stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo valtioista, joiden pääkaupunki ei ole valtion suurin kaupunki
Luettelo

| Maa | Pääkaupunki | Väestö | Suurin kaupunki | Väestö |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia | Canberra | 426 704 | Sydney | 5 312 163 |
|  Belize | Belmopan | 20 621 | Belize City | 61 762 |
|  Benin | Porto-Novo | 264 320 | Cotonou | 761 100 |
|  Bolivia | Sucre | 259 388 | Santa Cruz de la Sierra | 1 453 549 |
|  Brasilia | Brasília | 3 500 000 | São Paulo | 12 252 023 |
|  Burundi | Gitega | 41 944 | Bujumbura | 1 092 859 |
|  Kamerun | Yaoundé | 1 430 000 | Douala | 2 000 000 + |
|  Kanada | Ottawa | 1 017 449 | Toronto | 2 794 356 |
|  Kiina | Beijing | 22 000 000 | Shanghai | 30 484 300 |
|  Ecuador | Quito | 1 763 275 | Guayaquil | 2 650 288 |
|  Päiväntasaajan Guinea | Malabo | 187 302 | Bata | 250 770 |
|  Gambia | Banjul | 31 301 | Serrekunda | 337 000 |
|  Intia | New Delhi | 249 998 | Mumbai | 20 000 000 |
|  Israel | Jerusalem | 363 095 (ei sisällä Itä- Jerusalemia) | Tel Aviv | 460 613 |
|  Norsunluurannikko | Yamoussoukro | 200 659 | Abidjan | 4 348 000 |
|  Kazakstan | Astana | 743 014 | Almaty | 1 450 095 |
|  Liechtenstein | Vaduz | 5 109 | Schaan | 6 039 |
|  Mikronesia | Palikir | 5 000 | Weno | 13 000 |
|  Malta | Valletta | 5 827 | St. Paul's Bay | 29 097 |
|  Marokko | Rabat | 627 000 | Casablanca | 4 150 000 |
|  Myanmar | Naypyidaw | 925 000 | Yangon | 4 346 000 |
|  Uusi-Seelanti | Wellington | 215 200 | Auckland | 1 478 800 |
|  Nigeria | Abuja | 778 567 | Lagos | 7 937 932 |
|  Pakistan | Islamabad | 1 014 825 | Karachi | 14 910 352 |
|  Palau | Ngerulmud | 0 | Koror | 11 200 |
|  Filippiinit | Manila | 1 780 148 | Quezon City | 2 936 116 |
|  San Marino | San Marino | 4 211 | Serravalle | 10 601 |
|  Etelä-Afrikka | Pretoria | 2 345 908 | Johannesburg | 3 888 180 |
|  Sri Lanka | Sri Jayawardenepura Kotte | 115 826 | Colombo | 642 163 |
|  Sveitsi | Bern | 138 041 | Zürich | 397 698 |
|  Taiwan | Taipei | 2 668 572 | Uusi-Taipei | 4 004 367 |
|  Tansania | Dodoma | 324 347 | Dar es Salaam | 2 497 940 |
|  Trinidad ja Tobago | Port of Spain | 49 000 | Chaguanas | 67 400 |
|  Turkki | Ankara | 5 150 072 | Istanbul | 14 377 018 |
|  Yhdistyneet arabiemiraatit | Abu Dhabi | 896 751 | Dubai | 2 262 000 |
|  Yhdysvallat | Washington, D.C. | 705 749 | New York City | 8 398 748 |
|  Vietnam | Hanoi | 8 053 663 | Hồ Chí Minhin kaupunki | 8 993 082 |
Aiheesta muualla

Tilastokeskus: Kansainvälisen tiedon tietokanta  Väestö > Kaupungit > Hallinnolliset kaupungit (Arkistoitu – Internet Archive)
Magnolia (elokuva)

| Magnolia |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Paul Thomas Anderson
Käsikirjoittaja:  Paul Thomas Anderson
Tuottaja:  Paul Thomas Anderson JoAnne Sellar Dylan Tichenor Michael De Luca
Säveltäjä:  Jon Brion Aimee Mann
Kuvaaja:  Robert Elswit
Leikkaaja:  Dylan Tichenor
Pukusuunnittelija:  Mark Bridges
Pääosat:  Julianne Moore William H. Macy John C. Reilly Tom Cruise Philip Baker Hall Philip Seymour Hoffman Jason Robards Jeremy Blackman
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  New Line Cinema
Levittäjä:  New Line Cinema Netflix
Ensi-ilta:   17. joulukuuta 1999  24. maaliskuuta 2000
Kesto:  188 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  37 000 000 dollaria
Tuotto:  48 451 803 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Magnolia on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Paul Thomas Anderson. Elokuvassa seurataan vuorokauden ajan yhdeksää ihmistä, joista jokainen on elämänsä käännekohdassa. Erityisen tarkastelun kohteena mosaiikkimaisessa teoksessa ovat vanhempien ja lasten suhteet.
Juoni

Elokuva seuraa yhdeksän ihmisen elämää, jotka kaikki liittyvät WDKK-televisio-ohjelmaan. Earl Partridge (Jason Robards) tuotti ohjelmaa sen alkutaipaleella 1960-luvun lopussa. Nyt syövän vuoteeseen sitomana ja kuolevana hänen elämänsä on sairaanhoitaja Phil Parman (Philip Seymour Hoffman) käsissä. Earl pyytää Philiä etsimään poikansa T. J. Mackeyn (Tom Cruise), joka vihaa Earlia ja toimii nykyisin mediapersoonana, joka pitää sinkkumiehille seminaareja naisten viettelystä ja hylkäämisestä. Earlin edustusvaimo Linda (Julianne Moore) huomaa miehensä sairauden edetessä rakastavansa tätä aivan oikeasti.
Jimmy Gator (Philip Baker Hall) juontaa WDKK-ohjelmaa nykyisin. Hän on Earlin tapaan kuolemansairas. Jimmyn huumeongelmainen tytär Claudia (Melora Walters) inhoaa isäänsä ja syyttää tätä insestistä. Claudia tutustuu Jimiin (John C. Reilly), joka tapaa hänet työajalla poliisina tarkistaessaan ilmoitusta rauhanhäirinnästä. Stanley Specter (Jeremy Blackman) on lapsinero, joka kilpailee WDKK-ohjelmassa. Hänellä on mahdollisuus rikkoa vuonna 1968 tehty ennätys yhtäjaksoisesta voittoputkesta ja ansaita isälleen tuhansia dollareita. Donnie Smith (William H. Macy) on kyseisen ennätyksen haltija, entinen lapsinero, josta kasvoi katkeroitunut mies.
Vuorokauden aikana heidän tekemänsä valinnat muuttavat heidän elämänsä, kenties lopullisesti.
Selittämättömäksi jäävässä kohtauksessa taivaalta alkaa sataa sammakoita, jotka melkein hautaavat kaupungin alleen.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jeremy Blackman  | … |  Stanley Spector   |
|  Tom Cruise  | … |  Frank T.J. Mackey   |
|  Melinda Dillon  | … |  Rose Gator   |
|  Philip Baker Hall  | … |  Jimmy Gator   |
|  Thomas Jane  | … |  Jimmy nuorena   |
|  Philip Seymour Hoffman  | … |  Phil Parma   |
|  William H. Macy  | … |  Donnie Smith   |
|  Julianne Moore  | … |  Linda Partridge   |
|  John C. Reilly  | … |  Jim Kurring   |
|  Jason Robards  | … |  Earl Partridge   |
|  Melora Walters  | … |  Claudia Wilson Gator   |
|  Felicity Huffman  | … |  Cynthia   |
|  Michael Murphy  | … |  Alan Kligman   |
|  Ricky Jay  | … |  Burt Ramsey/kertoja   |
|  Michael Bowen   | … |  Rick Spector   |
|  April Grace  | … |  Gwenovier   |
|  Luis Guzmán  | … |  Luis   |
|  Henry Gibson  | … |  Thurston Howell   |
|  Danny Wells  | … |  Dick Jennings   |
|  Orlando Jones  | … |  Worm   |
|  Neil Flynn  | … |  Daniel Hill   |
|  Patton Oswalt  | … |  Delmer Darion   |
Palkinnot ja ehdokkuudet > Oscar-ehdokkuudet

Paras miessivuosa - Tom Cruise
Paras musiikki, alkuperäinen kappale - Aimee Mann, Save me
Paras elokuvaa varten tehty käsikirjoitus - Paul Thomas Anderson
Kortesjärvi

| Kortesjärvi> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Kauhava |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  63°18′00″N, 023°09′30″E
Lääni:  Länsi-Suomen lääni
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Järviseudun seutukunta
Kuntanumero:  281
Hallinnollinen keskus:  Kortesjärven kirkonkylä
Perustettu:  1865
Liitetty:  2009
– liitoskunnat:  Kauhava Ylihärmä Alahärmä Kortesjärvi
– syntynyt kunta:  Kauhava
Pinta-ala:  333,51 km²  (1.1.2008)
– maa:  323,7 km²
– sisävesi:  9,81 km²
Väkiluku:  2 275   (31.12.2008)
– väestötiheys:  7,03 as./km² (31.12.2008)
Ikäjakauma:  2007 
– 0–14-v.:  17,0 %
– 15–64-v.:  60,6 %
– yli 64-v.:  22,4 %
Kortesjärvi on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Etelä-Pohjanmaahan kuuluvassa Järviseudun seutukunnassa, Länsi-Suomen läänissä. Sen asukasluku oli 2 275 ihmistä ja pinta-ala 333,51 km², josta 9,81 km² vesistöjä (31.12.2008). Kunta lakkasi olemasta, kun se yhdistyi Alahärmän, Kauhavan ja Ylihärmän kanssa uudeksi Kauhavan kaupungiksi vuonna 2009. Kortesjärven naapurikunnat ennen lakkauttamista olivat Alahärmä, Evijärvi, Kauhava, Lappajärvi, Pedersören kunta ja Uusikaarlepyy. Entisiä naapurikuntia olivat myös Uuteenkaarlepyyhyn liitetty Jepua ja silloiseen Pietarsaaren maalaiskuntaan liitetty Purmo.
Kortesjärven alue on tunnettu erityisesti Pohjanmaan jääkäripitäjänä. Kortesjärveltä lähteneiden jääkärien määrä oli asukaslukuun suhteutettuna Suomen suurin. Jääkäriliikkeen historiaa esittelee Suomen Jääkärimuseo. Kortesjärven alue edustaa Etelä-Pohjanmaan alavaa järviseutua. Loivien kumpareiden väliin jää matalia järviä ja laajoja soita. Hiesupitoinen maaperä on soveltunut hyvin perunoiden viljelyyn.
Kortesjärvellä sijaitsee myös Kortesjärvi-niminen järvi Ylikylän kylässä.
Nimen alkuperä

Kortesjärvestä on käytetty nimitystä Markki.
Historia > Esihistoria ja asutuksen syntyminen

Kortesjärveltä on löydetty runsaasti kivikautista esineistöä. Runsaiten löytöjä on tehty kirkonkylän alueelta Hietalan ja Tuomaalan mäeltä. Löydöt sijoittuvat kampakeraamisen kulttuurin loppupuolelle. Vasarakirvesajan löytöjä on useita, sen sijaan pronssi- ja rautakautisia löytöjä on niukasti. Lappalaisasutukseen viittaavaa nimistöä ovat mm. Lappisenjärvi ja Porolampi.
Uuden ajan asutus saapui Kortesjärvelle kolmelta suunnalta. Purmojärvellä paikannimistö ja murre viittaavat Lappajärveltä tulleeseen savolais- ja hämäläisasutukseen. Kunnan länsi- ja eteläosassa on vanhan Kyrönmaan asutusta pohjalaismurteineen. Savolais- ja pohjalaismurteiden raja kulkee kirkonkylän itäreunalla "Nuottimäen prunnilla".
Kolmas asutuksen leviämissuunta on rannikkoseudulta tullut ruotsalaisasutus. Kortesjärven alueella on runsaasti ruotsinkielistä paikannimistöä.
Historia > Itsenäistymiskehitys

Kortesjärveltä oli kiinteät kauppayhteydet Uuteenkaarlepyyhyn ja Pietarsaareen 1700-luvulla. Kortesjärveltä on löytynyt vajaa 200 tervahautaa merkkinä ajan pienteollisuudesta.
Kortesjärvi erosi vuonna 1789 Lappajärven emäseurakunnasta omaksi kappeliseurakunnakseen. Kolme vuotta myöhemmin seurakunta sai oman kirkon, jonka rakensi Jakob Rijf.
Suomen itsenäistymisessä kortesjärvisillä on ollut merkittävä osuus. Kortesjärveltä lähti Saksaan 39 nuorta miestä saamaan sotilaskoulutusta ja asukaslukuun nähden jääkärien lukumäärä oli suurin koko Suomessa. Jääkärien muistoksi Kortesjärven museossa on oma jääkäriosasto.
Kylät

Fräntilä, Isomäki, Iso-Pellinen, Kielinen, Kortesjärvi, Kukkola, Lappinen, Laukkonen, Manninen, Nuottimäki, Pellinen, Pirttinen, Porkholma, Purmojärvi, Rantala, Saarijärvi, Salo, Tyynismaa, Ylikoski, Ylikylä.
Kulttuuri > Jääkäripitäjä

Kortesjärvi kutsui itseään jääkäripitäjäksi, koska sieltä lähti suhteessa väestöön kaikkein eniten vapaaehtoisia jääkäreiksi koulutettavaksi keisarilliseen Saksaan. Tästä syystä Kortesjärven vaakunassa oli – ja Kauhavan vaakunassa on – mantovanristi. Suomen Jääkärimuseo sijaitsee Kauhavan kaupungin Kortesjärven palvelutoimiston alakerrassa, jossa on jääkäreistä, lähinnä etappimiesten näkökulmasta kertova näyttely ja esineistöä.
Vuosittain on kaksi ehdotonta kohokohtaa jääkäriperinteen merkeissä. Toinen on helmikuussa pidettävä Finnentag Hohenlockstedtissa ja toinen on syksyisin Kortesjärvellä pidettävä jääkäriseminaari .
Liikunta ja urheilu

Kortesjärveläisiä urheiluseuroja
Kortesjärven Järvi-Veikot
Kortesjärven Mimmit
Ruokakulttuuri

Kortesjärven pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla rokkavelli eli klimppivelli.
Tunnettuja kortesjärveläisiä

Gustaf Martin von Essen (1883–1954), lääkäri, professorin arvonimi
Aleksi Hakala (1886–1959), kansanedustaja (Maalaisliitto), kunnallisneuvos
Matti Haudanmaa (1858–1936), kansanpelimanni
Toivo Loukola (1902–1984), 3 000 metrin estejuoksun olympiavoittaja
Niilo Mäki (1934–2007), maanviljelijä ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, maanviljelysneuvos
Riina Nevamäki (s. 1975), entinen pääministerin erityisavustaja ja lobbari
Heikki Saari (1955–2018), toimittaja, tietokirjailija
Sinikka Salo (s. 1948), ekonomisti ja pankinjohtaja
Ystävyyskunnat

Mustjala
Södra Vi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kortesjärvi Wikimedia Commonsissa
| n k Kortesjärvi |
| --- | --- | --- |
 Etelä-Pohjanmaa  Kauhava 
| Kylät |  Fräntilä  Isomäki  Kirkonkylä  Kukkola  Manninen  Pirttinen  Purmojärvi  Ylikoski  Ylikylä  |  |
| n k Etelä-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Alajärvi  Alavus  Evijärvi  Ilmajoki  Isojoki  Isokyrö  Karijoki  Kauhajoki  Kauhava  Kuortane  Kurikka  Lappajärvi  Lapua  Seinäjoki  Soini  Teuva  Vimpeli  Ähtäri 
Entiset kunnat:  Alahärmä  Jalasjärvi  Jurva  Kortesjärvi  Lehtimäki  Nurmo  Peräseinäjoki  Seinäjoen maalaiskunta  Töysä  Ylihärmä  Ylistaro 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Kartta nykyisen Kauhavan alueen kuntaliitoksista. Kortesjärveen liitettiin Salon, Ylikosken ja Porkholman kylät vuonna 1949.
Västerbottens-Kuriren

| Västerbottens-Kuriren |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  päivälehti
Kustantaja:  Stiftelsen VK-press
ISSN:  ISSN 1104-0246
Levikki:  30 800
Perustettu:  1900
Päätoimittaja:  Jessica Wennberg
Kotikunta:  Uumaja
Kotimaa:   Ruotsi
Sivukoko:  tabloidi
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
www.vk.se
Västerbottens-Kuriren (tunnetaan myös nimellä VK) on ruotsalainen sanomalehti. Se on perustettu vuonna 1900 ja sitä julkaistaan Uumajassa. Sanomalehden pääasiallinen levikkialue koostuu Västerbottenin läänistä. Lehti ilmestyy viikon jokaisena päivänä lukuun ottamatta sunnuntaita. Vuonna 2013 lehden levikki oli noin 30 800.
Historia > Rosénin aikakausi

Västerbottens-Kuriren julkaisi ensimmäisen numeronsa 17. toukokuuta 1900. Sanomalehti kasvoi nopeasti ja Gustav Rosénin ollessa päätoimittajana siitä tuli Västerbottenin läänin suurin sanomalehti vuonna 1903. Alkuvaiheessa lehden tekijöihin kuului myös kirjailija Astrid Väring.
Gustav Rosén, joka oli tärkeässä roolissa Kansanpuolue liberaaleissa, oli vastaava johtaja vuoteen 1926, jolloin hänet nimitettiin puolustusministeriksi Carl Gustaf Ekmanin ensimmäisessä hallituksessa. Hänen seuraajansa tehtävässä oli Ernst Gafvelin, joka kuoli jo kuuden kuukauden jälkeen. Hänen tilalleen päätoimittajaksi tuli Gustav Rosénin ainut poika, 23-vuotias Stellan Rosén. Syyskuussa 1928 Ekmanin ensimmäisen hallituksen erottua Gustav Rosén palasi Uumajaan – ensin VK:n poliittisena kirjoittajana ja vuodesta 1931 kuolemaansa, vuoteen 1942 asti Västerbottenin läänin maaherrana.
Historia > Bäckströmin aikakausi

Vuonna 1929 Rosén myi lehden enemmistöosuuden rakentaja J. M. Bäckströmille, joka alkoi rakentaa uutta kustantamoa seuraavana vuonna Rindin kortteliin Rådhusesplanaden 10:een Uumajan keskustaan. VK-rakennus valmistui vuosina 1930–1931 ja oli lehden käytössä vuoteen 1988 saakka. Vuonna 1949 VK oli Norlannin ensimmäinen sanomalehti, joka palkkasi oman lehtikuvaajan, Harry Lindwallin, joka säilytti paikkansa eläkkeelle siirtymiseensä asti, vuoteen 1985.
Västerbottens-Kuriren säilyi Bäckströmin perheen hallussa vuoteen 1971 saakka, 15 vuotta J. M. Bäckströmin kuolemasta. Sundsvallin haaran (jotka halusivat myydä) ja Uumajan haaran (jotka halusivat säilyttää VK:n liberaalina ja vapaasti ajattelevana sanomalehtenä) erimielisyyksien jälkeen lehti myytiin ensin pienelle painatusyritys Folk och Samhällenille, ja myöhemmin vuonna 1978 Stiftelsen VK-Pressille.
Historia > Moderni aika

Vuonna 1982 Västerbottens-Kuriren osti maata Västerslättin teollisuusalueelta rakentaakseen uuden kustantamon, joka sai vauhtia, kun Dagens Nyheter päätti käynnistää oman Norlannin version painonsa siellä. VK:n kustantamo avattiin syksyllä 1984 ja muutamaa vuotta myöhemmin, vuonna 1988, he avasivat toisen kustantamon samalle alueelle.
1990- ja 2000-luvuilla VK on kilpaillut luulajalaisen Norrländska Socialdemokratenin (NSD) kanssa Norlannin suurimman päivittäisen sanomalehden tittelistä. VK:sta tuli myös sen kilpailijan, Folkbladetin pääomistaja. Vuonna 2003 VK hankki viihteeseen, trendeihin ja vapaa-aikaan keskittyneen Nöjesmagasinet City -lehden, jota julkaistaan eri versioina Uumajassa, Sundsvallissa ja Luulajassa.
Västerbottens-Kuriren avasi Tom Juslinin suunnittelemat kotisivunsa, VK.se vuonna 1997. Se on kahdesti (2007, 2008) ollut ehdolla Suuren journalistipalkinnon saajaksi luokassa vuoden uudistaja.
Maaliskuussa 2011 Västerbottens-Kurirenin päätoimittajaksi nimettiin Ingvar Näslund.
VK-guldet

Vuodesta 1937 lähtien Västerbottens-Kuriren on palkinnut vuoden parhaan Västerbottenin läänistä olevan urheilijan VK-guldet-palkinnolla. Voittajiin ovat vuosien varrella kuuluneet muun muassa alppihiihtäjät Ingemar Stenmark ja Anja Pärson, jalkapalloilija Marta Vieira da Silva ja maastohiihtäjä Assar Rönnlund.
Päätoimittajat

Gustav Rosén, 1902–1926
Ernst Gafvelin, 1926–1927
Stellan Rosén, 1927–1967
Matts Balgård, 1968–1973
Olle Nilsson, 1973–1978
Bengt Schöier, 1978–1986
Olof Kleberg, 1986–2001 (politiikan päätoimittaja 1997–2001)
Torbjörn Bergmark, 1997–2009
Ola Nordebo, 2006– (politiikan päätoimittaja)
Sture Bergman, 2009–2011
Ingvar Näslund, 2011–
Aiheesta muualla

Västerbottens-Kurirenin kotisivut (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Västerbottens-Kuriren
Käännös suomeksi
Summeri

Summeri on ääntä tuottava koje, joka voi olla mekaaninen, sähkömekaaninen tai pietsosähköinen. Sen tyypillisiä käyttötarkoituksia ovat hälyttimet, ajastimet ja käyttäjän merkinannon, kuten hiiren napsautuksen tai näppäimen painalluksen, vahvistusmerkki.
Historia > Sähkömekaaniset

Joseph Henry keksi sähköisen summerin vuonna 1831. Niitä käytettiin eniten varhaisissa ovikelloissa, kunnes ne väistyivät 1930-luvun alussa pehmeämmän äänensävyn musikaalisten merkkiäänten tieltä.
Historia > Pietsosähköiset

Japanilaiset valmistajat keksivät pietsosähköisen summerin (kutsutaan myös pietsosummeriksi), jota käytettiin monissa tuotteissa 1970-80-luvuilla. Tämä edistysaskel oli pääosin japanilaisten valmistajien yhteistyössä tekemien ponnistusten ansiota. Ne perustivat vuonna 1951 bariumtitanaatin sovellusten tutkimustoimikunnan, mikä mahdollisti valmistajien toimimisen täydessä yhteistyössä, jolloin syntyi useita pietsosähköisiä keksintöjä.
Tyypit > Sähkömekaaniset

Varhaiset summerit perustuivat sähkömekaaniseen järjestelmään, joka oli samanlainen kuin sähköisissä soittokelloissa: ainoastaan kumistin puuttui. Summereissa voitiin käyttää relettä, joka oli yhdistetty katkaisemaan oma käyttövirtansa, mikä aiheutti kosketinten pirisemisen. Nämä kojeet kiinnitettiin usein seinään tai kattoon, jolloin niitä voitiin käyttää kaikukoppina. Englanninkielinen sana "buzzer" on peräisin sähkömekaanisten summereiden rahinasta.
Tyypit > Mekaaniset

Mekaanisia summereita käytetään esimerkiksi ovikelloissa ja sähköiskua jäljittelevinä, kätellessä käytettävinä pilailuvälineinä (englanniksi joy buzzer).
Tyypit > Pietsosähköiset

Pietsosähköistä summeria voidaan ohjata värähtelypiirillä tai muulla äänisignaalin lähteellä, ja siinä käytetään pietsosähköistä äänenvahvistinta. Napsahdus, pirinä ja piippaus ovat yleisiä ääniä, joita käytetään ilmaisemaan, että painiketta on painettu.
Pietsosähköinen summeri on riippuvainen kaikukopan resonanssista tai Helmholtzin resonanssista tuottaakseen kuultavissa olevan piippauksen.
Nykyaikaiset sovellukset

Vaikka tekniikan kehitys on tehnyt summereista epäkäytännöllisiä, niille ja niiden kaltaisille virtapiireille on yhä käyttöä. Nykypäivän käyttökohteita ovat esimerkiksi:
Käyttö uutuudenviehätyksen vuoksi
Tuomaristot
Opetustarkoitukset
Merkinantolaitteet
Sähköiset tahtimittarit
Visailuohjelmien äänimerkit
Mikroaaltouunit ja muut kodinkoneet
Urheilutapahtumat kuten koripallopelit
Sähköiset hälyttimet
Käteltäessä käytettävät, sähköiskua muistuttavan tunteen aiheuttavat pilailulaitteet
Pietsosähköinen levysummeri
Valmiin kovaäänisen sisäpuolta, jossa näkyy pietsosähköinen levysummeri, jossa on kolme kohtiota, joista yksi on takaisinkytkentäkohtio (keskellä oleva pieni kohtio, joka on kytketty kuvassa punaisella johdolla) sekä oskillaattori, jota tarvitaan summerin itsenäiseen käyttöön.
Ihmeotukset

| Ihmeotukset> Fantastic Beasts |
| --- | --- |
 Sarjan viimeisimmän julkaistun elokuvan Ihmeotukset: Dumbledoren salaisuudet juliste
Ohjaaja:  David Yates
Käsikirjoittaja:  J. K. Rowling (1-3) Steve Kloves (3-5)
Perustuu:  J. K. Rowlingin kirjasarjaan Harry Potter ja kirjaan Ihmeotukset ja niiden olinpaikat
Tuottaja:  David Heyman J. K. Rowling Steve Kloves Lionel Wigram Tim Lewis (3-5)
Pääosat:  Eddie Redmayne Katherine Waterston Dan Fogler Johnny Depp Mads Mikkelsen Jude Law Ezra Miller Alison Sudol Zoë Kravitz Callum Turner
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Iso-Britannia Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros. Pictures Heyday Films
Levittäjä:  Warner Bros. Pictures
Alkuperäiskieli:  englannin kieli
Edeltäjä:  Harry Potter
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ihmeotukset on fantasiaelokuvasarja, joka perustuu brittiläisen J. K. Rowlingin kirjoittamiin Harry Potter -romaaneihin. Siihen kuuluu kolme elokuvaa, jotka ovat ilmestyneet vuodesta 2016 alkaen elokuvasta Ihmeotukset ja niiden olinpaikat. Ihmeotukset-elokuvasarja muodostaa yhdessä Harry Potter -elokuvasarjan kanssa mediajatkumon nimeltä J. K. Rowlingin velhomaailma. Se on kaikkein neljänneksi eniten tuottanein elokuvasarja 9,6 miljardin dollarin kokonaistuotolla.
Ihmeotukset-elokuvissa on työskennellyt toistaiseksi vain yksi ohjaaja: David Yates, joka ohjasi myös Harry Potter -elokuvasarjan neljä viimeistä elokuvaa. J. K. Rowling itse käsikirjoitti sarjan kaikki elokuvat, joista viimeisen hän kirjoitti melkein kaikki Harry Potter -elokuvat käsikirjoittaneen Steve Klovesin kanssa. David Heyman, J. K. Rowling, Steve Kloves ja Lionel Wigram tuottivat kaikki kolme elokuvaa, joista viimeisen tuottajana toimi myös Tim Lewis. Elokuvasarjaan oli alun perin tarkoitus kuulua viisi elokuvaa, mutta neljäs ja viides peruttiin kolmannen elokuvan heikon taloudellisen menestyksen vuoksi.
Elokuvat

| Elokuva | Julkaisupäivä | Ohjaaja | Käsikirjoittaja | Tuottaja | Kesto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ihmeotukset ja niiden olinpaikat | 18. marraskuuta 2016 | David Yates | J. K. Rowling | David Heyman, J. K. Rowling, Steve Kloves ja Lionel Wigram | 133 min |
| Ihmeotukset: Grindelwaldin rikokset | 16. marraskuuta 2018 | David Yates | J. K. Rowling | David Heyman, J. K. Rowling, Steve Kloves ja Lionel Wigram | 134 min |
| Ihmeotukset: Dumbledoren salaisuudet | 15. huhtikuuta 2022 | David Yates | J. K. Rowling ja Steve Kloves | David Heyman, J. K. Rowling, Steve Kloves, Lionel Wigram ja Tim Lewis | 142 min |
Näyttelijät > Kahdessa tai useammassa elokuvassa mukana olleet roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eddie Redmayne  | … |  Lisko Scamander   |
|  Katherine Waterston  | … |  Porpentina ”Tina” Goldstein    |
|  Dan Fogler  | … |  Jacob Kowalski    |
|  Johnny Depp  | … |  Gellert Grindelwald (1-2)   |
|  Mads Mikkelsen  | … |  Gellert Grindelwald (3)   |
|  Jude Law  | … |  Albus Dumbledore   |
|  Ezra Miller  | … |  Valio Barebone   |
|  Alison Sudol  | … |  Queenie Goldstein   |
|  Zoë Kravitz  | … |  Leta Lestrange   |
|  Callum Turner  | … |  Theseus Scamander   |
|  William Nadylam  | … |  Yusuf Kama   |
|  Jessica Williams  | … |  professori Eulalie ”Lally” Lande   |
|  Victoria Yeates  | … |  Bunty Broadacre   |
|  Poppy Corby-Tuech  | … |  Vinda Rosier   |
|  Carmen Ejogo  | … |  presidentti Serafina Picquery   |
|  Fiona Glascott  | … |  Minerva McGarmiwa   |
Näyttelijät > Harry Potter -elokuvasarjassa samaa roolia näytelleet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Toby Regbo  | … |  nuori Albus Dumbledore   |
|  Jamie Campbell Bower  | … |  nuori Gellert Grindelwald   |
|  Hebe Beardsall  | … |  Ariana Dumbledore   |
Näyttelijät > Harry Potter -elokuvasarjassa mukana olleiden hahmojen roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Claudia Kim  | … |  Nagini   |
|  Brontis Jodorowsky  | … |  Nicholas Flamel   |
|  Richard Coyle  | … |  Aberforth Dumbledore   |