stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Youth Celebration
Aiheesta muualla

YC:n internetsivusto
YC:n Facebook-sivusto
| n k Helluntaiherätys Suomessa |
| --- | --- |
 Historia 
Kirkot:  Finlands svenska pingstsamfund  Suomen Helluntaikirkko  Suomen Helluntaikansa 
Suurimmat seurakunnat:  Helsingin Saalem  Fila Church Helsinki  Jyväskylän helluntaiseurakunta  Kuopion helluntaiseurakunta  Lahden helluntaiseurakunta  Oulun helluntaiseurakunta  Pietarsaaren Elim  Seinäjoen helluntaiseurakunta  Tampereen helluntaiseurakunta  Turun helluntaiseurakunta  Vaasan helluntaiseurakunta  Vasa Sion  Luettelo seurakunnista 
Henkilöt:  Ball Barratt  Brofeldt  Castrén  Fellman  Ahonen  Andström  Antturi  Bengström  Bergstén  Haapala  Havupalo  Kallionpää  Klemetz  Korhonen  Korpi  Kunnas  Kukkula  Launonen  Lundin  Luoto  Manninen  Rosenberg  Sigfrids  Tuppurainen  Yli-Vainio  Ylppö  Yrjölä  Öhberg 
Järjestöt:  Elämä ja Valo  Evankelistakoti  Fida International  Finlands svenska pingstmission  Helluntaiseurakuntien musiikki  Helluntaiseurakuntien työntekijät HELP  Iso Kirja  Kristillinen alkoholisti- ja narkomaanityö  Samaria-lähetys 
Media:  Aikamedia  Avainmedia  Finmedia  Hyvä Sanoma  Livet  Ristin Voitto  Taborförlaget 
Kulttuuri ja tapahtumat:  Fifteen-leiri  Hengellinen laulukirja  Juhannuskonferenssi  Lapsikuoro Jippii  Royal Rangers  Syyspäivät  Youth Celebration 
Pohjoismaiden helluntaiyhteisö • Euroopan helluntaiyhteisö • Maailman helluntaiyhteisö • Assemblies of God • Helluntaiherätys Ruotsissa
Sami Anttila

| Sami Anttila |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. helmikuuta 1995 (ikä 29) Oulu, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Sandy
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  171 cm
Paino:  79 kg
Seura
Seura:  Laser HT
Sarja:  Suomi-sarja
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2015–
Aik. seurat:  Kärpät (SML) Hokki (Mestis) Kiekko-Espoo (Mestis) Hermes (Mestis)
Sami Anttila (s. 8. helmikuuta 1995 Oulu) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Suomi-sarjajoukkue Laser HT:ssä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura > Maajoukkueura

Anttila on pelannut kymmenen poikien maaottelua.
Sami Pirkola

Sami Pekka Pirkola (s. 1963) on suomalainen psykiatri, joka toimii sosiaalipsykiatrian professorina Tampereen yliopistossa. Hän on myös rockyhtye Juliet Jonesin Sydämen laulaja, kitaristi ja lauluntekijä, joka käyttää taiteilijanimeä Sami Jones.
Pirkola väitteli lääketieteen tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1999. Hän ilmoittaa osaamisalueikseen mielenterveyspalvelut, mielenterveyshäiriöt, psykiatrisen epidemiologian ja suicidologian. Vuonna 2021 hänet nimitettiin Tampereen yliopiston yhteiskuntatieteiden tiedekunnan Alusta!-lehden päätoimittajaksi. Pirkola johti asiantuntijaryhmää, joka laati Suomelle kansallisen mielenterveysstrategian
Julkaisut

Sami Pirkola: Alcohol and other substance misuse in suicide (väitöskirja). Kansanterveyslaitos, 1999. https://www.julkari.fi/handle/10024/78415
Marja Niemi, Simo Pelanteri ja Sami Pirkola: Psykiatrian erikoisalan laitoshoito 2002. Stakes, 2003. https://urn.fi/URN:NBN:fi-fe201204193979
Sami Pirkola ja Britta Sohlman (toim.): Mielenterveysatlas: Tunnuslukuja Suomesta. Stakes, 2005. https://urn.fi/URN:NBN:fi-fe201204193905
Minna Harjajärvi, Sami Pirkola ja Kristian Wahlbeck: Aikuisten mielenterveyspalvelut muutoksessa: MERTTU-tutkimuksen palvelukatsaus. Kuntaliitto ja Stakes, 2006. https://urn.fi/URN:NBN:fi-fe201204193568
Minna Harjajärvi, Irma Kiikkala ja Sami Pirkola: Puolitoista vuotta tsunamin jälkeen: Aasian luonnonkatastrofin seuraamusten psykososiaalinen hoito Suomessa. Stakes, 2007. https://urn.fi/URN:NBN:fi-fe201204193991
Aiheesta muualla

ORCID
ResearchGate
Google Scholar
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 2 
Tieteilijät:  Google Scholar  ORCID
Sarvikiuru

| Sarvikiuru |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kiurut Alaudidae
Suku::  Sarvikiurut Eremophila
Laji::  bilopha
Kaksiosainen nimi
 Eremophila bilopha  (Temminck, 1823) 

Katso myös
   Sarvikiuru Wikispeciesissä   Sarvikiuru Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sarvikiuru (Eremophila bilopha) on tunturikiurun eteläinen vastinlaji.
Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on 13–14 cm, siipien kärkiväli 26–31 cm ja paino noin 38 g (vain 2 punnitusta). Sarvikiuru muistuttaa pienikokoista tunturikiurua, mutta naaman vaaleat osat valkoiset, kun ne tunturikiurulla ovat keltaiset. Yläpuolen väritys on ruosteenruskeampi kuin tunturikiurun. Sukupuolet ovat samanvärisiä.
Esiintyminen

Sarvikiurun esiintymisalue ulottuu kapeahkona vyönä Pohjois-Afrikan Mauritaniasta Arabian niemimaan itäosaan. Laji on paikkalintu, joka voi syksyisin suorittaa lyhyitä vaelluksia. Lajin kanta on elinvoimainen. Sitä ei ole tavattu Suomessa.
Elinympäristö

Sarvikiuru elää matalammalla kuin vuoristossa viihtyvä tunturikiuru. Se suosii savikka- ja pujokasvustojen peittämiä kuivia ja kivikkoisia avomaita. Pesimäajan ulkopuolella laji liikkuu pienissä parvissa, joissa enimmillään voi olla noin sata yksilöä.
Lisääntyminen

Pesintä tunnetaan puutteellisesti. Pesä on maassa kasvillisuuden suojassa. Munia on 2–4, tavallisesti 3.
Ravinto

Sarvikiurut syövät pääasiassa siemeniä, mutta myös hyönteisiä, etenkin kovakuoriaisia ja heinäsirkkoja. Ne etsivät ravintoa muun muassa kääntelemällä itseään monta kertaa painavampia kiviä.
munia Eremophila bilopha
Hävittäjälentolaivue 11

Hävittäjälentolaivue 11 (lyhenne HävLLv 11) on Suomen ilmavoimien Rovaniemen Someroharjulle sijoitettu Lapin lennoston joukkoyksikkö, jonka kalustona ovat F/A-18 Hornet -hävittäjät.
Ensimmäiset uudet Lockheed Martin F-35A Lightning II -monitoimihävittät saapuvat Lapin lennostoon vuonna 2026. Ensimmäisenä saapuu 2–6 hävittäjää. Lapin lennostossa on jo aloitettu muutostyöt uusien hävittäjien saapumisen johdosta.
Tehtävät

Rauhan aikana laivueen päätehtävänä on valvoa Pohjois-Suomen ilmatilaa sekä tarvittaessa estää sen luvaton käyttö. Tehtäviensä hoitamiseksi laivueella on F-18 Hornet -hävittäjiä, yhteyskoneita ja erilaisia erikoisajoneuvoja, kuten lennoston palokunnan pelastusajoneuvot ja polttoaineajoneuvot.
Organisaatio

Laivuetta johtaa komentaja apunaan esikuntalentue. Laivueeseen kuuluu kaksi hävittäjälentuetta ja yhteyslentue (4. lentue), jonka kalustona ovat Pilatus-koneet. Henkilöstö muodostuu eri henkilöstöryhmistä:
Ohjaajat (lentoupseerit ja ohjaajaupseerit)
Lentoteknillinen henkilöstö (upseerit, opistoupseerit, lentokonemekaanikot, aliupseerit ja sopimussotilaat)
Pelastushenkilöstö (opistoupseerit ja siviilit)
Kalustomiehet (opistoupseerit ja siviilit)
Lennonjohtajat (opistoupseerit ja siviilit/sotilaslennonjohtajat)
Siviilit.
Lisäksi laivueessa palvelee varusmiehiä apumekaanikkoina ja sotilaskuljettajina.
Organisaatio > Komentajat

Laivueen komentajia ovat olleet:
everstiluutnantti Tomi Iikkanen 1.3.2019 alkaen
everstiluutnantti Antti Lautala 1.8.2017 - 28.2.2019
everstiluutnantti Sami Puuperä 1.9.2015 - 31.7.2017
everstiluutnantti  Aki Heikkinen 1.8.2013 - 31.8.2015
everstiluutnantti Tommi Heikkala 2.9.2011 - 30.7.2013
majuri Harri Lehtola 1.1.-1.9.2011
everstiluutnantti Juha Salminen 1.2.2008 - 31.12.2010
everstiluutnantti Jukka Ahlberg 1.1.2007 - 31.1.2008
everstiluutnantti Petri Tolla 1.1.1999 - 31.12.2006
majuri Markku Anttonen 1. elokuuta 1993 - 1998
majuri Pekka Alaraudanjoki 1. maaliskuuta 1992 - 31. heinäkuuta 1993
majuri Veli-Pekka Lehto 1. tammikuuta 1986 - 29. helmikuuta 1992
majuri Markku Peltola 1. kesäkuuta 1983 - 31. joulukuuta 1985
majuri Pentti Rämä 1. syyskuuta 1979 - 31. toukokuuta 1983
majuri Jouko Gullstén 1. syyskuuta 1977 - 31. elokuuta 1979
...
majuri Toivo Puolakka 1959
Historia ja perinteet

Silloinen Hämeen lennosto hävittäjälentolaivueineen siirrettiin Luonetjärveltä Rovaniemelle 16. elokuuta 1973, jolloin laivueen kalustoksi saatiin Saab 35 Drakenit, jotka olivatk laivueen kalustona vuoteen 2000. Harjoituskalustona olivat Fouga Magisterit, joiden korvaaminen Hawkeilla aloitettiin 14. toukokuuta 1983. Redigot otettiin vastaan 22. kesäkuuta 1992. Näiden lisäksi laivueella oli 29. kesäkuuta 1984 – 15. tammikuuta 1997 käytössään keskiraskas helikopteri Mil Mi-8.
Laivueen laivuetunnuksessa (mm. hihamerkissä) esiintyy visentti. Aikaisempi muoto laivueen lyhenteestä oli HLeLv 11.
HävLLv 11:n visentti-tunnus Draken-hävittäjän sivuvakaimessa Karjalan ilmailumuseossa
Suomen kansallinen rukousaamiainen

| Suomen kansallinen rukousaamiainen |
| --- | --- |

Paikkakunta:  Helsinki
Ensimmäisen kerran:  2015
Aktiivisuus:  Vuosittain
Järjestäjä:  Suomen kansallinen rukousaamiainen ry Eduskunnan Raamatturyhmä
Kotisivut
Suomen kansallinen rukousaamiainen on vuosittain järjestettävä kristillinen aamiaistilaisuus, joka kokoaa yhteen politiikan ja elinkeinoelämän edustajia. Tapahtuman tarkoitus on rakentaa yhteistyöverkostoja ja kontakteja kansallisiin ja kansainvälisiin yhteistyöryhmiin, henkilöihin ja organisaatioihin kristillisen maailmankuvan pohjalta. Tilaisuuden järjestää Suomen Kansallinen Rukousaamiainen ry yhdessä eduskunnan raamatturyhmän kanssa.
Tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2015. Vuonna 2016 tapahtuma järjestettiin Kalastajatorpan Hilton-hotelissa, jolloin tapahtumaan osallistui yli 150 osallistujaa jotka edustivat liike-elämän johtajia ja yhteiskunnallisia vaikuttajia. Rukousaamiainen on kutsuvierastilaisuus, johon osallistuu myös ulkomaalaisia vieraita. Tapahtuman pääpuhujia ovat muun muassa olleet Pekka Huokuna ja Tapio Luoma.
Suomen kansallisen rukousaamiaisen suunnittelu sai alkunsa Sauli Ahvenjärven ja Antero Laukkasen toimesta, jotka kokosivat yhteen toimijoita eduskunnasta ja kristillistä järjestöistä. Tapahtuman taustalla on ohjausryhmä, yhdistyksen johtokunta ja joukko vapaaehtoisia.
Aiheesta muualla

Kansallisen rukousaamiaisen verkkosivusto
Sampoharjun terveysasema

| Sampoharjun terveysasema |
| --- | --- |

Osoite:  Vesmannintie 7, 40800 Vaajakoski
Suunnittelija:  Arsatek Oy
Omistaja:  Jyväskylän vuokra-asunnot Oy, JVA
Käyttäjä:  Keski-Suomen hyvinvointialue
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sampoharjun terveysasema on Vaajakoskella toimiva Keski-Suomen hyvinvointialueen terveysasema. Siellä toimii lääkäri- ja hoitajavastaanotot. Terveysasemalta löytyy myös mm. diabeteshoitajan, depressiohoitajan vastaanotot, hammashoitola ja neuvola. Fimlabin laboratorio palvelee myös Sampoharjussa arkisin.
Talon omistaa Jyväskylän vuokra-asunnot Oy, JVA ja hyvinvointialueen terveysasema on osakeyhtiöllä vuokralla.
Talon arkkitehtisuunnittelusta vastasi Arsatek Oy. Terveysasema rakennettiin entiselle Vaajalan tontille ja otettiin käyttöön helmikuussa 2019. Samassa talossa toimii myös Keski-Suomen hyvinvointialueen ryhmäkoti 34 asukaspaikalla.
Lääketieteen opiskelijayhdistyksiä edustava Suomen Medisiinariliitto palkitsi Sampoharjun terveysaseman vuonna 2023 "Kandiystävällinen terveyskeskus" -tunnustuksella.
Aiheesta muualla

Päivystys (Keski-Suomen Sairaala Nova) (www.hyvaks.fi)
Eskiminzin

| Eskiminzin |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1828 Pinalero Mountains Arizona
Kuollut: 1895 San Carlosin intiaanireservaatti Arizona
Sotilashenkilö
Taistelut ja sodat:  Apassisodat
Sotilasarvo:  aravaipa-apassien päällikkö
Eskiminzin (1828–1895) oli apassien aravaipa-leirikunnan päällikkö. Hän oli syntyään pinaleño-apassi, mutta siirtyi aravaipojen johtajaksi avioliiton kautta. Eskiminzin tuki Cochisen ja Mangas Coloradasin johtamissa sodissa apassien hyökkäyksiä New Mexicoon, Texasiin ja Arizonaan vuosina 1861–1870, mutta antautui Yhdysvaltain joukoille vapaaehtoisesti alkuvuodesta 1871.
Eskiminzinin ja hänen kansansa asettuminen maatyöläisiksi Yhdysvaltain pienen tukikohdan Camp Grantin läheisyyteen aiheutti voimakkaita vastalauseita Tucsonin kaupungissa Arizonassa. Aravaipoja syytettiin varkauksista ja murhista, ja tucksonilaiset lähettivät yli sata palkkasotilasta kurittamaan Eskiminzinin leirikuntaa. Hyökkäyksestä selvinnyt Eskiminzin kokosi kansansa rippeet ja pakeni vuoristoon. Myöhemmin hän teki sovinnon Yhdysvaltain kanssa kärsittyään kahden vuoden vankilatuomion taposta.
1870-luvun puolivälissä Eskiminzin auttoi intiaaniasiamies John Clumia kehittämään San Carlosin intiaanireservaatin oloja Gilajoen varrella. Seuraavalla vuosikymmenellä Eskiminzinistä tuli taloudellisesti itsenäinen maanviljelijä kunnes hänet pidätettiin epäiltynä lainsuojattoman vävynsä Apache-Kidin suojelemisesta. Eskiminzin ja hänen jäljellä olevat aravaipansa lähetettiin pakkotyöhön Floridaan.
Eskiminz vapautettiin vankeudesta syksyllä 1894 ja hän palasi San Carlosiin, jossa kuoli seuraavan vuoden aikana.
Todellisuuden rakenne

| Todellisuuden rakenne> The Fabric of reality.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  David Deutsch
Kieli:  englannin kieli
Genre:  teoreettinen fysiikka, tähtitiede, tieteenfilosofia
Kustantaja:  Sane Töregård Agency
Julkaistu:  1997
Sivumäärä:  352
ISBN:  952-5202-05-4
Suomennos
Suomentaja:  Kimmo Pietiläinen
Kustantaja:  Terra Cognita
Sivumäärä:  352
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Todellisuuden rakenne on fyysikko David Deutschin kirjoittama kirja vuodelta 1997. Se laajentaa hänen näkemyksiään kvanttifysiikasta ja sen seurauksista todellisuuden ymmärtämiseen. Tämä tulkinta, jota hän kutsuu multiversumihypoteesiksi, on yksi neljästä juonteesta Kaiken teoriassa (TOE). Neljä juonnetta ovat:
Hugh Everettin kvanttimekaniikan monimaailmatulkinta, "ensimmäinen ja kaikkein tärkein neljästä säikeestä".
Karl Popperin epistemologia, erityisesti induktiovastaisuus ja sen vaativa realistinen (ei-instrumentaalinen) tulkinta tieteellisistä teorioista.
Alan Turingin teoria laskennasta, erityisesti Deutschin kehittämä "Turingin periaate", Turingin universaali Turingin kone, jonka korvaa Deutschin universaali kvanttitietokone. ("Laskennan teoria on nykyisin laskennan kvanttiteoria.")
Richard Dawkinsin kultivoitunut darwinistinen evoluutioteoria ja moderni evoluutiosynteesi, erityisesti ideat replikaattoreista ja meemeistä yhdistettynä popperilaiseen ongelmanratkaisuun (epistemologinen säie).
Käännös suomeksi
Ilkka Koho

| Ilkka Koho |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Ilkka Koho
Syntynyt: 10. maaliskuuta 1958 (ikä 66) Jyväskylä, Suomi
| Urheilijan ura> Tuomariura |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaudet | Sarja | Ott    | Ott    |
| 1990–1998 1992–1998 | Veikkausliiga FIFA |  |  |

Ilkka Koho (s. 10. maaliskuuta 1958 Jyväskylä) on entinen suomalainen jalkapalloerotuomari. Hän toimi kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n virallisena tuomarina vuodesta 1992 vuoteen 1998 asti. Veikkausliigassa Koho tuomitsi vuodesta 1990 alkaen. 1990-luvulla hän tuomitsi viisi MM-karsintojen Euroopan lohkojen ottelua sekä kolme EM-karsintojen ottelua. Vuosina 1994-1995 hän tuomitsi myös kaksi ottelua Mestareiden liigan lohkovaiheessa. Hän tuomitsi myös otteluita UEFA Cupissa. Viimeisin Kohon kansainvälinen ottelu oli vuoden 1998 MM-kisojen karsintaottelu Moldovan ja Englannin välillä syyskuussa 1996.
Koho palkittiin Suomessa vuoden ansioituneimpana erotuomarina vuosina 1992 ja 1995.
Kotkavuori

| Kotkavuori> Örnberget |
| --- | --- |
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Eteläinen suurpiiri
Pinta-ala:  1,01 km² 
Väkiluku:  7 695 (31.12.2022)
Osa-alueet:  on itse osa Lauttasaaren peruspiiriä ja Lauttasaaren kaupunginosaa
Postinumero(t):  00200
Lähialueet:  Ruoholahti, Vattuniemi, Myllykallio
Lauttasaaren vesitorni sijaitsi Kotkavuorella.
Kotkavuori (ruots. Örnberget) on Helsingin Lautta­saaren osa-alue, joka käsittää saaren itäisen, lähimpänä kanta­kaupunkia olevan osan.
Nimi johtuu alueella sijaitsevasta saman­nimisestä kukkulasta, jonka nimi on vanhastaan ollut Örnberg.  Puiston nimeksi Kotka­vuori - Örn­berget vahvistettiin vuonna 1951, ja osa-alueen nimeksi se vahvistettiin vuonna 2012, kun Lautta­saari jaettiin osa-alueisiin. Kukkula on pääosin puistoaluetta, mutta siellä säilynyt myös muutamia vanhoja huviloita, ja sen laella sijaitsi vuosina 1958–2015 Lauttasaaren vesitorni.
Kotkavuoren maapinta-ala on 1,01 km², ja vuoden 2022 lopupussa siellä oli 7 695 asukasta. Alueen rajana Myllykalliota on Särki­niemen­tien pohjois­osa ja sen jatkeena Lemis­saaren­tie, rajana Vattu­niemeä vastaan on Hevosenkenkäpuisto.
Kotkavuori on pääasiassa kerros­talo­aluetta, mutta Gyldénin­tien pohjois­osan varrella on myös ekonomitaloiksi kutsuttu ryhmä pientaloja.. Alueen suurimpia puistoja ovat länsi­laidalla Lahna­lahden puisto ja etelä­laidalla Paja­lahden puisto.
Kotkavuoren alueelta kanta­kaupunkiin johtavat Lauttasaaren silta ja Lapinlahden silta, joka on osa Länsiväylää. Osa-alue sijaitsee lähes kokonaan Länsi­väylän etelä­puolella; sen pohjois­puolella on vain muutaman talon ryhmä rannassa Maamon­lahden­tien varrella. Lautta­saaren sillalta länteen johtaa vilkas­liikenteinen Lautta­saaren­tie. Sen ohella alueen kokooja­katuja ovat Tall­bergin puisto­tie, joka on saanut nimensä Julius Tallbergin mukaan ja on leveä puistokatu, sekä Meri­puisto­tie ja alueen länsi­rajaa pitkin kulkevat Särki­niemen­tie ja Lemis­saaren­tie, joka johtaa Länsi­väylän varressa olevaan eritasoliittymään. Lauttasaaren metroasema sijaitsee myös kokonaan Kotka­vuoren alueella.
MTV3 HD

| MTV3 HD |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  29. elokuuta 2011 
Omistaja:  MTV Oy
Kuvaformaatti:  16:9 1080i (HDTV) HD PAL
Maa:   Suomi
Rinnakkaiskanava(t):  MTV3 MTV Sub (HD) MTV Ava (HD) MTV Max (HD) MTV Urheilu 1 (HD) MTV Urheilu 2 (HD) MTV Urheilu 3 MTV Juniori (HD) MTV Aitio (HD) MTV Viihde (HD) MTV Katsomo (HD)
Saatavuus
Antenniverkko
Digita:  kanava 3
Satelliitti
Allente:  kanava 3
Kaapeliverkko
Telia:  kanava 3
Elisa:  kanava 3
DNA:  kanava 3
IPTV (ADSL)
Elisa:  kanava 503
Maxivision:  
Internet
Elisa Viihde:  kanava 503 (kaapelimodeemi)
Infobox OKNimi-testi OK: 
MTV3 HD on MTV3:n HD-kanava. MTV3 HD esittää MTV3:n ohjelmistoa teräväpiirtoisena. Kanava aloitti 29. elokuuta 2011. Kanavan aloittaessa tekstitykset eivät aluksi toimineet.
Ohjelmisto

MTV3 HD lähettää samaa ohjelmistoa kuin MTV3, mutta ohjelmat ovat HD-laatuisia.
Ensimmäinen HD-laadulla lähetetty sarja oli suomalainen draamasarja Salatut elämät.
MTV3 HD muuttui ilmaiskanavaksi DNA:n kaapeliverkossa 4. joulukuuta 2017.
Antenniverkossa lähetykset loppuivat vuoden 2019 lopussa, mutta jatkuivat kuitenkin syyskuussa 2020.
Entiset logot

29. elokuuta 2011 – 2. marraskuuta 2013
Aiheesta muualla

MTV3 HD:n verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
HD TV-kanavat HDTVopas.fi.  31.8.2011. FICom ry. Arkistoitu 5.3.2014. Viitattu 6.1.2013.
1755

| --- | --- |
Vuosisadat: 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku
Vuosikymmenet: 1690-luku · 1700-luku · 1710-luku · 1720-luku · 1730-luku · 1740-luku 1750-luku · 1760-luku · 1770-luku · 1780-luku · 1790-luku · 1800-luku
Vuodet: 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709 1710 · 1711 · 1712 · 1713 · 1714 · 1715 · 1716 · 1717 · 1718 · 1719 1720 · 1721 · 1722 · 1723 · 1724 · 1725 · 1726 · 1727 · 1728 · 1729 1730 · 1731 · 1732 · 1733 · 1734 · 1735 · 1736 · 1737 · 1738 · 1739 1740 · 1741 · 1742 · 1743 · 1744 · 1745 · 1746 · 1747 · 1748 · 1749 1750 · 1751 · 1752 · 1753 · 1754 · 1755 · 1756 · 1757 · 1758 · 1759 1760 · 1761 · 1762 · 1763 · 1764 · 1765 · 1766 · 1767 · 1768 · 1769 1770 · 1771 · 1772 · 1773 · 1774 · 1775 · 1776 · 1777 · 1778 · 1779 1780 · 1781 · 1782 · 1783 · 1784 · 1785 · 1786 · 1787 · 1788 · 1789 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809
Tapahtumia

13. helmikuuta – Yogyakartan sulttaanikunta perustettiin Jaavan saarella.
1. marraskuuta – tuhoisa maanjäristys Lissabonissa.
marraskuussa – Korsikan tasavalta julistautui itsenäiseksi.
Kuolleita

10. helmikuuta – Montesquieu, ranskalainen valistuksen ajan filosofi ja kirjailija (s. 1689)
11. helmikuuta – Scipione Francesco Maffei, italialainen runoilija (s. 1675)
2. maaliskuuta – Louis de Rouvroy, Saint-Simonin herttua, ranskalainen kirjailija (s. 1675)
23. maaliskuuta – Carl Henrik Wrangel, ruotsalainen sotamarsalkka (s. 1681)
21. huhtikuuta – Jacob Wilde, saksalais-ruotsalainen historioitsija (s. 1679)
20. toukokuuta – Johann Georg Gmelin, saksalainen luonnontieteilijä ja tutkimusmatkailija (s. 1709)
10. kesäkuuta – Johan Junnelius, suomalainen kirkkoherra ja kristinuskon opetuksen uudistaja (s. 1694)
21. kesäkuuta – Giovanni Porta, italialainen säveltäjä (s. 1677)
13. heinäkuuta – Edward Braddock, brittiläinen kenraalimajuri (s. 1695)
25. heinäkuuta – Johan Browallius, suomalainen piispa, teologian, fysiikan ja kasvitieteen professori (s. 1707)
13. elokuuta – Francesco Durante, italialainen säveltäjä ja musiikkipedagogi (s. 1684)
6. lokakuuta – Amschel Moses Rothschild, saksalainen liikemies, rahanlainaaja ja silkkikangaskauppias (s. 1710)
16. lokakuuta – Gerard Majella, italialainen redemptionisti ja pyhimys (s. 1726)
28. lokakuuta – Joseph Bodin de Boismortier, ranskalainen säveltäjä (s. 1689)
23. marraskuuta – Jacques Caffieri, ranskalainen kuvanveistäjä ja hovin pronssinvalaja (s. 1678)
25. marraskuuta – Johann Georg Pisendel, saksalainen viulisti ja säveltäjä (s. 1687)
Francisco António de Almeida, portugalilainen säveltäjä (s. 1702)
Luigi Forni, italialainen katolinen piispa (s. 1666)
Mamari Kulibali, Segun bambaravaltakunnan hallitsija eli fama nykyisessä Malissa (s. 1689 ?)
Karl Serlachius, suomalainen juristi ja runoilija (s. 1687 tai 1693)
Philipp Stamma, syyrialainen shakinpelaaja (s. 1705)
Borex

| Borex |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Borex
 Koordinaatit: 46°22′43″N, 6°10′39″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Vaud
Alue:  Nyon
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2,01 km²
Väkiluku (5.6.2024):  1 134
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Borex on Sveitsin kunta, joka sijaitsee Nyonin alueella Vaud’n kantonissa Lounais-Sveitsissä. Vuoden 2024 kesäkuussa kunnassa asui 1 134 asukasta.
Burtigny

| Burtigny |
| --- | --- |
 vaakuna
 Burtigny
 Koordinaatit: 46°28′02″N, 6°15′24″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Vaud
Alue:  Nyon
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5,69 km²
Väkiluku (5.6.2024):  407
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Burtigny on Sveitsin kunta, joka sijaitsee Nyonin alueella Vaud’n kantonissa Lounais-Sveitsissä. Vuoden 2024 kesäkuussa kunnassa asui 407 asukasta.
Røstrevet

Røstrevet on Pohjois-Norjassa Lofoottien saariryhmän lounaispuolella sijaitseva koralliriutta. 300–400 metrin syvyydessä kasvava koralliriutta on 35 kilometriä pitkä ja kolme kilometriä leveä. Riutta löydettiin vuonna 2002 ja se on suurin kylmän eli syvän veden koralliriutta. Røstrevet on myös suurin silmäkoralliriutta.
Røstrevetillä kiellettiin pohjatroolaus vuonna 2003.
Aiheesta muualla

Suomen Luonto, 30.12.2008, 67. vsk, nro 10.  Helsinki:  Suomen luonnonsuojeluliitto. ISSN 0356-0678
Huopanankoski

Huopanankosken pääuoma, kosken ylittävistä silloista vanhempi sekä vuonna 1892 rakennettu Koskelan mylly.
Huopanankoski on Keski-Suomen Viitasaarella, Huopanan kylässä sijaitseva koski. Se on Suomen vanhimpia ja tunnetuimpia urheilukalastuskoskia. Kirjailija Juhani Aho oli innokas Huopanan kävijä, mutta koski on vetänyt puoleensa muitakin tunnettuja urheilukalastajia. Koski on ollut myös alueen myllytoiminnan keskus, ja sen mylly vuodelta 1892 on kulttuurihistoriallisesti arvokas.
Kosken pituus on 1 000 m ja leveys keskimäärin 35 m. Sen keskivirtaama on 20 m³/s.
Sijainti

Kymijoen vesistöalueeseen kuuluvan Huopanankosken vedet tulevat Vuosjärvestä ja laskevat Muuruejärveen, josta reitti jatkuu Keihärinkosken kautta Ylä-Keiteleeseen. Huopanankoski muodostui, kun Muinais-Päijänteen vedenpinta laski niin alas, että Vuosjärven allas muodostui. Noin 4350 eaa. vedelle muotoutui uoma nykyisen kosken kohdalta vedet laskivat eteenpäin. Vesi vei hienon maa-aineksen seuraavaan vesialtaaseen, jolloin koskeen jäljelle jäi kivikko ja soraikko. Huopanankosken muodostumisessa kesti 500–600 vuotta.