stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kyokushinin naisten painoluokalliset maailmanmestaruuskilpailut
Menestyneimmät ottelijat

| Ottelija | Määrä | Mestaruus vuodet |
| --- | --- | --- |
|  Anastasija Hripunova | 10 | 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 |
|  Uljana Grebenštšikova | 6 | 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2019 |
|  Ewa Pawlikowska | 3 | 1997, 1998, 2003 |
|  Elena Vorobyeva | 3 | 2005, 2008, 2012 |
|  Agnieszka Sypień | 3 | 2005, 2010, 2012 |
|  Olga Mikurtumova | 2 | 2001, 2005 |
|  Anna Kopyrina | 2 | 2001, 2008 |
|  Jelena Gulko | 2 | 2014, 2015 |
Lauris Elms

Lauris Elms AM OBE (s. 1931) on australialainen oopperalaulaja, äänialaltaan altto. Hän debytoi Covent Gardenissa vuonna 1957 Ulrican roolissa Giuseppe Verdin Un ballo in mascherassa. Lisäksi hän esiintyi muun muassa Mrs Sedleyn roolissa Peter Grimesissa Benjamin Brittenin itsensä johdolla. Oopperan ohella Elmsin ohjelmistoon kuului yksinlauluja ja hengellistä musiikkia. Elms lopetti esiintymisen vuonna 1994. Aiemmin mainittujen lisäksi hänen keskeisiin rooleihinsa lukeutuivat Carmen, Principessa ja Amneris.
Elms sai nimityksen Brittiläisen imperiumin ritarikunnan upseeriksi vuonna 1974. Hän sai Queen's Jubilee Medalin vuonna 1977 ja nimityksen Australian ritarikunnan jäseneksi 1982. Hän sai kunniatohtorin arvon Sydneyn yliopistolta vuonna 1988. Hän on levyttänyt paljon.
Kätkijät

Ensimmäisen romaanisuomennoksen kansikuva.
Kätkijät (engl. The Borrowers) on englantilaisen kirjailijan Mary Nortonin vuonna 1952 julkaistu lastenkirja. Suomeksi se ilmestyi WSOY:n kustantamana 1959.
Norton on kirjoittanut kirjalle viisi jatko-osaa, joista kolme ensimmäistä on suomennettu: Kätkijät taivasalla (The Borrowers Afield, 1955), Kätkijät virran vieminä (The Borrowers Afloat, 1959) ja Kätkijät yläilmoissa (The Borrowers Aloft, 1961). Neljäs jatko-osa on Poor Stainless: A New Story About the Borrowers (1966), ja viimeinen osa The Borrowers Avenged ilmestyi vasta parikymmentä vuotta muiden jälkeen 1982. Romaaneja ovat kuvittaneet Diana Stanley ja Ilon Wikland.
Tarina

Kirja kertoo pienistä ihmisistä, ”kätkijöistä”, jotka eivät varasta vaan kätkevät tavaroita. Isossa talossa asuvan Lenderin perheen lattian alla asuu pieni kätkijäperhe, johon kuuluvat isä Pod Clock (suomeksi Podi Kellolainen), äiti Homily Clock (suomeksi Hemmeli Kellonnuoralainen) sekä lapset Arrietty Clock (suomeksi Arietta Kellolainen) ja Peagreen Clock (suomeksi Kellolainen). Tarina alkaa, kun Lenderin perheen poika Pete löytää eräänä päivänä Arietta Clockin puutarhasta.
Elokuva- ja televisiosovitukset

Kätkijöistä on tehty useita elokuva- ja televisiosovituksia. Keskeisimpiä ovat vuonna 1997 ensi-iltansa saanut näytelmäelokuva Kätkijät, jonka on ohjannut Peter Hewitt (näyttelijöinä muun muassa John Goodman, Mark Williams ja Tom Felton) sekä Studio Ghiblin japanilainen animaatioelokuva Kätkijät (Karigurashi no Arrietty) vuodelta 2010. Myös vuonna 2011 valmistui elokuva Kätkijät, ohjaajana Tom Harper ja pääosissa Christopher Eccleston, Sharon Horgan, Aisling Loftus ja Stephen Fry.
Kämmekkäkasvien pölytys

Coryanthes leucocorys-lajin pitkälle erikoistunut kukka
Kämmekkäkasvien pölytystä (katso kämmekkäkasvit) pidetään usein kaikkein monimuotoisimpana esimerkkinä kukkakasvien pölytyksestä.
Monimuotoisuuden syyt

Kämmekkäkasvit ovat pitkälle erikoistuneita kasveja. Lajien läheinen suhde sienijuuren kanssa on mahdollistanut siementen kehittymisen hyvin pieniksi, lähes täysin vararavinnottomiksi. Siemenet tarvitsevatkin juurisieniä saadakseen itämiseen tarvittavan energian ennen kuin ne pystyvät yhteyttämään itse. Tämä on toisaalta mahdollistanut (ja osiltaan pakottaakin) suuren siemenmäärän tuottamisen, jopa neljä miljoonaa siementä on laskettu kotaa kohden trooppisilla lajeilla.
Suuren siemenmäärän tuottamiseen tarvitaan kuitenkin paljon siitepölyä. Siitepölyn hukkaamisen välttämiseksi on kämmekkäkasveille kehittynyt erityiset siitepölymyhkyt, joiden ansiosta kaikki yhden kukan muodostama siitepöly voi kokonaisuudessaan siirtyä toisen kukan käyttöön.
Tämä taas aiheuttaa sen, että moni laji on erikoistunut vain pienen pölyttäjäkunnan käyttöön pölytyksessä: näin voidaan välttää arvokkaiden myhkyjen joutuminen jonkin toisen kasvilajin kukkaan, olettaen että kämmekkä pystyy houkuttelemaan valtaosan ko. pölyttäjän yksilöistä oman lajinsa kukkiin. Suuremman pölyttäjäkunnan käyttö tekisi tämän vaikeaksi, erityisesti kun kämmekkäkasvein yksilömäärät ovat yleensä melko vähäisiä (johtuen esimerkiksi sienijuuresta riippuvuudesta).
Joissakin suvuissa uuden pölyttäjän löytyminen on toiminut tehokkaana välineenä lajiutumisessa.
Esimerkkejä kämmeköiden pölytyksestä > Hyönteispölytys

Hyönteiset ovat kämmekkäkasvien pääasiallisia pölyttäjiä. Pölyttävinä hyönteisinä voivat toimia mm. perhoset, pistiäiset, kovakuoriaiset ja jopa termiitit. Koska kämmeköiden pölytystä on tutkittu kauan, tunnetaan lukuisia hyvinkin erikoisia pölyttäjän ja kämmekän suhteita:
Ilman mesipalkkiota pölyttyvät mm. värikkäät liuskakämmekät ja vaatimattomammat orhot (mm. kimalaisorho). Orhojen kukkien muoto ja feromoneja muistuttavat tuoksut houkuttelevat pistiäiskoiraita "valeparittelemaan" kukan huulen kanssa. Mm. tikankontilla on ontto huuli, jonka sisällä sinne liuskahtaneen mehiläisen tulee kulkea tiettyä reittiä päästäkseen ulos - tietysti luotin ja siitepölyn ohi.
Medelliset orkideat, mm. voimakastuoksuinen valkolehdokki houkuttelevat hyönteisiä perinteisemmin keinon. Valkolehdokin pitkä kannus estää ei-haluttujen hyönteisten pääsyn käsiksi meteen, ja vain yöaikaan voimakkaana havaittava tuoksu rajaa pölyttäjät lähinnä yöperhosiin.
Toisenlaisia palkkioita tarjoavat mm. trooppiset Coryanthes-lajit, joiden kukissa oleva vaha auttaa joitakin Euglossa-suvun mehiläisiä parinmuodostusrituaaleissa. Kyseisen kämmekkäsuvun pölytys on muutenkin hyvin monimutkainen tapahtuma, muistuttaen yllä mainittua tikankontin tapausta.
Edellä mainittujen esimerkkien lisäksi lukuisia muitakin tapoja houkutella tai huijata hyönteispölyttäjiä kukkiin tunnetaan, ja uusia erikoistumia tulee jatkuvasti ilmi kun heimoa tutkitaan lisää. Esimerkiksi hämähäkkiorkidean kukka matkii oksalla paikallaan istuvaa hämähäkkiä, jolloin hämähäkkiä pyydystävä ampiainen ei voi vastustaa sitä ja pistää myrkkypistimellä kukan huulta, jonka jälkeen pois lentävä ampiainen kantaa mukanaan orkidean siitepölymyhkyjä ja sitten iskiessään seuraavaan hämähäkkiorkideaan kimppuun se pölyttää tämän.
Esimerkkejä kämmeköiden pölytyksestä > Lintupölytys

Lintujen avulla tapahtuva pölytys on kämmeköillä melko harvinaista, mutta mm. trooppisessa Amerikassa kasvavat Hexisea-lajit sekä jotkin Masdevalliat houkuttelevat punakukkaisina lintuja.
Esimerkkejä kämmeköiden pölytyksestä > Lepakkopölytys

Vaikka lepakot ovat hyvin harvinaisia orkideoiden pölyttäjinä, tiedetään niiden ainakin aiheuttavan erään Vanilla-lajin pölytyksen.
Kuvake.net

Kuvake.net on erityisesti nuorille, nyttemmin 18 vuotta täyttäneille nuorille aikuisille tarkoitettu kuvagalleriasivusto, jonne voi tehdä henkilökohtaisen profiilin ja laittaa omia valokuviaan toisten nähtäväksi. Käyttäjä voi myös kommentoida toisten kuvia. Palveluun on rekisteröitynyt yli 170 000 käyttäjää ja sivusto kerää 22 miljoonaa sivulatausta viikossa. Käyttäjien keski-ikä on 19 vuotta ja alle 18-vuotiaiden osuus käyttäjistä on noin 31 %. Sivustoa ylläpitävät Rohea Oy  ja Reflekto Oy. Kuvake.net on virolaisomistuksessa.
Aiheesta muualla

Kuvake.net.
Kvanttivahvistinasema

Kvanttivahvistinasema tai kvanttitoistin (lyhennettynä kvanttivahvistin) on yksi kvanttisalauksen orastavista teknologioista. Ongelmana nykyisissä kuituoptisissa kaapeliverkoissa joissa pyritään käyttämään kubitteja on, että niissä käytetään vahvistimia noin 30 km välein. Kvanttisignaalin vahvistaminen edellyttää mittaamista ja väistämättä myös sen tilan häirintää. Tällöin kubitin ominaisuudet tuhotuvat.
Mitä pidempi kuituoptinen kaapeli on sen enemmän siinä tapahtuu häviötä fotonien määrässä. Kaapeleissa tapahtuu myös spontaania laukeamista, mikä tarkoittaa, että ilmaisimet laukeavat satunnaisesti itsestään. Tämä yhdistettynä normaaliin häviöön tekee pitkän matkan kvanttiviestinnän hankalaksi.
Yksi ratkaisu tähän on kvanttivahvistinasemien kehittäminen. Ne käyttävät lomittuneiden hiukkasten ei-lokaaleja ilmiöitä kvanttikanavien parantamiseen ja voivat mahdollisesti poistaa etäisyysrajoituksen kvanttisignaaleilta. Muina ratkaisukeinoina on se, että tehdään kvanttiavaimia jokaiselle asemalle. Haittana on, että jokainen vahvistinasema on altis salakuuntelulle.
Kolmantena vaihtoehtona on lähettää signaalit avaruusteitse ja peilata ne satelliitilta toiselle. Haittana tässä lähestymistavassa on ilmakehässä tapahtuva siroaminen.
Lámpeia

| Lámpeia Λάμπεια |
| --- | --- |
 Lámpeian kylä.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Lámpeia
 Koordinaatit: 37°51′30″N, 21°48′25″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Elis
Kunta:  Archaía Olympía
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  390502
Korkeus:  803 m
Väkiluku (2011):  1 000
 – Kylä­yhdys­kunta:  529
 – Kylä:  468
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  270 63
Suuntanumero(t):  26240
Rekisterikilpi:  IA
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lámpeia (kreik. Λάμπεια) on Kreikan kylä sekä samanniminen Archaía Olympían kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Λάμπειας, Dimotikí Enótita Lámpeias) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 1 000 ja varsinaisen Lámpeian kylän väkiluku 468 (vuonna 2011).
Lámpeian kylä sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan läntisissä sisäosissa Erýmanthos-vuoren etelärinteessä ja Erýmanthos-joen sivuhaaran laaksossa, linnuntietä noin 38 kilometriä koilliseen Pýrgoksesta. Se on rakennettu noin 803 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Lámpeian kunnallisyksikkö käsittää Archaía Olympían kunnan koillisosan.
Lámpeian nimi oli vuoteen 1928 saakka Dívri (Δίβρη) ja vuosina 1928–1929 Prinófyton (Πρινόφυτον). Tämän jälkeen se otti nykyisen nimensä. Lámpeia oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Archaía Olympían kuntaan yhdessä Folóin ja Lasiónan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Lámpeian kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Astrás | Astrás | 132 |
| Astrás | Kalývia Astrá | 133 |
| Lámpeia | Amygdalí | 61 |
| Lámpeia | Lámpeia | 468 |
| Oreiní | Oreiní | 194 |
| Oreiní | Paliofytiá | 12 |
Yhteensä: 1 000
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lámpeia Wikimedia Commonsissa
Kätkijät (vuoden 1997 elokuva)

| Kätkijät> The Borrowers |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Peter Hewitt
Käsikirjoittaja:  Romaanit: Mary Norton Käsikirjoitus: Gavin Scott John Kamps
Tuottaja:  Tim Bevan Eric Fellner Rachel Talalay
Säveltäjä:  Harry Gregson-Williams
Leikkaaja:  David Freeman
Pääosat:  John Goodman
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Working Title Films
Levittäjä:  PolyGram Filmed Entertainment Netflix
Ensi-ilta:  1997
Kesto:  83 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kätkijät (engl. The Borrowers) on Peter Hewittin ohjaama brittiläinen elokuva, joka perustuu Mary Nortonin vuonna 1952 julkaistuun samannimiseen lastenkirjaan. Elokuva sai ensi-iltansa vuonna 1997.
Tarina kertoo pienistä ihmisistä, ”kätkijöistä”, jotka eivät varasta vaan kätkevät tavaroita. Isossa talossa asuvan Lenderin perheen lattian alla asuu pieni kätkijäperhe, johon kuuluvat isä Pod Clock, äiti Homily Clock sekä lapset Arrietty Clock ja Peagreen Clock (suomeksi Kellolainen). Eräänä päivänä Lenderin perheen poika Pete löytää Arrietty Clockin huoneestaan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  John Goodman  | … |  Ocius P. Potter   |
|  Mark Williams  | … |  Exterminator Jeff   |
|  Jim Broadbent  | … |  Pod Clock   |
|  Celia Imrie  | … |  Homily Clock   |
|  Flora Newbigin  | … |  Arrietty Clock   |
|  Tom Felton  | … |  Peagreen Clock   |
|  Bradley Pierce  | … |  Pete Lender   |
Aiheesta muualla

Ebert, Roger: The Borrowers RogerEbert.com.  13.2.1998. Viitattu 8.4.2021. (englanniksi)
The Borrowers 1997 Letterboxd. Viitattu 8.4.2021. (englanniksi)
The Borrowers Filmaffinity. Viitattu 8.4.2021. (englanniksi)
Lars Johan Ehrenmalm

Lars Johan Malm, aateloituna vuodesta 1720 Ehrenmalm (14. kesäkuuta 1688 Viipuri – 21. syyskuuta 1774 Turku) oli suomalainen virkamies ja valtiopäivämies.
Ura

Ehrenmalm tuli ylioppilaaksi Turussa 1703. Hän oli Turun hovioikeudessa auskultanttina 1707 ja hänestä tuli Kuninkaallisen tykistörykmentin Suomen tykistön sotatuomari 1708. Ehrenmalm joutui sotavangiksi venäläisten vallattua Viipurin 1710. Sotavankina Ehrenmalm oli Pietarissa kansliatöissä. Hän osti itsensä vapaaksi 1712 ja palasi Tukholmaan 1714 toimien sitten valtaneuvos Arvid Bernhard Hornin yksityissihteerinä.
Lars Johan Malm laati vankeutensa jälkeen vuonna 1716 painettavaksi tarkoitetun lähes 600 sivuisen käsikirjoituksen otsikolla Några Anmärkningar Angående det Ryska Rijketz nuvarande macht och styrkio, i anseende till Myckenheten af Manskap, Landetz fruchtbarhet, de inrättade Manufacturer, Handelen, Rijketz Inkomster, den nu befindtelige Land- och Siöö-Milicen och några andra Skiähl, som i den Siunde Boken finnes, Upsatte under desz fångenskap Ahr 1710-1713 af L.J. Malm. Suorasukaisesti ja kriittisesti Venäjää arvioivaa käsikirjoitusta ei koskaan julkaistu, vaikka kuningas Kaarle XII antoi sille painatusluvan.
Ehrenmalm oli vuodesta 1718 Turun hovioikeuden asessori, 1728 hovioikeudenneuvos ja 1736 Pohjois-Suomen laamanni. Ehrenmalm nimettiin Turun ja Porin läänin varamaaherraksi vuonna 1744 ja maaherraksi vuonna 1747 (toimi virassa vuoteen 1749). Hän oli hyvin perehtynyt Suomen talouteen ja jätti vuosien 1739–1940 valtiopäiville laajan mietinnön maan talouden kehittämiseksi.
Perhe

Ehrenmalmin suomalaissyntyiset vanhemmat olivat Suomen ylisotakomissaari Lars Larsson Malm (k. 1714) ja Helena Lilliegren (1665–1741). Hänen puolisonsa vuodesta 1717 oli Elisabeth Åkerhielm. Hovioikeuden jäsen, valtiopäivämies Samuel Magnus Ehrenmalm oli heidän poikansa.
Kōrei

| Kōrei 孝霊天皇 |
| --- | --- |
 
Japanin keisari
Valtakausi:  n. 290 eaa. – n. 215 eaa. (perimätiedon mukaan)
Edeltäjä:  Kōan
Seuraaja:  Kōgen

Syntynyt:  341 eaa.
Kuollut:  214 eaa.
Puoliso:  Kuwashi-hime
Lapset:  Kōgen
Suku:  Yamato
Isä:  Kōan
Äiti:  Oshi-hime
Uskonto:  šintolaisuus
Kōrei (jap. 孝霊天皇, Kōrei-tennō) oli perinteisen japanilaisen tiedon mukaisesti Japanin seitsemäs keisari. Suurin osa Kōrein elämästä kertovista tiedoista on todennäköisesti legendaa. Perimätietojen mukaan hän eli peräti 127-vuotiaaksi ja hallitsi Japania 75 vuotta.[lähde? ]
Todellisuudessa Kōrei on saattanut elää ensimmäisen vuosisadan alussa.
La Fayette -luokka

| La Fayette -luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  3 200 t (standardi) 3 600 t (kuormattu)
Pituus:  125 m
Leveys:  15,4 m
Syväys:  4,1 m
Koneteho:  21 000 hv (15 400 kW)
Nopeus:  25 solmua (46 km/h)
Miehistöä:  12 upseeria, 68 aliupseeria ja 61 miehistönjäsentä
Aseistus
Meritorjunta:  8 × MM40 Exocet 1 × 100 mm TR 1 × helikopteri
Ilmatorjunta:  1 × Crotale CN2 2 × 20 mm modèle F2
La Fayette -luokka on Ranskan merivoimien DCNS:n valmistamien keveiden monikäyttöisten fregattien muodostama alusluokka. Hieman muutettuna alustyyppi on käytössä myös Saudi-Arabian, Singaporen ja Taiwanin laivastoilla. Luokan aluksia pidetään häiveteknologiaa hyödyntävinä, koska niiden tutkaheijastusta on pyritty vähentämään tavanomaisesta poikkeavalla tasaisella, erilaisia kulmia tuottavilla kansirakenteella, joissa on lisäksi käytetty tutkaheijastusta vähentäviä materiaaleja kuten komposiitteja.
Alukset

Kolme ensimmäistä alusta tilattiin heinäkuussa 1988 ja loput kolme 1992. Ronarc'hin (runkonumero F715) tilaus peruutettiin 1996.
| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Palvelukseen | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| La Fayette | DCNS | 15. joulukuuta 1990 | 13. kesäkuuta 1992 | 22. maaliskuuta 1996 |  |
| Surcouf | DCNS | 6. heinäkuuta 1992 | 3. heinäkuuta 1993 | 7. helmikuuta 1997 |  |
| Courbet | DCNS | 15. syyskuuta 1993 | 12. maaliskuuta 1994 | 1. huhtikuuta 1997 |  |
| Aconit | DCNS | 1. elokuuta 1996 | 8. kesäkuuta 1997 | 3. kesäkuuta 1999 |  |
| Guépratte | DCNS | 1. lokakuuta 1998 | 3. maaliskuuta 1999 | 27. lokakuuta 2001 |  |
Kangding-luokka

Elokuussa 1991 Thomson-CSF ja taiwanilainen China Shipbuilding Corporation allekirjoittivat sopimuksen kuuden Kangding-luokan aluksen rakentamisesta Lorientin telakalla. Ne valmistettiin 1993-1998. Aluksissa oli La Fayette-luokan runko ja propulsiojärjestelmä, mutta kansirakenteita oli muutettu. Lisäksi niiden ase- ja elektroniikkajärjestelmät olivat erilaiset.
Al Riyadh -luokka

Saudi-Arabian hallinto tilasi Sawari 2 -ohjelmassa kolme Al Riyadh -luokan alusta, jotka olivat hieman suurennettuja La Fayette -luokan aluksia. Ne valmistettiin 1999-2004 Lorientissa. Alusten Crotale-järjestelmät oli korvattu Aster-järjestelmällä ja siihen liittyvällä Arabel-tutkalla.
Formidable-luokka

Maaliskuussa 2000 Singapore tilasi kuusi pienennettyä La Fayette -luokan alusta. Niistä ainoastaan ensimmäinen valmistettiin 2002-2007 Lorientissa ja loput Singaporessa. Kaksi viimeistä valmistuivat alkuvuodesta 2009. Alusten aseistuksena olivat Aster-ohjukset ja niiden 100 millimetrin tykki oli korvattu OTO 76 mm Super Rapid -tykillä sekä MM40 Exocet -merimaaliohjukset yhdysvaltalaisen Boeingin valmistamalla Harpoon-järjestelmällä.
Le Grau-du-Roi

| Le Grau-du-Roi |
| --- | --- |
 Le Grau-du-Roin keskustaa
 vaakuna
 Le Grau-du-Roi
 Koordinaatit: 43°32′17″N, 04°08′14″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Occitanie
Departementti:  Gard
Arrondissementti:  Nîmes
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  54,73 km²
Väkiluku (2013):  8 421
 – Väestötiheys:  153,9 as./km²
Postinumero:  30240
 
 www.ville-legrauduroi.fr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Le Grau-du-Roi on rannikkokaupunki ja kunta Gardin departementin alueella eteläisessä Ranskassa. Kaupunki sijaitsee Välimeren rannalla niin sanotun Camarguen alueen lounaisosassa. Siellä on arviolta 8 421 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 54,73 neliökilometriä.
Le Grau-du-Roin kunnan toinen taajama Port Camargue on rantalomakohde, jossa on myös isohko matkailusatama.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Le Grau-du-Roi Wikimedia Commonsissa
Port Camarguen sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Le Grand-Pressigny

| Le Grand-Pressigny |
| --- | --- |
 Kirkko
 vaakuna
 Le Grand-Pressigny
 Koordinaatit: 46°55′16″N, 0°48′13″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Centre-Val de Loire
Departementti:  Indre-et-Loire
Arrondissementti:  Loches
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  39,6 km²
Väkiluku (2017):  916 
 – Väestötiheys:  23 as./km²
Kunnan numero:  37113
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Le Grand-Pressigny on kunta Ranskassa Indre-et-Loiren departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Se sijaitsee noin 60 kilometriä Toursin kaupungista etelään.
Eteläinen Touraine oli kivikaudella Länsi-Euroopan suurimpia piikivien tuotantoalueita. Siellä teroitettuja piikiviä vietiin jopa Ranskan nykyisten rajojen ulkopuolelle. Tästä ajasta kertoo Grand-Pressignyn esihistoriallinen museo, Musée de la Préhistoire de Grand-Pressigny.
Kunnan keskustassa on keskiaikaisen olevan linnan, Château du Grand-Pressignyn rauniot. Linnan 35 metriä korkea puolustustorni on vielä osittain jäljellä. Se romahti osittain vuonna 1988.
Alueelta löydettyjä piikiviä
Château du Grand-Pressignyn rauniot
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Le Grand-Pressigny Wikimedia Commonsissa
Laon

Laon on kaupunki Koillis-Ranskassa, lähellä Belgian rajaa. Se on Aisnen departementin pääkaupunki, ja siellä on noin 26 000 asukasta. Kaupunki sijaitsee kukkulaisella seudulla, jolla on ollut strategista merkitystä jo roomalaisajoilta asti. Julius Caesarin aikana sen nimi oli Alaudanum. Kaupungissa on ollut piispanistuin jo 400-luvulta asti.[lähde? ]
Nähtävyyksiä

Laonin katedraalin säilyneet osat ovat peräisin enimmäkseen 1100- ja 1200-luvuilta. Monia muitakin keskiaikaisia rakennuksia on säilynyt. Kaupungissa on järjestetty kansainvälinen elokuvafestivaali vuodesta 1983 alkaen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laon Wikimedia Commonsissa
Kääntöpiiri

Punaisella sävytetun alueen rajaavat pohjoisessa kravun ja etelässä kauriin kääntöpiiri. Vain tällä alueella Aurinko voi koskaan paistaa suoraan ylhäältä.
Kääntöpiirit ovat kaksi leveyspiiriä noin 23,5 astetta pohjoista ja eteläistä leveyttä. Niiden kulmaetäisyys päiväntasaajasta on sama kuin Maan pyörimisakselin kaltevuus Maan ratatasoon nähden.
Pohjoista kääntöpiiriä kutsutaan myös kravun kääntöpiiriksi ja eteläistä kauriin kääntöpiiriksi.
Kääntöpiirit rajaavat Auringon zeniittiaseman vuoden aikana. Zeniitissä Aurinko paistaa suoraan ylhäältä. Auringon zeniitin leveysaste liikkuu alkupuolella vuotta aina vain pohjoisemmaksi, kunnes kesäpäivänseisauksena (noin juhannuksena) se on pohjoisimmillaan ja sijaitsee kravun kääntöpiirillä. Sitten zeniittipiste kääntyy etelään, kunnes se talvipäivänseisauksen aikaan saavuttaa kauriin kääntöpiirin.
Nimitykset kravun ja kauriin kääntöpiiri tulevat siitä, että kauan sitten, kun kääntöpiirit saivat nimensä, Aurinko oli talvipäivänseisauksen aikana kauriin merkissä ja kesäpäivänseisauksen aikana kravun merkissä. Sittemmin tähdistöjen paikat ovat siirtyneet taivaalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kääntöpiiri Wikimedia Commonsissa
Kääntäjien ammattiosasto KAOS

KAOS Järvilinnan kääntäjäpäivillä 2015.
Kääntäjien ammattiosasto KAOS ry. on kirjallisuuden kääntäjien kulttuuri- ja etujärjestö, joka toimii Suomen Journalistiliitossa Suomen freelance-journalistien ammattiosastona. KAOSin jäsenyys on avoinna kauno- ja tietokirjallisuuden suomentajille, ruotsintajille ja muille kirjallisuuden kääntämisen ammattilaisille.
KAOSin tarkoituksena on muun muassa toimia hyvän ammattietiikan ja korkeatasoisen käännöskulttuurin edistämiseksi sekä parantaa kirjallisuuden kääntäjien taloudellista asemaa, työoloja ja sosiaaliturvaa. KAOSin toimintaan kuuluvat koulutus ja muut ammatilliset ja sosiaaliset  tilaisuudet sekä kannanotot kirjallisuuden kääntäjiä koskeviin kysymyksiin.
KAOS järjestää kahden vuoden välein pidettäviä Järvilinnan kääntäjäpäiviä.
Aiheesta muualla

Kääntäjien ammattiosasto KAOS
Le Grand Macabre

Le Grand Macabre (suom. Suuri makaaberi) on György Ligetin säveltämä kaksinäytöksinen ooppera, joka sai kantaesityksensä Tukholmassa nimellä Den Stora Makaben vuonna 1978. Teos kuuluu yksiin 1900-luvun suosituimmista oopperoista.
Henkilöt

Gepopo, salaisen poliisin päällikkö (koloratuurisopraano)
Venus (sopraano)
Clitoria (sopraano)
Spermando (mezzosopraano)
Mescalina (mezzosopraano)
ruhtinas Go-Go (poikasopraano tai kontratenori)
Piet von Fass (tenori buffo)
Nekrotzar (baritoni)
Astradamors (basso)
Ruffiack (baritoni)
Schobiak (baritoni)
Schabernack (baritoni)
valkoinen ministeri (puherooli)
musta ministeri (puherooli)
Mykkiä rooleja:
Salaisia poliiseja ja pyöveleitä
ruhtinas Go-Gon hovin paašeja ja palvelijoita
Nekrotzarin helvetillinen saattue ruhtinas Go-Gon saapuessa
Kuoro: Breughellandin kansaa
Leevi Mäittälä

Leevi Ilmari Mäittälä (12. toukokuuta 1914 Askola – 30. joulukuuta 1998) oli suomalainen kirjallisuuden tutkija.
Mäittälä on kirjoittanut teoksen kirjailija Johannes Linnankoskesta sekä kaksi Askolan paikallishistoriaa käsittelevää teosta.
Teoksia

Elämän tulipunakukka : Vihtori Peltonen - Johannes Linnankoski. WSOY 1979
Askolan historia 2 : vuodet 1896-1975. Askolan kunta, Porvoo 1986
Tarua ja totta vanhasta Askolasta. Askolan kunta 1994