stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rautjärvi
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Rautjärven väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 5 982 | 5 982 |
| 1985 | 1985 |    | 5 794 | 5 794 |
| 1990 | 1990 |    | 5 413 | 5 413 |
| 1995 | 1995 |    | 5 121 | 5 121 |
| 2000 | 2000 |    | 4 619 | 4 619 |
| 2005 | 2005 |    | 4 273 | 4 273 |
| 2010 | 2010 |    | 3 937 | 3 937 |
| 2015 | 2015 |    | 3 537 | 3 537 |
| 2020 | 2020 |    | 3 215 | 3 215 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2022 lopussa Rautjärvellä oli 3 093 asukasta, joista 1 531 asui taajamissa, 1 540 haja-asutusalueilla ja 22:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kunnan taajama-aste oli 49,9 %.
Rautjärven taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Simpele | 1 685 |
| 2 | Rautjärven asemanseutu* | 214 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Rautjärven asemanseutu ulottuu pieniltä osin myös Ruokolahden kunnan alueelle.
Luonto

Rautjärven kunnan pinta-alasta noin 12,5 % on veden peittämää, ja kunnan alueella on toistasataa järveä tai lampea. Suurimmat järvet ovat Torsa - Pieni-Torsa, Nurmijärvi, Rautjärvi, Silamus, Purnujärvi, Hiidenjärvi, Herajärvi, Kostamo, Untamojärvi, Kivijärvi, Särkijärvi, Koantaus, Pitkäjärvi, Latvajärvi, Sammalus, Korpijärvi ja Ylimmäinen. Lisäksi kunnan alueella osittain sijaitsevia järviä ovat Simpelejärvi (suurelta osin Parikkalan kunnan alueella) ja Vaahterus (suurelta osin Ruokolahden kunnan alueella).
Rautjärven alueella virtaavat kunnan pohjoispäässä Hiitolanjoki, Silamusjoki, Torsanjoki, Lohijoki ja Sarajoki sekä eteläpäässä Helisevänjoki.
Rautjärven alueella on kuusi Natura-aluetta: Haukkavuori, Kivijärvi, Lautakangas, Revonrannan laidun, Yhteismetsän puisto ja Äpätinkangas. Sarajärven rannasta lähes pystysuoraan kohoava Haukkavuori on Etelä-Karjalan arvokkaimpia kallioalueita. Vuoren laella on historiallinen rajamerkki, joka on suosittu nähtävyys- ja näköalapaikka.
Rautjärvellä oli vuonna 2018 kaikkiaan 1 333 kesämökkiä.
Elinkeinoelämä

Rautjärvi on yksi Suomen teollistuneimpia kuntia, ja kunnan suurin työnantaja on Metsä Board Simpeleen kartonkitehdas.
Merkittävämpien paikallisten työllistäjien joukkoon lukeutuu puunjalostusalalla toimiva perheyritys Vankkapuu Oy, joka Simpeleellä toimivissa kahdessa yksikössään valmistaa teollisuuden tarpeisiin kuormalavoja, rullanpäätulppia lähinnä paperi- ja kartonkiteollisuudelle sekä lisäksi kierrättää kartonkihylsyjä. Teollisuusyrityksiä edustaa myös valmisbetonia ja muita betonituotteita tuottava sekä rakentamiseen liittyviä järjestelmiä ja palveluja toimittava Karjalan Betoni Oy.
Julkisella sektorilla merkittävät työllistäjät ovat Rautjärven kunta sekä Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (Eksote).
Palveluja > Koulutus- ja kulttuuri

Rautjärven kunnassa oli aiemmin kaksi peruskoulun ala-astetta: kuntakeskuksessa Simpeleellä Kivijärven koulu ja kunnan eteläpäässä Rautjärven asemanseudulla Rautjärven aseman koulu.
Peruskoulun yläaste toimi Simpeleen yhteiskoulussa, ja samoissa tiloissa myös Rautjärven lukio.
Vuonna 2016 rakennettiin uusi koulurakennus, joka sai nimekseen Simpeleen koulu. Samassa rakennuksessa sijaitsevat ala- ja yläkoulu sekä Rautjärven lukio. Syy uuden koulun rakentamiselle oli sisäilmaongelmat vanhoissa tiloissa.
Muutosten jälkeen Rautjärven asemanseudulla opiskellaan esi- ja alkuopetusluokat Otsolan 0-2 -opetusryhmässä, joka kuuluu hallinnollisesti Simpeleen kouluun. Entisessä Kivijärven koulussa, nykyisessä Kivijärven toimintakeskuksessa toimii Rautjärven ja Parikkalan kuntien yhteinen kansalaisopisto Simpelejärven opisto.
Rautjärven kunnankirjastoon kuuluu Rautjärven pääkirjasto (Simpeleen kirjasto) ja Rautjärven asemankirjasto.
Palveluja > Kaupallisia palveluja

Rautjärven kunnassa on kolme päivittäistavarakauppaa: K-Market Hermanni ja S-market Simpele kuntakeskuksessa Simpeleellä sekä M Aseman Puoti Asemanseudulla. Kunnan alueella toimivat seuraavat kahvilat, ravintolat ja baarit: Kahvila Lounaskulma, Ravintola Simpele, Sirpakka Baari ja Siika Bar Simpeleellä sekä Pub Kahvila Aseman Kello Asemanseudulla.
Valtatie 6:n varrella sijaitsevat liikenneasema Teboil Simpele ja Neste Simpele huoltoasema.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Rautjärvellä toimi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Rautjärven seurakunta, mutta se liitettiin vuonna 2019 Ruokolahden seurakuntaan.
Ruokolahden seurakunta
Rautjärven alue kuuluu myös Suomen ortodoksisen kirkon Lappeenrannan ortodoksinen seurakunnan toiminta-alueeseen ja on osa Pyhän Ursulan seurakuntaa Katolisen kirkon Helsingin hiippakunnassa.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Rautjärven kunnan nykyisellä alueella ovat:
Simpeleen seurakunta (liitetty Rautjärven seurakuntaan 1999)
Nähtävyyksiä

Hiitolanjoki, Simpeleen kautta virtaava ja Laatokkaan laskeva joki, johon Laatokan lohi nousee myös Suomen puolelle. Kulttuuri- ja teollisuushistoriallisesti merkittävä vesireitti, nykypäivänä virkistysalue maisemapolkuineen ja kalastusmahdollisuuksineen.
Haukkavuori, Etelä-Karjalan korkein paikka Rautjärven ja Ruokolahden rajamailla.
Iivanansaari, Koantaus-järvessä sijaitseva saari, jossa on kalterijääkäri Jussi Reinikaisen hautapaikka.
Pirunkirkko, Torsansalossa, Linnavuoren pohjoisrinteen alla sijaitseva isonvihan aikainen suuri piiloluola.
Laikon eli Ylimmäisen lähde, yksi Suomen suurimmista lähteistä Laikon kylässä.
Miettilän historiallinen reservikasarmialue, historiallinen kasarmialue, jonka kasarmit on rakennettu vuosina 1881–1883. Yhdessä rakennuksista toimi Rautjärven kunnan kunnantoimisto vuosina 1922–1972.
Rautjärven kotiseutunäyttely, vanhassa terveystalossa Miettilän kasarmialueella esillä oleva Rautjärven kotiseutumuseon näyttely.
Kollaa ja Simo Häyhä -museo, museo, jossa on nähtävillä mm. talvisodan Kollaan taisteluun liittyvä näyttely.
Niskapietiläntie, 19,5 km pitkä museotie yhdystiestä 3981 – Niskapietiläntie, joka johtaa Imatran Vuoksenniskalta Ruokolahden Huhtasenkylän kautta Rautjärven Niska-Pietilään ja sieltä edelleen Miettilään. Tie on osa Runon ja Rajan tietä ja sitä kautta Via Karelia -matkailutietä. Elokuussa vuosittainen Päivä Museotiellä -tapahtuma.
Simpeleen Tehtaanpuisto, vuonna 1935 perustetun ja Yhtyneiden Paperitehtaiden puutarhasuunnittelijana toimineen puutarha-arkkitehti John Hausenin suunnittelema puisto.
Rautjärven kirkko, vuonna 1881 valmistunut puukirkko ja Rautjärven seurakunnan silloinen toinen kirkko, joka tuhoutui tulipalossa jouluna 2022.
Simpeleen kirkko, 1933 valmistunut kivikirkko ja vuodesta 1999 yhdistyneen Rautjärven seurakunnan pääkirkko. Aiemmin vuonna 1922 perustetun Simpeleen seurakunnan kirkko.
Tapahtumia

Simpeleen Antiikki ja Keräily Kesäpäivät, vuodesta 1999 järjestetyt monipuoliset antiikin ja keräilyn myyntimessut heinäkuun lopulla
Rautjärven Kulttuuriviikko, useista eri tapahtumista vaihtuvissa paikoissa kunnan alueella koostuva kulttuurin teemaviikko heinäkuussa
Rautjärven asemanseudun kylämessut
Rautjärven asemanseudun traktorimarssi
Miettilä Kollaus, Miettilän kylätapahtuma ja koko perheen tapahtumapäivä Kuntalan alueella
Museotiepäivä, Niskapietiläntiellä elokuussa järjestettävä tapahtuma
AsemaFest!, nuorille suunnattu musiikkifestivaali elokuussa Rautjärven asemanseudulla
Marja-Liisan Hiihdot, Marja-Liisa Kirvesniemen nimikkohiihdot Konkalammen hiihtokeskuksessa Simpeleellä
Ruokakulttuuri

Rautjärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla sianliha-perunalaatikko, lammaskaali, suolasiika ja puolukkavispipuuro.
Urheilu ja vapaa-aika

Simpeleen urheilukeskuksessa on yleisurheilukenttä (v. 2017 uusittu, Novotan-pinnoitteinen, kiertäviä 400 metrin ratoja 6/8 kpl, keskikenttä nurmella varustettu jalkapallokenttä, 600 henkilön betonikatsomo), pallokenttä (v. 2017 tekonurmikenttä), jääkiekkokaukalo ja kolme tenniskenttää sekä viereisellä Simpeleen koululla liikuntahalli ja sisäampumarata. Lisäksi Simpeleellä on keilahalli, painisali, kaksi kuntosalia ja Tehtaanpuistossa beach volley -kenttä sekä frisbeegolfrata.
Simpeleellä sijaitsee myös Konka Ski hiihtokeskus, jossa on laskettelurinteitä, hiihtolatuja ja hyppyrimäki.
Urheilu ja vapaa-aika > Rautjärveläisiä urheiluseuroja

Rautjärven Urheilijat (Urheilun yleisseura, lajeina hiihto, kuntoliikunta, lentopallo, pesäpallo ja yleisurheilu)
Simpeleen Urheilijat
Simpeleen Vesa (Urheilun yleisseura, lajeina kuntoliikunta, paini, pöytätennis ja petanque)
Simpeleen Hahlo
Simpeleen Keilaajat
RAPSU, Rautjärven ja Parikkalan kuntien alueella toimiva suunnistuksen erikoisseura
Sanomalehdet

Parikkalassa ja Rautjärvellä ilmestyy paikallislehti Parikkalan-Rautjärven Sanomat.
Liikenneyhteydet

Kunnan läpi kulkevat lounas-koillissuunnassa valtatie 6 ja Karjalan rata.
Simpeleen asemalta on junayhteydet Helsingin ja Joensuun suuntiin. Asemalla pysähtyy kymmenen Helsingin ja Joensuun välistä junavuoroa, yhdeksän InterCity-junavuoroa sekä yksi Pendolino-junavuoro.
Rautjärven kuntaa lähimmät lentoasemat ovat Lappeenrannassa ja Savonlinnassa. Lappeenrannan lentoasemalta on tarjolla kansainvälisiä lentoyhteyksiä, ja Savonlinnan lentoasemalta lennetään Helsinkiin.
Lähin Suomen ja Venäjän välinen kansainvälinen rajanylityspaikka Imatra-Enso sijaitsee Imatran Pelkolassa, noin 50 km kuntakeskus Simpeleeltä ja noin 30 km Rautjärven asemanseudulta.
Liikenneyhteydet > Etäisyyksiä maanteitse > Suomessa

Parikkala, 18 km
Ruokolahti, 38 km
Imatra, 41 km
Punkaharju, 43 km
Savonlinna, 77 km
Lappeenranta, 78 km
Liikenneyhteydet > Etäisyyksiä maanteitse > Venäjälle

Viipuri, 105 km
Pietari, 240 km
Välimatkat on mitattu kuntakeskus Simpeleen eteläisestä valtatie 6:n liittymästä.
Tunnettuja Rautjärvellä syntyneitä henkilöitä

Johannes Häyhä, opettaja ja kirjailija
Simo Häyhä, talvisodan tarkka-ampuja, jota esitellään Kollaa ja Simo Häyhä -museossa Miettilässä
Karl Henrik Jakob Ignatius, pappi ja kirjailija
Jesse Joronen, jalkapalloilija
Elisa Kirvesniemi, seitsenottelija
Jorma Kosunen, rajavartiojoukkojen eversti ja urheiluvaikuttaja
Jaakko Leskinen, kauppaneuvos
Matti Mononen, seiväshyppääjä
Heidi Nokelainen, keihäänheittäjä
Olli Pajari, kansanedustaja
Marika Partinen, yleisurheilija
Lea Piltti, oopperalaulaja
Hannes Pulkkinen, kansakoulunopettaja ja kansanedustaja
Yrjö Roiha, lähetyssaarnaaja
Martti Siisiäinen, professori ja tutkija
Jouni Vento, jääkiekkoilija
Lauri Vilkko, nykyaikainen viisiottelija ja olympiamitalisti
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rautjärven kunnan kotisivut
Rautjärvi Travel
Tilastokeskus – Rautjärven avainluvut
GoSaimaa.com-matkailusivusto
| n k Etelä-Karjalan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Imatra  Lappeenranta  Lemi  Luumäki  Parikkala  Rautjärvi  Ruokolahti  Savitaipale  Taipalsaari 
Entiset kunnat:  Joutseno  Lappee  Lauritsala  Nuijamaa  Saari  Simpele  Suomenniemi  Uukuniemi  Ylämaa 
Suomen Neuvostoliitolle 1940-luvulla luovuttamat alueet
| Kokonaan luovutetut kunnat |
| --- | --- |
kaupungit:  Käkisalmi | Sortavala | Viipuri
kauppalat:  Koivisto | Lahdenpohja
maalaiskunnat:  Antrea | Harlu | Heinjoki | Hiitola | Impilahti | Jaakkima | Johannes | Kanneljärvi | Kaukola | Kirvu | Kivennapa | Koiviston maalaiskunta | Kuolemajärvi | Kurkijoki | Käkisalmen maalaiskunta | Lavansaari | Lumivaara | Metsäpirtti | Muolaa | Petsamo | Pyhäjärvi Vpl | Rautu | Ruskeala | Räisälä | Sakkola | Salmi | Seiskari | Soanlahti | Sortavalan maalaiskunta | Suistamo | Suojärvi | Suursaari | Terijoki | Tytärsaari | Uusikirkko | Valkjärvi | Viipurin maalaiskunta | Vuoksela | Vuoksenranta | Äyräpää
Osin luovutetut kunnat
sodan jälkeen muihin kuntiin yhdistetyt:  Jääski | Korpiselkä | Pälkjärvi | Säkkijärvi | Vahviala
toimintaansa vuoden 1948 jälkeen jatkaneet:  Ilomantsi | Inari | Kitee | Kuusamo | Lappee | Nuijamaa | Parikkala | Rautjärvi | Ruokolahti | Saari | Salla | Simpele | Tohmajärvi | Vehkalahti | Virolahti | Uukuniemi | Värtsilä | Ylämaa
Vuokra-alueeseen sisältyneet kunnat
kokonaan:  Hanko
osin:  Bromarv | Degerby | Espoo | Inkoo | Kirkkonummi | Siuntio
Yksittäisiä mainittavia paikkoja luovutetuilla alueilla
 :  Elisenvaara | Enso | Ihantala | Ilmee | Kolosjoki | Konevitsa | Kyyrölä | Liinahamari | Pitkäranta | Pölläkkälä | Uuras | Valamo
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Espanja  Suomi (KANTO) 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Kartta Rautjärven aluemuutoksista. Rautjärveen liitettiin Ilmeen alue Hiitolasta vuonna 1897 ja Lankilan alue Kirvusta 1922. Ruokolahdesta liitettiin Asemanseudun alue 1945 sekä pieniä erillisalueita 1962. Vuonna 1923 itsenäistyneeseen Simpeleeseen liitettiin Parikkalasta Kaljusen ja Innasennurkan kylät vuonna 1946. Rautjärvi ja Simpele yhdistyivät vuonna 1973.
Air Force One (elokuva)

| Air Force One |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Wolfgang Petersen
Käsikirjoittaja:  Andrew W. Marlowe
Tuottaja:  Wolfgang Petersen   David V. Lester   Marc Abraham   Thomas A. Bliss   Peter Kohn   Mary Montiforte   Armyan Bernstein   Gail Katz   Jonathan Shestack
Säveltäjä:  Jerry Goldsmith
Kuvaaja:  Michael Ballhaus
Leikkaaja:  Richard Francis-Bruce
Pääosat:  Harrison Ford   Gary Oldman   Glenn Close   Wendy Crewson   Liesel Matthews
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures
Levittäjä:  InterCom Netflix Amazon Video
Ensi-ilta:   25. heinäkuuta 1997   24. lokakuuta 1997
Kesto:  124 min
Alkuperäiskieli:  englanti, venäjä
Budjetti:  85 000 000 $
Tuotto:  315 156 409 $ 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Air Force One on yhdysvaltalainen toimintaelokuva, jonka ensi-ilta oli Yhdysvalloissa 25. heinäkuuta 1997 ja Suomessa 24. lokakuuta 1997. Elokuvan on ohjannut Wolfgang Petersen, ja sen pääosia näyttelevät Harrison Ford, Gary Oldman ja Glenn Close. Elokuva oli Oscar-ehdokkaana parhaan leikkauksen ja äänitehosteiden palkinnosta, mutta se hävisi molemmat palkinnot Titanicille.
Air Force One kertoo kuvitteellisesta Yhdysvaltain presidentistä James Marshallista, jonka matkustajalentokone Air Force One joutuu terroristien kaappaamaksi. Presidentti joutuu pelastamaan terroristien panttivangit lentokoneesta, mukaan lukien Valkoisen talon virkailijoita ja oman perheensä. Elokuvassa seurataan myös varapresidentti Kathleen Bennettin ja muun kabinetin yrityksiä neuvotella terroristien kanssa. Elokuvassa esitellään katsojalle Air Force Onen piirteitä, kuten sisätiloja ja turvatoimia, mutta osa niistä on liioiteltuja; Air Force Onessa ei esimerkiksi oikeasti ole pakokapselia presidentille.
Rooliluettelo

| Rooli | Näyttelijä |
| --- | --- |
Presidentti James Marshall: Harrison Ford
Evan Korshunov: Gary Oldman
Varapresidentti Kathryn Bennett: Glenn Close
Grace Marshall: Wendy Crewson
Alice Marshall: Liesel Matthews
Lloyd Shepherd: Paul Guilfoyle
Majuri Caldwell: William H. Macy
Walter Dean: Dean Stockwell
Jack Doherty: Tom Everett
Kenraali Ivan Radek: Jürgen Prochnow
Eversti Axelrod: Michael Ray Miller
Andrei Kolchak: Elya Baskin
Sergei Lenski: Levani Outchaneichvili
Igor Nevsky: David Vadim
Boris Bazylev: Andrew Divoff
Vladimir Krasin: Ilia Volokh
Majuri Perkins: Chris Howell
Thomas Lee: Spencer Garrett
Kenraali Northwood: Bill Smitrovich
Aiheesta muualla

Air Force One Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Air Force One Elonet. (suomeksi)
Liettuan kuningaskunta

| Liettuan kuningaskunta > 1251–1263 |
| --- | --- |
  
Valtiomuoto:  absoluuttinen monarkia
Kuningas:  Mindaugas
Pääkaupunki:  Kernavė
Uskonnot:  katolisuus, balttilainen muinaisusko
Edeltäjä:  Liettuan herttuakunta
Seuraaja:  Liettuan suuriruhtinaskunta
Liettuan kuningaskunta oli vuodesta 1251 noin vuoteen 1263 olemassa ollut liettualainen kuningaskunta.lähde?
Kuningaskunnan aseman myönsi paavi Innocentius IV 17. heinäkuuta 1251, kun valtakunta asetettiin Rooman piispan lainsäädännön alaiseksi. Kaksi vuotta myöhemmin Liettuan hallitsija Mindaugas kruunattiin Liettuan kuninkaaksi. Maksuna kruunusta Mindaugasin täytyi luovuttaa Žemaitija Liivinmaan ritarikunnalle. Mongolien hyökättyä valtakunnan eteläosaan Liettuan armeija joutui tappiolle.
Mindaugasin ja hänen poikiensa kuoltua vuonna 1263 kuningaskunnan asukkaat kääntyivät uudelleen pakanuuteen, jolloin valtakunnan asema kuningaskuntana lakkasi. Vytautas Suuri (hallitsi 1401–1430) yritti saada Liettuan kuninkaan arvonimeä itselleen. Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Sigismund Luxemburgilainen julisti hänet kuninkaaksi vuonna 1430, mutta Puolan aatelisto esti sen. Vytautas kuoli pian ilman Liettuan kuninkaan arvonimeä.lähde?
Mira Eskelinen

Mira Aurelia Eskelinen (s. 1989) on suomalainen kulttuurituottaja ja Miss Vinyl Envy -nimeä käyttävä drag-artisti.
Eskelinen tuottaa muun muassa vuonna 2018 alkunsa saanutta Punch Up! – Resistance & Glitter -klubia ja Jamie MacDonaldin juontamaa Feminist Comedy Night -stand up -klubia. Punch Up! sai Teatterikeskuksen Vuoden Teatteriteko 2021 -palkinnon, ja Teatterin tiedotuskeskus TINFO:n Vuoden esityksen Thalia 2022 -palkinnon. Hänellä on podcast nimeltä Trans Enough, jossa hän haastattelee muun muassa trans- ja muunsukupuolisia taiteilijoita ja mediapersoonia.
Eskelinen on suorittanut medianomin AMK-tutkinnon Metropolia-ammattikorkeakoulussa elokuvan ja television koulutusohjelmassa.
Eskelinen on useasti ottanut julkisesti kantaa transasioihin. Hän oli muun muassa vuonna 2020 mukana Trans ry:n ja Kansallisteatterin järjestämässä verkkokeskustelutilaisuudessa "Transrepresentaatio ja teatteri – päämääränä yhdenvertainen ja tasa-arvoinen tulevaisuus", jossa ruodittiin Kansallisteatterin valintaa roolittaa Kaikki äidistäni -näytelmän transnaisen rooliin miesnäyttelijä.
Eskelinen kertoo alkaneensa pohtia omaa sukupuoli-identiteettiään samoihin aikoihin, kun alkoi tehdä dragia, ja ymmärtäneensä olevansa transnainen. Hän aloitti sukupuolenkorjausprosessin vuonna 2016. Vuonna 2023 ilmestyi Eskelisen omaelämäkerrallinen esikoisromaani Aavistuksia.
Aiheesta muualla

Mira Eskelinen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Gunnel Stenbäck

| Gunnel Stenbäck> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 21. syyskuuta 1914 Lumparland, Ahvenanmaa
Kuollut: 30. marraskuuta 2024 (110 vuotta) Helsinki
Gunnel Margareta Stenbäck (21. syyskuuta 1914 Lumparland – 30. marraskuuta 2024 Helsinki) oli pitkäikäinen suomalainen ja tiettävästi ennen kuolemaansa vanhin elossa ollut suomalainen. Stenbäck valmistui ylioppilaaksi Kotkan ruotsalaisesta lyseosta vuonna 1933. Tämän jälkeen hän opiskeli Helsingin Diakonissalaitoksessa ja valmistui diakonissaksi vuonna 1943. Vuonna 1969 hän suoritti valtiotieteiden lisensiaatin tutkinnon. Hän työskenteli Rinnekodin ylihoitajattarena ja Diakonissalaitoksen johtajattarena ennen eläkkeelle jäämistään 1977.
Luettelo itsenäisyyspäivistä

Itsenäisyyspäivä on useassa valtiossa vuosittainen juhlapäivä. Itsenäisyyspäivien juhlien syyt vaihtelevat; joissakin maissa juhlistetaan valtion riippumattomuutta, valtion vapautumista siirtomaavallasta tai toisen valtion alaisuudesta, perustuslain muodostamista, valtiomuodon muuttumista tai sotilaallisen miehityksen päättymistä. Monissa maissa juhlapäivä on kansallinen vapaapäivä, kun taas toisissa maissa itsenäisyyspäivä on tavallinen arkipäivä, ja joissakin maissa juhlapäiviä on useampi kuin yksi. Kaikissa maailman maissa ei ole itsenäisyyspäivää, vaan niissä saatetaan viettää kansallispäivää muista syistä.
Reset (Turmion Kätilöiden albumi)

| Reset Turmion Kätilöt |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 25. lokakuuta 2024
 Formaatti: CD, LP, digitaalinen
 Tyylilaji: industrial metal
 Kesto: 45.56
 Levy-yhtiö: Nuclear Blast
Listasijoitukset
  3. (albumilista)    1. (fyysinen albumilista)
Turmion Kätilöiden muut julkaisut
| Omen X 2023 | Reset 2024 |   |
Singlet albumilta Reset
 ”Schlachter” Julkaistu: 28. kesäkuuta 2024  ”Yksi jumalista” Julkaistu: 21. elokuuta 2024  ”Pulssi” Julkaistu: 2. lokakuuta 2024
Reset on Turmion Kätilöiden yhdestoista studioalbumi, joka julkaistiin 25. lokakuuta 2024 Nuclear Blastin kautta.
Yhtyeen laulaja MC Raaka Pee on kertonut Resetin olevan "yhtyeen aikaisempien albumien äpärälapsi, joka on höystetty uusilla mausteilla ja jossa on kaikki, mitä voisi haluta yhtyeeltä ja vielä enemmän". Hänen mukaan Reset tarkoittaa myös yhtyeelle sitä, että "yhtye voi summata kaiken sen, mitä he ovat oppineet kahden vuosikymmenen aikana ja lisätä uusia nyansseja yhtyeen metallidiskon pyörteisiin".
Kappaleet

Yksi jumalista – 3.19
Päästä irti – 3.06
Pulssi – 3.39 (feat. Kasperi Heikkinen)
Sinä 2.0 – 3.09
Musta piste – 3.40
Trauma – 3.05
Otava – 3.50
Se mitä et näe – 3.57
Kerran kuollut – 3.29
Puuttuva naula – 3.03
Schlachter – 3.49 (feat. Chris Harms)
Reset 7 (not to be continued) – 7.50
Kokoonpano

MC Raaka Pee – laulu
Shag-U – laulu
Bobby Undertaker – kitara
Master Bates – basso
RunQ – koskettimet
DQ – rummut
Arvostelut

Desibeli.net:
Inferno:
Soundi:
V2.fi:
Kelly Divine

Kelly Divine vuonna 2011.
Kelly Divine (oik. Lynda Marie Dempsey, s. 13. heinäkuuta 1984 Chester, Pennsylvaniatarvitaan parempi lähde) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Divine on esiintynytmilloin? IAFD-tietokannan mukaan 565:ssä aikuisviihde-elokuvassa ja yhdessä tavallisessa elokuvassa nimeltä Chillerama sekä stripparin roolissa Showtimen televisiosarjassa Look: The Series. Divinellä on Twitterissä yli 400 000 seuraajaamilloin?.
Divine on voittanut alan The Fannys -palkinnon vuonna 2013 kategoriassa ”kaikkein sankarillisin perse (paras anaalikohtaus)”.
Hän kohahdutti vuonna 2013 arviollaan, jonka mukaan miespuolisista pornonäyttelijöistä 75 prosenttia on biseksuaaleja.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Gustav von Schoultz

| Gustav Toivo Johannes von Schoultz |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. lokakuuta 1871  Moskova, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 9. syyskuuta 1946 (74 vuotta)  Saalfeld, Saksa Neuvostoliiton miehitysvyöhyke.
Ammatti:  merioikeuden asiantuntija
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Venäjän keisarikunta  Iso-Britannia  Suomi
Palvelusvuodet:  1884–1912, 1914–1926
Komentajuudet:  Suomen laivasto
Taistelut ja sodat:  Ensimmäinen maailmansota
Sotilasarvo:  kontra-amiraali
Gustav (Gustaf) Toivo Johannes von Schoultz (11. lokakuuta 1871 Moskova, Venäjän keisarikunta – 9. syyskuuta 1946 Saalfeld, Saksa) oli suomalainen kontra-amiraali ja merioikeuden asiantuntija, joka palveli Venäjän keisarikunnan laivastossa ja toimi itsenäisen Suomen laivaston komentajana vuosina 1919 ja 1923–1926.
Ennen ensimmäistä maailmansotaa

Von Schoultz syntyi ja kävi koulunsa Moskovassa, mutta oli sukujuuriltaan suomalainen, von Schoultz -aatelissukua. Hänen vanhempansa olivat kapteeniluutnantti, valtioneuvos Konstantin Lorenz Sebastian von Schoultz (1835–1897) ja Ida Amoena Berg. Hänen isoisänsä oli kenraalimajuri Constantin Nils Lorenz von Schoultz.
Von Schoultz kävi Pietarissa merikadettikoulun vuosina 1884–1890 ja Aleksanterin sotaoikeuskatemian vuosina 1900–1903 sekä Kronstadtissa torpedo- ja miinakoulun. Hän oli perehtynyt kansainväliseen merioikeuteen ja teki oikeustieteellisen väitöskirjan rikosoikeudenkäynneistä. Hän osallistui maailmanympäripurjehduksiin risteilijä Dmitri Donskoilla vuosina 1891–1893 ja taistelulaiva Sisoi Velikillä vuosina 1896–1898. Myöhemmin von Schoultz toimi muun muassa torpedoveneen päällikkönä ja sotatuomarina. Vuosina 1907–1912 hän oli Pietarin meriakatemian valtio-oikeuden ja kansainvälisen oikeuden professorina. Hän erosi laivastosta vuonna 1912 ja toimi muutaman vuoden asianajajana Pietarissa. Von Schoultz oli myös venäläisen sotilasensyklopedian toimittajana vuosina 1911–1914. Hänet ylennettiin vuonna 1913 ensimmäisen luokan kapteeniksi (kommodoriksi).