stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kameraalinen
Kameraalitieteet

Kameraalitieteisiin kuuluivat ne tieteenhaarat, jotka käsittelivät valtiontalouden perusteita eli hallitsijan kamarin hoitoa ja kartuttamista. Ne kehittyivät Saksassa 1600-luvulla. Kameraalitieteet jaettiin kameralistiikkaan ja kameraalilainoppiin. Edellisestä on kehittynyt nykyinen finanssioppi ja jälkimmäisestä finanssi(hallinto)oikeus.
Kameraalitutkinto

Kameraalitutkinto oli virkatutkinto, joka oli käytössä Ruotsin yliopistoissa (ml. Turun akatemia) 1799–1863. Tutkinto lakkautettiin Suomen tultua suurruhtinaskunnaksi 1809, mutta se palautettiin 1817 eri nimellä. Vanha nimi palasi käyttöön 1828 Keisarillisessa Aleksanterin-Yliopistossa. Tutkinto antoi pätevyyden virkoihin Suomen valtosihteerinvirastossa, senaatin talousosastolla ja yleisessä revisionioikeudessa. Lisäksi tutkinnon suorittanut sai toimia lääninsihteerinä ja lääninkamreerina. Tutkintovaatimuksena oli ylioppilastodistus, tarvittavat siviilioikeudelliset ja tieteelliset tiedot kullekin viralle. Tutkinto jakaantui jossain vaiheessa ylempään ja alempaan tutkintoon ja ne yhdistettiin vuonna 1871 tutkintouudistuksessa.
Uuudistuksen jälkeen kameraalitutkinto oli alempi hallintotutkinto, jonka saattoi suorittaa Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa vuosina 1871–1894. Muut keisarillisen julistuksen 17B/1871 tuntemat tutkinnot olivat yleinen oikeustutkinto ja tuomarintutkinto. Talous- ja hallintolainsäädännön tuntemusta korostavasta kameraalitutkinnosta kehittyi alempi oikeustutkinto (nyk. oikeusnotaari), ja se tuotti kelpoisuuden alempiin hallintovirkoihin. Kameraalitutkinto lakkautettiin keisarillisella julistuksella 35D/1894.
Kameraalihovi

Kameraalihoviksi kutsuttiin Vanhan Suomen veronkanto- ja talousasioita 1700-luvulla hoitanutta virastoa, joka sijaitsi Viipurissa.
Kameraalisiirto

Kameraalisiirrosta säädettiin lailla nro 183/1925. Kun Suomen kunnallista, oikeudellista tai hallinnollista jakoa muutettiin, saattoivat saman tilan eri tilukset joutua eri hallinto- tai tuomiopiiriin. Jos tilan eri tilukset haluttiin erottaa myös kameraalisessa suhteessa toisistaan, piti tehdä kameraalisiirto. Erottamisen suoritti maaherra valtioneuvoston määräyksestä lohkomislainsäädännön mukaisesti. Käytännön työn teki toimitusmaanmittari maaherran määräyksestä.
Kameraalimerkintä

Kameraalimerkinnäksi nimitetään vanhoissa käsikirjoituksissa olevia, myöhemmästä voudinkirjaksi tai muuksi tilikirjaksi sitomisesta johtuvia merkintöjä.
Kannuskaskaat

| Kannuskaskaat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Nivelkärsäiset Hemiptera
Alalahko::  Kaskaat Auchenorrhyncha
Osalahko::  Kannuskaskaat Fulgoromorpha  Evans, 1946
Katso myös
   Kannuskaskaat Wikispeciesissä   Kannuskaskaat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kannuskaskaat (Fulgoromorpha) on kaskaiden alalahkoon kuuluva osalahko.
Luokitus

Heimo Achilidae
Heimo Achilixiidae
Heimo Acanaloniidae
Heimo Cixiidae
Heimo Viljakaskaat Delphacidae
Heimo Derbidae
Heimo Dictyopharidae
Heimo Eurybrachidae
Heimo Flatidae
Heimo Fulgoridae
Heimo Gengidae
Heimo Hypochthonellidae
Heimo Issidae
Heimo Kinnaridae
Heimo Lophopidae
Heimo Meenoplidae
Heimo Nogodinidae
Heimo Ricaniidae
Heimo Tetticometridae
Heimo Tropiduchidae
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Laji.fi: Fulgoromorpha
Rintala, Teemu  : Suomen kannuskaskaiden määritysopas   Suomen ympäristökeskus – SYKE  .  20.5.2013  . Arkistoitu 27.10.2020 . Viitattu 15.6.2020 .
Bourgoin T. : A knowledge and a taxonomy database dedicated to planthoppers (Insecta, Hemiptera, Fulgoromorpha, Fulgoroidea)  FLOW – Fulgoromorpha Lists On the Web .  2019 . Viitattu 15.6.2020.
ITIS: Fulgoromorpha (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Fulgoromorpha (englanniksi)
Karl Korte

Karl Richard Korte (25. elokuuta 1928 Ossining, New York, Yhdysvallat – 27. maaliskuuta 2022) oli yhdysvaltalainen säveltäjä.
Korte varttui Englewoodissa New Jerseyssä. Hänen isänsä oli kuvanveistäjä ja ensimmäinen, joka tutustutti pojan klassiseen musiikkiin. High school -aikoinaan Korte keskittyi enimmäkseen jazziin ja populaarimusiikkiin. Hän soitti trumpettia eri kokoonpanoissa ja Yhdysvaltain maavoimien yhtyeessä. Tämän jälkeen hän pääsi Juilliard Schooliin, jossa hänen opettajiensa joukossa olivat Peter Mennin, William Bergsma ja Vincent Persichetti. Myöhemmin häntä opettivat Goffredo Petrassi, Otto Luening ja Aaron Copland. Vuonna 1969 Korte voitti Kuningatar Elisabetin musiikkikilpailun. Hän työskenteli sävellysprofessorina Texasin yliopistossa, Austinissa.
Korten tuotantoon kuuluu esimerkiksi kamarimusiikkiteoksia, sinfonioita ja erilaisia kuoroteoksia, kuten oratorioita. Osa Korten sävellyksistä on elektronisia ja elektroakustisia.
Kansallinen palveluarkkitehtuuri

Kansallinen palveluarkkitehtuuri on  ohjelma, jonka tavoitteena on luoda Suomeen yhteentoimiva digitaalisten palvelujen infrastruktuuri. Kansallisen palveluarkkitehtuurin (lyh. KaPA) avulla helpotetaan tiedon siirtoa organisaatioiden, kansalaisten, palvelujen ja tietojärjestelmien välillä.
Kansallinen palveluarkkitehtuuri on osa hallituksen rakennepoliittista ohjelmaa, jolla mahdollistetaan  julkisten palveluiden entistä tehokkaampi hyödyntäminen. Ohjelman ohjauksesta vastaa valtiovarainministeriö ja hankkeiden käytännön toteutuksesta vastaa Väestörekisterikeskus. Lisäksi Kuntaliitto auttaa kuntia sekä kuntayhtymiä sijoittamaan palveluarkkitehtuurin tuomat palvelut osaksi toimintaympäristöään sekä välittämään kuntasektorin tarpeet kansalliseen ratkaisuun. Kansallisen palveluarkkitehtuurin perusrakenteet luodaan vuoteen 2017 mennessä.
Kansallisen palveluarkkitehtuurin myötä uudistetaan Suomi.fi- ja Yrityssuomi.fi-verkkopalvelut. Ensimmäinen versio verkkopalvelun uudesta kehitysversiosta avautui osoitteessa beta.suomi.fi 15. joulukuuta 2015.
Keskeiset elementit

Kansallisen palveluarkkitehtuurin keskeiset elementit ovat tiedon välityskerroksena toimiva kansallinen Suomi.fi-palveluväylä, kansalaisten, yritysten ja viranomaisten tarvitsemat yhteiset Suomi.fi-palvelunäkymät, uusi kansallinen sähköinen tunnistusratkaisu Suomi.fi-tunnistaminen (joka korvaa tällä hetkellä käytössä olevat Vetuma- sekä Tunnistus.fi-palvelut) sekä Suomi.fi-asiointivaltuudet-ratkaisu organisaatioiden ja luonnollisten henkilöiden roolien ja valtuutusten hallintaan.
Palveluarkkitehtuurin keskeisenä elementtinä toimii myös Suomi.fi-palvelutietovaranto (PTV), joka on kansallinen tietovaranto julkisen hallinnon palveluja ja toimipaikkoja kuvailevien tietojen (metatiedot) tallentamiseen, säilyttämiseen ja käyttöön rajapintojen kautta. Palvelutietovarannon tietomalli pohjautuu JHS 183 -suositukseen (Julkisen hallinnon palvelujen tietomalli ja ryhmittely verkkopalveluissa).
Tavoitteet

Yksinkertaistaa ja helpottaa kansalaisten, yritysten ja yhteisöjen asiointia viranomaisten kanssa ja tehdä siitä turvallisempaa
Edistää julkisen hallinnon avoimuutta ja parantaa julkisen hallinnon palvelujen laatua
Mahdollistaa sähköisten palvelujen kustannustehokkuus
Parantaa tietojen yhteiskäyttöä ja tietojärjestelmien yhteentoimivuutta
Edistää yritysten mahdollisuuksia hyödyntää julkisen hallinnon tietovarantoja ja palveluja
Tukea kansantaloutta tehostamalla julkista hallintoa ja luomalla uusia liiketoimintamahdollisuuksia yksityiselle sektorille.
Aiheesta muualla

Esuomi.fi - Kansallisen palveluarkkitehtuurin viestintäkanava
Beta.suomi.fi-verkkopalvelu[vanhentunut linkki]
Kari Kiesiläinen

Kari Kiesiläinen (s. 7. kesäkuuta 1955 Mikkeli) on suomalainen virkamies ja Suomen oikeusministeriön alivaltiosihteeri 15. maaliskuuta 2020 alkaen. Ennen alivaltiosihteeriksi nimittämistään Kiesiläinen ehti toimia oikeusministeriön oikeusministeriössä hallitusneuvoksena ja pitkäaikaisena osastopäällikkönä ja ylijohtajana.
Koulutukseltaan Kiesiläinen on oikeustieteen kandidaatti Helsingin yliopistosta, ja vuosina 1997–1998 hän suoritti jatkotutkinnon Master in Legal Institutions Wisconsinin yliopistossa Madisonissa. Helsingin yliopistossa hän toimi myös oikeustieteen ainejärjestön Pykälän puheenjohtajana.
Kirjat

Haapasalo, Jaana & Kiesiläinen, Kari & Niemi-Kiesiläinen, Johanna: Todistajanpsykologia ja todistajankuulustelu.  Helsinki:  Lakimiesliiton Kustannus, 2000.  ISBN 9521400447.
Kasvilava

Kasvilava on läpinäkyvästä materiaalista, kuten muovista tai lasista, puisen tai metallisen rungon päälle rakennettu pieni rakennus tai teltta, jossa kasvatetaan erilaisia vihanneksia ja hyöty- tai koristekasveja.
Kasvilavan tehtävä on sitoa lämpöä ja kosteutta sisälleen, kuitenkin niin, että läpinäkyvä rakenne päästää auringonvalon lävitseen. Suomen oloissa tyypillisiä kasvilavassa kasvatettavia vihanneksia ovat tomaatti, kurkku ja kurpitsa. Myös erilaiset koristekukat, mausteet sekä yrtit ovat suosittuja.
Lava eroaa kasvihuoneesta matalamman korkeutensa osalta: kasvihuoneeseen kävellään sisään, kun taas lava avataan ylhäältä, kun siinä kasvavia kasveja hoidetaan.
Kapinatyöläinen

| Kapinatyöläinen |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  mielipidelehti
Aihealue:  anarkismi, anarkosyndikalismi
Julkaisija:  Kapinatyöläisen toimituskollektiivi
Perustettu:  1989
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  kaksi kertaa vuodessa
Aiheesta muualla
Kotisivu
Kapinatyöläinen on vuonna 1989 perustettu suomalainen anarkistinen mielipidelehti, joka ilmestyy kaksi kertaa vuodessa. Julkaisemisesta vastaa toimituskollektiivi, eikä sillä ole nykyään vastaavaa päätoimittajaa. Lehden verkkosivuilla Kapinatyöläistä luonnehdistaan anarkistiseksi työväenlehdeksi, joka haluaa innostaa toimintaan vapaudellisen ja hierarkiattoman yhteiskunnan puolesta.
Kapinatyöläisellä on ollut useita kymmeniä toimittajia, mutta monet artikkeleista on julkaistu salanimillä tai anonyymisti, koska yksittäisiä henkilöitä ei haluta korostaa. Omalla nimellään ovat kirjoittaneet muun muassa Jani Saxell, Ari Vakkilainen, Nalle Virolainen ja Antti Rautiainen.
Historia

Kapinatyöläisen ensimmäinen numero ilmestyi keväällä 1989. Perustajat olivat Suomen Anarkosyndikalistisen Liiton (myöh. Suomen anarkistiliitto) aktiiveja, mutta lehti oli järjestöstä riippumaton itsenäinen julkaisu. Alkuvuosinaan se omaksui vaikutteita brittiläisestä Class War -lehdestä, joka tunnettiin populistisesta ja räävittömästä retoriikastaan. Nimen esikuva oli Australiassa 1980-luvulla ilmestynyt anarkistinen lehti Rebel Worker. Lehden painos oli aluksi 500 kappaletta, mutta se nostettiin myöhemmin tuhanteen. 1990-luvulla Kapinatyöläinen oli kulttuuri-, mielipide- ja tiedelehtien liitto Kultin jäsen.
Alkuvuosina lehdessä esitettiin usein poliitikoille ja yritysjohtajille tarkoitettuja humoristisia uhkauksia, jotka herättivät pahennusta. Kapinatyöläisessä kirjoitettiin muun muassa valtiovarainministeri Iiro Viinasen pään leikkaamisesta, ”jos jotain leikataan, leikataan Iirolta pää”, ja Raimo Ilaskivelle hirttoköydella annettavasta ”korotuksesta”. Humoristinen ja alatyylinen kieli kuitenkin muuttui asiatyylisemmäksi jo 1990-luvun alkupuolella.
Vuonna 1997 Kapinatyöläiseen kirjoittanut henkilö joutui oikeuteen epäiltynä rikokseen yllyttämisestä. Lehdessä oli kaksi vuotta aikaisemmin julkaistu artikkeli, jossa annettiin neuvoja sabotaasin tekemiseen. Poliisin kuultavina olivat myös Kapinatyöläisen painopaikan, Kultti ry:n sekä lehteä myyneen Akateemisen kirjakaupan edustajat. Asia kytkettiin osaksi niin sanottua ”suurta aktivistioikeudenkäyntiä”, vaikka kirjoitus ei liittynyt mitenkään muihin käsiteltävänä olleisiin tapauksiin. Lopulta käräjäoikeus hylkäsi syytteen, koska artikkelissa mainittuja tekoja ei ollut kriminalisoitu.
Vuosina 2001–2005 lehden kannessa käytettiin nimeä ”Kapis”, mutta se muutettiin jälleen Kapinatyöläiseksi lukijapalautteen johdosta.
Aiheesta muualla

Kapinatyöläisen kotisivu
Kapinatyöläisen vanha kotisivu
Karin Wolff

Karin Wolff
Karin Wolff (s. 23. helmikuuta 1959 Darmstadt) on saksalainen kristillisdemokraattisen unionin poliitikko. Hän opiskeli Mainzin Johannes Gutenberg -yliopistossa ja Marburgin yliopistossa historiaa, evankelista teologiaa, filosofiaa ja etnologiaa. Hän on työskennellyt opettajana. Hän elää avoimesti lesbosuhteessa.
Wolff liittyi puolueeseensa vuonna 1976, ja hänestä tuli Hessenin Landtagin jäsen vuonna 1995. Hän toimi vuosina 1999–2008 Hessenin kulttuuriministerinä ja vuosina 2003–2008 Hessen varaministeripresidenttinä. Vuodesta 2000 vuoteen 2008 hän kuului puolueensa kansalliseen johtokuntaan.
Wolff on aktiivinen Saksan evankelisessa kirkossa. Hän on saanut kritiikkiä esitettyään raamatullisen luomisopin opettamista biologian oppitunneilla evoluutioteorian tapaan. Hän ei näe ristiriitaa luomisuskon ja evoluutioteorian välillä.
Käännös suomeksi
Kansalliskukka

Kansalliskukka on maalle yleensä äänestyksessä tai poliittisella päätöksellä valittu kukka, jonka on tarkoitus edustaa maan ominaisia piirteitä tai maata yleensä.
Eri maiden kansalliskukkia > Aasia

| Valtio | Kukka |
| --- | --- |
 Bangladesh: Nymphaea pubescens
 Bhutan: Meconopsis grandis
 Etelä-Korea: Hibiscus syriacus[lähde? ]
 Intia: intianlootus
 Irak: ruusu
 Iran: tulppaani
 Japani: kirsikankukka[lähde? ], krysanteemi
 Kiina: pioni
   Nepal: alppiruusut Rhododendron arboretum
 Pakistan: Jasminum officinale
 Pohjois-Korea: magnoliat Nonazhreea makenna Mamariaia[lähde? ]
 Singapore: orkidea
 Thaimaa: Cassia fistula
Eri maiden kansalliskukkia > Afrikka

| Valtio | Kukka |
| --- | --- |
 Egypti: neidonkenkäorkidea
 Etelä-Afrikka: kuningasprotea
 Etiopia: Zantedeschia
 Nigeria: Costus spectabilis
 Zimbabwe: Gloriosa
Eri maiden kansalliskukkia > Amerikka

| Valtio | Kukka |
| --- | --- |
 Argentiina: kukonkorallipuu (Erythrina crista-galli)
 Bahama: keltatekoma (Tecoma stans)
 Belize: Prosthechea cochleata (eräs orkidealaji)
 Bolivia: floksin sukuinen (Catua buxifolia) ja  patujú (Heliconia rostrata)
 Brasilia: Valkotekoma (Tecoma alba)
 Chile: Punasuppilo (Lapageria rosea)
 Kolumbia: Cattleya trianae (eräs orkidea))
 Meksiko: Daalia
 Uruguay: kukonkorallipuu (Erythrina crista-galli)
 Venezuela: Cattleya mossiae (eräs orkidea)
Eri maiden kansalliskukkia > Eurooppa

| Valtio | Kukka |
| --- | --- |
 Alankomaat: tulppaani
 Bulgaria: ruusu
 Englanti: ruusu
 Skotlanti: ohdake
 Wales: keltanarsissi
 Espanja: Neilikka
 Irlanti: Apila
 Islanti: Lapinvuokko
 Italia: Syklaami
 Itävalta: Alppitähti  (Edelweiss)
 Norja: Kanerva
 Puola: Silkkiunikko
 Ranska: Lilja
 Ruotsi: Kissankello
 Saksa: Ruiskaunokki
 Slovakia: metsälehmus
 Suomi: Kielo 
 Sveitsi: Alppitähti
 Tanska: puna-apila
 Tšekki: Lehmus
 Ukraina: auringonkukka
 Venäjä: Kamomilla
 Viro: Ruiskaunokki
Eri maiden kansalliskukkia > Oseania

| Valtio | Kukka |
| --- | --- |
 Australia: Acacia pycnantha
Karl Kranzkowski

Karl Kranzkowski (s. 1953) on saksalainen televisionäyttelijä. Hänet tunnetaan tv-sarjasta Erikoisryhmä Stuttgart, jossa hän näyttelee poliisipäälikkö Michael Kaiseria. Hänet tunnetaan myös sarjoista Wollfs Revier, Tatort, Stolberg, Polizeiruf 110, Kahden keikka, Der Kleine Mann ja SOKO Köln.
Aiheesta muualla

Karl Kranzkowski Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Jääkiekon D-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 1996

| --- | --- |


Ajankohta: 25. maaliskuuta -   31. maaliskuuta 1996
Isäntämaa:  Liettua
Joukkueet: 8
Nousi   C-sarjaan 1997:  Liettua

Jääkiekon D-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 1996 pelattiin Liettuan Kaunasissa ja Elektrėnaissa 25.–31. maaliskuuta. Joukkueita oli mukana kahdeksan, ja ne pelasivat kertaalleen jokainen jokaista vastaan.
Karsinnat > Oseanian lohko (Sydney, Australia)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5. marraskuuta 1995 | Sydney |  Australia | – |  Uusi-Seelanti |  | 6:0 |

| 6. marraskuuta 1995 | Sydney |  Australia | – |  Uusi-Seelanti |  | 6:2 |
Karsinnat > Välimeren lohko (Metulla, Israel)

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maalit | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Israel | 2 | 2 | 0 | 0 | 24: 0 | +24 | 4:0 |
| 2 |  Turkki | 2 | 1 | 0 | 1 | 5:19 | -14 | 2:2 |
| 3 |  Kreikka | 2 | 0 | 0 | 2 | 0:10 | -10 | 0:4 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.  tammikuuta 1996 | Metulla |  Israel | – |  Kreikka |  | + 5:0 luov. |

| 28.  tammikuuta 1996 | Metulla |  Turkki | – |  Kreikka |  | + 5:0 luov. |

| 29.  tammikuuta 1996 | Metulla |  Israel | – |  Turkki |  | 19:0 |
+ luovutus
Turnaus > Alkulohkot > Lohko A

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maalit | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Jugoslavia | 3 | 3 | 0 | 0 | 14: 5 | + 9 | 6:0 |
| 2 |  Espanja | 3 | 1 | 1 | 1 | 15: 6 | + 9 | 3:3 |
| 3 |  Etelä-Korea | 3 | 1 | 1 | 1 | 15:10 | + 5 | 3:3 |
| 4 |  Australia | 3 | 0 | 0 | 3 | 8:31 | -23 | 0:6 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25. maaliskuuta 1996 | Kaunas |  Jugoslavia | – |  Australia |  | 7:1 |
| 25. maaliskuuta 1996 | Kaunas |  Espanja | – |  Etelä-Korea |  | 1:1 |

| 26. maaliskuuta 1996 | Kaunas |  Espanja | – |  Australia |  | 11:1 |
| 26. maaliskuuta 1996 | Kaunas |  Jugoslavia | – |  Etelä-Korea |  | 3:1 |

| 28. maaliskuuta 1996 | Kaunas |  Etelä-Korea | – |  Australia |  | 13:6 |
| 28. maaliskuuta 1996 | Kaunas |  Jugoslavia | – |  Espanja |  | 4:3 |
Turnaus > Alkulohkot > Lohko B

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maalit | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Liettua | 3 | 3 | 0 | 0 | 19: 2 | +17 | 6:0 |
| 2 |  Belgia | 3 | 2 | 0 | 1 | 10:13 | - 3 | 4:2 |
| 3 |  Bulgaria | 3 | 1 | 0 | 2 | 7: 6 | + 1 | 2:4 |
| 4 |  Israel | 3 | 0 | 0 | 3 | 0:15 | -15 | 0:6 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25. maaliskuuta 1996 | Elektrenai |  Bulgaria | – |  Israel |  | + 5:0 luov. |
| 25. maaliskuuta 1996 | Elektrenai |  Liettua | – |  Belgia |  | 11:2 |

| 26. maaliskuuta 1996 | Elektrenai |  Belgia | – |  Bulgaria |  | 3:2 |
| 26. maaliskuuta 1996 | Elektrenai |  Liettua | – |  Israel |  | + 5:0 luov. |

| 28. maaliskuuta 1996 | Elektrenai |  Belgia | – |  Israel |  | 5:0 |
| 28. maaliskuuta 1996 | Elektrenai |  Liettua | – |  Bulgaria |  | 3:0 |
+ Luovutus
Turnaus > Alempi jatkosarja, sijat 5.–8.

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maalit | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Etelä-Korea | 3 | 2 | 1 | 0 | 22:13 | + 9 | 5:1 |
| 2 |  Bulgaria | 3 | 2 | 0 | 1 | 14:10 | + 4 | 4:2 |
| 3 |  Israel | 3 | 1 | 1 | 1 | 10:10 | 0 | 3:3 |
| 4 |  Australia | 3 | 0 | 0 | 3 | 12:25 | -13 | 0:6 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30. maaliskuuta 1996 | Kaunas |  Bulgaria | – |  Australia |  | 5:4 |
| 30. maaliskuuta 1996 | Kaunas |  Etelä-Korea | – |  Israel |  | 3:3 |

| 31. maaliskuuta 1996 | Kaunas |  Israel | – |  Australia |  | 7:2 |
| 31. maaliskuuta 1996 | Kaunas |  Etelä-Korea | – |  Bulgaria |  | 6:4 |
Turnaus > Ylempi jatkosarja, sijat 1.–4.

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maalit | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Liettua | 3 | 3 | 0 | 0 | 25: 4 | +21 | 6:0 |
| 2 |  Jugoslavia | 3 | 2 | 0 | 1 | 10: 8 | + 2 | 4:2 |
| 3 |  Espanja | 3 | 1 | 0 | 2 | 10:16 | - 6 | 2:4 |
| 4 |  Belgia | 3 | 0 | 0 | 3 | 5:22 | -17 | 0:6 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30. maaliskuuta 1996 | Elektrenai |  Liettua | – |  Espanja |  | 11:1 |
| 30. maaliskuuta 1996 | Elektrenai |  Jugoslavia | – |  Belgia |  | 5:2 |

| 31. maaliskuuta 1996 | Elektrenai |  Espanja | – |  Belgia |  | 6:1 |
| 31. maaliskuuta 1996 | Elektrenai |  Liettua | – |  Jugoslavia |  | 3:1 |
Lopputulokset

| Sijoitus | Joukkue |
| --- | --- |
1:  Liettua
2:  Jugoslavia
3:  Espanja
4:  Belgia
5:  Etelä-Korea
6:  Bulgaria
7:  Israel
8:  Australia
Kaarlo Blomstedt

Kaarlo Blomstedt
Kaarlo Viljanti Blomstedt (17. toukokuuta 1880 Hämeenlinna – 27. helmikuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen historioitsija ja arkistonhoitaja. Koulutukseltaan hän oli filosofian tohtori.
Kaarlo Blomstedtin vanhemmat olivat rehtori Kaarlo Johan Blomstedt ja Alma Josefina Wegelius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1898 Hämeenlinnan lyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1902, filosofian maisteriksi 1903 sekä filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1921.
Blomstedt oli organisoimassa Suomen arkistolaitosta ja toimi virkamiehenä Kansallisarkistossa vuodesta 1908 nousten sen päälliköksi vuonna 1927 (titteli vuodesta 1939 oli valtionarkistonhoitaja). Hän oli puheenjohtajana arkistovaltuuskunnassa 1928−1946, kun maakunta-arkistot perustettiin. Blomstedt oli historian dosentti Helsingin yliopistossa vuosina 1921–1933 ja elämäkertahakuteoksen Kansallinen elämäkerrasto päätoimittaja 1928–1934. Hän sai professorin arvon 1933.
Nuoruusvuosinaan Blomstedt opetti historiaa oppikouluissa ja käsikirjoitusten lukemista Helsingin yliopistossa, oli Helsingin Sanomien toimituksen jäsen ja toimi Historiallisen Aikakauskirjan ja muiden alan julkaisujen toimitussihteerinä. Hän oli mukana myös Nuorsuomalaisen Puolueen hallinnossa 1905–1908.
Blomstedtin tieteellinen tuotanto keskittyy lähes kokonaan Hornin sukuun ja Suomen 1500-luvun historiaan.