stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Richard E. Byrd
Toinen matka > Ensimmäiset Antarktiksella toimivat traktorit

Kokeilut moottoriajoneuvoilla antoivat toisella matkalla hyviä tuloksia; Cleveland Motor Companyn lahjoittama Cletrack-puolitelatraktori ja kolme suksiohjauksella varustettua Citroën-traktoria toimivat odotetusti. Ne olikin testattu toimiviksi lumisilla ja jäisillä Alpeilla. Millään aiemmalla Etelämantereen retkellä, Shackletonilla, Scottilla, Mawsonilla ja Byrdin aiemmalla retkellä ei kiinteätä pintaa kulkenut moottoriajoneuvo ollut kestänyt antarktista pakkasta. Citroënit olivat lopulta ensimmäiset traktorit, jotka toimivat Antarktiksella, ja toimivat jopa yli –40 °C pakkasessa, missä koirien kunto alkaa heiketä.  Ensimmäinen pitkä traktoriajo Etelämantereella tehtiin 10. maaliskuuta 1934 Rossin jäälautalla Junen ja Skinnerin ohjaamana. Se vei 16 tuntia ja kattoi yli 200 km. Tällöin June vieraili monissa eri leireissä, joita oli lauttajäällä. Traktorit juuttuivat monesti kiinni halkeamiin, mutteivat onneksi syöksyneet yhteenkään. 
Mutta lauttajäällä olevat halkeamat uhkasivat liikkuvia traktoreita. Niinpä etelässä oleva äärimmäisen rikkonainen laaja jääalue pysäytti traktorien tien etelään. Tästä halkeamavyöhykkeestä selvisivät läpi vain taitavimmat koiranajajat. Citroënit alkoivat kuljettaa tavaroita Little Americasta etelään sijoitetuille varastoille.. Kaksi kevyttä Ford-lumiautoa kelpasivat lyhyempiin matkoihin.
Sekä lentokoneet että traktorit olivat vaarallisia kulkuneuvoja, ja koiravaljakko yhä turvallisin kulkuneuvo, jolla tehtiin tämän retken pisimmät pintaretket.
Richard Byrd vietti viisi talvikuukautta yksin Bolling Advance Basen säähavaintoasemalla, joka oli rakennettu perusleiristä traktorien avulla tuotujen materiaalien avulla. Säähavaintoasema oli 2,7 metriä leveä ja 3,3 metriä pitkä mökki, joka oli kaivettu 2,4 metriä syvään kuoppaan. Mökin ympärille kaivettiin katettuja käytäviä, joihin sijoitettiin tarvikkeet.
Byrd kärsi yksinäisyyden aiheuttamasta masennuksesta ja oli lopulta kuolla häkämyrkytykseen, koska kamiina ja generaattori vuotivat. Lisäksi mökin ilmanvaihto ei toiminut riittävän hyvin putkiin kertyvän jään vuoksi. Vaikka Byrd yritti salata vaikeutensa perusleiriläisiltä, sieltä lähetetty retkikunta pelasti hänet .
Byrdin myöhemmät matkat Antarktikselle

Byrd teki vielä kaksi muuta matkaa Etelämantereelle vuosina 1939–1941 ja 1946–1947. Kolmannella matkalla 1939–1941 Byrdillä oli mukanaan kallis sähköauto, ”lumikulkija” Snow Cruiser, jonka oli ideoinut Byrdin toisella matkalla mukana ollut tohtori Thomas C. Poulter. Valtavassa autossa oli jopa tiedustelulentokone katolla, ja tilat ja varusteet viiden miehen vuoden oleskelua varten. Mutta kun Snow Cruiser lähti lastauspaikalta ensimmäiseen ajoonsa lumiramppia pitkin kohti tukikohtaa, sen pyörät upposivat lumeen, ja lumikulkija liikkui tämän jälkeen etanan vauhtia. Pyörien sähkömoottorien teho ei riittänytkään 30-tonnisen Snow Cruiserin liikuttamiseen Etelämantereen oloissa.
Tällöin lumikulkijalla ei voitu kulkea etelänavalle niin kuin oli haaveltu. . Kolmannella matkalla kartoitettiin ilmakuvauksilla ennen kartoittamattomia Antarktiksen alueita, muun muassa Livin jäätikön ja Beardmoren jäätikön väliset vuoret.
Huomionosoituksia

Mount Byrd Rossinsaarella ja kuukraatteri Byrd ovat nimetty Richard E. Byrdin mukaan.
Ruutu+ Urheilu 1

| Ruutu+ Urheilu 1 |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  1. helmikuuta 2010
Lähetykset loppuivat:  1. syyskuuta 2018
Omistaja:  Viasat Sanoma Media Finland
Kuvaformaatti:  16:9
Tunnuslause:  Nelonen Pro. Kotikatsomoiden ammattilaisille.
Maa:   Suomi
Näkyvyysalue:  C-kanavanipun alueella, kaapelissa ja satelliitissa
Pääkonttori:  Sanomatalo, Helsinki
Korvasi kanavan:  Urheilu+kanava
Aiemmin:  Nelonen Sport Pro (2010) Nelonen Pro 1 (2011–2017)
Rinnakkaiskanava(t):  Nelonen (HD) Liv (HD) Jim (HD) Hero (HD) Ruutu+ Urheilu 2 (HD) Ruutu+ Leffat ja Sarjat (HD) Ruutu+ Lapset (HD) Ruutu+ Dokkarit (HD)
Kotisivu:  www.nelonenpro.fi
Saatavuus
Antenniverkko
Digita:  Kanava 47
DNA:  Kanava 59 (HD) Kanava 101 (HD)
Satelliitti
Canal Digital:  Kanava 58
Viasat:  Kanava 20
Kaapeliverkko
DNA:  Kanava 450 Kanava 243 (HD)
Elisa:  Kanava 131
Sonera:  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruutu+ Urheilu 1 (entiseltä nimeltä Nelonen Sport Pro ja Nelonen Pro 1) oli suomalainen Nelonen Median urheiluun keskittyvä maksutelevisiokanava, joka aloitti lähetyksensä 1. helmikuuta 2010 nimellä Nelonen Sport Pro ja korvasi Urheilu+kanavan. Se julkistettiin alun perin 7. joulukuuta 2009. Samalla julkistettiin yhteistyösopimus Viasatin kanssa, jonka ansiosta osa ohjelmaoikeuksista oli Viasatin omistamia. Televisiokanava oli saatavilla maanpäällisessä jakeluverkossa, kaapeli-TV-verkoissa ja Viasatin digitaalisessa satelliittipalvelussa. Kanava vaihtoi nimeään 1. tammikuuta 2011 Nelonen Pro 1:ksi, samoin tapahtui Nelonen Sportille, joka muuttui maksulliseksi Nelonen Pro 2:ksi. 9. tammikuuta 2017 se vaihtoi nimeään Ruutu+ Urheilu 2 -kanavaksi.
Heinäkuussa 2018 Nelonen Media ilmoitti lopettavansa maksu-tv-toimintansa ja maksukanavien lähetyksien loppuvan syyskuun alussa.
Entiset logot

1. helmikuuta 2010 – 1. tammikuuta 2011
1. tammikuuta 2011 – 9. tammikuuta 2017
Mesopotamian historia

Mesopotamiassa sijaitsivat antiikin aikana muun muassa Sumerin sivilisaatio ja Akkadin, Babylonian ja Assyrian valtakunnat. Sittemmin alue päätyi heettiläisten, Persian, seldžukien, Parthian, Rooman, jälleen Persian (sassanidisen) ja lopulta arabien vallan alle, jolloin Mesopotamian kulttuurin voidaan katsoa päättyneen.
Varhainen historia > Sivilisaation synty

Varhaisimmat ihmisasutukset Mesopotamiassa on arkeologisten kaivausten perusteella ajoitettu noin vuodelle 10 000 eaa. Kivikaudelta ennen keramiikan käyttöönottoa tunnetaan jäänteitä alkeellisista asumuksista ja heimojen välisistä sodista. Kotieläintalous yleistyi kun metsästäjä-keräilijät siirtyivät maanviljelijöiksi. Kahden joen välisten alueiden viljavat maat tekivät metsästäjä-keräilijöille mahdolliseksi asettua paikoilleen, kesyttää eläimiä ja alkaa viljellä maata, mutta siirtymäkausi oli pitkä ja vähittäinen. Tämä neoliittiseksi vallankumoukseksi kutsuttu prosessi kesti tuhansia vuosia. Rakennustaito alkoi edistyä, kun ihmiset asettuivat aloilleen.
Keraaminen neoliittinen kausi alkoi noin 7000 eaa. Työkaluja ja saviastioita käytettiin jo runsaasti ja niistä tuli hienostuneempia. Neoliittinen talous perustui ensisijaisesti ruoantuotantoon, ja asumukset olivat pysyvämpiä kuin kivikaudella. Neoliittiselle ajalle tultaessa alueelle oli jo syntynyt hajanaisia kyläkuntia, joissa oli muutamia satoja asukkaita. Elannokseen he kasvattivat vuohia ja lampaita ja valmistivat leipää villinä kasvavan vehnän jyvistä. Alue houkutteli hyvin varhain ihmisiä lähialueilta. Vuoteen 6000 eaa. mennessä Mesopotamiaa asuttivat pääasiassa Anatolian ja Iranin ylängöltä muuttaneet siirtolaiset.
Seuraavien vuosituhansien kuluessa kylien asukasluku kasvoi ja vuoteen 5000 eaa. mennessä Mesopotamiaan oli jo syntynyt toistensa kanssa kauppaa käyviä kulttuureja, jotka olivat jo edellisiin kulttuureihin nähden huomattavasti kehittyneempiä. Tähän aikaan kaikki viljalajit tunnettiin ja kotieläimet oli kesytetty. Maata viljeltiin keinokastelun avulla ja savesta valmistettiin astioita. Tänä Ubaid-kulttuurin aikana, noin vuodesta 5000 eaa. vuoteen 4100 eaa. kivisistä työkaluista siirryttiin kuparisiin esineisiin. Aikakausi tunnetaan myös kalkoliittisena kautena. Tiilestä osattiin rakentaa jo korkeita taloja. Kehitys kohti kaupunkikulttuuria oli kuitenkin vielä hidasta.
Sotavaunujen aikakausi

Heettiläisten sotilaallisen menestyksen on katsottu johtuvan heidän kehittyneemmästä raudantuotantotaidostaan ja hevosten vetämien sotavaunujen käytöstä. Sen nopeus ja ohjattavuus oli ylivertainen verrattuna aasien vetämään nelipyöräiseen vaunuun. Tuhovaikutusta lisäsi jousilla aseistettu miehistö, jolla oli suojanaan rautahaarniskat. Tällainen suojaus teki heettisotilaasta lähes haavoittumattoman. Heettiarmeija vyöryi läpi Mesopotamian, eikä Babylonin ryöstön jälkeiseltä 200 vuoden ajanjaksolta ole toistaiseksi löytynyt merkittävässä määrin kirjoitettua tekstiä. Syytä tekstien puuttumiselle ei tiedetä, mutta on oletettu että se on yhteydessä heettien aiheuttamiin mullistuksiin alueella.
Kun kirjalliset lähteet alkavat jälleen valaista historian kulkua 1400-luvun lopulta eaa., on heettiläisvallan kukoistuskausi jo ohi. Pohjois-Mesopotamian merkittävimmäksi valtakeskukseksi oli noussut hurrilaisten hallitsema Mitanni. Etelässä Babylonia hallitsi kassilaiselle kuningassuvulle, joka nousi valtaan todennäköisesti heettien ryöstöretken jälkeen. Kassilaisten kotiseutua oli Mesopotamian itäinen vuoristoseutu, mutta he omaksuivat nopeasti babylonialaisen kulttuurin ja sulautuivat valtaväestöön.
Babylonian, Mitannin, heettien ja Lähi-idän itäosissa valtaa pitäneiden egyptiläisten välillä vallitsi tasaiset voimasuhteet, ja ne myös pyrkivät välttämään tuhoisia yhteenottoja. Keskinäisissä suhteissaan ne esiintyivät rakentavasti ja diplomaattisesti ja hallitsijasuvut vahvistivat suhteitaan naimakaupoin.
Assyrian valtakunta > Uus-Assyria

Vahvasti linnoitetuissa ydinalueidensa kaupungeissa Assyrian valta säilyi muuttumattomana. Olojen vähitellen vakiintuessa Assyria siirtyi uudelleen hyökkäyskannalle. 800-luvulla eaa. Assyria teki useita sotaretkiä. Aikakauden säälimättömin hallitsija oli vuosina 883–859 eaa. hallinnut  Assurnasirpal II. Hän alisti brutaalein ottein koko Pohjois-Mesopotamian valtansa alle ja hän saavutti jälleen tien välimerelle, joka oli katkennut 200 vuotta aiemmin. Hänen maineensa oli kiirinyt hänen edellään ja Välimeren rannikkokaupungit antautuivat ilman miekanlyöntejä. Uudeksi pääkaupungiksi Assurnasirpal II perusti Kalhun. Assurnasirpal II:n valloituksista on katsottu alkaneen Assyrian uuden nousun, Uus-Assyrian, aikakausi.
Valloituspolitiikkaa jatkoivat vielä Assurnasirpal II:n seuraajat, mutta vuosisadan lopulla sisäiset vallanperimyskiistat katkaisivat ekspansion vuosikymmeniksi. Sekasortoinen aika päättyi Šamši-Adad V:n valtakaudella 823-811 eaa. Tämän kuoltua hänen poikansa Adad-nirari III oli vielä alaikäinen, joten valtaa piti hänen vaimonsa Semiramis, joka on yksi aikakauden kirjoitetuimmista hallitsijoista, joskin hänestä kirjoitetut tarinat ovat suureksi osaksi legendaa. Semiramiin aikana Assyrian aatelisto pystyi kasvattamaan valtaansa, kuninkaan vallan vastaavasti heiketessä. Seuraavien kolmen kuninkaan aikana aateliston valta kasvoi entisestään.
Seuraava voimakas hallitsija oli vuonna 744 eaa. valtaan noussut Tiglatpileser III. Hänen aikanaan Assyrian valta vahvistui Välimeren rannikolle asti. Hän nosti itsensä myös Babylonian kuninkaaksi vuonna 728 eaa. Hän ei liittänyt aluetta kiinteästi Assyriaan, vaan sen muodollinen itsenäisyys säilyi.
Assyrian valta Lähi-idässä säilyi tehokkaan sota- ja hallintakoneiston ansiosta. Maa oli jaettu kymmeniin provinsseihin, joiden johdossa oli käskynhaltijat. Yhteyttä kuninkaan ja provinssien välillä pidettiin kirjeitse. Lähetit kiidättivät kirjeet pääkaupunkiin tieverkostoa pitkin. Valtakunnan halkaiseva pääväylä oli osittain kivetty ja asfaltoitu. Tien varrella oli säännöllisin välimatkoin lähettiasemia, joissa levänneet valjakot odottivat pikalähettejä. Järjestelmän ansiosta tieto kulki parissa päivässä pääkaupunkiin valtakunnan kaukaisimmistakin osista. Järjestystä piti yllä armeija. Vakituiset sotilasjoukot pystyivät usein paikallisesti tukahduttamaan maakunnissa syttyneet kapinat. Vasta kuninkaan johtamille sotaretkille lähdettäessä oli tarve mobilisoida koko valtakunnan sotapotentiaali. Sotajoukkojen ydinosan muodostivat jousimiehet ja keihäsmiehet, sekä nopeasti liikkuvat ratsuväkiosastot ja sotavaunut, joita assyrialaiset kehittivät entisestään pelottavammaksi aseeksi siten, että vaunut saattoivat kantaa useamman sotilaan.
Assyrian valtakunta > Assyrian tuho

Assurbanipalin viimeisistä vuosista tiedetään vain vähän. On kuitenkin varmaa, että hänen kuoltuaan valtakunta ajautui sisällissotaan. Tätä sekasortoa hyväksikäyttäen kaldealainen Nabopolassar onnistui saamaan haltuunsa Babylonin valtaistuimen vuonna 626 eaa. Assyriassa tilanne rauhoittui vuonna 623 eaa., kun Assurbanipalin poika Sin-šar-iškun onnistui kukistamaan muut vallantavoittelijat. Tämän jälkeen hän yritti kukistaa Nabopolassarin johtaman Babylonin, tässä kuitenkaan onnistumatta. Nabobolassar oli saanut vuoteen 616 eaa. mennessä haltuunsa koko Babylonian, ja valtakunta oli vahvistunut siinä määrin, että Assyria joutui puolustuskannalle. Uuden liittolaisen Nabobolassar sai Kyaksareen johtamista meedialaisista.
Vuonna 612 eaa. Kyaksareen ja Nabopolassarin armeijat piirittivät Niniven, joka sortui kolmessa kuukaudessa piirittäjien katkaistua kaupunkiin vettä tuovat akveduktit. Koko kaupunki tuhottiin ja Sin-šar-iškun menehtyi palavaan palatsiinsa. Assyrian valtakunta tuhoutui käsittämättömän nopeasti siihen nähden, että se oli aikansa suurvalta. Syitä on etsitty niin ulkoa, kuin valtakunnan sisäisistä rakenteellisista heikkouksista. Merkittävä valtakuntaa heikentänyt tekijä oli kuitenkin kuluttava sisällissota.
Mesopotamia persialaisen ja kreikkalaisen vallan alla > Akhaimenidien valloitukset

Ennen Kyyroksen valloituksia Mesopotamia oli ollut 2000 vuoden ajan seemiläisiä kieliä puhuvien kansojen linnoitus, mutta nyt se joutui indoeurooppalaisen vallan alle seuraavan 1176 vuoden ajaksi. Kyyros oli yksi historian suurista johtajista, hän hallitsi lujalla kädellä, mutta hän oli myös kiinnostunut alamaistensa tarpeista. Valtaan noustuaan hän osoitti kunnioitusta uusien alamaistensa tapoja ja instituutioita kohtaan. Hän nimitti alueelle paikalliset hallitsijat ja vaati alamaisiltaan vain kunnioitusta ja kuuliaisuutta. Persialaisvalta kesti Mesopotamiassa vuodesta 539 vuoteen 321 eaa. Tänä aikana kansa tuskin huomasi muutosta aikaisempaan, sillä mesopotamialainen kulttuuri nielaisi valloittajat, kuten se oli tehnyt monta kertaa aiemminkin. Aramea säilyi virallisena kielenä, ja maan taloudellinen ja kulttuurinen kukoistus jatkui.
Mesopotamian siirtyminen persialaisen vallan alla tarkoitti kuitenkin sen kulttuurin vaipumista kohti kuolemaansa. Babylonia oli sittenkin vain osa Akhaimenidien valtakuntaa ja se sai rasitteekseen raskaat verot. Kyyroksen kuoleman jälkeen seurasi lyhyt levottomuuksien aika. Persialainen ylimystö kahmaisi itselleen merkittävät hallintovirat ja maaomaisuudet, mikä sai Babylonian 
ylimystön kapinoimaan persialaisvaltaa vastaan. Poliittisen vakaden palautti vuosina 520–485 eaa. hallinnut Dareios I. Hänen aikanaan taloudellinen vauraus lisääntyi, valtakunnan tieverkostoa parennettiin, mikä paransi merkittävästi yhteydenpitoa valtakunnan eri osien välillä, ja mahdollisti tehokkaan byrokratian. Dareioksen kuolemaa seurasi rappeutumiskausi, joka johti suureen Babylonin kapinaan vuonna 482 eaa. Babylonian ylimystö luotti kapinoissaan Babylonin lujiin muureihin, mutta kuten aiemmatkin kapinayritykset, vallankaappaus päättyi tuloksettomasti. Kapinoihin kyllästynyt Kserkses I antoi hajottaa Babylonin muurit ja temppelitornin, papit teloitettiin Marduk-jumalan kultainen patsas sulatettiin harkoiksi hallitsijan aarteiden joukkoon. Kapinaa seurannut sorto vaurioitti vakavasti Babylonin taloudellista infrastruktuuria.
Persialaisvallan aikana kaupankäynti supistui huomattavasti, kun idänkauppa ei enää kulkenut Babylonian halki. Sen sijaan reittiä hallitsivat persialaishallitsijat, jotka olivat itse paljon lähempänä itämaita. Sijaintinsa ansiosta he kykenivät monopolisoimaan Intiasta ja muualta idän suunnasta käydyn kaupan. Tämän vuoksi Babylonia ja Assyria, jotka muodostivat yhdessä Persian valtakunnan satraapin, joutuivat taloudellisesti eristyksiin ja ne köyhtyivät. Alennustilaa pahensi heiltä perityt korkeat vuosittaiset verot.
Persialaisvalta kesti yli 200 vuotta, vuodesta 551 eaa. vuoteen 331 eaa. Tänä aikana Mesopotamian etnisesti monipuoliseen väestöön tuli lisäksi iranilaisia. Iranilaisväestön muuttoliike nykyisen Irakin alueelle alkoi Akhaimenidien vallan aikana. Tämä aloitti tärkeän väestökehityksen, joka jatkui ajoittain läpi alueen historian. Toinen tärkeä persialaishallinnon vaikutus oli Mesopotamiassa puhuttujen kielten katoaminen ja aramean, valtakunnan virallisen kielen laaja käyttö.
Mesopotamia persialaisen ja kreikkalaisen vallan alla > Hellenismin aika

Aleksanteri Suuren valloitukset vuonna 331 eaa. pyyhkäisivät Mesopotamian yli, ja harvat sen suurista kaupungeista säilyivät koskemattomina. Aikakausi merkitsi ensimmäistä kertaa sitä, että Mesopotamia joutui vieraiden valloittajien käsiin, joiden kulttuuri ei enää ollut mesopotamialaista kulttuuria kehittymättömämpi. Aikakaudelle oli ominaista kreikkalaisten jumalien, taiteen ja ajattelun leviäminen Lähi-itään. Helleenien sotilaallinen ylivoima oli niin suuri, että Mesopotamiassa katsottiin, että heidän tasolleen päästäkseen heitä tuli jäljitellä,  eikä väestöä missään vaiheessa pakotettu omaksumaan kreikkalaista kulttuuria. Tämän lopputuloksena oli Mesopotamian miltei täydellinen hellenisoituminen.
Makedonialaisen yliherruuden aikana mesopotamialaisen ja hellenistisen kulttuurin sekoittumista tarkoituksellisesti edistettiin, ja tieteellisiä tekstejä käännettiin kreikaksi. Mesopotamialainen kulttuuri jäi tässä vuorovaikutuksessa kuitenkin häviölle, sillä vähitellen uusien vallanpitäjien arvot syrjäyttivät vanhan kulttuurin. Toisaalta kulttuurinen vuorovaikutus kreikkalaisten ja mesopotamialaisten tutkijoiden välillä pelasti monet mesopotamialaiset tieteelliset tekstit katoamiselta.
Aleksanteri Suuri lopulta kuoli juuri Babylonissa vuonna 323 eaa. oltuaan palaamassa Aasian sotaretkeltään. Aleksanterin kuolemaa seuranneena aikakautena hänen sotapäällikkönsä jakoivat hänen valtakuntansa. Tänä aikana kreikkalaisten sotapäälliköiden mielenkiinto kohdistui Foinikialaisten satamien valloittamiseen ja Babylonia jäi syrjäiseksi alueeksi. Babylonin kaupunki menetti asemansa sivistyneen maailman keskuksena, kun poliittinen ja taloudellinen toiminta siirtyi Välimerelle.
Aleksanterin seuraaja Seleukos siirsi hallitsemansa Seleukidien valtakunnan pääkaupungin Babylonista Seleukeiaan, Tigrisjoen varrelle, lähelle nykyistä Bagdadia. Tämä muutti ennen puolimiljoonaisen Babylonin vähitellen muutaman tuhannen asukkaan kaupungiksi, jolla oli enää uskonnollinen ja tieteellinen merkitys. Samoin kävi muillekin mesopotamialaisille kulttikaupungeille. Seleukidien valtakunnan osana Mesopotamia oli osa nykyisestä Afganistanista Välimerelle ulottuvaa valtakuntaa, eikä aluetta juuri mainita aikakauden kreikankielisissä teksteissä.
Aleksanteri ja hänen seuraajansa rakensivat Lähi-itään useita kaupunkeja kreikkalaisten kaupunkivaltioiden mallin mukaan, jotka syrjäyttivät entiset valtakeskukset. Tänä aikana Mesopotamian liiketoiminta elpyi, koska kreikkalaisten kauppareitit kulkivat uusien kaupunkien läpi. Mesopotamiasta vietiin ohra, vehnää, taateleita, villaa ja bitumia ulkomaille. Seleukeian kautta vietiin mausteita, kultaa, jalokiviä ja norsunluuta.
Mesopotamia persialaisen ja kreikkalaisen vallan alla > Parthialaiskausi

Vuonna 126 eaa. parthialaiset arsakidit valloittivat Tigrisin ja Eufratin jokilaaksot. Parthialaiset olivat paimentolaiskansaa, joka oli muuttanut Turkestanin aroilta Iranin koillisosaan. Sijaintinsa ansiosta he kykenivät hallitsemaan kaikkea idän ja kreikkalais-roomalaisen maailman välistä kauppaa. Suurimmaksi osaksi parthialaiset säilyttivät olemassa olevat hallintorakenteet ja asettuivat kaupunkeihin, jotka olivat jo olemassa. Parthialaisten tulo ei juuri muuttanut Mesopotamiaa seleukidien aikakauteen nähden. Ei ole myöskään varmuutta siitä antautuivatko mesopotamialaiset kaupungit parthialaiseen ylivaltaan vapaaehtoisesti, vai taistelun jälkeen. Parthialaiset perustivat oman pääkaupunkinsa Ktesifonin, Tigriin vastarannalle Seleukeiasta. Parthialaiset jättivät mesopotamialaisten paikallishallinnon ja hallitsijat ennalleen. Näitä hallittiin Parthian valtakunnan satraappeina.
Parthian valtakaudella Mesopotamia joutui Rooman ja Parthian välisten sotien näyttämöksi, jolla ei juuri ollut poliittista merkitystä. Kun myös maailmankaupan keskeiseksi alueeksi alkoi muodostua Välimeri, Rooman valtakunnan laajenemisen myötä, taloudellinen ja kulttuurinen alamäki jyrkkeni. Lukuun ottamatta Rooman miehitysaikaa Trajanuksen aikana vuosina 98–117 jaa. ja Septimus Severuksen aikana vuosina 193–211 jaa., parthialaisen arsakididynastian valta jatkui vuoteen 227 saakka, jolloin persialaiset Sassanidit valloittivat alueen.
Mesopotamia persialaisen ja kreikkalaisen vallan alla > Sassanidien valtakausi

Sassanidien aikakausi tarkoitti Mesopotamiassa antiikin ajan päättymistä ja keskiajan alkua. Toisin kuin aiemmat valloittajat, sassanidit asettivat omat hallitsijansa paikallishallitsijoiden tilalle, eivätkä sassanidit olleet yhtä suvaitsevaisia hallitsijoita, kuin seleukidit ja parthialaiset olivat olleet ja toisinajattelijat joutuivat vainon kohteeksi.
Tänä aikana paikalliset asukkaat omaksuivat maailmanuskonnot ja alueelle juurtuivat kristinusko, manikealaisuus, zarathustralaisuus ja juutalaisuus. Mesopotamiassa kuitenkin vanhemmat kultit säilyivät vielä suurten uskontojen rinnalla. Etnisyys ei ollut yhtä tärkeä asia kuin uskonnollinen yhteenkuuluvuus, ja tänä aikana arabien määrä Mesopotamiassa kasvoi. Heitä oli sekä vakituisena väestönä että paimentolaisina.
Sassanidivallan aikana Mesopotamian alue jäi vähälle huomiolle. Tänä aikana roomalaisten ja sassanidien väliset taistelut rasittivat Mesopotamian pohjoisosia. Kun sodista heikentynyt Sassanidien imperiumi kukistui Arabien valloitusretkien pyyhkäistessä alueen yli, Mesopotamia oli raunioina ja sumerilais-akkadilainen sivilisaatio tuhoutui kokonaan. Yleisesti Mesopotamiassa arabit toivotettiin tervetulleeksi persialaisten ikeestä vapauttajina. Islamin saapuminen alueelle muutti sen historiaa enemmän kuin mikään muu aiempi tapahtuma.
Vaikka mesopotamialainen kulttuuri katosi muodollisesti, ei se hävinnyt jälkiä jättämättä. Syvimmät jäljet se jätti niihin kulttuureihin, jotka sen kukistivat. Antiikin kreikkalainen ja roomalainen kulttuuri imivät mesopotamialaisesta kulttuurista monet opit. Nykypäivään asti on säilynyt monia matematiikan ja tähtitieteen perusperiaatteita. Tällaisia on muun muassa ympyrän jako 360 asteeseen, tunnin jako 60 minuuttiin ja eläinradan jako 12 merkkiin.
Nuolenpääkirjoituksella tehty kauppakirja Sumerista, 2600 eaa.
Mesopotamian valtiot 1700-luvulla eaa. ennen kuin Babylonian kuningas Hammurabi valloitti Marin ja muita alueita
Englantilainen arkeologi Austen Henry Layard suoritti 1840-luvulla kaivauksia Nimrudissa, mistä löydettiin Assurnasirpal II:n palatsin jäänteet ja Ninurtalle pyhitetty temppeli. Löydösten perusteella taiteilija James Fergusson laati näkymästä rekonstruktion.
Ištarin portin rekonstruktio Berliinin museossa