stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Surunkesyttäjät

| Surunkesyttäjät |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Mina Laamo
Käsikirjoittaja:  Mina Laamo
Tuottaja:  Mina Laamo
Kuvaaja:  Päivi Kettunen
Leikkaaja:  Tuuli Kuittinen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Koko Production
Ensi-ilta:  2022 (Docpoint)
Kesto:  66 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Surunkesyttäjät on Mina Laamon ohjaama, käsikirjoittama ja tuottama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2022.
Elokuva käsittelee surua. Siinä kerrotaan ihmisistä, jotka ovat joutuneet kohtaamaan elämässään surua sekä heidän tapojaan sen käsittelemiseen.
Aiheesta muualla

Surunkesyttäjät Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Surumesikko

| Surumesikko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Mesikot Meliphagidae
Suku::  Sugomel
Laji::  nigrum
Kaksiosainen nimi
 Sugomel nigrum  (Gould, 1838) 
Synonyymit
 Certhionyx niger 
Katso myös
   Surumesikko Wikispeciesissä   Surumesikko Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Surumesikko (Sugomel nigrum) on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Surumesikkoa tavataan laajalla alueella Australiassa. Lajia on kuvattu paikallisesti yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Hans-Jürgen von Blumenthal

| Hans-Jürgen von Blumenthal |
| --- | --- |
 Hans-Jürgen von Blumenthal
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. helmikuuta 1907  Potsdam, Saksa
Kuollut: 13. lokakuuta 1944 (37 vuotta)  Plötzenseen vankila, Berliini, Saksa
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Saksa
Palvelusvuodet:  1935–944
Taistelut ja sodat:  Toinen maailmansota
Sotilasarvo:  Majuri
Joukko-osasto:   Wehrmacht
Hans-Jürgen Graf von Blumenthal (23. helmikuuta 1907 Potsdam – 13. lokakuuta 1944 Berliini) oli saksalainen aristokraatti ja armeijan upseeri toisessa maailmansodassa. Von Blumenthal teloitettiin osallisuudesta Adolf Hitlerin salamurhayritykseen.
Elämä

Hans-Jürgen von Blumenthal syntyi Potsdamissa helmikuussa 1907. Hänen isänsä oli eversti ensimmäisessä maailmansodassa. Von Blumenthal aloitti opiskelunsa Potsdamissa vuonna 1928 ja jatkoi opiskelujaan myöhemmin Münchenissä. Vuonna 1930 hän vietti lyhyen ajan myös Yhdysvalloissa. Von Blumenthal päätti opintonsa vuonna 1935 ja liittyi 48. jalkaväkidivisioonaan, jossa hän palveli vänrikkinä. Vuonna 1936 hänestä tuli luutnantti.
Toinen maailmansota

Juuri ennen toisen maailmansodan alkua von Blumenthal ylennettiin kapteeniksi. Hän johti joukkoja Kiovassa, jossa haavoittui pahoin oikeaan käsivarteen. Hän oli armeijan sairaalassa hoidettavana Leipzigissa joulukuuhun 1942. Sairaalassa ollessaan hän liittyi lopullisesti saksalaiseen vastarintaliikkeeseen. Huhtikuussa 1943 von Blumenthal ylennettiin majuriksi.
Operaatio Valkyrie

Hans-Jürgen von Blumenthal osallistui Hitlerin epäonnistuneen salamurhayrityksen suunnitteluun. Kolme päivää salamurhayrityksen jälkeen 23. heinäkuuta 1944 Gestapo pidätti von Blumenthalin. Hänet hirtettiin Plötzenseen vankilassa 13. lokakuuta 1944. Hän oli erittäin läheinen ystävä Hans von Dohnányin, Hans Osterin ja etenkin lapsuuden ystävä Albrecht Mertz von Quirnheimin kanssa. Heidät kaikki teloitettiin osallisina Hitlerin salamurhayritykseen.
Muuta

Hans-Jürgen von Blumenthal oli naimisissa ja hänellä oli poika Humbertus, joka syntyi toukokuussa 1942.
Supermassiivinen musta aukko

Ensimmäinen kuva Messier 87:n supermassiivisesta mustasta aukosta Event Horizon Telescope -laitteiston ottamana.
Supermassiivinen musta aukko on musta aukko, jonka massaksi arvioidaan 105–109 kertaa Auringon massa. Useimpien galaksien, mukaan lukien Linnunradan, keskuksissa uskotaan olevan supermassiivinen musta aukko. Verrattuna pienempiin mustiin aukkoihin vuorovesivoimat ovat tapahtumahorisontin läheisyydessä huomattavasti heikompia. Koska Schwarzschildin säde on suhteessa massaan, supermassiivisen mustan aukon tiheys saattaa olla hyvin alhainen.
Muodostuminen

Supermassiiviset mustat aukot ovat voineet syntyä monella eri tavalla. Yksi mahdollisuus on materian hidas kertyminen tavallisen kokoiseen mustaan aukkoon. Toisen teorian mukaan suurista kaasupilvistä muodostuvat relativistiset tähdet, jotka ovat massaltaan satoja tuhansia kertoja Aurinkoa suurempia, saattaisivat romahtaa suoraan mustaksi aukoksi ilman supernovaräjähdystä. Kolmanneksi vaihtoehdoksi tarjotaan alkuräjähdyksen yhteydessä syntyneitä primordiaalisia mustia aukkoja.
Kaasusuihkut aukon navoilla koostuvat varautuneista hiukkasista. Suihkut synnyttävät voimakkaita gammasädepurkauksia ja saattavat häiritä uusien tähtien muodostumista.
Supermassiivisia mustia aukkoja

Linnunradalla supermassiivisen mustan aukon uskotaan aiheuttavan Sagittarius A*:n radiolähteen.
OJ 287 on supermassiivisen mustan aukon nimi, joka on havaittu erään galaksin ytimessä. Sen massan arvioidaan olevan noin  18 miljardia kertaa Auringon massa. Aukosta ilmoitettiin Yhdysvaltain tähtitieteellisen seuran kokouksessa vuonna 2008.
Galaksin Holmberg 15A keskustassa on musta aukko, jonka massaksi Max Planck-instituutin Kianusch Mehrganin tutkimusryhmä on vuonna 2019 laskenut olevan 40 miljardia Auringon massaa. Tällaisen mustan aukon tapahtumahorisontti ulottuisi Aurinkokunnassamme Pluton radan taakse asti. Massa on arvioitu sitä kiertävien tähtien liikkeistä.
Linnunradan ulkopuolelta on löydetty myös kahden supermassiivisen mustan aukon muodostamia radiolähteitä, jollainen on esimerkiksi 3C 75.
Jesse Renick

| Jesse Renick |
| --- | --- |
 Renick 1940-luvun jälkipuoliskolla.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Jesse Banard Renick
Syntynyt: 29. syyskuuta 1917 Hickory, Oklahoma, Yhdysvallat
Kuollut: 25. marraskuuta 1999 (82 vuotta) Ada, Oklahoma, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Lempinimi:  Cab
Pelipaikka:  Takamies
Pituus:  188 cm
Paino:  84 kg
Yliopistojoukkueet
1938–1940:  OSU
Maajoukkueet
:   Yhdysvallat
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Lontoo 1948 |  |  |
Jesse Banard Renick (29. syyskuuta 1917 Hickory, Oklahoma – 25. marraskuuta 1999 Ada, Oklahoma) oli yhdysvaltalainen koripalloilija ja olympiavoittaja. Hän kuuluu harvoihin olympiakultaa voittaneisiin Pohjois-Amerikan alkuperäisasukkaisiin.
Renick pelasi yliopistossa, joka nykyään tunnetaan OSUna. Hän pelasi myös Yhdysvaltojen olympiakultaa Lontoon kesäolympialaisissa 1948 voittaneessa maajoukkueessa. Renick ei pelannut koskaan ammattilaisena vaan AAU:ssa työnantajansa joukkueessa.
Supermicro

| Supermicro |
| --- | --- |

ISIN:  US86800U1043
Toimiala:  elektroniikkateollisuus
Tuotteet:  tietokoneet, tietokonelaitteisto
Kotisivu:  www.supermicro.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Supermicro (myös Super Micro Computer) on tietokonelaitteistoja suunnitteleva, kehittävä, tuottava ja myyvä yhdysvaltalainen yhtiö. Yhtiön päämaja on Kalifornian San Joséssa. Yhtiön osake on noteerattu NASDAQ-pörssissä.
Yhtiön perusti Charles Liang vuonna 1993.
Lokakuussa 2018 uutisoitiin, että yhtiö oli toimittanut asiakkailleen palvelimia joissa pintaliitoskomponentteja oli korvattu kiinalaisilla vakoilulaitteilla. Vuonna 2021 julkaistun raportin mukaan yhtiötä tutkittiin vuosia aikaisemmin yhtiöön soluttautuneiden tekijöiden vuoksi. Supermicro kertoi yhtiöön kohdistuneen tietomurtoja vuosina 2011 ja 2018. NSA:n entisen johtajan mukaan vuonna 2013 Yhdysvaltain hallinto päätti pitää löydökset salassa ja seurata hyökkäyksien etenemistä. Kahden viranomaisen mukaan tämä mahdollisti tietojen keräämisen Kiinan toiminnasta. Supermicron tietokoneiden BIOS-koodista löytyi suunnitteluvaiheessa lisättyä koodia. Joissakin tietokoneissa oli mukana mikropiirejä, jotka lisäsivät takaoven.
Syyskuussa 2024 uutisoitiin Yhdysvaltain oikeusministeriön tutkinnasta yhtiöön. Yhtiötä on syytetty vuonna 2020 kirjanpitoon liittyvistä rikkomuksista.
Tuotteet

Yhtiön tuotteisiin kuuluvat muun muassa palvelimet, työasemat, tallennusjärjestelmät, tietoliikennelaitteet, virtalähteet ja niiden osat.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Supermicron virallinen sivusto
Ingeborg Marie Sick

| Ingeborg Marie Sick |
| --- | --- |
 Ingeborg Marie Sick
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. syyskuuta 1869 Kööpenhamina, Tanska
Kuollut: 14. marraskuuta 1951 (82 vuotta) Hørsholm, Tanska
Kansalaisuus:  Tanska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: tanska
Tuotannon kieli: tanska
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Ingeborg Marie (Maria) Sick (17. syyskuuta 1869 Kööpenhamina, Tanska –  14. marraskuuta 1951 Hørsholm, Tanska) oli tanskalainen kirjailija. Hän osallistui 1888–1900 Kööpenhaminan vapaa seurakunnan toimintaan, mutta julkaisi sen jälkeen kokoelman pieniä kertomuksia. Pienen tauon jälkeen hän julkaisi joukon pitempiä tarinoita, joista tuli suosittuja ja joita käännettiin monille kielille. Lisäksi hän julkaisi runokokoelman Bölgeslag (1904) ja satunäytelmän Prinsessen, der spandt (1906).
Suomennetut teokset

Tunturivuoriston pappi; suom. Hanna Pakkala, K. E. Holm 1903
Else neito; suom. Aune Krohn, 1906
Kehräävä kuninkaantytär: lehtinen vanhasta tarukirjasta; suom. V. A. Koskenniemi, WSOY 1906
Harmaa pikku kissa; suom. Tyyne H. WSOY 1906
Nukkuva talo, WSOY 1910
Isoäidin puutarha; suom. Viki Kärkkäinen, Yrjö Weilin & Kumpp 1910
Kellot soivat, WSOY 1911
Pyhä avioliitto; suom. L. T. Heinonen, Yrjö Weilin & Kumpp 1911
Satuja; suom. Esteri Haapanen, Werner Söderström Osakeyhtiö 1912 Verkossa saatavilla:
Ina; suom. L. T. Heinonen, WSOY 1912
Luostaritarinoita; suom. Esteri Haapanen, WSOY 1913
Kaspar Zinglerin sydän, WSOY 1915
Siellä kotona...: kuvia vanhasta pappilasta; suom. Martti Raitio. WSOY 1915
Else neito (Jomfru Else), suom. Aune Krohn, WSOY 1906
Yöllisiä askeleita; suom. A. A. Koskenjaakko, WSOY 1917
Saavuttamaton; suom. Mary Ollonqvist, WSOY 1918
Carina; suom. K. Kaslin, WSOY 1919
Ylätunturien pappi; suom. Aune Krohn, WSOY 1921
Bölgeslag (1904) runokokoelma
Prinsessen, der spandt (1906) satunäytelmä
Sápmi Pride

Maxida Märak esiintymässä vuoden 2015 Sápmi Pridessa.
Norjan saamelaiskäräjien jäsen Henrik Olsen ja muita priden osallistujia vuoden 2015 pridekulkueessa
Sápmi Pride on Saamenmaalla järjestettävä saamelaisten pride-tapahtuma, joka on järjetetty vuosittain vuodesta 2014. Pridefestivaalin aikana järjestetään mm. konsertteja, luentoja, pridekulkuetta ja työpajoja Sápmi Priden tarkoituksena on nostaa esille seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksia, yhdenvertaisuutta ja kulttuuria. Sen lisäksi se luo fyysisen paikan, jossa sateenkaarisaamelaiset voivat tutustua toisiinsa ja samalla sekä olla saamelaisia että kuulua seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kokematta vähemmistöstressiä kummastakaan.
Historia

Ensimmäinen Sápmi Pride järjestettiin 16.–19. lokakuuta 2014 Kiirunassa. Sen järjesti ruotsinsaamelainen nuortenjärjestö Sáminuorra. Festivaalin toisena päivänä perustettiin Queer Sámit -yhdistys ja Jenni Laiti kertoi Gállokin protestitaiteesta. Lauantaina oli festivaalin pridekulkue, Sofia Jannokin konsertti ja yökerho. Pridekulkueeseen osallistui suunnilleen 300 ihmistä. Sunnuntaina pidettiin mm. sateenkaarimessu.
Seuraavana vuonna Sápmi Pride oli 29.–31. toukokuuta Kaarasjoella. Festivaalin järjesti edellisen Sápmi Priden aikana perustettu Queer Sámit -yhdistys. Tämä pridefestivaali oli ensimmäinen paikka, johon Heidi Lunabban ja Ilar Gunilla Perssenin luoma Tvättlina – Pyykkinaru -yhteisötaideprojekti siirtyi vuoden 2014 Jeppis Priden jälkeen. Kaarasjoella pyykkinaruja oli sekä Pridetalon että Pridelaavun ulkopuolella ja sisällä sekä runsaasti ympäri kylää. Sen lisäksi pridekulkueen osallistujat kantoivat mukanaan yhtä pyykkinarua läpi kylän.
Suomen puolella Sápmi Pride järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2017, jolloin se järjestettiin Inarissa. Se piti alun perin järjestää jo vuonna 2016 Inarissa, mutta se siirrettiin Koutokeinoon protestina Kautokeinon seurakuntaneuvoston päätökselle kieltää seksuaalivähemmistöjen vihkiminen seurakunnan kirkoissa.
Oli tarkoitus järjestää vuoden 2020 Sápmi Pride taas Suomen puolella Saamenmaata, tällä kertaa Utsjoella, mutta koronaviruspandemian vuoksi pridefestivaali siirrettiin järjestettäviksi vuoteen 2021.
Tapahtumat

| Vuosi | Sijainti Saamenmaalla | Kunta |
| --- | --- | --- |
| 2014 |  Ruotsin puolella | Kiiruna |
| 2015 |  Norjan puolella | Kaarasjoki |
| 2016 |  Norjan puolella | Koutokeino |
| 2017 |  Suomen puolella | Inari |
| 2018 |  Ruotsin puolella | Östersund |
| 2019 |  Norjan puolella | Trondheim |
2020: ei järjestetty
| 2021 |  Suomen puolella | Utsjoki |
| 2022 |  Ruotsin puolella | Jokkmokk |
| 2023 |  Suomen puolella | Hetta |
| 2024 |  Norjan puolella | Bodø |
Särkijärvi (järvi Muoniossa)

| Särkijärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Muonio
Koordinaatit:  67°54′15″N, 23°58′15″E
Järvinumero:  67.484.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  260,5 m 
Rantaviiva:  16,25 km 
Pinta-ala:  5,04 km² 
Tilavuus:  0,026 km³ 
Keskisyvyys:  5,1 m 
Suurin syvyys:  14 m 
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi on ylänköjärvi Muonion kuntakeskuksen kaakkoispuolella Lapin maakunnan luoteisosassa. Sen pinta-ala on viisi neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemeltä on 172 kilometriä pohjoisluoteeseen.
Maantiede

Särkijärven pituus kaakosta luoteeseen on 3,8 kilometriä. Suurin leveys lännestä itään on yli kolme kilometriä. Järven pohjoisin osa jakautuu useisiin lahtiin: Pitkänvedonlahti, Karintakasenlahti, Siepinlahti, Kylmälahti. Noin kahdeksasosa Särkijärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin kohta, 14 metriä, sijaitsee järven keskiosassa.
Särkijärvessä on kahdeksan saarta, niiden yhteispinta-ala on 3,3 hehtaaria. Laajimmat saaret sijaitsevat järven kaakkoisosassa (Alainensaari, Keskinensaari, Palosaari). Särkijärven luoteisella rannalla sijaitsee Särkijärven kylä. Järven länsipuolitse kulkee kantatie 79, jonka varrella on asutusta. Särkijärven itäpuolella sijaitsee Jerisjärvi, järvien välinen kannas on kapeimmillaan alle kilometrin levyinen. Kannaksella kohoaa Kropio ja Ulkuvaara. Särkijärven eteläpuolella sijaitsee Kuiva Särkivaara, Tuore Särkivaara ja Särkitunturi.
Särkijärven luusua sijaitsee järven länsikolkassa, josta alkaa lyhyt ja pensaikkorantainen Särkijoki, joka virtaa Särkilompoloon (254,7 metriä mpy).
Särkijärven kalalajeja ovat ahven, hauki, kiiski, made, muikku ja siika.
Särkijärven vesitilavuus on 26 010 000 kuutiometriä.
Särkijärvi (67.484.1.001) kuuluu Särkijärven valuma-alueeseen (67.484), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Tornionjoen vesistössä (67). Toinen jakovaihe on Kangosjoen valuma-alue (67.48) ja ensimmäinen jakovaihe Kangosjärven–Muonion alue (67.4). Särkijärvi on Särkijärven valuma-alueen ainoa vakavesi.
Särkijärvi on kuudenneksi laajin Muonion 226:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä edeltävä Liepimäjärvi on pinta-alaltaan hieman suurempi, mutta tilavuudeltaan huomattavasti pienempi.
Muonion Särkijärvi on kolmanneksi laajin Suomen 176:sta vähintään hehtaarin laajuisesta Särkijärvestä.
Saumakirjoahven

| Saumakirjoahven |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Labroidei
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae
Alaheimo::  Cichlasomatinae
Suku::  Aequidens
Laji::  rivulatus
Kaksiosainen nimi
 Aequidens rivulatus  (Günther, 1858) 
Katso myös
   Saumakirjoahven Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Saumakirjoahven (Aequidens rivulatus) on etelä- ja keskiamerikkalainen kirjoahvenlaji, jota pidetään myös akvaariokalana. Sen englanninkielinen nimi ”green terror” kertoo lajin aggressiivisuudesta.
Koko ja ulkonäkö

Saumakirjoahven on isopäinen, harteikkaan oloinen kala, joka voi kasvaa 20 cm pitkäksi. Väriltään se on aikuisena vihertävän ruskea, evissä näkyy hohtavia sinisen, vihreän ja oranssin sävyjä. Kyljessä on tumma, sormenjäljen muotoinen läikkä. Koiraalle kehittyy vanhemmiten otsakyhmy. Evän kärkien perusteella voidaan erotella kullan ja hopean sävyiset värimuodot. Nuoret yksilöt ovat ruskeampia, niiden kyljissä on sininen häivähdys, ja niitä on joskus akvaariokaupassa myyty sinikirjoahvenina.
Alkuperä

Saumakirjoahven on kotoisin Keski- ja Etelä-Amerikan Tyyneenmereen laskevista joista Perun Tumbes-joen ja Ecuadorin Esmeraldas-joen väliltä.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Kalojen aggressiivisuus vaihtelee yksilöstä toiseen. Pienten kalojen seurassa saumakirjoahven on riski, ja kutuhalujen lisääntyessä se on erittäin reviiritietoinen.
Vesiolot ja ravinto

Sopiva lämpötila on 24–26 °C. Iso kala syö ja ulostaa paljon, joten veden laatua pitää seurata. Sopivaa ruokaa ovat lihapitoiset sekoitteet ja pakastetut pikkueläimet kuten surviaisentoukat.
Aiheesta muualla

The Aquarium Wiki
Suryakant Acharya

Suryakant Acharya (9. joulukuuta 1929 – 21. joulukuuta 2009) oli Intian kansanpuolueen poliitikko, joka tuli valituksi maansa parlamentin ylähuoneeseen Rajya Sabhaan vuonna 2005 Gujaratista. Hän kuoli 80-vuotiaana kotonaan Junagadhissa, Gujaratissa. Hänen vaimonsa Hemaben Acharya toimi aikoinaan Gujaratin terveysministerinä.
Jani Ahonen

Jani Ahonen (toinen oikealta) vuonna 2014.
Jani Ahonen (s. 6. huhtikuuta 1992 Juva) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Haminan Palloilijoita kaudella 2016. Hänen kasvattajaseuransa on Juvan Nuorisopesis.
Superpesiksen runkosarjassa Ahonen on pelannut 52 ottelua, joissa on lyönyt neljä ja tuonut 27 juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän keräsi pelaamissaan runkosarjan otteluissa 116. Superpesiksen pudotuspeleissä Ahonen on pelannut 13 ottelua, joissa on lyönyt yhden ja tuonut kahdeksan juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän on kerännyt pudotuspeleissä kaikkiaan 20.
Saavutukset > Pelaajana

1 SM-hopea: 2010
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jani Ahonen Wikimedia Commonsissa
Itä-Siperian talousalue

Itä-Siperian talousalue kartalla
Itä-Siperian talousalue (ven. Восточно-Сибирский экономический район, Vostotšno-Sibirski ekonomitšeski raion) on yksi Venäjän 12:sta talousalueesta. Siihen sisältyy Burjatian tasavalta, Taka-Baikalian aluepiiri, Irkutskin alue, Hakassian tasavalta, Krasnojarskin aluepiiri ja Tuvan tasavalta. Alueen pinta-ala on 4 122 800 km² ja asukasluku 9 128 000 asukasta. Väestötiheys on 2,2 as/km² ja kaupungistumisaste 71 %.
Suomen Rauta- ja Metallisorvaajain Liitto

Suomen Rauta- ja Metallisorvaajain Liitto oli suomalainen vuosina 1907–1909 toiminut metalliteollisuuden sorvaajia edustanut ammattiliitto, joka kuului keskusjärjestö Suomen Ammattijärjestöön 1908–1909. Sorvaajien lisäksi liittoon kuuluivat sorvaustyön yhteydessä työskennelleet armporarit ja freesarit.  Liiton vastapuoli työkiistoissa oli Suomen Metalliteollisuuden Harjoittajain Liitto.
Liitto perustettiin Helsingissä 23.–24. helmikuuta 1907 pidetyssä edustajakokouksessa, jonka kutsui koolle Helsingin rauta- ja metallisorvaajain ammattiosasto. Edustajia oli paikalla kutsujien lisäksi Tampereen, Viipurin, Kotkan ja Karhulan sekä Äänekosken osastoista. Edustajat olivat yksimielisiä uuden liiton tarpeellisuudesta. Liittohallinto aloitti toimintansa Helsingissä Yrjönkadulla. Väliaikaisen liittohallinnon puheenjohtajana toimi vuonna 1907 J. Muona, rahastonhoitajana A. Häkkinen ja kirjurina H. Blomqvist. Puheenjohtajana oli myös J. Wirtanen.
Liiton toinen edustajakokous pidettiin Tampereella 18.–20. huhtikuuta 1908. Edustajia oli paikalla Helsingistä, Tampereelta, Kotkasta, Vaasasta ja Viipurista. Liittoon kuuluivat myös Äänekosken, Taalintehtaan ja Heinolan osastot. Kokous päätti siirtää liittohallinnon Tampereelle. Puheenjohtajaksi valittiin Emil Murto, rahastonhoitajaksi J. K. Sahlberg ja kirjuriksi Aksel Railo. Liittoon muodostettiin lakko-, työttömyys-, matkaraha-, muuttoapu-, ansiokyvyttömyys- ja kuolinrahastot. Kokouksessa keskusteltiin muun muassa liittymisestä Suomen Ammattijärjestöön ja yhdistymisestä metallityöntekijäin liittoon. Liittyminen SAJ:hin toteutui lokakuussa.
Maaliskuussa 1909 sorvaajain liitto kutsui koolle metallityöntekijäin eri liittojen toimikuntien kokouksen, jossa keskusteltiin alan liittojen yhdistymisestä. Liiton ylimääräinen edustajakokous päätti 26. syyskuuta yhdistyä Suomen Metallityöntekijäin Liittoon ja fuusio toteutui 1. marraskuuta 1909 alkaen SAJ:n edustajakokouksen kehotuksen mukaisesti.
Vuonna 1908 liittoon kuului 5 osastoa ja 175 jäsentä.
Jarkko Kinnunen

Jarkko Kinnunen -nimisiä henkilöitä ovat:
Jarkko Kinnunen (1970–2019), keihäänheittäjä
Jarkko Kinnunen (s. 1984), kilpakävelijä
Jarkko Kinnunen, laulaja ja lauluntekijä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jarkko Kinnunen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sunrise (Circlen albumi)

| Sunrise Circle |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : huhtikuu 2002
 Julkaistu: heinäkuu 2002
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: krautrock, progressiivinen rock, hard rock
 Kesto: 62.58
 Levy-yhtiö: Ektro Records
Circlen muut julkaisut
| Raunio 2002 | Sunrise 2002 | Alotus 2002 |
Sunrise on vuonna 2002 ilmestynyt Circlen yhdeksäs studioalbumi. Yhtye siirtyi levyllä 1990-luvun tuotantonsa krautrockista ja progressiivinen rockista kohti perinteistä hard rockia. Myös Circlen kokoonpanossa oli tapahtunut muutoksia, kun uusina jäseninä olivat mukana Mika Rättö, Janne Westerlund ja Tomi Leppänen.
Alankomaalainen Headspin Records julkaisi levyn tuplavinyylinä vuonna 2006 ja amerikkalaisen No Quarter Recordsin CD-uudelleenjulkaisu ilmestyi 2007. Vinyyliversiolla on mukana myös bonuskappale Mustavuori.
Muusikot

Mika Rättö – laulu, kosketinsoittimet
Jyrki Laiho – kitara
Janne Westerlund – kitara, laulu
Jussi Lehtisalo – basso, laulu
Tomi Leppänen – rummut
Pirkko Kontkanen – viulu (2)
Teemu Niemelä – syntetisaattori (2)
Kappaleet

Nopeuskuningas – 7.43
Satulinnut – 3.27
Hautain takaa – 5.15
Vaanen valtiatar – 7.42
Kylän suurin miekka – 6.30
Rautakotka – 9.27
Paholaisratsastaja – 7.40
Lokki – 15.14
Mustavuori – 18.02 (vuoden 2006 vinyyliversiolla)
Jarkko Karhunen

Jarkko Karhunen (s. 8. toukokuuta 1982) on suomalainen pesäpalloilija. Karhunen edusti koko uransa Superpesiksessä Puijon Pesistä. Karhunen saavutti urallaan yhden SM-pronssin kaudella 2006. Hän pelasi etenijäjokerina. Karhunen pelasi 130 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä hän löi neljä kunnaria ja kolme tavallista juoksua, toi 54 juoksua ja keräsi 238 kärkilyöntipistettä. Karhunen pelasi 32 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä hän löi kaksi kunnaria, toi 17 juoksua ja keräsi 66 kärkilyöntipistettä. Karhunen pelasi kaksi Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä hän toi yhden juoksun ja keräsi kahdeksan kärkilyöntipistettä.