Suomen syntyvyyskehityksen lasku
Syitä

Perheministeri Annika Saarikon mukaan lasten hankkimispäätökset kytkeytyvät asumiseen ja työllisyyteen. Asumisen korkeat hinnat vaikuttavat syntyvyyteen etenkin suurissa kaupungeissa.
Ensisynnyttäjien keski-iän nousu on yksi syntyvyyttä alentanut tekijä. Professori Anna Rotkirchin mukaan moni lykkää lasten hankkimista, koska se on ahdistavaa. Kokonaishedelmällisyyden pienentyminen saattaa johtua osaksi lastensaannin lykkääntymisestä, mutta koska syntyvyys on vajonnut vanhemmissakin ikäryhmissä, voi lopullinen lapsiluku jäädä pienemmäksi. Lopulliset lapsiluvut olivat vakaat noin 30 vuotta: 1970-luvulla syntyneet naiset saivat saman määrän lapsia kuin 1940-luvulla syntyneet, mutta nuoremmissa ikäluokissa näin ei näyttäisi enää käyvän.
Yksi syy on taloudellinen epävarmuus, joka on vaivannut Suomea vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen. Tähän liittyvät korkea nuorisotyöttömyys ja nollatuntisopimukset. Valtiosihteeri Martti Hetemäen mukaan heikko syntyvyys johtuu nuorten miesten työttömyydestä. Professori Anna Rotkirchin mukaan syynä syntyvyyden laskuun on miesten nopea syrjäytyminen, joka alkaa jo koulussa. Jos tyttöjen koulutulokset olisivat yhtä huonoja kuin poikien nykyään, Rotkirchin mukaan "sitä pidettäisiin kansallisena skandaalina."
Seuran toimittaja Hertta-Mari Kaukosen vuonna 2015 tekemässä jutussa haastateltu kertoi työtuntiensa vähentyneen hänen jäätyään sairauslomalle raskauspahoinvoinnin vuoksi. Hän epäili syyksi raskauttaan ja ulkomaalaisuuttaan. Vuonna 2015 nollasopimuslaisia oli Palvelualojen ammattiliitto PAM:n arvion mukaan 30 000–40 000. Tilastokeskuksen työvoimatutkimus löysi kuitenkin, että nollatuntisopimuslaisia oli 83 000 vuonna 2015. Nollatuntisopimuslaisista 63 prosenttia on alle 30-vuotiaita. Seuran toimittaja Miia Saaren mukaan työtunteja saatetaan vähentää sairauden tai raskauden vuoksi. Pankista asuntolainan saaminen ja perheen perustaminen voi ammattiliitto Pron ICT-sopimusalavastaava Arto Heikkilän mukaan viivästyä vuokratyösuhteen vuoksi.
Turun Sanomien uutisen mukaan nuoret aikuiset pelkäävät 'lapsiperhekamaluutta', jolla tarkoitetaan lapsiperheiden arkea.
Perussuomalaisten Jussi Halla-ahon mielestä heikko syntyvyys liittyy yleiseen hedonistiseen kulttuuriin. Halla-ahon mukaan harvassa maailman maassa on yhtä turvallista hankkia lapsia kuin Suomessa. Halla-aho mainitsee kulttuurista selitystä tukeakseen, että eniten lapsia syntyy köyhissä ja alhaisen tasa-arvon maissa Afrikassa. Suomi ja Ruotsi ovat olleet maita, joissa on kannatettu ajatusta siitä, että syntyvyyttä voidaan kohottaa sukupuolten tasa-arvolla ja anteliaalla hyvinvointivaltiolla. Suomen syntyvyyskehityksen lasku on saattamassa tämän ajattelun kyseenalaiseksi.
Jotkut suomalaiset naiset jättäytyvät vapaaehtoisesti lapsettomiksi. Perhebarometrissä 15 prosenttia lisääntymisikäisistä suomalaisista sanoi, että ihanteellinen lapsiluku on nolla. Aikaisemmin näin on vastannut 2–4 prosenttia. Nelikymppisistä miehistä joka kolmas on lapseton ja naisistakin joka viides. 35-vuotiailla vastaavat luvut ovat 44 prosenttia ja 29 prosenttia. Lapsettomaksi jääminen on yhteydessä huono-osaisuuteen molemmilla sukupuolilla.
Evoluutiopsykologi Markku J. Rantalan mielestä syntyvyyskehityksen lasku johtuu ylipainosta ja masennuksesta. Masentuneet eivät ole yhtä kiinnostuneita lasten hankkimisesta kuin terveet, ja masennuslääkkeiden sivuvaikutuksina on seksuaalisen kiinnostuksen ja kyvyn laskua.