stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eppu Varjamo
Ura

Varjamo on Loimaan Rocketsin kasvatti. Kaudella 2015–2016 hän toimi seuran C-nuorten kapteenina. Varjamo oli C-nuorten Mestiskarsinnoissa joukkueensa paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 7+11=18. Hän voitti myös tehoilla 38+22=60 koko C-nuorten Mestiksen maalipörssin ja jakoi pistepörssin voiton SaPKon Jesse Pesosen kanssa. Kaudella 2016–2017 Varjamo oli B2-nuorten Mestiskarsinnoissa Rocketsin paras maalintekijä 16 osumallaan. B2-nuorten Suomi-sarjassa hän teki neljässä ottelussa peräti tehot 22+19=41, joilla Varjamo sijoittui koko B2-nuorten Suomi-sarjan maalipörssin ja sijoittui pistepörssissä kolmanneksi. Hän pelasi suurimman osan kaudestaan kuitenkin Rocketsin B-nuorissa. Varjamo sijoittui tehoilla 23+25=48 koko B-nuorten Mestiskarsintojen pistepörssissä toiseksi edellään vain Kiekko-Vantaan Eetu Matilainen. Hän debytoi kauden aikana myös seuran miesten II-divisioonajoukkueessa, jossa vain 16-vuotias Varjamo pelasi yhdeksän runkosarjaottelua tehopistein 5+10=15.
Kaudeksi 2017–2018 Varjamo siirtyi yhdessä joukkuetoverinsa Eemeli Mäen kanssa try-outin kautta Tampereen Ilveksen organisaatioon. Varjamo pelasi suurimman osan kaudestaan seuran B-nuorissa, joiden paras pistemies ja maalintekijä hän oli tehoilla 23+23=46. Varjamo sijoittui koko B-nuorten SM-sarjan maalipörssissä viidenneksi ja hän jakoi pistepörssin seitsemännen sijan Lukon Oliver Sunin kanssa. Kaudella 2019–2020 Varjamo oli Ilveksen A-nuorten neljänneksi paras pistemies tehtyään piste per peli -tahdilla 33 runkosarjaottelussa tehot 8+25=33.
Syksyllä 2020 Varjamo esiintyi Ilveksen SM-liigajoukkueen harjoitusotteluissa. Hän aloitti kauden 2020–2021 U20-junioreissa, mutta Varjamo pelasi suurimman osan kaudestaan kuitenkin lainalla Mestis-joukkue KOOVEE:ssä, jossa hän pelasi 15 runkosarjaottelua tehopistein 4+4=8 ja kaksi playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Mestis-kauden päätyttyä Varjamo sai Ilveksessä tililleen ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen SM-liigaottelunsa runkosarjan päätöskierroksella 10. huhtikuuta 2021 paikallisvastustaja Tapparaa vastaan. Hänet merkittiin joukkueen 13. hyökkääjäksi, mutta Varjamo jäi kuitenkin ilman peliaikaa.
Kaudeksi 2021–2022 Varjamo teki vuoden mittaisen Mestis-sopimuksen KOOVEE:n kanssa. Hän oli tehoilla 4+17=21 joukkueen paras syöttäjä Jani Nymanin kanssa sekä kolmanneksi paras pistemies. Kaudeksi 2022–2023 Varjamo siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Forssan Palloseuraan. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi.
Tuomo Jääskeläinen

| Tuomo Jääskeläinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 21. lokakuuta 1976 (ikä 47) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  177 cm
Paino:  83 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1996–2004
Seurat:  Jokerit (SML) Diskos (I-div.) JYP (SML) Kiekko-Vantaa (Mestis)
Tuomo Jääskeläinen (s. 21. lokakuuta 1976 Helsinki) on suomalainen entinen jääkiekkohyökkääjä. Hän pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 228 runkosarjaottelua tehopistein 24+26=50 ja keräten 150 jäähyminuuttia sekä yhdeksän playoff-ottelua tehden kolme maalia ja keräten 29 jäähyminuuttia. Jääskeläinen tunnettiin pitkäaikaisimmassa joukkueessaan JYPissä pelatessaan lähinnä alempien ketjujen "raatajana" sekä alivoimapelaajana. Hänet tunnettiin myös varsin hyvänä vastustajien ärsyttäjänä.
Ura

Jääskeläinen oli kaudella 1995–1996 Jokereiden A-nuorten paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 20+16=36, joilla hän jakoi koko A-nuorten SM-liigan maalipörssin toisen sijan kolmen muun pelaajan kanssa edellään vain Kiekko-Espoon Kimmo Kuhta sekä pistepörssin neljännen sijan Lukon Petri Pakaslahden ja JYPin Juhani Tuomen kanssa. Jääskeläinen voitti kauden päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuden. Kaudella 1996–1997 hän voitti Jokereiden sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 22+22=44, joilla Jääskeläinen sijoittui A-nuorten SM-liigan maalipörssissä toiseksi edellään vain HPK:n Toni Saarinen sekä pistepörssissä kolmanneksi. Hän debytoi samalla kaudella myös seuran SM-liigajoukkueessa, jossa Jääskeläinen pelasi seitsemän runkosarja- ja yhden EHL-ottelun ilman tehopisteitä.
Vuosina 1997–1999 Jääskeläinen kävi Yhdysvalloissa Mainen yliopistoa. Kaudeksi 1999–2000 hän siirtyi I-divisioonajoukkue Diskokseen. Jääskeläinen oli joukkueen paras maalintekijä sekä toiseksi paras pistemies Teemu Kohvakan kanssa tehoilla 21+20=41. Pudotuspeleissä hän oli Diskoksen paras syöttäjä Pasi Sinikunnaksen kanssa viidellä syöttöpisteellään. Jääskeläinen eteni joukkueen kanssa aina SM-liigakarsintoihin saakka, mutta ensimmäisen ottelusarjan vei kuitenkin Pelicans otteluvoitoin 3–0. Hänet valittiin kauden päätteeksi I-divisioonan vuoden tulokkaaksi.
Kaudeksi 2000–2001 Jääskeläinen siirtyi SM-liigajoukkue JYPiin. Hänen varsinainen tulokaskautensa toi 54 runkosarjaottelussa tehot 6+7=13. Kaudella 2002–2003 Jääskeläinen nousi joukkueen varakapteeniksi. Hän teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 8+7=15. Neljän JYPissä vietetyn vuoden jälkeen Jääskeläinen siirtyi kaudeksi 2004–2005 Mestis-joukkue Kiekko-Vantaan riveihin. Hän oli joukkueen paras maalintekijä 16 osumallaan. Jääskeläisen pelaajaura päättyi kevääseen 2005.
Tähkämaija

| Tähkämaija |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Zingiberales
Heimo::  Marantakasvit Marantaceae
Suku::  Maijat Calathea
Laji::  crocata
Kaksiosainen nimi
 Calathea crocata  E.Morren & Joriss. 
Katso myös
   Tähkämaija Wikispeciesissä   Tähkämaija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tähkämaija (Calathea crocata) on marantakasvien heimoon kuuluva huonekasvi. Kasvi muistuttaa muita maijoja (Calathea), mutta lajilla on keltainen/oranssi tähkämäinen kukinto, josta kasvi on saanut suomenkielisen nimen. Lajinimi crocata tarkoittaa "sahramin keltainen", mikä viittaa kukinnon väriin.
Tõnn

Tõnn on virolaisessa kansanuskossa (varsinkin Länsi-Virossa) palvottu hedelmällisyyden jumala tai haltija. Tõnn sai nimensä kristinuskon tultua pyhältä Antoniokselta, jota pidettiin eläinten ja erityisesti sikojen suojeluspyhimyksenä.
Tõnnille luovutettiin uhriastiaan (vir. tõnnivakk 'Tõnnin vakka') osa uutisviljasta, lampaanvillasta ja metsästyssaaliista. Tõnnia saattoi edustaa vahakynttilä tai puunukke. Tõnn on läheisesti sidoksissa kodinhaltijoihin, jotka edustivat kuolleita esivanhempia. Tõnnin palvonta jatkui Virossa 1800-luvun puoleenväliin saakka.
Virolais-suomalainen lääkäri Max Buch julkaisi vuonna 1897 tutkimuksen Ueber den Tõnnis-cultus und andere Opfergebräuche der Esthen.
Kirjallisuutta

Buch, Max: Ueber den Tõnnis-cultus und andere Opfergebräuche der Esthen. Helsingfors 1897.
Eesti Entsüklopeedia 9 (1996), s. 656 (s.v. Tõnn).
FK Jelgava

Futbola Klubs Jelgava on latvialainen jalkapalloseura Jelgavan kaupungista. Se pelaa Virslīgassa, joka on Latvian korkein sarjataso. Seura on voittanut viidesti Latvijas kaussin eli Latvian cupin. Seura on tunnettu aikaisemmin nimellä RAF Jelgava, Metālists Jelgava ja Automobīlists Jelgava.
Tõnis Mölder

| Tõnis Mölder |
| --- | --- |
 Tõnis Mölder vuonna 2021.
Viron ympäristöministeri
 Kaja Kallaksen hallitus 26. tammikuuta 2021 – 18. marraskuuta 2021  
Edeltäjä:  Rain Epler
Seuraaja:  Erki Savisaar
Edustaja riigikogussa
 2019–2021  
Tallinnan apulaispormestari
 2017–2019  
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. lokakuuta 1989 (ikä 35)  Lihula, Viron sosialistinen neuvostotasavalta
Kansalaisuus:   Viro
Tiedot
Puolue:  keskustapuolue (2008–)
Tõnis Mölder (s. 9. lokakuuta 1989 Lihula) on virolainen keskustapuolueen poliitikko. Hän toimi vuonna 2021 Kaja Kallaksen hallituksessa ympäristöministerinä, mutta erosi tehtävästään terveys- ja perhesyistä. Vuosina 2019–21 hän istui riigikogussa ja tätä ennen vuosina 2017–19 hän oli Tallinnan apulaispormestari. Hän on opiskellut Tallinnan yliopistossa valtio-oppia.
Aiheesta muualla

Tõnis Mölder Viron hallituksen verkkosivuilla (viroksi)
Timur Faizutdinov

| Timur Faizutdinov> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Timur Ramilevitš Faizutdinov
Syntynyt: 6. lokakuuta 2001 Tšeljabinsk, Venäjä
Kuollut: 16. maaliskuuta 2021 (19 vuotta) Jaroslavl, Venäjä
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Pituus:  187 cm
Paino:  88 kg
Timur Ramilevitš Faizutdinov (ven. Тимур Рамилевич Файзутдинов; 6. lokakuuta 2001 – 16. maaliskuuta 2021) oli venäläinen jääkiekkopuolustaja. Hän edusti Dinamo Pietarin juniorijoukkuetta, jonka kapteenina hän myös toimi menehtymiseensä saakka.
12. maaliskuuta 2021 Loko Jaroslavlia vastaan pelatussa MHL:n pudotuspeliottelussa Faizutdinov sai vastustajan laukoman kiekon ohimoonsa, josta johtuen hän menetti tajuntansa ja joutui teho-osastolle. 16. maaliskuuta 2021 Faizutdinov menehtyi. Kuolinsyyksi ilmoitettiin sydänpysähdys. Dinamo Pietari ilmoitti, että tulevat ottelut aloitetaan minuutin hiljaisella hetkellä Faizutdinovin muistoa kunnioittaen.
Euran lentokenttä

Euran lentokenttä (ICAO: EFEU) sijaitsee Säkylän Pyhäjärven koillispuolella noin neljä kilometriä Euran kunnan keskustasta itään seututien 204:n varressa. Kentällä toimii pääasiallisesti Kauttuan ilmailukerho toimintamuotoinaan moottorilento ja ultrakevyet lentokoneet. Lentopaikalta on 1,5 kilometrin matka Kauttuan keskustaan.
Euran lentokenttä rakennettiin vuonna 1972. Öljysoralla päällystetty kiitotie oli aluksi 600 metriä pitkä. 1980-luvun alussa kiitotie pidennettiin 1 100 metriin. Lentopaikalla on kaksi konesuojaa. Euran lentokenttä on niin sanottu korpikenttä, jossa ei ole vakituista lennonjohtopalvelua. Kenttä on kuitenkin valaistu yö-VFR toimintaa varten.
Kentällä on sääasema, ATIS taajuus 123,800 MHz.
Kuvia

Rullaustien risteyksestä itään
Rullaustien risteyksestä länteen
Asemataso
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lentopaikat.fi – Euran lentopaikka
Kauttuan Ilmailukerho r.y.
Suomen lentopaikat
| --- | --- |
Lentokentät:   Aavahelukan lentokenttä  Ahmosuon lentokenttä  Alavuden lentokenttä  Alavuden varalaskupaikka  Euran lentokenttä  Forssan lentokenttä  Genbölen lentokenttä  Granbodan lentoasema  Haapajärven lentokenttä  Haapamäen lentokenttä  Haapaveden lentokenttä  Hailuodon lentokenttä  Hangon lentokenttä  Hollolan lentokenttä  Hyvinkään lentokenttä  Hämeenkyrön lentokenttä  Iisalmen lentokenttä  Ilvesjoen lentokenttä  Immolan lentokenttä  Jyrkän lentokenttä  Jämijärven lentokenttä  Kalajoen lentokenttä  Kauhajoen lentokenttä  Kauhavan lentokenttä  Kemijärven lentokenttä  Kiikalan lentokenttä  Kiteen lentokenttä  Kiuruveden lentokenttä  Kivijärven lentokenttä  Kuhmon lentokenttä  Kumlingen lentokenttä  Kymin lentokenttä  Kärsämäen lentokenttä  Lahti-Vesivehmaan lentokenttä  Lieksa-Nurmeksen lentokenttä  Martiniiskonpalon lentokenttä  Menkijärven lentokenttä  Mäntsälän yksityinen lentokenttä  Mäntän lentokenttä  Naarajärven lentokenttä  Nummelan lentokenttä  Oripään lentokenttä  Piikajärven lentokenttä  Pokan lentokenttä  Pudasjärven lentokenttä  Punkaharjun lentokenttä  Pyhtään lentokenttä  Pyhäsalmen lentokenttä  Raahe-Pattijoen lentokenttä  Rantasalmen lentokenttä  Ranuan lentokenttä  Räyskälän lentokenttä  Savikon lentokenttä  Selänpään lentokenttä  Sodankylän lentokenttä  Sulkaharjun lentokenttä  Suomussalmen lentokenttä  Teiskon lentokenttä  Torbackan lentokenttä  Tuulikki-Vampulan lentokenttä  Ummeljoen lentokenttä  Vaalan lentokenttä  Varkauden lentokenttä  Viitasaaren lentokenttä  Vuotson lentokenttä  Wredebyn lentokenttä  Ylivieskan lentokenttä  Ähtärin lentokenttä 
Sairaalat ja muut:   Hernesaaren helikopterikenttä  Iin kevytlentopaikka  Jorvin sairaala  Jäkäläpää  Keski-Suomen Sairaala Nova  Kuopion yliopistollinen sairaala  Laajalahti  Lusin varalaskupaikka  Meilahden tornisairaala  Nivalan varalaskupaikka  Oulun yliopistollinen sairaala  Pohjois-Karjalan keskussairaala  Rautavaaran lentokeskus  Seinäjoen keskussairaala  Tervon varalaskupaikka
Tuomo Karila

| Tuomo Karila> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. huhtikuuta 1968 (ikä 56) Helsinki
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Lempinimi:  Tuoppi
Laji:  kreikkalais-roomalainen paini
| Mitalit> Maa:   Suomi.kreikkalais-roomalainen paini.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.kreikkalais-roomalainen paini.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.kreikkalais-roomalainen paini.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> kreikkalais-roomalainen paini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tampere 1994 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Poznań 1990 |  |  |
|  Hopeaa | Aschaffenburg 1991 |  |  |
Tuomo Arto Mikael Karila (s. 7. huhtikuuta 1968 Helsinki) on suomalainen lääkäri ja entinen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija.
Karila ylsi urallaan kolme kertaa arvokisamitaleille. Tampereen MM-kisoissa 1994 hän eteni loppuotteluun ja taisteli jatkoajalle saakka Saksan Thomas Zanderia vastaan mutta hävisi lopulta suorituspistein 3–0. EM-kisoissa Karila nappasi hopeaa Poznańissa 1990 ja Aschaffenburgissa 1991. Kotimaassa Vantaan Sampoa edustanut painija voitti Suomen mestaruuden kreikkalais-roomalaisella tyylillä kuudesti ja vapaapainissa kahdesti. Myöhemmin Karila on toiminut arvokisoissa Suomen painijoukkueen johtajana ja lääkärinä.
Vuonna 1994 Karila oli kymmenes Suomen Vuoden urheilija -äänestyksessä.
Karila on väitellyt lääketieteen tohtoriksi vuonna 2003. Väitöskirjan aiheena oli ”Anabolisten steroidien väärinkäytön aiheuttamat terveyshaitat”.
Kesäkuussa 2009 Helsingin hovioikeus katsoi Karilan syyllistyneen kuolemantuottamukseen ja tuottamukselliseen virkavelvollisuuden rikkomiseen hänen päästettyään potilaan kotiin ja tämän löydyttyä kuolleena myöhemmin. Oikeus totesi ratkaisussaan syyllisyyden olleen kuitenkin väärinkäsitys, sillä Karila oli opiskelija ja tämä tapahtunut oli hänen esimiehensä virhe. Hovioikeuden päätöksen jälkeen Karila perheineen päätti jättää Suomen taakseen ja siirtyä harjoittamaan lääkärin ammattia Uuteen Seelantiin. Perhe palasi Suomeen 2011 mutta 2016 Karila tarttui vielä toiseen työtarjoukseen Uudessa Seelannissa.
Vuodenvaihteessa 2017–2018 Karila vastaanotti Painiliiton puheenjohtajuuden Jukka Rauhalalta.
Saavutuksia

Olympiaedustaja Barcelonassa 1992 (sarja 74 kg) ja Atlantassa 1996 (sarja 82 kg)
MM-hopeaa Tampereella 1994 (sarja 82 kg)
EM-hopeaa Poznańissa 1990 ja Aschaffenburgissa 1991 (sarja 74 kg)
Suomen mestari kreikkalais-roomalaisessa painissa 1988 ja 1990–91 (sarja 74 kg), 1993–94 (sarja 82 kg) sekä 1996 (sarja 90 kg)
Suomen mestari vapaapainissa 1989 (sarja 82 kg) ja 1993 (sarja 90 kg)
Aiheesta muualla

Tuomo Karilan väitöskirjan tiivistelmä[vanhentunut linkki]
FK Irtysh Pavlodar

Futbolnyi klub Irtysh Pavlodar on jalkapalloseura Pavlodarin kaupungista. Seura pelaa maansa korkeimmalla sarjatasolla Kazakstanin Valioliigassa. Seura on voittanut maansa mestaruuden viidesti: 1993, 1997, 1999, 2002 ja 2003. Kazakstanin cupin Irtysh on voittanut vuosina 1988 ja 1998.
Irtysh Pavlodar on pelannut useampana vuonna Euroopan sisäisissä kilpailuissa. Ensimmäisen kerran se pääsi mukaan kaudella 2003-04 Mestarien liigaan. Tällöin se hävisi kyproslaiselle Omonialle yhteismaalein 1-2. Eurooppa-liigaan se pääsi kaudeksi 2009-10, jolloin se hävisi ensimmäisellä karsintakierroksella unkarilaiselle Haladásille vierasmaalisäännön perusteella. Kaudella 2011-2012 Pavlodar voitti Eurooppa-liigan ensimmäisellä karsintakierroksella puolalaisen Jagiellonia Białystokin 2-1, mutta toisella kierroksella georgialainen Metalurgi Rustavi oli parempi maalein 2-0. Kaudella 2013-2014 Eurooppa-liigan ensimmäisellä karsintakierroksella Pavlodar voitti bulgarialaisen Levksi Sofian 2-0, mutta toisella kierroksella bosniahertsegovinalainen Široki Brijeg oli parempi maalein 4-3.
FK Inđija

FK Inđija (serb. ФК Инђија) on serbialainen jalkapalloseura. Seura on kotoisin Serbian pohjois-osassa sijaitsevasta Inđijan kaupungista. Seura on perustettu vuonna 1933.
Eppu Pastinen

Eppu Pastinen (s. 16. heinäkuuta 1990) on suomalainen näyttelijä. Hän valmistui Teatterikorkeakoulusta näyttelijäntyön koulutusohjelmasta taiteen maisteriksi keväällä 2014.
Filmografia

Raja 1918 – suomalainen sotilas, 2007
Tukka auki – Pyry, 2008
Sisko tahtoisin jäädä – Teemu, 2010
Elokuu – Aku, 2011
Mun ainoot 30 minsaa – Late, 2013
Ainoat oikeat – humalainen poika, 2013
Tellus – Sami Horto, 2014
Kätevän emännän juhlat, 2015
Äpärä – Simo, 2016
Sorjonen – Klaus Lassila, 2018
Onnela – Pexi, 2019
Aikuiset – Tuomas, 2019–2022
Äiti – siviilipalvelusmies, 2019
Aiheesta muualla

Eppu Pastinen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Eppu Pastinen Elonetissä.
Tuomo Itkonen

Tuomo Antero Itkonen (30. marraskuuta 1894 Pulkkila – 16. syyskuuta 1984 Laurila) oli Inarin kirkkoherra, Saamelaisten kristillisen kansanopiston rehtori, historiantutkija ja kirjailija.
Itkosen vanhemmat olivat teologian kunniatohtori, Inarin kirkkoherra Lauri Arvid Itkonen (1865–1925) ja Amanda Sofia Karjalainen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1913 Oulun suomalaisesta klassisesta lyseosta ja suoritti teologian erotutkinnon 1917. Hänet vihittiin papiksi vuonna 1917 ja hän suoritti vielä kuuromykkäinopettajatutkinnon 1923.
Itkonen oli Kuopion hiippakunnan kuuromykkäin matkapappina 1918–1923 ja Oulussa esikaupunkipappina 1920–1923. Hän oli sitten kirkkoherrana Inarissa 1923–1942 ja Kemin maaseurakunnan kirkkoherrana vuodesta 1942 alkaen. Itkonen oli myös Inarin ja Kemin maalaiskunnan kunnanvaltuustojen jäsenenä. Hän sai rovastin arvon 1945.
Tuomo Itkonen oli naimisissa vuodesta 1926 kansakoulunopettaja Anna Rauha Lönnroosin kanssa. Tuomo Itkosen veli oli saamen kielen ja saamelaiskulttuurin tutkija Toivo Immanuel Itkonen.
Teoksia

Sigrid ja Jänkä-Aapo. WSOY 1933  (nimimerkillä Tuomas Inarilainen)
Samikiel abis = lapinkielinen aapinen, kovaid sargui - kuvat piirsi Samuli Paulaharju.  WSOY 1934
Keminlapin apostolit J. Pictorius, E. Fellman ja G. Tuderus : piirteitä 1600-luvun lapinlähetyksestä.  Lapin sivistysseura, Helsinki 1945
Jacob Fellman suomenlapin Agricolana.  Lapin sivistysseura, Helsinki 1948
Inari: Inarin kirkkojen ja paimenten muisto.  Kustannus-Osakeyhtiö Kotimaa, Helsinki 1952
Tuderus, tuo Herran pappi, romaani. WSOY 1953
Neidonkenkä, lastenkirja.  Karisto 1955
Pippinä ja pappina.  WSOY 1970
Algu-abbes, kovaid tâgai Anja Piirola.  Omakustanne 1970
Tornion kaupungin 350-vuotis-juhlakantaatti ynnä Kaikuja kaukaisia, runoja. Omakustanne 1971
Kemin pappilassa v. 1809 ja v. 1819, näytelmä. Omakustanne 1973
Lapinlähetyksestä ja sen esteistä.  Tornionlaakson kotiseututoimikunta, Tornio 1974
Nuori Jaakko Fellman ja hänen ystävänsä Carl Gustav Mannerheim. Suomen kulttuurirahaston Lapin rahasto, Rovaniemi 1977
Keminmaan kirkkojen vaiheilta.  Omakustanne, Kemi 1977
Veljeni Jussi Itkonen : 1910-luvun pohjoispohjalainen ylioppilas kirjallisen jäämistönsä valossa.  Pohjoiset kirjailijat, Rovaniemi 1979
Rovasti ja renki.  Pohjoinen, Oulu 1982
Käännöksiä

Matias Castrén:  Luontoa ja taloutta kuvaava kertomus Kemin pitäjästä vuodelta 1802.  1954
Johan Bartholdi Ervast:  Teologian apulaisen, maisteri Johan Bartholdi Ervastin Descriptio Lapponiae Kiemiensis eli Kemin-Lapin kuvaus vuodelta 1737.    Kemin kotiseutu- ja museoyhdistys, Kemi 1956
Johannes Schefferus: Lapponia eli Lapin maan ja kansan uusi ja todenmukainen kuvaus, jossa esitetään paljon tähän asti tuntemattomia tietoja lappalaisten alkuperästä, taikauskosta ja -menoista, ravinnosta, elintavoista ja askareista, samoin eläimistä ja eri metalleista, joita on heidän maassaan, huolellisesti kuvitettuna valaisevilla piirroksilla, latinan kielestä suomentanut Tuomo Itkonen.    Lapin tutkimusseura, Rovaniemi 1963, 2. painos 1979
Ericus Brunnius:  Tornion kaupungista ja sen lähipitäjistä (De urbe Torna eique adjacentibus paroeciis), latinan kielestä suomentanut Tuomo Itkonen.    Lions club, Tornio 1965
Carl von Linne:  Lapinmatka 1732 ( Lapplandsresa år 1732).    Karisto 1969, 2. tarkistettu painos 1992
Felix Johansson

Felix Johansson (21. tammikuuta 1888 Ruotsinpyhtää – 4. toukokuuta 1957 Vaasa) oli Vaasan hovioikeuden presidentti.
Felix Johanssonin vanhemmat olivat sahanomistaja Fredrik Reinhold Johansson ja Eva Gustava Yrjas ja puoliso vuodesta 1925 Hertha Johanna Backman. Johansson tuli ylioppilaaksi Porvoon lyseosta vuonna 1906, suoritti oikeustutkinnon 1913 ja sai varatuomarin arvon 1916. Hän oli Vaasan hovioikeuden kanslisti vuodesta 1918, notaari vuodesta 1919, viskaali vuodesta 1926, asessori vuodesta 1931, hovioikeudenneuvos vuodesta 1936 ja presidentti vuodesta 1953 kuolemaansa saakka. Johansson toimi asianajajana vuosina 1916–1927 ja oli kirkolliskokouksen edustajana vuonna 1941. Hänellä oli myös useita luottamustoimia Vaasassa. Hän oli Vaasan kaupungin tilintarkastajana vuosina 1922–1924 sekä viimeisinä vuosinaan Vaasan Säästöpankin hallituksen puheenjohtajana.
Trident (purukumi)

Tridentin logo
Trident on englantilainen vuonna 1960 perustettu sokeriton purukumimerkki, jota myydään yli 70 maassa. Merkin omisti yhdysvaltalainen elintarvikejätti Kraft Foods, sitten siitä vuonna 2012 eriytetty Mondelez International, kunnes vuonna 2022 se siirtyi muiden Mondelezin purukumimerkkien mukana uudelle omistajalle, alankomaalaiselle Perfetti Van Melle -yhtiölle. Trident käyttää makeutusaineena sakariinia.
Makuja

Peppermint
Spearmint
Tropical
Watermelon
Strawberry
Sweet Mint
Hyper Mint
Melon
Blueberry
Trident Senses Spearmint
Trident Senses Mystery
Trident Splash Vanilla Mint
Trident Fresh Herbal
Trident Fresh Cherry
Trident Twist Vanilla Peppermint
Trident LayersGreen Apple and  Pineapple
Trident Layers Swedish Fish
Trident Splash
Orange Swirl
Käännös suomeksi
FC Unirea Urziceni

FC Unirea Urziceni oli romanialainen jalkapalloseura. Sen kotipaikkakunta oli Urziceni, joka sijaitsee Ialomițan piirikunnassa Romanian kaakkoisosassa.
Unirea Urziceni perustettiin 1954. Vuonna 2003 seuran omistajaksi tuli Dumitru Bucşaru. Bucşarun tuella Unirea Urziceni nousi pääsarjatasolle 2006 ja voitti ensimmäisen mestaruutensa kaudella 2008–2009. Mestaruuden myötä se pääsi Mestarien liigan lohkovaiheeseen 2009–2010, jossa se sijoittui lohkossaan kolmanneksi. Seuraavalla kaudella Unirea Urziceni pääsi Mestarien liigan karsintoihin, muttei päässyt lohkovaiheeseen. Eurooppa-liigan play-off-ottelu päättyi myös tappioon, minkä jälkeen Bucşaru myi valtaosan pelaajista ja korvasi heidät laina- ja reservipelaajilla. Kauden päätteeksi Unirea Urziceni putosi Liga II:een. Bucşaru ei suostunut maksamaan kaudeksi lisenssiä kaudelle 2011–2012, minkä vuoksi seura suljettiin kilpailutoiminnasta ja lakkautettiin.
Aiheesta muualla

Seuran viralliset sivut
Tähkäliljat

| Tähkäliljat |
| --- | --- |
 Pellavatähkälilja (Phormium tenax)
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Soihtukasvit Asphodelaceae
Suku::  Tähkäliljat Phormium  J.R.Forst. & G.Forst. (1775)
Tyyppilaji
 Phormium tenax J.R.Forst. & G.Forst. 
Katso myös
   Tähkäliljat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tähkäliljat (Phormium) on soihtukasveihin kuuluva kasvisuku, joka on läheinen päivänliljoille. Suvussa on kaksi lajia. Ne kasvavat alkuperäisenä Uudessa-Seelannissa ja sen pienemmillä saarilla. Tulokaslajeina tähkäliljoja esiintyy myös monilla etelämerten saarilla, Meksikossa ja Isossa-Britanniassa. Pellavatähkäliljaa käytetään koriste- ja leikkokasvina.
Lajit

Tähkäliljalajit ovat:
williamintähkälilja (Phormium colensoi)
pellavatähkälilja eli tähkälilja eli uudenseelanninpellava (Phormium tenax)
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Tähkäliljat – Phormium