stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
NHL-kausi 2023–2024
Kauden ohjelma > Ruotsissa pelatut ottelut

Ottelut pelattiin marraskuussa Avicii Arenalla, Tukholmassa.
Detroit Red Wings ja Ottawa Senators kohtasivat toisensa 16. marraskuuta.
Toronto Maple Leafs ja Detroit Red Wings kohtasivat toisensa 17. marraskuuta.
Minnesota Wild ja Ottawa Senators kohtasivat toisensa 18. marraskuuta.
Toronto Maple Leafs ja Minnesota Wild kohtasivat toisensa 19. marraskuuta.
Kauden ohjelma > Ulkoilmaottelut

Heritage Classic -ottelu järjestettiin 29. lokakuuta Commonwealth Stadiumilla Edmontonissa, kun Edmonton Oilers isännöi Calgary Flamesia. Tämä oli seitsemäs peli Heritage Classic -sarjassa ja ensimmäinen ulkopeli Battle of Alberta -kilpailussa.
NHL Winter Classic -ottelu järjestettiin 1. tammikuuta, jossa kohtasivat NHL:n kaksi uusinta seuraa. Seattle Kraken isännöi Vegas Golden Knightsia T-Mobile Parkissa, joka on MLB-joukkue Seattle Marinersin kotikenttä.
Tällä kaudella pelattiin kaksi Stadium Series -ottelua ensimmäistä kertaa sitten vuoden 2016. Molemmat pidettiin MetLife Stadiumilla, New Jerseyssä. Philadelphia Flyers kohtasi New Jersey Devilsin 17. helmikuuta ja New York Rangers pelasi New York Islandersia vastaan 18. helmikuuta.
Kauden ohjelma > Tähdistöottelu

Kauden tähdistöottelu 2024 All-Star Game pelattiin 3. helmikuuta Toronto Maple Leafsin kotiareena Scotiabank Arenalla.
Sarjataulukko > Itäinen konferenssi

| Sij>  | Joukkue | O | V | H | JAH | VTJ | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | p – New York Rangers | 82 | 55 | 23 | 4 | 51 | 282 | 229 | +53 | 114 |
| 2 | x – Carolina Hurricanes | 82 | 52 | 23 | 7 | 50 | 279 | 216 | +63 | 111 |
| 3 | x – New York Islanders | 82 | 39 | 27 | 16 | 38 | 246 | 263 | −17 | 94 |
Voitti Presidents’ Trophyn;  Etenee pudotuspeleihin.
| Sij>  | Joukkue | O | V | H | JAH | VTJ | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | y – Florida Panthers | 82 | 52 | 24 | 6 | 49 | 268 | 200 | +68 | 110 |
| 2 | x – Boston Bruins | 82 | 47 | 20 | 15 | 43 | 267 | 224 | +43 | 109 |
| 3 | x – Toronto Maple Leafs | 82 | 46 | 26 | 10 | 41 | 303 | 263 | +40 | 102 |
Etenee pudotuspeleihin;  Voitti divisioonan.
| Sij>  | Div>  | Joukkue | O | V | H | JAH | VTJ | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | AT | x – Tampa Bay Lightning | 82 | 45 | 29 | 8 | 42 | 291 | 268 | +23 | 98 |
| 2 | ME | x – Washington Capitals | 82 | 40 | 31 | 11 | 36 | 220 | 257 | −37 | 91 |

| 3 | AT | Detroit Red Wings | 82 | 41 | 32 | 9 | 38 | 278 | 274 | +4 | 91 |
| 4 | ME | Pittsburgh Penguins | 82 | 38 | 32 | 12 | 36 | 255 | 251 | +4 | 88 |
| 5 | ME | Philadelphia Flyers | 82 | 38 | 33 | 11 | 34 | 235 | 261 | −26 | 87 |
| 6 | AT | Buffalo Sabres | 82 | 39 | 37 | 6 | 37 | 246 | 244 | +2 | 84 |
| 7 | ME | New Jersey Devils | 82 | 38 | 39 | 5 | 38 | 264 | 283 | −19 | 81 |
| 8 | AT | Ottawa Senators | 82 | 37 | 41 | 4 | 32 | 255 | 281 | −26 | 78 |
| 9 | AT | Montreal Canadiens | 82 | 30 | 36 | 16 | 26 | 236 | 289 | −53 | 76 |
| 10 | ME | Columbus Blue Jackets | 82 | 27 | 43 | 12 | 24 | 237 | 300 | −63 | 66 |
Etenee pudotuspeleihin.
Sarjataulukko > Läntinen konferenssi

| Sij>  | Joukkue | O | V | H | JAH | VTJ | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | z – Dallas Stars | 82 | 52 | 21 | 9 | 48 | 298 | 234 | +64 | 113 |
| 2 | x – Winnipeg Jets | 82 | 52 | 24 | 6 | 52 | 259 | 199 | +60 | 110 |
| 3 | x – Colorado Avalanche | 82 | 50 | 25 | 7 | 48 | 304 | 254 | +50 | 107 |
Etenee pudotuspeleihin;  Voitti konferenssin.
| Sij>  | Joukkue | O | V | H | JAH | VTJ | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | y – Vancouver Canucks | 82 | 50 | 23 | 9 | 50 | 279 | 223 | +56 | 109 |
| 2 | x – Edmonton Oilers | 82 | 49 | 27 | 6 | 47 | 294 | 237 | +57 | 104 |
| 3 | x – Los Angeles Kings | 82 | 44 | 27 | 11 | 42 | 256 | 215 | +41 | 99 |
Etenee pudotuspeleihin;  Voitti divisioonan.
| Sij>  | Div>  | Joukkue | O | V | H | JAH | VTJ | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | CE | x – Nashville Predators | 82 | 47 | 30 | 5 | 44 | 269 | 248 | +21 | 99 |
| 2 | PA | x – Vegas Golden Knights | 82 | 45 | 29 | 8 | 41 | 267 | 245 | +22 | 98 |

| 3 | CE | St. Louis Blues | 82 | 43 | 33 | 6 | 38 | 239 | 250 | −11 | 92 |
| 4 | CE | Minnesota Wild | 82 | 39 | 34 | 9 | 36 | 251 | 263 | −12 | 87 |
| 5 | PA | Calgary Flames | 82 | 38 | 39 | 5 | 38 | 253 | 271 | −18 | 81 |
| 6 | PA | Seattle Kraken | 82 | 34 | 35 | 13 | 31 | 217 | 236 | −19 | 81 |
| 7 | CE | Arizona Coyotes | 82 | 36 | 41 | 5 | 34 | 256 | 274 | −18 | 77 |
| 8 | PA | Anaheim Ducks | 82 | 27 | 50 | 5 | 26 | 204 | 295 | −91 | 59 |
| 9 | CE | Chicago Blackhawks | 82 | 23 | 53 | 6 | 22 | 179 | 290 | −111 | 52 |
| 10 | PA | San Jose Sharks | 82 | 19 | 54 | 9 | 18 | 181 | 331 | −150 | 47 |
Etenee pudotuspeleihin.
LIN28B

LIN28B on ihmisissä ja muissa selkärankaisissa oleva geeni, joka koodaa Lin28b-proteiinia. Lin28b on tiettyä mikroRNA:ta sitova proteiini, joka vaikuttaa eläimen murrosiän alkamisajankohtaan.
Ihmisillä LIN28B-geeni on kromosomissa 6 kohdassa 6q16.3-q21. Tämä geeni koodaa Lin28b-proteiinia. Ihmisillä on myös LIN28A-geeni, joka koodaa Lin28a-proteiinia. Lin28b ja Lin28a ovat sekvensseiltään ja toiminnoiltaan samankaltaisia. Soluissa Lin28b tosin on sijoittunut tumajyväsiin. Lin28a taas on sijoittunut solulimaan ja tumaan. Lin28b ja Lin28a löytyvät ihmisten lisäksi kaikilta selkärankaisilta. Muun muassa selkärangattomiin lukeutuvilla eleganssimadoilla ja banaanikärpäsillä näiden proteiinien toimintoa vastaa vain yksi geeni, joka koodaa Lin28-proteiinia.
Muun muassa ihmisissä Lin28a- ja Lin28b-proteiineja muodostuu laajalti eri kudoksissa sikiövaiheessa. Syntymän jälkeen niiden tuotto rajoittuu lähinnä vain hypotalamukseen, aivolisäkkeeseen ja kiveksiin tai munasarjoihin.
Lin28a ja Lin28b sitoutuvat tiettyyn mikroRNA:han estäen siten sen kykyä säädellä geeniekspressiota. Näiden proteiinien tuotto estää gonadoliberiinin, FSH:n ja luteinisoivan hormonin tuottoa. Murrosiässä Lin28a- ja Lin28b-proteiinien tuotto vähenee. Tämä laukaisee osaltaan murrosiässä havaittavia muutoksia, jotka johtuvat osin edellä mainittujen hormonien tuoton kasvusta. Lin28a- ja Lin28b tuoton väheneminen aikaistavat ihmisillä siten esimerkiksi kuukautisten ja äänenmurroksen ilmenemisen ajankohtaa. Näiden proteiinien toiminto liittyy muillakin eläimillä sukukypsyyteen.
Lin28a- ja Lin28b proteiineista on ihmisillä useita SNP-mutaatioita. Nämä vaikuttavat muun muassa ihmisen lopulliseen pituuteen ja murrosiän alkamisajankohtaan.
Leontion

Leontion (m.kreik. Λεόντιον, lat. Leontium) voi viitata seuraaviin:
Leontion (n. 300 eaa.), epikurolainen filosofi
Leontion, antiikin aikainen kaupunki Akhaiassa Kreikassa
Leontinoi eli Leontion, antiikin aikainen kaupunki Sikeliassa eli Sisilian saarella
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Leontion”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lassay-les-Châteaux

| Lassay-les-Châteaux |
| --- | --- |

 vaakuna
 Lassay-les-Châteaux
 Koordinaatit: 48°26′15″N, 0°29′46″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Pays de la Loire
Departementti:  Mayenne
Arrondissementti:  Mayenne
Väkiluku:  2 400
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lassay-les-Châteaux on kunta läntisessä Ranskassa Mayennen departementissa Pays de la Loiren alueella. Kunnassa on nimensä mukaan useita linnoja. Linnoista parhaiten on säilynyt vuonna 1458 valmistunut Château de Lassay. Toinen 1400-luvulta peräisin oleva linna on Château du Bois Thibault. Kolmas linna, Château de Bois-Frou, on raunioitunut.
Château de Lassay
Château du Bois Thibault
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lassay-les-Châteaux Wikimedia Commonsissa
Kuparisorsa

| Kuparisorsa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Suku::  Kuparisorsat Oxyura
Laji::  jamaicensis
Kaksiosainen nimi
 Oxyura jamaicensis  (Gmelin, 1789) 

Katso myös
   Kuparisorsa Wikispeciesissä   Kuparisorsa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kuparisorsan munia.
Kuparisorsa (Oxyura jamaicensis) on alun perin pohjoisamerikkalainen lintulaji, jota nykyisin elää vieraslajina myös Euroopassa.
Koko ja ulkonäkö

Aikuisen koiraan vartalo on ruosteenruskea, ja pää on musta valkeaa poskea ja sinistä nokkaa lukuun ottamatta. Naaras on harmaankirjava. Pyrstö on pitempi kuin muilla pienillä sorsilla, ja törröttää usein pystyssä linnun uidessa. Pituus 35–43 cm, siipien kärkiväli 53–62 cm, paino 310–795 g.
Levinneisyys

Alun perin Pohjois-Amerikan länsirannikko Brittiläisestä Kolumbiasta Kaliforniaan ja New Mexicoon, mutta tarhakarkulaisista on muodostunut pysyvä kanta moniin Euroopan maihin. Suomessa näistä kannoista lähtöisin olevia lintuja tavataan lähes vuosittain. On nykyään Euroopassa systemaattisen hävityskampanjan kohteena, koska vieraslajina hybridisoituu alueella alkuperäisen valkopääsorsan (Oxyura leucocephala) kanssa ja syrjäyttää sen pesimäpaikoiltaan.
Elinympäristö

Pesii järvillä tiheän kasvillisuuden joukossa, ja kotijärven jäätyessä muuttaa merenrannalle. Kuparisorsat pysyttelevät vedessä suurimman osan ajasta.
Lisääntyminen

Kuparisorsa munii 6–10 munaa ja hautoo niitä 25 vuorokautta.
Ravinto

Vesikasvien juuria ja siemeniä, vesihyönteisiä ja muita selkärangattomia.
Lahden Runomaraton (yhdistys)

Lahden Runomaraton ry on vuonna 1982 perustettu Lahdessa toimiva voittoa tavoittelematon kulttuuriyhdistys. Yhdistys järjestää kansainvälisiä runo- ja runovideokilpailuja, toimittaa runokirjoja ja järjestää kulttuuritapahtumia pääosin Lahdessa.
Runomaraton -festivaalin taiteellinen johtaja vuonna 2023 on Essi Leppänen (Ester Nuori Leppä). Runomaraton -festivaalin taiteellisena johtajana toimi 2019-2022 runoilija Juha Rautio.
Runokilpailut

Yhdistys on järjestänyt 19 kaikille avointa, valtakunnallista runokilpailua. Kilpailuihin osallistuneiden runojen parhaimmistosta on koottu yhdistyksen kustantamat runoantologiat. Vuonna 2013 kilpailutoimintaan otettiin mukaan runovideot. Vuonna 2016 järjestettiin ensimmäinen kansainvälinen runovideokilpailu teemalla Lähelle, kauas - Close and Far. Viimeisin kilpailu oli vuonna 2017 järjestetty runo- ja runovideokilpailu teemalla Hullunhieno Suomi?. Kilpailu oli osa Suomi 100 juhlavuoden virallista ohjelmaa.
Runoantologiat

Yhdistys on vuosina 1984 - 2017 julkaissut 20 kovakantista runoantologiaa ja yhden erillisen e-kirjan. Kaikki vanhemmatkin runoantologiat on  julkaistu vuosina 2013-2014 sähköisinä kirjoina.
Runomaraton 1984
Runomaraton 1986
Runomaraton 1988
Matkalla huomiseen - 1990
Runo kasvaa maasta - 1992
Ilossa elämän siivet - 1993
Ajetaan lujaa - 1995
Rakastan, rakastat, rakastaa - 1998
Katson kauas - kuuntelen - 2000
Vapaus, nyt - 2001
Unelmat ja naamiot - 2003
Liian iso karuselliin - 2005
Hän asuu vierashuonetta - 2007
Sinisiä hetkiä - 2009
Blå Stunder - 2009
Runoja leipälaatikosta - 2011
Kaiken kansan työrunot - 2012
Runonmaassa asuu sininen käärme e-Kirja - 2014
Sokeria viinissä - 2014
Sokeria viinissä e-Kirja - 2014
Katson sinua, maani  2017
Tapahtumat

Runomaraton on Lahden Runomaraton ry:n isoin tapahtuma, joka on järjestetty joka toinen vuosi, vuodesta 1982 lähtien. Nykyisin tapahtuma on monitaiteinen kaupunkifestivaali, jonka vakiintunut ajankohta on syyskuun alku.
Runoviikko koostuu monista eri tapahtumista, joista kaikki eivät ole Lahden Runomaraton ry:n itsenäisesti järjestämiä. Tapahtumia on järjestetty yhteistyössä teattereiden, koulujen, kirjastojen, taidegallerioiden ja muiden paikallisten yhdistysten kanssa.
Runokahvilat ovat Lahden Runomaraton ry:n ympärivuotista toimintaa. Niitä on järjestetty vuodesta 2013 alkaen noin kerran kuussa sunnuntai-iltapäivisin. Runokahvilat aloitettiin Lahden keskustassa sijaitsevassa Cafe Laurellissa. Tammikuussa 2016 Runokahvila siirtyi ravintola Teerenpeliin. Tapahtumilla on aina oma aiheensa, josta keskustellaan yhdessä yleisön kanssa vierailevien esiintyjien lisäksi.
Aiheesta muualla

Lahden Runomaraton ry:n kotisivut
Runomaraton Instagram
Runomaraton Facebook
Laitilan keskustaajama

Laitilan keskustaajama on Laitilan kaupungin suurin taajama, jossa on 5 245 asukasta (31.12.2011). Laitilan kylän lisäksi myös Pappilan, Kaukolan, Hartikkalan ja Tuunan maarekisterikylät ulottuvat ainakin osittain taajaman alueelle. Valtatie 8 Turusta Raumalle ja kantatie 43 Uudestakaupungista Euraan risteävät taajaman alueella.
Suuri osa Laitilan keskustaajaman asukkaista asuu kerrostaloissa, joita on verrattain paljon. Esimerkiksi Ilomäki on tunnettu lähiömäisenä kerrostaloalueena, mutta kerrostaloja on runsaasti muuallakin keskustassa. Taajaman  tärkeimpiin palveluihin kuuluvat muun muassa kaupungintalo, Laitilan kirkko, kirjasto, terveyskeskus ja paloasema. Taajamassa sijaitsevia oppilaitoksia ovat Kappelimäen koulu (luokat 1.–6.), Varppeen koulu (luokat 7.–9.), lukio ja aikuiskoulutuskeskus Winnova. Muita taajaman palveluita ovat esimerkiksi jäähalli, uimahalli, hotelli, kolme ruokakauppaa sekä ABC:n ja Shellin huoltoasemat. Ruokakauppoja ovat K-supermarket, S-market, Sale, sekä Abc-Market. Näiden lisäksi jonkinlaisiksi ruokakaupoiksi voidaan lukea mukaan myös Virolainen kauppa sekä Thaimaalainen kauppa. Taajamassa on myös yksi R-Kioski.
Lehtovaara (Kajaani)

Lehtovaara on alle 200 asukkaan kylä Kajaanissa.
Lehtovaaran huipulta näkyy muun muassa Sotkamon radiotorni.
Lehtovaaran kylässä on Haukijärven uimaranta, jota ylläpiti vuoteen 2023 asti järven entisöintiä varten aikoinaan perustettu Haukijärvi yhdistys. Nykyään uimarantaa ylläpitää Lehtovaaran Metsästäjät.
Leena Rintala
Aiheesta muualla

Leena Rintala esitti lokakuussa 1935 Kansallisteatterissa isänsä orkesterin säestämänä itämaisia- ja temppelitansseja, Museovirasto, Historian kuvakokoelma, Fazerin konserttitoimiston kokoelma (Finna)
Kaukaisessa idässä suomalaisia tähtiä, Kansan kuvalehti, 27.01.1933, nro 5, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Huomattava tanssinäytäntö tulossa. Leena Rintala, Käkisalmen Sanomat 09.11.1935, nro 127, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Suomalainen Bali-tanssijatar, Suomen Kuvalehti, 06.04.1935, nro 14, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Suomalainen temppelitanssijatar opettelee "Irish Kickiä" Lontoossa. Kuusitoistavuotias Leena Rintala aloitti jouluna uuden kiertomatkan maapallon ympäri, Seura, 05.01.1938, nro 1, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kristin Otto

Kristin Otto altaassa vuonna 1982.
Kristin Otto (s. 7. helmikuuta 1966 Leipzig, Itä-Saksa) on saksalainen uimari, joka edusti urheilu-urallaan Saksan demokraattista tasavaltaa. Hän voitti historian ensimmäisenä naisena kuusi kultamitalia yksittäisissä olympialaisissa Soulissa 1988: 50 m:n vapaauinnissa, 100 m:n vapaa-, perhos- ja selkäuinneissa sekä 4 × 100 m:n vapaa- ja sekauintiviesteissä.
Vuoden 1982 MM-kilpailuissa Otto voitti kultaa 100 m:n selkäuinnissa sekä 4 × 100 m:n vapaa- ja sekauintiviesteissä. Vuoden 1986 MM-kilpailuissa hän voitti 100 m:n vapaauinnin, 200 m:n sekauinnin ja oli mukana DDR:n voitokkaissa 4 × 100 m:n vapaa- ja sekauintiviestijoukkueissa. Lisäksi Otto sai hopeaa 50 m:n vapaa- ja 100 m:n perhosuinneissa.
Otto voitti EM-kultaa 100 m:n vapaa-, perhos- ja selkäuinneissa vuonna 1987 sekä 100 m:n selkäuinnissa 1989.
Kristin Otto lopetti uimarinuransa vuonna 1989 ja on sen jälkeen toiminut urheilutoimittajana jälleenyhdistyneen Saksan televisiossa.
Swimming World Magazine nimesi Kristin Otton ”vuoden naisuimariksi” vuosina 1984, 1986 ja 1988. Tittelit mitätöitiin kaikkien muiden Saksan demokraattista tasavaltaa edustaneiden uimarien tavoin vuonna 2013 DDR:n systemaattisen dopingohjelman vuoksi. Hän oli vuosina 1988 ja 1989 Saksan demokraattisen tasavallan vuoden urheilija.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristin Otto Wikimedia Commonsissa
Naisten 50 metrin vapaauinnin olympiavoittajat
Naisten 100 metrin vapaauinnin olympiavoittajat
Naisten 100 metrin selkäuinnin olympiavoittajat
Naisten 100 metrin perhosuinnin olympiavoittajat
Naisten 4 × 100 metrin vapaauintiviestin olympiavoittajat
Naisten 4 × 100 metrin sekauintiviestin olympiavoittajat
Naisten 100 metrin vapaauinnin pitkien ratojen maailmanmestarit
Naisten 100 metrin selkäuinnin pitkien ratojen maailmanmestarit
Naisten 200 metrin sekauinnin pitkien ratojen maailmanmestarit
Naisten 4 × 100 metrin vapaauintiviestin pitkien ratojen maailmanmestarit
Naisten 4 × 200 metrin vapaauintiviestin pitkien ratojen Euroopan-mestarit
| --- | --- |
1980-luku:  1983:  Otto • Strauß • Sirch • Meineke •  1985:  Strauß • König • Stellmach • Friedrich •  1987:  Stellmach • Friedrich • Strauß • Möhring •  1989:  Möhring • Stellmach • Strauß • Friedrich
1990-luku:  1991:  Poulsen • Jensen • Puggaard • Jacobsen •  1993:  Kielgaß • Osygus • van Almsick • Hase •  1995:  Hase • Jung • Kielgaß • van Almsick •  1997:  Hase • Götz • Buschschulte • Kielgaß •  1999:  van Almsick • Szalai • Stockbauer • Kielgaß
2000-luku:  2000:  Potec • Păduraru • Diaconescu • Câșlaru •  2002:  Dallmann • Ries • Stockbauer • van Almsick •  2004:  Rouba • Caballero • Roca • Villaécija •  2006:  Dallmann • Samulski • Steffen • Liebs •  2008:  Manaudou • Balmy • Lazare • Poptšanka
2010-luku:  2010:  Mutina • Dara • Hosszú • Verrasztó •  2012:  Mizzau • Nesti • Carli • Pellegrini •  2014:  Mizzau • Pirozzi • Masini • Pellegrini •  2016:  Jakabos • Verrasztó • Kapás • Hosszú •  2018:  Faulkner • Greenslade • Hibbott • Anderson
2020-luku:  2020:  Hope • van Selm • Hibbott • Anderson •  2022:  de Jong • Holkenborg • van Kooten • Steenbergen
LINC

LINC (Laboratory INstrument Computer) oli varhainen minitietokone.
LINC-tietokone ja ohjelmistosuunnittelija Mary Allen Wilkes vuonna 1965
Tietokoneen suunnitteli Wesley Clark vuonna 1961 ja sen rakensivat vuonna 1962 Charles Molnar ja muita henkilöitä. Tietokone on usein mainittu ensimmäisenä interaktiivisena henkilökohtaisena tietokoneena. Tietokoneella kaikki sen resurssit (eivät vain eräajona) olivat kerralla varattuja yhden henkilön käyttöön.
Tietokone vaikutti myöhemmin myös Digital Equipment Corporationin Programmed Data Processor (PDP) -tuotesarjan kehitykseen LINC-8 ja PDP-12 -tietokoneilla. DEC ja Spear valmistivat konetta kaupallisesti, mutta suurin osa 50 yksilöstä valmistettiin Lincoln Labs:ssa.
Gordon Bell sanoi tietokonetta ensimmäiseksi henkilökohtaiseksi tietokoneeksi:
»the first complete personal computer available to a user ... at a reasonable price.»
Clark oli asettanut kriteerejä suunnitelmalleen joita myöhemmin kutsuttiin ”käyttäjäystävällisyydeksi”:
helppo ohjelmoitavuus
helppo kommunikoida käytön aikana
helppo ylläpitää
kyky käsitellä bioteknisiä signaaleja suoraan
kone ei saisi olla liian suuri sen yli näkemiseen
hinta saisi olla enintään 25 000 dollaria
Ohjelmistosuunnittelija Mary Allen Wilkes käytti LINC-tietokonetta vanhempiensa kotona Baltimoressa, joka oli mahdollisesti ensimmäinen kerta jolloin henkilö käytti tietokonetta yksityisasunnossa. Wilkes kehitti tietokoneen ohjelmointiympäristön, joka integroitui assemblerin ja editorin kanssa.
Aiheesta muualla

Dokumentaatiota bitsavers.org-palvelussa (englanniksi)
Kössi

Kössi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
squash, puhekielessä kössi, mailapeli
Kössi Kenguru, suomalainen lasten animaatio
K.K. Kössi, suomalainen ravihevonen
Sukunimenä

Aleksi Kössi (s. 1994), suomalainen lentopalloilija
Etunimenä

Kössi Ahmala (1889–1918), työläiskirjailija
Kössi Kaatra (1882–1928), runoilija
Kössi Kanto (1887–1917), näyttelijä
Kössi Jalmari Kanto (s. 1945), näyttelijä
Kössi Koskinen (1874–1942), ravintoloitsija ja työväenliikkeen aktiivi
Kössi Leino (1893–1957), kommunisti, harrastajanäyttelijä
Kössi Ojala (1886–1922), näyttelijä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kössi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
LINQPad

| LINQPad |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Joseph Albahari
Kehityshistoria
Vakaa versio:  4.43.06 / 6. joulukuuta 2012
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  Kehitystyökalu
Lisenssi:  Freeware
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
LINQPad on ilmainen kehitystyökalu Microsoft .NET-ympäristöön. Se auttaa luomaan SQL kyselyitä SQL tietokantoihin ja muihin tietoa jakavia rajapintoja vasten, esimerkiksi Oraclen Data (OData) tai WCF-palveluja. LINQPadin ydinajatus on muodostaa kyselyt käyttäen LINQ-syntaksia. LINQPad tukee seuraavia LINQ:n murteita:
LINQ to Objects
LINQ to SQL
Entity Framework
LINQ to XML
Sillä voi kirjoittaa kyselyt myös SQL-muodssa.
Kyselyiden kirjoittamisen lisäksi LINQPadilla voi kirjoittaa C#-koodia, ilman että sitä tarvitsee kääntää. Käytännössä voi ottaa jonkun ohjelman metodin sisällön ja ajaa sen kautta suoraan LINQ-kyselyn. Metodi saa sisältää muuttujia, listoja ym. Tämän avulla LINQPad laajenee testipenkiksi, jonka avulla voi nopeasti tehdä prototyyppejä ajettavasta koodista.
LINQPad mittaa kyselyn ajamiseen käytetyn ajan ja näyttää SQL-lauseen, joka muodostui LINQ-kyselystä. Näiden ominaisuuksien takia LINQ-padin avulla on helppoa tehdä nopeita ja tehokkaita kyselyitä.
Aiheesta muualla

LINQPadin kotisivut
.NET Framework
| --- | --- |
Arkkitehtuuri::   Common Language Infrastructure  .NET assembly  .NET metadata  Base Class Library 
Yhteisen kielen perusrakenne::   Common Language Runtime  Common Type System  Common Intermediate Language  Virtual Execution System 
Kielet::   C#  Visual Basic .NET  C++/CLI (Managed)  J#  JScript .NET  Windows PowerShell  IronPython  F# 
Windows Foundations::   Presentation  Communication  Workflow  CardSpace 
Aiheeseen liittyviä::   Windows Forms  ASP.NET  ADO.NET  .NET Remoting  XAML 
Muita toteutuksia::   .NET Compact Framework  .NET Micro Framework  Shared Source CLI  Portable.NET  Mono 
Kehitysympäristöjä::   Visual Studio  SharpDevelop  Delphi
Langenskiöld

Suvun vaakuna
Langenskiöld on suomalainen ja ruotsalainen aatelissuku, jonka yksi sukuhaara on Suomen aatelissa kohotettu vapaaherralliseen säätyyn. Pelkästään aatelinen sukuhaara käytti nimestä kirjoitusasua Langenskjöld, mutta on jo sammunut. Vapaaherrallinen sukuhaara on yhä elossa.