stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hyvinkään lento-onnettomuus 1945

Hyvinkään lento-onnettomuus tapahtui 31. lokakuuta 1945, kun Aero Oy:n kolmimoottorinen Junkers Ju 52/3m matkustajakone OH-LAK Sampo putosi metsään yrittäessään laskeutua Hyvinkään lentokentälle. Koneessa oli kolme miehistön jäsentä ja 14 matkustajaa, joista kaksi loukkaantui.
Kone lähti vuorolennolle Turusta kohti Hyvinkäätä kello 18:05, lähtöaika viivästyi Hyvinkäällä vallinneen huonon sään takia. Noin kello 19 aikaan kone yritti ensimmäisen kerran laskeutua voimakkaassa sumussa Hyvinkään lentokentälle, mutta joutui keskeyttämään laskeutumisen. Toisen laskeutumisyrityksen aikana kone osui puunlatvoihin ja putosi sitten metsään kentän pohjoispuolelle Hausjärven puolelle lähelle Hyvinkään rajaa. Kone hajosi useaan osaan ja paloi korjauskelvottomaksi. Koneesta olleista vain kaksi loukkaantui vakavasti. Koneen lastina ollut posti turmeltui osittain. Onnettomuuden syyksi arveltiin huonon sään ohella suurjännitelinjan aiheuttamaa häiriötä radiopeilaukseen, ja lisäksi Hyvinkään lentokentän varustus ja valaistus oli puutteellista. Hyvinkään lentokenttä toimi 1944–1946 Suomen päälentokenttänä koska Malmin lentokenttä oli varattu yksinomaan liittoutuneiden valvontakomission käyttöön.
Onnettomuuskone oli otettu Aero Oy:n käyttöön 1. heinäkuuta 1932 reitille Helsinki–Tukholma, koneen alkuperäinen tunnus oli joulukuuhun 1939 saakka OH-ALK. Kone teki 7. marraskuuta 1941 pakkolaskun mereen Taivassalossa, kun sen kolme moottoria sammuivat lennon aikana polttoaineena käytetyn bentyylin (bensiinin ja alkoholin seos) liuotettua tiivisteistä hartsia ja tukittua polttoainesuodattimet. Kaksi matkustajaa kuoli yrittäessään uida rantaan, mutta itse kone säilyi suhteellisen ehjänä ja se korjattiin käyttökuntoon.
Aiheesta muualla

Aero O/Y:n OH-ALK Sampo -koneen ohjaushytti; malli: Junkers Ju52 / 3 m ce, Aarne Pietisen valokuva kesäkuulta 1932, Museovirasto, Historian kuvakokoelma (Finna)
Aero O/Y:n OH-ALK Malmin lentoasemallä 1930-luvun lopulla, Museovirasto, Historian kuvakokoelma (Finna)
Aero O/Y:n OH-ALK Sampo lennossa, valokuva vuodelta 1934, Museovirasto, Historian kuvakokoelma (Finna)
Toripolliisi

| Toripolliisi |
| --- | --- |

Nimi:  Toripolliisi
Tekijä:  Kaarlo Mikkonen
Valmistumisvuosi:  1987
Taiteenlaji:  kuvanveisto
Teostyyppi:  Veistos
Materiaali:  Pronssi
Korkeus:  220 cm
Leveys:  150 cm
Syvyys:  112 cm
Sijainti:  Oulun Kauppatori
Koordinaatit:  65°00′48″N, 025°27′53″E
Toripolliisi on Oulun kauppatorilla seisova pronssinen patsas.
Patsaan on valmistanut kuvanveistäjä Kaarlo Mikkonen vuonna 1987. Sen mitat ovat 220 × 150 × 112 cm. Nimensä patsas on saanut torilla vuosina 1934–1979 toimineista kolmesta toripoliisista, jotka valvoivat alueen järjestystä. Toripolliisi rahoitettiin vuonna 1985 aloitetulla kansalaiskeräyksellä, jonka lisäksi myytiin postikortteja, pieniä kipsiveistoksia ja Antellin patsasaiheisia piparkakkuja. Patsas paljastettiin syyskuussa 1987. Mikkosen toinen julkinen veistos, vuonna 2001 paljastettu Uusi aika sijaitsee Kajaanissa.
Esikuvana Toripolliisi-patsaan hahmolle on ollut Kaarlo Mikkosen ensimmäisen puolison, kuvanveistäjä Raili Mikkosen isä, Paimion nimismies Pekka Repo.
Aiheesta muualla

Oulun poliisilaitos: Toripolliisipatsas
Oulun nähtävyydet
| --- | --- |
Puistot ja nähtävyydet:  Franzénin puisto  Heinätorin puisto  Hollihaan puisto  Hautausmaa  Mannerheimin puisto  Hupisaaret  Kasvitieteellinen puutarha  Kaupunginojan puistovyöhyke  Letonniemi  Markkuun ryhmäpuutarha  Pilpasuo  Tuiranpuisto  Hautausmaa  Äimäraution siirtolapuutarha 
Museot:  Automuseo  Kierikkikeskus  Merimiehenkotimuseo  Sahamuseo  Pohjois-Pohjanmaan museo  Taidemuseo  Turkansaaren ulkomuseo 
Rakennukset ja alueet:  Kauppahalli  Kauppatori  Kaupungintalo  Kaupunginteatteri  Maikkulan kartano  Nallikari  Nuijamiesten lava  Pikisaari  Rotuaari  Tietomaa  Tuiran sillat  Tuomiokirkko  Vesaisenlinna  Villa Hannala  Ylikiimingin kirkko 
Patsaat ja veistokset:  Frans Mikael Franzénin patsas  Futura – Tuntematon  Inhimillisen kosketuksen ja teknologian vuorovaikutus  Kalasääski ja lohi  Kevätmyrskyä  Pallautuneet  Pohjan neito  Polskis  Ruutuvihko  Siivet  Toripolliisi  Tuirasta Ruijan rannoille  Valaistuksen tie
Emil Raearo

| Emil Raearo |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 1.4.1919–30.4.1924  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Vaasan itäinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. marraskuuta 1882 Mikkeli
Kuollut: 18. lokakuuta 1927 (44 vuotta) Keuruu
Ammatti:  puuseppä, käsityönopettaja
Emil Edvard  Raearo (vuoteen 1906 Flinkman, 12. marraskuuta 1882 Multia – 18. lokakuuta 1927 Keuruu) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1919–1924. Hän oli yksi Keski-Suomen työväenliikkeen alkuvuosien kantavista voimista.
Elämä

Emil Raearon vanhemmat olivat Keuruulla syntynyt torppari Johan Flinkman (1838-1915) ja Ähtäristä kotoisin ollut Wilhelmiina Iisakintytär Tempakka (1840-1903). Kansakoulun jälkeen hän kävi käsityöläiskoulun ja suoritti käsityönopettajan tutkinnon. Raearo työskenteli käsityönopettajana Kivijärvellä, Pihlajavedellä ja vuodesta 1909 lähtien Keuruulla Haapamäen yhteiskoulussa. Hänellä oli myös oma puusepänliike Haapamäellä.
Raearo liittyi sosialidemokraattisen puolueen jäseneksi vuonna 1906. Hän kartutti sivistystään itseopiskelulla ja toimi muun muassa Vaasan läänin itäisen vaalipiirin agittaattorina. Raearo valittiin Keuruun kunnanvaltuustoon heti ensimmäisissä uuden kunnallislain mukaisissa vaaleissa 1918 ja eduskuntaan 1919. Myöhemmin 1920-luvulla hän työskenteli myös Työn Voiman toimittajana ja vakituisena avustajana. Raearo oli muun muassa Keuruun kunnanvaltuuston ja Haapamäen työväenyhdistyksen puheenjohtaja sekä Keski-Suomen Osuusliikkeen hallintoneuvoston puheenjohtaja.
Terveysongelmista kärsinyt Raearo kuoli sydänkohtaukseen puusepänverstaallaan Haapamäellä vain 43-vuotiaana lokakuussa 1927. Hänet on haudattu Keuruun hautausmaalle.
Perhe

Emil Raearon ensimmäinen puoliso oli ähtäriläinen Jenny Maria Peltoniemi (1891-1963), jonka kanssa hän oli naimisissa vuosina 1911–1923. Heillä oli kolme lasta. Erottuaan Raearo avioitui vuonna 1926 Johanna Matilda Heleniuksen kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Emil Raearo Wikimedia Commonsissa
Sosialidemokraattien kansanedustajat
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 1919–1922 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (80):  A. Aalto  K. Aalto (1919–1922)  Ahlfors  Ailio  Ampuja  Andersson  Arho  Elfving  Haapasalo  Hakala  Hakkila  Halme  Hannunen (1920–1922)  Heinonen  Helle (1919–1921)  Helo  Hildén  Hiltunen  Hupli  E. Huttunen  P. Huttunen  Itkonen  Kananen  Kauppinen  Keto  Koivulahti-Lehto  Ville Korhonen  Vilho Korhonen  Koskenkaiku  Koskinen  Kotonen  Kujala  Kääriäinen  Laherma  Laukkonen  Lassila (1920–1922)  Lehikoinen  Lehtinen  Lehtokoski  Lehtola  Lehtonen  Leino  Leinonen  Leivo (1919–1921†)  Leskinen  Lindroos (1921–1922)  Linna  Lumio (1919–1922)  Luukkonen  Lyytinen (1919†)  Meriläinen  Mickelsson  Niemi  Nyrkkö  Nättinen (1922)  Paasivuori  Patinen (1919–1922)  Penna Paunu (1919–1920†)  Pehkonen  Puittinen  Puro  Pöyhönen  Raearo  Rapo  Reinikainen  Rintala  Roslander (1921–1922)  Rytkönen  Ryömä  Rönnberg (1919†)  Saarikivi  Sillanpää  Sirola  Tanner  Toivari (1920–1922)  Tolonen  Pekka Tonteri (1919–1922)  Turtiainen (1919–1920†)  Törmä  Iisakki Valavaara (1919–1920)  Valjakka  Vainio (1919–1920)  Vankkoja (1919†)  Virtanen  Voionmaa  Virtanen  Viljanen  Väre  Wuolijoki 
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 1922–1924 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (53):  Aalto  Ahlfors  Ampuja  Aromaa  Bryggari  Eronen  Eskola  Hakkila  Halonen  Harvala  Haverinen  Huotari  Huttunen  Itkonen  Keto  Koivulahti-Lehto  Komu  Koponen  J. Korhonen  V. Korhonen  Latvala  Lehikoinen  Lehto  Lehtokoski  Leinonen  Louhelainen  Marttila  Muhonen  Myllymäki  Paasivuori  Puittinen  Raearo  Rantala  Rapo  Reinikainen  Ryömä  Saarinen  Sallila  Seppälä  Sillanpää  Sommarberg  Sventorzetski  Tainio  Tanner  Toivonen  Tolonen  Typpö  Valjakka  Welling  Vihuri  Wiik  Voionmaa  Wuolijoki 
| n k Vaasan läänin itäisen vaalipiirin kansanedustajat 1922–1924 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (10):  Bryggari  Heikinheimo  Jaskari  Koivulahti-Lehto  Lehto  Muhonen  Perälä  Raearo  Tuomi (1922–1923)  Vesterinen 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Pegasos (potilastietojärjestelmä)

Pegasos on Novo Groupin 1990-luvulla kehittämä potilastietojärjestelmä.
Historia

Pegasos-järjestelmää alettiin kehittää vuonna 1997. Helsingissä se otettiin käyttöön vuonna 2002.
Vuonna 2003 Novo Groupin Pegasos-asiakkaita oli muun muassa Helsigin terveysvirasto. Lokakuussa ruotsalainen WM-Data ja Novo Group yhdistettiin. Niiden yhteenlaskettu pro forma -liikevaihto oli yli miljardi euroa ja niillä oli lähes 8 300 työntekijää. Yhtiöstä tuli Pohjoismaiden toiseksi suurin tietotekniikkapalveluyritys. Seuraavana vuonna WM-data Novon perusterveydenhuoltoon tarkoitettu Pegasos-ohjelmisto oli käytössä muun muassa Helsingissä, Kuopiossa, Lahdessa, Tampereella, Turussa ja Vaasassa. Tampereen kaupunki siirsi Pegasos-järjestelmänsä yhdeltä palvelimelta kahden palvelimen ryvästettyyn Oracle9i-pohjaiseen ympäristöön.
Vuonna 2008 WM-data, a LogicaCMG company -niminen yritys lyhensi nimensä Logicaksi. Logica toimitti WM-Datalta peräisin olevan Pegasos-potilastietojärjestelmän lisäksi myös Oberon-potilastietojärjestelmää. Oberonin käyttäjiä olivat muun muassa kaikki Suomen viisi yliopistosairaalaa.
Vuoteen 2012 mennessä Pegasosta oli kehitetty jatkuvasti. Päivitystarpeita aiheutti muun muassa lainsäädännön ja tilastomääräyksien muutokset. Kesällä 2012 kanadalainen CGI osti Logican, jonka nimi muutettiin CGI:ksi tammikuussa 2013.
Vuonna 2014 CGI:llä oli tarjolla kaksi potilastietojärjestelmää, Pegasos ja Uranus. Asiakkaille tarjottiin kahta mallia, jolla se saattoivat varautua soteuudistuksen aiheuttamiin muutoksiin: järjestelmän saattoi laittaa kerralla uusiksi tai muuttaa käytettyjää järjestelmiä vähän kerrallaan. CGI kehitti Desktop-käyttöliittymän, jota alettiin käyttää yliopistosairaaloissa vuonna 2014.
Vuonna 2019 yhdeksän kuntaa Pirkanmaalla aikoi yhdistää Pegasos-järjestelmänsä AluePegasokseksi seuraavana vuonna.
Vuonna 2022 CGI:n Pegasos-asiakkaat, kuten Lohjan ja Turun kaupungit, alkoivat siirtyä OMNI360-järjestelmään, koska CGI oli kertonut lopettavansa Pegasoksen tuotekehityksen.
Ennen vuonna 2023 voimaan tulluttalähde? soteuudistusta Pegasosta käytettiin Varsinais-Suomessa Turussa, Naantalissa, Paraisilla, Loimaalla ja Oripäässä. Loppuvuonna 2022 Turku kertoi siirtyvänsä Pegasoksesta OMNI360-järjestelmään päivitysten päättymisten vuoksi. Myös Varsinais-Suomen hyvinvointialue Varha valitsi potilastietoajärjestelmäksi CGI:n OMNI360:n keväällä 2024. CGI oli kehittänyt sitä yhdessä yliopistosairaaloiden kanssa. Suomen suurimpia potilastietojärjestelmiä oli Apotti, johon oli yhdistetty yhdysvaltalainen Epic Systems, Tietoevryn Lifecare ja CGI:n Pegasos ja Uranus.
Ominaisuudet

Järjestelmä sisältää useita eri toiminteita, kuten ajanvarauksen, yhteydenoton, neuvonnan, tulospostin sekä sähköisen sairauskertomuksen. Potilaan nimi- ja osoitetiedot (sekä ammatti, mikäli se on väestörekisterin tiedossa) järjestelmä saa suoraan Digi- ja väestötietovirastosta, joten ne ovat aina ajan tasalla. Mikäli potilas on turvakiellossa, kuka tahansa järjestelmän käyttäjä ei voi saada hänen osoitetietojaan. Järjestelmään voidaan tallentaa potilaasta muitakin tietoja näiden lisäksi, kuten puhelinnumero ja mahdollinen kerrostalon rappukäytävän ulko-oven avaamiseen tarvittava niin sanottu ovikoodi.lähde?
Kritiikkiä

Pegasosta on kritisoitu muun muassa hitaudesta ja vaikeakäyttöisyydestä esimerkiksi vuonna 2009. Toimintaa nopeutettiin useissa käyttöpaikoissa käyttämällä Pegasosta Citrixin avulla, joka huolehtii ikkunoinnista. Kun Pegasosta käytetään Citrixin kautta, ohjelma suoritetaan palvelimessa, eikä työaseman resursseilla juurikaan ole merkitystä. Tämä mahdollistaa potilastietojärjestelmän käyttämisen myös niissä työasemissa joiden resurssit eivät riitä client-version suorittamiseen.lähde?
Vuonna 2018 Lääkärilehti pyysi lääkäreitä antamaan kouluarvosanan käyttämästään potilastietojärjestelmästä. Kyselyssä oli mukana kuusi järjestelmää, joista Pegasos jäi viimeiseksi.
Brûlé Lake (Alberta)

| Brûlé Lake |
| --- | --- |

Valtiot:   Kanada
Paikkakunta:  Alberta
Koordinaatit:  53°17′00″N, 117°51′00″W
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Athabascajoki
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  984 m
Pituus:  9  km
Leveys:  2  km 
Pinta-ala:  14,5 km²
Suurin syvyys:  10  m 
 fiBrûlé Lake (Alberta) 
Brûlé Lake on Athabascajoessa sijaitseva järvi, Albertan provinssissa, Kanadassa. Järven pituus on 10 km ja suurin leveys 2 km. Järvi sijaitsee Jasperin kansallispuiston itäpuolella, noin 30 kilometriä Hintonista länteen.
Järven rannalla sijaitsevat hiekkadyynit ovat suosittuja ulkoilukohteita pyöräilijöille ja mönkijöille.
Järven länsipuolella kulkee Canadian National Railwayn rautatielinja ja itäpuolella Yellowhead Highway.
Historia

Tiettävästi ensimmäinen eurooppalainen alueella oli tutkimusmatkailija David Thompson, joka kartoitti vuonna 1810 Kalliovuoria mukaan lukien nykyisen Brûlé Laken alueen. Vuonna 1813 North West Company perusti järven rannalle turkiskauppa-aseman, joka nimettiin vuonna 1817 aseman johtajan Jasper Hawesin mukaan Jasper Houseksi. Asema oli tärkeä etappi matkalla New Caledoniaan (nykyinen Brittiläinen Kolumbia). North West Company yhdistyi Hudson's Bay Companyyn 1821 ja yhtiö siirsi Jasper Housen vuonna 1829 Jasper Laken rannalle, lähemmäksi nykyistä Jasperia.
Morainejärvi

| Morainejärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Kanada
Paikkakunta:  Banffin kansallispuisto
Koordinaatit:  51°19′21″N, 116°11′08″W
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  1 884  m 
Pinta-ala:  0,5 km2 
Suurin syvyys:  14  m 
 fiMorainejärvi 
Morainejärvi on järvi Kanadassa Albertan provinssissa Banffin kansallispuistossa. Järven sinivihreä vesi juontuu ympäröiviltä jäätiköiltä valuvasta mineraalipitoisesta liejusta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Morainejärvi Wikimedia Commonsissa
The Raincoats

| The Raincoats |
| --- | --- |
 The Raincoats esiintymässä Museum of Modern Artissa vuonna 2010.
Tiedot
Toiminnassa:  1977–1984, 1993–
Tyylilaji:  post-punk, kokeellinen rock
Kotipaikka:  Lontoo, Englanti
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Ana da Silva   Gina Birch   Shirley O'Loughlin   Anne Wood   Vice Cooler  
Entiset jäsenet:  Nick Turner   Palmolive   Vicky Aspinall   Ingrid Weiss   Kate Korris   Jeremie Frank  
Levy-yhtiö:  Rough Trade, ROIR, DGC, Blast First, Smells Like, Geffen, Tim/Kerr, We ThRee, Kill Rock Stars  
Aiheesta muualla
[www.theraincoats.net Kotisivut]
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Raincoats on vuonna 1977 perustettu brittiläinen kokeellinen post-punkyhtye.
Ana Da Silva ja Gina Birch perustivat yhtyeen nähtyään toisen naisista koostuvan punkyhtyeen The Slitsin esiintyvän. The Raincoatsin jäsenistö vaihtui sen alkuvuosina usein, mutta vuoden 1978 lopulla se vakiintui neljän naisen kokoonpanoksi rumpali Palmoliven ja viulisti Vicky Aspinallin liityttyä siihen. Palmoliven lähdettyä ensimmäisen albumin jälkeen on yhtye ollut aktiivinen pääasiassa kolmen naisen triona.
Yhtyeen ensimmäinen albumi The Raincoats ilmestyi marraskuussa 1979. Se sai hyvän vastaanoton silloisessa musiikkimediassa. Toinen albumi Odyshape ilmestyi kesäkuussa 1981. Se oli äänekkäämpää ensilevyä rauhallisempi ja sisälsi maailmanmusiikkivaikutteita, polyrytmejä ja länsimaissa epätavallisempia instrumentteja, kuten kalimbaa ja gamelania.
»Rockmusiikin perusteemoja on se, mitä tapahtuu miesten ja naisten välillä. Rock'n'roll pohjautuu rodullistettujen, tummaihoisten ihmisten musiikkiin. Ja se perustuu naisten ulosjättämiseen ja tummaihoisten ihmisten ghettoistamiseen. Tämän takia me haluamme musiikissamme ottaa etäisyyttä rockin traditioon.» 
(The Raincoats, Greil Marcusin haastattelussa.)
Yhtye hajosi kolmannen albuminsa Movingin (1984) jälkeen. 1990-luvulla mm. Kurt Cobain ja Sonic Youthin Kim Gordon toivat The Raincoatsin musiikkia esille. Yhtye aktivoitui uudestaan ja julkaisi albumin Looking in the Shadows (1996) mutta on sittemmin keskittynyt lähinnä festivaaliesiintymisiin.lähde?
Diskografia > Studioalbumit

The Raincoats (1979, Rough Trade)
Odyshape (1981, Rough Trade)
Moving (1984, Rough Trade)
Looking in the Shadows (1996, Rough Trade/Geffen)
Diskografia > Singlet ja EP:t

"Fairytale in the Supermarket" 7" single (1979, Rough Trade)
"Running Away" 7" single (1982, Rough Trade)
"Animal Rhapsody" 12" single (1983, Rough Trade)
Extended Play EP (1994, Blast First/Smells Like)
"Don't Be Mean" 7"/CD single (1995, Rough Trade)
Diskografia > Livealbumi

The Kitchen Tapes (1983, ROIR)
Diskografia > Kokoelma-albumi

Fairytales (1995, Tim/Kerr)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta The Raincoats Wikimedia Commonsissa
Punatöyhtötrapit

| Punatöyhtötrapit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kurkilinnut Gruiformes
Heimo::  Trapit Otididae
Suku::  Punatöyhtötrapit Lophotis  Reichenbach, 1848
   L. gindiana  L. savilei  L. ruficrista
Lajit
 Etiopiantrappi (Lophotis gindiana)  Nuolitrappi (Lophotis savilei)  Punatöyhtötrappi (Lophotis ruficrista) 
Katso myös
   Punatöyhtötrapit Wikispeciesissä   Punatöyhtötrapit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Punatöyhtötrapit (Lophotis) on trappien heimoon kuuluva lintusuku. Siihen kuuluu kolme lajia, jotka elävät kaikki Afrikassa: etiopiantrappi mantereen itäosassa, nuolitrappi länsi- ja keskiosassa ja punatöyhtötrappi eteläosassa. Suku on usein yhdistetty sukuun savannitrapit (Eupodotis) ja sen kolme lajia laskettu joskus saman superlajin alalajeiksi.
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Lophotis (englanniksi)
Tree of life (myös valokuvia)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q648781  Wikispecies: Lophotis  ADW: Lophotis  CoL: 5GQK  GBIF: 2474879  IRMNG: 1337277  ITIS: 707779  NCBI: 172688  Open Tree of Life: 5030
Seikkailija Dora

Englanninkielinen logo
Seikkailija Dora (engl. Dora the Explorer) on yhdysvaltalainen lasten animaatiosarja. Sarjassa tutkimusmatkailija Dora seikkailee yhdessä Nuuti-nimisen apinan kanssa. Sarja opettaa lapsille huumorin varjolla muun muassa englannin kieltä Suomessa, sen sijaan alkuperämaassa, jossa pääosin puhutaan englantia, on kielenä, jota viljellään pääkielen ohella, espanja. Suomessa sarjaa ovat esittäneet MTV3, Sub, C More Juniori, Nickelodeon/Nick Jr. ja Fox.
Omanin historia

Varhaishistoria
Makan
Hafit-kulttuuri
Umm al-Narin kulttuuri
Keskiaika
Umaijadit
Omanin imamaatti
Karmaatit
Buijidit
Seldžukit
Ormusin kuningaskunta
Nabhani-dynastia
Omanin imperiumi
Yarubi-dynastia
Omanin imperiumi
Sansibarin sulttaanikunta
n
k
Omanin historialle on kautta aikojen ollut merkittävää sijainti kansainvälisen kauppaverkoston reitillä, Intian ja Afrikan välissä. Alueen väestö on toiminut kaupan välittäjänä, joka on tuonut alueen asukkaille lisätulonlähteen. Toisaalta riippuvuus muiden siviilisaatioiden varallisuudesta on vaikuttanut suoraan Omanin alueen asukkaiden elintasoon. Keskeinen sijainti merikaupan keskuksena on houkuttanut alueelle myös vieraita valloittajia.
Islamin suuntauksista Oman on ollut kautta historiansa ibadilaisuuden keskus. Omanin alueelle syntyi ensimmäinen ibadilainen imamaatti 700-luvulla. Omanin imamaatti kykeni yhdistämään alueen heimot yhteisen hallinnon alle.
Eurooppalaisista alueelle saapuivat ensin portugalilaiset 1500-luvulla. Eurooppalaisten keskinäisessä kilpailussa Intiaan suuntautuvassa kaupassa, pääsivät voitolle britit ja portugalilaiset ajettiin pois Omanin alueelta. Omanilaiset osallistuivat portugalilaisten karkottamiseen Masqatista ja Sansibarin saarelta, minkä myötä Sansibar jäi Omanin haltuun. Sansibarin hallinnan myötä Oman kohosi merkittäväksi merivallaksi. Alueen voimakkaimmaksi sotilaalliseksi ja taloudelliseksi mahdiksi nousi Britannia, jonka kanssa Oman solmi kauppasopimuksen 1800-luvulla. Britit antoivat Omanin sulttaanille myös sotilaallista tukea kapinoiden tukahduttamiseksi, mikä sitoi Omanin tiukemmin Brittiläiseen imperiumiin.
Omanin katsotaan itsenäistyneen 1970, jolloin Dhofarin kapinasta aiheutunut vallankumous nosti valtaan sulttaani Qabus ibn Said Al Saidin. Hänen aikanaan Oman kehittyi öljyvaltioksi, mistä saadut tulot ovat nostaneet kansan elintasoa.
Varhaiset vaiheet > Varhaishistoria

Arkeologiset tiedot Arabian niemimaan itäosan varhaishistoriasta ovat niukkoja. Sumerilaisia ja egyptiläisiä kirjoituksia tulkitsemalla on päätelty, että nykyisen Omanin alueella sijaitsi muinainen Makan. Sumerilaisten kirjoitusten mukaan Makanista vietiin noin vuoden 2300 eaa. tienoilla Mesopotamiaan kuparia ja veistoksia varten tarvittavaa dioriittia. Tärkein alueelta saatava tuote oli kupari, jonka vienti oli huipussaan vuosina 2500–1800 eaa. ennen kuin kyproslainen ja anatolialainen kupari syrjäyttivät Makanin Mesopotamian valtakuntien tärkeimpänä raaka-ainelähteenä. Tähän aikaan aikaan alueella on täytynyt olla jo yhteiskunnallinen organisaatio, joka on kyennyt organisoimaan metallin louhintaa, sulatusta ja kuljetusta rannikolle. Makanin yhteiskunnan muodosta ja kulttuurisista saavutuksista ei kuitenkaan tiedetä juuri mitään.
Omanin alueen varhaishistoriassa on tehty ero kahden kulttuurin välillä. Hafit-kulttuuri alkoi noin 3000 eaa ja päättyi noin 500 vuotta myöhemmin. Myöhempi Umm al-Narin kulttuuri luokitellaan yleesä ajanjaksolle 2500-1200 eaa. On epäselvää, seurasiko tämä kulttuuri Hafit-kulttuuria vai vaikuttivatko ne osittain samanaikaisesti. Verrattuna sumerilaisen kulttuurin rikkaaseen perintöön, vain harvat pyhäinjäännökset ovat säilyneet. Maan vuoristoisilla seuduilla on säilynyt runsaasti esi-islamilaiselta ajalta peräisin olevia hautoja. Hautojen rakenteen ja niistä löydetyn keramiikan perusteella on voitu tehdä ero kahden Makan-kauden kulttuurin välillä.
Varhaiset vaiheet > Persialaisen ja kreikkalaisen kulttuurin aika

500-luvulla eaa. Persiaa hallinneen Akhaimenidien valtakunnan vaikutusvalta kattoi koko Persianlahden. Persialaisten qanat-keinokastelujärjestelmää varten rakennettiin vedenalaisia tunneleita ja kanavia. Näitä rakennettiin myös nykyisen Omanin alueelle. Aleksanteri Suuri valloitti Persian vuonna 330 eaa. Hän suunnitteli myös Arabian niemimaan valloitusta, kontrolloidakseen tuottoisaa suitsukekauppaa. Hänen kuoltuaan valtakunta hajaantui pienempiin osiin, kuten Ptolemaiosten hallitsemaan Egyptiin ja Seleukoksen hallitsemaan Persiaan. Näiden valtakuntien aikana kreikkalaisvaikutus ulottui syvälle itään. Tuolla ajalla Omanin alueen uskotaan olleen merkittävä suitsukekaupan keskus. Alueelta saatiin runsaasti suitsukkeissa tarvittavaa olibaanihartsia. Persian vaikutusvallan alle kuulumisella on yleisesti katsottu olleen piristävä vaikutus alueen taloudelle. Omanin alueen läpi kulkenutta kauppareittiä kutsuttiin suitsuketieksi. Suitsuketien kaupankäynti oli vilkkaimmillaan noin 300 eaa.-200 jaa.