Rederstall-jäätiköityminen

| Sarja | Vaihe | Alivaihe | Kronozooni | Aika  vuotta sitten |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Holoseeni | Holoseeni | Holoseeni | Preboreaali | 10 640–11 560 |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Jääkauden loppuvaihe | Nuorempi Dryas | 11 560–12 700 |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Jääkauden loppuvaihe |  Allerød | 12 700–13 350 |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Jääkauden loppuvaihe | Vanhempi Dryas | 13 350–13 480 |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Jääkauden loppuvaihe |  Bølling | 13 480–13 730 |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Jääkauden loppuvaihe | Vanhin Dryas | 13 780–13 860 |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Jääkauden loppuvaihe | Meiendorf | 13 860–14 500 |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Keski-Veiksel-kausi |  |  |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Keski-Veiksel-kausi | LGM | 18 000–28 000 |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Keski-Veiksel-kausi | Denekamp | 28 000–32 000 |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Keski-Veiksel-kausi |  |  |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Keski-Veiksel-kausi | Hengelo | 36 900–38 700 |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Keski-Veiksel-kausi |  |  |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Keski-Veiksel-kausi | Moershoofd |  |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Keski-Veiksel-kausi |  |  |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Keski-Veiksel-kausi | Glinde | 48 000–51 000 |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Keski-Veiksel-kausi | Ebersdorf |  |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Keski-Veiksel-kausi | Oerel | 55 400–57 700 |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Keski-Veiksel-kausi | Schalkholz |  |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Varhaisjääkausi | Odderade | ±74 000 |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Varhaisjääkausi |  Rederstall |  |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Varhaisjääkausi | Brørup |  |
| Pleistoseeni | Veiksel-jääkausi | Varhaisjääkausi |  Herning | -116 000 |
| Pleistoseeni | Eem | Eem |  | 116 000–128 000 |
Sinertävä: kylmää, punertava: lämmintä
Rederstall-jäätiköityminen 105 000/93 000–85 000 vuotta sitten oli viime jääkauden varhaisvaiheen toinen suuri jäätiköityminen, jolloin jäätikkö peitti Skandinavian ja koko Lapin. Keski- ja Etelä-Suomi olivat luultavasti jäättömiä, tosin jäätikön on ajateltu levinneen Pohjanmaalle asti ja jään reunan kulkenee jostain Porin seuduilta. .
Tundran eteläraja kulki Pohjois-Saksan pohjoisrajan, Puolan itämeren rannikon ja Etelä-Liettuan läpi. Skandinaviassa ei kasvanut metsiä missään. Laajoilla alueilla Keski-Euroopan pohjoisosissa kasvoi koivumetsiä..
Alankomaissa oli heinäkuun keskilämpötila 8 °C ja tammikuun keskilämpötila -16 astetta. 
Suomessa oli jäättömillä alueilla tundraa, ja Etelä-Suomen vuoden keskilämpötila noin -6 C°.
Pohjois-Saksassa oli kylmää aroa eli polaariaavikkoa.
Nämä ovat lämpimähkön tundran lämpötiloja. Jää lienee ollut laajimmillaan 95 000 vuotta sitten.
Jään raja saattoi kulkea Ruotsissa linjaa Vänernin eteläpuoli-Norrköping, Ahvenanmaan eteläpuolelta ja Suomessa hieman Turusta luoteeseen Jyväskylä-Kuopio -linjaa Venäjälle Vienanmeren eteläosaan. Pohjois-Siperian yllä oli jäätikkö neliössä Huippuvuoret- Sevarnaja Zemlja- Keski-Siperian ylänkö-Pohjois-Ural. Muurmanskin ja Arkangelin seudun rannikot olivat tämän valtavan jääkuvun alla.
Länsi-Siperian alanko oli veden alla, samoin mm Vienanjoen
ympärillä olevat alavat alueet pohjoisessa. Aivan Uralin länsipuolella olevassa joessa oli myös jääjärvi.lähde?