stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valeri Gratšov
Valmentajaura

2000-luvun alussa Gratšov siirtyi enemmän pelaajavalmentajan rooliin, jossa hän oli Venäjän maajoukkueessa, IFK Vänersborgissa ja Zorkissa. Kaudella 2010 hän tuli Ruotsiin pelaten ja valmentaen toiseksi korkeimman sarjatason Allsvenskanin vänersborgilaista Blåsut BK:ta.
Gratšov itse oli jo aiemmin halukas valmennustehtäviin venäläiseen huippuseuraan. Sellainen toteutui kesällä 2014, jolloin hän siirtyi Venäjän pääsarjan irkutskilaiseen Baikal-Energijaan. Hän saavutti joukkueen kanssa kahdesti Venäjän superliigan hopeaa ja kerran Venäjän cupin mestaruuden.
Yksityiselämä

Gratšov on asunut Ruotsissa yli 20 vuotta, ja hänellä on myös Ruotsin kansalaisuus.
Gratšovin poika Ilja on myös jääpalloilija.
Saavutukset > Pelaajana

Maajoukkueessa
4 kertaa MM-kultaa: 1989, 1991, 1999 ja 2001,
4 MM-hopeaa: 1993, 1995, 1997 ja 2003
.
Seurajoukkueissa
IVY:n jääpallomestari: 1992 Zorkin riveissä,
Venäjän jääpallomestari: 1993 Zorkin riveissä,
2 kertaa Neuvostoliiton pääsarjan hopeamitalisti vuosina 1987 ja 1988 Moskovan Dynamon riveissä,
Ruotsin pääsarjan Allsvenskanin hopeamitalisti 1999 Falunin riveissä,
2 kertaa Venäjän pääsarjan hopeamitalisti vuosina 2007 ja 2008 Zorkin riveissä,
2 kertaa Neuvostoliiton pääsarjan pronssimitalistina vuosina 1986 Moskovan Dynamon ja 1991 Zorkin riveissä,
Jääpallon Euroopan cup-mestari: 1992 Zorkin riveissä.
Henkilökohtaisesti
kolme kertaa Venäjän pääsarjan paras keskikenttäpelaaja vuosina 1991, 1992 ja 1993
Saavutukset > Valmentajana

Venäjän pääsarjan pronssimitalisti 2004 Zorkin valmentajana
Realisaatiosaneeraus

Realisaatiosaneeraus on yrityssaneeraus, jossa tytäryhtiön liiketoiminta ja omaisuus myydään konsernin uudelle perustettavalle yhtiölle. Realisaatiosaneeraus muistuttaa konkurssia, mutta se tehdään konsernin sisäisesti, emoyhtiön alaisuudessa, eivätkä emoyhtiön omistajat sinänsä menetä omistustaan, kuten konkurssissa. Tytäryhtiön myyntiä kokonaisuutena konsernin uudelle yhtiölle kutsutaan liiketoimintakaupaksi. Liiketoimintakaupasta saatava kauppasumma tulee tytäryhtiölle ja sillä tyypillisesti lyhennetään sen velkoja.
Tšekin senaatin vaalit 2024

Sinisellä väritetyt vaalipiirit osallistuvat vuoden 2024 vaaleihin.
Tšekin senaatin vaalit 2024 järjestettiin 20.–21. syyskuuta 2024. Toinen kierros järjestettiin 27.–28. syyskuuta. Vaaleissa valittiin 27 jäsentä maan 81 jäsenisestä senaatista. Ne järjestettiin samaan aikaan vuoden 2024 aluevaalien kanssa.
Tausta

Vaaleja edeltäneessä senaatissa enemmistö senaattoreista edustaa edustajainhuoneen hallituspuolueita ODS:aa, KDU-ČSL:aa, STAN:ia, TOP 09:aa sekä piraatteja. Prahan vaalipiireissä ehdokkaina oli myös useita entisiä presidenttiehdokkaita kuten Jiří Drahoš, Pavel Fischer sekä Marek Hilšer.
Vaalivuonna Tšekin senaatti oli saanut kritiikkiä osakseen kun se ei ratifionut kansainvälistä perheväkivallan ehkäisemiseen pyrkinyttä Istanbulin sopimusta.
Keski-Eurooppaa syyskuussa 2024 koetelleet tulvat vaikeuttivat äänestysmahdollisuuksia erityisesti itäisessä Määrissä.
Vaalijärjestelmä

Tšekin senaattiin valitaan kolmasosa sen jäsenistöstä joka toinen vuosi. Vuonna 2024 vaalien ensimmäinen kierros järjestetään 20.–21. ja toinen 27.–28. syyskuuta. Jokainen vaalipiiri valitsee vain yhden senaattorin, joten jos ensimmäisellä kierroksella kukaan ehdokkaista ei saa äänien enemmistöä, järjestetään toinen kierros.
Vaaleissa voi asettua ehdolle kuka tahansa Tšekin kansalainen, joka on täyttänyt vähintään 40 vuotta. Ehdokkaan ei tarvitse asua vakituisesti vaalipiirissään. Senaattori ei voi toimia samanaikaisesti Tšekin presidenttinä taikka tuomarina, mutta ministeriys, pormestarius taikka kuvernööriys on mahdollista. Senaattorin toimikausi on kuusi vuotta, jonka jälkeen jatkokauden hakeminen on mahdollista.
Vaalipiirit

Vaaleissa valittiin senaattorit samoista vaalipiireistä kuin vuoden 2018 senaatin vaaleissa.
Äänestäminen

Äänioikeus on jokaisella viimeistään 21. syyskuuta 2024 18-vuotta täyttävällä Tšekin kansalaisella, joilla on vakituinen asuinpaikka vaaleihin kuuluvassa vaalipiirissä. Vaaleissa ei voi äänestää ulkomailta käsin.
Tulokset > 1. kierros

Ensimmäisen kierroksen äänestysprosentti oli 30,47 prosenttia.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Vaalipiiri | Senaattori | Puolue(et) | Jatkokausi |
| 2 | Sokolov | Jana Mračková Vildumetzová | ANO |  |
| 17 | Praha 12 | Pavel Fischer | KDU+ODS+STA+TOP |  |
| 71 | Ostrava-město | Martin Bednář | ANO |  |
| 74 | Karviná | Petr Vícha | SOCDEM+ANO |  |
| 77 | Vsetín | Jiří Čunek | KDU-ČSL |  |

Lähde:
Tulokset > 2. kierros

Toisen kierroksen äänestysprosentti oli 17,54 prosenttia.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Vaalipiiri | Senaattori | Puolue(et) | Jatkokausi |
| 5 | Chomutov | Přemysl Rabas | SEN 21 |  |
| 8 | Rokycany | Miroslav Kroc | STAN |  |
| 11 | Domažlice | Jan Látka | ANO |  |
| 14 | České Budějovice | Zbyněk Sýkora | ODS |  |
| 20 | Praha 4 | Jiří Drahoš | KDUODSSTANPiTOP |  |
| 23 | Praha 8 | Vladimíra Ludková | KDU+ODS+PatriČR |  |
| 26 | Praha 2 | Miroslav Bárta | TOP+STAN |  |
| 29 | Litoměřice | Ondřej Štěrba | ANO |  |
| 32 | Teplice | Jan Schiller | ANO |  |
| 35 | Jablonec nad Nisou | Lena Mlejnková | SLK |  |
| 38 | Mladá Boleslav | Ondřej Lochman | STAN+SLK |  |
| 41 | Benešov | Zdeněk Hraba | KONS+ODS+Mon+Sv |  |
| 44 | Chrudim | Jan Tecl | KDUODSSTANTOPST |  |
| 47 | Náchod | Martin Červíček | ODS |  |
| 50 | Svitavy | David Šimek | KDU-ČSL |  |
| 53 | Třebíč | Hana Žáková | STAN |  |
| 56 | Břeclav | Róbert Šlachta | PŘÍSAHA |  |
| 59 | Brno-město | Břetislav Rychlík | Zel+ODS+Pir+TOP |  |
| 62 | Prostějov | František Jura | ANO |  |
| 65 | Šumperk | Stanislav Balík | sit. |  |
| 68 | Opava | Tomáš Navrátil | ANO |  |
| 80 | Zlín | Oldřich Hájek | ANO |  |

Lähde:
Pöyry (Hirvensalmi)

Pöyry on kylä Hirvensalmella Etelä-Savon maakunnassa. Se sijaitsee noin kolme kilometriä Hirvensalmen kirkonkylästä pohjoiseen Ryökäsveden luoteiskulmalla. Kirkonkylän asutus on tosin viime vuosikymmeninä levittäytynyt pitkälle kohti Pöyryä.
Pöyryn maatalousmaisemat ovat Etelä-Savolle tyypillisiä perinteisine maatilojen rakennuksineen, rinnepeltoineen, kiviaitoineen, kaskimetsineen ja järvinäkymineen. Alue on luokiteltu maisemallisten ja kulttuurihistoriallisia arvojensa vuoksi maakunnallisesti arvokkaaksi rakannetun kulttuuriprinnön kohteeksi.  Esimerkiksi Jokelan tilan rakennusryhmä (kuten tilan riihi, aittarivi ja yksinäisaitta) kuvastaa talonpoikaista rakennusperinnettä vanhan kylätien varrella, viljelysten keskellä.
Pöyryn rakennuksista mainittakoon entinen Pöyryn kunnalliskoti eli vanhainkoti vuodelta 1928. Osittain kaksikerroksisen, uusklassismia edustavan rakennuksen suunnitteli helsinkiläinen arkkitehti Axel Mörne. Samaan kokonaisuuteen kuuluu entinen mielisairaalarakennus 1930-luvulta, aitta ja navetta. Kunnalliskoti oli suunniteltu 54 asukkaan ja mielisairaala 18 potilaan tarpeisiin. Asukkaat työskentelivät myös maatilana toimineessa kunnalliskodissa. Maatalous jatkui 1960-luvulle asti. Mielisairaalaosasto toimi vuoteen 1969 ja vanhainkoti vuoteen 1992 saakka. 2000-luvulla vanhainkodista muokattiin kartanohotelli Satulinna, joka on tullut tunnetuksi eriytyisesti suomalaisten kevyen musiikin laulajien tuotantoa toisten laulajien sovituksina esittelevästä Vain elämää -televisiosarjasta. Tyylillisesti kunnalliskodin rakennusta muistuttaa entinen, vuonna 1929 valmistunut Pöyryn koulu, jonka toiminta lakkautettiin vuonna 1970. Nykyään yksityiskäytössä oleva koulurakennus on suojeltu Pöyryn kunnalliskodin tavoin.
Kylän keskellä on kolmen tien risteys, jossa kantatie 429 erkanee kahdeksi kantatie 431:n haaraksi. Itäinen haara Otavantie johtaa Otavaan ja pohjoinen haara Joutsantie kohti Suonsalmea ja Leivonmäkeä. Kylän lähellä sijaitsevan Onttojenmäen huippu kohoaa noin 155 metriin merenpinnan tasosta.
Rautalampi (täsmennyssivu)

Rautalampi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Rautalampi, kunta Pohjois-Savossa
Rautalammin suurpitäjä, historiallinen pitäjä nykyisen Keski-Suomen ja Pohjois-Savon alueella
Rautalampi, lampi Luhangan kunnassa
Rautalampi, lampi Parkanon kunnassa
Rautalampi, lampi Suonenjoen kunnassa
Muita

Rautalammi, lampi Juupajoen kunnassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rautalampi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Realismi

Realismi (latinan sanasta res ’asia, olio’) voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Realismi taiteessa ja kirjallisuudessa on ulkoisen todellisuuden todenmukaista kuvaamista
Realismi (teatteri)
Fantastinen realismi
Fotorealismi on maalaustaidetta, joka jäljittelee valokuvia
Hyperrealismin maalaukset muistuttavat yksityiskohtaista valokuvaa
Inhorealismi
Kapitalistinen realismi
Kirjallinen realismi pyrkii esittämään tapahtumat sellaisina, kuin ne esiintyvät tavallisessa elämässä
Klassinen realismi
Maagisessa realismissa todellisen elämän tapahtumiin on lisätty yliluonnollisia tapahtumia
Neorealismi
Sosialistinen realismi
Surrealismi
Uusi realismi (ransk. Nouveau Réalisme)
Realismi filosofiassa
Ontologinen realismi on ontologian suuntaus, jonka mukaan ulkoinen todellisuus on olemassa havaitsijoista riippumatta
Käsiterealismi on universaalien olemassaoloa koskeva kanta
Maltillinen realismi eli aristoteelinen realismi
Matemaattinen realismi on matematiikan filosofian suuntaus
Modaalinen realismi tarkoittaa realismia mahdollisten maailmojen suhteen
Platoninen realismi eli äärirealismi
Semanttinen realismi
Sisäinen realismi eli pragmaattinen realismi
Tieteenfilosofinen realismi, tieteenfilosofian suuntaus, joka korostaa tieteen merkitystä todellisuuden kuvaamisessa
Entiteettirealismi, realismi myös ei-havaittavien entiteettien suhteen silloin, kun tiede käyttää niitä
Konstruktiivinen realismi
Kriittinen tieteellinen realismi
Strukturaalinen realismi, realismi tieteellisten teorioiden kuvaamien rakenteiden suhteen
Tietoteoreettinen realismi eli epistemologinen realismi, kanta jonka mukaan on mahdollista saavuttaa tietoa todellisuudesta sellaisena kuin se on
Kriittinen realismi
Naiivi realismi eli suora realismi
Transsendentaalinen realismi
Uusi realismi eli neorealismi
Australialainen realismi eli australialainen materialismi
Kristillinen realismi
Moraalinen realismi eli eettinen realismi
Cornellin realismi
Mystinen realismi
Realismi kansainvälisessä politiikassa
Uusrealismi (rakenteellinen realismi, neorealismi), jonka mukaan kansainväliset rakenteet rajoittavat valtioiden käyttäytymistä.
Laki
Oikeusrealismi
Muuta
Realismi (yhtye)
Päsmäri

| Päsmäri |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Sonkajärvi
Koordinaatit:  63°44′48″N, 27°46′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
koski:  Haapakoski
koski:  Päsmärikoski
Järvinumero:  04.642.1.033
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,5 m 
Rantaviiva:  16,6 km 
Pinta-ala:  2,83 km² 
Tilavuus:  0,00539 km³ 
Keskisyvyys:  1,9 m 
Suurin syvyys:  3,9 m 
Saaria:  1
 fiPäsmäri 
Päsmäri on matala ja kapea järvi Sonkajärvellä Pohjois-Savon maakunnan pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 2,8 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 93 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Päsmärin pituus kaakosta luoteeseen on 5,7 kilometriä. Suurin leveys lounaasta koilliseen on 800 metriä. Oijinniemi jakaa järven eteläosan Etelälahteen ja Itälahteen. Järven luoteisosan laajin niemimaa on Yrjönniemi. Päsmäri on varsin tasasyvyinen. Syvin kohta, noin neljä metriä, sijaitsee järven eteläosassa. Järven keskisyvyys on vain 190,47 senttimetriä.
Päsmärin pohjoisosassa Päsmärinniemen luoteispuolella sijaitsee järven ainoa saari. Sen pinta-ala on noin 14 aaria. Päsmäriä ympäröi suomaa (Iso Pölhönsuo, Ruunasuo, Alaräme, Askonsuo). Niemimailla on pientaloja.
Päsmäriin laskee Haapakoski koillisesta Haapajärveltä (141,2 metriä mpy). Päsmäri kaventuu lounaisosastaan Päsmärinkoskeksi, joka laskee etelään Nurminen-järveen (132,5 metriä mpy). Päsmärin itäpuolella sijaitsee noin 13 hehtaarin laajuinen Huorityttö (138,5 metriä mpy). Päsmärin länsipuolella sijaitsee Päsmärinkangas, jonka korkein kohta on yli 170 metriä merenpinnan yläpuolella.
Päsmärin vesitilavuus on 5 388 000 kuutiometriä.
Päsmäri (04.642.1.033) kuuluu Sälevän-Nurmijoen alueeseen (04.642), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Nurmijoen alue (04.64) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Sälevän-Nurmijoen alueella sijaitsee 40 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä. Niistä Sälevä, Haapajärvi, Päsmäri ja Oinasjärvi ovat pinta-alaltaan yli neliökilometrin laajuisia.
Reino Kero

Reino Toivo Antero Kero (2. maaliskuuta 1939 Kiikka – 25. kesäkuuta 2020 Sastamala) oli suomalainen historioitsija. Hän aloitti historian opinnot Turun yliopistossa 1960 ja valmistui filosofian tohtoriksi 1974. Kero toimi Turun yliopistossa yleisen historian lehtorina (1971–1989), apulaisprofessorina (1989–1999) ja professorina (1999–2002).
Kero kirjoitti suomalaisesta siirtolaisuudesta Amerikkaan. Hän kirjoitti muun muassa teokset Migration from Finland to North America (1974), Neuvosto-Karjalaa rakentamassa (1983) ja Suureen länteen (1996).
Kirjallinen tuotanto

Intiaanien Amerikka (1986)
Suomen siirtolaisuuden historia, I–III (1983–1986, myös Auvo Kostiainen, Arja Pilli ja Keijo Virtanen)
Uuden maailman jättiläinen (1991, myös Auvo Kostiainen ja Keijo Virtanen)
Aiheesta muualla

Reino Keron muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Rationalististen ateistien ja agnostikkojen liitto

Logo.
UAAR:n suunnittelema alkuperäinen, estetty bussikampanjaslogan (pilottiversio Genovassa)
Rationalististen ateistien ja agnostikkojen liitto (ital. Unione degli Atei e degli Agnostici Razionalisti) eli UAAR on italialainen uskonnottomien järjestö. Se perustettiin vuonna 1991 muun muassa edistämään sekularismia ja uskonnottoman väestön oikeuksia. Se julkaisee L’Ateo-lehteä ja on International Humanist and Ethical Unionin sekä European Humanist Federationin jäsen.
Ateistibussikampanja

Liitto yritti organisoida Italiassa ateistibussikampanjan, jonka sloganina olisi ollut: "Huono uutinen on, että Jumalaa ei ole. Hyvä uutinen on, että et tarvitse häntä." Kampanjalle ei kuitenkaan myönnetty lupaa. Tämän seurauksena liitto kehitti uuden sloganin: "Hyvä uutinen on, että Italiassa on miljoonia ateisteja. Loistava uutinen on, että he uskovat sananvapauteen."
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut (italiaksi)
Päiväkirja (Antti Vuorenmaan albumi)

| Päiväkirja Antti Vuorenmaa |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 3. lokakuuta 2012
 Tuottaja(t): Uuge Kojola
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 31.42
 Levy-yhtiö: Hilland
Antti Vuorenmaan muut julkaisut
|   | Päiväkirja 2012 | Pohjavirta 2014 |
Päiväkirja on Antti Vuorenmaan debyyttialbumi. Se ilmestyi vuonna 2012.
Albumilta julkaistiin singlenä kappaleet "Pieni taivas" ja "Painuu päivä peltikattojen taa". Kappaleesta "Pieni taivas" tehtiin myös musiikkivideo.
"Painuu päivä peltikattojen taa" oli tunnusmusiikkina Juha Rosman ohjaamassa tv-draama Stalkkerissa, ja kappale meni Radio Suomen ykköseksi viikolla 40/2012.
Se nousi myös julkaisuvuonna 2012 Radio Suomen 100 soitetuinta -listalle sijalle 58.
Kappaleet

Kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Antti Vuorenmaa.
Intro – 0.23
Tanssisitko mun haudallani – 2.42
Hullu ja rakkauden saareke – 3.47
Painuu päivä peltikattojen taa – 3.10 (Duetto Susanna Erosen kanssa, feat. Esa Pulliainen)
Kaupunki palaa – 3.05
Pieni taivas – 5.08
Onko kaikki hyvin? – 3.23
Niin kaunis on tää maa – 3.15
Köyhä matkamies – 3.35
Yöbussi – 3.14
Kokoonpano

Antti Vuorenmaa – Laulu, kitarat, basso, piano, pedal steel, mandoliini, percussiot
Mikko Kaakkuriniemi – rummut
Susanna Eronen – laulu kappaleessa "Painuu päivä peltikattojen taa"
Esa Pulliainen – Sähkökitara kappaleessa "Painuu päivä peltikattojen taa"
Joni Leino – vibrafoni kappaleessa "Pieni taivas"
Jari Kanninen – haitari kappaleessa "Tanssisitko mun haudallani"
Uuge Kojola – polviin rummutus ja lattian polkeminen kappaleessa "Kaupunki palaa"
Arvostelut

Nyt.fi: positiivinen
Reckoner

| ”Reckoner” Radiohead |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: In Rainbows
 Julkaistu: 23. syyskuuta 2008
 Formaatti: digitaalinen julkaisu
 Tuottaja(t): Nigel Godrich, Radiohead
 Tyylilaji: alternative rock, taiderock
 Kesto: 04.50
 Levy-yhtiö: XL Recordings
Radioheadin muut singlet
| ”"House of Cards" / "Bodysnatchers"” 2008 | ”Reckoner” 2008 | ”All I Need” 2009 |
"Reckoner"  on englantilaisen rock-yhtyeen Radioheadin single ja seitsemäs kappale yhtyeen vuoden 2007 albumilla In Rainbows. Kappale julkaistiin neljäntenä singlenä albumilta 23. syyskuuta 2008. Julkaisu tapahtui Radiohead Remix -sivuston kautta. Sivustolta kappaleen voi ladata osissa (erikseen laulu, kitara ja piano), ja siten fanit voivat remiksata kappaleen, samaan tyyliin kuin "Nuden". Yhtye pyysi tuottaja James Holdenia ja DJ Diploa tekemään ensimmäiset "Reckonerin" remiksit.
Päsarträsket

| Päsarträsket |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Uusimaa
Kunnat:  Lohja
Koordinaatit:  60°08′56″N, 23°46′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Karjaanjoen vesistö (23)
Järveen tulevat joet:  Mustionjoki
Laskujoki:  Mustionjoki
Järvinumero:  23.012.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  11,9 m 
Rantaviiva:  6,23 km 
Pinta-ala:  0,67 km² 
Tilavuus:  964 000 m³
Keskisyvyys:  1,44 m 
Suurin syvyys:  8 m 
 fiPäsarträsket 
Päsarträsket on Mustionjoen järvimäinen laajentuma Raaseporin pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 67 hehtaaria. Etäisyys Tammisaaresta on 26 kilometriä koilliseen. Päsarträsket kuuluu Mustionjoen Natura-alueeseen.
Maantiede

Päsarträsketin ulottuvuus lounaasta koilliseen on 2,25 kilometriä. Saaria ei ole. Järvi on suurimmaksi osaksi vähintään metrin ja enintään kahden metrin syvyinen. Päsarträsketin itäisimmässä kolkassa sijaitsee kahdeksanmetrinen syvänne, jonka itäpuolisen Mossabackbergetin huippu on noin 75 metriä merenpinnan yläpuolella. Pääosin järveä reunustaa kulttuurimaisema peltoineen.
Päsarträsketiin laskee Mustionjoki idästä Peltokosken (Åkerfors) kautta ja se jatkuu Mustionjokena etelään Kirkkojärveen, jonka korkeustaso on vain 0,1 metriä Päsarträsketia alempi.
Päsarträsketin vesitilavuus on 964 000 kuutiometriä eli 964 miljoonaa litraa.
Päsarträsket (23.012.1.004) kuuluu Billnäsin alueeseen (23.012), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen päävesistössä (23). Toinen jakovaihe on Karjaanjoen alaosan alue (23.01). Billnäsin alueeseen kuuluu kuusi vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Kirkkojärvi ja Päsarträsket. Kolmanneksi laajin on Päsarträsketin ja Lohjanjärveen kuuluvan Bruksträsketin välissä sijaitseva Mustionjoen laajentuma, jota kutsutaan Mustion ruukin alapuoleksi. Sitä seuraa kolme pikkujärveä: Söudon, Tjärnan ja Flatun.
Ratsastus kesäolympialaisissa 2020 – kouluratsastuksen joukkuekilpailu

Kouluratsastuksen joukkuekilpailu Tokion olympialaisissa 2020 kilpaillaan 24.–27. heinäkuuta Equestrian Parkilla. Kilpailuun osallistuu 15 joukkuetta.
Karsinnat

Olympialaisiin pääsee 15 maata. Isäntämaa Japani saa kiintiöpaikan. Vuoden 2018 MM-kilpailuista pääsee kuusi parasta maata olympialaisiin. Muutoin karsintoja varten maat oli jaettu seitsemään maantieteelliseen alueeseen. EM-kilpailuista 2019 paikan sai kolme maata. Keski- ja Itä-Euroopan ja Keski-Aasian paikka jaettiin erillisessä karsintapahtumassa. Amerikan kaksi paikkaa jaettiin Pan-Amerikan kisoissa 2019. Kaakkois-Aasian ja Oseanian paikka ratkaistiin MM-kilpailuissa 2018. Afrikan ja Lähi-idän paikka kilpailtiin lokakuussa 2019 erillisessä karsintatapahtumassa.
Karsinnat > Olympiaturnaukseen päässeet maat

| Karsintatapa | Ajankohta | Paikat | Maat |
| --- | --- | --- | --- |
| Isäntämaa |  | 1 |  Japani |
| MM-kilpailut 2018 | 11. – 23. syyskuuta 2018 | 6 |  Alankomaat    Espanja    Iso-Britannia   Ruotsi    Saksa    Yhdysvallat |
| Kaakkois-Aasia ja Oseania   MM-kilpailut 2018 | 11. – 23. syyskuuta 2018 | 1 |  Australia |
| Keski- ja Itä-Eurooppa ja Keski-Aasia | 20. – 23. kesäkuuta 2019 | 1 |  Venäjä |
| Amerikka | 26. heinäkuuta – 11. elokuuta 2019 | 2 |  Brasilia    Kanada |
| Luoteis-Eurooppa   Lounais-Eurooppa   EM-kilpailut 2019 | 19. – 25. elokuuta 2019 | 3 |  Irlanti    Portugali    Tanska |
| Afrikka ja Lähi-itä | 24. – 27. lokakuuta 2019 | 1 |  Etelä-Afrikka |
Osallistuvat ratsukot

| Maa | Ratsukot |
| --- | --- |
 Alankomaat: 
 Australia: 
 Brasilia: 
 Espanja: 
 Etelä-Afrikka: 
 Irlanti: 
 Iso-Britannia: 
 Japani: 
 Kanada: 
 Portugali: 
 Ruotsi: 
 Saksa: 
 Tanska: 
 Venäjä: 
 Yhdysvallat:
Rakkaudella, Maire

| Rakkaudella, Maire |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Timo Mänttäri, 1999.
Ohjaaja:  Veikko Aaltonen
Käsikirjoittaja:  Antti Karumo
Tuottaja:  Lasse Saarinen
Säveltäjä:  Mauri Sumén
Kuvaaja:  Pekka Uotila
Leikkaaja:  Veikko Aaltonen
Pääosat:  Eeva Litmanen Minna Haapkylä Esko Salminen Antti Reini
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Kinotar
Ensi-ilta:  24. syyskuuta 1999
Kesto:  100 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rakkaudella, Maire on Veikko Aaltosen ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1999. Elokuva on esitetty televisiossa useita kertoja.
Juoni

Tarinassa hienostorouva kerää lehtileikkeitä rikosjutuista, ja niistä yksi kertoo Kirsi-Marista, jonka miehen surmaaja ei ole saatu kiinni. Käsikirjoitukseen idea syntyi Helsingin Sanomien Nyt-viikkoliitteen artikkelista, jossa kerrottiin erään surmatragedian osapuolten kuulumisia vuosia myöhemmin.
Arviot

Eräs kriitikko on luonnehtinut elokuvan käsikirjoitusta ”viistoksi” ja kiittänyt Aaltosen ohjausta eloisaksi. Itse elokuva on hänen mukaansa terävä, trilleriaineksin ryyditetty melodraama, ja hän havaitsee siinä yhtäläisyyksiä Pedro Almodóvarin sielunmaisemiin. Käsikirjoitus nostaa esiin elokuvassa henkilöitä, jotka yleensä tarinoissa esiintyvät sivuhenkilöinä. Litmasen vahva roolityö jättää muut roolit hivenen altavastaajiksi. Litmasen roolityöstä on sanottu myös, että se on ”heittäytymistä ihmismielen synkkiin pohjavirtoihin, vereslihainen roolityö, mahdollisimman kaukana Iltalypsyn iloista” ja ”että Litmasen suoritus Mairena on häikäisevä”.
Palkinnot

Elokuvan pääosassa näyttelevä Eeva Litmanen palkittiin vuonna 2000 roolistaan Jussi-patsaalla. Naissivuosa-Jussin sai Minna Haapkylä.