stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Albert Kesselring

| Albert Kesselring |
| --- | --- |
 Albert Kesselring vuonna 1940
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. marraskuuta 1885  Marktsteft, Baijeri, Saksa
Kuollut: 16. heinäkuuta 1960 (74 vuotta)  Bad Nauheim, Länsi-Saksa
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Saksan keisarikunta  Weimarin tasavalta  Natsi-Saksa
Palvelusvuodet:  1904–1945
Taistelut ja sodat:  Ensimmäinen maailmansota  Toinen maailmansota
Sotilasarvo:  Sotamarsalkka
Kunniamerkit:  Rautaristin ritariristi tammenlehvin, miekoin ja timantein
 Nimikirjoitus
Albert Kesselring (30. marraskuuta 1885 Marktsteft, Baijeri – 16. heinäkuuta 1960 Bad Nauheim, Saksa) oli Saksan ilmavoimien, Luftwaffen, sotamarsalkka toisen maailmansodan aikana. Häntä pidetään yhtenä natsi-Saksan pätevimmistä kenraaleista.
Ilmavoimien komentajana Kesselring osallistui Puolan ja Ranskan valtaamiseen. Menestyksestä Ranskassa Kesselring sai ylennyksen sotamarsalkaksi. Tappioon päättynyt taistelu Britanniasta käytiin lähinnä Luftwaffen avulla. Kesselring kannatti siviilikohteiden pommittamista ja oli englantilaisiin kaupunkeihin kohdistuneiden pommitusten (saks. Blitz) arkkitehti. Operaatio Barbarossan alussa Kesselring jatkoi Puolassa alkanutta tehokasta yhteistyötä keskustan armeijaryhmän komentajan Fedor von Bockin kanssa. Pohjois-Afrikan taistelujen aikana Kesselring komensi eteläistä Välimeren alueen sotanäyttämöä, lukuun ottamatta Erwin Rommelin johtamaa saksalais-italialaista panssariarmeijaa. Kun Rommel sairastui keltatautiin, Kesselring otti myös hänen joukkonsa haltuunsa sitoen liittoutuneiden joukot Afrikkaan. Lopulta liittoutuneet saivat vangeiksi lähes 300 000 akselivaltojen sotilasta.
Kesselring ennusti liittoutuneiden nousevan maihin Sisiliassa. Hän vahvisti akselivaltojen vahvuutta saarella toivoen voivansa saavuttaa torjuntavoiton vastahyökkäyksellä. Tässä ei kuitenkaan onnistuttu, mutta vetäytymisen määrännyt Kesselring onnistui viivyttämään vihollisen etenemistä vielä yhdellä kuukaudella. Liittoutuneet etenivät Italiaan, jossa Kesselringin johtama puolustus hidasti etenemistä merkittävästi, pysäyttäen sen lopulta kokonaan Gootti-linjalla. Lokakuussa 1944 Kesselringiä kuljettanut henkilöauto törmäsi sivutieltä tulleeseen tykinkuljetusvaunuun. Toivuttuaan onnettomuudesta maaliskuuhun 1945 mennessä Kesselring siirtyi länsirintaman komentajaksi. Hän antautui yhdysvaltalaisille Itävallassa 6. toukokuuta 1945.
Sodan jälkeen Kesselring vangittiin ja tuomittiin kuolemaan partisaanien, siviilien ja italialaisten sotavankien teloittamisesta. Hän myös pakotti Rooman juutalaiset pakkotyöhön. Voimakkaiden vastalauseiden johdosta tuomio kuitenkin muutettiin vankeudeksi. Kesselring vapautettiin 1952 ”heikon terveyden” perusteella hieman sen jälkeen, kun hänet oli valittu oikeistolaisen ”Stahlhelm, Bund der Frontsoldaten” -veteraanijärjestön johtoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Albert Kesselring Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Kenraaliluutnantti Walther Wever | Luftwaffen esikuntapäällikkö 3. kesäkuuta 1936 - 31. toukokuuta 1937 | Seuraaja: Kenraali Hans-Jürgen Stumpff |
Kuvataso

Kuvatasot ovat kuvankäsittelyssä usein käytettävä toiminto. Siinä asetellaan useampia kuvia päällekkäin ja näin pystytään yhdistämään erilaisia kuvia toisiinsa, tekemään maskeja sekä jälkeenpäin tallennuksen jälkeen tarvittaessa poistamaan niitä. Toimintoa tukevat ainakin tunnetut Adobe PhotoShop, Paint.NET ja GIMP.
Tallennusformaatista riippuen tasoja voi uudelleen muokata tallennuksen jälkeen mutta esimerkiksi JPEG-muoto hävittää tasot vaikka kuva onkin kooste kustakin tasosta.
Kotouttaminen

Kotouttaminen on maahanmuuttajien sopeuttamista elämään ja toimimaan uuden kotimaansa yhteiskunnassa. Se sisältää yleensä valtiovallan aktiivisia toimia, kuten maan kielen opetusta ja aktiivisia työllistämistoimia. Yleensä kotouttamiseen osallistuvat myös Punaisen Ristin kaltaiset järjestöt mutta myös maahanmuuttajien omat yhdistykset. Kotouttamisen tarkoituksena on luoda maahanmuuttajalle mahdollisimman nopeasti itsenäisen ja tasavertaisen kansalaisuuden vaatimat valmiudet. Laissa määritellään kotouttaminen määräaikaiseksi prosessiksi, yleensä kolmen vuoden mittaiseksi. Yhteiskuntaan sopeutuminen ja uuden elämän rakentaminen on todellisuudessa huomattavasti pidempiaikainen.
Suomessa kotouttamista säätelee laki kotoutumisen edistämisestä. Kotouttamisasioiden johtamisesta vastaa Suomen työ- ja elinkeinoministeriö.
Suomessa maahanmuuttaja voi valita kotouttamiskieleksi myös ruotsin. Maahanmuuttajista osa on valinnut kotouttamiskieleksi ruotsin, koska ovat kokeneet sen suomen kieltä helpommaksi. Työ- ja elinkeinoministeriön raportissa Osallisena Suomessa -hankkeen suosituksista Suomen ruotsinkielisiltä ja kaksikielisiltä alueilta löytyy hyviä esimerkkejä kotoutumisesta ja työllistymisestä ruotsin kielellä.
Kielipolitiikka

Keskeisimpiä kotouttamistoimintoja on kielen opettaminen. Maahanmuuttajalapsille opetetaan sekä suomea että äidinkieltä. Äidinkieli toimii ajattelun kielenä ja on myös pohjana koko opiskelulle ja persoonallisuuden kehittymiselle. Vankka äidinkielen taito on tärkeä edellytys vieraan kielen omaksumiselle sekä menestykselliselle opiskelulle. Äidinkielen merkitystä ei helposti huomaa ennen kuin sen käyttö tulee vaikeaksi. Lapsen arkikieli voi olla hyvinkin sujuvaa, mutta ongelmia voi esiintyä vaikeimpien asioiden ja abstraktikäsitteiden käsittelyssä. Oman kielen avulla oppilas oppii muodostamaan ja ymmärtämään käsitteitä sekä omaksumaan asioita. Siksi sen hallinta on tärkeää koulumenestyksen kannalta.
Kotouttamispolitiikan arviointi

Kaikkiaan 56 maata käsittävä ja MIPEX-indeksin avulla tehty tutkimus osoitti vuonna 2020, että Suomi yhdessä Ruotsin kanssa edusti maailman parasta kotouttamispolitiikkaa mitattuna muuttajien yhtäläisillä oikeuksilla, mahdollisuuksilla ja turvallisuuden tasolla.
Aiheesta muualla

Riku Perhoniemi& Inga Jasinskaja-Lahti: "Maahanmuuttajien kotoutuminen 7 vuoden seurannan valossa" Finnish journal of ethnicity and migration 2/2007 21-34.
Miikka Pyykkönen: "Järjestäytyvät diasporat; etnisyys, kansalaisuus, integraatio ja hallinta maahanmuuttajien yhdistystoiminnassa" Jyväskylä studies in education, psychology and social research 306: Jyväskylän yliopisto 2007
Tilastokeskus - Maahanmuuttajat ja kotoutuminen
Aillant-sur-Milleron

| Aillant-sur-Milleron |
| --- | --- |
 Ilmakuva kunnan keskustasta
 vaakuna
 Aillant-sur-Milleron
 Koordinaatit: 47°47′37″N, 2°55′51″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Centre-Val de Loire
Departementti:  Loiret
Arrondissementti:  Montargis
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  26,9 km²
Väkiluku (2020):  376 
 – Väestötiheys:  14 as./km²
Kunnan numero:  45002
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aillant-sur-Milleron on kunta Ranskassa Loiret’n departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Se sijaitsee Milleronjoen varrella, noin 30 kilometriä Montargisin kaupungista kaakkoon.
Saint-Martinin kirkko
Saint-Martinin kirkko rakennettiin 1100-luvulla. Kirkon laiva on vuodelta 1680, ja  sakasti rakennettiin kellotornin eteläpuolelle julkisivun uusimisen yhteydessä vuosina 1877-1891.
Kunnan pesutalo on peräisin vuodelta 1892, ja kunnostettiin vuonna 2012 näyttelypaikaksi. Se sijaitsee 150 metrin päässä kylän keskustasta.
Tunnettuja kuntalaisia

Jacques-Paul Migne (1800-1875), pappi ja kustantaja
Marcel Deprez (1843-1918), sähköinsinööri joka kehitti sähkönsiirtoa tasavirralla
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aillant-sur-Milleron Wikimedia Commonsissa
Aleš Bárta

Aleš Bárta (s. 1960) on tšekkiläinen urkuri.
Bárta aloitti opintonsa Josef Puklin johdolla Brnon konservatoriossa ja jatkoi niitä Václav Rabasin johdolla Prahan esittävien taiteiden akatemiassa. Hän sai palkintoja eri kilpailuissa, kuten Prahan kevät -musiikkifestivaalin kansainvälisen urkukilpailun voiton vuonna 1984. Bárta on esiintynyt lukuisten merkittävien sinfonia- ja kamariorkestereiden solistina. Hänen ohjelmistonsa on ulottunut barokkiohjelmistosta nykymusiikkiin, myös uusien teosten kantaesityksiin. Bárta on tehnyt yhteistyötä sellaisten solistien kuin Gabriela Beňačkován, Miroslav Kejmarin, Radek Baborákin, Sergej Kopčákin, Ivan Kusnjerin ja Joseph Alessin kanssa. Kapellimestareita, joiden johdolla hän on esiintynyt, ovat olleet Eliahu Inbal, Ken-ichiro Kobayashi, Zdeněk Mácal, Vladimír Válek ja Ondrej Lenárd.
Bárta on konsertoinut kotimaansa lisäksi Itävallassa, Unkarissa, Slovakiassa, Saksassa, Ranskassa, Espanjassa, Sveitsissä, Suomessa, Italiassa, Belgiassa, Venäjällä, Turkissa, Yhdysvalloissa, Brasiliassa, Japanissa ja Kiinassa. Hän on levyttänyt ArcoDivalle, Supraphonille, Pony Canyonille ja Octavia Recordsille. Pony Canyonille hän teki levytykset kaikista Johann Sebastian Bachin urkuteoksista.
Klamydia Rockperry Live 2003

| Klamydia Rockperry Live 2003 Klamydia |
| --- | --- | --- |

DVD-julkaisun tiedot
 Julkaistu: 2003
 Tyylilaji: punk rock
 Kesto: 110.00min
Klamydian muut julkaisut
| Punktsipum 2002 | Klamydia Rockperry Live 2003 2003 | Piikkinä lihassa 2003 |
Klamydia Rockperry Live 2003 on Klamydian vuonna 2003 julkaistu dvd-tallenne. Tämä live-dvd on taltioitu Vaasan Rockperry-rockfestareilla vuonna 2003. Mukana on kaikki kokoonpanot vuosilta 1988-2003, kappaleita mahtuu 110 minuuttiin 35 kpl. Levy on myynyt kultaa.
Aittokoski

Aittokoski voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Aittokoski, kylä Sonkajärvellä
Aittokoski, kylä ja voimalaitos Suomussalmella
Aittokoski, koski Kiiminkijoessa Ylikiimingin Vesalankylässä
Heikki Aittokoski (s. 1970), suomalainen toimittaja
Aittokoski Oy, ylikiiminkiläinen saha- ja teollisuuslaitos, joka toimi vuosina 1908–1974.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Aittokoski”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Aittokylä

Aittokylä voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:
Aittokylä, kylä Haapavedellä
Aittokylä, kylä Oulussa
Aittokylä, kylä Puolangalla.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Aittokylä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kozue Kinoshita

| Kozue Kinoshita> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 15. huhtikuuta 1912
Kansalaisuus:   Japani
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Seurat:  Japanin maajoukkue
Kozue Kinoshita (jap. 木下 梢, 15. huhtikuuta 1912 – ?) oli japanilainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi Japanin jääkiekkomaajoukkueessa Garmisch-Partenkirchenin talviolympialaisten 1936 jääkiekkoturnauksessa. Kinoshita pelasi turnauksessa 2 ottelua.
Kvintetti

Vaskikvintetti
Kvintetti on yhtye, johon kuuluu viisi muusikkoa. Tällaiselle yhtyeelle sävellettyä teosta kutsutaan kvintetoksi. Tyypillinen kvintetti on esim. jousikvintetti, johon kuuluu kaksi viulistia, alttoviulisti, sellisti ja kontrabasisti.
Tunnettuja kvintettejä

Quintette du Hot Club de France
The George Shearing Quintet
Albin Eriksson

| Albin Eriksson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. heinäkuuta 2000 (ikä 24) Bollnäs, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  195 cm
Paino:  95 kg
Seura
Seura:  Östersunds IK
Sarja:  HockeyAllsvenskan
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–
Aik. seurat:  Bollnäs IS (Ruotsi III) Skellefteå AIK (SHL) Färjestad BK (SHL) Ilves (SML) Ässät (SML) BIK Karlskoga (Allsv.)
NHL-varaus:  44. varaus, 2018 Dallas Stars
Albin Eriksson (s. 20. heinäkuuta 2000 Bollnäs, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue Östersunds IK:ssa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Eriksson laukoo oikealta.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Tšekki 2020 | jääkiekko |  |
| Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Ivan Hlinkan muistoturnaus  |  |
|  Pronssia | Bratislava 2017 | jääkiekko |  |
Eriksson pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2020, jolloin hän voitti pronssia. Eriksson pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2017, jolloin hän voitti pronssia. Eriksson jakoi 27 minuutillaan turnauksen jäähypörssin voiton Venäjän Gleb Babintsevin kanssa. Yhteensä hän on pelannut 18 nuorten ja 13 poikien maaottelua.
Kristalliluola

Seleniitti on läpikuultavaa kipsiä. Naican kaivoksesta Meksikosta on löydetty jopa 14 metrisiä seleniittipilareita.
Kristalliluola (espanjaksi Cueva de los Cristales) sijaitsee Naicassa, Meksikon pohjoisosassa, noin 300 metriä Chihuahuan autiomaan alla. Kristalliluola on 10 metriä korkea, 40 metriä pitkä ja 30 metriä leveä kammio, jossa kulkee joka suuntaan jättimäisiä seleniittikidepylväitä.
Seleniitti on kipsin (kalsiumsulfaattidihydraatti) läpikuultava ja hohtava kidelaji. Kristalliluolan kiteet voivat olla jopa 14 metriä pitkiä ja halkaisijaltaan yli metrin paksuisia. Luolan tutkiminen on haastavaa olosuhteiden vuoksi, sillä luolassa vallitsee noin 50 celsiusasteen lämpötila ja suhteellinen ilmankosteus on liki 100 %. Ilman erityisiä suojavarusteita luolassa pystyy oleskelemaan vain joitain minuutteja. Autiomaan alta on löydetty viisi luolaa.
Seleniittiluolaston synty

Naican vuoristo syntyi, kun maan sisuksista puski ylös valtava magmamassa 25 miljoonaa vuotta sitten ja työnsi mineraalipitoista ja kuumaa termistä vettä kalkkikiveen. Maankuoren halkeamiin syntyi 1–2 miljoonaa vuotta sitten termisellä vedellä täyttyneitä luolia. Veteen liukeni kalsiumsulfaatti-ioneja (anhydriitti). Seleniittikiteitä alkoi syntyä 350 000 vuotta sitten ionien yhdistyessä vesihauteessa, kun termisen veden lämpötila alitti 59 celsiusasteen rajan. Kiteiden koko saattoi kasvaa jatkuvasti, sillä eristyksissä olevassa luolassa olosuhteet pysyivät muuttumattomina. Kasvu päättyi vasta kun pohjaveden pintaa laskettiin kaivostoiminnan yhteydessä.
Naican luolien löytyminen

Ensimmäinen seleniittiluola, Cueva de las Espadas (Miekkojen luola), löytyi kaivostoiminnan yhteydessä 120 metrin syvyydestä jo vuonna 1910. Cueva de las Espadas -luola on pienempi ja myös sen seleniittimuodostelmat ovat selvästi pienempiä, minkä on päätelty johtuvan pohjaveden korkeuden ja lämpötilan muutoksista. Luola on ajoittain kuivunut ja ilmavirta on vaikuttanut kiteiden kasvuun.
Jättimäisten kiteiden Kristalliluola eli Cueva de los Cristales löytyi vuonna 2000 noin 300 metrin syvyydestä, kun kaivosyhtiö Peñoles laski Naican kaivosten pohjaveden pintaa edelleen päästäkseen käsiksi uusiin hopea-, sinkki- ja lyijyesiintymiin.
Kristalliluolan lähettyvillä sijaitsee kaksi muuta, pienempää luolaa, Ojo de la Reina (Kuningattaren silmä) sekä Cueva de las Velas (Purjeiden luola). Noin 150 metrin syvyydestä löytyi ilmastointikuilun poraamisen jälkeen vuonna 2009 uusi luola, Palacio de Hielo (Jääpalatsi). Ylemmissä luolissa ei ole jättikiteitä.
Kidejättien lisäksi luolista on löytynyt monia muita harvinaisia kiteytymismuotoja, kuten purjemaisia, kukkakaalimaisia, sienimäisiä tai hahtuvaisia kiteitä.
Luolatutkimus

Kaivosyhtiön kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen kansainvälinen tutkijayhteisö, jossa on tutkijoita kuudesta maasta ja kahdeksalta tieteenalalta (mm. geologeja, mikrobiologeja, siitepölytutkijoita, immunologeja ja geokemistejä), pääsi tutkimaan luolia. Tutkimuksissa on löytynyt mm. kivettyneitä mikrobeja ja siitepölyä.
Luolien tutkimus ei ole vaaratonta. Ilman erityisiä suojavarusteita luolissa ei voi hetkeä kauempaa olla, ja enimmäisaika suojavarusteissakin on noin tunti kerrallaan. Tutkijoita uhkaa mm. lämpöhalvaus. Ohuesta vaatetuksesta ei ole apua, sillä suuressa kosteudessa hiki ei pääse haihtumaan, eikä siten viilentämään kehoa. Ilmankosteus saattaa tiivistyä keuhkojen sisälle vedeksi, joka aiheuttaa riskin hukkua omaan hengitykseen. Suojapuvussa on monta eristekerrosta ja jäähdytykseen käytetään jääkuutioita. Lisäksi tarvitaan laite, joka viilentää hengitysilmaa ja puhaltaa kylmää ilmaa silmille.
Tutkijat kilpailevat myös ajan kanssa, sillä kaivosyhtiö lakkaa pumppaamasta pohjavettä pois, kun louhittava malmi loppuu, ja tällöin luola täyttyy jälleen vedellä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Naica Project, Naica Project (englanniksi)
Discovery Channel – kuvia kristalliluolasta (englanniksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1960

Koripallon miesten SM-sarjakausi 1960 oli 20. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Kausi pelattiin kaksinkertaisena. Kauden päätteeksi Torpan Pojat voitti Suomen mestaruuden. Kausi oli viimeinen, jolla tasapeli hyväksyttiin lopputulokseksi.
Runkosarja

|  | O | V | T | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Torpan Pojat | 22 | 19 | 0 | 3 | 1606 | 1280 | 38 |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 22 | 17 | 0 | 5 | 1659 | 1386 | 34 |
| Helsingin Kisa-Toverit | 22 | 16 | 1 | 5 | 1666 | 1410 | 33 |
| Pantterit | 22 | 15 | 1 | 6 | 1606 | 1497 | 31 |
| Lahden NMKY | 22 | 12 | 0 | 10 | 1479 | 1433 | 24 |
| Tampereen Pyrintö | 22 | 10 | 2 | 10 | 1480 | 1439 | 22 |
| Helsingin NMKY | 22 | 9 | 2 | 11 | 1410 | 1474 | 20 |
| Työväen Maila-Pojat | 22 | 9 | 0 | 13 | 1548 | 1542 | 18 |
| Helsingin Ilves | 22 | 9 | 0 | 13 | 1433 | 1450 | 18 |
| Porin Veto | 22 | 7 | 1 | 14 | 1270 | 1460 | 15 |
| Sörnäisten NMKY | 22 | 5 | 0 | 17 | 1403 | 1688 | 10 |
| Turun Toverit | 22 | 0 | 1 | 21 | 1159 | 1633 | 1 |
ToPon joukkue: Matti Airas, Paavo Suhonen, Matti Suhonen, Kyösti Rousti, Eero Lindegren, Veikko Parikka, Kimmo Kettunen, Kauko Väänänen, Taisto Taivassalo, Mikko Hyryläinen, Kauko Erkko, Olli Arrakoski, Matti Vasama.
Albert Kerttula

| Albert Kerttula> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. helmikuuta 1864 Toholampi
Kuollut: 15. elokuuta 1921 Savonlinna
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1887–1895, 1897–1912
Albert Kerttula (1. helmikuuta 1864 Toholampi – 15. elokuuta 1921 Savonlinna) oli suomalainen näyttelijä. Hän työskenteli ensin Kansanteatterissa ja sittemmin Suomalaisessa Maaseututeatterissa, jonka kantaviin voimiin hän kuului. Kerttulan taiteellinen rekisteri ulottui syvästä tragiikasta hilpeään komiikkaan.
Ura

Kerttula muutti perheensä mukana Viipuriin vuonna 1878. Hän meni sotapalvelukseen Viipurin pataljoonaan 1883 ja aikoi sotilasuralle, mutta innostui näyttämötaiteesta 1887, jolloin August Aspegren perusti Kansanteatterin. Kerttula oli Kansanteatterin palveluksessa kevääseen 1895, minkä jälkeen hän toimi pari vuotta konttorialalla. Syksyllä 1897 Kansanteatteri jakautui kahtia, ja Kerttula aloitti siellä ohjaajana. Syksyllä 1899 perustettiin Viipurin Kaupunginteatterin edeltäjä Suomalainen Maaseututeatteri. Kerttula toimi Maaseututeatterin näyttelijänä yhtäjaksoisesti kevääseen 1912, jolloin hän lopetti taiteellisen uransa.
Kerttulan rooleja olivat muun muassa Kustaa Adolf näytelmässä Regina von Emmeritz, Hoppulainen näytelmässä Murtovarkaus ja Toppo näytelmässä Työmiehen vaimo. Kerttula näytteli myös Nummisuutarien Teemun, Eskon ja Topiaan, Seitsemän veljeksen Aapon ja Kihlauksen Eenokin.
Everstin rooli näytelmässä Koti arvioitiin Kerttulan parhaisiin: "Itsepintaisuuden, tulisuuden verhon takaa soi hellempi pohjasävy, joka tuli hyvin esille". Kerttula sai kiitosta myös Sevillan parturin Bartholona, mutta Kustaa Adolfin rooliin hänen äänivaransa eivät aivan riittäneet.
Kerttula oli ulkonaisesti ryhdikäs. Hänen näyttelijänlaatunsa oli jossain määrin pateettinen ja puhetyylinsä staccato-puhetta, joten hän ei soveltunut rakastajanosiin. Monipuolisuutensa ja tunnollisen työskentelynsä ansiosta Kerttula oli suosittu ja käytetty näyttelijä. Hänen muistinsa heikkeni varhain ja hänen olemuksensa muuttui "lystikkään ukkomaiseksi" jo ennen 50 vuoden ikää. Maaseututeatterin johtokunta ei tarjonnut Kerttulalle välikirjaa enää keväällä 1912, minkä jälkeen tämä jätti näyttelijän uransa.
Teatterista lähdettyään Kerttula osti Savonlinnasta matkustajakoti Sataman. Hän oli välillä pari vuotta pois Savonlinnasta mutta palasi sinne takaisin ja osti saunalaitoksen, jonka hän omisti kuolemaansa saakka.
Aiheesta muualla

Suomen teatterihistoria 1890-luvulta vuoteen 1918
Aittokoski (Kiiminkijoki)

Aittokosken teräsristikkosilta.
Aittokoski on noin kilometrin pituinen koski Kiiminkijoessa, Ylikiimingin suuralueella Vesalan kaupunginosassa Oulussa, noin 30 kilometriä Oulun keskustasta itään. Koskessa on ollut mylly ja sen ympärillä Aittokosken tehdasosuuskunta jo 1900-luvun alussa. Tehtaan vesimyllyn yhteydessä oli myös pieni sähkölaitos, joka tuotti sähkövirtaa sekä tehdaslaitoksille että kyläläisille.
Kosken yli meni 1930-luvulta 1970-luvulle renkkusilta. Silta purettiin kelirikkoajaksi, jolloin oli käytettävä venettä. Nykyinen kiinteä teräsristikkosilta avattiin liikenteelle 1976.
LED-näyttö

LED-näyttö
LED-näyttö on kokonaan LED-puolijohteilla toteutettu näyttö. LED-näyttöjä käytetään mainostauluina tienvarsilla, urheiluareenoiden näyttöinä sekä opasteina ja erilaisten laitteiden pieninä näyttöinä. Monivärisessä LED-näytössä jokaista pääväriä vastaa oma erillinen LED-polttimo, joiden kaikkien kolmen palaessa yksittäisen näyttöpisteen valo näyttää valkoiselta. OLED-näyttö on tekniikaltaan vastaava, mutta käyttää LEDien sijasta orgaanista alkuperää olevia OLEDejä.
LED-näyttöä käytetään myös markkinointinimenä litteille LED TV:ille ja LED-tietokonenäytöille, jotka käyttävät tekniikkana LED-taustavalolla varustettua nestekidenäyttöä.
Korsnäsin kaivos

Korsnäsin suljettu lyijykaivos vuonna 2021
Korsnäsin lyijykaivos sijaitsi Korsnäsissä Pohjanmaalla noin 40 kilometrin päässä Vaasasta ja se oli toiminnassa 1958–1972. Kaivos tuotti lyijyn ohella myös aparitiittirikastetta, joka sisälsi runsaasti harvinaisia maametalleja. Malmia louhittiin toiminta-aikana 0,87 miljoonaa tonnia. Malmin pitoisuudet olivat 3,56 % lyijyä ja 0,83 % La2O3.
Korsnäsin lyijyhohde-esiintymä löydettiin 1955. Kaivoksen tuotanto alkoi 1958 mutta se oli keskeytyksissä 1962–1964 alhaisen lyijyn hinnan vuoksi.
Korsnäsin kaivos oli Suomen ainoa varsinainen lyijykaivos. Kaivoksen omisti Outokumpu Oy.
Kaivoksen 45 metriä korkea kaivostorni on säilynyt.
Maametallien kysynnän lisäännyttyä kanadalaisen kaivoskonsernin Tasman Metalsin tytäryhtiö Tasmet on hakenut 2010  valtauslupaa 268 hehtaarin alueelle Korsnäsissa. Entinen lyijykaivos kuuluu tähän alueeseen.