stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ingo Schultz

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ingo Schultz |  Ingo Schultz |  Ingo Schultz |  |
Maa:   Saksa
Miesten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Edmonton 2001 | 400 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | München 2002 | 400 m |  |
Ingo Schultz, (s. 26. heinäkuuta 1975, Lingen) on saksalainen 400 metrin juoksuun keskittyvä pikajuoksija. Hän on 400 metrin kaksinkertainen arvokisamitalisti.
Münchenin EM-kisoissa 2002 hän saavutti kultaa ja Edmontonin MM-kisoissa 2001 hän saavutti hopeaa.
Schultz kuului Ateenan olympialaisissa 2004 Saksan viestijoukkueeseen, joka sijoittui finaalissa seitsemänneksi. Samoissa kisoissa hän karsiutui 400 metrillä välierissä.
Schultz edustaa Bayer Leverkusenia.
Hossam Ramzy
Aiheesta muualla

Hossam Ramzy Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Huarásin kulttuuri

Huarásin kulttuuri 200 eaa. – 200 jaa. kytketään barbaareihin, jotka tuhosivat Chavin-kulttuurin.
Aiheesta muualla

http://www.gabrielbernat.es/peru/preinca/cultpreincaicas/formativo/HUARAS/huaras.html
Huascarán

Huascarán
| --- | --- |
Sijainti:  Peru
Vuoristo:  Cordillera Blanca, Andit
Korkeus merenpinnasta:  6 768 m
Prominenssi:  2 776  m 
Suojelualue:  Huascaránin kansallispuisto 
Ikä:  Paleogeenikausi 
Ensimmäinen nousu huipulle:  1932
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Huascarán on Andeihin kuuluva vuori Perussa. Se sijaitsee läntisillä Andeilla Cordillera Blanca -vuoriketjussa. Huascarán korkein huippu on 6 768 metrissä. Se on Perun korkein ja Etelä-Amerikan neljänneksi korkein vuori.
Ancashin maanjäristys aiheutti pohjoisrinteen merkittävän luhistumisen 31. toukokuuta 1970.  Kivestä ja jäästä muodostunut vyörymä, joka syöksyi alas rinnettä, oli noin 1,5 kilometriä pitkä ja vajaan kilometrin leveä. Noin viiden minuutin päästä se peitti Yungayn kaupungin alleen, minkä seurauksena kuoli suurin osa kaupungin 25 000 asukkaasta.
Huascarán ympäristössä on Huascaránin kansallispuisto, joka on suosittua patikointi- ja vuorikiipeilyaluetta, ja joka kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Huascarán Wikimedia Commonsissa
Haltialan kotieläintila

| Haltiala |
| --- | --- |
Sijainti:  Tuomarinkylä, Helsinki
Eläinlajeja:  3-5
Organisaatio
Organisaatiomuoto:  Kaupungin toiminto
Omistaja:  Helsingin kaupunki
Jäsenyydet:  Ei eläintarhajärjestöjen jäsenyyttä
Aiheesta muualla
Verkkosivut
Haltialan kotieläintila on Helsingin kaupungin omistama kaupunkilaisten virkistys- ja opetuskäyttöön tarkoitettu maatila ja kotieläinpiha. Tilan varsinainen tehtävä on pitää vuosisatoja viljellyt pellot edelleen viljelykäytössä.
Tila sijaitsee Tuomarinkylän Haltialassa, Vantaan Kartanonkoskesta katsoen toisella puolella Vantaanjokea. Tilalla vierailu on maksutonta.
Historia

Haltialan tilalla on historiaa 1500-luvulta lähtien, alueen pellot ovat olleet viljeltyinä yhtäjaksoisesti keskiajalta asti. Alueella on aikanaan harjoitettu myös laivanrakennusta ja siellä sijaitsi vauras talonpoikaiskylä.
Haltialan kartanon ja tilan omisti vuodesta 1870 maanviljelysneuvos Jakob Kavaleff, joka rakennutti tilalle koepuutarhan. Puutarhassa viljeltiin yli sataa perunalajiketta, ja sinne tuotiin ulkomailta puiden siemeniä, joita Kavaleff istutti Haltialan alueelle. Laajimmillaan tilan koko oli 770 hehtaaria. Kavaleff myi tilan Helsingin kaupungille vuonna 1934. Kauppakirja sisälsi kuitenkin sen, että hänen sukunsa sai asua Haltialassa sekä Tuomarinkylän päärakennuksessa 1950-luvulle saakka.
Suurin osa Haltialan metsästä hakattiin sota-aikana 1940-luvulla hätähakkuina polttopuuksi. Tilalle kuulunutta maata on myös myyty Tammiston ja Pakilan omakotitaloalueiksi. Tilan kaksikerroksinen kartanorakennus tuhoutui pitkälti tulipaloissa 1950-luvulla, ja se päätettiin purkaa seuraavalla vuosikymmenellä.
Toiminnat tilalla

Tilalla on lehmiä, lampaita, kanoja ja kesäisin myös sikoja sekä joskus vuohia. Vuonna 2020 tilalla pidettiin kolmea lehmärotua: Aberdeen-Angusta, ylämaankarjaa ja herefordia. Lehmät ulkoilevat ympäri vuoden. Lampaat ovat suomenlampaita ja kanat maatiaiskanoja, ja ne viettävät talvet sisätiloissa. Kesällä tilan laitumilla lomailevat myös Helsingin poliisin hevoset.
Tilalla viljellään myös perinnekasveja. Maatilalla järjestetään erilaisia tapahtumia, muun muassa joulun aikaan seurakunta on järjestänyt lampolassa joulukuvaelman. Tilalla on ollut myös rekiajelua ja kesätapahtumia, kuten rivitanssi-iltoja.
Alueella on kahvila-ravintola Wanha Pehtoori ja leikkipuisto. Vuodesta 2000 lähtien Wanha Pehtoori on järjestänyt jokakesäiset Haltiala Hayride -bileet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haltialan kotieläintila Wikimedia Commonsissa
Haltialan kotieläintila
Haltiala Lapsiperheiden retkioppaassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Haltialan kierros Helsingin kaupunki
Haltiala (Arkistoitu – Internet Archive) Helsingin kaupungin rakennusvirasto
Hereford-emolehmä Haltialan tilalla jouluna 2004.
Suomenlampaita sekä nautoja: Aberdeen Angus (musta), Hereford, ylämaankarja (pitkä karva).
Haltia

Haltia voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Taruolento

haltia eli haltija, mytologinen taruolento
haltiat, mielikuvituskansa J. R. R. Tolkienin kehittämässä fantasiamaailmassa
Paikannimi

Halti eli Haltia, Suomen korkein tunturi Lapissa
Haltia, kylä Pälkäneellä
Sukunimi

Jussi Haltia (1897−1969), Kansaneläkelaitoksen johtaja ja korkeimman hallinto-oikeuden jäsen
Kaarlo Haltia (1863−1938), suomalainen kuvanveistäjä
Matti Haltia (s. 1939), suomalainen neurologi ja professori
Salme Haltia (1912−2021), Suomen vanhin lotta
Muita

1460 Haltia, asteroidi
Suomen luontokeskus Haltia, luontokeskus Espoossa
Imbesilli

Imbesilli tarkoittaa vähämielistä ja keskivaikeaa vajaamielisyyttä. Imbesilliteetti tarkoittaa älyllistä kehitysvammaisuutta, jossa henkilön älykkyysosamäärä on 35–49. Tämä vastaa suunnilleen keskivaikeaa älyllistä kehitysvammaisuutta. Sanan käyttöä ei nykyään enää suositella. Termi tulee latinan sanasta imbecillus, joka tarkoittaa heikkoa tai voimatonta. Nykyään imbesilliä käytetään myös typerää ihmistä tarkoittavana haukkumasanana.
Imbangalat

Imbangalat (myös mbangalat) olivat joukko Angolan alueella vaikuttaneita soturiryhmiä.
Imbangalat ovat todennäköisesti peräisin keskisen Angolan ylängöiltä. Heidän sanotaan olleen säälimättömiä ryöstelijöitä ja kannibaaleja. 1600-luvun alussa portugalilaisten perustama Angolan siirtokunta hyödynsi imbangaloja palkkasotureina sodissaan Ndongon ja muiden naapuriensa kanssa. Monet soturiryhmät perustivat myös omia valtioita, joista merkittävin oli Kasanjen kuningaskunta Kwangojoen laaksossa. Kasanjesta tuli yksi Portugalin tärkeimmistä liittolaisista alueella kunnes Portugali pyrki valloittamaan sen 1800-luvun lopulla ja lopulta onnistui siinä noin 1911.
Heimo Suntio

Heimo Suntio (s. 1955 Kotka) on suomalainen kuvanveistäjä, joka toimi ennen ammattitaiteilijaksi ryhtymistä muun muassa yöhoitajana, sähköpylväiden pystyttäjänä ja muusikkona. Hän opiskeli Limingan taidekoulussa vuosina 1977–1978. Hänen ensimmäinen yksityisnäyttelynsä oli Kotkassa vuonna 1988. Heimo Suntion taidetta on muun muassa Suomen valtion, Kiasman, Oulun taidemuseon, Wihurin säätiön ja Helsingin kaupungin taidemuseon kokoelmissa.
Vuonna 1992 Heimo Suntio perusti Juha Metson ja Timo Mähösen kanssa Taideahtaajat-taiteilijaryhmän, joka tuli tunnetuksi ironisista performansseista, videoista ja valokuvista.
Heimo Suntio yhdistää teoksissaan erilaisia elementtejä, materiaaleja ja tekniikoita, sekä inspiroituu usein muista taiteenlajeista, kuten klassisesta kirjallisuudesta. Hänen teoksissaan elämä ja taide näyttäytyvät epäsovinnaisin rinnastuksin ja joskus unenomaisen yllättävästi katsojan konventioita hajottaen. Ihmisenä olemisen ristiriitaisuus on keskeinen teema hänen taiteessaan.
Taiteesta kirjoitettua

Anu Uimonen totesi vuonna 2010, että Heimo Suntio tekee näyttelyssään vaikutuksen erilaisten materiaalien ja sisältöjen mestarillisella yhdistämisellä: arvokas pronssi kohtaa kuluneen puun ja mahakelkan rungon, sarjakuvan ja nuottipaperin.
Timo Valjakka kirjoitti vuonna 2013 Heimo Suntion näyttelystä, että se koostuu pääasiassa pienistä pronssi- ja sekatekniikkaveistoksista, jotka hän esittää joko sellaisenaan tai installaatioiden osana. Hän ei kuitenkaan rajaa teoksiaan kovin tarkasti, vaan antaa niille siinä määrin tilaa, että niiden osat paikoin sekoittuvat toisiinsa.
Merkkien järjestäytyminen

Heimo Suntion teoksessa Merkkien järjestäytyminen (2002) voi löytää viitteitä arkkitehtuuriin, kuvataiteisiin, kirjallisuuteen ja musiikkiin. Teoksen elementeissä taiteilija assosioi oppimisen ja kasvamisen merkityksiä käden taitojen ja luovuuden eri aloilla. Teos on koulun ulkoseinässä, jossa pronssireliefissä on kuvattuna tyttö ja poika koululaukkuineen. Hahmojen pinnassa on lasten piirustuksissa esiintyvä perusmaisema: talo, aurinko, kukkia ja eläimiä. Teoksessa on myös Tomi Kontiolta tilattu runo ympyrän muotoon ladottuna:
"Jokainen sana kuin narua hyppäisi, ja sileä hiljaisuus siinä välissä, leikatulla ruo'olla saveen vangittuna, merkkien aitauksiin. Palmikkopäiset tytöt pyörittävät Kontulankaarta. Toiset sanovat kaiken, toiset sanottavaansa sanovat kuin harakat hiekkalaatikolla."
Tekijän ajatuksia

Sculptorin näyttelyn yhteydessä vuonna 2019 Suntio julkaisi kirjoituksen, jossa hän totesi:
”Kehon- tai mielenharjoitteen avulla ajattomuuteen kurkottava huiputtaa itseään ja on pikemminkin kuolleen kaltainen koettaessaan sukeltaa globaaliin hetkeen keksimästään verkon tähtiportista. Tämä ei vie häntä toisaalle vaan tekee hänestä kaksiulotteisen hologrammin; kuvitelman esittämään itseään kuvitelmassa ilman tahtoa tai pyrkimystä esineeksi eli olioksi. Tämä tässä on nykyisin kuvanveistäjän paradoksi.”
Vuonna 2007 Heimo Suntio kirjoitti:
"Ajattelen kuvan paikkaa kuvataiteena.
Se on löytötavaraa, tieten hukattua,
kadotetuista aineksista koottua.
Ai, että tällainen, sanoo katsoja itsekseen,
tottuneempi kallistaa päätään sisäisen perspektiivin pyynnöstä.
Teen esineitä esineistä maailmoiksi.
Materiaalit ovat vertauskuvia tai välineitä,
vaikka puu - että näin se on kasvanut jälkinä syiksi,
tai sula oranssi metalli, joka vallankumouksellisesti päätti kivikauden,
valuu taas muottiin uudeksi muodoksi, patsaaksi."
Kuvia julkisista teoksista

Merkkien järjestäytyminen, 2002, Helsinki.
Pronssipatsaat, 2014, Vantaa.
Pelle Miljoonan patsas, 2014, Hamina.
Erik Allardtin muistoreliefi, 2022, Helsinki.
Imbe

Imbe
Imbe on garcinia livingstonei -puun tuottama hedelmä. Niitä kasvaa etenkin trooppisessa Afrikassa. Hedelmää kutsutaan myös afrikkalaiseksi mangoksi. Imbe on makea ja pieni, noin 1–4 senttimetrin kokoinen, oranssi hedelmä, jonka hedelmäneste on keltaista ja tahmeaa.
Hi Fly

| Hi Fly |
| --- | --- |

 IATA: 5K  –  ICAO: HFY 
Kutsukoodi:  SKY FLYER
Perustettu:  1988
Laivaston koko:  14
Solmukohdat:  Portelan lentoasema
Emoyhtiö:  Mirpuri Group
Kotipaikka:  Lissabon, Portugali
Avainhenkilö(t):  Paulo Mirpuri
Yhtiön sivut:  www.hifly.pt
Yhtiön Airbus A340
Hi Fly on portugalilainen lentoyhtiö. Se on erikoistunut vuokraamaan lentokalustoaan muille lentoyhtiöille, matkanjärjestäjille ja viranomaisille maailmanlaajuisesti. Käytännössä vuokraustoiminta toteutetaan Wet lease -periaatteella joka sisältää koneen lisäksi henkilökunnan ja teknisen ylläpidon. Yhtiön operatiivisena keskuksena on Lissabonin Portelan lentoasema.
Yhtiö perustettiin nimellä Air Luxor joulukuussa 1988. Se oli Mirpuri Group -yhtiön liikelentoyksikkö, jonka pääkonttori sijaitsi Lissabonissa Luxorin aukiolla, josta nimi on peräisin. Yhtiö uudelleenorganisoitiin 1997 jolloin se ryhtyi tarjoamaan tilauslentopalveluja. Vuonna 2003 aloitettiin halpalennot Air Luxor Light -tuotenimellä. Vuonna 2005 yhtiö kärsi vakavista talousongelmista ja sen pohjalle perustettiin uusi lentoyhtiö Hi Fly Mirpuri Groupin panostettua siihen uutta pääomaa. Tämän jälkeen yhtiö keskittyi pelkästään vuokraamaan kalustoaan muille.
Finnair käytti talvikaudella 2011–2012 ja 2015 Hi Fly:ltä vuokraamiaan A330- ja A340- koneita eräillä Kaakkois-Aasian ja Väli-Amerikan lomalennoillaan.
Konekaappaus

Toukokuun 10. päivä 1998 Air Luxorin Lockheed L-1011 kaapattiin pian sen jälkeen kun se oli noussut Toronton kentältä Kanadassa. Lentokoneen ohjaaja vaati lupaa laskeutua Yhdysvaltoihin mutta kone määrättiin palaamaan Torontoon. Koneen laskeuduttua poliisit tekivät koneeseen rynnäkön ja kaappaajat taltutettiin ilman merkittäviä vammoja sivullisille.
Laivasto

Laivaston keski-ikä heinäkuussa 2022 on 17,4 vuotta.
| Konetyyppi | Lukumäärä | Tilauksia | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| Airbus A319-100 | 2 | — |  |
| Airbus A321-200 | 1 | — |  |
| Airbus A330-200 | 1 | — |  |
| Airbus A330-300 | 3 | 1 |  |
| Airbus A330-900neo | 1 | — |  |
| Airbus A340-300 | 6 | — |  |
| Yhteensä | 14 | 1 |  |
Hi Fly:n Airbus A319-100 laskeutumassa Pariisi-Orlyn lentoasemalle.
Hi Fly:n Airbus A330-300 laskeutumassa Amsterdam Schipholin kansainväliselle lentoasemalle.
Hi Fly:n Airbus A330-900neo Birminghamin lentoasemalla.
Hi Fly:n Airbus A340-300.
Hindsin piirikunta

Hindsin piirikunta (engl. Hinds County) on Yhdysvaltojen Mississippin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 227 742 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskukset ovat Jacksonin ja Raymondin kaupungit. Piirikunta on perustettu vuonna 1821.
Väestö

Vuonna 2020 Hindsin piirikunnan 227 742 asukkaasta mustia oli 73,1 %, valkoisia 25,1 %, aasialaisia 0,7 % ja alkuperäisasukkaita 0,1 %. Vuonna 2019 2,8 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 1,7 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hindsin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Hemer

| Hemer |
| --- | --- |

 Sijainti Märkischer Kreisin piirikunnassa.
 Hemer
 Koordinaatit: 51°23′N, 7°46′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Nordrhein-Westfalen
Hallintopiiri:  Arnsberg
Piirikunta:  Märkischer Kreis
Hallinto:  
 – Pormestari:  Christian Schweitzer (CDU)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  67,66 km²
Korkeus:  208 m
Väkiluku (31.12.2022):  34 024
 – Väestötiheys:  503 as./km²
 
 www.hemer.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hemer on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa. Sen pinta-ala on 67,66 km², ja se kuuluu Märkischer Kreisin piirikuntaan. Vuoden 2022 lopussa Hemerin väkiluku oli 34 024.
Hemerin vanha raatihuone.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hemer Wikimedia Commonsissa
Kaupungin verkkosivusto (saksaksi)
Israelin metsäpalo 2010

| Israelin metsäpalo 2010 |
| --- | --- |
 Tulipalosta noussut savu kuvattuna 2. joulukuuta 2010
Alue:  Israel
Ajankohta:  2. joulukuuta 2010 – 5. joulukuuta 2010
Laajuus:  5 000 ha km²
Kuolleita:  44
722 The Carmel fire - 10.2010
Israelin metsäpalo 2010 raivosi Israelissa 2.–5. joulukuuta 2010 Haifan eteläpuolella. Metsäpalo surmasi 44 henkilöä ja tuhosi ainakin 250 asuinrakennusta. Useimmat kuolleet olivat vankilalaitoksen kadetteja, jotka olivat bussissa matkalla evakuoimaan vankeja palon tieltä. Pääministeri Benjamin Netanjahua, sisäministeri Eli Yishaita ja puolustusministeri Ehud Barakia vaadittiin vastuuseen palokuntien huonon tilan vuoksi.
Poliisi pidätti palon sytyttämisestä kaksi epäiltyä, joiden motiiviksi epäiltiin huolimattomuutta. Ensimmäistä kertaa rauhanneuvottelujen katkeamisen jälkeen presidentti Mahmud Abbas soitti pääministeri Netanjahulle esittääkseen surunvalittelunsa ja tarjotakseen apua. Israel sai lentokoneita sammutustöihin Venäjältä, Yhdysvalloilta ja Espanjalta.
Israelin maa

Raamatullisen Israelin rajat merkitty karttaan sinisellä ja punaisella.
Israelin maa (hepr. ‏אֶרֶץ יִשְׂרָאֵל‎, Erets Jisrael) on perinteinen juutalainen nimi Etelä-Levantin alueelle. Termiin liittyviä raamatullisia, uskonnollisia ja historiallisia termejä ovat Kanaaninmaa, Luvattu maa, Pyhä maa ja Palestiina. Tämän alueen rajojen määritelmät vaihtelevat heprealaisen Raamatun kohtien välillä.
Hurrikaani Emily

| Hurrikaani Emily |
| --- | --- |
 Hurrikaani Emily Jukatanin niemimaan edustalla 16. heinäkuuta 2005
Nimettiin::  11. heinäkuuta
Rantautui::  14. heinäkuuta (Grenada)
Laantui::  21. heinäkuuta
Alin paine::  929 hPa
Kovin tuuli::  72 m/s
Kuolleita::  22
 Hurrikaani Emilyn reitti  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Hurrikaani Emily oli viides nimetty myrsky vuoden 2005 Atlantin hurrikaanikaudella. Hurrikaani eteni läpi Pienten Antillien aiheuttaen vahinkoja Grenadalla sekä Jukatanin niemimaan Meksikossa, jonne se iski 4. luokan hurrikaanina. Myöhemmin se iski Koillis-Meksikoon Tamaulipasin osavaltioon 3. luokan hurrikaanina.
16. heinäkuuta Emilystä tuli 5. luokan hurrikaani Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla tuulten puhaltaessa yli 70 m/s. Tämä on ainut kerta, kun 5. luokan hurrikaani on muodostunut heinäkuussa.
Myrskyn historia

Emily kehittyi trooppisesta matalapaineesta, joka muodostui Keski-Atlantilla 10. heinäkuuta. Seuraavana päivänä vahvistuttuaan siitä tuli trooppinen myrsky Emily.
Aluksi Emilyn ennustettiin voimistuvan nopeasti ja liikkuvan kohti Isoja Antilleja. Sen sijaan Emily eteni länteen kohti Pieniä Antilleja säilyttäen trooppisen myrskyn voiman.
Myrsky heikkeni edetessään länteen, ja sillä oli vaikeuksia pitää muotoaan. Noin viikkoa aiemmin Karibialla riehunut hurrikaani Dennis oli kuitenkin lämmittänyt Karibianmeren vesiä, ja olosuhteet olivat paremmat trooppisten hirmumyrskyjen kehitykselle. Näin Emily saavutti hurrikaanin voiman 13. heinäkuuta ohittaessaan Tobagon saarta. 14. heinäkuuta Emily iski maihin Grenadan saarella.
Emily voimistui jälleen seuraavana päivänä, ja sen myrskykeskuksen paine laski huomattavasti. Sen tuulet voimistuivat samalla 60 m/s:iin (217 km/h), ja se saavutti 4. luokan. Myöhemmin päivällä se heikkeni selvästi 2. luokan hurrikaaniksi, mutta se saavutti 4. luokan uudelleen. 16. heinäkuuta Emily oli hetken aikaa 5. luokan hurrikaani, mikä on ainut kerta, kun 5. luokan hurrikaani on muodostunut heinäkuussa. Emily heikkeni jälleen 4. luokkaan edetessään Jamaikan ja 17. heinäkuuta Caymansaarten ohi.
Emily jatkoi rataansa lähes suoraan länsiluoteeseen heiketen hieman mutta säilyttäen yhä 4. luokan voimansa iskiessään Cozumelin ja Tumulin kaupunkeihin Jukatanin niemimaalla Meksikossa 18. heinäkuuta. Emilyn tuulet puhalsivat tuolloin 64 m/s (230 km/h).
Myöhemmin päivällä Emily ylitti Jukatanin ja suuntasi Meksikonlahdelle, mutta se heikkeni 1. luokan hurrikaaniksi tuulten puhaltaessa 33 m/s (121 km/h). Lämpimien vesien yllä se kuitenkin voimistui, ja 19. heinäkuuta sen tuulenvoimakkuus kohosi 40 m/s:stä (145 km/h) 56 m/s:iin (201 km/h) vain muutamassa tunnissa asettaen sen 3. luokan hurrikaaniksi. 20. heinäkuuta Emily iski lähelle San Fernandon kaupunkia Tamaulipasin osavaltiossa Meksikossa samalla voimalla.
Vaikutukset

14. heinäkuuta Emily iski Grenadaan, joka oli kärsinyt edellisenä vuonna hurrikaani Ivanin iskettyä saarelle, aiheuttaen yhden ihmisen kuoleman ja aineellista vahinkoa erityisesti saaren pohjoisosissa. Ainakin kaksituhatta ihmistä evakuoitiin. Aineellisten vahinkojen arvioitiin kohoavan 110 miljoonaan Yhdysvaltojen dollariin saarella.
Jamaikalla Emilyn sateiden aiheuttamissa tulvissa kuoli neljä ihmistä autossa, joka ajelehti jyrkänteen yli. Kaiken kaikkiaan Emily surmasi kuusi ihmistä Karibialla.
Meksikossa kymmeniä tuhansia turisteja ja asukkaita evakuoitiin Cancúnin ja Cozumelin lomakohteista ja niiden ympäristöstä Jukatanin niemimaalla. Emilyn arvioidaan aiheuttaneen 25 miljoonan dollarin vahingot kyseisellä alueella, ja lisäksi kolmen ihmisen kerrotaan kuolleen epäsuorasti Emilyn vaikutuksesta. Tamaulipasin osavaltiossa Koillis-Meksikossa myrskyn tieltä evakuoitiin 18 000 ihmistä.
Heinrich Schütz

Heinrich Schütz. Christoph Spetnerin maalaus n.  1650-1660
Heinrich Schütz (Heinricus Sagittarius; 9. lokakuuta 1585 Köstritz – 6. marraskuuta 1672 Dresden) oli saksalainen säveltäjä ja urkuri. Hän sävelsi muun muassa ensimmäisen saksalaisen oopperan, Dafnen. Sen ensiesitys oli Torgaussa vuonna 1627, mutta teoksen musiikki on sittemmin kadonnut. Hän on huomattavin aikansa kolmesta saksalaisesta säveltäjäkolmikosta, johon kuuluivat myös Samuel Scheidt ja Johann Hermann Schein. Häntä pidetään myös merkittävimpänä Bachin edeltäjänä evankelisen kirkkomusiikin alalla.
Schütz aloitti musiikin harrastamisen laulamalla kuorossa. Tämän jälkeen hän meni Marburgiin opiskelemaan lakia. Vuosina 1609–1613 hän opiskeli Venetsiassa musiikkia opettajanaan Giovanni Gabrieli. Opiskelunsa jälkeen Schütz toimi urkurina Kasselissa, mutta vuonna 1615 hän siirtyi Dresdeniin säveltämään musiikkia. Vuosina 1628–1629 hän opiskeli jälleen Venetsiassa, jossa Claudio Monteverdi esitteli hänelle uusimpia draamallisen tyylin virtauksia. Monteverdillä oli suuri vaikutus Schützin vuosina 1628–1645 tekemiin sävellyksiin, joihin kuuluvat Venetsiassa tehty Symphoniae sacrae -konserttokokoelma ja sen vuosina 1647 ja 1650 tehdyt jatko-osat
Schütz työskenteli Dresdenissä kuolemaansa asti. Kolmikymmenvuotinen sota haittasi hänen työskentelyään siten, että sodan tuhojen takia hänellä oli käytettävissään vain kuoro ja muutamia soittajia. Heille hän sävelsi vuosina 1636–1639 pienimuotoisia teoksia, jotka dynaamisuudessaan ja värikkässä soitinnuksessaan ovat hänen onnistuneimpia sävellyksiään. Vieläkin kuuluisampi on hänen 86-vuotiaana säveltämänsä teis Deutsches Magnificat (1671). Se on moni-ilmeinen ja nerokas teos, jossa on viittauksia hänen nuoruusaikojensa lausunnalliseen resitatiiviin. Schütz kuoli aivohalvaukseen vuonna 1672.
Valtaosa Schützin sävellystuotannosta on kirkkomusiikkia. Urkusävellyksiä hän ei kuitenkaan ole tehnyt.
Kirjallisuutta

Oberhoff, Bernd: Heinrich Schütz: Eine musikpsychoanalytische Studie.  Giessen:  Psychosozial-Verlag, 2006.  ISBN 3-89806-437-9.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Poroila, Heikki: Yhtenäistetty Heinrich Schütz (koko sävellystuotanto listattuna)
Immi Savonius

Knut Immanuel (Immi) Savonius (25. maaliskuuta 1861 Kiikka – 3. huhtikuuta 1934 Helsinki) oli suomalainen juristi, joka toimi itsenäisen Suomen ensimmäisenä apulaisoikeuskanslerina.
Savoniuksen vanhemmat olivat kruununvouti Victor Vilhelm Savonius ja Maria Kristina Forsell. Kirjoitettuaan ylioppilaaksi Turun ruotsalaisesta klassillisesta lyseosta vuonna 1880 hän suoritti Haminan kadettikoulun pääsytutkinnon, mutta aloittikin pian lakiopinnot. Savonius suoritti yleisen oikeustutkinnon 1885 ja sai varatuomarin arvon 1888. Vuodesta 1893 hän toimi virkamiehenä Suomen senaatissa, 1906 alkaen oikeusosaston esittelijäsihteerinä. Savonius nimitettiin heinäkuussa 1910 vt. prokuraattoriksi, mutta erotettiin jo seuraavan vuoden tammikuussa, sillä perustuslaillisen kantansa vuoksi hän kieltäytyi kenraalikuvernööri F. A. Seynin määräyksestä huolimatta nostamasta syytettä kansanedustaja E. N. Setälää vastaan, joka oli arvostellut lakia yleisvaltakunnallisesta lainsäädännöstä. Menetettyään myös virkansa senaatissa hän työskenteli vähäpätöisissä tehtävissä Helsingin kaupungin hallinnossa ja Suomen maalaisten paloapuyhtiössä vuoden 1917 helmikuun vallankumoukseen asti. Sen jälkeen Savonius oli prokuraattorin apulaisena 1917–1919 ja apulaisoikeuskanslerina 1919–1926.
Immi Savoniuksen poika oli kenraaliluutnantti Kai Savonjousi.
Hevikaraoke

Hevikaraoke on perinteisestä karaokesta jalostettu genrekaraoke, joka keskittyy nimensä mukaisesti hevimusiikkiin.