stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Raid (kuvitteellinen henkilö)
Raid-romaanit

Raid.  Helsinki:  WSOY, 1992.  ISBN 9510184047.
Raid ja paperiansa.  Helsinki:  WSOY, 1994.  ISBN 9510196428.
Raid ja lihava mies.  Helsinki:  WSOY, 1997.  ISBN 9510222275.
Raid.  (kolme ensimmäistä Raid-kirjaa yhtenä niteenä)  Helsinki:  WSOY, 2000.  ISBN 9510244848.
Raid ja mustempi lammas.  Helsinki:  WSOY, 2000.  ISBN 9510250201.
Raid ja pelkääjät.  Helsinki:  WSOY, 2001.  ISBN 9510261521.
Raid ja legioonalainen.  Helsinki:  WSOY, 2002.  ISBN 9510272590.
Raid ja poika.  Helsinki:  WSOY, 2003.  ISBN 9510282499.
Raid ja tappajat.  Helsinki:  WSOY, 2006.  ISBN 9510321516.
Nykänen, Harri & Sipilä, Jarkko: Paha paha tyttö.  Helsinki:  Crime Time, 2010.  ISBN 9789529272167.
Susiraja.  Helsinki:  Crime Time, 2012.  ISBN 9789525918922.
Raid ja armonlaukaus.  Helsinki:  Crime Time, 2018.  ISBN 9789522894519.
Muut teokset

Raid, romaanien hahmoihin perustuva televisiosarja vuodelta 2000. Sarja perustuu romaanien hahmoihin mutta itse tarina on sarjaa varten tehty. Nykänen toimi käsikirjoittajana yhdessä ohjaaja Tapio Piiraisen kanssa.
Raid, televisiosarjaan perustuva elokuva vuodelta 2003. Elokuva tehtiin pitkälti samalla tekijäjoukolla kuin sarja ja senkään tarina ei pohjaudu suoraan romaaneihin.
Aiheesta muualla

Ylen sivuilla tietoa TV-sarjasta Archive.org
Raid (televisiosarja) Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Raid (elokuva) Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Planet Hulk

| Planet Hulk |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Sam Liu
Käsikirjoittaja:  Tarina Greg Johnson Craig Kyle Joshua Fine Käsikirjoitus Greg Johnson
Perustuu:  Grek Pakin ja Carlo Pagulayanin sarjakuvaan Planet Hulk
Tuottaja:  Frank Paur
Säveltäjä:  Guy Michelmore
Leikkaaja:  George P. Rizkallah
Pääosat:  Rick D. Wasserman Lisa Ann Beley Mark Hildreth Liam O'Brien Kevin Michael Richardson Sam Vincent Advah Soudack Michael Kopsa Paul Dobson
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  MLG Productions
Levittäjä:  Lions Gate Entertainment
Ensi-ilta:  2. helmikuuta 2010
Kesto:  81 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Planet Hulk on vuonna 2010 suoraan DVD:lle julkaistu animaatioelokuva, joka perustuu Greg Pakin ja Carlo Pagulayanin tekemään samannimiseen Marvel Comicsin samannimiseen sarjakuvatarinaan. Elokuvan ohjasi Sam Liu ja käsikirjoituksesta vastasi Greg Johnson. Pääosassa ääninäyttelevät muun muassa Rick D. Wasserman, Lisa Ann Beley, Mark Hildreth ja Marc Worden.
Juoni

Ihmisten todettua Hulkin tulleen liian vaaralliseksi, Illuminati huijaa Hulkin sukkulaan ja hänet lähetetään toiselle planeetalle, jossa se voisi elää rauhassa. Hulk ei kuitenkaan suostu olemaan rauhassa ja hajottaa sukkulan, joka epäkuntoon mennessä laskeutuu Sakaar-planeetalle, jossa hänet kaapataan orjaksi ja harjoitetaan gladiaattoriksi. Hulk ystävystyy vankinaolon aikana toisiin gladiaattoreihin Hiroimiin, Korgiin, Miekiin ja Elloe Kaifiin, joiden kanssa hän muodostaa liiton syrjäyttääkseen Punaisen Kuninkaan. Hulk ei aluksi suostu yhteistyöhön muiden kanssa, mutta suojelee heitä tiukkoina hetkinä.
Äänirooleissa > Alkuperäiset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rick D. Wasserman  | … |  Hulk   |
|  Lisa Ann Beley  | … |  Caiera   |
|  Mark Hildreth  | … |  Punainen Kuningas   |
|  Liam O'Brien  | … |  Hiroim   |
|  Kevin Michael Richardson  | … |  Korg   |
|  Samuel Vincent  | … |  Miek   |
|  Advah Soudack  | … |  Elloe Kaifi   |
|  Michael Kopsa  | … |  Lavin Skee   |
|  Paul Dobson  | … |  Betasäde-Bill, sivuäänet   |
|  Marc Worden  | … |  Rautamies, vartija   |
|  Lee Tockar  | … |  Androidi, sivuäänet   |
|  Russell Roberts  | … |  Primus Vand   |
|  Donald Adams  | … |  kuvernööri Churik, sivuäänet   |
Äänirooleissa > Suomenkieliset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Bruno Lähteenmäki  | … |  Hulk, sivuäänet    |
|  Veeti Kallio  | … |  Punainen Kuningas   |
|  Markus Blom  | … |  Hiroim, Rautamies   |
|  Sasu Moilanen  | … |  Korg   |
|  Juhani Rajalin  | … |  Lavin Skee, sivuäänet   |
|  Ella Pyhältö  | … |  Elloe Kaifi, sivuäänet   |
|  Arto Nieminen  | … |  Betasäde-Bill, sivuäänet   |
|  Juha Paananen  | … |  Primus Vand, vartija   |
|  Antti Jaakola  | … |  kuvernööri Churik   |
Tuotanto

Elokuva pohjautuu The Incredible Hulk -sarjakuvan numeroihin 92–105, joka tunnetaan tarinana nimeltä Planet Hulk. Elokuvan tuottaja Frank Paur kertoi elokuvan tuovan uudenlaisen puolen Hulkista, jossa se ei muuttuisikaan takaisin Bruce Banneriksi vaan olisi pelkkä Hulk. Ajatus lähti kehittää tarina, jossa Hulk olisi ajatteleva olento ja yleisö pääsisi näin katsomaan hahmon psyykkiselle puolelle.
Ryysyrannan Jooseppi

| Ryysyrannan Jooseppi>  |
| --- | --- |
Kirjailija:  Ilmari Kianto
Kansitaiteilija:  Toivo Vikstedt
Kieli:  suomi
Genre:  romaani
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1924
Sivumäärä:  389

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ryysyrannan Jooseppi on Ilmari Kiannon romaani vuodelta 1924. Se kertoo köyhän torpparin Jooseppi Kenkkusen ja tämän perheen elämästä kuvitteellisessa Rämsänrannan Petkelkylässä Kainuussa. Ryysyranta on Kenkkusten torpan nimi. Ilmari Kianto aloitti Ryysyrannan Joosepin kirjoituksen syksyllä 1923. Käsikirjoitus toimitettiin Otavalle 17.3.1924, ja samana vuonna kirja julkaistiin. Kirjan tarinan taustalla on todellinen henkilö, Jooseppi Kyllönen, joka asui Suomussalmella Pesiöjärven rannalla.
Romaanin taustaa

Ryysyrannan Joosepin esikuvana pidetyn Jooseppi Kyllösen (1886–1933) vanhemmat olivat Suomussalmen Pesiökylän Pesiöjärven rannalla Keinänen-nimistä uudistilaa pitänyt Pekka Kyllönen ja Liisa Maria Räisänen. Jooseppi Kyllönen oli naimisissa kiertokoulun opettajan tyttären Valpuri Sofia Seppäsen kanssa ja heillä oli 10 lasta. Kyllönen asui 1920-luvulla Kauhala-nimisessä torpassa Pesiöjärven rannalla. Jooseppi Kyllönen on haudattu Pesiöjärven Kirkkosaaren saarihautausmaan pohjoisrannalle merkitsemättömään paikkaan. Kyllösen veljenpojan pojantytär on europarlamentaarikko Merja Kyllönen.
Kianto tutustui Kyllöseen kun tämä poikkesi useita kertoja Turjanlinnaan soutaessaan tai hiihtäessään talon sivuitse. Syksyllä 1923 Kianto kävi Kauhalan torpassa tutustumassa lähemmin Kyllösen elämään ja alkoi sitten vaikutelmiensa perusteella kirjoittaa kirjaansa. Kiannon mukaan lähes kaikilla kirjan henkilöillä oli vastineensa todellisuudessa: muun muassa Karihtaniemen väki oli Kiannon naapureita Vuonanniemestä, ja nimismies Carolus Koskelinin esikuvana oli Tornion kruununvouti Ilmari Forstadius. Kianto muisteli, että Kyllönen oli kirjan ilmestyttyä uhannut haastaa hänet käräjille mutta leppyi sitten ja jatkoi vierailujaan Turjanlinnassa.
Juoni

Romaanin tapahtumat sijoittuvat kieltolain aikaiseen Suomeen, Rämsänrannan köyhään kuntaan. Kirjan päähenkilö on vähävarainen, perheellinen mies nimeltä Jooseppi Kenkkunen.
Hän yrittää elättää perhettään halkotöillä, mutta kunnan typötyhjän kassan vuoksi työn tulokset eivät juurikaan poi'i rahaa.
Talvella Jooseppi ryhtyy vaikean rahatilanteen vuoksi valmistamaan pontikkaa ja myymään sitä pimeästi eteenpäin muille Rämsänrannan kunnan kurjuudessa eläville asukkaille.
Tämän ohella Jooseppi käy matkaa taittaessaan lähipitäjissä kylässä ja saa monenlaista aikaan, kuten riitelee juopuneena vanhan heilansa, naapuripitäjän emännän kanssa. Jooseppi viettää veljellisen ryyppyillan kaupungin uuden nimismiehen kanssa ja elo näyttää jo kirkkaammalta, kunnes talon lypsylehmä kuolee aamulla epäonnistuneeseen synnytykseen.
Kunta lupaa tilalle korvaavan lehmän ja ennen pitkää Jooseppi sen myös saakin, mutta uusi lehmä on vastahakoinen kaikkeen yhteistyöhön.
Jooseppi käy maamiesseuran talolla paikallisissa juhlissa, joissa kommunistiagentti tarjoaa hänelle hyvävaraista paikkaa punaisten riveissä, mutta hän kuitenkin jättäytyy pois nähtyään pahaenteisen unen kyseisen sopimuksen petollisesta luonteesta.
Kirjan loppupuoliskolla hän kohtaa entistä rankempia vastoinkäymisiä, joiden huipuksi hän jää vielä kaiken lisäksi kiinni pontikankeitosta. Käräjiltä pelkällä ehdonalaisella vankeustuomiolla selvittyään elämä kuitenkin jatkuu toiveekkaampana, kunnes katovuodet koittavat ja vanha ja raihnainen Jooseppi kuolee kaatamansa petäjän alle.
Tarinan loppu saa kuitenkin naiivin säväyksen, kun hän tajuttomuuteen vaipuneena vielä näkee viimeisen unensa, jossa ihmettelee maailman menoa taivaanporttien tuolla puolen.
Ilmari Kiannon kuvaus Joosepista

Sekä selkärepussa että rumassa kontinröttelössä oli nyt tavaraa ja oli sitä Joosepissa itsessäänkin - mahdotonta olisi ollut kenenkään tuosta kyssäniskaisesta, ruumiinrakenteeltaan muutenkin särmikkäästä miehen jässikästä keksiä, mistä paikasta ryysyjen alta korpirojupullon kaula tai kylki pullisti esiin – ihmiskunta oli tottunut Ryysyrannan Joosepissa näkemään eriskummallisen olennon, jota likelle ei mielellään mennyt, vaikka oli nautinto kuunnella hänen iloista, intohimoista puheenporinaansa. Itse luonto oli varustanut Joosepin yksinkertaisella itsepuolustuskeinolla kaikkea inhimillistä vastaan - Ryysyrannan Joosepilla oli näet oma kansallistuoksunsa, tämä hilpeä korvenpeikko oli eräänlainen näätä, jota ei poliisin rouvakaan hevillä suvainnut hienoihin huoneisiinsa. Mutta kaikki ne, joiden kanssa miekkonen syventyi asioihin, saivat luvan kiltisti kärsiä ja totta puhuen tuolla "Petkelkylän haisunäädällä" oli kyky jonkun verran hillitä poistyöntyvää uhoansa silloin kuin hänet ystävänä vastaanotettiin. Metka mies, ovela kummitus.
Henkilöt

Jooseppi Kenkkunen – kirjan päähenkilö ja antisankari, jonka tekemisiä kirjassa pääosin kuvataan. Asuu Ryysyranta-nimisessä torpassa Petkeljärven rannalla.
Kaisa-Reetta – Joosepin vaimo ja kuuden lapsen äiti. Saa kirjan edetessä vielä kaksi lasta lisää, joista toinen kuolee.
Ämmä – Kaisa-Reetan temperamenttinen äiti.
Kusti – naapurin pitäjän, Karihtaniemen hidaspuheinen isäntä.
Amanta – Karihtaniemen emäntä ja Joosepin entinen heila.
Carolus "Kalle" Koskelin – Rämsänrannan kunnan uusi kansanläheinen ja suvaitsevainen nimismies, jonka kanssa Jooseppi ystävystyy.
Pekka Pirhonen – Rämsänrannan virkaintoinen poliisikonstaapeli, joka lopulta saa vihiä Joosepin pontikankeitosta.
Pahka-Pekka – Joosepin ystävä, joka lopussa piilottaa hänen pontikankeittotarvikkeensa ja siten pelastaa Joosepin käräjillä.
Kommunistiagentti – venäläisaksentilla puhuva tuntematon mies, joka tarjoaa Joosepille paikkaa puna-armeijan riveissä.
Tulkinta

Kirjailija vetoaa jo alkulauseessa hiukan pateettisesti lukijaan ja antaa ymmärtää, minkä vuoksi hän on romaaninsa kirjoittanut:
"Elä värise, oi kärsivä ihminen, elämän kurjuutta, vaan jos jaksat oman sielusi pohjattomassa murheessa, käy sisään Suomen kansan majaan ja näe hänen köyhyytensä, viheliäisyytensä ja saamattomuutensa! Arvostele, jos osaat, mutta älä päättele väärin, moni vieras ennen sinua on tehnyt harhalaskelman ja jälkeesi tulee tuhansia, jotka nenäänsä pidellen pakenevat ja tiuskaisevat: se on hävytöntä, miten ihminen elää! ja samalla sen unhoittavat ja palaavat parempiosaisten luo..."
Viinankeittopuuhissaan Jooseppi sanoo nousuhumalan liikuttamana: "Me pieneläjät.. me maailman hylkylapset ja synnyinmaamme Suomen sontarengit... näinpä me, Jumal-avita, täällä salojen siimeksessä tuppivyötä heilutamme... eikö myö ollakaan mitään människäisiä vaan oikeita ihmisiä..". Näin Kianto vaatii henkilöilleen ymmärtämystä ja olemassaolon oikeutta parempiosaisten rinnalla. Samalla kun hän osoittaa heidän elämänsä raskauden, olosuhteiden paineen ylivoimaisuuden, hän myös näyttää heidän rajoituksensa ja ahtautensa: kun Jooseppi ja hänen kaltaisensa eivät pysty nousemaan elintasossa eikä tiedossa 'herrojen' rinnalle, he nurinkurisesti ylpeilevät sillä, etteivät ole herroja.
'Herrojen' ja 'kansan' suhde, omistavien ja omistamattomien välinen kitka, on Ryysyrannan Joosepissa, yhtenä keskeisenä ongelmana. Siinä on myös asetettu näkyviin selvä kritiikin kohde: kieltolaki. Teoksessa sekä yhteiskunta että päähenkilöt ovat väärässä – yhteiskunta jättäessään kehittymättömät ihmiset avutta ja opastuksetta, päähenkilöt linnoittautuessaan ennakkoluuloihinsa ja kaunaansa.
Kerronta

Kertoja on heterodiegeettinen, tarinasta ulkopuolinen tarkkailija, joka suhtautuu Joosepin tekoihin pääosin myönteisesti.
Kertomuksessa ei tehdä pikkutarkkoja havainnointeja, vaan tarinassa siirrytään joka luvussa ikään kuin uuteen tapahtumaan. Voimakas luonto ja köyhyyden syiden esilletuonti, kriittisesti ylhäältä kuvatut henkilöt ja monikerroksinen dramaattisuus tekevät kielen ohella Kiannon kansankuvauksesta täysin omaleimaista.
.
Tapahtumapaikka ja -aika

Kirjan tapahtumat sijoittuvat Suomussalmen Rämsänrannan Petkelkylään. Tämän kuvitteellisen paikan Kianto sijoitti Suomussalmen korpimaille,
johon myös Kiannon toinen tunnettu teos, Punainen viiva, sijoittuu. Miljöö on perinteistä kieltolain aikaista maalais-Suomea. Kirjassa on vahvasti esillä myös sen tapahtuma-aika, eli 1919–1932 vallinnut kieltolaki. Kieltolain vuoksi rutiköyhä Jooseppi hankkii rahaa perheelleen keittämällä ja myymällä pontikkaa. Jopa paikallinen nimismies on Joosepin asiakkaana ja suhtautuu häneen empaattisesti.
Paikka kirjailijan tuotannossa

"Ryysyrannan Jooseppi" -teos on kiistämättä kirjallisuushistoriamme tunnetuimpia ryysyköyhälistön kuvauksia ja sitä pidetään toisena Kiannon pääteoksista "Punaisen viivan" ohella. "Ryysyrannan Jooseppi" on yksi huomattavimpia tutkielmia suomalaisesta köyhyydestä ja sen syistä.
Teos muualla

Kirjasta on tehty paljon erilaisia teatterisovituksia, esimerkiksi Kajaanin kaupunginteatteri, Anjalankosken teatteri ja Suomussalmelainen Retikka-teatteri ovat tehneet omat sovituksensa "Ryysyrannan Joosepista".
"Ryysyrannan Jooseppi" on käännetty ainakin ruotsiksi ("Jooseppi från Ryysyranta"), venäjäksi ("Suhoi zakon"), tšekiksi ("Kdo je bez viny"), 
saksaksi ("Jooseppi") sekä viroksi ("Räbalaranna Jooseppi")
Roland af Hällström ohjasi romaanin pohjalta vuonna 1955 elokuvan Ryysyrannan Jooseppi. Elokuvassa Jooseppia esittää Heimo Lepistö, ja kertojan roolissa on Ilmari Kianto itse. Kymmeniä pikkuosia näytelleelle Lepistölle rooli oli ensimmäinen varsinainen elokuvapääosa, ja se toi hänelle parhaan miespääosan Jussi-palkinnon.
Aiheesta muualla

”Ryysyrannasta maailman parhaaseen kylään”. Kajaanin kaupunginkirjasto (Arkistoitu – Internet Archive).
Ilmari Kianto : In Memoriam : Ryysyrannan Jooseppi, Suomen Kuvalehti, 01.07.1933, nro 27, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Ilmari Kianto, Jooseppi Kyllönen ja pastori Arvi Järventaus Turjanlinnan pihassa vuonna 1927.
Heimo Lepistö esittää Ryysyrannan Jooseppia Vaasan kaupungintalolla 1950-luvulla.
Pyöräily kesäolympialaisissa 1896 – miesten 100 kilometrin ajo

| Pyöräily kesäolympialaisissa 1896> Maantiepyöräily  | Pyöräily kesäolympialaisissa 1896> Maantiepyöräily  | Pyöräily kesäolympialaisissa 1896> Maantiepyöräily  | Maantiepyöräily  | Maantiepyöräily  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maantieajo |   | miehet |  |  |
| Ratapyöräily  | Ratapyöräily  | Ratapyöräily  |  |  |
| Aika-ajo |  | miehet |  |  |
| Sprintti |  | miehet |  |  |
| 10 kilometrin ajo |  | miehet |  |  |
| 100 kilometrin ajo |  | miehet |  |  |
| 12 tunnin ajo |  | miehet |  |  |
Miesten 100 kilometrin pyöräily kesäolympialaisissa 1896 käytiin 8. huhtikuuta. Kilpailuun osallistui yhdeksän kilpailijaa viidestä eri valtiosta ja sen voitti Ranskan Léon Flameng.
Tulokset

| Sija | Nimi | Maa | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Léon Flameng |  Ranska | 3.08,19,2 |
| 2 | Georgios Kolettis |  Kreikka | Ei tiedossa |
| – | Bernhard Knubel |  Saksa | DNF (41 km) |
| – | Theodor Leupold |  Kreikka | DNF (37 km) |
| – | Edward Battel |  Yhdistynyt kuningaskunta | DNF (17 km) |
| – | Aristidis Konstantinidis |  Kreikka | DNF (16 km) |
| – | Joseph Rosemeyer |  Kreikka | DNF |
| – | Adolf Schmal |  Itävalta | DNF |
| – | Joseph Welzenbacher |  Saksa | DNF |
DNF = Keskeytti
Flameng kaatui kilpailun puolivälissä, mutta jatkoi silti ja lopulta voitti kultaa.
Quest (kirjallisuus)

Quest on fantasiakirjallisuuden alalaji, jossa päähenkilö on yleensä matkalla pelastamaan maailmaa. Tarinan lopussa on usein jokin suuri tapahtuma, joka muuttaa maailman. Tyypillistä Questille on myös, että päähenkilöt ovat jatkuvasti liikkeellä tarkoituksenaan saada maailma takaisin raiteilleen.
Vaikka rajat fantasiakirjallisuuden alalajeissa ovat jokseenkin häilyviä, eivätkä teokset usein  edusta puhtaasti vain yhtä lajia, voisi Questin esimerkkinä mainita muun muassa J. R. R. Tolkienin Taru sormusten herrasta -trilogian.
Pyöräily kesäolympialaisissa 1896 – miesten 10 kilometrin ajo

| Pyöräily kesäolympialaisissa 1896> Maantiepyöräily  | Pyöräily kesäolympialaisissa 1896> Maantiepyöräily  | Pyöräily kesäolympialaisissa 1896> Maantiepyöräily  | Maantiepyöräily  | Maantiepyöräily  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maantieajo |   | miehet |  |  |
| Ratapyöräily  | Ratapyöräily  | Ratapyöräily  |  |  |
| Aika-ajo |  | miehet |  |  |
| Sprintti |  | miehet |  |  |
| 10 kilometrin ajo |  | miehet |  |  |
| 100 kilometrin ajo |  | miehet |  |  |
| 12 tunnin ajo |  | miehet |  |  |
Miesten 10 kilometrin pyöräily kesäolympialaisissa 1896 käytiin 11. huhtikuuta. Kilpailuun osallistui kuusi pyöräilijää neljästä valtiosta ja sen voitti Ranskan Paul Masson.
Tulokset

| Sija | Nimi | Maa | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Paul Masson |  Ranska | 17,54,2 |
| 2 | Léon Flameng |  Ranska | 17,54,2 |
| 3 | Adolf Schmal |  Itävalta | Ei tiedossa |
| 4 | Joseph Rosemeyer |  Saksa | Ei tiedossa |
| 5 | Aristidis Konstantinidis |  Kreikka | Ei tiedossa |
| – | Georgios Kolettis |  Kreikka | DNF |
DNF = Keskeytti
Kreikkalaiset törmäsivät keskenään vajaan seitsemän kilometrin kohdalla. Heistä Aristidis Konstantinidis pääsi maaliin saakka, mutta Kolettis joutui keskeyttämään vammojensa takia jatkettuaan kolarin jälkeen kuitenkin vielä hetken verran.
QGIS

| QGIS |
| --- | --- |

 QGIS 2.2
Kehittäjä:  QGIS Development Team
Kehityshistoria
Vakaa versio:  3.38.3 (13. syyskuuta 2024)
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  Paikkatietojärjestelmä
Alusta:  Alustariippumaton
Lisenssi:  GNU GPL
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
QGIS on ilmainen, vapaa, avoimen lähdekoodin paikkatieto-ohjelmisto, joka sisältää mahdollisuuden tiedon selaamiseen, muokkaamiseen ja analysointiin.
Kehitys

QGIS tunnettiin aikaisemmin nimellä Quantum GIS. Tästä nimestä käytettiin yleisesti lyhennettä QGIS, joka lopulta korvasi vanhan nimen kaikissa ohjelmiston osissa, kuten koodi ja dokumentaatio, sekä ulkoisessa tiedotuksessa.
QGIS on kirjoitettu C++-ohjelmointikielellä ja sen graafinen käyttöliittymä on suunniteltu Qt-kirjastolla. QGIS mahdollistaa C++ ja Python-ohjelmointikielillä tehtyjen liitännäisten käytön. Qt:n lisäksi QGIS on riippuvainen GEOS-kirjastosta ja SQLite-ohjelmistosta. Muita suositeltavia ohjelmistoja ovat GDAL, GRASS GIS, PostGIS sekä PostgreSQL. Ohjelmistoa kehitetään Open Source Geospatial Foundationin eli OSGeo:n tuella.
QGIS on alustariippumaton ohjelmisto, ja se tukee useita käyttöjärjestelmiä, kuten Mac OS X, Linux, Unix ja Microsoft Windows. QGIS on jatkuvan kehityksen alla, ja siihen julkaistaan säännöllisiä päivityksiä ja bugikorjauksia. QGIS on käännetty lukuisille kielille.
Tiedostomuodot

QGIS mahdollistaa ESRIn shapefile-tiedostomuodon, sekä paikkatietojakauman käytön, mutta ESRIn uudempaa geodatabase-tiedostomuotoa ei kuitenkaan tueta. MapInfo, PostGIS ja useita muita tiedostomuotoja on mahdollista käyttää QGIS:ssä. QGIS tukee verkkopohjaisten rajapintojen, kuten WMS ja WFS, käyttöä. Tämä mahdollistaa ulkoiset tietolähteet.
QGIS hyödyntää GDAL kirjastoa, jonka myötä QGIS tukee 84 vektoriformaattia ja 161 rasteriformaattia
Toiminnallisuus

QGIS mahdollistaa integroinnin muiden avoimen lähdekoodin paikkatietokirjastojen kanssa, kuten PostGIS, GRASS GIS ja MapServer, täten mahdollistaen useita eri toiminnallisuuksia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
QGIS Kotisivu
"The QGIS Podcast" (Arkistoitu – Internet Archive)
QGIS kiinnostaa kaupunkeja (Arkistoitu – Internet Archive) Positio-lehti 1/2017, Maanmittauslaitos
Quest

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Quest tarkoittaa seuraavia asioita:
quest, fantasiakirjallisuuden alalaji
Quest, suomenkielinen Basic-ohjelmointikielellä tehty roguelike-roolipeli
Quest, hollantilaisen kinnerivalmistajan malli
Quest Joint Airlock, Kansainvälisen avaruusaseman moduuli
Quest Corporation, japanilainen 1988 perustettu videopeliyritys
Quest Software, yhdysvaltalainen ohjelmistoyhtiö
Azamara Quest, maltalainen risteilyalus
The Quest, Yes-yhtyeen albumi vuodelta 2021.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Quest”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Popular (Eric Saaden kappale)

| ”Popular” Eric Saade |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Saade Vol. 1
 Julkaistu: 28. helmikuuta 2011
 Formaatti: CD single, digitaalinen lataus
 Tyylilaji: europop
 Kesto: 03.00
 Levy-yhtiö: Roxy Recordings
muut singlet
| ”Break of Dawn” 2010 | ”Popular” 2011 | ”Hearts in the Air” 2011 |
| Popular |
| --- | --- |
 Eric saade Eurovision laulukilpailun 2011 finaalissa.
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Eric Saade
Säveltäjä(t):  Fredrik Kempe
Sanoittaja(t):  Fredrik Kempe
Euroviisutiedot
Vuosi:  2011
Maa:  Ruotsi
Kieli:  englanti
Sijoitus:  3.
Pisteet:  185
Sijoitus semifinaalissa:  1.
Pisteet semifinaalissa:  155
"Popular" on englanninkielinen kappale, jonka on kirjoittanut Fredrik Kempe ja jonka esittää ruotsalainen laulaja Eric Saade. Saade osallistui kappaleella Ruotsin Melodifestivalen 2011 -euroviisukarsintaan ja pääsi lopulta edustamaan Ruotsia Eurovisionin vuoden 2011 laulukilpailuun selviytyen toisesta semifinaalista (jossa se tuli ensimmäiseksi) 14. toukokuuta 2011 järjestettävään finaaliin, jossa se sijoittui kolmanneksi 185 pisteellä. Kappaleesta tuli samalla Ruotsin menestynein viisu sitten vuoden 1999 voiton.
Musiikkivideo

Musiikkivideon ohjasi Mikeadelica ja se ladattiin yhteisöpalvelu YouTubeen 14. huhtikuuta 2011.
Kappalelista

Digital download #1
"Popular" – 3:00
Digital download #2
"Popular" (Album Remix) – 3:08
Digital download #3
"Popular" (Slow Version) – 3:15
Listasijoitukset

| Lista (2011) | Korkein sijoitus |
| --- | --- |
 Ruotsi (Sverigetopplistan): 1
 Suomi (Suomen virallinen lista): 17
Pöllölinnut

| Pöllölinnut |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes  Wagler, 1830

Heimot
 Pöllöt (Strigidae)  Tornipöllöt (Tytonidae)  †Ogygoptyngidae  †Protostrigidae  †Sophiornithidae 
Katso myös
   Pöllölinnut Wikispeciesissä   Pöllölinnut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pöllölinnut (Strigiformes) on lintujen lahko, johon kuuluu yli 200 lintulajia noin 27 suvussa. Pöllölintuja tavataan kaikkialla maailmassa Antarktista lukuun ottamatta. Ne metsästävät pääasiassa pieniä nisäkkäitä, hyönteisiä ja muita lintuja, mutta muutamat lajit ovat erikoistuneet kalojen metsästämiseen. Suurin lahkon heimoista on pöllöt.