stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Disneyn Välitunti
Päähenkilöt > Ashleyt

Ashleyt ovat neljä tyttöä, jotka tunnetaan nimillä Ashley A, Ashley B, Ashley K ja Ashley T. Sarjan muut päähenkilöt pitävät heitä ärsyttävinä. Heitä johtaa Ashley A. Ashleyt ja Spinelli halveksivat toisiaan, lähinnä koska Spinelli on poikatyttö, joka inhoaa kaikkea tyttömäistä ja koska ei suostu liittymään heihin, vaikka hänen nimensä on myös Ashley.
Päähenkilöt > Randall

Randall Wheems on välituntivalvoja Finsterin luotettavin apuri ja tämän oikea käsi. Randall raportoi kaikki mahdolliset rikkomukset Finsterille ja tämän vuoksi muut lapset välttävät häntä. Tästä huolimatta Randall toimii yhteistyössä muiden lasten kanssa kun se on tarpeellista.
Suomalaiset äänet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Jon-Jon Geitel   | … |   TJ   |
|   Samuel Harjanne   | … |   Vince   |
|   Hanna Savikko   | … |   Spinelli   |
|   Saska Pulkkinen   | … |   Mikey   |
|   Pasi Ruohonen   | … |   Mikeyn laulut   |
|   Kiti Kokkonen   | … |   Gretchen   |
|   Aapo Mustonen   | … |   Gus   |
|   Ossi Ahlapuro   | … |   Rehtori Prickly, kertoja   |
|   Eira Soriola, Titta Jokinen   | … |   neiti Finster   |
|   Sari Moilanen   | … |   neiti Grotke   |
Lisäksi: Ossi Ahlapuro, Jutta Annala, Fanny Heinonen, Titta Jokinen, Antti Jaakola, Jenni Laakso, Mari Laari, Elise Langenoja, Juha Paananen, Peter Pihlström, Velimatti Ranta, Ulla Renko, Jenni Sivonen, Minna Tasanto, Pauli Virta, Sebastian Wennström, Max Wiberg
Elokuvat

Tehtävä – Pelastakaa kesäloma (2001)
Recess Christmas: Miracle on Third Street (2001)
Recess: All Growed Down (2003)
Recess: Taking the Fifth Grade (2003)
Crossover-jakso

Lilo & Stitch: Rela (2006)
Aiheesta muualla

Tietoa Disneyn sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Disney Channelilla esitettäviä ja esitettyjä sarjoja
A.N.T. – Aikaistetut nuoret taiturit • Austin ja Ally • Brandy ja Herra Whiskers • Brian O’Brian • Coryn koukerot • Dave the Barbarian • Disney Channel Games • Dog with a Blog • Even Stevens • Finias ja Ferb • Fillmore • Gravity Falls • H2O • Hannah Montana • Hopon poppoo • Isojen tyttöjen leikit • Jake Long – amerikkalainen lohikäärme • Jessie • Jonas Brothers: Living the Dream • Kaksi kunkkua • Keisarin uusi koulu • Kickin’ It • Kim Possible • Klassiset piirretyt • Lab Rats • Lilo & Stitch • Liv ja Maddie • Lizzie McGuire • Mikin klubi • Mikki Hiiren kerhotalo • Nokkapokka • Olli avaruudessa • Onnea matkaan, Charlie! • Paljon melua Maggiesta • Poika tulevaisuudesta • The Proud Family • Se en ollut minä • Shake It Up • Sonny with a Chance • So Random! • Supersairaala • Disneyn Tarzanin legenda • Tavataan välkkärillä • That’s So Raven • Timmy ja haltijakummit • Vaihdokit • Viiden tähden merielämää • Viisikko jutun jäljillä • Violetta • Disneyn Välitunti • Waverly Placen velhot • Zackin ja Codyn viiden tähden elämää
La Colmena (Paraguay)

| La Colmena |
| --- | --- |
 La Colmena
 Koordinaatit: 25°52′59″S, 56°50′05″W 
Valtio:  Paraguay
Departementti:  Paraguarí
Väkiluku (2022):  5 254
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Colmena on pikkukaupunki Paraguayn Paraguarín departementissa. Sen perustivat japanilaiset siirtolaiset vuonna 1936. Vuonna 2022 paikkakunnan asukasluku oli 5 254.
Maantiede

La Colmena sijaitsee Paraguayn Paraguarín departementissa. Matkaa Paraguayn pääkaupunki Asuncióniin on noin 132 kilometriä.
Historia

La Colmenan perustaminen liittyi japanilaiseen siirtolaisuuteen Etelä-Amerikkaan. Alkujaan japanilainen siitolaisuus oli kohdistunut etenkin Brasiliaan, mutta maa oli lopulta kieltänyt enemmän siirtolaisuuden. Tällöin vaihtoehdoksi muodostui Paraguay. Paraguayn hallinto luovutti japanilaisen siirtokunnan perustamiseksi 11 500 hehtaaria maata ja ensimmäiset 11 japanilaista siirtolaisperhettä saapuivat paikalle tohtori Kunito Miyasakan johdolla 15. toukokuuta 1936.
La Colmena oli alkujaan hyvin eristäytynyt muusta maasta. Lopulta paikakkunta kuitenkin kheittyi. Vuonna 1963 se liitettiin maan maantieverkkoon ja se oli myös yksi ensimmäisistä sähköverkkoon liitetyistä maaseutupaikkakunnsita. Alkujaan siirtokunta oli keskittynyt etenkin mulperi- eli silkkitoukkien ja mehiläisten kasvatukseen, sekä viininvalmistukseen. Heistä tuli myöhemmin myös tomaatin ja riisinkasvatuksen pioneereja Paraguayssa. Nykyisin huomattavan markkinalaueen paikallisille maataloustuotteille muodostaa maan pääkaupunki Asunción.
väestö

Paraguayn vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan La Colmenan asukasluku oli 5 254. Nykyisin paikallisista alle 10 % on japanilaistaustaisia.
Kaupunkia on markkinoitu Paraguayn hunajan ja hedelmien pääkaupunkina. Expo Frutas on vuosittainen tapahtuma, jossa esitellään paikallisia hedelmiä.
Blue1

| Blue1 |
| --- | --- |

 IATA: KF  –  ICAO: BLF 
Kutsukoodi:  BLUEFINN
Perustettu:  1987
Lakkautettu:  2016
Kotipaikka:   Vantaa, Suomi
Blue1:n pääkonttori Vantaalla.
Blue1:n aikoinaan operoiman AvroRJ:n ohjaamo
Blue1:n Boeing 717 Tegelin lentoasemalla, maalattuna yksilölliseen 'Flowing'-väritykseen.
Avro RJ85
SAS.n Boeing 737-600
Blue1 (aik. Air Botnia) oli suomalainen lentoyhtiö. Se lensi ensin itsenäisenä ja myöhemmin SAS:n täysin omistamana tuotantoyhtiönä reittejä Suomen ja Skandinavian välillä. Lokakuussa 2015 SAS tiedotti myyvänsä Blue1 Oy:n koko osakekannan irlantilaiselle CityJetille ja helmikuussa 2016 yrityksen nimeksi vaihtui CityJet Oy. Nykyään yhtiö vastaa CityJetin toiminnoista Helsingin liikenteen solmukohdassa työllistäen noin 40 lentäjää vuonna 2018.
Historia

Yhtiö perustettiin vuonna 1987 nimellä Air Botnia, perustajanaan mm. Finncomm Airlinesin pääomistaja ja toimitusjohtaja Juhani Pakari. Yhtiö aloitti operoinnin vuonna 1988 harjoittaen kotimaan matkustaja- ja rahtiliikennettä mm. Helsingistä Ylivieskaan. Ensimmäiset koneet olivat Embraer Bandeiranteja, myöhemmin kalustona oli BAe Jetstream-koneita.
Tammikuussa 1998 SAS-konserni osti yhtiön. Vuonna 2003 Air Botnia otti uuden nimen Blue1, koska Botnia-nimen samankaltaisuus Bosnia-nimen kanssa aiheutti epäselvyyksiä yhtiön laajentuessa Keski-Euroopan reiteille. Yhtiö sai lokakuussa 2003 kaksi Avro RJ-100 -konetta. Ensimmäinen kone (OH-SAM) saapui 22. lokakuuta ja aloitti liikennöinnin 26. lokakuuta. Toinen kone (OH-SAN) saapui 31. lokakuuta. Pian tämän jälkeen vuonna 2004 yhtiö aloitti Suomen sisäiset lennot halpalentoyhtiökonseptilla Flying Finn -yhtiön mallin mukaan ja liittyi Star Alliance -yhtymään ensimmäisenä alueellisena jäsenenä. Yhtiö liittyi allianssiin lokakuussa 2010 ja erosi marraskuussa 2013.
Reittivalikoimaa laajennettiin Pohjoismaihin, ja SAS:n omistuksessa Blue1:n keskeiseksi tehtäväksi tuli toimia syöttöliikenneyhtiönä SAS:lle. Samalla Suomen sisäistä liikennettä laajennettiin, ja myöhemmin ryhdyttiin liikennöimään myös Keski- ja Etelä-Euroopan useisiin suuriin kaupunkeihin sekä kesäkaudella myös Etelä-Euroopan turistikohteisiin.
Blue1 siirtyi yhden konetyypin laivueeseen. Vanhojen Avro RJ85- sekä McDonnell Douglas MD-90 -koneiden tilalle hankittiin leasing-sopimuksella vuokrattuja 115-paikkaisia Boeing 717-koneita. Alun perin ne piti muokata 120-paikkaisiksi, mutta tätä ei tehty. Blue1 tavoitteli uusilla koneilla entistä enemmän liikematkustajia ja avasi uusia reittejä muun muassa Helsingistä Müncheniin ja Amsterdamiin ja Lappeenrannasta Kööpenhaminaan.  Reitit kuitenkin lopetettiin vuonna 2011. Blue1 ilmoitti keskittyvän Pohjoismaiden välisiin reitteihin.
1. marraskuuta 2012 alkaen Blue1 alkoi toimia tuotantoyhtiönä SAS:lle. Tämä tarkoittaa sitä, että Blue1:n lentojen markkinointi siirtyi SAS:lle, ja samalla lennonnumeroihin vaihtui Blue1:n tunnuksen KF tilalle SAS:n tunnus, SK. Samalla verkkosivusto Blue1.fi korvattiin sivustolla www.sas.fi (Arkistoitu – Internet Archive).
Säännöllinen liikennöinti Suomessa lopetettiin, viimeisenä Helsinki–Vaasa-reitti 18.8.2013. Blue1 lensi kuitenkin Helsingistä talvikaudella Kittilään ja Kuusamoon.
Blue1 on jonkin verran poikennut aiemmin ilmoitetusta Pohjoismaihin keskittymisestä. Se lensi muun muassa Helsingistä Nizzaan ympäri vuoden, tosin harvakseltaan. Toisaalta vuonna 2014 luovuttiin Pohjoismaiden ulkopuolisista reiteistä kokonaan. Yrityksen toiminta supistui viimeisinä vuosina voimakkaasti, ja siitä on tiedotettu hyvin suppeasti. Yhtiö ilmoitti 17.6.2014 aloittavansa YT-neuvottelut, joiden tarkoitus oli vähentää jopa puolet henkilöstöstä, eli noin 160 työntekijää, koska koneiden määrä vähennettiin 9:stä 5:een.
Lokakuussa 2015 SAS ilmoitti myyvänsä Blue1:n irlantilaiselle CityJetille. Yrityskauppa liittyi järjestelyyn, jossa SAS vuokrasi CityJetiltä kahdeksan uutta kanadalaista Bombardier CRJ900-lentokonetta. Samalla SAS luovutti Blue1 Oy:n osakkeet CityJetille.
Laivasto

| Konetyyppi | Paikkaluku | Lukumäärä | Tilauksia | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Boeing 717-200 | 115 | 5 | 0 | Koneista luovuttiin lokakuussa 2015. |
Poistuvat 717:t oli tarkoitus korvata emoyhtiö SAS:n laivastosta siirrettävillä Boeing 737-600 -koneilla, jotka olisivat kuitenkin olleet SAS:n väreissä. Myöhemmin SAS kuitenkin ilmoitti, ettei näin tapahdu, vaan se pohtii vaihtoehtoisia suunnitelmia.
Reittikohteet

Blue1 lensi reittilentoja pääasiassa Helsinki-Vantaan ja Tukholman Arlandan lentoasemilta. Yhtiö lensi myös vaihteleviin sesonkikohteisiin, kesällä etenkin Välimeren maihin ja talvella Pohjois-Suomen hiihtokeskuksiin.
Reittikohteet > Viimeiset kohteet joihin Blue1 lensi omalla laivastollaan

Helsingistä
Britannia
Edinburgh (Edinburghin lentoasema)
Italia
Bologna (Bolognan lentoasema)
Kreikka
Ateena (Ateenan kansainvälinen lentoasema)
Kroatia
Dubrovnik  (Dubrovnikin lentoasema)
Pula(Pulan lentoasema)
Split (Splitin lentoasema)
Sveitsi
Zürich  (Zürichin lentoasema)
Suomi
Kittilä (Kittilän lentoasema)
Kuusamo (Kuusamon lentoasema)
Norja
Oslo (Gardermoenin lentoasema)
Ranska
Pariisi (Charles de Gaullen lentoasema)
Nizza (Côte d’Azurin kansainvälinen lentoasema)
Marseille (Provencen lentoasema)
Ruotsi
Tukholma (Arlandan lentoasema)
Tanska
Kööpenhamina (Kastrupin lentoasema)
Tukholmasta
Suomi
Helsinki (Helsinki-Vantaan lentoasema)
Tampere (Tampere-Pirkkalan lentoasema)
Turku (Turun lentoasema)
Vaasa (Vaasan lentoasema)
Ruotsi
Kalmar (Kalmarin lentoasema)
Kööpenhaminasta
Suomi
Helsinki (Helsinki-Vantaan lentoasema)
Turku (Turun lentoasema)
Vaasa (Vaasan lentoasema)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Blue1 Wikimedia Commonsissa
SAS Group
Allianssi: Star Alliance
Lentoyhtiöt: SAS • Air Greenland
Entiset lentoyhtiöt: airBaltic • Spanair • Quantum Air • Estonian Air • Widerøe • Blue1
Star Allianceen kuuluvat lentoyhtiöt
| --- | --- |
Jäsenet:  Aegean Airlines  Air Canada  Air China  Air India  Air New Zealand  All Nippon Airways  Asiana Airlines  Austrian Airlines  Avianca  Brussels Airlines  Copa Airlines  Croatia Airlines  EgyptAir  Ethiopian Airlines  EVA Air  LOT Polish Airlines  Lufthansa  Shenzhen Airlines  Singapore Airlines  South African Airways  Swiss International Air Lines  TAP Air Portugal  Thai Airways International  Turkish Airlines  United Airlines 
Entiset jäsenet:  Adria Airways  Ansett Australia  Avianca Brasil  Blue1  British Midland International  Continental Airlines  Mexicana  Scandinavian Airlines  Shanghai Airlines  Spanair  TACA Airlines  TAM Airlines  US Airways  VARIG
Yserin taistelu

Yserin taistelualueen kartta.
Yserin taistelu on ensimmäisen maailmansodan taistelu Belgiassa 16. – 31. lokakuuta 1914. Taistelu päätti rintamalinjan leviämisen, kilpajuoksun Atlantille. Ympärysvallat voittivat, koska saivat turvattua Ranskan rannikon.
Tapahtumat

Saksa pyrki valtaamaan satamakaupungit Calais’n, Boulognen ja Dunkerquen, joiden kautta britit laskivat joukkoja Ranskan maaperälle.
Kun ammuspulasta kärsivä Belgian armeija kului taistelussa, Ranska täydensi sitä omilla joukoillaan. Diksmuideen hyökättiin 16. lokakuuta, mutta saksalaiset ajettiin pois. 18. lokakuuta saksalaiset hyökkäsivät uudestaan, ja Diksmuidea pommitettiin rajusti. 23. lokakuuta viimeinen Yserin yli vievä silta hajosi.
Jokilaivan kapteeni Hendrik Geeraert ja belgialaiset insinöörit avasivat 28. lokakuuta Yserjoen sulut Nieuwpoortissa, tulvittivat vuoroveden avulla Diksmuide–Nieuwpoort-rautatien ja pysäyttivät tällä tavoin saksalaisten etenemisen Nieuwpoort–Yser-linjalle.
Belgialaisia kuoli ja haavoittui 20 000.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Bauer Media (Suomi)

| Bauer Media Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Toimitusjohtaja:  Sami Tenkanen
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:   Suomi
Liikevaihto:   38,55 milj. € (2023)
Tilikauden tulos:   2,62 milj. € (2023) 
Henkilöstö:   119 (2019) 
Emoyhtiö:  Bauer Media Holding
Omistaja:  Bauer Media Group
Kotisivu:  www.bauermedia.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bauer Media Oy (vuosina 2013–2015 SBS Discovery Radio Oy ja sitä ennen SBS Finland Oy) on suomalainen mediayhtiö, joka on osa saksalaista Bauer Media Groupia. Bauer Media on Suomen kaupallisen radion markkinajohtaja sekä kuuntelussa että mainosmyynnissä mitattuna.
ProSiebenSat.1 Group hankki kesäkuussa 2007 omistukseensa Euroopan silloisen toiseksi suurimman mediayhtiön SBS Broadcastingin, joka omisti 15 televisiokanavaa seitsemässä Euroopan valtiossa sekä 55 radiokanavaa kuudessa Euroopan maassa. SBS Broadcastingin pääasiallinen toimialue oli kuitenkin Pohjoismaat.
Discovery Communications osti SBS:n pohjoismaiden toiminnot ProSiebenSat.1 Medialta joulukuussa 2012.. SBS Nordicin toiminnot sekä Discoveryn aiemmat toiminnot pohjoismaissa yhdistettiin uuteen yhtiöön 9. huhtikuuta 2013, jonka nimeksi tuli SBS Discovery Media.
Bauer Media Group osti SBS Discovery Radion Discovery Communicationsilta huhtikuussa 2015.
Bauer Media Oy:n palveluksessa työskenteleemilloin? noin 170 henkeä ja sen toimitusjohtajana toimii Sami Tenkanen.
Tekoäly alkoi lukemaan uutiset Bauer Median radiokanavilla 5. huhtikuuta 2024 alkaen.
Yrityskaupat

Bauer Media osti loppuvuonna 2015 Radio Novan radioliiketoiminnan ruotsalaisen Bonnier-konsernin omistamalta MTV:ltä. Samassa yhteydessä myös NRJ:n ja Radio Nostalgian myynti- ja markkinointitoiminnot siirtyivät Bauer Medialle, mutta NRJ:n ja Radio Nostalgian radioliiketoimintaa yhtiö ei omista.
Bauer Media osti Radio Classicin helmikuussa 2020 ja Basso Median saman vuoden huhtikuussa.
Bauer Media osti Mediatakojat Oy:n maaliskuussa 2021.
Radiokanavat

Helmikuussa 2025 Bauer Median radiokanavia Suomessa olivat:
Auran Aallot
Basso
Radio 957
Radio City
Radio Classic
Kasari
Iskelmä
Radio Mega Oulu
Radio Nostalgia
Radio Nova
NRJ
Radio Pooki
Radio Pori
SuomiRock
SuomiRäp
Top51
Radiokanavat > Entiset radiokanavat

KISS (nykyään nettiradio)
Kiss FM
Radio Jyväskylä
Radio Mega
Radio Sata
Play Radio
The Voice
Ysäri (nykyään nettiradio)
Palkinnot

SBS Finland voitti vuoden 2009 Radio Gaalassa seuraavissa kategorioissa: vuoden myyntitiimi (SBS Median valtakunnan myyntiryhmä) sekä vuoden paikallinen myyjä.
Vuoden 2012 Radio Gaala pidettiin 17. tammikuuta SBS palkittiin Gaalassa kolmessa kategoriassa: Vuoden uutistoimittaja (Mikko Räsänen, The Voice), Vuoden myyntitiimi (Iskelmän valtakunnan myyntiryhmä) ja Vuoden radiotapahtuma (Iskelmä festivaali).
Aiheesta muualla

Bauer Median kotisivut
Suomalaiset radioasemat
| --- | --- |
Yle:  Yle Radio 1  YleX  Yle Radio Suomi  Yle Vega  Yle X3M 
Bauer Media Group:  Basso  Iskelmä  Radio 957  Radio City  Radio Classic  Radio Mega Oulu  Radio Nova  Radio Pooki  SuomiRock  SuomiRäp  Auran Aallot  Radio Pori  Kasari  Ysäri  Top51  KISS 
Nelonen Media:  Aito Iskelmä  Easy Hits  Groove FM  Helmiradio  HitMix  Kantriradio  Loop  Radio Rock  Radio Suomipop 
NRJ Finland:  NRJ  Radio Nostalgia 
Keskisuomalainen:  Radio Keskisuomalainen  Radio Voima  Savon Aallot 
Muut:  Classic Hits  FUN Tampere  Järviradio  Kuhan.fm  Radio Dei  Radio Helsinki  Radio Inari  Radio Kaleva  Radio Moreeni  Radio Ramona  Radio Rex  Radio Sandels  Radio SUN  Radio Vaasa  Rattoradio  Sea FM Radio  Suviseuraradio  Tampereen Kiakkoradio 
Lakkautetut asemat:  Aito Hitti (2016–2019)  Aito Kajaus (1989–2019)  Box (2018–2020)  Business FM (2016–2019)  I LUV 2K (2018–2020)  Metro Helsinki (2005–2017)  Me Naiset Radio (2021–2023)  Oi FM (2007–2015)  Pispalan Radio (2015–2021)  Päijänneradio (1989–2001)  Radio 88,2 (1989–2020)  Radio 967 (2007–2011)  Radio Aalto (2007–2020)  Radio Alex  Radio Kaakko (2020–2023)  Radio KLF (2005–2015)  Radio Lakeus (1985–1989)  Radio Manta (1989–2011)  Radio Majakka (1999–2008)  Radio Melodia (2008–2016)  Radio Mikkeli (2013–2020)  Radio Rapu (2014–2016)  Radio Seinäjoki  Radio Sputnik (1999–2019)  Radio Ykkönen  Rogmo FM (2000–2009)  RÄP (3/2020–9/2020)  Simpsiö 96,9  Spin FM (2009–2020)  Spirit FM (2015–2018)  The Voice (2007–2016)  Zoom FM (2008–2011)  Yle Puhe (1998–2024)
Anti-imperialismi

Anti-imperialismi on poliittinen liike, joka vastustaa imperialismia ja uuskolonialismia. Tämän liikkeen näkemys on, että imperialismi on este vapaudelle ja että se johtaa militarismiin. Anti-imperialismi sai saanut jalan sijaa Yhdysvalloissa 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa, mistä se levisi Filippiineille. Anti-imperialismi sai kannatusta 1920-luvulla Uzbekistanin ja Venäjän syrjäseuduilla, missä se yhdistettiin sosialistisiin aatteisiin.tarvitaan parempi lähde 1960-luvulla anti-imperialismi alkoi vaikuttaa Kuubassa, missä otettiin kantaa Vietnamin sotaan ja imperialismiin Afrikassa. Anti-imperialistisia ja antikolonialistisia näkemyksiä on esitetty myös islamilaisessa maailmassa, muun muassa Egyptiläisessä Veljesjärjestössä. Antikolonialismi on yhdistynyt joihinkin islamilaisiin liikkeisiin arabien keskuudessa ja Etelä-Aasian alueella.
Kimmo Leijala

Kimmo Leijala (2. syyskuuta 1982 Seinäjoki – 2024) oli suomalainen kirjailija ja kirjastotyöntekijä. Leijala aloitti uransa omakustannuksien kautta, mutta sai myöhemmin "Viti" -teoksellaan sopimuksen Leevi Lehdon ylläpitämälle ntamo-kustantamolle. Leijala julkaisi ntamon kautta kolme runokokoelmaa: "Viti", "Fosfori" ja "Tähtiyrttitahroja". Näistä "Fosfori" oli arvostelumenestys, joka noteerattiin kiitettävällä kritiikillä muun muassa Tuli & Savu -runouslehdessä.
Tanja Tuomela

| Tanja Tuomela> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. lokakuuta 1987 (ikä 37) Ylihärmä
Kansalaisuus:   Suomi
Pesäpalloilija
Lempinimi:  Tane, Tauno
Ulkopelipaikka:  kolmoskoppari
Sisäpelirooli:  vaihtaja
Heittokäsi:  oikea
Lyöntipuoli:  oikea
Seura:  Alajärven Ankkurit
Pelinumero:  7
Pelaajaura
Junioriseurat
:  Ylihärmän Pesis-Junkkarit
Ammattilaisjoukkueet
2005-2014 2015-2016 2017 2018 2020-:  Ylihärmän Pesis-Junkkarit Lappajärven Veikot Seinäjoen Maila-Jussit Lappajärven Veikot Alajärven Ankkurit
Tanja Tuomela (o.s. Talkkari, s. 6. lokakuuta 1987 Ylihärmä) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Ykköspesiksessä pelaavaa Alajärven Ankkureita.
Tuomela pelaa myös salibandyä kakkos­divisioonaa pelaavassa S. C. Alajärvessä.
Seurajoukkueet > Ylihärmän Pesis-Junkkarit

Talkkari aloitti ammattiruansa kasvattijoukkueessaan Ylihärmän Pesis-Junkkareissa. Talkkari pelasi ensimmäisen Superpesis ottelunsa kauden 2005 pudotuspeleissä Siilinjärven Pesistä vastaan. Hänen suoritukset kaudella 2005 ansaitsivat hänelle paikan Tyttöjen Itä-Lännessä tuolla kaudella. Tuomela sopi hyvin YPJ:n nopeisiin pelaajiin ja pelasi siellä miltein 300 ottelua eri sarjatasoilla 11 vuoden aikana, pelaten viimeiset kaksi kautta Suomensarjassa.
Seurajoukkueet > Lappajärven Veikot

Tuomela siirtyi Lappajärven Veikkoihin kertoen Suomensarjan tason olevan liian matala hänelle. Tuomela vietti Lavettarissa kaksi kautta. Tuomela pelasi joukkueen kapteenina nostaen Lavettaret Superpesikseen.
Seurajoukkueet > Seinäjoen Maila-Jussit

Tuomela siirtyi Superissa pelaavaan Seinäjoen Maila-Jusseihin kaudeksi 2017.
Seurajoukkueet > Lappajärven Veikot

Tuomela palasi Lavettariin kaudeksi 2018. Tuomela paransi suorituksiaan varsinkin ulkopelissä ja ansaitsi itselleen ensimmäisen aikuisten Itä-Länsi edustuksen. Kauden 2018 jälkeen Tuomela piti lajitaukoa pesäpallosta ja pelasi S.C. Alajärvessä salibandyä.
Seurajoukkueet > Alajärven Ankkurit

Vuonna 2020 Tuomela palasi pesäpallon pariin Alajärven Ankkureiden riveissä Maakuntasarjassa. Tuomela oli mukana nostamassa Ankkureita takaisin Suomensarjaan vuonna 2020 ja historiallisessa nousussa Ykköspesikseen vuonna 2024.
Saavutukset > Pelaajana

1 Tyttöjen Superpesiksen Itä-Länsi: 2005
1 Itä-Länsi: 2018
1 Liitto–Lehdistö-ottelu: 2012
Yksityiselämä

Tuomela meni naimisiin Alajärven Ankkureiden naistenjoukkueen pelijohtajan Tero Tuomelan kanssa vuonna 2008. Heillä on yhdessä kaksi lasta.
Tuomela on kouluttautunut rakennustekniikan insinööriksi Seinäjoen ammattikorkeakoulussa ja työskentelee Finnlamellillä Alajärvellä.
Klingonit

Klingonimperiumin arvomerkki, jonka on suunnitellut Matt Jefferies

Klingonit ovat kuvitteellisia kuvitteelliselta Qo'noS-planeetalta kotoisin olevia humanoideja Star Trek -universumissa. Klingonit olivat romuluslaisten ohella ihmiskunnan ja Yhdistyneiden planeettojen liiton vastustajia ensimmäisessä Star Trek -sarjassa. Elokuvan Star Trek VI – Tuntematon maa (engl. The Undiscovered Country) tapahtumien seurauksena ihmisten ja klingonien suhteet lämpenivät ja lopulta klingonit liittyivät samaan rintamaan ihmisten, romuluslaisten ja monien muiden kanssa Dominionia ja kardassialaisia vastaan.
Klingonit esiintyvät ensimmäisen kerran alkuperäisen sarjan jaksossa Armon asialla (Errand of Mercy) ja ovat Star Trekin käsikirjoittaja/tuottaja Gene L. Coonin luomus. Kielitieteilijä Marc Okrand loi Star Trek III: Spockin paluu -elokuvaa varten klingonin kielen (klingoniksi tlhIngan Hol). Monet Star Trek -fanit ovat opetelleet puhumaan klingonin kieltä, ja se on mainittu Guinnesin ennätyskirjassa puhujamäärältään maailman suosituimpana fiktiivisenä kielenä.
Alkuperäisessä 1967 Star Trek -sarjassa Klingonit harjoittivat feodalismia ja autoritäärisyyttä, heillä oli sotilaskasti ja orjuutta työvoimana, mutta ulkoisesti he muistuttivat paljolti ihmisiä. Alun perin Klingonit luotiin, koska sarjan luojat halusivat sarjan päähahmoille toistuvan vastustajan jotka olisi helpompi ja halvempi luoda maskeeraamalla kuin sarjassa jo aiemmin esiintyneet romuluslaiset. Vuoden 1979 Star Trek: Avaruusmatka-elokuvaan klingonien rotu kuitenkin uudistettiin muuttuneen budjetin myötä täysin, ja klingoneille kehitettiin muun muassa tunnistettava rypyttynyt otsa. Myös klingonien kulttuuri muovautui entistä militaristisemmaksi, ja kunniakäsitys tiukentui mukailemaan bushido-samuraikulttuurin piirteitä. Sen myötä kaikkia klingoneja (niin miehiä kuin naisiakin) pidetään sotureina ja heidän tulee aina puolustaa omaa ja perheensä kunniaa. Muutos kuitenkin aiheutti sarjaan jatkumovirheen, jota ei sen tarkemmin selitelty. DS9-sarjan jaksossa "Trials and Tribble-ations" Worf, eräs sarjan tutuimmista klingonhahmoista, sanoo "heidän olevan klingoneita" mutta biologisen eroavuuden syyksi hän sanoo vain "etteivät he puhu asiasta ulkopuolisten kanssa" ("We do not discuss it with outsiders").
Klingonien Bat'leth-aseita
Samuli Torssosen luomassa Star Wreck -elokuvasarjassa parodioidaan klingoneita nimellä plingonit.
Biologia

Kuten monet Star Trek -universumin rodut, myös klingonit ovat antropomorfisia. Niiden tunnusomaisia ​​piirteitä ovat korkeus (yli 2 metriä) ja otsan luiset harjanteet. Klingonin anatomia on eksessiivinen; Jokaista sisäelintä on varakappale, mukaan lukien ylimääräinen munuaissarja, kahdeksan kammion sydän, kolmas keuhko, toissijainen aivorunko sekä laaja ja vahva luuston rakenne.