stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nikolai Rezanov
Aiheesta muualla

Kasper Schlie: Suuruudenhulluus romutti Venäjän valloitusretken Amerikkaan Historia 28.7.2017.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Nikolai Rezanov
Käännös suomeksi
Norbert Brainin

Norbert Brainin (12. maaliskuuta 1923 – 10. huhtikuuta 2005) oli itävaltalaissyntyinen viulisti, joka tuli tunnetuksi toiminnastaan Amadeus-kvartetin ensimmäisenä viulistina. Kvartetti debytoi vuonna 1947 ja päätti toimintansa vuonna 1987 alttoviulisti Peter Schidlofin kuoltua.
Brainin sai lapsuudessaan Itävallassa neljännesviulun seitsemänvuotispäivälahjakseen. Hän kehitti välittömästi kiinnostuksen instrumenttiin ja sai opetusta Riccardo Odnoposoffilta, Salomon Auberilta ja Rosa Hochmann-Rosenfeldiltä. Vuonna 1938 Brainin oli jo menettänyt vanhempansa ja eli sukulaisten tuella sisarustensa kanssa. Pian hän joutui jättämään Itävallan ja lähtemään Englantiin, jossa hän alkoi saada opetusta Carl Fleschiltä vuonna 1939. Hän onnistui hankkimaan paljon esiintymiskokemusta jo teininä. Vuonna 1946 hän voitti Carl Flesch -kilpailussa kultamitalin. Palkintoon kuului myös tilaisuus esiintyä Albert Hallissa, jossa hän oli solistina Ludwig van Beethovenin viulukonserton esityksessä Lontoon filharmonisen orkesterin kanssa tammikuussa 1948. Brainin alkoi kuitenkin syventyä toimintaansa kamarimuusikkona.
Monivuosikymmenisellä urallaan Amadeus-kvartetin johdossa Brainin esitti mm. Haydnia, Mozartia, Beethovenia ja Schubertia. Kokoonpano kuitenkin esitti modernimpaakin musiikkia, kuten Béla Bartókia ja jopa Wienin toisen koulukunnan tuotantoa. 80-vuotispäiväänsä vuonna 2003 Brainin juhlisti esiintymällä konsertissa Wigmore Hallissa. Hän oli naimisissa preussilaissyntyisen Katinka Kottowin kanssa, ja parilla oli tytär Ann. Brainin kuoli syöpään 82 vuoden iässä.
Norbelis Barzaga

| Mitalit> Maa:   Kuuba.Poikien ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kuuba.Poikien ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kuuba.Poikien ammunta.MM-kilpailut  | Maa:   Kuuba> Poikien ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Milano 1994 | 50 m pistooli |  |
Norbelis Barzaga (s. 21. helmikuuta 1975 Jiguani) on kuubalainen pistooliampuja.
Norbelis Barzaga saavutti MM-kilpailuissa Milanossa 1994 50 m pistoolissa pronssia tuloksella 551.
Massachusetts

Massachusetts, virallisesti Massachusettsin yhteisö (engl. Commonwealth of Massachusetts), on Yhdys­valtain osa­valtio, joka sijaitsee koillis­rannikolla, Uudeksi-Englanniksi kutsutulla kuusi osavaltiota kattavalla alueella. Yhdys­valtain ensimmäisiin osa­valtioihin kuuluvan Massachusettsin väki­luku on noin 7 miljoonaa suhteellisen pienellä alueella, jonka itä­osassa on kaupunki- ja esi­kaupunki­alueita ja länsi­osassa pää­asiassa maa­seutua. Osa­valtion pää­kaupunki on Boston.
Maantiede > Sijainti ja maastonmuodot

Mass­achu­settsia rajaavat pohjoisessa New Hampshire ja Vermont, lännessä New York, etelässä Connecticut ja Rhode Island sekä idässä Atlantin valtameri. Osavaltion kaakkois­osassa on käden­muotoinen niemi Cape Cod. Martha’s Vineyard- ja Nantucketsaaret sijaitsevat Cape Codista etelään.
Mass­achu­setts tunnetaan lempi­nimellä Bay State, Lahtien osa­valtio. Tällä viitataan itä­rannikon suuriin Mass­achu­setts Bay- ja Cape Cod Bay -lahtiin, joiden rannalle seudun ensimmäiset asutus­keskukset perustettiin.
Näiden lisäksi suuriin lahtiin kuuluu Buzzards Bay etelässä. Muutamat Mass­achu­settsin ja Rhode Islandin välisellä rajalla sijaitsevat kaupungit ovat lahdella nimeltä Narragansett Bay.
Suuria jokia ovat Charles, Connecticut, Hoosic, Housatonic ja Merrimack.
Mass­achu­settsin korkein kohta on Berk­shiren piiri­kunnassa oleva Mount Greylockin huippu.
Maantiede > Etymologia

Mass­achu­settsin osa­valtion nimi on johdettu alueella asuneen alku­peräis­kansan mass­achu­setien oma­kielisestä nimestä mass-achu-sets. Heidän kielessään mass tarkoittaa suurta, achu kukkulaa ja sets on sijaintia ilmaiseva pääte. Siten nimi Mass­achu­setts on vapaasti käännettynä ”suuren kukkulan juurella” tai ”suuren kukkulan liepeillä” tai vielä tarkemmin ”kukkulajonon juurella”. Nimeen viittaavat kukkulat ovat Blue Hills -luonnon­puistossa. Erityisesti nimen syntyyn liittynee Great Blue Hill Miltonin ja Cantonin rajamailla Bostonin luoteis­puolella.
Mass­achu­setts Bayn pohjukassa Charles Riverin suulla sijaitseva pää­kaupunki Boston on osavaltion suurin kaupunki. Pää­osa Bostonin suur­kaupunki­alueen miltei 5,8 miljoonasta ihmisestä asuu varsinaisen kaupungin rajojen ulko­puolella esi­kaupunki­alueilla pienehköissä kunnissa (vertaa suomalainen kirkonkylä) ja pikku­kaupungeissa.
Läntinen Mass­achu­setts, erityisesti Berkshiren piirikunta Appa­lakkien juurella osa­valtion länsi­rajalla, on harvaan asuttua maa­seutua. Suurin väestö­tiheys läntisessä Mass­achu­settsissa on pohjoisesta etelään virtaavan Connecticutjoen rantojen alueella, jota kutsutaan Pioneer Valleyksi.
Maantiede > Ilmasto

Mass­achu­settsin ilmastoon vaikuttavat sijainti valta­meren rannalla ja maaston­muodot. Ilmastollisesti se voidaan jakaa länsi­osaan, keski­osaan ja rannikkoon. Sää on luonteeltaan vaihtelevaa, eivätkä keski­arvot aina kuvaa tyypillisiä olo­suhteita.
Koko vuoden keski­lämpötila on länsi­osassa noin kahdeksan celsiusastetta, keskiosassa 9,5 °C ja rannikolla 10 °C. Korkeus ja kaupunkien lämpö­saareke aiheuttavat tästä suuriakin poikkeamia. Kasvu­kausi kestää lännessä 120–140, keskiosassa 140–160 ja rannikolla 160–200 päivää. Vuoden lämpimin kuukausi on heinä­kuu, jolloin keski­määräinen ylin lämpö­tila Bostonissa on noin 27,4 astetta. Keski­määräinen alin lämpö­tila on siellä pakkasen puolella joulu­kuusta maalis­kuuhun, kylmimmillään tammi­kuussa −5,4 astetta.
Sadetta saadaan keski­määrin tasaisesti ympäri vuoden, noin joka kolmas päivä, eikä alueella ole säännöllistä kuivaa ja sade­kautta. Pitkät kuivat jaksot ovat vaivanneet Mass­achu­settsia vuosina 1964–1966 ja 2001–2002. Sade­määrän pitkä­aikaiset keski­arvot ovat eri asemilla 1 000–1 300 millimetriä vuodessa. Vuosittaisesta sateesta tulee lumena rannikon Cape Codissa 500–750, sisä­maassa 1 500–2 000 millimetriä.
Maantiede > Luonto ja luonnonsuojelu

Mass­achu­settsin metsissä elää peuroja, majavia, piisameita, minkkejä, saukkoja, jäniksiä, kettuja, pesu­karhuja ja maa­oravia, joskus myös karhuja ja hirviä. Merkittäviä riista­lintuja ovat röyhelöpyy, villi kalkkuna ja fasaani.
Mass­achu­settsin kansallis­kukka on kanerva­kasveihin kuuluva Epigaea repens, kansalli­spuu valkojalava Ulmus americana ja nimikko­lintu amerikanhömötiainen.
Osavaltion alueella on noin 150 osa­valtion­metsää ja puistoa. Luontoa suojellaan myös 12 varsinaisella luonnonsuojelualueella. Bostonin lähellä on Yhdys­valtojen suurin puu­laji­puisto Arnoldin Arboretum.
Historia

Nykyisen Mass­achu­settsin alue on ollut asuttuna noin kymmenen­tuhannen vuoden ajan. Ennen eurooppalaisia siellä asui algonkin-kieliä puhuvia intiaaneja. Eurooppalaisten saapuessa heitä oli kymmeniä­tuhansia. Tunnetuimmat intiaani­yhteisöt olivat Mass­achu­sett, Wampanoag, Pennacook, Mahican (Stockbridge), Pocumtuck ja Nipmuck. Eurooppalaisten mukanaan tuomat taudit surmasivat jopa 90 prosenttia alueen intiaani­väestöstä jo 1600-luvun alku­puolella.
Leif Erikssonin kerrotaan käyneen Cape Codin vaiheilla noin vuonna 1003. Toden­näköisesti ranskalaiset ja espanjalaiset kalastajat ovat käyneet rannikolla jo varhain pyytämässä turskaa.
Ensimmäiset eurooppalaiset, jotka saapuivat 1600-luvun alussa Mass­achu­settsiin, olivat varhaisia uudis­raivaajia ja puritaaneiksi kutsuttuja Englannin protestantteja. He saapuivat Pohjois-Amerikkaan paettuaan uskon­vainoja ja etsivät uskonnon­vapautta uudelta mantereelta. Uudis­asukkaat perustivat Plymouthin vuonna 1621 ja Bostonin 1629. Niistä muodostuivat pian alueen tärkeimmät keskukset.
Noin sata­viisikymmentä vuotta myöhemmin Massachusettsista tuli "Vapauden kehto" Bostonin vallankumouksellisille. Kun Bostonissa heitettiin tullista vapautettu tee­lasti mereen, siitä tuli vuonna 1776 Yhdysvaltain vapaussotana tunnettujen ja kolmen­toista siirto­kunnan itsenäisyyteen johtaneiden taistelujen aloitus­paikka.
Yhdys­valtain alkuaikojen isän­maallisista vaikuttajista kaksi maan presidenttiä oli kotoisin Mass­achu­settsista: järjestyksessä toinen presidentti John Adams ja myöhemmin tämän poika kuudes presidentti John Quincy Adams.
1700-luvulla Mass­achu­settsin pää­elinkeino vaihtui maan­viljelys­taloudesta valmistavaan teollisuuteen. Osa­valtion halki virtaavat lukuisat joet tarjosivat energian­lähteen monille kenkä-, huone­kalu- ja vaate­tehtaille. Kun teollisuus levisi halvemman työ­voiman etsinnässä etelää kohti 1800-luvulla, Mass­achu­settsin talous­kehitys kääntyi laskuun. Vasta 1970-luvulla talous alkoi piristyä, kun alueen lukuisista eliitti­yli­opistoista ja -korkea­kouluista valmistuneet perustivat Bostonin lähiöihin korkean teknologian yrityksiä.
Kennedyjen suku on vaikuttanut Mass­achu­settsin politiikassa ja talous­elämässä yli sadan vuoden ajan.
Hallinto ja politiikka

Mass­achu­settsin lain­säädäntö­valtaa käyttää kaksi­kamarinen osa­valtion parlamentti. Ylä­huoneessa eli senaatissa on 40 jäsentä, ala­huoneessa eli edustajain­kokouksessa on 160 jäsentä. Sekä senaatin että ala­huoneen jäsenet valitaan kahdeksi vuodeksi kerrallaan.
Ylintä toimeen­pano­valtaa käyttää kuvernööri. Hänet valitaan neljän vuoden kaudelle, sama henkilö voidaan valita uudelleen ilman kausi­rajoituksia.
Mass­achu­setts on jaettu 14 piiri­kuntaan.
Yhdys­valtain osa­valtioista vapaa­mielisimpiin kuuluvaa Mass­achu­settsia pidetään progressiivisen ja liberaalin ajattelun kehtona, ja demo­kraattinen puolue on perinteisesti nauttinut siellä suurta kannatusta. Vuonna 2004 Mass­achu­setts oli ensimmäinen osa­valtio, jossa samaa suku­puolta olevat saivat sekä laillisesti mennä naimisiin keskenään että samat lain suomat oikeudet kuin vastakkaista suku­puolta olevat avio­parit. Mass­achu­setts on myös ensimmäinen Yhdys­valtain osa­valtio, joka sääti kaikille aikuisille pakollisen sairaus­vakuutuksen heinä­kuuhun 2007 mennessä. Osa­valtiossa päätettiin sallia kannabiksen viihde­käyttö vuoden 2016 presidentin­vaalien yhteydessä suoritetussa äänestyksessä.
Talous

Mass­achu­settsin brutto­kansan­tuote vuonna 2010 oli 379 miljardia dollaria, jolla se oli Yhdys­valtojen osa­valtioista 13. sijalla.
Maa­talouden tärkeimmät tuotteet ovat kasvi­huone- ja taimi­tarha­tuotteet, karpalot, maito­tuotteet, maissi ja omenat. Kalastus on tärkeä talouden osa-alue. New Brad­fordissa tuotetaan puolet koko maan kampa­simpukoista. Mass­achu­settsissa louhitaan kiveä ja kaivetaan savea, soraa ja hiekkaa.
Osa­valtion seitsemän suurinta työllistäjää ovat Bostonissa ja Cam­bridgessa toimivia sairaaloita ja tutkimus­laitoksia.
Mass­achu­settsin sähkö­energiasta tuotetaan 68 prosenttia maa­kaasun ja 11 prosenttia kivi­hiilen avulla, ja 6,2 prosenttia tulee uusiutuvista energian­lähteistä kuten bio­massasta ja vesi­voimasta (2011).
Talous > Liikenne

Mass­achu­settsissa on 26 lento­asemaa. Suurin niistä on Loganin kansainvälinen lentoasema. Osa­valtion 34 satamasta vilkkaimmat ovat Bostonin, Fall Riverin ja New Bed­fordin satamat.
Väestö

Mass­achu­settsin asukkaasta 83,7 prosenttia on valko­ihoisia. Osuus on hiukan suurempi kuin Yhdys­valloissa keski­määrin, joka oli 77,9 prosenttia vuosina 2010–2012).
| Massachusettsin asukasmäärän kehitys 1790–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1790 | 1790 |    | 378 787 | 378 787 |
| 1800 | 1800 |    | 422 845 | 422 845 |
| 1810 | 1810 |    | 472 040 | 472 040 |
| 1820 | 1820 |    | 523 287 | 523 287 |
| 1830 | 1830 |    | 610 408 | 610 408 |
| 1840 | 1840 |    | 737 699 | 737 699 |
| 1850 | 1850 |    | 994 514 | 994 514 |
| 1860 | 1860 |    | 1 231 066 | 1 231 066 |
| 1870 | 1870 |    | 1 457 351 | 1 457 351 |
| 1880 | 1880 |    | 1 783 085 | 1 783 085 |
| 1890 | 1890 |    | 2 238 947 | 2 238 947 |
| 1900 | 1900 |    | 2 805 346 | 2 805 346 |
| 1910 | 1910 |    | 3 366 416 | 3 366 416 |
| 1920 | 1920 |    | 3 852 356 | 3 852 356 |
| 1930 | 1930 |    | 4 249 614 | 4 249 614 |
| 1940 | 1940 |    | 4 316 721 | 4 316 721 |
| 1950 | 1950 |    | 4 690 514 | 4 690 514 |
| 1960 | 1960 |    | 5 148 578 | 5 148 578 |
| 1970 | 1970 |    | 5 689 170 | 5 689 170 |
| 1980 | 1980 |    | 5 737 037 | 5 737 037 |
| 1990 | 1990 |    | 6 016 425 | 6 016 425 |
| 2000 | 2000 |    | 6 349 097 | 6 349 097 |
| 2010 | 2010 |    | 6 547 629 | 6 547 629 |
| 2020 | 2020 |    | 7 029 917 | 7 029 917 |
Koulutus

Mass­achu­settsin korkea­koulujen ja yli­opistojen menestys sekä alueen tekno­loginen kehitys jatkuu edelleen. Esimerkiksi Massachusetts Institute of Technology (MIT) ja Harvardin yliopisto ovat aloillaan maailman korkea­koulujen huippuja. Tunnettu Yli­opisto­ranking-luettelo Academic Ranking of World Universities (ARWU) eli Shanghai-ranking sijoitti vuonna 2013 Harvardin ensimmäiseksi ja MIT:n sijalle 4.
Vuoden 2014 4icu-luettelossa kärki­paikkoja pitävät:
Massachusetts Institute of Technology
Harvardin yliopisto
Bostonin yliopisto
Tuftsin yliopisto
University of Massachusetts Amherst
Boston College
Northeastern University
Brandeisin yliopisto
Worcester Polytechnic Institute
Mount Holyoke College
Kulttuuri

Mass­achu­settsin kulttuurin ydin syntyi vanhan maailman perinteiden kohdatessa uuden maailman hengen. Varhaisten puritaanien saarnoihin, päivä­kirjoihin ja runouteen kirjattiin yhdys­valtalaisen kansan­luonteen perusta. Heidän seuraajansa, kuten concordilaiset Ralph Waldo Emerson, Henry David Thoreau ja Louisa May Alcott, aloittivat yhdys­valtalaisen kirjallisuuden.
Mass­achu­setts Film Office tarjoaa vero­helpotuksia suurille Mass­achu­settsissa kuvattaville elo­kuva­projekteille. Se on houkutellut suuria projekteja Holly­woodista Bostonin seudulle ja työllistänyt sitä kautta alan ammattilaisia. Isojen hankkeiden perässä tulee pienempiä elo­kuvan­tekijöitä.
Bostonin maraton on maailman vanhin vuosittainen massa­juoksu­tapahtuma: Se on järjestetty vuodesta 1897.
Ammattilaisurheilu

Seuraavassa taulukossa on Mass­achu­settsin osa­valtion alueella toimivia, merkittäviä ammattilais­urheilu­joukkueita. Spring­fieldissä on Yhdys­valtojen ammattilais­koripallon Hall of Fame ja Holyokessa lento­pallon Hall of Fame.
| Perustettu | Laji | Seuran nimi | Liiga | Kotikenttä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1901 | Baseball | Boston Red Sox | MLB: AL | Fenway Park |
| 1946 | Koripallo | Boston Celtics | NBA: Eastern Conference | TD Garden |
| 1924 | Jääkiekko | Boston Bruins | NHL | TD Garden |
| 1994 | Jääkiekko | Springfield Falcons | AHL | Mass­Mutual Center |
| 2006 | Jääkiekko | Worcester Sharks | AHL | DCU Center |
| 2006 | Jääkiekko | Lowell Devils | AHL | Tsongas Arena |
| 2006 | Rugby | Boston Braves | AMNRL |  |
| 1971 | Amerikkalainen jalkapallo | New England Patriots | NFL: AFC | Gillette Stadium |
| 1995 | Jalkapallo | New England Revolution | MLS | Gillette Stadium |
Massachusettsilaisia merkkihenkilöitä

John Adams, presidentti (1797–1801)
John Quincy Adams, presidentti (1825–1829)
Calvin Coolidge, presidentti (1923–1929)
John F. Kennedy, presidentti (1961–1963)
George H. W. Bush, presidentti (1989–1993)
Oliver Wendell Holmes, Jr., korkeimman oikeuden tuomari
Samuel Adams, vapaussodan patriootti
Benjamin Franklin, vapaus­sodan patriootti, keksijä
Edward M. Kennedy, senaattori
Robert F. Kennedy, senaattori, demo­kraattien presidentti­ehdokas (1968)
Michael Dukakis, kuvernööri, demo­kraattien presidentti­ehdokas (1988)
John Kerry, demo­kraattien presidenttiehdokas (2004), ulko­ministeri 2013–2017
Aiheesta muualla

Verkkosivu (englanniksi)
Massachusettsin osa­valtio, korostettuna pää­kaupunki Boston.
Massachusettsin asukas­tiheys
Mayflower-laiva kuljetti 102 puritaania Plymouthista Englannista Pohjois-Amerikkaan syksyllä 1620.
Massachusetts State House Bostonissa
Harvardin yliopisto lähellä Bostonia maalis­kuussa 2007.
Monacon Grand Prix 1991

|  Monacon Grand Prix 1991  |
| --- | --- |
 4. osakilpailu 16 osakilpailusta kaudella 1991. 
Päivämäärä:  12. toukokuuta 1991
Sijainti:  Monte Carlo, Monaco
Ratatyyppi:  Katurata
Radan pituus:  3,328 km
Kilpailun pituus:  78 kierrosta, 259,584 km
Sää:  Pilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Ayrton Senna   (McLaren-Honda)
Paaluaika:  1.20,344
Palkintokoroke
Voittaja:   Ayrton Senna   (McLaren-Honda)
Toinen:   Nigel Mansell   (Williams-Renault)
Kolmas:   Jean Alesi   (Ferrari)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Alain Prost   (Ferrari)
Kierrosaika:  1.24,368 (kierroksella 77)
Monacon Grand Prix 1991 oli 504. Formula 1 -osakilpailu. Se ajettiin 12. toukokuuta 1991 Monte Carlossa. Kilpailun voitti jälleen brasilialainen Ayrton Senna. Senna oli nyt voittanut kaikki kauden neljä kilpailua ja startannut niihin kaikkiin paalulta. Nigel Mansell avasi kauden pistetilinsä ollessaan toinen.
Aika-ajot

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Ayrton Senna | McLaren-Honda | 1.20,344 |   |
| 2 | 4 |  Stefano Modena | Tyrrel-Honda | 1.20,809 | +0,465 |
| 3 | 6 |  Riccardo Patrese | Williams-Renault | 1.20,973 | +0,629 |
| 4 | 20 |  Nelson Piquet | Benetton-Ford | 1.21,159 | +0,815 |
| 5 | 5 |  Nigel Mansell | Williams-Renault | 1.21,205 | +0,861 |
| 6 | 2 |  Gerhard Berger | McLaren-Honda | 1.21,222 | +0,878 |
| 7 | 27 |  Alain Prost | Ferrari | 1.21,455 | +1,111 |
| 8 | 19 |  Roberto Moreno | Benetton-Ford | 1.21,804 | +1,460 |
| 9 | 28 |  Jean Alesi | Ferrari | 1.21,910 | +1,566 |
| 10 | 33 |  Andrea de Cesaris | Jordan-Ford | 1.22,764 | +2,420 |
| 11 | 3 |  Satoru Nakajima | Tyrrel-Honda | 1.22,972 | +2,628 |
| 12 | 21 |  Emanuele Pirro | Dallara-Judd | 1.23,022 | +2,678 |
| 13 | 22 |  Jyrki Järvilehto | Dallara-Judd | 1.23,023 | +2,679 |
| 14 | 23 |  Pierluigi Martini | Minardi-Ferrari | 1.23,064 | +2,720 |
| 15 | 15 |  Mauricio Gugelmin | Leyton House-Ilmor | 1.23,394 | +3,050 |
| 16 | 25 |  Thierry Boutsen | Ligier-Lamborghini | 1.23,431 | +3,087 |
| 17 | 24 |  Gianni Morbidelli | Minardi-Ferrari | 1.23,584 | +3,240 |
| 18 | 16 |  Ivan Capelli | Leyton House-Ilmor | 1.23,642 | +3,298 |
| 19 | 30 |  Aguri Suzuki | Lola-Ford | 1.23,898 | +3,554 |
| 20 | 17 |  Gabriele Tarquini | AGS-Ford | 1.23,909 | +3,565 |
| 21 | 29 |  Éric Bernard | Lola-Ford | 1.24,079 | +3,735 |
| 22 | 8 |  Mark Blundell | Brabham-Yamaha | 1.24,109 | +3,765 |
| 23 | 26 |  Érik Comas | Ligier-Lamborghini | 1.24,151 | +3,807 |
| 24 | 32 |  Bertrand Gachot | Jordan-Ford | 1.24,208 | +3,864 |
| 25 | 9 |  Michele Alboreto | Footwork-Porsche | 1.24,606 | +4,262 |
| 26 | 11 |  Mika Häkkinen | Lotus-Judd | 1.24,829 | +4,485 |
| DNQ | 12 |  Julian Bailey | Lotus-Judd | 1.26,995 | +6,651 |
| DNQ | 18 |  Fabrizio Barbazza | AGS-Ford | 1.27,079 | +6,735 |
| DNQ | 10 |  Alex Caffi | Footwork-Porsche | - | - |
| DNQ | 7 |  Martin Brundle | Brabham-Yamaha | - | - |
| DNPQ | 34 |  Nicola Larini | Lambo-Lamborghini | 1.25,893 | +5,549 |
| DNPQ | 35 |  Eric van de Poele | Lambo-Lamborghini | 1.26,282 | +5,938 |
| DNPQ | 31 |  Pedro Chaves | Coloni-Ford | 1.27,389 | +7,045 |
| DNPQ | 14 |  Olivier Grouillard | Fondmetal-Ford | 1.27,759 | +7,415 |
Kilpailun tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierroksia | Aika/keskeytyssyy | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Ayrton Senna | McLaren-Honda | 78 | 1:53.02,3 | 1 | 10 |
| 2 | 5 |  Nigel Mansell | Williams-Renault | 78 | +18,348 | 5 | 6 |
| 3 | 28 |  Jean Alesi | Ferrari | 78 | +47,455 | 9 | 4 |
| 4 | 19 |  Roberto Moreno | Benetton-Ford | 77 | + 1 krs. | 8 | 3 |
| 5 | 27 |  Alain Prost | Ferrari | 77 | + 1 krs. | 7 | 2 |
| 6 | 21 |  Emanuele Pirro | Dallara-Judd | 77 | + 1 krs. | 12 | 1 |
| 7 | 25 |  Thierry Boutsen | Ligier-Lamborghini | 76 | + 2 krs. | 16 |   |
| 8 | 32 |  Bertrand Gachot | Jordan-Ford | 76 | + 2 krs. | 24 |   |
| 9 | 29 |  Éric Bernard | Lola-Ford | 76 | + 2 krs. | 21 |   |
| 10 | 26 |  Érik Comas | Ligier-Lamborghini | 76 | +2 krs. | 23 |   |
| 11 | 22 |  Jyrki Järvilehto | Dallara-Judd | 75 | + 3 krs. | 13 |   |
| 12 | 23 |  Pierluigi Martini | Minardi-Ferrari | 72 | + 6 krs. | 14 |   |
| Kesk. | 11 |  Mika Häkkinen | Lotus-Judd | 64 | Öljyvuoto | 26 |   |
| Kesk. | 24 |  Gianni Morbidelli | Minardi-Ferrari | 49 | Vaihdelaatikko | 17 |   |
| Kesk. | 15 |  Mauricio Gugelmin | Leyton House-Ilmor | 43 | Kaasuvaijeri | 15 |   |
| Kesk. | 4 |  Stefano Modena | Tyrrell-Honda | 42 | Moottori | 2 |   |
| Kesk. | 6 |  Riccardo Patrese | Williams-Renault | 42 | Ulosajo | 3 |   |
| Kesk. | 8 |  Mark Blundell | Brabham-Yamaha | 41 | Ulosajo | 22 |   |
| Kesk. | 9 |  Michele Alboreto | Footwork-Porsche | 39 | Moottori | 25 |   |
| Kesk. | 3 |  Satoru Nakajima | Tyrrell-Honda | 35 | Ulosajo | 11 |   |
| Kesk. | 30 |  Aguri Suzuki | Lola-Ford | 24 | Moottori | 19 |   |
| Kesk. | 33 |  Andrea de Cesaris | Jordan-Ford | 21 | Kaasutin | 10 |   |
| Kesk. | 16 |  Ivan Capelli | Leyton House-Ilmor | 12 | Jarrut | 18 |   |
| Kesk. | 17 |  Gabriele Tarquini | AGS-Ford | 9 | Vaihdelaatikko | 20 |   |
| Kesk. | 2 |  Gerhard Berger | McLaren-Honda | 9 | Ulosajo | 6 |   |
| Kesk. | 20 |  Nelson Piquet | Benetton-Ford | 0 | Jousitus | 4 |   |
| DNQ | 12 |  Julian Bailey | Lotus-Judd |   |  |  |   |
| DNQ | 18 |  Fabrizio Barbazza | AGS-Ford |   |  |  |   |
| DNQ | 10 |  Alex Caffi | Footwork-Porsche |   |  |  |   |
| DNQ | 7 |  Martin Brundle | Brabham-Yamaha |   |  |  |   |
| DNPQ | 34 |  Nicola Larini | Lambo-Lamborghini |   |  |  |   |
| DNPQ | 35 |  Eric van de Poele | Lambo-Lamborghini |   |  |  |   |
| DNPQ | 31 |  Pedro Chaves | Coloni-Ford |   |  |  |   |
| DNPQ | 14 |  Olivier Grouillard | Fondmetal-Ford |   |  |  |   |
Muuta > Merkkipaalut

Ayrton Senna: 30. voitto
Stefano Modena: 1. eturivin paikka aika-ajoissa
McLaren: 350. kilpailu ja 90. voitto
Dallara: 50. kilpailu
Muuta > Kuljettajien MM-tilanne

| Sija | Kuljettaja | Talli | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ayrton Senna | McLaren-Honda | 40 |
| 2 |  Alain Prost | Ferrari | 11 |
| 3 |  Gerhard Berger | McLaren-Honda | 10 |
| 4 |  Riccardo Patrese | Williams-Renault | 6 |
|  |  Nigel Mansell | Williams-Renault | 6 |
|  |  Nelson Piquet | Benetton-Ford | 6 |
| 7 |  Jean Alesi | Ferrari | 5 |
| 8 |  JJ-Lehto | Dallara-Judd | 4 |
| 9 |  Stefano Modena | Tyrrell-Honda | 3 |
|  |  Pierluigi Martini | Minardi-Ferrari | 3 |
|  |  Roberto Moreno | Benetton-Ford | 3 |
Muuta > Valmistajien MM-tilanne

| Sija | Talli | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 |  McLaren-Honda | 50 |
| 2 |  Ferrari | 16 |
| 3 |  Williams-Renault | 12 |
| 4 |  Benetton-Ford | 9 |
| 5 |  Dallara-Judd | 5 |
Niagara (lautapeli)

| Niagara |
| --- | --- |

Suunnittelija:  Thomas Liesching
Julkaisija:  Marektoy Zoch
Julkaisuvuosi:  2004
Pelaajia:  2-5
Ikäsuositus:  10+
Pelin kesto:  30-60 min
Monimutkaisuus:  matala
Strategisuus:  keskitasoa
Satunnaisuus:  olematon
 BoardGameGeek 
Niagara on Thomas Lieschingin suunnittelema ja Zochin vuonna 2004 julkaisena lautapeli. Suomenkielisen painoksen julkaisi suomalainen Marektoy.
Pelissä tarvitaan ennakointikykyä ja varsinkin useammalla pelaajalla riskien arvioiti on tärkeää. Peli soveltuu sekä aikuisille että lapsille. Niagarassa pelaajat yrittävät saada itselleen oikean yhdistelmän jalokiviä hakemalla niitä kanootilla virtaavan joen rannalta ja palauttamalla kanootit jalokivineen rannalle. Jalokiviä on viittä laatua, joista vaikeimmin tavoitettavat sijaitsevat aivan vesiputouksen reunalla.
Niagara voitti Spiel des Jahres -palkinnon vuonna 2005.
Pelilauta

Niagaran pelilauta rakentuu pelin säilytyslaatikon päälle. Laudassa on joenuoma, johon asetetaan läpinäkyviä laattoja, jotka kuvaavat joen liikettä. Kanootit, joita kullakin pelaajalla on kaksi, liikkuvat uomassa laatalta toiselle. Vuoron päätyttyä laattoja siirretään työntämällä uusia laattoja yläjuoksulta, jolloin osa alajuoksun laatoista putoaa pelilaudalta. Pudonneiden laattojen päällä olevat kanootit poistuvat laattojen mukana laudalta ja pelaajan on ostettava ne takaisin itselleen. Joenuoman varrella on viisi paikkaa jalokiville.