stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vaski

Vaski on ikivanha sana, joka lienee alun perin tarkoittanut kuparia, sittemmin myös pronssia ja messinkiä. Joissain uralilaisissa kielissä sanan vastineet merkitsevät myös rautaa (esimerkiksi vas unkarissa merkitsee rautaa pelkästään).
Vaski on uralilaisten kielten vanhin metallin nimitys, ja luultavasti näissä kielissä omaperäinen. Tosin myös indoeurooppalaisia etymologioita on sanalle ehdotettu. Sana on kiinnostanut tutkijoita. Metallien ja niihin liittyvän sanaston on arveltu tulleen indoeurooppalaisten kielten puhujilta, mutta sana vaski vaikuttaa tämän näkemyksen vastaesimerkiltä. Onkin ehdotettu, että uralilaisten kielten puhujat olisivat kehittäneet itsenäisesti kuparin käsittelyn. Tämä ei olisi ennennäkemätöntä; kuparin käsittely on suhteellisen yksinkertaista, ja sitä on ilmeisesti opittu käsittelemään useaan kertaan aikojen kuluessa, useammassa paikassa. Selvin esimerkki tästä on kuparin käsittelyn itsenäinen kehittäminen Väli-Amerikan intiaanien keskuudessa, vailla minkäänlaisia kauppa- tai muita suhteita Euraasian kuparia käyttäviin kulttuureihin. Jotkut kuitenkin huomauttavatkenen mukaan?, että vaskea muistuttavia sanoja löytyy myös indoeurooppalaisista kielistä, esimerkiksi 600-luvulla kuolleessa keskiaasialaisessa tokaarin kielessä kulta oli was tai yasa. Monet pitävät sanaa kulkusanana, jonka alkuperä tai lainautumissuunta eivät ole selvillä.
Muita suomen kielessä omaperäisiä metallien nimiä ovat hopea ja teräs, mutta näillä nimityksillä on (metallin nimen merkityksessä) paljon suppeampi levikki suomensukuisissa kielissä ja siten ne ovat paljon uudempia. Sana hopea on ilmeisesti tarkoittanut alun perin haurasta, ja sanan vastineilla on edelleen tämä merkitys saamelaiskielissä. Teräs on saanut nimityksensä siitä, että se soveltuu terien tekoon. Sana on johdettu itämerensuomalaisten kielten piirissä sanasta terä.
Nykyään vaski-sanaa käytetään puhuttaessa metallisista puhallinsoittimista, ns. vaskisoittimista tai vaskista.
Allan Ferdinand Relander

Allan Ferdinand Relander (3. huhtikuuta 1901 Mikkeli – 22. tammikuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen merenkulkuneuvos, merikapteeni, merenkulkija, alan kouluttaja ja hallintomies. Relander valmistui ylioppilaaksi 1919 Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta ja lähti merille 1923. Hän suoritti yliperämiehen tutkinnon 1928 ja merikapteenin tutkinnon 1931. Hän toimi Turun merenkulkuopiston opettajana vuodesta 1935, rehtorina vuodesta 1937 ja merenkulkukoulujen tarkastajana vuodesta 1943. Relander sai merenkulkuneuvoksen arvonimen ja aloitti merenkulkuhallituksen merenkulkuosaston päällikkönä vuonna 1950 ja jäi eläkkeelle 1964.
3. lokakuuta

3. lokakuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 276. päivä (277. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 89 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Raimo
suomenruotsalainen kalenteri: Evald
ortodoksinen kalenteri: Teino
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Rássa
vanhemmissa kalentereissa: Candida, Candidus, Edvard, Eevald, Evaldus, Ewald, Gerhardus, Hyväneuvo, Leonhardt, Simplicius
Tapahtumia

1771 – Vrouw Maria törmäsi kahteen kariin ja upposi 8. lokakuuta.
1918 – Bulgarian tsaari Boris III nousi valtaistuimelle.
1932 – Irak itsenäistyi Yhdistyneestä kuningaskunnasta.
1934 – Naistenklinikka avattiin Helsingissä.
1935 – Italia hyökkäsi Etiopiaan kenraali Emilio De Bonon johdolla (Pietro Badoglio syrjäytti hänet 11. marraskuuta).
1942 – A4-raketin (V2-ohjus) ensimmäinen täysin onnistunut koelaukaisu Peenemündessä Saksassa. Raketti lensi 193 kilometrin matkan ja ylsi 80 kilometrin korkeuteen.
1952 – Yhdistynyt kuningaskunta teki onnistuneen ydinkokeen.
1962 – Mercury 8 laukaistiin yhdeksän tunnin avaruuslennolle Maata kiertäneelle radalle.
1965 – Kuuban pääministeri Fidel Castro ilmoitti Che Guevaran eronneen tehtävistään Kuuban johdossa ja lähteneen maasta "uusille taistelukentille".
1978 – Ilmailu: Rissalan lentokentältä noussut DC-3 (DO 10) putosi Juurusveteen, surmansa saivat kaikki koneessa olleet 15 ihmistä.
1985 – Avaruussukkula Atlantiksen ensilento.
1990 – Saksa jälleenyhdistyi, kun Itä-Saksan osavaltiot ja neljän valtion miehityksessä ollut Berliini liittyivät läntiseen Saksaan.
1993 – Mogadishun taistelu alkoi Somaliassa.
1994 – Venäläinen miehitetty avaruuslento Sojuz TM-20 aloitettiin.
1995 – O. J. Simpson vapautettiin valamiehistön mielestä syyttömänä
2004 – Iraqi Airways aloitti lennot uudelleen.
2014 – Löfvenin hallitus astui virkaansa Ruotsissa.
Kuolleita

1226 – Giovanni Francesco di Bernardone (”Franciscus Assisilainen”), italialainen lähetyssaarnaaja (fransiskaanisen veljeskunnan perustaja) (s. 1181)
1929 – Gustav Stresemann, vuoden 1926 Nobelin rauhanpalkinnon saanut saksalainen poliitikko (s. 1878)
1931 – Carl Nielsen, tanskalainen säveltäjä (s. 1865)
1937 – Edgar Watson Howe (”E. W. Howe”), yhdysvaltalainen toimittaja ja kirjailija (s. 1853)
1952 – Martti Jukola, suomalainen urheiluselostaja (s. 1900)
1953  - Staava Haavelinna, suomalainen näyttelijä (s. 1866)
1958 – Akseli Brander, suomalainen maanviljelysneuvos, agronomi ja Maalaisliiton kansanedustaja (s. 1876)
1966 – Rolf Sievert, ruotsalainen lääketieteellisen fysiikan tutkija (s. 1896)
1967 – Woodrow Wilson Guthrie (”Woody Guthrie”), yhdysvaltalainen folk-laulaja (s. 1912)
1975 – Birger Carlstedt, suomalainen taidemaalari (s. 1907)
1978 – Kirsti Hollming, suomalainen poliitikko (s. 1932)
1978 – Aaro Kenttä, suomalainen Tilastokeskuksen ylijohtaja (s. 1933)
1978 – Olavi Majlander, suomalainen poliitikko (s. 1916)
1978 – Arto Merisaari, suomalainen poliitikko (s. 1940)
1978 – Antti Pohjonen, suomalainen poliitikko ja maaherra (s. 1926)
1979 – Armi Ratia, suomalainen tekstiilitaiteilija ja yritysjohtaja (Marimekko Oy:n perustaja) (s. 1912)
1987 – Kalervo Palsa, suomalainen taiteilija (s. 1947)
1988 – Franz Josef Strauß, baijerilainen poliitikko (s. 1915)
1990 – Stefano Casiraghi, italialainen liikemies (Prinsessa Carolinen puoliso) (s. 1960)
1993 – Gary Gordon, yhdysvaltalainen Delta Force -erikoisryhmän sotilas (s. 1960)
1993 – Randy Shughart, yhdysvaltalainen Delta Force -erikoisryhmän sotilas (s. 1958)
1996 – Eero Avela, suomalainen kemisti (s. 1919)
1996 – Emile van Lennep, alankomaalainen OECD:n pääsihteeri (s. 1915)
1998 – Roddy McDowall, brittiläissyntyinen yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1928)
1999 – Akio Morita, japanilainen teollisuusjohtaja (Sonyn perustaja) (s. 1921)
1999 – Risto Taulo, suomalainen näyttelijä (Täällä Pohjantähden alla) (s. 1931)
2000 – Benjamin Orr, yhdysvaltalainen basisti ja laulaja ("The Cars") (s. 1947)
2004 – Jeanette Morrison (”Janet Leigh”), yhdysvaltalainen näyttelijä (Psyko) (s. 1927)
2005 – Ronald Barker (”Ronnie Barker”), englantilainen näyttelijä (s. 1929)
2008 – Johnny Lee Jackson ("Johnny ”J”"), yhdysvaltalainen musiikkituottaja (s. 1969)
2016 – Matti Koskimaa, suomalainen eversti ja sotahistorioitsija (s. 1932)
2017 – Esko Riihelä, suomalainen toimittaja (s. 1939)
2017 – Jalal Talabani, Irakin presidentti 2005–2014 (s. 1933)
2018 – Leon Max Lederman, vuoden 1988 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (s. 1922)
2019 – Diogo Freitas do Amaral, portugalilainen poliitikko ja professori (s. 1941)
2020 – Mark Andrews, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko ja senaattori (s. 1926)
2020 – Virpi Laristo, suomalainen balettitanssija ja koreografi (s. 1934)
2021 – Aulis Ruuth, suomalainen vasemmistoliittolainen poliitikko (s. 1951)
2021 – Lars Vilks, ruotsalainen taiteilija, joka tunnettiin Muhammed-pilapiirroksistaan (s. 1946)
Juhlapäiviä

Saksan yhtenäisyyspäivä (Tag der Deutschen Einheit)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 3. lokakuuta: |  |
:   Arja Havakka 1944 – Laulaja Arja Havakka syntyi.  1952 – Britannia suoritti ensimmäisen ydinkokeensa, operaatio Hurrikaanin.  1978 – Ilmailu: Rissalan lentokentältä noussut DC-3 (rek.nro DO-10) putosi Juurusveteen. Kaikki 15 mukana ollutta saivat surmansa. Tuleva presidentti Tarja Halonen jäi raskauden vuoksi viime hetkellä pois lennolta.  1981 – Ruotsalainen jalkapalloilija Zlatan Ibrahimović syntyi.  1990 – Saksat yhdistyivät, kun Saksan demokraattinen tasavalta liitettiin Saksan liittotasavaltaan.  1995 – Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja ja näyttelijä O. J. Simpson todettiin syyttömäksi ex-vaimonsa ja tämän miesystävän murhaan.  
Katso myös: kalenteri ~ 2. lokakuuta, 4. lokakuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Rovaniemen hirvenpää

| Rovaniemen hirvenpää |
| --- | --- |
 Rovaniemen hirvenpää.
Löytyminen
Valtio:  Suomi
Löytöpaikka:  Lehtojärven ranta, Rovaniemi
Löytöpäivä:  syksy 1955 
Säilytys
Paikkakunta:  Helsinki
Kokoelma:  Arkeologian esinekokoelma, Kansallismuseo
Luettelotunnus:  KM14189
Kuvaus
Esinetyyppi:  eläinhahmo
Materiaali:  mänty
Esittää:  hirvenpää
Mitat:  37 cm (pituus)
Paino:  0,748 kg 
Merkitys:  Suomessa varhaisin löydetty puuesine
Valmistettu
Kulttuuri:  mesoliittinen kivikausi
Ajanjakso:  5790 eaa.
 fiRovaniemen hirvenpää 
Rovaniemen hirvenpää on Rovaniemen Lehtojärveltä järven tuntumasta suosta löydetty 37 senttimetriä pitkä hirvenpääveistos, joka on tehty männystä. Veistos on edelleen hyvässä kunnossa, vaikka puu onkin halkeillut ja alaleuasta puuttuu palanen. Veistos antaa eloisan kuvan muinaisen metsästäjän kyvystä hahmottaa tärkein metsästyseläimensä. Veistos lunastettiin museovirastolle vuonna 1957 (KM14189). Se on varhaisimpiin kuuluva puinen esine, joka ajoitetaan mesoliittiselle kivikaudelle.
Arkeologinen viitekehys

Puuveistoksia tai -esineitä on kivikaudelta säilynyt vain muutama. Orgaanisten esineiden säilyttävänä tekijänä on ollut vetinen ja hapeton suoympäristö, joka pysäyttää lahoamisen tehokkaasti tuhansiksi vuosiksi. Myös puun käsittely on edesauttanut säilymistä. Veistoksen pinnasta löytyy jäämiä punamullasta, joka on ilmeisesti ollut sekoitettuna vettä hylkivään rasvaan.
Veistoksen kalibroitu ajoitus on 5790 eaa., mikä sijoittaa sen myöhäiseen mesoliittiseen kauteen, mikä tarkoittanee Suomusjärven kulttuuria. Rovaniemi sijaitsee selvästi sen kulttuurialueen sisällä. Veistoksen kulttuurisidonnaisuudesta ei kuitenkaan ole muita viitteitä kuin sen ajoitus ja sijainti, sillä löydöksen mukana ei tullut muuta materiaalia.
On otaksuttu, että veistos oli veneen keulakuvana. Tähän viittaa hirven kaulaan tehty suuri lovi, jolla pää voidaan kiinnittää pystypuuhun. Kaulan sivuilla on lisäksi porattu reiät kiinnitystä varten. Kivikauden kalliokuvissa Vienan Uikujoessa, Kuolan Kanozerossa, Ruotsin Nämforsenissa ja Norjan Altassa on esitetty kookkaita valaanpyyntiveneitä, joissa on hirvenpääkoristeet keulassa. Samoissa kuvissa esiintyy myös hirvenpääsauvoja, joita kuvissa kannetaan joko yksittäin tai veneiden kannella. Myös suomalaisissa kalliomaalauksissa venekuvissa on eläimenpäitä muistuttavat ulokkeet. Veistoksen yläosassa on vielä kolot vaikkapa sarvien kiinnitystä varten.
Aiheesta muualla

Marius Iršėnas: Antrophomorphic and zoomorphic Stone Age Art in Lithuania, and its archaeological Cultural Context. Archaeologia Baltica, 2010, nro 13, s. 175-190.  Klaipėda, Liettua:  Klaipėda University. ISSN 1392-5520  Artikkelin verkkoversio. (pdf) Viitattu 16.10.2012. (englanniksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
Rekisteriportaali: Lehtojärven hirvenpää (Arkistoitu – Internet Archive)
Kolmiulotteinen kuva hirvenpäästä: Hirvenpääkoristeiset veneet
Sivukuva puisesta hirvenpäästä (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen taiteen historia: Kivikausi (Arkistoitu – Internet Archive)
Grönhagen, Juhani – kommentti hirvenpäästä: Suomen kalliomaalaukset (Arkistoitu – Internet Archive)
Selässä sinisen hirven – Kalevalainen runo Väinämöisestä hirviveneessä: 6. runo
Ranskan Agnes (1260–1325)

Hugo Capet
Robert II Hurskas
Lapset:
Robert II Hurskas
Henrik I
Robert I
Lapset:
Henrik I
Filip I
Hugo Magnus
Lapset:
Filip I
Ludvig VI
Lapset:
Ludvig VI Paksu
Ludvig VII
Robert I
Lapset:
Ludvig VII Nuori
Marie
Alix de France
Marguerite de France
Adèle
Filip II
Agnes de France
Lapset:
Filip II Augustus
Ludvig VIII
Lapset:
Ludvig VIII Leijona
Ludvig IX Pyhä
Robert I
Alphonse
Pyhä Ranskan Isabel
Anjoun ja Sisilian Kaarle I
Lapset:
Ludvig IX Pyhä
Filip III Rohkea
Robert
Ranskan Agnes
Lapset:
Filip III Rohkea
Filip IV Kaunis
Kaarle
Louis
Margareeta Ranskalainen
Lapset:
Filip IV Kaunis
Ludvig X Itsepäinen
Filip V Pitkä
Isabella de France
Kaarle IV Kaunis
Lapset:
Ludvig X Itsepäinen
Johanna II
Juhana I Postuumi
Lapset:
Juhana I Postuumi
Filip Pitkä V
Kaarle IV Kaunis
Ranskan Agnes (ransk. Agnès de France); (1260–1325) oli Kapetingien dynastiaan kuuluva ranskalainen prinsessa.
Suku

Agnès'n vanhemmat olivat Ranskan kuningas Ludvig IX Pyhä ja Marguerite de Provence (1221–1295), joka oli Provencen ja Forcalquierin kreivi Raymond IV Béreangerin ja Beatrice de Savoien tytär.
Hän oli heidän nuorin lapsensa. Hänellä oli kymmenen sisarusta, joista Filip III Rohkea (1245–1285) seurasi isäänsä kuninkaana; Isabelle (1242–1271) avioitui Navarran kuningas Thibaud II de Champagnen kanssa; Jean-Tristan (1250–1270) Valois'n ja Neversin kreivi avioitui Burgundin Yolande de Bourgognen kanssa; Blanche (1252–1320) avioitui Kastilian kruununperillisen Ferdinand de La Cerdamin kanssa; Pierre (1251–1284) Alençon ja Perchemin kreivi avioitui Jeanne de Châtillonin kanssa; Marguerite (1254–1271) avioitui  Brabantin herttua Jean I:n kanssa ja Robert (1256–1317) Clermont'n kreivi avioitui vuonna Béatrice de Bougognen, Bourbonin herttuattaren kanssa.
Avioliitto ja perilliset

Agnès avioitui vuonna 1279 Burgundin herttua Robert II:n (1272–1306) kanssa. Robert oli myös Thessalonikin nimellinen kuningas.
Heille syntyi kymmenen lasta, joista vain kaksi kuoli ennen aikuisikää:
Jean (1279–1283), kuoli 4-vuotiaana
Marguerite (1285), kuoli sylilapsena
Blanche (1288–1348), avioitui noin vuonna 1307 Savoijin kreivin Édouard I Vapaamielisen (1284–1329), kanssa
Marguerite de Bourgogne (1290–1315) avioitui vuonna 1305 Ranskan ja Navarran kuningas Ludvig X:n (1289–1316) kanssa
Jeanne (1293–1348) avioitui vuonna 1313 Filip VI:n (1293–1350) kanssa, joka oli Mainen, Valois’n ja Anjoun kreivi
Hugues V (1294–1315), Burgundin herttua
Eudes IV (1295–1349), Burgundin herttua
Marie (n. 1298), avioitui vuonna 1310 Barin kreivi Édouard I:n kanssa
Louis (1297–1316), Thessalonikin nimellinen kuningas
Robert (1302–1334), avioitui Tonneren kreivitär Jeanne de Chalonin kanssa
Cantor Fitzgerald

| Cantor Fitzgerald, L> P. |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  yksityinen
Perustettu:  1945
Avainhenkilöt:  Howard W. Lutnick (toimitusjohtaja)
Kotipaikka:  New York, New York
Toimiala:  finanssipalvelut, investointipankkitoiminta
Kotisivu:  cantor.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Cantor Fitzgerald L.P. on yhdysvaltalainen yritys, jonka toimialoja ovat muun muassa finanssipalvelut, joukkovelkakirjat ja investointipankkitoiminta. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Midtown Manhattanilla, New Yorkissa.
Cantor Fitzgeraldin pääkonttori sijaitsi aiemmin World Trade Centerin kaksoistornien Pohjoistornissa (1 WTC) Lower Manhattanilla kerroksissa 101-105. Yhtiö menetti yli kaksi kolmasosaa työntekijöistään, 658 ihmistä, syyskuun 11. päivän iskuissa vuonna 2001, mikä on eniten World Trade Centerissa toimineista yrityksistä.
Aiheesta muualla

Yhtiön virallinen sivusto (englanniksi)
Cantor Families Memorial - Yhtiön syyskuun iskuissa kuolleiden muistosivusto (englanniksi)
Cantor Relief Fund (englanniksi)
Åsa Romson

| Åsa Romson |
| --- | --- |
 Romson Tukholmassa syyskuussa 2014
Ruotsin ilmasto- ja ympäristöministeri
 Löfvenin I hallitus 3.10.2014–25.5.2016  
Edeltäjä:  Lena Ek
Seuraaja:  Karolina Skog
Ruotsin varapääministeri
 Löfvenin I hallitus 3.10.2014–25.5.2016  
Edeltäjä:  Jan Björklund
Seuraaja:  Isabella Lövin
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. maaliskuuta 1972 (ikä 52) Rönninge, Salemin kunta
Tiedot
Puolue:  Ympäristöpuolue vihreät
Aiheesta muualla
www.asaromson.se
Åsa Elisabeth Romson (s. 22. maaliskuuta 1972 Rönninge, Salemin kunta) on ruotsalainen juristi ja poliitikko. Hän on istunut valtiopäivillä vuodesta 2010 ja toimi Ympäristöpuolue Vihreiden puoluejohtajana yhdessä Gustav Fridolinin kanssa vuosina 2011–2016. Romson oli Ruotsin ilmasto- ja ympäristöministerinä sekä varapääministerinä 2014–2016.
Romson väitteli Tukholman yliopistossa tohtoriksi ympäristöoikeudesta huhtikuussa 2012. Hän on aiemmin opiskellut Tukholman yliopistossa oikeustieteen kandidaatiksi vuosina 1996–2001.
Romson erosi ympäristöpuolueen johdosta toukokuussa 2016, kun puolueen vaalikomitea oli esittänyt hänen siirtämistään syrjään puoluejohdosta. Vaalikomitean mukaan Romsonilla ei ollut enää riittävää tukea ympäristöpuoluetta koetelleiden skandaalien jälkeen. Taustalla vaikutti puoluejohtoon kasvanut tyytymättömyys asuntoministeri Mehmet Kaplanin jouduttua eroamaan. Gustav Fridolinin pariksi ympäristöpuolueen johtoon Romsonin tilalle nousi kehitysministerinä toiminut Isabella Lövin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Åsa Romson Wikimedia Commonsissa
Romsonin blogi (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ruotsi  Tšekki  Alankomaat
Kivikausi Suomessa

Paltamosta Kainuusta löytynyt kivikautinen karhunpäänuija. Karhunpääesineet ovat mahdollisesti kuvanneet klaanien toteemieläimiä.
Suomen kivikausi on esihistorian ajanjakso, jolloin alueella asuneet ihmiset tekivät käyttöesineensä ja työkalunsa pääasiassa kivestä, puusta ja luusta, eivätkä metallit olleet vielä yleisessä käytössä ainakaan. Kivikausi vallitsi Suomessa noin vuosina 8850–1900/1700 eaa. Kivikautta seurasi pronssikausi, jolloin metallien käyttö hiljalleen yleistyi.
Neandertalinihminen tai jonkin muun ihmissuvun edustajia on saattanut asua Kristiinankaupungin Susiluolassa jopa 120 000 vuotta sitten Yoldiameren loppuvaiheessa. Tästä ei ole kuitenkaan saatu varmuutta. Varmuudella Suomen ensimmäiset asuttajat saapuivat maahan noin 8850 eaa., edellisen jääkauden mannerjäiden vielä peittäessä osia Pohjois-Suomesta. Alueella kivikaudella vallineet lukuisat kulttuurit elivät maankohoamisen ja ilmaston lämpenemisen, sekä siitä seuranneen kasviston ja eläimistön vaihtelujen alaisuudessa. Kivikauden lopulla vallinnut lämmin ilmastovaihe alkoi viilentyä, ja maanviljelys ja karjanhoito yleistyivät, vaikka niistä tulivat tärkeimpiä elinkeinoja vasta myöhemmin.
Kierikissä Oulussa sijaitseva rekonstruktio kivikautisesta asuinpaikasta.
Suomen kivikauden jako

Mesoliittinen kivikausi, noin 8850–5200 eaa.
Neoliittinen kivikausi, noin 5200–1900/1700 eaa.
Vanhempi varhaiskampakeramiikka (5200–4450 eaa.)
Säräisniemi 1 -keramiikka, (5200–4350 eaa.)
Varhainen asbestikeramiikka (4600–3850 eaa.)
Nuorempi varhaiskampakeramiikka (4450–4150 eaa.)
Jäkärlän keramiikka (4300–3900 eaa.)
Tyypillinen kampakeramiikka (3900–3500 eaa.)
Myöhäiskampakeramiikka (3750–3250 eaa.)
Kierikin keramiikka (3600–3100 eaa.)
Pöljän keramiikka (3250–2500 eaa.)
Jysmän keramiikka (3250–2500 eaa.)
Pyheensillan keramiikka (3200–2400 eaa.)
Nuorakeramiikka (Vasarakirveskulttuuri) 2800/2700–2300 eaa.)
Kiukaisten keramiikka (2500/2300–1800/1500 eaa.)
Mesoliittinen kivikausi (8850–5200 eaa.)

Ensin alueelle saapuivat luultavasti pienet pyyntiryhmät, jotka kesän metsästettyään ja kalastettuaan palasivat kotialueilleen. Asutus muuttui hiljalleen pysyvämmäksi ja se ulottui aivan Lapin pohjoisimpiin osiin jääpeitteen vetäydyttyä. Mesoliittinen pioneeriasutus levittäytyi kaikkialle Suomeen ja sopeutui paikallisiin olosuhteisiin kehittäen Suomusjärven kulttuurin. Tämä esikeraaminen kulttuuri pyysi hylkeitä, hirviä ja peuroja pienriistan lisäksi. Mesoliittisten perhekuntien asuinpaikat sijaitsivat vesistöjen äärellä. He varmasti myös kalastivat paljon.
Varhaiset asuttajat elivät ensin hylkeen- ja peuranpyynnillä, myöhemmin hylkeen- ja hirvenpyynnillä. Varhaisimmat metsästäjä-keräilijäasukkaat keräilivät myös marjoja ja sieniä. Tältä varhaiselta ajalta on löydetty ennen kaikkea kivityökaluja, kuten kirveitä, talttoja ja pallonuijia. Ajanjaksolla myös orgaanisten aineiden, kuten puun, luun, sarven ja nahkan käyttö on ollut yleistä, mutta näitä löytyy harvoin arkeologisista löydöistä. Orgaanisiin jäänteisiin kuuluu muun muassa luutuuria, katiskoja ja maailman vanhimpiin lukeutuva verkko Antreasta (myöhemmin Vuoksenranta, Karjalankannas).
Neoliittinen kivikausi (5200–1900/1700 eaa.)

Neoliittinen kausi Suomessa katsotaan alkavan keraamisten astioiden käyttöönoton myötä noin 5100 eaa. Kyseessä oli aluksi vain kulttuurivirtaus kaakon suunnalta Venäjältä, sillä asukastiheys ei näytä kasvaneen. Astioilla oli metsästäjä-keräilijöille lukuisia käyttötarkoituksia, jotka edistivät ravinnon hyödyntämistä. Alkuvaihetta kutsutaan varhaiseksi kampakeraamiseksi kaudeksi, mutta astioiden koristelutapojen mukaan on määritelty kolme varhaiskampakeraamista keramiikkaryhmää: varsinainen varhaiskampakeramiikka eli Sperrings-keramiikka, Jäkärlän keramiikka ja Säräisniemen keramiikka.
Tyypillisen kampakeramiikan leviämisen alkuaikoina Suomeen ja Baltiaan muutti myös lisää väkeä idästä. Kotoperäisen kivimateriaalin lisäksi otettiin käyttöön myös piikivestä valmistetut työvälineet. Kaudelle on ominaista kaupankäynti lähialueiden välillä ja esineelliset punamultahaudat. Lisääntynyt väestö kehitti erilaisia keramiikan koristelutapoja aina metallikaudelle asti.
Vuosien 2500–2000 eaa. tienoilla Suomeen taas saapui Etelä-Baltiasta ja Koillis-Puolasta nuorakeraaminen kulttuuri, joka myös harjoitti karja- ja maitotaloutta. Pian tämän jälkeen ilmestyi rannikolle noin 2000 eaa. Kiukaisten kulttuuri. Läntiset vaikutteet jakoivat maan läntiseen rannikon kulttuuriin ja itäiseen kulttuuriin. Näiden välillä oli yhteyksiä, mutta kulttuurit eivät sekoittuneet toisiinsa.
Noin 1500 eaa. saapui pronssiesineitä Suomeen aloittaen pronssikauden Kiviesineistöä käytettiin yleisesti vielä pronssikaudellakin, mutta kivenkäsittelytaito taantui jonkin verran huomion kiinnittyessä pronssiin.
Rovaniemen Lehtojärveltä löydetty puinen hirvenpää. Se on mahdollisesti toiminut veneen kokkapuuna.