stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Katajarastas

| Katajarastas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Rastaat Turdidae
Suku::  Rastaat Turdus
Laji::  kessleri
Kaksiosainen nimi
 Turdus kessleri  (Przewalski, 1876) 
Katso myös
   Katajarastas Wikispeciesissä   Katajarastas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Katajarastas (Turdus kessleri) on rastaiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Katajarastasta esiintyy Kiinassa. Sen populaatiota ei ole arvioitu, mutta sitä pidetään yleisesti ottaen melko harvinaisena. Levinneisyysalueensa länsiosissa sitä on kuitenkin kuvattu paikoin paikallisesti yleiseksi. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Bøn kirkko

Bøn kirkko voi tarkoittaa seuraavia Norjassa sijaitsevia kirkkoja:
Bøn kirkko, kirkko Bøn kunnassa
Bøn kirkko, kirkko Hyllestadin kunnassa
Bøn kirkko, kirkko Midt-Telemarkin kunnassa
Bøn vanha kirkko, kirkko Midt-Telemarkin kunnassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Bøn kirkko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Setälän senaatti

Setälän senaatti oli viimeinen Suomen suuriruhtinaskunnan senaatti. Se aloitti Tokoin senaatin pohjalta 8. syyskuuta 1917. Sitä on kutsuttu tynkäsenaatiksi, koska sosiaalidemokraattien edustajien lähdettyä Tokoin senaatista jäivät senaattiin Nuorsuomalaisesta puolueesta E. N. Setälä ja Rudolf Holsti (kamari- ja sosiaalitoimituskunnan vt. päällikkö), Suomalaisesta puolueesta Antti Tulenheimo (talousneuvoston jäsen ja oikeustoimituskunnan päällikkö) ja Allan Serlachius sekä Ruotsalaisesta puolueesta Leo Ehrnrooth (Kauppa- ja teollisuustoimituskunnan päällikkö). 17. syyskuuta tuli senaattiin Harald Åkerman, josta tuli kamaritoimituskunnan päällikkö (johtaen myös elintarvikeosastoa).
Setälän senaatti pyrki luomaan ainakin tilapäisen ratkaisun siitä, millä toimielimellä on Suomessa korkein valta. Venäjän Lokakuun vallankumous aikaansai lopullisen päätöspaineen: Suomen eduskunta päätti 15. marraskuuta 1917 ottaa korkeimman vallan käsiinsä.
Setälän senaatti jätti eronpyyntönsä heti hallitusvaltakysymyksen ratkettua. Ero sille myönnettiin, kun Svinhufvudin senaatti eli itsenäisyyssenaatti nimitettiin 27. marraskuuta 1917.
Kokoonpano

| Senaattori | Tehtävissä | Puolue |
| --- | --- | --- |
| Senaatin talousosaston varapuheenjohtaja  E. N. Setälä |  8. 9 1917– 27.11.1917 |   Nuorsuomalainen puolue |
| Talousneuvoston jäsen ja oikeustoimituskunnan päällikkö Antti Tulenheimo |  8. 9 1917– 27.11.1917 |  Suomalainen puolue |
| Siviilitoimituskunnan päällikkö  Allan Serlachius |  8. 9 1917– 27.11.1917 |  Suomalainen puolue |
| Kamaritoimituskunnan päällikkö  Rudolf Holsti |  26.3.1917 – 17.8.1917 |  Nuorsuomalainen puolue |
| Harald Åkerman (elintarvikeosasto) | 17.9.1917  – 15.10.1917 | Sitoutumaton |
| Maanviljelystoimituskunnan päällikkö Kyösti Kallio |  8. 9 1917– 27.11.1917 |  Maalaisliitto |
| Kauppa- ja  teollisuustoimituskunnan päällikkö Leo Ehrnrooth |  8. 9 1917– 27.11.1917 |  RKP |
Viialan teatteri

Viialan teatteri on Akaassa Viialan taajamassa sijaitseva harrastajateatteri, joka on perustettu vuonna 1998. Sitä ylläpitävä Viialan Työväennäyttämö ry on yksi Suomen vanhimmista harrastajateattereista (1907).
Teatteri sijaitsee Yritystalo Parkissa, joka tunnetaan entisenä Viialan Nahkatehtaana. Teatterin miljöö on jo sinänsä paikkakunnan kulttuuriperintöä.
Aiheesta muualla

viialanteatteri.fi
Frøysetin kirkko

| Frøysetin kirkko Frøyset kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2016.
Sijainti:  Masfjorden, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1937
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  180
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Frøysetin kirkko (norj. Frøyset kyrkje) on Masfjordenin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1937.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Frøysetin kirkko Wikimedia Commonsissa
Solheimin kirkko (Masfjorden)

| Solheimin kirkko Solheim kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2011.
Sijainti:  Masfjorden, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1881
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Solheimin kirkko (norj. Solheim kyrkje) on Masfjordenin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1881.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Solheimin kirkko (Masfjorden) Wikimedia Commonsissa
Foren kirkko

| Foren kirkko Fore kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2008.
Sijainti:  Meløy, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Sør-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1909
Suunnittelija:  O. M. Olsen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  450
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Foren kirkko (norj. Fore kirke) on Meløyn kunnassa Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1909.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Foren kirkko Wikimedia Commonsissa
Kopperån kappeli

| Kopperån kappeli Kopperå kapell |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 1936.
Sijainti:  Meråker, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1936
Suunnittelija:  R. Tønseth
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  150
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kopperån kappeli (norj. Kopperå kapell) on Meråkerin kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1936.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kopperån kappeli Wikimedia Commonsissa
Le Corbusier

| Le Corbusier |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Muut nimet:  Charles-Édouard Jeanneret-Gris
Syntynyt: 6. lokakuuta 1887 La Chaux-de-Fonds, Sveitsi
Kuollut: 27. elokuuta 1965 (77 vuotta) Roquebrune-Cap-Martin, Ranska
Kansalaisuus:  Sveitsi, Ranska 1930 alkaen
Ammatti:  arkkitehti, kaupunkiteoreetikko
Muut tiedot
 Nimikirjoitus
Le Corbusier ([lə kɔʁbyzje]; oik. Charles-Édouard Jeanneret-Gris, 6. lokakuuta 1887 La Chaux-de-Fonds, Sveitsi – 27. elokuuta 1965 Roquebrune-Cap-Martin, Ranska) oli sveitsiläinen arkkitehti, kaupunkisuunnittelija, muotoilija, taiteilija ja kirjailija. Hän oli yksi modernin arkkitehtuurin uranuurtajista. Le Corbusier kuului International School -koulukunnan ensimmäiseen sukupolveen; hänen arkkitehtuurissaan funktionalismiin yhdistyy voimakas, veistoksellinen ekspressionismi. Vuonna 2016 Unescon maailmanperintökomitea lisäsi 17 Le Corbusier’n kohdetta maailmanperintöluetteloon.
Modernismi ja funktionalismi

Le Corbusier oli Ludwig Mies van der Rohen, Walter Gropiuksen ja Theo van Doesburgin ohella modernistisen arkkitehtuurin edelläkävijöitä. Le Corbusier on myös suunnitellut suosittuja ja klassikoiksi nousseita huonekaluja.
Kaupunkiajattelu

Le Corbusier kutsui taloja ”koneiksi, joissa asutaan”. Hänen Unité d’Habitation (”asutuksen yhtenäisyys” tai ”asumisyksikkö”) on tunnettu rakennussuunnittelun pohja, jota arkkitehdit ympäri maailmaa ovat kopioineet. Myös Suomessa Espoon Niittykummussa on 1964 Unité d’Habitationin muunnos.
Vuonna 1922 hän julkaisi teoreettisen suunnitelmansa Ville Contemporaire (ransk. nykyaikainen kaupunki) kolmen miljoonan asukkaan kaupungiksi. Suunnitelmassa keskeisellä sijalla olivat kuusikymmentäkerroksiset pilvenpiirtäjät, jotka oli sijoiteltu valtaville ruohokentille. Liikenneväylät olivat leveät ja ne kytkeytyivät toisiinsa usein massiivisissa eritasoliittymissä.
Le Corbusier jatkoi kaupunkiteoriansa kehittelyä ja julkaisi vuonna 1935 uuden suunnitelman La Ville radieuse. Se tähtäsi kaupungin siistimiseen ja puhdistamiseen. Hän halusi minimoida liikenteen ja maksimoida viheralueet sekä auringonvalon. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi hän näki korkean rakentamisen parhaana keinona.
Le Corbusier pääsi kokeilemaan kaupunki-ideoitaan suuressa mittakaavassa intialaisen Chandigarhin kaupungin suunnittelutyössä. Chandigarhiin hän piirsi myös lukuisia hallintorakennuksia. Brasilian pääkaupungin Brasílian suunnittelijat saivat vaikutteita Le Corbusier’n ideoista.
Kritiikki

Le Corbusier’tä ja muita modernisteja on arvosteltu mekanistisesta ihmiskäsityksestä, joka jättää huomioimatta ihmisten tarpeet sekä ihmisyhteisöjen toiminnan.
Historioitsija ja kaupunkiteoreetikko Lewis Mumford kirjoitti teoksessaan Yesterday’s City of Tomorrow, että Le Corbusier’n pilvenpiirtäjillä ei ole mitään muuta perustetta olemassaoloonsa kuin se tosiasia, että niiden rakentaminen on tullut teknologisesti mahdolliseksi. Mumford kirjoitti myös, että Le Corbusier’n ihannoimilla avoimilla ruohokentillä ei ole perustetta olemassaoloon, sillä ne eivät sijoittelunsa tai muotonsa vuoksi houkuttele ihmisiä.
Kaupunkiteoreetikko ja toimittaja Jane Jacobs kritisoi Le Corbusier’n kaupunkiajattelua teoksessaan The Death and Life of Great American Cities. Jacobs kuvailee ihmisten ja yhteisöjen toimintaa rakennetussa ympäristössä ja argumentoi, että Le Corbusier’n ihannemallin mukainen kaupunki tuottaa turvattomuutta, epäviihtyisyyttä ja taloudellista tehottomuutta.
Suomennettu teos

Le Corbusier: Kohti uutta arkkitehtuuria.  ((Vers une architecture, 1923.) Suomentanut Pauliina Nurminen)  Helsinki:  Avain, 2004.  ISBN 952-5524-06-X
Kirjallisuutta

Blake, Peter: Le Corbusier. Architecture and Form.  Penguin, 1964.  (englanniksi)
Boesiger, Willy, Stonorov, Oscar & Bill, Max (toim.): Le Corbusier. Complete Works (Oeuvre Complete) in Eight Volumes.  Birkhäuser Architecture, 1990 (1935–1965).  ISBN 978-376435515-9  (englanniksi)
Brooks, H. Allen: Le Corbusier’s Formative Years. Charles-Edouard Jeanneret at La Chaux-de-Fonds.  University of Chicago Press, 1999.  ISBN 978-022607582-2  (englanniksi)
Frampton, Kenneth: Le Corbusier.  Thames and Hudson, 2001.  ISBN 978-0-50020341-5  (englanniksi)
Gauthier, Maximilien: Le Corbusier ou l’architecture. Au service de l’Homme.  Editions Denole, 1974.  (ranskaksi)
Jencks, Charles: Le Corbusier and the Tragic View of Architecture.  Penguin, 1987.  (ranskaksi)
Moos, Stanislaus von: Le Corbusier. Elements of a Synthesis.  010 Publishers, 2009 (1968).  ISBN 978-906450642-0  (englanniksi)
Papadaki, Stamo (toim.): Le Corbusier. Architect, Painter, Writer.  Macmillan, 1948.  (englanniksi)
Pierrefeu, François de: Le Corbusier et Pierre Jeanneret.  G. Crès, 1932.  (ranskaksi)
Walden, Russell: The Open Hand. Essays on Le Corbusier.  MIT Press, 1977.  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Le Corbusier Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivusto Foundation Le Corbusier. (ranskaksi) (englanniksi)
Unite d’Habitation GreatBuildings. Artifice. (englanniksi)
Rare Film Of Le Corbusier In His Paris Home And Studio (Arkistoitu – Internet Archive)
Haus Le Corbusier. Weißenhofsiedlung, Stuttgart 1927.
Näkymä Brasílian yli. Kaupungin suunnitelma perustuu Le Corbusier’n Ville Radieuse -periaatteille.
Pavillon Le Corbusier, taidemuseo Sveitsissä.
Stordalenin kappeli

| Stordalenin kappeli Stordalen kapell |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 1965.
Sijainti:  Meråker, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1863
Suunnittelija:  Jacob Wilhelm Nordan
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  130
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Stordalenin kappeli (norj. Stordalen kapell) on Meråkerin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1863.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stordalenin kappeli Wikimedia Commonsissa
Kunnallisalan kehittämissäätiö

Kunnallisalan kehittämissäätiö (KAKS) on vuonna 1990 perustettu suomalainen säätiö, joka rahoittaa kuntia palvelevaa tutkimus- ja kehittämistoimintaa. Säätiön toiminnan tavoitteena on tukea kuntien itsehallintoa ja parantaa niiden toimintamahdollisuuksia. Säätiön toiminta suuntautuu hankkeisiin, joiden merkityksen säätiö arvioi kuntien tulevaisuuden kannalta kaikkein keskeisimmiksi.
Historia

Säätiön ensimmäisenä päätoimisena asiamiehenä toimi vuosina 1992–2007 Lasse Ristikartano. Alkuvaiheessa asiamiehen tehtäviä hoiti oman toimensa ohella Kunnallisliiton silloinen toimitusjohtaja Mikko Jokela. Säätiön hallituksen ensimmäisenä puheenjohtajana toimi vuosina 1990–2006 Kuntaliiton varatoimitusjohtaja Timo Kietäväinen.
Toiminta

KAKS on taloudellisesti riippumaton organisaatio, ja se toimii täysin itsenäisesti. Säätiön peruspääoma noin 80 miljoonaa markkaa (13,5 miljoonaa euroa) on peräisin vuonna 1989 myydystä Kunnallispainosta. Säätiön toiminta rakentuu pelkästään pääoman sijoitustuotolle.
Säätiö myöntää hakemuksista rahoitusta tutkimus- ja kehittämishankkeisiin ja apurahoja tutkijoille. Säätiö julkaisee neljästi vuodessa ilmestyvää Polemiikki-lehteä. Säätiö julkaisee myös kolmea julkaisusarjaa Polemiaa, Tutkimusjulkaisut ja Julkaisut-sarjaa.
KAKS:n toimisto on Helsingissä. Säätiön asiamiehenä toimii valtiotieteiden maisteri Antti Mykkänen ja tutkimuspäällikkönä valtio-opin dosentti Sami Borg.
KAKS järjestää vuosittain seminaarin, johon osallistuu tutkijoita ja kunta-alan vaikuttajia. Seminaarissa KAKS jakaa Arjen turvaaja -palkinnon. Palkinnolla säätiö haluaa nostaa esiin arjen kuntatyön tekijöitä. Palkinnon antaa presidentti Tarja Halonen. Ensimmäinen palkinto myönnettiin vuonna 2004.
Organisaatio

Säätiöllä on 16-jäseninen hallitus ja tieteellinen neuvottelukunta, joka toimii yhdyssiteenä tiedeyhteisöihin. Säätiön hallitus valitsee neuvottelukunnan, jonka toimikausi on kolme vuotta. Neuvottelukunnassa ei tehdä rahoituspäätöksiä.
Organisaatio > Hallitus

Puheenjohtaja, FM Merja Taponen, Janakkala
Kunnanjohtaja Outi Mäkelä, Nurmijärvi
Kaupunginjohtaja Janne Kinnunen, Mikkeli
Kansanedustaja Maria Guzenina, Espoo
Kaupunginjohtaja Timo Koivisto, Jyväskylä
Sosionomi Anne Huotari, Oulu
Kunnanjohtaja Mervi Simoska, Juva
Yrittäjä Jani Kurvinen, Somero
VT Eeva-Maria Maijala, Kemijärvi
Kaupunginjohtaja Kari Karjalainen, Joensuu
Toimitusjohtaja Heikki Risikko, Seinäjoki
Toimittaja Juhani Hiltunen, Keminmaa
Team Leader Taru Tolvanen, Pirkkala
Kansanedustaja Anu Vehviläinen, Joensuu
Rehtori Raija Vahasalo, Kirkkonummi
Toiminnanjohtaja Kimmo Valta, Kuopio
Lähde
Organisaatio > Tieteellinen neuvottelukunta (2022–2024)

Puheenjohtaja, professori (johtamiskorkeakoulu) Jari Stenvall, Tampereen yliopisto
Professori (vanhusoikeus) Anna Mäki-Petäjä-Leinonen, Itä-Suomen yliopisto
Professori (tietoteknologian opetuskäyttö) Päivi Häkkinen, Jyväskylän yliopisto
Professori (aluekehitys ja aluepolitiikka) Eeva-Kaisa Prokkola, Oulun yliopisto
Apulaisprofessori (sosiaalioikeus) Laura Kalliomaa-Puha, Tampereen yliopisto
Professori (sosiaalihallintotiede) Sanna Laulainen, Itä-Suomen yliopisto (Kuopio)
Professori (politiikan tutkimus) Mikko Mattila, Helsingin yliopisto
Professori (sosiaali- ja terveyshallintotiede) Harri Jalonen, Vaasan yliopisto
Professori (puheviestintä) Pekka Isotalus, Tampereen yliopisto
Professori (taloustiede) Teemu Malmi, Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu
Professori (vanhussosiaalityö) Marjaana Seppänen, Helsingin yliopisto
Lähde
Aiheesta muualla

Kunnallisalan kehittämissäätiön verkkosivut
Mercer University

| Mercer University |
| --- | --- |

Rahoitus:  yksityinen
Opiskelijoita:  8 600
Jatko-opiskelijoita:  4 000
Sijainti:  Macon, Georgia  Yhdysvallat
Sivusto:  mercer.edu
Mercer University on yliopisto Yhdysvaltojen Georgian osavaltion Maconissa. Vuonna 1833 perustettu Mercer on osavaltion vanhin yksityinen yliopisto, jossa opiskelee noin 8 600 opiskelijaa. Maconin ohella sillä on kampukset Atlantassa, Savannah’ssa ja Columbusissa.
Mercerissä opiskelevien suosituimpia pääaineita ovat liiketaloustiede (etenkin johtaminen ja markkinointi), biologia ja biotieteet, tekniikka, yhteiskuntatieteet ja psykologia.
Vuonna 2016 U.S. News & World Report -⁠lehden rankingissä se sijoitettiin 135. tilalle parhaiden yhdysvaltalaisyliopistojen joukossa. Parhaan vastineen rahalle antavien yliopistojen kategoriassa Mercer tuli sijalle 24. Vuoden opinnot Mercerissä maksavat ilman asumiskuluja noin 35 000 dollaria.
Helmikuussa 2023 Mercer University joutui 12 päivää kestäneen tietomurron kohteeksi, mutta asia havaittiin vasta saman vuoden huhtikuussa. Tietomurron tekijät saivat haltuunsa yhteensä yli 90 000 Mercer Universityn opiskelijan ja työntekijän henkilötietoja. Yliopiston tietoturvaa on tietomurron paljastumisen jälkeen arvosteltu puutteelliseksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mercer University Wikimedia Commonsissa
Tähdet, tähdet (2. tuotantokausi)

| Tähdet, tähdet (2>  tuotantokausi) |
| --- | --- |
 

 
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  MTV3
Ensimmäinen esitys:  2015-3-11. maaliskuuta 2015
Viimeinen esitys:  2015-5-1010. toukokuuta 2015
Esitysten määrä:  10
Kaudet
 ← Edellinen 1. tuotantokausi Seuraava → 3. tuotantokausi
Tähdet, tähdet -televisiosarjan toinen tuotantokausi esitettiin MTV3-kanavalla 1. maaliskuuta 2015 – 10. toukokuuta 2015. Kaudella Suomen parhaan esiintyjän -tittelistä kilpailivat Mira Luoti, Waltteri Torikka, Markku Aro, Krista Siegfrids, Roope Salminen, Laura Voutilainen, Arja Koriseva, Jesse Kaikuranta, Jarkko Ahola sekä Anette Olzon. Artistit esittivät viikoittain vaihtuvan genren mukaisia kappaleita.
Vakiotuomareina kaudella toimivat ensimmäisen kauden tapaan Maria Veitola ja Juhani Merimaa. Viikoittain ohjelmassa nähtiin tuomarina myös yksi kyseisen viikon musiikkigenren ammattilainen. Kauden juonsi Mikko Leppilampi.
Finaalissa kauden voittanut Waltteri Torikka sai 58 % annetuista äänistä.
Sarjan koreografiasta vastasi Jari Saarelainen. Tanssijoina sarjassa nähtiin mm. Laura Allonen, Jenny Strandberg (koreografin assistentti), Soile Ojala, Sebastian Wennström, Katri Mäkinen, Nora Laitinen, ja Anni Minkkinen.
1. suora lähetys (1.3.2015)

Ensimmäisen jaksossa teemana oli 1990-luku ja vierailevana tuomarina toimi laulaja Sani. Ensimmäisessä jaksossa kukaan kilpailijoista ei vielä pudonnut.
| Järjestys | Artisti | Kappale (alkuperäinen esittäjä) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Arja Koriseva | ”…Baby One More Time” (Britney Spears) |
| 2. | Mira Luoti | ”Romeo ja Julia” (Movetron) |
| 3. | Roope Salminen | ”U Can’t Touch This” (MC Hammer) |
| 4. | Waltteri Torikka | ”Livin’ la Vida Loca” (Ricky Martin) |
| 5. | Laura Voutilainen | ”Crucified” (Army of Lovers) |
| 6. | Jesse Kaikuranta | ”Viimeinen” (Nylon Beat) |
| 7. | Anette Olzon | ”Everybody (Backstreet’s Back)” (Backstreet Boys) |
| 8. | Markko Aro | ”Cream” (Prince) |
| 9. | Krista Siegfrids | ”Boom, Boom, Boom, Boom!!” (Vengaboys) |
| 10. | Jarkko Ahola | ”If I Only Knew” (Tom Jones) |
2. suora lähetys (8.3.2015)

Toisen jakson teemana oli punk. Vierailevana tuomarina toimi Klamydia-yhtyeen solisti Vesku Jokinen. Toisessa jaksossa kilpailusta ensimmäisenä putosi Jesse Kaikuranta.
| Järjestys | Artisti | Kappale (alkuperäinen esittäjä) | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Krista Siegfrids | ”Pretty Fly (for a White Guy)” (The Offspring) | Jatkossa |
| 2. | Markku Aro | ”Poliisi pamputtaa taas” (Eppu Normaali) | Jatkossa |
| 3. | Anette Olson | ”All the Small Things” (Blink-182) | Jatkossa |
| 4. | Jarkko Ahola | ”Smells Like Teen Spirit” (Nirvana) | Jatkossa |
| 5. | Arja Koriseva | ”Rebel Yell” (Billy Idol) | Jatkossa |
| 6. | Roope Salminen | ”Olen kaunis” (Pelle Miljoona) | Jatkossa |

| 7. | Jesse Kaikuranta | ”London Calling” (The Clash) | Putosi |
| 8. | Laura Voutilainen | ”Basket Case” (Green Day) | Jatkossa |
| 9. | Waltteri Torikka | ”Mitä kuuluu” (Apulanta) | Jatkossa |
| 10. | Mira Luoti | ”Anarchy in the U.K.” (Sex Pistols) | Jatkossa |
3. suora lähetys (15.3.2015)

Kolmannen jakson teemana oli Made In Finland, eli suomenkieliset kappaleet. Vierailevana tuomarina toimi säveltäjä Kassu Halonen. Toisena kisasta putosi Mira Luoti.
| Järjestys | Artisti | Kappale (alkuperäinen esittäjä) | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Roope Salminen | ”Poing poing poing” (Irwin Goodman) | Jatkossa |
| 2. | Waltteri Torikka | ”Satumaa” (Reijo Taipale) | Jatkossa |
| 3. | Krista Siegfrids | ”Lumi teki enkelin eteiseen” (Hector) | Jatkossa |
| 4. | Laura Voutilainen | ”Asfaltti polttaa” (Tehosekoitin) | Jatkossa |
| 5. | Anette Olzon | ”Myrskyluodon Maija” (Lasse Mårtenson) | Jatkossa |
| 6. | Markku Aro | ”Käyn ahon laitaa” (Juha ”Watt” Vainio) | Jatkossa |

| 7. | Mira Luoti | ”Lapponia” (Monica Aspelund) | Putosi |
| 8. | Jarkko Ahola | ”Ajetaan tandemilla” (Freeman) | Jatkossa |
| 9. | Arja Koriseva | ”Kulkuri ja joutsen” (Tapio Rautavaara) | Jatkossa |
4. suora lähetys (22.3.2015)

Neljännen jakson teemana on country. Vierailevana tuomarina toimii Ninni Poijärvi. Kolmantena kisasta putosi Markku Aro.
| Järjestys | Artisti | Kappale (alkuperäinen esittäjä) | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Jarkko Ahola | ”Thank God I’m a Country Boy” (John Denver) | Jatkossa |
| 2. | Laura Voutilainen | ”Sin Wagon” (Dixie Chicks) | Jatkossa |

| 3. | Markku Aro | ”Puumaa mä metsästän” (Stig) | Putosi |
| 4. | Krista Siegfrids | ”Take Me Home, Country Roads” (John Denver) | Jatkossa |
| 5. | Waltteri Torikka | ”Ring of Fire” (Johnny Cash) | Jatkossa |
| 6. | Arja Koriseva | ”Preerian keltaruusu” | Jatkossa |
| 7. | Roope Salminen | ”Gambler” (Kenny Rogers) | Jatkossa |
| 8. | Anette Olzon | ”Man! I Feel Like a Woman” (Shania Twain) | Jatkossa |
5. suora lähetys (29.3.2015)

Viidennen jakson teemana oli ooppera. Vierailevana tuomarina toimi Lilli Paasikivi. Neljäntenä kisasta putosi Anette Olzon.
| Järjestys | Artisti | Kappale  | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Waltteri Torikka | ”Tre Sbirri” (Tosca) | Jatkossa |
| 2. | Arja Koriseva | ”Ombra mai fu” (Serse) | Jatkossa |
| 3. | Roope Salminen | ”Ein Mädchen oder Weibchen” (Taikahuilu) | Jatkossa |

| 4. | Anette Olzon | ”Lascia ch’io pianga” (Rinaldo) | Putosi |
| 5. | Laura Voutilainen | ”Voi Che Sapete” (Figaron häät) | Jatkossa |
| 6. | Jarkko Ahola | ”Nessun Dorma” (Turandot) | Jatkossa |
| 7. | Krista Siegfrids | ”Una donna a quindici anni” (Così fan tutte) | Jatkossa |
6. suora lähetys (5.4.2015)

Kuudennen jakson teemana oli heavy. Vierailevana tuomarina toimi Janne Joutsenniemi. Viidentenä kisasta putosi Arja Koriseva.
| Järjestys | Artisti | Kappale (alkuperäinen esittäjä) | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Laura Voutilainen | ”I Surrender” (Rainbow) | Jatkossa |
| 2. | Roope Salminen | ”Ace of Spades” (Motörhead) | Jatkossa |
| 3. | Krista Siegfrids | ”Pour Some Sugar on Me” (Def Leppard) | Jatkossa |
| 4. | Waltteri Torikka | ”Still of the Night” (Whitesnake) | Jatkossa |

| 5. | Arja Koriseva | ”Eagleheart” (Stratovarius) | Putosi |
| 6. | Jarkko Ahola | ”The Unforgiven” (Metallica) | Jatkossa |
7. suora lähetys (12.4.2015)

Seitsemännen jakson teemana oli soul. Vierailevana tuomarina toimi Nicole Willis. Kuudentena kisasta putosi Krista Siegfrids.
| Järjestys | Artisti | Kappale (alkuperäinen esittäjä) | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Jarkko Ahola | ”Superstition” (Stevie Wonder) | Jatkossa |

| 2. | Krista Siegfrids | ”I’m Coming Out” (Diana Ross) | Putosi |
| 3. | Laura Voutilainen | ”Ain’t No Sunshine” (Bill Withers / Michael Jackson) | Jatkossa |
| 4. | Roope Salminen | ”Easy” (The Commodores) | Jatkossa |
| 5. | Waltteri Torikka | ”All Night Long (All Night)” (Lionel Richie) | Jatkossa |
8. suora lähetys (26.4.2015)

Kahdeksannen jakson teemana oli rapmusiikki. Vierailevana tuomarina toimi Iso H. Lisäksi kilpailijoiden mentoreina toimivat esitettävien kappaleiden alkuperäisesittäjät JVG, Sini Sabotage, Tuomas Kauhanen sekä Mikael Gabriel, jotka myös esiintyivät kilpailijoiden kanssa. Seitsemäntenä kisasta putosi Roope Salminen.