stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2020
Tapahtumia > Marraskuu

2. marraskuuta – Itävallan pääkaupungissa Wienissä tapahtui terrori-isku, jossa sai surmansa neljä ihmistä ja tekijä.
3. marraskuuta – Yhdysvalloissa pidettiin presidentinvaalit, jotka voitti demokraattien Joe Biden. Vastaehdokas, istuva presidentti Donald Trump kiisti vaalituloksen.
15. marraskuuta – 15 Aasian ja Tyynenmeren alueen maata allekirjoitti Hanoissa maailman suurimman vapaakauppasopimuksen RCEP:n.
23. marraskuuta – Suomen pääministeri Sanna Marin valittiin BBC:n vuoden 2020 sadan innoittavan ja vaikuttavan naisen listalle.
25. marraskuuta – Anni Kytömäki voitti kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon teoksellaan Margarita.
25. marraskuuta – Suomessa kirjattiin ennätykselliset 600 uutta koronavirustartuntaa. Vahvistettuja koronatartuntoja oli tuolloin Suomessa tilastoitu yhteensä lähes 23 900 ja koronaviruksen aiheuttamia kuolemia 388.
30. marraskuuta – Neste Oyj ilmoitti lakkauttavansa Suomen ensimmäisen öljynjalostamon toiminnan Naantalissa vuoden 2021 aikana.
Tapahtumia > Joulukuu

2. joulukuuta – Maanjäristysten vaurioittama Arecibon radioteleskooppi romahti Puerto Ricossa.
3. joulukuuta – Helsingin, Espoon ja Vantaan toisen asteen oppilaitokset siirtyivät etäopetukseen pahentuneen koronavirustilanteen takia.
4. joulukuuta – Suomea kuohutti ns. Koskelan teinisurma, joka herätti paljon keskustelua nuorten tilasta ja nosti esiin myös lastensuojelun resurssoinnin.
5. joulukuuta – Venäjä aloitti koronarokotukset omalla Sputnik V -rokotteellaan.
14. joulukuuta – Täydellinen auringonpimennys Argentiinassa ja Chilessä.
14. joulukuuta – Yhdysvalloissa aloitettiin koronarokotukset.
14. joulukuuta – Valitsijakokous valitsi Joe Bidenin Yhdysvaltain presidentiksi.
15. joulukuuta – Suomen eduskunta päätti pidentää oppivelvollisuusiän 18 vuoteen ja tehdä toisen asteen koulutuksesta oppilaalle maksutonta. Uudistus astuu voimaan syksyllä 2021.
17. joulukuuta – Kiinalainen kuuluotain Chang’e 5 toi Maahan ensimmäiset kuunäytteet yli 40 vuoteen.
17. joulukuuta – Suomalainen saunaperinne nimitettiin Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon.
24. joulukuuta – Joulurauha julistettiin Turussa koronaviruspandemian takia poikkeuksellisesti ilman läsnä olevaa yleisöä.
27. joulukuuta – Ensimmäiset koronarokotteet annettiin Suomessa ja monessa muussa Euroopan maassa.
29. joulukuuta – Kroatian kaupungissa Petrinjassa tapahtui 6,4 momenttimagnitudin suuruinen maanjäristys.
30. joulukuuta – Norjan Gjerdrumissa tapahtui maanvyöry, jossa ainakin seitsemän ihmistä sai surmansa ja useita taloja tuhoutui.
31. joulukuuta – Adobe lopetti Flash Player -ohjelman tuen. Sille ei enää julkaista tietoturvapäivityksiä.
Vuosi 2020 fiktiossa

Vuonna 1990 julkaistu roolipeli Cyberpunk 2020 sijoittuu vuoteen 2020.
Ralph Petersin vuonna 1991 julkaistu romaani The War in 2020 sijoittuu osittain vuoteen 2020.
Battlefield 4 -videopelin tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2020.
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto – Roger Penrose, Reinhard Genzel ja Andrea Ghez
Nobelin kemianpalkinto – Emmanuelle Charpentier ja Jennifer Doudna
Nobelin lääketieteen palkinto – Harvey J. Alter, Charles M. Rice ja Michael Houghton
Nobelin kirjallisuuspalkinto – Louise Glück
Nobelin rauhanpalkinto – Maailman ruokaohjelma
Nobelin taloustieteen palkinto – Paul Milgrom ja Robert B. Wilson
Kuolleita

Maastopalot riehuvat Australian pääkaupungin Canberran edustalla.
Kiinan Wuhanista levinnyt koronavirus SARS-CoV-2 aiheutti maailmanlaajuisen pandemian.
Iso-Britannia erosi Euroopan unionista.
Hallitus päätti 12. maaliskuuta pitämässään neuvottelussa suosituksista koronaviruksen leviämisen hillitsemiseksi Suomessa.
Uusimaa eristettiin muusta Suomesta reilun kahden viikon ajaksi koronaviruksen leviämisen hillitsemiseksi. Poliisin tarkastuspiste Myrskylän ja Orimattilan rajalla.
Muistomerkki Nova Scotian joukkuammuskelussa kuolleille. Ampumiskohtaus oli pahin henkirikosten sarja Kanadassa 30 vuoteen.
George Floydin kuolemaa protestoineet mellakoitsijat sytyttivät poliisiaseman tuleen Minneapolisissa.
Kuvassa alempana uusi suomalainen jalankulun sekä polkupyörällä ja mopolla ajon kieltävä liikennemerkki.
Beirutin räjähdyksissä vaurioitunut kerrostalo.
Armenian–Azerbaidžanin konfliktialueen kartta. Turkoosilla Azerbaidžanin valtaamat alueet Artsakhin tasavallassa.
Egeanmeren maanjäristyksen aiheuttamia tuhoja Turkin Izmirissä.
Yhdysvalloissa pidettiin presidentinvaalit. Sinisissä osavaltioissa Joe Biden voitti valitsijamiehet ja punaisissa Donald Trump.
Koronarokotukset aloitettiin monessa maassa, muun muassa Venäjällä, Yhdysvalloissa ja Suomessa.
Jacksonville Jaguars

| Jacksonville Jaguars |
| --- | --- |

Lempinimet:  The Jags
Perustettu:  1995
Kotikenttä:  TIAA Bank Field (1995–)
– kaupunki:  Jacksonville, Florida
Maskotti:  Jaxson de Ville
Värit:  Sinivihreä, musta ja valkoinen
Omistaja:  Shahid Khan
Toimitusjohtaja:  James Gladstone
Päävalmentaja:  Liam Coen
Saavutukset
Liigamestaruudet:  0
Konferenssin mestaruudet:  0
Divisioonan mestaruudet:  4   AFL Central: 1998, 1999  AFC South: 2017, 2022
Liigahistoria
NFL aloitusvuosi:  1995
Divisioonahistoria:  American Football Conference (1995–) AFC Central (1995–2001)  AFC South (2002–)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jacksonville Jaguars on Yhdysvalloissa NFL:ssa pelaava amerikkalaisen jalkapallon seura. Se pelaa American Football Conferencen eteläisessä divisioonassa, AFC Southissa. Seuran kotipaikka on Jacksonvillessa Floridan osavaltiossa. Jaguaarit liittyivät NFL:ään vuonna 1995 Carolina Panthersin kanssa.
Seuran omistaa Shahid Khan. Jaguars oli vuonna 2023 Forbesin listauksessa maailman 43. arvokkain urheiluseura 4 miljardin dollarin arvolla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jacksonville Jaguars Wikimedia Commonsissa
Jacksonville Jaguarsin viralliset kotisivut
↑  The World's 50 most valuable Sports teams Forbes. 8.9.2023. Viitattu 19.7.2024. (englanniksi)
Anaksimandros

Anaksimandros Rafaelin maalauksessa Ateenan koulu.
Anaksimandros (m.kreik. Ἀναξίμανδρος, 610/609 – n. 546 eaa.) oli eräs antiikin Kreikan esisokraattisista filosofeista. Hänet luetaan kuuluvaksi joonialaisen luonnonfilosofian haaraan. Anaksimandros oli Thaleen oppilas ja Anaksimeneen opettaja. Erityisen kuuluisa hän on apeiron ('ääretön') -käsitteestään.
Elämä ja toiminta

Anaksimandroksen elämästä ja ajattelusta ei tiedetä paljoa. Hänen tiedetään syntyneen Miletoksessa 42. olympiadin 3. vuotena, mistä saadaan syntymäajankohdaksi vuosi 610/609 eaa. Perhetaustasta tiedetään vain isän nimi, Praksiades. Anaksimandros mainitaan Thaleen oppilaaksi ja kumppaniksi. Itse hän puolestaan opetti Anaksimenesta ja mahdollisesti myös Pythagorasta. Thaleen tavoin hän oli monessa mukana. Anaksimandroksen poliittisesta toiminnasta tiedämme sen, että hän osallistui tuolloin käynnissä olleeseen miletoslaisten siirtokuntien perustamistoimintaan Mustanmeren rannikolle. Hänet mainitaankin nimenomaan Apollonia-nimisen kaupungin (nykyinen Sozopol) perustajaksi.
Anaksimandroksen voidaan muutenkin olettaa matkustelleen laajasti, olihan hän kiinnostunut maantieteestä ja ensimmäisen maailmankartan laatija. Anaksimandroksen karttaa parantelivat sittemmin sekä Eratosthenes että Hekataios Miletoslainen. Spartaan Anaksimandroksen yhdistää kaksikin kertomusta. Ensiksikin hänen sanotaan esitelleen ensimmäisenä juuri spartalaisille aurinkokellon teknisenä uudistuksena suorakulmaisen osoittimen eli gnomonin (γνώμων), jonka avulla voitiin mitata esimerkiksi auringon korkeus. Lisäksi hänen kerrotaan ennustaneen maanjäristyksen ja varoittaneen spartalaisia siitä.
Anaksimandros oli myös tähtitieteen menestyksekäs harjoittaja ja eksaktin tieteen varhaisia puolestapuhujia. Opetustoimintansa lisäksi hän kirjoitti ehkä useitakin teoksia. Tunnetuin on hänen luonnonfilosofinen teoksensa Luonnosta, jonka hän ilmeisesti kirjoitti vuoden 547 eaa. tienoilla. Tämä teos lienee ollut saatavilla vielä Aleksandrian kirjastossa, mutta myöhemmät kirjoittajat lienevät olleet pelkkien sitaattikokoelmien varassa. Tässä teoksessa Anaksimandros kritikoi sitä Thaleen näkemystä, että kaikkeuden alkulähteenä olisi vesi. On mahdollista, että juuri tässä teoksessa Anaksimandros myös esitti ajatuksen, että ihmiset ja eläimet olisivat syntyneet mutaatioilla. Ihmisten hän oletti olevan mutaatioita joistain eläimistä, todennäköisesti vesieläimistä.
Sudassa mainitaan nimeltä kaikkiaan neljä Anaksimandroksen kirjoittamaa teosta, ja lisäksi annetaan ymmärtää, ettei tässä vielä kaikki. Ottaen huomioon Anaksimandroksen varsin monipuoliset kiinnostuksen kohteet Sudan luettelo ei vaikuta aivan tuulesta temmatulta:
Luonnosta (Περὶ φύσεως, Peri fyseōs)
Maan ympärys (Γῆς περίοδος, Gēs periodos)
Kiintotähdistä (Περὶ τῶν ἀπλανῶν, Peri tōn aplanōn)
Pallo (Σφαῖρα, Sfaira).
On hyvin todennäköistä, että Anaksimandros kuoli kotikaupungissaan vuonna 546 eaa.
Luonnonfilosofia > Monet maailmat

Antiikin kreikkalaisten atomistien kuten Leukippoksen ja Demokritoksen samoin kuin myöhemmin filosofi Epikuroksen tiedetään väittäneen, että tuntemamme maailman lisäksi on olemassa monia muitakin maailmoja. Simplikioksen mukaan jo Anaksimandros olisi pohtinut monen maailman mahdollisuutta. Näiden ajattelijoiden mukaan maailmat syntyivät ja jonkin ajan kuluttua hävisivät, ja että toinen saattoi syntyä samaan aikaan kuin toinen tuhoutui. Heidän mukaansa tämä liike oli ikuista, sillä "ilman liikettä ei voi olla syntymistä eikä häviämistä".
Simplikioksen lisäksi myös Hippolytos mainitsi, että Anaksi­mandros oli väittänyt olioiden perus­aineksen tulevan apeironista, kun taas oliot itse tulivat taivaista ja maailmoista Ciceron mukaan hän oli väittänyt, että näillä lukemattomilla eri maailmoilla oli kullakin omat jumalansa, ja että jumalat ovat syntyneet ja myös kuolevat, vaikka ovatkin hyvin pitkä­ikäisiä.
Mikäli Anaksi­mandros todella esitti maailmoja olevan useita, hän ennakoi tässä suhteessa atomisteja ja epikuro­laisia, jotka hekin yli sata vuotta myöhemmin väittivät, että maailmoja on äärettömän monta ja että ne syntyvät ja häviävät. Kreikkalaisista filosofeista muutamien kuten Platonin, Aristoteleen, Anaksagoraan ja Arkhelaoksen mukaan maailmoja oli vain yksi, kun taas esimerkiksi Anaksi­meneen, Herakleitoksen, Empedokleen ja Diogeneen mukaan niitä oli useita, jotka muodostivat joko jatkuvan tai epäjatkuvan sarjan.
Luonnonfilosofia > Sääilmiöt

Anaksi­mandroksen mukaan sellaiset ilmiöt kuin ukkonen ja salama aiheutuvat alku­aineiden ominaisuuksista, eivät jumalallisista syistä. Pseudo-Plutarkhoksen mukaan hän väitti, että ukkosen sai aikaan tuuli, sillä se esiintyi aina paksun pilven sisässä, ja Anaksi­mandroksen mukaan ukkosen sai aikaan pilvien yhteen­törmäys: pilven harva-aineisuuden ja keveyden vuoksi sen murtuminen sai aikaan äänen ja sen osien hajaantuminen toisistaan erilleen sai pilven pimeyden vuoksi aikaan valon. Jyrinän voimakkuus oli verrannollinen törmäyksen voimakkuuteen. Jyrinä ilman salamoita esiintyi, kun tuuli oli liian heikko saadakseen aikaan tulen­liekkejä mutta kyllin voimakas saadakseen aikaan äänen. Salama ilman jyrinää taas syntyi ilman tärinästä sen hajaantuessa ja pudotessa, jolloin vähemmän aktiivinen tuli vapautui. Ukonnuolet syntyivät paksummasta ja voimakkaammasta ilmavirrasta.
Anaksi­mandroksen mukaan meri oli jäänne kosteasta massasta, joka aikoinaan ympäröi Maata. Osa siitä massasta oli höyrystynyt auringon vaikutuksesta saaden aikaan tuulen ja myös taivaan­kappaleiden kierto­liikkeen, sillä hän uskoi, että niitä vetivät puoleensa paikat, joissa vettä oli eniten. Toden­näköisesti hän oli havainnut yhteyden Kuun ja vuoro­veden välillä, mutta pitänyt jälkimmäistä Kuun liikkeen syynä eikä seurauksena. Sateen hän selitti syntyvän kosteudesta, jonka Aurinko pumppasi ylös maan pinnasta. Hänen mukaansa Maa oli vähitellen kuivumassa ja vettä oli jäljellä enää vain syvimmissä kohdissa, jotka nekin aikanaan kuivuisivat. Aristoteleen mukaan Demokritos oli samaa mieltä.
Luonnonfilosofia > Ihmisen alkuperä

Anaksi­mandros pohti myös elämän syntyä ja kehitystä. Hänen mukaansa ensimmäiset eläimet olivat syntyneet kosteasta elementistä auringon sitä haihduttaessa, ja kaikki eläimet, ihminen mukaan luettuna, ovat kehittyneet kaloista. Mahdollisesti tietoisena fossiilien olemassa­olosta hän väitti, että kaikki eläimet olivat alkujaan eläneet meressä, josta osa niistä nousi kauan sitten maihin.  Hänen mukaansa ensimmäisillä eläimillä oli piikkinen kuori, mutta niiden vanhetessa kuori kuivui ja hajosi. Alkuperäisen kosteuden haihtuessa kuiva maa tuli esiin, ja aikanaan ihmisenkin oli sopeuduttava.
Anaksi­mandroksen mukaan ihmisen täytyi polveutua hyvin erikois­laatuisista eläimistä, koska pitkän lapsuusikänsä vuoksi nykyisen kaltainen ihminen ei olisi voinut alkuaikojen maailmassa pysyä elossa. Hänen mukaansa varhaisimpien ihmisten oli oleskeltava suuren kalan suussa suojautuakseen ilmastolta, kunnes he tulivat sieltä ulos menetettyään suomunsa. Myöhemmät kommentoijat esittivät kuitenkin hieman toisistaan poikkeavia tulkintoja siitä, mitä Anaksi­mandros oli väittänyt. Censorinuksen mukaan Anaksi­mandroksen käsitys olisi ollut, että lämpimässä vedessä eli kalan kaltaisia eläimiä, joiden sisällä ihmisten esivanhempien sikiöt kehittyivät ja pysyivät siellä vankeina puberteetti-ikään saakka, kunnes he saattoivat tulla toimeen omillaan.. Myös Plutarkhos mainitsi Anaksimandoksen selittäneen, että ihmiset olivat muinoin syntyneet kalojen sisällä, ja kun he olivat tulleet kykeneviksi puolustautumaan, kalat olisivat sylkäisseet heidät kuivalle maalle.
Tulkintoja

Bertrand Russell tulkitsi teoksessaan Länsimaisen filosofian historia Anaksi­mandroksen olettaneen, että maa, tuli ja vesi yrittävät kaikki laajentaa valtapiiriään, mutta on olemassa eräänlainen välttämättömyys eli luonnonlaki, joka pyrkii palauttamaan tasapainon. Osoituksena tästä hän piti esimerkiksi sitä, että siellä, missä on ollut tulta, on myöhemmin tuhkaa, joka on maata. Anaksi­mandroksen mukaan vesi tai mikään muukaan klassisista alku­aineista ei voinut olla muita alku­peräisempi, sillä siinä tapauksessa se olisi voittanut muut.
Friedrich Nietzsche väitti kirjoituksessaan Filosofia Kreikan traagisella aikakaudella, että Anaksi­mandros oli pessimisti, jonka mukaan maailman alkuperäinen olotila oli epämääräisyys. Sen mukaisesti kaiken selväpiirteisen oli lopulta palattava tuohon epämääräiseen tilaan. Toisin sanoen Anaksi­mandroksen käsitys olisi ollut, että kaikki tuleminen on kuin "laitonta vapautumista ikuisesta olemista, vääryys, joka täytyy sovittaa tuhoutumisella." Niinpä yksilöllisillä oliolla ei tämän käsityksen mukaan olisi ollut mitään arvoa, ja niiden pitkin kadota.
Martin Heidegger luennoi laajasti Anaksi­mandroksesta. Yksi hänen luento­sarjoistaan oli nimeltään "Anaksi­mandroksen sanoja", joka sisältyi myöhemmin teokseen Holzwege. Luento käsittelee ontologista eroa ja olemisen (Dasein) unohtamista Anaksi­mandroksen katkelmien yhteydessä. Heideggerin luennot vaikuttivat huomattavasti ranskalaiseen filosofi Jacques Derridaan.
Nykyaikana Werner Heisenberg on esittänyt, että kaikki fysiikan tuntemat   alkeishiukkaset ovat saman "perusaineen" erilaisia ilmenemismuotoja tai eri kvanttitiloja. Tätä ajatusta kommentoidessaan Max Born ehdotti tälle perusaineelle nimeä apeiron.
Kirjallisuutta > Suomennokset

Anaksimandros: Fragmentteja. (Suomeksi tulkinnut Mika Saranpää) Niin & näin, 1996, nro 1, s. takakansi.  Artikkelin verkkoversio. (Arkistoitu – Internet Archive)
Kirjallisuutta > Muuta kirjallisuutta

Kahn, Charles H.: Anaximander and the Origins of Greek Cosmology.  Hackett, 1994.  ISBN 0872202550
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Couprie, Dirk L.: Anaximander The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit :
Anaksimandroksen elämäkerta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Anaksimandroksen elämäkerta (kreikaksi)
Varto, Juha: Anaksimandros ja luonnon järjestyksen loukkaaminen. Niin & näin 1/1994.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Anaximander
Antiikin filosofia  Esisokraattinen filosofia
| --- | --- |
Miletoslaiset:  Thales  Anaksimandros  Anaksimenes 
Pythagoralaiset:  Pythagoras  Alkmaion Krotonlainen  Filolaos  Arkhytas 
Efesoslaiset:  Herakleitos 
Elealaiset:  Ksenofanes  Parmenides  Zenon Elealainen  Melissos 
Pluralistit:  Anaksagoras  Empedokles  Arkhelaos 
Atomistit:  Leukippos  Demokritos 
Sofistit:  Protagoras  Gorgias  Prodikos  Hippias 
Muita:  Ferekydes  Diogenes Apollonialainen 
Piirros siitä, miltä Anaksimandroksen maailmankartta mahdollisesti näytti.
Anaksi­mandroksen maailmankaikkeuden malli
Anaksi­mandroksen maailman­kaikkeuden mallin havainnollistus. Vasemmalla tilanne päiväs­aikaan kesällä, oikealla öiseen aikaan talvella. Anaksi­mandros kuitenkin ajatteli Maan katkaistun lieriön muotoiseksi, ei pallomaiseksi, jollaisena se kuvassa esiintyy
Käännös suomeksi
Brasilia

Brasilian liittotasavalta eli Brasilia on Etelä-Amerikan suurin valtio sekä pinta-alaltaan että asukasluvultaan. Se on myös sekä pinta-alaltaan että asukasluvultaan maailman viidenneksi suurin valtio. Brasilian rajanaapurit ovat Uruguay, Argentiina, Paraguay, Bolivia, Peru, Kolumbia, Venezuela, Guyana, Suriname ja Ranskan Guayana (Ranska) eli kaikki muut Etelä-Amerikan maat paitsi Chile ja Ecuador.
Brasilian suurimmat kaupungit ovat São Paulo ja Rio de Janeiro, mutta maan pääkaupunki on kuitenkin Brasília.
Brasiliassa on sekä laajoja viljelysalueita että sademetsiä. Brasilian kerrotaan saaneen nimensä brasilianpuun mukaan.
Argentiinasta, Brasiliasta ja Chilestä on toisinaan käytetty yhteisnimitystä ABC-valtiot.
Maantiede

Brasilian alue kattaa lähes puolet Etelä-Amerikan pinta-alasta. Euroopan unionin alue vastaa vain puolta Brasilian pinta-alasta. Maa rajoittuu koillisessa ja kaakossa Atlanttiin, jonka rannikon pituus on 7 400 km, lännessä maalla on yhteistä rajaa jokaisen Etelä-Amerikan valtion kanssa lukuun ottamatta Chileä ja Ecuadoria.
Maantiede > Kallioperä ja vesistöt

Brasilia jakautuu pinnanmuotojen perusteella kolmeen alueeseen: Amazonasin alankoon, maan osuuteen Guyanan ylängöstä ja etelän ylänköön.
Amazonasin alanko on 3 500 kilometriä pitkä alanko Andien ja Atlantin välissä. Se on leveimmillään pohjois-eteläsuunnassa 2 000 kilometriä leveä. Alue peittää Etelä-Amerikasta viidenneksen eli 3 600 000 neliökilometriä, josta 2 300 000 neliökilometriä kuuluu Brasilialle. Amazonasin alangon osuus Brasilian valtion pinta-alasta on 27 %.
Kolmesta Brasilian päävyöhykkeestä pienin on Guayanan ylänkö, jonka Brasilian osuudella on pinta-alaa noin 400 000 neliökilometriä eli vain 5 % maan kokonaispinta-alasta. Guayanan ylängön, joka on hyvin vanha massiivi, peruskallio muodostuu gneissistä, kiilleliuskeesta, graniitista ja kvartsiitista. Alueella on myös nuorempia, vulkaanisia kivilajeja, jotka ovat kerrostuneet vanhojen kivilajien päälle.
Ylängön massiivin ja Amazonasin rajalla on paljon koskia ja putouksia, koska alueella on jyrkkä murros. Kosket vaikeuttavat pääsyä sisämaahan niin paljon, että alueella elää vain karaib-intiaaneja. Alueen länsiosassa on maan korkein huippu Pico da Neblina (2 994 m).
Brasilian ylänkö eli Planalto on pinta-alaltaan noin 6 miljoonaa neliökilometriä. Se sijaitsee Etelä-Amerikan keskiosan itäpuolella, rajoittuen idässä jyrkästi laskien Atlantin valtamereen ja lännessä Pampan ja Gran Chacon alankoihin. Ylängön korkeus on sen keskivaiheilla 500–1000 metriä, etelässä ja idässä se nousee 2000–3000 metrin korkeuteen. Alueen korkein huippu ja koko Brasilian kolmanneksi korkein vuori on Pico da Bandeira (2 890 m).
Amazonjoen ja sen sivujokien lisäksi Brasiliassa on muitakin pitkiä jokia. Maan koillisosassa sijaitsevan São Francisco -joen pituus on 3 160 kilometriä, Tocantins-joen pituus on noin 2 400 kilometriä, Parnaíba-joen pituus on noin 1 700 kilometriä, Paraná-joen pituus on noin 2 570 kilometriä ja Paraguay-joen pituus on 2 549 kilometriä.
Brasiliaan kuuluvat myös Atlantin saaret ja saariryhmät:
São Pedro ja São Paulo
Rocasin atolli
Fernando de Noronha
Trindade ja Martim Vaz
Maantiede > Ilmasto

| --- | --- |
Ilmastokaavioita Brasilian eri osista Sade sinisellä, keskimääräinen ylin lämpötila punaisella.
 Manaus Amazonas, 92 m. :   São Paulo 760 m. 
 Cuiabá, Mato Grosso 165 m. :   Porto Alegre etelässä, 10 m. 

Keskimääräinen ylin lämpötila on Manauksessa koko vuoden +31..+33 astetta, Porto Alegressa heinäkuussa +19 astetta ja helmikuussa +31 astetta.
Amazonin altaassa sataa tyypillisesti 1500–2000 mm vuodessa, sateita saadaan ympäri vuoden. Brasilian ylängöllä on selvä sadekausi lokakuusta huhtikuuhun, jolloin sadetta saadaan 1250–1500 mm.
Maantiede > Kasvillisuus

Sademetsät Amazonin altaalla muodostavat maailman suurimman yhtenäisen metsäalueen, joka työntyy Amazon-joen suistoalueelta Andien rinteille saakka ja myös Brasilian ylängölle. Amazonasin alangolla on erittäin rehevä kasvillisuus kuuman ja kostean ilmaston takia, vaikka maaperä on pääosin vähäravinteista ja hapanta. Koko maailman trooppisista metsistä 34 % sijaitsee Brasiliassa. Metsää kuitenkin katoaa plantaasiviljelyyn, erityisesti itäisten rannikkovuorten alueella. Maassa sijaitsee Amazonian sademetsän lisäksi myös rannikkosademetsä, joka ulottuu kapeana rannikon suuntaisena vyöhykkeenä Koillis-Brasiliasta etelään saakka. Rannikkosademetsä sijaitsee Brasilian tiheimmin asutulla alueella, jonka vuoksi suuri osa siitä on tuhoutunut. Amazonian sademetsistä on hävinnyt 15 % ja rannikkosademetsästä yli 90 %. Alun perin rannikkosademetsää oli 1,3 miljoonaa neliökilometriä, nykyään jäljellä on enää 92 000 neliökilometriä. Amazonin sademetsää raivataan vuosittain noin 10 000 – 25 000 neliökilometriä laidunmaaksi tai soijapelloksi, mutta metsän hävitys on hieman vähentynyt viime vuosina. Metsä hylätään muutaman vuoden päästä raivauksen jälkeen, koska sen tuotantokyky on laskenut. Alueen trooppiset sateet kuluttavat pintamaan, joka valuu pois liettämään jokia. Pintamaan alla oleva latosoli kuivuu kovaksi lateriitiksi.
Brasilian pinta-alasta on alle 50 % sademetsää, muita luontotyyppejä ovat cerrado, caatinga, restinga, campos ja pantanal.
Brasiliassa tavattavien kasvilajien määrää on vaikea arvioida, mutta tiede tuntee niitä tällä hetkellä yli 60 000. Pelkästään rannikkosademetsäalueella kasvaa noin parikymmentätuhatta lajia, joista puolet on kotoperäisiä: rannikkosademetsien suojelu onkin tärkeää eläinten lisäksi myös kasvien takia. Amazonian sademetsässä voi olla yhden hehtaarin alueella 300 puuvartista kasvia.
Brasilialle tyypillisiä kasveja ovat bromeliat, jotka kasvavat päällyskasveina puiden rungoilla ja oksilla. Nämä kasvit luovat sademetsille niille tyypillisen rehevän ilmeen, eniten näitä kasveja kasvaakin erilaisissa metsissä.
Brasiliassa tavataan 56 000 kukkakasvi- ja saniaislajia, joista monet ovat hyötykasveja, kuten kumipuu, kaakao, ananas ja guarana. Maailman 20 000 orkidealajista 2 500 lajia tavataan Brasiliassa.