stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rajageminaatio
Kirjoitustapoja

Jäännöslopuketta ei merkitä nykyään oikeinkirjoituksessa, mutta 1800-luvulla oli useita yrityksiä sen merkitsemiseksi. Merkiksi ehdotettiin heittomerkkiä sekä k- ja h-kirjaimia, esimerkiksi sormeta', sormetah, sormetak (sormetta). Usein merkittiin liitepartikkelin alkukonsonantin kahdentuminen kuten sanassa omillekkin.
Raleigh & Robert

Raleigh & Robert oli 1900-luvun alussa toiminut ranskalainen elokuvayhtiö.
Yhtiö sai alkunsa Charles Raleighin ja Robert Schwobthalerin Pariisiin vuonna 1903 avaamasta myyntiedustustosta. Vuodesta 1907 lähtien se harjoitti pienimuotoista elokuvatuotantoa ja toimi elokuvien levittäjänä myös Ranskan ulkopuolella. Yhtiön pieni Pariisin studio tuhoutui tulipalossa vuonna 1909. Louis Aubert otti haltuunsa Raleigh & Robertin levitystoiminnan Ranskassa vuonna 1912 ja yhtiön toiminta lakkasi vuonna 1913.
Rainer

| Rainer |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  1. lokakuuta
– ruotsinkielinen:  1. lokakuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Raineri, Rainari, Raine, Raino
Vastineita eri kielissä:  Reiner, Rainier, Renier
Nimen alkuperä:  muinaissaksalainen Raganher
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rainer on alkuaan germaaninen miehen etunimi.
Rainer kuuluu samaan nimiperheeseen kuin muutkin muinaisgermaaniset ragan-, ragin-, rein- alkuiset nimet, jotka tarkoittavat ’jumalten neuvoa’. Nimen alkumuoto Raganhar on yhdistetty sanoista ragin ’neuvo’ ja hari ’armeija’. Nimi oli välillä yleinen Suomen romaniväestössä.
Suomen almanakkaan nimi tuli vasta vuonna 1995, ruotsinkielisessä se oli vuoteen 1994 asti 9:ntenä toukokuuta. Suomessa siitä ovat käytössä myös muunnokset Raine ja Raino.
Vuoden 2019 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 10 997 miestä on Suomessa saanut nimekseen Rainer.
Tunnettuja Rainereita > Rainer sukunimenä

Rainer on myös seuraavien henkilöiden sukunimi:
Adam Rainer (1899–1950), itävaltalainen nuorena lyhytkasvuinen mutta myöhemmin jättikasvuinen mies
Friedrich Rainer (1903–1947), saksalainen natsipoliitikko
Luise Rainer (1910–2014), saksalais-yhdysvaltalainen näyttelijä.
Rainer salanimenä

Rainer Kisko, laulaja Reino Helismaa
Rahvarinne

| Viron Kansanrintama> Eestimaa Rahvarinne |
| --- | --- |
  
Perustettu:  28. huhtikuuta 1988
Lopetti:  13. marraskuuta 1993
Johtaja:  Edgar Savisaar
Ideologia:  kansanliike ja ympäristöliike
Poliittinen kirjo:  keskusta-vasemmisto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Eesti Rahvarinne (suom. Viron kansanrintama) oli Viron itsenäistymisen alkuaikojen kansanrintama, joka asetti Edgar Savisaaren pääministeriksi. Puolue oli aktiivinen 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun alussa. Se edelsi nykyistä Viron keskustapuoluetta, joka perustettiin syksyllä 1991.
Historia > Kansanrintama – itseensä suljettu kansa heräilee vuonna 1988

Viron Kansanrintaman lähtökohtana on Neuvostoliiton yhteiskunnallinen 1980-luvun loppupuoliskon muutoskehitys perestroika. Viron taloudesta johdettiin silloin yli 90 prosenttia Moskovan yleisliittolaisista ministeriöistä. Tämän asian muuttamiseksi ja samalla itsemääräämisoikeuden lisäämiseksi etsittiin silloisessa Viron sosialistisessa neuvostotasavallassa aktiivisti ratkaisua. Luottamus silloiseen Viron kommunistinen puolueen johtoon eli puoluejohtaja Karl Vainoon ja pääministeri Bruno Sauliin oli hyvin vähäinen. Taloudellisesti itsenäisen Viron niin sanottu IME-ohjelma esitettiin ensimmäisen kerran syyskuussa 1987 Edasi-lehdessä. 13. huhtikuuta 1988 syntyi Viron television suorassa lähetyksessä spontaani ajatus luoda vielä kansanrintama uudistuspolitiikan tueksi. Vielä samana yönä luotiin Kansanrintaman aloiteryhmä ja laadittiin Kansanrintama-julistus.
Parissa viikossa sen jälkeen kaikissa Viron kaupungeissa ja useimmissa tehtaissa, tutkimuslaitoksissa ja kolhooseissa oli perustettu Kansanrintaman tukiryhmät. Viron kommunistisen puolueen keskuskomitea päätti 28. huhtikuuta 1988 sallia Kansanrintaman syntymisen. Merkittävin julkinen tuen osoitus tuli esiin Tallinnan Laulujuhlakentällä 17. kesäkuuta järjestetyssä tilaisuudessa, jonka 150 000 osallistujaa tukivat yksimielisesti uutta Kansanrintaman johtamaa toimintaa. Perusarvoksi Kansanrintama julisti silloin: ”Viro, jonka kohtalosta päättäminen piti kuulua virolaisille, mutta jossa jätettäisiin elintilaa myös muille kansallisuuksille.” Ajatus itsenäisestä valtiosta ei ollut vielä sillä hetkellä näkyvänä tavoitteena. Samoihin aikoihin Viron kommunistipuolueen johtaja Vaino joutui eroamaan ja tilalle valittiin Viron virolainen Vaino Väljas. Todelliseksi alkuvaiheen näkyväksi voimannäytön huipentumaksi muodostui syyskuun 11. Tallinnan Laulujuhlakentällä järjestetty kokous ja laulujuhla, joka keräsi peräti 300 000 ihmistä. Kansankokous näkyi ja kuului yli koko maailman. Virolainen ”Laulava vallankumous” oli osoittanut silloin voimansa.
Historia > Kansanrintama järjestäytyy – itsenäisyysajatus julkiseksi

Kansanrintama perustettiin virallisesti 1.–2. lokakuuta 1988 Tallinnan Linnahallissa pidetyssä ns. ensimmäisessä kongressissa. Puheenjohtajaksi valittiin Edgar Savisaar. Johtoryhmään kuuluivat korkeakoulujen dosentit Marju Lauristin Tarton yliopistosta, Kostel Gerndorff Tallinnan teknisestä korkeakoulusta, Mati Hint Tallinnan pedagogisesta korkeakoulusta, Heinz Valk Tallinnan taidekorkeakoulusta, päätoimittajat Lembit Koik Neuvosto-oikeus -lehdestä, Rein Veidemann Vikerkaar-lehdestä. Sen jälkeen loka-marraskuussa kerättiin Kansanrintaman johdolla yli 800 000 allekirjoitusta Neuvostoliiton lakiesitykseen ”muutoksista ja lisäyksistä Neuvostoliiton perustuslaissa (perustuslakisopimuksessa)”, jolla haluttiin vähentää edelleen Neuvostoliiton keskusvallan oikeuksia. Kansanrintaman painostuksella saatiin aikaan merkittävänä asiana Viron suvereenisuusjulistus 16. marraskuuta 1988, jolloin silloinen Neuvosto-Viron Korkein Neuvosto julisti tasavallan suvereeniksi. Samoihin aikoihin 20. lokakuuta 1988 Kansanrintaman johtaja Edgar Savisaar teki Maalehden haastattelussa ensimmäisenä julkisesti ja virallisesti ehdotuksen nostaa sinimustavalkoinen lippu Toompealle Pitkän Hermannin torniin. Väittelyistä huolimatta kansallislipun nostaminen sai suuren kannatuksen. Lisäksi silloinen Korkein neuvosto kannatti ratkaisua.
Maaliskuussa 1989 järjestettiin Neuvosto-Virossa ensimmäiset vaalit, jossa oli muitakin ehdokkaita asettavia tahoja kuin kommunistipuolue. Kansanrintama oli yksi uusista ryhmistä, joka asetti ehdokkaita Neuvostoliiton kansanedustajien kongressin vaaliin. Kaikkiaan 36 vaalilla valitusta edustajasta 14 edusti kansanrintamaa.
Vuoden 1989 aikana muutokset Neuvostoliitossa oli selvästi nähtävissä. Virolaisittain merkittävimmäksi tapahtumaksi muodostui Molotov–Ribbentrop-sopimuksen 50. vuosipäivään liittyvä mielenosoitus eli niin sanottu Baltian ketju. Sen järjestämisessä Baltian kansanrintama-liikkeillä oli keskeinen asema. Tässä yhteydessä täydestä itsenäisyydestä puhuttiin jo aivan julkisesti. Esimerkiksi Edgar Savisaar totesi, että ”Viro esittää kansanäänestystä täydestä itsenäisyydestä, jos Neuvostoliiton hallitus yrittää pysäyttää Virossa meneillään olevan uudistusprosessin”. Marju Lauristin puolestaan totesi, että ”kahden viime viikon tapahtumat ovat vahvistaneet virolaisten toivetta täydestä itsenäisyydestä”.
Historia > Kansanrintaman nousu valtaan

Vuoden 1990 aikana Kansanrintama nousi virallisestikin valtaan. Maaliskuussa 1990 käydyt Korkeimman neuvoston vaalit tekivät Kansanrintamasta suurimmaan ryhmittymän. Vaalit eivät menneet niin hyvin kuin alun perin odotettiin. Virallinen ryhmän koko alkuvaiheessa oli 40 edustajaa. Kansanrintaman johtaja Edgar Savisaar valittiin 2. huhtikuuta pääministeriksi 54 äänellä 105-jäsenisessä parlamentissa eli niukalla enemmistöllä. Kansanrintaman edustajan Marju Lauristinin valinta puhemieheksi epäonnistui, jota pidettiin silloin tappiona Kansanrintamalle. Kansanrintama joutui taistelemaan muiden merkittävien valtaryhmien so. vanhan vallanpitäjän eli kommunistien kanssa, jotka toimivat Vapaa Viro-nimisenä ryhmänä. Lisäksi Viron tasavallan perintöä tukeva oikeistolainen Viron kongressin kautta aktiivisti toiminut Kansallinen riippumattomuuden puolue (ERSP) sekä neuvostomielisten venäläisten ryhmä, josta tuli niin sanottu Inter-liike.
Historia > Hajoaminen

Kansanrintama piti toisen kongressinsa 26. ja 27. toukokuuta 1990. Tärkein linjanveto kongressissa oli selkeä kannanotto kohti Viron valtiollisen itsenäisyyden palauttamista eli ”Viron tasavallan palauttaminen de facto”. Vuoden 1990 aikana Kansanrintaman sisällä alkoivat eri suuntaukset eriytyä omiksi puolueikseen. Niinpä syksyllä 1990 Kansanrintaman pohjalta syntyi Sosiaalidemokraattinen puolue, jonka ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Marju Lauristin. Muita tunnettuja entisiä kansanrintamalaisia oli muun muassa Rein Veidemann.
Kansanrintaman rooli entisenlaisena joukkoliikkeenä oli päättymässä. Kansanrintaman keskeinen tavoite – itsenäisyys – saavutettiin 20. elokuuta 1991. Merkkinä kansanrintama-aatteen hiipumisesta oli Edgar Savisaaren johtaman suuntauksen muuttuminen viralliseksi puolueeksi lokakuussa 1991 nimellä Kansan keskustapuolue, jonka johtoon nousi pääministeri Edgar Savisaar. Kansanrintaman neljäs kongressi 12. huhtikuuta 1991 oli päättänyt vielä jatkaa liikkeen olemassaoloa, vaikka lopettamista jo vahvasti suunniteltiin. Kansanrintaman tarpeellisuus nähtiin vielä tulevissa presidentin ja parlamenttivaaleissa. Kansanrintaman presidenttiehdokkaana oli ulkovirolainen, Yhdysvalloissa asunut professori Rein Taagepera. Presidentinvaaleissa Taageperan kannatus oli 25 % eli hän jäi kolmanneksi. Vaaliliitto, käytännössä keskustapuolueen kannattajat, sai 15 paikkaa 101-jäseniseen riigikoguun jääden oppositioon. Seuraavissa vaaleissa kansanrintama-nimitystä ei enää käytetty.
IME-ohjelman keskeiset toimijat Edgar Savisaar, Mikk Titma, Tiit Made ja Siim Kallas, jotka olivat näkyviä henkilöitä myös kansanrintamatoiminnassa.
Baltian halki 23. elokuuta 1989 muodostettu Baltian ketju oli Molotov–Ribbentrop-sopimuksen solmimisen 50-vuotispäivänä järjestetty rauhanomainen mielenosoitus. Kuva Liettuasta.
Vuosina 1988–1994 Kansanrintaman toimisto sijaitsi Tallinnassa, Uus tänav 28:ssa. Nykyään toimiston paikka on merkitty talon seinällä olevalla kyltillä.
Pöytyän koulut

Pöytyän koulut ovat Pöytyän kunnassa Varsinais-Suomen maakunnassa toimivia tai toimineita perus- tai keskiasteen kouluja. Pöytyän kuntaan on liitetty Karinaisten kunta vuonna 2005 ja Yläneen kunta vuonna 2009. Lisäksi käsitellään kunnassa toimivat tai toimineet muut oppilaitokset.
Pöytyän koulut ja oppilaitokset 2018 > Siirtyminen yhtenäiskouluihin perusopetuksessa 2018

Elokuun alusta 2018 Pöytyän kunnassa muutettiin kunnan perusopetus kokonaan yhtenäiskoulumuotoiseksi perustamalla uusina yhtenäiskouluina Elisenvaaran yhtenäiskoulu ja Riihikosken yhtenäiskoulu jo vuodesta 2005 toiminnassa olleen Yläneen yhtenäiskoulun rinnalle. Kouluista Elisenvaaran yhtenäiskoulu tulee toimimaan Kyrössä Karinaisissa, Riihikosken yhtenäiskoulu Riihikoskella Pöytyällä ja Yläneen yhtenäiskoulu toimii Yläneellä.
Pöytyän koulut ja oppilaitokset 2018 > Koulujen toimipisteet 2018

Syksyllä 2018 toimintansa aloittaneet Riihikosken ja Elisenvaaran yhtenäiskoulut toimivat lukuvuonna 2018-2019 useissa toimipisteissä kunnes niiden pysyvät tilat valmistuvat. Pysyvien tilojen arvioitiin valmistuvan Elisenvaarassa syksyksi 2021 ja Riihikoskella syksyksi 2019. Yläneellä yhtenäiskoulu on toiminnut jo vuodesta 2005. Kuntaliitoksia edeltäneen Pöytyän alueella ei ole aikaisemmin järjestetty yläkouluopetusta. Koulujen toimipisteet syksyllä 2018 olivat:
Elisenvaaran yhtenäiskoulu (luokat 1-9):
Elisenvaaran yksikkö (luokat 7-9)
Heikinsuon yksikkö
Karinaisten toimipiste (3-6 luokat)
Heikinsuon toimipiste (1-2 luokat)
Kaulanperän yksikkö (1-6 luokat)
Kyrön yksikkö (1-6 luokat)
Riihikosken yhtenäiskoulu (luokat 1-9, syksyyn 2019 7-9 luokkien opetus annettiin Elisenvaaran yhtenäiskoulun yhteydessä):
Riihikosken yksikkö (1-6 luokat)
Auvaisten yksikkö (1-6 luokat)
Mustanojan yksikkö (1-6 luokat)
Yläneen yhtenäiskoulu (1-9 luokat)
Pöytyän koulut ja oppilaitokset 2018 > Lukio

Lukio-opetusta tarjosi vuonna 2018 Elisenvaaran lukio.
Pöytyän koulut ja oppilaitokset 2018 > Vapaa kansansivistystyö

Pöytyän kunnan ylläpitämänä kunnassa toimi vuonna 2018 Auranlaakson kansalaisopisto joka antaa opetusta Auran, Marttilan, Pöytyän ja Oripään kuntien alueella.
Perusopetuksen kouluverkon kehitys > Koulut ennen yhtenäiskouluun siirtymistä 2018

Ennen yhtenäiskouluihin siirtymistä elokuussa 2018 Pöytyällä toimivat seuraavat perusopetuksen koulut:
Elisenvaaran koulu (luokat 7-9) Karinaisten Kyrön taajamassa
Heikinsuon koulu (1-6 luokat) Karinaisissa:
Karinaisten toimipiste (3-6 luokat) Karinaisten kirkonkylässä Karinaisissa
Heikinsuon toimipiste (1-2 luokat) Heikinsuolla Karinaisissa
Kyrön koulu (1-6 luokat) Kyrön taajamassa Karinaisissa
Auvaisten koulu (1-6 luokat) Pöytyän Auvaisissa
Kaulanperän koulu (1-6 luokat) Pöytyän Kaulanperällä
Mustanojan koulu (1-6 luokat) Pöytyän Mustanojalla
Riihikosken koulu Pöytyän Riihikosken taajamassa (1-6 luokat)
Yläneen yhtenäiskoulu (1-9 luokat) Yläneen kirkonkylässä
Perusopetuksen kouluverkon kehitys > Kouluverkon kehitys alueittain > Pöytyä

| Kunta 2004 | Koulu | Sijaintipaikka | Perustettu | Lopetettu | Toiminta-aika vuosina | Huomautuksia | Lähteet | Koordinaatit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pöytyä | Auran kansakoulu | Aura | 1901 | 1917 | 16 | Perustettiin yksityisenä 1901, kunnalliseksi 1903. Koulun sijaintipaikkana ollut Auran asemaseutu liitettiin 1917 Auran kuntaan, missä koulun nimenä myöhemmin oli Asemaseudun kansakoulu. |  | selvennä |
| Pöytyä | Auvaisten kansakoulu / Auvaisten koulu | Auvainen | 1896 |  | 122 | Koulun sijaintipaikka siirrettiin 1901 Auran asemaseudun Hypöisistä Auvaisiin. Riihikosken yhtenäiskoulun Auvaisten yksiköksi 1.8.2018 |  | 60.6736°N, 22.5768°E |
| Pöytyä | Haverin kansakoulu / Haverin koulu | Haveri | 1898 | 2015 | 117 |  |  | 60.8012°N, 22.6718°E |
| Pöytyä | Ihavan kansakoulu | Ihava | 1945 | 1965 | 20 | Yhdistettiin Auvaisten ja Riihikosken piireihin. |  | 60.7016°N, 22.5133°E |
| Pöytyä | Jalkalan kansakoulu | Jalkala, Hevossaari | 1927 | 1966 | 39 |  |  | 60.6781°N, 22.687°E |
| Pöytyä | Karhunojan kansakoulu | Karhunoja | 1911 | 1970 | 59 |  |  | 60.7244°N, 22.7103°E 60.7231°N, 22.718°E |
| Pöytyä | Kaulanperän kansakoulu / Kaulanperän koulu | Kaulanperä | 1892 |  | 126 | Elisenvaaran yhtenäiskoulun Kaulanperän yksiköksi 1.8.2018 |  | 60.7335°N, 22.7971°E |
| Pöytyä | Lankkisten kansakoulu / Riihikosken koulu | Kaulansuu / Riihikoski | 1908 |  | 110 | Tunnettiin myös nimellä Kaulansuun kansakoulu. Koulu lienee siirtynyt Riihikoskelle 1979. Riihikosken yhtenäiskoulun Riihikosken yksiköksi 1.8.2018. |  | 60.7024°N, 22.6019°E 60.7136°N, 22.5969°E |
| Pöytyä | Mustanojan kansakoulu / Mustanojan koulu | Mustanoja | 1879 |  | 139 | Riihikosken yhtenäiskoulun Mustanojan yksiköksi 1.8.2018 |  | 60.7444°N, 22.6276°E |
| Pöytyä | Ojan kansakoulu | Juva | 1923 | 1965 | 42 | Piiri yhdistettiin Haveriin ja Mustanojaan. |  | 60.8009°N, 22.6368°E |
| Pöytyä | Parravahan kansakoulu | Rahkio | 1944 | 1966 | 22 | Yhteinen Marttilan,  Tl Kosken ja Karinaisten kuntien kanssa. Koulu sijaitsi Marttilan Siutilassa. |  | 60.7078°N, 22.9309°E |
| Pöytyä | Pihlavan kansakoulu | Pihlava, Koivusaari | 1946 | 1968 | 22 | Yhteinen Oripään kunnan kanssa. Koulu sijaitsi ensin Oripäässä, sitten Pöytyällä vuodesta 1949. Yhdistettiin Kaulanperän, Haverin ja Oripään kirkonkylän koulupiireihin. |  | 60.8159°N, 22.7351°E |
Perusopetuksen kouluverkon kehitys > Kouluverkon kehitys alueittain > Yläne

| Kunta 2004 | Koulu | Sijaintipaikka | Perustettu | Lopetettu | Toiminta-aika vuosina | Huomautuksia | Lähteet | Koordinaatit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yläne | Heinijoen kansakoulu | Heinijoki | 1908 | 1968 | 60 | Liitettiin Otsolan koulupiiriin. |  | 60.8914°N, 22.2361°E |
| Yläne | Keihäskosken kansakoulu / Keihäskosken koulu | Keihäskoski | 1895 | 1992 | 97 | Yksityisenä Tourulassa vuoteen 1908. Jatkoi kunnallisena Keihäskoskella. |  | 60.9088°N, 22.5327°E |
| Yläne | Kirkonkylän kansakoulu | Yläneen kirkonkylä | 1891 |  | 127 | Osaksi yläneen yhtenäiskoulua 2005. |  | 60.8758°N, 22.4174°E |
| Yläne | Kolinummen kansakoulu | Kolinummi | 1927 | 1963 | 36 |  |  | 60.8075°N, 22.2796°E |
| Yläne | Korkeakosken kansakoulu / Korkeakosken koulu | Korkiakoski | 1924 | 1992 | 68 | Vuoteen 1961 nimenä Köpilän kansakoulu. |  | 60.8556°N, 22.4902°E |
| Yläne | Niittykylän kansakoulu | Alastaro, Virttaa, Niittykylä | 1948 | 1964 | 16 | Yhteinen Alastaron kunnan kanssa. Koulu sijaitsi Alastarolla. |  | 60.9377°N, 22.6068°E |
| Yläne | Nummiojan kansakoulu | Nummioja | 1937 | 1966 | 29 | Yhteinen Säkylän kunnan kanssa. |  | 60.9406°N, 22.4506°E |
| Yläne | Otsolan kansakoulu / Otsolan koulu | Otsola | 1947 | 1994 | 47 | Kirkonkylän piirin toinen alakoulu oli toiminut Ristinummella vuodesta 1937. Vuodesta 1968 Otsolassa kävivät myös Säkylän Kolvaan kansakoulun oppilaat. |  | 60.8708°N, 22.3734°E |
| Yläne | Rannanmäen kansakoulu /Rannanmäen koulu | Rannanmäki | 1921 | 2014 | 93 | Kirkollinen pikkukoulu vuodesta 1915, kunnallinen alakoulu vuodesta 1921, täydellinen koulu vuodesta 1923. Koulupiiriin sisältyi vuoteen 1944 asti myös Pöytyän ja Yläneen rajalla eksklaavina sijainnut Oripään kunnan Maanpään koulupiiri. |  | 60.7968°N, 22.453°E |
| Yläne | Uudenkartanon kansakoulu / Uudenkartanon koulu | Uusikartano | 1891 | 1992 | ? | Yksityisenä vuoteen 1908. Ensimmäinen koulu Lystmettässä, kohdassa jossa Kuusistontie ylittää Yläneenjoen, paloi 1923. Vuodesta 1928 Pöytäsuontien varrella. Alakouluna Tienhaaran koulu Tienhaaran kulmalla 1917–1969. |  | 60.8172°N, 22.4901°E |
Perusopetuksen kouluverkon kehitys > Kouluverkon kehitys alueittain > Karinainen

| Kunta 2004 | Koulu | Sijaintipaikka | Perustettu | Lopetettu | Toiminta-aika vuosina | Huomautuksia | Lähteet | Koordinaatit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Karinainen | Heikinsuon kansakoulu / Heikinsuon koulu | Heikinsuo | 1921 |  | 97 | Elisenvaaran yhtenäiskoulun Heikinsuon yksikön Heikinsuon toimipisteeksi 1.8.2018. |  | 60.6532°N, 22.7153°E |
| Karinainen | Karinaisten kansakoulu / Karinaisten koulu | Karinaisten kirkonkylä | 1882 |  | 136 | Elisenvaaran yhtenäiskoulun Heikinsuon yksikön Karinaisten toimipisteeksi 1.8.2018. |  | 60.6565°N, 22.7722°E |
| Karinainen | Kyrön kansakoulu / Kyrön koulu | Kyrö | 1902 |  | 116 | Elisenvaaran yhtenäiskoulun Kyrön yksiköksi 1.8.2018. |  | 60.694°N, 22.7508°E |
| Karinainen | Parravahan kansakoulu | Rahkio | 1944 | 1966 | 22 | Yhteinen Marttilan,  Tl Kosken ja Pöytyän kuntien kanssa. Koulu sijaitsi Marttilan Siutilassa. |  | 60.7078°N, 22.9309°E |
| Karinainen | Rahkion  kansakoulu / Rahkion koulu | Rahkio | 1923 | ennen 2004 | ? |  |  | 60.6889°N, 22.8743°E |
Kansalaiskoulut > Pöytyä

1959 kansalaiskouluopetus Pöytyällä aloitettiin yhteisenä Auran ja Oripään kuntien kanssa Kyntäjätuvalla Pöytyällä. Oripää jäi pois yhteistyöstä 1961. 1965 Opetus siirtyi entiselle Ihavan koululle Pöytyällä lähellä Auran rajaa. Auran kunta jäi pois yhteistyöstä 1966. Kansalaiskoulu yhteisenä Pöytyän, Auran ja Karinaisten kuntien kanssa aloitti toimintansa Kyrössä Karinaisissa 1971 siirtymisen peruskouluun ollessa jo vireillä.
Kansalaiskoulut > Yläne

Yläneen kansalaiskoulu aloitti toimintansa 1959 yhteisissä uusissa tiloissa kolme vuotta aiemmin perustetun Yläneen kunnallisen keskikoulun kanssa. Kansalaiskoulu kuten kunnallinen keskikoulukin olivat vuodesta 1965 yhteiset Paattisten kunnan kanssa. Tämä yhteistyö päättyi kesällä 1975 kun Paattinen vuonna 1972 oli liittynyt osaksi Turkua.
Kansalaiskoulut > Karinainen

Kansalaiskoulun tultua lakisääteiseksi 1957 Karinaisten ja Tarvasjoen kunnat sopivat yhteistyöstä ja pitivät koulua osaksi molemmissa kunnissa kunnes yhteistyö muutaman vuoden päästä kariutui erimielisyyteen koulun sijaintipaikkakunnasta. Karinaisten kansalaiskoulu mainitaan Suomen kansakoululaitoksen 100-vuotijuhla-aderessissa 1966. Kansalaiskoulu yhteisenä Pöytyän, Auran ja Karinaisten kuntien kanssa aloitti toimintansa Kyrössä Karinaisissa 1971.
Oppikoulut ja kunnalliset keskikoulut > Pöytyän yksityinen oppikoulu

Pöytyällä toimi Pöytyän seudun yksityinen oppikoulu vuodesta 1942 vuoteen 1948 aluksi kaksivuotisena. Sen toiminta loppui kun Elisenvaaran yhteiskoulu vuonna 1948 aloitti toimintansa Karinaisten Kyrössä. Tämän jälkeen Pöytyältä käytiin yhteiskoulua Oripään seudun yhteiskoulussa Oripäässä tai yksityisessä Elisenvaaran yhteiskoulussa Kyrössä.
Oppikoulut ja kunnalliset keskikoulut > Oripään seudun yhteiskoulu ja Pöytyän-Oripään kunnallinen keskikoulu

Oripäässä toiminut Oripään seudun yhteiskoulu muutettiin Pöytyän-Oripään kunnalliseksi keskikouluksi 1969. Vuonna 1971 Auvaisten ja Kaulanperän koulupiirit Pöytyältä siirrettiin Kyrössä Karinaisissa toimineen, vuonna 1969 kunnalistetuksi tulleesta Elisenvaaran yhteiskoulusta muodostetun Karinaisten-Auran-Pöytyän kunnallisen keskikoulun oppilasalueeseen. Tämä järjestely päättyi peruskouluun siirryrräessä 1976. Silloin Oripää tuli kuulumaan samaan peruskoulun yläasteen oppilasalueeseen Alastaron kunnan kanssa ja yläasteen sijaintipaikaksi tuli Alastaron kirkonkylä. Kun Alastaron kunta 2000-luvulla liittyi Loimaaseen, sama kouluyhteistyö jatkui edelleen Oripään kunnan ja Loimaan kaupungin välisenä.
Oppikoulut ja kunnalliset keskikoulut > Elisenvaaran yhteiskoulu ja Auranlaakson kunnallinen keskikoulu

Karinaisissa Kyrössä aloitti vuonna 1948 toimintansa yksityinen Elisenvaaran yhteiskoulu. Se oli perustettu vuonna 1927 Karjalassa Kurkijoen kunnan Elisenvaaran asemaseudulle, siirtyi vuonna 1994 Suolahdelle Keski-Suomeen ja vuonna 1948 Kyrön asemaseudulle Karinaisiin. Koulu kunnallistettiin 1969, jolloin keskikoulun nimeksi tuli Karinaisten-Auran kunnallinen keskikoulu. Vuonna 1971 koulun nimi muuttui Karinaisten-Auran-Pöytyän kunnalliseksi keskikouluksi, kun osa Pöytyää liitettiin koulupiiriin. Vuosina 1971–1976 koulun nimenä oli Auranlaakson kunnallinen keskikoulu.
Oppikoulut ja kunnalliset keskikoulut > Yläneen kunnallinen keskikoulu

Yläneelle perustettiin vuonna 1956 Yläneen kunnallinen keskikoulu. 1960-luvun puolivälin paikkeilla Yläneen kunnallista keskikoulua alkoivat käydä myös Paattisten oppilaat. Tämä yhteistyö päättyi kesällä 1975 kun Paattinen vuoden 1972 alusta oli liittynyt osaksi Turkua.
Peruskoulun yläasteet > Kyrönseudun peruskoulun yläaste / Elisenvaaran koulu

Peruskoulujärjestelmään siirryttäessä pöytyäläisten keskikoulun käynti Oripäässä loppui ja koko Pöytyältä alettiin käyfä peruskoulun yläastetta Kyrössä Karinaisissa. Tällöin vuonna 1976 Auranlaakson kunnallisesta keskikoulusta Kyrössä tuli Kyrönseudun peruskoulun yläaste. Vuonna 1998 sen nimi muutettiin Elisenvaaran kouluksi.
Peruskoulun yläasteet > Yläneen peruskoulun yläaste

Yläneellä, missä kunnallinen keskikoulu ja kansalaiskoulu olivat koko ajan toimineet samoissa tiloissa, peruskouluun siirtyminen ei tuonut suurta muutosta. Yläneen yhtenäiskoulu Yläneen kirkonkylän ylä- ja alakouluista muodostettiin vuonna 2005.
Lukiot > Elisenvaaran yhteiskoulu ja Elisenvaaran lukio

Kurkijoella luovutetussa Karjalassa vuonna 1927 perustettu yksityinen Elisenvaaran yhteiskoulu siirtyi Kyrön asemakylään Karinaisiin vuonna 1948 toimittuaan sitä ennen Suolahdessa Keski-Suomessa. Koulu aloitti Kyrössä viisiluokkaisena mutta laajeni uudelleen kahdeksanluokkaiseksi 1950 ja yliopistoon johtavaksi 1952. Kun koulu kunnallistettiin, sen jatkajaksi tuli lukio-opetuksen osalta Elisenvaaran lukio.
Lukiot > Säkylän yhteiskoulu

Kun Säkylän yhteiskoulu perustettiin 1957, se vakiintui yläneläisten lukionkäynnin suunnaksi. Vanhastaan oli lukiota Yläneeltä käyty Turussa ja jonkin verran käytiin myös tämän jälkeen.