stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kosmonument
Aiheesta muualla

Kosmonument Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Kosmonument Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Lena Engstrand

Lena Engstrand (s. 15. maaliskuuta 1967 Pietarsaari) on suomalainen juristi, joka on toiminut korkeimman oikeuden jäsenenä eli oikeusneuvoksena vuoden 2017 alusta lähtien.
Engstrand on valmistunut oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1990 ja saanut varatuomarin arvon vuonna 1992. Lisäksi hän on suorittanut johtamisen erikoisammattitutkinnon vuonna 2016.
Ennen nimitystään korkeimpaan oikeuteen Engstrand toimi käräjätuomarina Pohjanmaan käräjäoikeudessa vuosina 2011–2016, joista osastonjohtajana vuodet 2014–2016. Aikaisemmin hän on toiminut muun muassa viskaalina sekä Turun että Vaasan hovioikeuksissa, sekä hovioikeudenneuvoksena Vaasan hovioikeudessa.
Laignes

| Laignes |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 vaakuna
 Laignes
 Koordinaatit: 47°50′38″N, 4°21′50″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bourgogne-Franche-Comté
Departementti:  Côte-d'Or
Arrondissementti:  Montbard
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  40,0 km²
Korkeus:  288 m
Väkiluku (2018):  683 
 – Väestötiheys:  17 as./km²
Kunnan numero:  21336
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laignes on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Laignejoen varrella, noin 28 kilometriä Montbardin kaupungista pohjoiseen.
Kunnan keskustassa oleva Saint-Didierin kirkko on peräisin 1100-luvulta. Kirkon laiva on 1200-luvulta ja torni 1400-luvulta. Kirkko on luokiteltu historialliseksi muistomerkiksi muistomerkki. 1800-luvun puolivälissä rakennettu kahvila Café des Chiens Blancs on nykyään mediakirjasto. Kaupungin keskiaikaisesta linnoituksesta on jäljellä yksi torni, Tour Maison Dieu.
Saint-Didierin kirkko
Café des Chiens Blancs
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laignes Wikimedia Commonsissa
Laidunviuhkaheinä

| Laidunviuhkaheinä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Alaheimo::  Chloridoideae
Suku::  Viuhkaheinät Chloris
Laji::  gayana
Kaksiosainen nimi
 Chloris gayana  Kunth 
Katso myös
   Laidunviuhkaheinä Wikispeciesissä   Laidunviuhkaheinä Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laidunviuhkaheinä (Chloris gayana) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, viuhkaheinien (Chloris) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on kotoisin eteläisestä Afrikasta, mutta on levinnyt laajalti Afrikan ulkopuolelle, lähes koko maapallolle. Laidunviuhkaheinää pidetään yhtenä trooppisten alueiden parhaimpana rehuheinänä. Luonnossa laji kasvaa erilaisilla ihmisvaikutteisilla kasvupaikoilla, muun muassa niityillä ja pelloilla.
Laidunviuhkaheinä voi kasvaa noin 1–3 metriä korkeaksi. Laji voi kasvaa mättäinä tai yksittäisversoina muodostaen kasvustoja. Lehtilavat ovat 1,5–9 mm leveitä ja lehtien kielekkeet ovat kalvomaisia. Kukinto on haarainen ja enintään 20 cm pitkä. Kukinnon tähkylät ovat 2,5–4 mm pitkiä ja kussakin tähkylässä on useita kukkia. Tähkylöiden ulkohelpeissä on 4–7,7 mm pitkät vihneet.
Aiheesta muualla

JSTOR Global Plants: Chloris gayana (englanniksi)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Chloris gayana (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Chloris gayana (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Chloris gayana (englanniksi)
Flora of China: Chloris gayana (englanniksi)
Likiep

| Likiep |
| --- | --- |
 Likiep satelliittikuvassa
Merialue:  Tyynimeri
Saaria yht.:  65
Suurin saari:  Likiep
Pinta-ala:  10,3 km²
Valtio
Valtio:  Marshallinsaaret
Väestö
Väkiluku:  401 (2011)
Likiep on 65 saaresta koostuva atolli Marshallinsaarilla, Tyynellämerellä. Se sijaitsee Ratakin saariketjussa ja on yksi Marshallinsaarten lainsäädännöllisistä alueista. Atollin saarten asukasluku oli yhteensä 401 vuonna 2011.
Likiverkko

Likiverkko (omaverkko, henkilökohtainen verkko, engl. Personal Area Network, PAN) on tiedonsiirtoverkko, jossa henkilökohtaiset elektroniset laitteet voivat kommunikoida keskenään. Tietokone, matkapuhelin, tulostin, kuvanlukija ja muut mahdolliset laitteet voidaan verkottaa keskenään. Näistä puhelinta tai tietokoneen verkkoliitäntää voidaan sitten käyttää yhdyskäytävänä lähiverkkoon tai Internetiin.
PAN lyhennettä käytetään myös puhuttaessa Public Access Network (kuten panOulu) -tyyppisistä verkoista.
Verkko voidaan toteuttaa USB-kaapeleilla ja porttitoistimilla, langattomilla Bluetooth-laitteilla, infrapunalla tai FireWire-liitännöillä.
Langaton likiverkko eli WPAN (engl. Wireless Personal Area Network) on verkko, jolla erilaiset verkkolaitteet voidaan yhdistää ilman kaapeleita. Verkon kantama on metristä muutamaan kymmeneen metriin. WPAN on kantomatkaltaan lyhyempi kuin tunnetumpi WLAN-verkko (engl. Wireless Local Area Network). Toisaalta WPAN:in kantomatka on suurempi kuin WBAN-verkon (engl. Wireless Body Area Network). WPAN-termi tarkoittaa IEEE:n 802.15-standardia. Käytännön sovelluksia ovat Bluetooth (IEEE 802.15.1) ja ZigBee (IEEE 802.15.4).
On kehitetty myös ihmisen ihoa tiedonsiirrossa hyväkseen käyttävää teknologiaa. Tämä mahdollistaisi kuvan siirtämisen puhelimesta aurinkolaseihin, jotka toimisivat samalla näyttöinä, sekä sormuksien käyttämisen lähettiminä ja vastaanottimina muihin verkkoihin. Ihon tiedonsiirtokapasiteetiksi on mitattu 10Mb/s.selvennä[lähde? ]
Likiverkon konseptin kehitti Thomas Zimmerman ja joukko muita tutkijoita M.I.T:n medialaboratoriossa.
Lentobarbit

| Lentobarbit |
| --- | --- |
 Lentobarbi (Esomus danrica)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Luukalat Osteichthyes
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Särjet Cyprinidae
Alaheimo::  Danioninae
Suku::  Lentobarbit Esomus  Swainson, 1839
Katso myös
   Lentobarbit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lentobarbit (Esomus) on särkien (Cyprinidae) heimoon kuuluva kalasuku. Sukuun kuuluu 12 lajia, joita tavataan Aasiasta:
Esomus ahli Hora & Mukerji, 1928
Esomus altus (Blyth, 1860)
Esomus barbatus (Jerdon, 1849) – Viiksilentobarbi
Esomus caudiocellatus Ahl, 1923
Esomus danrica (Hamilton, 1822) – Lentobarbi
Esomus lineatus Ahl, 1923 – Juovalentobarbi
Esomus longimanus (Lunel, 1881)
Esomus malabaricus Day, 1867
Esomus malayensis Ahl, 1923 – Malakanlentobarbi
Esomus manipurensis Tilak & Jain, 1990
Esomus metallicus Ahl, 1923 – Metallilentobarbi
Esomus thermoicos (Valenciennes, 1842) – Sirolentobarbi
Lee McConnell
Henkilökohtaiset ennätykset

200 metrin juoksu: 23,16 (2008)
400 metrin juoksu: 50,82 (2002)
400 metrin aitajuoksu: 55,25 (2006)
Korkeushyppy: 188 (2000)
Kuljetushallitus

| Kuljetushallitus  |
| --- | --- |

Perustettu:  1. tammikuuta 2009
Tehtävä:  liikenneturvallisuus ja -hallinto
Ministeriö:  elinkeinoministeriö
Päätoimi­paikka:   Norrköping
Pääjohtaja:  Jonas Bjelfvenstam, pääjohtaja
Aiheesta muualla
www.transportstyrelsen.se
Kuljetushallitus (ruots. Transportstyrelsen) on Ruotsin valtion hallintoviranomainen, joka kuuluu elinkeinoministeriön alaisuuteen. Sen päätehtäviä ovat liikenteeseen liittyvät lupa-, valvonta- ja sääntelykysymykset. Liikennevirasto taas vastaa infrastruktuurista, kuten teiden ja rautateiden rakentamisesta ja ylläpidosta. Viraston toiminta on käynnistynyt 1. tammikuuta 2009.
Nykyinen pääjohtaja Jonas Bjelfvenstam aloitti virassaan 19. tammikuuta 2017. Häntä edelsivät 1. maaliskuuta 2015 aloittanut Maria Ågren ja ensimmäinen pääjohtaja Staffan Widlert.
Tehtävät

Viranomainen vastaa tie-, ilma-, vesi- ja rautatieliikenteen turvallisuudesta ja kokonaisvaltaisesti niihin liittyvästä lupa- ja rekisteritoiminnasta. Ennen viraston luomista jokaiselle liikennemuodolle oli oma virastonsa. Vuoden 2010 alusta lähtien ajokorttien ja ammattiajolupien käsittely siirrettiin lääninhallituksilta Kuljetushallitukselle. Myös lupa kaupallisen liikenteen harjoittamiseen on siirretty lääninhallituksilta Kuljetushallitukselle.
Toimipaikat

Viraston päätoimipaikka on Norrköping, mutta toimintaa on hajautettu muillekin paikkakunnille, kuten mm. Borlängeen, Uumajaan ja Örebrohon.
Pääjohtajat

Staffan Widlert 2009–2015
Maria Ågren 2015 – tammikuu 2017
Jonas Bjelfvenstam 2017– (tammi–kesäkuussa 2017 virkaa toimittava pääjohtaja)
Aiheesta muualla

Kuljetushallituksen verkkosivusto
Lee Mi-ja

| Lee Mi-ja> 이미자.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Lee Mi-ja
Syntynyt: 6. syyskuuta 1963 (ikä 61)
Kansalaisuus:   Etelä-Korea
Koripalloilija
Pituus:  175 cm
Paino:  67 kg
Maajoukkueet
:   Etelä-Korea
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Maa:   Etelä-Korea.Naisten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Etelä-Korea.Naisten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Etelä-Korea.Naisten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Etelä-Korea> Naisten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Los Angeles 1984 |  |  |
Lee Mi-ja (kor. 이미자, I Mija, s. 6. syyskuuta 1963) on eteläkorealainen kilpauransa päättänyt koripalloilija ja olympiamitalisti.
Lee saavutti Etelä-Korean naisten maajoukkueessa olympiahopeaa Los Angelesissa 1984. Hän kuului maajoukkueen kokoonpanoon myös Neuvostoliiton MM-kilpailuissa 1986. Vuonna 1986 Lee saavutti Aasian kisoissa hopeaa.
Aiheesta muualla

Lee Mi-ja Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Toinen profiili FIBA Archive (englanniksi)
Etelä-Korean joukkue – Kesäolympialaiset 1984
4 Choi A. ·
5 Park Y. ·
6 Kim E. ·
7 Lee H. ·
8 Choi G. ·
9 Lee M. ·
10 Mun ·
11 Kim H. ·
12 Jeong ·
13 Kim Y. ·
14 Seong ·
15 Park C. ·
Valmentaja Sin
Kurtlammi

| Kurtlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Loppi
Koordinaatit:  60°44′22″N, 24°14′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskuoja:  oja Kaartjokeen 
Järvinumero:  35.886.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,1 m  
Rantaviiva:  0,871 km  
Pinta-ala:  3,513 ha  
 fiKurtlammi 
Kurtlammi  on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Kaartjoen varressa tiheästi ojitetun Siilinsuon pohjoisosassa. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat kokonaan suota. Lampi on autio, mutte sen itäpuolella sijaitsee retkeilijöiden nuotiopaikka. Lammelle ei johda tietä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu viisi suon kuivatusojaa, joista osa on kaivettu myös laskemaan Kaartjokeen.
Historiaa

Vuoden 1958 peruskartassa sen nimeksi oli kirjoitettu ”Kiiskilampi” ja siitä virtasi yksi puro ja yksi kaivettu oja Kaartjokeen. Seuraavassa peruskartassa vuodelta 1979 oli lammen nimenä Kurtlammi. Silloin oli myös suo ojitettu tiheästi.
Liechtensteinin maapäivävaalit 2005

Liechtensteinin maapäivävaalit 2005 järjestettiin 13. maaliskuuta 2005. Maapäiville valittiin 25 edustajaa. Molemmat pääpuolueet, Isänmaallinen liitto (VU) ja Edistyksellinen kansanpuolue (FBP) menettivät yhden paikan ja pienpuolue Vapaa lista (FL) peräti kolminkertaisti edustajamääränsä saaden kaksi lisäpaikkaa. Tästä huolimatta pääministerinä jatkoi FBP:n Otmar Hasler. Äänestysprosentti oli liechtensteinilaiseen tapaan melko korkea, 86,5 %. Ääniä annettiin yhteensä 15 070, joista kirjeellisesti annettiin 49 % eli 7 379. Hylättyjä ääniä oli 315. Yhteensä äänioikeutettuja oli 17 428. Äänikuninkaaksi nousi Alois Beck (FBP) 4 424 äänellä.
Tulokset

|  | Prosenttia äänistä | Prosenttia äänistä | Prosenttia äänistä | Edustajia | Edustajia | Edustajia |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | VU | FBP | FL | VU | FBP | FL | Äänestysprosentti |
| Oberland | 39,0 % | 46,7 % | 14,3 % | 6 | 7 | 2 | 84,9 % |
| Unterland | 36,2 % | 54,3 % | 9,5 % | 4 | 5 | 1 | 84,8 % |
| Koko maa | 38,2 % | 48,7 % | 13,0 % | 10 | 12 | 3 | 86,5 % |
Maapäivien kokoonpano kaudella 2005–2009

Oberlandin vaalipiirissä valitut edustajat:
Alois Beck (FBP, Schaan)
Jürgen Beck (VU, Vaduz)
Josy Biedermann (FBP, Planken)
Arthur Brunhart (VU, Blazers)
Pepo Frick (FL, Schaan)
Doris Frommelt (FBP, Schaan)
Elmar Kindle (FBP, Triesen)
Peter Lampert (FBP, Vaduz)
Wendelin Lampert (FBP, Triesenberg)
Gebhard Negele (VU, Triesen)
Harry Quaderer (VU, Schaan)
Hugo Quaderer (VU, Schaan)
Heinz Vogt (VU, Triesen)
Paul Vogt (FL, Balzers)
Klaus Wagner (FBP, Schaan)
Unterlandin vaalipiirissä valitut edustajat:
Marlies Amann-Marxer (VU, Eschen)
Doris Beck (VU, Ruggell)
Markus Büchel (FBP, Ruggell)
Franz J. Heeb (FBP, Gamprin)
Johannes Kaiser (FBP, Mauren)
Ivo Klein (VU, Mauren)
Günther Kranz (VU, Eschen)
Rudolf Lampert (FBP, Mauren)
Andrea Matt (FL, Mauren)
Renate Wohlwend (FBP, Schellenberg)
Liechtensteinin maapäivävaalit
1918
1922
1926
1930
1934
1938
1939
1945
1949
1953 (helmikuu)
1953 (kesäkuu)
1957
1958
1962
1966
1970
1974
1978
1982
1986
1989
1993 (helmikuu)
1993 (lokakuu)
1997
2001
2005
2009
2013
2017
Lempäälän työväentalo

| Lempäälän työväentalo |
| --- | --- |
 Lempäälän työväentalo kadun puolelta
Osoite:  Rypyntie 12, 37550 Lempäälä
Sijainti:  Lempäälä
Koordinaatit:  61°19′12″N, 23°45′01″E
Valmistumisvuosi:  1901
Rakennuttaja:  Lempäälän Työväenyhdistys r.y.
Omistaja:  Lempäälän Työväenyhdistys r.y.
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosluku:  1,5
Kerrosala:  385 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lempäälän työväentalo on Lempäälässä sijaitseva työväentalo.
Historiaa

Lempäälän Työväenyhdistys r.y. perustettiin Lempoisten kylän Kiiliäisillä 13.12.1896 talossa, jossa jälkeenpäin toimi Lempäälän kunnantoimisto. Yhdistyksen ensimmäisessä kokouksessa valittiin puheenjohtajaksi Hollon sahan koneenkäyttäjä J.G.Wesslin. Kokoukset pidettiin aluksi hänen kotitalossaan, jonne perustettiin myös kirjasto ja lukusali. Wrightiläinen työväenliikeideologia innosti työläisiä lukuharrastusten pariin. Kirjastoon tilattiin myös useita sanomalehtiä. Jäsenmäärä vuonna 1904 oli 114 henkeä ja vuonna 1907 se oli 375 henkeä.
Jäsenmäärä kasvoi vuoden 1906 Laukon torpparilakon aikaan, kun Laukon vapaaherra Herman Standerskjöd-Nordenstam hääti 61 vuokratorpparia tiloiltaan.
Rakennus

Lempäälän työväenyhdistys r.y. rakensi työväentalonsa Lempäälän Rypynmäestä, Tarikan hakamaasta vuokraamalleen tontille, joka oli kooltaan kuusi kapanalaa ja vuokra oli kolme markkaa kapanalalta. Tontin nimi kiinteistörekisterissä on Huvimäki. Lempäälän työväenyhdistys (perustettu 13.12.1896) päätti 29.10.1899 pääosin talkoovoimin rakentaa oman talon, koska kokouksia pidettiin yksityisasunnoissa. Hirsirakenteet hankittiin omin talkoin ja lainavaroin, mutta lisäurakoita huutokaupattiin ja perustuskivet asennettiin urakalla. Syyskuussa 1901 vietettiin talon vihkiäisjuhlat. Talon rakentamista ja kunnostamista jatkettiin useita vuosia. Talossa on toinen kerros, jossa on asuinhuoneisto talonmiehelle. Kaivo rakennettiin 1902 ja vuonna 1903 turkulainen maalari A. Raunio lahjoitti yhdistykselle nimikilven: LTY Wapaus, veljeys ja tasa-arvo 1896. Talon vaikuttavat kattomaalaukset on maalannut taidemaalari Richard Rautoja. Vuoden 1906 lopulla suunniteltiin rakennuksen laajentamista. Vuonna 1928 työväentaloon rakennettiin elokuvahuone, mutta elokuvatoiminta päättyi vuonna 1931, kun elokuvaprojektori myytiin pois. Vuonna 1930 työväentalon tontti ostettiin omaksi Kosti ja Impi Ilukselta 7 500 markan hinnalla. Tontin nimeksi annettiin myöhemmin Huvimäki.
Lapuan liikkeen kireän ilmapiirin aikaan 1930-luvulla työväentalon ovet naulattiin kiinni. Sotavuosien 1939-1944 aikana työväentalo oli kokonaan puolustuslaitoksen käytössä, joten kokoukset pidettiin puheenjohtaja Vilho Kantolan kotona. Sodan päätyttyä talo pahoin vaurioituneena remontoitiin ja Tapanin päivänä 1945 talossa juhlittiin uudelleen.
Talon historialliset kattomaalaukset on konservoitu vuosina 2008-2010, koska niihin oli vuosikymmenten aikana pinttynyt lämmityksen aiheuttamaa likaa, tupakan ja kynttilöiden savua. Yhdessä taulussa on kahdesta eri aseesta luodinreikiä. Historiallisen merkityksen vuoksi konservaattorit päättivät jättää luodinreiät näkyviin valkoisina pisteinä, jotta ne näkyvät myös katsojille.
Konservointityön tekivät taidekonservaattori Nina Robbins ja paperikonservaattori Tina Lindgren. Toteuttamisen mahdollistivat ja rahoittivat avustuksillaan Suomen Kotiseutuliitto ja Lempäälän kunta.
Toimintaa työväentalolla

Ensimmäinen ”suljettu iltama”, siis vain jäsenille, järjestettiin 13.2.1897. Suljettujen iltamien lisäksi järjestettiin ”yleisiä iltamahuveja”, joiden kautta saatiin uusia jäseniä yhdistykseen. Varoja saatiin myös arpajaisilla, tosin niihin oli haettava lupa kuvernööriltä asti. Iltamissa tapahtui pahoja järjestyshäiriöitä. Jos yhdistyksen jäsen osallistui sellaiseen tai aiheutti mellakan, hänet erotettiin yhdistyksestä. Yhdistyksen puheenjohtaja J.G.Wesslin erotettiin vuonna 1899 ja suutari August Mäkinen valittiin puheenjohtajaksi. Yhdistys liittyi Suomen Työväenpuolueeseen syksyllä 1899.
Kevättalvella 1902 järjestettiin hiihtokilpailut, jossa sarjojen voittajille jaettiin rahapalkinnot. Kävely- ja vierailuretkiä järjestettiin Nokialle, Kangasalle ja Hämeenlinnaan. Näihin kohteisiin pääsee Lempäälästä yhä vesiä myöden!
Taloa vuokratiin yhdistyksille, seuroille, puhujille ja yksityisjuhliin. Vuokrista saatiin hyvin tuloja yhdistyksen velkojen maksuun. Oma yhdistys kokoontui kuukausittain työväentalossa. Lempäälän ensimmäinen Vappujuhla pidettiin toukokuussa 1904, kun muissa laitakunnissa ensimmäinen pidettiin 1906.
Äänioikeuslain voimaantulosta keskusteltiin 14. joulukuuta 1902 työväentalossa ja osallistujia oli paljon. Suurlakosta ei ole jäänyt merkintöjä pöytäkirjoihin, vaikka lakkoon suhtauduttiin myönteisesti. Työväenyhdistyksen Naisjaosto perustettiin 15.3.1906, jolloin naisten äänioikeus oli tulossa voimaan vastustuksista huolimatta. Naisjaosto järjesti ompeluseuroja, iltamia, kävelyretkiä ja opintokursseja. Suurlakkokomitea perustettiin myös Lempäälään, kun Tampereella 13.2.1906 työväenyhdistysten yhteisessä kokouksessa oli päätetty osallistua lakkoon. Lempäälän yhdistys keräsi varoja lakkolaisille. Tarkempia merkintöjä ei pöytäkirjoista ole havaittu. Kansalaissodan ajalta työväenyhdistyksen pöytäkirjat ovat kadoksissa, joten toiminnasta ei tietoja, vain muisteloita.
Työväenyhdistyksen Nuoriso-osasto perustettiin työväentalolle syyskuussa 1920. Osasto kokoontui kerran viikossa lausumaan runoja, laulamaan ja esittämään kertomuksia. Osasto järjesti iltamia myös. Suomen sodan päätyttyä 1946 alkoivat urheilujaosto, seuraavana vuonna näytelmäkerho ja suullisen esitystaidon kerho, Nuoret Kotkat -järjestö sekä Kiri- urheiluseura. Näytelmätoiminta aktivoitui 1950-luuvulla, kun televisiota ei vielä ollut kaikilla.
Työväenyhdistyksen naisjaosto perustettiin maaliskuussa 1948. Toimintaa työväentalolla olivat iltamat, ompeluillat ja -kurssit. Naisjaosto juhli 20-kymppisiään 31. maaliskuuta 1968.
Lady Evil

| ”Lady Evil” Black Sabbath |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Heaven and Hell
 Julkaistu: 1980
 Tuottaja(t): Martin Birch
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 03.55
 Levy-yhtiö: Warner Bros. Records
Black Sabbathin muut singlet
| ”Die Young” 1980 | ”Lady Evil” 1980 | ”The Mob Rules” 1981 |
Lady Evil on Black Sabbathin kappale ja single-julkaisu, joka on otettu vuoden 1980 Heaven and Hell-albumilta. Single julkaistiin vain Pohjois-Amerikassa ja kappaletta on hieman editoitu sen albumiversiosta.
Kappale on keskitempoinen, kitaristi Tony Iommin rock-henkisen ja wah wah-efektiä käyttävän kitaroinnin myötä kulkeva kappale. Laulajan ja kappaleen sanoittaneen Ronnie James Dion mukaan kappale kertoo "tuolloin ilkeästä naisesta joka nykyään on luultavasti vanha haahka". On myös spekuloitu, että kappale liittyisi Black Sabbathiin monesti yhdistettyyn naisvihaan.
Kappaleet

Säv. ja sov. Black Sabbath, san. Dio
Lady Evil (edit) – 3.55
Children of the Sea – 5.34
Singlestä julkaistiin myös promo-versio, jossa b-puolena on mono-versio a-puolesta
Muusikot

Ronnie James Dio - laulu
Tony Iommi - kitara
Geezer Butler - basso
Bill Ward - rummut
Geoff Nicholls -kosketinsoittimet
Julkaisuhistoria

1980: Warner Bros, WBS 49549, USA 7"
Lady Escape

| Lady Escape |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  2004–2013
Tyylilaji:  indie rock, vaihtoehtorock
Kotipaikka:  Helsinki
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Teemu Tanner, laulu, kitara   Seidi Guzejev, koskettimet, laulu, viulu   Joona Mäkelä, basso, laulu   Mikko Sulonen, kitara   Ilari Launonen, rummut, laulu  
Levy-yhtiö:  Kaakao Records,  Sideffect Records  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lady Escape on helsinkiläinen indie rock -yhtye, joka perustettiin 2004. Yhtyeen kokoonpano on pysynyt koko sen uran ajan samana. Lady Escape ammentaa musiikkiinsa vaikutteita varsin laajasti. Usein vertaukset kääntyvät yhdysvaltalaisten vaihtoehtorock-yhtyeiden puoleen.
Yhtye on julkaissut kaksi albumia sekä kaksi ep-levyä. Debyyttialbumi Unsung Land julkaistiin 16. syyskuuta 2009. Bändin ensimmäinen albumi sai pääosin positiivisia arvioita ja toi yhtyeelle kohtalaisesti näkyvyyttä.
Yhtyeen toinen albumi, Festive Hearts julkaistiin 4. huhtikuuta 2012. Albumi vei yhtyeen sointia selkeästi kokeellisempaan ja monipuolisempaan suuntaan. Festive Hearts sai pääosin erittäin hyviä arvioita Suomen musiikkimediassa.,. Yhtye teki musiikkivideot albumin kappaleisiin Still Life, Still ja Festive Hearts. Lady Escape on myös soittanut suuren määrän keikkoja uransa aikana.
Diskografia > Albumit

Festive Hearts (4/2012)
Unsung Land (9/2009)
Diskografia > EP:t

Cum Drops (b-sides) (11/2012)
Messy Envelopes (5/2007)
Sally (11/2005)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lady Escape Wikimedia Commonsissa
Lady Escape - Soundcloud
Lady Escape - Blogspot