stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Morane-Saulnier Parasol
Käyttö Suomessa

Tohtori Enoch Thulin valmisti lisenssillä viisi Thulin Typ D -konetta Ruotsissa vuosina 1915–1918. Kreivi Eric von Rosen osti yhden näistä koneista valmistusnumeroltaan D4 ja lahjoitti sen Suomen valkoiselle armeijalle maalaten koneeseen henkilökohtaisen onnenmerkkinsä hakaristin sinisellä värillä. Ensimmäinen Thulin Typ D -kone lennettiin Suomeen Uumajasta Vaasaan 6. maaliskuuta 1918. Tämän koneen tunnukseksi annettiin kenraali Mannerheimin päiväkäskyllä ”lentokone n:o 1”, joka merkittiin tunnuksella F1. Konetta kohtasi potkurivaurio Vaasassa 8. maaliskuuta 1918 ja se tuhoutui lentäjän ja tähystäjän saadessa surmansa 16. huhtikuuta 1918 Tampereella siiven murruttua ilmassa.
Suomen ilmavoimilla oli käytössään myös toinen Thulin Typ D, jonka ostettiin ”Finlands vänner” -järjestön hankkimilla varoilla ja salakuljetettiin junalla Haaparannan kautta Suomeen 18.–19. maaliskuuta 1918. Koneen tunnuksena oli F3 ja sen käyttö jäi vähäiseksi koneen vaurioiduttua korjauskelvottomaksi moottoripaloa seuranneessa maahansyöksyssä 28. maaliskuuta 1918. Konetta yritettiin korjata myöhemmin ja se poistettiin rekisteristä 11. elokuuta 1919 kirjanpitotunnuksella A71/18 varustettuna.
Tekniset tiedot

Lähde: lähde?
Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 2
Pituus: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.6,88 m (Thulin typ D n. 6,50 m) m
Korkeus: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.3,10 m
Tyhjäpaino: &&&&&&&&&&&&0410.&&&&00410 kg
Lentopaino: &&&&&&&&&&&&0635.&&&&00635 kg
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&00.01000000 × Useita, Thulinissa 9-syl. ilmajäähdytteinen pyörivä Thulin A -tähtimoottori
Suoritusarvot
Lentoaika: n. 2,5 - 3 h
Lakikorkeus: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton sana ”n”.0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton sana ”n”n. 4 000 m
Nousuaika: 1 000 metriin n. 6 min
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lento-onnettomuus Tampereella huhtikuussa 1918 (Virtuaalilentäjät)
Tuhoutunut Thulin typ D Tampereella.
M-S Parasolin lisenssiversion Thulin Typ D:n replika Suomen Ilmavoimamuseossa Jyväskylän Tikkakoskella.
Henry Morgan

| Henry Morgan |
| --- | --- |
 Sir Henry Morgan, litografia 1700-luvulta.
Henkilötiedot
Syntynyt: n. 1635
Kuollut: 25. elokuuta 1688
Henry Morgan (kymriksi Harri Morgan) (1635, Llanrhymney, Glamorgan, Wales – 25. elokuuta 1688, Jamaika), oli walesiläinen bukanieeri ja kaapparikapteeni, joka saavutti kuuluisuutta ryöstämällä Espanjan Karibian siirtokuntia 1600-luvulla. Morgan toimi Englannin epävirallisella tuella ja heikensi huomattavasti Espanjan valta-asemaa Länsi-Intiassa.
Lapsuus ja nuoruus

Morganin syntyperä ja nuoruusvuodet ovat hämärän peitossa. Hän toimi nuorena palvelijana Bristolissa, josta hänet vietiin Barbadokselle. Siellä hän osallistui mahdollisesti Pennin ja Veneblesin johtamaan retkikuntaan, joka vuonna 1655 valtasi Jamaikan espanjalaisilta ja muutti sen Englannin siirtokunnaksi. Jokainen armeijaan liittynyt palvelija nimittäin vapautui. Morgan saattoi myös osallistua Kuubaan suuntautuneelle sotaretkelle vuonna 1662. Hän toimi luultavasti sen jälkeisinä vuosina kaapparina ja mahdollisesti myös merirosvona. Toisen Englannin–Hollannin sodan aikana Morgan toimi Karibian bukanieerien apukomentajana.
Bukanieerien komentaja

Vuonna 1668 Jamaikan kuvernööri Sir Thomas Modyford nimitti Morganin Jamaikan bukanieerien komentajaksi. Morgan valloitti nopeasti Kuuban Puerto Príncipen (nykyinen Camagüey) sekä sen jälkeen uskaliaalla hyökkäyksellä linnoitetun Portobelon kaupungin Panaman kannaksella. Kaupunkia suojasi kolme vahvaa linnaketta, mutta Morgan onnistui miehineen kukistamaan ne. Morganin miesten kerrotaan olleen julmia ja käyttäneen vangittuja pappeja ja nunnia ihmiskilpinään hyökätessään kaupunkiin ja sen linnakkeisiin. Vuonna 1669 Morgan ryösti Venezuelan rannikolla Maracaibo-järven espanjalaisia siirtokuntia.
Panaman valtaus

Lopulta vuonna 1670 Morgan ryhtyi uskaliaimpaan yritykseensä. Hän hyökkäsi 36 laivan ja 2  000 bukanieerin armeijallaan Panaman kaupunkiin, joka oli Espanjan päätukikohtia Amerikassa. Morganin suunnitelmana oli marssia kaupunkiin maitse ja iskeä siten sen heikoimmin puolustetulle puolelle. Morgan ylitti vaivalloisesti Panaman kannaksen työntyen läpi viidakon ja saapui Panaman edustalle 18. tammikuuta 1671. Heitä vastassa oli kaksi espanjalaista ratsuväkieskadroonaa, neljä pataljoonaa jalkaväkeä sekä tykistöpattereita. Bukanieerit etenivät siitä huolimatta vakaasti eteenpäin ja ampuivat espanjalaisia musketeillaan. Espanjalaiset yrittivät vielä hajottaa Morganin joukot ajamalla lauman villihärkiä heitä kohti, mutta härät säikähtivät tuliaseiden pauketta ja säntäilivät joka suuntaan. Bukanieerien olikin helppo ampua vauhkoontuneet härät. Sen jälkeen Morgan hyökkäsi joukkoineen Panaman kaupunkiin ja ryösti ja poltti sen. Paluumatkalla Morgan jätti joukkonsa ja pakeni mukanaan suurin osa saalista.
Koska Morganin hyökkäys Panamaan oli tapahtunut sen jälkeen, kun Englanti ja Espanja olivat tehneet rauhan, esitti Espanja Englannille jyrkän vastalauseen. Morgan pidätettiin ja vietiin huhtikuussa 1672 Lontooseen. Suhteet Espanjaan viilenivät kuitenkin nopeasti, ja Englannin kuningas Kaarle II löi Morganin ritariksi ja nimitti hänet Jamaikan varakuvernööriksi vuonna 1674. Morgan vietti Jamaikalla loppuelämänsä varakkaana ja kunnioitettuna maanomistajana.
Kuolema ja jälkimaine

Morgan kuoli Jamaikalla 1688 rikkaana ja lapsettomana, jättäen koko omaisuutensa leskelleen Marylle.
Useille Morganin retkille osallistunut Alexandre Exquemelin kirjoitti sittemmin liioittelevan tarinan hänen edesottamuksistaan, joka synnytti kuvan Morganista verenhimoisena ja julmiin kidutuksiin syyllistyneenä merirosvona. Morgan kiisti nämä väitteet ja haastoi Exquemelinin kirjan englantilaisen kustantajan oikeuteen ja voitti jutun.
Henry Morganin nimeä kantaa rommituotteiden perhe, johon kuuluu mm. Captain Morgan Dark Rum ja Captain Morgan Spiced Gold. Rommeja tuotetaan Jamaikan sijaan Puerto Ricossa.
Henry Morganista tehtiin vuonna 1960 italialais-ranskalainen elokuva Merirosvo Morgan. Henry Morganin aarre esiintyy Carl Barksin tarinassa Aku Ankka ja merirosvon kulta.
Christian Morgenstern

Christian Morgenstern.
Christian Otto Josef Wolfgang Morgenstern (6. toukokuuta 1871, München, Saksa – 31. maaliskuuta 1914, Merano, Itävalta-Unkari [nyk. Italia]) oli saksalainen runoilija, joka kirjoitti humoristista ja samalla filosofista lyriikkaa. Hänen runoutensa ulottui mystisyydestä ja haavekuvista hokemia ja groteskeja mielleyhtymiä sisältävään nonsense-runouteen.
Morgenstern opiskeli oikeustiedettä Breslaun ja Berliinin yliopistossa siihen asti, kun hänen todettiin sairastavan keuhkotuberkuloosia. Hän keskeytti opintonsa ja matkusti Norjaan, jossa hän saksansi Henrik Ibsenin näytelmiä yhteistyössä Ibsenin kanssa. Hän käänsi myös B. M. Bjørnsonin, Knut Hamsunin ja August Strindbergin tuotantoa. Morgenstern matkusti Sveitsiin hoitamaan terveyttään ja siellä hän avioitui 1908 Margarete Gosebruchin kanssa. Vuodesta 1910 lähtien he asuivat Etelä-Tirolissa.
Teokset

In Phantsas Schloss, 1895, vakavaa runoutta, jossa näkyy Friedrich Nietzschen vaikutus
Ich und die Welt, 1898
Ein Sommer, 1900, fyysistä kauneutta ylistävä teos on kirjoitettu Norjassa
Galgenlieder, 1905, nonsense-runoutta
Einkehr, 1910
Palmström, 1910, nonsense-runoutta
Wir fanden einen Pfad, 1914, runoissa näkyy buddhalaisuuden ja Rudolf Steinerin vaikutus
Postuumisti on julkaistu teokset
Palma Kunkel, 1916
Der Gingganz, 1919
Die Schallmühle, 1928
Alle Galgenlieder, 1932 on kokoelma, joka sisältää kolmen edellisen teoksen runot.
Suomennokset

Unilaulu. Kolme varpusta. Koiramainen juttu. Suomentanut Kirsi Kunnas. Kuvittanut Susi Bohdal. Lasten Keskus, Helsinki 1977. ISBN 951-626-218-X
Runosuomennoksia julkaistu myös seuraavissa kokoelmissa. Yksittäisiä suomennoksia on useissa kokoelmissa.
Kuka on nähnyt tuulen? : runoja ja satuja maailmalta , suom. Kirsi Kunnas, WSOY 2010 ISBN 978-951-0-36461-1
Haukku ja Mirri
Koiramainen juttu
Kolme varpusta
Unilaulu
Kuu kultainen terälehti , suom. Pertti Nieminen. Otava 2008 ISBN 978-951-1-23007-6
Ensilumi
Ja jälleen kiertyy umpeen
Suolaheinän puna läikittää
Laulujen virta : saksalaista lyriikkaa seitsemänsadan vuoden varrelta , suom. Arvi Kivimaa. WSOY 1936
Jalkojenpesu
Kahden ruusun
Kotimaa
Satakieli ja runoilija
Tie : 1
Tie : 2
Voita, voita!
Sävellettyjä runoja

Erik Bergman: Vier Galgenlieder puhekuorolle, 1960
Eduard Erdmann: Himmel und Erde, 1915
Paul Graener: Galgenlieder nach Christian Morgenstern
Alfred Keller: Galgenlieder von Chr. Morgenstern, 1942–1944
Yrjö Kilpinen: Sechs Lieder nach Gedichten von Christian Morgenstern, opus 59, Lieder der Liebe I–II, 1928, Lieder um den Tod, opus 62, 1928
Jan Koetsier: Galgenlieder sopraanolle ja tuuballe
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Christian Morgenstern Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  RISM  SNAC  IdRef
Mika Hyttinen

Mika Hyttinen (s. 23. joulukuuta 1972) on suomalainen ekonomisti ja tietokirjailija. Hän valmistui ekonomistiksi Helsingin yliopistosta vuonna 2002.tarvitaan parempi lähde
Kirjallisuutta

Hyttinen, Mika: Vaurastu kuin Warren Buffett. Talentum, 2014. ISBN 978-952-14-2274-4
Aiheesta muualla

Haastattelussa Mika Hyttinen - Pitkällä aikavälillä omistaja nauraa matkalla pankkiin | Sijoitustieto.fi
Hyvä terroristi

Hyvä terroristi (engl. Good Terrorist) on Doris Lessingin romaani vuodelta 1985. Siinä Lessing tarkastelee vasemmistolaista militanttia tyyliä ja idealismin ja terrorismin välistä pientä eroa ironisin silmin. Päähenkilö Alice pitää itseään sitoutuneena vallankumouksellisena. Hän tuntee vastarinna menetelmät mutta ei ymmärrä poliittisia ideologioita, ja muuttaessaan taloaan oikeaksi kommuuniksi saa asuintovereikseen ja holhottavikseen tovereita, jotka ottavat hänet äitihahmokseen.
Kirjan kieltä ja kerrontaa on kehuttu, mutta sen maailmankuva on lohduton.
Teos pääsi Booker-palkinto-ehdokkaiden joukkoon ja sai W.H. Smith -kirjallisuuspalkinnon sekä italialaisen Mondello-palkinnon.
Teostiedot

Alkuteos: The Good Terrorist, 1985. Jonathan Cape Ltd, ISBN 0-224-02323-3
Suomennos Hyvä terroristi suom. Elina Hytönen, 1987. Otava, ISBN 9511085255
Laura Huhtasaari

| Laura Huhtasaari |
| --- | --- |
 Laura Huhtasaari heinäkuussa 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. maaliskuuta 1979 (ikä 45) Vilppula
Poliitikko
Puolue:  perussuomalaiset
Asema:  kansanedustaja (2015–2019, 2023–) Euroopan parlamentin jäsen (2019–2023) Porin kaupunginvaltuuston jäsen (2013–2021)
Vaalipiiri:  Satakunnan vaalipiiri
Kotipaikka:  Merikarvia
Koulutus:  kasvatustieteen maisteri (2004)
Tutkinnot:  Jyväskylän yliopisto
Uskonto:  kristinusko
Puoliso:  Teemu Lämsä
Sukulaiset:  Saara Huhtasaari, sisar
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Laura Talvikki Huhtasaari (s. 30. maaliskuuta 1979 Vilppula) on suomalainen perussuomalainen poliitikko, kansanedustaja ja europarlamentaarikko. Huhtasaari tuli valituksi kansanedustajaksi eduskuntavaaleissa 2015. Hän oli Euroopan parlamentin jäsen vuosina 2019–2023.
Huhtasaari oli perussuomalaisten ensimmäinen varapuheenjohtaja 2017–2019 ja perussuomalaisten presidenttiehdokas vuoden 2018 vaalissa. Poliitikkona Huhtasaari on konservatiivi ja nationalisti. Euroopan parlamentissa hän on vuodesta 2019 AFCOn eli perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan täysjäsen. Huhtasaari ilmoitti toukokuussa 2022 ettei asetu enää ehdolle seuraavissa europarlamenttivaaleissa.
Huhtasaari on povannut Euroopan unionin hajoamista ja eurooppalaisten vahvojen kansallisvaltioiden paluuta. Huhtasaaren mukaan Euroopan unionin sisämarkkinat eivät edellytä poliittista unionia. Huhtasaari kannattaa Suomen luopumista eurovaluutasta.
Tausta

Huhtasaari kirjoitti ylioppilaaksi Mäntän lukiosta vuonna 1999. Lukuvuoden 1996–1997 hän oli vaihto-oppilaana Nebraskassa Yhdysvalloissa. Vuonna 2004 Huhtasaari valmistui kasvatustieteen maisteriksi ja luokanopettajaksi Jyväskylän yliopistosta. Lukuvuoden 1999–2000 hän oli vapaaehtoisena luokanopettajana Mikronesiassa. Huhtasaari valmistui uskonnon aineenopettajaksi Joensuun yliopistosta ja erityisopettajaksi vuonna 2008 Helsingin yliopistosta.
Huhtasaari on työskennellyt Porissa erityisopettajana vuodesta 2009. Hän on toistaiseksi virkavapaalla tehtävästä.
Poliittinen ura

Huhtasaari oli ehdolla eduskuntavaaleissa 2011 Satakunnan vaalipiiristä, mutta jäi 3 493 äänellä varasijalle. Kunnallisvaaleissa 2012 hänet valittiin 1 064 äänellä Porin kaupunginvaltuustoon. Huhtasaari oli Satakunnan maakuntavaltuuston jäsen ja maakuntahallituksen varajäsen 2013–2017. Huhtasaari oli perussuomalaisten ehdokkaana eurovaaleissa 2014, mutta ei tullut 9 132 äänellä valituksi. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa hänet valittiin kansanedustajaksi Satakunnan vaalipiirin 9 259 äänellä. Jussi Halla-aho tuki Huhtasaaren valintaa vuoden 2015 vaaleissa. MTV:n vuonna 2016 laatiman kyselyn perusteella Huhtasaari sai kannatusta puolueen puheenjohtajaksi. Vuoden 2017 kuntavaaleissa hänet valittiin jatkokaudelle Porin kaikkien aikojen suurimmalla äänimäärällä, 2 566 äänellä. Syyskuussa 2017 perussuomalaisten puoluevaltuusto valitsi Huhtasaaren puolueen presidenttiehdokkaaksi.
YouGov-markkinatutkimusyrityksen verkkopaneelissa 2018 suomalaisten eniten maailmassa ihailemien naisten listalla Huhtasaari oli kymmenes. Panelistien ehdotusten perusteella oli koottu 20 naisen lista, josta vastaajat pystyivät tekemään useita valintoja. Huhtasaari oli listalla kuudenneksi ihailluin suomalainen Kaisa Mäkäräisen, Aira Samulinin, Tarja Halosen, Jenni Haukion ja Elisabeth Rehnin jälkeen.
Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Huhtasaari keräsi 12 986 ääntä eli 10,4 prosenttia Satakunnan vaalipiirissä, mikä  oli vaalipiirin kokoon ja äänimäärään suhteutettuna suurin lukema koko maassa.
Poliittinen ura > Kansanedustajana

Laura Huhtasaari aloitti kansanedustajana vuoden 2015 huhtikuussa. Kesäkuusta 2015 lähtien hän toimi talousvaliokunnan ja Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan jäsenenä sekä hallintovaliokunnan, sivistysvaliokunnan ja ulkoasiainvaliokunnan varajäsenenä.
Huhtasaari toimi keväällä 2019 eduskunnan puhemiesneuvoston jäsenenä, suuren valiokunnan varajäsenenä, ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajana ja kansainvälisten asiain foorumin jäsenenä. Hän siirtyi kesällä 2019 Euroopan parlamenttiin.
Poliittinen ura > Presidenttiehdokkuus 2018

Perussuomalaisten miesjärjestö PerusÄijät esitti toukokuussa 2017 Huhtasaarta puolueen presidenttiehdokkaaksi vuoden 2018 presidentinvaaliin. Huhtasaari kertoi kesäkuussa harkitsevansa ehdokkuutta ja lupasi päättää asiasta kesän aikana. Elokuussa 2017 puoluehallitus päätti esittää puoluevaltuustolle, että Huhtasaari valittaisiin puolueen presidenttiehdokkaaksi. Puoluevaltuusto valitsi Huhtasaaren puolueen presidenttiehdokkaaksi ilman vastaehdokkaita kokouksessaan 23. syyskuuta 2017.
Presidentinvaalikampanjansa avauspuheessa Huhtasaari ilmoitti perustavoitteensa olevan ”Suomen itsenäisyyden ja riippumattomuuden turvaaminen kaikissa olosuhteissa ja sen myötä huolenpito kansalaisten turvallisuudesta ja hyvinvoinnista”. Huhtasaari kertoi kampanjassaan pitävänsä Pariisin ilmastosopimuksen ”EU-sovellutusta katastrofaalisena Suomelle”. Presidenttinä hän olisi esittänyt  henkilömiinat kieltävän Ottawan sopimuksen irtisanomista. Huhtasaaren kampanjan mottoja olivat ”Suomi takaisin” ja ”suomalaisten etuja on uskallettava puolustaa”.
Presidentille tulisi Huhtasaaren mielestä palauttaa valtaoikeuksia, kuten oikeus hajottaa eduskunta. Huhtasaari säilyttäisi presidentin armahdusoikeuden.
Huhtasaaren vaalikampanjan budjetti oli 210 000 euroa, mikä ylittyi noin 50 000 eurolla. Hän sai vaalissa 207 337 ääntä eli 6,9 prosenttia äänistä ja sijoittui ehdokkaista kolmanneksi.
Poliittinen ura > Euroopan parlamentin vaalit 2019

Kevään 2019 europarlamenttivaaleissa Huhtasaari tuli valituksi 92 760 äänellä. Hän luopui toimesta 2023.
Näkemyksiä > Yleistä

Huhtasaari kuvailee itseään kristityksi. Hän ei usko evoluutioon vaan pitää sitä mahdottomana teoriana. Sen sijaan Huhtasaari uskoo Raamatun luomiskertomukseen.
Huhtasaari vastustaa pakkoruotsia.
Vuonna 2020 Huhtasaari kertoi, että hän kokee olevansa ensisijaisesti satakuntalainen ja vasta sitten suomalainen.
Huhtasaari kannattaa Suomen maaseudun pitämistä asuttuna, maatalouden toiminnan turvaamista ja lähiruokaa.
Näkemyksiä > Maahanmuutto

Huhtasaaren mukaan Suomen tulee tehdä sellaista maahanmuuttopolitiikkaa, jonka vaikutukset ovat Suomelle myönteiset tai neutraalit. Hän on maininnut eri yhteyksissä maahanmuutosta puhuessaan, että sen seurauksena esimerkiksi Ruotsiin on syntynyt jo 55 no go -aluetta. Huhtasaaren mielestä turvapaikanhakijat tulee käännyttää rajalta. Hän luopuisi pohjoismaisesta passivapaudesta, mikäli Suomeen alkaisi saapua Ruotsin rajan yli paljon turvapaikanhakijoita kuten vuoden 2015 pakolaiskriisin aikana. Huhtasaaren mukaan ihmisoikeudet on perustettu suojelemaan siviilejä, ei terroristeja tai sotarikollisia. Hän haluaisi myös muuttaa perustuslakia, niin ettei sen määrittelemä perustoimeentulo koskisi laittomasti maassa olevia.
Näkemyksiä > Euroopan unioni ja Nato

Huhtasaari kannattaa Suomen EU:sta ja eurosta eroamista. Hän vastustaa myös Suomen Nato-jäsenyyttä.
Näkemyksiä > Rikoslaki ja vankeinhoito

Huhtasaari sanoi Suomi-areenalla keskustelussa heinäkuussa 2015 haluavansa pedofiileille pidempiä rangaistuksia ja kannattavansa pedofiilien tietojen keräämistä julkiseen nettirekisteriin. Lisäksi hän esitti, että vankeinhoitokustannuksiin voisi hakea säästöjä esimerkiksi ulkoistamalla tuomioiden suorittamista Viroon.
Näkemyksiä > Seksuaalivähemmistöt

Huhtasaari vastustaa samaa sukupuolta olevien avioliittoa ja homoparien adoptio-oikeutta.
Näkemyksiä > Feminismi

Huhtasaaren mukaan nykyajan feministit ovat siirtyneet naisten oikeuksien ajamisesta valkoisen kristityn miehen vihaamiseen. Huhtasaaren mukaan feminismi halveksii juutalais-kristillistä kulttuuria. Huhtasaaren mukaan feministit eivät kannata sananvapautta. Huhtasaari sanoi irtaantuvansa feminismistä, jota hän pitää pelleilynä, ja toivoo Suomen menevän kohti terveempää tasa-arvoa.
Näkemyksiä > Sananvapaus ja vihapuhe

Syyskuussa 2018 Huhtasaari julkaisi Twitter-tilillään kuvan tamperelaisten oppilaiden tekemästä koulutyöstä, jota hän piti opettajien lietsomana häneen itseensä kohdistuneena vihapuheena. Huhtasaari julkaisi myös koulun nimen sekä oppilaiden etunimet, minkä johdosta koulu sai lukuisia uhkailuja ja joutui palkkaamaan vartijan. Huhtasaari vetosi siihen, että kuva oli julkaistu aiemmin Instagramissa ja siinä näkyi silloin samat tiedot.   Kohun seurauksena koulusta tehtiin kolme kantelua oikeuskanslerille ja asia nousi uutisotsikoihin myös ulkomailla.
Näkemyksiä > Kommunismi

Helmikuussa 2020 Huhtasaari sanoi Satakunnan Kansan haastattelussa kaikkien keskustasta vasemmalle olevien olevan kommunisteja ja myös kokoomuslaisten alkavan olla.
Tammikuussa 2021 Huhtasaari twiittasi Yhdysvaltain presidentinvaaleihin liittyen maan olevan nyt ”kommunistien hallussa”.
Yhteydet ja tuenosoitukset

Huhtasaari on käynyt puhumassa kansallismielisten ja maahanmuuttovastaisten liikkeiden tapahtumissa, kuten itsenäisyyspäivänä 2015 Helsingin Kansalaistorilla järjestetyssä Itsenäinen Suomi -tapahtumassa. Helmikuussa 2017 Suomi Ensin -liike kutsui mielenosoitukseensa poliitikkoja. Huhtasaari ja Paula Risikko vastasivat kutsuun.
Huhtasaari piti Donald Trumpia hyvänä valintana republikaanien presidenttiehdokkaaksi ja toivoi tämän voittoa. Trumpin noustua presidentiksi Huhtasaari kutsuttiin helmikuussa 2017 kansalliselle rukousaamiaiselle, johon osallistuivat suomalaisista poliitikoista Huhtasaaren lisäksi ulkoministeri Timo Soini ja Antero Laukkanen. Huhtasaari osallistui kesäkuussa 2017 Israelissa juutalaisten ja kristittyjen yhteiselle kansalliselle rukousaamiaiselle.
Huhtasaari antoi marraskuussa 2017 Twitterissä tukensa Puolassa järjestetylle 60 000 ihmisen äärioikeistolaiselle mielenosoitukselle, jonka osallistujat esittivät rasistisia ja valkoista ylivaltaa kannattavia iskulauseita. Marssilla oli mukana äärioikeistolaisia eri puolilta Eurooppaa. Huhtasaari on jälkeenpäin selittänyt, ettei hänen Twitter-viestinsä ollut tuki rasismille.
Marraskuussa 2017 Huhtasaari myös ilmaisi tukensa 612-soihtukulkueelle sanomalla tilaisuudesta: ”Se on hieno kulkue, ja toivon, että mahdollisimman moni osallistuisi. Ja kyllä minä jonain vuonna siihen osallistun.”
Pro gradun plagiointi

Vuoden 2018 presidenttikampanjan aikana tammikuussa 2018 liberaalipuolueen puoluesihteeri Tuomas Tiainen väitti Huhtasaaren Jyväskylän yliopiston Kokkolassa sijaitsevaan Chydenius-instituuttiin vuonna 2003 tekemän kasvatustieteen alan pro gradun olleen plagioitu. Suomen Kuvalehden toimittaja Tuomo Lappalainen totesi sen sisältävän useita suoria ja sanatarkkoja lainauksia toisista teoksista ilman lähdeviitteitä.
Jyväskylän yliopiston teettämän huhtikuussa 2018 julkaistun selvityksen mukaan pro gradu -tutkielma on osin hyvän tieteellisen käytännön vastainen, mutta epäilyä laajemmasta vilpistä ei ilmennyt. Tutkielmasta oli plagioitu alle viisi prosenttia. Huhtasaari syytti pro gradun tutkimista ja uudelleen arviointia lokakampanjaksi.
Toukokuussa 2018 Svenska Ylen toimittaja löysi aiemmin tuntemattoman vuonna 2001 hyväksytyn gradun, Tiina Simpasen vuonna 2001 kirjoittaman työn "Kohti monikulttuurista koulua", jota Huhtasaari oli käyttänyt oman gradunsa lähteenä. Huhtasaaren gradusta plagioiduksi osoittautui tämän seurauksena ainakin noin 30 prosenttia. Lisäksi Huhtasaari oli Svenska Ylen selvityksen mukaan kopioinut useita muita lähteitä viittaamatta niihin mitenkään. Jyväskylän yliopisto kirjasi 9. toukokuuta 2018 vastaanotetuksi yksityishenkilön tekemän esiselvityspyynnön hyvän tieteellisen käytännön loukkaamisesta – esiselvitys käynnistetään, mikäli pyyntö ei ole ilmeisen perusteeton. Huhtasaaren itsensä mukaan kyseessä on ajojahti, koska asia on hänen mielestään jo käyty kahdesti läpi hänen 15 vuotta vanhan gradunsa osalta.
Uusi esiselvitys julkaistiin elokuun lopussa 2018. Jyväskylän yliopiston rehtorin antamassa päätöksessä todettiin, että Huhtasaaren pro gradu sisältää plagiointia huomattavasti enemmän kuin mitä oli aiemmin selvitetty. Työ sisältää lausunnon mukaan vakavaa piittaamattomuutta tieteen käytännöistä sekä vilppiä plagioinnin muodossa. Päätöksen mukaan pro gradun toimintatavat ovat johtaneet harhaan tiedeyhteisöä ja myöhempien opinnäytetöiden tekijöitä. Asia oli hallinnolliselta kannalta vanhentunut, joten varsinaista tutkintaa ei aloitettu. Huhtasaaren tutkintoa koskevan päätöksen purkaminen olisi ollut mahdollista ainoastaan korkeimmassa hallinto-oikeudessa. Esiselvityksen johtopäätökset liitettiin opinnäytetyön yhteyteen.
Yksityiselämä

Huhtasaari on naimisissa lääkäri Teemu Lämsän kanssa ja heillä on kaksi tytärtä.