stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
USS Converse (DD-509)

| USS Converse |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Bath Iron Works, Bath, Maine
Kölinlasku:  23. helmikuuta 1942
Laskettu vesille:  30. elokuuta 1942
Palveluskäyttöön:  20. marraskuuta 1942
Loppuvaihe:  siirretty Espanjalle
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 050 t
Pituus:  114,7 m
Leveys:  12,1 m
Syväys:  5,4 m
Koneteho:  60 000 shp (45 MW)
Nopeus:  35 solmua
Miehistöä:  319
Aseistus
Aseistus:  5 × 5"/38 tykkiä 4 × Bofors 40 mm 4 × Oerlikon 20 mm 10 × 21" torpedoputkea 6 × syvyyspomminheitintä 2 × syvyyspommikiskoa
USS Converse (runkonumero DD-509) oli Yhdysvaltain  laivaston vuonna 1942 vesillelaskettu Fletcher-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Bath Iron Works Corporationilta Bathista Mainesta, missä köli laskettiin 23. helmikuuta 1942. Alus laskettiin vesille puoli vuotta myöhemmin 30. elokuuta kumminaan neiti A. V. Jackson ja otettiin palvelukseen 20. marraskuuta 1942 ensimmäisenä päällikkönään D. C. E. Hamberger.
Palvelus

Alus lainattiin 1. heinäkuuta 1959 Espanjalle osana avustuspakettia (engl. Military Assistance Program).
Almirante Valdés

Espanjan laivasto otti aluksen palvelukseen nimellä Almirante Valdés.
Valtioneuvoston periaatepäätös

Valtioneuvoston periaatepäätös on Suomen valtioneuvoston asiakirja, jolla annetaan valtionhallinnolle ohjeita ja suuntaviivoja asioiden valmistelulle. Periaatepäätökset ovat lähinnä poliittisia kannanottoja ja luonteeltaan ne ovat valmistelevia päätöksiä, joilla ei ole välittömiä oikeudellisia vaikutuksia kansalaisiin. Lopulliset päätökset tekee asiaa käsittelevä ja valmisteleva viranomainen. Periaatepäätökset sitovat sitä hallitusta, joka on ne hyväksynyt. Jokainen hallitus päättää erikseen kautensa alussa, mitkä aikaisemmilla hallituskausilla hyväksytyistä periaatepäätöksistä ovat voimassa kuluvalla hallituskaudella. Valtioneuvoston tekemä periaatepäätös ei tarvitse eduskunnan hyväksyntää.
Varisvesi

| Varisvesi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Heinävesi Leppävirta
Koordinaatit:  62°33′00″N, 28°35′30″E
Laskujoki:  Karvionkoski 
Järvinumero:  04.273.1.300 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  81,6 m
Rantaviiva:  64,67 km
Pinta-ala:  783,81 ha
Tilavuus:  0,0527 km³
Keskisyvyys:  6,72 m
Suurin syvyys:  28,65 m
 fiVarisvesi 
Varisvesi on Vuoksen vesistöön ja Kallaveden reittiin kuuluva järvi Heinävedellä ja Leppävirralla Etelä-Savossa. Se ja Suvasvesi muodostavat Heinäveden reitin alkupisteen. Varisvesi saa vetensä pääasiassa Juojärven reitin vesistöistä sekä osittain myös Suvasvedeltä ja Kallavedeltä. Järvellä kulkee Karvion kanavan kautta laivaväylä Suvasvedeltä Heinäveden reitin pääjärveen Kermajärveen. Kanavan vieressä on myös suosittu Karvion kalastuskoski. Laivaväylä järveltä pohjoiseen Juojärveen kulkee Varistaipaleen ja Taivallahden kanavien kautta.
Karvionkoski erottaa Varisveden Kermajärvestä.
Varisvesi on Kallaveden pinnan tasolla eli korkeus merenpinnasta on 81,6 metriä ja on itäisin osa Iso-Kallaa. Varisveden pinta-ala on 783,81 hehtaaria.
Valkeinen (Kannonkoski)

| Valkeinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kannonkoski
Koordinaatit:  62°54′44″N, 25°38′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.441.1.036
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  185,5 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,571 km  
Pinta-ala:  2,086 ha  
Tilavuus:  0.000090 km³ 
Keskisyvyys:  4,3 m  
Suurin syvyys:  9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkeinen 
Valkeinen  on Keski-Suomessa Kannonkoskella  Alamaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 230 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 89 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys on 9,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 185,5 metriä mpy.
Valtionhoitajaneuvosto (Puolan kuningaskunta)

| Valtionhoitajaneuvosto |
| --- | --- |
 Valtionhoitajaneuvosto. Vasemmalta oikealle: Ostrowski, Kakowski, Lubomirski.
 15. lokakuuta 1917 - 14. marraskuuta 1918  
Pääministeri:  Jan Kucharzewski Antoni Ponikowski Jan Kanty Steczkowski Józef Świeżyński Władysław Wróblewski
Edeltäjä:  Saksan ja Itävalta-Unkarin miehityshallinto
Seuraaja:  Józef Piłsudski
Henkilötiedot
Puolan kuningaskunnan valtionhoitajaneuvosto (puolaksi: Rada Regencyjna tai Rada Regencyjna Królestwa Polskiego) oli tilapäinen korkeimman vallan käyttäjä ensimmäisen maailmansodan aikana miehittäjävaltioiden Saksan ja Itävalta-Unkarin luotua Puolan kuningaskunnan nukkevaltion.
Saksalainen kenraalikuvernööri von Beseler julkaisi Saksan ja Itävallan keisarien nimissä 5. marraskuuta 1916 sopimuksen, jossa hän lupasi Puolan valtion perustamisen kuitenkaan määrittelemättä tarkemmin, kuka on valtionpäämies, mitkä on maan rajat tai mikä on hallintojärjestelmä.
Koska kuningaskunnalla ei ollut vielä hallitsijaa, tehtäviä hoiti valtionhoitajaneuvosto. Syyskuun 18. siihen nimettiin:
Aleksander Kakowski, Varsovan arkkipiispa,
Zdzisław Lubomirski, puolalaisylimys, prinssi, Varsovan pormestari,
Józef Ostrowski, liikemies, suurmaanomistaja ja sotaa edeltävän ajan Venäjän duuman puolalaisjäsen.
Valtionhoitajaneuvosto nimitettiin seremoniallisesti Tadeusz Kościuszkon kuoleman vuosipäivänä 15. lokakuuta virkaansa. Se nimitti edelleen lakimies Jan Kucharzewskin pääministeriksi. Kaikesta luodusta Puolan kuningaskunnan puolalaishallinnosta huolimatta valta oli saksalaisviranomaisten käsissä.
Kenraali von Beseler luovutti vallan 6. lokakuuta 1918 Puolan siviiliviranomaisille neuvoteltuaan ensin sotamarsalkka von Hindenburgin kanssa. Puolalaiset sotilaat, jotka olivat olleet osa Itävalta-Unkarin armeijaa ja Puolan Wehrmachtissa, siirrettiin puolalaisen valtionhoitajaneuvoston alaisuuteen 10. lokakuuta 1918. Useat puolalaistahot olivat vaatineet saksalaisia vapauttamaan kenraali Piłsudski, joka oli vankina Saksan Magdeburgissa. Tilanne ratkesi 11. marraskuuta 1918, kun Saksa antautui. Valtionhoitajaneuvosto luovutti valtansa Józef Piłsudskille. Valtionhoitajaneuvosto erosi kolme päivää myöhemmin. Näin Puolan kuningaskunnan taru oli päättynyt.
Valkeinen (Joutsa, Rutalahti)

| Valkeinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°59′05″N, 25°58′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rutajoen valuma-alue (14.236)
Laskuoja:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.236.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  87,3 m  
Pituus:  680 m  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  1,577 km  
Pinta-ala:  9,266 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkeinen 
Valkeinen on Keski-Suomessa Joutsassa Rutalahden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,3 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,3 metriä mpy.
Ystävyyttä yli rajojen

| Ystävyyttä yli rajojen |
| --- | --- |

Nimi:  Ystävyyttä yli rajojen
Tekijä:  Raimo Utriainen
Valmistumisvuosi:  1987
Sijainti:  Seinäjoen uimahalli-urheilutalo
Paikkakunta:  Seinäjoki
Koordinaatit:  62°47'7.70"N, 22°49'50.69"E
Ystävyyttä yli rajojen on Seinäjoen uimahalli-urheilutalon vieressä sijaitseva Raimo Utriaisen veistos. Konstruktivismia edustava teos on nurmitasanteella, jossa on myös valaistus.
Teos pystytettiin Suomi-Neuvostoliitto-Seuran aloitteesta. Valmistuminen viivästyi seitsemällä vuodella, kun kaupunginhallitus ei nähnyt tarvetta edistää veistoshanketta.
Veistos paljastettiin kesäkuussa 1987 kansainvälisessä juhlassa, jossa olivat paikalla edustajat Seinäjoen ystävyyskaupungeista. Teos symboloi rauhaa ja ystävyyttä.
Teoksen lähellä olevassa seinässä on metallilaatta, johon on kirjoitettu teoksen nimi ja tekijä, sekä Seinäjoen ystävyyskaupungit vuonna 1987, joita olivat:
Kristinehamn, Ruotsi
Farsund, Norja
Skagen, Tanska
Velikie Luki, Neuvostoliitto
Schweinfurt, Saksan liittotasavalta
Thunder Bay, Kanada
Virginia, Yhdysvallat
Sopron, Unkari
Kozalin, Puola
Ur-Nammu

Istuva Ur-Nammu antaa kuvernöörinviran Ḫašḫamerille,  Iškun-Sin:in kaupunkiruhtinaalle.
Ur-Nammu (n. 2047–2030 eaa. lyhyt kronologia, 2112–2095 keskipitkä kronologia, hallitsi 18 vuotta) oli Urin kolmannen dynastian ensimmäinen kuningas. Hänen nimensä oli suoraan sumerilainen, toisin kuin seuraajiensa. Urin kolmannen dynastian hallitusaikaa kutsutaan Sumerin renessanssiksi ja Ur-Nammua pidetään sen isänä.
Ur-Nammu alkoi rakennuttaa kuun jumala Nannalle pyhitettyä Urin suurta zikkuratia.
Ur-nammun puoliso oli Urukin kuninkaan Utuhengalin tytär.
Ur-Nammu kuoli sotaretkellä nykyisessä Iranissa gutilaisia vastaan. Hänen jälkeensä 
valtaistuimella nousi hänen poikansa Shulgi.
Ur-Nammu perustaa dynastian

Ur-Nammu (myös: Ur-Namma, Ur-Engur, Ur-Gur) valtasi Lagašin ja kukisti aiemmat isäntänsä Urukissa. Hän ulotti valtansa myös Eriduun. Hänet kruunattiin Nippurissa. Ur-Nammun uskotaan teettäneen rakennelmia ainakin kaupungeissa Nippur, Larsa, Kiš, Adab ja Umma.
Ur-Nammu rakennutti monia porraspyramiditemppeleitä, joista kuuluisin on Urin zikkurrat.
Ur-Nammu kuoli sotaretkellä gutilaisia vastaan Iranin vuoristossa, kun hänen armeijansa hylkäsi hänet.
Sumerin renessanssi

Sumerilaisen renessanssin aikana kuninkaat joutuivat käymään usein sotia kapinallisia vasallejaan vastaan, mutta heidän aikanaan sumerilainen kulttuuri kohosi uuteen kukoistukseensa. Babylonian talouselämää ei ehkä tunneta miltään muulta ajalta niin tarkasti, koska joka ikinen kauppa tallennettiin silloin savitauluille. Kaunokirjallisuus saavutti siihenastisen huippunsa, temppeleitä ja julkisia rakennuksia pystytettiin runsaasti.
Ur-Nammun säädettyä hyvät lait, ihmiset elivät taloudellista nousukautta ja näyttivät olleen onnellisia ja tyytyväisiä.
Ur-Nammun laki

Lakeja kutsutaan Ur-Nammun lakikoodeksiksi, joka on maailman vanhin tunnettu lakikokoelma, jopa yli kolmesataa vuotta vanhempi kuin Hammurabin vastaava tunnettu teos.
Ur-Nammun laista tuli esikuva kaikille myöhemmille itämaisille lakikokoelmille. Sen käyttämää kaavaa – esipuhe, lait, epilogi – jäljittelivät myöhemmin Eshnunnan, Lipit-Ishtarin ja Hammurabin lakikokoelmat.
Ur-Nammu määräsi hävitettäväksi kunnottomat kansalaiset, eli kuten sumerilainen teksti kertoo, lampaitten, härkien ja aasien "kahmijat". Hän piti huolta siitä, että orvot eivät joutuneet rikkaan väärinkäyttämäksi ja "leski ei joutunut mahtavan saaliiksi". Lakikokoelma on turmeltunut muilta osin pahasti, mutta on saatu selville, että se sisältää kuninkaan viestin siitä, että hän on varmistanut oikeuden maassa sekä edistänyt kansalaisten hyvinvointia laeilla. Itse laeista on säilynyt vain viisi pykälää, ja nekin ovat vain jokseenkin varmasti oikein tulkittuja. Yksi käsittelee niin kutsuttua vesikoetta: syytetyn syyllisyyden todetaan heittämällä hänet veteen. Toinen taas käsittelee orjan palauttamista omistajalleen. Seuraavat kolme tulkittavaa lakia ovat erittäin tärkeitä ihmiskunnan yhteiskunnallisen historian kannalta. Niistä selviää, että sumerit olivat hylänneet kostoperiaatteen jo 2100 eaa. , eli Raamatusta myöhäisemmiltä ajoilta tuntemamme "silmä silmästä, hammas hampaasta" oli heille tuntematon. Sumerien mukaan ruumiin vioittaminenkin voitiin sovittaa rahasakoilla. Ankariakin lainkohtia oli, ja orjan asema oli huono. Murhasta ja ryöstöstä teloitettiin.. Kuolemantuomio tuli myös neisytvaimoon sekaantumisesta. Mutta jos vaimo oli miesorjan, selvisi 5 hopeasekelin sakoilla. Jos nainen teki arviorikoksen, hänet sai surmata, mutta mies päästettiin vapaaksi.
Parhaiten säilynyt Ur-Nammun lakitaulu.
Varhaugin kirkko

| Varhaugin kirkko Varhaug kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Hå, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Stavangerin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1904
Suunnittelija:  Hartvig Sverdrup Eckhoff
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  465
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varhaugin kirkko (norj. Varhaug kyrkje) on Hån kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1904. Sen suunnitteli arkkitehti Hartvig Sverdrup Eckhoff.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Varhaugin kirkko Wikimedia Commonsissa
VSFilter

VSfilter on Gabestinselvennä koodaama tekstitysjäsennin Windowsille. Se mahdollistaa tekstityksen liittämisen katsottavaan videoon. VSfilter tarvitsee toimiakseen sitä tukevan mediaohjelman ja erillisen tekstitiedoston.
VSfilteriä käytetään usein fanikääntämisessä, joskin tällöin yleensä tekstitys liitetään pysyvästi videoraitaan. Sen jälkeen katsoja ei itse tarvitse VSfilteriä tekstityksen katsomiseen, koska videon voi toistaa ainoastaan tekstityksen kanssa.
Tosin esimerkiksi VobSub tulostaa VSfilterin avulla tekstin DirectShow-rajapinnalleselvennä, joten VobSub tukee VSfilteriä käytännössä joka videotoistimella. Mahdollisia tekstitystiedostoformaatteja ovat muun muassa .srt-, .sub-, .ssa- ja .ass.
Variaatiolaskenta

Variaatiolaskenta on matemaattisen analyysin ala, joka käsittelee tiettyihin integraaleihin liittyviä ääriarvotehtäviä. Variaatiolaskenta on matemaattisen optimoinnin teoria: siinä etsitään reaaliarvoisen funktion minimi- ja maksimipisteitä.
Klassisessa variaatiolaskennassa käsiteltävät ongelmat ovat yleensä peräisin fysiikasta tai geometriasta, kun taas moderni teoria saa innoituksensa esimerkiksi taloustieteistä, tietotekniikasta, kemiasta, tai biologiasta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Petri Juutinen: Variaatiolaskenta, Jyväskylän yliopisto, Matematiikan ja tilastotieteen laitos (pdf)
Ulla Pursiheimo: Variaatiolaskenta, Matematiikan laitos, Turun yliopisto[vanhentunut linkki] (pdf)
Veikko Tuominen (pesäpalloilija)

Veikko Tuominen (14. heinäkuuta 1909 Helsinki – 18. helmikuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen pesäpalloilija.
Vege Tuominen pelasi Helsingin Pallonlyöjäin edustusjoukkueessa 1925–1927 ja 1929–1933 voittaen kaksi Suomen mestaruutta 1926–1927. Tuominen pelasi yleensä varavahtina. Tuominen oli HPL:n johtokunnan jäsen 1929, 1931–1935, 1938–1940, 1945 ja 1956.
Saavutukset > Pelaajana

2 SM-kultaa: 1926, 1927
4 SM-pronssia: 1925, 1929, 1930, 1933
Valerie Martin

Valerie Martin (s. 1948 Missouri) on yhdysvaltalainen kirjailija.
Martin on suorittanut tutkinnon Massachusettsin yliopistosta. Hän on opettanut muun muassa Mount Holyoke Collegessa, Loyola University New Orleansissa, New Orleansin yliopistossa, Alabaman yliopistossa ja Sarah Lawrence Collegessa.
Martinin vuonna 1990 ilmestyneen romaanin Mary Reilly (suom. Isäntäni tri Jekyll) pohjalta tehtiin vuonna 1996 Stephen Frearsin ohjaama elokuva Mary Reilly – isäntänä tri Jekyll, jonka pääosissa olivat John Malkovich ja Julia Roberts. Martinin romaani Property (2003) voitti Orange-palkinnon.
Teokset > Romaanit

Set in Motion (1978)
Alexandra (1979)
A Recent Martyr (1987)
Mary Reilly (1990, suom. Isäntäni tri Jekyll)
The Great Divorce (1993)
Italian Fever (1999)
Property  (2003)
Trespass (2007)
My Emotions (2009)
Teokset > Novellikokoelmat

Love: Short Stories (1976)
The Consolation of Nature, and Other Stories (1988)
The Unfinished Novel and Other Stories (2006)
Teokset > Muuta

Salvation: Scenes from the Life of St. Francis (2001)
Venédiktos Príntezis

Venédiktos Príntezis (kreik. Βενέδικτος Πρίντεζης, joskus Venedictos Printesis, 10. helmikuuta 1917 – 21. lokakuuta 2008) oli katolisen kirkon 23. maaliskuuta 1940 vihitty pappi ja 21. kesäkuuta 1959 vihitty piispa. Hän toimi Ateenan arkkipiispana vuosina 1959–1972. Seuraajaksi tuli Nikólaos Fóskolos.
Valkeisjärvi (Kyyjärvi)

| Valkeisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kyyjärvi
Koordinaatit:  63°03′16″N, 24°22′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyjärven valuma-alue (14.64)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.645.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  191,2 m  
Pituus:  650 m  
Leveys:  570 m  
Rantaviiva:  2,214 km  
Pinta-ala:  28,457 ha  
Tilavuus:  0,0008348 km³ 
Keskisyvyys:  2,93 m  
Suurin syvyys:  4,6 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkeisjärvi 
Valkeisjärvi  on Keski-Suomessa Kyyjärvellä  Hokkalan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 650 metriä pitkä, 570 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 28 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 834 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 4,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Kyyjärven valuma-alueella (14.64), jonka Napolanjoen valuma-alueeseen (14.645) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 191,2 metriä mpy.
Vari (eläin)

| Vari |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Kädelliset Primates
Heimo::  Makit Lemuridae
Suku::  Varit Varecia
Laji::  variegata
Kaksiosainen nimi
 Varecia variegata  (Kerr, 1792) 
 Varin levinneisyys  oranssi = V. V. subcincta  vihreä = V. V. variegata  sininen = V. V. editorum
Alalajit
 V. v. variegata  V. v. editorum  V. v. subcincta 
Katso myös
   Vari (eläin) Wikispeciesissä   Vari (eläin) Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Vari (Varecia variegata) on Madagaskarilla elävien makien heimoon kuuluva eläinlaji. Varin vartalo on 60 cm pitkä, samoin sen häntä. Vari elää saaren koillis- ja itäosien sademetsissä ja erottuu pitkän kaulusröyhelönsä ja mustavalkoisen sekä ruskean tai ruskeanpunaisen värityksensä ansiosta.
Vari on taitava kiipeilijä ja aktiivinen yleensä hämärässä ja alkuyöstä, jolloin se syö hedelmiä, lehtiä ja puunkuorta. Se laskeutuu vain harvoin maanpinnalle.
Marraskuussa naaras synnyttää yhdestä kolmeen poikasta puunkolossa tai oksanhaarassa olevaan pesään, joka on vuorattu emon oman turkin karvoilla. Kantoaika on 99–102 vuorokautta.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Vari (Varecia variegata)
iNaturalist: Vari (Varecia variegata)
ITIS: Varecia variegata (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Varecia variegata (Black-and-white ruffed lemur) (Lemur variegatus) (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Varecia variegata (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Varecia variegata, variegated lemur (englanniksi)
ARKive - kuvia ja elokuvapätkiä varista (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Zelzal-3

Zelzal 3 vuonna 2012.
Zelzal-3 (pers. ‏زلزال-۳‎, tarkoittaa "Maanjäristys-3") on iranilaisvalmisteinen 400 km:n etäisyydelle ulottuva lyhyen kantaman ohjus. Niitä on rakennettu vuodesta 1993 lähtien.
Zelzal-2

Zelzal-2 on iranilainen lyhyenmatkan ballistinen ohjus, jonka arvellaan olevan sama ohjus kuin Mushak-200. Sen kantaman uskotaan olevan 200 kilometriä. Arviot kantamasta vaihtelevat kuitenkin 100 km:sta 400 km:iin.
Ohjus on 8,46 metriä pitkä, sen halkaisija on 610 mm ja laukaisumassa 3 545 kg 600 kg:n taistelukärjellä. Ohjuksen uskotaan voivan kantaa myös kemiallisia ja biologisia taisteluaineita.
Zelzal-2:n uskotaan perustuvan neuvostoliittolaiseen Luna-M-ohjukseen, jonka NATO-raportointinimi on FROG-7.
Israel on väittänyt Iranin toimittaneen Zelzal-2-ohjuksia Hizbollahille Libanoniin ja israelilainen sanomalehti Haaretz kirjoitti 4. elokuuta 2006, että Iranin entinen Libanonin suurlähettiläs Mohtashami Pur, joka on Intifada-konferenssin pääsihteeri olisi ilmoittanut iranilaiselle lehdelle Iranin toimittaneen ohjuksia shiiamiliilisille Libanoniin sen puolustamiseksi.  (Arkistoitu – Internet Archive).
Valtioneuvoston turvallisuus- ja puolustuspoliittinen selonteko 2012

Valtioneuvoston turvallisuus- ja puolustuspoliittinen selonteko 2012 on eduskunnan puolustusvaliokunnan käsittelemä ja eduskunnan hyväksymä asiakirja, jolla ohjataan myös puolustusvoimien kehitystä vuosiksi 2012–2017. Selontekomenettelyssä selonteon laativat yhdessä puolustusministeriö ja ulkoasiainministeriö.
Selonteko käsittää laajasti myös siviilikriisinhallinnan, minkä vuoksi se on myös laajahkosti turvallisuuspoliittinen selonteko, vaikka tarkoitukseltaan se tähtää puolustusvoimien hankintojen, puolustusbudjettien ja puolustuspolitiikan hyväksyttämiseen budjettikautta pidemmälle aikavälille.
20.12.2012 julkaistu selontekoasiakirja korvaa aikaisemmat, vuonna 2009, 2004 ja 1995 julkaistut selonteot.
Lisää aiheesta

Suomen turvallisuus- ja puolustuspoliittiikka: Valtioneuvoston selonteko 2012 (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen turvallisuus- ja puolustuspoliittiikka: Valtioneuvoston selonteko 2009[vanhentunut linkki]
Valtioneuvoston kanslia (Ruotsi)

| Valtioneuvoston kanslia Statsråds­beredningen |
| --- | --- |

Sijainti:  Tukholma
Valtio:  Ruotsi
Aiheesta muualla
Sivusto
Valtioneuvoston kanslia (ruots. Statsråds­beredningen) on yksi Ruotsin hallituskanslian yhdestätoista ministeriöstä (ruots. departement).
Pääministerin kanslia vastaa hallituskanslian työn johtamisesta ja koordinoinnista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valtioneuvoston kanslia (Ruotsi) Wikimedia Commonsissa
Unan kieli

| Una |
| --- | --- |
Muu nimi:  goliath
Tiedot
Alue:   Indonesia
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  yleisuusiguinealaiset kielet
Kieliryhmä:  mekkielet
ISO 639-3:  mtg
 Ohje 
Una, tai goliath, on mekkieliin kuuluva kieli, jota puhutaan Länsi-Papualla, Indonesiassa.
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.
Fonologia > Konsonantit

|  | Bilabiaali> Norm. | Bilabiaali> Lab. | Bilabiaali> Pal. | Alveolaari> Norm. | Alveolaari> Pal. | Palataali | Velaari> Norm. | Velaari> Lab. | Velaari> Pal. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | m | mʷ |  | n | nʲ |  | ŋ |  | ŋʲ |
| Klusiili | b | bʷ | bʲ | t | d | tʲ | dʲ |  | k | kʷ |  |
| Frikatiivi |  |  |  | s |  |  |  |  |  |
| Lateraali |  |  |  | l | lʲ |  |  |  |  |
| Approksimantti | w |  |  |  |  | j |  |  |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i | ʉ |  |
| Lähes suppea | ɪ |  | ʊ |
| Puoliavoin | ɛ |  | ɔ |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Äkäsjokisuu

Muonionjoki
Äkäsjokisuu (myös Äkäsjoensuu) on kylä Kolarissa lähellä Muonion rajaa. Kylä sijoittuu molemmin puolin Muonionjokeen laskevaa Äkäsjokea. Asukkaita kylässä on nykyään alle kaksisataa.
1960-luvun puolivälissä kylälle rakennettu Partekin sementtitehdas lopetti toimintansa vuonna 1989. Parhaimmillaan sementtitehtaalla oli jopa lähes 200 työntekijää.
Kylällä on ollut muun muassa oma koulu sekä kolme pankkia. Kylässä sijainnut Äkäsjoen ratapiha oli Suomen rataverkon pohjoisin liikennepaikka vuosina 1967–1973 sekä toiseksi pohjoisin vuoteen 2005 saakka.