stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Varbergin kunta
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Varbergin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Varbergs norra valkrets (31 valtuutettua)
Varbergs södra valkrets (30 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Varbergin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 6 | 6 | 8 | 10 | 9 | 9 | 12 | 11 | 11 | 11 | 15 | 18 | 14 | 13 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 20 | 18 | 15 | 15 | 11 | 14 | 13 | 12 | 10 | 9 | 10 | 7 | 7 | 9 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 4 | 4 | 4 | 2 | 6 | 6 | 4 | 4 | 2 | 4 | 4 | 4 | 4 | 5 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 2 | 6 | 5 | 3 | 2 | 2 | 4 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | 4 | 4 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 16 | 17 | 17 | 19 | 20 | 23 | 21 | 25 | 20 | 22 | 20 | 20 | 20 | 18 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 2 | 4 | 6 | 4 | 4 | 2 | 2 | 4 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 6 | 8 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 5 | 6 | 7 | 4 | 3 | 2 | 3 | 0 | 4 | 4 | 1 | 2 | 2 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Dagsåsin piiri
Grimetonin piiri
Grimmaredin piiri
Gunnarsjön piiri
Gödestadin piiri
Hunnestadin piiri
Karl Gustavin piiri (Länsi-Götanmaa)
Kungsäterin piiri
Lindbergin piiri
Nösslingen piiri
Rolfstorpin piiri
Sibbarpin piiri
Skällingen piiri
Spannarpin piiri
Stamnaredin piiri
Stråvallan piiri
Sällstorpin piiri
Torpan piiri (Halland)
Träslövin piiri
Tvååkerin piiri
Valingen piiri
Varbergin piiri
Veddigen piiri
Värön piiri
Åsin piiri (Halland)
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Varberg
Träslöv
Himledalen
Sibbarp-Dagsås
Tvååker
Spannarp
Lindberga
Veddige-Kungsäter
Värö
Stråvalla
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Dagsås
Grimeton
Grimmared
Gunnarsjö (Gunnarsred)
Gödestad
Hunnestad
Karl Gustav (Skedeskamma)
Kungsäter
Lindberg
Nya Varberg* (Nyby)
Nösslinge
Rolfstorp
Sibbarp
Skällinge
Spannarp
Stamnared
Stråvalla
Sällstorp
Torpa
Träslöv
Tvååker
Valinge
Varberg
Varbergs slottsförsamling*
Varbergs straffängelse*
Veddige
Värö
Ås
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Varbergin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Varbergs kommun – Kuntajaon kehitys ja taajamat käännetty osuus.
Hallandin läänin kunnat
Maalaiskunnat ja Varbergin kaupunki, jotka yhdistettiin nykyiseksi kunnaksi 1.1.1971. Tässä kartassa Träslöv ei enää ole oma kuntansa.
Kartta Varbergin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Xavi (sarjakuvapiirtäjä)

Xavi, oikealta nimeltään Xavier Vives Mateu (s. 11. kesäkuuta 1951) on espanjalainen Aku Ankka -piirtäjä. Xavi on tehnyt paljon Mikki Hiiri -sarjoja. Xavi on tehnyt myös paljon yhteistyötä Paul Halasin ja Jack Sutterin kanssa.
Vuotie

Vuotie Rastilan ja Meri-Rastilan kohdalla, Vuosaaren keskustaan päin katsottuna.
Vuotie (ruots. Norvägen) on katu Helsingin Vuosaaressa. Se on Vuosaaren tärkein autoliikennettä välittävä pääväylä ja muodostaa välittömän jatkeen Meripellontielle, joka johtaa Itäkeskuksen vierestä, Itäväylän ja Kehä I:n liittymästä Vuosaaren sillalle. Meripellontietä ja Vuotietä voidaan myös pitää Kehä I:n suoranaisina jatkeina, ja nykyisin asemakaavoissa väylästä käytetään nimiä Kehä I-Vuotie ja Kehä I-Meripellontie.
Vuotie on Rastilan ja Vuosaaren keskustan kohdalla rakennettu moottoritiemäisesti, kuten Laajasalontiekin. Tiellä on neljä ajokaistaa, ja liittymät on rakennettu eritasoliittyminä. Moottoritiemäinen tieosuus valmistui vuonna 1998. Ajoradan leveys oli aikaisemmin 7,5 metriä; kesän 2007 muutostöiden jälkeen sitä kavennettiin seitsemään metriin.  Vuotien-Meripellontien liikennemäärä on suurimmillaan Kehä I:n ja Itäväylän risteyksen kohdalla (noin 40 000 ajoneuvoa vuorokaudessa). Vuosaaren kohdalla liikennemäärä on 30 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Pienimmillään väylän liikennemäärä on Columbuksen kauppakeskuksesta itään (noin 4 000–7 000 ajoneuvoa vuorokaudessa).
Vuotiellä on Vuosaaren sillan ja Pohjavedenportin välisellä osuudella erikoiset, metalliverkon muodostamat valopylväät, jotka on suunniteltu ympäristötaiteeksi. Ne muistuttavat talven 1944 pommituksista, jolloin neuvostoliittolaisia harhautettiin roihujen ohjaamana pudottamaan pommit Helsingin sijasta Vuosaareen. Pimeällä pylväiden ohi ajettaessa valo näyttää lepattavan kuin tuli. Valoteoksen on suunnitellut arkkitehtuuritoimisto Heikkinen–Komonen. Pylväät on valaistu alapäästään, ja ne sijaitsevat vain 80 cm päässä ajoradasta. Tiellä on sattunut useita vakavia onnettomuuksia, joissa auto on törmännyt valopylvääseen. Onnettomuuksien johdosta ajoratojen reunat varustettiin kaiteilla, jotka valmistuivat kesällä 2007.
Kuvia

Vuosaaren silta Itäkeskuksen suuntaan
Vuotie Meri-Rastilan ja Rastilan kohdalla toukokuussa 2009
Vuotie Meri-Rastilan ja Rastilan kohdalla lokakuussa 2005 (huomaa kaiteiden puuttuminen)
Vuotietä Kallvikintien kohdalla
Vuotie Vuosaaren metroaseman kohdalla, taustalla Vuosaaren tornitalo
Vuotietä talvella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuotie Wikimedia Commonsissa
Liittymätaulukko
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Nro | Km |   Nimi |   Tie |   Viitoitus |
 : Meripellontie (3+2)
|  |   |  |  |       Kehä I   Itäväylä    Itäväylä |  Kehä I,  Malmi Porvoo, Vartioharju Keskusta |
|  |   |  |  | Kauppakartanonkatu Rusthollarintie | Itäkeskus Puotila |
 : Meripellontie (2+2)
|  |   |  |  | Kunnallisneuvoksentie |  |
|  |   |  |  | Puotilantie |  |
|  |   |  |  | Juorumäenkuja |  |
 : Vuotie (2+2)
|  |  |   | Vuosaaren silta |  |  |
|  |  |  | Rastilan eritasoliittymä | Meri-Rastilan tie Karavaanikatu | Meri-Rastila, Rastila |
|  |  |  | Kallahden eritasoliittymä | Kaivonkatsojantie Kallvikintie | Vuosaari |
|  |   |  |  | Pohjankivenportti |  |
|  |   |  |  | Mustankivenkatu |  |
|  |   |  |  | Mokkakuja |  |
|  |   |  |  | Porslahdentie |  |
|  |   |  |  | Gustav Pauligin katu |  |
 : Vuotie (1+1)
|  |   |  |  | Aurinkotuulenkatu |  |
|  |   |  |  | Itäreimarintie |  |
|  |   |  |  | Laivanrakentajantie |  |
Vigor Mortis

| Vigor Mortis Deathlike Silence |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 7. helmikuuta 2007
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 42.56
 Levy-yhtiö: Dethrone Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 35.
Deathlike Silencen muut julkaisut
|   | Vigor Mortis 2007 | Saturday Night Evil 2009 |
Vigor Mortis on Deathlike Silence -yhtyeen debyyttialbumi vuodelta 2007.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 35.
Kappaleet

House on Haunted Hill – 05.03
Face Your Death – 03.53
Six Feet Under the Ground – 04.52
Let the Sleeping Corpses Lie – 04.27
Bite Me – 03.49
Before the Dawn – 04.39
You Cannot Kill the Boogyman – 03.42
Next to Your Grave – 04.45
One Thousand Deaths – 04.14
Nosferatu – 03.30
Kokoonpano

Ms. Maya  – laulu
Mr. Catafalque – kitara
Mr. Cerberos – kitara
Mr. Gehenna – rummut
Ms. Erna – kosketinsoittimet
Mr. Ward – basso
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi.net: 7–/10
Aiheesta muualla

Vigor Mortis Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Vigor Mortis Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Virpi Moskari

Virpi Moskari on suomalainen laulaja, äänialaltaan mezzosopraano, ja suomalaisen a cappella lauluyhtye Rajattoman perustaja. Hän lauloi yhtyeessä 20 vuotta, lopetti vuoden 2018 alussa.
Moskari kävi Itä-Helsingin musiikkiopistoa, jossa hän opiskeli viulun- ja pianonsoittoa, ja myöhemmin hän opiskeli laulua. Moskari kävi Sibelius-lukion ja lauloi sen kamarikuorossa. Hän on kamarikuoro Grex Musicuksen perustajajäsen ja laulaa CD:llä The Making of the Drum.
Moskari laulaa myös kahdella Ultra Bran CD:llä Vapaaherran elämää ja Sinä päivänä kun synnyin.
Aiheesta muualla

Virpi Moskari Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Rajaton
| --- | --- |
Albumit:   Nova  Boundless  Sanat  Joulu  Kevät  Out of Bounds  Rajaton sings ABBA with Lahti Symphony Orchestra  Maa  Rajaton Sings Queen with Lahti Symphony Orchestra  Best of Rajaton 1999–2009  Tarinoita  Jouluyö  Suomen lasten lauluja  Kaksi astetta  Rajaton Sings the Beatles with Lahti Symphony Orchestra  Salaisuus  Tuhansien laulujen maa  Ja niin on taasen joulu 
DVD:t:   Joulu  Hiljainen jouluyö
Virttoonlampi

| Virttoonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Jaala)
Koordinaatit:  61°05′32″N, 26°19′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konniveden alue (14.13)
Laskuoja:  oja Mäkijärveen 
Järvinumero:  14.134.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,2 m  
Pituus:  880 m  
Leveys:  330 m  
Rantaviiva:  2,589 km  
Pinta-ala:  13,197 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVirttoonlampi 
Virttoonlampi  on Kymenlaaksossa Jaalassa, Raajärvellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 13,2 hehtaaria, se on 900 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Pato-ojan valuma-alueeseen (14.134) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 88,2 metriä mpy.
WinFS

WinFS Beta 1 Windows XP -käyttöjärjestelmässä.
WinFS (Windows Future Storage) oli Microsoftin Windows-käyttöjärjestelmälle kehitetty SQL-pohjainen relatiivinen tietokantamoottori NTFS-tiedostojärjestelmälle. WinFS ei ole tiedostojärjestelmä eikä korvaa FAT- tai NTFS-tiedostojärjestelmiä, vaan sen tehtävänä oli lisätä NTFS-tiedostojärjestelmään sisäänrakennettu SQL-tietokantamoottori. Sen oli tarkoitus toimia Applen OS X:stä tutun Spotlightin tapaan. Se laatii tietokoneen kovalevyn sisällöstä tietokannan ja käyttää sitä helpottamaan tietojen järjestämistä ja muokkaamista.
Historiaa

WinFS perustuu Microsoftin vuonna 1990 kehittämään OFS-tiedostojärjestelmään joka oli tarkoitettu pääasiassa Windows NT -käyttöjärjestelmän NTFS:n korvaajaksi. HPFS oli OS/2 Warp4 -teknologiaa ja Microsoftilla haluttiin luoda tiedostojärjestelmä, joka korjailisi sen puutteita. OFS:n kehityksessä kuitenkin ilmeni ongelmia ja projekti jäädytettiin pariinkin kertaan. Myöhemmin, kun "Cairo":on (Windows NT 4.0 koodinimi) oltiin laatimassa uusia ominaisuuksia, OFS nosti päätään uudelleen ja tällä kertaa uudelleen nimettynä Storage+:na teki paluuta Windowsiin. Nyt OFS:n perusidea muutettiin keskeiseksi toiminnoksi eli tietojen keskittämiseen yhteen paikkaan, josta kaikki olisi helposti saatavilla. OFS:n vanha SQL-moottori korvattiin Microsoftin omalla SQL Server 7.0-moottorilla. Teknisistä onnistumisista huolimatta Storage+ ei päässyt käyttöjärjestelmään asti.
WinFS:n oli tarkoitus olla yksi Windows Vistan merkittävimmistä uutuuksista, mutta sitä ei ikinä toimitettu. Tarkoitus oli että WinFS keräisi metadatan tietokoneeseen tallennetuista dokumenteista (esim. valokuvista, musiikista, sähköpostiviesteistä ...) ja tallettaisi sen SQL-tietokantaan ja mahdollistaisi haut näistä tiedoista. Järjestelmän kehitys lopetettiin viimeistään 2006.
Nimen merkityksestä

Nimestä on tehty paljon arveluita ja eikä ihme, sillä OFS, jonka tarkoitus oli olla tiedostojärjestelmä, olikin muuttunut tietokantamoottoriksi tiedostojärjestelmälle ja näin NTFS-version 6 (WinXP) ja 7 (WinV) laajennuksiksi. WinFS:ää on kutsuttu myös nimellä "Windows File System", mitä se ei ole.
Virpi Saarinen

Virpi Saarinen (s. 1958) on suomalainen kirjailija.
Koulutukseltaan Saarinen on koulutukseltaan erikoissairaanhoitaja. Hän työskentelee atk-koordinaattorina Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirissä.[lähde? ] Päivätyönsä ohella Saarinen työskentelee myös vapaana toimittajana. Saarinen on opiskellut erikoissairaanhoitajan tutkinnon lisäksi tiedottamista, kirjoittamista ja mainontaa ja on suorittanut muun muassa mainonnan ammattitutkinnon. Saarinen asuu miehensä ja kahden poikansa kanssa Turun seudulla, Liedon Ilmarisissa.[lähde? ] Hänen harrastuksiinsa kuuluvat muun muassa puutarhanhoito, kirjallisuus ja ulkoileminen koiran kanssa.[lähde? ]
Saarisen esikoisromaani Sudenkesyttäjä, kuvaus kaupunkilaistytön ja villiintyneen koiran ystävyydestä, ilmestyi Otavan Pultti-sarjassa 2004. Teos valittiin vuoden 2005 Lukuvarkaus-palkinnon voittajaksi. Hämäränkoira (2006) oli Finlandia Junior -palkintoehdokkaana. Kolmas Pultti-sarjassa ilmestynyt teos on Kesäkissa (2007). Jäälinnun sulka (2005) on sekä esihistoriallinen pakotarina että yksinäisen nykytytön kehityskertomus. Virpi Saarinen sai teoksesta Olvi-säätiön kirjallisuuspalkinnon vuonna 2005.
Aiheesta muualla

Virpi Saarinen Otavan sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Finlandia junior -ehdokkuus (Arkistoitu – Internet Archive)
Maria Loikkanen: Jäälinnun sulka. Onnimanni 3/2005.
Maria Loikkanen: Hämärän koira. Onnimanni 3/2006.
Vinjalammi

| Vinjalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hattula
Koordinaatit:  61°00′28″N, 24°10′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Räikälänjoen valuma-alue (35.89)
Laskuoja:  oja  Takajärveen 
Järvinumero:  35.893.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,1 m  
Rantaviiva:  1,352 km  
Pinta-ala:  8,922 ha  
 fiVinjalammi 
Vinjalammi  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 8,9 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se on muodostunut Vinjalamminharjun pohjoispuolelle. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa suota. Harjun rinteet laskevat lampeen lounaassa ja koillisessa on myös suotonta rantaa.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu metsäojien kuivatusvesiä ja sen laskupuro laskee Takajärveen.
Väkipyssy

Englantilainen 1700-luvun väkipyssy
Väkipyssy on historiallinen lyhytpiippuinen (alle 500 mm) sileäputkinen ja suurikaliiperinen tuliase, jolla ammutaan hauli- tai rautaromupanoksia. Väkipyssyn piippu laajenee usein trumpettimaiseksi suppiloksi, ja on yleinen uskomus, että näin panos saadaan leviämään laajemmalle alueelle. Kyse on kuitenkin siitä, että laajasuinen suustaladattava pyssy on suorasuista huomattavasti helpompi ladata.
Väkipyssyt olivat mustaruutiaseita ja lähes aina suustaladattavia tai käyttivät varhaisia haulikonpatruunoita. Väkipyssyt olivat erityisen suosittuja 1600-luvulta 1800-luvulle vaununajajien ja postimiesten itsepuolustusaseina maantierosvoja ja petoeläimiä vastaan, sillä ne olivat pienen kokonsa vuoksi helppoja käsitellä ja suuren hajontansa vuoksi osuma oli lähietäisyydeltä ammuttaessa lähes varma. Myös merirosvot ja toisaalta merisotilaat käyttivät väkipyssyjä, koska ne olivat tehokkaita lähitaistelussa laivoihin hyökätessä.
Väkirehu

Hevosille tarkoitettua pellettimuodossa olevaa väkirehua.
Väkirehut ovat rehuja, joissa on runsaasti ravintoaineita. Väkirehulla on tarkoitettu perinteisesti viljaa.
Virtuaalivalo

| Virtuaalivalo> Virtual Light |
| --- | --- |
 Suomenkielisen painoksen kansi
Alkuperäisteos
Kirjailija:  William Gibson
Kieli:  englanti
Genre:  tieteiskirjallisuus
Julkaistu:  1993
Suomennos
Suomentaja:  Arto Häilä
Kansitaiteilija:  Heikki Kalliomaa
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1997
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  328
ISBN:  951-0-22162-7
Sarja: Bridge-trilogia
Seuraava:  Idoru
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Virtuaalivalo (engl. Virtual light) on William Gibsonin tieteisromaani vuodelta 1993. Vuoteen 2006 sijoittuva teos on ensimmäinen osa Bridge-trilogiaa, joka oli Gibsonin toinen teossarja Sprawl-trilogian jälkeen. Teoksen on suomentanut Arto Häilä ja julkaissut suomeksi WSOY 1997.
Vastaanotto

Tähtivaeltaja- ja Portti-lehtien arvostelijoiden mukaan romaani jää sisällöltään kevyeksi. Kirjan henkilöt ovat kliseisiä ja juoni on ohut ja ennalta-arvattava.
Teos oli ehdolla Hugo- ja Locus-palkinnoille sekä voitti Prix Aurora-palkinnon.
Aiheesta muualla

Olsen, Lance: Virtual Light. Postmodern Culture 1994. (englanniksi)
Internet Speculative Fiction Database (englanniksi)
Viimeistä päivää

| Viimeistä päivää> The Big C |
| --- | --- |
Tyyli:  draama, komedia
Kestoaika:  30 min (kaudet 1-3)  50 min (kausi 4)
Luoja(t):  Darlene Hunt
Pääosissa:  Laura Linney Oliver Platt Gabriel Basso John Benjamin Hickey Phyllis Somerville
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Showtime  Yle TV1
Esitetty:  16. elokuuta 2010 – 20. toukokuuta 2013
Tuotantokausia:  4
Jaksoja:  40
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Viimeistä päivää (engl. The Big C) on yhdysvaltalainen draamasarja, jonka ensimmäinen jakso esitettiin Showtime-televisiokanavalla 16. elokuuta 2010. Sarja päättyi neljänteen tuotantokauteensa 20. toukokuuta 2013.
Sarjan pääosassa on Laura Linneyn esittämä Cathy Jamison, jonka vaivoin kasassa pitämä elämä kääntyy ylösalaisin, kun hän saa tietää sairastavansa syöpää. Hän päättää etsiä uusia tuulia elämälleen, samalla kun yrittää varjella salaisuutta läheisiltään. Linney voitti roolistaan Satellite Awardin vuonna 2010, Golden Globen vuonna 2011 sekä Emmy-palkinnon vuonna 2013. Myös sarja itsessään palkittiin Satellite Awardilla vuonna 2010.
Sarjan neljä tuotantokautta on esitetty Suomessa Yle TV1 -kanavalla.
Näyttelijät ja hahmot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Laura Linney  | … |  Cathy Jamison   |
|  Oliver Platt  | … |  Paul Jamison   |
|  Gabriel Basso  | … |  Adam Jamison   |
|  John Benjamin Hickey  | … |  Sean Tolkey    |
|  Phyllis Somerville  | … |  Marlene   |
|  Gabourey Sidibe  | … |  Andrea Jackson   |
|  Reid Scott  | … |  Todd Miller   |
|  Cynthia Nixon  | … |  Rebecca    |
|  Idris Elba  | … |  Lenny   |
|  Hugh Dancy  | … |  Lee   |
|  Liam Neeson  | … |  Bee Man   |
|  Susan Sarandon  | … |  Joy Kleinman   |
Tuotantokaudet > 1. tuotantokausi

Cathy Jamison on lukio-opettaja, joka saa tietää sairastavansa melanoomaa saaden huonon mahdollisuuden selvitä. Hän päättää olla kertomatta sairaudestaan miehelleen Paulille ja pojalleen Adamille eikä hakeudu hoitoon, koska hän ei halua heidän kärsivän nähdessään hänet sairaana. Cathylla on veli, Sean, joka elää omasta tahdostaan taivasalla. Cathy tutustuu naapuriinsa Marleneen, jolle myöhemmin kertoo syövästään, ja erääseen oppilaaseensa Andreaan. Hän päättää ottaa kaiken irti elämästään vielä kuin voi ja heittää muun muassa Paulin ulos sekä aloittaa suhteen kollegansa kanssa. Hänen kouluaikainen ystävänsä Rebecca tulee vierailulle ja tämä aloittaa suhteen Seanin kanssa. Kauden lopulla Cathy palaa yhteen Paulin kanssa ja kertoo tälle sairaudestaan. Paljastuu, että Marlene sairastaa Alzheimerin tautia, minkä seurauksena hän tekee itsemurhan. Rebecca kertoo odottavansa Seanin lasta, mikä saa miehen pohtimaan elintapojaan. Adam murtuu kuultuaan äitinsä salaisuuden. Lopulta Cathy päättää hakeutua hoitoon ja aloittaa taistelunsa syöpää vastaan.
Tuotantokaudet > 2. tuotantokausi

Cathy käy kliinisissä tutkimuksissa, joista ei kuitenkaan ole apua. Lopulta hän saa paikan tri Shermanin tutkimuksesta. Cathy perii Marlenen talon ja lahjoittaa sen Seanille ja Rebeccalle. Jälkimmäinen saa kuulla Cathyn syövästä ja välittää tiedon myös Seanille, joka on alkanut syödä mielialalääkkeitä pystyäkseen elämään normaalisti. Lääkärissä Cathy tutustuu Lee-nimiseen mieheen ja ystävystyy tämän kanssa. Andrea muuttaa Jamisoneille asumaan, kun taas Adamilla on omia ongelmia tyttöystävänsä kanssa. Paul saa potkut ja hankkii uuden työn elektroniikkaliikkeestä, jonka työntekijä rakastuu Andreaan. Cathyn hoidot alkavat tehota, kun taas Lee ei saa kokea samaa iloa. Sean kosii Rebeccaa, mutta parin onni särkyy Rebeccan saatua keskenmenon. Rebecca lähtee kuvioista, ja Sean lopettaa lääkityksensä. Lee menehtyy lopulta sairauteensa, mikä saa Cathyn juoksemaan maratonin hänen kunniakseen, huolimatta entisen lääkärinsä Toddin varoituksista. Lähestyessään maaliviivaa Cathy näkee perheensä iloitsemassa häntä. Adam sanoo toivovansa Paulin olevan paikalla, mutta toisaalla mies on saanut sydänkohtauksen. Cathy lyyhistyy maahan nähdessään Paulin haamun seisovan Marlenen ja Leen rinnalla.
Tuotantokaudet > 3. tuotantokausi

Paul juuri ja juuri selviää sydänkohtauksesta ja alkaa arvostaa elämäänsä uusin silmin alkaen kirjoittaa blogia kokemuksestaan. Cathy jatkaa hoitojaan, samoin kuin tyyliänsä elää elämäänsä kuin viimeistä päivää. Adam käy kirkkopiirissä kestääkseen vanhempiensa nykyisiä terveydentiloja ja kiinnostuu eräästä tytöstä. Sean alkaa tehdä työtä homoeroottisessa puhelinseksipalvelussa. Cathy ja Paul käyvät motivaatiopuhuja Joy Kleinmanin kurssilla, jossa Joy kiinnostuu Paulin tarinasta. Cathy sen sijaan päättää kokea äitiyden ilot uudelleen ja tutustuu pariskuntaan, joka haluaa antaa pian syntyvän lapsensa adoptioon. Paul suostuu kertomaan tarinansa yleisön edessä Joyn kanssa. Sean seurustelee hetken aikaa pariskunnan kanssa. Samaan aikaan kun Joyn kiinnostus Paulista kasvaa, Cathy saa tietää adoptioparin olevankin huijareita. Cathy saa tuntea lisää tuskaa saadessaan kuulla Joyn lähentely-yrityksistä Paulia kohtaan, mikä johtaa sanaharkkaan naisten välillä. Joy jää bussin alle ja kuolee, ja Jamisonit lähtevät lomalle Puerto Ricoon hänen kustannuksillaan. Siellä Cathy saa kuitenkin kuulla kasvaintensa suurentuvan.
Tuotantokaudet > 4. tuotantokausi: Hereafter

Viisi kuukautta myöhemmin Cathy yrittää toipua leikkauksesta ja keskustelee Marlenen haamun kanssa. Hän käy samalla psykiatrilla. Andrea alkaa opiskella muotialaa, kun taas Adam saa huonoja arvosanoja. Cathyn sairauden maistingeissa Sean suunnittelee luovuttavansa toisen munuaisensa sitä tarvitsevalle. Huonovointinen Cathy lopettaa kemoterapiansa ja päättää lähteä saattohoitoon, koska ei halua olla taakkana perheelleen. Muut ovat asiasta harmissaan. Saattokodissa Cathy tekee tuttavuutta muihin potilaisiin. Neljä kuukautta myöhemmin hänen vakuutuksensa ei enää kata saattohoitoa, joten hän joutuu palaamaan kotiin. Cathy kannustaa Andreaa jatkamaan opiskelujaan. Adam valmistuu äitinsä iloksi. Sean lähtee munuaisleikkaukseensa. Cathy tapaa jälleen isänsä ja antaa anteeksi tämän menneisyyden teot. Paul on harmissaan vaimonsa tulevasta kohtalosta ja löytää myöhemmin Cathyn kotoa menehtyneenä. Unissaan Cathy juttelee psykiatrinsa kanssa, joka kertoo hänen eläneen hyvän elämän. Cathy astelee tuonpuoleiseen ja viimeisenä hänet nähdään uimassa altaassa Marlenen kanssa.
Palkinnot

Satellite Award: Paras musikaali- tai komediasarja (2010)
Satellite Award: Paras naisnäyttelijä musikaali- tai komediasarjassa – Laura Linney (2010)
Golden Globe: Paras naispääosa musikaali- tai komediasarjassa – Laura Linney (2011)
Emmy-palkinto: Paras naispääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa – Laura Linney (2013)
Aiheesta muualla

Sarjan virallinen kotisivu