Suomen historian aikajana
Ruotsin vallan aika > Kalmarin unionin aika (1397–1523)

1389–1412: Margareeta I Ruotsin kuninkaana.
1392: Margareeta I saa paavi Bonifatius IX:ltä luvan perustaa dominikaaniluostari Viipuriin.
1396–1439: Eerik XIII Pommerilainen Ruotsin kuninkaana.
1397: Eerik Pommerilainen kruunataan Kalmarissa kaikkien Pohjoismaiden kuninkaaksi, samalla laaditaan unionikirje Kalmarin unionin perustamiseksi.
1397–1521: Pohjoismainen Kalmarin unioni.
1400-luku: Naantalin luostarin lääke- ja yrttikirja.
1403: Viipuri saa kaupunkioikeudet.
1405: Suomessa pidetään käräjät laittomien verovapaiden maiden palauttamiseksi kruunulle. Kaikkia peruutuksia ei kuitenkaan toteutettu.
1407: Eerik Pommerilainen vierailee Turussa ja aateloi 14 henkilöä rälssiin (mm. Paavali Karpalaisen, Olavi Bonpojan ja Sune Sunessonin).
1409: Turussa ryhdytään lyömään omaa rahaa.
1412–1450: Maunu Tavast Suomen piispana.
1414: Turun maaoikeus perustetaan.
1429: Turussa tapahtuu suurpalo.
1430-luku: Lakikirja Codex Aboensis.
1434–1436: Engelbrektin kapina Ruotsin kuningasta Eerik Pommerilaista vastaan. Kapinaa johtaa Engelbrekt Engelbrektinpoika.
1435: Eerik Pommerilainen vierailee uudelleen Turussa ja aateloi toiset 14 henkilöä rälssiin.
1435: Ruotsin ensimmäiset valtiopäivät Arbogassa. Paikalla ovat kaikkien neljän säädyn edustajat.
1435: Suomen laamannikunta jaetaan kahteen laamannikuntaan: Etelä-Suomen laamannikuntaan ja Pohja-Suomen laamannikuntaan. Karjalassa toimii lisäksi oma laamanni, joka on luultavasti Viipurin linnan linnapäällikön nimittämä.
1435–1436: Engelbrekt Engelbrektinpoika Ruotsin valtakunnanpäämiehenä.
1436–1438: Kaarle VIII Knuutinpoika Bonde Ruotsin valtakunnanpäämiehenä.
1438–1441: Kaarle VIII Knuutinpoika Bonde Ruotsin valtionhoitajana.
1438–1439: Davidin kapina Satakunnassa.
1438: Naantalin luostari perustetaan.
1441–1448: Kristoffer Baijerilainen Ruotsin kuninkaana.
1442: Rauman kaupunki perustetaan.
1443: Naantalin kaupunki perustetaan.
1448: Pentti Jönsinpoika Oxenstierna ja Niilo Jönsinpoika Oxenstierna Ruotsin valtionhoitajina.
1448: Palmsköldin katkelma. Katkelma Suomessa käytetystä latinankielisestä messukirjasta.
1448–1457: Kaarle VIII Knuutinpoika Bonde Ruotsin kuninkaana.
1450–1460: Olavi Maununpoika Suomen piispana.
1457: Jöns Pentinpoika Oxenstierna ja Eerik Akselinpoika Tott Ruotsin valtionhoitajina.
1457–1464: Kristian I Ruotsin kuninkaana.
1460–1489: Konrad Bitz Suomen piispana.
1464–1465: Kaarle VIII Knuutinpoika Bonde Ruotsin kuninkaana.
1465–1466: Jöns Pentinpoika Oxenstierna Ruotsin valtionhoitajana.
1466–1467: Eerik Akselinpoika Tott Ruotsin valtionhoitajana.
1467–1470: Kaarle VIII Knuutinpoika Bonde Ruotsin kuninkaana.
1470–1497: Sten Sture vanhempi Ruotsin valtionhoitajana.
n. 1474: Turun tuomiokirkon Mustakirja. Kirja sisältää Turun tuomiokirkkoon liittyviä asiakirjoja vuosilta 1229–1515.
1475: Olavinlinnan rakennustyöt käynnistyvät Savonlinnassa.
1483: Kalmarin resessi -sopimus solmitaan. Sopimuksen mukaan kuningas ei saa jakaa läänityksiä eikä määrätä veroja ilman valtaneuvosten suostumusta. Sopimus jää kuitenkaan tulematta voimaan, koska Hannu I ei allekirjoita sitä.
1488: Ensimmäinen Suomea varten painettu kirja, messukirja Missale Aboense.
1489–1500: Maunu III Särkilahti Suomen piispana.
1495–1497: Sota Venäjää vastaan (ns. vanha viha)
30. marraskuuta 1495: Viipurin pamaus
1497–1501: Hannu I Ruotsin kuninkaana.
1500-luku: liturginen käsikirjoitus Westhin koodeksi.
1500–1506: Lauri Suurpää Suomen piispana.
1501–1503: Sten Sture vanhempi Ruotsin valtionhoitajana.
1501–1512: Kalmarin unionin hajoamiseen liittyvä Juuttiviha-niminen sota. Unionikuningas Hannu I:n joukot hyökkäävät pitkin Suomen rannikkoa. Kastelholman linna valloitetaan väliaikaisesti ja Turku ja Porvoo poltetaan.
1504–1512: Svante Niilonpoika Ruotsin valtionhoitajana.
1506–1510: Johannes Olavinpoika Suomen piispana.
1510–1522: Arvid Kurki Suomen piispana.
1512: Eerik Trolle Ruotsin valtionhoitajana.
1512–1520: Sten Sture nuorempi Ruotsin valtionhoitajana.
1514: Turun piispa Hemmingin reliikkien translaatiojuhla ja autuaaksijulistamisjuhla vietetään Turussa. Hemmingin julistaminen pyhimykseksi jää kesken uskonpuhdistuksen takia.
1520–1521: Kristian II Ruotsin kuninkaana.
1520, 7.–10. marraskuuta: Tukholman verilöyly. Osa Ruotsin ylimmästä rälssistä mestataan tanskalaisen unionikuningas Kristian II:n kruunajaisten jälkeen pidettävien kruunajaisvaltiopäivien yhteydessä.
1520 Kristian II lähetti asevoimia Suomeen, ja saikin kaikki Suomen linnat haltuunsalähde?
1520–1523: Ruotsin vapaussota. Kansannousu reaktiona Tukholman verilöylyyn. Kansannousun johtajana Kustaa Vaasa.
1521: Kustaa Vaasa valitaan Ruotsin valtionhoitajaksi.
1522: Keskiaikainen kirkkokäsikirja Manuale Aboense.
1523 Kustaa Vaasa kruunataan Ruotsin kuninkaaksi.
1523 Kustaa Vaasa julistaa Suomen kuuluvan Ruotsiin. Tanskan vuonna 1520 alkanut hallinta Suomesta päättyy.lähde?