stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
La Grande Rivièren lentoasema

La Grande Rivièren lentoasema (IATA: YGL, ICAO: CYGL) sijaitsee noin 30 kilometrin päässä Radissonin kaupungista Québecissä, Kanadassa, Route de la Baie James -maantien varrella. Se palvelee pääasiassa vesivoimayhtiö Hydro-Québecin työntekijäkuljetuksia sekä Radissonin asukkaita, ja sieltä on lentoyhteydet Québecin suurimpiin kaupunkeihin. Kenttä on nimetty läheisen La Grande -joen mukaan.[lähde? ]
Lentoasemalla on yksi asfalttipintainen kiitotie, jonka pituus on 1 981 metriä.
Alueella on myös kaksi muuta saman nimistä, joen mukaan nimettyä lentoasemaa: La Grande-3 sekä La Grande-4.[lähde? ]
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1975–1976

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1975–1976 NoU Stars voitti seuran kolmannen perättäisen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Tapion Honka Espoosta ja pronssia Lahden Sampo. NoU Stars voitti loppuottelusarjan voitoin 2–1.
Runkosarja pelattiin kahdeksan joukkueen kaksinkertaisena sarjana, josta pudotuspeleihin selviytyivät neljä parasta joukkuetta. Välierissä pelasivat vastakkain runkosarjan voittaja NoU Stars ja sarjan neljäs Karhun Pojat sekä sarjan sijoille 2 ja 3 sijoittuneet Tapion Honka ja Lahden Sampo. Kaikki pudotuspelit pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä.
SM-sarjasta putosivat Torpan Pojat Helsingistä, Launeen yhteislyseon urheilijat Lahdesta ja Nokian Urheilijoiden kakkosjoukkue. Seuraavaksi kaudeksi SM-sarjaan nousivat Helsingin Jyry, Roihuvuoren Roihu sekä Virtain Urheilijat.
Runkosarja

| --- | --- |
: Pudotuspeleihin
| # | Joukkue | O | V | T | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | NoU Stars | 14 | 14 | 0 | 28 |
| 2 | Tapion Honka | 14 | 10 | 4 | 20 |
| 3 | Lahden Sampo | 14 | 9 | 5 | 18 |
| 4 | Karhun Pojat | 14 | 8 | 6 | 16 |
| 5 | Työväen Maila-Pojat | 14 | 7 | 7 | 14 |
| 6 | Nokian Urheilijat | 14 | 5 | 9 | 10 |
| 7 | Laune-66 | 14 | 2 | 12 | 4 |
| 8 | Torpan Pojat | 14 | 1 | 13 | 2 |
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelut | Loppuottelut | Loppuottelut |
 
|   | 1 |  NoU Stars | 2 |   |  |  |  |  |
|   | 4 |  Karhun Pojat | 0 |   |   |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   | 1 |  NoU Stars | 2 |
|   |   |   |   |   |   | 2 |  Tapion Honka | 1 |
|   | 2 |  Tapion Honka | 2 |   |   |  |  |  |
|   | 3 |  Lahden Sampo | 1 |   |  | Pronssiottelut | Pronssiottelut | Pronssiottelut |
 
|  |  |  |  |  |  | 3 |  Lahden Sampo | 2 |
|   |  |  |  |  |  | 4 |  Karhun Pojat | 1 |
Lapinoja

| Lapinoja |
| --- | --- |
 Lapinojaa, taustalla alimmainen Lapinlampi
Alkulähde:  Lapinlammit
Laskupaikka:  Kivijärvi
Maat:  Suomi
Pituus:  2,5 km
Alkulähteen korkeus:  121,5 m
Lapinoja on Kiiminkijoen vesistöön kuuluva pieni joki Utajärven Juorkunassa.
Lapinoja on  Lapinlampien laskujoki, joka virtaa itään. Joki on hyvin kapea ja varsinkin yläjuoksulla puromainen. Pari kilometriä pitkä joki laskee kahden alemman Lapinlammen läpi ja alittaa Olvasjärventien ennen kuin päätyy Kivijärveen. Jokivarsi on koko matkaltaan asumaton.
Krzysztof Pawlak

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Krzysztof Henryk Pawlak
Syntymäaika: 12. helmikuuta 1958 (ikä 66)
Syntymäpaikka: Trzebiechów, Puola
Pelipaikka: puolustaja
Seura
Seura: –
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1979 1980–1987 1988 1988–1992 1992–1993 |  Warta Poznań  KKS Lech Poznań  KSC Lokeren  Trelleborgs FF  Warta Poznań | 232 (15) |
Maajoukkue
| 1983–1987 |  Puolan maajoukkue | 31 (1) |
Valmennusura
1993–1994 1994–1995 1995 1995–1996 1996–1997 1997 1997–1998 1998–1999 1999–2000 2000–2002 2003 2003–2004 2004–2005 2006 2006 2009–2010 2010–2011 2011–2013 2013:  Warta Poznań (II kouluttaja)  Sokół Pniewy  Warta Poznań  GKS Bełchatów  Puolan maajoukkue (II kouluttaja)  Puolan maajoukkue  KKS Lech Poznań  GKS Bełchatów  Górnik Konin  Polonia Środa Wielkopolska  Biały Orzeł Koźmin Wielkopolski  Podbeskidzie Bielsko-Biała Promień Żary  Kania Gostyń  Mieszko Gniezno (II kouluttaja)  Arka Nowa Sól  Stilon Gorzów  Flota Świnoujście  Warta Poznań
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Krzysztof Pawlak (s. 12. helmikuuta 1958) on puolalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja.
Ura

Pawlak aloitti pelaajauransa Warta Poznańin takalinjoilla 1979, mutta siirtyi jo seuraavana vuonna kaupungin suurempaan seuraan KKS Lech Poznańiin. Pawlak edusti Lechiä seitsemän kauden ajan ja oli voittamassa kahta perättäistä Puolan mestaruutta 1983 ja 1984. Vuonna 1987 Pawlak siirtyi ulkomaille ja edusti lyhyen aikaa belgialaista KSC Lokerenia ja nelisen kautta ruotsalaista Trelleborgs FF:ää. Ruotsalaisseura taisteli Pawlakin tultua joukkueeseen se taisteli noususta Allsvenskaniin. Kaudella 1989 TFF oli Division 1 Södran kakkosena, mutta ei onnistunut nousemaan ennen kuin voitti divisioonamestaruuden 1991. Ensimmäinen kausi pääsarjatasolla toi TFF:lle sen seurahistorian parhaimman sijoituksen (3:s) ja kauden jälkeen Pawlak palasi kotimaahansa. Hän edusti uransa viimeiseksi jääneen kauden 1993/94 Warta Poznańia.
Puolan maajoukkueessa Pawlak esiintyi 31 kertaaonnistuen kerran maalinteossa. Hän debytoi syyskuussa 1983 Romaniaa vastaan ja pelasi viimeisen maaottelunsa toukokuussa 1987 Budapestissa Unkarin vieraana.  Pawlak oli mukana Antoni Piechniczekin ryhmässä, joka selvisi 16 parhaan joukkoon MM-kisoissa 1986.
Pelaajauransa jälkeen Pawlak on toiminut lyhyen aikaa Puolan maajoukkueen ja KKS Lech Poznańin päävalmentajana.
Meriitit

Puolan mestaruus (2): 1982, 1983
Puolan cup (2): 1982, 1984
Division 1 Södra: 1991
Aiheesta muualla

Krzysztof Pawlak 90minut.pl  (puolaksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Antoni Piechniczek | Puolan maajoukkueen päävalmentaja 1997 | Seuraaja: Janusz Wójcik |
Puolan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1986
1 Młynarczyk |
2 Prybyś |
3 Żmuda |
4 Ostrowski |
5 Wójcicki |
6 Matysik |
7 Tarasiewicz |
8 Urban |
9 Karaś |
10 Majewski |
11 Smolarek |
12 Kazimierski |
13 Komornicki |
14 Kubicki |
15 Buncol |
16 Pałasz |
17 Zgutczyński |
18 Pawlak |
19 Wandzik |
20 Boniek |
21 Dziekanowski |
22 Furtok |
Valmentaja Piechniczek
Ladonia

| --- | --- |
Ladonia
Mikrovaltio
 Lippu
Pinta-ala: 1 km
Asukasluku: 22 150~ (4.5.2019)
Perustettu: 2. kesäkuuta 1996
Johtaja: kuningatar Caroly I
Hallitusmuoto: monarkia
Kielet: englanti, ruotsi, latina, norja, tanska, suomi, saksa, ranska
Rahayksikkö: äyrityinen
Pääkaupunki: Wotan
Nimis
Ladonia on mikrovaltio Etelä-Ruotsissa Skånessa. Valtion perusti taiteilija Lars Vilks vastalauseena hänen ja paikallisviranomaisten kiistoissa kivistä ja puusta tehdyistä kolmesta taideteoksesta. Suomen suojelupoliisin suojeluksessa ja nimellä Lauri Vilkas esiintyen Vilks rakensi kesällä 2010 Iissä kesällä pidettyyn Art Ii -biennaaliin laudasta teoksen, joka kuuluu käsitetaiteen piiriin ja kuuluu Ladonia-projektiin. Vilksin suojelu ei perustunut valtioprojektiin vaan siihen, että häntä oli uhkailtu Muhammed-pilakuvien takia.[lähde? ]
Vilks rakensi Vuonna 1980 taideteokset Nimis ja Arx, jotka sijaitsevat hankalan taipaleen päässä luonnonsuojelualueella. Paikallisviranomaiset totesivat Vilksin teosten olevan rakennuksia, ja ne määrättiin tuhottaviksi. Vilksin tappioon päättyneen pitkän oikeustaistelun seurauksena Vilks julisti alueen vuonna 1996 Ladonia-nimiseksi itsenäiseksi valtioksi. Kuningatar on Carolyn, presidentti on Christopher Matheoss ja varapuheenjohtaja on everstiluutnantti Hänen Maineikas korkeutensa Osborne Wrigley-Pimley-McKerr III, kreivi Wrigley Hale.[lähde? ]
Ladonia julisti 2003 sodan Yhdysvaltoja, Ruotsia ja San Marinoa vastaan. Mikään maa ei ole tunnustanut Ladonian itsenäisyyttä. Ladonia on ilmoittanut virallisessa sanomalehdessään, että se aikoo valloittaa Euroopan.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ladonia Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
BBC: Pakistanis' 'new life' in imaginary country
Ladonta

Ladonnan perinteisin muoto on käsinladonta, metallikirjakkeiden latominen yksitellen peräkkäin ladontahakaan. Suuria otsikkokirjakkeita valmistettiin myös puusta.
Ladonta tai latominen eli tekstinvalmistus on tekstin tuottamista painotuotteisiin, kuten kirjoihin ja sanomalehtiin. Tekstin latominen fyysisistä kirjakkeista peräkkäin ja allekkain kirjapainossa oli 1900-luvun lopulle asti olennainen osa painotuotteen tekoa, kunnes tietokonetekniikka automatisoi tekstinvalmistuksen muutamien kehitysvaiheiden kautta. Nykyisin erillistä ladontavaihetta tai fyysisiä kirjakkeita ei enää tarvita, vaan toimittajan, kirjailijan tai muun kirjoittajan tietokoneen muistiin naputtelema teksti muutetaan painotuotteen typografisesti muotoilluksi tekstiksi ohjelmallisin keinoin.
Tärkeitä välivaiheita ladonnan kehittymisessä olivat siirtyminen 1960-luvulta alkaen kohopainon metallikirjakkeista ja Linotypen ja Monotypen kaltaisista latomakoneista ensin valoladontaan, saksitaittoon ja offsetpainatukseen ja sitten 1980-luvulta alkaen täysin digitaaliseen tekstin- ja sivunvalmistukseen muun muassa tietokoneiden julkaisuohjelmien, PostScript-sivunkuvauskielen ja TrueType-fonttien avulla.
Ladonnan ammattinimikkeitä ovat Tilastokeskuksen vuoden 1997 ammattiluokituksessa latoja, käsinlatoja, konelatoja, offsetlatoja, valolatoja ja monotyyppilatoja.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kautto, Hannu: Latominen eli tekstinvalmistus 1918–2009.
Käsilatomosta offset-painoon, tekstinvalmistuksen historiaa Keskisuomalainen-lehdessä
Konsta Hirvonen

| Konsta Hirvonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. marraskuuta 2000 (ikä 23) Vantaa, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Konde, Gangsta, Pähkinärinteen Sidney Crosby
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  75 kg
Seura
Seura:  Pelicans
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  20
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–
Aik. seurat:  Kiekko-Vantaa (Mestis) Jokerit (KHL) Jukurit (SML)
Konsta Hirvonen (s. 1. marraskuuta 2000 Vantaa) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Pelicansia. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Hirvonen osaa pelata myös laidassa. Hän on pelannut myös yhden ottelun puolustajana.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:  Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Venäjä 2018 | jääkiekko |  |
Hirvonen pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Hirvonen pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2016 sekä nuorten olympialaissa, Lillehammerissa vuonna 2016. Yhteensä hän on pelannut 15 nuorten ja 52 poikien maaottelua.
Pelityyli

Hirvosta Kiekko-Vantaassa valmentaneen Mika Niskasen mukaan hän on äärimmäisen urheilullinen ja pyyteettömästi töitä joukkue edellä kahteen suuntaan tekevä pelaaja. Niskasen mukaan Hirvonen hoitaa ruutunsa aina ja hänet voi laittaa jäälle missä tilanteessa tahansa.
Hirvonen on maininnut esikuvakseen Mikael Granlundin.
Kuopion Kelta-Mustat

Kelta-Mustat on kuopiolainen urheiluseura.
KeMu on pelannut pesäpallon SM-sarjassa kausina 1952 ja 1960.
Suomensarjan itälohkon seura on voittanut 1950, 1951, 1954, 1959 ja 1998. Pohjois-Savon maakuntasarjan seuran kakkosjoukkue voitti 1952. Uusimuotoisessa maakuntasarjassa KeMu on onnistunut voittamaan keskilohkon vuonna 1990.
Naisten Suomen mestaruuden Kelta-Mustat voitti vuonna 1955.
Kelta-Mustien yhdistäessä voimansa 1999 Siilinjärven Pesiksen kanssa, syntyi Puijon Pesis.
Palkinnot ja huomionosoitukset > Miesten Itä-Länsi-valinnat

Lauri Reinikainen (1955)
Palkinnot ja huomionosoitukset > Naisten Itä-Länsi-valinnat

Raija Heikkinen (1961, 1962, 1963, 1964, 1965, 1966)
Marjukka Parkkinen (1961, 1962, 1963, 1964, 1965, 1966, 1967)
Anja Rissanen (1961, 1962, 1963, 1964)
Terttu Rouvinen (1961)
Asta Ruotsalainen (1961, 1962, 1964)
Maija-Liisa Saarelainen (1961, 1962, 1963)
Mirja-Liisa Virtaniemi (1962, 1963, 1964, 1965)
Tuulikki Stranden (1962)
Aiheesta muualla

http://vessix.kotisivukone.com/files/vessix.kotisivukone.com/Pesis/seurat/kuopion_keltamustat.xls
http://ftp.pesis.fi/mss98it.txt (Arkistoitu – Internet Archive)
http://ftp.pesis.fi/mss98ka.txt (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuopio tanssii ja soi

Vuoden 1984 festivaalijuliste, valokuvaaja Ilmari Kostiainen, suunnittelu Erkki Ruuhinen.
Kuopio tanssii ja soi on Pohjoismaiden vanhin ja laajin kansainvälinen tanssifestivaali. Viikon mittaisessa ohjelmassa on tanssi- ja musiikkiesityksiä sekä koulutusta.
Historia

Idean tapahtuman järjestämisestä sai vuonna 1967 Kuopion kaupungin silloinen orkesterinjohtaja Lauri Siimes, palattuaan opintomatkaltaan Yhdysvalloista. Tapahtuman ideointiin osallistui Siimeksen lisäksi Kuopion silloinen kaupunginjohtaja Eino Luukkonen, teatterijohtaja Aimo Hiltunen sekä Kuopion balettikoulun silloinen johtaja Elsa Sylvestersson. Festivaalia on järjestetty vuodesta 1970 lähtien, jolloin festivaali oli nimeltään Kuopio tanssii. Vuonna 1971 tapahtuman nimi muutettiin nykyiseksi, Kuopio Tanssii ja Soi.
Tapahtuma nykyään

Kuopio tanssii ja soi -tapahtuman taiteellisena johtajana toimii Riku Lehtopolku (2020–) ja toiminnanjohtajana syyskuusta 2022 lähtien Salima Peippo. Vuosina 2002–2019 taiteellisena johtajana toimi Jorma Uotinen. Vuosina 1996–2021 toiminnanjohtajana toimi Anna Pitkänen ja hänen jälkeensä vuoden verran Johanna Rajamäki.
Festivaalin ohjelmisto koostuu noin kahdestakymmenestä nykytanssin, klassisen baletin ja folkloren (mm. flamenco, breakdance) tanssiesityksestä, noin neljästäkymmenestä tanssin ammattilaisille, harrastajille ja aloittelijoille tarkoitetusta tanssikurssista, sekä kattavasta tori-, klubi- ym. ilmaisohjelmatarjonnasta. Vuosittain festivaalin eri tapahtumissa vierailee kymmeniätuhansia ihmisiä.
Finland Festivals nimesi Kuopio tanssii ja soi -tapahtuman vuoden 2006 festivaaliksi. Vuonna 2009 järjestettiin 40. Kuopio tanssii ja soi (11.–17.6.2009), joka ylitti tavoitteensa. Esitykset keräsivät yli 8 000 katsojaa.
Aiheesta muualla

Tapahtuman kotisivut
Tanka – Suomalaisen tanssin tietokanta (Arkistoitu – Internet Archive)
Lapinpadot

Lapinpadot ovat Suomessa olevia muinaisjäännöksiä patoja, jotka on rakennettu jokien tai salmien yli avuksi käyttäen kivikkoja. Niitä tunnetaan sekä Pohjois- ja Itä-Suomesta että Pohjanmaalta. Ne ovat ominaisesti 40–50 metrin, mutta osa jopa lähes 100 metrin mittaisia. Useimmissa lapinpadoissa on yksi aukko tai kaksi aukkoa. Ilmeisesti niiden merkitys liittyy kalastukseen. Toisin kuin paljon uskotaan, ne eivät tiettävästi ole saamelaisten tekemiä. Ne ovat ilmeisesti vasta historialliselta ajalta peräisin.
Kovat sotilaat

| Kovat sotilaat> Platoon Leader |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Aaron Norris
Käsikirjoittaja:   Andrew Deutsch  Rick Marx  Peter Welbeck  David L. Walker 
Tuottaja:  Harry Alan Towers
Säveltäjä:  George S. Clinton
Kuvaaja:  Arthur Wooster
Leikkaaja:  Michael J. Duthie
Lavastaja:  Emilia Roux
Pääosat:   Michael Dudikoff  Robert F. Lyons  Michael DeLorenzo 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Breton Film Productions
Levittäjä:  Cannon Films
Ensi-ilta:  Yhdysvallat lokakuu 1988
Kesto:  92 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kovat sotilaat (engl. Platoon Leader) on vuonna 1988 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen sotaelokuva, joka perustuu James R. McDonoughin kirjoittamaan kirjaan Platoon Leader. Elokuvan ohjasi Aaron Norris ja käsikirjoituksesta vastasivat Andrew Deutsch, Rick Marx, Peter Welbeck ja David L. Walker. Pääosassa esiintyivät Michael Dudikoff, Robert F. Lyons ja Michael DeLorenzo.
Juoni

West Pointista vastavalmistunut luutnantti Jeff Knight kohtaa suurimman luottamushaasteensa, kun hän saa komentoonsa kersantti Michael McNamaran veteraanijoukkueen vietnamilaisella juoksuhautaleirillä. Luutnantti Knightin on myös johdettava joukkoaan taistelussa Etelä-Vietnamin kansallista vapautusrintamaa vastaan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Michael Dudikoff  | … |  Jeff Knight   |
|  Robert F. Lyons  | … |  Michael McNamara   |
|  Michael DeLorenzo  | … |  Raymond Bacera   |
|  Jesse Dabson  | … |  Joshua Parker   |
|  Rick Fitts  | … |  Robert Hayes   |
|  Tony Pierce  | … |  Jan Shultz   |
|  Daniel Demorest  | … |  Duffy   |
|  Brian Libby  | … |  Roach   |
|  Michael Rider  | … |  Don Pike   |
|  William Smith  | … |  majuri Flynn   |
|  Al Karaki  | … |  Kemp   |
|  Evan J. Klisser  | … |  Larsen   |
Korkealaatuisen siemenperunan tuotantoalue

Korkealaatuisen siemenperunan tuotantoalue on siemenperunoiden kasvatusalue Euroopan unionissa, joka täyttää asetetut vaatimukset ja joka on anottu korkealaatuiseksi siemenperunan tuotantoalueeksi. Näitä alueita Euroopan unionissa on viisi. Alueilla ei esiinny tai sieltä on kyetty poistamaan perunan vaaralliset kasvintuhoajat.
Alueilta markkinoidaan vain siemenlaatuluokkia EEC 1, EEC 2 ja EEC 3, mikä vähentää riskiä siitä, että perunoiden mukana kulkeutuisi muualle vaarallisia kasvintuhoajia.
Euroopan unionin koko siemenperunatuotannon laajin pinta-ala on Alankomaissa, missä on 40 % siemenperunan viljelyalasta.[lähde? ] Kuitenkaan Alankomaissa ei ole ainuttakaan korkealaatuisen siemenperunan tuotantoaluetta. Alankomaissa yleensä perunanviljelyn torjunta-ainemäärät ovat suuria.[lähde? ] Alankomaissa tuotetaan vuosittain siemenperunoita 1 000 000 tonnia.[lähde? ] Alankomaissa tuotetaan yli sataa perunalajiketta, joista laajasti muun muassa Bintje-, Spunta- ja Desiree-lajikkeita.
Viileillä tuotantoalueilla ongelmia saattaa aiheuttaa tyvimätä (Erwinia carotovora subsp. atroseptica), kun taas Azoreilla märkämätä (Erwinia carotovora subsp. carotovora). Saksassa puolestaan voi esiintyä koloradonkuoriainen.
Britannia

Britanniassa on 12 000 hehtaarin laajuinen korkealaatuisen siemenperunan tuotantoalue, jolla tuotetaan alueista eniten siemenperunoita.[lähde? ] Alue sijoittuu Skotlantiin, Pohjois-Irlantiin sekä Englannissa kahteen kaikkein pohjoisimpaan Skotlannin rajalla olevaan shire-kreivikuntaan, Northumberlandiin ja Cumbriaan.
Koska alue on seitsemän vuoden pituisessa viljelykierrossa, jolloin 1/7 koko alueesta on kerrallaan siemenperunan viljelyssä, on koko kierrossa oleva alue 84 000 hehtaaria.[lähde? ] Tuotantomäärä on noin 336 000 tonnia ja keskisato on 28 tonnia hehtaarilta.[lähde? ] Kokonaisuudessaan Britannian ja Irlannin kaikesta siemenperunatuotannosta menee vientiin 25 %.[lähde? ] Britannian osalta tämä tarkoittaa noin 75 000 tonnia.
Alueella tuotetaan eli 20 eri perunalajiketta, joista eniten Maris Piper-, Desiree- ja Maris Peer-lajikkeita.
Irlanti

Irlanti on kokonaisuudessaan korkealaatuisen siemenperunan tuotantoaluetta. Irlannin korkealaatuisen siemenperunan tuotantoalue on laajuudeltaan noin 1 700 hehtaaria.[lähde? ] Irlannin tuotantomäärä on noin 15 000 tonnia, ja keskisato 8,7 tonnia hehtaarilta. [lähde? ]Tuotettuja perunalajikkeita ovat Rooster ja Kerry's Pink.
Kokonaisuudessaan Britannian ja Irlannin kaikesta siemenperunatuotannosta menee vientiin 25 %. Irlannin osalta määrä on noin 4 000 tonnia.
Portugali

Portugalille kuuluvilla Azoreiden saarilla on Euroopan unionin pienin tuotantoalue, joka on kooltaan vain 16 hehtaarin laajuinen. Siihen kuuluvat ne Azoreiden saarten alueet, jotka ovat 300 metriä ylempänä merenpinnasta. Vuotuinen tuotanto on 250 tonnia ja sato 15,6 tonnia hehtaarilta.[lähde? ] Alueella tuotetaan muutamia lajikkeita, joista yleisimmät ovat Arran, Consul, Desiree ja Maris Peer.
Saksa

Saksassa tuotantoalueet sijoittuvat Mecklenburg-Etu-Pommeriin Saksan hakemuksessaan tarkemmin määrittelemille alueille. Saksan tuotantoalue oli vuonna 2004 laajuudeltaan 336 hehtaarin kokoinen.[lähde? ] Tuotantomäärä on noin 6 700 tonnia ja hehtaarisato 20 tonnia.[lähde? ] Saksan korkealaatuisen siemenperunan tuotantoalueella tuotetuista siemenperunoista 15 % eli noin 1 000 tonnia menee vientiin.[lähde? ]
Suomi

Suomessa tällainen alue on Tyrnävän ja Limingan alueella, jolla on toiminut valtion Siemenperunakeskus ja jolla toimii yhtiöitetty Suomen Siemenperunakeskus Oy. Suomen tuotantoalueen etuna on kylmähkö ilmasto, joka vähentää tautien ja tuholaisten esiintymismahdollisuuksia verrattuna lämpimämpiin alueisiin. HG-alue tuottaa noin 70 % Suomessa tuotettavasta siemenperunasta. Keskisato noin 29 tonnia hehtaarilta.[lähde? ] Tuotetuimmat lajikkeet ovat Van Gogh, Hankkijan Timo, Nicola, Fambo ja Asterix.
Perunansiemenen vientiä Suomessa harjoittaa Pohjoisen Kantaperuna Oy, jonka tuotannosta noin 10–20 % menee vientiin.
Aiheesta muualla

Arja Pohto: Korkealaatuisen tuotantoaluen erityisasema ja merkitys (The special status and significance of the High Grade Area) (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf) Maa- ja metsätalousministeriö 11/2002.
Anu Takalo, Toivo Muilu, Olavi Heikkinen, Elina Virtanen, Erkki Joki-Tokola ja Anna Sipilä (toim.): Siemenperunan High Grade -alueiden tuotannolliset ja ilmastolliset perustiedot (pdf) MTT:n selvityksiä 122.
Mecklenburg-Etu-Pommeri
La Grave

| La Grave |
| --- | --- |

 vaakuna
 La Grave
 Koordinaatit: 45°02′49″N, 6°18′24″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Provence-Alpit-Riviera
Departementti:  Hautes-Alpes
Arrondissementti:  Briançon
Väkiluku:  500
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Grave on kunta Kaakkois-Ranskassa Hautes-Alpesin departementissa Provence-Alpit-Rivieran alueella. Kunnan näkymiä hallitsee liki 4 000 metriä korkea vuori La Meije. Se valloitettiin Alppien vuorista viimeisenä vuonna 1877. La Gravessa järjestetään kylässä lomiaan viettäneelle säveltäjä Olivier Messiaenille omistettu musiikkifestivaali.
La Grave on valittu kauneimpien ranskalaiskylien Les Plus Beaux Villages de France -järjestön jäseneksi.
La Meije
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Grave Wikimedia Commonsissa
La Good Life

| La Good Life K-Maro |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2004
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): K-Maro
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 50.28
 Levy-yhtiö: Warner
K-Maron muut julkaisut
|   | La Good Life 2004 | Million Dollar Boy 2005 |
La Good Life on K-Maron vuonna 2004 julkaistu debyyttialbumi, jonka suurimpia hittejä olivat Femme Like U ja Crazy.
Albumia on myyty maailmanlaajuisesti yli 300 000 kappaletta.
Kappaleet

Femme Like U – 4.06
Crazy – 3.34
V.I.P – 3.44
La Good Life – 3.57
My Lady – 3.40
Walad b'ladi – 3.43
Au top – 3.43
Sous l'oeil de l'ange – 4.31
Rolling Down – 3.42
Dense dessus – 3.33
Qu'est ce que ça te fout... – 3.31
Que dieu me pardonne – 3.49
Petits princes – 4.29
La Guérinière

| La Guérinière |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 La Guérinière
 Koordinaatit: 46°58′05″N, 2°13′49″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Pays de la Loire
Departementti:  Vendée
Arrondissementti:  Les Sables-d'Olonne
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  7,8 km²
Väkiluku (2015):  1 363 
 – Väestötiheys:  174 as./km²
Kunnan numero:  85106
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Guérinière on kunta Vendéen departementissa Pays de la Loiren hallintoalueella läntisessä Ranskassa. Kunta sijaitsee Noirmoutierin saaren keskiosassa Atlantin rannikolla.
Kunnan elikeinoja on matkailun lisäksi osterinviljely Bourgneufin lahdessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Guérinière Wikimedia Commonsissa