Puola
Historia > Puolan tasavalta 1989–

Demokratiaan siirtymisen jälkeen Puolan sisäpolitiikkaa ovat leimanneet konservatiivisten ja oikeistolaisten voimien vahvistuminen. Maan merkittävimmiksi puolueiksi ovat nousseet keskustaoikeistolainen Kansalaisfoorumi sekä etenkin 2000-luvulla valtapuolueeksi noussut kansalliskonservatiivinen Laki ja oikeus (PiS) -puolue. Jo kommunismin aikana merkittävässä asemassa olleen roomalaiskatolilaisen kirkon asema puolalaisessa yhteiskunnassa on niin ikään vahvistunut.
Leszek Balcerowiczin aloitteesta Puolassa toteutettiin 1990 alussa šokkiterapiaohjelma, jonka avulla maa siirtyi nopealla aikataululla sosialistisesta suunnitelmataloudesta markkinatalouteen. Muiden entisten kommunistivaltioiden tavoin Puola kärsi siirtymäkaudella sosiaalisesta ja taloudellisesta taantumasta, mutta se saavutti silti vuotta 1989 edeltäneen bruttokansantuotteen tason jo vuonna 1996, ensimmäisenä näistä maista. Vuonna 1991 Puolasta tuli Visegrád-ryhmän jäsen, ja vuonna 1999 se liittyi Natoon samaan aikaan Tšekin ja Unkarin kanssa. Euroopan unionin jäsen Puolasta tuli toukokuussa 2004.
1990-luvulla Puolan politiikkaa johtivat vuorollaan keskustaoikeistolainen Kansalaisfoorumi ja sosialidemokraattinen SLD-puolue. Vuoden 2005 vaaleissa korruptioskandaalien ryvettämien sosialidemokraattien kannatus romahti lähes neljännekseen edellisvaaleista Laki ja oikeus -puolueen noustessa suurimmaksi puolueeksi. Kansallismielisen ja arvoiltaan konservatiivisen, mutta sosiaalipolitiikaltaan monia vasemmistolaisia linjoja (mm. sosiaaliturvaa, lapsilisiä ja julkista terveydenhuoltoa) kannattava Laki ja oikeus kasvatti suosiotaan pitkälti juuri vasemmistopuolueiden kustannuksella. Vuoden 2015 parlamenttivaaleissa Sejmiin ei valittu historiallisesti ainuttakaan vasemmistopuoluetta.
2000-luvulla Puolaa pidettiin yleisesti EU:n menestystarinana. Vuoden 2007 ennenaikaisissa parlamenttivaaleissa johtoon nousseen Kansalaisfoorumin puheenjohtajan Donald Tuskin pääministerikaudella Puolasta tuli Euroopan nopeimmin kasvava talous ja samalla ainut EU-maa, joka ei kärsinyt vuoden 2008 finanssikriisistä. Maailmanpankin arvion mukaan tämä tosin johtui ennemmin maan suurista sisämarkkinoista ja verrattain vähäisestä riippuvuudesta maailmankaupasta, ei niinkään Tuskin hallituksen politiikasta. Lisäksi Puola oli jättäytynyt EU:hun liittymisensä jälkeen rahaliiton ulkopuolelle, mikä mahdollisti sille oman valuutan luoman deflaatioedun. Tuskin hallitus oli kuitenkin suosittu ja hänet valittiin 2011 vaaleissa ensimmäisenä pääministerinä jatkokaudelle. Pääministeriuransa jälkeen Tusk aloitti Eurooppa-neuvoston puheenjohtajana vuonna 2014 ja valittiin jatkokaudelle 2017.
Vuoden 2015 parlamenttivaaleissa suurimmaksi puolueeksi noussut Laki ja oikeus -puolue on herättänyt syytteitä autoritäärisistä pyrkimyksistä ja huolta demokratian tulevaisuudesta Puolassa. Puolueen on katsottu puuttuneen muun muassa oikeusjärjestelmän riippumattomuuteen. Puolue on muun muassa esittänyt tuntuvia kiristyksiä Puolan jo ennestään tiukkaan aborttilainsäädäntöön ja pyrkinyt estämään seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksien toteutumisen. Sitä on syytetty myös pakolais- ja ulkomaalaisvastaisuudesta. Euroopan unioni on esittänyt huolensa Puolan demokratiaa kohtaan.
Laki ja oikeus -puolueen menestyksen katsotaan olevan linjassa muissa itäisen Euroopan entisissä kommunistimaissa nousseiden kansallismielisten oikeistopuolueiden menestyksen kanssa. Puoluetta verrataan usein Unkaria vuodesta 2010 hallinneen Victor Orbánin Fidesz-puolueeseen ja näiden johtamien hallitusten politiikassa onkin selkeitä yhteneväisyyksiä. Laki ja oikeus -puolueen hallituskaudella Puola on myös syventänyt suhteitaan Fideszin johtamaan Unkariin ja maat tekevät läheistä yhteistyötä muun muassa Euroopan unionissa. Puola ja Unkari ovat viime vuosina profiloituneet oman linjansa vetäjiksi suhteessa länsieurooppalaisiin maihin muun muassa pakolaiskriisiin ja unionin ilmastopolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä.
Huhtikuun 10. päivänä 2010 Puolan presidentti Lech Kaczyński ja 89 muuta merkkihenkilöä kuoli lentoturmassa Smolenskissa Venäjällä. Presidentin seurue oli matkalla Katynin joukkomurhan muistotilaisuuteen.
Toukokuussa 2015 konservatiivisen Laki ja oikeus -puolueen Andrzej Duda valittiin Puolan uudeksi presidentiksi. Duda voitti istuvan presidentin Bronisław Komorowskin presidentinvaalien toisella kierroksella.
Joulukuussa 2017 Puolan pääministeriksi tuli valtiovarainministerinä sekä varapääministerinä toiminut Mateusz Morawiecki, joka seurasi virassa marraskuusta 2015 lähtien toiminutta Beata Szydłoa Molemmat edustivat Laki ja oikeus (PiS) -puoluetta.
Parlamenttivaaleissa lokakuussa 2019 maata vuodesta 2015 hallinnut konservatiivinen Laki ja oikeus -puolue voitti taas enemmistön Puolan parlamentin alahuoneeseen. Laki ja oikeus -puolue sai 235 paikkaa 460-paikkaiseen parlamentin alahuoneeseen, sejmiin. Laki ja oikeus menetti kuitenkin enemmistön ylähuoneessa eli senaatissa. Alahuoneeseen se ei myöskään saanut tavoittelemaansa kahden kolmasosan enemmistöä, jonka turvin se olisi voinut muuttaa perustuslakia. Laki ja oikeus -puoluetta johtaa Jarosław Kaczyński, hän on periaatteessa vain rivikansanedustaja, mutta todellisuudessa hän on Puolan johtaja ja vetänyt naruja sekä pääministerin että presidentin taustalla. Jarosław Kaczyński on entisen presidentin Lech Kaczyńskin kaksoisveli.
Puolan presidentinvaaleissa heinäkuussa 2020 hallitsevaa Laki & Oikeus -puoluetta (PiS) edustava presidentti Andrzej Duda valittiin niukasti uudelleen virkaansa.