stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo matemaatikoista
H

Haar, Alfréd, (1885-1933), unkarilainen
Halley, Edmond, (1656–1742), englantilainen
Hamilton, William Rowan, (1805–1865), irlantilainen
Hardy, Godfrey Harold, (1877–1947), englantilainen
Heaviside, Oliver, (1850–1925), englantilainen
Hermann, Jakob, (1678–1733), sveitsiläinen
Hilbert, David, (1862–1943), saksalainen
Hipparkhos Nikaialainen, (190–120 eaa.), kreikkalainen
Huygens, Christiaan, (1629–1695), alankomaalainen
Hopper, Grace, (1906–1992), amerikkalainen
Hypatia Aleksandrialainen, (355–415), kreikkalainen
I

Inkeri, Kustaa Aadolf, (1908–1997), suomalainen
J

Jacobi, Carl Gustav Jakob, (1804–1851), saksalainen
K

Kaczynski, Theodore, (1942–), yhdysvaltalainen
Kasner, Edward, (1878-1955), yhdysvaltalainen
Kepler, Johannes, (1571–1630), saksalainen
Kimberling, Clark, (1942-), yhdysvaltalainen
Kopernikus, Nikolaus, (1473–1543), puolalainen
King, Augusta Ada, Lovelacen kreivitär, (1815–1852), englantilainen
Knuth, Donald, (1938–), yhdysvaltalainen
von Koch, Helge (1870–1924), ruotsalainen
Kolmogorov, Andrei, (1903–1987), venäläinen/neuvostoliittolainen
Kronecker, Leopold, (1823–1891), saksalainen
L

Lafforgue, Laurent, (1966–), ranskalainen
Lagrange, Joseph Louis, (1736–1813), italialainen
Lambert, Johann Heinrich, (1728–1777), saksalainen
Laplace, Pierre-Simon, (1749–1827), ranskalainen
Lebesgue, Henri, (1875–1941), ranskalainen
Leibniz, Gottfried Wilhelm, (1646–1716), saksalainen
Lindelöf, Ernst Leonard, (1870–1946), suomalainen
Lobatševski, Nikolai, (1792–1856), venäläinen
M

Mandelbrot, Benoît, (1924–), puolalainen/ranskalainen
bin Musa al-Khwarizmi, Muhammad, (n. 780–850), persialainen
N

Napier, John, (1550–1617), skottilainen
Nash, John Forbes, (1928–2015), yhdysvaltalainen
von Neumann, John, (1903–1957), unkarilainen
Nevanlinna, Rolf, (1895–1980), suomalainen
Newton, Isaac, (1643–1727), englantilainen
Noether, Amalie Emmy, (1882–1935), saksalainen
O

Odifreddi, Piergiorgio, (1950–), italialainen
Orlicz, Władysław, (1903–1990), puolalainen
P

Pascal, Blaise, (1623–1662), ranskalainen
Peano, Giuseppe, (1858–1932), italialainen
Perelman, Grigori, (1966–), venäläinen
Poincaré, Henri, (1854–1912), ranskalainen
Pythagoras, (582–496 eaa.), kreikkalainen
R

Ramanujan, Srinivasa, (1887–1920), intialainen
Rejewski, Marian, (1905–1980), puolalainen
Riemann, Bernhard, (1826–1866), saksalainen
Roth, Klaus, (1925–), brittiläinen
Ruffini, Paolo, (1765-1822), italialainen
Russell, Bertrand, (1872–1970), englantilainen
S

Shannon, Claude, (1916–2001), yhdysvaltalainen
Strang, Gilbert, (1934-), yhdysvaltalainen
T

Tarski, Alfred, (1902–1983), puolalainen
Tartaglia, Niccolò Fontana, (1499–1557), italialainen
Taylor, Brook, (1685-1731), englantilainen
Thales, (635–543 eaa.), kreikkalainen
Turing, Alan, (1912–1954), englantilainen
V

Viète, François, (1540–1603), ranskalainen
Väisälä, Kalle, (1893–1968), suomalainen
W

Wallis, John, (1616–1703), englantilainen
Waring, Edward, (1734-1798), englantilainen
Weierstrass, Karl, (1815–1897), saksalainen
Whitehead, Alfred North, (1861–1947), englantilainen
Wiener, Norbert, (1894–1964), yhdysvaltalainen
Wiles, Andrew, (1953–), englantilainen
Wolfram, Stephen, (1959–), englantilainen/yhdysvaltalainen
Ludwig Heinrich von Nicolay

| Ludwig Heinrich von Nicolay |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. joulukuuta 1737 Strasbourg, Ranska
Kuollut: 18. marraskuuta 1820 (82 vuotta) Viipuri, Venäjän keisarikunta
Ammatti:  akateemikko, kirjailija
Ludwig Heinrich von Nicolay (Venäjällä myös Andrei Lvovitš, Андрей Львович, 25. joulukuuta 1737 Strasbourg – 18. marraskuuta 1820 Viipuri) oli saksalaissyntyinen Venäjällä vaikuttanut akateemikko ja kirjailija, joka toimi muun muassa Venäjän tiedeakatemian presidenttinä. Hän omisti 1780-luvulta lähtien Viipurissa sijaitsevan Monrepos’n kartanon ja keräsi sen kirjastoon Suomen merkittävimmän 1700-luvun valistuskirjallisuutta sisältävän kokoelman, joka nykyään on Helsingin yliopiston kirjaston hallussa. Nicolay rakennutti myös Monrepos’n kartanon maille Suomen tunnetuimman maisemapuiston, josta myöhemmin tuli Viipurin suosituimpia nähtävyyksiä.
Elämä

Ludwig Heinrich von Nicolay kuului Ruotsista lähtöisin olleeseen Nicolayn sukuun. Vuosina 1752–1760 hän opiskeli Strasbourgin yliopistossa, jossa suoritti oikeustieteellisen tutkinnon. Valmistumisensa jälkeen Nicolay matkusti Pariisiin, missä tutustui aikakauden merkittäviimpiin valistusfilosofien, kuten Voltairen ja Denis Diderot’n ajatuksiin. Vuonna 1761 hän alkoi työskennellä Pariisissa tapaamansa Venäjän Wienin-suurlähettilään ruhtinas Dmitri Aleksejevitš Golitsynin sihteerinä. Kahden vuoden kuluttua hän palasi Strasbougiin isänsä sairastumisen johdosta ja kiersi tämän kuoleman jälkeen eri tehtävissä ympäri Keski-Eurooppaa.
Vuonna 1769 Nicolay sai keisarinna Katariina II:lta kutsun Pietariin tulevan Venäjän keisarin Paavali I:n kotiopettajaksi ja toimi myöhemmin tämän puolisoiden Natalija Aleksejevnan ja Maria Fjodorovnan sihteerinä. Pyhä Rooman keisari Josef II aateloi Nicolayn vuonna 1782 Paavalin pyynnöstä. Paavalin noustua valtaistuimelle vuonna 1796 Nicolay sai valtioneuvoksen arvonimen ja nimityksen majesteetillisen kabinetin jäseneksi. Vuotta myöhemmin Nicolaylle myönnetään myös paronin titteli. Venäjän tiedeakatemian presidentin tehtävässä Nicolay aloittaa huhtikuussa 1798 ja hoiti virkaa eläköitymiseensä, vuoteen 1803 saakka.
Nicolay vietti viimeiset vuotensa Viipurissa sijaitsevassa Monrepos’n kartanossa, jonka hän oli yhdessä Liimatan kartanon kanssa hankkinut omistukseensa vuonna 1787 Württembergin prinssiltä Friedrich Wilhelmiltä. Ludwig Heinrich von Nicolay kuoli vuonna 1820 ja hänet haudattiin aluksi Viipuriin Sorvalin hautausmaalle. Vuonna 1822 Nicolayn ja hänen puolisonsa Johanna Margaretan jäännökset siirrettiin Monrepos’n puistossa sijaitsevalle Ludwigsteinin saarelle, jonne Nicolayn poika Paul oli rakennuttanut hautakappelin.
Kirjakokoelma

Nicolayn perustama Monrepos’n kartanon kirjasto käsitti yhteensä noin 9 000 nidettä. Kartanon silloinen omistaja Paul von Nicolay ja hänen sisarensa Marie lahjoittivat vuonna 1916 noin 8 000 vanhinta ja arvokkainta teosta Helsingin yliopistolle. Suurin osa Nicolayn keräämistä kirjoista edustaa 1700-luvun valistuskirjallisuutta, mutta mukana on teoksia aina 1400-luvulta lähtien. Yli puolett teoksista on ranskankielisiä, noin viidesosa saksankielisiä ja loput kreikkaa, latinaa, italiaa ja englantia. Kokoelmaa säilytetään Kansalliskirjaston päärakennuksen Monrepos-salissa ja se on luettoloitu Helsingin yliopiston kirjastojen yhteistietokantaan HELKAan.
Kirjallinen tuotanto

Nicolayn kirjallinen tuotanto käsittää lähinnä saksankielisiä runoja ja näytelmiä. Vuonna 1804 hän julkaisi Monrepos’n kartanoa kuvaavan runoelman Das Landgut Monrepos in Finnland.
Kirjallinen tuotanto > Teoksia

Alcinens Insel (1778)
Zerbin und Bella (1779)
Reinhold und Angelika (1781–1784)
Das Landgut Monrepos in Finnland (1804)
Kirjallinen tuotanto > Kokoelmia

Elegien und Briefe (1760)
Verse und Prosa (1773)
Vermischte Gedichte (1778–1786, 9 osaa)
Vermischte Gedichte und prosaische Schriften (1792–1810, 8 osaa)
Theatralische Werke (1811)
Poetische Werke (1817)
Aiheesta muualla

Rainer Knapas: / Nicolay, Ludwig Heinrich von (1737 - 1820) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  16.9.1997. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ludwig Heinrich von Nicolay Wikimedia Commonsissa
Maija! Hitit 1999–2019

| Maija! Hitit 1999–2019 Maija Vilkkumaa |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 8. maaliskuuta 2019
 Formaatti: 2×CD
 Kesto: 129.30
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland 
Listasijoitukset
  20. (albumilista)  4. (fyysinen albumilista)
Maija Vilkkumaan muut julkaisut
| Joku muu, mikä 2017 | Maija! Hitit 1999–2019 2019 | 1973 2022 |
Maija! Hitit 1999–2019 on Maija Vilkkumaan kokoelma-albumi, joka julkaistiin 8. maaliskuuta 2019. Levyllä on yksi uusi kappale, ”Kultakala”.
Kappaleet > CD 1

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Alkuperäinen albumi | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Kultakala | (uusi kappale) | 3.29 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Satumaa-tango | Pitkä ihana leikki | 4.27 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Hiuksissa hiekkaa | Pitkä ihana leikki | 3.35 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Auringonpimennys | Pitkä ihana leikki | 3.53 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Tähti | Pitkä ihana leikki | 3.19 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Ingalsin Laura | Meikit, ketjut ja vyöt | 3.22 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Totuutta ja tehtävää | Meikit, ketjut ja vyöt | 4.04 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Noinko vaikeeta se on? | Meikit, ketjut ja vyöt | 3.44 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Prinsessa Jää | Meikit, ketjut ja vyöt | 3.47 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Ei | Ei | 3.20 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Mun elämä | Ei | 4.32 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Ei saa surettaa | Ei | 5.14 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Kristiina | Ei | 3.25 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Kesä | Se ei olekaan niin | 3.53 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Se ei olekaan niin | Se ei olekaan niin | 4.25 |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Liian kauan | Se ei olekaan niin | 3.54 |  |  |  |  |  |  |
| 17. | Yksi | Se ei olekaan niin | 4.07 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 66.30 |  |  |  |  |  |  |
Kappaleet > CD 2

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Alkuperäinen albumi | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Hei tie | Totuutta ja tehtävää (kokoelma) | 3.48 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Luokkakokous | Superpallo | 4.26 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Suojatiellä | Superpallo | 4.20 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Mä haluun naimisiin | Superpallo | 4.18 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Lottovoitto | Kunnes joet muuttaa suuntaa | 3.55 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Dingo ja Yö | Kunnes joet muuttaa suuntaa | 4.20 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Viimeinen laulu | Kunnes joet muuttaa suuntaa | 2.53 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Lissu ja mä | Aja! | 4.23 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Kissavideoita | Aja! | 3.53 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Onkse väärin | Aja! | 3.38 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Mä en oo sun ainoo | Joku muu, mikä (EP) | 3.59 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Kaivopuiston jää | Joku muu, mikä | 4.18 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Hyvä ihminen | Joku muu, mikä | 3.49 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Pyörii | Joku muu, mikä | 3.43 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Siks ku mä halusin | (vain single) | 3.31 |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Teini | (vain single) | 3.46 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 63.00 |  |  |  |  |  |  |
Lyhyitä kohtaamisia

| Lyhyitä kohtaamisia> Короткие встречи |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Kira Muratova
Käsikirjoittaja:   Kira Muratova  Leonid Zhukhovitski 
Säveltäjä:   Oleg Karavaitšuk  Vladimir Vysotski 
Kuvaaja:  Gennadi Karyuk
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Neuvostoliitto
Tuotantoyhtiö:  Odessan elokuvastudio
Ensi-ilta:  1967
Kesto:  96 minuuttia
Alkuperäiskieli:  venäjä
Aiheesta muualla
IMDb
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lyhyitä kohtaamisia (ven. Короткие встречи, Korotkije vstretši) on Kira Muratovan ohjaama neuvostoliittolainen elokuva vuodelta 1967.
Teos oli hänen esikoisohjauksensa. Tässä kolmiodraamassa pääosia näyttelivät Muratova itse ja myöhemmin suursuosioon laulajana noussut Vladimir Vysotski.
Vuonna 2021 elokuva arvostettiin Dovženko-keskuksen julkaisemalla Ukrainan elokuvahistorian sata parasta elokuvaa -listalla sijalle 13/100.
Aiheesta muualla

Brief Encounters (englanniksi) (imdb.com)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Brief Encounters (film)
Käännös suomeksi
Matarakasvit

| Matarakasvit |
| --- | --- |
 Kiinangardenia (Gardenia augusta)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Matarakasvit Rubiaceae  Juss.
Synonyymit
 Aparinaceae Hoffmannsegg & Link  Asperulaceae Spenner  Catesbaeaceae Martynov  Cephalanthaceae Rafinesque  Cinchonaceae Batsch  Coffeaceae Batsch  Coutareaceae Martynov  Cynocrambaceae Endlicher, nom. illeg.  Dialypetalanthaceae Rizzini & Occhioni, nom. cons.  Galiaceae Lindley  Gardeniaceae Dumortier  Guettardaceae Batsch  Hameliaceae Martius  Hedyotidaceae Dumortier  Henriqueziaceae Bremekamp  Houstoniaceae Rafinesque  Hydrophylacaceae Martynov  Lippayaceae Meisner  Lygodisodeaceae Bartling  Naucleaceae Wernham  Nonateliaceae Martynov  Operculariaceae Perleb  Pagamaeaceae Martynov  Psychotriaceae F. Rudolphi  Randiaceae Martynov  Sabiceaceae Martynov  Spermacoceaceae Berchtold & J. Presl  Theligonaceae Dumortier, nom. cons. 
Alaheimot
 Cinchonoideae  Ixoroideae  Rubioideae  
Katso myös
   Matarakasvit Wikispeciesissä   Matarakasvit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ahomatara (Galium boreale)
Palicourea blanchetiana
Luculia grandifolia
Timonius singularis
Pavetta angustifolia
Matarakasvit (Rubiaceae) on Gentianales-lahkoon kuuluvien kasvien heimo. Heimoon kuuluu yli 600 sukua ja yli 10 000 lajia. Lajiluvultaan matarakasvit on neljänneksi suurin kaikista kasviheimoista. Suomessa tavataan noin 20 matarakasveihin kuuluvaa lajia neljässä eri suvussa. Osa näistä lajeista voi risteytyä keskenään.
Ulkonäkö ja koko

Matarakasvien koko ja ulkonäkö ovat hyvin vaihtelevat. Lajeja tavataan suurista puista ja pensaista pieniin, hentoihin ruohoihin. Erikoisimpia heimon kasveja ovat muurahaispallot (Myrmecodia). Ne ovat epifyyttisiä mehikasveja, joiden laajenneessa varressa pesivät muurahaiset.
Suomessa ja muissa Pohjoismaissa tavattavat matarakasvit ovat yksi- tai monivuotisia, usein rönsyllisiä ruohoja. Ne ovat varreltaan tavallisesti nelisärmäisiä, rentoja tai pystyjä sekä kaljuja tai karheakarvaisia. Kuivattaessa lajit usein mustuvat helposti. Lehdet ja lehtimäiset korvakkeet ovat kapeahkoja ja muodostavat säteittäisen valekiehkuran. Kukinto on huiskilo tai viuhko, joskus myös mykerömäinen. Kaksineuvoisten, pienten kukkien mykeröt ovat tavallisesti surkastuneita. Ratasmaiset tai suppilomaiset teriöt ovat tavallisesti neljäliuskaisia ja väriltään useimmiten valkoisia. Hedelmät ovat yksi- tai kaksilohkoisia. Tavallisesti lohkoissa on vain yksi siemen.
Levinneisyys

Matarakasvit ovat levinneet kaikkialle maapallolle. Suomessa matarakasveja kasvaa koko maassa.
Luokittelu

Matarakasvien heimo on yksi koppisiemenisten suurimmista heimoista. Siihen kuuluu 13150 lajia, jotka viedään 611 sukuun. Suvut ovat ryhmiteltävissä neljäksi kehityslinjaksi.
Luokittelu > 1. Rubioideae Verdcourt

Ryhmään kuuluu yli puolet heimon lajeista ja se on kosmopoliittinen. Kasvit ovat tavallisesti ruohoja ja erityisesti puuvartisiin lajeihin kerääntyy alumiinia. Soluissa esiintyy oksalaattikiteitä. Karvat ovat nivelikkäitä. Erilaisvartaloisuus on yleistä.
Ryhmän runsaslukuisimmat suvut ovat kahvikit (Psychotria s. l. eli laajasti käsitettynä, 1600 lajia), Palicourea (800 lajia), matarat (Galium, 400 lajia), kruunukodat (Spermacoce, 275 lajia), Oldenlandia (250 lajia), Notopleura (210 lajia), Hedyotis (200 lajia), Rudgea (200 lajia), villakukat (Lasianthus, 185 lajia), korallitertut (Chassalia, 140 lajia), koprosmat (Coprosma, 105 lajia), Argostemma (100 lajia), Gynochthodes (95 lajia), Margaritopsis (80 lajia), Gaertnera (70 lajia), Schradera (55 lajia) ja nonit (Morinda, 40 lajia).
Luokittelu > 2. Suvut Luculia, Acranthera ja Coptasapelta

Sukujen yhteensä 53 lajia kasvavat Himalajalla ja Kiinasta Malaijien saaristoon ulottuvalla alueella. Eniten lajeja on suvussa Acranthera (35 lajia).
Luokittelu > 3. Cinchonoideae Rafinesque

Ryhmä käsittää noin 1500 tropiikissa kasvavaa lajia, joista enemmistö on amerikkalaisia. Sekundaarinen aineenvaihdunta tuottaa eräitä alkaloideja. Sikiäimessä on usein paljon siemenaiheita ja hedelmä on tavallisesti kuiva.
Runsaslajisimmat suvut ovat Timonius (150 lajia), Guettarda (80 lajia), nupikukat (Rytigynia, 70 lajia) ja Fadogia (45 lajia).
Luokittelu > 4. Ixoroideae Rafinesque

Ryhmään kuuluu 4000 lajia, jotka kasvavat tropiikissa. Ne ovat habitukseltaan vaihtelevia: pienistä pensaista puihin, vähemmistö ruohoja, joskus maitaisnesteellisiä. Kukissa on yleensä rakenne, johon siitepöly karisee heteenponnesta pölyttäjien saataville. Hedelmä on usein mehevä.
Suurimmat suvut ovat pampputorvet (Pavetta, 400 lajia), tähtikukat (Ixora, 300 lajia), huiviot (Mussaenda, 200 lajia), kahvipensaat (Coffea, 125 lajia), Randia (100 lajia), maljatorvet, (Tricalysia, 90 lajia), Wendlandia (80 lajia), gardeniat eli keikarinkukat (Gardenia, 60 lajia) ja Bertiera (55 lajia).
Sukuja

Pohjoismaissa tavataan seuraavia matarakasveihin kuuluvia sukuja:
matarat eli ratasmatarat (Galium)
maratit eli aitomaratit (Asperula)
ristimatarat (Cruciata)
sinimatarat (Sherardia)
krapit eli värimatarat (Rubia)
Muita sukuja: (suomenkieliset nimet:)
Aoranthe – samettitorvet
Anthocephalus – kadamit
Balmea – ajukepensaat, ainoa laji ajukepensas (B. stormiae)
Bouvardia – morsiustähdet
Breonadia – tupsupuut, ainoa laji tupsupuu (B. salicina)
Burchellia – buffalonsarvipuut, ainoa laji buffalonsarvipuu (B. bubalina)
Calycophyllum – matroonapuut
Canthium – kietokukat
Carapichea – oksetusjuuret
Cephalanthus – keräpensaat
Chassalia – korallitertut
Cinchona – kiinapuut
Coffea – kahvipensaat
Coprosma – koprosmat
Cremaspora – korvaoksat
Crucianella – tähkämatarat
Diodia – matariot
Empogona – partanielut
Gardenia – gardeniat eli keikarinkukat
Hamelia – tulipensaat
Heinsenia – silkkikellokaiset, ainoa laji silkkikellokainen (H. diervilleoides)
Hoffmannia – kaunolehdet
Houstonia – keijunsilmät
Ixora – tähtikukat
Keetia – keetiat
Lasianthus – villakukat
Manettia – manettiat
Mitchella – pyynmarjat
Mitragyna – kratomit
Morinda – nonit
Mussaenda – huiviot
Myrmecodia – muurahaispallot
Nertera – korallimättäät
Oxyanthus – pillitorvet
Parapentas – viisimöt
Pauridiantha – suipukit
Pausinystalia – johimbepuut
Pavetta – pampputorvet
Pentanisia – tähtikerät
Pentas – viisikit
Phuopsis – pallomatarat, ainoa laji pallomatara (P. stylosa)
Phyllis – paimenettaret
Phyllopentas – viisiöt
Plocama – kanarianriippapensaat
Psychotria – kahvikit
Psydrax – nystynupit
Putoria – varpumatarat
Rothmannia – helokellot tai kellosateet
Rytigynia – nupikukat
Serissa – serissat
Spermacoce – kruunukodat
Theligonum – koirikit
Tricalysia – maljatorvet
Uncaria – kynsiliaanit
Valantia – toppiot
Vangueria – napapallokit
Kuvia

Kierumatara (Galium aparine)
Värimaratti (Asperula tinctoria)
Karvaristimatara (Cruciata laevipes)
Sinimatara (Sherardia arvensis)
Anthocephalus cadamba -kadamilaji
Bouvardia ternifolia -morsiustähtilaji
Buffalonsarvipuu (Burchellia bubalina)
Jousimatroonapuu (Calycophyllum candidissimum)
Oksetusjuuri eli oksennusjuuri (Carapichea ipecacuanha)
Kiinapuu eli kiinanpuu (Cinchona calisaya)
Peilikoprosma (Coprosma repens)
Kolibrintulipensas (Hamelia patens)
Välkekaunolehti eli kaunolehti (Hoffmannia refulgens)
Keijunsilmä (Houstonia caerulea)
Korallitähtikukka (Ixora coccinea)
Manettia luteorubra -manettialaji
Siaminkratomi (Mitragyna speciosa)
Noni (Morinda citrifolia), viljelmä
Neidonhuivio (Mussaenda frondosa)
Myrmecodia tuberosa -muurahaispallolaji
Nertera depressa -korallimätäslaji
Viisikki (Pentas lanceolata)
Pallomatara (Phuopsis stylosa)
Metsäpaimenetar eli paimenetar (Phyllis nobla)
Eräs kanarianriippapensas (Plocama calabrica)
Eräs kahvikki (Psychotria elata)
Eräs helokello (Rothmannia capensis)
Värikrappi (Rubia tinctorum), tunnetaan myös nimillä värimatara, aito- tai krappivärimatara tai krappi.
Serissa (Serissa japonica) bonsaina
Eräs koirikki (Theligonum japonicum)
Eräs kynsiliaani (Uncaria gambir)
Valantia deltoidea -toppiolaji
Aiheesta muualla

ITIS: Rubiaceae (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Rubiaceae (englanniksi)
Flora of China: Rubiaceae (englanniksi)
Luettelo Kaija Koon kappaleista

Tämä on luettelo Kaija Koon kappaleista hänen soolouraltaan. Kappaleet on pyritty järjestämään julkaisuajan mukaan vanhimmasta uusimpaan.
2000-luku

| Vuosi | Kappale | Kesto | Raita | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | ”Jos sua ei ois ollut” | 4.33 | 1:1 | Tuuleen piirretyt vuodet 1980–2000 (kokoelma)  |
| 2000 | ”Antaa olla” | 4.18 | 1:16 | Tuuleen piirretyt vuodet 1980–2000 (kokoelma)  |
| 2002 | ”Yhtä kaikki” | 3.10 | 1 | Mikään ei riitä  |
| 2002 | ”Hakaniemen pitkä silta” | 3.38 | 2 | Mikään ei riitä  |
| 2002 | ”Mikään ei riitä” | 3.56 | 3 | Mikään ei riitä  |
| 2002 | ”Saa koskettaa” | 3.46 | 4 | Mikään ei riitä  |
| 2002 | ”Hallelujaa” | 4.00 | 5 | Mikään ei riitä  |
| 2002 | ”O-ou” | 3.47 | 6 | Mikään ei riitä  |
| 2002 | ”Et voi satuttaa enää” | 4.25 | 7 | Mikään ei riitä  |
| 2002 | ”Nuku pois” | 3.28 | 8 | Mikään ei riitä  |
| 2002 | ”Sä oot täällä tänään” | 4.32 | 9 | Mikään ei riitä  |
| 2002 | ”Mitä jäljelle jää” | 3.18 | 10 | Mikään ei riitä  |
| 2002 | ”Siellä jossain” | 2.53 | 11 | Mikään ei riitä  |
| 2004 | ”Mitä sitten Laura” | 3.24 | 1 | Viiden minuutin hiljaisuus  |
| 2004 | ”Kylmät kyyneleet” | 4.11 | 2 | Viiden minuutin hiljaisuus  |
| 2004 | ”Alan jo unohtaa” | 3.49 | 3 | Viiden minuutin hiljaisuus  |
| 2004 | ”Aika jättää” | 4.20 | 4 | Viiden minuutin hiljaisuus  |
| 2004 | ”Pois mielestä” | 4.07 | 5 | Viiden minuutin hiljaisuus  |
| 2004 | ”Viiden minuutin hiljaisuus” | 4.08 | 6 | Viiden minuutin hiljaisuus  |
| 2004 | ”Me ei olla sankareita kaikki” | 3.54 | 7 | Viiden minuutin hiljaisuus  |
| 2004 | ”Anna anteeksi” | 3.59 | 8 | Viiden minuutin hiljaisuus  |
| 2004 | ”Taivas aukeaa” | 3.15 | 9 | Viiden minuutin hiljaisuus  |
| 2004 | ”Mikä sua vaivaa” | 3.58 | 10 | Viiden minuutin hiljaisuus  |
| 2004 | ”Huone kahdelle” | 3.38 | 11 | Viiden minuutin hiljaisuus  |
| 2004 | ”Illan tullen” | 3.58 | 12 | Viiden minuutin hiljaisuus  |
| 2005 | ”Arkihuolesi kaikki heitä” (cover) | 3.00 | 1 | Joulu­kirkossa  |
| 2005 | ”Maa on niin kaunis” (cover) | 2.32 | 2 | Joulu­kirkossa  |
| 2005 | ”Jouluyö, juhlayö” (cover) | 3.05 | 3 | Joulu­kirkossa  |
| 2005 | ”Varpunen jouluaamuna” (cover) | 2.46 | 4 | Joulu­kirkossa  |
| 2005 | ”Joulun kellot” (cover) | 2.48 | 5 | Joulu­kirkossa  |
| 2005 | ”Kun joulu on” (cover) | 2.46 | 6 | Joulu­kirkossa  |
| 2005 | ”Heinillä härkien” (cover) | 2.11 | 7 | Joulu­kirkossa  |
| 2005 | ”Sylvian joululaulu” (cover) | 4.00 | 8 | Joulu­kirkossa  |
| 2005 | ”Pieni rumpali” (cover) | 2.40 | 9 | Joulu­kirkossa  |
| 2005 | ”Enkeli taivaan” (cover) | 2.12 | 10 | Joulu­kirkossa  |
| 2005 | ”En etsi valtaa loistoa” (cover) | 3.11 | 11 | Joulu­kirkossa  |
| 2006 | ”Minä olen muistanut” (cover / Kim Lönnholm) | 3.50 | 2 | Minä olen muistanut (kokoelma)  |
| 2007 | ”Mentävä on” | 4.01 | 1 | H-Hetki  |
| 2007 | ”Erottamattomat” | 3.56 | 6 | H-Hetki  |
| 2007 | ”Valeria” | 3.45 | 2 | H-Hetki  |
| 2007 | ”Miltä se tuntuu?” | 4.08 | 3 | H-Hetki  |
| 2007 | ”Olen nähnyt rakkauden” | 3.25 | 4 | H-Hetki  |
| 2007 | ”Minä uskon” | 4.00 | 5 | H-Hetki  |
| 2007 | ”Rauhaa vaan” | 3.34 | 7 | H-Hetki  |
| 2007 | ”Jotain häviää” | 3.33 | 8 | H-Hetki  |
| 2007 | ”Tanssii itsensä kanssa” | 3.30 | 9 | H-Hetki  |
| 2007 | ”Rukoilen” | 3.25 | 10 | H-Hetki  |
| 2007 | ”Sydän laulaa” | 4.10 | 11 | H-Hetki  |