stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kimmo (televisiosarja)
Kolmas tuotantokausi

Kolmas tuotantokausi alkoi Yle TV2:lla marraskuussa 2016. Kaikki pääosanäyttelijät jatkoivat kolmannella tuotantokaudella. Uusia henkilöhahmoja näyttelevät Anna-Elisa Hannula ja Miika Laakso.
Kolmas tuotantokausi > Jaksot

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tauko | 10. marraskuuta 2016 |  |
| 2. | Suosituskirje | 17. marraskuuta 2016 |  |
| 3. | Lahko | 24. marraskuuta 2016 |  |
| 4. | Haastattelu | 1. joulukuuta 2016 |   |
| 5. | Kampanjapäälliköt | 8. joulukuuta 2016 |   |
| 6. | Laivakomennus | 15. joulukuuta 2016 |  |
| 7. | Mr. President | 22. joulukuuta 2016 |  |
| 8. | Joulu | 24. joulukuuta 2016 |    |
| 9. | Tsunami | 5. tammikuuta 2017 |   |
| 10. | Kesäteatteria | 12. tammikuuta 2017 |  |
| 11. | Hertta | 19. tammikuuta 2017 |   |
| 12. | Rusakko | 26. tammikuuta 2017 |  |
| 13. | Forssa | 2. helmikuuta 2017 |  |
| 14. | Duffelit | 9. helmikuuta 2017 |  |
| 15. | Nissinen! | 16. helmikuuta 2017 |  |
| 16. | Matsutake | 23. helmikuuta 2017 |  |
Aiheesta muualla

Kimmo Telviksen sarjaoppaassa.
| n k Teppo Airaksinen |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  Kulman pojat (2012)  Napapiirin sankarit 2 (2015)  Juice (2018)  Supercool (2021) 
TV-sarjat (ohjaus):  Uusi päivä (2010-2013)  Kimmo (2012-2017)  Kerran viikossa (2013)  Pasila 2.5 – The Spin-Off (2014-2015)  Downshiftaajat (2015)  Luojan kiitos! (2015)  Putous (2015)  Supertähdet (2016)  Sipoon herttua (2018) 
Dokumenttielokuvat (ohjaus):  Jalkapallomaa (2013) 
Lyhytelokuvat (ohjaus):  Vuosipäivä (2004)  Sunshine (2005)  Metsä (2006)  Isänpäivä (2006)  Keikkajengi (2007)  Suurin ja kaunein (2008)  Onnelliset läskit (2010)  Kulman pojat & Tommi Läntinen: Jari ja minä (2012)  Katto (2017)  Keppi (2019)
Kärppälänjoki

| Kärppälänjoki |
| --- | --- |
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Sastamala
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Piimäsjärven valuma−a (35.136)
Pinta-ala:  53,29 km²  
Järvisyys:  0,54 % 
Pääuoman pituus:  16 km 
Pääuoman osuudet:  Kärppälänjoki ←Viiterinoja ←Masojoki
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Masojärvi, Nokia
 :  61.35471°N, 23.15246°E
Laskupaikka:  Kulovesi, Kärppälä
 :  61.37359°N, 23.09601°E
Läpivirtausjärvet:  lampi Jokipohjassa
Sivu-uomat:  Vankimusoja Vankimusjärvestä, oja Korvalammista
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  noin 72,5 m  
Laskukorkeus:  57,5 m  
Korkeusero:  15 m
Pituus:  6,3 km  
Kaltevuus:  2,38 m/km
Muuta
  [ ohje ]  
Kärppälänjoki on Pirkanmaalla Sastamalan Kärppälässä Kuloveteen laskeva joki, joka muodostaa 16 kilometriä pitkästä pääuomasta 6,3 kilometrin alajuoksun osuuden.
Joen kulku

Kärppälänjoen ja sen yläpuolisen Viiterinojan osuuden vaiheittumiskohdasta on käytettävissä vain yksi tietolähde, jonka mukaan Kärppälänjoki alkaisi Jokipohjasta . Jos koko Jokipohjan peltoaukea on Kärppälänjokea, tulee joen pituudeksi yli 6 kilometriä. Joki on muodostunut kallioalueelle, jossa on voimakas murroslaakso. Laakson peittää nykyään pehmeä ja 7–10 metriä paksu savikerrostuma, johon joki on kuluttanut uomalleen syvän jokilaakson. Paksuin Kärppälänjoen varrella kairaamalla mitattu savikerros on 14 metriä paksu. Kärppälänjoen varressa on myös laajoja hiesukkoja.
Pääuoman yläjuoksulta idästä tuleva Viiterinoja alkaa laskeutua Korkeenojakulmalta Jokipohjaan, missä joki virtaa uurtamassaan peltoalueen laaksossa. Joki kääntyy sitten kohti luodetta kohdassa, jossa se kohtaa Korvalammin laskuojan. Samalla, kun se kohtaa Kytöhohkalta alkavan ojan alkaa Kärppälänjoki laskeutua laaksossaan alemmaksi. Tässä kohtaa on joessa betoninen patorakennelma, josta alkaa lyhyt koski, jossa on ensin kivinen pato ja sen jälkeen vielä perattu koski . Betonipadon jälkeen joki sukeltaa metsässä lähes kilometrin matkalle jyrkkärinteiseen laaksoon. Sen uoma on täällä noin kaksi metriä leveä . Joki tulee metsästä esille Kärppälänpelloille, jotka ovat vain toista metriä korkeammalla kuin Kulovesi. Joki virtaa täällä mutkitellen seuraten metsänreunaa ja alittaa sitten valtatien 12. Joen vedenpinta on valtatien takana jo korkeammalla kuin ympäristön peltomaat, joten joen äyräitä on korotettu molemmin puolisilla penkereillä. Sekä Kärppälänjoella että Vankimusojalla on molemmilla tällaiset penkereet Kuloveteen asti. Joen uoma on valtatien jälkeen hyvin leveä. Joki kääntyy sillan kohdalla kohti koillista ja tekee lopuksi kaarroksen kohti luodetta juuri ennen laskemistaan Kuloveden Kärppälänlahteen. Joki on paljon leveämpi kuin Kärppälän vanhan kylätien eli yhdystien 12991 silta-aukko.
Piimäsjärven valuma-alue

Kärppälänjoki sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Piimäsjärven valuma-alueeseen (35.136) se kuuluu. Valuma-alueen pinta-ala on 53,29 neliökilometriä (tai 53,25 km² ) ja sen järvisyys on 0,54 % .
Vesistöviranomaisten Paikkatietoikkunassa julkaiseman uomaverkosto- ja valuma-aluetiedon valossa Piimäsjärven valuma-alueen pääuoma alkaa Masojärvestä. Järvestä kosteikoksi kuivatettu Masojärvi sijaitsee Kärppälänjoen valuma-alueen vedenjakajalla ja se on samalla puoliksi Nokian puolella. Pääuoman pituus on määritetty laskemalla ensin yhteen Paikkatietoikkunan uomaosuuksien pituudet ja lisäämällä siihen vielä Masojärven ja sen yläpuolisten ojien pituudet eli 2,5 kilometriä. Latvajärveksi voidaan mainita myös pientä Paskolammi. Pääuoman pituudeksi tulee siten noin 16,0 kilometriä. Pääuoman Masojärven alapuolista ojaa kutsutaan Masojoeksi, sen keskijuoksua Viiterinojaksi ja alajuoksua Kärppälänjoeksi.
Valuma-alueella on vähän vesistöjä ja niistäkin on osa laskettuja. Pääuoman alajuoksulla Kärppälän pelloilla Vankimusoja yhtyy jokeen vasemmalta puolelta noin 1,6 kilometriä joensuusta. Oja on Vatajan entisen Vankimusjärven laskuoja, joka syvennettiin tarkoituksena laskea Vankimusjärvi ja ottaa sen pohja viljelyyn . Järven mutapohja on kuitenkin painunut koko ajan kasaan eikä sen lopullinen kuivattaminen peltomaaksi näytä onnistuvan. Järvenpohjalle laskevassa Haapakorvenojassa on 100 metriä pitkä mutta varsin kapea koski. Kosken alla on ojan sivussa lampi, johon otetaan vettä ojan patoaltaasta. Vankimusojaan on Vankimuksen jälkeen asennettu pitkä betoniputki, jonne oja katoaa kymmeniksi metreiksi . Toinen Kärppälänjoen sivuoja yhtyy siihen oikealta puolelta puolitoista kilometriä ylempänä. Tämä oja alkaa Varppeen koillispuolelta. Kolmas sivuoja alkaa myös Varppeen takamailta Kytöhohkan ja Leppäkorven suunnalta ja se yhtyy jokeen Jokipohjan pelloilla. Lähes samaan kohtaan yhtyy toiselta puolelta oja, joka virtaa pelloilla Korvalammin läpi. Kytöhohkalta alkaa toinenkin sivuoja, joka yhtyy oikealta puolelta Viiterinojaan Korkeeojankulmilla. Ylemmällä peltoalueella Piimäsjärvenmaalla pääuomaan on johdettu Alisen Piimäsjärven ja Ylisen Piimäsjärven yhteiset laskuvedet. Yläpuolisella Masojoen osuudella ei ole enää suurempia sivuojia eikä Masojärveen laskevia ojia luetella tässä enempää. Masojärvi on siis kuivatettu kosteikoksi ja Alinen Piimäsjärvelle on toimitettu järvenlasku.
Luontoarvoja

Vankimuksen peltoalueelle kertyy keväisin vettä, joka saa vesilinnut ja kahlaajat kerääntymään alueelle lepäämään.
Historiaa > Kärppälänlahti

Kuninkaan kartastossa, joka julkaistiin 1700-luvun lopulla, on Kärppälänlahti pitempi kuin se on nykyään. Kartassa lahdenpohjukka työntyy perällä laajenevaksi lahdeksi, jonka kapea lahdensuu sijaitsee nykyisen joensuun ylittävän sillan kohdalla. Kärppälän kylätontti sijaitsee siinä lähellä lahden länsirannassa. Tilanne on samanlainen vuosina 1855–1856 julkaistussa Kalmbergin kartastossa. Siinä alueen peltomaat ovat pieniä ja nykyiset alavat peltomaat ovat niittymaita Kuloveden Krapille asti. Lahdensuun ylittää taloille johtava tie. Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa vuodelta 1930 on lahden muoto piirretty tarkemmin. Lahdensuun ylittää nyt paikallinen kylätie.
Historiaa > Järvenlaskut

Vankimusjärven kuivattaminen on vuoden 1930 Tyrvään taloudellisessa kartassa edistynyt niin, että laakson pohjalla on enää kolme pientä lampea. Vuoden 1961 peruskartassa on kaikki muu vesijättömaa jaettu osakkaille, paitsi näiden kolmen lammen alueet. Vankimuksen maat ovat kartassa pääosin niittyä tai pensaikkoa.
Masojärvi on vuoden 1930 kartassa merkitty kokonaan kosteikoksi ja Alinen Piimäsjärvi on jo siinä saavuttanut nykytilansa.
Historiaa > Tyrvään voimalaitoksen vaikutukset

Tyrvään vesivoimalaitoksen perustaminen on vaikuttanut selvästi myös Kärppälän maiseman. Vuosina 1946–1950 padottiin Hartolankosken lisäksi myös Kuloveden puolella joitakin rantoja maapatopenkereillä. Kärppälän pohjoisrannat Rikastenselän Krapin kohdalla ja Kärppälänlahden pohjukassa pengerrettiin vähintään tulvansuojelun nimissä, mutta myös viljeltävän lisämaan saamisen toivossa . Kärppälänjoen vedenpinta onkin ylempänä kuin Kärppälän peltoaukean nykyinen maanpinta. Voimalaitoksen padottava vesiallas, joka muodostui Rautavedestä ja Kulovedestä, täyttyi hitaasti ja se oli täynnä vasta vuonna 1957 . Penkeröidyn jokiuoman ympäristön sadevedet päätyvät keräilyojiin ja ne pumpataan Kuloveteen joensuussa. Tämän hankkeen toteutus näkyy selvästi vuoden 1961 peruskartassa .
Valtatien 12 Kärppälänjoen silta, joka rakennettiin vuonna 1959, uusittiin vuonna 2023. Uusi silta on nykyään 10,2 metriä leveä.
Historiaa > Vesimyllyt

Kalmbergin kartassa on Jokipohjan jälkeen merkitty ainakin kaksi vesimyllyä joen vuolaimpaan kohtaan. Joenvarren tulviviin kohtiin oli raivattu niittymaita, joista kerättiin talveksi heinää. Tyrvään taloudellisessa kartassa on merkitty vain yksi vesimylly, joka sijaitsee joessa Jokipohjan yläpuolella metsänreunassa. Vankimuksenojassa on sen sijaan kaksi vesimyllyä.
Nissan Stagea

Nissan Stagea on Nissanin vuosina 1996–2007 valmistama ylemmän keskiluokan farmariauto.
Nissan Stagea WC34 (1996–2001)

| Nissan Stagea WC34 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani
Valmistaja:  Nissan
Valmistusvuodet:  1996–2001
Korimalli:  5-ovinen farmari
Luokka:  D-segmentti
Seuraaja:  Nissan Stagea (M35)
Teknisesti samankaltaisia:  Nissan Skyline (R33) Nissan Laurel (C34)
Iskutilavuus:  2,0–2,6 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  takaveto neliveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti
Ensimmäisen sukupolven Stagean valmistus alkoi vuonna 1996. Se perustui tekniikaltaan Nissan Skyline R33- ja Laurel-malleihin.
Stagean moottorivalikoimassa olivat 2,0-, 2,5- ja 2,6-litraiset kuusisylinteriset bensiinimoottorit. 2,5-litrainen oli valittavana sekä vapaasti hengittävänä että turboahdettuna versiona. Nelivetoisena oli valittavissa kaikki moottorit 2,0-litraista lukuun ottamatta, ja 2,6-litraisen yhteydessä oli aina neliveto.
Vuonna 1998 Stagea sai kasvojenkohotuksen, jossa sumuvalot siirtyivät etusäleikköön, etuvilkuista tuli kirkaslasiset ja listoista korinväriset. Ajovalojen peitelasit vaihtuivat muovisiin.
Nissan Stagea M35 (2001–2007)

| Nissan Stagea M35 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani
Valmistaja:  Nissan
Valmistusvuodet:  2001–2007
Korimalli:  5-ovinen farmari
Luokka:  D-segmentti
Edeltäjä:  Nissan Stagea (WC34)
Teknisesti samankaltaisia:  Nissan Skyline (V35)
Iskutilavuus:  2,5–3,5 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  takaveto neliveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen automaatti
Toisen sukupolven Stageaa alettiin valmistaa vuonna 2001, ja tällä kertaa malli perustui Skyline V35:een.
Moottoriksi oli valittavissa 2,5-, 3,0- ja 3,5-litraiset V6-moottorit. Osaan malleista oli saatavana neliveto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nissan Stagea Wikimedia Commonsissa
Ensimmäisen sukupolven facelift-malli.
Amar Sonar Bangla

Amar Sonar Bangla ("Kultainen Bengalini") on Bangladeshin kansallislaulu. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut maailmankuulu runoilija Rabindranath Tagore vuonna 1906. Hän sävelsi ja sanoitti myös Intian kansallislaulun. Väliaikainen hallitus julisti laulun Bangladeshin kansallislauluksi maan itsenäistyttyä vuonna 1971, ja päätös vahvistettiin 13. tammikuuta 1971. Perustuslain mukaan vain laulun 10 ensimmäistä säettä ovat kansallislaulun asemassa. Englantilaisen käännöksen on laatinut Syed Ali Ahsan.
Sanat bengaliksi

আমার সেনার বাংলা
আমার সেনার বাংলা,

আমি তোমায় ভালবাসি।
চিরদিন তোমার আকাশ,

তোমার বাতাস

আমার প্রাণে বাজায় বাঁশি।
ও মা,

ফাগুনে তোর আমের বনে 

ঘ্রানে পাগল করে--

(মরি হায়, হায় রে)

ও মা,
অঘ্রানে তোর ভরা খেতে,

(আমি) কি দেখেছি মধুর হাসি।।
কি শোভা কি ছায়া গো,

কি স্নেহ কি মায়া গো--

কি আঁচল বিছায়েছ

বটের মুলে,

নদীর কুলে কুলে।
মা, তোর মুখের বানি

আমার কানে লাগে

সুধার মতো--

(মরি হায়, হায় রে)

মা, তোর বদনখানি মলিন হলে

আমি নয়ন জলে ভাসি।।
Translitteraatio

Amar Shonar Bangla
Amar shonar Bangla,

Ami tomae bhalobashi.
Chirodin tomar akash,

Tomar batash,

Amar prane

Bajae bãshi.
O ma, phagune tor amer bone

Ghrane pagol kôre,

Mori hae, hae re,

O ma, ôghrane tor bhôra khete

Ami ki dekhechhi modhur hashi.
Ki shobha, ki chhaea go,
 
Ki sneho, ki maea go,
 
Ki ãchol bichhaeechho

Bôţer mule, 

Nodir kule kule!
Ma, tor mukher bani

Amar kane lage shudhar môto,

Mori hae, hae re,

Ma, tor bôdonkhani molin hole,

Ami nôeon ami nôeonjôle bhashi.
Käännös

Kultainen Bengalini
Aiheesta muualla

Teksti bengaliksi
Kuuntele kansallislaulu
1 2  Fashion House 3-Star fashionhouse3star.wordpress.com. Viitattu 21.6.2021. (englanniksi)
Ilmastovahti

| Ilmastovahti |
| --- | --- |

Luoja:  Juha Yrjölä
Kehittäjä:  Kausal oy, Helsinki
Kehityshistoria
Vakaa versio:  Helsingin ilmastovahti / 29.10.2019
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  Toimenpideohjelman seurantaohjelma
Alusta:  Django, React
Ohjelmointikielet:  Python, JavaScript
Lisenssi:  AGPL 3.0
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Ilmastovahti on web-sovellus, jonka avulla kunnat ja muut organisaatiot voivat seurata omia ilmastotoimenpiteitään. Ilmastovahti on avointa lähdekoodia ja alun perin Helsingin kaupungin kehittämä. Ensimmäisen ilmastovahdin kehittämiseen saatiin rahoitusta EIT Climate-KIC -organisaatiolta. Työkalu on kokeilukäytössä jo muutamassa muussa organisaatiossa. Ilmastovahtia kehittää nykyään Kausal oy brändinimellä Kausal Watch.
Rakenne

Ilmastovahdin keskeisenä tehtävänä on seurata sovitun toimenpideohjelman toimenpiteiden etenemistä. Jokaisella toimenpiteellä on yhteyshenkilö, joka lisää toimenpiteen sivulle tietoja yksittäisistä tehtävistä tai tapahtumista.
Toimenpiteiden vaikutuksia mitataan mittareiden avulla. Ne ovat erilaisia määrällisiä aikasarjoja jostakin toimenpiteen kannalta olennaisesta ilmiöstä. Mittareita on kolmenlaisia: toiminnalliset mittarit kuvaavat jotakin ilmiötä, johon toimenpiteellä voidaan suoraan vaikuttaa. Taktiset mittarit kuvaavat ilmiöitä, joihin toimenpide vaikuttaa epäsuorasti. Strategiset mittarit puolestaan ovat sellaisia, joihin nimenomaan pyritään vaikuttamaan, kuten kasvihuonekaasupäästöt.
Jokaisella toimenpiteellä ja mittarilla on oma nettisivu, jossa kuvataan ilmiötä tarkemmin. Toimenpiteet ja mittarit yhdessä muodostavat graafisesti esitettävän näkemysverkon, jossa eri ilmiöt kytkeytyvät toisiinsa syy-seuraussuhteiden mukaisesti. Ilmastovahdissa on myös tilannekuvasivu, jossa näkyy toimenpiteiden etenemisen tilanne.
Mittarit on toteutettu tietokiteinä eli nettisivuina, joilla on täsmällinen kysymys ja siihen joukkoistamalla etsittävä vastaus. Kysymys on kaksiosainen: 1) Mikä on paras arvio tämän mittarin arvosta menneisyydessä dataan pohjautuen ja toisaalta tulevaisuudessa nykykäsitykseen pohjautuen? 2) Millainen tavoite tälle mittarille pitäisi asettaa, jotta organisaation kokonaistavoite ilmastonmuutoksen hillinnässä saavutetaan? Tietokiteiden käyttö perustuu avoimen päätöksentekokäytännön menetelmään, joka hyväksyttiin Hiilineutraali Helsinki 2035 -toimenpideohjelmassa yhdeksi ilmastotyön periaatteista.
Rakenne > Tekninen ratkaisu

Ilmastovahti käyttää Django-sovelluskehystä, ja sen käyttöliittymä on toteutettu React-kirjastolla.
Streaky

Streaky (engl. Streaky the Supercat) on Terästytön lemmikkikissa, joka esiintyi ensi kerran Action Comics #261 -lehdessä (Helmikuussa 1960). hahmon loivat Jerry Siegel ja Jim Mooney. Tuntomerkeiltään, Streaky on punertava ja sen toisessa kyljessä on keltainen salamaa muistuttava kuvio. Streaky ei ole esiintynyt sarjakuvien nk. Post-Crisis aikana, tosin toisella sankarittarella Voimatytöllä on nykyään kovasti Streakyä muistuttava normaali kissa.
Taustaa

Streaky oli alun perin tavallinen kissa. Kun Terästyttö yritti poistaa vihreän kryptoniitin haittavaikutuksia, mutta epäonnistui siinä. Niinpä hän heitti kokeilukivensä ulos ikkunasta tietämättä, että oli muuttanut sen uudeksi kryptoniitiksi, X-Kryptoniitiksi. Yöllä Streaky löysi kiven ja sai siitä supervoimat. Streaky sai itselleen lentokyvyn, supernopeuden, haavoittumattomuuden ja laajentuneen näkökyvyn. Streaky liittyi myöhemmin Legion of Super-Pets ryhmään, johon kuuluvat hänen lisäkseen Krypto, Comet ja Beppo. Streaky esiintyi satunnaisesti sarjakuvissa 1960-luvulla, ja hänestä tuli jopa jäsen Legion of Super-Petsissä, ryhmässä, joka koostuu edellä mainituista supervoimaisista eläimistä.
Streaky esiintyi viimeksi ennen Post Crisisiä sarjakuvassa Adventure Comics #394 (kesäkuu 1970). Kun kaikki maapallon kryptoniitti muuttui raudaksi Superman #233:ssa (tammikuu 1971), Streakyn X-Kryptoniitti-virtalähde poistettiin myös, mikä päätti hänen superuransa ja palautti hänet normaalin kotikissan elämään. Nyt voimaton Streaky muutti asumaan Linda (Supergirl) Danversin sijaisvanhempien luo Midvaleen.
Myöhemmin Supergirlissä (osa 5) #10 (marraskuu 2006) paljastetaan, että Karalla on naaraspuolinen lemmikkikissa. Numerossa 14 (huhtikuu 2007) paljastetaan, että kissan nimi on Streaky, koska "hän ei ymmärrä hiekkalaatikon käsitettä". Viimeisen kriisin aikana Streaky nähdään ensimmäisen kerran Terästytön asunnossa, kun Kara kehottaa häntä olemaan pissaamatta pyykkiin. Anti-Life Equationin karkaamisen jälkeen Terästyttö vie Streakyn yksinäisyyden linnoitukseen. Supergirl #38 (huhtikuu 2009) toteaa, että kun Terästyttö alkoi jakaa asunnon Lana Langin kanssa nimellä "Linda Lang", hän otti Streakyn mukaansa. Kun Kara muutti New Kryptoniin, Lana jäi huolehtimaan kissasta.
Streaky esiintyi ensimmäisen kerran Post-New 52:ssa ja DC Rebirthissa Super Sons Annual #1:ssä. Tässä versiossa on piirteitä Pre- ja Post-Crisis -versioista, koska Streaky on naaras, mutta sillä on alkuperäisen voimat. Streaky oli jäsen Legion of Super-Petsissä (johon kuuluivat Krypto, Titus, Flexi the Plastic-Bird, Bat-Cow ja Clay Critter), mutta ryhmä kukistui taistelussa Dex-Starria vastaan ja Bud ja Lou aiheuttivat Clay Critterin kuolemaan. Krypto ja Titus yhdistävät ryhmän pysäyttääkseen ulkomaalaisen lemmikkivarkaan, joka on siepannut kaupungin koiria. Hänen uskotaan myös olevan ihastunut Kryptoon, vaikka hän syytti tätä Clay Critterin kuolemasta.
Voimat

Streakyn voimat ovat samankaltaisia kuin Terästytöllä ja Teräsmiehellä.  Niihin kuuluvat mm:
Lentokyky
Supernopeus
Supervoimakkuus
Supernäkö
Streaky on haavoittuvainen taikuutta vastaan. Toisaalta se on immuuni kryptoniittille koska ei tule Krypton-planeetalta.
Muussa mediassa

Streaky esiintyi Teräsmies-animaatiosarjassa Jonathan ja Martha Kentin lemmikkikissana.
Streaky esiintyi Justice League animaatiosarjan jaksossa "Comfort and Joy", jossa Streaky ja Kentit viettivät joulua Martian Manhunterin kanssa.
Streaky esiintyi Krypto the Superdog animaatiosarjassa, jossa häntä ääninäytteli Brian Drummond. Tämä versio on Krypton omistajan naapurin Andrean kissa, joka saa voimansa laboratorio-onnettomuuden seurauksena, jonka aikana hän altistuu monistimen lasersäteelle, kun se kimpoaa pois Kryptosta ja antaa Streakylle Krypton voimat ja heikkoudet.
Streaky esiintyi cameo-roolissa Batman: The Brave and the Bold animaatiosarjan jaksossa "The Rise of Blue Beetle!".
Streaky esiintyi Justice League Action animaatiosarjan jaksossa "Unleashed".
Streaky esiintyi Supergirl -televisiosarjassa tavallisena mustana kissana, jonka Terästyttö adoptoi samana päivänä kun hän saapui maahan.
Rubeus Hagrid

| Rubeus Hagrid |
| --- | --- |
 Robbie Coltrane Rubeus Hagridin roolissa elokuvassa Harry Potter ja salaisuuksien kammio.
Ensiesiintyminen:  Harry Potter ja viisasten kivi
Näyttelijä:  Robbie Coltrane
Henkilötiedot
Sukupuoli:  mies
Hiusten väri:  ruskean harmaat
Silmien väri:  mustat (kuin koppakuoriaiset)
Tupa:  Rohkelikko
Ikä:  63 (Viisasten kivi) 70 (Kuoleman varjelukset)
Ammatti:  Tylypahkan tilusten ja avainten vahti, riistanvartija, taikaeläinten hoidon opettaja
Syntymäpaikka:  Deanin metsä, Englanti
Lojaalius:  Feeniksin kilta Albus Dumbledore
Rubeus Hagrid on J. K. Rowlingin luomassa Harry Potter -kirjasarjassa esiintyvä henkilöhahmo. Hän on Tylypahkan riistanvartija sekä tilusten ja avainten vahti. Hän on puolijättiläinen. Hänen äitinsä oli jättiläinen Fridwulfa. Hagridin isä kuoli hänen ollessaan noin 11-vuotias. Hagridin velipuoli on jättiläinen nimeltään Ruaah. Hagrid on noin kaksi kertaa tavallisen miehen pituinen eli ainakin kolme ja puoli metriä ja leveydeltään noin viisinkertainen. Harry Potter -elokuvissa hän on vain noin kaksi ja puoli metriä pitkä. Hagrid asuu Tylypahkan mailla sijaitsevassa mökissä kielletyn metsän laidalla.
Hagrid on Harry Potterin, Ron Weasleyn ja Hermione Grangerin hyvä ystävä. Juuri Hagridilta Harry sai kuulla ensimmäisen kerran taikuudesta ja sen, että Harry on velho. Kun Harryn huoltajat, Dursleyt, kieltäytyivät lähettämästä Harrya Tylypahkaan, Hagrid lähetettiin noutamaan tämä. Tylypahkassa Harrylla on tapana vierailla Hagridin luona vapaapäivinään. Hagrid on hyväsydäminen ja aulis tarjoilemaan herkkuja. Hänen leivonnaisensa eivät kuitenkaan sovi useimpien muiden ruoansulatukselle.
Hagrid on yksi pitkäaikaisimmista Feeniksin killan jäsenistä ja Albus Dumbledoren ystävistä. Näin hän on myös mukana taistelussa Voldemortia ja kuolonsyöjiä vastaan.
Teoksessa Harry Potter ja Azkabanin vanki Hagridista tulee taikaeläinten hoidon opettaja.
Neljännessä kirjassa Hagrid ihastuu Madame Maximeen, taikakoulu Beauxbatonsin rehtoriin. Myöhemmin Hagrid lähtee Maximen kanssa jättiläisten luokse. Palatessaan hän tuo mukanaan  nuoremman veljensä, Ruaahin, jonka hän piilottaa Kiellettyyn metsään. Seitsemännessä kirjassa Hagrid kuljettaa Harryn Siriuksen moottoripyörällä pois Dursleyiltä. Hagrid loukkaantuu lievästi Seitsemän Potterin taistelussa hänen osuttuaan maahan Ted Tonksin asunnon eteen. Myöhemmin ministeriön valtauksen jälkeen ja Amikusin ja Alekton tultua opettajiksi Hagrid järjesti salaisen Harryn tukemisjuhlat mökissään, minkä seurauksena hän joutui pakenemaan. Hagrid jäi kuolonsyöjien vangiksi Tylypahkan taistelussa ja Hagrid kantoi kuolleeksi luullun Harryn näytille muille. Hagrid selvisi hengissä taistelusta ja jatkoi riistanvartijan työtä ainakin vuoteen 2017 saakka, jolloin hän kutsui Harryn pojan Albusin teelle aivan kuten Harrynkin aikanaan.
Kouluajat

Hagridin käydessä Tylypahkaa hänet erotettiin koulusta kolmantena kouluvuotenaan. Syynä oli lordi Voldemort, silloinen Tom Valedro, joka syytti Hagridia Luihuisen perilliseksi ja salaisuuksien kammion avaajaksi, vaikka oli itse syyllinen. Tuolloinen muodonmuutosten opettaja Albus Dumbledore ei kuitenkaan uskonut Hagridin syyllisyyteen vaan sai suostuteltua silloisen rehtorin Armando Dippetin jättämään Hagridin tilustenhoitajaksi. Tästä syystä Hagrid on ollut erittäin uskollinen rehtori Dumbledorelle.