stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tosi tarina (Lukianos)

| Tosi tarina> Ἀληθῶν διηγημάτων |
| --- | --- |
 Lukianoksen Tosi tarinan alku ranskankielisestä käännöksestä vuodelta 1787.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Lukianos
Kieli:  muinaiskreikka
Genre:  satiiri
Julkaistu:  100-luku
Suomennos
Suomentaja:  Aapo Junkola
Julkaistu:  2003
ISBN:  952-91-5732-0
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tosi tarina (m.kreik. Ἀληθῶν διηγημάτων, Alēthōn diēgēmatōn; lat. Verae historiae) on Lukianoksen kirjoittama satiiri. Se kertoo sepitetyn matkakertomuksen kirjoittajan matkasta outoihin paikkoihin outojen kansojen pariin.
Sisältö

Lukianoksen teos käsittää kaksi kirjaa. Lukianos aloittaa teoksensa mainitsemalla matkakertomuksia, jotka muka kertovat kirjoittajien vaelluksista, suurista hirviöistä, raaoista muukalaisista ja oudoista elintavoista. Lukianos sanoo heidän valehtelevan, vaikkakaan ei pidä sitä kovin moitittavana — hänen mukaansa tämä tapa on luonteenomaista myös filosofeille. Hän ilmoittaa haluavansa oman turhamaisuutensa vuoksi myös itse jättää tällaisen kertomuksen jälkipolville. Koska hän ei sanojensa mukaan kuitenkaan ollut kokenut mitään mainittavaa, hänen täytyi valehdella:
»Minun valehteluni on paljon rehellisempää kuin edellä mainittujen, sillä vaikka en puhu totta missään muussa kohdin, niin ainakin siinä, että valehtelen. [...] Kirjoitan siis nyt seikoista, joita en ole nähnyt ja kokenut tahi muilta kuullut, joita ei itse asiassa ole olemassa eikä asian luonteesta johtuen edes voi olla olemassa. Näin lukijani eivät missään tapauksessa saa uskoa niihin.»
Näin Lukianoksen teos on kaikkea muuta kuin nimensä mukainen ”tosi tarina” — se on satiiri kaikista ihmeellisistä tosiksi väitetyistä tarinoista.
Ensimmäinen kirja kertoo Lukianoksen kumppaneineen aloittamasta suuresta purjehdusmatkasta, joka suuntautui läntiselle valtamerelle. Suuri pyörremyrsky nostaa laivan ilmaan ja vie sen Kuuhun. Lukianos kertoo muun muassa Kuun ja Auringon asukkaiden välisestä sodasta, joka johtui Aamutähden asuttamista koskevasta kiistasta. Lukuisiin ja erikoisiin sotajoukkoihin kuuluu mm. Korppikotkaratsastajia, Lehtisiipisiä, Kirppuampujia, Tuulenjuoksijoita ja Pilvikentaureja. Auringon joukot voittavat, ja lopuksi solmitaan rauha.
Myöhemmin purjehdusta jatketaan. Laiva joutuu valaan vatsaan. Siellä käydään toinen sota valaan sisälle päätyneiden ja siellä asuvien kansojen kesken.
Teoksen toinen kirja alkaa paolla valaan vatsasta. Seurue sytyttää valaan sisällä olevan metsän palamaan, minkä seurauksena valas kuolee kolmessatoista päivässä.
Tämän jälkeen Lukianoksen seurue päätyy erinäisten vaiheiden kautta Siunattujen saarelle, sankarien maille. Täällä he tapaavat tunnettuja vainajia, kuten Aias, Theseus, Menelaos, Helena ja Homeros. Lukianos kyselee Homerokselta epäselvistä asioista, kuten tämän kotipaikasta, epäperäisinä pidettyjen teosten alkuperästä, sekä siitä, miksi tämä aloitti Iliaan laulamalla Akhilleuksen vihasta.
Paikalla on myös filosofeja, kuten Sokrates, Diogenes sekä joukko Epikuroksen seuraajia. Samalla Lukianos pääsee jälleen pilkkaamaan filosofeja: Platon ei ollut paikalla, koska asui kuvitteellisessa kaupungissa, jossa noudatti itse kirjoittamiaan lakeja; stoalaisista paikalla ei ollut ketään, sillä he olivat vielä kiipeämässä hyveen jyrkkää rinnettä; ja akateemikot väittelivät siitä, oliko saarta edes olemassa.
Teoksen loppupuolella päädytään vielä muun muassa unien maailmaan, sekä tavataan Härkäpäitä ja Aasinjalkaisia.
Kirjallisuutta

Lukianos: Tosi tarina. Teoksessa Satiireja 2.  (Suomentanut Aapo Junkola)  Tampere:  Juvenes Print, 2003.  ISBN 952-91-5732-0
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tosi tarina Wikimedia Commonsissa
Lucian: A True Story (muinaiskreikaksi) (englanniksi)
Lucian: The True History (englanniksi)
Antiikin kreikkalaiset romaanit
| --- | --- |
Varsinaiset säilyneet romaanit:  Dafnis ja Khloe · Efesoslainen kertomus · Etiopialainen kertomus · Kallirhoe · Leukippe ja Kleitofon
Muuta proosafiktiota:  Aleksanteri-romaani · Apollonios Tyroslainen · Babylonialainen kertomus · Foinikialainen kertomus · Herpyllis · Iolaos · Kalligone · Khione · Metiokhos ja Parthenope · Miletoslainen kertomus · Ninos ja Semiramis · Sesonkhosis · Thulen takaiset ihmeet · Tinufis · Tosi tarina
Avaruushämähäkkejä jossakin Kuun ja Aamutähden välillä. William Strangin kuvitusta Lukianoksen teoksen englanninkieliseen painokseen vuodelta 1894.
Haakon Tranberg

| Haakon Tranberg> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. maaliskuuta 1917 Norja
Kuollut: 24. huhtikuuta 1991 (74 vuotta)
Yleisurheilija
Laji:  pikajuoksu, pituushyppy
Seura:  Kristiansands IF
Ennätykset:  100 metrin juoksu: 10,4, 200 metrin juoksu: 21,5, pituushyppy: 726
| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:   Norja> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Oslo 1946 | 100 m |  |
|  Hopeaa | Oslo 1946 | 200 m |  |
Haakon Werner Tranberg (2. maaliskuuta 1917 – 24. huhtikuuta 1991) oli norjalainen pikajuoksija. Tranbergin uran suurimmat saavutukset olivat EM-hopeamitalit 100 metrin ja 200 metrin juoksuista Oslon kotikisoista vuonna 1946. Lisäksi hän voitti urallaan Norjan mestaruuden 100 metrillä vuosina 1939, 1946 ja 1947, 200 metrillä vuosina 1939 ja 1946 sekä pituushypyssä vuosina 1946 ja 1947.
Tranbergin seurana oli koko hänen uransa ajan Kristiansands IF.
Käännös suomeksi
Tottakai

| Tottakai Meiju Suvas |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1984
 Julkaistu: 1984
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: TILT
Listasijoitukset
  Suomi: Ei listasijoitusta.
Meiju Suvaksen muut julkaisut
| Pidä musta kiinni 1983 | Tottakai 1984 | Rakkauden huoneet 1986 |
Tottakai on iskelmälaulaja Meiju Suvaksen studioalbumi vuodelta 1984. Levyn kannessa mainitaan että ”Sisältää hitin ’Viet itsekontrollin’”, joka tarkoittaa avausraitaa, singlenäkin julkaistua käännöstä Laura Braniganin discohitistä ”Self Control” ja sen alkuperäisestä italialaisversiosta.
Kappaleet > A-puoli

Viet itsekontrollin – 4.15 (Self Control, säv. Giancarlo Bigazzi, Raffaele Riefoli, san. Antero Ollikainen, sov. Jori Sivonen)
Villivarsa – 3.15 (säv. Mika Silfver, san. Jorma Toiviainen, sov. Kaj Westerlund)
Se kotiolot voittaa – 2.31 (säv. ja sov. Jori Sivonen, san. Raul Reiman)
Olivia – 2.47 (säv. Mika Silfver, san. Jorma Toiviainen, sov. Kaj Westerlund)
Tommi on se ainoo – 3.38 (Tommy tycker om mig, säv. Ingela Forsman, Lasse Holm, san. Raul Reiman, sov. Esko Toivonen, Risto Asikainen, Kaj Westerlund)
Hurlumhei on meillä holiday – 3.09 (säv. ja san. Raul Reiman, sov. Kaj Westerlund)
Kappaleet > B-puoli

Diggi Loo Diggi Ley – 3.03 (Diggy Loo Diggy Ley, säv. Torgny Söderberg, san. Raul Reiman, sov. Kaj Westerlund)
Olet mies – 2.56 (säv. ja san. Eeva Kiviharju, sov. Kassu Halonen)
Kulta mun kulta – 3.33 (Anna ti prego, säv. Luigi Fregapane, Valerio Liboni, san. Jorma Toiviainen, sov. Esko Toivonen, Kaj Westerlund)
Vannomatta paras – 3.29 (säv. Esko Koivumies, san. Esko Koivumies, Raul Reiman, sov. Kaj Westerlund)
Miks’ hän luotain pakenee – 3.07 (säv. Risto Asikainen, san. Ilkka Vesterinen, sov. Esko Toivonen, Kaj Westerlund, Risto Asikainen)
Nähdään taas – 3.28 (C'est la vie, säv. Catanas Kossev, san. Raul Reiman, sov. Kassu Halonen)
Totaalinen sodankäynti

Yhdysvaltalainen juliste toisen maailmansodan ajalta: Ruoka on ase – älä tuhlaa sitä! Osta viisaasti – valmista järkevästi – syö lautanen tyhjäksi (Noudata kansallista sota-ajan ravinto-ohjelmaa).
Totaalinen sodankäynti (myös totaalinen sota) on sodan muoto, jossa valtio mobilisoi kaikki olemassa olevat resurssinsa palvelemaan valtion sodankäyntiä tuhotakseen vihollisvaltion mahdollisuuden jatkaa sotaa. Omaksi sodankäynnin muodokseen sen käsittivät vasta 1800-luvun sotateoreetikot. Totaalinen sodankäynti sekoitetaan usein virheellisesti absoluuttisen sodankäynnin kanssa.
Sosiologi Trutz von Trothan mukaan totaalinen sota liittää kaikki sitä käyvän valtion kansalaiset mukaan sodankäyntiin, vastaavasti sen kohteeksi joutuvat kaikki ”vihollisen” yhteisön edustajat. Tässä totalisoivassa suuntauksessa, joka vallitsee sotaa käyvän yhteisön sisä- ja ulkopuolella, piilee totaalisen sodan sisältämä joukkotuhon elementti. Kansainvälinen oikeus ei tunne totaalisen sodan käsitettä, vaan se on laitonta sodankäyntiä. Sotatoimien ulottaminen muihin kuin kansainvälisen oikeuden tunnustamiin sotilaallisiin kohteisiin rikkoo sodankäynnille asetettuja kansainvälisiä lakeja ja sopimuksia.
Jo ennen 1900-lukua ihmiskunnan käymistä sodista saattoi tunnistaa totaalisen sodankäynnin piirteitä. Esimerkiksi historioitsija David Bell on esittänyt, että Napoleonin sodista muodostuva kokonaisuus oli ensimmäinen totaalinen sota. Myös Yhdysvaltojen sisällissodasta ja ensimmäisestä maailmansodasta on ajoittain puhuttu totaalisina sotina. Näiden sotien siviiliväestöihin kohdistunut taakka oli kuitenkin selvästi pienempi kuin toisessa maailmansodassa. Moni toiseen maailmansotaan osallistuneista valtioista siirtyi totaaliseen sodankäyntiin sodan laajetessa ja sen keston pitkittyessä.
Termi ja alkuperä

Totaalisen sodankäynnin käsite on termiä vanhempi. Monet sotateoreetikot käsittelivät ajatusta kokonaisen kansakunnan alistumisesta sodankäynnin tarpeisiin. Yrityksessään selittää Napoleonin sotien suuret uhrimäärät ja sotien poliittiset taustat preussilainen kenraali ja sotateoreetikko Carl von Clausewitz loi teorian absoluuttisesta sodankäynnistä, jonka mukaan sotaa käyvät kansat ajautuvat pitkän vihamielisen vuorovaikutussuhteen vuoksi lopulta moraalisesti rajoittamattomaan sotaan, joka koskettaa osapuolten kansojen koko olemassaolon kirjoa. Clausewitz näki absoluuttisen sodankäynnin olevan mahdotonta, sillä poliitikkojen ja kansojen luonteenomaiseen käytökseen kuuluu asettaa rajoja sodankäynnille.
Termin totaalinen sota lanseerasivat ranskalaiset siviilijohtajat ensimmäisen maailmansodan loppupuolella. He käyttivät termejä guerre totale ja guerre int´egrale puhuessaan tarpeesta mobilisoida Ranskan kaikki käytettävissä olevat resurssit sodan voittamiseksi. Saksalainen kirjailija Ernst Jünger käytti termiä total mobilization 1930. Kenraali Erich Ludendorff auttoi popularisoimaan käsitettä kirjallaan Der Totale Krieg vuonna 1936. Kirjassaan Ludendorff käsitteli ensimmäisestä maailmansodasta saatuja oppeja ja pohti, kuinka Saksan tulisi käydä seuraava suuri sotansa. Ludendorff totesi Clausewitzin opit teoreettisina välineinä aikansa palvelleiksi, vaikka osa hänen totaaliselle sodalle asettamistaan ehdoista olivat peräisin juuri Clausewitzilta. Joka tapauksessa Ludendorff näki menneen ajan ihanteen ”kunniallisesta sodasta” vanhentuneena. Sota ei enää ollut clausewitzilaisittain jatkoa politiikalle, vaan politiikan tuli nyt palvella sotaa.
Ludendorffin mukaan ensimmäinen maailmansota erosi menneestä sillä tavoin, että enää eivät taistelleet pelkästään armeijat, vaan sota vaikutti sitä käyvien kansojen jokaiseen jäseneen. Sotaa siis kävivät kansakunnat kokonaisuuksina sodan jokaisella tasolla. Tulevan totaalisen sodan vaatimuksiksi tulivat näin talouden ja siviiliväestön osallistuminen armeijoiden lisäksi. Siviiliväestön tahtoa tuli muokata propagandan keinoin ja politiikan kokonaisuutena tuli palvella sodankäynnin päämääriä. Ludendorff esitti myös, että sotaa johtaisi yksi henkilö, mieluiten sotilas, joka osaisi integroida totaalisen sodankäynnin mukanaan tuomat edut. Niin ikään Ludendorffin mukaan oli tärkeää, että totaalinen sota aloitettaisiin hyvissä ajoin ennen varsinaista sodan julistusta.
Totaalinen sota ilmiönä

On olemassa myös toinen, selvempi ero vuoteen 1914. Sotivat kansakunnat ovat mukana kokonaisuuksina, eivät pelkästään sotilaat, vaan koko kansa, miehet, naiset ja lapset. Rintamat ovat kaikkialla. Juoksuhautoja kaivetaan kaupunkeihin ja niiden kaduille. Jokainen kylä on linnoitettu. Jokainen tie on suljettu. Etulinja kulkee tehtaiden halki. Työläiset ovat aseistautuneet erilaisilla aseilla, mutta samalla rohkeudella. Nämä ovat ne suuret ja merkitsevät erot siitä, minkä moni meistä koki taistelussa neljännesvuosisata sitten.
Ote Winston Churchillin puheesta The Few, jonka hän piti Britannian parlamentissa 20. elokuuta 1940.
Teoksessaan Das Zeitalter des totalen Kriegs, 1861–1945 (1999) saksalainen sotahistorioitsija Stig Förster tunnisti neljä totaalisen sodan elementtiä ilmentymineen:
Totaaliset tavoitteet: Vastustajan ehdoton antautuminen, vastustajan valtion tai -kansakunnan täydellinen alistaminen, tuhoamisen periaate.
Totaaliset keinot: Piittaamattomuus kansainvälisestä lainsäädännöstä sekä tavanomaisista moraalisista velvoitteista, kaikkien sotilaallisten keinojen vastuuton käyttö vastustajaa kohtaan.
Totaalinen mobilisointi: Valtion, yhteiskunnan ja talouden voimavarojen alistaminen ainoastaan sodankäyntiä varten.
Totaalinen kontrolli: Kaiken julkisen ja yksityisen elämän keskitetty organisointi ja tavoitteellinen ohjaus sodankäynnin nimissä.
Kaikki neljä kohtaa ilmentävät sotilaan ja siviilin välillä olevan eron heikkenemistä. Siviiliväestöstä muodostuu sodankäynnille olennainen selkäranka, näin samalla heistä tulee myös sodankäynnin kohde.
Kenraali Erich Ludendorff
OGAE

OGAE:n logo.
OGAE (ransk. Organisation Générale des Amateurs de l'Eurovision) on kansainvälinen Eurovision laulukilpailun faniklubiverkosto. Verkosto sai alkunsa Suomesta, Savonlinnasta vuonna 1984, perustajanaan Jaripekka Koikkalainen. Kansainvälinen kattojärjestö tunnetaan nimellä OGAE International, ja siihen kuuluu 44 kansallista faniklubia. OGAE on avoin kaikille euroviisufaneille. Mikäli fanin kotimaassa ei ole omaa paikallisjärjestöä, jäseneksi voi liittyä muulle maailmalle tarkoitettuun OGAE Rest of the World -klubiin. Suomen paikallisjärjestö on nimeltään Euroviisuklubi OGAE Finland ry. OGAEn faniklubit järjestävät erilaisia euroviisuaiheisia tapahtumia. Suomen klubin järjestämistä tapahtumista suurin on joka syksy vuodesta 2010 lähtien pidetty kansainvälinen euroviisuristeily The Eurovision Cruise. Se on myös toiseksi suurin euroviisutapahtuma koko maailmassa itse Eurovision laulukilpailun jälkeen. Toinen vuotuinen kansainvälinen perinne on eri maissa vuodesta 2012 lähtien järjestetty kesätapahtuma The Eurovision Weekend. Osa tapahtumaa on kansallisten klubien välinen laulukilpailu FANvision Song Contest. Suomen klubi sai vuoden 2022 tapahtuman järjestettäväkseen Helsingissä, koska edellisvuoden FANvisionin voitti Suomen edustaja Jarkko Timonen. Voittokappale oli "Saan voiman uuden", suomenkielinen versio kappaleesta "Rise Like a Phoenix".
Perinteisin osa OGAEn kansainvälistä toimintaa on netissä pidettävät fanikilpailut. OGAE järjestää vuosittain kolme ei-kaupallista kilpailua: OGAE Poll, OGAE Second Chance Contest ja OGAE Song Contest. OGAE Poll on keväällä ennen itse Eurovision laulukilpailua järjestettävä äänestys, jossa kunkin kansallisen klubin jäsenet pisteyttävät muiden maiden edustuskappaleet virallisten esikatseluvideoiden perusteella. OGAE Second Chance Contest on kansallisissa euroviisukarsinnoissa kisanneiden, ilman edustuspaikkaa jääneiden kappaleiden välinen kilpailu, johon kunkin maan faniklubit valitsevat suosikkilaulunsa. Sen Suomi on voittanut kerran, Anna Erikssonin kappaleella "Oot voimani mun" vuonna 2000. Ruotsi on voittanut kyseisen kisan peräti 18 kertaa. OGAE Song Contest on eri maiden hittikappaleiden välinen kilpailu, johon faniklubit valitsevat viimeisen vuoden aikana julkaistun laulun. Vuoteen 2021 asti laulun tuli olla maan omalla kielellä esitetty. Kilpailun voittajiin kuuluvat muun muassa brittiläiset Kate Winslet, Coldplay, Adele, Dua Lipa ja Harry Styles. Kuten itse Eurovision laulukilpailussa, OGAEn fanikilpailuissa käytetään samaa pisteytysjärjestelmää, ja edellisen vuoden voittajamaa järjestää seuraavan vuoden kilpailun. Alun perin OGAEn vuonna 1991 jäsenilleen perustama, mutta nykyisin kaikille avoin Home Composed Song Contest on harrastajien itse tekemien kappaleiden välinen kilpailu. Tässä kisassa Suomi on saavuttanut neljä voittoa. Vuosina 2003–2021 järjestettiin myös OGAE Video Contest, joka oli viimeisen vuoden aikana julkaistuille musiikkivideoille tarkoitettu eri maiden välinen kilpailu.
OGAE Second Chance Contestin voittajat 1987–2024

| Vuosi | Voittaja | Esittäjä | Kappale |
| --- | --- | --- | --- |
| 1987 |  Ruotsi | Arja Saijonmaa | "Högt över havet" |
| 1988 |  Ruotsi | Lena Philipsson | "Om igen" |
| 1989 |  Tanska | Lecia Jønsson | "Landet Camelot" |
| 1990 |  Ruotsi | Carola | "Mitt i ett äventyr" |
| 1991 |  Ruotsi | Pernilla Wahlgren | "Tvillingsjäl" |
| 1992 |  Norja | Wenche Myhre | "Du skal få din dag i morgen" |
| 1993 |  Norja | Merethe Trøan | "Din egen stjerne" |
| 1994 |  Ruotsi | Gladys del Pilar | "Det vackraste jag vet" |
| 1995 |  Ruotsi | Cecilia Vennersten | "Det vackraste" |
| 1996 |  Ruotsi | Lotta Engberg | "Juliette & Jonathan" |
| 1997 |  Italia | Anna Oxa | "Storie" |
| 1998 |  Alankomaat | Nurlaila | "Alsof je bij me bent" |
| 1999 |  Turkki | Feryal Başel | "Unuttuğumu Sandığım Anda" |
| 2000 |  Suomi | Anna Eriksson | "Oot voimani mun" |
| 2001 |  Ruotsi | Barbados | "Allt som jag ser" |
| 2002 |  Espanja | David Bisbal | "Corazón latino" |
| 2003 |  Ruotsi | Alcazar | "Not a Sinner Nor a Saint" |
| 2004 |  Espanja | Davinia | "Mi obsesión" |
| 2005 |  Ruotsi | Alcazar | "Alcastar" |
| 2006 |  Slovenia | Saša Lendero | "Mandoline" |
| 2007 |  Ruotsi | Måns Zelmerlöw | "Cara Mia" |
| 2008 |  Ruotsi | Sanna Nielsen | "Empty Room" |
| 2009 |  Tanska | Hera Björk | "Someday" |
| 2010 |  Ruotsi | Timoteij | "Kom" |
| 2011 |  Islanti | Yohanna | "Nótt" |
| 2012 |  Espanja | Pastora Soler | "Tu vida es tu vida" |
| 2013 |  Norja | Adelén | "Bombo" |
| 2014 |  Ruotsi | Helena Paparizou | "Survivor" |
| 2015 |  Italia | Nek | "Fatti avanti amore" |
| 2016 |  Puola | Margaret | "Cool Me Down" |
| 2017 |  Ruotsi | Mariette | "A Million Years" |
| 2018 |  Italia | Annalisa | "Il mondo prima di te" |
| 2019 |  Ranska | Seemone | "Tous les deux" |

| 2020 |  Ruotsi | Anna Bergendahl | "Kingdom Come" |
| 2021 |  Norja | KEiiNO | "Monument" |
| 2022 |  Ruotsi | Medina | "In i dimman" |
| 2023 |  Ruotsi | Marcus & Martinus | "Air" |
| 2024 |  Italia | Annalisa | "Sinceramente" |
Kilpailun voittajista Ruotsia ovat itse Eurovision laulukilpailussa edustaneet Lena Philipsson (2004), Gladys del Pilar (2002), Lotta Engberg (1987), Sanna Nielsen (2014), Anna Bergendahl (2010) ja Marcus & Martinus (2024). Carola Häggkvist ja Måns Zelmerlöw ovat saavuttaneet Ruotsille myös euroviisuvoiton vuosina 1991 ja 2015 sekä Helena Paparizou Kreikalle vuonna 2005. Norjaa ovat Euroviisuissa edustaneet Merethe Trøan (1992) ja KEiiNO (2019). Hera Björk edusti Islantia vuosina 2010 ja 2024 sekä Yohanna 2009. Anna Oxa edusti Italiaa 1989.
OGAE Second Chance Contestin Suomen edustajat 1988–2024

| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1988 | Helena Miller | "Svart och vitt" | 2./10 |
| 1989 | Cris Owen | "Vad finns kvar" | 4./9 |
| 1990 | Arja Saijonmaa | "Gabriela" | 6./13 |
| 1991 | Mervi Hiltunen ja Jake Voutilainen | "Kauneimmat lauseet" | 15./15 |
| 1992 | Arja Koriseva | "Huomiseen" | 11./11 |
| 1993 | Marjorie | "Legenda" | 6./22 |
| 1994 | Susann Sonntag | "En dans på livets vågor" | 13./16 |
| 1996 | Eija Kantola | "Rakkauden kirja" | 8./22 |
| 1998 | Sari Kaasinen | "Mielessäni" | 7./18 |
| 2000 | Anna Eriksson | "Oot voimani mun" | 1./21 |
| 2002 | Aika | "Stay" | 6./18 |
| 2004 | Jonna K. | "Like Believers Do" | 18./21 |
| 2005 | Jennie | "Kiss Me" | 11./23 |
| 2006 | Annika Eklund | "Shanghain valot" | 7./19 |
| 2007 | Johanna Kurkela | "Olet uneni kaunein" | -/20 |
| 2008 | Mikael Konttinen | "Milloin" | 14./21 |
| 2009 | Passionworks feat. Tony Turunen | "Surrender" | 9./20 |
| 2010 | Heli Kajo | "Annankadun kulmassa" | 9./22 |
| 2011 | Saara Aalto | "Blessed with Love" | 12./21 |
| 2012 | Ville Eetvartti | "Lasikaupunki" | 15./19 |
| 2013 | Mikael Saari | "We Should Be Through" | 5./15 |
| 2014 | Mikko Pohjola | "Sängyn reunalla" | 7./20 |
| 2015 | Satin Circus | "Crossroads" | 4./18 |
| 2016 | Mikael Saari | "On It Goes" | 8./23 |
| 2017 | Zühlke | "Perfect Villain" | 19./22 |
| 2018 | Saara Aalto | "Domino" | 3./27 |
| 2019 | Darude feat. Sebastian Rejman | "Superman" | 23./24 |
| 2020 | Erika Vikman | "Cicciolina" | 2./22 |
| 2021 | Ilta | "Kelle mä soitan" | 4./14 |
| 2022 | Bess | "Ram pam pam" | 2./27 |
| 2023 | Kuumaa | "Ylivoimainen" | 3./23 |
| 2024 | Sara Siipola | "Paskana" | 4./16 |
Saara Aalto ja Darude feat. Sebastian Rejman ovat edustaneet Suomea myös itse Eurovision laulukilpailussa vuosina 2018 ja 2019.
OGAE Retrospective Second Chance Contestin voittajat 1968–1986

OGAE ryhtyi vuonna 2003 järjestämään myös takautuvia äänestyksiä aloittaen vuoden 1986 karsinnoista ja jatkaen vuosi kerrallaan taaksepäin.
| Vuosi | Voittaja | Esittäjä | Kappale | Äänestys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1986 |  Alankomaat | DeeDee | "Fata Morgana" | 2003 |
| 1985 |  Tanska | Trax | "Ved du hva' du sku'" | 2004 |
| 1984 |  Belgia | Formule II | "Merci à la vie" | 2005 |
| 1983 |  Saksa | Ingrid Peters & July Paul | "Viva La Mamma" | 2006 |
| 1982 |  Alankomaat | The Millionaires | "Fantasie eiland" | 2007 |
| 1981 |  Iso-Britannia | Liquid Gold | "Don't Panic" | 2008 |
| 1980 |  Iso-Britannia | Maggie Moone | "Happy Everything" | 2009 |
| 1979 |  Saksa | Paola | "Vogel der Nacht" | 2010 |
| 1978 |  Iso-Britannia | Ronnie France | "Lonely Nights" | 2011 |
| 1977 |  Ranska | Patricia Lavila | "Vis ta vie" | 2012 |
| 1976 |  Luxemburg | Marianne Rosenberg | "Tout peut arriver au cinéma" | 2013 |
| 1975 |  Saksa | Marianne Rosenberg | "Er gehört zu mir" | 2014 |
| 1974 |  Iso-Britannia | Olivia Newton-John | "Have Love, Will Travel" | 2015 |
| 1973 |  Ruotsi | ABBA | "Ring Ring (Bara du slog en signal)" | 2016 |
| 1972 |  Italia | Marcella Bella | "Montagne verdi" | 2017 |
| 1971 |  Italia | Ricchi e Poveri | "Che sarà" | 2018 |
| 1970 |  Irlanti | Maxi, Dick and Twink | "Things You Hear About Me" | 2019 |
| 1969 |  Espanja | Salomé | "Amigos, amigos" | 2020 |
| 1968 |  Iso-Britannia | Cliff Richard | "Wonderful World" | 2021 |
Kilpailun voittajista myös itse Eurovision laulukilpailuun ovat osallistuneet Ingrid Peters (Saksa 1986), Paola del Medico (Sveitsi 1969 ja 1980), Olivia Newton-John (Iso-Britannia 1974), Ricchi e Poveri (Italia 1978) ja Cliff Richard (Iso-Britannia 1968 ja 1973) ja sen ovat voittaneet ABBA (Ruotsi 1974) ja Salomé (Espanja 1969).
OGAE Retrospective Second Chance Contestin Suomen edustajat 1968–1986

| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1986 | Sonja Lumme | "Tappavat kyyneleet" | 11./13 |
| 1985 | Riki Sorsa | "Haaveissa vainko oot mun" | 10./12 |
| 1984 | Anneli Saaristo | "Sä liian paljon vaadit" | 12./15 |
| 1983 | Kirka | "Tuhanteen aamuun laulun teen" | 15./15 |
| 1982 | Ami Aspelund | "Mitt äppelträd" | 9./15 |
| 1981 | Frederik | "Titanic" | 15./16 |
| 1980 | Paula Koivuniemi | "Romantiikkaa" | 9./12 |
| 1979 | Markku Aro | "Sano Susanne" | 10./13 |
| 1978 | Mirumaru | "ABC" | 10./14 |
| 1977 | Markku Blomqvist | "Liehuva liekinvarsi" | 10./10 |
| 1976 | Kirka | "Neidonryöstö" | 11./12 |
| 1975 | Vesa-Matti Loiri | "Laulu" | 11./11 |
| 1974 | Ritva Oksanen | "Musta tango" | 9./11 |
| 1973 | Sammy Babitzin ja Koivistolaiset | "Riviera" | 11./12 |
| 1972 | Katri Helena | "Sua rakastan" | 3./11 |
| 1971 | Cumulus | "Rajan takaa" | 11./12 |
1970: Suomi ei osallistunut
| 1969 | Katri Helena | "Maailman pihamaat" | 5./10 |
| 1968 | Aarno Raninen | "On hetki" | 8./8 |
Suomea myös itse Eurovision laulukilpailussa ovat edustaneet Sonja Lumme (1985), Riki Sorsa (1981), Anneli Saaristo (1989), Kirka (1984), Ami Aspelund (1983), Markku Aro ja Koivistolaiset (1971), Vesa-Matti Loiri (1980) ja Katri Helena (1979 ja 1993).