stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koneen Säätiö

Koneen Säätiön logo.
Koneen Säätiö on suomalainen säätiö, joka tukee tieteellistä tutkimustyötä, kulttuuria ja taidetta sekä tieteen yleistajuistamista apurahoin. Lisäksi se ylläpitää kansainvälistä Saaren kartanon taiteilija- ja tutkijaresidenssiä Mynämäellä ja Lauttasaaren kartanon taiteilija- ja tutkijaresidenssiä.
Säätiö pyrkii edistämään vapaata ja moniäänistä tieteen ja taiteen tekemistä. Vuonna 2023 säätiö jakoi apurahoja, palkintoja ja lahjoituksia yhteensä 55,1 miljoonaa euroa.
Säätiön vuosittaisessa yleisessä haussa yksilöt, yhteisöt ja työryhmät voivat hakea apurahaa tieteelliseen tai taiteelliseen työskentelyyn. Säätiö tukee humanistista, yhteiskuntatieteellistä, ympäristötieteellistä ja monialaista tutkimusta sekä kaikkia taiteen aloja. Se myöntää rahoitusta sekä yksilöille että monen tutkijan tai taiteilijan hankkeille. Lisäksi säätiö palkitsee Vuoden Tiedekynä -palkinnolla suomenkielistä tieteellistä kirjoittamista sekä järjestää erilaisia tilaisuuksia ihmisten kohtaamiseksi.
Säätiön toiminnan painopisteet on koottu rahoitusohjelmiksi. Ne ovat pitkäkestoisia tiettyjen aiheiden ympärille rakennettuja kokonaisuuksia, joiden tarkoituksena on syventyä säätiölle tärkeisiin aiheisiin sekä tuottaa niistä uutta tietoa, ajattelua ja keskustelua.
Koneen Säätiön toimitilat sijaitsevat Lauttasaaren kartanossa. Säätiössä työskenteli vuoden 2021 aikana 23 työntekijää. Säätiön hallituksen puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2002 Hanna Nurminen.
Historia

Koneen Säätiö perustettiin vuonna 1956. Säätiön perustivat Heikki H. Herlin ja Pekka Herlin, jotka toimivat myös Kone Osakeyhtiön johdossa. Alkuaikoina säätiöllä ja yrityksellä olikin läheinen yhteys. Pekka Herlinin kuoleman jälkeen vuonna 2003 säätiö itsenäistyi Kone Osakeyhtiöstä. Nykyisin säätiön päätöksenteko on itsenäistä ja Koneesta riippumatonta. Säätiön varallisuudesta suurin osa on kuitenkin edelleen Koneen osakkeissa. Koneen menestys 2000-luvulla on mahdollistanut myös säätiön toiminnan nopean laajenemisen.
Lauttasaaren kartano

Koneen Säätiön toimitila Helsingissä sijaitsee Lauttasaaren kartanossa, jonne se muutti keväällä 2018. Muuttoa edelsi kartanon päärakennuksen, sen pihapiirissä sijaitsevan Punaisen huvilan sekä kartanon puiston perusteellinen kunnostus, joka käynnistettiin säätiön ostettua kartanon Helsingin kaupungilta 2015.
Kartanossa työskentelee säätiön henkilökunta, minkä lisäksi säätiö järjestää siellä erilaisia tilaisuuksia sidosryhmilleen ja suurelle yleisölle. Lauttasaaren kartanon residenssi tarjoaa asumis- ja työskentelymahdollisuuksia yhteisötoimijoiden kansainvälisille asiantuntijavieraille.
Saaren kartanon residenssi

Saaren kartanon residenssi on vuonna 2008 toimintansa aloittanut, Koneen Säätiön ylläpitämä kansainvälinen taiteilija- ja tutkijaresidenssi Mynämäellä, jonne eri alojen ammattitaiteilijat ja Koneen Säätiön apurahalla työskentelevät tutkijat voivat hakea kahden kuukauden mittaiselle työskentelyjaksolle. Kesäisin kartano on taiteilijaryhmien käytössä.
Saaren kartanon residenssivalinnoissa painotetaan taidetta uudistavaa ja ajankohtaista työtä sekä uusia taiteenaloja. Saaren kartanon residenssin toiminnanjohtajana on performanssitaiteilija ja kuraattori Leena Kela.
Aiheesta muualla

Koneen Säätiön verkkosivut
Konnarin koulu

| Konnarin  koulu |
| --- | --- |
 Konnarin koulu kesällä 2008.
Sijainti:  Mommilantie 21, 16900 Lammi
Koordinaatit:  61.0703°N, 25.0109°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Jari Jokinen
Luokat:  1–6
Oppilaita:  noin 330 (2020)
Verkkosivut
Konnarin koulu on peruskoulun 1.–6. luokat käsittävä alakoulu Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Lammin pitäjän kirkonkylän taajamassa. Oppilaita koulussa on noin 330 (vuonna 2020) ja opettajia parisenkymmentä. Koulun rehtorina toimii Jari Jokinen.
Kyläkoulujen oppilaat siirrettiin vuonna 2012 Konnarin kouluun, joten syksyllä 2012 koulun oppilasmäärä kasvoi merkittävästi.
Alakoulun lisäksi samassa rakennuksessa toimii päiväkoti.
Kirkko veren päällä

Kirkko veren päällä tarkoittaa seuraavia Venäjällä olevia kirkkoja:
Kristuksen ylösnousemuksen katedraali Pietarissa
Kirkko veren päällä, Jekaterinburgissa keisariperheen murhapaikalla
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kirkko veren päällä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Koppalanjärvi

| Koppalanjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Juuka
Koordinaatit:  63°09′16″N, 29°00′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Laskujoki:  Koppalanjoki
Järvinumero:  04.762.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  184,1 m 
Rantaviiva:  25,13 km 
Pinta-ala:  1,67 km² 
Tilavuus:  0,0051 km³ 
Keskisyvyys:  3,1 m 
Suurin syvyys:  20,1 m 
Saaria:  13
 fiKoppalanjärvi 
Koppalanjärvi on rantaviivaltaan rikkonainen, useasta altaasta koostuva korpijärvi Juuassa Pohjois-Karjalan luoteisosassa. Sen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 72 kilometriä pohjoisluoteeseen.
Maantiede

Koppalanjärven rantaviivan pituus on 25 128 metriä. Etäisyys järven eteläkolkasta pohjoiskolkkaan on 3,4 kilometriä ja länsikolkasta itäkolkkaan 3,0 kilometriä. Järven eteläisimmän osan muodostaa Kotilahti, jonka koillispuolella avautuu Kotiselkä. Kotiselältä kuljetaan kapeaa Lauttasalmea järven keskiosaan, josta pääsee noin sata metriä leveää salmea järven luoteisosan Jokiselälle ja muutaman metrin levyistä salmea järven pohjoisimman osan muodostavalle Pohjoisselälle. Koppalanjärven lukuisista niemistä vain luoteisrannan Töhönniemellä on karttanimi.
Yli puolet Koppalanjärvestä on vähintään 1,5 metriä ja enintään 3 metriä syvä. Kotilahti on syvintä aluetta. Lauttasalmen pohjoispuoliset järvenosat ovat matalia lukuun ottamatta Pohjoisselän 11-metristä syvännettä.
Koppalanjärven saariluku on 13. Saarista 8 on alle aarin laajuisia luotoja. Ainoa yli hehtaarin laajuinen saari on Kotiselän eteläosassa sijaitseva noin kaksihehtaarinen nimetön saari. Töhönniemen itäpuolella sijaitsee noin puolen hehtaarin laajuinen nimetön saari. Myös Pohjoisselän itäosassa sijaitsee noin puolen hehtaarin laajuinen nimetön saari. Koppalanjärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Kotiselän etelärannalla kohoaa Koppalanvaara, jonka huippu on noin 215 metriä merenpinnan yläpuolella.
Koppalanjärvi laskee Jokiselän länsirannalta alkavaa Koppalanpuroa länteen Kalliojärveen (180,3 metriä mpy).
Koppalanjärven vesitilavuus on 5 102 500 kuutiometriä. Runsas kymmenesosa vesitilavuudesta on vähintään kuuden metrin syvyydessä.
Koppalanjärvi (04.762.1.010) kuuluu Polvijärven valuma-alueeseen (04.762), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kajoonjärven valuma-alue (04.76) ja ensimmäinen on Juojärven reitin valuma-alue (04.7). Koppalanjärvi on Polvijärven valuma-alueen toiseksi laajin vakavesi, laajin on Polvijärvi ja kolmanneksi laajin on Kalliojärvi. Polvijärven valuma-alueeseen kuuluu 35 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Komisario Beck tähtäimessä

| Komisario Beck tähtäimessä> Mannen på taket |
| --- | --- |
 Ruotsalaisen DVD-julkaisun kansikuva.
Ohjaaja:  Bo Widerberg
Käsikirjoittaja:  Bo Widerberg
Tuottaja:  Per Berglund
Säveltäjä:  Björn J:son Lindh
Kuvaaja:  Odd Geir Sæther
Leikkaaja:  Sylvia Ingemarsson Bo Widerberg
Pääosat:  Carl-Gustaf Lindstedt Sven Wollter
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Svensk Filmindustri AB Svenska Filminstitutet
Levittäjä:  SF Studios
Ensi-ilta:   1. lokakuuta 1976  8. huhtikuuta 1977
Kesto:  113 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Komisario Beck tähtäimessä (ruots. Mannen på taket) on ruotsalainen elokuva vuodelta 1976. Käsikirjoitus perustuu Maj Sjöwallin ja Per Wahlöön romaaniin Den vedervärdige mannen från Säffle (1971). Heidän kirjoittamiensa poliisiromaanien päähenkilönä on Martin Beck -niminen ruotsalainen poliisikomisario.
Juoni

Elokuva alkaa kun sairaalassa oleva kovaotteiseksi ja huonomaineiseksi tiedetty poliisikomisario surmataan erittäin väkivaltaisella tavalla ja Martin Beck saa tehtäväksi selvittää kyseistä veritekoa. Tekijäksi paljastuu entinen poliisimies, jonka diabetesta sairastanut vaimo menehtyi putkassa sairauskohtaukseen poliisin välinpitämättömyyden seurauksena. Tilanne ajautuu umpikujaan miehen linnoittauduttua rynnäkkökiväärin kanssa talon katolle Tukholman keskustassa ja alkaa ampua kohti virka-asuisia poliiseja ja poliisiautoja. Elokuvassa nähdään kohtaus, kun Bell 206 -helikopteri murskaantuu Odenplanille. Tähän Widerberg oli saanut idean elokuvasta Kovaotteiset miehet.[lähde? ]
Khambulan taistelu

Khambulan tai Kambulan taistelu oli nykyisessä Etelä-Afrikassa zulu-sodanaikana käyty taistelu zulujen ja brittien välillä 29. maaliskuuta 1879. Zulut yrittivät epäonnistuen vallata brittien linnoitetut asemat Khambulassa Zulumaassa ja tappio oli heille huomattava isku sotatahdon kannalta. Heidän armeijansa ei enää toipunut entiselleen.
Tausta

Zulumaahan useana kolonnana edenneet edenneet britit olivat kärsineet nöyryyttävän tappion zuluille Isandlwanan taistelussa 20. tammikuuta 1879 ja zulut olivat piirittäneet heidän asemansa Eshowessa. He kuitenkin saavuttivat voittoja seuranneissa Rorke's Driftin taistelussa ja mursivat Eshowen piirityksen Gingindlovussa. Brevet-eversti Henry Evelyn Woodin 4. kolonna oli edennyt Zulumaahan 10. tammikuuta 1879 ja sen tehtävänä oli estää Zulumaan luoteisosien heimoja liittymästä zulujen pääarmeijan. Hänen toiminta-alueensa käsitti useita tasahuippuisia vuoria, kuten Zunguin, Hlobane ja Ityentika. Kuultuaan tappiosta Isandlwana, Wood päätti asttua joukkoineen Khambulan kukkulalle.
Tausta > Osapuolet

Brittijoukkoja komensi brevet-eversti Henry Evelyn Wood. Brittien Zulumaahan edenneen 4. kolonnan joukot olivat rakentaneet Khambulassa linnoitetun laagerin ja maavalleja. Varustuksiin kuului myös pienempi karjalaageri. Paikka tuli tunnetuksi Fort Khambulana. Paikka oli kukkula, josta käsin britit saattoivat tarkkailla zulujen liikkeitä. Puolustaviin joukkoihin kuului 2 086 miestä ja heistä 132 oli paikallisia afrikkalaisia sotilaita. Tukenaan heillä oli 6 tykkiä.
Zuluja johti inKosi Mnyamana kaNgqengelele. Monet zulusotureista olivat voitollisen Isandlwanan taistelun veteraaneja AbaQulusien zuluheimosta. Yhteensä zuluja oli noin 20 000–26 000. Zulujen kuningas Cetshwayo kaMpande oli erikseen antanut käskyn olla hyökkäämättä suoraan brittien linnoitettuja asemia vastaan. Sen sijaan zulujen tulisi uhata heidän huoltoreittejään ja pakottaa näin britit taistelemaan avoimella taistelukentällä.
Taistelu

Kärsimättömät zulusoturit eivät seuranneet Cetshwayon strategiaa, vaan he päättivät iskeä suoraan Khambulaan. Mnyamana oli pysäyttänyt 28. maaliskuuta 1879 zulujoukot joidenkin kilometrien päähän Khambulasta etelään tarkoituksenaan piirittää britit. Zulujen oikea siipi tai zulumuodostelmien "sarvi" aloitti kuitenkin tukemattoman etenemisen pohjoisesta ja varsinainen taistelu alkoi 29. marraskuuta. Britit kannustivat koordinoimatonta päätöstä edetä häiritsemällä zuluja ratsuväkensä iskuilla. Etenevät zulut ajettiin takaisin pohjoisessa ja ja lännessä. Zulujen epäonnistui näin piirittää britit, jotka saattoivat keskittää voimansa zulujen pääiskua vastaan etelästä.
Zulujen pääisku etelästä onnistui valtaamaan brittiasemien karjalaagerin ja he uhkasivat edlleen suurempaa laageria. Useammat brittikomppaniat osallistuivat pistinhyökkäykseen, jonka onnistui ajaa zulut takaisin etelän suunnalla. Zulut eivät olleet luovuttaneet, vaan he iskivät uudelleen, tällä kertaa idästä ja koillisesta. Nämäkin hyökkäysyritykset kuitenkin torjuttiin. Britit toteuttivat jälleen vastahyökkäyksen, jota tuki heidän ratsuväkensä. Zulujen ei onnistunut järjestäytyä uudelleen ja brittien hyökkäys johti heidän joukkojensa hallitsemattomaan pakoon.Itää kohti pakenevia zuluja ajettiin armottomasti takaa yön laskeutumiseen saakka.
Seuraukset

Britit olivat voittaneet Khambalan taistelun. Britit olivat menettäneet 18 miestä kaatuneina ja 65 haaavoittuneita. Jälkimmäisistä 11 kuoli myöhemmin haavoihinsa. Zulujen tappiot olivat yli 1 000 miestä kaatuneina.
Zulujen taistelutahto laajemman sodan kannalta romahti. He ymmärsivät, että heidän oma aseistuksensa ei selvästi riittänyt brittejä vastaan. Zuluarmeija ei toipunut tappiosta Khambalassa, jota voidaan pitää käänteen tehneenä taisteluna.
Brittiläinen kartta taistelupaikasta.
Kirjolaulumesikko

| Kirjolaulumesikko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Mesikot Meliphagidae
Suku::  Kirjolaulumesikot Xanthotis
Laji::  macleayanus
Kaksiosainen nimi
 Xanthotis macleayanus  (Ramsay, 1875) 
Katso myös
   Kirjolaulumesikko Wikispeciesissä   Kirjolaulumesikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kirjolaulumesikko (Xanthotis macleayanus) on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kirjolaulumesikkoa tavataan Australian koillisosissa. Lajin on kuvattu olevan yleinen, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Keisarikunta (elokuva)

| Keisarikunta |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Pekka Mandart
Käsikirjoittaja:  Sami Keski-Vähälä Pekka Mandart
Tuottaja:  Pamela Mandart
Pääosat:  Mikko Leppilampi   Maria Ylipää
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Mandart Entertainment
Ensi-ilta:  25. joulukuuta 2004
Kesto:  94 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keisarikunta on suomalainen Pekka Mandartin ohjaama romanttinen elokuva vuodelta 2004. Elokuvan kuvauksesta on vastannut Kari Sohlberg, leikkauksesta Jari Innanen ja musiikista Marzi Nyman. Elokuvan tapahtumat sijoittuvat 1950-luvun Kotkaan. Elokuva kuvaa romanttiseen sävyyn ihmissuhteita ja tapahtumia.
Juoni

Elokuvan tapahtumat sijoittuvat kesäiseen Kotkan satamakaupunkiin, jossa Rempo (Mikko Leppilampi) työskentelee ystäviensä tavoin satamatyöläisenä. Tapahtumat johtavat kaverukset Rempon ja Ollin (Mikko Nousiainen) jälleen yhteen Rempon menetettyä työpaikkansa. Olli ehdottaa Rempolle, että he yhdessä ostaisivat paikallisen Fennia-ravintolan ja perustaisivat jazz-soittoravintolan. Kaverukset pyytävät ystävänsä mukaan soittamaan ravintolassa, josta tulee varsin suosittu kokoontumispaikka alkuvaikeuksien jälkeen. Vieraana Fennia-ravintolassa nähdään myös tangon kuningas Olavi Virta. Rempo menettää Aila-kihlattunsa (Maria Ylipää) laittamalla omin päin yhteiset rahat ravintolaan, mutta elokuvan romanttisten tapahtumien myötä ja erityisesti Rempon alivuokralaisen Kinkun (Tuomas Uusitalo) avustuksella kihlapari löytää jälleen toisensa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Mikko Leppilampi  | … |  Rempo (Reijo Tani)   |
|  Maria Ylipää  | … |  Aila   |
|  Mikko Nousiainen  | … |  Olli (Olli Miettinen)   |
|  Petteri Summanen  | … |  Heiskanen (Reino Heiskanen)   |
|  Niko Saarela  | … |  Kauppinen (Heikki Kauppinen)   |
|  Tuomas Uusitalo  | … |  Kinkku (Keijo Laitinen)   |
|  Sampo Sarkola  | … |  Junnu (Juha Vainio)   |
|  Sesa Lehto  | … |  Nortti (Nisse Nortamaa)   |
|  Emma Salokoski  | … |  Liisa   |
|  Toni Wahlström  | … |  Olavi Virta   |
Palkinnot

Elokuva palkittiin parhaasta puvustuksesta Jussi-palkinnolla vuonna 2005.
Konstantínos Dimitriádis

| Mitalit> Maa:   Kreikka.Taidelajit. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kreikka.Taidelajit. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kreikka.Taidelajit. Olympialaiset  | Maa:   Kreikka> Taidelajit. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Pariisi 1924 | Kuvanveisto |  |
Konstantínos ”Kóstas” Dimitriádis (kreik. Κωνσταντίνος ”Κώστας” Δημητριάδης, 1879 Asenovgrad, Bulgaria – 28. lokakuuta 1943 Ateena) oli kreikkalainen kuvanveistäjä.
Kopio Dimitriádisin olympiateoksesta Discobole Finlandaisesta ateenalaisessa puistossa.
Dimitriádis opiskeli ja työskenteli Pariisissa ja Lontoossa, joista palasi takaisin Kreikkaan Ateenan taidekorkeakoulun professoriksi vuonna 1930. Häntä inspiroivat klassisen antiikin mallit sekä eräät modernit kuvanveistäjät, kuten Auguste Rodin. Dimitriádis voitti vuoden 1924 olympialaisten taidekilpailuissa kultaa työllään Discobole Finlandais.
Konstanty Wasyl Ostrogski

Konstanty Wasyl Ostrogski.
Konstanty Wasyl Ostrogski (liett. Konstantinas Vasilijus Ostrogiškis, ukr. Костянтин-Василь Острозький, Kostjantyn-Vasyl Ostrozkyi; 2. helmikuuta 1526[lähde? ] – 13. helmikuuta[lähde? ] 1608) oli liettualainen ruhtinas, Volodymyr-Volynskyin starost, Volhynian marsalkka ja Kiovan voivodikunnan voivodi Puola-Liettuassa.
Ostrogskin vanhemmat olivat Konstanty Ostrogski ja Aleksandra Słucka. Hän avioitui vuonna 1553 Zofia Tarnowskan kanssa. Liitosta syntyivät seuraavat lapset: Elżbieta Ostrogska, Janusz Ostrogski, Katarzyna Ostrogska, Konstanty Ostrogski ja Aleksander Ostrogski.
Ostrogski perusti Ostrohin akatemian ja Dermanin luostarin kirjapainon. Hänen valvonnassaan painettiin Ostrohin Raamattu.
Konsertot (Bach)

Johann Sebastian Bachin säveltämistä konsertoista ylivoimaisesti tunnetuimpia ovat  Brandenburgin varakreiville  sävelletyt concerto grosso -muotoiset brandenburgilaiset konsertot BWV 1046 - 1051, mutta säveltäjä sävelsi konserttoja myös muille soittimille. Säilyneiden teosten joukossa on kaksi viulukonserttoa (1041 ja 1042), kuuluisa kaksoisviulukonsertto kahdelle viululle, BWV 1043 ja osa viulukonsertosta D-duurissa BWV 1045 sekä cembalokonsertot (BWV 1052–1065) yhdelle, kahdelle, kolmelle ja jopa neljälle cembalolle. Cembalokonsertoista on myöhemmin rekonstruoitu joukko viulu-, oboe- ja huilukonserttoja.
Kipinän hetki

| ”Kipinän hetki” Robin mukana Elastinen |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: 16 – Stadion Deluxe
 Julkaistu: 17. huhtikuuta 2015
 Tyylilaji: pop, rap
 Kesto: 03.45
 Levy-yhtiö: Universal Music
Robinin muut singlet
| ”Sua varten” 2015 | ”Kipinän hetki” 2015 | ”Yö kuuluu meille” 2016 |
Elastisen muut julkaisut
| ”Super” 2015 | ”Kipinän hetki” 2015 |   |
”Kipinän hetki” on suomalaisen poplaulaja Robinin kappale hänen 16-albumin Stadion Deluxe -versiolta. Kappaleella vierailee rap-artisti Elastinen. Singlenä ”Kipinän hetki” julkaistiin 17. huhtikuuta 2015. Kappale on Suomen jääkiekkomaajoukkueen virallinen kisabiisi vuoden 2015 maailmanmestaruuskilpailuissa.
Kappaletta ovat olleet säveltämässä ja sanoittamassa Robinin ja Elastisen lisäksi Jimi Constantine sekä Mikko Tamminen. Robin ja Jimi Constantine olivat aloittaneet kappaleen teon jo tammikuussa 2014, mutta Robin ei ollut ollut tyytyväinen kappaleen lopputulokseen. Saadakseen kappaleesta ”aggressiivisemman” hän päätti pyytää Elastisen kappaleelle mukaan, joka kirjoitti omat osuutensa. Robinin mukaan kappale kertoo periksiantamattomasta asenteesta, ja intohimosta elämää ja tekemisiään kohtaan. Kappale kertoo myös palavasta halusta toteuttaa itseään.
24. huhtikuuta 2015 kappaleesta julkaistiin Joonas Kenttämiehen ohjaama musiikkivideo. Videolla esiintyvät artistien itsensä lisäksi Kiira Korpi, Pekka Hyysalo, Jari Kurri ja Raimo Helminen sekä jääkiekon junorijoukkue. Video julkaistiin YouTubessa Robinin Vevo-kanavalla 23. huhtikuuta 2015.
Kappaleet

Kipinän hetki (mukana Elastinen) – 3.45
Listamenestys

Kappale on menestynyt hyvin eri listoilla. Latauslistalle ”Kipinän hetki” nousi singlejulkaisun myötä suoraan listan ensimmäiseksi, jossa se oli myös seuraavat kaksi viikkoa. Singlelistalla kappale on ollut parhaimmillaan kolmantena. Radiosoitossa kappale nousi listaviikolla 20/2014 11:nneksi soitetuimmaksi radiokappaleeksi.
Listamenestys > Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 3
Suomen virallinen latauslista: 1
Radiolista: 11
Aiheesta muualla

Kappaleen virallinen musiikkivideo YouTubessa
Konserttihovi

| Konserttihovi |
| --- | --- |
Osoite:  Ilmeentie 157, Imatra
Rakennustyyppi:  konserttitalo
Valmistumisvuosi:  1979
Rakennuttaja:  Martti Räsänen
Omistaja:  Juha ja Oili Räisänen
Runkorakenne:  puu
Julkisivumateriaali:  puu
Kerrosala:  700
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Konserttihovi on Imatralla sijaitseva, Suomen ainoa yksityisessä omistuksessa oleva konserttitalo. Sen rakensi 1970-luvun loppupuolella harrastajaviulisti ja kenkäkauppias Martti Räsänen Imatran Viraskorpeen 1950-luvulla kesken jääneen nuorisoseurantalon perustuksille lähes omin käsin.
Noin 700 neliömetrin kokoisessa rakennuksessa on konserttisalin lisäksi kellarikerroksen sauna- ja seurustelutilat ja yläkerrassa asuintiloja. Seitsemän metrin korkuinen konserttisali on paneloitu mänty- ja kuusilaudalla, ja näyttämön takaseinää koristavat Savitaipaleen kirkon vanhat urkupillit.
Akustiikaltaan erityisesti kamarimuusikkojen arvostamasta Imatran Konserttihovista on konserttitoiminnan ohella tullut myös suosittu äänitteiden tekopaikka meluttoman sijaintinsa ja yläkerran majoitustilojen ansiosta.
Musiikkineuvoksen arvonimen saanut Martti Räsänen kuoli vuonna 1995, ja talon konserttitoiminta keskeytyi kolmeksi vuodeksi kunnes talon ostivat ja kunnostivat sen nykyiset omistajat Juha ja Oili Räisänen. Vuonna 2016 heille myönnettiin 10 000 euron Etelä-Karjalan rahaston kulttuuripalkinto.
Konserttihovilla on vuonna 2000 perustettu kannatusyhdistys Konserttihovin Tuki Konsa ry.
Klaus Schwab

| Klaus Schwab |
| --- | --- |
 Klaus Schwab Davosissa Sveitsissä 27. tammikuuta 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1938 Ravensburg, Saksa
Kansalaisuus:  saksalais-sveitsiläinen
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  taloustiede
Klaus Schwab (s. 1938 Ravensburg, Saksa) on saksalais-sveitsiläinen koneinsinööri ja taloustieteilijä. Hän on perustanut Maailman talousfoorumin 1971. Schwab on entinen Bilderberg-ryhmän ohjausryhmän jäsen.
Schwab on perustanut puolisonsa Hilde Schwabin kanssa 1998 säätiön Schwab Foundation for Social Entrepreneurship sosiaalisen yrittäjyyden edistämiseksi.
Schwab on kirjoittanut neljännestä teollisesta vallankumouksesta talousfoorumin pamfletissa The Great Reset ja kirjoissaan. Schwab kirjoittaa teoksessa Moderne Unternehmensführung im Maschinenbau, että menestyäkseen nykyaikaisen yrityksen on palveltava paitsi osakkaita, myös muita yritykseen liittyviä henkilöitä. Muita hänen kirjojaan ovat 30 kielelle käännetty The Fourth Industrial Revolution (2016) ja Shaping the Fourth Industrial Revolution (2018).
Klaus ja Hilde Schwab avioituivat 1971. Heillä on kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Klaus Schwab Wikimedia Commonsissa
Kertunlaakso

| Kertunlaakso |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Kertunlaakso korostettuna.
Kaupunki:  Seinäjoki
Suuralue:  Hyllykallio
Väkiluku:  1 758 (31.12.2022)
Lähialueet:   Hyllykallio  Kapernaumi  Tanelinranta  Roves 
Kertunlaakso on kaupunginosa Seinäjoen itäpuolella ja osa Hyllykallion suuraluetta. Alueen rakennuskanta koostuu lähinnä omakotitaloista. Vuoden 2022 joulukuussa Kertunlaakson asukasluku oli 1 758.
Alueella toimii vuonna 2010 valmistunut päiväkoti ja 2021 valmistunut alakoulu. Kertunlaaksossa sijaitsee myös yksi Seinäjoen seurakunnan seurakuntakodeista, joka valmistui vuonna 2009.
Knuutilan kartano

Knuutilan kartano
Knuutilan kartano on Nokialla Pirkanmaan maakunnassa sijaitseva tila. Tilan omistaa Nokian kaupunki ja sen ylläpidosta vastaa Siuro-Seura.