stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uwe Bein

Uwe Bein 2005.
Uwe Bein (s. 26. syyskuuta 1960 Heringen, Länsi-Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Keskikentällä pelannut Bein voitti maailmanmestaruuden vuoden 1990 MM-kisoissa. Uwe Bein oli tunnettu tarkoista syötöistä ja keskityksistä. Häntä kutsuttiinkin Saksassa nimellä Der Mann mit dem tödlichen Pass (mies, jolla on kuolettava syöttö).[lähde? ]
Uwe Bein aloitti uransa aladivisioonissa Kickers Offenbachin joukkueessa vuonna 1979. Bundesligaan hän nousi Kickers Offenbachin kanssa vuonna 1983. Seuraavana vuonna hän siirtyi 1. FC Kölniin, jossa pelasi vuoteen 1987 asti. Vuonna 1986 Bein pääsi FC Kölnin kanssa UEFA Cupin loppuotteluun mutta hävisi. Kölnistä Uwe Bein siirtyi Hamburger SV:hen. HSV:n jälkeen Bein siirtyi Eintracht Frankfurtiin, jossa pelasi viisi kautta. Hänen viimeiseksi Bundesliga-kaudekseen jäi 1993–1994. Japanissa Bein pelasi vuosina 1994–1997 Urawa Red Diamondsissa ja palasi vielä Saksaan, jossa pelasi kaudella 1997–1998 muutaman ottelun alasarjajoukkue VfB Gießenissä. Seuratasolla Uwe Bein ei saavuttanut suuria meriittejä. Hän oli Bundesligassa neljä kertaa kolmas.[lähde? ]
Saksan jalkapallomaajoukkueessa Uwe Bein pelasi 17 ottelua vuosina 1989–1993 ja teki niissä kolme maalia. Hän pelasi vuoden 1990 MM-kisoissa neljä ottelua, teki niissä yhden maalin ja voitti maailmanmestaruuden.
Seurat

1979-84 Kickers Offenbach
1984-87 1. FC Köln
1987-89 Hamburger SV
1989-94 Eintracht Frankfurt
1994-97 Urawa Red Diamonds
1997-98 VfB Gießen
Saavutukset

Maailmanmestaruus 1990
UEFA Cupin hopea 1986
Aiheesta muualla

Fussballdaten
Saksan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1990
1 Illgner |
2 Reuter |
3 Brehme |
4 Kohler |
5 Augenthaler |
6 Buchwald |
7 Littbarski |
8 Häßler |
9 Völler |
10 Matthäus |
11 Mill |
12 Aumann |
13 Riedle |
14 Berthold |
15 Bein |
16 Steiner |
17 Möller |
18 Klinsmann |
19 Pflügler |
20 Thon |
21 Hermann |
22 Köpke |
Valmentaja Beckenbauer
Ukrainan kommunistinen puolue (KPU)

Ukrainan kommunistinen puolue (ukr. Комуністична партія України, Komunistytšna partija Ukrajiny, KPU) on ukrainalainen kommunismia kannattava puolue. Se on perustettu vuonna 1993. Puolueen puheenjohtajana toimii Petro Symonenko. Puolueen toiminta on ollut kiellettyä joulukuusta 2015 lähtien.
Puolueen ajama politiikka

KPU ei kannata presidentin virkaa.
Joulukuussa 2013 kommunistinen puolue vaati kansanäänestystä siitä, pitäisikö Ukrainan lähentyä Euroopan unionin kanssa.
Historia

Neuvostoliiton lakattua olemasta Ukrainan korkein oikeus julisti Ukrainan itsenäiseksi valtioksi vuonna 1991. Se syytti vuodesta 1918 lähtien toiminutta Ukrainan kommunistista puoluetta vallankaappauksen suunnittelusta ja kielsi puolueen. Monet kielletyn puolueen jäsenet alkoivat toimia kaksi kuukautta myöhemmin perustetussa Sosialistisessa puolueessa. Vuonna 1993 kommunistipuolueiden toiminta laillistettiin. Uuden kommunistipuolueen perustamiskokous pidettiin Donetskissa. Puolue määritteli itsensä aiemman KPU:n perilliseksi. Puolueen puheenjohtajana aloitti Petro Symonenko, joka oli aiemmin toiminut neuvosto-KPU:n Donetskin aluekomitean toisena sihteerinä.
1990-luvulla KPU arvosteli hallituksen talouspolitiikkaa, mikä oli yhtenä syynä sen suosion kasvuun. Vuoden 1998 parlamenttivaaleissa KPU sai 25 prosenttia äänistä.
Maaliskuun 2002 vaaleissa puolue sai 5 178 074 ääntä eli 19,98 prosenttia kaikista äänistä. Se sai 59 kansanedustajaa Ukrainan parlamenttiin, jossa on kaikkiaan 450 kansanedustajaa. Kommunistinen puolue sai suurimmat ääniosuutensa Luhanskin (39,68 prosenttia äänistä), Krimin (33,91 %) ja Zaporižžjan (33,40 %) vaalipiireissä. Se oli suurin puolue Luhanskin, Krimin, Zaporižžjan, Sevastopolin, Dnepropetrovskin, Hersonin, Harkovan, Mikolajivin, Odessan ja Kirovohradin vaalipiireissä.
Historia > 2010-luvulla

Vuoden 2012 vaaleissa KPU sai 13,2 prosentin kannatuksen ja 32 kansanedustajaa. Edustajien määrä pieneni kuitenkin kahdessa vuodessa 23 edustajaan, koska edustajien toimintaa häirittiin niin, että se estyi, ja osa loikkasi muihin puolueisiin. Äärioikeistolaisen Vapaus-puolueen edustajat hyökkäsivät useita kertoja Simonenkon kimppuun istuntosalissa hänen puhuessaan. Kesäkuussa 2014 hän joutui polttopulloiskun kohteeksi. Heinäkuussa Vapaus-puolueen edustajat yrittivät viedä hänet väkisin ulos salista. Lisäksi puolueen omaisuutta tuhottiin.
Kommunistinen puolue tuomitsi joulukuussa 2013 väkivaltaiset otteet, joita mielenosoittajia vastaan käytettiin. Puolue kannatti "alueellisten yhteisöjen" päätösvallan kasvattamista.
Heinäkuussa 2014 Ukrainan parlamentti hyväksyi hallituspuolueiden äänin parlamenttiryhmien sääntölakiin muutoksen, että ryhmät, joissa kansanedustajien määrä on vähentynyt vaalien jälkeen, voidaan hajottaa. Sillä perusteella hajotettiin kommunistien parlamenttiryhmä. Presidentti Petro Porošenko allekirjoitti muutosesityksen, vaikka oli kuukautta aiemmin luvannut Euroopan neuvostossa, ettei puolueita olla kieltämässä, jos ne saavat vaaleissa tarpeeksi ääniä, mikä on demokraattinen tapa. Parlamentin puheenjohtaja sanoi toivovansa, että "kommunistisia ryhmiä ei nähdä enää koskaan Ukrainan parlamentissa". Etenkin äärioikeistolainen Vapaus-puolue oli ajanut pitkään kommunistien toiminnan kieltämistä. KPU:n puheenjohtajan Symonenkon mukaan kiellon avulla halveksitaan kansan tahtoa, ja se on yritys viedä ääni lähes kolmelta miljoonalta ukrainalaiselta. Hänen mukaansa puolue aikoi jatkaa toimintaansa ja osallistua seuraaviin vaaleihin.
Simonenkon mukaan kommunistinen puolue oli ainoa puolue, joka oli esiintynyt kaikkia sotatoimia vastaan. Hän syytti Krimin menettämisestä Ukrainan hallituksen taipumattomuutta.
Lokakuun 2014 vaaleissa puolue sai 611 923 ääntä eli 3,88 prosenttia äänistä eikä yhtään kansanedustajaa.
Toukokuussa 2015 parlamentti hyväksyi kommunisminvastaiset lait, jotka kielsivät neuvostosymbolien esilläpidon ja sanan "kommunisti" käyttämisen. Kommunistinen puolue ei vaihtanut nimeään, logoaan eikä perustamiskirjaansa lainmukaiseksi.
Kiovan hallinto-oikeus kielsi 17. joulukuuta 2015 puolueen toiminnan. Se hyväksyi oikeusministeriön ajamat KPU:ta vastaan nostamat syytteet muun muassa "alueen valtiosta irrottamisen ajamisesta", "etnisen vihan lietsomisesta" ja "ihmisoikeuksien ja vapauksien loukkaamisesta". Kolme kuukautta aiemmin oikeus kielsi kahden pienemmän kommunistipuolueen toiminnan: Ukrainan uudistetun kommunistipuolueen (KPUO) ja Työläisten ja maanviljelijöiden kommunistisen puolueen.
Kannatus > Parlamenttivaaleissa

| Vuosi | Edustajia | Kannatus-% | Ääniä | Puolue- järjestyksessä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1994 | 86 | 12,72 % | 3,683,332 | 1. |
| 1998 | 84+38 lisäp. = 122 / 450 | 24,65 % | 6,550,353 | 1. |
| 2002 | 59+6 lisäp. = 65 / 450 | 19,98 % | 5 178 074 | 2. |
| 2006 | 21 / 450 | 3,67 % | 929,591 | 5. |
| 2007 | 27 / 450 | 5,39 % | 1,257,291 | 4. |
| 2012 | 32 / 450 | 13,18 % | 2,687,246 | 4. |
| 2014 | 0 / 450 | 3,88 % | 611 923 | 8. |
Uudistalo

Uudistalo eli uudistila on entisaikoina Suomessa ja Ruotsissa käytössä ollut nimitys, joka tarkoittaa asumattomalle paikalle perustettua maanviljelyyn käytettävää maatilaa eli uudisasutusta. Nimityksiä käytetään tavallisesti toistensa synonyymeinä, mutta jotkin lähteet tekevät eron uudistalon ja uudistilan välillä. Nykysuomen sanakirja määrittelee lakikielen käyttämän uudistila-sanan merkitsevän maanviljelyyn käytettävää kruununtilaa, joka raivaustyön kestäessä oli osaksi tai kokonaan verosta vapaa. Uudistalon omistajasta käytettiin nimityksiä uudistalokas tai uudistalollinen.
Uudistalo oli alkuaan mahdollista perustaa kylän yhteismaalle kaikkien kylän osakkaiden suostumuksella. Yksityismaalla perustaminen riippui ainoastaan maanomistajasta. Vuonna 1770 annetun asetuksen mukaan uudistalon sai perustaa kylän jakamattomalle maalle, vaikka jokin osakas vastusti sitä. Ruotsin kaikkien uudistalojen verottaminen aloitettiin 1775 ja uusien perustamiseen vaadittiin maaherran lupa. Tilan lopullisen muodostamisen suoritti maanmittari, kun viljelysmaat oli raivattu, rakennukset saatu valmiiksi ja annettu verovapausaika kulunut loppuun. Seuraavaksi suoritettiin tilan verollepano, joka samalla ratkaisi tilalle annettavien tilusten lopullisen laajuuden.
Isonjaon yhteydessä kylän liikamaalle perustettiin usein uudistaloja. Se perustui yksityiskohtaisiin suunnitelmiin, jotka maaherra vahvisti. Vaikka uudistalojen perustaminen oli säänneltyä toimintaa, tapahtui käytännössä kuitenkin usein niin, että uudisasukkaat asettuivat omin lupinensa erämaihin asumaan. Tällaisten tilojen verollepanosta säädettiin eri metsälaeissa. Uudistalojen perustaminen Suomessa loppui vuonna 1922, kun asutustoiminta valtion maillakin järjestettiin uudelleen. Uudistukset liittyivät muuhun asutuslainsäädäntöön.
Uudistila-nimitystä käytettiin erityisesti maanhankintalain mukaisista tiloista eli niin sanotuista kylmistä tiloista. Ne olivat tiloja, joilla ei ollut kunnollisissa rakennuksia ja joiden viljeltäväksi tarkoitetusta maa-alasta oli ennakkoon raivattu enintään 10 prosenttia.
Väliaikainen uudistila oli tietyin ehdoin suurelle erottamattomalle yhteismaalle perustettu maatila, jolla oli väliaikainen manttaali. Tällaisia tiloja perustettiin Pohjois-Suomeen useita. Väliaikaisia uudistiloja koskevat määräykset sisältyivät kuninkaalliseen kirjeeseen 7. marraskuuta 1787 ja maanmittausohjesääntöön 15. toukokuuta 1848.
Kapinsorsa

| Kapinsorsa |
| --- | --- |
 Naaras
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Suku::  Ristisorsat Tadorna
Laji::  cana
Kaksiosainen nimi
 Tadorna cana  (Gmelin, 1789) 
Katso myös
   Kapinsorsa Wikispeciesissä   Kapinsorsa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tadorna cana
Kapinsorsa (Tadorna cana) on eteläisessä Afrikassa tavattava sorsalintu. Se luokitellaan joskus sukuun Casarca.
Tuntomerkit

Kapinsorsalla on pähkinänruskea vartalo ja harmaa kaula ja pää, jossa naaraalla on vaihteleva määrä valkoista. Painavin tunnettu naaras on painanut 1,84 kg ja koiras 2,20 kg.
Levinneisyys

Kapinsorsaa tavataan Botswanassa, Lesothossa, Namibiassa ja Etelä-Afrikassa. Sen populaatio on hyvin suuri ja kannankehitys nouseva. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Lisääntyminen

Kapinsorsan pesimäkausi on maalis-joulukuussa. Pesintä on vilkkaimmillaan kesä-syyskuussa. Naaras munii 6–15, yleensä 7–11 munaa. Munia haudotaan luultavasti noin 30 vuorokautta. Naaras hautoo munat yksin koiraan vartioidessa pesäpaikan ympäristöä. Molemmat emot osallistuvat poikasista huolehtimiseen. Poikaset saavuttavat lentokyvyn 70 vuorokauden ikäisinä, ja jättävät vanhempansa 90–120 vuorokauden ikäisinä.
Vanhin tunnettu kapinsorsa on elänyt 13 vuoden ja 11 kuukauden ikäiseksi.
Ravinto

Kapinsorsa ruokailee sekä vedessä että maalla. Se käyttää ravinnokseen sekä eläin- että kasviravintoa. Se ruokavalioon kuuluu selkärangattomia vesieläimiä, leviä ja jyviä.
Varpuset (suku)

| Varpuset |
| --- | --- |
 Japanilainen pikkuvarpunen (Passer montanus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Varpuset Passeridae
Suku::  Varpuset Passer  (Brisson, 1760)
Katso myös
   Varpuset (suku) Wikispeciesissä   Varpuset (suku) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varpuset (Passer) on varpuslintuihin kuuluva lintusuku, johon kuuluu 23 lajia. Tutkijoiden kesken on kuitenkin erimielisyyksiä alalajien asemista, ja joidenkin tulkintojen mukaan lajeja on todellisuudessa jopa 27.
Varpusia esiintyy luontaisesti Euroopassa, Afrikassa ja Aasiassa. Varpunen on ihmisen toiminnan vaikutuksesta levinnyt myös Amerikkaan ja Oseaniaan. Varpuset ovat pieniä tai keskikokoisia tukevanokkaisia siemeniä syöviä varpuslintuja, pituudeltaan 10–20 cm. Ne rakentavat taidokkaita katettuja pesiä koloihin tai tiheään oksistoon.
Lajit

BirdLife Suomen maailman lintujen luettelossa suvun 18 lajia ovat:
Aavikkovarpunen Passer simplex
Afrikanvarpunen Passer motitensis
Arabiankultavarpunen Passer euchlorus
Eteläntuhkavarpunen Passer diffusus
Indusinvarpunen Passer pyrrhonotus
Italianvarpunen Passer italiae
Kanelivarpunen Passer cinnamomeus
Kapverdenvarpunen Passer iagoensis
Karakuminvarpunen Passer zarudnyi
Kastanjavarpunen Passer eminibey
Keidasvarpunen Passer ammodendri
Keltatamariskivarunen Passer yatii
Kordofaninvarpunen Passer cordofanicus
Palmuvarpunen Passer flaveolus
Pensasvarpunen Passer hispaniolensis
Pikkuvarpunen Passer montanus
Sahelinkultavarpunen Passer luteus
Sirkkuvarpunen Passer melanurus
Sokotranvarpunen Passer insularis
Somalianvarpunen Passer castanopterus
Tamariskivarpunen Passer moabiticus
Tuhkavarpunen Passer griseus
Varpunen Passer domesticus
Lisäksi on tunnetaan risteymä:
Varpunen × pikkuvarpunen (P. hybridus)
Suomessa tavattuja varpuslajeja ovat varpunen, pikkuvarpunen ja pensasvarpunen.
Varpunen (Passer domesticus)
Ullanlinnan kylpylä

Kylpylän päärakennus vuonna 1866.
Ullanlinnan kylpy- ja kaivolaitos (virallisesti Ulriikaporin kylpylä- ja kaivohuoneyhtiö, ruots. Ulrikasborgs bad- och brunnsinrättnings bolag) oli Helsingin Ullanlinnassa 1800-luvulla toiminut hienostokylpylä ja puisto. Itse kylpylärakennus on tuhoutunut, mutta sen toimintaan liittynyt ravintola Kaivohuone on edelleen olemassa. Kaivopuiston kaupunginosa on saanut nimensä kylpylän ja sen ”kaivolaitoksen” mukaan.
Aiheesta muualla

Eskola, Taneli et al.: Kaivopuisto, s. 13–34.  Helsinki-seura, 2008.  ISBN 978-951-9418-16-2.
Kaivopuiston ison puistotien puukujanteen uusiminen, s. 8–11.  Helsingin kaupungin rakennusvirasto, 2007.  Teoksen verkkoversio (.pdf).
Pörssitiedon esitys Ulrikasborg-yhtiöstä
Kaivopuisto 1850-luvulla. Kylpylärakennus vasemmalla.
Kaivohuone alkuperäisessä asussaan 1860-luvulla
Kylpylärakennus vuonna 1910
Kaleton (Kyyjärvi)

| Kaleton |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kyyjärvi
Koordinaatit:  63°03′05″N, 24°41′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyjärven valuma-alue (14.64)
Laskupuro:  Kalettomanpuro Pieni-kalettomaan 
Järvinumero:  14.642.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  162,1 m  
Pituus:  350 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,699 km  
Pinta-ala:  2,318 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaleton 
Kaleton  on Keski-Suomessa Kyyjärvellä  Kumpulan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 350 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Kyyjärven valuma-alueella (14.64), jonka Kiminginjärven–Oikarinjoen alueeseen (14.642) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 162,1 metriä mpy.
Varpuspöllöt

| Varpuspöllöt |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Varpuspöllöt Glaucidium  Boie, 1826
Katso myös
   Varpuspöllöt Wikispeciesissä   Varpuspöllöt Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varpuspöllöt (Glaucidium) on pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku.
Varpuspöllölajit

Akasiavarpuspöllö (Glaucidium capense)
Andienvarpuspöllö (Glaucidium jardinii)
Bolivianvarpuspöllö (Glaucidium bolivianum)
Brasilianvarpuspöllö (Glaucidium hardyi)
Costaricanvarpuspöllö (Glaucidium costaricanum)
Ecuadorinvarpuspöllö (Glaucidium nubicola)
Harjuvarpuspöllö (Glaucidium parkeri)
Intianvarpuspöllö (Glaucidium radiatum)
Jaavanvarpuspöllö (Glaucidium castanopterum)
Kameruninvarpuspöllö (Glaucidium sjostedti)
Kaulusvarpuspöllö (Glaucidium brodiei)
Keskiamerikanvarpuspöllö (Glaucidium griseiceps)
Kuubanvarpuspöllö (Glaucidium siju)
Lännenvarpuspöllö (Glaucidium gnoma)
Meksikonvarpuspöllö (Glaucidium palmarum)
Pampavarpuspöllö (Glaucidium nana)
Pernambuconvarpuspöllö (Glaucidium mooreorum)
Perunvarpuspöllö (Glaucidium peruanum)
Pikkuvarpuspöllö (Glaucidium minutissimum)
Raitavarpuspöllö (Glaucidium cuculoides)
Ruostevarpuspöllö (Glaucidium brasilianum)
Savannivarpuspöllö (Glaucidium perlatum)
Srilankanvarpuspöllö (Glaucidium castanonotum)
Tamaulipasinvarpuspöllö (Glaucidium sanchezi)
Tropiikkivarpuspöllö (Glaucidium tephronotum)
Varpuspöllö (Glaucidium passerinum)
Vapauden tasavalta

| Vapauden tasavalta Teksti-TV 666 |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 24. helmikuuta 2023
 Formaatti: CD, LP
 Tyylilaji: krautrock, shoegaze, punk
 Kesto: 34.36
 Levy-yhtiö: Svart
Listasijoitukset
  (Fyysinen albumilista) 10.
Teksti-TV 666:n muut julkaisut
| Aidattu tulevaisuus 2018 | Vapauden tasavalta 2023 |   |
Singlet albumilta Vapauden tasavalta
 ”Kapteeni” Julkaistu: 11.maaliskuuta 2022  ”Keimolan tähtiportti” Julkaistu: 25. marraskuuta 2022  ”Kuukauden myyjä” Julkaistu: 20. tammikuuta 2023
Vapauden tasavalta on suomalaisen rock-yhtye Teksti-TV 666:n toinen studioalbumi, jonka julkaisi 24. helmikuuta 2023 levy-yhtiö Svart Records.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Kapteeni | 5.26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Keimolan tähtiportti | 3.11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | TJ | 7.54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Kuukauden myyjä | 5.53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Ilmainen pizza | 7.51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Jeffrey | 4.19 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 34.36 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Kaaoszine:
Kulttuuritoimitus:
Soundi:
Imperiumi: 8½/10
Trentino-Etelä-Tiroli

| Regione Autonoma Trentino-Alto Adige Autonome Region Trentino-Südtirol |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Italia
Maakuntia:  2
Kuntia:  333
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Trento
 – Presidentti:  Ugo Rossi
Pinta-ala:  13 606 km²
Väkiluku (31.12.2015):  1 059 114 (16.)
 – väestötiheys:  78 as./km²
BKT (2016):  41 mrd. € (11.) 
 – asukasta kohti:  38 800 € (1.) 
 
Alueen kotisivut
Trentino-Etelä-Tiroli (ital. Trentino-Alto Adige, saks. Trentino-Südtirol, ladiniksi Region Autonóma Trentin-Südtirol) on autonominen alue Pohjois-Italiassa. Alueen pääkaupunki on Trento. Asukkaita on hiukan yli miljoona.
Maantiede

Alue on vuoristoista, sillä se sijaitsee pääosin Alppien alueella. Matalin sola Alppien yli, Brennersola, on Italian ja Itävallan rajalla, alueen pohjoisrajalla.
Maakunnat

Trentino-Etelä-Tiroli koostuu kahdesta hallinnollisesta osasta, Trenton ja Etelä-Tirolin maakunnista. Trenton maakunta kansallisuudeltaan italialainen. Etelä-Tiroli on pääosin itävaltalainen ja saksankielinen. Etelä-Tiroli oli osa Itävalta-Unkaria vuoteen 1919 asti.
Talous

Trentino-Etelä-Tiroli on Italian vaurainta aluetta. Sen bruttokansantuote asukasta kohden vuodessa on 38 800 €, 140 prosenttia maan keskiarvosta (2016).
Trentino-Etelä-Tirolin laaksoissa tuotetaan viiniä, hedelmiä, maitotuotteita ja sahatavaraa. Alue on vesivoiman viejä. Teollisuus ja matkailu, erityisesti hiihtokeskukset, ovat kasvavia tulonlähteitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Trentino-Etelä-Tiroli Wikimedia Commonsissa
Trentino-Etelä-Tirolin alueen pääkaupunki Trento sijaitsee Dolomiittien vuoristossa.
Uudistuva ihmiskunta

Uudistuva ihmiskunta oli vuosina 1977–1988 ilmestynyt suomalainen aikakauslehti.
Lehti ilmestyi nimellä Ihmiskunta vuosina 1977–1978. Lehti ilmoitti teemakseen olla marxilainen keskustelulehti ja se halusi suomalaiseen poliittiseen keskusteluun eurooppalaisia ajatuksia ja vivahteita, joita kutsuttiin eurokommunismiksi.[lähde? ]
Lehden taustana toimi Osuuskunta Ihmiskunta ja lehden ensimmäisenä päätoimittajana toimi Ilkka Tervonen.[lähde? ]
Lehden toimituskunta laajentui 1979, jolloin päätoimittajaksi kutsuttiin Ilkka-Christian Björklund. Lehti ilmoitti olevansa avoin keskustelu- ja mielipidefoorumi ennen kaikkea marxilaiselta pohjalta nousevalle keskustelulle.[lähde? ]
Björklundin siirryttyä Pohjoismaiden neuvoston pääsihteeriksi 1982 lehden päätoimittajaksi valittiin Perttu Rastas, joka jatkoi vuoteen 1985. Lehti luopui marxilaisuuden korostamisesta ja kiinnitti huomiota niin sanottuun kolmannen tien strategian lisäksi nousevaan ekologiseen ajatteluun ja vihreään liikkeeseen.[lähde? ]
1985 jälkeen päätoimittajana toimi Tauno Saarela vuoteen 1988.[lähde? ]
Lehden ympärillä oli myös muuta toimintaa. Ilkka Tervonen käänsi itäsaksalaisen toisinajattelijan Rudolf Bahron kirjan Vaihtoehto – reaalisesti olemassaolevan sosialismin kritiikkiä (Otava, 1979). Uudistuva ihmiskunta  -lehti toi Bahron Suomeen samana vuonna[lähde? ]. Vierailu herätti huomiota ja kiinnostusta[lähde? ] ja osuuskunta julkaisi vierailusta kirjan Keskusteluja Bahron kanssa (1980). Lehti toi myös DDR:stä karkotetun laulajan Wolf Biermannin Suomeen vuonna 1985.[lähde? ]
Veera Oksanen

Veera Elina Oksanen (s.23. toukokuuta 1978 Somero) on uransa päättänyt suomalainen keihäänheittäjä. Hän edusti Someron Esaa ja hänen valmentajanaan toimi vuodesta 1994 alkaen Tapio Korjus.
Oksanen sijoittui pronssille alle 23-vuotiaiden Euroopan mestaruuskilpailuissa vuonna 1999 tuloksella 55,90. Hän edusti Suomea myös alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1995 ja saman ikäluokan MM-kisoissa vuonna 1996. EM-kisoissa Oksanen sijoittui kahdeksanneksi, MM-kisoissa hänen sijoituksensa oli 11.
Ennätyksikseen Oksanen heitti vanhalla keihäsmallilla tuloksen 59,67 vuonna 1998 ja uudella keihäsmallilla tuloksen 58,36 vuonna 1999. Kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 2000 jälkeen.
Veera Luoma-aho

Veera Luoma-aho (s. 1978) on suomalainen toimittaja. Lokakuussa 2022 Luoma-aho valittiin Helsingin Sanomien talouden ja politiikan toimituksen esihenkilöksi.
Ennen Helsingin Sanomia Luoma-aho työskenteli media-alan yrittäjänä, Allerin digipäätoimittajana sekä Olivian ja Ylioppilaslehden päätoimittajana. Koulutukseltaan hän on valtiotieteen maisteri, pääaineenaan valtio-oppi.
Luoma-aho on toiminut aktiivisesti vihreissä. Hän oli kunnallisvaaliehdokkaana Helsingissä 2004 ja sai 302 ääntä eikä tullut valituksi. Valtuustokaudella Luoma-aho toimi nuorisolautakunnan varajäsenenä.
USS Essex (LHD-2)

| USS Essex |
| --- | --- |
 USS Essex

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Ingalls Shipbuilding, Pascagoula, Mississippi
Kölinlasku:  20. maaliskuuta 1989
Laskettu vesille:  23. helmikuuta 1991
Palveluskäyttöön:  17. lokakuuta 1992
Tekniset tiedot
Uppouma:  40 500 t (max)
Pituus:  256 m
Leveys:  32,3 m (runko) 42,6 m (lentokansi)
Syväys:  8,1 m
Nopeus:  23 solmua
Miehistöä:  73 upseeria ja 1009 miehistönjäsentä 1894 merijalkaväen sotilasta
Aseistus
Aseistus:  2 × 21 siilon RAM-laukaisualusta 2 x Sea Sparrow -ohjusten laukaisualustaa 2 x 20 mm Mk 15 Phalanx CIWS 4 x 25 mm Mk 38 Bushmaster -pikatykkiä 5 x .50 Mk 33 konekivääriä
USS Essex (runkonumero LHD-2) on Yhdysvaltain laivaston Wasp-luokan maihinnousualus.
Valmistus

Alus tilattiin Ingalls Shipbuildingilta West Bankistä Pascagoulasta Mississipistä Yhdysvalloista, missä köli laskettiin 20. maaliskuuta 1989. Alus laskettiin vesille 23. helmikuuta 1991 ja otettiin palvelukseen 17. lokakuuta 1992.
Palvelus

Alus on palveluksessa San Diegon laivastotukikohdassa Kaliforniassa.