Venäjän esihistoria
Historiallisen ajan alku

700-luvulla eaa. eteläisen Venäjän alueelle alkoi vyöryä paimentolaisheimoja, jotka hävittivät tai sulauttivat itseensä paikallisen väestön kulttuureja. Aasiasta tulleet tulokkaat kuuluivat iranilaisia kieliä puhuneisiin heimoihin. Heistä ensimmäisiä olivat kimmerit, jotka saapuivat 700-luvulla eaa. Heidän jälkeensä tulivat skyytit, jorka ajoivat kimmerit Vähä-Aasiaan asti, missä lyydialaiset tuhosivat heidät. Skyytit olivat omaksuneet raudan valmistuksen ja heidän tehokkaat aseensa yhdessä sotaisan kunnon kanssa tekivät heistä Etelä-Venäjän valtiaita. He ottivat sotavankeja ja orjia alistettujen kansojen joukosta. Skyytit olivat paimentolaisia ja he asuivat jurtissa, mutta he omaksuivat valloitettujen alueiden asukkailta maanviljelytaidon ja he alkoivat asua kiinteissä taloissa. Skyytit omasivat korkeatasoisen käsiteollisuuden ja he saivat vaikutteita myös kreikkalaisesta taiteesta. He ovat jättäneet jälkeensä useita taide-esineitä.
Skyyttien vallan kasvaessa alkoivat kasvaa myös säätyerot. Valtaa pitivät aluksi kuninkaat, mutta heimoruhtinaiden vaurastuessa nämä alkoivat toimia itsenäisesti. Alueelle alkoi myös tunkeutua uusia heimoja, joista Aasiasta vaeltanut toinen indoiranilainen heimo sarmaatit, valloitti suurimman osan Etelä-Venäjää 300-luvulla eaa. He saivat vaikutteita skyyteiltä, mutta he pysyivät paimentolaisina. Skyyttien valta hajosi pääosin 100-luvulla eaa. Etelän suunnasta taas jatkui antiikin kreikkalaisten muuttoliike Mustanmeren pohjoispuolelle. Kreikkalaisia oli siirtynyt alueelle jo 700-luvulla eaa, ja Mustanmeren pohjoisrannalla oli vakiintunutta kreikkalaisasutusta. He asuivat omissa polis-yhteisöissään, jotka hankkivat viljaa, riistaa, turkiksia ja orjia, jotka välitettiin emämaahan. Voimakkain polis oli Pantikapaion, joka alisti valtaansa myös muut kreikkalaiset siirtokunnat. Näin muodostui Bosporoksen valtakunta Mustanmeren pohjoisrannalle, joka jätti pysyvät kreikkalaisvaikutuksen jäljet venäläiseen varhaiskulttuuriin. Kreikkalaisvaltio kärsi skyyttien ja sarmaattien hyökkäyksistä, mutta se säilyi aina goottien tuloon asti.
Goottien muodostamia heimoliittoja vaelsi Veikseljoen suulta kaakkoon 100-luvun lopulla jaa. Seuraavalla vuosisadalla he valloittivat sekä Mustanmeren pohjoisrannikon Bosporoksen valtiolta, että sarmaattien hallitsemat alueet. Laaja goottivaltio muodostui Tonavalta Donille. Valtakunnan välissä oli Dnestrjoki, jonka itäpuolisia alettiin sanoa itägooteiksi ja länsipuolisia länsigooteiksi. He omaksuivat 300-luvulla kristinuskon, kun raamatun gootiksi kääntänyt Ulfila, teki lähetystyötä goottien keskuudessa. Mahtavimmillaan goottien valtakunta oli 300-luvun puolivälissä kuningas Hermanarikin aikana.
Hunnit hyökkäsivät Etelä-Venäjälle vuonna 375, mikä aiheutti germaaniheimojen paon länteen. Osa gooteista alistui hunnien valtaan ja asettui Krimille. Levoton välivaihe Etelä-Venäjällä johti valtasuhteiden muodostumiseen uudelleen. Tämä antoi mahdollisuuden slaavilaisten heimojen kansainvaellukselle ja heidän valtansa kasvattamiseen.
Kostjonkin Venus -veistos on tehty mammutin luusta ja sen iäksi on arvioitu 18 000-20 000 vuotta.
Skyytit ovat jättäneet jälkeensä lukuisia taide-esineitä. Kuvan veistoksessa tiikeri, jolla on aarnikotkan pää ja siivet.