stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ajoterveys
Tarkastus

Ajoterveystarkastus voidaan aloittaa esitietolomakkeella, jossa kartoitetaan (koetut, epäillyt tai todetut)
näkö- ja kuulovaikeudet
sydänsairaudet
aivoverenkiertohäiriöt
diabetes
muistihäiriöt
unihäiriöt
mielenterveydenhäiriöt
päihdeongelmat
tajunnanhäiriökohtaukset
aiemmat ajokiellot
huimausoireet
rattiin nukahtelu
pituus ja paino
tupakointi
alkoholijuomien keski- ja suurkulutus
muiden päihteiden käyttö
kolmen viimeisen vuoden käynnit terveydenhuollossa ja
nykylääkitys.
Anamneesissa käydään läpi muun muassa
esitietolomakkeessa olevat epäselvyydet
esitietolomakkeen löydösten mukaiset tekijät
aiempien sairauskertomusten mukaiset tekijät ja
uusia tietojenkäsittelyn heikkenemiseen viittavia tekijöitä, kuten muistamattomuus, eksyminen ja avun tarve.
Statuksessa selvitetään tarkemmin muun muassa
näöntarkkuus näkötaululla
näkökenttä sormiperimetrialla
kontrastinäkö näkötaululla
puhekuuloetäisyys
muisti keskustelua havainnoiden ja
tiedonkäsittelyä kellotaulutehtävällä.
Tutkiminen etenee sairauskohtaisesti niin, että aiemmin tai tarkastuksen seurauksena todetun sairauden vaikeusaste arvioidaan ja sitä verrataan ajoterveysvaatimuksiin.
Alinen Jokijärvi

| Alinen Jokijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°37′47″N, 24°11′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vesijärven valuma-alue (35.73)
Laskujoki:  oja Myllyjärveen 
Järvinumero:  35.734.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,6 m  
Rantaviiva:  1,088 km  
Pinta-ala:  4,613 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAlinen Jokijärvi 
Alinen Jokijärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä Siitaman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Jokijärvenkallioiden länsipuolella Karhukallion vieressä. Järven keskellä oleva niemi jakaa sen kahdeksi järvenosaksi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat osin soistunutta metsämaata. Siitamaan johtava yhdystie 14208, joka haarautuu valtatieltä 9, kulkee sen koillisrannassa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,6 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi suo-ojaa. Yksi ojista on suoristettu, Kutemajärvestä alkunsa saava laskuoja, joka laskee järven pohjoisrantaan Ylisen Jokijärven jälkeen. Etelärantaan laskevat ojat alkavat Kalaton-lammesta. Myös järven laskuoja on yläjuoksultaan kaivamalla suoristettu, mutta alempana se mutkittelee luontaisesti ja muuttuu joeksi. Joki laskee 3,5 kilometrin päässä Myllyjärveen ja heti pian Vesijärven Vanhankylänlahteen.
Andit (kansa)

| Andit |
| --- | --- |
 Andien asuinalue Länsi-Dagestanissa (pun.).
Väkiluku:  noin 22 000
Asuinalueet:   Dagestan
Kielet:  andi, avaari
Uskonnot:  sunnalainen islam
Andit (andiksi къӀваннал, ven. андийцы) on pieni etninen ryhmä Botlihin piirissä Dagestanin länsiosan vuoristoalueella. Andit puhuvat dagestanilaisten kielikunnan avaarilaiskielten andilaiseen ryhmään kuuluvaa andin kieltä. Venäjällä oli vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 21 808 andia, joista 21 711 asui Dagestanissa.
Andilaiskyliä on kaikkiaan yhdeksän: Andi, Gunha, Gagatl, Rikvani, Tšakhno, Zilo, Munib ja Kvanhidatl, ja ne kaikki kuuluvat Botlihin piiriin. Suurimmat kylät ovat Andi ja Gagatl, joissa on yli 1 000 kotitaloutta. Kylien lisäksi andeja asuu myös haja-asutuksissa kyliä ympäröivillä alueilla. Andien naapureina asuu pohjoisessa ja idässä avaareja, kaakossa karataita, etelässä bagvaleja, lännessä godoberejä ja koillisessa botlihejä.
Historia

Andit polveutuvat ilmeisesti avaareista monien muiden alueen kansojen tapaan. Avaarit valloittivat. Avaariit menettivät lopulta maansa 700-luvulla maahan hyökänneille arabeille, joita seurasivat mongolit 1100–1200-luvuilla. 1300–1600-luvuilla alueella taistelivat turkkilaiset ja persialaiset. 1700-luvulla alkoi Venäjän keisarikunnan laajentuminen alueelle ja 1800-luvun loppuun mennessä he olivat valloittaneet koko Kaukasuksen alueen. Andien asuinalue liitettiin Venäjään virallisesti vuonna 1806, mutta vahvaa hallintoa alueella ei ollut ennen 1870-lukua.
1900-luvulla Kaukasiassa syntyi kahdenlaisia separatistisia liikkeitä, nationalistisia ja uskonnollisia. Andit tukivat etenkin avaarien ja georgialaisten itsenäisyyspyrkimyksiä, mutta heillä itsellään ei varsinaisia itsenäisyyspyrkimyksiä ollut. Lukuisat kapinat neuvostovaltaa vastaan kylvivät tuhoa alueelle 1920–30-luvuilla. Andien kouluopetuksessa käytettiin aluksi opetuskielenä avaaria, mutta se vaihdettiin pian venäjään.
Nykypäivä

Perinteiset andikylät ovat omaksuneet "länsimaisen" kulttuurin varsin nopeasti. Kuitenkin esimerkiksi perinteiset kansallispuvut ovat vielä laajalti käytössä. Vanhempi sukupolvi on pitänyt kulttuurinsa tehokkaammin kuin nuori sukupolvi, joka on kovaa vauhtia sulautumassa avaareihin. Islamin vaikutuksen heikkenemisen myötä alkoholismista on tullut laaja ongelma.
Uskonto

Andien kulttuuri on lähes identtinen avaarien kanssa. Uskonnoltaan valtaosa andeista on sunnimuslimeja. Islamin andit omaksuivat arabivalloittajilta 700-luvulla. Kristinusko ei päässyt leviämään heidän keskuuteensa mongolien tuhottua sen potentiaaliset levittäjät alueella. Andien eristäytyneisyys johti monien pakanallisten piirteiden säilymiseen heidän uskonnonharjoituksessaan.
Overnet

Overnet on Jed McCalebin kehittämä vertaisverkko, joka käyttää Kademlia-algoritmia. Overnetiä käytetään yleensä suurien tiedostojen, kuten elokuvien tai ohjelmistojen jakamiseen. Suosituin Overnetiä käyttävä ohjelmisto oli eDonkey2000 jonka kehitys on lopetettu. Muita ohjelmia verkkoon kytkeytymiseksi ovat MLDonkey ja TrustyFiles.
Alankomaiden Karibia

Alankomaiden Karibia tai Hollannin Karibia (holl. Caribisch Nederland) tarkoittaa kolmea erityisasemissa olevaa Alankomaiden kuntaa, jotka sijaitsevat Karibialla. Ne ovat Bonaire, Sint Eustatius ja Saba. Joskus termiä ”Alankomaiden Karibia” käytetään viittaamaan kaikkiin Alankomaille kuuluviin Karibian saariin, joita ovat Bonairen, Sint Eustatiuksen ja Saban lisäksi Aruba, Curaçao ja Sint Maarten. Lainsäädännöllisesti Bonaire, Sint Eustatius ja Saba tunnetaan myös BES-saarina. Saaret luokitellaan tällä hetkellä Alankomaiden erityiskunniksi sekä Euroopan unionin merentakaisiksi alueiksi, ja näin ollen EU:n lainsäädäntöä ei sovelleta niissä automaattisesti.
Bonaire sijaitsee Karibian eteläosissa lähellä Venezuelan rannikkoa. Sint Eustatius ja Saba sijaitsevat puolestaan Karibian koillisosissa Sint Maartenin eteläpuolella ja Saint Kitts ja Nevisin luoteispuolella.
Laillinen asema

Nämä kolme saarta saivat nykyisen asemansa sen jälkeen, kun Alankomaiden Antillit lakkautettiin 10. lokakuuta 2010. Samalla Curaçaon ja Sint Maartenin saaret tulivat osaksi Alankomaiden kuningaskuntaa autonomisina maina (holl.l anden). Aruban saari on myös osana Alankomaiden kuningaskuntaa. Termi "Alankomaiden Karibia" voi viitata kolmeen erityisiin kuntiin , mutta siihen voi myös laskea kaikki Karibian saaret jotka ovat osa Alankomaiden kuningaskuntia. Karibian Alankomaiden väestö on 25 019. Niiden kokonaispinta-ala on 328 km2
Alankomaiden Karibian saarten asukkaat äänestivät ensimmäistä kertaa Alankomaiden parlamenttivaaleissa vuonna 2012.
Hallinto

Erityiset kunnat (holl. bijzondere gemeente) toimivat kuten muut Alankomaiden kunnat ja niiden tehtävät ovat samat. Täytäntöönpanovalta kuuluu hallintoneuvostolle, jota johtaa kuvernööri. Tärkein demokraattinen elin on saarivaltuusto. Näiden kolmen saaren asukkailla on Alankomaiden kansalaisuus ja on oikeus äänestää Alankomaiden parlamenttivaaleissa ja (kuten kaikilla Alankomaiden kansalaisilla) Euroopan parlamentinvaaleissa.
Virallisesti saaret luokitellaan Alankomaiden lainsäädännössä julkisiksi elimiksi eikä kunniksi. Toisin kuin tavanomaisissa kunnissa, ne eivät kuulu mihinkään Alankomaiden maakuntiin ja kuntien maakuntaneuvostojen valtuudet jakautuvat saarivaltioiden ja keskushallinnon välillä Karibian alueen Alankomaiden kansallisen viraston välillä. Tästä syystä niitä kutsutaan "erityisiksi" kunniksi.
Monissa Alankomaiden laeissa on erityinen versio, joka koskee Karibian alueita. Esimerkiksi sosiaaliturva ei ole samalla tasolla kuin Manner-Alankomaissa.
| Kunta | Pääkaupunki (ja suurin kaupunki) | Pinta-ala (km²) | Väkiluku  | Asukastiheys (per km²) | Koordinaatit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Bonaire | Kralendijk | 288 | 18 905 | 66 | 12°10′N, 68°14′W |
|  Sint Eustatius | Oranjestad | 21 | 3 877 | 185 | 17°29′N, 62°59′W |
|  Saba | The Bottom | 13 | 1 811 | 139 | 17°38′N, 63°15′W |
| Yhteensä | Yhteensä | 322 | 24 593 | 76 |  |
Hallinto > Kansallinen toimisto

Alankomaiden Karibian kansallinen toimisto (holl. Rijksdienst Caribisch Nederland) vastaa saarten verotuksesta, poliisitoiminnasta, maahanmuutosta, liikenneinfrastruktuurista, terveydenhuollosta, koulutuksesta ja sosiaaliturvasta ja tarjoaa näitä palveluja Alankomaiden keskushallituksen puolesta.. Tämä virasto perustettiin alueelliseksi palvelukeskukseksi vuonna 2008 ja siitä tuli Alankomaiden Karibian kansallinen toimisto 1. syyskuuta 2010 alkaen.Nykyinen johtaja on Jan Helmond. Bonairen, Sint Eustatiusin ja Saban julkisten elinten edustaja edustaa Alankomaiden keskushallitusta saarilla ja suorittaa myös tehtäviä, jotka ovat samanlaisia kuin kuninkaan komisaarin jäsen. Nykyinen edustaja on Gilbert Isabella.
Hallinto > Suhde Euroopan unioniin

Saaret eivät kuulu Euroopan unioniin, vaan ne ovat unionin merentakaisia alueita, joissa sovelletaan erityissäännöksiä. Lissabonin sopimuksessa otettiin käyttöön menettely, jossa Eurooppa-neuvosto voi muuttaa Tanskan, Ranskan tai Alankomaiden merentakaisen alueiden asemia koskien EU:n perussopimuksen pohjalta soveltamisessa kyseiseen alueeseen.
Kesäkuussa 2008 Alankomaiden hallitus julkaisi selvityksen oikeudellisista ja taloudellisista vaikutuksista siirtymällä merentakaisesta alueen asemasta ulkoalueen asemaan . Saarten asema tarkistettiin viiden vuoden siirtymäkauden jälkeen, joka alkoi Alankomaiden Antillien purkamisesta lokakuussa 2010 alkaen.
Uudelleentarkastelu toteutettiin osana suunnitellun Alankomaiden lain uudistamista koskien Bonairea, Sint Eustatiusta ja Sabaa jossa saarille on myönnetty mahdollisuus tulla osaksi ulkoalueen asemaa ja siten suoraan Euroopan unionin osaksi.
Lokakuussa 2015 tarkastelussa todettiin, että nykyiset hallinto- ja integraatiolainsäädännöt Manner-Alankomaiden kanssa eivät toimineet mutta suosituksia siitä, olisiko siirtyminen merentakaisesta alueen asemasta ulkoalueen asemaan parantaisi saarten asemia.
Maantiede

Alankomaiden Karibian alueet ovat osa Pieniä Antilleja.
Bonaire on osa ABC-saaria Leewardantillien saariketjussa Venezuelan rannikon tuntumassa. Leewardantilleissa on sekä tuliperäisiä että korallista muodostuneita saaria.
Saba ja Sint Eustatius ovat osa SSS-saaria. Ne sijaitsevat Puerto Ricon ja Neitsytsaarten itäpuolella. Vaikka niitä pidetään yleensä osana Leewardsaaria, mutta joissain yhteyksissä myös osana Windwardsaaria. Windwardsaaret ovat kaikki tuliperäisiä ja mäkisiä, joten ne eivät ole kovinkaan sopivia maatalouteen. Korkein kohta on 887 metriin kohoava Scenery-vuori Saballa (myös korkein kohta koko Alankomaiden kuningaskunnassa).
Kartta, jossa on Bonaire, Sint Eustatius ja Saba.
Suhteellinen etäisyys Manner-Alankomaiden ja Alankomaiden Karibian välillä.
Alankomaihin kuuluvien alueiden luokittelu.
Maantiede > Ilmasto

Alankomaiden Karibian saaret kuuluvat trooppiseen ilmastoon, jossa on lämmin sää ympäri vuoden. Leewardsaaret ovat lämpimämpiä ja kuivempia kuin Windwardsaaret. Kesällä Windwardsaaret ovat alttiita hurrikaaneille.
Valuutta

Kolme saarta käytti 1. tammikuuta 2011 asti Alankomaiden Antillien guldenia; sen jälkeen kaikki kolme siirtyivät käyttämään Yhdysvaltain dollaria eikä euroa (jota käytetään Manner-Alankomaissa) tai Karibian guldenia (jota kaksi muuta entistä Alankomaiden Antillien saarta Curaçao ja Sint Maarten käyttävät).
Tietoliikenne

Puhelinnumero on 599, sama kuin entisellä Alankomaiden Antilleilla, ja se on yhteinen myös Curaçaon kanssa. Kansainvälinen standardointijärjestö on määrittänyt näille saarille ISO 3166-1-alpha-2-maakoodin ISO 3166-2: BQ. IANA ei ole perustanut .bq Internet ccTLD: n koodia eikä sitä tiedetä milloin se otetaan käyttöön joten käytössä on Alankomaiden verkkotunnus .nl
Euroopan unionin erityisalueet
Olli Loukola

Olli Loukola (2014)
Olli Juhana Loukola (s. 1981) on suomalainen biologi ja eläinekologian dosentti. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Oulun yliopistosta vuonna 2014 aiheenaan varpuslintujen sosiaalinen informaationkäyttö.
Loukola työskentelee tutkijana Oulun yliopistossa ekologian ja genetiikan tutkimusyksikössä aiheenaan sosiaalinen informaationkäyttö ja eläinten kognitio. Loukola on työskennellyt aiemmin myös Lontoossa Queen Mary Yliopistossa. Mallilajina Loukola käyttää tutkimuksessaan tällä hetkellä kontukimalaista (Bombus terrestris).
Aiheesta muualla

Tutkimusryhmän sivut
Ötökkäakatemian artikkeleita
Olli Loukolan julkaisuluettelo
Overprotected

| ”Overprotected” Britney Spears |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Britney
 Äänitetty : helmikuussa 2001, Tukholma
 Julkaistu: 8. joulukuuta 2001
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Max Martin, Rami
 Tyylilaji: R&B, teinipop, dancepop
 Kesto: 03.20
 Levy-yhtiö: Jive Records
Britney Spearsin muut singlet
| ”I’m a Slave 4 U” 2001 | ”Overprotected” 2001 | ”I’m Not a Girl, Not Yet a Woman” 2002 |
”Overprotected” on yhdysvaltalaisen laulajan Britney Spearsin kappale hänen kolmannelta albumiltaan Britneyltä. Se julkaistiin 8. joulukuuta 2001 albumin toisena singlenä.
Suomen virallisella singlelistalla kappaleen paras sijoitus oli seitsemäs.
Oranjen vapaavaltion provinssi

| Oranjen vapaavaltio |
| --- | --- |
 Vaakuna
 Oranjen vapaavaltio Etelä-Afrikan kartalla
Valtio:   Etelä-Afrikka
Perustettu:  31. toukokuuta 1910
Lakkautettu:  27. huhtikuuta 1994
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Bloemfontein
Väkiluku (1991):  2 193 062
Oranjen vapaavaltion provinssi oli vuosina 1910–1994 yksi Etelä-Afrikan neljästä provinssista. Nykyään Oranjen vapaavaltion provinssin käsittää kokonaan Vapaavaltion provinssin.
Historia

Kun Etelä-Afrikan unioni perustettiin vuonna 1910, Oranjen vapaavaltion provinssi muodostettiin entisestä Oranjen vapaavaltion alueesta, joka oli menettänyt itsenäisyytensä toisessa buurisodassa. Vuonna 1961 liitto erosi Brittiläisestä kansainyhteisöstä ja muodosti Etelä-Afrikan tasavallan.
Vuonna 1994 ensimmäisten kaikille roduille avointen vaalien jälkeen vanhat provinssit ja asuinalueet järjestettiin uudelleen eikä Oranjen vapaavaltion provinssia enää ole.
Piirit vuonna 1991

Piirit ja niiden väkiluvut vuoden 1991 väestönlaskennassa.
Zastron: 14 122
Rouxville: 11 904
Bethulie: 9 333
Smithfield: 7 946
Wepener: 12 964
Dewetsdorp: 13 521
Reddersburg: 6 070
Edenburg: 6 968
Trompsburg: 5 138
Jagersfontein: 6 353
Bloemfontein: 300 150
Petrusburg: 11 071
Brandfort: 23 521
Botshabelo: 177 926
Philippolis: 7 056
Fauresmith: 8 916
Koffiefontein: 10 778
Jacobsdal: 9 748
Boshof: 32 033
Theunissen: 38 482
Bultfontein: 28 556
Hoopstad: 27 934
Wesselsbron: 26 494
Odendaalsrus: 97 603
Welkom: 248 186
Virginia: 81 780
Hennenman: 25 165
Ventersburg: 14 534
Ladybrand: 30 532
Excelsior: 18 051
Clocolan: 18 542
Marquard: 17 217
Winburg: 17 765
Senekal: 41 551
Ficksburg: 36 810
Fouriesburg: 16 932
Bethlehem: 80 921
Lindley: 37 664
Reitz: 30 712
Harrismith: 63 220
Vrede: 37 324
Kroonstad: 110 963
Bothaville: 54 726
Viljoenskroon: 59 279
Vredefort: 13 518
Koppies: 19 723
Parys: 48 678
Sasolburg: 89 079
Heilbron: 40 987
Frankfort: 44 617
Aiheesta muualla

Public-domain historical maps of South Africa (englanniksi)
Pam Shriver

| Pam Shriver |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. heinäkuuta 1962 (ikä 62)
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Tennispelaaja
Pituus:  183 cm
Paino:  72,5 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  maaliskuu 1979–1997
Palkintorahat:  5 460 566 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  3. (20.2.1984)
Turnausvoittoja:  21
Voitot/tappiot:  625–270
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  välierät (1981, 1982, 1983)
Ranskan avoimet:  3. kierros (1983)
Wimbledon:  välierät (1981, 1987, 1988)
Yhdysvaltain avoimet:  loppuottelu (1978)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  2. (21.12.1986)
Turnausvoittoja:  106
Voitot/tappiot:  622–122
Aiheesta muualla
ITF
WTA
| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Tennis. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Tennis. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Tennis. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Tennis. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Soul 1988 | nelinpeli |  |
Pamela Howard Shriver Lazenby (s. 4. heinäkuuta 1962 Baltimore, Maryland) on yhdysvaltalainen entinen tennispelaaja ja olympiavoittaja. Hän oli parhaimmillaan tenniksen maailmanlistalla kaksinpelissä kolmantena ja nelinpelissä toisena. Shriver voitti urallaan 21 WTA-turnausta kaksinpelissä ja 106 turnausta nelinpelissä. Shriver pääsi Grand Slam -turnauksissa kaksinpelissä parhaimmillaan finaaliin asti 1978, häviten Chris Evertille. Hän voitti olympiakultaa Soulin olympialaisissa nelinpelissä Zina Garrisonin kanssa.
Olivier Adam

| Olivier Adam |
| --- | --- |
 Olivier Adam vuonna 2018
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. heinäkuuta 1974 (ikä 50) Draveil, Essonnen departementti, Ranska
Ammatti:  kirjailija, käsikirjoittaja
Puoliso:  Karine Reysset
Kirjailija
Äidinkieli: ranska 
Tuotannon kieli: ranska
Tyylilajit:  Romaanit sekä lasten- ja nuortenkirjallisuus
Esikoisteos:  Je vais bien, ne t'en fais pas (2000)
Palkinnot
 Parhaan novellin Goncourt-palkinto, 2004 France Télévisionsin romaanipalkinto, 2007 Ordre des Arts et des Lettres, 2013 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Olivier Adam (s. 12. heinäkuuta 1974 Draveil, Essonnen departementti) on ranskalainen kirjailija.
Elämä ja ura

Adam syntyi Draveilin kunnassa Pariisin eteläpuolella vuonna 1974. Hänellä on kaksi veljeä. Hän opiskeli kulttuurialan yrittäjyyttä Paris-Dauphinen yliopistossa, jossa hän tapasi puolisonsa Karine Reyssetin, joka on myös kirjailija.  Adamilla ja Reyssetillä on kaksi lasta.
Adam julkaisi ensimmäisen romaaninsa Je vais bien, ne t'en fais pas vuonna 2000. Kirjasta tehtiin elokuva vuonna 2007, ja Adam sai siitä Ranskan elokuvalehdistön akatemian myöntämän Kultaisen tähden parhaasta käsikirjoituksesta. Vuonna 2004 Adam sai kirjastaan Passer l'hiver parhaan novellin Goncourt-palkinnon. Vuonna 2007 hän osallistui Alain Raoustin ohjaaman elokuvan L'été indien sekä Jean-Pierre Amérisin ohjaaman televisioelokuvan Maman est folle käsikirjoittamiseen. Jälkimmäinen oli elokuvasovitus hänen omasta kirjastaan À l'Abri de rien.
Teokset

Romaanit
Je vais bien, ne t'en fais pas. Éditions du Dilettante, 2000.
À l'Ouest. Éditions de l'Olivier, 2001.
Poids léger. Éditions de l'Olivier, 2002.
Passer l'hiver. Éditions de l'Olivier, 2004.
Falaises. Éditions de l'Olivier, 2005.
À l'abri de rien. Éditions de l'Olivier, 2007.
Des vents contraires. Éditions de l'Olivier, 2009.
Le Cœur régulier. Éditions de l'Olivier, 2010.
Kyoto Limited Express. Éditions de l'Olivier, 2010.
Les Lisières. Flammarion, 2012.
Peine perdue. Flammarion, 2014.
La Renverse. Flammarion, 2016.
Chanson de la ville silencieuse. Flammarion, 2018.
Une partie de badminton. Flammarion, 2019.
Tout peut s'oublier. Flammarion, 2020.
Nuortenkirjat
On ira voir la mer. L'École des loisirs, 2000.
La Messe anniversaire. L'École des loisirs, 2003.
Sous la pluie. L'École des loisirs, 2004.
Comme les doigts de la main. L'École des loisirs, 2005.
Le Jour où j'ai cassé le château de Chambord. L'École des loisirs, 2005.
La Cinquième Saison. L'École des loisirs,2006.
Ni vu ni connu. L'École des loisirs, 2009.
Les Boulzoreilles. Éditions du Seuil Jeuness, 2010.
Un océan dans la baignoire. Actes Sud Junior, 2010.
Personne ne bouge. L'École des loisirs, 2011.
Achile et la rivière. Actes Sud Junior, 2011.
La tête sous l'eau. Éditions Robert Laffont, 2018.
Les Roches rouges. Ëditions Robert Laffont, 2020.
Pama-nyungalaiset kielet

Pama-nyungalaiset kielet
Pama-nyungalaiset kielet eli pama nyungan kielikunta on australialaisten kielten kielikuntaan kuuluva kieliryhmä. Ryhmään kuuluu noin 240 tunnettua kieltä. Se on australialaisiin kieliin kuuluvista kieliryhmistä suurin ja kattaa suurimman osan Australian aboriginaalien kielistä.
Kielikuntaan kuuluvat kieliperheet (sulkeissa kielten määrät):
Arandic-Thura-Yura -kielet (16)
Aavikko-nyungalaiset (24)
Dyirbalkielet (5)
Itäisen Queenslandin rajan pama-nyungalaiset (4)
Ganailaiset (2)
Suurmarilaiset (21)
Kalaw kawaw (1)
Kalkatungilaiset (2)
Karnilaiset (14)
Macleay-Uuden Englannin kielet (2)
Ngarnalaiset (5)
Nyawaygilaiset (3)
Pamalaiset (62)
Rockhamton-gladstonelaiset (2)
Kaakkois-pama-nyngalaiset (40)
Lounais-pama-nyungalaiset (29)
Warrgamay (luokittelematon)
Yarli-baagandjilaiset (2)
Yimidhirr-yalandji-yidiniläiset kielet (6)
Yuulngukielet (10)
Pamela C. Rasmussen

Pamela Rasmussen
Pamela Cecile Rasmussen (s. 16. lokakuuta 1959) on yhdysvaltalainen lintutieteilijä, joka on erikoistunut aasialaisiin lintuihin.
Rasmussenin vanhemmat ovat tohtori Chester Murray Rasmussen ja Helen Rasmussen. Rasmussen kiinnostui pysyvästi linnuista saatuaan äidiltään lahjaksi Oliver Austinin kirjan Birds of the World. Rasmussen valmistui Walla Wallan yliopistosta 1983 ja väitteli filosofian tohtoriksi Kansasin yliopistossa 1990, missä hän tutki sinisilmäisiä merimetsoja (Phalacrocorax) ja perehtyi evoluutioteoriaan. Nykyisin Rasmussen työskentelee Michiganin osavaltion yliopistossa eläintieteen apulaisprofessorina sekä museoavustajana nisäkäs- ja lintuosastolla. Aikaisemmin Rasmussen toimi Sidney Dillon Ripleyn assistenttina Smithsonian-instituutissa Washingtonissa.
Rasmussen on American Ornithologists' Unionin (AOU) Luokittelu- ja nimistökomitean (Committee on Classification and Nomenclature) jäsen, brittiläisen Natural History Museumin linturyhmän tieteellinen avustaja ja The Ibis -lehden avustava toimittaja.
Rasmussen on avioliitossa tohtori Michael D. Gottfriedin kanssa, joka toimii Michiganin osavaltion yliopiston paleontologian kuraattorina, geologian apulaisprofessorina ja Center for Integrative Studies in General Science -keskuksen johtajana.
Rasmussen toimitti loppuun ja julkaisi vuonna 2005 yhdessä taiteilija John C. Andertonin kanssa Ripleyn aloittaman Birds of South Asia: The Ripley Guide.
Rasmussen on nimennyt linnuista nikobaarienpöllösen (Otus alius), cinnabarinhaukkapöllön (Ninox ios) sekä yhdessä Frank R. Lambertin kanssa sangihenpöllösen (Otus collari) ja yhdessä Deepal Warakagodan kanssa uuden pöllöslajin Otus thilohoffmanni, jolla ei vielä ole suomenkielistä nimeä. Vuonna 2008 Rasmussen ja Mochamad Indrawan kuvailivat ja nimesivät yhdessä tieteelle uuden rillilajin Zosterops somadikartai.