Luettelo Selim Palmgrenin sävellyksistä
Mieskuorosävellykset

En vintervisa, op. 20, nro 1. Yksinlaulun sovitus mieskuorolle.
Heute früh auf grüner Halde, op. 44, nro 1. Soijin. Teksti ja suomennos Samuel Gustaf Bergh kirjailijanimellä Kallio. Sävelletty 1914 tai aikaisemmin.
Schwermut, op. 44, nro 2. Teksti Carl Candidus. Sävelletty 1914 tai aikaisemmin.
Mädchen sind wie der Wind, op. 44, nro 3. Teksti Carl Candidus. Sävelletty 1914 tai aikaisemmin.
Hakkapeliittain marssi , op. 67. Sovitus mieskuorolle 1931?
En latmansmelodi, op. 70, nro 2. Sovitus mieskuorolle 1919.
Kiltalaulu, op. 98, nro 2 Larin-Kyösti. Sävelletty 1940.
Visa på vägen, op. 101, nro 1. Teksti Hjalmar Krokfors. Sävelletty 1942.
Som stilla regn är sorgen, op. 101, nro 2. Teksti Hjalmar Krokfors. Sävelletty 1942.
Tätt under bruset av brottsjö, op. 101, nro 3. Teksti Hjalmar Krokfors. Sävelletty 1942.
Stjärnbeskärmade land, op. 101, nro 4. Teksti Hjalmar Krokfors. Sävelletty 1942.
5 mieskuorolaulua , op. 107. Sävelletty 1944.
Merimiehen joulu, op. 107, nro 1. Jul på havet. Teksti Larin-Kyösti, ruotsinnos Joel Rundt.
Merikuva, op. 107, nro 2. Havsbild. Teksti Larin-Kyösti, ruotsinnos Joel Rundt.
Dans i parken, op. 107, nro 3. Puistokarkelo. Teksti Jarl Hemmer, suomennos Kyllikki Solanterä. Sovitus sekakuorolle tunnetaan.
Nokturn, op. 107, nro 4. Yötunnelma. Teksti Edith Södergran. suomennos Kyllikki Solanterä. Sovitus sekakuorolle tunnetaan.
Åkallan, op. 107, nro 5. Haaste keväälle. Teksti Elmer Diktonius, suomennos Kyllikki Solanterä.
Allhelgonenatt, SP4. Teksti Ernst V. Knape. Sävelletty 1929.
Anna-mi, SP7. Yksinlaulun sovitus mieskuorolle.
Björkarna därhemma, SP20. Teksti Oskar Stjerne. Sävelletty 1926.
Björneborg Sångarbröders marsch, SP21. Teksti Elis Palander. Sävelletty 1903.
Bort allt vad oro gör, SP23. Pois huolet, veikkosein. Teksti Carl Michael Bellman, suomennos Reino Palmroth kirjailijanimellä Reino Hirviseppä. Sovitettu 1920-luvulla.
Bottniska hav, SP24. Gamlakarleby manskörs lystringssång”. Teksti Allan Sandström. Sävelletty 1939 – 1940.
Brudefärden, SP25. Teksti Alexander Slotte. Sävelletty 1934 tai aikaisemmin.-
Darthulas gravsång, SP35. Darthulan hautalaulu. Teksti James McPherson, ruotsinnos Johan Ludvig Runeberg, suomennos R. R. Ryynänen. Sävelletty 1906.
Det ringer till begravning, SP39. Teksti K. A. Tavaststjerna. Sävelletty 1904?
Det är fullbordat, SP42. Teksti Gustaf Fröding. Sävelletty 1912 tai aikaisemmin.
Drömmen, SP44. Teksti Johan Ludvig Runeberg. Sävelletty 1898. Mieskuorossa on baritonisoolo.
Dvärgens hämnd, SP47. Sovitus mieskuorolle.
Erotus mielillä. Teksti Kanteletar I:25. Sävelletty 1898-1899.
Etelälle, SP56. Teksti August Ahlqvist kirjailijanimellä A. Oksanen. Sävelletty 1909.
Finnländische Wiegenlied, SP62. Teksti suomalaisen kansanlaulun anonyymi käännös. Sävelletty 1912 tai aikaisemmin.
Fridens timme, SP65. Teksti Jacob Tegengren. Sävelletty 1931 tai aikaisemmin.
Fridsböner i aftonens lugn, SP66. Teksti Zacharis Topelius. Sävelletty 1945.
Friseglarens sång, SP68. Purjehtijan laulu. Teksti K. A. Tavaststjerna, suomennoksen tekijää ei tiedetä. Sävelletty 1905.
Glömd, SP70. Teksti Zachris Topelius. Sävelletty 1933.
Hell! , SP79. Teksti Jarl Hemmer. Sävelletty 1920 tai aikaisemmin.
Herr Sölfverdal, SP81. Herra Sölfverdal. Teksti Gustaf Fröding, suomennoksen tekijää ei tiedetä. Sävelletty 1913.
Hiiden orjien laulu, SP82. Hiisis trälars sång. Teksti Larin-Kyösti, ruotsinnos Joel Rundt. Sävelletty 1903? Sovitukset pianolle ja puhallinorkesterille tunnetaan.
Hiihtäjän virsi, SP83. Skidlöparen. Teksti Eino Leino, ruotsinnos Joel Rundt. Sävelletty 1902. Sovitus pianolle tunnetaan.
Hosiannah! , SP85. Hoosianna. Teksti Gustaf Fröding, suomennos Matti Hyökki. Sävelletty 1907.
Hylkiön laulu, SP93. Teksti Ilmari Kianto nimellä Ilmari Calamnius. Sävelletty 1901 tai aikaisemmin.
Hymni Suomelle, SP94. Teksti A. V. Koskimies nimellä A. V. Forsman. Sävelletty 1905. Sovitus puhallinorkesterille tunnetaan.
I solnedgången, SP97. Teksti Gustaf Fröding. Sävelletty 1912 tai aikaisemmin.
En idyll, SP102. Teksti Zachris Topelius. Sävelletty 1919. – anonyymi suomennos Idylli
Ingalill, SP108. Teksti Gustaf Fröding. Sävelletty 1902?
Isän haudalla, SP112. På min faders grav. Teksti Larin-Kyösti, ruotsinnos Joel Rundt. Sävelletty 1912 tai myöhemmin.
Jo tulen kotihin, SP114. Hemkomsten. Teksti Kanteletar I:182, ruotsinnos Joel Rundt. Sävelletty 1904. Sovitus pianolle tunnetaan.
Juhannus, SP116. Larin-Kyösti. Sekakuoroteoksen sovitus mieskuorolle.
Juninatt, SP122. Teksti Ernst V. Knape. Sävelletty 1930-luvulla?
Järven rannalla, SP124. Suomalainen kansanlaulu. Sovitettu 1902.
Kamrater! , SP129. Teksti Max Nyman. Sävelletty 1901. Mieskuorossa on baritonisoolo.
Kesäilta, SP133. Yksinlauluversion sovitus mieskuorolle.
Kiitävi aatos, SP140. Alkuperäinen teksti Rafael Engelberg, suomennos L. Onerva. Sävelletty 1930.
Klunkom Welam Welamsson, SP141. Juomalaulu. Teksti Gustaf Fröding, suomennos Heikki Klemetti. Sävelletty 1901. Sovitus pianolle tunnetaan.
Korkene jo, taivas! , SP144. Teksti Martti Korpilahti. Sävelletty 1927 tai aikaisemmin.
Kuulutuksilta, SP150. Teksti todennäköisesti suomalainen kansanlaulu. Sävelletty 1928.
Kyntäjäpoika, SP151. Teksti Valter Juva. Sävelletty 1927 tai aikaisemmin.
Kyyneleet, SP152. Tårar. Tränen. Alkuperäinen teksti Fjodor Tjuttšev, suomennos Heikki Klemetti, muitten käännösten tekijöitä ei tiedetä. Sävelletty 1904 tai aikaisemmin.
Lasse liten, SP153. Teksti Zachris Topelius. Sävelletty 1915 tai aikaisemmin.
Laula, laula veitoseni, SP154. Teksti Kanteletar II:272. Sävelletty 1901.
Laulaisinko?, SP155. Skulle jag en visa sjunga?. Teksti Helmi Selin, ruotsinnos A. V. Koskimies nimellä A. V. Forsman. Sävelletty 1899 – 1901.
Laulajan perintö, SP156. Teksti Reino Palmroth kirjailijanimellä Reino Hirviseppä. Sävelletty 1943.
Laulajan tervehdys, SP157. Turun Työväenyhdistyksen Mieskuoron kunniamarssi. Teksti T. E. Eskelinen. Sävelletty 1948.
Laulakaamme! , SP158. Erkki Kivijärvi. Teksti Kauko Heikkilä. Sävelletty 1947 tai aikaisemmin.
Laulumiesten laulu, SP161. Laulu-Miesten laulu. Teksti Erkki Kivijärvi. Sävelletty 1916 tai aikaisemmin.
Linnustaja, SP166. Teksti Kanteletar II:354. Sävelletty 1935.
Lystringssång för Borgå Sångarbröder, SP173. Teksti Bertel Gripenberg. Sävelletty 1933.
Den långa dagen, SP175. Teksti Johan Ludvig Runeberg. Sävelletty 1898.
Mannerheim-marssi, SP179. Pianokappaleen sovitus mieskuorolle Aapo Similän tekstiin Nyt kunniaa!.
Marjatan laulu, SP181. Teksti Eino Leino. Sävelletty 1902? Sovitukset pianolle ja uruille tunnetaan.
Lentäjien marssi, SP185, nro 1. Elokuvamusiikin sovitus mieskuorolle.
Mehiläinen, SP184. Teksti Kalevala 15:393-402. Sävelletty 1940-luvun alussa
Minä laulan sun iltasi tähtihin, SP190. Teksti V. A. Koskenniemi. Sävelletty 1920-luvulla, ei ole julkaistu. Mieskuorossa on täsmentämätön sooloääni.
Morgonsång, SP193. Teksti Zachris Topelius. Sävelletty 1906.
Mot norr, SP195. Teksti Bertel Gripenberg. Sävelletty 1917.
Muut kuuli kirkonkellon, SP199. Andra höra kyrkans klockor. Teksti Kanteletar I:177, ruotsinnos Joel Rundt. Sävelletty 1904.
Nuku, nuku nurmen alla, SP201. Slumra, slumra under blomsterkullen. Teksti Antti Rytkönen, ruotsinnos Joel Rundt. Sävelletty 1904 tai aikaisemmin. Ainakin seuraavat sovitukset tunnetaan: harmoni, lauluääni, naiskuoro, piano, sekakuoro ja urut.
Nyländsk sjömansvisa, SP203. Teksti kansanlaulu Porvoon Svartbäckistä. Sovitettu 1904.
Näsijärven rannalla, SP208. Suomalainen kansanlaulu. Sovitettu 1919 tai aikaisemmin.
Oravan pyytäjä, SP212. Ekorrfångaren. Teksti Kanteletar II:353, ruotsinnos Joel Rundt. Sävelletty 1906.
Paimenen ilo, SP213. Vallvisa. Teksti Kanteletar I:178, ruotsinnos Joel Rundt. Sävelletty 1904.
Piirilaulu, SP220. Ringdans. Teksti Larin-Kyösti, ruotsinnos Joel Rundt. Sävelletty 1908 tai aikaisemmin.
Prinsessa av solsken!, SP228. Prinsessa päivän. Teksti Ernst V. Knape, suomennos Kyllikki Solanterä. Sävelletty 1920 –,
På dig har jag tänkt, SP229. Sua muistanut oon. Ruotsinkielinen kansanlaulu Pohjanmaalta, suomennos T. E. Eskelinen. Sovitettu 1932 tai aikaisemmin. Mieskuorossa on baritonisoolo.
Revontulten leikki, SP232. Norrskensflammornas lek. Teksti Ilmari Kianto nimellä Ilmari Calamnius, ruotsinnos Joel Rundt. Sävelletty 1920-luvulla?
Sankt Göran, SP242. Teksti Josef Julius Wecksell. Sävelletty 1910?
En seglarevisa, SP249. Teksti Karl Hesselgren. Sävelletty 1934?
Sen muistan päivän, SP250. Teksti Niilo Mantere. Sävelletty 1909 tai aikaisemmin.
Serenaadi, SP251. Teksti Larin-Kyösti. Sävelletty 1947.
Siellä ja silloin, SP254. Teksti tekstin tekijää ei tiedetä. Sävelletty 1921 tai aikaisemmin.
Simson, SP255. Teksti Gustaf Fröding, suomennos Alpo Noponen. Sävelletty 1908?
Sjöfararen vid milan, SP256. Merenkulkijan kaipaus. Miilunpolttaja. By the kiln. Am Meiler. Teksti Gustaf Fröding, suomennos Heikki Klemetti, englanninnos Carl Engel, saksannos Einar Rosenborg. Sävelletty 1903 tai aikaisemmin. Sovitukset lauluäänelle ja pianolle, lauluäänelle ja kamariorkesterille, sekakuorolle sekä uruille tunnetaan.
Skymning, SP258. Hämärä. Kun päivä mailleen painui. Teksti Nino Runeberg nimimerkillä Alceste, suomennos Erkki Ainamo. Sävelletty 1919 tai aikaisemmin. Sovitukset lauluäänelle ja pianolle, naiskuorolle sekä sekakuorolle tunnetaan.
Skördefolket dansar, SP260. Teksti Zachris Topelius. Sävellysvuotta ei tiedetä.
Soita somer, helkä hiekka, SP261. Teksti Eino Leino. Sävelletty 1900. Teos on kadoksissa.
Soitappas, soria likka, SP262. Spela, du granna flicka. Teksti Kanteletar II:238, ruotsinnos Joel Rundt. Sävelletty 1902 tai aikaisemmin.
Solskensvisa, SP264. Teksti Ernst V. Knape. Sävelletty 1935 tai aikaisemmin.
Sommar, SP266. Teksti Jacob Tegengren. Sävelletty 1935.
En spelmansvisa, SP275. Teksti Erik Axel Karlfeldt. Sävelletty 1927.
En stig, SP278. Yksinlaulun sovitus mieskuorolle.
Stig, min sång! , SP279. Teksti Jacob Tegengren. Sävelletty 1946. Sovitus sekakuorolle tunnetaan.
Stilla gå de melodiska vågor, SP280. Teksti Erik Gustaf Geijer. Sävelletty 1926 tai aikaisemmin.
Svenska Sångares lystringssång, SP283. Teksti V. K. E. Wichmann nimimerkillä Rolf Gånge. Sävelletty 1918.
Sydänmaan lammella, SP284. Vid skogstjärnen. Teksti Ilmari Kianto, ruotsinnos Joel Rundt. Sävelletty 1908.
Sång till basen, SP289. Teksti Knut von Hertzen nimimerkillä Lars Kasper. Sävelletty 1947.
Sång till hembygden, SP290. Laulu kotiseudulle. Teksti Ernst V. Knape, suomennoksen tekijää ei tiedetä. Sävelletty 1917.
Sången, SP291. Teksti Jacob Tegengren. Sävelletty 1913?
Sä laulun lauloit, SP292. Teksti Viljo Kojo. Sävelletty 1930.
Säv, säv, susa, SP294. Soi, soi kaisla. Teksti Gustaf Fröding, suomennos Heikki Klemetti. Sävelletty 1902. Sovitus pianolle, sekakuorolle sekä uruille tunnetaan.
Taiston tiellä, SP296. Teksti Larin-Kyösti. Sävelletty 1928?
Talviyö, SP300. Teksti Eino Pakarinen. Sävelletty 1930 tai aikaisemmin.
Till naturen, SP303. Teksti Jacob Tegengren. Sävelletty 1934.
Titania, SP304. Teksti Gustaf Fröding. Sävelletty 1901.
Tuonne taakse metsämaan, SP311. Längs den gröna skogens stig. Suomalainen kansanlaulu. Sovitettu 1926?
Tuutulaulu, SP312. Vaggsång. Vaggvisa. Teksti Kanteletar II:172, ruotsinnos Rafael Lindqvist. Sävelletty 1903? Sovitukset lauluäänelle ja pianolle, pianolle nimellä Refrain de berceau sekä sekakuorolle tunnetaan.
Vagantens visa, SP320. Teksti Ernst V. Knape. Sävelletty 1917.
Vaggsång för mitt hjärta, SP321. Kehtolaulu sydämelle. Teksti Johan Ludvig Runeberg, suomennos Heikki Klemetti. Sävelletty 1906.
Venehessä, SP329. Yksinlaulun sovitus mieskuorolle.
Venelaulu, SP330. Sång på vattnet. Teksti Kanteletar I:103, ruotsinnos Joel Rundt. Sävelletty 1906 tai aikaisemmin.
Verlassen, SP331. Teksti Thomas Koschat. Sävelletty 1900?
Vid min lutas silvertoner, SP334. Yksinlaulun sovitus mieskuorolle.
Vikingen sjunger, SP339. Teksti Hjalmar Procopé (runoilija). Sävelletty 1901.
Wiborgs Sångarbröders lystringssång, SP347. Teksti Carl Einar Borenius. Sävelletty 1910.
Yössä heinäkuun, SP350. Teksti Eino Pakarinen. Sävelletty 1931.
Ängen ligger slagen, SP353. Teksti Arvid Mörne. Sävelletty 1899 tai myöhemmin.