stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kristian Rasinaho
Tilastot > Runkosarja

| Kausi | Joukkue | Sarja | O | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011–2012 | Tampereen Pyrintö | Korisliiga | 1 | – | – | – | – | – | – | – | 1,0 | – | – | – | – |
| 2012–2013 | Tampereen Pyrintö | Korisliiga | 3 | 100,0 % | 0,0 % | – | – | 0,3 | 0,3 | – | – | 0,3 | – | 1,3 | 4 |
| 2013–2014 | Tampereen Pyrintö | Korisliiga | 5 | 66,7 % | – | – | – | – | – | 0,2 | – | – | – | 0,8 | 4 |
| 2013–2014 | Tampereen Pyrintö | Baltian liiga | 1 | 66,7 % | 0,0 % | – | 2,0 | – | 2,0 | – | – | – | – | 4,0 | 4 |
| Yhteensä | Yhteensä | Korisliiga |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Yhteensä | Yhteensä | Baltian liiga |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Tilastot > Pudotuspelit

| Kausi | Joukkue | Sarja | O | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013–2014 | Tampereen Pyrintö | Korisliiga | 3 | – | 0,0 % | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – |
| Yhteensä | Yhteensä | Korisliiga |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
O = ottelut, 2p % = kahden pisteen heittojen onnistumisprosentti, 3p % = kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti, 1p % = vapaaheittojen onnistumisprosentti, HL = hyökkäyslevypallot, PL = puolustuslevypallot, LEV = levypallot yhteensä, S = syötöt, M = menetykset, R = riistot, T = torjunnat, PTS = pistekeskiarvo, PTS YHT = pisteet yhteensä
Kriketin SM-sarja 2006

Vuoden 2006 Kriketin Suomen Mestaruus ratkaistiin 45 syöttövuoron pelein. 11 joukkueen runkosarjan jälkeen 4 parasta pelasivat mitaleista. Mestaruus meni Tampereelle.
SM 45

| joukkue | Ot>  | Win | NR/tie | Lost | Pen>  | RR | Pts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsinki CC | 10 | 9 | 1 | 0 |  | 3,11 | 76 |
| Tampere CC | 10 | 8 | 0 | 2 |  | 1,46 | 64 |
| Vantaa CC | 10 | 6 | 1 | 3 |  | 1,41 | 52 |
| Turku CC | 10 | 6 | 0 | 4 |  | 1,08 | 48 |
| Finnish Pakistani Club A | 10 | 5 | 1 | 4 |  | 1,11 | 44 |
| Espoo CC | 10 | 5 | 0 | 5 | 4 | 1,36 | 36 |
| Stadin Krikettikerho Sharks | 10 | 4 | 1 | 5 |  | 1,09 | 36 |
| Stadin Krikettikerho Lions | 10 | 3 | 1 | 6 |  | 0,89 | 28 |
| Empire CC | 10 | 3 | 0 | 7 | 4 | 0,58 | 20 |
| Finnish Pakistani Club B | 10 | 1 | 2 | 7 |  | 0,64 | 16 |
| FinnAsia | 10 | 1 | 1 | 8 | 8 | 0,22 | 4 |
SM 45 > Semifinaalit

| 19>  elokuuta.joukkue 1 | 19>  elokuuta.Tulos | 19>  elokuuta.joukkue 2 |
| --- | --- | --- |
| Helsinki CC | 194-204 10:10 | Turku CC |
Turku loppuotteluun.
20. elokuuta
| joukkue 1 | Tulos | joukkue 2 |
| Tampere CC (45 overs) | 272-193 10:7 | Vantaa CC (36 overs) |
Tampere voitti paremmalla juoksusuhteella.  (Run Rate laskenta: 272/45=6,04, 193/36=5,36)   Vantaan vastalausetta ottelusta ei hyväksytty!
SM 45 > Finaali

| 9>  syyskuuta.joukkue 1 | 9>  syyskuuta.Tulos | 9>  syyskuuta.joukkue 2 |
| --- | --- | --- |
| Turku CC | 205-206 10:7 | Tampere CC |
Tampere Suomen Mestari! Turku CC:lle hopeaa.
SM 45 > Pronssiottelu

| 2>  syyskuuta.joukkue 1 | 2>  syyskuuta.Tulos | 2>  syyskuuta.joukkue 2 |
| --- | --- | --- |
| Vantaa CC | 280-235 10:10 | Helsinki CC |
Vantaalle pronssia
Kuninkaansaari (Rautalampi)

Kuninkaansaari
| --- | --- |
Sijainti:  Rautalampi, Tervo Pohjois-Savo Suomi
Vesialue:  Iisvesi–Virmasvesi–Rasvanki
Korkein kohta:  110 m 
Pinta-ala:  1,5 km²  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kuninkaansaari on Pohjois-Savon Rautalammilla Iisvesi–Virmasvesi–Rasvangin saari. Se on silmämääräisesti suurin kokonaan Iisvedessä sijaitseva saari. Saari kuuluu Rautalammille, mutta Tervon kuntaraja seuraa saaren luoteista rantaviivaa.
Yleistä

Kuninkaansaari on 4,47 kilometriä pitkä ja 700 metriä pitkä soikean muotoinen saari, jonka pinta-ala on 1,5 neliökilometriä . Saaren keskellä sijaitsee saaren pitkän selänteen korkein kohta, jossa on yli 110 metriä mpy. eli saari kohoaa yli 12 metriä järven vedenpinnan yläpuolelle. Saaren luoteispäässä sijaitsee Itikkalahden länsipuolella lähes 500 metriä pitkä niemi, jonka länsirannassa on Kuninkaankivi. Niemi osoittaa kohti Honkasaarta, joiden väliin jää yli 100 metriä leveä Kuninkaansalmi. Lähisaaria ovat Honkasaaren lisäksi Vuorisaari, Hirsisaari sekä pieninä luotoina Pakarisaaret saaren länsipuolella ja Ruohikkosaari sen koillispuolella.
Saaren kaakkoispäässä on karttaan merkitty Honkasenhiekan hiekkaranta, jossa on uimaranta. Kohteessa on vierassatama pienveneille, jonka palveluita ovat nuotiopaikka, käymälä ja keräyspiste . Saaren lounaisrannassa ja Saikarinniemen suojaamana on kuusi vapaa-ajan asuntoa. Saarella ei ole maanteitä.
Historiaa

Saari on aikoinaan ollut asuttu. Vuoden 1944 taloudellisessa Istunmäen kartassa on saareen piirretty kahden maatilan peltomaat, mutta voi yksi maatila. Toisen maatilan, Kopolan, rakennukset näkyvät vielä vuoden 1973 peruskartassa, jossa Pihalan talon ympärille on merkitty kolme peltokappeletta. Ne olivat silloin saaren ainoat. Pakarisaarten edustalle oli rakennettu vapaa-ajan yksinäinen asunto. Lopulta vuoden 1987 peruskartassa kaikki pellot olivat metsitettyjä.
Aiheesta muualla

Rantaosayleiskaavan muutos, 2015
Kristelig Folkepartis Ungdom

| KrFU> Kristelig Folkepartis Ungdom |
| --- | --- |

Perustettu:  1946
Tyyppi:  poliittinen nuorisojärjestö
Kotipaikka:  St. Olavs gate 28, Oslo
Toiminta-alue:   Norja
Jäsenet:  1 304 (2020)
Puheenjohtaja:  Hadle Rasmus Bjuland
Kattojärjestö:  Kristillinen kansanpuolue (emopuolue) Euroopan kansanpuolueen nuoret Pohjoismaiden kristillisdemokraattiset nuoret
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kristelig Folkepartis Ungdom (KrFU; suom. Kristillisen kansanpuolueen nuoret) on vuonna 1946 perustettu norjalainen poliittinen nuorisojärjestö. Sen emopuolue on kristillinen kansanpuolue.
Historia

Järjestö perustettiin vuonna 1946 ja sen ensimmäinen puheenjohtaja oli Ragnar Horn.
Politiikka

KrFU on kristillisdemokraattinen järjestö ja pitkälti samoilla linjoilla kuin emopuolueensa. Joissakin kysymyksissä, kuten kehitysavussa ja ympäristöpolitiikassa, se kannattaa kuitenkin laajempia panostuksia kuin puolue. Lisäksi sen puheenjohtajat ovat historian saatossa aiheuttaneet emopuolueessa paheksuntaa asettumalla tukemaan esimerkiksi oikeutta aborttiin (1989), rekisteröityä parisuhdetta (1993) ja kriittisempää suhtautumista Israelin toimintaan Palestiinassa (2010).
Kansainvälinen yhteistyö

KrFU on jäsenenä yhteistyöjärjestöissä Pohjoismaiden kristillisdemokraattiset nuoret ja Euroopan kansanpuolueen nuoret.
Aiheesta muualla

Järjestön kotisivut (norjaksi)
Kristiansandin lentoasema

Kristiansandin lentoasema, Kjevik sijaitsee Norjassa Kristiansandin kaupungin keskustasta noin 16 kilometriä koilliseen.
Lentoyhtiöt > Kotimaa

Norwegian Air Shuttle (Oslo)
SAS (Bergen, Kristiansund, Oslo, Stavanger)
Lentoyhtiöt > Ulkomaat

KLM Cityhopper (Amsterdam)
SAS (Alicante, Copenhagen)
Historia

Kaupungissa keskusteltiin talvella 1936, pitäisikö lentokenttä sijoittaa Kongsgårdin tasaiselle alueelle vai Kjevikiin. 22. huhtikuuta 1936 kaupunginvaltuusto päätti rakentaa kentän Kongsgårdiin ja työ aloitettiin, mutta päätös pyörrettiin kesällä ja vaaka kallistui Kjevikin hyväksi.
Kristiansandin lentoasema, Kjevik avattiin 1. kesäkuuta 1939. Sen kiitotie oli noin 1 000 metriä pitkä. Ensimmäinen sille laskeutunut kone oli KLM:n DC-2 matkalla Oslosta Amsterdamiin. Matkustajien joukossa oli muun muassa Bernt Balchen.
Sodan aikana kentälle rakennettiin useita rakennuksia, kuten kaksi hangaaria, jotka sijaitsevat siellä nykyisinkin. Kiitotietä pidennettiin 1 580-metriseksi. Kenttä siirtyi kaupungilta Norjan valtion haltuun 1947.
Vuonna 1964 ilmeni taas tarve pidentää kiitotietä, joka tehtiinkin kaupungin ja valtion yhteistyönä. Kiitotie piteni nykyiseen 1 960 metriin, josta vuonna 2005 hyväksyttyä pituutta oli 1840 metriä.
Aiheesta muualla

Lentoaseman sivusto, sisältää mm. lentojen ajantasaiset tiedot (Arkistoitu – Internet Archive)
Kíti

| Kíti Κίτι |
| --- | --- |
 Kíti
 Koordinaatit: 34°50′48″N, 33°34′29″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Lárnaka
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä ja kyläyhdyskunta
Väkiluku (2011):  4 252
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kíti (kreik. Κίτι) on kylä ja kyläyhdyskunta (koinótita) Lárnakan alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on 4 252 (2011).
Kítin Panagía Angelóktistin kirkko.
Kítin kylä sijaitsee Kyproksen kaakkoisrannikolla noin 12 kilometriä lounaaseen Lárnakan kaupungista ja noin kolme kilometriä lounaaseen Lárnakan lentokentästä. Se on oletettavasti perinyt nimensä Lárnakan paikalla antiikin aikana sijainneelta Kitionin kaupungilta. Kylän nähtävyyksiin kuuluu muun muassa bysanttilaisaikainen Panagía Angelóktistin kirkko (”Enkelten rakentama Neitsyt Marian kirkko”).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kíti Wikimedia Commonsissa
Lárnakan alue
| --- | --- |
Kunnat (dímos):  Aradíppou · Athiénou · Dromolaxiá-Meneoú · Lárnaka · Léfkara · Livádia
Yhdyskunnat (koinótita):  Agía Ánna · Ágioi Vavatsiniás · Ágios Theódoros · Alaminós · Alethrikó · Anafotída · Anglisídes · Aplánta · Ársos · Avdelleró · Choirokoitía · Delíkipos · Kalavasós · Kaló Chorió · Káto Drys · Káto Léfkara · Kelliá · Kíti · Kivisíli · Klavdiá · Kofínou · Kórnos · Kósi · Lágeia · Marí · Maróni · Mazotós · Melíni · Meloúseia · Menógeia · Mosfilotí · Odoú · Orá · Ormídeia · Pérgamos · Perivólia · Petrofáni · Psematisménos · Psevdás · Pýla · Pyrgá · Skarínou · Softádes · Tersefánou · Tóchni · Tremetousiá · Troúlloi · Vavatsiniá · Vávla · Voróklini · Xylofágou · Xylotýmvou · Zýgi
Kyyhky

Kyyhky voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:
kyyhkyt, kyyhkylintujen heimo
kyyhkyt, lintusuku
kyyhky, politiikan termi
Kyösti Pekonen

Kyösti Pekonen (s. 13. kesäkuuta 1947) on Helsingin yliopiston yleisen valtio-opin professori. Pekonen on tutkinut urallaan muun muassa politiikan symboleja ja merkkejä sekä politiikan taiteellista ilmentymistä ja edustamista estetiikan näkökulmasta. Nämä eivät ole olleet tyypillisiä aiheita perinteiselle politiikan tutkimukselle. Pekosen merkittäviä tutkimuskohteita ovat olleet myös kaupunkipolitologia, radikaali oikeisto sekä vallankäytön eri muodot.
Teoksia

Symbolinen modernissa politiikassa (1991)
Suomesta Euro-Suomeen: keitä me olemme ja mihin matkalla [Pertti Joenniemen ja Risto Alapuron kanssa] (1993)
Kohti uutta hallinta-ajattelua julkisessa hallinnossa? (1995)
Nuoret ja urbaani politiikka (1996)
Politiikka urbaanissa betonilähiössä (1998)
Eurovaalit Suomessa 1996: vaalihumusta päätöksenteon arkeen (toim.) [Tuomo Martikaisen kanssa] (1999)
Suomalaisen hallitsemiskäsitteistön historiaa (2005)
Valiokunnat lähikuvassa [Voitto Helanderin, Jouni Vainion ja Tapani Kuntun kanssa] (2007)
Puhe eduskunnassa (2011)
Kirjallisuus

Tapani Kaakkuriniemi ja Juri Mykkänen: Politiikan representaatio (Valtiotieteellinen yhdistys, 2007) [juhlakirja 60-vuotisjuhlapäivän kunniaksi]
Aiheesta muualla

YLE Areena. YLE Puhe. Politiikkaradio: Eduskunta tyhjän puhumisen paikka? (Arkistoitu – Internet Archive) 27.5.2011
Käsmun majakka

Käsmun majakka
| --- | --- |
Sijainti:  Käsmun kylä, Haljalan kunta Viro
| --- | --- |
Korkeus:  6 m 
Luokitus:  arkkitehtuurillinen kulttuuriperintökohde (d)  (1998) 
| --- | --- |
Valmistunut:  1892
| --- | --- |
Valon korkeus:  6 m 
| --- | --- |
ARLHS:  EST086 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Käsmun majakka on Käsmun kylässä entisessä Vihulan kunnassa, nykyisessä Haljalan kunnassa sijaiseva pieni majakka.
Majakan osoite on Merekooli 6, Käsmu, 45601 Lääne-Viru maakond.
Kuvia

Vilhulan ja Haljalan vuoden 2017 kuntaliitoksen Haljalan kunnan sijainti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Käsmun majakka Wikimedia Commonsissa
Lahden urheilukeskus

Lahden urheilukeskus
Lahden urheilukeskus on merkittävä urheilun keskittymä Lahden Salpausselällä . Urheilukeskuksessa on Lahden stadion, joka toimii kesällä yleisurheilu- ja jalkapallostadionina ja talvella hiihtostadionina. Sen vieressä ovat Lahden hyppyrimäet, jotka rakennettiin hyödyntäen mäenrinteen viereistä suppaa , ja Lahden jäähalli. Urheilukeskus toimii jokavuotisten Salpausselän kisojen näyttämönä. Urheilukeskuksesta lähtee hiihto- ja kävelyreittejä Salpausselän suuntaan.
Hiihtostadionin pääkatsomorakennuksessa on muun muassa juoksurata, jolla harjoitellaan talvisin. Rakennuksessa on myös esimerkiksi Lahden Hiihtoseuran, Lahden Kalevan ja Lahden Ahkeran toimistot. Lahden Hiihtomuseo sijaitsee mäkikatsomorakennuksessa. Aivan urheilukeskuksen tuntumassa on myös Lahden vanha ravirata, joka nykyään on muun muassa BMX-pyöräilijöiden käytössä.
Monttu Kino on stadionin vuosittainen elokuvafestivaali. Näytökset esitetään elo-syyskuun vaihteessa. Katettu katsomo, jättiscreeni ja äänentoisto tarjoavat erityisen walk-in-movie-elämyksen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lahden urheilukeskus Wikimedia Commonsissa
Käsmu järv

| Käsmu järv |
| --- | --- |
 Järvi kuvattuna elokuussa 2012
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Länsi-Virumaa
Kunnat:  Haljalan kunta
Koordinaatit:  59°34′49″N, 25°53′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Käsmu ojan valuma-alue
Laskuoja:  Käsmu oja
Järvinumero:  VEE2001100
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  3,9  m 
Rantaviiva:  3,013 km
Pinta-ala:  48,5  ha 
Tilavuus:  0,001066 km³
Keskisyvyys:  2,2 m
Suurin syvyys:  3,3 m
Valuma-alue:  16,5 km²
 fiKäsmu järv 
Käsmu järv  on Virossa Erun ja Käsmun kylien rajalla Haljalan kunnassa Länsi-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa

Järvi sijaitsee Suomenlahden rannikolla Käsmun niemellä sen länsirannan tuntumassa. Järven pinta-ala on 49 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 3,9 metriä mpy. Sen läpi virtaa pieni Käsmu oja, joka laskee Käsmun niemen itärannalla Käsmun lahteen. Järvestä on piirretty karttaan myös lyhyt oja niemen itärannalle Erun lahteen, jossa on alle 200 metrinen kannas nimeltään Järvekael (Järven kaula). Järven valuma-alueen laajuus on 16,5 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 3,3 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00107 kuutiokilometriä eli 1,07 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä ja rannat ovat sora- ja hiekkapohjaista metsää. Järven pohjoispäässä sijaitsee muutaman talouden kulmakunta.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (vir. pehme- ja tumedaveeline järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi  (vir. pehmeveeline miksotroofne tai pehmeveeline segatoiteline, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Sohvi Korhonen-Pöllänen

Sohvi Korhonen-Pöllänen, alkujaan Sofia, o.s. Korhonen (15. toukokuuta 1912 Nilsiä – 24. maaliskuuta 2001 Taipalsaari) oli pianisti ja musiikkipedagogi.
Sohvi Korhonen-Pölläsen vanhemmat olivat kauppias Elias Korhonen ja Anna Niiranen ja puoliso vuodesta 1948 diplomi-insinööri Kaarlo Ensio Pöllänen. Korhonen-Pöllänen tuli ylioppilaaksi Helsingin tyttönormaalilyseosta 1933 ja suoritti Sibelius-Akatemiassa 1936 sekä laulunopettajan tutkinnon että pianodiplomin, opettajanaan Elli Rängman-Björlin. Ensikonserttinsa hän piti samana vuonna Helsingissä ja esiintyi vielä 1973 Luganon orkesterin solistina Sveitsissä. Potsdamissa hän opiskeli 1941 ja teki opintomatkan Pariisiin 1951 sekä useita matkoja Wieniin. Kuopiossa Korhonen-Pöllänen toimi pianonsoiton opettajana kaksitoista vuotta ja sittemmin Lappeenrannassa, mukaan lukien opetustyö Lappeenrannan musiikkiopistossa. Lahden musiikkiopiston lehtori hän oli 1969–1974 ja Kainuun musiikkiopiston 1974–1977. Hän opetti myös useana kesänä Klemetti-Opistossa.
Korven jätinkirkko

| Korven jätinkirkko> Sijainti |
| --- | --- |
 Korven jätinkirkko
Koordinaatit:  63.98234302°N, 23.9668478°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Kannus
Historia
Tyyppi:  Jätinkirkko
Ajanjakso:  kivikausi
Korkeus:  55  m
Pinta-ala:  780 (29×27) m²
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korven jätinkirkko on Keski-Pohjanmaalla Kannuksen Märsylässä sijaitseva mahdollinen jätinkirkko.
Sijainti

Jätinkirkko sijaitsee Märsylän peltoaukean metsäsaarekkeessa Mäntylän ja Huhtalan talojen koillispuolella. Yhdystielle 18053 on matkaa 300 metriä, mutta saarekeelle pääsee pihojen läpi peltotietä pitkin. Metsäalueella laidunnetaan ylämaan karjaa. Mäki on loivapiirteinen ja se on laeltaan tasainen.
Jätinkirkko

Jätinkirkko sijaitsee mäen eteläreunalla ja sen muodostaa matala kivivalli, jonka ulkomitat ovat 29 metriä pitkä ja 27 metriä leveä. Pitkän sivun suunta on pohjoisluoteesta eteläkaakkoon.
Ympäristö

Mäellä on jätinkirkon lisäksi kaksi matalaa kiviröykkiötä. Niiden halkaisijat ovat 4,5 metriä ja 6,0 metriä. Mäen etelälaidalla on pieniä paianteita, jotka voivat olla asuinpainanteita.
Tutkimuksia

Alueen Lidar-keilauksen korkokuvasta tunnistettu muinaisjäänös on tarkastettu vain kerran Petro Pesosen toimesta vuonna 2016.
Spantaxin lento 995

| Spantaxin lento 995 |
| --- | --- |
 Onnettomuuskone toukokuussa 1981.
Yhteenveto
Päivämäärä:  13. syyskuuta 1982
Onnettomuustyyppi:  lentäjän virhe
Tapahtumapaikka:  Málagan lentoasema, Málaga, Espanja
 :  36°39′48″N, 4°29′03″W
Lähtöpaikka:  Adolfo Suárezin Barajasin Madridin kansainvälinen lentoasema, Madrid, Espanja
Välilaskupaikka:  Málagan lentoasema, Málaga, Espanja
Määränpää:  John F. Kennedyn kansainvälinen lentoasema, New York, New York, Yhdysvallat
Kuolleita:  50
Loukkaantuneita:  110
Eloonjääneitä:  344
Lentokone
Konetyyppi:  McDonnell Douglas DC-10-30CF
Lentoyhtiö:  Spantax
Rekisteritunnus:  EC-DEG
Matkustajia:  381
Miehistöä:  13
Spantaxin lento 995 oli Spantaxin reittilento 13. syyskuuta 1982 Espanjan Adolfo Suárezin Barajasin Madridin kansainväliseltä lentoasemalta Yhdysvaltain John F. Kennedyn kansainväliselle lentoasemalle. Se teki välilaskun Málagan lentoasemalla.
Lennolla 995 käytetty McDonnell Douglas DC-10-30CF aloitti kello 11.58 lähtökiidon Málagan kiitotieltä 14. Asemalta nousi koneeseen 251 uutta matkustajaa. Hieman ennen V1-ratkaisunopeutta koneen nokkapyörä alkoi tuhoutua, ja kone tärisi. Kapteeni pelkäsi koneen muuttuvan hallitsemattomaksi nousun jälkeen, joten hän päätti keskeyttää lentoonlähdön. Kiitotietä oli jäljellä noin 1 295 metriä, ja kapteeni yritti jarruttaa konetta mahdollisimman tehokkaasti. Hän irrotti otteensa vahingossa kolmannesta kaasuvivusta, jolloin koneen tehosyöttö oli epäsymmetrinen. Kone kääntyi siksi vasemmalle ja törmäsi rakennukseen irroittaen kolmannen moottorin. Kone jatkoi matkaansa valtatien poikki vauroittaen kolmea ajoneuvoa. Lopuksi kone törmäsi maatalousrakennukseen noin 450 metrin päässä kiitotieltä. Rungon takaosassa syttyi tulipalo. Koneessa olleista 394 matkustajasta ja miehistön jäsenestä 50 kuoli.
Ksantiinioksidaasi

Ksantiinioksidaasin rakennekuva
Ksantiinioksidaasi eli ksantiinioksidoreduktaasi on entsyymi, joka katalysoi hypoksantiinin hapettumista ksantiiniksi ja edelleen virtsahapoksi . Ksantiinioksidaasia esiintyy muun muassa nisäkkäiden maidossa ja useissa eri kudoksissa
Rakenne, kofaktorit ja inhibiittorit

Massaltaan ksantiinioksidaasi on noin 100–310 kDa. Se on hyvin monimutkainen entsyymi johon on liittynyt rautaa, molybdeeniä ja kaksi flaviinimolekyyliä FAD:n muodossa .
Entsyymin toimintaa estävät muun muassa allopurinoli, N-asetyyli-L-kysteiini, syanidi-ionit, kupari-ionit ja fytiinihappo.
Reaktiot

Hypoksantiini + O2 + H2O ↔ Ksantiini + H2O2
Ksantiini + O2 + H2O ↔ Virtsahappo + H2O2
Hypoksantiini (yksi happiatomi)
Ksantiini (kaksi happiatomia)
Virtsahappo (kolme happiatomia)
Ksantiinioksidaasi ja terveys

Ksantiinioksidaasilla on todettu olevan osuutta rintasyövän riskiin. Potilailla joiden ksantiinioksidaasipitoisuus on vähäinen on suurempi riski sairauden uusimiseen .
Koska ksantiinioksidaasi lisää toiminnallaan virtsahapon määrää käytetään kihdin hoitamiseen entsyymiä inhibitoivia aineita kuten allopurinolia
Harvinaisessa perinnällisessä sairaudessa ksantinuriassa ksantiinioksidaasi puuttuu. Tämä voi johtaa sappikivien syntyyn .
Ksantiini

| Ksantiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  3,7-dihydropuriini-2,6-dioni
CAS-numero:  69-89-6
PubChem CID:  1188
SMILES:  O=C1NC(=O)c2[nH]cnc2N1
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C5H4N4O2
Moolimassa:  152,122 g/mol
Sulamispiste:  Hajoaa 350 °C
Liukoisuus veteen:  69 mg/l  (16 °C) 714 mg/l (100 °C)
Ksantiini (C5H4N4O2) on puriinipohjainen yhdiste, jota esiintyy useimmissa eläinten kudoksissa ja tietyissä kasveissa . Ksantiinia esiintyy myös eräiden eliöiden semiokemikaalina. Useat alkaloidit, kuten kofeiini, paraksantiini, teobromiini ja  astmalääke teofylliini, ovat ksantiinin johdannaisia, metyyliksantiineja. Ne ovat lääkeaineryhmä, jotka ovat kasviperäisiä lieviä piristeitä. WADA on kieltänyt kilpaurheilussa kaikkien piristeiden käytön, mutta esimerkiksi kofeiini on erikseen mainittu sallittujen aineiden joukossa.
Syntymisreaktiot

Ksantiini on yksi nukleiinihappometabolian välituotteista. Eliöt tuottavat ksantiinia kahdella tavalla:
guaniinista guaniinideaminaasientsyymin avulla
hypoksantiinista ksantiinioksidoreduktaasientsyymillä
Ksantiini metaboloidaan edelleen virtsahapoksi, joka eritetään virtsaan. Reaktiota katalysoi ksantiinioksidaasi.
Terveysvaikutukset

Ksantiini on antioksidantti, kuten myös sen useat johdannaiset. Ksantiinia käytetään myös astman oireiden hoitamiseen. Harvinaisessa perinnöllisessä sairaudessa ksantinuriassa ksantiinia metaboloivan ksantiinioksidaasientsyymin tuotanto on häiriintynyt, mikä aiheuttaa hypoksantiinin ja ksantiinin ylituotannon ja toisaalta normaalia vähäisemmän uraatin tuotannon. Seurauksena voivat olla röntgennegatiiviset virtsakivet.
Aiheesta muualla

Terveysportti, metatesaurus: Ksantiini
PubChem: Xanthine (englanniksi)
DrugBank: Xanthine (englanniksi)
Human Metabolome Database: Xanthine (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Xanthine (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Xanthine (englanniksi)
KEGG: Xanthine (englanniksi)
ChemBlink: Xanthine (englanniksi)
Liber Herbarum II: Ksantiinia sisältäviä kasveja
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Xanthine (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical - xanthine (englanniksi)
Siimaleikkuri

Siimaleikkurin siimapää.
Siimaleikkuri käytössä.
Siimaleikkuri käytössä.
Siimaleikkuri on kevytrakenteinen, siimaleikkuriterällä varustettu raivaussaha, jota myös kutsutaan trimmeriksi. Sellaisia käytetään nurmikonleikkuussa niiden kohtien leikkaamiseen, joihin ruohonleikkuri ei ulotu, kuten aidan alla olevat kohdat. Siimaleikkureita on sekä polttomoottori- että sähkökäyttöisiä.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .