1957
Tapahtumia > tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Ranskan hallinnassa toisen maailmansodan jälkeen ollut Saarland liitettiin vuoden 1955 kansanäänestyksen perusteella Saksan liittotasavaltaan.
1. tammikuuta   – Kemijärven kauppala erotettiin Kemijärvi-nimisestä kunnasta, joka sai nimekseen Kemijärven maalaiskunta. Kuusankosken kunta muuttui kauppalaksi.
1. tammikuuta – Presidentti Urho Kekkonen piti ensimmäisen uudenvuodenpuheensa, jossa hän ilmaisi vakavan huolestumisensa kansainvälisen poliittisen ilmapiirin kiristymisestä. Suomen sodanjälkeiseen kehitykseen Kekkonen oli kuitenkin varsin tyytyväinen.
4. tammikuuta – Neuvostoliiton puoluelehti Pravda kehotti Itä-Euroopan maiden johtavia poliitikkoja valppauteen, jotta Unkarin syksyn 1956 kaltaiset tapahtumat eivät uusiutuisi näissä maissa.
6. tammikuuta – Unkarin puoluejohtaja János Kádár sanoi, että ”proletariaatin diktatuuri on palautettu maahan suojelemaan sosialismia”.
9. tammikuuta – Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri Anthony Eden ilmoitti yllättäen eroavansa virastaan.
10. tammikuuta – Harold Macmillanista tuli Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri.
14. tammikuuta − Pääministeri K.-A. Fagerholm matkusti viralliselle vierailulle Neuvostoliittoon.
22. tammikuuta – Israel vetäytyi Siinailta, Suezin kriisi päättyi.
22. tammikuuta   – New Yorkin pommittaja George P. Metesky pidätettiin yli 30 pommin asettamisesta.
4. helmikuuta – Ranska esti YK:n väliintulon Algeriassa.
7. helmikuuta – Neuvostoliitto ilmoitti, että ruotsalainen diplomaatti Raoul Wallenberg oli kuollut sydänkohtaukseen Lubjankan vankilassa Moskovassa 17. heinäkuuta 1947. Ruotsi piti selitystä riittämättömänä. Neuvostojoukot olivat vanginneet Wallenbergin Budapestissa tammikuussa 1945, minkä jälkeen hän oli kadonnut tietymättömiin.
15. helmikuuta – Neuvostoliiton ulkoministeri Dmitri Šepilov erosi ja hänen sijaisensa Andrei Gromyko tuli uudeksi ulkoministeriksi.
22. helmikuuta – Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Elisabet II myönsi puolisolleen, Edinburghin herttualle Philipille prinssin arvon ja aseman.
3. maaliskuuta – Kuopion kaupunki aloitti 175-vuotisjuhliensa vieton.
3. maaliskuuta – Eurovision laulukilpailu järjestettiin Frankfurt am Mainissa Saksan liittotasavallassa. Alankomaiden edustaja Corry Brokken voitti kappaleella "Net als toen".
4. maaliskuuta – Hyvinkäällä paljastettiin Wäinö Aaltosen veistämä rautateiden rakentajien muistomerkki.
6. maaliskuuta – Britannian Kultarannikko ja Togomaa itsenäistyvät Ghanana.
6. maaliskuuta   – Neuvostoliitto sanoi paljastaneensa alueellaan toimineen ruotsalaisen vakoiluorganisaation. Ruotsin ulkoministeriö piti väitettä ”täysin mielettömänä”.
8. maaliskuuta – Suezin kanava avattiin jälleen.
14. maaliskuuta – Presidentti Sukarno julisti sotatilan Indonesiaan.
15. maaliskuuta – Kuurilan junaturmassa Kalvolassa sai surmansa 26 ihmistä ja 48 loukkaantui.
20. maaliskuuta – Sanomalehti L'Express paljasti Ranskan armeijan kidutukset Algeriassa.
25. maaliskuuta – Rooman sopimus: Euroopan talousyhteisö (EEC) syntyi.
30. maaliskuuta – Partioliikkeen 50-vuotisjuhlaa vietettiin Helsingin yliopiston juhlasalissa. Tilaisuuteen osallistuivat presidentti Urho Kekkonen ja rouva Sylvi Kekkonen.