stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suoneniskentä
Historia > Parturit suoneniskijöinä

Keskiajalla oli tavallista, että parturit suorittivat yksinkertaisia lääketieteellisiä toimenpiteitä, kuten haavan sitomista, verisuonen avaamista, murtuneen raajan lastoittamista, paiseen puhkaisua ja entisajan alkeellista kirurgiaa. Näitä tehtäviä pidettiin liian halpa-arvoisina papeille tai lääkäreille. Parturin tehtäviin kuului myös Galenoksen humoraalioppiin perustuva suoneniskentä, missä potilaasta poistettiin verta tavoitteena parempi nesteiden tasapaino. Tämä potilaalle todellisuudessa haitallinen hoitokeino oli Galenoksen mukaan peräisin Hippokrateelta. Se hylättiin vasta 1800-luvun loppupuolella.
Myös Suomessa parturiliikkeen tunnuksena oli liikkeen oven yläpuolelle kiinnitetty verilautanen. Sama tunnus oli käytössä ainakin Ranskassa 1800-luvulla. Sen sijaan Yhdysvalloissa parturin tunnuksena on punaraitainen parturinpylväs, jonka päällä oli messinkivati. Vati esitti verilautasta tai paikkaa iilimadoille, joiden tehtävä oli imeä verta potilaasta. Pylvääseen tarttuminen ja sen puristaminen auttoi käsivarren verisuonten paikantamisessa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kuppaus, iilimadot ja suoneniskentä
Arno Forsius: Suoneniskusta (Arkistoitu – Internet Archive)
Tietoa suoneniskennästä Kysy.fi-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kun paha on tullut lihan ja nahan väliin. Sadan vuoden ikäinen suomeksi laadittu "suonikirja", s.o. suonenlyöntiopas, Suomen Kuvalehti, 19.12.1931, nro 51-52, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Suoneniskentää Värmlannissa 1922
Amerikkalainen parturiliikkeen tunnus
Sonic Drift

| Sonic Drift |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Sega
Julkaisija:  Sega
Pelisarja:  Sonic Drift
Julkaistu:  JP 18.maaliskuuta 1994
Lajityyppi:  ajopeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Kaikenikäisille  PEGI 3  USK 0 
Alusta:  Sega Game Gear
Jakelumuoto:  Pelimoduuli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Sonic Drift on Segan kehittämä ja julkaisema ajopeli, joka on julkaistu vuonna 1994 Sega Game Gearille. Peli kuuluu Sonic the Hedgehog -pelisarjaan.
Pelattavia hahmoja ovat Sonic, Tails, Amy ja Robotnik.
Aiheesta muualla

Sonic Drift MobyGamesissa (englanniksi)
Sonic the Hedgehog -pelisarja
| --- | --- |
Tasohyppelyt:  Sonic the Hedgehog |  Sonic the Hedgehog 2 |   Sonic CD | Sonic the Hedgehog 3 |  Sonic & Knuckles |  Sonic Adventure | Sonic Adventure 2 |  Sonic Heroes | Sonic the Hedgehog (2006) |  Sonic Unleashed | Sonic the Hedgehog 4: Episode I | Sonic Colours | Sonic Generations | Sonic the Hedgehog 4: Episode II | Sonic Lost World | Sonic Boom: Rise of Lyric | Sonic Mania | Sonic Forces | Sonic Frontiers | Sonic Superstars
Käsikonsolipelit:  Sonic the Hedgehog | Sonic the Hedgehog 2 | Sonic Chaos | Sonic the Hedgehog: Triple Trouble | Sonic Blast | Sonic Pocket Adventure | Sonic Advance | Sonic Advance 2 | Sonic Advance 3 | Sonic Rush | Sonic Rush Adventure | Sonic Colours  | Sonic Generations | Sonic Lost World | Sonic Boom: Shattered Crystal | Sonic Boom: Fire & Ice
Ajopelit:  Sonic Drift | Sonic Drift Racing | Sonic R | Sonic Riders | Sonic Riders: Zero Gravity | Sonic & Sega All-Stars Racing | Sonic Free Riders | Sonic & All-Stars Racing Transformed | Team Sonic Racing
Spinoff-pelit:  Sonic Spinball | Dr. Robotnik’s Mean Bean Machine | Knuckles’ Chaotix | Tails’ Skypatrol | Tails Adventure | Sonic Labyrinth | Sonic 3D: Flickies’ Island | Sonic Shuffle | Sonic Pinball Party | Sonic Battle | Shadow the Hedgehog | Sonic Jump | Sonic Rivals | Sonic and the Secret Rings | Mario & Sonic at the Olympic Games | Sonic Rivals 2 | Sonic Chronicles: The Dark Brotherhood | Sonic and the Black Knight | Mario & Sonic at the Olympic Winter Games | Mario & Sonic at the London 2012 Olympic Games | Sonic Dash | Mario & Sonic at the Sochi 2014 Olympic Winter Games | Sonic Runners | Sonic Jump Fever | Mario & Sonic at the Rio 2016 Olympic Games | Sonic Dash 2: Sonic Boom | Mario & Sonic at the Tokyo 2020 Olympic Games
Kolikkopelit:  SegaSonic the Hedgehog | Sonic the Fighters
Uudelleenjulkaisut:  Sonic Jam | Sonic Mega Collection | Sonic Gems Collection | Sega Mega Drive Collection | Sega Mega Drive Ultimate Collection | Sonic Classic Collection | Sega Mega Drive Classics Collection | Sonic Origins
Julkaisemattomat pelit:  Sonic Crackers | Sonic X-treme
Muut pelit:  Ristar | Super Smash Bros. Brawl | Super Smash Bros. for Nintendo 3DS & Wii U | Super Smash Bros. Ultimate
Televisio -ja elokuvat:  Adventures of Sonic the Hedgehog | Sonic SatAM | Sonic the Hedgehog: The Movie | Sonic Underground | Sonic X | Sonic Boom | Sonic the Movie | Sonic the Movie 2 | Sonic Prime | Knuckles | Sonic the Hedgehog 3
Katso myös:  Sega | Sonic Team | Luettelo pelisarjan peleistä | Luettelo pelisarjan hahmoista
Säihkysinisieppo

| Säihkysinisieppo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Siepot Muscicapidae
Suku::  Sinisiepot Cyornis
Laji::  ruckii
Kaksiosainen nimi
 Cyornis ruckii  (Oustalet, 1881) 
Katso myös
   Säihkysinisieppo Wikispeciesissä   Säihkysinisieppo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Säihkysinisieppo (Cyornis ruckii) eli aikaisemmalta nimeltään malesiansinisieppo on sieppojen heimoon kuuluva varpuslintu, joka tunnetaan erittäin huonosti. Koko laji tunnetaan vain kahden sumatralaisen näytteen perusteella. Nämä ovat vuosilta 1917 ja 1918 Medanin lähistöltä hollantilaisen keräilijän August van Heijstin keräämiä, ja laji onkin määritelty äärimmäisen uhanalaiseksi. Laji ei kuitenkaan liene kuollut sukupuuttoon, sillä aiemmin löydetyt yksilöt olivat talousmetsästä, joten laji luultavasti sietää jonkin verran asuinalueensa huononemista
Lajin tavoista ei tiedetä käytännössä mitään. Linnun pituus on noin 17 cm. Ulkonäön perusteella malesiansinisiepon lähin sukulainen on bambusinisieppo (Cyornis hainanus). Lajien samankaltaisuuden takia on myös epäilty, että löydetyt säihkysinisiepot kuuluisivat vielä tuntemattomaan bambusinisieppopopulaatioon. Näytteet olisivat Kiinasta talveksi Indonesiaan muuttaneita yksilöitä.
Laji on nimetty M. Rückin mukaan, joka keräsi Malakasta kaksi epävarmana pidettyä säihkysinisieppoa.
Sasky Ikaalisten kauppaoppilaitos

Sasky Ikaalisten kauppaoppilaitos on Ikaalisissa sijaitseva, vuonna 1962 perustettu kauppaoppilaitos, joka on kuulunut vuodesta 2014 lähtien SASKY koulutuskuntayhtymään. Koulu perustettiin nimellä Pohjois-Satakunnan kauppakoulu mutta nimi vaihdettiin pian Ikaalisten kauppaoppilaitokseksi. Koulu toimi aluksi vanhassa kansakoulussa, eli ns. keltaisessa koulussa. Vuonna 1965 viereen valmistui tiilirakennus, johon koulu siirtyi, rakennusta laajennettiin vuosina 1977 ja 2001. Vuoden 2020 alusta oppilaitos siirtyi uusiin tiloihin, kun Sasky IDEA-kampuksen uudisrakennus valmistui Sasky Ikaalisten käsi- ja taideteollisuusoppilaitoksen tontille. Samaan rakennukseen siirtyi tuolloin myös Sasky Ikaalisten lukio.
Koulu kuului aiemmin Länsi-Pirkanmaan koulutuskuntayhtymään (Lpkky) mutta siirtyi Saskyn alaisuuteen Lpkkyn fuusioituessa Saskyyn.
Koulutusalat ja tutkinnot

Liiketoiminnan perustutkinto, merkonomi
Tieto- ja viestintätekniikan perustutkinto, IT-tuki
Sosiaali- ja terveysalan perustutkinto, lähihoitaja
TUVA, tutkintokoulutukseen valmentava koulutus
Aiheesta muualla

Sasky Ikaalisten kauppaoppilaitoksen kotisivut
Suomen Lumikenkäilijät

Suomen Lumikenkäilijät ry on valtakunnallinen lumikenkäilijöiden yhdistys, joka on perustettu vuonna 1999. Se on liikunta- ja ulkoilujärjestö Suomen Ladun jäsenyhdistys. Yhdistys edistää sekä harraste- että kilpailutoimintaa lumikenkäilyssä.
Suomalais-volgalaiset kielet

Suomalais-volgalaiset kielet.
Suomalais-volgalaiset kielet on yksi uralilaisen kielikunnan sisäistä kielten polveutumista kuvaavaan perinteiseen, monilta osin nykyisin jo vanhentuneeksi katsottuun binääriseen sukupuumalliin kuuluvista kieliryhmistä. Tässä mallissa se on suomalais-ugrilaisiin kieliin kuuluvien permiläisten kielten ohella toinen suomalais-permiläisten kielten kahdesta kieliryhmästä.
Nykyisessä tutkimuksessa suomalais-volgalainen välikantakieli (joka olisi saamen, itämerensuomen, mordvan ja marin yhteinen kantakieli) on yleisesti hylätty ainakin suomalaisten tutkijoiden keskuudessa. Sen sijaan itämerensuomalaisten kielten, saamelaiskielten ja mordvalaisten kielten yhteistä kantakieltä on eräissä hiljattaisissa esityksissä kannatettu.
Edelleen voidaan kuitenkin käyttää vanhaa nimitystä viittaamaan maantieteellisesti määriteltyihin kieliryhmiin, ilman että oletetaan näille yhteistä kantakieltä. Niinpä voidaan puhua suomalais-volgalaisista kielistä silloin kun on tarpeen erottaa nämä kielikunnan kokonaisuudesta vain alueellisessa mielessä.
Suomalais-volgalaisia kieliä puhutaan laajalla alueella Skandinaviasta aina Keski-Venäjälle saakka ja niillä on yhteensä vajaat 10 miljoonaa puhujaa.
Luokittelu > Volgalaiset kielet

Suomalais-volgalaisten kielten volgalaiset kielet ovat
mari, jolla on kaksi kirjakielistä muotoa: niittymarin kirjakieli, jota käyttävät myös itämarilaiset, ja n. 30 000 asukkaan vuorimarin kirjakieli.
mordva , jonka jakautuu kahteen hyvin läheiseen kieliryhmään. Näitä ryhmiä pidetään kuitenkin kielinä, ei murteina, vaikka keskinäinen ymmärrys on mahdollista.
ersä
mokša
merja, muroma ja metserä ovat sukupuuttoon kuolleet volgalaiskielet. Näiden kielten sammuminen on tapahtunut historiallisena aikana, sillä niistä on mainintoja mm. venäläisissä kronikoissa, mutta itse kielistä ei ole säilynyt mitään tietoa. Näistä kielistä on kuitenkin jäänteet alueiden paikannimistössä.
Luokittelu > Suomalais-saamelaiset kielet

Suomalais-volgalaisten kielten oletetun suomalais-saamelaisen välikantakielitason muodostavat itämerensuomalaiset kielet (suomi, viro, karjala, vepsä, liivi, jne.) ja saamelaiskielet.
Suomen Lintutieteellinen Yhdistys

Suomen Lintutieteellinen Yhdistys oli Suomen ensimmäinen lintutieteellinen yhdistys vuosina 1924–2004.
Lintutieteilijä Ivar Hortlingin aloitteesta perustettu Suomen Lintutieteellinen Yhdistys (SLY) aloitti toimintansa keväällä 1924. Hortling oli työskennellyt kuusi viikkoa Helgolandin lintuasemalla Saksassa syksyllä 1923, ja sieltä saamansa esimerkin mukaan halusi kohentaa suomalaisen lintutieteen toimintaa. Hän toimi yhdistyksen puheenjohtajana kaksi ensimmäistä vuotta ja ryhtyi Einari Merikallion kanssa toimittamaan yhdistyksen lintutieteellistä julkaisua Ornis Fennica.
Vuonna 1953 yhdistyksen alaisuuteen perustettiin Nuorisojaosto vastaamaan jäsenten uusiin kenttäornitologisiin tarpeisiin, kuten lintujen määrityksentaidon kasvattamiseen ja lintujen muutonseurannan kehittämiseen. Nuorisojaoston toiminta jäi pääkaupunkikeskeiseksi, mikä johti paikallisten lintutieteellisten yhdistysten perustamiseen eri puolille Suomea. Nuorisojaosto lakkautti toimintansa Helsingin Seudun Lintutieteellisen Yhdistyksen Tringan tultua perustetuksi vuonna 1974.  SLY oli perustamassa 20. tammikuuta 1973 Lintutieteellisten Yhdistysten Liittoa, joka muutti vuonna 1995 nimekseen BirdLife Suomi. SLY oli BirdLife Suomen jäsenyhdistys. SLY:n hallitus päätti kokouksessaan 29. joulukuuta 2004 lopettaa yhdistyksen toiminnan. BirdLife Suomi ryhtyi julkaisemaan Ornis Fennicaa vuodesta 2005 alkaen.
SLY ylläpiti Johannes Snellmanin vuonna 1927 perustamaa Signilskärin lintuasemaa Hammarlandissa.
Suomen Lottaperinneliitto

Suomen Lottaperinneliitto ry on Lotta Svärdin perinteen vaalimiseen keskittynyt yhdistys. Siihen kuuluu useita jäsenyhdistyksiä, ja se on Naisten Valmiusliitto ry:n jäsenyhdistys.
Suomen luonnonsuojeluliitto

| Suomen luonnonsuojeluliitto |
| --- | --- |

Perustettu:  27. toukokuuta 1938
Toimiala:  ympäristönsuojelu
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  n. 28 000 (2021)
Puheenjohtaja:  Hanna Halmeenpää
Aiheesta muualla
sll.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomen luonnonsuojeluliitto eli SLL (ruotsiksi Finska naturskyddsförbundet, engl.  The Finnish Association for Nature Conservation (FANC)) on luonnon monimuotoisuutta, kestävää elämäntapaa, ympäristönsuojelua ja kulttuuriperinnön vaalimista edistävä valtakunnallinen kansalaisjärjestö. Luonnonsuojeluliitto on Suomen suurin ja vanhin nyt toimiva valtakunnallinen luonnonsuojelujärjestö, ja siihen kuului vuonna 2014 ja edelleen vuonna 2021 yli 28 000 jäsentä. Henkilöjäsenten lisäksi yritykset ja yhdistykset tukevat liiton toimintaa kannatus- ja ulkojäseninä. Suomen luonnonsuojeluliiton toiminta on avointa kaikille luonto- ja ympäristöasioista kiinnostuneille.
Luonnonsuojeluliiton suojelutyön arvoja ovat luonnon kunnioittaminen, ihmisen luontosuhteen säilyttäminen ja vahvistaminen sekä terveellisen, turvallisen ja viihtyisän elinympäristön vaaliminen.
Luonnonsuojeluliitto julkaisee Suomen Luonto -lehteä sekä jäsenlehtenä Luonnonsuojelija-lehteä. Jäsenlehti alkoi ilmestyä vuonna 1975 nimellä Luonnonsuojeluväki. Suomen ainoa energian ympäristömerkki Ekoenergia on Luonnonsuojeluliiton hallinnoima.
Helsingin Lauttasaaressa sijaitsevassa keskustoimistossa ja maakunnissa työskentelee yhteensä noin 60 henkeä. Liitto on jaettu 15 luonnonsuojelupiiriin, joissa työskentelee joko aluepäällikkö tai aluesihteeri. Paikallisyhdistyksiä on noin 165. Luonto-Liitto on Suomen luonnonsuojeluliiton nuorisojärjestö, joka keskittyy lasten ja nuorten omaehtoiseen ympäristötoimintaan.
Luonnonsuojeluliiton toiminnanjohtajaksi valittiin 26. helmikuuta 2022 Tapani Veistola. Hallituksen puheenjohtajana toimii Hanna Halmeenpää.
Historia

Luonnonsuojeluliiton edeltäjä, Suomen luonnonsuojeluyhdistys, perustettiin 27. toukokuuta 1938 Helsingin Säätytalossa. Aluksi se oli melko pienen piirin tieteellinen seura. 1960-luvulla yhdistys ”vallattiin” siten, että lukuisat uudet jäsenet muuttivat liiton toimintaperiaatteita. Tällöin siitä tuli ”koko kansan” järjestö, johon alkoi kuulua yhä enemmän myös muita kuin tieteilijöitä ja tutkijoita. Vuonna 1969 Suomen luonnonsuojeluyhdistys liittyi yhteen useiden pienempien luonnonsuojelujärjestöjen kanssa niin, että liitolle alkoi kehittyä nykyinen piirien ja paikallisyhdistysten kolmiportainen rakenne. Uuden järjestön nimeksi tuli Suomen luonnonsuojeluliitto.[lähde? ]
Vuonna 2008 Luonnonsuojeluliitto vietti 70-vuotisjuhlaansa. Juhlavuoden kunniaksi julkaistiin Suomen ympäristöliikkeen vaiheita käsittelevä historiikki, Laulujoutsenen perintö, jonka aiheina olivat luonnonsuojelutyön historia, voitot ja haasteet.[lähde? ]
Toiminta

Luonnonsuojeluliiton työn tavoitteena on ihmisen terveellinen, turvallinen ja viihtyisä elinympäristö. Liitto toimii sen puolesta edistämällä maaperän, ilman ja vesien suojelua sekä vaalimalla maisemallisia ja rakennetun ympäristön arvoja. Energia- ja ilmastokysymykset liittyvät tiiviisti kaikkeen Luonnonsuojeluliiton suojelutyöhön.
Suomen luonnonsuojeluliitto lisää toiminnallaan ymmärrystä siitä, että luonnon keskeisten elementtien ja toimintojen suojelu on välttämätöntä ja pitkällä tähtäimellä myös ihmisen suojelua. Tarjoamalla ihmisille luonnon kokemiseen liittyviä elämyksiä heille annetaan aineksia muodostaa oma käsityksensä siitä, millainen on hyvä ympäristö.[lähde? ]
Vapaaehtoisten ja palkattujen työ muodostaa perustan Suomen luonnonsuojeluliiton tulokselliselle toiminnalle. Käytännön suojelutyötä tekevät tuhannet vapaaehtoiset niin paikallisissa luonnonsuojeluyhdistyksissä kuin alueellisissa piireissä. Liitto ja keskustoimiston henkilökunta keskittyvät valtakunnallisen luonnon- ja ympäristönsuojelutyön edistämiseen mm. organisoimalla valtakunnallisia kampanjoita sekä vaikuttamalla poliittiseen päätöksentekoon.[lähde? ]
Liitto pyrkii selvittämään paikallisen väen tarpeet  ja ottamaan huomioon, sillä paikallisten tuki on usein havaittu erityisen arvokkaaksi toiminnassa. Usein luonnonsuojelijat ja paikalliset huomaavat, että heillä on enemmän yhteisiä tavoitteita kuin ristiriitoja. Tämä on toisinaan edellyttänyt joustamista luonnonsuojelijoiden puolelta, mutta paikallisen väen tuen ja myönteisen suhtautumisen luonnonsuojeluun on katsottu edistävän tehokkaasti myös luonnonsuojelun asiaa. Maaseudun elinkeinot, kuten metsästys, kalastus, poronhoito ja maanviljely, nähdään osaksi alkuperäistä perinteistä elämää, joka on arvokasta ja suojelun tarpeessa siinä missä koskematon luontokin. Luonnonsuojeluliitto ei vastusta metsästystä silloin kun se tapahtuu tiukasti säädellysti eläinten kantoja vaarantamatta, turhaa kärsimystä aiheuttamatta ja luontoa kunnioittaen.[lähde? ]
Toimintansa tueksi järjestö järjestää ja osallistuu mielenilmauksiin, joilla saadaan mediassa näkyvyyttä ja antaa toimintaansa tukevia julkisia lausuntoja.[lähde? ]
Toiminta > Ekoenergia

Suomen luonnonsuojeluliiton Ekoenergia-merkki myönnetään tietyin kriteerein uusiutuvista energianlähteistä tuotetulle sähkölle ja kaukolämmölle sekä energiapalveluille, jotka edistävät energiansäästöä ja energiatehokkuutta. Merkin avulla edistetään uusiutuvan energian käyttöä ja lisätään tietoutta energiantuotannon ympäristövaikutuksista.[lähde? ]
Päätöksenteko Luonnonsuojeluliitossa

Suomen luonnonsuojeluliitto ry:n ylin päättävä elin on joka kolmas vuosi kokoontuva liittokokous. Liittokokouksessa valitaan mm. liittovaltuuston jäsenet sekä valtuuston ja hallituksen puheenjohtajat.[lähde? ]
Liittokokouskauden välissä ylintä päätösvaltaa käyttää 24-jäseninen liittovaltuusto. Valtuusto kokoontuu kaksi kertaa vuodessa ja muun muassa valitsee liittohallituksen jäsenet sekä vahvistaa liiton toimintasuunnitelman ja talousarvion. Liittovaltuuston puheenjohtajana toimii Riitta Lunti. Valtuuston valitsema liittohallitus panee toimeen päätökset ja kokoontuu kerran kuukaudessa. Liittohallituksen puheenjohtajana toimii Hanna Halmeenpää.
Talous

Suomen luonnonsuojeluliitto on voittoa tuottamaton kansalaisjärjestö. Vuonna 2019 toiminnan rahoitus muodostui hankerahoituksesta (30 %), viestinnästä (27 %), muusta varainhankinnasta (22 %), jäsenmaksuista (12 %), valtion yleisavustuksesta (6 %) sekä muista tuotoista (5 %). Liitto omistaa Suomen Luonnonsuojelun Tuki Oy:n ja Ekokompassista tunnetun Suomen luonnonsuojeluliiton Kinos Oy:n, jotka tukevat liiton toimintaa. Sekä tulot että menot olivat noin 5,8 miljoonaa euroa.
Aiheesta muualla

Suomen luonnonsuojeluliiton verkkosivut
Ekoenergia-merkin verkkosivut
Suomen luonto -lehti
Laulujoutsenen perintö – Suomalaisen ympäristöliikkeen taival. WSOY 2008.
Sonic Dream Collective

| Sonic Dream Collective> Tiedot |
| --- | --- |
Tyylilaji:  pop, elektroninen musiikki
Kotipaikka:   Uppsala
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Linn Engström, laulu   Jon Hällgren, sanoittaja, säveltäjä   Anders Wågberg, tuottaja  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sonic Dream Collective oli 1990-luvulla toiminut ruotsalainen Uppsalasta kotoisin pop- ja elektronista musiikkia esittävä yhtye.
1998 yhtye lyhensi nimensä muotoon Sonic Dream.
Yhtyeen yksi tunnetuimmista kappaleista on "Oh Baby All". Tarja Lunnas levytti vuonna 1996 albumilleen Oi beibi jää yhtyeen kappaleet ”Don't Go Breaking My Heart” ja ”Oh Baby All” suomen kielelle.
Vuonna 1995 kappaleen ”Don't go breaking My Heart” julkaisun jälkeen siitä luotiin puolalainen versio ”Nie jestem zła”, jonka esitti Magdalena Sokołowska.
Diskografia > Albumit

Gravity (1995)
Dustproof (1998)
Diskografia > Singlet

Take Me Back (1994)
Don't Go Breaking My Heart (1995)
Oh, Baby All (1995)
I Wonder Why (1995)
Happy Tune (1996)
Dig Deeper (1997)
Love (1997)
Heaven Knows (1998)
Pray (1998)
Taking Five (1999)
Sasky Tampereen palvelualan ammattiopisto

Sasky Tampereen palvelualan ammattiopisto on Tampereen Kaakinmaalla sijaitseva toisen asteen ammatillinen oppilaitos, joka kuuluu SASKY koulutuskuntayhtymään. Oppilaitoksen toiminta alkoi Tampereen talouskouluna vuonna 1892 ja se on Suomen vanhin alan oppilaitos. Vuonna 1984 oppilaitoksen nimi muutettiin Tampereen kotitalousoppilaitokseksi ja vuonna 2009 Tampereen palvelualan ammattiopistoksi. Osaksi SASKY koulutuskuntayhtymää oppilaitos yhdistyi vuoden 2017 alussa.
Sasky Tampereen palvelualan ammattiopisto tarjoaa toiseen asteen ammatillista koulusta ja siihen valmistavaa koulutusta, sekä nuorille että aikuisille. Oppilaitokseen haetaan yhteishaussa, myös suorahaku oppilaitokseen on mahdollinen.
Oppilaitoksemme sijaitsee Tampereen keskustassa Koulukadulla (Koulukatu 18), Kehräsaaressa (Laukontori 9) ja Haapasen huvilan (Palomäentie 23) tiloissa Pyynikillä.
Koulutusalat ja tutkinnot

Elintarvikealan perustutkinto (leipuri-kondiittori)
Matkailualan perustutkinto (matkailun asiakaspalvelija)
Ravintola- ja catering-alan perustutkinto (kokki, tarjoilija)
Puhtaus-​ ja kiinteistöpalvelualan perustutkinto (kodinhuoltaja, toimitilahuoltaja)
Sosiaali- ja terveysalan perustutkinto (lähihoitaja)
Liiketoiminnan perustutkinto (merkonomi)
Tieto- ja viestintätekniikan perustutkinto (IT-tukihenkilö, ohjelmistokehittäjä)
Aiheesta muualla

Sasky Tampereen palvelualan ammattiopisto (Arkistoitu – Internet Archive)
Sonja Hämäläinen

| Sonja Hämäläinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Muut nimet:  Soikku, Soikkuu
Syntynyt: 21. toukokuuta 1991 (ikä 33) Vantaa
Kansalaisuus:  Suomi
Sonja ”Soikku” Hämäläinen (s. 21. toukokuuta 1991 Vantaa) on suomalainen Youtube-videobloggaaja.
Hämäläinen aloitti videoiden tekemisen tekemällä ystäviensä kanssa humoristisia lipsync-videoita YouTuben avauduttua vuonna 2005. Muutamaa vuotta myöhemmin hän jatkoi samankaltaisten videoiden julkaisemista omalla kanavallaan. Vuonna 2011 Hämäläinen aloitti bloginsa i can match you ja vuonna 2012 hän aloitti videobloggaamisen. Videoblogiin hän on tehnyt uuden merkinnän keskimäärin joka toinen päivä. Elokuussa 2013 videoblogilla oli 57 700 tilaajaa ja toukokuussa suosituimmilla videoilla oli ollut satojatuhansia näyttökertoja. Toukokuussa 2013 tehdyssä haastattelussa Helsingin Sanomat kuvasi Hämäläistä Suomen suosituimmaksi videobloggaajaksi.
Useimmat Hämäläisen videoista on kuvattu hänen asunnossaan. Videoissaan hän kuvaa arkisia askareitaan tai esimerkiksi puhuu omalta kannaltaan ajankohtaisista asioista. Monissa videoissa esiintyy myös hänen lemmikkikaninsa sekä koira. Hämäläisen mukaan videot ovat suunnattu nuorille ja valtaosa videoblogin seuraajista on 13–17-vuotiaita tyttöjä. Tietoisena valintana Hämäläinen keskittyy videoblogissaan myönteisiin asioihin. Huhtikuussa 2019 Soikun videoblogissa on yli 420 videota.
Hämäläinen on sittemmin vähentänyt tubettamistaan. Vuoden 2019 elokuussa hän kertoi keskittyvänsä ensisijaisesti opiskeluihin elokuva-alalla. Youtuben sijaan hän on ollut aktiivinen Instagramissa ja Snapchatissa.
Hämäläinen on koulutukseltaan medianomi. Vuonna 2013 hän oli haastateltavana Yle TV1:n Itsenäisyyspäivän jatkoilla, jonne oli valittu vuoden kiinnostavimpia ihmisiä. Syksyllä 2014 Hämäläinen oli kilpailijana Tanssii tähtien kanssa -ohjelman yhdeksännellä tuotantokaudella, parinaan Jurijs Trosenko. Hämäläinen dubbasi Katie Lowesin roolin elokuvassa Big Hero 6 vuonna 2015.
Keväällä 2016 Hämäläinen vieraili Lakon ja Herban BOKSISSA. Tammikuussa 2018 hän alkoi juontaa uutta perjantai-iltojen radio-ohjelmaa YleX Throwback yhdessä Jani Kareisen kanssa. Hämäläinen jatkoi ohjelman juontajana joulukuun loppuun 2018.
Aiheesta muualla

Soikun YouTube-kanava Soikkuu.
Soikun i can match u -blogi.
Videobloggaaja Soikku ja Justimusfilmsin Sami: YouTube-tulot ovat kiva lisä (haastattelu) YleX.  9.7.2013.
Niku Hooli ja Rami Koivula: Suoran linjan paneelikeskustelu Porissa – median uudet pelisäännöt SuomiAreena.  16.7.2013. Yle.
Anna Sillanpää: Oot niiin ihana <3[vanhentunut linkki]. Kodin Kuvalehti 19/2013. (PDF)