stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ratas (yhtye)

| Ratas> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1998––2008
Tyylilaji:  suomirock vaihtoehtorock poprock progressiivinen rock
Kotipaikka:   Suomi, Sysmä
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Markku Kirves, laulu, rytmikitara   Tomi Malin, basso    Jakke Saarinen, rummut  
Levy-yhtiö:  Pajula Records Oy  
Aiheesta muualla
Ratas.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ratas on sysmäläinen rockyhtye, joka on perustettu vuonna 1998. Rataksen levy-yhtiö on Pajula Records Oy. Yhtye on musiikkityyliltään osittain progressiivista rockia ja osittain suoraviivaista suomenkieliseen rockilmaisuun yhdistelevää musiikkia. Vuosien aikana Ratakselle on syntynyt tunnistettava tyyli ja esimerkiksi radiossa on helppo tunnistaa yhtye, vaikkei kappaletta tunnistaisikaan.kenen mukaan?
Ratas ei ole ollut aktiivinen vuoden 2008 jälkeen, vaan viimeinen julkaisu – "Mustavalkoinen maa" -digisingle – on vuodelta 2008. Sinä vuonna yhtye jäi tauolle.
Yhtyeen musiikki ei ole kovinkaan helpoimmasta päästä lähestyttävää, ja tämän takia Rataksen musiikki on tähän asti pysytellyt suuremman yleisön tavoittamattomissa.kenen mukaan? Tämä on ainakin suurin syy.kenen mukaan? Yhtyeen levyjen kappaleet ovat joskus kaihoisia, jotka seilaavat ilmavan popin rajoilta raavaaseen hardrock-tyyliin.kenen mukaan? Yhtye on vajaat 10 vuotta kestäneellä taipaleellaan julkaissut kaksi albumia Pisaroina ilmassa (2004) ja Outolintu (2006). Tämän lisäksi Ratakselta on tullut viisi EP- ja single-muotoista julkaisua.
Ratas oli useita vuosia aktiivinen tekemään keikkoja, ja keikkoja kerääntyikin muutamassa vuodessa vajaat 200. Toisen pitkäsoiton Outolintu ilmestymisen jälkeen yhtye päätti jäädä tauolle aina 2007 vuoden loppuun, tehden sinä aikana vain yhden keikan. Tauolle yhtye jäi tehdäkseen lisää kappaleita ja saadakseen inspiraatiota. Vuonna 2008 yhtye aktivoitui hiukan ja teki uuden musiikkivideon, mutta on tauolla edelleen. Samana vuonna julkaistun nettisinglen "Mustavalkoinen maa" jälkeen yhtyeestä ei ole kuulunut mitään.
Jäsenet

Markku Kirves – laulu, kitara
Tomi Malin – basso
Jakke Saarinen – rummut
Entiset jäsenet

Olli Järvinen – rummut [lähde? ]
Teemu Nurminen – rummut [lähde? ]
Diskografia > Albumit

Pisaroina ilmassa (2004)
Outolintu (2006)
Menneisyys (Kokoelma, 2016)
Valekuvia (2023)
Diskografia > EP:t

Aikamatka (2000)
Kuumaa laavaa (2001)
Ilmaa (2003)
Ratas (2005)
Diskografia > Singlet

Tekemättä mitään (2003)
Mustavalkoinen maa, Nettisingle (2008)
Katseet Kietoutuu (2022)
Ääriviivoja (2023)
Kaiku (2023)
Aiheesta muualla

kotisivut
Saattaja Hämeenmaa

| Hämeenmaa |
| --- | --- |
 Hämeenmaa 1983

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Telakka № 820, Kaliningrad
Kölinlasku:  29. heinäkuuta 1956
Laskettu vesille:  28. joulukuuta 1956
Palveluskäyttöön:  30. toukokuuta 1957
Tekniset tiedot
Uppouma:  950 t
Pituus:  90,00 m
Leveys:  10,00 m
Syväys:  2,70 m
Koneteho:  2 x höyryturbiini 2 x 12 500 hv
Nopeus:  28 solmua
Miehistöä:  150
Aseistus
Aseistus:  3 x 100 56 53 LT 37 mm ilmatorjuntatykit torpedot syvyyspommit sukellusveneentorjuntaheittimet
Saattaja Hämeenmaa oli Suomen Merivoimissa vuosina 1964-1987 palvellut Neuvostoliitosta hankittu Riga-luokan fregatti. Alus oli alkuperäiseltä nimeltään SKR-69 (ven. СКР-69). Suomessa alus luokiteltiin saattajaksi.
Hankinta

1960-luvun alkupuolella merivoimilla oli Matti Kurjen hankinnasta huolimatta edelleen tarve suurille tykistöaluksille. Tätä puutetta korvaamaan päätettiin 1962 Neuvostoliiton kanssa tehdyn ns. tavaraluottosopimuksen puitteissa hankkia kaksi käytettyä Riga-luokan fregattia. Hankintasopimus sisälsi lisäksi alusten peruskorjauksen sekä suomalaisen kantahenkilökunnan tyyppikoulutuksen Neuvostoliitossa. Hankinta liittyi myös 1960-luvun Berliinin kriisin myötä kiristyneeseen ilmapiiriin, jonka myötä Suomeen oli hankittu jo T-54-taistelupanssarivaunuja ja MiG-21-suihkuhävittäjiä.
Hankinta toteutui 1964. Miehistön koulutus järjestettiin Tallinnassa ja lipunvaihdon yhteydessä 14. toukokuuta 1964 entiset Neuvostoliiton laivaston alukset nimettiin uudelleen. Filin (ven. Филин) sai nimen Uusimaa ja SKR-69 nimen Hämeenmaa. Alukset olivat Suomen merivoimien ainoat alukset, joissa oli pääkoneina höyryturbiinit. Alukset olivat hyvin saman näköisiä: pieni ulkoinen ero oli mm. merivalvontatutkan vastapaino, joka Hämeenmaassa oli suorakulmainen ja Uusimaassa pyöreäkulmainen.
Palvelus

Hämeenmaa muodosti sisaraluksensa kanssa Saattajalaivueen (SaattLv). Laivueen taktillisissa harjoituksissa alusten varmistustehtävissä toimivat usein Nuoli-luokan moottoritykkiveneet. Osastolle tehtyjen operaatioanalyyttisten tutkimuksien perusteella parannettiin saattajien ilmatorjuntakykyä asentamalla niiden keulaan vuonna 1971 neuvostovalmisteinen 30 mm kaksoisrevolveritykki AK-230.
Kun tykkiveneet Karjala ja Turunmaa valmistuivat 1960-luvun lopussa, eivät merivoimien rauhanaikaiset henkilöstö- ja kouluttajaresurssit enää riittäneet saattajien miehittämiseen samanaikaisesti. Alukset olivatkin kulussa 1970-luvun vuorovuosina vuoteen 1979, jolloin miinalaiva Pohjanmaan valmistuttua siirrettiin Uusimaa reservialukseksi, ja Hämeenmaahan tehtiin laaja peruskorjaus ja se muutettiin miinalaivaksi vuosina 1978-1979. Alus poistettiin merivoimien alusluettelosta 1985 ja myytiin romutettavaksi. Se romutettiin Haminassa seuraavana vuonna.
Räätälin patti

Räätälin patti eli bunionette tai pikkuvarpaan vaivaisenluu on pikkuvarpaan tyvinivelessä oleva tulehdus, joka on aiheutunut varpaan ja jänteen virheasennosta.
Pikkuvarpaan tyvessä olevaa pattia kutsutaan räätälin patiksi, koska menneinä vuosisatoina räätälit istuivat jalat ristissä siten, että jalan ulkoreuna oli jatkuvasti painettuna maata vasten ja aiheutti räätäleille tuon varvasnivelen tulehduksen.
Ominaista räätälin patille on tulehdus, kipu ja pikkuvarpaan punoitus.
Usein räätälin patti, kuten myös vaivaisenluu, on aiheutunut jalan rakenneviasta. Viides jalkapöydän luu alkaa työntyä ulospäin, kun taas pikkuvarvas kääntyy sisäänpäin. Tämä virheasento leventää jalkaterää.
Räätälin patti on helppo diagnosoida, koska pullistuma on selkeästi nähtävissä. Röntgenkuva saatetaan ottaa, mikäli hoito vaatii leikkausta ja kirurgi haluaa selvittää epämuodostuman vakavuuden.
Hoito

Konservatiiviset, ei-kirurgiset hoidot sisältävät:
Toisenlaisten kenkien käyttöönotto – käytetään kenkiä, joissa varpailla on paljon tilaa, ja vältetään teräväkärkisiä ja korkeakorkoisia kenkiä.
Tulehduskipulääkitys – sekä suun kautta nautittavat lääkkeet että paikallisesti patin päälle käytettävät tulehdusta poistavat geelit voivat lievittää kipua ja tulehdusta.
Pistoshoito – kortisonipistoksia käytetään yleisesti tulehduksen hoitoon.
Pehmusteet – patin päälle, jalan ja kengän väliin, voi laittaa erilaisia yleensä pehmeästä silikonista tehtyjä pehmusteita, jotka lieventävät välittömästi puristavan ja hinkaavan kengän aiheuttamaa kipua.
Kylmähoito – jääpala patin päällä voi vähentää kipua ja tulehdusta.
Aiheesta muualla

Helsingin Luistelijat ry: Räätälin patti
Helka Kurikka, Reumasairauksien yksikkö, TYKS: Bunionette MTP V – edellisen pikkuveli, Suomen Ortopedia ja Traumatologia Vol. 31, 1•2008 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
Digammafunktio

Digammafunktio kompleksitasossa
Digammafunktio on gammafunktion logaritminen derivaatta. Digammafunktiota merkitään kirjaimella ψ (psii). Se määritellään derivaattana
Digammafunktio on ensimmäinen polygammafunktio.
Digammafunktio voidaan määritellä myös numeerisesti integraalina
Digammafunktiolle on voimassa
ja
Räätsma järv

| Räätsma järv |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Itä-Virumaa
Kunnat:  Alutagusen kunta
Koordinaatit:  59°14′26″N, 27°33′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Mustajõen valuma-alue
Järvinumero:  vee2027600
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  45 m –47,5 m
Rantaviiva:  2,896 km
Pinta-ala:  15,8  ha 
Tilavuus:  0,000682 km³
Keskisyvyys:  3,9 m
Suurin syvyys:  10,8 m
Valuma-alue:  1,1 km²
 fiRäätsma järv 
Räätsma järv (myös Räästma järv, Rääsma järv) on Virossa Itä-Virumaalla Alutagusen kunnassa Konsun kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi sijaitsee pitkän ja kapean Räätsma mägin itäreunalla ja mäki on jääkauden aikainen moreenimäki. Järven pinta-ala on 16 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on yli 45,0 metriä mpy. Siihen ei laske tulo-ojia ja laskuoja lähtee järven pohjoispäästä suorana kaitettuna ojana. Oja on johdettu Ahvenjärveen, jonka läpi Raudin kanali virtaa Nõmmen järvestä Konsun järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 1,1 neliökilometriä ja se sisältyy Mustajõen valuma-alueeseen. Mustajõgi yhtyy narvanjokeen.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys 10,8 metriä. Järven tilavuudeksi arvioidaan 0,000682 kuutiokilometriä eli 0,682 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa hiekkapohjaisia. Järven itäranta on asumatonta, mutta mäen päällä järven länsipuolella asutusta.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (vir. keskmise karedusega kihistunud veega järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (vir. kalgiveeline eutroofne tai kalgiveeline rohketoiteline, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.
Risto Järvenpää

Risto Tapio Järvenpää (s. 11. joulukuuta 1953 Säräisniemi) on suomalainen opettaja, muusikko, säveltäjä ja sanoittaja.
Henkilöhistoria

Risto Järvenpää syntyi talousmestari Eelis Mikael Järvenpään ja Esteri Siltaniemen perheeseen. Hän avioitui 1973 Aini Niemelän kanssa ja 2009 Terttu Harjun kanssa.  Järvenpää tuli ylioppilaaksi Pokkitörmän yhteislyseosta 1973 ja valmistui lastentarhanopettajaksi 1976, musiikkileikkikoulunopettajaksi 1983 ja ammatillisten oppilaitosten opettajaksi 1991.
Hän oli Oulussa lastentarhanopettaja Lassin päiväkodissa 1976–1984 ja Kalliolan päiväkodissa 1984–1987, Oulun sosiaalialan oppilaitoksen opettaja 1987–1995 ja Oulun ammattikorkeakoulun taideaineiden lehtori 1995–2017. Omaa musiikkileikkikoulua Järvenpää piti 1983–1993 ja oli kouluttaja Oulun yliopistossa ja Sibelius-Akatemiassa 1996–2001. Hän on 1983 lähtien T:mi Risto Järvenpään, vuodesta 1993 Risto Järvenpää Oy, omistaja. Muusikkona, säveltäjänä ja sanoittajana Järvenpää on vuodesta 1968 työskennellyt useissa eri yhtyeissä, kuten Express. Järvenpää on myös osallistunut useiden televisio- ja radio-ohjelmien tekemiseen, julkaissut omaa musiikkituotantoaan ja toteuttanut musiikkitapahtumia ja konsertteja. Oulun kaupungin kulttuuripalkinnon hän sai 1996.
Musiikkituotanto

Tatsia ja janssia lapsille, 1993
Tatsin ja janssin poika, 1995
Tatsia ja janssia suurkaupungissa, 2001
Canciones y caramelos en Cuba: música para niños – music for children, 2001
Pikkumetsän laulut, 2007 (uusi painos 2015)
Pikkumetsän laulut 2, 2008
David Browning

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  David Browning |  David Browning |  David Browning |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten uimahypyt
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Helsinki 1952 | 3 metrin ponnahduslauta |  |
David Greig Browning, Jr. (5. kesäkuuta 1931 – 13. maaliskuuta 1956) oli yhdysvaltalainen uimahyppääjä. Hän voitti kultaa vuoden 1952 olympialaisissa Helsingissä 3 metrin ponnahduslaudalta. Kilpailussa Yhdysvallat otti myös kolmoisvoiton.
David Buss

David Buss vuonna 2011.
David Buss (s. 1953) on psykologian professori Texasin yliopistossa Austinissa. Hän on tunnettu evoluutiopsykologisesta tutkimuksestaan, joka käsittelee ihmisten parivalintaa koskevia sukupuolieroja. Buss on aiemmin työskennellyt Harvardin ja Michiganin yliopistoissa.
Buss on tutkinut erityisesti lisääntymisstrategioita, sukupuoltenvälistä ristiriitaa, sosiaalista asemaa ja mainetta, mustasukkaisuutta, tappamista ja tappamisenvastaisia defenssejä sekä hiljattain myös sukupuolista väijymistä.
Buss on julkaissut yli 200 tiedeartikkelia sekä lukuisia kirjoja, kuten Evolution of Desire, Dangerous Passion, Handbook of Evolutionary Psychology sekä Evolutionary Psychology: The New Science of the Mind.
David Bustos

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  David Bustos Rion olympialaisissa 2016. |  David Bustos Rion olympialaisissa 2016. |  David Bustos Rion olympialaisissa 2016. |  |
Maa:  Espanja
Miesten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Amsterdam 2016 | 1500 m |  |
|  Pronssia | Helsinki 2012 | 1500 m |  |
David Bustos González (s. 25. elokuuta 1990 Palma de Mallorca, Espanja) on espanjalainen keskimatkojen juoksija. Hän kilpailee pääosin 800 ja 1 500 metrillä. 800 metrillä Bustosin ennätys on vuonna 2010 juostu 1.46.12 ja 1500 metrillä vuonna 2012 juostu 3.34.77.
EM-kisoissa 2012 Helsingissä Bustos voitti pronssia 1500 metriltä ajalla 3.46.45. Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 hän sai 1 500 metrillä hopeaa ajalla 3.46,90. Vuonna 2011 hän voitti pronssia alle 23-vuotiaiden EM-kisoista Ostravasta samalta matkalta. 2009 Bustos saavutti kultaa niin ikään 1500 metriltä alle 20-vuotiaiden EM-kisoista Serbian Novi Sadista. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän sijoittui 1 500 metrillä seitsemänneksi. Kesäolympialaisissa 2012 Bustos jäi alkueriin. Hän on 182 senttimetriä pitkä, painaa 65 kiloa ja edustaa Metalnox-Calviaa.
Käännös suomeksi
Derrick Lewis

| Derrick Lewis |
| --- | --- |
 Lewis 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. helmikuuta 1985 (ikä 39) New Orleans, Louisiana
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Vapaaottelija
Lempinimi:  The Black Beast
Aktiivisena:  2010–
Pituus:  191 cm
Paino:  119 kg
Painoluokka:  raskassarja
Kätisyys:  oikea
Taistelutyyli:  nyrkkeily
Seura:  4oz Fight Club
Tilastot
Ottelut:  33
Voitot:  25
– tyrmäyksellä:  20
– luovutuksella:  1
– päätöksellä:  4
Tappiot:  7
– tyrmäyksellä:  4
– luovutuksella:  1
– päätöksellä:  2
Ei tuomiota/mitätöity:  1
Derrick James Lewis (s. 7. helmikuuta 1985 New Orleans, Louisiana) on yhdysvaltalainen raskaansarjan vapaaottelija. Hän otteli kerran UFC:n raskaansarjan mestaruudesta Daniel Cormieria vastaan, mutta hävisi takakuristuksella. Lewisilla on eniten tyrmäysvoittoja UFC:n historiassa. Hän on entinen Legacy FC:n raskaansarjan mestari.
Saavutukset

Raskaansarjan mestaruus (kerran, puolusti kerran)
Illan suoritus (neljästi, vs. Gabriel Gonzaga, Marcin Tybura, Alexander Volkov, Curtis Blaydes)
Illan kamppailu (kolmesti, vs. Travis Browne, Mark Hunt, Junior dos Santos)
Eniten tyrmäysvoittoja raskassasarjassa (12)
Toiseksi eniten lopetusvoittoja raskassasarjassa (12)
Raahen tietokonealan oppilaitos

| Raahen tietokonealan oppilaitos |
| --- | --- |

Sijainti:  Raahe
Tyyppi:  Teknillinen oppilaitos
Perustettu:  1972
Lakkautettu:  1999
Rehtori:  Aarno Meskanen
Verkkosivut
Raahen tietokonealan oppilaitos oli vuosina 1972–1999 Raahessa toiminut teknillinen oppilaitos.
Oppilaitos perustettiin lakkautetun Raahen seminaarin tiloihin vuonna 1972. Oppilaitos oli ensimmäinen tietokonealan opetukseen erikoistunut teknillinen oppilaitos Suomessa. Aluksi oppilaitokseen tuli opiskelijoita ympäri Suomen, mutta tietotekniikan opetuksen yleistyessä suurin osa opiskelijoista tuli Pohjanmaalta ja Lapista.
Insinöörikoulutus siirtyi hallinnollisesti Oulun seudun ammattikorkeakouluun 1997, Raaheen perustettiin ammattikorkeakoulun Raahen tietokonealan yksikkö. Loputkin oppilaitoksen toiminnoista siirtyi ammattikorkeakouluun 1999.
Esihistoriaa

Raaheen perustettiin naisseminaari. Se aloitti työskentelynsä 1896. Samana syksynä 1897 rakennustyöt aloitettiin ja seuraavan lukuvuoden aikana valmistuivat seminaarin ensimmäiset rakennukset. Vuonna 1958 tuli voimaan uusi laki kansakoulunopettajaseminaareista. Tästä seuraamuksena oli, että Raahen seminaariin otettiin viimeiset opiskelijat 1968. Viimeiset valmistujaiset olivat 1971. Mitä lakkautetun seminaarin tiloihin sitten? Tilathan olivat lisääntyneet toisen päärakennuksen, harjoituskoulun, juhlasali-ruokalarakennuksen sekä autotalli-verstaan myötä.
Historiikki

Seminaarin jälkeen oli tarjolla monta rakennusta uuteen käyttöön.
1960-luvun puoliväliin mennessä olivat suurimmat korkeakoulut saaneet tietokoneensa ja niissä oli aloitettu tietokonealan opetus. Teknillisissä opistoissa ja kouluissa annettavaa opetusta ATK-alalla ei silloin vielä ollut aloitettu eikä edes suunniteltukaan. Opetuksen tarvetta oli jo. Raahen seminaari oli lakkautuslistalla 1960-luvun suunnitelmissa ja Raahen seminaarin tiloihin ajateltiin opistotasoista tietokonealan oppilaitosta. Opetusministeriö asetti asiaa selvittämään yhden miehen, Kari Rantalaihon, toimikunnan. Toimikunta esitti Raaheen perustettavaksi tietokonealan oppilaitoksen. Vuonna 1970 kävi Raahen kaupungin lähetystö kaupunginjohtaja Yrjö Reinilän johdolla ministeri Itälän luona esittämässä, että Raahen tietokonealan oppilaitoksen perustamiseen liittyviä suunnitelmia jatkettaisiin. Opetusministeri Jaakko Itälä suhtautui aluksi kriittisesti kyseisen oppilaitoksen perustamiseen. Tämän jälkeen 18 pohjoissuomalaista kansanedustajaa vaati oppilaitoksen perustamista Raaheen. Ministeri Itälä tuli myötämieliseksi hankkeelle. Asetettiin 1970 Pohjois-Suomen ATK-oppilaitoskomitea puheenjohtajanaan Oulun yliopiston professori Yrjö Kilpi. Raahen tietokonealan oppilaitos perustettiin komitean ehdotuksen perusteella. Opetusministeriön ja ammattikasvatushallituksen välisissä neuvotteluissa päädyttiin lopulta siihen, että oppilaitos perustetaan ammattikasvatushallituksen alaisuuteen ja se tulee huolehtimaan oppilaitoksesta kaikin käytettävissä olevin keinoin.
Epäilykset aiheettomia

Ammattikasvatushallituksen piirissä suhtauduttiin varsin epäilevästi ja varauksellisesti kokonaan uudelle alueelle suuntautuvan teknillisen koulutuksen aloittamiseen Raahen kaupungissa. Siellä ennestään ei ollut teknillistä oppilaitosta toiminnassa. Lisäksi etäisyys Helsingistä oli varsin suuri. Pääkaupunkiseudulle tuolloin keskittyi 85 % koko maan tietokonekannasta. Uusi oppilaitos käynnistyi hyvin rehtorin ja opettajakunnan alkusatsauksella, hakijoita opiskelijoiksi oli runsaasti, Raahen kaupunki osaltaan auttoi opettajakuntaa ja opiskelijoita otollisten olosuhteiden luomisessa. Teollisuus ja elinkeinoelämä Raahessa tukivat oppilaitosta.
Tietokonealan oppilaitos lakkasi - OAMK:n yksikkö alkoi

Oppilaitoksen aikana hyödynnettiin jo olemassa olevia rakennuksia. Ajan myötä rakennettiin lisää. Ensimmäiseksi valmistui teknillisen opiston käyttöön mm. opetustiloja ja tietokoneita sisältänyt rakennus, sitten auditorion, ammattilaboratorioita ja tietokoneluokkia sisältänyt rakennus. 1.1.1997 oppilaitos siirtyi Raahen kaupungin omistukseen. Samana vuonna 1.8. Oulun seudun ammattikorkeakouluun liittyi Raahen tietokonealan yksikkö. Viimeiset Raahen tietokonealan oppilaitoksessa aloittaneiden valmistujaiset olivat 1999. Tietokonealan oppilaitoksesta valmistui insinöörejä 1657 ja teknikoita 1172.
Raahen tietokonealan oppilaitoksen ja Oulun seudun ammattikorkeakoulun viimeinen vuokrasopimus kaupungin kanssa loppui 31.12.2014.
Rakennukset Tietokonealan oppilaitoksen ajalta. Kuva: Juha Räty
1-2 Uudisrakennukset. 1 Labra (1994). Auditorio, ammattiainelaboratoriot, tietokoneet sekä ylläpito. 2 Tietoteku (1979). Opetus- ja tietokonetiloja. 
3-10 Seminaarin ajalta. 3 Ruokala sekä juhla- ja palloilusali. 4 Pitkänkarin ala-aste. Siellä myös RaTOL:in opetustiloja. 5 Verstas, rakennusten huoltoa varten. 6 Seminaari, opetustiloja ja kirjasto. 7 Oulun yliopisto, Raahen toimipiste. Yliopistokoulutusta sekä laboratoriot ennen vuotta 1994. 8 Sauna. 9 Kanslia. 10 Oppilaskunta.
Tietokonetekniikka

Raahen tietokonealan oppilaitoksen aikana oppilaitoksessa oli ainoastaan tietokonetekniikan koulutusohjelma. Opetuksessa erikoistuttiin sulautettuihin tietokonejärjestelmiin. Suuntautumisvaihtoehtoina olivat sulautetut tietokonejärjestelmät, sulautetut reaaliaikaohjelmistot, luonnonmukainen tietojenkäsittely ja teknologiayrittäjyys. Koulutusohjelmasta valmistuneet insinöörit voivat toimia tuotekehitys-, asiantuntija- ja johtamistehtävissä sekä itsenäisenä yrittäjänä. Opiskelun tärkeänä osioina olivat laboraatiot. Teoriaopinnoissa opiskelluille asioille ja ilmiöille voitiin todentaa teorian paikkansapitävyys ja myös toisaalta tuoda esille teorian, mallien, todellisten komponenttien ja eri järjestelmien erot.
Tietokonetekniikka > Automaatiotekniikan laboratorio

Automaatiotekniikan laboratoriossa opiskelijat perehtyivät mikrotietokonepohjaiseen prosessista kerättävän tiedon hallintaan ja analyysiin. Robotiikan opetuksessa käytössä on tietokoneella ohjattava laboratoriorobotti. Uusimmat haasteet oppimisessa olivat tiedonkeruu- ja analysointijärjestelmien käyttö prosessien hallinnassa, älykkäiden kenttälaitteiden ja kenttäväylien uusimman tiedon hankinta ja soveltaminen, sumeat järjestelmät automaation sovelluksissa, mallinnus, simulointi ja tietokoneavusteinen prosessisuunnittelu.
Tietokonetekniikka > Elektroniikan laboratorio

Elektroniikan laboratoriossa opiskelijat perehtyivät elektroniikan perusrakenteisiin. Mittaus- ja kokeiluosastolla he tutkivat komponenttien ja niistä koottujen piirien ominaisuuksia ja käyttäytymistä. Opiskelijoilla oli käytössään elektroniikan perusmittalaitteita kuten teholähteitä, yleismittareita, signaalilähteitä, oskilloskooppeja sekä erikoismittalaitteita. Tietokoneavusteisen suunnittelun (CAE) osastolla opiskeltiin suunnittelutyökalujen käyttöä ohjattujen harjoitusten avulla. Tietokonetuetussa suunnittelussa ja piirisimuloinnissa käytettiin omia PC-asemia. Ohjelmistoja käytettiin kovonkuvaukseen, piirikaavio- ja piirilevysuunnitteluun sekä analogia- ja digitaalisimulointiin. Opetuksessa on korostettiin omatoimisuutta. Opiskelijat, joilla oli omia yrityshankkeita, voivat käyttää laboratorion resursseja samoin kuin yritykset. Laboratoriota käytettiin laitesovelluksia sisältävissä päättötöissä. Insinööritöiden aiheina on ollut mm. robottien ohjauspiirejä, vammaisten elektronisia apuvälineitä ja erilaisia teollisuusprosessien mittauspiirejä.
Tietokonetekniikka > Neurolaboratorio

Neurolaboratorio oli toimintayksikkö, joka muodostettiin tiedonkäsittelymenetelmien kehitysprojektin yhteydessä. Sen tehtävänä oli tutkia ja kehittää sumeiden järjestelmien, neurolaskennan ja evoluutiomenetelmien toimintaperiaatteita, menetelmiä ja sovelluksia. Yksikön toiminta tuki oppilaitoksessa ja Oulun yliopiston Raahen toimipisteessä tapahtuvaa alan opetusta. Erikoisesti sumeiden järjestelmien soveltaminen tapahtui merkittävässä määrin automaatiotekniikan ja tietokonetekniikan laboratorioissa. Neurolaboratorion toiminta keskittyi luonnonmukaisten tiedonkäsittelymenetelmien lääketieteen ja teollisuuden sovelluksiin. Teollisuudelle tehtiin mm. neuroverkkojen soveltamisesta valssaustarkkuuden parantamiseen ja geneettisten algoritmien käyttämisestä neuroverkkojen optimointiin. Lääketieteellisenä tutkimuskohteina olivat mm. aivokasvaimien ja maksasiirrännäisten magneettispektrien automaattinen diagnostiikka, elinikäennuste maksaleikkauksien jälkeen sekä veriplasman lipoproteiini- ja kolesterolianalytiikka. 
Opiskelijoiden projektitöiden aiheina ovat olleet mm. pörssikurssien ennustaminen, paperileikkurin asetusten optimoiminen, leijuntajärjestelmien sumea ohjaus ja paikallisten sää- ja tulvaennusteiden laatiminen neuroverkkojen avulla.