stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Terassitalo 2
Rakennukset ja löydökset

Korttelin koko on noin 4 000 neliömetriä. Se noudattaa Kuretes-kadun puolella eli pohjoisosassaan kadun suuntausta ja eteläosassa kaupungin normaalia Hippodamoksen nimiin laitettua asemakaavaa. Korttelissa on ollut kuusi ja myöhemmässä vaiheessa seitsemän yksityistaloa, jotka oli rakennettu rinteeseen terassipengerryksille. Korttelin suurimmat rakennukset (asunnot 6 ja 7) sijaitsivat vierekkäin Kuretes-kadun puolella. Niiden keskiössä oli peristyylipiha, ja muut huoneet olivat sen ympärillä. Kuretes-kadun puolella talojen alakerrassa oli taverna- ja työpajatiloja. Asuntojen seinät oli usein koristeltu freskoilla ja mosaiikeilla, ja myös lattioissa oli lattiamosaiikit. Korttelista tehtyjä löytöjä on Efesoksen museossa.
Asunto 1
Asunto 1 (tutkimuksessa WE 1) sijaitsi korttelin kaakkoiskulmassa. Siinä oli muun muassa vestibyyli ja neljän pylvään peristyylipiha. Asunto tunnetaan erityisesti niin kutsutusta Teatterihuoneesta, jonka seinä oli koristeltu Menandroksen komedioihin (Keritty kaunotar, Sikyonlaiset) ja Euripideen tragedioihin (Orestes) liittyvillä freskoilla. Maalauksissa on myös mytologisia aiheita, kuten Herakleen taistelu Akhelooksen kanssa.
Asunto 2
Asunto 2 (WE 2) sijaitsi korttelin lounaiskulmassa. Siinä oli neljän doorilaisen pylvään atrium ja yhdeksänpylväinen niin kutsuttu rhodoslainen peristyylipiha sekä muun muassa triclinium. Asunto oli koristeltu muun muassa Dionysosta ja Ariadnea esittäneellä lasimosaiikilla ja Tritonia esittäneellä lattiamosaiikilla.
Asunto 3 ja Asunto 5
Asunto 3 (WE 3) ja Asunto 5 (WE 5) sijaitsivat korttelin länsiosan keskellä. Ne muodostivat alun perin yhden asunnon, mutta erotettiin myöhemmin erilleen. Asuntojen seinämaalausten aiheena ovat muun muassa yhdeksän muusaa, Apollon ja Sapfo sekä tunnetut filosofit.
Asunto 4
Asunto 4 (WE 4) sijaitsi korttelin itäosan keskellä. Sen seinämaalaukset esittivät muun muassa filosofi Sokratesta ja muusa Uraniaa. Asunnolla on oletettavasti ollut samat omistajat kuin Asunnossa 6, ja jossain välissä 100/200-lukua jaa. se on ilmeisesti toiminut Asunnon 6 liiketiloina.
Asunto 6
Asunto 6 (WE 6) sijaitsi korttelin koilliskulmassa. Se oli korttelin suurin asunto, ja pelkästään sen alakerroksen koko oli noin 950 neliömetriä. Piirtokirjoituksen mukaan sen omisti 100-luvulla jaa. Efesoksen merkkihenkilöihin kuulunut C. Flavius Furius Aptus. Asunnon peristyylipiha oli kaksikerroksinen. Sen ympärillä oli lukuisia huoneita, muun muassa tynnyriholvattu yksityisbasilika. Furius Aptuksella oli osa Dionysoksen kultissa kaupungissa, ja tähän liittyen myös monet asunnon maalaukset esittävät Dionysokseen liittyviä mytologisia aiheita.
Asunto 7
Asunto 7 (WE 7) sijaitsi korttelin luoteiskulmassa. Sen alakerroksen koko oli noin 900 neliömetriä. Asunnosta on löydetty muun muassa Livian ja Tiberiuksen rintakuvat. Asunto on tuhoutunut noin vuonna 262 jaa. Ainakin osa siitä on ollut käytössä vielä 300-luvulla jaa., jolta ajalta on peräisin seinämaalaus, jonka aihe liittyy Apuleiuksen romaaniin Kultainen aasi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Efesoksen terassitalot Wikimedia Commonsissa
Terassitalon 2 yksityisasuntojen huoneita ja seinämaalauksia.
Terassitalon 2 lattiamosaiikkeja.
Sokratesta esittävä seinämaalaus.
Erica Terpstra

| Erica Terpstra |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Erica Georgine Terpstra
Syntynyt: 26. toukokuuta 1943 (ikä 81) Haag,  Alankomaat
Uimari
Seurat:  HZ&PC
| Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten uinti. Olympialaiset  | Maa:   Alankomaat> Naisten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tokio 1964 | 4 × 100 metrin sekauintiviesti |  |
|  Pronssia | Tokio 1964 | 4 × 100 metrin vapaauintiviesti |  |
| EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Kultaa | Leipzig 1962 | 4 × 100 metrin vapaauintiviesti |  |
Erica Georgine Terpstra (26. toukokuuta 1943 Haag) on alankomaalainen uimari, joka saavutti kaksi mitalia kesäolympialaisissa 1964; pronssia 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä ja hopeaa 4 × 100 metrin sekauintiviestissä. Ainoalla henkilökohtaisella matkallaan, 100 metrin vapaauinnissa, Tersptra oli neljäs. Neljä vuotta aikaisemmin, vuoden 1960 kesäolympialaisissa, Terpstra oli kuudes 100 metrin vapaauinnissa ja neljäs 4 × 100 metrin sekauintiviestissä. Lisäksi Terpstra voitti vuonna 1962 4 × 100 metrin vapaauintiviestin EM-kultaa.
Uintiuransa jälkeen Terpstra kiinnostui politiikasta, ja hänet valittiin parlamentin toiseen kamariin Volkspartij voor Vrijheid en Democratie-puolueen riveistä (ensin 1994-98, uudelleen 2003). Lisäksi hän on toiminut parlamentin terveys- ja hyvinvointivaliokunnan sekä urheiluvaliokunnan jäsenenä. Terpstra valittiin Alankomaiden olympiakomitean puhemieheksi 2003.
Erica Terpstra seuraamassa uinnin EM-kilpailuita Eindhovenissa maaliskuussa 2008
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Erica Terpstra Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Alankomaat
Rabicano

| Rabicano |
| --- | --- |
 Erittäin selkeästi rabicanokuvioinen arabianhevonen
Genotyyppi
Perusväri::  mikä tahansa
Muuntajat::  RbRb tai Rbrb
Selitys::  pohjaväri + rabicano-tekijä
Fenotyyppi
Runko::  Pohjavärin mukainen; kyljillä ja kupeilla valkoista sekakarvaa
Jouhet::  Pohjavärin mukaiset; hännässä saattaa olla valkoista
Rabicano on hevosen väri, jossa pohjaväriin on sekoittunut valkoista väriä tietyn kuvion mukaan: sekakarvaa esiintyy eniten ja tiheimmin kupeilla ja hännäntyvessä. Rabicanoväritys eroaa selkeästi päistärikkökuviosta, jossa sekakarva on tasaisesti jakaantunut kaikkialle runkoon. Kuvion pohjavärinä voi olla mikä tahansa väri mukaan lukien kimo- ja päistärikkövärit.
Sanan alkuperä

Sana "rabicano" on espanjalaisperäinen: rabo tarkoittaa "häntää" ja cano "valkoista". Termi tarkoittaa siis valkohäntäistä (hevosta). Merkitys ei eroa sanan nykykäytöstä.
Sana esiintyy hyvin aikaisin italialaisen kirjallisuuden epiikassa: Orlando Innamoraton (1495) hahmo Araglio ratsastaa Rabicano-nimisellä hevosella, samoin Astolfo Raivoisassa Rolandissa, joka julkaistiin vuonna 1532. Italian kielessä "rabicano" tarkoittaa yksinkertaisesti "päistärikköä" ja on saattanut olla kuvaileva nimi.
Värityksen piirteet

Rabicano-kuvioon liitetään useimmiten valkoinen karva hännäntyvessä ja kupeilla. Samoin kuin muissa kuvioissa ja väreissä, myös rabicanokuviossa geenin ekspressiivisyys vaihtelee. Useimpia rabicanokuvioon vaikuttavia tekijöitä ei tunneta, mutta rautiaalla pohjalla kuvion tiedetään olevan usein runsaampi. Geeni vaikuttaa myös tuottavan oreissa selkeämmän kuvion kuin tammoissa.
Rabicanokuvio pienimmillän käsittää vain harvoja valkoisia karvoja hännäntyvessä ja kyljissä.
Rabicanon alkuperäinen määritelmä viittaa valkoiseen karvaan hännäntyvessä. Tällaista kuviota kutsutaan muun muassa "haisunäädänhännäksi". "Haisunäädänhäntä" viittaa valkoisiin renkaisiin hännän ympärillä. Muut nimitykset eivät välttämättä tarkoita mitään erityistä kuviota. Hännäntyvessä hännän sivun jouhissa saattaa olla paljonkin valkoista.
Selkeämpi rabicanokuvio kupeissa voi tuottaa paljonkin päistärikköä muistuttavan värityksen. Rabicanokuviossa sekakarvan jakautuminen rungolle saattaa kuitenkin tuottaa viivamaisia tai pilkullisia kuvioita kylkiin, mitä ei päistärikköväritykseen liity. Rabicanon ihokin voi olla jonkin verran vaaleanpunaisentäplikäs erityisesti vatsan ja nivusten alueella. Tämä piirre ei esiinny aidosti päistäriköissä hevosissa, ja viittaa siihen, että samoin kuin muissa valkoisissa merkeissä ja kuvioinneissa, rabicanokuvion valkoiset karvat saattavat kasvaa pigmentittömästä ihosta. Tämänkaltaisen sekakarvaisuuden genetiikkaa ja kehittymistä ymmärretään kuitenkin huonosti, eikä sitä ole vielä tieteellisesti tutkittu.
Esiintyminen ja periytyminen

Rabicanogeenin uskotaan olevan dominoiva, mutta muitakin sekakarvaa eri tavoin tuottavia geenejä saattaa olla olemassa. Rabicanokuviota esiintyy sekä sellaisissa roduissa, joissa päistärikköyttä on (kuten suomenhevonen), sekä sellaisissa roduissa, joissa päistärikkögeeniä ei ole (kuten arabianhevonen ja englannintäysiverinen).
Rabicano ja päistärikköys

Rabicano on valkoinen kuvio, joka kuuluu päistär- eli sekakarvoituskuvioihin, joiden periytymistä ei vielä täysin tunneta. Rabicanokuvio on yleinen jopa sellaisissa roduissa, joissa aitoa päistärikkökuviota ei esiinny. Kuvio tuottaa usein valkoista sekakarvaa lautasen ja kupeen väliselle alueelle sekä erikoisia valkoisia renkaita hännäntyven lähettyville. Erityisen laajalti kuvioituneet rabicanot saattavat joskus näyttää kyljistään raidallisilta.
Vaikka rabicano itsessään ei tuota valkoisia merkkejä naamaan tai jalkoihin, se liittyy usein johonkin monista sabinokirjavuuden tuottamista kuvioista, joista useimmat on sijoitettu KIT-geenin vaikutusalueeseen. Muita KIT-geeniin liittyviä kuvioita ovat muun muassa ekstensio (mustan värin leviäminen eläimessä), tobianokirjavuus ja päistärikkökuvio. Tämä saattaa selittää rabicanon ja sabinon liitteisyyden; kuviot esiintyvät usein yhdessä.
Rabicanokuvio ei ole päistärikkö ja se voidaan erottaa päistärikkökuviosta seuraavien tunnusmerkkien mukaan:
Rabicanon sekakarva keskittyy takapolven ja kupeen väliselle alueelle; päistärikön sekakarva on levinnyt rungolla tasaisesti
Rabicanoilla tapaa olla valkoisen karvan muodostamia raitoja tai renkaita hännäntyvessä; päistäriköillä ei
Rabicanon sekakarvaisuus leviää usein; päistäriköt tapaavat tummua
Rabicanon karvaan ei synny tummia täpliä ("corn marks") kun iho vaurioituu
Rabicano voi esiintyä minkä värisell pohjalla tahansa ja minkä tahansa muun kuvion yhteydessä, mukaan lukien päistärikkökuviot ja kimous.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rabicano Wikimedia Commonsissa
Tällä rabicano-kuvioisella rautiaalla on valkoista karvaa kehämäisinä kuvioina hännän ympärillä.
Toni Tervonen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 14. maaliskuuta 1977 (ikä 47)
Syntymäpaikka: Helsinki, Suomi
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 190 cm
Junioriseurat
: KuPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1994–1997 | KuPS | 47 | (4) |
| 1997–1998 | FinnPa | 31 | (2) |
| 1999 | Haugesund | 5 | (1) |
| 2000 | Zulimanit | 5 | (0) |
| 2000 | Kotkan TP | 15 | (0) |
| 2001–2002 | Jokerit | 40 | (3) |
| Yhteensä | Yhteensä | 143 | (10) |
Maajoukkue
| 1993–1994 | Suomi U18 | 10 | (0) |
| 1996 | Suomi U19 | 3 | (0) |
| 1996–1999 | Suomi U21 | 21 | (2) |
| 1996–1999 | Suomi | 4 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Toni Tervonen (s. 14. maaliskuuta 1977 Helsinki) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskuspuolustaja.
Tervonen edusti urallaan Kuopion Palloseuraa 1994–1997, Finnairin Palloilijoita 1997–1998, norjalaista FK Haugesundia 1999, Kotkan Työväen Palloilijoita 2000 ja FC Jokereita 2001–2002. Kaikkiaan Tervonen pelasi viiden kauden aikana 75 Veikkausliigan ottelua, joissa hän teki kaksi maalia. Ykkösessä hän pelasi 58 ottelua ja teki seitsemän maalia.
Tervonen pelasi maajoukkueessa vuosina 1996–1999 neljä maaottelua, joissa hän teki yhden maalin.
Teräshiekkahautoja

| Teräshiekkahautoja |
| --- | --- |
 Teräshiekkahautoja akvaariossa.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Luukalat Osteichthyes
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Kirjoahvenkalat Cichliformes
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae
Suku::  Hiekkahautojat Xenotilapia
Laji::  bathyphila
Kaksiosainen nimi
 Xenotilapia bathyphila  Poll, 1956 
Synonyymit
 Xenotilapia ochrogenys bathyphilus Poll, 1956  Xenotilapia bathyphilus Poll, 1956 
Katso myös
   Teräshiekkahautoja Wikispeciesissä   Teräshiekkahautoja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Teräshiekkahautoja (Xenotilapia bathyphila) on kirjoahventen heimoon ja hiekkahautojien sukuun kuuluva kalalaji, jota pidetään akvaariokalana. Se voi kasvaa enintään noin kymmenen senttimetrin mittaiseksi.
Teräshiekkahautojaa tavataan kotoperäisenä Tanganjikajärvessä. Laji on pohjakala, joka muodostaa parvia. Se käyttää ravinnokseen hankajalkaisia sekä pieniä katkarapuja. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee teräshiekkahautojan elinvoimaiseksi lajiksi.
Tert-butyylihypokloriitti

| tert-butyylihypokloriitti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  507-40-4
PubChem CID:  521297
SMILES:  CC(C)(C)OCl
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C4H9ClO
Moolimassa:  108,562 g/mol
Kiehumispiste:  79,6 °C
Tiheys:  0,9583 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Liukenee niukasti veteen
tert-butyylihypokloriitti (C4H9ClO) eli t-butyylihypokloriitti on hypokloriittiestereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa tert-butyylihypokloriitti on kellertävää nestettä. Yhdiste liukenee vain vähäisessä määrin veteen ja reagoi emästen kanssa. tert-butyylihypokloriitti liukenee esimerkiksi etanoliin ja kloorattuihin hiilivetyihin. Aine voi reagoida räjähdysmäisesti kuumennuksen tai voimakkaan valon vaikutuksesta.
tert-butyylihypokloriittia valmistetaan klooraamalla tert-butanolia kloorilla emäksisissä oloissa ja eristetään erottamalla reaktiossa muodostuneet faasit.
tert-butyylihypokloriittia käytetään klooraavana reagenssina. Se reagoi muun muassa alkaanien, alkeenien ja epoksidien kanssa klooratuiksi johdannaisiksi, aldehydien kanssa happoklorideiksi ja amiinien kanssa N-klooriamiineiksi. Yhdistettä voidaan käyttää myös propyleenioksidin valmistamiseen, alkoholien ja tioeettereiden hapettamiseen ja polymeerien ristisilloituksissa.
Tenshin shōden Katori shintō-ryū

| Tenshin shōden Katori shintō-ryū |
| --- | --- |

Tunnetaan myös nimillä:  Katori shintō-ryū lyhenne: TSKSR
Perustettu:  n. 1400
Alkuperämaa:   Japani
Perustaja(t):  Iizasa Chōisai Ienao
Löydä lisää urheiluaUrheilun teemasivulta
Katori shintō-ryū:n kotidōjō Japanissa
Tenshin shōden Katori shintō-ryū (jap. 天真正伝香取神道流) on Japanin vanhimpia perinteisiä taistelutaitojen koulukuntia, jonka perustaminen voidaan kirjallisten lähteiden perusteella ajoittaa 1400-luvulle. Se on yksi arvostetuimmista yhä harjoiteltavista vanhoista ryū-ha-perinteistä, ja se onkin määritelty yhdeksi Japanin kulttuuriaarteista. Koulukunta on erikoistunut miekan käyttöön, mutta muita harjoiteltavia taitoja ovat myös sauvan, naginatan, lyhyen miekan ja keihään taidot sekä lähitaistelu ja shuriken.
Historia

Tenshin shōden Katori shintō-ryūn perusti samurai Iizasa Chōisai Ienao (jap. 飯篠長威斉家直,1387 - 1488). Hän palveli Chiban sukua ja myös Ashikaga-shōgunin vasallina 1400-luvulla, otti osaa lukuisiin taisteluihin ja tunnettiin pätevänä miekan ja keihään käyttäjänä. Hän eli 102-vuotiaaksi, mikä on levottomalla aikakaudella eläneeltä ja sodissa palvelleelta samurailta poikkeuksellista. Taistelemaan kyllästyneenä hän erosi suvustaan siirtyen Katorin šintopyhäkköön harjoittamaan askeesia. Pyhäkössä Chōisai väitetysti koki Futsunushi-no-kamin, šintojumalan ilmestymisen. 1000 päivän ajan Chōisai puhdistautui harjoittaen taistelutaitoja ja puhdistautumisriittejä jumalia palvellen, ja perusti näin Tenshin shōden Katori shintō-ryūn.
Asetekniikat

Katori Shintō-ryū sisältää lukuisia asetaitoja. Pääpaino on kuitenkin miekkailutaidossa, ja muita taitoja harjoitellaan pääasiassa miekkailijan harjoittamiseksi niitä vastaan. Kuten useimmissa muissakin perinteisissä kouluissa, opetus tapahtuu pääasiassa  muotojen kautta.
Seuraavat asetaidot sisältyvät koulukunnan opetukseen:
Tachijutsu (japanilaisen miekan käyttö)
Iaijutsu (jap. 居合術 , (myös battōjutsu, jap. 抜刀術 ), miekan nopean huotrasta vetämisen taito ja leikkaaminen - sekä puoli-istuvasta että seisovasta asennosta tehtävät muodot)
Omote no iai (6 muotoa)
Tachiai battōjutsu (5 muotoa)
Gokui no iai (5 muotoa, Amdurin mukaan 6)
Kenjutsu (jap. 剣術 , Kenjutsu , miekkatekniikat)
Omote no tachi (4 muotoa)
Gogyō no tachi (5 muotoa)
Gokui shichijō no tachi (3 muotoa)
Ryōtōjutsu (jap. 両刀術 , Ryōtōjutsu , tekniikat pitkän ja lyhyen miekan samanaikaiseen käyttöön)
Ryōtō (4 muotoa)
Kodachi (jap. 小太刀術 , Kodachi , lyhyen miekan tekniikat)
Gokui no kodachi (3 muotoa)
Bōjutsu (jap. 棒術, Bōjutsu, pitkän sauvan käyttötekniikat)
Omote no bō (6 muotoa)
Gogyō no bō (6 muotoa)
Naginatajutsu (jap. 長刀術, Naginatajutsu, peitsenkäyttötekniikat)
Omote no naginata (4 muotoa)
Gokui shichijo no naginata (3 muotoa)
Sōjutsu (jap. 槍術, Sōjutsu, keihäänkäyttötekniikat)
Omote no yari (6 muotoa)
Hiden no yari (2 muotoa)
Jūjutsu (jap. 柔術, Jūjutsu (myös Yawara-ge), lähitaistelutekniikat)
Gokui no jūjutsu (yhteensä 36 muotoa):
Idori no bu (13 muotoa)
Tachiai no bu (17 muotoa)
Tachiai kiai-nage no bu (6 muotoa)
Shurikenjutsu (jap. 手裏剣術, Shurikenjutsu, heittopiikin käyttötekniikat)
Omote no shuriken (7 muotoa)
Gogyō no shuriken (8 muotoa)
Gokui no shuriken (9 muotoa)
Kunkin aseen Gogyō- ja Gokui-sarjat opetetaan vain taidoissa pitkälle edistyneille harjoittajille vuosien tiiviin ja hellittämättömän harjoittelun jälkeen.
Strategiset tekniikat

Asetekniikkojen lisäksi Katori Shintō-ryū sisältää esoteerisia opetuksia kuten maagisia taitoja, jotka tunnetaan yhteisesti tonkōjutsu nimellä. Näitä ovat kuji ja jūji loitsut, yhdeksän tähden astrologia ja geomantia (hōijutsu). Lisäksi koulu käsittelee linnoittamista (chikujōjutsu), merkkitulien käyttöä (noroshi) ja taistelukentän strategiaa (gunbaihō). Nämä ovat kaikki tarkoitettu vain pitkälle ehtineille koulun jäsenille. Koulukunta sisältä myös jonkin verran ninjutsua pienenä osana koulun opetuksia edistyneimmille harjoittelijoille. Katori shintō-ryū käyttää ninjutsusta termiä shinobi ja pääpaino on ninjoja vastaan puolustautuminen (shinobi-yaburi).
Katori Shintō-ryū on saanut vaikutteita buddhalaisista Shingon Mikkyō uskomuksista kuten Marishiten jumalattaren kultista.
Tenshin shōden Katori shintō-ryūn harjoittelu Suomessa

Suomessa Turku Aikikai yhdistyksen jäsenet harjoittelevat Tenshin shōden Katori shintō-ryūta Tetsutaka Sugawaran alaisuudessa. Opettajana toimi ryhmän perustaja Petteri Silenius vuodesta 1992 vuoteen 2008 saakka. Hänellä on Sugawaran linjassa kyōshi menkyo -opetuslupa. Vuodesta 2008 opettaminen siirtyi Erkki Mäkimattilalle. Sugawaran linjan harjoittelijoita on myös Helsingissä, Lahdessa, Lappeenrannassa, Raaseporissa ja Tampereella.
Jyväskylässä harjoitellaan tyylin pääopettajan Risuke Ōtaken päälinjaa. Ōtake-sensei on myöntänyt Kai Koskiselle opetusluvan eli shidosha-arvon marraskuussa 2008, ja menkyo-arvon marraskuussa 2012 Japanissa. Harjoittelu on pienimuotoista ja uusia harjoittelijoita otetaan rajoitetusti. Sugawaran linja ottaa uusia harjoittelijoita vain suosituksesta.
Tərtər

| Tərtər |
| --- | --- |
 Tərtər
 Koordinaatit: 40°20′42″N, 46°55′44″E 
Valtio:   Azerbaidžan
Piiri:  Tərtər
Kaupungiksi:  1949
Väkiluku (2010):  19 400
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tərtər ([tæɾˈtæɾ], ven. Терте́р, Terter) on kaupunki Azerbaidžanissa. Se sijaitsee Kuran sivujoen Tərtərin rannalla 332 kilometriä Bakusta länteen. Kaupunki on Tərtərin piirin keskus. Asukkaita on 19 400 henkeä (vuonna 2010).
Tərtərin kylästä tuli vuonna 1869 Jelizavetpolin lääniin kuuluneen Dževanširin kihlakunnan keskus. Myöhemmin se oli piirikunnan ja vuodesta 1934 lähtien hallintopiirin keskus. Vuonna 1949 Tərtəristä tuli kaupunki, joka sai nimen Mir-Bəşir (ven. Мир-Баши́р, Mir-Bašir) azerbaidžanilaisen neuvostojohtajan Mir Bəşir Qasımovin mukaan. Alkuperäinen nimi palautettiin vuonna 1991.
Kaupunki on maatalousalueen keskus, jossa toimii puuvillanjalostamo ja elintarviketeollisuutta.
Aiheesta muualla

Azerb.com: Terter (Tartar, Mir-Bashir) (englanniksi)
Tərtərin piirin sivusto (azeriksi)
Claudia Testoni

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Claudia Testoni |  Claudia Testoni |  Claudia Testoni |  |
Maa:   Italia
Naisten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Wien 1938 | 80 m aidat |  |
Claudia Testoni (19. joulukuuta 1915 – 17. heinäkuuta 1998) oli italialainen yleisurheilija, jonka menestyi parhaiten 80 metrin aitajuoksussa.
Testoni osallistui Berliinin olympialaisissa 1936 kolmeen lajiin: hän sijoittui neljänneksi 80 metrin aitajuoksussa ja 4 × 100 metrin viestijuoksussa sekä karsiutui 100 metrin juoksun alkuerissä. Wienin EM-kilpailuissa 1938 hän voitti kultaa 80 metrin aitajuoksussa maailmanennätysajalla 11,6.
R

R (r) on latinalaisten ja myös suomen aakkosten 18. kirjain. R-kirjaimen nimi on suomen kielessä är (aiemmin myös er) ja äännearvo  [r].
Kreikkalaisessa kirjaimistossa latinalaista R-kirjainta vastaa rhoo (Ρ, ρ), kyrillisessä kirjaimistossa lähes samannäköinen kyrillinen Р (р).
Historiaa

R-kirjain on kehittynyt seemiläisestä reš-kirjaimesta kreikan rhoon (Ρ, ρ) välityksellä.
R suomen kielessä

Suomen kielessä r-kirjainta vastaa äänne nimeltä alveolaarinen tremulantti, jonka foneettinen merkki on [r]. Siinä äänihuulet värähtelevät ja kielen kärki värähtelee alveoleja eli hammasvallia vasten. Suomen r ääntyy samassa paikassa kuin d, l ja n. Tavallisesti sanotaan, että lyhyessä ärrässä on noin kolme täryä, pitkässä ärrässä noin seitsemän.
Suomen kielessä on joitain r-kirjaimeen päättyviä sanoja.
R muissa kielissä

R lausutaan eri kielissä eri tavoin. Monissa kielissä ääntämys vaihtelee murteesta toiseen.
Useissa eurooppalaisissa kielissä r-kirjain ääntyy kuten suomessa.lähde?
Muun muassa ranskan ja saksan kielissä r ääntyy tavallisesti niin sanottuna "kurkku-ärränä (foneettinen merkki [ʀ]). Tämä ääntämys on käytössä myös joissakin ruotsin ja norjan murteissa. Toisaalta joillakin alueilla saksan ja ranskan puhujat ääntävät r:n suomen kielen tavoin.lähde?
Englannin ja kiinan kielessä r ääntyy tavallisimmin approksimanttina [ɹ] eli puolivokaalina.lähde?
Muita esitystapoja

Morseaakkosissa R merkitään: .-.
Radioaakkosissa R on suomalaisen standardin mukaan Risto ja NATO-standardin mukaan Romeo
Pistekirjoituksessa (Braille) R merkitään:
Tietokoneissa R koodataan eri merkistöissä seuraavasti:
|  | R | r |
| --- | --- | --- |
| ASCII | 82 | 114 |
| Unicode | U+0052 | U+0072 |
R-kirjaimen merkityksiä > Pienen r:n merkityksiä

r tarkoittaa kappalemittana riisiä eli 500 arkkia.
r on geometriassa ympyrän säteen symboli.
r on napa- tai pallokoordinaatistossa paikkavektorin pituus.
r on talousmatematiikassa koron symboli.
r. merkitsee Ruotsalaisen Kansanpuolueen jäsentä.
R-kirjaimen merkityksiä > Ison R:n merkityksiä

\mathbb {R}  tarkoittaa matematiikassa reaalilukujen joukkoa.
R tarkoittaa algebrassa rengasta.
R on geometriassa suoran kulman tunnus.
R on fysiikassa resistanssin ja röntgenin, säteilytyksen mittayksikön, tunnus.
R merkitsee fysiikassa myös Réaumur-asteikkoa.
°R merkitsee lämpötilaa joko Réaumur- tai Rankine-asteikolla.
R on kemiassa kaasuvakion tunnus.
R edustaa kemiallisessa kaavassa vaihtelevan atomin tai radikaalin merkkiä.
R on ohjelmointikieli sekä tilastotieteellinen sovellusohjelma.
R (lat. rara) tarkoittaa luetteloissa harvinaista; RR on hyvin harvinainen (rarissima) ja RRR erittäin harvinainen (rarorarissima).
R (ransk. recommandé) tarkoittaa postilähetyksissä tarkoittaa kirjattua lähetystä.
R (ransk. retarder) tarkoittaa kellon rukkauslaitteessa käynnin hidastamista.
R tai R´ on reseptissä lyhenne latinan sanasta recipe (ota!).
R on roomalaisena lukumerkkinä 80.
® on rekisteröity tavaramerkki (engl. registered trade mark).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta R Wikimedia Commonsissa