Pyhäjärvi (Saarijärvi)
Maantietoa

Pyhäjärvi on 18 kilometriä pitkä, 12 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 5 894 hehtaaria eli 58,9 neliökilometriä. Järven rantaviiva on mutkitteleva ja järven yhtenäisyyttä rikkovat monet niemet ja lahdet sekä lukuisat saaret. Järven keskellä sijaitsee Tervaselkä, joka muodostaa laajimman saarettoman järvenselän. Tervaselältä työntyy lounaaseen viisi kilometriä pitkä lahtimainen järvenosa, jonka tunnistettavia piirteitä ovat Pahkamäki, Koskenlahti, Otralahti, Herneniemi, Kuorelahti ja Kuhnonlahden viereinen Koskenniemi. Lahtea suojaa pohjoisesta Kiihkelesaari. Tervaselältä näkyy kaakossa laaja Hässössaari, jossa järvi haarautuu Palavalahdeksi ja Palavaniemestä etelään työntyväksi lahdeksi. Lahdenpohjassa sijaitsee Aittoniemi, jonka eri puolilla sijaitsevat Niinilahti ja Huutoniemessä eri lahdiksi jakautuvat Kaikarlahti ja Myllylahti. Myllylahdesta alkaa vesivoimalle valjastettu Parantalankoski. Tervaselkä päättyy pohjoisessa asuttuun Salonsaareen, joka on järven suurin saari. Salonsaaresta pohjoiseen levittäytyy saaristoinen järvenosa, jonka rannoilta erottuu tunnistettavina piirteinä Uittoniemi ja sen viereinen Kekkilänlahti, Vahvanniemi ja sen viereinen Vahvanlahti, pohjoisessa pitkä Pöykynlahti, ja sekä Kurjensaaren että Majasaaren suojaama kapea Kurjenlahti.
Järvellä on kartan mukaan 114 saarta, joiden yhteispinta-ala on 780 hehtaaria ja saarten rantaviivan yhteispituus on 69 kilometriä . Suurin saari Salonsaari eli Iissalo on vielä asuttu, mutta sinne ei ole tieyhteyttä. Muita asuttuja saaria ovat Kurjensaari ja Majasaari, joihin on lisäksi tieyhteys. Järven pohjoisosassa sijaitsevat esimerkiksi Kanisaari, Töyrisaari, Kotisaari, Akkosaari, Husunsaaret, Vinttä, Risunsaaret ja Kouvalainen. Lounaisosaan sijoittuvat Kiihkelänsaari, Selkäsaari, Kalliosaari ja Jänissaari. Tervaselällä ovat Tervasaari, Talviaissaaret, Vihtasaari, Junninsaari, Koukkusaari, Rumputtavansaari, Lukkarinsaari, Lusikkasaari, Linnansaari, Hässössaari ja Lohisaari.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Syvyyskarttojen perusteella järvenpohjaa voi luonnehtia epätasaiseksi, sillä syvänteiden lähellä voi olla hyvinkin matalaa. Parantalasta pohjoiseen kulkee syvännejakso, joka haarautuu Tervaselällä Tervasaaren eteläpuolella luoteeseen Kekkilänlahden suunataan ja pohjoiseen Kurjensaaren suuntaan. Esimerkiksi Hässössaaren vieressä on 30 metriä syvää, Junninsaaren lounaispuolella 41 metriä, Tervasaaren eteläpuolella pitkä yli 30-metrinen syvännejakso, Majasaaren länsipuolella on 36-metrinen syvänne, sekä Salonsaaren eteläpuolella laaja yli 30-metrinen syvännejakso, jossa sijaitsee 43 metriä syvä kohta. Järven syvin kohta on 43,2 metriä. Pöykynlahden eteläpuolella on useita paikallisia syvänteitä, joista neljässä on pohja yli 30 metrin syvyydessä. Pohjoispuolella suurin syvyys on 37 metriä. Järven tilavuudeksi on määritetty 570,04 miljoonaa kuutiometriä eli 0,57 kuutiokilometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi saadaan 9,7 metriä.
Järven rantaviivan pituus on kaikkiaan 183,9 kilometriä, joista mantereen rantaviivaa on 115 kilometriä . Kartasta katsoen suuri osa järven rannoista ovat silmämääräisesti metsämaata. Rannoilla esiintyy peltomaata Kukonhiekassa, Linnassa, Pyhäkoskella, Kekkilässä, Soukanniemellä, Häkkilässä ja Parantalassa. Tärkeimmät liikenneyhteydet ohittavat järven sen eteläpuolelta. Äänekoskelta Saarijärvelle kulkeva valtatie 13 seuraa Haapajärvi-Jyväskylä-rataa tätä reittiä pitkin. Järven länsipuolta seuraa yhdystie 6510 ja itäpuolta yhdystiet 6501 ja 16799. Saarijärven ja Äänekosken välinen kuntaraja ylittää järven kaakkoisen lahden.