Vasektomia
Vasektomia Suomessa

Oikeus käyttää vasektomiaa ehkäisymenetelmänä vahvistui vuonna 1985, kun sterilisaatioon pääsyä helpotettiin lisäämällä lakiin kriteerit, jotka koskevat vasektomiaa hakevan ikää tai lasten määrää.
Suomessa steriloimislaki (24.4.1970/283) sekä steriloimisasetus (24.5.1985/427) säätelevät vasektomian suorittamista. Steriloimislain mukaan steriloimiseen voidaan asianomaisen henkilön pyynnöstä ryhtyä:
1) kun hän on synnyttänyt kolme lasta tahi hänellä on yksin tai aviopuolisonsa kanssa yhteensä kolme alaikäistä lasta;
2) kun hän on täyttänyt kolmekymmentä vuotta;
3) kun raskaus vaarantaisi hänen henkensä tai terveytensä;
4) kun hänen mahdollisuutensa muulla tavoin ehkäistä raskaus ovat epätavallisen huonot;
5) kun on syytä otaksua, että hänen jälkeläisillään olisi tai heille kehittyisi vaikea sairaus tai ruumiinvika;
6) kun hänen sairautensa tai muu siihen verrattava syy vakavasti rajoittaa hänen kykyään hoitaa lapsia.
Steriloimisluvasta päättää joko yksi lääkäri (kohdissa 1 ja 2), kaksi lääkäriä (kohdissa 3 ja 4) tai Valviran raskauden keskeyttämis- ja steriloimisasioiden lautakunta (kohdissa 5 ja 6). Kohta 3 koskee ainoastaan vasektomian hakijaa, minkä takia mies ei voi hakea vasektomiaa siksi, että raskaus vaarantaisi naisen hengen tai terveyden. Mikäli vasektomiaa hakee kohdan 5 tai 6 perusteella, syy on perusteltava ja hakijalta kysytään lääkärin lausunto tai kopio potilasasiakirjoista.
Vasektomioita tehdään Suomessa julkisessa ja yksityisessä terveydenhuollossa. Suomessa vasektomian hinta julkisella puolella on muutamia satoja euroja ja yksityisellä hinta voi olla yli tuhat euroa.
Vasektomiaa hakevan on ensin varattava aika lääkärin vastaanotolle, jossa hakijan taustat tarkistetaan. Lääkärin on lain mukaan kerrottava steriloimista haluavalle steriloimisen merkitys ja vaikutukset sekä muut mahdollisuudet estää raskaus. Hakija sekä lääkäri täyttävät ST1-lomakkeen, joka toimitetaan Valviralle. Lain mukaan mikäli steriloimista pyytänyt henkilö on avioliitossa, on hänen aviopuolisolleen varattava mahdollisuuksien mukaan tilaisuus saapua kuulemistilaisuuteen, jossa käsitellään vasektomian tarkoituksenmukaisuutta. Säädös ei koske avopuolisoita. Jollei aviopuoliso ole osallistunut tilaisuuteen, lääkärinlausunnosta tulee ilmetä syy siihen. Puolison kirjallinen lausunto on tällöin, mikäli mahdollista, liitettävä lääkärinlausuntoon. Jos yhden tai kahden lääkärin päätös on kielteinen, päätökseen voi hakea muutosta Valviralta. Jos sterilointilupa myönnetään, hakija saa lähetteen vasektomiaan ja hakija voi varata ajan toimenpiteeseen. Vasektomiaan varataan aikaa noin tunti. Steriloimisen suorittaa laillistettu lääkäri taikka se, jolle Valvira on myöntänyt luvan harjoittaa lääkärin ammattia.
Suomen urologiyhdistyksen laatukäsikirjan mukaan suurimmassa osassa urologisia pienkirurgian toimenpiteitä, joihin vasektomia kuuluu, ei ole kehitetty sairauskohtaista elämänlaatumittaristoa. Laadun tarkastelu painottuu lähinnä komplikaatioiden, elämänlaadun ja hoitotyytyväisyyden muutoksien mittaamiseen. Laatukäsikirjan mukaan oikeutus laadun seurantaan on toimenpiteiden erittäin suuri volyymi. Suomen urologiyhdistyksellä ei ole yksittäistä hoitosuositusta vasektomiaan liittyen.
Vasektomia ei oikeuta oikeuta sairauspäivärahaan tai palkanmaksuun.
Vuonna 2024 uutisoitiin, että vasektomioissa on useiden vuosien jonot. Pisimmät jonot ovat HUS:n ja Pirkanmaan hyvinvointialueilla. Hallitus päätti vuoden 2024 kehysriihessä, että sterilisaatiot tullaan rajaamaan julkisen palveluvalikoiman ulkopuolelle. Muutokset tulisivat suunnitelmien mukaan voimaan vuonna 2026.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos julkaisee vuosittain steriloimistilastoja.