Sairaanhoitaja (AMK)
Kritiikki

Ammattikorkeakoulujen toteuttamaa sairaanhoitajakoulutusta on arvosteltu siitä, että koulutuksen toteuttamistavat ammattikorkeakoulujen välillä vaihtelevat suuresti. Myös koulutuksessa saavutetun osaamisen tasoissa on ollut isoja eroja eri oppilaitosten välillä. Kaksoistutkinnoissa, joissa saa myös sairaanhoitajan tutkinnon, on havaittu tarve vahvistaa sairaanhoitajalta vaadittavan osaamisen opetusta. Sairaanhoitajaopiskelijoilla on havaittu puutteita muun muassa lääkehoidon, potilaan kääntämisen ja syöttämisen osaamisessa. Erikoissairaanhoitajakoulutuksen palauttamista Suomeen on myös ehdotettu. Käytännön ohjatun harjoittelun ohjauksessa on ollut myös puutteita. Osaan sairaaloista on palkattu opetushoitajia parantamaan opiskelijoiden ohjauksen tasoa käytännön ohjatun harjoittelun aikana yhdessä ammattikorkeakoulujen kanssa. Sairaanhoitajakoulutusta on parannettu 21 eri ammattikorkeakoulun yhteisessä koulutuksen kehittämishankkeessa viime vuosina.
Sosiaali- ja terveysministeriön Terveydenhuollon ammattihenkilöiden neuvottelukunnan hoitotyön jaosto on joulukuussa 2021 julkaissut ehdotukset kliinisen hoitotyön erikoisaloiksi. Näitä ovat muun muassa kansanterveyden hoitotyön, tehohoitotyön, päivystyshoitotyön ja syöpään sairastuneen hoitotyön erikoisalat. Ehdotettuja erikoisaloja on yhteensä 17. Ehdotuksen on tarkoitus tukea sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujärjestelmän ja ammattikorkeakoulujen tekemää yhteistyötä SOTE-uudistuksen tavoitteisiin ja palvelutarpeisiin vastaamisessa. Covid-19 -pandemia on nostanut esille henkilöstön erikoistumistarpeita. Nykyiset ammattikorkeakoulujen erikoistumiskoulutukset eivät vastaa kaikkiin työelämän tarpeisiin. Vastuu kouluttamisesta on sairaaloiden vastuulla. Osaamisen kehittämisellä ennaltaehkäistään haittatapahtumia, edistetään näyttöön perustuvaa hoitoa ja toiminnan tuloksellisuutta ja lisätään alan vetovoimaisuutta.
Helsingin Sanomat teki vuonna 2024 osastonhoitajakyselyn, johon saatiin yli 600 vastausta. Vastanneista osastonhoitajista 55 prosenttia piti ulkomailta hoitajien palkkaamista huonona ajatuksena. Tätä pidettiin epäeettisenä. Kielitaidon riittävyys epäilytti monia. Suomessa järjestetyssä englanninkielisessä sairaanhoitajakoulutuksessa, jonne hakeudutaan ulkomailta ei ole riittävästi suomenkielen opetusta. Suomen tai ruotsin opintoja tutkintoon kuuluu neljän opintopisteen verran. Lisäksi on tarjolla vapaaehtoisia kieliopintoja. Opinnoissa tavoitellaan B1-tason kielitaitoa, jossa selviää itsenäisesti arjen tilanteissa ja pystyy lukemaan tekstejä, jotka ovat parin kappaleen pituisia. Osastonhoitajien mielestä tämä kielitaito ei ole riittävä. B1-taso täyttää Valviran vaatimukset.
Opetus- ja kulttuuriministeriön sekä sosiaali- ja terveysministeriön työryhmä ehdottaa, että jatkossa ensihoitajien, terveydenhoitajien ja kätilöiden koulutusrakennetta tultaisiin muuttamaan. Ehdotuksen mukaan ensin valmistutaan sairaanhoitajaksi, jonka jälkeen voisi suorittaa erillisen ensihoitajan, terveydenhoitajan tai kätilön koulutuksen. Uudistuksen tarkoitus on vähentää tarvetta suorittaa useita saman tasoisia ja saman alan ammattikorkeakoulututukintoja. Jos valmis sairaanhoitajan on halunnut opiskella ensihoitajaksi, terveydenhoitajaksi tai kätilöksi on tämä vienyt täysin ilman ammattikorkeakoulututkintoa olevan nuoren opiskelupaikan. Tämä lyhentää työuraa ja pahentaa työvoimapulaa. Ala on vetovoimainen, mutta sen säilyttämiseksi on kehitettävä ammattikuvien vetovoimaa ja houkuttelevuutta. Alan kansainvälisten opiskelijoiden harjoittelumahdollisuuksia sekä kielen oppimista on kehitettävä yhteistyössä työelämän ja ammattikorkeakoulujen kanssa. Ehdotuksen toteutuminen riippuu siitä, että kirjataanko se seuraavaan hallitusohjelmaan.