Oropos
Historia

Oropos luettiin alun perin osaksi Boiotiaa. Paikannimi Oropos ei esiinny vielä Homeroksella, mutta hänellä Boiotian kaupunkien joukossa esiintyy ilmeisesti samaa paikkaa tarkoittava kaupunki Graia (Γραῖα). Alkuperältään Oroposta pidettiin kuitenkin Euboian Eretrian siirtokuntana. Tätä perinnettä tukee se, että Oropoksen murre ei ollut Boiotian eikä Attikan murretta vaan eretrialaista joonialaista murretta.
Myöhemmin Oropos oli strategisen sijaintinsa vuoksi usein Ateenan ja Boiotian (usein käytännössä Theban) kiistakapulana, ja kuului historiansa aikana vuorotellen kummankin alaisuuteen. Ainakin Theban alaisuudessa ollessaankin se vaikuttaa kuitenkin olleen ainakin puoli-itsenäinen polis eli kaupunkivaltio. Se oli lyhyitä aikoja myös kokonaan itsenäinen kaupunkivaltio. Kaupungin kansalaisista käytettiin etnonyymejä Ōrōpios (Ὠρώπιος) ja Ōrōpeus (Ὠρωπεύς).
Ateenalaiset saivat Oropoksen haltuunsa jo paljon ennen peloponnesolaissotaa. Aikaisintaan tämä on tapahtunut noin vuonna 507/506 eaa., koska se ei ollut mukana Kleistheneen demosten joukossa, ja oletettavasti joskus ennen vuotta 490 eaa. Thukydides antaa ymmärtää kaupungin olleen hänen aikanaan vielä rannikolla. Oropos säilyi ateenalaisilla vuoteen 412/411 eaa., jolloin boiotialaiset saivat sen takaisin haltuunsa. Hieman myöhemmin, vuonna 402 eaa., thebalaiset valtasivat kaupungin ja siirsivät sen eri paikkaan seitsemän stadioninmittaa sisämaahan; 17 stadioninmittaa vastaisi kuitenkin paremmin oletettua sijaintia nykyisen Oropóksen paikalla.
Tämän jälkeen Oropos oli jonkin aikaa Theban alaisuudessa, kunnes se pakotettiin liittymään Boiotian liittoon. Tämän jälkeen oroposlaisilla oli Theban kansalaisuus. Vuoden 386 eaa. Antalkidaan rauhassa Oropos sai itsenäisyyden, kun Boiotian liitto purettiin. Noin vuonna 375–373 eaa. kaupungin asukkaat päättivät kuitenkin liittyä mieluummin Ateenaan, kun vaihtoehtona oli tulla pakotetuksi liittymään Thebaan ja uuteen Boiotian liittoon. Vuonna 366 eaa. Oropoksen valtasivat Eretrian tyrannit. Nämä luovuttivat kaupungin kuitenkin pian Theballe ateenalaisten hyökkäyksen pelossa.
Khaironeian taistelun jälkeen Oropos annettiin ateenalaisille. Tämän saattoi tehdä jo Filippos II heti taistelun jälkeen vuonna 338 eaa., tai Aleksanteri Suuri tuhottuaan Theban vuonna 335 eaa. Oroposlaiset saivat itsenäisyyden jälleen vuonna 318 eaa. Kassandros valtasi Oropoksen vuonna 312 eaa., mutta Antigonoksen kenraali Polemon karkotti makedonialaisen varuskunnan ja luovutti kaupungin boiotialaisille.
Oropoksen asema seuranneina vuosisatoina on epäselvä. Dikaiarkhos ja Strabon kuvaavat kaupungin boiotialaisena kaupunkina Theban alaisuudessa, ja ensinmainittu kutsuu oroposlaisia ”ateenalaisiksi boiotialaisiksi”, mitä ilmaisua hän käytti myös Plataiain asukkaista. Livius, Pausanias ja Plinius vanhempi sen sijaan sijoittavat kaupungin Attikaan. Ei ole tietoa myöskään siitä, kuinka kauan oroposlaiset asuttivat sisämaassa sijainnutta kaupunginpaikkaa. Pausanias sanoo, että hänen aikanaan kaupunki sijaitsi rannikolla (ἐπὶ θαλάσσης, epi thalassēs), ja oroposlaiset olivat todennäköisesti palanneet sinne jo kauan ennen hänen aikaansa.
Vaikka Oropos oli usein ateenalaisten käsissä, sitä ei koskaan myöhemminkään luettu Attikan demosten joukkoon ainakaan omalla nimellään. Jossakin välissä sen alue, vaikkakaan ei itse kaupunki, esiintyy kuitenkin attikalaisena demoksena nimellä Graia. Tässä ateenalaiset vaikuttavat herättäneen Homeroksen aikaisen nimen henkiin. Aristoteleen mukaan Oropos tunnettiin hänen aikanaan nimellä Graia, ja samalta ajalta tunnetaan piirtokirjoitus, jossa Graēs (Γραῆς) tai Graeis (Γραεῖς) mainitaan Pandionis-fyleen kuuluneena demoksena. Oropoksen aluetta kuvataan kuitenkin aina rajaseutuna tai jopa rajantakaisena alueena (τῆς πέραν γῆς, tēs peran gēs).
Oropos tunnettiin ennen kaikkea Amfiaraionista eli heeros Amfiaraokselle omistetusta pyhäköstä, johon liittyi ennustus- ja parannustoimintaa. Kultti perustettiin 400-luvulla eaa. ja säilyi toiminnassa 300-luvulle jaa. saakka, kunnes se päättyi oletettavasti kristinuskon nousun myötä. Pyhäkköön liittyi panhelleeninen Amfiaraia-juhla, jota vietettiin joka neljäs vuosi. Ateenalaiset perustivat sen vuonna 329/328 eaa. Siihen liittyi urheilu- ja musiikkikilpailuita, ja siihen otti osaa kilpailijoita monista kaupungeista eri puolilta kreikkalaista maailmaa.
Dikaiarkhoksen mukaan oroposlaiset tunnettiin myös ahneesta kiskonnasta kaupankäynnissä, ja siksi komediakirjailija Ksenon sanoi heistä: ”[He ovat] kaikki veronkerääjiä, kaikki ryöstäjiä” (Πάντες τελῶναι, πάντες εἰσὶν ἅρπαγες, Pantes telōnai, pantes eisin harpages).