stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sven-Erik Österberg
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sven-Erik Österberg Wikimedia Commonsissa
Ruotsin valiopäivät (ruotsiksi)
Munktorp

| Munktorp |
| --- | --- |
 Munktorpin pappila
 Munktorp
 Koordinaatit: 59°31′50″N, 16°07′44″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västmanlandin lääni
Maakunta:  Västmanland
Kunta:  Köping
Väkiluku (31.12.2023):  503
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Munktorp on taajama Köpingin kunnassa Västmanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 503 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Tunnettuja henkilöitä

Carl Gustaf Ekman (1872–1945), liberaali poliitikko ja Ruotsin pääministeri 1926–1928 sekä 1930–1932, syntynyt Munktorpissa
Fredrik Stenman (s. 1983), jalkapalloilija, syntynyt Munktorpissa
Anders Wejryd (s. 1948), arkkipiispa emeritus, toiminut pappina Munktorpissa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Munktorp Wikimedia Commonsissa
Johann Gottfried von Herder

Johann Gottfried von Herder vuonna 1775
Johann Gottfried von Herder (25. elokuuta 1744 Mohrungen, Itä-Preussi – 18. joulukuuta 1803 Weimar) oli saksalainen weimarilaisen klassismin kauden kirjailija ja filosofi ja yksi nimellä Sturm und Drang tunnetun kirjallisen suuntauksen keskeisistä kirjailijoista. Hänen johtoajatuksensa koski orgaanisen kansan muodostamaa valtakuntaa. Herderiä pidetään kulttuurisen nationalismin isänä.
Elämäkerta

Herder opiskeli Königsbergin yliopistossa vuodesta 1762 alkaen. Hän opetti Riian katedraalikoulussa 1760-luvun lopulla ja sisällytti latvialaisia ja virolaisia kansanlauluja kokoelmaansa Volkslieder. Joulukuussa 1770 Herder osallistui Preussin tiedeakatemian järjestämään kirjoituskilpailuun, jossa aiheena oli kielen alkuperä. Hän voitti kilpailun, ja tiedeakatemia julkaisi hänen kirjoituksensa, jonka nimi oli Abhandlung über den Ursprung der Sprache. Herderin mielestä perheen merkitys oli suuri, kun lapsi oppii kielen. Samalla lapsi saa identiteetin ja tulee osaksi suurempaa ryhmää, kuten heimoa tai yhteiskuntaa. Ryhmän kannalta kielen opettamisessa on kyse perinteen välittämisestä seuraavalle sukupolvelle.
Vuosina 1771–1776 Herder toimi hovisaarnaajana Bückeburgissa, missä hän kirjoitti historianfilosofian alaan kuuluvan vertailevan tutkimuksen nimeltä Auch eine Philosophie der Geschichte zur Bildung der Menschheit. Se käsitteli kansakunnan erityispiirteiden ja identiteetin muodostumista ihmiskunnan historian varhaisimmissa vaiheissa.
Vuosina 1776–1803 Herder toimi kenraalisuperintendenttinä Weimarissa. Teoksessaan Stimmen der Völker in Lieder (1797) Herder julkaisi saksaksi yksitoista latvialaista dainaa.
Perintö

Herderin kirjoilla ja ajatuksilla kansakunnasta ja kielestä oli suuri vaikutus Baltian maiden asukkaisiin.
Kansallissosialistit pyrkivät omimaan Herderin ajatuksia, vaikka tämä oli pikemminkin aatteellinen isänmaanystävä kuin kansalliskiihkoilija. Omistautuminen isänmaalle oli Herderille suuri inhimillinen hyve: isänmaallisuutensa menettäessään ihminen hukkaa myös itsensä ja sen myötä maailman ympäriltään.
Teoksia

Fragmente über die neuere deutsche Literatur (1766–67)
Abhandlung über den Ursprung der Sprache (1772)
Von deutscher Art und Kunst. Einige fliegende Blätter (1773)
Auszug aus einem Briefwechsel über Ossian und die Lieder alter Völker (1773)
Auch eine Philosophie der Geschichte zur Bildung der Menschheit (1774)
Volkslieder nebst untermischten anderen Stücken (1778/79)
Ideen zur Philosophie der Geschichte der Menschheit (1784/91)
Briefe zur Beförderung der Humanität; zehn Sammlungen (1791–1797)
Terpsichore (1795)
Christliche Schriften (1796–1799)
Stimmen der Völker in Lieder (1797)
Metakritik zur Kritik der reinen Vernunft (1799)
Kalligone (1800)
Die Sonne und der Wind
Kirjallisuutta

Karkama, Pertti: Kadonnutta ihmisyyttä etsimässä: Johdatusta Johann Gottfried Herderin ajatteluun ja herderiläisyyteen Suomessa.  (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 1134)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007.  ISBN 978-951-746-920-3
Kant, Immanuel: Kirjoituksia biologiasta ja lääketieteestä.  Turku:  Ranvaik Kustannus, 2006.  ISBN 951-97696-4-1  Kirja sisältää myös Herderin vastaväitteen Kantille: Herder, Johann Gottfried, Ideoita ihmiskunnan historian filosofiaan, 5. kirja, luvut 1–3, Kant-valikoimassa s. 64–77
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Forster, Michael: Johann Gottfried von Herder The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Venäjä 2  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  ADK  MusicBrainz  ULAN 
Henkilöt:  BMLO  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  RISM  SNAC  IdRef
Veinge

| Veinge |
| --- | --- |
 Veingen kirkko
 Veinge
 Koordinaatit: 56°33′08″N, 13°04′18″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Hallandin lääni
Maakunta:  Hallanti
Kunta:  Laholm
Väkiluku (31.12.2023):  1 444
Veinge on taajama Laholmin kunnassa Hallandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 444 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Veinge Wikimedia Commonsissa
Pohjoisnapa

Pohjoisnapa pituuspiirien leikkauspisteessä keskellä Pohjoista jäämerta.
Tämä pohjoisnavalla sijaitseva jääpaineharju on noin 1 km pitkä ja muodostuu kahden monivuotisen jään väliin.
North Pole Web Cam -verkkokameran ottama kuva pohjoisnavan seudulta kesäkuussa 2006. Vasemmalla oleva tumma muodostelma ei ole maata vaan varjossa olevaa jäätä.
Turisteja pohjoisnavalla.
Pohjoisnapa on maapallon akselin pohjoispää. Se on maapallon pohjoisin paikka, 90 astetta 0 minuuttia 0 sekuntia pohjoista leveyttä.
Pohjoisnapa sijaitsee Arktisella alueella Pohjoisella jäämerellä keskellä ahto- ja kiintojääaluetta, joka kutistuu ja laajenee vuodenaikojen mukaan ja on yleensä noin 2–3 metrin paksuinen. Talven keskilämpötila on −40 celsiusastetta, ja kesän keskilämpötila on nolla astetta. Keväästä syksyyn on koko ajan valoisaa, minkä jälkeen on puoli vuotta kestävä kaamos.
Maapallon akselin horjunnasta johtuen pohjoisnapa siirtyilee seitsemän vuoden aikana noin yhdeksän metriä.
Pohjoisnavan valloitus

Maapallon viimeisimpiä valloitettuja seutuja ovat olleet napaseudut. Hankalien luonnonolosuhteiden takia pohjoisnapa valloitettiin vasta 1900-luvulla, vaikka alueelle oli pyritty neljänsadan vuoden ajan.
John Davis pääsi vuonna 1585 siihen mennessä lähimmäksi pohjoisnapaa: hän oli 1 200 kilometrin etäisyydellä pohjoisnavasta ja antoi nimensä Davisinsalmelle. Henry Hudson yritti niin ikään päästä vesiteitse pohjoisnavalle vuonna 1610. Samaa yritti myös vuonna 1773 Constantine Phippsin johtama retkikunta. Mukana oli tuolloin muun muassa 14-vuotias Horatio Nelson. Vaikka retkikunta pääsikin edeltäjiään lähemmäs, joutui myös Phipps luopumaan valloitusyrityksestä.
Siihen asti parhaan yrityksen teki William Edward Parry vuonna 1819. Jää pakotti lopulta myös Parryn retkikunnan palaamaan takaisin, mutta se oli silti päässyt lähimmäksi magneettista pohjoisnapaa. Parry yritti uudestaan vielä kolmesti vuosina 1821, 1824 ja 1827. Vuoden 1827 yrityksellä hän pyrki navalle eräänlaisella amfibioaluksella eli veneellä, jonka pystyi muuttamaan reeksi. Pääalus Hekla ankkuroitiin Huippuvuorille ja matkaa jatkettiin rekiveneellä. Retkikunta ei pystynyt valloittamaan vieläkään pohjoisnapaa, mutta pääsi jo 700 kilometrin etäisyydelle.
Fridtjof Nansenin retkikunta pääsi vuonna 1895 vain 350 kilometrin päähän pohjoisnavasta. Ankara sää ja kylmyys pakottivat hänet kuitenkin palaamaan takaisin. Pohjoisnapa valloitettiin vihdoin vuonna 1909, kun yhdysvaltalainen Robert Peary lähti 133 koiran ja 19 reen turvin Ellesmerensaaren pohjoiskärjestä. Hän oli aiemmin yrittänyt samaa kahdesti, mutta tällä kertaa sääolot olivat suotuisat. Peary ja hänen matkakumppaninsa saapuivat 6. huhtikuuta vuonna 1909 ensimmäisinä ihmisinä pohjoisnavalle.
Ympäröivä merialue

Pohjoisnapa sijaitsee Pohjoisella jäämerellä. Meri on pohjoisnavan kohdalla yli 4 000 metriä syvä.
Jään paksuus pohjoisnavalla vaihtelee yleensä 1,8–3 metrin välillä. Jääröykkiöiden kohdalla jää on jopa 30 metriä paksu. Kesällä jää on suurin piirtein puolet talvista ohuempi. Kiintojää kulkee merivirtojen mukana 2–8 kilometriä vuorokaudessa, nopeimmillaan 40 km/vrk. Nopeus riippuu muun muassa veden syvyydestä, jolla on vaikutusta merivirtoihin. Pohjoisnavan ympäristön lauttajää- ja jäävuorialueen koot vaihtelevat vuodenaikojen ja vuosien mukaan huomattavasti. Pinnalla kulkeville meri on jääröykkiöineen ja railoineen erityisen vaikeakulkuista aluetta, ja siksi pohjoisnavalle on vaikeampi matkata kuin etelänavalle.
Arktinen napajää kutistuu, koska maapallon ilmasto lämpenee. Tämän on arveltu johtavan siihen, että pohjoisnavan jäät sulavat loppukesäksi jo lähivuosikymmenien aikana.
Ilmasto

Aurinko nousee pohjoisnavalla kevätpäiväntasauksen aikaan maaliskuussa ja laskee syyspäiväntasauksen aikaan syyskuussa. Sinä aikana Aurinko pysyy horisontin yläpuolella ja on valoisaa vuorokauden ympäri. Vastaavasti syyspäiväntasauksesta kevätpäiväntasaukseen on puolen vuoden mittainen kaamos.
Talven keskilämpötila on −40 celsiusastetta, ja kesän keskilämpötila on nolla astetta. Pohjoisnavalla on selvästi lämpimämpää kuin etelänavalla, koska pohjoisnapa on merellä toisin kuin etelänapa.
Keväällä ja kesällä pohjoisnavalla on usein pilvistä kun ilma lämpenee ja jäät alkavat sulaa. Sulavasta lumesta ja pienistä avoveden kohdista nousee sumua ja matalia pilviä. Kesällä jään päälle muodostuu lammikoita sulamisvedestä. Syksyllä lammikot jäätyvät pakkasten tulon myötä. Talvella paikalle asennettu verkkokamera peittyy lumisateiden tuomaan lumeen, jota Aurinko ei enää sulata pois.
Eläimistö

Pohjoisnavalle vaeltaa toisinaan jääkarhuja etsimässä ruokaa, ja siellä voi käydä harvoin naalikin. Meressä on paljon enemmän elämää kuin jään päällä. Äyriäisten, monien kalojen ja merivuokkojen lisäksi vedessä on joskus havaittu norppiakin. Suuret merinisäkkäät kuten sarvivalaat ovat harvinaisia vierailijoita. Joskus taivaalla näkyy muuttolintuja kuten lapintiiroja.
Merkitys ihmiselle

Lähellä pohjoisnapaa ei ole koskaan asunut ihmisiä, koska liikkuva jää tekee pysyvän asutuksen mahdottomaksi.
Pohjoisnapa ei kuulu millekään valtiolle. Venäjä on kuitenkin pystyttänyt merenpohjaan titaanisen lipun vuonna 2007, mikä aiheutti vastalauseita muissa napa-alueen maissa.
Pohjoisnavalla on ollut tutkimusasemia, jotka ajelehtivat jään mukana. Venäjä pystyttää paikalle uuden tutkimusaseman lähes vuosittain. Tutkimusasemat tarkkailevat pohjoisnavan jäätä, lämpötilaa, syvyyttä, merivirtoja, säätä ja merielämää.
Pohjoisnavalle voidaan tulla voimakkailla jäänmurtajilla. Pitkään vain ydinkäyttöiset jäänmurtajat pystyivät murtautumaan pohjoisnavalle, mutta jään vähennyttyä myös dieselkäyttöiset jäänmurtajat ovat päässeet sinne 1990-luvulta alkaen.
Pohjoisnavalle järjestetään turistimatkoja kesä–heinäkuussa jäänmurtajalla ja muina kuukausina helikopterilla, lentokoneella tai reellä. Laivamatkat alkavat charterlennolla Helsingistä Murmanskiin Venäjälle, missä turistit astuvat laivaan. Laivamatka kestää 14 päivää ja maksaa kymmeniä tuhansia euroja.
Pohjoisnavan yli kulkee myös kauppareitti.
Yhdysvaltalaisessa ja kanadalaisessa kulttuurissa Joulupukki asuu pohjoisnavalla eikä Lapin Korvatunturilla. Joulupukin asumalle pohjoisnavalle kuvitellaan usein poroja, puita ja tuntureita, joita ei ole todellisella pohjoisnavalla, mutta Lapissa kylläkin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ylen Elävä arkisto – Lento yli Pohjoisnavan (video) 1956
Merijään minimin vaihtelua pohjoisnavan (musta täplä) ympärillä vuosien 1979–2007 välillä.
Pohjoisnavan tähtikartta. Suoraan pohjoisnavan yläpuolella taivaannavassa on Pohjantähti (Polaris), jonka ympäri muut tähdet näyttävät kiertävän.
Mihail Iljin

Mihail Iljin (ven. Михаи́л Ильи́н, oikea nimi Ilja Jakovlevitš Maršak, Илья́ Я́ковлевич Марша́к; 10. tammikuuta 1896 (J: 29. joulukuuta 1895) Bahmut – 15. marraskuuta 1953 Moskova) oli venäläinen neuvostokirjailija.
Mihail Iljin oli runoilija Samuil Maršakin veli. Hän valmistui Leningradin teknologisesta instituutista vuonna 1925 ja työskenteli vuoteen 1929 saakka insinöörinä. Iljin on kirjoittanut luonnontieteitä ja tekniikkaa popularisoivia teoksia, joita lasten lisäksi lukivat myös aikuiset. Neuvostoliiton ensimmäistä viisivuotissuunnitelmaa kuvaava ”Kertomus suuresta suunnitelmasta” (Rasskaz o velikom plane, 1930) ja sen jatko-osa ”Vuoret ja ihmiset” (Gory i ljudi, 1935) käännettiin lukuisille vieraille kielille.
Suomennettuja teoksia

Rakennamme uudeksi erämaan. Suom. I. Lindros. Leningrad: Kirja, 1934.
Aurinko pöydällä: kertomuksia valaistuksesta. Suom. M. Husu. Petroskoi: Kirja, 1935.
Kertomus suuresta suunnitelmasta. Petroskoi: Kirja, 1935.
Miten auto oppi kulkemaan. Suom. H. Mäkelin. Petroskoi: Kirja, 1935.
Mustalla valkoiselle: kertomuksia kirjoista. Suom. V. Paju. Petroskoi: Kirja, 1936.
100000 kysymystä. Petroskoi: Kirja, 1936.
Vuoret ja ihmiset: kertomuksia luonnon uudestirakentamisesta. Suom. V. Paju. Petroskoi: Kirja, 1936.
Kertomuksia siitä, mikä sinua ympäröi. Suom. Paavo Alatalo. Petroskoi: Karjalan ASNT:n valtion kustannusliike, 1956.
Kuinka ihmisestä on tullut jättiläinen. Suom. Vieno Levänen. Moskova: Raduga, 1983.
Aiheesta muualla

Kratkaja literaturnaja entsiklopedija: Mihail Iljin (venäjäksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka 2  Korea 2  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Encyclopedia of Modern Ukraine  IdRef
Håkan Carlqvist

Håkan Carlqvist harjoittelemassa Kataloniassa vuonna 1978.
Håkan "Carla" Carlqvist (1954 – 6. heinäkuuta 2017) oli ruotsalainen motocrosskuljettaja. Hän voitti henkilökohtaisen maailmanmestaruuden 250-kuutioisten luokassa vuonna 1979 ja 500-kuutioisten luokassa 1983. Lisäksi hän saavutti neljä joukkuehopeaa ja kaksi joukkupronssia sekä kaksi henkilökohtaista pronssia.
Vuonna 1983 Carlqvistille myönnettiin Svenska Dagbladetin kultamitali vuoden merkittävimmästä ruotsalaisesta urheiluteosta.
Carlqvist menehtyi 67-vuotiaana 6. heinäkuuta 2017 aivoverenvuotoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Håkan Carlqvist Wikimedia Commonsissa
Nils van der Poel

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Nils van der Poel vuonna 2022. |  Nils van der Poel vuonna 2022. |  Nils van der Poel vuonna 2022. |  |
Maa:  Ruotsi
Miesten pikaluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Peking 2022 | 5 000 m |  |
|  Kultaa | Peking 2022 | 10 000 m |  |
| Yleisluistelun MM-kilpailut  | Yleisluistelun MM-kilpailut  | Yleisluistelun MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Hamar 2022 | yhteispisteet |  |
| Matkakohtaiset MM-kilpailut  | Matkakohtaiset MM-kilpailut  | Matkakohtaiset MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Heerenveen 2021 | 5 000 m |  |
|  Kultaa | Heerenveen 2021 | 10 000 m |  |
Nils Göran van der Poel (s. 25. huhtikuuta 1996 Trollhättan) on kilpailu-uransa vuonna 2022 lopettanut ruotsalainen pikaluistelun olympiavoittaja.
Van der Poel voitti nuorten maailmanmestaruuden 5 000 metrillä vuosina 2014 ja 2015. Vuonna 2017 hän sijoittui matkakohtaisissa MM-kilpailuissa 10 000 metrillä kahdeksanneksi. Hän osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Pyeongchangissa 2018, jolloin hän sijoittui 5 000 metrillä 14:nneksi. Samana vuonna hän sijoittui yleisluistelun MM-kilpailuissa yhteispisteissä kuudenneksi.
Vuonna 2021 van der Poel sijoittui Heerenveenin Euroopan-mestaruuskilpailuissa yhteispisteissä neljänneksi oltuaan 10 000 metrillä nopein ajalla 12.42,80 ja 5 000 metrillä toiseksi nopein ajalla 6.13,03; molemmat ajat olivat Ruotsin-ennätyksiä ja ensin mainittu myös EM-kisaennätys. Myöhemmin samana vuonna hän voitti matkakohtaisissa MM-kilpailuissa Heerenveenissä kultaa 5 000 metrillä ajalla 6.08,39 ja 10 000 metrillä maailmanennätysajalla 12.32,95 voittaen hopeamitalistin lähes 13 sekunnilla ja pronssimitalistin lähes 22 sekunnilla. Joulukuussa 2021 hän luisteli Salt Lake Cityssä maailmancupin kilpailussa 5 000 metrin maailmanennätyksen 6.01,56. Pekingin olympialaisissa 2022 hän voitti kultaa 5 000 metrillä olympiaennätysajalla 6.08,84 ja 10 000 metrillä maailmanennätysajalla 12.30,74. Van der Poel lahjoitti kisojen jälkeen 10 000 metrin kultamitalinsa pois, jotta voisi kiinnittää huomionsa taisteluun ihmisoikeuksien puolesta. Hän lahjoitti mitalin ruotsalaiselle ihmisoikeustaistelijalle Angela Guille, jonka isä Gui Minhai on Kiinassa vangittuna oleva kirjakauppias. Kiina on tuominnut hänet syytettynä vakoilusta. Samana talvena van der Poel voitti vielä yleisluistelun maailmanmestaruuden Hamarissa ennätyspisteillään 148,696 sekä pitkien matkojen maailmancupin.
Ennätykset

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 500 metriä | 37,33 | Hamar | 5. maaliskuuta 2022 |
| 1 000 metriä | 1.13,92 | Hamar | 15. marraskuuta 2014 |
| 1 500 metriä | 1.47,18 | Salt Lake City | 4. joulukuuta 2021 |
| 5 000 metriä | 6.01,56 | Salt Lake City | 3. joulukuuta 2021 |
| 10 000 metriä | 12.30,74 | Peking | 11. helmikuuta 2022 |
| Yhteispisteet | 148,696 | Hamar | 5.–6. maaliskuuta 2022 |
Jaana Bombin

Jaana Bombin (s. 1965 Kajaani) on suomalainen kuvanveistäjä. Viitasaarella asuva Bombin tekee veistoksensa graniitista. Bombin on Viipurin Taiteilijaseuran jäsen.
Yhteisötaiteilijana Bombin on toiminut pääosin Keski-Suomen alueella. Vuosina 2016–2019 Bombin oli projektipäällikkönä Taiteen Wirtapiiri -yhteisötaidehankkeessa, joka toteutettiin Viitasaaren lisäksi Kinnulassa, Kivijärvellä ja Pihtiputaalla. Euroopan unionin rahoittamasta hankkeesta tehdään esimerkkihanke unionin tietopankkiin. Bombin on ohjannut yhteisötaidehankkeita myös muun muassa Brasiliassa.
Viitasaaren kaupunki myönsi Jaana Bombinille vuoden 2020 H. G. Porthan -kunniapalkinnon.
Sotiin lähteneiden muistomerkki, Viitasaari, 2015, yhdessä Helena Raatikaisen kanssa.
Jaana Bombinin yhdessä työryhmän kanssa tekemä Miina Saarijärvellä ()2013).
Bombinin julkisia veistoksia Viitasaarella ovat vuonna 2014 paljastettu muualle haudattujen muistomerkki Syli Viitasaaren kirkon vieressä ja vuonna 2015 paljastettu yhteistyössä arkkitehti Helena Raatikaisen kanssa suunniteltu Sotaan lähteneiden muistomerkki vanhan yhteiskoulun pihassa. Saarijärvellä on Bombinin ohjaaman kyläkansantaiteen työryhmän suunnittelema ja tekemä puinen veistos Miina, joka valmistui vuonna 2013.
Kuvia julkisista taideteoksista

Syli, 2014, Viitasaari
Yhteinen valo, 2021, Viitasaari.
Vantaan nuorisovaltuusto

| Vantaan nuorisovaltuusto |
| --- | --- |
Perustettu:  2000
Kotipaikka:  Vantaa
Jäsenmäärä:  30
Puheenjohtaja:  Vincent Joki
Varapuheenjohtaja:  Lili Parvinen, Annika Pyrrö
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vantaan nuorisovaltuusto (Nuva) on lasten ja nuorten edunvalvojaelin, jolla on läsnäolo- ja puheoikeus Vantaan kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksessa kokouksissa. Nuorisovaltuustolla on edustajia myös kaikissa lautakunnissa tarkastus- ja vaalilautakuntaa lukuun ottamatta. Lisäksi Vantaan nuorisovaltuusto on edustettuna useissa kaupungin työryhmissä ja hankkeissa, ja siten nuoret ovat päässeet vaikuttamaan esimerkiksi opetussuunnitelman toteutukseen Vantaalla. Nuorisovaltuutetut kävivät myös Vantaan aluetoimikuntien kokouksissa ennen niiden uudistamista aluetyöryhmiksi vuonna 2017. 
Nuorisovaalit järjestetään kahden vuoden välein syksyisin. Äänestys suoritetaan vantaalaisissa oppilaitoksissa. Jokaisella 13-18-vuotiaalla vantaalaisella nuorella on äänioikeus. Vaaleilla valitaan 30 nuorisovaltuutettua.
Nuorisovaltuuston tärkein tehtävä on vantaalaisten lasten ja nuorten edunvalvonta. Nuorisovaltuusto seuraa kaupungissa tapahtuvaa nuoria koskevaa päätöksentekoa ja pyrkii jo valmisteluvaiheessa vaikuttamaan niin, että tehdyt päätökset ovat nuorien kannalta hyviä ja toimivia. 
Nuorisovaltuusto pyrkii toiminnallaan lisäämään kaikkien nuorten yhteiskunnallista aktiivisuutta. Nuva kannustaa nuoria vaikuttamaan omalla tavallaan ja korostaa suoran demokraattisen vaikuttamisen ja vaaleissa äänestämisen merkitystä. Keskeisimpiä tapahtumia nuorten aktivoimiseksi ovat nuorisovaltuustovaalit ja vuosittain järjestettävä Vaikuttaja-päivä.
Nuorisovaltuusto järjesti vuosittaisin nuorille suunnatun musiikkitapahtuman Nuva On The Rocksin. Nuva On The Rocks antaa vantaalaisille bändeille mahdollisuuden esiintyä suurelle joukolle.
Nuorisovaltuusto kokoontuu varsinaisesti kerran kuukaudessa yleensä keskiviikosin Vantaan kaupungintalolla.
Jäsenet

| Nimi | Ikä | Asuinpaikka | Äänimäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| Neslihan Gül | 14 | Myyrmäki | 203 |
| Yang Hu | 13 | Nissas | 203 |
| Walid Azizi | 15 | Vapaala | 172 |
| Minja Immonen | 16 | Martinlaakso | 168 |
| Pravjot Pannu | 14 | Hakkila | 144 |
| Annika Pyrrö | 15 | Itä-Hakkila | 136 |
| Miiko Hakkarainen | 14 | Tikkurila | 131 |
| Juho Pennanen | 16 | Kaivoksela | 121 |
| Aune Multas | 15 | Rajakylä | 107 |
| Aisha Akaydin | 14 | Rekola | 100 |
| Tejwant Singh | 18 | Rekola | 96 |
| Aadit Phull | 16 | Ylästö | 95 |
| Tasnim Islam | 14 | Havukoski | 92 |
| Annika Tuukkanen | 15 | Nikinmäki | 89 |
| Nicklas Suomi | 16 | Vapaala | 75 |
| Eetu Laaksonen | 15 | Päiväkumpu | 74 |
| Brandon Laukkanen | 13 | Kuusikko | 72 |
| Elmeri Lehtovirta | 13 | Ruskeasanta | 69 |
| Vincent Joki | 17 | Ilola | 68 |
| Vida Amoah | 16 | Myyrmäki | 66 |
| Julio Nocito | 15 | Rekola | 65 |
| Elias Ahonen | 17 | Mikkola | 61 |
| Joel Rasku | 15 | Kivistö | 60 |
| Hertta Dahlqvist | 15 | Päiväkumpu | 59 |
| Esther Obeng Amoako | 16 | Mikkola | 57 |
| Lili Parvinen | 16 | Ylästö | 56 |
| Lassi Pellikka | 16 | Nikinmäki | 56 |
| Tivon Salo | 14 | Vantaanpuisto | 54 |
| Julia Ngandu | 15 | Vaarala | 53 |
| Sahar Hossaini | 13 | Rekola | 52 |
Historia > Nuorisovaltuuston perustaminen

Vantaan kaupunginhallitus sai esityksen nuorisovaltuuston perustamiseen liittyen Vapaa-ajan lautakunnalta 19. toukokuuta 1999. Asiaa oli valmistellut sivistystoimen työryhmä. Kyseisen työryhmän keskeisenä tehtävänä oli pohtia nuorisovaltuuston ikäjakautumaa, vaalipiiriä, alueellisuuden huomioimista sekä sitä menettelytapaa, jolla nuorisovaltuuston jäsenet valitaan. 
Kaupunginhallitus päätti puheenjohtajan esityksestä perustaa Vantaalle nuorisovaltuusto 1. tammikuuta 2000 alkaen. Esityksen ensimmäisessä kohdassa päätettiin myös, että ensimmäinen kausi kestää kaksi vuotta ja päättyy 31. joulukuuta 2001. Hallituksen esityksessä todettiin että ensimmäiset nuorisovaltuustovaalit toimeenpanee sivistystoimi.
Vantaan nuorisovaltuusto oli ensimmäinen Suomessa, joka sai läsnäolo- ja puheoikeuden kaupunginvaltuuston kokouksiin. Vantaan nuva on myös ensimmäinen nuorisovaltuusto, joka laati itselleen strategian. Strategia laadittiin vuonna 2011 ja sitä päivitetään kausittain nuorisovaltuuston päättämällä tavalla. Strategiassa esiintyvät nuorisovaltuuston yksitoista ainutlaatuista arvoa, joita ovat muun muassa avoimuus ja suvaitsevaisuus.