stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Richard Leakey
Teokset > Suomennetut teokset

Leakey, Richard E. & Lewin, Roger: Ihmisen synty: Mitä uusimmat tutkimukset paljastavat ihmisen varhaisvaiheista sekä tulevasta kehityksestä.  ((Origins, 1977.) Suomentaneet Virve Kajaste ja Antero Manninen)  Helsinki:  Kirjayhtymä, 1978.  ISBN 951-26-1524-X.  (englanniksi)
Ihmisen jäljillä.  ((The making of mankind, 1981.) Suomentanut Irma Rostedt)  Helsinki:  Kirjayhtymä, 1981.  ISBN 951-26-2059-6.
Leakey, Richard E. & Lewin, Roger: Ihmisyyden synty.  ((Origins reconsidered: In search of what makes us human, 1992.) Suomentanut Heikki Eskelinen)  Helsingissä:  Otava, 1993.  ISBN 951-1-11227-9.
Ihmiskunnan juuret.  ((The origin of humankind, 1994.) Suomentaneet Juha Valste ja Anne Petäinen. Tieteen huiput)  Helsinki:  WSOY, 1995.  ISBN 951-0-20039-5.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Richard Leakey Wikimedia Commonsissa
Leakey Foundation
Leakey.com
Koobi Fora Research Project
WildlifeDirect
Turkana Basin Institute
David Papineau: Skeletons in the family cupboard: Origins reconsidered. The Independent 13.12.1992. (englanniksi)
Richard Leakey 1986.
Ruotsin ralli 1978

|  Ruotsin ralli 1978 |
| --- | --- |
 2. osakilpailu 11 osakilpailusta kaudella 1978. 
Ajankohta:  10.–12. helmikuuta 1978
Pituus:  38 erikoiskoetta, 598,70 km


Palkintokoroke
Voittaja:   Björn Waldegård    Hans Thorszelius
Toinen:   Hannu Mikkola    Arne Hertz
Kolmas:   Markku Alén    Ilkka Kivimäki
Ruotsin ralli 1978 (viralliselta nimeltään 28. International Swedish Rally) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1978. Kilpailu järjestettiin 10.–12. helmikuuta 1978 Karlstadissa. Kilpailu oli kauden toinen ja erikoiskokeiden yhteispituus oli 598,7 kilometriä (suunniteltu pituus oli 615,6 kilometriä).
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Björn Waldegård |  Hans Thorszelius | Ford Escort RS1800 | 6:42.40 | 0.0 |  |
| 2. |  Hannu Mikkola |  Arne Hertz | Ford Escort RS1800 | 6:44.08 | +1.28 |  |
| 3. |  Markku Alén |  Ilkka Kivimäki | Fiat 131 Abarth | 6:45.26 | +2.46 |  |
| 4. |  Stig Blomqvist |  Hans Sylvan | Lancia Stratos HF | 6:48.11 | +5.31 |  |
| 5. |  Ari Vatanen |  Atso Aho | Ford Escort RS1800 | 6:50.01 | +7.21 |  |
| 6. |  Simo Lampinen |  Sölve Andreasson | Fiat 131 Abarth | 6:56.15 | +13.35 |  |
| 7. |  Bror Danielsson |  Klas Edqvist | Opel Kadett GT/E | 6:59.45 | +17.05 |  |
| 8. |  Lars-Erik Walfridsson |  Per-Arne Persson | Volvo 142 | 7:17.11 | +34.31 |  |
| 9. |  Ola Strömberg |  Hans-Göran Ericsson | Saab 96 V4 | 7:18.02 | +35.22 |  |
| 10. |  Kjell Melin |  Ola Hellgren | Volkswagen Golf GTI | 7:19.39 | +36.59 |  |
Lähde:
Biosidi

Biosidivalmisteet  (Biosidit) ovat aineita ja seoksia, joilla tuhotaan, torjutaan tai tehdä haitattomaksi haitallisia eliöitä, millä tahansa muulla tavalla kuin ainoastaan fysikaalisesti tai mekaanisesti. Biosidivalmisteita käytetään ihmisten, eläinten, materiaalien tai esineiden suojaamiseen haitallisilta eliöiltä. Biosidivalmisteita ovat mm. hyönteismyrkyt, jyrsijämyrkyt, bakterisidit ja fungisidit. Suomessa saa myydä ja käyttää vain sellaisia biosidivalmisteita, jotka täyttävät biosidiasetuksen vaatimukset.
Turvallisuus ja ympäristöriskit

Koska biosidivalmisteet on tarkoitettu tappamaan eliöitä, niihin liittyy monenlaisia terveys- ja ympäristöriskejä. Osa valmisteista on väärin käytettyinä erittäin haitallisia ihmisten terveydelle ja ympäristölle, minkä takia on tärkeää noudattaa valmisteiden käyttöohjeita. Käyttämättömät valmisteet ja pakkaukset tulee hävittää vaarallisena jätteenä, ellei valmisteessa toisin mainita.
Valmisteiden käytöstä voi aiheutua suurta haittaa ympäristölle. Orgaanisia tinayhdisteitä, kuten tributyylitinaa (C12H28Sn) käytettiin antifouling- eli kiinnittymisenestovalmisteissa estämään kasvillisuuden ja pieneliöiden kiinnittymistä veneiden ja laivojen pohjaan vuoteen 2003 asti, jolloin sen käyttö kiellettiin laivoissa. Veneissä orgaanisten tinayhdisteiden käyttö kiellettiin jo vuonna 1991. Tributyylitinalla on osoitettu olevan pitkäaikaisia haittavaikutuksia merten ekosysteemeihin, ja edelleen jäämiä voidaan havaita merten sedimenteistä etenkin satamien ja telakoiden läheisyydestä. Myös nykyisin antifoulingvalmisteissa käytettävällä kuparilla on selkeitä haittavaikutuksia ympäristössä. On havaittu, että satamissa merieliöstön kuolleisuus on korkeampaa ja lisääntyminen heikompaa kuin satamien ulkopuolella. Merkittävimmäksi tekijäksi on epäilty antifoulingvalmisteiden sisältämää kuparia ja sinkkiä.
Luokittelu

Biosidivalmisteita ovat muun muassa ihon, pintojen ja juomaveden desinfiointiaineet, tuholaistorjunta-aineet, kuten jyrsijämyrkyt ja hyönteismyrkyt ja puunsuoja-aineet, sekä veneenpohjamaalit. Biosidivalmisteet jaetaan neljään pääryhmään: 1. desinfiointiaineet, 2. säilytysaineet, 3. tuholaistorjunta-aineet ja 4. muut biosidivalmisteet. Lisäksi biosidivalmisteet jaetaan tarkemman käyttötarkoituksensa mukaan 22 valmisteryhmään: kasvinsuojeluaineet, lääkevalmisteet, kosmetiikka ja elintarvikkeet tai niiden lisäaineet eivät ole biosidivalmisteita.
Pääryhmä 1: Desinfiointiaineet
PT 1: Ihmisen hygienia
PT 2: Desinfiointiaineet ja levämyrkyt, joita ei ole tarkoitettu käytettäväksi suoraan ihmisillä tai eläimillä
PT 3: Eläinten hygienia
PT 4: Desinfiointiaineet tiloihin, joissa on elintarvikkeita tai rehuja
PT 5: Juomavesi
Pääryhmä 2: Säilytysaineet
PT 6: Tuotteiden varastoinnissa käytettävät säilytysaineet
PT 7: Kalvojen säilytysaineet
PT 8: Puunsuoja-aineet
PT 9: Kuitujen, nahan, kumin ja polymeeristen materiaalien säilytysaineet
PT 10: Rakennusmateriaalien säilytysaineet
PT 11: Nestejäähdytyksessä ja prosessijärjestelmissä käytettävät säilytysaineet
PT 12: Limanestoaineet
PT 13: Työstö- tai leikkuunesteiden säilytysaineet
Pääryhmä 3: Tuholaistorjunta
PT 14: Jyrsijämyrkyt
PT 15: Lintumyrkyt
PT 16: Nilviäis- ja matomyrkyt ja muiden selkärangattomien torjuntaan käytettävät valmisteet
PT 17: Kalamyrkyt
PT 18: Hyönteis- ja punkkimyrkyt sekä muiden niveljalkaisten torjuntaan käytettävät valmisteet
PT19: Karkotteet ja houkutteet
PT 20: Muiden selkärankaisten torjunta
Pääryhmä 4: Muut biosidivalmisteet
PT 21: Antifouling-valmisteet
PT: Ruumiiden säilytykseen ja eläinten täyttämiseen käytettävät nesteet
Lainsäädäntö

Biosidivalmisteiden vaatimuksista ja hyväksymismenettelyistä säädetään biosidiasetuksella . Asetuksen tavoitteena on parantaa biosidivalmistemarkkinoiden toimintaa EU:ssa ja varmistaa ihmisten terveyden ja ympäristön suojelu. Suomessa biosidiasetusta täydentävät säädökset sisältyvät kemikaalilainsäädäntöön. Kemikaalilaissa on säädetty joidenkin biosidivalmisteryhmien kansallisesta lupamenettelystä biosidiasetuksen siirtymäaikana, määrätietojen keräämisestä, tuholaistorjunnan ammattipätevyyden osoittamisesta sekä kemikaalitietojen toimittamisesta. Suomessa toimivaltaisena viranomaisena biosidiasetuksen toimeenpanotehtävissä toimii Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes).
Tehoaineet

Biosidivalmisteissa voi käyttää vain hyväksyttyjä tehoaineita tai tehoaineita, jotka ovat mukana EU:n riskinarviointiohjelmassa.  Tehoaineet hyväksytään EU-tasolla ja lupa on voimassa yleensä 10 vuotta, jonka jälkeen tehoaineelle on haettava uutta lupaa. Tehoainetta ei hyväksytä, jos se luokitellaan syöpää aiheuttavaksi, sukusolujen perimää vaurioittavaksi tai lisääntymiselle vaaralliseksi aineeksi . Myöskään kemikaaleja, jotka häiritsevät hormonitoimintaa tai sellaisia aineita, joihin liittyy ympäristöriskejä, ei voida hyväksyä.
Tehoaine voidaan kuitenkin hyväksyä vaikka edellä mainitut kriteerit täyttyisivätkin, mikäli tehoaine on välttämätön ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle aiheutuvan vakavan vaaran estämiseksi tai hallitsemiseksi. Esimerkiksi jyrsijämyrkyissä käytettävät antikoagulantit on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisiksi aineiksi. Koska tehoaineille ei ole tarjolla korvaavia aineita ja jyrsijöiden torjunta on katsottu yhteiskunnan kannalta tärkeäksi, on tehoaineet poikkeuksellisesti hyväksytty. Lisääntymisvaaralliseksi luokiteltuja valmisteita ei kuitenkaan ole hyväksytty kuluttajakäyttöön.
Aiheesta muualla

Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes): Biosidit
Ruotsi kesäolympialaisissa 2016

Ruotsi osallistui Rio de Janeiron olympialaisiin yli 150 urheilijan joukkueella, jotka ottivat osaa 22 eri lajiin. Lipunkantajana avajaisissa toimi uimari Therese Alshammar.
Uinti

| Urheilija | Matka | Alkuerät> Aika | Alkuerät> Sija | Välierät> Aika | Välierät> Sija | Loppukilpailu> Aika | Loppukilpailu> Sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Louise Hansson | Naisten 100 metrin perhosuinti | 59,73 | 31. | Ei edennyt | Ei edennyt | Ei edennyt | Ei edennyt |
| Michelle Coleman Sarah Sjöström Ida Marko-Varga Louise Hansson Ida Lindborg* | Naisten 4×100 metrin vapaauintiviesti | 3:36,42 | 6. | — | — | 3:35,90 | 5. |
*Ui vain alkuerissä
| Urheilija | Matka | Alkuerät> Aika | Alkuerät> Sija | Välierät> Aika | Välierät> Sija | Loppukilpailu> Aika | Loppukilpailu> Sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Erik Persson | Miesten 100 metrin rintauinti | 1.01,20 | 32. | Ei edennyt | Ei edennyt | Ei edennyt | Ei edennyt |
Budgie (ohjelmisto)

| Budgie |
| --- | --- |

Kehityshistoria
Vakaa versio:  10.9.2 (22. kesäkuuta 2024)
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  työpöytäympäristö
Lisenssi:  GPLv2 ja GNU LGPL v2.1
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
Budgie avoimen lähdekoodin työpöytäympäristö, joka toimii Linux-käyttöjärjestelmissä. Budgie on kehitetty Solus-projektissa.
Budgie käyttää perinteistä työpöytä-paradigmaa, joka muistuttaa KDE Plasma -ympäristöä tai GNOME-ympäristöä tietyin laajennuksin.
Budgie on perustunut GNOMEn GTK+-käyttöliittymäkirjastolle, mutta vuonna 2017 ilmoitettiin siirtymisestä Qt:n käyttöön. Myöhemmin on ilmoitettu siirtymisestä Enlightenmentin EFL-kirjastoon.
Solus-projektin Joshua Strobl on vetäytynyt Soluksesta ja on perustanut riippumattoman Buddies Of Budgie -organisaation Budgien kehitykseen, jonka tavoitteena on kehittää käyttöjärjestelmäjakelusta riippumatonta ympäristöä.
Schleswig (täsmennyssivu)

Schleswig (saksaksi) eli Slesvig (tanskaksi) voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Schleswig (tansk. Slesvig ), alue nykyisen Saksan ja Tanskan rajan molemmin puolin
Pohjois-Schleswig (saks. Nordschleswig, tansk. Nordslesvig), Tanskalle kuuluva Schleswigin pohjoisosa
Etelä-Schleswig (saks. Südschleswig, tansk. Sydslesvig), Saksalle kuuluva Schleswigin eteläosa
Schleswig (tansk. Slesvig), kaupunki Saksassa
Schleswig-Holstein (tansk. Slesvig-Holsten), Saksan osavaltio
Schleswig-Flensburg (tansk. Slesvig-Flensborg), piirikunta Saksassa
Schleswigin piirikunta, entinen piirikunta Saksassa
Schleswigin herttuakunta, historiallinen herttuakunta Schleswigin alueella
Ruotsi talviolympialaisissa 1932

Ruotsi saavutti Lake Placidin talviolympialaisista 1932 kolme mitalia, joista yksi oli kultainen ja kaksi hopeisia. Kisojen mitalitilastossa Ruotsi sijoittui kolmanneksi. Ruotsin joukkue koostui 11 mies- ja yhdestä naisurheilijasta. Ruotsalaiset kilpailivat kaikissa kolmessa pohjoismaisessa hiihtolajissa, pikaluistelussa ja taitoluistelussa. Maastohiihdossa ruotsalaiset ottivat 18 kilometrillä kaksoisvoiton.
Mitalistit > Kultaa

Sven Utterström – maastohiihto, miesten 18 km
Mitalistit > Hopeaa

Gillis Grafström – taitoluistelu, miesten yksinluistelu
Axel Wikström – maastohiihto, miesten 18 km
Ruotsin ralli 1980

|  Ruotsin ralli 1980 |
| --- | --- |
 2. osakilpailu 12 osakilpailusta kaudella 1980. 
Ajankohta:  15. – 17. helmikuuta 1980
Pituus:  29 erikoiskoetta, 413,50 km


Palkintokoroke
Voittaja:   Anders Kulläng    Bruno Berglund
Toinen:   Stig Blomqvist    Björn Cederberg
Kolmas:   Björn Waldegård    Hans Thorszelius
Ruotsin ralli 1980 (viralliselta nimeltään 30. International Swedish Rally) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1980. Kilpailu järjestettiin 15. – 17. helmikuuta 1980. Kilpailu oli kauden toinen ja erikoiskokeiden yhteispituus oli 413,5 kilometriä.
Kilpailuun ilmoittautui 158 autokuntaa, joista 146 lähti kilpailuun ja 79 pääsi maaliin.
Kilpailun voitti Anders Kulläng, jolle voitto oli ainoa rallin MM-sarjassa. Kilpailun alussa Kulläng oli hidas, mutta saavutti ja ohitti Stig Blomqvistin.
Tulokset

| Sija> Yleiskilpailu | Kuljettaja> Yleiskilpailu | Kartanlukija> Yleiskilpailu | Auto> Yleiskilpailu | Aika> Yleiskilpailu | Ero> Yleiskilpailu | Yleiskilpailu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Anders Kulläng |  Bruno Berglund | Opel Ascona 400 | 4:17.52 | 0.0 |  |
| 2. |  Stig Blomqvist |  Björn Cederberg | Saab 99 Turbo | 4:19.22 | +1.30 |  |
| 3. |  Björn Waldegård |  Hans Thorszelius | Fiat 131 Abarth | 4:21.39 | +3.47 |  |
| 4. |  Hannu Mikkola |  Arne Hertz | Ford Escort RS | 4:23.49 | +5.57 |  |
| 5. |  Björn Johansson |  Ragnar Spjuth | Opel Kadett GT/E | 4:25.18 | +7.21 |  |
| 6. |  Pentti Airikkala |  Risto Virtanen | Vauxhall Chevette 2300 | 4:25.44 | +7.52 |  |
| 7. |  Timo Salonen |  Seppo Harjanne | Datsun 160J | 4:28.01 | +10.09 |  |
| 8. |  Per Eklund |  Hans Sylvan | Datsun 160J | 4:30.09 | +12.17 |  |
| 9. |  Bengt Nilsson |  Lennart Berggren | Opel Kadett GT/E | 4:33.55 | +16.03 |  |
| 10. |  Ingvar Carlsson |  Sven-Roine Hasselberg | BMW 320 | 4:33.58 | +16.06 |  |
Lähde:
Broby

| Broby |
| --- | --- |
 Brobyn tori ja kestikievari.
 Broby
 Koordinaatit: 56°15′18″N, 14°4′33″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Östra Göingen kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  3,68 km²
Väkiluku:  2 920
 – Väestötiheys:  793,5 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Broby on Östra Göingen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 920 asukasta.
Väestönkehitys

| Brobyn taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 1 987 | 1 987 |
| 1965 | 1965 |    | 2 330 | 2 330 |
| 1970 | 1970 |    | 2 760 | 2 760 |
| 1975 | 1975 |    | 3 019 | 3 019 |
| 1980 | 1980 |    | 3 124 | 3 124 |
| 1990 | 1990 |    | 3 110 | 3 110 |
| 1995 | 1995 |    | 3 115 | 3 115 |
| 2000 | 2000 |    | 2 955 | 2 955 |
| 2005 | 2005 |    | 2 931 | 2 931 |
| 2010 | 2010 |    | 2 920 | 2 920 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Skånen läänin kuntien keskustaajamat
S/S Tarjanne

| S/S Tarjanne |
| --- | --- |

Tyyppi:  Höyrykäyttöinen matkustaja-alus
Lippuvaltio:   Suomi
Kotipaikka:  Tampere
IMO-numero:  8,634,792.0
Omistaja:  Runoilijan tie Oy
Aiemmat omistajat:  Höyrylaiva Osuuskunta Tarjanne, Ruovesi 1908–1967
Rakennustelakka:  Lehtoniemi & Taipale, Lehtoniemen konepaja, Joroinen  Kokoamispaikka: Mäkitalonlahden ranta, Vilppula
Tilattu:  1905
Kölinlasku:  1907
Vesillelasku:  1908
Luovutettu:  1908 tammikuu
Tekniset tiedot
Pituus:  29,45 m
Leveys:  6,25 m
Syväys:  2,39 m
Bruttovetoisuus:  1372 brt
Bruttovetoisuus (GT):  133
Koneisto:  Trippeli-höyrykone
Koneteho:  300 ihv kW
Nopeus:  18,74 km/h
Nopeus:  Matkanopeus noin 9,5 kn
Hyttejä:  Asiakkaille 4, henkilökunnalle 4
Miehistö:  Neljä + ravintolahenkilökunta.
S/S Tarjanne (IMO 86347920) on vuonna 1908 rakennettu höyrylaiva. Tarjanne on palvellut Näsijärvellä matkustaja- ja rahtiliikenteessä. Nykyään alus liikennöi vuoropäivinä Tampereelta Näsijärven ja Muroleen kanavan kautta Ruovedelle ja sieltä Virroille. Sen kulkureitti Tampereelta Virroille tunnetaan nimellä Runoilijan tie. Alus palvelee myös risteilyliikenteessä.
Alus on Suomessa viimeinen pitkän linjan matkustajahöyrylaiva ja maailman vanhin edelleen liikenteessä oleva alkuperäistä reittiä kulkeva matkustajahöyrylaiva. Siinä on 115 matkustajapaikkaa, ja miehistöä 4 + ravintolahenkilökunta. Yläkerran ravintola on muutettu nykyiseen asuunsa vuonna 1916 Akseli Gallen-Kallelan suunnittelemana. Vuoteen 1956 asti yläkannella oli toisen luokan hyttejä ja alakannella kolmannen luokan hyttejä. Laivaan on tehty pienemmät peruskorjaukset vuosina 1956 ja 1962. Mittava peruskorjaus tehtiin 2006-2007 ja saatettiin loppuun 2008. Rahapulan vuoksi ei korjauksia kuitenkaan saatu toteutetuiksi alkuperäisten suunnitelmien laajuudessa.
Käyttöhistoria

Ensimmäisen maailmansodan aikana Tarjanne oli pakko-otettuna Venäjän laivaston Näsijärvellä purjehtineeseen osastoon, jolloin se aseistettiin tykillä. Laiva riisuttiin aseista talvella 1918, ja tykki siirrettiin käytettäväksi Suomen sisällissodassa. Tarjanne liikennöi ennen yhdessä S/S Pohjolan kanssa Tampere–Virrat-väliä. Vuonna 1929 Tarjanne oli HL Kurun pelastustöissä mukana, kun HL Kuru upposi Tampereella Siilinkarin lähellä.
Muita tietoja

Kattila: 2 MW
Polttoaine: Koivuhalot (talvi 2022-2023), aiemmin kevyt polttoöljy (Öljypolttimet asennettu vuonna 1964, alun perin haloilla lämmitettävä, myös kivihiiltä käytetty esimerkiksi vuonna 1937)
Liikennöinti: Tampere–Ruovesi–Virrat–Ruovesi–Tampere, Risteilyjä Virroilla ja Tampereella
Matkustajapaikkoja: 115
Varusteet: Ravintola 82 paikkaa
Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin ja se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.
Aiheesta muualla/lähteet

S/S Tarjanteen esittely (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.elka.fi/nayttelyt/laivat/laivasivut/tarjanne.html (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Höyrypursiseura
Risto Hyvärinen - Höyrykoneen toiminta (Arkistoitu – Internet Archive)
Ylen Elävä arkisto: Suvipäivä välkkyvillä vesillä
Höyrylaiva Tarjanteen lyhyt historia
Tarjanne - 1941
Runaljod – Gap Var Ginnunga

| Runaljod – Gap Var Ginnunga Wardruna |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Fimbuljóð studio
 Julkaistu: 19. tammikuuta 2009
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): Kvitrafn
 Tyylilaji: folk, ambient
 Kesto: 51.56
 Levy-yhtiö: Indie Recordings
Wardrunan muut julkaisut
|   | Runaljod – Gap Var Ginnunga 2009 | Runaljod – Yggdrasil 2013 |
Runaljod – Gap Var Ginnunga on norjalaisen folkyhtye Wardrunan ensimmäinen studioalbumi.
Kappaleet

Ár var alda – 2.19  (instrumentaali)
Hagal – 7.40
Bjarkan – 5.53
Løyndomsriss – 3.15
Heimta Thurs – 4.18
Thurs – 1.16
Jara – 5.02
Laukr – 4.05
Kauna – 2.34
Algir - Stien klarnar – 4.17
Algir - Tognatale – 5.39
Dagr – 5.38
Kokoonpano

Gaahl – laulu
Lindy Fay Hella – laulu
Hallvard Kleiveland – hardangerviulu (kappaleet 7,10)
Kvitrafn – kaikki soittimet, laulu, sanoitus
Arvostelut

Metal-observer.com:
Aiheesta muualla

Runaljod – Gap Var Ginnunga Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Runaljod – Gap Var Ginnunga Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Ruotsi talviolympialaisissa 2002

Ruotsi osallistui 102 urheilijan voimin Salt Lake Cityn talviolympialaisiin 2002. Maa saavutti seitsemän mitalia, joista kaksi oli hopeisia ja viisi pronssisia. Mitalitilastossa Ruotsi sijoittui yhdeksänneksitoista.
Mitalistit > Hopeaa

Alppihiihto
Naisten suurpujottelu: Anja Pärson
Lumilautailu
Miesten parisuurpujottelu: Richard Richardsson
Mitalistit > Pronssia

Alppihiihto
Naisten pujottelu: Anja Pärson
Ampumahiihto
Naisten 7,5 km sprintti: Magdalena Forsberg
Naisten 15 km normaalimatka: Magdalena Forsberg
Jääkiekko
Naisten joukkue: Annica Ahlen, Lotta Almblad, Anna Andersson, Gunilla Andersson, Emelie Berggren, Kristina Bergstrand, Ann-Louise Edstrand, Joa Elfsberg, Erika Holst, Nanna Jansson, Maria Larsson, Ylva Lindberg, Ulrica Lindstrom, Kim Martin, Josefin Pettersson, Maria Rooth, Danijela Rundqvist, Evelina Samuelsson, Therese Sjolander ja Anna Vikman
Brea

Brea voi viitata seuraaviin:
Brea, kaupunki Kaliforniassa Yhdysvalloissa
Brea, antiikin aikainen kaupunki Traakiassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Brea”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Salmin kihlakunta

Salmin kihlakunta (ruots. Salmi härad) oli yksi Viipurin läänin kihlakunnista, joka käsitti läänin pohjoisimman osan Laatokan pohjoispuolelta. Siihen kuuluivat Soanlahden, Suistamon, Korpiselän, Suojärven, Salmin ja Impilahden kunnat. Kihlakunta oli olemassa vuosina 1847–1945.
Salmin kihlakunta muodostettiin vuonna 1847 Käkisalmen pohjoiseen kihlakuntaan aiemmin kuuluneista Salmin, Suojärven ja Suistamon pitäjistä sekä Kitelän ja Korpiselän kappeleista. Kihlakunnan alueessa ei perustamisen jälkeen tapahtunut suuria aluemuutoksia. Kihlakunnan alue laajeni jonkin verran länteen vuonna 1885, kun tuolloin perustettu Salmin kihlakuntaan yhdistetty Soanlahden kunta muodostettiin pääasiassa Sortavalan kihlakuntaan kuuluneesta Ruskealan kunnasta.  Toinen aluemuutos tapahtui vuonna 1935, kun Sortavalan kihlakuntaan kuuluneesta Sortavalan maalaiskunnasta siirrettiin Janaslahden, Purovaaran ja Mäkisalon kylät Impilahden kuntaan.
Salmin kihlakunta luovutettiin talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa 13. maaliskuuta 1940 lähes kokonaan Neuvostoliitolle, jonka vuoksi kihlakunta lakkautettiin valtioneuvoston asetuksella 9. toukokuuta 1940 ja Suomen puolelle jäänyt Korpiselän kunnan läntisin osa liitettiin Ilomantsin kihlakuntaan ja Kuopion lääniin. Luovutetut alueet vallattiin kuitenkin takaisin seuraavana vuonna alkaneen jatkosodan hyökkäysvaiheessa ja pian tämän jälkeen Salmin kihlakunta perustettiin uudelleen, kun hallinto siirrettiin osittain sotilashallinnolta siviilihallinnolle. Salmin kihlakunnan henkikirjoittajan virkaa ei kuitenkaan perustettu heti uudelleen, vaan se yhdistettiin Sortavalan kihlakunnan henkikirjoittajan viran kanssa, jota hoidettiin Sortavalasta käsin. Salmin ja Sortavalan henkikirjoittajien virat perustettiin kuitenkin uudelleen 1. tammikuuta 1943. Suomen menetettyä alueen uudelleen jatkosodan päättäneessä Moskovan välirauhassa 1944, kihlakunnan henkikirjoittaja evakuoitiin Varpaisjärvelle. Suomen puolelle jäänyt Korpiselän länsiosa siirrettiin valtioneuvoston päätöksellä uudelleen Kuopion läänin Ilomantsin kihlakuntaan 1. tammikuuta 1945, kuten oli tehty talvisodan jälkeenkin. Salmin kihlakunnan henkikirjoittajan virka lakkautettiin valtioneuvoston päätöksellä 1. tammikuuta 1945 alkaen. Salmin kihlakunnan henkikirjoittajan seuraajana toimi Siirtoväen siviilirekisteritoimiston henkikirjoittaja vuosina 1946–1954.
Kihlakunta vuonna 1940

Vuonna 1940 Salmin kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
Impilahti
Korpiselkä
Salmi
Soanlahti
Suistamo
Suojärvi
Kihlakunnan maapinta-ala oli 9 111,09 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 59 967 henkeä (31.12.1939).
Schlippenbach

Schlippenbach on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Alexander von Schlippenbach (s. 1938), saksalainen free jazz -pianisti
Christofer Carl von Schlippenbach (myös: Christoffer t. Christopher) (1624–1660), ruotsalainen kreivi, soturi ja diplomaatti
Volmar Anton von Schlippenbach (1650–1739), liivinmaalainen sotilas, Christoferin serkun pojanpoika
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.