Palokan senioritalon tulipalo
Pelastustoimet

Hätäkeskus sai ensimmäisen hätäilmoituksen kello 21.29. Ensimmäinen pelastusyksikkö Seppälän paloasemalta tuli paikalle kello 21.35. Kello 21.31 Jyväskylän keskuspaloasemalta hälytettiin sammutusyksikkö RKS101 ja nostolava RKS106. Palokan paloaseman VPK:n sammutusyksikkö RKS131 ja säiliöauto RKS133. Rakennuksen sisällä tehty automaattisen paloilmoittimen panikkeen painamista hätäkeskus ei yhdistänyt jo käynnissä olevaan tehtävään. Niinpä se hälytti kello 21.33 Äänekosken paloaseman nostolavan RKS206 ja palomestarin RKSP32, Vaajakosken paloaseman sammutusyksikön RKS121, Vaajakosken VPK:n yksikön RKS1212 sekä keskuspaloaseman säiliöauton RKS103. Kello 21.35 tulipalo luokiteltiin suureksi rakennuspaloksi. Hälytyksiä jatkettiin. Kello 21.35 hälytettiin keskuspaloaseman vesihuoltoyksikkö RKS1094, Muuramen paloaseman sammutusyksikö RKS181 ja säiliöauto RKS183, Vaajakosken säiliöauto RKS123, Keuruun paloaseman nostolava RKS506 ja palomestari RKSP35, Jämsän paloaseman palomestari RKSP34, Tikkakosken paloaseman sammutusyksikö RKS141 ja säiliöauto RKS143, Säynätsalon paloaseman säiliöauto RKS173 sekä päivystävä palopäällikkö RKSP20. Puolustusvoimat toimitti pelastajien käyttöön paineilmahuoltokontin. Poliiseja paikalla oli yhteensä 16. Paikalla oli myös yli 20 varusmiestä lähinnä poliisin apuna.
Pelastustoiminnan johtaja RKSP20 antoi kello 22.35 mediatiedotteen, jossa palon kerrottiin olevan sammumassa. Tilanne muuttui, ja pelastustoimen johtaja havahtui palon leviämiseen kello 23.15 ja kohteeseen tehtiin lisähälytyksiä. Palo oli levinnyt katto-onteloissa huomaamatta. Sammuttaminen ja raivaaminen jatkui seuraavaan aamuun.
Poliisi hälytti Vapaaehtoisen pelastuspalvelun tukemaan pelastustoimintaa kello 21.54. Hätäkeskus hälytti Kriisikeskus Mobilen päivystäjän SKS131, joka pyysi hälyttämään sosiaalipäivystäjän, jonka vastuulla onnettomuuden osallisten avustaminen lain mukaan on. Paikalle saapui kaksi sosiaalityöntekijää. Paikalle tuli myös Suomen Punaisen Ristin Länsi-Suomen piirin työntekijä. Myöhemmin paikalle saapui kolmas sosiaalityöntekijä. Evakuointikeskuksessa työskenteli myös evakuoidun hoivakodin työnekijöitä. Palon alta evakuoidut koottiin viereiselle koululle, josta heidät ohjattiin sosiaalipäivystäjien ohjaamina hätämajoitukseen tai väliaikaisiin hoitopaikkoihin. Hoivakodin asukkaille järjestettiin hoitopaikat yrityksen toisista hoivakodeista. Siirrot tapahtuivat takseilla, Punaisen Ristin ja puolustusvoimien ajoneuvoilla. Osa evakuoiduista majoittatui sukulaisten luokse.
Rakennuksiin tulleiden vahinkojen yhteen laskettu arvo oli useita miljoonia euroja. Savu- ja vesivahinkoja kärsi yhteensä 92 asuntoa. Eniten vaurioituivat yhteiset tilat, julkisivut, kattorakenteet ja parvekkeet. Palovahinkoja tuli vain yhteen asuntoon.
Talojen omistajatahot tukivat evakuoituja asukkaita eri tavoin. Jyväskylän kaupungin sosiaalitoimi pyrki koordinoimaan asukkaiden huoltoa ja majoittamista. Suomen Punainen Risti keräsi evakuoiduille matkapuhelinten latureita. Lisäksi se keräsi tietoa ihmisiltä lahjoitettavissa olevista tavaroista. Tämän jälkeen voitiin yhdistää tiedot käytettävissä olevista lahjoituksista evakuoiduilta esiin tulleisin tarpeisiin, ja vasta tämän jälkeen yhdistettin auttajat ja autettavat. Evakuoiduille tarjottiin myös asiointiapua ja neuvontaa. Myös evakuoitujen muuttoihin osallistuttiin. Apua annettin myös Punaisen Ristin kastasrofirahastosta, jonka varoja käytettiin majoituskuluihin, ruokailukuluihin ja materiaalihankintoihin. Jyväskylän seurakunta käynnisti varainkeruun onnettomuuden uhreille, ja varoilla hankittiin vaatteita, hygieniatarvikkeita sekä myöhemmin myös huonekaluja. Lisäksi seurakunta järjesti myös ohjausta, neuvontaa ja asiointiapua.