stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gafurin piiri

| Gafurin piiri Гафурийский район Gafurijski raion Ғафури районы Ğafuri raiony |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Gafurin piirin sijainti Baškortostanin tasavallassa
Perustettu:  1930
Pinta-ala:  3 039 km²
Väkiluku:  36 000
Gafurin piiri (baškiiriksi Ғафури районы, Ğafuri raiony, ven. Гафурийский район, Gafurijski raion) on kunnallishallintoalue Baškortostanissa Venäjällä. Sen keskus on Krasnousolin kaupunkimainen taajama, joka sijaitsee 130 kilometriä tasavallan pääkaupungista Ufasta ja 60 kilometriä Sterlitamakista. Piiri on perustettu vuonna 1930 ja siihen kuuluu 18 maalaiskuntaa. Piirin pinta-ala on 3 039 km².
Gafurin piirissä on noin 36 000 asukasta ja sen asukastiheys on 12 as./km². Suurimmat etniset ryhmät ovat baškiirit, venäläiset ja tataarit.
Piiri on nimetty sen alueella syntyneen baškiirien kansallisrunoilijan Mäžit Ğafurin mukaan.
Abzelilovo • 
Agidel • 
Alšejevsk • 
Arhangel • 
Askino • 
Aurgazy • 
Baimak • 
Bakaly • 
Baltatševo • 
Belebei • 
Belokatai • 
Beloretsk • 
Birsk • 
Bižbuljak • 
Blagovar • 
Blagoveštšensk • 
Burajevo • 
Burzjansk • 
Buzdjak • 
Davlekanovo • 
Djurtjul • 
Duvan • 
Fjodorovka • 
Gafur • 
Haibullino • 
Iglino • 
Iliševo • 
Išimbai • 
Janaul • 
Kaltasy • 
Karaidel • 
Karmaskaly • 
Kig • 
Krasnokamsk • 
Kugartš • 
Kujurgasy • 
Kumertau • 
Kušnarenkovo • 
Jermekejevo • 
Meleuz • 
Metšetlino • 
Mežgorje • 
Mijak • 
Miškino • 
Neftekamsk • 
Nurimanov • 
Oktjabrski • 
Salavat • 
Salavat • 
Šaran • 
Sibai • 
Sterlibaševo • 
Sterlitamak • 
Sterlitamak • 
Tatyšly • 
Tšekmaruš • 
Tšišmy • 
Tuimazy • 
Ufa • 
Ufa • 
Utšaly • 
Zialiar • 
Ziantšur
Hääväki saapuu

| Hääväki saapuu Elokuu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 11. huhtikuuta 2012
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): Nopsajalka, Jonas W. Karlsson
 Tyylilaji: cityhumppa, rap
 Kesto: 38.03
 Levy-yhtiö: EMI, Capitol
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 2.
Elokuun muut julkaisut
|   | Hääväki saapuu 2012 | Pöytä on katettu 2013 |
Singlet albumilta Hääväki saapuu
 ”Soutaa huopaa” Julkaistu: 19. tammikuuta 2012  ”Saatilla” Julkaistu: 5. huhtikuuta 2012
Hääväki saapuu on suomalaisen Elokuu-yhtyeen ensimmäinen albumi, joka julkaistiin 11. huhtikuuta 2012. Albumin julkaisi EMI-levy-yhtiö.
Taustaa

Albumin ensimmäinen single "Soutaa huopaa" julkaistiin 19. tammikuuta 2012 ja siitä on julkaistu myös musiikkivideo. Kappale nousi parhaimmillaan Suomen virallisen singlelistan toiselle sijalle ja on pysynyt listalla yhteensä 16 viikkoa. 5. huhtikuuta julkaistiin musiikkivideo Elokuun toisesta singlestä "Saatilla". Se on taas puolestaan noussut Suomen virallisen singlelistan 11. sijalle. Itse albumin paras sijoitus Suomen virallisella albumilistalla on toinen sija. Albumin kolmantena singlenä julkaistiin kappale "Kullankaivaja". Myös siitä on julkaistu musiikkivideo.
Kappaleet

Tänä yön – 3.26
Soutaa huopaa – 4.09
Saatilla – 4.05
Kotiin – 3.12
Kullankaivaja – 3.44
Treffeillä – 2.23
Legendaariset Levikset – 4.30
Ota omena – 3.48
Happamia marjoja – 3.48
Perillä ennen pimeää – 5.50
Arvostelut

Nuorgam: 35/100
Soundi:
Giorgio Santelli

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Giorgio Santelli vuonna 1961. |  Giorgio Santelli vuonna 1961. |  Giorgio Santelli vuonna 1961. |  |
Maa:   Italia
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
Miesten miekkailu
|  Kultaa | Antwerpen 1920 | säilä, joukkuekilpailu |  |
Giorgio Leslie Santelli (24. marraskuuta 1897 Budapest – 8. lokakuuta 1985 New Yorkin osavaltio) oli italialainen miekkailija. Hän oli Italo Santellin poika.
Santelli voitti kultaa säilän joukkuekilpailussa vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä. Hän muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1924 ja valmensi Yhdysvaltoja olympialaisissa vuosina 1928–1952.
I-Mediat

I-Mediat on mediakonserni Ilkka Oyj:n omistama kustannusyhtiö, joka julkaisee yhteensä kahdeksaa sanomalehteä Pohjanmaan ja Etelä-Pohjanmaan alueella. I-Medioiden kustannustuotteisiin kuuluvat sanomalehti Ilkka-Pohjalainen (aiemmin Ilkka ja Pohjalainen), kaupunkilehdet Epari ja Vaasa sekä paikallislehdet Järviseutu, Jurvan Sanomat, Komiat, Viiskunta ja Suupohjan Sanomat.
Ilkka-Yhtymän strategisena linjauksena on kasvattaa yrityksille suunnattujen markkinointipalvelujen tarjontaa. Kustannustoiminnan lisäksi I-Medioiden liiketoimintaan on kuulunut marraskuussa 2018 W-Media & Management Oy:lta ostettu digitaalisten ulkomainonta, helmikuussa 2019 ostettu vaikuttajamediatoimisto Somessa.com, elokuussa 2019 ostettu markkinointitoimisto Myynninmaailma Oy ja syyskuussa 2021 ostettu mainostoimisto MySome.
Greg Ballard

Greg Ballard
Gregory A. Ballard (s. 20. marraskuuta 1954) on yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko. Hän on oli Indianapolisin pormestari kahden kauden ajan vuosina 2008–16. Hän ei pyrkinyt enää kolmannelle kaudelle.
Ballard palveli vuosina 1978–2001 Yhdysvaltain merijalkaväessä ja Persianlahden sodassa.
Giorgio Pessina

| Mitalit> Maa:   Italia. Olympialaiset .Miesten miekkailu | Mitalit> Maa:   Italia. Olympialaiset .Miesten miekkailu | Mitalit> Maa:   Italia. Olympialaiset .Miesten miekkailu | Maa:   Italia> .Miesten miekkailu |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Amsterdam 1928 | floretti, joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Los Angeles 1932 | floretti, joukkuekilpailu |  |
Giorgio Pessina (16. kesäkuuta 1902 Rooma – 18. heinäkuuta 1977 Rooma) oli italialainen miekkailija, joka kilpaili floretin joukkuekilpailussa kolmissa perättäisissä kesäolympialaisissa. Pariisissa 1924 hän sijoittui joukkueineen neljänneksi; Amsterdamissa 1928 hän kuului kultaa voittaneeseen ja Los Angelesissa 1932 hopeaa saaneeseen joukkueeseen.
Holsteinin herttuakunta

Juutinmaa ja pohjoinen Saksa: 

Schleswig ja Holstein sijoitettuna nykypäivän Saksaan ja Tanskaan.
Holsteinin herttuakunta (['holʃtain], alasaksaksi Holsteen, tansk. Holsten, latinaksi ja historialliseksi englanniksi Holsatia) oli herttuakunta Elbe- ja Eider-jokien välissä.
Nykyinen saksankielinen Holsteinin maakunta oli hallinnollisesti 1470-luvulta Holsteinin kreivikunta (saks. Grafschaft Holstein), myöhemmin Holstein herttuakunta (saks. Herzogtum Holstein), ja se oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan pohjoisin alue. Holsteinin historia kietoutuu läheisesti tanskalaisen Schleswigin herttuakunnan kanssa. Holsteinin pääkaupunki on Kiel.
Herttuakunnan muodostuminen

Holstein, joka oli olennainen osa vanhaa Saksia, sijaitsi Elbejoen pohjoispuolella. Kaarle Suuri valtasi sen noin vuonna 800. Se oli kreivikunta 1111–1474. Aluksi se oli Saksin herttuakunnan, sittemmin Lauenburgin herttuakunnan, ja lopulta Lyypekin hiippakunnan lääni.
Holsteinin kreivikuntaa johti Schauenburgin suku, ja sen ensimmäinen kreivi oli Adolf I. Tanska valtasi Holsteinin Stellaun taistelun jälkeen 1201, mutta Schauenburg valloitti sen takaisin Bornhövedin taistelussa 1227. 1300-luvulla Holsteinin kreivit hankkivat Schleswigin herttuakunnan, Tanskan kuningaskunnan läänin. Kun Schauenburgin kreivit loppuivat 1459, Holstein ja Schleswig siirtyivät Tanskan kuninkaalle Riben sopimuksella 1460. Vuonna 1474 Holstein ylennettiin herttuakunnaksi ja siitä tuli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan osavaltio (reichsunmittelbar), jona se säilyi keisarikunnan hajoamiseen asti 1806.
Vuonna 1490 Holstein jaettiin Holstein-Segebergiin ja Holstein-Gottorpiin. Holstein-Segeberg säilyi Tanskan kuninkaalla ja se tunnettiin myös kuninkaallisena Holsteinina, myöhemmin Holstein-Glückstadtina. Holstein-Gottorp, joka tunnettiin myös herttuallisena Holsteinina, annettiin vuonna 1544 Tanskaa hallinneen Oldenburgin suvun nuoremmalle haaralle, Holstein-Gottorpin suvulle. Holstein-Gottorp käsitti myös osan Schleswigin herttuakunnasta, mutta Tanska valloitti sen suuressa Pohjan sodassa ja schleswigiläinen osa liitettiin pysyvästi Tanskaan Frederiksborgin rauhassa vuonna 1720.
Holstein-Gottorpin herttuasta Karl Peter Ulrichista tuli vuonna 1762 Venäjän keisari Pietari III, ja hän suunnitteli hyökkäystä Tanskaan saadakseen takaisin menetetyt Holstein-Gottorpin maat Schleswigissä. Vaikka Pietari III:n vaimo Katariina II syrjäytti hänet, tanskalaiset päättivät ratkaista ongelman pysyvästi. Vuonna 1773 he vaihtoivat Pietari III:n pojan Paavalin kanssa tehdyllä Tsarskoje Selon sopimuksella Tanskalle kuuluneen Oldenburgin herttuakunnan Holstein-Gottorpiin, ja saivat siten kaikki Holsteinin alueet hallintaansa. Täten Holstein yhdistettiin jälleen yhdeksi valtioksi.
Holsteinista muodostui liikenteellisesti tärkeä alue, kun sen läpi tehtiin kanava Itämereltä Pohjanmerelle. Ensimmäinen, vuonna 1784 valmistunut kanava kulki Eiderjokea pitkin. Vuonna 1887 alkoivat uuden, entistä lyhyemmän Kielin kanavan rakennustyöt. Kielin kanava otettiin käyttöön vuonna 1895. Nykyisin se on yksi maailman vilkkaimmin liikennöidyistä kanavista.
Holstein suurvaltojen pelinappulana 1800-luvulla

Holsteinin herttuakunta ei joutunut Ranskan vallan alle Napoleonin aikana Tanskan-liittonsa takia. Vuodesta 1815 vuoteen 1864 se oli Saksan liiton jäsen, vaikka se oli liittoutunut Tanskan kanssa (Tanskan kuningas oli myös Holsteinin herttua). Tanskan kuninkaan Fredrik VII:n kuoltua ja Oldenburgin suvun alkuperäisen päähaaran sammuttua vuonna 1863 Schleswigin ja Holsteinin perimisestä kiisteltiin. Uudeksi kuninkaaksi valittiin Glücksburgin sukuhaaraa edustanut Kristian IX, joka ei ollut ensimmäisenä perimysjärjestyksessä.
Toista sukuhaaraa edustanut Augustenborgin herttua Fredrik vaati tällöin herttuakuntia itselleen, ja pian Saksan liitto julisti Preussin ja Itävallan johtamana sodan Tanskalle pakottaen sen luovuttamaan herttuakunnat. Herttuakuntia ei kuitenkaan annettu Augustenborgin herttualle. Vuonna 1865 Preussi ja Itävalta sopivat välillään järjestelystä: itävaltalaiset valloittivat ja hallinnoivat Holsteinia, kun taas preussilaiset tekivät samoin Schleswigille. Tämä järjestely päättyi vuonna 1866 Preussin–Itävallan sotaan, jonka tuloksena Schleswig ja Holstein yhdistettiin Preussiin, jolloin niistä tuli Schleswig-Holsteinin provinssi.
Saksan tappio toisessa maailmansodassa johti siihen, että Saksalle kuulunut Schleswig jaettiin kahtia: Tanska sai pohjoisosan (Slesvig) ja Saksalle jäänyt osa yhdistettiin Holsteinin kanssa Saksan liittotasavallan osavaltioksi Schleswig-Holstein.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Holstein
Holsteinin kreivikunta (vaaleansininen alue) ja sen eteläpuolinen Elbe vuoden 1400 kartassa.
Käännös suomeksi
George Herriman

George Herriman
George Joseph Herriman (2. elokuuta 1880 New Orleans, Louisiana, Yhdysvallat – 25. huhtikuuta 1944) oli yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä ja kuvittaja. Herrimanin vanhemmat olivat kreoleja. Perhe muutti 1890-luvun alussa Los Angelesiin paetakseen Louisianan rodullisia jännitteitä.
1890-luvulla Herriman teki sekalaisia töitä kunnes pääsi 1897 kuvittajaksi ja kaivertajan apulaiseksi Los Angeles Herald -sanomalehteen. Hän teki pääasiassa kuvituksia, mutta pikkuhiljaa pääsi tekemään myös sarjakuvia, jotka käsittelivät lähinnä politiikkaa ja urheilua.
Vuonna 1900 hän muutti New Yorkiin, jossa työskenteli sekalaisissa töissä. 1902 Herriman meni naimisiin Mabel Bridgen kanssa. Heille syntyi kaksi tytärtä: Mabel (1902) ja Barbara (1909).
Herriman työskenteli eri lehdissä vuosina 1900–1910 tehden kuvituksia ja piirtäen sarjakuvia. Tuon ajan sarjakuvia ovat mm. Musical Muse, Professor Otto and His Auto, Acrobatic Archie, Major Ozone's Fresh Air Crusade ja Gooseberry Sprigg.
1910 hän pääsi William Randolph Hearstin omistamaan New York Evening Journaliin töihin, jossa hän piirsi Dingbat Family -sarjakuvaa (myöhemmin nimeksi tulee The Family Upstairs). Tämän sarjan alareunassa seikkailivat kissa ja hiiri, josta myöhemmin kehittyi oma sarja Krazy Kat.
Vuonna 1913 Herriman alkoi piirtää Krazy Katia omana sarjanaan. Se ilmestyi ensin strippisarjakuvana kunnes vuonna 1916 sitä alettiin julkaista myös sunnuntaisarjakuvana.
Vuonna 1922 Herriman muutti Hollywoodiin Kaliforniaan ja alkoi työskennellä kotona. Arizonan ja Utahin, varsinkin Monument Valleyn maisemat, vaikuttivat suuresti Herrimaniin. Krazy Kat -sarjakuvan kotipaikka onkin Coconico County, joka sijaitsee aivan Monument Valleyn tuntumassa. Herrimanin piirrostyyli oli suorastaan surrealistista, varsinkin Krazy Katissa: maisema saattaa vaihtua ruudusta toiseen, henkilöhahmot tanssia tai seisoa päällään puhuessaan.
Elämänsä loppupuolella Herriman sairasti reumaa ja se vaikutti hänen piirtämiseensä ja piirrostyyliinsä: hän joutui tekemään sarjakuvansa raaputtamalla valkoisen esiin mustaksi tussatusta paperista. Krazy Kat oli Herrimanin päätyö, vaikka hän piirsikin tämän ohella muitakin sarjakuvia, muun muassa Baron Beania.
William Randolph Hearst oli Herrimanin mesenaatti. Hän julkaisi ja antoi Herrimanin piirtää Krazy Katiaan, vaikka sen suosio laski vuosien myötä.
George Herriman kuoli 25. huhtikuuta 1944. Kuolinsyy oli kuolintodistuksen mukaan maksakirroosi (ei alkoholin aiheuttama). Herrimanin tuhkat levitettiin hänen pyynnöstään Monument Valleyyn.
Aiheesta muualla

http://www3.iath.virginia.edu/crocker (Arkistoitu – Internet Archive)
http://webarchive.loc.gov/all/20020913102625/http://www.krazy.com/
Holstein Kiel

Kieler Sportvereinigung Holstein von 1900 e.V. eli Holstein Kiel on jalkapalloseura Kielin kaupungista. Seura on perustettu 7. lokakuuta 1900. Seura pelaa Saksan korkeimmalla sarjatasolla Bundesliigassa, johon se nousi keväällä 2024. Seura on voittanut Saksan mestaruuden kertaalleen 1912, jolloin se voitti finaalissa Karlsruher FV:n 1–0 Ernst Möllerin maalilla.
Holstein Kiel nousi 2. Bundesliigaan keväällä 2017 ja pelasi siellä seitsemän kautta. Sen sarjasijoitukset noina kausina olivat kolmas, kuudes, yhdestoista, kolmas, yhdeksäs, kahdeksas ja toinen. Joukkueen päävalmentajana on lokakuusta 2021 alkaen toiminut Marcel Rapp.
Entisiä valmentajia

Markus Anfang
Falko Götz
André Schubert
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (saksaksi)
Kenttä Holstein-Stadion
Hjalmar Mikander

Hjalmar Johan Mikander ( 2. tammikuuta 1862 Käkisalmi   – 24. heinäkuuta 1948 Kuopion maalaiskunta) oli  kouluneuvos, joka toimi Suomen ensimmäisten kansanopistojen rehtorina ja kansanopistotoiminnan kehittäjänä.
Henkilöhistoria

Hjalmar Mikanderin vanhemmat olivat kappalainen Johan Gottlieb Mikander ja Fredrika Kristina Dalhström ja puoliso vuuodesta 1891 Augusta Magdalena (Dutti) Lindman (k. 1923). Mikander tuli ylioppilaaksi 1881 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1889. Hän toimi jo 1884–1892  Helsingissä kansakoulunopettajana. Opintomatkalla Tanskaan ja Ruotsiin alkuvuonna 1892 hän perehtyi kansanopistotyöhön, syksyllä hänestä tuli vasta perustetun Keski-Savon kansanopiston johtaja. Vuonna 1895 Mikander siirtyi Pohjois-Savon kansanopiston johtajaksi, mitä tehtävää hän hoiti vuoteen 1918 ja vielä myöhemmin 1922–1942. Kouluhallituksen vapaan valistustyön kouluneuvoksena Mikander työskenteli 1918–1922. Mikander oli myös Koivumäen kotitalouskoulun johtaja vuodesta 1923.
Teokset

Kymmenen vuotta Pohjois-Savon kansanopistossa, 1905
Silmäys Pohjois-Savon kansanopiston 20-vuotiskauteen 1895–1915, 1915
Kolmekymmentä vuotta Pohjois-Savon kansanopistossa 1895–1925, 1925
Samverkan mellan Sveriges och Finlands folkhögskolor, sedd från finskt håll, 1928
Kuvauksia luonnosta ja kansanelämästä Suomessa, 1900, Ragnar Hult ja Petrus Nordmann, suomeksi sovittanut H. Meinander
Ylös orjuudesta, 1904, Booker T. Washington, suom. Hjalmar Mikander
Aiheesta muualla

Hjalmar Johannes Mikander, Suomen kansanopiston uranuurtajia, 1957, Erkki Paavolainen, julkaisussa Kansanopisto 1957, ss. 73–80
George Redding

George Redding (6. maaliskuuta 1903 Peterborough Ontario Kanada – 17. lokakuuta 1974) oli kanadalainen jääkiekkoilija. Pääasiallisesti hän pelasi joko vasempana laitahyökkääjänä tai vasempana puolustajana, mutta 22. joulukuuta 1924 pelatussa ottelussa Boston Bruinsin ja Toronto Maple Leafsin välillä Redding pelasi 11 minuuttia Boston Bruinsin maalivahtina. Tuohon aikaan joukkueilla ei ollut varamaalivahteja vaan maalivahdin jouduttua jäähylle tai loukkaannuttua joku kenttäpelaajista komennettiin maalivahdiksi.
Kaikkiaan Redding pelasi NHL:ssa 33 ottelua kahden kauden aikana ja teki niissä kolme maalia ja antoi kaksi maalisyöttöä. Hän edusti NHL-tasolla vain Boston Bruinsia
Uransa viimeiset ottelut hän pelasi Englannissa Richmond Hawksin joukkueessa kaudella 1936–1937.
Hämärän rajamailla

| Hämärän rajamailla> The Twilight Zone |
| --- | --- |

Tyyli:  sci-fi, fantasia, kauhu
Kestoaika:  25 min. (kausilla 1–3, 5), 51 min. (kaudella 4)
Luoja(t):  Rod Serling
Kehittäjä(t):  Rod Serling
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Esitetty:  2.10.1959 – 19.6.1964
Tuotantokausia:  5
Jaksoja:  156
Aiheesta muualla
IMDb 
Hämärän rajamailla (engl. The Twilight Zone) on yhdysvaltalainen televisiosarja, josta on myöhemmin tehty elokuva, radiosovituksia, teatteriesityksiä ja sarjakuvia. Hämärän rajamailla yhdisteli fantasian, kauhun ja tieteisfiktion tyylilajeja. Alkuperäisessä vuosina 1959–1964 esitetyssä televisiosarjassa oli 156 jaksoa. Sarjasta on tehty uusia versioita myöhemmin vuosina 1985–1989 (esitettiin nimellä Pelon rajalla), 1994 ja 2002–2003. Vuonna 1983 sarjan pohjalta tehtiin elokuva Hämärän pelottavat varjot.
Rod Serling vuonna 1959.
Sarjaa isännöi Rod Serling.
Kuvaus

Hämärän rajamailla on tyyliltään kokoelma tarinoita, eli sarja ei siis sisällä minkäänlaista suurempaa jatkumoa, vaan jokainen jakso on oma tarinansa, omilla hahmoillaan ja ideallaan. Sarjan genret vaihtelevat paljon tieteisfiktion, kauhun, draaman, fantasian ja komedian välillä, usein yhdistellen näitä toisiinsa.
Monet jaksoista käsittelevät myöskin ihmisluonteen varjopuolia, kuten ahneutta, kateutta, itsekkyyttä, tai liiallisen ylpeyden tuomaa sokeutta. Myöskin sarjan tuotantoaikaan ajankohtaistet kriisit ovat monien jaksojen aiheina, kuten Kylmä sota ja sen ydinasepelko, tai kommunismipelko. Nämä olivat aikanaan hyvin arkoja aiheita, jonka vuoksi sarjan luoja Rod Serling peitti nämä aiheet yleensä tieteisfiktion ideoihin, pitäen ne edelleen taustalla.
Sarjan tyypillinen jakso alkaa kohtauksella, jossa katsojalle esitellään jakson keskeiset hahmot ja heidän tilanteensa. Tämän jälkeen sarjan kertoja, sekä isännöitsijä Rod Serling ilmestyy kuvaan (ensimmäistä tuotantokautta lukuun ottamatta, jossa hän on vain ääniroolissa) ja alkaa kertoa hahmoista sekä tilanteesta johon he tulevat joutumaan, käyttäen puheessaan runollisia sanontoja ja lopetten puheensa tavallisesti sarjan nimeen.
Tämän jälkeen jakso alkaa seuraamaan kuinka hahmot joutuvat konfliktiinsa, ja kuinka he yrittävät ratkaista sen tai päästä pois tilanteesta. Tavallisesti jakson viimeisten minuuttien aikana tulee juonikäänne, joka kääntää koko jakson tarinan päälaelleen.
Vastaanotto

Sarja sai ilmestyessään erittäin positiivisen vastaanoton. Kriitikot ja katsojat ylistivät sen hyvin kirjoitettuja tarinoita, juonikäänteitä, sekä ideoita. Sama suosio jatkuu edelleen ja Hämärän rajamailla on jatkuvasti valittu yhdeksi kaikkien aikojen parhaimmista televisiosarjoista.
Kirjallisuutta

Timonen, Topi E.: ”Painajainen ei pääty mutta se selitetään: Kymmenen viestiä Hämärän rajamailta”. Filmihullu 3/2016.
Günther Herbig

Günther Herbig (s. 30. marraskuuta 1931, Ústí nad Labem) on saksalainen kapellimestari. Hän opiskeli Hermann Abendrothin, Hermann Scherchenin ja Herbert von Karajanin johdolla.
Herbig toimi vuosina 1972–1976 Dresdenin filharmonisen orkesterin, vuosina 1977–1983 Konzerthausorchester Berlinin, vuosina 1984–1990 Detroitin sinfoniaorkesterin sekä vuosina 1988–1994 Toronton sinfoniaorkesterin ylikapellimestarina.
Günther Hell

| Günther Hell |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. elokuuta 1978 (ikä 46) Bolzano
Kansalaisuus:   Italia
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  oikea
Pituus:  176 cm
Paino:  80 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1998–2015
Aik. seurat:  HC Bolzano (Serie A/EBEL) Vienna Capitals (EBEL) Alleghe (Serie A)
Günther Hell (s. 30. elokuuta 1978 Bolzano) on italialainen entinen jääkiekkomaalivahti. Hän pelasi viimeksi EBEL-liigassa HC Bolzanon joukkueessa, jonka riveissä pelasi kolmea kautta lukuun ottamatta koko uransa.
Maajoukkuetasolla Hell edusti Italiaa seitsemässä MM-turnauksessa sekä 2006 olympiaturnauksessa.
Holsteininhevonen

Holsteininhevosta juoksutetaan.
Holsteininhevonen (myös holsteiner) on saksalainen puoliverinen hevosrotu, joka on kotoisin Schleswig-Holsteinin alueelta, Pohjois-Saksasta. Holsteininhevosen sanotaan olevan Saksan vanhimpia lämminverisiä hevosrotuja. Se polveutuu muun muassa täysiverisistä ja andalusianhevosesta.
Ominaisuudet

Holsteininhevonen on tyypiltään kevyt lämminverinen. Säkäkorkeudeltaan se on noin 160–170 cm ja väriltään yleensä yksivärinen. Yleisin väri on ruunikko, mutta on myös esimerkiksi mustia ja kimoja. Holsteininhevosta käytetään lähinnä ratsuna ja vaunuhevosena. Ne ovat yleensä hyviä hyppääjiä ja niillä on hyvä laukka. Tunnettu ori Landgraf I symboloi uutta urheilukäyttöön jalostettua holsteininhevosta.
Historia

Rotu on peräisin noin 1200-luvulta, jolloin munkit kasvattivat holsteininhevosta. Holsteininhevonen toimi aluksi sotaratsuna. 1500–1800-luvuilla holsteininhevosia vietiin paljon kaikkialle Eurooppaan. Sodat ja teollistuminen vähensivät holsteinhevosten määrää, ja vuonna 1960 jäljellä oli vain 1 280 yksilöä. Kanta elpyi, kun holsteininhevosta alettiin risteyttää täysiverioriiden kanssa. Rotu on edelleen varsinkin muihin saksalaisiin puoliverirotuihin verrattuna harvalukuinen, mutta hevosten laatu on ensiluokkainen.
Käyttö

Holsteininhevonen on menestyksekäs kilparatsu, jolla kilpaillaan olympia- ja maailmanmestaruustasolla muun muassa kenttäratsastuksessa, esteratsastuksessa ja valjakkoajossa. Rodun suosiota ratsastusurheilussa kuvaa sitä, että 70 prosenttia vuoden 1984 olympialaisissa kilpailleista hevosista oli holsteininhevosia.
Günther Heidemann

| Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Maa:   Saksa> Miesten nyrkkeily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Helsinki 1952 | 67 kg |  |
Günther Heidemann (21. lokakuuta 1932 Berliini – 15. maaliskuuta 2010 Berliini) oli saksalainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti.
Heidemann voitti sarjan 67 kg olympiapronssia Helsingissä 1952. Hän hävisi välieränsä Puolan lopulta kultaa voittaneelle Zygmunt Chychłaille.
George Herbert (runoilija)

| George Herbert |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. huhtikuuta 1593 Montgomery, Wales
Kuollut: 1. maaliskuuta 1633 (39 vuotta) Bemerton, Wiltshire, Englanti
Ammatti:  runoilija, pappi
George Herbert (3. huhtikuuta 1593 Montgomery, Wales – 1. maaliskuuta 1633 Bemerton, Wiltshire, Englanti) oli englantilainen runoilija ja Englannin kirkon pappi.
Joitakin Herbertin runoja, kuten Teach me my God and King ja Let All the World, lauletaan edelleen säännöllisesti anglikaanikirkoissa virsinä. Vuonna 1980 Englannin kirkko nimesi pyhimyskalenterissa helmikuun 27. päivän Herbertin muistopäiväksi. Häntä on kutsuttu merkittävimmäksi englantilaiseksi uskonnolliseksi runoilijaksi.