stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tom Pillibi
Aiheesta muualla

Kappaleen sanat
Eurovision laulukilpailun voittaneet kappaleet
| --- | --- |
1950-luku:   1956: ”Refrain”  1957: ”Net als toen”  1958: ”Dors, mon amour”  1959: ”Een beetje” 
1960-luku:   1960: ”Tom Pillibi”  1961: ”Nous les amoureux”  1962: ”Un premier amour”  1963: ”Dansevise”  1964: ”Non ho l’età”  1965: ”Poupée de cire, poupée de son”  1966: ”Merci, Chérie”  1967: ”Puppet on a String”  1968: ”La, la, la”  1969: ”Boom Bang-a-Bang”  ”De troubadour”  ”Un jour, un enfant”  ”Vivo cantando” 
1970-luku:   1970: ”All Kinds of Everything”  1971: ”Un banc, un arbre, une rue”  1972: ”Après toi”  1973: ”Tu te reconnaîtras”  1974: ”Waterloo”  1975: ”Ding-a-dong”  1976: ”Save Your Kisses for Me”  1977: ”L'oiseau et l'enfant”  1978: ”A-Ba-Ni-Bi”  1979: ”Hallelujah” 
1980-luku:   1980: ”What’s Another Year?”  1981: ”Making Your Mind Up”  1982: ”Ein bißchen Frieden”  1983: ”Si la vie est cadeau”  1984: ”Diggi-loo diggi-ley”  1985: ”La det swinge”  1986: ”J’aime la vie”  1987: ”Hold Me Now”  1988: ”Ne partez pas sans moi”  1989: ”Rock Me” 
1990-luku:   1990: ”Insieme: 1992”  1991: ”Fångad av en stormvind”  1992: ”Why Me?”  1993: ”In Your Eyes”  1994: ”Rock ’n’ Roll Kids”  1995: ”Nocturne”  1996: ”The Voice”  1997: ”Love Shine a Light”  1998: ”Diva”  1999: ”Take Me to Your Heaven” 
2000-luku:   2000: ”Fly on the Wings of Love”  2001: ”Everybody”  2002: ”I Wanna”  2003: ”Everyway That I Can”  2004: ”Wild Dances”  2005: ”My Number One”  2006: ”Hard Rock Hallelujah”  2007: ”Molitva”  2008: ”Believe”  2009: ”Fairytale” 
2010-luku:   2010: ”Satellite”  2011: ”Running Scared”  2012: ”Euphoria”  2013: ”Only Teardrops”  2014: ”Rise Like a Phoenix”  2015: ”Heroes”  2016: ”1944”  2017: ”Amar pelos dois”  2018: ”Toy”  2019: ”Arcade” 
2020-luku:   2020: Ei järjestetty  2021: ”Zitti e buoni”  2022: ”Stefania”  2023: "Tattoo"  2024: "The Code"
Tomorrow’s Dream

| ”Tomorrow's Dream” Black Sabbath |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Vol. 4
 Julkaistu: 7. lokakuuta 1972 
 Tuottaja(t): Patrick Meehan, Black Sabbath
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 03.06
 Levy-yhtiö: Vertigo Records (Eurooppa) Warner Bros. (USA/CAN)
Black Sabbathin muut singlet
| ”Iron Man” 1971 | ”Tomorrow's Dream” 1972 | ”Sabbath Bloody Sabbath” 1973 |
Tomorrow's Dream on brittiläisen Black Sabbath -yhtyeen kappale, joka julkaistiin vuonna 1972 yhtyeen neljännellä albumilla Vol. 4 sekä erikseen singlenä. Kappale on yhtyeen yhdessä tekemä. Singlen b-puolen niin ikään yhtyeen yhdessä tekemä instrumentaali ”Laguna Sunrise” on sekin Vol. 4 -albumilta.
”Tomorrow’s Dream” toimi Black Sabbathin vuosien 1972–74 kiertueilla konserttien avauskappaleena.
Suomessa Musa-lehden lokakuun 1972 numerossa singlen arvosteli Waldemar Wallenius. Hän kirjoittaa ”Tomorrow’s Dreamissa” olevan hyvin väsynyt riffi, josta yhtye ei jaksa saada mitään irti. B-puoli ”Laguna Sunrisea” hän kuvailee Living Strings -tyyppiseksi tunnelmapalaksi, ”mutta paremmat miehet ovat tästäkin aiheesta tehneet parempaa jälkeä”. Singlen arvosanaksi hän antaa yhden tähden viidestä mahdollisesta.
Kappaleet singlellä

A-puoli
Tomorrow's Dream – 3.06 (säv. Ozzy Osbourne/Bill Ward/Geezer Butler/Tony Iommi)
B-puoli
Laguna Sunrise – 2.49 (säv. Osbourne/Ward/Butler/Iommi)
Lähde:
Toluidiinipunainen

| Toluidiinipunainen |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  1-[(4-methyl-2-nitrofenyyli)diatsenyyli]naftalen-2-oli
CAS-numero:  2425-85-6
SMILES:  CC1=CC(=C(C=C1)N=NC2=C (C=CC3=CC=CC=C32)O)[N+](=O)[O-]
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C17H13N3O3
Moolimassa:  307,304 g/mol
Sulamispiste:  269 °C
Tiheys:  1,44 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Toluidiinipunainen (C17H13N3O3) eli CI Pigment Red 3 on aromaattisiin atsoväreihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään väriaineena.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa toluidiinipunainen on punaista kiteistä ainetta. Värisävy vaihtelee kidekoon perusteella kellertävästä sinertävään. Yhdiste liukenee hieman etanoliin, asetoniin ja bentseeniin.
Toluidiinipunaista valmistetaan 2-nitro-p-toluidiinin diatsoniumsuolan ja 2-naftolin välisellä atsokytkentäreaktiolla.
Toluidiinipunaista käytetään muun muassa taiteilijaväreissä, vahaliiduissa, polyvinyylikloridin värjäämiseen ja eräissä painomusteissa. Yhdisteen valonkesto on vain kohtalainen ja liuotintenkesto huono.
Aiheesta muualla

Toluidiinipunainen, Coloria.net
Leena Rantanen

Leena Rantanen on Pariisissa asuva kirjailija ja suomentaja.
Leena Rantanen (o.s. Mäenpää, s. 1948 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja suomentaja. Hän pääsi ylioppilaaksi Viitasaaren yhteiskoulusta 1967, opiskeli sen jälkeen Jyväskylän yliopistossa muun muassa taidehistoriaa, kirjallisuutta ja ranskaa ja valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1975. Hän oli naimisissa taidemaalari Johannes Rantasen kanssa 1970–1988 ja on ollut naimisissa näyttelijä Jean Signén kanssa vuodesta 2002.
Rantanen on asunut Pariisissa ja Italiassa vuodesta 1988 lähtien. Hän on julkaissut lastenkirjoja, taidekirjoja ja lyhytproosaa sekä kirjoittanut kuvataiteesta ja kirjallisuudesta sanomalehtiin (Keskisuomalainen, Aamulehti ja Kaleva) ja moniin aikakauslehtiin.
Omat teokset

Hyvää jokapäivää !!, lastenkirja, Sanoma Oy 1977
Koerakutsikas ja Pillimees, sanamatka Tallinnaan, lastenkirja, Gummerus 1978
Seitsensorminen omakuva: taiteen taikamaailma, lasten taidekirja, Gummerus 1979
Läkkiseppä, kulkuri ja valkeat pilvet, lastenkirja, Gummerus 1980
Sateenkaari, suomalaisia maisemamaalauksia, taidekirja Otava 1984
Tuulet, (lasten) taidekirja, Weilin+Göös 1986
Löytöretkellä, (lasten) taidekirja, Tammi 1991
Joutava kysymys onnesta, lyhytproosaa, Pohjoinen 1996
Portaat valoon, Elina Luukasen grafiikkaa, taidekirja, Pohjoinen 1998
Unessa ja valveilla, Tullimies Henri Rousseaun kuvia, (lasten) taidekirja, Taide 1998
Kirja taskussa, lyhytproosaa, LK-kirjat 1998
Kirjeitä Aurooralle, lyhytproosaa, LK-kirjat 1999
Muistikuvia, Veikko Hirvimäen pienoisveistoksia, taidekirja, Minerva 2005
Kirjeitä jonnekin, lyhytproosaa, Like, 2005
Vastaantulijoita, lyhytproosaa, Like 2006
Puolen tunnin loma, lyhytproosaa, Like 2008
Nättiä kirjoitusta, kuva-sanaleikki, ntamo 2009
Kaupungissa vihertää, lyhytproosaa, Basam Books, 2014
Avioliittoon ranskalaisittain ja muita kertomuksia Pariisista, Viisas Elämä (/ Basam Books) 2016
Matkustan, vaikka en enää, lyhytproosaa, Basam Books, 2020
Ihanaa kävellä Helsingissä, lyhytproosaa, Aviador 2024
Suomennokset ranskasta

Bella Chagall, Palavat sydämet, W+G 1986
Raphaële Billetdoux, Kuin kissantassun hipaisu, Kirjayhtymä 1988
Alexandre Jollien, Heikkouden ylistys, Ajatus kirjat/Gummerus 2009
Alexandre Jollien, Pieni antautumisen opas, Basam Books, 2013
Joël Egloff, Taju kankaalla, Basam Books, 2013
Daniel Besace, Valtameri, Basam Books, 2014
Joël Egloff, Edmond Ganglion ja poika, Basam Books, 2014
Voltaire, Luonnonlapsi, Viisas Elämä (/Basam Books), 2016
Voltaire, Seitsemän filosofista tarinaa, Basam Books, 2018
Irène Némirovsky, Porvarillinen komedia ja muita novelleja, ntamo, 2021
Kamel Daoud, Tapaus Mersault, Aviador 2022
Perec, Tavarat, Aviador 2024
Suomennokset italiasta

Luigi Pirandello, Sitruunoita Sisiliasta ja muita novelleja.  Like, 2007.  ISBN 978-952-471-915-5
Antonio Tabucchi, Unien unia (Sogni di sogni,1992).  Tammi, 2008.  ISBN 978-951-31-3821-9
Luigi Pirandello, Ahdas frakki ja muita novelleja.  Like, 2009.  ISBN 978-952-01-0289-0
Dino Buzzati, Noiduttu takki ja muita kertomuksia.  Basam Books, 2020.  ISBN 978-952-7240-46-5
Lisäksi novelli- ym. suomennoksia lehdissä kirjailijoilta Giovanni Verga, Géo Norge, Luigi
Pirandello, Raymond Queneau, Marcel Cohen, Irène Némirovsky
Esipuhe (kirjan ainoa teksti) Markku Pirin kuvateokseen Muotokuvia, Tammi 1991 ja
”Kaupunki joen rannalla” (=Minun Pariisini) Mondon Pariisin oppaassa 2007
Suomennokset italiasta > TV-ohjelmat (käsikirjoitus ja kuvasuunnittelu)

Palava sydän. Marc Chagallin taidetta, opetustv 1992, 35 min
Unessa ja valveilla. Tullimies Rousseaun kuvia, opetustv 1994, 20 min
Suomennokset italiasta > Valokuvanäyttelyt

Kirja taskussa sekä Pyhiinvaellusmatkalla Italian teillä yhdessä Fulvio Ranzanin kanssa 1990-luvulla.
Suomennokset italiasta > Palkinnot

Lasten oma kirjakerhon kirjoituskilpailu 1976
Gummeruksen Kaarlenpäivän palkinto 1980
Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto 1985
Lastenkirjallisuuden valtionpalkinto 1987
Weilin+Göösin palkinto 1987
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Topıraq qala

Topıraq qalan raunioita.
Palatsi.
Seinämaalaus.
Topıraq qala (uzb. Tuproqqalʼa, ven. Топра́к-Кала́, Toprak-Kala) on rauniokaupunki Karakalpakian tasavallan Ellikqalan piirissä Uzbekistanissa. Se sijaitsee Sultan Wáyisin vuorijonon eteläpuolella lähellä Nukusin ja Tórtkúlin välistä maantietä.
100–500-luvuilla rakennettua neliskulmaista (500 x 350 metriä) kaupunkia ympäröi katetulla käytävällä ja kulmatorneilla varustettu muuri. Se sai vettä kanavia pitkin Amudarjan nykyään kuivuneesta sivu-uomasta. Asuintalot ja talousrakennukset oli jaettu pää- ja sivukaduilla kymmeneksi kortteliksi. Eteläportilta alkava pääkatu johti temppelin, jossa on ilmeisesti palvottu tulta.
Kaupunki toimi 200–300-luvuilla Horezmin kuninkaiden asuinpaikkana. Sen luoteisosassa sijaitsi 14 metriä korkealle keinotekoiselle jalustalle (80 x 80 metriä) saviilestä rakennettu palatsi kolmine torneineen. Palatsin huoneet oli koristeltu kohokuvin, patsain ja seinämaalauksin, jotka kuvaavat hallitsijoita, jumalattaria, tanssivia miehiä ja naisia, mytologisia hahmoja, eläimiä ja hedelmällisyyssymboleja. Sisäpihalla oli valtaistuinsali ja sitä ympäröi neljä pyhäkköä alttareineen. Palatsi hylättiin vähäksi aikaa 300-luvun alussa, ja sitä käytettiin myöhemmin hallintorakennuksena. Kaupunki lienee raunioitunut sotien ja kastelujärjestelmän tuhoutumisen seurauksena.
Sergei Tolstovin johdolla 1930–1950-luvuilla suoritetuissa kaivauksissa on löydetty keramiikkaa, tekstiilejä, jousia ja muita aseita, koruja ja rahoja. Arvokkain löytö ovat pergamentille ja puunkappaleille horezmin kielellä kirjoitetut talousasiakirjat. Taidokkaat seinämaalaukset kertovat Horezmin yhteyksistä Intiaan, Syyriaan, Egyptiin ja Mustanmeren pohjoispuolelle. Esinelöytöjä ja maalauksia säilytetään muun muassa Pietarin Eremitaasissa ja Savitskin museossa Nukusissa.
Tolsiklaatti

| --- | --- |

Tolsiklaatti
Systemaattinen (IUPAC) nimi
O-(1,4-metano-1,2,3,4-tetrahydro-6-naftyyli)-N-metyyli-N-(m-tolyyli)-tiokarbamaatti
Tunnisteet
CAS-numero: 50838-36-3
ATC-koodi: D01AE19
PubChem CID: 5506
Kemialliset tiedot
Kaava: C20H21NOS 
Moolimassa: 323,448
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 120–121 °C 
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika:  ?
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Topikaalinen
Tolsiklaatti (C20H21NOS) on tiokarbamaatteihin kuuluva lääkeaine. Yhdistettä käytetään eräiden ihon sieni-infektioiden hoitoon.
Käyttö

Tolsiklaatti vaikuttaa rihmasieniin estämällä niiden tarvitsemien ergosterolien synteesiä toimimalla skvaleenimono-oksigenaasin eli skvaleeniepoksidaasin inhibiittorina. Tolsiklaatti vaikuttaa vain tiettyihin sieniin ja sen vaikutusspektri on melko kapea. Sitä käytetään tyypillisesti voiteena. Tolsiklaatti ei ole aivan yhtä tehokas kuin monet muut topikaalisesti käytettävät sieni-infektioiden hoitoon tarkoitetut lääkeaineet. Yhdiste aiheuttaa vain harvoin ihoärsytystä.
Synteesi

Tolsiklaattisynteesin lähtöaineena on 4-bromi-3-jodianisoli, joka reagoi magnesiumin läsnä ollessa syklopentadieenin kanssa sykloadditioreaktiolla muodostaen bentsonorbornadieenijohdannaisen. Tämä pelkistetään vedyn avulla ja tuote reagoi bromin kanssa, jolloin muodostuu fenolijohdannainen. Tämä fenolijohdannainen reagoi tiofosgeenin kanssa ja viimeisessä vaiheessa N-metyyli-m-toluidiinin kanssa muodostaen tolsiklaattia.
Rantasalmen vesitorni

Rantasalmen vesitorni Rantasalmella on kokonaan säänkestävästä teräksestä rakennettu kartion muotoinen vesitorni. Vesitornin säiliön verhous on muovipinnoitettua teräsohutlevyä, tornin varsi on pinnoittamaton. Vesikate on peltiä. Tornin korkeus on noin 15–20 metriä ja vesisäiliön halkaisija on suunnilleen sama. Torni on valmistunut vuonna 1979 ja sen vesisäiliön tilavuus on 1 000 m³. Vesitorni on oranssi, joten se on hyvin huomiota herättävän näköinen rakennelma. Se ei ole kovin näkyvällä paikalla, joten jos haluaa nähdä sen on melkein mentävä sen juurelle.
Vesitornia ei ole juurikaan saneerattu ennen vuotta 2013, jolloin tornissa ilmenneet syöpymät ja muut viat korjataan.
Viljo Rantasalo

Viljo Valto Rantasalo, entinen Björni (29. elokuuta 1887 Eura – 6. joulukuuta 1983) oli 1935–1954 Helsingin yliopiston dosentti alanaan pediatriikka. Hän oli samalla Helsingin kulkutautisairaalan, myöh. nimeltään Auroran sairaala, ylilääkäri 1936–1954. Rantasalo sai professorin arvonimen 1946.
Rantasalon vanhemmat olivat Frans Björni ja Henriika Vilhelmiina Piipanoja. Rantasalo pääsi ylioppilaaksi Turun suomalaisesta reaalilyseosta 1905 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1914. Tohtoriksi hän väitteli 1928, jolloin hän sai myös lastentautien erikoislääkärin pätevyyden. Rantasalon ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1913 oli Leila Wallenius (k. 1953) ja toinen vuodesta 1954 Irma Orvokki Hiltunen. Rantasalon pojasta Viljo Ilari Rantasalosta (1916–1999) tuli isänsä tavoin lääketieteen tohtori ja dosentti. Myös tytär Leila-Marja Saarelma (1921–2018) valmistui lääkäriksi ja erikoistui lastenpsykiatriaan.
Ranskalainen tarot

| Ranskalainen tarot |
| --- | --- |

Muut nimet:  Tarot
Korttimäärä:  78
Pelaajamäärä:  3–5
Korttien järjestys suurimmasta pienimpään:  R-D-C-V-10-9-8-7-6-5-4-3-2-1
Ranskalainen tarot (ransk. tarot tai tarot français) on tikkipeli-perheeseen kuuluva korttipeli, jota pelataan ranskalaisilla tarot-korteilla. Peli vastaa haastavuudeltaan tavallisella korttipakalla pelattavaa bridgeä.
Kortit

Pakassa on 78 pelikorttia:
4 maata: pata, hertta, ruutu ja risti. Jokaisessa maassa on 14 kortia. Arvojärjestys ylhäältä alas Kuningas, Kuningatar, Ritari ja Sotilas muodostavat kuvakortit sekä numerokortit 10, 9, 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2, 1
21 erikoiskorttia nimeltä valtti tai tarot: Tarot voittaa maat tikeissä. Numerot osoittavat valttien arvon. 21 on arvokkain ja 1 heikoin.
Narri on tähdellä merkitty kortti, joka kuvaa mandoliinin soittajaa. Se on eräänlainen jokeri, jolla voi korvata ajetun maan tai valtin.
Tarot 21, 1 ja narri ovat kolme oudleria eli päätyä. Pelistrategia rakentuu näiden kolmen kortin ympärille.
Korteilla on seuraavat pistearvot:
Päädyt eli Oudlerit (1 – 21 – narri) 4,5
Kuningas 4,5
Kuningatar 3,5
Ritari 2,5
Sotilas 1,5
Muut kortit 0,5
Laskemisen helpottamiseksi arvokkaammat kortit lasketaan pareittain tavan korttien kanssa, jolloin arvot ovat:
Pääty = 5
Kuningas = 5
Kuningatar = 4
Ritari = 3
Sotilas = 2
Kaikkien korttien arvo yhteensä 91 pistettä.
Pelin yleisperiaate

Tarot on neljän hengen peli (pelistä on versiot myös 3 ja 5 pelaajalle).
Tarot on samaan aikaan sekä yksilöpeli että joukkuepeli. Pelin aikana yksi pelaaja, jota kutsutaan tarjoajaksi tai pelinviejäksi, pelaa yksin kolmea muuta pelaajaa vastaan. Näitä kolmea kutsutaan puolustajiksi. Tilanne ja pelaajien rooli vaihtuu jokaisen jaon aikana riippuen pelaajien tarjouksista.
Tutkittuaan kädessään olevat kortit, pelaaja tarjoaa tietyn arvoisen pelin muita vastaan pelatessaan. Kuinka monta pistettä tarjoajan on saatava lunastaakseen lupauksensa riippuu hänellä olevien päätykorttien määrästä tikkien jälkeen.
Voittoon tarvittavat pisteet
ilman päätyjä: 56 pistettä
yksi päätykortti: 51 pistettä
kaksi päätykorttia: 41 pistettä
kaikki kolme päätykorttia: 36 pistettä
Lista paljastaa päätykorttien merkityksen pelistrategialle. Kortteja tarot 21 ja narri ei voi menettää. Narria ei kannata pelata viimeisessä tikissä, paitsi Slammin aikana, muutoin se siirtyy vastustajalle. Tarot 1 on sen sijaan epävarma kortti, koska se on valttikorteista matalin. Sen voi menettää tai sen voi voittaa itselleen.
Jako

Ennen jakoa pelaajat vetävät sokkona kortit. Alimman kortin saanut on ensimmäinen jakaja. Jos korttien arvo on sama, maa ratkaisee. Maat korkeimmasta alimpaan: pata, hertta, ruutu ja risti. Valtit ovat arvokkaimmat aina. Narrin saaja vetää uuden kortin.
Jakajan vastapäätä istuva pelaaja sekoittaa pakan. Hänestä seuraava pelaaja nostaa pakan, minimi nosto / jättö on 3 korttia.
Jakaja jakaa kortit kolmen pinoissa vastapäivään. Jaon aikana jakaja muodostaa kuuden kortin "Lesken" kortti kortilta (ensimmäinen ja viimeinen kortti ei voi tulla "Leskeen"). Jakovirheen tapahtuessa, jako suoritetaan uudestaan, mutta jakaja ei voi olla tarjoaja kyseisessä jaossa. Leskeä kutsutaan joskus myös koiraksi.
Jaon aikana kortteja ei saa kääntää, katsoa tai nostaa. Kortit katsotaan vasta jaon päätyttyä. Kortteja ei ole pakko jakaa kädessä maittain, mutta sen tekeminen auttaa aloittajaa hahmottamaan peliä.
Jos pelaaja on saanut jaossa yhden ainoan valtin ja se on valtti ykkönen, eikä hänellä ole narria, hän paljastaa korttinsa ja jako mitätöidään. Tämä on tehtävä ennen tarjouskierrosta.
Tarjousten tekeminen

Etumies aloittaa tarjoukset. Jos hän passaa, seuraava tarjoaa. Jos kaikki passaavat suoritetaan uusi jako vastapäivään edeten. Jos pelaaja haluaa tehdä tarjouksen, korttien näyttäessä tarpeeksi vahvoilta muita pelaajia vastaan, hän lausuu: "otan", "pidän", "pidän ilman Leskeä" tai "pidän leskeä vastaan". Pelaajat, jotka eivät ole passanneet tai tehneet tarjousta, voivat ylittää tarjouksen korkeammalla tarjouksella. Sama pelaaja voi passata tai tarjota vain kerran. Jos on jo passannut ei voi tarjota. Tarjousten arvo on seuraava:
Otan (petite): käsi, jolla on 50 % mahdollisuus voittaa ja joka pohjaa toivoon hyvästä "leskestä". Tämä tarjous on poistunut turnauspeleistä.
Pidän (garde): Korkeampi tarjous kuin "otan" vaikka käytännössä sama. Eli edellisen tarjottua "otan", voi seuraava tarjota "pidän". Turnauspeleissä alin tarjous. Suurempi riski menettää pisteitä kuin otan tarjouksessa, koska kerroin on kaksi.
Pidän ilman leskeä (garde sans le chien): vahvalla kädellä pelaaja voi tavoitella voittoa käyttämättä leskeä pelissä. Lesken pisteet annetaan hänelle pelin lopussa tuoden turvaa tarjoukselle. Pelaaja ei tietenkään voi tietää lesken kortteja ennen pelin alkua.
Pidän leskeä vastaan (garde contre le chien): poikkeuksellisella kädellä pelaaja voi tavoitella voittoa leskeä vastaan. Lesken kortit lasketaan puolustajien hyväksi pelin lopussa. Leskeä ei edelleenkään saa tutkia.
Slammi

Slammi on bonus, jonka saa voittamalla kaikki tikit. Slammi on harvinainen. Slammin bonus lisätään tai vähennetään tarjoukseen.
Slam tarjotaan ja onnistuu = 400 pistettä
Slam onnistuu mutta ilman tarjousta = 200
Slam tarjotaan, mutta epäonnistuu = –200 pistettä
Slamin tarjoaja saa oikeuden aloittaa tikit, vaikka hän ei olisikaan etumies. Onnistuakseen tarjoajan on voitettava kaikki tikit ja pelattava narri viimeisessä tikissä, jolloin hän saa poikkeuksellisesti pitää narrin. Jos slam epäonnistuu jokainen puolustaja saa 200 lisäpistettä.
Leski eli koira pelissä

Otan- ja pidän-tarjouksissa tarjoaja kääntää lesken eli koiran kortit ja näyttää ne kaikille pelaajille. Hän liittää ne käteensä ja poistaa kädestään 6 korttia, jotka pidetään salassa muilta. Nämä ovat osa tarjoajan tikkejä.
Tarjoaja ei voi poistaa kuninkaita, päätyjä tai valtteja. Jos hän joutuu pakosta poistamaan valtteja, ne paljastetaan puolustajille. Kun tämä on ohi, tarjoaja sanoo "peli", jonka jälkeen hän ei saa enää muuttaa kättään.
"Pidän ilman leskeä"- ja "pidän leskeä vastaan"-tarjouksissa leski pysyy salattuna.
"Pidän ilman leskeä": leski siirretään tarjoajan eteen.
"Pidän leskeä vastaan": leski sijoitetaan tarjoajan vastapäätä istuvalle pelaajalle ja ne lasketaan puolustajien hyväksi.
Bonukset

Kourallinen eli poignee
Pelaaja, jolla on kourallinen, voi todistaa sen ennen ensimmäistä pelattua korttiaan. Hän näyttää vain tarpeellisen määrän kortteja, ei ylimääräisiä. Narri lasketaan valttikortiksi kourallisissa. Jos pelaaja paljastaa narrin, se kertoo, ettei hänellä ole näytettyä enempää valtteja.
Kourallinen: 10 valttia antaa 20 bonusta
Kaksi kourallista 13 valttia antaa 30 bonusta
Kolme kourallista 15 valttia antaa 40 bonusta
Nämä bonuspisteet eivät tuplaannu, vaan ne lisätään joko tarjoajan voittopisteisiin tai jokaisen puolustajan voittopisteisiin. Eli jos tarjoaja voittaa ja hänellä oli kaksi kourallista, jokainen puolustaja maksaa hänelle 30 ylimääräistä. Toisessa tapauksessa tarjoaja maksaa jokaiselle puolustajalle 30 ylimääräistä. Kourallinen
Valtti ykkönen viimeisessä tikissä
Jos valtti ykkönen on mukana pelin viimeisessä tikissä, kortin voittanut puoli saa ylimääräiset 10 pistettä. Tämä summa kerrotaan tarjouksen bonusarvolla. Näin tehdään olipa jaon tulos mikä tahansa.
Korttien pelaaminen

Kun tarjoaja on saanut kätensä valmiiksi ja sanonut "Peli", etumies aloittaa tikin ja peli etenee vastapäivään.
Tikin voittaja aloittaa seuraavan tikin. Peli etenee seuraavien sääntöjen mukaan:
Valttipelissä pelaajien on pelattava korkeampaa valttia. Tätä kutsutaan ylimenopakoksi. Jos pelaajalla ei ole korkeampaa valttia, hän pelaa matalamman, yleensä matalimman kädessään olevan. Tätä kutsutaan alimenoksi.
Maata pelatessa on seurattava maata, mutta kortin arvo on vapaa.
Jos pelaaja ei voi seurata maata, on pelattava valttia.
Jos tikin ensimmäinen kortti on narri, seuraava kortti määrää maan.
Narri ei voi voittaa tikkiä (paitsi slamin viimeisellä tikillä) vaan se säilyy pelanneen pelaajan omaisuutena. *Narrin haltija korvaa kortin tikin voittajalle jollakin voittamallaan pelattuun maahan kuuluvalla kortilla tai valtilla.
Jos slammin tarjoajalla ei ole narria ja kortti säilyy puolustajille, he tienaavat 4 ylimääräistä pistettä.
Puolustajien tikit kerätään tarjoajan vastapäätä istuvalle pelaajalle.
Niin pitkään kun tikkiä ei ole kerätty pois, kuka tahansa pelaaja saa tarkastaa sen kortit.
Pelaaja ei saa koskaan pelata ennen vuoroaan. Ei edes ottaa tulevaa pelikorttia käteen ennen vuoroansa.
Pisteiden laskeminen

Kun jako on pelattu, tarjoaja ja puolustajat laskevat pisteensä, jotka voitetuista tikkikorteista saa tienattua.
Pitääkseen tarjouksensa tarjoajan on tienattava tietty määrä pisteitä, mikä riippuu kerättyjen päätyjen määrästä. Jos pistemäärä on tasan tarjous pitää; jos pisteitä on yli, ylimääräiset pisteet tulevat tienestiksi; jos tarjous on ali, puuttuvat pisteet ovat tappioksi.
Tarjous on aina 25 pisteen arvoinen, 25 pistettä lisätään joko voittoon tai tappioon.
Tämä lopputulos kerrotaan tarjouksen mukaan:
Otan = ei kertoimia
Pidän = tulos tuplataan
Pidän ilman leskeä = tulos kerrotaan 4
Pidän leskeä vastaan = tulos kerrotaan 6
Jokainen puolustaja tienaa saman määrän pisteitä: miinuksena, jos tarjous pitää, plussana, jos tarjous kaatuu.
Tarjoaja tienaa tuloksen kolminkertaisena, positiivisena, jos tarjous pitää ja negatiivisena, jos tarjous kaatuu.
Jokaisen neljän pelaajan pistemäärien summa on aina 0 missä pelivaiheessa tahansa.
Sääntömuutokset eri pelaajamäärille > Tarot kolmelle

Samat säännöt kuin neljälle, mutta kortit jaetaan 4 kerrallaan. Jokainen pelaaja saa 24 korttia ja koirassa on 6 korttia normaaliin tapaan. Bonukset ovat:
Kourallinen 13 valttia
Kaksi kourallista 15 valttia
Kolme kourallista 18 valttia