stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
S/S Kouta

| S/S Kouta |
| --- | --- |
 Höyrylaiva S/S Kouta
Kotipaikka:  Kajaani
Aiemmat nimet:  Vuokatti II
Omistaja:  Oulujärven Laiva-Osakeyhtiö (Jouko Hyvönen, Olli Leppänen ja Ari Pihlajaniemi)
Aiemmat omistajat:  Sotkamon Reitin Liikenneosuuskunta, Oulujoen Uittoyhdistys, Oulujärven Höyrylaivamatkat (Matti Kuorikoski ja Allan Sointamo).
Rakennustelakka:  A. Ahlström Oy, Varkaus
Tekniset tiedot
Pituus:  22,55 m
Leveys:  5,34 m
Syväys:  1,60 m
Nopeus:  6 kn
S/S Kouta on suomalainen höyrylaiva, joka on rakennettu vuonna 1920. Alus rakennettiin A. Ahlström Oy:n telakalla Varkaudessa, josta se kuljettiin junarahtina osina Kajaaniin. Kajaanissa laiva koottiin ja laskettiin vesille nimellä Vuokatti II. Vesille laskun jälkeen alus toimi matkustajaliikenteessä Kajaanin ja Sotkamon välillä Sotkamon Reitin Liikenneosuuskunnan omistuksessa. Reitillään alus saattoi kuljettaa jopa yli sata matkustajaa kerralla. Matkustajaliikenteessä aluksen miehistöön kuului kapteeni, kaksi lämmittäjää sekä neljä kansimiestä. Alus oli paikallisten asukkaiden keskuudessa aluksi suosittu, mutta 1930-luvun puolivälissä lisääntynyt autoliikenne teki sen liikennöinnin kannattamattomaksi. Osuuskunta lopetti kannattamattoman liikennöinnin ja myi aluksen Oulujoen uittoyhdistykselle vuonna 1936.
Oulujoen uittoyhdistys siirsi aluksen Oulujoelle ja nimesi sen Koudaksi. Uusi omistaja asensi Koutaan ankkuripelin ja muunsi aluksen varppaajaksi. Uittoyhdistyksen alaisuudessa Kouta varppasi tukkeja vuoteen 1967 asti, jolloin sen ammattiliikenne päättyi.
Ammattiliikenteen päätyttyä Kouta seisoi käyttämättömänä yhdeksän vuotta ja siirtyi sitten yksityisomistukseen. Uudet omistajat Matti Kuorikoski ja Allan Sointamo kunnostivat aluksen alkuperäiseen matkustaja-alustyyliin ja katsastivat sen matkustajaliikenteeseen. Kainuun kulttuurirahasto on palkinnut Kuorikosken ja Sointamon höyrylaivaperinteen säilyttämisestä Kainuussa.
Nykyisin Kouta höyryää Oulujärvellä ja se voi kuljettaa kerralla 60 matkustajaa. Alus vaihtoi omistajaa viimeksi 2010–2011, jolloin laiva siirtyi uuden Oulujärven Laiva-Osakeyhtiön omistukseen. Alus liikennöi Oulujärvellä tilauksesta ja muutamia yleisöristeilyjä kesäisin.
Tekniset tiedot

Alustyyppi: matkustaja-alus
Rakennusvuosi: 1920
Rakennusaine: teräs
Koneen tyyppi: compound-höyrykone
Koneen teho: 121 ihv
Polttoaine: polttoöljy / puu
Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin ja se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.
Kirjallisuutta

Jussi Kivinen ja Ollis Leppänen: Satavuotias höyrylaiva Kouta.  Oulujärven Laiva-Osakeyhtiö, 2021.  ISBN 9789529447534
Aiheesta muualla

Oulujärven Laiva-Osakeyhtiö
S/S Kouta Suomen Höyrypursiseura-sivustolla
Ruotsin alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

| Mitalit |
| --- | --- | --- |
 Ruotsin joukkue MM-Kisoissa 2011
MM-kilpailut 
|  Kultaa | Ruotsi 2019 |  |
|  Hopeaa | Yhdysvallat 2016 |  |
|  Hopeaa | Tšekki 2012 |  |
|  Hopeaa | Saksa 2011 |  |
|  Hopeaa | Valko-Venäjä 2010 |  |
|  Hopeaa | Saksa 1999 |  |
|  Pronssia | Venäjä 2018 |  |
|  Pronssia | Suomi 2007 |  |
|  Pronssia | Tšekki 2005 |  |
|  Pronssia | Sveitsi 2000 |  |
EM-kilpailut 
|  Kultaa | Länsi-Saksa 1977 |  |
|  Kultaa | Ruotsi 1982 |  |
|  Kultaa | Ranska 1985 |  |
|  Kultaa | Suomi 1987 |  |
|  Kultaa | Ruotsi 1990 |  |
|  Kultaa | Puola 1993 |  |
|  Kultaa | Suomi 1994 |  |
|  Kultaa | Ruotsi 1998 |  |
|  Hopeaa | Länsi-Saksa 1986 |  |
|  Hopeaa | Norja 1992 |  |
|  Hopeaa | Tšekki 1997 |  |
|  Pronssia | Suomi 1978 |  |
|  Pronssia | Tšekkoslovakia 1980 |  |
|  Pronssia | Neuvostoliitto 1981 |  |
|  Pronssia | Länsi-Saksa 1984 |  |
|  Pronssia | Saksa 1995 |  |
|  Pronssia | Venäjä 1996 |  |
Ivan Hlinkan muistoturnaus 
|  Kultaa | 2007 |  |
|  Hopeaa | 2011 |  |
|  Hopeaa | 2015 |  |
|  Hopeaa | 2018 |  |
|  Pronssia | 2004 |  |
|  Pronssia | 2008 |  |
|  Pronssia | 2009 |  |
|  Pronssia | 2010 |  |
|  Pronssia | 2012 |  |
|  Pronssia | 2017 |  |
|  Pronssia | 2019 |  |
Ruotsin alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue (Småkronorna) edustaa Ruotsia jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailman­mestaruus­kilpailuissa. Ensimmäisen maailman­mestaruutensa Ruotsi voitti kotikisoissaan vuonna 2019. Ruotsi voitti kultaa kolme vuotta myöhemmin myös Saksassa 2022.
Sijoitukset > MM-kisoissa

| --- | --- |
 1999 – hopeaa  2000 – pronssia  2001 – 7.  2002 – 9.  2003 – 5.  2004 – 5.  2005 – pronssia  2006 – 6.  2007 – pronssia  2008 – 4.:  2009 – 5.  2010 – hopeaa  2011 – hopeaa  2012 – hopeaa  2013 – 5.  2014 – 4.  2015 – 8.  2016 – hopeaa  2017 – 4.  2018 – pronssia  2019 – kultaa
Sijoitukset > EM-kisoissa

| --- | --- |
 1977 – kultaa  1978 – pronssia  1979 – 4.  1980 – pronssia  1981 – pronssia  1982 – kultaa  1983 – 4.  1984 – pronssia  1985 – kultaa  1986 – hopeaa  1987 – kultaa:  1988 – 4.  1989 – 4.  1990 – kultaa  1991 – 4.  1992 – hopeaa  1993 –  kultaa  1994 – kultaa  1995 – pronssia  1996 – pronssia  1997 – hopeaa  1998 – kultaa
Turun joukkoliikennetoimisto

Turun kaupungin joukkoliikennetoimisto on Turun kaupunkiympäristötopalvelualueen vastuualue, jonka tehtävänä on kaupunkiseudun joukkoliikenteen (Fölin) järjestäminen. Turun joukkoliikennetoimisto ostaa pääosan liikenteestä kilpailuttamalla yksityisiltä bussiliikennöitsijöiltä (noin 80 % toiminnasta) ja osan (noin 15 % toiminnasta) ilman kilpailutusta kaupungin omistamalta Turun Kaupunkiliikenne Oy:ltä. Lisäksi tietyillä seutuliikennealueen ulkopuolelle ulottuvilla linjoilla voidaan käyttää Fölin lippuja, mutta vain Föliin kuuluvien kuntien alueella.
Liikenne rahoitetaan lipputuloilla ja kaupungin tuella. Vuonna 2023 Turun joukkoliikenteessä tehtiin 25,4 miljoonaa matkaa. Joukkoliikennetoimiston tulot olivat 42,4 miljoonaa euroa ja menot 61,4 miljoonaa euroa, eli kaupunkien tuet olivat noin 19,1 miljoonaa euroa.
Joukkoliikenteen reittejä ja aikatauluja, lippujen hintoja sekä hankintoja koskevat päätökset tekee Turun kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunta.
Turun joukkoliikennetoimisto erotettiin 1990-luvulla Turun kaupungin liikennelaitoksesta yhteistariffisopimuksen muutettua TLO:n liikenteen kaupungin ostoliikenteeksi. Tällöin oli välttämätöntä siirtyä tilaaja-tuottajamalliin. Liikenteen kilpailutus alkoi vuonna 1995 linjalla 99 ja muilla linjoilla vaiheittain vuodesta 1999 alkaen. Seudullinen liikenne siirtyi joukkoliikennetoimiston alaisuuteen kesällä 2014.
Turun joukkoliikennetoimiston johtajana toimi perustamisesta vuoteen 2005 asti joukkoliikennejohtaja, DI Erkki Airaksinen. Hänen seuraajansa on joukkoliikennejohtaja, DI Sirpa Korte.
Peruslinjat

| Linjanro | Linja |
| --- | --- |
1: Satama – Kauppatori – Lentoasema
2: Kohmo – Kauppatori – Länsinummi
2A: Kohmo – Kauppatori – Liljalaakso
3: Majakkaranta – Itäinen Rantakatu – Kauppatori – Itäinen Pitkäkatu – Majakkaranta
8: Kauppatori – Ruissalo
9: Katariina – Kauppatori – Vaala
12: Härkämäki – Kauppatori – Varissuo
13: Uittamo – Kauppatori – Takakirves/Impivaaran uimahalli
14: Saramäki – Oriketo – Kauppatori – Erikvalla
15: Saramäki – Oriketo – Kauppatori – Kakskerta (Harjattula)
18: Runosmäki – Kauppatori – Harittu
20: Muhkuri – Kauppatori
21: Kauppatori – Lentoasemantie – Moisio – Paattinen – Tortinmäki
21A: Kauppatori – Lentoasemantie – Moisio – Paattinen (Paavolan koulu)
21B: Kauppatori – Lentoasemantie – Moisio – Yli-Maaria
22: Kauppatori – Jäkärlä
22A: Kauppatori – Jäkärlä – Auvaismäki
22B: Kauppatori – Jäkärlä – Moisio – Paattinen – Tortinmäki
22M: Kauppatori – Moisio – moottoritie – Jäkärlä (–Rauhakylä)
22X: Kauppatori – moottoritie – Jäkärlä (–Rauhakylä)
23: Kauppatori – moottoritie – Moisio – Paattinen – Tortinmäki
23A: Kauppatori – moottoritie – Moisio – Paattinen (Paavolan koulu)
23B: Yli-Maaria – Moisio – moottoritie – Kauppatori
30: Majakkaranta – Itäinen Pitkäkatu – Kauppatori – Itäinen Rantakatu – Majakkaranta
32: Pansio – Kauppatori – Varissuo
42: Perno – Kauppatori – Varissuo
50: Ylioppilaskylä – Kauppatori – Moikoinen – Kukola – Oriniemi, paluu Häppilän kautta
51: Ylioppilaskylä – Kauppatori – Moikoinen – Häppilä – Oriniemi, paluu Kukolan kautta
53: Ylioppilaskylä – Kauppatori – Maanpää
54: Ylioppilaskylä – Kauppatori – Papinsaari
55: Räntämäki – Halinen – Kauppatori – Haarla
55A: Halinen – Kauppatori
56: Räntämäki – Halinen – Kauppatori – Haarla
60: Suikkila – Kauppatori – Vaala
61: Vienola – Kauppatori – Ilpoinen
88: Runosmäki – Länsikeskus – Länsinummi – Hepokulta – Länsikeskus – Runosmäki
99: Uittamo/Ilpoinen – Skanssi – Lauste – Halinen – Länsikeskus – Perno/Pansio
Yölinjat

| Linjanro | Linja |
| --- | --- |
28: Kohmo – Kauppatori – Länsinummi
31: Varissuo – Kauppatori – Perno
33: Vaala – Kauppatori – Vienola
34: Ilpoinen – Uittamo – Kauppatori – Runosmäki
36: Haarla – Kauppatori – Halinen
82: Kauppatori – Jäkärlä – Moisio – Paattinen – Tortinmäki
Yövuoroja ajetaan myös linjoilla 6 ja 7.
Työmatkalinjat

| Linjanro | Linja |
| --- | --- |
32A: Kauppatori – Varissuo
58: Haarla (Halvarinkatu) – Moikoinen – Kupittaa (Vaapukkatie)
80: (Jäkärlä) – Runosmäki – Härkämäki – Pansio – Pernon telakka
90: Varissuo – Lauste – Uittamo – Pernon telakka
91: Varissuo – Lauste – Uittamo – Pansio – Pernon telakka
92: Varissuo – Kauppatori – Pernon telakka
93: Varissuo – Kauppatori – Pansio
Koululaislinjat

| Linjanro | Linja |
| --- | --- |
52: Papinsaari – Moikoinen – Kauppatori – Maariankatu
67 : Katariina – Harittu – Ilpoisten koulu
72: Haarlan koulu – Kakskerta (Harjattula)
73 : Saramäki – Haaga – Paavinkatu – koulut: Kärsämäki, Pallivaha, Runosmäki ja Turun Lyseo
74 : Varissuo – Vanha Littoistentie – Jaanintie – Hannunniittu – Nummenpakan koulu
77: Paattinen – Turun Lyseo – Rieskalähteen koulu
78: Jäkärlä – Turun Lyseo
83: Perno – Vienola – Rieskalähteen koulu
Palvelulinjat

| Linjanro | Linja |
| --- | --- |
P1:: Kasarmikatu – Lehmusvalkama
P2:: Skanssi – Kauppatori
P3:: Ilpoinen – Mälikkälä
Erikoislinjat

| Linjanro | Linja |
| --- | --- |
100:: Kauppatori – Messukeskus / Turkuhalli (liikennöidään tapahtumien aikana)
101:: Kauppatori – Logomo (liikennöidään tapahtumien aikana)
Seutulinjat

| Linjanro | Linja |
| --- | --- |
2B: Länsinummi – Kauppatori – Kohmo – Littoinen
2C: Liljalaakso – Kauppatori – Kohmo – Littoinen (–Avanti)
6: Naantali – Raisio – Kauppatori – Lieto
7: Naantali – Raisio – Kauppatori – Kaarina
201: Kauppatori – Pikatie – Naantali
203: Kauppatori – Pikatie – Naantali – Merimasku – Velkua
206: Kauppatori – Raisio – Kaanaa
220: Ylioppilaskylä – Kauppatori – Ihala – Mylly – Länsinummi
221: Kaarina – Skanssi – Kauppatori – Ihala – Mylly – Länsinummi
300: Kauppatori – Mylly – Petäsmäki
301: Kauppatori – Rusko, Paasniittu
302: Kauppatori – Rusko – Vahto, Silvola
303: Kauppatori – Rusko, Paasniittu – Vahto, Silvola
401: Kauppatori – Ilmarinen
402: Kauppatori – Ilmarinen – Liedon asema
413: Kauppatori – moottoritie – Liedon asema – Aura
601: Varissuo – Littoinen
610: Kauppatori – Loukinainen – Avanti
612: Kauppatori – Lieto – Tarvasjoki – Marttila
614: Kauppatori – Lieto – Tarvasjoki – Marttila – Koski TL
615: Kauppatori – Lieto – Tarvasjoki – Marttila – Somero
700: Kauppatori – Piikkiö
701: Kauppatori – Piikkiö – Toivonlinna
702: Turku linja-autoasema – Piikkiö - (Kemiö/Taalintehdas)
703: Kauppatori – Piikkiö – Keskuslaitos – Paimio
704: Kauppatori – Piikkiö – Paimio
705: Kauppatori – Piikkiö – Keskuslaitos – Paimio (– Paimio sairaala/Metsäkoulu)
706: Kauppatori – Piikkiö – Paimio (– Paimio sairaala/Metsäkoulu)
707: Kauppatori – Piikkiö – Hepojoki – Paimio
709: Kauppatori – Biolaakso – moottoritie – Paimio
801: Kauppatori – Kaarina –P arainen
901: Turku linja-autoasema – Kaarina – Parainen – Nauvo – Korppoo
902: Turku linja-autoasema – Kaarina – Parainen – Nauvo – Korppoo
Liikennöitsijät

Kilpailutettuja linjoja ajavat liikennöitsijät:
LS-Liikennelinjat
Länsilinjat
Nobina
Turun Kaupunkiliikenne
V-S Bussipalvelut
Koiviston Auto Länsi
Vesman liikenne
Kilpailutettua liikennettä ovat aiemmin ajaneet myös Sopimus Seitsikko, Mikko Rindell, SL-Autolinjat, Turun Linja-autoilijain Osakeyhtiö, tarjousyhteenliittymä SAL & TI (Turun Linja-auto, Lehtisen Linja ja Linjaliikenne J. Salonen) sekä tarjousyhteenliittymä Vesman Liikenne ja Grandellin Liikenne.
Fölin lippuja kelpuuttavat tietyillä linjoillaan:lähde?
Turun Linja-autoilijain Osakeyhtiö
Vainion Liikenne
Aiheesta muualla

Föli
Antero Mellola

| Antero Mellola |
| --- | --- |
Luoja(t):  Väinö Linna
Näyttelijä(t):  Juhani Kumpulainen Oiva Lohtander
Ensi- esiintyminen:  Täällä Pohjantähden alla -romaanit
Henkilötiedot
Sukupuoli:  mies
Asuinpaikka:  Pentinkulma
Suhteet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Antero Mellola on kuvitteellinen sahanomistaja Väinö Linnan romaanitrilogiassa Täällä Pohjantähden alla. Mellola on kuvattu huomattavan ylipainoiseksi sekä kitsaaksi ja ahneeksi mieheksi, joka maksaa ostamastaan puusta niin vähän kuin suinkin kehtaa. Hän suhtautuu työväenliikkeeseen hyvin kielteisesti.
Juoni

Sisällissodan aikana Mellola joutuu punaisten vangitsemaksi. Valkoisten vallattua pitäjän hän kuuluu paikalliseen valkoisten kenttäoikeuteen, ja on mukana tuomitsemassa Aadolf Halmetta ja Koskelan veljeksiä kuolemaan. Mellola äänestää poikkeuksetta kuolemantuomion puolesta. Kirjasarjan päähenkilö Akseli Koskela ei koskaan anna Mellolalle anteeksi, että tämän ääni ratkaisi hänen veljiensä kuolemantuomiot.
Kirjasarjan kolmannessa osassa Mellola on mukana mittaamassa itsenäiseksi tilaksi lunastettavaa Koskelan torppaa ja vastustaa lisämaiden antamista Koskelalle. Pian sen jälkeen hän kuolee sokeritautiin. Mellolalla ei ole muita lapsia kuin yksi tytär, joten Mellolan kuoltua talo sahoineen siirtyy hänen vävylleen Päkille. Tämä osoittautuu puunostajana vielä appeaankin kitsaammaksi sekä mielipiteiltään äärioikeistolaiseksi.
Elokuvat

Edvin Laineen ohjaamissa elokuvissa Täällä Pohjantähden alla sekä Akseli ja Elina Mellolaa näytteli Juhani Kumpulainen. Timo Koivusalon kuvauksessa häntä näytteli Oiva Lohtander.
Milanon metro

| Metropolitana di Milano |
| --- | --- |

 Villa San Giovannin metroasema.
Tyyppi:  metro
Sijainti:  Milano, Italia
Avattu:  1. marraskuuta 1964
Pituus:  111,8 km
Asemia:  134
Linjoja:  5
Raideleveys:  1 435 mm
Sähköistys:  750 V DC virtakisko
Liikennöitsijä(t):  Azienda Trasporti Milanesi
Matkoja päivässä:  1 393 000 (2018)
  
Milanon metro (ital. Metropolitana di Milano) on metrojärjestelmä Milanossa, Italiassa. Järjestelmä koostuu viidestä linjasta, jotka on nimetty eri numeroilla ja väreillä. Linjojen kokonaispituus on 111,8 kilometriä ja koostuu 134 metroasemasta, joista suurin osa on maanalaisia. Metroa käyttää arkipäivisin noin 1,4 miljoonaa matkustajaa.
Ensimmäinen linja avattiin vuonna 1964, toinen linja vuonna 1969, kolmas linja vuonna 1990, neljäs linja vuonna 2022 ja viides linja vuonna 2013. Milanon metro on Italian suurin metrojärjestelmä pituuden, asemien lukumäärän ja matkustajamäärien mukaan.
Linjat

Ensimmäisellä linjalla on yhteensä 38 maanalaista asemaa. Linjan pituus on yhteensä noin 27 kilometriä. Linja vihittiin käyttöön 1. marraskuuta 1964 Lotton ja Sesto Marellin välillä. Linjalla on kolme pääteasemaa: Rho Fiera ja Bisceglie lännessä, sekä Sesto 1º Maggio pohjoisessa.
Toisella linjalla on yhteensä 35 asemaa, joista 17 on maan alla ja 18 maan päällä. Linjan pituus on yhteensä noin 40 kilometriä, mikä tekee siitä pisimmän metrolinjan Milanossa. Linja vihittiin käyttöön 27. syyskuuta 1969 Caiazzon ja Cascina Gobban välillä. Linjalla on neljä pääteasemaa: Cologno Nord ja Gessate pohjoisessa, sekä Assago Milanofiori Forum ja Abbiategrasso etelässä.
Kolmannella linjalla on yhteensä 21 maanalaista asemaa. Linjan pituus on yhteensä noin 17 kilometriä. Linja vihittiin käyttöön 3. toukokuuta 1990 Centralen ja Duomon välillä vuoden 1990 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuja varten. Linjan pääteasemat ovat Comasina pohjoisessa, sekä San Donato etelässä.
Neljännellä linjalla on 21 asemaa ja sen pituus on noin 15 kilometriä. Se kulkee Lorenteggion kaupunginosasta Linaten lentoaseman kautta San Cristoforon asemalle. Linjan ensimmäinen osuus avattiin 26. marraskuuta 2022, toinen osuus 4. heinäkuuta 2023 ja viimeinen osuus 12. lokakuuta 2024.
Viidennellä linjalla on yhteensä 19 maanalaista asemaa. Linjan pituus on yhteensä noin 13 kilometriä. Linja avattiin vaiheittain vuosina 2013-2015. Linjan pääteasemat ovat Bignami pohjoisessa, sekä San Siro Stadio lännessä. Linja liikennöi kuljettajattomilla junilla.
| Linja | Osuus | Osuus | Avattu | Pituus | Asemia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Rho Fiera / Bisceglie | Sesto 1º Maggio | 1. marraskuuta 1964 | 26,9 km | 38 |
|  | Assago Milanofiori Forum / Abbiategrasso | Cologno Nord / Gessate | 27. syyskuuta 1969 | 39,4 km | 35 |
|  | Comasina | San Donato | 3. toukokuuta 1990 | 16,7 km | 21 |
|  | Linate Aeroporto | San Cristoforo | 26. marraskuuta 2022 | 15 km | 21 |
|  | San Siro Stadio | Bignami | 10. helmikuuta 2013 | 12,9 km | 19 |
Historia

Kaupungin hallinto äänesti 3. heinäkuuta 1952 metrojärjestelmäprojektista ja 6. lokakuuta 1955 perustettiin uusi yritys, Metropolitana Milanese, joka hallinnoi uuden infrastruktuurin rakentamista. Ensimmäisen linjan rakennustyöt aloitettiin 4. toukokuuta 1957. Ensimmäinen linja avattiin Lottosta Sesto  Marelliin avattiin 1. marraskuuta 1964, seitsemän vuoden rakennustöiden jälkeen.
Tulevaisuus

Milanon metro on laajentamassa nykyisiä linjojaan.
| Linja | Osuus | Osuus | Vaihe | Käyttöönotto | Pituus | Uusia asemia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Sesto 1° Maggio | Monza Bettola | Rakenteilla | 2027 | 1,9 km | 2 |
|  | Bisceglie | Baggio | Rakentaminen alkamassa | 2026 | 3 km | 3 |
|  | Cologno Nord | Vimercate | Suunnitteilla | – | 9,7 km | 5 |
|  | Gessate | Trezzo sull'Adda | Suunnitteilla | – | 8 km | 4 |
|  | San Donato | Paullo Est | Suunnitteilla | – | 14,8 km | 6 |
|  | Bignami | Monza | Rakentaminen alkamassa | 2027 | 13,2 km | 12 |
|  | San Siro Stadio | Settimo Milanese | Suunnitteilla | – | 4,5 km | 4 |
Aiheesta muualla

Kotisivut
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Milanon metrojärjestelmän kehitys.
Neljännen linjan metroasema rakenteilla.
Tiedonrakentaminen

Tiedonrakentaminen tarkoittaa yhteisöllistä työskentelyä, jossa luodaan ja kehitetään käsitteellisiä luomuksia. Tiedonrakentelua tapahtuu yleensä tieteellisissä tutkimusryhmissä mutta sitä voidaan soveltaa myös opetuksessa. Teoreettisesti tieto nähdään osana kulttuuritiedon maailmaa.
Oskars Bārs

| Oskars Aleksandrs Bārs> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. lokakuuta 1848 Dobele
Kuollut: 9. tammikuuta 1914 (65 vuotta) Riika
Ammatti:  arkkitehti
Oskars Bārsin suunnittelema Jelgavan synagoga.
Oskars Bārs (17. lokakuuta 1848 Dobele – 9. tammikuuta 1914 Riika) oli latvialainen arkkitehti. Hänen tuotantonsa edustaa jugend-tyyliä.
Elämäkerta

Oskars Bārs syntyi Dobelessa Kuurinmaalla 17. lokakuuta 1848. Hän oli ensimmäisiä niistä, jotka valmistuivat Riian polyteknisestä instituutista. Bārs työskenteli Jelgavan johtavana arkkitehtina, kunnes hän perusti oman arkkitehtitoimistonsa. Bārs suunnitteli yli 90 rakennusta. Suurin osa Bārsin rakennuksista edustaa eklektistä jugendia, mutta hänen myöhemmät rakennuksensa edustavat rationaalista jugendia, jossa fasadeista on riisuttu turha koristelu. Bārs kuoli Riiassa 9. tammikuuta 1914. Tunnetuimpia Bārsin suunnittelemia rakennuksia oli Jelgavan synagooga.
Tilannesidonnainen oppiminen

Pedagogisia malleja
Tutkiva oppiminen
Ongelmalähtöinen oppiminen
Projektioppiminen
Ilmiöpohjainen oppiminen
Freinetpedagogiikka
Montessoripedagogiikka
Yhteisöllinen oppiminen
Yhteistoiminnallinen oppiminen
Oppilaslähtöinen opetus
(katso kaikki 33)
Katso myös
Luokka:Opetusmenetelmät, Pedagogiikka, Didaktiikka, Opetus
Tilannesidonnainen oppiminen on pedagoginen malli, joka perustuu tilannesidonnaiseen kognitioon. Tämän teorian mukaan ihmisen ajattelu on sidoksissa tilanteisiin ja asiayhteyksiin. Yksilön tilannekohtainen tulkinta vaikuttaa tämän kognitiivisiin voimavaroihin. Oppimistilanteiden tulisi siis muistuttaa mahdollisimman paljon niitä tilanteita, joissa taitoa jatkossa tullaan käyttämään.
Design Forum Finland

Design Forum Finland on muotoilun strategista käyttöä sekä suomalaista muotoilua edistävä voittoa tavoittelematon organisaatio. Sitä ylläpitää vuonna 1875 perustettu Suomen Taideteollisuusyhdistys. Organisaation tavoitteena on tukea suomalaisten yritysten ja organisaatioiden kasvua, kansainvälistä kilpailukykyä ja menestystä edistämällä muotoilun käyttöä strategisella tasolla. Vajaa puolet vuotuisesta rahoituksesta tulee työ- ja elinkeinoministeriöltä. Muu rahoitus koostuu projektikohtaista rahoituksesta, avustuksista ja omasta varainhankinnasta.
Finnish Design Center

Design Forum Finlandin edeltäjä oli vuosina 1960–1987 toiminut Finnish Design Center. Sen perustivat A. Ahlström, Fiskars, Tampella ja Villayhtymä, ja sen ensimmäinen, Olli Borgin suunnittelema näyttelytila oli Artekin liikkeen yhteydessä Helsingin Keskuskadun Rautatalossa. Vuodesta 1962 keskus toimi Kasarmitorin länsilaidan Kaartin hallissa, jolloin Rautatalon 300 neliömetrin, kahdessa kerroksessa sijainnut näyttelytila saatiin yhteen kerrokseen ja yhteensä 441 neliömetrin kokoiseksi. Uuden tilan suunnittelivat Börje ja Irma Rajalin.
Design Forum Finlandin kilpailut ja palkinnot

Kaj Franck -muotoilupalkinto
Fennia Prize -kilpailu
Vuoden nuori muotoilija -palkinto
Estlander-palkinto
HC Fassa

| HC Fassa |
| --- | --- |

Perustettu:  1955
Entiset nimet:  HC Canzai (1955-1985)
Kaupunki:   Canazei
Kotiareena:  Stadio del Ghiaccio Gianmario Scola
– kapasiteetti:  3500
Sarjataso:  AlpsHL  Serie A 
Värit:                
Puheenjohtaja:   Roberto Ongari
Päävalmentaja:   Marco Liberatore
Kapteeni:   Martin Castlunger
Hopeaa:  1 (1989)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sportiva Hockey Club Fassa (tunnetaan myös HC Val di Fassa) on jääkiekkojoukkue Bolzanosta, Italiasta. Joukkue pelaa Italian pääsarjassa Elite A:ssa. Tunnettiin nimellä HC Canzai vuoteen 1985 asti.
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31 |  | Sergei Pisarenko | L | 2025 | Odessa, Ukraina |  |
|   |  | Marco Felicetti | L | 2025 | Cavalese, Italia |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 26 |  | Stefano Talmon | R | 2025 | Cavalese, Italia |  |
| 27 |  | Dennis Kustatscher | L | 2025 | Cavalese, Italia |  |
| 42 |  | Andrea Ploner | L | 2025 | Scandiano, Italia |  |
| 59 |  | Marco Defrancesco | L | 2025 | Bolzano, Italia |  |
| 77 |  | Luca Roberto Carpano | L | 2025 | Cavalese, Italia |  |
|   |  | Viktor Näslund | L | 2024 | Jönköping, Ruotsi |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 |  | Francesco Giovanni Luigi Boisio |  | H | 2025 | Milano, Italia |
| 7 |  | Igor Cassan | L | H | 2025 | Bolzano, Italia |
| 11 |  | Nik Trottner | L | KH | 2025 | Cavalese, Italia |
| 13 |  | Gioele Rosa | R | H | 2024 | Trento, Italia |
| 19 |  | Alfeo Deluca | L | H | 2025 | Cavalese, Italia |
| 25 |  | Riccardo Stoffie |  | H | 2025 | Bolzano, Italia |
| 37 |  | Andrè Vigl | L | KH | 2025 | Bolzano, Italia |
| 67 |  | Patrick Parmesani Abbott | L | H | 2024 | Bolzano, Italia |
| 72 |  | Sebastiano Rossi | L | H | 2025 | Cavalese, Italia |
|   |  | Andrei Mihnov | L | KH / VLH | 2025 | Kiova, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto |
|   |  | Juri Riz | L | H | 2025 | Bolzano, Italia |
|   |  | Niklas Salo | L | LH | 2025 | Somero, Suomi |
|   |  | Andrej Themár | L | VLH | 2025 | Martin, Slovakia, Tšekkoslovakia |