stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karjalan rata

Karjalan rata on Suomen rataverkkoon kuuluva rataosuus, joka kulkee Kouvolasta Lappeenrannan ja Parikkalan kautta Joensuuhun. Sen alkuosa Kouvolasta Luumäelle on samalla osa Riihimäki–Pietari-rataa.
Karjalan rata on 325,8 kilometrin pituinen, sähköistetty koko matkaltaan ja kaksiraiteinen osuuksilla Kouvola–Luumäki sekä Joutseno–Imatra. Joensuuhun asti ajetaan yhteensä kuudella Pendolino- ja InterCity-junaparilla, Imatralle kahdella InterCity-junaparilla.
Historia

Ensimmäinen Karjalan rata valmistui vuonna 1894. Se kulki Viipurista Sortavalan kautta Joensuuhun, mutta 1940 solmitun Moskovan rauhan myötä Viipuri–Joensuu-radasta suurin osa radasta jäi luovutetulle alueelle. Suomessa pysyi ainoastaan Niiralan ja Joensuun välinen Niiralan rata, joka jäi paikallisliikenteen käyttöön.
Haararata Riihimäen–Pietarin radalta Simolasta Lappeenrantaan oli valmistunut 1880-luvulla.. Sitä jatkettiin Imatralle 1934 ja sieltä edelleen Simpeleen kautta Elisenvaaran risteysasemalle Karjalan radan varteen 1937. Elisenvaara kuitenkin sijaitsi Moskovan rauhassa luovutetulla alueella, minkä vuoksi rakennettiin yhdysrata Simpeleeltä Huutokoski–Tiviä-radan varrelle Parikkalaan 1947. Siellä rata yhdessä valtatie 6:n kanssa ylittää Simpelejärven Joukionsalmessa vain noin 500 metriä Suomen ja Venäjän rajasta aivan sen Suomen-puoleisen vyöhykkeen tuntumassa. Oikorata Luumäeltä Lappeenrantaan valmistui 1962 ja rataosa Parikkalasta Säkäniemeen 1966, jossa rata yhtyy Niiralan rataan ja samalla alkuperäiseen Karjalan rataan. Täten oli syntynyt uusi Karjalan radaksi kutsuttu rataosa Kouvolasta Joensuuhun.
Joensuun eteläpuolelle valmistui Tikkalan ja Hammaslahden välille 8,5 kilometriä pitkä rataoikaisu 2008, jonka yhteydessä rakennettiin Tikkalan rautatieliikennepaikka uudelleen.
Karjalan radan yli 60 kilometrin mittaisella loppuosuudella ennen Joensuuta ei ole tasoristeyksiä, joten siellä voidaan periaatteessa ajaa 200 km/h:n maksiminopeudella; radan nopeusrajoitus on kuitenkin 140 km/h.
Historia > Luumäki–Imatra-kaksoisraide

Vuonna 2011 valmistui Luumäen ja Imatran välisen kaksoisraiteen yleissuunnitelma.
Luumäki–Imatra-kaksoisraiteen 1. vaiheessa rakennetaan Joutsenon ja Imatran tavara-aseman välille kaksoisraide, Luumäen ja Joutsenon välille tehdään perusparannustöitä, akselipaino nostetaan 25 tonniin ja nopeus nostetaan maksimissaan 200 kilometriin tunnissa. Hanke on aikataulutettu valmistumaan vuoden 2024 aikana.
Vanhan valtatie 6:n uusi alikulkusilta valmistui vuonna 2019. Mansikkakosken, Pontuksen ja Saimaan kanavan uudet sillat avattiin vuonna 2020. Lauritsalan liikennepaikan urakka valmistui vuonna 2021. Rasinsuon, Törölän ja Tapavainolan liikennepaikkojen sähkörata- ja päällysrakennetyöt valmistuivat vuonna 2022. Joutsenon ja Imatran välinen kaksoisraide otettiin käyttöön vuonna 2022.
Luumäki–Imatra-kaksoisraiteen 2. vaiheessa rakennetaan kaksoisraide Luumäen ja Joutsenon välille 25 t akselipainoon ja mahdollisuuksien mukaan 200 km/h nopeudelle. Lisäksi hankkeeseen kytkeytyy Lappeenrannan ratapihan parantaminen. Rakentaminen alkaa aikaisintaan vuonna 2025.
Väylävirasto käynnisti syksyllä 2022 kaksoisraiteen ratasuunnittelun Luumäen ja Joutsenon välille. Ratasuunnitelmat on jaettu neljään osaan.
Luumäen ja Rasinsuon sekä Lappeenrannan ja Muukon välisten kaksoisraiteiden suunnittelut käynnistyivät vuoden 2022 lopussa. Rasinsuon ja Lappeenrannan välisen kaksoisraiteen suunnittelu käynnistyi toukokuussa 2023. Muukon ja Joutsenon välisen kaksoisraiteen suunnittelu käynnistyi tammikuussa 2024. Ratasuunnitelmat on aikataulutettu valmistumaan vuoden 2024 aikana.
Valokuvia Karjalan radalta

Joensuun rautatieasema
Rataa Parikkalan Kinnarniemessä
Kiteen rautatieasema
Hammaslahden rautatieasema
Parikkalan ratapiha-aluetta etelästä päin
Imatran rautatieasema
Lokomo Hr1 eli ”Ukko-Pekka” Lappeenrannan rautatieasemalla 6.8.2014
Kouvolan rautatieasema syksyllä 2019
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karjalan rata Wikimedia Commonsissa
Maunu Paljassääri

| Maunu Paljassääri |
| --- | --- |
 
Norjan kuningas
Valtakausi:  1093–1103   vastahallitsijana 1093–1094 Haakon Maununpoika
Edeltäjä:  Olav Kyrre
Seuraaja:  Olavi Maununpoika   Östen Maununpoika   Sigurd I Jerusaleminkävijä

Syntynyt:  1073 Norja
Kuollut:  24. elokuuta 1103 River Quoile
Puoliso:  Margareta Fredkulla
Lapset:  Östen Maununpoika   Ragnhild   Tora   Sigurd I Jerusaleminkävijä   Olavi Maununpoika   Harald Gille   Sigurd Slembe   Magnus röde
Suku:  Hardrada
Isä:  Olav Kyrre
Äiti:  Tora Jonsdotter
Maunu III Paljassääri (Magnus III Olavsson Berrføtt, 1073–1103) oli Norjan kuningas 1093–1103. Hän oli aluksi serkkunsa Haakon Maununpojan vastahallitsija, mutta Haakonin kuoltua 1094 hänestä tuli yksin koko Norjan kuningas. Maunu oli Olav Kyrren avioton poika.
Maunun lisänimen oletetaan saaneen alkunsa hänen tavastaan pukeutua sääret paljaaksi jättävään irlantilaistyyppiseen kilttiin.
Vuonna 1095 Maunu Paljassäärestä tuli myös Mansaaren kuningas. Lisäksi Maunu liitti vuonna 1098 Orkneysaaret, Hebridit ja Shetlandinsaaret Norjaan. Maunu Paljassääri kaatui vuonna 1103 ollessaan sotaretkellä Irlannissa. Maunun sotaretkellä oli kauaskantoiset seuraukset, sillä tulevina vuosina Norjaan ilmestyivät sekä Harald Gille että Sigurd Slembe, jotka kumpikin väittivät olevansa Maunun aviottomia poikia ja oikeutettuja Norjan kruunuun.
Maunua seurasivat valtaistuimella hänen kolme poikaansa: Olavi Maununpoika, Östen Maununpoika ja Sigurd I Jerusaleminkävijä.
Hänen tyttärensä Ragnhild (1073–1103) avioitui Tanskan kuningas Eerik I Ejegodin aviottoman pojan Harald Kesjan kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maunu Paljassääri Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Edeltäjä: Olav Kyrre | Norjan kuningas 1093–1103 | Seuraaja: Olavi Maununpoika, Östen Maununpoika ja Sigurd I Jerusaleminkävijä |
| n k Norjan hallitsijat ja valtionpäämiehet |
| --- | --- |
Kaunotukan suku:  Harald Kaunotukka ~(872—933)  Eerik Verikirves ~(933–935)  Haakon Hyvä ~(935–960)  Harald Harmaaturkki ~(960—970) 
Knýtlinga-suku ja Ladejaarlit:  Harald Sinihammas (970—985 tai 986)  Haakon Sigurdinpoika (970—995)  Sven Haaraparta (985 tai 986 —995) 
Kaunotukan suku:  Olavi Tryggvenpoika (995–1000) 
Knýtlinga-suku ja Ladejaarlit:  Eerik Haakoninpoika (1000–1012)  Sven Haakoninpoika (1000–1015)  Sven Haaraparta (1000–1014)  Håkon Eriksson (1012–1015)  Harald II (1014–1015) 
Kaunotukan suku:  Pyhä Olavi (1015–1028) 
Knýtlinga-suku ja Ladejaarlit:  Knuut Suuri (1028–1035)  Håkon Eriksson (1028–1029)  Sven Aelgifunpoika (1030–1035) 
Kaunotukan suku:  Maunu Hyvä (1035–1047)  Harald Ankara (1045–1066)  Maunu Haraldinpoika (1066–1069)  Olav Kyrre (1067–1093)  Haakon Maununpoika (1093–1095)  Maunu Paljassääri (1093–1103)  Olavi Maununpoika (1103–1115)  Östen Maununpoika (1103–1123)  Sigurd I Jerusaleminkävijä (1103–1130)  Maunu Sokea (1130–1135)  Harald Gille (1130–1136)  Sigurd II Munn (1136–1155)  Inge Koukkuselkä (1136–1161)  Maunu Sokea (1137–1139)  Östen II Haraldsson (1142–1157)  Haakon Harteikas (1157–1162)  Maunu Erlinginpoika (1161–1184)  Sverre Sigurdinpoika (1184–1202)  Haakon III Sverrenpoika (1202–1204)  Guttorm Sigurdsson (1204)  Inge II Bårdinpoika (1204–1217)  Filippus Simonsson (1207—1217)  Haakon IV Haakoninpoika (1217–1263)  Haakon Nuori (1240–1257)  Maunu VI Lainparantaja (1263–1280)  Eerik II Maununpoika (1280–1299)  Haakon V Maununpoika (1299–1319) 
Bjälbo-suku:  Maunu Eerikinpoika (1319–1355)  Haakon VI Maununpoika (1343–1380)  Olavi Haakoninpoika (1380–1387) 
Kalmarin unioni:  Margareeta I (1380–1412)  Eerik XIII Pommerilainen (1389–1442)  Sigurd Jonsson (1439–1442)  Kristoffer Baijerilainen (1440–1448)  Sigurd Jonsson (1448–1449)  Kaarle I (1449–1450)  Sigurd Jonsson (1450–1452)  Kristian I (1450–1481)  Jon Svalesson Smör (1482-1483)  Hannu I (1483–1513)  Kristian II (1513–1523) 
Oldenburgin suku:  Fredrik I (1523–1533)  Kristian III (1534–1559)  Fredrik II (1559–1588)  Kristian IV (1588–1648)  Fredrik III (1648–1670)  Kristian V (1670-1699)  Fredrik IV (1699–1730)  Kristian VI (1730-1746)  Fredrik V (1746-1766)  Kristian VII (1766–1808)  Fredrik VI (1808–1814)  Kristian VIII (1814) 
Holstein-Gottorp-suku:  Kaarle XIII (1814–1818) 
Bernadotte-suku:  Kaarle XIV Juhana (1818–1844)  Oskar I (1844–1859)  Kaarle XV (1859–1872)  Oskar II (1872–1905) 
Glücksburg-suku:  Haakon VII (1905–1957)  Olavi V (1957–1991)  Harald V (1991–) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 2  WorldCat 2 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  IdRef
Terry Kath

Terry Alan Kath (31. tammikuuta 1946 Chicago, Illinois – 23. tammikuuta 1978 Woodland Hills, Kalifornia) oli yhdysvaltainen kitaristi, laulaja ja lauluntekijä, joka nousi kuuluisuuteen progressiivista rockia soittavan Chicagon perustajajäsenenä sekä alkuperäisenä kitaristina. Kathin uran aikana Jimi Hendrix sanoi pitävänsä Kathia itseään parempana kitaristina.
Kath kamppaili aikuisiällään päihderiippuvuuden kanssa ja kuoli tammikuussa 1978 ammuttuaan itseään vahingossa aseella ohimoon.
Elämä ja ura

Teini-ikäinen Kath soitti bassoa lukuisissa eri yhtyeissä 1960-luvun puolivälin tienoilla ennen kuin hänen soittimekseen vakiintui sähkökitara. Chicago perustettiin vuonna 1969 ja Kath soitti siinä kuolemaansa saakka. Kath käytti urallaan pääasiassa Fenderin Stratocasteria ja Telecasteria, joista jälkimmäisen Kathin käytössä ollut yksilö, joka oli varustettu humbucker-mikrofonilla ja koristeltu useilla tarroilla - mm. NHL-jääkiekkojoukkue Chicago Blackhawksin logolla - tuli omaperäisyytensä johdosta tunnetuksi.
Chicagossa päälaulutselvennä jaettiin Kathin mukana ollessa pääasiassa hänen, basisti Peter Ceteran ja kosketinsoittaja Robert Lammin kesken. Kath myös kirjoitti useita Chicagon kappaleita, kahdesta kolmeen jokaiselle levylle, joiden tekoon hän osallistui.
Kuolema

Kathilla oli tapana kuljettaa mukanaan aseita ja leikitellä niiden kanssa. Chicagon roudarin ja teknikon, Don Johnsonin, luona järjestetyn juhlan jälkeen hän otti 38-kaliiperisen revolverin, asetti sen piipun päätään vasten ja painoi liipaisinta useita kertoja tietäen, ettei aseessa ollut patruunoita. Johnson huolestui Kathin käytöksestä ja kehotti tätä useaan otteeseen olevan varovainen. Seuraavaksi Kath otti puoliautomaattisen 9-millimetrisen pistoolin ja vakuutteli Johnsonille, ettei ase ole ladattu. Kath jopa näytti Johnsonille tyhjää lipasta, jonka asetti takaisin pistooliin. Kath asetti aseen kohti ohimoaan ja painoi liipaisinta. Patruunapesässä kuitenkin oli patruuna ja Kath kuoli välittömästi.
Muut Chicagon jäsenet olivat Kathin kuoleman johdosta järkyttyneitä ja suunnittelivat lopettavansa yhtyeen. Tonight Shown musiikkiohjaaja Doc Severinsenin kehotuksesta he päättivät kuitenkin jatkaa ja yhtye on edelleenkin toiminnassa. Kathin tilalle Chicagon kitaristiksi valittiin Donnie Dacus.
Kathilta jäi leski Camelia sekä kuolinhetkellä kaksivuotias tytär Michelle. Hänet on haudattu Kalifornian Glendaleen.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Yhdysvallat  Tšekki 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana
Karen (nimi)

Karen on etunimi, joka voi olla naisen tai miehen nimi. Germaanisissa kielissä sitä pidetään Katarina-nimen muunnelmana eli naisennimenä.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Karen on joulukuuhun 2024 mennessä ollut Suomessa virallisena etunimenä noin 640 naisella ja noin 40–60 miehellä.
Nimipäivä

Norjassa Karenilla on nimipäivä 2. elokuuta. Suomessa Karen-nimeä ei ole otettu almanakkaan.
Kuvitteellisia Kareneja

Karen Beecher, Bumblebee, supersankaritar DC Comicsin sarjakuvissa
Karen McCluskey, henkilöhahmo televisiosarjassa Täydelliset naiset
Karen Sisco, nimihenkilö samannimisessä televisiosarjassa
Karen Spencer, henkilöhahmo televisiosarjassa Kauniit ja rohkeat
Karen Walker, henkilöhahmo televisiosarjassa Will & Grace
”Karen” nimittelysanana

Englanninkielisissä maissa ”Karen” alkoi 2010-luvun lopulla tarkoittaa ylemmyydentuntoista valkoihoista naista, joka suhtautuu rasistisesti ja alentuvasti esimerkiksi palveluammateissa toimiviin ja vaatii äänekkäästi erityiskohtelua. Tapauksia tallennettiin kännykkävideoille, joista tuli nettimeemejä. Koronapandemian vuosina Karen-nimittely laajeni tarkoittamaan itsekästä suojatoimien vähättelijää ja laiminlyöjää. Nimittely voi nykyään tarkoittaa ketä tahansa ”besserwisseriä” eli ylimielistä moralisoijaa ja viisastelijaa, sukupuolesta riippumatta (vrt. kukkahattutäti).
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Karen (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Yleinen tekoäly

Yleinen tekoäly tai vahva tekoäly (engl. Artificial General Intelligence, AGI) on hypoteettinen tuleva tekoälyn kehitysvaihe, joka eroaa nykyisestä kapeasta tekoälystä siten, että se kykenee suorittamaan minkä tahansa älyllisen tehtävän, jonka ihminen pystyy suorittamaan. Vaihtoehtoisesti yleinen tekoäly on määritelty autonomiseksi järjestelmäksi, joka ylittää ihmisen kyvyt suurimmassa osassa taloudellisesti arvokkaita tehtäviä. Ylivoimaisesti ihmisälyn ylittävä tekoäly taas usein luokitellaan superälykkääksi tekoälyksi. Yleisen tekoälyn luominen on joidenkin tekoälytutkimusprojektien ja -yritysten, kuten OpenAI:n, DeepMindin ja Anthropicin, ensisijainen tavoite. Yleinen tekoäly on usein aiheena tieteiskirjallisuudessa ja tulevaisuudentutkimuksessa .
Yleisen tekoälyn mahdollisuus muodostua uhkaksi ihmiskunnalle on kiistelty aihe.  Esimerkiksi OpenAI käsittelee sitä eksistentiaalisena riskinä, kun taas toiset pitävät liian kaukaa haettuna ajatuksena, että siitä voisi muodostua riskiä.
Vuoden 2020 tutkimuksessa tunnistettiin 72 aktiivista yleistä tekoälyä kehittävää tutkimus ja tuotekehitysprojektia 37 maassa.
Yleisen tekoälyn kehittämistä pidetään tärkeänä vaiheena teknologisen singulariteetin saavuttamisessa.
Yleisen tekoälyn testaaminen

Useita testejä, joiden tarkoituksena on vahvistaa tekoälyn olevan yleinen tekoäly, on kehitetty, mukaan lukien:
Hyödyt

Yleisellä tekoälyllä voisi olla monenlaisia käyttötarkoituksia. Jos se saataisiin onnistuneesti suunnattua tekemään niitä, se voisi auttaa erilaisien maailmanongelmien, kuten nälänhädän, köyhyyden ja terveysongelmien ratkaisemisessa.
Yleinen tekoäly voisi parantaa tuottavuutta ja tehokkuutta useimmissa työpaikoissa. Esimerkiksi terveysalalla se voisi nopeuttaa lääketieteellistä tutkimusta, erityisesti syöpää vastaan. Se voisi hoitaa vanhuksia ja demokratisoida potilaiden nopean ja laadukkaan lääketieteellisen diagnoosin saamisen. Käytännössä mikä tahansa työ, joka hyödyttää yhteiskuntaa, olisi luultavasti ennemmin tai myöhemmin parasta jättää tekoälyn hoidettavaksi. Ihmisten tarve tehdä työtä toimeentulon vuoksi voisi kadota, jos tekoälyn tuottama varallisuus jaettaisiin oikein, mahdollisesti jopa itse tekoälyn toimesta. Tämä herättää myös kysymyksen ihmisten paikasta yhteiskunnassa, joka on radikaalisti automatisoitu.
Riskit > Mahdollinen uhka ihmisen olemassaololle

Väite, jonka mukaan tekoäly muodostaa hengenvaaran ihmiskunnalle ja että tämä riski vaatii lisähuomiota, on kiistanalainen, mutta monet julkisuuden henkilöt, kuten Elon Musk, Bill Gates ja Stephen Hawking, ovat kannattaneet sitä. Gates toteaa, ettei hän "ymmärrä, miksi jotkut ihmiset eivät ole huolissaan", ja Hawking kritisoi laajaa välinpitämättömyyttä vuoden 2014 pääkirjoituksessaan:
Kohdatessaan mahdollisia tulevaisuuksia, jotka sisältävät mittaamattomia etuja ja riskejä asiantuntijat tekevät varmasti kaikkensa varmistaakseen parhaan lopputuloksen, eikö niin? Väärin. Jos ylivoimainen alien-sivilisaatio lähettäisi meille viestin: "Tulemme muutaman vuosikymmenen kuluttua", vastaisimmeko vain: "OK, soittakaa meille kun saavutte, jätämmekö valot päälle?" Luultavasti emme. Mutta tämä on enemmän tai vähemmän mitä tapahtuu nyt tekoälyn kanssa.
Vuonna 2023 Google DeepMindin, OpenAI:n ja Anthropicin toimitusjohtajat yhdessä muiden alan johtajien ja tutkijoiden kanssa julkaisivat yhteisen lausunnon, jossa todettiin, että "Tekoälyn aiheuttaman sukupuuttoon kuolemisen riskin vähentämisen tulisi olla globaali prioriteetti muiden yhteiskunnallisten riskien, kuten pandemioiden ja ydinsodan joukossa."
Riskit > Massatyöttömyys

OpenAI:n tutkijat arvioivat, että "Kielimallien käyttöönotto saattaa vaikuttaa ainakin 10 prosenttiin työtehtävistä 80 prosentilla yhdysvaltalaisista työntekijöistä, kun taas noin 19 prosentilla työntekijöistä voi olla vaikutuksia jopa yli 50 prosenttiin tehtävistään". He pitävät toimistotyöntekijöitä kuten matemaatikkoja, kirjanpitäjiä ja verkkosuunnittelijoita eniten altistuvina tekoälyn vaikutuksille.
Kirjallisuutta

Togelius, Julian: Yleinen tekoäly.  Suomentanut Kimmo Pietiläinen. Helsinki:  Terra Cognita, 2025.  ISBN 978-952-7367-42-1
Synkkä syöveri

| Synkkä syöveri> The Grim Grotto |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Lemony Snicket   (oik. Daniel Handler)
Kuvittaja:  Brett Helquist
Kansitaiteilija:  Brett Helquist
Kieli:  englanti
Genre:  seikkailu, lasten- & nuortenkirjallisuus
Kustantaja:  HarperCollins
Julkaistu:  21.9.2004
Sivumäärä:  323
ISBN:  0-06-441014-5
Suomennos
Suomentaja:  Marja Helanen-Ahtola
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2006
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  336
ISBN:  951-0-31491-9
Sarja: Surkeiden sattumusten sarja
Edeltävä:  Luikurin liuku
Seuraava:  Ratkaisun rajoilla
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Synkkä syöveri on yhdestoista kirja kolmetoistaosaisessa Lemony Snicket -nimen takana toimineen Daniel Handlerin kirjoittamassa kirjasarjassa Surkeiden sattumusten sarja.
Kirja jatkaa vanhempansa menettäneiden orpojen Violet, Klaus ja Sunny Baudelairen tarinaa, kun he yrittävät pysyä turvassa sarjan antagonisti kreivi Olafilta ja selvittää mysteerisen "V.P.K."-järjestön salaisuuksia.
Kulttuuri- ja kirjallisuusviittaukset

Queequeg on hahmo Moby Dickissä, ja Herman Melville kasvot ovat sukellusveneen univormuissa.
Sunny käyttää kirjassa seuraavia sanoja:
"Yom Huledet", joka tarkoittaa syntymäpäivää hepreaksi
"Shalom", joka tarkoittaa rauhaa ja käytetään sanoina "hei" ja "näkemiin" heprean kielessä
"Cuisi-" Sunny oli aikeissa sanoa "cuisine", joka tarkoittaa ranskaksi keittiötä.
Kirjassa mainitaan kolme runoa:
Robert Browningin My Last Duchess
Lewis Carrollin The Walrus and the Carpenter
T. S. Eliotin The Waste Land
Kirja eri kielillä

Venäjänkielinen: "Угрюмый Грот", Azbuka, 2006, ISBN 5-35201-790-7
Tšekinkielinen: "Ponurá sluj"
Portugalinkielinen: "A Gruta Gorgônea", Cia das Letras
Kreikankielinen: "Η Σπαρακτική Σπηλιά", Ελληνικά Γράμματα
24. lokakuuta

YK:n lippu
24. lokakuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 297. päivä (298. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 68 päivää.
24. lokakuuta vietetään YK:n päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Rasmus, Asmo
suomenruotsalainen kalenteri: Fjalar, Rasmus
ortodoksinen kalenteri: Aarre
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Algebeaivi
vanhemmissa kalentereissa: Aallotar, Ester, Evergistus, Evert, Ewergistus, Natanael, Nathanael, Pasi, Salome, Severus
Tapahtumia

1260 – Baibarsista tuli Egyptin sulttaani osallistuttuaan edellisen hallitsijan Qutuzin salamurhaan.
1360 – Brétignyn rauhansopimus vahvistettiin Calais’ssa, mikä merkitsi satavuotisen sodan ensimmäisen vaiheen päättymistä.
1648 – Kolmikymmenvuotinen sota päättyi, kun Westfalenin rauhansopimus allekirjoitettiin.
1795 – Puolan jaot: Puolan ja Liettuan reaaliunioni päättyi Itävallan, Preussin ja Venäjän jaettua alueen keskenään.
1812 – Napoleonin sodat: Maloyaroslavetsin taistelu.
1861 – Yhdysvalloissa valmistui ensimmäinen mantereen poikki kulkenut lennätinlinja, mikä päätti Pony Expressin lyhyeksi jääneen valtakauden.
1917 – Ensimmäinen maailmansota: Caporetton taistelu (toiselta nimeltään Karfreitin) alkoi itävaltalaisten ja italialaisten liittoutumien välillä. Ernest Hemingway kuvasi myöhemmin taistelun jälkiselvittelyjä kirjassaan Jäähyväiset aseille.
1922 – Turkulainen palloilun yleisseura Turun Palloseura eli TPS perustettiin.
1929 – Musta torstai: New Yorkin pörssi romahti ja maailmanlaajuinen talouskriisi alkoi.
1930 – Brasilian ensimmäinen tasavallan presidentti Washington Luís Pereira de Sousa syrjäytettiin verettömällä vallankaappauksella. Getúlio Dornelles Vargasista tuli ”väliaikainen presidentti”.
1935 – Italia hyökkäsi Etiopiaan.
1944 – Toinen maailmansota: japanilainen lentotukialus Zuikaku tuhoutui yhdysvaltalaisten lentokoneiden hyökkäyksessä Leytenlahden taistelussa viimeisenä Pearl Harborin hyökkäykseen osallistuneena lentotukialuksena. Taistelulaiva Musashi upposi taistelussa.
1945 – Yhdistyneet kansakunnat perustettiin San Franciscossa.
1948 – Valpo lakkautettiin. Tilalle perustettiin Suojelupoliisi.
1956 – Neuvostoliitto tunkeutui Unkariin.
1964 – Pohjois-Rhodesia itsenäistyi Yhdistyneestä kuningaskunnasta Sambiana (Etelä-Rhodesia säilyi siirtokuntana).
1970 – Salvador Allende valittiin Chilen presidentiksi.
1980 – Puolan hallitus laillisti Solidaarisuus-ammattiyhdistysliikkeen toiminnan.
1998 – Avaruustutkimus: Deep Space 1 -komeetta- ja asteroidiluotain laukaistiin matkaan.
2002 – Poliisi pidätti tarkka-ampuja-sarjamurhaajat John Allen Muhammadin ja Lee Boyd Malvon, mikä päätti Washington D.C.:n alueella tapahtuneen 10 henkeä vaatineen murhasarjan.
2003 – Concorde teki viimeisen kaupallisen lentonsa. Tähän päättyi yliäänennopeudella toimineiden matkustajalentokoneiden aikakausi.
2005 – Hurrikaani Wilma aiheutti laajaa tuhoa Kuubassa ja Floridassa saavuttuaan Meksikosta.
2007 – Avaruustutkimus: Chang’e 1, Kiinan ensimmäinen kuuluotain, laukaistiin.
2017 – Bitcoin gold muodostui kryptovaluutaksi
Juhlapäiviä

Sambia: Itsenäisyyspäivä (1964).
YK: Yhdistyneiden kansakuntien päivä (”United Nations Day”). Vietetty vuodesta 1948. YK:n peruskirja (eli YK:n syntymäpäivä) astui voimaan 24.10.1945.
YK: Maailman kehitystiedotuksen päivä (”World Development Information Day”). YK:n yleiskokous päätti päivän vietosta vuonna 1972.
Suomen ekumeeninen neuvosto: rauhan, ihmisoikeuksien ja kansainvälisen vastuun rukouspäivä
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 24. lokakuuta: |  |
:   YK:n päämaja New Yorkissa. Yhdistyneiden kansakuntien päivä 1360 – Brétignyn rauhansopimus vahvistettiin Calais’ssa, mikä merkitsi satavuotisen sodan ensimmäisen vaiheen päättymistä.  1775 – Intian viimeinen suurmoguli Bahadur Šah II syntyi.  1917 – Caporetton taistelu alkoi itävaltalaisten ja italialaisten liittoutumien välillä, minkä jälkiselvittelyjä Ernest Hemingway kuvasi myöhemmin kirjassaan Jäähyväiset aseille.  1929 – Musta torstai: New Yorkin pörssi romahti ja maailmanlaajuinen talouskriisi alkoi.  1945 – Yhdistyneet kansakunnat perustettiin San Franciscossa.  1964 – Muusikko Pauli Hanhiniemi syntyi.  
Katso myös: kalenteri ~ 23. lokakuuta, 25. lokakuuta
Walter Runeberg

| Walter Runeberg |
| --- | --- |
 Walter Runeberg, Gunnar Berndtsonin maalaama muotokuva vuodelta 1879.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. joulukuuta 1838 Porvoo, Suomi
Kuollut: 23. joulukuuta 1920 (81 vuotta) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:  suomalainen
Taiteilija
Ala:  kuvanveistäjä
Taidesuuntaus:  klassismi
Kuuluisimpia töitä:  J. L. Runebergin,  Aleksanteri II:n ja  Pietari Brahen patsaat
Walter Magnus Runeberg (29. joulukuuta 1838 Porvoo – 23. joulukuuta 1920 Helsinki) oli suomalainen kuvanveistäjä, Fredrika ja J. L. Runebergin poika. Hänen työnsä olivat aluksi ihanteellis-klassisia, liittyen lähinnä Bertel Thorvaldseniin, mutta myöhemmin hänen töihinsä tuli myös realismin piirteitä.