stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lambert Grönroos
Elämä > Toiminta sisällissodan aikana

Helmikuun vallankumouksen jälkeen syntyneen yhteiskunnallisen kuohunnan aikana Grönroos osallistui lakkoihin ja lokakuussa 1917 hänet valittiin Vihtori Lehtosen johtaman Viialan punakaartin apulaispäälliköksi. Grönroos toimi ”iskukomppaniaksi” kutsutun osaston päällikkönä, joka marraskuun yleislakon aikana hoiti Viialassa järjestyksenvalvontaa. Se suoritti myös elintarviketakavarikoita ja pakko-ottoja, joiden kohteena oli muun muassa Lempäälässa sijaitseva Sotavallan kartano. Sisällissodan sytyttyä 35-miehinen komppania siirrettiin Tampereen kautta Kuhmalahden Vehkajärvelle, jossa Grönroosista tehtiin sotilaskokemuksensa johdosta koko Kuhmalahden rintaman ylipäällikkö. Hän alaisuudessaan oli noin 750 miestä
Maaliskuun alussa Grönroos sai punaisten läntisen rintaman ylipäälliköltä Hugo Salmelalta tehtäväksi vallata Kuhmoisten kirkonkylän. Taistelun aikana valkoiset iskivät punaisten selustaan, josta tiedon saatuaan Grönroos lähti ottamaan tilanteesta selvää. Hän kuitenkin pakeni paikalta Päijänteen jäätä pitkin ja jätti joukkonsa jatkamaan taistelua. Valkoisten vangiksi jouduttuaan Grönroos kertoi paenneensa kahden Valkeakosken punakaartin miehen kanssa Padasjoen kautta Hämeenlinnaan. Grönroosin on tulkittu toimineen tilanteessa tavallisen rivimiehen tapaan, jollainen hän Venäjän armeijassa palvellessaan olikin. Vailla upseerikoulutuksen tuomaa kunniakäsitystä Grönroos keskittyi vain pelastamaan oman henkensä, koska tiesi rintamapäällikkönä kohtalonaan olevan lähes varman kuoleman.
Puolentoista viikon kuluttua Grönroos palasi kotiinsa Viialaan, josta punaiset pidättivät hänet 22. maaliskuuta. Grönroosin hallusta löydettiin naisten rannekello, sormus ja 2 215 markkaa rahaa. Summa vastasi tavallisen työmiehen usean kuukauden palkkaa. Kuulusteluissa hän kertoi saaneensa ne viideltä tuntemattomalta mieheltä, mutta Grönroosin väitettiin jopa myyneen omat miehensä valkoisille. Myöhemmin valkoisten tekemissä kuulusteluissa hän väitti saaneensa rahat Kuhmoisten taistelussa kunnostautuneelta 16-vuotiaalta Arvo Järviseltä, joka Grönroosin mukaan oli ottanut ne neljän muun pojan kanssa jostakin talosta. Kellon ja sormuksen hän väitti ostaneensa tamperelaisesta kultasepänliikkeestä. Erään punakaartilaisen todistuksen mukaan Grönroos olisi ryöstänyt rahat Kuhmoisissa sijainneesta talosta.
Elämä > Vankeustuomio ja pako

Grönroos oli punaisten vankina Tampereen yhteiskoululla, kunnes hän jäi 6. huhtikuuta Tampereen taistelun aikana valkoisten vangiksi. Grönroos vältti teloituksen ja hänet siirrettiin Kalevankankaan vankileirille. Heinäkuussa Grönroos tuomittiin maanpetoksesta ja ryöstöistä elinkautiseen kuritushuonerangaistukseen, jota hän suoritti Tammisaaren vankileirillä. Hän oli myös epäiltynä erään isännän murhasta, mutta luotettavia todistajia ei löytynyt. 29. kesäkuuta 1919 Grönroos onnistui pakenemaan yhdessä toisen punakaartilaisen kanssa, eikä miehiä etsinnöistä huolimatta saatu kiinni. Grönroosin myöhemmät vaiheet eivät ole tiedossa, mutta hänen perheensä kerrotaan saaneen postikortin Viipurista, jonka perusteella Grönroosin arvellaan paenneen Neuvosto-Venäjälle. Hänet julistettiin kuolleeksi 22. huhtikuuta 1982.
Kyprínos

| Kyprínos Κυπρίνος |
| --- | --- |
 Kyprínoksen kylää.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Kyprínos
 Koordinaatit: 41°34′31″N, 26°13′43″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Itä-Makedonia ja Traakia
Alueyksikkö:  Évros
Kunta:  Orestiáda
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  030303
Väkiluku (2011):  2 226
 – Kylä­yhdys­kunta:  806
 – Kylä:  806
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  EB
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kyprínos (kreik. Κυπρίνος) on Kreikan kylä sekä samanniminen Orestiádan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κυπρίνου, Dimotikí Enótita Kyprínou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Évroksen alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 226 ja varsinaisen Kyprínoksen kylän väkiluku 806 (vuonna 2011).
Kyprínoksen kylä sijaitsee Árdas-joen varrella Kreikan koillisimmassa osassa linnuntietä noin 86 kilometriä koilliseen Komotinísta. Kyprínoksen kunnallisyksikkö käsittää alueen Orestiádan kunnan lounaisosassa Bulgarian vastaisella rajalla. Kyprínos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Orestiádan kuntaan yhdessä Trígonon ja Výssan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Kyprínoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Fylákio | Ammóvouno | 113 |
| Fylákio | Fylákio | 595 |
| Fylákio | Kéramos | 263 |
| Galíni | Galíni | 0 |
| Kyprínos | Kyprínos | 806 |
| Zóni | Chelidónas | 90 |
| Zóni | Mikrá Doxipára | 209 |
| Zóni | Zóni | 150 |
Yhteensä: 2 226
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kyprínos Wikimedia Commonsissa
Kristinusko Laosissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Laosissa. Kristinusko on vähemmistöuskonto Laosissa. Suurin osa Laosin väestöstä on buddhalaisia. Kristittyjä väestöstä on noin 1,7 prosenttia. Protestanttisista kirkoista menestynein on Gospel Church of Laos.
Historia

Laos yhdistettiin ensimmäisen kerran yhden hallinnon alle 1400-luvulla. Kristinusko saapui Laosiin 1600-luvulla italialaisten jesuiittasaarnaajien mukana. Suuret katoliset lähetyskeskukset syntyivät Thaimaan vastaiselle rajalle. Vuonna 1713 maa jakautui kolmeen kuningaskuntaan, mikä aiheutti sisäistä tulenarkuutta. Vuonna 1893 Laosista tuli Ranskan siirtomaa, ja maa itsenäistyi vuonna 1949.
Vuodesta 1950 lähtien katolisen lähetystyön painopiste siirtyi vuoristokansoihin. Ensimmäiset protestanttiset lähetyssaarnaajat saapuivat Laosiin 1902. Sveitsiläiset lähetyssaarnaajat Schweizer Brüderin jäsenet käänsivät Raamatun kansan kielelle. Vuoden 1957 jälkeen Overseas Missionary Fellowship -järjestön työntekijät vahvistivat työtään Laosissa. 1970-luvulla kommunistinen hallitus otti haltuunsa kaikki katoliset koulut, orpokodit, asunnot ja kirkot sekä lopetti uskonnollisen koulutuksen. Kaikki ulkomaiset lähetyssaarnaajat karkotettiin maasta. Nykyään maassa on uskonnonvapaus, mutta hallitus valvoo kaikkia julkisia kokouksia.
Lauri Näre

Näre 1940-luvun alussa
Lauri Alexander Näre (ent. Nyman; 31. heinäkuuta 1877 Pertteli – 23. toukokuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen sotilaskapellimestari, musiikkieverstiluutnantti (1942). Hän oli Viipurin Lauluveikkojen johtaja 1922–1927 ja Puolustusvoimien ylikapellimestari 1927–1944.
Näre aloitti sotilassoittajan uransa autonomian ajan asevelvollisessa sotaväessä, jossa hän palveli aliupseerina. Vuodesta 1899 hän opiskeli Helsingin musiikkiopistossa. Suomen sotaväen ja sen soittokuntien lakkauttamisen jälkeen hän oli Aleksei Apostolin perustaman Helsingin torvisoittokunnan apulaisjohtajana 1902–1918. Suomen itsenäistyttyä Näre toimi vuosina 1918–1927 Karjalan Kaartin Rykmentin soittokunnan kapellimestarina, kunnes siirtyi vuonna 1927 Apostolin tilalle puolustusvoimien ylikapellimestariksi. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1944.
Kyproksen jalkapallomaajoukkue

Kyproksen jalkapallomaajoukkue edustaa Kyproksen tasavaltaa kansainvälisissä jalkapallomaaotteluissa. Se on Euroopan jalkapalloliiton jäsen, muttei ole koskaan esiintynyt Euroopan- tai maailmanmestaruuskilpailuiden lopputurnauksessa. Joukkueen päävalmentajana toimii Angelos Anastasiadis.
Kypros hyväksyttiin Kansainvälisen jalkapalloliiton jäseneksi vuonna 1948 ja pelasi ensimmäisen maaottelunsa 23. heinäkuuta 1949 Tel Avivissa Israelia vastaan. Ottelu päättyi tasan 3–3. Vuoden 2002 EM-karsinnoissa maa yllätti voittamalla Espanjan 3–2.
Arvokisat > MM-kisat

1930–1954: Ei osallistunut.
1958: Jäi pois.
1962–2022: Ei selviytynyt karsinnoista.
Arvokisat > EM-kisat

1960–1964: Ei osallistunut.
1968–2020: Ei selviytynyt karsinnoista.
Entisiä valmentajia

2001–2004  Momčilo Vukotić
2004–2011  Angelos Anastasiadis
2011–2013  Nikos Nioplias
Aiheesta muualla

Kypros Kansainvälisen jalkapalloliiton sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kypros Euroopan jalkapalloliiton sivustolla (englanniksi)
Kristinusko Kroatiassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Kroatiassa. Kroatian väestöstä valtaosa, 86,3 prosenttia, kuuluu roomalaiskatoliseen kirkkoon. Muita merkittäviä kristittyjä kirkkokuntia ovat ortodoksit (4,4 % väestöstä).
Historia

Nykyinen Kroatia kuului ensimmäisen maailmansodan loppuun saakka Itävalta-Unkarin valtakuntaan. Kroatia liittyi kungiaskuntaan, josta tuli vuonna 1929 Jugoslavia. Kroatia julistautui itsenäiseksi vuonna 1991 ja maa joutui lähes välittömästi sisällissotaan serbivähemmistön taistellessa itsenäisyydestä vuoteen 1995 saakka.
Roomalaiskatolisella kirkolla on Kroatiassa pitkä historia. Vuonna 1945 alkoi verinen vainon kausi, joka jatkui 1950-luvun alkuun asti. Monia pappeja vangittiin, kidutettiin ja teloitettiin. Vuonna 1990 uskonnonnopetus tuli uudelleen pakolliseksi osaksi julkista opetusta.
Laula kanssain

Laula kanssain voi tarkoittaa seuraavaa:
Laula kanssain, kappale vuodelta 1976, esittäjinä mm. Kari Tapio ja Fredi
Laula kanssain, Fredin albumi vuodelta 1976
20 suosikkia – Laula kanssain, Fredin kokoelma-albumi vuodelta 2001
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Laula kanssain”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kristinusko Lesothossa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Lesothossa. Kristinusko on Lesothon suurin uskonto. Suurimmat kristilliset kirkkokunnat ovat protestanttisuus, johon kuuluu 47,8 prosenttia väestöstä, roomalaiskatolinen kirkko 39,3 prosentilla väestöstä. Muihin kristillisiin kirkkoihin kuuluu 9,1 prosenttia väestöstä. Suurimmat protestanttiset kirkot ovat helluntaiherätys 23,1 prosentilla väestöstä ja evankelinen kirkko 17,3 prosentilla väestöstä.
Historia

Lesotho syntyi kuningaskuntana 1800-luvulla ja alueesta tuli brittien protektoraatti vuonna 1864. Etelä-Afrikassa 1860-luvulla syntynyt Andrew Murrayn rukousherätys levisi 1870-luvulla Basutomaaksi kutstutuun Lesothoon.
Valtakunta palautti itsenäisyytensä vuonna 1966. Suurimpia kirkkoja on katolinen kirkko, minkä lisäksi Lesothossa toimii vahva protestanttinen kirkko sekä kaksi metodisti-episkopaalikirkkoa.
Kristinusko Latviassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Latviassa. Latvian kirkkokunnista suurin on luterilainen kirkko, johon kuuluu 36,2 prosenttia latvialaisista. Muita suuria kirkkokuntia ovat roomalaiskatolinen kirkko 19,5 prosentilla sekä ortodoksinen kirkko 19,1 prosentilla. Muihin kristillisiin ryhmiin kuuluu 1,6 prosenttia väestöstä.
Historia

Latviasta tuli kristillinen valtio 1100- ja 1200-luvun aikana. Latviassa vaikutti yhtaikaa idästä tullut ortodoksinen kristilisyys sekä lännestä tullut katolinen vaikutus. Osa Latvian katolisesta kirkosta omaksui 1500-luvun alussa luterilaisen uskonpuhdistuksen.
Neuvostomiehityksen aikana ateismia edistettiin aktiivisesti Latviassa. Samoihin aikoihin useissa kirkoissa on tapahtunut herätystä ja useita uusia kristillisiä yhteisöjä on juurtunut maahan. Evankelis-luterilaisen kirkon lisäksi keskeisiä protestanttisia suuntauksia ovat mm. baptistit ja helluntailaiset. Venäjän ortodoksinen kirkko Latviassa kuului Moskovan patriarkaatin alaisuuteen syksyyn 2022 asti, jolloin maan parlamentti Saeima määräsi sen autokefaliseksi. Sen yhteydessä toimii myös vanhauskoisten itsenäinen kirkko.
Lauren Boebert

| Lauren Boebert |
| --- | --- |

Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen Coloradon 3. vaalipiiristä
 3. tammikuuta 2021 –  
Edeltäjä:  Scott Tipton
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. joulukuuta 1986 (ikä 37) Altamonte Springs, Florida, Yhdysvallat
Puoliso:  Jayson Boebert (vih. 2005)
Lapset:  4
Tiedot
Puolue:  republikaanit
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
laurenforcolorado.com
Lauren Opal Boebert (o.s. Roberts, s. 15. joulukuuta 1986 Altamonte Springs, Florida) on yhdysvaltalainen yrittäjä ja republikaanisen puolueen poliitikko, joka on edustanut Coloradon 3. vaalipiiriä Yhdysvaltain edustajainhuoneessa tammikuusta 2021 lähtien. Hän voitti marraskuun 2020 vaalit demokraattien Diane Mitsch Bushia vastaan. Ennen vaaleja Boebert voitti republikaanien esivaalit, jossa hänen vastustajansa oli kongressiedustaja Scott Tipton. Boebert kannattaa vapaata aseenkanto-oikeutta ja vastustaa aborttia.
Boebert omistaa Shooters Grill -ravintolan Riflessä, Coloradossa. Ravintolan työntekijöitä kannustetaan kantamaan aseita työpaikallaan. Boebertilla on neljä lasta puolisonsa Jaysonin kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lauren Boebert Wikimedia Commonsissa
Boebertin viralliset kotisivut
Lauren Boebert Gab-sivustolla (englanniksi)
Käpy

Käpy on paljassiemenisen kasvin emikukinto. Paljassiemenisillä kasveilla on tavallisesti erilliset hedekukinnot eli hedekävyt ja emikukinnot eli emikävyt. Nimitys käpy viittaa näistä yleensä erityisesti emikäpyyn.
Käpy koostuu lapakosta eli kukintorangasta, jonka ympärillä on suomumaisia emilehtiä eli emisuomuja sekä havupuilla myös peitinsuomuja. Toisinaan näitä käpyjen osia kutsutaan kukiksi, mutta täsmällisesti määriteltynä paljassiemenisillä kasveilla ei ole kukkia. Monilla paljassiemenisillä kasveilla emisuomut tai peitinsuomut paksuuntuvat ja puutuvat käpysuomuiksi kävyn kypsyessä, mutta toisilla, kuten esimerkiksi havupuihin kuuluvilla katajilla (Juniperus), ne voivat muuttua meheviksi, ja muodostaa koppisiemenisten kasvien hedelmää muistuttavan mehevän kävyn.
Mäntykasveille tyypillinen puutunut käpy. Virginianmänty (Pinus virginiana).
Podokarpuskasveille tyypillinen mehevä käpy. Maorinpodokarpus (Podocarpus totara).
Käpypalmuihin kuuluvan Encephalartos transvenosusin käpyjä.
Gnetofyytteihin kuuluvan ikilehden (Welwitschia mirabilis) käpyjä.
Käpykangas

Käpykangas voi viitata seuraaviin maantieteellisiin kohteisiin:
Käpykangas, kaupunginosa Joensuussa
Käpykangas, kaupunginosa Varkaudessa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Käpykangas”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lammasjärvi (Raasepori)

| Lammasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Raasepori
Koordinaatit:  60°07′32″N, 23°28′00″E
Järvinumero:  82.004.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  35,8 m 
Rantaviiva:  6,7 km 
Pinta-ala:  0,76 km² 
Tilavuus:  0,0053 km³ 
Keskisyvyys:  7 m 
Suurin syvyys:  12,15 m 
 fiLammasjärvi 
Lammasjärvi (ruots. Fårsjö) on metsäjärvi Raaseporin pohjoisosassa lounaisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 76 hehtaaria. Etäisyys Tammisaaresta on 16 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Lammasjärven pituus on 2,2 kilometriä, järven eteläosan leveys on noin 600 metriä. Järvi kapenee pohjoista kohden. Saaria on yksi, noin puolen hehtaarin laajuinen Fårsjöholmen järven eteläisimmässä osassa. Lammasjärven eteläpuoliskolla on laaja alue, jonka syvyys on 10–12 metriä. Kolmen metrin syvyyskäyrä on lähellä rantaa koko järven alueella, lukuun ottamatta järven eteläisimmän osan pientä lahtea.
Lammasjärveen virtaa vettä pohjoisesta, Lammasjärven eteläkolkasta lähtee laskuoja 400 metrin päähän lounaaseen Torrsjöhön. Pohjanpitäjänlahden pohjukka sijaitsee nelisen kilometriä Lammasjärvestä kaakkoon. Välissä on laajahko peltoalue, joka ei kuitenkaan ulotu aivan Lammasjärven rannalle. Rantarata Helsingistä Turkuun kulkee Lammasjärven eteläpuolitse.
Lammasjärven ekologinen tila on erinomainen, vesitilavuus on 5 273 000 kuutiometriä.
Lammasjärvi (82.004.1.002) kuuluu Dalkarbybäckenin valuma-alueeseen (82.004), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistössä (82). Lammasjärvi on Dalkarbybäckenin alueen laajin vakavesi. Alueeseen kuuluu Lammasjärven ohella neljä yli hehtaarin laajuista vakavettä: Flacksjö, Torrsjö, Barksjö ja Svarsjö.
Leijonhufvud

Leijonhufvud on ruotsalainen aatelissuku, myöhemmin Lewenhaupt, johon kuuluu muun muassa seuraavia henkilöitä:
Axel Leijonhufvud myöh. Lewenhaupt (1554–1619), valtaneuvos, Raaseporin kreivi, Sten Eriksson Leijonhufvudin poika
Axel Gabriel Leijonhufvud (1717–1789), Turun hovioikeuden presidentti
Gustaf Adolf Leijonhufvud myöh. Lewenhaupt (1619–1656), sotamarsalkka, ylipäällikkö
Margareeta Leijonhufvud (1516–1551), Ruotsin kuningatar
Mauritz Stensson Leijonhufvud myöh. Lewenhaupt (1559–1607), valtaneuvos, Raaseporin kreivi
Sten Eriksson Leijonhufvud (1518–1568), valtaneuvos ja diplomaatti
Sophie Adlersparre, o.s. Leijonhufvud (1823–1895), naisasianainen, kustantaja, toimittaja, kirjailija
Kuopionlahti

| Kuopionlahti |
| --- | --- |
 Kuopion Musiikkikeskus Kuopionlahdessa
Kaupunki:  Kuopio
Koordinaatit:  62°53′22″N, 027°40′45″E
Kaupunginosa nro:  5
Lähialueet:  Multimäki, Vahtivuori, Väinölänniemi, Haapaniemi ja Hatsala
Kuopionlahti on kaupunginosa Kuopion keskustassa, ydinkeskustan ja Kallaveden Kuopionlahden välissä. Sen naapurikaupunginosia ovat ydinkeskustan Multimäki pohjoisessa, Väinölänniemi idässä ja Haapaniemi etelässä ja lännessä.
Kaupunginosan rajoina ovat pohjoisessa Minna Canthin katu ja idässä Vuorikatu. Lännessä raja kulkee ensin Puistokatua pitkin, ja sen jälkeen Myhkyrinpuiston ja Haapaniemenkadun kautta Kuopiolahden rantaan. Etelässä rajana on Kuopionlahden ranta.
Kuopionlahden kaupunginosassa sijaitsee muun muassa Kuopion Musiikkikeskus, Kuopion taidelukio Lumit (Kuopion yhteiskoulu), Pumpputorin päiväkoti, Maria Jotunin puisto, vierasvenelaituri, venesatama ja urheilukenttä. Musiikkikeskuksessa sijaitsee esimerkiksi Kuopion kaupunginorkesterin pääkonserttisali, Sibelius-Akatemian Kuopion yksikkö ja Savonia-ammattikorkeakoulun musiikki- ja tanssiopetus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuopionlahti Wikimedia Commonsissa
Kuopion kaupunginosat ja asuinalueet
| --- | --- |
Kaupunginosat (numerojärjestyksessä):  001 Väinölänniemi · 002 Vahtivuori · 003 Maljalahti · 004 Multimäki · 005 Kuopionlahti · 006 Hatsala · 007 Niirala · 008 Haapaniemi · 009 Itkonniemi · 010 Männistö · 011 Linnanpelto · 012 Puijonlaakso · 013 Savilahti · 014 Peipposenrinne · 015 Särkiniemi · 016 Kettulanlahti · 017 Rahusenkangas · 018 Rönö · 019 Rypysuo · 020 Päiväranta · 021 Julkula · 022 Sorsasalo · 023 Kelloniemi · 024 Levänen · 025 Jynkkä · 026 Neulamäki · 027 Puijo · 028 Niuva · 029 Neulaniemi · 030 Kolmisoppi · 031 Neulalampi · 032 Litmanen · 033 Lehtoniemi · 034 Pirtti · 035 Pitkälahti · 036 Hiltulanlahti · 037 Rautaniemi · 038 Kiviharju · 039 Vanuvuori · 040 Melalahti · 041 Kurkimäki · 042 Vehmersalmi · 043 Karttula · 050 Nilsiä · 051 Tahko · 060 Maaninka · 061 Keskisaari · 070 Juankoski · 071 Säyneinen
Asuinalueita:  Inkilänmäki · Kettulanlahti · Petonen · Saarijärvi · Saaristokaupunki
Lauteraargletscher

Caspar Wolfin öljymaalaus Der Lauteraargletscher vuodelta 1776.
Lauteraargletscher on vuoristojäätikkö Sveitsissä, Bernin kantonissa, Guttannenin kunnassa. Jäätikkö saa alkunsa Lauteraarhornvuoren pohjoispuolelta runsaan kolmen kilometrin korkeudessa. Noin kilometrin alempana jäätikkö yhdistyy Finsteraargletscherin kanssa Unteraargletscherjäätiköksi. Se päättyy Grimselsee-tekojärveen.
Jäätikköalue kuuluu Jungfraun–Aletschin alppialueeseen, joka on Unescon maailmanperintökohde.
Lautasmalli

Lautasmalli on ympyrädiagrammi, joka kuvaa suositeltua ateriakoostumusta. Se on kehitetty helpottamaan Valtion ravitsemusneuvottelukunnan julkaisemien ravitsemussuositusten toteuttamista jokapäiväisessä ruokavaliossa.
Vuonna 2014 julkaistujen ravitsemussuositusten mukainen lautasmalli  koostetaan täyttämällä runsas puolet lautasesta kasviksilla, neljännes perunalla (vaihtoehtoisesti riisiä, pastaa tai muita viljavalmisteita) ja neljännes kala- liha- tai munaruualla, jonka voi korvata palkokasveja, pähkinöitä tai siemeniä sisältävällä kasvisruoalla. Lisäksi täysjyväleipää ja pehmeää kasvisrasvalevitettä, maitovalmiste ja jälkiruuaksi marjoja tai hedelmiä. Halutessaan maitovalmisteen ja jälkiruuan voi siirtää nautittavaksi välipalana. Lautasmallista on julkaistu vuonna 2017 omat versiot lapsille ja vegaaniruokavaliota noudattaville.
Lattapistiäiset

| Lattapistiäiset |
| --- | --- |
 Hietalatiainen (Bethylus fuscicornis)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Alalahko::  Hoikkatyviset Apocrita
Yläheimo::  Kultapistiäismäiset Chrysidoidea
Heimo::  Lattapistiäiset Bethylidae  Haliday, 1839
Katso myös
   Lattapistiäiset Wikispeciesissä   Lattapistiäiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lattapistiäiset (Bethylidae) on kultapistiäismäisten yläheimoon kuuluva heimo. Heimoon kuuluvia lajeja esiintyy Suomessa enimmäkseen maan eteläosassa ja satunnaisia havaintoja on tehty maan keskiosissa ja yksittäisiä havaintoja myös maan pohjoisosassa.
Luokitus

Alaheimo Bethylinae
Suku Bethylus
Pikkulatiainen (Bethylys berlandi)
Karvalatiainen (Bethylus boops)
Isopäälatiainen (Bethylus cephalotes)
Puulatiainen (Bethylus dendrophilus)
Hietalatiainen (Bethylus fuscicornis)
Kiiltolatiainen (Bethylus nitidus)
Suku Goniozus
Ketolatiainen (Goniozus claripennis)
Niittylatiainen (Goniozus distigmus)
Alaheimo Epyrinae
Suku Laelius
Kelolatiainen (Laelius borealis)
Laellius foresteri
Alaheimo Scleroderminae
Suku Cephalonomia
Kääpälatiainen (Cephalonomia formiciformis)
Pökkelölatiainen (Cephalanomia hammi)
Cephalonomia tarsalis
Cephalonomia waterstoni
Suku Plastanoxus
Plastanoxus chittendenii
Plastanoxus westwoodii
Suku Sclerodermus
Sclerodermus domesticus
Alaheimo Pristocerinae
Suku Pseudoisobrachium
Pseudoisobrachium subcyaneum
Aiheesta muualla

ITIS: Bethylidae (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Bethylidae (englanniksi)
National Center for Biotechnology Information (NCBI): Bethylidae (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Bethylidae, bethylid wasps (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Family Bethylidae - Flat Wasps (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Bethylidae
Leikkaus

Leikkaus voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
leikkaus, geometriassa kahden suoran, käyrän, tason tai muun kuvion yhteinen piste tms.
leikkaus, joukko-opissa joukko, johon kuuluvat annettujen joukkojen yhteiset alkiot
leikkaus, (esimerkiksi valtion) menojen vähentäminen
leikkaus, saksilla suoritettava toiminta
leikkaus, puuvartisten kasvien hoitotoimenpide
leikkaus, kirurginen toimenpide
leikkaus, elokuvan valmistuksen työvaihe
leikkaus tai kallioleikkaus, maansiirtötyö, jossa halkaistaan kallioon ura tietä, rataa tai muuta uraa varten varten
leikkaus, kemikaalin leikkaus, ohennus tai jatkaminen.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Leikkaus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.