stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ilona Jäntti
Ilmatila

Jäntti perusti Ilmatila-sirkuksen vuonna 2007 yhdessä arkkitehti-animaatiotaiteilija Tuula Jekerin kanssa. Ilmatilalle ominaista on yhdistää ilma-akrobatia ja nykysirkus muihin taiteenlajeihin, esimerkiksi animoituihin projisointeihin, nykytanssiin ja elävään musiikkiin. Heidän teoksissaan on ollut mukana tunnettuja muusikoita ja säveltäjiä, kuten Luke Styles, Aino Venna sekä Dora Pejačević. Monet sirkuksen teoksista ovat vuorovaikutuksessa tilan kanssa, eli ne on joko suunniteltu esitettäviksi ei-perinteisissä nykysirkuksen tai teatterin paikoissa, tai ne sopivat esitettäväksi hyvin monenlaisissa eri lokaatioissa. Ilmatila on nykyisin yksi suomalaisen nykysirkuksen kansainvälisesti tunnetuimmista toimijoista.
Aiheesta muualla

Keeping Up With the Visuals julkaisu The New York Times, 01.01.2015
Ilona Jantti artfully combines aerial acrobatics, multimedia..  Post and Courier, 02.06.2014
Ilona Jäntti: intohimona roikkua sirkuksen katosta Yle, 30.4.2015
Ilmatilan kotisivut
Ilmatilasta kertova artikkeli englanninkielisessä wikipediassa
Indonesiankäkikyyhky

| Indonesiankäkikyyhky |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkylinnut Columbiformes
Heimo::  Kyyhkyt Columbidae
Suku::  Käkikyyhkyt Macropygia
Laji::  emiliana
Kaksiosainen nimi
 Macropygia emiliana  (Bonaparte), 1854 
Katso myös
   Indonesiankäkikyyhky Wikispeciesissä   Indonesiankäkikyyhky Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Indonesiankäkikyyhky (Macropygia emiliana) on Indonesian pohjoisosassa Borneon, Sumatran ja Jaavan saaristoissa elävä kyyhkylintu. Lajin holotyypin kuvaili Charles Lucien Bonaparte Jaavan keskiosista 1854. Siitä tunnetaan seitsemän alalajia.
Impetuoso (D558)

| Impetuoso |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Cantiere navale di Riva Trigoso
Kölinlasku:  7. toukokuuta 1952
Laskettu vesille:  16. syyskuuta 1956
Palveluskäyttöön:  25. tammikuuta 1958
Poistui palveluskäytöstä:  1983
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 810 t (kuormattu)
Pituus:  127,6 m
Leveys:  13,2 m
Syväys:  4,5 m
Koneteho:  65 000 hv
Nopeus:  34 solmua
Miehistöä:  315
Impetuoso (runkonumero D558) oli Italian laivaston Impetuoso-luokan hävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin 1950 Cantiere navale di Riva Trigosolta, missä köli laskettiin 7. toukokuuta 1952. Se laskettiin vesille 16. syyskuuta 1956 ja liitettiin laivastoon 25. tammikuuta 1958.
Palvelus

Alus poistettiin alusluettelosta 1983.
Ilona Breģe

Ilona Breģe (s. 20. toukokuuta 1959 Riika) on latvialainen säveltäjä, pianisti ja musikologi.
Breģe on kuoronjohtaja Valdis Breģisin tytär. Hän valmistui Latvian Jāzeps Vītols -musiikkiakatemiasta Ella Strazdinan piano-oppilaana vuonna 1983 ja Pauls Dambisin sävellysoppilaana vuonna 1986. Vuosina 1983–1992 Breģe toimi Latvian kansallisen sinfoniaorkesterin pianosolistina. Hän sai vuonna 1980 Latvian tasavallan nuorten pianistien kilpailun palkinnon. 125. vuosittaisessa Jāzeps Vītols -kamarimusiikkikilpailussa vuonna 1988 hänet palkittiin teoksistaan Muzikālas anekdotes pēc latviešu folkloras motīviem (jousikvartetille) ja Basām kājām dvēselīte... (viululle ja lyömäsoittimille). Vuonna 1997 Breģe sai Dziesmuvara-kuorolaulukilpailussa palkinnon sovituksestaan kansanlaulusta Velc, pelīte, saldu miegu. Vuonna 2008 hän pääsi finaaliin latvialaisessa oopperakilpailussa, ja vuonna 2009 hänelle myönnettiin Latvian suuri musiikkipalkinto.
Breģe pääsi taiteiden tohtoriksi väitöskirjallaan Rīgas Pilsētas teātris 1782–1863, jonka pohjalta hän julkaisi kirjan Teātris senajā Rīgā. Hän on toiminut Latvian tiedeakatemian tutkijana sen kirjallisuuden, kansanperinteen ja taiteen jaoksessa (1992–1998) ja Latvian kansallisen sinfoniaorkesterin päämanagerina (1997–2006). Hän perusti kansainvälisen Sinfonia Baltica -säveltäjäkilpailun.
Alain de Lille

| Alain de Lille |
| --- | --- |
 Alanus de Insulis eli Alain de Lille
Henkilötiedot
Syntynyt: 1128
Kuollut: 1202 (73–74 vuotta) Cîteaux, Ranska
Kansalaisuus:  Ranska
Ammatti:  teologi
Kirjailija
Tuotannon kieli: latina
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Alain de Lille eli Alanus ab Insulis (noin 1128, ehkä Lille, Flanderi – 1202 Cîteaux, Ranska) oli skolastinen teologi 12. vuosisadalta. Hän on kirjoittanut muun muassa Anticlaudianus-nimisen ensyklopedian, josta Danten arvellaan saaneen vaikutteita. Hänen teoksensa ovat Jacques-Paul Mignen kokoelmassa Patrologia latina.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alain de Lille Wikimedia Commonsissa
Ioninen neste

1-butyyli-3-metyylimidatsolium (BMIM) suola
Ioninen neste eli suolasula on neste, joka koostuu ioneista, yleensä orgaanisesta kationista ja epäorgaanisesta, moniatomisesta anionista.  Tyypillisesti kationi on varsin suuri epäsymmetrinen molekyyli, esimerkiksi kvaternäärinen ammonium-, imidatsoli-, pyridiini- ja fosfoniumjohdannainen. 
Nykyisin yleisin ionisissa nesteissä esiintyvä kationi on 1-butyyli-3-metyyli-imidatsoliumioni (bmim). Anioneina käytetään yleensä "neutraaleja" heikosti koordinoituvia anioneja, kuten heksafluorofosfaattia PF6−, tetrafluoroboraattia BF4−, bis(trifluorometyylisulfonyyli)amidia (F3CSO2)2N− ja trifluorimetaanisulfonaattia F3CSO3−. 
Ensimmäinen valmistettu ioninen neste oli etyyliammoniumnitraatti C2H5NH3+ NO3−, s.p. 12 °C), joka löydettiin vuonna 1914.
Ionisilla nesteillä on useita edullisia ominaisuuksia, jonka vuoksi niitä voidaan käyttää monissa teollisissa sovellutuksissa. Ionisilla nesteillä on erittäin alhainen höyrynpaine, ts. ne eivät haihdu. Niillä on laaja nestemäisen olomuodon lämpötila-alue, parhaimmillaan −96 – +400 °C. Ioniset nesteet eivät ole paloherkkiä toisin kuin monet orgaaniset liuottimet. Eräät ioniset nesteet ovat niukkaliukoisia sekä veteen että orgaanisiin liuottimiin, jolloin ioniseen nesteeseen liuenneet yhdisteet voidaan helposti uuttaa erilleen ja ioninen neste voidaan käyttää uudelleen. Haihtumattomuutensa ja kierrätettävyytensä vuoksi ionisia nesteitä pidetään ympäristöystävällisenä vaihtoehtona perinteisille orgaanisille liuottimille. Ionisilla nesteillä on erinomaiset liuotusominaisuudet ja kemialliset reaktiot tapahtuvat niissä nopeammin kuin perinteisissä liuottimissa. Lisäksi niillä on myös katalyyttisiä ominaisuuksia. Erityisesti kaksifaasireaktiossa, Diels–Alder-reaktioissa ja Friedel–Crafts-reaktioissa ioniset nesteet ovat osoittautuneet erittäin käyttökelpoisiksi. Esimerkiksi Friedel–Crafts-reaktio voidaan tehdä ionisessa nesteessä ilman Lewishappo-katalyyttiä. Ioniset nesteet ovat hyviä liuottimina myös mikroaalto- ja entsyymireaktiossa. Ionisissa nesteissä voidaan käyttää homogeenisia (liukenevia) katalyyttejä, jolloin arvokas katalyytti voidaan ottaa talteen ja kierrättää.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jyri-Pekka Mikkolan aliokirjoitus: Ioniset nesteet - tavoitteena uuden ajan vihreä kemia Turun Sanomat.  6.2.2005.
Luettelo AC Oulussa pelanneista jalkapalloilijoista

AC Oulua on edustanut sarjaotteluissa yhteensä 2xx pelaajaa.
Päivitetty kauden 2023 jälkeen.
Imru’l-Qais

Kalligrafia nimestä Imru’l-Qais.
Imru’l-Qais (arab. إمرؤ القيس ابن حجر الكندي‎, Imrū 'al-Qays ibn Ḥujr al-Kindī) (k. noin 540) oli esi-islamilainen arabiankielinen runoilija ja arabiankielisen runouden perustaja. Hän on kokoelmaan Mu’allaqat sisältyvistä runoilijoista tunnetuin.
Tarun mukaan hän oli isänsä, kuninkaan, nuorin poika ja alkoi runoilemisen jo nuorena. Isä ei kuitenkaan arvostanut runoja eikä pitänyt niitä sopivina kuninkaan pojalle. Isä ei myöskään pitänyt hänen elämäntyylistään, johon sisältyi naisia ja juopottelua, ja siksi karkotti hänet valtakunnastaan.
Siihen aikaan arabian kielessä ei vielä ollut vakiintunutta kirjoitusjärjestelmää ja tiedot säilyvät suullisina. Tiedot hänen elästään on koottu myöhemmistä kirjoituksista, jotka on tehty näiden suullisten tarinoiden ja hänen runojensa perusteella. Tietoja on verrattu muinaisten Persian ja Bysantin valtakunnan merkittäviin historiallisiin tapahtumiin, ja niistä on koottu kuva hänen elämästään.
Aiheesta muualla

Well, Did Muhammad Not Copy Some Verses Of The Qur'an From Imru'l Qais? Islamic Awareness.  7.12.2005. Viitattu 28.4.2020. (englanniksi)
Mirza, Mohammed: Historic Saudi Imru' Al Qais, The Poet-Price. Destination Jeddah, 5.10.2015, nro 81, s. 101.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 28.4.2020. (englanniksi)
Monroe, James T.: Oral Composition in Pre-Islamic Poetry. Journal of Arabic Literature, 1972, 3. vsk, s. 1–53.  Brill. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 28.4.2020. (englanniksi)
Albinismi

Albiino kenguru.
Albiino papuauusiguinealainen tyttö.
Albinismi on harvinainen resessiivisesti periytyvä perinnöllinen tila, joka aiheuttaa ominaisen heikkonäköisyyden yhdessä vaihtelevasti ilmenevän hypopigmentaation kanssa. Albinismi liittyy melanosomien kehitykseen tai toimintaan joko vain silmissä tai sekä silmissä että ihossa, hiuksissa ja ihokarvoissa. Hypopigmentaatioksi kutsuttu poikkeuksellinen vaaleus liittyy siihen, että melanosomit eivät tuota tai tuottavat hyvin vähän näkyvää melaniinia.
Albinismia aiheuttavia geenejä on paikallistettu useita.  Tunnetuin albinismin muoto OCA1 johtuu tyrosinaasi-entsyymiä koodaavan TYR-geenin muutoksista. Suurin piirtein yhtä yleinen on OCA2, joka johtuu samannimisestä OCA2-geenistä. Albinismilla on silmään ja näkemiseen liittyviä haittavaikutuksia. Se aiheuttaa fovean alikehittyneisyyden, vaakasuoraa nystagmusta, iiriksen läpikuultamista, verkkokalvon taustan pigmenttiepiteelin (RPE) vaaleuden, häikäisyä, karsastusta ja stereonäön ongelmia. Albinismi ei vaikuta muuhun kehitykseen, eikä sillä ole tekemistä tavanomaisen pigmentin vaihtelun, esimerkiksi vaaleahiuksisuuden kanssa. Vaalea iho altistaa auringon ultraviolettisäteilylle.
Albiino

Albinismi viittaa tietyt kriteerit täyttäviin melaniinipigmentin vajallisuustiloihin. Albiino (substantiivi tai adjektiivi)  tarkoittaa eliötä, jolla on albinismi. Sille on ehdotettu suomennosta "valkomuunnos".
Albiinot eläimet eivät aina ole täysin valkoisia: esimerkiksi matelijoilla, linnuilla ja kaloilla esiintyy myös muita kuin melaniinipigmenttejä, joten albiino matelija voi olla väriltään esimerkiksi kirkkaankeltainen. Albiinoiksi kutsutaan myös jossakin mielessä virheellisesti sekä osittain melaniinia muodostavia (albinistisia), melaniinin lisäksi mitään muuta pigmenttiä tuottamattomia esimerkiksi lintuja ja kaloja, että muutoin valkoisia, normaalisti melaniinia muodostavia (esimerkiksi leukistisia) eläimiä.
Nimityksen "Albiino" käyttäminen henkilöstä jolla on albinismi, on ongelmallista ja se voi olla loukkaavaa.
Ihmisellä

Ihmisellä albinismin tunnusmerkkejä ovat vaalea iho, verkkokalvon kehityshäiriöstä johtuva heikko näöntarkkuus ja yleisimmin siniset, harmaat tai vaaleanruskeat silmät (jotka saattavat sopivassa valaistuksessa saada punaisen sävyn). Hiukset ovat vaaleat, joko kellertävät, punertavat tai puhtaan valkoiset. Albinismi on harvinaista. Esimerkiksi Yhdysvalloissa noin joka 17 000. henkilöllä on jonkin tyypin albinismi. Lisäksi isompi määrä ihmisiä on tietämättään jonkin albinismigeenin kantajia. Saharan eteläpuolisessa Afrikassa albinismi on huomattavastikin yleisempää.
Ihmisellä > Afrikan albiinovainot

Varsinkin Tansaniassa ja Burundissa Afrikassa tuhannet albiinot saavat pelätä henkensä puolesta. Punaisen Ristin mukaan vuonna 2009 Tansaniassa noin 300 albiinolasta ja -nuorta piileskeli vammaisille tarkoitetuissa kouluissa ja hätämajoituksessa. Kahden vuoden kuluessa yli 50 albiinoa Tansaniassa oli tuolloin tapettu ja Burundissa ainakin 12. Tämä johtuu taikauskosta sekä rahasta. Lisäksi albiinojen ja valkotukkaisten afrikkalaisten raajoja sekä elimiä myydään eräänlaisille poppamiehille taikakalujen raaka-aineeksi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen albinismiyhdistys ry: Albinismi
Wildlife Extra News: Kuvia ja tietoa leukistisista ja albiinoista eläimistä (englanniksi)
Peik Johansson: Albiinot elävät pelossa Kansan Uutiset Viikkolehti, 18.6.2009.
Jonna Roos: Ihminen siinä missä muutkin (Arkistoitu – Internet Archive) Kumppani, 12/2006.
Albiino (ksantistinen) pytonkäärme.
Albinistinen (ei albiino) valkovoikko hevonen. Valkovoikoilla hevosilla muodostuu hieman melaniinia, vaikka väritys onkin melkein puhtaanvalkoinen.
Hobitti

Hobitti
Hobitit (yksikkö hobitti, engl. hobbit, hobbits) ovat fantasiakirjailija J. R. R. Tolkienin kirjoissa Hobitti eli sinne ja takaisin ja Taru sormusten herrasta esiintyviä kuvitteellisia olentoja. Hobitin ensimmäisessä suomennoksessa (Lohikäärmevuori, 1973) englannin hobbit on käännetty ”hoppeliksi”.
Kuvaus

Keskimäärin hobitit ovat pituudeltaan puolet täysikasvuisen ihmisen mitasta (noin metri). Hobiteilla on suipot korvat (tosin ei yhtä suipot kuin haltioilla) ja ylisuuret karvaiset jalat, eivätkä muut kuin väkevät käytä kenkiä. 
Hobiteilla on kiharat hiukset, ja jalat ovat tuuhean kiharakarvaiset. He ovat usein hieman tanakkoja ja käyttävät värikkäitä vaatteita kuten erilaisia liivejä. Hobiteilla on iloiset ja nauravat kasvot ja he nauravat herkästi. He ovat hyväkuuloisia ja tarkkasilmäisiä. Tarvittaessa he ovat todella vikkeliä ja osaavat liikkua ääntäkään päästämättä. Heillä on näppärät sormet ja he ovat hyviä käsitöissä.
Hobitit pitävät myös syömisestä ja syövätkin päivässä noin kaksi tai kolme kertaa niin usein kuin ihmiset. Syömisen lisäksi hobitteja kiinnostavat erilaiset kartat sekä sukututkimukset. Ennen kaikkea he rakastavat rauhaa. Hobitit elävät hieman pidempään kuin ihmiset, jopa parhaimmillaan 140-vuotiaiksi (keskiarvo noin 100 vuotta). Hobitin aikuistumisikä on noin 33 vuotta ja vastaa ihmisen iässä 21 vuotta. Suurin piirtein 50-vuotiaina hobitit saavuttavat keski-iän. Hobitit pitävät vehnäoluesta ja useat hobitit polttavat piipussaan piippukessu- tai piippulehti-nimistä kasvia, joka on verrattavissa tupakkaan. J. R. R. Tolkienin mukaan kasvi saattaa olla Nicotianan alalaji. Eräitä piippukessulaatuja ovat Pitkänpohjan Pehku, Vanha Tobo ja Etelän Tähti, joita tuotetaan jokaisella Konnun neljänneksellä. Hobitit asuvat Konnussa, pohjoisessa Keski-Maan pohjoisosissa, ja eteläisimmillään Briissä. Hobitit asuvat useimmiten maahan kaivetuissa koloissa, joissa he viihtyvät edelleen parhaiten, vaikka heidän on täytynyt omaksua myös muita asumismuotoja. Tasangoilla ja alamailla, sekä erityisesti sepät, köydenpunojat, kärryntekijät yms. suosivat matalia ja pitkänmallisia rakennuksia. Hobittiarkkitehtuuriin kuuluvat erityisesti myös pyöreät ikkunat ja ovet.
Hobittien nimityksiä

Hobitteja kutsutaan myös nimellä puolituiset (sindariksi perian ja monikossa periannath), koska he ovat niin lyhyitä. Rohirrimin kielen tulkatussa versiossa heidän nimensä on holbytlan (kolonkaivajat). Westronin yhteiskielessä heidän nimensä on kuduk (hobitti), lainattu rohirrimin kielen tulkkaamattomasta sanasta kûd-dûkan (kolonkaivaja).
Historia

Hobitit ovat kaukaista sukua ihmisille, mutta hobitit olivat lähtöisin vuorien itäpuolelta, kenties Anduinin suistosta, Synkmetsän ja Sumuvuorten välissä. Silloin oli olemassa kolme erilaista hobittiheimoa. Karvajalat olivat suurin heimo, ja he olivat pieniä ja lyhyitä, ruskeaihoisia hobitteja; väkevät eivät pelänneet ihmisiä yhtä paljon kuin muut ja pitivät soutelusta ja uimisesta, ja he asuivat Anduinin varrella pisimpään ja muuttivat karvajalkojen jälkeen pohjoiseen. Helokesit olivat vähälukuisin heimo, ja heillä oli läheiset suhteet haltioihin. He olivat hobiteista kaikkein seikkailunhaluisimpia. 
Jossakin vaiheessa Kolmatta aikaa he muuttivat tuntemattomasta syystä Sumuvuorten yli. Muutamat väkevät jäivät sinne asumaan. Hobitit kulkivat eri reittejä lännemmäs ja tulivat viimein Baranduin-joen (jota hobitit alkoivat kutsua nimellä "Rankkivuo") lähettyville ja asettuivat sinne. Noin vuonna 1600 Kolmatta aikaa kaksi helokesiveljestä päätti ylittää Rankkivuon ja asettua sen toiselle puolelle asumaan. Moni hobitti seurasi heitä, ja uusi maa, johon he asettuivat asumaan, sai nimen Kontu. Tästä eteenpäin hobitit laskivat vuodet konnunlaskuna.
Konnussa hobitit vannoivat liiton Arnorin valtakunnan viimeisten kuninkaiden kanssa; vaatimuksina olivat vain Arnorin vallan tunnustaminen, viestien nopeuttaminen sekä siltojen ja teiden pitäminen hyvässä kunnossa. Fornostin Taistelussa Angmaria vastaan hobitit lähettivät jousimieskomppanian sotaan, mutta siitä ei ole mitään merkintää. On mahdollista, että tuo väite on vain huhu. Taistelun jälkeen Arnor hajosi, ja hobitit valitsivat thainin johtamaan heitä.
Tunnettuja hobitteja

Bilbo Reppuli
Frodo Reppuli
Samvais Gamgi
Meriadoc Rankkibuk
Peregrin Tuk
Fredegar "Pulla" Bolger
Vili Valkojalka
Härkäräikkä Tuk
Ruusa Tölli
Lobelia Säkinheimo-Reppuli
Ted Hiesuli
Drogo Reppuli
Klonkku
Deagol
Hobitit Tolkienin tarinoiden ulkopuolella

"Hobbit" on Tolkien-perikunnan omistama tavaramerkki, joten Tolkien-vaikutteiset fantasiamaailmat, kuten Dungeons & Dragons, puhuvat hobittien sijaan "puolituisista" (engl. "halfling").
Muita kuin Tolkienin maailmaan sijoittuvia tietokonepelejä, joissa on hobitteja:
Quiz Magic Academy
Lufia: The Ruins of Lore
Nethack
Bard's Tale
Areena-sarja
Arcanum: Of Steamworks and Magick Obscura
The Witcher 3: Wild Hunt
Akebono (1930)

| Akebono / 曙 |
| --- | --- |
 Akebono

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Sasebon laivastoarsenaali
Kölinlasku:  25. lokakuuta 1929
Laskettu vesille:  7. marraskuuta 1930
Palveluskäyttöön:  31. heinäkuuta 1931
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 778 t
Pituus:  118,41 m (kokonaispituus) 115,3 m (vesiraja)
Leveys:  10,36 m
Syväys:  3,2 m
Koneteho:  50 000 shp
Nopeus:  35 solmua
Miehistöä:  197
Aseistus
Aseistus:  6 × 127 mm/50 type 3 -tykkiä kaksiputkisina Malli B -asennuksina 2 × 13 mm type 93 -ilmatorjuntakonekivääriä 9 × 610 mm torpedoputkea 18 × miinaa
Akebono (jap. 曙) oli keisarillisen Japanin laivaston Fubuki-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Sasebon laivastontelakalta, missä köli laskettiin 25. lokakuuta 1929. Alus laskettiin vesille 7. marraskuuta 1930 ja otettiin palvelukseen 31. heinäkuuta 1931.
Ilmakehän epävakaisuus

Ilmakehän epävakaisuus eli labiilisuus on sen lämpötilajakaumaa ja siitä johtuvaa pystyliikkeiden kiihtyvyyttä kuvaava käsite. Jos lämpötila laskee jyrkästi ylöspäin mennessä, syntyy nousevia virtauksia, jotka synnyttävät nopeasti kasvavia kumpupilviä joista voi kehittyä kuuro- tai ukkospilviä. Tyypillisesti kesäiseen ukkoskuuroon liittyy epävakaa ilmakehä.
Jos ylhäällä ilmakehässä on alaosaa lämpimämpi ilmakerros eli siellä vallitsee inversiotilanne, nousuliikkeet pysähtyvät tähän kerrokseen vaikka alaosassa epävakaisuus olisi suurtakin. Jos inversio heikkenee tai puhkeaa, nousuliikkeet voivat voimistua räjähdysmäisesti.
Lämpötilajakauman lisäksi ilmakehän vakauteen vaikuttaa kosteus. Jos kosteutta on riittävästi, nousevan ilman sisältämää vesihöyryä voi tiivistyä pisaroiksi, ja tästä vapautuva lämpöenergia muuttaa lämpötilajakaumaa stabiilimmaksi.
Tuulen suunnan muutokset eri korkeuksilla eivät vaikuta itse epävakaisuuteen. Sen sijaan ne vaikuttavat epävakaisuuden aiheuttamien nousuliikkeiden ja näitä kompensoivien laskuliikkeiden keskinäiseen järjestäytymiseen, ja sitä kautta konvektion muotoihin.
Tuulen nopeuserot eri korkeuksilla luovat Kelvin-Helmholz-instabiilisuutta, joka saa aikaan aaltoja kahden eri tiheyksisen eri nopeudella liikkuvan aineen rajapintaan. Tämä nähdään useimmin valtameren pinnassa, missä veden virtausta nopeampi tuuli luo aaltoja, mutta sitä esiintyy myös kahden ilmakehän kerroksen rajapinnassa.
Ilmakehän epävakaisuutta kuvaavia lukuja

Ilmakehän epävakaisuutta ja herkkyyttä ukkoskuuroille voidaan arvioida erilaisilla tunnusluvuilla, jotka kuvaavat ilmakehän ala- ja yläosien lämpötilaeroja ja kosteutta.
| Suomalainen nimi | Englantilainen nimi | Lyhenne | Ukkosen riski  kasvaa Suomessa   jos | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lifted-indeksi | Lifted index | LI | < 1 | Voimakasta ukkosta, jos LI alle -4 |
| CAPE-indeksi | CAPE-index | > 100 J/kg | kovaa ukkosta, jos CAPE yli 1 000, yli 300 ukkosen riski on vähintään 30 %, 800 ukkosriski on 50 % | Käytännössä Suomessa Cape 250 tarkoittaa ukkosta ja Cape 350 voimakasta ukkosta. Suurten tuulivahinkojen raja on Cape 800 tienoilla, mikäli trombeja ei oteta huomioon. |
| TT-indeksi total totals-indeksi | Total totals index | TT | > 45 |  |
| K-indeksi | K-index | KI | > 20 |  |
| Showalterin indeksi | Showalter index | SHI? | < 5 | Toimii huonosti Suomen oloissa |
| Richardsonin luku | Richardson number | Ri | Supersolu, kun Ri on 15–45   Monisolukuuro jos Ri > 45. | CAPE:sta ja tuulen shearista laskettu luku, jolla voidaan ennustaa syntyvää konvektiota. |
Ilmakehän epävakauden aste USA:ssa

| Lifted | CAPE | Olot ilmakehässä |
| --- | --- | --- |
| >=6 |  | Hyvin vakaa ilmakehä |
| 1–6 | 0–500 | Vakaa, ei ukkosen suurta riskiä. Suomen oloissa ukkosen raja 250, kovan ukkosen raja 350. |
| 0...–2 | 501–1000 | Hieman epävakaa, kylmä rintama, auringon lämmitys päivällä tai muu vastaava voi luoda ukkosen. |
| –2...–6 | 1001–2000 | Epävakaa, ukkosia, joitain ankaria ukkosia, jos epävakauttava tekijä, esimerkiksi kylmä rintama, auringon lämmitys päivällä |
| –6...–10 | 2001–3000 | Hyvin epävakaa, vakavia ukkosia jos nostava systeemi, kylmä rintama tai auringon lämmitys |
| <-10 | yli 3000 | Hyvin epävakaa, esimerkiksi kylmässä rintamassa, Auringon lämmitys päivällä synnyttää iltapäiväkuuroja |
Aiheesta muualla

Myrskysivusto Z eli Zatorin Zalama, päivitetään jatkuvasti (Arkistoitu – Internet Archive)
Punkan Myrskyvaroitus
Estofex  Euroopan  ukkosvaroitus Estofex, enganniksi. Vaaratasot tarkoittavat ukkospilven tuottaman tuulen vaarallisuutta, prosentit ukkosen yleisyyttä.
Meteoalarm
Suomen sääkeskus
Convective Weather Maps USA, EUROPE
Luonnonvoimat.net; ennusteita päivitetään aina kun ukkoseen on mahdollisuuksia (Arkistoitu – Internet Archive)
weather online chance of thunderstorm europe englanniksi ukkonen mahdollinen, jos kartalla muu kuin sen pohjaväri, eli ei vihreä tai sininen.
Suomen sääkeskus ukkosriskiä ennustavia tunnuslukuja
CAPE (Arkistoitu – Internet Archive) yleensä yli 250, mehdollisesti ukkosta, yli 350 luultavasti kovaa ukkosta
Cloud top pilven toppo alle -20 ehkä ukkosta, alle -35 ehkä kovaa ukkosta ]
Skandinavia CAPE+LI4 (Arkistoitu – Internet Archive)
teuteri.net teutari.net eri sade, lämpötilaennuste valikoista saatavilla, myös ilmakehän tunnuslukuja
puuppa.org sbcape yli 250 ehkä ukkosta, yli 350 kovaa ukkosta luultavasti
Meteorologinen data ja muuttujat
Auringon säteily
CAPE
helteen tukaluus
CIN
epävakaisuus
kastepiste
konvektio
kosteus
lämpötila
lifted-indeksi
näkyvyys
pakkasen purevuus
pilvi
salama
sade
tuuli
vesihöyry
Al-Masry

Al-Masry (arab. النادي المصري‎, an-nādī al-Miṣrī) on egyptiläinen jalkapalloseura, joka on kotoisin Port Saidsta. Sen peliasu koostuu vihreästä paidasta ja valkoisista housuista, ja sen kotiareena on Port Saidin kansainvälinen stadion. Seura on perustettu vuonna 1920.
Al-Masrylla on toimintaa myös muissa palloilulajeissa.
Saavutukset

Egyptin cup (1): 1998
Sultan Hussein Cup (3): 1933, 1934, 1937.
Alberti

Alberti voi tarkoittaa:
Domenico Alberti (1710–1740), italialainen säveltäjä, cembalisti ja laulaja
Giuseppe Matteo Alberti (1685–1751), italialainen säveltäjä ja viulisti
Leon Battista Alberti (1404–1472), italialainen taidemaalari, runoilija, kielitieteilijä
Ottorino Pietro Alberti (1927–2012), italialainen katolinen piispa
Peter Adler Alberti (1851–1932), tanskalainen poliitikko
Rafael Alberti (1902–1999), espanjalainen runoilija
Valentin Alberti (1635–1697), sleesialainen filosofi ja luteriainen teologi.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.