stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Voice of Finland (3. tuotantokausi)
Suorat lähetykset > Suora lähetys 2 (4.4.2014)

|  | Esiintyjä | Kappale | Tähtivalmentaja | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sofia Tarkkanen | "Happy" | Mira Luoti | Jatkoon |
| 2 | Roni Leppä | "Billie Jean" | Michael Monroe | Putosi |
| 3 | Maya Kurki | "Hollow Talk" | Mira Luoti | Putosi |
| 4 | Lee Angel | "Duran Duran" | Michael Monroe | Putosi |
| 5 | Tuuli Okkonen | "Tuomittuna kulkemaan" | Mira Luoti | Jatkoon |
| 6 | Tiia Erämeri | "If I Were a Boy" | Michael Monroe | Jatkoon |
| 7 | Camilla Bäckman | "Burn | Mira Luoti | Putosi |
| 8 | Siru Airistola | "I Who Have Nothing" | Michael Monroe | Jatkoon |
Suorat lähetykset > Semifinaali (11.4.2014)

|  | Esiintyjä | Kappale | Tähtivalmentaja | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Erik Niemi | "Lego House" | Elastinen | Putosi |
| 2 | Jussi Kari | "Under the Bridge" | Anne Mattila | Jatkoon |
| 3 | Tiia Erämeri | "At Last" | Michael Monroe | Putosi |
| 4 | Sofia Tarkkanen | "Matkalla Etelään" | Mira Luoti | Putosi |
| 5 | Emma Schnitt | "(You Make Me Feel) Like A Natural Woman" | Elastinen | Jatkoon |
| 6 | Juho Schroderus | "I Won’t Hold You Back" | Anne Mattila | Putosi |
| 7 | Siru Airistola | "All By Myself" | Michael Monroe | Jatkoon |
| 8 | Tuuli Okkonen | "A Man With A Child in His Eyes" | Mira Luoti | Jatkoon |
Suorat lähetykset > Finaali (18.4.2014)

|  | Esiintyjä | Kappale | Tähtivalmentaja | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Emma Schnitt | "Love The Way You Lie"   "Älä pelkää" | Elastinen | Sijoittui toiseksi |
| 2 | Jussi Kari | "Pieni ja hento ote"   "Suu ja Pää" | Anne Mattila | Putosi |
| 3 | Tuuli Okkonen | "Kevät"   "Pysähdytään Pariisiin" | Mira Luoti | Putosi |
| 4 | Siru Airistola | "Say Something"   "Sä et kulu pois" | Michael Monroe | Voitti |
Reino Karpola

Reino Karpola (19. helmikuuta 1930 Kitee – 29. lokakuuta 1995 Kitee) oli suomalainen poliitikko.
Karpola valittiin Pohjois-Karjalan läänin vaalipiiristä Maalaisliiton kansanedustajaksi vuosiksi 1962–1965 sekä keskustan kansanedustajaksi 1965–1978 ja 1983–1986. 1970-luvulla Karpola toimi keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtajana. Hän oli vankka K-linjan tukija.
Karpola oli II sosiaali- ja terveysministeri Sorsan I hallituksessa vuonna 1975, johon hän nousi auto-onnettomuudessa kuolleen Pentti Pekkarisen tilalle Paavo Väyrysen kieltäydyttyä. Karpola toimi myös kansliaministerinä Miettusen II hallituksessa 1975–1976. Hän oli presidentin valitsijamiehenä 1962, 1968, 1978 ja 1982. Ylen hallintoneuvoston puheenjohtajana Karpola toimi vuonna 1978.
Karpola toimi vuodesta 1951 maanviljelijänä Kiteellä. Hän oli vuodesta 1955 naimisissa Hilkka Liisa Leinosen kanssa ja kuoli kotonaan Kiteellä häkämyrkytykseen 65-vuotiaana.
Kaarlo Hänninen

| Kaarlo Hänninen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 31. lokakuuta 1876 Kuusamo
Kuollut: 25. maaliskuuta 1939 (62 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  Kirjailija, tutkija ja kansanedustaja
Vanhemmat:  Erland Törmänen ja Susanna Eliaksentytär Käkelä
Puoliso:  Rauha Saima Faller
Kirjailija
Äidinkieli: Suomi
Tuotannon kieli: Suomi
Tyylilajit:  Oppikirjat ja kaunokirjallisuus
Aiheet:  Kaunokirjallisuudessa seikkailut ja sadut.
Esikoisteos:  Havaintoja Paanajärvestä 1912
Muuta tietoa
 Maalaisliiton kansanedustaja 1924-1939 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Kaarlo Hänninen (31. lokakuuta 1876 Kuusamo – 25. maaliskuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, tutkija ja Maalaisliiton kansanedustaja.
Teoksia > Kaunokirjallinen tuotanto

Kiveliön karkurit, saksalaisten sotavankien seikkailuja Lapin ja Pohjois-Suomen erämaissa (WSOY 1923)
Kiveliön kuningas (WSOY 1923)
Jäämeren sankari, kertomus (WSOY 1925)
Suomen samoilijat : Aslak Morottajan ja Jorma Jussilan retkeilyjä osa I Pohjois Suomessa (Valistus 1926)
Kaksi karkulaista (WSOY 1927)
Suomen samoilijat II : Jorma Jussila ja Aslak Morottaja Pohjanmaalla ja Hämeessä   (Valistus 1928)
Eläinten olympialaiset ja muita eläinsatuja (Valistus 1929)
Karhun kosto (WSOY 1929)
Arjak, heimonsa viimeinen (WSOY 1930)
Suomen samoilijat : Aslak Morottajan ja Jorma Jussilan retkeilyjä Suomen eri seuduissa osa III Keski-, Itä- ja Etelä-Suomessa (Valistus 1930)
Kuningas Äyräpää (WSOY 1931)
Bobi eli eläinten valtakunta (Valistus 1932)
Nuori sissipäällikkö, historiallinen romaani (WSOY 1933)
Aslak Jaur, kertomus Suomen muinaisuudesta (WSOY 1934)
Kolme partiopoikaa Lapin erämaassa (WSOY 1936)
Teoksia > Muu kirjallinen tuotanto

Havaintoja Paanajärvestä (Suomen maantieteellinen yhdistys 1912)
Drumlinmaisemien järvistä ja reiteistä Oulankajoen alueella Kuusamossa, väitöskirja  (Suomen maantieteellinen yhdistys 1915)
Nykyaikainen maantieteen opetus (Valistus 1916)
Yleismaantiede : oppikouluja ja seminaareja sekä yksinopiskelua varten   (Kirja 1920) K. E. Kivirikon kanssa
Kananhoidon käsikirja (WSOY 1924), Jaakko Kiven kanssa
Talousmaantiede 1, Euroopan maat (Kirja 1924)
Talousmaantiede 2, Aasia, Afrikka, Pohjois-Amerikka, Etelä-Amerikka ja Australia   (Kirja 1924)
Uusi oppikoulun maantiede  (Kirja 1924)  K. E. Kivirikon kanssa
Kansakoulun maantieto ja kotiseutu-oppi  (Valistus 1925)
Maantieteen opetus 1  (Valistus 1925)
Oulun-Kuusamon rautatie   (1925)
Kuvia Suomesta : luontoa, elämää, kulttuuria, toimittajat Kaarlo Hänninen, J. E. Rosberg, Viljo Tolvanen.  (Otava 1927)
Yleismaantieteen pääpiirteet : opettajia ja yksinopiskelua varten   (Valistus 1927)
Maantieteen opetus 2 : Kotiseutuoppi : läksyttäinen valmistuskirja    (Valistus 1928)
Lyhyt talousmaantieto : maamieskouluja, kansakoulujatko-opetusta ja opintokerhoja varten   (Valistus 1929)
Oulun-Kuusamon-Paanajärven rautatie   (1929)
Lisämaan antamisesta Kuusamon kunnan liian pienille tiloille sekä sanotussa kunnassa olevien viljelys- ja asunto-alueiden muodostamisesta itsenäisiksi tiloiksi   (1931)
Aiheesta muualla

Vapaasti ladattavia Kaarlo Hännisen e-kirjoja Projekti Lönnrotilta
Suomi jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa 2016

Suomi pelasi jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa 2016 Helsingissä ja voitti mestaruuden. Suomi tuli kisoissa alkulohkossaan toiseksi. Loppuottelussa Suomi voitti Venäjän maajoukkueen jatkoerässä lukemin 3-4.
Ottelut > Harjoitusottelut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.12.2015 |  Suomi | 3-4 |  Sveitsi | Hämeenlinna |  |

|  | (0-1 , 1-3 , 2-0)  | (0-1 , 1-3 , 2-0)  | (0-1 , 1-3 , 2-0)  | Yleisömäärä: 1 731 |  |
|  |  | raportti |      | Yleisömäärä: 1 731 |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.12.2015 |  Suomi | 2-3 |  Yhdysvallat | Lahti |  |

|  | (0-1 , 2-0 , 0-2)  | (0-1 , 2-0 , 0-2)  | (0-1 , 2-0 , 0-2)  | Yleisömäärä: 4 512 |  |
|  |  | raportti |      | Yleisömäärä: 4 512 |  |
Ottelut > Puolivälieräottelu

Suomi oli puolivälieräottelussa Kanadaa vastaan ensimmäisessä erässä 0-2-tappiolla, mutta viimeisillä sekunneilla Patrik Laine kavensi pelin tilanteeseen 1-2.
Toisessa erässä Antti Kalapudas tasoitti ottelun, mutta Kanada meni jälleen 2-3-johtoasemaan Lawson Crousen tekemällä maalilla. Tällöin Suomen maalivahdiksi vaihdettiin Veini Vehviläisen tilalle Kaapo Kähkönen. Toisen erän jälkeen tilanne oli Suomelle 4-3.
Kolmannessa erässä Mitchell Marner tasoitti pelin ylivoimalla. Sebastian Aho vei Suomen 5-4-johtoon, mutta Marner tasoitti taas ylivoimalla. Kanadan rangaistukset ottelun loppuminuuteilla olivat ratkaisevia: Kanadan Jake Virtanen otti ensin 2+2 minuutin jäähyn, ja sen jälkeen Joe Hicketts purki alivoimalla kiekon päätyverkkoon, josta seurauksena hänkin sai kahden minuutin rangaistuksen. Patrik Laine teki Suomen voittomaalin viidellä kolmea vastaan ja näin ollen Suomi pudotti edeltävä vuoden mestaruuden voittaneen Kanadan jatkosta maalein 6-5.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.1.2016 |  Suomi | 6–5 |  Kanada | Hartwall Arena |  |
18.00: 
| 18.00 | (1–2, 3–1, 2–2)  | (1–2, 3–1, 2–2)  | (1–2, 3–1, 2–2)  | Yleisömäärä: 13 016  Tuomarit:   Daniel Piechaczek  Christopher Pitoscia |  |
| 18.00 |    Patrik Laine – 19.49 Antti Kalapudas – 26.18  Aleksi Saarela (yv.) – 35.44 Julius Nättinen – 37.17  Sebastian Aho – 44.21  Patrik Laine (yv.) – 54.10 | IIHF:n raportti 0–1 0–2 1–2 2–2 2–3 3–3 4–3 4–4 5–4 5–5 6–5 |    5.21 – Travis Konecny 10.59 – Dylan Strome   27.20 – Lawson Crouse   43.14 – Mitchell Marner (yv.)  45.57 – Mitchell Marner (yv.) | Yleisömäärä: 13 016  Tuomarit:   Daniel Piechaczek  Christopher Pitoscia |  |
| 18.00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 13 016  Tuomarit:   Daniel Piechaczek  Christopher Pitoscia |  |
| 18.00 | 6 × 2 min |  | 9 × 2 min | Yleisömäärä: 13 016  Tuomarit:   Daniel Piechaczek  Christopher Pitoscia |  |
| 18.00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 13 016  Tuomarit:   Daniel Piechaczek  Christopher Pitoscia |  |
| 18.00 | Veini Vehviläinen – 70,00 % vaihto ajassa 27.20 Kaapo Kähkönen – 91,70 % |  | 79,31 % – Mackenzie Blackwood | Yleisömäärä: 13 016  Tuomarit:   Daniel Piechaczek  Christopher Pitoscia |  |
18.00: 
18.00: 





| Pelin tilastot | Pelin tilastot | Pelin tilastot | Pelin tilastot | Pelin tilastot |  |
Ottelut > Välieräottelu

4. tammikuuta 2016 pelatun välierän aloitus oli haastava Suomelle, kun ensimmäinen erä päättyi Ruotsin maajoukkueelle 1-0. Toisessa erässä Roope Hintz tasoitti pelin, jonka jälkeen Antti Kalapudas vei Suomen 1-2-johtoon ylivoimalla. Kolmas erä oli maaliton. Ruotsi sai pidettyä Suomen tehoketjuna tunnetun Laine–Aho–Puljujärvi maalittomana. Onnistujat löytyivätkin ottelussa kolmannesta ketjusta Rantanen–Hintz–Kalapudas: Hintz ja Kalapudas tekivät maalit ja joukkueen kapteenina toiminut Rantanen oli syöttäjänä kummassakin maalissa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.1.2016 |  Ruotsi | 1–2 |  Suomi | Hartwall Arena |  |
16.00: 
| 16.00 | (1–0, 0–2, 0–0)  | (1–0, 0–2, 0–0)  | (1–0, 0–2, 0–0)  | Yleisömäärä: 13 340  Tuomarit:   Daniel Piechaczek  Christopher Pitoscia |  |
| 16.00 |  Rasmus Asplund – 10.17 | IIHF:n raportti 1–0 1–1 1–2 |   31.08 – Roope Hintz 33.04 – Antti Kalapudas (yv.) | Yleisömäärä: 13 340  Tuomarit:   Daniel Piechaczek  Christopher Pitoscia |  |
| 16.00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 13 340  Tuomarit:   Daniel Piechaczek  Christopher Pitoscia |  |
| 16.00 | 6 × 2 min |  | 3 × 2 min | Yleisömäärä: 13 340  Tuomarit:   Daniel Piechaczek  Christopher Pitoscia |  |
| 16.00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 13 340  Tuomarit:   Daniel Piechaczek  Christopher Pitoscia |  |
| 16.00 | Linus Söderström – 92,86 % |  | 95,45 % – Kaapo Kähkönen | Yleisömäärä: 13 340  Tuomarit:   Daniel Piechaczek  Christopher Pitoscia |  |
16.00: 
16.00: 





| Pelin tilastot | Pelin tilastot | Pelin tilastot | Pelin tilastot | Pelin tilastot |  |
Ottelut > Loppuottelu

Ensimmäisessä erässä Venäjä teki johtomaalin. Toinen erä oli maaliton ja viimeiseen erään lähdettiin Venäjän ollessa 1-0-johtoasemassa.
Kolmannessa erässä Suomi nousi tasoihin 1-1 Patrik Laineen maalilla. Andrei Svetlakov vei Venäjän taas johtoon, kunnes Sebastian Aho tasoitti pelin 2-2 tilanteeseen. Kapteenina toiminut Mikko Rantanen ohjasi Vili Saarijärven laukauksen maaliin ylivoimalla kaksi minuuttia ennen erän päätöstä, vieden Suomen 2-3-johtoon. Svetlakov tasoitti pelin kuusi sekuntia ennen erän ja ottelun päättymistä Venäjän pelatessa ilman maalivahtia, ja näin ollen ottelu eteni jatkoerään.
Jatkoerässä Kasperi Kapanen teki voittomaalin ajassa 61.33 vanhanaikaisella.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.1.2016 |  Venäjä | 3–4 j.e. |  Suomi | Hartwall Arena |  |
20.30: 
| 20.30 | (1–0, 0–0, 2–3, 0–1)  | (1–0, 0–0, 2–3, 0–1)  | (1–0, 0–0, 2–3, 0–1)  | Yleisömäärä: 13 437 *  Tuomarit:   Brett Iverson  Christopher Pitoscia |  |
| 20.30 |  Vladislav Kamenev (yv.) –   4.50  Andrei Svetlakov – 41.41   Andrei Svetlakov (im.) – 59.54 | IIHF:n raportti 1–0 1–1 2–1 2–2 2–3 3–3 3–4 |   40.24 – Patrik Laine  50.07 – Sebastian Aho 57.51 – Mikko Rantanen (yv.)  61.33 – Kasperi Kapanen | Yleisömäärä: 13 437 *  Tuomarit:   Brett Iverson  Christopher Pitoscia |  |
| 20.30 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 13 437 *  Tuomarit:   Brett Iverson  Christopher Pitoscia |  |
| 20.30 | 5 × 2 min + 10 min + 20 min |  | 2 × 2 min | Yleisömäärä: 13 437 *  Tuomarit:   Brett Iverson  Christopher Pitoscia |  |
| 20.30 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 13 437 *  Tuomarit:   Brett Iverson  Christopher Pitoscia |  |
| 20.30 | Aleksandr Georgijev – 86,21 % |  | 88,00 % – Kaapo Kähkönen | Yleisömäärä: 13 437 *  Tuomarit:   Brett Iverson  Christopher Pitoscia |  |
20.30: 
20.30: 





| Pelin tilastot * Ottelun katsojamäärä lähes 100 henkilöä yli Hartwall Arenan virallisen katsojakapasiteetin. | Pelin tilastot * Ottelun katsojamäärä lähes 100 henkilöä yli Hartwall Arenan virallisen katsojakapasiteetin. | Pelin tilastot * Ottelun katsojamäärä lähes 100 henkilöä yli Hartwall Arenan virallisen katsojakapasiteetin. | Pelin tilastot * Ottelun katsojamäärä lähes 100 henkilöä yli Hartwall Arenan virallisen katsojakapasiteetin. | Pelin tilastot * Ottelun katsojamäärä lähes 100 henkilöä yli Hartwall Arenan virallisen katsojakapasiteetin. |  |
Mestaruuden juhlinta

Nuorten Leijonien kultajuhlat järjestettiin Helsingissä Mäntymäen kentällä loppiaisiltana. Kentällä oli mukana juhlimassa tuhansia ihmisiä –20 °C pakkasesta huolimatta.
Joukkue

| Pelipaikka | Num>  | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- | --- |
| MV | 1 | Kaapo Kähkönen |  Blues |
| MV | 30 | Veini Vehviläinen |  JYP |
| MV | 31 | Emil Larmi |  Peliitat (Mestis) |
| P | 2 | Sami Niku |  JYP |
| P | 3 | Miro Keskitalo |  TPS |
| P | 4 | Olli Juolevi |  London Knights (OHL) |
| P | 5 | Eetu Sopanen |  Peliitat (Mestis) |
| P | 6 | Joni Tuulola |  HPK |
| P | 7 | Niko Mikkola |  KalPa |
| P | 18 | Vili Saarijärvi |  Flint Firebirds (OHL) |
| H | 9 | Jesse Puljujärvi |  Kärpät |
| H | 10 | Roope Hintz A |  HIFK |
| H | 12 | Kasper Björkqvist |  Blues (A-SML) |
| H | 13 | Miska Siikonen |  Pelicans |
| H | 15 | Mikko Rantanen C |  San Antonio Rampage (AHL) |
| H | 19 | Aleksi Saarela |  Ässät |
| H | 20 | Sebastian Aho A |  Kärpät |
| H | 21 | Antti Kalapudas |  Kärpät |
| H | 23 | Sebastian Repo |  Pelicans |
| H | 24 | Kasperi Kapanen |  Toronto Marlies (AHL) |
| H | 25 | Julius Nättinen |  Barrie Colts (OHL) |
| H | 28 | Juho Lammikko |  Kingston Frontenacs (OHL) |
| H | 29 | Patrik Laine |  Tappara |
Tilastoja > Koko Suomen joukkue

Suomi oli turnauksen kärkijoukkue maalinteko- ja ylivoimatehokkuudessa. Yleinen maalintekotehokkuus oli huippuluokkaa: 230 laukauksesta maalia kohti 35 meni sisään tehokkuuden ollessa 15,22 %, lähes prosenttiyksikön parempi kuin tilastossa toiseksi tulleilla Yhdysvalloilla (14,23 %). Yhdysvallat ja Suomi olivat maalintekotilastossa selkeästi parhaat, kolmas eli Ruotsi jäi 11,28 prosenttiin. Ylivoimapeli kuului turnauksessa Suomen vahvuuksiin, mikä näkyi myös tilastoissa. Turnauksen jälkeen Suomen ylivoimaprosentti oli 37,50. Alkulohkon jälkeen se oli 50 % tarkoittaen joka toisen ylivoiman tuoneen maalin, mutta onnistumistehokkuus laski hieman turnauksen edetessä. Yli 30 prosentin pääsivät ja kolmen kärjen Suomen kanssa muodostivat Kanada (33,33 %) ja Venäjä (30 %).
Tilastoja > Yksittäiset pelaajat

Suomen ykkösketju otti turnauksen pistepörssissä kolmoisvoiton, kun Jesse Puljujärvi keräsi tehopisteet 5+12=17, Sebastian Aho 5+9=14 ja Patrik Laine 7+6=13. Pistepörssin 20 parhaan joukkoon mahtuivat Suomen joukkueesta myös puolustaja Olli Juolevi (0+9=9, 9. sija) ja hyökkääjä Aleksi Saarela (4+3=7, 16. sija). Lisäksi Juolevi oli puolustajien pistepörssin kakkonen. Patrik Laine jakoi turnauksen maalikuninkuuden Yhdysvaltojen Auston Matthewsin kanssa seitsemällä osumalla. Aho ja Puljujärvi jakoivat maalipörssin kolmannen sijan Venäjän Vladislav Kamenevin kanssa viidellä osumalla.
Maaliin johtaneissa syötöissä suomalaiset veivät myös kolmoisvoiton, kun Puljujärvi keräsi kaksitoista syöttöpistettä sekä Aho ja Juolevi yhdeksän syöttöpistettä. Turnauksen plus-miinus-tilastossa Sebastian Aho sijoittui toiseksi +/- -lukemalla 9. Maalivahti Kaapo Kähkönen sijoittui torjuntaprosenttivertailussa neljänneksi (90,91 %).
Tilastoja > Turnauksen tähdistö

Nuorten MM-kisojen MVP:ksi eli arvokkaimmaksi pelaajaksi ja parhaaksi hyökkääjäksi valittiin Jesse Puljujärvi. Tähdistökentällisiin valittiin Suomesta puolustajista Juolevi ja hyökkääjistä Puljujärvi sekä Laine.
PuLa-Aho-ketju

PuLa-Aho-ketju, joka on nimetty viitaten pelaajien sukunimiin ja G. Pula-ahoon, oli Jesse Puljujärven, Sebastian Ahon ja Patrik Laineen muodostama hyökkäysketju. Puljujärvi ja Laine toimivat ketjussa laitahyökkääjinä, Ahon ollessa keskushyökkääjä. Ketjusta käytettiin myös nimitystä "PAhoLaine"-nimitystä, siis Puljujärvi, Aho ja Laine.
Joukkueen päävalmentaja Jukka Jalonen oli ollut suuressa roolissa ketjun muodostamisessa. Hän kertoi haastattelussa: ”Huikea ketju kaikin puolin. Kaverit pelaavat aivan ilmiömäistä lätkää varsinkin hyökkäyssuuntaan. Sitä on hienoa katsella, miten kiekko liikkuu ja miten peliä pelataan yhdessä. Siinä on erilaisia pelaajia, mutta todella maailmanluokan pelaajia. Harvoin tuollaista kolmikkoa pääsee valmentamaan edes miehissä.”
MM-turnauksessa ketju oli suorastaan dominoivakenen mukaan? pelistä toiseen. Puljujärvi, Aho ja Laine pitivät alkusarjan jälkeen turnauksen pistepörssin kärkisijoja. Puljujärvi oli ensimmäisellä sijalla tehoilla 5+7=12, Aho toisena pistein 3+6=9 ja Laine kolmantena pistein 4+4=8. Myös maalitehokkuudessa kolmikko oli siihenastisen turnauksen kärkeä: Puljujärvi oli ykkösenä viidellä maalillaan, Laine toisena neljällä ja Aho neljäntenä kolmella osumallaan.
Alkusarjan jälkeen PuLa-Aho-ketju ei enää saanut aikaan yhtä paljon tehopisteitä kuin aiemmin. Kasperi Kapasen mukaan ketju kuitenkin kannatteli Suomen joukkuetta ottelusta toiseen luomalla vaarallisia tilanteita vastustajan päätyyn lähes joka vaihdossa. Ketjun hyökkääjät olivat lopulta turnauksen pistepörssin kolmella kärkisijalla, ja Puljujärvi valittiin kisojen arvokkaimmaksi pelaajaksi, parhaaksi hyökkääjäksi sekä tähdistökentälliseen Laineen kanssa.
PuLa-Aho-ketju > Ketjun tilastoja

Ketjun jäsenet olivat myös turnauksen pistetilaston kolme parasta pelaajaa.
| Pelaaja | Ottelut | Maalit | Syötöt | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Puljujärvi, JesseJesse Puljujärvi | 7 | 5 | 12 | 17 |
| Aho, SebastianSebastian Aho | 7 | 5 | 9 | 14 |
| Laine, PatrikPatrik Laine | 7 | 7 | 6 | 13 |
Kirjallisuutta

Pirinen, Harri: Nuorten jääkiekon maailmanmestarit 2016.  Minerva Kustannus, 9/2016.  ISBN 9789523123649
Liisa Hyssälä

| Liisa Hyssälä |
| --- | --- |
 Hyssälä tammikuussa 2009
Suomen sosiaali- ja terveysministeri
 Vanhasen II hallitus 19.4.2007–24.5.2010  
Edeltäjä:  Tuula Haatainen
Seuraaja:  Juha Rehula
Suomen peruspalveluministeri
 Jäätteenmäen hallitus   17.4.2003–24.6.2003 Vanhasen I hallitus 24.6.2003–19.4.2007  
Edeltäjä:  Eva Biaudet
Seuraaja:  Paula Risikko
Kansanedustaja
 24.3.1995–31.7.2010  
Ryhmä/puolue:  Keskustan eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Varsinais-Suomen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. joulukuuta 1948 (ikä 75) Ii
Tiedot
Puolue:  Suomen Keskusta
Koulutus:  valtiotieteiden maisteri (1974) hammaslääketieteen tohtori (1992)
Uskonto:  luterilainen
Liisa Marja Hyssälä (o.s. Liimatta, s. 18. joulukuuta 1948 Ii) on suomalainen hammaslääketieteen tohtori, valtiotieteiden maisteri ja Suomen Keskustaa edustava poliitikko.
Liisa Hyssälä työskenteli yksityishammaslääkärinä sekä kansanterveystieteen opettajana ja tutkijana Turun yliopistossa ennen politiikkaan lähtemistään. Hyssälä toimi kansanedustajana vuosina 1995–2010 sekä peruspalveluministerinä Jäätteenmäen hallituksessa ja Vanhasen I hallituksessa, ministeri työministeriössä ja sosiaali- ja terveysministerinä Vanhasen II hallituksessa. Hyssälä oli Kansaneläkelaitoksen pääjohtaja vuosina 2010–2016.
Hyssälä on ollut Oulun yliopiston hallituksen jäsen vuosina 2016–2019. Vuodesta 2017 hän on toiminut Sitran vanhempana neuvonantajana.
Koulutus ja akateeminen ura

Liisa Hyssälä syntyi ja kävi koulunsa Iissä ja valmistui ylioppilaaksi Iin lukiosta. Lukion jälkeen opinnot jatkuivat Turun yliopistossa, josta Hyssälä valmistui valtiotieteiden maisteriksi (pääaineena sosiaalipolitiikka) vuonna 1974 ja hammaslääketieteen lisensiaatiksi 1978, hammashuollon erikoishammaslääkäriksi 1986 ja hammaslääketieteen tohtoriksi 1992. Vuonna 1993 Hyssälä sai erikoislääkärin hallinnon pätevyyden.
Hyssälän kansanterveystieteen alaan kuuluva väitöskirja tarkastettiin 24. huhtikuuta 1992 Turun yliopistossa. Väitöskirjan aiheena oli nuorperheen isien terveyskäyttäytyminen..
Työ- ja luottamustehtäviä

Hyssälä nimitettiin keväällä 2010 Kansaneläkelaitoksen pääjohtajaksi. Nimitys astui voimaan lokakuussa. Hyssälä valittiin tehtävään poikkeuksellisesti ilman psykologisia sovelutuvuustestejä. . Hyssälän pesti pääjohtajana päättyi joulukuussa 2016. Hän on toiminut Oulun yliopiston hallituksen jäsenenä 2016–2019 ja Sitran vanhempana neuvonantajana vuodesta 2017.
Tunnustuksia

Turun yliopiston ja Turun Suomalaisen Yliopistoseuran Phoenix Universitatis Turkuensis -kunniamerkki 2003
Sotainvalidien ansioristi 2003
Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan komentajamerkki 2004
Rintamanaisten Liiton ansioristi 2004
Suomen Sotaveteraaniliiton ansiomitali 2004
Rintamaveteraaniliiton kunniaristi 2005
Lääketieteen kunniatohtori – Oulun yliopisto 2020
Ministerin arvonimi 2020
Pystynokkamuura

| Pystynokkamuura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Pystynokkamuurat Clytoctantes
Laji::  alixii
Kaksiosainen nimi
 Clytoctantes alixii  Elliot, 1870 

Katso myös
   Pystynokkamuura Wikispeciesissä   Pystynokkamuura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pystynokkamuura (Clytoctantes alixii) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Pystynokkamuura on 16,5 cm pitkä ja sen alanokan kärki on ylöspäin taipunut.
Pystynokkamuuraa tavataan Venezuelan luoteisosissa ja Kolumbian pohjoisosissa. Vuoden 2020 uhanalaisuusarvioinnissa lajin kannaksi arvioitiin 150–700 aikuista yksilöä. Sen levinneisyys tunnetaan huonosti ja laji saattaa olla yleisempi kuin on luultu.
Juha Karpio

Juha Ilmari Karpio (30. elokuuta 1938 Jyväskylä – 11. elokuuta 2018 Jyväskylä) oli suomalainen varatuomari ja Jyväskylän kihlakunnan henkikirjoittaja. Hän toimi kansanedustajana vuosina 1995–2003 kokoomuksen eduskuntaryhmässä ja kuului puolustus-, laki- ja valtiovarainvaliokuntiin. Hän oli kansanedustajana ensin Keski-Suomen läänin vaalipiiristä, sitten Keski-Suomen vaalipiiristä. Karpio toimi Jyväskylän kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsenenä. Hän oli valtuuston puheenjohtaja vuosina 1992–1997. Hän toimi myös Suomen pankin tilintarkastajana.