stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vem Dançar Kuduro

| ”Vem Dançar Kuduro” Lucenzo ft>  Big Ali |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Emigrante del Mundo
 Julkaistu: Tammikuu 2010
 Tuottaja(t): Lucenzo
 Tyylilaji: Dance, kuduro
 Kesto: 03.19
 Levy-yhtiö: Yanis Records, Universal Music
Lucenzon muut singlet
| ”Emigrante del Mundo” 2007 | ”Vem Dançar Kuduro” 2010 | ”Danza Kuduro” 2010 |
Big Alin muut julkaisut
| ”Universal Party” 2009 | ”Vem Dançar Kuduro” 2010 |   |
Vem Dançar Kuduro on portugalin/englanninkielinen hittikappale Lucenzolta, joka on portugalilaista syntyperää oleva ranskalainen artisti. Hänen seurassaan kappaleella esiintyy myös ranskalaista syntyperää oleva amerikkalainen artisti Big Ali. Kappaleella Lucenzo laulaa portugaliksi ja Big Ali englanniksi.
"Vem Dançar Kuduro"-kappaleessa mainittava sana kuduro tarkoittaa angolalaista musiikkityyliä. Kappale oli suuri menestys Ranskassa, sillä se saavutti SNEP:n "French Top 100"-listan toisen sijan sekä "French Top 40"-listan kärkisijan. "Vem Dançar Kuduro" oli menestys myös Tanskassa, Suomessa, Alankomaissa, Norjassa, Ruotsissa ja Sveitsissä. Kappaleesta on tehty monia tunnettuja remix-versioita.
Kappaleen menestyksen myötä Don Omar julkaisi Lucenzon kanssa espanjankielisen singlen, "Danza Kuduron", joka on laajalti samantyylinen "Vem Dançar Kuduron" kanssa, mutta on kuitenkin eri kappale. Noina aikoina molemmat kappaleet ovat olleet samoihin aikoihin monilla Euroopan maiden listoilla. Näihin valtioihin kuuluvat Belgia, Kanada, Tanska, Suomi, Ranska, Saksa, Norja, Ruotsi ja Sveitsi, jossa molemmat kappaleet olivat hittejä.
Kappalelista

1. Vem Dançar Kuduro (Radio Edit) (3:21)
2. Vem Dançar Kuduro (Lucenzo Solo) (2:48)
3. Vem Dançar Kuduro (Club Extended)
Listasijoitukset

| Lista (2010–11) | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Belgia (Ultratip Vallonia): 5
Kanada (Canadian Hot 100): 84
Tanska (Tracklisten): 14
Suomi (Suomen virallinen lista): 12
Ranska (SNEP): 2
Norja (VG-lista): 15
Ruotsi (Sverigetopplistan): 1
Sveitsi (Swiss Music Charts): 31
Käännös suomeksi
Valkeajärvi (Ruotsi)

Valkeajärven rautatieasema.
Valkeajärvi (ruots. Vitvattnet) on kylä Kainuun kunnassa Norrbottenin läänissä Pohjois-Ruotsissa. Kylä sijaitsee 24 kilometriä pohjoiseen Kainuun taajamasta (ruots. Kalix). Kylä syntyi Valkeajärven rautatieaseman ympärille 1910, kun Haaparannan rataa rakennettiin. Valkeajärven asema toimi Kainuun tehtaiden kuormaus- ja purkauspaikkana keskellä erämaata, sillä strategisista syistä rautatie rakennettiin sisämaahan. Kun rataosuus Morajärvi–Kainuu–Karlsborgsbruk valmistui 1960-luvulla, väheni Valkeajärven kautta kulkeva tavaraliikenne lähes olemattomiin ja samalla kylän asukasluku laski.
Vencedor (1755)

| Vencedor |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Reales Astilleros de Esteiro, Ferrol
Kölinlasku:  11. syyskuuta 1752
Laskettu vesille:  11. kesäkuuta 1755
Poistui palveluskäytöstä:  luovutettu Ranskalle 18. joulukuuta 1806
Loppuvaihe:  uponnut ajettuaan karille 31. lokakuuta 1810
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 605,5 t (arqueo)
Pituus:  48,77 m (köli)
Leveys:  14,33 m
Syväys:  6,71 m
Miehistöä:  554
Aseistus
Aseistus:  68 tykkiä
Vencedor oli Espanjan laivaston vuonna 1755 vesille laskettu Eolo-luokan kaksikantinen 68-tykkinen linjalaiva, joka kuului niin sanottuihin kahteentoista apostoliin.
Valmistus

Richard Roothin suunnittelema alus tilattiin 15. kesäkuuta 1752 Reales Astilleros de Esteirolta Ferrolista, missä köli laskettiin 11. syyskuuta 1752 telakkanumerolla 13. Alus laskettiin vesille 11. kesäkuuta 1755.
Palvelus

Alus lähti 1756 Ferrolista Cartagenaan päällikkönään Pedro Fitz-James Stuart. Partiomatkalla Algerian rannikolla aluksen miehistö valtasi 9. kesäkuuta 1758 Héctorin ja Soberanon miehistöjen kanssa algerialaisen 60-tykkisen Castillo Nuevon. Marraskuussa 1758 alus oli Cartagenassa reservissä.
Huhtikuussa 1759 alus palautettiin palvelukseen ja partioi Katalonian rannikolla. Se lähti 29. elokuuta 1759 Cádizista Napoliin saattaakseen Carlos III:n Barcelonaan, minkä jälkeen alus etsi algerialaisia merirosvoja syyskuuhun 1760. Alus lähti 14. huhtikuuta 1761 Cádizista Gutierre Guido Hevian viiden linjalaivan sotilaita kuljettavan laivaston mukana Havannaan. Se erkani 20. toukokuuta 1763 Veracruzissa laivastosta palaten Arroganten ja Tridenten sekä fregatti San Estebanin ja aarteita kuljettavan saattueen kanssa Cádiziin.
Vuodet 1763-1777 alus partioi Välimerellä ja Atlantilla. Se kuului kesäkuussa 1779 Miguel José Gastónin laivastoon, joka liittyi 1. Englannin kanaalin sotaretkeä varten koottuun Luis de Córdovan laivastoon.  Aluksen miehistö osallistui elokuussa 1780 Córdovan laivaston mukana brittiläisen 53 rahtialuksen saattueen valtaamiseen. Kesäkuussa 1781 se osallistui 2. Englannin kanaalin sotaretkeen ja kesäkuussa 1782 3. Englannin kanaalin sotaretkeen. Alus osallistui 21. lokakuuta 1782 Cape Spartelin taisteluun, jolloin aluksella sai surmansa viisi ja haavoittui kuusi miehistönjäsentä. Tammikuussa 1783 alus otettiin palvelukseen Jamaikan sotaretkelle. Se oli 1783-1793 reservissä Cartagenassa.
Alus kuljetti 2. huhtikuuta 1794 Parman prinssin Livornosta Barcelonaan.  Se osallistui 1794 Rosas Bayn kahakkaan. Alus oli reservissä Cádizissa, joka oli 1796-1797 Britannian kuninkaallisen laivaston saartama. Se lähti 1799 Veracruziin ja Havannaan, mistä alus palasi 1802 Cádiziin. Alus oli 1. helmikuuta 1806 reservissä huollettavana.
Alus vaihdettiin Cádizissa Ranskan merivoimien Argonauteen, joka oli telakalla vaurioiduttuaan Gibraltarin taistelussa 18. joulukuuta 1806. Ranskan laivasto nimesi aluksen Argonauteksi. Se vallattiin 14. kesäkuuta 1808 Cádizin taistelussa. Aluskuljetti brittiläisiä merimiehiä Máhoniin, kun se ajoi 31. lokakuuta 1810 Sardinian edustalla karille, jolloin 14 aluksella ollutta sai surmansa.
Veripalttu

Veripalttu on oululaisen perinneruoan keskeinen ainesosa.
Veripalttu (tunnetaan myös nimillä kampsu, rössi, rössy, rössö, kisko, lepäkäs, porvakas, prettu, leppärieska ja roppana) on suomalainen perinneruokalaji. Veripaltun valmistukseen käytetään muun muassa sianlihaa, ruisjauhoja, kaljaa, verta tai veripulveria, sipulia, siirappia ja suolaa. Pohjois-Suomessa ja -Ruotsissa palttuun käytetään tavallisesti poron verta. Veripalttu, kuten kaikki muutkin veriruoat, sisältää paljon rautaa. Oululaisen perinneruoan rössypotun keskeinen ainesosa on veripalttu.
Valkovillaseitikki

| Valkovillaseitikki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Cortinariaceae
Suku::  Seitikit Cortinarius
Laji::  laniger
Kaksiosainen nimi
 Cortinarius laniger  Fr. 
Katso myös
   Valkovillaseitikki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valkovillaseitikki (Cortinarius laniger) on seka- ja havumetsissä kasvava seitikkilaji. Se muistuttaa syötävää kehnäsientä. Seitikki ei liene myrkyllinen, mutta ruokasieneksi siitä ei ole.
Aiheesta muualla

Cortinarius laniger, valkovillaseitikki @ Natural Fungi in Finland Kuvia.
Vanha Laji.fi Valkovillaseitikki — Cortinarius laniger Fr.
Vartsalan kansakoulu

Vartsalan kansakoulu voi tarkoittaa seuraavia kansakouluja:
Vartsalan kansakoulu (Halikko)
Vartsalan kansakoulu (Kustavi)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vartsalan kansakoulu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Valkoviirukipuaja

| Valkoviirukipuaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kipuajat Dendrocolaptidae
Suku::  Kaitanokkakipuajat Lepidocolaptes
Laji::  leucogaster
Kaksiosainen nimi
 Lepidocolaptes leucogaster  (Swainson, 1827) 
Katso myös
   Valkoviirukipuaja Wikispeciesissä   Valkoviirukipuaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkoviirukipuaja (Lepidocolaptes leucogaster) on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Valkoviirukipuajaa tavataan kotoperäisenä Meksikossa. Sen kannaksi arvioidaan 50 000–499 999 yksilöä. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Varttinen

Varttinen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Aleksi Varttinen (s. 1997), suomalainen jääkiekkoilija
Matias Varttinen (s. 1995), suomalainen jääkiekkoilija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Vartti

Vartti tarkoittaa seuraavia asioita:
neljäsosa eli neljännes
varttitunti, 15 minuuttia eli neljäsosa tunnista
Kaupunkilehti Vartti, useissa kaupungeissa ilmestyvä ilmaisjakelulehti
akateeminen vartti, yliopistoissa noudatettu käytäntö luentojen alkamisesta viisitoista minuuttia yli tasatunnin
Vartti, sukunimenä:
Riitta Vartti (s. 1949), suomalainen kirjailija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vartti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Veren vangit (elokuva)

| Veren vangit> Interview with the Vampire |
| --- | --- |
 Elokuvan blu-ray -julkaisun kansikuva.
Ohjaaja:  Neil Jordan
Käsikirjoittaja:  Anne Rice
Tuottaja:   David Geffen  Stephen Woolley 
Säveltäjä:  Elliot Goldenthal
Kuvaaja:  Philippe Rousselot
Leikkaaja:  Mick Audsley
Tuotantosuunnittelija:  Dante Ferretti
Pukusuunnittelija:  Sandy Powell
Pääosat:   Brad Pitt  Tom Cruise  Kirsten Dunst  Antonio Banderas 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros.
Levittäjä:  InterCom
Ensi-ilta:   11. marraskuuta 1994
Kesto:  123 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  60 000 000 $
Tuotto:  223 664 608 $
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Veren vangit (engl. Interview with the Vampire) on Anne Ricen samannimiseen romaaniin perustuva elokuva, joka sai ensi-iltansa 1994. Anne Rice käsikirjoitti itse elokuvan ja sen ohjasi Neil Jordan. Elokuvan pääosissa esiintyivät Brad Pitt, Tom Cruise, Kirsten Dunst ja Antonio Banderas.
Elokuva perustuu pohjimmiltaankin Anne Ricen romaaniin, joka on osa vampyyrikronikoita.
Juoni

Elokuva alkaa nykypäivän San Franciscosta, jossa reportteri Daniel Malloy (Christian Slater) haastattelee Louis-nimistä (Brad Pitt) miestä, joka väittää olevansa vampyyri. Malloy vakuuttuu Louisin vampyyriudesta ja suostuu haastatteluun.
Louis aloittaa kertomuksen New Orleansista 1700-luvulla. Tuolloin hän ei vielä ollut vampyyri, vaan rikas plantaasin omistaja. Hän käy kuitenkin rajua sisäistä taistelua siitä, kannattaako hänen elää, sillä hänen vaimonsa ja lapsensa ovat juuri kuolleet. Silloin vampyyri Lestat (Tom Cruise) astuu hänen elämäänsä. Lestat tarjoaa Louisille mahdollisuutta elää ikuisesti ja aloittaa kaikki alusta. Louis suostuu, ja Lestat muuttaa hänet vampyyriksi.
Louisilla on alusta alkaen vaikeuksia tappaa ihmisiä tyydyttääkseen veren janonsa, mitä tunteeton Lestat ei ymmärrä, ja siksi hän ravitsee itseään rotan verellä. Louis kuitenkin lankeaa ja tappaa yhden plantaasillaan työskentelevistä orjista. Tämän jälkeen hän ja Lestat joutuvat pakenemaan.
Myöhemmin Louis löytää kulkutaudin tyhjentämästä kylästä äitinsä ruumiin vierellä itkevän tytön, Claudian (Kirsten Dunst) ja tämän pyynnöstä puree häntä. Lestat saapuu paikalle ja muuttaa Claudian vampyyriksi. He kulkevat ryhmässä ympäri Yhdysvaltoja vuosikymmeniä ennen kuin Claudia tajuaa, ettei hän vanhene lainkaan, koska vampyyrit eivät ikäänny. Claudia haluaa kostaa Lestatille ja saa Louisinkin mukaan juoneen. Yhdessä he tappavat Lestatin juottamalla hänelle kuolleen ihmisen verta, joka on vampyyreille myrkyllistä, ja heittävät hänen ruumiinsa suohon. Lestat kuitenkin palaa myöhemmin kostamaan selvittyään suon pohjassa erilaisten veden elävien verellä. Claudia ja Louis pakenevat Eurooppaan, jossa he alkavat etsiä muita vampyyreja.
Pariisista Claudia ja Louis lopulta löytävät vampyyrien yhteiskunnan, jonka johtaja on Armand (Antonio Banderas). Vampyyrit pitävät rikoksena sitä, että Claudiasta on tehty vampyyri lapsena, ja tappavat hänet auringonvalolla. Louis muurataan seinän sisään, mutta Armand pelastaa hänet. Myöhemmin Louis kostaa vampyyreille Claudian tappamisen ja polttaa heidän kotinsa.
Sen jälkeen Louis palaa Amerikkaan ja elää vuosikausia rauhallista elämää, mutta palattuaan New Orleansiin 1980-luvulla hän tapaa jälleen Lestatin.
Vastaanotto

Oprah Winfrey lähti kesken elokuvan ensi-illan pois järkytyttyään sen väkivaltaisuudesta. Elokuva sai ristiriitaisen vastaanoton sisältämänsä väkivallan vuoksi. Kriitikoiden linjat vaihtelivat suuresti.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Markku Soikkeli: Veren vangit.
Veren vangit

| Veren vangit> Interview with the Vampire |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Anne Rice
Genre:  kauhu
Julkaistu:  1976
Suomennos
Suomentaja:  Hanna Tarkka
Kansitaiteilija:  Hannele Vanha-aho
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1992
Sivumäärä:  414
ISBN:  951-1-12334-3
Sarja: Vampyyrikronikat
Seuraava:  Vampyyri Lestat
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Veren vangit (engl. Interview with the Vampire) on Anne Ricen kirjoittama vampyyriromaani. Kirja ilmestyi vuonna 1976, mutta Rice oli kirjoittanut sen jo kolme vuotta aikaisemmin vain viidessä kuukaudessa toipuessaan 5-vuotiaan tyttärensä kuoleman aiheuttamasta surusta. Hän on kertonut saaneensa tarinaan vaikutteita elokuvasta Dracula’s Daughter (1936), mutta sen sijaan Bram Stokerin Draculaa hän ei ollut edes lukenut kirjoittamisen aikoihin.
Romaani keskittyy kuolemattomuuden, kadottamisen, seksuaalisuuden ja voiman teemoihin. Teos saavutti nopeasti kulttisuosion ja sillä on ollut suuri vaikutus gootti-kulttuuriin. Kirjalla on monia jatko-osia.
Sovitukset

Kirjasta on tehty vuonna 1994 samanniminen elokuvasovitus, jossa Louista esittää Brad Pitt, Lestatia Tom Cruise ja Claudiaa Kirsten Dunst. Kesäkuussa 2021 AMC julkisti tuottavansa kirjan pohjalta televisiosarjan, joka saa ensi-iltansa vuonna 2022. Sarjassa Louista näyttelee englantilainen Jacob Anderson ja Lestatia australialainen Sam Reid.
Aiheesta muualla

Leena Peltonen: Veren vangit. Aikakone 3/1992.
Vesihiisi

Vesihiisi voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Vesihiisi, vanha suomalainen taruolento.
Vesihiisi, yksi Suomen merivoimien viidestä sukellusveneestä.
Vesihiisi, uimahalli Rovaniemellä
Maija Heino-Vesihiisi (1924–2010), suomalainen kansanedustaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vesihiisi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Uuni (kirja)

| Uuni |
| --- | --- |
 Vuoden 2009 Finlandia-voittaja Uuni.
Kirjailija:  Antti Hyry
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2009
Sivumäärä:  400 s.
ISBN:  978-951-1-23845-4
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Uuni on Antti Hyryn vuonna 2009 ilmestynyt romaani. Se sai samana vuonna Finlandia-palkinnon.
Finlandia-palkinnon voittajan valinnut Tuula Arkio luonnehti Hyryn teosta niin, että siitä jäi tyven ja hyvä olo ja usko siihen, että jokainen voi arvovalinnoillaan vaikuttaa omaan elämäänsä.
Teoksessa kuvataan leivinuunin rakentamista ilman dramaattisia juonikäänteitä. Hyryn tuotannossa teos liittyy hänen aiemmin kirjoittamiinsa rakentamista ja erilaisia rajattuja tiloja käsittelevään tuotantoonsa. Kirjan päähenkilö Pietari muuraa uunia pirttiin, joka muodostaa rajatun tilan. Kriitikko Seppo Puttonen pitää teosta kannanottona nykyihmisen kiireeseen: uunintekijällä ei ole kiire, vaan hän tekee huolellista työtä, varmistaa uunin suoruuden linjalangoilla ja huolehtii että hormit, hengityselimet, kuljettavat savun sutjakasti. Työtä tehdessään Pietari samalla tarkkailee ikkunan ulkopuolella elävää luontoa tai käy välillä marjastamassa suolla. Teoksen päättää uunin valmistuminen ja ensimmäinen leivänpaisto: ”Ilmassa oli tuoksu, kuin kesän, tai vasta alkavan elämän.”
Haastattelussa Hyry toteaa, ettei kirjoittaminen ole kielipeliä, vaan lauseet tarkoittavat aina jotakin, ja toistensa yhteydessä ne muodostavat maiseman. Hän tekstissään on aina ollut behavioristista minimalismia, mutta nyt kriitikko epäilee että hän on alkanut tahallisesti pyrkiä lapsenomaiseen lauseparteen, mikä ärsyttää häntä, ja hän haluaisi vetää Hyryn uuninmuurauksesta ydinvoiman aikakauteen.
Edellisen teoksen Aitta ja tämän ilmestymiseen väliin jäi kymmenen vuotta. Ennen aktiivisen Hyryn julkaisutahti oli hidastunut.
Aiheesta muualla

Antti Hyryn teos Uuni Otavan sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Finlandia-palkinto 2009, kulttuurineuvos Tuula Arkion puhe, Suomen Kirjasäätiö (Arkistoitu – Internet Archive)
Vennajärvi (Hämeenlinna)

| Vennajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°10′14″N, 25°06′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Teuronjoen valuma-alue (35.83)
Laskuoja:  oja Kalliojärveen 
Järvinumero:  35.835.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  147,7 m  
Rantaviiva:  0,48 km  
Pinta-ala:  0,953 ha  
 fiVennajärvi 
Vennajärvi  tai myös Vennäjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  Iso-Evon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on kooltaan mielettävissä lammeksi. Sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja rannat ovat ojitettua suota. Se on autio eikä sinne johda tietä.
Vesistösuhteet

Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,7 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Kalliojärven, Kaarttasen ja Oksjärven kautta Teväntiin.
Valgjärv (Otepää)

| Valgjärv |
| --- | --- |
 Valgjärven rantatammi
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Põlvamaa
Kunnat:  Kanepin kunta
Koordinaatit:  58°05′21″N, 26°38′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Elva jõen valuma-alue
Tulo-ojat:  Roodeviku kraav, Põdrajärve oja
Laskujoki:  Elva jõgi
Järvinumero:  VEE2107700
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  177 m
Pituus:  1,39 km  
Leveys:  0,76 km  
Rantaviiva:  5,1 km  
Pinta-ala:  66,2 ha  
Tilavuus:  0,0021 km³  
Keskisyvyys:  3,2 m  
Suurin syvyys:  5,5 m  
Valuma-alue:  4,9 km²  
Veden viipymä:  1 vuosi 
Saaria:  3
:  Pajusaar, Mustasaared
 fiValgjärv 
Valgjärv (myös Kriisa tiik) on Virossa Põlvamaalla Kanepin kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 66 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Saaria on kolme, joiden yhteinen pinta-ala on 0,77 ha. Länsipäässä sijaitsevia Mustasaaria, jotka ovat 110 ja 60 metriä pitkät, yhdistää kävelysilta. Luoteisrannan läheisyydessä sijaitsee 40 metriä pitkä Pajusaar. Järveen laskee viisi ojaa, joista huomattavimmat ovat lounaasta tuleva Roodevikukraav, etelästä tuleva Põdrajärve oja ja kaakosta Mikumõtsa oja. Sen laskujoki on Elva jõgi (Tamme jõgi), joka lähtee Pajusaaren takaa virtaamaan kohti luodetta. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 177,0 metriä mpy ja sen valuma-alueen laajuus on 4,9 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys 5,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0021 kuutiokilometriä eli 2,1 miljoonaa kuutiometriä .
Järven rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven itärannalla sijaitsee Valgjärven kylä, jonka asutus on levinnyt rantaan. Etelässä sijaitsee kylän puisto, jossa on vanhoja tammia.
Veneilijä vastarannassa
Valgjärven kylää
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei pienen syväyksensä vuoksi lämpötilakerrostu (vir. keskmise karedusega kihistumata veega järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi että eutrofiseksi järveksi (vir. kalgiveeline eutroofne tai kalgiveeline rohketoiteline, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Otepään Valgjärv Wikimedia Commonsissa
Valgjärve tammed Vironkielinen Wikipedia. Viitattu 1.2.2023. (viroksi)
Vennalampi (Toivakka)

| Vennalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Toivakka
Koordinaatit:  62°02′37″N, 26°00′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskuoja:  oja Leppäveteen 
Järvinumero:  14.311.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90,9 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  2,201 km  
Pinta-ala:  13,601 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVennalampi 
Vennalampi  on Keski-Suomessa Toivakassa Vihijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 13,6 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 90,9 metriä mpy.
UEFA Futsal Champions League

| UEFA Futsal Champions League |
| --- | --- |

Laji:  Futsal
Perustettu:  2001
Joukkueita:  57 (2018–2019)
Hallitseva mestari:   Palma de Mallorca
Eniten mestaruuksia:   Inter FS (5)
Sivusto:  UEFA Futsal Champions League
UEFA Futsal Mestarien liiga (ent. UEFA Futsal Cup) on futsalin eurooppalaisille seurajoukkueille tarkoitettu kilpailu. Se on myös korkein eurooppalaisten seurajoukkueiden välillä pelattava kilpailu. Cupiin osallistuvat kansallisten sarjojen mestarit.
UEFA Futsal Cupia on pelattu kaudesta 2001–2002 lähtien. Sitä ennen seurajoukkueiden Euroopan-mestaruudesta on pelattu epävirallisesti Futsal European Clubs Championshipissa vuosina 1985–2001.
Kilpailujärjestelmä

UEFA Futsal Cupiin voi ottaa osaa kunkin maan kansallinen mestari. Lisäksi hallitsevalla mestarilla on myös osallistumisoikeus. Cupin kierrokset pelataan lohkomuotoisina miniturnauksina. Kullakin kierroksella lohkossa on pääsääntöisesti neljä joukkuetta ja jatkoon pääsee yksinkertaisen sarjan jälkeen kierroksesta riippuen 1-2 joukkuetta. Kaudesta 2006–2007 alkaen kierroksia on ollut kolme - esikierros (engl. Preliminary Round), pääkierros (engl. Main Round) ja eliittikierros (engl. Elite Round). UEFA:n rankingin perusteella osa joukkueista aloittaa suoraan pääkierrokselta ja neljä parasta eliittikierrokselta. Eliittikierroksen lohkojen voittajat pääsevät finaaliturnaukseen, jossa pelataan välierät ja finaali.