stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kahden venheessä
Kappaleet

Sinitakkien marssi – 2.45  (marssifoxtrot, 1933)
Onnelliset – 2.38  (1930) + Kaarlo Kytö
Katkerat muistot – 2.44  (foxtrot, 1931)
Lausu vaikka ilman sanaa – 2.50  (tango, 1939)
Suurin onni lyhyin onni – 3.10  (foxtrot, 1940)
Usein itken illoin – 2.48  (valssi, 1942)
Tule Senorita – 2.55  (pasodoble, 1942)
Kuutamo Hawaiilla – 3.05  (valssi, 1942)
Missä nainen – 3.08  (foxtrot, 1942)
Neekeriprinsessa – 2.45  (rumbafox, 1938)
Suuret on surujen pellot – 2.54  (tango, 1939)
Rakkauden raivokuume – 2.46  (polkka, 1936)
Tampereen Jenny – 2.55  (valssi, 1937)
Raikulipolkka – 2.54  (1937)
Kahden venheessä – 3.08  (valssi, 1932)
Sinun kerallasi – 3.08  (tango, 1933)
Barcelonan ruusu – 2.51  (tango, 1933)
Eila – 3.00  (valssi, 1934)
Viimeinen ilta – 3.00  (slowfox, 1934)
Vahva Ville – 2.58  (merimiesvalssi, 1934)
Itämaista rakkautta – 2.56  (tango, 1935)
Sä kaunis oot – 2.55  (tango, 1935)
Pusta – 2.53  (foxtrot, 1935)
Helsinki – 2.58  (valssi, 1935)
Suvista lempeä – 2.45  (jenkka, 1935)
Kahden venheessä – 2.46  (jenkka, 1936)
Tähtesi sun – 3.16  (valssi, 1930)
Juninho Pernambucano

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Antônio Augusto Ribeiro Reis Junior
Syntymäaika: 30. tammikuuta 1975 (ikä 49)
Syntymäpaikka:  Recife, Pernambuco, Brasilia
Pelipaikka: keskikenttä, hyökkäävä keskikenttä
Pituus: 180 senttimetriä
Seura
Seura:  Vasco da Gama
Pelinumero: 8
Junioriseurat
1991–1992:  Sport Club do Recife
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1993–1994 1995–2001 2001–2009 2009–2011 2011–2012 2013 2013 |  Sport Club do Recife  Vasco da Gama  Lyon  Al Gharafa  Vasco da Gama  New York Red Bulls  Vasco da Gama | 24 (2) 111 (26) 248 (75) 40 (15) 50 (11) 13 (0) |
Maajoukkue
| 1999–2006 |  Brasilia | 40 (6) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 20. joulukuuta 2014.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 3. maaliskuuta 2013.
Antônio Augusto Ribeiro Reis Junior (s. 30. tammikuuta 1975 Recife, Pernambuco, Brasilia) eli Juninho Pernambucano tai vain Juninho on brasilialainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttä tai keskikenttä. Hän edusti viimeksi Brasilian pääsarjassa pelaavaa Vasco da Gamaa. Juninhon pelinumero oli 8.
Hänet tiedetään varsinkin Lyonista, jota hän edusti kahdeksan kautta. Kausien 2002–2008 aikana Juninho voitti kaikkiaan 7 peräkkäistä Ranskan liigan mestaruutta Lyonissa. Juninho tunnetaan parhaiten loistavista vapaapotkuistaan, joista kielii myös hänen lempinimensä 50–50, joka on tullut hänen vapaapotkujensa onnistumisprosentista. Tekniikkaa, jota Juninho käyttää, kutsutaan knuckleball-laukaukseksi. Siinä pallo tekee äkkinäisiä liikeitä sivuttain, ylös tai alas. Tekniikkaa käyttävät myös Cristiano Ronaldo, Didier Drogba ja Keisuke Honda. Hän osaa laukoa muillakin tyyleillä, esim. kierteillä.
17. kesäkuuta 2009 Juninho siirtyi Qatarilaiseen Al Gharafaan 2-vuotisella sopimuksella 2,5 miljoonan euron siirtokorvauksella. 27. huhtikuuta 2011 Juninho palasi takaisin Vasco da Gamaan ja 17. joulukuuta 2012 hän siirtyi Yhdysvaltalaiseen New York Red Bullsiin.
Juninho Pernambucano pelasi ensimmäisen maaottelunsa 28. maaliskuuta 1999 Etelä-Koreaa vastaan. Hän on pelannut 40 maaottelua, joissa hän on tehnyt kuusi maalia (tilanne 3. maaliskuuta 2013).
Juninho ilmoitti lopettavansa uransa 30.1.2014. Juninho muistetaan kaikkien aikojen kenties parhaimpana vapaapotkujen laukojana.
Saavutukset

Sport Club do Recife
Campeonato Pernambucano: 1994
Copa do Nordeste: 1994
Vasco da Gama
Copa Libertadores: 1998
Campeonato Brasileiro Série A: 1997, 2000
Campeonato Carioca: 1998
Torneio Rio – São Paulo: 1999
Copa Mercosur: 2000
Olympique Lyonnais
Ligue 1: 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008
Coupe de France: 2008
Trophée des champions: 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007
Al-Gharafa
Qatarin Liiga: 2010
Qatari Stars Cup: 2009
Qatar Crown Prince Cup: 2010, 2011
Brasilian maajoukkue
Confederations Cup: 2005
Kantonen

Kantonen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Aleksander Kantonen (1893–1975), suomalainen jääkärivänrikki
Henri Kantonen (s. 1997), suomalainen koripalloilija
Seppo Kantonen (s. 1963), suomalainen pianisti
Taito Kantonen (1900–1993), amerikansuomalainen teologi.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
KV11

| KV11 |
| --- | --- |

Sijainti
Korkeus merenpinnasta:  175,89 m
Mitat
Korkein kohta:  6,55 m
Kapein kohta:  0,75 m
Levein kohta:  13,85 m
Kokonaispituus:  188,11 m
Pinta-ala yhteensä:  726,33 m2
Tilavuus yhteensä:  2 174,29 m3
Muita tietoja
Omistaja:  kuningas
Sisäänkäynnin tyyppi:  ramppi
Akseli:  suora
Koristelu:  maalaukset upotettu reliefi
KV11 on Ramses III:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 20. dynastian ajalta.
Haudasta on löydetty muumioita, hautakalusteita ja astioita. Upotettujen reliefien maalaukset ovat hyvässä kunnossa, mutta I-kammion takana vesivahingot ja seinien halkeilu on aiheuttanut maalausten putoamista.
Tutkimuksen historia

Richard Pococke (1737–1738): kartoitus
James Bruce (1769): hautatekstien tutkinta ja kartoitus
William George Browne (1792): vierailu
Napoleonin retkikunta (1799): hautatekstien tutkinta
Giovanni Battista Belzoni (1816, 1819): kaivaukset
James Burton (1825): kartoitus
Robert Hay (1825–1835): hautatekstien tutkinta
Ranskalais-toscanalainen retkikunta (1828–1829): hautatekstien tutkinta
Carl Richard Lepsius (1844–1845): hautatekstien tutkinta
Service des Antiquités (1895): kaivaukset
Marek Marciniak (1959–1981): hautatekstien tutkinta
Kuvia

Seinämaalauksia Ramses III:n haudassa
Ramses III
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KV11 Wikimedia Commonsissa
Kuninkaiden laakson haudat
KV1 · KV2 · KV3 · KV4 · KV5 · KV6 · KV7 · KV8 · KV9 · KV10 · KV11 · KV12 · KV13 · KV14 · KV15 · KV16 · KV17 · KV18 · KV19 · KV20 · KV21 · KV22 · KV23 · KV24 · KV25 · KV26 · KV27 · KV28 · KV29 · KV30 · KV31 · KV32 · KV33 · KV34 · KV35 · KV36 · KV37 · KV38 · KV39 · KV40 · KV41 · KV42 · KV43 · KV44 · KV45 · KV46 · KV47 · KV48 · KV49 · KV50 · KV51 · KV52 · KV53 · KV54 · KV55 · KV56 · KV57 · KV58 · KV59 · KV60 · KV61 · KV62 · KV63 · KV64 · KV65 · KVA · KVF
Kapteeni Britannia

Kapteeni Britannia (Brian Braddock) on Chris Claremontin ja Herb Trimpen luoma Marvel-supersankari jonka ensi esiintyminen oli vuoden 1976 sarjakuvassa Captain Britain Weekly #1. Kapteeni Britannia on Britanniasta vastaava sankari kun Amerikassa on jo Kapteeni Amerikka.
Kostajat

Kapteeni Britannia on palvellut monissa ryhmissä kuten Salaiset Kostajat.
Kapteeni Hyperventilaattorimies

| Kapteeni Hyperventilaattorimies |
| --- | --- |

Kirjailija:  Anssi Rauhala, Markku Uusitalo, Petri Hiltunen, Johanna Sinisalo, Hannu Mänttäri
Kieli:  suomi
Genre:  sarjakuva
Kustantaja:  Zum Teufel
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  134
ISBN:  978-952-5754-39-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kapteeni Hyperventilaattorimies on Zum Teufelin vuonna 2013 julkaisema kokoelmateos, jonka sarjakuvien keskushahmona on samanniminen supersankari. Anssi Rauhalan piirtämä ja Markku Uusitalon käsikirjoittama parodinen hahmo seikkaili Tähtivaeltaja-lehden sarjakuvissa vuodesta 1987. Muutaman jakson jälkeen sarjakuvan tyyli ja juoni muuttuivat monimutkaisemmaksi ja sitä alkoi piirtää Petri Hiltunen. Sarjakuvaa kirjoitti myös Johanna Sinisalo ja piirsi Hannu Mänttäri. Kivi Larmola teki yhden jakson. Viimeinen jakso ilmestyi 1997.
Teoksen on toimittanut Tähtivaeltajan päätoimittaja Toni Jerrman. Kirjan alkusanat on kirjoittanut Jyrki J. J. Kasvi. Sarjakuvat sisältävät sisäpiirin vitsejä, jotka liittyvät oman aikansa suomalaiseen science fiction -fandomiin. Tarinoissa esiintyvät ohimennen muun muassa Juhani Hinkkanen, Leena Peltonen, Jyrki Ijäs, Jukka Laajarinne, Jukka Halme ja Pekka A. Manninen.
Aiheesta muualla

Toni Jerrman: Suomen suurin supersankarisarjakuva (Arkistoitu – Internet Archive). Tähtivaeltaja 1/1991.
Kokoomateoksen esipuhe.
Jan Wiberg: Kapteeni Hyperventilaattorimies on palannut. Kvaak.fi 18.7.2013.
Jussi Heikkilä (yleisurheilija)

Jussi Sakari Heikkilä (s. 21. maaliskuuta 1983 Forssa)  on suomalainen yleisurheilija, jonka päämatka on 400 metrin aitajuoksu. Hän edustaa Viipurin Urheilijoita ja hänen valmentajansa on Matti Heikkilä.
Heikkilä on voittanut 400 metrin aitajuoksun Suomen mestaruuden Lappeenrannassa 2007 ajalla 50,53 ja Espoossa 2009 ajalla 50,84. Hopeaa hän on saanut Vaasassa 2004 ajalla 50,76, Kajaanissa 2010 ajalla 52,14 ja Vaasassa 2013 ajalla 52,14. 400 metrin juoksussa Heikkilä on saavuttanut sisäradoilla SM-kultaa vuonna 2004 sekä ulkoradoilla SM-hopeaa vuosina 2004 ja 2007. Hän voitti sisäratojen SM-kultaa 300 metrin aitajuoksussa 2012.
Heikkilä osallistui Münchenin EM-kilpailuihin 2002 sijoittuen 400 metrin aitojen alkuerässään seitsemänneksi. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän karsiutui alkuerissä ajalla 51,42 s. Hän karsiutui alkuerissä myös Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 sekä Helsingin EM-kilpailuissa 2012. Torinon sisäratojen EM-kisoissa 2009 hän osallistui 400 metrille karsiutuen alkuerissä.
Heikkilä on opiskellut Yhdysvalloissa South Carolinan yliopistossa ja hän valmistui keväällä 2009. Vuonna 2008 hän sijoittui neljänneksi NCAA:n mestaruuskilpailuissa ajalla 49,69.
Ennätykset

| --- | --- |
 Ulkoradat 200 m – 21,53 (2009)  300 m – 33,86 (2008) (SE)  400 m – 47,59 (2004)  110 m aj – 14,55 (2009)  400 m aj – 49,39 (2008) :  Sisäradat 200 m – 21,60 (2009)  300 m – 34,34 (2005) (22-v. SE)  400 m – 47,09 (2008) (SE)  60 m aj – 8,29 (2008)  400 m aj – 50,59 (2005) (SE)
Kaviokoukku

Kaviokoukku
Kaviokoukku on tukevasta ja tylppäpäisestä, yleensä metallisesta koukusta ja sen kädensijasta muodostuva työkalu, jota käytetään hevosen kavion pohjan puhdistamiseen. Erityisesti kengitetyn kavion pohjaan ja säteen uurteisiin voi pakkautua monenlaista likaa, joka saattaa aiheuttaa tulehduksia ja muita kaviovaivoja ja siksi lika poistetaan kaviokoukulla, yleensä ainakin päivittäin hevosen muun puhdistuksen yhteydessä. Joskus myös kavion reunan ja kengän väliin juuttuu esimerkiksi pikkukiviä, jotka voivat saada hevosen ontumaan ja on yleensä mahdollista poistaa kaviokoukun avulla. Kaviokoukkua tarvitaan myös talvisin irrottamaan kengitettyjen kavioiden pohjiin helposti kertyviä lumipaakkuja (tiera, tilsa), jotka voivat saada hevosen liukastelemaan.
Karvoúni

Karvoúni (kreik. Καρβούνι tai Καρβούνη) voi viitata seuraaviin:
Flámpouro eli Karavoúni eli Karvoúni, vuori Epeiroksessa Kreikassa
Karvoúnis, vuori Sámoksen saarella Kreikassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Karvoúni”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kavieng

| Kavieng |
| --- | --- |
 Kavieng
 Koordinaatit: 2°34′30″S, 150°47′50″E 
Valtio:   Papua-Uusi-Guinea
Maakunta:  Uusi-Irlanti
Piirikunta:  Kavieng
Väkiluku (2011):  9 946
Aikavyöhyke:  UTC+10
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kavieng on Uuden-Irlannin saaren ja maakunnan pääkaupunki Papua-Uudessa-Guineassa. Se sijaitsee Balgainlahdella saaren pohjoiskärjessä. Kaupungin väkiluku oli noin 10 000 vuonna 2011.
Alankomaalaiset vierailivat alueella 1500-luvulla, mutta saksalaiset perustivat Kaviengin vasta 1900-luvun alussa. Japanilaiset pommittivat kaupunkia toisen maailmansodan aikana.
Kaviengissa sijaitsee muun muassa Kaviengin lentoasema.
Kauppapankki

Kauppapankki on päivittäistavarakaupan tarjoama pankkipalvelu. Päivittäistavarakaupan tarjoama pankkipalvelu pyrkii yhdistämään asiakkaan käyntitiheyden helposti saatavilla oleviin pankkipalveluihin, ja pankkipalvelut tukevat samalla vähittäiskaupan myyntiä. Päivittäistavarakauppa voi tarjota asiakkaille omaa pankkiaan hyödyntävän luottokortin.
S-Pankki on Suomen ensimmäinen ja ainoa kauppapankki. Muualla kauppapankkeja on muun muassa Ruotsissa ICA-ketjulla ja Britanniassa Tescolla. Yhdysvalloissa Walmart on julkistanut GoBank-palvelun.
Kauppapaikka Tavastila

| Kauppapaikka Tavastila |
| --- | --- |

Sijainti:  Hämeenlinna, Suomi
Koordinaatit:  60.9937°N, 24.4597°E
Avattu:  2003
Myymäläpinta-ala:  6 000 m²
Kauppapaikka Tavastila (aiemmin kauppakeskus Tavastila) on kauppakeskus Hämeenlinnassa Hämeensaaren kaupunginosassa. Kauppakeskus sijaitsee Eteläkadulla kauppakeskus Goodmanin itäpuolella. Kauppapaikka Tavastilassa on kahdessa kerroksessa runsaat 20 liikettä, joihin lukeutuvat mm. Lidl, Eurokangas, Partioaitta, apteekki, Antikvariaatti Poppa Joe, Pelastusarmeijan iCare secondhand hyväntekeväisyysmyymälä, Ninja, Viola&Max ja alusasuliike Siro. Kauppakeskuksen kellarissa on pysäköintihalli, jossa pysäköinti on kahdeksi tunniksi ilmaista. Kauppakeskus Tavastila muutti vuonna 2016 nimensä kauppapaikka Tavastilaksi korostaakseen yksilöllisyyttä ja ihmislähtöisyyttä markkinoinnissaan.
Kavila

Kavila on kylä Salossa. Kylä sijaitsee kantatien 52 varrella lähellä entistä Perniön kunnanrajaa.
Kavila sijaitsee kapeassa laaksossa, jota rajaa Kavilannummi pohjoisesta, Sammalsuonmäki idästä ja suuri moreenimuodostuma lännestä. Peppursuonoja virtaa kyläalueen läpi. Kavilan eteläosassa on Linnamäki-niminen kalliomäki. Kavilan länsiosassa on neljä pronssikautista röykkiöhautaa. Kavilan kantatila sijaitsee yhä isojaon aikaisella tontillaan. Rantarata rakennettiin kylän läpi 1800-luvun lopulla. Nykyisin kylän työnväenasutus on hävinnyt, mutta kantatilan lisäksi kylässä on muutamia muita omakotitaloja. Uudistalot ovat sijoittuneet Kavilannummentien varteen kylän itälaidalle.
Kaisu Rehbinder

Galleria Bronda on galleristi Kaisu Rehbinderin vuonna 1978 perustama helsinkiläinen taidegalleria (Annankatu 16).
Kaisu Rehbinder (15. kesäkuuta 1940 – 24. maaliskuuta 2013 Siuntio) oli suomalainen taidegalleristi. Hän perusti Galleria Brondan vuonna 1978 Helsinkiin Kasarmikadulle. Galleria oli erityisesti rohkea nykytaiteen esittelijä ja vei suomalaistaidetta ulkomaille, mutta esitteli myös ulkomaista nykytaidetta Suomessa. Galleriaa johtaa Rehbinderin tytär Sofia Rehbinder.
Rehbinderin toinen yritys oli lastenvaateliike Bunukka, jossa hän toimi myös kankaiden suunnittelijana.
Aiheesta muualla

Kaisu Rehbinderin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Kari Peitsamo 1977–1981

| Kari Peitsamo 1977–1981 Kari Peitsamo |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1977-1981
 Julkaistu: 1981
 Formaatti: LP-Levy
 Tyylilaji: Rock, Pop
 Levy-yhtiö: Johanna
Kari Peitsamon muut julkaisut
| Vallankumous 1981 | Kari Peitsamo 1977–1981 1981 | Jokivarren jytäorkesteri 1982 |
Kari Peitsamo 1977–1981 on Kari Peitsamon kokoelmalevy vuodelta 1981.
Kappaleet

A-puoli
Kauneuden puu 	- 1:44
Ensimmäinen tuska 	- 2:27
Aurinko 	- 2:22
Kivi metsässä 	- 3:01
Camera Obscura 	- 2:33
Taidemuseossa 	- 1:09
Setä Ben ja hänen lentävät syntetisaattorinsa: minut lukittiin vahingossa galleriaan 	- 1:30
Termiittiblues 	- 1:48
Mimmit pihtaa 	- 1:13
Jouduin eksyksiin 	- 2:22
B-puoli
Valokuvaaminen on helppoa 	- 2:06
Kuolleiden kaupunki 	- 1:52
Kirjoitan modernia runoa 	- 0:42
Voima - 8:08
Vedestä nousee kasvi 	- 1:38
Missä puisto loppuu 	- 1:09
Kesäpäivä Kangasalla 	- 3:30
Hae lakkaa satamasta 	- 1:47
Józef Michał Chomiński

Józef Michał Chomiński
Józef Michał Chomiński (24. elokuuta 1906 – 20. helmikuuta 1994) oli puolalainen musiikkitieteilijä.
Chomiński opiskeli Lvivissä sävellystä ja orkesterinjohtoa. Hän sai siellä myös musiikkitieteen opetusta Adolf Chybińskiltä. Vuodesta 1949 Chomiński opetti musiikkitieteen koulussa (myöhemmin musiikkitieteen instituutissa) Varsovan yliopistossa. Hän työskenteli vuosina 1951–1968 myös Valtion taideinstituutissa, josta vuonna 1959 tuli Puolan tiedeakatemian taideinstituutti. Chomiński oli Muzyka-lehden päätoimittaja vuosina 1956–1971. Hän teki tutkimustyötä musiikin historiasta keskiajan musiikista oman aikansa musiikkiin.
Chomińskin keskeisiä julkaisuja ovat Formy muzyczne (viisi osaa, 1954–1984), Historia harmonii i kontrapunktu (kolme osaa, 1958–1990) ja Historia muzyki powszechnej (kaksi osaa, 1989–1990). Hän analysoi myös Frédéric Chopinin työtä muun muassa hyödyntäen omaa malliaan Hermann Erpfin ja Hugo Riemannin metodista. Osassa julkaisuistaan Chomiński teki yhteistyötä vaimonsa Krystyna Wilkowska-Chomińskan kanssa.
Julkisten paikkojen pelko

Muinainen agora Delosissa Kreikassa. Yksi julkisista tiloista, jonka mukaan agorafobia on nimetty.
Julkisten paikkojen pelko tai agorafobia (kr. agorá kokoontumispaikka, phóbos pelko) on ahdistuneisuushäiriö, jossa ahdistuneisuus ja välttely liittyvät paikkoihin tai tilanteisiin, joissa apua ei ole saatavilla ja joista poispääsy on vaikeaa tai noloa. Vaikeasta agorafobiasta kärsivä henkilö saattaa linnoittautua kotiinsa. Julkisten paikkojen pelosta on käytetty myös termejä torikammo, avaran paikan kammo ja aukiokammo.
Esiintyvyys

Julkisten paikkojen pelon (ilman paniikkihäiriötä) 12 kuukauden vallitsevuus oli vuonna 2000 yli 30-vuotiailla noin 1,2 % ja nuorilla aikuisilla elinaikainen vallitsevuus noin 1,1 %. Tämä vastaa esiintyvyyttä muissa Euroopan maissa. Pelko julkisissa paikoissa on lievänä varsin yleistä.
Syyt

Julkisten paikkojen pelon syyt ovat samankaltaisia kuin paniikkihäiriön. Noin puolella paniikkihäiriöstä kärsivistä ilmenee myös julkisten paikkojen pelkoa. Julkisten paikkojen pelko saa tyypillisesti alkunsa paniikkikohtausten tai tätä lievempien ahdistuneisuuskohtausten vuoksi. Tyypillisimpiä ahdistuneisuutta aiheuttavia tilanteita ovat kotoa yksin poistuminen, ihmisjoukossa oleminen, sillalla oleminen sekä julkisella kulkuvälineellä tai autolla matkustaminen. Ahdistuneisuusherkkyys (engl. anxiety sensitivity) on olennainen tekijä julkisten paikkojen pelon synnyssä erityisesti, kun oirekuvaan ei liity voimakkaita paniikkikohtauksia. Esiintyvyys on naisilla noin kaksinkertainen sekä nuorilla aikuisilla ja keski-ikäisillä korkeampi muihin ikäluokkiin verrattuna.
Alihoitokin voi olla yksi olennainen tekijä. Esimerkiksi Terveys 2000 -tutkimuksessa vain osa ahdistuneisuushäiriön diagnoosikriteerit (DSM-IV) täyttäneistä sai hoitoa ja heistäkin vain vähemmistö hoitosuosituksen mukaisesti.
Diagnostiikka

Julkisten paikkojen pelon diagnostiikka perustuu potilaan psykiatriseen kliiniseen haastatteluun (anamneesi) ja tutkimukseen (status). Julkisten paikkojen pelon diagnoosin (ICD-10 F40.0) kriteerit ovat lyhyesti seuraavat:
Pelko tai välttely vähintään kahdessa seuraavista neljästä tilanteesta: Väkijoukot, julkiset paikat, yksin matkustaminen tai kotoa lähteminen.
Pelkotilanteissa vähintään yhtä seuraavista neljästä autonomisesta ahdistuneisuusoireesta: Sydämentykytys, hikoilua, vapina tai suun kuivuminen.
Yhden autonomisen oireen lisäksi pelkotilanteissa ainakin yhtä seuraavasta kymmenestä ahdistuneisuusoireesta: Hengitysvaikeus, tukehtumisen tunne, rintakipu, pahoinvointi tai vatsakipu, kuumat aallot tai vilunväristykset, ihon puutuminen tai pistely, epävakainen olotila (esim. huimaus), derealisaatio tai depersonalisaatio, itsehallinnan menettämisen pelko (esim. sekoaminen) ja kuoleman pelko.
Oireiden tunnistaminen kohtuuttomiksi tai epätarkoituksenmukaisiksi.
Ahdistuneisuus tai välttely aiheuttaa huomattavaa tuskaisuutta.
Erotusdiagnoosit poissuljettu oireiden syynä (harhaluulot, aistiharhat, elimelliset mielenterveyden häiriöt, skitsofreniaryhmän häiriöt, mielialahäiriöt, pakko-oireinen häiriö, kulttuurin mukaiset uskomukset).
Hoito

Agorafobiaa voi lieventää ottamalla julkisille paikoille mukaan ”tukihenkilön”, kuten ystävän. Paniikkihäiriöön liittyvää julkisten paikkojen pelkoa hoidetaan psykoterapeuttisesti ja lääkkeellisesti kuten paniikkihäiriötä. Pelkän julkisten paikkojen pelon hoidosta on niukasti luotettavaa tutkimusta. Paniikkihäiriön hoitovaihtoehdoista ainakin psykoterapeuttiset menetelmät ja altistushoito saattavat olla hyödyllisiä myös pelkän julkisten paikkojen pelon hoidossa, ja masennuslääkehoitokin soveltuu mahdollisesti sitä paremmin, mitä enemmän oirekuva muistuttaa paniikkihäiriötä.
Kary Mullis

| Kary Mullis |
| --- | --- |
 Kary Mullis vuonna 2006.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. joulukuuta 1944 Lenoir, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat
Kuollut: 7. elokuuta 2019 (74 vuotta)
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Kalifornian yliopisto, Berkeley
Väitöstyön ohjaaja:  Joe Neilands
Tutkimusalue:  Molekyylibiologia, biokemia ja kemia
Palkinnot:   Nobelin kemianpalkinto
Aiheesta muualla
www.karymullis.com
Kary Banks Mullis (28. joulukuuta 1944 Lenoir, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat – 7. elokuuta 2019) oli yhdysvaltalainen biokemisti. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1993 polymeraasiketjureaktion keksimisestä. Mullis jakoi palkinnon Michael Smithin kanssa.
Mullis suoritti alemman korkeakoulututkinnon Georgian teknologiainstituutissa valmistuen vuonna 1966. Filosofian tohtorin arvon hän sai Kalifornian yliopistosta Berkeleystä vuonna 1973 tutkimuksestaan, joka kohdistui proteiinien rakenteeseen ja synteesiin. Saavutettuaan tohtorin arvon Mullis siirtyi Kansasin yliopiston lääketieteelliseen tiedekuntaan tutkimuskohteenaan kardiologia. Kansasista hän siirtyi Kalifornian yliopistoon San Franciscoon päättämään lääkeainekemiaa koskevaa post doc-työtään.
Vuonna 1979 Mullis aloitti työt Cetus Corporationin palveluksessa. Siellä hän toimi seitsemän vuotta DNA:han erikoistuneena kemistinä. Syntetisoidessaan oligonukleotideja hän kehitti vuonna 1983 teknologian, joka tunnetaan nimellä polymeraasiketjureaktio. Vuonna 1986 hän siirtyi työskentelemään Xytronyx-yhtiöön. Siellä hänet nimitettiin molekyylibiologian tutkimuksen johtajaksi.
Mullis on myös kehittänyt UV-valoa kestävän muovin, joka vaihtaa väriä riippuen valosta.
Kaikella rakkaudella

| Kaikella rakkaudella |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Matti Ijäs
Käsikirjoittaja:  Heikki Vuento JP Passi Auli Mantila Matti Ijäs
Tuottaja:  Jussi Rantamäki, Auli Mantila
Säveltäjä:  Timo Hietala
Kuvaaja:  Rauno Ronkainen F.S.C.
Leikkaaja:  Jorma Höri
Lavastaja:  Kaisa Mäkinen
Pääosat:  Krista Kosonen  Hannu-Pekka Björkman  Sampo Sarkola Tommi Korpela
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Elokuvayhtiö Oy AAMU Ab Sweet Films & FilmCamp (Yhteistuottaja: Norja)
Ensi-ilta:   1. helmikuuta 2013
Kesto:  96min
Alkuperäiskieli:   Suomi
Budjetti:  1 360 000 € (SES 680 000 €)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaikella rakkaudella on Matti Ijäksen ohjaama elokuva. Elokuvan on käsikirjoittanut Auli Mantila yhdessä JP Passin, Matti Ijäksen ja Heikki Vuennon kanssa. Päärooleissa esiintyvät Krista Kosonen, Tommi Korpela, Sampo Sarkola ja Hannu-Pekka Björkman. Elokuva sai ensi-iltansa 1. helmikuuta 2013.
Elokuva kertoo postikorttivalokuvaajasta, joka rakastuu kuvausretkellä pohjoisessa tapaamaansa naiseen. Paikkakunnalle on saapunut myös naisen entinen mies, ja lisäksi naisesta haaveilee uskovainen lankokin.
Kaikella rakkaudella on kuvattu Savukoskella, Pelkosenniemellä, Enontekiöllä, Helsingissä ja Pohjois-Norjassa.
Arvosteluja

Jukka L. Savolainen, Smack the Jack:
Tuomas Riskala, Iltalehti:
Minna Karila, MTV:
Juha Rosenqvist, Film-o-Holic:
Jussi Huhtala, Episodi:
Arto Pajukallio, HS:
Hannu Björbacka, DVD-Opas:
Aiheesta muualla

Elokuvan Facebook-sivu
Timonen, Lauri: Matti Ijäksen elokuvat, s. 442–465.  Helsinki:  Like, 2013.  ISBN 978-952-01-0751-2.
Aiheesta muualla > Arvostelut

Hannu Björkbacka: Kaikella rakkaudella - Matti Ijäs, Keskipohjanmaa 31.1.2013 (Arkistoitu – Internet Archive)
Järvi-meriwiki

Järvi-meriwiki (aiemmin Järviwiki) on alkujaan Suomen ympäristökeskuksen ylläpitämä wikimuotoinen verkkopalvelu, jossa on tietoja Suomen pinta-alaltaan yli yhden hehtaarin suuruisista järvistä sekä Suomen rannikon merialueista.
Wikin tietosisältö jakautuu kahteen osaan. Kunkin järven perustiedot, kuten vesistöalue, pinta-ala, sijainti ym. ovat peräisin viranomaisten tietokannoista, kuten Järvirekisteristä. Näitä tietoja saavat muokata vain SYKE:n viranomaiskäyttäjät. Sen sijaan muut kunkin järven tiedot ovat vapaasti kenen tahansa muokattavissa, ja näihin voi sisältyä myös omia havaintoja. Lisäksi järviwikiin sisältyy tilastolistauksia ja kyselymahdollisuuksia Suomen järvistä esimerkiksi vesistöalueittain, kunnittain ja maakunnittain.