stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lainelautailu kesäolympialaisissa 2020
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Brasilia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 1. |  Yhdysvallat | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3. |  Japani | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 4. |  Etelä-Afrikka | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 5. |  Australia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 2 | 2 | 2 | 6 |
Lars Hattinen

Lars Paul-Erich "Lasse" Hattinen (16. toukokuuta 1923 Kuorevesi – 3. tammikuuta 1961 Koivulahti) oli suomalainen sodanaikainen hävittäjälentäjä. Hän oli vuoden 1961 Koivulahden lentoturmassa onnettomuuskoneen kapteenina ja sai samalla itsekin surmansa.
Hattinen toimi jatkosodan aikana hävittäjälentäjänä ja lensi Morane-Saulnier M.S.406 -koneella. Hän sai kaikkiaan kuusi ilmavoittoa noin kuukauden aikana 25. kesäkuuta – 30. heinäkuuta 1944. Siten hänestä tuli hävittäjä-ässä. Kolme viimeistä voittoaan hän saavutti Mörkö-Morane -konetyypillä, kolmella eri koneyksilöllä. Viimeisellä sotalennollaan 30. heinäkuuta 1944 Hattisen kone syttyi tuleen, ja hän pelastui vain nipin napin saaden pahoja palovammoja.
Sodan jälkeen Hattinen lähti vammoista toivuttuaan pölytyslentäjäksi Brasiliaan ja levitti siellä lentokoneella hyönteismyrkkyä viljelyksille. Palattuaan Suomeen 1951 Hattinen ajoi aluksi isänsä omistamaa taksia, mutta pääsi sitten 1955 lentäjäksi Aero Oy:n palvelukseen.
Hattinen oli tammikuun alussa 1961 Aeron DC-3 OH-LCC "Tiira"-koneen kapteenina. Kone lähti illalla 2. tammikuuta Helsingistä Kruununkylän (Kruunupyy) lentokentälle, ja koneen kolmihenkinen miehistö yöpyi Kokkolassa. Hattinen ja koneen perämiehenä toiminut Paavo Halme jäivät viettämään Aeron toimiston virkailijan kanssa iltaa Kokkolan Seurahuoneelle. Illan aikana he nauttivat kolmistaan 16 pulloa olutta, 7 grogia giniä ja pullon konjakkia. Illanvietto kesti kello kahteen saakka yöllä.
Seuraavana aamuna Hattinen ja Halme eivät ehtineet kentälle lähtevään yhteiskuljetukseen, vaan Aeron virkailija joutui viemään heidät sekä koneen lentoemännän sinne henkilöautollaan. He saapuivat kentälle 6.55 eli viisi minuuttia ennen aikataulun mukaista lähtöä Vaasan kautta Helsinkiin. Kiireisten lähtövalmistelujen jälkeen kone nousi ilmaan kello 7.16. Huonossa säässä matalalla lentänyt kone syöksyi maahan kello 7.40.30 Koivulahdessa, jolloin kaikki koneen 22 matkustajaa ja 3 miehistön jäsentä saivat surmansa.
Kirjailija Seppo Porvali on kirjoittanut Lars Hattisesta teoksen Viimeinen ässä — lentokapteeni Lasse Hattisen elämäkerta (Apali 2011).
Lainelautailu Pan-Amerikan kisoissa 2019

Lainelautailussa kilpailtiin Pan-Amerikan kisoissa 2019 29. heinäkuuta – 4. elokuuta 2019. Kilpailut käytiin Punta Rocasissa. Lainelautailussa kilpailtiin neljässä eri kilpailumuodossa. Yksi oli avoin luokka, jossa kilpailtiin tavallisella lainelaudalla. Tämän lisäksi longboardille eli pidemmälle lainelaudalle oli oma luokka. SUP-laudoille oli sekä surffaus- että kilpa-ajokilpailut. Kaikista kilpailuista oli miehille ja naisille omat luokat. Avoimen luokan, lyhemmän laudan kilpailu, toimi karsintakilpailuna Tokion olympialaisiin 2020. Menestynein maa oli isäntämaa Peru, joka voitti kolme kahdeksasta luokasta ja yhteensä seitsemän mitalia.
Mitaliyhteenveto > Miehet

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Avoin   tiedot |  Luca Mesinas |  Leandro Usuna |  Bryan Pérez |
| SUP, surffaus   tiedot |  Giorgio Gómez |  Tamil Martino |  Daniel Hughes |
| SUP, kilpa-ajo   tiedot |  Connor Baxter |  Vinnicius Martins |  Itzel Delgado |
| Longboard   tiedot |  Benoit Clemente |  Julian Schweizer |  Cole Robbins |
Mitaliyhteenveto > Naiset

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Avoin   tiedot |  Daniella Rosas |  Dominic Barona |  Ornella Pellizzari |
| SUP, surffaus   tiedot |  Isabella Gómez |  Vania Torres |  Nicole Pacelli |
| SUP, kilpa-ajo   tiedot |  Lena Guimarães |  Candice Appleby |  Mariecarmen Rivera |
| Longboard   tiedot |  Chloe Calmon |  María Fernanda Reyes |  Mathea Dempfle-Olin |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Peru | 3 | 3 | 1 | 7 |
| 2. |  Brasilia | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 3. |  Kolumbia | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 4. |  Yhdysvallat | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 5. |  Argentiina | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 6. |  Ecuador | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6. |  Uruguay | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 8. |  El Salvador | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 8. |  Kanada | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 8. |  Puerto Rico | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 8 | 8 | 8 | 24 |
Lenin-patsas (Ulan-Ude)

| Lenin-patsas |
| --- | --- |

Nimi:  Lenin-patsas
Toinen nimi:  Памятник Ленину
Tekijä:  P. G. Zilberman   G. V. Neroda   J. G. Neroda
Valmistumisvuosi:  1971
Taiteenlaji:  kuvainveisto
Korkeus:  7,7 m
Sijainti:  Neuvoston aukio
Paikkakunta:   Ulan-Ude, Venäjä
Koordinaatit:  51°50'5"N, 107°35'6"E
Ulan-Uden Lenin-patsas (Ven. Памятник Ленину) on maailman suurin Leninin päätä esittävä patsas.  Patsas on rakennettu Leninin kunniaksi. Veistoksen alusta on graniittia ja Leninin pää on valmistettu pronssista. Patsas sijaitsee Ulan-Uden kaupungissa Neuvoston aukiolla Venäjällä. Paikalliset kutsuvat patsasta myös nimellä ”pää”. Lenin-patsaan arkkitehtina toimi P. G. Zilberman ja veistoksen valmistivat neuvostoliittolaiset kuvanveistäjät G. V. Neroda ja J. G. Neroda. Patsas painaa noin 42 tonnia ja on 7,7 metriä korkea. Veistos valmistui 5. marraskuuta 1971.
Pohjois-Korean entinen johtaja Kim Jong-il vieraili veistoksella Venäjän vierailunsa aikana vuonna 2011.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lenin-patsas (Ulan-Ude) Wikimedia Commonsissa
Käräjärauha

Käräjärauha on aiemmin vallinnut periaate, jonka mukaan käräjillä tuli vallita yleinen sovinnon tila. Rauha koski paitsi käräjäpaikkaa myös tietä sinne ja sieltä pois. Käräjärauha perustui muinaisruotsalaiseen oikeuskäsitykseen. Se oli yksi Birger-jaarlin ajalta säilyneistä rauhanvalalaeista (edsöre). Suomen oikeudenkäymiskaaren (4/1734) 2 luvun 3 pykälässä oli määräys, jonka mukaan kihlakunnantuomarin oli käräjien aluksi julistettava käräjät ja käräjärauha alkaneiksi.. Mainittu pykälä muutettiin lailla oikeudenkäymiskaaren muuttamisesta (459/1970), joka tuli voimaan vuoden 1971 alussa.
Ladislav Škantár

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ladislav Škantár Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 |  Ladislav Škantár Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 |  Ladislav Škantár Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 |  |
Maa:   Slovakia
Miesten koskipujottelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Rio 2016 | C-2 |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | La Seu d'Urgell 2009 | C-2 joukkue |  |
|  Hopeaa | La Seu d'Urgell 2009 | C-2 |  |
|  Hopeaa | Bratislava 2011 | C-2 joukkue |  |
|  Hopeaa | Praha 2013 | C-2 joukkue |  |
|  Hopeaa | Deep Creek Lake 2014 | C-2 joukkue |  |
|  Hopeaa | Pau 2017 | C-2 |  |
|  Pronssia | Foz do Iguaçu 2007 | C-2 joukkue |  |
|  Pronssia | Bratislava 2011 | C-2 |  |
|  Pronssia | Praha 2013 | C-2 |  |
|  Pronssia | Deep Creek Lake 2014 | C-2 |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Tacen 2005 | C-2 joukkue |  |
|  Kultaa | Liptovský Mikuláš 2007 | C-2 |  |
|  Kultaa | Cunovo 2010 | C-2 |  |
|  Kultaa | Wien 2014 | C-2 |  |
|  Kultaa | Wien 2014 | C-2 joukkue |  |
|  Kultaa | Markkleeberg 2015 | C-2 joukkue |  |
|  Kultaa | Liptovský Mikuláš 2016 | C-2 joukkue |  |
|  Hopeaa | Krakova 2008 | C-2 |  |
|  Pronssia | Skopje 2004 | C-2 |  |
|  Pronssia | Tacen 2005 | C-2 |  |
|  Pronssia | Krakova 2008 | C-2 joukkue |  |
|  Pronssia | La Seu d'Urgell 2011 | C-2 |  |
|  Pronssia | La Seu d'Urgell 2011 | C-2 joukkue |  |
Ladislav Škantár (s. 11. helmikuuta 1983) on slovakialainen koskimeloja ja olympiavoittaja. Škantár voitti yhdessä serkkunsa Peter Škantárin kanssa Rio de Janeiron olympialaisissa kanadalaiskaksikon olympiakullan.
MM-kilpailuissa he ovat saavuttaneet yhden kullan, viisi hopeaa ja neljä pronssia sekä EM-kilpailuissa seitsemän kultaa, yhden hopean ja viisi pronssia.
Ladislav Škantár (2019)
Laptevinmeri

Laptevinmeri (kartassa ruotsiksi Laptevhavet) sijaitsee Sahan tasavallan edustalla Pohjoisella jäämerellä.
Laptevinmeri (ven. мо́ре Ла́птевых jak. Лаптевтар байҕаллара, aik. Nordenskiöldinmeri) on merialue Pohjoisella jäämerellä. Se sijaitsee Siperian pohjoisrannikon, Taimyrin niemimaan, Severnaja Zemljan ja Uuden-Siperian saarten välissä. Viereiset merialueet ovat Karanmeri ja Itä-Siperian meri.
Sijainti ja geologia

Laptevinmeri on Pohjoisen jäämeren reunameri, jota reunustavat lännessä Taimyrin niemimaan ja Severnaja Zemljan sekä idässä Uuden-Siperian saaret. Sen pinta-ala on noin 714 000 neliökilometriä. Sen keskisyvyys on 578 metriä ja suurin syvyys 2 980 metriä.
Laptevinmeren rannikkolla on useita isoja lahtia, ja monet joet muodostavat laajoja suistoja. Suurin mereen laskeva joista on Lena. Muita jokia ovat Jana, Olenjok, Anabar ja Hatanga.
Ilmasto

Laptevinmeren pohjoisosassa lämpötila on pakkasen puolelle 11 kuukauden ajan vuodesta ja eteläosassa 9 kuukauden ajan. Tammikuun keskilämpötila on -24 – -29 astetta ja heinäkuun keskilämpötila pohjoisossa on noin nollassa ja etelässä noin 6 asteessa. Tammikuun alhaisin lämpötila on noin -50 astetta ja heinäkuun korkein noin 10 astetta. Meren rannikolla lämpötila voi nousta jopa 24 asteeseen.
Laptevinmeri on suurimman osan vuodesta jäässä, ja pohjoisosissa meriveden lämpötila jään alapuolella on -1,8 astetta ja kaakkoisosassa -0,8 astetta. Jää alkaa sulaa toukokuun lopun ja kesäkuun alun aikana. Laptevinmeren kaakkoisosa on jäätön loppukesästä, mutta länsiosaa peittää koko kesänkin Taimyrin jäämassiivi.
Laptevinmeri on Euraasian puolisella Pohjoisella jäämerellä merkittävä jään muodostumisen keskus, sillä siellä alkaa syntyä Siperian mantereessa kiinni olevaa kiintojäätä lokakuussa. Sieltä se alkaa ajautua pohjoiseen ja edelleen Jäämeren muihin osiin. Keskimäärin sitä kulkeutuu Laptevinmerestä muualle Jäämereen eri arvioiden mukaan 400–540 kuutiokilometriä. Ilmaston lämpenemisellä voi olla huomattavia vaikutuksia Laptevinmeren jäähän, ja esimerkiksi vuonna 2020 jää alkoi muodostua myöhemmin kuin kertaakaan aiemmin. Taustasyynä olivat Siperian poikkeuksellisen lämmin kesäkuu ja arktisen oskillaation aiheuttama aiempien talvien ohuempi jääpeite, minkä seurauksena meri vapautui myös normaalia aiemmin jäästä. Pintaveden lämpötila nousi tämän seurauksena 4 asteeseen.
Ihmistoiminta

Meri oli aiemmin nimetty naparetkeilijä A. E. Nordenskiöldin mukaan. Nykyisin se on nimetty venäläisten tutkimusmatkailijoiden Dmitri ja Hariton Laptevin mukaan.
Laptevinmeri on pohjoisen meritien varrella, ja sen tärkein satamakaupunki on Tiksi.
Talvinen aurinko Laptevinmerellä.
Laptevinmerta talvella.
Ilmatyynyalus Hivus-10 Laptevinmerellä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laptevinmeri Wikimedia Commonsissa
Lee Clayton

Lee Clayton  (syntyään Billy Schatz; s. 29. lokakuuta 1942 Russellville, Alabama) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä.
Aiheesta muualla

Allmusic: Lee Clayton
Lee Clayton's discography & bio
LOVEppears

| LOVEppears Ayumi Hamasaki |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 10. marraskuuta 1999
 Tuottaja(t): Max Matsuura
 Tyylilaji: j-pop
 Kesto: 104.44
 Levy-yhtiö: Avex Trax
Ayumi Hamasakin muut julkaisut
| A Song for XX 1999 | LOVEppears 1999 | Duty 1999 |
LOVEppears on japanilaisen Ayumi Hamasakin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 10. marraskuuta 1999. Albumi nousi Oricon-albumilistan kärkeen ja pysyi listalla kaikkiaan 62 viikkoa.
Albumilta on julkaistu kahdeksan singleä: WHATEVER, LOVE ~Destiny~, TO BE, Boys & Girls, A, appears, kanariya ja Fly high. Kolme ensimmäistä singleä on myös julkaistu uudelleen uusilla remix-kappaleilla täydennettynä 28. helmikuuta 2001.
Kappaleet > CD 1

Introduction – 1.09
Fly high – 4.06
Trauma – 4.17
And Then – 4.12
immature – 4.44
Boys & Girls – 3.54
TO BE – 5.18
End roll – 4.49
P.S II – 4.48
WHATEVER – 7.20
too late – 4.24
appears – 5.27
monochrome – 4.21
Interlude – 0.55
LOVE～refrain～ – 5.20
Who... – 5.32
kanariya – 3.52  (piiloraita kappaleen 16 lopussa)
Kappaleet > CD 2

ayu's EURO MEGA-MIX "Y&Co. Mix" – 9.48
ayu's HOUSE MEGA-MIX "N.S House Mix" – 9.48
A Song for XX "MILLENNIUM MIX" – 4.46
POWDER SNOW "Acoustic Orchestra Version" – 5.03
FRIEND II "MAKE MY MAD MIX" – 4.31
Tekijätiedot

Kappaleen 1 on säveltänyt HΛL. Kappaleet 2, 3, 6, 7, 8, 11 ja 13 on säveltänyt D・A・I. Kappaleen 4 on säveltänyt Yasuhiko Hoshino (jap. 星野靖彦). Kappaleet 5, 10, 12 ja 16 on säveltänyt Kazuhito Kikuchi (jap. 菊池一仁). Kappaleen 9 on säveltänyt Hideaki Kuwabara (jap. 桑原秀明). Kappaleen 14 on säveltänyt Naoto Suzuki (jap. 鈴木直人) ja kappaleen 15 TSUNKU.
Kappaleet 1, 2, 5, 9 ja 12 on sovittanut HΛL. Kappaleet 3, 6, 7, 8, 11 ja 13 ovat säveltäneet Naoto Suzuki ja D・A・I. Kappaleen 4 on säveltänyt 菊池圭介. Kappaleen 10 on säveltänyt Izumi "D・M・X" Miyazaki (jap. 宮崎"D・M・X"泉). Kappaleet 14, 15 ja 16 on sovittanut Naoto Suzuki.
Kaikki kappaleet on sanoittanut Ayumi Hamasaki.
Levyn on tuottanut Max Matsuura.
Lahden Kuurojen Urheiluseura Gepardit

Lahden Kuurojen Urheiluseura Gepardit on vuonna 1934 perustettu lahtelainen kuurojen urheiluseura. Lahden kuurot olivat toimineet Kymenlaakson Urheiluseuran Tähden alaosastona lähes kahdeksan vuotta ennen oman seuran perustamista. Oman seuran nimeksi tuli Lahden Kuurot Urheilijat. Nykyisen nimen seura otti käyttöön 30. maaliskuuta 2010.
Seuran maineikas jäsen on keilaaja Jani Toivanen, joka on Mestaruussarjan henkilökohtaisten mestari. Hänet on valittu useana vuonna vuoden keilaajaksi.
Suomen Kuurojen Urheiluliitto on valinnut seuran kaksi kertaa parhaaksi urheiluseuraksi.
Lahden Kuurojen Urheiluseura Gepardit ry järjesti kansainvälisen keilailuturnauksen Lahdessa 4.–6. elokuuta 2011.
Lainsuojattomat (Lucky Luke)

Lainsuojattomat on kuudes Lucky Luke -sarjakuva, jonka Morris käsikirjoitti ja piirsi. Se ilmestyi alun perin Ranskassa 1954 ja paljon myöhemmin Suomessa 1990. Lehti sisälsi kaksi
erillään julkaistua tarinaa, joista ensimmäinen perustuu löyhästi tositapahtumiin.
Molemmat tarinat julkaistiin alun perin Spirou -aikakauslehdessä vuonna 1952.
Tarinat > Lainsuojattomat

Lainsuojattomissa Lucky Luke kohtaa Daltonin rosvoveljekset Bobin, Gratin, Billin ja Emmett Daltonin, jotka ryöstelevät pankkeja, postivaunuja ja junia. Lucky Lukea pyydetään laittamaan veljesten puuhille loppu.
Daltonit päättävät viimeisenä rikoksenaan ryöstää samanaikaisesti kaksi pankkia samassa kaupungissa. He hyökkäävät Coffeyvilleyn pankkeihin mutta saavat surmansa poliisin järjestämässä väijytyksessä, johon myös Lucky Luke osallistuu ampumalla Bob Daltonin (sensuroimaton versio).
Tarinat > Daltonin veljesten paluu

Daltonin veljesten paluussa muuan arkajalka seriffi, Bill Boney, väittää surmanneensa Daltonit. Lucky Luke kuulee tämän ja päättää antaa huijarille opetuksen. Luke pukeutuu ystäviensä Smileyn, "Olutsiepon" ja "Mikrobin" kanssa Daltoneiksi pelotellakseen seriffiä. Boney paljastuu varsinaiseksi pelkuriksi ja joutuukin melkein hirtetyksi vale-Daltonien toimesta, ennen kuin viime hetkellä tunnustaa valehdelleensa. Tällöin Lucky paljastaa kaiken ollen pelkkää pilaa ja Boney joutuu rangaistuksena saluunan tiskille töihin.
Sensuuri

Alkuperäinen versio Lainsuojattomista oli kustantaja Dupuisin mielestä liian väkivaltainen lasten sarjakuvaan. Morris joutui siksi piirtämään koko viimeisen sivun uudestaan.
Kuten todellisuudessakin, Daltonit kuolivat. Dupuis vaati kuitenkin Morrisia tekemään Bob Daltonin kuolemasta siistimmän, sillä alkuperäisessä kuvassa Lucky ampuu luodin Bobin pään läpi. Morris muutti kohtaa niin, että Lucky ampuukin poikki Bobin henkselit, rosvo putoaa viinitynnyriin ja hukkuu. Tämän version kustantaja hyväksyi, ja tämä on myös suomalaisen julkaisun viimeisellä sivulla.
Land-grant university

Land-grant university (suomeksi esim. maalahjoitus- tai maanluovutusyliopisto) tarkoittaa yhdysvaltalaista korkeakoulua, joka perustettiin vuosien 1862 ja 1890 Morrill-asetusten perusteella. Morrill-asetusten avulla osavaltioiden oli mahdollista myydä liittovaltion omistamaa maata käyttääkseen myyntitulot korkeakoulujen perustamiseen ja rahoittamiseen. Teollisesta vallankumouksesta johtuen asetusten avulla perustettujen korkeakoulujen tuli keskittyä maatalouden, tieteen, sotatieteiden ja tekniikan opetukseen kuitenkaan unohtamatta klassisia aineita. Tämä poikkesi aiemmasta käytännöstä, jossa korkeakoulujen tuli keskittyä vapaiden taiteiden opetukseen. Useimmista land-grant universityistä on lopulta tullut julkisrahoitteisia yliopistoja, jotka kattavat nykyisin korkeakoulutuksen koko kirjon.
Land-grant universityjä ovat esimerkiksi Massachusetts Institute of Technology ja useat osavaltion nimeä kantavat yliopistot kuten Montanan osavaltionyliopisto ja Iowan osavaltionyliopisto.
Historia

Ajatus julkisesti rahoitetuista maataloutta ja tekniikka opettavista oppilaitoksissa nousi Yhdysvalloissa yleiseen tietoisuuteen 1840-luvun lopulla Jonathan Baldwin Turnerin toimesta. Michiganin osavaltion perustuslakiin kirjoitettiin 1850 pykälä maatalouskoulun perustamisesta, ja 1855 perustettiin Michiganin osavaltionyliopisto, joka toimi perustana Morrill-asetuksille.
Justin Smith Morrill esitteli asetuksensa ensimmäisen kerran Yhdysvaltain kongressille jo 1857 ja se hyväksyttiinkin vuonna 1859, mutta presidentti James Buchanan kumosi sen veto-oikeudellaan. Vuonna 1861 Morrill esitteli asetuksestaan uuden version, johon oli lisätty sotatieteet maatalouden ja tekniikan opetuksen lisäksi. Uuden aloitteen hyväksymistä helpotti usean aloitteeseen kielteisesti suhtautuvan osavaltion irtautuminen liittovaltiosta Yhdysvaltain sisällissodan vuoksi. Aloite hyväksyttiin 1862, ja presidentti Abraham Lincoln vahvisti sen allekirjoituksellaan 2. heinäkuuta 1862. Lain mukaan liittovaltion tulisi luovuttaa osavaltioille kutakin niiden kongressiedustajaa kohden noin 12 100 hehtaaria maata, jota myymällä osavaltiot pystyisivät rahoittamaan uusien oppilaitosten perustamisen.
Sisällissodan jälkeen 1890 annettiin toinen Morrill-asetus, jonka tarkoitus oli taata yhtäläiset opiskelumahdollisuudet ihonväristä riippumatta. Tumma- ja vaaleaihoiset oli joko hyväksyttävä samoihin oppilaitoksiin tai heille oli perustettava erilliset korkeakoulut, mikä johti useiden tummaihoisille tarkoitettujen korkeakoulujen perustamiseen (korkein oikeus kielsi tämän käytännön perustuslain vastaisena vuonna 1954). Vaikka vuoden 1890 asetus antoi rahaa maan sijaan, sen perusteella perustetut korkeakoulut saivat samat oikeudet kuin vuoden 1862 asetuksen perusteella perustetut, joten kumpiakin kutsutaan land-grant universityiksi.
Vaikutukset

Land-grant-yliopistojen vaikutusta Yhdysvaltain korkeakoulutukselle pidetään huomattavana. Erityisesti naiset, työväenluokkaiset ja syrjäseuduilla asuvat opiskelijat ovat hyötyneet land-grant-yliopistoista.
Käännös suomeksi
Librazhdin piirikunta

| Librazhdin piirikunta Rrethi i Librazhdit |
| --- | --- |
 Sijainti
Valtio:  Albania
Prefektuuri:  Elbasan
Lakkautettu:  2000
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Librazhd
Pinta-ala:  1 102 km²
Väkiluku (2001):  72 520
 – väestötiheys:  65,8 as./km²
Librazhdin piirikunta (alb. Rrethi i Librazhdit) oli yksi Albanian 36:sta piirikunnasta vuoteen 2000 saakka, jolloin se lakkautettiin. Se kuului Elbasanin prefektuuriin, joka vastaa nykyistä Elbasanin maakuntaa. Piirikunnan pinta-ala oli 1 102 neliökilometriä ja vuoden 2001 väestönlaskennassa siellä oli 72 520 asukasta.
Piirikuntaan kuuluivat seuraavat kunnat: Hotolisht, Librazhd, Lunik, Orenjë, Polis, Përrenjas, Qendër, Qukës, Rrajcë, Steblevë ja Stravaj. Pääkaupunkina toimi Librazhd.
Kääpiösferoidigalaksi

Kääpiösferoidigalaksi Leo I
Kääpiösferoidigalaksit eli tyypin dSph galaksit ovat pienen luminositeetin galakseja, jotka ovat Linnunradan tai Andromedan kaltaisten galaksien satelliittigalakseja. Ne muistuttavat ominaisuuksiltaan kääpiöellipsigalakseja (kummankin tyypin galakseissa tähtien muodostuminen on yleensä hidasta, molemmat ovat pallomaisia ja molemmilla on usein pieni luminositeetti).
Kääpiörisakas

| Kääpiörisakas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Silmälläpidettävä
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Inocybaceae
Suku::  Risakkaat Inocybe
Laji::  petiginosa
Kaksiosainen nimi
 Inocybe petiginosa  (Fr.) Gillet 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kääpiörisakas (Inocybe petiginosa) on kupolimainen, risalakkinen vaaleankellertävä risakaslaji. Sen lakki on erittäin pienikokoinen. Jalka on kermanvaalea tai punertava. Sienen heltat ovat aluksi keltaiset ja muuttuvat vanhemmilla sienillä ruskeiksi. Kääpiörisakas ei kelpaa ruokasieneksi. Se kasvaa lehtimetsissä tammien ja pyökkien seurassa Etelä-Suomessa harvinaisena.
Kääpiörisakas on Suomessa silmälläpidettävä laji.
Kymppilinja

| Kymppilinja> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2004–2012, 2018–
Tyylilaji:  Hip hop, Tekno, Pop
Kotipaikka:  Helsinki
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Janne Ordén   Niko Lith   Sami Grönroos  
Levy-yhtiö:  Kenola Music, 2006–2009   Hype Records 2009–2012 Warner Music 2018-
Aiheesta muualla
www.meazymusiclive.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kymppilinja on helsinkiläinen hip hop -yhtye, jonka muodostavat Janne Ordén, Niko Lith ja Sami Grönroos.
Historia

Kymppilinja perustettiin vuonna 2004, mitä ennen yhtyeen jäsenet olivat vaikuttaneet omilla soolojulkaisuillaan vuodesta 2000. Kymppilinja solmi levytyssopimuksen Kenola Musicin kanssa vuonna 2006. Vuonna 2009 sopimus kuitenkin purettiin yhteisymmärryksessä. Yhtye julkaisi Kenola Musicin kautta yhden albumin Kaupunkilapset vuonna 2007. Omakustanteena julkaistu single -"Kauneinta" oli ehdolla The Voicen vuoden viralliseksi kesähitiksi 2009. Vuoden 2010 keväällä Kymppilinja solmi levytyssopimuksen tamperelaisen Hype Recordsin kanssa. Sopimuksen myötä myös bändin keikkamyynti siirtyi Hypelle. Kymppilinjan toinen studioalbumi Valmistaudu olemaan väärässä julkaistiin 2010 elokuussa. Ensimmäisellä ilmestymisviikollaan se oli albumilistan sijalla 8.
Albumin toinen Single Minä julkaistiin 12.4.2010 ja kappale oli ensimmäisellä ilmestymisviikolla mm. YleX:n Himotuimmat-listan sijalla 1, lisäksi single oli useita viikkoja Suomen virallisella singlelistalla ja viikolla 27 se nousi Suomen myydyimmäksi singleksi. Kappale valittiin myös The Voicen vuoden viralliseksi kesähitiksi 2010. Kappaleella vierailee Mariska. Minä-single ylitti 2010 syyskuussa kultarajan ollen ensimmäinen yhtyeen kultalevy. Toukokuussa 2011 Single ylitti Suomen 10 000 kappaleen platinarajan. Singlen senhetkinen myyntimäärä oli jo yli 11 000 kappaletta. Yhtyeen kappale "Minä" valittiin myös Discopressin äänestyksessä Vuoden 2010 Diskohitiksi, sekä Kymppilinja vuoden tulokkaaksi 2010.
30. maaliskuuta 2012 kesken uuden levyn työstämisen Kymppilinja ilmoitti hajoavansa. Viimeiseksi Kymppilinjan keikaksi jäi Tampereen Tivolissa marraskuussa ollut keikka. Yhtye kuitenkin totesi, että ei tiedä vielä, vaikka palaisivatkin myöhemmin yhteen. Janne Ordén ilmoitti, että hän jatkaa kesällä keikkailua soolona ja tulee tekemään myös festarikeikkoja. Myöhemmin Ordén teki levytyssopimuksen Sony Music Entertainmentin kanssa. Lith ja Grönroos puolestaan tekivät 1980- ja 1990-lukujen diskomusiikin vaikutteista electropop/hip hop -musiikkia yhtyeessä nimeltä Milfloul?.
Vuonna 2018 Kymppilinja teki näyttävän paluukeikan ensiksi Suomilove-ohjelmaan ja siitä myöhemmin 23. kesäkuuta RMJ-festareille. Kymppilinja kierti muillakin festareilla ympäri Suomen koko kesän ajan ja on osoittanut jatkavansa keikkailua aktiivisesti tästä eteenpäin. Yhtye kirjoitti levytys-sopimuksen Warner Musicin kanssa ja paluusingle "Aallot" julkaistiin elokuun 10. päivä.
Diskografia > Albumit

Kaupunkilapset (2007)
Valmistaudu olemaan väärässä (2010)