stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Matti Tuovinen

Matti Antero Tuovinen (3. joulukuuta 1922 Helsinki – 4. heinäkuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen ulkoministeriön virkamies ja valtiosihteeri.
Matti Tuovisen vanhemmat olivat hallintoneuvos Jalo Väinö Tuovinen ja Hilja Sofia Koskinen. Tuovinen pääsi ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta 1941 ja valmistui valtiotieteen kandidaatiksi 1947.
Tuovinen toimi Maalaisliiton eduskuntaryhmän sihteerinä 1948–1958 sekä pääministeri V. J. Sukselaisen henkilökohtaisena sihteerinä 1957. Hän oli lehdistöavustajana Suomen Washingtonin suurlähetystössä 1958–1961 ja sen jälkeen ulkoasiainministeriön lehdistötoimistossa jaostopäällikkönä 1962–1965, apulaisosastopäällikkönä 1965–1971 ja toimistopäällikkönä 1971. Tuovinen oli ulkoasiainministeriön neuvottelevana virkamiehenä 1971–1972, poliittisen osaston päällikkönä 1972–1975 sekä valtiosihteerinä ja valtioneuvoston ulkoasiainvaliokunnan sihteerinä 1975–1985. Tuovista pidettiin sovittelevana ja harkitsevana, presidentti Urho Kekkosen linjan uskollisena tukijana, mutta myös itsenäisenä. Eläkkeelle jäätyään hän toimi vielä parlamentaarisen puolustustoimikunnan puheenjohtajana 1985–1987 sekä UKK-perinneyhdistyksen puheenjohtajana 1987–1991.
Teoksia

Salaisuuksien vartija : lehtiä valtiosihteeri Matti Tuovisen päiväkirjasta 1972-1985 ; toimittanut Juhani Suomi. Poliittisen historian julkaisuja 2. Poliittisen historian laitos, Turun yliopisto, Turku 2012
Matti Tuura

Matti Yrjö Elias Tuura (27. helmikuuta 1946 Ypäjä – 2. elokuuta 2021 Kiukainen) oli suomalainen keski- ja kestävyysmatkojen juoksija.
Tuura saavutti 1 500 metrin juoksussa Suomen mestaruuden vuonna 1968 ajalla 3.46,4, SM-hopeaa vuosina 1969 ja 1970 sekä SM-pronssia vuosina 1967 ja 1971. Sisäradoilla hän saavutti matkan SM-hopeaa vuonna 1971. Viestijuoksun SM-kisoissa hän sai 4×800 metrin viestissä hopeaa 1967 ja 4 × 1 500 metrin viestissä kultaa 1968 ja pronssia 1967. Tuura juoksi 2 000 metrillä Suomen ennätyksen 5.08,8 syyskuussa 1970.
Seuratasolla Tuura edusti koko uransa ajan Ypäjän Yllätystä paitsi vuosina 1967–1968 Jyväskylän Kenttäurheilijoita.
Tuura toimi Suomussalmen lukion rehtorina vuosina 1974–2010.
Aiheesta muualla

Matti Tuuran muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Matti Turunen (näyttelijä)

| Matti Turunen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. maaliskuuta 1938 (ikä 86) Sonkajärvi
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb
Matti Turunen (s. 19. maaliskuuta 1938 Sonkajärvi) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa Milka ja Jäniksen vuosi sekä TV-sarjoissa Kukkivat roudan maat ja Kylymä tila.
Aiheesta muualla

Matti Turunen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Matti Tuovinen (kirjailija)

Matti Veikko Tuovinen (s. 25. helmikuuta 1939 Karttula) on suomalainen nuortenkirjailija ja opettaja. Tuovinen valmistu ylioppilaaksi vuonna 1959 ja filosofian kandidaatiksi 1964. Hän on työskennellyt Iisalmessa ja Kaavilla äidinkielen ja historian lehtorina.
Teoksia

Vakooja vastoin tahtoaan. Suomen opiskelevan nuorison raittiusliitto, Vammala 1968
Pakoon. Nuorten toivekirjasto 234. WSOY 1976
Metronomy

| Metronomy |
| --- | --- |
 Metronomy esiintymässä Festival SOS 4.8 (Murcia) vuonna 2015.
Tiedot
Toiminnassa:  1999–
Tyylilaji:  dance, elektro
Kotipaikka:  Lontoo ja Brighton, Englanti
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Joseph Mount, sävellys, laulu, kosketinsoittimet, kitara   Anna Prior, rummut   Oscar Cash, saksofoni, taustalaulu, kosketinsoittimet   Gbenga Adelekan, basso, laulu   Michael Lovett, kosketinsoittimet, kitara, laulu  
Entiset jäsenet:  Gabriel Stebbing  
Levy-yhtiö:  Because Music, Need Now Future Records, Holiphonic  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Metronomy on elektronista musiikkia soittava yhtye, jonka Joseph Mount perusti Devonissa, Englannissa vuonna 1999. Tällä hetkellämilloin? yhtyeessä soittavat Joseph Mount (laulu, kitara ja koskettimet), Anna Prior (rummut ja taustalaulu), Oscar Cash (kitara, koskettimet ja taustalaulu), Gbenga Adelekan (basso ja taustalaulu) ja Michael Lovett (kitara, koskettimet ja taustalaulu). Mount julkaisee myös remiksejä Mentronomyn nimissä. Mount on remiksannut monia esiintyjiä, esimerkiksi Franz Ferdinandia, Klaxonsia, Goldfrappia, Zero 7:iä, Ladytronia, Kate Nashia ja Lykke Litä.
Diskografia > Albumit

Pip Paine (Pay The £5000 You Owe) – Holiphonic (2006)
Nights Out – Because Music (2008)
Pip Paine (Pay The £5000 You Owe) – Because Music (2009) (uudelleenjulkaisu vuonna 2009 (Because Music) sis. 4 bonuskappaletta)
The English Riviera – Because Music (2010)
Love Letters – Because Music (2013)
Summer 08 (2016)
Metronomy Forever (2019)
Diskografia > Singlet ja EP:t

Wonders (2005) – Wonders, Holiphonic
You Could Easily Have Me (3. huhtikuuta 2006) – Holiphonic
Trick Or Treatz (11. syyskuuta 2006) – Holiphonic
Radio Ladio (12. marraskuuta 2007) – Need Now Future Records
My Heart Rate Rapid (7. huhtikuuta 2008) – Because Music
Holiday (7. heinäkuuta 2008) – Because Music
Heartbreaker vs. Holiday (1. elokuuta 2008) – Because Music, Need Now Future Records
A Thing For Me (2008)
Radio Ladio (uudelleenjulkaisu) (2009)
Not Made For Love (14. syyskuuta 2009) – Because Music
Salted Caramel Ice Cream (19.6.2019) – Because Music
Diskografia > Remixit

Magnet – "Hold On"
Klaxons – "Atlantis to Interzone"
Architecture in Helsinki – "Do the Whirlwind"
Roots Manuva – "Awfully Deep (Lambeth Blues)"
Kate Nash – "Foundations"
Max Sedgley – "Slowly"
Gorillaz – "El Mañana"
Good Shoes – "Morden"
Charlotte Gainsbourg – "5:55"
Zero 7 – "Futures"
Get Cape. Wear Cape. Fly – "I-Spy"
DNTEL – "The Distance"
The Young Knives – "Weekends and Bleak Days (Hot Summer)"
Dead Disco – "The Treatment"
Infadels – "Love Like Semtex"
Sébastien Tellier – "La Ritournelle"
Hot Club de Paris – "Clockwork Toy"
Box Codax – "Naked Smile"
Temposhark – "Not That Big"
Ladytron – "Sugar"
Charlie Alex March – "Piano Song"
Franz Ferdinand – "Do You Want To"
Love Is All – "Spinning and Scratching"
Late of the Pier – "The Bears Are Coming"
Goldfrapp – "Happiness"
Lykke Li – "I'm Good I'm Gone"
Midnight Juggernauts – "Into the Galaxy"
Cansei de Ser Sexy – "Move"
Ximena Sariñana – "La tina"
K.D. Lang – "Coming Home"
The Very Best – "Warm Heart Of Africa"
Joakim – "Spiders"
Air – "So Light Is Her Footfall"
Aiheesta muualla

Metronymyn virallinen sivusto
Metronomy Myspacessa (englanniksi)
Melania Gabbiadini

Melania Gabbiadini, 2015
Melania Gabbiadini (s. 28. elokuuta 1983 Calcinate) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän esiintyi ensimmäisen kerran Italian naisten maajoukkueessa huhtikuussa 2003.
Gabbiadini edusti Italiaa vuosien 2005, 2009 ja 2013 EM-kisoissa. Vuoden 2005 turnauksessa hän teki kaksi maalia, vuoden 2009 turnauksessa yhden ja vuoden 2013 turnauksessa kaksi.
Gabbiadini edustaa seuratasolla Bardolino Veronaa. Hänen veljensä Manolo Gabbiadini on pelannut Serie A:ssa ja Englannin Valioliigassa.
Melissa Mathison

| Melissa Mathison> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. kesäkuuta 1950 Los Angeles
Kuollut: 4. marraskuuta 2015 (65 vuotta) Los Angeles
Ammatti:  käsikirjoittaja
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Melissa Marie Mathison (3. kesäkuuta 1950 Los Angeles - 4. marraskuuta 2015 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja. Hän käsikirjoitti elokuvan E.T. (1982), joka toi hänelle parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen Oscar-ehdokkuuden ja parhaan käsikirjoituksen Bafta-ehdokkuuden.
Elämä

Mathison aloitti uransa avustajana elokuvissa Kummisetä osa II (1974) ja Ilmestyskirja. Nyt (1979), minkä jälkeen hän ryhtyi käsikirjoittajaksi. Hän meni vuonna 1983 naimisiin näyttelijä Harrison Fordin kanssa. Heidän liittonsa päättyi avioeroon vuonna 2004.
Filmografia

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi |
| --- | --- | --- |
| 1979 | Musta ori | The Black Stallion |
| 1982 | E.T. | E.T. - The Extra-Terrestrial |
| 1983 | Hämärän pelottavat varjot | Twilight Zone: The Movie |
| 1994 | Intiaani lipastossa | The Indian in the Cupboard |
1997: Kundun
| 2016 | Iso kiltti jätti | The BFG |
Megapolis

Megapolis on ympäristöjärjestö Dodon vuosittainen tapahtuma joka kokoaa ihmisiä yhteen kehittämään ratkaisuja ympäristöongelmiin urbanisaation kautta. Dodon teesi on, että koska maailman urbanisoitumisnopeus on kiihkeä ja pysäyttämättömissä, niin urbanisoitumisesta tulee etsiä mahdollisuuksia ongelmien sijaan. Tapahtumaan on kutsuttu puhujiksi alan ammattilaisia ja tutkijoita.
Ensimmäinen Megapolis 2021 - Ympäristöongelmat ratkaistaan kaupungeissa järjestettiin vuonna 2006 Helsingissä. Helsingissä järjestetyn päätapahtuman rinnalla on järjestetty pienempiä tapahtumia Helsingissä, Turussa ja Jyväskylässä.
Tapahtumat eri vuosina

Megapolis 2021 - Ympäristöongelmat ratkaistaan kaupungeissa (2006, Vanha ylioppilastalo, noin 1000 osanottajaa)
Megapolis 2022 - Kaupunkilainen ratkaisee ympäristöongelmat (2007, Vanha ylioppilastalo)
Megapolis 2023 - Onnelliset kaupungit (2008, Vanha ylioppilastalo, 2000 osanottajaa)
Megapolis 2024 - Hyvän ruuan kaupungit (2009, Vanha ylioppilastalo)
Megapolis 2025 - Kaupunkien rytmit (2010, Vanha ylioppilastalo)
Megapolis 2026 - Energiset kaupungit (2011, Vanha ylioppilastalo)
Megapolis 2027 - Tekijöiden kaupungit (2012, Kiasma-teatteri)
Aiheesta muualla

http://megapolis.dodo.org/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Meiji-Sanrikun maanjäristys

| Meiji-Sanrikun maanjäristys |
| --- | --- |
 Tsunamin tuhoja Sanrikussa.
Päivämäärä:  15. kesäkuuta 1896
Magnitudi:  8,5 (Mw)
Episentrumin sijainti:  39.5°N, 144.0°E
Maat, joihin vaikutukset ulottuivat:   Japani
Henkilövahingot:  Yli 27 000 kuollutta
Meiji-Sanrikun maanjäristys oli Japanissa 15. kesäkuuta 1896 tapahtunut maanjäristys, joka tuhosi 9 000 kotia ja vaati ainakin 27 000 ihmisen hengen.
15. kesäkuuta kello 19:30 perheet olivat juhlimassa sotilaiden paluuta Kiinan–Japanin sodasta, kun huomattiin pieni järistys, josta ei kuitenkaan välitetty sen heikkouden vuoksi. Edeltäneiden kuukausien aikana oli ollut useita pieniä järistyksiä. Noin 35 minuuttia myöhemmin rantaan iski ensimmäinen tsunamiaalto ja toinen parin minuutin päästä. Useimmat kuolonuhrit sattuivat Iwaten ja Miyagin prefektuureissa, mutta myös Aomorissa ja Hokkaidōssa löydettiin kuolleita. Aaltojen arvioidaan nousseen noin 25 metrin korkeuteen.
Tsunami havaittiin myös Havaijilla, missä aallot nousivat yhdeksän metrin korkeuteen ja useita taloja tuhoutui.
Tsunamin jälkeen ei ryhdytty ennaltaehkäiseviin toimenpiteisiin uusien onnettomuuksien välttämiseksi ennen vuoden 1933 tsunamia. Tällöin paikallishallinto asensi tulvaesteitä ja jakoi väestölle kirjasia, joissa annettiin ohjeita valmistautumiseen ja evakuointiin.
Aiheesta muualla

Sediment effect on tsunami generation of the 1896 Sanriku tsunami earthquake (PDF) (Arkistoitu – Internet Archive)
Geophysical Reasearch LEtters:Fault parameters of the 1896 Sanriku Tsunami Earthquake estimated from Tsunami Numerical Modeling (Arkistoitu – Internet Archive)
Miloslav Hořava

| Miloslav Hořava |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. elokuuta 1961 (ikä 63) Kladno, Tšekkoslovakia
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  87 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1981–2000
NHL-varaus:  176. varaus, 1981 Edmonton Oilers
| Mitalit> Maa:  Tšekkoslovakia.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Tšekkoslovakia.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Tšekkoslovakia.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:  Tšekkoslovakia> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Sarajevo 1984 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Albertville 1992 | jääkiekko |  |
Miloslav Hořava (s. 14. elokuuta 1961 Kladno, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen entinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja.
Hořava aloitti uransa Tšekkoslovakian pääsarjassa Kladnon joukkueessa, jossa hän pelasi kaudet 1978–1989. Edmonton Oilers varasi hänet NHL:ään 1981 varaustilaisuuden yhdeksännellä kierroksella numerolla 176, mutta kauppasivat hänen pelaajaoikeutensa New York Rangersiin 23. lokakuuta 1986. Tšekkoslovakian viranomaiset antoivat hänelle luvan siirtyä Pohjois-Amerikkaan pelaamaan keväällä 1989, jolloin hänestä tuli 27-vuotiaana eräs kaikkien aikojen nuorimmista laillisesti Tšekkoslovakiasta siirtyneistä urheilijoista. Hořava pelasi Rangersissa kaudet 1989–1991 keräten runkosarjassa 80 ottelussa 5 maalia, 17 syöttöä eli yhteensä 22 tehopistettä. Pudotuspeleissä hän saalisti kahdessa ottelussa yhden syötön.
Vuonna 1991 Hořava kaupattiin Quebec Nordiquesille, mutta hän päätti siirtyä pelaamaan Ruotsiin Modon riveihin. Vuonna 1994 hän palasi Tšekkiin Slavia Praha HC:hen, jossa pelasi vuoteen 1997 saakka. Hän pelasi Tšekin pääsarjassa aina vuoteen 2000 saakka. 2002 hänet nimitettiin Karlovy Vary -joukkueen valmentajaksi. Hän myös pelasi joitakin otteluja joukkueessa.
Maajoukkueurallaan Hořava edusti Tšekkoslovakiaa olympialaisissa 1984 (hopeaa), 1988, 1992 (pronssia) sekä 1994. MM-kilpailuissa hän pelasi vuonna 1981 (pronssia), 1982 (hopeaa), 1985 (kultaa), 1987 (pronssia) ja 1993 (pronssia). Kanada Cupissa hän edusti Tšekkoslovakiaa 1981 (kolmas), 1984 ja 1987.
Aiheesta muualla

Miloslav Hořava The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Hořava hockeydraftcentral.comissa
Martin Tranmæl

| Martin Tranmæl |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 27. kesäkuuta 1879 Melhus, Norja
Kuollut: 11. heinäkuuta 1967 (88 vuotta) Oslo, Norja
Ammatti:  poliitikko, toimittaja
Poliitikko
Puolue:  Työväenpuolue
Martin Olsen Tranmæl (27. kesäkuuta 1879 Melhus – 11. heinäkuuta 1967 Oslo) oli norjalainen toimittaja ja työväenpuolueen poliitikko. Hän oli 1920-luvulta alkaen puolueen keskeisimpiä hahmoja ja toimi muun muassa sen pääsihteerinä ja Arbeiderbladetin päätoimittajana.
Elämä ja ura

Tranmæl oli kotoisin Melhusista. Hänen lapsuudenkodissaan keskusteltiin paljon politiikasta, ja nuori Tranmæl luki ahkerasti kirjoja, erityisesti historiaa ja kaunokirjallisuutta. Hän liittyi työväenpuolueeseen ja oli vuonna 1899 mukana perustamassa Ny Tid -puoluelehteä Trondheimissa. Vuoden 1905 Tranmæl vietti Yhdysvalloissa perehtyen paikalliseen työväenliikkeeseen ja marxilaiseen teoriaan. Myöhemmin hän kierteli myös Euroopassa. Tranmæl omaksui suoran toiminnan aatemaailman ja vastusti reformismia.
Lokakuun vallankumouksen jälkeen vuoden 1918 puoluekokouksessa Tranmæl kuului radikaaliin oppositioryhmittymään, joka nousi valtaan ja vei työväenpuolueen Kominternin jäseneksi. Tämä johti puolueen jakautumiseen, kun vähemmistöön jääneet perustivat Norjan sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen. Tranmæl ajautui pian erimielisyyksiin sekä puoluejohdon että Kominternin vaatimusten kanssa. Hänen onnistui saada vuoden 1923 ylimääräisessä puoluekokouksessa enemmistö äänestämään eroa Kominternista, minkä jälkeen Neuvostoliitolle uskollinen siipi perusti Norjan kommunistisen puolueen.
Vuonna 1924 Tranmæl valittin kansanedustajaksi suurkäräjille, mutta hän ei innostunut toimesta ja kieltäytyi asettumasta ehdolle seuraavissa vaaleissa. Kun sosiaalidemokraattiset puolueet palasivat yhteen vuonna 1927 ja Landsorganisasjonen (LO) palasi tekemään sen kanssa yhteistyötä, nousi Tranmæl erittäin keskeiseen asemaan: hän oli jäsenenä puolueen keskushallituksessa ja LO:n sihteeristössä sekä puoluelehden päätoimittaja. Johan Nygaardsvoldin noustua pääministeriksi vuonna 1935 Tranmælin vaikutusvalta väheni jonkin verran, kun painopiste siirtyi hallitukseen. Fasistien päästyä valtaan useissa Euroopan maissa Tranmæl ryhtyi 1930-luvun lopulla puhumaan puolustusmäärärahojen kasvattamisen puolesta. Talvisodan aikana hän oli mukana työväenliikkeen komiteassa, joka keräsi avustuksia Suomelle. Norjan miehitys ajoi Tranmælin pakolaiseksi Ruotsiin, jossa hän kierteli puhumassa Norjan auttamisen puolesta. Sodan jälkeen hän oli vaikuttamassa työväenpuolueen uuteen talouspolitiikkaan ja kommunisminvastaisuuteen. Hän jäi eläkkeelle Arbeiderbladetin päätoimittajan virasta vuonna 1949, mutta jatkoi politiikan kommentointia vakiopalstallaan ja oli puolueen keskushallituksen jäsen vuoteen 1963. Tranmæl kannatti Norjan liittymistä Euroopan unionin edeltäjään Euroopan talousyhteisöön.
Kuvia

Haakon Lie, Martin Tranmæl, Einar Gerhardsen ja Ola Stigmun 1920-luvun alkupuolella.
Tranmæliä esittävä patsas Sørmarka-kurssikeskuksen edustalla Nordre Follossa.
Tranmælin hauta Vår Frelsers gravlund -hautausmaalla Oslossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Martin Tranmæl Wikimedia Commonsissa
Mini DisplayPort

| Mini DisplayPort |
| --- | --- |
 Mini DisplayPort Applen Macbook Prossa
Kehittäjä:  Apple, VESA
Mini DisplayPort on Applen kehittämä ja VESAn standardoima näyttöliitäntä. Se on pienoisversio VESAn DisplayPortista.
Liitäntää käytetään muun muassa Applen ja muiden valmistajien kannettavissa tietokoneissa sekä Applen pöytätietokoneissa.
Meganísi (kunta)

| Meganísi Meganísin kunta Μεγανήσι Δήμος Μεγανησίου |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti
 Meganísi
 Koordinaatit: 38°40′N, 20°47′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Jooniansaaret
Alueyksikkö:  Lefkas
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Kallikrates-koodi:  3602
 – Kuntakeskus:  Katoméri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  22,356 km²
Väkiluku (2011):  1 041
 – Väestötiheys:  46,56 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  310 83
Suuntanumero(t):  26450
Rekisterikilpi:  EY
 
 www.meganisi.gov.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Meganísi (kreik. Μεγανήσι eli Δήμος Μεγανησίου, Dímos Meganisíou) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Lefkaksen alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnan pinta-ala on 22,356 neliökilometriä ja väkiluku 1 041 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Katoméri.
Meganísin kunta käsittää koko Meganísin saaren. Sen lisäksi kuntaan kuuluvat pienemmät saaret Alafonísi, Kýthros, Petaloú, Skorpídi, Skorpiós, Spárti ja Tsokári. Saaret kuuluvat Jooniansaarten saariryhmän Tilevoḯdes-aliryhmään.
Kunnan osat

Meganísin kunta muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Katoméri | Katoméri | 455 |
| Spartochóri | Skorpiós (saari) | 1 |
| Spartochóri | Spárti (saari) | 0 |
| Spartochóri | Spartochóri | 382 |
| Vathý | Vathý | 203 |
Yhteensä: 1 041
Aiheesta muualla

Δήμος Μεγανησίου. Meganísin kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Jooniansaarten alue
| --- | --- |
Korfun alueyksikkö:   Etelä-Korfu  Keski-Korfu ja Diapontiset saaret  Paxoí  Pohjois-Korfu 
Ithakan alueyksikkö:  Ithaka
Kefalonián alueyksikkö:   Argostóli  Lixoúri  Sámi 
Lefkaksen alueyksikkö:   Lefkas  Meganísi 
Zákynthoksen alueyksikkö:  Zákynthos
Michael Frayn

Michael Frayn (s. 8. syyskuuta 1933) on brittiläinen kirjailija. Hän on julkaissut sekä romaaneja että näytelmäkirjallisuutta.
Frayn opiskeli Cambridgen yliopistossa. Hänen tunnetuimpia näytelmiään ovat vuonna 1998 kantaesitetty, historiallisiin tositapahtumiin pohjautuva Kööpenhamina sekä farssi Saranoita ja sardiineja eli Noises Off (1982).
Fraynin romaaneista Tammi on julkaissut Keltaisessa kirjastossa kaksi: Päistikkaa (2001, Headlong, 1999) ja Vakoojat (2003, Spies, 2002).
Monmu

| Monmu 文武天皇 |
| --- | --- |
 Keisari Monmu 1700-luvun maalauksessa.
Japanin keisari
Valtakausi:  697–707
Edeltäjä:  Jitō
Seuraaja:  Gemmei

Syntynyt:  13. lokakuuta 681
Kuollut:  18. heinäkuuta 707 (25 vuotta) Fujiwara-kyō, Japani
Puoliso:  Fujiwara no Miyako Ki no Kamado-no-iratsume Ishikawa no Tone-no-iratsume
Lapset:  Shōmu Hironari Hiroyo
Suku:  Yamato
Isä:  Kusakabe
Äiti:  Genmei
Uskonto:  šintolaisuus
Keisari Monmu (jap. 文武天皇, Monmu-tennō, 683 – 18. heinäkuuta 707) oli Japanin 42. keisarillinen hallitsija vuosina 697–707.
Mommu oli keisari Tenmun ja keisarinna Jitōn pojanpoika. Hänen isänsä kruununprinssi Kusakabe kuoli Monmun ollessa kuusivuotias. Monmu nousi valtaan vuonna 697 ja hallitsi vuoteen 707 asti, jolloin hän kuoli sairauden seurauksena. Tämän vuoksi häntä seurasi hallitsijana hänen äitinsä, keisarinna Genmei. Monmulta jäi yksi poika, Obito no miko (prinssi Obito), jonka hän oli saanut Fujiwara no Miyakon, Fujiwara no Fuhiton tyttären, kanssa. Obitosta tuli myöhemmin keisari Shōmu.
Matti Tuominen (ylipuutarhuri)

Tuominen (kuvassa keskellä) on juuri heittänyt veteen vuoden 2012 Unikeon Naantalin Unikeonpäivillä.
Matti Tuominen (s. 2. kesäkuuta 1950 Paimio) on suomalainen puutarhuri, joka toimi Naantalissa Luonnonmaan saarella sijaitsevan tasavallan presidentin kesäasunnon Kultarannan ja presidentin kanslian ylipuutarhurina vuosina 1991–2013.
Paimiossa, jossa Tuominen syntyi vuonna 1950, oli hänen vanhemmillaan kauppapuutarha. Tuominen valmistui vuonna 1975 hortonomiksi Lepaan puutarhaopistosta. Sen jälkeen Tuominen työskenteli omassa kauppapuutarhassa Paimiossa, viherrakennusyrityksen työnjohtajana Kirkkonummella, Maatalouden tutkimuskeskuksen tutkimusmestarina Piikkiössä ja Maatilahallituksen kasvintarkastajana Turussa.
Aika Kultarannassa

Tuominen valittiin Kultarantaan ylipuutarhurin tehtävään eläkkeelle siirtyneen Paavo Korventaustan tilalle maaliskuussa 1991. Linnanvouti Erkki Ahokas esitteli kolme ylipuutarhuriehdokasta presidentti Mauno Koivistolle. Koivisto antoi päätösvallan vaimolleen Tellervolle, joka piti Tuomisen valintaa oikeana. Tellervo kommentoi Tuomisen valintaa ”tosin Tuomisen lentopalloharrastus hiukan epäilyttää”. Tuominen oli entinen alemman sarjatason aktiivipelaaja. Hän pelasikin usein lentopalloa Kultarannassa Koiviston kanssa.
Tuominen oli ollut jo vuoden 1969 kesän puutarhaharjoittelijana Kultarannassa. Ylipuutarhurina Tuomisen tehtäviin kuuluivat vastuu Kultarannan huvilatilasta, esimiestehtävät Kultarannan puistossa, avomaan viljelyksillä ja kasvihuoneilla. Muita tehtäviä olivat alueen neljänkymmenen rakennuksen kunnosapito ja metsänhoito, jotka tulivat tehtävien joukkoon vuodesta 1995 lähtien. Kultarannan alue käsittää 54 hehtaaria, joista 15 hehtaaria on puistoa. Kesäkukkia on kasvatettu 8 000 kaudessa kolmessa kasvihuoneessa. Ympärivuotisia työntekijöitä Tuomisen suorassa alaisuudessa oli seitsemän. Tuominen jäi virastaan eläkkeelle 30. syyskuuta 2013.
Mieluisimpana muistona työvuosista Kultarannassa Tuominen pitää vanhojen rakennuksien ja rakenteiden säilyttämistä. Muun muassa Venäjän keisarin aikaisia esineitä säilyi Tuomisen ansiosta. Ylipuutarhurina Tuominen asui perheineen Kultarannassa 22 vuotta. Perheeseen kuuluvat vaimo ja kaksi aikuista tytärtä.
Muut tehtävät

Tuominen toimi asiantuntijana vuosina 2000–2013 tehdyssä Turku TV:n televisio-ohjelmassa Kultarannan Puutarhassa, joka oli kanavan katsotuimpia ohjelmia. Ohjelmassa Tuominen esitteli Kultarantaa ja kertoi kotipuutarhureille neuvoja. Tuominen valittiin Naantalissa vuoden Unikeoksi 1997. Vuonna 2005 hänet valittiin vuoden Hortonomiksi. Ansioiksi luettiin muun muassa hortonomien ammattikunnan tunnetuksi tuominen laajalle yleisölle.
Tuominen sai puutarhaneuvoksen arvonimen vuonna 2010.