stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Barry Hayles

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Barrington Edward Hayles
Syntymäaika: 17. huhtikuuta 1972 (ikä 52)
Syntymäpaikka: Lambeth, Englanti
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 175 cm
Seura
Seura: Cheltenham Town
Pelinumero: 38
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1994–1997 1997–1999 1999–2004 2004 2004–2006 2006–2007 2008–2009 2008 2008 2009– | Stevenage Borough Bristol Rovers Fulham Sheffield United Millwall Plymouth Argyle Leicester City → Cheltenham Town (laina) → Cheltenham Town (laina) Cheltenham Town | 087 (52) 062 (32) 175 (44) 004 0(0) 055 (16) 062 (15) 028 0(2) 007 0(3) 005 0(1) 001 0(1) |
Maajoukkue
| 0   2000–2005 | Englanti C Jamaika | 0   010 0(0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 4. syyskuuta 2009.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 26. tammikuuta 2008.
Barrington Edward "Barry" Hayles (s. 17. huhtikuuta 1972 Lambeth) on englantilais syntyinen jalkapalloilija, joka nykyisin edustaa Cheltenham Townia. Hayles on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on edustanut urallaan Jamaikaa maajoukkuetasolla. Hayles on kova Tottenham fani.
Aiheesta muualla

Barry Hayles virallinen kotisivu
Sisak-Moslavina

Sisak-Moslavina on yksi Kroatian piirikunnista. Sen pinta-ala on 4 468 neliökilometriä ja väkiluku oli vuoden 2018 arvion mukaan 147 216. Vuosina 2011–2018 piirikunnan väkiluku laski 14,6 prosenttia. Sisak-Moslavinab hallintokeskus on Sisak.
Kostajnica
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sisak-Moslavina Wikimedia Commonsissa
Kroatian piirikunnat
Bjelovar-Bilogora
Brod-Posavina
Dubrovnik-Neretva
Istria
Karlovac
Krapina-Zagorje
Koprivnica-Križevci
Lika-Senj
Međimurje
Osijek-Baranja
Požega-Slavonia
Primorje-Gorski Kotar
Šibenik-Knin
Sisak-Moslavina
Split-Dalmatia
Varaždin
Virovitica-Podravina
Vukovar-Syrmia
Zadar
Zagreb
Zagrebin kaupunki
Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

Olkiluoto 3 vuonna 2010.
Kolme voimalaitosyksikköä, Olkiluoto 3 vasemmalla.
Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke alkoi vuonna 2005, kun Eurajoen Olkiluodon ydinvoimala-alueelle alettiin rakentaa kolmatta voimalaitosyksikköä. Laitosyksikön omistaa Teollisuuden Voima Oyj (TVO), ja sen toimitti Areva NP:n ja Siemens AG:n muodostama konsortio: Areva toimitti reaktorin, ja Siemens vastasi turbiinilaitoksesta. Olkiluoto 3 on toisena valmistunut EPR-tyyppinen laitosyksikkö maailmassa, ja sen sähköteho on 1600 megawattia. Reaktori tuottaa noin 15 prosenttia Suomessa kulutettavasta sähköstä. Hankkeen valmistuminen on viivästynyt huomattavasti ja kustannukset ovat nousseet.
Olkiluoto 3:n reaktori käynnistettiin 21. joulukuuta 2021 kello 3.22. Se alkoi tuottaa sähköä 12. maaliskuuta 2022 kello 12.01. Koekäytön aikana voimalan tuotantotasoja korotettiin askeleittain sähköä valtakunnan verkkoon tuottaen. 30. syyskuuta 2022 laitosyksikkö saavutti täyden 1600 megawatin tehon, jonka myötä Olkiluoto 3 oli Euroopan suurin ja maailman kolmanneksi suurin ydinvoimalaitosyksikkö. Koekäyttövaihe päättyi ja säännöllinen sähköntuotanto alkoi 16. huhtikuuta 2023.
Rahoitus > Rakennuskustannus- ja hinta-arviot

Hankkeen alkuperäinen hinta-arvio oli 3,2 miljardia euroa. Viivästysten jälkeen vuoden 2012 lopulla Areva arvioi laitoksen lopullisiksi rakennuskustannuksiksi noin 8,5 miljardia euroa. Sen jälkeen Areva on maksanut hankkeesta vielä satoja miljoonia lisää.
TVO:n mukaan laitoksen toimitus on kiinteähintainen avaimet käteen -toimitus, jonka hinta TVO:lle ei riipu rakennuskustannuksista. Siten maaliskuussa 2018 TVO arvioi, että sen kokonaisinvestointi OL3-projektiin tulee olemaan vain 5,5 miljardia euroa.
Rahoitus > Rahoitusjärjestelyt

Yle kertoi Arevan tehneen OL3-hankkeessa tappiota syksyyn 2009 mennessä 2,3 miljardia euroa, ja Arevan tuloksen kerrottiin romahtaneen alkuvuonna 2009 tästä syystä. Arevan osakkeenomistajien odotetaan rahoittavan hankkeesta noin 20–25 prosenttia. Suurin osa muusta rahoituksesta järjestettiin 1,95 miljardin euron syndikoidulla luotolla saksalaisesta pankista. Areva on saanut 610 miljoonan euron vientitakuun rakennushankkeelle. Swedish Export Agency SEK myönsi Arevalle 110 miljoonaa euroa vientitakuita.lähde?
Ranskan vientitakuulaitos antoi 570 miljoonan euron takauksen TVO:n lainalle, josta Greenpeace ja EREF tekivät kantelun Euroopan komissiolle väittäen sen pienentäneen rahoituskustannuksia EU:n kilpailusääntöjen vastaisesti. Euroopan komissio tutki asian lokakuussa 2006 aloittamassaan tutkimuksessa ja totesi väitteen perättömäksi, koska takaukset eivät olleet alle markkinahintojen. Laitostoimittajan valintaan tai hankkeen toteuttamiseen takaus ei vaikuttanut, sillä näitä rahoitusjärjestelyjä ei ollut ennen päätöksentekoa. Ympäristöjärjestö Greenpeace moitti komission päätöstä tuoreeltaan.
Uusiutuvan energian tuottajien etujärjestön EREFin mukaan Bayerische Landesbank (BLB) antoi TVO:lle 1,95 miljardin euron lainan 2,6 prosentin korolla, mikä lankesi 2009 ja 2011. Lainaan osallistuivat järjestön mukaan Handelsbanken, Nordea, BNP Paribas ja JP Morgan. 60 suomalaista yritystä on sitoutunut TVO:n ydinsähköön. Myös suomalaiset kunnat ovat tehneet pitkäaikaisia ostositoumuksia ydinsähköstä ennakkoon sidottuun kiinteään hintaan.
Greenpeacen mukaan Olkiluoto 3 vastaa 85 prosenttia Suomen sähkökapasiteetin investoinneista aikavälillä 2006–2010 ja heikentää siten uusiutuvan energian investointeja.
Rahoitus > Korvausvaateet

Tekniikka & Talous arvioi alkuvuodesta 2009 TVO:n hakevan laitostoimittajalta 2,4 miljardin euron korvauksia voimalan myöhästymisestä ja laitostoimittajan puolestaan hakevan TVO:lta mahdollisesti noin kahden miljardin korvauksia hankkeen viivyttämisestä ja hidastelusta. Helmikuussa 2016 vaatimusten tilanne oli, että TVO vaatii Areva-Siemensiltä 2,6 miljardia euroa ja Areva-Siemens TVO:lta 3,52 miljardia euroa. Maaliskuussa 2018 TVO ja laitostoimittaja pääsivät sovintosopimukseen, jonka mukaan laitostoimittaja maksaa TVO:lle korvauksia projektin viivästymisestä 450 miljoonaa euroa. Jos projekti valmistuu toukokuuhun 2019 mennessä, TVO maksaa laitostoimittajalle enintään 150 miljoonan euron kannustinmaksun. Jos projekti ei valmistu vuoden 2019 loppuun mennessä, laitostoimittaja maksaa TVO:lle enintään 400 miljoonan euron lisäkorvauksen. Sopimuksen mukaan osapuolet vetäytyvät projektiin liittyvistä oikeustoimista.
Heinäkuussa 2015 valtionyhtiö EDF eli Électricité de France lupautui ostamaan enemmistön Arevan ydinvoimaliiketoiminnasta. Tämän arvioitiin edelleen mutkistavan korvausvaateita, ja Säteilyturvakeskuksen edustajan mukaan yritysjärjestely saattaa vaikeuttaa hankkeen valvontaa.
Rakennustyömaa

Lukuun ottamatta louhintatöitä reaktorin rakennustöistä  vastaa ranskalainen teollisuuskonserni Areva. Suoria alihankkijoita ja toimittajia Olkiluoto 3:n työmaalla on 42 maasta yhteensä noin 1 500. Näistä yli 600 on suomalaisia. Työmaa työllisti keväällä 2007 noin 1 200 henkeä, joista noin puolet oli suomalaisia; syksyllä 2007 työntekijöitä oli noin 2 200, joista kolmannes suomalaisia, kolmannes puolalaisia ja loput muun muassa saksalaisia, ranskalaisia ja slovakialaisia. Vuoden 2009 huhtikuussa työntekijöiden jakauma oli edelleen sama, mutta työntekijöiden määrä oli noussut jo yli 4 000:n rajan. Työmaan vahvuus oli huipussaan myöhemmin vuoden 2009 aikana, jolloin työntekijöitä oli määrä olla jopa 4 500. Työmaa-alueen pinta-ala on kymmenen hehtaaria, ja työmaa on Suomen kaikkien aikojen suurin, lukuun ottamatta Salpalinjaa. Hankkeeseen osallistuu noin 60 suomalaista yhtiötä. TVO:n tavoite on ollut 50 prosentin kotimaisuusaste voimalan rakentamisessa, mutta rakennustöiden edettyä näyttää siltä, että tästä tavoitteesta voidaan hieman jäädä. Suomalaisten rakennusalan urakoitsijoiden mielestä urakkaehtoja pidetään hankalina ja riskejä suurina, mikä on vähentänyt suomalaisyhtiöiden intoa osallistua rakennustöihin.
Viivästymiset > Luettelo viivästymisistä

Luettelo sisältää enintään yhden ilmoituksen kaupallisen tuotannon aloittamisesta kuukautta kohden ja kattaa ilmoitukset, joissa kaupallisen tuotannon aloituksen on kerrottu siirtyvän luettelossa edellisen ilmoituksen kuukautta seuraavalle kuukaudelle tai myöhemmäksi. Todellisuudessa kuitenkin joillekin kuukausille on tiedotettu viivästymisestä ja kaupallisen tuotannon aloittamisesta useammin kuin kerran; esimerkiksi 21. joulukuuta 2022 ja 13. helmikuuta 2023 kaupallisen tuotannon kerrottiin alkavan 8. ja 29. maaliskuuta 2023.
Arvostelu > Rakentamisen laadun arvostelu

Voimalan rakentamiseen liittyviä laatupoikkeamia oli toukokuuhun 2007 asti raportoitu noin 1 500, joista selvittämättömiä poikkeamia oli tuolloin noin 600. Tuotepoikkeamia näistä oli alle 500 ja toimintapoikkeamia noin tuhat. Selvittämätön poikkeama tarkoittaa tehtyä poikkeamaa, jota laadunvalvontaorganisaatio ei ole vielä ehtinyt tarkastaa. Tuotepoikkeama on esimerkiksi vika komponentissa tai ultraäänellä havaittu virhe hitsaussaumassa. Suurin osa näistä poikkeamista on pieniä vikoja ja helposti korjattavissa. Toimintapoikkeamat ovat puutteita yhtiöiden laadunhallinnassa, joita ovat muun muassa ongelmat henkilöiden tai organisaatioiden pätevyyden osoittamisessa. Julkisuudessa esitetty näkemys, että turvallisuuspuutteita olisi huomattava määrä on Säteilyturvakeskuksen mukaan virheellinen. Poikkeamaraportoinnin avulla on tarkoitus saattaa poikkeaman kohde vastaamaan alkuperäisiä vaatimuksia oli se sitten asia, laite tai muu tuote. TVO ja Säteilyturvakeskus ovat raportoineet julkisuuteen kaikki merkittävät tuotepoikkeamat, joita ovat olleet liian suuri veden osuus pohjalaatan betonissa, reaktorirakennuksen teräsverhouksen hitsin ohjeita suurempi leveys, pääkiertoputkien materiaalin liian suuri raekoko, turbiinirakennuksen suunnitteluvirheet ja hitsausvirheet teräsvuorausrenkaissa.
Arvostelu > Väite työntekijöiden vaientamisesta

Ajankohtainen kakkonen esitti lisäksi, että Bouygues olisi vaatinut työntekijöitään allekirjoittamaan vakuutuksen olla paljastamatta havaitsemiaan turvallisuusongelmia. TVO:n mukaan sille väitteen tueksi esitetty asiakirja sisälsi vain yleisen työsopimuksiin liitettävän sitoumuksen olla paljastamatta työnantajan liikesalaisuuksia. Bouyguesin projektipäällikkö lisäksi kirjallisesti vakuutti Säteilyturvakeskukselle, että yhtiön työntekijät ovat velvollisia kertomaan laatu- ja projektijohdolle turvallisuuteen vaikuttavat poikkeamat. Nämä poikkeamat kirjataan ja korjataan yhtiön laatujärjestelmän mukaisesti ja STUKilla on mahdollisuus tarkastaa dokumentaatio.
Arvostelu > Ympäristöjärjestöjen kannanotot

Ympäristöjärjestö Greenpeace on arvostellut hanketta ja pitää rakentamisessa käytettyjä osia laaduttomina. Säteilyturvakeskuksen mukaan suurin osa laatupoikkeamista on pieniä eikä vaadi korjausta, vaan laskelmat tai lisätestaus riittää. Greenpeace on myös syyttänyt TVO:ta väärän tiedon levittämisestä hankkeen suhteen. TVO ja STUK pitävät Greenpeacen syytöksiä perättöminä.
Suomen luonnonsuojeluliitto puolestaan pitää Olkiluodon ydinvoimalahanketta monessa suhteessa huonona energiantuotantoratkaisuna. Liiton tiedotteessa todetaan muun muassa että: ”Hankkeen viivästysten vuoksi OL3-reaktorista ei ole juuri mitään apua Kioton päästötavoitteiden saavuttamisessa. Tavoitteet olisi saavutettu helpommin, jos investointi olisi tehty energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energiamuotoihin. Jos hanketta tarkastellaan viivästyksineen, olisi uusiutuviin investoiminen ollut parempi ratkaisu. Uusiutuvat energiamuodot näyttivät lähetekeskustelussa huonommilta kuin todellisuudessa.”. Liitto pitää epäonnistunutta OL3-hanketta lisäksi osoituksena siitä, että eurooppalainen ydinvoimaloiden rakentaminen on laadultaan heikkotasoista ja siten kannattamatonta toimintaa ympäristönäkökulmasta.
28. toukokuuta 2007 Greenpeace järjesti mielenosoituksen vastalauseena voimalan rakentamiselle ja väitetyille turvallisuusuhille. Kuusi ihmistä kiipesi yhteen voimalan työmaan nostureista ja viipyi siellä usean päivän ajan.
Kesäkuussa 2009 Greenpeace järjesti kampanjan, jolla järjestö pyrki kiinnittämään huomiota uuden ydinreaktorin aiheuttamiin ennakoitua suurempiin kustannuksiin. Kampanjan yhteydessä Greenpeace jakoi 20 000 lentolehtistä, joissa väitettiin TVO:n ydinvoimalahankkeen myöhästymisen aiheuttavan 600 euron lisämaksun kutakin suomalaista sähkön käyttäjää kohden. Lehtisen ohessa oli valelasku, jossa käytettiin TVO:n logoa. TVO teki tapauksen johdosta rikosilmoituksen Greenpeacesta.
Joukko suomalaisia ympäristö- ja kansalaisjärjestöjä teki toukokuussa 2009 yhteisen kannanoton Olkiluodon ydinvoimatyömaan toiminnan pysäyttämiseksi. Järjestöt vaativat päättäjiltä muun muassa että Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakentaminen pysäytetään välittömästi ja lopullisesti. Järjestöjen mukaan rakennustöiden jatkaminen johtaisi yhä pahempaan kiireeseen ja suurempiin riskinottoihin. Julkilausumassa olivat mukana Suomen luonnonsuojeluliitto ry., Lappilaiset Uraanivoimaa Vastaan ry., Luonto-Liitto ry., Maan ystävät ry., Naiset Atomivoimaa Vastaan, Pro-Hanhikivi ry., Vihreä Elämänsuojelun Liitto ja Ydinverkosto. Järjestöillä on kymmeniä tuhansia jäseniä Suomessa.
Valmistumisen jälkeen

Suomen Greenpeace on muuttanut suhtautumista ydinvoimaan eikä ole enää aktiivisesti kampanjoinut ydinvoimaa vastaan.
Laitoksen arvioidaan toimivan noin 60 vuotta valmistumisen jälkeen.
Ennen lopullista käyttöönottoa tehtyjen arvioiden mukaan sähkön hinta on laskenut noin viisi senttiä kilowattituntia kohden kun laitos on toiminut täydellä 1600 megawatin teholla. Muutos on merkittävä, kun sitä vertaa edeltävään viikkoon, jolloin pörssisähkön hinta oli keskimäärin 8,2 senttiä. Hinnan laskun sanotaan johtuvan pääasiassa hintahuippujen ehkäisemisestä, kun kalliimpaa fossiilisiin polttoaineisiin perustuvaa sähköntuotantoa ei ole tarvittu niin paljoa.
Aiheesta muualla

TVO: Olkiluoto 3
Tekninen esite
Ylen Elävä arkisto: Olkiluoto 3:n likapyykki
Ilmakuva Olkiluoto 3:sta, Kansalaisen Karttapaikka
Arevan ydinreaktoribisneksen myynti etenee – TVO: Sopimatonta käytöstä Olkiluoto 3:n kannalta Yle, 2016
Punainen rakennus keskellä on käytetyn polttoaineen varasto. Kuva vuodelta 2009.
Von der Leyenin I komissio

| Von der Leyenin I komissio |
| --- | --- |
  Euroopan 7. komissio
 Virassa
 Komissaarien kollegio vuonna 2021.
Toimikausi alkoi:  1. joulukuuta 2019
Toimikausi päättyi:  30. marraskuuta 2024
Jäsenet
Komission puheenjohtaja:  Ursula von der Leyen (EPP)
Komission varapuheenjohtajat:  1. varapuheenjohtaja: Frans Timmermans (PES) Muut johtavat varapuheenjohtajat: Margrethe Vestager (ALDE)  Valdis Dombrovskis (EPP)
Komissaarien lukumäärä:  27
Hallituspuolue:        EPP (11)       PES (8)       ALDE (5)       Itsenäiset (1)       ECR (1)       EGP (1) 
Hallituksen asema:  432 / 705
Historia
Vaalit:  Europarlamenttivaalit 2019
Kausia:  9. Euroopan parlamentti
Budjetti:  165,8 miljardia € (2018)
Edellinen:  Junckerin komissio
Seuraava:  Von der Leyenin II komissio
Von der Leyenin I komissio oli Ursula von der Leyenin johtama Euroopan komissio, joka toimikausi kesti 1. joulukuuta 2019 – 30. marraskuuta 2024. Von der Leyenin I komissio seurasi tehtävässään Junckerin komissiota.
Euroopan parlamentti valitsi von der Leyenin johtamaan komissiota 16. heinäkuuta 2019. Komission nimittäminen eteni tämän jälkeen siten, että von der Leyen lähetti EU-maiden päämiehille viralliset kirjeet, joissa näitä on kehotettu esittämään ehdokkaitansa komission jäseniksi. Parlamentti kuuli komissaariehdokkaita valiokunnissaan 30. syyskuuta – 8. lokakuuta 2019 välisenä aikana.
Perussopimusten mukaisesti parlamentin tuli hyväksyä kaikki komission jäsenet. Kuulemisprosessin aikana kolme komissaariehdokasta ei saanut parlamentin luottamusta. Vapaiden komissaaripaikkojen ehdokasmaat joutuivat etsimään uudet ehdokkaat komissaareiksi, jotka nauttisivat parlamentin luottamusta. Lopullinen hyväksyntä Ursula von der Leyenin I komission kokoonpanoksi saatiin 27. marraskuuta 2019.
Komission aloittaessa EU:n jäsenenä ollut Iso-Britannia ei nimittänyt omaa komissaariehdokasta, joten komissiossa oli alusta lähtien 27 jäsentä.
Komission nimittämisprosessi > Tehtävien ja tavoitteiden muodostaminen

Von der Leyenin I komission tehtävät rakentuivat Euroopan parlamentilta saatujen suuntaviivojen mukaan. Komission painopisteiksi oli nostettu erityisesti ilmaston, teknologian ja väestörakenteen muutoksiin keskittyminen. Komissio näki Euroopan roolin johtajana maapallon terveystason nostamisessa ja digitaaliseen maailmaan siirtymisessä.
Komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen lausui tiedotteesaan 10. syyskuuta 2019 nimitettävän komission tehtävän seuraavasti:
»Tämä komissio määrittää eurooppalaisen toimintamallin: tartumme rohkeasti ilmastonmuutoksen torjuntaan, rakennamme kumppanuutta Yhdysvaltojen kanssa, määrittelemme suhteemme aiempaa itsevarmempaan Kiinaan ja olemme luotettava naapuri muun muassa Afrikalle. Tämän komission on puolustettava eurooppalaisia arvoja ja maailmanluokan normeja. Haluan komission, jota ohjaa määrätietoisuus, joka on selkeästi keskittynyt käsillä oleviin kysymyksiin ja joka antaa vastauksia. Haluan, että komissio on tasapainoinen, joustava ja nykyaikainen. Seuraavaksi tämän komission on voitettava parlamentin luottamus. Johtamani komissio tulee olemaan geopoliittinen komissio, joka on sitoutunut kestävän politiikan toteuttamiseen. Haluan myös, että Euroopan unioni vaalii monenvälisyyttä, sillä tiedämme, että olemme vahvempia, kun teemme yhdessä sen, mitä emme pysty tekemään yksin.» 
(Ursula von der Leyen, Euroopan komission lehdistötiedote)
Komission nimittämisprosessi > Uuden komission rakenne

Von der Leyenin I komissiossa oli kahdeksan varapuheenjohtajaa, joiden joukkoon lukeutuu unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja. Varapuheenjohtajien tehtävänä oli vastata poliittisista suuntaviivoista esitetyissä keskeisissä painopisteissä. Varapuheenjohtajat ohjasivat komission työtä tärkeimmillä aihealueilla, joita ovat muun muassa Euroopan viherelvytysohjelma, digitaaliajan haasteisiin vastaava EU, ihmisten hyväksi toimiva talous, eurooppalaisen elämäntavan suojeleminen, EU:n roolin vahvistaminen ulkopolitiikassa sekä eurooppalaisen demokratian vahvistaminen. Komissaarit olivat uuden kollegion rakenteessa keskeisiä toimijoita ja hallinnoivat komission pääosastoja.
Komission nimittämisprosessi > Komission nimittäminen

Valittu komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen esitti kokoonpanonsa uudeksi komissioksi 10. syyskuuta 2019. Tämän jälkeen komission rakenne eteni Euroopan parlamentin hyväksyttäväksi, jonka oli annettava koko kollegiolle hyväksyntänsä. Tätä ennen parlamentti kuuli komissaariehdokkaita Euroopan parlamentin eri valiokunnissa työjärjestyksen mukaisesti. Kun Euroopan parlamentti on antanut hyväksyntänsä, Eurooppa-neuvosto nimitti virallisesti uuden komission tehtäväänsä.
Komission nimittämisprosessi > Parlamentin kuulemisprosessi

Ennen komissaariehdokkaiden hyväksymistä komissaarin toimeen, Euroopan parlamentti järjesti ehdokkaille kuulemisprosessin. Kuulemisprosessin tarkoituksena oli mitata ehdokkaiden taitoa ja pätevyyttä suhteessa ehdotettuun toimeen. Von der Leyenin komission kuulemisprosessi järjestettiin 30. syyskuuta – 10. lokakuuta 2019 välisenä aikana.
Kuulemisprosessin aikana komissaariehdokkaat Unkarin László Trócsányi, Romanian Rovana Plumb ja Ranskan Sylvie Goulard eivät saaneet parlamentin luottamusta, joten kyseiset jäsenmaat joutuivat etsimään heidän tilalleen uudet ehdokkaat parlamentin hyväksyttäväksi.
Plumb oli ehdolla liikennekomissaariksi ja Trócsányi laajentumiskomissaariksi. Plumbin kohdalla ongelmaksi muodostui yksityishenkilöltä saatu 800 000 euron laina, jonka alkuperää hän ei pystynyt selventämään tarpeeksi. Trócsányin kohdalla suurimmat kysymykset heräsivät hänen vanhasta asianajotoimistostaan.
Goulard oli ehdolla sisämarkkinakomissaariksi. Avustajan palkkaukseen liittyneen skandaalin vuoksi Goulard oli teollisuus- ja sisämarkkinoista vastaavan valiokunnan kuultavana kahteen otteeseen, mutta ei saanut luottamusta komissaarina toimimiseen.
Uusina ehdokkaina esitettiin Ranskasta Thierry Bretonia, Romaniasta Adina Văleania ja Unkarista Olivér Várhelyita, jotka saivat Euroopan parlamentin luottamuksen 27. marraskuuta 2019 järjestetyssä täysistunnossa äänin 461 puolesta, 157 vastaan ja 89 tyhjää.
Ursula von der Leyenin johtama komissio oli ensimmäinen komissio, jota johti nainen. Naisten osuus komissaareista oli myös historiallisen korkea. Von der Leyenin I komission toimikausi kesti 1. joulukuuta 2019 – 30. marraskuuta 2024.
Von der Leyenin komissio (2019–2024)

| Kuva | Kuva | Komissaari | Vastuualue | EU-puolue (kans>  puolue) | Jäsenvaltio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | von der Leyen, UrsulaUrsula von der Leyen | Puheenjohtaja | EPP (CDU) |  Saksa |
|  |  | Vestager, MargretheMargrethe Vestager | Euroopan digitaalinen valmius (Varapuheenjohtaja) | ALDE (B) |  Tanska |
|  |  | Dombrovskis, ValdisValdis Dombrovskis | Ihmisten hyväksi toimiva talous (Varapuheenjohtaja) | EPP (V) |  Latvia |
|  |  | Borrell, JosepJosep Borrell | Vahvempi EU maailmannäyttämöllä (Korkea edustaja/Varapuheenjohtaja) | PES (PSOE) |  Espanja |
|  |  | Šefčovič, MarošMaroš Šefčovič | Toimielinten väliset suhteet ja tulevaisuuden ennakointi (Varapuheenjohtaja) | PES (Smer-SD) |  Slovakia |
|  |  | Jourová, VěraVěra Jourová | Arvot ja avoimuus (Varapuheenjohtaja) | ALDE (ANO) |  Tšekki |
|  |  | Šuica, DubravkaDubravka Šuica | Demokratia ja väestökehitys (Varapuheenjohtaja) | EPP (HDZ) |  Kroatia |
|  |  | Schoinás, MargarítisMargarítis Schoinás | Eurooppalaisen elämäntavan edistäminen (Varapuheenjohtaja) | EPP (ND) |  Kreikka |
|  |  | Hoekstra, WopkeWopke Hoekstra | Ilmastotoimet | EPP (CDA) |  Alankomaat |
|  |  | Hahn, JohannesJohannes Hahn | Budjetti ja hallinto | EPP (ÖVP) |  Itävalta |
|  |  | McGuinness, MaireadMairead McGuinness | Kauppapolitiikka | EPP (FG) |  Irlanti |
|  |  | Ivanova, IlianaIliana Ivanova | Innovointi ja nuorisoasiat | EPP (GERB) |  Bulgaria |
|  |  | Schmit, NicolasNicolas Schmit | Työllisyys ja sosiaaliset oikeudet | PES (LSAP) |  Luxemburg |
|  |  | Gentiloni, PaoloPaolo Gentiloni | Talous | PES (PD) |  Italia |
|  |  | Wojciechowski, JanuszJanusz Wojciechowski | Maatalous | ECR (PiS) |  Puola |
|  |  | Breton, ThierryThierry Breton | Sisämarkkinat | Ei ole (LREM) |  Ranska |
|  |  | Ferreira, ElisaElisa Ferreira | Koheesio- ja uudistusasiat | PES (PS) |  Portugali |
|  |  | Kyriakídou, StéllaStélla Kyriakídou | Terveys | EPP (DISY) |  Kypros |
|  |  | Reynders, DidierDidier Reynders | Oikeusasiat | ALDE (MR) |  Belgia |
|  |  | Dalli, HelenaHelena Dalli | Tasa-arvo | PES (PL) |  Malta |
|  |  | Johansson, YlvaYlva Johansson | Sisäasiat | PES (S) |  Ruotsi |
|  |  | Lenarčič, JanezJanez Lenarčič | Kriisinhallinta | ALDE (Itsenäinen) |  Slovenia |
|  |  | Vălean, AdinaAdina Vălean | Liikenne | EPP (Lib.) |  Romania |
|  |  | Várhelyi, OlivérOlivér Várhelyi | Naapuruusasiat ja laajentumispolitiikka | EPP (Fidesz) |  Unkari |
|  |  | Urpilainen, JuttaJutta Urpilainen | Kansainväliset kumppanuudet | PES (SDP) |  Suomi |
|  |  | Simson, KadriKadri Simson | Energia | ALDE (KESK) |  Viro |
|  |  | Sinkevičius, VirginijusVirginijus Sinkevičius | Ympäristö, valtameret ja kalastus | Vihreät/EFA (LVŽS) |  Liettua |