stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kapingamarangin kieli

| Kapingamarangi> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Mikronesian liittovaltio
Puhujia:  3 000
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet polynesialaiset kielet samoalaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-3:  kpg
 Ohje 
Kapingamarangi on austronesialainen kieli. Sitä puhutaan Mikronesian liittovaltiossa. Sillä on noin 3 000 puhujaa, joista 1000 asuu Kapingamarangin atollilla ja 2000 Ponapessa. Kapingamarangin läheisin sukulaiskieli on nukuoro. Uusi Testamentti julkaistiin kapingamarangiksi vuonna 2000.
Fonologia > Konsonantit

|  |  | Labiaali | Alveolaari | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | Norm. | m | n | ŋ |  |
| Nasaali | Asp. | mʰ | nʰ | ŋʰ |  |
| Klusiili | Norm. | p | t | k |  |
| Klusiili | Asp. | pʰ | tʰ | kʰ |  |
| Frikatiivi | Frikatiivi |  |  |  | h |
| Yksitavuinen tremulantti | Norm. |  | ɾ |  |  |
| Yksitavuinen tremulantti | Asp. |  | ɾʰ |  |  |
| Approksimantti | Norm. | w |  |  |  |
| Approksimantti | Asp. | wʰ |  |  |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puolisuppea | e |  | o |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Aiheesta muualla

Ethnologue
Austronesialaiset kielet
abadi
abung
adonara
alune
anuta
atšeh
’auhelawa
badui
bali
belait
bugi
buru
cebuano
chuuk
etelämarquesas
fidži
gao
havaiji
hiligaino
iloko
indonesia
jaava
japi
karoliini
kiribati
madura
malagassi
malaiji
maori
minangkabau
mokerang
nauru
palau
pingelap
pohjoismarquesas
rapanui
samoa
sunda
tagalog
tahiti
taroko
tetum
tikopia
timor
tonga
tšamorro
tuvalu
wanukaka
watubela
Kannuskilpikonna

| Kannuskilpikonna |
| --- | --- |
 Kannuskilpikonna Oaklandin eläintarhassa Kaliforniassa
Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Kilpikonnat Testudines
Heimo::  Testudinidae
Suku::  Centrochelys
Laji::  sulcata
Kaksiosainen nimi
 Centrochelys sulcata  (Miller, 1779) 
Katso myös
   Kannuskilpikonna Wikispeciesissä   Kannuskilpikonna Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kannuskilpikonna, nykyiseltä kutsumanimeltään sahelinsuurkilpikonna[lähde? ] (Centrochelys sulcata) on maakilpikonnalaji, joka elää Afrikassa Saharassa. Se on kolmanneksi suurin maakilpikonnalaji ja kannuskilpikonnat ovat yleensä 60-80 cm pitkiä ja painavat 45-91 kg. Ne elävät yleensä 30-50 vuotta. Kannuskilpikonna on kasvinsyöjä, ja ruokavalio koostuu suurimmaksi osaksi lehdistä ja ruohosta, joskus myös hedelmistä. Ruokavaliossa on hyvin paljon kuituja ja kalsiumia, mutta hyvin vähän proteiinia, sillä liika proteiinipitoisuus voi aiheuttaa ongelmia kuoren muodostumisessa.[lähde? ]
Synonyymit

Kannuskilpikonnan tieteellisenä nimenä on myös käytetty nimiä Geochelone sulcata, Testudo calcarata, Testudo radiata ja Testudo sulcata .
Aiheesta muualla

Encyclopedia of Life: Centrochelys sulcata
Kari Kellokoski

Kari Kellokoski
Kari Kellokoski (s. 23. toukokuuta 1991 Halsua) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa kaudella 2021 Superpesiksessä pelaavaa Kankaanpään Mailaa. Hänen kasvattajaseuransa on Halsuan Toivo.
Kellokoski on lyönyt elokuuhun 2021 mennessa Superpesiksen runkosarjassa kahdeksan kunnaria ja 143 juoksua. Kärkilyöntejä hän kerännyt 839. Kellokoski on tuonut 131 juoksua.
Saavutukset > Pelaajana

2009: SM-pronssi: B-pojat
2010: SM-kulta: Miehet, SM-pronssi: A-pojat ,
2011: SM-hopea: A-pojat 2011
2012: SM-hopea: Miehet, SM-Kulta: A-pojat
Karl Kreutzberg

| Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten käsipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten käsipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten käsipallo. Olympialaiset  | Maa:   Saksa> Miesten käsipallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Berliini 1936 | käsipallo |  |
Karl Kreutzberg (15. helmikuuta 1912 – 13. elokuuta 1977) oli saksalainen käsipalloilija ja olympiavoittaja, joka pelasi maalivahtina. Hän oli mukana Saksan kultaa voittaneessa joukkueessa Berliinin olympialaisissa 1936. Kreutzberg pelasi turnauksessa kaksi ottelua.
Karl Böhm (säveltäjä)

Karl Böhm (1844-1920), ennen vuotta 1920.
Karl Böhm (1844–1920) oli saksalainen pianisti ja säveltäjä. Hän oli omana aikanaan tunnettu ja suosittu keveiden kappaleiden säveltäjä, mutta nykyaikana pitkälti unohdettu.
Hän sävelsi muun muassa teokset:
Bitte, op. 318 no. 1
Das verlassene Mägdlein, op. 326 no. 67
Der König bei der Krönung
Der Schwur, op. 310 no. 2
Die traurige Krönung
Eingewiegt von Meereswellen
Er ist's  ITA  ITA
Es muß was Wunderbares sein, op. 326 no. 10
Frühlingsnacht, op. 230 no. 2
Lange nachher, op. 326 no. 7
Märznacht, op. 322 no. 1
Septembermorgen
Still wie die Nacht, op. 326 no. 27
Kasvimaantiede

Kasvimaantiede eli geobotaniikka on kasvitieteen ja maantieteen osa-alue, joka tutkii kasvien levinneisyyttä maapallolla. Kasvimaantiede jakaantuu kasvistotutkimukseen eli floristiikkaan, joka tutkii tietyllä alueella esiintyviä kasvilajeja ja toisaalta tietyn kasvilajin, -suvun tai ylemmän taksonomisen ryhmän levinneisyyttä, sekä kasvillisuustutkimukseen eli fytokenologiaan, joka puolestaan tutkii kasvillisuusalueiden sekä kasviyhdyskuntien levinneisyyttä maapallolla.
Kalliojärvi (Orivesi, eteläinen)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°46′52″N, 24°13′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Venehjoen valuma-alue (35.74)
Laskujoki:  oja Iso-Haikaraan 
Järvinumero:  35.745.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  175,4 m  
Rantaviiva:  0,767 km  
Pinta-ala:  2,336 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Pirkanmaalla Oriveden Yröskulman lähellä sijaitseva järvi. Samalla alueella on kolme järveä, joilla on sama nimi ja kartoissa niiden yhteisnimenä on Kalliojärvet.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on kolmesta samannimisestä järvestä eteläisimpänä sijaitseva järvi ja järvet sijaitsevat Siikanevan kaakkoispuolella kohoavalla mäkisellä järvialueella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 750 metriä ja se on autio. Lähin metsäautotie tulee Valkeajärven rantaan parin sadan metrin päähän.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueeseen (35.74), jonka Kooninjoen valuma-alueeseen (35.745) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 175,4 metriä mpy. Järveen ei tule mainittavia suo-ojia, mutta siihen tulee itäisempi Kalliojärven kautta yläpuolisten järvien vesiä. Sen oma laskuoja lähtee järven itäpäästä ja se laskee Iso-Haikaraan Viipperälammin, eteläisen- ja itäisen Kodantakusen kautta.
Kapinhemppo

| Kapinhemppo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Afrikanhempot Crithagra
Laji::  totta
Kaksiosainen nimi
 Crithagra totta  (Sparrmann, 1786) 
Synonyymit
 Serinus totta 
Katso myös
   Kapinhemppo Wikispeciesissä   Kapinhemppo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kapinhemppo (Crithagra totta) on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kapinhemppoa tavataan Etelä-Afrikassa. Lajin kanta on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kapinhemppo (Crithagra totta)
ITIS: Crithagra totta (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Serinus totta, Cape siskin (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Crithagra totta (englanniksi)
Kasvin muodonmuutos

Kasvin muodonmuutos (Versuch die Metamorphose der Pflanzen zu erklären) on Johann Wolfgang von Goethen kirjoittama tieteellinen essee.
Kasvin muodonmuutos oli uraauurtava teos, sillä Goethe teki ensimmäisinä havaintoja lehtien homologisista rakenteista. Hän tutki kasveja sirkkalehdistä yhteyttäviin lehtiin ja kukkien terälehtiin. Vaikka brittiläinen biologi Richard Owen käyttikin ensimmäisenä termiä homologia vuonna 1843, niin Goethe oli kuitenkin tehnyt samat huomiot jo noin 50 vuotta aiemmin.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Metamorphosis of Plants
Karin Söderström

Karin Johanna Söderström (s. 28. tammikuuta 1985 Lerum) on ruotsalainen kilpapurjehtija. Hän edustaa seuratasolla Göteborgin kuninkaallista pursiseuraa ja häntä valmentaa Peter Santen.
Söderströmin ensimmäinen kansainvälinen kisa oli vuonna 1997. Hän on saanut MM-kilpailuissa parhaat sijoituksensa laser radial -luokassa, jossa hän oli seitsemäs vuonna 2006 ja kahdeksas vuonna 2008. Söderström oli samassa sarjassa neljästoista Pekingin olympialaisissa 2008. Hänen paras sijoituksensa luokan maailmanlistalla on viides tila, jonka hän saavutti vuonna 2005.
Karl Gerhard

| Karl Gerhard |
| --- | --- |
 Karl Gerhard vuonna 1930
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. huhtikuuta 1891 Tukholma, Ruotsi
Kuollut: 22. huhtikuuta 1964 (73 vuotta) Saltsjöbaden
Ammatti:  laulaja, näyttelijä, teatterijohtaja
Muusikko
Laulukielet:  ruotsi
Aktiivisena:  1919–1964
Tyylilajit:  kupletti, revyy
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Karl Gerhard, alun perin Karl Emil Georg Johnson, (14. huhtikuuta 1891 Tukholma – 22. huhtikuuta 1964 Saltsjöbaden) oli ruotsalainen revyyartisti, teatteriohjaaja, revyy- ja kuplettikirjoittaja. Hän oli naimisissa kolme kertaa: 1913–1920 Mary Johnsonin, 1922–1929 Valborg Geyronin ja 1930–1969 Brita Wernerin kanssa. Gerhard oli Per Gerhardin isä ja Fatima Ekmanin adoptioisä.
Uransa aikana Gerhard ehti kirjoittaa yli 4 000 kuplettia ja yli 100 revyytä.
Elämä ja ura > Nuoruus ja uran alku

Karl Gerhard syntyi Karl Emil Georg Johnson -nimisenä. Ensimmäisen revyynsä hän allekirjoitti "Hvem är Hvem" -nimellä, mutta sitten päätti käyttää itsestään Karl Gerhard -nimeä. Myöhemmin hän sai luvan vaihtaa Gerhardin sukunimekseen. Hän syntyi Tukholmassa ja oli monien vuosien ajan näyttelijänä erilaisissa matkustavissa teatteriseurueissa. Vuonna 1913 hän avioitui Mary Johnsonin kanssa. Hän nousi sukunimensä kanssaselvennä tähtiin Ruotsin kukoistavassa elokuvateollisuudessa. Liitto päättyi avioeroon, kuten kaksi tulevaakin liittoa.
Gerhard debytoi kuplettilaulajana vuonna 1919 Fenix-kabareessa Tukholmassa, jolloin hän esiintyi Ernst Rolfin seuraajana. Gerhard kilpaili Rolfin kanssa 1920-luvulla kirjoittajana ja revyytuottajana. Silloin hän sai maineen Tukholman ilkeimpien ja tyylikkäimpien revyykuplettien kirjoittajana. Sen ajan tunnetuimpiin kuuluivat ”Jazzgossen”, ”Lilla Frida”, ”Hurra va ja ä bra” ja ”Hej på dej du gamla primadonna”.
Elämä ja ura > Nousu kuuluisuuteen

Rolfin kuoleman jälkeen Gerhardin revyistä tuli kallisarvoisia ja luksusluonteisia, ja hän tuli tunnetuksi Tukholman revyykuninkaana ja Ruotsin Aristofanesina. Useissa revyissä, kuten Oss greker emellan (Folkan-teatterissa 1933) ja Köpmännen i Nordens Venedig (Folkan-teatterissa 1936), oli Zarah Leander primadonnana. Hänen tunnetuimpia kuplettejaan tuohon aikaan olivat ”Nu ska vi vara snälla” ja ”Ett bedårande barn av sin tid”. Zarahille hän kirjoitti laulun ”I skuggan av en stövel” vuonna 1934 vakavana protestina Euroopan juutalaisvainoja kohtaan, mikä ei kuitenkaan estänyt Zarahia muuttamasta Natsi-Saksaan kolme vuotta myöhemmin. 1930-luvulla Gerhard asui yhdessä koreografinsa Karen Scheuzin kanssa.
Ensimmäisen poliittisen teoksensa Gerhard teki saksalaisen natsismin ja Ruotsin myönnytyspolitiikan ruoskijana. Hänellä itsellään oli paljon positiivisempi asenne Neuvostoliittoa kohtaan, ja lainasi Moskovan matkallaan melodian kuplettiin, josta tuli hänen natsivastainen mestariteoksensa, ”Den ökända hästen från Troja”. Se on laulettu Gullregn-revyyllä 1940. Poliisi kielsi vanhentuneen Tukholman määräyssääntöjen lakipykälän avustuksella kuplettien laulamisen, mistä on tullut tunnetuin esimerkki Ruotsin itsesensuurista sodan aikana.
Elämä ja ura > Viimeiset vuodet

Gerhardin revyyt vetivät vähemmän yleisöä vuoden 1940 jälkeen. Gerhardista ei koskaan enää tullut poliittista taisteluhahmoa, mutta eli hyvin hyvällä maineella. 1950-luvulla hän kirjoitti sarjan muistelmakirjoja, (Om jag inte minns fel, Katt bland hermeliner, Lite gullgren), kiersi tekemässä esityksiä yhdessä Bo Ekemarin kanssa, oli usein mukana radiossa vanhoilla ja uusilla kupleteilla, ja kirjoitti joka vuosi uudenvuodenrevyyn, jota näyteltiin ensimmäisen kerran Göteborgissa ja sitten Tukholmassa. Hän teki yhteistyötä Povel Ramelin kanssa ja oli mukana muutamassa Knäppupp-revyyssä vuosina 1957–1960. Hänen viimeinen kokoillan revyynsä oli vuoden 1961 Ursäkta handsken, jonka ohjasi Tage Danielsson. 1950-luvulla hän asui sihteerinsä Göthe Ericssonin ja adoptiolapsensa Fatiman kanssa.
Vuodesta 1952 Gerhard johti Vasa-teatteria yhdessä poikansa Per Gerhardin kanssa, ja sai silloin tällöin rooleja komedioista.
Gerhard kuoli näyttelytauon aikana 22. huhtikuuta 1964, kun hänelle tehtiin sydänleikkausta. Gerhardin viimeiseksi rooliksi jäi Peter Ustinovin Mitt bedårande jag (Photo Finish) -näytelmässä.
Kuoleman jälkeen

Vaikka Karl Gerhardia pidetään legendana, Ruotsin suurimpana teatteripersoonana ja satiirien tekijänä, ei hänestä ole kirjoitettu tyhjentävää elämäkertaakenen mukaan?. Gerhardista on kuitenkin joitakin kirjoja tehty, kuten Stig Ahlgrenin Den okände Karl Gerhard vuodelta 1966 ja Åke Petterssonin tohtorinväitöskirja Oss greker emellan. En klassisk komedi i revyform vuodelta 1976. Pettersson on Karl Gerhard -seuran puheenjohtaja.
Ruotsalainen muusikko Magnus Uggla julkaisi vuonna 2006 levyn, Ett bedårande barn av sin tid, jossa hän tulkitsee Gerhardin kupletteja. Albumin kappaleisiin kuuluu muun muassa ”Jazzgossen”.
Filmografia > Näyttelijänä

1913 – Mannekängen
1917 – I mörkrets bojor
1918 – Mästerkatten i stövlar
1929 – Säg det i toner
1932 – Lyckans gullgossar
1935 – Äktenskapsleken
1945 – Skådetennis
1953 – Vi tre debutera
1958 – Jazzgossen
Filmografia > Käsikirjoitukset

1925 – Hennes lilla Majestät (1925)
1935 – Äktenskapsleken
1939 – Hennes lilla Majestät (1939)
Valikoitu bibliografia

1931 – Åsså kommer det en gosse
1945 – I skuggan av en stövel (poliittisia revyytekstejä)
1950 – Karl Gerhards bästa (lauluja ja nuotteja)
1952 – Om jag inte minns fel
1956 – Katt bland hermeliner
1961 – Lite gullregn
1964 – Med mitt goda minne
1980-luku – Köpmännen i Nordens Venedig (revyykäsikirjoitus vuodelta 1936, Karl Gerhard -seuran julkaisema)
Aiheesta muualla

Karl Gerhard -seura (ruotsiksi)
Karl Gerhard (vasemmalla) ja Ernst Rolf vuonna 1930
Karin Thomaksentytär

Karin Thomaksentytär (noin 1610–1697) oli suomalainen nimismies ja emäntä.
Karin Thomaksentytärtä on pidetty eräänä Suomen pitkäaikaisimpana 1600-luvun nimismiehenä. Hän hoiti tehtäviään Paraisilla yli 40 vuotta. 
Karinin isoisä, isä, aviomies, poika ja pojanpoika olivat myös nimismiehiä.
Karl Börjesson

Karl Börjesson (13. heinäkuuta 1877 – 5. marraskuuta 1941 Vallentuna, Ruotsi) oli ruotsalainen antikvaarinen kirjakauppias. Hän loi Ruotsin maineikkaimpiin kuuluvan antikvariaatin Björck & Börjessonin, joka vuosien ajan hallitsi koko kiinteistöä Tukholman Drottningatan 62:ssa.
Börjesson aloitti työn teon jo 16-vuotiaana ja oppi ammattiin antikvariaateissa eri puolilla Ruotsia. Oltuaan pari vuotta Helsingissä Lindstedtin antikvariaatissa hän palasi 1901 Tukholmaan, jossa hänestä tuli Albert Björcks antikvariaatin apulainen. Vuodesta 1905 yrityksen nimi oli Björck & Börjesson, ja vuodesta 1906 lähtien Karl Börjesson oli sen ainoa omistaja.
Antikvariaatista tuli vuosien kuluessa Skandinavian suurin, ja Börjessonin aikana antikvariaatti julkaisi 350 luetteloa yhteensä yli 430 000 kirjasta. Kirjojen keräilijöitä kiinnostavat useat antikvariaatin erikoisluettelot, esimerkiksi sellaisista aiheista kuin topografia ja ruotsalainen kaunokirjallisuus.
Björck & Börjesson harjoitti myös huomattavaa kustannustoimintaa. Se julkaisi esimerkiksi sarjoja Berömda böcker (Kuuluisia kirjoja) ja Berömda filosofer (Kuuluisia filosofeja). Kustannusyhtiö julkaisi myös 12 August Strindbergin teosta, muun muassa Den blå boken ja Mustat liput.
Aiheesta muualla

Björk och Börjesson
Karin Värmefjord

| Karin Värmefjord> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. elokuuta 1944 Tierp, Ruotsi
Kuollut: 2. lokakuuta 1989 (45 vuotta) Ludvika, Ruotsi
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Ammatti:  poliisimestari
Puoliso:  Martin Brändström
Muut tiedot
Koulutus: Tukholman yliopisto
Karin Irene Värmefjord Brändström (2. elokuuta 1944 Tierp – 10. helmikuuta 1989 Ludvika) oli Ruotsin ensimmäinen naispuolinen poliisimestari. Hän oli pastorin tytär, ja perhe muutti usein. Värmefjord kirjoitti ylioppilaaksi Falunissa vuonna 1963 ja hakeutui Tukholman yliopistoon, josta hän valmistui juristiksi vuonna 1971. Tämän jälkeen hänet valittiin poliisijohtajakoulutukseen Solnaan. Valmistuttuaan hän työskenteli aluksi sihteerinä, kunnes hänestä vuonna 1978 tuli Karlskogan poliisitarkastaja ja lopulta vuonna 1981 Ludvikan poliisimestari.
Karvaskaunokki

| Karvaskaunokki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Carduoideae
Suku::  Kaunokit Centaurea
Laji::  benedicta
Kaksiosainen nimi
 Centaurea benedicta  (L.) (L.) 
Synonyymit
 Cnicus benedictus L. 
Katso myös
   Karvaskaunokki Wikispeciesissä   Karvaskaunokki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karvaskaunokki eli karvasohdake (Centaurea benedicta, syn. Cnicus benedictus) on yksivuotinen kaunokkilaji, joka on tunnettu vuosisatoja lääkekasvina Euroopassa.
Karvaskaunokki on piikkinen, ohdakkeita hieman muistuttava ruohokasvi. Varsi on runsashaarainen ja karvainen. Lehdet ovat pitkulaiset, parihalkoiset ja piikkilaitaiset. Mykeröt kasvavat yksittäin, ne ovat keltakukkaiset ja niiden kehto-osa on haarautuvien piikkien ympäröimä.
Karvaskaunokki kasvaa alun perin Välimeren alueen maissa sekä Länsi- ja Keski-Aasiassa. Monissa Keski-Euroopan maissa ja Pohjois-Amerikassa sitä esiintyy levinneenä.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Karvaskaunokki – Centaurea benedicta
Kankanai

| Kankanai> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:   Filippiinit
Puhujia:  218,000 (1990)
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet pohjoisluzonilaiset kielet bontok-kankanai
Kielikoodit
ISO 639-3:  kne
ISO 639-3:  xnn
 Ohje 
Kankanai on Filippiineillä Luzonin saaren pohjoisosassa puhuttu malaijilais-polynesialainen kieli. Sitä puhui vuoden 1990 väestönlaskennassa äidinkielenään 218,000 ihmistä.
Kankanai jaetaan keski- ja pohjoiskankanain murteisiin. Kieli on läheistä sukua bontokille ja muodostaa sen kanssa pohjoisluzonilaisiin kieliin kuuluvan bontok-kankanain alaryhmän.
Karl Gayer

Karl Gayer
Johann Christian Karl Gayer (15. lokakuuta 1822 Speyer – 1. maaliskuuta 1907 München) oli saksalainen metsänhoitaja.
Gayeristä tuli metsänhoitoprofessori Baijerissa Aschaffenburgin metsäinstituutissa vuonna 1855 ja hän oli professori Münchenin yliopistossa vuosina 1878-91, pääaineena metsätekniikka. Gayer valittiin yliopiston rehtoriksi vuonna 1889, ja hän piti erittäin kuuluisan puheen tämän viran vihkiäisissä Der Wald im Wechsel der Zeiten (Metsä eri aikakausina). Kirjoituksillaan Gayer vaikutti suuresti metsänhoitoon. Hänen klassinen teoksensa Der Waldbau (kaksi nidettä, 1878-80) toi suuren muutoksen Saksan silloiseen metsänhoitoon. Gayer korosti saksalaisessa metsäkirjallisuudessa ensimmäisenä metsäbiologian näkemyksiä. Hän kannatti luonnollisen nuorentamisen tarvetta tuottavien metsien aikaansaamiseksi ja hänen harsintahakkuumenetelmäänsä ("Gayer blanching") on sovellettu useissa maissa. Gayerin oppikirja Die Forstbenutznng (kaksi nidettä, 1863) oli myös erittäin arvostettu.
Bayerische Forstlehranstalt i Aschaffenburg (1854)
Kalliojärvi (Orivesi, Ristijärvi)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°49′15″N, 24°39′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Ristijärveen 
Järvinumero:  35.724.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,7 m  
Rantaviiva:  1,1 km  
Pinta-ala:  5,636 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee kahden korkean mäen välissä. Itäpuolinen mäki kohoaa 40 metriä vedenpintaa korkeammalle ja sen lakialue on kalliota. Järven eteläpuolella kohoaa yhtä korkea mäki. Mäkien rinteet viettävät järveen jyrkkinä ja kolmessa kohtaa on myös jyrkänteitä. Järven kaakkoislahti työntyy mäkien väliin. Järven muut rannat ovat alavaa maata. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven lähellä sijaitsee kaksi maatilaa peltoineen ja rantojen lähelle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Ristijärven läpi kulkevalta kylätieltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,7 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän ojaa, joista kaksi on muita ojia pitemmät. Toinen oja tulee aivan Sotkanjärven läheltä ja se on pelto-oja. Toinen on Sorvajärven laskuoja, johon yhtyy Paskolammen ojitetulta suolta tulevat kuivatusvedet. Järven laaksossa on useita lähteitä, joiden vedet on johdettu ojiin . Järven oma laskuoja yhtyy Isolta Urttimenjärveltä tulevaan laskuojaan. Se laskee Ristijärveen. Vesireitti jatkaa sitten Nautajärven, Äväntäjärven ja Lopenselän kautta Koljonselkään.
Historiaa

Vuoden 1958 peruskartassa ei Paskolammensuota oltu vielä ojitettu, mutta seuraavassa vuoden 1977 kartassa se oli. Toinen vapaa-ajan asunto on rakennettu vasta vuoden 1986 kartan julkaisun jälkeen.
Kankare

Kankare voi tarkoittaa seuraavia:
kankare, J. G. Granön luokittelun mukaan: 10–20 metriä korkea kukkula
Kankare, myös Kankari, kylä Halikossa
Kelloliike Kankare Ky, kelloliike Säkylässä
Kankare, sukunimenä:
Jouko Kankare (s. 1940), suomalainen kemisti ja professori
Reetta Kankare (s. 1988), suomalainen näyttelijä
Satu Kankare, Lapuan kaupunginjohtaja
Säde Kankare, yhteiskunnallinen vaikuttaja
Vilho Kankare (1917–2008), suomalainen sotakirjailija
Ville Kankare, sisällöntuottaja ja YouTube-videoiden tekijä
Wolf Kankare (s. 1990), suomalainen sarjakuvataiteilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kankare”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kangaslampi (Tohmajärvi, Onkamo)

| Kangaslampi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Tohmajärvi
Koordinaatit:  62°18′15″N, 30°08′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järvinumero:  02.014.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,4 m 
Rantaviiva:  3,73 km 
Pinta-ala:  0,31 km² 
Tilavuus:  0,00248 km³ 
Keskisyvyys:  8 m 
Suurin syvyys:  29,2 m 
Saaria:  1
 fiKangaslampi 
Kangaslampi on järvi Onkamon kylässä Tohmajärvellä Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 30,8 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 38 kilometriä eteläkaakkoon.