stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Katō Tomosaburō

| Katō Tomosaburō |
| --- | --- |
 Katō Tomosaburō
Japanin pääministeri
 12. kesäkuuta 1922 – 24. elokuuta 1923  
Monarkki:  Yoshihito
Edeltäjä:  Takahashi Korekiyo
Seuraaja:  Uchida Kosai (vt.)
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. helmikuuta 1861 Hiroshima, Japani
Kuollut: 24. elokuuta 1923 (62 vuotta) Tokio, Japani
Tiedot
Puolue:  sitoutumaton
 Nimikirjoitus
Katō Tomosaburō (jap. 加藤 友三郎, 1. huhtikuuta 1861 Hiroshima – 24. elokuuta 1923 Tokio) oli japanilainen amiraali ja poliitikko, joka toimi Japanin pääministerinä vuosina 1922–1923.
Katōn isä oli Hiroshiman klaaniin kuulunut samurai. Katō aloitti opintonsa keisarillisessa laivastoakatemiassa vuonna 1873. Hän sai vuonna 1886 luutnantin arvon ja meni vuonna 1888 opiskelemaan Isoon-Britanniaan. Ensimmäisen Kiinan–Japanin sodan aikana hän palveli esikuntatehtävissä ja risteilijä Yoshinon päällystössä. Katō yleni komentajakapteeniksi 1895, komentajaksi 1897 ja kommodoriksi 1899. Hän oli 1896–1898 opettajana laivastokoulussa ja sen jälkeen risteilijä Tsukushin päällikkönä. Joulukuussa 1903 hänestä tuli Japanin 2. laivaston esikuntapäällikkö, missä tehtävässä hän oli Venäjän–Japanin sodan puhjetessa seuraavana vuonna. Hänet ylennettiin syyskuussa 1904 kontra-amiraaliksi ja nimitettiin tammikuussa 1905 koko yhdistetyn laivaston esikuntapäälliköksi. Katō oli laivaston komentajan Tōgō Heihachirōn tärkeä yhteistyökumppani ja osallistui Tsushiman meritaisteluun Tōgōn lippulaivalla Mikasalla.
Katōsta tuli vuonna 1906 Japanin apulaismeriministeri. Hänet ylennettiin vuonna 1908 vara-amiraaliksi ja nimitettiin seuraavana vuonna Kuren laivastopiirin komentajaksi. Vuonna 1913 hänestä tuli yhdistetyn laivaston komentaja ja vuonna 1915 hän sai amiraalin arvon. Samana vuonna hänet nimitettiin meriministeriksi Ōkuma Shigenobun toiseen hallitukseen, ja hän jatkoi tässä virassa myös kolmessa seuraavassa hallituksessa. Vuonna 1920 hänet korotettiin paroniksi ja nimitettiin parlamentin ylähuoneen jäseneksi. Katō osallistui talvella 1921–1922 Washingtonin konferenssiin Japanin täysivaltaisena pääkomissaarina.
Pääministeri Takahashi Korekiyon erottua Katō muodosti kesäkuussa 1922 uuden hallituksen, jossa hän toimi pää- ja meriministerinä. Katōn hallitus päätti hyväksyä Washingtonin laivastosopimuksen ja vetää Japanin interventiojoukot pois Siperiasta. Lisäksi se sääti lain valamiehistöjen käyttöönotosta Japanin oikeuslaitoksessa. Katō kuoli äkisti virassa ollessaan vuonna 1923. Hänet ylennettiin postuumisti laivastoamiraaliksi (genshui) ja korotettiin varakreiviksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katō Tomosaburō Wikimedia Commonsissa
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1952

| Division I 1952 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  16
Sarjajärjestelmä:  2-lohkoinen sarja
Mestari:  Edsbyns IF
Toinen sija:  IF Göta, Karlstad
Pudonneet joukkueet:  Hammarby IF, Tukholma   IK Huge, Gävle   Katrineholms SK   Åtvidabergs BK
Paras maalintekijä:  Nils Bergström, Nässjö IF (12)
Alempi sarjataso:  Division II
  ← 1951 :  1953 → 
Jääpallon Ruotsin Division I:n kausi 1952 pelattiin kahdessa kahdeksan joukkueen lohkossa, joiden voittajat pelasivat loppuottelun vuoden 1952 Ruotsin jääpallomestaruudesta.
Lohkovoittajiksi selviytyivät Edsbyns IF ja IF Göta, Karlstad. Tukholmassa 17. helmikuuta pelatussa loppuottelussa Edsbyns IF voitti maalein 1-0.
Division I > Loppuottelu

17.2.1952 Tukholma
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Edsbyns IF | 1-0 | IF Göta, Karlstad |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Edsbyns IF
2.: IF Göta, Karlstad
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1953

| Division I 1953 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  16
Sarjajärjestelmä:  2-lohkoinen sarja
Mestari:  Edsbyns IF
Toinen sija:  Nässjö IF
Pudonneet joukkueet:  Forsbacka IK   Sundbybergs IK   Köpings IS   Lesjöfors IF
Paras maalintekijä:  Henry Muhrén, Skutskärs IF ja   Tore Olsson IF Göta, Karlstad (10)
Alempi sarjataso:  Division II
  ← 1952 :  1954 → 
Jääpallon Ruotsin Division I:n kausi 1953 pelattiin kahdessa kahdeksan joukkueen lohkossa, joiden voittajat pelasivat loppuottelun vuoden 1953 Ruotsin jääpallomestaruudesta.
Lohkovoittajiksi selviytyivät Edsbyns IF ja Nässjö IF. Tukholmassa pelattiin 22. helmikuuta ensimmäinen loppuottelu, joka päättyi tasan 4-4. Sen vuoksi pelattiin toinen loppuottelu 1. maaliskuuta, jossa Edsbyns IF voitti maalein 5-1.
Division I > Loppuottelu

22.2.1953 Tukholma
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Edsbyns IF | 4-4 | Nässjö IF |
1.3.1953 Tukholma
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Edsbyns IF | 1-0 | Nässjö IF |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Edsbyns IF
2.: Nässjö IF
Karsinnat jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuihin 1998

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuihin 1998 karsittiin joukkueita marraskuussa 1997 Klagenfurtissa, Itävallassa. Vuoden 1997 MM-kisoista ei yhtään joukkuetta pudonnut suoraan vaan ainoastaan 12 joukkueen turnauksessa viimeiseksi jäänyt Norjan joukkue joutui karsimaan paikastaan B-sarjan kärkipään joukkueiden kanssa. Suoraan B-sarjasta nousivat Valko-Venäjä sarjan voittajana ja vuoden 1998 A-sarjan kisojen isäntäjoukkue, B-sarjassa kolmanneksi sijoittunut Sveitsi. Lisäksi C-sarjassa neljänneksi sijoittunut Japani kelpuutettiin A-sarjaan Kaukoidän kiintiöllä.
Karsinnat

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kazakstan | 3 | 2 | 2 | 1 | 12 | 7 | +5 | 4 |
|  Itävalta | 3 | 2 | 0 | 1 | 9 | 5 | +4 | 4 |
|  Norja | 3 | 2 | 0 | 1 | 8 | 5 | +3 | 4 |
|  Puola | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 13 | -12 | 0 |
Karsinnat > Ottelut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.11.1997 |  Kazakstan | 6-1 |  Puola | Klagenfurt |  |

|  | (1-0, 4-1, 1-0)  | (1-0, 4-1, 1-0)  | (1-0, 4-1, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.11.1997 |  Itävalta | 1-3 |  Norja | Klagenfurt |  |

|  | (0-0, 0-1, 1-2)  | (0-0, 0-1, 1-2)  | (0-0, 0-1, 1-2)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.11.1997 |  Norja | 3-0 |  Puola | Klagenfurt |  |

|  | (1-0, 1-0, 1-0)  | (1-0, 1-0, 1-0)  | (1-0, 1-0, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.11.1997 |  Itävalta | 4-2 |  Kazakstan | Klagenfurt |  |

|  | (1-0, 3-1, 0-1)  | (1-0, 3-1, 0-1)  | (1-0, 3-1, 0-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.11.1997 |  Norja | 2-4 |  Kazakstan | Klagenfurt |  |

|  | (1-1, 0-2, 1-1)  | (1-1, 0-2, 1-1)  | (1-1, 0-2, 1-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.11.1997 |  Itävalta | 4-0 |  Puola | Klagenfurt |  |

|  | (1-0, 1-0, 2-0)  | (1-0, 1-0, 2-0)  | (1-0, 1-0, 2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Karsinnat > Nousijat ja putoajat

| --- | --- |
Putoajat A-sarjasta::  Norja
Nousijat A-sarjaan::  Kazakstan,   Itävalta 
Pysyy B-sarjassa::  Puola
Kate

Kate voi viitata seuraaviin asioihin:
vesikate, rakennuksen vesikaton vettä pitävä osa
puutarhakate, pihan istutusten suojakate
katetuottolaskennalla saatu taloudellinen kate
Kate, naisen etunimi.
Kate, KDE-työpöytäympäristön tekstieditori.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kate”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karsinnat jalkapallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailuihin 2017

Karsinnat jalkapallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailuihin 2017 käynnistyivät keväällä 2015. Lopputurnaukseen osallistuu 16 maata, jonne karsinnoista selvisi 15 maata isäntämaa Alankomaiden lisäksi. Karsintoihin osallistui 46 valtiota.
Ensimmäinen kierros > Lohko 2

Joukkueiden sijoitukset määrättiin keskinäisten otteluiden maalieron perusteella.
Jatkokarsinta

Kaksi huonointa lohkossaan toiseksi sijoittunutta pelaavat kaksiosaisen jatkokarsinnan.
| Joukkue #1 | Yht>  | Joukkue #2 | 1>  osa | 2>  osa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Portugali | 1–1 |  Romania | 0–0 | 1–1 (ja.) |
Karsinnat jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuihin 1999

Karsinnat jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuihin 1999 järjestettiin Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n linjauksen mukaan siten, että vuonna 1998 ei jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuista pudotettu yhtään joukkuetta suoraan pois. Sen sijaan kuusi heikointa joukkuetta joutui karsimaan sarjapaikastaan B-sarjan parhaiden joukkueiden kanssa loppuvuonna 1998. Karsinnat järjestettiin niin, että Kaukoidälle jäi yksi niin sanottu kiintiöpaikka. Koska isäntämaa Norja vei suoraan yhden paikan lopputurnauksessa jäi turnaukseen jaettavaksi viisi paikkaa. Ainoa karsintojen kautta noussut joukkue oli Ukraina, kun taas Saksa ja Kazakstan putosivat B-sarjaan.
Lohko A

A-lohkossa kahdesta kisapaikasta pelattiin Itävallan Klagenfurtissa 5.–8. marraskuuta 1998
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | USA | AUT | KAZ | EST |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | 3 | 3 | 0 | 0 | 12-1 | 6 |  | 2-0 | 3-0 | 7-1 |
|  Itävalta | 3 | 2 | 0 | 1 | 12-6 | 4 |  |  | 6-2 | 6-2 |
|  Kazakstan | 3 | 1 | 0 | 2 | 10-9 | 2 |  |  |  | 8-0 |
|  Viro | 3 | 0 | 0 | 3 | 3-21 | 0 |  |  |  |  |
Lohko B

B-lohko pelattiin samaan aikaan Slovenian Ljubljanassa.
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | UKR | FRA | SLO | GER |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ukraina | 3 | 2 | 1 | 0 | 8-4 | 5 |  | 4-1 | 2-2 | 2-1 |
|  Ranska | 3 | 2 | 0 | 1 | 9-7 | 4 |  |  | 5-2 | 3-1 |
|  Slovenia | 3 | 0 | 2 | 1 | 5-8 | 2 |  |  |  | 1-1 |
|  Saksa | 3 | 0 | 1 | 2 | 3-6 | 1 |  |  |  |  |
Kaukoidän lohko

Kaukoidän kiintiöpaikasta pelattiin 4.–6. syyskuuta Tokiossa.
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | JPN | KOR | CHN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Japani | 2 | 2 | 0 | 0 | 24-4 | 4 |  | 9-2 | 15-2 |
|  Etelä-Korea | 2 | 1 | 0 | 1 | 3-9 | 2 |  |  | 1-0 |
|  Kiina | 2 | 0 | 0 | 2 | 2-16 | 0 |  |  |  |
Etelä-Korea ja Kiina jatkoivat C-sarjassa.
Katavin kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Katavin alue, Tansania
Lähin kaupunki:  Mpanda
Pinta-ala:  4 471 km2
| --- | --- |
Tyyppi:  kansallispuisto
Perustettu:  1974 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Katavin kansallispuisto on luonnonsuojelualue Tansaniassa. Se on tuhansien neliökilometrien alue kaukana kaikesta. Puistossa on laajoja avoimia tasankoja, lehtimetsää, tasalatvaisia akaasioita ja suoalueita. Niillä kulkee tuhansia norsuja, puhveleita, virtahepoja ja krokotiilejä.
Puistossa virtaa Katumajoki, ja sadekaudella sinne syntyy kaksi järveä, Katavi ja Chada. Se on saanut nimnensä myyttisestä metsästäjästä Katabista, jonka henki elää perimätiedon mukaan tamarindipuussa Katavijärven rannalla. Paikalliset vievät puun juurelle uhrilahjoja.
Kaksin

| Kaksin Vesa-Matti Loiri |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1995
 Tuottaja(t): Kassu Halonen
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 41.41
Vesa-Matti Loirin muut julkaisut
| Vesa-Matti Loiri 1994 | Kaksin 1995 | Uuno Kailas 1995 |
Kaksin on vuonna 1995 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi. Loiri esittää jokaisen kappaleen eri naislaulajan kanssa.[lähde? ]
Kappaleet

Susanna Haavisto & Vesa-Matti Loiri – Lauluja toisen maan – 3.22
Anneli Saaristo & Vesa-Matti Loiri – Tähtiin ja tähtien taa – 5.54
Paula Koivuniemi & Vesa-Matti Loiri – Maa rakastuneille – 3.34
Sonja Lumme & Vesa-Matti Loiri – Kun pois kerran lähden – 3.39
Virve Rosti & Vesa-Matti Loiri – Joka hetki on kaunis ja kallis – 4.16
Katri Helena & Vesa-Matti Loiri – Kuinka kaunis on aamunkoitto – 3.58
Kaija Kärkinen & Vesa-Matti Loiri – Pienen pieni sävel – 3.53
Arja Koriseva & Vesa-Matti Loiri – On elämä niin ihanaa – 4.22
Tuire Mellanen & Vesa-Matti Loiri – Kai jossakin – 4.58
Anu Hälvä & Vesa-Matti Loiri – Sieluusi jään – 3.40
Kalainsaari

Kalainsaari
| --- | --- |
Sijainti:  Padasjoki Päijät-Häme Suomi
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  120 m 
Pinta-ala:  33 ha  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kalainsaari  on Päijänteen saari Päijät-Hämeessä Padasjoella. Se kuuluu Päijänteen kansallispuistoon.
Maantietoa

Saari on 1,2 kilometriä pitkä, 590 metriä leveä ja sen pinta-ala on 33 hehtaaria . Saaren kaakkoispää on nimeltään Vähä Kalainsaari. Se on nykyään saaren niemi, mutta ennen Päijänteen järvenlaskua ne olivat erilliset saaret. Kalainsaari sijaitsee Virmailan ja Kelventeen lounaispuolella Padasjoenselällä sen länsirannan tuntumassa. Saari on tavallinen näky Padasjoen kirkonkylän Mainiemen ympäristössä, jonne on 250 metriä matkaa. Kalainsaaren pohjoispuolella Koskenlahdella sijaitsee Tuomassaari. Kalainsaaren keskellä kohoaa kalliohuippuinen mäki 42 metrin korkeuteen Päijänteestä. Saaren pääosa on autio, mutta Vähä Kalainsaaressa on vapaa-ajan asunto ja kummeli. Lounaispäässä on rantautumis- ja nuotiopaikka, joka on tarkoitettu retkeilijöiden käyttöön.
Luontoarvoja

Koko saari muodostaa luonnonsuojelualueen, joka kuuluu Päijänteen kansallispuistoon. Kansallispuiston alueet muodostavat yhden Natura 2000-alueen Päijänteen alueen (10 857 hehtaaria, FI0335003).
Aiheesta muualla

Kalainsaaren mökkiä vuokrataan (Arkistoitu – Internet Archive)
Päijänteen kansallispuisto
Päijänne
Haapasaari
Kelvenne
Pulkkilanharju
Päijätsalo
Kauainamakihi

| Kauainamakihi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Amakihit Chlorodrepanis
Laji::  stejnegeri
Kaksiosainen nimi
 Chlorodrepanis stejnegeri  (Wilson, 1890) 
Synonyymit
 Hemignathus kauaiensis 
Katso myös
   Kauainamakihi Wikispeciesissä   Kauainamakihi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kauainamakihi (Chlorodrepanis stejnegeri) on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kauainamakihia tavataan Havaijisaariin kuuluvalla Kauain saarella. Lajin populaatioksi on noin arvioitu 7 000 yksilöä. Se on luokiteltu vaarantuneeksi, koska sen levinneisyysalue on hyvin pieni. Vaikka sen alkuperäisiä elinympäristöjä on tuhoutunut, on laji ilmeisesti hyötynyt saarelle tuodusta Passiflora tarminiana -passiolajista, ja se pystyy elämään monenlaisissa ympäristöissä.
Elintavat

Kauainamakihi elää yli 600 metrin korkeudella merenpinnasta. Se käyttää ravinnokseen hyönteisiä, joita se kerää puiden rungoilta ja kukista. Se syö myös kukkien mettä, ja hakkaa puiden kuorta etsiäkseen kuoren alla eläviä niveljalkaisia.
Keijo Rantala

Keijo Antero Rantala (3. helmikuuta 1931 Karjalohja – 13. elokuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen ammattiyhdistysjohtaja. Rantalan ura ammattiyhdistystoiminnassa alkoi vuonna 1962 Liikennevirkamiesyhdistyksen johtokunnassa ja hänestä tuli sen puheenjohtaja vuonna 1970. Samana vuonna hänestä tuli Rautatievirkamiesliiton puheenjohtaja. Vuonna 1979 hänestä tuli Virkamiesliiton puheenjohtaja. Virkamiesliitto alkoi hajota vuonna 1989 ja se lakkautettiin marraskuussa 1991 ja tämä oli Rantalalle raskas prosessi. Rantala liittyi SDP:n jäseneksi vuonna 1989. Hänelle myönnettiin kanslianeuvoksen arvonimi kesäkuussa 1991. Rantala syntyi autoilija Aimo Kaarlo Rantalan ja Ingrid Matilda Helanderin perheeseen. Hän oli vuosina 1954–1975 naimisissa Kyllikki Kaarina Mäkisen kanssa. Liitto päättyi puolison kuolemaan. Vuodesta 1976 Rantala oli naimisissa toimistopäällikkö Anna-Liisa Sairasen kanssa. Rantalalle syntyi näistä liitoista neljä lasta.
Kasperi Kotkaniemi

| Kasperi Kotkaniemi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 2. maaliskuuta 1999 (ikä 25) Pori, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Kassu
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  177 cm
Paino:  76 kg
Seura
Seura:  Karhu HT
Sarja:  Suomi-sarja
Pelinumero:  72
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2018–
Aik. seurat:  Ässät (SML) Jokipojat (Mestis) JHT (Suomi-sarja)
Kasperi Kotkaniemi (s. 2. maaliskuuta 1999 Pori) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa Suomi-sarjajoukkue Karhu HT:ssä.
Ura

Kotkaniemi on Porin Ässien kasvatti. Hän kantoi juniorina pääosin vuoden ”alaikäisenä” joukkueidensa pääasiallisen torjuntavastuun, kuten C-nuorissa kaudella 2013–2014 ja B-nuorissa kaudella 2014–2015. Kaudella 2016–2017 Kotkaniemi toimi pääasiassa Ässien A-nuorten kakkosmaalivahtina Kalle Kiviluomalle ja pelasi osan kaudestaan myös seuran B-nuorissa. Hänellä oli koko A-nuorten SM-liigan paras torjuntaprosentti (92,7%). Kotkaniemi voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-hopeaa.
Kolmannella A-juniorikaudellaan 2018–2019 Kotkaniemi debytoi myös Ässien SM-liigajoukkueessa. Hän teki liigadebyyttinsä 28. joulukuuta 2018 paikallisvastustaja Rauman Lukkoa vastaan. Kotkaniemelle avautui paikka Ässien aloittavana maalivahtina, kun sekä Andreas Bernard että Henri Kiviaho olivat sivussa. Kiviahon loukkaantumisen myötä joukkueen kakkosmaalivahdiksi otteluun nostettiin Ässien yhteistyöseura, Suomi-sarjajoukkue Karhu HT:n Niklas Lehti, joka ei myöskään ole tehnyt liigadebyyttiään. Kotkaniemi torjui Ässien 0–1-tappioon päättyneessä ottelussa 32 kertaa. Johannes Karttunen valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kakkostähdeksi. Kun Ässät myi Andreas Bernardin siirtotakarajalla Saksaan, Kotkaniemi nousi Henri Kiviahon aisapariksi. Kiviaho joutui kuitenkin sivuun runkosarjan viimeisiltä kierroksilta maaliskuussa, jolloin Kotkaniemi muodosti Ässien maalivahtikaksikon toisen A-nuorten maalivahdin Radek Haasin kanssa. Hän pelasi kauden aikana kahdeksan runkosarjaottelua.
Kotkaniemi siirtyi kaudeksi 2019–2020 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Jokipoikiin. Joukkuetta valmensi hänelle Ässistä tuttu Joni Petrell. Kotkaniemi jakoi tulokaskautensa aikana varsin tasaisesti ensin Dominik Salaman sekä marraskuussa 2019 hänet korvanneen HIFK:n lainamaalivahti Roope Taposen kanssa. Kotkaniemi pelasi 28 runkosarjaottelua sekä kaksi Suomen Cupin ottelua. Marraskuussa 2020 hän siirtyi loppukauden 2020–2021 kattavalla sopimuksella Suomi-sarjajoukkue Karhu HT:hen. Joukkueen päävalmentajana toimi Kotkaniemen isä Mikael.
Muuta

Kotkaniemen pikkuveli Jesperi pelaa hyökkääjänä NHL-seura Montreal Canadiensin organisaatiossa ja hän on seuran ensimmäisen kierroksen kolmas varaus kesältä 2018. Veljesten isä Mikael Kotkaniemi pelasi omalla urallaan hyökkääjänä yli 200 SM-liigaottelua ja hän on myöhemmin toiminut kolmella kaudella Ässien SM-liigajoukkueen päävalmentajana vuosina 2016 ja 2018. Nykyään Mikael toimii Karhu HT:n Suomi-sarjajoukkueen päävalmentajana. Veljesten isoisä on televisio- ja teatteriohjaaja Pentti Kotkaniemi ja isoäiti näyttelijä Kirsti Wallasvaara. Pentin tytär, Mikaelin sisarpuoli ja veljesten täti on näyttelijä Saara Kotkaniemi, joka on puolestaan naimisissa muusikko, laulaja-lauluntekijä ja näyttelijä Olavi Uusivirran kanssa.
Jäänmurtaja Sisu

| Sisu |
| --- | --- |
 Sisu ja sen sisaralus Urho kesällä 2004 Katajanokan laiturissa Helsingissä
Tyyppi:  Jäänmurtaja
Tunnuskirjaimet:  OHMW
Rakennustelakka:  Wärtsilä Helsingin Telakka
Rakennusnumero:  403
Tilattu:  27. huhtikuuta 1971
Kölinlasku:  18. joulukuuta 1974
Vesillelasku:  29. toukokuuta 1975
Luovutettu:  28. tammikuuta 1976
Tekniset tiedot
Pituus:  106,6 m
Leveys:  23,80 m
Syväys:  8,30 m
Bruttovetoisuus:  7525 brt
Akseliteho:  16,2 MW
Nopeus:  35 km/h
Nopeus:  19 (avovedessä) kn
Miehistö:  21
Sisu ja Urho
Sisu ja sen suomalainen sisaralus Urho sekä ruotsalaiset sisaralukset Atle, Frej ja Ymer ovat jäänmurtajia, jotka pystyvät avustamaan kauppa-aluksia kaikissa Itämeren jääolosuhteissa. Tämän vahvan murtajan kastoi Sisuksi Katajanokan jäänmurtajalaiturissa eduskunnan puhemies V. J. Sukselainen. ”Sisu olkoon nimesi ja onni matkallasi”, totesi puhemies Sukselainen hyisessä viimassa ja kumautti samppanjapullon laivan kylkeen.
Alus

Tämä Urho-luokan murtaja on muuten sisarlaivansa kaltainen, paitsi että tilat, jotka Urhossa on varattu valtion edustustiloiksi, on Sisussa rakennettu merenkulun opiskelijoiden opetustiloiksi. Yhdistämällä aluksen ruokasali ja sen vieressä oleva luentosali saadaan 40 hengen yhteistila.
Opettajille ja opiskelijoille on varattu ylimääräistä hyttitilaa. Hyttitilat suunniteltiin 54 hengen miehistölle, jonka kaikki jäsenet asuvat yhden hengen hyteissä. Päällystön hyteissä on oma WC/pesuhuone. Aluksella, joka on 80-prosenttisesti kotimainen, on myös kirjasto, kuntosali, kaksi saunaa ja uima-allas. Kun Sisu on jäänmurtotöissä, sen miehistö työskentelee kuusi tuntia ja lepää kuusi tuntia. Näin työskennellään 20 päivää, jonka jälkeen pidetään 10 päivää vapaata.
Koneisto

Sisun voimansiirto on dieselsähköinen. Pääkoneina on viisi Wärtsilän Turun tehtaan lisenssillä valmistamaa Pielstick 12 PC 2-5V V-mallista dieselmoottoria. Näiden 12-sylinteristen moottorien sylinterien halkaisija on 400 mm ja iskun pituus 460 mm. Jokainen moottori pyörittää tasavirtageneraattoria, joiden tuottama teho syötetään neljälle potkurimoottorille. Täydellä teholla ajettaessa teho jakautuu siten, että kaksi potkuria perässä saavat 60 % ja kaksi keulapotkuria 40 % kokonaistehosta.
Päägeneraattorit, potkurimoottorit, apugeneraattorit ja koneiden valvontalaitteet on valmistanut Strömberg. Aluksen konehuone toimii miehittämättömänä, vain valvontakeskuksessa on miehitys.
Aluksen vaiheita

Jäänmurtaja Sisu lähti ensimmäiselle matkalleen Perämerelle 3. helmikuuta 1976 päällikkönään Heikki Leisio ja konepäällikkönään Lars P. Ramstedt.
Sisu ja Ruotsin laivaston jäänmurtaja Tor törmäsivät Merenkurkussa 16. maaliskuuta 1980 Norrskärdin majakan luoteispuolella. Murtajien kohtaamisesta oli sovittu etukäteen, mutta Torin edellä tulikin rahtialus, jota Sisu joutui väistämään törmäten takana tulevaan Toriin. Sisun keulan oikea puoli vaurioitui vesirajan yläpuolelta kolmen metrin matkalta Torin keulan osuttua siihen. Torin keula vaurioitui vesirajan alapuolelta ja Tor joutui lopputalveksi Finnbodan telakalle, jonne se pääsi omin konein, mutta koko keula lytyssä. Vaurioiden suuruuteen vaikutti alusten melkoinen kokoero, sillä Sisun uppouma on 9500 t ja Torin 4890 t.
Vuonna 1982 Sisu muutettiin Wärtsilän Turun telakalla raskasöljykäyttöiseksi. Muutostyö maksoi 3,8 miljoonaa markkaa, mutta hinnan laskettiin säästyvän yhden ajokauden aikana pienentyneinä polttoainekustannuksina. Joulukuussa 1988 valmistui Sisun komentosillan muutostyö Wärtsilä Meriteollisuuden Kotkan korjaustelakalla.
Talvi 1989–1990 oli niin leuto, että jäänmurtajat Sisu, Tarmo, Varma ja Hanse pysyivät Helsingissä ja Turussa kesälepopaikoillaan. Samoin kävi talvella 1994–1995, jolloin Sisu, Urho, Voima ja Hanse pysyivät koko talven laitureissaan.
Vuonna 2002 Sisuun asennettiin Eutelsatin VSAT online -satelliittiviestintäjärjestelmä, koska NMT 450 -verkko poistui käytöstä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Alusesittely Arctia Icebreaking Oy:n sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Talvisen Itämeren työjuhdat Ylen Elävä arkisto
Suomen jäänmurtajat
| --- | --- |
Dieselsähköiset:   Sisu  Voima  Karhu  Murtaja  Sampo  Tarmo  Varma  Apu  Urho  Sisu  Otso  Kontio  Fennica  Nordica  Botnica  Polaris 
Höyrymurtajat:   Murtaja  Sampo  Apu  Tarmo  Wäinämöinen  Ilmarinen  Voima  Jääkarhu  Suursaari 
Nykyisin Suomen valtion käytössä olevat jäänmurtajat lihavoituna