stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tammihiiri
Elinympäristö

Laji suosii reheväkasvuisia lehtoja. Tammihiiret elävät eritoten rehevissä järvilehdoissa, mutta niitä tavataan myös jäkälämänniköissä. Etenkin Keski-Euroopassa tammihiirtä on tavattu myös ihmisasutusten läheltä.lähde? Tammihiiri tulee toisinaan sisälle rakennuksiinkin ja saattaa silloin jäädä muille lajeille tarkoitettuihin rotan- ja hiirenloukkuihin.
Käyttäytyminen > Elintavat

Tammihiiri kiipeilee mielellään ja käyttäytyy kuin orava. Se on aktiivinen öisin ja nukkuu päivisin häntään kietoutuneena ontossa puussa, linnunpöntössä tai vanhassa oravanpesässä. Tammihiiri talvehtii horroksessa Euroopassa lokakuusta huhtikuuhun. Se horrostaa useimmiten kuivilla heinillä, sammalella ja lehdillä vuoratussa maankolossa.
Käyttäytyminen > Ravinto

Tammihiiret syövät monipuolista ravintoa, ja se syö kasviravinnon lisäksi runsaasti eläinravintoa. Sen ruokavalioon kuuluvat muun muassa terhot, pähkinät, marjat ja hedelmät. Niiden lisäksi tammihiiri voi syödä hyönteisiä, muita selkärangattomia ja jopa lintujen munia ja poikasia sekä pikkunisäkkäitä.
Käyttäytyminen > Lisääntyminen

Tammihiiret parittelevat toukokuun lopuilla, ja noin kuukauden kantoajan jälkeen naaras synnyttää 2–8 poikasta. Poikasten silmät aukeavat 21 päivän iässä, ja emo imettää poikasia neljäviikkoisiksi asti. Poikaset kehittyvät hitaasti ja lähtevät emon luota vasta loppukesällä. Suotuisissa oloissa tammihiirille saattaa syntyä kaksikin poikuetta kesän aikana.
Poikaset ovat noin kahden kuukauden ikäisiä, kun ne itsenäistyvät. Sukukypsiksi ne tulevat vasta seuraavana vuonna. Tammihiiri voi elää viisivuotiaaksi.
Aiheesta muualla

Encyclopedia of Life: Eliomys quercinus (luettu 27.10.2011) (englanniksi)
Suomen Luonto 2/2011 (Arkistoitu – Internet Archive) (ePaper-verkkolehti)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Eliomys quercinus:  Wikidata: Q465786  Wikispecies: Eliomys quercinus  ADW: Eliomys_quercinus  ARKive: eliomys-quercinus  BioLib: 20697  CoL: 6F43Z  EoL: 327936  EPPO: ELIOQU  Fauna Europaea: 305713  Fauna Europaea (new): 8628c1db-f6a2-4267-8dff-f1331cffccec  GBIF: 2439683  iNaturalist: 45863  IRMNG: 10425554  ITIS: 584970  IUCN: 7618  MDD: 1001529  MSW: 12500031  NBN: NHMSYS0000376622  NCBI: 53277  Observation.org: 391  Open Tree of Life: 964576  Paleobiology Database: 131740  Paleobiology Database: 131740  Xeno-canto: Eliomys-quercinus  Laji.fi: MX.49728 
Mus quercinus:  Wikidata: Q122268705  GBIF: 4409130  ZooBank: 24B3156E-8C08-4000-B516-E01E7503DCA7
Natriumglutamaatti

| Natriumglutamaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  142-47-2
PubChem CID:  70788954, 23676143 ja 73415804 23672308, 70788954, 23676143 ja 73415804
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C5H8NNaO4
Moolimassa:  169,11 g/mol
Ulkomuoto:  Valkoinen kiteinen aine
Sulamispiste:  232 °C
Liukoisuus veteen:  74 g/100 ml
Natriumglutamaatti eli mononatriumglutamaatti (E621, MSG) (engl. sodium glutamate) on glutamiinihapon natriumsuola. Natriumglutamaatti on aivojen välittäjäaine. Myös muualla elimistössä on glutamaattiin reagoivia kudoksia.
Puhdas natriumglutamaatti on valkoista kiteistä jauhetta. Veteen liuotettuna natriumglutamaatti liukenee nopeasti natrium- ja glutamaatti-ioneiksi. Natriumglutamaatin kemiallinen kaava on C5H8NNaO4, moolimassa 169,11 g/mol, sulamispiste 232 °C ja CAS-numero 142-47-2.
Natriumglutamaattia esiintyy luontaisesti esimerkiksi sienissä, vihanneksissa, kalassa ja lihassa. Saksanpähkinät, soijakastike sekä parmesan- ja roquefort-juustot sisältävät sitä erityisen paljon.
Natriumglutamaattia on käytetty jo yli yli sata vuotta elintarvikkeiden lisäaineeksi lukeutuvana  E621-koodilla kulkevana arominvahventeena . EU-direktiivin mukaan lihavalmisteet saavat sisältää enintään prosentin natriumglutamaattia.
Natriumglutamaatti stimuloi tiettyjä kielen makunystyjä, kuten aminohapporeseptori T1R1/T1R3:a ja muita glutamaattireseptoreita, mikä aiheuttaa joillakin ihmisillä niin sanotun umami-maun aistimuksen. Natriumglutamaatti lisää myös ruoan vesipitoisuutta.
Monet kokevat, että natriumglutamaatti tekee ruoasta maukkaampaa. Tämän vuoksi on esitetty että se voi lisätä ruokahalua ja ylipainon riskiä.
Turvallisuus > Allergiset reaktiot

Paljon natriumglutamaattia sisältävä ruoka saattaa aiheuttaa allergisen reaktion eli niin sanotun kiinalaisravintolasyndrooman. Allergisen reaktion oireina voivat olla esimerkiksi tunnottomuus, polttelu, kihelmöinti, rintakipu, päänsärky, kuvotus, sykkeen nousu, uneliaisuus tai yleinen heikkous. Oireita aiheuttava annos on ollut tutkimuksissa 0,5–2,5 grammaa. Allergiset reaktiot natriumglutamaattiin ovat kuitenkin usein lieviä ja menevät itsestään ohi.
Runsaasti glutamaattia sisältävä ruoka saattaa aiheuttaa astmapotilaille astmakohtauksen vielä tunteja ruokailun jälkeen.
Turvallisuus > Käytön turvallisuus

Vuonna 1969 havaittiin, että glutamaatti aiheuttaa aivovaurioita hiirten poikasille. Tämä johtui siitä, että  verenkiertoon injektoitu natriumglutamaatti oli vahingoittanut aivojen hermosoluja. Natriumglutamaatin nauttiminen ruoan mukana ei kuitenkaan aiheuta tällaista vaikutusta. Lastenruokien valmistajat lopettivat kuitenkin glutamaatin käytön ja Yhdysvaltojen terveysviranomaiset neuvoivat ravintoloita vähentämään glutamaatin käyttöä.
VTT:n akatemiaprofessori Kaisa Poutanen arvioi natriumglutamaatin olevan yhden eniten tutkituista elintarvikkeiden ainesosista. Sen ovat luokitelleet kaikkein turvallisimpien lisäaineiden joukkoon mm. YK:n ja WHO:n asiantuntijat.
Yhdysvaltain elintarvike- ja lääketurvallisuusvirasto FDA luokitteli natriumglutamaatin "yleisesti turvalliseksi tunnustetuksi" ruoka-aineeksi vuonna 1959. Kuitenkin 1980-luvulla glutamaatin merkitys yleisenä proteiinien rakennusaineena ja erityisesti hermoston toiminnassa alkoi herättää runsaasti julkista keskustelua. Monet yksityishenkilöt kertoivat oma-aloitteisesti Yhdysvaltojen elintarvike- ja lääkevirastolle FDA:lle saaneensa natriumglutamaatista monenlaisia oireita, kuten päänsärkyä, sydämentykytystä ja yleistä huonovointisuutta. Oireita ei kuitenkaan ole pystytty toistamaan kontrolloiduissa kokeissa.
FDA huolestui ihmisten kertomuksista natriumglutamaatin aiheuttamista oireista, esim. pahoinvoinnista, ja siksi laitos teetti aineesta turvallisuusarvioita. Niissä se todettiin turvalliseksi, kun sitä käytetään ruoanvalmistukselle tavanomaisin pitoisuuksin. Vuonna 1986 FDA:n ruoka-allergioiden tieteellinen toimikunta totesi, että glutamaatti on yleisesti turvallinen, mutta voi joissakin ihmisissä aiheuttaa lyhytkestoisia allergisia reaktioita. Nämä tulokset saivat vahvistusta American Medical Associationin (AMA) sekä Euroopan yhteisöjen tieteellisen komitean samaan aikaan julkaisemista tutkimuksista, joissa kummassakin todettiin, ettei muita terveydellisiä haittoja esiinny.
Vuonna 1992 FDA tilasi metatutkimuksen riippumattomalta Yhdysvaltain kokeellisen biologian yhdistysten liitolta FASEB:ilta. FASEB:in tutkimus on kattavin kokonaisarvio saatavilla olevasta tieteellisestä aineistosta. Tutkimuksen tulokset vahvistivat natriumglutamaatin turvallisuuden elintarvikkeiden kuluttajille, kun sitä käytetään tavanomaisin pitoisuuksin. Aineella ei todettu pitkäaikaisia vaikutuksia eikä yhteyttä aivosolujen vahingoittumiseen, Alzheimerin tautiin tai muihin pitkäaikaissairauksiin.
Turvallisuus > Natriumglutamaatin käytön välttely

Tampere, Helsinki, Mikkeli, Oulu, Turku, Espoon ja Pietarsaaren seutu lopettivat 2010-luvulle tultaessa natriumglutamaatin lisäämisen kouluruokaan.. Tämä johti kuitenkin ruoan suolapitoisuuden lisäämiseen sen jälkeen, kun oppilaat olivat alkaneet valittaa ruoan muuttumisesta mauttomaksi. Natriumglutamaattia on ryhdytty sittemmin korvaamaan hiivauutteella, jota ei luokitella lisäaineeksi. Hiivauute sisältää natriumglutamaatin tavoin glutamiinihappoa.
Helsingin yliopiston ravintoturvallisuuden professorin Marina Heinosen mukaan allergiattomilla ihmisillä ei ole ravitsemuksellista tai terveydellisiä syitä vältellä natriumglutamaattia.
Aiheesta muualla

Ruokavirasto: E621 - Mononatriumglutamaatti
PubChem: Monosodium glutamate (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Monosodium glutamate (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Monosodium glutamate (englanniksi)
ChemBlink: L-(+)Sodium glutamate (englanniksi)
Hietalahdenranta

| Hietalahdenranta> Sandvikskajen |
| --- | --- |
 Katu Jätkäsaaren suuntaan. Taustalla Clarion Hotel.
Kaupunki:  Helsinki
Tieluokka:  katu
Alkupiste:  Länsilinkki (Kamppi)
Päätepiste:  Telakkakatu (Punavuori)
Katso myös:  Hietalahdenranta Commonsissa
Venelaitureita kadun varressa. Taustalla vasemmalla Clarion Hotel Helsinki Jätkäsaaressa.
Hietalahdenranta (ruots. Sandvikskajen) on katu Helsingin eteläisessä kantakaupungissa. Kuten koko  Hietalahden alue, katu kuuluu Kampin ja Punavuoren kaupunginosiin.
Hietalahdenranta alkaa Länsilinkin liikennealueelta Kampista, missä se muodostaa risteyksen Jätkäsaarenlaiturin ja Mechelininkadun kanssa. Hietalahdenranta tekee mutkan Hietalahden perukassa olevan satama-altaan ympäri Bulevardin päässä ja päättyy Punavuorenkadun kohdalla, jossa katulinjaus jatkuu Telakkakatuna etelään.
Hietalahdenrannassa on raitiotiekiskot. Aikaisemmin ne johtivat Ruoholahdenrannalta Bulevardille, mutta vuonna 2021 valmistui uusi osuus Telakkakadun kautta Hernesaareen.
Nimen alkuperä

Kadun nimi johtuu viereisen merenlahden, Hietalahden nimestä. Sen ruotsinkielinen nimi vahvistettiin ensimmäisen kerran vuonna 1836 muodossa SandviksQuain. Vuonna 1887 otettiin jo käyttöön nykyinen muoto Sandvikskajen. Seuraavana vuonna katu jaettiin kahteen osaan, jotka saivat nimet Sandviks norra kajen ja Sandviks södra kajen, joille vuonna 1909 vahvistettiin myös suomenkieliset nimet Hietalahden pohjoinen rantakatu ja Hietalahden etelärantakatu. Vuonna 1928 ne jälleen yhdistettiin, ja katu sai nykyisen nimensä Hietalahdenranta.
Rakennuksia

Kadun varrella on rakennuksia pääasiassa itä- ja pohjoisreunalla, jossa osoitenumerot ovat parittomia. Koska ranta oli sataman käytössä ja sitä pitkin kulki yli sadan vuoden ajan Helsingin satamarata, rannanpuoleiset rakennukset ovat pääosin olleet vahtitupia ja vastaavia, jotka eivät ole liittyneet ympäröivään kaupunkirakenteeseen. Rannan puolella on kadun alkupäässä huoltoasema ja toisessa päässä ravintola Merimakasiini. Vanhaa rakennuskantaa on satama-altaan pohjoispuolella. Rakennuksissa on ollut muun muassa Kaj Eräjuuren Haka-Auto, Yhtyneet Kuvalehdet ja Otavan kirjapaino. Uutta rakennuskantaa on Sinebrychoffin puretun rakennuksen tontilla satama-altaan itäpuolella.
Ravintola Salve sijaitsi aiemmin Hietalahdenranta 11:ssä, josta se syksyllä 2016 siirtyi Hietalahdenranta 5:een. Hietalahdenrannan ja Bulevardin risteyksessä sijaitsevassa saarekkeessa on Helsingin ainoa ovaalinmuotoinen lippakioski. Kioskin suunnitteli apulaiskaupunginarkkitehti Väinö Määttä, ja se rakennettiin vuonna 1939.
Hietalahdenranta 3
Hietalahdenranta 5
Ravintola Salve Hietalahdenranta 11:ssä vuonna 2014 ennen muuttoa.
Hietalahdenrannan vanhoja rakennuksia.
Toimistokäytöstä asunnoiksi muutettu Hietalahdenranta 13 vuonna 2025.
Hietalahdenrannasta on pääsy Mallaskadun tietunneliin, joka johtaa Uudenmaankadulle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hietalahdenranta Wikimedia Commonsissa
Koffin panimo toimi Hietalahdenrannassa 1990-luvulle saakka.
Hoffmannin tipat

Hoffmannin tipat (virheellisesti Hokmannin tipat) olivat 1800-luvulla ja 1900-luvun alkupuolella käytössä ollut yleislääke, joka oli valmistettu sekoittamalla yksi osa eetteriä ja kolme osaa spriitä. Seoksen oli alun perin keksinyt saksalainen Friedrich Hoffmann (1660–1742). Sitä markkinoitiin kauppanimellä Anodyne kouristuksiin, korvasärkyyn, hammassärkyyn, munuaiskiviin, sappikiviin, kuukautiskipuihin ja moneen muuhun vaivaan.
Hoffmannin tippoja ostettiin yleisesti alkoholin korvikkeena käytettäväksi, ja tippoja käytettiin tällöin sokeripalaan imeytettynä. Tippojen väärinkäyttö päättyi Etelä-Suomessa suurelta osin sen jälkeen, kun kieltolaki kumottiin ja laillista alkoholia oli saatavana. Samaan aikaan apteekit alkoivat kontrolloida tehokkaasti tippojen myyntiä. Lapissa tippojen käyttö jatkui vielä 1950-luvulle saakka, kunnes Alkon myymäläverkko laajeni siellä ja laillisen alkoholin saanti helpottui.
Sebastian Aho

| Sebastian Aho |
| --- | --- |
 Aho Helsingissä elokuussa 2016
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. heinäkuuta 1997 (ikä 27) Rauma, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Sepe, Professori, Seppo, Sebu, Fishy, Seabass
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  181 cm
Paino:  80 kg
Seura
Seura:  Carolina Hurricanes
Sarja:  NHL
Pelinumero:  20
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  Kärpät (SML) Ässät (SML)
NHL-varaus:  35. varaus, 2015 Carolina Hurricanes
Sebastian Antero Aho (s. 26. heinäkuuta 1997 Rauma) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-liigassa pelaavaa Carolina Hurricanesia. Hän on pelannut urallaan SM-liigassa Kärpissä sekä muutaman ottelun mittaisella lainasopimuksella Ässissä. Keväällä 2015 Aho ratkaisi Kärpille Suomen-mestaruuden tekemällään jatkoerämaalilla.
Aho nousi suuren yleisön tietoisuuteen nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2016, jolloin hän muodosti Jesse Puljujärven ja Patrik Laineen kanssa PuLa-Aho-hyökkäysketjuksi nimetyn kentällisen. Aho saavutti joukkueen mukana lopulta maailmanmestaruuden, ja ketjukavereidensa ohella hänet valittiin myös yhdeksi Suomen kolmesta parhaasta pelaajasta turnauksessa. Kaksi kuukautta myöhemmin hänestä tuli nuorin Matti Keinonen -palkinnon voittanut pelaaja (18 v., 7 kk, 20 vrk), ja kesällä 2016 hän siirtyi hänet varanneeseen Carolina Hurricanesiin.
Aho on edustanut Suomea kolmissa maailmanmestaruuskilpailuissa. Vuoden 2018 turnauksessa hänet valittiin turnauksen parhaaksi hyökkääjäksi, ja hän teki Leijonien turnauskohtaisen tehopiste-ennätyksen Suomen kisataipaleen päätyttyä puolivälieriin.
Ura > Seuraura > Junioriaika

Aho on Oulun Kärppien kasvatti. Hän teki kaudella 2011–2012 Kärppien C-nuorissa tehopisteet 26+32=58, ja palkittiin C-nuorten SM-sarjan vuoden tulokkaana Timo Jutila -palkinnolla. Oulun Kärpät hävisi pronssiottelussa Rauman Lukolle maalein 5–3. Aholle merkittiin joukkueestaan eniten tehopisteitä (2+1), ja Suomen Jääkiekkoliitto nimitti hänet "Kärppien tehopelaajaksi". Seuraavalla kaudella hänet nostettiin B-nuoriin. Kyseisellä kaudella hänestä tuli sarjan neljänneksi eniten tehopisteitä tehnyt pelaaja (28+32=60) Lukon David Ciencialan kanssa. Aho saavutti Kärppien kanssa B-nuorten SM-hopeaa ja osallistui pudotuspeleissä myös C-nuorten otteluihin, minkä kautta hän voitti C-nuorten Suomen-mestaruuden.
Kaudella 2013–2014 Aho pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa. Hän pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa vain 16-vuotiaana 15. helmikuuta 2014 vieraissa Porin Ässiä vastaan, kun Kärpillä oli pelaajavajetta. Aho sai ottelussa yhden syöttöpisteen. Aho pelasi kauden aikana kaikkiaan kolme SM-liigaottelua. Hänen kautensa eteni suurimmaksi osaksi Kärppien A-nuorissa. Aho oli tehopistein 25+34=59 joukkueensa eniten pisteitä tehnyt pelaaja Antti Kalaputaan kanssa. He sijoittuivat koko A-nuorten SM-liigan pistepörssissä neljänneksi, ja heidän pistemäärästään tuli sarjan alle 18-vuotiaiden kaikkien aikojen yhden kauden ennätys. Aho voitti myös Kärppien sisäisen tehotilaston lukemalla +28, kuten myös kevään 2014 pudotuspeleissä lukemalla +8. Aho saavutti kauden päätteeksi A-nuorten SM-hopeaa, minkä lisäksi hänet palkittiin kauden päätteeksi A-nuorten SM-liigan vuoden tulokkaana Yrjö Hakala -palkinnolla sekä valittiin sarjan toiseen tähdistökentälliseen.
Ura > Seuraura > SM-liiga 2014–2016

Severstal Tšerepovets varasi Ahon 62. pelaajana KHL:n varaustilaisuudessa 2014. Saman toukokuun aikana hän teki kolmivuotisen SM-liigasopimuksen Kärppien kanssa. Kaudella 2014–2015 Aho teki liigauransa avausmaalin kauden ensimmäisessä ja uransa neljännessä SM-liigaottelussaan 12. syyskuuta 2014 vieraissa Turun Palloseuraa vastaan. Tammikuussa 2015 hän kävi kolmen ottelun mittaisella lainasopimuksella Porin Ässissä. Yhteensä Ahon tulokaskausi SM-liigassa toi 30 runkosarjaottelussa tehopisteet 4+9=13 sekä kymmenessä pudotuspeliottelussa tehopisteet 1+2=3. Hän sai Kärppien ulkomaalaisvahvistusten epäonnistuttua ja pudottua kokoonpanosta vastuuta kevään 2015 ratkaisupeleissä. Ahon liigauran ensimmäinen pudotuspelimaali toteutui seitsemännessä loppuottelussa, jolloin hän ratkaisi joukkueelleen suomenmestaruuden Tapparaa vastaan tekemällä Kärppien 2–1-voittomaalin toisessa jatkoerässä ajassa 81.00.
Carolina Hurricanes varasi Ahon toisella kierroksella 35. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2015. Hän onnistui samana kesänä tekemään kypärätempun seuran testileirin ensimmäisessä ottelussa.
Kaudella 2015–2016 Aho nousi SM-liigan eliittiin ja voitti Kärppien sisäisen piste- ja maalipörssin tehopistein 20+25=45. Hän jakoi liigan maalipörssin neljännen sijan kolmen muun pelaajan kanssa ja sijoittui pistepörssissä yhdeksänneksi. Aho keräsi runkosarjassa vain yhden kahden minuutin jäähyn. Hän jakoi myös koko SM-liigan runkosarjan tehotilaston kärkisijan Tapparan Jani Lajusen kanssa lukemalla +26, mutta Aho valittiin Matti Keinonen -palkinnon voittajaksi, koska hänen peliaikanaan oli päästetty vähemmän maaleja. Ahosta tuli samalla liigahistorian nuorin palkinnon voittanut pelaaja. Kauden päätteeksi jääkiekkotoimittajat sekä SM-liigapelaajat äänestivät hänet runkosarjan toiseksi parhaaksi pelaajaksi. Kevään 2016 pudotuspeleissä Aho oli Kärppien paras pistemies ja syöttäjä tehopistein 4+11=15. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Aho valittiin SM-liigan tähdistökentälliseen. Hän oli ehdolla myös liigan herrasmiespelaajalle myönnettävän Raimo Kilpiö -palkinnon voittajaksi, mutta palkinnon vei SaiPan Chad Rau. Aho voitti kauden aikana myös Mestarien liigan hopeaa.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Venäjä 2016 | jääkiekko |  |
| Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Suomi 2016 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Sveitsi 2015 | jääkiekko |  |
| Euroopan nuorten olympiafestivaalit  | Euroopan nuorten olympiafestivaalit  | Euroopan nuorten olympiafestivaalit  |  |
|  Kultaa | Brașov 2013 | jääkiekko |  |
Ura > Maajoukkueura > Nuorten maajoukkueet

Aho pelasi alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuosina 2013 ja 2014. Hän toimi jälkimmäisessä turnauksessa Suomen varakapteenina, ja oli joukkueensa paras maalintekijä viidellä osumallaan. Aho edusti myös alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2013, jolloin hän voitti kultaa. Hänet palkittiin myös turnauksen maalipörssin voittajana. Aho saapui Brașoviin muuta joukkuetta myöhemmin, minkä myötä hän pelasi ainoastaan kahdessa ottelussa. Ensimmäisessä ottelussaan hän teki neljä maalia, kun Suomi voitti Romanian 12–0. Loppuottelussa Aho viimeisteli Suomen viimeisen maalin Venäjää vastaan.
Aho osallistui alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuihin vuosina 2014 ja 2015. Jälkimmäinen turnaus päättyi hopeaan ja Aho ehti pelata siinä vain loppuottelun Yhdysvaltoja vastaan pelattuaan koko aiemman turnauksen ajan SM-liigan loppuotteluissa. Hän syötti loppuottelussa Suomen ainoan maalin, jonka teki Julius Nättinen.
Aho pelasi alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 2015 ja 2016. Jälkimmäisessä turnauksessa hän toimi Suomen varakapteenina ja pelasi edellisestä turnauksesta poiketen keskushyökkääjänä. Aho muodosti Jesse Puljujärven ja Patrik Laineen kanssa PuLa-Aho-ketjun, joka muodosti koko turnauksen pistepörssin kärkikolmikon. Aho oli Puljujärven jälkeen Suomen toiseksi eniten pisteitä tehnyt pelaaja ja hän voitti lisäksi joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +9. Aho saavutti joukkueen mukana lopulta maailmanmestaruuden, ja hänet valittiin myös yhdeksi Suomen kolmesta parhaasta pelaajasta turnauksessa. Suomen Jääkiekkoliitto palkitsi Ahon alle 20-vuotiaiden maajoukkueen kauden 2015–2016 parhaana pelaajana Olli Jokinen -palkinnolla.
Ura > Maajoukkueura > A-maajoukkue

Aho on pelannut yhteensä 33 A-maaottelua tehopistein 12+23=35. Hän teki A-maajoukkuedebyytinsä 11. helmikuuta 2016 Euro Hockey Tourin ensimmäisessä kaksoismaaottelussa Örebrossa Ruotsia vastaan. 18-vuotias Aho merkittiin Suomen kolmosketjuun Mika Niemen ja toisen debytantin, alle 20-vuotiaiden MM-joukkueesta tutun ketjukaveri Patrik Laineen viereen. Aho sai ottelussa joukkueen hyökkääjistä toiseksi eniten peliaikaa, minkä lisäksi hänelle merkittiin yksi syöttöpiste. Seuraavassa ottelussa 13. helmikuuta Tukholman Hovetissa Ruotsia vastaan Aho teki ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa ylivoimalla. Hänet valittiin ottelun parhaaksi pelaajaksi Suomen joukkueesta.
Aho edusti Suomea MM-kilpailuissa vuosina 2016 ja 2017, joista ensimmäinen turnaus päättyi hopeaan. Hän teki vuoden 2016 turnauksessa kymmenessä ottelussa tehopisteet 3+4=7. Aho teki välieräottelussa isäntämaa Venäjää vastaan kaksi ylivoimamaalia ja hänet valittiin Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi. Vuoden 2017 turnauksessa Aho oli joukkueensa paras pistemies ja syöttäjä tehopistein 2+9=11. Valmennus valitsi hänet Suomen turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Aho valittiin myös sekä turnauksen Valko-Venäjää vastaan pelatun avausottelun että Venäjää vastaan pelatun pronssiottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.
27. toukokuuta 2016 Aho nimettiin viimeisten pelaajien joukossa Suomen joukkueeseen maailmancupiin 2016, missä hän pelasi kolme ottelua tekemättä kuitenkaan tehopisteitä.
Aho oli myös mukana vuoden 2018 maailmanmestaruuskilpailuissa. Aho oli Suomen paras pistemies 18 tehopisteellä, ja koko turnauksen paras maalintekijä yhdeksällä maalilla. Näistä kolme maalia hän teki alivoimalla. Hänet palkittiin turnauksen parhaana hyökkääjänä, ja hänet nimettiin median tähdistökentälliseen. Aho pelasi samoissa ketjuissa (myös ylivoimaketjut) Teuvo Teräväisen sekä Veli-Matti Savinaisen kanssa, ja turnauksen loputtua heidän kaikkien henkilökohtainen plus-miinus-saldo oli vähintään +10.
Pelityyli

Yleisradion toimittaja Matias Strozyk on kuvaillut Ahoa Elite Prospectsin verkkosivustolla kahden suunnan hyökkääjäksi, jolla on erinomaiset vaistot. Hän on luonnehtinut Ahoa ensisijaisesti pelinrakentajaksi, joka nojaa omaan peliälyynsä ja osaa pitää kiekon kovassakin pelivauhdissa mukanaan. Strozyk on maininnut hänet myös rauhalliseksi pelaajaksi ja hyväksi luistelijaksi. Aho osaa pelata sekä keskellä että laidassa. Muun muassa Ilta-Sanomien Juha Hiitelä on verrannut häntä Pavel Datsjukiin. Jo edesmennyt NHL- ja maajoukkuesentteri Matti Hagman vertasi Ahoa puolestaan huhtikuussa 2016 Igor Larionoviin hänen pelinlukutaitojensa ja liikkeensä osalta.
Perhe

Ahon isoveli Samuli on pelannut jääkiekkoa Suomen alemmilla sarjatasoilla. Heidän isänsä Harri Aho on SaiPan urheilutoimenjohtaja, joka pelasi omalla pelaajaurallaan yli 300 SM-liigaottelua. Ahon sisaruksiin kuuluu kahden veljeksen lisäksi sisko.
Saavutukset ja palkinnot > Joukkuepalkinnot

| Kausi/vuosi | Saavutus | Seura/joukkue | Lähteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012–2013 | C-nuorten Suomen-mestaruus | Oulun Kärpät |  |
| 2013 | Euroopan nuorten talviolympiafestivaalien kultamitali | Alle 17-vuotiaiden maajoukkue |  |
| 2013–2014 | A-nuorten SM-liigan hopeamitali | Oulun Kärpät |  |
| 2015 | Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailujen hopeamitali | Alle 18-vuotiaiden maajoukkue |  |
| 2014–2015 | SM-liigan runkosarjan voitto (Harry Lindbladin muistopalkinto) | Oulun Kärpät |  |
| 2014–2015 | Suomen-mestaruus (Kanada-malja) | Oulun Kärpät |  |
| 2016 | Nuorten maailmanmestaruus | Alle 20-vuotiaiden maajoukkue |  |
| 2015–2016 | Mestarien liigan toinen sija | Oulun Kärpät |  |
| 2015–2016 | SM-liigan pronssimitali | Oulun Kärpät |  |
| 2016 | MM-kilpailujen hopeamitali | A-maajoukkue |  |