stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jere (sarjakuva)

Jere (Zits) on Jerry Scottin käsikirjoittama ja Jim Borgmanin piirtämä sarjakuva, joka kertoo teini-ikäisestä Jere Tuunasesta, hänen perheestään ja ystävistään. Strippiä alettiin julkaista heinäkuussa 1997. Suomessa Jere ilmestyy strippeinä sanomalehdissä, ja Arktinen Banaani on julkaissut sarjakuva-albumeita.
Jerry Scott kirjoittaa myös Baby Blues -nimistä sarjakuvaa.
Henkilöt

Jere Tuunanen (Jeremy Duncan): 15-vuotias lukiolaispoika
Kaarina Tuunanen (Connie Duncan): Jeren äiti
Valto Tuunanen (Walt Duncan): Jeren isä, ammatiltaan hammaslääkäri
Hector (Hector Garcia): Jeren paras kaveri
Saara (Sara Toomey): Jeren tyttöystävä
Ringo (tai Läpi) (Pierce): Lävistyksistä pitävä Jeren bändikaveri
Risto ja Liisa (Rich and Amy): Jeren luokkakavereita, jotka ovat jatkuvasti kiinni toisissaan
Jori (Chad Duncan): Jeren yliopistoa käyvä isoveli
Riitta (Brittany): Jeren luokkakaveri
S'tina (D'ijon): Ringon tyttöystävä
Suvi (Autumn): Hectorin vegetaristinen tyttöystävä
Suomessa julkaistut albumit

Jere 1: Murkun merkit, Arktinen banaani
Jere 2: Teinitärinää
Jere 3: Kasvuspurtti
Jere 4: Silmäpeliä
Jere 5: Kimpassa?
Jere 6: Kaikki mitä et ole halunnut tietää teineistä
Jere 7: Riski ryhmä
Jere 8: Teinin elämä ja teot
Jere 9: Leuhkat eväät
Jere 10: Pyörillä päästään
Läpiä päähän (Jere 11, numerointi on jäänyt pois tästä alkaen)
Huulen viemää (Jere 12)
Zombie-vanhemmat (Jere 13)
Aiheesta muualla

King Features. Jere (Arkistoitu – Internet Archive)
Kvaak.fi. Tekijät Suomessa (Arkistoitu – Internet Archive)
Jum Borgman - Political Cartoonist (Arkistoitu – Internet Archive)
Jalkapallon Etelä-Suomen sarjan kausi 1928–1929

| Etelä-Suomen sarjan kausi 1928−1929 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  8
Ajankohta:  9. toukokuuta 1928 − 27. lokakuuta 1929
Mestari:  Helsingin Palloseura
Toinen sija:  Turun Palloseura
Kolmas sija:  Helsingin IFK
Ottelut:  28
  ← 1926−1927 :  1930 → 
Jalkapallon Etelä-Suomen sarjan kausi 1928−1929 oli jatkoa kaudella 1926−1927 aloitetulle Suomen sarjalle. Taloudellisesti raskas valtakunnallinen sarja jaettiin kolmeen osaan. Muut sarjat olivat Savon sarja ja Pohjanmaan sarja. Savossa pelattiin sarja-nimityksestä huolimatta karsintajärjestelmällä (cup) ja paras joukkue oli Mikkelin Kilpa-Veikot voitettuaan molempien vuosien loppuotteluissa Kuopion Palloseuran. Pohjanmaan paras joukkue oli Vaasan Palloseura. Pohjanmaalla pelattiin myös erillinen B-sarja.
Etelä-Suomen sarjan voitti Helsingin Palloseura puolustaen näin menestyksellä Karhunpyytäjä-palkintoa, jonka se edellisellä sarjakaudella oli voittanut.
Joukkueet

Sarjaan osallistui kahdeksan joukkuetta, Neljä Helsingistä, kaksi sekä Turusta että Viipurista.
| Joukkue | Kaupunki |
| --- | --- |
Helsingfors IFK (HIFK): Helsinki
Helsingin Palloseura (HPS): Helsinki
Helsingin Jalkapalloklubi (HJK): Helsinki
Kronohagens IF (KIF): Helsinki
Turun Palloseura (TPS): Turku
Turun IFK (ÅIFK): Turku
Viipurin Sudet (Sudet): Viipuri
Viipurin Reipas (Reipas): Viipuri
Lopullinen sarjatilanne

Sarjan otteluista 12 pelattiin vuoden 1928 aikana ja loput 16 vuonna 1929. Sarja oli tarkoitus pelata loppuun kesäkuun loppuun mennessä, mutta kaksi Susien ottelua lykkääntyi myöhäiseen syksyyn. Viimeinen noista oli HPS:aa vastaan, joten sarjamestaruuden ratkeamista saatiin odottaa siihen saakka.
| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | HPS | 7 | 7 | 0 | 0 | 31 | 12 | +19 | 14  |
| 2 | TPS | 7 | 6 | 0 | 1 | 20 | 11 | +9 | 12  |
| 3 | HIFK | 7 | 4 | 0 | 3 | 26 | 11 | +15 | 8  |
| 4 | Sudet | 7 | 4 | 0 | 3 | 12 | 11 | +1 | 8  |
| 5 | HJK | 7 | 3 | 0 | 4 | 13 | 19 | −6 | 6  |
| 6 | Reipas | 7 | 2 | 1 | 4 | 8 | 20 | −12 | 5  |
| 7 | Kiffen | 7 | 1 | 1 | 5 | 8 | 20 | −12 | 3  |
| 8 | ÅIFK | 7 | 0 | 0 | 7 | 5 | 19 | −14 | 0  |
Lopullinen sarjatilanne > Ottelut

| Joukkue | HPS | TPS | HIFK | Sudet | HJK | Reipas | Kiffen | ÅIFK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HPS |  | 8−3 | 3−2 | 2−0 | − | 5−2 | − | − |
| TPS | − |  | 3−2 | 3−0 | − | − | 4−0 | 2−1 |
| HIFK | − | − |  | − | 6−3 | 9−0 | 3−0 | 3−0 |
| Sudet | − | − | 2−1 |  | 3−2 | − | − | 4−0 |
| HJK | 2−4 | 0−4 | − | − |  | − | 2−1 | − |
| Reipas | − | 0−1 | − | 2−1 | 0−1 |  | 2−2 | − |
| Kiffen | 2−6 | − | − | 1−2 | − | − |  | 2−1 |
| ÅIFK | 1−3 | − | − | − | 1−3 | 1−2 | − |  |
Jalkapallon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 1979

| Jalkapallon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 1979 |
| --- | --- |
Joukkueet:  16
Isäntämaa:   Japani
Ajankohta:  26. elokuuta – 7. syyskuuta 1979
Mitalistit:  
–  Kultaa:   Argentiina
–  Hopeaa:   Neuvostoliitto
–  Pronssia:   Uruguay
Ottelut:  32
Maalit:  83 (2,6 ottelua kohti)
Yleisö:  454 500 (14203 ottelua kohti)
Maalintekijä:   Ramón Díaz (8 maalia)
Paras pelaaja:   Diego Maradona
Jalkapallon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 1979 olivat järjestyksessään toiset järjestetyt alle 20-vuotiaiden MM-kilpailut. Kilpailut järjestettiin Japanissa 26. elokuuta – 7. syyskuuta 1979. Mestaruuden voitti Argentiina ennen Neuvostoliittoa ja Uruguayta. Kilpailujen paras pelaaja oli argentiinalainen Diego Maradona, ja paras maalintekijä argentiinalainen Ramón Díaz 8 maalilla.
Jan Průcha

Jan Průcha Prahassa vuonna 2013
Jan Průcha ([jan pruuxa]; 27. marraskuuta 1934 Praha, Tšekkoslovakia – 12. kesäkuuta 2021) oli tšekkiläinen kasvatustieteilijä.
Muun muassa hän julkaisi kirjan Školství ve Finsku (Koulutus Suomessa, 1987).
Hän oli kasvatustieteen kunniatohtori Turun yliopistosta (1995).
Jj

Jj tarkoittaa seuraavia:
JJ, japanilainen muotilehti
JJ, ruotsalainen yhtye
JJ, Squaren videopeli
TAM Linhas Aéreas, IATA-koodi JJ, lentoyhtiö.
Henkilöt

Jj on seuraavan henkilön nimi:
Jyrki Järvilehto (s. 1966), tunnetaan myös nimillä JJ ja JJ Lehto, suomalainen kilpa-autoilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jj”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jalkapallon II divisioonan kausi 1991

| II divisioonan kausi 1991 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  36
Nousseet joukkueet:  Vantaan Pallo, Tampereen Pallo-Veikot ja Vaasan Palloseura
Pudonneet joukkueet:  9
Ylempi sarjataso:  I divisioona
Alempi sarjataso:  III divisioona
  ← 1990 :  1992 → 
Jalkapallon II divisioonan kausi 1991 oli Suomen jalkapallon kolmanneksi korkeimman sarjatason kausi. Kausi pelattiin kolmessa 12 joukkueen lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkovoittajat nousivat suoraan I divisioonaan. Kolme viimeistä joukkuetta putosivat suoraan III divisioonaan.
Itälohko

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vantaan Pallo-70 | 20 | 14 | 5 | 1 | 46 | 18 | +28 | 33  |
| 2 | Ponnistus | 20 | 13 | 4 | 3 | 45 | 17 | +28 | 30  |
| 3 | KTP | 20 | 13 | 3 | 4 | 34 | 20 | +14 | 29  |
| 4 | HIFK | 20 | 10 | 6 | 4 | 42 | 22 | +20 | 26  |
| 5 | PeKa | 20 | 8 | 6 | 6 | 48 | 36 | +12 | 22  |
| 6 | LaPa | 20 | 9 | 2 | 9 | 32 | 31 | +1 | 20  |
| 7 | TiPS | 20 | 6 | 3 | 11 | 23 | 39 | −16 | 15  |
| 8 | PU-62 | 20 | 4 | 6 | 10 | 24 | 35 | −11 | 14  |
| 9 | GrIFK | 20 | 4 | 4 | 12 | 23 | 40 | −17 | 12  |
| 10 | STPS | 20 | 1 | 8 | 11 | 15 | 50 | −35 | 10  |
| 11 | EBK | 20 | 3 | 3 | 14 | 14 | 48 | −34 | 9  |
LauTP luovutti sarjapaikkansa
Länsilohko

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | TPV | 22 | 13 | 6 | 3 | 46 | 15 | +31 | 32  |
| 2 | RPallo | 22 | 10 | 7 | 5 | 43 | 31 | +12 | 27  |
| 3 | PIF | 22 | 10 | 6 | 6 | 43 | 42 | +1 | 26  |
| 4 | EuPa | 22 | 7 | 10 | 5 | 40 | 31 | +9 | 24  |
| 5 | TuPa | 22 | 6 | 10 | 6 | 29 | 29 | 0 | 22  |
| 6 | HIK | 22 | 7 | 8 | 7 | 38 | 38 | 0 | 22  |
| 7 | TuTo | 22 | 7 | 8 | 7 | 42 | 26 | +16 | 22  |
| 8 | EIF | 22 | 8 | 6 | 8 | 33 | 31 | +2 | 22  |
| 9 | VaKP | 22 | 6 | 7 | 9 | 26 | 33 | −7 | 19  |
| 10 | ÅIFK | 22 | 5 | 8 | 9 | 18 | 28 | −10 | 18  |
| 11 | FC Tampere | 22 | 6 | 5 | 11 | 29 | 58 | −29 | 17  |
| 12 | ToiP-49 | 22 | 2 | 9 | 11 | 25 | 50 | −25 | 13  |
Pohjoislohko

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | VPS | 22 | 16 | 4 | 2 | 51 | 14 | +37 | 36  |
| 2 | RoRe | 22 | 12 | 6 | 4 | 49 | 25 | +24 | 30  |
| 3 |  Kraft | 22 | 11 | 6 | 5 | 32 | 22 | +10 | 28  |
| 4 | BK-IFK | 22 | 10 | 7 | 5 | 47 | 23 | +24 | 27  |
| 5 | KPT-85 | 22 | 7 | 10 | 5 | 39 | 21 | +18 | 24  |
| 6 | Sepsi-78 | 22 | 8 | 7 | 7 | 38 | 30 | +8 | 23  |
| 7 | Kings Kuopio | 22 | 8 | 6 | 8 | 32 | 29 | +3 | 22  |
| 8 | JyP-77 | 22 | 8 | 5 | 9 | 34 | 37 | −3 | 21  |
| 9 | KajHa | 22 | 6 | 8 | 8 | 34 | 28 | +6 | 20  |
| 10 |  NIK | 22 | 6 | 7 | 9 | 33 | 35 | −2 | 19  |
| 11 | GBK | 22 | 4 | 5 | 13 | 25 | 50 | −25 | 13  |
| 12 | Koparit | 22 | 0 | 1 | 21 | 11 | 111 | −100 | 1  |
Joaquim Gonçalves

Joaquim Gonçalves (17. toukokuuta 1936 – 31. joulukuuta 2013) oli portugalilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 10. heinäkuuta 1960 ja nimitettiin Bragan arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Ursonan titulaaripiispaksi 3. elokuuta 1981. Piispaksi vihkiminen seurasi 18. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Eurico Dias Nogueira, jota avustivat António de Castro Xavier Monteiro ja Júlio Tavares Rebimbas.
Gonçalves sai 19. toukokuuta 1987 nimityksen Vila Realin hiippakunnan koadjuuttoripiispaksi, ja 19. tammikuuta 1991 hänestä tuli sen piispa. Hän jäi eläkkeelle 75-vuotispäivänään 17. toukokuuta 2011.
Joaquim Chissano

| Joaquim Alberto Chissano |
| --- | --- |

Mosambikin toinen presidentti
 1986–2005  
Edeltäjä:  Samora Machel
Seuraaja:  Armando Guebuza
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. lokakuuta 1939 (ikä 84)
Joaquim Alberto Chissano (s. 22. lokakuuta 1939) oli Mosambikin toinen presidentti. Hän toimi virassaan vuosina 1986–2005.
Chissano syntyi Chibuton kaupungissa, Gazan provinssissa. Hän liittyi Mosambikin vapautusrintama Frelimon toimintaan 1960-luvulla. Hän edusti ryhmittymää Pariisissa ja taisteli sissisodassa Portugalia vastaan. Kun Mosambik vuonna 1975 saavutti itsenäisyyden, Chissano nimitettiin sen ulkoministeriksi. Hänet tunnettiin hyvänä puhujana ja diplomaattina, joka auttoi sovittelemaan radikaalien ja pidättyvien marxistien erimielisyyksiä Frelimossa. Hänestä tuli maan presidentti syksyllä 1986 Samora Machelin lentokoneen syöksyttyä maahan Etelä-Afrikan vuoristoalueella.
Mosambikin sisällissodan päätyttyä ja Renamon kapinallisten järjestäydyttyä poliittiseksi puolueeksi Chissano voitti monipuoluevaalit vuosina 1994 ja 1999. Vuoden 1999 vaaleissa hän voitti Renamon kapinajohtajan Afonso Dhlakaman ääniprosentein 52,3 % – 47,7 %. Hän päätti jättäytyä ehdolta vuoden 2004 vaaleissa ja ehdolle Frelimo-puolueesta asettui Armando Guebuza, joka voitti Dhlakaman jopa suuremmalla erolla kui Chissano. Hän jätti virkansa helmikuussa 2005. Vuosina 2003–2004 Chissano toimi Afrikan unionin puheenjohtajana.
Portugalin liikenne

Portugalin liikenne sai maassa aikaisempaa suurempaa huomiota 1990-luvulla autoistumisen ja teollistumisen myötä.
Henkilöliikenne

Tieliikenne oli suosituin tapa liikkua Portugalissa, ja vuonna 2016 teillä kulki noin 479 miljoonaa matkustajaa. Metrolla, pikaraitioteillä ja muilla kaupungin junilla kulki noin 223 miljoonaa ja raskailla rautateillä 134 miljoonaa matkustajaa.
Lentoasemilta ja -kentiltä lähti vuonna 2016 ennätykselliset 45,3 miljoonaa matkustajaa. Lissabonin Portelan lentoasema selvästi suurin lentoasemista, sillä sitä kautta kulki 49,6 prosenttia lentomatkustajista ja 47,0 prosenttia lentokoneiden laskuista ja nousuista. Seuraavaksi suurimmat lentoasemat olivat Porton ja Faron lentoasemat. Portossa oli vuonna 2016 noin 9,4 miljoonaa ja Farolla 7,6 miljoonaa matkustajaa. Matkustajista 80,6 prosenttia olivat kansainvälisiä ja 19,4 prosenttia maan sisäisillä lennoilla.
Merisatamien välisessä henkilöliikenteessä kulki vuonna 2016 1,7 miljoonaa matkustajaa. Manner-Portugalin merisatamissa on hyvin vähäistä henkilöliikenettä, joten Azorien ja Madeiran satamat vastasivat käytännössä kaikesta henkilöliikenteestä. Jokiliikenteessä kulki 19,4 miljoonaa matkustajaa, joista 82,9 prosenttia Tajojoella.
Tavaraliikenne

Tavaraliikenteessä teitse kulki vuonna 2016 noin 149 tuhatta tonnia tavaraa. Meriliikenteessä kulki 91 tuhatta tonnia, rautateillä 10 tuhatta tonnia ja lentoteitse 150 tonnia.
Meriliikenteen tavaraliikenteen määrä on kasvussa, ja vuonna 2016 kasvua oli 5,1 prosenttia. Sinesin satama oli tärkein satama, sillä sitä kautta kulki 52,6 prosenttia tavarasta. Sitä seurasivat Leixões ja Lissabonin satama.
Liikenneinfrastruktuuri > Tiet

Portugalin mannermaalla oli vuoden 2016 tilastojen perusteella 14 313 kilometriä teitä. Pääteitä on 2 338 kilometriä, niitä tukevia teitä 7 105 kilometriä ja paikallisteitä 4 791 kilometriä. Lissabonin yhdistää Portoon nelikaistainen moottoritie. Lissabonista on moottoritieyhteys myös Espanjan puolelle Madridiin.
Lissabonin läheisyydessä sijaitseva Tejojoen ylittävä Vasco da Gama -silta oli valmistuessaan vuonna 1998 Euroopan pisin, yli 17 kilometriä.
Moottoriteillä on käytössä Via Verde tienkäyttömaksujärjestelmä.
Liikenneinfrastruktuuri > Rautatiet

Rautateitä oli vuoden 2016 tilastojen mukaan 2 546 kilometriä. Siitä yli 60 prosenttia on sähköistetty ja lähes 96 prosenttia on leveäraiteista rautatietä. Ratojen ja sähköistettyjen ratojen määrä rippuu paljon alueesta. Lissabonin alueella yli 91 prosenttia radoista on sähköistetty, kun taas Nortessa vain vajaa 38 prosenttia on sähköistetty. Portugalin rautatieinfrastruktuuria hoitaa vuonna 1997 perustettu Rede Ferroviária Nacional.
Lissabonin metroa on 1990- ja 2000-luvuilla laajennettu kaupungin rajojen ulkopuolelle. Porton metro puolestaan on osittain maanalla kulkeva pikaraitiotiejärjestelmä.
Liikenneinfrastruktuuri > Lentoasemat

Portugalin manneralueella oli vuonna 2016 neljä lentoasemaa. Yhteensä maassa oli 15 lentoasemaa, sillä Azoreilla ja Madeiralla jokaisella saarella on oma lentoasemansa. Azoreilla on yhdeksän ja Madeiralla kaksi lentoasemaa. Suurin lentoasemista on Lissabonin Portelan lentoasema.
Liikenneinfrastruktuuri > Vesireitit ja satamat

Kulkukelpoisia vesireittejä on 820 kilometriä, mutta ne eivät ole olennaisia maan talouden kannalta. Niitä käyttävät kevyet alukset, joissa on tavaratilaa 300 tonnille tavaraa.
Tärkeimmät satamat ovat Lissabonin satama, Portoa palveleva Leixões, Setúbalin satama ja Sinesin satama.
Liikenneinfrastruktuuri > Putkistot

Raakaöljylle on putkia 22 kilometriä, öljytuotteille 58 kilometriä ja maakaasulle 700 kilometriä. Suunnitteilla on 300 kilometriä toissijaisia maakaasuputkia.
Kauppalaivat

Kauppalaivoja, joiden kuljetuskapasiteetti on vähintään 1 000 tonnia, on 151, ja kaikkien kapasiteetti yhteensä on 1 601 267 DWT eli tonnia. Vuonna 1999 irtotavaralaivoja oli 13, rahtilaivoja 80, kemikaalisäiliölaivoja 14, konttilaivoja 8, nestekaasulaivoja 8, usean toiminnon suuria säiliöitä kuljettavia laivoja yksi, maaöljykuljetuslaivoja 10, kylmiölaivoja yksi, ro-ro-aluksia 6, lyhyen matkan matkustajalaivoja 5 ja ajoneuvonkuljetusaluksia 5.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Portugalin liikenne Wikimedia Commonsissa
Lissabonin metro (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Porto Metro (englanniksi)
Janko Tipsarević
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Janko Tipsarević Wikimedia Commonsissa
Janko Tipsarevićin kotisivut
Janko Tipsarevićin tiedot ATP:n virallisilla sivuilla (englanniksi)
1 2  ATP:n kotisivut . Tieto on haettu Wikidatasta.
Joaquim Forn

Joaquim Forn
Joaquim Forn i Chiariello (s. 1964 Barcelona) on katalonialainen poliitikko. Hän toimi Katalonian aluehallinnon sisäministerinä Carles Puigdemontin johtamassa hallituksessa, joka järjesti 1. lokakuuta 2017 kansanäänestyksen Katalonian itsenäistymisestä. Espanja nosti kansanäänestyksen järjestämisen takia kaikkia Katalonian hallituksen ministereitä vastaan syytteet "kapinasta", josta voidaan tuomita Espanjan lain mukaan jopa 30 vuodeksi vankilaan. Syytteitten seurauksena viisi ministeriä (Carles Puigdemont, Antoni Comín, Lluís Puig, Meritxell Serret ja Clara Ponsatí) lähtivät maanpakoon Belgiaan. Myös Forn, Dolors Bassa ja Meritxell Borràs lähtivät aluksi Belgiaan, mutta palasivat myöhemmin Espanjaan oikeuden kuultaviksi. Lopulta yhteensä kahdeksan Espanjassa oikeuden kuultaviksi mennyttä ministeriä (Fornin, Bassan ja Borràsin lisäksi Oriol Junqueras, Jordi Turull, Raül Romeva, Josep Rull ja Carles Mundó) määrättiin tutkintavankeuteen 2. marraskuuta 2017. Jo aiemmin tutkintavankeuteen oli määrätty kahden kansanäänestystä ajaneen kansalaisjärjestön puheenjohtajat Jordi Sànchez ja Jordi Cuixart.
Uusissa Katalonian parlamenttivaaleissa 21. joulukuuta 2017 yhä vankilassa ollut Forn valittiin Katalonian parlamenttiin Puigdemontinkin edustamalta keskustaoikeistolaisen Junts per Catalunya -vaaliliiton listalta. 23. tammikuuta 2018 Forn ilmoitti luopuvansa kansanedustajan paikastaan uskottuaan sen voivan helpottaa hänen puolustustaan ja vapautumistaan vankilasta. Espanjan korkeimman oikeuden tuomari Pablo Llarena päätti kuitenkin 2. helmikuuta 2018, että Forn pysyy yhä tutkintavankeudessa vedoten "rikoksen uusimisriskin" olemassaoloon kansanedustajan paikasta luopumisesta huolimatta.
Fornin perheenjäsenet ja asianajaja ovat raportoineet henkisestä kidutuksesta ja muusta epäasiallisesta kohtelusta 2. marraskuuta 2017 tapahtuneen kuljetuksen aikana tuomioistuimesta vankilaan. Ministerit joutuivat istumaan koko kuljetuksen ajan käsiraudoissa kädet selän takana ilman turvavöitä auton ajaessa kovaa vauhtia, minkä seurauksena he saivat ruhjeita. Lisäksi heille soitettiin nöyryyttämistarkoituksessa Espanjan kansallislaulua monta kertaa peräkkäin kuljetuksen aikana, ja vankilaan saavuttaessa jotkut heistä pakotettiin riisuuntumaan ja heille tehtiin ruumiintarkastus, jollainen tehdään yleensä vain huumekauppiaille, joitten oletetaan yrittävän salakuljettaa huumeita vankilaan. Helmikuussa 2018 uutisoitiin, että Fornia pidetään vankilassa kylmässä sellissä ilman lämmitystä. Maaliskuussa 2018 Fornilta ilmoitettiin löytyneen rutiinilääkärintarkastuksessa tuberkuloosibakteeri, joka ei ollut kuitenkaan aiheuttanut hänelle oireita, eikä voitu vahvistaa, oliko hän saanut tartunnan vankilassa vai mahdollisesti jo lapsuudessaan. Niin vankilan oma lääkäri kuin kaikki muutkin asiassa konsultoidut lääkärit suosittelivat Fornille antibioottihoitoa ja sen toteuttamista vankilaympäristön ulkopuolella. Espanjan valtionsyyttäjä päätti kuitenkin vastoin lääkärien suosituksia, ettei Fornia päästetä hoidon ajaksi pois vankilasta.
Jiří Zídek (1944)

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Zídek vuonna 1970. |  Zídek vuonna 1970. |  Zídek vuonna 1970. |  |
Maa:   Tšekkoslovakia
Miesten koripallo
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Suomi 1967 |  |  |
|  Pronssia | Italia 1969 |  |  |
Jiří Zídek (8. helmikuuta 1944 Praha – 21. toukokuuta 2022) oli Tšekkoslovakiaa edustanut koripalloilija.
Zídek saavutti Tšekkoslovakian miesten maajoukkueessa EM-hopeaa Suomesta 1967, missä hänet nimettiin turnauksen tähdistöviisikkoon, ja EM-pronssia Italiasta 1969. Kesäolympialaisissa hän sijoittui Tšekkoslovakian maajoukkueessa kahdeksanneksi Münchenissä 1972. Vuosien 1967 ja 1969 lisäksi Zídek pelasi EM-kilpailuissa vuosina 1963, 1965, 1971 ja 1973. Lisäksi Zídek pelasi vuosien 1970 ja 1974 MM-kilpailuissa.
Zídek voitti kuudesti Tšekkoslovakian-mestaruuden. Slavia VŠ Prahan kanssa Zídek oli pelaamassa myös Euroopan seurajoukkuekilpailuissa. Mestareiden liigan vuoden 1966 finaalissa hän oli kentän paras pisteidentekijä, mutta Praha hävisi ottelun Olimpia Milanolle. Seuraavalla kaudella Slavia Praha sijoittui kolmanneksi. Joukkue ylsi Saporta Cupin finaaliin puolestaan vuosina 1968 ja 1969. Zídek teki 15 pistettä vuoden 1969 loppuottelussa, jossa Slavia Praha voitti Dinamo Tbilisin.
Zídek valittiin uransa aikana kahdesti Tšekkoslovakian vuoden pelaajaksi, ja vuonna 2001 hänet valittiin Tšekkoslovakian 1900-luvun parhaaksi pelaajaksi. FIBA Hall of Fameen hänet valittiin 2019.
Zídekin poika Jiří Zídek menestyi isänsä tavoin koripalloilijana.
Aiheesta muualla

Jiří Zídek Bio, Stats, and Results (Arkistoitu – Internet Archive) Olympics at Sports-Reference.com (englanniksi)
Profiili FIBA Archive (englanniksi)
Tšekkoslovakian joukkue – Koripallon EM-kilpailut 1967
4 Marek ·
5 Zídek ·
6 Bobrovský ·
7 Mrázek ·
8 Konvička ·
9 Baroch ·
10 Mifka ·
11 Zedníček ·
12 Pištělák ·
13 Ammer ·
14 Tomášek ·
15 Růžička ·
Valmentaja Heger
Tšekkoslovakian joukkue – Koripallon EM-kilpailut 1969
4 Novický ·
5 Zídek ·
6 Konopásek ·
7 Bobrovský ·
8 Konvička ·
9 Baroch ·
10 Mifka ·
11 Zedníček ·
12 Pištělák ·
13 Ammer ·
14 Blažek ·
15 Růžička ·
Valmentaja Ordnung
Jalkapallon II divisioonan kausi 1979

| II divisioonan kausi 1979 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  36
Nousseet joukkueet:  VIFK, Rauman Pallo ja Jaro
Pudonneet joukkueet:  Käpylän Pallo Lahden Sampo Loviisan Tor Sääksjärven Loiske VG-62 Turun Teräs Juankosken Pyrkivä PK-37 Kajaanin Haka
Ottelut:  396
Ylempi sarjataso:  I divisioona
Alempi sarjataso:  III divisioona
  ← 1978 :  1980 → 
Jalkapallon II divisioonassa 1979 pelattiin kolmessa kahdentoista joukkueen lohkossa kaksinkertainen sarja, jonka päätteeksi lohkojen kaksi parasta pääsi I divisioonan nousukarsintoihin, ja kolme viimeistä vastaavasti putosi III divisioonaan.
Itälohko

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | Pst>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lappeenrannan Pallo | 22 | 15 | 5 | 2 | 61 | 17 | 35 |
| Helsingin Palloseura | 22 | 12 | 2 | 8 | 46 | 40 | 26 |
| Joutsenon Kullervo | 22 | 12 | 2 | 8 | 46 | 40 | 26 |
| Helsingin Ponnistus | 22 | 10 | 4 | 8 | 35 | 31 | 24 |
| Peli-Karhut, Kotka | 22 | 9 | 4 | 9 | 36 | 29 | 22 |
| Savonlinnan Estura | 22 | 7 | 8 | 7 | 36 | 31 | 22 |
| Finnairin Palloilijat, Hki | 22 | 10 | 2 | 10 | 46 | 48 | 22 |
| Karpalo, Joensuu | 22 | 9 | 4 | 9 | 29 | 39 | 22 |
| PU-62, Mikkeli | 22 | 9 | 4 | 9 | 31 | 44 | 22 |
| Käpylän Pallo | 22 | 8 | 4 | 10 | 34 | 30 | 20 |
| Lahden Sampo | 22 | 5 | 5 | 12 | 21 | 43 | 15 |
| Loviisan Tor | 22 | 3 | 2 | 17 | 21 | 53 | 8 |
Länsilohko

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | Pst>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rauman Pallo | 22 | 14 | 5 | 47 | 23 | 23 | 33 |
| Närpes Kraft | 22 | 12 | 5 | 5 | 44 | 23 | 29 |
| IFK Mariehamn | 22 | 11 | 5 | 6 | 50 | 33 | 27 |
| Hämeenlinnan Pallokerho | 22 | 7 | 9 | 6 | 32 | 30 | 23 |
| Hakrit, Rauma | 22 | 9 | 4 | 9 | 49 | 38 | 22 |
| JyP-77, Jyväskylä | 22 | 8 | 6 | 8 | 40 | 30 | 22 |
| Hirvensalon Heitto, Turku | 22 | 9 | 4 | 9 | 37 | 46 | 22 |
| Tampereen Pallo-Veikot | 22 | 7 | 6 | 9 | 27 | 35 | 20 |
| Salon Palloilijat | 22 | 6 | 7 | 9 | 32 | 41 | 19 |
| Turun Teräs | 22 | 8 | 3 | 11 | 21 | 34 | 19 |
| VG-62, Naantali | 22 | 7 | 2 | 13 | 33 | 54 | 16 |
| Sääksjärven Loiske, Lempäälä | 22 | 3 | 6 | 13 | 23 | 48 | 12 |
Pohjoislohko

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | Pst>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pietarsaaren Jaro | 22 | 15 | 3 | 4 | 52 | 22 | 33 |
| Vasa IFK | 22 | 12 | 6 | 4 | 38 | 21 | 30 |
| Kemin Palloseura | 22 | 11 | 7 | 4 | 50 | 24 | 29 |
| Kajaanin Palloilijat | 22 | 9 | 9 | 4 | 43 | 26 | 27 |
| Rovaniemen Reipas | 22 | 10 | 6 | 6 | 39 | 32 | 26 |
| Oulun Luistinseura | 22 | 10 | 5 | 7 | 34 | 26 | 25 |
| Vaasan Palloseura | 22 | 9 | 5 | 8 | 28 | 32 | 23 |
| Kuopion Elo | 22 | 9 | 4 | 9 | 39 | 32 | 22 |
| Seinäjoen Sisu | 22 | 6 | 8 | 8 | 30 | 39 | 20 |
| Kajaanin Haka | 22 | 7 | 5 | 10 | 36 | 29 | 19 |
| PK-37, Iisalmi | 22 | 2 | 3 | 17 | 17 | 57 | 70 |
| Juankosken Pyrkivä | 22 | 1 | 1 | 20 | 12 | 78 | 3 |