stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sith
Taustaa

Uuden toivon varhaisissa käsikirjoitusversioissa esiintyi kolme sithlordia, jotka saivat voimansa salaperäisestä kyberkristallista. Kyberkristallin pohjalta kehitettiin sittemmin Splinter of the Mind's Eye -kirjassa esiintynyt kaiburr-kristalli.
Alkuperäisen Tähtien sota -elokuvan varhaisissa käsikirjoitusversioissa sith-järjestön nimi oli "Lettowin legioonat", mutta lopulta George Lucas hylkäsi nimen. Myöhemmin The Adventures of Lando Calrissian -kirjasarja käytti ideaa ja paljasti Xendorin johtamien mustien jedien järjestön olleen nimeltään Lettowin legioonat.
Kehuttua Thrawn-trilogiaa kirjoittaessaan Timothy Zahn suunnitteli alun perin kirjasarjassa esiintyvän Imperiumia palvelevan noghri-lajin nimeksi sithit, joka olisi selittänyt Darth Vaderin tittelin "sithin musta valtias". Lucasfilmin määräyksestä hän kuitenkin joutui hylkäämään idean. Todennäköisesti Kevin J. Anderson sittemmin käytti tätä ideaa kehittäessään Galaktisen tasavallan alkuvaiheista kertovaa Tales of the Jedi -sarjakuvaa.
On epäselvää, mistä lähtien sithit alkoivat käyttää Darth-etuliitettä nimissään. Vuonna 2002 julkaistun Jedi vs. Sith -sarjakuvan mukaan tradition aloitti Darth Bane, mutta vuonna 2003 ilmestyneen Star Wars: Knights of the Old Republic -pelissä – joka sijoittuu 3 000 vuotta ennen kyseisen sarjakuvan tapahtumia – Darth-etunimeä käyttävät Revan ja Malak. Ristiriitaa pahentaa entisestään vuonna 2004 julkaistussa Star Wars Republic 63: Striking from the Shadows -sarjakuvassa sith-holokronin kautta esiintyvä sithlordi Darth Andeddu, joka ulkomuodostaan päätellen olisi elänyt jo suurta hyperavaruussotaa edeltäneellä ajalla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sithit Tähtien sodan virallisilla sivuilla (englanniksi)
Sithit Wookieepediassa (englanniksi)
Sithit Jedipediassa
Sith Ikuisesti -kultin ja myöhemmin koko Viimeisen ritarikunnan tunnus.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1943

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut käytiin vuonna 1943 Lahdessa ja Nokialla. Lahdessa hiihdettiin henkilökohtaiset matkat ja Nokialla kilpailtiin viestihiihdossa.
Tulokset > Miehet 18 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lauri Silvennoinen | Lahden Hiihtoseura | 1.02.13 |
| 2 | Jussi Kurikkala | Kalajoen Junkkarit | 1.02.28 |
| 3 | Eino Kourula | Kotkan Poliisi-Urheilijat | 1.03.31 |
| 4 | Tauno Toivonen | Lahden Hiihtoseura | 1.04.36 |
| 5 | Sauli Rytky | Ounasvaaran Hiihtoseura | 1.05.10 |
| 6 | Tauno Vuori | Hallan Visa | 1.05.14 |
Lauantaina 6. maaliskuuta kisattiin Lahdessa Salpausselän maastossa SM-kisojen miesten 18 kilometriä. Kisasää oli erinomainen, pieni pakkanen. Katsojia oli noin 4 000. Matkaan lähti noin 200 miestä. Väliajat saatiin 9 km:n kohdalla. Siinä johdon oli ottanut Lahden Silvennoinen 5 sekunnilla ennen Kalajoen Kurikkalaa. Heistä minuutin hitaampi oli Kotkan Kourula. Kärjen järjestys säilyi samana kuin väliaikapisteellä eli voittoon hiihti Silvennoinen ennen Kurikkalaa ja Kourulaa.
Tulokset > Miehet 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sulo Ohtonen | Kainuun Hiihtoseura | 3.08.39 |
| 2 | Lauri Silvennoinen | Lahden Hiihtoseura | 3.09.30 |
| 3 | Toivo Komulainen | Kuhmon Kiva | 3.10.34 |
| 4 | Eino Kourula | Kotkan Poliisi-Urheilijat | 3.11.21 |
| 5 | Viljo Sipilä | Hallan Visa | 3.11.47 |
| 6 | Väinö Mäkelä | Vaasan Hiihtäjät | 3.12.29 |
Sunnuntaina 7. maaliskuuta kisattiin Lahdessa Salpausselän maastossa SM-kisojen miesten 50 kilometriä. Kisasää oli erinomainen, pieni pakkanen. Katsojia oli noin 4 000. Matkaan lähti 130 ilmoittautuneesta 76 miestä. Kisaa käytiin kahdella 25 km:n lenkillä. Ensimmäiset väliajat saatiin 18 km:n kohdalla. Siinä johdon oli ottanut Kalajoen Junkkarien Jussi Kurikkala 40 sekunnilla ennen Kotkan Eino Kourulaa. Seuraavina Lahden Silvennoinen, Ounasvaaran Hiihtoseuran Sulo Hänninen, Vaasan Mäkelä ja Jyväskylän Kisa-Toverien Toivo Tiainen. Puolessa matkassa Kurikkala johti melkein minutilla ennen Kourulaa ja Kourulasta reilu puoli minuutia Silvennoinen. Heidän jäljessään puolimatkassa Tiainen, Joensuun Katajan T.Riikonen ja Kainuun Hihtoseuran Sulo Ohtonen, joka oli lähes kaksi minuuttia Kurikkalasta. Matkan toisella puoliskola sen alkuvaiheessa suksien jäätämisen vuoksi keskeyttivät johdossa olut Kurikkalla, Kotkan Innon Alvar Rantalahti ja Iisalmen Visan mestarihiihtäjä Klaes Karppinen keskeyttivät. Näin 33 km:n väliaika-asemalla kärjessä oli Silvennoinen 35 sekunnilla ennen Kourulaa. Sulo Ohtonen oli kolmantena vajaa minuutin Silvennoisesta. 42 km:n kohdalla Silvennoinen johti edelleen, mutta Ohtonen oli noussut jo 25 sekunnin päähän. Seuraavina Kourula, huomattavan nousun tehnyt Kuhmon Kivan Toivo Komulainen, Riikonen ja Mäkelä. Maaliin tultaessa Ohtonen voitti Silvennoista lähes kolme minuuttia. Kolmantena oli minuutin Silvenoisesta Komulainen, joka voitti Kourulaa 47 sekuntia. Hallan Visan Viljo Sipilä teki lopussa myös merkittävän nousun tullen 5:ksi ennen Vaasan Mäkelää. Sotia edeltävien vuosien mestari, nyt Lahden Hiihtoseuraa edustanut  Pekka Vanninen oli 7. ja TUL:n paras Kuusankosken Puhdin Urho Niemi oli 12. Kaikkiaan maalin hiihti 50 miestä.
Tulokset > Miehet 3 × 10 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lahden Hiihtoseura | Tauno Toivonen   Kauko Nikunen   Lauri Silvennoinen | 2.04.46 |  |
| 2 | Kotkan Poliisi-Urheilijat | R.Hiltunen A.Makkonen Eino Kourula | 2.06.05 |  |
| 3 | Vehkalahden Veikot |  | 2.06.11 |  |
| 4 | Kolosjoen Tunturipojat |  | 2.08.56 | +4.10 |
| 5 | Iisalmen Visa |  | 2.10.31 | +5.45 |
Tulokset > Naiset 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Aura Nopanen | Vehkalahden Veikot | 23.38 |
| 2 | Kaarina Perkkalainen | Evijärven Urhot | 24.03 |
| 3 | Aira Alavirta | Lahden Hiihtoseura | 25.00 |
| 4 | Liisa Siljander | Lahden Kaleva | 25.01 |
| 5 | Hellen Nikamaa | Lemin Eskot | 25.09 |
Tulokset > Mäkihyppy

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Leo Laakso | Lahden Hiihtoseura | 74,2 | 60 - 69 m |
| 2 | Lauri Valonen | Lahden Hiihtoseura | 73,8 | 61,5 - 66 m |
| 3 | Gunnar Valtanen | Lahden Hiihtoseura | 70,4 | 57 - 65 m |
| 4 | Taisto Toivonen | Lahden Hiihtoseura | 69,7 | 65,5 - 66 m |
| 5 | Kauko Lehtinen | Lahden Hiihtoseura | 69,1 | 56 - 65 m |
| 6 | Lasse Johansson | Kouvolan Hiihtoseura | 68,5 | 55 - 58 m |
Kilpailu käytiin Lahdessa Salpausselän mäessä 7. maaliskuuta 1943. Ensimmäisen kierroksen jälkeen kisaa johti Lauri Valonen ennen Leo Laaksoa. Toisen kierroksen jälkeen Laakso oli selvä mestari ennen Valosta. Seuraavat kolme olivat myös lahtelaisia eli Valtanen, Toivonen ja Lehtinen. Paras ei-lahtelainen oli Kouvolan Lasse Johansson.
Tulokset > Yhdistetty

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Olavi Sihvonen | Vuoksenniskan Urheilijat | 144,8 |
| 2 | Kalervo Kaplas | Oriveden Ponnistus | 143,7 |
| 3 | Martti Huhtala | Ounasvaaran Hiihtoseura | 142,5 |
| 4 | Kauko Nikunen | Lahden Hiihtoseura | 139,7 |
| 5 | Pauli Salonen | Lahden Hiihtoseura | 139,7 |
| 6 | Leo Laakso | Lahden Hiihtoseura | 138,0 |
Yhdistetyn SM-kisat käytiin Salpauselällä Lahdessa 6.-7. maaliskuuta 1943. Hiihto-osuudella kärjessä olivat Ounasvaaran Martti Huhtala ja Lahden Kauko Nikunen. Vuoksenniskan Olavi Sihvonen oli jäljessä kaksi pistettä ja ajassa minuutin. Seuraavina olivat Lahden Hiihtoseuran Aulis Tolsa, Erkki Mäkinen ja Pauli Salonen. Mäkiosuudella hiihdon jälkeen johdossa olleet Huhtala ja Nikunen joutuivat luopumaan asemastaan. Näin tasaisilla hypyillään Vuoksenniskan Sihvonen, edellisten kahden vuoden takaisten SM-kisojen hopeamitalisti, otti mestaruuden. Oriveden Kalervo Kaplas nousi mäkiosuuden 4:llä sijalla kokonaiskisassa SM-hopealle eli hänen kahden vuoden takainen SM-kulta muuttui hopeaksi. Huhtala onnistui paremmin kuin Nikunen, joten Huhtala sai SM-pronssin Nikusen ollessa neljäs. Mäkiosuuden parhaat, Orimattilan Jymyn Erkki Hovi oli paras. Kakkosena erikoismäessä paremmin tunnetut Lahden Hiihtoseuran Leo Laakso ja Lauri Valonen. Näin Hovi nousi 9:ksi, Laakso 5:ksi ja Valonen 10:ksi. Laakson edelle 5:ksi sijoittui Salonen.
Supputraakkipuu

| Supputraakkipuu |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Parsakasvit Asparagaceae
Alaheimo::  Nolinoideae
Suku::  Traakkipuut Dracaena
Laji::  deremensis
Lajike::  'Compacta'
Infobox OKNimi-testi OK: 
Supputraakkipuu (Dracaena deremensis 'Compacta') on traakkipuihin kuuluva lajike. Viljelykasvien nimistön mukaan supputraakkipuu on afrikantraakkipuun (Dracaena deremensis) lajike. Lajinimeä Dracaena deremensis on pidetty myös tuoksutraakkipuun (Dracaena fragrans) synonyyminä.
Supputraakkipuuta käytetään huonekasvina. Se on monivuotinen kasvi, jolle on ominaista pystyynkasvavat, tumman vihreät lehdet. Kasvaa varjoisessa tai puolivarjoisessa paikassa.
Mohamed Katir

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Mohamed Katir Eugenen MM-kilpailuissa 2022. |  Mohamed Katir Eugenen MM-kilpailuissa 2022. |  Mohamed Katir Eugenen MM-kilpailuissa 2022. |  |
Maa:  Espanja
Miesten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Budapest 2023 | 5 000 m |  |
|  Pronssia | Eugene 2022 | 1 500 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | München 2022 | 5 000 m |  |
| Maastojuoksun EM-kilpailut  | Maastojuoksun EM-kilpailut  | Maastojuoksun EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Venaria Reale 2022 | joukkue |  |
Mohamed Katir El Haouzi (s. 17. helmikuuta 1998) on marokkolaissyntyinen keskimatkojen juoksija ja kestävyysjuoksija, joka on edustanut Espanjaa vuoden 2020 alusta lähtien. Hän on 1 500 metrin ja 5 000 metrin juoksujen MM-mitalisti. Katir tuomittiin helmikuussa 2024 kahden vuoden urheilun toimintakieltoon dopingtestien välttelystä. Joulukuussa 2024 toimintakieltoa pidennettiin neljään vuoteen kun hänen todettiin yrittäneen huijata antidopingviranomaisia dopingtapauksensa tutkinnassa.
Katir sijoittui Toruńin sisäratojen EM-kilpailuissa 2021 neljänneksi 3 000 metrin juoksussa. Samana vuonna järjestetyissä Tokion olympialaisissa hän oli 5 000 metrillä kahdeksas. Hän saavutti Eugenen MM-kilpailuissa 2022 pronssia 1 500 metrillä ajalla 3.29,90. Samana vuonna hän saautti 5 000 metrillä hopeaa Münchenin EM-kilpailuissa ajalla 13.22,98. Hän saavutti Venaria Realen maastojuoksun EM-kilpailuissa 2022 pronssia joukkuekilpailussa ja oli henkilökohtaisessa kilpailussa yhdeksäs. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 hän saavutti 5 000 metrillä hopeaa ajalla 13.11,44 sekä karsiutui 1 500 metrin välierissä.
Helmikuussa 2023 Katir juoksi sisäradoilla 3 000 metrin Euroopan-ennätyksen 7.24,68. Juoksun voitti Lamecha Girma maailmanennätysajalla 7.23,81 ja myös Katir alitti edellisen ME:n. Heinäkuussa 2023 hän juoksi Monacossa 5 000 metrin Euroopan ennätyksen 12.45,01. Kesällä 2021 Katir juoksi kolme Espanjan ennätystä: 5 000 metrillä 12.50,79 Firenzessä 10. kesäkuuta, 1 500 metrillä 3.28,76 Monacossa 9. heinäkuuta ja 3 000 metrillä 7.27,64 Gatesheadissa 13. heinäkuuta. Hän on voittanut Espanjan-mestaruuden ulkoradoilla 5 000 metrillä 2022 ja sisäradoilla 3 000 metrillä 2019.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m | 1.51,84 | Madrid | 12. toukokuuta 2019 |
| 1 500 m | 3.28,76 NR | Monaco | 9. heinäkuuta 2021 |
| 3 000 m | 7.27,64 NR | Gateshead | 13. heinäkuuta 2021 |
| 5 000 m | 12.45,01 AR | Monaco | 21. heinäkuuta 2023 |
| 5 km | 13.20 | Málaga | 24. huhtikuuta 2022 |
| 10 km | 27.19 | Madrid | 31. joulukuuta 2022 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 500 m | 3.34,32 | Madrid | 22. helmikuuta 2023 |
| 3 000 m | 7.24,68 AR | Liévin | 15. helmikuuta 2023 |
AR Euroopan ennätys
NR Espanjan ennätys
Jytä

Tiskijukat soittavat LP-levyjä jytädiskossa Jukolassa Askolassa 4.4.1973.
Jytä oli 1970-luvun alussa Suomessa käytetty termi hard rockista ja heavy metalista. Jytäyhtyeiksi kutsuttiin Led Zeppelinin, Deep Purplen ja Uriah Heepin kaltaisia hard rock -yhtyeitä. Yleisradiossa oli esimerkiksi ohjelma nimeltä Purkkaa ja jytää. Purkka oli kevyempää popmusiikkia.
Myöhemmistä artisteista jytämusiikin edustajaksi voidaan laskea suomalainen Jukka ja Jytämimmit.
Kauppaketju

Kauppaketju on ryhmä kauppaliikkeitä, jotka käyttävät samaa brändiä (yrityskuvaa) ja yhteistä tavarantoimittajaa. Kauppaketju voi olla yhden emoyhtiön omistuksessa tai kyseessä voi olla franchise-periaatteella toimiva kauppaketju tai näiden yhdistelmä. Myös yksityiset yrittäjät voivat muodostaa kauppaketjun, jolloin tavoitteena on yleensä markkinoinnin ja hankinnan tehostaminen.
Suomalaisia kauppaketjuja

Halpa-Halli
Info
Kesko
Kärkkäinen
M-ketju
Minimani
Motonet
Puuilo
Prisma
Sale
Saiturinpörssi
Sokos
Stockmann
S-ryhmä
Suomalainen Kirjakauppa
Tokmanni
Kansainvälisiä kauppaketjuja

Aldi
Carrefour
H&M
ICA
Intersport
Lidl
Mercator
Rusta
Tesco
Wal-Mart
Zara
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kauppaketju Wikimedia Commonsissa
Kojamo

| Kojamo Oyj |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: KOJAMO
Markkina-arvo:  5 249 milj. € (31.12.2021)
Perustettu:  1969
Toimitusjohtaja:  Jani Nieminen
Puheenjohtaja:  Mikael Aro
Avainhenkilöt:   Kari Kauniskangas  Anne Koutonen  Mikko Mursula  Andreas Segal  Catharina Stackelberg-Hammarén  Annica Ånäs 
Kotipaikka:  Mannerheimintie 168 Helsinki, Suomi
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  kiinteistösijoitus
Tuotteet:  vuokra-asunnot
Liikevaihto:   391,7 milj. € (2021)
Liikevoitto:   1333,7 milj. € (2021)
Tilikauden tulos:   1023,4 milj. € (2021)
Henkilöstö:   321 (keskim. 2021)
Kotisivu:  www.kojamo.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kojamo Oyj (vuoteen 2017 VVO-yhtymä Oyj) on 8,3 miljardin euron (31.12.2021) asunto-omaisuuden arvollaan mitattuna Suomen suurin kiinteistösijoittaja. Yhtiö tarjoaa vuokra-asumista Lumo-brändinimellä. Konserni työllistää noin 300 henkilöä. Kojamolla on yli 37 000 vuokra-asuntoa eri puolilla Suomea.
Yhtiöllä on toimipisteitä pääkaupunkiseudulla, Tampereella, Turussa, Jyväskylässä, Oulussa, Lahdessa, Hämeenlinnassa ja Kuopiossa. Yhtiön toimitusjohtaja on Jani Nieminen.
Historia

Valtakunnallinen vuokratalo-osuuskunta VVO perustettiin 29. tammikuuta 1969. Maaltapaon vuosina suuret ikäluokat muuttivat maalta kaupunkeihin ja yhtiö perustettiin täyttämään vallitsevaa asuntopulaa. Osuuskunnasta tuli osakeyhtiö vuonna 1997. Perustajia olivat Helsingin asuntokeskuskunta Haka, eri ammattijärjestöt ja osuuskauppaliike.
Syyskuussa 2014 yhtiö otti käyttöön kaupallisen asuntovuokrauspalveluiden Lumo-brändin.
VVO-Yhtymä Oyj muutti nimensä Kojamo Oyj:ksi vuonna 2017. Uusi nimi, Kojamo, tarkoittaa suurta koiraslohta.
Kojamo listautui pörssiin kesäkuussa 2018. Ennen listautumista suurimmat omistajat olivat eläkevakuutusyhtiöt Ilmarinen ja Varma sekä Teollisuusliitto noin 16 prosentin osuudella.
Osana listautumista yhtiö palkkasi amerikkalaiset investointipankit Goldman Sachsin ja JPMorgan Chasen myymään yhtiötä kansainvälisille sijoittajille.
Liiketoiminta

Kojamo on Suomen suurin yksityinen asuntosijoitusyhtiö ja yksi suurimmista investoijista Suomessa. Kojamon investoinnit kohdistuvat uudistuotantoon, kiinteistöjen konvertoimiseen asuinkäyttöön sekä valmiiden asuntokohteiden ostoon. Kojamon toiminta keskittyy Suomen suurimpiin kasvukeskuksiin. Yritys panostaa digitaaliseen kehitykseen ja palveluihin.
Kojamon kuluttajabrändi on Lumo. Lumo-vuokra-asunnot ovat vuokrattavissa Lumo-verkkokaupasta.
Organisaatio on jakaantunut asiakkuuksiin, investointeihin ja kiinteistökehitykseen.
Omistus

Kojamon suurimmat osakkeenomistajat 30. marraskuuta 2024 olivat seuraavat:
Heimstaden Bostad AB – 19,98 %
Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen – 8,31 %
Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma – 7,83 %
Teollisuusliitto – 6,39 %
Opetusalan Ammattijärjestö OAJ – 4,50 %
Ammattiliitto Pro – 1,98 %
Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo – 1,60 %
Rakennusliitto – 1,57 %
OP-Suomi -sijoitusrahasto – 0,97 %
Valtion Eläkerahasto – 0,77 %
Hallintarekisteröidyt osakkeet yhteensä: 32,1 %.
Arvostelu VVO:ta kohtaan

Yhtiö joutui vuonna 2012 arvostelun kohteeksi perittyään tasausjärjestelmään vedoten valtion korkotuetusta kohteestaan suurempaa vuokraa kuin mitä oli ilmoittanut ARA:lle. Ilta-Sanomien politiikan toimituksen esimies Mika Koskinen arvosteli VVO:ta, koska yhtiö teki vuoden 2014 alussa korkeilla vuokrilla 38 miljoonan euron voiton 89 miljoonan euron liikevaihdolla ja maksoi 15 miljoonan euron osingot vuodelta 2013.
Vuonna 2016 yhtiö jakoi yhteensä 104 miljoonan euron ennätysosingot omistajilleen. Jo aiemmin ammattiyhdistysjohtajat joutuivat selittelemään, miksi rahoja ei käytetty pienentämään vuokrankorotuksia kohtuullisiksi, kun asunnoissa asuu paljon liittojen jäseniä. Kansanedustaja Leena Meri teki eduskunnassa kirjallisen kysymyksen siitä, miksi ammattiliitot lasketaan yleishyödyllisiksi omistajiksi, niin että niiden ei tarvitse maksaa veroja osingoista.
Kuluttajaliiton tutkimuksessa vuonna 2016 korkotuettujen vuokra-asuntojen vuokrat olivat korkeampia kuin vapaarahoitteisten jokaisessa vertailukelpoisessa saman alueen esimerkkiparissa. Esimerkiksi Vantaalla VVO:n korkotuetun kolmion vuokra oli 1 157 euroa, VVO:n vapaarahoitteisen kolmion 1 002 euroa ja yksityisen vuokranantajan kolmion 900 euroa. Syyksi epäiltiin julkista asumistukea. Takana ovat VVO:n, Saton, Ovenian ja muiden suuryhtiöiden kovat vuokrankorotukset.
Aiheesta muualla

Kojamo Oyj:n kotisivu
Kojamo Kauppalehden yrityshaussa
| n k  OMX Helsinki 25 |
| --- | --- |
 Cargotec  Elisa  Fortum  Huhtamäki  Kemira  Kesko  Konecranes  KONE  Kojamo  Mandatum  Metsä Board  Metso  Neste  Nokia  Nokian Renkaat  Nordea Bank  Orion  Outokumpu  Qt Group  Sampo  Stora Enso  Tieto-Evry  UPM-Kymmene  Valmet  Wärtsilä 
Päivitetty: 7. marraskuuta 2024
Kojamon pääkonttori Mannerheimintiellä Pikku Huopalahdessa.
Lasinalunen

Korkista tehtyjä lasinalusia.
Lasinalunen tai lasinalusta on lasin tai kupin alla käytettävä alusta, joka suojelee pöytää tiivistyneeltä vedeltä tai märältä lasilta.
Lasinaluset valmistetaan yleensä kartongista, mutta käytössä on myös kestävämpiä materiaaleja kuten muovit, jopa korkki ja keramiikka. Lasinalusissa voidaan käyttää myös erilaisia kuoseja, jolloin niitä voidaan pitää tunnisteina eri henkilöiden käytössä oleville laseille esimerkiksi illanistujaisissa.
Lasinaluset ovat usein mainostuotteita. Ne voivat mainostaa ravintolaa itseään tai esimerkiksi olutmerkkiä.
Lasinalusten kerääminen on harrastus, josta käytetään nimitystä tegestologia.
Aiheesta muualla

A collection of coasters (venäjäksi, englanniksi)
Bandar Seri Begawan

| Bandar Seri Begawan (بندر سري بڬاوان) |
| --- | --- |

 Bandar Seri Begawan
 Koordinaatit: 4°53′25″N, 114°56′32″E 
Valtio:   Brunei
Alue:  Brunei ja Muara
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  100,36 km²
Väkiluku (2014):  200 000
 – Väestötiheys:  272 as./km²
 – Metropolialue:  276 000
Aikavyöhyke:  UTC+8
Lempinimi::  Ancient city tai BSB
 
 www.municipal-bsb.gov.bn/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bandar Seri Begawan on Brunein sulttaanikunnan pääkaupunki. Vuoden 2001 väestönlaskennassa kaupungissa oli 27 285 asukasta; Sen pinta-ala kasvoi vuoden 2007 kuntaliitoksilla lähes kymmenkertaiseksi, joten väkiluvun kasvukin vaikuttaa todella nopealta. Vuonna 2011 pinta-ala oli noin 100 km2, ja asukkaita 393 000.
Maantiede

Bandar Seri Begawan sijaitsee Bruneijoen varrella lähellä paikkaa, jossa joki laskee Bruneinlahteen Borneon saaren pohjoisreunalla.
Maantiede > Ilmasto

Bandar Seri Begawanissa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan trooppinen sademetsäilmasto. Vuoden ympäri on kuumaa ja sateista. Vuoden keskilämpötila on noin 28 °C ja keskimääräinen sademäärä 3 150 millimetriä. Toukokuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 28 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin 27 °C. Sateisin kuukausi on marraskuu, jolloin sataa keskimäärin noin 370 millimetriä. Maaliskuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 162 millimetriä.
Historia

Paikalla sijaitsevan paalujen varaan rakennetun Kampong Ayerin historia ulottuu kiinalaisten lähteiden mukaan 500-luvulle saakka. Paikka mainitaan myös portugalilaisissa lähteissä 1500-luvulta. Ennen toista maailmansotaa Bandar Seri Begawan oli lähinnä maatalouden kauppakeskus ja jokisatama. Japani miehitti kaupunkia toisen maailmansodan aikana vuosina 1941–1945, minkä jälkeen sen miehittivät Australian joukot. Sodan aikana suuri osa kaupungista tuhoutui liittoutuneiden ilmapommituksissa. Sen jälleenrakentamisen myötä sodan jälkeen siitä kehittyi Brunein taloudellinen ja hallinnollinen keskus. Kaupunki tunnettiin aluksi nimellä Brunei Town, ja nykyisen nimensä se on saanut sulttaani Omar Ali Saifuddien III:n mukaan, joka luopuessaan sulttaanin asemastaan vuonna 1967 otti arvonimen Seri Begawan Sultan. Häntä pidetään usein nykyisen Brunei Darussalamin isänä.
Liikenne

Bandar Seri Begawan sijaitsee rannikkoa pitkin Serian ja Kuala Belaitin kaupunkeihin kulkevan tien varrella. Kaupungissa sijaitseva Brunein kansainvälinen lentoasema on maan ainoa kansainvälinen lentoasema. Kaupungista on lisäksi lauttaliikennettä lähialueen satamiin.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet

Kampong Ayer (Kelluva kylä) on Bandar Seri Begawanissa sijaitseva paalujen päälle Brunei-jokeen rakennettu kaupunginosa. Se on tuhansia vuosia vanha ja siellä on noin 30 000 asukasta. Kylään pääsee venetakseilla tai puusiltoja pitkin. Kelluva kylä koostuu neljästäkymmenestä yhteen liittyneestä kylästä, joista kullakin on oma päällikkönsä. Lähellä sijaitsee vuonna 1958 valmistunut Omar Ali Saifuddienin moskeija, joka on nimetty Omar Ali Saifuddien III:n mukaan. Moskeijan yhteydessä sitä miltei kokonaan ympäröivässä laguunissa on 1500-luvun kuninkaallisen proomun rekonstruktio. Istana Nurul Iman on joen varteen kukkulalle vuonna 1984 rakennettu 1 788-huoneinen palatsi, joka lukeutuu maailman suurimpiin valtionpäämiehen virka-asuntoihin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bandar Seri Begawan Wikimedia Commonsissa
Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Omar Ali Saifuddienin moskeija.
Kortesuo

| Kortesuo |
| --- | --- |
 Wilhelm Schildtin katua.
Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Kypärämäki-Kortepohja
Suunnittelualue:  Kortepohja
Väkiluku:  1 998 (31.12.2021)
Kortesuo on alue Kortepohjan kaupunginosassa Jyväskylässä. Kortesuolla voidaan tarkoittaa 1990-luvulla ja 2000-luvun ensikymmenellä Wilhelm Schildtin kadun varteen rakennettua asuinaluetta aiemmin valmistuneen Kortepohjan jatkoksi, tai virallisen aluerajauksen mukaista tilastollista pienaluetta, johon kuuluu myös osa 1960–1970-lukujen vaihteessa valmistuneesta Kortepohjan rakennuskannasta. Myös asumaton Haukanniemi kuuluu viralliseen pienalueeseen.
Kortesuo sijaitsee Kortepohjan ylioppilaskylän ja Viitaniemen välissä. Se on kerrostalovaltaista aluetta, mutta siellä on myös rivitaloja.
Kortetalo sijaitsee virallisen aluerajauksen mukaan Kortesuon pienalueella. Sen tiloissa toimii muun muassa koulu, päiväkoti ja kirjasto. Kortepohjassa toimii myös Kortesuon päiväkoti, joka nimestään huolimatta sijaitsee kuitenkin virallisesti ylioppilaskylän alueella. Pienalueella sijaitsevat lisäksi Vehkalammen puisto ja 1930-luvun lopulla rakennettu Kortesuon kartano.
Kuvia

Rivitaloasutusta Lyhdekadulla.
Wilhelm Schildtin katua.
Vehkalammen jalkapallokenttä.
Kortesuon kartano.
1960–1970-lukujen vaihteessa rakennettu kerrostalo Taitoniekantiellä, joka kuuluu virallisessa aluerajauksessa Kortesuohon.