stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Demokraattinen sentralismi

Puoluehajaannuksen vastainen pilakuva Romanian kommunistisen puolueen yhteisyyttä rikkovista voimista (1931).
Demokraattinen sentralismi on V. I. Leninin ideoima kommunististen puolueiden noudattama periaate, joka kielsi  oppositioryhmien muodostamisen ja vapaan keskustelun puolueen sisällä. Se rajoitti vapaan keskustelun aiheisiin, joista ei vielä ollut sitovaa päätöstä. Kun päätös oli tehty, keskustelun tuli päättyä. Sentralismiin kuului myös se tavanomainen sääntö, että alempien portaiden tuli noudattaa puoluejohdon päätöksiä.
Lenin kehitti opin puolueesta vallankumouksen tiedostavana etujoukkona, jonka tuli olla äärimmäisen kurinalainen ja tiukasti järjestäytynyt. Vapaa keskustelu ei sopinut siihen vaan johtaisi vain kuppikuntaiseen riitelyyn.
Demokraattinen sentralismi järjestöperiaatteena

V. I. Lenin sai "demokraattisen sentralismin" sisällytettyä Venäjän sosialidemokraattisen puolueen sääntöihin, mutta hän oli pian eri mieltä puolueen keskuskomitean kanssa siitä, mitä periaatteella oikein tarkoitettiin. Lenin kirjoitti oman näkemyksensä puoluelehti Volnaan 20. toukokuuta vuonna 1906:
KK:n päätöslauselma on sekä asiallisesti väärä että ristiriidassa puolueen sääntöjen kanssa. Demokraattisen sentralismin ja paikalliselinten autonomian periaate merkitsee juuri arvosteluvapautta, täydellistä arvosteluvapautta kaikkialla, ellei sillä rikota määrätyn toiminnan yhtenäisyyttä,— eikä salli mitään sellaista arvostelua, joka horjuttaa tai vaikeuttaa puolueen päätösten mukaisen toiminnan yhtenäisyyttä.
Leninille demokraattinen sentralismi tarkoitti, että "puolueen päätösten mukaisen toiminnan" arvostelu tuli kieltää, koska se horjutti tai vaikeutti "yhtenäisyyttä".
Koko kansan puolue

Marxilais-leninistisessä poliittisessa järjestelmässä on vain yksi puolue. Venäjän kommunistinen puolue (bolševikit) omaksui demokraattisen sentralismin 10. puoluekokouksessa vuonna 1921. Myöhemmin samaa periaatetta ovat noudattaneet myös Kiinan kommunistinen puolue sekä lukemattomat pienemmät puolueet.
Demokraattinen sentralismi liittyy ajatukseen tieteellisesti ohjatusta politiikasta. Kun kansa ei jakaudu yhteiskuntaluokkiin, joilla olisi toisistaan poikkeavat intressit, on mahdollista tehdä päätöksiä, jotka sopivat kaikille kansalaisille. Eri yhteiskuntaluokille ei tarvita erillisiä ja kyseisten yhteiskuntaluokkien vastakkaisia etuja ajavia puolueita, vaan luokattomassa yhteiskunnassa politiikkaa voidaan harjoittaa siten että se edustaa koko kansan etua. Neuvostoliitossa kansalaisten yhteistä etua ajava koko kansan puolue oli Neuvostoliiton kommunistinen puolue.
Myös valtio oli ”koko kansan valtio”, koska porvaristo luokkana oli hävinnyt. Tällöin ei ollut tarvetta porvarilliselle demokratialle. Lenin näki sen diktatuurin muotona, joka alisti työväenluokkaa, puolusti porvaristoa ja antoi etuoikeuksia porvaristolle riistäjäluokkana.
Käytännössä yksipuoluejärjestelmissä puolueen rivijäsenten osaksi on jäänyt hyväksyä johdon tekemät päätökset. Neuvostoliitossa näin kävi erityisesti Josif Stalinin kaudella vuodesta 1928 alkaen.
Aiheesta muualla

Encyclopaedia Britannica: democratic centralism (englanniksi)
Lenin: Mitä on tehtävä? (1902)
Lassilan kirkko

| Lassilan kirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Paavolankorventie 10, Lassila, Noormarkku, Pori
Seurakunta:  Noormarkun seurakunta
Rakentamisvuosi:  1851-1854
Suunnittelija:  Matti Österlund
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  250
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lassilan kirkon sankarihaudat kesällä 2014
Lassilan kirkko on Porin Noormarkun Lassilan kylässä sijaitseva Matti Österlundin suunnittelema 1851–1854 rakennettu puinen tornillinen pitkäkirkko. Kirkon pinta-ala on 253 neliömetriä, ja siinä on istumapaikkoja 250 hengelle. Runkohuoneeseen liittyvät vastakkaiset matalina kylkiäisinä sakasti ja eteinen. Kupuun päättyvä torni on runkohuoneeseen nähden harvinaisesti eteisen kohdalla, sen kellot ovat vuosilta 1851 ja 1901. Satulakattoisen runkohuoneen sisäkatossa on puuholvi. Kirkkoa on korjattu 1894, 1920, 1924 ja 1976. Alttaritaulu Jeesus, Johannes ja heidän äitinsä on S. Buggin 1898 maalaama jäljennös Rafaelin taulusta.   Alttaritaulun lahjoitti Maire Gullichsen.  Kirkon 7-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1956. Hirrestä veistetty ja  laudalla vuorattu kirkko oli alkuaan punainen, mutta väri muutettiin myöhemmin vaaleaksi. Kirkon ulkomaalaus uusittiin kesällä 2004.
Kaukana Noormarkun kirkosta sijaitseva Lassila muodostettiin rukoushuonekunnaksi vuonna 1850. Vuonna 1922 Lassila määrättiin erotettavaksi omaksi kirkkoherrakunnakseen, mikä olisi merkinnyt myös oman kunnan perustamista. Päätös kuitenkin peruutettiin vuonna 1928 ja myös Lassilan rukoushuonekunta lakkautettiin vuonna 1936.
Kirkkomaan sankarihautausmaan muistomerkin on suunnitellut arkkitehti Erik Bryggman vuonna 1951.
My Summer Car videopelissä esiintyvä Peräjärven kirkko muistuttaa ulkonäöllisesti paljon Lassilan kirkkoa
Pietari V (Portugali)

| Pietari V |
| --- | --- |
 
Portugalin kuningas
Valtakausi:  15. marraskuuta 1853 – 11. marraskuuta 1861
Edeltäjä:  Maria II
Seuraaja:  Ludvig I

Syntynyt:  16. syyskuuta 1837 Lissabon, Portugali
Kuollut:  11. marraskuuta 1861 Lissabon, Portugali
Puoliso:  Stefanie
Suku:  Bragança
Isä:  Ferdinand II
Äiti:  Maria II
Uskonto:  roomalaiskatolilaisuus
Nimikirjoitus:  
Pietari V Rakastettu (port. Pedro I o Esperançoso; 16. syyskuuta 1837 Lissabon – 11. marraskuuta 1861 Lissabon) oli Portugalin  kuningas vuosina 1853–1861.
Elämä ja hallitsijakausi

Pietari V oli kuningatar Maria II:n ja tämän kuningaspuolison Ferdinand II:n vanhin poika. Hänellä oli 10 sisarusta. Pietari tuli  kuninkaaksi 16-vuotiaana äitinsä kuoltua 15. marraskuuta 1853. Pietarin isä Ferdinand toimi poikansa sijaishallitsijana, kunnes tämä saavutti täysi-ikäisyyden vuonna 1855.
Pietari nai vuonna 1858 Hohenzollern-Sigmaringenin prinsessa Stefanien (1837–1859), jonka vanhemmat olivat Hohenzollern-Sigmaringenin viimeinen ruhtinas Kaarle Anton ja Badenin prinsessa Josefine. Stefanie oli Pietarin nuoremman sisaren Antonian aviomiehen, ruhtinas Leopold von Hohenzollernin sisar. Stefanie kuoli kurkkumätään heinäkuussa 1859. Heillä ei ollut lapsia.
Pietari V halusi uudistaa Portugalin poliittista järjestelmää ja rahoitti Lissabonin yliopiston edeltäjiin kuuluneen Curso Superior de Letrasin perustamista. Hän pyrki kehittämään ja uudistamaan Portugalin infrastruktuuria ja rakennutti maanteitä, lennätinlinjoja ja rautateitä. Hän edisti myös terveyspalveluita.
Kolera- ja keltakuume-epidemiat riehuivat Portugalissa, ja Pietari kuoli marraskuussa 1861 vain 24-vuotiaana lavantautiin. Myös yksi hänen veljistään kuoli samassa kuussa. Lapsetonta Pietaria seurasi kuninkaana toinen veli Ludvig I. Saksin kuningatar Maria Anna oli heidän sisarensa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pietari V (Portugali) Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Maria II | Portugalin kuningas 1853–1861 | Seuraaja: Ludvig I |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Portugali  Vatikaani 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Europeana  NARA  RISM  IdRef  Te Papa (New Zealand)
Femke Heemskerk
Henkilökohtaiset ennätykset > 50 metrin rata

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 50 m vapaauinti | 24,28 | Eindhoven | 9. huhtikuuta 2021 |
| 100 m vapaauinti | 52,69 | Eindhoven | 5. huhtikuuta 2015 |
| 200 m vapaauinti | 1.54,68 | Eindhoven | 3. huhtikuuta 2015 |
| 400 m vapaauinti | 4.09,13 | Eindhoven | 2 . joulukuuta 2011 |
| 50 m selkäuinti | 28,26 | Strasbourg | 27. maaliskuuta 2011 |
| 100 m selkäuinti | 1.00,03 | Amsterdam | 11. maaliskuuta 2011 |
| 200 m selkäuinti | 2.09,14 | Strasbourg | 23. maaliskuuta 2011 |
| 200 m sekauinti | 2.10,21 | Eindhoven | 10. huhtikuuta 2014 |
Henkilökohtaiset ennätykset > 25 metrin rata

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 50 m vapaauinti | 23,67 | Budapest | 4. lokakuuta 2018 |
| 100 m vapaauinti | 51,29 | Singapore | 17. marraskuuta 2018 |
| 200 m vapaauinti | 1.51,69 | Doha | 7. joulukuuta 2014 |
| 400 m vapaauinti | 4.00,03 | Budapest | 4. lokakuuta 2018 |
| 100 m selkäuinti | 57,72 | Berliini | 31. lokakuuta 2010 |
| 200 m selkäuinti | 2.03,51 | Tilburg | 9. marraskuuta 2014 |
| 100 m sekauinti | 58,69 | Eindhoven | 28. syyskuuta 2018 |
| 200 m sekauinti | 2.06,69 | Brønshøj | 21. marraskuuta 2014 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Femke Heemskerk Wikimedia Commonsissa
Femke Heemskerkin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (hollanniksi)
Naisten 4 × 100 metrin vapaauintiviestin olympiavoittajat
Naisten 4 × 100 metrin vapaauintiviestin pitkien ratojen maailmanmestarit
Oomme Karjalaa muistaneet

| Oomme Karjalaa muistelleet Viipurin Lauluveikot |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1984
 Formaatti: LP-levy
 Kesto: 48.28
Viipurin Lauluveikot muut julkaisut
| Laatokka 1975 | Oomme Karjalaa muistelleet 1984 | Käyn Luojalle laulamaan 1992 |
Oomme Karjalaa muistelleet on helsinkiläisen mieskuoro Viipurin Lauluveikkojen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1984.
Kappaleet

Karjala (Nykänen) – 2.20
Karjala (Genetz) – 5.47
Kotimaani ompi Suomi – 2.27
Kaunehin maa – 2.08
Terve Suomeni maa – 1.58
Nyt valitkaa – 1.25
Isänmaalle – 2.26
Oi kallis Suomenmaa – 2.27
Suomalainen rukous – 2.34
Laatokka – 3.22
Karjalan laulu – 1.45
Ljuuli ljuuli – 1.42
Kylyh kuccemine – 2.24
Muamoni minuo tsakkai – 1.16
Reppurin laulu – 4.23
Heimokynttiläin edessä – 3.47
Karjalan kunnailla – 3.08
Karjalaisten laulu – 3.01
Harriet Howard

Elisabeth-Ann Haryett, Henriette Cappelaeren maalaus n. 1850
Harriet Howard (1823 – 19. elokuuta 1865) syntyjään Elisabeth Ann Haryett oli Ranskan toisen keisarikunnan keisari Napoleon III:n merkittävä taloudellinen tukija hänen pyrkiessään valtaan sekä tämän rakastajatar.
Suhteet

Elisabeth Ann Haryett karkasi kotoaan 15-vuotiaana tunnetun jockeyn Jem Masonin luokse Lontoossa. Saatuaan työtä näyttelijänä hän otti käyttöön nimen Harriet Howard. Hän kohtasi uuden rakkauden 18-vuotiaana, tällä kertaa henkivartiokaartin majurin Mountjoy Martynin. Suhteesta syntyi poika, Martin Constantin Haryett. Kastetilaisuudessa Howard väitti pojan olevan hänen vanhempiensa lapsi. Vältyttyään skandaalilta kiitollinen Martyn lahjoitti Howardille suuren rahasumman.
Suhteet > Louis Napoléon

Louis Napoléon Bonaparte ja Harriet Howard tapasivat vuonna 1846 Lady Blessingtonin järjestämissä juhlissa. Louis Napoleon oli tuolloin vallantavoittelija, ja Howard ryhtyi rahoittamaan hänen hankkeitaan. Napoleon  antoi kaksi edellisestä suhteesta Hamin vankilalinnoituksen pyykkäri Alexandrine Éléanore Vergot'n kanssa syntynyttä pientä poikaansa, Alexandre Louis Eugènen Buren (1843–1910) ja Louis Ernest Alexandren Buren (1845–1882) Howardin kasvatettaviksi.
Vuonna 1848 Louis Napoléon valittiin Ranskan presidentiksi, ja Howard muutti kolmen pojan kanssa Pariisiin lähelle presidentinpalatsia. Pariisissa hän yritti pitää itsensä poissa julkisuudesta ja eli presidentin rakastajattarena. Hänellä oli vaarallinen kilpailija, prinsessa Mathilde Bonaparte, Louis Napoléonin serkku ja entinen kihlattu. Howard tuki rahallisesti myös Louis Napoléonin vallankaappausta vuonna 1851. Louis Napoléon julisti itsensä kansanäänestyksen jälkeen keisariksi seuraavana vuonna, ja Howard jäi taka-alalle keisarin elämässä.
Kun Napoleon III avioitui kreivitär Eugénie de Montijon kanssa vuonna 1853, Howard siirrettiin Le Havreen ja keisari hävitytti paljon heidän kirjeenvaihtoaan. Napoleon III:n avioliitto ajautui pian vaikeuksiin. Keisari maksoi velkansa Howardille, myönsi hänelle kreivittären arvonimen comtesse de Beauregard ja antoi hänelle asunnoksi Chateāu de Beauregadin palatsin läheltä Versailles'in johtavaa tietä. Howard ja keisari uusivat suhteensa.
Avioliitto ja jälkeläinen

Vuonna 1854 Howard solmi avioliiton englantilaisen kapteeni Clarence Trelawnyn kanssa. Napoleon III:n kaksi poikaa lähetettiin takaisin äidilleen. Trelawny oli hevosten kasvattaja ja käytti Howardin rahoja liiketoimiinsa. Howardin ja Trewlaneyn avioliitto ei kuitenkaan kestänyt, he saivat avioeron Howardin kuolinvuonna.
Pojalleen Martinille Howard ei koskaan paljastanut tämän isää, vaikka tämä kysyi sitä julkisesti. Napoleon III aateloi pojan tämän ollessa aikuinen ja hän sai arvonimen comte de Béchêvet.
Käännös suomeksi
Filmgoer

| Filmgoer> fi |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  Verkkojulkaisu
Aihealue:  Elokuvakritiikki
Julkaisija:  Filmgoer RY
ISSN:  ISSN 1798-7202
Perustettu:  1999
Päätoimittaja:  Aleksi Salonen
Kotikunta:  Espoo, Helsinki
Kotimaa:  Suomi
Kieli:  suomi ja englanti
Aiheesta muualla
Kotisivu
Filmgoer on vuonna 1999 perustettu elokuvasivusto, joka kuuluu Suomen vanhimpiin toiminnassa oleviin elokuva-alan julkaisuihin. Sivusto julkaisee elokuvaharrastajien arvosteluja elokuvista sekä näkemyksiä elokuvasta, televisiosta ja niitä ympäröivistä ilmiöistä.
Päätoimittajana on vuodesta 2015 lähtien toiminut Aleksi Salonen. Toimitukseen kuuluu vuonna 2016 seitsemän toimittajaa. Filmgoer.fi-sivusto uudistui kesällä 2012.
Aiheesta muualla

Filmgoer.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Mäntyluoto

| Mäntyluoto |
| --- | --- |
 Mäntyluodon hotelli Mäntyluodon sataman lähellä.
Kaupunki:  Pori
Suuralue:  Meri-Pori
Kaupunginosa nro:  65
Väkiluku:  26 (2013)
Postinumero(t):  28880
Mäntyluoto (ruots. Tallholmen) on Porissa sijaitseva niemi ja yksi Porin kaupunginosista. Se on järjestysnumeroltaan 65. kaupunginosa, ja se sijaitsee Meri-Porin alueella.
Mäntyluodossa sijaitsevat yksi Porin sataman satama-alueista, Mäntyluodon satama, joka on Pohjoismaiden suurinkenen mukaan? sahatavarasatama, sekä Pori Offshore Constructionsin omistuksessa oleva Mäntyluodon telakka.. Mäntyluoto on myös valtatie 2:n päätepiste.
Mäntyluotoon valmistui Tampere–Pori-rautatien jatke 1. marraskuuta 1899. Henkilöliikenne reitillä lopetettiin kuitenkin vuonna 1962. Sataman toiminnan vilkastuessa 1900-luvun alkupuolella, rakennutti Porin kaupunki alueelle Mäntyluodon hotellin, joka valmistui vuonna 1918. Se pysyi Porin kaupungin omistuksessa vuoteen 2000 asti.
Mäntyluoto käsittää myös Kallon saaren, jossa on muun muassa Suomen vanhimman urheiluseuran, purjehdusseura Segelföreningen i Björneborgin kotisatama, sekä Porin merivartioasema ja vuonna 1884 valmistunut Kallon majakka. Mäntyluodon vieressä sijaitsee Uniluodon kaupunginosa, jonka monet yhdistävät samaksi alueeksi Mäntyluodon kanssa.
Vanhan satamaviraston vierestä alkaa "Koiraranta", jossa hiekkarannalla omistajien mukana saavat koirat ja muut lemmikkieläimet käydä uimassa.
Nähtävyyksiä

Mäntyluodon hotelli
Tuulivoimaloita
Kallo
Panoraamakuva Mäntyluodon satamasta.
Naapurikaupunginosia

Uniluoto
Herrainpäivät (Pori)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mäntyluoto Wikimedia Commonsissa
Porin kaupunginosat
1. Linna | 2. Teljä | 3. Malminpää | 4. Karhunpää | 5. Itätulli | 6. Päärnäinen | 7. Aittaluoto | 8. Isosanta | 9. Riihiketo | 10. Tiilinummi | 11. Tiilimäki | 12. Uusikoivisto | 13. Kuninkaanhaka | 14. Herralahti | 15. Tupala | 16. Koivula | 17. Kalaholma | 18. Isojoenranta | 19. Sunniemenranta | 20. Koivistonluoto | 21. Karjaranta | 22. Käppärä | 23. Musa | 24. Tikkula | 25. Vähärauma | 26. Liinaharja | 27. Liikastenmäki | 28. Tuorsniemi | 29. Pietniemi | 30. Ulasoori | 31. Leppäkorpi | 32. Isomäki | 33. Tiiliruukki | 34. Kyläsaari | 35. Uusiniitty | 36. Pihlava | 37. Rieskala | 38. Metsämaa | 39. Enäjärvi | 40. Harmaalinna | 41. Kartano | 42. Impola | 43. Vanhakoivisto | 44. Väinölä | 45. Metallinkylä | 46. Mikkola | 47. Sampola | 48. Paratiisinmäki | 49. Luotsinmäki | 50. Murtosenmutka | 51. Ruosniemi | 52. Toejoki | 53. Pormestarinluoto | 54. Hyvelänviiki | 55. Lotskeri | 56. Hyvelä | 57. Kirjurinluoto | 58. Hanhiluoto | 59. Hevosluoto | 60. Yyteri | 61. Kaanaa | 62. Uniluoto | 63. Karhuluoto | 64. Herrainpäivät | 65. Mäntyluoto | 66. Kirrinsanta | 67. Kaanaankorpi | 68. Huvilaranta | 69. Viikinäinen | 70. Raatimiehenluoto | 71. Reposaari | 72. Parkkiluoto | 73. Tahkoluoto | 74. Isokatava | 75. Vähäkatava | 76. Tyltty | 77. Lukkarinsanta | 78. Tuulikylä | 79. Paarnoori | 80. Honkaluoto | 81. Finpyy | 82. Lahdenmaa | 83. Hakalanvainio | 84. Länsimetsä | 85. Mäntylä | 86. Palstakallio | 87. Lehtola | 88. Kotometsä | 89. Klasipruuki | 90. Perko | 91. Susikoski | 92. Salaplakkari
...ja Jumala loi naisen

| > ..ja Jumala loi naisen.Et Dieu... créa la femme |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Roger Vadim
Käsikirjoittaja:   Roger Vadim  Raoul Lévy 
Tuottaja:   Claude Ganz  Raoul Lévy 
Säveltäjä:  Paul Misraki
Kuvaaja:  Armand Thirard
Leikkaaja:  Victoria Mercanton
Pääosat:   Brigitte Bardot  Curd Jürgens  Jean-Louis Trintignant  Christian Marquand 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:   Éditions René Chateau  Criterion Collection 
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:   28. marraskuuta 1956  6. syyskuuta 1957 (Suomi) 
Kesto:  95 min.
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
...ja Jumala loi naisen (ransk. Et Dieu... créa la femme) on vuonna 1956 valmistunut ranskalainen elokuva, jonka ohjasi Roger Vadim. Elokuva nosti Brigitte Bardot’n maailmanlaajuiseksi sensaatioksi, seksisymboliksi ja tähdeksi. Elokuvan kuuluisin kohtaus on lopussa oleva tanssikohtaus, jossa Bardot tanssii avojaloin pöydällä.
Elokuvaa markkinoitiin Yhdysvalloissa tunnuslauseella "Jumala loi naisen, mutta paholainen loi Brigitte Bardot’n", mikä aiheutti skandaalin.
Juoni

Elokuva kertoo 18-vuotiaasta Etelä-Ranskassa asuvasta orpotytöstä Juliettesta (Brigitte Bardot), joka on vapaasieluinen tyttö täynnä seksuaalista energiaa. Juliettea piirittävät monet miehet, eikä hänen käytöksensä miellytä kaikkia. Juliette on rakastunut Antoineen (Christian Marquand), joka ei kuitenkaan suhtaudu tähän vakavasti. Kun Juliettea uhkaa käytöksensä takia paluu takaisin orpokotiin, tarjoutuu Antoinen veli Michel (Jean-Louis Trintignant) menemään hänen kanssaan naimisiin. Juliette suostuu ja he menevät naimisiin. Pariskunnan avioliitto alkaa onnellisesti, mutta kun Antoine palaa, pariskunnan onnen ylle alkaa kertyä synkkiä pilviä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Brigitte Bardot  | … |  Juliette Hardy   |
|  Curd Jürgens  | … |  Éric Carradine   |
|  Jean-Louis Trintignant  | … |  Michel Tardieu   |
|  Jane Marken  | … |  madame Morin   |
|  Jean Tissier  | … |  monsieur Vigier-Lefranc   |
|  Isabelle Corey  | … |  Lucienne   |
|  Jacqueline Ventura  | … |  madame Vigier-Lefranc   |
|  Jacques Ciron  | … |  Éricin sihteeri   |
|  Paul Faivre  | … |  monsieur Morin   |
|  Jany Mourey  | … |  orpokodin edustaja   |
|  Philippe Grenier  | … |  Perri   |
|  Jean Lefebvre  | … |  mies joka halusi tanssia   |
|  Leopoldo Francés  | … |  tanssija   |
|  Jean Toscano  | … |  René   |
|  Marie Glory  | … |  madame Tardieu   |
|  Georges Poujouly  | … |  Christian Tardieu   |
|  Christian Marquand  | … |  Antoine Tardieu   |
Laajakaista

Laajakaistaisella tietoliikenneyhteydellä tarkoitetaan joko laajakaistaista modulointitekniikkaa tai laajakaistaista Internet-yhteyttä.
Laajakaistainen modulointi

Laajakaistaisessa moduloinnissa viesti jakaantuu siirtotiessä laajalle taajuusalueelle. Laajakaistaisia modulointimenetelmiä ovat esimerkiksi CDMA (FHSS ja DSSS), OFDM sekä UWB.
Laajakaistainen Internet-yhteys

Suomessa käytettävän määritelmän mukaan laajakaistaiseksi Internet-yhteydeksi sanotaan kotiin saatavissa olevaa Internet-yhteyttä, jonka nopeus on yli 256 kbit/s ja jossa on kiinteä kuukausiveloitus aikaveloituksen sijaan.
Kansallisen laajakaistatyöryhmän raportin mukaan laajakaistaisia tekniikoita ovat:
DSL (Digital Subscriber Line)
Kaapelimodeemi
Ethernet
Datasähkö
Valokuitu
WLAN (Wireless local area network)
Satelliittilaajakaista
Matkaviestinverkot
Digitaaliset televisioverkot
Muita mahdollisuuksia ovat esimerkiksi langattomat tilaajajohtoratkaisut kuten WiMAX ja LMDS.
Laajakaistainen modeemi

Laajakaistainen modeemi käyttää puhelinlinjasta taajuuksia, jotka ovat tavallisen puheen taajuusalueen ulkopuolella (puhekanava toimii alle 3 300 Hz:n taajuusalueella ja esimerkiksi ADSL 138 kHz:stä ylöspäin.
Laajakaistamodeemissa ei käytetä varsinaisesti laajakaistaisia modulointimenetelmiä vaan tyypillisesti PM-modulointimenetelmiä. Myös hitaammat modeemit (esimerkiksi 56 kbit/s) käyttävät samoja modulointimenetelmiä, mutta ne käyttävät ensisijaisesti puheen taajuuskaistaa.
Aiheesta muualla

Kansallisen laajakaistatyöryhmän sivut
Opas taloyhtiön kiinteän Internet-yhteyden hankintaan (Arkistoitu – Internet Archive), Tieke ry.
Digitan langaton laajakaista @450
Hämeenlinnan Pallokerho (jalkapallo)

Hämeenlinnan Pallokerhon (HPK) lajivalikoimassa oli jalkapallo jo lähes alusta asti. Kun Hämeenlinnassa vuoden 1929 joulukuussa syntynyt Hämeenlinnan Pallokerho perustettiin, oli seuran päälaji jääpallo. Jo seuraavana kesänä valikoimaan otettiin mukaan myös jalkapallo. Miesten tasolla jalkapallojoukkueen historia päättyi syksyyn 1991, kun HPK ja Pallo-Kärpät yhdistyivät FC Hämeenlinnaksi. Junioriseurana HPK jatkoi vielä vuoteen 1999 asti, jolloin kaupungin seurat muodostivat Hämeenlinnan Jalkapalloseuran.
Seuran historiaa

HPK perustettiin loppuvuodesta 1929, kun kaupunkiin haluttiin perustaa jääpalloseura. Perustavan kokouksen aikana tuli myös ilmi, että seuran ainoaksi lajiksi ei jää vain jääpallo, vaan myös pesäpallo, jalkapallo ja jääkiekko päätettiin ottaa heti mukaan ohjelmistoon. Alkuvuosina menestys jalkapallossa ei ollut kovin kaksista, mutta siitä huolimatta HPK nousi kaupungin johtavaksi jalkapalloseuraksi jo 1930-luvun puolivälissä, jollaisena se pysyikin FC Hämeenlinnan perustamiseen saakka.
HPK:n jalkapallon parhaimmat hetket koettiin heti sotien jälkeen, kun joukkue nousi unkarilaisen Janosz Nagyn johdolla Suomensarjaan. HPK pelasikin vuosikaudet Suomensarjaa, väliin Maakuntasarjasta vauhtia hakien, kunnes 1970-luvulla seura vajosi alasarjoihin. Viimeisen kerran HPK oli taistelemassa noususta ylemmille sarjaportaille vuonna 1984, kun joukkue hävisi 1. divisioonan karsinnoissa Myllykosken Palloa vastaan. 1990-luvun alussa HPK:n edustusjalkapalloilun taloustilanne oli niin surkeassa kunnossa, että ainoaksi vaihtoehdoksi jäi yhdistyminen paikalliskilpailija Pallo-Kärppien kanssa, mikä johtikin FC Hämeenlinnan perustamiseen syksyllä 1991.
HPK:n historian suurimpiin hetkiin kuuluu hämeenlinnalaisen Harri Järven nousu maajoukkueeseen kaudella 1964. Järvi tekikin Olympiastadionilla pelatussa ottelussa Ruotsia vastaan ottelun ainoan maalin, kun Suomi voitti Ruotsin 15 551 katsojan edessä 2. elokuuta 1964.
HPK:n yleisöennätys on 1 192 katsojaa 1. divisioonan karsintaottelusta MyPaa vastaan vuonna 1984.