stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mário Centeno
Koulutus ja ura

Centeno opiskeli taloustiedettä Lissabonin teknillisen yliopiston ISEG-kauppakorkeakoulussa valmistuen vuonna 1990, minkä jälkeen hän on suorittanut kaksi maisterintutkintoa. Ensimmäisen maisterintutkintonsa hän sai ISEG:stä sovelletusta matematiikasta vuonna 1993. Centeno jatkoi opintojaan Harvardin yliopistossa, missä hän suoritti taloustieteen maisterintutkinnon 1998 ja vielä tohtorintutkinnon vuonna 2000.
Suoritettuaan opintonsa Centeno meni töihin Portugalin keskuspankkiin, missä hän toimi ekonomistina vuoteen 2004 saakka. Tämän jälkeen Centeno työskenteli keskuspankin taloustutkimusosaston apulaispäällikkönä vuosina 2004–2013 ollen samaan aikaan jäsenenä Euroopan komission talouspoliittisessa komiteassa. Vuodesta 2014 Centeno on toiminut Portugalin keskuspankin johtokunnan neuvonantajana. Hän on myös ISEG:n professori.
Centeno toimi talouspoliittisena pääneuvonantajana sosialistipuolueen puheenjohtajalle António Costalle ja oli ohjaamassa sosialistien talouspoliittista ohjelmaa ennen lokakuun 2015 parlamenttivaaleja. Centeno asettui Costan kehotuksesta myös itse ehdolle vaaleissa, mutta sitoutumattomana ehdokkaana. Vaalien jälkeen António Costa nimitettiin Portugalin uudeksi pääministeriksi ja tämä puolestaan nimitti Centenon hallituksensa valtiovarainministeriksi. Valtiovarainministerinä Centeno on keventänyt eräitä eurokriisin aikaisia Portugalin tukipaketin myötä tehtyjä leikkauksia, mutta korostanut, että maan pitää täyttää EU:n budjettitavoitteet.
Akateemisella urallaan Centeno on julkaissut useita artikkeleita ja kirjoja liittyen muun muassa ekonometriaan, mikrotaloustieteeseen, sopimusteoriaan ja työn taloustieteeseen. Hän on istunut vuodesta 2001 lähtien Portuguese Economic Journal -tiedejulkaisun toimituskunnassa.
Koulutus ja ura > Euroryhmän johdossa

Centeno valittiin joulukuussa 2017 hollantilaisen Jeroen Dijsselbloemin seuraajaksi euroryhmän puheenjohtajaksi. Centenon valintaa tukivat euroalueen suurimmat maat Ranska, Saksa ja Italia. Aloittaessaan kautensa euroryhmän johdossa Centenolla arveltiin tulevan olemaan tärkeä rooli euroalueen integraation eteenpäin viemisessä. Virallisesti hän aloitti kaksi- ja puolivuotisen kautensa puheenjohtajana tammikuussa 2018.
Yksityiselämä

Mário Centeno syntyi 9. joulukuuta 1966 Olhãossa, Algarven alueella. Hänen vanhempansa työskentelivät pankkivirkailijana ja postin virkamiehenä. Centeno vietti lapsuutensa Algarven alueella ja muutti 15-vuotiaana opintojensa perässä pääkaupunkiin Lissabonin.
Centenon perheeseen kuuluu vaimo ja kolme lasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mário Centeno Wikimedia Commonsissa
Mário Centeno Twitterissä
Moskovan kuvernementti

| Moskovan kuvernementti Московская губерния |
| --- | --- |

 Vaakuna
 Kuvernementti Venäjän kartalla 1914.
Valtio:   Venäjä
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Moskova
 – suurin kaupunki:  Moskova (1 038 591 as., 1897)
Pinta-ala  (29 236,4 neliövirstaa (1897)):  33 272,8 km²
Väkiluku (1897):  2 430 581
Moskovan kuvernementti (ven. Моско́вская губе́рния, Moskovskaja gubernija) oli Venäjän keisarikunnan kuvernementti. Kuvernementti perustettiin vuonna 1708 ja lakkautettiin 1929.
Kuvernementtiä reunusti Tverin kuvernementti pohjoisessa ja luoteessa, Vladimirin kuvernementti koillisessa ja idässä, Rjazanin kuvernementti kaakossa, Tulan ja Kalugan kuvernementit etelässä ja Smolenskin kuvernementti lännessä.
Vuonna 1897 kuvernementin väkiluku oli 2 430 581. Kuvernementin keskus oli miljoonakaupunki Moskova (1 038 591 asukasta). Suurimpia kihlakuntakaupunkeja olivat Serpuhov (30 571 as.) ja Kolomna (20 277 as. vuonna 1897). Vuosina 1802–1918 kuvernementti käsitti 13 kihlakuntaa eli ujestia:
Bogorodsk
Bronnitsy
Vereja
Volokolamsk
Dmitrov
Zvenigorod
Klin
Kolomna
Možaisk
Moskova
Podolsk
Ruza
Serpuhov
Kielellis-etniseltä koostumukseltaan kuvernementti oli vuonna 1897 hyvin venäläinen (97,6 % väestöstä); saksalaisia oli 0,8 % ja puolalaisia 0,5 %. Muut kieliryhmät olivat tätä pienempiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moskovan kuvernementti Wikimedia Commonsissa
Moskovskaja gubernija (Brockhaus–Jefron -tietosanakirjan (1890—1907) artikkeli verkkomuodossa) Entsiklopeditšeski slovar F. A. Brokgauza i I. A. Jefrona. Viitattu 28.7.2014. (venäjäksi)
Gubernii Rossijskoi imperii. Istorija i rukovoditeli. 1708–1917 (pdf) (Venäjän keisarikunnan kuvernementit (1708-1917) -kokoelmateos pdf-muodossa, 535 sivua)  2003. Transneft-yhtiön rahoittama Runivers-hanke eli "Venäjä alkuperäisteoksien kautta" (Россия в подлиннике), runivers.ru. Viitattu 28.7.2014. (venäjäksi)
Nexus 6 (puhelin)

| Nexus 6 |
| --- | --- |

 Android Lollipop Nexus 6:lla.
Valmistaja:  Motorola Mobility
Julkaistu:  15. lokakuuta 2014
Tuoteperhe:  Google Nexus
Mitat:  159,3 x 83 x 10,1 mm
Paino:  184 g
Näyttö:  5,96 tuumaa
Näytön kuvatarkkuus:  1 440 x 2 560 px
Suoritin:  Snapdragon 805
Keskusmuisti:  32 tai 64 Gt
Takakamera:  13 Mpx
Käyttöjärjestelmä:  Android Lollipop (5.0), päivitettävissä Android M:ään
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nexus 6 on kuudes Google Nexus -puhelin, jota valmistaa Motorola Mobility. Laite julkaistiin 15. lokakuuta 2014. Puhelimessa on 5,96 tuuman AMOLED 2K -näyttö. Puhelimen prosessori on 2,7 GHz:n Snapdragon 805.
Mustajärvi (Hämeenlinna)

| Mustajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°08′10″N, 24°52′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ormajoen valuma-alue (35.79)
Laskujoki:  Mustoja 
Järvinumero:  35.791.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,5 m  
Rantaviiva:  0,869 km  
Pinta-ala:  4,829 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustajärvi 
Mustajärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,5 metriä mpy.
Mykola Hulak

| Mykola Hulak |
| --- | --- |
 Mykola Hulak
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. toukokuuta 1822 Varsova
Kuollut: 7. kesäkuuta 1899 (77 vuotta) Jelizavetpol, Azerbaidžan
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  Matematiikka, historia, filosofia, kirjallisuustiede, oikeustiede, translating activity (käännä suomeksi) ja opinion journalism (käännä suomeksi)
Mykola Hulak, ukr. Микола Гулак, (25. toukokuuta 1822 Varsova – 7. kesäkuuta 1899 Jelizavetpol, Azerbaidžan) oli ukrainalainen opettaja ja tutkija.
Hulak valmistui Tarton yliopistosta 1843. Hän oli Kyrilloksen ja Metodioksen seuran perustajia ja sen radikaaleja jäseniä. Hän sai jäsenyydestä ankaran vankeusrangaistuksen, jonka hän suoritti Pähkinäsaaren linnassa 1847–1850 ja karkotuksessa Permissä 1850–1855. Sen jälkeen hän työskenteli opettajana Etelä-Ukrainassa ja Kaukasiassa. Hän kirjoitti tutkielmia historian, kielitieteen, kirjallisuuden ja matematiikan alalta ja käänsi georgialaista ja azerbaidžanilaista kirjallisuutta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mykola Hulak Wikimedia Commonsissa
Natalie Kleemann-Day

| Natalie Kleemann-Day> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. kesäkuuta 1990 (ikä 34) Orlando, Florida
Kansalaisuus:  Yhdysvaltain Neitsytsaaret, Yhdysvallat
Koripalloilija
Aktiivisena:  2008–
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Pituus:  182 cm
Nyk. joukkue:  Peli-Karhut
Sarja:  Naisten Korisliiga
Natalie Kleemann-Day (o.s. Day, s. 23. kesäkuuta 1990 Orlando, Florida) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän on pituudeltaan 182-senttimetrinen. Hän on pelannut Suomessa useaan otteeseen ja edustaa kaudella 2023–2024 Korisliigassa kotkalaisseura Peli-Karhuja.
Kleemann-Day edusti Yhdysvaltain yliopistosarjoissa kaudella 2008–2009 Howardin yliopistoa ja kausilla 2009–2012 Portlandin yliopistoa. Hän pelasi Suomen Korisliigassa ensimmäisen kerran kaudella 2012–2013, jolloin hän edusti Hyvinkään Pontevaa. Kaudella 2017–2018 hän saavutti lappeenrantalaisseura Catzissa SM-hopeaa, ja hän edusti uudelleen Catzia kaudella 2019–2020. Kaudella 2022–2023 hän voitti SM-kultaa kotkalaisseura Peli-Karhuissa. Pudotuspeleissä hänen ottelukohtaiset tilastokeskiarvonsa olivat 25,7 pistettä ja 11,7 levypalloa. Hän jatkoi Peli-Karhuissa myös kaudella 2023–2024.
Kleeman-Day on edustanut Yhdysvaltain Neitsytsaarten maajoukkuetta.
Morana

| Morana The Road |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Studio Road
 Julkaistu: 1999
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): The Road Production Oy
 Tyylilaji: gospel rock
 Kesto: 38.28
 Levy-yhtiö: omakustanne
The Roadin muut julkaisut
| Rock-kannel 1998 | Morana 1999 | The Road 1981 - 2001 2001 |
Morana on alkujaan kankaanpääläisen The Road-yhtyeen tekemä, järjestyksessään yhtyeen kahdeksas studiolevy, kun kahden ensimmäisen levyn remasteroitua CD-julkaisua ei lasketa. Edellisten levyjen tapaan tämäkin on omakustanne.
Levyn sanoitukset ovat kaikki totutusti Antti Saarenkedon käsialaa. Kappaleista kuusi on säveltänyt kitaristi-laulaja Raikka Hakamäki ja neljä kosketinsoittaja Jussi Pyysalo. Eritoten sanoituksista kuultaa läpi Antti Saarenkedon tuolloinen siviilityö Suomen Luterilainen Tunti ry:n lähetystyöntekijänä Masai-heimon parissa Keniassa.
Kappaleet

Kaikki sanat Antti Saarenketo.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Morana | Jussi Pyysalo | 3.33 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Taistelu | Jussi Pyysalo | 3.50 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Antaa mennä | Jussi Pyysalo | 3.41 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Yön äänet | Raikka Hakamäki | 4.07 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Pimeä yö | Raikka Hakamäki | 4.33 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Kohti valoa | Jussi Pyysalo | 4.03 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Menolippu | Raikka Hakamäki | 3.18 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Tuomio | Raikka Hakamäki | 3.03 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Siipirikko | Raikka Hakamäki | 4.10 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Taukopaikka | Raikka Hakamäki | 4.10 |  |  |  |  |  |  |
Esiintyjät

Raikka Hakamäki  - kitara ja laulu
Timo Vettenranta - basso ja laulu
Ari Vettenranta  - rummut
Jussi Pyysalo    - kosketinsoittimet ja laulu
Nainen, jonkas minulle annoit

| Nainen, jonkas minulle annoit |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Hjalmar V. Pohjanheimo
Tuottaja:  Hjalmar V. Pohjanheimo
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Lyyra Filmi
Ensi-ilta:  19. huhtikuuta 1914
Kesto:  11 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Seuraaja:  Tuiskusen kuherruskuukausi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nainen, jonkas minulle annoit (esitettiin myös nimellä Vaimo, jonkas minulle annoit) on vuonna 1914 valmistunut suomalainen Hjalmar V. Pohjanheimon tuottama mykkäelokuva. Elokuva sai ensi-iltansa 19. huhtikuuta 1914 Lyyra-teatterissa Helsingissä.
Komediaelokuvassa onnellisesti kihloissa oleva herra Tuiskunen huomaa, että armaallaan neiti Evillä taitaa olla teerenpeliä muidenkin miesten kanssa. Elokuva on kuvattu Helsingissä. Elokuvan ohjaajasta ja näyttelijöistä ei ole tietoa, eikä elokuvasta ole säilynyt kuva-aineistoa.
Myllyrinne

Myllyrinne on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Juuso Myllyrinne (s. 1979), toimittaja ja juontaja
Ville Myllyrinne (s. 1973), näyttelijä ja televisiokäsikirjoittaja
Väinö Myllyrinne (1909–1963), aikoinaan maailman pisin mies
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Mäntykirva

| Mäntykirva |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Nivelkärsäiset Hemiptera
Alalahko::  Kirvansukuiset Sternorrhyncha
Yläheimo::  Phylloxeroidea
Heimo::  Havukirvat Adelgidae
Alaheimo::  Pineinae
Suku::  Pineus
Alasuku::  Pineus
Laji::  pini
Kaksiosainen nimi
 Pineus pini  (Geoffroy, 1762) 
Katso myös
   Mäntykirva Wikispeciesissä   Mäntykirva Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mäntykirva (Pineus pini) on havukirvoihin kuuluva pieni hyönteislaji.
Koko ja ulkonäkö

Siivettömät yksilöt ovat tumman ruskeita tai punaisia, muodoltaan hyvin pyöreitä ja täysin valkoisen villamaisen vahan peittämiä. Pää ja keskiruumis ovat voimakkaasti kitinisoituneet. Tuntosarvet ovat hyvin lyhyet ja niissä on kolme jaoketta. Siivelliset yksilöt ovat punertavan harmaita ja niiden siipisuonissa on punertava sävy. Ruumiin pituus 1,0–1,2 mm.
Kromosomiluku 2n=22.
Levinneisyys

Mäntykirva on eurooppalainen laji, joka on vieraslajina levinnyt ainakin Itä-Afrikkaan ja Australiaan. Suomessa sitä tavataan laajalti ympäri maata.
Elinympäristö ja elintavat

Mäntykirvaa ei voi erottaa Pineus orientalis -lajin neitseellisesti lisääntyvistä yksilöistä ja laji on saattanutkin syntyä, kun yhdessä populaatiossa suvullinen lisääntyminen on loppunut kokonaan. Mäntykirva lisääntyy siis ainoastaan neitseellisesti eikä sillä tapahdu myöskään isäntäkasvin vaihtoa, minkä vuoksi lajin elinkaari on havukirvoille poikkeuksellisen yksinkertainen. Kirvat talvehtivat mäntyjen oksilla ja kevätkesällä ainakin kaksi kirvasukupolvea ruokailee tuoreissa vuosikasvuissa. Myöhemmin alkaa syntyä myös siivellisiä yksilöitä, mutta näiden merkitys lajin leviämisessä uusille elinpaikoille lienee pieni verrattuna tuulen mukana kulkeviin 1. toukkavaiheen poikasiin. Varsinaisista kirvoista poiketen havukirvoilla myös neitseellisesti lisääntyvät yksilöt munivat. Mäntykirvan munaryhmät ovat valkoisen villamaisen vahan peittämät.
Mäntykirvan luontaisia saalistajia ovat ainakin seuraavat: Cheilomenes aurora, Diomus pumilio, Exochomus flavipes, nelitäpläpirkko (Exochomus quadripustulatus), Leucopis argenticollis, Leucopis atrifacies, Leucopis manii, Leucopis nigraluna, Leucopis obscura, Leucopis praecox, Leucopis tapiae, Rhyzobius chrysomeloides, männynpikkupirkko (Scymnus nigrinus), juovapikkupirkko (Scymnus suturalis), Tetraphleps raoi ja mäntyhämykorento (Wesmaelius concinnus).
Mäntykirva viihtyy erityisesti nuorehkoissa männyntaimissa ja aiheuttaa vuosikasvainten ja niiden neulasten kasvun heikkenemistä. Pahimmassa tapauksessa monivuotinen kirvainvaasio voi aiheuttaa taimen kuoleman.
Ravintokasvit

Isäntäkasveja ovat Euroopassa ilmeisesti ainoastaan metsämänty (Pinus sylvestris) sekä vuorimänty (Pinus mugo). Vieraslajina se on löydetty muiltakin mäntylajeilta.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Pineus pini
Aphid Species File (englanniksi)
ITIS: Pineus pini (englanniksi)
Food and Agriculture Organization of the United Nations (FAO): Pineus pini (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (Pdf)
Mäntysaari (Asikkala)

Mäntysaari
Näkymä Aurinkovuorelta: Pernasaari ja Mäntysaari.
| --- | --- |
Sijainti:  Asikkala Päijät-Häme Suomi
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  80 m 
Pinta-ala:  4,2 ha  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Mäntysaari  on Päijänteen saari Päijät-Hämeessä Asikkalassa.
Maantietoa

Saari on 330 metriä pitkä, 260 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria . Se sijaitsee Asikkalanselän eteläosassa Pernasaaren itäpuolella samalla matalikolla sen kanssa . Saari näkyy ensimmäisten joukossa Vääksyn suunnalta katsottaessa. Se on Pernasaareen verrattuna matala, ja sen korkein kohta kohoaa noin kahden metrin korkeuteen Päijänteestä. Saareen on rakennettu 10 vapaa-ajan asuntoa.
Mäntysaari sijaitsee suuremman Pernasaaren länsipuolella.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa on Mäntysaaren kohdalla on kaksi pientä luotoa. Myöhemmissä Heinolan seudun taloudellisissa kartoissa vuosilta 1920 ja 1942 on saari nykyisen kaltainen. Ero voidaan selittää Päijänteen vedenpinnan laskulla. Kun Päijänteen pintaa laskettiin vuosien 1820–1832 aikana noin 120 senttimetriä perkaamalla Kalkkistenkoskea ja muita Kymijoen yläosien matalia kohtia, saattoi pikkusaarien matalikon kiviä ja järvenpohjaa paljastua vedestä. Näin saari laajeni suuresti. Kalmbergin kartasto on piirretty ennen maastotöitä käyttäen pohjana vanhoja pitäjänkarttoja, jotka ovat yleensä peräisin 1800-luvun alkupuoliskolta.
Vuoden 1965 peruskartassa näkyy saareen rakennetun viisi mökkiä, vuonna 1980 niitä oli kahdeksan ja vuonna 1990 kymmenen. Vuoden 1942 taloudellisessa kartassa mökkejä ei vielä ollut saareen piirretty.
Mäntyriipi (Ylitornio)

| Mäntyriipi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylitornio
Koordinaatit:  66°39′29″N, 24°53′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Jänkkäjokeen 
Järvinumero:  67.976.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,9 m  
Rantaviiva:  2,045 km  
Pinta-ala:  16,011 ha  
Tilavuus:  0,00048 km³ 
Keskisyvyys:  3 m  
Suurin syvyys:  4,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiMäntyriipi 
Mäntyriipi  on Lapissa Ylitorniolla Raanujärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 16,0 hehtaaria, se on 900 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 480 000 kuutiometriä eli 0,0005 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 4,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Palojoen valuma-alueella (67.97), jonka Jänkkäjoen valuma-alueeseen (67.976) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,9 metriä mpy.
Naim Süleymanoğlu

| Mitalit> Miesten painonnosto.Maa:  Bulgaria.MM-kilpailut  | Mitalit> Miesten painonnosto.Maa:  Bulgaria.MM-kilpailut  | Mitalit> Miesten painonnosto.Maa:  Bulgaria.MM-kilpailut  | Miesten painonnosto> Maa:  Bulgaria. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Södertälje 1985 | höyhensarja |  |
|  Kultaa | Sofia 1986 | höyhensarja |  |
|  Hopeaa | Moskova 1983 | kääpiösarja |  |
Maa:  Turkki
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Soul 1988 | höyhensarja (56–60 kg) |  |
|  Kultaa | Barcelona 1992 | höyhensarja (56–60 kg) |  |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | höyhensarja (59–64 kg) |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ateena 1989 | höyhensarja |  |
|  Kultaa | Donaueschingen 1991 | höyhensarja |  |
|  Kultaa | Melbourne 1993 | höyhensarja |  |
|  Kultaa | Istanbul 1994 | höyhensarja |  |
|  Kultaa | Kanton 1995 | höyhensarja |  |
Naim Süleymanoğlu (syntyjään Naim Suleimanov, 23. tammikuuta 1967 Ptichar, Bulgaria – 18. marraskuuta 2017 Istanbul, Turkki) oli turkkilainen painonnostaja ja olympiavoittaja. Hän voitti urallaan kolme olympiakultaa, seitsemän maailmanmestaruutta ja kuusi Euroopan mestaruutta sekä teki 58 maailmanennätystä.
Turkkilaiseen perheeseen Bulgariassa syntynyt Süleymanoğlu nousi painonnoston huipulle jo hyvin nuorena nostaen ensimmäisen maailmanennätyksensä 16-vuotiaana. Pienikokoisena (vain 147 cm) hän sai lempinimen ”Tasku-Herkules”. Süleymanoğlu ei päässyt osallistumaan Los Angelesin olympialaisiin 1984 olympiaboikotin vuoksi.
Bulgarian viranomaiset pakottivat turkkilaisen vähemmistön bulgarialaistamaan nimensä ja Süleymanoğlu käytti kansainvälisen uransa alkuvaiheessa nimeä Naum Shalamanov. Maailmancup-matkalla Melbourneessa vuonna 1986 Naum Shalamanov loikkasi Turkkiin, josta hän anoi kansalaisuutta. Hän myös turkkilaisti nimensä Naim Süleymanoğluksi. Bulgarian ja Turkin välille syntyi kiista siitä mitä maata Naim Süleymanoğlu edustaisi Soulin olympialaisissa 1988. Bulgarian hallitus vaati ja sai miljoona dollaria Turkilta, jotta Süleymanoğlu pääsi edustamaan Turkkia.
Süleymanoğlu ei pettänyt uutta kotimaataan, vaan voitti Soulin kisoissa höyhensarjan olympiakultaa. Hän lopetti kilpailemisen 22-vuotiaana voitettuaan maailmanmestaruuden vuonna 1989. Kommunismin kaaduttua Bulgariassa hänen perheensä pääsi muuttamaan Turkkiin. Halu kilpailla oli kuitenkin liian suuri ja Süleymanoğlu palasi vuonna 1991 voittaakseen seuraavana vuonna olympiakultaa Barcelonan kisoissa. Seuraavan olympiadin aikana hän voitti kolme maailmanmestaruutta ja teki useita maailmanennätyksiä.
1996 Atlantan kisat olivat Süleymanoğlun joutsenlaulu. Hän voitti kolmannen olympiakultansa ja ilmoitti jälleen lopettavansa uransa. Mutta vain palatakseen jälleen vuonna 1999 nostolavoille. Hän ei kuitenkaan ollut enää entisenlaisessa kunnossa ja epäonnistui voittamaan mitalin Sydneyssä 2000. Niiden jälkeen hän lopetti lopullisesti 33-vuotiaana. Vuonna 2001 hänet palkittiin Olympic Order -kunniapalkinnolla.
Aiheesta muualla

Profiili LiftUpissa
Süleymanoğlu olympic.org:ssa
Myy Lohi

| Myy Lohi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. joulukuuta 1990 (ikä 33) Kuusamo
Ammatti:  Näyttelijä, ääninäyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2014–
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
Myy Lohi (s. 22. joulukuuta 1990 Kuusamo) on suomalainen näyttelijä ja ääninäyttelijä.
Lohi aloitti näyttelijäntaiteen opinnot Taideyliopiston Teatterikorkeakoulussa vuonna 2014. Hän opiskeli Teatterikorkeakoulussa muun muassa syventävästi musiikkiteatteria. Äänialaltaan hän on mezzosopraano. Lohi valmistui teatteritaiteen maisteriksi vuonna 2019, ja taiteellisena lopputyönään hän näytteli itse dramatisoimassaan kamarinäytelmässä Tohtori Jekyllin ja herra Hyden onneton tapaus kurssitoverinsa Anna-Sofia Tuomisen kanssa. Lohi on kertonut olevansa erityisen kiinnostunut puheesta ja äänenkäytöstä, ja hän on myös dubannut paljon lastenohjelmia. Lohi on työskennellyt useita kertoja ohjaaja-kirjailija Juha Hurmeen kanssa, muun muassa Suomi 100 000 -iltamissa vuonna 2017 ja Elämän ihmeellisyys -iltamissa vuonna 2019. Lohi työskenteli Varkauden teatterissa vuosina 2020–2022.
Teatteriroolit

Varkauden teatteri: Idän pikajunan arvoitus (2022)
Varkauden teatteri: Adalmiinan helmi – Adalmiina (2021)
Varkauden teatteri: Simpauttaja – Marketta Willman, Pirtamon vanha isäntä, Ruottala (2021)
Varkauden teatteri: Herrasmieshuijarit – Christine Colgate (2020)
Juha Hurme ja Tuomenmarjat: Elämän ihmeellisyys -iltamat (2019)
Löylylyylit: Saunaesitys (2019)
Valtimonteatteri: Tohtori Jekyllin ja herra Hyden onneton tapaus – Henry Jekyll (2019)
Vapaa teatteri: Oresteia – Pallas Athene (2018)
Kulttuurikomppania Eloa: Aave on kuulija – Margit Pipsarinta (2018)
OMS-teatteri: HYLJE – musta musikaalikomedia – Cecilia Stenroos (2016)
Teatteri Päivölä: Nuolikärppä – Pahakehno (2016)
Narvi

Narvi voi tarkoittaa:
Narvi, saari Suomenlahden itäosassa Venäjän alueella
Narvi,  Saturnuksen kuu
Narvi Oy, raumalainen yritys
Narvijärvi, järvi Raumalla
Narvi-Pallo, raumalainen lentopalloseura
narvi, nahkaan tehty pintakuviointi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Narvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lot

Lot tarkoittaa seuraavia:
Lot, departementti Ranskassa
Lot, joki Ranskassa
Lot, Orkney-saarten kuningas kuningas Arthuriin liittyvissä tarinoissa
Polskie Linie Lotnicze LOT, lyhyesti LOT, puolalainen lentoyhtiö.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lot”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mustajärvi

Mustajärvi voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kylä

Mustajärvi, kylä Orimattilassa
Mustajärvi, kylä Parkanossa
Mustajärvi, kylä Ruovedellä