stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Robottiauto
Nykytilanne ja tulevaisuuden näkymät > Maailmalla

Yhdysvaltain osavaltio Nevada hyväksyi kesäkuussa 2011 lain itseohjautuvien autojen käytöstä. Laki tuli voimaan Nevadassa 1. maaliskuuta 2012. Laissa vaaditaan, että auton sisällä on oltava kaksi henkilöä, joista toinen istuu ratin takana, ja toinen seuraa tietokoneen näytöltä auton etenemistä. Auton ottaminen hallintaan onnistuu jarruttamalla tai ohjauspyörää koskettamalla. Myös Kaliforniassa on tehty lakiehdotus itseohjautuvien autojen sallimiseksi.
Alueet, joilla saa vuonna 2013 jollain tavalla käyttää robottiautoja julkisilla teillä:
Nevada, Yhdysvallat
Florida, Yhdysvallat
Kalifornia, Yhdysvallat
Michigan, Yhdysvallat
Singapore
Lähes kaikilla alueilla maailmassa tarvitaan lakimuutoksia autonomisten autojen käyttöönottamiseksi yleisessä liikenteessä. Nevadan edustajainhuone USA:ssa otti ensimmäisenä kantaa asiaan ja hyväksyi kuskittomat autot vuonna 2011. Kalifornian osavaltiossa vastaava laki hyväksyttiin vuonna 2012. Ihmisen on kuitenkin kaiken varalta istuttava kuljettajan paikalla valvomassa auton toimintaa.
Vuonna 2013 automatisoitujen autojen testikäyttö oli sallittua useissa Yhdysvaltojen osavaltioissa. Lisäksi Singaporessa on sallittu kokonaan autonomisten joukkoliikennevälineiden liikkua liikenteen seassa.
Autonomisilla autoilla on ajettu muun liikenteen joukossa yhteensä jo noin miljoona testikilometriä ilman ainuttakaan auton aiheuttamaa onnettomuutta.
Nykytilanne ja tulevaisuuden näkymät > Suomessa

Liikenne- ja viestintäministeriön aloitti vuonna 2013 tieliikennelain kokonaisuudistuksen valmistelun, jonka tarkoituksena oli mahdollistaa ilman kuljettajaa liikkuvat robottiautot rajatulla alueella ja aikanaan yleisessä tieliikenteessä. Tässä yhteydessä huomattiin, että laki vahingossa jo salli robottiautot, koska ajoneuvon määritelmästä puuttuu sana kuljettaja. Vantaan asuntomessuilla kesällä 2015 vieraat kulkivat pienten automaattibussien kyydissä. Helsingissä robottibusseja on kokeiltu vuonna 2018 Kivikossa ja vuonna 2019 Kalasatamassa linjalla 26R.
Sovelto-yrityksen käynnistämän Suomi 2.0 -ohjelman osana useiden suurien kaupunkien, Sitran sekä liikenne- ja viestintäministeriön asiantuntijoiden johdolla pyritään edistämään henkilö- ja tavaraliikenteen siirtymistä robottien ohjaukseen ja kaksinkertaistamaan henkilötyön keskimääräinen tuottavuus Suomessa vuoteen 2030 mennessä. Mahdollisiksi säästöiksi arvioidaan jopa 10 miljardia euroa vuoteen 2030 mennessä.
Eduskunnan tulevaisuusvaliokunta arvioi itseohjautuvien autojen tulevan sarjatuotantoon vuosien 2018–2020 välillä. Henkilöautojen automatisoituminen Suomessa toisi kyseisen tutkimuksen mukaan arviolta 10–20 miljardin euron säästöt vuodessa. Myös tavaraliikenteen automatisoinnilla saavutettaisiin merkittäviä säästöjä, sillä kymmenien tuhansien henkilötyövuosien vähennys ja kansalaisten arjessa säästämä aika nousisi helposti sataan miljoonaan tuntiin. Muutos tulee olemaan suuri myös kotitalouksien rahankäytössä, sillä suuri osa suomalaisten kansallisvarallisuudesta on kiinni autoissa. Pelkästään henkilöautokannan kustannus on joka vuosi 20 miljardia euroa.
Merkittävä yhteiskunnallinen keskustelu ja eduskunnan aloitteellisuus robottiautojen hyödyntämisessä ovat kuitenkin Suomessa puuttuneet. Selontekoa erityisesti robottiautojen merkityksestä ja mahdollisuuksista ei ole teetetty tai käsitelty eduskunnassa.
Nykytilanne ja tulevaisuuden näkymät > Tulevaisuuden ennusteet

IEEE:n asiantuntijajäsenet ovat arvioineet, että jopa 75 % kaikista ajoneuvoista ovat autonomisia vuoteen 2040 mennessä.
Navigant Research ennustaa että autonomiset ajoneuvot tulevat asteittain saamaan suosiota markkinoilla seuraavien kahden vuosikymmenen aikana ja vuoteen 2035 mennessä autonomisten ajoneuvojen myynti saavuttaa 95,6 miljoonaa autoa vuosittain, joka on 75 % kaikkien kevytajoneuvojen myynnistä.
ABI Research ennustaa aidosti itseään ajavien autojen olevan todellisuutta vuonna 2020. Ennusteen mukaan vuodesta 2032 eteenpäin joka vuosi 10 miljoonaa uutta täysin autonomista autoa otettaisiin käyttöön Yhdysvalloissa.
PricewaterhouseCoopers ennustaa liikenneonnettomuuksien vähenevän kymmenesosaan, kun Yhdysvaltain autokanta putoaa 245 miljoonasta vain 2,4 miljoonaan.
KPMG LLP ja Center for Automotive Research (CAR) ennustavat parannuksia tuottavuuteen ja energiatehokkuuteen sekä liiketoimintamalleihin.
Luokittelu

Yhdysvaltain liikenneturvallisuusvirasto NHTSA on ottanut käyttöön SAEn laatiman luokittelun, jossa robottiautojen ohjausjärjestelmät jaetaan kuuteen ryhmään, alkaen kokonaan ihmisen ohjaamasta järjestelmästä jossa ei ole automaatiota, ja päättyen täysin automatisoituun robottiautoon, joka selviää kaikissa tilanteissa ilman kuljettajaa.
| Taso | Nimi | Määritelmä | Ohjauksen ja vauhdin säätelyn toteuttaa | Ajoympäristöä valvoo | Muuttuvan ajotehtävän varatoiminnon suorittaa | Järjestelmän toiminta eri ajotilanteissa | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | Ei automaatiota | Ihmiskuljettaja suorittaa aina kaikki muuttuvan ajotehtävän toimenpiteet varoittavien tai toimintaan puuttuvien järjestelmien tuella. | ihmiskuljettaja | ihmiskuljettaja | ihmiskuljettaja | ei ole |  |
| 1 | Kuljettajaa avustava | Kuljettajaa avustava järjestelmä suorittaa ajotilasta riippuen joko ohjauksen tai vauhdin säätelyn ajoympäristöä koskevan tiedon perusteella ja odottaen, että ihmiskuljettaja suorittaa kaikki muut muuttuvan ajotehtävän osa-alueet. | ihmiskuljettaja ja järjestelmä | ihmiskuljettaja | ihmiskuljettaja | joissakin ajotilanteissa |  |
| 2 | Osittainen automaatio | Yksi tai useampi apujärjestelmä suorittaa sekä ohjauksen että vauhdin säätelyn ajotilasta riippuen käyttäen ajoympäristöä koskevaa tietoa ja odottaen, että ihmiskuljettaja hoitaa kaikki jäljellä olevat muuttuvan ajotehtävän osa-alueet. | järjestelmä | ihmiskuljettaja | ihmiskuljettaja | joissakin ajotilanteissa | Teslan itseohjaava järjestelmä yltää kakkostasolle (joulukuu 2020). |
| 3 | Ehdollinen automaatio | Automatisoitu ohjausjärjestelmä suorittaa ajotilakohtaisesti muuttuvan ajotehtävän kaikki osa-alueet odottaen, että ihmiskuljettaja reagoi asianmukaisesti, kun häntä pyydetään puuttumaan tilanteeseen. | järjestelmä | järjestelmä | ihmiskuljettaja | joissakin ajotilanteissa |  |
| 4 | Korkea automaatio | Automatisoitu ohjausjärjestelmä suorittaa ajotilakohtaisesti kaikki muuttuvan ajotehtävän osa-alueet, vaikka ihmiskuljettaja ei reagoi asianmukaisesti, kun häntä pyydetään puuttumaan tilanteeseen. | järjestelmä | järjestelmä | järjestelmä | joissakin ajotilanteissa | Waymon robottitaksipalvelun autot toimivat nelostasolla (kevät 2021).Mercedes-Benz on saanut luvan 4-tason  pysäköintitoiminnon käyttöön yhdessä parkkihallissa. |
| 5 | Täysi automaatio | Automatisoitu ohjausjärjestelmä suorittaa muuttuvan ajotehtävän kaikki osa-alueet täysiaikaisesti kaikissa sellaisissa tie- ja ympäristöolosuhteissa, joista ihmiskuljettajakin voisi selviytyä. | järjestelmä | järjestelmä | järjestelmä | kaikissa ajotilanteissa |  |
Tekniikka

Robottiautojen tekniikka koostuu useista toisiaan tukevista teknisistä ratkaisuista. Robottiautojen kehittäjien suunnitelmat poikkeavat kuitenkin toisistaan. Osa kehittäjistä suunnittelee autoja, jotka pystyvät toimimaan täysin itsenäisesti ja toisistaan riippumatta. Osalla puolestaan on suunnitelmissa hiihtohissiä muistuttavia keskusohjattuja järjestelmiä.
Täysin autonomisista autoista esimerkiksi Googlen autossa tärkein anturi on katolle sijoitettu pyörivä lidar-anturi, joka muodostaa 360 asteen kuvan ympäristöstä mittaamalla lähetettyjen laser-pulssien heijastuksia. Lisäksi voidaan käyttää esimerkiksi videokameraa havaitsemaan liikennevaloja ja nopeasti liikkuvia kohteita kuten pyöräilijöitä. Tutka-antureiden avulla auto voi seurata muuta liikennettä. GPS-paikannusta yhdistämällä erilaisiin liikkeentunnistusteknologioihin auto voi määrittää oman sijaintinsa hyvin tarkasti ja käyttää tietokannassa olevia kyseiseen paikkaan liittyviä tietoja liikennemerkeistä ja tiemerkinnöistä apuna ohjauspäätöksissään.
Volvo puolestaan suunnittelee järjestelmää, jossa autot kulkisivat jonoissa, jonka ensimmäinen auto olisi esimerkiksi ammattikuljettajan ohjaama kuorma-auto. Muut autot voisivat liittyä tämän auton perään muodostuvaan jonoon, jonka jälkeen auto seuraisi jonoa autonomisesti ilman, että kuljettajan tarvitsee sitä ohjata.
Nykyteknologia asettaa rajoituksia autonomisille ajoneuvoille yleisessä liikenteessä. Esimerkiksi risteyksestä vasemmalle kääntyminen turvallisesti nopeasti liikkuvan liikenteen sekaan on todella haastavaa ottaen huomioon olemassa olevien sensoreiden mittaustarkkuuden ja mittausetäisyyden. Ihminen tekee nopeita päätöksiä intuitiivisesti, mikä on koneälylle vaikeaa.
Arizonalaisessa kaivoksessa Komatsu on kokeillut itseajavia raskaita ajoneuvoja, jotka käyttävät yksityistä 4G LTE -verkkoa.
Robottiautoa pystytään etäohjaamaan 5G-yhteyden avulla. Teknologiaa ovat kehittäneet Ericsson, Telia ja Einride.
Hyödyt > Liikennekuolemien vähentyminen

Jos vuonna 2025 liikenteessä olevista autoista 10–20 prosenttia on robottiautoja, se voi säästää 30 000 – 140 000 henkeä vuodessa. Tutkijoiden mukaan vuoteen 2050 mennessä robottiautot voivat pienentää liikennekuolemia 90 prosentilla.
Hyödyt > Kolareilta välttyminen

McKinsey & Companyn Bertoncello ja Wee arvioivat että kolareiden vähentyminen voi tuoda 190 miljardin dollarin vuosittaiset säästöt terveydenhoitomenoihin jotka liittyvät liikenneonnettomuuksiin. Yhdysvalloissa autokolarit liittyvät 35 prosenttiin yksityisoikeuteen kuuluvista oikeudenkäynneistä, joita ei sitten enää tarvitse käydä samassa määrin. Frost & Sullivanin mukaan vuonna 2030 tapahtuu robottiautojen ansiosta 14 prosenttia vähemmän kolareita, mikä pienentää autojen korjaustarvetta. Vuonna 2010 Yhdysvalloissa kolareissa vahingoittui 24 miljoonaa ajoneuvoa, mikä vastasi 78 miljardin dollarin menetystä.
Hyödyt > Polttoaineen säästyminen ja hiilidioksidipäästöt

Polttoaineenkulutus leikkaantuu 15–20 prosenttia ja hiilidioksidipäästöt voivat pienentyä 300 miljoonalla tonnilla.
Hyödyt > Liikkuvuutta rajoitteisille ihmisryhmille

Vanhuksille, vammaisille ja ihmisille, joilla ei ole ajokorttia mukaan lukien lapset. Henkilömatkat itseajavilla autoilla ovat 25–40 prosenttia edullisempia, koska niissä ei ole kuljettajaa eikä siten kuljettajan palkkakulua.
Hyödyt > Yhteiskäyttöautojen suosion kasvu ja autojen lukumäärä

Robottiautojen yleistymiseen liittyy yhteiskäyttöautojen suosion kasvu. Tämä liittyy siihen, että autot ovat 95 prosenttia ajasta pysäköityinä eivätkä ajossa. Autojen käyttöastetta on siis mahdollista nostaa tekemällä liikkuvuudesta palvelu. Toisaalta tämä tarkoittaa sitä, että uusia autoja ei enää myydä yhtä paljon ja autokanta pienenee. Autokannan pienentymisellä on puolestaan vaikutuksia liikennemääriin, sillä suuri osa kaupungin kaduilla ajavista kiertää kortteleita etsien pysäköintipaikkaa sekä pienentynyt pysäköintitarve mahdollistaa pysäköintialueiden muuttamisen esimerkiksi puistoiksi.
PriceWaterhouseCoopersin ennustuksen mukaan autojen lukumäärä Euroopassa tulee laskemaan noin 280 miljoonasta autosta 200 miljoonaan autoon vuonna 2030.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kuljettaja kuoli, kun automaattiohjattu Tesla törmäsi betoniesteeseen Yhdysvalloissa – jo toinen vakava robottiautoturma viikon sisällä Yle, 2018
Kustaankukat

| Kustaankukat |
| --- | --- |
 Köynnöskustaankukka (Allamanda cathartica)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Oleanterikasvit Apocynaceae
Suku::  Kustaankukat Allamanda  L.
Katso myös
   Kustaankukat Wikispeciesissä   Kustaankukat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kustaankukat (Allamanda) on suku oleanterikasvien (Apocynaceae) heimossa. Sen lajeja kasvatetaan huonekasveina. Kustaankukkiin kuuluu 15 Etelä-Amerikasta kotoisin olevaa lajia.
Lajeja

rusokustaankukka (Allamanda blanchetii)
köynnöskustaankukka (Allamanda cathartica)
keltakustaankukka (Allamanda laevis)
pensaskustaankukka (Allamanda neriifolia, syn. A. schottii)
kultakustaankukka (Allamanda puberula)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Allamanda
Suomen Lajitietokeskus: Kustaankukat – Allamanda
ITIS: Allamanda (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Allamanda (englanniksi)
Flora of China: Allamanda (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1262196  Wikispecies: Allamanda  APDB: 187942  APNI: 129832  CoL: S2J  EoL: 42607462  EPPO: 1ALWG  FloraBase: 21926  FNA: 101055  FoAO2: Allamanda  FoC: 101055  GBIF: 3169834  GRIN: 392  iNaturalist: 62938  IPNI: 2182-1  IRMNG: 1298278  ITIS: 30125  NCBI: 52817  NZOR: c3921e5e-d480-4a48-bbad-3346298ffade  Open Tree of Life: 276758  PLANTS: ALLAM  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:2182-1  Tropicos: 40009985  WFO: wfo-4000001228
Kutsan luonnonpuisto

Kutsan luonnonpuisto oli Sallan kunnassa Paanajärven pohjoispuolella sijainnut luonnonpuisto, joka perustettiin 1938 luonnonsuojelulain nojalla valtion maille. Puiston pinta-ala oli 215 neliökilometriä. Puisto jäi Moskovan rauhassa 1940 luovutetulle alueelle.
Kutsan luonnonpuiston tunnetuin nähtävyys oli 14,5 metriä korkea Jäniskönkään putous.  Alueella oli myös 10 kilometriä pitkä Pyhäkurun kuru, jonka on väitetty olleen muinaisten lappalaisten pyhä uhripaikka.
Vilho Pesonen ja Einari Merikallio tekivät 1917 tutkimusmatkan Oulangan ja Kutsan alueille ja heidän mielestään Kutsan alueesta saattoi käyttää nimitystä "Suomen Sveitsi" paremmin kuin Paanajärven alueesta. 1930-luvulla Kutsan alueen sammalia, jäkäliä ja sieniä tutkivat Mauno J. Kotilainen, Risto Tuomikoski ja Matti Laurila. Vuonna 1994 Muurmanskin aluehallinto perusti Kutsaan noin 52 000 hehtaarin kokoisen luonnonsuojelualueen, jonka ulkopuolelle jäivät entisen luonnonpuiston länsi- ja luoteisosat.
Kirjallisuutta

Vesa Haataja : Pro Kutsa : Kutsan luonnonpuiston historia ja alueen myöhemmät vaiheet. Tekijä, Salla 1993
Eila Lampola : Kertomus matkasta Kutsan luonnonpuistoon - Rasskaz o poezdke v zapovednik Kutsa - A story of a trip to natural park of Kutsa. 2. uud. painos Tekijä, Salla 2009 ISBN 978-952-92-5344-9
Aiheesta muualla

Retki Kutsalle "Suomen jylhimmälle erämaaseudulle", Kansan kuvalehti, 16.12.1932, nro 51-52, s. 28, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Aaro A. Nuutinen : Kutsan suojelualue. Uusi, huomattava matkailureitti, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 04.06.1933, nro 23, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Suomen "Yellowstone", Suomen Kuvalehti, 04.05.1935, nro 18, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kutsajoen luonnonsuojelualue, Helsingin Sanomat, 24.04.1938, nro 109, s. 33, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Petri Niikon ja Vesa Haatajan kuvausmatkalla vuonna 1993 otettuja valokuvia puiston alueelta (Web Archive-linkki)
Timo Kuuluvainen (metsänhoitaja)

Timo Kuuluvainen (s. 1956) on suomalainen metsänhoitaja, Helsingin yliopiston lehtori ja metsäekologian dosentti. Hän on erikoistunut luonnonmetsien ekologiaan, metsien ennallistamiseen ja ekosysteemipohjaiseen metsienhoitoon.
Vuonna 2011 Kuuluvainen ja Petri Keto-Tokoi saivat tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon teoksesta Suomalainen aarniometsä. WWF Suomi valitsi sen samana vuonna myös Vuoden luontokirjaksi. Lisäksi Koneen Säätiö myönsi teoksesta Vuoden Tiedekynä -palkinnon vuonna 2012. Teos oli myös Lauri Jäntin tietokirjapalkintoehdokas 2011.
Teokset

Antti Erkkilä ja Timo Kuuluvainen (toim.). Tropiikin metsät. Joensuun yliopisto, 1988 (Silva Carelica, ISSN 0780-8232; 12.). ISBN 951-696-788-4.
Timo Kuuluvainen. Effect of crown and canopy architecture on radiation interception and productivity in coniferous trees. University of Joensuu: 1991. (Joensuun yliopiston luonnontieteellisiä julkaisuja, ISSN 0781-0342; n:o 20.). ISBN 951-696-975-5.
Timo Kuuluvainen ym. (toim.): Metsän kätköissä: Suomen metsäluonnon monimuotoisuus. [julkaisija: Fibre]. Helsinki: Edita, 2004. ISBN 951-37-3849-3.
Paavo Ojanen, Harri Vasander ja Timo Kuuluvainen (toim.). Marjatan marjamailla: matka pohjoisen Karjalan luontoon ja kulttuuriin. Helsinki: Helsingin yliopiston metsäekologian laitos, 2006 (Helsingin yliopiston metsäekologian laitoksen julkaisuja, ISSN 1235-4449; 35.). ISBN 952-10-2951-X.
Paavo Ojanen, Anni Vanhatalo, Timo Kuuluvainen ym.(toim.) Kultakäkösen kukuntakunnailla: matka eteläisen Karjalan luontoon ja kulttuuriin. Helsingin yliopiston metsäekologian laitos, 2008 (Helsingin yliopiston metsäekologian laitoksen julkaisuja, ISSN 1235-4449; 38.). ISBN 978-952-10-4656-8.
Heikki Kauhanen, Timo Kuuluvainen, ym. Pohjoiset havumetsät: tutkimustuloksia ekologiseen metsänhoitoon. Metsäntutkimuslaitos, 2008 ISBN 978-951-40-2108-4.
Petri Keto-Tokoi ja Timo Kuuluvainen: Suomalainen aarniometsä. Maahenki, 2010 ISBN 978-952-5870-06-0.
Anni Vanhatalo, Pekka Niemelä, Timo Kuuluvainen ja Harri Vasander (toim.). Turjan vuonoilta Vienanmerelle: matka Kuolan niemimaan luontoon ja kulttuuriin. Helsingin yliopiston metsätieteiden laitos, 2012 - (Helsingin yliopiston metsätieteiden laitoksen julkaisuja, ISSN 1799-313X; 4.). ISBN 978-952-10-4532-5.
Risto Kuusava

Risto Iisakki Kuusava (1. tammikuuta 1916 Uusikaupunki – 29. kesäkuuta 1942 Peninsaari, Suomenlahti) oli suomalainen jatkosodan aikana kaatunut lentäjä ja runoilija.
Raumalla asunut Kuusava palveli jatkosodan aikana luutnanttina Lentolaivue 42:ssa. Hänen ohjaamansa Bristol Blenheim-pommikone BL-132 sai kesäkuun lopulla 1942 osuman Suomenlahdella Peninsaaren lähellä ja syöksyi mereen miehistöineen.
Matti Hämäläinen toimitti vuonna 2001 Risto Kuusavan kirjeistä ja päiväkirjasta sekä aikalaisten muistitiedoista teoksen Risto Kuusava : Meren ja taivaan runoilija. Kirjaan valittiin Kuusavan runotuotannosta 34 runoa. Kuusavan runoja on esitetty myös radiossa Tämän runon haluaisin kuulla-ohjelmassa. Vuonna 2014 Kauhava Big Band toteutti Kauhavan Lentosotakoulun ykköshallissa esitetyn Lentäjän tie -konsertin, jonka juonnot pohjautuivat Kuusavan päiväkirjamerkintöihin ja kirjeisiin.
Kirjallisuutta

Risto Kuusava : Meren ja taivaan runoilija ; toimittanut Matti Hämäläinen. Koala-Kustannus, Helsinki 2001 ISBN 9525186199
Raivo Roosna

Raivo Roosna (nyk. Daniel Ladion; s. 31. lokakuuta 1963) on virolaissyntyinen mies, joka on tullut tunnetuksi kahdesta vuonna 1985 Suomessa tehdystä ryöstöstä. Roosna ja hänen maanmiehensä Alex Lepajõe (nyk. Aleksander Pertel) loikkasivat kahden muun nuorukaisen kanssa keväällä 1984 Neuvosto-Virosta Suomen kautta Ruotsiin. Seuraavana vuonna Roosna ja Lepajõe suorittivat Helsingissä kaksi aseellista ryöstöä peräkkäisinä päivinä. Ryöstöjen kohteina olivat Tillanderin kultasepänliike Helsingin keskustassa ja Helsingin Osakepankin konttori Käpylässä.
Loikkaus Suomen kautta Ruotsiin

Keväällä 1984 Raivo Roosna, Aleks Lepajõe ja kaksi muuta nuorta virolaismiestä loikkasivat Neuvosto-Virosta Suomen kautta Ruotsiin. Lepajôen mukaan loikkauksen motiivina oli sosialistisen yhteiskuntajärjestelmän ankeus ja se, miten länsimaista elämäntyyliä oli romantisoitu Virossa, mutta myös pelko joutumisesta Afganistanin sotaan. Matkan Virosta Suomenlahden yli Suomen puolelle miehet suorittivat kumiveneellä. Ruotsissa heille myönnettiin turvapaikkaoikeudet ja lehdistö teki heistä sankareita. Elämä ei kuitenkaan sujunut Ruotsissa niin kuin Roosna ja Lepajõe olivat odottaneet. Keväällä 1985 he lähtivät päähänpiston ohjaamana ryöstöretkelle Suomeen.
Vuonna 1985 tehdyt ryöstöt > HOP:n ryöstö

Torstaina 18. huhtikuuta kello 10:50 poliisi sai ilmoituksen HOP:n Käpylän-konttorissa osoitteessa Pohjolankatu 1 meneillään olevasta ryöstöstä, joka muistutti edellispäivän Tillanderin tapausta. Kaksi siististi pukeutunutta ulkomaalaista miestä oli ryöstänyt pankin, jossa oli myös ammuttu. Poliisien tultua paikalle aloitettiin pakoreitin varrella asuvia puhuttaa talo talolta. Samaan aikaan tehtiin teknistä tutkintaa.
Ennen ryöstöä toinen miehistä halusi vaihtaa 500 markkaa kruunuiksi. Virkailijan hakiessa rahalipasta, mies otti aseen esille ja totesi kyseessä olevan ryöstön. Toinen miehistä oli kiertänyt henkilökunnan puolelle ja alkanut latoa kassalippaita päällekkäin syliinsä. Ryöstön aikana ammuttiin kaksi kertaa lattialle.
Ryöstön jälkeen tekijät pakenivat Kalervonkatua pitkin Koskelantietä kohti. Silminnäkijät kertoivat, että Kalervonkatu 12:n kohdalla olleeseen siniseen BMW:hen, jonka rekisterinumero oli ARS-316, oli juossut kaksi miestä ja heittäneet takapenkille jotain. Sen jälkeen auto oli lähtenyt silminnäkijöiden mukaan vauhdikkaasti liikkeelle. Saalis oli noin 150 000 markkaa sekä suuri joukko arvopapereita ja shekkejä. Runsaan tunnin kuluttua poliisi löysi etsityn auton Vallilasta, Hauhontie 4:n kohdalta. Auto jäi tarkkailuun ja sen alkuperää selviteltiin. Pian tiedettiin, että siinä olleet rekisterikilvet oli varastettu pari päivää aikaisemmin eräästä toisesta BMW:stä. Hetken kuluttua auto hinautettiin rikospoliisiin. Autosta löytyi koko ryöstösaalis, aseet, vaatteet ja naamiointivälineet. Autosta löytyi myös kaksi puhelinnumeroa, joista toinen viittasi helsinkiläiseen lähiöön ja toinen Lahteen.
Vuonna 1985 tehdyt ryöstöt > Tutkinta

Puhelinnumeroon viittaavassa lähiössä asuva nainen soitti samana iltana yhdeksän aikaan illalla ja kertoi kahdesta virolaisnuorukaisesta sekä heidän sinisestä BMW:stään. Myös Lahdesta otettiin yhteyttä ja saatiin selville, että miehet asuvat tilapäisesti jossakin päin Tukholmankatua. Poliisin huomio kiinnittyi virolaiskytkentään ja saatiin selville eräs Reiska, joka oli muuttanut Suomeen vuonna 1978. Reiska oli kova bisnesmies ja huhun mukaan hän auttoi loikkaamaan ihmisiä Neuvostoliitosta ja järjesteli niin sanottuja paperiavioliittoja.
Samaisena torstai-iltana poliisi teki rynnäkön Reiskan asuntoon. Asunnossa oli samaan aikaan vierailulla Reetta, joka kertoi asuvansa tyttärensä Piritan kanssa Tukholmankadulla, missä ovat parhaillaan tämä mainittu Pirita ja Raivo-niminen nuorukainen. Reiska kuitenkin kiisti tuntevansa ylipäätään ketään, mutta hänestä näki, että hän pelkäsi valtavasti. Pian tehtiin rynnäkkö myös siihen Tukholmankadun asuntoon, missä Piritan ja Raivon piti olla, mutta asunto olikin tyhjä. Raivo Roosnan passi sieltä kuitenkin löytyi ja se otettiin talteen.
Etsintöjä laajennettiin Ruotsiin, kun saatiin tietää, että Raivolla on asunto Uppsalassa. Koko Suomi kohisi. Iltalehti kirjoitti: ”Konepistooli-isku nyt pankkiin, ajojahti laajeni koko maahan.”
Perjantaina tiedettiin jo toisenkin ryöstäjän nimi, mutta kuvaa hänestä ei ollut. Sen sijaan Roosnan kuvalla varustettu tiedote pyydettiin julkaisemaan kaikissa sanomalehdissä ja televisiossa. Tämä tietysti poiki lukuisia perättömiäkin ilmoituksia, mutta saatiin myös varma tieto siitä, että Alex Lepajõe oli nähty Raivo Roosnan seurassa vain pari päivää ennen ryöstöä. Tämän vihjeen antoi eräs toimittaja, joka tunsi molemmat miehet ja oli tehnyt heidän loikkaamisestaan jutun.
Eräs virolaista alkuperää ollut 19-vuotias tyttö kuuli autolla ajellessaan radiosta, että kahta virolaista etsitään ryöstöistä ja hänelle tuli heti mieleen, että ryöstäjät saattaisivat olla hänen tuttavansa Piritan kanssa hänen asunnollaan, koska Pirita oli pyytänyt häneltä asunnon avainta maanantaihin saakka lainaksi. Tyttö ajoi saman tien Porvoon poliisiin ja ilmoitti, että tekijät ovat mahdollisesti hänen asunnossaan Caloniuksenkadulla Helsingin Töölössä. Asunnon tarkkailun yhteydessä lauantaina saatiin sen edustalta kiinni Pirita, joka paljasti itsensä kääntäessään päänsä poliisin kutsuttua häntä etunimellä. Pirita tosin antoi väärät henkilötiedot ja heittäytyi sen jälkeen puhumattomaksi.