stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Miekkailun maailmanmestaruuskilpailut 2007

Suomen miesten kalvan maajoukkue Pietarin maailmanmestaruuskilpailuissa:  Kimmo Puranen (valmentaja), Dennis Bade, Jussi Korhonen, András Koroknay-Pál.
Miekkailun maailmanmestaruuskilpailut 2007 pidettiin Pietarissa Venäjällä 28. syyskuuta – 7. lokakuuta. Miehet ja naiset kilpailivat floretilla, säilällä ja kalvalla sekä henkilökohtaisesti että joukkueena. Suomen Dennis Bade sijoittui miesten henkiökohtaisessa kilpailussa 12:nneksi.
Mitalistit

| Laji: | Kultaa: | Hopeaa: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- |
| Miesten floretti | Peter Joppich  Saksa | Andrea Baldini  Italia | Benjamin Kleibrink  Saksa Lei Sheng  Kiina |
| Miesten floretin joukkuekilpailu |  Ranska |  Saksa |  Etelä-Korea |
| Miesten kalpa | Krisztián Kulcsár  Unkari | Eric Boisse  Saksa | Diego Confalonieri  Italia Jérôme Jeannet  Ranska |
| Miesten kalvan joukkuekilpailu |  Ranska |  Italia |  Unkari |
| Miesten säilä | Stanislav Pozdnjakov  Venäjä | Aldo Montano  Italia | Nicolas Limbach  Saksa Oh Eun-Seok  Etelä-Korea |
| Miesten säilän joukkuekilpailu |  Unkari |  Ranska |  Italia |
| Naisten floretti | Valentina Vezzali  Italia | Margherita Granbassi  Italia | Giovanna Trillini  Italia Aida Mohamed  Unkari |
| Naisten floretin joukkuekilpailu |  Puola |  Venäjä |  Japani |
| Naisten kalpa |  Saksa Britta Heidemann |  Kiina Li Na |  Viro Irina Embrich  Ranska Maureen Nisima |
| Naisten kalvan joukkuekilpailu |  Ranska |  Venäjä |  Saksa |
| Naisten säilä |  Venäjä Jelena Netšajova |  Kiina Tan Xue |  Puola Bogna Jozwiak  Italia Gioia Marzocca |
| Naisten säilän joukkuekilpailu |  Ranska |  Ukraina |  Venäjä |
Mihail Tereštšenko

| Mihail Tereštšenko> Михаи́л Тере́щенко |
| --- | --- |

Venäjän ulkoministeri
 20. toukokuuta 1917 – 7. marraskuuta 1917  
Edeltäjä:  Pavel Miljukov
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. maaliskuuta 1886 Kiova, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 1. huhtikuuta 1956 (70 vuotta) Monaco
Mihail Ivanovitš Tereštšenko (ven. Михаи́л Ива́нович Тере́щенко, ukr. Михайло Іванович Терещенко, Myh’ailo Ivanovytš Tereštšenko; 30. maaliskuuta (J: 18. maaliskuuta) 1886 Kiova – 1. huhtikuuta 1956 Monaco) oli Venäjän väliaikaisen hallituksen ulkoasiainministeri ja valtiovarainministeri 5. toukokuuta 1917 – 25. lokakuuta 1917. Tereštsenko oli myös huomattava maanomistaja, sokeritehtailija ja sijoittaja.
Mihail Tereštšenko syntyi rikkaaseen sokeritehtailijasukuun. Hän valmistui Kiovan ja Leipzigin yliopistoista. Vuonna 1910 Tereštšenko liittyi vapaamuurareihin ja hänestä tuli yhdessä Aleksandr Konovalovin, Aleksandr Kerenskin, Nikolai Nekrasovin ja Ivan Jefremovin ohella yksi Venäjän vaikutusvaltaisimmista vapaamuurareista. Tereštšenko oli myös duuman jäsen. Vaikka hän oli sitoutumaton, hän oli hyvin lähellä Venäjän edistyspuoluetta.
Vuosina 1912–1914 Mihail Tereštšenko omisti kirjapainon Pietarissa. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän oli Punaisen Ristin edustajana. Vuosina 1915–1917 hän toimi sotateollisuuskomitean puhemiehenä Kiovassa.
Tereštšenko oli samassa junassa, jossa Nikolai II luopui kruunustaan 15. maaliskuuta 1917. Helmikuun vallankumouksen jälkeen hänestä tuli väliaikaisen hallituksen talousministeri.  Huhtikuussa 1917 Kerenski, Nekrasov ja Tereštšenko suunnittelivat koalitiohallitusta sosialistien kanssa. 5. huhtikuuta hänestä tuli ulkoministeri Pavel Miljukovin erotessa. Tereštšenko riitautui sotaministeri Aleksandr Verhovskin kanssa, jonka mukaan maa ei voinut jatkaa sotaa Euroopassa.
26. lokakuuta Tereštšenko pidätettiin yöllä Talvipalatsissa yhdessä muiden väliaikaishallituksen jäsenten kanssa. Heidät siirrettiin vankilaan Pietari-Paavalin linnoitukseen. Keväällä 1918 Tereštšenko vapautettiin ja hän muutti Norjan kautta Ranskaan. Tereštšenko tuki sisällissodassa Venäjän valkoista armeijaa. 1920- ja 1930-luvuilla Tereštšenko teki sijoituksia Ranskaan ja Madagaskarille.
Millie Bright

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Millie Bright |  Millie Bright |  Millie Bright |  |
Maa:   Englanti
Naisten jalkapallo
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Australia & Uusi-Seelanti 2023 | Jalkapallo |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Englanti 2022 | Jalkapallo |  |
Millie Bright (s. 21. elokuuta 1993) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja tai keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Englannin maajoukkueessa vuoden 2022 EM-kilpailujen päättyessä 58 maaottelua ja tehnyt niissä viisi maalia.
Bright esiintyi ensimmäisen kerran Englannin naisten maajoukkueessa syyskuussa 2016 ottelussa Belgiaa vastaan. Hän oli mukana vuoden 2017 EM-kilpailuissa, joissa Englanti selviytyi välieriin, ja pelasi ainoana jokaisen Englannin viiden ottelun avauskokoonpanossa. MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi avauskokoonpanossa viidessä Englannin seitsemästä ottelusta. Pronssiotteluun hän ei päässyt jouduttuaan välieräottelussa ajetuksi kentältä ulos kahden varoituksen vuoksi. EM-kilpailuissa 2022 hän pelasi joukkueensa kaikki kuusi ottelua avauskokoonpanossa ja voitti kultaa.
Seuratasolla Bright edustaa Englannin superliigassa pelaavaa lontoolaisseura Chelseaa, jonne hän siirtyi joulukuussa 2014 Doncaster Bellesin joukkueesta.
Mohammed Achik

| Mitalit> Miesten nyrkkeily.Maa:   Marokko. Olympialaiset  | Mitalit> Miesten nyrkkeily.Maa:   Marokko. Olympialaiset  | Mitalit> Miesten nyrkkeily.Maa:   Marokko. Olympialaiset  | Miesten nyrkkeily> Maa:   Marokko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Barcelona 1992 | 54 kg |  |
| Välimeren kilpailut  | Välimeren kilpailut  | Välimeren kilpailut  |  |
|  Pronssia | Ateena 1991 | 54 kg |  |
Mohammed Achik (arab. محمد عبد الحق عشيق‎, s. 1. helmikuuta 1965) on marokkolainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti. Hän osallistui ensimmäisen kerran olympialaisiin Soulissa 1988, jolloin hän sijoittui 54 kilon sarjassa sijalle 33. Barcelonan olympialaisissa 1992 Achik saavutti pronssia 54 kilon sarjassa. Atlantan olympialaisissa 1996 hän sijoittui 57 kilon sarjassa sijalle 17. Välimeren kilpailuissa 1991 hän saavutti pronssia 54 kilon sarjassa.
Hänen veljensä on nyrkkeilijä Abdelhak Achik.
Aiheesta muualla

Mohammed Achik BoxRec.com. (englanniksi)
Mohammed Achik Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Miesten Superpesiksen kausi 1996

| --- | --- |
Järjestyksessä:  7
Joukkueita:  14
Runkosarja
Päiväys:  12. toukokuuta – 13. elokuuta
Voittaja:  Jyväskylän Kiri
Pudotuspelit
Päiväys:  17. elokuuta – 15. syyskuuta
Mestari:  Sotkamon Jymy
Hopeaa:  Hyvinkään Tahko
Pronssia:  Seinäjoen Maila-Jussit
Muut sarjat
Alempi sarja:  Ykköspesis
Naisten kausi:  Naisten Superpesis
   ← 1995  1997 →
Superpesiksen kausi 1997 oli Suomen pesäpallon pääsarjan Superpesiksen 7. kausi.
Runkosarja

| Sij>  | Joukkue | O | V | VS | HS | H | TJ | PJ | JE | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jyväskylän Kiri | 29 | 21 | 3 | 3 | 2 | 224 | 117 | +107 | 72 | Pudotuspelit |
| 2 | Sotkamon Jymy | 29 | 18 | 6 | 3 | 2 | 268 | 108 | +160 | 69 | Pudotuspelit |
| 3 | Seinäjoen Maila-Jussit | 29 | 16 | 4 | 4 | 5 | 182 | 125 | +57 | 60 | Pudotuspelit |
| 4 | Hyvinkään Tahko | 29 | 17 | 3 | 2 | 7 | 214 | 111 | +103 | 59 | Pudotuspelit |
| 5 | Kiteen Pallo -90 | 29 | 15 | 4 | 2 | 8 | 205 | 107 | +98 | 55 | Pudotuspelit |
| 6 | Oulun Lippo | 29 | 13 | 5 | 6 | 5 | 193 | 136 | +57 | 55 | Pudotuspelit |
| 7 | Loimaan Palloilijat | 29 | 5 | 7 | 8 | 9 | 144 | 166 | −22 | 37 | Pudotuspelit |
| 8 | Siilinjärven Pesis | 29 | 9 | 4 | 2 | 14 | 155 | 203 | −48 | 37 | Pudotuspelit |
| 9 | Juvan Pallo | 29 | 8 | 4 | 3 | 14 | 118 | 184 | −66 | 35 |  |
| 10 | Haapajärven Pesä-Kiilat | 29 | 6 | 5 | 5 | 13 | 152 | 199 | −47 | 33 | Putoamiskarsintaan |
| 11 | Alajärven Ankkurit | 29 | 7 | 3 | 3 | 16 | 122 | 216 | −94 | 30 | Putoamiskarsintaan |
| 12 | Haminan Palloilijat | 29 | 5 | 3 | 5 | 16 | 141 | 213 | −72 | 26 | Putoamiskarsintaan |
| 13 | Vimpelin Veto | 29 | 4 | 5 | 4 | 16 | 128 | 242 | −114 | 26 | Putoamiskarsintaan |
| 14 | Imatran Pallo-Veikot | 29 | 1 | 2 | 8 | 18 | 107 | 226 | −119 | 15 | Putoaa Ykköspesikseen |
Pudotuspelit > Turnauspuu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelut | Loppuottelut |
 
|   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  Jyväskylän Kiri  |  3  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  Jyväskylän Kiri  |  3  |  |  |   |   |  |  |  |  |
|   |  Siilinjärven Pesis  |  2  |  |  |   |   |  |  |  |  |
|   |  Siilinjärven Pesis  |  2  |  |  |  Jyväskylän Kiri  |  1  |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  |  Jyväskylän Kiri  |  1  |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  |  Hyvinkään Tahko  |  3  |  |  |  |  |
|   |  Hyvinkään Tahko  |  3  |  |  |  Hyvinkään Tahko  |  3  |  |  |  |  |
|   |  Hyvinkään Tahko  |  3  |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   |  Kiteen Pallo -90  |  0  |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   |  Kiteen Pallo -90  |  0  |  |  |  |  |  |  |  Sotkamon Jymy  |  3  |
|   |   |   |  |  |  |  |  |  |  Sotkamon Jymy  |  3  |
|   |   |   |  |  |  |  |  |  |  Hyvinkään Tahko  |  0  |
|   |  Sotkamon Jymy  |  3  |  |  |  |  |  |  |  Hyvinkään Tahko  |  0  |
|   |  Sotkamon Jymy  |  3  |  |  |   |   |  |  |  |  |
|   |  Loimaan Palloilijat  |  0  |  |  |   |   |  |  |  |  |
|   |  Loimaan Palloilijat  |  0  |  |  |  Sotkamon Jymy  |  3  |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  |  Sotkamon Jymy  |  3  |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  |  Seinäjoen Maila-Jussit  |  0  |  |  | Pronssiottelut | Pronssiottelut |
|   |  Seinäjoen Maila-Jussit  |  3  |  |  |  Seinäjoen Maila-Jussit  |  0  |  |  | Pronssiottelut | Pronssiottelut |
|   |  Seinäjoen Maila-Jussit  |  3  |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   |  Oulun Lippo  |  1  |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   |  Oulun Lippo  |  1  |  |  |  |  |  |  |  Seinäjoen Maila-Jussit  |  2  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Seinäjoen Maila-Jussit  |  2  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Jyväskylän Kiri  |  0  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Jyväskylän Kiri  |  0  |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
: Sotkamon Jymy
: Hyvinkään Tahko
: Seinäjoen Maila-Jussit
4.: Jyväskylän Kiri
5.: Kiteen Pallo -90
6.: Oulun Lippo
7.: Loimaan Palloilijat
8.: Siilinjärven Pesis
9.: Juvan Pallo
10.: Haapajärven Pesä-Kiilat
11.: Alajärven Ankkurit
12.: Haminan Palloilijat
13.: Vimpelin Veto
14.: Imatran Pallo-Veikot
Messier 39

| Messier 39 |
| --- | --- |

Historia
Löytäjä:  Charles Messier
Löytöpäivä:  1764
Muut nimet:  M39, NGC 7092
Ominaisuudet
Tyyppi:  avoin tähtijoukko
Etäisyys:  824,4 vv (252,8 pc) 
Koko:  32 kaariminuuttia 
Ikä:  200–300 miljoonaa vuotta 
Havaitseminen
Tähdistö:  Joutsen
Rektaskensio:  21h 31m 48s 
Deklinaatio:  +48° 26′ 00″ 
Suhteellinen kirkkaus:  +4.6
Messier 39 (M39, NGC 7092) on Joutsenen tähdistössä sijaitseva avoin tähtijoukko, jonka Charles Messier löysi vuonna 1764. Se sijaitsee noin 800 valovuoden etäisyydellä Maasta.
Messier 39 sijaitsee 9 astetta itään ja hieman pohjoiseen Joutsenen tähdistön Denebstä. Sen pystyy havaitsemaan paljain silmin, ja 7x50 suuretavilla kiikareilla näkyy kirkkaiden tähtien muodostama kolmio jonka sisällä noin 25 himmeämpää tähteä.
M39 sijainti.
M39 tähdet.
Messier 39
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Messier 39 Wikimedia Commonsissa
Plotner, Tammy: Messier 39 – The NGC 7092 Open Star Cluster Universetoday.  10.4.2017. Viitattu 17.3.2021. (englanniksi)
Messier 39 - M39 - Open Cluster Freestarcharts.com. Viitattu 17.3.2021. (englanniksi)
Messier 39 - Open Cluster in Cygnus TheSkyLive.com. Viitattu 17.3.2021. (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  Deneb, γ Cyg, ε Cyg, δ Cyg, Albireo A, ζ Cyg, ξ Cyg, τ Cyg, ι Cyg, κ Cyg, ο1 Cyg, η Cyg, ν Cyg, ο2 Cyg, ρ Cyg, 41 Cyg, 52 Cyg, σ Cyg, π2 Cyg, 33 Cyg, υ Cyg, 39 Cyg, θ Cyg, μ1 Cyg, λ Cyg, 63 Cyg, 47 Cyg A, φ Cyg, π1 Cyg, 8 Cyg, 59 Cyg, P Cyg, 30 Cyg, 57 Cyg, 55 Cyg, 72 Cyg, 15 Cyg, ψ Cyg, 28 Cyg, 29 Cyg, T Cyg, ω1 Cyg, 22 Cyg, 2 Cyg, 17 Cyg, 20 Cyg, 68 Cyg, 74 Cyg, 26 Cyg, 56 Cyg, 75 Cyg, Albireo B, 23 Cyg, 35 Cyg, 25 Cyg, 4 Cyg, 19 Cyg, 61 Cyg A, 71 Cyg, 70 Cyg, 27 Cyg, 60 Cyg, 9 Cyg, 14 Cyg, 51 Cyg, ω2 Cyg, 49 Cyg, 36 Cyg, V389 Cyg, 40 Cyg, V380 Cyg, 79 Cyg, 7 Cyg, Gl 777, 43 Cyg, 77 Cyg, DT Cyg, 49 Cyg, 42 Cyg, 69 Cyg, W Cyg, V460 Cyg, 16 Cyg A, 11 Cyg, 61 Cyg B, 76 Cyg, μ2 Cyg, CP Cyg, 44 Cyg, 16 Cyg, 48 Cyg, X Cyg, HD 185269, HD 188753, HD 187123, χ Cyg, R Cyg, U Cyg, 47 Cyg B, Cygnus X-1, RT Cyg, V1500 Cyg, V476 Cyg, V1668 Cyg, V1974 Cyg
Eksoplaneetat:  Gl 777 c, Gl 777 b, 16 Cyg Bb, HD 185269 b, HD 188753 b, HD 187123 b, Kepler-22b, Kepler-70b, Kepler-70c, Kepler-78b
Messierin luettelo
Milestone

| Milestone S> r.l. |
| --- | --- |

Perustettu:  1994
Kotipaikka:  Milano, Italia
Toimiala:  videopeliteollisuus
Tuotteet:  videopelit
Kotisivu:  www.milestone.it
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Milestone S.r.l. on italialainen videopelien kehittämiseen ja julkaisuun keskittynyt yritys, joka on perustettu Milanossa vuonna 1994. Yritys perustettiin nimellä Graffiti, mutta nimi muutettiin Milestoneksi vuonna 1996.
THQ Nordic osti yrityksen vuonna 2019 44,9 miljoonalla eurolla.
Aiheesta muualla

Profiili MobyGamesissä (englanniksi)
Kotisivut
Twitter
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Milestone S.r.l.
Käännös suomeksi
Miekkailun maailmanmestaruuskilpailut 2006

Miekkailun maailmanmestaruuskilpailut 2006 pidettiin Torinossa, Italiassa 30. syyskuuta - 7. lokakuuta. Miehet ja naiset kilpailivat floretilla, säilällä ja kalvalla henkilökohtaisesti että joukkueena.
Mitalistit > Miehet

| Laji: | Kultaa: | Hopeaa: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- |
| Miesten floretti | Peter Joppich  Saksa | Andrea Baldini  Italia | Stefano Barrera  Italia Lei Sheng  Kiina |
| Miesten floretin joukkuekilpailu |  Ranska |  Saksa |  Italia |
| Miesten kalpa | Wang Lei  Kiina | Joaquim Videira  Portugali | Sven Jarve  Viro Igor Tihomirov  Kanada |
| Miesten kalvan joukkuekilpailu |  Ranska |  Espanja |  Ukraina |
| Miesten säilä | Stanislav Pozdnjakov  Venäjä | Zsolt Nemcsik  Unkari | Aleksei Frosjin  Venäjä Won Woo Young  |
| Miesten säilän joukkuekilpailu |  Ranska |  Ukraina |  Venäjä |
Mitalistit > Naiset

| Laji: | Kultaa: | Hopeaa: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- |
| Naisten floretti | Margherita Granbassi  Italia | Valentina Vezzali  Italia | Giovanna Trillini  Italia Aida Mohamed  Unkari |
| Naisten floretin joukkuekilpailu |  Venäjä |  Italia |  Etelä-Korea |
| Naisten kalpa |  Unkari Tímea Nagy |  Viro Irina Embrich |  Unkari Emese Szasz  Ranska Laura Flessel-Colovic |
| Naisten kalvan joukkuekilpailu |  Kiina |  Ranska |  Saksa |
| Naisten säilä |  Rebecca Ward |  Mariel Zagunis |  Kim Hye-Lim  Sada Jacobson |
| Naisten säilän joukkuekilpailu |  Ranska |  Yhdysvallat |  Venäjä |
Mikko Kosonen (täsmennyssivu)

Mikko Kosonen -nimisiä henkilöitä ovat:
Mikko Kosonen (s. 1957), kappatieteiden professori, Sitran yliasiamies ja tietokirjailija
Mikko Kosonen (s. 1960), hiihtosuunnistaja
Mikko Kosonen (s. 1977), kitaristi
Mikko Kosonen (s. 1997), pesäpalloilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mikko Kosonen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mihail Tjurin

Mihail Tjurin

Mihail Vladislavovitš Tjurin (ven. Михаил Владиславович Тюрин, s. 2. maaliskuuta 1960, Kolomna) on venäläinen kosmonautti.
Tjurin valmistui lentokoneinsinööriksi Moskovan ilmailuinstituutista vuonna 1984. Hän työskenteli Energija-avaruusteknologiayhtiössä, kunnes hänet valittiin vuonna 1993  kosmonauttikoulutukseen. Hän osallistui ISS-aseman kolmanteen miehistöön: meno STS-105-lennolla 17. joulukuuta 2001ja paluu STS-108-lennolla. Hän lensi Sojuz TMA-9-lennolla avaruusasemalle syyskuussa 2006 uudestaan.
Hän on naimisissa Tatjana Anatoljevna Tjurinan kanssa. Perhe asuu Koroljovissa, Moskovan lähellä. Perheessä on vuonna 1982 syntynyt tytär Aleksandra.
Tjurin on toinen golfpalloa avaruudessa lyönyt ihminen (ensimmäinen oli Alan Shepard). Samalla se oli maailman pisin golflyönti. Tämä tapahtui osana kanadalaisen golf-yrityksen Element 21:n mainoskampanjaa Tjurinin 22. marraskuuta 2006 suorittamalla avaruuskävelyllä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
NASAn kirjoittama elämäkerta (englanniksi)
Mihail Tjurin spacefacts.de-sivustolla (englanniksi)
Mikkelin kihlakunta

Mikkelin kihlakunta (ruots. S:t Michels härad) on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Mikkelin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
Anttola
Hirvensalmi
Kangasniemi
Mikkelin maalaiskunta
Ristiina
Kihlakunnan ulkopuolella oli Mikkelin kaupunki.
Kihlakunnan maapinta-ala oli 3 378,13 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 36 440 henkeä (31.12.1939).
Muistiorganisaatio

Arkistoituja asiakirjoja.
Muistiorganisaatio on julkinen tai yksityinen laitos, jonka tehtävänä on kulttuuriperinnön ja dokumentoidun informaation säilyttäminen tuleville sukupolville ja saattaminen tutkijoiden sekä muiden tarvitsijoiden käyttöön. Muistiorganisaatiot siis huolehtivat yhteiskunnan muistifunktioista. Muistiorganisaatioita ovat erityisesti arkistot, kirjastot ja museot.
Muistiorganisaatiot myös kokoavat  ja säilyttävät eri muodoissa tärkeiden kansallisten aineistojen lisäksi kansainvälisesti merkittäviä tietoaineistoja ja esineitä sekä tuottavat niihin perustuvia palveluita.
Perustuvat Suomen lakiin

Suomessa muistiorganisaatioiden toiminta pohjaa muun muassa seuraaviin lakeihin:
Laki kulttuuriaineistojen tallettamisesta ja säilyttämisestä (28.12.2007/1433)
Tekijänoikeuslaki, erityisesti 16 § (8.7.1961/404)
Laki yleisistä kirjastoista (29.12.2016/1492)
Museolaki (15.3.2019/314)
Arkistolaki (23.9.1994/831)
Kirjastolaitos

Kirjasto- ja tietopalvelut edistävät yhtäläisiä mahdollisuuksia sivistykseen, kirjallisuuden ja taiteen harrastukseen, jatkuvaan tietojen, taitojen sekä kansalaisvalmiuksien kehittämiseen, kansainvälistymiseen sekä elinikäiseen oppimiseen. Muistiorganisaationa kirjastojen tavoitteena on lisätä tietoisuutta kulttuuriperinnöstä ja edistää virtuaalisten sekä vuorovaikutteisten verkkopalvelujen ja niiden sisältöjen kehittymistä.[lähde? ]
Kulttuuriperinnön säilyttämisen kannalta kirjastolaitoksen tärkein laitos on Kansalliskirjasto (aiemmin Helsingin yliopiston kirjasto). Sen juuret ulottuvat aina Turun Akatemian perustamiseen 1640. Se on myös yksi Helsingin yliopiston suurimmista erillislaitoksista. Kansalliskirjasto vastaa kansallisen julkaisuperintömme ja omien ainutlaatuisten kokoelmiensa kartuttamisesta, kuvailusta, säilyttämisestä ja käyttöön asettamisesta. Kansalliskirjasto toimii myös koko kirjastokentän valtakunnallisena palvelu- ja kehittämislaitoksena sekä edistää alansa kotimaista ja kansainvälistä yhteistyötä.[lähde? ]
Kansalliskirjasto siis turvaa kansallisen julkaistun kulttuuriperinnön saatavuuden yhteiskunnassa. Kansalliskirjasto välittää ja tuottaa tietosisältöjä kansalaisille ja yhteiskunnalle sekä kehittää palveluja yhteistyössä kirjastoverkon ja tietoyhteiskunnan muiden toimijoiden kanssa. Tärkeimmät kulttuuriperintö-kokoelmista ovat kansalliskirjastokokoelma  sekä Kansalliskirjaston tietokannan kansallisbibliografia .
Kansalliskirjaston tärkeimpiin tehtäviin kuuluu myös Suomalaisen verkkoarkiston ylläpitäminen. Suomalaiseen verkkoarkistoon on haravoitu internetistä suomalaista aineistoa vuodesta 2006 alkaen. Aineistoa voi tutkia Kansalliskirjastossa, jossa on tiedon tarvitsijoiden käytettävissä kolme kulttuuriaineistojen työasemaa. Työasemia on myös muissa vapaakappalekirjastoissa.
Kirjastolaitos > Kansalliskirjaston historiaa

Turun Akatemian kirjasto perustettiin vuonna 1640. Kirjaston yksi merkittävimmistä kirjastonhoitajista, Henrik Gabriel Porthan, otti käyttöön mekaanisen hyllyjärjestyksen ja  kirjaston kirjakokoelmat kolminkertaistuivat 7 000 niteestä 20 000 niteeseen. Porthanin työtä jatkoi Fredrik Wilhelm Pipping, joka toimi myöhemmin myös Fennica-kokoelman hoitajana. Turun palo aiheutti vuonna 1827 kirjaston tuhon, minkä vuoksi kirjasto siirrettiin Helsinkiin, jossa se toimi sekä kansalliskirjastona että tieteellisenä kirjastona. Vasta vuonna 2006 kirjaston nimi muutettiin Kansalliskirjastoksi ja yliopiston kirjaston sekä kansalliskirjaston tehtävät eriytyivät.
Museolaitos

Museot ovat pysyviä, yhteiskuntaa ja sen kehitystä palvelevia laitoksia ja kulttuuriperinnön asiantuntijoita, jotka muun muassa hankkivat, säilyttävät, tutkivat ja pitävät näytteillä aineellisia ja aineettomia todisteita ihmisestä ja hänen ympäristöstään tuleville sukupolville. Ne kartuttavat, hoitavat ja esittelevät kulttuurihistoriallista kansallisomaisuutta sekä tallentavat, tuottavat ja välittävät tietoa.
Museolaissa (314/2019) museotoiminnan tarkoitukseksi määritellään kulttuuri- ja luonnonperinnön sekä taiteen tallentaminen ja säilyttäminen, aineistoja ja muita sisältöjä koskevan tutkimuksen edistäminen ja hyödyntäminen, aineistojen ja tiedon saatavuuden, saavutettavuuden ja käytön edistäminen, kulttuuri- ja luonnonperinnön sekä taiteen esittäminen ja elämysten tarjoaminen sekä yleisötyö, vuorovaikutus sekä opetuksen ja kasvatuksen edistäminen.[lähde? ]
Museo muistiorganisaatioelimenä on kulttuuri- ja tutkimuslaitos sekä suojeluviranomainen, joka palvelee monipuolisesti Suomen kaikkia kansalaisia. Museovirasto toimii opetus- ja kulttuuriministeriön alaisuudessa. Suomen museolaitos koostuu valtakunnallisista museoista, maakuntamuseoista, aluetaidemuseoista ja valtakunnallisista erikoismuseoista.
Museolaitos > Kansallismuseon historiaa

Kun yliopisto siirtyi Turusta Helsinkiin vuonna 1828, alettiin sen yhteyteen heti kerätä esinekokoelmia. Vuonna 1893 muodostettiin Valtion historiallinen museo yhdistämällä useat eri kokoelmat ja asettamalla ne aiemmin perustetun muinaistieteellisen toimikunnan hoidettavaksi. Suomen itsenäistyttyä museon viralliseksi nimeksi tuli Suomen kansallismuseo. Tämä kansallismuseo avattiin yleisölle 1916.
Museolaitos > Maakuntamuseo

Maakuntamuseoita on Suomessa 22 kappaletta. Niiden tehtäviin kuuluu näyttely-, tutkimus- ja tallennustoiminta. Tämän lisäksi museot edistävät ja ohjaavat museotoimintaa omalla alueellaan. Maakuntamuseoilla on myös joitain hallinnollisia tehtäviä, jotka liittyvät esimerkiksi kulttuuriesineiden maastavientiin ja muinaismuistojen suojeluun.
Museolaitos > Aluetaidemuseo

Suomessa aluetaidemuseoita on 16 kappaletta. Aluetaidemuseoiden keskeinen toiminta-ajatus on kuvataiteen ja siihen liittyvien ilmiöiden tallentaminen, tutkiminen ja säilyttäminen sekä luonnollisesti erilaisten näyttelyiden pitäminen. Tavoitteena on perehdyttää yleisö kuvataiteeseen ja lisätä taiteen tuntemusta taidekasvatuksen avulla.
Arkistolaitos

Arkistot ovat talletus-, luettelointi-, säilytys-, kuljetus- ja hallinnointivälineitä muun muassa kirjoitus-, kuva-, äänite- ja tietokoneasiakirjoille. Arkistolaitos säilyttää asiakirjallista kulttuuriperintöä. Arkistolain (831/1994) mukaan arkistolaitoksen tehtävänä on varmistaa kansalliseen kulttuuriperintöön kuuluvien asiakirjojen säilyminen ja niiden käytettävyys, edistää tutkimusta sekä ohjata, kehittää ja tutkia arkistotointa.[lähde? ]
Arkistolaitos muistiorganisaatioelimenä ohjaa viranomaisten asiakirjahallinnon ja arkistotoimen hoitoa, huolehtii arkistotoimen yleisestä kehittämisestä ja määrää, mitkä valtion- ja kunnallishallinnon asiakirjat tulee säilyttää pysyvästi. Arkistolaitos Suomessa muodostuu Kansallisarkistosta ja sen alaisista seitsemästä maakunta-arkistosta, jotka sijaitsevat Hämeenlinnassa, Joensuussa, Jyväskylässä, Mikkelissä, Oulussa, Turussa ja Vaasassa.