stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bantustan
Suurapartheid

Bantustanien perustaminen liittyi suurapartheidiksi kutsuttuun massiiviseen sosioekonomiseen ohjelmaan, jonka tarkoituksena Verwoerdin mukaan oli pitää musta väestö poissa valkoisten asuttamilta alueilta ja siten pelastaa valkoinen yhteisö häviämiseltä. Sen keskeisenä ajatuksena oli, että rotujen täydellinen erottaminen toisistaan johtaisi vakauteen ja järjestykseen. Uskottiin, että eteläafrikkalaiset ei-valkoiset väestöryhmät hyväksyisivät omien yhteisöjensä tilanteen, kunhan heidän yhteytensä valkoiseen Etelä-Afrikkaan pidettäisiin mahdollisimman vähäisenä. Verwoerdin mukaan afrikkalaisten "ei tulisi haluta integroitua eurooppalaisen yhteisön elämään, vaan ymmärtää, että hänen omassa yhteisössään kaikki ovet ovat avoinna".
Suurapartheidin tarkoituksena oli myös turvata halvan työvoiman saatavuus ja kuitenkin pitää afrikkalaiset poissa kaupungeista rakentamalla tehtaita mustien heimoreservaattien rajoille. Vaikka hallituksen nimittämä Tomlinsonin komissio oli jo 1956 todennut, etteivät heimoreservaatit pystyisi edes parhaiden olosuhteiden vallitessa elättämään kuin kaksi kolmasosaa mustasta väestöstä, hallitus kieltäytyi varaamasta mustille lisää alueita ja samalla lisäsi toimenpiteitä, joilla mustia siirrettiin reservaatteihin valkoisille nimetyiltä alueilta. Vuonna 1963 ensimmäinen bantustaniksi uudelleen nimetty heimoreservaatti, Transkei julistettiin itsehallintoalueeksi ja vuonna 1976 "itsenäiseksi". Muitakin bantustaneita pyrittiin saattamaan itsenäisiksi, vaikka ne olivat vielä vähemmän elinkelpoisia kuin Transkei. Bantustanit koostuivat useista toisistaan erillään sijaitsevista alueista, enklaaveista ja eksklaaveista. Esimerkiksi Bophuthatswana koostui 19:stä ja KwaZulu 11 irrallisesta maanpalasesta, joiden välissä oli valkoisille varattuja maanviljelysalueita. Koko maan rannikko oli myös nimetty valkoiseksi alueeksi. Hallituksen lopullisena tavoitteena oli siirtää kaikki afrikkalaiset bantustanien kansalaisiksi.
Bantustanien talous ja hallinto

Bantustanien avulla Etelä-Afrikan hallitus onnistui vähentämään "tuottamattoman kansanosan" aiheuttamia kuluja. Siirtämällä ihmisiä bantustaneihin ja myöhemmin myöntämällä niille itsenäisyys tai itsehallinto, Etelä-Afrikan onnistui nimellisesti vähentää mustien osuutta maan väestöstä mustien suuresta syntyvyydestä huolimatta. Samalla bantustanien väkiluku kasvoi 4,4 miljoonasta ihmisestä 11 miljoonaan ihmiseen. Kotimaiden väestötiheydet nousivat hälyttäviin lukuihin. Esimerkiksi Transkeissa asui 55 ihmistä neliökilometrillä ja QwaQwassa 298. Valkoisessa Etelä-Afrikassa Kapmaan provinssin väestötiheys oli samaan aikaan 2 henkeä / km².
Etelä-Afrikan hallitus säilytti otteensa "itsehallinnollisiin" ja "itsenäisiin" kotimaihin. Se asetti alueita hallitsemaan johtajia, jotka olivat yhteistyöhaluisia Pretorian kanssa. Alueiden talous oli myös täysin riippuvainen Etelä-Afrikasta ja suora tuki muodosti suuren osan niiden budjeteista. Suurin osa eteläafrikkalaisesta turvallisuuslainsäädännöstä oli myös voimassa alueilla siihen asti, kunnes kotimaa julistettiin itsenäiseksi. Bantustanien hallitsijat toimivat yleisesti diktatoriaalisesti ja niiden hallinto oli yleisesti erittäin korruptoitunutta.
1970-luvun loppuun mennessä alkoi Etelä-Afrikan hallituskin huomata kotimaa-järjestelmän epäonnistumisen. Hallituksen vuonna 1970 asettaman Riekertin komission raportin mukaan kotimaiden köyhyys oli niin musertavaa, ettei kymmenille tuhansille ihmisille jäänyt henkiinjäämiseksi muuta vaihtoehtoa kuin siirtyä suuriin kaupunkeihin laittomasti. Suurapartheidin kustannukset valtiolle olivat myös valtavat. Mustien afrikkalaisten kuljettaminen päivittäin asuinaluiltaan usein sadankin kilometrin päässä oleviin työpaikkoihin vaati valtavaa julkista liikennettä. Koska mustien palkkoja pidettiin myös keinotekoisen alhaisina, ei kuljetuksiin käytettyjen linja-autojen todellisia kustannuksia voitu periä työläisiltä, vaan valtio tuki sitä valtavilla summilla. KwaNdebelen saama bussituki oli suurempi kuin kotimaan bruttokansantuote. Suurapartheid ei pystynyt myöskään pitämään mustia pois suurkaupungeista, kuten oli tarkoitus, vaan 1980-luvulle tultaessa mustien kaupunkilaisten määrä oli kaksinkertaistunut.
Etelä-Afrikassa sijainneet bantustanit

| Bantustan | Pääkaupunki | Heimo | Vuodet | Status |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Transkei | Umtata | xhosat | 1976–1994 | itsenäinen valtio |
|  Bophuthatswana | Mmabatho | tswanat | 1977–1994 | itsenäinen valtio |
|  Venda | Thohoyandou | vendat | 1979–1994 | itsenäinen valtio |
|  Ciskei | Bisho | xhosat | 1972–1994 | itsenäinen valtio |
|  Gazankulu | Giyani | shangaanit | 1971–1994 | itsehallintoalue |
|  Lebowa | Lebowakgomo | pedit | 1972–1994 | itsehallintoalue |
|  QwaQwa | Phuthaditjhaba | sothot | 1974–1994 | itsehallintoalue |
|  KaNgwane | Schoemansdal (de facto) Louieville | swazit | 1981–1994 | itsehallintoalue |
|  KwaNdebele | KwaMhlanga | ndebelet | 1981–1994 | itsehallintoalue |
|  KwaZulu | Nongoma (vuoteen 1980) Ulundi (1980–1994) | zulut | 1981–1994 | itsehallintoalue |
Lounais-Afrikassa sijainneet bantustanit

| Bantustan | Pääkaupunki | Heimo | Vuodet | Status |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Bušmannimaa | Tsumkwe | sanit | 1989 | ilman itsehallintoa |
|  Damaramaa | Khorixas | damarat | 1980–1989 | ilman itsehallintoa |
|  Itä-Caprivi | Katima Mulilo | lozit | 1972–1989 | itsehallintoalue |
|  Hereromaa | Okahandja | hererot | 1970–1989 | itsehallintoalue |
|  Kaokomaa | Opuwo | himbat | 1970–1989 | ilman itsehallintoa |
|  Namamaa | Keetmanshoop | namat | 1980–1989 | ilman itsehallintoa |
|  Kavango | Rundu | kavangot | 1973–1989 | itsehallintoalue |
|  Ambomaa | Eenhana | ovambot | 1973–1989 | itsehallintoalue |
|  Rehoboth | Rehoboth | basterit | 1979–1989 | ilman itsehallintoa |
|  Tswanamaa | Aminuis | tswanat | 1979–1989 | ilman itsehallintoa |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Etelä-Afrikan bantustanit Wikimedia Commonsissa
Marion Rung

| Marion Rung |
| --- | --- |
 Marion Rung, 16, lähdössä Sopotiin kesällä 1962.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Marion Evi Rung
Syntynyt: 7. joulukuuta 1945 (ikä 79) Helsinki
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  Laulaja, taiteilija
Vanhemmat:  Rosa Rung (Rosie Andrew) Oscar Rung
Puoliso:  Ben Petrik Obstbaum (synt. 1940) 1967 - 1972  (ero)  Veli-Matti Kunnaala (synt. 1949) 1979 - 1985 (ero)  Kalle Munck (synt. 1967) 2011 - 2022 (ero)
Lapset:  Nina Daniela Rung (synt. 1982)
Muusikko
Taiteilijanimi:  Marion   Marion Rung
Laulukielet:  suomi ruotsi englanti saksa ranska heprea jiddiš
Aktiivisena:  1961–
Tyylilajit:  iskelmä pop viihde
Yhtyeet:  PROSTYLES
Levy-yhtiöt:  Emi, Flamingo Music, Philips, RCA, Scandia
Palkinnot
 Iskelmä-Finlandia (2002) Anna-Liisa-palkinto (2005) Kullervo Linna -palkinto (2007) Pro Finlandia -mitali (2024) 
Aiheesta muualla
[marionrung.fi Kotisivut]
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Marion Evi Rung (s. 7. joulukuuta 1945 Helsinki) on suomalainen iskelmälaulaja. Erityisesti Marion muistetaan menestyksestään Suomen euroviisuedustajana ja kaksinkertaisena Sopotin laulukilpailun voittajana. Marion saavutti 1970-luvulla suosiota Suomen ulkopuolellakin, kun "El Bimbo", "Der Bauer und sein Weibchen" (suom. "Kylähäät") ja "Señorita por favor" nousivat listoille Saksassa. Vuosina 1961–2023 Marion on levyttänyt omien laskujensa mukaan noin 400 laulua.
Muusikonura > Uran alku

Marion osallistui ensimmäisiin iskelmälaulun SM-kilpailuihin vuonna 1961 sijoittuen toiseksi. Samalla hän sai myös levytyssopimuksen Suomen suurimmassa levy-yhtiössä Musiikki-Fazerilla ja ensimmäisestä levytyksestä "Brigitte Bardot" nousi pienoinen hitti. Todellinen läpimurto Suomen iskelmätaivaalle tapahtui kuitenkin keväällä 1962, kun Marion edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa. Ikivihreäksi muodostunut "Tipi-tii" sijoittui seitsemänneksi ja nousi Suomen singlelistan ykköseksi ollen Suomen myydyin äänite useita kuukausia. Samaisena vuonna hitiksi nousi myös "Oi, Jaakko!" ("Amanda").
Marion levytti tasaisesti koko 1960-luvun. Laulut olivat oman aikansa viattomia iskelmiä, jotka sopivat nuoren teinitytön esitettäviksi. Jonkinlaisiksi menestyksiksi ylsivät Toivo Kärjen-Reino Helismaan "Pikku rahastaja" ja "Sydänkäpynen" (1962) sekä käännöskappaleet "Lady Sunshine ja Mister Moon" ("Lady Sunshine und Mister Moon"), "Hei Paula", "Dominicus", "My Boy Lollipop", "Kaiken saan" sekä "Kiva, kiva rakkaus". Toista "Tipi-tiin" kaltaista menestystä ei kuitenkaan syntynyt ja vuosikymmenen lopulla hän päätti panostaa estradiviihteeseen, johon hyvän pohjan olivat luoneet aikaisemmat musikaalivierailut muun muassa Svenska teaternissa. Ensimmäinen ravintolashow nimeltään Marion on onnellinen valmistui vuonna 1968.
Muusikonura > 1970-luvulla

1970-luvulla alkoi Marionin uusi tuleminen. Hän pudotti taiteilijanimestään sukunimen 'Rung' pois ja alkoi levyttää musiikkia aikuisempaan makuun. Pitkäsoitto nimeltään Shalom ilmestyi 1972 ja sisälsi juutalaisia lauluja hepreaksi ja jiddišiksi laulettuna. Marion edusti Suomea toistamiseen Euroviisuissa vuonna 1973 Rauno Lehtisen "Tom tom tom" -kappaleella, jonka kuudes sija oli Suomen viisuhistorian paras vuosikymmeniä.
Marion toi päävoiton Sopotin laulufestivaaleilta vuonna 1974, jolloin saksalainen levytuottaja Gerd Thumser kiinnostui Marionin esiintymisestä ja tarjosi hänelle tilaisuuden levyttää ranskalaisen iskelmän "El Bimbo". Laulu menestyi mukavasti Saksan levylistoilla myyden lähes 100 000 kappaletta. Tästä alkoi Marionin muutaman vuoden Saksassa kestänyt ura, joka sisälsi muun muassa lukuisia esiintymisiä Saksan televisiossa ja kuusi singlejulkaisua; muun muassa "Kylähäät" (saks. "Der Bauer und sein Weibchen") ja "Señorita Por Favor". Vuonna 1977 Marion voitti Syksyn Sävel -kilpailun ensimmäisenä naisena laululla "Rakkaus on hellyyttä" ja vuonna 1980 Marionin esittämä "Hyvästi yö" (engl. "Where Is the Love") voitti Intervision laulukilpailut Sopotissa.
Vaikka Marion 1970-luvulla levytti ja esiintyikin usein Saksassa sekä muualla Euroopassa, oli hänen suosionsa myös Suomessa korkeimmillaan juuri tuolloin. Hänen menestysiskelmiään olivat muun muassa "Turhaan siipi maassa astelin", "Eviva Espanja", "Jokainen päivä on liikaa" ("Killing Me Softly with His Song"), "El Bimbo", "Ding-a-dong", "Silloin" ("Era"), "Pepe", "Nyt huolet pois", "Baby face", "Kylähäät", "Prinsessa" ("Dancing Queen"), "Rakkaus on hellyyttä", "Señorita por favor", "Halleluja" ("Halleluya") ja "Napoleon". 1970-luvulla Marion vastaanotti levytyksistään kahdeksan kultalevyä ja yhden timanttilevyn. Muutamista hiteistä tehtiin versiot myös saksaksi ja englanniksi. 1970-luvun lopulla englantilaismuusikko Alan David tuotti Marionin englanninkielisen Love is -albumin, jonka laulajatar levytti Lontoossa.
Muusikonura > 1980-luvulla

Rung voitti toistamiseen Sopotin laulukilpailut vuonna 1980 Esko Koivumiehen säveltämällä ja sanoittamalla kappaleella Hyvästi yö, mutta muuten 1980-luku oli uralla hiljaisempaa aikaa johtuen muun muassa perhesyistä. Levytyksiä syntyi kuitenkin tasaiseen tahtiin, esimerkiksi toinen juutalaisia lauluja sisältänyt pitkäsoitto nimeltään Rakkaimmat lauluni. Myös Espoon Tapiolasalin konsertti 1989 äänitettiin pitkäsoitolle nimeltään Marionin konsertti. 1980-luvun menestysiskelmiä olivat muun muassa "Hyvästi yö" ja "Mirjamin valssi".
Muusikonura > 1990-luvulla

1990-luvulla Marion alkoi levyttää tanssittavaa iskelmämusiikkia ja levyt alkoivat taas myydä paremmin. 1990-luvun suosikkeja olivat muun muassa "Nuo silmät", "Mua pidä lähelläs", "Niinkuin viiva vedessä" ja "Lupaus". Vuonna 1989 Marion valloitti Helsingin Kaivohuoneella Suuri musikaalishow -esityksellä, jossa mukana oli myös StepUp-tanssiryhmä. Kesällä 1994 oli vuorossa kesäteatterivierailu Porin Kirjurinluodolla musikaalissa Rakastettu Johansson. 50-vuotisjuhlakiertue käynnistyi 1995 ja Finlandia-talon konsertti televisioitiin. Vuonna 1999 Marion osallistui pitkästä aikaa Syksyn Sävel -kilpailuun kappaleella "Oven aukaisin".
Muusikonura > 2000-luvulla

2000-luvulla Marion oli mukana Leidit Lavalla -kokoonpanossa Katri Helenan, Paula Koivuniemen ja Lea Lavenin kanssa. Loppuunmyytyjen jäähallikonserttien lisäksi hän vastaanotti pitkästä aikaa kultalevyn albumista Leidit levyllä.  Vaikka hänen Toivo Kärki -levytyksensä olivat jääneet 1960-luvulle, useissa konserteissa ja televisio-ohjelmissa hän vuosien varrella kyllä esitti Kärkeä, esimerkiksi vuonna 2000 Vexi Salmen vetämässä ohjelmasarjassa Liljankukka kappaleet  "Odotin pitkän illan" ja "Äidin syntymäpäivä".   Vuonna 2001 Rung juhlisti uraansa kiertueella 40 vuotta laulun voimaa. Hän vastaanotti Iskelmä-Finlandia-palkinnon ja Erikois-Emman vuonna 2002. Vuonna 2005 Vääksyn Toivo Kärki -tapahtumassa Rung palkittiin Maarit Niiniluodon ideoimalla merkittävälle suomalaiselle naisartistille myönnettävällä Anna-Liisa-palkinnolla. Konsertissa hän lauloi useita Kärjen kappaleita, erikoisimpana "Ilta tukkikämpällä".   Samana vuonna 2005 häneltä julkaistiin elämäkerta Minä ja Marion. Vuonna 2007 oli vuorossa Kullervo Linna -palkinto tunnustuksena ansioista suomalaisen iskelmä- ja tanssimusiikin edistäjänä. 2000-luvulla Marion sai kultaa yhdessä leidien kanssa, kun heidän albuminsa myynti ylitti kultarajan ja vuonna 2009 Marion sai pitkästä aikaa julkaisemastaan uudesta albumista, Elämän voimaa, kultalevyn.
Muusikonura > 2010-luvulla

Vuonna 2011 Marion vietti 50-vuotistaiteilijajuhlaa, esiintyen 15 eri paikkakunnalla ympäri Suomea alkaen 8. lokakuuta 2011 Lahden Sibeliustalosta. Vuonna 2015 Marion juhlisti 70-vuotispäiviään konsertoimalla ympäri Suomea ja hän juhlisti syntymäpäiviään jo kolmannen kerran tasavallan presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotolla.
Muusikonura > 2020-luvulla

Vuonna 2020 Marion ja Fredi aloittivat yhteisen konserttisarjansa Kulkuri ja Kaunotar, mutta tämä keskeytyi koronapandemian johdosta ja myöhemmin vuonna 2021 Fredin äkilliseen kuolemaan.
Vuonna 2021 oli laulajalle juhlan aikaa, sillä ensilevytyksestä oli kulunut 60 vuotta. Juhlakiertue konserttisaleissa pääsi vauhtiin, mutta koronapandemia siirsi konsertteja myöhempään ajankohtaan. Loput juhlakonsertit saatiin pidetyksi syksyllä 2022.
Marionlla oli juhlaan taas aihetta keväällä 2023. Silloin kappeleen "Tom Tom Tom" julkaisusta ja euroviisumenestyksestä tuli kuluneeksi 50 vuotta. Marion kiersi Suomea yhdessä säestäjä Mirka Dojanin kanssa, "50 vuotta Tom Tomista" -konsertilla.
Loppuvuonna 2023 Marion lähti yhdessä kollegoidensa kanssa, Lea Laven, Kai Hyttinen ja Markku Aro, 21 konsertin kiertueelle ympäri Suomen. Yhdessä -konserttikiertue oli suurimmaksi osaksi loppuunmyyty ja tämän innoittamana kiertue onkin saamassa jatkoa alkuvuodesta 2025, jolloin Yhdessä Osa 2 -kiertue starttaa.
Marionille myönnettiin valtion taiteilijaeläke maaliskuussa 2024 ja hän sai Pro Finlandia -mitalin itsenäisyyspäivänä 2024.
Muusikonura > Timantti- ja kultalevyt

Marion sai suurimman osan kultalevyistä 1970-luvulla, kun kahdeksan levyä ylitti kultarajan ja yksi jopa timanttirajan.  
Marionin hittejä ovat mm. ”El Bimbo”, ”Tipi-tii”, ”Rakkaus on hellyyttä”, ”Tom tom tom”, ”Eviva Espanja” ("Eviva España"), ”Señorita Por Favor”, ”Nuo silmät”, ”Lupaus”, ”Mirjamin valssi”, ”Elämän voimaa”, ”Kylähäät”, ”Napoleon”, ”Oi Jaakko!" ("Amanda"), ”Prinsessa” ("Dancing Queen") ja ”Baby Face”.
Yksityiselämä

Marionin äiti Rosa Rung (1923 – 2012) esiintyi laulajana 1940-luvulla taiteilijanimellä Rosie Andrew muun muassa Olavi Virran kanssa.
Marionilla on vuonna 1982 syntynyt tytär Nina Daniela ja kaksi lastenlasta, Rafael ja Lior.
Marion on ollut kolme kertaa naimisissa. Kaikki liitot ovat päättyneet avioeroihin. Hänen monivuotinen kihlattunsa Tapani Jaakkola kuoli syöpään 4. lokakuuta 2006.
Diskografia

| --- | --- |
 Albumit Marion on onnellinen (live) (1969)  Shalom (1972)  Tom Tom Tom (1973) kultalevy  Lauluja sinusta (1974) kultalevy  El Bimbo (1975) kulta- ja timanttilevy  Baby Face (1976) kultalevy  Marion "77" (1977) kultalevy  Rakkaus on hellyyttä (1977) kultalevy  Love is... (1978)  Por favor (1978)  Onni on kun rakastaa (1979) kultalevy  Moni-ilmeinen Marion (1980)  Rakkaimmat lauluni (1982)  Elän kauttasi (1983)  Nainen (1984)  Marion -88 (1988)  Marionin konsertti (live) (1989)  Nuo silmät (1994)  Hän lähtee tanssiin (1995)  Yön tähdet (1997)  Sadetanssi (2000)  Leidit Levyllä (2000) kultalevy  Elämän voimaa (2009) kultalevy  Sydänsillat (studio/live) (2012) :  Kokoelmat Marion Rung 1962-1966 (1973)  Marionin parhaita (1974) kultalevy  Marionin parhaita 2 (1977)  Makeelta maistaa Marion 1969-1970 (1978)  Marionin parhaita 3 (1979)  18 toivotuinta (1982)  Iskelmäkansio (1989) (2LP)  Aarteet (1994)  Aarteet 2 (1994)  20 suosikkia - Tipi-tii (1995)  20 suosikkia - El Bimbo (1996)  Aurinkosilmät (2000) (2CD)  Kaunis satu rakkauden (2001)  Shalom - rakkaimmat lauluni (2004)  Elän parasta aikaa - 36 rakastetuinta laulua (2004) (2CD)  Marion, olkaa hyvä - kaikki singlet 1971-1986  (2005) (4CD)  Nostalgia (2006)  Collections (2008)  Hyvästi yö - 15 suosikkia  (2011)  Tähtisarja - 30 suosikkia  (2011)  Marion - Sinulle  (2015) (3CD)
Esiintymisiä > Laulukilpailut

1961: Suomen iskelmälaulukilpailu; sijoitus 2.
1961: Pohjoismaiden pääkaupunkien Nuorten Sävel -kilpailu, Tukholma; sijoitus 1. - tyttöjen sarja
1962: Eurovision laulukilpailu, Luxemburg; sijoitus jaettu 7.
1962: Sopotin laulufestivaali, Puola; sijoitus 7.
1967: Suomen euroviisukarsinta; sijoitus 7. ja 8.
1968: Kultainen Orpheus, Bulgaria; sijoitus 1.
1968: The Golden Stag Festival, Romania: Special Prizes awarded by the Jury
1969: Suomen euroviisukarsinta; sijoitus 6.
1970: Ateenan lauluolympialaiset, Kreikka;  sijoitus (semifinaali)
1973: Eurovision laulukilpailu, Luxemburg: sijoitus 6.
1974: Suomen euroviisukarsinta; sijoitus: pääsy semifinaaliin
1974: Sopotin laulufestivaali, Puola; sijoitus 1.
1974: Yamahan laulufestivaali, Japani: Parhaan esiintyjän palkinto
1976: Istanbulin laulufestivaali, Turkki; sijoitus 3.
1977: Musical Mallorca -festivaali, Espanja: Persoonallisimman esiintyjän palkinto
1977: Syksyn sävel; sijoitus 1.
1980: Sopotin Intervision laulukilpailu, Puola; sijoitus 1.
1988: Syksyn sävel; sijoitus: vain voittaja julkistettiin
1999: Syksyn sävel; sijoitus 7.
Esiintymisiä > Teatteri

1960-luku: Sound of Music (Helsinki, Svenska teatern)
1960-luku: Kuinka onnistua liike-elämässä (Helsinki, Svenska teatern)
1965-66: Boyfriend (Helsinki, Svenska teatern)
1965: Kahdeksikko (Hämeenlinnan kaupunginteatteri)
1981: Taikalaatikko (Uusi Iloinen Teatteri)
1983: Näin se on nähtävä (Uusi Iloinen Teatteri)
1994: Rakastettu Johansson (Pori, Kirjurinluodon kesäteatteri)
2005: Annie mestariampuja (Varkauden teatteri)
Esiintymisiä > Ravintolashow't

1968: Marion on onnellinen
1969: John, Paul ja Marion
1972: Shalom
1973: Marion & Kim Floor
1973: Rung on the floor
1976: Swing back
1978: Kannat kattoon (Marion ja Georg Dolivo)
1980: Yksi oikein + kolme lisänumeroa
1983: Marion
1984: Rhapsody in blue - Milleristä Mirandaan
1986: 60-luku uusiks
1987: Marionin 25-vuotistaiteilijajuhlashow
1989: The great musical show
2001: E'Viva Marion
Esiintymisiä > TV-show't

1966: Marion hyllyllä
1968: 7 x Marion
1972: Shalom
1973: John, Paul ja Marion
1974: Nattmusik med Marion
1976: Tänä iltana Marion
1979: Marion aus Finland (tuotanto Saksan TV)
1980: Marion Sofiassa (tuotanto Unkarin TV)
1981: Marion-show
1985: Rhapsody for a Blue Lady
1989: Tähti ja hänen kaupunkinsa (tuotanto Saksan TV)
1989: Rakkaimmat lauluni
Esiintymisiä > Konsertit

1976: Ensikonsertti Finlandia-talossa
1986-89: Rakkaimmat lauluni
1987: Marionin 25-vuotistaiteilijajuhlakiertue
1989: "Marionin konsertti". Espoon kulttuurikeskus, Tapiolasali.
1991: Suuri musikaalishow & Rakkaimmat lauluni
1995-96: 50-vuotisjuhlakiertue
2000: Leidit lavalla
2001: Laulun voimaa -40-vuotistaiteilijajuhlakiertue
2005: 45-vuotistaiteilijajuhlakonsertti Savoy-teatterissa.
2009: Elämä estradilla -konsertti, Konserttitalo Martinus
2011: Marion - Olkaa Hyvä! 50. Taiteilijajuhlavuoden konserttisarja.
2015-2016: Aidosti - Marion 70-vuotisjuhlakiertue
2017: Konsertti Tampere-talolla (Marion ja Viktor Klimenko)
2018: Elämämme laulut -konserttikiertue (Marion ja Joel Hallikainen)
2019-2020: Kulkuri ja kaunotar -konserttikiertue (Marion ja Fredi)
2021-2022: 60v. Taiteilijajuhlakonserttikiertue - Aurinkosilmät
2023: 50 vuotta Tom Tomista -konserttikiertue
2023 - 2024: Yhdessä -konserttikiertue (Marion Rung, Lea Laven, Kai Hyttinen, Markku Aro)
2025: Yhdessä Osa 2 -konserttikiertue (Marion Rung, Lea Laven, Kai Hyttinen, Markku Aro)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Marion Rungin viralliset kotisivut
Rung, Marion hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Marion Rung Pomus.netin tietokannassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Marion Rungin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Marion Rung: Hyvästi yö Ylen Elävä arkisto.
Marion Rung: Tom tom tom Ylen Elävä arkisto.
Marion Rungin arki Ylen Elävä arkisto.
Marion Rung -diskografia tekijätietoineen ja eri julkaisuineen verkkosivustolla Discogs.com (englanniksi)
Marion-diskografia tekijätietoineen ja eri julkaisuineen verkkosivustolla Discogs.com (englanniksi)
| n k Marion Rung |
| --- | --- |
Albumit:  Marion on onnellinen (live)  Shalom  Tom Tom Tom  Lauluja sinusta  El Bimbo  Baby Face  Marion "77"  Rakkaus on hellyyttä  Love is...  Por favor  Onni on kun rakastaa  Moni-ilmeinen Marion  Rakkaimmat lauluni  Elän kauttasi  Nainen  Marion -88  Marionin konsertti (live)  Nuo silmät  Hän lähtee tanssiin  Yön tähdet  Sadetanssi  Leidit Levyllä  Elämän voimaa  Sydänsillat (studio/live) 
Kokoelmat:  Marion Rung 1962-1966  Marionin parhaita  Marionin parhaita 2  Makeelta maistaa Marion 1969-1970  Marionin parhaita 3  18 toivotuinta  Iskelmäkansio  Aarteet  Aarteet 2  20 suosikkia - Tipi-tii  20 suosikkia - El Bimbo  Aurinkosilmät  Kaunis satu rakkauden  Shalom - rakkaimmat lauluni  Elän parasta aikaa - 36 rakastetuinta laulua  Marion, olkaa hyvä - kaikki singlet 1971-1986  Nostalgia  Collections  Hyvästi yö - 15 suosikkia  Tähtisarja - 30 suosikkia  Marion - Sinulle 
| n k Suomen euroviisuedustajat |
| --- | --- | --- |
| 1960-luku | Laila Kinnunen Marion Rung Laila Halme Lasse Mårtenson Viktor Klimenko Ann-Christine Fredi Kristina Hautala Jarkko ja Laura |  |
| 1970-luku | 1970 Markku Aro & Koivistolaiset Päivi Paunu & Kim Floor Marion Rung Carita Holmström Pihasoittajat Fredi & The Friends Monica Aspelund Seija Simola Katri Helena |  |
| 1980-luku | Vesa-Matti Loiri Riki Sorsa Kojo Ami Aspelund Kirka Sonja Lumme Kari Kuivalainen Vicky Rosti & Boulevard Boulevard Anneli Saaristo |  |
| 1990-luku | Beat Kaija Kärkinen Pave Maijanen Katri Helena CatCat 1995 Jasmine 1997 Edea 1999 |  |
| 2000-luku | Nina Åström 2001 Laura Voutilainen 2003 Jari Sillanpää Geir Rönning Lordi Hanna Pakarinen Teräsbetoni Waldo’s People |  |
| 2010-luku | Kuunkuiskaajat Paradise Oskar Pernilla Karlsson Krista Siegfrids Softengine Pertti Kurikan Nimipäivät Sandhja Norma John Saara Aalto Darude feat. Sebastian Rejman |  |
| 2020-luku | Aksel Kankaanranta Blind Channel The Rasmus Käärijä Windows95man feat. Henri Piispanen |  |
Yliviivattu vuosiluku tarkoittaa, että Suomi ei osallistunut kilpailuun kyseisenä vuonna.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Muut:  Europeana 
Marion Rung vuonna 1971.
Matti Butkovskiy

| Matti Butkovskiy> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. maaliskuuta 2006 (ikä 18) Petroskoi, Venäjä
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura (P):  Jukurit
Sarja:  SM-liiga
Nyk. seura:  Youngstown Phantoms (USHL)
Pelinumero:  17
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2023–
Matvey "Matti" Butkovskiy (s. 20. maaliskuuta 2006 Petroskoi, Venäjä) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa USHL-joukkue Youngstown Phantomsissa lainalla SM-liigajoukkue Mikkelin Jukureista. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Butkovskiy pelaa pääasiassa seuran U20-joukkueessa.