SARS-CoV-2-rokote
Kehittely ja tutkimus

COVID-19-taudin leviäminen alkoi Kiinassa vuonna 2019 ja pandemiaksi se julistettiin maaliskuussa 2020. Paras keino taudin leviämisen estämiseksi on rokotteen kehittäminen. Kehitystyöhon menee tavallisesti vuosia nykyisten tutkimus- ja lupakäytäntöjen puitteissa. Maailman terveysjärjestö reagoi pandemiaan nopeasti vuosien 2014-2016 ebolaepidemian vuoksi ja siksi SARS-CoV-2-rokotteet ovat päässeet poikkeuksellisen nopeasti kliinisiin testeihin.
Pandemian lopettamiseksi rokotekehityksessä on hyödynnetty uusia rokotekehitysaihioita tavanomaisten rokotteen kehitysmenetelmien lisäksi. Kehitystyössä on hyödynnetty aikaisempaa SARS- ja MERS-pandemioiden aikana kerättyä tietoa, joka on ohjannut SARS-CoV-2-rokotteiden kehittämistä. Eri rokotetyypeillä on omat etunsa ja rajoitteensa: Tavanomaisten kokonaisiin viruksiin perustuvien rokotteiden kehittäminen on huomattavan kallista, mutta sitä varten on jo valmis infrastruktuuri. Mikäli viruksen inaktivointi epäonnistuu, virus voi palata uudestaan toimintakykyiseksi ihmisillä, joiden vastustuskyky on heikentynyt. Sen sijaan uudet, esimerkiksi viruksen osiin perustuvat rokotteet ovat turvallisia myös riskiryhmään kuuluvilla. Uudet tekniikat voivat myös pienentää valmistuskustannuksia merkittävästi. Uusi RNA-rokoteteknologia nopeuttaa valmistusta, mutta vielä vuoden 2020 puolivälissä sen tehosta ei ollut varmuutta.
Nopeutettu rokotteen kehittäminen vaatii rokotteen tehokkuuden ja turvallisuuden arvioimista ennen vähäisen riskin ryhmien laajamittaista rokottamista. Tällaisia ryhmiä ovat muun muassa lapset, joilla tauti on yleensä varsin lievä. Iäkkäillä ihmisillä rokotteen vasteet jäävät normaalistikin heikommiksi, joten rokotteen kehittämisessä pyritään saamaan hyvä suoja vanhemmille ihmisille.
| Tyyppi | Kuvaus | Edut | Riskit, huonot puolet | Rokote tai sen kehittäjä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vektorirokote: | Toinen virus, monesti adenovirus, kuljettaa SARS-CoV-2:n piikkiproteiinin geeniä. Piikkiproteiinin geeni käynnistää vasta-ainetuotannon. | Kuljetus ja varastointi helppoa. | Käyttö moneen kertaan heikentää tehoa. Immuunijärjestelmä saattaa muistaa rokotegeeniä kuljettavan adenoviruksen. |  AstraZeneca  Johnson & Johnson  Sputnik V |
| RNA-rokote | Lähetti-RNA toimii rokotteena. | Helppo valmistaa. | RNA ei säily elimistössä pitkään. Vaatii kylmäsäilytyksen -70 °C lämpötilassa. Rokotetyyppiä ei ole aiemmin hyväksytty ihmiskäyttöön. |  Moderna  Pfizer  Curevac |
| Inaktivoitu tai heikennetty SARS-CoV-2 | Vaarattomaksi tehty SARS-CoV-2. |  | Inaktivoinnin epäonnistuminenlähde? |  Sinopharm  Sinovac.  Covivac. |
| Proteiini aliyksikkö (rekombinantti proteiini) | Viruksen piikkiproteiinin kopio, peptidi. |  | Adjuvantit saattavat aiheuttaa epätoivottuja vaikutuksiaselvennä |  Sanofi/GSK, kehitteillä  Novavax, kehitteillä.  EpiVacCorona. |
| DNA-rokote | DNA-plasmidi kuljettaa piikkiproteiinin geeniä. |  | Mahdollinen muuntuminen solussa haitalliseksi. |  Inovio, kehitteillä  Zydus Cadila, kehitteillä. |
| VLP-rokote | Virusta muistuttava kuori. Tyhjiä viruskuoria, pinnalla piikkiproteiini. Helppo varastoida. | Helppo varastoida. | Valmistus työlästä. |  Medicago, kehitteillä  Tampereen yliopiston rokote, kehitteillä. |