stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääpallon SM-sarja 1947
Mitaliottelut > Välierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Warkauden Pallo -35 | 1–0 | Tampereen Ilves-Kissat |
| Oulun Palloseura | 5–2 | Helsingin IFK |
Mitaliottelut > Pronssiottelu

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Tampereen Ilves-Kissat | 0–1 | Helsingin IFK |
Mitaliottelut > Loppuottelu

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Warkauden Pallo -35 | 5–1 | Oulun Palloseura |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Warkauden Pallo -35
2.: Oulun Palloseura
3.: Helsingin IFK
4.: Tampereen Ilves-Kissat
TUL:n loppuottelu

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Porin Pallo-Toverit | 3–0 | Turun Pyrkivä |
Liittojen välinen mestaruusottelu

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Warkauden Pallo -35 | 9–0 | Porin Pallo-Toverit |
Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 1999

Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 1999 pelattiin Suomessa. Kaupunkeina olivat Espoo ja Vantaa. Maailmanmestaruuden voitti Kanada.
Alkusarja > Lohko A

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | 3 | 3 | 0 | 0 | 27 | 2 | 6 |
|  Ruotsi | 3 | 2 | 0 | 1 | 10 | 12 | 4 |
|  Kiina | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 11 | 2 |
|  Venäjä | 3 | 0 | 0 | 3 | 4 | 20 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.3. |  Yhdysvallat | 10-2 |  Venäjä | Espoo |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.3. |  Kiina | 1-3 |  Ruotsi | Vantaa |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.3. |  Ruotsi | 0-11 |  Yhdysvallat | Vantaa |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.3. |  Kiina | 3-2 |  Venäjä | Vantaa |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.3. |  Venäjä | 0-7 |  Ruotsi | Espoo |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.3. |  Yhdysvallat | 6-0 |  Kiina | Vantaa |  |


|  |  |  |      |  |  |
Alkusarja > Lohko B

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada | 3 | 3 | 0 | 0 | 24 | 0 | 6 |
|  Suomi | 3 | 2 | 0 | 1 | 16 | 1 | 4 |
|  Saksa | 3 | 1 | 0 | 2 | 5 | 26 | 2 |
|  Sveitsi | 3 | 0 | 0 | 3 | 4 | 22 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.3. |  Kanada | 10-0 |  Sveitsi | Vantaa |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.3. |  Suomi | 9-0 |  Saksa | Espoo |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.3. |  Saksa | 0-13 |  Kanada | Espoo |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.3. |  Suomi | 7-0 |  Sveitsi | Espoo |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.3. |  Sveitsi | 4-5 |  Saksa | Vantaa |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.3. |  Kanada | 1-0 |  Suomi | Espoo |  |


|  |  |  |      |  |  |
Sijoituspelit > Sijoituspeli 5-8. sijasta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12.3. |  Saksa | 2-6 |  Venäjä | Vantaa |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12.3. |  Kiina | 3-2 |  Sveitsi | Vantaa |  |


|  |  |  |      |  |  |
Sijoituspelit > Sijoituspeli 7. sijasta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14.3. |  Saksa | 3-0 |  Sveitsi | Vantaa |  |


|  |  |  |      |  |  |
Sijoituspelit > Sijoituspeli 5. sijasta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14.3. |  Venäjä | 1-4 |  Kiina | Vantaa |  |


|  |  |  |      |  |  |
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
: 13.3. - Espoo
|  |   Kanada | 4 |   |  |  |  |
|  |   Ruotsi | 1 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 14.3. - Espoo | 14.3. - Espoo |
|  |   |   |   |   |   Kanada | 3 |
|  |   |   |   |   |   Yhdysvallat | 1 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  | 13.3. - Espoo | 13.3. - Espoo |   |  | 14.3. - Espoo | 14.3. - Espoo |
|  |   Yhdysvallat | 3 |   |  |   Suomi |  8 |
|  |   Suomi | 1 |   |  |   Ruotsi |  2 |
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.3. |  Kanada | 4-1 |  Ruotsi | Espoo |  |

|  | (1-0, 1-1, 2-0)  | (1-0, 1-1, 2-0)  | (1-0, 1-1, 2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.3. |  Yhdysvallat | 3-1 |  Suomi | Espoo |  |

|  | (0-1, 2-0, 1-0)  | (0-1, 2-0, 1-0)  | (0-1, 2-0, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14.3. |  Suomi | 8-2 |  Ruotsi | Espoo |  |


|  |  |  |      |  |  |
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14.3. |  Kanada | 3-1 |  Yhdysvallat | Espoo |  |


|  |  |  |      |  |  |
Lopputulokset

Sveitsi putosi B-sarjaan, ja Japani nousi MM-kisoihin vuodeksi 2000.
Kjerringøyn kirkko

| Kjerringøyn kirkko Kjerringøy kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2009.
Sijainti:  Bodø, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Sør-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1883
Suunnittelija:  J. E. Olsen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kjerringøyn kirkko (norj. Kjerringøy kirke) on Bodøn kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1883.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kjerringøyn kirkko Wikimedia Commonsissa
Kiihotus kansanryhmää vastaan

Muodot
Rasismi
Rasismi Suomessa
Rotusyrjintä
Afrofobia
Seksismi
Ikäsyrjintä (lapset, teinit)
Uskonnollinen syrjintä
Koulukiusaaminen
Työsyrjintä
Elitismi
Homofobia
Ksenofobia
Luokkasyrjintä
Miesviha
Naisviha
Nepotismi
Oikofobia
Sanismi
Transfobia
Vammaisten syrjintä
Audismi
Ableismi
Riisto
Uskontoryhmiä kohtaan
Muslimit
Juutalaiset
Kristityt
Uskonnottomat
Ilmeneminen
Apartheid
Etninen puhdistus
Holokausti
Kansanmurha
Lynkkaus
Orjuus
Vaino
Kiihotus
Valkoinen ylivalta
Rikos ihmisyyttä vastaan
Musta ylivalta
Pakkosiirto
Vihapuhe
Viharikos
Aiheeseen liittyvää
Ennakkoluulo
Moniarvoisuus
Monikulttuurisuus
Positiivinen syrjintä
Suvaitsevaisuus
Yhdenvertaisuus
Tasa-arvo
Poliittinen korrektius
Distributiivinen oikeudenmukaisuus
malline: näytä • keskustele •
Osa artikkelisarjaa
Kiihottaminen kansanryhmää vastaan on puhetta tai kirjoitusta, jonka tarkoitus on halventaa tai pelotella kansanryhmää tai lietsoa väkivaltaista tai syrjivää toimintaa kansanryhmää kohtaan. Yleensä kansanryhmällä tässä yhteydessä tarkoitetaan rodun, etnisen taustan, kansallisuuden, uskonnon, seksuaalisen suuntautumisen tai vammaisuuden määrittämää kansanryhmää.
Kansanryhmää vastaan kiihottamisen juridinen asema vaihtelee maittain, sillä sen nähdään usein olevan eri kannalla sananvapauden kanssa. Toisaalta kunnianloukkauskin ohittaa sananvapautta määrittelevät lait useimmissa maissa.
Suomessa > Määrittely

Suomessa rikoslaki (39/1889) määrittelee kiihottamisen kansanryhmää vastaan 11 luvussa, joka sisältää sotarikokset ja rikokset ihmisyyttä vastaan:
Joka asettaa yleisön saataville tai muutoin yleisön keskuuteen levittää tai pitää yleisön saatavilla tiedon, mielipiteen tai muun viestin, jossa uhataan, panetellaan tai solvataan jotakin ryhmää rodun, ihonvärin, kansallisen tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, seksuaalisen suuntautumisen tai vammautumisen perusteella taikka niihin  rinnastettavalla muulla perusteella, on tuomittava kiihottamisesta kansanryhmää vastaan sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
Lisäksi 10 a §:ssä erotetaan rikoksen törkeä muoto.
Solvausta ja panettelua ei sinänsä laissa määritellä, mutta lain esitöissä annetaan esimerkkejä:
”Tyypillinen rangaistava menettely olisi sellaisen tiedon, mielipiteen tai muun viestin levittäminen, joissa ryhmään kohdistuvaa väkivaltaa tai syrjintää pidetään hyväksyttävänä
tai toivottavana tai ihmisiä verrataan eläimiin, loisiin jne. tai yleistäen väitetään heitä rikollisiksi tai esitetään alempiarvoisiksi jne.”
Pykälän lisääminen rikoslakiin on perustunut Suomen vuonna 1970 hyväksymään YK:n kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen.
Suomessa > Tuomioita

Tuomiot kiihotuksesta kansanryhmää vastaan olivat ennen melko harvinaisia. Ennen vuotta 2001 niitä on ollut 4–5. Tilastokeskuksen mukaan Suomessa tuomittiin vuosina 2009–2014 kiihottamisesta kansanryhmää vastaan 27 henkilöä. Tuomiot ovat olleet sakosta kahteen vuotta vankeutta. Eniten tuomioita annettiin vuonna 2012, jolloin käräjäoikeudessa tuomittiin 12 henkilöä.
Suomessa > Tuomioita > Kehotus palata Afrikkaan

21. tammikuuta 1999 Turun käräjäoikeus tuomitsi turkulaisen kaupunginvaltuutetun Olavi Mäenpään kiihottamisesta kansanryhmää vastaan 50 päiväsakkoon, mikä teki 1 800 markkaa. Mäenpää oli asettanut 7. heinäkuuta 1998 Turussa Kurjenmäen urheilukentälle 25 kylttiä, joissa muun muassa kehotettiin somaleja palaamaan Afrikkaan. Mäenpää tuomittiin Turun käräjäoikeudessa samasta rikoksesta uudelleen vuonna 2001, tällä kertaa 80 päiväsakkoon mikä vastasi 500 euroa. Mäenpää ei suostunut maksamaan sakkoja, jolloin ne muunnettiin 80 päiväksi vankeutta, joista hän istui puolet eli 40 vuorokautta. Syynä oli Kansallinen Rintama -ryhmän verkkosivustolle vuonna 2000 kirjoitettu artikkeli "Islamilaisten maihinnousu on estettävä".
Suomessa > Tuomioita > Juutalaisvastaiset kirjoitukset Uusimaassa ja Kansan Uutisissa

Vuonna 2007 Porvoon käräjäoikeus tuomitsi porvoolaismiehen sakkoihin Uusimaa- ja Kansan Uutiset -lehdissä julkaistusta mielipidekirjoituksesta, jossa solvattiin ja paneteltiin juutalaisia ja pidettiin juutalaisten joukkotuhoa hyväksyttävänä ja toivottavana toimenpiteenä. Uusimaan varapäätoimittaja tuomittiin sakkoihin kiihotuksesta kansanryhmää vastaan ja Kansan Uutisten päätoimittaja sakkoihin valvontavelvollisuuden laiminlyömisestä. Tämä oli ensimmäinen kerta Suomessa, kun tiedotusvälineen edustaja tuomittiin kiihotuksesta kansanryhmää kohtaan.
Suomessa > Tuomioita > Allahin ja Muhammadin sekaantuminen eläimiin piirroksissa

Tampereen käräjäoikeus tuomitsi 3. toukokuuta 2008 Seppo Lehdon 2 vuoden ja 4 kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen 11 syytekohdan perusteella: törkeistä kunnianloukkauksista (9 kohtaa), kiihottamisesta kansanryhmää vastaan (1 kohta) ja uskonrauhan rikkomisesta (1 kohta). Lisäksi tuomittiin sotilasarvon menettäminen, 40 verkkosivuston poistaminen sekä erinäisiä korvauksia yhteisvastuullisesti rikoskumppanin kanssa 75 000 euron edestä. Kansanryhmää vastaan kiihottaminen tapahtui muun muassa esittämällä Allahia tai profeetta Muhammadia kuvaavia hahmoja sekaantumassa eläimiin. Lehdon rikoskumppanin yhdeksästä syyksi luetusta kohdasta yksi oli kiihottaminen kansanryhmää vastaan ja hänen tuomionsa oli vuoden ja 2 kuukauden ehdollinen vankeusrangaistus.[lähde? ]
Suomessa > Tuomioita > Juutalaisten joukkotuhon puolustaminen

Helmikuussa 2009 Helsingin hovioikeus vahvisti Helsingin käräjäoikeuden langettaman 30 päiväsakon rangaistuksen kiihottamisesta kansanryhmää vastaan runokirjan vuonna 2005 julkaisseelle miehelle. Käräjäoikeus piti osaa kirjoituksista uhkaavina ja solvaavina ja katsoi kirjan olevan rasistista propagandaa. Kirjassa mies oli muun muassa esittänyt, että kolmannen valtakunnan juutalaisiin kohdistama joukkotuho oli hyväksyttävä ja toivottava toimenpide.
Suomessa > Tuomioita > "Kikkarapäälle kuonoon"

Joulukuussa 2011 Kouvolan hovioikeus tuomitsi Perussuomalaisten silloisen kansanedustajan James Hirvisaaren 25 päiväsakkoon (noin 1 425 euroa) kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Syynä oli hänen muslimeja halventava blogikirjoituksensa "Kikkarapäälle kuonoon", joka oli julkaistu verkkolehti Uuden Suomen ylläpitämällä sivustolla 4. helmikuuta 2010, jolloin Hirvisaari oli Asikkalan kunnanvaltuutettu.
Suomessa > Tuomioita > Muslimitytön raipparangaistuksen kommentointi

Maaliskuussa 2012 Kymenlaakson käräjäoikeus tuomitsi kotkalaisen perussuomalaisen kaupunginvaltuutetun Freddy van Wonterghemin sakkoihin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Hovioikeus piti tuomion voimassa, eikä korkein oikeus myöntänyt valituslupaa. Syynä oli kommentti verkkolehti Uuden Suomen uutiseen muslimitytön saamasta raipparangaistuksesta.[lähde? ]
Suomessa > Tuomioita > Jussi Halla-aho islamista

8. kesäkuuta 2012 korkein oikeus tuomitsi perussuomalaisten kansanedustajan Jussi Halla-ahon uskonrauhan rikkomisesta ja kansanryhmää vastaan kiihottamisesta 50 päiväsakkoon. Tuomioon johti Halla-ahon vuonna 2008 julkaisema blogikirjoitus, jossa Halla-aho oikeuden mukaan väitti, että islam on pedofiliauskonto ja että ryöstely ja verovaroilla loisiminen on somalien kansallinen ja geneettinen erityispiirre. Oikeus piti kirjoitusta islaminuskoa loukkaavana ja kansanryhmää halventavana.
Suomessa > Tuomioita > Magneettimedia juutalaisista

Lokakuussa 2013 Ylivieska-Raahen käräjäoikeus tuomitsi Magneettimedian päätoimittajan Juha Kärkkäisen 90 päiväsakkoon kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Tuomio tuli Kärkkäisen Magneettimedia-lehdessä ja sen verkkosivustolla syksyllä 2012 ja keväällä 2013 julkaisemista juutalaisia käsittelevistä kirjoituksista. Lisäksi Magneettimedia tuomittiin maksamaan yhteisösakkoa 45 000 euroa.
Suomessa > Tuomioita > Video pikkutytöstä lyömässä "pakolaista"

Keski-Suomen käräjäoikeus tuomitsi huhtikuussa 2016 miehen ja naisen sakkoihin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Syytetyt olivat ladanneet Facebookiin videon, jossa pikkutyttöä kehotetaan lyömään "pakolaiseksi" kutsuttua apinalelua. Naisen tuomio on 40 päiväsakkoa à 6 euroa, eli yhteensä 240 euroa. Miehen tuomio on 50 päiväsakkoa à 6 euroa, eli yhteensä 300 euroa.
Suomessa > Tuomioita > Tummaihoisia vastaan suunnattu teksti Ylilaudalla

Etelä-Karjalan käräjäoikeus tuomitsi kesällä 2019 lappeenrantalaisen vuonna 1986 syntyneen miehen 40 päiväsakkoon (2 480 euroa) tämän julkaistua tummaihoisia vastaan suunnatun tekstin Ylilauta-keskustelufoorumilla syyskuussa 2017. Miehen julkaisema teksti kannatti valkoista ylivaltaa, ja siinä ehdotettiin kansalaisoikeuksien poistamista tummaihoisilta ihmisiltä sekä väkivallan ja muiden vakavien rikosten sallimista näitä kohtaan. Miehen omien sanojen mukaan hän pyrki aikaansaamaan keskustelua tekstin sisällöstä, mutta käräjäoikeuden mukaan tästä ei ollut näyttöä.
Suomessa > Kansanryhmä: tarkkarajainen ja pysyvä

Vasemmistoliiton läntisen Suomen toiminnanjohtaja Misha Dellinger joutui rikosesitutkintaan kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ja erosi, kun hänen perustamansa Twitter-tili oli kehottanut tappamaan fasistit ja ilmastonmuutoksen kieltäjät. Vuonna 2021 valtakunnansyyttäjä Raija Toiviainen päätti, että ilmastonmuutoksen kieltäjät, natsit ja fasistit eivät kuitenkaan ole tarpeeksi tarkkarajaisia ja pysyviä, jotta ne olisivat kansanryhmä.
Suomessa > Kritiikkiä > Kontekstisidonnaisuus vaikeuttaa arviointia

Laillisuusperiaatteen mukaan ihmisten pitäisi tietää ennalta, mitkä teot ovat rikollisia ja mitkä eivät, mutta valtakunnansyyttäjä Raija Toiviaisen mukaan esimerkiksi sananvapausrikoksiin liittyy kontekstisidonnaisuutta, eikä asia ole siten aivan suoraviivainen.
Suomessa > Kritiikkiä > Puolueiden esittämää kritiikkiä

Kokoomuksen Nuorten Liitto on vuonna 2013 kritisoinut lakipykälää. Kokoomusnuoret ilmoittivat tuolloin, että he poistaisivat pykälän lainsäädännöstä kokonaan, koska kyseessä on "ajatusrikos". Heidän mukaansa kansanryhmäksi voi lukea periaatteessa "mitä vaan", jolloin vaarana on lain soveltaminen mielivaltaisesti, kun vain tietyt tahot otetaan luupin alle.
Perussuomalaiset esittivät eduskunnassa vuonna 2018 lakialoitteella, että lakipykälää rajataan siten, että rangaistaviksi jäävät vain rikollisella teolla uhkaaminen ja tällaiseen tekoon yllyttäminen. Perussuomalaisten lakialoitteen mukaan rikoslain 11 luvun 10 § on muotoiltu niin väljäksi, että se käytännössä johtaa tiedon ja mielipiteiden ilmaisemisessa ennakko- ja itsesensuuriin.
Ranska

Vuoden 1881 lehdistölaki kriminalisoi kiihottamisen rotusyrjintään, vihaan tai väkivaltaan syntyperän tai etnisen, kansallisen, rodullisen tai uskonnollisen ryhmän perusteella. Rikoslaissa kriminalisoidaan sama yksityisviestinnässä.
Vuonna 2002 neljä muslimijärjestöä nosti syytteen Michel Houellebecqia vastaan islamin kutsumisesta "typeräksi" ja "vaaralliseksi" haastattelussa. Oikeuden mukaan sananvapaus ei sinänsä suojannut syytteeltä mutta oikeus silti vapautti hänet, koska hän arvosteli islamia eikä muslimeja. Vuonna 2005 Jean-Marie Le Pen tuomittiin kiihottamisesta rotuvihaan hänen kuvailtuaan muslimimaahanmuuton seurauksia Ranskassa. Vuonna 2015 Le Pen vapautettiin vastaavista syytteistä, kun hän vertasi muslimien katurukouksia Ranskan natsimiehitykseen. Vuonna 2008 näyttelijätär ja eläinoikeusaktivisti Brigitte Bardot tuomittiin kiihottamisesta rotuvihaan, koska hän oli arvostellut lampaiden rituaaliteurastusta Eid al-Adha -juhlan aikana kirjeessään sisäministeri Nicolas Sarkozylle. Bardot oli saanut neljä tuomita 11 vuoden kuluessa.
Britannia

Yhdistyneessä kuningaskunnassa kiihottaminen rotuvihaan säädettiin rikokseksi ensimmäistä kertaa Race Relations Act 1976:ssa.
Aiheesta muualla

Janne Vainio: Jumalanpilkan maallinen paluu. Vapaa ajattelija 4/2005.
YLE: Rasisteja vai sananvapauden marttyyreja? – Näin kiihotuspykälä toimii. yle.fi 20.12.2013.
Kjersti Tysse Plätzer

| Mitalit> Maa:   Norja.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Norja> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Sydney 2000 | 20 km kävely |  |
|  Hopeaa | Peking 2008 | 20 km kävely |  |
Kjersti Tysse Plätzer (o.s. Tysse, s. 18. tammikuuta 1972 Søfteland, Norja) on norjalainen kilpakävelijä.
Kjersti Tysse Plätzer saavutti 20 kilometrin kävelyssä hopeaa vuonna 2000 Sydneyn olympialaisissa. Vuonna 2004 Ateenan olympialaisissa hän sijoittui kahdenneksitoista. Göteborgin EM-kilpailuissa 2006 ja Osakan MM-kilpailuissa 2007 Tysse Plätzer sijoittui neljänneksi. Takaisin mitalikantaan hän pääsi Pekingissä 2008, kun hän voitti olympiahopeaa häviten voittajalle Olga Kaniskinalle noin puoli minuuttia.
Kjersti Tysse Plätzer on 173 senttimetriä pitkä ja painoi aktiiviurallaan 55 kilogrammaa. Myös hänen veljensä Erik Tysse on kilpakävelijä.
Tysse Plätzer lopetti uransa syyskuussa 2009.
Henkilökohtaiset ennätykset

3 000 metrin kävely: 12.00,53 (2009)
5 000 metrin kävely: 20.37,83 (2001)
10 000 metrin kävely: 43.21,1 (2000)
10 kilometrin kävely: 41.16 (2002)
20 kilometrin kävely: 1.27.07 (2008)
Kun ystävyyssuhteet solmitaan

Kun ystävyyssuhteet solmitaan -veistos Turun Puutorilla.
Wäinö Aaltonen nojaa teoksensa kipsiluonnoksen jalustaan Helsingin taidehallin Olympia XV -näyttelyssä heinäkuussa 1952.
Kun ystävyyssuhteet solmitaan on Wäinö Aaltosen suunnittelema Turun ja Göteborgin kaupunkien ystävyyspatsas. Ystävyyspatsaita on kaksi; alkuperäisteos Göteborgin Näckrosdammenilla ja kaksoiskappale Turussa Puutorilla osoitteessa Aninkaistenkatu 12.
Turun kaupunki tilasi veistoksen Aaltoselta lahjaksi Göteborgille kiitoksena sota-aikana Turkuun saadusta avusta. Veistokset valmistuivat vuonna 1948, ja ne paljastettiin 1955, ensin alkuperäinen patsas Göteborgissa 8. toukokuuta ja kaksoiskappale Turussa 21. toukokuuta. Turkuun sijoitetun kaksoiskappaleen lahjoitti kaupungille kauppaneuvos Leo Wainstein.
Teoksen vuonna 1941 valmistunut kipsiluonnos oli esillä Helsingin taidehallissa kesäolympialaisten 1952 kunniaksi järjestetyssä taidenäyttelyssä.
Kun ystävyyssuhteet solmitaan -veistos on tehty pronssista ja sen korkeus on 2,95 metriä. Veistoksen jalusta on punaista graniittia ja sen korkeus on 1,7 metriä. Veistos esittää toisensa kohtaavia ja ystävystyviä mies- ja naisratsastajia, mikä symboloi kaupunkien välistä ystävyyttä.
Kärklaxin vapaaseurakunta

| Kärklaxin vapaaseurakunta> Kärklax fria församling |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Perustettu:  1938
Pääkirkko:  Kärklax, Maksamaa
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kärklaxin vapaaseurakunta (ruots. Kärklax fria församling) oli vuonna 1938 perustettu helluntaiseurakunta Vöyrin Maksamaalla. Kärklaxin rukoushuone vihittiin käyttöön vuonna 1938 ja rukoushuone Tottesundissa vuonna 1944. Seurakunnalla on ollut rukoushuone myös Maksamaan kirkonkylässä.
Vuosien varrella seurakunnan saarnaajina ovat palvelleet mm. Astrid Anderson, Valdemar Blomqvist, David Klemetz, Oskar Eriksson, Henry Haga, Doris Backlund, Anita Bergstén, Annel Forsén, Greta Nylund, Börje Nissfolk, Rolf Strömvall, Levi Solborg ja Kaj Kanto.
Kivitaskut

| Kivitaskut |
| --- | --- |
 Kivitasku (Oenanthe oenanthe)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Siepot Muscicapidae
Suku::  Kivitaskut Oenanthe  Vieillot, 1816
Katso myös
   Kivitaskut Wikispeciesissä   Kivitaskut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kivitaskut (Oenanthe) on sieppojen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 27 lajia.
Kivitaskuihin (Oenanthe) kuuluvia lajeja

Aavikkotasku (Oenanthe deserti)
Abessiniankalliotasku (Oenanthe dubia)
Arotasku (Oenanthe isabellina)
Etiopiansurutasku (Oenanthe lugubris)
Hupputasku (Oenanthe monacha)
Kalliotasku (Oenanthe familiaris)
Kalottitasku (Oenanthe leucopyga)
Kantotasku (Oenanthe albifrons)
Kivitasku (Oenanthe oenanthe)
Kyproksentasku (Oenanthe cypriaca)
Laulutasku (Oenanthe moesta)
Louhikkotasku (Oenanthe picata)
Munkkitasku (Oenanthe albonigra)
Mustapyrstötasku (Oenanthe melanura)
Mustatasku (Oenanthe leucura)
Mustavyötasku (Oenanthe pileata)
Nokiotsatasku (Oenanthe bottae)
Nunnatasku (Oenanthe pleschanka)
Persiantasku (Oenanthe chrysopygia)
Pihatasku (Oenanthe fusca)
Punaperätasku (Oenanthe xanthoprymna)
Rusotasku (Oenanthe hispanica)
Savannitasku (Oenanthe heuglinii)
Somaliantasku (Oenanthe phillipsi)
Sudaninkalliotasku (Oenanthe scotocerca)
Surutasku (Oenanthe lugens)
Valkoselkätasku (Oenanthe finschii)
Aiheesta muualla

ITIS: Oenanthe (englanniksi)