stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jalkapallon II divisioonan kausi 1992

| II divisioonan kausi 1992 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  36
Nousseet joukkueet:  Helsingin Ponnistus, Rauman Pallo-Iirot ja Kajaanin Haka
Pudonneet joukkueet:  8
Ottelut:  396
Paras maalintekijä:  Keith Armstrong, Rovaniemen Lappi (20)
Ylempi sarjataso:  I divisioona
Alempi sarjataso:  III divisioona
  ← 1991 :  1993 → 
Jalkapallon II divisioonassa 1992 pelattiin kolmessa 12 joukkueen lohkossa kaksinkertainen sarja, jonka lohkovoittajat nousivat suoraan Ykköseen. Lohkojen kolme viimeistä joukkuetta putosivat suoraan Kolmoseen. Ykköseen nousivat Helsingin Ponnistus, Rauman Pallo-Iirot sekä Kajaanin Haka.
Itälohko

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | Pst>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin Ponnistus | 22 | 15 | 3 | 4 | 51 | 18 | 48 |
| Kontulan Urheilijat | 22 | 14 | 2 | 6 | 54 | 26 | 44 |
| Lahden Työväen Palloilijat | 22 | 11 | 3 | 8 | 46 | 34 | 36 |
| IFK Helsinki | 22 | 11 | 1 | 10 | 64 | 39 | 34 |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 22 | 10 | 1 | 11 | 39 | 33 | 31 |
| FC Lappeenranta | 22 | 9 | 4 | 9 | 41 | 36 | 31 |
| Riihimäen Palloseura | 22 | 9 | 3 | 10 | 40 | 43 | 30 |
| FC MYPA | 22 | 8 | 6 | 8 | 38 | 41 | 30 |
| Porrassalmen Urheilijat -62, Mikkeli | 22 | 8 | 6 | 8 | 36 | 44 | 30 |
| Tikkurilan Palloseura | 22 | 8 | 6 | 8 | 34 | 44 | 30 |
| Grankulla IFK | 22 | 4 | 5 | 13 | 33 | 66 | 17 |
| Peli-Karhut, Karhula | 22 | 4 | 2 | 16 | 21 | 73 | 14 |
Uusintaottelu säilymisestä Lahdessa PU-62 - TiPS 2-0 (0-0) ja.
Länsilohko

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | Pst>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rauman Pallo-Iirot | 20 | 13 | 3 | 4 | 57 | 23 | 42 |
| Kaarinan Pojat | 20 | 12 | 4 | 4 | 37 | 23 | 40 |
| Valkeakosken Koskenpojat | 20 | 9 | 5 | 6 | 28 | 23 | 32 |
| Hangö IK | 20 | 9 | 3 | 8 | 57 | 43 | 30 |
| Euran Pallo | 20 | 9 | 3 | 8 | 31 | 35 | 30 |
| Pargas IF | 20 | 8 | 3 | 9 | 30 | 35 | 27 |
| Lohjan Pallo | 20 | 9 | 0 | 11 | 33 | 45 | 27 |
| Turun Toverit | 20 | 7 | 4 | 9 | 25 | 31 | 25 |
| Turun Pallo | 20 | 6 | 6 | 8 | 41 | 41 | 24 |
| Ekenäs IF | 20 | 7 | 1 | 12 | 42 | 56 | 22 |
| Tampereen Kisatoverit | 20 | 3 | 4 | 13 | 23 | 50 | 13 |
R-Futis keskeytti sarjan
Pohjoislohko

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | Pst>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kajaanin Haka | 22 | 17 | 5 | 0 | 64 | 15 | 56 |
| Bollklubben IFK | 22 | 10 | 9 | 3 | 40 | 22 | 39 |
| Kemin Pallotoverit -85 | 22 | 12 | 2 | 8 | 44 | 39 | 38 |
| Rovaniemen Lappi | 22 | 10 | 5 | 7 | 56 | 38 | 35 |
| Varkauden Työväen Palloilijat | 22 | 7 | 10 | 5 | 35 | 26 | 31 |
| Rovaniemen Reipas | 22 | 8 | 6 | 8 | 29 | 32 | 30 |
| Kajaanin Palloilijat | 22 | 7 | 8 | 7 | 31 | 30 | 29 |
| IF Kraft, Närpiö | 22 | 8 | 5 | 9 | 31 | 33 | 29 |
| Kings Soccer Club, Kuopio | 22 | 7 | 5 | 10 | 32 | 39 | 26 |
| JyP -77 | 22 | 7 | 4 | 11 | 27 | 37 | 25 |
| Sepsi-78, Seinäjoki | 22 | 3 | 8 | 11 | 25 | 48 | 17 |
| Hovsala Bollklubb | 22 | 1 | 3 | 18 | 24 | 79 | 6 |
Parhaat maalintekijät

| Sijoitus | Pelaaja | Maa | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Keith Armstrong |  | RoLa | 24 |
| 2. | Juha-Matti Saarinen |  | KajHa | 20 |
| 3. | Janne Murtomäki |  | KontU | 19 |
|  | Tom Enberg |  | HIK | 19 |
|  | Kimmo Savolainen |  | KPT-85 | 19 |
| 6. | Pekka Taavitsainen |  | RP-Iirot | 18 |
| 7. | Sándor Kovács |  | FC Lappeenranta | 17 |
| 8. | Tapio Tamminen |  | RiPS | 16 |
| 9. | Mika Sandberg |  | HIFK | 14 |
|  | Mika Väyrynen |  | HIFK | 14 |
|  | Marko Tukiainen |  | KontU | 14 |
|  | Jani Myllyniemi |  | Ponnistus | 14 |
|  | Sergei Pronin |  | Ponnistus | 14 |
|  | Jouni Seppälä |  | RoRe | 14 |
Viken kirkko

| Viken kirkko Vike kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2012.
Sijainti:  Vestnes, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Møren hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1970
Suunnittelija:  Olav Solheim
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  200
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viken kirkko (norj. Vike kyrkje) on Vestnesin kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa sijaitseva punen pitkäkirkko vuodelta 1970.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viken kirkko Wikimedia Commonsissa
Jelena Baltatsha

| Jelena Baltatsha |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. elokuuta 1983
Kuollut: 4. toukokuuta 2014 (30 vuotta)
Kansalaisuus:   Iso-Britannia
Tennispelaaja
Pituus:  175 cm
Paino:  70 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  1997–2013
Palkintorahat:  1 190 893 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  49. (13.9.2010)
Voitot/tappiot:  324–243
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  3. kierros (2005, 2010)
Ranskan avoimet:  2. kierros (2011)
Wimbledon:  3. kierros (2002)
Yhdysvaltain avoimet:  2. kierros (2010, 2011)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  211  (17. tammikuuta 2011)
Voitot/tappiot:  59–59
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Jelena Baltatsha (ukr. Олена Балтача, Olena Baltatša; 14. elokuuta 1983 Kiova, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto – 4. toukokuuta 2014) oli brittiläinen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän sijoittui WTA-listan sijalle 49 syyskuussa 2010.
Tennisura > 2009–2010

Vuonna 2009 Baltatsha selviytyi Australian avointen pääsarjaan yhdessä kolmen muun brittiläisen kanssa (Katie O'Brien, Anne Keothavong ja Melanie South). Neljä brittiläistä naista pääsi Grand Slam -turnauksen (ei Wimbledon) pääsarjaan ensimmäisen kerran vuoden 1992 US Openin jälkeen. Baltatsha voitti ensimmäisellä kierroksella Anna-Lena Grönefeldin 6–1, 6–4, mutta hävisi toisella kierroksella entiselle maailmanlistan ykköselle, Amélie Mauresmolle. Vaikka Baltatsha voittikin ensimmäisen erän, niin Mauresmo vei ottelun lopulta 4–6, 6–3, 6–2. Baltatsha sai villin kortin Wimbledoniin, jossa hän voitti avauskierroksella Alona Bondarenkon. Toisella kierroksella hän hävisi Kirsten Flipkensille 5–7, 1–6.
Vuonna 2010 Baltatsha pääsi maailmanlistasijoituksensa turvin suoraan mukaan Australian avoimiin. Ensimmäisellä kierroksella hän voitti Ranskan Pauline Parmentierin 6–4, 3–6, 7–5. Baltacha voitti Ukrainan Kateryna Bondarenkon 6–2, 7–5 toisella kierroksella. Maailmanlistan kakkonen Dinara Safina oli kuitenkin parempi kolmannen kierroksen ottelussa luvuin 1–6, 2–6. Baltatsha selviytyi BNP Paribas Openin pääsarjaan Indian Wellsissä. Ensimmäisellä kierroksella hän voitti amerikkalaisen, villin kortin saaneen Alexa Glatchin 6–3, 6–7(3), 6–4. Toisella kierroksella hän voitti seitsemänneksi sijoitetun ja maailmanlistan kymmenennen, Li Nan 7–6(6), 2–6, 7–6(7). Ottelu kesti 2 tuntia ja 50 minuuttia. Kiinalaisella oli ottelussa kolme ottelupalloa kolmannen erän tiebreakissa. Kolmannella kierroksella hän hävisi australialaiselle villin kortin saaneelle Alicia Molikille 6–0, 6–2. Ranskan avoimissa hän hävisi ensimmäisellä kierroksella Agnieszka Radwańskalle. Kesäkuussa pelatussa Eastbournen WTA-turnauksessa Baltacha eteni puolivälieriin. Wimbledonissa hän hävisi avauskierroksella Petra Martićille. Istanbulissa hän eteni jälleen puolivälieriin. Loppukaudesta hänen paras saavutuksensa oli toiselle kierrokselle pääsy Yhdysvaltain avoimissa.
Tennisura > 2013

Baltatsha ilmoitti 18. marraskuuta 2013 lopettavansa tennisuransa.
Kuolema

Jelena Baltatsha kuoli maksasyöpään 30-vuotiaana 4. toukokuuta 2014.
Yksityiselämä

Jelena Baltatshan isä Sergei Baltatsha on entinen jalkapalloilija.
Baltatsha meni naimisiin valmentajansa Nino Severinon kanssa 8. joulukuuta 2013.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jelena Baltatsha Wikimedia Commonsissa
Voimistelu kesäolympialaisissa 2020 – naisten puomi

Naisten puomi Tokion olympialaisissa 2020 kilpailtiin 3. elokuuta 2021 Ariake Gymnastics Centressä.
Jaume Traserra Cunillera

Jaume Traserra Cunillera

Jaume Traserra Cunillera (11. heinäkuuta 1934 Granollers – 25. tammikuuta 2019 Granollers) oli espanjalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 19. maaliskuuta 1959 ja nimitettiin Barcelonan arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Selemselaen titulaaripiispaksi 9. kesäkuuta 1993. Piispaksi vihkiminen seurasi 5. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Ricardo María Carles Gordó, jota avustivat Narciso Jubany Arnau ja Antonio María Javierre Ortas.
Traserra Cunillera sai 28. heinäkuuta 2001 nimityksen Solsonan piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 3. marraskuuta 2010.
Waidhofen

Waidhofen voi tarkoittaa seuraavia paikkoja
Itävallassa:
Waidhofen an der Thaya, piiri Itävallassa
Waidhofen an der Thaya, kaupunki Itävallassa
Waidhofen an der Thaya-Land, kunta Itävallassa
Waidhofen an der Ybbs, kaupunki Itävallassa
Saksassa:
Waidhofen, kunta Baijerissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Waidhofen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Waidhofen
Jami Pasanen

| Jami Pasanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. tammikuuta 2003 (ikä 21) Vantaa, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  195 cm
Paino:  90 kg
Seura
Seura:  EC Bregenzerwald
Sarja:  AlpsHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  KalPa (SML) Jukurit (SML)
Jami Pasanen (s. 27. tammikuuta 2003 Vantaa) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa monikansallisen Alps Hockey Leaguen itävaltalaisjoukkue EC Bregenzerwaldissa.
Ura > Seuraura

Pasanen on Kalevan Pallon kasvatti. Kaudella 2020–2021 hän jäi niukasti seuran U20-joukkueen kakkosmaalivahdiksi Juha Jatkolalle ja Pasanen pelasi 17 runkosarjaottelua torjuen yhden nollapelin.
Kaudella 2021–2022 Pasanen nousi KalPan U20-joukkueen selkeäksi ykkösmaalivahdiksi ja hän voitti kauden päätteeksi U20 SM-sarjan hopeaa. Pasanen debytoi kauden aikana myös seuran SM-liigajoukkueessa, jossa hän pelasi ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen ottelunsa 20. joulukuuta 2021 vieraissa Tapparaa vastaan. Pasanen nousi KalPan kokoonpanoon, kun sekä Connor LaCouvee että Eero Kilpeläinen joutuivat sivuun sekä myös kolmas maalivahti Juha Jatkola oli liittynyt Suomen alle 20-vuotiaiden MM-joukkueen mukaan. KalPa oli nostanut U20-joukkueestaan myös otteluun kakkosmaalivahtina lähteneen Milo Marttisen. Pasanen päästi taakseen ensimmäisen häntä kohti tulleen laukauksen ajassa 2.29. Pasanen torjui ottelussa kaikkiaan 16 kertaa ja päästi taakseen kolme maalia, kun KalPa hävisi lopulta lukemin 4–2. Jukka Piirinen valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi.
Pasanen pelasi kauden 2022–2023 lähes kokonaan KalPan U20-joukkueessa. Hän puki kauden aikana SM-liigassa kahteen runkosarja- ja neljään playoff-otteluun, mutta Pasanen ei kuitenkaan saanut peliaikaa. Helmikuussa 2023 KalPa lainasi hänet Mestis-joukkue Iisalmen Peli-Karhuihin, jossa Pasanen pelasi kaksi ottelua.
Kaudeksi 2023–2024 Pasanen siirtyi Mikkelin Jukurien U20-joukkueeseen. Hän pelasi kauden aikana myös yhdessä SM-liigaottelussa.
Pasanen siirtyi kaudeksi 2024–2025 vuoden mittaisella sopimuksella monikansallisen Alps Hockey Leaguen itävaltalaisjoukkue EC Bregenzerwaldiin.
Ura > Maajoukkueura

Pasanen on pelannut yhden nuorten ja yhden poikien maaottelun.
Vikedal

| Vikedal |
| --- | --- |

 Vikedal
 Koordinaatit: 59°30′00″N, 5°55′00″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Rogaland
Kunta:  Vindafjord
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,8 km²
Väkiluku (2023):  490
 – Väestötiheys:  612,5 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vikedal on taajama Vindafjordin kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,8 neliökilometriä ja asukasluku 490 vuonna 2023.
Vikedal oli itsenäinen kunta vuoteen 1965.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vikedal Wikimedia Commonsissa
Virtua Racing

| Virtua Racing |
| --- | --- |
 kuvakaappaus vuoden 2003 Virtua Racing AGES -pelistä
Kehittäjä:  Yu Suzuki, Sega AM2
Julkaisija:  Sega
Suunnittelija:  Yū Suzuki
Säveltäjä:  Takenobu Mitsuyoshi
Julkaistu:  1992
Lajityyppi:  ajopeli
Pelimuoto:  moninpeli ja yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Lapsista aikuisille 
Alusta:  Kolikkopeli
Jakelumuoto:  Pelimoduuli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Virtua Racing (jap. バーチャレーシング) oli Segan julkaisema Formula 1 -aiheinen ajopeli. Pelin kehitti Yu Suzukin alaisuudessa ollut AM2-pelinkehitysstudio. Se oli ensimmäisiä autopelejä, jotka käyttivät kokonaan polygoneista koostuvia kilpa-autoja ja ympäristöjä. Kolikkopelin tekniikka pohjautui Sega Model 1 -alustalle. Peli käännettiin vuonna 1994 myös Sega Mega Drivelle, käyttäen hyväksi Segan erikoisvalmisteista piiriä Sega Virtua Processoria.
Pelaaminen

Pelissä oli kolme kenttää, jotka jaoteltiin vaikeusasteen mukaan. Aloitustason kenttänä oli Big Forest, keskivaikea oli Bay Bridge ja ammattilaistasoa edusti Acropolis. Jokaisella kentällä oli oma erityispiirteensä, kuten Big Forestin huvipuisto, Bay Bridgen silta ja Acropoliksen tiukka neulansilmämutka.
Julkaisuhistoria

1992: Kolikkopeli
1994: Sega Mega Drive
1995: Sega 32X
1996: Sega Saturn
2003: PlayStation 2 (vain Japanissa)
2019: Nintendo Switch
Aiheesta muualla

Virtua Racing MobyGamesissa (englanniksi)
Jameson

Jamesonin viskitislaamomuseon portti.
Jameson (lausutaan /ˈdʒɛməsən/) on irlantilainen viskimerkki. Alun perin Jamesonin viskitislaamo sijaitsi Dublinissa, mutta nykyään Jameson valmistetaan kokonaan Corkissa Etelä-Irlannissa.
Viskimerkin juuret ulottuvat vuoteen 1780, kun John Jameson perusti tislaamon. Vanha tehdas Dublinissa toimii nykyään museona.
Tuotemerkin omistaa Pernod Ricard. Jameson on myydyin irlantilainen viski maailmalla ja sitä myydään yli 130 maassa.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
Vuoden 2015 Atlantin hurrikaanikausi

Kartta kaikkien vuoden 2014 hurrikaanien ja myrskyjen radoista, väritettynä Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikon mukaan: punainen 5, tummanoranssi 4, oranssi 3, keltainen 2, vaaleankeltainen 1. Sinisten pallukoiden avulla esitetään trooppinen myrsky.
Vuoden 2015 Atlantin hurrikaanikausi käsittää hurrikaanit ja niitä heikommat trooppiset myrskyt, joita nimettiin Atlantilla 1. kesäkuuta – 29. marraskuuta 2015. Kaudesta ennustettiin etukäteen hiukan keskimääräistä rauhallisempaa. Nimettäviä myrskyjä ennustettiin tulevan 6–11, kun lopullinen lukumäärä oli 11. Pitkän ajan keskiarvo on 12. Hurrikaaneiksi myrskyistä voimistui neljä, kun keskiarvo on kuusi hurrikaania vuodessa.
Nimet valittiin esiintymisjärjestykessä etukäteen valitulta listalta.
Matalapaine on trooppinen, jos siinä ei ole keskileveysasteiden matalapaineille tyypillistä rintamarakennetta ja se on silti aktiivinen yli 24 tuntia ja jos se muodostuu tropiikissa tai subtropiikissa. Sitä sanotaan trooppiseksi myrskyksi, jos sen tuulennopeuden suurin minuutin keskiarvo kymmenen metrin korkeudella on yli 17 m/s, ja hurrikaaniksi, jos tuuli ylittää 33 m/s.
Myrskyt

| nimi | aktiivinen | luokka |
| --- | --- | --- |
| Trooppinen myrsky Ana | toukokuu |  |
| Trooppinen myrsky Bill | kesäkuu |  |
| Trooppinen myrsky Claudette | heinäkuu |  |
| Hurrikaani Danny | 20.–24. elokuuta | 3 |
| Trooppinen myrsky Erika | 25.–29. elokuuta |  |
| Hurrikaani Fred | 30. elokuuta – 6. syyskuuta | 1 |
| Trooppinen myrsky Grace | 5.–9. syyskuuta |  |
| Trooppinen myrsky Henri | 9.–11. syyskuuta |  |
| Trooppinen myrsky Ida | 18.–27. syyskuuta |  |
| Hurrikaani Joaquin | 28. syyskuuta – 8. lokakuuta | 4 |
| Hurrikaani Kate | 9.–12. marraskuuta | 1 |
Vikavirtasuoja

Kaksinapainen vikavirtasuoja
Vikavirtasuoja (myös: vikavirtasuojakytkin, lyh. vvsk) on sähkötekniikassa käytetty komponentti, jonka tehtävä on suojata laitteiden käyttäjiä vaarallisilta sähköiskuilta. Vikavirtasuojia saa sähkökeskuksiin asennettavina DIN-kiskoon sopivina komponentteina, mutta myös tavalliseen pistorasiaan liitettäväksi sopivia vikavirtasuojia (PRCD-K) on markkinoilla. Vikavirtasuojan toiminta perustuu virtapiiriin menevän ja sieltä palaavan sähkövirran erotuksen mittaamiseen.
Asennusstandardisarjan SFS 6000 standardin SFS 6000-4-41 kohdassa 411.3.3 edellytetään, että kaikki enintään 32 A tavanomaiset maallikoille tarkoitetut pistorasiat ja enintään 32 A ulkopistorasiat on suojattava A-tyypin enintään 30 mA vikavirtasuojalla. Vaatimuksesta voidaan tavallisessa kuivantilan asuinhuoneessa poiketa ainoastaan, jos kyseessä on erityinen määrätyn laitteen liittämiseen tarkoitettu pistorasia, johon ei sijoituksensa tai opaskilven takia voida liittää muita laitteita. Esimerkiksi keittiökaapin sisälle sijoitettu astianpesukoneen, jääkaapin tai pakastimen pistorasia voidaan jättää ilman vikavirtasuojausta. Syksyllä 2012 julkaistu painos salli enää jääkaapin ja pakastimen pistorasioista vikavirtasuojan jättämisen pois. Vuonna 2017 voimaan tulleessa pienjännitestandardissa vikavirtasuojaus tuli pakolliseksi myös asuinhuoneistojen valaistusryhmäjohdoille.
Erityisen tärkeää asuintilojen vikavirtasuojaus on kylpy- ja pesuhuoneissa kaikissa ryhmissä sekä ulkopistorasioissa. Kiinteästi asennettu saunan kiuas voidaan kuitenkin jättää suojaamatta vikavirtasuojalla, koska jos kiuas on pitkiä aikoja käyttämättä, vastusten keraaminen eristeaine voi kerätä kosteutta, jolloin suojajohtimen kautta kulkee vikavirta. Se riittää laukaisemaan vikavirtasuojan, vaikka vaaraa ei aiheudukaan, koska kiuas on suojamaadoitettu. Standardin mukaan 30 mA A-tyypin vikavirtasuoja voi toimia, kun pulssimainen vikavirta ylittää 10,5 mA tai sinimuotoinen vikavirta ylittää 15 mA. Vikavirtasuojan pisin sallittu laukaisuaika rakennestandardin mukaan nimellistoimintavirralla on 300 ms. Mittauslaitteiden tulee olla standardin SFS 6000 osan 61 mukaisesti standardisarjan EN 61557 mukaisia. Jälkimmäisessä standardisarjassa kuvataan standardinmukainen mittaustapa.
Toiminta

Normaalitilanteessa 1-vaihekytkennässä vaihejohtimesta tuleva sähkövirta palaa nollajohtimen kautta verkkoon. Jos sähköjohtimesta tai siihen kytketystä laitteesta vuotaa virtaa laitteen ulkopuolelle, esimerkiksi jännitteelliseen osaan koskettaneen henkilön kautta todelliseen maahan tai suojamaajohtoon, meno- ja paluuvirrat eivät enää ole yhtä suuret. Jos virtojen ero kasvaa yli sallitun arvon, vikavirtasuoja katkaisee virran. Käytännössä toiminta perustuu tarkkaan ja nopeaan magneettilaukaisimeen (summavirtamuuntaja) tai elektroniseen valvontapiiriin ja releeseen.
Selektiivisiä vikavirtasuojia käytetään järjestelmissä, joissa on kaksi sarjaan kytkettyä vikavirtasuojaa, jotka eivät laukea vikatilanteessa samanaikaisesti. Nämä selektiiviset vikavirtasuojat toimivat viivästetyllä laukaisulla. Epälineaarisia vikavirtasuojia (PRCD-K) eli kannettavia vikavirtasuojia käytetään ihmisten ja esineiden suojaukseen. Ne mahdollistavat paremman suojaustason esimerkiksi sähköjärjestelmien suojaustoimenpiteissä, estämällä sähköiskun. PRCD-K–tyypin vikavirtasuojissa on kannettava erovirtajärjestelmä elektronisella vikavirran laskennalla, joka, kuviteltuna kaapelissa olevana välilaitteena, kytkee kaikki navat (L/N/PE). PRCD-K sisältää myös alijännitelaukaisun ja suojajohtimen valvonnan. Koska PRCD-K:n ominaisuuksiin kuuluu alijännitelaukaisu, sitä on käytettävä verkkojännitteellä, ja mittauksia voidaan tehdä vain silloin, kun se on aktivoitu (PRCD-K kytkeytyy kaikkiin napoihin).
Toiminnan testaus

Vikavirtasuojan toiminta tulee tarkastaa vähintään kaksi kertaa vuodessa [lähde? ] (jos valmistaja ei muuta edellytä): tätä varten niissä on erillinen testauspainike, jonka painamisen tulisi laukaista suoja sekunnin murto-osassa, mikäli vikavirtasuoja on jännitteellinen. Testauspainiketta ei tule koskaan painaa yli sekunnin ajan, sillä laitteen sisällä oleva vastus, jonka avulla testaus suoritetaan, saattaisi tällöin ylikuumentua ja palaa. Toimimaton vikavirtasuoja tulee vaihtaa uuteen.
Sähkölaitteiston käyttöönottotarkastuksen yhteydessä vikavirtasuojille suoritetaan tarkempi toiminnan mittaus, jossa se laukaistaan sinimuotoisella nimellistoimintavirralla asennustesterillä.
Joillain asennustestereillä on mahdollista mitata myös laukaisuvirta nousevalla vikavirralla ja kosketusjännite. Mittausten suoritustapa ja tarkkuus vaihtelevat käytettävästä mittauslaitteesta riippuen. Erityisen tarkkana tulee olla mittauslaitteen testausvirtojen valinnan osalta, koska toimintarajavirrat ovat erilaisia AC- ja A-tyypin suojalaitteilla. 30 mA AC-tyypin vikavirtasuojan laukaisuvirta sille tarkoitetulla sinimuotoisella testivirralla on yli 15 mA ja enintään 30 mA. Vastaavasti A-tyypin vikavirtasuojan laukaisuvirta sille tarkoitetulla puoliaaltotasasuunnatulla testivirralla on yli 10,5 mA ja enintään 42 mA. Sinimuotoisella testivirralla raja-arvot ovat samat kuin AC-tyypillä. AC-tyyppi ei välttämättä laukea lainkaan A-tyypille tarkoitetulla testivirralla. Uudemmissa mittauslaitteissa on molemmat testivirtatyypit, ja ne tunnistaa vastaavasta symbolista kuin ao. vikavirtasuojassakin on.
Kosketusjännitteen mittauksessa suoritetaan esimerkiksi 16 mittausta täysin aalloin ja tehdään IΔN:n ekstrapolointi. Laukaisu vahvistetaan 500 ms tai 300 ms kuluessa nimellisvikavirralla IΔN ja mitataan esimerkiksi 1 000 ms asti. Mittausjärjestelyllä saavutetaan se etu, että vikavirtasuoja ei laukea ennenaikaisesti, koska testaus alkaa 30 % vikavirralla. Siten mittauslaite käyttää nimellisvikavirralla esiintyvän kosketusjännitteen UIΔN mittaamiseen vain noin 1/3...1/2 osaa nimellisvikavirrasta. Menetelmä ei ole täysin aukoton, sillä mittauspiiriin kytketyt kulutuslaitteet saattavat aiheuttaa mittaustulosta vääristävää vuotovirtaa, mikäli niissä on sähköisiä vikoja tai esimerkiksi EMC-suotimia (taajuusmuuntimet ja hakkuriteholähteet). Lisäksi mittauspiirissä voi esiintyä jännitepiikkejä, jos induktiivisia virrankulutuslaitteita sammutetaan vikavirtasuojien laukaisutestin aikana.
Vikavirtasuojan toimintanopeus voidaan testata esimerkiksi viisinkertaisella nimellisvikavirralla (5 x IΔN).
Mittaus voidaan käynnistää positiivisella puoliaallolla vaiheen kohdassa 0° tai negatiivisella puoliaallolla kohdassa 180°. Tavallisesti mittaustuloksissa ei ole merkittäviä eroja: jos laite toimii nousevalla puoliaallolla, se toimii yleensä aina myös laskevalla puoliaallolla. Tästä syystä tavallisesti käytetäänkin vain jompaakumpaa mittaustapaa.
Henkilösuojaus

Mikään vikavirtasuoja ei kokonaan suojaa sähköiskulta, vaan ainoastaan lyhentää sähköiskun kestoaikaa niin, että kudosten vauriot ja sydämen toimintahäiriöt jäävät mahdollisimman vähäisiksi. Henkilösuojauksessa käytetään yleensä 30 milliampeerin (mA) vikavirtasuojia, jotka kykenevät kytkemään virran pois 300 millisekunnin kuluessa nimellisvirran ylittymisestä. Palosuojaukseen käytettävät 300 ja 500 mA mallit eivät sovellu henkilösuojaukseen, sillä kehon läpi 300 ms vaikuttava 50 mA vaihtovirta voi riittää aiheuttamaan sydämen pysähtymisen tai kammiovärinän.
Vikavirtasuoja soveltuu henkilösuojaukseen toisin kuin sulake tai johdonsuojakatkaisija, joiden laukaisuvirrat ovat huomattavasti suuremmat. Tämän vuoksi nykyiset rakennusmääräykset edellyttävätkin vikavirtasuojien asennusta uudiskohteissa kaikkiin kodin pistorasioihin (paitsi tietyt erityispistorasiat) sekä muun muassa korroosiolle alttiisiin tiloihin ja rakennustyömaille (vaaditaan ulkokäytössä 32 A nimellisvirtaan asti, eli Suomessa kaikkiin yksivaiheisiin pistorasioihin ja 32 A kolmivaihepistorasioihin). Vuonna 2017 voimaan tulleiden määräysten mukaan vikavirtasuoja vaaditaan myös asuntojen valaistusryhmiltä, myös asuntojen ulkovaloilta. Vanhoihin rakennuksiin se on rakennettava kosteisiin ja märkiin tiloihin muutostöiden yhteydessä.
Vikavirtasuojaa käytetään aina sulakkeen tai johdonsuojakatkaisijan kanssa toimivana lisäsuojana, sillä vikavirtasuoja ei laukea nolla- ja vaihejohtimen välisessä oikosulussa eikä ylikuormitustilanteessa, koska menevä ja tuleva virta pysyvät näissä tapauksissa keskenään samansuuruisina. On olemassa myös yhdysrakenteisia johdonsuojakatkaisija-vikavirtasuojia, joita käyttämällä voidaan säästää hieman tilaa sähkökeskuksessa.