stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keita

| Keita |
| --- | --- |
 Keita
 Koordinaatit: 14°45′28″N, 5°46′30″E 
Valtio:  Niger
Alue:  Tahoua
Departementti:  Keita
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunkikunta
Väkiluku (2010):  56 000
Aikavyöhyke:  UTC+1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keita on kaupunki, kunta ja Keitan departementin hallinnollinen keskus Tahouan alueella Nigerissä. Se sijaitsee Sahelin vyöhykkeellä noin 75 kilometriä Tahouasta kaakkoon. Kunnassa on 56 000 (vuonna 2010, arvio) ja kaupunkialueella 8 600 asukasta (vuonna 2001, väestönlaskenta).
Keitan kunnan pinta-ala on 820 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Abalakin departementin Tabalakin, idässä Keitan departementin Ibohamanen, etelässä Garhangan ja lännessä Tamaskén kuntiin. Pinnanmuodostukseltaan alue on laaksojen halkomaa tasankoa. Tasangolla on pensas- ja heinäkasvillisuutta ja laaksoissa myös puustoa. Kasvillisuus ja eläimistö on kärsinyt suuresti ihmisen toiminnasta. Sadevesi kerääntyy muutamiin patoaltaisiin.
Kuntaan kuuluu 47 hallintokylää, yksi perinteinen kylä, yhdeksän pikkukylää sekä kolme kaupunginosaa, joiden nimet ovat Idewaran, Lissawan ja Moulela. Asukkaat ovat hausoja, tuaregeja ja fulbeja. Heistä valtaosa on muslimeja, mutta joukossa on myös animisteja.
Kaupungin kautta kulkee Tahouan ja Madaouan välinen maantie. Pääasiallinen elinkeino on sade- ja keinokasteluun perustuva maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, lehmänpapu, maapähkinä, maissi, okra ja bataatti sekä kuivana aikana sipuli, tomaatti, peruna, kurpitsa, maniokki, vesimeloni ja salaatti. Jälkimmäisestä ryhmästä suurin osa menee myyntiin, mutta esimerkiksi hirssin tuotanto ei riitä edes perheiden omaan kulutukseen. Maanviljelyn ohella harjoitetaan lähinnä paimentolaisuuteen perustuvaa karjanhoitoa. Kotieläimiä ovat vuohet, lampaat, naudat, aasit sekä vähäisemmässä määrin kamelit, siipikarja ja hevoset. Naiset tekevät käsitöitä ja harjoittavat pienimuotoista kaupankäyntiä. Daniassa ja Galéssa on kipsi- ja kalkkiesiintymiä, joita hyödynnetään toistaiseksi vain käsivoimin. Vähintään yksi jäsen jokaisesta perheestä työskentelee muualla ansiotöissä. Matkailua alueelle ei ole lainkaan.
Kunnassa on 33 alkeiskoulua ja kolme madrasaa, yläkoulu ja keskikoulu. Vuonna 2006 alkeiskoulua kävi 65 % lapsista. Terveyspalveluihin kuuluu kaksi terveyskeskusta, synnytyslaitos, apteekki, piirisairaala ja seitsemän terveysasemaa. Palvelujen tasoa kuvaa se, että kunnassa ei ole yhtään lääkäriä. Vesihuolto käsittää kaupunkikeskuksen vesijohdon, neljä käsivoimin toimivaa pumppukaivoa ja 69 sementillä vahvistettua kyläkaivoa.
Jussi Nieminen

Jussi Nieminen (s. 20. maaliskuuta 1982 Jyväskylä) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Viron jääkiekon pääsarjassa Tallinnalaisessa Panterid Purikadissa. Nieminen on kolminkertainen Viron mestari.
Juniorivuodet hän pelasi Oulun Kärppien juniorijoukkueissa. Miesten tasolla hänellä on tilillään yhdeksän SM-liigaottelua Kärppien riveissä kaudelta 2002–2003.
Kaatis

| Kaatis |
| --- | --- |
 Sarjan logo
Tyyli:  draamasarja
Kestoaika:  22 minuuttia
Luoja(t):  Pekka Lepikkö
Pääosissa:  Jarno Jokinen Pasi Pitkäaho
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Yle TV2
Esitetty:  21. helmikuuta –  6. maaliskuuta 1988
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  3
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Pekka Lepikkö
Käsikirjoittaja(t):  Pekka Lepikkö
Leikkaaja(t):  Aila Nolte
Kuvaaja(t):  Mauri Karjanmaa Jyrki Lehtonen
Tuotantoyhtiö(t):  TV2 Lastenohjelmat
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kaatis on Yle TV2:lla vuonna 1988 esitetty suomalainen draamasarja. Televisiosarjan käsikirjoitti ja ohjasi Pekka Lepikkö. Sarja esitettiin ensimmäistä kertaa helmi-maaliskuussa 1988, ja se on jatkoa Lepikön Tarkkis-sarjalle. Kaatis on saatavilla Yle Tallennemyynnin kirjastotallenteena.
Juoni

Sarja kertoo Villen ja Tommin kesälomasta, jota he viettävät kaatopaikalla. Kaverusten matka suuntautuu kesätöihin, naisiin ja lopulta Toijalaan.
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jarno Jokinen  | … |  Ville   |
|  Pasi Pitkäaho  | … |  Tommi   |
|  Marko Helin  | … |  Sami   |
Tekijät

Pekka Raitjoki – äänitys
Jukka Kaitala – äänitys
Timo Ahonen – valaistus
Eija-Riitta Alhainen – puvustus
Kristiina Valkeasuo – naamiointi
Pekka Kuparinen – tarpeistonhoitaja
Sirkka Häkkänen – grafiikka
Tiina Nissinen – kuvaussihteeri
Jaksot

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kesätöitä | 21.2.1988 |
| 2. | Kaupungille naisiin | 28.2.1988 |
| 3. | Vapaita kuin taivaan linnut | 6.3.1988 |
Aiheesta muualla

YLE Elävä arkisto: Kaatis: Kesätöitä
YLE Elävä arkisto: Kaatis: Kaupungille naisiin
YLE Elävä arkisto: Kaatis: Vapaa kuin taivaan lintu
Yle Areena: Kaatis
Yle Elävä arkisto: Tarkkis ja Kaatis näyttävät koulun pahojen poikien haavoittuvuuden
Junoon (vuoden 1978 elokuva)

| Junoon |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Shyam Benegal
Käsikirjoittaja:  Shyam Benegal
Perustuu:  Ruskin Bondin pienoisromaaniin A Flight of Pigeons
Tuottaja:  Shashi Kapoor
Säveltäjä:  Vanraj Bhatia
Kuvaaja:  Govind Nihalani
Leikkaaja:  Bhanudas Divakar
Pääosat:  Shashi Kapoor Shabana Azmi Jennifer Kendal Naseeruddin Shah
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  Film-Valas
Ensi-ilta:  30. maaliskuuta 1979
Kesto:  141 min
Alkuperäiskieli:  hindi englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Junoon (suom. ”Intohimo”) on Shyam Benegalin ohjaama intialainen hindinkielinen draamaelokuva vuodelta 1978. Elokuva perustuu Ruskin Bondin pienoisromaaniin A Flight of Pigeons ja se sijoittuu sepoykapinan aikaan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Shashi Kapoor  | … |  Javed Khan   |
|  Nafisa Ali  | … |  Ruth Labadoor   |
|  Jennifer Kendal  | … |  Miriam Labadoor   |
|  Naseeruddin Shah  | … |  Sarfaraz Khan   |
|  Shabana Azmi  | … |  Firdaus   |
|  Ismat Chughtai  | … |  Miriamin äiti   |
|  Kulbhushan Kharbanda  | … |  Lala Ramjimal   |
|  Benjamin Gilani  | … |  Rashid Khan   |
|  Sushma Seth  | … |  Javedin täti   |
|  Tom Alter  | … |  pappi   |
|  Amrish Puri  | … |  kertoja   |
|  Deepti Naval  | … |  Rashidin vaimo   |
|  Pearl Padamsee  | … |  katkera nainen   |
|  Sanjana Kapoor  | … |     |
|  Kunal Kapoor  | … |     |
|  Karan Kapoor  | … |     |
|  Geoffrey Kendal  | … |     |
Palkinnot

National Film Awards
Paras hindinkielinen elokuva – Shashi Kapoor
Paras kuvaus – Govind Nihalani
Paras äänitys – Hitendra Ghosh
Filmfare Awards
Paras elokuva – Shashi Kapoor
Paras ohjaus – Shyam Benegal
Paras dialogi – Pandit Satyadev Dubey
Paras leikkaus – Bhanudas Divakar
Paras kuvaus – Govind Nihalani
Paras äänitys – Hitendra Ghosh
Soundtrack

”Khusro Rain Piya Ki Jaagi Pee Ke Sang” – Jamil Ahmad
”Ishq Ne Todi Sar Pe Qayamat” – Mohammed Rafi
”Come Live With Me And Be My Love” – Jennifer Kendal
”Ghir Aayi Kari Ghata Matwali Sawan Ki Aayi Bahaar Re” – Asha Bhosle, Varsha Bhosle
Aiheesta muualla

Junoon Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Junoon AllMoviessa. (englanniksi)
Karnam Malleswari

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Karnam Malleswari vuonna 2004. |  Karnam Malleswari vuonna 2004. |  Karnam Malleswari vuonna 2004. |  |
Maa:   Intia
Naisten painonnosto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia |  Sydney 2000 |  69 kg |  |
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Hopeaa | Bangkok 1998 | 63 kg |  |
Karnam Malleswari (s. 1. kesäkuuta 1975, Srikakulam, Intia) on intialainen painonnostaja. Hän on voittanut olympiapronssia vuoden 2000 olympialaisista painonnoston 69 kg sarjassa. Lisäksi hän on voittanut hopeaa Aasian kisoista sekä kymmenen muuta mitalia kansallisista ja kansainvälisistä kilpailuista.
Malleswari oli ensimmäinen intialaisnainen, joka saavutti mitalin olympiakisoista. Lisäksi hänet on kotimaassaan valittu Arjuna Awardin saajaksi vuonna 1994 osoituksena siitä, että hän on kyennyt omalla toiminnallaan edistämään intialaista urheilua.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Karnam Malleswari
Jumong (televisiosarja)

| Jumong> 삼한지-주몽 편 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Song Il-gook  Han Hye-jin  Kim Seung-soo  Jung Kwang-ryul 
Alkuperämaa:   Korean tasavalta
Alkuperäiskieli:  korea
Verkko:   Munhwa Broadcasting Corporation
Esitetty:  15. toukokuuta 2006 – 6. maaliskuuta 2007
Jaksoja:  81
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Jumong (alun perin kor. 삼한지-주몽 편) on televisioyhtiö MBC:n esittämä eteläkorealainen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Song Il-gok, Han Hye-jin, Kim Seung-soo ja Jung Kwang-ryul.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Karnalin piirikunta

Karnalin piirikunta (hindiksi करनाल जिला, Karanāla jilā, pandžabiksi ਕਰਨਾਲ ਜ਼ਿਲਾ, Karanāla zilā) on yksi Intian Haryanan osavaltion 21 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Kurukshetran piirikuntaan, lännestä Kaithalin piirikuntaan, etelästä Jindin ja Panipatin piirikuntiin ja idästä Uttar Pradeshiin.
Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 1 505 324 asukasta.
Karnaphuli

| Karnaphuli কর্ণফুলি |
| --- | --- |

Maat:   Bangladesh  Intia
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Joen uoman kohteita
Laskupaikka:  Bengalinlahti
Sivu-uomat:  Halda River (en) (käännä suomeksi), Phairuang River (en) (käännä suomeksi), Tuichawng River (en) (käännä suomeksi), Thega River (en) (käännä suomeksi)
Mittaustietoja
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Joen laskukohta mereen
Karnaphuli (bengaliksi কর্ণফুলি) on itäisessä Bangladeshissa virtaava joki, joka saa alkunsa Intian puolelta ja on merkittävä huolimatta Gangesista ja Brahmaputrasta, jotka ovat tunnetumpia. Bangladeshin toiseksi suurin kaupunki Chittagong on Karnaphulin varrella. Joki laskee Bengalinlahteen, ja satamien kautta on yhteys Intian valtamereen. Joen varteen on rakennettu paperitehtaita jo ennen Pakistanin hajoamista 1950.luvulla. Jokeen liittyvä vuonna 1963 valmistunut Kaptain pato tuottaa vesivoimaa, mutta aiheutti rakennusvaiheessa 40 tuhannen ihmisen pakenemisen kotoaan.
Kari Myllyniemi (pesäpalloilija)

| Kari Myllyniemi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. elokuuta 1961 (ikä 63)
Pesäpalloilija
Seura:   Kuortaneen Kunto  Alajärven Ankkurit  Seinäjoen Maila-Jussit  Vimpelin Veto  Vaasan Maila  Mansen Pesäpallo  Jyväskylän Kiri  Koskenkorvan Urheilijat 
Kari Myllyniemi (s. 8. elokuuta 1961) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija.
Myllyniemi on Kuortaneen Kunnon kasvatti. Myllyniemi tuli tunnetuksi Alajärven Ankkurien pelaajana. Alajärvellä hän voitti Suomen mestaruudet vuosina 1988 ja 1989. Noiden mestaruusvuosien jälkeen hän siirtyi Seinäjoen Maila-Jusseihin kaudeksi 1990. Tuona vuonna Myllyniemi teki Loimaan Palloilijoita vastaan 18 kärkilyöntiä, mikä on edelleen SMJ:n yhden ottelun ennätystulos pääsarjassa. Samana vuonna Myllyniemi valittiin myös Itä–Länsi-ottelun kentän parhaaksi pelaajaksi.
Myllyniemi edusti pääsarjaurallaan vuosina 1983-1997 Ankkureiden ja SMJ:n lisäksi myös Vimpelin Vetoa, Vaasan Mailaa, Manse PP:tä ja Jyväskylän Kiriä. Ykköspesiksessä Myllyniemi pelasi lisäksi Ykkössarjassa Vedon (1985) ja Ykköspesiksessä Koskenkorvan Urheilijat (1998) joukkueissa.
Saavutukset > Pelaajana

2 SM-kultaa: 1988, 1989
1 SM-hopea: 1987
1 SM-pronssi: 1992
6 Itä-Länsi-ottelua: 1988, 1989, 1990, 1992, 1993, 1996
Kentän paras: 1990
5 Liitto-Lehdistö-ottelua: 1986, 1989, 1990, 1991, 1992
Jussi Niemelä (yritysjohtaja)

Jussi Niemelä (s. 1. toukokuuta 1969[lähde? ]) on suomalainen, yritysten kasvattamiseen erikoistunut yritysjohtaja.
Niemelä on koulutukseltaan yo-merkonomi, joka on suorittanut myös liiketoimintajohtamisen EMBA-kouluituksen. Uransa alkuaikana hän on toimi toimitusjohtajana A-Vakuutuksessa (nykyään osa OP:ta) ja Helsingin KTK:ssa sekä johtotehtävissä Machineryssa.
Pääomasijoittaja Intera Partners palkkasi Niemelän vuonna 2010 perustamansa Delete Groupin toimitusjohtajaksi. Yhtiö osti Niemelän johdolla kolmessa vuodessa yli 20 yhtiötä, ja sen liikevaihto nousi runsaaseen sataan miljoonaan euroon. Kasvu jatkui seuraavan tanskalaisen omistajan aikana. Kun Niemelä lopetti Deletessä, liikevaihto lähestyi kahtasataa miljoonaa.
Toukokuussa 2018 hän siirtyi Kotikatu Groupin (entisen KH-Kiinteistöpalveluiden) johtoon. Kiinteistönhuoltopalveluihin keskittynyt Kotikatu työllisti tuolloin noin 600 henkeä ja sen liikevaihto oli 50 miljoonaa euroa. Vuoden 2019 loppuun mennessä Kotikadun henkilöstömäärä oli noussut yrityskauppojen jälkeen  1400:een ja liikevaihto yli 100 miljoonaan euroon.
Aiheesta muualla

Pääomasijoittajat heräsivät talkkaribisnekseen – Kotikatu-konserni on vuoden aikana haalinut jo kymmenen pientä kiinteistöhuoltoyhtiötä, ja sama tahti jatkuu Talouselämä
Kartiopesäutaka

| Kartiopesäutaka> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Luukalat Osteichthyes
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Cichliformes
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae
Suku::  Mchenga
Laji::  conophoros
Kaksiosainen nimi
 Mchenga conophoros  (Stauffer, LoVullo & McKaye, 1993) 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kartiopesäutaka (Mchenga conophoros) on äärimmäisen uhanalainen kirjoahvenlaji. Se kasvaa noin 11 cm pitkäksi.
Sitä on tavattu vain Malawijärvestä Nankumban niemimaan lähistöltä. Ylikalastus on johtanut sen uhanalaisuuteen.
Kapteenikurssi

Kapteenikurssi oli Suomessa Kadettikoulun käyneiden upseerien muutaman vuoden päästä valmistumisesta suorittama, pakollinen kurssi. Kurssin tavoitteena oli kouluttaa poikkeusolojen taisteluosaston komentajia. Kurssin suorittaminen oli edellytys yliluutnantista kapteeniksi (merivoimissa kapteeniluutnantiksi) ylentämiseksi. Vuonna 1991 Maanpuolustuskorkeakoulun pituuden kasvaessa kolmesta neljään vuoteen jäivät Taistelukoulussa Tuusulassa pidetyt kapteenikurssit pois käytöstä. Kapteenikurssiin sisältyneet opinnot liitettiin sotatieteiden maisterin tutkintoon. Koulutuksen uudistuttua vuonna 2006 Bolognan prosessin mukaiseksi, kapteenin sotilasarvoon voidaan ylentää sotatieteiden maisterin tutkinnon suorittanut henkilö.
Kapteeni käskee

Leikin pelaamista
Kapteeni käskee on leikki. Yksi pelaajista on kapteeni. Kun kapteeni sanoo ”kapteeni käskee...” ja kertoo jonkin määräyksen, muiden on toteltava. Jos kapteeni ei sano ”kapteeni käskee” ennen määräystään, pelaajat eivät saa totella. Jos joku pelaaja tottelee tässä tilanteessa, tai ei tottele silloin kun kapteeni sanoo ”kapteeni käskee”, tämä putoaa. Kun kaikki paitsi yksi pelaaja on pudonnut, putoamaton pelaaja jää uudeksi kapteeniksi. Leikki jatkuu, kunnes kaikki pelaajat ovat pudonneet pelistä.
Leikin eräässä muunnelmassa kapteeni antaa muille leikkijöille käskyn ja tekee samalla itse jotain käskystä poikkeavaa. Kapteeni voi esimerkiksi käskeä muita juoksemaan paikallaan ja hyppiä itse yhdellä jalalla. Muiden leikkijöiden tulee totella kapteenin käskyä, vaikka hän toimiikin ohjeista poikkeavalla tavalla.
Kaltšikjoen taistelu

Kaltšikjoen taistelu (ukr. Битва на річці Калка), myös Kalkajoen taistelu, oli nykyisen Ukrainan alueella käyty taistelu, jossa mongolit sekä Kiovan ruhtinaat kohtasivat 31. toukokuuta 1223. Nykytiedon valossa taistelu on käyty Azovanmereen laskevan Kaltšykjoen varrella.
Tausta

Mongolien 20 000 sotilasta käsittävä armeija marssi Jeben ja sotapäällikkö Subutain johdolla Kaspianmeren etelärannikkoa myöten kohti Georgian kuningaskuntaa, minkä jälkeen mongolit taistelivat useita turkkilaisia heimoja, kuten alaaneja, kiptšakkeja ja kumaaneja, vastaan. Osa kumaaneista onnistui pakenemaan länteen ja pyysi apua Kiovan ruhtinailta mongolien pysäyttämiseksi.
Ruhtinaat kokosivat kumaanien kanssa arviolta 20 000 – 30 000 sotilaan vahvuisen armeijan, mutta ruhtinaat marssivat erillisinä osastoinaan kaukana toisistaan. Ruhtinaiden liittoumaan tulivat mukaan Kiovan ja Vladimirin suuriruhtinaskunnat sekä Novgorodin, Galitsian ja Volynian, Tšernihivin ja Smolenskin ruhtinaskunnat. Yhteensä liittoon kuului parisen kymmentä eritasoista ruhtinasta ja hallitsijaa.
Aluksi mongolit lähettivät ruhtinaille viestin, jonka mukaan näiden tulisi pysyä erossa konfliktista, joka koski vain mongolien ja kumaanien välistä sotaa. Mongolien viestinviejät teloitettiin, mutta näiden mukana tulleet muslimitulkit päästettiin menemään. Viestinviejän tappaminen oli mongoleille aina selvä provokaatio ja osoitus siitä, että sota oli ainoa jäljellä oleva vaihtoehto.
Taistelu

Ensimmäinen kohtaaminen tapahtui Dneprin rannalla, jossa mongolit yrittivät saartaa ruhtinaiden liittouman tässä kuitenkaan onnistumatta. Subutain käskystä mongolit uhrasivat tuhannen sotilaan vahvuisen osaston, jotta loput armeijasta voisi ylittää joen turvallisesti. Ruhtinaat väittelivät pitkään siitä, miten heidän tulisi jatkaa tästä: seuratako mongoleja joen yli vai muodostaa selkeä rintama joen varrelle. Kumaanien halu kostaa aiemmat tappiot johti lopulta siihen, että liittouma päätti edetä ja kohdata mongolit taistelussa. Seuraavat yhdeksän päivää mongolit teeskentelivät vetäytyvänsä. Ruhtinaiden liittouma pidettiin lähellä mongoleja, jotka jättivät tahallaan arvotavaraa ja vankeja jälkeensä, minkä vuoksi liittouma uskoi näiden yrittävän keventävän lastiaan pakomatkalla.
Kun mongolit ylittivät Kaltšikjoen, kumaanit olivat aivan näiden kintereillä, mutta suurin osa ruhtinaista oli selkeästi paljon kauempana. Kun kumaanit pääsivät joen yli, mongolit kääntyivät ympäri ja hyökkäsivät pahaa-aavistamottomien kumaanien kimppuun. Tämän jälkeen mongolit ylittivät joen taas ja hyökkäsivät ruhtinaiden kimppuun, jotka taistelivat yksittäisinä joukkoina ennemmin kuin yhtenäisenä armeijana. Mongolien onnistui lopulta saartaa liittouma, kun nämä vetäytyivät Kiovan suuriruhtinas Mstislav III:n johdolla läheiselle kukkulalle ja ympäröivät sen toisiinsa linkittyvillä vaunuilla. Saarto kesti kolme päivää, jonka jälkeen ruhtinaiden oli pakko antautua juomaveden loputtua. Subutai jätti tahallaan pienen aukon, jota pitkin osa liittouman sotilaista pyrki epätoivoisesti pakenemaan, mutta mongolien jousimiehille nämä olivat vain helppoja maalitauluja.
Kiinnijääneet ruhtinaat otettiin sotavangeiksi, mutta koska mongolien perinteiden mukaan he eivät saaneet vuodattaa jalosukuisten verta, nämä piti teloittaa muulla tavalla. Mongolikenraalien kerrotaan pitäneen voitonjuhlansa lankkujen päällä, jonka alla Kiovan ruhtinaat Mstislav III, murskaantuivat kuoliaiksi.
Mongolien tappiot taistelun jäljiltä olivat hyvin vähäiset. Sen sijaan ruhtinaiden liittoutuman tappioiksi arvioidaan 20 000 - 30 000 miestä, mutta joka tapauksessa noin 90 % liiton sotilaista kuoli tai joutui sotavangiksi.
Seuraukset

Mongolit eivät niinkään laajentaneet valtakuntaansa Kaltšikjoen taistelun ansiosta, mutta onnistuivat keräämään arvokasta tietoa Euroopasta, mikä auttoi muun muassa sotapäällikkö Subutaita, kun tämä 1240-luvulla palasi valloittamaan Eurooppaa. Taistelun jälkeen mongolit jatkoivat ryöstöretkeä pitkin nykyistä Ukrainaa, kunnes palasivat Volgan kautta Mongoliaan.
Jälkipoltin

F/A-18A Hornet käyttää jälkipoltintaan
Jälkipolttimella tarkoitetaan lentokoneen työntövoiman lisäykseen käytettävää tekniikkaa, jossa polttoainetta ruiskutetaan lisää suoraan suihkumoottorin suihkuputkeen, jota kautta moottorin palamiskaasut poistuvat suurella nopeudella. Näin saadaan merkittävä työntövoiman lisäys (jopa 50 %), mutta polttoaineen kulutus kasvaa jyrkästi (polttoainevarannot hupenevat minuuteissa). Jälkipoltin on sotilaskoneissa, pääasiassa hävittäjälentokoneissa, käytetty tekniikka.
Historia

Jälkilämmitystä käytettiin jo James Wattin höyrykoneessa vuonna 1764. Frank Whittle patentoi "kahden lämpösyklin" moottorin vuonna 1936.
Tekniikkaa

Polttoaineen palaminen suihkuputkessa on mahdollista, koska suihkumoottorissa moottorin läpi kulkee enemmän ilmaa kuin polttoaineen palamiseen tarvitaan. Polttoaine syttyy virtaavan palamiskaasun suuren lämpötilan ansiosta. Lisäksi polttoaineseoksen syttyminen on varmistettu erillisellä sytytystulpalla. Jälkipolttimen voimakkaan kuumentumisen takia sen käyttöikä on lyhyt verrattuna moniin muihin lentokoneen osiin.
Käyttö

Lockheed SR-71 Blackbird -tiedustelukoneen Pratt & Whitney J58 -suihkumoottori oli ainoa, joka pystyi lentämään tuntikausia jälkipoltin päällä, mutta sen tyypillinen tiedustelulento vaati lukuisia ilmatankkauksia.
Pommikoneet ovat käyttäneet jälkipoltinta lentoonlähdössä, hävittäjät tilanteissa, jossa tarvitaan hyvin suurta nopeutta.
Jälkipoltosta tulevaan suihkuun voi syntyä tiivistysaaltoja suuren nopeuden vuoksi. Suurempi ongelma on koneen infrapunasignaalin merkittävä kasvu, joka helpottaa koneen ampumista alas infrapuna-ohjautuvilla ohjuksilla.
Ainoat siviilikoneet, joissa on käytetty jälkipoltinta olivat Concorde ja Tupolev Tu-144.
Supercruise

Hävittäjälentokoneissa on 1990-luvun lopulla siirrytty voimakkaampiin moottoreihin, joilla voidaan lentää jatkuvasti yliääninopeudella (engl. supercruise) ilman jälkipoltinta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Photo of the reheat fuel spray nozzles of a Bristol Siddeley Olympus (picture at bottom left of page) (Arkistoitu – Internet Archive)
Suihkumoottorit
| --- | --- |
Tyypit:   Turbojetti  Ohivirtausmoottori  Turbiinimoottori  Potkuriturbiini  Patoputkimoottori  SCRAMJET 
Osat:   Ahdin  Polttokammio  Turbiini  Jälkipoltin 
Muuta:   Ohivirtaussuhde
Kapteynin tähti

| Kapteynin tähti |
| --- | --- |

HD-designaatio:  33793
Muut designaatiot:  GJ 191, CD −45°1841,  HIP 24186, SAO 217223
Fyysiset ominaisuudet
Näennäinen kirkkaus:  8,85 mv
Absoluuttinen kirkkaus:  10,88 Mv
Spektriluokka:  sdM1 V
Väri-indeksi:  B-V 1,56  U-B 1,15
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Maalari, Pic
Rektaskensio (J2000):  05h 11m 40.6s
Deklinaatio (J2000):  -45° 01' 06"
Etäisyys:  12,78 ± 0,04 valovuotta, 3,92 ± 0,01 parsekia
Parallaksi:  255,27 ± 0,86 mas
Säteisnopeus:  +245,5 km/s
Ominaisliike:  RA 6506,05  dekl. -5731,39 mas/v
 Näkyy leveysasteiden 45° N  ja 90° S välillä. 
Kapteynin tähti on punainen alikääpiötähti eteläisellä taivaalla, Maalarin tähdistössä. Se sijaitsee 3,9 pc (12,7 valovuoden) etäisyydellä ja löydettiin vuonna 1897. Sen ominaisliike on kaikista tähdistä toiseksi suurin ja häviää vain Barnardin tähdelle.[lähde? ]
Kapteynin tähti kiertää Linnunradan keskustaa retrogradisesti ja onkin meitäselvennä lähin Linnunrataa ympäröivään haloon kuuluva tähti. Radan perusteella on arveltu, että se on saattanut muodostua jossakin galaksimme ympärillä olevista pallomaisista tähtijoukoista. Tähden metallipitoisuus on hyvin pieni, vain noin kymmenesosa Auringon metallipitoisuudesta.
Tähti on nimetty löytäjänsä, hollantilaisen tähtitieteilijän Jacobus Kapteynin mukaan.[lähde? ]