stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Afric Simone

| Afric Simone> Henrique Joaquim Simone |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. lokakuuta 1939 (ikä 85) Inhambane
Muusikko
Taiteilijanimi:  Kid Kid, Simon el africano
Laulukielet:  Swahilin, Portugalin, Espanjan
Tyylilajit:  pop, funk
Soittimet:  kitara, lyömäsoittimet
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Afric Simone (s. 10. lokakuuta 1939 Inhambane) on Mosambikista kotoisin oleva afrikkalainen popmuusikko. Hänen tunnetuimmat kappaleensa ovat Ramaya sekä Hafanana, molemmat vuodelta 1975. Molemmat kappaleet on suomeksi levyttänyt Frederik, jälkimmäisen myös Tapani Kansa.lähde?
60-luvulla Simone esiintyi Maputossa taiteellisella nimellä Kid-Kid. Simonen ensimmäinen single Barracuda julkaistiin vuonna 1972 Etelä-Amerikassa taiteellisella nimellä Simon el africano. Vuonna 1973 Simonen manageri päätti lähteä Lontooseen toivoen, että Euroopan markkinat antavat afrikkalaiselle taiteilijalle lisää mahdollisuuksia.lähde?
Afric Simone  2016
Vuonna 1974 single Barracuda julkaistiin uudelleen Euroopassa, mutta odotettua läpimurtoa ei tapahtunut. Simone ja hänen managerinsa ovat kuitenkin kohdanneet eurooppalaisen showbisneksen, saaneet uutta kokemusta ja pystyneet ymmärtämään paremmin, mikä musiikkityyli voisi toimia. Vuonna 1974 he muuttivat Pariisiin, Ranskaan - missä ranskalainen tuottaja Eddy Barclay näki yhden Simonen esityksistä. Eddy Barclay on tarjonnut Simonelle levytyssopimusta.lähde?
Single Ramaya julkaistiin levy-yhtiöllä "Barclay Records" vuonna 1975. Kappaleesta tuli kesähitti, ja se nousi 10 parhaan joukkoon monissa Euroopan maissa. Seuraava single Hafanana teki Simonesta kuuluisan monissa Itä-Euroopan maissa.lähde?
Vuonna 1977 Simone esiintyi Saksan demokraattisessa tasavallassa televisio-ohjelmassa "Ein Kessel Buntes". Vuonna 1979 Simone esiintyi televisio-ohjelmissa Prahassa, tuolloin Tšekkoslovakian pääkaupungissa, paikallisten tähtien, kuten Karel Gottin ja Helena Vondrackovan, kanssa.
Iästään huolimatta Afric Simone esiintyy edelleen eri Euroopan maissa.lähde?
Jussi Raitio

Jussi Raitio 1930–1940-luvulla.
Juho (Jussi) Raitio (alk. Rellman; 3. elokuuta 1882 Jaakkima – 2. helmikuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen työväenliikkeen piirissä toiminut runoilija ja toimittaja. Hän käytti myös nimimerkkiä Kipuna.
Raitio aloitti kirjallisen uransa julkaisemalla pari runokokoelmaa jo 1910-luvulla. Hän toimi Suomen sisällissodan aikana jonkin aikaa Kansan lehden päätoimittajana Tampereella, ja sodan jälkeen hän pakeni vaimonsa kanssa Venäjälle. Palattuaan Suomeen Raitio oli toimittajana sosialidemokraattisissa lehdissä. Hän kirjoitti lisäksi muun muassa osuuskauppa- ym. historiikkejä ja muistelmateoksen pakolaisvuosistaan Venäjällä. Raitio riimitti myös muutamia lasten kuvakirjoja nimimerkillä Kipuna.
Teoksia > Omalla nimellä

Maailman markkinoilta. Sosialistin kirjapaino-osuuskunta, Turku 1915.
Pohjavoimat: Runoja. Sosialistin kirjapaino-osuuskunta, Turku 1917.
Osuusliike Itä-Karjala r.l. 20 vuotta: Katsaus Sortavalan ja ympäristön edistysmielisen osuustoiminnallisen liikelaitoksen vaiheisiin. Toimittaneet Jussi Raitio ym. Osuusliike Itä-Karjala, Sortavala 1928.
Helsingin työväenyhdistys 50-vuotias. Toimittanut Jussi Raitio. Helsingin työväenyhdistys 1934
Osuusliike Kansanvoiman 30-vuotistaipaleelta. 1936.
Pääkaupungin Osuustoimintamiesten Kerhon lauluja. POK, Helsinki 1936.
Pääkaupungin Osuustoimintamiesten Kerho POK 1928–1938: Silmäys pääkaupungin osuustoimintamiesten kerhon kymmenvuotiseen toimintaan. POK, Helsinki 1938.
Työ kätemme ja henkemme... Lausujan runoja. Sos.-dem. puoluetoimisto, Helsinki 1943.
Uralin kahden puolen: Elämyksiä Neuvostoliitossa vuosina 1918–21. Tammi 1943.
Työväen sanomalehdet ja sanomalehtimiehet: Suomen sosialidemokraattinen sanomalehtimiesliitto 1907–1947. Tammi 1947.
Janakkalan osuuskauppa rl. 1907–1947. Janakkalan osuuskauppa, Hämeenlinna 1948.
Teoksia > Nimimerkillä Kipuna

Pekka Puupään perhesalaisuudet. Juorunnut Kipuna. Kulutusosuuskuntien keskusliitto 1934.
Kaksi veisua Suomen sosialidemokraattisen sanomalehtimiesliiton vuosikokouksen illallisille 6.6.-42. Riimitti Kipuna. Helsinki 1942.
Veisattavaa Suomen sosialidemokraattisen sanomalehtimiesliiton vuosikokouksen illallisille 5.6.-43. Riimitti Kipuna. 1943.
Karannut jouluporsas. Säkeet Kipuna. Kuvat Erkki Salonen. Tammi 1943.
Topi Toimelias. Riimittänyt Kipuna. Kuvittanut Joel Räsänen. Tammi 1944.
Mikko-pojan kaupunkiretki: Runosatu. Runoillut Kipuna. Kuvittanut Heljä Lahtinen. Tammi 1945.
Aiheesta muualla

Roininen, Aimo: / Raitio, Jussi (1882–1954). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  1.11.2000. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Espanjan ympäriajo 2015

Espanjan ympäriajo 2015 oli järjestyksessään 70. Espanjan ympäriajo. Se alkoi 22. elokuuta Marbellasta ja päättyi Madridiin 13. syyskuuta 2015.
Kilpailu alkoi joukkueaika-ajolla Aurinkorannikon Marbellassa. Ensimmäiset etapit kulkivat läpi Andalusian, Murcian alueen ja Valencian alueen. Välipäivän aikana siirryttiin Pyreneille Andorran pääkaupunkiin Andorra la Vellaan, josta ajettiin Katalonian, Aragonian, Baskimaan, Kastilia ja Leónin ja Cantabrian kautta Asturiaan. Toisen välipäivän jälkeen käytiin henkilökohtainen aika-ajo Burgosissa, josta matka jatkui Kastilia ja Leónin läpi Madridin alueelle ja lopulta pääkaupunki Madridiin. Etappeja oli yhteensä 21, joista 13 on mäki- tai vuoristoetappeja. Haastavimpia etappeja olivat Pyreneillä ajettu 11. etappi ja Cantabrianvuorilla ajettu 16. etappi, joissa molemmissa oli nousua noin 5 000 metriä.
Fabio Aru voitti kokonaiskilpailun 57 sekunnin erolla Joaquim Rodrígueziin, Rafał Majka sijoittui kolmanneksi. Pistekilpailun voitti Alejandro Valverde, mäkikirikilpailun Omar Fraile, yhdistelmäkilpailun Joaquim Rodríguez ja joukkuekilpailun Team Movistar.
Etapit

| Etappi | Päivä | Reitti | type | Pituus (km) | Nousumetrit | Voittaja | Kokonaiskilpailun johtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1  | 22. elokuu | Puerto Banús – Marbella | Joukkueaika-ajo | 7,4 | 17 m |  BMC Racing Team |  Peter Velits |
| 2  | 23. elokuu | Alhaurín de la Torre – Caminito del Rey | Mäkietappi | 165 | 2 597 m |  Esteban Chaves |  Esteban Chaves |
| 3  | 24. elokuu | Mijas – Málaga | Tasamaaetappi | 158,4 | 2 613 m |  Peter Sagan |  Esteban Chaves |
| 4  | 25. elokuu | Estepona – Vejer de la Frontera | Mäkietappi | 209,6 | 2 141 m |  Alejandro Valverde |  Esteban Chaves |
| 5  | 26. elokuu | Rota – Alcalá de Guadaíra | Tasamaaetappi | 167,3 | 816 m |  Caleb Ewan |  Tom Dumoulin |
| 6  | 27. elokuu | Córdoba – Sierra de Cazorla | Mäkietappi | 200,3 | 2 908 m |  Esteban Chaves |  Esteban Chaves |
| 7  | 28. elokuu | Jódar –  La Alpujarra Administrative Center | Mäkietappi | 191,1 | 3 318 m |  Bert-Jan Lindeman |  Esteban Chaves |
| 8  | 29. elokuu | Puebla de Don Fadrique – Murcia | Tasamaaetappi | 182,5 | 1 386 m |  Jasper Stuyven |  Esteban Chaves |
| 9  | 30. elokuu | Torrevieja – El Poble Nou de Benitatxell | Mäkietappi | 168,3 | 2 044 m |  Tom Dumoulin |  Tom Dumoulin |
| 10  | 31. elokuu | Valencia – Castellón de la Plana | Tasamaaetappi | 146,6 | 1 520 m |  Kristian Sbaragli |  Tom Dumoulin |
| 11  | 2. syyskuu |  Andorra la Vella –  Encamp | Vuorietappi | 138 | 5 421 m |  Mikel Landa |  Fabio Aru |
| 12  | 3. syyskuu |  Escaldes-Engordany – Lleida | Tasamaaetappi | 173 | 2 174 m |  Danny van Poppel |  Fabio Aru |
| 13  | 4. syyskuu | Calatayud – Tarazona | Mäkietappi | 178 | 2 673 m |  Nelson Oliveira |  Fabio Aru |
| 14  | 5. syyskuu | Vitoria-Gasteiz – Alto Campoo | Vuorietappi | 215 | 3 941 m |  Alessandro De Marchi |  Fabio Aru |
| 15  | 6. syyskuu | Comillas – Cabrales | Vuorietappi | 175,8 | 3 740 m |  Joaquim Rodríguez |  Fabio Aru |
| 16  | 7. syyskuu | Ḷḷuarca – Quirós | Vuorietappi | 185 | 5 207 m |  Fränk Schleck |  Joaquim Rodríguez |
| 17  | 9. syyskuu | Burgos – Burgos | Henkilökohtainen aika-ajo | 38,7 | 328 m |  Tom Dumoulin |  Tom Dumoulin |
| 18  | 10. syyskuu | Roa – Riaza | Mäkietappi | 204 | 3 218 m |  Nicolas Roche |  Tom Dumoulin |
| 19  | 11. syyskuu | Medina del Campo – Ávila | Mäkietappi | 185 | 2 331 m |  Alexis Gougeard |  Tom Dumoulin |
| 20  | 12. syyskuu | San Lorenzo de El Escorial – Cercedilla | Vuorietappi | 175,8 | 3 812 m |  Rubén Plaza |  Fabio Aru |
| 21  | 13. syyskuu | Alcalá de Henares – Madrid | Tasamaaetappi | 98,8 | 726 m |  John Degenkolb |  Fabio Aru |
Lopputulokset

Lähde: Cyclingnews
Osallistuneet joukkueet

Kilpailuun osallistui kaikkiaan 22 joukkuetta.
UCI Pro -joukkueet: Ag2r-La Mondiale, Astana Team, BMC Racing Team, Cannondale-Garmin, Etixx-Quick Step, FDJ, IAM Cycling, Team Giant-Alpecin, Lampre-Merida, Team LottoNL-Jumbo, Lotto Soudal, Movistar Team, Orica-GreenEDGE, Katjuša, Orica-GreenEDGE, Team Sky, Team Tinkoff-Saxo, Trek Factory Racing
UCI Continental Circuits -joukkueet: Caja Rural - Seguros RGA, Colombia, Cofidis, Team Europcar, MTN-Qhubeka
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
La vuelta 2015 (englanniksi)
Espanjan ympäriajo
1935
1936
1937
1938
1939
1940
1941
1942
1943
1944
1945
1946
1947
1948
1949
1950
1951
1952
1953
1954
1955
1956
1957
1958
1959
1960
1961
1962
1963
1964
1965
1966
1967
1968
1969
1970
1971
1972
1973
1974
1975
1976
1977
1978
1979
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987
1988
1989
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
Maximilian Aichern

Maximilian Aichern OSB (2020)
Maximilian Aichern (s. 26. joulukuuta 1932 Wien) on benediktiineihin kuuluva itävaltalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 9. heinäkuuta 1959 ja nimitettiin Linzin hiippakunnan piispaksi 15. joulukuuta 1981. Piispaksi vihkiminen seurasi 17. tammikuuta 1982. Pääkonsekraattorina toimi Franz König, jota avustivat Franz Sales Zauner ja Alois Wagner.
Aichern erosi tehtävistään piispana 18. toukokuuta 2005.
Jani Sievinen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Jani Sievinen huhtikuussa 2009. |  Jani Sievinen huhtikuussa 2009. |  Jani Sievinen huhtikuussa 2009. |  |
Maa:   Suomi
Miesten uinti
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Atlanta 1996 | 200 m sekauinti, 2.00,13 |  |
| MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Kultaa | Rooma 1994 | 200 m sekauinti, 1.58,16 |  |
|  Hopeaa | Rooma 1994 | 400 m sekauinti, 4.13,29 |  |
| MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Kultaa | Hongkong 1999 | 100 m sekauinti, 54,18 |  |
|  Kultaa | Ateena 2000 | 200 m sekauinti, 1.56,27 |  |
|  Kultaa | Ateena 2000 | 400 m sekauinti, 4.09,57 |  |
|  Kultaa | Moskova 2002 | 200 m sekauinti, 1.55,45 |  |
|  Hopeaa | Ateena 2000 | 100 m sekauinti, 54,08 |  |
|  Hopeaa | Moskova 2002 | 100 m sekauinti, 53,78 |  |
| EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Kultaa | Sheffield 1993 | 200 m sekauinti, 1.59,50 |  |
|  Kultaa | Wien 1995 | 200 m vapaauinti, 1.48,98 |  |
|  Kultaa | Wien 1995 | 200 m sekauinti, 1.58,61 |  |
|  Kultaa | Wien 1995 | 400 m sekauinti, 4.14,75 |  |
|  Kultaa | Berliini 2002 | 200 m sekauinti, 1.59,30 |  |
|  Hopeaa | Sheffield 1993 | 400 m sekauinti, 4.15,51 |  |
|  Hopeaa | Madrid 2004 | 200 m sekauinti, 2.00,43 |  |
|  Pronssia | Sevilla 1997 | 200 m sekauinti, 2.02,12 |  |
|  Pronssia | Istanbul 1999 | 200 m sekauinti, 2.02,11 |  |
| EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Kultaa | Gelsenkirchen 1991 | 50 m selkäuinti, 25,18 |  |
|  Kultaa | Espoo 1992 | 50 m selkäuinti, 25,07 |  |
|  Kultaa | Espoo 1992 | 100 m sekauinti, 53,78 |  |
|  Kultaa | Espoo 1992 | 4x50 m sekauintiviesti, 1.38,07 |  |
|  Kultaa | Sheffield 1998 | 100 m sekauinti, 53,64 |  |
|  Kultaa | Riesa 2002 | 200 m sekauinti, 1.55,47 |  |
|  Kultaa | Dublin 2003 | 200 m sekauinti, 1.55,40 |  |
|  Hopeaa | Antwerpen 2001 | 200 m sekauinti, 1.56,60 |  |
|  Hopeaa | Riesa 2002 | 100 m sekauinti, 53,58 |  |
|  Hopeaa | Riesa 2002 | 4x50 m sekauintiviesti, 1.35,69 |  |
|  Hopeaa | Dublin 2003 | 100 m sekauinti, 53,35 |  |
|  Pronssia | Sheffield 1998 | 200 m sekauinti, 1.57,14 |  |
|  Pronssia | Antwerpen 2001 | 100 m sekauinti, 54,17 |  |
Jani Nikanor Sievinen (s. 31. maaliskuuta 1974 Vihti) on suomalainen uimari, joka saavutti urallaan muun muassa olympiahopeaa 1996 ja MM-kultaa 1994. Sievisen päämatka oli 200 metrin sekauinti. Jani Sievisen valmentajana toimi hänen isänsä Esa Sievinen.
Ura

Sievisen ensimmäinen aikuisten arvokilpailuvoitto tuli 50 metrin selkäuinnissa lyhyen radan EM-kisoissa Gelsenkirchenissä 1991. Seuraavana vuonna Barcelonan olympiakisoissa hän sijoittui 200 metrin sekauinnissa neljänneksi. Tämän jälkeen Sievinen voitti 39 perättäistä 200 metrin sekauintikisaa, mukaan lukien MM-kulta maailmanennätysajalla 1.58,16 Roomassa 1994 sekä EM-kullat Sheffieldissä 1993 ja Wienissä 1995. Vuonna 1994 Sievinen valittiin Vuoden urheilijaksi ja hänen isänsä Esa Sievinen vuoden valmentajaksi.
Ensimmäinen tappio päämatkalla Barcelonan olympiakisojen jälkeen tuli Atlantan olympiakisoissa 1996, kun Sievinen jäi hopealle. Tämä hopea on Sievisen ainoa olympiamitali. Yhteensä hän on saavuttanut EM-, MM- ja olympiakisoissa 31 mitalia, joista viisi on maailmanmestaruuksia. Sievinen lopetti kilpauransa Helsingissä vuonna 2006 järjestettyihin lyhyen radan EM-uinteihin. Sievisen ura päättyi 100 metrin sekauintiin 5. sijalle.
Työväen Urheiluliitto valitsi Sievisen vuoden 2002 parhaaksi urheilijaksi. Samassa yhteydessä Esa Sievinen valittiin vuoden valmentajaksi.
Yksityiselämä

Jani Sievisellä on kaksi poikaa avioliitostaan ex-missi Susanna Sievisen (nyk. Ingerttilä) kanssa. Sievisen toinen puoliso oli ruotsalainen Mari Samuelsen, jonka kanssa hän avioitui vuonna 2009. Parilla on kolme tytärtä. He erosivat vuonna 2014. Vuonna 2020 Sievinen solmi avioliiton Maria Nyqvistin kanssa.
Muuta

Jani Sievinen on vuodesta 2007 saakka toiminut Eurosportin ja TV5:n uintikommentaattorina. Vuonna 2007 Sievinen kilpaili Tanssii tähtien kanssa -ohjelman toisella tuotantokaudella parinaan Helena Ahti-Hallberg.
Vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa Sievinen oli SDP:n ehdokkaana. Hän keräsi 6 679 ääntä, mikä ei riittänyt valituksi tulemiseen. Sievisen oli tarkoitus olla SDP:n ehdokkaana myös vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Uudenmaan vaalipiiristä, mutta hän luopui ehdokkuudesta elokuussa 2010.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jani Sievinen YLEn Elävässä arkistossa[vanhentunut linkki]
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Tamás Darnyi | Miesten 200 metrin sekauinnin maailmanennätyksen haltija (pitkä rata) 11. syyskuuta 1994 – 29. kesäkuuta 2003 | Seuraaja: Michael Phelps |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Ei edeltäjiä | Miesten 100 metrin sekauinnin maailmanennätyksen haltija (lyhyt rata) 23. tammikuuta 1996 – 18. maaliskuuta 2000 | Seuraaja: Neil Walker |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Ei edeltäjiä | Miesten 200 metrin sekauinnin maailmanennätyksen haltija (lyhyt rata) 17. tammikuuta 1992 – 25. maaliskuuta 2004 | Seuraaja: George Bovell |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Luca Sacchi | Miesten 400 metrin sekauinnin maailmanennätyksen haltija (lyhyt rata) 9. helmikuuta 1993 – 1. helmikuuta 1997 | Seuraaja: Marcel Wouda |
Miesten 200 metrin sekauinnin pitkien ratojen maailmanmestarit
Miesten 200 metrin sekauinnin pitkien ratojen Euroopan-mestarit
| n k Suomen vuoden urheilija |
| --- | --- |
Valitut:  1947: Mikko Hietanen, Lassi Parkkinen  1948: Heikki Hasu  1949: Viljo Heino  1950: Heikki Hasu  1951: Veikko Karvonen  1952: Veikko Hakulinen  1953: Veikko Hakulinen  1954: Veikko Hakulinen  1955: Voitto Hellsten  1956: Antti Hyvärinen  1957: Olavi Vuorisalo  1958: Vilho Ylönen  1959: Juhani Järvinen  1960: Veikko Hakulinen  1961: Kalevi Huuskonen  1962: Pentti Nikula  1963: Pentti Eskola  1964: Eero Mäntyranta  1965: Jouko Launonen  1966: Eero Mäntyranta  1967: Eero Tapio  1968: Kaarlo Kangasniemi  1969: Kaarlo Kangasniemi  1970: Kalevi Oikarainen  1971: Juha Väätäinen  1972: Lasse Virén  1973: Mona-Lisa Pursiainen  1974: Riitta Salin  1975: Heikki Ikola  1976: Lasse Virén  1977: Pertti Ukkola  1978: Helena Takalo  1979: Pertti Karppinen  1980: Pertti Karppinen  1981: Heikki Ikola  1982: Keke Rosberg  1983: Tiina Lillak  1984: Marja-Liisa Kirvesniemi  1985: Matti Nykänen  1986: Marjo Matikainen  1987: Marjo Matikainen  1988: Matti Nykänen  1989: Marjo Matikainen  1990: Päivi Alafrantti  1991: Kimmo Kinnunen  1992: Toni Nieminen  1993: Juha Kankkunen  1994: Jani Sievinen  1995: Jari Litmanen  1996: Heli Rantanen  1997: Mika Myllylä  1998: Mika Häkkinen  1999: Mika Myllylä  2000: Arsi Harju  2001: Sami Hyypiä  2002: Samppa Lajunen  2003: Hanna-Maria Seppälä  2004: Marko Yli-Hannuksela  2005: Janne Ahonen  2006: Jukka Keskisalo  2007: Tero Pitkämäki  2008: Satu Mäkelä-Nummela  2009: Aino-Kaisa Saarinen  2010: Minna Kauppi  2011: Kaisa Mäkäräinen  2012: Tuuli Petäjä-Sirén  2013: Tero Pitkämäki  2014: Iivo Niskanen, Sami Jauhojärvi  2015: Tero Pitkämäki  2016: Leo-Pekka Tähti  2017: Iivo Niskanen  2018: Iivo Niskanen  2019: Teemu Pukki  2020: Lukas Hradecký  2021: Matti Mattsson  2022: Iivo Niskanen  2023: Lauri Markkanen 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Uppslagsverket Finland
Petter Morottaja

Petter Morottaja
Petter Jori Andaras Morottaja, inarinsaameksi Kuobžâ-Saammâl Maati Petter, (s. 11. heinäkuuta 1982 Inari) on inarinsaamelainen kielitieteilijä, toimittaja ja kirjailija. Morottaja oli 17-vuotias, kun hänen ensimmäinen kirjansa Suábi maainâs julkaistiin. 25-vuotiaana hän pyrki Suomen saamelaiskäräjiin, mutta ei tullut valituksi. Anarâškielâ servin aktiivisena jäsenenä hänet nimitettiin yhdistyksen verkkolehden Kierâšin päätoimittajaksi. Hän on myös toimittanut Anarâš-lehteä sekä Kierâš-lehden jatkajaa Loostâš-lehteä. Morottaja opettaa inarinsaamea Oulun yliopiston Giellagas-instituutissa. Hänen isänsä on Matti Morottaja ja pikkuveljensä rap-artisti Amocina tunnettu Mikkâl Morottaja.
Teokset

Morottajan ensimmäinen kirja Suábi maainâs oli ensimmäinen inarinsaamen kielellä julkaistu fantasiakirja. Vuotta myöhemmin julkaistiin hänen seuraava teoksensa, lastenromaani Riävskánieidâ. Molemmat kirjat on julkaissut Anarâškielâ servi, ja ne on kuvittanut Martti Rikkonen.
Suábi maainâs, 1999.
Riävskánieidâ, 2000.
Aiheesta muualla

Petter Morottaja
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Suomi (KANTO)
Kirkonkylän koulu (Hämeenkyrö)

| Kirkonkylän koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Kyrönsarventie 16, Kirkonkylä, 39100 Hämeenkyrö
Tyyppi:  alakoulu
Rehtori:  Timo Mäkelä
Luokat:  1–6
Oppilaita:  231
Kirkonkylän koulu on vuosiluokat 1–6 käsittävä peruskoulu Hämeenkyrön kirkonkylässä. Koulussa on 231 oppilasta ja sen rehtorina toimii Timo Mäkelä. Koulu toimii vuonna 2016 valmistuneessa Monitoimikeskus Sillassa.
David Pemberton

David Pemberton on Vihreän liiton entinen puoluesihteeri. Hänen puoluesihteerikaudellaan vuosina 1991–1993 Vihreää liittoa ohjattiin yleispuolueen suuntaan. 2000-luvulla Pemberton oli Vihreän liiton pää-äänenkannattaja Vihreän Langan kustantajan toimitusjohtaja.
Pemberton aloitti ympäristötieteiden opinnot Kuopion yliopistossa vuonna 1979. Hän osallistui opiskeluaikanaan aktiivisesti ainejärjestö- ja ylioppilaskuntatoimintaan. Hänestä tuli Kuopion yliopiston ylioppilaskunnan edustajiston puheenjohtaja vuonna 1983 ja hän oli KYY:n hallituksen puheenjohtajana vuonna 1987. Pemberton toimi myös Kuopion ylioppilaslehti Stimuluksen päätoimittajana. Hän valmistui 1988.
Matkiva kulkuri (sketsiohjelma)

| Matkiva kulkuri |
| --- | --- |
 VHS-julkaisun kansikuva.
Ohjaaja:  Visa Mäkinen
Tuottaja:  Visa Mäkinen
Pääosat:  Jope Ruonansuu
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Tuotanto Visa Mäkinen Oy
Ensi-ilta:  1989
Kesto:  47 minuuttia
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Matkiva kulkuri on suomalainen vuonna 1989 valmistunut Visa Mäkisen tuottama sketsiohjelma. Ohjelma julkaistiin VHS-kasettina.
Sketsit ja musiikkiesitykset

Ohjelma sisältää Jope Ruonansuun esittämiä erilaisia sketsejä, joista suurin osa on julkisuuden henkilöistä tehtyjä imitaatioita ja musiikkiesityksiä. Musiikkiesitykset on merkitty kursiivilla. Suluissa tieto, jos kyseisessä sketsissä esiintyy Ruonansuun esittämää imitointia. Livekeikka-sketseissä on imitaatioiden lisäksi Ruonansuun esittämiä vitsejä, jotka on merkitty sulkuihin tekstillä stand up-komiikka.
Intro: Severi Suhonen (Esa Pakarinen), M.A. Numminen (imitaatio)
Suunnistaja
Mauno Koivisto (imitaatio)
Pekka Tiilikainen ja Holmenkollenin talviolympialaiset (imitaatio)
Meripoikamies (musiikkiesitys albumilta Matkiva kulkuri)
Alko tiedottaa I
Johannes Virolaisen puhe (imitaatio)
Ensio Itkonen (imitaatio)
Pankkiautomaatti: Kaljakori
Woman-Oilin öljysheikki (parodia Karpolla on asiaa -ohjelmassa esiintyneestä Nilsiän oljysheikkinä tunnetusta Tauno Kuosmasesta Hahmo esintyi aiemmin jo vuonna 1987 Mäkisen tekemässä videokasetille julkaistussa Aikuisten viihde-spaketti -ohjelmassa.)
Johannes Virolainen (imitaatio)
Pankkiautomaatti: Nainen
Tupakoiva meteorologi (sketsi) (Pentti Fagerholm, imitaatio)
Alko tiedottaa II
Lapin juntti (musiikkiesitys. Kappale Sleepy Sleepersin albumilta Turakaisten paratiisi, alkuperäinen kappale Lapin tango. Kappaleessa Ruonansuu esiintyi vierailevana artistina, ja imitoi Spede Pasasta.)
Alko tiedottaa III
Livekeikka:
Esittely
Severi Suhonen (Esa Pakarinen) (imitaatio)
Spede Pasanen (imitaatio)
Risto Mäkelä (imitaatio)
Laihialla (stand up-komiikka)
Ruotsalaisessa koulussa (stand up-komiikka)
Herätys
Humalainen grillikioskilla
Livekeikka:
Eduskuntatalon ovi (musiikkiesitys albumilta Matkiva kulkuri, imitaatio M. A. Numminen)
Piilokamera senssipuhelimessa (Spede Pasanen, Nasse-setä, Ensio Itkonen, Niilo Tarvajärvi, Juice Leskinen -imitaatiot. Ruonansuu on kertonut sketsin taustasta vuonna 2002 julkaistussa kirjassa Jopen pahimmat.)
Matkiva kulkuri (musiikkiesitys albumilta Matkiva kulkuri, sisältää useita imitaatioita)
Livekeikka:
Esittely
Veikko ja Pekka Vennamo (imitaatio)
Johannes Virolainen (imitaatio)
Ele Alenius (imitaatio)
Mauno Koivisto (imitaatio)
Spede Pasanen (imitaatio)
Ensio Itkonen (imitaatio)
Papan kanssa rannassa (stand up-komiikka)
Jaakko Teppo (imitaatio)
Radio-ohjelmat (Pentti Fagerholm, Niilo Tarvajärvi) (stand up-komiikka, imitaatio)
Lopputekstien jälkeen pilalle menneet kohtaukset: Pekka Tiilikainen ja Holmenkollenin talviolympialaiset, Johannes Virolainen, M. A. Numminen, Severi Suhonen
Tuomaalan koulu

| Tuomaalan koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Torisevantie 17, 32810 Kokemäki
Luokat:  1 - 6
Oppilaita:  noin 50
Tuomaalan koulu on Kokemäen yhteiskoulun toimipiste, jossa toimii peruskoulun vuosiluokat 1 - 6. Koulussa on noin 50 oppilasta.
Koulurakennus valmistui vuonna 1991.