Von der Pahlen
Suomessa vaikuttaneita Pahl-sukuja > Päämiehiä

Jürgen Magnus von der Pahlen (1568, Sepkull, Viro – 1602 Tallinna, Viro (34), paroni, puoliso: Dorothea Elisabeth Von Essen af Zellie (noin 1570 – noin 1620). paronitar.
Lapset: Gustaf Magnus von der Pahlen (noin 1590 Liivinmaa, Sepp küll, Viro – noin 1648 Kangasniemi, Suurola, Liukkola (58), oli balttiansaksalainen aatelinen, maaneuvos ja everstiluutnantti. Hän asettui asumaan Suomeen vuonna 1615. Ruotsin palveluksessa ratsumestari Henrik Rehbinderin viiden hevosen lippueessa noin vuodesta 1610 taistellut Magnus sai kuningas Kustaa II Adolfilta Inkerin Pihkovan sotaleirissä 5.10.1615 lahjoituksena Vuolingon neljänneskunnan Mikkelin pitäjässä tunnustuksena erinomaisesta miehuullisuudesta. Lahjoitus uusittiin 5.9.1624. Rälssin hallintopaikka oli Kangasniemen Suurolassa. Mikkelin vuoden 1638 jousiveroluettelossa Magnuksen palveluksessa kirjurina mainitaan olleen Klaus Sipinpoika. Myöhemmin hänet mainitaan aatelisvoutina eli verojen kerääjänä. Vuolingon neljänneskunta oli luonteeltaan ns. Norrköpingin rälssiä, joka periytyi alkuperäisen rälssimiehen miespuolisille jälkeläisille. Lahjoitus oli mahdollinen, kun sen edellinen haltija, venäjän kielen tulkki Fredrik Tatz menehtyi ilman miespuolisia jälkeläisiä. Vuosina 1622–1624 Magnus ei kantanut Vuolingolta veroja. Läänitys uusittiin 5.9.1624. Kerrotaan, että Magnus teki vuonna 1645 talonpoikien kanssa verosopimuksen sen jälkeen, kun nämä olivat valittaneet verojensa epäsäännöllisyyttä ja halusivat niihin kiinteän säännön, jotta päästäisiin eroon varsinkin ylimääräisistä parseleista. Sopimus oli talonpojille sangen epäedullinen, sillä Magnuksen määräämä vero oli 15 % korkeampi kuin Pietari Brahen talonpojilla. Verojen lisäksi talonpoikien tuli huolehtia Suurolan kartanon rakennuksista. Magnuksen puoliso oli aatelisrouva Margaretha Jürgensdotter von der Pahlen (von Uexküll, a.d.H Limmat). Margarethan toinen puoliso oli Gerhard Löwe. Magnus Omisti lisäksi  Rantakylässä Kerolan kartanon Mikkelin maalaiskunnassa, Rantakylän kylä N:o 3 Säteri, rustholli, jonka pinta-ala oli 471 ha (1850). Sillä oli 7 torppaa (1830). Talon nimi Kerola tuli Kerosista, joille tilukset kuuluivat 1500- ja 1600-luvulla. Omistajat: Talo kuului 1600-luvulla Magnus von der Pahlenille annettuun läänitykseen. Tämän kuoltua 1600-luvun puolivälissä läänitys jakaantui hänen pojilleen majuri Rickhard Magnus von der Pahlenille ja everstiluutnantti Gustaf von der Pahlenille. Rantakylässä sijaitsevasta Kerolan kartanosta tuli Rickhard von der Pahlenin säteri. Läänitys palautui kruunulle hänen poikansa Reinhold Wilhelmin aikana 1694.
Gustaf Magnus von der Pahlenin jälkeläiset:
Richard Magnus von der Pahlen (noin 1630 Kangasniemi, Suomi, Finland – noin 1702 Kangasniemi, Suomi, Finland (72) (aatelinen ja majuri), peri isältään Kangasniemen Rantakylän rälssin, sai veronkanto-oikeuden  46 talosta. Läänitys peruutettiin v. 1694. Tähän osaan kuuluivat mm. Kakrialan talo N:o 1 sekä Vanhamäen talot N:o 1–4.
Christian Magnus von der Pahlen. (noin 1626 – 1646 Lill Tulola – noin 1694 (39-68) aatelinen ja kapteeni, Rykmentin majoitusmestari. Omisti Heinolassa Paason kartanon vaimonsa kautta. Puoliso Catharina de la Motte.
Wolter Magnus von der Pahlen (noin 1644 Heinola, Paaso, Suomi, Finland – 24.2.1714 Napue Isokyrö Pohjanmaa, Suomi), aatelinen ja kapteeni. Kaatui Napuen taistelussa. Puoliso Anna maria von Schildt.
Reinhold Wilhelm von der Pahlen (1682 – 25.3.1729 Hartola, Suomi) aatelinen ja kapteeni Hämeen läänin jalkaväkirykmentissä, pääkatselmusluettelo, 1728, kapteeni Sysmän komppanian luutnanttina. Kapteeni Sysmän komppanian luutnanttina, kuollut 25.3.1729 vuoden 1735 pääkatselmusluettelon mukaan. Puoliso oli Ruotsista lähtöisin ollut aatelisrouva Anna Christina von der Pahlen (o.s. Andeflygt tai Antenflycht).