stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kampasauramot
Lajeja

Chamaemelum fuscatum – tummasuomusauramo
Chamaemelum mixtum – kampasauramo, nykyisin kampataurikki (Cladanthus mixtus)
Chamaemelum nobile – jalosauramo
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Chamaemelum
Suomen Lajitietokeskus: Kampasauramot (Chamaemelum)
Kalajauho

Kalajauhoa.
Kalajauho on joko kokonaisesta kalasta tai ruokakalan perkuujätteistä keittämällä, puristamalla, kuivaamalla ja lopuksi jauhamalla valmistettu teollisuustuote, jota käytetään ensi sijassa kasvatetun kalan ja karjan rehuna. Lopputuotteena on ruskea jauho tai pelletit. Puristusvaiheessa kalasta poistetaan rasva ja saadaan kalaöljyä, joka voidaankin katsoa kalajauhoteollisuuden toiseksi päätuotteeksi.
Tuotantomäärät

Maailman kalajauhon tuotanto vuonna 2005 oli noin 6,2 miljoonaa tonnia ja kalaöljytuotanto noin 0,9 miljoonaa tonnia. Lähes puolet kalajauhotuotannosta tuli Etelä-Amerikan Tyynenmeren rannikolta Perusta (33 %) ja Chilestä (13 %); seuraavaksi tärkein tuotantoalue on Kaukoitä (Thaimaa, Kiina, Japani, yhteensä 15 %). Euroopan kärkimaat ovat Tanska, Islanti ja Norja (yhteensä 9 %). Etelä-Amerikan saaliissa on ollut suuria heilahteluja El Niño –sääilmiön takia; silti maailman kokonaistuotantomäärä on pysynyt jokseenkin vakaana viimeisten 20 vuoden ajan.
Raaka-aineet

Kalajauhoa valmistetaan enimmäkseen varta vasten pyydetystä ulappaveden kalasta, joka on joko liian pientä ihmisravinnoksi tai jää käyttämättä markkinoiden puuttuessa. Toinen tärkeä raaka-aineen lähde ovat ruokakalan, kuten esimerkiksi turskan, perkuujätteet. Rehukalaksi käytettävän ulappakalan troolipyynti on viime vuosikymmeninä noussut keskeiseksi valtamerikalastuksen muodoksi. Esimerkiksi Koillis-Atlantilla teollisuuskalaksi pyydettävän mustakitaturskan saaliit ovat suuremmat kuin minkään muun kalan; Pohjanmeren kalastuksen kokonaissaaliista yli puolet oli kalajauhoksi prosessoitua tuulenkalaa. EU:ssa Tanskaa lukuun ottamatta kalajauhoa kuitenkin tuotetaan lähinnä perkuujätteistä.
Etelä-Amerikan länsirannikolla, joka siis on tärkein rehukalan kalastusalue, ensisijaiset saaliskalat ovat perunsardelli (Engraulis ringens),  perunpiikkimakrilli (Trachurus murphyi) ja chilensilli (Stangomera bentincki). Euroopassa tärkeimmät kalajauhon lähteet ovat villakuore, mustakitaturska, tuulenkalat, kilohaili, harmaaturska ja silli.
Kalajauhoksi vuosittain käytetty kokonaiskalamäärä 2000-luvun alussa oli 30–35 miljoonaa tonnia (kuivaamattomana), joka on noin kolmannes maailman kaikesta kalansaaliista. Kalanviljely puolestaan tuotti noin 45 miljoonaa tonnia eli 43 % ihmisravinnoksi käytetystä määrästä.
Kalajauhon käyttö

Kalajauhosta suurin osa käytetään kalanrehuna vesiviljelyssä (v. 2003 53 %, v. 2005 46 %; kalaöljystä osuus on noin 87 %). Sianrehuksi käytetään 24 %, siipikarjan rehuksi 22 % ja lemmikkieläimet saavat myös osansa. Kalajauhon käyttö märehtijöiden rehussa on EU:ssa kielletty vuodesta 2001 lähtien hullun lehmän tautiin (BSE) liittyen. Kalajauho itse ei aiheuta BSE-riskiä, mutta väärinkäytösten tai sekaannusten välttämiseksi kaikki eläinperäinen rehu on kielletty.
Perunsardelli on tärkeimpiä kalajauhon lähteitä.
Kana (täsmennyssivu)

Kana tarkoittaa seuraavia:
kana (Gallus gallus domesticus), kanalintujen lahkoon kuuluva lintu
Kana, kaskaiden alalahkon Cicadellidae-heimon Nirvaninae-alaheimoon kuuluva hyönteissuku
Kana, joki Murmanskin alueella, Umbajoen noin 50 km:n pituinen sivuhaara
Kana, rap- ja pop-laulaja sekä juontaja Marianna Alasen taiteilijanimi
kana, japanin kielessä käytetty kirjoitusjärjestelmä
Melina Kana, kreikkalainen säveltäjä
Kana, japanilainen rockmuusikko.
veturityyppi Vr1:n lempinimi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kana”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karihtala

Karihtala on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Antti Karihtala (s. 1977), muusikko
Helena Karihtala (o.s. Säkkinen, nyk. Karihtala-Koski, 1969), sisustussuunnittelija ja malli
Väinö Karihtala (kirjailijanimi Väinö H. Lamu, 1915−1986), kirjailija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kana (joki)

| Kana |
| --- | --- |

Alkulähde:  Imandrajärven pohjoispuolella
Laskupaikka:  Kanozero
Maat:  Venäjä
Pituus:  50 km
Kana (ven. Кана) on 50 km pitkä joki Kuolan niemimaan lounaisosassa Murmanskin alueella Venäjällä. Se on Umbajoen sivujoki. Joen lähteet ovat Imandrajärven kaakkoispuolisissa metsissä, noin 25 km etelään Apatityn kaupungista. Sieltä se virtaa kaakkoon pääasiassa asumattomien soitten ja metsien kautta ja laskee Umbajoen varella sijaitsevan Kanozero (ven. Канозеро) -järven pohjoispäähän. Saman järven itälaitaan laskee Umbajoen toinen sivujoki Muna (ven. Муна).
Käännös suomeksi
Kankaan rautatieasema

Kankaan rautatieasema (lyh. Kgs) on Suomen rataverkon liikennepaikka Kankaan kylässä Ylivieskan kaupungissa Pohjanmaan radalla, Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Rautatieaseman etäisyys Helsingin rautatieasemalta Haapamäen ja Seinäjoen asemien kautta on 642,5 ratakilometriä. Kankaan asema toimi aikanaan henkilö- ja postiliikenteen lisäksi puutavaran lastauspaikkana. Nykyisin Kankaan asemalla ei ole henkilö- eikä tavaraliikennepalvelua. Liikennepaikan liikenteenohjaustoiminnot on hoidettu kaukokäytöllä Oulusta käsin. Kankaan rautatieasema toimii nykyisin ainoastaan junakohtauspaikkana.
Kankaan asema oli tärkeä Tuomiperän, Rajaperän, Harvaperän, Teikkoperän, Rahkaperän ja Oulaisten Hanhiperän ja Viitaperän asukkaille. Kankaan aseman ympärille kehittyi pieni kylä.
Kampariipi

| Kampariipi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°45′17″N, 24°12′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  67.944.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  193,4 m  
Rantaviiva:  0,668 km  
Pinta-ala:  2,053 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKampariipi 
Kampariipi  on Lapissa Pellossa Lankojärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lankojärven alueella (67.94), jonka Lähtemäjoen valuma-alueeseen (67.944) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 193,4 metriä mpy.
Kalevi Hirttiö

Kalevi Hirttiö (s. 1959) on  rovaniemeläinen eräkirjailija.
Hirttiö on hallintotieteiden lisensiaatti, joka on toiminut muun muassa asemyyjänä ja opetustehtävissä Lapin yliopistossa.  Hänen esikoisteoksensa Saunapyy ilmestyi Myllylahden kustantamana vuonna 2012. Toista kirjaansa Pitkä riiputus varten Hirttiö sai Suomen Kulttuurirahaston Lapin rahaston apurahan vuonna 2013.
Kaunokirjalliset teokset

Saunapyy. Myllylahti, 2012
Pitkä riiputus. Myllylahti, 2014
Muita julkaisuja

Kalevi Hirttiö, Jaakko Husa, Teuvo Pohjolainen 1994. Näkökulmia periaatteisiin. Nide 7/Lapin yliopiston hallintotieteellisiä julkaisuja: Tutkimusraportteja ja selvityksiä, ISSN 0788-7701. Rovaniemi: Lapin yliopisto. 177 s.
Aiheesta muualla

Saunapyy -teoksen arvostelu Lapin Kansassa (Arkistoitu – Internet Archive) (Viitattu 28.10.2014)
Kallahdenniemi

Kallahdenniemen luontoa.
Kallahdenniemi (ruots. Kallviksudden) on niemi Vuosaaren Kallahdessa, Helsingissä. Niemi syntyi noin 12 000 vuotta sitten mannerjäätikön sulamisvesien kasaamana. Niemi jatkuu mereen vedenalaisilla hiekkasärkillä ja hiekkapohjana. Korkeimmat vedenalaiset kohdat ovat nyt saaria. Niemen mantereeseen yhdistää suojeltu Kallahdenharju, joka kuuluu Kallahdenniemeen.
Niemellä sijaitsee suosittu uimaranta, kulttuurikeskus Sofia ja huviloita. Niemen halki kulkee Kallvikinniementie, joka alkaa Kallahden koululta ja päättyy uimarannan parkkipaikalle, uimarannalta pohjoiseen. Tien vieressä kulkee kevyen liikenteen väylä uimarannalle.
Luonto

Niemellä on kaksi luonnonsuojelualuetta: edellä mainittu Kallahdenharju ja uimarannan läheisyydessä oleva Kallahden rantaniitty. Niemen päämetsätyyppi on kuiva kangas. Rannoilla kasvaa myös muita lajeja, kuten kuusta, koivua ja tervaleppää.
Lahopuu Kallahdenharjulla.
Kallahdenharjua talvella.
Pitkospuita rantaniityllä.
Kallvikinniementie
Kaiku Entertainment

| Kaiku Entertainment Oy |
| --- | --- |

Perustettu:  2007
Toimitusjohtaja:  Pekka Ruuska
Kotipaikka:  Helsinki	
Liikevaihto:  868k € (2017)
Liikevoitto:  206k € (2017)
Henkilöstö:  3 (2017)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaiku Entertainment Oy on 2007 perustettu musiikkiyhtiö. Kokonaisuuteen kuuluvat levymerkki ja musiikkikustantamo.
Samoissa tiloissa toimii myös äänitysstudio ja musiikkituotantoyhtiö Hip Music Productions Oy. Yhtiön toimitilat ovat Pohjoisrannassa Helsingin Kruununhaassa. Kaiku Entertainment Oy sai alkunsa kun Pekka Ruuska lopetti 13 vuoden uransa Warner Music Finlandin tuotantopäällikkönä perustaakseen oman yhtiönsä Kaiku Entertainmentin. Niin ikään Kaiussa 2012 aloittanut kustannusjohtaja Tom Frisk työskenteli aiemmin Warnerilla samoissa tehtävissä 16 vuoden ajan.
Keväällä 2018 Rähinä Recordsin kaikki uusi julkaisutoiminta siirrettiin Kaiku Entertainmentille.
Marraskuussa 2018 Sanoma ilmoitti ostavansa osuuden Kaiku Entertainmentistä.
Kaiku Recordingsin artistit

Johanna Kurkela
Juha Tapio
KOI
Laura Voutilainen
Jukka Poika
Eve Hotti
Ella Lymi
Disco
Lord Est
Stina Girs
Oskari Ruohonen
Laurell
Tuure Boelius
Jonne Aaron
Elastinen
Timo Pieni Huijaus
Brädi
Uniikki
Leo Luthando
Ares
Kiki
Tiisu
Kaiku Songs

Kaiku Songs -kirjoittajat ovat:
Erin Anttila (pop)
Eppu Kosonen (pop, rock)
Jurek (pop)
Aku Rannila (pop, iskelmä, rock)
Saara Törmä (pop, iskelmä, rock)
Henna Sarriola (pop)
Mikko Karjalainen (iskelmä)
Petri Somer (iskelmä)
Suvi Vainio (pop, iskelmä)
Miia Liu (pop)
Tido (pop, hip hop, rock)
Minna Koivisto (pop)
Olli Äkräs (pop, rock)
Rafael Elivuo (pop)
Redrama (pop, hip hop)
Santeri Ruohonen (pop, rock)
Atso Soivio (pop, hip hop)
Janne Huttunen (pop, rock)
Aiemmin Kaiku Songissa ovat vaikuttaneet Tommi Kalenius, Pauli Rantasalmi, Vilma Alina ja Ilkka Wirtanen.
Aiheesta muualla

Kaiku Enterntainmentin verkkosivut
Hip Music Productions Oy kotisivu
Oscar-gaala 2013

| Oscar-gaala 2013 |
| --- | --- |
 
Päiväys:  2013-02-2424. helmikuuta 2013
Paikka:  Dolby Theatre, Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Juontaja:  Seth MacFarlane
Tuottaja:  Neil Meron Craig Zadan
Ohjaaja:  Don Mischer
Kohokohtia
Paras elokuva:  Argo
Paras ohjaaja:  Ang Lee Piin elämä
Paras miespääosa:  Daniel Day-Lewis Lincoln
Paras naispääosa:  Jennifer Lawrence Unelmien pelikirja
Eniten palkintoja:  Piin elämä (4)
Eniten ehdokkuuksia:  Lincoln (12)
 ← 2012  Oscar-gaala  2014 →
Oscar-gaala 2013 oli 85. kertaa järjestetty palkintogaala, jossa Yhdysvaltain elokuva-akatemia jakoi Oscar-palkinnot parhaille vuoden 2012 elokuville. Gaala järjestettiin Dolby-teatterissa (entinen Kodak-teatteri) Los Angelesissa 24. helmikuuta 2013. Gaalan isännöi koomikko Seth MacFarlane.
Voittajat ja ehdokkaat > Useamman palkinnon saaneet elokuvat

4 palkintoa: Piin elämä
3 palkintoa: Argo ja Les Misérables
2 palkintoa: Django Unchained, Lincoln ja 007 Skyfall
Voittajat ja ehdokkaat > Useamman ehdokkuuden saaneet elokuvat

12 ehdokkuutta: Lincoln
11 ehdokkuutta: Piin elämä
8 ehdokkuutta: Les Misérables ja Unelmien pelikirja
7 ehdokkuutta: Argo
5 ehdokkuutta: Rakkaus, Django Unchained, 007 Skyfall ja Zero Dark Thirty
4 ehdokkuutta: Anna Karenina ja Beasts of the Southern Wild
3 ehdokkuutta: Hobitti – Odottamaton matka ja Mestari
2 ehdokkuutta: Lento ja Lumikki ja metsästäjä
Ehdokkaiden esittelijät

Ben Affleck
Halle Berry
Sandra Bullock
Jessica Chastain
Robert Downey Jr.
Chris Evans
Samuel L. Jackson
Jeremy Renner
Mark Ruffalo
Jean Dujardin
Richard Gere
Queen Latifah
Renée Zellweger
Catherine Zeta-Jones
Nicole Kidman
Jennifer Lawrence
Christopher Plummer
Octavia Spencer
Meryl Streep
Seth MacFarlane
Mark Wahlberg
Reese Witherspoon
Gaalan juonsi koomikko Seth MacFarlane.
Ang Lee palkittiin parhaan ohjauksen Oscarilla elokuvasta Piin elämä.
Daniel Day-Lewis palkittiin parhaan miespääosan Oscarilla elokuvasta Lincoln.
Jennifer Lawrence palkittiin parhaan naispääosan Oscarilla elokuvasta Unelmien pelikirja.
Christoph Waltz palkittiin parhaan miessivuosan Oscarilla elokuvasta Django Unchained.
Anne Hathaway palkittiin parhaan naissivuosan Oscarilla elokuvasta Les Misérables.
Oscar-gaala 2016

| Oscar-gaala 2016 |
| --- | --- |
 
Päiväys:  2016-02-2828. helmikuuta 2016
Paikka:  Dolby Theatre, Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Juontaja:  Chris Rock
Kohokohtia
Paras elokuva:  Spotlight
Paras ohjaaja:  Alejandro G. Iñárritu The Revenant
Paras miespääosa:  Leonardo DiCaprio The Revenant
Paras naispääosa:  Brie Larson Room
Eniten palkintoja:  Mad Max: Fury Road (6)
Eniten ehdokkuuksia:  The Revenant (12)
 ← 2015  Oscar-gaala  2017 →
Oscar-gaala 2016 on 88. kertaa järjestetty palkintogaala, jossa Yhdysvaltain elokuva-akatemia jakoi Oscar-palkinnot vuoden 2015 parhaille elokuville. Gaala järjestettiin Dolby-teatterissa Los Angelesin Hollywoodissa 28. helmikuuta 2016. Gaalan juonsi toista kertaa näyttelijä ja koomikko Chris Rock.
Ehdokkaat julkistettiin 14. tammikuuta 2016. Eniten ehdokkuuksia sai Alejandro G. Iñárritun ohjaama The Revenant 12 ehdokkuudella. Palkintoja voitti eniten Mad Max: Fury Road kuudella Oscarilla.
Esiintyjät ja palkinnonesittelijät > Palkinnonesittelijät

Emily Blunt
Charlize Theron
Russell Crowe
Ryan Gosling
Sarah Silverman
Henry Cavill
Kerry Washington
J. K. Simmons
Cate Blanchett
Steve Carell
Tina Fey
Jared Leto
Margot Robbie
Jennifer Garner
Benicio del Toro
Michael B. Jordan
Rachel McAdams
Priyanka Chopra
Liev Schreiber
Chadwick Boseman
Chris Evans
Andy Serkis
Olivia Munn
Jason Segel
Pierre Coffin (Kätyrien ääni)
Tom Hanks (ääni)
Tim Allen (ääni)
Kevin Hart
Kate Winslet
Reese Witherspoon
Patricia Arquette
Louis C.K.
Dev Patel
Daisy Ridley
Whoopi Goldberg
Cheryl Boone Isaacs
Louis Gossett Jr.
Abraham Attah
Jacob Tremblay
Lee Byung-hun
Sofía Vergara
Joe Biden
Quincy Jones
Pharrell Williams
Common
John Legend
Ali G (Sacha Baron Cohen)
Olivia Wilde
J. J. Abrams
Eddie Redmayne
Julianne Moore
Morgan Freeman
Esiintyjät ja palkinnonesittelijät > Esiintyjät

Sam Smith
The Weeknd
Dave Grohl
Lady Gaga
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Oscar-ohjelmisto Yle Teeman sivuilla
Alejandro G. Iñárritu voitti parhaan ohjauksen palkinnon toista kertaa peräkkäin elokuvalla The Revenant.
Leonardo DiCaprio palkittiin parhaan miespääosan Oscarilla  elokuvasta The Revenant.
Brie Larson palkittiin parhaan naispääosan Oscarilla elokuvasta Room.
Mark Rylance palkittiin parhaan miessivuosan Oscarilla elokuvasta Vakoojien silta.
Alicia Vikander palkittiin parhaan naissivuosan Oscarilla elokuvasta Tanskalainen tyttö.
Ennio Morricone palkittiin parhaan musiikin Oscarilla elokuvasta The Hateful Eight.
Karjalampi (Kyyjärvi)

| Karjalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kyyjärvi
Koordinaatit:  63°04′41″N, 24°31′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyjärven valuma-alue (14.64)
Laskuoja:  oja Nopolanjokeen 
Järvinumero:  14.645.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  158,8 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  240 m  
Rantaviiva:  0,862 km  
Pinta-ala:  5,058 ha  
Tilavuus:  0.000084 km³ 
Keskisyvyys:  1,66 m  
Suurin syvyys:  3,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKarjalampi 
Karjalampi  on Keski-Suomessa Kyyjärvellä  Mäntyperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 300 metriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 83 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 3,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Kyyjärven valuma-alueella (14.64), jonka Napolanjoen valuma-alueeseen (14.645) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 158,8 metriä mpy.
Kazuyoshi Oimatsu

Kazuyoshi Oimatsu vuonna 1936.
Kazuyoshi Oimatsu (jap. 老松 一吉, Oimatsu Kazuyoshi, 30. lokakuuta 1911 Tonami – 24. maaliskuuta 2001) oli japanilainen taitoluistelija.
Oimatsu osallistui Lake Placidin vuoden 1932 ja Garmisch-Partenkirchenin vuoden 1936 talviolympialaisiin. Lake Placidissa hänen sijoituksensa oli yhdeksäs ja Garmisch-Partenkirchenissa 20:s. Osallistuminen kilpailuun Lake Placidissa yhdessä toisen miesyksinluistelijan Ryūichi Obitanin kanssa oli Japanin ensiesiintyminen olympialaistaitoluistelussa.
MM-kilpailuissa Oimatsu sijoittui vuonna 1932 seitsemänneksi ja vuonna 1936 15:nneksi. Euroopan-mestaruuskilpailuissa Oimatsu sijoittui vuonna 1936 yhdeksänneksi.
Jääskeläinen
Kuvitteellisia henkilöitä

Riku Jääskeläinen, Tanja Jääskeläinen ja Antti Jääskeläinen, perhe tv-sarjassa Salatut elämät.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kallang

Kallangin sijainti Singaporen kartalla
Kallang-joki
Kallang (kiin. 加冷, tamiliksi காலாங்) on yksi Singaporen alueista (engl. urban planning area). Se sijaitsee Keskisellä suuralueella Etelä-Singaporessa. Kallang rajoittuu etelässä Newtoniin, Orchoriin, Downtown Coreen ja Marina Eastiin, idässä Marine Paradeen ja Geylangiin, pohjoisessa Toa Payohiin ja idässä Novenaan. Alueella on paljon asuntoja. Kallangissa sijaitsi aikaisemmin lentokenttä. Alueella sijaitseva joki on suosittu vesiurheilukohde.
Kallangin asukasluku vuoden 2010 väestölaskennassa oli 99 559 ja vuoden 2015 ennusteessa 101 210. Alueen pinta-ala on 9,17 km2.
Aluejako

Kallang jaetaan yhdeksään osa-alueeseen (engl. subzone).
| Nimi | Väkiluku (ennuste 2015) | Pinta-ala [km2] |
| --- | --- | --- |
| Bendemeer | 33 830 | 1,38 |
| Boon Keng | 10 970 | 0,41 |
| Crawford | 9 740 | 0,85 |
| Geylang Bahru | 12 870 | 0,74 |
| Kallang Bahru | 30 | 0,84 |
| Kampong Bugis | 890 | 0,74 |
| Kampong Java | 11 260 | 1,02 |
| Lavender | 10 320 | 0,76 |
| Tanjong Rhu | 11 310 | 2,43 |

Kallang-joki ja asuntoja
Singaporen kansallisstadion
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kallang Wikimedia Commonsissa
Karjalampi (Perho)

| Karjalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Pohjanmaa
Kunnat:  Perho
Koordinaatit:  63°15′17″N, 24°42′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Isojoen–Jääjoen valuma-alue (14.45)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.456.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  189,4 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,572 km  
Pinta-ala:  1,437 ha  
Tilavuus:  0.000040 km³ 
Keskisyvyys:  2,78 m  
Suurin syvyys:  5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKarjalampi 
Karjalampi  on Keski-Pohjanmaalla Perhossa  Kuusjärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 220 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 40 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys on 5,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Isojoen–Jääjoen valuma-alueella (14.45), jonka Koirajoen valuma-alueeseen (14.456) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 189,4 metriä mpy.
Karijoen Tappara

Tapparan logo
Karijoen Tappara on Karijoen kunnassa toimiva urheilun yleisseura. Seura on perustettu vuonna 1932, ja vuonna 2023 sen lajivalikoimaan kuuluvat ammunta, cheerleading, mäkihyppy, yleisurheilu ja judo.
Karijoen Tappara on sen historian aikana edustettu useissa eri lajeissa, kuten yleisurheilussa, hiihdossa, painissa sekä pesäpallossa. Tunnettuja urheilijoita ja valmentajia ovat muun muassa Antti Rajamäki, Susanna Rajamäki, Mikko Paananen, Esa Viitasalo, Reijo Viitakoski. Susanna Rajamäki edusti Tapparan urheilijana Suomea seitsenottelussa Ateenan olympialaisissa 2000.
Tapparan omistuksessa on Paarmanninvuoren laella hiihtomaja ja tanssipalviljonki sekä sen rinteillä hyppyrimäki. Tappara pitää talkoovoimin Paarmanninvuorella Punttis-punttisalia.
Aiheesta muualla

Karijoen Tapparan sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kemijoen piiri

Kemijoen piiri (ven. Кемирецкий район, Kemiretski raion) on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen yhdistettiin aiemmista volosteista eli kunnista koko Usmana, lähes koko Paanajärvi, puolet Voijärvestä ja osa Ponkamasta.
Piirin pinta-ala oli 7 295 km², ja siihen kuului 36 kylää. Piirissä oli 5 kyläneuvostoa: Usmanan, Vuokšjärven, Kurjen, Paanajärven ja Voijärven kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Usmanan kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 2 275 asukasta, joista 151 oli venäläisiä, 2 110 karjalaisia, 5 suomalaisia ja 9 muita kansallisuuksia.
Jo vuonna 1933 piiri oli lakkautettu ja sen alue jaettu Uhtuan piirin ja Kemin piirin kesken. Kurjen ja Paanajärven kyläneuvostot olivat tuolloin osa Uhtuan piiriä ja muut kyläneuvostot kuuluivat Kemin piiriin.
Nimensä piiri sai sen halki virranneesta Kemijoesta.
Kankaanlammi

| Kankaanlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°05′10″N, 24°10′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.411.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  155,3 m  
Rantaviiva:  0,629 km  
Pinta-ala:  2,783 ha  
Saaria:  ei saaria  
 fiKankaanlammi 
Kankaanlammi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Tuuhoskylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Lammen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Tarjanneveden lähialueeseen (35.411) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,3 metriä mpy.
Jääkiekon Suomensarja 1968–1969

| Jääkiekon Suomensarja  1968-1969 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  23
Nousseet joukkueet:  Jokerit, TPS ja Hilpara
Pudonneet joukkueet:  TuKV, KoRe, Peliitat, Hermes ja Tenho
Ylempi sarjataso:  SM-sarja
Alempi sarjataso:  Maakuntasarja
  ← 1967-1968 :  1969-1970 → 
Jääkiekon Suomensarja pelattiin kaudella 1968-1969 kolmessa kahdeksan joukkueen maantieteellisesti jaetussa lohkossa. Lohkoissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen kaksi parasta pelasivat yksinkertaisen SM-karsintasarjan, josta poikkeuksellisesti kolme parasta nostettiin suoraan SM-sarjaan, koska Upon Pallo lopetti toimintansa. Lohkojen kaksi viimeistä tippuivat Maakuntasarjaan.
Itälohkon Lappeenrannan Pallo vetäytyi sarjasta ennen kauden alkua.
Suomensarja > Etelälohko

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jokerit, Helsinki | 14 | 11 | 2 | 1 | 95 | 35 | +60 | 24 |
| TPS, Turku | 14 | 10 | 4 | 0 | 87 | 28 | +59 | 24 |
| K-Kissat, Helsinki | 14 | 8 | 1 | 5 | 68 | 52 | +16 | 17 |
| Kiekko-67, Turku | 14 | 7 | 1 | 6 | 51 | 49 | +2 | 15 |
| HJK, Helsinki | 14 | 7 | 0 | 7 | 58 | 59 | -1 | 14 |
| HPK, Hämeenlinna | 14 | 5 | 0 | 9 | 46 | 81 | -35 | 10 |
| TuKV, Turku | 14 | 3 | 0 | 11 | 47 | 97 | -50 | 6 |
| KoRe, Kotka | 14 | 1 | 0 | 13 | 44 | 95 | -51 | 2 |