stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Theaitetos (dialogi)
Aiheesta muualla > Muuta

Chappell, Timothy: Plato on Knowledge in the Theaetetus The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Giannopoulou, Zina: Plato’s Theaetetus The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Platonin teokset
| --- | --- |
Varhaisvaihe:  Sokrateen puolustuspuhe · Kharmides · Kriton · Euthyfron · Alkibiades I · Laajempi Hippias · Lyhyempi Hippias · Ion · Lakhes · Lysis
Keskivaihe:  Kratylos · Euthydemos · Gorgias · Meneksenos · Menon · Faidon · Protagoras · Pidot · Faidros · Valtio · Parmenides · Theaitetos
Myöhäisvaihe:  Kleitofon · Timaios · Kritias · Sofisti · Valtiomies · Filebos · Lait
Mahdollisesti epäperäiset ja epäperäiset:  Aksiokhos · Alkibiades II · Demodokos · Hipparkhos · Epigrammit · Epinomis · Eryksias · Hyveestä · Kilpailijat · Kirjeet · Minos · Määritelmiä · Oikeamielisyydestä · Sisyfos · Theages
Dialogin alku ensimmäisessä painetussa laitoksessa (editio princeps) vuodelta 1513.
Thurioi

| Thurioi> Θούριοι |
| --- | --- |
 Sybariin/Thurioin arkeologista aluetta. Rauniot ovat pääosin roomalaisen Kopiain kaupungin ajalta.
Sijainti
 Thurioi
Koordinaatit:  39°43′02″N, 16°29′27″E
Valtio:  Italia
Paikkakunta:  Cassano all'Ionio, Cosenza, Calabria
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Ajanjakso:  443–194 eaa. (Thurioi) 193 eaa.–600-luku jaa. (Kopiai)
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Suur-Kreikka
Aiheesta muualla
  Thurioi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Thurioi (m.kreik. Θούριοι, Thūrioi tai Thourioi, myös Θούριον, Thūrion tai Thourion; lat. Thurii, Thurium), myöhemmin Kopiai (m.kreik. Κοπιαί; lat. Copia, Copiae), oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Suur-Kreikassa eli Magna Graeciassa nykyisen Italian alueella. Se sijaitsi aikaisemman Sybariin kaupungin paikalla, nykyisen Cassano all'Ionion kunnan alueella noin kolme kilometriä koilliseen nykyisestä Thurion kylästä ja noin 4,5 kilometriä kaakkoon nykyisestä Sibarin kylästä.
Thurioi oli alun perin kreikkalainen siirtokunta. Se tuli Rooman vallan alle 200-luvulla eaa.
Maantiede

Thurioi sijaitsi Tarantonlahden länsirannalla eli Italian ”saappaankärjen” itärannikolla lyhyen matkan päässä merenrannasta, suunnilleen Metapontionin ja Krotonin puolessa välissä. Kaupunki oli rakennettu pienen matkan päähän aikaisemmasta Sybariin kaupungin paikasta. Diodoros Sisilialaisen mukaan se sijaitsi Thurioi-nimisen lähteen luona, josta se oli saanut nimensä. Kaupungin ympäristö oli hedelmällistä tasankoa, ja se oli merkittävä satamapaikka.
Historia > Roomalainen kausi

Thurioista tuli nyt täysin Rooman alaisuudessa ollut kaupunki, ja siellä oli roomalainen varuskunta. Koska Thurioi oli liitossa roomalaisten kanssa, kaupungin asukkaat vastustivat Epeiroksen kuningas Pyrrhosta tämän Suur-Kreikan sotaretkellä. Toisessa puunilaissodassa kaupunki ilmeisesti liittyi Cannaen taistelun vuonna 216 eaa. jälkeen Karthagon puolelle, mutta palasi liittoon Rooman kanssa vuonna 213 eaa. Taraksen kukistumisen jälkeen Thurioi vaihtoi jälleen puolta ja petti roomalaiset karthagolaisten päällikölle Hannolle. 210 eaa. Hannibal siirrätti kaupunkiin kukistuneen Atellan asukkaat. Joutuessaan vetäytymään Thurioista hän siirrätti puolestaan 3 500 merkittävintä thurioilaista Krotoniin. Thurioi itse tuhoutui sodassa.
Hannibalin sotaretken jälkeen roomalaiset perustivat kaupungin elvyttämiseksi paikalle Kopiain eli Copian kolonian vuonna 194/193 eaa. Uuden kaupungin asukkailla oli Rooman kansalaisoikeudet. Kolonia asutettiin aluksi 300 ratsumiehellä ja 3 000 jalkamiehellä. Kaupungin uusi nimi ei ilmeisesti kestänyt pitkään, ja pian kaupunki tunnettiin jälleen vanhalla nimellään. Spartacuksen joukot valtasivat Thurioin kolmannen orjasodan aikaan vuonna 72 eaa., ja se mainitaan myös Julius Caesarin kansalaissodan ja Sextus Pompeiuksen hyökkäyksen vuonna 40 eaa. yhteydessä.
Thurioi oli olemassa vielä ensimmäisellä ja toisella vuosisadalla jaa. Strabonin, Plinius vanhemman ja Ptolemaioksen aikaan, ja se oli ilmeisesti tuolloin Tarantonlahden ainoa merkittävämpi paikka Krotonin ja Taraksen välillä, sillä Metapontion ja Herakleia olivat tuolloin jo lakanneet olemasta. Kaupunki alkoi taantua 200-luvulla jaa., mutta esiintyy vielä Prokopioksella 500-luvulla. Löydösten perusteella paikka hylättiin 600-luvulla. Keskiajalla seudun väestö oli siirtynyt Terranovaan, joka sijaitsee enemmän sisämaassa.
Historia > Myöhempi historia ja kaivaukset

Ajan kuluessa ennen hedelmällinen tasanko muuttui soiseksi ja malarian vaivaamaksi alueeksi, jollainen se oli 1800-luvulla. Kaupungin paikkaa alettiin etsiä järjestelmällisesti vuonna 1879 ja se löytyi vasta vuonna 1968.
Varsinaiset arkeologiset kaivaukset alkoivat kaupungin paikalla vuonna 1968. Tutkimukset vahvistivat sen, että Sybaris, Thurioi ja Kopiai sijaitsivat kaikki samalla paikalla. Paikkaa pidetään arkeologisesti ainutlaatuisena sen poikkeuksellisen, kolmen eri aikaisen samalla paikalla sijainneen kaupungin tuottaman kerrostumahistorian vuoksi. Nykyisin kaupungin arkeologinen alue muodostaa arkeologisen puiston, joka on avoinna yleisölle. Läheinen Thurion kylä on saanut nimensä antiikin aikaisesta kaupungista.
Rakennukset ja löydökset

Kaivausten perusteella Thurioin on havaittu sijainneen Sybariin eteläosien paikalla. Kaupungissa oli Hippodamoksen nimiin laitettu asemakaava, jossa kaupunki oli jaettu säännönmukaisesti 20 suurkortteliin kolmella pääkadulla ja neljällä poikkikadulla. Diodoros Sisilialaisen mukaan kaduilla oli nimet, kuten Heraklea, Afrodisias ja Dionysia. Löytöihin kuuluu muun muassa roomalainen teatteri ja kylpylä keisari Trajanuksen ajalta, suuri roomalainen huvila lattiamosaiikkeineen ensimmäiseltä vuosisadalta jaa., sekä klassisen, hellenistisen ja roomalaisen kauden hautoja.
Thurioin ja Kopiain jäänteet löytyivät noin kolmen metrin syvyydestä, siinä missä vanhimmat Sybariin jäänteet olivat alempana noin 4,5–6 metrin syvyydessä. Hallitsevia löydöissä ja arkeologisella alueella näkyvillä olevissa raunioissa ovat Kopiain jäänteet.
Arkeologinen alue jakaantuu alueisiin, jotka ovat nimiltään Stombi, Parco del Cavallo, Prolungamento Strada ja Casa Bianca. Sybariin varhaisimmat rauniot ovat Stombin ja Parco del Cavallon alueella, ja Thurioin ja Kopiain myöhäisimmät rauniot Casa Biancan alueella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thurioi Wikimedia Commonsissa
Thurioin lyömä hopeinen distateeri, n. 400–350 eaa. Kuvituksessa korinttilaista kypärää käyttävä Athene ja härkä.
Kopiain eli Copian lyömä quadrans, n. 193 eaa. Kuvituksessa Herakles ja runsaudensarvi.
Sybariin/Thurioin arkeologista aluetta. Rauniot ovat pääosin roomalaisen Kopiain kaupungin ajalta.
Sybariin/Thurioin arkeologista aluetta. Rauniot ovat pääosin roomalaisen Kopiain kaupungin ajalta.
Tridentiininen messu
Terminologia

Tridentiininen tai trentolainen messu termi viittaa Trenton kaupunkiin ja Trenton konsiiliin, jonka seurauksena Paavi Pius V promulgoi vuoden 1570 Roomalaisen Missale laitoksen. Mikäli viitataan yleisesti  roomalaisen riituksen vanhempaan muotoon, voidaan käyttää termiä vanhempi roomalainen riitus tai gregoriaaninen messu. Koska termi "tridentiininen" on myös suora viittaus vuoden 1570 messumuotoon ja sitä seuraaviin Missale Romanumin laitoksiin, on sen soveltaminen kokonaiskattavana terminä vanhempiin roomalaisiin riituksen muotoihin osittain harhaanjohtava.
Paavi Pius V Trenton konsiilin yhteydessä yhdensi voimassa olevat vanhat liturgiset perinteet ja säännökset ja täten tridentiininen termi ei viittaa messun alkuperään tai ikään. Trenton konsiilin jälkeisenä aikana tuli käyttää ainoastaan roomalaista riitusta. Poikkeuksena tähän olivat liturgiset käytännöt jotka olivat yli 200 vuotta vanhoja.
Tridentiinisen messun rakenne

Tridentiininen messu jakautuu kahteen pääosaan: opetettavien eli katekumeenien liturgiaan ja uskovien liturgiaan; Suomen luterilaisen kirkon nykyisessä jumalanpalveluskaavassa näiden osien nimet ovat sanaosa ja ehtoollisen vietto. Lisäksi messuun kuuluu johdanto-osa ja lyhyt päätös.
Tridentiinisen messun rakenne > Johdanto-osa

Asperges (Psalmi 51:9, 3)
Asperges eli siunatulla vedellä pirskottaminen on katumusta ja puhdistautumista kuvaava riitti, joka yleensä edeltää sunnuntain päämessun viettämistä. Siinä pappi pirskottaa alttarin kolmasti siunatulla vedellä, johon on yleensä lisätty myös suolaa puhdistautumisen vertauskuvana. Tämän jälkeen pirskotetaan samalla tavalla alttaripalvelijat ja kirkkokansa sekä pappi itse. Samalla kuoro lauloi antifonia psalmista 51. Pääsiäisestä helluntaihin kestävänä pääsiäisaikana seurakunta pirskotetaan vihkiveden sijasta kastevedellä, ja kuoro laulaa hymniä Vidi aquam.
Tridentiinisen messun rakenne > Opetettavien liturgia > Rukoukset alttarin juurella

Ristinmerkki
Pappi nousee alttarille prosession mukana ja asettaa peitetyn ehtoolliskalkin alttarille. Sen jälkeen hän siunaa alttarin ristinmerkillä ja lausuen In nomine Patris et Filii et Spiritus Sancti ("Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen"). Juhlallisessa messussa ehtoollisaineet viedään alttarin sivussa olevalle kredenssipöydälle ja tuodaan sieltä alttarille vasta ehtoollisliturgian alussa. Tällaisessa messussa pappi siunaa alttarin.
Psalmi 43
Pappi ja messupalvelijat laulavat psalmin 43 (Vulgatassa 42) Judica me, Deus ("Tuomitse minut, oi Herra") ja sen edellä ja jäljessä antifonin Introibo ad altare Dei, ad Deum qui laetificat juventutem meam ("Astun Jumalan alttarin ääreen, Jumalan, joka on nuoruuteni ilo"). Tämän jälkeen pappi tekee uudelleen ristinmerkin ja lausuu Adjutorium nostrum in nomine Domini ("Meidän apumme on Herran nimessä"), mihin messupalvelijat vastaavat kirkkokansan edustajina Qui fecit coelum et terram ("Hänen, joka on tehnyt taivaan ja maan").
Synnintunnustus (Confiteor)
Ensiksi pappi lausuu: Confíteor Deo omnipoténti, beátæ Maríæ semper Vírgini, beáto Michaéli Archángelo, beáto Joanni Baptístæ, sanctis Apóstolis Petro et Paulo, ómnibus Sanctis, et vobis, fratres (tibi, Pater), quia peccávi nimis cogitatióne, verbo et ópere: mea culpa, mea culpa, mea máxima culpa. Ideo precor beátam Maríam semper Vírginem, beátum Michaélem Archángelum, beátum Joánnem Baptístam, sanctos Apóstolos Petrum et Paulum, omnes Sanctos, et vos, fratres (te, Pater), oráre pro me ad Dóminum Deum nostrum. ("Tunnustan Jumalalle, kaikkivaltiaalle, autuaalle ikuisesti neitsyelle Marialle, autuaalle arkkienkeli Mikaelille, autuaalle Johannes kastajalle, pyhille apostoleille Pietarille ja Paavalille, kaikille pyhille ja teille veljet, että olen tehnyt syntiä ajatuksin, sanoin ja teoin, omasta syystäni, omasta syystäni, omasta suuresta syystäni. Siispä pyydän myös autuasta ikuisesti neitsyttä Mariaa, autuasta arkkienkeli Mikaelia, autuasta Johannes kastajaa, pyhiä apostoleita Pietaria ja Paavalia, kaikkia pyhiä ja teitä, veljet, rukoilemaan puolestani Herraa, Jumalaamme.")  Tämän jälkeen messupalvelijat vastaavat papille: "Armahtakoon sinua kaikkivaltias Jumala, antakoon Hän sinulle kaikki sinun syntisi anteeksi ja johdattakoon sinut iankaikkiseen elämään." Tämän jälkeen messupalvelijat tunnustavat kirkkokansan edustajina syntinsä samoin sanoin, paitsi korvaten puhuttelun "teitä, veljet" sanoilla "sinua, isä" ja pappi julistaa heille synninpäästön.
Pappi ja messupalvelijat resitoivat tämän jälkeen muutamia anteeksiantamuksesta puhuvia raamantunjakeita. Tämän jälkeen pappi lausuu: "Oremus" ("Rukoilkaamme"), astuu hiljaisuuden vallitessa alttarille ja rukoilee hiljaisesti: "että saisimme puhtain mielin astua kaikkein pyhimpään" (2. Mooseksen kirja 26:33–34). Astuttuaan alttarin ääreen pappi liittää kätensä yhteen ja rukoilee hiljaisesti, että Jumala antaisi hänelle hänen syntinsä anteeksi niiden pyhien esirukousten tähden, joiden reliikit on kätketty alttariin.
Tridentiinisen messun rakenne > Opetettavien liturgia > Rukoukset alttarilla

Introitus
Pappi tekee jälleen ristinmerkin ja lausuu introituksen eli johdantolauselman. Yleensä tämä on psalmin jae, mutta esimerkiksi pääsiäissunnuntaina käytetään Viisauden kirjan 10:20–21 ja Neitsyt Marialle omistettujen juhlapyhien introituksena käytettiin säettä runoilija Coelis Seduliukselta. Tämä lauselma on jäänne tavasta aloittaa alttaripalvelus psalminluvulla. Keskiajalla psalmi siirtyi jo rukoukseen alttarin juurella.
Kyrie
Kuoro laulaa kolmasti kreikankielisen säkeen "Kyrie, eleison; Christe, eleison; Kyrie, eleison." ("Herra, armahda; Kristus, armahda; Herra, armahda.")
Gloria in excelsis Deo
Kiitosvirsi, jonka alkusäe on otettu enkelten jouluisesta ylistyksestä Luukkaan evankeliumin 2:14:stä ("Kunnia Jumalalle korkeuksissa!"). Tämä jätetään pois paastonaikana, siis ennen pääsiäistä edeltää suurta paastoa ja joulua edeltävää adventtipaastoa. Sitä käytetään kuitenkin näihin aikoihin osuvina juhlapäivinä ja kiirastorstain iltamessussa.
Päivän rukous eli collecta
Pappi kääntyy seurakunnan puoleen lausuen: "Dominus vobiscum." ("Herra olkoon teidän kanssanne."), johon messupalvelijat vastaavat: "Et cum spiritu tuo." ("Niin myös sinun henkesi kanssa"). Tätä seuraa lyhyt päivän rukous, joka käsittelee kulloisenkin päivän teemaa.
Tridentiinisen messun rakenne > Opetettavien liturgia > Sanan jumalanpalvelus

Epistola
Pappi lukee latinaksi epistolatekstin. Yleensä tämä on otettu Uuden testamentin kirjeteksteistä, pääsiäisen ja helluntain välillä luetaan Apostolien tekoja.
Graduale
Epistolan ja evankeliumin välissä kuoro laulaa vastauslaulun. Yleensä kuoro laulaa psalmiteksteihin perustuvan graduaalin, jota seuraavat halleluja-säkeet. Septuagesimasunnuntain ja pääsiäisen välillä halleluja-säettä ei lauleta, vaan sen korvaa tractus. Pääsiäisaikana taas graduaalin korvaa toinen hallelujasäe. Eräinä juhlapäivinä graduaalin korvaa sequentia.
Evankeliumi
Ennen evankeliumin lukemista latinaksi pappi rukoilee hiljaa, että Jumala puhdistaisi hänen huulensa kuten kerran profeetta Jesajan huulet (viittaus Jesaja 6:6:een).
Saarna
Sunnuntain päämessussa pappi keskeyttää messun pitääkseen saarnan. Tapana on, että ennen saarnaa hän kertoo päivän evankeliumin sisällön kansankielellä. Ennen saarnaa papeilla oli tapana lukea kuulutukset, joissa mainittiin esimerkiksi solmituista avioliitoista, kasteista ja kuolemantapauksista, kehotettiin rukoilemaan seurakunnan sairaiden jäsenten tai edesmenneiden puolesta sekä muistutettiin tulevan viikon tapahtumista ja kirkkovuoden aikaan liittyvistä asioista, kuten paastosta.
Uskontunnustus
Kuoro laulaa Nikean-Konstantinopolin uskontunnustuksen latinaksi. Laulettaessa sanat "ja tuli lihaksi" pappi ja seurakunta polvistuvat.
Rukouskehotus
Pappi kääntyy seurakunnan puoleen ja lausuu. "Oremus" ("Rukoilkaamme"). Mitään rukousta ei kuitenkaan seuraa, koska tähän kohtaan aiemmin kuulunutta yleistä esirukousta ei ole tridentiinisessä messussa.
Tridentiinisen messun rakenne > Uskovien liturgia > Offertorium

Tämän osan aikana pappi valmistaa ehtoollisaineet, leivän ja viinin, sekä rukoilee valmistavia rukouksia.
Offertorioantifoni
Kuoro laulaa antifonin, joka yleensä on otettu psalmista. Jos ehtoollisaineet tuodaan kredenssipöydältä alttarille kulkueessa, se tapahtuu tässä vaiheessa.
Leivän ja viinin uhraaminen
Pappi ottaa ehtoollisleivän ja asettaa sen rintansa korkeudelle. Samalla hän rukoilee, että Jumala ottaisi sen hänen arvottomista käsistään tahrattomaksi uhriksi hänen lukuisten syntiensä, väärintekojensa ja laiminlyöntiensä puolesta, kaikkien niiden syntien, väärintekojen ja laiminlyöntien puolesta, jotka ovat läsnä sekä kaikkien elävien ja kuolleiden kristittyjen syntien, väärintekojen ja laiminlyöntien puolesta. Sitten hän sekoittaa tilkan vettä ehtoollisviiniin ja rukoilee, että tämä "pelastuksen malja" tulisi Jumalalle suloisesti tuoksuvaksi uhriksi. Lopuksi pappi rukoilee Danielin kirjan 3:39–40 pohjalta laaditun rukouksen.
Uhrilahjojen, alttarin ja kirkkokansan suitsuttaminen (ei pakollista)
Käsien pesu
Pappi pesee sormensa ja rukoilee hiljaa psalmin 26:6-12 (Arkistoitu – Internet Archive) sanoin: Lavabo inter innocentes manes ("Pesen käteni...").
Rukous kaikkein pyhimmälle kolminaisuudelle
Pappi rukoilee, että kaikkein pyhin kolminaisuus ottaisi vastaan uhrin, joka uhrataan muistaen Jeesuksen Kristuksen kärsimystä, kuolemaa, ylösnousemusta ja taivaaseenastumista ja kunnioittaen autuasta ikuista neitsyttä Mariaa ja kaikkia pyhiä. Samalla pappi pyytää pyhien esirukousta taivaassa.
Orate fratres, Suscipiat and Salainen rukous
Pappi kääntyy seurakuntaa kohti ja pyytää: Orate fratres, ut meum ac vestrum sacrificium acceptabile fiat apud Deum Patrem omnipotentem. ("Rukoilkaa, veljet, että minun ja teidän uhrinne olisi otollinen Jumalalle, kaikkivaltiaalle Isälle".)
Alttaripalvelijat vastaavat: Suscipiat Dominus sacrificium de manibus tuis, ad laudem et gloriam nominis sui, ad utilitatem quoque nostram, totiusque ecclesiae suae sanctae. ("Herra ottakoon uhrin vastaan sinun käsistäsi, nimensä kiitokseksi ja kunniaksi, meidän ja koko pyhän kirkkonsa hyödyksi.")
Tämän jälkeen pappi lausuu äänettönästi päivän salaisen rukouksen, päättäen sen kuuluvalla äänellä lausuttuihin sanoihin Per omnia saecula saeculorum, ("iankaikkisesta iankaikkiseen").
Alttaripalvelijat ja koko seurakunta vastaavat "Amen."
Tridentiinisen messun rakenne > Uskovien liturgia > Consecratio > Prefaatio

Prefaatiovuorolaulu
Papin ääneen lausuma prefaatiorukous, joka ilmaisee syyn Jumalan kiittämiselle. Prefaatio vaihtelee kirkkovuoden ajan ja juhlapäivien mukaan, ja se johtaa Pyhä-hymniin.
Kuoron laulama Sanctus.
Tridentiinisen messun rakenne > Uskovien liturgia > Consecratio > Canon

Tämä on tridentiinisen messun ydinosa. Siinä tapahtuu katolisen teologian mukaan ehtoollisaineiden eli hostian ja viinin muuttuminen olemuksellisesti Kristuksen ruumiiksi ja vereksi (transsubstantiaatio). Samalla tapahtuu messu-uhri, Kristuksen Golgatalla antama ristinuhri nykyistyy eli tulee uudelleen läsnä olevaksi. Pappi toimii ikään kuin Kristuksen sijaisena uhraten itsensä uudelleen. 
Seurakuntalaiset polvistuvat kaanonin lukemisen ajaksi.
Intercessio
Pappi rukoilee elävien puolesta ja pyytää, että kirkko saisi olle yksi ja että Jumala johtaisi sitä paavin ja piispojen kautta. Tässä osassa rukoillaan paavin ja hiippakunnan piispan puolesta, samoin kuin eri ihmisryhmien, kuten kirkossa koossa olevien ja kaikkien kristittyjen puolesta. Tämän jälkeen mainitaan ainainen neitsyt Maria, apostolit, marttyyrit ja pyhät, jotka muodostavat taivaassa olevan riemuitsevan seurakunnan ja rukoilevat maan päällä olevan kirkon puolesta.
Valmistavat rukoukset
Pappi rukoilee, että Jumala ottaisi armollisesti uhrin vastaan ja vapauttaisi meidät kaikesta pahasta sekä antaisi armoisasti rauhaa meidän aikanamme.
Konsekraatio ja suuri elevaatio
Pappi lukee ehtoollisen asetussanat niiden Luukkaan evankeliumiin (Luukas 22:19–20) perustuvassa muodossa. Hän ottaa ensin ehtoollisleivän eli hostian, lukee sen yli leivän asetussanat ja kohottaa sen päänsä yläpuolelle, jotta seurakunta voisi hiljentyä rukoukseen sen edessä. Samalla joku messupalvelijoista soittaa ehtoolliskelloa, jotta kirkkokansa tietäisi muutoksen tapahtuneen. Katolisen käsityksen mukaan ehtoollisen leipä ja viini muuttuvat olemuksellisesti Kristuksen ruumiiksi ja vereksi, kun asetussanat lausutaan (transsubstantiaatio). Tämän jälkeen pappi ottaa ehtoollismaljan, rukoilee asetussanat sen yli ja kohottaa kalkin päänsä yläpuolelle palvottavaksi. Messupalvelija soittaa toistamiseen ehtoolliskelloa.
Oblaatio
Pappi rukoilee oblaatiorukouksen, jossa hän pyytää Jumalaa ottamaan vastaan tämän pyhän ja tahrattoman uhrin sekä lähettämään enkelinsä kantamaan uhrin eteensä taivaaseen. Samalla hän pyytää, että ne, jotka ottavat osaa pyhiin salaisuuksiin, täyttyisivät armolla ja taivaallisella siunauksella.
Kuolleiden muistaminen
Pappi rukoilee heidän puolestaan, jotka ovat käyneet meidän edellämme kuolemaan ja nukkuvat nyt rauhan unta. Hän pyytää, että Jumala antaisi heille valon ja rauhan, sekä anoo, että me saisimme perintöosan yhdessä marttyyrien ja pyhien kanssa. Rukouksen lopussa mainitaan nimeltä pyhiä ja marttyyreita.
Kaanonin loppu ja pieni elevaatio
Pappi päättää kaanonrukouksen kohottamalla kalkin rintansa korkeudelle ja nostamalla toisella kädellä hostian sen päälle sekä lausumalla loppuylistyksen 'per ipsum, et cum ipso, et in ipso, est tibi Deo Patri omnipotenti, in unitate Spiritus Sancti, omnis honor et gloria, per omnia saecula saeculorum. ("hänen [Kristuksen] kauttaan. hänen kanssaan ja hänessä kuuluu sinulle, Jumala, iankaikkinen Isä, yhdessä Pyhän Hengen kanssa kaikki kunnia ja kirkkaus nyt ja aina, iankaikkisesta iankaikkiseen.") Tähän seurakunta vastaa: "Aamen."
Tridentiinisen messun rakenne > Uskovien liturgia > Communio

Tässä osassa pappi kommunikoi eli ottaa vastaan ehtoollisleivän ja viinin seurakuntalaisten puolesta. Myös seurakuntalaisilla on mahdollisuus tulla osallisiksi Kristuksen ruumiista ja verestä, mutta perinteisessä tridentiinisessä messussa tämä oli harvinaista. Maallikoille jaettiin yleisesti vain leipä, koska Kristuksen katsottiin olevan kokonaan läsnä leivässä, jolloin viinin vastaanottaminen oli tarpeetonta.
Seurakuntalaiset nousevat Isä meidän -rukouksen ajaksi, mutta polvistuvat papin nauttiessa kommuunion.
Isä meidän -rukous ja Libera nos
Pappi rukoilee hiljaa Isä meidän -rukouksen ja siihen liitetyn pyynnön nimeltä Libera nos. Tämä on Isä meidän -rukouksen viimeisen pyynnän sed libera nos a malo ("vaan päästä meidät pahasta") laajentuma. Siinä pappi rukoilee, että Jumala vapauttaisi meidät kaikesta pahasta ja antaisi armoisasti rauhaa meidän päivinämme, sekä pyytää neitsyt Marian, apostolien ja kaikkien pyhien esirukouksia, jotta rauha säilyisi.
Fractio panis eli leivän murtaminen
Pappi lausuu rukouksen ja murtaa ehtoollisleivän kolmeen osaan, kuvaten näin Kristuksen ruumiin "murtamista" eli hänen kuolemaansa. Pienimmän osasen hän pudottaa ehtoolliskalkkiin rukoillen samalla, että tämä Kristuksen ruumiin ja veren sekoittuminen ja pyhittyminen "johtaisi meidät, jotka tulemme siitä osallisiksi, iankaikaikkiseen elämään".
Agnus Dei
Pappi rukoilee Agnus Dei – eli Jumalan karitsa -hymnin. Juhlallisessa messussa kuoro laulaa tämän, samalla kun pappi rukoilee ehtoollista edeltäviä rukouksia.
Jumalan rauha
Pappi rukoilee, ettei Jumala katsoisi meidän syntejämme, vaan kirkkonsa uskoa, ja anoo häneltä rauhaa ja kristittyjen ykseyttä. Sitten hän toivottaa seurakuntaan päin kääntyneenä sille Jumalan rauhaa sanoen: "Pax vobiscum" ("Rauha kanssanne"), johon messupalvelijat vastaavat: "Et cum spirito tuo" ("Niin myös sinun henkesi kanssa"). Juhlallisissa messuissa pappi voi toivottaa Jumalan rauhaa antamalla messupalvelijalle rauhansuudelman.
Valmistavat rukoukset
Pappi rukoilee kaksi rukousta, joista ensimmäisessä hän pyytää, että pyhä kommuunio vapauttaisi hänet kaikista hänen pahoista teoistaan ja rikkomuksistaan, saattaisi hänet aina seuraamaan Kristuksen käskyjä eikä antaisi koskaan minkään erottaa itseään hänestä. Toisessa hän pyytää, ettei Kristuksen ruumiin ja veren nauttiminen olisi hänelle tuomioksi eikä kadotukseksi, vaan että se varjelisi hänet iankaikkiseen elämään.
Kristuksen ruumiin ja veren vastaanottaminen
Pappi syö ensin Kristuksen ruumiin eli hostian ja nauttii sitten Kristuksen veren eli viinin. Tähän liittyy useita rukouksia. Jos maallikot haluavat ottaa vastaan ehtoollisen eli eukaristian, he astuvat alttarin ääreen papin otettua vastaan kommuunion ja polvistuvat. Messupalvelija lausuu uudestaan synnintunnustuksen ja pappi synninpäästön, minkä jälkeen pappi asettaa hostian ehtoollisen vastaanottajan suuhun. Samalla hän lausuu: "Corpus Domini nostri Iesu Christi custodiat animam tuam in vitam eternam" ("Meidän Herramme Jeesuksen Kristuksen ruumis varjelkoon sinun sielusi iankaikkiseen elämään"), johon vastaanottaja vastaa "Aamen".