stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pekka Katajan murhayritys
Reaktiot

Perussuomalaisten silloinen puheenjohtaja Jussi Halla-aho tuomitsi tapahtuman tuoreeltaan jyrkästi ja piti sitä poliittisena iskuna. Samalla hän kritisoi muita poliitikkoja sekä mediaa puolueensa demonisoinnista. Hänen mukaansa yhteen puolueeseen kohdistuva demonisointi ja hysterian lietsominen voivat johtaa väkivaltaan.
Perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja Ville Tavio väitti X;ssä (silloisessa Twitterissä) tekijöitä ulkomaalaistaustaisiksi ja kutsui heitä ”raukkamaisiksi”. Myöhemmin syyskuussa hän poisti twiittinsä, kun poliisi vangitsi kaksi suomalaismiestä.
Perussuomalaisten kansanedustaja Mauri Peltokangas kutsui murhayrityksen jälkeen Marinin hallituksen ministereitä ”säälittäviksi perserei'iksi”, koska nämä eivät hänen mukaansa olleet esittäneet pahoitteluja Katajan tapaukseen liittyen. Sisäministeri Maria Ohisalo oli kuitenkin 21. heinäkuuta toivottanut Katajalle voimia toipumiseen Twitter-tilillään.
Yngsjö

| Yngsjö |
| --- | --- |

 Yngsjö
 Koordinaatit: 55°52′52″N, 14°14′33″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Kristianstad
Väkiluku (31.12.2023):  758
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yngsjö on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 758 asukasta.
Yngsjö tunnetaan vuonna 1889 siellä tapahtuneesta henrikoksesta. Maatilallinen Per Nilsson ja hänen äitinsä Anna Månsdotter tuomittiin kuolemaan Perin vaimon Hanna Johansdotterin murhasta. Lisäksi paljastui että tekijöiden välillä oli insestinen suhde. Tapaus innoitti kirjailijoita ja siitä tehtiin vuonna 1966 Arne Mattssonin ohjaama elokuva.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yngsjö Wikimedia Commonsissa
Jutta Zilliacus

Jutta Zilliacus Tesvision juontajana 1963.
Jutta Armelle Zilliacus (o.s. Kingo; s. 25. heinäkuuta 1925 Helsinki) on suomalainen toimittaja, kirjailija ja poliitikko. Hän toimi Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajana Helsingin vaalipiiristä vuosina 1975–1987. Zilliacus oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1968–1984.
Elämänvaiheet

Zilliacuksen vanhemmat olivat Pietarista Suomeen vallankumousta pakoon muuttaneet virolaiset pianonvirittäjä Johann Kingo ja kotirouva Jenny (o.s. Pihlak). Hänen Johann-isänsä oli muusikko ja suoritti asepalveluksensa torvensoittajana tsaarin armeijassa Pietarissa 1890-luvulla. Asepalveluksen jälkeen hän piti omaa pianokauppaa Pietarissa. Äiti Jenny työskenteli myös Pietarissa suuriruhtinattaren hovissa. Zilliacuksen vanhemmat tapasivat toisensa vasta Suomessa. Hän sai syntyessään Viron kansalaisuuden.
Zilliacuksen perhe asui Kaivopuistossa samassa paikassa, jossa sijaitsee nykyinen Viron suurlähetystö. Zilliacus oli Viron kansalainen 10-vuotiaaksi saakka. Hän kävi ensin ruotsinkielistä kansakoulua ja sen jälkeen Helsingin saksalaista koulua, jossa hänen paras luokkakaverinsa oli tuleva näyttelijä Kyllikki Forssell. Myös Jutta näytteli jonkin verran, esimerkiksi elokuvissa, jolloin hän käytti nimeä Jutta Armela. Hän toimi nuoruudessaan myös muun muassa mannekiinina, televisiokuuluttajana ja Mannerheimin sihteerinä.
Kesäisin perhe asui Zilliacuksen sukulaisten luona Haapsalussa. Toisen maailmansodan aikana Zilliacuksen Viron-sukulaiset joko vietiin Siperiaan tai he pakenivat Saksaan.
Zilliacuksen puoliso oli toimittaja ja kirjailija Benedict Zilliacus. Koulutukseltaan Jutta Zilliacus on ylioppilas.
Jutta Zilliacukselle on myönnetty Axel Olof Freudenthal -mitali vuonna 1996.
Teoksia

Rökringar.  Helsingfors:  S & Co, 1970.
Innan du vet ordet av.  Helsingfors:  Söderström, 1975.  ISBN 951-52-0295-7
Underbart är kort.  Helsingfors:  Söderström, 1997.  ISBN 951-52-1682-6
Pianostämmarens dotter.  Helsingfors:  Söderström, 2007.  ISBN 978-951-52-2440-8
Teoksia > Suomennetut

Vägskäl (suom. Tienhaarassa) (1986)
Annorlunda barndom (suom. Toisenlainen lapsuus) (1986)
Vändpunkt (suom. Uusille poluille) (1987)
Gå över gränser (suom. Rajanylityksiä.  (Suomentanut Irmeli Järnefelt)  Tammi, 1992.  ISBN 951-31-0009-X )
Balansgång (suom. Tasapainoilua) (1994)
Ajatuksia verannalla.  (Suomentanut Irmeli Järnefelt)  Tammi, 1997.  ISBN 951-31-1033-8
I väntan på buss nummer 16 (suom. Kuudentoista pysäkillä) (2002)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
.aspx Jutta Zilliacus Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Zilliacus, Jutta hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Jutta Zilliacus pakinoi hiusmuodista. Yle Elävä arkisto.
Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajat
| n k Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajat 1975–1979 |
| --- | --- |
RKP (9):  Gestrin  Granvik  Malm  Melin  Sigfrids  Stenbäck  Taxell  Westerlund  Zilliacus 
Ahvenanmaa:  E. Häggblom (1975–1976†)  G. Häggblom (1976–1979) 
| n k Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajat 1979–1983 |
| --- | --- |
RKP (9):  Malm  Melin  Norrback  Rehn  Renlund  Stenbäck  Taxell  Westerlund  Zilliacus 
Ahvenanmaa:  Häggblom 
| n k Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajat 1983–1987 |
| --- | --- |
RKP (10):  Hellström (1985–1987)  Malm  Nordman  Norrback  Rehn  Renlund  Stenbäck (1983–1985)  Taxell  Wasz-Höckert  Westerlund  Zilliacus 
Ahvenanmaa:  Jansson 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi 
Henkilöt:  Ritva  Elonet  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Eduskunta  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef
Luca Brecel

| Luca Brecel |
| --- | --- |
 Brecel vuonna 2022
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. maaliskuuta 1995 (ikä 29) Dilsen-Stokkem, Belgia
Kansalaisuus:   Belgia
Snookerpelaaja
Lempinimi:  The Belgian Bullet
Ammattilaisena:  2011–
Ranking:  2. (1.10.2023)
Korkein ranking:  2.
Palkintorahat:  £1 963 541
Korkein breikki:  147 (1 kpl)
Sadan breikit:  204
Turnausvoitot
Ranking-turnaukset:  4
Rankingittomat turnaukset:  1
MM-kultaa:  1 (2023)
Luca Brecel (s. 8. maaliskuuta 1995 Dilsen-Stokkem, Belgia) on belgialainen snookerpelaaja ja maailmanmestari.
Ura

Vuonna 2009 Brecel voitti alle 19-vuotiaiden snookerin Euroopan-mestaruuden. Hän oli nuorin kilpailun voittanut pelaaja kilpailun historiassa. Toukokuussa 2009 Brecel pääsi World Series of Snookerissa puolivälieriin, joissa hän putosi hävittyään Graeme Dottille erin 5–4. Tammikuussa 2010 Brecel voitti moninkertaisen maailmanmestarin, Stephen Hendryn, näytösottelussa. Vuonna 2010 hänestä tuli snookerin Belgian-mestari, kun hän voitti finaalissa Bjorn Haneveerin. Lokakuussa 2010 hän kohtasi Power Snooker-tapahtumassa Ronnie O'Sullivanin, mutta hävisi ottelun. Joulukuussa 2010 Brecel valittiin Belgian vuoden nuoreksi urheilijaksi. Toukokuussa 2011 hänelle myönnettiin villi kortti kauden 2011–2012 Main Tourille. Huhtikuussa 2012 Brecelistä tuli nuorin Snookerin maailmanmestaruusturnaukseen selviytynyt pelaaja, kun hän voitti karsinnassa Ian McCullochin, Barry Pinchesin, Michael Holtin ja Mark Kingin. Näin ollen hän rikkoi Stephen Hendryn ennätyksen vuodelta 1986 oltuaan tätä lähes kaksi kuukautta nuorempi.
Elokuussa 2017 Brecel voitti ensimmäisen ranking-turnauksen, China Championshipin. Finaalissa kukistui Shaun Murphy freimein 10-5. Voitosta Brecel kuittasi 150 000 puntaa.
Brecel voitti 2023 ensimmäisenä mannereurooppalaisena snookerin maailmanmestaruuden kukistaessaan englantilaisen Mark Selbyn erin 18–15 Crucible-teatterissa Sheffieldissä pelatun turnauksen finaalissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen kotisivu (englanniksi)
Pelaajaprofiili (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Halkiheltta

| Halkiheltta |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Schizophyllaceae
Suku::  Schizophyllum
Laji::  commune
Kaksiosainen nimi
 Schizophyllum commune  Fr. (1815) 
Katso myös
   Halkiheltta Wikispeciesissä   Halkiheltta Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Halkiheltta (Schizophyllum commune) on sienilaji, joka on maailmalla yleinen, mutta Suomessa toistaiseksi eteläosiin painottuva. Kyseessä on kääpämäinen tai vinokasmainen puiden ruskolahottaja, jota on pohjoismaissa tavattu ainakin pyökiltä ja haavalta. Halkiheltan itiöemä on läpimitaltaan enimmillään viitisen senttimetriä. Se on koko lailla valkoinen, päältä huopamainen. Sen alapinnalla on helttoja tai oikeastaan valehelttoja, jotka pyrkivät todella halkeamaan, mikä antaa vaikutelman helttojen parittaisuudesta.
Halkiheltta on huomattavan tieteellisen mielenkiinnon kohteena. Sitä on käytetty paljon biologiassa muun muassa sienten suvullista lisääntymistä tutkittaessa. Lisäksi sienen on todettu aiheuttavan sairauksia, kuten kroonista nenän sivuonteloiden tulehdusta. Lajilla epäillään olevan myös terveysvaikutuksia. Sillä näyttäisi olevan potentiaalia myös teknisiin sovellutuksiin. Tropiikissa lajia käytetään ravinnoksi.
Tuntomerkit

Halkiheltan itiöemä kasvaa puulla käävän tai vinokkaan tapaan lakki suoraan puunrungolta. Jalka puuttuu tai se on aivan mitätön. Lakki on muodoltaan lähinnä viuhkamainen tai simpukkamainen ja esiintyy usein ryhminä. Nuorena lakki on valkea, päältä huopakarvainen, ja siinä saattaa olla vyöhykkeitä ja uurteita. Alapinnan heltasto on erikoinen, hieman vahamainen, ja siinä näkyy selkeä helttamainen muodostelma, joka voi olla väriltään vaaleanpunainen tai myöhemmin vaalean ruskehtavanharmaa. Haju ja maku ovat miedot. Malto on tuoreena sitkeää, kuivana kovaa. Heltat poikkeavat huomattavasti tavallisen helttasienen heltoista, joten on perusteltua käyttää niistä nimitystä valeheltta. Valeheltat halkeilevat kuivalla säällä ilmeisesti suojaamaan itiölavaa, mikä aiheuttaa helttojen näennäisen parillisuuden. Itiöemä voi säilyä jopa yli vuoden ja kastuessaan uudelleen olla jälleen toimintakuntoinen. Itiöemää tavataan vuoden ympäri.
Mikroskoopilla katsottuna itiöt ovat lieriömäisiä. Sienirihmastossa on havaittavissa sinkilämuodostelmia.
Halkiheltan sukulaislajeina pidetään muun muassa Ruotsissa esiintyvää maljamaista Schizophyllum amplum -nimistä sienilajia sekä tammella kasvavaa häränkieltä, mutta sekoittamisvaaraa ei ole. Heltalliset käävät kuten koivunhelttakääpä ovat ulkonaisesti hieman samantapaisia.
Esiintyminen

Halkiheltta kasvaa kuolleella puulla. Isäntäpuiksi sopivat ainakin haapa ja pyökki, mutta sitä tavataan monenlaiselta puulta, muun muassa havupuilta. Laji esiintyy kaikilla mantereilla Antarktista lukuun ottamatta. Suomessa laji on eteläpainotteinen, hitaasti levittäytymässä pohjoiseen, ja sen esiintymispaikkoina ovat lähinnä puistot ja pihapiirit, joissa sitä tavataan kuolleiden lehtipuiden rungoilta, mutta myös muun muassa hakkuujätteestä. Koska kyseessä on ruskolahottaja, se hajottaa puun solunulkoisilla entsyymeillään selluloosaa ja hemiselluloosaa, mutta ei kunnolla ligniiniä.
Laji on ollut Suomessa vaarantunut, uhanalainen, mutta luultavasti ilmastonmuutoksen takia levinnyt ja nykyisin sitä pidetään elinvoimaisena. Harvinaisiksi esiintymispaikoiksi on mainittu muovitetut olkipaalit ja jopa valaanluut. Halkiheltan suuri geneettinen variointi on johtanut epäilyyn, että kyseessä olisi usean eri lajin ryhmä, mutta Harvardin yliopiston tutkijat John Raperin johdolla ovat osoittaneet, että kyseessä on maailmanlaajuisesti vain yksi monimuotoinen laji.
Elinkierto ja lisääntyminen

Halkiheltta lisääntyy kantasienten tavoin yleensä suvullisesti. Sienirihmasto kyllä kasvaa ja muodostaa itiöemiä mitoottisesti. Elinkiertoon kuuluu olennaisena osana meioosi sekä soluliman ja tumien yhtyminen, jotka ovat eriaikaisia tapahtumia. Kaksitumainen kantaitiö alkaa muodostaa kasvuinalustassa haploidia sienirihmastoa. Kaksi tällaista rihmaa yhdistyy, jolloin solulimat yhtyvät. Muodostuva kaksitumainen rihmastovaihe on hyvin kestävä, ja sen solunjakautumiseen liittyy sinkilämuodostelma, jonka avulla mitoottisesti jakautuneet tumat vaeltavat solusta toiseen. Se alkaa sopivissa olosuhteissa lahopuulla muodostaa itiöemiä. Itiöemän valeheltoissa tapahtuu tumien yhtyminen, eli karyogamia, kahdessa eri pariutumisalueessa, eli MATA- ja MATB-lokuksessa. Tätä seuraa meioosi, jonka tuloksena ilmaantuu neljää erilaista kaksitumaista itiötyyppiä – A1B1, A1B2, A2B1 ja A2B2 – lukumääräisesti samassa suhteessa, mutta vain ne itiöyhdistelmät, joilla pariutumistyypit ovat keskenään erilaiset, voivat kasvattaa tervettä uutta kaksitumaista diploidia rihmastoa. Kahdella kolmasosalla on nimittäin – samasta kaksitumaisesta rihmastosta syntyneinä – jompikumpi pariutumisgeeni samanlainen. Suhdeluku on tietenkin parempi, ellei kyse ole itsepölytyksestä, koska tällöin käyttöön saadaan todennäköisemmin muitakin pariutumistyyppejä kuin 1 ja 2.
Ravintokäyttö

Yleensä Euroopassa ei halkihelttaa pidetä ruokasienenä. YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön FAO:n mukaan laji on kuitenkin potentiaalinen ruokasieni, ja sen mahdollisuuksia viljelyynkin on tutkittu ainakin Filippiineillä. Ravinnoksi sitä käytetään ainakin Kiinassa, monissa Afrikan ja Etelä-Aasian maissa ja myös Latinalaisessa Amerikassa.
Haittavaikutukset

Halkihelttaa ei pidetä myrkyllisenä, mutta se on aiheuttanut toisinaan infektioita ihmisille, myös immuunipuolustukseltaan normaaleilla henkilöillä, mutta enemmän immuunivajavuutta potevilla lapsilla. Muun muassa pitkittyneissä nenän sivuontelon tulehduksissa on eristetty harvakseltaan kyseistä lajia. Vaikutusmekanismi voi olla allerginen tai ei-allerginen, ja hoitoon voidaan käyttää fungisideja kirurgisen hoidon ohella. Halkiheltan on todettu aiheuttaneen harvinaisena myös muun muassa keuhkoputkien tulehduksia. Erikoisuutena on todettu myös koiralla halkihelttainfektio. Diagnostisena vaikeutena on erottaa schizophylluminfektio Aspergillus-homeen aiheuttamasta taudista. Se onnistuu esimerkiksi viljelemällä sientä maljalla niin pitkään, että siihen kehittyy itiöemiä, mutta myös nukleotidiemästen järjestys voidaan määrittää.
Tieteellinen tutkimuskohde

Halkiheltta on ollut avainasemassa sienten suvullisen lisääntymisen tutkimuksessa. Sienillä saattaa olla useampia pariutumistyyppejä. Pariutumistyyppikäsitettä vastaa esimerkiksi eläimillä ja kukkivilla kasveilla sukupuoli. Näin voi ainakin leikillisesti väittää, että halkiheltalla on yli 27 000 ”sukupuolta”.
Sienellä on havaittu olevan myös antibakteerista tehoa. Lajin itiöemistä on uutettu myös laktoosiin sitoutuva lektiinimolekyyli, jolla näyttää kokeellisesti olevan monenlaisia vaikutuksia.
Teknisiä sovellutuksia

Halkihelttaa on kokeiltu öljyntuotannossa tehostamaan vanhojen öljyvarojen käyttöä, koska sillä on polymerisoiva kyky. Tällä menetelmällä on Saksassa yritetty nostaa painetta hupenevissa öljylähteissä. Halkihelttaa, kuten osterivinokastakin, on kokeiltu polyuretaanin hajotukseen ja muun muassa biomassaksi.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Halkiheltta (Schizophyllum commune)
Mushroom Expert: Schizophyllum commune (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q941733  Wikispecies: Schizophyllum commune  APNI: 124666  AusFungi: 60025297  BioLib: 59975  CoL: 79WX9  EoL: 1017353  EPPO: SCYZCO  FloraBase: 50401  GBIF: 5241128  iNaturalist: 54573  IndexFungorum: 208403  IRMNG: 11328643  MycoBank: 208403  NatureServe: 2.911965  NBN: NBNSYS0000021286  NCBI: 5334  NZOR: 99ec53b0-ac0e-4ef2-886b-853f72766a28  Observation.org: 13776  OBIS: 437835  Open Tree of Life: 8357  SpeciesFungorum: 208403  WoRMS: 437835  Laji.fi: MX.205893 
Itiöemän alapinta
Kuivahkoja itiöemiä lahopuulla
Bäckaskog

| Bäckaskog |
| --- | --- |
 Bäckaskogin linna
 Bäckaskog
 Koordinaatit: 56°02′42″N, 14°20′02″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Kristianstad
Väkiluku (31.12.2023):  322
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bäckaskog on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 268 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bäckaskog Wikimedia Commonsissa
Driftin’ Slim

Driftin' Slim (oik. Elmon Mickle, 24. helmikuuta 1919 Keo, Arkansas – 15. syyskuuta 1977 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen yhden miehen orkesterina esiintynyt blueslaulaja, huuliharpisti ja kitaristi. Hän levytti Driftin' Slim nimen lisäksi myös omalla oikealla nimellään ja taiteilijanimellä Model "T" Slim. Hänen levyjään ovat julkaisseet muun muassa Modern, RPM, Blue Horizon, Styletone, Milestone, Kent, ja Flyright.
Nuori Mickle kiinnostui huuliharpun soittamisesta seurattuaan John Lee "Sonny Boy" Williamsonin ja Yank Rachellin esiintymistä. Sonny Boy opetti Micklelle huuliharpunsoiton alkeet. 1940-luvun puolivälissä hän keikkaili paikallisesti yhdessä Sonny Boy Williamson II:n ja rumpali Peck Curtisin kanssa. Vuonna 1951 hän perusti ensimmäisen yhtyeensä paikallisten soittajien Baby Face Turnerin ja Junior Brooksin kanssa. Samana vuonna ilmestyi ensimmäinen levy Modern-levymerkille: "My Little Machine"/"Down South Blues" (osa kopioista oli luultavasti nimellä Driftin' Smith).
Vuoteen 1957 mennessä Mickle oli muuttanut Los Angelesiin, jossa hän soitti yhden miehen yhtyeenä huuliharppua, rumpuja ja kitaraa. Hän levytti harvakseltaan sekä omalle että muiden levymerkeille. Yksi levyistä ilmeistyi nimellä "Elmon Mickle & His Rhythm Aces" ja yhden hän teki Ernie Pruittin kanssa.
1960-luvun puolivälissä "folkbuumin" myötä Driftin' Slim "löydettiin uudelleen". Vuosina 1966–1967 hän julkaisi useita singlejä Model "T" Slim -nimellä. Vuosikymmenen lopulla ilmestyi myös Milestone-merkillä albumi Driftin' Slim & His Blues Band: Somebody Hoo-Doo'd The Hoo-Doo Man. Vuosikymmenen vaihteessa sairastuminen lopetti Driftin' Slimin musiikkiuran.
Aiheesta muualla

Driftin' Slim Allmusic.com:ssa
Kuvitettu diskografia
Diskografia (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat 
Muut:  Europeana
Carl-Adam Nycop

Carl-Adam Nycop (24. heinäkuuta 1909 Helsinki – 4. heinäkuuta 2006 Kristianstad) oli suomalais-ruotsalainen journalisti, päätoimittaja ja kirjailija.
Hän syntyi suomenruotsalaiseen perheeseen. Hänen vanhempansa olivat lähetystöneuvos Albert Olof Nykopp ja Anna-Lisa Tilgmann ja veljiään teollisuusjohtajina tunnetut Marcus ja Johan. Hän työskenteli ruotsalaisen kuvalehti Sen päätoimittajana vuosina 1938–1944. Parhaiten hänet tunnetaan kuitenkin yhtenä ruotsalaisen iltapäivälehti Expressenin perustajista. Nycop työskenteli Expressenissä vuoteen 1962 asti. Nykyisin Expressen on Ruotsin kolmanneksi suurin lehti.lähde?
Aiheesta muualla

Carl-Adam Nycopin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa[vanhentunut linkki].
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  DDB
Yvonne Ryding

Yvonne Ryding vuonna 2007.
Yvonne Agneta Ryding (s. 14. joulukuuta 1962 Eskilstuna, Södermanlandin lääni, Ruotsi) on ruotsalainen valokuvamalli. Hän voitti Miss Universum -kauneuskilpailun vuonna 1984.
Torsebro

| Torsebro |
| --- | --- |

 Torsebro
 Koordinaatit: 56°06′16″N, 14°08′10″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Kristianstad
Väkiluku (31.12.2023):  278
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Torsebro on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 278 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Torsebro Wikimedia Commonsissa
Daniel (Raamattu)

Danielin vastaus kuninkaalle Briton Rivièren maalaamana, R.A. (1840–1920), 1890 (Manchester City Art Gallery)
Daniel (hepr. ‏דָּנִיּאֵל‎), on Raamattuun sisältyvän Danielin kirjan päähenkilö. Kirjan tapahtumat sijoittuvat pakkosiirtolaisuuden aikaan. Nykytieteen valossa kirjan ei kuitenkaan arvioida kuvaavan pakkosiirtolaisuuden ajan tapahtumia vaan Antiokhos IV Epifaneen valtakautta noin 160-luvulle eaa. ja Danielin olevan fiktiivinen.
Hesekielin kirjassa viitataan Danieliin, joka oli oikeamielinen ja viisas. On mahdollista, että Danielin kirjan kirjoittaja otti päähenkilön nimen tästä.
Danielin elämä Danielin kirjan mukaan > Koulutus Babyloniassa

Monet pakkosiirtolaiset sijoitettiin Babylonin kaupungin ulkopuolelle, mutta Daniel ja hänen kolme toveriaan, Sadrak, Mesak ja Abednego, valittiin saamaan erikoiskoulutusta kaldealaisten kielessä ja kirjoituksessa, jotta heistä olisi tullut päteviä valtion virkamiehiksi. Tavan mukaisesti heille annettiin babylonialaiset nimet, ja Daniel sai nimekseen Beltesassar Nebukadnessarin jumalan mukaan (Da 1:7; 4:8). Koska Daniel ei halunnut saastuttaa itseään heille määrätyillä ruoilla, joissa olisi saattanut olla jotain Mooseksen laissa kiellettyä tai pakanallisten rituaalien saastuttamaa, hän pyysi, että heille annettaisiin ruoaksi vain vihanneksia ja vettä. Jumala antoi heille ymmärtäväisyyttä ja Daniel itse ymmärsi kaikenlaisia näkyjä ja unia (Da 1:17). Kun kuningas kolmen vuoden kuluttua kuulusteli heitä, heidän havaittiin olevan kymmenen kertaa parempia kuin kaikki taikuutta harjoittavat papit ja manaajat, jotka hänen koko kuningaskunnassaan olivat (Da 1:20).
Daniel palveli hovissa Babylonin kukistumiseen saakka. Myös hänen kolme toveriaan seisoivat siitä lähtien Babylonin kuninkaan edessä. Sitä, elivätkö he niin kauan, että säilyttivät tämän aseman Babylonin kukistumiseen asti, ei kerrota, mutta Daniel eli, ja tämän jälkeen hän oli Persian hovissa ainakin Kyyroksen kolmanteen vuoteen asti (Da 1:19; Da 10:1).
Danielin elämä Danielin kirjan mukaan > Nebukadnessarin unet

Nebukadnessar näkee unen, jonka takia hänen henkensä kiihtyy. Ketkään viisaat eivät pysty paljastamaan sitä, joten Daniel tulee kuninkaan eteen, mutta ei pelkästään kerro hänelle unta, joka on paljastettu hänelle jumalallisessa ilmestyksessä, vaan myös selittää sen ja säästää siten itsensä ja muutkin viisaat teloitukselta. Tämän vuoksi Nebukadnessar tekee Danielista koko Babylonin hallintoalueen hallitsijan ja kaikkien Babylonin viisaiden ylimmäisen valvojan (Da 2:48). Hänen kolme toveriaan saavat korkean aseman hovin ulkopuolelta, kun taas Daniel palvelee kuninkaan hovissa.
Danielin elämä Danielin kirjan mukaan > Näyt

Belsassarin ensimmäisenä ja kolmantena vuonna Daniel sai kaksi näkyä (Da luvut 7, 8), joissa eri eläimet edustivat peräkkäisiä maailmanvaltoja aina siihen aikaan asti, jolloin ne hajotettaisiin väkisin ja taivaallinen hallitusvalta annettaisiin ”jollekulle ihmisen pojan kaltaiselle” (Da 7:11–14). Vaikuttaa siltä,kenen mukaan? että Nebukadnessarin kuoleman jälkeen Danielia käytettiin useiden vuosien aikana hyvin vähän, jos lainkaan, neuvonantajana, joten kun kukaan viisaista ei pystynyt selittämään sitä pahaenteistä kirjoitusta, jonka käsi kirjoitti palatsin seinään Belsassarin riehakkaissa ja rienaavissa pidoissa, kuningatar katsoi tarpeelliseksi kiinnittää Belsassarin huomion Danieliin. Kuten oli luvattu, Danielista kuulutettiin, että hänestä oli määrä tulla kolmas hallitsija valtakuntaan samalla kun Nabunaid oli ensimmäinen hallitsija ja hänen poikansa Belsassar toinen. Tuona samana yönä meedialaiset ja persialaiset valtasivat kaupungin ja Belsassar surmattiin (Da 5:1, 10–31).