stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Euroopan unionin jäsenvaltioiden erityisalueet
EU:n ulkopuoliset maat ja alueet, jotka ovat osittain integroituneet EU:hun > Muiden Euroopan valtioiden erityisalueet

| Jäsenmaat ja alueet | Jäsenmaat ja alueet | Eurooppaoikeuden  soveltaminen | EURATOM | Schengen-alue | Euroopan unionin arvolisäverokannassa | Euroopan unionin tulliliitossa | Euroopan unionin sisämarkkinoissa | Euroalue |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Norja, paitsi |  Norja, paitsi | Osittain | Ei | Kyllä | Ei | Ei | Poikkeuksia, osana ETAa | Ei, Norjan kruunu |  |  |
|  |  Huippuvuoret | Osittain | Ei | Ei | Ei, arvonlisäverovapaa-alue | Ei | Ei | Ei, Norjan kruunu |  |  |
|  |  Jan Mayen | Osittain | Ei | Kyllä | Ei, arvonlisäverovapaa-alue | Ei | Kuten muualla Norjassa | Ei, Norjan kruunu |  |  |
|  |  Bouvet’nsaari | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei, Norjan kruunu |  |  |
|  |  Pietari I:n saari | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei, Norjan kruunu |  |  |
|  |  Kuningatar Maudin maa | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei, Norjan kruunu |  |  |

|  Sveitsi, paitsi |  Sveitsi, paitsi | Osittain | Kyllä (Liitännäisvaltio) | Kyllä | Ei, (Sveitsi-Liechtensteinin arvonlisäverokanta) | Ei, (Sveitsi-Liechtensteinin tulliliitto) | Poikkeuksin, ei ETAssa | Ei, Sveitsin frangi |  |  |
|  |  Samnaun ja Val Sampuoir | Osittain | Kyllä (osana Sveitsiä) | Kyllä | Ei, (arvonlisäverovapaa-alue) | Ei, (Sveitsi-Liechtensteinin tulliliitto) | Poikkeuksin, ei ETAssa | Ei, Sveitsin frangi |  |  |
|  Yhdistynyt kuningaskunta ja kruununsiirtomaat paitsi: |  Yhdistynyt kuningaskunta ja kruununsiirtomaat paitsi: | ei | Liittänäisvaltio | ei | ei | ei | ei | Englannin punta |  |  |
|  |  Pohjois-Irlanti | (Pohjois-Irlannin pöytäkirjassa sovelletaan EU:n lainsäädäntöä vain siinä määrin kuin on tarpeen tullirajan estämiseksi Pohjois-Irlannin ja Irlannin tasavallan välillä.) | Liittänäisvaltio | ei | Vain tavarat, de facto | Vain tavarat, de factoo | Vain tavarat, de facto | Englannin punta |  |  |
|  |  Akrotíri ja Dekéleia  | Osittain | Liittänäisvaltio | Ota käyttöön myöhemmin | Kyllä | Kyllä | Osittain | Kyllä |  |  |
|  |  Gibraltar  | Osittain | Liittänäisvaltio | Ota käyttöön myöhemmin | ei | Ota käyttöön myöhemmin | osittain | Gibraltarin punta |  |  |
|  | Muut Britannian merentakaiset alueet | ei | Liittänäisvaltio | ei | ei | ei | ei | useita |  |  |
| Jäsenmaat ja alueet | Jäsenmaat ja alueet | Eurooppaoikeuden  soveltaminen | EURATOM | Schengen-alue | Euroopan unionin arvolisäverokannassa | Euroopan unionin tulliliitossa | Euroopan unionin sisämarkkinoissa | Euroalue |  |  |
Antti Syväjärvi

| Antti Syväjärvi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. marraskuuta 1968 (ikä 56) Pello
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  professori, yliopiston rehtori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Cardiffin yliopisto (Ph.D. 1998), Lapin yliopisto (HTT 2005)
Instituutti:  Lapin yliopisto
Tutkimusalue:  julkishallinnon ja -organisaatioiden sähköinen hallinto, tietohallinto, henkilöstöhallinto ja hyvinvointijohtaminen
Aiheesta muualla
Kotisivu
Antti Samuli Syväjärvi (s. 9. marraskuuta 1968 Pello) on suomalainen filosofian tohtori ja hallintotieteen tohtori, joka on toiminut Lapin yliopiston hallintotieteen professorina vuodesta 2005 ja Tampereen yliopiston dosenttina (henkilöstövoimavarojen johtaminen) vuodesta 2007. Hän on toiminut Lapin yliopiston yhteiskuntatieteiden tiedekunnan dekaanina 2015–2017 ja tutkimusvararehtorina 2018–2019. Syväjärvi on Lapin yliopiston rehtori vuosina 2020–2024.
Syväjärvi tuli ylioppilaaksi Pellon lukiosta vuonna 1987. Hän vietti 1990-luvun Britanniassa ja suoritti 1994 yliopistotutkinnon Aston Universityssä Birminghamissa ja valmistui psykologia pääaineenaan filosofian tohtoriksi Cardiffin yliopistosta 1998. Hän sai tutkinnonrinnastuksella Helsingin yliopistosta filosofian tohtorin arvon 1999 ja lisäksi hän valmistui Lapin yliopistosta hallintotieteen tohtoriksi 2005.
Syväjärvellä on lähes 200 tieteellistä julkaisua ja hän on tehnyt myös julkishallinnon toiminnan arviointia sekä konsultointia. Ensisijaisina tutkimuksen kiinnostusaiheinaan Syväjärvi pitää julkishallinnon ja -organisaatioiden sähköistä hallintoa, tietohallintoa, henkilöstöhallintoa ja johtajuutta.
Teoksia

(joitakin esimerkkejä)
Ville Pietiläinen & Antti Syväjärvi: Johtamisen psykologia.  (2. uudistettu painos)  Jyväskylä:  PS-kustannus, 2019.  ISBN 978-952-451-935-9
Antti Syväjärvi, Jaana Leinonen, Anu Pruikkonen & Rauno Korhonen: Sosiaalinen media kuntajohtamisessa.  Helsinki:  KAKS - Kunnallisalan kehittämissäätiö, 2017.  ISBN 978-952-7072-72-1
Antti Syväjärvi & Ville Pietiläinen: Inhimillinen ja tehokas sosiaali- ja terveysjohtaminen.  Tampere:  TUP, 2016.  ISBN 978-952-03-0344-0
Antti Syväjärvi & Jari Stenvall: Data Mining in Public and Private Sectors: Organizational and Government Applicatieons.  Hershey, PA, USA:  Information Science Reference, 2010.  ISBN 978-1-60566-906-9
Guje Sevón

| Guje Sevón |
| --- | --- |
 Guje Sevón vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. syyskuuta 1943 (ikä 81) Sanda, Ruotsi
Kansalaisuus:  Ruotsi ja Suomi
Ammatti:  psykologi, talouselämän psykologian emeritaprofessori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Uppsalan yliopisto (FK 1965), Åbo Akademi (FL 1972, FT 1978)
Instituutti:  Tukholman kauppakorkeakoulu, Svenska handelshögskolan
Aiheesta muualla
www.danielgilbert.com
Guje Sevón (o.s. Lindberg; s. 20. syyskuuta 1943, Sanda, Ruotsi) on suomalais-ruotsalainen psykologi, joka toimi Tukholman kauppakorkeakoulun talouselämän psykologian professorina vuodesta 2001 eläkkeelle jäämiseensä saakka. Ennen Tukholmaan siirtymistään hän toimi Svenska handelshögskolanin yrityshallinnon professorina vuosina 1987–2001.
Sevón valittiin Suomen Tiedeseuran jäseneksi vuonna 1986.
Yksityiselämä

Sevón hän oli avioliitossa oikeustieteilijä Leif Sevónin (s. 1941) kanssa vuosina 1965–1996. Heillä on kaksi aikuista lasta. Vuonna 1999 Guje Sevón meni naimisiin ruotsalaisen professori Per Olof Bergin (s. 1946) kanssa. He asuvat Ruotsin Strängnäsissä, josta Berg on kotoisin.
Käännös suomeksi
Nikolas Matinpalo

| Nikolas Matinpalo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. lokakuuta 1998 (ikä 26) Espoo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Kola
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  190 cm
Paino:  94 kg
Seura
Seura:  Ottawa Senators
Sarja:  NHL
Pelinumero:  33
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2018–
Aik. seurat:  Koovee (Mestis) Ilves (SML) Ässät (SML)
Nikolas Matinpalo (s. 5. lokakuuta 1998 Espoo) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-seura Ottawa Senatorsissa. Hän on pelityyliltään peruspuolustaja. Matinpalo laukoo oikealta.
Ura > Maajoukkueura

Matinpalo on pelannut Suomen A-maajoukkueessa 16 ottelua tehden kaksi maalia ja neljä tehopistettä. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Beijer Hockey Gamesin 9. helmikuuta 2023 Zürichissä pelatussa avausottelussa Sveitsiä vastaan. Matinpalo merkittiin Suomen kolmospuolustajapariin Sami Nikun viereen. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa hän teki seuraavassa ottelussa 11. helmikuuta 2023 Malmössä Tšekkiä vastaan. Matinpalo pelasi vuoden 2023 maailmanmestaruuskilpailuissa Suomen joukkueen neljännessä ketjussa. Hänet valittiin helmikuussa 2025 pelattuun neljän maan turnaukseen, kun Rasmus Ristolainen loukkaantui ennen turnauksen alkua.
Pelityyli

Ässien entisen kehitysjohtaja Tommi Kerttulan mukaan Matinpalon vahvuudet ovat puolustuspäässä. Kerttulan mukaan hän on iso, fyysinen ja positiivisella tavalla aggressiivinen puolustava puolustaja. Kerttulan mukaan Matinpalo on kilpailullinen kaveri sekä hyvä kamppailija maalin edustalla ja omalla alueella. Matinpalo on luonnehtinut itseään vahvaksi ja fyysiseksi peruspuolustajaksi, jolla on osaamista ja jämäkkyyttä etenkin alivoimapelissä.
Matinpalo on maininnut esikuvakseen Kari Haakanan.
Anni Kärävä

Anni Kärävä (s. 28. huhtikuuta 2000) on suomalainen freestylehiihtäjä, joka kilpailee slopestylessa ja big airissa.
Hän asui perheensä kanssa Ranskan Annecyssa noin kymmenen vuoden ajan vuoteen 2018 saakka. Kärävä kirjoitti Ranskassa ylioppilaaksi vuoden 2018 kesällä. Kärävä aloitti freestylehiihdon vasta vuonna 2012. Sitä ennen hän harrasti lumilautailua.
Kärävä valittiin Suomen vuoden 2018 Pyeongchangin olympialaisiin osallistuvan joukkueeseen, mutta hän loukkasi polvensa vajaa viikko ennen kisoja ja joutui jättämään kisat väliin. Hän olisi ollut Suomen joukkueen nuorin urheilija ja ensimmäinen 2000-luvulla syntynyt suomalainen olympiaedustaja.
Kärävä sijoittui viidenneksi nuorten MM-kisojen slopestylessa vuonna 2017 ja nuorten olympialaisissa vuonna 2016. Sierra Nevadan MM-kilpailuissa 2017 hän oli slopestylessa kahdestoista. Aspenin MM-kilpailuissa 2021 hän sijoittui big airissa 12:nneksi ja slopestylessa 17:nneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän oli big airissa yhdeksäs ja slopestylessa 15:s. Bakurianin MM-kilpailuissa 2023 hän sijoittui slopestylessa viidenneksi ja big airissa kymmenenneksi.
Kärävä sijoittui 14:nneksi ensimmäisessä FIS:n maailmacupkisassaan, Silvaplanan slopestylessa maaliskuussa 2016. Myös kahdella seuraavalla kaudella hän oli osakilpailuissa parhaimmillaan neljästoista. Kaudella 2018–2019 hän oli parhaimmillaan yhdestoista. Kymmenen parhaan joukkoon hän selviytyi ensimmäisen kerran oltuaan yhdeksäs Aspenin slopestylessa maaliskuussa 2021. Kaudella 2021–2022 hän oli big airissa kerran kymmenes. Seuraavalla kaudella hän sijoittui kolme kertaa kärkikymmenikköön ja oli parhaimmillaan seitsemäs Silvaplanan slopestylessa. Kaudella 2023–2024 hän sijoittui kolme kertaa viidenneksi ja kaikkiaan kuusi kertaa kymmenen parhaan joukkoon. Slopestylen kokonaiscupissa hän oli kuudes. Kaudella 2024–2025 hän saavutti ensimmäiset palkintosijansa oltuaan big airissa toinen Kreischbergissa sekä kolmas Aspenissa ja Tignes'ssä.
Tammikuun 2025 X Games -kutsukilpailussa Kärävä sijoittui kolmanneksi naisten kumpukisassa ja slopestyle-kisassa.
Elisabet Kiovalainen

Elisabet Kiovalainen (norj.  Ellisiv) (1025 – noin 1070) oli Norjan kuningatar ja kuningas Harald Ankaran puoliso. Elisabet oli Kiovan suuriruhtinas Jaroslav Viisaan ja Ingegerd Olofintyttären tytär.
Elisabet ja Harald menivät naimisiin Haraldin oleskellessa Gardarikissa joko vuonna 1043 tai 1044. He saivat kaksi tytärtä, Marian ja Ingegerdin, joka avioitui Tanskan kuningas Olavi I Hungerin kanssa. Snorrin mukaan Elisabet seurasi Haraldia tämän valloitusretkelle Englantiin vuonna 1066. Haraldin kaaduttua Stamford Bridgen taistelussa Elisabet palasi Norjaan vuonna 1067. Elisabetin myöhemmistä vaiheista ei ole tarkempaa tietoa.
Lapset

Ingegerd Haraldintytär
Maria Haraldintytär
Yön sylissä

| Yön sylissä> Hemåt i natten |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Erkki Ruuhinen ja Ilmari Kostiainen 1977.
Ohjaaja:  Jon Lindström
Käsikirjoittaja:  Jon Lindström
Perustuu:  Lindströmin novelliin ”Harri”
Tuottaja:  Jörn Donner
Säveltäjä:  Heikki Valpola
Kuvaaja:  Bille August
Leikkaaja:  Irma Taina
Pääosat:  Kjell Bergqvist ym.
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Svenska Filminstitutet AB Europa Film Stockholm Film AB
Ensi-ilta:  1977
Kesto:  92 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yön sylissä (Hemåt i natten) on suomalais-ruotsalainen elokuva vuodelta 1977. Sen on käsikirjoittanut ja ohjannut suomenruotsalainen Jon Lindström oman novellinsa ”Harri” pohjalta. Elokuva oli vuonna 1948 syntyneen Lindströmin ensimmäinen pitkän elokuvan ohjaustyö, ja sen rooleissa nähdään muiden muassa Lars Hjelt, Gunvor Sandkvist, Stellan Skarsgård ja Gunnel Fred.
Tuotanto

Elokuva kuvattiin värifilmille heinäkuussa 1976 Hangossa, ruotsinlaivalla, eri puolilla Tukholmaa sekä Nackassa ja Tukholman saaristossa. Elokuvan tuotti Jörn Donner ja kuvasi tanskalainen, sittemmin ohjaajana maailmankuuluksi tullut Bille August.
Juoni

Suomalainen Harri on työttömyytensä takia hakeutunut Ruotsiin, jossa työskentelee hitsaajana tukholmalaisella laivatelakalla. Unelmat eivät kuitenkaan ole toteutuneet, ja miehen avioliitto ruotsalaisnaisen kanssa on hajoamaisillaan. Kun muuan ryyppykaveri vihjailee Harrin vaimon uskottomuudesta, Harri iskee häntä puukolla ja lähtee sitten pakomatkalle takaisin Suomeen. Hän ei tiedä jäikö puukotettu henkiin vai ei ja on Suomessa koko ajan varpaillaan poliisien varalta. Hän piilottelee kesämökissä, kun poliisiauto ajaa paikalle ja Harri pakenee polkupyörällä. Hän yrittää uida pois saarelta, mutta hukkuu matkalla.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lars Hjelt  | … |  Harri Hakulinen, hitsaaja   |
|  Gunvor Sandkvist  | … |  Liisa Melin   |
|  Gunnel Fred  | … |  Cisse, Harrin vaimo   |
|  Rita Holst  | … |  Ritva Sjöberg, Harrin sisko   |
|  Stellan Skarsgård  | … |  Kurt Sjöberg, Ritvan mies   |
|  Rita Polster  | … |  Tarja Paasonen, nainen laivalla   |
|  Selma Impola  | … |  Selma, Harrin isoäiti   |
|  Juha Hyppönen  | … |  Rane Koskinen   |
|  Asko Sarkola  | … |  Stigu   |
|  Gustav Wiklund  | … |  Kurt ”Kurre” Yläranta   |
|  Laila Björkstam  | … |  Marja Nyström   |
|  Margit Lindeman  | … |  Sirkka, Harrin serkku   |
|  Marianne Wasastjerna  | … |  Inga-Britt Schultze   |
|  Carl-Axel Heiknert  | … |  Schultze, Inga-Brittin mies, kaupungininsinööri   |
|  Ian Broman  | … |  Jakob Melin, kaupunginjohtaja   |
|  Lennart Snickars  | … |  Artur Boman, telakkatyöläinen   |
|  Tor Wikström  | … |  Naa, kalastaja   |
|  Arto Rintamäki  | … |  pappi   |
|  Tarja-Tuulikki Tarsala  | … |  Gunilla, kaupunginarkkitehti   |
Esitykset ja vastaanotto

Elokuva sai ensi-iltansa Hangossa 29. tammikuuta 1977. Ruotsin ensi-ilta oli 21. helmikuuta ja Suomessa varsinainen elokuvateatterikierros alkoi 25. helmikuuta 1977 Turusta. Elokuvaa levitettiin Suomen teattereissa kolmena kopiona ja se jäi vuoden 1977 katsojatilaston häntäpäähän. Myöskään kriitikoissa Yön sylissä ei herättänyt suurta innostusta, vaan sitä pidettiin käsikirjoitukseltaan heikkona ja aiheen käsittelyltään ohuena. Erityisesti ruotsalaiskriitikot suhtautuivat kielteisesti ja totesivat muun muassa elokuvan vahvistavan ruotsalaisten käsityksiä suomalaisista väkivaltaisina alkoholinkäyttäjinä. Elokuvaa pidettiin kuitenkin lupaavana alkuna Lindströmin tulevalle uralle.
YLE FST esitti elokuvan televisiossa 1990. Iltalehti esitteli sen tv-sivullaan lyhyesti: ”Törmäilyä ja törkeyksiä Jörn Donnerin ja Ruotsin Filmi-instituutin yhteistuotantona 70-luvulla.” Elokuvaa ei ole julkaistu videotallenteena. Huhtikuussa 2018 Yön sylissä esitettiin Turun Suomalaisen elokuvan festivaalin ohjelmistossa, samoin kuin Lindströmin toinen varhaiselokuva Viimeinen kesä (1984).
Käännös suomeksi
Seksi

Noin 100 jaa. Intiassa laadittu Kamasutra on tunnetuimpia seurustelu- ja seksielämän oppaita.
Seksi (lat. sexus = sukupuoli) on ihmisen seksuaalista mielihyvää tavoittelevaa toimintaa, joka voi tapahtua yksin, kahden tai useamman henkilön välillä. Se on yksi ihmisen seksuaalisuuden ilmenemismuodoista ja keskeinen osa ihmisen lisääntymiskäyttäytymistä. Useimmiten seksillä viitataan fyysiseen toimintaan, mutta se voi määritelmästä riippuen ilmetä myös ajatuksina, fantasioina tai tunteina.
Seksi on useimmille ihmisille tärkeä osa elämää ja sillä on yleensä merkittävä rooli parisuhteiden ylläpitämisessä. Seksin harjoittamiseen on lukuisia eri tapoja, ja sen merkitys sekä siihen liittyvät tavat, normit ja arvot vaihtelevat huomattavasti yksilöiden, yhteisöjen ja kulttuurien välillä, heijastaen vallitsevia käsityksiä, identiteettejä ja mieltymyksiä.
Määritelmä

Seksi on moniulotteinen käsite, jonka merkitys vaihtelee eri kulttuureissa ja yksilöiden välillä. Yleisesti seksillä tarkoitetaan toimintaa, joka tähtää seksuaalisen mielihyvän kokemiseen tai tuottamiseen. Seksuaalinen toiminta voi olla genitaalista tai ei-genitaalista, ja se voi sisältää fyysistä kosketusta tai tapahtua ilman sitä.
Suomen kielen sanan ”seksi” taustalla on englanninkielinen käsite ”sex appeal”, joka käännettiin suomeksi ”seksi” ja ”naisen seksuaalinen vetovoima”. Alkuaan Hollywoodin elokuvamaailmasta kotoisin oleva ilmaus levisi yleiseen kielenkäyttöön 1930-luvulla ja samalla sen merkitys laajeni ihmisen ominaisuudesta toimintaan ja sukupuolesta riippumattomaksi.
Seksuaalinen käyttäytyminen

Seksiä ja seksuaalista käyttäytymistä ohjaavat biologiset, psykologiset ja sosiaaliset tekijät. Seksikumppanin valintaan vaikuttavat muun muassa seksuaalinen vetovoima, fyysinen viehättävyys, emotionaalinen yhteys sekä sosiaaliset ja kulttuuriset normit. Kumppanin valintaan voivat vaikuttaa myös tiedostamattomat tekijät, kuten hajuaistimukset ja feromoniviestintä. Myös ihmisen aiemmat seksuaaliset kokemukset ja traumat voivat vaikuttaa merkittävästi seksuaaliseen käyttäytymiseen. Positiiviset kokemukset vahvistavat tervettä seksuaalisuutta, kun taas negatiiviset kokemukset voivat aiheuttaa pelkoja ja estoja seksuaalisessa kanssakäymisessä.
Seksuaalisen kiinnostuksen ja kanssakäymisen tiheys ja intensiteetti vaihtelevat suuresti yksilöiden välillä. Tähän vaikuttavat muun muassa ikä, hormonitasot, stressitaso, elämäntilanne ja yleinen terveydentila.
Seksuaalinen suuntautuminen määrittelee, mihin sukupuoliin ihminen tuntee seksuaalista ja/tai romanttista vetoa. Heteroseksuaalit tuntevat vetoa vastakkaiseen sukupuoleen, homoseksuaalit samaan sukupuoleen ja biseksuaalit sekä panseksuaalit useampaan sukupuoleen. Aseksuaalit eivät koe lainkaan tai kokevat vain vähän seksuaalista vetoa. Demiseksuaalit kokevat seksuaalista vetoa vasta muodostettuaan vahvan tunnesiteen. Seksuaaliseen suuntautumiseen liittyy läheisesti myös sukupuoli-identiteetti ja sukupuolen ilmaisu, jotka voivat vaikuttaa siihen, miten henkilö kokee ja ilmaisee seksuaalisuuttaan. Transsukupuoliset ja muunsukupuoliset henkilöt voivat kokea seksuaalisuutensa eri tavoin kuin cissukupuoliset.
Seksin fysiologia > Seksuaalinen kiihottuminen

Seksuaalinen kiihottuminen on sekä fysiologinen että emotionaalinen reaktio, joka voi syntyä seksuaalisesta stimulaatiosta, eroottisista ajatuksista tai fantasioista, tai eroottisen materiaalin kuten pornografian katselusta tai kuuntelusta. Kiihottuminen voi tapahtua myös kehon erogeenisten alueiden stimulaation seurauksena.
Kiihottumisen aikana kehossa tapahtuu useita fysiologisia muutoksia. Verenpaine kohoaa, sydämen syke nopeutuu, hengitystiheys kasvaa ja kehon lämpötila nousee. Sukuelimissä tapahtuu merkittäviä muutoksia: miehillä penis jäykistyy ja kasvaa (erektio), ja naisilla häpyhuulet ja klitoris turpoavat verekkyyden lisääntyessä sekä emätin kostuu ja laajenee. Myös nännit herkistyvät ja voivat kovettua.
Kiihottumisreaktiot ovat yksilöllisiä, ja niiden voimakkuus ja ilmenemismuodot voivat vaihdella huomattavasti eri ihmisten välillä ja eri tilanteissa.
Seksin fysiologia > Orgasmi ja palautuminen

Orgasmi on seksuaalisen reaktiosyklin huipentuma, jossa seksin aikana kertynyt neuromuskulaarinen jännitys purkautuu muutaman sekunnin aikana. Naisilla orgasmiin liittyy emättimen rytmisiä supistuksia. Miehillä penis supistelee rytmisesti ja tämän seurauksena tapahtuu siemensyöksy eli ejakulaatio, jossa siittiöt ja siemenneste purkautuvat.
Orgasmin jälkeiseen keho palaa vähitellen lepotilaan, mikä voi kestää useita tunteja. Miehillä penis palautuu normaalikokoonsa ja naisilla emätin palaa kiihottumista edeltävään tilaan. Miehillä palautumisvaiheeseen kuuluu palautumisjakso (refraktaariaika), joka voi kestää muutamasta minuutista muutamaan tuntiin, jonka aikana uusi kiihottuminen ei ole mahdollista. Naisilla vastaavaa palautumisjaksoa ei ole, vaan he voivat kiihottua uudelleen missä tahansa palautumisvaiheen vaiheessa.
Seksin fysiologia > Fysiologiset vaikutukset kehoon

Seksin aikana vapautuu endorfiineja, opioideja ja dopamiinia, jotka tuottavat mielihyvän tunteita. Kiihottumisen jälkeen seuraa yleensä miellyttävä rentoutumisen tila. Seksin aikana vapautuvat oksitosiini ja vasopressiini ovat keskeisiä hormoneja ihmisten välisten siteiden muodostumisessa ja ylläpitämisessä.
Useat seksin biokemialliset ja fysiologiset reaktiot tapahtuvat ensisijaisesti kumppanin kanssa harrastetussa seksissä eivätkä lainkaan tai huomattavasti vähäisemmässä määrin itsetyydytyksessä.
Seksin rooli ja merkitys

Ihmisillä seksin ensisijainen biologinen tehtävä on lisääntyminen, mutta se täyttää myös tärkeitä tehtäviä läheisyyden ja kumppanuuden ylläpitämisessä parisuhteessa. Myös useilla muilla eläinlajeilla, kuten bonoboilla ja delfiineillä, on seksuaalinen toiminta ihmisten tapaan osa sosiaalista vuorovaikutusta ja sillä on lisääntymisen ohella tärkeä rooli läheisyydessä, parisuhdekäyttäytymisessä ja hyvinvoinnissa sekä fyysisessä ja psyykkisessä terveydessä.
Lapsen saamisen tavoittelun lisäksi suora motivaatio seksuaaliseen kanssakäymiseen on seksuaalisen halun ja tarpeen tyydyttäminen: seksi tyydyttää libidon ja useimmat ihmiset kokevat sen miellyttävänä. Lisäksi seksi ilmaisee yleensä tärkeänä sosiaalisen vuorovaikutuksen muotona hellyyden, kiintymyksen ja rakkauden tunteita. Halukkuus seksuaaliseen kanssakäymiseen ei kuitenkaan johdu pelkästään sisäisestä halusta: erityisesti ihmisillä sosiaaliset ja kulttuuriset odotukset sekä kumppanin toiveet seksin tiheydestä ja toteutuksesta ovat merkittävässä roolissa.
Vaikka orgasmi usein nähdään seksin päämääränä ja seksuaalisen toiminnan luonnollisena päätöksenä, se ei ole kummallekaan sukupuolelle välttämätön edellytys mielihyvän ja tyydytyksen kokemiselle. Esimerkiksi karezzaseksissä orgasmia pyritään aktiivisesti välttämään.
Seksin muodot

Seksiä voidaan harjoittaa monin eri tavoin, joko yksin tai kumppanin/kumppanien kanssa. Seksin yleisimpänä tarkoituksena on tuottaa seksuaalista mielihyvää, kiihottumista ja nautintoa, joita jokainen kokee yksilöllisesti.
Seksin muodot > Seksi kumppanin kanssa

Kumppanin kanssa harjoitettava seksi voi sisältää useita erilaisia toimintoja:
Seksin muodot > Seksi kumppanin kanssa > Emätinyhdyntä

Emätinyhdyntä (vaginaalinen seksi) tarkoittaa peniksen viemistä emättimeen. Emättimen limakalvot kostuvat kiihottumisen myötä, mikä helpottaa yhdyntää. Emätin mukautuu peniksen tai seksivälineen kokoon. Monet kokevat mielihyvää emättimen etuosan ja G-pisteen stimulaatiosta. Ilman ehkäisyä emätinyhdynnästä voi seurata raskaus.
Seksin muodot > Seksi kumppanin kanssa > Suuseksi

Suuseksi tai oraaliseksi tarkoittaa suun ja kielen käyttämistä kumppanin sukupuolielinten kiihottamiseen. Fellaatiossa penis otetaan suuhun ja sitä stimuloidaan kielellä, huulilla ja suun liikkeillä. Cunnilinguksessa kieltä ja huulia käytetään klitoriksen, häpyhuulien ja emättimen aukon stimuloimiseen. Anilinguksessa stimuloidaan peräaukon aluetta suulla ja kielellä.
Seksin muodot > Seksi kumppanin kanssa > Hyväilyseksi

Hyväilyseksi sisältää koskettelua, sivelyä ja hierontaa kehon eri osiin. Tähän voi kuulua kehon herkkien alueiden kuten niskan, huulien, rintojen, nännien ja sukupuolielinten hyväily, suutelu ja koskettelu. Sormettaminen tarkoittaa emättimen tai peräaukon stimulointia sormilla. Käsihoito tarkoittaa peniksen stimulointia kädellä. Hyväilyseksiä voidaan harjoittaa myös hankaamalla sukupuolielimiä toisiaan vasten ilman penetraatiota.
Seksin muodot > Seksi kumppanin kanssa > Anaaliseksi

Anaaliseksi tarkoittaa peniksen tai seksivälineen työntämistä peräaukkoon. Peräaukko ja peräsuoli sekä miehen eturauhanen ovat herkkiä alueita joiden stimuloinnista voi saada mielihyvää ja saavuttaa jopa orgasmin. Liukuvoiteen käyttö on tärkeää, sillä peräaukko ei tuota omaa liukastetta. Anaaliseksistä ei voi tulla raskaaksi, mutta seksitautien riski on suurempi.
Seksin muodot > Seksi kumppanin kanssa > Ryhmäseksi

Ryhmäseksi tarkoittaa seksuaalista toimintaa useamman kuin kahden henkilön kesken. Tähän voi kuulua kolmen tai useamman henkilön välinen seksi tai parinvaihto. Osallistujat voivat harjoittaa erilaisia seksin muotoja samanaikaisesti tai vuorotellen. Ryhmäseksi voi sisältää myös tarkkailua tai vaihtuvaa osallistumista.
Seksin muodot > Sooloseksi

Itsetyydytys eli sooloseksi on yleinen seksin muoto, jossa henkilö tuottaa itselleen seksuaalista mielihyvää. Siihen voi kuulua sukupuolielinten koskettelua käsin tai seksivälineillä, kehon muiden herkkien alueiden stimulointia, fantasiointia ja eroottisen materiaalin käyttöä. Sitä pidetään turvallisena tapana tutustua omaan kehoon ja seksuaalisuuteen.