stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Andreas (Kreikan ja Tanskan prinssi)
Suku ja koulutus

Prinssi Andreaksella oli seitsemän sisarusta. Sotilasuran tehnyt prinssi Andreas aloitti sotilaskoulutuksensa jo nuorena, suoritti kadettikoulun ja päällystökoulutuksen Ateenassa, sai yksityisopetusta kenraali Panagioitis Danglikselta ja hänet nimitettiin upseeriksi Kreikan armeijaan. Hän puhui kotikielenään vanhempiensa kanssa ainoastaan kreikkaa, mutta osasi myös tanskaa, saksaa, ranskaa, englantia ja venäjää.
Hän oli naimisissa Battenbergin prinsessa Alicen kanssa vuodesta 1903 lähtien, jonka hän oli tavannut vuonna 1902 Edward VII:n kruunajaisissa Lontoossa.
Prinssi Andreakselle ja prinsessa Alicelle syntyi viisi lasta:
Margarita (1905–1981) avioitui Hohenlohe-Langenburgin prinssi Gottfried (1897–1960) kanssa, joka oli natsipuolueen jäsen, palveli itärintamalla ja erotettiin palveluksesta vuonna 1944 osallistuttuaan upseerien salaliittoon, jossa yritettiin surmata Hitler.
Theodora (1906–1969) avioitui Badenin maakreivi Bertholdin (1906–1963) kanssa, joka jätti palveluksen Wehrmachtissa vuonna 1940 loukkaannuttuaan Ranskassa
Cecilie (1911–1937), avioitui prinssi Georg Donatus von Hessen-Darmstadtin (1906–1937) kanssa, kuoli kolmen lapsensa ja puolisonsa kanssa lento-onnettomuudessa
Sophie (1914–2000) ensimmäinen puoliso oli Hessenin prinssi Christoph (1901–1943), joka oli natsipuolueen ja Waffen-SS:n jäsen. Toinen puoliso oli Hannoverin prinssi Georg Wilhelm (1915–2006), heillä oli jalkeläisiä
Filippos, Philip (1921–2021) palveli Yhdistyneen kuningaskunnan laivastossa toisen maailmansodan aikana, avioitui  kruununprinsessa Elisabetin eli tulevan kuningatar Elisabet II:n kanssa; Edinburghin herttua, heille syntyi viisi lasta, joista vanhin poika on kuningas Charles III
Suku ja koulutus > Yksityiselämä

Prinssi Andreas etääntyi mielenterveysongelmista kärsineestä vaimostaan prinsessa Alicesta vuodesta 1930 lähtien ja muutti rakastajattarensa näyttelijätär Andrée Rose Godard Lafayetten (1903–1989), joka käytti itsestään titteliä kreivitär de la Bigne, kanssa Etelä-Ranskaan.
Sotilasura

Prinssi Andreaksen komentoasemansa olivat pikemminkin merkittäviä nimityksiä kuin kunniatoimia, ja hän palveli Balkanin sodissa. Vuonna 1913 hänen isänsä kuningas Yrjö I murhattiin ja Andreaksen vanhin veli Konstantin I tuli kuninkaaksi. Konstantinin puolueettomuuspolitiikka ensimmäisen maailmansodan aikana johti hänen kruunusta luopumiseensa, ja suurin osa kuninkaallisesta perheestä, mukaan lukien prinssi Andreas karkotettiin maasta. Palattuaan muutamaa vuotta myöhemmin prinssi Andreas palveli kenraalimajurina Kreikan ja Turkin sodassa 1919–1922.
Prinssi Andreas sai syyt niskoilleen Kreikan hävittyä sodan Turkkia vastaan ja joutui vuonna 1922 perheineen maanpakoon Ranskaan. He asuivat sukulaisilta lainatussa talossa Pariisin esikaupungissa Saint-Cloudissa. Heiltä otettiin pois Kreikan kansalaisuus ja heillä oli Tanskan passi.
Perintö

Prinssi Andreas kuoli sydänvaivoihin ja valtimonkovettumatautiin Hotel Metropolessa Monte Carlossa joulukuussa 1944, sodan vuoksi erotettuna vaimostaan ja pojastaan. He eivät olleet tavanneet toisiaan kertaakaan vuoden 1939 jälkeen, eivätkä sodan vuoksi olleet pystyneet olemaan edes kirjeenvaihdossa keskenään, koska olivat eri puolilla taistelevia osapuolia. Hän jätti jälkeensä 17 500 punnan velat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Andreas (Kreikan ja Tanskan prinssi) Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Kreikka 
Henkilöt:  Yle
Mestis

| Mestis |
| --- | --- |
 Meneillään oleva kausi Mestis-kausi 2024–2025 
 Mestiksen tunnus
Laji:  Jääkiekko
Maa(t):   Suomi
Perustettu:  2000
Edeltäjä:  I-divisioona
Motto:  Suomen viihdyttävintä lätkää
Joukkueita:  10
Hallitseva mestari:  IPK
Eniten mestaruuksia:  Mikkelin Jukurit (7)
Sarjataso:  2.
Ylempi taso:  Jääkiekon SM-liiga
Alempi taso:  Suomi-sarja
TV:  MTV Katsomo
Aiheesta muualla
mestis.fi
Mestiksen tunnus vuosina 2000–2015.
Mestiksen tunnus vuosina 2015–2019.
Mestis eli Jääkiekkoliiton mestaruussarja on Suomen toiseksi korkein jääkiekkosarja, joka perustettiin keväällä 2000 korvaamaan jääkiekon I-divisioona. Mestis on Suomen laajin jääkiekkosarja, jota pelataan Jääkiekkoliiton jokaisella alueella. Sarjassa pelaa 10 joukkuetta, joilla on Mestis-lisenssi.
Vuosina 2000–2008 mestisjoukkueiden ei ollut käytännössä mahdollista nousta vuonna 2000 suljettuun SM-liigaan, mutta putoaminen alemmas Suomi-sarjaan oli sen sijaan mahdollista. KalPa tosin nostettiin keväällä 2005 SM-liigaan, kun liigan joukkuemäärää kasvatettiin 13 joukkueesta 14 joukkueeseen kaudeksi 2005–2006. Kaudeksi 2008–2009 SM-liigakarsinnat palautuivat muutaman kauden ajaksi, mutta kaudella 2013–2014 karsinnat poistuivat uudelleen. Karsintojen poistumisen jälkeen SM-liigaan on nostettu Sport, KooKoo, Jukurit ja Kiekko-Espoo.
Kaudella 2021−2022 Mestiksen sijoille 11.−14. jääneet joukkueet pelasivat Suomi-sarjan kahden parhaan joukkueen kanssa karsintasarjan. Kuuden joukkueen karsintasarjasta kahdelle oli paikka Mestikseen kaudeksi 2022−2023. Mestis-joukkueiden määrän piti supistua 14:stä 12:een, mutta näin ei käynytkään, sillä mukaan otettiin latvialainen HK Zemgale. Mestiksessä pelataan 49 runkosarjaottelua per joukkue, ja pudotuspelit pelataan runkosarjan kymmenen parhaan joukkueen kesken.
Mestisjoukkueiden sisäisen pistepörssin kärkisijalla olevan pelaajan tunnistaa pelitilanteessa eri värisestä kypärästä. Kuten SM-liigassakin, tällä hetkellä käytetään kultaiseksi värjättyä kypärää.
Keväällä 2024 Iisalmen Peli-Karhut voittivat ensimmäistä kertaa Mestiksen mestaruuden.
Laajentuminen ulkomaille

Vuonna 2022 Mestis laajeni latvialaisella HK Zemgale -seuralla ja tulevina vuosina myös mahdollisesti muilla ulkomaisilla joukkueilla. Mestiksen hallinto on käynyt keskusteluja myös muiden ulkomaisten seurojen kanssa sarjaan osallistumisesta tulevina kausina ja vuosina.
Mestiksen kehittäminen ja päätös laajentumisesta ulkomaille on lähtöisin Mestis-seuroilta, sillä ne ovat halunneet aikaisempaa kansainvälisemmän ja avoimemman sarjan, jotta Mestis-joukkueet, sarja ja suomalainen jääkiekkokulttuuri kehittyisivät. Kaudella 2023−2024 Zemgale ei jatkanut Mestiksessä.
Joukkueet > Joukkueet 2024–2025

| Joukkue | Kaupunki | Kotihalli | Perustettu | Mestikseen | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hermes | Kokkola | Kokkolan jäähalli | 1953 | 2015 |  Simo Liukka |
| Hokki | Kajaani | Kajaanin jäähalli | 1968 | 2019 |  Antti Halonen |
| IPK | Iisalmi | Kankaan jäähalli | 1966 | 2016 |  Simo Karjalainen |
| Jokerit | Helsinki | Helsingin jäähalli | 1967 | 2023 |  Risto Dufva |
| Ketterä | Imatra | OmaSp Areena | 1957 | 2017 |  Janne Tuunanen |
| KeuPa HT | Keuruu | Keuruun jäähalli | 1995 | 2014 |  Niko Raiskio |
| Kiekko-Pojat | Joensuu | Mehtimäen jäähalli | 1953 | 2015 |  Kasper Vuorinen |
| Kiekko-Vantaa | Vantaa | Tikkurilan Areena | 1994 | 2000 |  Jani Manninen |
| RoKi | Rovaniemi | Lappi Areena | 1979 | 2015 |  Sakari Salmela |
| TUTO Hockey | Turku | Rajupaja Areena | 1929 | 1996 |  Jonne Virtanen |
Joukkueet > Aiemmin osallistuneita joukkueita

Jää-Kotkat putosi Suomi-sarjaan vuonna 2003.
Ahmat putosi Suomi-sarjaan vuonna 2004.
KalPa nostettiin SM-liigaan vuonna 2005.
Haukat luopui sarjapaikastaan ilman karsintoja vuonna 2006.
Salamat putosi Suomi-sarjaan vuonna 2008.
Titaanit putosi Suomi-sarjaan vuonna 2009.
Kiekko-Laser ajautui konkurssiin vuonna 2011.
Sport nostettiin SM-liigaan vuonna 2014.
HCK luopui sarjapaikastaan vuonna 2014.
KooKoo nostettiin SM-liigaan vuonna 2015.
Jukurit nostettiin SM-liigaan vuonna 2016.
JYP-Akatemia putosi Suomi-sarjaan ja lopetti toimintansa vuonna 2017.
Espoo United ajautui konkurssiin vuonna 2018.
LeKi ei saanut lisenssiä 2019.
SaPKo ajautui konkurssiin vuonna 2022.
Peliitat ei saanut lisenssiä 2023.
HK Zemgale ei saanut lisenssiä 2023.
Jokipojat oli Kiekko-Poikien entinen nimi.
FPS putosi Suomi-sarjaan vuonna 2024.
Kiekko-Espoo nostettiin SM-liigaan vuonna 2024.
KOOVEE ei saanut lisenssiä 2024
Mestis kausittain > 2000–2001

Ensimmäinen Mestiksen sarjakausi pelattiin 2000–2001, jolloin mestaruuden voitti Jukurit. Jukurit kukisti viidennessä loppuottelussa runkosarjan voittaneen TuTon Kupittaalla pelatussa ottelussa.lähde?
Mestis kausittain > 2001–2002

Kaudella 2001–2002 mestaruuden ja runkosarjan voitti Jukurit.
Mestis kausittain > 2002–2003

Kaudella 2002–2003 mestaruuden ja runkosarjan voitti Jukurit.
Mestis kausittain > 2003–2004

Kaudella 2003–2004 mestaruuden voitti KalPa. Myös virolaisen Golden Lionsin piti osallistua tällä kaudella Mestikseen, mutta se joutui luopumaan suunnitelmista taloudellisten ongelmien vuoksi.
Mestis kausittain > 2004–2005

Mestiksen 5. kaudella pelattiin 12 joukkueen nelinkertainen sarja. KalPa uusi mestaruutensa ja nostettiin SM-liigaan liigaporttien ollessa väliaikaisesti auki. Mikään liigajoukkue ei pudonnut Mestikseen, vaan SM-liigan joukkuemäärä kasvoi 13:sta 14:een kaudeksi 2005–2006. Runkosarjan pistepörssin voitti KalPan Tomi Mustonen. NHL:n työsulun myötä Mestiksessä nähtiin NHL-pelaajia kuten Kimmo Timonen, Sami Kapanen ja Adam Hall. Juhani Tamminen aloitti Sportin valmentajana.lähde?
Mestis kausittain > 2005–2006

Mestiksen sarjamuoto muuttui viime kausista. KalPan noustua liigaan joukkueita oli jäljellä vain 11. Mestiksen runkosarjassa pelattiin yhdentoista joukkueen nelinkertainen sarja, yhteensä 40 ottelua. Lisäksi kahdessa kolmen joukkueen välisarjassa pelattiin kaksinkertainen sarja sekä yhdessä viiden joukkueen lohkossa yksinkertainen välisarja.lähde?
Välisarjalohkossa A pelasivat Jokipojat, Jukurit ja KooKoo. Lohkon B muodostavat Kokkolan Hermes, Hokki ja Sport. Viiden joukkueen lohkossa C pelasivat FPS, Haukat, K-Vantaa, Salamat ja TuTo.lähde?
Tämän lisäksi kukin mestisjoukkue pelasi yhden kotiottelun Suomen 20-vuotiaiden maajoukkuetta vastaan. Näin runkosarjan otteluiden kokonaismäärä oli 45 ottelua.lähde?
Jukurit voitti runkosarjan ja mestaruuden. TuTon Tero Forsell voitti runkosarjan pistepörssin.lähde?
Mestis kausittain > 2006–2007

Edellisen kauden joukkueista Haukat luovutti sarjapaikkansa, ja Hermes putosi Mestis-karsinnoissa. Joukkuemäärä nostettiin takaisiin vanhaan kahteentoista, ja uusina joukkueina mukaan Suomi-sarjasta nousivat Heinolan Kiekko Heinolasta, KOO-VEE Tampereelta sekä SaPKo Savonlinnasta. Tasamäärä joukkueita tarkoitti, että joukkueet pelasivat keskenään nelinkertaisen sarjan, ja välisarjasta luovuttiin. Kukin mestisjoukkue pelasi viime kauden tapaan vielä yhden kotiottelun nuorten maajoukkuetta vastaan, joten runkosarjan otteluiden kokonaismäärä oli 45.lähde?
Toisin kuin SM-liigassa, Mestiksessä sai voitosta edelleen kaksi pistettä ja häviöstä nolla. Pelin päätyttyä tasan varsinaisen peliajan jälkeen kumpikin joukkue sai yhden pisteen, jonka jälkeen seurasi neljällä kenttäpelaajalla pelattu viiden minuutin jatkoaika. Mikäli toinen joukkue teki maalin jatkoajalla, kyseinen joukkue sai ylimääräisen pisteen.lähde?
Pudotuspelit eli play offsit pelattiin vanhaan tapaan, eli kahdeksan parasta joukkuetta jatkoi paras viidestä -pelisarjoista ensin puolivälieriin, sitten välieriin ja lopulta finaaleihin ja kerrasta poikki -pronssipeliin. Kauden lopuksi järjestettiin myös liigakarsinnat. Neljä joukkuetta, TuTo, Sport, Jukurit ja Kiekko-Vantaa, jättivät alkavan kauden aluksi liigakelpoisuusselvityksen, joka oli edellytys SM-liigaan nousemiseen. Kiekko-Vantaa tosin veti pois selvityksensä kesken kauden.
Pudotuspelien rinnalle Mestiksessä otettiin käyttöön ensimmäistä kertaa Suomessa niin sanottu play out -pelisarja. Pudotuspelien puolivälierävaiheen pudonneet joukkueet pelasivat runkosarjan sijoille 9.–12. sijoittuneita joukkueita vastaan siten, että sijoitettu kohtasi huonoiten sijoittuneen. Paras viidestä -pelisarjojen voittajien kausi päättyi, häviäjät jatkoivat seuraavalle play out -kierrokselle. Tämän kierroksen voittajien kausi päättyi, kahden häviäjän pelit jatkuivat Mestis-karsinnoissa Suomi-sarjan parhaiden kanssa.lähde?
Liigakarsintojen ja play out -pelien takia Mestis päättyi tällä kaudella aiempaa selvästi aikaisemmin, ja runkosarja päättyy jo helmikuussa 2007. Runkosarjan voitti Sport ja runkosarjan pistepörssin jälleen Tero Forsell. Hokki voitti Jukurit finaaleissa suoraan voitoin 3–0. Koska Hokki ei ollut jättänyt ennen kauden alkua liigakelpoisuusselvitystä, SM-liiga karsinnoissa pelasi heidän sijastaa Mestiksessä hopeaa saavuttanut Jukurit. Jukurit hävisi ottelusarjan KalPalle voitoin 0–4. Vaikka Jukurit olisi voittanut KalPan, heidän liigapaikkansa olisi ratkaistu vasta 31.3. kokouksessa. Karsintaa kutsuttiin SM-liigan tasonmittaukseksi.lähde?
Mestis kausittain > 2007–2008

Edelliskauden Mestis-karsinnoissa Kotkan Titaanit ja Lempäälän Kisa nousivat täksi kaudeksi Mestikseen, ja FPS ja KOO-VEE putosivat.lähde?
Kaudella 2007–2008 Mestiksessä otettiin käyttöön sama pistelaskujärjestelmä kuin SM-liigassakin, eli tasapelejä ei enää ollut. Jos peli päättyi varsinaisen peliajan jälkeen tasan, pelattiin viiden minuutin jatkoaika siten, että kummallakin joukkueella on neljä kenttäpelaajaa. Jos jatkoaikakin päättyi tasan, suoritettiin rangaistuslaukauskilpailu. Varsinaisella peliajalla saavutetusta voitosta joukkue sai kolme pistettä, jatkoaika/rangaistuslaukauskisan voitosta kaksi pistettä ja jatkoaika/rangaistuslaukauskilpailun häviöstä yhden pisteen.lähde?
Jo sovitut liigakarsinnat peruttiin ennen kauden alkua. Play out -järjestelmä poistui, ja sarjan kaksi viimeistä joukkuetta joutui Mestis-karsintaan Suomi-sarjan kahden parhaan joukkueen kanssa.lähde?
TuTo voitti ensimmäisen mestaruutensa, Hokki oli toinen ja kolmas oli Jukurit. Mestiksen pistepörssin voitti jälleen TuTon Tero Forsell, ja maalipörssin TuTon Jouni Virpiö.lähde?
Mestis kausittain > 2008–2009

Edelliskauden Mestis-karsinnoissa D Team nousi täksi kaudeksi Mestikseen ja Kirkkonummen Salamat putosi.lähde?
Kaudeksi 2008–2009 SM-liigakarsinnat palautuivat ja Mestiksen mestarilla oli mahdollisuus nousta SM-liigaan voittamalla liigan viimeiseksi tullut joukkue sekä lunastamalla tältä niin sanottu liigaosake, jonka hinta julistettiin salaiseksi. Myöhemmin hinnan paljastettiin olevan noin 1,5 miljoonaa euroa vuonna 2009. Runkosarjan voitti Jokipojat, joka kuitenkin hävisi finaaleissa Sportille. Sport kohtasi liigakarsinnoissa Ässät, joka piti liigapaikkansa otteluvoitoin 4–3. Mestis-karsinnoissa Titaanit putosi ja Mestikseen nousi RoKi.lähde?
Mestis kausittain > 2009–2010

Uutena joukkueena sarjaan lähti edelliskeväänä noussut RoKi. Runkosarjan voittanut KooKoo sai pronssia, kun finaaleihin pääsivät Jokipojat ja D Team. Finaalit voitti Jokipojat otteluvoitoin 3–0. 16 ottelun voittoputken tehnyt Jokipojat kohtasi SM-liigakarsinnassa Ilveksen, joka säilytti liigapaikan otteluvoitoin 4–1. Mestiskarsinnoissa oululainen Kiekko-Laser pudotti uusintaottelussa Rovaniemellä sarjatulokkaan RoKin ja nousi Mestikseen.lähde?
Mestis kausittain > 2010–2011

Uutena joukkueena sarjaan lähti edelliskeväänä noussut Kiekko-Laser. Runkosarjan voittanut Jukurit sai hopeaa, kun se hävisi finaaleissa Vaasan Sportille. Sport voitti finaalisarjan otteluvoitoin 3–2. Pronssille sijoittui D Team, joka voitti pronssiottelussa KooKoon. Sport kohtasi SM-liigakarsinnoissa Pelicansin, mutta hävisi sille voitoin 4–0.lähde?
Mestis kausittain > 2011–2012

Sarjaan ei lähtenyt uusia joukkueita. Kiekko-Laser ajautui konkurssiin kesken kauden ja lopetti toimintansa. Vaasan Sport voitti finaaleissa Jokipojat voitoin 3–0. Pronssiottelussa KooKoo voitti runkosarjan voittaneen Jukurit 2–1 jatkoajalla. Liigakarsinnassa Sport hävisi Ilvekselle voitoin 4–1. Mestiskarsinnan voitti LeKi, mutta koska Kiekko-Laser lopetti toimintansa, toiseksi tullut HC Keski-Uusimaa nousi seuraavaksi kaudeksi Mestikseen.lähde?
Mestis kausittain > 2012–2013

Sarjaan lähti uutena joukkueena keravalainen HC Keski-Uusimaa. Vahvaa peliä läpi kauden pelannut Jukurit voitti runkosarjan ilman minkäänlaisia vaikeuksia. Parhaimmillaan ero toisena olevaan joukkueeseen oli lähes 20 pistettä. TUTO Hockey kukisti pronssiottelussa tasaisen väännön jälkeen Jokipojat maalein 6–4. Huikean vireen pudotuspeleissä ja etenkin TUTO Hockey:a vastaan saavuttaneen KooKoon peli tyrehtyi kuitenkin kuin seinään, kun finaalissa vastaan asettui kivenkova Jukurit, joka oli selviytynyt finaaliin ilman tappioita. 
Finaalissa Jukurit voitti vaisun KooKoon suoraan voitoin 3–0 ja saavutti seurahistoriansa viidennen mestaruuden.lähde?
Mestis kausittain > 2013–2014

Kautta spekuloitiin ennakkoon paljon. Mestis-lisenssin hakemista harkitsivat korealainen Anyang Halla sekä tallinnalainen HC Panter. Seitsemän seuraa uhkasi poistua sarjasta, mikäli joukkueet olisivat saaneet lisenssin ilman muiden seurojen mielipiteen kuulemista. Tämä aiheutti suurta keskustelua ja mediakohun, jonka myötä "kapinaliikkeen" huhuttiin jopa perustavan Mestiksen kanssa kilpailevan sarjan. Suomen jääkiekkoliitto myönsi Hallalle luvan hakea Mestis-lisenssiä kaudelle 2013–14, mutta hakemusta ei jätetty. Joukkueen omistava samanniminen yhtiö osti kuitenkin puolet Kiekko-Vantaan osakkeista ja pääsi tätä kautta vaikuttamaan suomalaiseen jääkiekkoon. Liigakarsinnat poistuivat, ja Vaasan Sport nostettiin Liigaan kaudeksi 2014–2015 niin sanotulla kabinettipäätöksellä paikkaamaan KHL:ään lähteneitä Jokereita.
KooKoo voitti mestaruuden otteluvoitoin 4–1. Toiseksi sijoittunut Jukurit eteni loppuotteluihin runkosarjan 7. sijalta voittaen ensin kauden päätteeksi SM-liigaan nousseen Sportin ja sitten runkosarjan voittaneen TUTO Hockeyn. Mestaruuden voittanut KooKoo nostettiin Liigaan kaudeksi 2015–2016. Vuonna 2016 kerrottiin Sportin ja KooKoon maksavan liigaosakkeestaan 1,8 miljoonaa euroa.
Mestis kausittain > 2014–2015

Sarjaan nousi uutena joukkueena keuruulainen KeuPa HT. Kyseessä oli Mestiksen ensimmäinen kausi, jolla Vaasan Sport ei pelannut. Vahvaa peliä läpi kauden pelannut Jukurit voitti Mestiksen runkosarjan 112 pistellä. Toiseksi tuli KooKoo, joka keräsi 109 pistettä. Kolmanneksi tuli TuTo Hockey, joka keräsi 99 pistettä. 25. maaliskuuta pelattu välieräottelun Hokki–Jukurit ratkaissut jatkoerämaali syntyi ajassa 151.31, mikä teki ottelusta kaikkien aikojen pisimmän Suomessa pelatun jääkiekko-ottelun. Hokki voitti pronssiottelussa TuTo Hockeyn maalein 5–2. Finaaleissa Jukurit voitti KooKoon voitoin 4–1 ja saavutti seurahistoriansa kuudennen mestaruuden. Voiton myötä Jukurit sai hakea kaudelle 2016–2017 liigapaikkaa, joka myös myönnettiin.
Mestis kausittain > 2015–2016

KooKoo siirtyi pelaamaan SM-liigaan, ja Suomi-sarjasta nousivat Hermes, Jokipojat sekä RoKi. Hallitsevana mestarina kauteen lähtenyt Jukurit oli alkukaudesta viimeisten joukossa, mutta voitti lopulta runkosarjan 118 pisteellä, 20 pisteen erolla toiseksi tulleeseen Hokkiin. Sarjanousija Jokipojat oli kolmas 90 pisteellä.lähde?
Pudotuspeleissä K-Vantaa oli jo lähellä pudottaa Jukurit puolivälierissä tasoitettuaan otteluvoitot 3–0-tilanteesta, mutta Jukurit onnistui voittamaan ratkaisevan 7. ottelun ja etenemään lopulta loppuotteluihin voitettuaan KeuPa HT:n välierissä. Loppuotteluissa kohtasivat Jukurit ja Hokki, joka voitti puolivälierissä TUTO Hockeyn 4–3 ja välierissä Jokipojat 4–2. Jukurit voitti mestaruuden otteluvoitoin 4–0, siirtyen mestarina SM-liigaan.lähde?
Mestis kausittain > 2016–2017

Jukurit siirtyi SM-liigaan, ja Suomi-sarjasta nousi IPK. Lisäksi konkurssiin joutuneen Espoo Bluesin tilalle perustettu Espoo United sai paikan Mestikseen, joten kaudella pelasi 13 joukkuetta. JYP-Akatemia putosi kauden päätteeksi Suomi-sarjaan. Kauden mestaruuden voitti SaPKo.lähde?
Mestis kausittain > 2017–2018

Ennen kauden alkua Hokki ajautui konkurssiin, ja tilalle nousi karsintasarjassa kolmanneksi sijoittunut Imatran Ketterä. Runkosarjan voitti KeuPa HT 97 pisteellä ja hallitseva mestari SaPKo oli toinen 96 pisteellä. Sarjanousija Ketterä oli kolmas runkosarjassa, mutta hävisi puolivälierissä Jokipojille voitoin 0-4. KeuPa HT voitti LeKin 4–1, SaPKo IPK:n 4–2 ja TUTO Hockey K-Vantaan 4–1.lähde?
Välierissä KeuPa HT voitti Jokipojat suoraan voitoin 4–0. TUTO Hockey ja SaPKon välinen sarja ratkesi vasta 7. ottelussa, jonka TUTO voitti. Pronssiottelussa SaPKo  voitti Jokipojat maalein 3–1. KeuPa HT saavutti ensimmäisen Mestis-mestaruutensa voittamalla TUTOn loppuotteluissa 4-2. Kauden päätyttyä Espoo United hakeutui konkurssiin talousongelmien vuoksi.lähde?
Mestis kausittain > 2018–2019

Espoo Unitedilta vapautunut sarjapaikka myönnettiin Suomi-sarjassa toiseksi sijoittuneelle Kooveelle, koska sarjan voittanut JHT ei halunnut ottaa sitä vastaan. Runkosarjan voitti 95 pisteellä Hermes, joka kuitenkin putosi puolivälierissä kahdeksanneksi sijoittuneelle KeuPa HT:lle voitoin 4–2. Toisena oli LeKi myös 95 pisteellä ja kolmantena Ketterä 87 pisteellä.lähde?
Välierissä KeuPa HT voitti toiseksi sijoittuneen LeKin 4–2 ja Ketterä voitti TUTO Hockeyn 4–0. Mestaruuden voitti Ketterä voitoin 4–1. Samat joukkueet olivat kohdanneet aiemmin kauden aikana Suomen Cupin finaalissa, jonka Ketterä myös voitti. Kauden jälkeen LeKille ei myönnetty sarjapaikkaan oikeuttavaa lisenssiä, ja vapautunut paikka annettiin Suomi-sarjan voittaneelle Hokille.lähde?
Mestis kausittain > 2019–2020

Kajaanin Hokki palasi Mestikseen kahden Suomi-sarja-kauden jälkeen, sijoittuen runkosarjan viimeiseksi. Runkosarjan voitti hallitseva mestari Ketterä 99 pisteellä ja toiseksi tuli IPK 90 pisteellä. Kolmanneksi sijoittui Jokipojat 84 pisteellä, vain pisteen erolla SaPKoon ja kahden pisteen erolla Kooveeseen. Pudotuspelit ja karsinnat peruttiin koronaviruksen vuoksi 12. maaliskuuta 2020.lähde?
Mestis kausittain > 2020–2021

Mestis-liigaan liittyi kaksi uutta joukkuetta, jotka ovat uudelleen elvytetty, Espoo Bluesin raunioilta noussut Kiekko-Espoo ja FPS. Kesken kauden kaksi muuta, jotka olivat RoKi ja SaPKo, jäivät kuitenkin pois, sillä laajaa yleisöä ei sarjan peleihin saanut ottaa mukaan. Rajoitukset johtuivat edelleen vallinneesta koronaviruspandemiasta. Joissain peleissä oli kuitenkin esiintynyt, muutamia yksittäisiä henkilöitä yleisönä, enimmillään 20 henkeä. Runkosarjan voitti Kiekko-Espoo. Välieriin menivät IPK, Ketterä, JoKP sekä TUTO:n ja Kiekko-Espoon yllätyksellisesti voittanut Hermes. Hermes voitti oman kahden pelin sarjansa suoraan JoKP:ia vastaan, joten se meni loppuotteluihin. Finaalipelit voitti Imatran Ketterä.lähde?
Mestis kausittain > 2021–2022

Kaudella runkosarjan voitti Ketterä. Neljä joukkuetta putosi sarjakarsintaan, jossa haastajina nousivat Suomi-sarjasta JHT ja D-Kiekko. Karsijat ovat: Koovee, Peliitat, SaPKo sekä TuTo, jotka säilyttivät pelipaikkansa seuraavalle kaudelle, joten vaihdoksia ei tapahtunut. Kiekko-Vantaa ja Hermes eivät jatkaneet pudotuspeleihin, sillä nämä joukkueet hävisivät omat villi kortti -kierroksensa. Myöhemmässä vaiheessa putosivat pois Hokki, IPK sekä JoKP. Runkosarjassa vahvasti eli toisena esiintynyt Kiekko-Espoo ylsi finaalipeleihin, viime kauden pettymyksen jälkeen. Tämän kauden yllättäjä, FPS meni pronssipeliin. RoKi ja Ketterä etenivät game-seveniin eli seiskapeliin, josta Ketterä selvisi finaaleihin. Joten Forssassa pelatussa pronssipelissä kohtasivat FPS ja RoKi, tuon pelin voitti jatkoerällä RoKi. Kauden Mestis-pelit voitti viidennessä pelissä kotonaan Imatran Ketterä. Kiekko-Espoo saavutti siten hopeaa.lähde?
Mestis kausittain > 2022–2023

Kausi alkaa 22. syyskuuta 2022. Mestis laajenee latvialaisella HK Zemgale -seuralla ja tulevina kausina myös mahdollisesti muilla ulkomaisilla joukkueilla. HK Zemgale on perustettu vuonna 2002 ja on pelannut Latvian pääsarjassa 17 kautta. Seura pelaa kotiottelunsa 43 kilometrin päässä Latvian pääkaupunki Riiasta.