stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karelia-ammattikorkeakoulu
Aiheesta muualla

Karelia-ammattikorkeakoulu
Kiinteistönhoitaja

Kiinteistönhoitaja on henkilö, joka hoitaa ja huoltaa kiinteistöjä sekä niiden piha-alueita. Kiinteistönhoitajalla on suoritettuna puhtaus- ja kiinteistöpalvelualan perustutkinto, ja he työskentelevät yleensä erilaisissa kiinteistönhuoltoyrityksissä tai mm.kunnilla. Pitemmälle koulutetun talotekniikan insinöörin tehtävänimikkeitä ovat isännöitsijä, huoltopäällikkö, kiinteistötyönjohtaja, käyttöpäällikkö ja liikuntapaikkojen hoitaja. Kiinteistönhoitajan työnkuva on monipuolinen ja vaihtelee sopimuksen mukaan. Perustöitä ovat kiinteistön tekniset perushuoltotyöt kuten ilmanvaihto- ja lämmityslaitteiden säätäminen, piha-alueiden ylläpito kuten nurmen leikkuu ja lumityöt, ympäristön siisteyden ja turvallisuuden valvonta, sekä sellaiset kiinteistön korjaustyöt, joissa ei edellytetä esimerkiksi sähköasentajan tai putkiasentajan erikoisosaamista ja työlupia, esimerkiksi sulakkeiden vaihto ja vesikalusteiden kuten hanojen huolto. Lisäksi kiinteistönhoitaja hoitaa taloyhtiön liputukset. Työnkuvaan voi kuulua myös kiinteistön järjestyksenvalvonta (vahtimestarin tehtävät) ja jotkin siivoustehtävät.
Kiinteistönhuolto on vaihtelevan vaativaa ja vaihtelevan fyysistä työtä. Työsopimukseen kuuluu tyypillisesti lumitöiden hoito, joka tehdään hätätyönä.
Liikuntapaikkojen hoitaja

Erilaisilla sisä- ja ulkoliikuntapaikoilla on omat, liikuntapaikka-alan ammattitutkinnon suorittaneet kiinteistönhoitajat, joista käytetään nimitystä liikuntapaikkojen hoitaja tai liikuntapaikanhoitaja. Heidän työnkuvaan kuuluu tyypillisten kiinteistönhoitotehtävien lisäksi erityyppisten liikuntapaikkojen kunnossapito-, huolto- ja järjestyksenvalvontatehtävät. Työnkuva vaihtelee liikuntapaikan tyypin mukaan, ja tehtäviä on esimerkiksi jäähallien kaukalon jäänhoito (yleensä jäänhoitokoneella), ulkojäiden jäädytys, latujen teko, uimahallien allastekniikan kunnossapito, nurmikenttien kastelu sekä muut erilaisiin liikuntapaikkoihin liittyvät huoltotyöt. Koska suurin osa liikuntapaikoista on Suomessa kuntien vastuulla, työskentelevät liikuntapaikkojen hoitajat pääosin kuntien palveluksessa. Ylimmän mahdollisen alan koulutuksen, eli liikuntapaikka-alan erikoisammattitutkinnon suorittanutta henkilöä kutsutaan usein nimellä liikuntapaikkamestari.
Aiheesta muualla

Ammattinetti: Kiinteistönhoitaja
Ammattinetti: Liikuntapaikkojen hoitaja
Liikuntapaikkojen hoitaja ajamassa jäänhoitokonetta.
Kiertoratamanööveri

Kiertoratamanööveri (engl. Orbital maneuver) on avaruustoiminnassa toimenpide, jossa avaruusalus käyttää propulsiojärjestelmäänsä kiertoratansa muuttamiseen. Avaruudessa kaukana Maasta, esimerkiksi Auringon kiertoradalla, olevan aluksen vastaavaa toimea nimitetään syvän avaruuden -manööveriksi (engl. deep-space maneuver (DSM).
Impulssimanööveri

Impulssimanööveri (engl. impulsive maneuver) on toimenpide, jossa aluksen nopeus muuttuu lähes välittömästi. Koska kaikilla aluksilla on massaa, ei muutos oikeasti tapahdu välittömästi. Mutta useimpien avaruuslentojen suunnitteluvaiheessa suunnittelijat approksimoivat aiotut kiertoratamuutokset impulsiivisiksi. Tämä vähentää huomattavasti oikean siirtymän löytämisen vaikeutta.
Välittömiä muutoksia nopeudessa kutsutaan nimellä delta-v ( \Delta \mathbf {v} \,). Kokonaisdelta-v:tä kaikille lennon manöövereille nimitetään delta-v -budjetiksi. Hyvällä delta-v -budjetin approksimaatiolla suunnittelijat voivat arvioida aluksen ajoaineen tarpeen. Tällaiset approksimaatiot ovat kaikkein hyödyllisimpiä, kun käytetään työntövoimana lyhyitä purkauksia.
Äärelliset manööverit kuten edellä mainitut ovat mahdollisia korkean työntövoima/massa -suhteen propulsiojärjestelmillä, kuten kemiallisilla raketeilla. Kuitenkin myös pitkille purkauksille impulssimanööveri approksimaatiot ovat hyvin tarkkoja Maan ilmakehän ulkopuolella.
Ei-impulssimanööveri

Pienen työntövoiman käyttämistä pitkän aikaa kutsutaan ei-impulssimanööveriksi, vaikkakin kaikki työntövoima synnyttää impulssia. Ne ovat vähemmän tehokkaita sillä suuri osa energiasta voi kulua Oberthin ilmiöön ja muihin ilmiöihin. Tällaiset manööverit ovat kuitenkin ainoa vaihtoehto haluttaessa matala laukaisumassa ja siten suuri ominaisimpulssi mutta käytetään matalan työntövoima/massa -suhteen propulsiojärjestelmää, kuten ionimoottoria.
Äärellinen purkaus-manööveri

Tietyt avaruuslennot kuten sellaiset, joissa tehdään ohilento, vaativat tarkan mallin lentoradoista. Äärellisten purkausten laskeminen vaatii yksityiskohtaisen mallin avaruusaluksesta ja sen suihkuttimista (engl. thruster). Tärkeimmät yksityiskohdat ovat massa, massakeskipiste, hitausmomentti, suihkuttimien sijainti, suihkuttimien suuntaukset, suihkuttimien suihkujen muodot, ominaisimpulssi, suihkuttimien painopisteiden siirtymiset ja ajoaineen kulutus.
Kirsi Lakaniemi

Kirsi Lakaniemi (s. 1. kesäkuuta 1967) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1986–1997 Lakaniemi pelasi naisten SM-sarjassa ja Superpesiksessä 247 runkosarjaottelua Vähänkyrön Viestin, Helsingin Roihun ja Jyväskylän Kirin joukkueissa. Ulkopelissä Lakaniemen pelipaikka oli lukkarina. Lakaniemi valittiin 10 kertaa Itä–Länsi-otteluun ja kuusi kertaa Liitto–Lehdistö-otteluun.
Saavutukset > Pelaajana

2 SM-kulta: 1996, 1997
2 SM-pronssia: 1987, 1995
1 Suomen Cupin voitto: 1987
10 Itä–Länsi-ottelua: 1986–1993, 1995, 1996
4 Liitto–Lehdistö-ottelua: 1986–1991
Vuoden lukkari: 1988
Kirjosammakko

| Kirjosammakko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Sammakot ja konnat Anura
Heimo::  Levykielisammakot Alytidae
Suku::  Discoglossus
Laji::  pictus
Kaksiosainen nimi
 Discoglossus pictus  (Otth, 1837) 
 Kirjosammakon levinneisyysalue
Katso myös
   Kirjosammakko Wikispeciesissä   Kirjosammakko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kirjosammakko (Discoglossus pictus) on levykielisammakoiden heimoon kuuluva sammakko. Carl Adolf Otth kuvasi lajin ensimmäisenä vuonna 1837.
Levinneisyys

Laji on peräisin Marokosta. Kirjosammakon uhanalaisuusluokitus on Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton mukaan elinvoimainen.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Discoglossus pictus
ITIS: Discoglossus pictus (englanniksi)
Klaus Johannes Väisälä

Klaus Johan(nes) Väisälä, sukunimi aik. Veisell (18. heinäkuuta 1884 Kontiolahti – 12. tammikuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen juristi, Valtiokonttorin virkamies ja Iisalmen pormestari.
Väisälän vanhemmat olivat konttoristi Johannes Weisell ja Emma Brigitta Jääskelä. Hän pääsi ylioppilaaksi 1904 Joensuun lyseosta, sai Suomen Liikemiesten Kauppaopiston päästötodistuksen 1906 ja suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1911 ja ylemmän hallintotutkinnon 1912. Väisälä sai varatuomarin arvon 1916.
Väisälä oli Iisalmessa virkaatekevänä ja vakinaisena pormestarina 1914–1918 ja sitten lääninhallituksen virkamiehenä Kuopiossa ja Viipurissa. Muutettuaan Viipuriin Väisälä oli asianajajana, Tornator-yhtiön lakimiehenä ja Suomalainen Puuliike Oy:n prokuristina 1920–1930, Viipurin valtionverolautakunnan puheenjohtajana 1932–1940 sekä muutettuaan talvisodan jälkeen Helsinkiin Valtiokonttorissa korvausasiainosaston päällikkönä 1940–1944 ja johtajana sekä lainananto-osaston päällikkönä vuodesta 1944 alkaen.
Väisälä oli naimisissa vuodesta 1912 Helmi Saimi Lahtivirran kanssa.
Kirje kotoa

Tarinan suomenkielisen julkaisun toisen osan ensimmäinen sivu vuodelta 2004.
Kirje kotoa (A Letter from Home) on Don Rosan vuonna 2003 valmistunut ankkatarina, joka julkaistiin Suomessa ensimmäisen kerran jatkotarinana Aku Ankka -lehden numeroissa 9–11 vuonna 2004. Se on suora jatko-osa Rosan omalle tarinalle Temppeliherrojen kätketty kruunu (2001) ja toimii jatkona myös Carl Barksin tarinalle Vanhan linnan salaisuus (1948) sekä Rosan Roope Ankan elämä ja teot -sarjalle (1992–1994). Lisäksi siinä viitataan Barksin tarinaan Viisasten kivi (1955). Kirje kotoa -tarinassa Roope, Aku ja ankanpojat etsivät Ankkapurhan linnasta Temppeliherrain aarretta. Tarinassa esiintyvät myös Roopen sisko Matilda, Temppeliherrojen suurmestari Molay ja hänen apulaisensa Maurice de la Knalli. Varsinainen tarina on 34 sivua pitkä, minkä lisäksi jatkotarinaversio sisältää kaksi sivun mittaista kertausta aiemmista tapahtumista. Sen tarinakoodi on D 2003-081. Rosan Temppeliherra-albumin ja Kirje kotoa -tarinan kansikuvat muodostavat parin: molemmissa ovat samanlaisessa asetelmassa temppeliritari, Roope ja Aku.
D.U.C.K.-ilonpilaaja

Don Rosan useimpiin kansiinsa, keräilykuviinsa ja sarjakuvatarinoidensa aloitusruutuihin piilottama D.U.C.K. (Dedicated to Unca Carl from Keno) -omistus on tarinan ensimmäisessä ruudussa tarinan kolmisivuisen johdannon jälkeen. Kirjaimet on piilotettu linnan vasemman päätyseinän neljään päällekkäin olevaan ikkunaan. Kannessa se on temppeliherran vasemmalla puolella olevassa ristin muotoisessa haudassa.
Kerttu Hakkarainen

| Kerttu Hakkarainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1987 (ikä 36–37)
Ammatti:  elokuvaaja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Kerttu Hakkarainen (s. 1987) on suomalainen elokuvaaja. Hän voitti parhaan kuvauksen Jussi-palkinnon elokuvasta Sydänpeto (2022).
Hakkarainen oli ehdolla myös Golden Frog -palkinnon saajaksi elokuvasta Själö (ohj. Lotta Petronella) vuoden 2020 Camerimage-festivaaleilla.
Filmografia > Pitkät elokuvat

Sydänpeto (2022). Ohjaaja Aino Suni.
Själö (2020). Ohjaaja Lotta Petronella.
Tottumiskysymys (2019). Ohjaajat Kirsikka Saari, Elli Toivoniemi, Anna Paavilainen, Reetta Aalto, Jenni Toivoniemi ja Miia Tervo.
Filmografia > Valikoidut lyhytelokuvat

Ihmissoihtu (2022). Ohjaaja Risto-Pekka Blom.
Night of the Living Dicks (2021). Ohjaaja Ilja Rautsi.
Kanarialintu (2020). Ohjaaja Risto-Pekka Blom.
Helsinki Mansplaining Massacre (2018). Ohjaaja Ilja Rautsi.
Kirjosiepot

| Kirjosiepot |
| --- | --- |
 Kirjosieppo (Ficedula hypoleuca)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Siepot Muscicapidae
Suku::  Kirjosiepot Ficedula  Brisson, 1760
Katso myös
   Kirjosiepot Wikispeciesissä   Kirjosiepot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirjosiepot (Ficedula) on sieppojen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 31 lajia.
Lajit

Atlaksensieppo (Ficedula speculigera)
Balkaninsieppo (Ficedula semitorquata)
Burunsieppo (Ficedula buruensis)
Celebesinkirjosieppo (Ficedula bonthaina)
Celebesinsieppo (Ficedula rufigula)
Damarinsieppo (Ficedula henrici)
Filippiiniensieppo (Ficedula crypta)
Idänpikkusieppo (Ficedula albicilla)
Kashmirinpikkusieppo (Ficedula subrubra)
Keltasieppo (Ficedula zanthopygia)
Kirjosieppo (Ficedula hypoleuca)
Kirjosiipisieppo (Ficedula dumetoria)
Kääpiösinisieppo (Ficedula hodgsoni)
Luumuselkäsieppo (Ficedula hyperythra)
Luzoninsieppo (Ficedula disposita)
Mantšuriansieppo (Ficedula mugimaki)
Mindanaonsieppo (Ficedula basilanica)
Narsissisieppo (Ficedula narcissina)
Okrasieppo (Ficedula nigrorufa)
Oranssivyösieppo (Ficedula strophiata)
Palawaninsieppo (Ficedula platenae)
Pikkukirjosieppo (Ficedula westermanni)
Pikkusieppo (Ficedula parva)
Safiirisieppo (Ficedula sapphira)
Sepelsieppo (Ficedula albicollis)
Sinikirjosieppo (Ficedula superciliaris)
Sinipikkusieppo (Ficedula tricolor)
Sumbansieppo (Ficedula harterti)
Tanimbarinkirjosieppo (Ficedula riedeli)
Tiibetinsieppo (Ficedula sordida)
Timorinsieppo (Ficedula timorensis)
Aiheesta muualla

ITIS: Ficedula (englanniksi)
Keltajuovamullo

| Keltajuovamullo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Percoidei
Heimo::  Mullot Mullidae
Suku::  Mullus
Laji::  surmuletus
Kaksiosainen nimi
 Mullus surmuletus  Linnaeus, 1758 

Katso myös
   Keltajuovamullo Wikispeciesissä   Keltajuovamullo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltajuovamullo (Mullus surmuletus) on mullojen heimoon kuuluva kala.
Ulkonäkö ja koko

Keltajuovamullo kasvaa yleisesti 10–25 cm pitkäksi, joskus jopa 40 cm pitkäksi. Sen vartalo on melko litteä. Leuan alla on kaksi jäykkää viiksikarvaa. Väritys on punertava, kyljissä on kolme kellanruskeaa juovaa.
Levinneisyys ja elinympäristö

Keltajuovamulloa tavataan Atlantin itäosassa Norjan rannikolta aina Kanariansaarille ja Senegaliin asti sekä Välimerellä. Ajoittain sitä tavataan myös Englannin kanaaliss aja toisinaan jopa Pohjanmerellä. Se ui tavallisesti kivi- tai sorapohjan päällä 1–450 m syvässä vedessä, tyypillisesti 5–60 metrissä.
Elintavat

Keltajuovamullot elävät parvina. Ne syövät pääosin merenpohjassa eläviä pieniä selkärangattomia. Ne kutevat keväällä helmi- ja maaliskuun välisenä aikana 30–70 metrin syvyydessä.
Käyttö

Keltajuovamulloa pyydystetään verkoilla ja trooleilla. Suurimmat kalastajat ovat Libya ja Ranska. Kalaa myydään tuoreena ja pakastettuna.
Keltajuovamulloon kohdistuu suuri kalastuspaine Välimerellä. Sen pyyntiin ei ole asetettu rajoituksia, mutta suositellaan ettei kalaa syötäisi pienikokoisena eikä kutuaikana.
Klaus Immelmann

Klaus Immelmann (6. toukokuuta 1935 Berliini – 8. syyskuuta 1987 Bielefeld) oli saksalainen etologi ja lintutieteilijä.
Immelmann opiskeli Mainzin Gutenberg-yliopistossa ja Zürichin yliopistossa. Vuodesta 1973 alkaen hän toimi Bielefeldin yliopiston biologian professorina ja Etologian instituutin johtajana. Immelmannin päätutkimusala oli lintujen ja nisäkkäiden käyttäytymisen kehitys.
Immelmann syntyi Berliinin eläintarhan naapurissa, ja kiinnostus sekä rakkaus eläintarhojen kehittämiseen ja niiden asukkaiden tutkimiseen säilyi hänessä koko elämän ajan. Hän oli tuottelias kirjoittaja yli sadalla tieteellisellä artikkelilla ja useilla kirjoilla. Hän toimi Saksan Lintutieteellisen Yhdistyksen sihteerinä 1965–1972 ja puheenjohtajana 1973–1982. Hän oli American Ornithologists' Unionin kunniajäsen vuodesta 1976, ja toimi 15. Kansainvälisen etologikongressin isäntänä Bielefeldissä 1977, sekä 19. Kansainvälisen lintutieteen kongressin isäntänä Ottawassa Kanadassa 1986.
Immelmannin seuraajana Bielefeldissä toimi tohtori Hanna-Maria Zippelius (1922–1994).
Kornetti (täsmennyssivu)

Kornetti tarkoittaa:
kornetti, trumpentinsukuinen vaskipuhallin
kornetti, ennen ratsuväessä käytetty sotilasarvo
kornetti, ratsuväen sotilasosasto
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kornetti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Keski-Ekvatoria

| Keski-Ekvatoria Central Equatoria |
| --- | --- |

 Sijainti
Valtio:   Etelä-Sudan
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Juba
Pinta-ala:  22956 km²
Väkiluku (2008):  1 103 592
Keski-Ekvatoria (engl. Central Equatoria, arab. الاستوائية الوسطى‎, Al-Istiwā'īyah al-Wusṭā) on Etelä-Sudanin osavaltio. Osavaltion pääkaupunki on maan pääkaupunki Juba. Keski-Ekvatoriassa oli Sudanin vuoden 2008 kiistellyssä väestönlaskennassa 1 103 592 asukasta, ja sen pinta-ala on 22 956 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keski-Ekvatoria Wikimedia Commonsissa
Etelä-Sudanin osavaltiot
Central Equatoria
Eastern Equatoria
Jonglei
Lakes
Northern Bahr el-Ghazal
Unity
Upper Nile
Warrap
Western Bahr el-Ghazal
Western Equatoria
Koivuöljy

Koivuöljy (lat. oleum betulae lentae) on väritöntä tai kellertävää, voimakkaan hajuista öljyä, jota on käytetty hajusteena ja ainesosana likööreissä. Sitä on valmistettu Pohjois-Amerikassa kasvavan sokerikoivun, (Betula lenta), kuoresta. Koivuöljystä noin 99 prosenttia on salisyylihapon metyyliesteriä.
Koivunsilmuöljy on hieskoivun ja rauduskoivun lehtisilmuista vesihöyrytislattu öljy. Sitä on käytetty hiusvesissä.
Koivuvahakas

| Koivuvahakas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Hygrophoraceae
Suku::  Metsävahakkaat Hygrophorus
Laji::  hedrychii
Kaksiosainen nimi
 Hygrophorus hedrychii  (Velen.) K. Kult 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koivuvahakas (Hygrophorus hedrychii) on kupera limainen kermanvalkoinen ja keskeltä kellanpunainen vahakaslaji. Sen heltat ovat aluksi kellanpunaiset ja vanhemmiten vaalenevat. Jalka on valkoinen. Malto on kellanvalkoista ja maku on epämiellyttävä. Sieni kasvaa koivun seuralaisena lehti- ja sekametsissä melko yleisenä.
Khuda Gawah

| Khuda Gawah |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Mukul S. Anand
Käsikirjoittaja:  Santosh Saroj Mukul S. Anand
Tuottaja:  Nazir Ahmed Manoj Desai
Säveltäjä:  Laxmikant-Pyarelal
Kuvaaja:  W. B. Rao
Leikkaaja:  R. Rajendran
Koreografi:  Saroj Khan
Pääosat:   Amitabh Bachchan  Sridevi  Nagarjuna  Shilpa Shirodkar  Danny Denzongpa  Kiran Kumar 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  Glamour Films
Ensi-ilta:  8. toukokuuta 1992
Kesto:  193 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Khuda Gawah (hindiksi ख़ुदागवाह, Xudāgavāh; suomeksi ”Jumala on todistaja”) on vuonna 1992 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen eeppinen draamaelokuva, jonka on ohjannut Mukul S. Anand. Keskeisiä rooleja näyttelevät Amitabh Bachchan, Sridevi (kaksoisroolissa), Nagarjuna, Shilpa Shirodkar, Danny Denzongpa ja Kiran Kumar. Se oli vuoden kolmanneksi eniten tuottanut hindielokuva.
Juoni

Badshah Khan matkustaa Afganistanista Intiaan löytääkseen Benazirin isän tappajan, jotta hän voisi tehdä tähän vaikutuksen. Hän onnistuu, mutta joutuu pian lavastetuksi murhaan ja jää loukkuun intialaiseen vankilaan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Amitabh Bachchan  | … |  Badshah Khan   |
|  Sridevi  | … |  Benazir, Mehndi   |
|  Nagarjuna  | … |  Raja Mirza   |
|  Shilpa Shirodkar  | … |  Heena   |
|  Danny Denzongpa  | … |  Khudabaksh   |
|  Kiran Kumar  | … |  Pasha   |
|  Bharat Kapoor  | … |  Aziz Mirza   |
|  Anjana Mumtaz  | … |  Salma Mirza   |
|  Vikram Gokhale  | … |  Ranveer Singh   |
|  Beena Banerjee  | … |  Ranveer Singhin vaimo   |
|  Surendra Pal  | … |  Humayan    |
|  Shammi  | … |  Khudabakshin äiti   |
Soundtrack

Kaikki sanat Anand Bakshi, kaikki sävellykset Laxmikant-Pyarelal.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | ”Tu Mujhe Kabool – 1” | Kavita Krishnamurthy, Mohammed Aziz | 8.05 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | ”Tu Na Ja Mere Badshah” | Alka Yagnik, Mohammed Aziz | 5.08 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | ”Rab Ko Yaad Karoon” | Kavita Krishnamurthy, Mohammed Aziz, kuoro | 9.02 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ”Mere Watan Mein Maine” | Alka Yagnik, Suresh Wadkar, kuoro | 7.54 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ”Main Aisi Cheez Nahin” | Kavita Krishnamurthy, Mohammed Aziz, kuoro | 8.41 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ”Deewana Mujhe Kar Gaya” | Alka Yagnik, Mohammed Aziz, Chorus | 8.38 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | ”Sar Zameene Hindustan” | Amitabh Bachchan | 1.07 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | ”Tu Mujhe Kabool – 2” | Lata Mangeshkar, Kavita Krishnamurthy | 8.05 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 56.40 |  |  |  |  |  |  |
Palkinnot

Filmfare Awards
Paras ohjaus – Mukul S. Anand
Paras miessivuosa – Danny Denzongpa
Paras äänitys – Bhagat Singh Rathod, Kuldeep Sood
Ehdokkuudet
Paras elokuva – Nazir Ahmed, Manoj Desai
Paras miespääosa – Amitabh Bachchan
Paras naispääosa – Sridevi
Paras naissivuosa – Shilpa Shirodkar
Paras negatiivinen rooli – Kiran Kumar
Paras naislaulaja – Kavita Krishnamurthy (”Main Tujhe Kabool”)
Aiheesta muualla

Khuda Gawah Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Khuda Gawah AllMoviessa. (englanniksi)
Koirajärvi (Pello)

| Koirajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°47′30″N, 24°40′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Pahtajokeen 
Järvinumero:  67.966.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,7 m  
Rantaviiva:  1,438 km  
Pinta-ala:  4,381 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoirajärvi 
Koirajärvi  on Lapissa Pellossa Lampsijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,4 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Iso-Vietosen–Raanujärven alueella (67.96), jonka Pahtajoen valuma-alueeseen (67.966) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,7 metriä mpy.
Kolotes Teoslainen

| Kolotes Teoslainen> Κολώτης ὁ Τήιος.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 400-luku eaa. Teos
Kuollut: 300-luku eaa.
Ammatti:  taidemaalari
Kolotes Teoslainen (m.kreik. Κολώτης ὁ Τήιος, Kolōtēs ho Tēios, lat. Colotes Teius; 400/300-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen taidemaalari, joka oli kotoisin Teoksesta. Quintilianuksen mukaan Kolotes oli Timanthes Kythnoslaisen aikalainen, ja hänen mainitaan kilpailleen tämän kanssa. Kolotes ajoitetaan toimineeksi vuoden 396 eaa. tienoilla.
Keski-Espoon Lähiseurakunta

| Keski-Espoon Lähiseurakunta |
| --- | --- |
 Keski-Espoon Lähiseurakunnan tilat Espoon keskuksessa elokuussa 2024.
Kirkkokunta:  Helluntaiherätys
Perustettu:  2006
Pastori:  Mertsi Roth
Pääkirkko:  Asemakuja 2 A 02770 Espoo
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keski-Espoon Lähiseurakunta on vuonna 2006 perustettu helluntaiseurakunta. Seurakunta sijaitsee Espoon keskuksessa. Seurakunnan juuret ovat Espoon helluntaiseurakunnan ja helsinkiläisten helluntaiseurakuntien 1990-luvulla käynnistämässä rukousryhmässä. Seurakunnan toimintaan kuuluu jumalanpalvelusten lisäksi sanan ja rukouksen illat sekä torikahvilan pitäminen. Seurakunnan pastori on Mertsi Roth.
Aiheesta muualla

Seurakunnan verkkosivut
Koivusuon luonnonpuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Ilomantsi Suomi
Pinta-ala:  22,1 km2 
| --- | --- |
Tyyppi:  Luonnonpuisto 
Perustettu:  1981 
Hallinto:  Metsähallitus 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Koivusuon luonnonpuisto on luonnonpuisto Ilomantsin kunnassa Pohjois-Karjalan maakunnan itäosassa. Luonnonpuisto sijaitsee Koitajoen vesistöalueella. Puiston pinta-ala on 29,4 km² ja se on perustettu vuonna 1982.
Koivusuon luonnonpuisto on perustettu suojelemaan itäsuomalaista suo- ja metsäluontoa. Koivusuo ei kuulu kokonaan luonnonpuistoon, vaan suon toinen puoli on turvetuotantoaluetta. Luonnonpuistossa on sallittu liikkuminen vain merkityillä reiteillä. Tapion taival -retkeilypolku kulkee osittain luonnonpuiston alueella. Ilomantsin kunnan vakinaiset asukkaat saavat liikkua alueella merkittyjen reittien ulkopuolella sienestääkseen tai marjastaakseen.