stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kazue Katō

| Kazue Katō> 加藤和恵, Katō Kazue.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. heinäkuuta 1980 (ikä 44) Shinjuku
Kansalaisuus:  Japani
Taiteilija
Taidesuuntaus:  mangaka
Kuuluisimpia töitä:  Fullmetal Alchemist
Aiheesta muualla

Kazue Katō on japanilainen mangaka, jonka tunnetuin sarja on Blue Exorcist. Katō toimi tuomarina Tezuka Manga -kilpailussa, kun kilpailu järjestettiin 100. kerran. Vuonna 2016 Blue Exorcist -mangaa oli myyty jo 15 miljoonaa kappaletta. Kun vuonna 2011 listattiin parhaiten menestyneet mangakat vuodelta 2020, Katō sijoittui sijalle 31. '2 218 000' myydyllä mangalla.
Katō sanoo, ettei Blue Exorcistissa ole mukana "korkeampaa" viestiä, vaan hän tahtoi tehdä teoksen, josta vanhemmat teinit ja noin 20-vuotiaat pitäisivät. Sarjan inspiraationa toimi Grimmin veljesten sadut, joissa veljekset taistelivat hirviöitä vastaan. Katō laittoi teokseensa viittauksia kristinuskoon, koska sarjan teemana ollut demonien manaaminen vaati sitä. Kun sarjaa alettiin kääntää englanniksi ja ranskaksi, hän mietti, pitäisivätkö kristityt sen lukemisesta ja pitäisikö joidenkin kohtien kääntäminen jättää pois.
Katō on kertonut, että mangan tiukat deadlinet yllättävät hänet usein. Kun Blue Exorcista tehtiin anime, hänen työmääränsä kasvoi, mutta se oli monelta osin vain iloinen asia.
Teokset

Space Traveller Robo & Usakichi 2005-2006
Blue Exorcist 2009-
Hahmosuunnittelu Godzilla: Singular Point -sarjaan
Kaikki kunnossa (albumi)

| Kaikki kunnossa Goon |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : South-East Sounds
 Julkaistu: 2007
 Formaatti: CD / Digitaalinen
 Tuottaja(t): Teemu Aalto & Goon
 Tyylilaji: ska
 Kesto: 38.44
 Levy-yhtiö: Break a Leg Entertaiment
Goon muut julkaisut
|   | Kaikki kunnossa 2007 | Tehtaan Varjosta 2009 |
Kaikki kunnossa on Goonin ensimmäinen pitkäsoitto, joka julkaistiin vuonna 2007.
Kappaleet

Iloinen laulu – 0.27
Huudan, tanssin riehun ja laulan – 3.04
Kaiken ei tarvitse – 4.19
Taas sen täytyy muuttuu – 3.40
Tien päällä – 3.22
Jauhokoisa – 2.43
Maanantaiaamu – 3.31
Katkera, ylpeä ja kateellinen – 3.22
Tyttökulta – 3.32
Juokset taas – 3.58
Kunnes potkaisen tyhjää – 2.43
Miten mulla menee? – 3.52
Kokoonpano

Juho Jantunen – laulu, kitara
Tatu Ljokkoi – basso, laulu
Jussi Hartonen – kitara, laulu
Hank Hendersson – rummut, laulu
Matti Vuolahti – pasuuna, laulu
Lasse Kuismanen – mandoliini, perkussiot, laulu
Vesa Rahkama – trumpetti, laulu
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Teemu Aalto – taustalaulu (kappaleet 2–4, 6 ja 8–11)
Lasse Kuismanen – taustalaulu (kappale 2)
Arvostelut

Desibeli.net:
Helsingin Sanomat:
Pop-lehti:
Rumba: positiivinen
Soundi:
Keltaperämuura

| Keltaperämuura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Kerttumuurat Euchrepomis
Laji::  sharpei
Kaksiosainen nimi
 Euchrepomis sharpei  (Berlepsch, 1901) 
Synonyymit
 Terenura sharpei 
Katso myös
   Keltaperämuura Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltaperämuura (Euchrepomis sharpei) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Keltaperämuuraa tavataan Yungasin alueella Boliviassa ja Perussa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 52 700 km2. Vuoden 2023 uhanalaisuusarvioinnissa lajin kannaksi arvioitiin 2 500–10 000 aikuista yksilöä. Lajia uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen, ja se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.
Kenneth Anger

| Kenneth Anger |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Muut nimet:  Kenneth Wilbur Anglemyer
Syntynyt: 3. helmikuuta 1927 Santa Monica, Kalifornia, Yhdysvallat
Kuollut: 11. toukokuuta 2023 (96 vuotta) Yucca Valley, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  elokuvaohjaaja, kirjailija
Muut tiedot
Aktiivisena:  1937–2010
Aiheesta muualla
Kotisivu
Kenneth Anger (3. helmikuuta 1927 – 11. toukokuuta 2023) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, jonka työt ovat ohjaajan oman määritelmän mukaan elokuvan muodossa olevia maagisia rituaaleja. Hänen tuotantonsa tärkein kausi keskittyy aikavälille 1947–1972. Angerin elokuvien keskeisiä elementtejä ovat unenomaisuus, toisto ja rituaalinomainen hypnoottinen rytmi. Hän on myös ensimmäisiä elokuvaohjaajia, joka on käsitellyt homoseksuaalisuutta, kuten esikoiselokuvassaan Fireworks (1947). Angerin elokuvien vaikutus näkyy (ja kuuluu) muun muassa Martin Scorsesen ja David Lynchin elokuvissa sekä musiikkivideoissa.
Angerin elämään on liittynyt useita kuuluisia näyttelijöitä, rock-muusikoita ja 1960-luvun julkkiksia, jotka usein myös päätyivät hänen teoksiinsa esiintymään. Näiden joukossa olivat muun muassa Mick Jagger, elokuvaohjaaja Donald Cammell sekä Charles Mansonin ”perheessä” liikkunut Bobby Beausoleil, joka teki vankilassa ollessaan musiikin Angerin elokuvaan Lucifer Rising (1972) . Anger tunnetaan myös Hollywood Babylon -juorukirjojen kirjoittajana.
Kenneth Anger teki elämänsä jälkipuoliskolla hyvin vähän elokuvia mutta keskittyi vanhojen elokuviensa arkistointiin ja vierailemaan niiden näytöksissä ympäri maailmaa. Anger kävi myös Suomessa vuonna 1998 Tampereen kansainvälisillä lyhytelokuvafestivaaleilla esittelemässä töitään.
Kenneth Anger
Filmografia

Fireworks (1947)
Puce Moment (1949)
Rabbit’s Moon (1950)
Eaux d’artifice (1953)
Inauguration of the Pleasure Dome (1954)
Scorpio Rising (1964)
Kustom Kar Kommandos (1965)
Invocation of My Demon Brother (1969)
Lucifer Rising (1972)
Don’t Smoke That Cigarette (2000)
The Man We Want to Hang (2002)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kenneth Anger Wikimedia Commonsissa
Kirjallisuutta

Tammi, Eero: ”Ajolähtö – Kenneth Angerin Scorpio Rising”, Filmihullu 1/2010.
Waarala, Hannu: ”Kenneth Anger – spektaakkeli ja torjutun paluun riemuvoitto”, Filmihullu 1/2010.
Kazuhiro Suzuki

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Kazuhiro Suzuki
Syntymäaika: 16. marraskuuta 1976 (ikä 47)
Syntymäpaikka: Tokyo, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 176 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1995–2000 2001–2006 2007–2009 | JEF United Ichihara Kyoto Purple Sanga Mito HollyHock | 104 (1) 147 (1) 109 (0) |
Maajoukkue
| 1995 | Japani U-20 |  |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kazuhiro Suzuki (jap. 鈴木 和裕, Suzuki Kazuhiro; s. 16. marraskuuta 1976 Tokyo) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Suzuki kuului Japanin U-20 joukkueeseen nuorten MM-kilpailuissa 1995.
Keski-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus

| Keski-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus |
| --- | --- |

 sijainti 
Toimialueen maakunnat:  Keski-Suomi
Päätoimipaikka:  Jyväskylä
Ylijohtaja:  Jukka Lehtinen
Vuosibudjetti:  9,3 milj. € (2020)
Keski-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ruots. Närings-, trafik- och miljöcentralen i Mellersta Finland) on yksi Suomen 15:stä ja samalla 9:stä kaikkien kolmen vastuualueen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksesta. Sen toimialueeseen kuuluu Keski-Suomi. Päätoimipaikkana on Jyväskylä (ollen myös ainoa toimipaikka).
Keski-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus aloitti toimintansa vuoden 2010 alussa. ELY-keskuksen tehtävät muodostuvat entisten Keski-Suomen TE-keskuksen, Tiehallinnon Keski-Suomen tiepiirin ja Keski-Suomen ympäristökeskuksen tehtävistä.
Ylijohtajat

2010–2015: Juha S. Niemelä
2016–2020: Pasi Patrikainen
2020– Jukka Lehtinen
Aiheesta muualla

Keski-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen kotisivut
Kiichirō Toyoda

| Kiichirō Toyoda |
| --- | --- |
 Kiichirō Toyodan patsas
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. kesäkuuta 1894 Japani
Kuollut: 27. maaliskuuta 1952 (57 vuotta) Japani
Kansalaisuus:  Japani
Ammatti:  yritysjohtaja
Kiichirō Toyoda (jap. 豊田 喜一郎, Toyoda Kiichirō, 11. kesäkuuta 1894 – 27. maaliskuuta 1952) oli japanilainen yritysjohtaja ja Toyodan kutomakonetehtaan (jap. 豊田自動織機製作所, Toyoda jidōshokki seisakusho) perustajan Sakichi Toyodan poika. Isänsä kuoleman jälkeen Kiichiro Toyoda päätti vaihtaa Toyodan tehtaan toimialan tekstiiliteollisuudesta autonvalmistukseen. Päätöstä pidettiin aikoinaan hyvin riskialttiina.
Kiichirō Toyoda irtisanoutui yrityksen johdosta vuonna 1948 kannattavuuden laskun ja huonon myynnin takia. Vuonna 1957 hänen serkustaan Eiji Toyodasta tuli Toyota Motor Corporationin johtaja. Eiji Toyodan johdolla Toyota Motor Corporationista tuli yksi maailman johtavista autonvalmistajista. Eiji Toyoda myös aloitti suositun luksusautomerkin Lexuksen valmistamisen.
Kampamaneetit

| Kampamaneetit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Kampamaneetit Ctenophora  Eschscholtz, 1829
Luokat ja lahkot
 Lonkeromaneetit Tentaculata Pallomaneetit Cydippida  Levymaneetit Platyctenida  Ganeshida  Thalassocalycida  Liuskamaneetit Lobata  Nauhamaneetit Cestida  Myssymaneetit Nuda Beroida 
Katso myös
   Kampamaneetit Wikispeciesissä   Kampamaneetit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kampamaneetit (Ctenophora) on eläinkunnan pääjakso. Kampamaneetit ovat hyytelömäisiä läpikuultavia eläimiä, jotka elävät merten pintaosissa ja loistavat pimeässä. Ulkoisesti ja monilta rakennepiirteitään ne muistuttavat polttiaiseläinten (Cnidaria) meduusoja, mutteivät kuitenkaan ole niille sukua. Kampamaneettien ruumiin pituus on tavallisesti 2–3 cm, joskin Välimeressä elävä nauhamainen 8 cm leveä venuksenvyö (Cestus veneris) voi kasvaa jopa 1,5 metrin pituiseksi.
Rakenne

Kampamaneetteja ja polttiaiseläimiä yhdistää kaksikerroksinen eli diploplastinen solurakenne ja ontelomainen ruumiinrakenne. Ulkoisen solukerroksen eli ektodermin ja sisäisen endodermin välissä on sidekudosta. 
Kampamaneetit kuitenkin liikkuvat uimalla ruumiinsa pinnalla säteittäisesti olevien kahdeksan kampalevyn avulla, eivät vettä pumppaamalla kuten meduusat. Kampamaneetit pyydystävät saaliinsa yleensä pyyntilonkeroilla, mutta niillä ei ole polttiaissoluja vaan tarttumasoluja.
Monimuotoisuus

Kampamaneetteja tunnetaan toista sataa lajia, jotka jaetaan kahteen luokkaan. Myssymaneettien pienen luokan (Nuda) jäsenillä ei ole pyyntilonkeroita, vaan ne tarttuvat saaliiseen lihaksikkailla huulillaan. Suurin osa lajeista kuuluu kuitenkin monimuotoiseen lonkeromaneettien luokkaan (Tentaculata), joka jaetaan edelleen kuuteen eri lahkoon.
Kampamaneetit eläinkunnan sukupuussa

Aiemmin kampamaneetit yhdistettiin polttiaiseläinten (Cnidaria) kanssa yhteiseen onteloeläinten (Coelenterata) pääjaksoon niiden yhteisten rakennepiirteiden perusteella. Nykyaikaisessa systematiikassa on kuitenkin viime vuosikymmeninä katsottu, että kampamaneetit ovat lähempänä muita, ”kehittyneempiä”, kaksikylkissymmetrisiä eläimiä (esimerkiksi niveljalkaisia ja selkärankaisia) kuin polttiaiseläimiä, toisin sanoen polttiaiseläimet olisivat eronneet yhteisestä kehityslinjasta ensin. Tähän viittaa muun muassa siittiösolujen rakenne. Kampamaneettien ja polttiaiseläinten ulkoiset yhtäläisyydet ovat jäänteitä yhteiseltä alkeelliselta kantamuodolta, eivätkä nämä kaksi taksonia muodosta luonnollista ryhmää. Ennen polttiaiseläimiä sukulinjasta olisivat eronneet vain kudosrakenteettomat sienieläimet.
Uusimmat, vuoden 2008 jälkeen julkaistut ja laajoihin geeniaineistoihin perustuvat tutkimukset kuitenkin viittaavat toisenlaiseen sukupuuhun. Niiden mukaan kampamaneetit ovatkin eläinkunnan sukupuun tyvellä, ensiksi muista eronnut kehityslinja. Sienieläimet, polttiaiseläimet ja muut eläinryhmät (Bilateria) ovat eriytyneet toisistaan vasta myöhemmin. Tässä tapauksessa sienieläimet olisivat menettäneet jo kehittyneen, muissa ryhmissä säilyneen kudosorganisaation.
Kampamaneetit Itämeressä

Ainoana Suomen vesissä Itämeressä luontaisesti esiintyvänä lajina on aiemmin pidetty parisenttistä, pallomaista pikkumaneettia (Pleurobrachia pileus). Vuonna 2007 Suomen vesiltä ja muualta Itämerestä kerrottiin löydetyn vaarallisena vieraslajina pidettyä amerikankampamaneettia (Mnemiopsis leidyi), jonka leviämistä alettiin seurata ja tutkia intensiivisesti. Sittemmin DNA-tuntomerkkien peursteella selvisi, että vuonna 2008 kerätyt maneetit olivatkin kaikki kolmatta lajia Mertensia ovum, joka on yleislevinneisyydeltään arktinen ja jota ei pidetä vaarallisena. Mertensia ja pikkumaneetti kuuluvat pallomaneettien lahkoon, amerikankampamaneetti taas liuskamaneetteihin. Amerikankampamaneetti esiintyy eteläisellä Itämerellä, mutta on toistaiseksi epäselvää kuinka pohjoisessa lajia tavataan ja onko Mertensia Itämeressä luontainen vai vieraslaji. Eteläisellä Itämerellä esiintyy lisäksi kolme muuta kampamaneettilajia: Bolinopsis infundibulum, Beroe cucumis ja Beroe gracilis.
Kuvia

Bathocyroe fosteri
Bolinopsis infundibulum
Bolinopsis ctenophore
Kaunissaari

Kaunissaari voi tarkoittaa seuraavia:
Saaret

Kaunissaari, saari Eurajoella
Kaunissaari, saari Juuassa
Kaunissaari, saari Leppävirralla
Kaunissaari, saari Pyhtäällä
Kaunissaari, saari Sipoossa
Paikkakunnat

Kaunissaari, kylä Pyhärannassa
Muita

Kaunissaari, Juha Vainion kappale vuodelta 1972.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaunissaari”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kirvun luonnonparantola

Kuhne-kylpyjä Kirvun luonnon­parantolassa.
Kirvun luonnonparantola oli vuonna 1911 Karjalan kannakselle Kirvuun perustettu 300 hoitopaikan parantola, joka oli tunnettu myös Suomen ulkopuolella. Parantola sijaitsi Kirvun kirkonkylän lähellä Herajärveä reunustavalla harjanteella ja siellä hoidettiin leiniä, erilaisia hermo-, kuume- ja munuaistauteja sekä ruoansulatushäiriöitä. Hoito perustui saksalaisen lääkärin Louis Kuhnen kehittämään vesiparannusmenetelmään, johon kuuluivat istuma- ja aurinkokylvyt, höyryhoidot, savikääreet, öljykuurit ja kasvisravinto. Kasvisruoan ainekset saatiin parantolan omasta puutarhasta, kasvihuoneista ja mansikkapelloilta, ja parantola osti myös paikallisilta viljelijöiltä kasviksia ja juureksia. Marjojen ja sienten poimijat myivät keräämiään luonnontuotteita parantolaan. Kahvin, alkoholin ja tupakan käyttö oli parantolassa kielletty.
Parantolan perusti entinen postineiti Maalin Bergström, joka oli tutustunut Kuhnen menetelmiin. Hän sai niillä parannettua tyttärensä kurkkumädän ja alkoi hoitaa muitakin sukulaisiaan ja tuttaviaan. Kun hoidot tuottivat tulosta, alkoi kiinnostus levitä muuallekin ja parantolan perustaminen tuli ajankohtaiseksi.
Parantolaan kuului useita rakennuksia. Hallintorakennuksessa oli konttori, vastaanottohuoneisto, johtajan asunto, potilasasuntoja sekä hieronta- ja valokylpyläsalit. Kylpyhuonerakennuksessa oli keskiosassa useita kylpyhuoneita ja päädyissä asuinhuoneita. Kylpyhuonerakennuksen lähellä oli kivirakennusryhmä, jossa sijaitsi koko parantola-alueelle lämmön ja sähkövalon tuottava voimala, pesula, leipomo, korjauspaja ja puusepänverstas.
Parantolassa oli myös ravintolarakennus, yksityishuoneita sisältävä paviljonki, saunarakennus sekä noin puoli tusinaa erillisiä perhemajoja. Koska parantolassa oli kahvinjuonti kielletty, sen läheisyyteen ilmestyi useita pieniä kahviloita, joissa parantolavieraat kävivät juomassa kahvia enemmän tai vähemmän salaa.
Maalin Bergström kävi kahdesti Saksassa opintomatkalla tutustumassa paremmin Kuhnen menetelmiin. Bergström osasi saksaa, sillä hänen isänsä, urkujen rakentaja Theodor Buchert oli alun perin Baltian saksalaisia.
Parantolassa kävi ennen Venäjän vallankumousta paljon venäläisiä ja muita ulkomaisia vieraita. Vuonna 1919 perustettiin parantolaa hoitamaan Kirvun Luonnonparantolaosakeyhtiö, ja parantolan johdossa jatkoi edelleen Maalin Bergström. 1920- ja 1930-luvulla parantolan asiakkaisiin kuului muun muassa juoksija Paavo Nurmi. Parantolan toiminta päättyi talvisodan alettua, mutta vielä jatkosodan aikana sen rakennuksissa toimi kenttäsairaala.
Nykyisin parantolan rakennuksista on säilynyt vain vanha kivirakenteinen lämpökeskus. Muut rakennukset on purettu neuvostoaikana, ja niistä on jäljellä vain perustusten jäännöksiä.
Aiheesta muualla

Luonnonparantola Osakeyhtiön yhtiöesitys Pörssitiedossa.
Kirvun luonnonparantola. Suomen Kuvalehti 19.8.1922, nro 33, s. 20. (Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot.)
Kirvun parantolaa katsomassa ja sen johtajia haastattelemassa. Helsingin Sanomat, Viikkoliite, 9.8.1931, nro 32, s. 3. (Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot.)
Ernst Lampén : Kirvu täyttää vuosia. Pikakuvia luonnonparantolasta, Helsingin Sanomat, 18.08.1935, nro 220, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kivenpuiston koulu

| Kivenpuiston koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Aleksis Kiven tie 18, 01900 Nurmijärvi
Koordinaatit:  60.4608°N, 24.7995°E
Tyyppi:  suomenkielinen erityiskoulu, yhtenäiskoulu
Rehtori:  Katri Kangas-Pusa
Luokat:  1–9 (myös esiasteen opetusta)
Verkkosivut
Kivenpuiston koulu on Nurmijärven kirkonkylällä toimiva suomenkielinen eritysopetuksen koulu (luokka-asteet 1–9).
Koulun vieressä sijaitsee Lukkarin koulu.
Kiihdytinreaktori

Kiihdytinreaktori eli ADS (engl. Accelerator Driven Systems) on teoriassa toimiva ydinvoimalaratkaisu korkea-aktiivisen ydinjätteen hävittämiseksi, ja käyttämiseksi energiantuotannossa. Tavanomaisiin ydinvoimaloihin soveltumattomien radioaktiivisten raskaiden atomien isotooppien ytimet kyetään teoriassa käyttämään energian hallittuun tuottamiseen käyttämällä neutronisäteilyä reaktion alkuun saattamisessa. Turvallisuusnäkökohtiakin on jossain määrin selvitetty. Teoria ja osa teknisistä ratkaisuista on kehitetty CERNissä viime vuosikymmenten aikana (1990-). Yhtäkään tämäntyyppistä reaktoria ei ole vielä (2005 mennessä) toiminnassa.
Ydintekniikka
| --- | --- |
Ydinfysiikka:   Atomi  Fissio  Fuusio  Säteily  Radioaktiivisuus  Ionisoiva säteily  Ydinräjähdys  Fissiili  Vaikutusala  Kriittinen massa 
Ydinvoima:   Ydinvoiman käyttökohteet  Ydinpolttoainekierto  Säteilyturvallisuus  Ydinturvallisuus  Ydinjätehuolto  Geologinen loppusijoitus  Uraani  Uraanin esiintyminen  Uraanikaivos  Uraanin väkevöinti  Plutonium  Torium  Torium-ydinpolttoainekierto 
Ydinreaktori:   Kevytvesireaktori  Kiehutusvesireaktori  Painevesireaktori  VVER-reaktori  EPR-reaktori  RBMK-reaktori  MKER-reaktori  CANDU-raskasvesireaktori  AP1000-reaktori  Pieni modulaarinen reaktori  Hyötöreaktori  Kiihdytinreaktori  SCWR-reaktori  Nestemäisellä metallilla jäähdytetty reaktori  Sulasuolareaktori  Kaksoisfluidireaktori  Fuusioreaktori 
Ydinaseet:   Ydinsota  Vetypommi  Neutronipommi  Ydinaseriisunta  Vaikutukset 
Ydinonnettomuus:   Fukushiman ydinvoimalaonnettomuus  Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus  Three Mile Islandin ydinvoimalaonnettomuus  Luettelo ydinonnettomuuksista  Luettelo ydinlaitostapahtumista  Ydinvoimalan sydämen sulamisonnettomuus  Ydinaseonnettomuus  INES-asteikko 
Ydinvoima Suomessa:   Olkiluodon ydinvoimalaitos  Loviisan ydinvoimalaitos  Hanhikiven ydinvoimalaitos
Kazuaki Nagasawa

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Kazuaki Nagasawa
Syntymäaika: 4. helmikuuta 1958 (ikä 66)
Syntymäpaikka: Shizuoka, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 177 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1980–1989 | Yamaha Motors | 123 (9) |
Maajoukkue
| 1978–1985 | Japani | 9 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kazuaki Nagasawa (jap. 長澤 和明, Nagasawa Kazuaki; s. 4. helmikuuta 1958 Shizuoka) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Nagasawa debytoi Japanin maajoukkueessa heinäkuussa 1978. Hän on pelannut yhdeksän maaottelua.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Formula 1 -kausi 1996

Formula 1 -kausi 1996 oli Williamsin, ja etenkin Damon Hillin juhlaa. Hill voitti maailmanmestaruuden niukalla erolla tallikaveriinsa Jacques Villeneuveen. Mestaruus ratkesi vasta kauden päättävässä Japanin Grand Prix'ssä, kun Villeneuven takarengas irtosi ja kanadalainen joutui keskeyttämään. Myös erikoisia kilpailuja nähtiin, kuten Monacossa, jossa sateentäyteisessä kilpailussa maaliin pääsi vain kolme kuljettajaa.
Urheilulliset säädökset

Pisteiden jakautumisen tapahtui seuraavasti: 10, 6, 4, 3, 2, 1.
Kaikki osakilpailut laskettiin mukaan pisteisiin.
Aika-ajoihin tuli ensimmäistä kertaa mukaan ns. 107% sääntö, jonka mukaan vain paaluajasta 107 prosentin sisään ajaneet kuljettajat pääsevät mukaan kilpailuun.
Kilpanumerot jaettiin tallin edellisen vuoden sijoituksen mukaan.
Lähtömerkki annettiin viiden punaisen lähtövalon jälkeen joita aiemmin oli ollut vain yksi.
Tekniset säädökset

Sallittiin 3000cm³ vapaastihengittävät moottorit.
Ahdetut moottorit olivat kiellettyjä.
Tästä kausi muistetaan

Villeneuve ajoi sen ajan kaikkien aikojen parhaimman tulokaskauden (4 voittoa, 78 pistettä, 3 paalupaikkaa, 6 nopeinta kierrosta, lopputuloksissa 2.)
Michael Schumacher siirtyi mammuttipalkalla Ferrarille (arvioiden mukaan 25 milj. dollaria)
Suomessa kausi muistetaan kahdesta suomalaiskuskista (Salo 5 p. ja Häkkinen 31p.) Mika Häkkinen palasi myös kilparadoille lähes kohtalokkaan Adelaiden kolarin jälkeen.
Damon Hill ensimmäinen maailmanmestarin poika, joka voittaa itsekin mestaruuden.
Australian Grand Prix'ta vuodesta 1985 isännöinyt Adelaiden katurata sai jäädä F1-historiaan. Tilalle tuli Melbourne Grand Prix Circuit.