stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tabarnia

Tabarnia.
Tabarnia on kuvitteellinen Tarragonan ja Barcelonan provinssien osien unioni Espanjassa. Tabarniaan luetuilla alueilla ei ole mitään oikeaa hallinnollista yhteyttä, mutta Katalonian kriisin yhteydessä vuoden 2017 lopulla perinteisessä ja sosiaalisessa mediassa nousi esiin kampanja, jolla vaadittiin Tabarnian eroa muusta Kataloniasta. Kampanja käyttää samoja taloudellisia, kulttuurillisia, demografisia ja etnisiä argumentteja kuin Katalonian itsenäisyysliike vaatiessaan Tabarnian eroa itsenäiseksi julistautuneesta Katalonasta ja liittymistä Espanjan itsehallinnolliseksi alueeksi.
Tabarnian alueella asuisi 6,1 miljoonaa Katalonian 7,5 miljoonasta asukkaasta, ja sille kuuluisivat tärkeimmät talous- ja teollisuuskeskittymät sekä useimmat turistikohteet. Barcelonan suurkaupunkialueella espanja on valtakieli, kun taas maaseudulla katalaaninkieliset ovat enemmistönä.
Kampanjan tunnuslause on englanninkielinen "Barcelona is not Catalonia", joka matkii Katalonian itsenäisyysliikkeen mottoa "Catalonia is not Spain". Espanjan pääkaupunki Madrid lähialueineen muodostaa oman itsehallintoalueensa, mutta Tabarnian kohdalla itsenäisyysvaatimus on osaksi vitsi ja sosiaalisen median meemi. Joulunpyhinä syntyi myös mediailmiö Catabàrnia: kunnat, jotka haluavat erota Tabarniasta ja liittyä Kataloniaan.
Aiheesta muualla

http://www.bcnisnotcat.es/
Sulev Nõmmik

Sulev Nõmmik (11. tammikuuta 1931 Tallinna – 28. heinäkuuta 1992 Kuressaare) oli virolainen teatteri- ja elokuvaohjaaja, näyttelijä, humoristi ja koomikko.
Suleja

| Suleja |
| --- | --- |
 Suleja
 Koordinaatit: 9°11′N, 7°11′E 
Valtio:  Nigeria
Osavaltio:  Niger
Väkiluku (1991):  105 000
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suleja on kaupunki Nigerin osavaltiossa Nigerian länsiosassa. Vuonna 1991 siellä oli noin 105 000 asukasta.
Suleja sijaitsee 40 kilometrin päässä liittovaltion hallinnollisesta pääkaupungista Abujasta. Sulejan perusti 1800-luvun alussa Zarian emiiri Mohammed Makau, joka pakeni Pohjois-Nigeriasta fulbejen hyökkäyksiä.
Kaupunki tunnetaan hyvälaatuisesta keramiikastaan.
Taman Negaran kansallispuisto

Näkymä Taman Negaran kansallispuistossa.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tamam Negaran kansallispuisto on Malesiassa sijaitseva, vuonna 1938/1939 perustettu maan suurin luonnonsuojelualue. Puisto sijaitsee Pahangin, Kelantanin ja Terengganun osavaltioiden alueella ja pinta-alaa sillä on 4,343 km².
Puisto koostuu enimmäkseen alamaan sademetsästä. Korkein kohta on Gunung Tahan (2187 m). Taman Negaran alueen sademetsiä pidetään maailman vanhimpina, jopa yli 130 miljoonaa vuotta vanhoina. Puiston alueella esiintyy useita harvinaisia eläinlajeja, kuten indokiinantiikereitä, gaureja ja aasiannorsuja, mahdollisesti myös sumatransarvikuonoja.
Puistosta on tullut kuuluisa ekoturismin kohde. Turistit voivat mm. vaeltaa itsenäisesti tai oppaan opastuksella puiston vaelluspolkuja pitkin ja vierailla kalkkikiviluolissa. Tarjolla on myös veneretkiä sekä ohjattuja linturetkiä.
Taman Negara on malaijia ja tarkoittaa kirjaimellisesti kansallispuistoa.
Aiheesta muualla

Pahangin Taman Negaran virallinen kotisivu (englanniksi)
Pahangin Taman Negaran toinen virallinen kotisivu (englanniksi)
Kelantanin Taman Negaran virallinen kotisivu (englanniksi)
Terengganu Taman Negaran virallinen kotisivu (englanniksi)
Taman Negara National Park, turisti-informaatiota (englanniksi)
Suleiman pašša (sotamarsalkka)

Suleiman pašša.
Süleyman Hüsnü pašša eli Suleiman pašša (1838 Konstantinopoli – 11. elokuuta 1892 Bagdad) oli Osmanien valtakunnan sotapäällikkö, joka toimi komentajana ja lopuksi ylipäällikkönä vuosien 1877–1878 tappiollisessa Turkin–Venäjän sodassa.
Suleiman valmistui sotilasakatemiasta vuonna 1859 ja palveli sotilasuransa alussa Bosniassa ja Albaniassa. Vuoteen 1865 mennessä hän yleni pataljoonankomentajaksi. Hän osallistui Kreetan kapinan tukahduttamiseen vuosina 1866–1868 ja sai sen jälkeen siirron pääesikuntaan.  Hänet ylennettiin everstiksi vuonna 1870 ja kenraalimajuriksi (mirliva) vuonna 1873, jolloin hänestä tehtiin myös sotilasakatemian johtaja. Vuonna 1875 seurasi ylennys kenraaliluutnantiksi (ferik). Vapaamielisistä ja perustuslaillisista mielipiteistään tunnettu Suleiman uudisti sotilasakatemian opetuksen länsimaisen mallin mukaiseksi. Hän laati oppikirjoja sotataidosta, historiasta, islamin opeista ja turkin kieliopista. Vaikka Suleiman ei ilmeisesti kuulunutkaan nuorosmanien salaseuraan, hän oli yhdessä sotaministeri Hüseyin Avni paššan ja Midhat paššan kanssa keskeisimpiä henkilöitä 31. toukokuuta 1876 suoritetussa palatsivallankaappauksessa, jolla sulttaani Abdülaziz I pakotettiin luopumaan kruunusta. Juuri Suleimanin komentamat joukot vangitsivat Abdülazizin palatsissaan.
Suleiman oli yksi komentajista vuonna 1876 puhjenneessa sodassa Serbiaa vastaan. Kun myös Venäjä seuraavana vuonna aloitti sodan, hänet nimitettiin aluksi Bosnian-joukkojen komentajaksi marsalkan (mušir) arvolla, ja hän keskittyi nujertamaan Montenegron vastarintaa. Suleiman kuitenkin kutsuttiin vielä samana vuonna tärkeämmäksi osoittautuneen Rumelian-rintaman komentajaksi Bulgariaan. Hän torjui tilapäisesti Josif Gurkon komentamien venäläisten hyökkäyksen Balkanvuorten yli. Suleiman määrättiin valtaamaan takaisin Gurkon joukkojen miehittämä Šipkansola, mutta elo–syyskuussa 1877 käydyt taistelut eivät johtaneet tulokseen. Lokakuussa Suleiman sai komentoonsa Tonavan-armeijan ja sodan loppuvaiheessa joulukuussa 1877 hänestä tuli kaikkien Balkanilla olleiden osmanijoukkojen ylipäällikkö. Hän kuitenkin kärsi ratkaisevan tappion Filippopolin taistelussa ja joutui perääntymään Dedeağaçista meritse Konstantinopoliin, jota vihollisen armeija lähestyi. Suleiman vangittiin helmikuussa 1878 ja häntä syytettiin vastoinkäymisistä sodassa. Sotaoikeus tuomitsi hänet 15 vuoden vankeuteen, mutta tuomio muutettiin vuonna 1880 karkotukseksi Bagdadiin.
Per Elofsson

Per Elofsson
| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Maastohiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Maastohiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Maastohiihto. Olympialaiset  | Maa:   Ruotsi> Maastohiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Salt Lake City 2002 | yhdistelmäkilpailu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lahti 2001 | 15 km (p) |  |
|  Kultaa | Lahti 2001 | takaa-ajo |  |
|  Kultaa | Val di Fiemme 2003 | yhdistelmäkilpailu |  |
Per Eilert Elofsson (s. 2. huhtikuuta 1977 Röbäckis, Uumaja, Ruotsi) on ruotsalainen maastohiihtäjä.
Elofsson voitti maailmancupin kausina 2000–2001 ja 2001–2002, sekä kaikkiaan kolme maailmanmestaruutta, joista kaksi 2001 Lahdessa (15 km (p) ja takaa-ajo) ja yhden 2003 Val di Fiemmessä (takaa-ajo).
Huippukausiensa jälkeen Elofsson sairasteli, harjoitteli muun muassa itsensä pahaan ylikuntoon ja oli kaksi kautta pois kilpaladuilta. Keväällä 2004 hän aloitti neljän kuukauden tauon jälkeen harjoittelun päämääränään talviolympialaiset 2006 Torinossa. Kuitenkin 26. lokakuuta vuonna 2005, 28-vuotiaana, hän ilmoitti Arlandan lentoasemalla pidetyssä tiedotustilaisuudessa lopettavansa uransa. Syyksi hän muun muassa ilmoitti sen, ettei ole mielekästä pyrkiä kilpailemaan dopinginkäyttäjien kanssa.
Elofsson tunnettiin kovana harjoittelijana. Suomen joukkueen Lahden MM-kisojen joukkokäryn seurauksena Elofsson paljasti oman hemoglobiiniarvonsa, joka oli 145 suurimman sallitun lukeman ollessa 175. Ennen 2002 Salt Lake Cityn olympialaisia hän luopui vastarakentamansa alppimajan käytöstä, koska koki sen tarpeettomaksi. Ratkaisua ihmeteltiin, sillä olympialaisten hiihtokilpailut käytiin korkeassa ilmanalassa.
Seuratasolla Elofsson edusti IFK Umeåta. Hän harrastaa kalastusta ja kitaransoittoa. Vuoteen 1991 saakka hän pelasi jalkapalloa ja jääkiekkoa. Hiihtämisen hän aloitti vuonna 1987.
Vuoden 2018 syyskuussa Olofsson sai aivoinfarktin ja hänen kehonsa oikea puolisko halvaantui. Sen hoidossa paljastui että hänellä on reikä sydämessään ja hänet vuoden 2019 helmikuussa se korjattiin leikkauksella.
Saavutukset > Arvokilpailut

Talviolympialaiset 1998, Nagano:
30 km (p): 10. sija
1999 MM, Ramsau:
30 km (v): 8. sija
15 km takaa-ajo (v): 9. sija
10 km (p): 22. sija
2001 MM, Lahti:
15 km (p): kultaa
10+10 km takaa-ajo: kultaa
50 km (v): 6. sija
Talviolympialaiset 2002, Salt Lake City:
10+10 km: 3. sija
15 km (p): 5. sija
50 km (p): 17. sija
2003 MM, Val di Fiemme:
10+10 km: kultaa
15 km (p): 12. sija
50 km (v): 21. sija
Saavutukset > Maailmancupin osakilpailuvoitot

| Pvm>  | Vuosi | Paikka | Maa | Matka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 28. marraskuuta | 1998 | Muonio | Suomi | 10 km (v) |
| 29. marraskuuta | 2000 | Beitostølen | Norja | 10 km (v) |
| 8. joulukuuta | 2000 | Santa Caterina | Italia | 15 km (v) |
| 16. joulukuuta | 2000 | Brusson | Italia | 20 km takaa-ajo |
| 10. maaliskuuta | 2001 | Oslo | Norja | 50 km (p) |
| 14. maaliskuuta | 2001 | Borlänge | Ruotsi | 10 km (v) |
| 25. marraskuuta | 2001 | Kuopio | Suomi | 10 km (v) |
| 22. joulukuuta | 2001 | Ramsau | Itävalta | 30 km (v) |
| 5. tammikuuta | 2002 | Val di Fiemme | Italia | 20 km takaa-ajo |
| 2. maaliskuuta | 2002 | Lahti | Suomi | 15 km (v) |
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Per Elofsson Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi)
Miesten yhdistelmä-/takaa-ajohiihdon maailmanmestarit
Piikkejä paratiisissa

| Piikkejä paratiisissa> 800 Words |
| --- | --- |
Tyyli:  draamakomedia
Kestoaika:  45 minuuttia
Luoja(t):  James Griffin Maxine Fleming
Pääosissa:  Erik Thomson Melina Vidler Benson Jack Anthony Rick Donald Bridie Carter Emma Leonard Alexander Tarrant Michelle Langstone Anna Jullienne Cian Elyse White
Alkuperämaa:   Australia  Uusi-Seelanti
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Seven Network  TVNZ 1  Yle TV1
Esitetty:  15. syyskuuta 2015 –
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  40
Tuotanto
Tuottaja(t):  Chris Hampson Chris Bailey
Vastaava(t) tuottaja(t):  Kelly Martin Chris Bailey James Griffin John Holmes Julie McGauran
Ohjaaja(t):  Pino Amenta Mike Smith
Säveltäjä(t):  Karl Steven
Kuvaaja(t):  Fred Renata
Tuotantoyhtiö(t):  Seven Productions South Pacific Pictures
Aiheesta muualla
IMDb 
Piikkejä paratiisissa (engl. 800 Words) on australialais-uusiseelantilainen draamakomediasarja, jota alettiin esittää vuonna 2015 Australiassa Seven Network -kanavalla ja Uudessa-Seelannissa TV One -kanavalla (nyk. TVNZ 1). Toinen kausi alkoi vuonna 2016. Sarjasta on tulossa myös kolmas kausi.
Suomessa Yle TV1 alkoi esittää sarjan kahta ensimmäistä tuotantokautta nimellä Piikkejä paratiisissa kesäkuussa 2017.
Tuotanto

Seven Network ilmoitti tulevasta sarjasta ensimmäisen kerran 29. lokakuuta 2014. Tuotantoyhtiö South Pacific Picturesin johtaja Kelly Martin sanoi: "Seven Network rakastui käsikirjoitukseen heti alusta lähtien, ja olemme innoissamme, että tämä projekti on käynnissä. Se mahdollistaa Etelä-Tyynenmeren upeille maisemille näkyvyyttä, ja avaa mahtavia mahdollisuuksia paikallisille näyttelijöille ja tekijöille." Sevenin ohjelmapäällikkö Tim Ross totesi: "Jos ajattelet, että tämä sarja on hieman samanlainen tunnelmaltaan kuin Packed to the Rafters, olet todellakin oikeassa - ja se on mielestämme hyvä juttu."
Vuoden 2015 alussa julkistettiin sarjan näytteijät. Erik Thomsonin kerrottiin näyttelevän sarjan leskeksi jäänyttä isää, jonka teini-ikäisten lasten rooleissa nähdään Melina Vidler ja Benson Jack Anthony. Melina Vidler ja Benson Jack Anthony kertoivat News.comin haastattelussa, että kolmikon välillä oli heti alusta lähtien vahva keskinäinen kemia. Erityisen vahva yhteys syntyi Vidlerin ja Anthonyn välille, ja siksi sisarusten näytteleminen sujuikin luontevasti. "Erik on minulle kuin isoveli, ja Benson minulle kuin pikkuveli." Vidler kommentoi. Näyttelijät kertovat jakavansa samanlaisen huumorintajun ja viettävätkin paljon aikaa yhdessä myös arkielämässä.
Sarjan ensimmäisen kauden kuvaaminen alkoi Uudessa-Seelannissa 2. maaliskuuta 2015.
Vuoden 2016 Logie-palkintogaalassa Erik Thomson palkittiin vuoden parhaana miesnäyttelijänä ja Melina Vidler vuoden parhaana uutena kykynä. Piikkejä paratiisissa oli Logie-gaalassa vuosina 2016 sekä 2017 ehdokkaana vuoden parhaaksi draamasarjaksi.
Alkutilanne

Sarjan pääosassa on keski-ikäinen, juuri leskeksi jäänyt australialaismies George Turner (Erik Thomson), joka vaimonsa kuoleman jälkeen saa päähänpiston muuttaa vastahakoisten teini-ikäisten lastensa, Shayn (Melina Vidler) ja Arlon (Benson Jack Anthony) kanssa Uuteen-Seelantiin Weld-nimiseen pikkukylään. Tässä pikkukylässä ei katsota uusia tulokkaita kovin hyvällä silmällä. George ostaa perheelleen unelmatalon huippumaisemalla, mutta talo paljastuukin paikan päällä erittäin huonokuntoiseksi. Sarjan alkuperäinen nimi 800 Words viittaa Georgen suosittuun tasan 800 sanan pituiseen kolumniin, jota hän kirjoittaa australialaiseen lehteen. Vaikka osa kylästä suhtautuukin epäilevästi "ausseihin", saa George ihailua osakseen ainakin kylän muutamalta naiselta.
Näyttelijät > Päärooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Erik Thomson  | … |  George Turner   |
|  Melina Vidler  | … |  Shay Turner   |
|  Benson Jack Anthony  | … |  Arlo Turner   |
|  Rick Donald  | … |  Woody, australialainen rakennusmies, joka muutti Weldiin surffaamaan.   |
|  Bridie Carter  | … |  Jan, Georgen entinen pomo Sydneyssä.   |
|  Emma Leonard  | … |  Tracey, australialainen nudisti, Shayn ja Arlon opettaja.   |
|  Michelle Langstone  | … |  Fiona, Weldin venekerhon omistaja sekä osa-aikainen ambulanssi-kuski.   |
|  Anna Jullienne  | … |  Katie, puolittain maori taiteilija, joka omistaa Weldin taidegallerian.   |
|  Cian Elyse White  | … |  Hannah, surffari, joka työskentelee osa-aikaisesti Weldin venekerhossa sekä surffaustarvikekaupassa.    |
Näyttelijät > Sivurooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jonathan Brugh  | … |  Monty McNamara, kiinteistövälittäjä, joka myi Georgelle hänen uuden talonsa Weldistä, osa-aikainen palomies.   |
|  Peter Elliott  | … |  Bill "Big Mac" McNamara, Weldin isokiho ja kuningas, Bill Jr.:n, Montyn ja Robbien isä.   |
|  Paul Glover  | … |  Bill McNamara, Jr.   |
|  Manon Blackman  | … |  Lindsay McNamara, Bill Jr.:n tytär.   |
|  Olivia Tennet  | … |  Siouxsie McNamara, Montyn tytär ja sihteeri.   |
|  John Leigh  | … |  konstaapeli Tom, Weldin paikallispoliisi ja valokuvaaja.   |
|  Alex Tarrant  | … |  Ike, Zacin poika sekä Shayn poikaystävä.   |
|  Reon Bell  | … |  Billy, Katien ja Zacin poika.   |
|  Rob Williams  | … |  Zac, Katien ex-puoliso ja Iken, Hannahin ja Billyn isä.   |
|  Renee Lyons  | … |  Brenda.   |
|  Jesse Griffin  | … |  Sean.   |
|  Tandi Wright  | … |  Laura Turner, Georgen kuollut vaimo, Shayn ja Arlon äiti.   |
|  Jackie van Beek  | … |  Gloria, paikallislehden, News of the Weldin kustantaja (2. kausi).   |
|  Millen Baird  | … |  Robert "Robbie" McNamara, Fionan ex-puoliso (2. kausi).   |
|  Ditch Davey  | … |  Terry Turner, Georgen nuorempi veli, kokki (2. kausi).   |
|  Jamaica Vaughan  | … |  Emma, Fionan siskontyttö ja Arlon ihastus (2. kausi).   |
Peukaloisen retket villihanhien seurassa

Peukaloisen retket villihanhien seurassa. Kuvittanut Maija Karma. WSOY 1968.
Peukaloisen retket villihanhien seurassa (ruots. Nils Holgerssons underbara resa genom Sverige) on ruotsalaisen Selma Lagerlöfin kirjoittama lastenromaani, joka julkaistiin kahdessa osassa 1906–1907. Satukirjojen klassikoksi kehittyneen romaanin päähenkilö on hanhien mukana ympäri Ruotsia kulkeva pikkupoika Nils Holgersson eli Peukaloinen. Lagerlöf kirjoitti teoksen tilaustyönä koulujen lukukirjaksi, jossa kuvattiin Ruotsin valtakuntaa ja kulttuuria.
Koska kirja sisältää alkuperäisessä muodossaan runsaasti ruotsinkielistä paikannimistöä, se on jäänyt Pohjoismaiden ulkopuolella melko tuntemattomaksi. Sen sijaan useissa maissa siitä on julkaistu lastenpainoksia, joista on karsittu sadun etenemistä hidastavaa tietoaineistoa.
Kirjan suomensi Juhani Aho käsikirjoituksesta, mikä näkyy muun muassa siinä, että luku mustien ja harmaiden rottien sodasta on katkelmallinen. Ahon suomennoksen ensipainos on myös bibliofiilisesti erityisen arvokas, koska Lagerlöf muutti vielä tarinaansa suomennoksen jälkeen. Maija Karma kuvitti suomalaisen laitoksen vuonna 1958 ja sai seuraavana vuonna kuvituksestaan Rudolf Koivu -palkinnon.
Ennen Peukaloisen retkiä olivat ilmestyneet sellaiset lastenkirjallisuuden klassikot kuin Lewis Carrollin Liisan seikkailut ihmemaassa (1865) ja Rudyard Kiplingin Viidakkokirja (1894), joista jälkimmäisen eläintarinoiden sanotaan innoittaneen Lagerlöfiä oman tarinansa luomiseen. Tällaiset kuvitteelliset, fantasiaelementtejä sisältävät lasten tarinat voidaan nähdä osana impressionismin taidesuuntaa.
Juoni

Nils Holgersson on pikkupoika, jonka mielestä mukavinta on syödä ja nukkua. Toiseksi kivointa on tehdä kiusaa, etenkin eläimille. Erään tapauksen jälkeen Holgerssonien kotihaltia taikoo hänet pikkuruiseksi ja antaa hänelle kyvyn puhua eläimille. Villihanhet ottavat hänet kesyhanhineen mukaansa ja matkaavat Ruotsin maakuntien poikki. Matkan varrella Peukaloinen oppii kunnioittamaan eläimiä ja kasvaa aikuiseksi.
Anime ja sarjakuva

Kirjasta on tehty vuonna 1980 japanilais-itävaltalaisena yhteistyönä tehty piirrossarja Peukaloisen retket. Sarjaan perustuen julkaistiin myös sarjakuvalehti.
Muuta

Hanhen selässä lentävä Nils Holgersson – tunnettu kuva kirjasta – on kuvattu Ruotsin 20 kruunun setelin selkäpuolella. Myös saksalainen autolautta M/S Nils Holgersson on nimetty Nils Holgerssonin mukaan.
Aiheesta muualla

Kirja Project Gutenbergissä ruotsiksi
Peukaloisen retket 1/1984. Animessa ja sarjakuvassa seikkaili hassu pikku hamsteri, Rymy, jota ei ole alkuperäisessä tarinassa lainkaan.
Nils Holgerssonin patsas Karlskronassa
Tarzan ja Oparin aarteet

| Tarzan ja Oparin aarteet> Tarzan and the Jewels of Opar |
| --- | --- |
 alkuteoksen kansikuva
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Edgar Rice Burroughs
Kansitaiteilija:  J. Allen St. John
Kieli:  englanti
Kustantaja:  A. C. McClurg & Co.
Julkaistu:  1918
Sivumäärä:  350
Suomennos
Suomentaja:  A. J. Salonen Seppo Ilmari
Kustantaja:  Karisto Taikajousi Kauppakirjapaino WSOY Kirjayhtymä
Julkaistu:  1923 1967 1970 1974 1990
Sarja: Tarzan
Edeltävä:  Tarzanin poika
Seuraava:  Tarzanin viidakkoseikkailuja
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tarzan ja Oparin aarteet (Tarzan and the Jewels of Opar) on Edgar Rice Burroughsin viides Tarzan-romaani. Tarina julkaistiin ensin All-Story Cavalier Weekly -lehden jatkosarjana marras–joulukuussa 1916. Kirjana sen julkaisi ensimmäisenä A. C. McClurg & Co. vuonna 1918.
Suomeksi kirjan julkaisi Karisto A. J. Salosen suomentamana vuonna 1923. Seppo Ilmarin suomennoksen ovat julkaisseet Taikajousi vuonna 1966, Kauppakirjapaino vuonna 1971, WSOY vuonna 1974 ja Kirjayhtymä vuonna 1990.
Aiheesta muualla

Tarzan ja Oparin aarteet Gutenberg-projektissa (englanniksi)
Edgar Rice Burroughs Summary Project page for Tarzan and the Jewels of Opar (englanniksi)
Tamaki Uchiyama

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Tamaki Uchiyama
Syntymäaika: 13. joulukuuta 1972 (ikä 51)
Syntymäpaikka: Hyogo, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 159 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1989–1991 1992–1999 | Tasaki Kobe Prima Ham FC Kunoichi | 42 (15) 104 (46) |
Maajoukkue
| 1991–1999 | Japani | 58 (26) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Tamaki Uchiyama (jap. 内山 環, Uchiyama Tamaki; s. 13. joulukuuta 1972 Hyogo) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Uchiyama debytoi Japanin maajoukkueessa toukokuussa 1991. Hän kuului Japanin joukkueeseen myös MM-kilpailuissa 1991, 1995, 1999 ja kesäolympialaisissa 1996. Hän on pelannut 58 maaottelua ja tehnyt niissä 26 maalia.
Tarhapuiston koulu

| Tarhapuiston koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Havukoskenkatu 9, 01360 Vantaa
Koordinaatit:  60.3220°N, 25.0781°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Lakkautettu:  2011
Luokat:  1–6
Oppilaita:  160 (20.9.2007)
Tarhapuiston koulu oli alakoulu Vantaan Koivukylän suuralueen Havukosken kaupunginosassa. Koulussa opiskeli syyslukukaudella 2007 yhteensä 160 oppilasta (luokka-asteet 1–6). Syksyllä 2010 oppilasmäärä oli enää 130.
Vantaan kaupunki ilmoitti keväällä 2011 koulun sulkemisesta. Koulun vajaa 200 oppilasta ohjattiin syyslukukaudesta 2011 alkaen pääsääntöisesti läheiseen Kytöpuiston kouluun.  Koulun tilalle Vantaa kaavoitti kaksi kerrostaloa.
Pesäpallon Suomenmestaruuskilpailut 1924

Pesäpallon Suomenmestaruuskilpailut 1924 oli SM-kilpailujen kolmas kausi. Mestaruuden voitti kolmannen kerran peräkkäin Helsingin Pallonlyöjät. Loppuottelussa se venyi voittoon oltuaan ottelussa kolme kertaa takaa-ajoasemassa.
Pudotuspelit

Pudotuspeleissä paikasta varsinaisessa SM-loppuottelussa kamppailivat seurajoukkueet ja yksittäiset suojeluskuntien joukkueet. Suojeluskuntapiirien joukkueet pelasivat toisaalla järjestön mestaruudesta.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
:  
|  | 21. syyskuuta | 21. syyskuuta |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  | 21. syyskuuta | 21. syyskuuta |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Helsingin Pallonlyöjät |  8 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Helsingin Pallonlyöjät |  8 |   |   | 21. syyskuuta | 21. syyskuuta |   |   |  |  |
|  |  Helsingin Toverit |  2 |   |   | 21. syyskuuta | 21. syyskuuta |   |   |  |  |
|  |  Helsingin Toverit |  2 |   |   |  Helsingin Pallonlyöjät |  6 |   |   |  |  |
|  | 21. syyskuuta | 21. syyskuuta |   |   |  Helsingin Pallonlyöjät |  6 |   |   |  |  |
|  | 21. syyskuuta | 21. syyskuuta |   |   |  Pallo-Toverit, Helsinki |  0 |   |   |  |  |
|  |  Pallo-Toverit, Helsinki |  6 |   |   |  Pallo-Toverit, Helsinki |  0 |   |   |  |  |
|  |  Pallo-Toverit, Helsinki |  6 |   |   |  |  |   |   | 5. lokakuuta, Helsinki | 5. lokakuuta, Helsinki |
|  |  Riihimäen Pallonlyöjät |  4 |   |   |  |  |   |   | 5. lokakuuta, Helsinki | 5. lokakuuta, Helsinki |
|  |  Riihimäen Pallonlyöjät |  4 |   |   |  |  |   |   |  Helsingin Pallonlyöjät |  10 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  Helsingin Pallonlyöjät |  10 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  Lahden suojeluskunta |  8 |
|  |  Kuopion Urheilu-Veikot |  18 |   |   |  |  |   |   |  Lahden suojeluskunta |  8 |
|  |  Kuopion Urheilu-Veikot |  18 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Savon Sisu |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Savon Sisu |  3 |   |   |  Lahden suojeluskunta |   |   |   |  |  |
|  | 28. syyskuuta | 28. syyskuuta |   |   |  Lahden suojeluskunta |   |   |   |  |  |
|  | 28. syyskuuta | 28. syyskuuta |   |   |  Kuopion Urheilu-Veikot |  luopui |   |   |  |  |
|  |  Lahden suojeluskunta |  8 |   |   |  Kuopion Urheilu-Veikot |  luopui |   |   |  |  |
|  |  Lahden suojeluskunta |  8 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Jyväskylän sk palloilijat |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Jyväskylän sk palloilijat |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
Suojeluskuntajärjestön mestaruudesta pelattiin lopputurnaus Nurmon raviradalla 28. syyskuuta. Mukana olivat Pohjois-Hämeen, Etelä-Pohjanmaan, Kuopion ja Kymenlaakson piirien joukkueet. Loppuottelussa Pohjois-Häme voitti Etelä-Pohjanmaan 16–8. Kuopiolaiset siis selvisivät niin siviili- kuin suojeluskuntasarjassakin välieriin saakka.
Loppuottelu

Loppuottelussa kohtasivat Helsingin Pallonlyöjät ja Pohjois-Hämeen Pallonlyöjät. Lähteistä ei löydy varmaa tietoa siitä miten Pohjois-Hämeen Pallonlyöjät pääsi loppuotteluun. Yksi mahdollisuus on että se oli sama joukkue kuin Pohjois-Hämeen suojeluskuntapiiri, joka oli suojeluskuntajärjestön vuoden 1924 mestari, ja pääsi sen vuoksi suoraan loppuotteluun.
Loppuottelu pelattiin Kaisaniemessä 12. lokakuuta 1924. Sen voitti Helsingin Pallonlyöjät lukemin 5–4.
Ottelun juoksulista:
| Joukkue |  |  |  |  |  |  |  | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pohjois-Hämeen Pallonlyöjät | 1 | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 4 |
| Helsingin Pallonlyöjät | 1 | 0 | 2 | 1 | 0 | 1 | 0 | 5 |