stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dhimmi
Umarin sopimus > Umarin sopimuksen arviointia

Islamilainen perinne sisältää muitakin samanlaisia säädöksiä, joiden kerrotaan sisältyvän ”Umarin sopimukseen”. Esimerkiksi fatimidikalifien aikana Egyptissä kristittyjen piti julkisessa kylpylässä kantaa kaulaan sidottua puista ristiä ja juutalaisten puista kultaisen vasikan kuvaa. Cohen katsoo, että ehtojen tarkoituksena oli suojella arabivalloittajien haurasta identiteettiä ja tukea heidän epävarmaa asemaansa. Toisin kuin kristityssä maailmassa, pukeutumisohjeiden tarkoituksena ei Cohenin mukaan ollut syrjiä ketään, vaan ainoastaan helpottaa monikulttuuristen tapojen noudattamista.
Oikeaan johdettu kalifi Umar saattaa olla fiktiivinen henkilö, sillä hänestä ei ole löytynyt kirjallisia aikalaistietoja eikä arkeologisia jälkiä, kuten Umarin lyömiä kolikoita.
Shafi'i-koulukunta

Sunnalaisen islamin shafi'i-koulukunnan klassinen šariakäsikirja Reliance of the Traveller sisältää joukon ohjeita, jotka muistuttavat Umarin sopimuksen sisältöä. Dhimmin asema koskee pääasiassa vain "kirjan kansoja", joihin ei lueta islamin synnyn jälkeen kehittyneitä oppeja, kuten sikhit, baha'it tai mormonit.  Nämä eivät siis voi asua islamilaisessa valtiossa.
Dhimmien tulee noudattaa islamilaisen valtion yleisiä lakeja, mutta uskonnonharjoituksessa ja yksityisasioissa he saavat seurata omia lakejaan. Dhimmejä ei rangaista esimerkiksi juopumuksesta, kuten muslimeja. Dhimmejä koskevat seuraavat säädökset.
Dhimmin tulee maksaa jizya-veroa.
Hänen on pukeuduttava leveään zunnar-vyöhön.
Häntä ei tervehditä sanomalla "as-salamu aleykum".
Hänen on väistettävä muslimia.
Dhimmi ei saa rakentaa taloa korkeammaksi kuin muslimien talot.
Dhimmi ei saa näyttäytyä viinin tai sianlihan kanssa, soittaa kirkonkelloja, esiintyä ristin kanssa, lukea ääneen Tooraa tai Evankeliumia tai viettää hautajaisia tai uskonnollisia juhlia julkisesti.
Dhimmit eivät saa rakentaa uusia kirkkoja.
Dhimmit eivät saa oleskella kolmea päivää pitempään Hijazin alueella, missä Mekka sijaitsee.
Dhimmillä ei ole asiaa Mekkaan.
Kalifi suojelee myös dhimmien oikeuksia islamilaisessa valtiossa.
Jos dhimmi rikkoo sopimustaan valtion kanssa, kalifi voi valita neljästä rangaistuksesta, jotka ovat kuolema, orjuus, vapauttaminen tai lunnaan maksaminen vapautuksesta.
Nykyaika

Dhimmi-lainsäädäntö oli voimassa Osmanien valtakunnassa vuoteen 1839  tai toisen lähteen mukaan vuoteen 1856. Islamistiset liikkeet ovat pyrkineet ottamaan sitä uudelleen käyttöön vielä nykyisinkin muun muassa Pakistanissa.
Aiheesta muualla

New World Encyclopedia: Dhimmi
The Islamic Search Center: The concept of "Dhimmi" in Islam (Arkistoitu – Internet Archive)
Kalifi Umar valloittaa Jerusalemin vuonna 638. Kaiverrus 1800-luvulta.
Kivenlahti Rock

Sabaton Kivenlahti Rockissa vuonna 2014
Kivenlahti Rock oli vuosittaisin kesäkuun alussa järjestettävä rock-tapahtuma. Vuosina 2005–2010 tapahtuma järjestettiin Marin pallokentällä Espoon Kivenlahdessa. Vuonna 2011 tapahtuma siirtyi Espoon Leppävaaraan. Festivaalin yhteydessä järjestetään myös Pikkukivi Rokki, joka on lapsille tarkoitettu ilmaistapahtuma.
Kivenlahti Rock järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1996 lähinnä pienenä ilmaistapahtumana. Tapahtumaa jatkettiin vuoteen 2001 saakka, kunnes se lopetettiin. Syynä oli Espoon Nuorisotoimen vetäytyminen tapahtumasta. Vuonna 2005 tapahtuma aloitettiin uudelleen kokeilumielessä. Festivaalista tuli maksullinen ja järjestelyjä ryhtyi hoitamaan Espoon Kulttuuritoimintayhdistys. Seuraavana vuonna Kivenlahti Rockissa esiintyi jo nimekkäitä artisteja.
Kivenlahti Rock järjestettiin toistaiseksi viimeisen kerran vuonna 2015. Pääsyynä oli Espoon kaupungin vetäytyminen tapahtuman rahoittamisesta.
Kävijämäärät vuosittain

2007: 7 300
2008: 8 600
2009: 11 000
2010: 9 000
2011 11 000
2012 10 000
2013 11 000
Esiintyjät > 2015

The Boomtown Rats, Nazareth, Kotiteollisuus, Mokoma, Melrose, Robin, Apulanta, Haloo Helsinki!, Kaija Koo, Ismo Leikola, Paperi T, Poisonblack, Atomirotta, Beats and Styles, Sleepy Sleepers, Arion, Shiraz Lane, Dirty Frank, Leper Charm, Overdrive, Kosmikud, Painfelt
Esiintyjät > 2014

Within Temptation, Uriah Heep, UB40, Sabaton, Metsatöll, Anette Olzon, The Rasmus, Indica, Cheek, St. Rasta, Sonata Arctica, Stam1na, J. Karjalainen, Jenni Vartiainen, Santa Cruz, Haloo Helsinki!, JVG, Tuomas Kauhanen, Death in Peace, St. Felix
Esiintyjät > 2013

Whitesnake, Children of Bodom, Ensiferum, Haloo Helsinki!, Notkea Rotta, Stone, Cheek, Eläkeläiset, Hardcore Superstar, Karri Koira, PMMP, Paleface, Rival Sons, Raappana & Sound Explosion Band, Stig, Turmion Kätilöt, Von Hertzen Brothers
Esiintyjät > 2012

Apocalyptica, Chisu, Ewert and The Two Dragons, Jukka Poika, Medeia, Notkea Rotta, Viikate, Apulanta, Black City, Eläkeläiset, Jare & VilleGalle, Jätkäjätkät, Metsatöll, Michael Monroe, Sparzanza, Stam1na, Waltari
Esiintyjät > 2011

Alborosie & Shengen Clan Band, Jenni Vartiainen, Kotiteollisuus, Pariisin kevät, Jukka Poika, Kosmikud, Plutonium 74, Apulanta, Stam1na, Rhino Bucket, Paleface, Petri Nygård, Laura Närhi, Reckless Love, Raappana, The Mama King, MyGrain
Esiintyjät > 2010

Kolmas Nainen, Ismo Alanko & Teho-osasto, Samuli Putro, Blake, Kiuas, Kuukoirat, Disco Ensemble, PMMP, Viikate, Sparzanza, Herra Ylppö & Ihmiset, Jarkko Martikainen, The Winyls, Jukka Poika & Sound Explosion Band, King Star, Eppu Normaali, Sonata Arctica, Metsatöll, Poisonblack, Chisu, Haloo Helsinki!, The Capital Beat, Waltari, Doom Unit
Esiintyjät > 2009

D-A-D, Backyard Babies, Kotiteollisuus, Stam1na, Apulanta, Maija Vilkkumaa, Maj Karma, Happoradio, Cradle of Filth, Diablo, Kiuas, Egotrippi ja Amorphis
Esiintyjät > 2008

Mustasch, CMX, Kotiteollisuus, Poets of the Fall, YUP, Egotrippi, Mokoma, Viikate, Sturm und Drang, Jenni Vartiainen, Scandinavian Music Group, Remu & Hurriganes, Stella, Tuomari Nurmio, Eternal Erection, Los Bastardos Finlandeses, King Star, Kuukoirat
Esiintyjät > 2007

Zen Café, Apulanta, PMMP, Negative, Maj Karma, Von Hertzen Brothers, Stam1na, Indica, Dave Lindholm, Lovex, Livin' Edge, Pelle Miljoona Trio, Marjo Leinonen, Pintandwefall, Kuukoirat, King Star
Esiintyjät > 2006

Poets of the Fall, Mokoma, Uniklubi, Technicolour, 51koodia, Lapko, Bloodpit, Pelle Miljoona & Rockers, King Star
Esiintyjät > 2005

Spiha, Käsityöläiset, Kuukoirat, King Star, Pop-Gun Quintet, Kauna, Unskinny, Softcore
Aiheesta muualla

Kivenlahtirock
Kånna

| Kånna |
| --- | --- |

 Kånna
 Koordinaatit: 56°46′50″N, 13°54′18″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kronobergin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Ljungby
Väkiluku (31.12.2023):  312
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kånna on taajama Ljungbyn kunnassa Kronobergin läänissä Smålannin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 312 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kånna Wikimedia Commonsissa
Walt Disney

| Walt Disney |
| --- | --- |
 Disney vuonna 1946
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. joulukuuta 1901 Chicago, Illinois
Kuollut: 15. joulukuuta 1966 (65 vuotta) Burbank, Kalifornia
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  elokuvatuottaja
Puoliso:  Lillian Disney
Muut tiedot
 Nimikirjoitus
Walter Elias ”Walt” Disney (5. joulukuuta 1901 Chicago, Illinois – 15. joulukuuta 1966 Burbank, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvatuottaja, animaattori, ohjaaja, käsikirjoittaja ja ääninäyttelijä, sekä The Walt Disney Company -viihdeteollisuusyhtiön perustaja. Hänen vaikutuksensa viihdekulttuuriin on ollut monipuolinen ja huomattavan suuri. Disney muun muassa uudisti animaatioelokuvan, vaikutti luontodokumentin syntyyn ja perusti Disneyland-huvipuiston. Disneylle myönnettiin yhteensä 26 henkilökohtaista Oscar-palkintoa, mikä on enemmän kuin kenellekään toiselle henkilölle.
Lapsuus

Walter Elias Disney syntyi Elias ja Flora Disneyn perheeseen Chicagossa 5. joulukuuta 1901. Eliaksen esivanhemmat olivat normanneista polveutuvia irlantilaisia, ja Floran sukujuuret olivat saksalais-englantilaiset. Perhe muutti maatilalle Marcelineen Missourin osavaltioon 1905 Waltin ollessa nelivuotias. Waltilla oli neljä sisarusta: isoveljet Herbert, Raymond ja Roy sekä pikkusisko Ruth. Suvun nimi Disney tulee 1000-luvulla normandialaisesta Isignyn kylästä Englantiin purjehtineelta Robert d’Isignyltä, jonka sukunimi englantilaistettiin Disneyksi.
Walt vietti Marcelinessa onnellisen lapsuuden. Hän kertoi myöhemmin muistavansa paikan ehkä elävämmin kuin yhdenkään toisen paikan koko elämässään. Kotieläimiä ja villieläimiä vilisevässä kasvuympäristössään Waltille syntyi eläimiä kohtaan tunneside, joka ei koskaan katkennut. Pikkukaupungin idyllisyys jätti Waltiin myös vaikutuksen, joka näkyi tutkijoiden mukaan myöhemmin hänen elokuvissaan ja Disneylandin Pääkadussa. Walt kävi tuona aikana ensimmäisen kerran sirkuksessa ja näki ensimmäisen elokuvansa. Hän tapasi myös sirkusjohtaja Buffalo Billin. Waltin lapsuuden esikuva oli hänen lapsenmielinen Ed-setänsä. Innostuksen piirtämiseen Walt sai Maggie-tädiltään, joka antoi pojalle lahjaksi lehtiön ja lyijykyniä.
Vuonna 1909 isä Elias Disney sairastui ensin lavantautiin ja sen jälkeen keuhkokuumeeseen. Maatila jäi hänen poikansa Royn vastuulle, sillä kaksi vanhinta veljeä olivat jo karanneet kotoa. Maatilan hoito osoittautui kuitenkin liian vaikeaksi tehtäväksi kuusitoistavuotiaalle Roylle, joten perhe joutui myymään maatilan ja muuttamaan vuokrataloon koulujen loppumiseen asti. Vanhan kotitalon ulkoseiniä jäivät koristamaan Waltin aikoinaan tervalla tekemät piirrokset. Koulujen päätyttyä keväällä 1911 perhe muutti Kansas Cityyn.
Kansas Cityssä Walt työskenteli aamut ja illat lehdenjakajana isänsä alaisena kuuden vuoden ajan pelkällä ruokapalkalla. Koulussa Walt oli keskinkertainen oppilas, mikä saattoi johtua hänen raskaasta työstään. Roy karkasi kotoa vuonna 1912, mikä lisäsi Waltin vastuuta, sillä hän oli nyt perheen vanhin lapsi.
Nuoruus

Jo kouluaikoinaan Kansas Cityssä Walt osoitti suurta kiinnostusta piirtämiseen. Hän jäljenteli isänsä lehdistä löytämiään piirroksia ja teki parturiliikkeen omistajan pyynnöstä karikatyyrejä asiakkaista. Hän kiinnostui myös varietee-teatterista ja esiintyi ystävänsä kanssa teatterin amatööri-illassa.
Vuonna 1917 Walt muutti vanhempiensa kanssa Chicagoon aloittaakseen lukion. Hänestä tuli lukion lehden valokuvaaja ja pilapiirtäjä, ja hän sai piirroksiaan näin ensimmäistä kertaa julkisuuteen. Lukion käynnin ja työnteon ohella hän opiskeli Chicagon taideinstituutissa piirustustekniikkaa, anatomiaa ja pilapiirtämistä kolmena iltana viikossa.
Walt halusi osallistua ensimmäiseen maailmansotaan seuratakseen laivastoon liittyneen veljensä Royn jalanjälkiä, mutta hän oli alaikäinen. Hän pääsi kuitenkin vuonna 1918 väärennetyillä papereilla Amerikan Punaisen Ristin palvelukseen, ja hän keskeytti lukion ja toimi vuoden ajan ambulanssin- ja autonkuljettajana Ranskassa, missä hän jatkoi piirtely- ja maalaamisharrastustaan ajankuluna ja toveriensa huvittamiseksi.
Ura > Uran alku 1920-luvulla

Palattuaan Yhdysvaltoihin vuonna 1919 Disney ei enää mennyt takaisin kouluun, vaan päätti ryhtyä taiteilijaksi. Hän muutti Kansas Cityyn ja etsi turhaan töitä lehdistä poliittisena pilapiirtäjänä. Hän sai lopulta töitä Pesmen–Rubin Art Studiolta, jossa hän sai piirtää mainosluonnoksia, kansikuvia ja logoja. Studiolla Disney tapasi tekstaajana ja ruiskuvärittäjänä työskennelleen Ubbe Iwwerksin (myöhemmin Ub Iwerks), josta tuli hänen ystävänsä. Heidän työsuhteensa päätyttyä studiolla he perustivat yhteisen yrityksen Iwerks–Disney Commercial Artists, jossa Disney toimi pilapiirtäjänä ja myyntimiehenä, ja Iwerks hoiti tarkan piirustuksen ja tekstauksen. Yritys tuotti aluksi hyvin, mutta ystävysten saatua vakituisen työpaikan Kansas City Film Ad -yhtiössä Iwerks–Disneyn liiketoiminta lakkasi. Yrityksen menetyksen johdosta Disney ei kyennyt maksamaan vuokraa. Oletettavasti hän selviytyi taloudellisesta ahdingostaan syömällä koiranruokaa.
Film Adissa Disney sai ensi kertaa tilaisuuden opetella elävien kuvien tekemistä. Hän alkoi oma-aloitteisesti kehittää yhtiön animointitekniikoita ja lisäili omia vitsejään tarinoihin. Hän esiintyi myös yhtiön näytellyissä mainosfilmeissä. Iltaisin Disney teki kotinsa autotallissa lyhyitä elokuva-animaatioita, joita hän myi teatteriyhtiöihin ohjelmiston täytteeksi. Vuonna 1922 Disney lähti Film Adista ja perusti uuden studion nimeltään Laugh-O-Gram Films, johon hän sai sijoittajilta 15 000 dollaria. Yhtiössä työskenteli Disneyn ja Iwerksin lisäksi viisi nuorta animaattoria ja neljä muuta työntekijää. Studio teki lyhyitä satuanimaatioita, mutta ei saanut niistä maksua, sillä elokuvien tilaaja ehti mennä konkurssiin. Yhtiö ehti aloittaa oikeiden näyttelijöiden ja animaation sekoituksena Liisa Ihmemaassa -sadusta tehtyä versiota Alice’s Wonderland ennen kuin joutui vararikkoon 1923.
Yhtiönsä vararikon jälkeen Disney myi elokuvakameransa ja aikoi jättää koko piirrettyjen elokuvien maailman. Hän halusi elokuvaohjaajaksi ja muutti Hollywoodiin Kaliforniaan vuonna 1923. Hollywoodissa hän asui setänsä Robertin luona ja kierteli elokuvastudioilla seuraamassa elokuvien tekoa, mutta ei saanut töitä ohjaajana. Disney kasvatti kuuluisat viiksensä vuonna 1926, sillä hän uskoi aikuisemman ulkonäön olevan hyödyksi elokuvabisneksen sopimusneuvotteluissa.
Ura > Liisa- ja Osku-elokuvat

Disney päätti palata tekemään pilafilmejä elokuvateattereille. Hän sai newyorkilaisen piirrosfilmien levittäjän kiinnostumaan velkojilleen Kansas Cityyn jääneestä keskeneräisestä Alice’s Wonderland -filmistä, ja levittäjä tilasi Disneyltä kuusi uutta filmiä 1 500 dollarilla kappaleelta. Waltin veli Roy oli tuolloin losangelesilaisessa veteraanisairaalassa toipumassa tuberkuloosista. Walt haki veljensä sairaalasta, ja he ryhtyivät tekemään Liisa-elokuvasarjaa avustajiensa ja Kansasista kutsutun Virginia Davisin kanssa setänsä rahallisen tuen turvin. He nimesivät studionsa Disney Brothers Studioksi, josta tuli vuonna 1926 Walt Disney Studio. Ensimmäinen Liisa-elokuva valmistui vuonna 1924.
Näyttelijöitä ja piirroksia yhdistelevät Liisa-elokuvat menestyivät, ja Walt kutsui ystävänsä Ub Iwerksin piirtäjäksi voidakseen itse keskittyä käsikirjoituksiin. Yhteistyö toimi hyvin, ja elokuvien taso parani filmi filmiltä, mutta levitysyhtiö vähensi rahapulaansa vedoten Disneyn maksut puoleen entisestä. Lopulta Disney Brothers Studio sai paremman sopimuksen, ja yhtiö saattoi palkata lisää työvoimaa.
Liisa-elokuvien ideat alkoivat ehtyä. Universal Pictures halusi Disneyn tekevän piirrossarjan, jonka pääosassa olisi jänis, joten Disneyn seuraava piirroshahmo oli Osku Kani (Oswald the Lucky Rabbit). Vuonna 1927 valmistunut jakso ”Isiparka” ei kuitenkaan tyydyttänyt elokuvayhtiötä, jonka mielestä Osku ei ollut hauska eikä persoonallinen eikä elokuvassa ollut kunnon juonta. Disney kuunteli kritiikkiä tapansa mukaan tarkasti ja ryhtyi parantelemaan hahmoa ja tuotantoprosessia. Osku-elokuvat saivatkin suopean vastaanoton niin kriitikoilta, kollegoilta kuin yleisöltäkin, ja Osku-hahmoa alettiin käyttää myös mainonnassa. Elokuvien tuotoilla Disneyn veljekset ostivat itselleen uudet talot. Levitysyhtiön johtaja Charles Mintz kuitenkin juoni Oskun tekijänoikeudet Waltilta itselleen, ja Disneyt joutuivat luopumaan Osku-elokuvien teosta.
Ura > Mikki Hiiri

Viimeisiä Osku-elokuvia tehdessään Disney ja Iwerks kehittivät vuonna 1928 uuden hahmon, Mikki Hiiren. Iwerks antoi hahmolle ulkonäön ja liikkeen, ja Disneylta se sai luonteen ja äänen. Mikille kaavailtiin alun perin nimeksi Mortimer, mutta Disneyn vaimo Lillian ehdotti nimeä Mickey. Mikki ja Minni Hiiri esiintyivät ensi kerran mustavalkoisessa piirretyssä Lentokonehullu (1928). Animaatio ei kuitenkaan vakuuttanut elokuvayhtiöitä, kuten ei sen seuraajakaan Ratsastava karjapaimen (1928), eikä Disney löytänyt niille levittäjää. Disneyn täytyi keksiä jotain täysin uutta. Koska äänielokuva oli edellisenä vuonna mullistanut koko Hollywoodin, Disney ryhtyi tekemään ensimmäistä piirrettyä äänielokuvaa. Pitkän ja turhauttavan kaupustelun jälkeen marraskuussa 1928 sai vihdoin ensi-iltansa Höyrylaiva Ville, joka oli ensimmäinen piirroselokuva, jossa on synkronoitu ääniraita. Disney esittää siinä itse muun muassa Mikin ja Minnin äänet. Lyhyt elokuva sai lehdiltä kiitosta teknisestä toteutuksestaan, hauskuudestaan ja kekseliäisyydestään.
Newyorkilaiset levitysyhtiöt vakuuttuivat Höyrylaiva Villen yleisönsuosiosta ja tarjoutuivat ostamaan Disneyn filmit tai palkkaamaan hänet, mutta Disney oli päättänyt pysyä itsenäisenä. Disney teki lopulta sopimuksen liikemies Pat Powersin kanssa: Powers myi Disneylle Cinephone-äänijärjestelmän ja alkoi levittää Disneyn elokuvia 10 prosentin palkkiota vastaan. Disney lisäsi äänen myös aiemmin tehtyihin Mikki Hiiri -elokuviin ja teki uusia.
Ura > 1930-luku

Mikki Hiiren kasvavasta menestyksestä huolimatta Disney halusi tehdä muunkinlaisia lyhytelokuvia. Hän aloitti sarjan musiikillisia yhden kelan animaatioelokuvia nimeltä Hassunkuriset sinfoniat, joista ensimmäinen oli Luurankotanssi (1929). Ub Iwerks kuitenkin lähti yllättäen Disneyn studiolta vedoten taiteellisiin erimielisyyksiin. Disney osti itsensä ulos sopimuksesta epärehellisen Pat Powersin kanssa ja solmi levityssopimuksen Columbia Picturesin kanssa vuonna 1930. Iwerksin lähdön seurauksena Disney alkoi lähettää nuoria animaattoreitaan opiskelemaan piirtämistä Chouinardin taideinstituuttiin, jonka johtoon hän myöhemmin nousi.
Mikki Hiiri alkoi pian seikkailla myös sarjakuvissa, joita piirsi etenkin Floyd Gottfredson. Mikki pohjautui osittain Disneyn omaan luonteeseen, ja Disney myös piti tarkkaa huolta Mikin johdonmukaisesta käyttäytymisestä. Disneyn studio laajeni, ja Disney kehitti uusia tuotantotekniikoita, kuten animaatioiden esikatselu ja tarinataulut. Menestyksestä huolimatta Disney ei jäänyt työstään vieläkään rahallisesti voitolle, joten hän jätti Columbian ja teki levityssopimuksen United Artistsin kanssa.
Vuonna 1932 Disney lisäsi Hassunkurisiin sinfonioihinsa uuden elementin: värin. Disney sai ensimmäisen Oscar-palkintonsa värijakson sisältäneestä elokuvasta Kukkia ja puita ja erikois-Oscarin Mikki Hiiren luomisesta. Vuonna 1933 syntyi Kolme pientä porsasta, jonka tunnuslaulusta ”Pahaa sutta ken pelkäisi” tuli suuri hitti.
Vuonna 1934 Walt Disneyn palveluksessa oli jo 187 työntekijää ja Mikin rinnalle oli tullut muita hahmoja, kuten Aku Ankka, Hessu Hopo ja Pluto-koira. Disney kuvaili suhtautumistaan animaatioon näin:
»Piirrosfilmin ensimmäinen velvollisuus ei ole kuvata tai jäljentää todellista toimintaa, tai asioita kuten ne todellisuudessa ovat, vaan luoda elämän ja toiminnan karikatyyri; kuvata valkokankaalla asioita, jotka ovat vilahtaneet yleisön mielikuvituksessa; saattaa eloon sellaisia unikuvitelmia tai mielikuvituksen tuotteita, joita me kaikki olemme ajatelleet tai joista me olemme luoneet erilaisia kuvia elämämme aikana. Myöskin: tehdä karikatyyreja nykyaikaisesta elämänmenosta, tai fantasioita asioista, joita me nykyisin pohdimme...»
Ura > 1930-luku > Lumikki ja seitsemän kääpiötä

Vuonna 1934 Disney vakuuttui siitä, että hänen olisi tuotettava pitkä piirroselokuva. Hän valitsi elokuvansa aiheeksi Lumikin, jonka mykkäelokuvaversion hän oli nähnyt nuorena poikana. Disney kokosi suuren tekijäjoukon piirtämään Lumikkia lyhytelokuviensa rinnalla ja otti sitä varten käyttöön uusia tuotantotekniikoita, kuten monitasokameran. Vihdoin joulukuussa 1937 tuli ensi-iltaan ”Waltin hulluna unelmana” pidetty Lumikki ja seitsemän kääpiötä, joka oli ensimmäinen yhdysvaltalainen täyspitkä piirroselokuva. Vaikka elokuvan teko oli vähällä keskeytyä budjetin ylityttyä, Lumikista tuli suurmenestys, joka tuotti siihen sijoitetut rahat moninkertaisesti takaisin.
Lumikin menestyksen myötä Disney päätti suunnata studionsa luovan panoksen pitkiin elokuviin. Vanha studio oli käynyt pieneksi vanhaan kortteliinsa, ja Disneyn veljekset ostivat uudet tilat Burbankin Buena Vista Streetiltä vuonna 1938. Walt suunnitteli Burbankin tontille kolmikerroksisen studion, jossa työskentelyolosuhteet olivat mukavat ja kaikki oli kalusteita myöten suunniteltu varta vasten animaatiotyötä ajatellen.
Ura > 1940-luvun vaikeudet

Lumikin jälkeen Disney alkoi tuottaa samanaikaisesti kolmea uutta pitkää piirroselokuvaa. Ensin julkaistiin Pinokkio (1940), sitten Fantasia (1940) ja viimeisenä sodan viivästyttämä Bambi (1942). Kunnianhimoiset ja kalliit elokuvat eivät kuitenkaan saavuttaneet yhtä suurta suosiota kuin rakastettava Lumikki, ja ne jäivät tappiollisiksi. Ennen Bambin valmistumista Disney ehti tehdä myös pienen budjetin elokuvan Dumbo (1941), joka kuitenkin menestyi erinomaisesti ja tuotti yhtiölle voittoa. 1940-luvun alku oli Disney-studioille muutenkin vaikeaa aikaa. Vuonna 1941 studion työntekijät menivät lakkoon, ja vaikka lakko oli suhteellisen lyhyt, Walt Disney menetti luottamuksensa järjestäytyneeseen työvoimaan.
Disney-yhtiö tuotti toisen maailmansodan aikana hallitukselle opetuselokuvia ja sotapropagandaelokuvia, kuten Victory Through Air Power (1943) ja Führerin kasvot (1943). Näiden ja Walt Disneyn Etelä-Amerikan-matkan tuloksena syntyneiden elokuvien Oppitunti (1942) ja Kolme caballeroa (1944) tuottojen avulla studio pysyi pystyssä vaikeiden sotavuosien ajan, vaikka yhtiön pankkivelka olikin kasvanut jo neljään miljoonaan dollariin.
Rahapulasta kärsinyt Disney tiesi uuden täyspitkän piirroselokuvan valmistuvan liian hitaasti yhtiön taloustilanteeseen nähden, joten hän yhdisti piirrettyyn elokuvaan näyteltyjä jaksoja elokuvissaan Vanhoja tarinoita (1946) ja Pieni musta lammas (1948). Disney harkitsi myös mainoselokuvien ja opetuselokuvien tekemistä, mutta luopui ajatuksesta ja päätti pitää yhtiön yksinomaan viihdealalla. Disney oli alkanut myös kerätä Alaskasta filmiaineistoa, josta hän teki 27-minuuttisen luontoelokuvan Hyljesaari (1948). Elokuva sai Oscar-palkinnon parhaana lyhytelokuvana, ja rohkaistunut Disney ryhtyi tekemään lisää luontofilmejä.
Yhtiön rahatilanne ei kuitenkaan ollut vieläkään parantunut, joten Disney joutui säästämään palkoissa ja tuotantokuluissa. Hän päätti palata pitkiin piirroselokuviin, ja studion parhaat animaattorit alkoivat keskittyä Tuhkimon tekemiseen. Samalla Disney toteutti ensimmäisen kokonaan näytellyn kokoillan elokuvansa Salainen aarresaari (1950). 1940-luvun lopulla Disney oli myös alkanut hahmotella omaa huvipuistoa Kaliforniaan, vaikka Roy-veli vastustikin ajatusta liian kalliina.
Ura > 1950-luku

Tuhkimo (1950) oli menestys, samoin kuin Aarresaari ja Disneyn uudet luontofilmit. Yhtiö selviytyi veloistaan, ja Disney sai takaisin vanhan optimisminsa. Liisa Ihmemaassa (1951) tuotti kuitenkin taas tappiota ja oli Disneylle turhauttava kokemus, sillä hänen kätensä olivat liian sidotut klassikkotarinan suhteen. Liisaa seurasi Peter Pan (1953) ja näyteltyjä seikkailuelokuvia kuten Sukelluslaivalla maapallon ympäri (1954), sekä Tosielämän seikkailut -sarjan luontoelokuvia, joista menestynein oli täyspitkä Erämaa elää (1953).
Disney oli tarkka siitä, että hänen nimensä kuvasi yhtiön yksilöllisyyttä ja ainutlaatuisuutta, ja hänelle oli tärkeää myös oman yhtiönsä yhteishenki. Hän kertoi studionsa työntekijöille yhtiön kokouksessa 1950-luvulla:
»On vain yksi syy, miksi nimeä ”Walt Disney” on mainostettu: koska se tuo mukanaan persoonallisuutta. Yhtiömme nimi ei ole ”Oy Filmi Ab”. Tosiasiassa ”Walt Disney” on suuri joukko ihmisiä. Sanokaamme tämä rehellisesti. Olemme organisaatio. Jokainen on halukas työskentelemään toisten kanssa ja jakamaan ideansa. Ja se on saavutus...»
»[M]inä en enää ole Disney. Olin sitä aikanaan, mutta nyt Disney on se kuva, jonka olemme luoneet yleisön mieleen näinä vuosina. --- Sitä ei tarvitse selittää yleisölle. He tietävät, mitä Disney tarkoittaa, kun he kuulevat elokuvistamme tai tulevat Disneylandiin.»