stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Margaret Thatcher
Näkemyksiä > Ay-liike

Oikeistolaisten kriitikkojen mukaan ammattiyhdistysliike oli jähmettänyt talouden ja oli vaarana työllisyydelle, ja työväenpuolue oli epäonnistunut yrityksissään rajoittaa sen valtaa. Thatcher poisti vaiheittain ammattiyhdistysliikkeen etuoikeuksia, ja vastaavasti ay-liike toteutti monia lakkoja, joiden tarkoitus oli vahingoittaa Thatcheriä poliittisesti.
Näkemyksiä > Pohjois-Irlanti ja IRA

Thatcher oli hyvin tinkimätön Pohjois-Irlannin kannoissaan ja piti aluetta osana Britanniaa. Hänen mukaansa asia kuului vain alueen väestölle (jonka protestanttienemmistö halusi pysyä Britannian osana), hallitukselle ja parlamentille, eikä hän suostunut tekemään myönnytyksiä terroristeille.
Näkemyksiä > Kuolemanrangaistus

Thatcher tuki kuolemanrangaistuksen palauttamista Britanniaan.
Näkemyksiä > Sosiaaliset kysymykset

Thatcher oli harvoja konservatiiviedustajia, jotka äänestivät homoseksuaalisuuden laillistamisen puolesta. Tästä huolimatta myöhemmin vuoden 1988 Local Government Actin luku 28 kielsi erikseen kunnallishallinnoilta ”homoseksuaalisuuden edistämisen” ja kouluilta homoseksuaalisuuden opettamisen hyväksyttävänä. Thatcher vastusti lain kumoamista vuonna 2000. Thatcher oli laillistamassa aborttia.
Näkemyksiä > Etelä-Afrikka ja apartheid

Thatcher piti Etelä-Afrikan valkoista hallitusta länsimaiden leiriin kuuluvana, mutta Afrikan kansalliskongressia (ANC) kommunistien tukemana, jopa terroristisena järjestönä. Hän uskoi Etelä-Afrikan talouden tuhoutuvan ja maan lähentyvän Neuvostoliittoa, jos ANC pääsee valtaan. Tämän vuoksi Thatcher vastusti Etelä-Afrikan talouspakotteita ja uskoi päinvastoin kaupankäynnin lisäämisen maan kanssa olevan sille parhaaksi väistämättömän vallanvaihdon edellä.
Näkemyksiä > Yhteiskunta

Thatcher kertoi näkevänsä ihmiset yksilöinä ja vastustavansa kaikkea sellaista politiikkaa, joka on rakennettu kahden ryhmäidentiteetin vastakkainasettelun ympärille. Thatcherin mukaan sellaista asiaa kuin yhteiskunta ei ole olemassakaan, vaan on vain yksittäisiä miehiä ja naisia sekä perheitä. Oikeuksiin liittyy Thatcherin mukaan vastavuoroisesti velvollisuuksia, ihmisten täytyy pitää huolta ensin itsestään ja sitten toisistaan, ja hallitus voi tehdä mitään vain ihmisten kautta.
Näkemyksiä > Feminismi

Thatcher ei koskaan pitänyt feminismistä. Hänen mukaansa nainen voidaan ylentää vain meriittien perusteella, eikä hän koskaan edistänyt positiivista syrjintää tai sukupuolikiintiöitä. Vuonna 1982 Thatcher sanoi, että taistelu naisten oikeuksista on jo suurelti voitettu. Omiin hallituksiinsa Thatcher otti koskaan vain yhden naisen.
Kunnianosoituksia > Brittiläiset

Sukkanauharitarikunta (Iso-Britannia, 1995)
Pyhän Johanneksen ritarikunta (Iso-Britannia, 1991)
Ansioritarikunta (Iso-Britannia, 1990)
Kunnianosoituksia > Ulkomaalaiset

Vytautas Suuren ritarikunta (Liettua, 2008)
Frans I:n kuninkaallinen ritarikunta (Molempain Sisiliain kuningaskunta, 2003)
Ystävyyden ritarikunta (Kazakstan, 2001)
Valkoisen leijonan ritarikunta (Tšekki, 1999)
Ronald Reaganin vapauden palkinto (USA, 1998)
Dmitar Zvonimirin ritarikunta (Kroatia, 1998)
Arvokkaan kruunun ritarikunta (Japani, 1995)
Hyvän toivon ritarikunta (Etelä-Afrikka, 1991)
Presidential Medal of Freedom (USA, 1991)
Elokuvia ja televisiosarjoja

Britannian yleisradioyhtiö BBC on esittänyt Thatcherin pääministerikauden jälkeen Englannin televisiossa ja radiossa useita Thatcherista kertovia televisioelokuvia ja talevisiosarjoja. Vuonna 2011 julkaistun Rautarouva-elokuvan painopiste on Falklandin sotaa edeltävissä vaiheissa, mutta Thatcherin muistisairauskin tuodaan esille. Nimiroolissa on Meryl Streep, joka sai suorituksestaan Oscar-palkinnon.
Aiheesta muualla

Margaret Thatcher (muistokirjoitus, maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat.  9.4.2013.
Margaret Thatcherin säätiö Margaret Thatcher Foundation. (englanniksi)
Rytsä, Paavo: Thatcher valtiovierailulla Suomessa Ylen Elävä arkisto.  8.9.2006. Viitattu 8.10.2018.
Rytsä, Paavo: Thatcherin valta hiipuu Ylen Elävä arkisto.  8.9.2006. Viitattu 8.10.2018.
Vares, Vesa: Näin suomalainen oikeisto tuomitsi Margaret Thatcherin Suomen Kuvalehti.  10.4.2013. Viitattu 8.10.2018.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Edward Heath | Konservatiivipuolueen johtaja 1975–1990 | Seuraaja: John Major |
Margaret Thatcher vuonna 1975 noustuaan konservatiivien johtoon.
Thatcher vuonna 1979 ensimmäisen pääministerikautensa alussa.
Thatcher Pohjois-Irlannissa vuonna 1982.
Britannian BKT:n kasvukäyrä. Thatcherin pääministeriaika tummanvihreällä. Käyrässä näkyy selvästi Britannian taloustilanteen kääntyminen nousuun keskellä Thatcherin ensimmäistä kautta.
Thatcher ja Reagan Valkoisessa talossa vuonna 1983.
Thatcher vuonna 2005.
Margaret Thatcher ja Ronald Reagan Camp Davidissa 1986.
Thatcherin vaakuna.
Dis-molliasteikko

Dis-molliasteikko on Disistä alkava sävelasteikko, johon kuuluvat sävelet Dis, Eis, Fis, Gis, Ais, H, Cisis ja Dis. Dis-mollin rinnakkaissävellaji on Fis-duuri ja muunnossävellaji on teoreettinen Dis-duuri, jota vastaa enharmonisesti Es-duuri. Dis-mollin subdominanttisointu on gis-mollisointu ja dominanttisointu on Ais-duurisointu, jossa on johtisävel cisis, jota ei kuitenkaan kirjoiteta kiinteään etumerkintään.
dis-mollin etumerkintä, 6 ylennystä
Dis-molli on yksi harvimmin käytetyistä sävellajeista. Se mielletään usein vaikeaksi soittaa, koska siinä on kuusi ylennystä, joista C on lisäksi vielä kaksoisylennetty. Dis-mollia vastaa enharmonisesti es-molli, jossa on kuusi alennusta.
Variaatioita

Luonnollinen molli: dis, eis, fis, gis, ais, h, cis, dis
Harmoninen molli: dis, eis, fis, gis, ais, h, cisis, dis
Jazz-molli sekä nouseva melodinen molli: dis, eis, fis, gis, ais, his, cisis, dis
Itämainen molli: dis, ei, fis, gisis, ais, h, cisis, dis
Pentatoninen molli: dis, fis, gis, ais, cis, dis
Dis-mollin säveliä käyttäviä sointuja eri  sointuasteilla

| i | ii° | III | iv | v | VI | VII |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D♯m | E♯° | F♯ F♯+ | G♯m | A♯m A♯ | B | C♯ C𝄪° |
| i | ii° | III+ | iv | V7 | VI | vii°7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D♯m(maj7) | E♯m7♭5 | F♯maj7♯5 | G♯m7 | A♯7 | Bmaj7 | C𝄪°7 |
Dis-mollin etumerkintä eri nuottiavaimilla > Neljällä yleisimmällä avaimella

Neljällä yleisimmällä nuottiavaimella (diskantti-, altto-, tenori- ja bassoavain) on vakiintuneet standardit, miten niille kirjoitetaan etumerkit. Dis-mollin etumerkit kirjoitetaan niille ylläolevin tavoin.
Tunnettuja klassisia sävellyksiä dis-mollissa

Johann Sebastian Bach: Das wohltemperierte Klavier, Preludi ja fuuga nro. 8 (BWV 853, vain fuuga)
Johann Sebastian Bach: Das wohltemperierte Klavier, Preludi ja fuuga nro. 8, dis-molli (BWV 877)
Skriabin: Etydi op. 8, nro. 12, dis-molli
Tunnettuja populaarimusiikin sävellyksiä dis-mollissa

The Rasmus: Guilty (Soitetaan d-mollin ottein, mutta capo ykkösnauhalla)
Sävelasteikot
|  | 7♭ | 6♭ | 5♭ | 4♭ | 3♭ | 2♭ | 1♭ | 0 | 1♯ | 2♯ | 3♯ | 4♯ | 5♯ | 6♯ | 7♯ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Duurit | C♭ | G♭ | D♭ | A♭ | E♭ | B♭ | F | C | G | D | A | E | H | F♯ | C♯ |
| Mollit | a♭ | e♭ | b♭ | f | c | g | d | a | e | h | f♯ | c♯ | g♯ | d♯ | a♯ |
| --- | --- |
Muita:   Kromaattinen asteikko  Pentatoninen asteikko  Jooninen asteikko  Lokrinen asteikko  Lyydinen asteikko  Jazz-molli  Heksatoninen asteikko  Oktatoninen asteikko  Dim-asteikot 
↑  https://mymusictheory.com/more-music-theory-topics/key-signatures-chart/
↑  Gould, Elaine: Behind Bars: The Definitive Guide To Music Notation, s. 91.  Lontoo:  Faber Music Ltd., 2011.  ISBN 978-0571514564
Harha (tutkimus)

Todellinen arvo, systemaattinen virhe ja satunnaisvirhe.
Harha tai systemaattinen virhe tarkoittaa tieteellisessä tutkimuksessa ja epidemiologiassa sellaista tutkimuksessa ja sen tuloksessa olevaa vääristymää, joka säilyy, vaikka havaintojen määrä tutkimuksessa olisi ääretön tai tutkimusta toistettaisiin äärettömän monta kertaa. Havaintojen tai toistojen määrään tai otoskokoon liittyvää virhettä kutsutaan satunnaisvirheeksi tai kohinaksi ja se muodostaa toisen pääosan tutkimuksen kokonaisvirheestä. Harha riippuu täysin tutkimuksen tai analyysin tavoitteesta, joka tulee näin määritellä täsmällisesti harhan arvioimiseksi.
Syyt > Käänteisvaikutus

Käänteisvaikutus tarkoittaa sitä, että oletetulla vasteella onkin todellisuudessa vaikutus syyhyn ja tämä muuttaa muuttujien välistä yhteyttä. On esimerkiksi havaittu, että eräiden inhalaatiolääkkeiden käyttö on yhteydessä korkeampaan keuhkosyövän riskiin. Vaikutuksen arvioimiseksi on kuitenkin huomioitava, että keuhkosyöpä voi kehittyä hitaasti ja aiheuttaa hengitysoireita jonkin aikaa ennen taudin diagnoosia. Nämä ensioireet voivat taas lisätä inhalaatiolääkkeiden käyttöä ennen taudin varsinaista toteamista, eli kyseessä voi olla käänteisvaikutuksen aiheuttama ns. protopaattinen harha.
Syyt > Sekoittuneisuus

Jos tutkittaviin muuttujiin vaikuttaa muita yleensä tutkimuksesta riippumattomia muuttujia (ns. sekoittavia tekijöitä), tutkittavien muuttujien välisen yhteyden arviointiin syntyy harhaa. Tämän mekanismin aiheuttamaa harhaa kutsutaan yleensä sekoittuneisuudeksi (engl. confounding). Esimerkiksi alkoholin ja keuhkosyövän kausaalisen yhteyden arviointiin voi aiheuttaa harhaa se, että alkoholin käyttö on yhteydessä tupakointiin ja muihin mahdollisiin keuhkosyövän syihin. Kronologista harhaa (engl. chronologial bias) voi syntyä, jos tutkimuksen menetelmissä tai väestössä tapahtuu muutoksia ajan kuluessa. Esimerkiksi tautien diagnostiikka ja määrittely muuttuu ajan saatossa ja aiheuttaa harhan tautien esiintyvyyden arviointiin.
Syyt > Suunnittelu- ja toimeenpanoharhat > Tutkimuskysymykset

Muodikkuusharha (engl. hot stuff bias): Muodikkaat tutkimusaiheet vetävät puoleensa enemmän heikompitasoista ja huomiota keräävää tutkimusta, jolloin virheen riski tutkimusaihetta koskevassa kirjallisuudessa kasvaa. Esimerkiksi statiinien ja selektiivisten serotoniinin takaisinoton estäjien vaikutukset ja kliininen käyttö ovat olleet pitkään kiistanalaisia aiheita.
Uutuusharha (engl. novelty bias): Toimenpiteillä on taipumusta näyttää todellisuutta paremmilta, kun ne ovat uusia. Esimerkiksi arviot joidenkin lääkkeiden tehosta ovat olleet korkeampia vanhemmissa kuin uudemmissa kokeissa, eli arvioitu teho on laskenut ajan kuluessa.
Korvikemuuttujaharha (engl. substitution game bias): Joskus haitan välttämiseksi tai resurssien säästämiseksi muuttujan suoran tutkimisen sijasta pyritään tutkimaan tämän korvike- eli surrogaattimuuttujia. Jos korvikemuuttuja ei kuitenkaan edusta tai ennusta riittävän tarkasti alkuperäistä muuttujaa, tutkimukseen syntyy harhaa. Esimerkiksi kliinisessä kokeessa hoito saattaa vaikuttaa suotuisasti valittuihin korvikemuuttujiin (kuten veriarvoihin), mutta ei vaikutakaan suotuisasti itse tautitilaan (kuten uuden sydäninfarktin riskiin).
Yhdistetyn verrokkitestin harha (engl. incorporation bias): Jos tutkittava diagnostinen testi sisällytetään tutkittavan tilan varmistavaan verrokkitestiin, tutkittavan testin tarkkuuden arviointiin syntyy harhaa. Esimerkiksi tutkittaessa PSA:n kykyä ennustaa eturauhassyöpää arviointiin syntyy harhaa, mikäli PSA-taso on myös osa eturauhassyövän tapausmääritelmää.
Syyt > Suunnittelu- ja toimeenpanoharhat > Sidonnaisuudet

Tutkimuksen menetelmillä ja tuloksilla on taipumusta tukea sen rahoittajan etuja, eli tuloksissa voi olla rahoitusharhaa (engl. industry sponsorship bias). Esimerkiksi lääkeyritysten rahoittamat statiinivertailut ovat tehneet harvoin rahoittajan lääkkeen vastaisen päätelmän.
Syyt > Suunnittelu- ja toimeenpanoharhat > Otoskoon määrittely

Otoskoko tai itsenäisten havaintojen määrä vaikuttaa paitsi suoraan tutkimuksen satunnaisvirheen määrään niin myös tutkimuksen harhaan eri mekanismien kautta. Tätä kutsutaan otoskokoharhaksi (engl. wrong sample size bias). Esimerkiksi pienet kliiniset kokeet ovat yliarvioineet hoitojen vaikutuksia suurempiin kokeisiin verrattuna, pieniä tutkimuksia jätetään enemmän julkaisematta ja hyvin suurten tutkimusten satunnaisvirheettömiä tuloksia saatetaan tulkita herkemmin virheellisesti.
Syyt > Valintaharha

Valintaharha johtuu mistä tahansa vääristymästä tutkimusväestön valikoitumisessa tutkimuksen lähdeväestöstä tai systemaattisesta erosta tutkimusväestön ja tutkimuksen kohdeväestön välillä. Valintaharha näkyy aineistossa täysin puuttuvina havaintoyksiköinä tai puuttuvina havaintoina joissakin aikapisteissä.
Valintaharhassa on yleisemmin ottaen kyse ns. törmäytinharhasta. Törmäytinharha (engl. collider bias) syntyy, jos kahden muuttujan välisen yhteyden arvioinnin rajoittaa tai osittaa näiden muuttujien yhteisen vaikutuksen tai tällaiseen yhteydessä olevan muuttujan mukaan (engl. conditioning on common effect). Esimerkiksi kaksi tautia voi lisätä todennäköisyyttä joutua sairaalaan, jolloin näiden tautien väliseen yhteyteen syntyy harhaa, jos yhteyttä tutkitaan pelkästään sairaalan potilaista muodostuvassa tutkimusväestössä.
Syyt > Valintaharha > Sijainti

Valintaharhaa syntyy yleensä, kun tutkimusväestö valitaan jostakin rajoitetusta paikasta, kuten sairaalan potilaista, vaikka tutkimuskysymys koskisi laajempaa väestöä ja ihmistä yleensä. Tällaisia valintaharhoja ovat muun muassa seuraavat:
Hoitoonottoharha (engl. admission rate bias): Jos tutkittavat muuttujat ovat yhteydessä henkilön todennäköisyyteen päätyä potilaaksi terveydenhuoltoon yleensä, osallistujien valinta yksikön potilasväestöstä aiheuttaa harhan muuttujien välisen yhteyden arviointiin. Esimerkiksi kohonnut verenpaine ja migreeni lisäävät molemmat hoidon tarvetta, mikä aiheuttaa näiden muuttujien väliseen yhteyteen valintaharhan potilasväestössä.
Keskihakuisharha (engl. centripetal bias): Jos tietynlaisia potilaita hakeutuu enemmän tiettyyn terveydenhuollon yksikköön, tämän yksikön potilaista tuotettuihin tutkimustuloksiin voi syntyä harhaa. Esimerkiksi kalliimpaan terveydenhuollon yksikköön hakeutuu rikkaampia ja terveempiä potilaita tai harvinaissairauksien hoito keskittyy tiettyihin yksiköihin.
Lähetesuodatusharha (engl. referral filter bias): Eri tasoisten terveydenhuollon yksiköiden, kuten terveyskeskusten, keskussairaaloiden ja yliopistosairaaloiden, potilasväestöt ovat erilaisia, koska vain epätavallisemmat ja sairaammat potilaat lähetetään vaativampiin tutkimuksiin ja hoitoihin toiselle tasolle erikoistuneempiin yksiköihin. Näin eri yksiköiden potilasväestöt eivät välttämättä edusta muiden yksiköiden potilasväestöä. Esimerkiksi verenpainepotilaat ovat erilaisia terveyskeskuksessa ja yliopistosairaalassa, jolloin tutkimustulokset voivat erota systemaattisesti näiden eri potilasryhmien välillä.
Rekisteriharha (engl. informed presence bias): Henkilön terveydentila vaikuttaa hänen tietojensa olemassaoloon terveydenhuollon rekistereissä, mikä aiheuttaa harhaa yhteyksien arvioimiseen tällaisen rekisteritiedon perusteella. Esimerkiksi terveydenhuollon rekisteritietoja käyttämällä raskaanaolevien naisten depression esiintyvyys saattaa näyttää todellista suuremmalta muihin naisiin verrattuna, koska he käyttävät enemmän terveyspalveluja raskautensa vuoksi.
Syyt > Valintaharha > Ajoitus

Valinnan ajoitukseen liittyviin harhoihin taas kuuluvat seuraavat:
Epärinnakkaisten kontrollien harha (engl. non-contemporaneous control bias): Jos tapaukset ja kontrollit valikoituvat tutkimusväestöön systemaattisesti eri aikoina ja tämä aika on yhteydessä tutkittaviin muuttujiin, tutkimukseen syntyy harhaa. Esimerkiksi tapausverrokkitutkimuksissa saatetaan käyttää kontrolleja, joista on kerätty tietoa joskus menneisyydessä (engl. historical controls), mutta tapaukset valitaan nykyisyydessä, mikä lisää tutkimuksen harhan riskiä.
Syyt > Valintaharha > Osallistuminen

Kaikki rekrytoiduksi tulleet henkilöt eivät osallistu tutkimukseen ollenkaan tai täysin ja kaikki osallistujat eivät pysy tutkimusväestössä täysin tutkimuksen loppuun saakka. Tähän poistumaan liittyviä valintaharhoja ovat muun muassa seuraavat:
Vapaaehtoisuusharha (engl. volunteer bias): Tutkimukseen vapaaehtoisesti hakeutuvat henkilöt eroavat yleensä systemaattisesti lähdeväestöstään, mikä voi aiheuttaa tutkimukseen harhaa. Vapaaehtoiset saattavat olla usein esimerkiksi keskimäärin terveempiä, koulutetumpia ja rikkaampia tai myöntyväisempiä hoito-ohjeisiin.
Hiertymisharha (engl. attrition bias): Jos osallistujien poistuminen, kato tai hiertyminen tutkimuksesta on yhteydessä tutkittaviin muuttujiin, syntyy näiden yhteyksien arviointiin harhaa. Esimerkiksi hoidon haittavaikutukset voivat aiheuttaa enemmän katoa hoitoryhmästä, jolloin jäljelle jäävässä tutkimusväestössä hoidon vaikutusten arviointiin syntyy harhaa.
Syyt > Valintaharha > Kriteerit

Tutkimuksen valinta- tai sisäänottokriteereihin liittyviin valintaharhoihin kuuluvat muun muassa seuraavat:
Vallitsevuus-ilmaantuvuusharha (engl. prevalence-incidence bias): Jos tutkimukseen valitaan vain jossakin tilassa jo olevia henkilöitä, tutkimusväestöstä puuttuvat tapaukset, jotka ovat poistuneet tästä tilasta ennen valituksi tulemisen mahdollisuutta. Esimerkiksi taudista nopeasti parantuneet ja tautiin nopeasti kuolevat potilaat päätyvät epätodennäköisemmin vallitsevuuden pohjalta valittuun tutkimusväestöön, jolloin taudin kirjo tutkimusväestössä eroaa systemaattisesti taudin todellisesta kirjosta.
Alttiiden ehtyminen (engl. depletion of susceptibles) on ilmiö, jossa vastetapahtumat ilmenevät nopeasti altistumisen jälkeen jollakin alttiilla osalla väestöstä ja tämän jälkeen altisteelle alttiiden henkilöiden osuus väestössä on matala ja vastetapahtuman riski on jo matala. Alttiiden ehtyminen voi aiheuttaa harhaa tiettyihin analyyseihin, kun altistumisen kestoa ei oteta huomioon alusta asti. Coxin regressioanalyysi tai muut vaarasuhteisiin (engl. hazard ratio) perustuvat analyysit ovat erityisen ongelmallisia tällaisessa tilanteessa. Keskimääräinen vaarasuhde ei kerro mitään vastetapahtumien jakautumisesta seuranta-ajalle, eli alttiiden ennenaikaiset tapahtumat jäävät helposti huomaamatta. Tämän lisäksi kaikissa aikakohtaisissa vaarasuhteissa on valintaharhaa alttiiden ehtymisen jälkeen, koska näiden laskenta rajataan analyysissä henkilöihin, joilla ei vielä ole ilmentynyt vastetapahtumaa (eli henkilöihin, jotka eivät ole enää alttiita vasteelle).
Syyt > Valintaharha > Edustavuus

Vaikka tutkimusväestö edustaisi täydellisesti jotakin tutkimuksen lähdeväestöä, se ei välttämättä edusta muita kohdeväestöjä. Tätä kutsutaan yleensä väestön edustavuudeksi tai yleisemmin tutkimuksen yleistettävyydeksi tai ulkoiseksi validiteetiksi. Yleistettävyyteen liittyviin valintaharhoihin kuuluvat muun muassa seuraavat:
Spektriharha (engl. spectrum bias): Jos diagnostisen testin tutkimusväestö eroaa testin kohdeväestöstä, testin tarkkuuden arviointiin syntyy harhaa. Esimerkiksi tapaus-verrokkitutkimuksilla on taipumusta yliarvioida diagnostisen testin tarkkuutta, koska valitussa tapausväestössä on kohdeväestöä enemmän vaikeita ja tyypillisiä tautimuotoja (erilainen tautispektri).
Syyt > Toimenpideharha

Toimenpide- tai interventiotutkimuksissa, kuten kliinisissä kokeissa, systemaattinen vaihtelu tutkittavan toimenpiteen tai muiden toimenpiteiden toteutuksessa ja epäsuorissa vaikutuksissa voi aiheuttaa tutkimukseen harhaa. Tähän liittyviin harhoihin kuuluvat muun muassa seuraavat:
Ryhmiinjaon harha (engl. allocation bias): Harha, joka johtuu mistä tahansa systemaattisesta erosta, jonka valittujen tutkimushenkilöiden jakaminen eri toimenpiteisiin aiheuttaa. Esimerkiksi tieto siitä, että seuraava osallistuja jaetaan tiettyyn toimenpideryhmään voi vaikuttaa siihen, millainen osallistuja tutkimukseen seuraavaksi valikoituu ja näin aiheuttaa valintaharhan tutkimukseen.
Sokkouttamisen puute (engl. blinding): Tieto siitä, minkä toimenpiteen tutkimushenkilö on vastaanottanut voi vaikuttaa paitsi suoraan tutkimushenkilön käytökseen ja tilaan niin myös mittaajien, tiedonkerääjien, analyysin tekevien tai muiden henkilöiden käytökseen. Esimerkiksi lääkehoitokokeessa kapselin maku tai sivuvaikutukset voivat paljastaa jotain toimenpideryhmästä, jolloin sokkouttaminen on ainakin osittain epäonnistunut.
Suoritusharha (engl. performance bias): Jos tutkimusväestön eri toimenpideryhmät saavat erilaista muuta terveydenhoitoa, tutkittavan hoidon vaikutuksen arviointiin syntyy harhaa. Esimerkiksi verrokkihoitoa saavilla sokkouttamattomilla tutkimushenkilöillä voi olla taipumusta käyttää enemmän muita hoitoja riittämättömäksi koetun verrokkihoidon lisäksi.
Myöntyvyysharha (engl. compliance bias): Jos myöntyvyys tutkittavaan toimenpiteeseen on yhteydessä tutkittaviin vastemuuttujiin, toimenpiteen vaikutuksen arviointiin syntyy harhaa. Esimerkiksi kliinisissä lääkekokeissa tutkimuksen hoitoprotokollaa noudattavilla on usein lääkkeen vaikutuksesta riippumatta parempi ennuste heikommin ohjeisiin myöntyviin verrattuna.
Syyt > Informaatioharha

Informaatioharha (engl. information bias) on harha, joka johtuu mistä tahansa tiedonkeruun, mittaamisen ja tiedonhallinnan systemaattisesta erosta. Informaatioharha näkyy tutkimusaineistossa systemaattisesti virheellisinä ja puuttuvina arvoina. Esimerkiksi itseraportoidut ruutuajat eroavat todellisesta ajasta systemaattisesti, koska tutkimushenkilöt yliarvioivat lyhyitä ruutuaikoja ja aliarvioivat pitkiä ruutuaikoja.
Syyt > Informaatioharha > Mittaamisen vaikutukset

Mittaaminen voi vaikuttaa itsessään mittauksen tuloksiin, usein mittaustulosten oletettujen tai mahdollisten seurauksien vuoksi. Tähän liittyvät seuraavat informaatioharhat:
Hawthorne-vaikutus (engl. Hawthorne effect): Seurattavana ja arvioitavana oleminen voi vaikuttaa tutkimusväestön käytökseen. Esimerkiksi käsien desinfioinnin määrän seuraaminen avoimesti sairaalassa lisää itsessään käsien desinfioinnin määrää, mikä aiheuttaa harhaa desinfioinnin määrän arviointiin.
Huoliharha (engl. apprehension bias): Tutkittavana ja mitattavana olemisen aiheuttama ahdistus voi vaikuttaa mittausten tuloksiin. Esimerkiksi verenpainearvot ovat usein korkeampia lääkärin mittaamana kuin kotona mitattuna (valkotakkihypertensio).
Hyväksyttävyysharha (engl. acceptability bias): Tiedonkeruun, mittausten ja testien hyväksyttävyys vaikuttaa siihen, kuinka moni suostuu tai vastaa niihin. Esimerkiksi kysymykset huumeiden ja alkoholin käytöstä tai seksuaalisesta käyttäytymistä voidaan koeta liian henkilökohtaisina tai kiusallisina, mikä aiheuttaa harhaa näiden mittaamiseen kyselyiden tai haastatteluiden avulla.
Taudin hyväksyttävyysharha (engl. unacceptable disease bias): Jos sairaus tai terveydentila ei ole sosiaalisesti hyväksyttävä, se jää todennäköisemmin raportoimatta tai raportoidaan väärin. Esimerkiksi psykiatriset häiriöt ovat aliraportoituja työpoissaolojen syitä.
Syyt > Raportointiharha

Raportointiharha johtuu mistä tahansa tutkimuksen ali- tai virheraportoinnista, joka riippuu myös usein tutkimuksen tuloksista.