stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Rooman keisareista
Juliusten-Claudiusten hallitsijasuku

| Kuva | Nimi | Elinaika | Hallituskausi | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Augustus   Imperator Caesar Divi filius Augustus | 23. syyskuuta 63 eaa. –  19. elokuuta 14 jaa. | 2. syyskuuta 31 eaa. (yksinhallitsija)  16. tammikuuta 27 eaa. (keisariksi) –  19. elokuuta 14 jaa. | Rooman ensimmäinen keisari. Hänestä tuli yksinhallitsija vuonna 31 eaa., kun hän kukisti Marcus Antoniuksen. Vuonna 27 eaa. senaatti myönsi hänelle arvonimen ”Augustus” ja vuonna 23 eaa. kansantribuunin oikeudet. Hän adoptoi tyttärenpoikansa Gaius Caesarin ja Lucius Caesarin vuonna 17 eaa. Heidän kuolemansa jälkeen hän adoptoi poikapuolensa Tiberiuksen. Kuoli luonnollisesti. |
|  | Tiberius   Imperator Tiberius Caesar Augustus | 16. marraskuuta 42 eaa. –  16. maaliskuuta 37 | 19. syyskuuta 14 –  16. maaliskuuta 37 | Augustuksen vaimon Livian poika toisesta avioliitosta. Augustus adoptoi Tiberiuksen ja teki hänestä perillisensä. Kuoli luonnollisesti. |
|  | Caligula   Gaius Caesar Augustus Germanicus | 31. elokuuta 12 –  24. tammikuuta 41 | 18. maaliskuuta 37 –  24. tammikuuta 41 | Tiberiuksen veljenpojan Germanicuksen poika ja adoption kautta Tiberiuksen pojanpoika. Caligula murhattiin vuonna 41. |
|  | Claudius  Tiberius Claudius Caesar Augustus Germanicus | 1. elokuuta 10 eaa. –  13. lokakuuta 54> | 25. tammikuuta 41 –  13. lokakuuta 54 | Claudius oli Caligulan setä. Hänet myrkytettiin vuonna 54. |
|  | Nero   Nero Claudius Caesar Augustus Germanicus | 15. joulukuuta 37 –  9. kesäkuuta 68 | 13. lokakuuta 54 –  9. kesäkuuta 68 | Claudiuksen veljenpojan Caligulan siskonpoika, adoptoitu poika ja vävy sekä Augustuksen lapsenlapsenlapsenlapsi. Oli keisarina Rooman suuren palon aikaan, jonka Neron on väitetty aiheuttaneen. Teki itsemurhan vuonna 68.  |
Neljän keisarin vuosi

| Kuva | Nimi | Elinaika | Hallituskausi | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Galba   Servius Galba Imperator Caesar Augustus | 24. joulukuuta 3 eaa. –  15. tammikuuta 69 | 8. kesäkuuta 68 –  15. tammikuuta 69 | Senaatin julistettua Galban keisariksi Nero teki itsemurhan seuraavana päivänä. Galba oli ensimmäinen keisari, joka ei kuulunut Roomaa lähes sadan vuoden aikana hallinneeseen Juliusten-Claudiusten hallitsijasukuun. Galba nousi valtaan sotilaidensa ansiosta ja hänen hallituskautensa kesti vain seitsemän kuukauden ajan ennen kuin sotilaat murhasivat hänet. |
|  | Otho   Imperator Marcus Otho Caesar Augustus | 28. huhtikuuta 32 –  16. huhtikuuta 69 | 15. tammikuuta 69 –  16. huhtikuuta 69 | Otho kaappasi vallan Galbalta vuonna 69, mutta kärsi pian tappion taistelussa Vitelliuksen joukkoja vastaan. Sen jälkeen hän teki itsemurhan. Othon hallituskausi kesti vain kahdeksan viikkoa. |
|  | Vitellius   Aulus Vitellius Germanicus Imperator Augustus | 7. syyskuuta 12 tai 15 –  20. joulukuuta 69 | 2. tammikuuta 69 –  20. joulukuuta 69 | Vitellius oli Germania Inferiorin maaherrana, kun hänen joukkonsa huusivat hänet keisariksi 2. tammikuuta 69. Myöhemmin kävi selväksi, että Otho oli kaapannut vallan Galbalta 15. tammikuuta. Vitelliuksen joukot kukistivat Othon, joka teki itsemurhan 16. huhtikuuta. Senaatti julisti tämän jälkeen Vitelliuksen keisariksi. Pian kuitenkin selvisi, että Vespasianus oli julistautunut keisariksi Juudeassa. Voitettuaan Vitelliuksen joukot taistelussa Vespasianuksen sotilaat murhasivat Vitelliuksen. |
Flaviusten hallitsijasuku

| Kuva | Nimi | Elinaika | Hallituskausi | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Vespasianus   Imperator Caesar Vespasianus Augustus | 17. marraskuuta 9 –  23. syyskuuta 79 | 1. heinäkuuta 69 –  23. syyskuuta 79 | Vespasianus julistautui keisariksi 1. heinäkuuta 69, sen jälkeen kun Vitellius oli noussut keisariksi. Senaatti myönsi Vespasianukselle keisarin valtaoikeudet 22. joulukuuta. Vespasianus kuoli luonnollisesti ja jätti vallan pojalleen Titukselle. |
|  | Titus   Imperator Titus Caesar Vespasianus Augustus | 30. joulukuuta 39 –  13. syyskuuta 81 | 24. kesäkuuta 79 –  13. syyskuuta 81 | Titus oli Vespasianuksen vanhin poika ja oli kunnostautunut Juudean sotaretken aikana. Vespasianus antoi Titukselle useita keisarin valtaoikeuksista ja nimitti tämän pretoriaanikaartin prefektiksi. Titus kuoli sairauteen hallittuaan vain 26 kuukautta. |

|  | Domitianus   Imperator Caesar Domitianus Augustus | 24. lokakuuta 51 –  18. syyskuuta 96 | 14. syyskuuta 81 –  18. syyskuuta 96 | Domitianus oli Vespasianuksen nuorin poika ja Tituksen kuollessa hänestä tuli keisari. Domitianus oli epäsuosittu senaatin keskuudessa ja hänet murhattiin vuonna 96. |
Adoptiokeisarit

| Kuva | Nimi | Elinaika | Hallituskausi | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Nerva   Imperator Nerva Caesar Augustus | 8. marraskuuta 35 – 25. tai 27. tammikuuta 98 | 18. syyskuuta 96 – 25. tai 27. tammikuuta 98 | Nerva hallitsi vain 16 kuukautta. Hän adoptoi Trajanuksen, josta tuli hänen seuraajansa. Nervan kuolinsyynä oli luultavasi aivohalvaus. |
|  | Trajanus   Imperator Caesar Nerva Traianus Optimus Augustus | 18. syyskuuta 53 – 7. elokuuta 117 | 28. tammikuuta 98 – 7. elokuuta 117 | Trajanus kuoli sairauteen. Ennen kuolemaansa hän adoptoi Hadrianuksen. |
|  | Hadrianus   Imperator Caesar Traianus Hadrianus Augustus | 24. tammikuuta 76 – 10. heinäkuuta 138 | 11. elokuuta 117 – 10. heinäkuuta 138 | Hadrianus adoptoi Antoninus Piuksen. Tämä puolestaan adoptoi Hadrianuksen vaatimuksesta Marcus Aureliuksen ja Lucius Veruksen. |
|  | Antoninus Pius   Imperator Caesar Titus Aelius Hadrianus Antoninus Augustus Pius | 19. syyskuuta 86 – 7. maaliskuuta 161 | 10. heinäkuuta 138 – 7. maaliskuuta 161 | Kuoli sairauteen. |
|  | Marcus Aurelius   Imperator Caesar Marcus Aurelius Antoninus Augustus | 26. huhtikuuta 121 – 17. huhtikuuta 180 | 7. huhtikuuta 161 – 17. huhtikuuta 180 | Hallitsi yhdessä Lucius Veruksen kanssa. Nimitti poikansa Commoduksen hallitsijakumppanikseen vuonna 177. Kuoli sairauteen. |
|  | Lucius Verus   Imperator Caesar Lucius Aurelius Verus Augustus | 15. tammikuuta 161 – tammi- tai helmikuu 169 | 7. huhtikuuta 161 – tammi- tai helmikuu 169 | Hallitsi yhdessä Marcus Aureliuksen kanssa. Kuoli halvauskohtaukseen. |
|  | Avidius Cassius   Imperator Caesar Gaius Avidius Cassius Augustus | noin 120 tai 130 – heinäkuu 175 | huhtikuu 175 – heinäkuu 175 | Usurpaattori. Hänen omat upseerinsa murhasivat hänet. |
|  | Commodus   Imperator Caesar Lucius Marcus Aurelius Commodus Antoninus Augustus | 21. elokuuta 161 – 31. joulukuuta 192 | 17. huhtikuuta 180 – 31. joulukuuta 192 | Isänsä Marcus Aureliuksen hallitsijakumppani vuodesta 177 eteenpäin. Yksinhallitsija vuodesta 180. Myrkytettiin ja kuristettiin hengiltä. |
Sotilaskeisarit > Gallian keisarikunta eli gallialaiset vastakeisarit

| Kuva | Nimi | Elinaika | Hallituskausi | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Postumus   Imperator Caesar Marcus Cassianus Latinius Postumus Germanicus maximus Augustus   |  | syksy 260 – maaliskuu 269 | Sotilaat murhasivat. |
|  | Laelianus   Imperator Caesar Gaius Ulpius Cornelius Laelianus  |  | tammikuu 269 – maaliskuu 269 | Teloitettiin. |
|  | Marius   Imperator Caesar Marcus Aurelius Marius  |  | tammikuu 269 – syksy 269 | Murhattiin. |
|  | Victorinus   Imperator Caesar Marcus Piavonius Victorinus Augustus  |  | syksy 269 – kevät 271 | Murhattiin. |
|  | Tetricus I   Imperator Caesar Gaius Pius Esuvius Tetricus Augustus   |  | kevät 271 – kesä 274 | Kuoli luonnollisesti. |
|  | Tetricus II   Gaius Pius Esuvius Tetricus Caesar  |  | 273 – kesä 274 | Kuoli luonnollisesti. |
Sotilaskeisarit > Palmyran valtakunta

| Kuva | Nimi | Elinaika | Hallituskausi | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Vaballathus   Imperator Caesar Lucius Iulius Aurelius Septimius Vaballathus Athenodorus Persicus maximus Arabicus maximus Adiabenicus maximus pius felix invictus Augustus  | syntynyt 260 | 267 – kesä 272 | Vaballathuksen isä Odaenathus oli palmyralainen ylimys, josta tuli roomalainen senaattori. Keisari Valerianuksen jäätyä persialaisten vangiksi Odaenathus taisteli persialaisia vastaan. Hän otti itselleen arvonimeksi basileus basileon eli ”kuninkaiden kuningas”. Keisari Gallienus hyväksyi Odaenathuksen toimet. Odaenathuksen virallista titteliä ei tiedetä, mutta se saattoi olla dux Romanorum ja corrector totius orientis. Kerrotaan, että Odaenathus haki myös liittoa Persian kuninkaalta Roomaa vastaan. Odaenathus murhattiin vuonna 267, jolloin valta siirtyi Vaballathukselle. Todellinen valta oli kuitenkin Vaballathuksen äidillä Zenobialla. Vaballathuksen aikana Palmyran valta laajeni Syyriaan, Palestiinaan ja Egyptiin. Lopulta keisari Aurelianus kukisti Palmyran ja otti Vaballathuksen ja Zenobian vangiksi. |
|  | Zenobia   Septimia Zenobia Augusta |  | 260 – kesä 272 | Zenobialla oli todellinen valta Vaballathuksen hallituskaudella. Hän käytti arvonimiä augusta ja sebaste. Kuoli vankeudessa. |
Dominaatti

| Kuva | Nimi | Elinaika | Hallituskausi | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Diocletianus   Imperator Caesar Gaius Aurelius Valerius Diocletianus Augustus Iovius Germanicus maximus Sarmaticus maximus Gothicus maximus Persicus maximus Britannicus maximus Carpicus maximus Armenicus maximus Medicus maximus Adiabenicus maximus | 22. joulukuuta 245 – 3. joulukuuta 313 | 20. marraskuuta 284 – 1. toukokuuta 305 | Sotilaat huusivat Diocletianuksen keisariksi Numerianuksen kuoleman jälkeen. Vuonna 286 Diocletianus valitsi hallitsijakumppanikseen Maximianuksen. Vuonna 293 hän järjesti uudelleen valtakunnan hallinnon niin, että valtakunta jaettiin kahteen osaan. |
|  | Maximianus Imperator Caesar Marcus Aurelius Valerius Maximianus Augustus Herculius Germanicus maximus Sarmaticus maximus Gothicus maximus Persicus maximus Britannicus maximus Carpicus maximus Armenicus maximus Medicus maximus Adiabenicus maximus  | 21. heinkäkuuta 250 – heinäkuu 310 | 1. huhtikuuta 286 – 1. toukokuuta 305 | Ensimmäinen kerta. Diocletianus nimitti hänet caesariksi vuonna 285 ja hallitsijakumppanikseen vuonna 286. Keisarina myös 307–308. |
|  | Carausius  |  | noin 286–293 | Julistautui keisariksi Britanniassa. Kukistui vasta vuonna 293 sen jälkeen, kun Constantius Chlorus oli nimitetty Maximianuksen caesariksi. Constantius piiritti Carausiusta Bononiassa, mutta Allectus murhasi Carausiuksen ja pakeni Britanniaan ennen kuin piiritys saatiin päätökseen. |
|  | Allectus  |  | 293–296/297 | Murhattuaan Carausiuksen Allectus julisti itsensä keisariksi ja pakeni Britanniaan. Kuoli taistelussa Constantius Chloruksen joukkoja vastaan. |
|  | L. Domitius Domitianus  |  | noin 296/297 – noin 297/298 | Vastakeisari Egyptissä. |
|  | Aurelius Achilleus  |  | noin 296/297 – noin 297/298 | Vastakeisari Egyptissä. |
|  | Eugenius  |  | 303/304 | Eugenius oli tribuuni, jonka sotilaat huusivat keisariksi. Hän marssi Antiokiaan, mutta kuoli seuranneessa taistelussa. |
|  | Amandus  |  | 285 tai 286 | Vastakeisari Galliassa ja Espaniassa. |
|  | Aelianus  |  | 285 tai 286 | Amanduksen hallitsijakumppani tai caesar. |
|  | Iulianus  |  | Noin 286–293 | Vastakeisari Italiassa. |
Vuonna 293 Diocletianus jakoi valtakunnan kahteen osaan: Itä- ja Länsi-Roomaan. Uudessa järjestelmässä oli kaksi keisaria, arvonimeltään augustus, toinen Italiassa ja toinen Kreikassa. Kummallakin keisarilla oli lisäksi nuorempi hallitsijakumppani arvonimeltään caesar.
Konstantinuksen hallitsijasuku

| Kuva | Nimi | Elinaika | Hallituskausi | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Konstantinus I   Imperator Constantinus Maximus Augustus Persicus maximus Germanicus maximus Sarmaticus maximus  Britannicus maximus  Adiabenicus maximus  Medicus maximus Gothicus maximus Cappadocicus maximus Arabicus maximus Armenicus maximus Dacicus maximus | 27. helmikuuta 272 – 22. toukokuuta 337 | kesällä 307 – 22. toukokuuta 337 | Constantius I Chloruksen poika. Kuoli luonnollisesti ja jätti vallan kolmelle pojalleen. |
|  | Crispus    | noin 307–326 | Caesar 1. maaliskuuta 317 – 326 | Murhattiin Konstantinus Suuren määräyksestä. |
|  | Konstantinus II   Flavius Claudius Constantinus Augustus Alamannicus maximus Germanicus maximus Sarmaticus maximus | 7. elokuuta 316 – huhtikuussa 340 | 9. syyskuuta 337 – huhtikuussa 340 | Konstantinus I:n poika. Kuoli taistelussa. |
|  | Constans   Flavius Claudius Constans Maximus Victor ac Triumphator Augustus  | 320 tai 323 – 18. tammikuuta 350 | 9. syyskuuta 337 – 18. tammikuuta 350 | Konstantinus I:n poika. Murhattiin. |
|  | Constantius II   Flavius Julius Constantius Augustus Germanicus maximus Alamannicus maximus Gothicus maximus (Sarmaticus Persicus  Adiabenicus maximus | 7, elokuuta 317 – 3. marraskuuta 361 | 9. syyskuuta 337 – 3. marraskuuta 361 | Konstantinus I:n poika. Luonnollinen kuolema. |
|  | Dalmatius Caesar    | kuoli 337 | Caesar 19. syyskuuta 335 – 337 | Konstantinus I:n velipuolen poika. Murhattiin Konstantinus Suuren kuoleman jälkeen. |
|  | Magnentius   Imperator Caesar Magnus Magnentius Augustus  | noin 303 – 10. elokuuta 353 | 18. tammikuuta 350 – 10. elokuuta 353 | Teki itsemurhan. |
|  | Julius Nepotianus    | kuoli 30. kesäkuuta 350 | 350 | Konstantinus Suuren siskopuolen Eutropian poika. Julistautui keisariksi vuonna 350 Italiassa, mutta kuoli taistelussa Magnentiuksen kenraaleja vastaan. |
|  | Vetranio    |  | Caesar 350 – 25. joulukuuta 350 | Julistautui caesariksi vuonna 350. Pysyi lojaalina Constantius I:ä kohtaan ja soti Magnetiusta vastaan. Luopui vallasta 25. joulukuuta 350 ja eli kuusi vuotta tämän jälkeen valtion eläkkeellä. |
|  | Silvanus    |  | 11. elokuuta 355 – 7. syyskuuta 355 |  |
|  | Julianus   Flavius Claudius Julianus Augustus Germanicus maximus Alamannicus maximus Francicus maximus Sarmaticus maximus | toukokuu 331 – 26. heinäkuuta 363 | helmikuu 360 – 26. heinäkuuta 363 | Kuoli taistelussa. |
|  | Jovianus   Flavius Jovianus Augustus | 331 – 17. helmikuuta 364 | 27. kesäkuuta 363 – 17. helmikuuta 364 | Luonnollinen kuolema? |
Valentinianuksen hallitsijasuku > Länsi-Rooma

| Kuva | Nimi | Elinaika | Hallituskausi | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Valentinianus I   Flavius Valentinianus Augustus Germanicus maximus Alamannicus maximus Francicus maximus Gothicus maximus | 321 – 17. marraskuuta 375 | 25. helmikuuta 364 – 17. marraskuuta 375 | Valittiin keisariksi Jovianuksen jälkeen. Teki veljestään Valensista hallitsijakumppaninsa. He jakoivat vallan niin, että Valentianianus otti valtakunnan länsiosat ja Valens itäosat. Valentinianus kuoli luonnollisesti. |
|  | Firmus    | kuoli noin 375 | noin 372–375 | Firmus julistautui keisariksi Mauretaniassa joskus vuosien 372–375 aikana. Hänet kukistettiin, minkä jälkeen hän teki itsemurhan. |
|  | Gratianus   Imperator Caesar Flavius Gratianus Augustus Germanicus maximus Alamannicus maximus Francicus maximus Gothicus maximus | huhtikuu 359 – 25. elokuuta 383 | 24. elokuuta 367 – 25. elokuuta 383 | Valentinianus I:n poika. Magnus Maximus murhasi hänet. |
|  | Valentinianus II   Valentinianus Augustus  | syksyllä 371 – 15. toukokuuta 392 | 22. marraskuuta 375 – 15. toukokuuta 392 | Valentinianus I:n poika. Murhattiin. |
|  | Magnus Maximus   Magnus Maximus Augustus Britannicus maximus  | Kuoli 28. heinäkuuta 388 | Keväällä 383 – 28. heinäkuuta 388 | Julistettiin keisariksi Britanniassa. Theodosius tunnusti hänet vuonna 384. Teloitettiin sen jälkeen, kun hän oli hävinnyt taistelussa Theodosiukselle. |
|  | Flavius Victor   Flavius Victor | kuoli 388 | 384–388 | Magnus Maximuksen poika ja hallitsijakumppani. Murhattiin. |
|  | Eugenius   Flavius Eugenius | kuoli 394 | 22. elokuuta 392 – 6. syyskuuta 394 | Teloitettiin. |
Valentinianuksen hallitsijasuku > Itä-Rooma

| Kuva | Nimi | Elinaika | Hallituskausi | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Valens   Imperator Caesar Flavius Valens Augustus Germanicus maximus Alamannicus maximus (368),  Francicus maximus Gothicus maximus | noin 328 – 2. elokuuta 378 | 28. maaliskuuta 364 – 2. elokuuta 378 | Valentinianus teki veljestään Valensista hallitsijakumppaninsa. He jakoivat vallan niin, että Valentianianus otti valtakunnan länsiosat ja Valens itäosat. Valens kuoli taistelussa. |
|  | Procopius   Procopius | Noin 326 – 27. toukokuuta 366 | 365 – 27. toukokuuta 366 |  |
|  | Marcellus   Procopius | 366 | 366 | Procopiuksen sukulainen. Teloitettiin. |
Theodosiuksen hallitsijasuku

| Kuva | Nimi | Elinaika | Hallituskausi | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Theodosius I Suuri   Dominus Noster Flvius Theodosius Pius Felix Augustus, Vitor et Triumphator Semper Augustus etc. | 11. tammikuuta 347 – 17. tammikuuta 395 | 19. tammikuuta 379 (idässä), 6. syyskuuta 394 (koko valtakunta) –  17. tammikuuta 395 | Kuoli luonnollisesti. Theodosius oli viimeinen koko valtakuntaa hallinnut keisari. Hänen kuollessaan hänen poikansa jakoivat valtakunnan keskenään. |
Theodosiuksen hallitsijasuku > Länsi-Rooma

| Kuva | Nimi | Elinaika | Hallituskausi | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Honorius   Dominus Noster Flavius Honorius Pius Felix Augustus | 9. syyskuuta 384 –  15. elokuuta 423 | tammikuu 393 –  15. elokuuta 423 | Kuoli luonnollisesti. |
|  | Johannes   Dominus Noster Iohannes Pius Felix Augustus | 9. syyskuuta 384 – touko/kesäkuu 425 | 20. marraskuuta 423 – touko/kesäkuu 425 | Itäroomalaiset joukot teloittivat hänet. |
|  | Valentinianus III   Dominus Noster Flavius Placidus Valentinianus Augustus | 2. heinäkuuta 419 – 16. maaliskuuta 455 | 23. elokuuta 425 – 16. maaliskuuta 455 | Murhattiin. |
Theodosiuksen hallitsijasuku > Itä-Rooma

| Kuva | Nimi | Elinaika | Hallituskausi | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Arcadius   Flavius Arcadius Augustus  | 377 – 1. toukokuuta 408 | 19. tammikuuta 383 – 1. toukokuuta 408 | Kuoli luonnollisesti. |
|  | Theodosius II   Theodosius Augustus | 10. huhtikuuta 401 – 28. heinäkuuta 450 | 10. tammikuuta 402 – 28. heinäkuuta 450 | Kuoli luonnollisesti. |
|  | Marcianus    | 392 – 27. tammikuuta 457 | 25. elokuuta 450 – 27. tammikuuta 457 | Kuoli luonnollisesti. |
Länsi-Rooman keisarit

| Kuva | Nimi | Elinaika | Hallituskausi | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Petronius Maximus    Dominus Noster Flavius Petronius Maximus Augustus | 396 – 31. toukokuuta 455 | 17. maaliskuuta 455 – 31. toukokuuta 455 | Murhattiin. |
|  | Avitus   Dominus Noster Maecilius Flavius Eparchius Avitus Augustus | noin 400 – 457 | 9. heinäkuuta 455 – 17. elokuuta 456 | Erosi virastaan. Kuolinsyy tuntematon. |
|  | Majorianus   _Dominus Noster Flavius Iulius Valerius Maiorianus Augustus | noin 420 – 7. heinäkuuta 461 | 28. joulukuuta 457 – 2. heinäkuuta 461 | Erosi virastaan. Murhattiin. |
|  | Libius Severus   Dominus Noster Libius Severus Augustus | kuoli 25. syyskuuta 465 jälkeen | 19. marraskuuta 461 – 25. syyskuuta 465 jälkeen | Murhattiin. |
|  | Anthemius   Dominus Noster Procopius Anthemius Augustus | noin 420 –  11. heinäkuuta 472 | 12. huhtikuuta 467 – 11. heinäkuuta 472 | Murhattiin. |
|  | Olybrius   Dominus Noster (Flavius) Ancius Olybrius Augustus | noin 420 –  2. marraskuuta 472 | huhtikuu 472 – 2. marraskuuta 472 | Kuoli luonnollisesti. |
|  | Glycerius   Dominus Noster Glycerius Pius Felix Augustus | noin 420 –  480 jälkeen | 3./5. maaliskuuta 473 – 19.–24. kesäkuuta 474 | Vangittiin ja hänestä tuli piispa. |
|  | Julius Nepos   Dominus Noster Iulius Nepos Pius Felix Augustus | kuoli touko-kesäkuussa 480 | 19.–24. kesäkuuta 474 – 28. elokuuta 475 | Pakotettiin eroamaan ja ryhtymään piispaksi. Yritti palata valtaan touko-kesäkuussa 480. |
|  | Romulus Augustulus   Dominus Noster Romulus Augustu Pius Felix Augustus | 461 – vuoden 510 jälkeen | 31. elokuuta 475 – 31. elokuuta 476  | Länsi-Rooman viimeinen keisari. Pakotettiin eroamaan vuonna 476. Elossa vielä vuonna 510. |
Itä-Rooman keisarit

| Kuva | Nimi | Elinaika | Hallituskausi | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Leo I    | noin 401 – 18. tammikuuta 474 | 7. helmikuuta 457 – 18. tammikuuta 474 | Kuoli luonnollisesti. |
|  | Leo II    | noin 467 – 17. marraskuuta 474 | 18. tammikuuta 474 – 17. marraskuuta 474 | Kuoli luonnollisesti. |
|  | Zenon    | noin 440 – 9. huhtikuu 491 | marraskuu 474 – tammikuu 475  elokuu 476 – 9. huhtikuuta 491 | Zenon syrjäytettiin väliaikaisesti tammikuussa 475. Hän palasi valtaan elokuussa 476. Kuoli luonnollisesti. |
Muista Itä-Rooman keisareista, katso luettelo Bysantin keisareista.
Koivulahden kirkko

| Koivulahden kirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Koivulahdentie 7, Koivulahti
Seurakunta:  Kvevlax församling ja Mustasaaren suomalainen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1691–1693, laajennettiin 1795
Suunnittelija:  Hans Larsson Qveflander
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  800
Tyylisuunta:  uusklassismi
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koivulahden kirkko on  Mustasaaren Koivulahdelle 1691–1693 rakennettu puukirkko. Hans Larsson Qveflanderin rakentama kirkko oli  alun perin torniton pitkäkirkko, jossa oli aumakatto, särmikäs pääty ja katonharjalla kookas pallokantainen viirisalko. Kirkkoa laajennettiin ja uudistettiin yli-intendentinvirastossa 1793 laadittujen piirustusten mukaisesti 1795. Siitä tehtiin ristikirkko siirtämällä runkohuoneen länsiosa uusien aumakattoisten ristivarsien verran edemmäksi. Sisäkatteena ovat puiset tynnyriholvit. Uusklassisessa kirkossa on profiloidut kattolistat ja pyörökaari-ikkunat. Kirkkoa on korjattu 1795, 1876, 1904, 1925, 1933 ja 1961. Kirkon yhteyteen on rakennettu 1757 pohjalaistyyppinen kellotapuli, jonka kellot ovat  vuosilta 1725 ja 1736. Kirkon pinta-ala on 550 neliötä ja siellä on istumapaikkoja 800 hengelle. Kirkon 22-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1975, niiden julkisivu on Jens Zachariassenin uruista vuodelta 1876. Alttaritaulun Vaimot haudalla on maalannut Berndt Lagerstam. Kirkossa on myös vanhempi suurikokoinen Johan Almin maalaama alttaritaulu vuodelta 1765, jonka aiheena on viimeinen tuomio.
Heini Koivuniemi

Heini Koivuniemi (s. 1973) on suomalainen voimailija. Hän on sijoittunut maailman vahvin nainen -kilpailussa toiseksi vuonna 2001 ja kolmanneksi vuosina 2002 ja 2003. Euroopan vahvin nainen -kilpailun hän voitti vuonna 2002. Suomen vahvin nainen -kilpailun hän on voittanut vuosina 2001 ja 2003. Voimanostossa hän on voittanut Suomen mestaruuden 75 kilogramman sarjassa vuonna 2004.
Jarmo Koivunen

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.SM-liiga  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.SM-liiga  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.SM-liiga  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | HIFK 1974 | jääkiekko |  |
|  Kultaa | TPS 1976 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | TPS 1967 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | HIFK 1973 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | TPS 1977 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | HIFK 1972 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | TPS 1979 | jääkiekko |  |
Jarmo Koivunen (s. 21. toukokuuta 1950 Turku) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi hyökkääjänä Turun Palloseurassa ja HIFK:ssa. Hän sai SM-liigakaudella 1976–1977 rehdeimmän pelaajan palkinnon.
Koivunen pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1966–1979 yhteensä 286 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 87 + 94 = 181 ja jäähymääränsä 68 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 20 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 4 + 4 = 8 ja jäähyminuutteja 8. Hän voitti Suomen-mestaruuden HIFK:n joukkueessa vuonna 1974 ja TPS:n joukkueessa vuonna 1976 sekä saavutti lisäksi kolme SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia.
Koivunen pelasi Suomen maajoukkueessa kolme maaottelua, joissa hän teki yhteensä kaksi maalia ja sai kolme syöttöpistettä.