stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jekaterinburg
Historia

Jekaterinburg perustettiin vuonna 1723 ja siitä kehittyi nopeasti merkittävä vuoriteollisuuskaupunki.
Venäjän viimeinen keisari Nikolai II perheineen surmattiin Ipatjevin talossa Jekaterinburgissa 16. ja 17. heinäkuuta välisenä yönä vuonna 1918. Vuodet 1924–1991 kaupungin nimi oli Sverdlovsk bolševikkijohtaja Jakov Sverdlovin mukaan.
Vuonna 1933 Sverdlovissa aloitti toimintansa Uralmaš-konetehdas.
Toisen maailmansodan taistelujen alta kaupunkiin siirrettiin Neuvostoliiton Euroopan alueelta useita teollisuuslaitoksia ja monet niistä jäivät sinne pysyvästi. Myös Eremitaašin taidemuseon kokoelmia säilytettiin sodan aikana Sverdlovskissa. Toisen maailmansodan jälkeen Sverdlovskista tuli ulkomaalaisilta suljettu kaupunki, koska siellä sijaitsi merkittävä osa maan puolustusteollisuudesta.
Toukokuussa 1960 amerikkalainen Gary Powersin ohjaama U-2-vakoilulentokone ammuttiin alas Sverdlovskin yllä. Lentäjä vangittiin ja tuomittiin vankeuteen vakoilusta. Muutama vuosi myöhemmin hänet vaihdettiin Yhdysvalloissa Neuvostoliiton eduksi vakoilusta tuomittuun Rudolf Abeliin. Huhtikuussa 1979 kaupungissa levisi pernaruttoepidemia, jonka uskotaan olleen lähtöisin läheisestä biologisia aseita tuottavasta laitoksesta. Tauti tappoi yli sata asukasta.
Asukasluvun kehitys

Jekaterinburg oli kohonnut vuoden 2010 väestönlaskennan 1,35 miljoonan asukasluvullaan Venäjän neljänneksi suurimmaksi kaupungiksi Moskovan, Pietarin ja Novosibirskin jälkeen. Se on myös yksi maan tiheimmin asuttuja suurkaupunkeja.
| Vuosi | 1807 lähde? | 1820 | 1836 | 1877 | 1887 | 1897 | 1913 lähde? | 1917 | 1931  | 1933 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väkiluku | &&&&&&&&&&010023.&&&&0010 023 | &&&&&&&&&&013026.&&&&0013 026 | &&&&&&&&&&014973.&&&&0014 973 | &&&&&&&&&&030274.&&&&0030 274 | &&&&&&&&&&037399.&&&&0037 399 | &&&&&&&&&&043239.&&&&0043 239 | &&&&&&&&&&069210.&&&&0069 210 | &&&&&&&&&&071590.&&&&0071 590 | &&&&&&&&&0223335.&&&&00223 335 | &&&&&&&&&0462600.&&&&00462 600 |

| Vuosi | 1956 | 1959 | 1962 | 1970 | 1979 | 1989 | 2002 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väkiluku | &&&&&&&&&0707000.&&&&00707 000 | &&&&&&&&&0778602.&&&&00778 602 | &&&&&&&&&0853000.&&&&00853 000 | &&&&&&&&01025045.&&&&001 025 045 | &&&&&&&&01211172.&&&&001 211 172 | &&&&&&&&01364621.&&&&001 364 621 | &&&&&&&&01293537.&&&&001 293 537 | &&&&&&&&01349772.&&&&001 349 772 |
Ilmasto

Seudulla vallitsee mannerilmasto selkeäpiirteisine vuodenaikoineen. Tammikuun keskilämpötila on −14,5 ja heinäkuun 18,5 celsiusastetta. Alueen länsipuolella oleva Uralvuoristo rajaa mataluudestaan huolimatta läntisiä ilmavirtauksia. Sen sijaan lämpimille eteläisille ja idänpuoleisille mantereisimmille ilmavirtauksille ei ole vastaavia esteitä. Tästä syystä Jekaterinburgin ilmastossa esiintyy nopeita lämpötilan ja säätilan muutoksia. Ilma voi talvella lauhtua nopeasti ankarasta pakkasesta suojan puolelle; kesällä kuumat helteet voivat vaihtua kylmäksi sadesääksi. Oheinen taulukko kuvaa Jekaterinburgin keskimääräistä ilmastoa 30 vuoden säähavaintojen (1961-1990) perusteella.
| Jekaterinburgin ilmasto | Tam | Hel | Maa | Huh | Tou | Kes | Hei | Elo | Syy | Lok | Mar | Jou |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrk:n ylin lämpötila keskimäärin (°C) | −11,0 | −7,8 | 0,6 | 9,9 | 16,9 | 22,0 | 24,0 | 20,7 | 14,3 | 5,0 | −2,5 | −8,3 |  |
| Keskilämpötila (°C) | −14,5 | −12,2 | −4,6 | 4,0 | 10,9 | 15,9 | 18,5 | 15,1 | 9,5 | 1,4 | −5,6 | −11,3 |  |
| Vrk:n alin lämpötila keskimäärin (°C) | −18,1 | −16,2 | −8,4 | −0,2 | 5,5 | 10,9 | 13,8 | 11,0 | 5,9 | −1,3 | −8,4 | −14,5 |  |
| Keskimääräinen sademäärä (mm) | 23 | 19 | 16 | 28 | 44 | 74 | 81 | 66 | 53 | 40 | 31 | 23 |  |
| Sadepäivät (kpl, sadetta ≥ 0,1 mm) | 7 | 5 | 4 | 6 | 8 | 10 | 10 | 10 | 9 | 9 | 8 | 6 |  |
| Vrk:n auringonpaiste keskimäärin (h) | 1,5 | 3,4 | 5,3 | 6,9 | 8,3 | 9,1 | 8,7 | 7,0 | 4,8 | 2,5 | 1,7 | 1,2 |  |
Lähde: Rossgidromet, WMO ja Hongkongin observatorio. Tiedot normaalikaudelta 1961–1990.
Talous

Jekaterinburg on Uralin merkittävimpiä teollisuuskeskuksia. Kaupungissa on rauta-, kupari-, teräs-, kemian-, paperi-, kivi-, kone-, sähköteknistä-, elintarvike- ja nautintoaineteollisuutta. Lisäksi kaupungissa jalostetaan jalokiviä ja kaupungin läheisyydessä kaivetaan kultaa ja fosforiittia.lähde?
Merkittävin teollisuusyritys lienee Uralmaš, joka on ollut Euroopan suurin konetehdas.lähde?
"Jekaterinburg-city" näkymä kaupungin uudistuvaan liikekeskustaan.
Koltsovon kansainvälinen lentoasema: terminaalit A ja B.
Jekaterinburgin rautatieasema.
Liikenne

Kaupunki on Länsi-Siperian merkittävin rautatieristeys. Jekaterinburgin rautatieasemalta johtavat radat Permiin, Nižni Tagiliin, Tavdaan, Tjumeniin, Kurganiin, Tšeljabinskiin ja Kazaniin.
Kaupungin kaakkoislaidalla on tärkeä Koltsovon kansainvälinen lentoasema, joka oli esimerkiksi vuonna 2012 matkustajamäärältään (3,8 miljoonaa) koko Venäjän 5. suurin lentoasema heti Moskovan ja Pietarin suurkenttien jälkeen.
Paikallisliikennettä hoidetaan bussien, johdinautojen, raitiovaunujen ja reittitaksien ohella metrolla, joka suunnitelmien mukaan laajenee kolmilinjaiseksi.lähde?
Kulttuuri ja koulutus

Jekaterinburg on Uralin alueen tärkeä kulttuuri- ja koulukeskus. Boris Jeltsinin mukaan nimetty Uralin federaatioyliopisto on yksi valtakunnan suurimmista korkeakouluista. Se perustettiin 2009 yhdistämällä aiempi Uralin teknillinen valtionyliopisto ja vuonna 1920 perustettu, Maksim Gorkille nimetty Uralin valtionyliopisto. Lisäksi kaupungissa toimii Venäjän tiedeakatemian Uralin osasto, teattereita, ooppera sekä museoita, muiden muassa Jekaterinburgin geologinen museo, joka esittelee Uralin kivilajeja. Merkittävin 2000-luvulla rakennettu monumentaalirakennus on Venäjän viimeisen tsaariperheen murhapaikalle pystytetty kirkko.lähde?
Jekaterinburg on neuvostoajoista lähtien ollut merkittävä rock-kulttuurin keskus. Sieltä ovat kotoisin mm. yhtyeet Nautilus pompilius ja Agata Kristi. Konserttitarjonnan sanotaan olevan maan vilkkainta Moskovan ja Pietarin jälkeen.kenen mukaan?
Vuonna 2007 kaupungin mukaan nimettiin asteroidi numero 27736 (Ekaterinburg)
Urheilu

Kaupungin jääkiekkoseura Avtomobilist Jekaterinburg pelaa KHL-liigassa. Jääpalloseura SKA-Sverdlovsk oli yksi neuvostoajan menestyneimmistä jääpalloseuroista. Venäjän mestaruuden seura on voittanut kerran.
Kolminaisuuden katedraali
St. Karapetin kirkko.
Iso Krysostomosin kirkko.
Jekaterinburgin kaupungintalo.
Uralin teknillinen valtionyliopisto on osa Uralin federaatioyliopistoa.
Uralin federaatioyliopistoa.
Jekaterinburgin TV-torni.
Uutta kaupunkikuvaa.
Tunnettuja jekaterinburgilaisia

Boris Jeltsin asui ja vaikutti Jekaterinburgissa vuosina 1950–1985 ja aloitti siellä poliittisen uransa.
Elokuvaohjaaja Aleksei Balabanov syntyi kaupungissa.
Elokuvaohjaaja Stanislav Govoruhin, joka tunnetaan Vladimir Vysotskin elokuvien ohjaajana, vaikutti Jekaterinburgissa.
Folk-rock-artisti Olga Arefjeva.
Jekaterinburgissa on syntynyt Oleg Platonov, historioitsija ja tunnettu yhteiskunnallinen vaikuttaja, jonka kirjoitusten aatteellisena pohjana ovat äärikansallismielisyys, antisemitismi, holokaustin kieltäminen ja historiallinen revisionismi.
Amerikassa pelaava ammattijääkiekkoilija Pavel Datsjuk on syntynyt ja varttunut Jekaterinburgissa.
Ammattilaisjääkiekkoilija Aleksei Jašin
Ampumahiihtäjä Anton Šipulin
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jekaterinburg Wikimedia Commonsissa
Jekaterinburgin verkkoportaali (venäjäksi)
Jekaterinburgin sivusto (englanniksi) (ekburg.ru)
Ekaterinburg - Capital of the Ural (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Ekaterinburg - Nähtävyyksistä kaupungin Ekaterinburg (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (venäjäksi)
Guide to Investment: Ekaterinburg (PricewaterhouseCoopers Russia, 2011, pdf) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
World expo 2020 (englanniksi) (expo2020.ru)
Jakov Sverdlovin patsas oopperatalon edustalla.
Talsi

| Talsi |
| --- | --- |
 Syysnäkymä Talsin kantakaupungista
 lippu:  vaakuna
 Talsi
 Koordinaatit: 57.2443°N, 22.5868°E 
Valtio:   Latvia
Kunta:  Talsi
Väkiluku (2016)  ():  10 377
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.talsi.lv 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Talsi (saks. Talsen) on lähes 11 000 asukkaan kaupunki Latviassa, linnuntietä 99 kilometriä Riian länsipuolella. Se on yhteensä 33 808 asukkaan kunnan (Talsu novads) keskus. Kaupunki toimi myös 2009 lakkautetun Talsin piirin hallinnollisena keskuksena.
Talsia kutsutaan yhdeksän kukkulan kaupungiksi johtuen siitä, että kaupunki sijaitsee yhdeksän kukkulan päällä. Talsia kutsutaan joskus sen vanhoilla saksankielisillä nimillä Talsen ja Wanemann.lähde?
Talsin keskustassa sijaitsee muinaisen linnoituksen rippeet jonka rakensivat luultavasti kuurit tai liiviläiset. Talsissa on ollut historiallisesti saksalainen ja juutalainen vähemmistö mutta toisen maailmansodan loppuun mennessä olivat molemmat ryhmät lähes hävinneet.lähde?
Riiasta Länteen kohti Ventspilsiä vievä valtatie A10 (eli eurooppatie E 22) kulkee noin 6 kilometriä kaupungin eteläpuolitse. Lähin rautatieasema sijaitsee noin 12 kilometriä kaupungin eteläpuolella Stendessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Talsi Wikimedia Commonsissa
| n k Latvian kaupungit |
| --- | --- |
Tasavallan kaupungit: Daugavpils ·  Jēkabpils ·  Jelgava ·  Jūrmala ·  Liepāja ·  Ogre ·  Rēzekne ·  Riika (latv. Riga) ·  Valmiera ·  Ventspils
Kunnalliset kaupungit: Ādaži ·  Ainaži ·  Aizkraukle ·  Aizpute ·  Aknīste ·  Aloja ·  Alūksne ·  Ape ·  Auce ·  Baldone ·  Baloži ·  Balvi ·  Bauska ·  Brocēni ·  Cēsis ·  Cesvaine ·  Dagda ·  Dobele ·  Durbe ·  Grobiņa ·  Gulbene ·  Iecava ·  Ikšķile ·  Ilūkste ·  Jaunjelgava ·  Kandava ·  Kārsava ·  Ķegums ·  Ķekava ·  Koknese ·  Krāslava ·  Kuldīga ·  Lielvārde ·  Līgatne ·  Limbaži ·  Līvāni ·  Lubāna ·  Ludza ·  Madona ·  Mārupe ·  Mazsalaca ·  Olaine ·  Pāvilosta ·  Piltene ·  Pļaviņas ·  Preiļi ·  Priekule ·  Rūjiena ·  Sabile ·  Salacgrīva ·  Salaspils ·  Saldus ·  Saulkrasti ·  Seda ·  Sigulda ·  Skrunda ·  Smiltene ·  Staicele ·  Stende ·  Strenči ·  Subate ·  Talsi ·  Tukums ·  Valdemārpils ·  Valka ·  Vangaži ·  Varakļāni ·  Viesīte ·  Viļaka ·  Viļāni ·  Zilupe
Antaa faijan jörniä

| Antaa faijan jörniä Edu Kehäkettunen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 24. joulukuuta 2023
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): Edu
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 41.53
 Levy-yhtiö: Brokeback Records
Edu Kehäkettusen muut julkaisut
| Hyvän olon konsultit 2008 | Antaa faijan jörniä 2023 |   |
Antaa faijan jörniä on suomalaisen rap-artisti Edu Kehäkettusen jouluaattona 2023 julkaistu albumi.
Mikko Siltanen kirjoitti Karjalaisessa, että Edun resepti toimii edelleen, koska hän osaa hommansa hyvin. Levylle neljä tähteä antanut Siltanen kuvailee albumin olevan artistilta totutunlainen: ”häpeilemättömän humoristista ja elämänmakuista sauhuamista, jossa läpät liikkuvat lähinnä pilvenpolton, dokailun ynnä muun päihdekikkailun sekä maestron rakkaan kotiseudun Olarin ympärillä”.
Inspiraatio albumin kansitaiteeseen on saatu elokuvan Fletch (1985) kannesta.
Kappaleet

Esikastelu – 1.23
Intro – 1.57
Tervetuloa Olariin – 3.09
Länsiväylää – 3.39
Mun Kesästoori – 4.40
Farkkuvaatteen Pikkutasku – 3.17 (feat. Miami Matlock)
Telenovela – 4.07 (feat. Hugo Toosi & Miami Matlock)
Taksiuudistus – 5.06 (feat. Särre)
Paikat Paskaks – 4.57 (feat. Lieminen)
Joka Ilta kun vapo Sammuu – 4.20
Matkustelua – 3.06
Diandra – 2.05 (duetto Davo-Ukin kanssa)
Omar Marmoush

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 7. helmikuuta 1999 (ikä 25)
Syntymäpaikka: Kairo, Egypti
Pelipaikka: keskushyökkääjä
Pituus: 183 senttimetriä
Seura
Seura: Manchester City
Pelinumero: 7
Junioriseurat
–2016: Wadi Degla
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2016–2017 | Wadi Degla | 16 | (2) |
| 2017–2020 | VfL Wolfsburg II | 36 | (11) |
| 2020–2023 | VfL Wolfsburg | 41 | (5) |
| 2021 | → FC St. Pauli | 21 | (7) |
| 2021–2022 | → VfB Stuttgart | 21 | (3) |
| 2023–2025 | Eintracht Frankfurt | 46 | (27) |
| 2025– | Manchester City | 1 | (-) |
Maajoukkue
| 2017 | Egypti U17 | 2 | (0) |
| 2019 | Egypti U23 | 4 | (0) |
| 2021– | Egypti | 35 | (6) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 23. tammikuuta 2025.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 23. tammikuuta 2025.
Omar Marmoush (arab. عمر مرموش‎, s. 7. helmikuuta 1999 Kairo) on egyptiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltan keskushyökkääjä. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Manchester Cityä ja kuuluu myös Egyptin jalkapallomaajoukkueeseen.
Seurajoukkueura

Marmoush pelasi Wadi Deglan juniorijoukkueissa. Ensimmäisen ottelunsa seuran edustusjoukkueessa hän pelasi Egyptin Valioliigan ottelussa Ittihad Alexandriaa vastaan heinäkuussa 2016. Hän pelasi seurassa kaikkiaan 16 Egyptin pääsarjaottelua ja teki kaksi maalia.
Marmoush siirtyi saksalaiseen Wolfsburgiin elokuussa 2017. Ensimmäisen runsaan kolmen vuoden aikana hän pelasi seuran kakkosjoukkueessa Saksan neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla, Regionalliga Nordissa kaikkiaan 36 sarjaottelua, joissa teki yksitoista maalia. Ensimmäisen ottelunsa Bundesliigassa hän pelasi Bayer Leverkusenia vastaan toukokuussa 2020. Kaikkiaan hän pelasi kauden 2019–2020 aikana viisi ottelua Bundesliigassa ja yhden Eurooppa-liigassa, kaikki vaihtopelaajana ja ilman maaleja.
Marnoush pelasi syyskaudella 2020 vain minuutin yhdessä bundesliigaottelussa. Tammikuussa hän siirtyi loppukauden mittaiselle lainalle St. Pauliin, missä pelasi 2. Bundesliigassa 21 ottelua ja teki seitsemän maalia. Elokuussa 2021 hän tuli kahdessa Wolfsburgin bundesliigaottelussa vaihdosta kentälle, minkä jälkeen siirtyi loppukaudeksi lainalle saman sarjan Stuttgartiin. Hän pelasi siellä 21 liigaottelua, joista avauskokoonpanossa 19. Hän teki kolme ja syötti viisi maalia. Kaudella 2022–2023 hän pelasi Wolfsburgissa 33 bundesliigaottelua, joista 15:ssä hän oli avauskokoonpanossa, ja teki viisi maalia.
Marmoush siirtyi Bundesliigan Eintracht Frankfurtiin ilmaissiirrolla kesällä 2023. Transfermarkt arvioi hänen markkina-arvokseen tuolloin kuusi miljoonaa euroa. Hän pelasi kaudella 2023–2024 Bundesliigassa 29 ottelua, joista kahta vaille kaikki avauskokoonpanossa. Hän teki 12 maalia ja antoi kuusi maalisyöttöä. Loka-marraskuussa hän teki kolmessa peräkkäisessä ottelussa yhteensä viisi maalia: yhden maalin Hoffenheimia sekä kaksi maalia Borussia Dortmundia ja Union Berliniä vastaan. Myös helmikuussa hän teki maalin kolmessa peräkkäisessä bundesliigaottelussa. Konferenssiliigassa hän teki seitsemässä ottelussa neljä maalia.
Marmoush pelasi kaudella 2024–2025 tammikuun puoliväliin mennessä avauskokoonpanossa Frankfurtin kaikissa 17 bundesliigaottelussa. Hän teki niissä 15 maalia ja antoi kymmenen maalisyöttöä. Elo-lokakuussa hän teki maalin kuudessa peräkkäisessä liigaottelussa. Hän teki kaksi maalia syyskuussa Wolfsburgia ja Holstein Kieliä, lokakuussa Bayern Müncheniä sekä joulukuussa Heidenheimiä vastaan. Eurooppa-liigan kuudessa ottelussa hän on viimeisteli neljä maalia. Vuoden 2025 alussa Transfermarkt arvioi hänen markkina-arvokseen 60 miljoonaa euroa.
Marmoush siirtyi Englannin Valioliigan Manchester Cityyn 75 miljoonan euron siirtosummalla tammikuussa 2025.
Maajoukkueura

Marmoush pelasi Egyptin alle 20- ja 23- vuotiaiden maajoukkueissa. Hän pelasi kahdessa ottelussa alle 20-vuotiaiden Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2017. Ensimmäisen ottelunsa Egyptin jalkapallomaajoukkueessa hän pelasi MM-karsintaottelussa Libyaa vastaan lokakuussa 2021. Hän teki ottelussa myös ensimmäisen maajoukkuemaalinsa. Hän pelasi kaikki seitsemän ottelua Egyptin saavuttaessa hopeaa vuonna 2022 järjestetyissä Afrikan-mestaruuskilpailuissa. Hän jäi turnauksessa maaleitta. Seuraavissa, vuonna 2024 pelatuissa Afrikan-mestaruuskilpailuissa hän pelasi Egyptin kaikissa neljässä ottelussa ja teki maalin alkulohkon ottelussa Ghanaa vastaan.
Marmoush on 23. tammikuuta 2025 mennessä pelannut 35 maaottelua, joista 28:ssa hän on ollut avauskokoonpanossa. Hän on tehnyt kuusi ja syöttänyt kolme maalia. Pelaamissaan kuudessa MM-karsintaottelussa hän on tehnyt yhden maalin.
Jarmo Koskinen (jääkiekko)

Jarmo Koskinen (s. 8. maaliskuuta 1959 Lahti) on suomalainen entinen jääkiekkoilija ja nykyinen jääkiekon SM-liigan yhteysjohtaja.
Pelaajaura

Koskinen edusti urallaan SM-liigassa Jokereita sekä Reipas Lahtea vuosina 1980–1987. Hän teki 195 pelaamassaan SM-liigaottelussa 25 pistettä ja hänen uransa paras saavutus oli SM-hopea Jokereiden paidassa kaudella 1982–1983. Hän on toiminut myös Jokereiden kapteenina vuosina 1987–1989, jolloin Jokerit pelasi I-divisioonassa. Pelaajauransa Koskinen lopetti kauden 1988–1989 jälkeen. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja.
Pelaajauran jälkeen

Ennen nykyistä tehtäväänsä SM-liigan yhteysjohtajana Koskinen toimi Finnair Stadiumin toimitusjohtajana.
Koulutukseltaan Jarmo Koskinen on diplomi-insinööri.
Aiheesta muualla

Jarmo Koskinen (jääkiekko) The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2007

Vuoden 2007 hiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Sapporossa Japanissa 22. helmikuuta – 4. maaliskuuta 2007.
Kisat myönnettiin Sapporolle FIS:n kokouksessa Slovenian Portorožissa 6. kesäkuuta 2002. Sapporossa oli aiemmin järjestetty vuoden 1972 talviolympialaiset.
Suorituspaikat

Sapporo Dome -halli (sprintit)
Shirahatayaman hiihtostadion (maastohiihto, yhdistetyn hiihto-osuus)
Ōkurayaman hyppyrimäki (mäkihypyn suurmäki, yhdistetyn sprinttikilpailun ja joukkuekilpailun mäkiosuudet)
Miyanomorin hyppyrimäki (mäkihypyn normaalimäki, yhdistetyn normaalikilpailun mäkiosuus)
Miesten maastohiihto > 1,4 km sprintti (p)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Jens Arne Svartedal | 3.03,8 |
| 2 |  | Mats Larsson | 3.04,0 |
| 3 |  | Eldar Rønning | 3.04,6 |
| 4 |  | Björn Lind | 3.05,0 |
| 5 |  | Andrew Newell | 3.09,4 |
| 6 |  | Emil Jönsson | 3.47,6 |

Päivämäärä: 22. helmikuuta
Sprintin lähtö ja maali sijaitsivat Sapporo Dome -hallin sisällä.
Suomen Matias Strandvall oli kilpailussa yhdeksäs, Kalle Lassila 11. ja Lauri Pyykönen 13:s.
Miesten maastohiihto > 2 x 3 x 1,4 km parisprintti (v)

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Renato Pasini Cristian Zorzi | 17.50,6 |
| 2 |  | Nikolai Morilov Vasili Rotšev | 17.50,6 |
| 3 |  | Milan Šperl Dušan Kožíšek | 17.51,3 |
| 4 |  | Tobias Angerer Axel Teichmann | 17.51,4 |
| 5 |  | Maciej Kreczmer Janusz Krężelok | 17.51,5 |
| 6 |  | Devon Kershaw Drew Goldsack | 17.54,9 |
Päivämäärä: 23. helmikuuta
Sprintin lähtö ja maali sijaitsivat Sapporo Dome -hallin sisällä. Norjan hiihtäjä kaatui finaalissa ja Ruotsin hiihtäjä välierissä.
Suomen joukkue (Ville Nousiainen ja Sami Jauhojärvi) sijoittui yhdeksänneksi, he olivat välierässään kuudensia ja karsiutuivat loppukilpailusta.
Miesten maastohiihto > 15 km (p) + 15 km (v) yhdistelmäkilpailu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Axel Teichmann | 1.11.35,8 |
| 2 |  | Tobias Angerer | 1.11.36,3 |
| 3 |  | Pietro Piller Cottrer | 1.11.36,7 |
| 4 |  | Jens Filbrich | 1.11.39,0 |
| 5 |  | Petter Northug | 1.11.44,0 |
| 6 |  | Aleksandr Legkov | 1.11.45,3 |

Päivämäärä: 24. helmikuuta
Petter Northug kaatui juuri ennen loppusuoraa.
Suomen Sami Jauhojärvi oli kilpailussa 16., Ville Nousiainen 24., Tero Similä 28. ja Lauri Pyykönen keskeytti.
Miesten maastohiihto > 15 km (v)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Lars Berger | 35.50,0 |
| 2 |  | Leanid Karnijenka | 36.25,8 |
| 3 |  | Tobias Angerer | 36.42,4 |
| 4 |  | Axel Teichmann | 37.04,6 |
| 5 |  | Aleksandr Legkov | 37.06,4 |
| 6 |  | Franz Göring | 37.07,9 |

Päivämäärä: 28. helmikuuta
Kisan aikana lisääntynyt lumisade haittasi hiihtämistä. Alkupäässä lähteneet hyötyivät selvästi olosuhdemuutoksesta ja tulosluettelosta muodostui yllätyksellinen. Lars Berger on varsinaisesti ampumahiihtäjä, mutta voitti kilpailun. Myös lähtönumerolla kolme hiihtäneen valkovenäläisen Karnejenkan hopea oli suuri yllätys.
Alun perin neljänneksi hiihtänyt Itävallan Johannes Eder hylättiin myöhemmin dopingrikkomuksen vuoksi.
Suomen Juha Lallukka oli kilpailussa 11., Ville Nousiainen 18., Tero Similä 42. ja Teemu Kattilakoski 46:s.
Miesten maastohiihto > 4 × 10 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Eldar Rønning Odd-Bjørn Hjelmeset Lars Berger Petter Northug | 1.30.49,2 |
| 2 |  | Nikolai Pankratov Vasili Rotšev Aleksandr Legkov Evgeni Dementiev | 1.30.52,4 |
| 3 |  | Martin Larsson Mathias Fredriksson Marcus Hellner Anders Södergren | 1.30.52,7 |
| 4 |  | Jens Filbrich Franz Göring Tobias Angerer Axel Teichmann | 1.31.39,7 |
| 5 |  | Jean Marc Gaillard Vincent Vittoz Emmanuel Jonnier Alexandre Rousselet | 1.32.15,0 |
| 6 |  | Ville Nousiainen Sami Jauhojärvi Juha Lallukka Teemu Kattilakoski | 1.32.55,5 |

Päivämäärä: 2. maaliskuuta
Miesten maastohiihto > 50 km (p) yhteislähtö

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Odd-Bjørn Hjelmeset | 2.20.12,6 |
| 2 |  | Frode Estil | 2.20.13,0 |
| 3 |  | Jens Filbrich | 2.20.17,1 |
| 4 |  | Tobias Angerer | 2.20.23,1 |
| 5 |  | Lukáš Bauer | 2.20.25,7 |
| 6 |  | Martin Bajčičák | 2.20.53,6 |

Päivämäärä: 4. maaliskuuta
Joukkueen huoltaja vaihtoi Hjelmesetin suksen kilpailun aikana. Sääntöjen mukaan kilpailijan tulee vaihtaa vioittunut suksensa itse, mutta yksikään joukkue ei tehnyt protestia rikkeen vuoksi.
Suomen Ville Nousiainen oli kilpailussa kymmenes, Sami Jauhojärvi 13. ja Tero Similä 22:s.
Naisten maastohiihto > 1,2 km sprintti (p)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Astrid Uhrenholdt Jacobsen | 2.50,9 |
| 2 |  | Petra Majdič | 2.51,1 |
| 3 |  | Virpi Kuitunen | 2.51,2 |
| 4 |  | Anna Dahlberg | 2.53,1 |
| 5 |  | Madoka Natsumi | 2.53,2 |
| 6 |  | Lina Andersson | 3.03,2 |

Päivämäärä: 22. helmikuuta
Sprintin lähtö ja maali sijaitsivat Sapporo Dome -hallin sisällä.
Suomen Pirjo Manninen oli kilpailussa seitsemäs, Mona-Liisa Malvalehto 12. ja Aino-Kaisa Saarinen 18:s.
Naisten maastohiihto > 2 x 3 x 1,2 km parisprintti (v)

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Riitta-Liisa Roponen Virpi Kuitunen | 16.20,9 |
| 2 |  | Evi Sachenbacher-Stehle Claudia Künzel-Nystad | 16.21,6 |
| 3 |  | Astrid Uhrenholdt Jacobsen Marit Bjørgen | 16.24,0 |
| 4 |  | Britta Norgren Lina Andersson | 16.40,5 |
| 5 |  | Oksana Jatskaja Jelena Kolomina | 16.42,8 |
| 6 |  | Viktoria Lopatina Olga Vasiljonok | 16.44,0 |
Päivämäärä: 23. helmikuuta
Sprintin lähtö ja maali sijaitsivat Sapporo Dome -hallin sisällä. Suomi johti lähes koko kilpailun ajan, mutta ennen viimeistä vaihtoa Saksan ja Norjan hiihtäjät menivät Riitta-Liisa Roposen ohi. Kuitunen ajoi heidät kiinni ja Domeen tultaessa ohitti molemmat. Norjan Marit Bjørgen väsähti, mutta saksalainen pysyi Kuitusen kannassa. Loppusuoralle käännyttäessä Claudia Künzel-Nystad oli perässä ja Kuitunen pystyi pitämään ensimmäisen sijan loppuun asti.
Naisten maastohiihto > 7,5 km (p) + 7,5 km (v) yhdistelmäkilpailu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Olga Savjalova | 41.27,5 |
| 2 |  | Kateřina Neumannová | 41.28,0 |
| 3 |  | Kristin Størmer Steira | 41.29,6 |
| 4 |  | Evi Sachenbacher-Stehle | 41.32,1 |
| 5 |  | Riitta-Liisa Roponen | 41.51,5 |
| 6 |  | Aino-Kaisa Saarinen | 41.52,4 |

Päivämäärä: 25. helmikuuta
Suomen Pirjo Manninen oli kilpailussa 15. ja Virpi Kuitunen keskeytti.