stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kołobrzeg

| Kołobrzeg saks>  Kolberg |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Kołobrzeg
 Koordinaatit: 54°10′N, 15°34′E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Länsi-Pommerin voivodikunta
Piirikunta:  Kołobrzegin piirikunta
Perustettu:  900-luvulla
Kaupunkioikeudet:  1255
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  25.67 km²
Väkiluku (2019):  46 259
 – Väestötiheys:  1 802 as./km²
 
 miasto.kolobrzeg.eu 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kołobrzeg (saks. Kolberg) on kaupunki Luoteis-Puolassa, Itämeren etelärannikolla. Kołobrzeg on ollut Kołobrzegin piirikunnan pääkaupunki Länsi-Pommerin voivodikunnassa vuodesta 1999. Kaupungissa oli vuoden 2019 arvioiden mukaan noin 46 300 asukasta.
Kołobrzeg on muun muassa Porin ystävyyskaupunki.
Historia

Saksalaiset rakensivat kaupungista linnoituksen toisen maailmansodan aikana. Sodan loppupuolella neuvostoliittolaiset joukot valtasivat Kołobrzegin kaksiviikkoisessa taistelussa. Kolbergissa oli yhteensä 3 300 puolustajaa, joista valtaosa kuului Volkssturmiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kołobrzeg Wikimedia Commonsissa
Kołobrzegin katedraali
Koskenlaskijan morsian (vuoden 1937 elokuva)

| Koskenlaskijan morsian |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Valentin Vaala
Käsikirjoittaja:  Tauno Tattari Jukka Ahuva
Perustuu:  Väinö Katajan romaaniin Koskenlaskijan morsian, Karisto, 1914
Tuottaja:  Matti Schreck
Säveltäjä:  Harry Bergström
Kuvaaja:  Theodor Luts
Leikkaaja:  Valentin Vaala
Lavastaja:  Ossi Elstelä
Pääosat:  Jalmari Rinne  Ansa Ikonen  Eino Jurkka  Tauno Palo
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomi-Filmi
Ensi-ilta:  1937
Kesto:  83 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koskenlaskijan morsian on Valentin Vaalan ohjaama vuonna 1937 valmistunut suomalainen näytelmäelokuva. Elokuva perustuu Väinö Katajan romaaniin Koskenlaskijan morsian. Elokuvan koskenlaskukohtaukset on kuvattu Iitin Mankalassa, ja niissä käytettiin sijaisnäyttelijöitä.
Elokuvan teemoina ovat sukuviha sekä tukkilaisten ja viljelijöiden ristiriidat.
Ohjaaja Valentin Vaala (vas.) ja kuvaaja Theodor Luts. Taustalla kamera-assistentti Sulo Tammilehto.
Juoni

Elokuvan tapahtumat sijoittuvat 1800-luvun lopulle Tornionjokilaaksoon körttiläisympäristöön. Paloniemen isäntä Heikki on rahavaikeuksissa, ja päästäkseen ahdingosta hän päättää naittaa poikansa Juhanin ison talon perijälle, Nuottaniemen Hannalle. Paloniemen perhe on kuitenkin ollut osallisena onnettomuudessa, jossa Nuottaniemen poika on hukkunut. Iisakki uskoo onnettomuuden olleen tahallinen, ja Hanna yrittää saada isäntien kesken sovun aikaiseksi.
Vastaanotto

Televisioesityksen yhteydessä kriitikot kiittivät elokuvan toiminnallisia kohtauksia vakuuttaviksi ja Vaalan kykyä hyödyntää luonnon symboliikkaa ilmaisuvoimaisesti. Aiemmin komediaohjaajana ansioitunut Vaala hallitsee kriitikon arvion mukaan myös vakavan draaman, ja tuloksena on vahvaa maalaisdraamaa, josta ilmenee uskonnon keskeinen osuus maallisissakin pyrkimyksissä. Uskonnon paatoksellisuus tiivistyy arvion mukaan hienosti saarnamies Kero-Pietissä (Ossi Elstelä).
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jalmari Rinne  | … |  Iisakki, Nuottaniemen isäntä   |
|  Ansa Ikonen  | … |  Nuottaniemen Hanna   |
|  Eino Heino  | … |  Nuottaniemen Niilo   |
|  Eino Jurkka  | … |  Heikki, Paloniemen isäntä   |
|  Tauno Palo  | … |  Paloniemen Juhani   |
|  Anton Soini  | … |  Koskenalustan isäntä   |
|  Kaarlo Kytö  | … |  Koskenalustan Antti   |
|  Ossi Elstelä  | … |  Kero-Pieti, saarnamies   |
|  Vilho Auvinen  | … |  Kulku-Matti   |
|  Elli Ylimaa  | … |  Nuottaniemen Maija   |
|  V. Lyytikäinen  | … |  Paksu-Olli, saarnamiehen seuralainen   |
|  Helmer Kaski  | … |  Koskenalustan Aukusti   |
|  Kyösti Käyhkö  | … |  Kulku-Mattia elvyttävä tukkilainen   |
|  Axel Slangus  | … |  pomo Svensson   |
|  Kyösti Erämaa  | … |  tulkkina toimiva Svenssonin työnjohtaja   |
|  Oiva Luhtala  | … |  Peura-Joopi   |
|  Otto Noro  | … |  Nuottaniemen Aukusti-renki   |
|  herra Johansson  | … |  Nuottaniemen eläkeläisvaari   |
|  Matti Aulos  | … |  mies seuroissa   |
|  Fiinu Autio  | … |  nainen seuroissa   |
|  Rosi Rinne  | … |  nainen seuroissa   |
|  Olavi Saarinen  | … |  mies seuroissa   |
|  Kaarlo Saarnio  | … |  mies seuroissa   |
|  Kaarlo Wilska  | … |  mies seuroissa   |
|  Irja Lautia  | … |  liikuttunut nainen seuroissa   |
|  Aino Lohikoski  | … |  liikuttunut nainen seuroissa   |
|  Ida Salmi  | … |  liikuttunut nainen seuroissa   |
Kolmannen poissuljetun laki

Kolmannen poissuljetun laki (lat. principium tertii exclusi tai tertium non datur) on logiikan laki, jonka mukaan jokin väittämä p voi olla vain tosi tai epätosi, kolmatta vaihtoehtoa ei ole. Lain mukaan väite A ∨ ¬A (A tai ei-A) on aina tosi. Kaksiarvoisuuden periaate liittyy läheisesti kolmannen poissuljetun lakiin, sillä sen mukaan jokainen väittämä on joko tosi tai epätosi. Kaksiarvoisuuden periaate ja kolmannen poissuljetun laki voidaan johtaa toinen toisistaan eli osoittaa lakien olevan yhtäpitäviä.
Kukkakorallit

| Kukkakorallit |
| --- | --- |
 Vihreä merivuokko Anthopleura xanthogrammica
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Polttiaiseläimet Cnidaria
Luokka::  Korallieläimet Anthozoa
Alaluokka::  Kukkakorallit Hexacorallia  Haeckel, 1896
Synonyymit
 Zoantharia de Blainville, 1830 
Lahkot
 Merivuokot Actinaria  Mustakorallit Antipatharia  Sienivuokot Corallimorpharia  †Rugosa-korallit Rugosa  Kivikorallit Scleractinia  Zoantharia 
Katso myös
   Kukkakorallit Wikispeciesissä   Kukkakorallit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kukkakorallit (Hexacorallia, syn. Zoantharia) on korallieläinten suurin alaluokka. Siihen kuuluvat muun muassa merivuokot, kivikorallit ja mustakorallit. Toisinaan siihen luetaan myös varsinaiset ruukkumerivuokot (Ceriantharia), jotka muutoin luokitellaan omaksi alaluokakseen. Ptychodactinidae-heimo luokitellaan joko merivuokkojen lahkoon, tai omaan lahkoonsa kukkakoralleissa.
Rakenne

Kukkakorallit ovat joko yksin tai runkokuntina kasvavia keskeissymmetrisiä polyyppejä. Polyypin keskellä on suuaukko, joka johtaa ruoansulatusonteloihin. Suuta ympäröi kuusi tai kuudella jaollinen määrä pyyntilonkeroita, ja ruoansulatusontelo on jakautunut väliseinillä kuuteen osaan. Ne haalivat ruokaa pyyntilonkeroillaan, vievät sen suuaukkoon, josta se painuu ruoansulatusonteloon. Sulamattomat saaliin osat poistuvat saman aukon kautta. Kaikkien kukkakorallien rakenne on perusosiltaan samanlainen, mutta koko vaihtelee kivikorallien muutaman millin polyypeista merivuokkoihin, joiden halkaisija voi olla kymmeniä senttejä.
Korallin polyypin rakenne
Kivikorallin suuaukko vahvasti suurennettuna - yhdennäköisyys merivuokon kanssa on ilmeinen
Kolmas Englannin–Hollannin sota

Kolmas Englannin–Hollannin sota (engl. Third Anglo-Dutch war, holl. Derde Engels-Nederlandse oorlog) käytiin vuosina 1672–1674 Englannin kuningaskunnan ja Alankomaiden tasavallan välillä. Se oli osa Englannin ja Hollannin välisiä sotia ja samalla osa Ranskan ja Hollannin välistä sotaa.
Kun Ranska hyökkäsi maaliskuussa 1672 Hollantiin, Englanti liittyi siihen, kuten se oli Doverin sopimuksessa 1670 sopinut. Englanti sai tarpeekseen satamien saartamisesta Michiel de Ruyterin johtamien hollantilaisten voitettua neljä taistelua, ja parlamentti pakotti kuninkaan luopumaan sodasta.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Third Anglo-Dutch-War
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1979–1980

Kausi 1979–1980 oli 40. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-Koriksen mestaruuden voitti Pantterit. Tampereen Pyrintö voitti hopeaa ja Hyvinkään Tahko pronssia. Runkosarja pelattiin kahdessa lohkossa. Runkosarjan länsilohkon voitti Tampereen Pyrintö ja itälohkon Pantterit.
Runkosarja > Sarjataulukko länsilohko

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tampereen Pyrintö | 26 | 18 | 8 | 2871 | 2710 | 36 |
| Hyvinkään Tahko | 26 | 17 | 9 | 2735 | 2616 | 34 |
| Helsingin NMKY | 26 | 13 | 13 | 2883 | 2788 | 26 |
| Torpan Pojat | 26 | 13 | 13 | 2692 | 2612 | 26 |
| Turun NMKY | 26 | 8 | 18 | 2730 | 2794 | 16 |
Runkosarja > Sarjataulukko itälohko

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pantterit | 26 | 22 | 4 | 2616 | 2284 | 44 |
| Playhonka | 26 | 15 | 11 | 2606 | 2536 | 30 |
| KTP | 26 | 13 | 13 | 2561 | 2519 | 26 |
| Joensuun Kataja | 26 | 10 | 16 | 2562 | 2764 | 20 |
| Porvoon Tarmo | 26 | 1 | 25 | 2264 | 2899 | 2 |
Pudotuspelit > Loppuottelut

| Pantterit – Pyrintö |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Pantterit | Pyrintö | 88–85 |
|  | Pyrintö | Pantterit | 80–81 |
|  | Pantterit | Pyrintö | 84–87 |
|  | Pyrintö | Pantterit | 77–69 |
| 23. maaliskuuta | Pantterit | Pyrintö | 75–68 |
Pantterit mestaruuteen voitoin 3–2.
Pantterien joukkue: Jukka Sievinen, Kimmo Lievonen, Kai Lievonen, Matti Saraheimo, Reijo Viskari, Greg Bunch, Risto Lignell, Arto Kirjavainen, Petri Linnolahti, Antti Zitting, Jyrki Lignell. Valmentaja Seppo Sonkeri.
Karsintaottelut

Turun NMKY säilytti sarjapaikkansa voitoin 2-0 Joensuun Katajasta.
Torpan Pojat säilytti sarjapaikkansa voitoin 2-0 Porvoon Tarmosta.
Ensimmäinen putoaja oli Porvoon Tarmo, kun se hävisi alempien pudotuspelien 2. kierroksella Katajalle voitoin 1-2.
Myös Kataja putosi hävittyään voitoin 1-2 ykkösdivisioonan kakkoselle, FoKoPo:lle.
1. divisioonan voittaja ja samalla 1. SM-sarjanousija kaudelle 1980-81 oli Kotkan Peli-Karhut.
Koskenlampi (Mikkeli, Läsäkoski)

| Koskenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°53′46″N, 26°55′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Läsäkosken kanavaan 
Järvinumero:  14.923.1.091
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,9 m  
Pituus:  330 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,819 km  
Pinta-ala:  4,053 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoskenlampi 
Koskenlampi tai Koskuenlampi on Etelä-Savossa Mikkelissä  Läsäkosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 330 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy.
Kroatian parlamenttivaalit 2011

Kroatian parlamenttivaalit 2011 toimitettiin joulukuun neljäntenä päivänä 2011 Kroatiassa. Vaaleissa valittiin 151 edustajaa Kroatian parlamenttiin, ehdolla oli 4 359. Äänioikeutetuista n. 54,3 prosenttia äänesti. Vaalit olivat ensimmäiset sen jälkeen, kun Kroatia oli neuvotellut Euroopan unioniin liittymisestä. Vaaleja edeltäneen vaalikauden aikana eräs pääministeri joutui eroamaan korruptiosyytteiden vuoksi. Vaalit voitti keskusta-vasemmistolainen Kukuriku. Hallitseva Kroatian demokraattinen liitto sai korruptiosyytteiden takia suuren vaalitappion.
Tulokset

Vaalien jälkeinen paikkajako:
Kukuriku: 80 paikkaa
Kroatian demokraattinen liitto: 30 paikkaa
Kroatian demokraattinen liitto - kansalaispuolue: 13 paikkaa
Etnisten vähemmistöjen edustajat: 8 paikkaa
Slavonian ja Baranjan demokraattinen liitto: 6 paikkaa
Työväenpuolue: 6 paikkaa
Demokraattinen liitto - Demokraattinen keskusta: 4 paikkaa
Ivan Grubisic, sitoutumattomat: 2 paikkaa
Kroatian talonpoikaispuolue: 1 paikka
Oikeuksien puolue - Ehta oikeuksien puolue: 1 paikka.
Kroatian parlamenttivaalit 2000

Kroatian parlamenttivaalit 2000 toimitettiin 3. tammikuuta 2000 Kroatiassa. Vaaleissa valittiin 151 edustajaa Kroatian parlamenttiin. Alun perin vaalit piti järjestää jo vuonna 1999, mutta niitä siirrettiin, koska presidentti Franco Tudjman ei ollut työkykyinen. Nopeasti päätöksen jälkeen Tudjman kuoli. Vaalien jälkeen muodostettiin kuuden puolueen hallitus.
Tulokset

Vaalitulokset:
SDP - HSLS: 71 paikkaa
Kroatian demokraattinen liitto: 40 paikkaa
HSS - IDS - LS - HNS - ASH: 24 paikkaa
Kroatia ulkomailla -edustajat: 6 paikkaa
Vähemmistöjen edustajat: 5 paikkaa
HSP - HKDU: 5 paikkaa.
Kokkolan Työväen Urheilijat

Kokkolan Työväen Urheilijat on Kokkolassa toimiva ja vuonna 1960 perustettu urheilun yleisseura. Seuran lajivalikoimaan kuuluvat hiihto, lentopallo, uinti ja yleisurheilu. Näiden lisäksi seurasta löytyvät omat jaostonsa myös nais-, nuoriso-, veteraani- ja kuntourheilulle.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Komponenttivideo

Komponenttivideo on videosignalointi, jossa kaikki värit (RGB: punainen, vihreä ja sininen) eivät ole koodattuina samassa signaalissa kuten komposiittivideossa. Värit R, G ja B voivat olla omissa johtimissaan tai koodattuina eri tavoin useampaan johtimeen. Tahdistussignaaleille voi olla omia johtimiaan.
RGB-video tarkoittaa varsinaisesti sitä, että kullekin värille on oma johtimensa. RGBS-videossa tahdistussignaalit ovat yhdessä johtimessa (S eli Sync) ja RGBHV-videossa sekä vaaka- että pystytahdistukselle on omat johtimensa. Myös koodausta YPBPR käytetään: Y sisältää luminanssin ja tahdistuksen, PB sinisen ja luminanssin erotuksen ja PR punaisen ja luminanssin erotuksen.
Liittiminä komponenttivideoliitynnässä käytetään usein RCA-liittimiä tai BNC-liittimiä.
Kroatian parlamenttivaalit 1995

Kroatian parlamenttivaalit 1995 toimitettiin Kroatiassa 29. lokakuuta 1995. Vaaleissa valittiin edustajat Kroatian parlamenttiin. Vaaleissa oli n. 2,5 miljoonaa äänestäjää, äänestysprosentti oli 68,8 %. Kroatian demokraattinen liitto sai eniten paikkoja. Puolueen tavoitteena oli saada kaksi kolmannesta parlamentin paikoista. Vaaleissa presidentti Tudjman nousi esiin, joka nostettiin sotasankariksi, koska kroatialaisjoukot voittivat vaalien aikaan serbijoukot Kroatiassa ja Bosnia-Hertsegovinassa.
Tulokset

Vaalitulokset:
Kroatian demokraattinen liitto: 75 paikkaa
Yhteislista: 20 paikkaa
Kroatian sosiaaliliberaalinen puolue: 11 paikkaa
Kroatian sosiaalidemokraattinen puolue: 9 paikkaa
Kroatian oikeuksien puolue: 4 paikkaa
Muut: 8 paikkaa.
Koskenlaskijan morsian (vuoden 1923 elokuva)

| Koskenlaskijan morsian |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Erkki Karu
Käsikirjoittaja:  Erkki Karu
Perustuu:  Väinö Katajan romaaniin Koskenlaskijan morsian (1914)
Tuottaja:  Erkki Karu
Säveltäjä:  Uuno Aarto (musiikin sovitus)
Kuvaaja:  Eino Kari Kurt Jäger Oscar Lindelöf Frans Ekebom
Leikkaaja:  Erkki Karu
Lavastaja:  Carl Fager
Pääosat:  Konrad Tallroth Heidi Korhonen Jaakko Korhonen Einar Rinne
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomi-Filmi Oy
Ensi-ilta:  1. tammikuuta 1923
Kesto:  82 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Heidi Korhonen Hannan roolissa.
Koskenlaskijan morsian on vuonna 1923 valmistunut suomalainen mykkäelokuva jonka on ohjannut, käsikirjoittanut ja tuottanut Erkki Karu. Elokuva perustuu Väinö Katajan samannimiseen romaaniin vuodelta 1914.
Koskenlaskijan morsian oli Karun ensimmäinen pitkä ohjaus. Elokuvaa kuvattiin Suomi-Filmin Vironkadun studiolla Helsingissä, Iitin Tapolan kylässä ja Mankalan koskilla, johon 1950 avattiin Mankalan voimalaitos. Elokuva oli 1920-luvun suosituin kotimainen elokuva, ja sitä vietiin myös kymmenkuntaan maahan muun muassa Japaniin. Elokuvan ensi-ilta oli 1. tammikuuta 1923 Kino-Palatsissa Helsingissä.
Niin aikalais- kuin myöhemmätkin kriitikot ovat kehuneet elokuvaa. Tunnelma on luotu onnistuneesti ja toiminta kantaa. Samoin Karun taito elokuvakertojana saa kiitosta, ja erityisesti mainitaan koskikohtausten jylhä luonnonvoima. Elokuva oli menestys, ja sitä myytiin kymmenkuntaan maahan.
Elokuva kertoo rakkaudesta ja kuoleman uhan alta nousevasta sovinnonteosta. Kartanon poika on hukkunut koskeen, ja syyllinen on naapuri, Paloniemen isäntä Heikki (Jaakko Korhonen). Heikin poika Juhani (Einar Rinne) haluaa rakentaa sovintoa ja toivoo saavansa puolisokseen hukkuneen sisaren Hannan (Heidi Korhonen (Blåfield), jonka tunteet kohdistuvat kuitenkin Koskenalustan Anttiin (Oiva Soini).
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Konrad Tallroth  | … |  Iisakki, Nuottaniemen isäntä   |
|  Heidi Korhonen (Blåfield)  | … |  Hanna, Iisakin tytär   |
|  Jaakko Korhonen  | … |  Heikki, Paloniemen isäntä   |
|  Einar Rinne  | … |  Juhani, Heikin poika   |
|  Aku Käyhkö  | … |  Kero-Pieti, saarnamies   |
|  Oiva Soini  | … |  Koskenalustan Antti   |
|  Kirsti Suonio  | … |  Anna-muori   |
|  Carl Fager  | … |  tukkilainen   |
|  Eero Leväluoma  | … |  tukkilainen   |
|  Uuno Eskola  | … |  tukkilainen   |
|  Joel Rinne  | … |  tukkilainen   |
|  Uuno Aarto  | … |  tukkilainen   |
|  Jussi Hagberg  | … |  lauttaa ohjaava tukkilainen   |
|  Emil Mikkola  | … |  tukkilainen lautalla   |
|  Eva Luttinen  | … |  väkeä seuroissa   |
|  Gunnar Stenblom  | … |  väkeä seuroissa   |
|  Juho Puls  | … |  väkeä seuroissa   |
Muut tekijät

Elokuvan koskenlaskun asiantuntija oli Jussi Hagberg. Stillkuvaajina toimivat Kalle Havas ja Kosti Lehtinen.
Kirjallisuutta

Piispa, Lauri: ”Erkki Karun Koskenlaskijan morsian”. Filmihullu 3/2019.
Aiheesta muualla

Mykkäelokuvasivusto
Koskenlaskijan morsian Elonet.
Väinö Katajan Koskenlaskijan morsian filmattu viime kesänä Mankalassa. Muutamia ennakkokuvia, Suomen Kuvalehti, 07.10.1922, nro 40, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kokkolan jäähalli

| Kokkolan jäähalli |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Kaarlelankatu 57, 67100 Kokkola
Koordinaatit:  63°50′48″N, 23°07′50″E
Avattu:  1988
Omistaja:  Kokkolan kaupunki
Kenttä:  jää
Kustannukset:  7,2 milj mk
Käyttäjät
 Kokkolan Hermes (1988–) 
Katsojakapasiteetti
 4 200 (jääkiekko)   5 220 (781 istumapaikkaa) 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kokkolan jäähalli on Mestiksessä pelaavan Hermeksen kotihalli. Vuonna 1988 rakennetun hallin suurin yleisökapasiteetti on 5 220, joista 781 on istumapaikkoja. Jääkiekko-otteluissa hallin kapasiteetti on 4 200 katsojaa.
Muuta

Sisäampumarata
Nyrkkeilysali
Tatami
Kuntosali
Kukkakärsäkkäät

| Kukkakärsäkkäät |
| --- | --- |
 Vattukärsäkäs (Anthonomus rubi)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Cucujiformia
Yläheimo::  Kärsäkäsmäiset Curculionoidea
Heimo::  Kärsäkkäät Curculionidae
Alaheimo::  Curculioninae
Tribus::  Anthonomini
Suku::  Kukkakärsäkkäät Anthonomus  Germar, 1817
Katso myös
   Kukkakärsäkkäät Wikispeciesissä   Kukkakärsäkkäät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kukkakärsäkkäät (Anthonomus) ovat kärsäkkäiden heimoon kuuluva kovakuoriaissuku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti noin 560 lajia.
Lajeja

Omenankukkakärsäkäs  (Anthonomus pomorum)
Tuomenkukkakärsäkäs (Anthonomus humeralis)
Puuvillakärsäkäs (Anthonomus grandis)
Anthonomus piri
Anthonomus ulmi
Anthonomus bituberculatus
Anthonomus spilotus
Lepänkukkakärsäkäs (Anthonomus undulatus)
Anthonomus pedicularius
Pihlajankukkakärsäkäs (Anthonomus conspersus)
Anthonomus rufus
Orapihlajankukkakkärsäkäs (Anthonomus sorbi)
Vattukärsäkäs (Anthonomus rubi)
Hanhikinkukkakärsäkäs (Anthonomus brunnipennis)
Männynkukkakärsäkäs (Anthonomus phyllocola)
Nukkakukkakärsäkäs (Anthonomus pinivorax)
Tuomikärsäkäs (Anthonomus rectirostris)
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kukkakärsäkkäät (Anthonomus)
ITIS: Anthonomus (englanniksi)
Bug Guide: Genus Anthonomus (kuvia) (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Anthonomus (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Genus Anthonomus (englanniksi)
Kolmannen korvapuusti

| Kolmannen korvapuusti |
| --- | --- |
Tyyli:  sketsisarja
Kestoaika:  30 min
Luoja(t):  Pertti Reponen
Pääosissa:  Heikki Kinnunen Eija Ahvo Nina Sallinen
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:   MTV3
Esitetty:  2. tammikuuta 1993 – 7. toukokuuta 1994
Aiheesta muualla
IMDb 
Kolmannen korvapuusti oli sketsisarja, jota esitettiin MTV3:lla vuosina 1993–1994.
Sarjan käsikirjoitti Pertti Reponen. Ohjauksesta vastasi Hannu Seikkula.
Ohjelmaa mainostettiin lauseella "Viikon tuorein viihdepulla". Sarjan ensimmäinen jakso esitettiin 2. tammikuuta 1993 ja viimeinen 7. toukokuuta 1994. Sarjaa esitettiin kerran viikossa lauantai-iltaisin.
Toinen ohjelman mainosteksti oli muodossa "Kahden kauppa. Kolmannen korvapuusti. Neljännen nenävärkki. Vitosesta viinapotti. Viinapotista kaatokänni. Kaatokännistä krapula. Krapulasta... sitäpä kannattaa varoa".
Näyttelijät

Heikki Kinnunen
Eija Ahvo
Nina Sallinen
Kivihiilikausi

| Kivihiilikauden jako> kausi | Kivihiilikauden jako> epookki | Kivihiilikauden jako> vaihe | Kivihiilikauden jako> ikä (mvs) |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Permi | Cisural | Assel | nuorempi |  |  |
| Kivihiili | Pennsylvania | Gžel | 298,9–303,7 |  |  |
| Kivihiili | Pennsylvania | Kasimov | 303,7–307,0 |  |  |
| Kivihiili | Pennsylvania | Moskova | 307,0–315,2 |  |  |
| Kivihiili | Pennsylvania | Baškiria | 315,2–323,2 |  |  |
| Kivihiili | Mississippi | Serpuhov | 323,2–330,9 |  |  |
| Kivihiili | Mississippi | Visé | 330,9–346,7 |  |  |
| Kivihiili | Mississippi | Tournai | 346,7–358,9 |  |  |
| Devoni | myöhäis | Famenne | vanhempi |  |  |
Kivihiilikauden jako ICS:n mukaan tammikuussa 2013.
Kivihiilikausi eli hiilikausi oli geologinen kausi devonikauden ja permikauden välissä noin 359–299 miljoonaa vuotta sitten. Sammakkoeläimet ja hyönteiset lajiutuivat valtavasti kauden aikana. Kivihiilikaudelle olivat tyypillisiä runsaslajiset ja suuret kortemetsät, kookkaat sammakot sekä suuret sudenkorennot ja kaksimetriset tuhatjalkaiset. Kivihiili syntyi myöhäisellä kivihiilikaudella kortemetsien jouduttua meren alle ja vajottua sedimenttikerrostumien alle merenpohjaan. Kasvijäännökset muuttuivat suuressa paineessa ja kuumuudessa ajan myötä kivihiileksi.
Kivihiilikausi jaetaan vanhempaan, 359–323 miljoonaa vuotta sitten kestäneeseen Mississippi-kauteen ja nuorempaan, 323–299 miljoonaa vuotta sitten kestäneeseen Pennsylvania-kauteen, jotka jaetaan puolestaan yhteensä seitsemään vaiheeseen. Kaudet erottaa toisistaan pieni joukkosukupuutto, jossa hävisi alle 30 prosenttia eläimistöstä. Ylähiilikausi eli Pennsylvania oli kivihiilimetsien varsinainen syntykausi. Kerrostumista huomataan kivihiilen vuorottelua rantakerrostumien, matalan meren kerrostumien ja syvemmän meren kerrostumien välillä. Kivihiilikausi päättyi alle 30 prosenttia eläimistöstä tuhonneeseen joukkosukupuuttoon.