stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kolmio
Kolmioiden yleisiä ominaisuuksia > Yhtenevyyssäännöt

Jos kahdessa kolmiossa on vähintään kolme yhtä suurta, toisiaan vastaavaa osaa, sivua tai kulmaa, eivätkä ne kaikki ole kulmia, ovat loputkin osat yhtä suuria eli kolmiot ovat yhtenevät. Näistä yhtenevyyslauseista käytetään lyhenteitä, joissa S tarkoittaa sivua ja K kulmaa:
SKS: Jos kahdessa kolmiossa kaksi sivua ja niiden välinen kulma ovat yhtä suuret, ovat kolmiot yhtenevät.
SSS: Jos kahdessa kolmiossa kaikki toisiaan vastaavat sivut ovat yhtä suuret, ovat kolmiot yhtenevät.
KSK: Jos kahdessa kolmiossa kaksi kulmaa ja niiden välinen sivu ovat yhtä suuret, ovat kolmiot yhtenevät.
SKK: Jos kahdessa kolmiossa kaksi kulmaa ja toisen kulman vastainen sivu ovat yhtä suuret, ovat kolmiot yhtenevät.
SSK: Jos kahdessa kolmiossa kaksi sivua ja toisen sivun vastainen kulma ovat yhtä suuret ja lisäksi kyseinen kulma on tylppä, ovat kolmiot yhtenevät. (Jos kyseinen kulma on terävä, on olemassa yleensä kaksi erilaista kolmiota, joilla nämä vastinosat ovat yhtä suuret.)
SSS-yhtenevyydellä on suuri merkitys tekniikassa, sillä se tekee kolmiosta jäykän kappaleen: kolmio, jonka sivut ovat jäykät, säilyttää muotonsa vaikka kulmat eivät olisi jäykkiä. Millään muulla monikulmiolla ei ole tätä ominaisuutta. Tähän perustuvat muun muassa rakennustekniikassa käytettävät ristikko- ja vinotukirakenteet.
Kolmion pinta-alan laskeminen

Kolmion pinta-alan laskeminen on yksinkertainen ongelma, joka tulee usein vastaan erilaisissa tilanteissa. On olemassa useita eri ratkaisutapoja riippuen siitä, mitä kolmiosta tiedetään. Ohessa on eräitä usein käytettyjä kaavoja pinta-alan laskemista varten. Yleinen tapa: kanta 
kertaa korkeus jaettuna kahdella, esim. (2 cm × 4 cm) ÷ 2 = 4 cm²
Kolmion pinta-alan laskeminen > Geometrinen menetelmä

Kolmion pinta-ala S voidaan laskea kaavalla S = ½bh, jossa b (kanta) on yhden satunnaisesti valitun sivun pituus ja h (korkeus) on kannan etäisyys vastapäisestä kärjestä. Tämä voidaan esittää oheisella piirustuksella.
Annetun kolmion pinta-alan selvittämiseksi (kuvassa vihreällä) tehdään ensin alkuperäisestä kolmiosta kopio (sininen), kierretään se 180° ja liitetään osat yhteen. Näin saadusta suunnikkaasta leikataan palanen irti ja liitetään se nelikulmion toiselle puolelle, jolloin saadaan suorakulmio. Koska suorakulmion ala on bh, annetun kolmion pinta-alan täytyy olla ½bh.
Kolmion pinta-alan laskeminen > Vektorien avulla

Suunnikkaan pinta-ala voidaan laskea myös vektorien avulla.
Jos AB ja AC ovat vektoreita, jotka osoittavat A:sta B:hen ja A:sta C:hen, nelikulmion ABDC pinta-ala on |AB × AC|, eli vektorien AB ja AC ristitulon suuruus. Lisäksi |AB × AC| = |h × AC|, missä h on korkeus h vektorina.
Kolmion ABC pinta-ala on puolet tästä, eli
S = ½|AB × AC|.
Kolmion ABC pinta-ala voidaan laskea myös pistetulona seuraavasti:
Kolmion pinta-alan laskeminen > Trigonometrian avulla

Kolmion korkeus voidaan saada selville trigonometrian avulla. Jos käytämme vasemmalla olevan kuvan merkintöjä, korkeus on 
h = a sin γ. Kun tämä sijoitetaan yllä johdettuun kaavaan S = ½bh, voidaan kolmion pinta-ala ilmoittaa muodossa
Koska sin α = sin (π - α) = sin (β + γ), voidaan kahdesta muusta kulmasta todeta:
Suunnikkaan pinta-ala on luonnollisesti myös ab sin γ.
Kolmion pinta-alan laskeminen > Koordinaattien avulla

Jos kärki A sijaitsee karteesisen koordinaattijärjestelmän origossa (0, 0), ja kahden muun kärjen koordinaatit on annettu muodossa B = (x1, y1) ja C = (x2, y2), niin pinta-ala S on puolet determinantin
itseisarvosta, tai S = ½ |x1y2 − x2y1|.
Kolmion pinta-alan laskeminen > Heronin kaavaa käyttäen

S voidaan laskea myös Heronin kaavan avulla:
missä
s = ½ (a + b + c) eli puolet kolmion ympärysmitasta.
Kaava voidaan kirjoittaa myös muodossa
Tasasivuisen kolmion sivun pituus

Tasasivuisen kolmion sivun pituus voidaan laskea pinta-alasta seuraavalla kaavalla:
jossa s on sivun pituus ja A pinta-ala.
Mielivaltaisen kolmion yhden sivun pituus

Jotta mielivaltaisen kolmion pinta-alasta voitaisiin ratkaista sivujen pituuksia, on tunnettava sivujen väliset kulmat.
Yhden sivun pituus on:
jossa α ja β ovat s:n viereiset kulmat. Jos α tai β on 90°, käytettävä kaava on
jossa α on se s:n viereinen kulma, joka ei ole 90°.
Muita esimerkkejä

Jos kolmiossa kulma α on kaksi kertaa niin suuri kuin kulma β, niin kolmion sivun pituuksille on voimassa yhtälö a² = b² + bc, missä a on kulman α  vastaisen sivun pituus, b on kulman β  vastaisen sivun pituus ja c on kolmannen sivun pituus.
Kirjallisuutta

Kivelä, Simo K.: Algebra ja geometria.  Espoo:  Otatieto, 1989.  ISBN 951-672-103-6
Rikkonen, Harri: Matematiikan pitkä peruskurssi I – Vektorialgebra ja analyyttinen geometria.  Helsinki:  Otakustantamo, 1969.  ISBN 951-671-067-0
Pitkäranta, Juhani: Calculus Fennicus – TKK:n 1. lukuvuoden laaja matematiikka (2000–2013) (pdf) Helsinki:  Avoimet oppimateriaalit ry. ISBN 978-952-7010-12-9 ISBN 978-952-7010-13-6 (pdf).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kolmion pinta-ala-, sivu- ja kulmalaskuri Laskuri jonka avulla voidaan laskea kolmion pinta-ala, sivut ja kulmat.
Kolmiolaskuri Laskee esimerkiksi pinta-alan kun tiedetään sivut.
Pythagoraan lause
Kolmio muutetaan aluksi suunnikkaaksi, jolla on kaksinkertainen pinta-ala kolmioon nähden. Seuraavaksi tämä muunnetaan suorakulmioksi.
Suunnikkaan pinta-ala ja kahden vektorin ristitulot ovat yhtä suuret.
Korkeuden h selvittäminen trigonometrian avulla.
Mielivaltainen kolmio
Retkikunta 28

Retkikunta 28 (engl. Expedition 28) oli Kansainvälisen avaruusaseman 28. miehistö. Retkikunta alkoi 23. toukokuuta 2011 Sojuz TMA-20:n irtautuessa asemasta. Asemalle jääneet 4. huhtikuuta 2011 Sojuz TMA-21:llä saapuneet Retkikunta 27:n jäsenet jatkoivat asemalla Retkikunta 28:n miehistössä. 7. kesäkuuta 2011 asemalle laukaistiin loput retkikunnasta lennolla Sojuz TMA-02M. Täydennysmiehistö telakoitui avaruusasemaan 9. kesäkuuta kello 21.18 (UTC). Retkikunta päättyi suunnitelmien mukaan 16. syyskuuta 2011  Sojuz TMA-21:n irtautuessa asemasta. Borisenko, Samokutjajev ja Garan 1askeutuivat Sojuzin kyydissä keskiseen Kazakstaniin.
Viimeiset sukkulalennot STS-134 Endeavour ja STS-135 Atlantis vierailivat retkikunnan aikana asemalla. STS-135 vei aseman jäähdytysjärjestelmän rikkoutuneen ammoniakkipumppumoduulin mukanaan Maahan vian selvittämiseksi. Garan ja Fossum siirsivät 12. heinäkuuta 2011 suorittamallaan avaruuskävelyllä pumppumoduulin Atlantiksen rahtiruumaan.
Miehistö

| Asema | Ensimmäinen osa toukokuu 2011 | Toinen osa kesä–syyskuu 2011 |
| --- | --- | --- |
Komentaja: Andrei Borisenko, RSA  1. avaruuslento
Lentoinsinööri 1: Aleksandr Samokutjajev, RSA  1. avaruuslento
Lentoinsinööri 2: Ronald Garan, NASA  2. avaruuslento
| Lentoinsinööri 3 |  | Sergei Volkov, RSA  2. avaruuslento |
| Lentoinsinööri 4 |  | Michael Fossum, NASA  3. avaruuslento |
| Lentoinsinööri 5 |  | Satoshi Furukawa, JAXA  1. avaruuslento |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Retkikunta 28 Wikimedia Commonsissa
NASAn Expedition 28 Main Page (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Retkikunta 28:n videoita NASAtelevisionin YouTube-kanavalla
Current ISS On-Orbit Status Report (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kansainvälisen avaruusaseman NASAn kotisivu (englanniksi)
kansainvälisen avaruusaseman miehistöt (englanniksi)
näytä
keskustele
Kansainvälinen avaruusasema (ISS)()
Hevisauruksen diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 10 |  |
| ↙Livealbumit | 5 |  |
| ↙Kokoelmat | 1 |  |
| ↙EP:t | 1 |  |
| ↙Singlet | 12 |  |
| ↙Musiikkivideot | 13 |  |
Hevisaurus on suomalainen lapsille suunnattu heavy metal -yhtye. Yhtyeen diskografia koostuu suomen kielisillä julkaisuilla yhdeksästä studioalbumista, yhdestä kokoelmasta, yhdestä EP:stä ja yhdestätoista singlestä.
Studioalbumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Listasijoitukset> Albumilista  | Listasijoitukset> Fyysinen albumilista  | Myynti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jurahevin kuninkaat |  Julkaistu: 21. lokakuuta 2009  Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment  Formaatti: CD, striimaus | 5 | (lista ei toiminnassa) | tuplaplatinaa |
| Hirmuliskojen yö |  Julkaistu: 15. syyskuuta 2010  Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment  Formaatti: CD, striimaus | 3 | (lista ei toiminnassa) | platinaa |
| Räyh! |  Julkaistu: 28. syyskuuta 2011  Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment  Formaatti: CD, striimaus | 2 | (lista ei toiminnassa) | platinaa |
| Räyhällistä joulua |  Julkaistu: 7. marraskuuta 2011  Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment  Formaatti: CD, striimaus | 21 | (lista ei toiminnassa) | kultaa |
| Kadonneen Louhikäärmeen arvoitus |  Julkaistu: 7. syyskuuta 2012  Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment  Formaatti: CD, striimaus | 1 | (lista ei toiminnassa) | kultaa |
| Vihreä vallankumous |  Julkaistu: 25. lokakuuta 2013  Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment  Formaatti: CD, striimaus | 10 | (lista ei toiminnassa) | kultaa |
| Soittakaa Juranoid! |  Julkaistu: 9. lokakuuta 2015  Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment  Formaatti: CD, striimaus | 12 | (lista ei toiminnassa) | – |
| Mikä minusta tulee isona? |  Julkaistu: 1. syyskuuta 2017  Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment  Formaatti: CD, striimaus | 29 | 7 | – |
| Bändikouluun! |  Julkaistu: 25. lokakuuta 2019  Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment  Formaatti: CD, striimaus | 32 | 7 | – |
| Maailmankiertueella |  Julkaistu: 28. helmikuuta 2025  Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment  Formaatti: |  |  |  |
Kokoelmat

| Nimi | Julkaisutiedot | Listasijoitukset> Albumilista  | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Jurahevin ikivihreät |  Julkaistu: 24. lokakuuta 2014  Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment  Formaatti: CD, striimaus | 26 | – |
EP:t

| Nimi | Julkaisutiedot | Listasijoitukset> Albumilista  | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Hirmuliskojen pikkujoululevy |  Julkaistu: 15. marraskuuta 2010  Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment  Formaatti: CD, striimaus | 1 | – |
Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- |
| ”Jurahevin kuninkaat” | 2009 | – | Jurahevin kuninkaat |
| ”Viimeinen mammutti” | 2009 | – | Jurahevin kuninkaat |
| ”Saurusarmeija” | 2010 | – | Hirmuliskojen yö |
| ”Kurajuhlat” | 2010 | – | (julkaistu vain singlenä) |
| ”Räyh!” | 2011 | – | Räyh! |
| ”Aarrejahti” | 2014 | – | Jurahevin ikivihreät (kokoelma) |
| ”Juranoid” | 2015 | – | Soittakaa Juranoid! |
| ”Mikä minusta tulee isona?” | 2017 | – | (julkaistu vain singlenä) |
| ”Bändikouluun!” | 2019 | – | Bändikouluun! |
| ”Poro soitti taikarumpua” | 2019 | – | Bändikouluun! |
| ”100” | 2019 | – | Bändikouluun! |
| ”Hevimetallisarvet” | 2023 | - | (julkaistu vain singlenä) |
| ”Kalloween” | 2024 | - | (julkaistu vain singlenä) |
Videografia > Musiikkivideot

Jee Hevisaurus (2009)
Viimeinen mammutti (2010)
Saurusarmeija (2010)
Yhteinen joulu (2010)
Räyh! (2011)
Tonttuheviä (2011)
Ugala Bugala (2012)
Avaruuden autokorjaamo (2013)
Liskodisko (2013)
Aarrejahti (2014)
Juranoid (2015)
100 (2019)
Hevimetallisarvet (2023)
Videografia > Livealbumit

Purppuramysteeri (2010) Linnanmäen Peacock-teatterissa
Eläintarhan yövahti (2011) Linnanmäen Peacock-teatterissa
Salainen tehtävä (2012) Linnanmäen Peacock-teatterissa
Velhojenvuoren salaisuus (2013) Linnanmäen Peacock-teatterissa
Mikä minusta tulee isona? (2017) Linnanmäen Peacock-teatterissa
Motivaatiopuhuja

Motivaatiopuhuja Tony Robbins seminaarissa.
Motivaatiopuhuja on puhuja, joka pitää puheita, joiden tarkoituksena on motivoida tai inspiroida yleisöä. Tällaiset puhujat voivat yrittää haastaa tai muuttaa yleisönsä.
Motivaatiopuhujat voivat pitää puheita esimerkiksi oppilaitoksissa, uskonnollisissa tilaisuuksissa, yrityksissä, yhtiöissä, valtion virastoissa, konferensseissa, messuilla, huippukokouksissa, yhteisöjärjestöissä ja muissa vastaavissa ympäristöissä.
Yksi varhaisimmista tunnetuista motivaatiopuhujista, joka sai tunnustusta uraauurtavasta työstään, oli Ralph Waldo Emerson (1803–1882), yhdysvaltalainen kirjailija, runoilija ja filosofi.
Fernando Rey

Rey vuonna 1974
Fernando Rey (oik. Fernando Casado Arambillet; 20. syyskuuta 1917 A Coruña, Galicia – 9. maaliskuuta 1994 Madrid, Espanja) oli espanjalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa elokuvista Tristana (1970), Kovaotteiset miehet (1971), Doubt (1972), Elisa – elämäni (1977), Our Father (1985), The Knight of the Dragon (1985), Diario de invierno (1988) ja El Quijote de Miguel de Cervantes (1991).
Palkinnot

Lifetime Achievement Awardselvennä (1995)
Award of the Spanish Actors Union (1993)
Fotogramas de Plata (1971,1993)
Goya (1989)
Prize San Sebastián (1972,1988)
Sant Jordi (1970,1986)
Cannesin elokuvajuhlien parhaan miesnäyttelijän palkinto (1977)
Premio ACE (1971)
Palkinnot > Ehdokkuudet

TP de Oro (1993)
Fotogramas de Plata (1986,1989)
Yksityiselämä

Fernando Rey oli naimisissa näyttelijä Mabel Karrin kanssa vuodesta 1960 kuolemaansa saakka. Heillä on kaksi lasta. Rey kuoli syöpään 9. maaliskuuta 1994. Hän oli kuollessaan 76-vuotias.
Aiheesta muualla

Fernando Rey Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Fernando Rey Elonetissä.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  FID 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Ähtäri

| Ähtäri Etseri |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Ähtärin kaupungintalo
Sijainti:  62°33′N, 024°04′E
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Kuusiokuntien seutukunta
Kuntanumero:  989
Hallinnollinen keskus:  Ähtärin keskustaajama
Perustettu:  1867
– kaupungiksi:  1986
Kuntaliitokset:  Osa Keuruusta ja Multiasta (1923)
Kokonaispinta-ala:  910,87 km² 125:nneksi suurin 2022 
– maa:  805,82 km²
– sisävesi:  105,05 km²
Väkiluku:  5 221 163:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  6,48 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  13,4 %
– 15–64-v.:  52,9 %
– yli 64-v.:  33,7 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  97,1 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– muut:  2,8 %
Kunnallisvero:  10,6 % 19:nneksi suurin 2025 
Työttömyysaste:  12,9 % (2015)
Kaupunginjohtaja:  Perttu Sonninen
Kaupunginvaltuusto:  27 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • SDP   • Kok.   • PS   • KD   • Vas.:   11 5 5 4 1 1
www.ahtari.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ähtäri, aik. Ätsäri (ruots. Etseri) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kaupungissa asuu 5 221 ihmistä ja sen pinta-ala on 910,87 km², josta 105,05 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 6,48 asukasta/km². Kunnassa sijaitsee Ähtärin eläinpuisto, johon tuotiin vuonna 2018 kaksi jättiläispandaa.
Maantiede > Sijainti

Ähtärin kaupunki sijaitsee Etelä-Pohjanmaan kaakkoiskulmassa rajoittuen sekä Keski-Suomen että Pirkanmaan maakuntiin. Ähtärin naapurikunnat ovat Alajärvi, Alavus, Keuruu, Multia, Saarijärvi, Soini ja Virrat. Ähtärin entisiä naapurikuntia ovat vuonna 2009 Alajärveen liitetty Lehtimäki, vuonna 1969 Keuruuseen liitetty Pihlajavesi, Saarijärveen vuonna 2009 liitetty Pylkönmäki sekä Alavuteen vuonna 2013 liitetty Töysä.
Maantiede > Luonto

Metsä-, järvi- ja mäkimaisemineen Ähtäri muistuttaa Keski-Suomea. Lännessä Ähtäri rajoittuu Suomenselän vedenjakajaan.
Ähtärin kallioperä on pääasiassa graniittia. Yleisin maalaji on moreeni, joka on paikoin varsin kivistä. Savea on vähän, mutta turvetta on paljon etenkin Suomenselän alueella. Myös hiekkaa ja hietaa on varsin paljon. Kaupungin tunnetuimmat harjut ovat Soinin puolelle ulottuva valtakunnalliseen harjujensuojeluohjelmaan kuuluva Ison Koirajärven harju ja Peränteen Punkaharju. Punkaharju on osa katkonaista harjujaksoa, joka tulee Ähtärin puolelle etelästä Torakkakankaalle ja jatkuu Perännejärvelle särkkänä, jonka katkaisee vain kapea Kirkkosalmi. Peränneharjulta harju jatkuu Vähä Haapajärven kautta Töysän puoleiselle Liesjärvelle.
Ähtärin pinnanmuodot ovat vaihtelevat. Erityisesti Suomenselän alueella Ähtärinjärven länsipuolella maasto on epätasaista. Jyrkkärinteiset, rotkomaisten laaksojen reunustamat mäet kohoavat yli 200 metrin korkeuteen. Myös Ähtärinjärven itä- ja eteläpuoliset alueet ovat yläviä ja vaihtelevia, vaikkakaan korkeuserot eivät ole niin huomattavia kuin lännessä. Ähtärin korkeimpia kohoumia ovat Ohranevaa ympyröivät mäet ja Murtomäki pohjoisessa, Hiironmäki itärajalla sekä Koiramäki länsirajalla.
Metsät peittävät kolme neljäsosaa kaupungin maa-alasta. Peltoa on vain runsaat kuusi prosenttia. Soita on eniten kaupungin itäosissa. Loukkusuo sekä Iso ja Pieni Tupasuo kaakossa on otettu turvetuotantoon.
Maantiede > Vesistöt

Ähtärin pääjärvi on pitkänomainen ja vähäsaarinen Ähtärinjärvi. Ähtärinjärven vedet laskevat Väliveden kautta Hankaveteen, sieltä koskista Inhanjokea pitkin Ouluveteen ja edelleen Peränne-järven laskujoesta Pakarinjoesta Vähään Vehkajärveen, joka kuuluu osittain Virtain puolella sijaitsevaan Isoon Vehkajärveen. Kaupungin itäpuoliskon järvistä, kuten Kivijärvestä ja Niemisvesi-Pemusta tulevat vedet yhtyvät Ähtärin reittiin Hankavedellä. Aivan Ähtärin etelärajalta vedet virtaavat paikoitellen Ähtärin reitistä poiketen Pihlajaveteen. Eri puolilla kaupunkia on soiden reunustamia järviä ja lampia.
Ähtärin järvet
Ähtärinjärvi
• Niemisvesi-Pemu
• Hankavesi-Välivesi
• Peränne
• Liesjärvi
Kivijärvi
• Ouluvesi
• Jauhojärvi
• Iso Haapajärvi
• Valkeinen
• Vähä Haapajärvi
• Iso Vehkajärvi
• Kortteinen
• Hautojärvi
Voilampi
• Hirvijärvi
• Pusaanjärvi
• Alainen-Tuhkio
• Huikurinlampi
• Renkainen
• Saarinen
• Arpainen
• Kolunjärvi
• Niemijärvi
• Soukanjärvi
• Vehunjärvi
Vähä Liesjärvi
• Iso-Manalainen
• Pyhikki
• Iso Koirajärvi
• Yläinen-Sappio
• Karvalampi
• Alainen-Sappio
• Lylylampi
• Keskinen
• Saarijärvi
• Iso Niemolampi
• Aitojärvi
• Keskinen-Tuhkio
• Yläinen-Tuhkio
• Savilampi
• Haapolampi
• Likolampi
• Hiironen
• Keskinen-Sappio
• Vihtalampi
• Iso-Nuoramo
• Mantilanjärvi
• Pöyhösenlampi
• Kalliolampi
• Tyystänjärvi
• Palolampi
Kuorelampi
• Polvilampi
• Matolampi
• Särkijärvi
• Ahvenlampi
• Kapealampi
• Saarilampi
• Heikinlampi
• Lintulampi
• Rajalampi
• Heinä-Arpainen
• Yläinen Heikinlampi
• Pitkäjärvi
• Ohenlampi
• Heinälammi
• Riutto
• Suoverlampi
• Mustalampi
• Paloharjunlampi
• Suolampi
• Kaamatti
• Onkilampi
• Sysilampi
• Kuolemainen
• Kalliolampi
• Mekkolampi
• Hämeenlampi
Niinilampi
• Likolampi
• Iso Itälampi
• Suolampi
• Perilampi
• Pieni Koirajärvi
• Hirvilampi
• Hirvilampi
• Mustalampi
• Iso Perimmäinen
• Levä
• Haukilampi
• Ohralampi
• Kumpulampi
• Heinälampi
• Pieni-Manalainen
• Ahvenlampi
• Pieni Lintulampi
• Hangonlampi
• Rautolampi
• Rautionlampi
• Korteslampi
• Iso Säynäslammi
• Sirkuslampi
• Suolampi
• Kapealampi
• Niittylampi
• Kylkiäinen
• Ahvenlampi
• Sammakkolampi
• Valkealampi
• Housulammi
• Kaakkolampi
• Kalliolampi
• Pökkölänlampi
• Iso Hoikkalampi
• Keskimmäinen-Nuoramo
• Kotalampi
• Pieni Itälampi
• Pieni Palolampi
• Paskolampi
• Haukilampi
• Haukilampi
• Haukilampi
• Hanhilampi
• Kaakkolampi
• Kissalampi
• Koivulampi
Suolilampi
• Huippalampi
• Jutulampi
• Peuralampi
• Lepikkolampi
• Kaakkolampi
• Pöntislampi
• Pumppulampi
• Likolampi
• Valkealampi
• Lehtilampi
• Iso Helvelampi
• Vasamanlampi
• Sepänlampi
• Saralammi
• Luodeslampi
• Rumpulampi
• Torakkalampi
• Onkilampi
• Saralammi
• Pieni-Perimmäinen
• Paskolampi
• Likolampi
• Pahkalampi
• Rasinlampi
• Rajalampi
• Iso Haapalampi
• Pylkäslampi
• Heinälampi
• Niinilampi
• Pihtisulku
• Murtolampi
• Perunalampi
• Kuolemainen
• Heinälammi
• Suolikot
• Pieni-Särkijärvi
• Pykälikönlampi
• Kilpilampi
• Housulammi
• Kaakkolampi
Maantiede > Keskustan asuinalueet

Hankola, Törö, Villelä, Riihimäki, Leppävuori, Pellonpää, Pöyhönen, Tapio, Ostola ja Ouluvesi.
Maantiede > Sivukylät

Alastaipale, Hankavesi, Inha, Inhan tehtaat, Itä-Ähtäri, Kivijärvi, Kukkeenkylä, Liesjärvi, Myllymäki, Mäkikylä, Niemisvesi, Peränne, Rämälä, Vehu, Vääräkoski, Ruha sekä Ähtärinranta.
Maantiede > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Ähtärissä oli 5 906 asukasta, joista 3 654 asui taajamissa, 2 219 haja-asutusalueilla ja 33:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Ähtärin taajama-aste on 62,2 %. Ähtärin taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ähtärin keskustaajama | 3 423 |
| 2 | Myllymäki | 231 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Historia > Esihistoria ja nimen etymologia

Ähtärin alueelta on löydetty kivikautisia asuinpaikkoja Lopetista ja Kivijärven Akkosaaresta. Ennen vuotta 2016 Museoviraston rekistereissä oli kaikkiaan 95 kohdetta Ähtäristä, vuonna 2016 tehdyssä esiselvityksessä niitä löytyi lisää.
Ähtäri-nimi on todennäköisesti peräisin kivikauden ja erätalousaikaisen uudisasutuksen väliltä. Tuolloin alueella vaelsi harva saamelaisväestö, jolla onkin selvä vaikutus ähtäriläiseen nimistöön. Suuren järven ja sittemmin koko kunnan nimi ei kuitenkaan liene saamelaisperäinen, vaikka Sodankylästä löytyykin sopivantuntuinen verrokki, Ätsärijoki. Yksimielisyyttä nimen alkuperästä ei ole saavutettu. Yhtymäkohtia on nähty viron sanaan ätsä ’kukka, kukinto’ (mistä rentukka muistuttaa myös pitäjän vaakunassa) ja ruotsin sanaan ed ’taival’ (josta edsjö → Etseri). Äänneyhteys on myös huomattu laatusanoihin äkäinen ja äkeinen, joka yhteys tunnetaan myös Äetsästä. Mitä tuo Ätsäjärvi, Ätsäri sitten onkin merkinnyt, Ähtäri on joka tapauksessa alun perin vesistön nimi.
Historia > Erätalousaika ja Ähtärin asuttaminen

Ähtärin seudulla ei ollut pysyvää asutusta ennen myöhäistä keskiaikaa. Erämaat oli jaettu metsästystä, kalastusta ja kaskenpolttoa varten satakuntalaisille ja hämäläisille talonpojille. He viljelivät kesällä maata kotiseudullaan, mutta tekivät talvella pyyntimatkoja näille erämaa-alueille. Järjestelmä purettiin vuonna 1552 annetulla eräreduktiolla. Sen jälkeen myös karulle Suomenselälle alkoi tulla pysyvää asutusta: pirkkalaisten eräoikeuksien omistajien lisäksi savolaisia ja viimeksi myös pohjalaisia.
Ensimmäinen maininta asutuksesta Ähtärissä on vuoden 1589 maantarkastuskirjassa. Alastaipaleella oli kyläntapainen, lisäksi asutusta oli Peränteellä, Ouluvedellä ja Hankavedellä sekä Vehulla. Ähtärin asuttajat olivat maanviljelijöitä, jotka raivasivat viljavat maat nopeasti pelloiksi. Kaskiviljely aloitettiin jo ennen alueen asutusta. Sen sijaan tervaa poltettiin vain kotitarpeiksi. Etelä-Pohjanmaalla tärkeä tervatalous vahvistui Ähtärissä vasta 1800-luvulla.
Ähtäri kuului Ruoveden vuonna 1565 perustettuun seurakuntaan. Matka kirkolle oli pitkä. Oman kirkon perustamisasiakirja on vuodelta 1651. Ensimmäinen kappeli rakennettiin Hankolanmäelle, jolla seisoo myös nykyinen, järjestyksessä neljäs kirkkorakennus vuodelta 1937.
Ähtärin kappelikuntaan kuului aluksi vain 27 taloa. Kappelikuntarajoja järjesteltiin sen mukaan, miten kirkkoväki kulki vesireittejä pitkin.