stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jäätelö

Vohvelilla ja suklaalla koristeltu jäätelöannos.
Jäätelö on jäädytetty ruoka, joka on valmistettu tavallisesti maitoproteiinista ja maito- tai kasvirasvasta sekä sokerista. Jäätelöön voidaan lisätä myös erilaisia makuaineita sekä marjoja ja hedelmiä. Jäätelössä käytetään lisäksi usein pieniä määriä emulgaattoreita, stabilisaattoreita, väriaineita ja aromeja.
Jäätelö saa tunnusomaisen suutuntumansa mikrorakenteestaan, joka koostuu pieniksi pilkotuista rasvapisaroista ja jääkiteistä sekä näiden sekaan vatkatusta ilmasta.
Jäätelö tarjoillaan usein vohvelitötterössä, jälkiruoka-astiassa, kääreessä tai kartonkipakkauksessa. Jäätelöitä voidaan valmistaa lukemattomia eri makuja, joista suosituimpia ovat vanilja, mansikka ja suklaa. Jäätelöön voidaan käyttää myös suklaakuorrutusta sekä hedelmän- tai pähkinänpalasia.
Ennen pakastimien keksimistä jäätelö oli tuote, jota tarjoiltiin vain erikoistilaisuuksissa. Pakastimien yleistyttyä jäätelöstä tuli arkinen herkku, joka on suosittua erityisesti kesäisin.
Määritelmät

Jäätelön määritelmä vaihtelee maittain. Esimerkiksi Yhdysvalloissa jäätelössä täytyy olla vähintään 10 prosenttia maitorasvaa ja 20 prosenttia maidon kuiva-aineita, ja sen täytyy painaa vähintään 540 grammaa litralta. Britanniassa jäätelössä täytyy olla vähintään 5 prosenttia rasvaa ja 2,5 prosenttia maitoproteiineja, jotka on saatu jäädyttämällä emulsio, jossa on rasvaa, maitosolideja ja sokeria tai muuta makeutusainetta.
Suomessa jäätelöä saa nimittää:
kermajäätelöksi, jos siinä on vähintään 8 % maitorasvaa.
maitojäätelöksi, jos siinä on vähintään 2,5 % maitorasvaa.
kasvirasvajäätelöksi, jos siinä käytetään rasvatonta maitoa ja kasvirasvaa.
tofujäätelöksi, kun siinä käytetään soijasta valmistettua tofua.
Vakiintuneessa käytössä kermajäätelöksi kutsutaan Suomessa jäätelöä, jossa maitorasvaa on 12 prosenttia, maitoproteiinia 3,5 prosenttia ja kuiva-ainetta kaikkiaan 34 prosenttia. Kermaa kermajäätelöksi kutsutun tuotteen ei tarvitse Suomessa sisältää lainkaan. Eri valmistajien jäätelöiden kermapitoisuudet vaihtelevat huomattavasti, ja joissain kermainen maku saavutetaan lisäaineilla, kuten johanneksenleipäpuujauheella.
Hyvälaatuisissa jäätelöissä on enemmän maitorasvaa ja vähemmän ilmaa kuin halvoissa jäätelöissä, ja ne tehdään laadukkaista raaka-aineista. Kasvirasva on halvempaa kuin maitorasva, joten halvat jäätelöt tehdään usein kasvirasvasta, ja niihin myös sekoitetaan enemmän ilmaa kuin laadukkaisiin jäätelöihin. Ennen vuotta 2007 jäätelön määritelmän sovellusala oli Suomessakin nk. jäätelöasetuksella (eri muodoissaan 1956–2007) rajattu maitopohjaisiin tuotteisiin, joten muita vastaavia tuotteita ei saanut kutsua jäätelöiksi.
Historia

Jäätelöä on nykyisessä muodossaan valmistettu 1700-luvun alun tienoilta saakka. Jäädytettyjä ruokia oli tosin syöty jo vuosituhansien ajan, ja myös jäätelön synnystä kerrotaan paikkaansapitämättömiä legendoja jo keskiajalta.
Jäätelö syntyi, kun sen valmistuksessa tarvittavat keksinnöt oli tehty yksi kerrallaan. Ensin keksittiin, että suolan liottaminen veteen tuottaa kylmyyttä. Sitten keksittiin, että suolan liottaminen lumeen tai jäähän kylmentää seosta vielä tehokkaammin.
Windsorissa Englannissa jäätelöä tarjoiltiin keväällä 1671 kuningas Kaarle II:n pöydässä. Jäätelön valmistustekniikoita ja reseptejä kehiteltiin tuolloin etenkin Ranskassa, ja L. Audiger kuvasi vuonna 1692 seoksen vatkaamisen tärkeyttä jäädytysvaiheessa jääkiteiden hienontamiseksi.
Jäätelöstä tuli 1700-luvulla suosittu aristokratian ja yläluokan herkku kautta Euroopan ja Yhdysvaltojen. 1800-luvun alussa jäätelö yleistyi myös keskiluokan kahviloissa ja ravintoloissa. Jäätelöä tehtiin käsin, kunnes philadelphialainen Nancy Johnson keksi 1840-luvulla ensimmäisen jäätelökoneen. Se helpotti jäätelön valmistusta ja tuotti tasalaatuista jäätelöä. Seuraavina vuosikymmeninä Amerikassa ja Euroopassa patentoitiin monenlaisia jäätelökoneita, ja jäätelöstä tuli 1800-luvun loppuun mennessä huokea ja yleinen tuote. Baltimorelaista Jacob Fussellia pidetään nykyaikaisen jäätelöteollisuuden perustajana. Vohvelista tehdystä jäätelötötteröstä tuli suosittu St. Louisin maailmannäyttelyn 1904 ansiosta. Jäätelön tuotanto kasvoi, kun keksittiin menetelmät tuottaa jäätä kaasujen nesteyttämisellä, eikä jäätä enää tarvinnut kerätä luonnosta.
1900-luvun alussa jäätelön suosio kasvoi, kun tuotanto- ja kuljetustekniikat kehittyivät lisää sekä jääkaappi keksittiin. Clarence Vogt kehitti vuonna 1927 vaakasuuntaisen tuotantolaitteen, jossa jäätelöä pystyttiin jäädyttämään keskeytymättömässä prosessissa.
Suomessa ensimmäiset jäätelökokeilut tehtiin 1900-luvun alussa. Vuonna 1922 italialainen Magin perhe perusti ensimmäisen jäätelönvalmistuslaitoksen, Helsingin jäätelötehtaan. Suomen ensimmäinen jäätelöbaari avattiin Lasipalatsissa 1936.
Valmistus

Jäätelön valmistusprosessin aluksi kiinteät ja nestemäiset raaka-aineet sekoitetaan huolellisesti riittävän viileässä, jotta kuumalle herkät raaka-aineet eivät tuhoutuisi. Aluksi sekoitetaan nesteet. Kiinteät rasvat sulatetaan ennen sekoittamista, ja niiden lisäämisen jälkeen lisätään kuivat aineet. Myös väri- ja aromiaineet sekoitetaan mukaan jo tässä vaiheessa. Saatu seos on tasalaatuista ja noin 65 °C:n lämpöistä.
Seos pastöroidaan taudinaiheuttajien tuhoamiseksi ja homogenoidaan rasvapalleroiden pilkkomiseksi. Pilkottujen rasvapisaroiden halkaisija on yhdestä mikrometristä 0,1 millimetriin.
Seos kypsytetään viilentämällä se 0–4 °C:n lämpötilaan ja sekoittamalla sitä muutaman tunnin ajan. Mukaan lisätään samalla ne raaka-aineet, jotka eivät kestä lämpöä. Tässä vaiheessa emulgaattorit kiinnittyvät rasvapisaroiden pintaan, ja rasvapisaroiden rasva alkaa kiteytyä. Se on tarpeellista, jotta ilmakuplat saadaan liittymään seokseen jäädytysvaiheessa.
Tärkein valmistusvaihe on seoksen jäädytys, jossa siihen tulee ilmakuplia ja jääkiteitä. Jäädytys ja ilman lisääminen tapahtuu yleensä yhden metrin pituisissa ja 20 senttimetrin paksuisissa sylintereissä, jotka kylmennetään ulkopuolelta kaasulla noin −30 °C:seen. Sylinterin sisällä on noin viiden ilmakehän paine ja kymmenen kertaa sekunnissa pyörivä vatkaaja. Seos ja ilma pumpataan sisään yhdestä päästä, ja valmis tuote tulee ulos toisesta päästä puolen minuutin tai minuutin kuluttua noin −5 °C:n lämpöisenä. Sen jälkeen jäätelö jäädytetään tunnelimaisessa astiassa kylmällä ilmavirralla tuotteen koosta riippuen 15 minuutin tai parin tunnin ajan noin −18 °C:seen, jolloin sen jääkiteet kasvavat kokoa ja se kovettuu paremmin säilyväksi.
Jäädytyksen jälkeen tuote muotoillaan ja siihen voidaan lisätä vielä joitain ainesosia, kuten suklaakuorrutus, hedelmän tai pähkinän palasia, tai vohvelia. Puikon muotoon jäätelö muotoillaan yleensä joko valuttamalla massa muotteihin tai pilkkomalla se oikean kokoisiksi paloiksi. Nestemäinen kuorrutus valutetaan puikkojen päälle esimerkiksi upottamalla puikot nesteeseen tai kuljettamalla puikot vesiputouksen kaltaisen valuvan kuorruteverhon läpi.
Jäätelö pakataan esimerkiksi kääreeseen tai pahviin. Pakkaus varastoidaan −25 °C:n lämpötilassa, jotta sen kiderakenne ei vahingoittuisi eivätkä mikrobit alkaisi lisääntyä. Kylmäketjun säilyminen varmistetaan, kun tuotetta siirretään varastosta kaupan pakastimeen. Jäätelö säilyy yli puoli vuotta, joten kesän jäätelöt voidaan tehdä ja varastoida jo talvella.
Tuotanto ja kulutus

Nykyisin maailman suurin jäätelön tuottaja on Yhdysvallat, jossa jäätelöä tuotettiin vuonna 2001 noin kuusi miljardia litraa. Euroopassa jäätelöä syödään enemmän Pohjoismaissa kuin Välimeren maissa Italiaa lukuun ottamatta. Eniten jäätelöä myydään kesän lämpiminä kuukausina. Joissain Aasian maissa jäätelö ei ole yhtä suosittua kuin länsimaissa, vaan sen sijaan suositaan muita kylmiä virkistystuotteita. Maailmassa eniten jäätelöä henkeä kohti kuluttavat yhdysvaltalaiset, australialaiset ja uusiseelantilaiset. Suomessa kulutetaan jäätelöä henkeä kohti mitattuna Euroopassa eniten, vuosittain 12–13 litraa.
Tuotanto ja kulutus > Suomalaisia jäätelötehtaita

Froneri Finland, Nestlén ja englantilaisen jäätelönvalmistaja R&R:n yhteisyritys, Turenki
Valio, Oulu
Isontuvan Jäätelö Oy, Pöytyä
Kolmen kaverin jäätelö Oy, Helsinki
Helsingin Jäätelötehdas Oy, Espoo
Fanamammas, Ahvenanmaa
Arho Foods Oy, Helsinki
Caminito Oy, Espoo
Local Artisans Oy (Vanhan Porvoon jäätelötehdas)
Oy Suomen Jäätelö Ab, Vantaa (Suomen jäätelötehdas)
Voihan Vuohi Oy, Kurikka
Il duo Oy, Loviisa
Suomisen Maito Oy
Bad santa Oy, Turku
Ice giant ice-cream Oy, Paimio
Pekkolan tila, Hämeenlinna
Tampereen jäätelötehdas Oy
Ketomo Foods, Kuopio
Tuotanto ja kulutus > Suomalaisia jäätelömerkkejä

S-ryhmän Kotimaista-tuoteperheen tuotteet
Keskon Pirkka-tuotemerkillä myytävistä jäätelöistä osa on kotimaista tuotantoa
Friidu (Lipasu Oy)
Jymy (Suomisen Maito Oy)
Voihan vuohi! (Voihan Vuohi Oy, Kurikka)
Pappagallo (Arho Foods Oy, Helsinki)
Bäätelö (Pekkolan tila, Hämeenlinna)
Jäätelöfabriikki (Valio)
Pingviini
Aino
Classic
Puffet
Fazer
Suomen suurin markkinaosuus oli vuonna 2008 Nestlén tuotemerkillä Valiojäätelö ja toiseksi suurin Ingmanilla.
Jäätelönkorvikkeet

Erityisruokavaliota noudattaville on olemassa sokerittomia jäätelönkorvikkeita sekä vegaanisia jäätelönkorvikkeita, joissa maitotuotteet on korvattu esimerkiksi kauralla, härkäpavulla, soijalla tai riisillä.
Jäätelöruokalajeja

Jäätelöstä on kehitetty erilaisia ruokalajeja, kuten uunijäätelö, jossa useimmiten laitetaan sokerikakkupohjan päälle jäätelöä, marjoja tai hedelmiä sekä marenkikuorrutus. Banana Split on jäätelöstä tehtävä jälkiruoka, joka nimensä mukaisesti sisältää banaania. Jäätelön ja banaanin lisäksi se sisältää usein kermavaahtoa, ananasta, vohvelia, mansikoita, pähkinöitä, suklaakastiketta ja kirsikoita. Esimerkiksi Aasiassa jäätelöä tarjotaan friteerattuna. Jäätelöstä, maidosta, suklaasta, marjoista ja hedelmistä voi tehdä myös pirtelöä.
Italialainen jäätelö

Italiassa jäätelön (ital. gelato, ’jäätelö’ tai ’jäätynyt’ < lat. gelātus) rasvapitoisuus on huomattavasti alhaisempi kuin perinteisen kermajäätelön, sillä sen pohja on enimmäkseen maitoa. Jäätelön pohjaan vatkataan myös vähemmän ilmaa, jonka johdosta sen rakenne on huomattavasti tiiviimpi. Muuten perusaineet ovat samat: maito tai kerma, sokeri ja kananmunan keltuaiset. Jäätelön pohja kypsennetään ja kirnutaan jäätelökoneessa tasaiseksi. Gelatoa valmistetaan sekä koneellisesti että käsityönä. Se tarjoillaan hivenen pehmeänä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jäätelö Wikimedia Commonsissa
Ylen Elävä arkisto: Retki jäätelötehtaalle
Suklaalla päällystetty Magnum jäätelöpuikko.
Yläluokkaisia ranskattaria nauttimassa jäätelöä. Piirros vuodelta 1801.
Keksijäätelö.
Jäätelökone tekemässä mansikkajäätelöä.
Italialaista gelatoa.
Riikka Pelo

| Riikka Pelo |
| --- | --- |
 Riikka Pelo joulukuussa 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1972 Helsinki
Ammatti:  kirjailija, käsikirjoittaja
Kirjailija
Äidinkieli: suomi
Esikoisteos:  Taivaankantaja (2006)
Palkinnot
 Finlandia-palkinto (2013) 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Riikka Pelo (s. 1972 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja käsikirjoittaja. Hän toimii vierailevana professorina kirjoittamisen maisteriohjelmassa Teatterikorkeakoulussa.
Pelon esikoisromaani Taivaankantaja ilmestyi vuonna 2006. Se sai Tiiliskivi-palkinnon ja oli Runeberg-palkintoehdokas. Pelon toinen romaani Jokapäiväinen elämämme palkittiin vuoden 2013 Finlandia-palkinnolla. Teos oli ehdolla myös Runeberg-palkinnon saajaksi.
Ura ja elämä

Pelo sai vuonna 1998 kunniamaininnan J. H. Erkon kirjoituskilpailussa. Vuonna 2002 hän sijoittui kilpailussa toiseksi.
Vuonna 2006 ilmestyi Pelon esikoisromaani Taivaankantaja, joka kertoo lestadiolaisuudesta pienen tytön näkökulmasta. Se sai Tiiliskivi-palkinnon ja oli ehdolla Runeberg-kirjallisuuspalkinnon sekä Vuoden kristillinen kirja -palkinnon saajaksi.
Pelon Finlandia-palkittu toinen romaani Jokapäiväinen elämämme kertoo venäläisestä runoilija Marina Tsvetajevasta ja tämän tyttärestä Ariadna Efronista Stalinin ajan Neuvostoliitossa. Joulukuussa 2013 teos valittiin myös Runeberg-palkintoehdokkaaksi.
Pelo on opiskellut yleistä kirjallisuustiedettä Helsingin yliopistossa. Hän valmistui taiteen maisteriksi uusien medioiden koulutusohjelmasta Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 2004. Pelo on opettanut kirjoittamista Aalto-yliopistossa, Työväen Akatemiassa ja Kriittisessä korkeakoulussa sekä työskennellyt kustannustoimittajana. Hän on entinen Nuoren Voiman Liiton hallituksen puheenjohtaja.
Pelo asuu Helsingin Roihuvuoressa. Hänen perheeseensä kuuluu mies ja kaksi aikuista poikaa.
Teokset

Taivaankantaja.  Teos, 2006.  ISBN 951-851-101-2
Jokapäiväinen elämämme.  Teos, 2013.  ISBN 978-951-851-389-9
Kaikki elävä.  Teos, 2019.  ISBN 978-951-851-917-4
Palkinnot ja tunnustukset

J. H. Erkon kirjoituskilpailu: kunniamaininta (1998), 2. sija (2002)
Tiiliskivi-palkinto 2006
Finlandia-palkinto 2013
Aiheesta muualla

Riikka Pelo Teoksen sivuilla
Riikka Pelo Kirjasampo.fi:ssä
Arvio teoksesta Taivaankantaja. Helsingin Sanomat 12.9.2006.
Arvio teoksesta Taivaankantaja. Kiiltomato.net 14.8.2006.
Riikka Pelo Prosak-proosaklubilla, Kirjastokaista-video
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Henkilöt:  Yle 
Muut:  IdRef
Identity

| Identity |
| --- | --- |

Ohjaaja:  James Mangold
Käsikirjoittaja:  Michael Cooney
Tuottaja:  Cathy Konrad
Säveltäjä:  Alan Silvestri
Kuvaaja:  Phedon Papamichael Jr.
Leikkaaja:  David Brenner
Pääosat:   John Cusack  Ray Liotta  Amanda Peet  Alfred Molina  Clea DuVall  Rebecca De Mornay 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Cathy Konrad
Levittäjä:  Columbia Pictures Netflix
Ensi-ilta:  2003
Kesto:  91 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Identity (Identity) on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut James Mangoldin ohjaama yhdysvaltalainen kauhuelokuva. Sen pääosaa esittävät John Cusack ja Ray Liotta.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  John Cusack  | … |  Edward ”Ed” Dakota    |
|  Ray Liotta  | … |  Samuel Rhodes    |
|  Amanda Peet  | … |  Paris Nevada    |
|  John Hawkes  | … |  Larry Washington    |
|  Clea DuVall  | … |  Virginia ”Ginny” Isiana    |
|  William Lee Scott  | … |  Lou Isiana    |
|  Rebecca De Mornay  | … |  Caroline Suzanne   |
|  Leila Kenzle  | … |  Alice York    |
|  John C. McGinley  | … |  George York    |
|  Bret Loehr  | … |  Timothy "Timmy" York    |
|  Jake Busey  | … |  Robert Maine    |
|  Pruitt Taylor Vince  | … |  Malcolm Rivers    |
|  Alfred Molina  | … |  tohtori Malick     |
|  Holmes Osborne  | … |  Judge Taylor   |
|  Frederick Coffin  | … |  etsivä Varole   |
Aiheesta muualla

Identityn arvostelu Film-O-Holic.com-sivustolla (suomeksi)
Identityn arvostelu Filmgoer-sivustolla[vanhentunut linkki] (suomeksi)
Identityn arvostelu Helsingin Sanomissa (tilaajille)
Identityn arvostelu MTV:n sivustolla
Roiha

Roiha on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Brynolf Roiha (1870–1906), maanviljelijä, tehtailija ja valtiopäivämies
Eino Roiha (1904–1955), musiikintutkija, säveltäjä ja pianisti
Heli Roiha (s. 1972), toimittaja ja mediahenkilö
Johan Roiha (1881–1945), insinööri ja virkamies
Juha Roiha (s. 1955), radio- ja televisiotoimittaja
Marianne Roiha (s. 1996), pesäpalloilija
Matti Roiha (1863–1917), kauppias ja tehtailija
Mauno Roiha (1911–1981), este- ja kenttäratsastaja
Mikko Roiha (s. 1971), teatteriohjaaja
Paavo Roiha (1919–1983), teatterinjohtaja, teatteriohjaaja ja näyttelijä
Paulus Roiha (s. 1980), jalkapalloilija
Pekka Roiha (1861–1939), rakennusmestari
Pekka Roiha (1947–2008), raviohjastaja
Raimo Roiha (1936–1991), viihdemuusikko, pianisti, hanuristi ja säveltäjä
Simo Roiha (s. 1991), jalkapalloilija
Valtteri Roiha (s. 1970), näyttelijä ja teatteriohjaaja
Yrjö Roiha (1856–1894), lähetyssaarnaaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
IPhone 4

| iPhone 4 |
| --- | --- |

 iPhone 4 etupuolelta kuvattuna.
Valmistaja:  Apple Inc.
Julkaistu:  7. kesäkuuta 2010
Edeltäjä:  iPhone 3GS
Seuraaja:  iPhone 4s
Käyttöverkot:  UMTS/HSDPA/HSUPA:  850, 900, 1900, 2100 MHz GSM/EDGE:  850, 900, 1800, 1900 MHz
Mitat:  115,2 × 58,6 × 9,3
Paino:  137 g
Näyttö:  3,5 tuuman kapasitiivinen kosketusnäyttö
Näytön kuvatarkkuus:  326 ppi, 960 x 640
Suoritin:  Apple A4
Muisti:  Massamuisti: 8 Gt 16 Gt tai 32 Gt Keskusmuisti: 512 Mt
Kamera:  takana 5 megapikseliä, LED-kuvausvalo, 720p videokuvaus 30 kuvalla sekunnissa; edessä VGA-laatu
Radio:  ei (Internet-radio erillisellä sovelluksella)
Valmiusaika:  300 h
Puheaika:  3G: 7 h
Käyttöjärjestelmä:  iOS 7.1.2
Akku:  1 420 mAh
Tiedonsiirto:  WLAN 802.11b/g/n
Liitännät:  30-nastainen telakkaliitäntä, 3,5 mm kuulokeliitäntä
Muuta:  1,7 miljoonaa iPhone 4 -puhelinta myytiin kolmessa päivässä
Infobox OKNimi-testi OK: 
iPhone 4 on Applen kesäkuussa 2010 julkaisema älypuhelin. Puhelin paljastettiin Applen vuotuisessa WWDC-konferenssissa 7. kesäkuuta 2010. Puhelin tuli myyntiin 24. kesäkuuta 2010 Yhdysvalloissa, Isossa-Britanniassa, Ranskassa, Saksassa ja Japanissa. Suomessa puhelin tuli alun perin myyntiin Soneralle operaattorilukittuna 30. heinäkuuta 2010. Elisa aloitti operaattorivapaan iPhone 4 -myynnin syyskuussa 2010.
Ominaisuudet

Applen iPhone 4 -puhelimessa on kaksi mikrofonia taustamelun vähentämiseksi. Puhelinta kiertävä metallikehys on osa antennirakennetta, jonka yhteydet on jaettu niin, että toisella puolella ovat Bluetooth-, WLAN- ja GPS-antennit, kun taas toisella puolella ovat UMTS- ja GSM-antennit. Puhelimessa on viiden megapikselin kamera, joka kykenee kuvaamaan videota 720p-resoluutiolla 30 kuvalla sekunnissa. Vaikka pikseleiden määrää on kasvatettu, niin pikseleiden kokoa kennolla ei ole pienennetty eli kennon kokoa on kasvatettu. Edessä olevaa VGA-laadulla kuvaavaa kameraa voi hyödyntää videopuheluissa. Muihin uusiin ominaisuuksiin kuuluu mm.
Metallinen kehys,joka on osa antennirakennetta, lasista valmistettu tasainen takakansi.
Tarkempi näyttö 960 x 640 pikselin resoluutiolla.
Takapuolella 5 megapikselin kamera 720p videokuvauksella ja LED-salamalla. Etupuolella VGA-laadulla kuvaava kamera.
Lisätty mahdollisuus puhua videopuheluita WLAN-verkossa hyödyntäen etu- tai takapuolen kameraa.
Mahdollisuus sovelluksien moniajoon.
Gyroskooppi, joka on yhdistetty puhelimen kompassiin. Gyroskooppi ei perustu pyöriviin hyrriin kuten perinteinen gyroskooppi, vaan pieneen värähtelevään kappaleeseen.
Kaksi mikrofonia, joista toinen vähentää taustamelua.
Micro-SIM-korttipaikka (samoin kuin iPadissa).
Ongelmat > Ennakkotilausongelmat

Kun iPhone 4 tuli ennakkotilattavaksi 15. kesäkuuta 2010, sitä tilattiin yli 600 000 kappaletta yhdessä päivässä. Mittavat ennakkotilaukset saivat sekä Applen että operaattori AT&T:n iPhone 4 -varastot loppumaan, sillä he eivät osanneet odottaa näin suuria myyntilukuja:
»Apple ja sen operaattorikumppanit ottivat eilen vastaan yli 600 000 tilausta Applen uudelle iPhone 4:lle. Tämä oli suurempi määrä ennakkotilauksia kuin Apple on koskaan ennen ottanut vastaan yhden päivän aikana ja se oli suurempi määrä kuin mitä me osasimme odottaa, mikä johti tilausjärjestelmän toimimattomuuteen. Monet asiakkaat keskeyttivät tilauksen turhautuneena. Pyydämme anteeksi kaikilta, jotka kohtasivat ongelmia ja toivomme, että he yrittävät uudelleen tai käyvät Applen tai operaattorin kaupassa, kun iPhone 4:ää on varastoissa.» 
(Apple)
Ongelmat > Antenniongelmat

Pian julkaisun jälkeen monet käyttäjät ilmoittivat ongelmista puhelimen antennin kanssa. Käyttäjien mukaan antennin signaalin voimakkuus heikkeni huomattavasti, kun puhelimen vasemman alakulman antennien välinen sauma peitettiin. Applen antaman lausunnon mukaan ongelmasta pääsee eroon "pitämällä puhelimesta kiinni toisella tavalla". Apple on myös pyytänyt asiakaspalvelijoitaan kertomaan kuluttajille, että "Kumisen tai muovisen suojuksen hankkiminen voi parantaa puhelimen suorituskykyä, sillä käsi ei tällöin kosketa mustaa raitaa suoraan."
Apple ilmoitti myöhemmin kuitenkin antenniongelmien johtuneen ohjelmistovirheestä, jossa puhelimen ohjelmistossa oleva signaalin vahvuuden laskentatapa antaa vääriä tuloksia. Apple pahoitteli väärästä kaavasta puhelimessa ja kertoi julkaisevansa päivityksen ohjelmistoon, johon sisältyy uudempi kaava laskea signaalin vahvuus. Apple on saanut tämän kaavan amerikkalaiselta operaattorilta, AT&T:lta, ja on käyttänyt sitä ensimmäisen iPhonen ilmestymisestä saakka.
Applen uusimman iPhone 4 -puhelimia vaivanneiden antenniongelmien takia puhelimista vastannut johtaja joutui eroamaan.
Vuoto julkisuuteen

Applen iPhone 4 vuoti julkisuuteen ennen virallista julkaisua Applen työntekijän jätettyä puhelimen huolimattomuuttaan baariin. Verkkojulkaisu Gizmodo sai viikkoja myöhemmin puhelimen haltuunsa, ostettuaan sen mieheltä, jolle kadonnut iPhone oli päätynyt. Mies ei ollut löytänyt puhelimen omistajaa baarista, joten hän oli tutkinut puhelimen sisältöä ja saanut selville puhelimen omistajan, jota hän ei kuitenkaan ollut tavoittanut. Mies oli sittemmin yrittänyt palauttaa puhelinta Applelle, mutta hänellä ei uskottu olevan hallussaan iPhone 4:n prototyyppiä. Varmistuttuaan puhelimen aitoudesta Gizmodo soitti puhelimen hukanneelle miehelle, jonka kautta he saivat Applelta sähköpostia. Gizmodo pyysi tämän jälkeen Applelta kirjallista pyyntöä vaatimuksissaan saada puhelimen takaisin. Saatuaan kyseisen kirjeen Gizmodo palautti puhelimen Applelle. Asiasta aloitettiin myös poliisitutkinta.
Vuoto julkisuuteen > Toinen vuoto

Vaikka Apple on tunnettu tiukoista turvatoimistaan uusia tuotteitaan kohtaan, vuoti toinenkin iPhone 4 -prototyyppi julkisuuteen Vietnamissa. Toinen vuoto paljasti viimeistellymmän iPhonen, jossa oli suurempiresoluutioinen näyttö sekä XX-merkinnän sijasta 16GB-merkintä puhelimen takana.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Applen iPhone-sivusto
iPhone 4:n tekniset tiedot
| n k iOS |
| --- | --- |
iPhone:  iPhone  iPhone 3G  iPhone 3GS  iPhone 4  iPhone 4S  iPhone 5  iPhone 5c  iPhone 5s  iPhone 6  iPhone 6 Plus  iPhone 6S  iPhone 6S Plus  iPhone SE  iPhone 7  iPhone 7 Plus  iPhone 8  iPhone 8 Plus  iPhone X  iPhone XS  iPhone XS Max  iPhone XR  iPhone 11  iPhone 11 Pro  iPhone 11 Pro Max  iPhone SE (2020)  iPhone 12  iPhone 12 mini  iPhone 12 Pro  iPhone 12 Pro Max  iPhone 13  iPhone 13 mini  iPhone 13 Pro  iPhone 13 Pro Max  iPhone SE (2022)  iPhone 14  iPhone 14 Plus  iPhone 14 Pro  iPhone 14 Pro Max  iPhone 15  iPhone 15 Plus  iPhone 15 Pro  iPhone 15 Pro Max  iPhone 16  iPhone 16 Plus  iPhone 16 Pro  iPhone 16 Pro Max 
iPad:  iPad  iPad 2  iPad (3. sukupolvi)  iPad Mini  iPad (4. sukupolvi)  iPad Air  iPad Mini 2  iPad Air 2  iPad Mini 3  iPad Mini 4  iPad Pro 
Muut:  iPod nano  iPod Touch  Apple TV
Sokkelosäppikala

| Sokkelosäppikala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Jäykkäleukakalat Tetraodontiformes
Heimo::  Säppikalat Balistidae
Suku::  Pseudobalistes
Laji::  fuscus
Kaksiosainen nimi
 Pseudobalistes fuscus  (Bloch & Schneider, 1801) 
Katso myös
   Sokkelosäppikala Wikispeciesissä   Sokkelosäppikala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sokkelosäppikala (Pseudobalistes fuscus) on säppikaloihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan lämpimistä vesistä indopasifiselta merialueelta.