stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tromssan ja Finnmarkin lääni

| Tromssa ja Finnmark norj>  Troms og Finnmark pohjoissaameksi Romsa ja Finnmárku kveeniksi Tromssa ja Finmarkku 1 |
| --- | --- |
 Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Norja
Tyyppi:  lääni (fylke)
Perustettu:  1. tammikuuta 2020 
Edeltäjät:  Tromssan lääni ja Finnmarkin lääni
Lakkautettu:  1. tammikuuta 2024
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Tromssa, Vesisaari
 – suurin kaupunki:  Tromssa
Pinta-ala:  - km²
 – maa:  70 935  km²
Väkiluku (31.3.2021):  242 280 
Kielet:  norja 2, pohjoissaame 3 ja kveeni 4
Aikavyöhyke:  UTC+1
– kesäaika:  UTC+2
 1 Kaikki kolme nimeä ovat virallisia. 2 Norjan kielen kirjoitusmuoto on neutraali (kirjanorja tai uusnorja) . 3 Osa saamen kielen hallintoaluetta, jolla saame ja norja ovat tasa-arvoisia kieliä .  4 Kveeni on virallinen kieli yhdessä läänin kunnista (Porsangin kunnassa). Lisäksi kieltä käytetään mm. läänin ja muutaman muun kunnan virallisissa nimissä. Kielellä on Norjassa vähemmistökielen asema. 
Tromssan ja Finnmarkin lääni (lyhyemmin Tromssa ja Finnmark) oli Norjan lääni maan pohjoisosassa vuosina 2020–2024. Läänin asukasluku oli noin 242 000 henkeä, mikä vastasi 4,5 % Norjan koko väestöstä (vuonna 2021).
Tromssaan ja Finnmarkiin kuului 39 kuntaa, joista yhdeksän on kaupunkeja. Väkimäärältään suurin kaupunki ja samalla hallinnollinen keskus oli Tromssa. Lisäksi osa hallinnosta toimi Vesisaaren kaupungissa. Pinta-alaltaan suurin kunta oli sisämaassa sijaitseva Koutokeino.
Tromssan ja Finnmarkin ainoa norjalainen rajanaapuri oli lounaispuolella sijaitseva Nordlandin lääni. Muilta osin lääni rajautui Suomen Lapin maakuntaan sekä pienemmältä osin Ruotsin Lapin maakuntaan ja Venäjän Murmanskin alueen Petsamon piiriin. Pohjoispuolella olivat Barentsinmeri (Jäämeri) ja Norjanmeri (Atlantti), joiden rantaviivaa oli läänin alueella yli 15 tuhatta kilometriä.
Läänin korkein kohta oli 1834 metriin merenpinnan tasosta yltävä Jiehkkevárri. Alueen suuria vuonoja ovat esimerkiksi Porsanginvuono ja Yykeänvuono.
Historia

Tromssan ja Finnmarkin lääni perustettiin 1. tammikuuta 2020, kun Tromssan lääni, Finnmarkin lääni sekä Tjeldsundin kunta Nordlandin läänistä yhdistettiin. Läänien yhdistäminen oli osa Norjan alueuudistusta, jossa 18 aiemmasta läänistä muodostettiin 11 lääniä.
Yhdistäminen oli kuitenkin kiistelty jopa ennen sen täytäntöönpanoa. Esimerkiksi Finnmarkissa vuonna 2018 pidetyssä äänestyksessä 87 prosenttia äänestäjistä vastusti sitä. Vuonna 2022 Norjan parlamentti päättikin erottaa Tromssan ja Finnmarkin läänit uudestaan vuoden 2024 alusta alkaen.
Kieli ja kulttuuri

Merkittävä osa läänin asukkaista oli saamelaisia. Kaikkiaan noin 65 % kaikista Norjan saamelaiskäräjien vaaleissa äänioikeutetuista henkilöistä asuivat Tromssan ja Finnmarkin läänissä. Lääni sekä useat sen alueella sijaitsevat kunnat kuuluvat saamen kielen hallintoalueeseen, jossa sekä norjalla että saamella on tasavertainen asema.
Tromssassa ja Finnmarkissa asuu myös 1700- ja 1800-luvuilla alueelle muuttaneiden suomalaisten jälkeläisiä eli kveenejä. Kveenin kielellä on virallinen asema Porsangin kunnassa. Muutamien kulttuurikeskusten ja läänin alueella ilmestyvän Ruijan Kaiku -lehden lisäksi kveenin kieli näkyy muun muassa alueen paikannimistössä. Kveeniä käytetään myös joidenkin paikallisten hallintoyksiköiden virallisissa nimissä, kuten Tromssan ja Finmarkun fylkki, Raisin komuuni sekä Omasvuonon kunta.
Kunnat

Lääni koostui 39 kunnasta.
Alattio (norj. Alta)
Bardu (pohjoissaam. Beardu)
Berlevåg
Båtsfjord
Dyrøy
Etelä-Varanki (norj. Sør-Varanger)
Gamvik
Gratangen
Hammerfest
Harstad (pohjoissaam. Hárstták)
Hasvik
Ibestad
Kaarasjoki (pohjoissaam. Kárášjohka, norj. Karasjok)
Kaivuono (pohjoissaam. Gáivuotna, norj. Kåfjord)
Kalsa (norj. Karlsøy)
Kierua (norj. Skjervøy)
Koutokeino (pohjoissaam. Guovdageaidnu, norj. Kautokeino)
Kvæfjord
Lappea (norj. Loppa)
Lavangen (pohjoissaam. Loabák)
Lebesby (pohjoissaam. Davvesiida)
Moseija (norj. Måsøy)
Målselv
Naavuono (norj. Kvænangen)
Nordkapp (pohjoissaam. Davvinjárga)
Omasvuono (norj. Storfjord, pohjoissaam. Omasvuotna)
Paatsivuono (norj. Balsfjord)
Porsanki (norj. Porsanger, pohjoissaam. Porsáŋgu)
Raisi (norj. Nordreisa, pohjoissaam. Ráisa)
Raisivuono (norj. Sørreisa)
Salangen
Senja
Teno (pohjoissaam. Deatnu, norj. Tana)
Tjeldsund
Tromssa (norj. Tromsø)
Uuniemi (pohjoissaam. Unjárga, norj. Nesseby)
Yykeä (norj. Lyngen)
Vesisaari (norj. Vadsø)
Vuoreija (norj. Vardø)
Kunnat > Yhdistymisen myötä lakkautetut kunnat

Berg (osa Senjan kuntaa)
Kvalsund (osa Hammerfestia)
Lenvik (osa Senjan kuntaa)
Skånland (osa Tjeldsundia)
Torsken (osa Senjan kuntaa)
Tranøy (osa Senjan kuntaa)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tromssan ja Finnmarkin lääni Wikimedia Commonsissa
Norjan läänit
Agder
Akershus
Buskerud
Finnmark
Innlandet
Møre ja Romsdal
Nordland
Oslo
Rogaland
Telemark
Tromssa
Trøndelag
Vestfold
Vestland
Østfold
| n k Lappi |
| --- | --- | --- |
| Norja |  Nordland  Tromssa  Finnmark  |  |
| Ruotsi |  Lappi  Norrbotten  Västerbotten  |  |
| Suomi |  Historiallinen maakunta  Lääni  Maakunta  Enontekiö  Inari  Kittilä  Sompio  |  |
| Venäjä |  Murmansk  |  |
Dude, Where’s My Car?

| Dude, Where’s My Car? |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Danny Leiner
Käsikirjoittaja:  Philip Stark
Tuottaja:  Gil Netter
Säveltäjä:  David Kitay
Kuvaaja:  Robert M. Stevens
Leikkaaja:  Kimberly Ray
Lavastaja:  Jeffrey Kushon
Pääosat:  Ashton Kutcher Seann William Scott Jennifer Garner
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  20th Century Fox
Levittäjä:  20th Century Studios Netflix
Ensi-ilta:   10. joulukuuta 2000  9. maaliskuuta 2001
Kesto:  83 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  13 000 000 dollaria
Tuotto:  73 180 723 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Dude, Where’s My Car? on Danny Leinerin ohjaama komediaelokuva vuodelta 2000.
Elokuva kertoo Jessestä ja Chesteristä, jotka railakkaan yön jälkeen huomaavat autonsa hävinneen ja aloittavat etsinnät sen löytämiseksi.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ashton Kutcher   | … |  Jesse    |
|  Seann William Scott   | … |  Chester    |
|  Jennifer Garner   | … |  Wanda    |
|  Marla Sokoloff   | … |  Wilma    |
|  Kristy Swanson   | … |  Christie Boner    |
|  David Herman   | … |  Nelson    |
|  Hal Sparks   | … |  Zoltan    |
|  Charlie O'Connell   | … |  Tommy    |
|  John Toles-Bey   | … |  Mr. Pizzacoli   |
Vastaanotto

Elokuva sai nuivat arvostelut useimmilta kriitikoilta. Jotkut sanoivat elokuvan olevan liian samankaltainen kuin elokuva Sekopäät. Elokuva sai kuitenkin kulttimaineen ja se menestyi hyvin lippuluukulla.
Kalle Kinnunen antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä ja luonnehti sitä Iltalehdessä 2004 ääliömäisyyksissä rypeväksi sketsikollaasiksi ja energisesti eteneväksi hömpäksi, joka ei huumorillaan loukkaa muuta kuin katsojan älykkyyttä. Hänestä sympaattisen pöljästi näyttelevillä nuorukaisilla näyttää ainakin olleen hauskaa kameran edessä.
Aiheesta muualla

Dude, Where’s My Car? Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Elokuvan viralliset kotisivut
Arvioverotus

Arvioverotus on verohallinnon käyttämä menettely verovelvollisen tulon ja varallisuuden määräämiseksi silloin, kun veroilmoitusta ei ole annettu, se on puutteellinen tai sitä ei muuten voida käyttää verotuksen perusteena. Arvioverotusta käytetään myös silloin, kun verovelvollisen ilmoittama tulo on paljon vähäisempi verrattuna muiden samalla alalla toimivien verovelvollisten tuloon nähden. Tällöin on syytä epäillä verovelvollisen salaavan tulojaan. Arvion mukaan verotetaan, jos valmisteveroa koskevaa veroilmoitusta ei ole annettu tai se ei oikaistunakaan kelpaa verotuksen pohjaksi. Samoin toimitaan, jos veroviranomaisen tekemässä valmisteveroon liittyvässä tarkastuksessa havaitaan vajausta. Lisäksi arviointia käytetään perintö- ja lahjaveron määräämisessä, jos perukirjaa tai veroilmoitusta ei ole annettu tai sitä ei voi hyväksyä verotuksen perusteeksi.
Uskonto Djiboutissa

Uskontokuntiin kuuluminen Djiboutissa
Islam (97.7%)
Kristinusko (1.1%)
Muut (1.2%)
Tämä artikkeli käsittelee Djiboutin uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Djiboutin suurin uskonto on islam, jota tunnustaa suurin osa väestöstä. Muslimien osuus väestöstä oli 97,7 prosenttia. Toiseksi suurin uskonto on kristinusko, johon kuuluu 1,1 prosenttia väestöstä.
Islam

Suurin osa Djiboutin väestöstä harjoittaa islaminuskoa ja enemmistö tästä ryhmästä on sunneja. Djiboutin kansalaisia pidetään virallisesti muslimeina, mikäli he eivät erityisesti tunnustaudu muuhun uskontoon.
Kristinusko

Kristinusko on Djiboutin pieni uskonnollinen vähemmistöryhmä. Djiboutin kristityt ovat roomalaiskatolisia, protestantteja, koptikristityjä, etiopian ortodokseja, itäisiä ortodokseja tai Jehovan todistajia. Usein ulkomailla syntyneet djiboutilaiset ovat näiden uskontokuntien jäseniä.
Al Sadan moskeija Djiboutin kaupungissa 1940-luvulla.
Uskonto Haitissa

Uskontokuntiin kuuluminen Haitilla (2018)
Katolinen kirkko (55.0%)
Protestantismi (29.0%)
Voodoo (2.1%)
Muut (4.6%)
Uskontokuntiin kuulumattomat (10.0%)
Tämä artikkeli käsittelee Haitin uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Haitin suurin uskonto on kristinusko. Kristittyjen osuus väestöstä oli 84,0 prosenttia vuonna 2018. Suurimmat kristilliset kirkkokunnat ovat roomalaiskatolisuus ja protestantismi.
Kristinusko

Kristinusko on Haitin suurin uskonto. Suurimmat kristilliset ryhmät ovat roomlaaiskatoliset, baptistit, helluntailaiset ja adventistit. Pienempiä kristillisiä ryhmiä ovat metodistit, episkopaalit, Jehovat todistajat ja mormonit.
Muut uskonnot

Noin 2,1 prosenttia väestöstä harjoittaa voodoo-uskontoa. Voodoon luku edustaa ainoastaan niitä, jotka valitsevat voodoon ensisijaiseksi uskonnokseen. Paljon suurempi osa väestöstä harjotitaa voodoota kristinusko, yleensä katolilaisuuden rinnalla. Lisäksi Haitilla on pieni muslimiyhteisö.
Neitsyt Marian taivaaseenastumisen katedraali Cap-Haïtienissa.
Luettelo Alvar Aallon suunnittelemista rakennuksista

Tämä on epätäydellinen luettelo arkkitehti Alvar Aallon suunnittelemista rakennuksista. Luettelosta on jätetty pois Alvar Aallon suunnittelemat muistomerkit ja asemakaavat, koska ne eivät ole rakennuksia. Mukana ei ole myöskään Aallon suunnittelemia kunnostustöitä tai sisustuksia. Paikkakunnat ja valtiot on ilmoitettu nykytilanteen mukaan.
Puretut ja tuhoutuneet rakennukset

| Vuosi | Rakennus | Paikkakunta | Huom>  | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1922 | Suomen Messujen paviljonkeja | Tampere | väliaikaisia rakennelmia |  |
| 1923 | Kauhajärven kansakoulu | Lapua | toteutettiin muutettuna, tuhoutunut tulipalossa |  |
| 1924 | Tuuralan kesähuvila | Kintaus, Petäjävesi | tuhoutunut tulipalossa 1938 |  |
| 1926 | Rauhanyhdistyksen talo | Jyväskylä | purettu 1970-luvulla |  |
| 1926 | kaksi kioskirakennusta | Jyväskylä | purettu |  |
| 1926 | Ollilan tilan päärakennus | Palokka, Jyväskylän maalaiskunta | purettu |  |
| 1926 | Lounaispuiston yleinen käymälä | Jyväskylä | purettu |  |
| 1927 | Jyväskylän kaupungin lihatarkastamo | Jyväskylä | purettu 1960-luvulla |  |
| 1927 | Kankaan paperitehtaan konttori | Jyväskylä | tuhoutunut |  |
| 1928 | useita bensiiniasemia Sisä-Suomen Rautakaupalle | Jyväskylä | kaikki purettu |  |
| 1929 | Turun 700-vuotismessujen paviljongit | Turku | väliaikainen rakennus, yhdessä Erik Bryggmanin kanssa |  |
| 1936 | Alppilan kesäteatteri | Helsinki | mahdollisesti toteutettu kokonaan tai osittain, mutta myöhemmin purettu |  |
| 1937 | Suomen paviljonki Pariisin maailmannäyttelyssä | Pariisi, Ranska | väliaikainen rakennelma |  |
| 1938 | Lapuan maatalousnäyttelyn metsäpaviljonki | Lapua | väliaikainen rakennelma |  |
| 1939 | Suomen paviljonki New Yorkin maailmannäyttelyssä | New York, Yhdysvallat | väliaikainen rakennelma |  |
| 1939 | Inkeroisten lottakahvila | Inkeroinen, Sippola/Anjalankoski | purettu 1980 |  |
| 1940-luku | Strömbergin tehtaan portti- ja toimistorakennus | Pitäjänmäki, Helsinki | purettu 2002 |  |
| 1940-luku | Strömbergin tehtaan mestarien asuintalo | Pitäjänmäki, Helsinki | purettu 1997 |  |
| 1945 | Väinölän konepaja | Jyväskylä | tuhoutunut tulipalossa |  |
| 1946 | Svenska Artekin näyttelypaviljonki | Hedemora, Ruotsi | väliaikainen rakennelma |  |
| 1946 | omakotitalo Nieminen | Inkeroinen, Sippola | purettu |  |
| 1948 | Varkauden saha | Varkaus | purettu 1970-luvulla |  |
| 1958 | Pamilon voimalaitoksen kioski | Uimaharju, Eno | purettu |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alvar Aallon suunnitelemia rakennuksia Wikimedia Commonsissa
Alvar Aalto -museo: Opas suomalaisiin Aalto-kohteisiin
Irti (Ismo Alangon albumi)

| Irti Ismo Alanko |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : tammi–maaliskuu 1996 Master Recording
 Julkaistu: 1996
 Tuottaja(t): Riku Mattila
 Tyylilaji: poprock
 Kesto: 49.21
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Ismo Alangon muut julkaisut
| Taiteilijaelämää 1995 | Irti 1996 | Maailmanlopun sushibaari 2013 |
Irti on Ismo Alangon albumi vuodelta 1996. Levy on Alangon kokeilu tehdä albumi kiireessä. "Levyt tulee sen myötä, että on materiaalia. No, olen semmoisenkin tehnyt kerran, että on päätetty tehdä levy nyt - kaksi viikkoa aikaa, selkä seinää vasten, ja biisit siitä. Mutta se ei ole ihanteellisin tapa tehdä. Kyllä se levy julkaistiinkin [Irti], mutta yleensä on lähdetty siitä, että musiikin täytyy olla ensin, ja sitten aletaan miettiä levyjä."  Levyn kokoonpano keikkaili ilman "Izmo" Heikkilää nimellä Ismo Alanko & Vapaat Soittajat. Levyltä julkaistiin single, jolla on Izmon remix-versiot kappaleista Kriisistä kriisiin ja Rokin kreivi sekä levyllä julkaisematon kappale Muutetaan pois.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Ismo Alanko, sovittanut Alanko paitsi "Piste" (Alanko - Heikkilä) ja "Aika kuolla" (Alanko - Kätkä).
Piste – 5.05
Kriisistä kriisiin – 5.31
Elämä on hauras – 5.18
Häpeä ja kateus – 2.57
Aika kuolla – 6.33
Mitä se mulle kuuluu mitä mä teen – 5.12
Rakkauden tila – 3.48
Rokin kreivi – 3.19
Miespaholainen – 3.51
Lokki – 3.58
Lasten laulu – 3.49
Muusikot

Ismo Alanko – laulu, kitara, sello (2, 7)
Ippe Kätkä – rummut, lyömäsoittimet
Izmo Heikkilä – syntetisaattorit
Jouko Hohko – basso, laulu
Teho Majamäki – marimba, vibrafoni, kosketinsoittimet, lyömäsoittimet
Riku Mattila – kitara, äänitys, miksaus, tuotanto
+
Costi – laulu ("Elämä on hauras")
Muusikot > Tuotanto

Heikki Iso-Ahola – apulaisäänittäjä
Mika Jussila – editointi, masterointi
Pauli Saastamoinen – editointi
Stefan Lindfors – Kansien konsepti ja graafinen ulkoasu
Adam C. Wells – Adobe PhotoShop & QuarkXpress
Lora Ditko – valokuvat
Marco Melander – valokuvat
Szczecin

| Szczecin |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Szczecin
 Koordinaatit: 53°25′43″N, 14°33′10″E 
Valtio:   Puola
Voivodikunta:  Länsi-Pommeri
Perustettu:  700-luvulla
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Piotr Krzystek
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  301 km²
Korkeus:  0-131 m
Väkiluku (2014):  408 176
 – Väestötiheys:  1358 as./km²
 – Metropolialue:  727 000
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  70-017–71-871
Suuntanumero(t):  91
Motto::  Floating Garden 2050
 
 www.szczecin.pl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Szczecin (IPA: [ˈʂt͡ʂɛt͡ɕin]; saks. Stettin) on satamakaupunki Luoteis-Puolassa ja Länsi-Pommerin voivodikunnan pääkaupunki. Kaupungissa asuu noin 408 000 ihmistä (727 000 koko pääkaupunkiseudulla), ja se on siten voivodikuntansa suurin kaupunki ja Puolan seitsemänneksi suurin kaupunki. Szczecin on tärkeä poliittinen, kulttuurillinen ja taloudellinen keskus maan luoteisosalle sekä yliopistokaupunki ja tärkeä liikennekeskus. Se sijaitsee Dąbiejärven ja Oder-joen varrella, noin 90 kilometrin päässä Itämerestä.
Ekstraklasassa pelaava jalkapalloseura MKS Pogoń Szczecin on kotoisin Szczecinistä.
Historia

Vuoteen 1945 asti Saksaan kuulunut kaupunki on perustettu 1243, mutta paikalla tiedetään olleen asutusta jo ainakin 700-luvulla. Kaupungissa on sekä preussilaista että slaavilaista vaikutusta. Kaupunki kuului Ruotsille vuosina 1648–1720, jolloin se toimi myös Ruotsin Pommerin pääkaupunkina.
Toisen maailmansodan jälkeen Szczecin jäi ensin osaksi Neuvostoliiton Saksan miehitysvyöhykettä, mutta kaupunki luovutettiin pian Puolalle. Tämä oli vastoin liittoutuneiden sopimusta Oder–Neisse-linjasta Saksan ja Puolan tulevana rajana. Saksalaiset asukkaat karkotettiin ja tilalle tuotiin puolalaisia asukkaita Neuvostoliittoon liitetystä Itä-Puolasta. Neuvostoliitto piti kaupungin sataman hallussaan vuoteen 1955, jolloin sekin luovutettiin Puolalle.
Liikenne

Paikallisliikennettä hoitavat bussit, raitiovaunulinjat ja paikallisjunat. Junia lukuun ottamatta julkinen liikenne on kunnallisen liikennelaitoksen hoidossa. Ensimmäinen raitiovaunulinja avattiin vuonna 1879. Nykyisin linjoja on 12.
Szczecinin keskusasemalta liikennöi junia myös Puolan ulkopuolelle, muun muassa Berliiniin.
Szczecinissa sijaitsee yksi Puolan tärkeimmistä satamista, eli osa Szczecin-Świnoujścien satamaa.
Lentoliikennettä palvelee Szczecin Goleniów kansainvälinen lentoasema, joka sijaitsee noin 45 km koilliseen kaupungin keskustasta.
Ystävyyskaupungit

Bremen
Bremerhaven
Dalian
Esbjerg
Friedrichshain-Kreuzberg (Berliini)
Greifswald
Kingston upon Hull
Klaipėda
Lyypekki
Malmö
Murmansk
Rostock
St. Louis
Teatr Letni -kesäteatteri.
Loitzin talo.
Kansallismuseo.
Pazim-pilvenpiirtäjä.
Pyhän Jaakon katedraali.
Sedinan patsas.
Szczecinin satamaa.
The Tall Ships’ Races -kilpailu vuonna 2007
Pommerin lääketieteellinen yliopisto.
Kulttuuriakatemia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Szczecin Wikimedia Commonsissa
Szczecin
Uskonto Jemenissä

<div style="border:solid transparent;background-color:initial;position:absolute;width:125px;line-height:0;
Uskontokuntiin kuuluminen Jemenissä (2020)
Islam (99.1%)
Muut (0.9%)
Tämä artikkeli käsittelee Jemenin uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Jemenin suurin uskonto on islam. Lähes koko väestö on muslimeita. Ainoastaan 0,9 prosenttia väestöstä kuuluu muihin uskontoihin.
Islam

Islam on Jemenin suurin uskonto. Arviolta noin 65 prosenttia väestöstä on sunneja ja 35 prosenttia šiioja. Šiiat ovat useimmien zaideja ja sunnit shafi’ilaisia. Maan pohjoisosassa asuu muutama tuhat ismaililaista.
Muut uskonnot

Ainoastaan 0,9 prosenttia väestöstä kuuluu muihin uskontoihin. Tämä luku kattaa juutalaiset, bahai-uskolaiset, hindut ja kristityt. Monet muiden uskontojen kannattajat ovat turvapaikanhakijoita tai maasta muuttaneita. Juutalaiset ovat Jemenin ainoa ei-islamilainen alkuperäisvähemmistö. Aikanaan suuri juutalainen väestö on muuttanut lähes kokonaan maasta. Maan pohjoisosassa Amranin alueella on ollut noin 400 juutalaista. Historiallinen Saadan juutalaisyhteisö on asunut tammikuusta 2007 lähtien Sanaassa hallinnon suojelemana sen jälkeen kun he joutuivat jättämään kotinsa huthi-kapinallisten vuoksi.
Jemenissä on arviolta noin 3 000 kristittyä, joista suurin osa on pakolaisia tai tilapäisesti ulkomailla asuvia. Adenissa on ollut kolme roomalaiskatolista ja yksi anglikaaninen kirkko.
Sanaan suurmoskeija.
Ari Artkivi

Ari Osmo Antero Artkivi (ent. Pöntinen, s. 12. lokakuuta 1950 Helsinki) on suomalainen näyttelijä.
Artkivi aloitti ammattiuransa näyttelijäharjoittelijana Teatteri Jurkassa, Sakari Jurkan johtajakaudella vuonna 1974. Hän käytti vuoteen 2000 asti lainanimeä Pöntinen, kunnes otti käyttöön oman sukunimensäselvennä.
Artkivi on ollut kiinnitettynä useaan pienempään laitosteatteriin ja vapaaseen ryhmään. Hän on esiintynyt useissa televisiosarjoissa, muun muassa Rauhanranta 12, Hauskaa hatun täydeltä, Komisario Baskervillen seikkailut sekä Tuumasta toimeen. Artkivi on toiminut myös teatteriohjaajana ja käsikirjoittajana.
Artkivi on ollut naimisissa vuodesta 1981 lähtien vaimonsa Ritvan kanssa. Artkiven isä Osmo Pöntinen näytteli 1950-luvulla Vallilan työväen näyttämöllä ja useissa kotimaisissa elokuvissa.
Artkivi on palkittu Suomen Näyttelijäliiton kultaisella taiteilijamerkillä.
Aiheesta muualla

Ari Artkiven sivusto
Lasse Arvela

Lasse Henrik Arvela (s. 25. marraskuuta 1947 Helsinki) on Suomen verotuksen ja verolainsäädännön tuntija. Hän johti Suomen verouudistusten valmistelua yli 30 vuotta, viimeksi valtiovarainministeriön vero-osaston ylijohtajana.
Arvela kirjoitti ylioppilaaksi 1966 ja valmistui oikeustieteen kandidaatiksi 1973. Työuransa hän aloitti Vantaan veroviraston yleissihteerinä 1974–1978 ja jatkoi Verohallituksen henkilöverotustoimiston toimistopäällikkönä 1978–1986, Verohallituksen välittömän verotuksen osaston apulaisosastopäällikkönä 1986–1988, valtiovarainministeriön vero-osaston yleisen toimiston toimistopäällikkönä 1988–1990 ja aloitti valtiovarainministeriön ylijohtajana 1990.
Arvela on johtanut muun muassa seuraavien verouudistusten verovalmistelua:
ansiotulojen ja pääomatulojen verotuksen eriyttäminen toisistaan erilaisen verottamisen piiriin (vuoden 1992 Tuloverolaki)
varallisuuden verottamisen ja seurannan poisto (Varallisuusveron poisto 1.1.1996 lähtien)
tulo- ja yritysverotuksen kehittäminen
Arvela on esiintynyt lukuisissa verotuksen kehittämistehtävissä, muun muassa Martti Hetemäen veroryhmässä.
Julkaisuja

Kilpailukykyiseen verotukseen : tuloverotuksen kehittämistyöryhmän muistio; Lasse Arvela ym.  Valtiovarainministeriö, 2002  258 s. Sarja: Valtiovarainministeriön työryhmämuistioita, 0788-6322; 12/2002 ISBN 951-804-326-4
Super Bowl LIX

Super Bowl LIX oli järjestyksessään 59. NFL-liigan loppuottelu. Siinä ratkaistiin NFL-kauden 2024 mestari. Ottelussa kohtasivat Kansas City Chiefs ja Philadelphia Eagles. Ottelu pelattiin 9. helmikuuta 2025 Caesars Superdome -stadionilla New Orleansissa. Pelin lähetysoikeuksista Yhdysvalloissa vastasi Fox ja suoratoistopalvelu Tubi. Suomessa ottelun lähetti MTV.
Philadelphia Eagles voitti ottelusssa Chiefsin lukemin 40–22. Kyseessä oli uusinta kaksi vuotta aikaisemmin pelatusta Super Bowl LVII:sta, jossa Chiefs voitti Eaglesin. Eaglesin voiton myötä pelinrakentaja Jalen Hurts saavutti ensimmäisen Super Bowl-voittonsa ja ottelun arvokkaimman pelaajan palkinnon estäen Chiefsiä saavuttamasta kaikkien aikojen ensimmäistä Super Bowlin kolmoisvoittoa.
Ottelupaikka

Super Bowl LIX pelattiin New Orleansissa paikallisen NFL-joukkueen kotiareena Caesars Superdomella. Vuonna 1975 avatulla urheilustadionilla on järjestetty aikaisemmin seitsemän Super Bowlia sekä viisi NCAA:n miesten yliopistokoripallon mestaruuskilpailua. Siellä on järjestetty myös yliopistojalkapallon Sugar Bowl vuodesta 1975 lähtien. Stadionia käytettiin hätäsuojana Katrina-hurrikaanin aikana. Stadionille tehtiin vuonna 2020 fanikokemusta nykyiaikaistava remontti, jonka viimeinen vaihe valmistui vuonna 2024.
Super Bowl LIX oli järjestyksessään kahdeksas Superdomella ja kaikkiaan 11. New Orleansissa pelattu Super Bowl-ottelu. Edellinen New Orleansissa pelattu Super Bowl-ottelu oli vuoden 2013 Super Bowl XLVII.
Viihde

Ennen ottelun alkua tapahtumassa esiintyivät louisianalaiset artistit Lauren Daigle ja Trombone Shorty. He esittivät kappaleen America is Beautiful. Heidän esityksensä jälkeen Ledisi esitti kappaleen Lift Every Voice and Sing ja Jon Batiste esitti kansallislaulun.
Puoliajan artistina nähtiin Kendrick Lamar. Lamarin esiintymiseen liittyi ennakkojännitteitä tämän Not Like Us-kappaleen vuoksi, joka pilkkaa kanadalaisräppäri Drakea. Show’n vierailevina tähtinä nähtiin Setä Samuliksi pukeutunut Samuel L. Jackson ja taustatanssijoiden seassa cripwalkannut tennistähti Serena Williams.