stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Human Genome Project
Nykytilanne

Tällä hetkellä kuka tahansa voi vapaasti ladata koko ihmisen DNA-sekvenssin omalle tietokoneelleen. Minkä tahansa eliön DNA-sekvenssin sisältämä informaatiomäärä on kuitenkin valtava. Voi sanoa että Human Genome Project on edelleen vasta alkutekijöissään. Sekvenssin selville saaminen on varsin helppoa verrattuna siihen, että kyettäisiin ymmärtämään, miten DNA:n sisältämät geenit toimivat. Tämä olisi varsin työlästä ilman tietokoneita, ja uusi poikkitieteellinen tieteenala bioinformatiikka yrittääkin matemaattisten mallien ja tietokoneiden avulla ratkaista mm. geenien toimintaa.
Aiheesta muualla

HGP-seuranta
Gannett, Lisa: The Human Genome Project The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Partant pour la Syrie

Partant pour la Syrie eli Le Beau Dunois on Hortense de Beauharnais’n säveltämä ja Alexandre de Laborden noin vuonna 1807 kirjoittama ranskankielinen laulu, joka Napoleon III:n hallitsijakaudella eli toisen keisarikunnan aikana oli Ranskan kansallislaulu.
Tausta

Laulu sai aiheensa Napoleon Bonaparten vuonna 1798 tekemästä sotaretkestä. Siinä kenraali Bonapartea verrataan Ranskan ensimmäisen keisarikunnan aikaisen tyylin mukaisesti ristiretkiajan ritariin. Muistelmissaan kuningatar Hortense kertoi säveltäneensä laulun asuessaan Malmaisonin linnassa. Laulun tultua suosituksi monet säveltäjät soittivat sen useille eri soittimille.
Laborden runon alkuperäinen nimi oli Le beau Dunois (”Kaunis Dunois”), ja siinä kerrotaan ritari Jean de Dunois’n merkillisestä ristiretkestä. Ennen lähtöään Syyriaan hän rukoilee Neitsyt Mariaa saadakseen mahdollisuuden rakastaa kaikkein kauneinta naista ja olla itse ritareista rohkein. Rukoukset kuultiin ja ritarin toiveet täyttyivät, ja palattuaan hän pääsee naimisiin kauniin Isabellen kanssa. Laulun arvot ovat rakkaus ja kunnia.
Vaikka laulun sanat viittaavat ritariaikaan, niiden tulkittiin myös kuvastavan laulun säveltäjän, Hortense de Beauharnais’n, Hollannin lyhytaikaisen kuningattaren, Napoleon I:n kälyn ja Napoleon III:n äidin, rakkautta ja kaipausta rakastajaansa, kenraali Charles de Flahaut’ta kohtaan, jonka kanssa tällä oli avioton lapsikin, herttua Charles de Morny (1811–1865).
Suosio ja asema kansallislauluna

Laulu tuli ensimmäisen keisarikunnan aikana suosituksi sekä bonapartistien keskuudessa vielä Hortense de Beauharnais’n maanpaon ja restauraation aikana. Ranskan toisen keisarikunnan aikana Marseljeesi kiellettiin, ja sen sijaan uudeksi kansallislauluksi valittiin Partant pour la Syrie.  
Keisari Napoleon III itse joutui kuuntemaan sen usein jopa kuusi tai seitsemän kertaa päivässä, mikä lopulta ei ollut hänelle itsellekään kovin mieluista, varsinkaan kun laulun epäilyttävän, mahdollisesti Hortense de Beauharnais’n tunteisiin liittyvän taustan vuoksi sen sopivuutta kansallislauluksi pidettiin alusta lähtien varsin kyseenalaisena, ja keisarin itsensäkin syntyperästä esiintyi epäilyksiä.
Preussin ja Ranskan sodan aikana Marseljeesi sallittiin jälleen, sillä sodan edellyttämä kansallinen yksimielisyys vaati koko kansallisen perinnön ottamista hallituksen käyttöön. Sodan aikana ei myöskään uskottu olevan pelkoa sisäisestä kumouksesta, jonka yhteydessä kapinalliset olisivat voineet sitä laulaa. Partant pour la Syrie sen sijaan tuli vähemmän suosituksi varsinkin Napoleon III:n menetettyä valtansa. Entinen keisari itse kuuli sen viimeisen kerran 18. maaliskuuta 1871 vapauduttuaan seitsemän kuukautta kestäneestä sotavankeudesta Wilhelmshöhen linnassa, jolloin sitä soitti preussilainen sotilassoittokunta.
Partant pour la Syrie on edelleen käytössä Ranskan armeijassa marssilauluna.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:Partant pour la Syrie
Laulun sanat

| --- | --- |
 Ranskankielinen versio Le beau Dunois Partant pour la Syrie, Le jeune et beau Dunois, Venait prier Marie De bénir ses exploits : "Faites, Reine immortelle", Lui dit-il en partant, "Que j'aime la plus belle Et sois le plus vaillant". Il trace sur la pierre Le serment de l'honneur, Et va suivre à la guerre Le Comte son seigneur ; Au noble vœu fidèle, Il dit en combattant : "Amour à la plus belle, Honneur au plus vaillant". On lui doit la Victoire. "Vraiment", dit le seigneur, ; "puisque tu fais ma gloire, Je ferai ton bonheur. De ma fille Isabelle, Sois l'Epoux à l'instant, Car elle est la plus belle, Et toi le plus vaillant". A l'Autel de Marie, Ils contractent tous deux Cette union Chérie Qui seule rend heureux. Chacun dans la chapelle Disait en les voyant : "Amour à la plus belle, Honneur au plus vaillant". :  Suora käännös suomeksi Kaunis Dunois Lähtiessään Syyriaan nuori ja kaunis Dunois tuli rukoilemaan Marialta siunausta urotöilleen: "Kuolematon kuningatar, tehkää niin", sanoi hän lähtiessään "että rakastaisin kauneinta ja olisin rohkein." Hän kaivertaa kiveen kunnian valan, ja lähtee sotaan seuarten kreiviä, herraansa ; jalona, uskollisena lupauksena hän sanoo taistellessaan : "Rakkaus kauneimmalle, kunnia rohkeimmalle." Hänen ansiostaan voitettiin. "Todella", sanoi päällikkö:  "Koska teet kunniani, teen sinun onnesi. Tyttöreni Isabellen aviomies ole tästä hetkestä lähtien, sillä hän on kaikkein kaunein ja sinä rohkein." Marian alttarilla he molemmat yhdessä solmivat tämän rakkauden liiton, joka yksin tekee onnelliseksi. Jokainen kappelissaan sanoi heidät nähdessään: "Rakkaus kauneimmalle, kunnia rohkeimmalle."
Aiheesta muualla

Laulun ranskankieliset sanat ja sävel ingeb.org.
Hortense de Beauharnais laulaa laulun keisarinnojen Joséphinen ja Eugénien edessä (kuvitteellinen kohtaus). Tuntemattoman taiteilijan teos 1860-luvulta.
Käännös suomeksi
Jussi Utriainen

| Jussi Utriainen |
| --- | --- |
 Jussi Utriainen eCross-maastojuoksussa 2006
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. marraskuuta 1978 (ikä 46) Kuopio
Kansalaisuus:   Suomi
Yleisurheilija
Laji:  maastojuoksu kestävyysjuoksu
Jussi Pekka Utriainen (s. 28. marraskuuta 1978 Kuopio) on suomalainen kestävyysjuoksija. Utriainen oli ensimmäinen juoksija, joka samana vuonna (2004) voitti maastojuoksun SM-kisoissa molemmat matkat. Maastojuoksun Suomen-mestaruuksia hänellä on yhteensä yksitoista ja puolimaratonin Suomen-mestaruuksia yksitoista. Utriaisen valmentaja on Pentti Koskiaho ja hän edustaa seuratasolla Lahden Ahkeraa.
Urheilu-ura

Jussi Utriaisella on sisäradat mukaan lukien 61 henkilökohtaista SM-mitalia, joista 28 on kultaa. Kalevan kisoista Utriaisella on 23 mitalia. Hän on voittanut samana vuonna sekä 5 000 että 10 000 metrin Suomen mestaruuden kolmesti (2006, 2007 ja 2008). Maastojuoksun SM-kisoista hänellä on 20 henkilökohtaista mitalia. Vuonna 2004 hän voitti maastojuoksun SM-kilpailuissa sekä lyhyen että pitkän matkan, kaikkien aikojen ensimmäisenä. Vuonna 2012 Lewis Korir voitti myös molemmat matkat. Pitkän matkan kilpailun hän on voittanut lisäksi vuosina 2000, 2001, 2003, 2006, 2007, 2008, 2010, 2011 ja 2015. Maantiejuoksun Suomen mestaruuden hän on voittanut 11 kertaa vuosina 2000, 2004–2007, 2009–2011 ja 2014–2016.
Utriainen on myös moninkertainen arvokisakävijä, maratonilla, puolimaratonilla ja maastojuoksussa. Marraskuussa 2007 hän voitti Pohjoismaiden mestaruuden maastojuoksussa. 27. maaliskuuta 2011 hän juoksi Venlossa puolimaratonin Suomen ennätyksen 1.02.50 ja alitti Janne Holménin ja Pasi Mattilan nimissä olleen ennätyksen 11 sekunnilla.
Urheilu-ura > Henkilökohtaiset SM-mitalit aikuisten sarjassa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kultaa 5 000 metriä 2006 (14.01,06)  2007 (14.08,65)  2008 (14.10,35)  10 000 metriä 2006 (29.41,18)  2007 (29.43,14)  2008 (29.46,55)  Maastojuoksu 4 km 2004 (12.00)  Maastojuoksu 12 km 2000 (38.08)  2001 (39.04)  2003 (35.16)  2004 (37.17)  2006 (39.29)  2007 (36.45)  2008 (36.46)  2010 (37.00)  2011 (39.12)  2015 (39.33)  Puolimaraton/tiejuoksu 2000 (1.05.47)  2004 (1.05.22)  2005 (1.05.54)  2006 (1.05.51)  2007 (1.05.59)  2009 (1.05.17)  2010 (1.07.31)  2011 (1.06.14)  2014 (1.06.47)  2015 (1.07.50)  2016 (1.06.00)  |  Hopeaa 5 000 metriä 2002 (13.53,90)  2004 (14.23,88)  2005 (14.14,75)  2010 (13.58,29)  10 000 metriä 1999 (29.08,39)  2001 (30.26,80)  2002 (29.33,08)  2003 (28.50,20)  2004 (29.20,38)  2010 (29.35,82)  2011 (29.47,67)  Maastojuoksu 4 km 2006 (12.52)  2007 (11.57)  2009 (11.46)  2011 (12.13)  Maastojuoksu 12 km 2012 (37.56)  2014 (37.18)  Puolimaraton/tiejuoksu 2003 (1.03.50)  2008 (1.05.38)  |  Pronssia 5 000 metriä 2001 (14.04,72)  2009 (14.17,41)  2011 (14.15,83)  10 000 metriä 2000 (29.30,20)  2005 (30.10,24)  2009 (29.16,38)  Maastojuoksu 4 km 2008 (11.58)  2010 (11.51)  Maastojuoksu 12 km 2009 (36.56)  2016 (37.08)  |
Urheilu-ura > Sisäratojen SM-mitalit aikuisten sarjassa

| --- | --- |
 Hopeaa 3 000 metriä 2002 (8.06,99)  2003 (8.08,81)  2011 (8.23,90) :  Pronssia 3 000 metriä 2004 (8.10,30)
Urheilu-ura > Arvokisaedustukset aikuisten sarjassa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  MM-kisat 1998, maastojuoksu (98:s, 37.50) 1999, maastojuoksu (97:s, 44.10) 2000, maastojuoksu (95:s, 38.59) 2000, puolimaraton (22:s, 1.06.25) 2003, maraton (65:s, 2.29.03) 2003, puolimaraton (50:s, 1.05.59) 2007, maantiejuoksu (puolimaraton, 48:s, 1.03.24)  |  EM-kisat 1996, maastojuoksu 9.65 km (54:s, 35.48) 2000, maastojuoksu 12 km (95:s, 38.59) 2005, maastojuoksu 10 km (71:s, 29.15) 2010, 5 000 m (2. alkuerän 12:s, 14.17,07) 2010, 10 000 m (13:s, 29.16,87) 2010, maastojuoksu 10 km (25:s, 29.57)  |  Olympialaiset 2004, maraton (DNF) 2012, maraton (69:s, 2.26.25)  |
Urheilu-ura > Arvokisaedustukset nuorten sarjoissa

MM-kisat
EM-kisat
Perhe ja siviiliura

Jussi Utriainen on naimisissa juoksija Pauliina Utriaisen (o.s. Rasmus) kanssa. Utriainen on työskennellyt eQ-pankin meklarina. Sijoittamisen Utriainen aloitti nuorena, hän opiskeli Helsingin kauppakorkeakoulussa ja valmistui kauppatieteiden maisteriksi kesäkuussa 2004. Syksyllä 2007 Utriainen lopetti työnsä osakemeklarina ja aloitti lääketieteen opinnot Kuopiossa. Nykyään hän opiskelee Helsingissä.
Aiheesta muualla

Jussi Utriainen Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  World Athletics
Regio VI Alta semita

| Alta semita> Regio VI Alta semita |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Alta semita korostettuna.  Augustuksen Rooman alueet
Kaupunki:  Rooma, Latium, Regio I Latium et Campania, Italia
Koordinaatit:  41°54′29″N, 12°29′49″E
Kaupunginosa nro:  VI
Osa-alueet:  Quirinalis, Viminalis, Pincius, Castra praetoria
Lähialueet:  Regio III Isis et Serapis, Regio IV Templum Pacis, Regio V Esquiliae, Regio VII Via lata, Regio VIII Forum Romanum
Regio VI Alta semita oli yksi antiikin Rooman kaupungin neljästätoista alueesta (regio). Se käsitti muun muassa Quirinalis-kukkulan.
Maantiede

Alta semitan alue sijaitsi kaupungin koillisosassa. Se käsitti Quirinalis-kukkulan ulottuen keisariforumeilta Serviuksen muurille Porta Viminaliksen ja Porta Collinan välille. Sitten se ulottui itään päin sulkien sisäänsä myös Castra praetorian alueen, ulottuen näin myöhemmälle Aurelianuksen muurille. Alueeseen kuului myös Viminalis ja Pinciuksen alarinne sekä näiden kukkuloiden väliset laaksot. Aurelianuksen muurin Porta Pincianalta alueen länsiraja kulki lähes suoraan etelään Trajanuksen forumille.
Alueelle nimensä antanut Alta semita -katu seurasi Quirinaliksen harjannetta samoin kuin nykyinen Via Venti Settembre. Niin kutsuttujen alueluetteloiden mukaan alueen ympärysmitta oli 15 700 jalkaa eli noin 4,65 kilometriä. Alueeseen kuului 17 vicusta. Alueen etelä- ja kaakkoispuolella sijaitsivat Regio IV Templum Pacis ja Regio V Esquiliae, ja länsipuolella Regio VII Via lata.
Historia

Alta semitan alueen perusti keisari Augustus uudistaessaan Rooman aluejaon vuonna 7 eaa. Siihen samoin kuin muihin alueisiin viitattiin alun perin vain numerolla. Myöhemmin se sai myös nimen alueella kulkeneesta Alta semita -kadusta. Aluejako oli käytössä vielä ainakin 300-luvulla, sillä se esiintyy tuon aikaisissa alueluetteloissa. Niiden mukaan sen aluehallintoa hoiti kaksi curatoria ja 48 magister vicorumia.
Rakennukset

Alueluetteloiden mukaan alueella oli 17 pyhäkköä (aedicula), 3 403 vuokrakasarmia (insula), 146 patriisitaloa (domus), 75 kylpylää (balneum), 18 viljavarastoa (horreum) ja 73 lähdekaivoa ja vesivarastoa (lacus), sekä kolmannen vigiles-kohortin asemapaikka.
Alueen merkittävimpiä rakennuksia ja muita kohteita olivat:
Capitolium vetus eli vanha Capitolium
Diocletianuksen kylpylät (Thermae Diocletiani)
Quirinuksen temppeli (Aedes Quirini)
Sallustiuksen talo ja puutarhat (Domus Sallusti, Horti Sallustiani)
Diocletianuksen kylpylöiden raunioita ja myöhempiä rakennelmia.
Georgialaiset kirjaimistot

Georgialaiset kirjaimistot (georg. ქართული დამწერლობა, Kartuli damtserloba) ovat kolme kirjaimistoa, joilla kirjoitetaan georgian kieltä ja muita kartvelilaisia kieliä (mingreliä, svania ja lazia) sekä joskus muita Kaukasuksen alueen kieliä, kuten osseettia ja abhaasia 1940-luvulla. Georgian kielen ortografia noudattaa pääosin ääntämystä, ja georgian aakkosissa on nykyisin 33 kirjainta.
Georgian kielen aakkosia tarkoittava sana on anbani (georg. ანბანი) aakkosten kahden ensimmäisen kirjaimen nimien mukaan. Georgian aakkosissa ei tehdä eroa pien- ja suuraakkosten välillä.
Historia

Sen jälkeen, kun georgialle syntyi kirjakieli, kielen kirjoittamiseen on kehitetty kolme kirjaimistoa. Ne olivat alun perin toisistaan erillisiä, vaikka niitä onkin käytetty yhdessä kirjoittamaan samoja kieliä ja niiden kirjaimilla on samat nimet. Uusimmassa kirjaimistossa on kuitenkin enemmän kirjaimia kuin kahdessa vanhemmassa, tosin ylimääräisiä kirjaimia ei enää tarvita nykygeorgian kirjoittamiseen.
Kirjaimistot

,  ja -kirjaimistot.
Kirjaimistot > Asomtavruli

Georgia (Iberian kuningaskunta) käännytettiin kristinuskoon 330-luvulla. Tutkijat uskovat, että georgialaisten kirjainten kehittämisellä oli keskeinen asema uskonnollisen sanoman ja uskonnollisten kirjoitusten levittämisessä georgialaisten keskuuteen. Tämä tapahtui 300- tai 400-luvuilla suhteellisen pian kääntymisen jälkeen. Vanhin esimerkki georgialaisesta kirjoituksesta, jonka aitoudesta ei ole kiistelty, on asomtavruli-kirjoitus betlehemiläisessä kirkossa noin vuodelta 430.
Esimerkkejä vanhimmista kirjaimista eli asomtavruli-kirjoituksesta (georg. ასომთავრული, suuraakkoset), joka tunnetaan myös nimellä mrgvlovani (georg. მრგვლოვანი, pyöristetyt), on edelleen nähtävillä muistokirjoituksissa, esimerkiksi betlehemiläisessä kirkossa ja Bolnisi Sionin kirkossa (300–400-luvuilta) lähellä Tbilisiä. Georgiankielisestä nimestään huolimatta kirjaimistossa ei alun perin eroteltu isoja ja pieniä kirjaimia, kuten ei nykyisissäkään kirjaimistoissa.
Georgialaisen historiallisen perinteen mukaan georgialaiset kirjaimet keksi Iberian kuningas Parnavaz I 200-luvulla ennen ajanlaskun alkua. Georgialainen nykytutkija Levan Tšilašvili väittää, että Parnavaz olisi luonut kirjaimet kääntääkseen Avestan (pyhät zarathustralaiset kirjoitukset) georgiaksi; mielipiteensä hän perustaa Nekresistä löytyneiden kirjoitusten ajoitukseen ensimmäiselle tai toiselle vuosisadalle. Arkeologia ei kuitenkaan ole tukenut väitteitä georgialaisten kirjainten esikristillisestä alkuperästä.
Georgiassa käytettiin kuitenkin ainutlaatuista paikallista aramean aakkosten muotoa, joka tunnetaan nimellä "armazuli" Armazin kaupungin mukaan. 1940-luvulla Mtskhetasta löydettiin kaksikielinen, kreikaksi ja arameaksi laadittu kirjoitus. On mahdollista, että maassa laadittiin paikallisia esikristillisiä kirjoituksia, joita innokkaat kristityt kuitenkin myöhemmin tuhosivat. Monet ovat pitäneet uskottavampana ajatusta, että georgialaiset kronikat viittaavatkin paikallisen aramean kielen muodon käyttöönottoon Parnavazin hallituskaudella, eivät georgialaisten kirjainten kehittämiseen.
| Asomtavruli-kirjaimet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ⴀ | Ⴁ | Ⴂ | Ⴃ | Ⴄ | Ⴅ | Ⴆ | Ⴡ | Ⴇ | Ⴈ | Ⴉ | Ⴊ | Ⴋ | Ⴌ |
| Ⴢ | Ⴍ | Ⴎ | Ⴏ | Ⴐ | Ⴑ | Ⴒ | Ⴣ | Ⴓ | Ⴔ | Ⴕ | Ⴖ | Ⴗ | Ⴘ |
| Ⴙ | Ⴚ | Ⴛ | Ⴜ | Ⴝ | Ⴞ | Ⴤ | Ⴟ | Ⴠ | Ⴥ |   |  |  |  |
Huomaa, että joissakin nykyaikaisissa georgialaissa fonteissa ei näytetä oikeita asomtavruli-kirjaimia vaan pikemminkin korkeampia nykyisiä mkhedruli-kirjaimia.
Tätä kirjaimistoa käytetään nykyään edelleen joissakin otsikoissa ja kirjojen nimikkeissä. Koska kirjaimia ei käytetä enää georgian kirjoittamiseen, niitä on käytetty uudelleen innovatiivisilla tavoilla suuraakkosina yhdistämällä niitä kahteen muuhun kirjaimistoon.
Kirjaimistot > Nuskhuri

Nuskhuri-kirjaimiston (georg. ნუსხური, pienaakkoset) käyttö aloitettiin 800-luvulla. Sitä käytettiin pääosin kirkollisissa teoksissa. Kirjaimet saattoivat kehittyä Pahlavi-aakkosten pohjoisesta arsakidi-variantista, joka kehittyi vuorostaan vanhemmista aramean aakkosista. Kuitenkin kirjoituksen suunta (vasemmalta oikealle), erillisten symbolien käyttö vokaaleille, kirjainten järjestys ja niille annetut numeroarvot viittaavat pikemminkin kreikkalaiseen vaikutukseen.
Georgialainen kielitieteilijä Tamaz Gamkrelidze on väittänyt, että kirjaimisto kehitettiin vapaasti kreikkalaisten aakkosten perusteella, eikä se suoraan perustunut aiempiin aramean aakkosten muotoihin, vaikka georgian kielen fonologia onkin hyvin erilainen kuin kreikan. Kuten aiemmassa monumentaalisessa asomtavruli-kirjaimistossa, nuskhuri-kirjaimistossa ei ole erikseen isoja ja pieniä kirjaimia. Sitä on kuitenkin käytetty yhdessä asomtavruli-kirjaimiston kanssa (jonka kirjaimia on käytetty uskonnollisissa käsikirjoituksissa suuraakkosina) muodostamaan khutsuri-kirjoitus (georg. ხუცური, kirkkoaakkoset). Siinä erotellaan isot ja pienet kirjaimet ja sitä käytetään nykyäänkin ajoittain.
| Nuskhuri-kirjaimet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ⴀ | ⴁ | ⴂ | ⴃ | ⴄ | ⴅ | ⴆ | ⴡ | ⴇ | ⴈ | ⴉ | ⴊ | ⴋ | ⴌ |
| ⴢ | ⴍ | ⴎ | ⴏ | ⴐ | ⴑ | ⴒ | ⴣ | ⴍⴣ, ⴓ | ⴔ | ⴕ | ⴖ | ⴗ | ⴘ |
| ⴙ | ⴚ | ⴛ | ⴜ | ⴝ | ⴞ | ⴤ | ⴟ | ⴠ | ⴥ |  |  |  |  |
Kirjaimistot > Mkhedruli

Nykyisin käytössä oleva kirjaimisto, jota kutsutaan nimellä mkhedruli (georg. მხედრული, maallinen- tahi sotilaskirjoitus), otettiin käyttöön 1000-luvulla. Sitä käytettiin ei-uskonnollisiin tarkoituksiin aina 1700-luvulle saakka, kunnes se korvasi täysin khutsuri-kirjoituksen (joka käytti kahta varhaisempaa kirjaimistoa).
| Mkhedruli-kirjaimet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ა | ბ | გ | დ | ე | ვ | ზ | ჱ | თ | ი | კ | ლ | მ | ნ |
| ჲ | ო | პ | ჟ | რ | ს | ტ | ჳ | უ | ფ | ქ | ღ | ყ | შ |
| ჩ | ც | ძ | წ | ჭ | ხ | ჴ | ჯ | ჰ | ჵ | ჶ | ჷ | ჸ |   |
Seitsemän alkuperäisestä 40 mkhedruli-kirjaimesta on jäänyt pois käytöstä. Kuten kahdessa muussa kirjaimistoissa, mkhedruli-kirjoituksessa ei tehdä eroa pienten ja isojen kirjainten välille. Jotkut nykykirjailijat ovat kuitenkin kokeilleet asomtavruli-kirjainten käyttöä kapiteeleina. Useimmiten niiden käyttö johtuu kuitenkin khutsuri-tyylin aiheuttamasta sekaannuksesta ja tietämättömyydestä, eikä luovasta, tietoisesta valinnasta. Georgialaiset pitävätkin sitä usein virheenä. Muut käyttävät mkhedruli-kirjaimistoa yksinään erottaakseen isot ja pienet kirjaimet toisistaan yksinkertaisesti muuttamalla kirjainten kokoa.
Kirjaimistot > Mkhedruli > Translitterointi

Georgian kielen translitterointiin latinalaisille kirjaimille on kehitetty useita eri järjestelmiä. Alla olevassa taulukossa on mkhedruli-kirjainten perinteiset nimet ja suurpiirteiset äännearvot:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ა | ბ | გ | დ | ე | ვ | ზ | თ | ი | კ | ლ |
| an [a] | ban [b] | gan [g] | don [d] | en [ɛ] | vin [v] | zen [z] | tan [tʰ] | in [i] | k'an [kʼ] | las [l] |
| მ | ნ | ო | პ | ჟ | რ | ს | ტ | უ | ფ | ქ |
| man [m] | nar [n] | on [o] | p'ar [pʼ] | žan [ʒ] | rar [r] | san [s] | t'ar [t'] | un [u] | par [pʰ] | kar [kʰ] |
| ღ | ყ | შ | ჩ | ც | ძ | წ | ჭ | ხ | ჯ | ჰ |
| ghan [ɣ] | q'ar [qʼ] | šin [ʃ] | tšin [ʧ] | tsan [ts] | dzil [dz] | ts'il [tsʼ] | tš'ar [ʧʼ] | khan [x] | džan [dʒ] | hae [h] |

Käytöstä poistetut kirjaimet:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ჱ | ჲ | ჳ | ჴ | ჵ | ჶ | ჷ | ჸ |
| he [e] | hie [j] | we [wi] | har [q] | hoe [ow] | fi [f] | yn [?] | elifi [?] |

Seuraavassa taulukossa on mkhedruli-kirjainten kaksi eri translitterointijärjestelmää ja unicode-koodit:
| Mkhedruli-kirjaimet | Unicode | Nimi | Kansallinen romanisaatio | ISO 9984 | Suomalainen variantti | Ääntämys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ა | U+10D0 | An | A a | A a |  |  |
| ბ | U+10D1 | Ban | B b | B b |  | [b] |
| გ | U+10D2 | Gan | G g | G g |  | [ɡ] |
| დ | U+10D3 | Don | D d | D d |  | [d̪] |
| ე | U+10D4 | En | E e | E e |  |  |
| ვ | U+10D5 | Vin | V v | V v |  | [v] ([ɸ], [β], [w], [w̬]) |
| ზ | U+10D6 | Zen | Z z | Z z |  | [z] |
| თ | U+10D7 | Tan | T t | T' t' |  | [t̪ʰ] |
| ი | U+10D8 | In | I i | I i |  |  |
| კ | U+10D9 | Kan | K' k' | K k |  | [kʼ] |
| ლ | U+10DA | Las | L l | L l |  | [ɬ] ([l]) |
| მ | U+10DB | Man | M m | M m |  | [m] |
| ნ | U+10DC | Nar | N n | N n |  | [n] |
| ო | U+10DD | On | O o | O o |  |  |
| პ | U+10DE | Par | P' p' | P p |  | [pʼ] |
| ჟ | U+10DF | Žar | Zh zh | Ž ž | Ž ž | [ʒ] |
| რ | U+10E0 | Rar | R r | R r |  | [ɾ] ([r], [ɺ]) |
| ს | U+10E1 | San | S s | S s |  | [s] |
| ტ | U+10E2 | Tar | T' t' | T t |  | [t̪ʼ] |
| უ | U+10E3 | Un | U u | U u |  |  |
| ფ | U+10E4 | Par | P p | P' p' |  | [pʰ] |
| ქ | U+10E5 | Kar | K k | K' k' |  | [kʰ] |
| ღ | U+10E6 | Ghan | Gh gh | Ḡ ḡ |  | [ɣ] |
| ყ | U+10E7 | Qar | Q' q' | Q q |  | [qʼ] ([χʼ]) |
| შ | U+10E8 | Šin | Sh sh | Š š | Š š | [ʃ] |
| ჩ | U+10E9 | Tšin | Ch ch | Č' č' | Tš tš | [tʃʰ] |
| ც | U+10EA | Tsan | Ts ts | C' c' |  | [ʦʰ] |
| ძ | U+10EB | Dzil | Dz dz | J j |  | [dz] |
| წ | U+10EC | Tsil | Ts' ts' | C c |  | [ʦʼ] |
| ჭ | U+10ED | Tšar | Ch' ch' | Č' č' | Tš' tš' | [tʃʼ] |
| ხ | U+10EE | Khan | Kh kh | X x |  | [x] |
| ჯ | U+10EF | Džan | J j | Ĵ ĵ | Dž dž | [dʒ] |
| ჰ | U+10F0 | Hae | H h | H h |  | [h] |
Aiheesta muualla

Georgian Website / Portal with info on Georgian culture and language (englanniksi)
Georgian translitterointi ja virtuaalinen näppäimistö
Suora translitterointi latinalaisista kirjaimista georgialaisiin
Georgian fonts, compliant with Unicode 4.0, also available for MAC OS 9 or X (englanniksi)
Unicode Code Chart (10A0 — 10FF) for Georgian scripts
Georgian translitterointi (englanniksi)
Vanhaa asomtavruli-kirjoitusta Davit Garedžan luostarissa.
Nuskhuri-kirjoitusta vuosituhannen alkupuolelta.
Georgialainen kalligrafia.
Onni Hynninen

| Onni Hynninen |
| --- | --- |
 Onni Hynninen kuvattuna vuonna 1938 (Foto Nyblin)
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. marraskuuta 1910 Äyräpää
Kuollut: 24. kesäkuuta 2001 (90 vuotta) Valkeakoski
Uran tiedot
Laji:  ammunta
Seura:  Vaasan Ampujat Hämeenlinnan Metsästysseura Etelä-Saimaan Ampujat Viipurin Ampumaseura Valkeakosken Rihla
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten ammunta.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Tukholma 1947 | 50 yd + 100 yd pienoiskivääri, 30+30 l. makuu |  |
Olavi Onni Albin Hynninen (27. marraskuuta 1910 Äyräpää – 24. kesäkuuta 2001 Valkeakoski) oli suomalainen kivääriampuja. Hynninen osallistui Lontoon vuoden 1948 olympialaisiin ja neljiin ammunnan MM-kisoihin (1937, 1939, 1947 ja 1954). Hänen paras menestyksensä oli vuoden 1947 MM-kisojen ns. kivääriammunnan englantilaisottelussa makuulta saatu pronssimitali.