stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Arabit
Nimityksen historia > Teoria Hatrasta

Volker Poppin mukaan 100-luvulla Mesopotamiassa kukoistaneen Hatran valtion kielessä (a)R(a)B tarkoitti ilmansuuntaa "länsi". Sillä tarkoitettiin Hatraa, joka sijaitsi Tigrisistä länteen. Myös Ksenofanes käytti sanaa tässä merkityksessä, kun taas roomalaiset alkoivat tarkoittiaa sillä Nabatean aluetta, joka sai nimekseen "Arabian provinssi". Hatraa asuttaneiden "arabien" kieli oli "arabiaa", mutta sen sanasto on tuntematon. Volker Popp arvelee, että vaikka pohjoisessa Mesopotamiassa asuneiden hatralaisten kieltä nimitettiin "arabiaksi", se saattoi olla eri kieltä kuin myöhemmin arabiankieleksi vakiintunut kieli.  Tämän takia on mahdollista, että Koraanissa moneen kertaan mainittu "selkeä arabian kieli" (esim. 16:103) saattaisi tarkoittaa myös Hatran tuntematonta kieltä, eikä klassista arabiaa. Kun Šapur I valloitti Hatran 200-luvulla, tämän rajavaltion epäluottava kristillinen väestö mahdollisesti siirrettiin muualle Persiaan.
Historia > Arabien nousu maailmanvallaksi

Ensimmäisen vuosituhannen alussa arabeja asui Arabian niemimaalla, mutta vielä enemmän Syyriassa, jolla tarkoitettiin väljästi ottaen koko hedelmällisen puolikuun aluetta Mesopotamia mukaan lukien. Arabiheimoja myös pakkosiirrettiin rajaseuduilta Persiaan, jossa heitä löytyi itäisimpiä maakuntia myöten. Lähi-itä oli jaettu kahden suurvallan, Bysantin ja sassanidien Iranin, kesken, ja kummatkin olivat hankkineet itselleen arabiheimoista vasalleja. Bysantin liittolaisia olivat ghassanidit,jotka asuivat nykyisen Jordanian ja Syyrian alueella. He olivat monofysiitteja (jakobiitteja), ja uskoivat, että Kristuksella oli vain yksi, jumalallinen luonto. Tämä tuomittiin harhaopiksi Kalkhedonissa vuonna 451. Lakhmidit olivat nykyisen Irakin eteläosissa elänyt arabiklaani, joka tukeutui sassanidien Iraniin. Lakhmidit olivat nestoriolaisia eli uskoivat Jeesuksen kahtalaiseen luontoon. Nestoriolaisuus oli tuomittu harhaopiksi Efesoksen kirkolliskokouksessa (431), minkä jälkeen monet pakenivat Itä-Syyriaan nykyisen Irakin alueelle.  Kaksi arabiklaania oli sitten Lähi-idässä vastakkain, kumpikin palveli eri herraa ja edusti erilaista kristinuskon muotoa.
Itä-Rooman eli Bysantin ja sassanidien Iranin (eli Persian) välisessä sodassa tapahtui lopullinen käänne, kun vuonna 622 Bysantin keisari Herakleios voitti sassanidien armeijan. Tämä seurauksena sassanidivaltakunta romahti muutamassa vuodessa. Bysantti ei silti kyennyt käyttämään tilannetta hyväkseen vaan vetäytyi rahapulan takia sotilaallisesti Lähi-idästä, jonne se solmi vasallisuhteita ja yritti säilyttää hallussaan vain tärkeimmät satamakaupungit.
Historia > Umaijadit

Koko Lähi-idässä vallan ottivat nyt arabiheimot, joiden keskinäinen välienselvittely (fitna) johti siihen, että valtaan nousi Damaskoksesta käsin vuonna 660 Muawija-niminen sotaherra, joka ilmeisesti oli ollut aikaisemmin Bysantin palveluksessa. Muawija oli löyhässä vasallisuhteessa Bysanttiin, käytti kreikkaa virkakielenä ja Volker Poppin teorian mukaan julistautui Johannes Kastajan pyhäinjäännösten suojelijaksi. Hänen tuhokseen koitui ilmeisesti epäonninen sotaretki Bysanttia vastaan ja hän kukistui vuonna 680. Tuohon mennessä Lähi-idän arabivaltio ulottui Libyasta Afganistanin rajoille asti.  Mu’awiya oli myös tehnyt valloituksia Välimeren saarilla, Samarkandissa ja Turkestanissa. Maakuntia hallitsivat käskynhaltijat eli emiirit. Ydinmaita tässä syyrialaisessa tai "umaijadien" kalifaatissa olivat Egypti ja laajasti ymmärretty Syyria.lähde?
Muawijan kuolemaa seurasi uusi fitna, minkä jälkeen hallitsijaksi vuonna 685 nousee Iranin Khorasanista käsin Abd al-Malik ibn Marwan (685-705), joka myös edusti arabivaltaa. Sukunimen "Marwan" perusteella on päätelty, että hän olisi tullut Khorasanin pääkaupungista Mervistä. Ei ole ilmeistä, että hän olisi kuulunut umaijadien sukuun, joten puhe "umaijadidynastiasta" voi olla epätarkkaa. Al-Malik otti käyttöön nimen "kalifi" ja hänen aikanaan valtakunta laajeni sekä pohjoisessa Afrikassa että Vähä-Aasiassa. Al-Malikin seuraaja oli hänen poikansa Walid I (705–715), jonka aikana arabivaltio oli laajimmillaan. Valloitettuja alueita olivat jo Kaspian itäiset alueet, osat Etu-Intiasta, Afrikan pohjoisosa kokonaisuudessaan sekä suurin osa Espanjasta. Vuonna 718 kalifit epäonnistuivat Konstantinopolin valtauksessa. Ranskassa  Poitiers'n taistelussa vuonna 732 Kaarle Martel löi arabien kaikkein pisimmälle Eurooppaan ulottuneen ryöstöretken.
Historia > Abbasidit

Al-Malikin dynastian eli marwanidien asema oli 700-luvulla alkanut heikentyä suurvallan laidoilla alkaneiden kapinaliikkeiden takia. Kharijiitit saivat vuonna 739 hetkeksi haltuunsa koko Pohjois-Afrikan länsirannikon, ja vaikka kapina kukistettiin, rannikkoa ei enää täysin saatu Damaskoksen valvontaan.  Kapinaliikkeet, kuten alidit, loivat myös omia versioitaan arabiuskonnosta. Shiialaisuudeksi myöhemmin kehittyneen lahkon piirissä pyhimyksen asemaan nousi ilmeisesti jo 700-luvulla arabitaustainen pyhä mies Ali, jolla alkoi olla paljon yhtäläisyyksiä Jeesuksen kanssa.
Al-Malikin dynastian kohtaloksi koitui abbasidien kapina, joka alkoi 740-luvulla Persian itäosassa sijaitsevassa väkirikkaassa Khorasanin maakunnassa. Persiasta lähtenyt armeija valloitti ja hävitti kenraali Abu Muslimin johdolla Damaskoksen, ja hallitsijaksi nousi al-Saffah. Abbasidien voittoa seurasi iranilaisen vaikutuksen kasvu. Pääkaupunki siirrettiin Irakiin, ja arabiasta tuli hallinnon kieli. Näin syntynyt abbasidien arabidynastia kesti lopulta viisisataa vuotta. Ne olivat pienin poikkeuksin hidasta alamäkeä, kunnes abbasidikalifit viimeisten kolmensadan vuoden ajan eivät olleet juuri muuta kuin uskonnollisia symboleja. Abbasidit menettivät Espanjan jo valtaan tullessaan ja kykenivät Afrikassa ulottamaan mahtinsa vain Tunisiaan.
Kalifi al-Mansur teki valloituksia Intiassa, Kappadokiassa ja Armeniassa ja teki Bagdadista uuden pääkaupungin. Harun al-Rašidin (786-809) aikana kalifaatti eli kukoistuskautta. Tuolloin muun muassa kreikkalaisten filosofien teoksia käännettiin arabiaksi ja käsityötaidot, erityisesti kudonta ja paperinvalmistus, kehittyivät. Myös kauppayhteyksiä solmiutui kaikkiin ilmansuuntiin aina Pohjoismaita, Afrikkaa ja Kiinaa myöten. Arabipaimentolaisten klaanikulttuuri yhdistyi juutalaiskristillisyyteen ja persialaisiin uskontoihin ja kehittyi islamiksi. Arabia tuli kirjallisuuden, tieteen ja uskonnon hallitsevaksi kieleksi.
Tieteen pääpaino oli matematiikassa, alkemiassa, tähtitieteessä ja lääketieteessä. Merkittävimpiä tiedemiehiä olivat matemaatikko al-Khwarizmi (teokset Aritmetiikka ja Algebra) ja tähtitieteilijä al-Battani, latinalaiselta nimeltään Albategnius, joka havainnoi taivaankappaleiden liikkeitä. Alkemian tunnetuin edustaja oli Jabir ibn Hayyan, latinalaiselta nimeltään Geber. Arabien alkemia ei ollut sama asia kuin yleisesti tunnettu, vaan se vastasi osin nykyajan kemiaa. Kehittynein tiede arabeilla oli kuitenkin lääketiede. Tunnetuimpia lääkäreitä olivat iranilaiset al-Razi ja ibn Sina. Arabien tieteen kehitys loppui ulkonaisten vastoinkäymisten sekä uskonnon vastavaikutuksen seurauksena.
Historia > Arabivaltakunnan murentuminen

Harun al-Rašidin aikana monien reuna-alueiden maaherrat irrottautuivat keskushallinnon vallasta.  Kalifi al-Mu’tasim (833–842) siirtyi Irakin Samarraan ja alkoi käyttää turkkilaisia orjia palkkasotureina päästäkseen eroon klaanien vallasta. Se johti kuitenkin turkkilaisten vallan kasvuun. Kalifi al-Mu’tamid (870–892) kukisti turkkilaissoturien henkivartioston ja palasi takaisin Bagdadiin. Egypti irrottautui maaherransa Ahmad ibn Tulunin johdolla kalifien vallasta. Sittemmin valta Egyptissä siirtyi ihšidideille ja fatimideille, jotka katsoivat polveutumansa Fatimasta, Muhammadin tyttärestä. Persiassa ja Mesopotamiassa valtaan nousivat bujidit, ja vuonna 1055 vallan anastivat seldžukit. Vuonna 1258 mongolit Hülegün johdolla hävittivät Bagdadin ja tekivät kalifaatista lopun. Vuonna 1517 joutui viimeinen abbasidikalifi luopumaan vallasta, kun Turkin sulttaani Selim I valloitti Egyptin.
Historia > Al-Andalusin arabivaltiot

Arabit valloittivat melkein koko Pyreneitten niemimaan 700-luvulla. Arabivallan kukoistuskausi sattui 900-luvulle. Córdoba oli vuosina 912–961 Abdulrahman III:n valtakaudella espanjalaisen arabikalifaatin loistava keskus. 1000-luvulla kalifaatti hajosi pikkuvaltioihin, ja lopullisesti arabivallasta teki lopun kristillisten valtioiden toteuttama reconquista eli Espanjan takaisinvaltaus. Vuonna 1085 Toledo menetettiin Kastilialle. Vuonna 1100-luvulla Marokosta tulleet almoravidit valloittivat Espanjan islamilaiset pikkuvaltiot yksi kerrallaan. Puoli vuosisataa myöhemmin Marokosta tulleet almohadit kukistivat almoravidit. Vuonna 1212 Aragonia, Kastilia ja Navarra voittivat almohadit yhteisvoimin Las Navas de Tolosan taistelussa. Granadan emiraatti, viimeinen arabien hallussaan pitämä osa Espanjasta, tunnusti Kastilian ylivallan. Lopullisesti muslimivalta Iberian niemimaalla päättyi Granadan antautumiseen 2. tammikuuta 1492.
Islamilainen historiankirjoitus

Islaminuskoon kuuluu yhtenä osana sen oma historiankirjoitus islamin varhaisvaiheista. Kuvaus Muhammedista ja neljästä "oikeaan johdetusta kalifista" perustuu 800-luvulla kirjattuihin tarinoihin, jotka eivät saa tukea 600-luvun aikalaislähteistä. Niiden kertoma tarina on joidenkin tutkijoiden mielestä legendaa, toiset pitävät tietoja luotettavina. Jaakko Hämeen-Anttila luonnehtii islamilaista kertomusta "taloksi ilman perustaa". Islamilaiseen historiaan kuuluu seuraavia asioita.
Vanhalla ajalla arabit elivät Arabian niemimaalla jakautuneina useisiin, keskenään kilpaileviin heimoihin. 600-luvun alussa profeetta Muhammad yhdisti suuren osan heimoista islamin uskontokunnaksi. Muhammadin appi Abu Bakr tunnustettiin hänen jälkeensä kalifiksi. Hän pyrki yhdistämään arabiheimoja ja valmistautumaan sotaretkelle Bysanttiin ja Persiaan. Kalifina Abu Bakr ehti ennen kuolemaansa olla kuitenkin vain kahden vuoden ajan.
Abu Bakrin seuraajaksi tuli Umar I, joka hallitsi kymmenen vuoden ajan. Umar I oli kyvykäs johtaja. Hänen hallintokautensa aikana arabien valta laajeni nykyisten Syyrian, Israelin, Palestiinaan, Irakin ja Egyptin alueille. Samalla arabien hallinnoimien alueiden sisäinen järjestys kiinteytyi. Hallintotapa alistettuja kansoja kohtaa oli tavallisesti lempeä, muun muassa aiempi hallintojärjestelmä yleensä säilytettiin ja virkamiehet saivat jatkaa asemissaan arabiylihallinnan alaisina. Myös islamiin kääntyminen oli vapaaehtoista, vaikkakin alistetut kansat joutuivat maksamaan veroja mikäli säilyttivät vanhan uskontonsa.
Vuonna 644 Umar murhattiin. Hänen seuraajansa Uthman oli valtaan astuessaan iäkäs ja pyrki vahvistamaan oman sukunsa, umaijadien, mahtia. Tällainen menettely herätti voimakasta tyytymättömyyttä, ja Uthman surmattiin Muhammadin vävyn Alin johdolla vuonna 656. Ali toimi kalifina vuosina 656–661. Umaijidit eivät olleet tyytyväisiä valintaan, minkä johdosta syttyi sisällissota. Ali voitti sodan, mutta hänet ehdittiin murhata ennen sopimukseen pääsyä, ja vastustajia johtanut Mu’awiya I pääsi valtaan. Alin kannattajat, šiialaiset, pitävät oikeina kalifeina vain Muhammadin sukuun kuuluvia. Umaijadeja, heidän vastustajiaan, alettiin tuolloin kutsua sunnalaisiksi.
Arabien diaspora arabimaailman ulkopuolella

| Maa | Arabien lukumäärä |
| --- | --- |
Turkki (lähinnä Hatayn maakunnassa): 1 000 000
Iran (lähinnä Khūzestānissa): 500 000
Brasilia: 10 000 000 
Yhdysvallat: 3 500 000
Australia ja Uusi-Seelanti: 
Malesia: 
Indonesia: 
Latinalainen Amerikka: 
Singapore: 
Israel: 1 413 500
Arabiheimoja

Al Murrah
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arabit Wikimedia Commonsissa
Teksti-TV

Yleisradion Teksti-TV:n Tekniikan testisivu.
Teksti-TV (tunnettu myös tekniikan nimellä teletext) on televisiokanavan tarjoama lisäpalvelu, josta voi lukea esimerkiksi uutisia ja ohjelmatietoja. Teksti-TV:tä käytetään myös kuulovammaisille ohjelmien tekstittämiseen. Teksti-TV:n vastaanottoon tarvitaan televisiovastaanotin, digiboksi tai näiden yhdistelmä, jossa on teksti-TV-toiminto.
Teksti-TV:n tekniikka kehitettiin Britanniassa 1970-luvun alussa, ja ensimmäisenä televisioyhtiönä sen otti käyttöön BBC vuonna 1974 nimellä Ceefax. Toisena maana Euroopassa sen käytön aloitti Ruotsi kesällä 1978, ja Suomessa teksti-tv-lähetykset alkoivat lokakuussa 1981.
Teksti-TV käyttäjän kannalta

Yksi televisiokanava voi lähettää 800 sivua, joiden sivunumerot ovat väliltä 100–899. Minkään teksti-TV-sivun numero ei ala 0:lla tai 9:llä.
Käyttäjä voi valita haluamansa teksti-TV-sivun kaukosäätimen numeronäppäimillä tai +- ja −-painikkeilla.
Monisivuissa on vähintään kaksi alasivua, jotka vaihtuvat tietyllä aikavälillä. Käyttäjä voi kuitenkin halutessaan pysäyttää monisivun painamalla kaukosäätimen pysäytysnäppäintä.
Yleisradion tekstitelevisio kykenee näyttämään jokaisen sivun kohdalla 99 alasivua yhdelle kantasivulle. Käytännössä kuitenkin alasivujen katseleminen olisi vaikeaa monille päätelaitteille, koska niistä vain osa latautuisi päätelaitteeseen, esimerkiksi digiboksiin. Näin ollen päätelaitteen käsittelykyvylle ylimääräiset sivut näkyisivät vain satunnaisesti eikä niitä voitaisi selata. Käytännössä päätelaitteiden vuoksi suuri mahdollinen alasivumäärä on noin 30. Esimerkiksi Suomen puolustusvoimien varotiedotesivulla 592 on 30 alasivua. tarvitaan parempi lähde
Teksti-TV:n sivut on yleensä luokiteltu aihepiirien mukaan siten, että jokainen sadan sivun paketti käsittää yhden aihepiirin. Esimerkiksi Yleisradion teksti-TV:ssä sivuilla 100–199 on uutisia, sivuilla 200–299 urheilutuloksia, sivuilla 300–399 ohjelmatietoja ja sivuilla 700–799 ruotsinkieliset sivut. Sivut, joiden numero on jaollinen sadalla, ovat yleensä hakemistosivuja.
Teksti-TV:n fontti on tasalevyinen ja tausta on musta. Teksti-TV:ssä on kahdeksan mahdollista tausta- ja tekstiväriä: valkoinen, punainen, keltainen, vihreä, syaani, sininen, magenta ja musta. Teksti voi myös olla korostettu vilkkumalla. Teksti voi myös olla piilotettuna; esimerkiksi kieliopetusohjelmien teksti-TV-sivuilla harjoitusten vastaukset voivat olla piilotettu. Katsoja näkee piilotekstin painamalla REV-painiketta (reveal).
Teksti-TV:n vastaanottoon liittyviä ongelmia

Jos televisiokanavan vastaanotto on huono, teksti-TV:ssäkin näkyy häiriöitä. Analogisesti välitettävässä televisiolähetyksessä teksti-TV on vielä herkempi kuin normaali TV-kuva. Analogisen lähetyksen yhteydessä lähetettävässä teksti-TV:ssä häiriöt voivat olla seuraavanlaisia:
Kokonaisia rivejä puuttuu
Merkkejä puuttuu
Merkit vaihtuvat toisiksi
Digitaalisessa televisiolähetyksessä vastaavia häiriöitä ei esiinny. Mikäli televisiokuva näkyy, toimii myös teksti-TV. Digitaalisessa lähetyksessä käytettävä virheenkorjaus suoritetaan myös teksti-TV:lle. Tämän ansiosta teksti-TV:tä vaivanneet vastaanotto-ongelmat ovat poistuneet lähes kokonaan.
Antennitaloudessa Teksti-TV:n vastaanottoa voi parantaa samoin menetelmin kuin TV-kuvankin vastaanottoa, eli säätämällä antennia linkkimastoa kohti. Jos asuu kaapelitaloudessa, pitää ottaa yhteys kaapeli-TV-operaattoriin. Hyvä on varmistaa, että antennijohto on kunnolla kiinni. Mikäli digivastaanotin ilmoittaa signaalin olevan virheetöntä, johtuvat teksti-TV-ongelmat muusta syystä, esimerkiksi televisiovastaanottimesta tai digivastaanottimen itsensä bugeista.
Teksti-TV Suomessa > Yle Teksti-TV

Yleisradio aloitti teksti-TV-lähetykset 7. lokakuuta 1981. Tuohon aikaan teksti-TV-vastaanottimet olivat harvinaisia ja ne yleistyivät vasta 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun alussa. Ensisijaisena kohdeyleisönä olivat 1980-luvulla Suomen sadattuhannet kuulovammaiset. Ensimmäisenä vuonna Teksti-TV tavoitti 100 000 katsojaa. Alussa sivumäärä oli vain 80.
Ensimmäinen pysyvä online-yhteys solmittiin jääkiekon SM-liigaan vuonna 1988. Vuonna 1991 TV1 aloitti ympärivuorokautisen testikuvalähetyksen, joka mahdollisti Teksti-TV:n näkyvyyden 24 tuntia vuorokaudessa. Aiemmin Teksti-TV oli käytettävissä vain kun tv-kanavalla oli ohjelmalähetys tai näkyi testikuvaalähde?. Lokakuun alusta 1996 Ylen Teksti-TV:n sivut ovat löytyneet myös Internetistä. 1990-luvun alussa katsojien määrä oli jo 700 000. lähde?
Vuonna 2010 Ylen Teksti-TV:tä käytti päivittäin 1,1 miljoonaa ja vähintään kerran viikossa 1,7 miljoonaa käyttäjää. Vuonna 2016 päivittäisiä käyttäjiä oli 900 000 ja viikoittaisia 1,5 miljoonaa. Vuonna 2021 Ylen Teksti-TV:tä seurasi päivittäin noin 780 000 ja viikoittain noin 1,2 miljoonaa käyttäjää.  Vuonna 2024 Ylen Teksti-TV:tä seuraa viikoittain 1,1 miljoonaa suomalaista ja päivittäin lähes 700 000 käyttäjää.
Käyttäjistä naisia on 45 prosenttia. Yli puolet aktiivikäyttäjistä on yli kuusikymmentävuotiaita.
Yleisradion teksti-TV tarjoaa muun muassa uutisia, urheilutuloksia, television ohjelmatietoja, säätiedotuksia ja Veikkauksen pelien tuloksia. Lisäksi Yleisradion teksti-TV tarjoaa kuulovammaisille tekstityksiä. Esimerkiksi joka päivä kello 20.30 Yle TV1-kanavalla oleva TV-uutiset ja sää (kuten myös kello 17.00 uutislähetys) tekstitetään. Yleisradio jatkaa yhä kuulovammaistekstityksiä myös tekstitelevision kautta, vaikka tekstitysten painopiste siirtyi vuonna 2014 digitaalisiin DVB-tekstityksiin.
Ylen Teksti-TV sisältää 1 600 sivua, joihin tulee päivittäin 25 000 päivitystä. Ylen Teksti-TV työllistää täysipäiväisesti yhden toimittajan. Hän on Matti Rämö.
Teksti-TV Suomessa > MTV Tekstikanava

MTV3-kanava aloitti vuoden 1993 alussa, mutta vasta vuonna 1994 MTV3 sai oman teksti-TV-lähetyksensä. Ennen kanavauudistusta Yle Teksti-TV:llä näkyi myös joillekin MTV:n ohjelmille omat sivunsa ja Kolmoskanavalla lähetettiin Yle Teksti-TV:tä. Vuonna 1993 MTV3-kanavalla lähetettiin Yle Teksti-TV:n sivuja 100–399 sekä MTV3:n omia sivuja 700–899. MTV Tekstikanava on muiden MTV:n palveluiden tapaan kaupallinen, sillä usealla tekstikanavan sivulla on jotain mainontaa. Vuonna 2013 MTV3 Tekstikanava muutti nimensä MTV Tekstikanavaksi MTV3:n ilmeuudistuksen takia. Palvelu näkyi myös MTV Subilla ja MTV Avalla.
MTV Tekstikanava tarjoaa interaktiivisia palveluita, muun muassa chatteja sivuilla 890–899, joihin osallistutaan matkapuhelimella. MTV Tekstikanava ei tarjoa kuuroille tekstitystä mihinkään ohjelmiin.
MTV:n teksti-tv:n Perhefoorumi-sivu oli vangeille ja heidän läheisilleen merkittävä viestintäkanava. Vankien perheenjäsenet lähettävät kanavalle sovittuun aikaan viestejä, jotka näkyvät kanavalla reaaliajassa. Yhteydenpitorajoitusten vuoksi vangit eivät voi itse kirjoittaa palstalle viestejä, mutta he pääsevät lukemaan niitä. Jokaisella vangilla on sellissään televisio, jonka kanavia ja teksti-tv:tä hän voi vapaasti seurata. Turun vankilan apulaisjohtajan mukaan mahdollisuus tekstikanavan seuraamiseen on myös ongelmallinen, sillä sen kautta on mahdollista antaa vangeille käskyjä ja toimintaohjeita. Chattipalstan kautta on lähetetty muun muassa salakielisiä viestejä huumausaineiden salakuljettamisesta.
Vuodesta 2014 lähtien MTV:n tekstikanavaa ylläpiti Rapido Media, joka osti teksti-tv:n sisällön MTV:ltä.
Vuonna 2023 tappiollinen MTV aloitti muutosneuvottelut, joissa teksti-tv päätettiin lopettaa. Tekstikanavan sisältöjen päivitys loppui 2024 maaliskuun lopussa ja Tekstikanava sulkeutui 4. huhtikuuta 2024.
Teksti-TV Suomessa > TekstiNelonen

TekstiNelonen oli Nelosen teksti-TV-palvelu. Sen tarjonta oli huomattavasti suppeampaa kuin MTV3:n ja Ylen teksti-tv-palveluiden tarjonta. TekstiNelonen tarjosi ennen suppenemistaan uutisotsikoita, urheilutuloksia, TV-ohjelmatietoja ja mainoksia. Marraskuun alusta 2009 lähtien TekstiNelonen uudistui siten, että sivuille ei enää päivitetty uutisia, vaan näkyvillä olivat ainoastaan uutisotsikot ja nettiosoitteet, joissa varsinaiset uutiset voi lukea. TekstiNelonen sisälsi vain etusivun ja ohjelmatekstityssivun 333 alkaen 20. toukokuuta 2017.
Nelosen teksti-tv-tekstitys ja samalla koko teksti-tv-palvelu päättyivät maanantaina 8.4.2024.
Teksti-TV Suomessa > Subteksti

Subteksti oli Subin teksti-TV-palvelu, jonka sisällöt keskittyivät ohjelmatietojen lisäksi musiikkiaiheiden ja kevyen uutistarjonnan ympärille. Myös Subtekstillä oli erilaisia interaktiivisia palveluita, kuten chatteja, kilpailuita ja mobiilipalveluita. Subteksti aloitti toimintansa vuonna 2001. Subtv:n edeltäjällä TVTV!:llä näytettiin MTV3 Tekstikanavaa. MTV3:n uudistusten yhteydessä syksyllä 2013 Subteksti lakkautettiin ja kanavalla näkyy jälleen MTV Tekstikanava. Subtekstiä kuitenkin päivitettiin vuoteen 2015 asti.
Teksti-TV Suomessa > Videotex-palvelut

1980-luvun taitteessa alettiin tuoda markkinoille teksti-tv:tä muistuttavaan tekniikkaan perustuvaa, lankapuhelinverkkoa käyttävää vuorovaikutteista tietopalvelua nimeltä videotex. Suomessa sitä kokeiltiin nimillä Telset (sanomalehtitalot) sekä TeleSampo ja Infotel (Tele ja Helsingin Puhelinyhdistys). Ranska oli ainoa maa, jossa videotex-palvelu löi itsensä kunnolla läpi nimellä Minitel, kunnes internet ja World Wide Web ajoivat videotex-tekniikan ohi 1990-luvun alussa.
Teksti-TV ulkomailla

Teksti-tv sai alkunsa, kun BBC:n insinöörit yrittivät lähettää televisio-ohjelmien tekstityksiä huonokuuloisille analogisen televisiosignaalin käyttämättä jääneellä kaistaleella. He onnistuivat tehtävässään, mutta samalla kävi ilmi, että heidän menetelmällään voitaisiin lähettää muutakin tietoa. Britannian Ceefaxiksi kutsuttu tekstitelevisio otettiin käyttöön 23. lokakuuta 1974. Nimi tuli sanoista "see the facts". Keksintö levisi kautta maailman ja teksti-tv-palveluita perustettiin esimerkiksi Malesiassa, Saksassa, Hollannissa, Skandinaviassa, Unkarissa, Sveitsissä, Etelä-Afrikassa, Australiassa ja Neuvostoliitossa. Ceefax sai myös kotimaisen kilpailijan, joka oli ITV:n Oracle (Optional Reception of Announcements by Coded Line Electronics) .  Ceefax lakkasi 23.10.2012, kun analogiset TV-lähetykset loppuivat. Ceefaxin seuraajana jatkaa BBC Red Button, joka on saatavilla ainoastaan digi-tv-vastaanottimilla.
Kirjallisuutta

Moe, Hallvard – Van den Bulck, Hilde (toim.): Teletext in Europe: From the Analogue to the Digital Era.  Göteborg:  Nordicom, 2016.  ISBN 978-91-87957-20-8
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aiheesta muualla > Yleistä

ETSI EN 300 706 V1.2.1 (2003-04). Enhanced Teletext specification – Teksti-TV-standardi englanniksi
Ylen Teksti-TV täyttää 35 vuotta, Yle 7.10.2016
Lasse Laitinen: Poliisit avustivat Teksti-TV:n urheilutulosten päivityksessä 1980-luvulla – ja muita tarinoita huippusuositun palvelun takaa 9.12.2014. Yle Uutiset.
Aiheesta muualla > Teksti-TV-palveluiden www-versioita

Yle Teksti-TV
MTV Tekstikanava (Arkistoitu – Internet Archive)
Teletext Online International
Kuvankaappaus Ylen teksti-TV:n etusivusta.