stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eliittikisat 2016
Osakilpailut > Kuortane

Kuortaneen eliittikisat järjestettiin 25. kesäkuuta 2016.
Miehet
| Laji | 1>  sija | Tulos | 2>  sija | Tulos | 3>  sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m (+2,8) |  Lebokeng Sesele | 10,31 |  Viljami Kaasalainen | 10,47 |  Markus Skyttä | 10,57 |
| 200 m (+2,1) |  Ville Aarnivala | 21,42 |  Jonathan Åstrand | 21,59 |  Jani Koskela | 21,69 |
| 800 m |  Jordy Williams | 1.48,31 |  Jaakko Laakso | 1.49,08 |  Babker Abdo Koudi | 1.49,31 |
| 3 000 m |  Patrick Tiernan | 7.54,12 |  David McNeil | 7.54,29 |  Stewart McSweyn | 7.54,43 |
| 110 m aidat (-0,9) |  Ville Rajala | 14,35 |  Elmo Savola | 14,67 |  Joona-Ville Heinä | 15,04 |
| 400 m aidat |  Christian Heimann | 51,72 |  Joni Vainio-Kaila | 51,92 |  Petteri Monni | 52,75 |
| Seiväshyppy |  Mikael Westö | 5,10 |  Eemeli Salomäki | 5,10 | — | — |
| Pituushyppy |  Roni Ollikainen | 7,84 (+2,4) |  Kristian Bäck | 7,79 (+0,8) |  Henri Väyrynen | 7,78 (+1,5) |
| Moukarinheitto |  David Söderberg | 76,81 |  Aleksi Jaakkola | 73,42 |  Tuomas Seppänen | 72,38 |
| Keihäänheitto |  Johannes Vetter | 88,28 |  Antti Ruuskanen | 86,90 |  Thomas Röhler | 86,30 |
Naiset
| Laji | 1>  sija | Tulos | 2>  sija | Tulos | 3>  sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 800 m |  Anastasia Tsatshuk | 2.02,98 |  Genevieve LaCaze | 2.04,05 |  Zoe Buckman | 2.04,54 |
| 100 m aidat (+1,6) |  Nooralotta Neziri | 12,81 SE |  Susanna Kallur | 12,91 |  Hanna Plotitsyna | 13,09 |
| 400 m aidat |  Hilla Uusimäki | 57,62 |  Viivi Lehikoinen | 57,96 |  Eveliina Määttänen | 59,37 |
| 3 000 m esteet |  Genevieve LaCaze | 9.41,06 | — | — | — | — |
| Korkeushyppy |  Linda Sandblom | 1,93 SE |  Eleriin Haas | 1,83 |  Laura Rautanen | 1,79 |
| Seiväshyppy |  Nicole Büchler | 4,72 |  Maryna Kylypko | 4,34 |  Erica Hjerpe | 4,16 |
| Kolmiloikka |  Sanna Nygård | 13,21 (+1,1) |  Jasmin Sabir | 13,00 (+1,3) |  Liisa Naskali | 12,34 (+1,5) |
| Keihäänheitto |  Heidi Nokelainen | 60,82 |  Sofi Flink | 59,16 |  Jenni Kangas | 58,65 |
Osakilpailut > Lahti

Lahden eliittikisat järjestettiin 14. heinäkuuta 2016.
Miehet
| Laji | 1>  sija | Tulos | 2>  sija | Tulos | 3>  sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m (+0,2) |  Ryan Shields | 10,41 |  Patrick Chinedu | 10,43 |  Ville Myllymäki | 10,49 |
| 1 500 m |  Jerry Motsau | 3.43,46 |  Josphat Kiprono Menjo | 3.43,67 |  Maksim Yuschanka | 3.44,22 |
| 110 m aidat (-1,7) |  Elmo Lakka | 13,86 |  Vitali Parakhonka | 14,28 |  Ville Rajala | 14,50 |
| Seiväshyppy |  Eemeli Salomäki  Mareks Arents | 5,40 | — | — |  Tomas Wecksten | 5,30 |
| Pituushyppy |  Kristian Bäck | 7,62 (+0,5) |  Konsta Kauppinen | 7,50 (-0,8) |  Natsuki Yamakawa | 7,45 (-1,5) |
| Moukarinheitto |  David Söderberg | 75,95 |  Siarhei Kalamoyets | 72,51 |  Arno Laitinen | 64,11 |
| Keihäänheitto |  Petr Frydrych | 82,22 |  Jaroslav Jilek | 80,40 |  Ahmed Bader Magour | 79,04 |
Naiset
| Laji | 1>  sija | Tulos | 2>  sija | Tulos | 3>  sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 200 m (+0,2) |  Alena Kievich | 24,24 |  Emma Koistinen | 24,48 |  Netta Myllynen | 24,76 |
| 1 500 m |  Laura Carlyle | 4.24,49 |  Heidi Eriksson | 4.26,02 |  Zenitha Eriksson | 4.26,06 |
| 3 000 m esteet |  Mira Tuominen | 11.05,16 | — | — | — | — |
| 100 m aidat (+0,4) |  Reetta Hurske | 13,32 |  Emma Koistinen | 13,54 |  Lotta Harala | 13,80 |
| Kolmiloikka |  Elina Torro | 12,99 (+3,3) |  Essi Lindgren | 12,97 (+1,6) |  Elina Kostiainen | 12,46 (-0,7) |
| Kuulantyöntö |  Suvi Helin | 14,68 |  Senja Mäkitörmä | 13,88 |  Henna Sallinen | 13,64 |
| Keihäänheitto |  Oona Sormunen | 58,86 |  Heidi Nokelainen | 58,78 |  Kelsey-Lee Roberts | 58,52 |
Osakilpailut > Joensuu

Joensuun eliittikisat järjestettiin 30. heinäkuuta 2016.
Miehet
| Laji | 1>  sija | Tulos | 2>  sija | Tulos | 3>  sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m (-0,6) |  Dentarius Locke | 10,27 |  Bismarck Boateng | 10,55 |  Petteri Monni | 10,85 |
| 200 m |  Ramil Quliyev | 20,37 |  Dentarius Locke | 20,65 |  Bismarck Boateng | 21,10 |
| 800 m |  Jackson Kivuva | 1.47,69 |  Mateusz Borkowski | 1.48,37 |  Babker Abdo Koudi | 1.48,46 |
| 3000 m |  Andi Noot | 8.02,25 |  Arttu Vattulainen | 8.05,17 |  Ossi Kekki | 8.07,93 |
| Korkeushyppy |  Jussi Viita | 2,13 |  Andrei Skabeika | 2,11 |  Mika Hietaniemi | 2,04 |
| Kolmiloikka |  Adrian Swiderski | 16,28 (+0,9) |  Simo Lipsanen | 16,01 (+1,5) |  Dzmitry Platnitski | 15,92 (+1,9) |
| Kiekonheitto |  Pyry Niskala | 60,36 |  Simon Pettersson | 59,49 |  Gudni Valur Gudnason | 57,80 |
| Keihäänheitto |  Tanel Laanmäe | 80,61 |  Jaroslav Jilek | 78,81 |  Sampo Lehtola | 77,96 |
Naiset
| Laji | 1>  sija | Tulos | 2>  sija | Tulos | 3>  sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m (+0,3) |  Krystsina Tsimanouskaja | 11,51 |  Maria Räsänen | 12,04 |  Annika Haverinen | 12,04 PB |
| 800 m |  Paulina Mikiewicz-Lapinska | 2.02,71 |  Sasha Gollish | 2.03,33 |  Liina Tsernov | 2.03,96 |
| 3 000 m |  Annie St. Geme Beck | 9.04,99 |  Jana Sussman | 9.10,37 |  Kaitlin Goodman | 9.11,91 |
| 100 m aidat (+1,2) |  Nooralotta Neziri | 13,00 |  Katsiaryna Paplauskaja | 13,25 |  Ida Aidanpää | 13,95 |
| Korkeushyppy |  Grete Udras | 1,82 |  Linda Sandblom | 1,81 |  Laura Rautanen | 1,78 |
| Pituushyppy |  Erica Jarder | 6,26 (+1,3) |  Māra Grīva | 6,12 (+1,5) |  Emmi Mäkinen | 6,04 (+1,1) |
| Kiekonheitto |  Salla Sipponen | 54,18 |  Tanja Komulainen | 53,80 |  Katri Hirvonen | 50,88 |
| Keihäänheitto |  Heidi Nokelainen | 60,87 |  Oona Sormunen | 58,04 |  Sofi Flink | 57,50 |
Osakilpailut > Lappeenranta

Lappeenrannan eliittikisat järjestettiin 27. elokuuta 2016.
Miehet
| Laji | 1>  sija | Tulos | 2>  sija | Tulos | 3>  sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 200 m |  Samuli Samuelsson | 20,84 PB, kkk |  Ville Myllymäki | 21,40 PB |  Markus Koivula | 21,62 |
| 400 m |  Jamal Rhoden-Stevens | 47,34 |  Petteri Monni | 48,07 |  Don-Zheni Ekoebve | 48,15 PB |
| 1 500 m |  Koki Takada | 3.52,36 |  Panu Jantunen | 3.52,42 |  Marco Bertolotti | 3.52,53 |
| 3 000 m esteet |  Aoi Matsumoto | 9.05,90 |  Tomi Lehto | 9.09,49 |  Otto Loukkalahti | 9.16,32 PB |
| Seiväshyppy |  Tomas Wecksten | 5,15 |  Mikael Westö    Eemeli Salomäki | 5,00 | — | — |
| Kolmiloikka |  Elvijs Misans | 16,46 |  Simo Lipsanen | 15,82 |  Artsiom Bandarenka | 15,51 |
| Moukarinheitto |  David Söderberg | 74,95 |  Tuomas Seppänen | 73,60 |  Aleksi Jaakkola | 71,74 |
| Keihäänheitto |  Tero Pitkämäki | 86,13 |  Antti Ruuskanen | 83,34 |  Teemu Wirkkala | 80,35 |
Naiset
| Laji | 1>  sija | Tulos | 2>  sija | Tulos | 3>  sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 200 m |  Hilla Uusimäki | 23,94 |  Aino Pulkkinen | 24,09 PB |  Jonna Berghem | 24,20 |
| 800 m |  Yuliya Karol | 2.02,65 |  Zenitha Eriksson | 2.05,97 |  Daryia Barysevich | 2.06,42 |
| 5 000 m |  Moona Korkealaakso | 18.03,53 PB |  Anna Haataja | 18.37,05 PB |  Iida Haataja | 18.37,38 |
| 100 m aidat (+0,1) |  Hanna Plotitsyna | 13,05 |  Reetta Hurske | 13,35 |  Lotta Harala | 13,41 PB |
| 400 m aidat |  Viivi Lehikoinen | 58,96 |  Kirsi Pekkanen | 61,06 |  Annika Hannola | 62,72 |
| Seiväshyppy |  Aino Siitonen | 4,15 |  Sofie Westerlund | 3,60 | — | — |
| Kolmiloikka |  Natallia Viatkina | 13,16 (-3,6) |  Iryna Pimenova | 13,08 (+3,7) |  Sanna Nygård | 13,01 (+4,0) |
| Kuulantyöntö |  Kaisa Kymäläinen | 14,90 PB |  Katri Hirvonen | 14,73 |  Suvi Helin | 14,71 |
| Moukarinheitto |  Hanna Malyshik | 72,78 |  Inga Linna | 66,08 |  Merja Korpela | 65,77 |
| Keihäänheitto |  Heidi Nokelainen | 62,13 PB |  Jenni Kangas | 57,72 |  Oona Sormunen | 57,18 |
Luettelo kasvilahkoista

Luettelo kasvilahkoista fylogeneettisessä systematiikassa. Luettelossa ei ole huomioitu sukupuuttoon kuolleita kehityslinjoja eikä sukulaissuhteiltaan epävarmoja heimoja.
Koppisiemeniset

Amborellales (laji Amborella trichopoda)
Austrobaileyales
Canellales
Ceratophyllales
Chloranthales
Laurales
Magnoliales
Nymphaeales
Piperales
Koppisiemeniset > Yksisirkkaiset

Acorales (kalmojuuret)
Alismatales
Arecales
Asparagales
Commelinales
Dioscoreales
Liliales
Pandanales
Petrosaviales
Poales
Zingiberales
Koppisiemeniset > Aitokaksisirkkaiset

Apiales
Aquifoliales
Asterales
Berberidopsidales
Brassicales
Buxales
Caryophyllales
Celastrales
Cornales
Crossosomatales
Cucurbitales
Dilleniales
Dipsacales
Ericales
Fabales
Fagales
Garryales
Gentianales
Geraniales
Gunnerales
Huerteales
Lamiales
Malpighiales
Malvales
Myrtales
Oxalidales
Proteales
Ranunculales
Rosales
Santalales
Sapindales
Saxifragales
Solanales
Trochodendrales
Vitales
Zygophyllales
Koppisiemeniset > "Uudet lahkot"

Uusimmassa APG:n järjestelmässä tunnistetut koppisiemenislahkot:
Bruniales
Escalloniales
Paracryphiales
Picramniales
Paljassiemeniset

Cupressales
Cycadales (käpypalmut)
Ephedrales (efedrat)
Ginkgoales (neidonhiuspuut)
Gnetales (luumiot)
Pinales
Welwitschiales (laji ikilehti)
Saniaiset

Cyatheales
Equisetales
Gleicheniales
Hymenophyllales
Marattiales
Ophioglossales
Osmundales
Polypodiales
Psilotales
Salviniales
Schizaeales
Liekomaiset

Isoëtales
Lycopodiales
Selaginellales
Lehtisammalet

Aulacomniales
Bartramiales
Bryales
Hedwigiales
Hookeriales
Hypnales
Hypnodendrales
Orthotrichales
Orthodontiales
Pottiales
Ptychomniales
Rhizogoniales
Sphagnales
Splachnales
Maksasammalet

Blasiales
Lunulariales
Marchantiales
Neohodgsoniales (laji Neohodgsonia mirabilis)
Sphaerocarpales
Sarvisammalet

Anthocerotales
Dendrocerotales
Leiosporocerotales (laji Leiosporoceros dussii)
Notothyladales
Phymatocerotales
Näkinpartaislevät

Charales
Forssa (Borlänge)

Forssan keskustaa
Forssa (nimi kirjoitetaan silloin tällöin myös muodossa Forsa) on kaupunginosa Borlängessä Ruotsissa. Siellä asuu 3900 ihmistä. Alueeseen kuuluvat myös Hushagenin ja Bergslagsbynin kaupunginosat.
Forssan tienoon asuntokanta koostuu paljolti työläisasunnoista, joista osa on nykyaikaista tuotantoa ja vanhimmat 1800-luvulta. Alueen 2100 asunnosta 750 on pientaloja ja loput huoneistoja. Hushagenissa on 1800-luvun lopulla rautatieverkon laajentamisen yhteydessä rakennettuja vuokrakasarmeita, Bergslagsbynissä taas 1910-luvulla virkamiesten asunnoiksi rakennettuja pientaloja. Kumpaakin aluetta pidetään kulttuurihistoriallisesti merkittävänä, minkä takia ne on määrätty säilytettäviksi nykyisellään. Lähimpänä Forssan keskustaa sijaitsee asumisoikeusasuntoja.
Koulutus

Forssassa on Forssaängskolan, jossa on luokat 1-6 sekä Forssaklackskolan, jossa on luokat 7-9. Lisäksi siellä on kaksi lukiota: Hushagsgymnasiet ja Erikslundsgymnasiet.
Urheilu

Forssassa toimii vahvasta nuorisotyöstään tunnettu jalkapalloseura Forssa BK.
Populaarikulttuurissa

Forssa mainitaan 1980-luvulla suosituksi tulleessa pop-iskelmässä Köppäbävisan.
Tunnettuja forssalaisia

Bo Kalling, kreivi ja metallurgian professori
Ferrari 330 P4

| Ferrari 330 P4 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Italia
Valmistaja:  Ferrari
Valmistusvuodet:  1967
Tuotantomäärä:  3 kpl
Luokka:  kilpa-auto
Muotoilija:  Drogo
Edeltäjä:  Ferrari 330 P3
Teknisesti samankaltaisia:  Ferrari 330 P3
Tekniset tiedot
Iskutilavuus:  3 967 cm³
Teho:  336 kW (450 hv)
Vetotapa:  takaveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali
Mitat
Massa:  792 kg
Ferrari 330 P3 edelsi 330 P4 -mallia. Kilpa-autot ovat ulkoisesti lähes samanlaisia.
Ferrari 330 P4 on Ferrarin valmistama GT-luokan kilpa-auto. Autoja valmistettiin vain kolme kappaletta vuonna 1967. Auton suunnitteli Drogo. Siinä oli V12, josta saatiin 450 hevosvoimaa (113 hv/l).
Aika ennen Ferrari 330 P4

Moottoriurheilun puolella 330 P4 mallia edelsi Ferrarin ensimmäinen keskimoottorinen kilpa-auto Ferrari Dino 246. Muutama vuosi tämän jälkeen julkaistiin Ferrari 250 P, jossa oli ensimmäinen V12-moottori automerkin historiassa. Autolla voitettiin 1963 Le Mansissa kautta historian ensimmäinen keskimoottoristen voitto. Henry Ford II oli halukas ostamaan koko Ferrarin 1960-luvun puolivälissä, mutta Enzo Ferrarin kieltäydyttyä kaupoista Ford alkoi valmistaa tulevaa mestarikilpuria Ford GT40. Ford GT40:llä voitettiin useita kilpailuja.
Aiheesta muualla

Ferrarin viralliset sivut
Forsmarksånin vesistö

Ruotsin päävesistöalueet
Forsmarksånin vesistö (ruots. Forsmarksåns avrinningsområde, vesistöaluetunnus 55) muodostuu Itämeren pohjoisosaan Ahvenanmereen laskevan Forsmarksånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 376 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.
Pääuoma

Vesistön pääuomana on sen alajuoksulla nimikkojoki Forsmarksån. Joen kokonaispituus on 10 kilometriä, mutta koko pääuoman pituus on 55 kilometriä. Joki laskee Itämereen alle 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa.
Vesistön valuma-alue

Vesistö sijaitsee suuren Norrströmin vesistön (tunnus 61) koillispuolella ja pienen Olandsånin vesistö (tunnus 56) länsipuolella. Kumpikin päävesistö sivuaa sen vedenjakajaa näistä suunnista, mutta lisäksi sen länsipuolella sijaitsee mereen laskevien pienien purojen ja ojien valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on Forsmarksånin vesistöä suurempi.
Vesistön valuma-alue > Valuma-alueen piirteitä

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (46,7 %), turve (25,1 %), kalliomaa (13,2 %), hiekka ja sora (2,1 %), multamaa (3,0 %), savimaa (4,7 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,2 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (77,6 %), soita ja kosteikkoja (8,4 %), viljelymaita (5,6 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,3 %) sekä joutomaita (3,1 %). Näiden lisäksi on 5,0 % vesistöjä.
Vesistön valuma-alue > Virtaamia

SMHI on julkaissut tilastossaan Forsmarksånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2012. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 3,21 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 12,7 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,58 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 1,5 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 7,2 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 18,9 m³/s on mitattu toukokuussa 1985 ja pienin 0,3 m³/s viimeksi vuonna 2007. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi huhtikuusta toukokuuhun ja sen huippu ajoittuisi huhtikuulle.
Käännös suomeksi
Gary (muusikko)

| Tuomas Keskinen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. syyskuuta 1980 (ikä 44)
Ammatti:  muusikko tuottaja säveltäjä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Gary
Tyylilajit:  rock
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  Technicolour Monday Ancara Negative
Levy-yhtiöt:  EMI Warner
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Tuomas Mikael ”Gary” Keskinen (s. 18. syyskuuta 1980) on suomalainen kitaristi,säveltäjä ja tuottaja. Gary on toiminut Hausmylly yhtyeen jäsenenä vuodesta 2019. Gary soittaa myös Elias Hämäläisen luotsaamassa House Of Eli yhtyeessä. Hänelle myönnettiin Lappajärven kulttuuripalkinto itsenäisyyspäivänä 2006. Keskinen soitti kitaraa myös Technicolour-yhtyeessä.
Kevään ja kesän 2008 Keskinen toimi rockyhtye Negativen keikkakitaristina ja 2009 alusta lähtien Ancaran kitaristina. Ancara yhtyeessä Gary lopetti vuonna 2016..
Gary omisti oman levy-yhtiön (Scandal Music Company), jonka artisteihin kuuluvat muun muassa Suomen eturivin Idols-artisteja.
Gary perusti myös uuden yhtiön vuonna 2012, LA hubin, Jimmy Westerlundin kanssa, joka keskittyy suomalaisen musiikin vientiin maailmalle, lähinnä kuitenkin Yhdysvaltoihin.
Gary toimii muusikkona ja säveltäjänä lukuisten suomalaisten ja kansainvälisten artistien taustavoimissa.
Historia

Gary aloitti kitaran soittamisen 12-vuotiaana saatuaan kitaran enoltaan, muusikko Tuomo Övermarkilta. Jo 13-vuotiaana Gary aloitti keikkailun ympäri Suomea iskelmäartistien kanssa. Hänen ensimmäinen oma yhtyeensä, H.I.T.T., kirjoitti levytyssopimuksen Unirecordsin kanssa Garyn ollessa 14-vuotias. H.I.T.T. julkaisi kaksi singleä. Kun Gary oli 16-vuotias, hän lähti opiskelemaan musiikkia ja musiikkiopinnot päättyivät vuonna 2004 Helsingin pop-jazz konservatorioon. Opiskelujen ohella hän soitti eri kokoonpanoissa.
Vuonna 2002 perustettiin Technicolour-yhtye, jossa Gary toimi soolo- ja komppikitaristina. Samaan aikaan hän perusti myös toisen yhtyeen nimeltä Monday. Vuonna 2008 Gary toimi Negativen kitaristina ja vuoden 2009 alussa Gary liittyi Ancara-yhtyeeseen.
Garyn luotsaama Monday-yhtye osallistui Suomen euroviisukarsintaan 2010, mutta ei päässyt jatkoon. Gary on itse säveltänyt heidän siellä esittämänsä biisin ”Play” ja sanoittanut sen yhdessä Mondayn laulajan kanssa.
Rockin' High

Keskinen on soittanut myös maailman korkeimman keikan Mount Everestillä marraskuussa 2015. Guinnessin ennätystenkirjaan ennätystä ei virallistettu, kun keikalla ei ollut lippuja myynnissä. Rockin' High projektista on tehty myös elokuva Project Rockin' High, joka sai  suomen ensi-illan Helsingissä Rakkautta ja Anarkiaa festivaaleilla syyskuussa 2016. Elokuvan ohjasi Matleena Saarensalmi ja tuotannosta vastasi Production House. Elokuva näytettiin myös Ylellä Dokumenttiprojektissa. Kansainvälinen ensi-ilta oli toukokuussa 2017 Italiassa Trento Film Festivaaleilla.
Frans Nuupala

Frans Adolf Nuupala (22. lokakuuta 1868 Tyrvää – talvella 1916 tai 1917) oli suomalainen filosofian maisteri ja 1900-luvun alussa toimineen Maalaistyöväen puolueen perustaja.
Nuupalan vanhemmat olivat Nuupalan rusthollin omistaja, maanviljelijä Juho Kristian Topi ja Johanna Reku. Hän pääsi ylioppilaaksi Porin lyseosta 1891 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1895. Nuupala omisti veljensä jälkeen Nuupalan rusthollin 1897–1900.
Nuupalan oli monipuolinen ja menestyksekäs yhteiskunnallinen toimija 1894–1901, kunnes hän 33-vuotiaana lähti mukaan sortokauden politiikkaan. Bobrikoffilaiseksi luettu Nuupala joutui kansallismielisten ajojahdin kohteeksi, erotettiin Helsingin yliopistosta 1903 ja karkotettiin Helsingistä. Nuupala pyrki palauttamaan maineensa ja kirjoitti näistä tapahtumista vuonna 1905 muistelmat, jotka jäivät kuitenkin tuolloin julkaisematta.
Nuupala perusti ensimmäisten eduskuntavaalien edellä Maalaistyöväen puolueen, koska hänen mielestään sosialidemokraatit ajoivat vain kaupunkityöväestön asiaa. Maalaistyöväen puolueella ja Nuupalan vaaliliitolla oli ehdokkaita vuosien 1907, 1908, 1909 ja 1910 eduskuntavaaleissa, mutta puolue ei päässyt eduskuntaan.
Tuleva sosialidemokraattien voimahahmo Väinö Tanner seurasi Frans Nuupalan poliittisia pyrkimyksiä vuoden 1907 eduskuntavaalien alla toimiessaan itse lehtimiehenä Porissa ja ollessaan itsekin kansanedustajaehdokkaana. Vuonna 1948 ilmestyneessä muistelmateoksessaan Nuorukainen etsii sijaansa yhteiskunnassa Tanner kirjoitti Nuupalasta vähätellen ja halveksivaan sävyyn. Tannerin mukaan ”voisi ehkä sanoa, että Nuupala oli tämän maan ensimmäinen kansallissosialisti”. Tannerin elämäkerran kirjoittajan Jaakko Paavolaisen mukaan Tanner ja SDP suhtautuivat Nuupalaan kuitenkin paljon vakavammin kuin Tannerin muistelmat antoivat ymmärtää. Nuupalan ja Maalaistyöväen Puolueen pelättiin ryöstävän SDP:lta maaseudun runsaslukuisen vähäosaisen väestön ääniä.
Nuupala muutti 1911 Inkerinmaalle ja toimi siellä omalaatuisena kiertelevänä puhujana. Hänet vangittiin heinäkuussa 1913 syytettynä luvattoman saarnatoimen harjoittamisesta. Nuupala oli elämänsä loppuun saakka henkikirjoitettu kotipitäjäänsä Tyrväälle. Hänen tarkka kuolinajankohtansa ei ole tiedossa. Tyrvään seurakunnan kirkonkirjoihin on tehty lyijykynällä merkintä, jonka mukaan Nuupala kuoli Inkerinmaalla vuonna 1916. Nuorisoseuraliikkeen historian kirjoittajan Jaakko Nummisen mukaan Nuupala ”sai surmansa vuonna 1917 selvittämättömissä olosuhteissa”. Tuon ajan inkeriläisissä sanomalehdissä Nuupalan kuolemaa ei mainita lainkaan. Eri lähteistä on saatu tieto, jonka mukaan Nuupalan ruumiinsiunauksen toimitti Axel Kajanti. Kajanti toimi pappina Inkerin Skuoritsassa vuosina 1912–1916 ja Venjoella vuosina 1916–1919 ja myöhemmin Lohjan kirkkoherrana.
Teoksia

Jeenan yliopisto-seminaarin kasvatusopillinen koulumatka. Kappale käytännöllistä koulupedagogiikkaa. Helsinki 1896
Opettaja Filip Melanchtonin 400-vuotinen muisto. Esitelmä pidetty Tampereen nuorisoseuran toimeenpanemassa Melanchton-juhlassa. Tampereen kirjapaino-osakeyhtiö, Tampere 1897
Sosialismi ja maalaistyöväki. Isak Julin, Tampere 1906
Suomalainen Suomessa Muukalainen eli Elämä Kuolleista. Mieskohtaisia muistoja, kokemuksia ja mietteitä kovan onnen ajoilta Suomessa. Toimittanut Heikki Pietilä, Warelia 2017
Tyrvään vaiettu maisteri. Frans Adolf Nuupalan elämää ja ajatuksia keisarinvallan aikaan 1868-1917. Koonnut Jukka I. Karppelin, omakustanne 2019
Vaalitaisteluun! Vuorokeskustelun muodossa esitettyjä ohjeita ja kehotuksia vähäväkisille, varsinkin maalaistyöväelle. Maalaistyöväen puolue, Tampere 1906
Välitön kasvatus 1. Historiallinen johdatus. Sampo, Tampere 1900
First Card

First Cardin logo
First Card on Mastercard-järjestelmään kuuluva liikematkustukseen suunnattu yritysluottokortti, jota tarjoaa Suomessa Nordea.
First Card on saavuttanut Ruotsissa noin 35 %:n markkinaosuuden yli 200 000 kortillaan. 75 % Ruotsin suurimmista yrityksistä on valinnut yrityskortti- ja matkatiliohjelmakseen First Cardin.
Historiaa

First Card Finans Ab perustettiin Ruotsissa vuonna 1990. Se oli Nyman & Schoultz -matkatoimiston kehittämä matkatili- ja yritysluottokorttiratkaisu sen omille yritysasiakkaille.
Matkatoimisto  Nyman & Schoultz halusi jatkaa ydintoiminnoissaan ja myi First Card Finans Ab -tytäryhtiön American Expressille 1990-luvun puolivälissä. American Express ei nähnyt järkeväksi kilpailla markkinoilla omien korttiensa kanssa toisella kortilla, joka oli Mastercard-pohjainen, ja myi yrityksen vuonna 1999 NordBanken Finans Ab:lle, jolla ei ollut vielä omaa yrityskorttituotetta. Merita Pankin ja NordBankenin fuusiossa First Card Ab siirtyi osaksi Merita-NordBanken-konsernia, nykyistä Nordeaa.
Nordea toi First Card -tuotteen Suomeen vuonna 2001 ja laajensi vuonna 2005 ohjelman kattamaan koko Pohjoismaat, myös Tanskan ja Norjan.
Aiheesta muualla

First Card Corporate Card
Lönnrotin hengessä 2002

| Lönnrotin hengessä 2002 |
| --- | --- |

Kirjailija:  toim. Pekka Laaksonen ja Ulla Piela
Kuvittaja:  arkistokuvitus
Kansitaiteilija:  Matti Ruotsalainen 1989 (kuva), Jari Koski (suunnittelu)
Kieli:  suomi
Kustantaja:  SKS
Julkaistu:  2002
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  500 s.
ISBN:  ISBN 951-746-363-4
Sarja: Kalevalaseuran vuosikirja 81
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lönnrotin hengessä 2002 on Kalevalaseuran vuosikirja, jonka on julkaissut Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Se sisältää artikkeleita, jotka tavalla tai toisella liittyvät Elias Lönnrotiin ja taustoittavat hänen elämäntyötään. Artikkelit on ryhmitelty aiheittain seuraavien otsikoiden alle:
Kansan asialla
Terveyttä edistämässä
Laulun mailla
Uusilla retkillä
Ajatusten vaihtoa
Asiantuntijoiden artikkeleista monet pohjautuvat Elias Lönnrotin juhlavuoden seminaareissa pidettyihin esitelmiin.
Kirja on kuvitettu historiallisilla kuvilla, ja kunkin artikkelin loppuun on merkitty käytetyt lähteet.