Maunu Eerikinpojan ristiretki
Ruotsalaisten hyökkäys

Viipurissa Maunu otti vastaan novgorodilaisen lähettilään Kuzma Tverdislavitšin. Novgorodilaisille kävi pian selväksi, ettei kuningas ollut kiinnostunut neuvottelemaan mistään muusta kuin uskonnosta. Maunu toisti aikaisemmat vaatimuksensa siitä, että novgorodilaisten tuli kääntyä katolisuuteen, mutta siihen ortodoksiset novgorodilaiset eivät tietenkään voineet suostua. Neuvottelujen päätyttyä lähettiläät palasivat Pähkinäsaareen, jonne Maunu pian hyökkäsi armeijansa kanssa. Pähkinälinna piiritettiin ja ruotsalaiset alkoivat pakkokäännyttää paikallista väestöä. Novgorodista lähetettiin Ontsifor Lukinitšin, Jakob Tšotovin ja Mihail Fefilatovin johdolla joukkoja ruotsalaisia vastaan. Novgorodilaisen kronikan mukaan käytiin taistelu, jossa ruotsalaiset menettivät 500 miestä ja tuntematon määrä ruotsalaisia jäi vangiksi. Kronikan mukaan vain kolme novgorodilaisista olisi kaatunut. Sen mukaan taistelu tapahtui Shabtšinin kentällä. Novgorodilaisten voitosta huolimatta ruotsalaiset jatkoivat sotaretkeään. Kronikan mukaan tämä johtui novgorodilaisten keskinäisistä kiistoista. Novgorodista lähetettiin avunpyyntö Moskovan suurruhtinaalle Semjonille, joka lupasi tulla johtamaan joukkoja ruotsalaisia vastaan. Semjonilla oli kuitenkin ongelmia Kultaisen ordan kanssa, ja hänen oli palattava Moskovaan. Hän lähetti novgorodilaisten avuksi veljensä Iivanan, joka viivytteli pitkään, ennen kuin lähti joukkoineen ruotsalaisia vastaan. Ruotsalaisissa lähteissä tappiota ei mainita vaan se, että Maunun joukot valtasivat Pähkinälinnan 6. elokuuta 1348. Förbindelsediktin mukaan linnan varuskunta antautui ja antoi kastaa itsensä sitä vastaan, että sai palata Novgorodiin. Lähettiläänä toimineen Kuzman ruotsalaiset vangitsivat.
Ruotsalaisten operaation tavoitteena oli ilmeisesti siirtää Ruotsin itäraja Nevalle. Ruotsalaisten hyökkäystä helpotti se, että Saksalainen ritarikunta hyökkäsi samoihin aikoihin Novgorodille tärkeää Pihkovaa vastaan.
Vallattuaan Pähkinäsaaren Maunu palasi takaisin Ruotsiin mukanaan suurin osa joukoistaan. Kun Novgorodissa majaillut ruhtinas Iivana sai kuulla Maunun lähteneen, palasi hän takaisin Moskovaan novgorodilaisten valituksista huolimatta. Novgorodilaiset lähettivät oman armeijansa valtaamaan takaisin Pähkinälinnaa. Armeija saapui paikalle vain pari viikkoa Maunun lähdön jälkeen. Novgorodilaiset aloittivat piirityksen, joka jatkui talven yli. Tässä tapauksessa selvästi virheellisen Förbindelsediktin mukaan Maunu oli vielä paikalla, kun novgorodilaiset aloittivat piirityksen. Nähdessään novgorodilaiset kuningas tokaisi, että hänen pois ajamansa parrat olivat jo ehtineet kasvaa takaisin.
Pähkinäsaari oli tärkeä novgorodilaisten kaupankäynnin kannalta. Myös muualta Venäjältä tuli joukkoja novgorodilaisten avuksi. Pähkinäsaaren ruotsalainen varuskunta sinnitteli linnoituksessa talven yli, mutta helmi- tai maaliskuussa novgorodilaiset valtasivat sen. Kronikan mukaan novgorodilaiset käyttivät heittokoneita. Varuskunnan sotilaat tapettiin tai otettiin vangiksi. Ruotsista piiritetylle linnoitukselle ei tullut minkäänlaista apua. Ehkä Maunu odotti novgorodilaisten lähettävän neuvottelijoita tai ehkä hänellä ei yksinkertaisesti ollut varaa jatkaa sotaa. Novgorodilaiset tekivät luultavasti tämän jälkeen sotaretken pohjoiseen aina Norjaan asti. Maunu Eerikinpoika yritti samaan aikaan saada aikaiseksi kauppasaarron Novgorodia vastaan.