Atomimassayksikkö
Termistö

Yhtenäistetty atomimassayksikkö ja dalton ovat saman mittayksikön kaksi eri nimeä. Vaikka dalton johtuu henkilön nimestä (John Dalton), se kirjoitetaan pienellä alkukirjaimella samoin kuin muutkin henkilöiden mukaan nimensä saaneet yksiköt, esimerkiksi newton ja watti, mutta sen tunnus Da kirjoitetaan isolla alkukirjaimella. Sen jälkeen kun nimi dalton otettiin käyttöön, sitä on vähitellen yhä yleisemmin alettu käyttää atomimassayksikön sijasta:
Vuonna 1993 kansainvälinen puhtaan ja sovelletun kemian unioni (IUPAC) hyväksyi termin dalton, mutta huomautti, ettei nimi ollut vielä saanut yleinen paino- ja mittakonferenssin (CGPM) hyväksyntää.
Vuonna 2003 CIPM:n yksiköistä neuvotteleva komitea suositteli dalton-nimen käyttämistä ”yhtenäistetyn atomimassayksikön” sijasta, koska se on lyhempi ja etuliitteet on siihen luontevammin yhdistettävissä.
Vuonna 2005 kansainvälinen puhtaan ja sovelletun fysiikan unioni asettui kannattamaan daltonin käyttöä vaihtoehtona yhtenäistetylle atomimassayksikölle.
Vuonna 2006 CIPM julkaisu 8. laitoksen SI-järjestelmän virallisesta määritelmästä. Siinä dalton ja yhtenäistetty atomimassayksikkö luokiteltiin ”SI-järjestelmään kuulumattomiksi yksiköiksi, jotka on hyväksytty käytettäväksi SI-yksiköiden ohella ja joiden arvot SI-yksikköinä on määritettävä kokeellisesti”. Määritelmässä mainittiin myös että daltonin yhteydessä käytetään usein SI-etuliitteitä.
Vuonna 2009 kansainvälinen standardointijärjestö ISO julkaisi päivitetyn version standardista ISO 80000. Sen eri kohdissa annettiin toisistaan poikkeavia suosituksia siitä, olisiko nimi yhtenäistetty atomimassayksikkö poistettava käytöstä. Standardin yleisessä osassa ISO 80000-1:2009 mainitaan, että daltonia on ennen sanottu yhtenäistetyksi atomimassayksiköksi u,, mutta atomi- ja ydinfysiikkaa koskevassa osassa ISO 80000-10:2009 molemmat nimet luetellaan keskenään vaihtoehtoisina.
Oxford University Pressin biologisia tieteitä käsittelevän tyylioppaan vuoden 2010 versiossa suositellaan käyttämään SI-yksiköitä mikäli mahdollista. Dalton (Da) tai mukavammin kilodalton kDa on sen mukaan kuitenkin hyväksytty SI-järjestelmään kuulumaton yksikkö molekyylimassoille. Samaan aikaan ”Rapid Communications in Mass Spectrometry” -julkaisun toimitus totesi: ”Dalton (Da) on molekyylipainoille normaalisti käytetty yksikkö – – Da:n käyttö u:n sijasta on jo vakiintunut massaspektroskopiaa käsittelevässä kirjallisuudessa – – ”Atomimassayksikkö”, lyhennettynä ”amu”, on vanhahtava yksikkö.”
Aikaisemmin mooli määriteltiin ainemääräksi, joka sisältää yhtä monta perusosasta (atomia, molekyyliä, ionia, elektronia tms.) kuin 12 grammassa hiili-isotooppia C-12 on atomeja. Tällöin yksi mooli ainetta oli tarkalleen yhtä suuri kuin kyseisen aineen atomi- tai molekyylipaino atomimassayksikköinä. Kun SI-järjestelmän perusyksiköille kuten kilogrammalle ja moolille suunniteltiin uusia määritelmiä, vuonna 2012 ehdotettiin, että myös dalton määriteltäisiin uudestaan niin, että se olisi 0,001/NA kg, missä Na on Avogadron vakion lukuarvo. Tämä olisi katkaissut yksikön ja hiili-12:n välisen yhteyden, mutta säilyttänyt yhteyden aineen moolimassan ja daltoneina ilmaistun atomi- tai molekyylimassan välillä. Nimi atomimassayksikkö olisi jäänyt hiili-12:n avulla määritellylle yksikölle, jolloin olisi ollut mahdollista, että yhä tarkemmiksi kehittyvät mittaukset osoittaisivat sen poikkeavan suuruudeltaan hieman daltonista. Kuitenkin oletettiin, että olisi vähitellen ”uudella” deltonilla.
Suomessa dalton vahvistettiin valtioneuvoston asetuksella atomimassayksikön rinnakkaisnimeksi vuonna 2014.