stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kimmo Kiljunen
Teokset

Alikehityksen maailma. Johdatus kehitysmaiden ongelmiin.  Helsinki:  Tammi, 1976.  ISBN 951-30-3599-9
80-luvun aluepolitiikan perusteet.  Helsinki:  Työväen taloudellinen tutkimuslaitos, 1979.  ISBN 951-9281-15-0
Innes, Duncan & Kiljunen, Kimmo: Namibia.  Helsinki:  Suomen sadankomitealiitto, 1980.  ISBN 951-9372-01-6
Kiljunen, Kimmo & Kiljunen, Marja-Liisa: Namibia. Viimeinen siirtomaa.  Helsinki:  Tammi, 1983.  ISBN 951-30-4936-1
(toim.): Kamputsea. Kansanmurhan vuosikymmen.  Helsinki:  Tammi, 1983.  ISBN 951-30-5860-3
Kiljunen, Kimmo & Sundman, Folke & Taipale, Ilkka: Finnish peace making.  Helsinki:  Suomen rauhanliitto – YK-yhdistys, 1987.  ISBN 951-9193-03-0
& Väänänen, Jouko (toim.): Nuoriso ja asevelvollisuus.  (29.11.–1.12.1985 pidetyn Kansainvälisen rauhantoimiston (IPB) ja Sodanvastustajien kansainvälisen internationaalin (WRI) järjestämän symposiumin esitelmät. Käännöstyön suorittaneet Oili Alm ja Jari Leino)  Helsinki:  Suomen rauhanliitto – YK-yhdistys, 1988.  ISBN 951-9193-11-1
Kolme maailmaa.  Helsinki:  Yliopistopaino, 1989.  ISBN 951-570-048-5
Kiljunen, Kimmo & Lehtonen, Satu: Mustavalkoinen Etelä-Afrikka. Apartheid, Suomi ja kansainvälinen eristäminen.  Helsinki:  Kirjayhtymä, 1990.  ISBN 951-26-3465-1
Sinä ja maailman köyhät.  Helsinki:  WSOY, 1991.  ISBN 951-0-17279-0
Varustelu, ihmisoikeudet ja kehitysyhteistyö.  Helsinki:  YK:n aseidenriisuntaviikon toimikunta, 1992.  ISBN 951-966-081-X
Finland and the New International Division of Labour.  Houndmills, Basingstoke, Hampshire:  Macmillan Press, 1992.  ISBN 033-345-881-8
(toim.): Suomalaisena YK:ssa.  Jyväskylä:  Gummerus, 1994.  ISBN 951-20-4402-1
Nahkurin orsilla. Kansanedustajana Suomessa.  Porvoo:  WSOY, 1998.  ISBN 951-0-22713-7
Hassi, Satu & Kiljunen, Kimmo & Pietikäinen, Sirpa: Maapallohaaste.  Helsinki:  Otava, 1999.  ISBN 951-1-15400-1
(toim.): Minun mielestäni Tarja Halonen.  Helsinki:  Presidentti 2000, 2000.  ISBN 952-91-1767-1
Valtiot ja liput.  (Julkaistu vuosina 1995 ja 2000 nimellä Maailman maat ja liput)  Helsinki:  Otava, 2002.  ISBN 951-1-18177-7
EU:n perustuslaki. Suomalaisena konventissa.  (Alun perin englanniksi vuonna 2004 nimellä The EU constitution. A Finn at the Convention)  Helsinki:  Ulkoasiainministeriö, 2005.  ISBN 951-724-437-1
Globalisaatio ja demokratian itsepuolustus.  Helsinki:  Edita, 2008.  ISBN 978-951-37-5164-7
Satakolmetoista viikkoa. Politiikkaa siltä puolelta.  Vantaa:  Kellastupa, 2009.  ISBN 978-952-5787-04-7
Maailman maat. Liput ja historia.  Helsinki:  Into, 2013.  ISBN 978-952-264-157-1
Eläkeläisten taitettu itsetunto. Seniorikansalaisena nyky-Suomessa.  Helsinki:  Minerva, 2015.  ISBN 978-952-312-128-7
Eläkekatekismus. Kysymyksiä ja vastauksia työeläkeindeksistä.  Helsinki:  Into, 2016.  ISBN 978-952-264-689-7
Leijonasta siniristiin. Suomen liput ja historia.  Helsinki:  Into, 2018.  ISBN 978-952-264-930-0
(toim.): Raportti uusien hävittäjien hankinnasta.  Helsinki:  Into, 2021.  ISBN 978-952-351-671-7
Pienen maan selviytymistarina. Ei ja kyllä sotilaalliselle liittoutumiselle.  Helsinki:  Työväen sivistysliitto, 2022.  ISBN 978-952-393-065-0
Paul Fischer

Paul Fischer: Omakuva Maalattu vuonna 1909.
Paul Gustav Fischer  alkuperäiseltä nimeltään Poul Gustav Fischer (22. kesäkuuta 1860 Kööpenhamina - 1. toukokuuta 1934 Gentofte) oli tanskalainen taidemaalari. Fischer oli tuottelias taidemaalari joka teki julisteita, kirjankuvituksia ja maalasi paljon näkymiä Kööpenhaminasta.
Fischer syntyi varakkaaseen juutalaistaustaiseen perheeseen. Isä oli kiinnostunut taiteesta, mutta oli luonut uransa liike- elemässä. Suvun juuret olivat Puolassa.
Vuodet 1876- 1878 Fischer opiskeli Kööpenhaminan taideakatemiassa. Hän ei suorittanut opintojaan loppuun, mikä uhkasi katkaista hänen uransa taiteilijana. Asiat muuttuivat kun kööpenhaminalainen Ude og Hjemme- lehti osti hänen piirroksiaan vuonna 1882. Hän oli kovin kiinnostunut aikansa uusista, kulttuurivirtauksista, erityisesti Ranskasta tulevista. Hän kuvitti tanskalaisen Georg Brandesin Berliiniä kuvanneen teoksen, mikä toi hänelle lisää kuvitustöitä.
Fischerin ensimmäiset julkaistut piirrokset esittivät Kööpenhaminan elämää. Hänen kaupunkia esittäneet maalauksensa raivasivat hänen tiensä suuren yleisön tietoisuuteen.
Pariisissa, jota pidettiin 1890-luvulla maailman taidepääkaupunkina, Fischer oleskeli kahdesti. Hän muutti siellä tanskalaisen Poul- etunimensä ranskalaiseksi Pauliksi. Pariisin matkojen jälkeen hänen teostensa värit muuttuivat lämpimämmiksi. Pariisin matkaa seurasivat matkat Italiaan, Saksaan ja Pohjoismaihin.
Fischerin maalaukset menivät hyvin kaupaksi hänen elinaikanaan, mikä teki hänestä varakkaan miehen. Kriitikot suhtautuivat häneen penseämmin. Fischer kilpaili huomiosta Lauritz Tuxenin kanssa. Fischer sai hänestä merkittävän voiton, kun Norjan itsenäistyessä Norjan kuningas tilasi Fischeriltä asiaa kuvanneen maalauksen.
Fischer oli kahdesti naimisissa. Ensin Dagny Grønnebergin kanssa, mutta liitto päättyi avioeroon. Toisen avioliiton hän solmi vuonna 1914 laulaja Martha Vilhelmine Jensenin kanssa.
Teoksia

Ilta kuninkaallisessa teatterissa, maalattu vuosina 1887–88.
Näkymä Knippelsbrosta vuodelta 1924.
Ajatuksia, vuodelta 1912.
Balleriina, vuodelta 1908.
I’m a Gummy Bear (The Gummy Bear Song)

| ”I'm a Gummy Bear (The Gummy Bear Song)” Gummibär |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: I Am Your Gummy Bear
 Julkaistu: 13. lokakuuta 2007
 Formaatti: CD Single, digitaalinen lataus, remiksit EP
 Tuottaja(t): Tonekind, Papabar, Rene Rennefeld
 Tyylilaji: dance
 Kesto: 03.10
 Levy-yhtiö: Gummybear International
Gummibärin muut singlet
|   | ”I'm a Gummy Bear (The Gummy Bear Song)” 2007 | ”Cho Ka Ka O (Choco Choco Choco)” 2008 |
I'm a Gummy Bear (The Gummy Bear Song) on noveltinen dance-kappale Gummibäriltä, joka viittaa Saksasta peräisin oleviin karhunmuotoisiin nallekarkkeihin. Kappaleen sanoitti saksalainen säveltäjä Christian Schneider sekä julkaisi sen oman Gummybear International levy-yhtiön alaisena 13. lokakuuta 2007. Ensimmäisenä kappale julkaistiin Unkarissa, jossa se oli singlelistan ensimmäisellä sijalla yhteensä kahdeksan kuukautta.
Myöhemmin siitä tuli maailmanlaajuinen internet-ilmiö varsinkin YouTubessa ja MySpacessä. Kappale on tähän mennessä esitetty vähintään kahdellakymmenelläviidellä eri kielellä (mukaan lukien suomeksi nimellä Nalle-Nami) ja sitä on kuunneltu yli miljardi kertaa.
Listasijoitukset

| Listat (2009) | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Kreikka (Billboard Digital Songs): 1
Kanada (Canadian Hot 100): 87
Yhdysvallat (Billboard Hot Dance/Electronic Songs): 28
Japani (Japan Hot 100): 36
Saksa (Media Control Charts): 53
Ruotsi (Sverigetopplistan): 11
Australia (ARIA): 12
Käännös suomeksi
Vanilla-ohjelmisto

Vanilla-ohjelmisto on tietotekniikassa käytetty termi, jolla viitataan ohjelmiston muokkaamattomaan versioon. Termistä on tullut laajasti hyväksytty oa toimialan sanastoa, ja se juontaa juurensa jäätelön ”perusmakuun” eli vaniljaan (engl. vanilla).
Esimerkkejä termin käytöstä

UNIXiin pohjautuvissa käyttöjärjestelmien ytimissä ”vanilla kernel” viittaa muokkaamattomaan järjestelmäytimeen. Esimerkiksi muokkaamaton Linux-ydin saa usein suuria muutoksia jakelukohtaisesti (”flavored kernel”).
Minecraft -videopelin modaamatonta versiota kutsutaan ”vanilla Minecraftiksi”.
JavaScript -ohjelmaa ilman kolmannen osapuolen kirjastoja saatetaan kutsua ”vanilla JavaScriptiksi”.
Android-puhelinten kanssa on sen sijaan puhuttu ”puhtaasta Androidista”. 2010-luvulla oli yleistä että puhelinten valmistajat korvasivat koko Androidin käyttöliittymän omalla ohjelmistollaan.
Suomen paperiteollisuus

Suomen paperiteollisuus on osa Suomen metsäteollisuutta, joka on ollut Suomen vientiteollisuuden kärkeä koko itsenäisen Suomen ajan.
Suomen paperiteollisuus sai alkunsa 1600-luvulla, mutta alan varsinainen kasvu alkoi vasta 1860-luvulla, kun Venäjän keisarin määräämät talouspoliittiset muutokset ja esimerkiksi kanavat ja rautatiet vapauttivat Suomen yrittäjyyttä ja taloutta.
Itsenäisyyden alussa paperi, selluloosa ja puu toivat Suomelle ulkomaanvaluuttaa, jolla toteutettiin kone- ja laiteinvestointeja ja tehtiin teknologiansiirtoa Suomeen. Toisen maailmansodan jälkeen paperiteollisuuden merkitys kasvoi ja ala monipuolistui suomalaisen paperikoneita valmistavan teollisuuden noustessa kutistuvasta aseteollisuudesta. Paperin ja sellun myynti ulkomaille ohjasi Suomen markan kurssia, toisin sanoen kilpailukykyä ylläpidettiin devalvaatioilla, markka-ajan loppuun.lähde?
Paperiteollisuuden merkitys Suomen kansantaloudelle pieneni selvästi 2000-luvun alkuvuosikymmenellä. Paperiteollisuuden arvonlisäyksen osuus koko BKT:sta supistui runsaaseen kolmannekseen vuosina 1998–2009, etenkin 2006−2009, kun talous taantui ja  paperin kysyntä heikkeni jyrkästi. Sen jälkeen pakkausmateriaalien kysyntä kompensoi jossain määrin painopaperin vähentyvää kysyntää. Tuotantomäärien lasku on kuitenkin jatkunut koko 2010-luvun, ja vuonna 2020 Suomessa tuotettiin 4,5 miljoonaa tonnia paperia, eli saman verran kuin 1980-luvun alkupuolella.
Vuonna 2018 Suomen paperi-, kartonki- ja sellutehtaat työllistivät noin 19 000 henkilöä.
Suomen paperiteollisuuden historia > Käsipaperitehtaat

Suomen ensimmäinen paperikone aloitti toimintansa Thomasbölessä lähellä Tammisaarta 1667. Se oli käsipaperikone. Paperikoneen omisti piispa Johan Gezelius vanhempi. Tuotannosta vastaavana paperimestarina toimi Uppsalan paperitehtaalta palkattu Bertil Obenher. Tehdas toimi vuoteen 1713.
Ensimmäinen kaupallinen paperitehdas Suomeen perustettiin 1764 Turun lähelle Järvenojan kylään. Vuoteen 1770 mennessä se työllisti kahdeksan henkilöä, ja se valmisti painopaperia, nuottipaperia, musiikkipaperia ja raskasta käärepaperia. Vuonna 1794 tehtaan omistus siirtyi J. C. Frenckellille.
Suomen paperiteollisuuden historia > Paperikonepaperitehtaat

Suomen ensimmäinen tasoviirapaperikone eli fourdrinier asennettiin vuonna 1842 Tampereelle J. C. Frenckellin tehtaalle. Vuoteen 1918 saakka tehdas käytti raaka-aineenaan lumppuja ja toimi alkuperäisellä paikallaan vuoteen 1929, minkä jälkeen osa tehtaan koneista siirrettiin Porin paperitehtaalle.
Puuta alettiin käyttää paperin raaka-aineena 1860–1870-luvuilla. Silloin perustettiin Karjalan Hounijoelle (1859), Tampereelle (1866), Mänttään (1868), Anjalankoskelle (1872),  Jyväskylään (1872), Verlaan (1872), Kuusankoskelle (1872), Kymitehtaalle (1872) ja Voikkaalle (1896) paperitehtaat, jotka käyttivät puukuitua. Euroopan suurin sanomalehtipaperikone asennettiin 1921 A. Ahlströmin tehtaalle Varkauteen.
Metsäteollisuus joutui 1980-luvulta alkaen historiansa suurimpaan murrokseen. Kysynnän heikkeneminen, Kiinan nousu suureksi markkina-alueeksi ja selluloosan uudet tuotantotavat ovat haastaneet yrityksiä rajusti. Painopaperin kysyntä on 2000-luvulla nopeasti vähentynyt ja uutta kysyntää on syntynyt pakkausmateriaaleihin. Yritykset ovat yrittäneet selvitä tehtaiden sulkemisten, uusien liiketoiminta-alueiden etsimisen tai kannattavuuden supistamisen avulla. Parhaiten selvinneet yritykset suuntautuivat jo varhaisessa vaiheessa pakkausmateriaalien tuotantoon. Kansainvälisesti katsoen suomalaisyritykset eivät ole menestyneet muutoksessa kovinkaan hyvin.
Paperitehtaat Suomessa

Katso myös Luettelo lakkautetuista Suomen paperitehtaista
Suomessa on 19 paperitehdasta, joissa on 28 toiminnassa olevaa paperikonetta.
Suurin Suomessa toiminnassa olevista paperitehtaista on UPM-Kymmene Oyj Kymin paperitehdas (2 paperikonetta,  750 000 t/a) ja pienin Stora Enso Oyj:n Tainionkosken laminaattipaperitehdas (26 000 t/a).
Suomen vanhin ja pienin tuotantokäytössä oleva paperikone on Tervakoskella (PK3, 1905, noin 2 000 t/a) ja uusin Raumalla (PK4, 1998, 400 000 t/a).
Suomessa on vuosina 1842—1998 käynnistetty 192 paperikonetta. Tästä kokonaismäärästä 93 konetta on käynnistynyt UPM-Kymmene -konserniin nykyään kuuluvissa yrityksissä. Lisäksi Suomessa pitää kotipaikkaansa Munksjö Oyj -niminen erikoispaperiyhtiö, mutta sillä ei ole tuotantoa Suomessa.
Paperitehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat paperitehtaat tuotantokapasiteetteineen > Stora Enso Oyj

Anjalan paperitehdas, Anjalankoski, Kouvola 200 000 t/a
Tainionkosken laminaattipaperitehdas, Imatra, 26 000 t/a
Paperitehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat paperitehtaat tuotantokapasiteetteineen > UPM-Kymmene Oyj

Jämsänkosken paperitehdas, Jämsänkoski, 610 000 t/a
Kaukaan paperitehdas, Lauritsala, Lappeenranta, 305 000 t/a
UPM Kymi, Kuusankoski, Kouvola, 750 000 t/a
Rauman paperitehdas, Rauma,700 000 t/a
Tervasaaren paperitehdas, Valkeakoski, 285 000 t/alähde?
Paperitehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat paperitehtaat tuotantokapasiteetteineen > Sappi Limited

Kirkniemen paperitehdas, Lohja 740 000 t/a
Paperitehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat paperitehtaat tuotantokapasiteetteineen > Jujo Thermal Oy

Kauttuan paperitehdas, Eura, 92 000 t/a
Paperitehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat paperitehtaat tuotantokapasiteetteineen > Kotkamills Oy

Kotkan paperitehdas, Kotka, 180 000 t/a
Paperitehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat paperitehtaat tuotantokapasiteetteineen > Metsä Tissue Oyj

Mäntän paperitehdas, Mänttä-Vilppula, 129 000 t/a
Paperitehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat paperitehtaat tuotantokapasiteetteineen > Delfort Group – Tervakoski Oy

Tervakosken paperitehdas, Tervakoski, Janakkala, 110 000 t/a
Paperitehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat paperitehtaat tuotantokapasiteetteineen > Essity

Nokian paperitehdas, Nokia, 100 000 t/a
Paperitehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat paperitehtaat tuotantokapasiteetteineen > BillerudKorsnäs Finland Oy

Pietarsaaren paperitehdas, Pietarsaari, 190 000 t/a
Paperitehtaat Suomessa > Kuivapaperitehdas

SharpCell, Kausala, Iitti (kuivapaperi 7 500 t/a)
Paperitehtaat Suomessa > Sodissa luovutetuille alueille jääneet paperitehtaat

Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1940 luovuttamat alueet käsittivät useita paperitehtaita:
Johanneksen paperitehdas, Johannes
Enson paperitehdas, Enso
Läskelän paperitehdas, Harlu
Leppäkosken paperitehdas, Harlu
Hovinmaan paperitehdas, Vahviala
Hounijoen paperitehdas, Vahviala
Niemiskosken paperitehdas, Sortavala
Tuokslahden paperitehdas, Sortavala (yksi Viipurin konepajan toimittama paperikone)
Paperitehtaat Suomessa > Koe- ja tutkimuspaperikoneet Suomessa

Koepaperikoneet ovat paperikoneita, joita käytetään pääasiassa tutkimukseen ja tuotekehitykseen. Suomessa on useita koepaperikoneita.
Metso Paper, Jyväskylä, 2 koepaperikonetta (Sym Drain vuodelta 1977 ja uudempi)
Stora Enso Oyj, Imatra, koepaperikone
Tervakoski Oy, Janakkala, koepaperikone
Teknillinen korkeakoulu, Kemian- ja materiaalitekniikan tiedekunta, Puunjalostustekniikan laitos (ennen vuotta 2009 Puunjalostustekniikan osasto), Espoo, Valmet-koepaperikone
VTT, Jyväskylä, koepaperikone
Metso Paper, Kouvola, 2 koepaperikonetta
Oy Keskuslaboratorio – Centrallaboratorium Ab (KCL), Espoo, koepaperikone
Åbo Akademi, Turku, Tampella-Koepaperikone
Ciba Specialty Chemicals, Raisio, koepaperikoneita
Sastamalan koulutuskuntayhtymä, märkärainaus-erikoispaperikone, leveys 500 mm, 2012– (aiemmin käytössä Ahlstrom Glassfibre Oy:llä Kotkan Sahaniemessä)
Paperitehtaat Suomessa > Koe- ja tutkimuspaperikoneet Suomessa > Poistetut koe- ja tutkimuspaperikoneet Suomessa

Georgia Pacific Nordic, Nokia, Nokia-Valmet (Noval) -koepaperikone 1976-199x (purettu 1990-luvun lopulla)
Ahlstrom Glassfibre Oy, Kotka, Sahaniemi 1996–2004, koepaperikone, leveys 500 mm. Myyty Sastamalan koulutuskuntayhtymälle vuonna 2012 (SASKY).
Kartonkitehtaat Suomessa

Suomessa on 18 kartonkitehdasta, joissa on toiminnassa 21 kartonkikonetta. Suurin toiminnassa olevista kartonkitehtaista on tuotannon tonnimäärällä mitattuna Stora Enson Imatran tehtaat (Kaukopää ja Tainionkoski) ja pienin Sonoco:n kartonkitehdas Karhulan Korkeakoskella. Kartonkikoneista uusin on  Lieksassa (KK2, 1979) ja suurin on  Kemin kartonkitehtaan kartonkikone (375,000 t/a). Vanhin tuotantokäytössä oleva kartonkikone on  Korkeakoskella Karhulassa (KK2, 1907). Joitakin kartonkikoneita on varastoituna ja kaksi museoitu paikoilleen. Suomen ensimmäinen kartonkikone valmistettiin vuonna 1908 Karhulan Konepajassa.
Kartonkitehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat kartonkitehtaat tuotantokapasiteetteineen > Stora Enso Oyj

Heinolan kartonkitehdas, Heinola, 285 000 t/a
Tainionkosken kartonkitehdas, Imatra, 250 000 t/a
Kaukopään kartonkitehdas, Imatra, 670 000 t/a
Inkeroisten kartonkitehdas, Anjalankoski, Kouvola, 210 000 t/a
Varkauden kartonkitehdas, Varkaus, 390 000 t/a
Oulun kartonkitehdas, Nuottasaari, Oulu, 450 000 t/a
Kartonkitehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat kartonkitehtaat tuotantokapasiteetteineen > Metsä Board Oyj

Kyron kartonkitehdas, Kyröskoski, Hämeenkyrö, 190 000  t/a
Simpeleen kartonkitehdas, Simpele, Rautjärvi, 300 000 t/a
Takon kartonkitehdas, Tampere, 210 000 t/a (lakkautetaan kesällä 2025)
Äänekosken kartonkitehdas, Äänekoski, 240 000 t/a
Kemin kartonkitehdas (Kemiart Liners), Kemi, 410 000 t/a
Kartonkitehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat kartonkitehtaat tuotantokapasiteetteineen > Kotkamills Oy

Kotkan kartonkitehdas, Kotka, 400 000 t/a
Kartonkitehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat kartonkitehtaat tuotantokapasiteetteineen > Powerflute Ltd

Savon Sellu Oy, Sorsasalo, Kuopio, 275 000 t/a
Kartonkitehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat kartonkitehtaat tuotantokapasiteetteineen > Pankaboard Oy

Pankakosken kartonkitehdas, Pankakoski, Lieksa, 110 000 t/a
Kartonkitehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat kartonkitehtaat tuotantokapasiteetteineen > Corex Finland Oy

Porin kartonkitehdas, Pori, 120 000 t/a
Kartonkitehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat kartonkitehtaat tuotantokapasiteetteineen > Sonoco-Alcore Oy

Korkeakosken kartonkitehdas, Korkeakoski, Kotka, 90 000 t/a
Kartonkitehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat kartonkitehtaat tuotantokapasiteetteineen > Hikinoro Oy

Vaajakosken tehdas, Jyväskylä, selluloosapohjainen erikoiskartonki 20 000 t/a
Kartonkitehtaat Suomessa > Lakkautetut kartonki- ja pahvitehtaat

Vääräkosken Pahvi Oy, Ähtäri, 4 000 t/a (yritys mennyt konkurssiin lokakuussa 1998)
Näsijärven Pahvitehdas, Tampere
Tampereen Pahvitehdas Oy
Verlan pahvitehdas, Jaala, Kouvola (suljettu 1964)
Kaltimon pahvitehdas, Eno
Veitsiluodon kartonkitehdas (yksi sellun kuivatuskoneesta muutettu kartonkikone valmistanut fluting-kartonkia 1965-197x)
Bögelundin kartonkitehdas (P.J. Bögelund Kartongfabrik Oy), Alppiharju, Helsinki
Loviisan kartonkitehdas, Loviisa
Frans Alex. Björkmanin kartonkitehdas, Pietarsaari
Juvankosken pahvitehdas, Salo
Juankosken kartonkitehdas, Juankoski, 75 000 t/a
Kartonkitehtaat Suomessa > Sodissa luovutetuille alueille jääneet kartonkitehtaat

Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1940  luovuttamat alueet käsittivät seuraavat kartonkitehtaat:
Hämekosken kartonkitehdas, Harlu
Enson kartonkitehdas, Enso
Suojärven kartonkitehdas, Suojärvi
Sellutehtaat Suomessa

Kaikki Suomessa toimivat sellutehtaat toimivat sulfaattimenetelmällä. Suomen viimeinen sulfiittisellutehdas suljettiin vuonna 1991. Tervasaaressa jatkoi sulfiittimenetelmään perustuva SAP-sellulinja vuoteen 2007 saakka. Suomessa toimii 17 sellutehdasta puolisellutehtaat (2) mukaan luettuna. Näiden lisäksi UPM Rauman paperitehtaalla on fluff-sellulinja. Kaskisten sellutehdas suljettiin maaliskuussa 2009.
Sellutehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat sellutehtaat tuotantokapasiteetteineen > Metsä Fibre Oy

Joutsenon sellutehdas, 690 000 t/a sulfaattisellu
Kemin sellutehdas, 1 500 000 t/a sulfaattisellu
Rauman sellutehdas, 650 000 t/a sulfaattisellu
Äänekosken sellutehdas, 1 300 000 t/a sulfaattisellu
Sellutehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat sellutehtaat tuotantokapasiteetteineen > Stora Enso Oyj

Enocellin tehdas, Uimaharju, Joensuu, 430 000 t/a sulfaattisellu
Kaukopään sellutehdas, Imatra, 850 000 t/a sulfaattisellu
Oulun sellutehdas, 375 000 t/a sulfaattisellu
Tainionkosken sellutehdas, Imatra, 195 000 t/a sulfaattisellu
Varkauden sellutehdas, 310 000 t/a sulfaattisellu
Heinolan kartonkitehdas, puolisellu
Sellutehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat sellutehtaat tuotantokapasiteetteineen > UPM-Kymmene Oyj

Kaukaan sellutehdas, Lappeenranta, 770 000 t/a sulfaattisellu
Kymin sellutehdas, Kuusankoski, Kouvola, 870 000 t/a sulfaattisellu
Pietarsaaren sellutehdas, Pietarsaari, 800 000 t/a sulfaattisellu
RaumaCell, Rauma, 150 000 t/a fluff-sellu
Sellutehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat sellutehtaat tuotantokapasiteetteineen > Kotkamills Oy

Kotkan sellutehdas, 180 000 t/a sulfaattisellu
Sellutehtaat Suomessa > Toiminnassa olevat sellutehtaat tuotantokapasiteetteineen > Mondi Powerflute Oy

Mondi Powerflute, Sorsasalo, Kuopio, puolisellu
Sellutehtaat Suomessa > Lakkautetut sellutehtaat

Vanhemmat suljetuista tehtaista olivat sulfiittisellutehtaita ja uudemmat sulffaattimenetelmään (kraft) perustuneita. Suomen viimeinen varsinainen sulfiittisellutehdas suljettiin vuonna 1991, vaikkakin Heinolan flutingtehdas toimii vielä sulfiittimenetelmällä (NSSC).
Porin kartonkitehdas, puolisellu
Kaskisten sellutehdas, 450 000 t/a sulfaattisellu (suljettu 13.3.2009)
Tervasaaren sellutehdas, Valkeakoski, 235 000 t/a sulfaattisellu (suljettu joulukuussa 2008)
Kemijärven sellutehdas, 250 000 t/a sulfaattisellu (suljettu 27.4.2008)
Tervasaaren sulfiittisellutehdas/sap-sellulinja (suljettu 2007)
Mäntän sellutehdas, sulftiittisellu (suljettu vuonna 1991)
Rauman sulfiittisellutehdas, 200 000 t/a sulfiittisellu (toiminnassa 1920–1991)
Toppilan sellutehdas, 80 000 t/a sulfiittisellu (suljettu vuonna 1986)
Lielahden sellutehdas, sulfiittisellu (suljettu 1985)
Lievestuoreen sellutehdas, sulfiittisellu 195x-1985, 1927-195x sulfaattisellu (suljettu 1985)
Kajaanin sellutehdas, 120 000 t/a sulfiittisellu (suljettu vuonna 1982)
Jämsänkosken sellutehdas, sulfiittisellu (suljettu 6.7.1981)
Varkauden sulfiittisellutehdas (suljettu 1980)
Lohjan sellutehdas, 45 000 t/a sulfaattisellu (suljettu 1979)
Kymin sulfiittisellutehdas (suljettu 1977)
Tolkkisten sellutehdas, Porvoo, sulfiittisellu (suljettu 1975)
Tornatorin sellutehdas, sulfiittisellu (suljettu 1960-luvulla)
Hovinsaaren sellutehdas, Kotka, sulfaattisellu (suljettu 1941)
Veitsiluodon sellutehdas, 380 000 t/a sulfaattisellu
Äänekosken sulfiittisellutehdas (Suljettu 15.1.1984)
Porin sellutehdas, sulfiittisellu (suljettu 1974)
Nokian sellutehdas, sulfiittisellu (suljettu 30.8.1985)
Hallan sellutehdas, sulfiittisellu
Voikkaan sellutehdas, sulfiittisellu
Kaukaan sulfiittisellutehdas (2 tehdasta), sulfiittisellu
Lahden selluloosatehdas, sulfaattisellu (suljettu 1914)
Sunilan sellutehdas Stora Enso, Kotka (Suljettu 2023)
Sellutehtaat Suomessa > Sodissa luovutetuille alueille jääneet sellutehtaat

Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1940  luovuttamat alueet käsittivät seuraavat sellutehtaat:
Enson sellutehdas, Enso
Pitkärannan sellutehdas, Pitkäranta
Käkisalmen sellutehdas, Käkisalmi
Johanneksen sellutehdas, Johannes
Leppäkosken sellutehdas, Harlu
Kintereenkosken sellutehdas, Vahviala