stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirjallisuusterapia
Kirjallisuusterapian teoriataustaa

Kirjallisuusterapialla ei ole yhtä ainoata taustateoriaa. Kirjallisuusterapiassa voidaan soveltaa useita eri taustateorioita. Tärkeimmät kirjallisuusterapian psykologisista taustateorioista ovat psykoanalyyttinen teoria sekä Gestalt-teoria ja Gestalt-terapia. Muita käyttökelpoisia teorioita ovat jungilainen ja adlerilainen teoria. Nykyään kirjallisuus- ja kirjoittamisterapiaa on ajateltu myös refleksiivisyyden näkökulmasta.
Psykoanalyysin oppi-isä Sigmund Freud ei pitänyt runoutta terapiana. Freudin mielestä taiteen tekemisen taustalla on usein neuroosi (Mazza, 2003,9). Kuitenkin Freudin psykoanalyyttisellä teorialla on yhteys kirjallisuusterapiaan, sillä kummassakin käytetään hyväksi esitietoista ja tiedostamatonta materiaalia. Sekä psykoanalyysissa että kirjallisuusterapiassa on tarkoituksena tutkia tunteita ja käyttää sanoja tunteiden ilmaisuun. Symboleilla on suuri merkitys sekä psykoanalyysissa että kirjallisuusterapiassa.(Mazza 2003,9)
Gestalt-teoria ja -terapia ovat useiden taideterapiamuotojen taustalla. Gestalt-terapia pohjautuu fenomenologia-nimiseen filosofiseen suuntaukseen sekä eksistentiaalipsykologiaan. Fenomenologiassa korostetaan välitöntä kokemusta. Tarkoituksena on ymmärtää ja kuvata kokemusta sanallisesti tulkitsemista välttäen.
Sveitsiläisellä psykiatrilla C.G. Jungilla oli erilainen näkemys kuin Freudilla runouden merkityksestä. Jung korosti runon merkitystä ja sanomaa. Jungin mielestä symboleilla on paljastava merkitys eikä runon psykologinen analyysi ole tärkeää.(Mazza, 2003,9)
Itävaltalaisen psykoanalyytikon Alfred Adlerin mukaan ihmiset luovat ihmissuhteensa symbolien ja kielen kautta. Adlerin mukaan ihmisiä motivoivat enemmän tulevaisuuden odotukset kuin menneet kokemukset. Ihmiset kehittävät elämästään "tarinoita" ja "kuvitelmia", jotka saattavat olla hyödyllisiä, vaikka ne on hylättävä realiteettien niin vaatiessa.(Mazza 2003,10)
Kirjallisuus- ja kirjoittamisterapiaa voidaan tarkastella myös refleksiivisyyden kautta. Kirjallisuusterapeuttiseen prosessiin osallistujat reflektoivat tunteitaan ja ajatuksiaan eli niin sanotusti "katsovat peiliin". Refleksiivisyys tarkoittaa vielä syvällisempää prosessia, jossa osallistuja pohtii minuuttaan ja sitä, mitkä henkilökohtaiset taustatekijät ovat vaikuttamassa siihen, mitä hän ajattelee ja tuntee.
Kirjallisuusterapian käyttömahdollisuudet

Kirjallisuus- ja kirjoittamisterapiaa voidaan käyttää kliinisessä työssä terveydenhuollossa sekä mielenterveystyössä. Erityisesti ennalta ehkäisevässä mielenterveystyössä voidaan myös käyttää kirjallisuusterapiaa.
Erilaisten ryhmien kuntoutuksessa, kuten päihderiippuvien kuntoutuksessa voidaan käyttää kirjallisuusterapiaa. Eräs esimerkki erityisryhmistä, jotka hyötyvät kirjallisuusterapiasta, on kielihäiriöiset lapset. Kirjallisuus- ja kirjoittamisterapia soveltuu käytettäväksi kaikissa ikäryhmissä.Esimerkkeinä mainittakoon lapset ja nuoret kouluissa, aikuiset kasvuryhmissä sekä vanhukset vanhainkodeissa ja hoitolaitoksissa. Kirjallisuusterapeuttisiin kasvuryhmiin voi osallistua kuka tahansa, joka haluaa lisätä itsetuntemustaan sekä oppia tiedostamaan tunteensa ja vaikuttimensa.
Kirjallisuusterapian tavoitteet

Kirjallisuusterapiaryhmässä tapahtuva kirjoittaminen antaa mahdollisuuden tunteiden ilmaisuun. Kirjoittaminen auttaa myös jäsentämään kaoottisia ajatuksia. Kirjallisuus- ja kirjoittamisterapia auttaa ottamaan etäisyyttä hankaliin asioihin. Löytämällä uusia kielikuvia kirjoittaja voi saada oivalluksia.
Kirjallisuusterapeuttinen ryhmässä kirjoittaminen luo keskinäistä luottamusta ja yhteisyyden tunnetta. Luottamuksen ilmapiirissä ryhmän jäsenet uskaltavat jakaa salaisetkin muistonsa ja fantasiansa. Ryhmään osallistuja voi havaita, että muillakin saattaa olla samanlaisia ajatuksia ja fantasioita. Palaute ja ajatusten jakaminen ryhmän jäsenten kesken on sosiaalista vuorovaikutusta, joka luo yhteisyyden tunteen.
Kirjoittaminen herättää muistot. Kirjoittaminen ryhmässä auttaa ilmaisemaan tuskallisiakin muistoja hallittavissa olevassa muodossa. Ryhmän toisten jäsenten osoittama empatia on ryhmän jäsenyyden parhainta antia.
Hyvistä, positiivisista muistoista kirjoittaminen saa osallistujan huomaamaan, että hänellä on paljon hyviäkin muistoja. Tämä saa hänet luottamaan siihen, että hyviä muistoja voi olla vastaisuudessakin.
Kirjoittaminen ryhmässä auttaa kehittämän keskittymiskykyä ja ajantajua. Kirjallisuusterapiaryhmässä palautteen antaminen ja saaminen auttaa tiedostamaan itsensä suhteessa toisiin sekä myös välittömään ympäristöön. Muiden jäsenten antama tuki ja rohkaisu vahvistaa itsetuntoa.
Kirjallisuusterapian tavoite ei varsinaisesti ole kirjoitustaidon harjaannuttaminen. Kuitenkin palautteen saaminen kirjoituksista kehittää ilmaisutaitoa. Ryhmässä osallistuja voi löytää hänelle itselleen täysin uusia kirjoittamisen ja itseilmaisun tapoja.
Kirjallisuusterapian ryhmäprosessi

Kirjallisuusterapiaryhmän työskentely voi olla käsiteltävien aihepiiriensä osalta monenlaista. Työskentelystä muodostuu vuorovaikutuksellinen prosessi. Prosessissa on kolme vaikuttavaa elementtiä: Työskentelyn pohjana oleva aihe, koulutettu ohjaaja sekä ryhmän jäsenet.
Perinteisessä lukemisterapiassa osallistujat lukevat itse tai heille luetaan valmiita tekstejä. Kirjoittamisterapiassa osallistujat kirjoittavat itse tekstejä. Kirjoittamisen ja keskustelun pohjana voi olla kirjallisuudesta valittu runo tai teksti. Runojen valinnan tekee joko ohjaaja tai ryhmän jäsenet itse. Kirjoittamisterapiassa kirjoittamisen aihe voidaan saada myös valokuvista, esineistä, filmeistä ja videoista.
Jos kyse on ensimmäistä kertaa kokoontuvasta ryhmästä, on lämmittely- ja tutustumisvaihe aluksi paikallaan. Tässä on monenlaisia mahdollisuuksia: kukin osallistuja voi valita itselleen mieluisan kuvan kuvakorttien joukosta tai muodostaa oman nimensä kirjaimista sanoja. Näistä keskustellaan yhdessä.
Kirjallisuusterapeuttisen ryhmäprosessin vaiheet voivat olla seuraavanlaisia:
Ensin tutustutaan lähdemateriaaliin.
Lähdemateriaali laitetaan hetkeksi syrjään ja keskitytään ajattelemaan, mitä materiaali tuo mieleen ja mitä muistoja se herättää.
Osallistujat kirjoittavat mieleen nousseista ajatuksista, tunteista ja muistoista. Vaihtoehtoisesti näistä pelkästään keskustellaan.
Kukin kirjallisuusterapiaryhmään osallistuja esittää vuorollaan omat ajatuksensa. Ohjaaja ja toiset ryhmän jäsenet antavat esittäjälle palautetta. Tärkeää on, että palaute on empaattista ja kannustavaa.
Lopuksi ryhmän jäsenet ja ohjaaja voivat keskustella siitä, miten vuorovaikutusprosessi sujui. Ohjaaja esittää lopuksi loppuyhteenvedon.
Kaiken kirjallisuusterapeuttisen toiminnan on noudatettava samoja eettisiä periaatteita, joihin psykoterapian ja psykologian ammattilaiset ovat sitoutuneet.
Aiheesta muualla

Pirjo Suvilehto: Lasten luova kirjoittaminen psyykkisen tulpan avaajana (väitöskirja, Oulun yliopisto, 5. syyskuuta 2008
James Pennebaker and Expressive Writing (BBC Radio 4 -ohjelma, 12.4.2013) (englanniksi) (bbc.co.uk)
Eurovision laulukilpailu 1975

| Eurovision laulukilpailu 1975 |
| --- | --- |

Päivämäärät
Päivämäärä(t):  22. maaliskuuta
Isäntä
Tapahtumapaikka:  St Eriksmässan, Tukholma, Ruotsi
Juontaja(t):  Karin Falck
Isäntämaan toimittaja:  Sveriges Radio
Osallistujat
Osallistujien määrä:  19
Uudet maat:   Turkki
Palaavat maat:   Malta  Ranska
Vetäytyvät maat:   Kreikka
Äänestys
Voittaja:  Alankomaat Ding-a-dong
Nolla pistettä saaneet:  –
Osallistujakartta

   Maat, jotka osallistuivat vuonna 1975   Maat, jotka eivät osallistuneet vuonna 1975  
Eurovision laulukilpailu · Teemasivu
 ◄ 1974  1976 ► 
Eurovision laulukilpailu 1975 järjestettiin 22. maaliskuuta 1975 St Eriksmässan-areenalla Tukholmassa Ruotsissa. Tuona vuonna otettiin käyttöön nykyinen pisteytysjärjestelmä, eli joka maa jakoi kymmenelle parhaalle pisteet 1-8, 10, 12. Jokaisen maan raatiin kuului 11 jäsentä, joista kuuden tuli olla 16-25-vuotiaita ja viiden 26-55-vuotiaita. Kilpailun juonsi Karin Falck.
Kilpailun voitti Alankomaat Teach-In-nimisen yhtyeen esittämällä kappaleella "Ding-a-dong".
Suomea edusti Pihasoittajat kappaleella "Old Man Fiddle". Kappale sai 74 pistettä ja sijoittui kilpailussa seitsemänneksi. Suomi sai myös viisuhistoriansa ensimmäiset 12 pistettä Saksalta ja Sveitsiltä.
Turkki osallistui ensimmäistä kertaa kilpailuun.
Kappaleet

| Järj>  | Maa | Esiintyjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Alankomaat | Teach-In | "Ding-a-dong" | 1. | 152 |
| 2 |  Irlanti | The Swarbriggs | "That's What Friends Are For" | 9. | 68 |
| 3 |  Ranska | Nicole Rieu | "Et bonjour à toi l'artiste" | 4. | 91 |
| 4 |  Saksan liittotasavalta | Joy Fleming | "Ein Lied kann eine Brücke sein" | 17. | 15 |
| 5 |  Luxemburg | Geraldine | "Toi" | 5. | 84 |
| 6 |  Norja | Ellen Nikolaysen | "Touch My Life (With Summer)" | 18. | 11 |
| 7 |  Sveitsi | Simone Drexel | "Mikado" | 6. | 77 |
| 8 |  Jugoslavia | Pepel In Kri | "Dan ljubezni" | 13. | 22 |
| 9 |  Iso-Britannia | The Shadows | "Let Me Be the One" | 2. | 138 |
| 10 |  Malta | Renato | "Singing This Song" | 12. | 32 |
| 11 |  Belgia | Ann Christy | "Gelukkig zijn" | 15. | 17 |
| 12 |  Israel | Shlomo Artzi | "At Ve'Ani" | 11. | 40 |
| 13 |  Turkki | Semiha Yankı | "Seninle Bir Dakika" | 19. | 3 |
| 14 |  Monaco | Sophie | "Une chanson c'est une lettre" | 14. | 22 |
| 15 |  Suomi | Pihasoittajat | "Old Man Fiddle" | 7. | 74 |
| 16 |  Portugali | Duarte Mendes | "Madrugada" | 16. | 16 |
| 17 |  Espanja | Sergio & Estíbaliz | "Tú volverás" | 10. | 53 |
| 18 |  Ruotsi | Lasse Berghagen | "Jennie, Jennie" | 8. | 72 |
| 19 |  Italia | Wess & Dori Ghezzi | "Era" | 3. | 115 |
Kappaleet > Kapellimestarit

Jokainen maa valitsi oman kapellimestarin johtamaan maansa kappale. Ylikapellimestari Mats Olsson johti avaus- ja väliaikanumeron, muttei yhtäkään kilpailukappaletta.
Alankomaat  - Harry van Hoof
Irlanti- Colman Pearce
Ranska  - Jean Musy
Saksa - Rainer Pietsch
Luxemburg  - Phil Coulter
Norja  - Carsten Klouman
Sveitsi - Peter Jacques
Jugoslavia - Mario Rijavec
Iso-Britannia - Alyn Ainsworth
Malta  - Vince Tempera
Belgia  - Francis Bay
Israel  - Eldad Shrem
Turkki - Timur Selçuk
Monaco  - André Popp
Suomi  - Ossi Runne
Portugali  - Pedro Osório
Espanja - Juan Carlos Calderón
Ruotsi  - Lars Samuelson
Italia  - Pier Natale Massara
Pistetaulukko

Tästä kilpailusta lähtien on ollut käytössä nykyinen, suomalaisen viihdepäällikkö Heikki Seppälän ideoima äänestyskäytäntö:
Jokaisesta osallistujavaltiosta annetaan ääniä 10 parhaimmalle esitykselle. 
Parhaalle esitykselle annetaan 12 pistettä, toiselle 10 pistettä ja seuraaville pisteet 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2 ja 1. Kaikien tämän nykyisen käytännön aikaisten Euroviisujen artikkeleissa on tämän näköinen pistetaulukkomalli.
| Maat>  | Maat>  | Maat> Pisteet | Maat>  | Maat>  | Maat>  | Maat>  | Maat>  | Maat>  | Maat>  | Maat>  | Maat>  | Maat>  | Maat>  | Maat>  | Maat>  | Maat>  | Maat>  | Maat>  | Maat>  | Maat>  | Maat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pisteet | 1. Alankomaat | 152 | -- | 8 | 5 | 8 | 10 | 12 | 6 | 8 | 12 | 12 | 3 | 12 | 4 | 10 | 10 | 7 | 12 | 12 | 1 |
| Pisteet | 2. Iso-Britannia | 138 | 4 | 3 | 12 | 10 | 12 | 7 | 8 | 12 | -- | 8 | 10 | 10 | 0 | 12 | 7 | 5 | 10 | 5 | 3 |
| Pisteet | 3. Italia | 115 | 0 | 6 | 4 | 4 | 3 | 6 | 10 | 10 | 10 | 10 | 6 | 5 | 10 | 1 | 12 | 10 | 7 | 1 | -- |
| Pisteet | 4. Ranska | 91 | 8 | 12 | -- | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 8 | 7 | 2 | 7 | 1 | 7 | 0 | 12 | 8 | 8 | 8 |
| Pisteet | 5. Luxemburg | 84 | 12 | 10 | 3 | 0 | -- | 0 | 0 | 7 | 3 | 5 | 0 | 6 | 5 | 0 | 5 | 8 | 6 | 4 | 10 |
| Pisteet | 6. Sveitsi | 77 | 7 | 2 | 10 | 6 | 2 | 1 | -- | 0 | 5 | 6 | 8 | 0 | 7 | 5 | 4 | 2 | 0 | 0 | 12 |
| Pisteet | 7. Suomi | 74 | 0 | 5 | 0 | 12 | 6 | 10 | 12 | 5 | 4 | 0 | 0 | 8 | 0 | 8 | -- | 0 | 1 | 3 | 0 |
| Pisteet | 8. Ruotsi | 72 | 0 | 0 | 7 | 0 | 7 | 8 | 1 | 6 | 7 | 2 | 0 | 3 | 8 | 6 | 6 | 6 | 5 | -- | 0 |
| Pisteet | 9. Irlanti | 68 | 6 | -- | 6 | 0 | 0 | 4 | 7 | 1 | 6 | 4 | 12 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 3 | 10 | 4 |
| Pisteet | 10. Espanja | 53 | 0 | 7 | 0 | 5 | 0 | 3 | 5 | 4 | 0 | 0 | 4 | 4 | 3 | 4 | 8 | 0 | -- | 0 | 6 |
| Pisteet | 11. Israel | 40 | 10 | 1 | 1 | 1 | 1 | 5 | 2 | 0 | 1 | 0 | 1 | -- | 6 | 0 | 3 | 0 | 0 | 6 | 2 |
| Pisteet | 12. Malta | 32 | 1 | 0 | 8 | 0 | 5 | 2 | 4 | 2 | 0 | -- | 7 | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Pisteet | 13. Jugoslavia | 22 | 3 | 4 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | -- | 0 | 0 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 7 | 0 |
| Pisteet | 13. Monaco | 22 | 0 | 0 | 0 | 3 | 4 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 2 | 0 | -- | 2 | 3 | 0 | 0 | 5 |
| Pisteet | 15. Belgia | 17 | 5 | 0 | 0 | 7 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | -- | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 |
| Pisteet | 16. Portugali | 16 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 12 | 0 | 0 | -- | 2 | 0 | 0 |
| Pisteet | 17. Saksan liittotasavalta | 15 | 0 | 0 | 0 | -- | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 |
| Pisteet | 18. Norja | 11 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | -- | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 |
| Pisteet | 19. Turkki | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | -- | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
Aiheesta muualla

Eurovision laulukilpailu 1975 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Eurovision laulukilpailu
Maat
| --- | --- |
Aktiiviset:  Alankomaat · Albania · Armenia · Australia · Azerbaidžan · Belgia · Espanja · Georgia · Irlanti · Islanti · Israel · Italia · Itävalta · Kreikka · Kroatia · Kypros · Latvia · Liettua · Luxemburg · Malta · Moldova · Montenegro · Norja · Portugali · Puola · Ranska · Ruotsi · Saksa · San Marino · Serbia · Slovenia · Suomi · Sveitsi · Tanska · Tšekki · Ukraina · Viro · Yhdistynyt kuningaskunta
Epäaktiiviset:  Andorra · Bosnia ja Hertsegovina · Bulgaria · Marokko · Monaco · Pohjois-Makedonia · Romania · Slovakia · Turkki · Unkari · Valko-Venäjä · Venäjä
Entiset:  Jugoslavia · Serbia ja Montenegro
Epäonnistuneet yritykset:  Kazakstan · Kosovo · Libanon  · Liechtenstein · Neuvostoliitto · Qatar · Tunisia
Kilpailut vuosittain
| --- | --- |
1950-luku:  1956 · 1957 · 1958 · 1959
1960-luku:  1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969
1970-luku:  1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979
1980-luku:  1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989
1990-luku:  1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999
2000-luku:  2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
2010-luku:  2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019
2020-luku:  2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025
Yliviivattu vuosiluku tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Isäntäkaupungit
| --- | --- |
1950–:  Lugano · Frankfurt · Hilversum · Cannes
1960–:  Lontoo · Cannes · Luxemburg · Lontoo · Kööpenhamina · Napoli · Luxemburg · Wien · Lontoo · Madrid
1970–:  Amsterdam · Dublin · Edinburgh · Luxemburg · Brighton · Tukholma · Haag · Lontoo · Pariisi · Jerusalem
1980–:  Haag · Dublin · Harrogate · München · Luxemburg · Göteborg · Bergen · Bryssel · Dublin · Lausanne
1990–:  Zagreb · Rooma · Malmö · Millstreet · Dublin · Dublin · Oslo · Dublin · Birmingham · Jerusalem
2000–:  Tukholma · Kööpenhamina · Tallinna · Riika · Istanbul · Kiova · Ateena · Helsinki ·  Belgrad · Moskova
2010–:  Oslo · Düsseldorf · Baku · Malmö · Kööpenhamina · Wien · Tukholma · Kiova · Lissabon · Tel Aviv
2020–:  Rotterdam · Rotterdam · Torino · Liverpool · Malmö · Basel
Yliviivattu kaupunki tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Levi Jern

| Levi Jern |
| --- | --- |
 Levi Jern vuonna 1968.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Johan Levi Jern
Syntynyt: 22. syyskuuta 1893 Mustasaari
Kuollut: 22. toukokuuta 1973 (79 vuotta) Vaasa
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  maanviljelijä
Arvonimi: kunnallisneuvos (1941)
Poliitikko
Puolue:  Suomen ruotsalainen kansanpuolue
Asema:  Kansanedustaja
Vaalipiiri:  Vaasan läänin eteläinen vaalipiiri
Puoliso:  Signe Matilda Ahlbäck (1917–1956) Ester Elisabet Lindros (1957–)
Lapset:  Elly Sigfrids
Vanhemmat:  August Jern Ulrika Nääs
Johan Levi Jern (22. syyskuuta 1893 Mustasaari – 22. toukokuuta 1973 Vaasa) oli suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos ja ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustaja.
Jernin vanhemmat olivat maanviljelijä, saarnaaja August Jern ja Ulrika Nääs. Hän kävi kansakoulun ja vuonna 1912 kansanopiston ja toimi sitten maanviljelijänä Mustasaaressa vuosina 1919–1955. Jern sai kunnallisneuvoksen arvon 1941.
Jern oli RKP:n kansanedustajana vuosina 1922–1954 Vaasan läänin eteläisestä vaalipiiristä. Hän toimi ruotsalaisen eduskuntaryhmän puheenjohtajana ja oli presidentin valitsijamies vuoden 1950 presidentinvaaleissa. Kunnallispolitiikassa Jern oli mukana Mustasaaren kunnanvaltuuston ja kunnallislautakunnan puheenjohtajana. Hän oli Suomenruotsalaisten kansankäräjien puheenjohtajana ja valtuutettuna sekä RKP:n keskushallituksen varapuheenjohtajana.
Jern oli naimisissa vuosina 1917–1956 Signe Matilda Ahlbäckin kanssa. Vuonna 1957 hän meni uusiin naimisiin Ester Elisabet Lindrosin (ent. Malin) kanssa. Kansanedustaja Elly Sigfrids oli hänen tyttärensä.
Laskutikku

Laskutikku
Laskutikku eli laskuviivain  on väline, jolla voidaan likimääräisesti suorittaa kerto- ja jakolaskuja, luvun korottamista toiseen ja kolmanteen potenssiin, luvun neliö- ja kuutiojuurten sekä käänteisluvun määrittämistä ja laskutoimituksia, joissa on mukana trigonometrisia funktioita. Laskuviivain koostuu kahdesta toistensa suhteen siirrettävästä logaritmisin asteikoin varustetusta sauvasta, joista toinen, kieli, on yleensä sijoitettu toisen keskelle, ja läpinäkyvästä, asteikkoja vastaan kohtisuorin hiusviivoin varustetusta ja asteikkojen suhteen liikkuvasta hahlosta, jonka avulla voidaan määrittää eri asteikkojen vastinkohta. Ilmailussa osin edelleenkin käytetyt mekaaniset lentolaskimet ovat laskutikun sovelluksia.
Toimintaperiaate

Laskuviivain toimii analogiaperiaatteella. Laskuviivaimen toiminta perustuu logaritmifunktion keskeisiin ominaisuuksiin
Asteikot

Laskuviivaimessa on useita asteikkoja, joita käytetään eri laskutoimituksissa.  Laskuviivaimen perusasteikkojen (joita yleensä merkitään kirjaimin C ja D) pituus on  \log 10\,. Asteikon alkuun on merkitty 1 ja loppuun 10. Jos   1<a<10\,, niin asteikolla merkinnän  a\, etäisyys asteikon alusta on  \log \,a. Jos myös  1<b<10\, ja jos (liikkuvan) C-asteikon 1 asetetaan D-asteikon  a\,-merkin kohdalle, niin C-asteikon  b\,-merkin etäisyys D-asteikon alusta on  \log \,a+\log \,b=\log(ab). Tulon  ab\, arvo on nyt luettavissa D-asteikolta siltä kohdalta, jossa C-asteikon merkintä  b sijaitsee. Vastaavasti, jos  1<b<a<10\, ja jos C-asteikon  b\,-merkki asetetaan D-asteikon  a\,-merkin kohdalle, niin C-asteikon alun eli sen 1-merkin etäisyys D-asteikon alusta on  \log \,a-\log b=\log \left({a \over b}\right).. Jakolaskun tulos on siis luettavissa D-asteikolta C-asteikon 1-merkin kohdalta.
Asia mutkistuu hiukan, jos laskutoimituksen tulos ei ole välin  [1,\,10] luku. Jos  1<a<10\, ja  1<b<10\,, mutta  10<ab\,, yllä kuvattu menettely vie C-asteikon  b\,-merkin D-asteikon ulkopuolelle. Tällöin sijoitetaankin C-asteikon merkki 10 D-asteikon  a\,-merkin kohdalle. D-asteikon  b\,-merkki sattuu nyt lukua  ab/10 osoittavan D-asteikon luvun kohdalle. Vastaavasti, jos  1<a<b<10\,, niin jos C-asteikon  b\,-merkki asetetaan D-asteikon  a\,-merkin kohdalle, niin C-asteikon 1-merkki asettuu D-asteikon ulkopuolelle, mutta C-asteikon merkki 10 asettuu lukua  10\cdot {a \over b} vastaavan D-asteikon merkin kohdalle.
Mielivaltaiset positiiviset luvut  a\, ja  b\, voidaan saattaa muotoon  a=a'\cdot 10^{m} ja  b=b'\cdot 10^{n}, missä  1\leq a'<10 ja  1\leq b'<10. Koska  ab=a'b'10^{m+n}\, ja  {a \over b}={a' \over b'}10^{m-n}, laskuviivaimella voidaan suorittaa kaikki kerto- ja jakolaskut, kun huolehditaan tuloksen suuruusluokan oikeasta arviosta eli desimaalipilkun paikasta tai luvun loppunollien määrästä.
Neliöön korotus toteutetaan asteikoilla (yleensä A ja B), joiden mittakaava on puolet asteikkojen C ja D mittakaavasta. Näiden asteikkojen pituus (niissä käytettävällä mittayksiköllä mitattuna) on siis  2\cdot \log 10=\log 100\,. D-asteikon  a\,-merkin kohdalla on A-asteikon merkki, jonka etäisyys A-asteikolla asteikon alusta on  2\,loga=\log a^{2}.. Vastaavasti A-asteikon merkin  b\, kohdalla D-asteikolla on merkki, jonka etäisyys D-asteikon alusta on  {1 \over 2}\log b=\log({\sqrt {b}}). − Asteikon K mittakaava on kolmannes D-asteikon mittakaavasta. K-asteikko mahdollistaa siis kolmansien potenssien ja kuutiojuurten määrittämisen.
Laskuviivaimissa on malleista riippuen muita asteikkoja, yleensä ainakin sini-, kosini- ja tangenttifunktioiden logaritmiset asteikot ja käänteislukuasteikko.
Laskuviivaimen tarkkuus riippuu sen koosta. Normaalilla 25 cm:n pituisella asteikolla varustetulla laskuviivaimella yksittäisen laskutoimituksen tulos voidaan lukea yleensä kolmen merkitsevän numeron tarkkuudella; 12,5 cm pitkän taskumallin tarkkuus on pienempi.
Laskuviivaimen historiaa

Logaritmit keksittiin 1600-luvun alussa. Englantilainen Edmund Gunter (1581−1626), 10-kantaisten logaritmien keksijän Henry Briggsin (1561−1630) ystävä, keksi logaritmisen asteikon. Hän käytti harppia kerto- ja jakolaskujen edellyttämien janalaskutoimitusten suorittamiseen. Toimitusten suorittamisen käyttämällä kahta toistensa suhteen liu'utettavaa asteikkoa keksi englantilainen William Oughtred (1574−1660). Gunter ja Oughtred molemmat tekivät keksintönsä 1620-luvulla. Oughtredin apuna oli hänen oppilaansa William Delamain (1600−1644). Tiettävästi vanhin säilynyt laskuviivain on Lontoon Science Museumissa oleva vuonna 1654 valmistettu laskuviivain. Laskuviivaimen pyöreä versio, laskukiekko, on Oughtredin ja Delamainin yhteinen keksintö. Hahlon periaatteen esitti Isaac Newton  ennen vuotta 1675 kehittämässään metodissa kolmannen asteen yhtälön ratkaisemiseksi.
Nykyaikaisen laskutikun standardimuodon loi ranskalainen upseeri-matemaatikko Amédée Mannheim (1831−1906) vuonna 1850. Häneltä periytyvät muun muassa edellä mainitut asteikkojen kirjaintunnukset.
Laskutikun valtakausi oli ennen toista maailmansotaa, sen aikana ja pari vuosikymmentä sen jälkeen. Vielä 1900-luvun alussa laskutikut olivat niin kalliita, että vain johtavilla insinööreillä oli varaa hankkia sellainen käyttöönsä. 1950-luvulla laskutikkuja alettiin valmistaa muovista ja ne yleistyivät, kun taas tietokoneet olivat vielä hyvin kalliita ja harvinaisia. Laskutikut jäivät nopeasti pois käytöstä 1970-luvun puolivälin jälkeen, kun sähköiset laskimet tulivat laajemmin saataville.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laskutikku Wikimedia Commonsissa
Leipälä, Timo: Laskutikuista (pdf) maol.fi. Matemaattisten aineiden opettajien liitto MAOL ry. Arkistoitu 3.9.2016. Viitattu 8.1.2016.
Laarne, Petri: Vaarin laskutikku Nollakohta -blogi.  25.5.2017. Viitattu 15.6.2020.
Kertolaskun perusperiaate laskutikulla laskettaessa ilmenee oheisesta kuvasta.  Esimerkissä kerrotaan luvut 2 ja 3 keskenään ja tulokseksi saadaan 6.  Logaritmien käyttö muuttaa kertolaskun yhteenlaskuksi sillä  \log \,{(2\cdot 3)}=\log \,{(2)}+\log \,{(3)}.
Laskutikku asetettuna kahdella kertomista varten. Jokainen alimpana olevan D-asteikon luku on kaksi kertaa niin suuri kuin sen kohdalla oleva luku C-asteikolla.