stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Metta Sandiford-Artest

| Metta Sandiford-Artest |
| --- | --- |
 Sandiford-Artest vuonna 2010.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Metta Sandiford-Artest
Syntynyt: 13. marraskuuta 1979 (ikä 44) Queens, New York, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Lempinimi:  Ron-Ron
Pituus:  201 cm
Paino:  118 kg
Nyk. joukkue:   Los Angeles Lakers
Sarja:  NBA
NBA-varaus:  16. varaus 1999 Chicago Bulls
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1999–2002 2002–2006 2006–2008 2008–2009 2009–2013 2013–2014 2014 2015 2015–2017:   Chicago Bulls  Indiana Pacers  Sacramento Kings  Houston Rockets  Los Angeles Lakers  New York Knicks  Sichuan Blue Whales  Pallacanestro Cantù  Los Angeles Lakers
Aiheesta muualla
www.ronartest.com
Metta Sandiford-Artest (synt. Ronald William Artest Jr., tunnettu aiemmin nimillä Ron Artest ja Metta World Peace,  s. 13. marraskuuta 1979 Queens, New York) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka on pelannut NBA:ssa vuodesta 1999 lähtien. Vuosina 2009–2013 ja uudelleen vuodesta 2015 hän on edustanut Los Angeles Lakersia.
Syyskuussa 2011 hän vaihtoi nimensä virallisesti Metta World Peaceksi. Metta oli hänen etunimensä, World Peace sukunimensä. 2020 hän vaihtoi jälleen sukunimeään, nyt Sandiford-Artestiksi.
Pienenä laitahyökkääjänä pelaavan Sandiford-Artestin varasi NBA:han vuonna 1999 16. vuorolla Chicago Bulls. Los Angeles Lakersissa Sandiford-Artest voitti kaudella 2009–2010 NBA:n mestaruuden. Kaudella 2003–2004 hänet valittiin tähdistöotteluun ja sarjan parhaaksi puolustuspelaajaksi. Kauden 2010–2011 päätteeksi hänelle myönnettiin J. Walter Kennedy Citizenship Award.
Vuonna 2004 Sandiford-Artest osallistui suureen joukkotappeluun fanien ja pelaajien kanssa. Tämän johdosta hän sai 73 ottelun mittaisen pelikiellon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Metta Sandiford-Artest Wikimedia Commonsissa
Meritupet

| Meritupet |
| --- | --- |
 Clavelina lepadiformis
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Vaippaeläimet Urochordata
Luokka::  Meritupet Ascidiacea  Nielsen, 1995
Lahkot ja alalahkot
 Enterogona Aplousobranchia  Phlebobranchia  Pleurogona Stolidobranchia 
Katso myös
   Meritupet Wikispeciesissä   Meritupet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Meritupet (Ascidiacea) on vaippaeläinten luokka. Ne ovat alustaan kiinnittyneitä, vaipan ympäröimiä merieläimiä, joilla on suu- ja hylkyaukko. Toukat uivat vapaasti ja niillä on selkäjänne, jonka yläpuolella on selkäydin, mikä viittaa sukulaisuuteen selkärankaisten kanssa. Merituppilajeja tunnetaan noin 1 000. Niiden elinikä on muutamia kuukausia.
Rakenne

Meritupet ovat rakenteeltaan hyytelöstä koostuvia suppiloita, jotka ovat täynnä vettä. Yksittäin elävillä merituppilajeilla hylkyaukko sijaitsee kyljessä kuin teekannun nokka. Suolen alkupäässä on korimainen ravinnon suodatin. Vesi virtaa siihen ylhäällä sijaitsevasta sisääntuloaukosta ja poistuu hylkyaukon kautta. Keskikokoinen merituppi suodattaa vuorokaudessa 200 litraa vettä. Vedessä olevat ravintohiukkaset jäävät sisään seulamaisen verkon ja tahmean liman pidättäminä. Lopulta lima valuu alas ruoansulatuskanavaan ravintohiukkaset mukanaan. Suodatin toimii samalla kiduksena ottaen vedessä olevan hapen eläimen käyttöön. Virtaus pysyy yllä solujen pinnalla liikkuvien ripsien avulla. Niiden ansiosta veden vaihtuvuus on niin hyvä, että jotkin lajit pystyvät elämään seisovassa merivedessä.
Runkokuntina elävien merituppiyksilöiden koko on vain muutaman millimetrin, mutta kolonia voi kasvaa 15 sentin mittaiseksi. Yksin elävät meritupet kasvavat huomattavasti suuremmiksi ollen korkeintaan 20-senttisiä. Runkokunnassa merituppia yhdistää toisiinsa hyytelömäinen väliaine. Jokainen ottaa sisäänsä vettä yhdestä putkesta, suodattaa siitä ravintohiukkaset ja pumppaa veden ja jätteet toisesta päästä pois.
Lisääntyminen

Meritupet ovat hermafrodiitteja eli jokaisella yksilöllä on sekä koiraan että naaraan sukupuolielimet. Periaatteessa ne voisivat lisääntyä yksinäänkin, mutta käytännössä ne eivät sitä tee. Sitä vastoin meritupet päästävät siittiönsä veteen ja saavat hengitysveden mukana lajikumppaniensa sukusolut. Siten perinnöllinen muuntelu säilyy, eikä jälkeläisistä tule vanhempansa kloonia. Jotkin merituppilajit päästävät munasolutkin veteen, jossa ne hedelmöittyvät ja kelluvat jonkin aikaa vapaasti ennen toukkavaihetta. Toisilla taas on sisäinen hedelmöitys, jossa vasta aktiivinen toukka poistuu emonsa ruumiista. Eräät lajit pystyvät lisääntymään silmikoimalla. Silloin meritupen kyljestä kasvaa pieni jälkeläinen, joka lopulta irtoaa itsenäiseksi yksilöksi.
Elinympäristö

Aikuiset meritupet ovat sessiilejä eli paikoilleen kiinnittyneitä. Ne voivat liimautua mihin tahansa merenalaiseen rakenteeseen, kuten kookkaisiin leviin, öljynporauslauttaan tai laivan pohjaan. Meritupet eivät kestä kuivumista, joten ne elävät vuorovesirajan alapuolella. Useimmat merituppilajit elävät matalissa ja ravinteisissa rannikkovesissä, mutta jotkin lajit elävät jopa 5000 metrin syvyydessä. Ne syövät pinnasta vajonnutta osittain hajonnutta eloperäistä ainesta.
SAT

SAT tai Sat voi tarkoittaa seuraavia:
SAT, yhdysvaltalainen yliopistovalmiutta mittaava koe
SAT, Sisu Auto. suomalainen autotehdas
SAT, Suomen Aseveljien Työjärjestö, jatkosodan aikainen propaganda- ja tiedustelujärjestö
Sindicato Andaluz de Trabajadores (Andalusian työläisten liitto), espanjalainen ammattiliitto
sat, santalin kielen ISO 639-3 -koodi
Opan Sat (s. 1987), venäläinen vapaapainija
Sat, oik. Karim Haddouche (s. 1975), ranskalainen räppäri
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”SAT”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
SAT-VIA

SAT-VIA on Suomen Aseveljien Työjärjestöstä (SAT) ja Vapaus – Isänmaa – Aseveljeys -järjestöstä (VIA) käytetty yhteislyhenne.
Selfridges

Birminghamin Selfridges-tavaratalon on suunnitellut Jan Kaplicky.
Selfridges on brittiläinen tavarataloketju. Harry Gordon Selfridge perusti ketjun ensimmäisen tavaratalon Lontoon Oxford Streetille 15. maaliskuuta 1909. Selfridgesistä ovat lähtöisin monet nykyaikaisten tavaratalojen peruslähtökohdista, kuten hajuvesiosaston sijoittaminen sisäänkäynnin läheisyyteen ja tavaroiden asettaminen esille tiskin takana pitämisen sijasta. Sanonta ”asiakas on aina oikeassa” perustuu Selfridgesin mainontaan.[lähde? ]
Ketjun tavarataloja on Lontoossa, Birminghamissa ja kaksi Manchesterissa, joista toinen on Trafford Centren ostoskeskuksessa ja toinen Exchange Squarella.
Aiheesta muualla

Selfridgesin verkkosivut (englanniksi)
Eräs nykypäivien kaupparuhtinas, Kansan kuvalehti, 07.10.1927, nro 40, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Metsävisa

Metsävisa on valtakunnallinen yläkoululaisten metsätietokilpailu, johon oppilaat osallistuvat kouluissaan opettajiensa johdolla. Osallistua voi suomeksi, ruotsiksi (Skogsnöten) tai englanniksi (Forest Quiz).
Metsävisa on järjestetty vuosittain vuodesta 1982 alkaen. Kilpailuun voivat osallistua kaikki perusopetuksen vuosiluokkien 7-9 oppilaat opettajan johdolla.
Vuosittain osallistujia on ollut 25 000 – 34 000 oppilasta 350-450 koulussa.[lähde? ] Vuoteen 2016 mennessä Metsävisaan oli osallistunut yli miljoona suomalaista.[lähde? ]
Kilpailukysymysten aiheet liittyvät esimerkiksi metsäbiologiaan, metsäluonnon suojeluun, metsänhoitoon, puun käyttöön ja jalostukseen sekä metsäteollisuuteen. Oppilaat täyttävät koulutason kilpailulomakkeen oppitunnilla. Edellisten vuosien kilpailukysymykset ovat nähtävillä Metsävisan verkkosivuilla.
Koulujen voittajia kutsutaan finaaliin, joka on samalla opintomatka oppilaalle ja hänen opettajalleen.
Metsävisassa on esine- ja rahapalkintojen lisäksi mahdollisuus voittaa kesätyöpaikkoja. Osallistuvat luokat voivat pyytää metsäasiantuntijoita vierailulle kouluunsa.
Metsävisan järjestäjät ja rahoittajat

Metsävisan pääjärjestäjät ovat Suomen Metsäyhdistys ja Biologian ja maantieteen opettajien liitto BMOL ry.
Muita järjestäjiä ja rahoittajia ovat Suomen Metsäsäätiö, Metsä Group, Stora Enso Metsä ja UPM Metsä, Metsähallitus, OP (finanssiryhmä), Metsäteollisuus ry, Suomen metsäkeskus, metsänomistajat – MTK ja metsänhoitoyhdistykset.
Aiheesta muualla

Metsävisa
Skogsnöten (Metsävisan ruotsinkieliset sivut)
Forest Quiz (Metsävisan englanninkieliset sivut)
Mihailo Renžin

Mihailo Renžin (hepr. ‏מיכאל רנזין‎, ven. Михайло Ренжин; s. 15. lokakuuta 1978 Sigulda, Latvian SNT, Neuvostoliitto) on israelilainen alppihiihtäjä. Hän edusti kauteen 2001–2002 saakka Ukrainaa.
Renžin on kilpaillut maailmancupissa yhteensä neljässä kilpailussa vuodesta 2003 lähtien, mutta ei ole päässyt kertaakaan 30 parhaan joukkoon. Hän osallistui MM-kisoihin ensimmäistä kertaa vuonna 2003, jolloin hän oli pujottelussa 49. ja suurpujottelussa 57. Renžin sijoittui Bormion MM-kisoissa 2005 samoissa lajeissa 42:seksi ja 51:seksi. Hän kilpaili pujottelussa ja suurpujottelussa Torinon olympialaisissa seuraavana vuonna. Renžin oli tuolloin suurpujottelussa 32. ja pujottelussa 37. Hän kilpaili vuoden 2007 MM-kisoissa vain pujottelussa, jossa hän sijoittui 28:nneksi. Renžin oli pujottelun 33. nopein ja sijoittui 60:nneksi suurpujottelussa Val d'Isèren kisoissa 2009. Hän oli Vancouverin olympialaisissa 2010 pujottelussa 35. ja suurpujottelussa 55.
Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

Ranskan keskeisimmät tuomioistuimet
Johdanto

Ranskan tuomioistuinlaitos on kaksijakoinen: oikeusasiain tuomioistuimet eli yleiset tuomioistuimet ja hallintotuomioistuimet muodostavat molemmat oman hierarkiansa. Samantapainen kahtiajako on tehty useissa muissakin romaanis-germaanisen tradition maissa (Suomi mukaan luettuna), kun taas anglosaksisen common law -oikeusperinteen maissa hallinnon tuomioistuinkontrolli kuuluu pääasiassa yleisille riita- ja rikosasiain tuomioistuimille.
Suomen ja Ranskan lainkäyttöjärjestelmät muistuttavat toisiaan pääpiirteiltään tuomioistuinjärjestelmän kaksijakoisuuden vuoksi, mutta yksityiskohdissa on eroja. Ranskassa esimerkiksi vakavat rikokset käsitellään vain niihin erikoistuneissa tuomioistuimissa (cour d’assises), ja hallintotuomioistuinjärjestelmä on kolmiportainen (Suomessa kaksiportainen). Ylimmän oikeusasteen tuomioistuimet puolestaan toimivat Ranskassa lähinnä kassaatiotuomioistuimina, eivätkä ne yleensä anna asiaratkaisuja toisin kuin Suomen korkein oikeus. Sen sijaan molempien valtioiden korkeimmat oikeudet valvovat lainkäytön yhdenmukaisuutta ja normien soveltamisen oikeellisuutta.
Yleiset asiat (ordre judiciaire) > Rikosasiat (matière pénale)

Ranskassa lainrikkomukset jaetaan vakavuuden perusteella kolmeen pääluokkaan: contravention, délit ja crime. Contravention-rikkomukset on jaettu edelleen viiteen eri alaluokkaan rikkomuksesta annettavan rangaistuksen mukaan. Délit- ja crime-rikoksista voidaan tuomita vankeusrangaistukseen, kun taas contravention-rikkomuksista tuomitaan yksinomaan sakkoon ja siihen mahdollisesti liittyvään oheisrangaistukseen (esim. ajo-oikeuden menetys). Rikosasiaa käsittelevä tuomioistuin määräytyy edellä mainitun lainrikkomusten luokittelun perusteella. Mikäli samaan rikosasiaan liittyy eri luokan rikkomuksia, rikosasiaa käsittelevä tuomioistuin määräytyy vakavimman lainrikkomuksen perusteella.
Yleiset asiat (ordre judiciaire) > Rikosasiat (matière pénale) > Paikalliset tuomioistuimet (juridiction de proximité)

Juridiction de proximité -tuomioistuimet käsittelevät lievimpiä contravention-rikkomuksia (neljä ensimmäistä alaluokkaa). Tuomioistuimen kokoonpanoon kuuluu pääsääntöisesti yksi tuomari. Juridiction de proximité -tuomioistuimet lakkautetaan 1.7.2017, jolloin niiden toimivalta rikosasioissa siirtyy tribunal de police -tuomioistuimille.
Yleiset asiat (ordre judiciaire) > Rikosasiat (matière pénale) > Poliisituomioistuimet (tribunal de police)

Poliisituomioistuimet käsittelevät vakavimpia, viidennen luokan contravention-rikkomuksia, ja niiden kokoonpanoon kuuluvat tuomari ja tätä avustava kirjaaja. Poliisituomioistuimet toimivat tribunal de grande instance -alioikeuksien alaisuudessa.
Yleiset asiat (ordre judiciaire) > Rikosasiat (matière pénale) > Vähäisten rikosten tuomioistuimet (tribunal correctionnel)

Tribunal correctionnel -tuomioistuimet käsittelevät täysi-ikäisten tekemiä délit-rikoksia, joihin kuuluvat muun muassa varkaudet, petokset ja vähäistä vakavammat väkivaltarikokset. Tribunal correctionnel -tuomioistuin voi tuomita rikoksentekijän korkeintaan kymmenen vuoden vankeusrangaistukseen, muuhun rangaistukseen (esim. yhdyskuntapalvelu) tai sakkorangaistukseen. Lisäksi se voi määrätä oheisrangaistuksen (esim. ajo-oikeuden menetys). Tuomioistuimen päätöksestä voi valittaa valitustuomioistuimeen (cour d'appel).
Tuomioistuimen kokoonpanoon kuuluu pääsääntöisesti kolme tuomaria, joista yksi toimii oikeuden puheenjohtajana. Lisäksi kokoonpanoon kuuluu tuomareita avustava kirjaaja. Tietyt erikseen lainsäädännössä säädetyt rikosasiat käsitellään kuitenkin yhden tuomarin kokoonpanossa.
Yleiset asiat (ordre judiciaire) > Rikosasiat (matière pénale) > Vakavien rikosasioiden tuomioistuimet (cour d'assises)

Rikostuomioistuimet käsittelevät täysi-ikäisten tekemiä crime-rikoksia (esim. murha ja raiskaus). Rikostuomioistuimen kokoonpanoon kuuluu kolme tuomaria ja kuusihenkinen valamiehistö. Tietyissä tapauksissa, joihin lukeutuvat mm. yli 16-vuotiaiden alaikäisten tekemät rikokset sekä terrorismiin ja huumekauppaan liittyvät rikokset, tuomioistuin kokoontuu erityiskokoonpanossa.
Syytetty, syyttäjänvirasto, siviilioikeudellisesti vastuussa oleva henkilö tai asianomistaja voi valittaa cour d'assises -tuomioistuimen tuomiosta toiselle cour d'assises -tuomioistuimelle, joka ottaa asian uudelleen käsiteltäväksi. Uudelleenkäsittelyssä valamiehistö on yhdeksänhenkinen. Uudesta ratkaisusta voi valittaa edelleen valitustuomioistuimeen (cour d'appel).
Yleiset asiat (ordre judiciaire) > Yksityisoikeudelliset asiat (matière civile)

Ranskassa riita-asiaa käsittelevä tuomioistuin määräytyy asiaan liittyvien intressien euromäärän perusteella.
Yleiset asiat (ordre judiciaire) > Yksityisoikeudelliset asiat (matière civile) > Paikalliset tuomioistuimet (juridiction de proximité)

Juridiction de proximité -tuomioistuimet käsittelevät riita-asioita, joihin liittyvät intressit ovat suuruudeltaan alle 4 000 euroa. Tuomioistuimen kokoonpanoon kuuluu joitain poikkeuksia lukuun ottamatta yksi tuomari. Paikalliset tuomioistuimet lakkautetaan 1.7.2017, jolloin niiden toimivalta riita-asioissa siirtyy vähäisten riita-asioiden tuomioistuimille (tribunal d'instance).
Yleiset asiat (ordre judiciaire) > Yksityisoikeudelliset asiat (matière civile) > Vähäisten riita-asioiden tuomioistuimet (tribunal d'instance)

Vähäisten riita-asioiden tuomioistuimet käsittelevät riita-asioita, joihin liittyvät intressit ovat suuruudeltaan 4 000–10 000 euroa. Heinäkuun 1. päivästä 2017 lähtien ne käsittelevät myös alle 4 000 euron riita-asioita. Tribunal d'instance -tuomioistuimilla on myös yksinomainen toimivalta tietyissä riita-asioissa, joita ovat esimerkiksi asunnonvuokraukseen, vaaleihin tai korkeintaan 75 000 euron kulutusluottoihin liittyvät asiat.
Vähäisten riita-asioiden tuomioistuimen kokoonpanoon kuuluu yksi tai useampi tuomari, mutta joissain tapauksissa asian ratkaisee yksin puheenjohtajana toimiva tuomari, jota avustaa kirjaaja.
Yleiset asiat (ordre judiciaire) > Yksityisoikeudelliset asiat (matière civile) > Alioikeudet (tribunal de grande instance)

Alioikeudet käsittelevät sellaisia riita-asioita, joiden osalta toimivaltaa ei ole säädetty jollekin toiselle tuomioistuimelle ja joihin liittyvät intressit ovat suuruudeltaan yli 10 000 euroa. Joissain riita-asioissa alioikeuksilla on yksinomainen toimivalta riippumatta vaatimusten suuruudesta. Tällaisia ovat muun muassa perhe- ja kiinteistöoikeudelliset asiat sekä patentti- ja tavaramerkkiasiat.
Alioikeus kokoontuu pääsääntöisesti kolmen tuomarin kokoonpanossa, mutta tietyissä asioissa (esim. perheoikeudelliset asiat) kokoonpanoon kuuluu vain yksi tuomari. Tuomioistuimen kirjaaja toimii käsittelyssä tuomareiden avustajana.
Yleiset asiat (ordre judiciaire) > Yksityisoikeudelliset asiat (matière civile) > Erityistuomioistuimet

Ranskassa on joitakin erityistuomioistuimia, jotka käsittelevät omaan alaansa kuuluvia riita-asioita. Näitä ovat muun muassa työoikeudellisia asioita käsittelevä conseil de prud'hommes, kauppaoikeudellisia asioita käsittelevä tribunal de commerce sekä maatalouden maanvuokrasopimuksia (bail rural) koskevia erimielisyyksiä käsittelevä tribunal paritaire des baux ruraux.
Yleiset asiat (ordre judiciaire) > Ylemmän asteen tuomioistuimet (vetoomustuomioistuimet) > Muutoksenhakutuomioistuimet (cour d'appel)

Muutoksenhakutuomioistuimet käsittelevät alempien tuomioistuinten ratkaisuista tehtyjä valituksia. Jos ratkaisuun liittyvän tapauksen toinen osapuoli ei ole tuomioon tyytyväinen, tämä voi hakea tuomioon muutosta (interjeter appel). Muutoksenhakutuomioistuimessa asia käsitellään uudelleen, ja annettu tuomio joko vahvistaa tai kumoaa alemman tuomioistuimen ratkaisun. Mikäli asian osapuoli katsoo käsittelyn olleen virheellinen tai epäoikeudenmukainen, tämä voi hakea lupaa vedota kassaatiotuomioistuimeen. Kassaatiotuomioistuin ei enää tutki asiaa uudestaan, vaan sen tehtävänä on varmistaa, että oikeudenkäynnissä on noudatettu menettelysääntöjä ja että oikeusnormeja on tulkittu oikeaoppisesti.
Ranskassa on tällä hetkellä 36 muutoksenhakutuomioistuinta. Yksi tuomioistuin käsittelee tavallisesti 2–4 hallintoalueen asiat. Useat muutoksenhakutuomioistuimet sijaitsevat samoissa kaupungeissa kuin Ranskan vanhan hallinnon ajan (ancien régime) alueilla toimineet tuomioistuimet. Ranskan merentakaisilla alueilla on kuusi muutoksenhakutuomioistuinta. Eniten valituksia käsittelee Pariisin muutoksenhakutuomioistuin.
Muutoksenhakutuomioistuimet jakautuvat useisiin jaostoihin, nk. huoneisiin (chambres), jotka käsittelevät eri oikeusalojen asioita. Jokaiseen muutoksenhakutuomioistuimeen kuuluvat aina seuraavat jaostot:
rikosasioiden jaosto (chambre des appels correctionnels)
tutkintajaosto (chambre de l’instruction)
rangaistusten täytäntöönpanoa koskevien asioiden jaosto (chambre de l’application des peines)
sosiaaliasioiden jaosto (chambre sociale)
alaikäisten lasten asioita hoitava jaosto (chambre spéciale des mineurs).
Näiden lisäksi tuomioistuimiin kuuluvat tavanomaisesti kauppaoikeuden sekä siviiliasioiden jaosto.
Muutoksenhakutuomioistuimissa on normaalissa käsittelyssä kolme tuomaria (premier président, président de chambre ja conseiller) tai ainoastaan président de chambre ja kaksi muuta jäsentä (conseiller). Erityistapauksissa kokoonpano muodostuu viidestä tuomarista. Poikkeuksellisissa tapauksissa muutoksenhakutuomioistuin kokoontuu kahden jaoston tuomareiden voimin. Tätä harvinaista järjestelyä kutsutaan "jaostojen kokoukseksi" (assemblée des chambres). Pariisin muutoksenhakutuomioistuimessa assemblée koostuu kolmen jaoston tuomareista.
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeksi miellettävä cour d’assises käsittelee myös valitukset vakavista rikoksista annetuista ratkaisuista. Silloin tuomioistuin muodostuu kolmesta tuomarista ja toimii muutoksenhakutuomioistuimena.
Yleiset asiat (ordre judiciaire) > Ylemmän asteen tuomioistuimet (vetoomustuomioistuimet) > Kassaatiotuomioistuin (Cour de cassation)

Toisin kuin muutoksenhakutuomioistuimia, kassaatiotuomioistuimia on vain yksi. Se sijaitsee Pariisissa ja toimii kaupungin oikeustalossa (Palais de Justice). Kassaatiotuomioistuin perustettiin vallankumouksen aikana vuonna 1790 (Tribunal de cassation). Alun perin sen tehtävä oli toimia alueellisten parlamenttien ylimpänä tuomioistuimena ja oikaista virheellisiksi katsottuja tuomioita.
Kassaatiotuomioistuimen tehtävänä on vahvistaa tai purkaa alemmissa oikeusasteissa tehdyt ratkaisut tai palauttaa asiat uudelleenkäsittelyyn ratkaisun tehneeseen tuomioistuimeen. Kassaatiotuomioistuin vahvistaa oikeusturvaperiaatteen toteutumisen. Se ei tutki todisteita tai tapauksissa ilmenneitä uusia seikkoja.
Kassaatiotuomioistuin voi myöntää valitusluvan joko asianosaiselle tai syyttäjälle. Jos valituslupa (pourvoi en cassation) myönnetään, kassaatiotuomioistuin ottaa tuomion tutkittavakseen.
Jos kassaatiotuomioistuin katsoo, että asian käsittely alemmassa oikeusasteessa on ollut oikeudellisesti puutteellista, se purkaa (ts. rikkoo, casser) tuomioistuimen päätöksen.
Tämän jälkeen asia palaa tuomioistuimeen uudelleenkäsittelyyn. Uusi käsittely toimitetaan eri kokoonpanossa kuin alkuperäinen.
Kassaatiotuomioistuin voi myös hylätä vetoomuksen. Vetoomuksen hylkääminen johtaa annetun tuomion vahvistamiseen ja asian käsittelyn päättymiseen.
Jos tuomio on selkeästi perusteeton, kassaatiotuomioistuin voi myös olla palauttamatta sitä uudelleen käsiteltäväksi ja purkaa tuomion kokonaan.
Kassaatiotuomioistuin on jaettu kuuteen jaostoon (chambres). Ne ovat kolme siviilioikeuden jaostoa, yksi kauppaoikeuden jaosto, yksi sosiaalioikeuden jaosto ja yksi rikosoikeuden jaosto. Jokaisella jaostolla on oma hallinto, puheenjohtaja ja oikeudelliset neuvonantajansa.
Käsiteltävästä asiasta riippuen kassaatiotuomioistuin voi toimia kolmen jaoston voimin tai täysistuntona. Täysistunnon muodostavat ylin puheenjohtaja, jaostojen puheenjohtajat ja vanhimmat sekä yksi jäsen jokaisesta jaostosta.
Syyttäjänvirastoa edustavat yleinen syyttäjä ja julkisasiamies.
Hallintoasiat (ordre administratif)

Hallintotuomioistuimet ovat hallinnosta riippumattomia tuomioistuimia, jotka valvovat julkisen vallan käyttöä ja kansalaisten oikeusturvan toteutumista. Hallintotuomioistuimien toimivaltaan kuuluvat riita-asiat, joissa toisena osapuolena on valtio, alueellinen tai paikallinen viranomainen, julkinen liikelaitos tai julkisia palveluja tuottava yksityisoikeudellinen taho (esim. ammatillinen järjestö tai urheiluliitto). Ratkaisun tekee hallintotuomari (juge administratif), joka voi esimerkiksi osin tai kokonaan kumota hallintoviranomaisen päätöksen tai määrätä viranomaisen maksamaan vahingonkorvausta aiheutuneesta haitasta. Menettely on yleensä kirjallinen.
Hallintoasiat (ordre administratif) > Ensimmäisen oikeusasteen hallintotuomioistuimet

Hallintotuomioistuimet (tribunal administratif) ovat yleisiä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimia, ja niitä on Ranskassa 42. Asian voi laittaa vireille kirjallisella hakemuksella kuka tahansa luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, jota hallintoviranomaisen päätös koskee.
Hallinnollisia erityistuomioistuimia ovat mm. taloudellisia asioita käsittelevät tuomioistuimet (esim. tilintarkastustuomioistuin, Cour des comptes), sosiaaliapua käsittelevät tuomioistuimet (esim. sosiaaliavun keskuslautakunta, Commission centrale d'aide sociale) ja kurinpitotuomioistuimet (esim. budjetti- ja finanssialan kurinpitotuomioistuin, Cour de discipline budgétaire et financière) sekä Cour nationale du droit d'asile, joka käsittelee turvapaikkapäätöksiä koskevat valitukset.