stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kääpiökurjenmiekka

| Kääpiökurjenmiekka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kurjenmiekkakasvit Iridaceae
Suku::  Kurjenmiekat Iris
Laji::  pumila
Kaksiosainen nimi
 Iris pumila  L. 
Katso myös
   Kääpiökurjenmiekka Wikispeciesissä   Kääpiökurjenmiekka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kääpiökurjenmiekka (Iris pumila) on kurjenmiekkoihin kuuluva monivuotinen kasvilaji. Sitä käytetään koristekasvina.
Ulkonäkö

Kääpiökurjenmiekka on matalakasvuinen, 10–17 senttimetriä korkea. Lehdet ovat harmaanvihreät, suippokärkiset, 6–20 millimetriä leveät. Kukassa on kuusi kehälehteä kahtena kiehkurana, joista ulommat ovat lyhyemmät kuin sisemmät. Lajilla on useita lajikkeita, ja kukan pääväri vaihtelee: sinivioletti, vaaleanpunainen, keltainen tai valkoinen.
Levinneisyys

Kääpiökurjenmiekka esiintyy luonnonvaraisena Keski-Euroopasta Länsi-Aasiaan. Levinneisyysalueeseen kuuluvat Itävalta, Unkari, Tšekki, Slovakia, Ukraina, Venäjä, Romania, Bulgaria, Kreikka, Balkanin maat ja Kaukasian maat. Viljelykarkulaisena lajia kasvaa muuallakin, kuten Pohjois-Amerikassa ja Pohjoismaissa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kääpiökurjenmiekka – Iris pumila
Kynsiveden työväentalo Valopirtti

| Valopirtti> Kynsiveden työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  Havusalmentie 462, 41540 Ristimäki
Sijainti:  Hankasalmi
Koordinaatit:  62°27′29″N, 26°16′59″E
Valmistumisvuosi:  1914 (ensimmäinen talo)                           1949 (nykyinen talo)
Tuhoutui:  1940 (ensimmäinen talo)
Rakennuttaja:  Kynsiveden työväenyhdistys
Omistaja:  Kynsiveden työväenyhdistys
Runkorakenne:  hirsi (ensimmäinen talo)                          lauta (nykyinen talo)
Kerrosluku:  1
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kynsiveden työväentalo Valopirtti on Hankasalmella Kynsiveden kylässä sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti arvokas. Työväentalon omistaa Kynsiveden työväenyhdistys, ja se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä.
Alkuperäinen talo paloi vuonna 1940, ja nykyinen talo valmistui 1940-luvun lopulla. Talo on peruskorjattu 1995 ja 2004, ja sitä vuokrataan erilaisiin tilaisuuksiin.
Historiaa

Kynsiveden työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Yhdistys sai kalliotontin Tervalaiselta, ja sinne rakennettiin talkoilla Lankamaalta ostetuista haavoista talo. Se valmistui vuonna 1914, mutta tuhoutui tulipalossa heinäkuussa 1940. Työväentalo rakennettiin uudelleen pääosin talkoilla noin puolen hehtaarin tontille. Tontin lahjoitti Niinilahden isäntä Ville Hintikka yhteiseksi työväenyhdistykselle ja SNS-seuralle. Uusi talo valmistui vuonna 1949, ja sen nimeksi annettiin Valopirtti. Talo on tunnettu myös Moskovana.
Sota-aikaan yhdistyksen toiminta katkesi joksikin aikaa. Sotien jälkeen yhdistys liittyi SKDL:n organisaatioon.
Rakennus

Rakennus on  satulakattoinen, pystyvuorattu ja maalattu punamaalilla. Alkuperäinen kate on ollut päre, vuodesta 1965 lähtien pelti. Sisäkatto on pahvitettu vuonna 1967 ja sisäseinien ala-osaan on laitettu kovalevy ja yläosaan haltex-levy vuosina 1967–1968. Talossa oli 1980-luvulla uuni ja öljykaminalämmitys. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen ja huoneen ja keittiön asunto sekä lisäksi vaatenarikka ja naistenhuone. Piharakennuksessa oli alun perin käymälät ja halkovaja. 1990-luvun lopulla taloon saatiin sisävessat. Vuonna 1995 salin lattia purettiin ja rakennettiin kokonaan uusiksi.
Toimintaa työväentalolla

Talolla järjestettiin alkuaikoina kokouksia ja iltamia. 1970-80-luvuilla talon salissa oli lentopalloverkko ja ravintolassa korona- ja pingispöydät. Peli-iltoja järjestettiin talviaikaan säännöllisesti.  Vuonna 1988 Valopirtissä kuvattiin TV 1:lle Elämän Kehä -nimistä ohjelmaa. 1980-luvulla tanssien tuotto alkoi hiipua, mutta niitä järjestettiin vielä 1990-luvulla muutamat vuodessa. Lisäksi oli muun muassa syntymäpäivä- ja hääjuhlia, hirvipeijaisia, pikkujouluja, vappujuhlia ym.
Nykyisin (2022) talo on sekä omassa käytössä että vuokrattuna. Talossa järjestetään kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja.
Lamborghini Jalpa

Lamborghini Jalpa
Lamborghini Jalpa (Projekti 118) on Lamborghinin vuosina 1981–1988 valmistama urheiluautomalli. Jalpa oli kehitetty edeltäjästään Lamborghini Silhouettesta, mutta oli paljon menestyneempi. Yhteensä mallia myytiin 415 kappaletta. Jalpa oli isoveljeään Lamborghini Countachia paljon halvempi, moottorikin oli pienempi 3,5-litrainen V8. Auton korin oli muotoillut Bertone.
Nimi Jalpa tulee härkätaistelusta, sillä Ferruccio Lamborghini oli suuri härkätaistelun ystävä.
Countachiin verrattuna Jalpa on paljon helpompi ajettava, siitä on parempi näkyvyys ja sillä on helppo ajaa myös vilkkaassa liikenteessä ja hitaissa nopeuksissa.
Alun perin korin muoviosat olivat mustia (puskurit, ilmanottoaukot ja moottorin peitto). Takavalot olivat kulmikkaat, samat kuin Silhouettessa. Vuonna 1984 muoviosat kuitenkin muutettiin korinvärisiksi ja takavalot pyöreiksi.
Chrysler, Lamborghinin uusi omistaja päätti lopettaa Jalpan tuotannon vuonna 1988, ja koko 1990-luvun ajan Lamborghinilta puuttui kokonaan halvempi malli. Seuraaja Gallardo tuli myyntiin vasta vuonna 2003.
Moottori

3.5 V8 - 188 kW (255 hv) @ 7 000 r/min, 313 Nm @ 3 500 r/min-valmistettu 420 kpl
Mitat

Pituus: 4 330 mm
Leveys: 1 880 mm
Korkeus: 1 140 mm
Akseliväli: 2 451 mm
Omamassa: 1 510 kg
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lamborghini Jalpa Wikimedia Commonsissa
Lapsi tuntemattoman kanssa

| Lapsi tuntemattoman kanssa |
| --- | --- |
Tyyli:  tositelevisio
Kestoaika:  42 minuuttia
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  Nelonen
Esitetty:  16. maaliskuuta 2020 –
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  10
Tuotanto
Tuottaja(t):  Heidi Räihä-Faucon
Vastaava(t) tuottaja(t):  Heli Koskela Pete Paavolainen Maarit Suominen (Nelonen)
Ohjaaja(t):  Lulu Salmi
Tuotantoyhtiö(t):  ITV Studios Finland
Aiheesta muualla
IMDb
Lapsi tuntemattoman kanssa on suomalainen tositelevisiosarja, jossa 25–45-vuotiaat lapsettomat sinkut yrittävät saada lapsen toisen samassa tilanteessa olevan kanssa. Heistä tulee kumppanuusvanhempia, joka tarkoittaa, että lasta toivovat sopivat keskenään lapsen hankkimisesta ja kasvattamisesta, mutta eivät asu yhdessä tai ole keskenään rakkaussuhteessa.
Hakuprosessi ohjelmaan alkoi marraskuussa 2017. Lokakuussa 2018 hakua jatkettiin, sillä ohjelmaan oli hakenut enemmän miehiä kuin naisia. Ohjelmaidea herätti julkistuksen jälkeen kritiikkiä ja pahennusta, kun osa oletti ohjelmassa tehtävän viihdettä viattomien lasten kustannuksella. Nelosen mukaan tarkoituksena oli halu auttaa ihmisiä vanhemmuushaaveissaan ja tehdä asiasta mielenkiintoinen ja informatiivinen asiaohjelma. Ohjelman esittäminen alkoi Nelosella 16. maaliskuuta 2020. Sarjan ensimmäinen lapsi syntyi Jonnille ja Kristalle jaksossa joka esitettiin 11. toukokuuta 2020.
Ohjelmaa juontaa Jenni Alexandrova. Ohjelmassa ovat mukana myös asiantuntijat psykologi Kalle Partanen, psykoterapeutti Kaisa Niittynen sekä asianajaja Marja Välilä. Ohjelma perustuu israelilaiseen Pregnant and Platonic -ohjelmaformaattiin.
Jaksot

| Jakso | Ensiesitys | Katsojaluvut1 |
| --- | --- | --- |
| 1 | 16. maaliskuuta 2020 | 173 000 |
| 2 | 23. maaliskuuta 2020 | 187 000 |
| 3 | 30. maaliskuuta 2020 | 161 000 |
| 4 | 6. huhtikuuta 2020 | 154 000 |
| 5 | 13. huhtikuuta 2020 | 172 000 |
| 6 | 20. huhtikuuta 2020 | 174 000 |
| 7 | 27. huhtikuuta 2020 | 193 000 |
| 8 | 4. toukokuuta 2020 | 119 000 |
| 9 | 11. toukokuuta 2020 | 166 000 |
| 10 | 18. toukokuuta 2020 | 186 000 |
1 Keskikatsojamäärä ensiesityspäivänä
Aiheesta muualla

Sarjan jaksot Ruutu-palvelussa
Bengtsforsin kunta

| Bengtsforsin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Dalsland
Keskustaajama:  Bengtsfors
Kuntakoodi:  1460
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  882,98 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  9 591
 – Väestötiheys:  10,9 as./km²
 
 www.bengtsfors.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Entiset pitäjät Dalslandin maakunnassa sekä Vänersborgin ja Grästorpin kuntien alueella. Pitäjien nimet on kirjoitettu pienellä ja vuonna 1952 perustettujen kuntien nimet hieman suuremmalla. Näiden kuntien rajat on merkitty rosalla ja nykyiset rajat punaisella. Lääninrajat on merkitty tummanpunaisella ja maakuntarajat sinisellä. Valbo-Ryrin pitäjä kuuluu nykyään Munkedalin kuntaan.
Bengtsforsin kunta (ruots. Bengtsfors kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Dalslandiin. Kunnan keskustaajama on Bengtsfors.
Kunnan maapinta-ala on 882,98 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 591 henkeä (31.12.2020).
Vuonna 2007 kunnassa oli 36,47 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 4,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1926 osa Ärtemarkin maalaiskunnasta erotettiin Bengtsforsin kauppalaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Bäckefors (Bäcke ja Ödskölt)
Lelång (Laxarby, Torrskog, Vårvik ja Ärtemark)
Steneby (Steneby ja Tisselskog)
Bengtsforsin kauppalaan uudistus ei vaikuttanut. Nykyinen Bengtsforsin kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä kauppala sekä Bäckeforsin, Lelångin ja Stenebyn maalaiskunnat.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Bengtsforsin kauppalan vaakuna. Myös Stenebyn maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Stenebyn maalaiskunta
Väestönkehitys

| Bengtsforsin kunnan väestönkehitys 1950–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 14 031 | 14 031 |
| 1955 | 1955 |    | 13 851 | 13 851 |
| 1960 | 1960 |    | 13 530 | 13 530 |
| 1965 | 1965 |    | 13 104 | 13 104 |
| 1970 | 1970 |    | 12 443 | 12 443 |
| 1975 | 1975 |    | 12 345 | 12 345 |
| 1980 | 1980 |    | 12 199 | 12 199 |
| 1985 | 1985 |    | 11 891 | 11 891 |
| 1990 | 1990 |    | 11 927 | 11 927 |
| 1995 | 1995 |    | 11 500 | 11 500 |
| 2000 | 2000 |    | 10 896 | 10 896 |
| 2005 | 2005 |    | 10 225 | 10 225 |
| 2010 | 2010 |    | 9 791 | 9 791 |
| 2015 | 2015 |    | 9 626 | 9 626 |
| 2020 | 2020 |    | 9 591 | 9 591 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 533 | 15,9 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 210 | 2,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 680 | 7,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 7 203 | 74,8 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 131 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 152 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 157 941 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 89 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 16,5 %
18–64-vuotiaat: 56,4 %
65 vuotta täyttäneet: 27,1 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 6,4 | 6,2 |
|   | jalostus | 35,6 | 33,7 |
|   | palvelut | 56,8 | 59,0 |
|   | tuntematon | 1,2 | 1,1 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 4 031 | 4 113 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 98,0 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 68,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 071 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bengtsfors | 3 080 |
| 2 | Dals Långed | 1 520 |
| 3 | Billingsfors | 1 134 |
| 4 | Bäckefors | 673 |
| 5 | Skåpafors | 313 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Gustavsfors
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Dingelvik
Ekebol
Gustavsfors*
Ödskölt
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Gustavsfors kuuluu osin myös Årjängin kuntaan.
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Bengtsforsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 4 | 5 | 6 | 5 | 4 | 5 | 6 | 6 | 3 | 4 | 5 | 5 | 6 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 15 | 15 | 14 | 12 | 11 | 12 | 11 | 9 | 5 | 7 | 8 | 7 | 5 | 6 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 4 | 5 | 4 | 3 | 5 | 4 | 3 | 3 | 2 | 4 | 3 | 3 | 2 | 1 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 2 | 3 | 2 | 3 | 3 | 3 | 2 | 1 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 20 | 19 | 19 | 19 | 20 | 19 | 19 | 21 | 12 | 16 | 14 | 14 | 13 | 12 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 4 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 | 5 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 35 | 35 | 35 | 35 | 31 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Bäcken piiri
Laxarbyn piiri
Stenebyn piiri
Tisselskogin piiri
Torrskogin piiri
Vårvikin piiri
Ärtemarkin piiri
Ödsköltin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Ärtemark
Laxarby-Vårvik
Torrskog
Steneby-Tisselskog
Bäcke-Ödskölt
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Billingsfors bruksförsamling*
Bäcke
Laxarby
Noreby*
Steneby
Tisselskog
Torrskog
Vårvik
Ärtemark
Ödskölt
Seurakunnat > Kirkot

Bengtsforsin kirkko
Laxarbyn kirkko
Stenebyn kirkko
Tisselskogin kirkko
Torrskogin kirkko
Vårvikin kirkko
Ärtemarkin kirkko
Ödsköltin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Bengtsforsin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Bengtsfors kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Länsi-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Bengtsforsin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Leninin palkinto

Leninin palkinnon mitali.
Leninin palkinto (ven. Ленинская премия) oli Neuvostoliiton korkeimpia tunnustuspalkintoja. Palkinto jaettiin V. I. Leninin syntymäpäivänä 22. huhtikuuta, ja se myönnettiin tieteen, tekniikan, kirjallisuuden, arkkitehtuurin ja taiteen alalla suoritetusta työstä. Palkinto myönnettiin enintään 50 henkilölle vuodessa. Palkinto perustettiin 23. kesäkuuta 1925. Vuosina 1935–1956 palkintoa ei myönnetty, vaan sen korvasi Stalinin palkinto. 15. elokuuta 1956 palkinto palautettiin, ja sitä myönnettiin vuoteen 1990 saakka.
Lautajärvi (Kemijärvi)

| Lautajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Lappi
Kunnat:  Kemijärvi
Koordinaatit:  66°37′42″N, 27°08′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kemijoen vesistö (65)
Järveen tulevat joet:  Ollinjängänoja Tunturilamminoja
Laskujoki:  Lautajoki
Järvinumero:  65.342.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  179,7 m 
Rantaviiva:  13,14 km 
Pinta-ala:  1,87 km² 
Tilavuus:  0,00734 km³ 
Keskisyvyys:  3,94 m 
Suurin syvyys:  14,5 m 
Saaria:  Isosaari, Palosaari, Pikkusaari
 fiLautajärvi 
Lautajärvi on syvyyssuhteiltaan epäyhtenäinen järvi Kemijärven länsiosassa Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,9 neliökilometriä. Etäisyys Kemijärven keskustasta on 15 kilometriä lounaaseen.
Maantiede

Lautajärven ulottuvuus etelästä pohjoiseen on noin 3,2 kilometriä. Järven eteläpuoliskon leveys on noin kilometrin. Pohjoispuolisko on kapeampi. Pohjoisimman osan muodostaa Sattaperä, jota erottaa pääaltaasta Iso Sattaniemi. Eteläosan niemiä ovat Kuusiniemi ja Kallioniemi. Lahdet (Tiaslahti, Ulkulahti, Kuusilahti, Leväperä) ovat suiltaan avoimia. Lautajärvessä on useita vähintään kymmenen metriä syviä alueita. Niiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 13 hehtaaria. Syvin piste, noin 14,5 metriä, sijaitsee Kuusiniemen ja Kallioniemen välissä.
Lautajärven kaakkoispuolella sijaitsee Palojärvi (174,5 metriä mpy), jonne Lautajärven vedet virtaavat Lautajokea pitkin. Lautajärven länsipuolitse kulkee paikallistie 19778. Lautajärven ja Palojärven välisellä kannaksella on Palojärvi-niminen asutus. Lautajärven länsipuolella kohoaa Lautatunturi, jonka laki on runsaat 280 metriä merenpintaa korkeammalla eli yli sata metriä järvenpintaa ylempänä.
Lautajärven vesitilavuus on 7 341 000 kuutiometriä.
Lautajärvi (65.342.1.007) kuuluu Palojärven valuma-alueeseen (65.342), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Kiviperän–Ala-Kivijärven valuma-alue (65.34) ja ensimmäinen on Kemijärven–Pelkosenniemen alue (65.3). Palojärven valuma-alueeseen kuuluu 40 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista vain Lautajärvi ja sen luoteispuolella sijaitseva Moitajärvi ovat yli neliökilometrin laajuisia. Kolmanneksi laajin on Palojärvi.
Lauri Kiianlinna

Lauri Kalervo Kiianlinna (s. 27. joulukuuta 1944 Helsinki) on suomalainen prikaatikenraali evp.
Lauri Kiianlinna syntyi eversti Ilkka Kiianlinnan ja Olga Komosen perheeseen ja avioitui vuonna 1993 ATK-suunnittelija Kaarina Ruuthin kanssa. Kiianlinna tuli ylioppilaaksi 1963 ja valmistui Kadettikoulusta 1967 ja Sotakorkeakoulusta 1977. Hän toimi  Uudenmaan jääkäripataljoonassa vuodesta 1967 opetusupseerina  ja vuonna 1971 komppanianpäällikkönä. Toimistoupseeri Viestikoelaitoksessa hän oli 1971–1975, toimistoupseeri ja toimistoesiupseeri pääesikunnassa 1977–1983 ja apulaissotilasasiamies Moskovassa 1983–1986. Kiianlinna toimi pääesikunnassa erityistehtävissä 1986–1987, toimistopäällikkönä 1988–1991 ja osastopäällikkönä 1991–1993. Sotilasasiamiehenä Moskovassa hän työskenteli 1993–1995, Savon Prikaatin komentajana 1995–1998 ja Maanpuolustuskorkeakoulun hallintojohtajana vuodesta 1998.  Prikaatikenraaliksi hän yleni 2001 Itäisen maanpuolustusalueen esikuntapäällikkönä. Kiianlinna oli ylennetty vänrikiksi 1964, luutnantiksi 1967, yliluutnantiksi 1971, kapteeniksi 1973, majuriksi 1980, everstiluutnantiksi 1987 ja everstiksi 1992.
Kiianlinna voitti Suomen mestaruuden junioreiden olympia- ja kuvioammunnassa 1963 ja puolustusvoimien mestaruuden sotilaskolmiottelussa vuonna 1965.
Lamiales

| Lamiales |
| --- | --- |
 Ahoniittyhumala (Prunella vulgaris)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Lamiales  Bromhead
Katso myös
   Lamiales Wikispeciesissä   Lamiales Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lamiales on kasvilahko, johon kuuluu lähes 24000 lajia yli 20 heimossa.
Lamiales-lahkoon kuuluu monia koristekasveja sekä voimakkaasti tuoksuvia yrttejä, kuten minttuja.