stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
E.T. (kappale)

| ”E> T.” Katy Perry mukana Kanye West |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Teenage Dream
 Äänitetty : 2010: Conway Recording Studios, (Hollywood, Kalifornia)
 Julkaistu: 16. helmikuuta 2011
 Formaatti: Digitaalinen lataus, CD-single
 Tuottaja(t): Dr. Luke, Ammo, Max Martin, Kanye West
 Tyylilaji: Elektroninen musiikki
 Kesto: 03.26 (Abumiversio) 03.51 (Singleversio)
 Levy-yhtiö: Capitol
Katy Perryn muut singlet
| ”Firework” 2010 | ”E.T.” 2011 | ”Last Friday Night (T.G.I.F.)” 2011 |
Kanye Westin muut julkaisut
| ”H•A•M” 2011 | ”E.T.” 2011 | ”Marvin & Chardonnay” 2011 |
"E.T." on amerikkalaislaulaja Katy Perryn kappale hänen kolmannelta, Teenage Dream-studioalbumilta. Kappaleen singleversio sisältää räppiversioita Dr. Lukelta, Ammolta, Max Martinilta ja Kanye Westiltä, joista kaikki sanoittivat kappaleen, sekä tuotosta vastasi Kanye West. "E.T." julkaistiin alun perin 17. elokuuta 2010 albumin kolmantena promosinglenä. Se kuitenkin julkaistiin 16. helmikuuta 2011 Teenage Dreamin neljäntenä virallisena singlenä. Kappaleesta julkaistiin remixejä sisältävä EP 4. maaliskuuta 2011.
Kappale sijoittui listan kärkeen Yhdysvalloissa, Kanadassa, Uudessa-Seelannissa ja Puolassa. Kappale pääsi viiden parhaan joukkoon Australiassa, Irlannissa ja Britanniassa, sekä 20 parhaan joukkoon kymmenessä muussa Euroopan valtiossa. "E.T." sai arvostelijoilta ristiriitaisen vastaanoton, jotkut kriitikot kehuivat Perryn vokaaleja, kun taas Westin räptyyli sai ristiriitaista palautetta.
Kappaleeseen liittyvän musiikkivideon ohjasi Floria Sigismondi. Videolla Perry ja West esiintyvät ulkoavaruudessa. MTV.com:ssa 31. maaliskuuta 2011 tapahtuneen julkaisun jälkeen video sai positiivisen vastaanoton kriitikoilta. Perry on esittänyt kappaleen hänen California Girls Tourilla (2011), sekä joissakin TV-ohjelmissa kuten American Idolissa. Kuten Teenage Dreamin aiemmat singlet, "E.T." on ollut laajalti käytössä coverkappaleena. Nielsen Broadcast Data Systemsin tietojen mukaan kappale valittiin 5. tammikuuta 2012 Yhdysvaltain radiokanavien vuoden 2011 neljänneksi soitetuimmaksi kappaleeksi 526 000 soittokerralla.
Ei verotusta ilman edustusta

”Ei verotusta ilman edustusta” (engl. No taxation without representation) on Yhdysvaltojen itsenäistymishistoriaan liittyvä sanonta, jonka alkuperä sijoittuu 1750- ja 1760-luvuille. Se tiivisti tuolloisissa brittiläisissä siirtokunnissa ensisijaisena pidetyn epäkohdan, joka oli yksi merkittävimmistä syistä Amerikan vallankumoukseen. Monet tuon ajan siirtokuntalaisista uskoivat, että kun heillä ei ollut suoraa edustusta etäisessä Britannian parlamentissa, verojen säätäminenkin oli laitonta, sillä Englannissa vuonna 1689 hyväksytyssä Bill of Rightsissa kiellettiin uusien verojen säätäminen ilman parlamentin suostumusta. Koska heillä ei ollut perinteisiä Rights of Englishmen -oikeuksia, verotusoikeudetkin olivat heistä perustuslain vastaisia.
Iskulauseen alkuperä on epäselvä, mutta bostonilainen lakimies James Otis teki sen tunnetuksi 1760-luvun alkupuolella siirtokuntien oikeustaistelun yhteydessä muodossa ”Verotus ilman edustusta on tyranniaa”. Nykypäivään asti sanontaa ovat käyttäneet useat ryhmittymät useissa, etenkin anglosaksisissa valtioissa samantyyppisissä kiistoissa.
District of Columbian rekisterikilvessä on lause "Taxation Without Representation".
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:No taxation without representation
Eduard Buchner

| Eduard Buchner |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. toukokuuta 1860 München, Saksa
Kuollut: 13. elokuuta 1917 (57 vuotta) München, Saksa
Kansalaisuus:   Saksalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Münchenin yliopisto
Väitöstyön ohjaaja:  Otto Fischer   Adolf von Baeyer
Tutkimusalue:  Biokemia
Tunnetut työt:  Soluton käyminen
Palkinnot:   Nobelin kemianpalkinto (1907)
Eduard Buchner (20. toukokuuta 1860 – 13. elokuuta 1917) oli saksalainen biokemisti, joka sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1907 biokemian tutkimuksesta ja soluttomasta käymisestä.
Vuonna 1884 Buchner aloitti kemian opinnot Adolf von Baeyerin johdolla ja botaniikanopinnot opettajanaan Karl Wilhelm von Nägeli. Työskenneltyään Otto Fischerin kanssa hänelle myönnettiin tohtorin arvo Münchenin yliopistoon.
Vuonna 1900 Buchner avioitui Lotte Stahlin kanssa.
Ensimmäisessä maailmansodassa hän palveli majurina eturintaman sairaalassa Focșanissa, Romaniassa. Hän haavoittui 3. elokuuta 1917 ja kuoli saamiinsa vammoihin kymmenen päivää myöhemmin Münchenissä.
Aiheesta muualla

Elämäkerta Nobel-säätiön sivuilla
Deus Ex

| Deus Ex |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Ion Storm
Julkaisija:   Eidos Interactive  Aspyr (Mac OS) 
Jakelija:  Eidos Interactive, GOG.com, Steam ja Humble Store
Ohjaaja:  Warren Spector
Suunnittelija:  Harvey Smith
Käsikirjoittaja:  Sheldon Pacotti
Säveltäjä:   Alexander Brandon  Dan Gardopée  Michiel van den Bos  Reeves Gabrels 
Pelisarja:  Deus Ex
Pelimoottori:  Unreal Engine
Julkaistu:   Microsoft Windows  NA 26. kesäkuuta 2000  EU 26. kesäkuuta 2000  Mac OS  NA 2000  PlayStation 2  NA 25. maaliskuuta 2002  EU 7. kesäkuuta 2002 
Lajityyppi:  toimintaroolipeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB: M  Virheellinen ESRB-arvo PEGI: 16
Alusta:  Mac OS, Microsoft Windows, PlayStation 2
Jakelumuoto:  Optinen levy, digitaalinen jakelu ja digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Deus Ex on Ion Stormin kehittämä toimintaroolipeli, jonka on julkaissut Eidos Interactive ja Aspyr. Peli on julkaistu vuonna 2000 Mac OS:lle ja Windowsille sekä myöhemmin PlayStation 2:lle nimellä Deus Ex: The Conspiracy.
Deus Exiä pidetään yhtenä parhaista videopeleistä.
Pelaaminen

Pelissä on julkaisuajankohtaansa nähden poikkeuksellisen suuret mahdollisuudet valita etenemistapansa. Samat tehtävät voidaan suorittaa joko toiminnallisena ammuskeluna tai varovaisena hiiviskelynä. Pelaaja voi muun muassa päättää tappaako, tainnuttaako, hämääkö tai kiertääkö vihollisensa. Vain harvassa tehtävässä on määrätty etenemistapa ja monissa on useita ratkaisuja.
Juoni

Pelin tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2052, jolloin maailman tilanne on ajautunut entistä huonompaan suuntaan, ja Harmaaksi surmaksi kutsuttu virus on tarttunut moniin ihmisiin. Virukseen on jo valmistettu lääke nimeltään Ambrosia, mutta se on erittäin kallista ja vain vaikutusvaltaisilla ja rikkailla henkilöillä on mahdollisuus saada sitä. Tämän seurauksena terroristijärjestö NSF (National Secessionist Forces) on asettunut valtiovaltaa vastaan ja sen tavoitteena on lääkeannosten varastaminen ja kuljettaminen siviileille väkivaltaisin ottein. Pelin ensimmäisenä vihollisena esitetäänkin NSF, jota vastaan Yhdistyneiden kansakuntien terrorisminvastaisen yksikön UNATCO:n (The United Nations Anti-Terrorist Coalition) agentti JC Denton lähetetään.
Pelissä tapahtuu kuitenkin juonenkäänne, jonka seurauksena peli keskittyy salaliittoteorioihin ja Harmaan surman parantamiseen, jossa aiemmin esitetyt käsitteet muuttavat merkitystään, ja peli saa kokonaan uuden päätavoitteen.
Vastaanotto

IGN antoi pelille arvosanaksi 9.4/10 arvostelussaan.
Aiheesta muualla

Deus Ex MobyGamesissa (englanniksi)
Deus Ex Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kuvakaappaus Deus Ex -pelistä.
Ekaterine Gabašvili

Ekaterine Gabašvili
Ekaterine Gabašvili (georg. ეკატერინე გაბაშვილი, Ek’at’erine Gabašvili, 16. kesäkuuta 1851 Gori – 7. elokuuta 1938), omaa sukua Tarkhnišvili (georg. თარხნიშვილი) oli georgialainen kirjailija.
Gabašvili syntyi aatelisperheeseen Gorissa, Georgiassa, joka oli silloin osa Venäjän keisarikuntaa. Hän kirjoitti useita tunteellisia romaaneja ja tarinoita talonpoikaiselämän ja kyläkoulun opettajien suruista. 1900-luvulla hän hylkäsi kaunokirjallisuuden ja siirtyi omaelämäkerran pariin. Gabašvili tunnetaan myös yhtenä ensimmäisistä georgialaisista feministeistä ja naisten oikeuksien aktivisteista. Hän avasi vuonna 1883 koulun köyhien perheiden tytöille ja oli vuonna 1890 perustamassa Džedžili-lehteä, jonka julkaisemilla lasten tarinoilla oli merkittävä osa georgiankielisen lastenkirjallisuuden kehityksessä.
Elokuva Magdanas lurdža ('Magdanan aasi') perustuu yhteen Gabašvilin merkittävimmistä romaaneista. Sen ovat ohjanneet Tengiz Abuladze ja Revaz Tškheidze. Elokuva palkittiin vuonna 1956 Cannesin ja Edinburghin kansainvälisillä elokuvajuhlilla.
Ekaterina Volkova

| Ekaterina Volkova |
| --- | --- |
 Katja Volkova 2016
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. heinäkuuta 1997 (ikä 27) Pietari
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Lempinimi:  Katja
Laji:  rytminen voimistelu
Seura:  Voimistelu- ja urheiluseura Elise
Valmentaja:  Larisa Grjadunova
Saavutukset
Voitot:  Suomen mestari 2015 ja 2016, Pohjoismaiden mestari 2015
Paras sijoitus maailmancupissa:  6. sija 
 Tietolaatikko päivitetty 17. kesäkuuta 2016 
Ekaterina "Katja" Volkova (s. 2. heinäkuuta 1997 Pietari, Venäjä) on suomalainen rytminen voimistelija. Hän edusti urallaan Voimistelu- ja urheiluseura Eliseä ja häntä valmensi Larisa Grjadunova.
Volkova aloitti voimistelun vuonna 2004. Hän saavutti useita SM-mitaleita: neliottelussa hän voitti kultaa 2015 ja 2016 ja hopeaa 2013 ja 2014. Vuonna 2015 Volkova voitti Pohjoismaiden mestaruuden joukkuekilpailussa ja neliottelun kaikilla osa-alueilla. Hän osallistui MM-kilpailuihin vuosina 2013, 2014 ja 2015 sekä EM-kilpailuihin vuosina 2013, 2015 ja 2016. Vuoden 2013 EM-kilpailuissa Volkova oli yhdessä Jouki Tikkasen kanssa joukkuekilpailun kymmenes. EM-kilpailuissa 2015 Volkova ja Tikkanen ylsivät Suomen kautta aikojen parhaaseen tiimitulokseen sijoittuen kuudenneksi. Rion olympialaisissa 2016 Volkova oli neliottelussa 21:s.
Vuonna 2016 Volkova ilmoitti lopettavansa kilpauransa kuvaten Suomen harjoitusolosuhteita haastaviksi.
Volkova kirjoitti ylioppilaaksi Mäkelänrinteen lukiosta keväällä 2017.
Volkova oli kokoomuksen ehdokkaana Vantaalla kuntavaaleissa 2017. Hän sai 97 ääntä eikä tullut valituksi.
Volkova on valmentanut turkulaisessa urheiluseurassa Coco Sportissa, Olarin Voimistelijoissa ja Kuopion Reippaan Voimistelijoissa.
Ekaterina Dafovska

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ekaterina Dafovska |  Ekaterina Dafovska |  Ekaterina Dafovska |  |
Maa:   Bulgaria
Naisten ampumahiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Nagano 1998 | 15 km |  |
Ekaterina Dafovska (bulg. Екатерина Дафовска, s. 28. marraskuuta 1975) on bulgarialainen entinen ampumahiihtäjä, joka voitti olympiakultaa 15 kilometriltä Naganossa 1998. Dafovskan voitto on Bulgarian ainoa kultamitali talviolympialaisista. Hän on voittanut myös kaksi MM-pronssia, Euroopan mestaruuden, maailmancupin kaudella 2002-2003 sekä viisi maailmancupin osakilpailua.
Dafovska ilmoitti toukokuussa 2007 päättävänsä uransa pitkäaikaisen olkapäävamman vuoksi.
Cyber Nations

Cyber Nations on ilmainen verkkoselaimessa pelattava kansakunnan kehitystä simuloiva peli, jossa on noin 30 000 pelaajien johtamaa valtiota. Peli on hyvin hidastempoinen, sillä kaikki toiminta rahoitetaan veroilla, jotka voi kerätä ainoastaan kerran päivässä. Pelin alkuvaiheessa pienemmät valtiot kuitenkin voivat nopeuttaa kasvuaan keskisuureksi valtioksi myymällä teknologiaa (Technology) suuremmille valtioille. Suurille valtioille tämä on kannattavaa, sillä valtion teknologiatason noustessa myös uuden teknologian hinta nousee. Ajoittain tällaista toimintaa on kritisoitu ja sitä on pidetty epäsuotavana, mutta asiaan ei ole kuitenkaan puututtu pelimekaanisilla muutoksilla.
Pelin historia

Peli julkaistiin 6. tammikuuta 2006.
Pelaaminen > Aloittaminen

Luodessaan valtion pelaaja valitsee valtiolleen nimen, pääkaupungin, valtiomuodon, valtionuskonnon, suhtautumisen esimerkiksi maahanmuuttoon (nämä ovat myöhemmin muutettavissa).
Pelaaminen > Pelaaminen

Valtiot voivat kerätä veroja ja maksaa laskut päivittäin, tai odottaa päivityssyklin (24 tuntia) saadakseen korkohyödyn. Monet tekijät vaikuttavat kansalaisten tyytyväisyyteen mikä vaikuttaa suoraan valtion tuloihin. Ostamalla infrastruktuuria, pelaaja voi kasvattaa talouttaan ja valtionsa väkilukua. Pelaaja voi liittyä erilaisiin liittoumiin, jotka suojelevat jäseniään ja auttavat rahallisesti. Monet liitot harrastavat sisäistä teknologiakaupankäyntiä ja perustavat sisäisiä kaupparinkejä.
Tuloihin vaikuttavat seuraavat tekijät;
valtion teknologinen taso
infrastruktuurin määrä
resurssit
sotilaallinen valmiustaso
kaupankäynti
Pelaaminen > Sotiminen

Pelissä on mahdollista sotia, mutta tämäkin on hidastempoista, sillä joukot voi lähettää hyökkäykseen ainoastaan kahdesti päivässä. Tavallisen jalkaväen lisäksi pelaajien käytössä on panssarivaunuja, useita erityyppisiä lentokoneita, risteilyohjuksia ja ydinpommeja. Aivan uudet valtiot voivat kuitenkin hankkia ainoastaan jalkaväkeä, sillä muille aseilla on asetettu muun muassa erilaisia vaatimuksia valtion teknologian suhteen.
Pelaaminen > Sotiminen > Aseet

Pelissä on viisi erilaista asetyyppiä.
Pelaaminen > Sotiminen > Aseet > Jalkaväki

Jalkaväki on ensimmäinen yksikkö, jota valtio voi tuottaa. Rauhan aikana jalkaväki toimii poliisitehtävissä, nostaen kansalaisten onnellisuutta. Jos jalkaväen määrä putoaa liian radikaalisti sodan tai lomautusten johdosta, valtio suistuu anarkiaan ja talous häiriintyy.
Vastaavasti myös liian suuri jalkaväen määrä vähentää kansalaisten onnellisuutta. Jalkaväkimäärän minimivaatimus on 20 prosenttia kansalaisten määrästä, maksimin ollessa 80 prosenttia kansalaisten määrästä. Koska jalkaväen ylläpitoon kuluu varoja, on suositeltavaa pitää jalkaväkimäärä, rauhan aikana, mahdollisimman lähellä minimivaatimusmäärää.
Pelaaminen > Sotiminen > Aseet > Panssarivaunut

Panssarivaunuja ostaakseen valtion teknologiatason on oltava vähintään kymmenen. Panssarivaunut ovat 25 kertaa jalkaväkeä kalliimpia ja niiden ylläpito päivässä maksaa 40 € (jotkin kaupattavat resurssit alentavat tätä lukua).
Pelaaminen > Sotiminen > Aseet > Lentokoneet

Pelissä on yhteensä 18 erilaista lentokonetta, joista yhdeksän on hävittäjiä ja yhdeksän pommikoneita. Pommikoneet voivat pommittaa vihollisen maaperään ja aiheuttaa tälle vakavia vahinkoja infrastruktuuriin sekä tuhota asevoimien yksikköjä. Hävittäjät voivat suojata hyökkääviä pommikoneita, hyökätä vihollisen hävittäjien kimppuun ja puolustaa valtiotaan vihollisen lentokoneilta.
Lentokoneet pelissä ovat:
Hävittäjät:
Yakolev Yak-9
P-51 Mustang
F-86 Sabre
Mikoyan-Gurevich MiG-15
F-100 Super Sabre
F-35 Lightning II
F-15 Eagle
F-22 Raptor
Pommikoneet:
AH-1 Cobra (helikopteri)
AH-64 Apache (helikopteri)
Bristol Blenheim
B-25 Mitchell
B17G Flying Fortress
B-52 Stratofortress
B-2 Spirit
B-1B Lancer
Tupolev Tu-160
Pelaaminen > Sotiminen > Aseet > Risteilyohjukset

Risteilyohjuksia hankkiakseen valtion teknologiatason on oltava vähintään 15 ja infrastruktuurin on oltava vähintään 100. Risteilyohjukset maksavat 20 000 € kappaleelta (jotkin resurssit voivat alentaa hintaa) ja niiden ylläpito maksaa 200 päivässä (hinta nousee pelaajan hankkiessa enemmän ohjuksia). Risteilyohjukset laukaistaan vihollisen valtioon ja ne tuhoavat muun muassa vastustajan infrastruktuuria, teknologiaa, risteilyohjuksia ja panssarivaunuja.
Pelaaminen > Sotiminen > Aseet > Ydinpommi

Ydinaseet ovat tuhoisimpia aseita, mitä pelistä löytyy. Niitä hankkiakseen valtion täytyy tukea ydinaseiden käyttöä, omistaa uraania, sijoittua ylimpään viiteen (5) prosenttiin valtioiden voimakkuusjärjestyksessä tai omistaa Manhattan Project, ja sillä täytyy olla vähintään 75:n yksikön teknologiataso ja vähintään 1 000:n yksikön infrastruktuuritaso.
Liitot

Liitot ovat pelaajien luomia yhteisöjä, jotka pyrkivät sotilaallisesti turvaamaan jäsentensä turvallisuuden ja tarjoamaan näille erilaisia taloudellisia tukiohjelmia ja muuta peliin liittyvää toimintaa. Liittoja on satoja ja monet niistä ovat todella pieniä suurelta yleisöltä tuntemattomissa olevia pikkuliittoja. Lähes kaikkien liittojen toiminta hoidetaan keskustelualueilla, joilla liiton johtoon valitut henkilöt antavat käskyjä ja ohjeita esimerkiksi sodassa toista liittoa vastaan.
Pelissä on monia suuria - ja pienempiä - liittoja, joista suurimmilla on lähes tuhat jäsentä. Suuria liittoumia ovat muun muassa New Pacific Order, Independent Republic of Orange Nations, Multicolored Cross-X Alliance ja Mostly Harmless Alliance.
Valtaosa liitoista käyttää sisäiseen kommunikaatioonsa englantia, mutta on olemassa muutamia kansallisia liittoja, joista merkittävimpiä ovat hollantilainen FOK! ja suomalainen Finnish Cooperation Organization.
Aiheesta muualla

Cyber Nations
Cyber Nations Forums
Cyber Nations Wiki
Dresdenin koodeksi

Koodeksin 49. sivu
Dresdenin koodeksi (myös Codex Dresdensis) on mayojen käsikirjoitus, joka tehtiin todennäköisesti 1400-luvulla. Mayojen käsikirjoituksia on säilynyt ainoastaan neljä, ja Dresdenin koodeksi on niistä laajin ja parhaiten säilynyt. Koodeksia säilytetään Saksassa Dresdenin yliopiston kirjastossa, jonka internetsivuilla on koodeksin korkeatasoinen digitalisointi. Se on kirjoitettu mayojen hieroglyfikirjoituksella.
Materiaali ja muoto

Koodeksi on muodoltaan pitkä taitelehtinen käsikirjoitus, jonka alkuperäinen pituus oli 3,56 metriä. Nykyään se on kahdessa osassa (9 cm × 182,5 cm ja 9 cm × 174,3 cm). Siinä on 39 molemmin puolin kirjoitettua lehteä ja neljä tyhjää sivua. Koodeksin materiaali on amatl, viikunapuun kuiduista valmistettu paperi. Amatl-paperin pinta on käsitelty liidulla.
Koodeksin historia > Synty ja kirjoittajat

Käsikirjoitus oli aikaisemmin ajoitettu 1200-luvulle. Uusimpien tutkimusten mukaan se olisi kuitenkin kirjoitettu vasta 1400-luvulla, juuri ennen espanjalaisten tuloa, sillä koodeksi on keskeneräinen. Lisäksi koodeksissa esiintyvät suitsutusastiat ovat luonteenomaisia 1400- ja 1500-lukujen mayakulttuurille.
Kirjoitusmerkkien piirtotavasta ja tekstin korjauksista on päätelty, että koodeksia on kirjoitettu pitkään, ehkä useiden vuosien ajan. Kirjoittajia on myös ollut useita, sillä tekstiä on korjailtu ja joidenkin kuvien päälle on maalattu uusia kuvia. Samoin jotkut sivut on aloitettu, mutta ne ovat jääneet kesken.
Koodeksin historia > Koodeksin vaiheet

Koodeksin vaiheita Väli-Amerikasta Eurooppaan ei tunneta. Sen tunnetut vaiheet alkavat, kun Saksin vaaliruhtinaan kirjastonhoitaja Johann Christian Götze osti sen vuonna 1739 wieniläiseltä yksityishenkilöltä. Vaaliruhtinaan kokoelmissa se sai luonnehdinnan ”meksikolainen käsikirjoitus, jossa on hieroglyfisiä merkkejä”. Sitä myös esiteltiin merkittäville vieraille, kuten Napoleonille ja humanisti Alexander von Humboldtille.
Koodeksi levitettiin vuonna 1830 auki ja sijoitettiin kahden lasilevyn väliin. Toisen maailmansodan Dresdenin pommituksilta koodeksi oli suojassa Dresdenissä Japanilaisen palatsin kellarissa. Se sai kuitenkin kosteudesta pahoja vaurioita. Ensimmäisten pelastusyritysten takia sivujen järjestys meni sekaisin, ja osa sivuista on ylösalaisin. Koodeksia ei voida entistää, sillä käsikirjoituksen pigmentti on osittain kiinnittynyt niitä suojaaviin lasilevyihin.
Dresdenin koodeksista tehtiin korkealaatuinen digitalisointi vuonna 2008.
Koodeksin sisältö

1. luvussa esitellään 20 merkittävintä jumalaa.
2. luvussa sama kirjoittaja kertoo kuujumalattaren eri olomuodoista. Tässä osuudessa on ehkä ollut ohjeita synnytykseen liittyviin ongelmiin.
3. luvussa kirjoittaja vaihtuu. Hän käsittelee astrologiaa ja eritoten Venusta. Mayoille Venus ei merkinnyt rakkautta vaan aggressiivisuutta ja sotaa.
4. luvussa sama kirjoittaja jatkaa ja käsittelee perusteellisesti pimennyksiä. Mayat pystyivät laskemaan, milloin pimennykset tapahtuvat. He eivät kuitenkaan pystyneet sanomaan, näkyisikö pimennys heidän asuinalueellaan.
Sama kirjoittaja jatkaa edelleen viidennessä luvussa, joka on luvun 78 kertomataulu. Luvun 78 merkitys on epäselvä, mutta se oli joka tapauksessa erittäin merkittävä luku mayoille, sillä sillä oli myös merkittävä asema heidän kalenterissaan.
6. luvussa sama kirjoittaja kuvailee katastrofeja, jotka voivat tapahtua katun-syklin päättyessä. Katun kestää vajaat 20 vuotta, ja kullakin katunilla on nimi, joka toistuu 13. kerran jälkeen eli joka 260. vuosi. Tällöin vaarana olisivat nälänhätä, kuivuus ja maanjäristykset. Koodeksi kuvaa kuitenkin vain yhden syklin päättymistä, ja sen perusteella on arveltu, että siitä puuttuu sivuja.
7. luvusta alkaa taitelehtisen koodeksin kääntöpuoli. Joitakin sivuja ei ole otsikoitu, eli ne ovat todennäköisesti jääneet keskeneräisiksi espanjalaisten saapuessa. Sama kirjoittaja kertoo sateen ja ajan alkuperästä. Mayoille niiden alkuperät ovat nivoutuneet yhteen. Ne vastaavat sana sanalta muita kivipilareista löytyneitä kaiverruksia.
8. luvussa sama kirjoittaja jatkaa edelleen ja kuvailee, miten maailmankaikkeus voi tuhoutua suuressa vedenpaisumuksessa. Sen kannalta merkittävä päivämäärä on "5Eb". Tutkijat eivät kuitenkaan tiedä, miten tämä päivämäärä olisi tulkittavissa. Vanhempien mayakirjoitusten mukaan tämänhetkinen maailma kestäisi 33 kertaa 400 vuotta eli loppu olisi vuonna 8077. Epävarmaa on kuitenkin, monennessako maailmankaikkeudessa mayakalenterin mukaan nyt eletään: toisessa vai kymmenennessä vai viimeisessä? Tästä ei ole mitään viitteitä.
9. luvussa uusi kirjoittaja kertoo yksityiskohtaisesti rituaaleista, joita kuninkaan ja pappien on noudatettava aurinkovuoden viiden viimeisen päivän aikana.
9. luvun jälkeen seuraa muutamia tyhjiä sivuja. 10. luvussa jälleen uusi kirjoittaja kuvailee sateenjumalalle annettavia uhrilahjoja. Rituaalit ovat samoja, joita nykyään elävät mayatietäjät edelleen suorittavat.
Koodeksin loppusivuilla on useiden kirjoittajien kirjoittamia lukuja sateenjumalasta ja Marsin liikkeistä. Marsin merkitystä mayoille ei vielä tunneta.
Viimeisenä koodeksissa on luvun 91 kertomataulu. Tämänkin luvun merkitys on nykytutkijoille epäselvä.
Koodeksi ja nykyajan mayat

Mayojen jälkeläisille Dresdenin koodeksi on pyhä esine, ja monet matkustavat Dresdeniin katsomaan sitä. Guatemala ja Saksa pyrkivätkin saamaan sen Unescon Maailman muisti -rekisteriin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Dresdenin koodeksin digitaaliversio (saksaksi)
The Dresden Codex (englanniksi)
Ekáli (Ioánnina)

| Ekáli Εκάλη |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Ekáli
 Koordinaatit: 39°49′N, 20°39′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros jaLänsi-Makedonia
Alue:  Epeiros
Alueyksikkö:  Ioánnina
Kunta:  Zítsa
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  180502
Väkiluku (2011):  1 541
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  IN
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ekáli (kreik. Εκάλη; virallisesti Δημοτική Ενότητα Εκάλης, Dimotikí Enótita Ekális) on yksi Zítsan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 541 (vuonna 2011).
Ekálin kunnallisyksikkö käsittää Zítsan kunnan pohjoisosan. Sen suurin asutus on Karyéen kylä. Ekáli oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Zítsan kuntaan yhdessä Evrymenéen, Molossoín ja Pasarónaksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Ekálin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Asfáka | Asfáka | 269 |
| Gavrisioí | Gavrisioí | 109 |
| Karyés | Karyés | 686 |
| Ligopsá | Ligopsá | 130 |
| Petsáli | Petsáli | 303 |
| Vatatádes | Vatatádes | 18 |
| Vlachátano | Vlachátano | 26 |
Yhteensä: 1 541