stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Leukoväri
Esimerkkejä

Yleisin esimerkki on indigoa sisältävillä rikkiväreillä ja kyyppiväreillä värjääminen. Väri on luontaisesti violetti, mutta myös täysin veteen liukenematon, mikä tarkoittaa, että sitä ei voi siirtää kankaalle suoraan. Pelkistetty indigovalkoinen (joskus leukoindigo) on vesiliukoinen mutta väritön. Kun indigovalkoiseen värikylpyyn upotettu kangas nostetaan pois värikylvystä, indigoväriaine yhdistyy ilman hapen kanssa ja palautuu veteen liukenemattomaan muotoonsa, voimakkaasti värilliseksi indigoksi. Pelkistysvaihe saadaan yleensä aikaan natriumditioniitilla, hydroksiasetonilla ja vedyllä tai sähkökemiallisilla menetelmillä.
Indigovalkoinen (Leukoindigo)
Indigo
Oksatsiinin spiromuoto on väritön leukoväri; oksatsiinin ja molekyylin toisen akromaattisen osan konjugaatio erotetaan sp3-hybridisoidulla spirohiilellä. Kun osa molekyylistä on protonoitu, säteilyttäminen UV-valolla purkaa spirohiilen ja oksatsiinin välisen sidoksen, rengas aukeaa, spirohiili saavuttaa sp2 hybridisaation ja muuttuu tasomaiseksi, aromaattinen ryhmä kiertyy, suuntaa piisidoksen muun molekyylin suuntaiseksi, ja muodostaa konjugaation, jolla on kyky absorboida näkyvän valon fotoneita, mikä aikaansaa sen näkymisen värillisenä.lähde?
Toinen esimerkki leukoväristä on kidevioletti laktoni, joka laktonimuodossaan on väritön tai hieman kellertävä, mutta pH:n alentuessa, protonoituessaan se muuttuu voimakkaan violetiksi. Muita esimerkkejä ovat fenoliftaleiini ja tymoliftaleiini, värittömiä happamissa ja neutraaleissa pH-olosuhteissa, mutta muuttuvat vaaleanpunaiseksi ja siniseksi emäksisessä ympäristössä.lähde?
Monet redox-indikaattorit käyvät läpi palautuvan värimuutoksen värillisen ja värittömän muodon välillä tietyn elektrodipotentiaalin vallitessa.lähde?
Gurdev Singh

| Mitalit> Maa:   Intia. Olympialaiset .Miesten maahockey | Mitalit> Maa:   Intia. Olympialaiset .Miesten maahockey | Mitalit> Maa:   Intia. Olympialaiset .Miesten maahockey | Maa:   Intia> .Miesten maahockey |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Melbourne 1956 | joukkuekilpailu |  |
Gurdev Singh Kular (pandžabiksi ਗੁਰਦੇਵ ਸਿੰਘ ਕੁਲਾਰ, Gurdev Siṁgh Kulār; 12. elokuuta 1933 Sansarpur, Intia – 8. helmikuuta 2024 Leeds, Yhdistynyt kuningaskunta) oli intialainen maahockeypelaaja. Hän oli mukana kesäolympialaisissa 1956 olympiakultaa voittaneessa Intian joukkueessa. Singh oli mukana myös hopeaa voittaneessa Intian joukkueessa vuoden 1958 Aasian kisoissa sekä pronssia voittaneessa joukkueessa vuoden 1962 Aasian kisoissa.
Kalonlampi

| Kalonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°45′38″N, 27°22′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Iso-Lauakseen 
Järvinumero:  14.725.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,573 km  
Pinta-ala:  1,515 ha  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Kalonlampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Airakselan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 230 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130 metriä mpy.
Naisiin kohdistuva väkivalta

Maailmankartta, jossa esitetään naisiin kohdistuneet murhat 100 000 asukasta kohden, 2019
Naisiin kohdistuvaksi väkivallaksi kutsutaan väkivaltaisia tekoja, jotka kohdistuvat ensisijaisesti tai yksinomaan naisiin tai tyttöihin. Naisiin kohdistuva väkivalta voi olla luonteeltaan esimerkiksi fyysistä, henkistä tai seksuaalista.
Naisiin kohdistuvalla väkivallalla on pitkä historia, vaikkakin väkivallan yleisyys ja raakuus on vaihdellut aikojen saatossa ja vaihtelee nykyäänkin eri yhteiskunnissa. Naisiin kohdistuva väkivalta nähdään usein keinona alistaa naisia joko koko yhteiskunnan tasolla taikka yksittäisessä ihmissuhteessa. Naisiin kohdistuvaa väkivaltaa voi aiheuttaa esimerkiksi väkivallan harjoittajan kokema ylemmyys naisia kohtaan tai suoranainen naisviha.lähde?
Määritelmä

Eri kansainväliset elimet ovat hyväksyneet useita kansainvälisiä sopimuksia, joilla pyritään poistamaan naisiin kohdistuvaa väkivaltaa sekä perheväkivaltaa. Sopimukset sisältävät yleensä naisiin kohdistuvan väkivallan määritelmän sekä toimenpiteitä tällaisen väkivallan torjumiseksi. Sopimusten määritelevät kuitenkin naisiin kohdistuvan väkivallan käsitteen eri tavoin.lähde?
| Asiakirja | Adoptoitu | Päivämäärä | Määritelmä |
| --- | --- | --- | --- |
| Yleinen suositus 19 | CEDAW-komitea | 1992 | "Syrjinnän määritelmä sisältää sukupuoleen perustuvan väkivallan eli väkivallan, joka kohdistuu naiseen sen vuoksi, että hän on nainen tai joka vaikuttaa naisiin suhteettoman paljon."  |
| DEVAW | Yhdistyneet kansakunnat | 20 päivänä joulukuuta 1993 | "...termi "naisiin kohdistuva väkivalta" tarkoittaa mitä tahansa sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa, joka johtaa tai todennäköisesti johtaa fyysiseen, seksuaaliseen tai henkiseen vammaan tai kärsimykseen naisille."  |
| Belém do Parán yleissopimus | Amerikan valtioiden järjestö | 9. kesäkuuta 1994 | "...naisiin kohdistuvalla väkivallalla tarkoitetaan mitä tahansa sukupuoleen perustuvaa tekoa tai toimintaa, joka aiheuttaa naisille kuoleman tai fyysistä, seksuaalista tai psyykkistä vahinkoa tai kärsimystä, joko julkisella tai yksityisellä alueella."  |
| Maputon pöytäkirja | Afrikan unioni | 11. heinäkuuta 2003 | ""Naisiin kohdistuva väkivalta" tarkoittaa kaikkia naisiin kohdistuvia tekoja, jotka aiheuttavat tai voivat aiheuttaa heille fyysistä, seksuaalista, psyykkistä tai taloudellista haittaa, mukaan lukien uhkaus ryhtyä sellaisiin tekoihin; tai ryhtyä mielivaltaisten perusvapauksien rajoittamiseen tai riistoon yksityiselämässä tai julkisessa elämässä rauhan aikana ja aseellisten selkkausten tai sodan aikana. . .' |
| Istanbulin sopimus | Euroopan neuvosto | 11. toukokuuta 2011 | '..."naisiin kohdistuva väkivalta" tarkoittaa naisiin kohdistuvaa ihmisoikeuksien loukkaamista ja yhtä syrjinnän muotoa, ja se käsittää kaikki sellaiset sukupuoleen perustuvat väkivallanteot, jotka aiheuttavat tai voivat aiheuttaa naisille ruumiillista, seksuaalista, henkistä tai taloudellista haittaa tai kärsimystä, mukaan lukien tällaisilla teoilla uhkaaminen, pakottaminen tai mielivaltainen vapaudenriisto joko julkisessa tai yksityiselämässä; ..."sukupuoli" tarkoittaa yhteiskunnallisesti rakentuneita rooleja, käyttäytymismuotoja, toimintoja ja ominaisuuksia, joita tietty yhteiskunta pitää sopivina naisille ja vastaavasti miehille; ... "sukupuoleen perustuva naisiin kohdistuva väkivalta" tarkoittaa väkivaltaa, joka kohdistetaan naiseen hänen naiseutensa vuoksi tai joka kohdistuu suhteellisesti useimmin naisiin ...' Johdannossa todetaan: '...tiedostavat, että naiset ja tytöt ovat alttiimpia sukupuoleen perustuvalle väkivallalle kuin miehet; tiedostavat, että perheväkivalta kohdistuu suhteellisesti useimmin naisiin ja että myös miehet voivat joutua perheväkivallan uhreiksi...' |
Historia > Virstanpylväät

Tärkeimpiä kansainvälisen tason virstanpylväitä naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisyssä ovat olleet muun muassa:
Vuoden 1979 yleissopimus kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta (CEDAW), jonka suosituksissa 12 ja 19 väkivalta tunnustetaan osaksi naisiin kohdistuvaa syrjintää.
Vuoden 1993 Wienin ihmisoikeuskonferenssi, jossa naisiin kohdistuva väkivalta tunnustettiin ihmisoikeusloukkaukseksi.
Vuonna 1993 annettu YK:n julistus naisiin kohdistuvan väkivallan poistamisesta oli ensimmäinen kansainvälinen asiakirja, jossa määriteltiin ja puututtiin nimenomaisesti naisiin kohdistuvaan väkivaltaan. Tätä julistusta, samoin kuin samana vuonna pidettyä Wienn ihmisoikeuskonferenssia pidetään usein "käännekohtana", jonka myötä kansainvälinen yhteisö alkoi ottaa naisiin kohdistuvan väkivallan aiempaa vakavammin ja jonka jälkeen yhä useammat maat alkoivat järjestäytymään naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi
YK:n pääsihteeri julkaisi vuonna 2006 julkaisun "Perusteellinen tutkimus naisiin kohdistuvan väkivallan kaikista muodoista", joka oli ensimmäinen kattava kansainvälinen tutkimus aiheesta.
Euroopan neuvosto teki vuonna 2011 yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin sopimus), joka on ensimmäinen eurooppalainen laaja-alainen sopimus, jolla pyritään ehkäisemään ja poistamaan perheessä tapahtuvaa ja naisiin kohdistuvaa väkivaltaa.
YK:n yleiskokous hyväksyi vuonna 2013 ensimmäisen päätöslauselmansa, jossa vaaditaan naisten ihmisoikeuksien puolustajien suojelua.
Vaikutukset yhteiskuntaan

Tutkimuksen perusteella naisiin kohdistuva väkivalta on sen kitkemiseen tähtäävistä toimenpiteistä huolimatta yksi yleisimmistä ihmisoikeusloukkauksista maailmanlaajuisesti. Naisiin kohdistuvalla väkivallalla on haitallisia seuraamuksia yhteiskuntaan muun muassa sosiaalisesta näkökulmasta: väkivalta edistää naisten syrjäytymistä yhteiskunnasta ja heikentää naisten toiminta- ja työkykyä.
Naisiin kohdistuvaa väkivaltaa on pidetty myös kansanterveydellisenä ongelmana. Naisiin kohdistuva väkivalta voi ensinnäkin aiheuttaa naisille itselleen vakavia ja pitkäaikaisia fyysisiä ja psyykkisiä oireita. Pahimillaan väkivalta voi johtaa naisen kuolemaan. Väkivaltaa kokevat naiset käyttävät myös keskimäärin muuta väestöä enemmän terveyspalveluja. Toisaalta myöskin väkivaltaisessa perheessä kasvaville lapsille voi väkivallan johdosta kehittyä erilaisia käytös- ja tunne-elämän häiriöitä.
Naisiin kohdistuvalla väkivallala voi olla myös negativiisia taloudellisia seuraamuksia yhteiskunnalle, koska  väkivalta heikentää väkivallan uhriksi joutuneiden naisten työkykyä ja tuottavuutta sekä kouluttautumista. Toisaalta väkivalta aiheuttaa yhteiskunnalle itsessään ylimääräisiä kustannuksia väkivaltaan liittyvän oikeusprosessikäsittelyn ja väkivallan aiheuttamien terveysongelmien hoitamisesta aiheutuvien terveyspalveluiden käytön lisääntymisen vuoksi.
Väkivallan muodot

Naisiin kohdistuva väkivaltaan kuuluu monia erilaisia väkivallan muotoja. Väkivaltaa voivat toteuttaa sekä yksilöt että valtiot. Joitakin yksilöiden harjoittamia väkivallan muotoja ovat esimerkiksi: raiskaus, perheväkivalta, seksuaalinen häirintä, happoiskut, lisääntymisväkivalta, tyttövauvojen surmaaminen, sukupuoliperusteinen abortti, synnytysväkivalta, sukupuoleen perustuva väkivalta verkossa ja joukkoväkivalta; sekä tietyt vahingolliset kulttuuriset perinteet, kuten kunniamurhat, myötäjäisväkivalta, naisten sukuelinten silpominen, morsiamen sieppaus ja pakkoavioliitto.lähde?
Valtiotasolla valtio voi edistää tai suvaita joitakin naisiin kohdistuvia väkivallan muotoja, kuten:sotaraiskaukset, seksuaalinen väkivalta ja seksuaalinen orjuus konfliktin aikana; pakkosterilointi, pakkoabortti, naisten kivittäminen ja ruoskiminen.lähde?
Järjestäytynyt rikollisuus voi harjoittaa useita naisiin kohdistuvan väkivallan muotoja, kuten ihmiskauppaa ja seksiorjuutta.
Suomi

Suomessa tapetaan vuosittain noin 1 nainen 100 000 asukasta kohden eli 30 % surmatuista, ja parisuhdekumppanin surmaama nainen on toiseksi yleisin henkirikos (18 %). Naisuhreista 72 % oli vailla työpaikkaa; pitkäaikaistyöttömillä riski oli suurin. Päihdeongelmat ovat yleisiä sekä uhreilla että tekijöillä.
Suomi on maailman turvallisimpia maita naisille (4.), kertoi Georgetownin yliopiston Women, Peace and Security (GIWPS) -indeksi vuonna 2023.
Kuvitus JJ Grandvillen Cent Proverbesista (1845), jossa on teksti "Qui aime bien châtie bien" ( Kuka rakastaa hyvin, rankaisee hyvin ). Takana näkyy mies, joka hakkaa naista.
Palavia noitia sekä häpeäpaaluun kahlittuja naisia.
Sati-seremonia (hindulainen uhriseremonia, jossa leski polttaa itsensä miehensä hautajaisissa)
Röntgenkuva sidotuista jaloista, Kiina.
Kyteinen

| Kyteinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°45′24″N, 27°26′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  puro Pehmeiseen 
Järvinumero:  14.725.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135,6 m  
Pituus:  350 m  
Leveys:  50 m  
Rantaviiva:  0,696 km  
Pinta-ala:  1,096 ha  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Kyteinen  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Kurkimäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 350 metriä pitkä, 50 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,6 metriä mpy.
Huttulampi (Kuopio)

| Huttulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°47′07″N, 27°17′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Inganjokeen 
Järvinumero:  14.726.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,9 m  
Pituus:  1,4 km  
Leveys:  260 m  
Rantaviiva:  3,503 km  
Pinta-ala:  14,111 ha  
Suurin syvyys:  3,1 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Huttulampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Kurkimäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 1,4 kilometriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Inganjoen valuma-alueeseen (14.726) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,9 metriä mpy.
Ivan Sergejev

Ivan Ivanovitš Sergejev (ven. Иван Иванович Сергеев; 7. syyskuuta 1941 – 2024) oli Venäjän federaation ulkoasiainministeriön diplomaattikunnan pääpalveluhallinnon, GlavUPDK:n johtaja, joka toimi Jevgeni Primakovin ulkoasiainministerikautena yhtenä Venäjän varaulkoasiainministereistä. Hän on GlavUPDK:n rakennuttaman Venäjän ensimmäisen kansainväliset vaatimukset täyttävän golf-kentän, Moscow Country Clubn golf-seuran kunniapuheenjohtaja. GlavUPDK toimii kiinteistöyrityksenä Moskovassa ja Moskovan alueella ja sillä on erittäin arvokas kiinteisömassa, johon sisältyy myös loistohotelleja, joissa hotellitoimintaa harjoittavat ulkomaalaiset hotelliketjut.
Muuta

Ivan Sergejev on ulkoasiainhallinnon arvonimeltään täysivaltainen suurlähettiläs (Чрезвычайный и Полномочный Посол), nimitetty 25.5.1998, № 590. Hänen esimiehensä ulkoasiainministeri Jevgeni Primakov sai saman arvon 19.7.1996 ja Pietarin pormestari Valentina Matvienko 12.9.1997. Arvonimi on Venäjän diplomaattikunnan korkein.
Mäkilampi (Kuopio, Kukkamäki)

| Mäkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°46′24″N, 27°17′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Huttulampeen 
Järvinumero:  14.726.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,3 m  
Pituus:  650 m  
Leveys:  350 m  
Rantaviiva:  1,959 km  
Pinta-ala:  15,112 ha  
Suurin syvyys:  5,8 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Mäkilampi tai Mäkijärvi on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Kurkimäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 650 metriä pitkä, 350 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Inganjoen valuma-alueeseen (14.726) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,3 metriä mpy.
Pyylampi (Kuopio, Koskenkylä)

| Pyylampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°48′15″N, 27°16′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  puro Petäiseen 
Järvinumero:  14.726.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,7 m  
Pituus:  490 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  1,175 km  
Pinta-ala:  6,368 ha  
Suurin syvyys:  2,1 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Pyylampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Koskenkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 490 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Inganjoen valuma-alueeseen (14.726) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy.
Vehkajärvi (Kuopio)

| Vehkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°48′43″N, 27°15′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  suo-oja Pyylampeen 
Järvinumero:  14.726.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,1 m  
Pituus:  490 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  1,08 km  
Pinta-ala:  3,716 ha  
Suurin syvyys:  3,5 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Vehkajärvi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Koskenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 490 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Inganjoen valuma-alueeseen (14.726) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,1 metriä mpy.
Juho Mäkelä (jalkapalloilija)

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Juho Antti Mäkelä
Syntymäaika: 23. kesäkuuta 1983 (ikä 41)
Syntymäpaikka: Oulu, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 190 cm
Lempinimi: Kirurgi, Mäksä
Junioriseurat
1995–2000: OLS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2001–2002 | Tervarit | 44 | (27) |
| 2003–2005 | HJK | 66 | (33) |
| 2006–2009 | Hearts | 20 | (2) |
| 2007 | → FC Thun (laina) | 14 | (3) |
| 2008 | → HJK (laina) | 13 | (7) |
| 2009–2010 | HJK | 50 | (24) |
| 2010–2012 | Sydney FC | 16 | (2) |
| 2012 | HJK | 27 | (10) |
| 2013 | SV Sandhausen | 13 | (3) |
| 2013–2014 | St. Gallen | 6 | (0) |
| 2014 | IFK Mariehamn | 6 | (0) |
| 2014 | SJK | 6 | (0) |
| 2015 | VPS | 31 | (16) |
| 2016–2017 | HIFK | 57 | (14) |
| 2018 | PS Kemi | 32 | (7) |
| 2019–2020 | AC Oulu | 39 | (13) |
| Yhteensä | Yhteensä | 440 | (161) |
Maajoukkue
| 2001 | Suomi U18 | 7 | (2) |
| 2002 | Suomi U19 | 1 | (3) |
| 2002–2005 | Suomi U21 | 21 | (2) |
| 2004–2010 | Suomi | 7 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 8. marraskuuta 2020.
Juho Mäkelä (s. 23. kesäkuuta 1983, Oulu) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelaa hyökkääjänä Ykkösen AC Oulussa. Mäkelä on pelannut Veikkausliigassa HJK:n, IFK Mariehamnin, SJK:n, VPS:n, HIFK:n ja PS Kemin riveissä yhteensä 288 ottelua sekä Skotlannin liigassa, Sveitsin liigassa ja Australian liigassa. Mäkelä on pelannut myös seitsemän A-maaottelua.
Maajoukkue

Mäkelä aloitti ikäluokkansa (1983) maajoukkueessa 17-vuotiaana 30. tammikuuta 2001 Sundsvallissa pelatussa maaottelussa Ruotsi–Suomi. Hän pelasi oman ikäluokkansa maajoukkueessa kahdeksan ottelua, joissa teki viisi maalia.lähde tarkemmin?
Alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa Mäkelä aloitti 18-vuotiaana 13. maaliskuuta 2002 Boltonissa pelatussa maaottelussa Englanti–Suomi. Hän kuului Suomen vakiomiehistöön vuoden 2004 alle 21-vuotiaiden EM-kisojen karsintaotteluissa. Hän pelasi yhteensä 21 nuorten maaottelua ja teki niissä kaksi maalia.lähde tarkemmin?
A-maajoukkueessa Mäkelä aloitti 20-vuotiaana, kun Antti Muurinen vaihtoi hänet kentälle 3. helmikuuta 2004 Guangzhoussa pelatussa maaottelussa Kiina–Suomi. Hän pelasi yhteensä seitsemän A-maaottelua vuosina 2004–2006 ja 2010. Viimeiseksi maaotteluksi jäi 21. toukokuuta 2010 Turussa Veritas Stadionilla pelattu maaottelu Suomi–Viro.lähde tarkemmin?
Saavutukset > Seurat

HJK
Veikkausliiga (4): 2003, 2009, 2010, 2012
Suomen Cup (1): 2003
AC Oulu
Ykkönen (1): 2020
Saavutukset > Henkilökohtaiset

Veikkausliigan vuoden tulokas (1): 2003
Veikkausliigan maalipörssi (2): 2005, 2010
Muuta

Mäkelän veli on entinen yleisurheilija Janne Mäkelä ja eno entinen jalkapalloilija Seppo Pyykkö.lähde?
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Juho Mäkelä Palloliiton sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Juho Mäkelä Veikkausliigan sivuilla
Juho Mäkelä Transfermarktin sivuilla
Veikkausliigan paras maalintekijä
1990: Tarkkio & Czakon • 1991: Tarkkio • 1992: Luiz Antônio & Lius • 1993: Sumiala • 1994: Dionísio • 1995: Popovitš • 1996: Luiz Antônio • 1997: Rafael • 1998: Hiukka • 1999: Popovitš • 2000: Kuqi • 2001: Roiha • 2002: Kottila • 2003: Puhakainen • 2004: Pohja • 2005: Mäkelä • 2006: Vuorinen • 2007: Rafael • 2008: Kokko & Myntti • 2009: Vuorinen • 2010: Mäkelä • 2011: Furuholm • 2012: Sirbiladze • 2013: Väyrynen • 2014: Emet & Solignac • 2015: Kokko • 2016: Riski • 2017: Kangaskolkka • 2018: Klauss • 2019: Valenčič • 2020: Riski • 2021: Källman & Tuco • 2022: Erwin • 2023: Radulović
Hankavesi

Hankavesi on Suomessa käytetty vesistön nimitys.
Järvi tai järvenosa

Hankavesi, järvi Hankasalmella
Hankavesi, järvi Rautalammilla
Hankavesi, pieni järvenosa Saimaalla Puumalassa
Hankavesi, järvenosa Ähtärissä
Asutusnimi

Hankavesi, kylä Hankasalmella
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hankavesi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.