stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juho Kuoppala

Juho Kustaa Kuoppala (1873–1946) oli suomalainen liikemies. Hän sai taloustirehtöörin arvon 1934. Hän oli herännäisyyden johtohenkilöitä ja toimi Kustannus Oy Herättäjän toimitusjohtajana vuodesta 1915. Hän oli Herättäjä-Yhdistyksen sihteeri ja rahastonhoitaja vuodesta 1917.
Júnior (jalkapalloilija, 1954)

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Leovegildo Lins da Gama Júnior
Syntymäaika: 29. kesäkuuta 1954
Syntymäpaikka: , Brasilia
Pituus: 172 cm
Junioriseurat
: Flamengo
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1974–1984, 1989–1993 | Flamengo | 262 | (17) |
| 1984–1989 | Torino + Pescara | 132 | (16) |
| Yhteensä | Yhteensä | 410 | (35) |
Maajoukkue
| 1979–1992 | Brasilian maajoukkue | 70 | (9) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Leovegildo Lins da Gama Júnior eli Júnior (s. 29. kesäkuuta 1954) on entinen brasilialainen jalkapalloilija. Hän pelasi puolustajana ja keskikenttämiehenä.
Júnior esiintyi Brasilian jalkapallomaajoukkueessa toukokuun 1979 ja joulukuun 1992 välillä 74 kertaa ja teki kuusi maalia. Jalkapallon MM-kisoissa Júnior esiintyi 1982 ja 1986. Molemmilla kerroilla Brasilia oli suuri suosikki, mutta putosi silti jatkosta ennen mitalipelejä.
Júniorin seurajoukkue kotimaassa oli Flamengo, jota hän edusti 1970-luvulta 1990-luvun alkuun. Hän voitti neljä Brasilian mestaruutta, yhden Etelä-Amerikan seurajoukkueiden Copa Libertadores -mestaruuden ja yhden Intercontinental Cupin. Hän on useimmin Flamengoa edustanut pelaaja 857 ottelullaan.
Júnior ehti edustaa myös italialaisia Torinoa ja Pescaraa vuosien 1984 ja 1989 välillä.
Saavutuksia

Brasilian mestari 1980, 1982, 1983 ja 1992
1981 Copa Libertadores
1981 Intercontinental Cup
Jalkapallon maailmanmestaruuskisoissa 1982 (välierälohkossa; valittiin turnauksen tähdistöön) ja 1986 (puolivälierissä)
Olympialaisten finaalissa 1976
Pelén 125 suurimman elossa olevan jalkapalloilijan listalla vuonna 2004
Juoksuhämähäkit

| Juoksuhämähäkit |
| --- | --- |
 Pardosa lugubris -naaras munapusseineen.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Osalahko::  Araneomorphae
Yläheimo::  Lycosoidea
Heimo::  Juoksuhämähäkit Lycosidae  Sundevall, 1833
Suomessa esiintyviä sukuja
 Acantholycosa  Leijonahämähäkit Alopecosa  Hietikkohämähäkit Arctosa  Hygrolycosa  Susihämähäkit Pardosa  Pirata  Hukkahämähäkit Trochosa  Xerolycosa 
Katso myös
   Juoksuhämähäkit Wikispeciesissä   Juoksuhämähäkit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Juoksuhämähäkit eli susihämähäkit (Lycosidae) on hämähäkkeihin kuuluva heimo, jonka lajit ovat tunnettuja tavastaan juosta saalis kiinni pyyntiverkon kutomisen sijaan. Monet lajit ovat verraten kookkaita. Tunnetuimpia lajeja lienevät Pardosa-suvun susihämähäkit.
Monista muista hämähäkkiheimoista poiketen juoksuhämähäkeillä on hyvä näkö. Se onkin välttämätön aktiivisesti liikkuvalle saalistajalle. Silmät ovat asettuneet kahteen riviin joista alempi muodostuu neljästä pienestä ja ylempi kahdesta suuresta eteenpäin ja kahdesta sivuille suuntautuneesta silmästä. Saalistustekniikka muodostuu väijymisestä ja sopivan saaliin nähdessään hämähäkki rynnistää sen kimppuun. Maastossa liikkuvina juoksuhämähäkit ovat väritykseltään yleensä vaihtelevan harmaita tai ruskeita. Juoksuhämähäkkien tapa hoitaa poikasiaan on erikoinen ja tarjoaa maastossa helpon tuntomerkin. Naaras rakentaa munille seitistä kotelon, jota se kuljettaa takaruumiin alapuolella. Munien kuoriuduttua poikaset kiipeävät naaraan selkään ja matkustavat sen mukana ainakin ensimmäiseen nahanluontiin asti.
Maailmalla joidenkin juoksuhämähäkkilajien puremat voivat olla haitallisia. Suomessa ei tavata ihmisille vaarallisia lajeja.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Lycosidae
Harry Nysträm: Heimo Lycosidae eli juoksuhämähäkit
funet.fi
BugGuide.net
Encyclopedia of Life (EOL): Lycosidae (englanniksi)
ITIS: Lycosidae (englanniksi)
Juha Vuori (valmentaja)

| Juha Vuori (valmentaja)> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 31. maaliskuuta 1975 (ikä 49) Ulvila, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  90 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1995–1996
Seurat:  Ässät (SML) Hermes (I-div.) Boston Univ. (NCAA) HeKi (S-S)
Juha Vuori (s. 31. maaliskuuta 1975 Ulvila) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen laitahyökkääjä. Hän on Itävallan IceHL-liigassa pelaavan Klagenfurter AC:n apuvalmentaja.
Pelaajaura

Vuori oli Porin Ässien kasvatti. Hän voitti joukkueessa A-nuorten SM-pronssia vuonna 1993. Kaudella 1994–1995 Vuori sijoittui HIFK:n Jarkko Ruudun kanssa A-nuorten SM-liigan pistepörssissä toiseksi JYPin Juho Jokisen jälkeen. Kaudella 1995–1996 hän sijoittui siinä tehoilla 14+19=33 yhdeksänneksi ja voitti myös Ässien sisäisen pistepörssin. Joukkue joutui keväällä 1996 A-nuorten SM-liigan karsintoihin, mutta onnistui säilyttämään sarjapaikkansa. Vuori voitti koko karsintasarjan pistepörssin tekemällä 14 ottelussa tehot 11+14=25. Samalla kaudella hän pelasi myös viisi SM-liigaottelua ilman tehopisteitä.
Kauden 1996–1997 Vuori pelasi I-divisioonajoukkue Kokkolan Hermeksessä, jonka kolmanneksi paras pistemies hän oli Aleksandrs Matjevskisin ja Marko Lapinkosken jälkeen tehoilla 11+23=34. Vuori kävi vuodet 1997–2000 Bostonin yliopistoa. Kaudella 2003–2004 hän pelasi vielä kuusi Suomi-sarjaottelua Heinolan Kiekossa, jotka jäivät Vuoren pelaajauran viimeisiksi.
Valmentajaura

Vuori suoritti Bostonin yliopistossa valmennuksen/liikuntatieteiden maisterin tutkinnon ja kävi myös Haaga-Helia ammattikorkeakoulua Vierumäellä, jossa hän opetti myös valmentajatutkintoon tähdänneitä opiskelijoita.
Bostonin yliopistossa opiskelun jälkeen Juha toimi valmentajana paikallisissa yliopistosarjoissa sekä toiminnan kehittäjänä Yhdysvaltain jääkiekkoliitossa Massachusettsin osavaltiossa.
Vuosina 2005–2008 Vuori toimi Suomen alle 20-vuotiaiden maajoukkueen apuvalmentajana. Hän oli voittamassa MM-pronssia vuonna 2006. Kaudella 2007–2008 Vuori toimi myös SM-liigajoukkue Lahden Pelicansin videovalmentajana.
Kaudesta 2008–2009 Vuori on toiminut SM-liigajoukkue Rauman Lukon apuvalmentajana. Hän teki huhtikuussa 2008 2+2-vuotisen sopimuksen joukkueen kanssa. 1.1.2012 Juha Vuori nimettiin Rauman Lukon päävalmentajaksi, edellisen päävalmentajan Rauli Uraman jätettyä joukkueen kesken kauden. Sopimus solmittiin kauden 2011–2012 loppuun.
Kaudeksi 2016–2017 Vuori nimettiin Rauman Lukon päävalmentajaksi, mutta sai potkut marraskuun 2016 puolivälissä Lukon siihen asti vaisusti menneen kauden takia, ja Vuoren päävalmentajan paikalla korvasi Kari Heikkilä.
Kaftaani

Harmaapartaisella miehellä on päällään perinteinen venäläinen kaftaani.
Kaftaani (arab. قفطان‎‎, qafṭān) on miesten puuvillainen tai silkkinen, viittamainen, edestä alas asti napitettu vaate, jossa on pitkät hihat ja joka ulottuu nilkkoihin asti. Yleensä kaftaania käytetään vyönauhan kera. Kaftaani on perinteinen asuste itäisen Välimeren alueella. Lähinnä arabimiehen kaftaanista on kehittynyt nykyinen ortodoksimunkin asu.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaftaani Wikimedia Commonsissa
Jäljittelyrikos

Jäljittelyrikos (engl. copycat crime) tarkoittaa rikosta, jonka esikuvana on ollut julkisuudessa aiemmin esiintynyt rikos.
Jäljittelyrikoksen tunnusmerkit

Jäljittelyrikosta on määritelty kolmella perusteella:
Rikoksen esikuvana on aikaisempi, usein laajalti julkisuudessa (joukkotiedotusvälineissä) esitetty todellinen tai fiktiivinen rikos.
Rikoksen tekijä tuntee kyseisen rikoksen.
Rikoksen tekijän toiminta sisältää keskeisiä aineosia alkuperäisestä, joukkotiedotusvälineissä esitetystä rikoksesta. Tämä voi ilmetä kolmella tavalla:
uhrin tai kohteen valinnassa
rikoksen tekotavassa
aiempi rikos on motivoinut tekijää jollain muulla tavalla (esimerkiksi samastuminen, julkisuushakuisuus).
Aiheesta muualla

Copycat Crimes (Arkistoitu – Internet Archive)
Pahat Pojat -elokuva ja rikollisuus
Jääpallon Suomen Cup 2019–2020

| Suomen Cup 2019–2020 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Ajankohta:  2.11.2019 – 3.1.2020
Sarjajärjestelmä:  Kaksilohkoinen sarja
Mestari:  Akilles
Toinen sija:  Veiterä
Ottelut:  21
  ← 2018–2019 :  2020–2021 → 
Jääpallon Suomen Cup-mestaruus 2019–2020 ratkaistiin kymmenellä joukkueella. Alkuottelut pelattiin kahdessa lohkossa, joista kummastakin voittajat selvisivät suoraan loppuotteluun.
Porvoon Akilles voitti toisen perättäisen Suomen cupin mestaruuden.
Alkulohkot > Oulu

Lohko A pelattiin Oulussa 2.-3.11.2019
Lohkossa pelasivat JPS, Akilles, HIFK, LRK Tornio ja OLS.
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akilles | 4 | 4 | 0 | 0 | 22-5 | 8 |
| HIFK | 4 | 2 | 1 | 1 | 16-9 | 5 |
| JPS | 4 | 2 | 1 | 1 | 18-14 | 5 |
| Oulun Luistinseura | 4 | 0 | 1 | 3 | 9-23 | 1 |
| LRK Tornio | 4 | 0 | 1 | 3 | 8-22 | 1 |
Alkulohkot > Varkaus

Lohko B pelattiin Varkaudessa 9.-10.11.2019
Lohkossa pelasivat Kampparit, WP-35, Narukerä, Botnia ja Veiterä.
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veiterä | 4 | 4 | 0 | 0 | 13-5 | 8 |
| Narukerä | 4 | 3 | 0 | 1 | 11-6 | 6 |
| Kampparit | 4 | 2 | 0 | 2 | 7-9 | 4 |
| WP-35 | 4 | 1 | 0 | 3 | 8-9 | 2 |
| Botnia | 4 | 0 | 0 | 4 | 4-14 | 0 |
Kalastushoitoyhdistys

Kalastushoitoyhdistys oli kalaveden omistajien muodostama yhdistys vesialueella, jossa kalastuksen hoito oli määrätty yhteiseksi. Kalastushoitoyhdistyksiä säätelevä lainsäädäntö oli voimassa 1903–1951, ja yhdistykseen kuuluminen oli pakollista eli ne olivat pakollisia yhtymiä.
Yhdistyksen tuli alueellaan laatia määräyksiä kalanpyydyksistä, kalastusajoista, kalastustavoista sekä rauhoituspiirien ja kalaväylien muodostamisesta. Yhdistyksen asioista päättivät osaksi jäsenet kuntakokouksessa, osaksi jäsenten valitsema hallintokunta. Yhdistyksen laatimat määräykset tuli alistaa senaatin talousosaston tutkittaviksi ja vahvistettaviksi. Senaatin vahvistamat määräykset julkaistiin asetuskokoelmassa.
Yhdistyksellä oli oikeus pakkolunastaa arvokkaiden kalalajien kutupaikkoja ja muodostaa niistä rauhoituspiirejä. Jos yhdistys ei oikeuttaan käyttänyt, voitiin rauhoituspiiriksi määrätä enintään kymmenesosa vesialueen pinta-alasta. Rauhoituspiiriin ei kuitenkaan saanut ottaa järvimalmia sisältävää vesialuetta eikä savenottoon tarvittavaa paikkaa.
Yhdistyksen tuli itse tai muille siitä maksamalla harjoittaa kalanviljelystä, kunnossapitää kalateitä sekä huolehtia siitä, että määräysten rikkojat joutuivat syytteeseen. Yhdistyksen tuli myös palkata yksi tai useampia kalastuskaitsijoita silmälläpitämään määräysten noudattamista.
Julija Novikova

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Julija Novikova Olomoucin MM-kilpailuissa 2008. |  Julija Novikova Olomoucin MM-kilpailuissa 2008. |  Julija Novikova Olomoucin MM-kilpailuissa 2008. |  |
Maa:   Venäjä
Naisten suunnistus
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Olomouc 2008 | viesti |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Ventspils 2008 | viesti |  |
|  Pronssia | Palmela 2014 | viesti |  |
Julija Novikova (ven. Юлия Новикова, o.s. Sjedina ven. Съедина, s. 9. marraskuuta 1980) on venäläinen suunnistaja. Seuratasolla hän edustaa Deltaa.
Olomoucin MM-kilpailuissa 2008 Novikova voitti viestihopeaa joukkuetovereinaan Galina Vinogradova ja Tatjana Rjabkina. Hänen paras henkilökohtainen MM-sijoituksensa on Aichin MM-kilpailuiden 2005 pitkän matkan yhdeksäs sija. Kaohsiungin World Gameseissa 2009 hän voitti kultaa sekaviestistä Dmitri Tsvetkovin, Andrei Hramovin ja Galina Vinogradovan kanssa.
Hänen miehensä Valentin Novikov on suunnistuksen maailmanmestari.
Kaarle Killainen

Kaarle Jaakonpoika (Carl Jakobsson) Killainen (myös Kalle Killainen, n. 1670 Lemu – 1743 Merimasku) oli suomalainen kirkonrakentaja, jonka johdolla rakennettiin 1700-luvun alussa Merimaskun, Irjanteen ja Seilin kirkot. Killainen haudattiin Merimaskun kirkkoon helmikuussa 1743. Kirkon läpikäytävässä on hänen muistolaattansa.
Töitä

Merimaskun kirkko (1726)
Irjanteen kirkko (1731)
Seilin kirkko (1733)
Joni Harjula

| Joni Harjula |
| --- | --- |
 Harjula Korisliiga-ottelussa tammikuussa 2011.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Joni Harjula
Syntynyt: 16. toukokuuta 1983 (ikä 41) Kotka, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Lempinimi:  Aittakorven Iverson
Pelipaikka:  Pelintekijä / Heittävä takamies
Pituus:  189 cm
Paino:  92 kg
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2001–2005 2005–2012 2011–2013 2013–2017:  KTP-Basket Tampereen Pyrintö → Tampereen Pyrintö II BC Nokia
Joni Harjula (s. 16. toukokuuta 1983 Kotka) on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija, pelipaikaltaan pääasiassa pelintekijä.
Urheilu-ura

Harjula aloitti pääsarjauransa vuonna 2001 KTP:ssä. Seuran paidassa hän voitti vuonna 2004 Suomen cupin ja SM-pronssia. Kaudeksi 2005–2006 Harjula siirtyi Tampereen Pyrintöön. Harjula ehti jo harkita uransa lopettamista kesällä 2009 voitettuaan Pyrinnössä SM-pronssia ja cup-hopeaa, mutta teki Pyrinnön kanssa jatkosopimuksen. Kausilla 2009–2010 ja 2010–2011 Harjula ja Pyrintö voittivat Suomen mestaruuden. Kaudella 2011-2012 Harjula pelasi maaliskuuhun asti seuran II-joukkueessa I-divisioonassa, jossa hän oli sarjatason paras suomalainen pisteidentekijä 18,6 pisteen ottelukohtaisella keskiarvolla. Maaliskuussa hän palasi Pyrinnön edustusjoukkueeseen. Kauden 2012–2013 päätteeksi Harjula valittiin Divari A:n vuoden pelaajaksi.
Syksyllä 2013 Harjula teki pelaajasopimuksen I-divisioona A:ssa pelaavan BC Nokian kanssa.
Harjula päätti kilpauransa BC Nokian paidassa keväällä 2017.
Harjula työskentelee liikunnanohjaajana Varalan urheiluopistolla.
Saavutukset > Henkilökohtaiset saavutukset

Vuoden I-divisioonapelaaja 2013 ja 2014
Saavutukset > Joukkuesaavutukset

Suomen mestaruus 2010 ja 2011
SM-pronssia 2004, 2009 ja 2016
Suomen cup -mestaruus 2004
Suomen cupin hopeaa 2009
Aiheesta muualla

Joni Harjula Basketball Profile eurobasket.com (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Villematti Kopio | Vuoden I-divisioonapelaaja 2012–2013 ja 2013–2014 | Seuraaja: Mikko Jalonen |
Juho Koskelo

Juho Koskelo
Juho Koskelo (1870 Kuopio – 1942 New York City) oli amerikansuomalainen muusikko ja laulaja. Hän oli 1900-luvun alkupuolen tuotteliain[lähde? ] amerikansuomalainen levylaulaja, joka levytti vuosina 1910–1923 yli sata kappaletta.
Koskelo muutti Yhdysvaltoihin vuosisadan vaihteessa ja toimi kuoronjohtajana ja sellistinä soittaen useissa orkestereissa. Koskelo levytti pääosin kansanlauluja, marsseja ja muita aatteellisia kappaleita ja hän levytti myös ruotsiksi. Ainoat kevyempää tanssimusiikkia edustaneet levykset olivat J. Alfred Tannerin ”Kulkurin valssi” (1921) ja ”Orpopojan valssi” (1923).
Aiheesta muualla

Juho Koskelon kappaleita Raita-tietokannassa (mp3)
Juoksukäet

| Juoksukäet |
| --- | --- |
 Kalifornianjuoksukäki (Geococcyx californianus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Käkilinnut Cuculiformes
Heimo::  Käet Cuculidae
Suku::  Juoksukäet Geococcyx  Wagler, 1831
Katso myös
   Juoksukäet Wikispeciesissä   Juoksukäet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Juoksukäet (Geococcyx) on käkien heimoon kuuluva käkilintusuku. Juoksukäkien sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan kaksi lajia.
Juoksukäkiin kuuluvat lajit

Kalifornianjuoksukäki (Geococcyx californianus)
Pikkujuoksukäki (Geococcyx velox)
Aiheesta muualla

ITIS: Geococcyx (englanniksi)
Juntuslampi (Laukaa)

| Juntuslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°18′48″N, 25°58′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskuoja:  oja Leppäveteen 
Järvinumero:  14.311.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  80,1 m  
Pituus:  360 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,953 km  
Pinta-ala:  4,049 ha  
Tilavuus:  0,000172 km³ 
Keskisyvyys:  4,25 m  
Suurin syvyys:  7,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiJuntuslampi 
Juntuslampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Vuonteen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,0 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 172 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys on 7,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,1 metriä mpy.
Kadokawa Shoten

| Kadokawa Shoten |
| --- | --- |

Kotipaikka:  Japani
Emoyhtiö:  Kadokawa Dwango
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kadokawa Shoten (jap. 角川書店) on japanilainen manga-sarjakuvalehtiä ja videopelejä julkaiseva yhtiö, joka kuuluu Kadokawa Dwango-ryhmään.
Yhtiöön kuuluu myös muita yhtiöitä:
Fujimi Shobo, sulautettu Kadokawa Shoteniin mutta jatkaa toimintoja sen osastona
Kadokawa Gakugei Shuppan Publishing
Kadokawa Digix
Lehtiä

Comp Ace
Comptiq
Gundam Ace
Monthly Asuka
Monthly Shōnen Ace
Newtype
Pelit

Yhtiö sekä kehittää että julkaisee pelejä useille alustoille.
Steins;Gate, PlayStation Portable, 2011
Killer is Dead Windows
Kantai Collection
Demon Gaze, PlayStation Vita
Natural Doctrine, PlayStation 3, PlayStation 4, PlayStation Vita
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kadokawa Shoten
Käännös suomeksi
Jääpallon Suomensarja 1945

| Jääpallon Suomensarja 1945 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Nousseet joukkueet:  Kärpät, P-Iirot, HPS ja KPT
Ylempi sarjataso:  Mestaruussarja
Alempi sarjataso:  Maakuntasarja
 1946 → : 
Jääpallon Suomensarja 1945 oli ensimmäinen kausi, kun toiseksi korkeinta sarjatasoa pelattiin Suomensarja-nimellä. Sarjassa pelasi kymmenen joukkuetta jotka oli jaettu kolmeen lohkoon. Palloliitto ja Työväen Urheiluliitto tekivät sodan jälkeisenä kautena yhteistyötä, ja mestaruussarjassa pelasi neljä TUL:n seuraa. Aluksi Suomensarjaankin oli tarkoitus osallistua myös viisi seuraa TUL:n puolelta, jolloin joukkuemäärä olisi noussut viiteentoista. TUL:n seurat eivät kuitenkaan osallistuneet Suomensarjaan jolloin sarja pelattiin kymmenen joukkueen kesken. Yhteensä neljä seuraa nousi seuraavan kauden mestaruussarjaan. Mestaruussarjapaikan onnistuivat lunastamaan Porin Kärpät, Rauman Pallo-Iirot, Helsingin Palloseura ja Kuopion Pallo-Toverit. Alemmalle sarjatasolle maakuntasarjaan ei pudonnut mikään joukkue.
Suomensarja > Etelälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | HPS | KoPS | LL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin Palloseura | 4 | 4 | 0 | 0 | 29-3 | 8 |  | 4-1 | 4-1 |
| Kotkan Palloseura | 4 | 1 | 1 | 2 | 10-13 | 3 | 1-7 |  | 6-0 |
| Lahden Luistelijat | 4 | 0 | 1 | 3 | 3-26 | 1 | 0-14 | 2-2 |  |
Suomensarja > Itälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | KPT | MP | SaPKo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuopion Pallo-Toverit | 4 | 3 | 0 | 1 | 9-7 | 8 |  | 2-4 | 3-2 |
| Mikkelin Palloilijat | 4 | 2 | 0 | 2 | 14-14 | 4 | 0-2 |  | 4-0 |
| Savonlinnan Pallokerho | 4 | 1 | 0 | 2 | 13-15 | 2 | 1-2 | 4-6 |  |
Suomensarja > Länsilohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | Kärpät | Iirot | VPV | PoPa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Porin Kärpät | 3 | 2 | 1 | 0 | 13-8 | 5 |  | 5-2 | 4-4 | 4-2 |
| Rauman Pallo-Iirot | 3 | 2 | 0 | 1 | 14-10 | 4 |  |  | 9-3 | 3-2 |
| Vaasan Pallo-Veikot | 3 | 1 | 1 | 1 | 15-17 | 3 |  |  |  | 8-4 |
| Porin Palloilijat | 3 | 0 | 0 | 3 | 8-15 | 0 |  |  |  |  |
HPS, KPT, Kärpät ja P-Iirot nousivat mestaruussarjaan. MP karsi mestaruussarjapaikasta lohkossaan viimeiseksi jääneen LUM:n kanssa joulukuussa 1945. LUM voitti ottelun 14–0 ja säilytti sarjapaikkansa.
Taulukko (tietorakenne)

Tietojenkäsittelytieteessä taulukko (engl. array) on alkeellinen tietorakenne, jota käytetään lähes kaikissa muutamaa riviä pidemmissä tietokoneohjelmissa. Sitä voi verrata numeroituun lokerikkoon, jonka jokaisessa lokerossa on yksi arvo.
Taulukko koostuu peräkkäisistä tallennuspaikoista, ”alimuuttujista”. Niiden arvoja kutsutaan taulukon alkioiksi. Alkioiden tallennuspaikat on numeroitu yleensä nollasta alkaen, ja tätä järjestysnumeroa kutsutaan indeksiksi. Taulukon pituus eli alkioiden lukumäärä valitaan, kun taulukko luodaan. Pituus on kiinteä, tai sen muuttaminen on hidasta. Alkioiden täytyy olla samaa tyyppiä.
Esimerkiksi kuuden alkion pituinen taulukko, jossa on kirjainmerkit ’q’, ’w’, ’e’, ’r’, ’t’ ja ’y’, näyttää seuraavalta:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi: | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Alkio: | ’q’ | ’w’ | ’e’ | ’r’ | ’t’ | ’y’ |

Taulukon matemaattinen malli on äärellinen lukujono, ja sen avulla voidaan toteuttaa vektori ja matriisi.
Suorituskyky

Taulukon yleisimpien operaatioiden asymptoottinen suoritusaika:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| operaatio | järjestämätön taulukko | järjestetty taulukko |
indeksointi: O(1)
lisäys: O(n)
| haku | O(n) | O(log n) |
| suurin tai pienin arvo | O(n) | O(1) |
| läpikäyminen järjestyksessä | O(n log n) | O(n) |

Lisäys on O(n), koska taulukon kokoa ei voi kasvattaa muuten kuin kopioimalla kaikki alkiot uuteen taulukkoon. Välimuisti kykenee nopeuttamaan taulukko-operaatioita huomattavasti, jolloin teoriassa taulukkoa nopeampi tietorakenne saattaa olla käytännössä hitaampi.
Taulukkoon voidaan tallentaa tietoa hyvin tiiviisti, koska ylimääräisiä osoittimia ei tarvita toisin kuin linkitetyissä tietorakenteissa. Kun taulukossa n alkiota ja yksi alkio vie tilaa k tavua, taulukko vaatii n · k tavua muistia. Lisäksi yleensä täytyy säilyttää myös taulukon koko ja viite taulukkoon.
Ohjelmointi taulukolla

Olkoon taulukko T alustettu seuraavaksi:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi: | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Alkio: | 1986 | 1965 | 1988 | 1983 | 1984 | 1981 |

Kun T on alustettu, sen alkioita voidaan käyttää laskutoimituksissa. Alkioihin viitataan indeksoimalla, mikä useimmissa kielissä näyttää seuraavalta:
T[3] - 1
Yllä olevan laskutoimituksen tulos on 1983 – 1 = 1982.
Kuten muuttujaan, myös taulukkoon voidaan sijoittaa uusi arvo vanhan tilalle. Indeksissä 1 olevan luvun (1965) muuttaminen luvuksi 2001 onnistuu yleensä seuraavaan tapaan:
T[1] := 2001
Yllä oleva luetaan: ”Taulukon T alkio indeksissä 1 saa arvokseen 2001.” Tämän operaation jälkeen taulukko T on muuttunut:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi: | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Alkio: | 1986 | 2001 | 1988 | 1983 | 1984 | 1981 |
Ohjelmointi taulukolla > Läpikäynti

Usein taulukon jokaiselle alkiolle halutaan tehdä jotakin. Jos taulukon koko on 6, täytyy käydä läpi indeksit 0..5. Tähän käytetään ohjelmointikielen for-lausetta seuraavaan tapaan:
(i käy läpi arvot 0..5, ja joka arvolla
 toistetaan sisennettyä lausetta)
for i := 0 to 5 do
    tee jotain T[i]:n kanssa
end for
Yleisesti:
T: taulukko
n: taulukon koko
f: funktio, joka tekee jotain alkiolle
for i := 0 to n-1 do
    f(T[i])
end for
Monissa ohjelmointikielissä on myös for each -lause, joka helpottaa taulukon ja muiden säiliöiden läpikäyntiä. Tämä on kuitenkin rajoittuneempaa kuin indeksoiminen: jokainen alkio täytyy käydä läpi, alkion indeksiä ei ole saatavilla ja joissakin ohjelmointikielissä taulukkoon ei voi sijoittaa tällä tavalla.
for each a in T do
    f(a)
end for
Funktionaalista ohjelmointia tukevissa kielissä for each voi olla toteutettu korkeamman kertaluvun funktiona eli funktiona, joka saa parametrikseen funktion.
for_each(f, T)