stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lannevesi

| Lannevesi |
| --- | --- |
Kaupunki:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°36′20″N, 025°23′46″E
Väkiluku:  n. 600
Postinumero(t):  41270
Lanneveden koulun ja päiväkodin rakennuksia.
Lannevesi on noin 600 asukkaan kylä Saarijärvellä, joka sijaitsee noin 50 kilometriä Jyväskylästä pohjoiseen. Lanneveden naapurikyliä ovat Uurainen etelässä ja Tarvaala pohjoisessa. Kylä on saanut nimensä Lannevesi-järven mukaan. Toinen suuri vesistö Lannevedellä on Summanen. Varsinaisen Lanneveden keskustan lähialueet ovat Laihankylä, Kyyränkylä, Palsankylä, Mäkikylä ja Hoikankylä.
Lannevedelle perustettiin ensimmäinen kauppapuoti vuonna 1896. Lanneveden osuuskauppa aloitti toimintansa vuonna 1920. Enimmillään kylällä on ollut puolenkymmentä kauppaa. Viimeinen kyläkauppa, Kyläkauppa Mimmi suljettiin 2000-luvulla. Toisen maailmansodan jälkeen Lannevedellä oli useita erikoisliikkeitä, kuten urheilukauppa, ja kirjakauppa osuusliikkeen yhteydessä. Kylällä on toiminut myös postitoimisto, matkahuolto ja kahvila. Pankkitoiminta kylällä alkoi vuonna 1929.
Lannevedellä toimii Lanneveden alakoulu, joka on perustettu vuonna 1899 sekä Lanneveden POP Pankki. Pankin yhteydessä toimii myös asiamiesposti. Kylällä toimii aktiivinen Lanneveden Sampo Nuorisoseura ry, joka on muun muassa julkaissut vuonna 1998 kyläkirjan ”Tuttua seutua Lanneves”. Nuorisoseurantalo Sampola on ahkerassa käytössä juhla- ja harrastuskäytössä. Lannevedellä järjestetään joka juhannus Kiimasen savulenkki -urheilutapahtuma. Tapahtumaa on järjestetty vuodesta 1983 lähtien.
Lannevedellä vaikuttaneita tai Lannevedeltä kotoisin olevia tunnettuja henkilöitä ovat esimerkiksi Kirsti Paakkanen, taiteilija Frans Toikkanen ja  näyttelijä Tarmo Manni.
Lannevesi valittiin vuonna 2014 Keski-Suomen Vuoden kyläksi.
Aiheesta muualla

Lanneveden kotisivut
Laukka (Perniö)

Laukka on kylä Salon kaupungin Perniössä. Laukka sijaitsee Perniön eteläosassa meren rannalla.
Laukka on syntynyt Laukon kartanon ympärille. Kartanosta jaetut suurtilat ovat edelleen kylän keskus mäen päällä Laukanlahden edustalla. Myllyoja laskee Laukanlahteen kylän länsirajalla. Kylän etelärajalla kohoaa Roitmäki. Laukka on metsäistä Roitmäkeä ja rehevöitynyttä Laukanlahtea lukuun ottamatta peltomaata. Laukantie kulkee kylän läpi.
Historioitsija Maunu Knaapinen on ehdottanut, että Roitmäen nimi tulee sanasta roito, joka tarkoittaa nuotiota. Entinen Laukon torppa Fårberg mäen juurella saattaa olla hänen mukaansa väännös sanasta Vårdberg. Roitmäen pohjoispuolella on sijainnut Luodonhaka-niminen torppa, ja haka tarkoittaa aitausta. Nämä seikat viittaisivat Roitonmäen olleen Knaapisen mukaan jonkin sortin esihistoriallinen vartiovuori Perniönjoen suulla.
Vielä 1200-luvun alussa Laukanlahti on ollut laajempi ja Roitmäki, mahdollisesti myös Laukan kylänmäki, on ollut saari. Lahden rannalle perustettiin historiallisen ajan alussa Laukon kartano. Laukko on ollut aateliskartano, joka päätyi isossa peruutuksessa kruunulle ja muutettiin sotilasvirkataloksi. Samalla kylään kuulunut Luodontaus Perniönjoen suistossa siirtyi Melkkilän kartanon omistukseen. Virkatalo jaettiin lopulta kolmeen osaan ja Fredriksberg, Alitalo ja Ylitalo ovat edelleen maanviljelystiloja. Talojen torpat ovat itsenäistyneet ja kylään on lohkottu pientiloja sekä kesämökkejä 1900-luvulla.
Lavetti

Lavetti
Mannerheimin arkkua kuljetetaan hevosten vetämällä tykkilavetilla.
Lavetilla tarkoitetaan Kielitoimiston sanakirjamääritelmän mukaan raskaan tuliaseen jalustaosaa tai kuorma-autoon kiinnitettävää suurten ja raskaiden kuormien kuljetusalustaa.
La Fémis

La Fémis
La Fémis (Fondation Européenne pour les Métiers de l’Image et du Son) on Ranskan kansallinen elokuva-alan koulu, joka perustettiin vuonna 1986. Koulu sijaitsee Pariisissa.
Aiheesta muualla

La Fémis'n viralliset sivut (ranskaksi)
Tarhajärvi–Kepsunjärvi

| Tarhajärvi–Kepsunjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala)
Koordinaatit:  60°55′39″N, 26°54′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Järveen tulevat joet:  Mietunvirta Hakolahdesta
Laskujoki:  Mietunvirta Rapojärvi–Haukkajärveen 
Järvinumero:  14.182.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  61,8 m  
Pituus:  2,7 km  
Leveys:  1,7 km  
Rantaviiva:  11,5261 km  
Pinta-ala:  2,06124 km²   
Tilavuus:  0,0111227 km³ 
Keskisyvyys:  5,45 m  
Suurin syvyys:  15,2 m  
Saaria:  3 
 fiTarhajärvi–Kepsunjärvi 
Tarhajärvi–Kepsunjärvi  (myös Alusjärv ) on Kymenlaaksossa, Valkealassa sijaitseva järvi. Se sijaitsee Utin pohjoispuolella, Kuivalan kylän kupeessa.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 206 hehtaaria eli 2,1 neliökilometriä, se on 2,7 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Se muodostuu kahdesta järvialtaasta, joilla on edellä mainitut nimet, ja joita yhdistää 50 metriä leveä Jaakonsalmi. Salmi jää Kuivalanniemen ja kapeakärkisen Jaakonniemen väliin. Ylävirran puolella on Kepsunjärvessä pitkähkö Jokilahti ja alemmassa Tarhajärvessä on sitä pitempi Sihvolanlahti. Järvenosat ovat muuten selväpiirteisiä järvenosia. Järvellä on kolme saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,4 hehtaaria. Ne sijaitsevat Kepsunjärven puolella. Pohjoisrannassa sijaitsee Palonkärki ja kaksi muuta saarta ovat järven etelärannan tuntumassa.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järvenpohja on melko tasainen. Sen suurin syvyys on 15,2 metriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 5,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee Tarhajärven keskellä ja Kepsunjärven pienialainen syvänne sijaitsee aivan siihen laskevan Kepsunvirran suun edustalla. Salmessa on hieman yli 3,5 metriä syvää. Järven tilavuudeksi on saatu 11,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0111 kuutiokilometriä.
Järven ympäristö on korkeussuhteiltaan vaihtelevaa. Peltomaiden välistä kohoaa muutama mäki, joka yltää järvestä yli 20 metrin korkeuteen. Sellaisia ovat Tarhajärven etelärannassa Huinanmäki, länsirannassa Haiminniemi ja pohjoisrannassa Jaakonmäki, sekä vielä Kepsunjärven etelärannassa Salmenvuori ja Jokilahden rannassa kohoava mäki. Rantojen läheisyyteen ulottuvat metsien toisistaan erottavat peltoalueet, jotka eivät kuitenkaan näy missään järveelle asti. Järvialtaiden rantaviivan pituus on 11,5 kilometriä.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa sijaitsi järvikaksikon eteläpuolella Meitulan ja Kuivalan kaksi kylää. Mietula kohdalla lukee kartoissa nykyään Haimila, mutta se voi olla kartturin virhe. Järvikaksikon karttanimenä oli ”Alusjärvi”. Järven keskellä sijainnut salmi on silloin kartan rantaviivan mukaan leveämpi, koska pohjoisrannan niemi oli kartassa lyhyempi. Vanhojen karttojen perusteella on kuitenkin vaikea tehdä varmoja päätelmiä. Järven itäpuolelle oli merkitty ”Skipparila by” eli nykyinen Kepsu. Muuta asutusta ei kartassa vielä näkynyt. Kuivalan ja Skipparila byn välillä kulki tie ja järvelle oli merkitty talvitie Valkealan kirkonkylälle.
Vuoden 1965 peruskartassa oli Miettulan peltojen alueet levinneet järvien pohjoisrannoille, ja Kepsun pellot Kepsunjärven itärannoille, ja Kuivalan ja Haimilan pellot järvien etelärannoille ja Haiminniemelle. Tiet kylille tulivat Salpausselän suunnalta. Järvien ja peltojen välissä on ollut tulvareunat, mutta Kepsu-, Haukka-, Rapo-, Karhulan- ym. järvien laskuhankkeen järjestely-yhtiön toteuttama lähijärvien säännöstely on rauhoittanut vedenpintojen korkeusvaihtelut  ja rannoille on 1970-luvulta alkaen ilmaantunut vapaa-ajan asuntoja. Erot eri peruskarttojen (1966, 1980 ja 1986 julkaisut) ovat vähäiset.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Rapojärven alueeseen (14.182) se kuuluu. Se on osa Valkealan reitin pääreittiä, jossa Tarhajärvi–Kepsunjärvi on reitin läpivirtausjärvi. Järven vedenpinnan korkeus on 61,8 metriä mpy.
Järven valuma-alue saa pääosan vedestään idästä, missä Salpausselkä rajoittaa Kivijärvelta asti tulevien vesien laskemista Suomenlahteen. Järvikaksikko saa siksi pääosan vedestään kaakkoispäähän laskevasta Kepsunvirrasta, jota kutsutaan ylempänä Mankinvirraksi. Kepsunvirrassa sijaitsee Hakolahden järvimäinen laajentuma. Vesi virtaa Jaakonsalmen kautta Kepsunjärvestä Tarhajärveen. Siitä vesireitti jatkaa 750 metriä pitkää Mietunvirtaa, joka laskee Rapojärveen. Järvikaksikkoon laskee päävirran lisäksi vain muutama lyhyt pelto-oja ja kosteikon kuivatusoja. Kepsunjärveen tulee koillisesta Harvian (entinen Harvilampi ) leveä kuivatusoja. Ojaa myöten laskevat myös pienet järvet Koipia, Tenjärvi ja Mustalampi.
Kuopion Sankaripuisto

| Kuopion Sankaripuisto> Hatsalan hautausmaa |
| --- | --- |
 Näkymä Kuopion Sankaripuiston sankarihautausmaalle.
Sijainti:  Tulliportinkatu 35a, 70100 Kuopio
Koordinaatit:  62.8937°N, 27.6739°E
Perustettu:  1811 (Hatsalan hautausmaa)
Suunnittelija:  arkkitehti Seppo Ruotsalainen (sankarihautausmaan osalta)
Kotisivut
Kuopion Sankaripuisto (entinen Hatsalan hautausmaa) on Kuopio keskustaan kuuluvassa Multimäen kaupunginosassa sijaitseva entinen hautausmaa. Vain korttelin päässä Kuopion kaupungintalosta sijaitseva Sankaripuisto on Kuopion tuomiokirkkoseurakunnan alueella.  Hatsalan hautausmaa perustettiin vuonna 1811 ja oli alkujaan käytössä 1860-luvulle saakka. Sittemmin hautausmaalle haudattiin vuosien 1939-45 sodissa kaatuneita sankarivainajia, mistä johtuu hautausmaan nykyinen nimi.
Museoviraston mukaan Sankaripuisto ja Puijon kaupunginosassa sijaitseva Iso hautausmaa edustavat kansallisesti merkittävällä tavalla Suomen hautausmaakulttuuria.
Kuvia

Essi Renvallin suunnittelema sankarihautausmaan muistomerkki Haavoittunut sotilas (1952).
Muistomerkki Karjalaan jääneille vainajille (1960).
Käsikranaatti M75

M75-käsikranaatti kuljetuspakkauksineen.
M75 (serbokroaatiksi кашикара, kašikara) on jugoslavialainen käsikranaatti, joka on suunniteltu käytettäväksi rajoitetuilla alueilla kuten juoksuhaudoissa, metsissä ja bunkkereissa. Kranaatti koostuu rungosta, räjähdyspanoksesta ja mekaanisesta hidastuspanoksesta, sekä muovisesta kuljetuspakkauksesta. Kranaatin runko on vuorattu 3000 teräspallolla, joista jokainen on halkaisijaltaan 2,5–2,9 mm. Tehokas tapposäde on 12 metriä ja haavoitussäde 30–54 metriä. Panos sisältää 36–38 grammaa muoviräjähdysainetta ja nallin laukaisuaika on 3–4,4 sekuntia. Samaa kranaattia valmistettiin Makedoniassa nimellä M93. Kranaatin nimi tulee turkin kielen lusikkaa tarkoittavasta sanasta kaşık.
Rikollinen käyttö

Jugoslavian hajoamissodista ylijääneitä M75-käsikranaatteja (sekä M93) on salakuljetettu muun muassa Ruotsiin ja Englantiin. Ruotsissa rikollisryhmät käyttävät käsikranaatteja iskuissa, joiden kohteina ovat olleet autot, rakennukset ja poliisilaitokset. Manchesterissa, Englannissa, käsikranaattia käytettiin kahden poliisin hengen vaatineessa iskussa vuonna 2012.
Latosoli

Latosoli on tavallisin maannoslaji sademetsissä ja kosteilla savanneilla. Se sisältää vain vähän ravinteita voimakkaan huuhtoutumisen seurauksena.
Latosoli on hyvin ohut multakerros, joka on muodostunut maahan pudonneista lehdistä, oksista ja puunrungoista. Kasvin osat lahoavat hyvin nopeasti kosteassa ja lämpimässä, joten multakerros on vain parikymmentä senttiä paksu. Sadevesi liuottaa kivennäisaineita voimakkaasti, jolloin jäljelle jäävät rautaoksidit värjäävät latosolin tiilenpunaiseksi. Savanneilla latosoli on yleensä paksumpaa ja viljavampaa kuin sademetsissä.
Vaikka latosoli on ohut ja niukkaravinteinen, sen ravinteet kiertävät nopeasti ja ne sitoutuvat elävään kasvimassaan.
Latokasken koulu

Latokasken koulu on alakoulu, joka sijaitsee Latokaskella, Espoossa. Koulussa on noin 300 oppilasta. Koulun rehtorina toimii Tuula Merenheimo.
Le journal d’une femme de chambre

Le journal d’une femme de chambre tarkoittaa seuraavia:
Le journal d’une femme de chambre, vuonna 1900 ilmestynyt Octave Mirbeaun romaani
Kotiapulaisen päiväkirja, Jean Renoirin ohjaama elokuva vuodelta 1946
Kamarineidon päiväkirja, Luis Buñuelin ohjaama elokuva vuodelta 1964
Journal d’une femme de chambre, Benoît Jacquot’n ohjaama elokuva vuodelta 2015
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Le journal d’une femme de chambre”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Le regard des gens (kappale)

| ”Le Regard des Gens” Tunisiano |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Le Regard des Gens
 Julkaistu: 2008
 Tuottaja(t): Greg K
 Tyylilaji: Rap
 Kesto: 04.25
 Levy-yhtiö: Columbia Records
Tunisiano muut singlet
| ”Nos rues” 2008 | ”Le Regard des Gens” 2008 | ”Je porte plainte” 2008 |
Le Regard des Gens on Tunisianon kolmas single samannimiseltä albumilta ja se julkaistiin vuonna 2008. Kappaleen sanoittivat Greg K ja Tunisiano.
Lahnalompolo

| Lahnalompolo |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°42′47″N, 24°15′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Lahnaoja 
Järvinumero:  67.934.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  153,1 m  
Rantaviiva:  1,622 km  
Pinta-ala:  14,841 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLahnalompolo 
Lahnalompolo  on Lapissa Pellossa Lankojärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 14,8 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Miekojärven alueella (67.93), jonka Luomalanjoen valuma-alueeseen (67.934) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 153,1 metriä mpy.
Lahnanen (Konnevesi)

| Lahnanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Konnevesi
Koordinaatit:  62°35′42″N, 26°07′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskujoki:  Kolunjoki Sumiaiseen 
Järvinumero:  14.416.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,6 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  600 m  
Rantaviiva:  3,128 km  
Pinta-ala:  32,677 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLahnanen 
Lahnanen  on Keski-Suomessa Konnevedellä  Hytölän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 600 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 33 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kolunjoen valuma-alueeseen (14.416) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,6 metriä mpy.
T-84

| T-84 |
| --- | --- |
 T-84 kuvattuna vuonna 2007.
Valmistushistoria
Valmistusmaa:   Ukraina
Tekniset tiedot
Pituus:  
– putki edessä:  9,72 m
– pelkkä runko:  7,085 m
Leveys:  3,775 m
Korkeus:  2,215 m
Taistelupaino:  46 t T-84-120 Oplot 48 t
Telaketjut:  2,8 m
Maksiminopeus:  
– tiellä:  65 km/h T-84-120 Oplot 70 km/h
– maastossa:  45-50 km/h T-84-120 Oplot 45 km/h
Toimintasäde:  540 km tiellä maastossa 250-400 T-84-120 Oplot 500 km tiellä 400 km maastossa
Pääase:  125 mm KBA-3 -sileäputkinen panssarivaunukanuuna T-84-120 Oplot 120 mm sileäputkinen panssarivaunukanuuna
Muu aseistus:  1x 7,62 mm PKM-konekivääri 1x 12,7 mm NSV-ilmatorjuntakonekivääri
Moottori:  6TD-2 -dieselmoottori
– hevosvoimat:  1 200 hv
Miehistö:  3
T-84 on ukrainalainen taistelupanssarivaunu. Vaunu kehiteltiin T-80UD-taistelupanssarivaunun pohjalta. Vaunun kehitys alkoi vuonna 1993 ja se otettiin käyttöön Ukrainan maavoimissa vuonna 2001, ja Thaimaan maavoimissa vuonna 2014. Vaunun suunnitteli Harkovan Morozovin suunnittelutoimisto ja sitä valmistaa Malyševin tehdas.
Kehittely

T-80UD-vaunua päätettiin jatkokehittää vuonna 1993 ja lopputuloksena oli T-84. T-80 oli suunniteltu yhteistyönä Pietarissa sijaitsevan Kirovin tehtaan ja harkovalaisen Malyševin tehtaan kanssa. Malyšev valmisti T-80UD-mallia vuodesta 1986, mutta sen tuotanto keskeytyi Ukrainassa, sillä suuri osa siihen tarvituista osista valmistettiin muualla Neuvostoliitossa. T-84:n ollessa kehitteillä siitä käytettiin useita eri nimiä, kuten Objekt 478B ja Objekt 478DU2. Erona T-80-vaunuun ukrainalaiset alkoivat muun muassa käyttää uutta hitsattua tykkitornia, koska aiemmin käytetyt valetut tornit olisi jouduttu tuomaan Venäjältä.
Ensimmäiset T-84-vaunut otettiin käyttöön Ukrainan maavoimissa vuonna 2001 ja vaunu oli ensimmäinen Ukrainan maavoimissa käyttöön otettu uusi taistelupanssarivaunu sitten Neuvostoliiton hajoamisen. Vaunua on esitelty useille eri maille, kuten Pakistanille, Turkille ja Yhdistyneille arabiemiirikunnille.  Thaimaan armeija tilasi 49 taistelu- ja tukivaunua vuonna 2011 ja ensimmäiset viisi niistä luovutettiin vuonna 2014.
Pakistan tilasi Ukrainasta vuonna 1996 yhteensä 320 T-80U-vaunua, jotka toimitettiin vuoteen 1999 mennessä. Niiden viimeisimpien valmistuserien vaunujen varustus on lähes samankaltainen T-84:n kanssa ja myös niissä on hitsatut tykkitornit.
Ominaisuudet

T-84 on rakenteeltaan hyvin samankaltainen T-80-vaunun kanssa. Ajajan tilat ovat vaunun etuosassa, tykkitorni keskellä ja moottori takaosassa. Vaunun valmistajan mukaan T-84-vaunun suojaus reaktiivipanssareineen vaunun tykkitornissa ja rungossa on parempi kuin T-72- tai T-80-vaunuissa. Vaunun pääase on 125 mm KBA-3 -sileäputkinen panssarivaunukanuuna, joka on paikallisesti valmistettu versio venäläisestä 2A46M-panssarivaunukanuunasta. Tykissä on samankaltainen automaattilataaja kuin T-64-vaunussa. Tykillä voi ampua 7-9 laukausta minuutissa. Sillä pystyy myös laukaisemaan laserohjattuja panssarintorjuntaohjuksia.
Vaunussa on myös venäläisissä T-90-vaunuissakin käytetty Štora-1-infrapunajärjestelmä vihollisten ohjuslaitteistoja vastaan. Komentajalla on käytössään vakautettu TKN-4S Agat -yö- ja päivätähtäin, ampujalla taas on IG46 Irtyš -päivätähtäin, johon kuuluu laseretäisyysmittari ja ohjusten ohjaus ja Buran-E-yötähtäin. Vaunu voidaan varustaa myös lämpökameroilla. Laserohjattuja ohjuksia voidaan ampua päivällä 5 000 metriin ja tavallisilla tykin ammuksilla 2 500 metriin. Buran-E-tähtäimellä voidaan ampua yöolosuhteissa 1 200 metriin saakka ja lämpökameroilla 3 000:een.
T-84:n voimanlähteenä toimii 6TD-2-dieselmoottori, joka tuottaa 1 200 hevosvoimaa. 1 500 hevosvoiman 6TD-3-moottori on kehitteillä. Vaunuun voidaan asentaa myös miinanraivausvälineistöä.
Ukrainan armeija on käyttänyt vaunua Itä-Ukrainan kriisin aikana.
Forbesin mukaan Ukrainalla on 2022 vain viisi tai kuusi tällaista vaunua, jotka riittävät yhden komppanian varustamiseen.
Versiot

T-84-120 Oplot, varustettu Naton standardien mukaisella 120 mm sileäputkisella tykillä.
BTMP-84, kehitteillä oleva raskas rynnäkköpanssarivaunu, joka perustuu T-84:n alustalle.
BREM-84, hinauspanssarivaunu.
T-84 ItPsv, kokeilukäytössä oleva ilmatorjuntapanssarivaunu, varustettu ZSU-23-4 -tykkitornilla ja ZRK-BD Strela-10 -ilmatorjuntaohjuksilla.
T-84U, vuonna 1999 kehittelyyn tullut T-84:n paranneltu versio. Uudistuksiin kuuluvat muun muassa parempi reaktiivipanssarointi, uusi R-163-50K -radio ja 1V528-2 -ballistinen laskin.
Käyttäjämaat

Ukraina, käytössä 10.
Thaimaa, 49 tilattua vaunua, ensimmäiset 5 luovutettiin vuonna 2014.
Pakistan, käytössä 320 T-80U -vaunua.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
T-80 valmistajan sivuilla XKBM. Arkistoitu 22.7.2006. Viitattu 20.11.2014. (englanniksi)
T-84-120 Oplot näytteillä Eurosatoryssä Pariisissa vuonna 2012.
Kylli-Setä

Kylli-Setä on suomalainen yhtye joka teki yhden pitkäsoiton Selecta-levymerkille vuonna 1994.
Kokoonpano

Teemu Virtanen – laulu, bassokitara, kitara
Jyrki Kaunisto – laulu, kitara
Juhani Kähkönen – kosketinsoittimet, harmonikka, huilu, saksofoni
Osmo Mansukoski – rummut, lyömäsoittimet, ym.
Hokkanen – kitara, bassokitara, lyömäsoittimet, ym.
Diskografia

Kyllin hyvä (1994,  Selecta)
Aiheesta muualla

Kylli-Sedän esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
The Collection (Hawkwind)

| Collection Hawkwind |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1970–1974
 Julkaistu: huhtikuu 2006
 Tyylilaji: progressiivinen rock, heavy rock, folk rock, space rock
 Levy-yhtiö: EMI
Hawkwindin muut julkaisut
| Masters of Rock 2002 | Collection 2006 | Spirit of the Age – An Anthology 1976–1984 2008 |
Collection on Hawkwindin kokoelma, joka käsittää vuodet 1970-1974.
Kappaleet

Mirror Of Illusion (Brock/Hawkwind)
You Know You're Only Dreaming (Brock)
Silver Machine (Calvert/Brock)
Lord Of Light (Brock)
Urban Guerilla (Calvert/Brock)
Master Of The Universe (live) (Turner/Brock)
You'd Better Believe It (Brock)
The Psychedelic Warlords (Disappear In Smoke) (Brock)
Lost Johnny (Kilmister/Farren)
Seven By Seven (live) (Brock)
Kappaleiden lähteet

1 albumilta Hawkwind
2–3 albumilta In Search Of Space (remasteroitu versio)
4–5 albumilta Doremi Fasol Latido (remasteroitu versio)
6 albumilta Space Ritual
7–9 albumilta Hall Of The Mountain Grill
10 albumilta The 1999 Party
Muusikot

Dave Brock: kitara, laulu, kosketinsoittimet
Nik Turner: saksofoni, huilu, laulu
Del Dettmar: syntetisaattori (kpl. 2–10)
Lemmy Kilmister: basso, laulu (kpl. 3–10)
Simon King: rummut (kpl. 3–10)
Dik Mik: audiogeneraattori (kpl. 1–6)
Simon House: kosketinsoittimet, viulu (kpl. 7–10)
Terry Ollis: rummut (kpl. 1–2)
Robert Calvert: laulu (kpl. 5)
Dave Anderson: basso (kpl. 2)
John A Harrison: basso (kpl. 1)
Huw Lloyd Langton: kitara (kpl. 1)
Lannemezan

| Lannemezan |
| --- | --- |
 Kaupungintalo
 vaakuna
 Lannemezan
 Koordinaatit: 43°07′30″N, 0°23′08″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Midi-Pyrénées
Departementti:  Hautes-Pyrénées
Arrondissementti:  Bagnères-de-Bigorre
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  19,0 km²
Väkiluku (2019):  5 816 
 – Väestötiheys:  305 as./km²
Kunnan numero:  65258
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lannemezan (oksitaaniksi: Lanamesa) on kunta Lounais-Ranskassa Hautes-Pyrénées'n departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin 26 kilometriä Bagnères-de-Bigorren kaupungista itään.
Pyhän Johannes Kastajan kirkko
Pyhän Johannes Kastajan kirkko on rakennettu 1100-luvulla. Tyyliltään kirkko on romaaninen. Kirkon kuori ja kellotorni lisättiin myöhemmin. Kirkon holvit tuhoutuivat osittain, jonka jälkeen ne uusittiin 1700-luvulla.
Tunnettuja kaupunkilaisia

Pierre Berbizier, entinen Ranskan rugby-maajoukkueen kapteeni.
Paul-Henri de Le Rue, Torinon talviolympialaisten lumilautailun pronssimitalisti.
Marie-Laure Brunet, Vancouverin talviolympialaisten ampumahiihdon pronssimitalisti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lannemezan Wikimedia Commonsissa