stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fäärin kieli

| Fääri |
| --- | --- |
 Fäärin kielen puhuma-alue
Oma nimi:  føroyskt
Tiedot
Alue:   Färsaaret
Virallinen kieli:   Färsaaret
Puhujia:  66 000
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielenhuolto:  Málráðið
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  germaaniset kielet skandinaaviset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  fo
ISO 639-2:  foe
ISO 639-3:  fao
 Ohje 
Fääri (omakielinen nimi: føroyskt) on germaanisten kielten skandinaaviseen haaraan kuuluva, Färsaarilla puhuttava kieli, jota puhuvat färingit. Se on pienimpiä nykyisistä germaanisista kielistä, ja sen lähin sukulainen on islanti. Fäärin katsotaan olevan uhanalainen.
Färsaarten noin 45 000 fäärin puhujan lisäksi kielellä on noin 21 000 puhujaa Tanskassa, joten yhteensä fäärin puhujia on noin 66 000.
Yhdessä islannin kanssa fäärillä on eniten yhteistä muinaisnorjan kanssa. Färsaarten virallinen kieli on ollut tanska suurimman osan sen historiasta, minkä johdosta fäärin kielessä on paljon toisistaan erottuvia murteita. Fääriä alettiin kirjoittaa ensimmäisen kerran 1770-luvun alussa. Ensimmäinen fäärin kielen kielioppi julkaistiin vuonna 1811. Vuodesta 1937 lähtien sitä on käytetty kouluissa ja kirkoissa vuodesta 1938 lähtien.
Äännerakenne > Vokaalit

|  | etu> lavea.lyhyt | etu> lavea.pitkä | etu> pyöreä.lyhyt | etu> pyöreä.pitkä | keski> keski.lyhyt | keski> keski.pitkä | taka> taka.lyhyt | taka> taka.pitkä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| suppea | ɪ | iː | ʏ | (yː) |  |  | ʊ | uː |
| väli | ɛ | eː | œ | øː |  |  | ɔ | oː |
| väljä |  |  |  |  | a | (aː) |  |  |
Vokaalit /yː aː/ esiintyvät ainoastaan lainasanoissa. Pitkät välivokaalit /eː, øː, oː/ ääntyvät usein diftongeina [eɛː ~ eəː, øœː ~ øəː, oɔː ~ oəː]. Fäärin diftongeja ovat /ʊi ɛi ai ɔi ɛa ɔa ʉu ɔu/.
Äännerakenne > Konsonantit

|  |  | Labiaalit | Dentaalit/Alveolaarit> keskiset | Dentaalit/Alveolaarit> lateraalit | Retrofleksit | Palataalit | Velaarit | Glottaalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaalit | Nasaalit | m | n |  |  | ɲ | ŋ |  |
| Klusiilit | tavalliset | p | t |  |  | tʃ | k |  |
| Klusiilit | aspiroidut | pʰ | tʰ |  |  | tʃʰ | kʰ |  |
| Frikatiivit | soinnittomat | f | s | ɬ | ʂ | ʃ |  | h |
| Frikatiivit | soinnilliset | v |  |  |  |  |  |  |
| Approksimantit | Approksimantit | v | ɹ | l |  | j |  |  |
/n/ ääntyy yleensä dentaalisena kun taas /t tʰ/ voivat ääntyä dentaalisina tai alveolaarisina, tosin yleisemmin dentaalisina. Sananalkuinen /l/ voi olla dentaalinen tai alveolaarinen, kun taas vokaalin jälkeen se ääntyy yleensä postalveolaarisena.
Fäärin aakkoset

Fäärin aakkosissa on 29 merkkiä:
| Isot kirjaimet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Á | B | D | Ð | E | F | G | H | I | Í | J | K | L | M | N | O | Ó | P | R | S | T | U | Ú | V | X | Y | Ý | Æ | Ø |
Pienet kirjaimet
| a | á | b | d | ð | e | f | g | h | i | í | j | k | l | m | n | o | ó | p | r | s | t | u | ú | v | x | y | ý | æ | ø |
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan fääriksi vuonna 1948.
Kielioppi

Fäärin kielioppi on pitkälti samanlaista kuin islannissakin. Suhteessa islantiin fäärillä on kuitenkin joitain tärkeitä kieliopillisia eroja.
Kielioppi > Substantiivi

Substantiiveilla on fäärissä kolme sukua: maskuliini, feminiini ja neutri. Ne taipuvat kahdessa luvussa (yksikkö ja monikko) ja kolmessa sijassa. Fäärin kielessä sijamuodot ovat nominatiivi, akkusatiivi ja datiivi. Erona islantiin on se, että fäärissä genetiiviä käytetään erittäin vähän, ja sen tilalla käytetään erilaisia prepositioilmauksia, kuten substantiivin määräinen muoto + hjá + datiivi omistajasta: konan hjá Peteri ('Peterin vaimo').
Substantiivien määräisyyserot tehdään sanojen erityisillä määräisillä muodoilla kuten muissakin skandinaavisissa kielissä. Esimerkkinä sanan bátur ('vene') taivutus:
|  | Yksikkö> epämääräinen | Yksikkö> määräinen | Monikko> epämääräinen | Monikko> määräinen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nominatiivi | bátur | báturin | bátar | bátarnir |
| Akkusatiivi | bát | bátin | bátar | bátarnar |
| Datiivi | báti | bátinum | bátum | bátunum |
| Genetiivi | báts | bátsins | báta | bátanna |
Kielioppi > Artikkeli

Fäärissä on epämääräinen artikkeli, joka taipuu suvun, luvun ja sijan mukaan.
|  | Yksikkö> mask. | Yksikkö> fem. | Yksikkö> neutri | Monikko> mask. | Monikko> fem. | Monikko> neutri |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nominatiivi | ein | ein | eitt | einir | einar | eini |
| Akkusatiivi | ein | eina | eitt | einar | einar | eini |
| Datiivi | einum | eini/einari | einum | einum | einum | einum |
| Genetiivi | eins | einar | eins | eina | eina | eina |
Kielioppi > Verbi

Verbit taipuvat fäärissä tekijän eli subjektin mukaan. Huomioitavaa on se, että yksikön ensimmäinen persoona päättyy preesensissä aina -i ja että monikkomuodot ovat samannäköisiä perusmuodon kanssa. Esimerkkinä verbin standa ('seisoa') taivutus:
|  | Preesens | Preteriti |
| --- | --- | --- |
| yks. 1. | standi | stóð |
| yks. 2. | stendur | stóðst |
| yks. 3. | stendur | stóð |
| mon. | standa | stóðu |
Osa fäärin verbeistä on heikkoja ja osa vahvoja, kuten muissakin skandinaavisissa kieleissä.
Kielioppi > Persoonapronominit

Fäärissä on totuttu käyttämään persoonapronomineja lauseessa, vaikkakin verbi ja viimeistään asiayhteys paljastavat tekijän. Alla on listattu fäärin subjektipronominit ja niiden taivutukset.
| Luku> Persoona.Persoona | Yksikkö> 1..1. | Yksikkö> 2..2. | Yksikkö> 3..mask. | Yksikkö> 3..fem. | Yksikkö> 3..neutri | Monikko> 1..1. | Monikko> 2..2. | Monikko> 3..mask. | Monikko> 3..fem. | Monikko> 3..neutri |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nominatiivi | eg, jeg | tú | hann | hon | tað | vit | tit | teir | tær | tey |
| Akkusatiivi | meg, mjeg | teg, tjeg | hann | hana | tað | okkum | tykkum | teir | tær | tey |
| Datiivi | mær | tær | honum | henni | tí | okkum | tykkum | teimum | teimum | teimum |
| Genetiivi | mín | tín | hansara | hennara | tess | okkara | tykkara | teirra | teirra | teirra |
Lainasanat ja sanasto

Fäärissä, kuten islannissakin, on pyritty minimoimaan lainasanojen käyttö ja korostettu omakantaisia, viikinkikielistä kumpuavia sanoja. Tästä syystä sanaston oppiminen voi olla vaikeaa, koska kansainväliset sanat ovat saaneet fäärissä omia muotojaan, joita alla muutama:
ein telda 'tietokone', ein teldufløga 'CD-levy', ein ljóslesari 'skanneri'
Toisaalta fäärissä on sanoja, jotka ovat tanskalaista alkuperää ja niitä käytetään arkikielessä paljon enemmän kuin omakantaisia sanoja. Esimerkiksi 'polkupyörä' on tanskaksi en cykel ja fääriksi (alkuperäisesti) ein hjólhestur, mutta yleisempää on käyttää sanaa ein súkkla.
Färsaarille tyypillisille luonnonilmiöille, etupäässä tuulelle, on monia nimiä riippuen muun muassa tuulen nopeudesta ja siitä, kuinka kylmältä se tuntuu.
Kielinäyte

»Øll menniskju eru fødd fræls og jøvn til virðingar og mannarættindi. Tey hava skil og samvitsku og eiga at fara hvørt um annað í bróðuranda.»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)
Aiheesta muualla

Fäärin kielen analyysiohjelma netissä
Wikipedia, vapaa tietosanakirja
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fäärin kieli Wikimedia Commonsissa
Eräitä fäärin murteiden isoglosseja.
Ensimmäinen färsaarelainen kirjoitus, muinaisnorjaksi kirjoitettu Lammaskirje (fääriksi Seyðabrævið, muinaisnorj. sauðabréfit).
Ratavartija

Ratavartijan talo Ruotsissa
Ratavartija on nykyisin poistettu rautatiealan ammatti. Ratavartijan tehtävänä oli hoitaa tiettyä tavallisesti noin viiden kilometrin pituista rataosuutta. Hän huolehti siitä, että rata pysyi kunnossa, tasoristeysten laippaurat olivat puhtaat, naulat ja pultit kohdallaan sekä muutenkin varmisti rataosuuden toimivuuden. Samoin hän toimi rataa kunnostavien topparoikkien ohjaajana. Ratavartijan tehtävänä oli myös huolehtia lumen poistosta radalla, ja hän toimi tarvittaessa myös rataosuutta lumesta puhdistavan laatikkolumiauran päällikkönä.
Ratavartijan käytössä oli pienemmillä radoilla käsiresiina, Valtionrautateiden radoilla yleensä moottoriresiina. Virkaan kuului yleensä asunto, tavallisesti pienehkö mökki rataosuuden varrella. Ratavartijoiden esimiehenä toimi ratamestari.
Ammatti alkoi vähitellen hiipua ratojen kunnossapidon koneellistuessa, ja lopullisesti se katosi sähköistyksen ja kauko-ohjauksen myötä. Jokioisten museorautatie oli viimeinen ratavartijaa käyttänyt rautatie. Sielläkin tehtävä siirtyi 1990-luvun lopuilla osin radan kunnossapitäjille; käytönaikaiset tarkastukset ja esimerkiksi ylikäytävien laippaurien puhdistukset tekee ennen kutakin ajokertaa joko vuorossa oleva Minkiön asemapäällikkö tai hänen tehtävään määräämänsä henkilö. Työhön pyritään yhdistämään tarpeen vaatiessa muitakin tehtäviä, esimerkiksi kaluston siirtoja.
Ratavartijat populaarikulttuurissa

Hannu Leminen ohjasi vuonna 1950 elokuvan Ratavartijan kaunis Inkeri. Elokuvassa kuvataan jonkin verran rautatiemiljöötä ja ratavartijan ammattia.
Ratchanok Intanon

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ratchanok Intanon |  Ratchanok Intanon |  Ratchanok Intanon |  |
Maa:   Thaimaa
Naisten sulkapallo
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kanton 2013 | kaksinpeli |  |
|  Pronssia | Basel 2019 | kaksinpeli |  |
Ratchanok Intanon (thaiksi รัชนก อินทนนท์; 5. helmikuuta 1995 Yasotorn) on thaimaalainen sulkapalloilija. Hän on voittanut nuorten maailmanmestaruuden vuosina 2009, 2010 ja 2011. Vuonna 2013 Intanon voitti ammattilaisten maailmanmestaruuden Kantonissa. Loppuottelussa hän voitti hallitsevan olympiavoittajan ja ykköseksi sijoitetun, Li Xueruin luvuin 22–20, 18–21, 21–14. Intanonista tuli samalla ensimmäinen thaimaalainen mestari.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ratchanok Intanon Wikimedia Commonsissa
Hakojärvi (Karstula)

| Hakojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°53′50″N, 25°06′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Enonjärven valuma-alue (14.46)
Laskujoki:  Hakojoki Hirvijärveen 
Järvinumero:  14.466.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  164,4 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  750 m  
Rantaviiva:  3,507 km  
Pinta-ala:  29,727 ha  
Tilavuus:  0,0014115 km³ 
Keskisyvyys:  4,75 m  
Suurin syvyys:  11,6 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHakojärvi 
Hakojärvi  on Keski-Suomessa Karstulassa  Isokylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 750 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 30 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,41 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00141 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,8 metriä ja suurin syvyys on 11,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Enonjärven valuma-alueella (14.46), jonka Enonjoen valuma-alueeseen (14.466) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 164,4 metriä mpy.
Richard Sheldon

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Sheldon Pariisin olympialaisissa 1900 |  Sheldon Pariisin olympialaisissa 1900 |  Sheldon Pariisin olympialaisissa 1900 |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Pariisi 1900 | kuula |  |
|  Pronssia | Pariisi 1900 | kiekko |  |
Richard Sheldon (9. heinäkuuta 1878 – 23. tammikuuta 1935) oli yhdysvaltalainen yleisurheilija, kuulantyönnön olympiavoittaja Pariisissa 1900. Voittotulos oli uusi olympiaennätys 14,10. Sheldon sai myös pronssia kiekonheitossa.
Sheldon työnsi uuden olympiaennätyksen sekä karsinnassa 13,80 kantaneella työnnöllä sekä loppukilpailussa, jossa hänen tuloksensa oli 14,10. Edeltävä olympiaennätys oli ollut Robert Garrettin 11,22.
Rebecca McKenna

Rebecca McKenna marraskuussa 2021.
Rebecca McKenna (s. 13. huhtikuuta 2001) on pohjoisirlantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Pohjois-Irlannin naisten maajoukkueessa ennen vuoden 2022 EM-kilpailuja 20 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. Hän pelasi ensimmäisen maaottelunsa helmikuussa 2018.
McKenna on edustanut Englannissa kesästä 2021 alkaen Lewesiä. Aiemmin hän edusti kotimaassaan Glentorania ja vuosina 2017–2021 Linfieldiä.
Ricardo Sperafico

Ricardo Sperafico (s. 23. heinäkuuta 1979 Toledo, Paraná, Brasilia) on brasilialainen moottoriurheilija. Hän aloitti uransa karting-sarjoissa. Vuonna 2000 hän voitti Italian F3000-sarjan mestaruuden. Vuosina 2001–2003 Sperafico kilpaili International F3000 -sarjassa sijoittuen sarjan toiseksi vuonna 2003. Vuonna 2004 hän piti välivuotta kunnes siirtyi vuonna 2005 Champ Car -sarjaan, jossa hän sijoittui 17:nneksi. Richardon kaksoisveli Rodrigo ja serkut Alexandre ja Rafael ovat myös moottoriurheilijoita.
Aiheesta muualla

Driver Database: Ricardo Sperafico (englanniksi)
HMS Royal Katherine (1664)

| HMS Royal Katherine |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Christopher Pett, Woolwich
Kölinlasku:  toukokuu 1662
Laskettu vesille:  26. lokakuuta 1664
Palveluskäyttöön:  13. maaliskuuta 1665
Poistui palveluskäytöstä:  haaksirikkoutunut 1760
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 108 bm
Pituus:  36,88 m (köli)
Leveys:  12,19 m
Syväys:  5,23 m
Koneteho:  täystakiloitu purjealus
Miehistöä:  450/360/280
Aseistus
Aseistus:  84 tykkiä
HMS Royal Katherine oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1664 vesillelaskettu 84-tykkinen toisen luokan linjalaiva.
Valmistus

Alus tilattiin lokakuussa 1661 Christopher Pettiltä Woolwichin telakalta, missä köli laskettiin toukokuussa 1662. Alus laskettiin vesille 26. lokakuuta 1664. Aluksen valmistuskustannukset olivat 14 804 puntaa ja 10 shillinkiä.
Palvelus

Alus otettiin palvelukseen 13. maaliskuuta 1665 päällikkönään Thomas Tiddiman, joka sai surmansa 10. joulukuuta 1666. Alus osallistui 13. kesäkuuta 1665 toisen Englannin-Hollannin sodan Lowestoftin, 11.-14. kesäkuuta neljän päivän, jossa sai surmansa 13 ja haavoittui 39 miestä, ja 4. elokuuta 1666 Pyhän Jaakon päivän taisteluun. Aluksen miehistö upotti aluksensa 12. kesäkuuta 1667 estääkseen sen valtaamisen Alankomaiden laivaston tehdessä ylläkön Medwayn satamaan.
Aluksen noston jälkeen se taisteli kolmannessa Englannin-Hollannin sodassa vuosina 1672-1674. Alankomaiden laivasto valtasi 7. kesäkuuta 1672 aluksen Solebayn taistelussa, mutta se vallattiin takaisin vielä samana päivänä. Alus osallistui 28. toukokuuta ja 4. kesäkuuta 1673 Schooneveldin taisteluihin. Alus oli mukana 29. toukokuuta 1692 Barfleurin taisteluun.
Palvelus > 90-tykkinen toisen luokan linjalaiva

Royal Katherinen uudelleen rakentaminen (suuri korjaus) tilattiin 25. helmikuuta 1699 Portsmouthin telakalta ja alus laskettiin vesille 23. helmikuuta 1703 90-tykkisenä toisen luokan linjalaiva.
Alus otettiin palvelukseen elokuussa 1703 päällikkönään Henry Haughton, jonka kuoltua vielä saman vuoden lopulla päälliköksi tuli James Wishart. Alus oli amiraali George Rooken lippulaivana Espanjan perimyssodassa, jossa se osallistui 13. elokuuta 1704 Vélez-Malagan taisteluun. Aluksella sai taistelussa surmansa 27 ja haavoittui 94 miestä. Alus määrättiin 1706 palaamaan Britteinsaarille, missä se poistettiin palveluksesta. Alus siirrettiin 8. toukokuuta reserviin Portsmouthissa.
Alus nimettiin 18. joulukuuta uudelleen HMS Ramilliesiksi kunnianosoituksena John Churchillin (Marlborough'n herttua) saavuttamalle voitolle Ramilliesin taistelussa. Alus määrättiin 18. joulukuuta 1709 palautettavaksi palvelukseen, mitä ei kuitenkaan toteutettu.
Alus rakennettiin uudelleen Portsmouthissa 30. marraskuuta 1742-8. helmikuuta 1743, jolloin se säilyi 90-tykkisenä toisen luokan linjalaivana. Alus ei kuitenkaan koskaan enää ollut palveluksessa. Amiraliteetti antoi 1737 määräyksen aluksen romuttamisesta, mikä tehtiin elokuussa 1741 Portsmouthissa.
Rebecca Piekkari

Rebecca Piekkari  (s. 1967) on suomalainen tutkija ja professori. Hän on Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun varadekaani, joka vastaa tutkimuksesta ja kansainvälisestä yhteistyöstä. Hän on toiminut Kauppakorkeakoulussa kansainvälisen liiketoiminnan professorina vuodesta 2004. Piekkari väitteli vuonna 1996 tutkimuksellaan New Structural Forms and Inter-Unit Communications in Multinationals, jossa hän analysoi muun muassa horisontaalista viestintää monikansallisissa yrityksissä. Hän on tutkinut suomalaisten yritysten kansainvälistymistä.
Piekkari on valittu Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi 2016.
Richard Shepherd

| Richard Shepherd |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. joulukuuta 1942 Aberdeen, Skotlanti
Kuollut: 19. helmikuuta 2022 (79 vuotta)
Kansalaisuus:   Yhdistynyt kuningaskunta
Arvonimi: Sir
Poliitikko
Puolue:  konservatiivipuolue
Asema:  kansanedustaja (1979–2015)
Vaalipiiri:  Aldridge-Brownhills
Aiheesta muualla
www.richardshepherd.org.uk
Richard Charles Scrimgeour Shepherd (6. joulukuuta 1942 – 19. helmikuuta 2022) oli brittiläinen konservatiivipuolueen poliitikko, joka istui Yhdistyneen kuningaskunnan alahuoneessa vuosina 1979–2015. Hänet tunnettiin euroskeptisenä oikeistolaisena libertaarina, joka kapinoi usein puolueensa linjaa vastaan.
Shepherd syntyi Aberdeenissä, Skotlannissa. Hän kävi koulua Lontoossa sekä opiskeli London School of Economicsissa ja Johns Hopkinsin yliopistossa Yhdysvalloissa. 1970-luvulla hän perusti kaksi ruokakauppaa.
Vuoden 1970 parlamenttivaaleissa Shepherd pyrki ehdolle Heston and Isleworthin vaalipiirissä, muttei tullut valituksi ehdokkaaksi. Helmikuun 1974 parlamenttivaaleissa hän oli ehdolla Nottingham Eastin vaalipiirissä, muttei tullut valituksi. Vuoden 1979 parlamenttivaaleissa hänet valittiin alahuoneeseen Aldridge-Brownhillsin vaalipiiristä.
Vuonna 1988 Shepherd jätti lakialoitteen, jolla olisi kumottu osia vuoden 1911 valtionsalaisuuslaista ja tarjottu tietynlaista suojelua pilliinpuhaltajille. Silloinen konservatiivihallitus määräsi kansanedustajiaan äänestämään lakiesitystä vastaan, eikä se edennyt alahuoneesta. Vuonna 1998, jolloin vallassa oli työväepuolueen Tony Blairin hallitus, Shepherd jätti samankaltaisen lakialoitteen, jonka alahuone hyväksyi ja joka eteni lopulta laiksi.
1990-luvulla Shepherd oli yksi 26 konservatiivipuolueen kansanedustajasta, jotka äänestivät Maastrichtin sopimuksen ratifiointia vastaan, minkä takia hänet erotettiin puolueen parlamenttiryhmästä neljäksi kuukaudeksi.
Vuonna 2000 Shepherd oli ehdolla alahuoneen puhemieheksi. Puhemiesvaalissa hän sai 136 ääntä puhemieheksi valitun Michael Martinin 282 ääntä vastaan, mikä oli neljänneksi eniten kaikista Martinin 11 vastaehdokkaasta. Vuonna 2009 hän pyrki jälleen puhemieheksi, mutta sai vain 15 ääntä eikä päässyt vaalin toiselle kierrokselle.
Shepherd lyötiin ritariksi vuonna 2013, minkä myötä hän sai oikeuden käyttää sir-arvonimeä. Vuonna 2015 hän jättäytyi pois parlamentista.
Shepherd kuoli 19. helmikuuta 2022.
Raul Ruutu

| Ilkka "Raul" Ruutu |
| --- | --- |
 Ruutu maaliskuussa 2013
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. elokuuta 1975 (ikä 49) Vantaa
Muusikko
Tyylilajit:  poprock
Soittimet:  basso, taustalaulu
Yhtyeet:  Sunrise Avenue
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ilkka "Raul" Ruutu (s. 28. elokuuta 1975 Vantaa) on Sunrise Avenuen basisti, joka toimii yhtyeessä myös taustalaulajana. Aiemmin Ruutu on vaikuttanut Unit-nimisessä musiikkiyhtyeessä. Ennen siirtymistään bassonsoiton pariin hän soitti myös viulua ja klassista kitaraa. Ruutu tanssi nuorempana myös balettia. Hän on puoliksi filippiiniläinen.
Perhe

Ruudun veli Aarne tanssii balettia Norjan kansallisbaletissa. Heidän siskonsa Raili Raitala tunnetaan laulavana näyttelijänä. Jääkiekkoilijat Jarkko Ruutu, Mikko Ruutu ja Tuomo Ruutu ovat hänen serkkujaan.
Reita Faria

Reita Faria (s. 23. elokuuta 1943 Bombay) on intialainen lääkäri ja entinen malli ja missi. Hän voitti Miss Maailma -kilpailun ensimmäisenä aasialaisena naisena vuonna 1966.
Faria syntyi goalaiseen perheeseen Bombayssa. Hän voitti Miss Bombay- ja Eve’s Weekly Miss India -kilpailut ennen Miss Maailmaa. Missivuotensa päätyttyä Faria sai lukuisia elokuva- ja mallintyötarjouksia, mutta hän kieltäytyi ja suoritti lääkärinopintonsa loppuun.
Faria on ollut naimisissa irlantilaisen tohtori David Powellin kanssa vuodesta 1971. Pari asuu Dublinissa, ja heillä on kaksi tytärtä ja viisi lastenlasta.
Renata Hernández

| Mitalit> Maa:   Meksiko.Naisten ratamelonta.Pan-Amerikan kisat  | Mitalit> Maa:   Meksiko.Naisten ratamelonta.Pan-Amerikan kisat  | Mitalit> Maa:   Meksiko.Naisten ratamelonta.Pan-Amerikan kisat  | Maa:   Meksiko> Naisten ratamelonta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Mar del Plata 1995 | K-2, 500 m |  |
| Keski-Amerikan ja Karibian kisat  | Keski-Amerikan ja Karibian kisat  | Keski-Amerikan ja Karibian kisat  |  |
|  Hopeaa | México 1990 | K-1, 500 m |  |
|  Hopeaa | México 1990 | K-2, 5 000 m |  |
|  Hopeaa | México 1990 | K-4, 500 m |  |
|  Hopeaa | Ponce 1993 | K-1, 200 m |  |
|  Hopeaa | Ponce 1993 | K-1, 500 m |  |
|  Hopeaa | Ponce 1993 | K-2, 200 m |  |
|  Hopeaa | Ponce 1993 | K-4, 200 m |  |
|  Hopeaa | Ponce 1993 | K-4, 500 m |  |
Renata Hernández (s. 2. marraskuuta 1974) on meksikolainen ratameloja.
Hernández edusti Meksikoa Atlantan kesäolympialaisissa 1996, joissa hän karsiutui Sandra Rojasin kanssa 500 metrin kajakkikaksikossa välierissä. 500 metrin kajakkinelosessa Meksiko karsiutui välierissä. Joukkueeseen kuuluivat Hernándezin ja Rojasin lisäksi Érika Durón ja Itzel Reza.
Pan-Amerikan kisoissa Hernández saavutti yhden pronssimitalin Mar del Platassa 1995. Keski-Amerikan ja Karibian kisoissa hän voitti kolme hopeamitalia Méxicossa 1990 ja viisi hopeamitalia Poncessa 1993.
Renata Nielsen

| Mitalit> Maa:  Tanska.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Tanska.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Tanska.MM-kilpailut  | Maa:  Tanska>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Stuttgart 1993 | pituushyppy |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Tukholma 1996 | pituushyppy |  |
Renata Nielsen (s. 18. toukokuuta 1966 Otwock, Puola) on puolalaissyntyinen tanskalainen pituushyppääjä. Hänen ennätyksensä on 6,96 metriä, jonka hän hyppäsi Sevillassa 5. kesäkuuta 1994.
Nielsen osallistui vuonna 1991 sisäratojen MM-kilpailuihin ja sijoittui pituushypyssä 10:nneksi. Vuonna 1992 Nielsen osallistui sisäratojen EM-kilpailuihin ja Barcelonan olympialaisiin. EM-kilpailuissa hän sijoittui 10:nneksi ja olympialaisissa 11:nneksi. Vuoden 1993 sisäratojen MM-kilpailuissa hän sijoittui yhdeksänneksi. Saman vuoden MM-kilpailuissa Nielsen voitti pronssia. Nielsen osallistui vuonna 1994 sisäratojen EM-kilpailuihin, joissa hän sijoittui 11:nneksi ja EM-kilpailuihin, joissa hän sijoittui neljänneksi. Vuonna 1995 Nielsen osallistui sisäratojen MM-kilpailuihin, joissa hän sijoittui viidenneksi. Saman vuoden MM-kilpailuissa hän ei menestynyt. Nielsen osallistui vuonna 1996 sisäratojen EM-kilpailuihin ja Atlantan olympialaisiin. EM-kilpailuista hän voitti kultaa, mutta olympialaisissa hän ei menestynyt. Vuonna 1997 Nielsen osallistui sisäratojen MM-kilpailuihin ja MM-kilpailuihin, mutta ei menestynyt kummassakaan kilpailussa.