерния, gubernija) oli Venäjän keisarikunnan ensimmäisen tason hallintoalue. Kuvernementtia johti kuvernööri (ven. губернатор, gubernator). Osa kuvernementeista oli yhdistetty kenraalikuvernöörin alaisuuteen. Tällaisia alueita olivat Suomen suuriruhtinaskunta (Suomen läänit katsottiin kuvernementeiksi), Kongressi-Puola ja Venäjän Turkestan. Kuvernementtien lisäksi keisarikunnassa oli myös alueita (ven. область, oblast) ja aluepiirejä (ven. округ, okrug).
Kuvernementteja oli aluksi vain kahdeksan kappaletta, mutta vuonna 1914 niitä oli jo 117 kappaletta. Ensimmäiset kuvernementit perustettiin 18. joulukuuta 1708. Vuonna 1719 kuvernementit jaettiin provinsseihin (ven. провинции, provintsii). Myöhemmin kuvernementtien määrä kasvoi 23 kappaleeseen. Vuoden 1775 uudistuksessa jako kuvernementteihin ja kihlakuntiin eli ujesteihin (ven. уезд, uezd) perustui alueiden väkilukuun. Samalla kuvernementti-nimityksen tilalle tuli venäläisperäinen namestnitšestvo (наместничество), mutta nimitys kuvernementti pysyi siitä huolimatta käytössä. Vuoden 1796 määräyksellä Venäjä jaettiin jälleen kuvernementteihin ja kihlakuntiin, jotka puolestaan jaettiin volosteihin (ven. волость, volost).
Helmikuun vallankumouksen jälkeen Venäjän väliaikainen hallitus nimesi kuvernöörit uudelleen kuvernementtikomissaareiksi. Lokakuun vallankumous jätti aluejaon ennalleen, mutta kuvernementin hallintoelimeksi tuli kuvernementtineuvosto (ven. губернский совет, gubernski sovet). Vuosina 1918–1929 Neuvostoliiton aluejakoa muutettiin lukuisia kertoja. Lopulta vuonna 1929 kuvernementit korvattiin alueilla (oblast), aluepiireillä (okrug) ja piireillä (rajon). Neuvostoliiton jälkeisissä maissa termiä kuvernementti ei käytetä, mutta alueiden ja aluepiirien johtajat Venäjällä ovat kuvernöörejä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Gubernii Rossijskoi imperii. Istorija i rukovoditeli. 1708–1917 (pdf) (Venäjän keisarikunnan kuvernementit (1708-1917) -kokoelmateos pdf-muodossa, 535 sivua)  2003. Transneft-yhtiön rahoittama Runivers-hanke eli "Venäjä alkuperäisteoksien kautta" (Россия в подлиннике), runivers.ru. Viitattu 26.3.2014. (venäjäksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Guberniya
Käännös suomeksi