stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Peter Cehlárik
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Slovakia.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Slovakia.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Slovakia.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Slovakia> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Kanada 2015 | jääkiekko |  |
Cehlárik edusti Slovakiaa MM-kilpailuissa vuonna 2016. Yhteensä hän on pelannut 18 A-maaottelua tehopistein 3+3=6.
Cehlárik pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2014 ja 2015, joista jälkimmäinen turnaus päättyi pronssiin. Hän osallistui myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuihin vuonna 2013, jolloin Cehlárik voitti tehopistein 2+5=7 Slovakian sisäisen syöttöpörssin ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Róbert Lántošin kanssa. Valmennus valitsi hänet joukkueensa turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta.
Cehlárik pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2012.
Prince of Darkness

Prince of Darkness tarkoittaa seuraavia asioita:
Pimeyden valtias (Prince of Darkness), John Carpenterin kauhuelokuva
Dracula – pimeyden ruhtinas (Dracula: Prince of Darkness), Terence Fisherin kauhuelokuva
Prince of Darkness, Ozzy Osbournen kokoelma-albumi
Prince of Darkness, Alice Cooperin kokoelma-albumi
Prince of Darkness, Big Daddy Kanen albumi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Prince of Darkness”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Henri Michel

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Henri Michel
Syntymäaika: 9. lokakuuta 1947
Syntymäpaikka: Aix-en-Provence, Provence-Alpit-Riviera, Ranska
Kuolinaika: 24. huhtikuuta 2018 (70 vuotta)
Kuolinpaikka: Aix-en-Provence,  Provence-Alpit-Riviera, Ranska
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1964–1966 1966–1982 |  AS Aix  FC Nantes | 34 (0) 533 (81) |
Maajoukkue
| 1967–1980 |  Ranska | 58 (4) |
Valmennusura
1982–1984 1984–1988 1990–1991 1994 1995 1995–2000 2000–2001 2001 2001–2002 2003–2004 2004–2006 2006 2007 2007–2008 2008–2009 2009 2010 2010–2011 2012:  Ranskan B-maajoukkue  Ranskan A-maajoukkue  Paris SG  Kamerunin maajoukkue  Al Nasr Riad  Marokko  Arabiemiirikunta  Aris FC  Tunisia  Raja Casablanca  Norsunluurannikko  Al Arabi Doha  Zamalek  Marokko  Mamelodi Sundowns FC  Zamalek  Raja Casablanca  Päiväntasaajan Guinea  Kenia
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Henri Michel  (9. lokakuuta 1947 – 24. huhtikuuta 2018) oli ranskalainen jalkapallovalmentaja ja aiemmin keskikenttäpelaaja.
Michel kuoli syöpään synnyinkaupungissaan Aix-en-Provencessa 70-vuotiaana 24. huhtikuuta 2018
Ura pelaajana

Vuosina 1964–1966 Michel pelasi Aixissa ennen siirtymistään FC Nantesiin, missä pelasi koko loppu-uransa. Michel edusti Nantesia kaikkiaan 16 kauden ajan ja juhli kolmen Ranskan mestaruuden lisäksi yhtä cup-voittoa. Michel oli myös mukana, kun Nantes eteni kaudella 1979–80 Cup-voittajien cupin välieriin. Ranskan jalkapallomaajoukkueessa Michel pelasi vuosina 1967–1980 yhteensä 58 maaottelua tehden niissä neljä maalia.
Ura pelaajana > Meriitit pelaajana

Ranskan mestaruus (3): 1973, 1977, 1980
Hopeaa (5): 1967, 1974, 1978, 1979, 1981
Ranskan cupin voitto (1): 1979
Hopeaa (2): 1970, 1973
Ura valmentajana > Meriitit valmentajana

Olympiakulta (1): 1984 (Ranska)
Artemio Franchi Trophy (1): 1985 (Ranska)
MM-pronssia (1): 1986 (Ranska)
Afrikan cupin voitto (1): 2003 (Raja de Casablanca)
Marokon mestaruus (1): 2004 (Raja de Casablanca)
Afrikan-mestaruuskilpailujen hopeaa (1): 2006 (Norsunluurannikko)
Protetiikka

Hammassilta
Hammasimplantti ja kruunu
Protetiikka on hammaslääketieteen erikoisala. Erikoistumiseen vaaditaan hammaslääketieteen lisensiaatin (HLL) tutkinto, oikeus harjoittaa hammaslääkärin ammattia laillistettuna ammattihenkilönä ja kahden vuoden kliininen työkokemus.  Protetiikassa reikiintynyt hammas korjataan yleensä metallisella tai keraamisella täytteellä riippuen hiotun hampaan muodosta. Protetiikka käsittää irtoproteesit, pysyvää (sementoitua) protetiikkaa sekä erilaisia implantti-kiinnikkeisiä proteettisia ratkaisuja kuten keinojuurin tuettuja siltoja tai yksittäisiä keinojuuren varaan rakennettuja hammaskruunuja. Protetiikan erikoishammaslääkäri (proteetikko) toimii usein yhteistyössä hammasteknikkojen kanssa.
Protestanttiset kirkot Mongoliassa

Protestanttisia kirkkoja Mongoliassa ovat luterilainen, presbyteerinen, seitsemännen päivän adventistit sekä erilaiset evankeliset protestanttiset ryhmät. Mongolian Evangelical Alliance arvioi maassa olevan noin 35 000 kristittyä, kun taas vuoden 2008 Kylväjä-lehti arvioi määrän noin 40 000:ksi.
1800-luvulla maassa levitti kristinuskoa James Gilmour. Kommunismin tulo vähensi huomattavasti kristittyjen määrää, joka kommunismin kukistuttua on taas selvässä nousussa.
Mongoliassa on paikallinen kristillinen TV-asema, Eagle Television, ja kristillinen radioasema Family Radio.
Seitsemännen päivän adventisteja on maassa noin 1200 ja he omistavat kielikoulun Ulaanbaatarissa.
Portugalin perustuslaki

Portugalin perustuslaki laadittiin ensimmäisen kerran vuonna 1822. Sitä on uudistettu monesti ja nykyinen versio tuli voimaan Kolmannen Tasavallan aikana 1976. Tähänkin versioon on tehty muutoksia, viimeisin niistä 2004.
Aiheesta muualla

Portugalin perustuslaki (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Pikku Palijärvi

| Pikku Palijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Eura ja Pöytyä 
Koordinaatit:  60°55′17″N, 22°13′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Koskensuon kautta Alhonojaan
Järvinumero:  33.005.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  50,7 m 
Rantaviiva:  1,567 km 
Pinta-ala:  10,343 ha  
 fiPikku Palijärvi 
Pikku Palijärvi on Satakunnassa Euran ja Pöytyän rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Koskeljärven valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 10,3 hehtaaria ja sen pituus on 800 metriä ja leveys 300 metriä. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkunsa 3,4 kilometriä pitkä Alhonoja, joka laskee umpeen kasvaneen Latvajärven kautta Välijokeen.
Järven rantaviiva on 1,6 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi pellonreunaan rajoittuvaa suoja-aluetta. Järveen laskee Isosta Palijärvestä yhdysoja sekä muutama metsäoja. Järven etelärannalla on muutama loma-asunto, jonne pääsee seututieltä 210.
Luonto

Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä ankerias, karppi ja suutari, jotka ovat istutettuja lajeja.
Historia

Honkilahtelaiset hakivat vuonna 1900 talollisen August Eskolan valtuuttamana lupaa laskea Palijärven vedenpintaa. Järvelle oli tehty piirirajat vuotta aiemmin 1899. Asia siirrettiin kuitenkin lääninkonttoriin. Asiaan palattiin vuonna 1903, jolloin selvitykset oli tehty, ja lupa annettiin vuonna 1908. Järvi laskettiin perkaamalla Palijärven laskuoja, joka virtasi Koskensuon kautta nykyiseen Alhonojaan. Järvenlaskun seurauksena rantoja paljastui ja järviallas jakaantui kahdeksi järveksi. Pikku Palijärvi jäi luusuan puolelle ja Iso Palijärvi sen taakse.
Porolammi (Kauhava)

Porolammi on Kauhavan keskiosassa sijaitseva järvi. Se on ollut aikaisemmin Alahärmän, Kauhavan ja Kortesjärven rajapaikka. Se laskee Kunnarinluoman kautta Lapuanjokeen. Porolammelle päättyy Antintaival-niminen retkeilyreitti, joka alkaa Haaruksesta. Järven eteläpuolella on myös laavu ja kuivakäymälä.
Pompeji (romaani)

| Pompeji> Pompeii |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Robert Harris
Kieli:  englanti
Genre:  historiallinen romaani
Julkaistu:  2003
Suomennos
Suomentaja:  Jaakko Kankaanpää
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2005
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  304
ISBN:  951-1-19371-6
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Pompeji on vuonna 2003 julkaistu Robert Harrisin jännitysromaani, jonka tapahtumat sijoittuvat antiikin Roomaan, Pompejin kaupunkiin, jossa tapahtui kuuluisa tulivuorenpurkaus vuonna 79.
Juoni

Insinööri Marcus Attilius on ottanut kolme päivää aiemmin vastaan uuden työnsä Aqua Augustan hoitajana, kun edellinen insinööri Exomnius katosi salaperäisesti. Samaan aikaan entinen orja Ampliatus, joka on rikastunut 17 vuotta aiemmin Pompejin maanjäristyksen jälkeen tekemiensä kiinteistökauppojen ansiosta, heittää arvokkaita kalojaan hoitaneen orjan mureenoille kalojen yllättäen kuoltua. Ampliatuksen tytär hakee Attiliuksen apuun tarkoituksenaan pelastaa orja ja hän saa selville, että akveduktin veteen, jota kaloille on annettu, on joutunut rikkiä. Myöhemmin akveduktin veden virtaus lakkaa ja Attilius saa Neapoliksessa majaansa pitävältä amiraali Gaius Plinius Secundukselta käskyn korjata akvedukti. Seuraavana päivänä vietetään vuosittaista vulkanalia-juhlaa ja koska akvedukti joudutaan sulkemaan korjaustöiden ajaksi, on kaupungilla odotettavissa mellakoita. Kysellessään satamassa tapaamiltaan ihmisiltä muiden Augustan varrella sijaitsevien kaupunkien vedentulosta, saa Attilius tietää, että Pompejissa akvedukti toimii vielä. Hän suuntaa ryhmänsä kanssa sinne.
Protestiääni

Protestiääneksi kutsutaan äänestyksessä tai vaalissa annettua ääntä, jonka tarkoituksena on osoittaa tyytymättömyyttä valittavissa olevia ehdokkaita tai vaihtoehtoja tai koko vallitsevaa poliittista järjestelmää kohtaan.
Protestiääneksi voidaan määritellä esimerkiksi ääni tuntemattomalle tai niin sanotulle sopimattomalle ehdokkaalle, tyhjän äänen antaminen sekä kuvitteellisen ehdokkaan nimen kirjoittaminen tai muun äänen hylkäämiseen johtavan merkinnän tekeminen (esimerkiksi tunnetun satuhahmon piirtäminen) äänestyslipukkeeseen.
Joidenkin maiden valtiollisissa vaaleissa on mahdollista äänestä vaihtoehtoa "kaikkia vastaan". Lisäksi yleensä kaikissa äänestyksissä on mahdollisuus "tyhjän" äänestämiseen.
Yhdysvalloissa hylättyjen äänien pinosta löytyy monesti eniten Mikki Hiiren nimeä. Suomen vaaleissa protestiääniä saa eniten Aku Ankka, mutta kuvitteellisten hahmojen lisäksi myös moni todellinen henkilö saa ääniä, kuten presidentti Urho Kekkonen.
Protestiääneksi voidaan joissain tapauksissa katsoa myös äänestämättä jättäminen. Joissain maissa on käytössä äänestyspakko.
Peräjärvi (Parkano)

| Peräjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  62°01′48″N, 23°09′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Aurejärven valuma-alue (35.57)
Laskujoki:  Peräjärvenjoki 
Järvinumero:  35.574.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,3 m 
Rantaviiva:  2,772 km 
Pinta-ala:  0,17465 km² 
Suurin syvyys:  noin 2,5 m
 fiPeräjärvi 
Peräjärvi  on Pirkanmaalla Parkanossa Jaakkolankylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Peräjärvi on osa Sammatinjoen valuma-aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 1 kilometriä, leveys 400 metriä ja sen pinta-ala on 17 hehtaaria. Se sijaitsee Jaakkolankylästä neljä kilometriä pohjoiseen ja Poikkeusjärven ja Saaresjärven keskivaiheilla. Järvi on pitkä ja kapea ja eteläpäässä lounaaseen työntyy 200 metriä pitkä lahti, joka on soistumassa umpeen. Järven pohjoispäässä on ainoana saarena pieni luoto.
Järveen laskee metsäojia, jotka tuovat vettä ympäröiviltä ojitetuilta soilta. Länsipuolella sijaistevasta suuresta Ainesnevalta laskee järveen kaksi ojaa ja pohjoiselta vieläkin suuremmalta Lehminevalta laskee Peräjärvenluoma järven pohjoispäähän. Myös pieni 800 metrin päässä sijaitseva Korpilampi laskee näiden samojen ojien kautta. Järven laskujoki on ojamainen Peräjärvenjoki, joka kulkee kaakkoon ja etelään ohittaen ensin 2,4 kilometrin jälkeen Sammatinlammen ja laskee lopulta kuuden kilometrin jälkeen Jaakkolanjärveen. Jokeen yhtyy pohjoisesta eli vasemmalta Saaresjärven laskuoja, jonka kautta laskevat myös Lylyjärvi, Reppulampi ja Hakojärvi, ja idästä Kolulampi.
Rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Rannat ovat kovaa metsämaata lukuun ottamatta pohjoispäätä, joka on avosuota, ja länsiranta, jossa ranta muodostaa kosteikon. Järven luusuassa rannat viettävät jyrkästi veteen ja laskujokeen. Eteläpuolella kohoaa Peräjärvenvuoden kallioinen huippu 23 metriä korkealle. Järvellä on kaksi maataloa ja noin 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Jaakkolankylän ja Karttiperän yhdistävältä yhdystieltä 13355. Rannan tuntumassa on myös kota. Kodan kautta kulkee Saaresjärveltä tuleva polku, joka johtaa lounaaseen Parkanon seurakunnan leirikeskukseen Poikkeusjärvelle.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin kahdesti vuosina 1994 ja tammikuussa 2008. Vuonna 2008 oli järvessä 0,25 metriä jäätä. Ensimmäinen mittaus tehtiin metrin syvyydessä ja toinen 1,6 metrin syvyydestä. Mittausten mukaan veden hapen kyllästysaste oli ensin 12% ja myöhemmin 32%. Happea oli vedessä ensin 1,6 mg/l (milligrammaa litrassa) ja myöhemmin 4,4 mg/l. Veden kokonaisfosforipitoisuudet olivat 64 µg/l (mikrogrammaa litrassa) ja 25 µg/l. Vastaavasti kokonaistyppipitoisuudet olivat 690 µg/l ja 740 µg/l. Näkösyvyys oli vuonna 2008 0,8 metriä ja sameus päällysvedessä ensin 1,1 FNU ja vuonna 2008 0,7 FNU. Veden happamuusarvot (pH) olivat vastaavasti 5,0 ja 4,5.
Historiaa

Vuonna 1959 painetussa peruskartassa oli Peräjärvi suuremman kokoinen kuin se on nykyään. Sillä oli tuolloin myös kaksi saarta, joista eteläisempi on maatunut kiinni rantaan suoritetun järvenlaskun yhteydessä. Järvenlaskun vaikutukset voidaan havaita seuraavassa peruskartassa vuodelta 1984.
Policy

Policy on Helsingin yliopiston Valtio-opin opiskelijoiden neljä kertaa vuodessa ilmestyvä lehti. Paperilehteä on julkaistu vuodesta 1978 ja sähköistä versiota vuodesta 2008. Paperilehden tunniste on ISSN: 1235-4031 ja verkkolehden ISSN 2323-9468. Lehti ilmestyi vuosina 1989 ja 1990 myös nimellä Påliisi. Lehti käsittelee ajankohtaisia opiskelijaelämään ja yhteiskuntaan liittyviä aiheita, ja sitä toimittavat Helsingin yliopiston politiikan ja viestinnän opiskelijat.
Päätoimittajat 2000-luvulla

2024 Eino Haase, Olivia Havinen, Julius Numminen
2023 Aaro Forssell, Jyri Huttunen, Aino Häkkinen, Elli Pihlajaniemi, Oliver Watson
2022 Joanna Ahola, Jyri Huttunen, Hanna Karlson, Ilona Rantala, Tuukka Saari, Sampo Untamala, Leo Valkama
2021 Hanna Karlson, Laura Perälä, Saara Pylkkänen, Ilona Rantala, Tuukka Saari
2020 Eero Lipponen, Siiri Luukkanen, Laura Perälä, Saara Pylkkänen, Aaro Taina, Viivi Voutilainen
2019 Eetu Kukila, Siiri Luukkanen, Marja Silvolahti, Aaro Taina ja Juho-Eeli Tuori
2018 Yuri Birjulin, Emma Koponen, Saska Suvikas, Nanni Tuominen ja Kerttu Åvall
2017 Jan Ihatsu, Eevi Näsänen ja Kaisa Pakarinen
2016 Onerva Martikainen, Vilma Maukonen ja Meeri Smolander
2015 Niko Ruostetsaari, Anni Kyröläinen ja Onerva Martikainen
2014, Joonas Aitonurmi, Sara Sandström ja Iiro Toikka
2013, Joonas Aitonurmi ja Sara Sandström
2012, Salla Huttunen ja Hannele Tulkki
2011, Antti Ojala
2010, Erika Keppola ja Jenna Lähdemäki
2009, Otto Juote ja Jari Kuikanmäki
2008, Vappu Kaarenoja ja Joni Karjalainen
2007, Emmi Hänninen ja Anna Rissanen
2006, Antti Lehtinen ja Julius Virtanen
2005, Henri Korhonen ja Ville Saarimaa
2004, Ina Juva ja Jani Salomaa
2003, Henrik Domingo ja Antti Seppo
2002, Kaisa Leinonen ja Anna-Maija Vuorio
2001, Taina Ahtela
2000, Taina Ahtela (syksy), Laura Eskelinen (kevät) , Saana Pukkio (syksy) , Ville Salmi (kevät)
Aiheesta muualla

Policyn näköislehti Issuu-palvelussa
Policyn verkkolehti
Portugalin parlamenttivaalit 2024

Portugalin parlamenttivaalit 2024 järjestettiin sunnuntaina 10. maaliskuuta. Ne olivat ennenaikaiset, sillä pääministeri António Costa erosi virastaan marraskuussa 2023 kansliapäällikköään koskeneen korruptioskandaalin vuoksi. Vaalien suhteellisesti suurimmaksi voittajaksi nousi äärioikeistolainen Chega, joka sai 18,1 prosenttia äänistä ja nelinkertaisti paikkojensa määrän maan parlamentissa. Tämän vuoksi kumpikaan perinteisistä puolueryhmittymistä, sosialistisen puolueen johtamat vasemmistolaiset tai sosiaalidemokraattiset puolueen johtamat keskustaoikeistolaiset, eivät saaneet enemmistöä. Chega pyrkii pääsemään hallitukseen keskustaoikeistolaisten puolueiden kanssa. Ennen vaaleja sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtaja Luís Montenegro kieltäytyi kuitenkin ehdottomasti lähtemästä hallitukseen Chegan kanssa ja pysyi kannassaan vaali-iltana tuloksen selvittyä. Sosialistisen puolueen puheenjohtaja Pedro Nuno Santos myönsi vaalitappionsa ja onnitteli sosiaalidemokraattista puoluetta ja sen liittolaisia vaalivoitosta. Aluksi oli epäselvää, kuinka keskustaoikeistolaiset pystyisivät muodostamaan hallituksen ilman Chegan tukea, kuten Luís Montenegro on luvannut. Yksitoista päivää vaalien jälkeen 21. maaliskuuta Portugalin presidentti nimitti Luís Montenegron pääministeriksi. Hän muodostaa vähemmistöhallituksen ilman Chegaa. Ministerit esiteltiin 27. maaliskuuta, ja hallitus aloitti toimintansa 2. huhtikuuta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Portugalin parlamenttivaalit 2024 Wikimedia Commonsissa
Hammarön kunta

| Hammarön kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Värmlannin lääni
Maakunta:  Värmlanti
Keskustaajama:  Skoghall
Kuntakoodi:  1761
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  59,44 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  16 668
 – Väestötiheys:  280,4 as./km²
 
 www.hammaro.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hammarön kunnantalo Skoghallissa.
Jakobsbergsbron yhdistää Hammarön ja Karlstadin toisiinsa.
Hammarön kunta (ruots. Hammarö kommun) on Värmlannin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin. Kunnan keskustaajama on Skoghall.
Kunnan maapinta-ala on 59,44 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 16 668 henkeä (31.12.2020).
Pinta-alaltaan Hammarö on Ruotsin pienimpiä kuntia. Kunta sijaitsee Vänernin pohjoisrannalla ja pohjoisessa sitä ympäröi kaikkialla paljon suurempi Karlstadin kunta. Hammarö on Ruotsin tiheimmin asuttu muualla kuin Tukholman läänissä, Skånen läänissä tai Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva kunta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 4,04 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 7,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Hammarön maalaiskunta muutettiin vuonna 1950 Hammarön kauppalaksi ilman aluemuutoksia. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa kauppala muutettiin nykyiseksi Hammarön kunnaksi. Hammarön ja Munkforsin kunnat ovat ainoat Värmlannin läänin kunnat, jotka koostuvat ainoastaan yhdestä entisestä pitäjästä.
Väestönkehitys

| Hammarön kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 7 813 | 7 813 |
| 1955 | 1955 |    | 9 103 | 9 103 |
| 1960 | 1960 |    | 10 442 | 10 442 |
| 1965 | 1965 |    | 10 504 | 10 504 |
| 1970 | 1970 |    | 10 693 | 10 693 |
| 1975 | 1975 |    | 10 777 | 10 777 |
| 1980 | 1980 |    | 12 129 | 12 129 |
| 1985 | 1985 |    | 12 888 | 12 888 |
| 1990 | 1990 |    | 13 468 | 13 468 |
| 1995 | 1995 |    | 14 236 | 14 236 |
| 2000 | 2000 |    | 14 162 | 14 162 |
| 2005 | 2005 |    | 14 374 | 14 374 |
| 2010 | 2010 |    | 14 926 | 14 926 |
| 2015 | 2015 |    | 15 420 | 15 420 |
| 2020 | 2020 |    | 16 668 | 16 668 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 962 | 6,2 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 216 | 1,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 990 | 6,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 13 252 | 85,9 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 133 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 143 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 210 825 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 120 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 23,6 %
18–64-vuotiaat: 59,1 %
65 vuotta täyttäneet: 17,2 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 3,8 | 0,4 |
|   | jalostus | 33,3 | 21,9 |
|   | palvelut | 61,6 | 76,8 |
|   | tuntematon | 1,3 | 0,8 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 4 254 | 7 087 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 60,0 |  |
Taajamat

Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 90,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 389 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Skoghall | 13 265 |
| 2 | Vidöåsen | 272 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Lövnäs
Lövnäs on sittemmin kasvanut yhteen Skoghallin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Rud + Ängen
Rud södra
Stora Skagene och Svenshult
Tye
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, alueiden valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Hammarön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 2 | 3 | 5 | 6 | 6 | 6 | 7 | 6 | 7 | 5 | 7 | 8 | 6 | 7 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 6 | 6 | 4 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 3 | 3 | 2 | 2 | 4 | 3 | 3 | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 3 | 3 | 2 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 18 | 17 | 18 | 18 | 16 | 16 | 15 | 18 | 13 | 14 | 13 | 12 | 13 | 11 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 3 | 2 | 1 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 3 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Hammarön piiri.