stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Errol Morris
Aiheesta muualla

Errol Morris's website (englanniksi)
Errol Morris Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  Museum of Modern Art  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Luke Littler

| Luke Littler |
| --- | --- |
 Luke Littler vuonna 2022
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. tammikuuta 2007 (ikä 18) Runcorn, Cheshire, Englanti
Asuinpaikka:  Warrington, Englanti
Dartsinpelaaja
Lempinimi:  The Nuke 
Heittokäsi:  oikea
Tikat:  23g Target
Sisääntulokappale:  "Greenlight" (Pitbull)
PDC-ura
Ranking:  2 (3.1.2025)
Luke Littler (s. 21. tammikuuta 2007 Runcorn) on englantilainen dartsinpelaaja. Lempinimellä The Nuke tunnettu oikeakätinen Littler on aloittanut dartsin pelaamisen puolentoista vuoden ikäisenä.
Marraskuussa 2023 Littler voitti PDC-liiton nuorten maailmanmestaruuden kaadettuaan finaalissa alankomaalaisen Gian van Veenin. Vuodenvaihteessa 2023–2024 järjestetyissä saman liiton aikuisten MM-kilpailuissa Littler selviytyi historian nuorimpana kilpailijana finaaliin, jonka hän hävisi Luke Humphriesille 4–7. Matkalla finaaliin Littler voitti muun muassa aikaisemmat maailmanmestarit Raymond van Barneveldin ja Rob Crossin. Vuodenvaihteessa 2024–2025 hän voitti kaikkien aikojen nuorimpana, 17-vuotiaana, yleisen sarjan maailmanmestaruuden, kun hän voitti loppuottelussa Michael van Gerwenin 7–3.
Sijoitukset MM-kilpailuissa

PDC-liiton MM-kilpailut
2024: toinen
2025: ensimmäinen
Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 2025

Kisojen pelipaikka Sparbanken Lidköping Arena
Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 2025 pelataan Ruotsissa 25.–30. maaliskuuta. Turnaus on järjestyksessään 41. jääpallon MM-turnaus.
Ruotsi on hallitseva maailmanmestari.
Turnaus oli tarkoitus pelata kuudella osallistujajoukkueella. Valitettavasti Kazakstan joutui vetäytymään osallistumisestaan. Päätös tehtiin sen jälkeen, kun maan matkailu- ja urheiluministeriö päätti olla antamatta taloudellista tukea Kazakstanin maajoukkueelle.
A-sarja

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ruotsi  | 0 |  0  |  0  |  0  |  0  |  0  | 0 | 0 |
| 2 |  Suomi  | 0 |  0  |  0  |  0  |  0  |  0  | 0 | 0 |
| 3 |  Norja  | 0 |  0  |  0  |  0  |  0  |  0  | 0 | 0 |
| 4 |  Yhdysvallat  | 0 |  0  |  0  |  0  |  0  |  0  | 0 | 0 |
| 5 |  Unkari  | 0 |  0  |  0  |  0  |  0  |  0  | 0 | 0 |
B-sarja

Vuoden 2025 MM-sarjan B-sarja pelataan Ruotsissa 10.-14. maaliskuuta.
|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Alankomaat  | 4 |  4  |  0  |  0  |  39  |  5  | +34 | 8 |
| 2 |  Saksa  | 4 |  3  |  0  |  1  |  28  |  11  | +17 | 6 |
| 3 |  Iso-Britannia  | 4 |  2  |  0  |  2  |  18  |  15  | +3 | 4 |
| 4 |  Sveitsi  | 4 |  1  |  0  |  3  |  4  |  37  | -33 | 2 |
| 5 |  Slovakia  | 4 |  0  |  0  |  4  |  6  |  26  | -20 | 0 |
Tuomarit ja valvojat > Päätuomarit ja aputuomarit

Ruotsi Gustav Bortas
Ruotsi Jonas Lindberg
Suomi Ilari Hepola
Tšekki Andreas Ronnebäck
Tšekki Pavel Silinski
Unkari David Molnar
Tuomarit ja valvojat > Valvojat

Norja Egil Larsen
Suomi Petri Kuusela
Kognitiivinen oppipoikamalli

Pedagogisia malleja
Tutkiva oppiminen
Ongelmalähtöinen oppiminen
Projektioppiminen
Ilmiöpohjainen oppiminen
Freinetpedagogiikka
Montessoripedagogiikka
Yhteisöllinen oppiminen
Yhteistoiminnallinen oppiminen
Oppilaslähtöinen opetus
(katso kaikki 33)
Katso myös
Luokka:Opetusmenetelmät, Pedagogiikka, Didaktiikka, Opetus
Kognitiivinen oppipoikamalli on pedagoginen malli, jossa tarkoituksena on oppia asiantuntijoiden käyttämiä ajattelu- ja toimintatapoja. Toiminta muistuttaa vanhan ajan mestarin ja oppipojan yhteistyötä. Kognitiivisessa oppipoikamallissa painotetaan oppimisen ja tiedon toiminnallista, situationaalista ja sosiaalista luonnetta. Oppija havainnoi ja harjoittelee asiantuntijan ohjauksessa. Hän oppii alan ammattilaiselle ominaisen tavan toimia ja ajatella. Oppimisprosessi pyritään muokkaamaan aidoksi toiminnaksi autenttisissa tilanteissa, jolloin opitaan käytännön tietoja ja taitoja.
Tietojen karttuessa kehittyy myös tapa käyttää tietoa. Oppimisprosessi on vastavuoroinen: esimerkiksi opettaja opettaa strategian tai mallin, jonka jälkeen oppija tekee itse oppimisen kohteena olevan asian. Opettaja ohjaa oppipoikaa muodostamaan oppimista edistäviä kysymyksiä opittavasta asiasta. Hän seuraa ja ohjaa opiskelijaa. Mallia käytetään ammatillisessa koulutuksessa, musiikin opiskelussa, työssäoppimisessa ja henkilöstökoulutuksessa, varsinkin perehdyttämisessä. Oppipoikamallissa mallinnetaan, ohjataan, tuetaan ja reflektoidaan. Kognitiivisessa oppipoikamallissa toiminnan ohjaaminen, tukeminen ja reflektointi vaatii oppimisprosessin jatkuvaa havainnointia. Mallin ideana on asiantuntijoiden hiljaisen tiedon ja kokemuksen näkyväksi tekeminen.
Ammatin oppiminen on kiinteästi sidoksissa työn sisältöön ja toimintaympäristöön. Opiskelu aidossa ympäristössä edistää tehokkaasti oppimista. Tietojen oppiminen edellyttää, että opiskelijalla on mahdollisuus pureutua työn sisältöön ja ammatilliseen toimintaan, jotta hän voi sisäistää työsuorituksen vaiheet ja harjaantua sujuvaan toimintaan.
Kirjallisuutta

Eteläpelto, A. & Tynjälä, P. (toim.) 1999. Oppiminen ja asiantuntijuus, työelämän ja koulutuksen näkökulmia. Porvoo: Wsoy.
Koli, H. & Silander, P. 2003. Verkko-opetuksen työkalupakki – oppimisaihiosta oppimisprosessiin. Helsinki: Finn Lectura Oy Ab
Ruohotie, P. & Honka, J. 2003. Skills. Ammatillinen huippuosaaminen. Kompetenssitutkimuksen avaama näkökulma huippuosaamiseen, sen kehittämiseen ja johtamiseen. Saarijärvi: Saarijärvi Offset. Oy.
Tynjälä, P. 2000. Oppiminen tiedon rakentamisena – Konstruktivistisen oppimiskäsityksen perusteita. Tampere: Tammer-Paino Oy.
Aiheesta muualla

Apprentice
Education Theory of Apprenticeship
Mestari ja oppipoika -kampanja (Arkistoitu – Internet Archive)
Jyväskylän yliopisto (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Yrittäjät ry:n Mestarikiltaneuvosto
HAMK:n ammatillisen opettajakorkeakoulun opiskelijat[vanhentunut linkki] soveltavat kognitiivista oppipoikamallia kestävän kehityksen opettamiseen
Kognitiivisen oppipoikamallin soveltaminen tietotekniikan työpaikkaohjaukseen[vanhentunut linkki]
HAMK:n ammatillisen opettajakorkeakoulun opiskelijat demonstroivat kognitiivista oppipoikamallia senteiden opettamiseen. "Ollin oppipoikamallia" sovelletaan hätävarjelun liioitteluun (YouTube)
Vertaus sinapinsiemenestä

Jan Luykenin etsaus sinapinsiemenvertauksesta
Vertaus sinapinsiemenestä on Jeesuksen esittämä vertaus, jossa Jeesus vertaa taivasten valtakuntaa sinapinsiemeneen, joka on siemenenä pieni, mutta josta kasvaa suurikokoinen kasvi. Vertaus esiintyy Matteuksen, Markuksen ja Luukkaan evankeliumeissa sekä apokryfisessä Tuomaan evankeliumissa. Vertausta käytetään siksi yleisesti tutkittaessa synoptista ongelmaa sekä Tuomaan evankeliumin suhdetta synoptisiin evankeliumeihin.
Vertaus evankeliumien mukaan

»Jeesus esitti heille myös tällaisen vertauksen: "Taivasten valtakunta on kuin sinapinsiemen, jonka mies kylvi maahansa. Se on pienin kaikista siemenistä, mutta kun sen taimi kasvaa täyteen mittaansa, se on puutarhan kasveista suurin. Lopulta se on kuin puu, niin että taivaan linnut tulevat ja pesivät sen oksille." (Matt 13:31-32) »
»Vielä Jeesus sanoi: "Mihin vertaisimme Jumalan valtakuntaa? Millä vertauksella kuvaisimme sitä? Se on kuin sinapinsiemen. Kun sinapinsiemen kylvetään maahan, se on pienin kaikista maailman siemenistä, mutta sen taimi nousee maasta ja kasvaa kaikista puutarhan kasveista suurimmaksi. Se tekee niin suuria oksia, että taivaan linnut voivat pesiä sen varjossa." (Mark. 4:30-32) »
»Jeesus sanoi sitten: "Millainen on Jumalan valtakunta? Mihin vertaisin sitä? Se on kuin sinapinsiemen, jonka mies kylvi kasvimaahansa. Sen taimi kasvoi ja oli lopulta kuin puu, ja taivaan linnut rakensivat pesänsä sen oksille." (Luuk 13:18-19) »
»Oppilaat sanoivat Jeesukselle: “Kerro meille, millainen on taivasten valtakunta.“ Jeesus sanoi heille: “Se on kuin sinapin siemen, joka on pienin kaikista siemenistä. Mutta kun siemen putoaa muokattuun maahan, maasta nousee suuri kasvi, joka tarjoaa suojan taivaan linnuille.(Tuomaan evankeliumi 20)»
Vertauksen tausta

Juutalaisissa ja kreikkalais-roomalaisissa sananlaskuissa sinapinsiementä käytettiin yleisesti vertauskuvana kaikkein pienimpänä siemenenä, vaikka muutamia pienempiäkin siemeniä tunnettiin. Sinapinsiemen on noin millimetrin kokoinen halkaisijaltaan. Useimpien tulkintojen mukaan vertauksessa kuvataan mustasinapin (Brassica nigra) siementä, joka kasvaa suurilehtiseksi vähän yli 0,8 metrin korkuiseksi ruohokasviksi.
Tekstin analyysi

Yleisimmän käsityksen mukaan Markuksen käyttämä lähde ja Luukkaan käyttämä Q-lähde sisältävät tietoa kahdesta erillisistä alkuperäislähteestä. Matteus on käyttänyt lähteenään Luukasta ja Markusta. Tuomaan versio on paljon myöhäisempi. On kuitenkin olemassa myös muita uskottavia käsityksiä siitä, kuka on käyttänyt mitäkin lähdettä.
Matteus, Markus ja Tuomas sijoittavat vertauksen muiden taivaan valtakuntaa käsittelevien vertausten joukkoon. Luukas puolestaan sijoittaa vertauksen heti Saatanan riivaaman naisen parannuskertomuksen jälkeen. Matteus ja Luukas kertovat vertauksen hapatetaikinavertauksen yhteydessä. Myös Tuomaan evankeliumissa on vertaus hapatetaikinasta, mutta se on sijoitettu erilleen.
Kristinuskon tulkintoja

Historiallisesti vertaus on ymmärretty pääasiassa viittaavan joko kirkon tai yksittäisen kristityn syntyyn ja kehittymiseen. Jeesusta voidaan pitää joko siemenenä tai kylväjänä, joka kylvää siemenen.
mustasinappi (Brassica nigra)
Küssnacht

| Küssnacht |
| --- | --- |
 Küssnacht sijaitsee Vierwaldstätterseen (etualalla) ja Zuginjärven (takana) välisellä kannaksella.
 vaakuna

 Küssnacht
 Koordinaatit: 47°5′N, 8°27′E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Schwyz
Hallintoalue (Bezirk):  Küssnachtin alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  29,46 km²
Korkeus:  413–1 797 m
Väkiluku (31.12.2016)  (vakinaiset asukkaat):  12 512
 – Väestötiheys:  425 as./km²
 
 www.kuessnacht.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Küssnacht (vuoteen 2004 asti virallisesti Küssnacht am Rigi) on kaupunki Sveitsissä Schwyzin kantonissa. Küssnacht koostuu kolmesta kylästä (Küssnacht, Immensee, Merlischachen) ja Haltikonin ja Seebodenalpin pikkukylistä (saks. Weiler). Kaupungissa oli vuoden 2016 lopulla 12 512 vakinaista asukasta.
Hallintoalue

Küssnacht muodostaa yksinään oman Küssnachtin hallintoalueen (saks.  Bezirk Küssnacht).
Sijainti

Küssnacht sijaitsee Zuginjärven ja Vierwaldstätterseen välisellä kannaksella Rigivuoren pohjoisrinteellä ja vuoren juurella runsaat 10 kilometriä Luzernista itään.
Liikenne

Moottoritie 4 kulkee Küssnachtin kautta Zuginjärven rantaa seuraten.
Immenseen kylä on rautateiden risteysasema:
Immensee on Gotthardin rautatien pohjoinen päätepiste.
Asemalta haarautuu rata länteen kohti Luzernia.
Pohjoinen rata kulkee Rotkreuziin ja edelleen kohti Zugia ja Baselia.
Küssnachtista on kesäkaudella reittilaivayhteys Luzerniin. Myös Zuginjärvellä on laivaliikennettä huhtikuulta elokuulle Arthin, Immenseen ja Zugin välillä.
Nähtävyyksiä

Hohle Gasse on historiallinen solatie Vierwaldstätterseen ja Zuginjärven välillä.
Rigivuori on vanha matkailukohde. Sen korkein huippu, Rigi Kulm (1 797 m mpy.), sijaitsee Küssnachtin ja Arthin rajalla. Kulku
vuorelle, laskettelurinteet ja hotellit sijaitsevat Arthin puolella, koska Küssnachtin alueella sijaitseva pohjoisrinne on erittäin jyrkkä.
Kuningatar Astridin kappeli (saks. Astrid-Kapelle) on Küssnachtissa liikenneonnettomuudessa vuonna 1935 kuolleen Belgian kuningattaren, ruotsalaissyntyisen Astridin muistoksi rakennettu kappeli.
Historiallinen Hohle Gasse -tie.
Rigivuori Küssnachtin suunnalta nähtynä.
Kuningatar Astridin muistokappeli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Küssnacht Wikimedia Commonsissa
| n k Schwyzin kantonin hallintoalueet ja kunnat |
| --- | --- |
Hallintoalue (saks. Bezirk) ja kunnat (30 kpl, 2003–)
 Einsiedeln: Einsiedeln
 Gersau: Gersau
 Höfe: Feusisberg • Freienbach • Wollerau
 Küssnacht: Küssnacht
 March: Altendorf • Galgenen • Innerthal • Lachen • Reichenburg • Schübelbach • Tuggen • Vorderthal • Wangen
 Schwyz: Alpthal • Arth • Illgau • Ingenbohl • Lauerz • Morschach • Muotathal • Oberiberg • Riemenstalden • Rothenthurm • Sattel • Schwyz • Steinen • Steinerberg • Unteriberg
Knuut Suuri

| Knuut Suuri |
| --- | --- |
 
Norjan kuningas
Valtakausi:  1028–1035   kanssahallitsijoina Håkon Eriksson ja Sven Aelgifunpoika
Edeltäjä:  Pyhä Olavi
Seuraaja:  Maunu Hyvä
Tanskan kuningas
Valtakausi:  1018–1035
Edeltäjä:  Harald II
Seuraaja:  Knuut III Hardeknut
Englannin kuningas
Valtakausi:  1016–1035
Kruunajaiset:  1017
Edeltäjä:  Edmund Rautakylki
Seuraaja:  Harald Jäniksenkäpälä

Syntynyt:  995 Tanska
Kuollut:  12. marraskuuta 1035 Shaftesbury, Englanti
Puoliso:  Emma Normandialainen
Lapset:  Sven Aelgifunpoika   Harald Jäniksenkäpälä   Knuut III Hardeknut   Gunhilda
Suku:  Jelling
Isä:  Sven Haaraparta
Äiti:  Sigrid Storråda
Uskonto:  roomalaiskatolisuus
Winchesterin katedraalissa sijaitseva arkku, jossa sanotaan olevan Knuut Suuren ja hänen puolisonsa Emma Normandialaisen jäännökset.
Knuut Suuren hallitsemat alueet englanninkielisellä kartalla.
Knuutin kunniaksi lyöty hopearaha
Knuut Suuri tai Knuut II Suuri (engl. Canute the Great, tansk. Knud II den Store ja norj. Knut den mektige, muinaisnorjaksi Knútr inn ríki) ; (995 – 12. marraskuuta 1035 Shaftesbury, Englanti) oli Englannin, Tanskan ja Norjan kuningas sekä Schleswigin ja Pommerin kuvernööri. Hän on historian ainoa henkilö, joka on ollut yhtä aikaa Englannin, Norjan ja Tanskan kuningas.
Suku

Hänen vanhempansa olivat Tanskan kuningas Sven Haaraparta ja Sigrid Storråda tai puolalainen prinsessa Gunhild Wendeniläinen, joka oli Puolan ruhtinas Mieszko I:n ja Dubrawka von Böhmenin tytär.
Kuningas

Knuut seurasi isäänsä Sven Haarapartaa tämän valloittaessa Englannin elokuussa 1013. Hänen isänsä kuoli seuraavan vuoden helmikuussa, ja tanskalaiset julistivat Knuutin Englannin kuninkaaksi. Knuut kuitenkin palasi Tanskaan, ja sillä välin maanpaossa ollut Ethelred II Neuvoton palasi kuninkaaksi Englannissa. Knuut miehitti jälleen Englannin vuonna 1015 taistellen ensin Ethelrediä ja sitten tämän poikaa Edmundia vastaan. Knuut saavutti ratkaisevan voiton Ashingdonin taistelussa vuonna 1016. Tämä aloitti monipolvisen kamppailun Englannin kuninkuudesta. Ensi töikseen Knuut teloitutti kukistamansa Edmundin lähisukua ja tätä tukeneita ylimyksiä. Tämä oli ajan tapa, jolla ehkäistiin mahdollisia kuninkuuden tavoittelijoita nousemasta perikunnasta.
Knuut Suuri ja Edmund sopivat valtakunnan jaosta, mutta Knuutista tuli Englannin yksinvaltias, kun Edmund kuoli saman vuoden marraskuussa. Knuut vahvisti asemansa naimalla vuonna 1002, toisten tietojen mukaan vuonna 1017, Ethelredin lesken Emma Normandialaisen, jonka kanssa sai yhden pojan, tulevan kuninkaan Knuut III Hardeknutin. Emma oli Knuutia merkittävästi vanhempi, ja Knut oli jo tuolloin naimisissa.
Knuut jakoi Englannin Tanskan mallin mukaan neljään osaan: Wessexiin, Merciaan, East Angliaan ja Northumbriaan. Kutakin neljännestä hallitsi jaarli.
Vuonna 1018 tai mahdollisesti vuonna 1019 Knuutista tuli vanhemman veljensä Harald II:n jälkeen Tanskan kuningas. Knuut nimitti vävynsä Ulf Jaarlin Tanskan jaarliksi.
Vuonna 1027 Knuut teki pyhiinvaellusmatkan Roomaan. On kiistelty siitä menikö hän sinne katuakseen syntejään vai osallistuakseen Konrad II:n kruunajaisiin parantaakseen kahden valtakunnan suhteita. Hän sai neuvoteltua paavin kanssa helpotuksia Englannin arkkipiispojen maksamiin veroihin.
Vuonna 1028 Knuut valloitti Norjan. Hänen yrityksensä hallita Norjaa vaimonsa (heitä ei oltu vihitty kristilliseen avioliittoon) Aelfgifun ja heidän yhteisen poikansa Svenin avulla kuitenkin epäonnistui, ja Norja palasi takaisin norjalaisten haltuun vuonna 1035. Heidän toinen poikansa Harald Jäniksenkäpälä kuitenkin onnistui hallitsemaan Englantia kolme vuotta 1037–1040.
Knuut Suuri hallitsi lähes 20 vuotta. Hän osasi taitavasti pelata vanhojen englantilaisten saksilaisten sukujen ja omien tanskalaisten ylimystensä välistä poliittista valtapeliä. Knuutin hallintokaudella esiin nousi eräs englantilainen valtajuonittelun mestari, joka sai merkittävästi valtaa tulevina vuosina. Godwin-niminen entinen merirosvo nousi valtakunnan huipulle mielistelemällä kuningasta ja ottamalla tanskalaisen vaimon. Godwin eteni aina jaarliksi saakka.
Knuut kuoli noin 40-vuotiaana marraskuussa 1035. Hänet haudattiin Winchesterin tuomiokirkkoon. Knuutin tarina ja kamppailu Englannin kruunusta lienee innoittanut Game of Thrones -televisiosarjan tekijöitä.
Avioliitto ja jälkeläiset

Ælfgifu of Northamptonin kanssa lapset:
Sweyn Knutsson, Norjan kuningas
Harold Harefoot, Englannin kuningas
Emma Normandialaisen kanssa lapset:
Knuut III Hardeknut, Tanskan ja Englannin kuningas
Gunhilda Tanskalainen (n. 1020 – 18. heinäkuuta 1038), avioitui 1036 Pyhän saksalalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Henrik III:n kanssa, heille syntyi yksi lapsi
Reesusmakaki

| Reesusmakaki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Kädelliset Primates
Alalahko::  Haplorrhini
Heimo::  Häntäapinat Cercopithecidae
Suku::  Macaca
Laji::  mulatta
Kaksiosainen nimi
 Macaca mulatta  (Zimmermann, 1780) 
 Reesusmakakin levinneisyys
Katso myös
   Reesusmakaki Wikispeciesissä   Reesusmakaki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Reesusmakaki (Macaca mulatta) eli reesusapina on häntäapinoihin (Cercopithecidae) kuuluva laji.
Reesusmakakin turkki on keskipitkä. Sen ruumis on noin 50 cm pitkä, häntä noin 25 cm pitkä. Painoa sillä on 6–10 kg; naaraat ovat uroksia pienempiä. Sitä esiintyy laajalla alueella Afganistanista Intian yli Pohjois-Thaimaahan, Etelä-Kiinaan ja Vietnamiin asti hyvin erilaisilla biotoopeilla aarniometsissä, metsäviljelmillä ja kallioalueilla sekä kylien, kaupunkien ja luostareiden välittömässä läheisyydessä.
Reesusmakaki syö marjoja ja siemeniä sekä hyönteisiä ja muita pikkueläimiä. Kantoaika kestää 130–180 päivää; naaras synnyttää yhden poikasen, jota se hoitaa useita kuukausia.
Reesusmakaki on tärkeä koe-eläin lääketieteessä, kuten aids-tutkimuksessa, neurotieteessä ja käyttäytymisen biologian tutkimuksessa. Reesusmakakin koko perimä on selvitetty.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Macaca mulatta
UniProt: Taxonomy - Macaca mulatta (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Macaca mulatta, rhesus monkey (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Macaca mulatta (rhesus macaque) (englanniksi)
PheroBase: Semiochemicals of Macaca mulatta, the Rhesus macaque (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Macaca mulatta:  Wikidata: Q156606  Wikispecies: Macaca mulatta  BioLib: 32260  BOLD: 12471  CoL: 3WWNQ  EoL: 327960  EPPO: SIMIRH  GBIF: 2436604  GISD: 1205  iNaturalist: 43460  IRMNG: 10197752  ISC: 76105  ITIS: 180099  IUCN: 12554  MDD: 1000612  MSW: 12100551  NatureServe: 2.102345  NCBI: 9544  Observation.org: 84489  OBIS: 1506701  Open Tree of Life: 689650  Paleobiology Database: 232541  Species+: 7393  Xeno-canto: Macaca-mulatta 
Cercopithecus mulatta:  Wikidata: Q109647127  GBIF: 9146359  ZooBank: 4D0ED1B4-ED50-4325-8A9B-A8849C8B18A1
Savannipuikkija

| Savannipuikkija |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Onttosarviset Bovidae
Alaheimo::  Puikkijat Cephalophinae
Suku::  Sylvicapra  Ogilby, 1837
Laji::  grimmia
Kaksiosainen nimi
 Sylvicapra grimmia  (Linnaeus, 1758) 
Synonyymit
 Antilope mergens Desmarest, 1816  Capra grimmia Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Savannipuikkija Wikispeciesissä   Savannipuikkija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Savannipuikkija eli grimminsukeltajakauris (Sylvicapra grimmia) on afrikkalainen nautaeläinten heimon (Bovidae) sorkkaeläinlaji ja sukunsa Sylvicapra ainoa laji. Siitä tunnetaan 13 alalajia.
Savannipuikkijan sarvet ovat pysyvät, haarattomat, ja niitä voi olla molemilla sukupuolilla (uroksilla ne ovat suuremmat kuin naarailla) tai pelkästään urospuolisilla yksilöillä. Savannipuikkija on noin 85–115 cm:n pituinen ja se painaa 12–16 kg. Sen säkäkorkeus on 45–60 cm ja hännän pituus on 10–12 cm.
Laji on levinnyt koko Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan lukuun ottamatta Guineanlahden trooppisia rannikkometsiä, Kongoa ja Afrikan sarvea. Laajan levinneisyytensä takia se on arvioitu elinvoimaiseksi lajiksi. Sen elinympäristöön kuuluvat metsäsaarekkeet, savannit ja pensaikkoiset alueet. Sitä tavataan myös vuoristoissa ja ylängöillä.
Lajin ravintona ovat lehdet, vesat, silmut, siemenet, hedelmät ja joskus myös hyönteiset.
Naaraan kanto-aika kestää noin seitsemän kuukautta ja se synnyttää yleensä yhden vasan.
Luettelo televisiosarjan Putous hahmoista

Tämä on luettelo Putouksen hahmoista. Luetteloon sisältyy sketsi-, pika-, Idiots-, hylätyt, kansan ja useammassa sketsissä mukana olleet hahmot.
Sketsihahmot > 1. kausi (2010)

| Sketsihahmo | Kuvaus | Näyttelijä | Hokema | Sija | Sisääntulomusiikki | "Parhaat hetket" -taustamusiikki |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Birger Borg | Björn Borgin pikkuserkku  | Pirjo Lonka | Sinähän sen tiijät / Sinä oot asiantuntija | 1. pudonnut 16. tammikuuta | — | — |
| Vaalimaan Vampyyri | vaalimaalainen metallimusiikin kannattaja  | Elina Knihtilä | Voihan Vennamon Veikko | 2. pudonnut 23. tammikuuta | — | Christina Aguilera - ”Beautiful” / Nikki Flores - ”Hello” (DVD:n uusintajulkaisu) |
| Mr. Aimo Ala-Mansikka | Pellosta, Sallasta tai Kellosta kotoisin oleva tunnistaja  | Jukka Rasila | Tunnustan, ennustan ja pahempaa on luvassa | 3. pudonnut 30. tammikuuta | Scatman John - ”Scatman” | Michael Jackson - ”Childhood” |
| Juri Kakka | toroppalainen diplomi-insinööri  | Kari Hietalahti | Se on se ruttokansan tuote / Kuunmiehet tähtäilee | 4. pudonnut 6. helmikuuta | Veikko Lavi - ”Silakka-apajalla” / Kevin Hawkins - "Runnin' From The Law"(DVD:n uusintajulkaisu) | Markku Laamanen - ”You Raise Me Up” / Jerome Carsten – ”She Turns Me On” (DVD:n uusintajulkaisu) |
| Raisa Reikänaama | raisiolainen rypsi- ja rapsiöljyjenmaistaja  | Krista Kosonen | Elä käy ehottelee / Kyllä mie miehet tiijän | 5. pudonnut 13. helmikuuta | The Pussycat Dolls - ”Don’t Cha” | Coldplay - ”The Scientist” |
| Jone Riksusta | riihimäkeläinen nuori, joka antoi silmättömälle väkivallalle kasvot  | Eero Ritala | Ime parsaa / Mä hakkaan sun faijas | 3. sija 20. helmikuuta | Beastie Boys - ”Body Movin' (Fatboy Slim Remix)” / Gary McFarland - "Music Please" (DVD:n uusintajulkaisu) | Queen - ”The Show Must Go On” |
| Kete Rahkonen | karjalohjalainen isänsä poika | Riku Nieminen | Isänsä poika / Piimää, pontikkaa ja penaltyshot | 2. sija 27. helmikuuta | Slipknot - ”Psychosocial” | AC/DC - ”Thunderstruck” |
| Marja Tyrni | pallivahalainen leskirouva  | Aku Hirviniemi | Suut makiaks koko suomen kansa | Voittaja 27. helmikuuta | Roger Whittaker - ”Finnish Whistler” (Patakakkosen tunnusmusiikki) / Nik Ammar - "Whistle Stop" (DVD:n uusintajulkaisu) | — |