stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Talous ja nuoret TAT

| Talous ja nuoret TAT |
| --- | --- |

Perustettu:  1947
Toimitusjohtaja:  Jenni Järvelä
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  viestintä
Kotisivu:  www.tat.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Talous ja nuoret TAT (aik. Taloudellinen Tiedotustoimisto) on valtakunnallinen toimija, joka auttaa nuoria kehittämään talous- ja työelämätaitoja sekä innostumaan yrittäjyydestä. TATin toiminnan ytimessä ovat nuorten talous-, työelämä- ja yrittäjyystaidot. TATin visio vuosina 2017–2020 on rohkeiden ja osaavien nuorten Suomi.
TAT edistää koulujen ja yritysten välistä yhteistyötä, herättää nuorten kiinnostusta yrittäjyyteen, sekä tukee nuoria koulutus- ja uravalinnoissa ja taloustaidoissa. TAT tavoittaa nuoret alakouluikäisistä aina toisella ja korkea-asteella opiskeleviin. Nuorimmalle ikäluokalle suunnatun Yrityskylä-oppimiskokonaisuuden suorittaa vuosittain yli 75 prosenttia Suomen kuudesluokkalaisista. TATin toiminnan mahdollistavat useat eri tahot. Yrityskylä ja Bisneskurssit hankkivat kokonaan itse oman rahoituksensa ja saavat avustusta esimerkiksi säätiöiltä, opetus- ja kulttuuriministeriöltä sekä suomalaisilta kunnilta. TATin muuta toimintaa rahoittaa TT-säätiö ja Elinkeinoelämän keskusliitto.
TAT on perustettu vuonna 1947. Se tunnettiin aiemmin nimellä Taloudellinen tiedotustoimisto. TATin toimitusjohtaja on Jenni Järvelä vuodesta 2020 alkaen.
Hallitus

TATin hallituksessa vaikuttavat toimitusjohtaja Petri Lempiäinen, RP Logistics Oy (pj), asiamies Jouni Hakala, TT-säätiö (vpj), hallituksen puheenjohtaja Kari Jussi Aho, Rukakeskus Oy/Pyhätunturi Oy, johtaja, viestintä, HR- ja vastuullisuus Katri Viippola, Varma, henkilöstöjohtaja Susa Nikula, SOK, toimitusjohtaja Mari Kiviniemi, Kaupan liitto, viestintäjohtaja Nora Elers, Elinkeinoelämän keskusliitto EK sekä toimitusjohtaja Marianna Heikinheimo, Ark-byroo.
Toiminnot > Yrityskylä Alakoulu

Yrityskylä Alakoulun oppimisympäristö on koululaisten oma yhteiskunta, pienoiskaupunki, jossa oppilas työskentelee omassa ammatissaan saaden palkkaa tekemästään työstä. Lisäksi oppilas toimii kuluttajana ja kansalaisena osana suomalaista yhteiskuntaa. Yrityskylä Alakoulussa kuudesluokkalaisten talousosaaminen paranee merkittävästi. (Kalmi 2016)
Toiminnot > Yrityskylä Yläkoulu

Yrityskylä Yläkoulun peliareenalla oppilaat johtavat kilpaa yritystä kansainvälisillä markkinoilla. Oppilaiden toisiaan vastaan kilpailevissa johtoryhmissä jokaisella oppilaalla on oma vastuualueensa. Pelin aikana tiimit valmistavat ja myyvät tuotettaan asiakkaille ja johtavat yritystä yhden vuoden ajan. Voittajatiimi on se, joka on saanut kasvatettua hyvän liiketuloksen lisäksi eniten mainettaan. Pelissä yhdistyvät digitaalisuus ja vuorovaikutus.
Toiminnot > Bisneskurssit

Bisneskurssit ovat toiselle asteelle suunnattu digitaalinen oppimiskokonaisuus . Kurssien sisältö koostuu neljästä osasta: Myynti, markkinointi ja kaupallistaminen, Vuorovaikutus ja neuvottelutaidot, Globaalit markkinat, Talous, raha ja yrittäjyys. Teemat käyvät yhteen uusien laaja-alaisten opetussuunnitelmien ja nuorten arjen kanssa. Nuoret oppivat kaupallista osaamista ja tulevaisuuden työelämätaitoja, joilla he menestyvät globaalissa toimintaympäristössä. Myös yritykset, jatko-opiskelupaikat ja erilaiset urapolut tulevat nuorille tutuiksi. Bisneskurssit perustuvat viimeisimpiin pedagogisiin ratkaisuihin (oivaltava oppiminen, prof. Lonka 2015) ja yritysten tarjoamiin materiaaleihin oikeasta liike-elämästä. Kurssit ovat ilmaiseksi valittavissa osaksi kaikkien Suomen lukioiden ja ammattioppilaitosten kurssitarjontaa.
Toiminnot > Kiertueet

Mun elämä, mun rahat, Mun elämä, mun tulevaisuus ja Mun elämä, mun työ -kiertueet vievät hyvän elämän viestiä, oppeja oman talouden hallinnasta ja tulevaisuuden työelämätaitoja 8.-luokkalaisille, lukiolaisille ja ammatillisille opiskelijoille.
Toiminnot > Kunkoululoppuu.fi

Kunkoululoppuu.fi-sivusto antaa tietoa peruskoulun ja lukion jälkeisistä valinnoista, nuoren elämästä, opiskelusta ja työelämästä. Palvelu tarjoaa vastauksia koulutusta ja tulevaisuutta koskeviin kysymyksiin.
Toiminnot > TET

TAT on tarttunut haasteeseen päivittää TET tälle vuosituhannelle ja koonnut yhteen joukon toimijoita, jotka ovat tahoillaan kehittäneet uusia malleja nykypäivän työelämään tutustumista varten. TET-ohjeet, -mallit ja -materiaalit on kerätty Kun koulu loppuu -sivustolle.
Toiminnot > Tutkimukset

TAT Nuorten tulevaisuusraportti on vuosittainen nuorten käsityksiä tulevaisuudesta ja työelämästä tutkiva raportti. Kun koulu loppuu -tutkimukseen osallistuu vuosittain tuhansia yläkoululaisia, ammatillisia opiskelijoita ja lukiolaisia. Nuorten talousosaaminen -tutkimus avaa nuorten ajatuksia talousasioista. Raportissa käsitellään tyttöjen ja poikien välisiä eroja taloudenhallinnassa sekä koulun roolia taloustaitojen opettajana. Opettajien talousosaaminen -tutkimus kartoittaa opettajien osaamista ja toiveita taloustietoon liittyen.
Merkittäviä henkilöitä > Toimitusjohtajat

1947–1971: Esko-Voitto Valkama
1971–1995: Leif Fast
1995–2007: Jukka Koivisto
2017–2019: Kari Väisänen
2020– Jenni Järvelä
Merkittäviä henkilöitä > Puheenjohtajat

Seuraavat henkilöt toimivat TAT:n puheenjohtajina:
1975–1976: Max Jakobson
1977–1983: Gustav Rosenlew
2003–2006: Heikki Pentti
2007–2010: Bertel Paulig
2011–2012: Pekka Sairanen
2013–2016: Eero Kotkasaari
Petri Lempiäinen
Nuorten Superpesis

| Nuorten Superpesis |
| --- | --- |
Laji:  Pesäpallo
Maa(t):   Suomi
Perustettu:  1995
Joukkueita:  Pojat: 18   Tytöt: 21
Hallitseva mestari:  Pojat: Manse PP   Tytöt: Porin Pesäkarhut
Alempi taso:  Nuorten Ykköspesis
Aiheesta muualla
Sivusto
Nuorten Superpesis on Pesäpalloliiton alainen sarja, johon lasketaan kuuluvaksi juniori-ikäisten Poikien Superpesis ja Tyttöjen Superpesis.
Nuorten Superpesiksen alapuolella on Nuorten Ykköspesis. Sarjojen välillä ei ole karsintaa, vaan joukkueet voivat ennen kauden alkua ilmoittautua haluamalleen sarjatasolle.
Sarjajärjestelmä 2024

Poikien Superpesiksessä joukkueet jaetaan kahteen lohkoon. Runkosarja pelataan kahdessa lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Ottelumäärä on 16 joukkuetta kohden. Lohkojen neljä parasta jatkavat puolivälieriin. Välierien voittajat jatkavat loppuotteluun ja häviäjät pronssiotteluun. Kaikki pudotuspelisarjat pelataan paras kolmesta -järjestelmällä pl. pronssiottelu yksitäisenä otteluna kerrasta poikki -periaatteella. Kotietu on aina runkosarjassa paremmin sijoittuneella joukkueella.
Tyttöjen Superpesiksessä joukkueet jaetaan neljään lohkoon. Runkosarjassa pelataan kaksinkertainen sarja oman lohkon sisällä ja kertaalleen saman alueen (etelä / pohjoinen) toista lohkoa vastaan. Lohkovoittajat jatkavat suoraan puolivälieriin. Lohkoissaan 2. ja 3. sijoittuneet joukkueet pelaavat pudotuspelipaikoista paras kolmesta -järjestelmällä. . Välierien voittajat jatkavat loppuotteluun ja häviäjät pronssiotteluun. Kaikki pudotuspelisarjat pelataan paras kolmesta -järjestelmällä pl. pronssiottelu yksitäisenä otteluna kerrasta poikki -periaatteella. Kotietu on aina runkosarjassa paremmin sijoittuneella joukkueella.
Joukkueet 2024

Vuonna 2024 Poikien Superpesiksessä on 18 joukkuetta ja Tyttöjen Superpesiksessä 21 joukkuetta.
Joukkueet 2024 > Poikien Superpesis

Alajärven Ankkurit, Alajärvi
Haminan Palloilijat, Hamina
Hyvinkään Tahko, Hyvinkää
Imatran Pallo-Veikot, Imatra
Joensuun Maila, Joensuu
Jokioisten Koetus juniorit
Jyväskylän Kiri 2020, Jyväskylä– Puijon Pesis, Kuopio (yhdistelmäjoukkue)
Kempeleen Kiri, Kempele
Kiteen Pallo, Kitee
Kouvolan Pallonlyöjät, Kouvola
Manse PP, Tampere
Nurmon Jymy, Seinäjoki
Oulun Lippo Juniorit, Oulu
Puna-Mustat, Helsinki
Sotkamon Jymy, Sotkamo
Ulvilan Pesä-Veikot, Ulvila
Veteli Pesis, Veteli
Ylivieskan Kuula, Ylivieska
Joukkueet 2024 > Tyttöjen Superpesis

Alajärven Ankkurit, Alajärvi
Fera, Rauma
Haapajärven Pesä-Kiilat, Haapajärvi
Haminan Palloilijat, Hamina
Hyvinkään Tahko, Hyvinkää
Joensuun Maila, Joensuu
Jokilaakson PesäKuula, Ylivieska
Kajaanin Pallokerho, Kajaani
Kempeleen Kiri, Kempele
Laitilan Jyske, Laitila
Lapuan Virkiä, Lapua
Mailattaret, Vaasa
Manse PP, Tampere
Mynämäen Vesa, Mynämäki
Oulun Lippo Juniorit, Oulu
Pattijoen Urheilijat Juniorit, Raahe
Pesäkarhut-Akatemia, Pori
Roihu, Helsinki
Seinäjoen Maila-Jussit, Seinäjoki
Siilinjärven Pesis, Siilinjärvi
Viinijärven Urheilijat, Liperi
Palkinnot

Vuoden poikapesäpalloilija
Vuoden poikalukkari
Vuoden tyttöpesäpalloilija
Vuoden tyttölukkari
Vuoden pelinjohtaja, Poikien Superpesis
Vuoden pelinjohtaja, Tyttöjen Superpesis
Nuorten Superpesiksen vanha logo
Namiben maakunta

| Namibe |
| --- | --- |
 Moçâmedes
 Sijainti
 Koordinaatit: 15.5°S, 12.5°E 
Valtio:   Angola
Hallinto:  
 – hallinnon tyyppi:  Maakunta
 – hallinnollinen keskus:  Moçâmedes
Pinta-ala:  57 500 km²
Väkiluku (2019)  (arvio):  588 378
 – väestötiheys:  10,2 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  AO-NAM
Namiben maakunta on yksi Angolan maakunnista. Sen pinta-ala on 57 500 neliökilometriä ja väkiluku oli vuoden 2019 arvion mukaan 588 378. Maakunnan pääkaupunki on nimeltään Moçâmedes.
Namiben maakunta sijaitsee Angolan eteläosassa, Atlantin valtameren rannalla. Sillä on noin 480 kilometriä rantaviivaa. Naapurimaakuntia ovat Benguela pohjoisessa sekä Huíla ja Cunene idässä. Etelässä Namibella on rajaa Namibian kanssa. Benguelanvirta vaikuttaa merkittävästi maakunnan ilmastoon. Rannikolla keskimääräinen lämpötila vaihtelee 17 °C ja 25 °C välillä, mutta sisämaassa lämpötila nousee huomattavasti korkeammaksi.
Namibe on jaettu viiteen kuntaan, ja nämä edeelleen 14 aluehallinnon paikallistason osaan seuraavasti:
Bibala: Bibala, Caitou, Capangombe, Lola
Camucuio: Camucuio, Mamué, Chingo
Moçâmedes: Mocâmedes, Lucira, Bentiaba, Forte Santa Rita
Tômbva: Baía dos Tigres, Iona, Tômbwa
Virei: Virei, Cainde
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Namiben maakunta Wikimedia Commonsissa
Angolan maakunnat
Bengo
Benguela
Bié
Cabinda
Cuando Cubango
Cuanza Norte
Cuanza Sul
Cunene
Huambo
Huíla
Luanda
Lunda Norte
Lunda Sul
Malanje
Moxico
Namibe
Uíge
Zaire
Big Scoob

Big Scoob (Kansas City, Missouri, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen rap-muusikko. Hän on ryhmän 57th Street Rogue Dog Villians entinen jäsen.
Albumit

2009: Monsterifik
2010: Damn Fool
Albumit > 57th Street Rogue Dog Villians

1998: It's On Now
1999: My Dog's for Life
2002: Roguish Ways
2007: New World Hustle
Ebara

Ebara sijaitsee Nakahara-kaidōn eli prefektuurintie 2:n varrella
Ebara
Ebara (jap. 荏原) on Tokion kaupunginosa Shinagawan erillisalueella. Se sijaitsee Shinagawan länsiosassa Ōsakin länsi- ja Meguron eteläpuolella. Paikannimellä Ebara on pitkä historia, ja se viittasi alun perin laajaan seutuun nykyisen Tokion eteläosissa. Ennen toista maailmansotaa Ebara muodosti jonkin aikaa oman Ebara-kun suuralueensa osana Tokion kaupunkia. Nykyinen kaupunginosa käsittää huomattavasti aiempaa suppeamman alueen. Se on pääosin asuinaluetta, mutta Tōkyū-rautateiden Meguro-linjan varrelta ulottuu liikealue sen keskiosiin.
Ebaran kaupunginosan pinta-ala on 0,79 neliökilometriä, ja se jakautuu seitsemään osa-alueeseen, jotka on numeroitu Ebara 1-chōme–Ebara 7-chōme. Niissä on yhteensä 21 791 asukasta (helmikuussa 2025). Kaupunginosan väestötiheys on siten noin 27 600 asukasta neliökilometrillä. Laajemmassa merkityksessä Ebara voi nykyäänkin viitata Ebaran alueeseen (Ebara-chiku), johon kuuluu Ebaran lisäksi useita muita Shinagawan länsiosan kaupunginosia.
Historia

Ebaran piirikunta mainitaan jo Japanin klassisella kaudella kirjoitetussa Engishiki-lakikirjassa. Se kuului historialliseen Musashin provinssiin. Vielä Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla Ebara viittasikin laajaan alueeseen, joka vastaa nykyisen Shinagawan lisäksi Meguron, Ōtan ja Setagayan erillisalueita. Paikannimi viittaa veripeipin (egoma) viljelyyn.
1900-luvun alkuun saakka Ebara oli pääosin maaseutua. Vuodesta 1912 lähtien sinne alettiin rakentaa asuinalueita, ja seudun kaupungistuminen kiihtyi suuren Kantōn maanjäristyksen jälkeen 1920-luvulla, kun merkittävä osa Tokion keskustasta oli tuhoutunut. Rakentamista vauhdittivat alueelle vuosina 1923 ja 1927 valmistuneet rautatielinjat. Niiden myötä Musashi-Koyaman ja Togoshi-Ginzan asemien ympärille syntyi liikealueita. Ebara oli itsenäinen maaseutukaupunki, kunnes se liitettiin vuonna 1932 Tokion kaupunkiin ja siitä muodostettiin Ebara-kun suuralue.
Toisessa maailmansodassa Ebaran alue paloi lähes kokonaan maan tasalle. Sotaa edeltänyt tiheään asutettu ja toiminnoiltaan sekoittunut kaupunkirakenne on kuitenkin pitkälti säilynyt. Ebaran suuralue liitettiin nykyiseen Shinagawan erillisalueeseen sodan jälkeen vuonna 1947. Nykyinen Ebaran kaupunginosa käsittää huomattavasti aiempaa suuraluetta suppeamman alueen entisen Nakahara-kaidō-tiereitin varrella.
Kaupunkikuva ja rakennukset

Ebaran kaupunginosa käsittää lounais–koillissuunnassa pitkänomaisen alueen Shinagawan erillisalueen länsiosassa. Se on yksi Yamanoten seudun monista asuinalueista. Naapurikaupunginosia ovat lännessä Koyama, pohjoisessa Nishi-Gotanda, idässä Hiratsuka ja Nishi-Nakanobu sekä etelässä Hatanodai. Kaupunginosan keskiosassa on liikealue, joka ulottuu Hiratsukabashin risteyksestä luoteeseen Musashi-Koyaman aseman suuntaan. Sen läpi kulkee Palm-niminen 800 metriä pitkä katettu kauppakatu (shōtengai), Tokion pisin katettu kauppakuja. Se avattiin vuonna 1956 470 metrin pituisena.
Ebaran pohjoisosassa sijaitsee Hoshi-yliopiston kampus. Eteläosassa on Koyama Hachiman-jinjan šintolainen pyhäkkö.
Hoshi-yliopiston rakennus
Palm-ostoskadun sisäänkäynti
Ebara Kotohira-jinja
Reigen-jin buddhalainen temppeli
Liikenne

Ebaran kaupunginosan alueella ei ole rautatie- tai metrolinjoja. Lähimmät rautatielinjat ovat alueen luoteispuolella kulkeva Tōkyū-rautateiden Meguro-linja ja kaakkoispuolella kulkeva Ikegami-linja. Niillä on Ebaran lähistöllä useita asemia.
Ebara sijaitsee vanhan Nakahara-kaidō-tiereitin eli nykyisen Tokion prefektuurintie 2:n varrella. Se kulkee lounaasta koilliseen kaupunginosan rajalla ja johtaa Tokion keskustan suuntaan. Hiratsukabashin risteyksessä Ebaran keskiosassa sen kanssa risteää luoteesta kaakkoon kulkeva prefektuurintie 420.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ebara Wikimedia Commonsissa
| n k Shinagawan erillisalue |
| --- | --- | --- |
| Shinagawan alue |  Higashi-Shinagawa  Hiromachi  Kita-Shinagawa  Minami-Shinagawa  Nishi-Shinagawa  |  |
| Ōin alue |  Higashi-Ōi  Katsushima  Minami-Ōi  Nishi-Ōi  Ōi  |  |
| Ōsakin alue |  Higashi-Gotanda  Kami-Ōsaki  Nishi-Gotanda  Ōsaki  |  |
| Ebaran alue |  Ebara  Futaba  Hatanodai  Higashi-Nakanobu  Hiratsuka  Koyama  Koyamadai  Nakanobu  Togoshi  Yutakachō  |  |
| Yashion alue |  Higashi-Yashio  Yashio  |  |
| Muita alueita |  Gotanda  Odaiba  |  |
Candian piiritys

Aikalaispiirros Candiasta kaupunginmuureineen.
Candian piiritys (joskus myös Iraklionin piiritys) oli Osmanien valtakunnan ja Venetsian tasavallan välinen taistelu Kreetalla sijaitsevan Candian kaupungin (nyk. Iraklion) omistuksesta. Piiritys alkoi 1. toukokuuta 1648 ja päättyi osmanien voittoon 27. syyskuuta 1669. Se kesti 21 vuotta ja on yksi historian pisimmistä piirityksistä.
Taustaa

Edellinen Venetsian–Turkin sota oli päätynyt osmanien voittoon ja Kyproksen siirtymiseen turkkilaishallinnon alle, vaikka katolisten muodostama pyhä liiga oli onnistunut päihittämään osmanilaivaston Lepannon meritaistelussa. Rauhansopimusta seurasi pitkä rauhan aika, jota tosin rikottiin Maltaa ja Kreetaa tukikohtanaan käyttäneiden johanniittojen ritarikunnan toimesta. Johanniitat harjoittivat vuosien ajan merirosvoutta ja kaapparitoimintaa Egeanmerellä liikkuvaa osmanien kauppalaivastoa kohtaan. Sulttaanin suhtautuminen ryöstelyyn oli maltillista, kunnes vuonna 1644 malja kuitenkin ylittyi. Tuolloin johanniitat kaappasivat saattueen, joka oli viemässä Mekasta palaavia pyhiinvaeltajia takaisin. He myivät ryöstösaaliinsa Candiassa. Saaliiseen kuului myös osa sulttaani Ibrahim I:n haaremista. Sulttaani otti teon henkilökohtaisena loukkauksena ja vannoi kostavansa teon johanniitoille ja myös heitä suojeleville Kreetan venetsialaisille.
Sulttaani ja suurvisiiri Kemankeş Kara Mustafa pašša julistivat uuden sodan, mutta he eivät kohdistaneet sotatoimiaan ensisijaisesti Maltan ritareita vastaan, vaan ritareiden liittolaista Venetsiaa vastaan. Osmanit valitsivat tavoitteekseen Kreetan valtaamisen, sillä saaren omistaminen tarjosi heille keinon turvata kaupankäynti ja meriliikenne Egeanmerellä sekä itäisemmissä Välimeren osissa, joihin johanniittojen merirosvous ulottui. Kreetalaiset suhtautuivat osmanien hankkeeseen myötämielisesti, sillä Venetsian signorian valta oli koettu saarella vastenmielisenä.
Venetsialaisten vastarinta oli kuitenkin odotettua voimakkaampi. Taitavina merenkulkijoina he onnistuivat alkuun ajamaan osmanilaivaston ahtaalle, vaikka heidän laivastonsa olivat kooltaan pienempiä. Candian sotaa käytiin kiivaasti merellä ja se alkoi käydä molemmille osapuolille raskaaksi.
Kreetan valtaamisoperaatiota käynnistäessään osmanit käyttivät harhautuksena neuvokasta salajuonta. He varustivat sotaretkikunnan ja suuren saattueen, jonka päämääräksi nimettiin hyvissä ajoin Malta. Johanniitat uskoivat hyökkäyksen tulevan saarelleen ja kiihdyttivät sen varustamista. Kun saattue läheni Kreetaa se kääntyi kuitenkin kohti salaista kohdettaan. Sotaretkikunta nousi maihin Kreetan länsiosassa lähellä Chaniáa kesäkuussa 1645. He valtasivat kaupungin 54 päivää kestäneen piirityksen jälkeen, Kíssamoksen maaliskuussa 1646, Mylopótamoksen syyskuussa ja Réthymnon marraskuussa. He ottivat lopulta koko Kreetan hallintaansa, lukuun ottamatta saaren keskellä pohjoisrannikolla sijaitsevaa pääkaupunkia Candiaa, joka pysyi venetsialaisten käsissä.
Piiritys

Osmanit eivät kiiruhtaneet Candian valtaamista, vaan he käyttivät keväästä 1648 kolme kuukautta valmisteluihin, aloittaen varsinaisen piirityksen 1. toukokuuta. Osmanien laivasto siirtyi Candian edustalle muodostamaan merisaarron ja pioneerit kaivoivat kaupungin ympärille rinnakkaisen juoksuhautaverkoston piirittäjien suojaksi. Myös kaupungin vedensaanti pyrittiin katkaisemaan. Tykistö pommitti kaupunkia ajoittain, mutta Candiaa suojasi vahva kaupunginmuuri. Siellä olleilla venetsialaisilla ei ollut aiettakaan antautua nopeasti, vaan he puolustivat sitä sinnikkäästi.lähde? Osmanijoukot saivat vahvistuksia eri puolilta valtakuntaa ja aloittivat piirityksen uudestaan useita kertoja vuosien varrella, mutta venetsialaiset pitivät pintansa.
Seuranneen yli kahdenkymmenen vuoden aikana Venetsia etsi liittolaisia, jotka voisivat auttaa piirityksen murtamisessa ja Candian vapauttamisessa. Avunpyyntöjä lähetettiin paaville ja monille eurooppalaisille valloille, mutta turhaan. Ajan henki oli Venetsiaa vastaan, sillä Candian piirittämisen alkamisvuonna 1648 päättyneestä Kolmikymmenvuotisesta sodasta toipuva Eurooppa oli toistaiseksi innoton aloittamaan uusia sotia.lähde?
Piiritys > Biologisen sodankäynnin suunnitelmat

Vuonna 1539 perustettu Venetsian valtion inkvisiittorit (Inquisitori di Stato di Venezia) oli yksi tehokkaimmista myöhäiskeskiajan tiedustelupalveluista. Sen alaisuuteen kuului suuri vakoiluverkosto, joka ajoi Venetsian päämääriä kidutusta, salamurhia ja poliittisia juonia hyväksi käyttäen. Candian piirityksen toisena vuonna organisaation pääinkvisiittorit Piero Morosini, Piero Querini ja Geronimo Giustiani saivat Venetsialle kuuluneiden Dalmatian ja Albanian alueiden kenraalikuvernööriltä Lunardo Foscololta kirjeen, joka sisälsi huolellisesti ja yksityiskohtaisesti laaditun suunnitelman Kreetalla olevien osmanijoukkojen tuhoamiseksi ruton avulla. Foscolon lääkäri oli valmistanut uutteen, jota hän kutsui ruton puhtaaksi ytimeksi. Nesteeseen oli kerätty näytteita ruttopotilaiden pernoista, ajoksista ja paiseista, ja Foscolon ehdotuksen mukaan sitä voitaisiin käyttää Candiassa olevien piirittäjien tartuttamiseen sotkemalla ainetta markkinoilla oleviin albanialaisiin fetsi-päähineisiin, joihin osmanit olivat mieltyneet. Lisäksi Foscolo huolehti, että muutkin saarella olevien osmanivaruskunnat Retimossa, Canneassa ja San Toderossa tulisi myös tartuttaa epäilysten hälventämiseksi, sillä suurpandemia käsitettäisiin helpommin luonnollista alkuperää olevaksi, kun taas pelkästään piirittäjien tartuttaminen voisi herättää epäilyksiä venetsialaisten osuudesta asiaan. Samaan aikaan hänen mukaansa tautia levittävien agenttien tulisi kiinnittää suurta huolta vastatoimiin ja suojauksiin, jotta tauti ei leviäisi heihin eikä saarten muihin asukkaisiin. Vaikka suunnitelma oli toteuttamista vaille valmis, sitä ei todennäköisesti kokeiltu käytännössä.
Piiritys > Valtaus

Sodassa seurasi hiljainen vaihe 1661-1665, mutta vuonna 1666 suurvisiiri Köprülü Fazıl Ahmet pašša käynnisti uuden hankkeen Candian lopulliseksi valtaamiseksi. Osmanit toivat saarella olevalle armeijalle vahvistuksia. Piirittäminen muuttui asemasodasta aggressiiviseksi. Candiaa pommitettiin raskaammin ja seuranneina vuosina sitä vastaan tehtiin lukuisia hyökkäyksiä.lähde?
Vuonna 1668 osmanit tarjosivat rauhaa Venetsialle. Heidän ehdotuksensa olisi jättänyt venetsialaisille puolet Kreetasta, mutta he kieltäytyivät, sillä Venetsia toivoi voittavansa koko sodan uusien liittolaisten avulla.
Viimeisinä kuukausina käydyt taistelut olivat kiivaita, raskaita ja kuluttavia. Kesäkuussa 1669 kaupunki sai viimein vahvistuksia liittolaisilta, sillä Ranskan Louis XIV:n lähettämä 31 aluksen ja 6000 miehen vahvuinen sotaretkikunta saapui Candian edustalle. Retkikuntaa johti Navaillesin herttua Philippe de Montaut-Bénac.  Lisäksi heitä tuki 2000 miehen vahvuinen johanniitoista sekä paavin lähettämistä sotilaista muodostunut joukko. Tässä vaiheessa osmanit olivat jo vallanneet osia muureista ja kaupungista, jota ranskalaiset kuvailivat pahoin raunioituneeksi. He yrittivät murtaa piirityksen ja pärjäsivätkin alkuun hyvin, mutta heidän joukkonsa ajautui sekaannukseen tavoittaessaan osmaneiden monimutkaisen juoksuhautaverkoston. Osmanit käyttivät tilaisuutta hyväkseen ja käynnistivät onnistuneet vastahyökkäyksen. Ranskalaisia johtanut Beaufortin herttua François de Vendôme sai surmansa osmaneiden yöllä tekemän iskun aikana. Ranskalaisilla näyttää olleen muutenkin epäonnea: osa heidän laivastonsa maavoimien tueksi tarkoittamasta tykkitulesta osui omiin. Laivasto ampui 11 000 tykinkuulaa kohti osmanien asemia, mutta tulituksen kerrotaan aiheuttaneen yhtä paljon tuhoa ranskalaisten riveissä kuin osmaneidenkin. Lisäksi yksi aluksista, Therese räjähti jonki onnettomuuden seurauksena. Räjähdys oli niin voimakas, että se vaurioitti viereisiä aluksia ja aiheutti satoja kuolonuhreja niiden upseeriston, miehistön ja kaleeriorjien keskuudessa. Vivonnen kreivi Louis Victor de Rochechouartin lippulaivan kerrotaan paiskautuneen paineaallon vuoksi kyljelleen niin, että sen köli kävi pinnalla.
Osmanit pitivät hyökkäystä yllä. Ranskalaiset menettivät viimein uskonsa menestymiseen puolustajien rivejä alkoivat harventamaan taistelujen lisäksi myös kulkutaudit. Noin 5200 jäljellä olevasta miehestä vain 3500 oli riittävässä kunnossa aluksille laivattaviksi, ja heistäkin 1500 oli todettu sairaiksi. Ranskalaiset vetäytyivät Kreetalta jättäen venetsialaiset jälleen yksin. Heidän komentajansa Francesco Morosini piti puolustuksen menestyksekästä jatkamista mahdottomana ja päätti antautua.