stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nippon Ichi Software
Nippon Ichin kehittämiä pelejä

Disgaea -pelisarja
Disgaea: Hour of Darkness
Disgaea 2: Cursed Memories
Disgaea 3: Absence of Justice
Disgaea 4: A Promise Unforgotten
Disgaea D2: A Brighter Darkness
Disgaea 5: Alliance of Vengeance
Disgaea Infinite
Prinny: Can I Really Be the Hero?
Prinny 2: Dawn of Operation Panties, Dood!
Disgaea 6: Defiance of Destiny
Disgaea 7: Vows of the Virtueless
Phantom Brave
Makai Kingdom: Chronicles of the Sacred Tome
La Pucelle: Tactics
Rhapsody -pelisarja
Rhapsody: A Musical Adventure
Rhapsody II: Ballad of the Little Princess
Rhapsody III: Memories of Marl Kingdom
Soul Nomad & the World Eaters
Z.H.P.: Unlosing Ranger VS Darkdeath Evilman
The Witch and the Hundred Knight
The Guided Fate Paradox
Cladun -pelisarja
Cladun: This is an RPG
Cladun X2
Cladun Returns: This is Sengoku!
Pelejä joissa Nippon Ichi on toiminut julkaisijana

Erityisesti Nippon Ichi America on toiminut julkaisijana kun muutamien muiden japanilaisten pelinkehittäjien pelejä on julkaistu Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa.
Ar tonelico -pelisarja
Atelier -pelisarja
Cave Story 3D
Cross Edge
Hyperdimension Neptunia
Hyperdimension Neptunia MK-II
Last Rebellion
Trinity Universe
Aiheesta muualla

Nippon Ichi Softwaren kotisivut (japaniksi)
Nippon Ichi American kotisivut (englanniksi)
M/S Atalaya

| M/S Atalaya |
| --- | --- |
 Atalaya
Lippuvaltio:  Suomi 1954–1971, Kreikka 1971–1980
Kotipaikka:  Helsinki
Tunnuskirjaimet:  OFTM
Rakennustelakka:  A.Vuijk & Zonen, Capelle aan den IJssel, Alankomaat
Rakennusnumero:  728
Status:  romutettiin Kaohsiungissa 1980
Tekniset tiedot
Pituus:  140,35 m
Leveys:  18 m
Korkeus:  7,11 m
Syväys:  7,58 m
Koneteho:  4200 kW
Nopeus:  16 km/h
M/S Atalaya oli suomalainen rahtilaiva, joka kuului Oy Suomen Etelä-Amerikan Linjan omistukseen vuosina 1954–1971. Se myytiin Kreikkaan ja purjehti nimellä M/S Apollonia vuoteen 1980 asti, jolloin se myytiin romutettavaksi Taiwaniin.
Atalaya oli yksi M/S Atlantan (1952) neljästä sisarlaivasta, jotka tilattiin Suomen Etelä-Amerikan linjalle hollantilaiselta telakalta vuosina 1954–1957. Kolme muuta olivat Arica, Aymara ja Asynja. Vuosina 1957–1961 rakennettiin vielä Turussa niiden pohjalta kehitetyt laivat Andra, Actinia, Araguaya ja Aconcagua, joiden valmistuttua Suomen Etelä-Amerikan linjalla toimi kymmenen uuden aluksen laivasto.
Atalaya vei Etelä-Amerikkaan etenkin metsäteollisuuden tuotteita ja toi Suomeen muun muassa raakakahvia, eläinten vuotia ja eläinrehua. Sen miehistö tuli 1950-luvun puolivälissä tunnetuksi suurista alkoholin ja savukkeiden salakuljetusyrityksistä.
Atalaya myytiin pois vuonna 1971, samoin kuin Arica. Myös muut AL:n vanhemmat alukset Aymara, Asynja ja Angra saivat uudet omistajat seuraavana vuonna.
M/S Athena

M/S Athena voi tarkoittaa seuraavia laivoja:
M/S Pearl Seaways, 1989 rakennettu laiva. Nimeltään Athena vuoteen 1993 asti.
M/S Azores, 1948 rakennettu laiva. Alkujaan M/S Stockholm, nimeltään Athena vuosina 2005-2013.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”M/S Athena”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Olli Tikka

Olli Yrjö Julius Tikka (3. lokakuuta 1923 Viipuri – 11. tammikuuta 2012) oli suomalainen upseeri, joka toimi Pohjan prikaatin ja Panssariprikaatin komentajana.
Tikan vanhemmat olivat eversti Yrjö Tikka ja Martta Wennström. Hänen puolisonsa vuodesta 1947 oli Anneli Kaisla.
Ylioppilaaksi Tikka tuli Helsingin normaalilyseosta 1945. Talvisodassa Tikka toimi Kannaksen Armeijan esikunnan lähettinä ja jatkosodassa ennen varusmiespalvelustaan suojeluskuntasotamiehenä. Varusmiespalveluksen hän suoritti Jalkaväen koulutuskeskus 17:ssä ja Jalkaväkirykmentti 50:ssä, jossa hän reserviupseerikurssilta valmistuttuaan toimi nuorempana upseerina jatkosodan loppuun asti ja osallistui myös Lapin sotaan.
Kadettikoulun 28. kadettikurssin Tikka suoritti 1946–1947, minkä jälkeen hän toimi nuorempana upseerina Jalkaväkirykmentti 3:ssa. Vuodesta 1949 hän toimi Kadettikoulun opetusupseerina ja vuodesta 1953 koulun jääkärikomppanian päällikkönä. Vuodesta 1957 hän oli komppanianpäällikkö Porin prikaatissa ja toimi vuodesta 1958 pataljoonan komentajan sijaisena. Tikka oli toimistoupseeri 2. Divisioonan esikunnassa 1960–1961, Tampereen läntisen sotilaspiirin esikunnan järjestelytoimiston päällikkö 1961–1967, Panssariprikaatin esikunnan päällikkö 1970–1971, Hämeen jääkäripataljoonan komentaja 1973–1975, Pohjan prikaatin komentaja 1975–1976 Eero Eräsaaren jälkeen, Panssariprikaatin komentaja 1976–1979 ja Huoltokoulutuskeskuksen päällikkö 1979–1983.
Tikka erosi aktiivipalveluksesta vuonna 1983. Hänen ylennettiin vänrikiksi 1942, luutnantiksi 1944, kapteeniksi 1951, majuriksi 1961, everstiluutnantiksi 1968 ja everstiksi 1975.
Tikka kuoli 88-vuotiaana 11. tammikuuta 2012.
Olstinden

Olstinden
Olstinden nähtynä idän suunnalta, pieneltä Toppøyan saarelta E10-tien varrella syyskuussa 2010.
| --- | --- |
Sijainti:  Nordland,  Norja
Vuoristo:  Skandit
Korkeus merenpinnasta:  675 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Olstinden on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Moskenesin kunnassa, Norjan Lofooteilla. Se sijaitsee Kjerkfjordenin rannalla. Sen korkeus merenpinnan tasosta on 675 metriä.
Luettelo joukkueista ja ajajista vuoden 2007 Espanjan ympäriajossa

Tämä on luettelo ja joukkueista pyöräilyn vuoden 2007 Espanjan ympäriajossa, joka ajettiin 1. syyskuuta – 23. syyskuuta
.
M/S Aurora (1938)

| M/S Aurora |
| --- | --- |
Luovutettu:  1938
Status:  romutettu 1971
Tekniset tiedot
Pituus:  130,2 m
Leveys:  16,6 m
Syväys:  7,7 m
M/S Aurora oli suomalainen Turussa Crichton-Vulcanin telakalla vuonna 1938 rakennettu moottorirahtilaiva. Laiva oli valmistuessaan suurin Suomessa siihen asti rakennettu alus. Laivan tilaaja oli helsinkiläinen Laivanvarustaja Oy Atlanta ja se asetettiin valmistuttuaan Suomen Etelä-Amerikan linjalle. Laivan sisaralus oli M/S Atlanta.
Yhdysvallat otti laivan haltuunsa toisen maailmansodan aikana 1941. Laiva saapui New Yorkiin 28. heinäkuuta 1941 ja ankkuroitui Hudson-joen varrelle. 22. elokuuta 1941 laivalla syttyi tulipalo, jossa laivan 1. perämies kuoli ja kapteeni sai pahoja palovammoja. Tulipalon jälkeen laiva korjattiin Newport Newsin telakalla. Vuosina 1942-1946 laiva oli Tyynen valtameren liikenteessä Panaman lipun alla nimellä S/S Rosemont. Laiva palasi toukokuussa 1946 New Yorkiin ja syyskuussa 1946 se palautettiin alkuperäiselle omistajalleen Oy Suomen Etelä-Amerikan Linjalle.
M/S Auroraan asennettiin vuonna 1952 ensimmäisenä suomalaisena kauppalaivana tutka. Laiva myytiin vuonna 1964 kreikkalaiselle Piraeuksessa toimineelle G.& N.Angelakis, D.& S.Grigoriou & J.Maltezos-varustamolle ja se sai nimekseen M/S Ioannis. Laiva romutettiin toukokuussa 1971 Shanghaissa Kiinassa.
Laivan pituus oli 130,2 metriä, leveys 16,6 metriä ja syväys 7,7 metriä. Bruttotonnimäärä oli 4 850 ja kuollut paino 7 300 tonnia. Laivan dieselmoottorin teho oli 5 800 hevosvoimaa.
Aiheesta muualla

"Aurora" ei tahtonut veteen. Atlantan suuri moottorialus sai eilen samppanjakasteensa, Helsingin Sanomat, 17.08.1938, nro 219, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Olta Boka

| Olta Boka |
| --- | --- |
 Olta Boka vuoden 2008 Euroviisujen välierissä
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. marraskuuta 1991 (ikä 32)
Kansalaisuus:  Albania
Muusikko
Laulukielet:  albania
Aktiivisena:  2007–
Tyylilajit:  pop, folk
Soittimet:  laulu
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Olta Boka (s. 4. marraskuuta 1991) on albanialainen laulaja. Hän edusti maataan tultuaan valituksi tuomariston pisteillä kansallisesta finaalista vuoden 2008 Eurovision laulukilpailussa balladillaan Zemrën E lamë peng. Boka pääsi Euroviisujen loppukilpailuun, jossa sijoittui 17. sijalle. Hän otti osaa aiemmin myös maansa Idols-kilpailuun, jossa ei kuitenkaan päässyt jatkoon.
Luettelo Kosovon diplomaattisista edustustoista

Tämä on luettelo Kosovon diplomaattisista lähetystöistä.
Yleistä

Kosovon tasavalta ylläpitää 25 suurlähetystöä ulkomailla. Kosovon itsenäisyysjulistuksen jälkeen sen on tunnustanut 111 YK:n jäsenvaltiota sekä Kiinan tasavalta (Taiwan), Maltan ritarikunta, Cookinsaaret ja Niue.
Afrikka

Egypti
Kairo (Yhteystoimisto)
Senegal
Dakar (Suurlähetystö)
Amerikka

Kanada
Ottawa (Suurlähetystö)
Panama
Panamá (Suurlähetystö)
Yhdysvallat
Washington (Suurlähetystö)
New York (Pääkonsulaatti)
Des Moines (Konsulaatti)
Aasia

Japani
Tokio (Suurlähetystö)
Saudi-Arabia
Riad (Suurlähetystö)
Turkki
Ankara (Suurlähetystö)
Istanbul (Pääkonsulaatti)
Eurooppa

Albania
Tirana (Suurlähetystö)
Itävalta
Wien (Suurlähetystö)
Belgia
Bryssel (Suurlähetystö)
Bulgaria
Sofia (Suurlähetystö)
Kroatia
Zagreb (Suurlähetystö)
Tšekki
Praha (Suurlähetystö)
Ranska
Pariisi (Suurlähetystö)
Strasbourg (Pääkonsulaatti)
Saksa
Berliini (Suurlähetystö)
München (Pääkonsulaatti)
Frankfurt (Konsulaatti)
Stuttgart (Konsulaati)
Unkari
Budapest (Suurlähetystö)
Italia
Rooma (Suurlähetystö)
Milano (Pääkonsulaatti)
Bari (Konsulaatin toimipiste)
Pohjois-Makedonia
Skopje (Suurlähetystö)
Montenegro
Podgorica (Suurlähetystö)
Alankomaat
Haag (Suurlähetystö)
Serbia
Belgrad (Yhteystoimisto)
Slovenia
Ljubljana (Suurlähetystö)
Ruotsi
Tukholma (Suurlähetystö)
Sveitsi
Bern (Suurlähetystö)
Geneve (PääKonsulaatti)
Zürich (Konsulaatti)
Britannia
Lontoo (Suurlähetystö)
Oseania

Australia
Canberra (Suurlähetystö)
Tulevat suurlähetystöt

Thaimaa
Bangkok (Suurlähetystö) (avataan)
Yhdistyneet arabiemiraatit
Abu Dhabi (Suurlähetystö) (avataan)
Akkreditoitut suurlähetystöt

| --- | --- |
  Andorra (Pariisi)   Cookinsaaret (Canberra)   Tanska (Berliini)   Viro (Bryssel)   Suomi (Tukholma)   Islanti (Tukholma)   Irlanti (Lontoo)   Jordania (Ankara)   Latvia (Tukholma)   Liechtenstein (Bern)   Liettua (Tukholma):   Luxemburg (Bryssel)   Malediivit (Riad)   Malta (Rooma)   Monaco (Pariisi)   Uusi-Seelanti (Canberra)   Norja (Tukholma)   Pakistan (Ankara)   Portugali (Pariisi)   Qatar (Riad)   San Marino (Rooma)
Diplomatic missions of Kosovo   Kosovo  States hosting a Kosovar embassy
Kosovon suurlähetystö Berliinissä
Kosovon suurlähetystö Haagissa
Kosovon suurlähetystö Lontoossa
Kosovon suurlähetystö Prahassa
Kosovon suurlähetystö Tukholma
Käännös suomeksi
Längmanska kulturfonden

Längmanska kulturfonden on ruotsalainen säätiö, joka myöntää apurahoja, avustuksia ja palkintoja erilaisiin kulttuuritoimintoihin.
Rahaston peruspääoma on suomalaisen puutavarakauppiaan Erik Johan Längmanin vuonna 1859 tekemä testamenttilahjoitus, josta 31/90 tuli Suomen kansalle ja 59/90 Ruotsin kansalle. Säätiö myönsi apurahoja ja palkintoja ensimmäisen kerran 1919. Vuosittain myönnetään Längmanin kulttuurirahaston suuri palkinto, joka vuonna 2007 oli 150 000 Ruotsin kruunua.
Suomessa Längmanin rahasto otettiin 1877 säätyjen haltuun, kun rahan arvo aleni. A-rahasto, puutteenalaisten auttamiseksi tarkoitettu, otettiin käyttöön 1950. Rahasto siirrettiin 24.5.1985 annetun lain nojalla Suomen Kulttuurirahaston haltuun.
Nyy2 Lupi

Nyy2 Lupi (ν2 Lupi, HR 5699) on Aurinkoa muistuttava tähti 47.2 valovuoden päässä Maasta. Se on keltainen pääsarjan tähti, jonka 
spektrityyppi on G2-5 V. Tähden massa on suunnilleen sama kuin Auringon, ja läpimitta 0,99 Auringon läpimittaa. Luminositeetti 0,97 Aurinkoa.
Aiheesta muualla

Nu2 Lupi
| --- | --- |
Tähdet:  α Lup, β Lup, γ Lup, δ Lup, ε Lup, ζ Lup, η Lup, ι Lup, φ1 Lup, κ1 Lup, π Lup, χ Lup, ρ Lup, λ Lup, θ Lup, μ Lup, ο Lup, τ2 Lup, ω Lup, 2 Lup, σ Lup, φ2 Lup, HD 138769, τ1 Lup, HD 137058, HD 139664, ψ1 Lup, ψ2 Lup, π Lup, HD 134687, 1 Lup, ν1 Lup, ξ1 Lup, HD 129893, HD 139980, υ Lup, HD 131562, HD 128266, ξ2 Lup, ν2 Lup, κ2 Lup, GQ Lup
Eksoplaneetat:  GQ Lup b
Nyyläheinät

| Nyyläheinät |
| --- | --- |
 Tupsunyyläheinä (Gastridium ventricosum)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Nyyläheinät Gastridium  P.Beauv.
Katso myös
   Nyyläheinät Wikispeciesissä   Nyyläheinät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nyyläheinät (Gastridium) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun luetaan nykyisin kuuluvaksi kaksi lajia: tupsunyyläheinä (Gastridium ventricosum) ja tähkiönyyläheinä (Gastridium phleoides). Näistä lajeista tupsunyyläheinää on tavattu Suomessa Helsingin seudulla 1900-luvun alussa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Nyyläheinät (Gastridium)
Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Nyyläheinät (Gastridium)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Gastridium (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Gastridium (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Gastridium (englanniksi)
Lümanda

| Lümandan kunta (Lümanda vald) |
| --- | --- |
 lippu:  Lümandan vaakuna

 Koordinaatit: 58°17′04″N, 22°02′21″E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Saarenmaa
Hallinto:  
 – Kunnanjohtaja:  Jaanika Vakker 
 – Kunnansihteeri:  Eevi Kiks
 – Sosiaalijohtaja:  Jelena Pšenitšnaja
 – Teknillinen johtaja:  Enno Pildre
 – Talousjohtaja:  Eve Jõgi
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  199,49 km²
Väkiluku (2006)  (1.1.2007):  876
 – Väestötiheys:  996,5 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 http://www.lymanda.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lümanda (vir. Lümanda vald) oli kunta Saarenmaan maakunnassa. Kunnassa oli 25 kylää: Atla, Austla, Eeriksaare, Himmiste, Jõgela, Karala, Kipi, Koimla, Koki, Koovi, Kotlandi, Kulli, Kuusnõmme, Kärdu, Leedri, Lümanda, Metsapere, Mõisaküla, Põlluküla, Riksu, Taritu, Vahva, Vana-Lahetaguse ja Varpe, Viidu.
Lümandassa on ortodoksinen kirkko, joka on rakennettu kalkkiliuskekivestä vuonna 1867 muodoltaan laivaa muistuttavaksi. Siinä on kaksi kupolia. Entisöidyssä kirkkorakennuksessa on ruokala.
Siellä on louhittu kalkkikiveä vuosisatoja. Kalkin polttamista perinteiseen tapaan voi matkailija seurata. Alueella on vuonna 1986 rakennettu kollektiivitalouteen liittyvä klubirakennus. Lännessä Leedrissä on vanha saarenmaalainen ryhmäkylä, jossa on aarniometsän puita ja korkeita kiviaitoja.
Kuntamuutokset

Kaarma, Kärla ja Lümanda yhdistyivät vuonna 2014 Lääne-Saaren kunnaksi. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Kuressaaren kaupunki ja Saarenmaan saaren kaikki 11 kuntaa (Lääne-Saare, Orissaare, Pihtla, Valjala, Salme, Kihelkonna, Laimjala, Mustjala, Torgu, Leisi ja Pöide) yhdistettiin Saarenmaan kunnaksi.
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Lümandan kunnassa oli 744 asukasta, joista 738 (99,2 %) oli virolaisia, 3 (0,4 %) venäläisiä ja 3 (0,4 %) muita kansallisuuksia.
Talous

Paikkakunta on maatalousvaltainen. Siellä on myynnissä erilaisia tontteja ja kiinteistöjä.
Nostovoima

Siipiprofiiliin kohdistuvat voimat. Thrust on työntövoima, drag ilmanvastus, lift nostovoima ja weight painovoima.
Nostovoimalla tarkoitetaan siipiprofiilin aiheuttamaa aerodynaamista suuretta. Nostovoiman avulla lentokone pysyy ilmassa kun sen moottori tuottaa työntövoimaa.
Nostovoiman syntyminen

Yksinkertaistettuna nostovoima syntyy paine-eroista, kun siiven yläpinnalle muodostuu alipaine ja siiven alapinnalle ylipaine. Siiven yläpinnalla oleva alipaine muodostaa yleensä merkittävimmän osan koko nostovoimasta. Paine ei ole tasainen siiven pinnalla, vaan se on suurimmillaan siiven etureunassa ja pienenee siirryttäessä takareunaa kohti. Nostovoiman suuruus on painejakauma kerrottuna siiven tehollisella pinta-alalla eli  F=p\,A.
Ilman viskositeetti ja siivenpinnan kitka aiheuttavat rajakerroksen siivenpinnan läheisyyteen. Rajakerroksessa ilman virtauksen nopeus aivan siiven pinnalla on nolla, ja mentäessä kauemmas siivestä nopeus kasvaa vapaan virtauksen nopeuteen.
Nostovoiman suuruuteen vaikutetaan vapaan ilmavirtauksen ja siipiprofiilin kohtauskulman muuttamisella. Mikäli kohtauskulmaa ei ole, symmetrisen profiilin molemmilla puolilla vallitsee yhtä suuri paine jolloin nostovoima on nolla. Kohtauskulmaa kasvattamalla siiven yläpinnalle alkaa muodostua alipainetta ja alapinnalle ylipainetta, jolloin nostovoima kasvaa. Kun kohtauskulmaa kasvatetaan tietyn rajan yli, virtaus alkaa irrota (yleensä takareunalta lähtien, joskin muitakin sakkaustyyppejä on). Kohtauskulmaa edelleen kasvatettaessa, ilmiö siirtyy lähemmäs siipiprofiilin johtoreunaa. Vaikka virtaus ei enää ole kiinni koko siiven pinta-alalla, saadaan nostovoiman arvoa edelleen kasvatettua.
Sakkaukseksi kutsutaan ilmiötä, jossa ilmavirtaus irtoaa siiven pinnalta ja osa nostovoimasta menetetään. Sakkaus lisää aina huomattavasti vastusta josta käytännössä yleensä seuraa lentonopeuden aleneminen. Pääosa menetetystä nostovoimasta on seurausta tästä. Sakkauksen torjuminen edellyttää kohtauskulman pienentämistä. Sakkaus saattaa tulla äkillisenä, sillä sitä edeltää yleensä tilanne, jolloin nostovoima on ollut suurimmillaan. Lentokoneella tai virtauskoneella sakkaustilanteesta pyritään aina mahdollisimman nopeasti pois, joskin lentokoneet käyttävät ilmiötä hyväkseen laskeutumisen yhteydessä tavoitteena nopea ja pehmeä nopeuden hidastaminen.
Nostovoiman suuruuteen vaikuttavia seikkoja ovat ilmavirran nopeus (ilma-aluksen tai potkurin lavan nopeus), ilman tiheys (lämpötila ja staattinen paine), siipipinta-ala, siiven ja ilmavirran välinen kohtauskulma, lentoasu ja siiven puhtaus (lika, jää ja vesi). Siipiprofiileille on laadittu taulukoita, joilla profiilien nosto- ja vastusvoimia voida verrata toisiinsa eri olosuhteissa. Taulukoissa voimat on laskettu nostovoima- ja vastusvoimakertoimiksi suhteessa vapaan ilman nopeuteen, jolloin nostovoiman laskeminen on huomattavasti helpompaa.
Nostovoiman yhtälö

Nostovoiman yleinen yhtälö nostovoimakertoimen avulla on
F_{L}={\frac {1}{2}}\rho v^{2}S\,C_{L}, missä
F_{L} on nostovoima
{\frac {1}{2}}\rho v^{2} on vapaan ilmavirtauksen dynaaminen paine
\rho  on ilman tiheys
v on ilmavirtauksen nopeus
S on siiven pinta-ala
C_{L} on nostovoimakerroin, joka riippuu mm. kohtauskulmasta ja lentoasusta
Vastus

Lentokoneen täytyy liikkuessaan voittaa sen liikettä vastustavat voimat eli vastukset. Lentokoneen osalta kokonaisvastus jaetaan haitalliseen vastukseen ja indusoituun vastukseen. Haitallinen vastus taas jaetaan interferenssi- ja profiilivastukseen, joka taas jaetaan kitka- ja painevastukseen.
Vastus > Indusoitu vastus

Indusoitu vastus aiheutuu nostovoiman synnyttämisestä ja sen synnylle on useita eri selityksiä, mutta periaate on, että indusoitu vastus on sitä suurempi, mitä suurempi on siiven virtauksen alastaipuma. Indusoitu vastus on suurimmillaan suurella kohtauskulmalla (pienellä nopeudella) ja pienellä siiven sivusuhteella (deltasiipinen). Pitkäsiipisillä purjekoneilla indusoitu vastus on pieni. Indusoitu vastus onkin kääntäen verrannollinen nopeuden neliöön. Indusoitua vastusta voidaan pienentää wingleteillä.
Vastus > Kokonaisvastus

Koska nopeuden kasvaessa vahingollinen vastus kasvaa, mutta indusoitu vastus pienenee, on kokonaisvastuksen kuvaaja likimain paraabelin muotoinen. Toisin sanoen, tietyllä nopeudella (sakkausnopeuden yläpuolella) on lentokoneen kokonaisvastus pienimmillään.
Nostovoiman ja vastuksen suhde, sekä liitosuhde

Nostovoiman (L) ja kokonaisvastuksen (D) suhteen maksimiarvo (L/D)max parhailla siipiprofiileilla on noin sata ja sillä on merkitystä lentokoneen suoritusarvolaskennassa. Vaakalennossa L on koneen painon suuruinen, joten (L/D)max ilmoittaa minimivastuksen määrän. Tällä tiettyä kohtauskulmaa vastaavalla nopeudella lentokone liitää pisimmän matkan moottori sammuneena (liitosuhde). Lisäksi lentokoneella pisin toiminta-aika ja -matka saavutetaan tällä nopeudella. Lentäjä voi siis vaikuttaa koneen kohtauskulmaan ja sitä kautta koneen nopeuteen, vaikka moottorit olisivat pysähtyneet.
Nostovoiman ja vastuksen suhde, sekä liitosuhde > Liitosuhde

L/D:n antama lukuarvo on suoraan liitosuhdetta vastaava luku. Jos L/D on 10, niin kilometrin korkeudesta kone liitää 10 kilometrin matkan maahan nähden. Koneen liitosuhde on sama korkeudesta riippumatta. Koneen paino ei vaikuta liitosuhteeseen, mutta sitä vastaavaan nopeuteen kylläkin; mitä painavampi kone, sitä suurempi parhaan liitosuhteen antava nopeus.
Suuntaa antavia esimerkkejä liitosuhteista:
purjekoneet 25–50
pienkoneet 8–17
liikennekoneet 12–22
hävittäjät 4–10
riippuliitimet 6–15
varjoliitimet 5–12
Nostovoimaa antavat lisälaitteet

Lentokoneiden massojen kasvaminen johdatti laskusiivekkeiden ja solakoiden kehittämiseen, jotta lentoonlähtö- ja laskeutumisnopeuksia voitiin pienentää maksiminopeuden kärsimättä.
Aiheesta muualla

Ilmailutoimittajat: Nostovoiman synty (Arkistoitu – Internet Archive)
Olsztyn

| Olsztyn |
| --- | --- |
 Olsztynin raatihuone
 lippu:  vaakuna
 Olsztyn
 Koordinaatit: 53°47′00″N, 20°29′00″E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Warmia-Masuria
Hallinto:  
 – Pormestari:  Piotr Grzymowicz
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  88,3 km²
Korkeus:  90–156,4 m
Väkiluku (2019)  (arvio):  171 979
 – Väestötiheys:  1 947,7 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.um.olsztyn.pl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Olsztyn (saks. Allenstein) on Warmia-Masurian voivodikunnan pääkaupunki Koillis-Puolassa Lynajoen varrella. Vuoden 2019 arvion mukaan siellä asui 171 979 asukasta.
Olsztynin vanhaa kaupunkia
Rengastehdas
Olsztynin kaupunki kehittyi joen varrelle perustetun linnan ympärille 1300-luvulla. Vuosina 1348–1945 kaupunki tunnettiin saksankielisellä nimellään Allenstein[lähde? ]. Vuonna 1945 kaupungin rakennuskannasta tuhoutui 40 prosenttia, kun puna-armeija poltti vanhankaupungin. Linna entisöitiin toisen maailmansodan jälkeen. Olsztyn oli vuosina 1975–1998 Olsztynin voivodikunnan hallinnollinen keskus. Kaupungissa on Michelin-konserniin kuuluva rengastehdas sekä elintarvike- ja huonekaluteollisuutta. Siellä sijaitsee myös radio- ja TV-masto, joka on Puolan toiseksi korkein rakennelma.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olsztyn Wikimedia Commonsissa
Olt (joki)

| Olt |
| --- | --- |
 Olt virtaa Turnu Roşun lävitse.
Alkulähde:  Hăsmaş -vuoristo, Bălan, Harghita, Romania
Laskupaikka:  Tonava
Maat:  Romania
Pituus:  615 km
Alkulähteen korkeus:  1 440 m
Virtaama:  174 m³/s
Valuma-alue:  24 050 km²
 Olt kartalla
Olt on Tonavan sivujoki Romaniassa. Se saa alkunsa Karpaateilta 1 440 metrin korkeudesta ja yhtyy Tonavan päävirtaan lähellä Turnu Măgurelen kaupunkia Teleormanin piirikunnassa. Joen pituus on 615 kilometriä, mikä tekee siitä pisimmän maan sisällä virtaavan joen. Sen valuma-alueen pinta-ala on 24 050 neliökilometriä. Oltin piirikunta on saanut nimensä joen mukaan. Oltissa on lähes 30 patoa ja vesivoimalaitosta.
Antiikin roomalaiset kutsuivat jokea nimellä Alutus tai Aluta.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olt (joki) Wikimedia Commonsissa
Nuorallatanssijan kuolema eli kuinka Pete Q sai siivet

| Nuorallatanssijan kuolema eli kuinka Pete Q sai siivet |
| --- | --- |
 Markku Toikka ja Ari Piispa
Kirjoittaja:  Jukka Asikainen, Arto Melleri ja Heikki Vuento
Alkuperäiskieli:  suomi
Tapahtumapaikka ja -aika:  Ajassa jota emme enää tunne, meren rannalla sijaitsevassa kylässä
Kantaesitys:  1978
Kantaesityspaikka:  Suomen Kansan Teatteri (Koiton sali, Helsinki).
Nuorallatanssijan kuolema eli kuinka Pete Q sai siivet on Jukka Asikaisen, Arto Mellerin ja Heikki Vuennon kirjoittama, Arto af Hällströmin ohjaamana vuonna 1978 kantaesityksensä saanut suomalainen näytelmä. Musiikista vastasi Toni Edelmann ja Antti Hytti. Pete Q:sta tuli oman aikansa kultti-ilmiö ja se joutui myös kiivaan polemiikin kohteeksi.