Käsityöläiskatu
Rakennuskannan historiaa > Eerikinkadulta Yliopistonkadun kulmaukseen

Käsityöläiskatu 1:n kallioiselle tontille kisälli Johan Gustaf Melin rakennutti neljä puista asuintaloa vuonna 1849. Tulevina vuosikymmeninä sisäpihalle rakennettiin lisää asuintaloja. Puurakennukset purettiin 1950-luvun lopulla ja tontilla olevaa kalliota rouhittiin pois. Asunto Oy Eskelinkulma valmistui paikalle vuonna 1961.
Käsityöläiskatu 2:n tontin eli Käsityöläiskadun ja Eerikinkadun toisen kulmauksen hankki buldaani- eli purjekangastehtaalle työnjohtaja Nils Gustaf Hedenström vuonna 1838, ja samana vuonna tontille valmistui arkkitehti Pehr Johan Gylichin suunnittelemana asuintalo ja ulkorakennus. Vuonna 1850 tontti siirtyi Seurahuoneessakin ravintoloitsijana toimineelle Otto Olof Aspelundille ja Gylich suunnitteli katujen kulmaan toisen asuintalon. Kolmas asuinrakennus valmistui vuonna 1856 Käsityöläiskadun puolelle. Vuonna 1910 tontin omistaja, kaupungin postikonttorin vahtimestari Anton August Vainio rakennutti rakennusmestari Adrian Thomanderin suunnittelemana pihapiiriin kaksikerroksisen asuintalon ja vuonna 1913 Käsityöläiskadun varrelle kolmikerroksisen kivirakennuksen. Vuonna 1911 tontti jaettiin kahtia, ja kaupungin ruotsalainen metodistiseurakunta rakennutti katujen kulmaukseen nopeasti Beetlehem-kirkon, jota tiettyjen koristeidensa vuoksi jotkut kaupungilla kutsuivat "lammaskirkoksi". Seurakunnan pappina toimi ruotsalainen Walter Hülphers, jonka poika Arne Hülphers avioitui Turussakin sittemmin usein vierailleen laulaja Zarah Leanderin kanssa. Samoihin aikoihin Hülphersien kanssa kirkon tontilla asui elokuvateatteri Scalan johtaja Juho Piltti perheineen, ja tytär Lea Piltistä tuli myös kuuluisa laulaja. Koko tontti siirtyi seurakunnalle vuonna 1924. Seurakunnan vanhainkodin naapurina oli vuodesta 1920 Onerva Lahdensuun perustama Turun uusi talouskoulu. Lahdensuu avioitui vuonna 1927, ja puoliso oli näyttelijä Hemmo Airamo, joka asui Beetlehem-kirkon naapurissa kuolemaansa (1963) saakka. Tontin rakennukset purettiin vuonna 1971; kirkko muutti Hämeenkadulle ja talouskoulu lopetti toimintansa. Tontti oli kymmenen vuotta pysäköintialueena. Vuonna 1982 kulmaukseen Eerikinkadun suuntaisesti valmistui Kiinteistö Oy Eerikinkreivin kerrostalo ja vuonna 1984 Käsityöläiskadun varteen kolmikerroksinen toimistorakennus, johon sijoittui kaupungin keskustan terveys- ja sosiaaliasema.
Käsityöläiskatu 3:een eli Käsityöläiskadun ja Yliopistonkadun (silloisen Wenäjän Kirkkokadun) kulmaukseen Turun palon jälkeen perustetulle  tontille rakennutti kauppaneuvos Christian Trapp vuosina 1832–1833 Pehr Johan Gylichin piirtämät kolme asuintaloa, jotka säilyivät vuosien varrella hieman muotoaan muuttaen yli 140 vuotta. Paikalla toimi 1800-luvun lopulla kestikievari ja 1920-luvulta 1950-luvulle matkustajakoti Aura. Välillä parin vuoden ajan 1910- ja 1920-lukujen vaihteessa kulmauksessa oli sanomalehti Uuden Auran toimitus; suunnittelemansa uuden toimitalon rakennuttamisesta lehti lopulta luopui paikan syrjäisen sijainnin vuoksi. Autoliike Valli-Auto Oy rakennutti Käsityöläiskadun puolelle Aarne Eklundin piirtämän korjaamo- ja näyttelyhallirakennuksen, joka valmistui Talvisodan aikana ja oli autotalon käytössä 1970-luvun lopulle saakka. Nykyisin paikalla oleva kerrostalo Asunto Oy Käsityömestari ja Yliopistonkadun puolella oleva Kiinteistö Oy Yliopistonkatu 30 valmistuivat vuosina 1981–1982.
Käsityöläiskatu 4:n ensimmäiset asuintalot rakennettiin vuosina 1832–1833. Yliopistonkadun kulman rakennuksia näyttävämpi oli kultaaja I. Koskisen vuonna 1909 rakennuttama ja rakennusmestari Karl Johan Sahlbergin piirtämä koristeellinen kaksikerroksinen jugendtalo, jonka tieltä purettiin kaksi vanhempaa puutaloa. Kulmauksen puutalojen tilalle valmistui vuonna 1962 Asunto Oy Hantvärkin asuin- ja liiketalo ja jugendtalon paikalle vuonna 1975 ns. Meritalo. Nämä kaikki uudet rakennukset olivat Pekka Pitkäsen suunnittelemia.
Yliopistonkadun risteyksen pohjoispuolella Käsityöläiskatu 5:ssä toimi vuodesta 1874 yli sadan vuoden ajan Turun Pussi- ja Kirjekuoritehdas. Katujen kulmauksessa on Nylundin talona tunnettu, vuonna 1902 valmistunut Frithiof Strandellin suunnittelema puutalo, joka tehtiin tehtaan johtajan Evert Nylundin asuintaloksi. Sen vieressä Käsityöläiskadun varrella on Arthur Kajanuksen suunnittelema, vuonna 1899 tehtaaksi valmistunut kolmikerroksinen uusrenesanssityylinen rakennus. Yliopistonkadun puolen tehdasrakennus on vuodelta 1916. Käsityöläiskatu 6:ssa sijaitseva As Oy Fasadin puutalo on myös Strandellin suunnittelema, ja se valmistui vuonna 1908. Tontin kerrostalot ovat 1990-luvulta.