Venäjä
Politiikka ja hallinto > Ulkopoliittiset suhteet

Kansainvälisessä oikeudessa Venäjän federaation katsotaan perineen Neuvostoliiton oikeussubjektin aseman. Venäjä jatkaa NL:n kansainvälisten sitoumusten täyttämistä ja sai myös NL:n pysyvän paikan YK:n turvallisuusneuvostossa, jäsenyydet muissa kansainvälisissä järjestöissä, NL:n oikeudet ja velvollisuudet kansainvälisissä sopimuksissa sekä sen omistukset ja velat.
YK:n turvallisuusneuvoston pysyvänä jäsenmaana Venäjällä on keskeinen rooli kansainvälisessä turvallisuuspolitiikassa. Se on osallistunut kansainvälisten konfliktien selvittelyyn osallistumalla esimerkiksi Lähi-idän kvartettiin, kuuden osapuolen neuvotteluihin Pohjois-Korean kanssa, Kosovon sodan selvittelyyn ja ydinaseiden leviämistä koskevaan politiikkaan. Venäjä on Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön ja APECin jäsen. Venäjällä on johtava asema alueellisissa järjestöissä, kuten Itsenäisten valtioiden yhteisössä, Euraasian talousyhteisössä, Kollektiivisessa turvallisuusjärjestössä, sekä Shanghain yhteistyöjärjestössä. Presidentti Dmitri Medvedev on suosinut eri tavoin strategista kumppanuutta ja läheistä integraatiota, mikä näkyy esimerkiksi EU:n ja Venäjän ”yhteisten tilojen” yhteistyöhankkeessa. Venäjä on kehittänyt neuvostoliittoaikaista ystävällisemmät, joskin edelleen varsin epävakaat suhteet Natoon. Venäjän ja Naton välille perustettiin komissio vuonna 2002 mahdollistamaan 26 sotilasliiton valtion ja Venäjän tasaväkisen kumppanuuden yhteisten päämäärien tavoittelua varten.
Venäjällä on diplomaattisuhteet 178 maahan. Sen suhteellisen suureen diplomaattiseen verkostoon kuuluu 143 suurlähetystöä, 87 konsulaattia ja 12 muuta diplomaattista asemapaikkaa 145:ssä maassa.
Lähetystöjensä kautta Venäjä lähettää tiedustelu-upseereita peitetehtäviin: esimerkiksi Britanniaan noin 30 – MI5:n johtajan mukaan saman verran kuin kylmän sodan vuosina. Ruotsissa Säpo arvioi vuonna 2024, että Venäjän vakoilu on suurin uhka Ruotsin turvallisuudelle.  Venäjä värvää Ruotsissa agentteja ja harjoittaa salakuuntelua. Säpo arvioi vuosina 2015 ja 2021, että noin kolmannes Venäjän diplomaateista Ruotsissa työskentelee peitetehtävissä. Suomessa Venäjän tiedusteluorganisatio on Suojelupoliisin mukaan "aktiivinen". Supon arvion mukaan kolmasosa Venäjän lähetystön diplomaateista on todellisuudessa tiedustelu-upseereita. Maanpuolustuskorkeakoulun erikoistutkija arvioi, että Venäjällä on Suomessa parikymmentä tiedustelu-upseeria Suomen suurlähetystössä ja konsulaateissa; useita matkustavia tiedustelu-upseereja; sekä Venäjän hyväksi toimivia Suomen kansalaisia.
Venäjän ulkopolitiikasta päättää presidentti ja sitä toteuttaa maan ulkoministeriö.
Putinin ulkopolitiikan keskeinen toteuttaja on ollut maan erittäin pitkäaikainen ulkoministeri, maaliskuusta 2004 yhtäjaksoisesti Venäjän ulkoministerinä toiminut Sergei Lavrov. Huhtikuussa 2018 hän sanoi haastattelussa, että Venäjän ja lännen suhteet ovat nyt huonommat kuin kylmän sodan aikana. Erityisen jyrkästi hän kritisoi lännen Venäjälle asettamia talouspakotteita.
Winston Churchill luonnehti Venäjää usein siteeratulla lauseella: "Venäjä on arvoituksen sisällä oleva salaisuuteen kääritty pulma". Suomen entinen Moskovan-suurlähettiläs René Nyberg torjuu Venäjän moisen mystifioinnin, joka hänestä on turhaa ja epähistoriallista.