Uusapostolinen kirkko
Uusapostolisen kirkon jumalanpalvelus

Uusapostolisen kirkon alkuaikoina kirkossa vietettiin katolis-apostolisen tradition mukaista, liturgisesti rikasta jumalanpalvelusta. 1880-luvun puolessavälissä tämä kuitenkin korvautui alankomaalaisen kalvinismin vaikutuksesta yksinkertaisella jumalanpalveluksessa, jonka keskuksen muodostaa saarna. Saarnan pitävät uusapostolisessa kirkossa maallikot, joilla ei yleensä ole teologista koulutusta. Ihanteena pidetään saarnaa, jonka puhuja pitää ex tempore, ilman muistiinpanoja ja Pyhän Hengen johdattamana. Nykyisin kirkko tosin jakaa saarnajille ohjeistuksen, jossa kerrotaan raamatuntekstien taustoista ja teologisesta sisällöstä sekä annetaan vinkkejä saarnan tekemiseen.
Uusapostolisen kirkon uudistettu jumalanpaveluskaava otettiin käyttöön 1. adventtina 2010. Kaava on seuraavanlainen:
alkumenot ennen varsinaista jumalanpalvelusta:
musiikkia (urkumusiikkia, kuorolaulua ja/tai instrumentaalimusiikkia)
mahdollisesti kirkollisia ilmoituksia
mahdollisesti hetki hiljentymistä varten
alkuvirsi, jonka aikana jumalanpalveluksen toimittajat asettuvat paikoilleen
sanajumalanpalvelus
alkurukous
johdantolauselma Raamatusta
musiikkia (yleensä kuorolaulu, mutta myös urkumusiikki, instrumentaalimusiikki tai virsilaulu ovat mahdollisia)
raamatunlukua (vain suurina juhlapäivinä, kuten jouluna ja pääsiäisenä)
musiikkia
jumalanpalveluksen johtajan saarna
musiikkia
mahdolliset muut puheet
synnintunnustus ja synninpäästö
synnintunnustuslaulu
Isä meidän -rukous
synninpäästö
uhrirukous eli offertorium
mahdollisesti muita pyhiä toimituksia kuten
kaste
seurakunnan jäseneksi ottaminen
sinetöinti
konfirmaatio (siunaustoimitus, yleensä palmusunnuntaina)
pyhä ehtoollinen
johdantolause
ehtoollisaineiden esille tuominen
ehtoollisrukous ja ehtoollisen asetussanat
ehtoollisenjako apostoleille, papistolle ja diakoneille
ehtoollisenjako maallikoille
ehtoollisenjako edesmenneille sijaistoimituksena (vain apostolien toimittamissa jumalanpalveluksissa)
ehtoollisaineiden peittäminen
mahdollisia siunaustoimituksia, kuten
avioliittoon vihkiminen
hääpäivien viettäminen
papiksi vihkiminen
loppumenot
kiitosrukous
loppusiunaus
mahdollisia ilmoituksia
loppumusiikki (yleensä urkumusiikkia)
Vertailun vuoksi vuoteen 2010 käytössä ollut jumalanpalveluskaava:
ennen jumalanpalvelusta:
musiikkia (urkumusiikkia, kuorolaulua ja/tai instrumentaalimusiikkia)
mahdollisesti kirkollisia ilmoituksia
mahdollisesti hetki henkilökohtaista hiljentymistä varten
seurakunnan virsilaulu, jonka aikana jumalanpalveluksen toimittajat asettuvat paikoilleen
sanajumalanpalvelus
alkurukous
Raamatun teksti
musiikkia (kuorolaulua, virsilaulua, sooloesitys tai instrumentaalimusiikkia)
saarna
musiikkia (kuorolaulua tai virsi)
muut puheet
ehtoollisenvietto
Isä meidän-rukous
synninpäästö
ehtoollisrukous ja ehtoollisen asetussanat
ehtoollisenjako apostoleille, papistolle ja diakoneille
tämän jälkeen mahdollisesti
kaste
seurakunnan jäseneksi ottaminen
sinetöinti
ehtoollisenjako jumalanpalvelusvieraille, jonka aikana musiikkia
kanta-apostolin, piiriapostolin ja apostolin johtamissa jumalanpalvelukssa ehtoollisenjako edesmenneille
mahdollisesti erilaisia siunauksia, kuten:
avioliittoon vihkiminen
viranhaltijoiden virkaanasettaminen tai virasta vapauttaminen
päätös
kiitosrukous
loppusiunaus
mahdollisesti kirkollisia ilmoituksia
musiikkia
Alueilla, joilla on vähän kirkollisia viranhaltijoita, jumalanpalvelukset saattavat olla lyhyempiä ja yksinkertaisempia.