stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo monityydyttymättömistä rasvahapoista

Tähän on luetteloitu tunnetut monityydyttymättömät rasvahapot, joilla on enemmän kuin yksi kaksoissidos ja joihin kuuluvat omega-3-, omega-5-, omega-6-, omega-7- ja omega-9-rasvahapot sekä konjugoituneet rasvahapot.
Omega-3

| Yleinen nimi | Lipidin nimi | Kemiallinen nimi |
| --- | --- | --- |
| Heksadekatrieenihappo (HTA) | 16:3 (n-3) | all-cis 7,10,13-heksadekatrieenihappo |
| Alfalinoleenihappo (ALA) | 18:3 (n-3) | all-cis-9,12,15-oktadekatrieenihappo |
| Stearidonihappo (SDA) | 18:4 (n-3) | all-cis-6,9,12,15,-oktadekatetraeenihappo |
| Eikosatrieenihappo (ETE) | 20:3 (n-3) | all-cis-11,14,17-eikosatrieenihappo |
| Eikosatetraeenihappo (ETA) | 20:4 (n-3) | all-cis-8,11,14,17-eikosatetraeenihappo |
| Eikosapentaeenihappo (EPA, Timnodoniinihappo) | 20:5 (n-3) | all-cis-5,8,11,14,17-eikosapentaeenihappo |
| Heneikosapentaeenihappo (HPA) | 21:5 (n-3) | all-cis-6,9,12,15,18-heneikosapentaeenihappo |
| Dokosapentaeenihappo (DPA, Klupanodoniinihappo) | 22:5 (n-3) | all-cis-7,10,13,16,19-dokosapentaeenihappo |
| Dokosaheksaeenihappo (DHA, Kervonihappo) | 22:6 (n-3) | all-cis-4,7,10,13,16,19-dokosaheksaeenihappo |
| Tetrakosapentaeenihappo | 24:5 (n-3) | all-cis-9,12,15,18,21-tetrakosapentaeenihappo |
| Tetrakosaheksaeenihappo (Nisiinihappo) | 24:6 (n-3) | all-cis-6,9,12,15,18,21-tetrakosaheksaeenihappo |
Omega-5

| Yleinen nimi | Lipidin nimi | Kemiallinen nimi |
| --- | --- | --- |
| Myristoleiinihappo | 14:3 (n-5) | n-tetradekeenihappo |
| Granaattiomenahappo | 18:3 (n-5) | Trikosaanihappo |
Omega-6

| Yleinen nimi | Lipidin nimi | Kemiallinen nimi |
| --- | --- | --- |
| Linoleenihappo | 18:2 (n-6) | all-cis-9,12-oktadekadieenihappo |
| Gamma-linoleenihappo (GLA) | 18:3 (n-6) | all-cis-6,9,12-oktadekatrieenihappo |
| Eikosadieenihappo | 20:2 (n-6) | all-cis-11,14-eikosadieenihappo |
| Dihomo-gamma-linoleenihappo (DGLA) | 20:3 (n-6) | all-cis-8,11,14-eikosatrieenihappo |
| Arakidonihappo (AA) | 20:4 (n-6) | all-cis-5,8,11,14-eikosatetraeenihappo |
| Dokosadieenihappo | 22:2 (n-6) | all-cis-13,16-dokosadieenihappo |
| Adreenihappo | 22:4 (n-6) | all-cis-7,10,13,16-dokosatetraeenihappo |
| Dokosapentaeenihappo  (Osbondihappo) | 22:5 (n-6) | all-cis-4,7,10,13,16-dokosapentaeenihappo |
| Tetrakosatetraeenihappo | 24:4 (n-6) | all-cis-9,12,15,18-tetrakosatetraeenihappo |
| Tetrakosapentaeenihappo | 24:5 (n-6) | all-cis-6,9,12,15,18-tetrakosapentaeenihappo |
Omega-7

| Yleinen nimi | Lipidin nimi | Kemiallinen nimi |
| --- | --- | --- |
| none | 12:1 (n−7) | 5-Dodekeenihappo |
| none | 14:1 (n−7) | 7-Tetradekeenihappo |
| Palmitoleiinihappo | 16:1 (n−7) | 9-Heksadekeenihappo |
| Vakseenihappo | 18:1 (n−7) | 11-Dekeenihappo |
| Paulliinihappo | 20:1 (n−7) | 13-Eikoseenihappo |
| none | 22:1 (n−7) | 15-Dokoseenihappo |
| none | 24:1 (n−7) | 17-Tetrakoseenihappo |
Omega-9

| Yleinen nimi | Lipidin nimi | Kemiallinen nimi |
| --- | --- | --- |
| Oleiinihappo | 18:1 (n-9) | cis-9-oktadekeenihappo |
| Eikoseenihappo | 20:1 (n-9) | cis-11-eikoseenihappo |
| Meadin happo | 20:3 (n-9) | all-cis-5,8,11-eikosatrieenihappo |
| Erukahappo | 22:1 (n-9) | cis-13-dokoseenihappo |
| Nervonihappo | 24:1 (n-9) | cis-15-tetrakoseenihappo |
1 2 3 4  Kertatyydyttynyt
Konjugoitunut rasvahappo

| Yleinen nimi | Lipidin nimi | Kemiallinen nimi |
| --- | --- | --- |
Konjugoituneet linolihapot (kaksi konjugoitunutta kaksoissidosta)
| Rumeenihappo | 18:2 (n-7) | 9Z,11E-oktadeka-9,11-dieenihappo |
|   | 18:2 (n-6) | 10E,12Z-oktadeka-9,11-dieenihappo |
Konjugoituneet linolihapot (kolme konjugoitunutta kaksoissidosta)
| α-Kehäkukkahappo | 18:3 (n-6) | 8E,10E,12Z-oktadekatrieenihappo |
| β-Kehäkukkahappo | 18:3 (n-6) | 8E,10E,12E-oktadekatrieenihappo |
| Jakarandahappo | 18:3 (n-6) | 8Z,10E,12Z-oktadekatrieenihappo |
| α-Eleosteariinihappo | 18:3 (n-5) | 9Z,11E,13E-oktadeka-9,11,13-trieenihappo |
| β-Eleosteariinihappo | 18:3 (n-5) | 9E,11E,13E-oktadeka-9,11,13-trieenihappo |
| Trumpettipuuhappo | 18:3 (n-5) | 9Z,11Z,13E-oktadeka-9,11,13-trieenihappo |
| Granaattiomenahappo | 18:3 (n-5) | 9Z,11E,13Z-oktadeka-9,11,13-trieenihappo |
Muut
| Rumeleenihappo | 18:3 (n-3) | 9E,11Z,15E-oktadeka-9,11,15-trieenihappo |
| α-Parinaarihappo | 18:4 (n-3) | 9E,11Z,13Z,15E-oktadeka-9,11,13,15-trieenihappo |
| β-Parinaarihappo | 18:4 (n-3) | all trans-oktadeka-9,11,13,15-trieenihappo |
| Bosseopentaeenihappo | 20:5 (n-6) | 5Z,8Z,10E,12E,14Z-eikosanoiinihappo |
Muut monityydyttymättömät rasvahapot

| Yleinen nimi | Lipidin nimi | Kemiallinen nimi |
| --- | --- | --- |
| Pinoleenihappo | 18:3 (n-6) | (5Z,9Z,12Z)-oktadeka-5,9,12-trieenihappo |
| Podokarpiinihappo | 20:3 (n-6) | (5Z,11Z,14Z)-eikosa-5,11,14-trieenihappo |
M/S Polar Express

| Farah II |
| --- | --- |
 Matkustajalaiva Polar Express lähdössä Porista Sundsvalliin
Tyyppi:  autolautta
Lippuvaltio:   Panama
IMO-numero:  5113044
Tunnuskirjaimet:  10378
Aiemmat nimet:  M/S Prinsessan Margaretha 1962-1970 Polar Express 1970-1984 Al Faris 3 1984-1985
Omistaja:  Marine Right SA
Aiemmat omistajat:  Rederi AB Göteborg - Fredrikshavn Linjen 1963-1968 OY Vasa-Umeå AB 1968-1979 Enzo-Gutzeit Oy 1979-1982 Oy Jakob Lines Ab 1982-1984 Gulf Star Shipping Co, Kuwait 1984 Mahmoud Abel H. Sadeg, Sharjah, Arabiemiraatit 1984-1985
Rakennustelakka:  Aalborg Skibsværft A/S, Aalborg, Tanska
Rakennusnumero:  140
Kölinlasku:  9. huhtikuuta 1962
Vesillelasku:  9. lokakuuta 1962
Luovutettu:  22. maaliskuuta 1963
Status:  uponnut 9. maaliskuuta 1986
Tekniset tiedot
Pituus:  91,25 m
Leveys:  15,55 m
Syväys:  5,09 m
Uppouma:  2866 t
Koneisto:  2 x 6-sylinteristä Nohab-Polar dieselmoottoria
Koneteho:  3581 kW
Nopeus:  16,0 kn
Hyttipaikkoja:  76
Matkustajia:  1034
Autokapasiteetti:  140
Lähteet:  http://www.faktaomfartyg.se/prinsessan_margaretha_1963.htm
M/S Polar Express oli muun muassa Vaasanlaivojen omistama laiva. Sen rakensi Aalborg Skipsvaerft A/S Aalborgissa Tanskassa 1963. Laiva purjehti aluksi Prinsessan Margaretha -nimisenä Göteborgin ja Frederikshavnin välillä. 1968 se myytiin Suomeen Oy Vasa-Umeå Ab:lle ja sai nimen Polar Express.
Polar Express liikennöi reiteillä Vaasa–Uumaja, Vaasa–Sundsvall ja Pori–Sundsvall vuosina 1970-1982. Vuonna 1982 laiva myytiin Oy Jakob Lines Ab:lle ja 1984 edelleen Lähi-itään. Se upposi Nuwiban sataman lähellä Egyptissä sytyttyään tuleen 6. maaliskuuta 1986.
Llapsi

| Llapsi> Henkilötiedot.Muusikko |
| --- | --- |
Taiteilijanimi:  Llapsi Liikkuva Lapsi LL '11
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2000–
Tyylilajit:  rap
Yhtyeet:  Sine Ira
Levy-yhtiöt:  Yellowmic Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Llapsi on kotkalainen, Helsingissä  asuva rap-artisti joka julkaisi ensimmäisen studioalbumin vuonna 2008 Yellowmic Recordsin kautta. Hän kuuluu Sine Ira -yhtyeeseen KG:n kanssa.
Diskografia > Studioalbumit

Hiekka & sumu (2008)
Kanna (TBA)
Diskografia > Omakustannealbumit

Kautta llinjan (2004)
Diskografia > Internetjulkaisut

SEM-KYA (2011)
Diskografia > Sine Ira yhtyeessä

KG & LL (2010)
K.E.V.T. (2012) (Internetjulkaisu)
P.R.O. (Clymaxin kanssa) (TBA)
Aiheesta muualla

Llapsi MySpace -sivustolla (suomeksi)
"Kautta llinjan" -albumi ladattavissa hoppi.fi (Arkistoitu – Internet Archive) -sivustolla (suomeksi)
Lekebergin kunta

| Lekebergin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Örebron lääni
Maakunta:  Närke
Keskustaajama:  Fjugesta
Kuntakoodi:  1814
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  463,16 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  8 603
 – Väestötiheys:  18,6 as./km²
 
 www.lekeberg.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Risebergan luostarin rauniot.
Lekebergin kunta (ruots. Lekebergs kommun) on Örebron läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Närkeen. Kunnan keskustaajama on Fjugesta.
Kunnan maapinta-ala on 463,16 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 8 603 henkeä (31.12.2021).
Lekeberg on perustettu vuonna 1995 erottamalla se Örebron kunnasta.
Kunnassa sijaitsevat Risebergan luostarin rauniot ja Garphyttanin kansallispuisto.
Vuonna 2007 kunnassa oli 103,89 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 22,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Fjugesta oli vuosina 1906–1923 taajaväkinen yhdyskunta, joka kuului Knistan maalaiskuntaan.
Lekebergin maalaiskunta muodostettiin vuoden 1952 kuntauudistuksessa yhdistämällä aiemmat maalaiskunnat Edsberg, Hackvad, Hidinge, Knista ja Kräcklinge. Kunta sai nimensä Lekebergsåsenista eli Lekeberg-nimisestä harjusta. Vuonna 1967 kuntaan liitettiin vielä Kvistbron seurakunta jaetusta Svartån maalaiskunnasta sekä Tångeråsan seurakunta. Tångeråsa oli vuonna 1952 liitetty Vibyn maalaiskuntaan ja 1965 Hallsbergin kauppalaan.
Vuoden 1971 Lekeberg liitettiin Örebron kuntaan. Vuoden 1995 alussa perustettiin uudelleen Lekebergin kunta, joka oli rajoiltaan sama kuin maalaiskunta vuosina 1967–1970.
Väestönkehitys

| Lekebergin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 9 423 | 9 423 |
| 1955 | 1955 |    | 9 160 | 9 160 |
| 1960 | 1960 |    | 8 550 | 8 550 |
| 1965 | 1965 |    | 7 797 | 7 797 |
| 1970 | 1970 |    | 6 580 | 6 580 |
| 1975 | 1975 |    | 6 515 | 6 515 |
| 1980 | 1980 |    | 6 683 | 6 683 |
| 1985 | 1985 |    | 6 788 | 6 788 |
| 1990 | 1990 |    | 6 902 | 6 902 |
| 1995 | 1995 |    | 7 054 | 7 054 |
| 2000 | 2000 |    | 7 008 | 7 008 |
| 2005 | 2005 |    | 7 081 | 7 081 |
| 2010 | 2010 |    | 7 134 | 7 134 |
| 2015 | 2015 |    | 7 492 | 7 492 |
| 2020 | 2020 |    | 8 472 | 8 472 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 354 | 4,7 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 61 | 0,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 420 | 5,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 6 657 | 88,9 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 75 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 1984 lopun tietoja ulkomailla syntyneistä ja Suomessa syntyneistä Lekebergin kunnassa ei ole saatavilla, sillä tuolloin alue kuului vielä Örebron kuntaan.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 189 491 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 70 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 21,8 %
18–64-vuotiaat: 58,1 %
65 vuotta täyttäneet: 20,1 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 10,4 | 5,9 |
|   | jalostus | 22,4 | 25,8 |
|   | palvelut | 64,4 | 66,8 |
|   | tuntematon | 2,8 | 1,5 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 1 895 | 3 454 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 54,9 |  |
Taajamat

Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 42,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 126 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Fjugesta | 2 033 |
| 2 | Mullhyttan | 503 |
| 3 | Lanna* | 472 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Lannan taajamassa on 537 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Örebron kuntaan.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Gropen
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Gropen
Gropen
Hidinge
Kvistbro
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Bäcketorp
Västanby + Kråkemotorp
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Lekebergin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Vuosina 1973–1991 luvut ovat nollia, koska tuolloin Lekeberg oli vielä osa Örebron kuntaa.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 5 | 4 | 5 | 6 | 5 | 4 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 10 | 10 | 10 | 7 | 9 | 11 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 4 | 3 | 3 | 3 | 2 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 13 | 11 | 13 | 12 | 10 | 10 | 7 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 4 | 6 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 3 | 2 | 2 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Edsbergin piiri
Hackvadin piiri
Hidingen piiri
Knistan piiri
Kräcklingen piiri
Kvistbron piiri
Tångeråsan piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Knista
Edsberg
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Lähteessä Lekebergin kunta on vielä osa Örebron kuntaa, mutta siihen kuuluvat seurakunnat on jätetty tässä pois. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Edsberg (Kälkesta)
Hackvad
Hidinge
Knista
Kräcklinge
Kvistbro
Tångeråsa
Seurakunnat > Kirkot

Edsbergin kirkko
Hackvadin kirkko
Hidingen vanha kirkko
Hidingen kirkko
Knistan kirkko
Kräcklingen kirkko
Kvistbron kirkko
Mullhyttanin kirkko
Tångeråsan kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lekebergin kunnan kotisivut
Sevärda kulturmiljöer i Lekeberg kommun (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Lekebergs kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä tästä ja Tångeråsan maalaiskuntaa koskevasta artikkelista.
Örebron läänin kunnat
Kartta Lekebergin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Luettelo belgialaisten kuninkaista

Tämä on luettelo belgialaisten kuninkaista. Belgialaisten kuningas on Belgian valtionjohtaja ja kansalaisten hallitsijoina aina vuodesta 1831 lähtien.
Belgian kuninkaat > Kuninkaat > Saksi-Coburg-Gotha-hallitsijasuku

| Monarkki  | Monarkki  | Valtakausi  | Syntynyt  | Puoliso(t) | Kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Leopold I | 21. heinäkuuta 1831 – 10. joulukuuta 1865 | 16. joulukuuta 1790 Coburg | Walesin prinsessa Charlotte (vih. 1816; k. 1817) Louise d’Orleans (vih. 1832–50) | 10. joulukuuta 1865 (74 vuotta) Laeken |
|  | Leopold II | 17. joulukuuta 1865 – 17. joulukuuta 1909 | 9. huhtikuuta 1835 Bryssel | Marie Henriette Anne von Habsburg-Lothringen | 17. joulukuuta 1909 (74 vuotta) Laeken |
|  | Albert I | 23. joulukuuta 1909 – 17. helmikuuta 1934 | 8. huhtikuuta 1875 Bryssel | Elisabeth Gabrielle Valérie Marie Wittelsbach | 17. helmikuuta 1934 (58 vuotta) Marche-les-Dames, Belgia |
|  | Leopold III | 23. helmikuuta 1934 – 16. heinäkuuta 1951  (luopui kruunusta) | 3. marraskuuta 1901 Bryssel | Astrid Bernadotte (vih. 1926; k. 1935) Lilian Baels (vih. 1941) | 25. syyskuuta 1983 (81 vuotta) Woluwe-Saint-Lambert |
|  | Baudouin I | 17. kesäkuuta 1951 – 9. elokuuta 1993 | 7. syyskuuta 1930 Laeken | Fabiola de Mora (vih. 1960) | 31. heinäkuuta 1993 (62 vuotta) Motril, Espanja |
|  | Albert II | 9. elokuuta 1993 – 21. heinäkuuta 2013   (luopui kruunusta) | 6. kesäkuuta 1934 (ikä 90) Bryssel | Paola Ruffo di Calabria |  |
|  | Philippe | 21. heinäkuuta 2013 – | 15. huhtikuuta 1960 (ikä 64) Laeken | Mathilde d’Udekem d’Acoz |  |
Belgian kuninkaat > Kuninkaat > Sijaishallitsijat

1830–1831: Erasme Louis Surlet de Chokier, belgialainen poliitikko.
1944–1950: Flanderin kreivi Kaarle, Leopold III:n veli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luettelo belgialaisten kuninkaista Wikimedia Commonsissa
Luettelo köydenvedon olympiamitalisteista

Köydenveto oli olympialaisten lajivalikoimassa viisi kertaa vuodesta 1896 vuoteen 1920. Menestynein maa köydenvedon olympiakilpailuissa on  ollut Iso-Britannia. Kaikkien aikojen ensimmäinen olympiakultajoukkue muodostui ruotsalaisten ja tanskalaisten urheilijoiden muodostamasta Sekajoukkueesta.
Mitalistit

|  Mitalitaulukko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 1900 Pariisi tulokset |   SekajoukkueEdgar Aabye (DEN) August Nilsson (SWE) Eugen Schmidt (DEN) Gustaf Söderström (SWE) Karl Staaf (SWE) Charles Winckler (DEN) |   RanskaRaymond Basset Jean Collas Charles Gondouin Joseph Roffo  Émile Sarrade Francisco Henríquez de Zubiría |  ei jaettu  |  |
| 1904 Saint Louis tulokset |   YhdysvallatOscar Olson Sidney Johnson Henry Seiling Conrad Magnusson Patrick Flanagan |   YhdysvallatMax Braun William Seiling Orrin Upshaw Charles Rose August Rodenberg |   YhdysvallatCharles Haberkorn Frank Kugler Charles Thias Harry Jacobs Oscar Friede  |  |
| 1908 Lontoo tulokset |   Iso-BritanniaWilliam Hirons Frederick Goodfellow Edward Barrett John James Shepherd Frederick Humphreys Edwin Mills Albert Ireton Frederick Merriman |   Iso-BritanniaPatrick Philbin James Clarke Thomas Butler Alexander Kidd George Smith Thomas Swindlehurst Daniel Lowey William Greggan |   Iso-BritanniaWalter Tammas William Slade Alexander Munro Ernest Ebbage Thomas Homewood Walter Chaffe James Woodget Joseph Dowler  |  |
| 1912 Tukholma tulokset |   RuotsiArvid Andersson Adolf Bergman Johan Edman Erik Algot Fredriksson Carl Jonsson Erik Larsson August Gustafsson Carl Lindström |   Iso-BritanniaAlexander Munro John Sewell John James Shepherd Joseph Dowler Edwin Mills Frederick Humphreys Mathias Hynes Walter Chaffe |  ei jaettu  |  |
| 1920 Antwerpen tulokset |   Iso-BritanniaGeorge Canning Frederick Holmes Edwin Mills John James Shepherd Harry Stiff John Sewell Frederick Humphreys Ernest Thorn |   AlankomaatWillem van Rekum Marinus van Rekum Willem van Loon Henk Janssen Wilhelmus Bekkers Johannes Hengeveld Sijtse Jansma Antonius van Loon |   BelgiaÉdouard Bourguignon Alphonse Ducatillon Rémy Maertens Christin Piek Henri Pintens Charles Van den Broeck François Van Hoorenbeek Gustave Wuyts  |  |
  Lähde:
Lumoava pimeys

| Lumoava pimeys> Beautiful Darkness |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Kami Garcia ja Margaret Stohl
Julkaistu:  2010
Suomennos
Suomentaja:  Aila Herronen
Kustantaja:  WSOY
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  480
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lumoava pimeys on  Kami Garcian ja Margaret Stohlin  kirjoittama fantasiaromaani. Se on toinen osa noitasaagaan, jonka ensimmäinen osa on Lumoava kirous toimi pohjana elokuvalle Lumoava kirous.
Lumoava pimeys nousi heti ilmestyttyään New York Timesin kirjanmyyntitilastoissa kolmannelle tilalle.
Lumilehdokki

| Lumilehdokki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kämmekkäkasvit Orchidaceae
Alaheimo::  Orchidoideae
Suku::  Lehdokit Platanthera
Laji::  hyperborea
Kaksiosainen nimi
 Platanthera hyperborea  (L.) Lindl. 
Katso myös
   Lumilehdokki Wikispeciesissä   Lumilehdokki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lumilehdokki (Platanthera hyperborea) on pohjoisen kylmillä alueilla kasvava lehdokkien sukuun kuuluva kämmekkäkasvi.
Ulkonäkö ja koko

Lumilehdokki kasvaa 5–30 senttimetriä korkeaksi. Sen varressa on 3–6 kierteisesti sijoittunutta isohkoa varsilehteä. Kukintona on 3–11 cm pitkä tähkä. Kukat ovat väriltään vihertävän kellanvihreät ja tuoksuvat kielolta. Kukan huuli on yksiosainen, tasaleveä ja 3–7 millimetriä pitkä. Kannus on kaareva, 4 mm pitkä.
Levinneisyys

Lumilehdokkia tavataan muun muassa Islannissa, Grönlannissa ja Alaskassa.