1001 Inventions
Esimerkkinä ilmailun keksiminen

Kirjan mukaan mahdollisesti ensimmäinen ihminen, joka teki realistisen yrityksen keksiä lentokoneen, oli córdobalainen Abbas ibn Firnas. Tämän ilmailun edeltäjän kunniaksi eräs Bagdadin lentokentistä on nimetty hänen mukaansa. Myös Ibn Firnasin patsas löytyy Bagdadin päälentokentälle vievän tien varrelta.
Tiedot Ibn Firnasin hypyistä ovat kuitenkin ajallisesti myöhäisiä, keskenään ristiriitaisia ja uskomattomia. Kaksi keskiaikaista lähdettä kertoo Ibn Firnasin tekemistä kokeiluista. Varhaisin on Ibn Hayanin (988–1076) kronikka al-Muqtabis. Siinä kerrotaan, että ibn Firnas hyppäsi jyrkänteeltä, käytti apuna sulkia ja liikkuvia siipiä ja putosi muutaman sekunnin kuluttua maahan säilyen ihmeen kaupalla hengissä.
Algerialainen historioitsija Ahmed Mohammed al-Maqqari (k. 1632) antoi seuraavan selostuksen 600 vuotta Ibn Hayanin jälkeen. Hän kertoo, että Ibn Firnas pukeutui sulkiin, otti käyttöön siipiparin ja hyppäsi korkealta paikalta. Useiden luotettavien todistajien mukaan hän lensi huomattavan pitkälle aivan kuin olisi ollut lintu. Laskeutuessaan takaisin lähtöpaikkaan hän kuitenkin loukkasi takamuksensa. Ibn Firnas ei ollut ymmärtänyt, että linnut tulevat alas pyrstölleen eikä siksi ollut  varustanut itseään pyrstösulilla.
Kolmannen version esittää 350 vuotta Maqqarin jälkeen kirja 1001 Inventions. Se kertoo Ibn Firnasin lentäneen jopa useita kertoja. Ensimmäinen epäonnistunut lento tapahtui vuonna 852, jolloin hän hyppäsi Córdoban moskeijan minareetista puukepein tuetussa viitassa. Hyppy johti lievään loukkaantumiseen. Toinen lento tapahtui vuoren jyrkänteeltä suuria linnunsiipiä käyttäen. Hän lensi ilmassa huomattavassa korkeudessa kauemmin kuin kymmenen minuuttia ja palasi lähtöpaikkaan, jossa rysähti maahan. Lentoyritys epäonnistui, koska hän oli unohtanut pyrstösulat, joita linnut tarvitsevat voidakseen laskeutua pyrstölleen. Kaikki modernit lentokoneet laskeutuvat kirjan mukaan takapyörilleen, mikä osoittaa, että Ibn Firnas oli edellä aikaansa. Ibn Firnas murti selkänikamansa eikä enää lentänyt.
Kolme kertomusta eri ajoilta osoittavat, miten tarina on kehittynyt ja kasvanut vuosisatojen vieriessä. Al-Maqqari lisäsi yksityiskohtia alkuperäiseen Ibn Hayanin tarinaan. Kun Ibn Hayan kertoo jyrkänteeltä tapahtuneesta hypystä, joka kesti muutamia sekunteja, al-Maqqari kertoo jyrkännehypyn kestäneen pitkään ja päätyneen takaisin lähtöpaikkaan. Yksityiskohdat lisääntyvät  edelleen "1001 Inventions" kirjassa: jyrkännelennon kerrotaan nyt kestäneen yli kymmenen minuuttia. Kirja lisää tarinaan kertomuksen toisesta hypystä, joka tapahtui Córdoban minareetista vuonna 852. Lisäys ei ota huomioon, että 800-luvulla Espanjassa ei vielä ollut minareetteja. Córdoban moskeija sai omansa vasta vuonna 958. Muita lisäyksiä ovat selkänikaman murtuminen ja väite, etteivät lennot jatkuneet.  "1001 Inventions" tarjoaa lisäksi  Ibn Firnasin suoria haastattelulausuntoja, jotka hän antoi välittömästi lennon jälkeen.
Brentjesin mukaan tarinaan on ilmestynyt absurdeja piirteitä, kuten se, että linnut ja lentokoneet laskeutuisivat pyrstölleen. Sulkien ja liikkuvien siipien avulla on myös mahdoton lentää. Kertomus on kaikesta huolimatta siirtynyt tiedotusvälineisiin. BBC:n toimittama tiedeohjelma vuodelta 2019 kertoo siipien kanssa vuorelta tehdystä hypystä epäonnistumisineen. Ohjelmassa Ibn Firnasia kuvataan "huomattavasti aikaansa edellä olleeksi neroksi", jota kiitetään lentämisen uranuurtajana. BBC:n ohjelmassa Ibn Firnasin hyppy tulkittiin  ensimmäiseksi osaksi moderniin lentämiseen johtanutta kehitystä.