stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rubysuklaa

Rubysuklaalevy
Rubysuklaa tai rubiinisuklaa on vuosina 2004–2017 kehitelty uusi suklaatyyppi. Se on väriltään vaaleanpunaista, mikä johtuu siitä ettei sitä ole ruskean suklaan tavoin fermentoitu vaan happokäsitelty. Suklaatyypin toi markkinoille belgialais-sveitsiläinen kaakaonjalostusyhtiö Barry Callebaut vuonna 2017, ja sitä on markkinoitu ”maailman harvinaisimpana suklaana”, jonka saatavuus on ollut rajoitettua. Toisaalta valmistusprosessi soveltuu erinomaisesti massatuotantoon myös halvemmista kaakaolaaduista. Vaaleanpunaisella värillä nähdään olevan suurta kaupallista potentiaalia. Maultaan rubysuklaata kuvataan marjaisan hapokkaaksi. Rubysuklaa on herättänyt kiistelyä muun muassa fosforihappoa käyttävän teollisen valmistusprosessinsa takia, eivätkä monet suklaa-asiantuntijat hyväksy sitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rubysuklaa Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Ruby chocolate
Käännös suomeksi
Onnenkoira

| Onnenkoira> You Lucky Dog |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Paul Schneider
Käsikirjoittaja:   David Covell  Peter Baloff  Dave Wollert 
Tuottaja:  Lori-Etta Taub
Säveltäjä:  David Michael Frank
Kuvaaja:  Mark W. Gray (käännä suomeksi)
Leikkaaja:  Kaja Fehr Jason Tucker (käännä suomeksi)
Tuotantosuunnittelija:  Corey Kaplan (käännä suomeksi)
Pukusuunnittelija:  Julie Rae Engelsman
Pääosat:   Kirk Cameron  Chelsea Noble  John de Lancie 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Finnegan/Pinchuk (käännä suomeksi)
Levittäjä:  Disney-ABC Domestic Television Disney+
Ensi-ilta:  1998
Kesto:  89 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Onnenkoira (You Lucky Dog) on Disney Channelin suoraan televisiolevitykseen tuottama fantasiakomediaelokuva, joka julkaistiin 1998. Sen on ohjannut Paul Schneider.
Rubycon (albumi)

| Rubycon Tangerine Dream |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : tammikuussa 1975, The Manor, Shipton on Cherwell
 Julkaistu: 1975
 Tuottaja(t): Tangerine Dream
 Tyylilaji: ambient, elektroninen musiikki, krautrock
 Kesto: 34.53
 Levy-yhtiö: Virgin Records
Tangerine Dream muut julkaisut
| Phaedra 1974 | Rubycon 1975 | Ricochet (live) (1975) 1975 |
Rubycon on länsisaksalaisen Tangerine Dream -yhtyeen kuudes studiolevy vuodelta 1975. Levyn on julkaissut Virgin Records tunnuksella V2025 ja sen tuottaja on yhtye itse. Yhtyeeseen kuuluivat tuolloin Peter Baumann, Chris Franke ja Edgar Froese. Levy on äänitetty tammikuussa 1975 Shipton on Cherwellin The Manorissa. Teknillisenä apulaisena on toiminut Roland Paulick ja äänitysinsinöörinä Mick Glossop. Levykannen valokuvat on ottanut Monique Froese ja kannen on valmistanut Englannissa Robor Limited.
Kappaleet ja kokoonpano

A-puoli: Rubycon - Part one (17:18)
Sävellys ja esitys:
Edgar Froese: mellotron, kitara, VCS 3 syntetisaattori,
Chris Franke: syntetisaattorit double Moog ja A, urut, modifioidut Elka-urut, preparoitu piano,
Peter Baumann: urut, syntetisaattori A, e-piano, preparoitu piano.
B-puoli: Rubycon - Part two (17:35)
Sävellys ja esitys:
Chris Franke: syntetisaattorit double Moog ja A, gong, urut,
Edgar Froese: urut, mellotron, kitara, gong, VCS 3 syntetisaattori,
Peter Baumann: e-piano, urut, syntetisaattori A voice, ARP 2600.
Kappaleiden kopiointioikeudet omistaa Virgin Music (Publishers) Ltd.
Risto Lehtinen

Risto Tapani Lehtinen (lempinimeltään Eebo) on suomalainen muusikko, joka oli Popedan basistina yhtyeestä lähteneen Ilari Ainialan jälkeen kesästä 1979 alkuvuoteen 1981[lähde? ]. Lehtinen on ollut myös säveltämässä Popedan kappaleita, joista tunnetuin lienee ”Da da”[lähde? ]. Lehtinen oli alun perin Popedan roudari[lähde? ].
Diskografia > Popeda-albumit

Raswaa koneeseen! (1980)
Hullut koirat (1981)
Diskografia > Popeda-singlet

Huummetta / Kouluun (PIS 033, 1979)
Mörri Möykky / Bebobbahobbin' (PIS 057, 1980)
Popeda
| --- | --- |
Studioalbumit:  Popeda · Raswaa koneeseen! · Hullut koirat · Mustat enkelit · Kaasua... · Harasoo · Pohjantähden alla · Ei oo valoo · Hallelujaa · Kans'an Popeda · Svoboda · H.Ö.N.Ö. · Live at the BBC · 500 cc · Vieraissa · Just! · Häkää! · Täydelliset miehet · Voitto· Haista Popeda!
Livealbumit:  Raakaa voimaa · Huilut suorina · Pitkä kuuma kesä 2010 – Live
Kokoelmat:  15 GT Golden Turpo · Poko-klassikko · Peetlehemin pesäveikot (nopein saa) · Hittejä, kersantti Karoliina! · Pelkkää juhlaa! · 30-vuotinen sota 1977–2007 · Museorekisterissä
Singlet:  ”Hei mies / Mönkiäislaulu” · ”Erkki ja Leena / Sammakkalaulu” · ”Suuret setelit / Lauri Lutavuori” · ”Huummetta / Kouluun” · ”Mörrimöykky / Bebobbahobbin” · ”Minä elän / Silimiklasikyy (live)” · ”Minä elän / Silimiklasikyy (live) / Luvattu maa (live)” · ”Kalteriblues / Onnellinen mies” · ”Yö / Maailma palaa” · ”Delilah / Yks kysta kimma” · ”Kaasua, komisaario Peppone / Viimeinen mohikaani” · ”Kaasua, komisaario Peppone” · ”Matkalla Alabamaan / Nyrkki-Kyllikki” · ”Matkalla Alabamaan (remix) / Sielun Veljet: Aina nälkä” · ”Sukset (vaikeata tämä hiihtäminen) / Raz, Dva, Tri” · ”Palle and the Boys / Hjulapata” · ”Palle and the Boys / Hjulapata / Sukset (vaikeata tämä hiihtäminen) (4x10 km:n viestihiihtomixaus)” · ”Kuuma kesä / Tuomas parka” · ”Tää on se yö / Mikä vika mussa on” · ”Eläinten vallankumous / Omia ollaan” · ”Kellot lyö / Potkurilakkirock” · ”Maailmankaikkeuden suvijenkka / Ranttalitytön tärinät” · ”Bandiittipolkka / Luumäkirock” · EppuPopedaNormaali: ”20 vuotta sikana / Hyvä kankkunen” · Raaka-Arska & Räp-Popeda: ”Muumi Muumi / Hei mies -räp” · ”Optinen O / Valkoisessa huoneessa” · ”Sä lähdit taas / Kovan pojan blues” · ”Sä lähdit taas / 4711” · ”Paulin taikakaulin / Heavy lutaa” · ”Lilli Kupponen / Nysse tulee / Kuuma kokardi” · ”Enkeliblues / Nysse tulee” · ”Punaista ja makeaa / Kotiin” · ”Kirje / Irmeli” · ”Kersantti Karoliina / Mää ja Tapparan mies” · ”Kersantti Karoliina / Mää ja Tapparan mies” · ”Repe ja Lissu / Sen kunniaksi” · ”Hjulapata / Omia ollaan / Kovan pojan blues” · ”Siankorvaa ja raanavettä” · ”Oodi makkaralle” · ”Siankorvaa ja raanavettä” · ”Tahdotko mut tosiaan / Pelkosenniemen poika” · ”Mustameri ja mies / Mannaa mammonaa” · ”Paperitähdet / Mayday Mayday” · ”Mustaa / No niin tottakai” · ”Beibin kanssa Irlantiin / Entisestä pois” · ”Tohtori Mustajärvi” · Hilipatipippaa / Onko vielä aikaa” · ”Kakskytä centtiä / Pakko saada BMW” · ”Ei lasten käsiin” · ”Ikurin mimmi” · ”Katsastuslaulu (Popeda) / Tango Pelargonia (Trio Mukavat)” · ”Reino” · ”Kuutamohullu” · ”Onhan päivä vielä huomennakin” · ”Elän itselleni” · ”Hääkellot soi” · ”Bermudan kolmio” · ”Onko saunan takana tilaa?” · ”Lihaa ja perunaa” · ”Sha-la-la / Ikävä keikalle” (feat. Klamydia)
Muuta:  Luettelo Popedan kappaleista · Luettelo Pate Mustajärven kappaleista
Noisy-le-Roi

Noisy-le-Roin rautatieasema
Noisy-le-Roi on kunta Yvelinesin departementissa Île-de-Francen hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2005 oli 8136. Noisy-le-Roin pinta-ala on 5 km².
Aiheesta muualla

Noisy-le-Roin kunnan viralliset kotisivut(ranskaksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Noisy-le-Sec

| Noisy-le-Sec |
| --- | --- |
 Petit Noisyn aluetta Noisy-le-Secissä.
 vaakuna
 Noisy-le-Secin sijainti Pariisissa.
Valtio:  Ranska
Hallintoalue:  Île-de-France
Departementti:  Seine-Saint-Denis
Arrondissementti:  Bobigny
Kantoni:  Bobigny
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Laurent Rivoire
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5,1 km²
Väkiluku (2014):  42 607
 – Väestötiheys:  8 354 as./km²
 
 www.noisylesec.net 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Noisy-le-Sec [nwa.zil.sɛk] on Ranskan kunta Île-de-Francen alueella Seine-Saint-Denis’n departementissa. Asukasluku vuonna 2014 oli 42 607.
Noisy-le-Sec kuuluu Pariisin koilliseen esikaupunkivyöhykkeeseen. Matkaa Pariisin keskustaan on noin 17 kilometriä ja sinne pääsee muun muassa RER-junalla E. Noisy-le-Sec sijaitsee Pariisista Strasbourgiin johtavan rautatien varrella.
Kunta kuuluu departementissaan Bobignyn kantoniin Bobignyn arrondissementissa.
Kunta jakaantuu yhdeksään osa-alueeseen: La Boissière, Le Centre-Ville, Langevin, Le Londeau, Merlan, Le Petit-Noisy, Le Centre Ville–Gare, La Renardière ja Le Haut Goulet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Noisy-le-Sec Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:Noisy-le-Sec
Käännös suomeksi
Olavi Piha

Kaupunginjohtaja Olavi Piha vuonna 1969.
Kaarlo Olavi Piha (13. heinäkuuta 1911 Diorite,  Michigan, Yhdysvallat – 11. syyskuuta 1995 Seinäjoki) oli suomalainen juristi, kaupunkineuvos, Suolahden ja Seinäjoen kauppalanjohtaja ja Seinäjoen ensimmäinen kaupunginjohtaja.
Olavi Pihan vanhemmat olivat kauppias Iisakki Felix Piha ja Katri Sofia Kasari ja puoliso vuodesta 1943 Liisa Kyllikki Korhonen. Piha tuli ylioppilaaksi 1931 ja suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1940; varatuomarin arvon hän sai 1944. Sotien aikaan Piha palveli Itä-Karjalan sotilashallinnon kansanhuoltopäällikkönä.
Piha toimi Seinäjoen kansanhuoltopiirin piiritarkastajana 1940–1946, Jyväskylän kaupunginsihteerinä 1946–1948, Suolahden kauppalanjohtajana 1948–1955, Seinäjoen kauppalanjohtajana 1955–1959 ja Seinäjoen kaupunginjohtajana 1960–1974. Suolahden järjestysoikeuden puheenjohtaja hän oli 1948–1955.  Seinäjoen kaupunginjohtajan tehtävästä Piha jäi eläkkeelle 1974. Hän julkaisi tyttärensä Soili Venhon kanssa vuonna 1985 teoksen Terveydenhuollon vaiheita Etelä-Pohjanmaalla.
Seinäjoen keskustan Veteraanipuisto nimettiin vuonna 2009 uudelleen Olavi Pihan puistoksi.
Rottweil

| Rottweil |
| --- | --- |

 vaakuna
 Rottweil
 Koordinaatit: 48°10.1′N, 08°37.6′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baden-Württemberg
Hallintopiiri:  Freiburg
Piirikunta:  Rottweil
Hallinto:  
 – Pormestari:  Christian Ruf
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  71,76 km²
Korkeus:  609 m
Väkiluku (30.6.2022):  25 266
 – Väestötiheys:  352 as./km²
 
 www.rottweil.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rottweil on kaupunki Saksassa Baden-Württembergin osavaltiossa. Se on samannimisen piirikunnan keskuskaupunki. Kesäkuun 2022 lopussa kaupungissa oli 25 266 asukasta. Rottweil on Baden-Württembergin vanhin kaupunki. Kaupunki on tunnettu keskiaikaisjuhlastaan, ja se on rottweiler-koirarodun tyyssija.
Historia

Rottweilin alueen asutuksesta on jälkiä 2000-luvulta ennen ajanlaskun alkua. Kaupungin perustivat roomalaiset nimellä Arae Flaviae vuonna 73. Sen roomalaiset kylpylät ja Orfeuksen mosaiikki ajoittuvat 100-luvun loppuun. Kaupungista tuli herttuakunta ja kuninkaallinen hovi ennen vuotta 771 ja myöhemmin keskiajalla vapaa keisarillinen kaupunki vuonna 1268.[lähde? ]
Kaupunki liittyi sveitsiläiseen valaliittoon 1463 ja kuului siihen usean vuosisadan ajan. Napoleonin vallatessa alueen 1803 Rottweil kuitenkin menetti sekä vapaakaupunkioikeutensa että liittolaisuutensa Sveitsin kanssa. Kaupungin julkisivu on säilynyt lähes koskemattomana 1500-luvulta lähtien.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rottweil Wikimedia Commonsissa
Kaupungin verkkosivut (saksaksi)
Kaupungin pääkatua
Rehevöityminen

Liiallinen lannoittaminen johtaa ravinteet vesistöihin, mikä rehevöittää järviä ja jokia.
Rehevöitymisellä tarkoitetaan kasvillisuuden liiallisen ravinnesaannin aikaansaamaa perustuotannon lisääntymistä. Vesistöjen rehevöityminen johtaa veden samenemiseen, vesikasvien lisääntymiseen, vesistöjen umpeenkasvuun, ranta-alueiden rihmalevien kasvuun, suurien leväkukintojen esiintymiseen, talviseen happikatoon sekä kalaston ja muun eliöstön muutoksiin.
Rehevöitymisen syynä ovat kasvien tarvitsemat ravinteet, typpi ja fosfori, joita joutuu ympäristöön muun muassa maatalouden valumavesien mukana, teollisuus- ja yhdyskuntajätevesien mukana, kalankasvattamoilta ja laskeumana ilmasta. Typpi on rehevöitymistä rajoittava minimiravinne suurimmassa osassa Itämerta.
Alkuun päässeen rehevöitymisen pysäyttäminen vesistössä on ongelmallista. Vaikka kuormitusta pystyttäisiin vähentämään, vesistön pohjasedimentteihin varastoituneet ravinteet saattavat palautua uudelleen kasvillisuuden käyttöön. Orgaanisen aineksen vajoamisen seurauksena mikrobien aerobinen hajotustoiminta lisääntyy pohjasedimentissä, mikä johtaa hapen loppuun kulumiseen pohjasedimentissä. Rehevöitymisen seurauksena pohjasedimenttiin syntynyt hapeton tila voi muuttaa ravinteita uudelleen liukoiseen muotoon. Tätä ilmiötä kutsutaan vesistön sisäiseksi kuormitukseksi.
Itämeren hapettomuus oli jo 1000-luvulla iso ympäristöongelma. Syynä ei tällöin ollut ihmisen toiminta, vaan paikallisen ilmaston vaihtelut. Pari astetta kylmemmän veden jaksona (pieni jääkausi 1450–1850) happitilanne oli parempi. Vaikka Itämeren alueen typpikuormitus on vähentynyt 1990-luvun alkupuolelta lähtien ja fosforin osalta 1980-luvulta lähtien, rehevöitymisessä on havaittu laantumisen merkkejä vain lähinnä paikallisella tasolla suurten pistekuormittajien päästöjen vähennyttyä.
Rehevöitymiskäsitysten historia

1800-luvun lopussa kasvavien kaupunkien jäte- ja vesihuolto alkoivat aiheuttaa ongelmia. Tällaiset ongelmat olivat monissa maissa ensimmäiset suuret ympäristöasiat, joita ryhdyttiin pohtimaan. Kaupungeissa alettiin rakentaa viemäreitä ja järjestää jätehuoltoa. Helsingissä, Tukholmassa ja Kööpenhaminassa otettiin käyttöön suunnitelma, jossa ravinteita kierrätettiin kaupungin ja maaseudun välillä. Myös hygienialiike vaati veden, maan ja ilman pitämistä puhtaana vedoten ihmisten terveyteen.[lähde? ] Seuraavassa vuosisadan vaihteessa otettiin käyttöön vesikäymälät, jolloin meren rannikolla rehevöitymistä tapahtui nopeasti. Myöhemmin Helsinki oli ensimmäisiä kaupunkeja, joissa rakennettiin biologisia puhdistamoja 1910-luvulla ja 1930-luvulla aktiivilietelaitoksia.
1800-luvun lopussa meritutkijat olivat huolissaan kalojen elinoloista ja avomeren tutkimusta lisättiin. Myös toisen maailmansodan jälkeen meriin alettiin kiinnittää suurta huomiota. Merien haavoittuvuuteen kiinnitettiin huomiota 1950-luvulta lähtien.
1990-luvulla syntyi käsitys typestä perustuotantoa rajoittavana asiana ja että typpi ja fosfori pitäisi poistaa merestä. 2000-luvulla on ryhdytty ajattelemaan, että typen poistoa pitää harkita tapauskohtaisesti. Edelleen tieteilijöillä on erimielisyyttä siitä, kumpi on rehevöitymisen kannalta pahempi, typpi vai fosfori.
Vettä tutkivat tieteet
Hydrobiologia
Limnologia
Meritiede
Aiheeseen liittyvää
Hulevesi
Rehevöityminen
Sedimentti
Valuma-alue
Vesimuodostuma
Vesistö
Joet ja järvet
Joen uoma
Järvityyppi
Koski
Suisto
Suolajärvi
Meret
El Niño
Merivirta
Trooppinen hirmumyrsky
Aiheeseen liittyvää
ekotoksikologia
kulkeutuminen
Eliöt, maaperä ja vesistöt
aavikoituminen
luontokato
metsäkato
eroosio
happamoituminen
juomavesivarojen riittävyys
maaperän pilaantuminen
rehevöityminen
vesien saastuminen
Ilma ja ilmasto
ilman saastuminen
ilmaston lämpeneminen
otsonikato
Yhteiskunta
liikakansoitus
liikakulutus
valosaaste
melu
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ympäristöhallinto: Järven rehevöityminen
Orchomenós (Arkadia)

| Orchomenós Ορχομενός |
| --- | --- |
 Orchomenós
 Koordinaatit: 37°43′5″N, 22°18′57″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Arkadia
Kunta:  Trípoli
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  4001040801
Korkeus:  730 m
Väkiluku (2011):  15
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Orchomenós (kreik. Ορχομενός) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Trípolin kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Aiemmin kylä kuului Levídin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Trípolin kunnan Levídin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 15 (vuonna 2011).
Antiikin Orkhomenoksen teatterin rauniot nykyisen kylän lähellä.
Orchomenós sijaitsee noin 30 kilometriä pohjoiseen Trípolin kaupungista. Se on rakennettu vuoristoon noin 730 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on ottanut nimensä antiikin ajan Orkhomenoksen kaupungista, joka sijaitsi kukkulalla nykyisen kylän pohjoispuolella. Sen arkeologinen alue, mukaan lukien agoran ja teatterin jäänteet, ovat kylän merkittävin nähtävyys.
Orchomenós muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Ορχομενού, Topikí Koinótita Orchomenoú), johon kuuluu varsinaisen Orchomenóksen kylän lisäksi kylä Roússis. Koko yhdyskunnan väkiluku on 17.
Roomassaaren satama

Roomassaaren satama lounaasta nähtynä.
Roomassaaren satama (vir. Roomassaare sadam) on Virossa Saarenmaan saaren etelärannalla Kuressaaressa sijaitseva matkustaja-, tavara- ja venesatama. Sataman omistaa Saarte Liinid -yhtiö. Se sijaitsee viitisen kilometriä Kuressaaresta etelään.
Historiaa

Roomassaaren satama rakennettiin 1890-luvulla korvaamaan Kuressaaren keskustan piensatamat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Roomassaaren satama Wikimedia Commonsissa
Noita (videopeli)

| Noita |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Nolla Games
Julkaisija:  Nolla Games
Jakelija:  Steam, GOG.com, Humble Store, itch.io ja Humble Bundle
Ohjelmoija:  Petri Purho
Julkaistu:  15. lokakuuta 2020 (kokojulkaisu) 24. syyskuuta 2019 (early access)
Lajityyppi:  toimintaseikkailu, roguelike
Pelimuoto:  yksinpeli
Alusta:  Microsoft Windows
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Jakelumuoto:  digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Noita on helsinkiläisen Nolla Gamesin kehittämä toimintaseikkailupeli, joka on julkaistu vuonna 2020 Microsoft Windowsille. Peli julkaistiin ennakkojulkaisuna 24. syyskuuta 2019 ja täytenä versiona 15. lokakuuta 2020.
Peli sai kriitikoilta positiivisen vastaanoton. Gamereactorin Ossi Mykkänen kehui peliä taitavasti modernia ja retroa yhdisteleväksi mutta ajoittain liian armottomaksi ja vaikeaksi. Tietokonepeleihin erikoistunut toimittaja Juho Kuorikoski kuvasi peliä ennakkojulkaisussa yhdeksi parhaista suomalaisista videopeleistä koskaan.
Aiheesta muualla

Pelin verkkosivut (englanniksi)
Noita MobyGamesissa (englanniksi)
Randy Quaid

| Randy Quaid |
| --- | --- |
 Randy Quaid vuonna 2008.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Randall Rudy Quaid
Syntynyt: 1. lokakuuta 1950 (ikä 74) Houston, Texas, Yhdysvallat
Puoliso:  Ella Jolly (1980–1985) Evi Quaid (1989–)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Randall Rudy ”Randy” Quaid (s. 1. lokakuuta 1950 Houston, Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on ollut Oscar-ehdokkaana sivuosaroolista elokuvassa Saattokeikka (1973). Quaidin muita tunnettuja elokuvia ovat Vallan huipulla (1987), Parents (1989), Brokeback Mountain (2005) ja Elvis – legendan synty (2005). Hän sai tähden Hollywood Walk of Famelle 7. lokakuuta 2003.
Yksityiselämä

Randy Quaid on  näyttelijä Dennis Quaidin isoveli. Quaid on ollut kaksi kertaa naimisissa, ensin Ella Jollyn kanssa vuosina 1980–1985 ja nykyisin hän elää Evi Quaidin kanssa. Quaidilla on ensimmäisestä avioliitosta yksi lapsi.
Palkinnot

Paras näyttelijä Fantafestival 1989
Golden Globe 1988
Satellite Award 2005
Hollywood Walk of Fame 2003
Palkinnot > Ehdokkuudet

Oscar 1974
Bafta-palkinto 1975
Emmy 1984, 1987, 2005
Screen Actors Guild -palkinto 2005
Gotham Awards 2005
Aiheesta muualla

Randy Quaid Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Rehaniya

| Rehaniya |
| --- | --- |
 Näkymä kohti kylää.
 Rehaniya
 Koordinaatit: 33°02′57″N, 35°29′12″E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Pohjoinen
Väkiluku (2018):  1 184
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rehaniya (hepr. ‏ריחאניה‎, Reḥaniya, adygeksi Рихьаные) on tšerkessien asuttama kylä Israelin Pohjoisella hallintoalueella. Sen asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 1 184.
Maantiede

Rehaniya sijaitsee Israelin pohjoisosassa Ylä-Galileassa Almahin ylängöllä noin 8 kilometriä Safedin kaupungista pohjoiseen.
Historia

1800-luvulla joukoittain tšerkessejä pakeni Venäjän keisarikunnan valloittamalta Kaukasian alueelta Osmanien valtakuntaan. Rehaniyan kylä perustettiin vuonna 1873 ja vuonna 1880 sinne muutti joukko tšerkessejä. Kfar Kaman ohella Rehaniya on toinen kahdesta tšerkessikylästä nykyisen Israelin alueella. Rehaniyaan asettuneet tšerkessit kuuluivat abazojen heimoon. Kylän nimi on arabiaa ja tarkoittaa myrttiä.
Väestö

Rehaniyan asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 1 184. Vuonna 2002 vastaava lukema oli 947 ja vuonna 1969 415. Kylän asukkaat ovat tšerkessejä ja uskonnoltaan muslimeja.
Kylässä on esimerkiksi Kaukasuksen moskeijoiden malliin rakennettu moskeija, sekä tšerkessien kulttuurikeskus. Kylässä järjestetään vuosittain erilaisia juhlia.
Kylän moskeija.
Nørresundby

| Nørresundby |
| --- | --- |

 vaakuna:  Sinetti
 Nørresundby
 Koordinaatit: 57°04′N, 9°55′E 
Valtio:   Tanska
Alue:  Pohjois-Jyllannin alue
Kunta:  Aalborgin kunta
Väkiluku:  22 859
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nørresundby on  taajama Tanskassa,  Aalborgin kunnassa. Vuoden 2018 alussa siellä oli lähes 23 000 asukasta. Se sijaitsee Aalborgin pohjoispuolella, Limfjordin toisella puolella. kaupunkeja yhdistää kaksi siltaa ja tunneli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nørresundby Wikimedia Commonsissa
Olha Klimava

| Mitalit> Maa:   Valko-Venäjä.Naisten ratamelonta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Valko-Venäjä.Naisten ratamelonta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Valko-Venäjä.Naisten ratamelonta.MM-kilpailut  | Maa:   Valko-Venäjä> Naisten ratamelonta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Szeged 2019 | C-1 5 000 m |  |
|  Pronssia | Motemor-o-Velho 2018 | C-2 500 m |  |
|  Pronssia | Szeged 2019 | C-2 500 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Belgrad 2018 | C-1 5 000 m |  |
|  Hopeaa | Brandenburg 2014 | C-2 500 m |  |
|  Hopeaa | Belgrad 2018 | C-2 500 m |  |
| Euroopan kisat  | Euroopan kisat  | Euroopan kisat  |  |
|  Hopeaa | Minsk 2019 | C-2 500 m |  |
Olha Klimava (valkoven. Ольга Климава, s. 5. marraskuuta 1995) on valkovenäläinen ratameloja ja maailmanmestari. Hän kilpailee erityisesti kanadalaiskanootilla.
Klimava kilpaili ensimmäisen kerran alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2013, jolloin hän oli kanadalaisyksikön 200 metrin kilpailun neljäs. Vuotta myöhemmin hän oli yksikkökilpailun 200 metrillä viides. Hän saavutti MM-hopeaa kanadalaiskaksikon 500 metrin kilpailussa Nadzeja Makartšankan kanssa. Vuoden 2016 alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa Klimava oli toinen kanadalaisyksikön 500 metrin kilpailussa ja kolmas kaksikon 500 metrillä Sniazhana Bobrin kanssa. Vuoden 2018 alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa Klimava voitti kaksi mestaruutta. Hän voitti kanadalaiskaksikon 200 ja 500 metrin kilpailun Makartšankan kanssa.
Aikuisten arvokisoista Klimava sai ensimmäisen mitalin vuonna 2014 Euroopan-mestaruuskilpailuista kanadalaiskaksikon 500 metrin kilpailusta, kun hän oli toinen Daryna Kastsiushenkan parina. Hänellä on myös kaksi EM-mitalia vuoden 2018 kisoista, kun hän voitti yksikkökilpailun 5000 metrin kilpailun ja oli toinen kaksikon 500 metrin kilpailussa. Ensimmäisen kerran hän osallistui maailmanmestaruuskilpailuihin vuonna 2018, jolloin hän oli kolmas kanadalaiskaksikon 500 metrin kilpailussa. Hän oli myös neljäs yksikkökilpailun 5000 metrin kilpailussa. Klimava voitti maailmanmestaruuden vuotta myöhemmin, kun hän voitti 5000 metrin kilpailun. Hän sai myös pronssia kaksikkokilpailun 500 metrin kilpailussa. Hän oli neljäs kaksikon 200 metrin kilpailussa.