stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tuija Pehkonen
Yksityiselämä

Pehkonen kihlautui lumilautailija Eero Ettalan kanssa elokuussa 2019. He avioituivat loppuvuodesta 2019. Parin esikoispoika syntyi syyskuussa 2020 ja toinen lapsi elokuussa 2023. Pehkonen on osallistunut lapsuudessaan kahdesti Ylä-Savon Tenavatähti-laulukilpailuun.
Aiheesta muualla

Ali show: Tuija Pehkonen
Jetstar Pacific Airlines

| Jetstar Pacific Airlines |
| --- | --- |
 IATA: BL  –  ICAO: PIC 
Kutsukoodi:  PACIFIC EXPRESS
Perustettu:  1991
Laivaston koko:  12
Kohteiden määrä:  13
Kotipaikka:   Hanoi, Vietnam
Avainhenkilö(t):  Duong Tri Thanh (puheenjohtaja)   Le Hong Ha (toimitusjohtaja)
Yhtiön sivut:  Jetstar Pacific
Jetstar Pacificin Airbus A320.
Jetstar Pacific Airlines on vietnamilainen halpalentoyhtiö. Se on perustettu vuonna 1991. Se lentää Aasiassa. Vuonna 2020 Qantas myi osuutensa Jetstar Pacificista Vietnam Airlinesille, ja lentoyhtiö palasi aiempaan nimeensä, Pacific Airlines.
Laivasto

Heinäkuu 2016:
10 Airbus A320-200 (1 tilauksessa)
2 Airbus A321-200 (3 tilauksessa)
Pfizergate-skandaali

Ursula von der Leyen
Pfizergate-skandaali viittaa skandaaliin, jossa Euroopan komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen ja yhdysvaltalainen lääkeyhtiö Pfizer olivat mukana COVID-19-rokotteiden hankinnassa. Kiista keskittyy avoimuuden puutteeseen viestintä- ja neuvotteluprosesseissa, joilla hankittiin merkittävä määrä rokoteannoksia COVID-19-pandemian aikana.
Tausta

Helmikuussa 2021 Euroopan suurimmalla rokotetoimittajalla AstraZenecalla oli tuotanto-ongelmia, jotka aiheuttivat annospulaa. Pian sen jälkeen ilmoitettiin, että EU aikoo allekirjoittaa Pfizerin kanssa 35 miljardin euron sopimuksen, jossa 900 miljoona annosta Pfizer-BioNTech COVID-19 -rokotetta toimitetaan vuoteen 2023 mennessä, ja 900 miljoonaa lisäannosta on ostettavissa.
28. huhtikuuta 2021 kun sopimus oltiin saamassa päätökseen, New York Times kertoi, että Ursula von der Leyen oli neuvotellut kaupasta henkilökohtaisesti tekstiviesteillä ja puheluilla Pfizerin toimitusjohtajan Albert Bourlan kanssa.
Von der Leyen käytti puhelintaan aiemmin useiden satojen miljoonien eurojen arvoisten sopimusten tekemiseen toimiessaan Saksan puolustusministerinä, ohittaen julkisen hankintaprosessin. Myöhemmin, tutkimuksen alettua, hän poisti kaikki viestit puhelimestaan. Tehdessään miljardien eurojen arvoisia COVID-19-rokotesopimuksia EU-komission johtajana hän samalla tavoin ohitti hankintaprosessit ja salasi siihen liittyviä tekstiviestejä.
Tutkimuksia ja vastauksia

Koko kesän 2021 saksalainen uutissivusto Netzpolitik.org pyysi pääsyä näihin viesteihin, mutta pyyntö hylättiin. Myöhemmin he kääntyivät Euroopan oikeusasiamiehen Emily O'Reillyn puoleen, joka aloitti tutkimuksen 16. syyskuuta. Häneltäkin evättiin pääsy viesteihin, koska komissio väitti, ettei heillä ollut velvollisuutta säilyttää viestejä. Nämä lausunnot saivat oikeusasiamiehen tekemään tammikuussa 2022 kantelun, jossa hän syytti heitä hallinnollisesta epäkohdasta ja kehotti EU:n toimeenpanoelintä "tarkastamaan asiaa koskevia viestejä". EU:n avoimuuskomissaari Věra Jourová sanoi vastauksena, että tekstiviestien etsiminen von der Leyenin ja Bourlan välillä "ei tuottanut mitään tuloksia". Lopulta 12. heinäkuuta 2022 oikeusasiamies arvosteli ankarasti komissiota ja vahvisti tätä taustaa vasten havainneensa hallinnollisia epäkohtia.
Myöhemmin lokakuussa Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO), EU:n riippumaton elin, joka vastaa talousrikosten tutkimisesta ja syytteeseenpanosta, vahvisti poikkeuksellisesti, että sillä on meneillään tutkimus COVID-19-rokotteiden hankinnasta Euroopan unionissa. Samassa kuussa komission varapuheenjohtaja Margaritis Schinas totesi komission puolustukseksi, että "tämän asiakirjoihin tutustumista koskevan pyynnön käsittely jättää valitettavan vaikutelman EU:n toimielimestä, joka ei ole avulias asioissa, jotka koskevat merkittävää yleistä etua", ja lisäsi, että "kukaan ei voi neuvotella näiden sopimusten monimutkaisuuden vuoksi niistä tekstiviesteillä tai yksin. Tämä oli erittäin hyvin jäsennelty menettely jäsenvaltioiden ja komission välillä."
Tammikuussa 2023 parlamentin COVID-19-erityisvaliokunnan lainsäätäjät ehdottivat von der Leyenin kutsumista vastaamaan sopimusta koskeviin kysymyksiin. Helmikuussa Euroopan parlamentin puheenjohtajakokous kuitenkin hylkäsi pyynnön julkisen grillauksen järjestämisestä. Sen sijaan he päättivät pyytää von der Leyeniä vastaamaan kysymyksiin yksityisesti jossain vaiheessa tulevaisuudessa.
Oikeudelliset ja institutionaaliset toimet

Huhtikuussa 2023 EU:n ja Kiinan kauppasuhteisiin erikoistunut belgialainen lobbaaja Frédéric Baldan nosti kanteen von der Leyenia vastaan ​​Liègen tuomioistuimessa ja syytti häntä viranomaisten vallan kaappaamisesta, julkisten asiakirjojen tuhoamisesta, laittomien etujen ajamisesta ja korruptiosta sekä maansa julkisen talouden vahingoittamisesta. Pian tämän jälkeen Euroopan parlamentti peruutti Baldanin lobbaajien akkreditoinnin.
Toukokuun alussa 2024, muutama päivä ennen Liègen kuulemistilaisuutta, Baldanin asianajaja Diane Protat vieraili EPPO:n toimistoissa Brysselissä ja Luxemburgissa pyytääkseen kopiota sen asiakirja-aineistosta, mutta hänelle kerrottiin, ettei sellaista tiedostoa ollut. Muutamaa päivää myöhemmin ilmoitettiin, että Unkari ja Puola olivat liittyneet oikeudenkäyntiin. Kuun loppuun mennessä kantaja pyysi "Euroopan kansanpuoluetta peruuttamaan von der Leyenin ehdokkuuden Euroopan komission puheenjohtajaksi" sekä "kieltämään ketään esittämästä rouva von der Leyeniä ehdokkaaksi Euroopan komission puheenjohtajan virkaan tai mihin tahansa muuhun virkaan Euroopan toimielimissä, niin kauan kuin hän on rikosoikeudellisen menettelyn kohteena".
Vaikutukset

Tämän tapauksen keskeinen kysymys on, pitäisikö kansalaisilla olla pääsy asiakirjoihin, mukaan lukien lyhytaikaiset digitaaliset viestit, jotka ovat olennainen osa päätöksentekoprosesseja. Tämä päätös voisi luoda ennakkotapauksen avoimuudelle EU:ssa, sillä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen olisi selvennettävä, mikä on asiakirja, johon kansalaiset voivat pyytää pääsyä. On myös ehdotettu, että myönteinen päätös saattaisi saada lainsäätäjät toteuttamaan toimenpiteitä EU:n korkean tason poliitikkojen suojelemiseksi siltä, ​​ettei heidän tarvitse paljastaa tekstiviestejään.
Indochina Airlines

| Indochina Airlines |
| --- | --- |
Kutsukoodi:  INDOCHINA AIRLINES
Perustettu:  2008
Laivaston koko:  2
Kohteiden määrä:  3
Kotipaikka:   Hồ Chí Minhin kaupunki, Vietnam
Avainhenkilö(t):  Hà Hùng Dũng
Yhtiön sivut:  Vietnam Airlines
Kone Indochina Airlinesin väreissä 2009.
Indochina Airlines on Vietnamin kansallinen lentoyhtiö.
Se on perustettu vuonna 2008. Taloudellisten vaikeuksien vuoksi yhtiö lopetti toimintansa vuoden 2009 lopussa. Joulukuussa 2011 liikenneministeriö peruutti virallisesti lentoyhtiön toimiluvan.
Se lentää Vietnaman:
Hanoi
Ho Chi Minh City
Da Nang
Laivasto

2 Boeing 737-800.
Phạm Thanh Nghiên

Phạm Thanh Nghiên (s. 1977) on vietnamilainen ihmisoikeusaktivisti.
Phạm Thanh Nghiên tuomittiin Vietnamin virallisen radion Vietnamin äänen mukaan neljän vuoden vankeuteen tammikuussa 2010 "Vietnamin sosialistisen tasavallan vastaisesta propagandasta." Phạm Thanh Nghiên on työskennellyt villakombinaatissa Koillis-Vietnamissa. Hän ryhtyi puolustamaan ihmisoikeuksia sen jälkeen kun Kiinan merivartiosto ampui kahta kiinalaista kalastusvenettä ja yhdeksän kalastajaa kuoli. Vietnamin valtio lupasi omaisille korvaukset, mutta rahojen epäillään ainakin osaksi menneen välikäsille. Phạm Thanh Nghiên perusti internetiin blogin, jossa hän syytti viranomaisia. Hänet pidätettiin syyskuussa 2008. Tuomion perusteena oli ulkomaisten viestimien kanssa tehdyt haastattelut.
Phạm Thanh Nghiên sai 2008 Human Rights Watchin sananvapauspalkinnon neljän muun kirjoittajan kanssa.
Aiheesta muualla

Front Line Defenders
Vietnam Television

VTV:n epävirallinen logo.
Vietnam Television (VTV; vietn. Đài Truyền hình Việt Nam) on vietnamilainen kansallinen televisioyhtiö. Kuten kaikkea muutakin Vietnamin mediaa, myös VTV:tä hallitsee Vietnamin hallinto. Se perustettiin 7. syyskuuta 1970.
Logo

| Vuodet | Kuvaus |
| --- | --- |
1965 – alkuvuoteen 2000: Puna-vihreä-sininen VTV logo (epävirallinen).
2000 – 30. kesäkuuta 2002: Monivärisiä neliöitä, joissa VTV1:n (tai VTV2:n) logo.
1. heinäkuuta 2002 – yhä käytössä: sini-oranssi neliö ”VTV”, ”VTV1” tai ”VTV2” sisältämänä.
Vapaasti lähetettävät maanlaajuiset tv-kanavat
VTV1: Uutiskanava
VTV2: Tiede- ja opetuskanava
VTV3: Infotainment-kanava
VTV4: Kansainvälinen kanava
VTV5: Vähemmistökielten kanava
VTV6: Lasten ja nuorten kanava
VTV7
VTV8
VTV9
Aluelliset/kaupunkikanavat
VTV Huế (VTV8)
VTV Đà Nẵng (VTV8)
VTV Phú Yên (VTV Nha Trang - VTV8)
VTV9
VTV Cần Thơ 1 (VTV9)
VTV Cần Thơ 2 (VTV5 Tay Nam Bo)
Käännös suomeksi
Billie Jean

| ”Billie Jean” Michael Jackson |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Thriller
 Äänitetty : 1982
 Julkaistu: 2. tammikuuta 1983
 Tuottaja(t): Michael Jackson, Quincy Jones
 Tyylilaji: tanssipop, post-disco, funk, R&B
 Levy-yhtiö: Epic Records
Michael Jacksonin muut singlet
| ”The Girl Is Mine” 1982 | ”Billie Jean” 1983 | ”Beat It” 1983 |
Billie Jean on yhdysvaltalaisen laulajan Michael Jacksonin kappale sekä single vuoden 1982 albumilta Thriller. Single julkaistiin 2. tammikuuta 1983. ”Billie Jean” oli yksi vuoden 1983 parhaiten myyneistä singleistä sekä on yksi kaikkien aikojen myydyimmistä singleistä. Kappale on musiikkilehti Rolling Stonen 500 mahtavimman laulun listalla sijalla 58.
Kappaleen sanat kertovat naisesta, joka väittää saaneensa lapsen laulajan kanssa. Jackson on kertonut Thaimaassa antamassaan haastattelussa, ettei kappale kerro yksittäisestä todellisesta henkilöstä, vaan se on yhdistelmä hänen ja hänen veljiensä kokemuksista. Kappale on yhdistetty kuitenkin myöhemmin tapaukseen, jossa Jacksonin kannattaja väitti tämän olevan hänen kaksostensa isä.
Jackson esitti kappaleen aikana televisiosarjassa Motown 25: Yesterday, Today, Forever ensimmäistä kertaa muun muassa kuuluisan tanssityylin moonwalkin.
Aiheesta muualla

Billie Jean: Sanat (Arkistoitu – Internet Archive)
Musiikkivideo (Arkistoitu – Internet Archive)
Neekeri

Neekeri on Afrikan mustaihoiseen alkuperäisväestöön ja sen jälkeläisiin kuuluvaa ihmistä tarkoittava suomen kielen sana. Aikoinaan se oli suomen kielen ainoa tummaihoista kuvaava sana, ja sitä käytettiin sekä neutraaleissa että halventavissa yhteyksissä. Nykyisin Kielitoimisto pitää sanaa vanhentuneena tai halventavana.
Käsityksiä sanan halventavuudesta

Viimeistään 1990-luvun puolivälistä alkaen neekeri-sanaa on alettu pitää rasistisena, etenkin pääkaupunkiseudulla ja nuoremman kansanosan keskuudessa. Satu Tervosen pro graduun liittyvässä, vuonna 2000 pääkaupunkiseudulla asuvien keskuudessa tehdyssä kyselytutkimuksessa vastaajat pitivät ilmauksia ”neekeri”, ”ryssä” ja ”manne” kaikkein loukkaavimpina vähemmistöjen nimityksistä. Vuonna 2019 kunnallisalan kehittämissäätiön tutkimuksen mukaan 67 prosenttia suomalaisista pitää sanaa "neekeri" sopimattomana.
Vuoden 1993 tietosanakirjan mukaan sekä vuoden 2011 lehtiartikkelissa Eija-Riitta Grönrosin mielestä sanan neekeri oikea termi on metonyymi musta (engl. black) tai mustaihoinen, joka viittaa ihonväriin. YSAn mukaan Yhdysvaltain mustaa väestöä tarkoitettaessa voidaan myös käyttää alkuperään viittaavaa ilmaisua afroamerikkalainen. Vaihtelevassa merkityksessä käytetään myös sanaa värillinen.
Sanan slangimuotoa nekru pidetään vielä yksiselitteisemmin loukkaavana kuin neekeri-sanaa.
2000-luvulla sanaa ”neekeri” pidetään halventavana, usein halventavana, rasistisena, jokseenkin hyväksyttävänä ja hyväksyttävänä. Anna Rastaan vuoden 2007 väitöstutkimuksessa sekä Kati Kovácsin ja Heidi Virkin vuosina 2000 ja 2006 julkaistuissa pro graduissa on havaittu, että sanaa käytetään ajoittain myös muista ”ei-suomalaiseksi” tai ”vähemmän suomalaiseksi” katsotuista ihmisistä. Rastaan väitöstutkimuksen mukaan 1980-luvulle asti neekeri-sana oli nykyistä selvästi yleisemmässä käytössä eikä sitä pidetty halventavana, vaikka yksittäisiä tapauksia, joissa sanaa on pidetty halventavana, on dokumentoitu jo 1950-luvulta.
Suomessa ne, joista sanaa yleisimmin käytetään, eivät käytä itsestään tätä nimitystä. Useissa haastattelututkimuksissa monet Suomen kantaväestöstä ulkonäöllisesti erottuvat ulkomaalaistaustaiset henkilöt ovat kertoneet, että neekeri-sanan käyttö ilmentää heidän jokapäiväisiä rasismin kokemuksiaan.
Sanan käytön historia > Etymologia

Raimo Jussilan Vanhat sanat -kirjan mukaan sana neekeri esiintyy ruotsinkielisenä lainasanana neger suomenkielisessä tekstissä ensi kertaa vuonna 1771 julkaistussa kirjassa Totinen Juttu Sijtä, Surkiasta Meri-hädän waarasta, cuin Laiwa-Capteini Pet. Viaud ja hänen Cansza-Cumppanins owat ulossesonet Americassa, Wuonna 1766. Suomalaistettua kirjoitusasua neekeri alettiin käyttää 1800-luvun loppupuolella. Suomeen sana on siis lainattu ruotsin kielestä. Nykysuomen etymologisen sanakirjan mukaan ruotsin neger pohjautuu puolestaan muinaisranskan sanaan negre, mutta Svenska Akademiens ordbokin mukaan sana on lainattu nykyranskasta ja vanhin löydetty kirjallinen käyttö on vuodesta 1756. Ranskan sana pohjautuu espanjan tai portugalin sanaan negro. Perustana on latinan mustaa väriä merkitsevä adjektiivi niger (vartalo nigr-).
Suomen kielessä on myös leikillinen, usein halventavaksi koettu nimitys murjaani, jota käytetään yhä tiernapoikien esityksissä.
Sanan käytön historia > Yleiskielessä

Anna Rastaan mukaan ei-halventavaksi tulkittavien esimerkkien ohella 1950- ja 1960-luvulla neekeri-sana esiintyi tiedotusvälineissä ja populaarikulttuurissa joskus myös selvästi rasistisissa ja halventavissa yhteyksissä. Toisaalla jo 1950-luvulta löytyy ensimmäisiä viitteitä siitä, että sanan käyttöä olisi ainakin joissakin yhteyksissä pidetty sopimattomana.
Vielä 1970-luvulla neekeri-sanaa käytettiin suomen kielessä yleisesti sekä tieto- että kaunokirjallisuudessa, myös hakuteoksissa ja koulukirjoissa, mutta Suomessa ei tuolloin juuri ollut afrikkalaistaustaista väestöä, joten sanaa käytettiin lähes yksinomaan vieraista ja kaukaisista maista puhuttaessa. Sanan käyttöyhteyksiin liittyi Suomessakin usein kolonialismille tyypillisiin asenteisiin liittyviä konnotaatioita, joskin sitä saatettiin käyttää silloinkin, kun sellaisia tietoisesti pyrittiin välttämään. Neekeri-sanan käyttöä maahanmuuttajasta voitiin suositella vielä 1980-luvulla peruskoulun rasismin vastaisessa opetuksessa.
Neekeri-sanan käyttöön alettiin kiinnittää huomiota laajemmin 1990-luvulla, kun maahanmuutto yleistyi Suomessa.
Sanan käytön historia > Populaarikulttuuri

Neekeri-sana esiintyi menneinä vuosikymmeninä populaarikulttuurissa huomattavasti nykyistä useammin. Suomalaisissa kupleteissa 1920-luvulla on selviä minstrel show -vaikutteita mustista ihmisistä kertovissa lauluissa. Myös eräiden farssielokuvien, kuten Pekka ja Pätkä neekereinä, ”neekerihahmot” sekä Musta Pekka -pelikortit ja suomalaiset lakritsipatukkahahmot juontavat juurensa minstrel show -taiteeseen.
Elokuvassa Pekka ja Pätkä neekereinä (1960) suomalainen parivaljakko Pekka ja Pätkä osallistuu naamansa mustiksi värjänneinä viihderavintolan koe-esiintymiseen. Antti-Ville Kärjän mukaan elokuva on tyypillinen esimerkki aikansa elokuvahuumorista, jossa stereotyyppiset ja eksoottiset representaatiot, joilla ei välttämättä ole suhdetta viittauskohteidensa todelliseen kulttuuriin, huvittavat suurta yleisöä. ”Sheikit ja neekerit nyt vain kävelevät jossain vaiheessa elämäänsä nykivin niskoin ja askelin, polvet tiukasti yhdessä.” Yleisö nauraa eksoottisille kummajaisille, kuten neekereille.
Esimerkkejä löytyy viljalti populaarimusiikista läpi koko vuosisadan, kuten J. Alfred Tannerin levytyksestä ”Kymmenen pientä neekeripoikaa” (1924), Georg Malmsténin ”Oli kerran neekeripoikanen” ja ”Neekeriprinsessa” (1938), Klamydian ”Ratkiriemukkaat neekerit” (1991), Reino Helismaan ”Balladi Villistä lännestä” (1949) ja "Daiga-daiga-duu" (1949), Metro-tyttöjen ”Suzy, pieni neekerityttö” (1950), Kristiina Halkolan ja Kaj Chydeniuksen ”Magdaleenan neekerilaulu” (1968), Martti Innasen ”Neekeriäiteen kumipanaani” (1978), Eppu Normaalin ”Maailma loppuu neekerikylässä” (1984), Freud Marx Engels & Jungin "Buuri Johannesburgista" (1986), Hausmyllyn vuoden 1991 Suomen myydyimmän singlen ”Se mustamies” sanoituksissa sekä Mikko Alatalon vuonna 1993 levytetyssä kappaleessa ”Neekerin poika”.
Mikko Alatalon vuonna 1980 julkaistulla levyllä Elävänä Pispalassa on kappale ”Kyllä sitä ny ollaan niin neekeriä, että”. Alatalon mukaan kappale oli alun perin tarkoitettu ”satiiriksi suomalaisten rotuennakkoluuloista”, mutta laulu kääntyi itseään vastaan ja eräs afrikkalainen opiskelija oli kertonut Alatalolle pihan lasten kiusaavan häntä laulun sanoin. Mikko Alatalo kertoi vuonna 2002 lehtihaastattelussa empineensä kappaleensa uudelleenlevyttämistä, koska ”tätä n-alkuista sanaa ei saisi enää nykyisin sanoa”. Neljä vuotta myöhemmin Alatalo totesi, ettei enää haluaisi esittää kappaletta kuin korkeintaan nostalgisista syistä ja silloinkin vain ”edellyttäen, etteivät toivojat ole uusnatseja”.
Lastenkulttuuriin Suomessa ja Euroopassa on kuulunut myös sellainen vitsi- ja loruperinne, jonka kohteena ovat olleet ”neekerit” ja heidän ihonvärinsä. Esimerkiksi Sirkka-lastenlehdessä julkaistiin vuonna 1927 vitsi: ”Pikku Poju: Minäpä tiedän, miksi pikku neekeripojat ovat niin onnellisia. Äiti: No minkä tähden? Pikku Poju: Niiden äidithän eivät voi koskaan nähdä, ovatko kädet puhtaat vai likaiset.”
Sanan käytön historia > Muita käyttöyhteyksiä

Lähetystyöstä kertovassa suositussa lasten pyhäkoululaulussa "Ei taivahassa kuolon vaaraa" (alk. ruots. Där uppe ingen död skall vara) laulettiin 1860-luvulta 1950-luvulle "pienestä neekerlapsesta Mustasta Saarasta", jolle "rakkaudesta Herran" ilmoitti "opettaja valkoinen". Laulun lopussa "karitsan veri valkoiseksi sai Mustan Saaran kokonaan". Vuonna 1952 sana "valkoiseksi" laulun loppusäkeessä korvattiin sanalla "puhtahaksi" ja vuonna 1982 Suomen pyhäkouluyhdistys poisti lähetystyön keskeisenä symbolina Suomessa olleen laulun laulukirjastaan.
Nykyisin Suukoksi kutsuttu Brunbergin suklaatehtaan makeinen oli vuoteen 2001 asti nimeltään Neekerinsuukko. Brunbergin toimitusjohtajan Tom Brunbergin mukaan yritys vaihtoi tuotteen nimen ja modernisoi sen ulkoasun ”täysin vapaaehtoisesti ja omasta aloitteesta”. Muutoksen jälkeen makeisen myynti laski tilapäisesti, mutta palautui myöhemmin ennalleen.
Muita yhteyksiä, joissa sanaa ”neekeri” on käytetty:
Kuvaannollisesti ”neekereiksi” on joskus sanottu yhteiskunnallisesti syrjittyjä väestöryhmiä yleensä. Saatetaan esimerkiksi kysyä, ovatko naiset ”yhteiskunnan neekereitä”.
Lymphogranuloma venereum -sukupuolitaudista eli lokeronivusajoksesta on käytetty myös nimitystä neekerisankkeri.
Vaasan Aaltopuiston asuinalue oli entiseltä nimeltään Neekerikylä. Alueen nimitys tuli rakennusten tummasta värityksestä.
Aikaisemmin toimittajia kutsuttiin ”neekereiksi”, ”lehtineekereiksi” ja ”sanomalehtineekereiksi”, koska oikovedoksia lukevien toimittajien kädet ja kasvot olivat usein painomusteessa. Monet sanomalehtiyhdistykset käyttivät sanaa muun muassa lehtiensä nimessä; esimerkiksi Turun ja Tampereen Sanomalehtimiesyhdistykset julkaisivat vappulehtiä  Vappuneekeri ja Neekerirumpu. Jyväskylässä julkaistiin vuoteen 1994 saakka toimittajien vappulehteä Neekeri tai Keski-Suomen neekeri. Pohjois-Karjalan Sanomalehtimiesyhdistyksen kesäpaikka sijaitsee Seppäsen saarella, jonka aikaisempi nimi oli Neekerisaari. Lehtineekeri-sanan käyttö on vähentynyt sen jälkeen, kun ilmausta alettiin pitää loukkaavana.
Sanan käytön historia > Journalismi

Suomen Journalistiliiton vuonna 1996 julkaisemassa kirjassa Etniset vähemmistöt – maahanmuuttajat – ulkomaiset: Kuinka raportoida? arvioidaan Englannin journalistiliiton näkemyksen mukaisesti, että jotkin sanat, jotka ovat aikaisemmin olleet yleisessä käytössä, voivat tuntua nykyisin loukkaavilta ja että on tärkeää kysyä ihmisiltä itseltään, miten he itsensä määrittelevät. Sanan neekeri käyttö on nykyaikana selvästi vähentynyt tiedotusvälineissä.
Journalistin ohjeiden mukaan ”etnistä alkuperää, kansallisuutta, sukupuolta, seksuaalista suuntautumista, vakaumusta tai näihin verrattavaa ominaisuutta ei pidä tuoda esiin asiaankuulumattomasti tai halventavasti”. Hyvää journalistista tapaa tulkitseva Julkisen sanan neuvosto on todennut, että ”kevyissäkin etnisissä luonnehdinnoissa on käytettävä harkintaa” , ja on antanut muun muassa langettavan päätöksen kesäkuussa 2006 Radio Suomipopia vastaan kuuntelijan tekemän valituksen perusteella. Radion juontajapari oli lukenut ja kommentoinut viisikymmentä vuotta aikaisemmin Kultaisessa aapisessa julkaistua runoa Heikki ja neekeri. Juontajat ilmoittivat, etteivät olleet rasisteja ja ”vakuudeksi tästä toinen ilmoitti, että hänellä on tummaihoinen tyttöystävä. Toinen lisäsi tähän, että ’ja paksut huulet on’”. JSN:n päätöksen mukaan ”nykyisin mustaihoiset kokevat ilmaisun [neekeri] loukkaavana”. Julkisen sanan neuvoston mielestä juontajien kommentit ja heidän esiintymistyylinsä toivat etnisen alkuperän esiin halventavasti.
Pentti Raittilan empiirisen tutkimuksen mukaan vuonna 2000 Suomen lehdistössä ei juuri koskaan nimitetty konkreettisia henkilöitä ”neekereiksi”, vaan keskityttiin yleensä periaatteellisen keskusteluun sanan sopivuudesta. Otsikoihin sana nousi muutamassa tapauksessa, jossa juttu käsitteli neekeriksi nimittelystä syntyneitä oikeustapauksia. Sana päätyi palstoille erityisesti muiden puheiden lainauksissa, yleensä sanan käytön paheksumisen kautta. Raittilan mielestä on mielenkiintoista, että vaikka muun muassa Turun Sanomien ja Ilkan päätoimittajat Ari Valjakka ja Kari Hokkanen puolustivat sanan käyttöä ei-halventavissa yhteyksissä, ilmausta ei kuitenkaan juuri käytetty edes Ilkassa eikä Turun Sanomissa.
Sanan käytön historia > Kiertoilmaus ”n-sana”

Tutkija Anna Rastas kirjoitti vuonna 2007 käyttävänsä sanaa "n-sana" sanan "neekeri" sijaan, jotta hänen kirjoituksessaan olisi antirasistinen sävy, eikä sitä voitaisi käyttää rasismin välikappaleena. Ilmaisua ”n-sana” ovat käyttäneet 2010- ja 2020-luvuilla Suomen tiedotusvälineistä Yleisradio, Helsingin Sanomat, Ilta-Sanomat ja Iltalehti.
Sanan käytön historia > Oikeustapaukset

Itä-Suomen hovioikeus tuomitsi lokakuussa 1998 sakkorangaistuksen sotkamolaiselle opettajalle, joka oli nimittänyt 14-vuotiasta ulkomaalaisperäistä oppilasta neekeriksi. Oikeus katsoi, että opettaja oli käyttänyt sanaa loukatakseen tyttöä ja että hänen oli täytynyt olla tietoinen sanan kielteisistä merkityksistä. Vuonna 1999 Helsingin hovioikeus tuomitsi varusmiespalvelusta suorittaneen alikersantin kahdeksaan päiväsakkoon tämän huudeltua gambialaissyntyiselle kaartinjääkärille ”vittu, kun toi neekeri ei juokse” ja ”vitun Bobby”. Tuomioita on tullut myös muun muassa nimityksistä ”likainen nekru”.
Helsingin hovioikeus antoi maaliskuussa 2020 tuomion palvelusrikoksesta ja kunnianloukkauksesta alokkaalle, joka oli käyttänyt tummaihoisesta alikersantista neekeri-nimitystä. Tapaus oli sattunut Porin prikaatiin kuuluvassa Niinisalon varuskunnassa tammikuussa 2018.