stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Super Mario Ball

| Mario Pinball Land |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Fuse Games
Julkaisija:  Nintendo
Jakelija:  Nintendo eShop
Tuottaja:  Shigeru Miyamoto
Julkaistu:  JP 26. elokuuta 2004NA 4. lokakuuta 2004EU 26. marraskuuta 2004
Lajityyppi:  flipperi
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: E   PEGI: 3 CERO: A
Alusta:  Game Boy Advance
Jakelumuoto:  pelimoduuli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Super Mario Ball (Yhdysvalloissa Mario Pinball Land) on Fuse Gamesin kehittämä ja Nintendon vuonna 2004 Game Boy Advancelle julkaisema flipperityyppinen videopeli. Peli kuuluu teemaltaan Nintendon laajaan Mario-sarjaan.
Tarina

Mario, Prinsessa Peach ja Toad vierailevat huvipuistossa ja löytävät laitteen, joka muuttaa käyttäjänsä palloksi. Toad kiipeää laitteeseen ja lentää pallona maalitauluun. Prinsessa Peachin asettuessa laitteeseen Goombat hyökkäävät huvipuistoon ja ampuvat palloksi muuttuneen prinsessan suoraan Bowserin linnaan. Marion on pelastettava prinsessa käyttäen apuna huvipuiston laitetta.
Pelin kulku

Peli koostuu viidestä maailmasta, joissa jokaisessa on useampi ruutu. Jokainen ruutu vastaa yhtä flipperin pöytää, jossa on iskurit pelin ohjaamiseen, erilaisia kimmokkeita, hirviöitä ja esineitä sekä käytäviä tai reikiä muihin saman maailman kenttiin. Maailmoiden välillä Mario liikkuu käyttämällä kunkin maailman ensimmäisestä pöydästä löytyvää kanuunaa, joka ampuu pallomaisen Marion maailmasta toiseen. Mario pysyy pallomuodossa läpi pelin ja menettää elämän vain pudotessaan ränniin maailman alimmalta pöydältä.
Pelin tavoitteena on pelastaa Prinsessa Peach Bowserin linnasta. Päästäkseen sisään linnaan Marion on etsittävä tähtiavaimia muista maailmoista. Toissijainen tavoite on kerätä kaikki 35 tähteä eri maailmoista.
Mariota ei voi ohjata suoraan, vaan pallomaisen Marion kimpoillessa seinästä toiseen tälle voi antaa vauhtia kahdella pöydän alaosassa olevalla iskurilla. Pöydällä oleviin esineisiin ja olentoihin voi vaikuttaa iskemällä Marion riittävän lujalla voimalla niitä kohti. Uuteen pöytään saavuttaessa rännin suojaksi ilmestyy hetkeksi putki, joka helpottaa pöydällä pysymistä.
Pelin kulku > Alueet

Peli alkaa huvipuistosta, josta voi halutessaan heti siirtyä toiseen maailmaan tai suorittaa huvipuiston kentät. Bowserin linnaan pääsee haettuaan neljä tähtiavainta muista maailmoista. Huvipuiston lisäksi tähtiavain on maailmoissa Lumi, Ruoho ja Hiekka. Lumimaailmasta ja Bowserin linnassa on vedenalaisia pöytiä, joissa Mario liikkuminen poikkeaa normaaleista kentistä.
Pelin kulku > Esineet

Tähtiavaimia tarvitaan Bowserin linnaan pääsemiseen ja niitä vartioi kunkin maailman päävartija. Tavallisia tähtiä on kerättävissä tavallisesti yksi jokaiselta pöydältä suoritettuaan tietyn tehtävän. Jos tehtävän suorittaa uudelleen, tähden sijaan pöydälle ilmestyy kysymysmerkki, josta saa sattumanvaraisen bonusesineen. Esineitä saa myös iskemällä kysymysmerkillä merkittyjä tiiliä tai ostamalla niitä Toadin kaupasta. Tähtiä, avaimia ja kolikoita lukuun ottamatta Mario voi kantaa yhtä esinettä kerrallaan, jonka voi ottaa käyttöön koska tahansa. Näitä esineitä ovat punainen sieni, joka tekee Mariosta hetkeksi suuren, Yoshin muna, jolla Mario-pallo väistyy hetkeksi Yoshi-pallon tieltä ja putki, jolla rännin voi hetkeksi tukkia.
Pelin kulku > Viholliset

Pöydillä Mario kohtaa useita tasohyppelypeleistä tuttuja vihollisia. Jokaisessa maailmassa on myös päävartija, jonka voittamisesta Mario palkitaan tähtiavaimella. Tavalliset hirviöt jättävät jälkeensä kolikoita, joilla Mario voi tehdä ostoksia Toadin kaupassa. Monet tähdet ilmestyvät pöydälle, kun kaikki  sen viholliset ovat tuhottuja. Tähden ottamisen jälkeen viholliset palaavat kentälle ja ne voi voittaa uudelleen saaden ylimääräisiä bonuksia.
Aiheesta muualla

Mario Pinball Land MobyGamesissa (englanniksi)
Super Mario Ball Nintendo Suomen verkkosivuilla
Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Mario-pelit
| --- | --- |
Tasohyppelyt:   Donkey Kong  Mario Bros.  Super Mario Bros.  Super Mario Bros.: The Lost Levels (SMB2J)  Super Mario Bros. 2  Super Mario Land  Super Mario Bros. 3  Super Mario World  Super Mario Land 2  Super Mario 64  Super Mario Sunshine  Super Princess Peach  New Super Mario Bros.  Super Mario Galaxy  New Super Mario Bros. Wii  Super Mario Galaxy 2  Super Mario 3D Land  New Super Mario Bros. 2  New Super Mario Bros. U  Super Mario 3D World  Super Mario Odyssey 
Roolipelit:   Super Mario RPG  Mario & Luigi: Superstar Saga  Mario & Luigi: Partners in Time  Mario & Luigi: Bowser’s Inside Story  Mario & Luigi: Dream Team Bros.  Mario & Luigi: Paper Jam Bros. 
Paper Mario:   Paper Mario  Paper Mario: The Thousand-Year Door  Super Paper Mario  Paper Mario: Sticker Star  Paper Mario: Color Splash  Paper Mario: The Origami King 
Spinoff-pelit:   Mario Kart -pelisarja  Mario Party -pelisarja  Mario Golf -pelisarja  Mario Tennis -pelisarja  Luigi's Mansion  Mario Superstar Baseball  Mario Smash Football  Mario Strikers: Charged Football  Dance Dance Revolution Mario Mix  Super Mario Ball  Dr. Mario -pelisarja  Wrecking Crew  Wrecking Crew 98  Mario Slam Basketball  Mario Sports Mix  Mario & Sonic at the Olympic Games  Mario & Sonic at the Olympic Winter Games  Mario & Sonic at the London 2012 Olympic Games  Boom Street  Luigi’s Mansion 2  Mario & Sonic at the Sochi 2014 Olympic Winter Games  Mario & Sonic at the Rio 2016 Olympic Games  Mario & Sonic at the Tokyo 2020 Olympic Games 
Uudelleenjulkaisut:   Super Mario All-Stars  Super Mario Bros. DX  Super Mario Advance  Super Mario Advance 2  Super Mario Advance 4  Super Mario 64 DS 
Ajopelit:   Super Mario Kart  Mario Kart 64  Mario Kart: Super Circuit  Mario Kart: Double Dash!!  Mario Kart DS  Mario Kart Wii  Mario Kart 7  Mario Kart 8  Mario Kart 8 Deluxe 
Yoshi-pelit:   Super Mario World 2  Super Mario Advance 3  Yoshi’s Story  Yoshi’s Island DS  Yoshi’s Universal Gravitation  Yoshi Touch & Go  Yoshi’s New Island  Yoshi’s Woolly World  Yoshi’s Crafted World 
Muut pelit:   Hotel Mario  Marios FUNdamentals  Mario Is Missing!  Mario Teaches Typing  Mario's Time Machine  Super Mario: Blue Twilight DX  Super Mario's Wacky Worlds  Captain Toad: Treasure Tracker  Super Mario Maker  Super Mario Maker 2 
Mario etsii tähtiavainta lumimaailmasta. Flipperin fysiikka muuttuu pehmeämmäksi veden alla pelatessa.
Tutankoopa vartioi Hiekkamaailmaa.
TUL:n pesäpallomestaruus 1937

Työväen Urheiluliiton pesäpallomestaruus ratkaistiin kahdeksannen kerran vuonna 1937. Mestaruudesta pelattaessa siirryttiin PPL:n puolelta tuttuun malliin, jossa Itä- ja länsisarjojen voittajat kohtasivat kaksiosaisessa loppuottelussa aikaisemman lopputurnauksen asemesta.
Itäsarja

Kuusankosken Puhti - Haminan Ponteva 3-3
Lappeenrannan Työväen Urheilijat - Viipurin Toverit 8-2
Kuusankosken Puhti - Viipurin Toverit 3-1
Lappeenrannan Työväen Urheilijat - Haminan Ponteva 5-2
KuPu - LprTU ja Ponteva - Toverit otteluiden tulokset eivät ole lähteistä selvinneet.
Kuusankosken Puhti loppuotteluun.
Länsisarja

Työväen Mailapojat - Helsingin Kullervo 3-0
Riihimäen Pyrkivä - Turun Toverit 4-3
Työväen Mailapojat - Turun Toverit 7-2
Helsingin Kullervo - Riihimäen Pyrkivä 7-2
TMP - Pyrkivä ja Kullervo - TuTo otteluiden tuloksia ei ole löytynyt lähteistä.
Työväen Mailapojat loppuotteluun.
Loppuottelut

12.9. Työväen Mailapojat - Kuusankosken Puhti 8-0
19.9. Kuusankosken Puhti - Työväen Mailapojat 0-3
Työväen Mailapojat TUL:n pesäpallomestari yhteisjuoksuin 11-0.
Takaraajan luusto

Takaraajan luustoon (lat. ossa membri pelvini) kuuluvat takaraajaa ja lantiota muodostavat luut, joita ovat lonkkaluu, reisiluu, sääriluu, pohjeluu, nilkkaluut, jalkapöydän luut sekä varvasluut. Näiden luiden epätasaisuus kasvaa eläimen koon kasvaessa, koska suurempaa painoa kannattelevat takaraajan lihakset tarvitsevat enemmän kiinnittymispinta-alaa. Ihmisen alaraajojen luusto onkin sen vuoksi, että koko paino on alaraajoilla, erittäin epätasainen pinnoiltaan. Takaraajan luusto eroaa eturaajan luustosta siinä, että takaraajan luut muodostavat nivelpintoja vartalon luuston kanssa, mutta eturaajan luustolla ei ole luista yhteyttä vartalon luustoon vaan se kiinnittyy siihen lähinnä lihasten ja jänteiden avulla.
Takaraajan nivelet

Takaraajan luut muodostavat niveliä sekä toisten takaraajan luiden kanssa että vartalon kanssa.
Risti-suoliluunivel muodostuu lonkkaluun suoliluun ja ristiluun välille
Lonkkanivel muodostuu lonkkaluun ja reisiluun välille
Polvinivel muodostuu kolmesta erillisestä nivelestä:
Varsinainen polvinivel muodostuu reisi- ja sääriluun välille
Polvilumpionivel muodostuu reisiluun ja polvilumpion välille
Myös sääri- ja pohjeluun väliin muodostuu nivel kaikilla muilla eläimillä paitsi märehtijöillä, joilla pohjeluun varsi on surkastunut
Kinnernivel
Proksimaalisen varvasluun ja vastaavan jalkapöydän luun välille muodostuu nivel, jota kutsutaan kavio- ja sorkkaeläimillä vuohisniveleksi
Proksimaalisen ja mediaalisen varvasluun väliin muodostuu nivel, jota kutsutaan kavio- ja sorkkaeläimillä kehäniveleksi
Mediaalisen ja distaalisen varvasluun väliin muodostuu nivel, jota kutsutaan kavio- ja sorkkaeläimillä kavioniveleksi
Takharin maakunta

Takharin maakunta on  yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee maan koillisosassa Tadžikistanin rajalla. Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan siellä on 931 024 asukasta. Maakunnan pääkaupunki on Afganistanin kuudenneksi suurin kaupunki Taloqan.
Takharista kaivetaan kivihiiltä, vuorisuolaa ja rakennusmateriaaleja, ja Takhar-joesta huuhdotaan kultaa. Vuonna 2006 arvioitiin, että 16 % väestöstä oli lukutaitoisia.
Aiheesta muualla

Takhar Provincial Profile (englanniksi)
Afganistanin maakunnat
Badahšan
Badghis
Baghlan
Balkh
Bamiyan
Daikond
Džouzdžan
Farah
Farjab
Ghazni
Ghowr
Helmand
Herat
Kabul
Kandahar
Kapisa
Khust
Konar
Qunduz
Laghman
Logar
Nangarhar
Nimruz
Nurestan
Uruzgan
Paktia
Paktika
Panjshir
Parvan
Samangan
Sar-e Pol
Takhar
Vardak
Zabol
Suurnopeusmuovaus

Suurnopeusmuovauksella tarkoitetaan ohutlevyn muovausprosesseja, joissa muovattavan työkappaleen nopeus on vähintään luokkaa 200 m/s. Näissä nopeuksissa joidenkin metallien (esimerkiksi alumiinin) muovattavuus paranee jopa kolminkertaiseksi, eli metalli muovautuu ennen murtumistaan jopa 3x normaalia enemmän. Suurnopeusmuovauksen menetelmät ovat: räjäytysmuovaus, sähköimpulssimuovaus ja magneetti-impulssimuovaus.
Räjäytysmuovaus

Menetelmässä levitetään räjähdysainetta muovattavan levyn pintaan ja räjäytetään siinä, jolloin levy painautuu räjähdyksen voimasta sen takana olevaa muottia vastaan. Tällä tavalla valmistettiin Nevadassa suuria säiliön päätyjä 1960-luvulla. Toisessa menetelmässä koneeseen ladataan räjähdyspanos, ja koneessa oleva työkalu kiihdytetään tämän räjähdysvoiman avulla vasten muovattavaa levyä, joka pakenee työkalun edellä muottia vasten. Räjäytysmenetelmällä voidaan myös hitsata.
Sähköimpulssimuovaus

Sähköimpulssimuovauksessa lyhytaikaisen (impulssi) valokaaren avulla saadaan vedessä aikaan paineaalto, joka muovaa kappaleen. Menetelmällä on yhtäläisyyksiä hydromuovauksen kanssa.
Magneetti-impulssimuovaus

Menetelmässä sähkömagneetin läpi johdetaan erittäin suuri virtaimpulssi, mikä aiheuttaa ympärilleen pulssimaisen voimakkaan magneettikentän. Tämä magneettikenttä johdetaan kappaleeseen siten, että kappaleeseen syntyy halutun suuntainen voima. Magneetti-impulssimuovauksessa hyvin sähköä johtava metallilevy asetetaan magneettikenttään siten, että levy liikkuu kohtisuoraan muottia kohti. Kohdattuaan muotin, levy muovautuu dynaamisen energiansa ja kenttävoiman ansiosta muottia vasten. Voidaan myös muovata välillisesti siten, että pelkästään työkalu (painin) saatetaan magneettipulssin avulla suureen nopeuteen. Työkalu sitten muovaa levyn.
Suurnopeusmuovauksen etuna on, että kappaleen takaisinjousto jää niissä pieneksi. Laitteet ovat melko yksinkertaisia ja siten halpoja.
Suippohärkylä

| Suippohärkylä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Sanikkaiset Pteridophyta
Alakaari::  Saniaiset Pteridophytina
Luokka::  Pteridopsida
Lahko::  Polypodiales
Heimo::  Alvejuurikasvit Dryopteridaceae
Suku::  Härkylät Polystichum
Laji::  lonchitis
Kaksiosainen nimi
 Polystichum lonchitis  (L.) Roth 
Katso myös
   Suippohärkylä Wikispeciesissä   Suippohärkylä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suippohärkylä (Polystichum lonchitis) on pääasiassa vuoristoseuduilla tavattava saniainen. Suomessa laji on harvinainen ja rauhoitettu luonnonsuojeluasetuksella.
Ulkonäkö ja koko

Suippohärkylän maavarsi on lyhyt ja pystyhkö. Kimppuina kasvavat lehdet ovat 15–40 cm pitkät. Ne ovat lyhytruotisia ja nahkeita ja talvehtivat vihreinä. Lehtilapa on 4–5 cm leveä, kapeanpuikea ja kertaalleen parilehdykkäinen. Myös lehdykät ovat kapeanpuikeita, tyvestä epämukaisia ja käyristyvät hieman kärkeä kohti. Lehdyköiden hampaat ovat otakärkisiä. Lehtilavan alapinnassa olevien itiöpesäkkeiden katesuomut ovat kilpimäisiä. Suippohärkylä kukkii Suomessa heinä-elokuussa.
Suippohärkylä saattaa risteytyä samoilla kasvupaikoilla piikkihärkylän (P. aculeatum) kanssa.
Levinneisyys

Suippohärkylää tavataan laajalla alueella Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa, mutta lajin levinneisyysalue on varsin hajanainen ja keskittyy lähinnä vuoristoalueisiin. Sitä tavataan muun muassa Pyreneiltä, Alpeilta, Balkanin niemimaalta, Skotlannista, Uralilta, Skandeilta Kaukasukselta ja Kalliovuorilta.
Suomen lähialueilla suippohärkylää tavataan pääasiassa Norjan vuoristoseuduilta sekä harvinaisena Ruotsista ja Kuolan niemimaalta. Suomessa laji kasvaa Keski- ja Pohjois-Lapissa sekä muutamalla paikalla Varsinais-Suomessa.
Elinympäristö

Suomessa suippohärkylä kasvaa suojaisissa tunturikoivikoissa. Laji on kalkinsuosija.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Suippohärkylän levinneisyys Suomessa.
Pohjolan kasvien pauloissa: Polystichum lonchitis - suippohärkylä
Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Suippohärkylä (Polystichum lonchitis)
ITIS: Polystichum lonchitis (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Polystichum lonchitis (englanniksi)
Takaraivolohko

Vasen takaraivolohko merkittynä punaisella.
Takaraivolohko eli okkipitaalilohko (lat. lobus occipitalis) on osa isoaivoja. Se sijaitsee nimensä mukaisesti takaraivossa. Takaraivolohko on tärkeä tietoisen näkemisen ja tunnistamisen kannalta. Se osallistuu myös mielikuvien luontiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Takaraivolohko Wikimedia Commonsissa
Ilmoniemi, Risto: Aivojen rakenne ja toiminta (Arkistoitu – Internet Archive)
Takapulpetin poika

| Takapulpetin poika> There's Boy in the Girls' Bathroom |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Louis Sachar
Kieli:  englanti
Genre:  nuortenkirja
Julkaistu:  1987
Suomennos
Suomentaja:  Suvi Mikkola
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2003
Sivumäärä:  231
ISBN:  951-1-18524-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Takapulpetin poika (engl. There's a Boy in the Girls' Bathroom) on kirjailija Louis Sacharin nuortenkirja vuodelta 1987. Kirjan on suomentanut Suvi Mikkola ja kustantanut suomeksi Otava 2003.
Juoni

Kirjan päähenkilö on eristäytynyt ja epäsuosittu 12-vuotias poika Bradley Chalkers, joka on viidennellä luokalla. Suomenkielinen nimi tulee siitä, kun Bradley istuu aina luokan taaimmaisessa pulpetissa. Kouluun tulee uusi oppilas Jeff Fishkin, joka ystävystyy hetkellisesti Bradleyn kanssa. Huonon koulumenestyksensä ja käytöksensä takia Bradley lähetetään uudelle koulukuraattorille, Carla Daviesille. Bradley on todella torjuva ja ihmettyy, kun Carla ei inhoa häntä. Bradley ei halua, että Jeffillä olisi muita ystäviä hänen lisäkseen ja yrittää torjua kolme tyttöä, jotka yrittävät tutustua Jeffiin. Kirjan englanninkielinen nimi tulee kohdasta, jossa Jeff joutuu vahingossa tyttöjen vessaan ja tapaa ensi kertaa yhden tytöistä, Colleen Verigolden. Bradley kyllästyy, kun tytöt yrittävät saada Jeffiltä huomiota ja erehtyy uhkailemaan näitä, mutta saa selkäänsä ja juoksee pakoon. Bradley saa mustan silmän, mutta valehtelee äidilleen Jeffin olevan syyllinen, koska kokee Jeffin pettäneet hänet olemalla tytöille liian ystävällinen. Jeff ystävystyy pian muiden koulun poikien kanssa, jotka vihaavat Bradleytä, ja päättää unohtaa tämän.
Hitaasti Bradley alkaa pitää Carlasta, kun huomaa tämän neuvojen auttavan koulumenestyksessä ja ystävien saamisessa. Jeffiin ihastunut Colleen yrittää pyytää tätä syntymäpäivilleen, mutta koviksen roolissaan Jeff kieltäytyy tästä kylmästi. Tytöistä Melinda Birch löylyttää Jeffin, ja tämä väittää Bradleyn lyöneen häntä. Jeff ja Bradley kuitenkin ystävystyvät uudelleen ja Bradley otetaan mukaan Jeffin kaveriporukkaan. Bradley ihastuu koulukuraattoriin, muttei kerro tästä kenellekään, vaikkakin Bradleyn sisko Claudia saa sattumalta tietää. Riidasta huolimatta Colleen on edelleen ihastunut Jeffiin ja tämän muututtua ystävällisemmäksi pyytää uudelleen tätä syntymäpäivilleen. Myös Bradleyn muututtua tavalliseksi pojaksi kutsuu Colleen hänetkin, ja saa myöntävän vastauksen.
Koululaisten vanhemmat järjestävät kokouksen, jossa kritisoidaan ankarasti koulukuraattorin pitämistä koulun palkkalistoilla, ja lopulta Carla päätetäänkin siirtää opettajaksi toiseen kouluun. Bradley syyttää Carlaa siirrosta, koska ei halua joutua tästä eroon. Carla pyytää häntä käymään vastaanotolla vielä kahtena viimeisenä päivänä, mutta protestiksi Bradley jättää tulematta. Carla jättää Bradleylle kirjeen, ja Bradley antaa Carlalle anteeksi. Bradley menee yhdessä Jeffin kanssa Colleenin syntymäpäiville, joilla on myös Melinda, mutta kaikki vihanpito on loppunut.
Svaneholmin linna

Svaneholmin linna Skånessa
Svaneholmin linna on 1500-luvulta peräisin oleva linna Skurupin kunnassa, noin 40 kilometriä itään Malmöstä, Ruotsin Skånen maakunnassa. Linnassa toimii nykyisin museo ja ravintola.
Linna rakennettiin alun perin vuoden 1530 tienoilla goottilaiseen renessanssityyliin. Se on kuitenkin aikojen saatossa kokenut useita merkittäviä muutoksia. Linnan uudelleenrakennutti 1600-luvulla aatelismies Axel Gyllenstierna italialaiseen barokkityyliin. Sen peri 1700-luvulla Rutger Macklean, joka muun muassa palautti linnan ympärille vallihaudan ja loi alueelle englantilaisen puiston.
Vuonna 1816 Svaneholmin omistajuus siirtyi Kjell Kristoffer Bennetille ja vuonna 1839 Carl Johan Hallenborgille. Vuonna 1882 sen osti Carl Augustin Ehrensvärd, joka vuosina 1933–1934 toteutti linnassa suuria kunnostustöitä, lisäten sinne muun muassa keskuslämmityksen ja entisöiden seinämaalauksia. Ehrensvärdin kuoltua vuonna 1935 linnan osti puistoineen kotiseutuyhdistys.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Linnan kotisivut (ruotsiksi)
Slottsguiden (ruotsiksi)
Skånskan.se: Kan någon rädda Svaneholms slott (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Aftonbladet: Här har spökena fått ett eget rum (ruotsiksi)
Tamsalu (kunta)

Tamsalu oli kunta Virossa Länsi-Virumaalla. Siihen kuului Tamsalun epäitsenäinen kaupunki.
Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Tamsalu ja Tapan kunta yhdistettiin uudeksi Tapan kunnaksi.
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Tamsalun kunnassa (Tamsalun epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 3 811 asukasta, joista 3 249 (85,3 %) oli virolaisia, 384 (10,1 %) venäläisiä ja 177 (4,6 %) muita kansallisuuksia.
Suur-Helsingin Osuuspankki

Suur-Helsingin Osuuspankki (SHOP) oli Suomen pääkaupunkiseudulla vuosina 1947–1996 toiminut osuuspankki. Pankki joutui 1990-luvun pankkikriisissä pahoihin vaikeuksiin. Sen terveeksi katsottu liiketoiminta siirrettiin vuonna 1996 Okopankkiin, josta myöhemmin kehittyi Helsingin Seudun Osuuspankki.
Perustaminen

SHOP perustettiin nimellä Suur-Helsingin Osuuskassa r.l. vuonna 1946. Osuuskassan toiminta alkoi 1947. Perustamisen taustalla oli sodan jälkeisen asuntorakentamisen rahoitusongelmat. Perustamisen tausta ei ollut puoluepoliittinen, vaan perustajat edustivat kaikkia poliittisia näkökantoja. Ensisijainen nimiehdotus ennen kassan perustamista oli Helsingin Seudun Osuuskassa, mutta kassan nimeksi tuli kuitenkin Suur-Helsingin Osuuskassa. Suur-Helsingillä tarkoitettiin Helsinkiä ja sen ympäristöä, aluetta kuitenkaan sen tarkemmin määrittelemättä. Kassan hallintokieleksi tuli suomi.
Suur-Helsingin Osuuskassa oli osuuskassojen joukossa poikkeuksellinen. Osuuskassojen toiminta painottui maaseudulle. SHOP:n perustamisella pyrittiin kuitenkin helpottamaan rintamamiesten ja muiden maansaantiin oikeutettujen ryhmien asuntolainoitusta pääkaupunkiseudulla.
Toiminnan kehitys 1940–1970-luvuilla

Pankin säännöissä mainittu toiminta-alue oli aluksi ”Helsingin kaupunki lähiympäristöineen”. Vuonna 1955 toimintapiiriksi määriteltiin Helsingin kaupunki, Helsingin maalaiskunta ja Espoon kunta sekä niihin rajoittuvat kunnat; käytännössä sanamuodon muutoksella ei ollut vaikutusta. Vuonna 1971 toimialueeksi määriteltiin Uudenmaan lääni.
Osuuskassa oli aloittanut toimintansa yhdellä konttorilla Helsingin keskustassa. Vuonna 1976 oli Suur-Helsingin Osuuspankilla 35 toimipaikkaa. Ne sijaitsivat Helsingissä, Espoossa ja Vantaalla. Henkilöstöä oli 327 vuonna 1975.
Suur-Helsingin Osuuskassasta tuli Suur-Helsingin Osuuspankki vuonna 1971. Nimenmuutos liittyi uuteen vuoden 1970 osuuspankkilakiin. Tässä yhteydessä muutkin osuuskassat muuttuivat osuuspankeiksi.
Suur-Helsingin Osuuspankilla jäsenmäärä kehittyi siten, että kun sillä vuoden 1947 lopussa oli 83 jäsentä, vuonna 1961 heitä oli jo yli 3000. Vuoden 1975 lopussa jäseniä oli 4170. Osuusmaksun suuruus oli ensin 500 ”vanhaa markkaa” (vastasi myöhemmin 5 mk), kunnes sitä 1973 korotettiin 100 markkaan. Jäsen sai merkitä niin monta osuusmaksuerää kuin halusi. Moni merkitsi kymmeniä osuuksia, sille pankki maksoi 1970-luvulla osuusmaksulle korkeampaa korkoa kuin talletuksille.
Suur-Helsingin osuuspankki oli vuonna 1960 Suomen 6. suurin osuuspankki taseen koolla mitattuna. Vuonna 1970 se oli jo toiseksi suurin ja vuonna 1980 suurin osuuspankki.
Toiminnan loppuvaiheet

Suur-Helsingin Osuuspankkiin fuusioitiin 1990-luvulla erittäin tappiolliset Osuuspankki Yhteistuki ja Talousosuuspankki. Fuusiot tehtiin näiden kahden pankin pelastamiseksi selvitystilalta. Talousosuuspankkiin oli jo 1980-luvun puolella fuusioitu tappiollinen Yrittäjäin Osuuspankki.
SHOP oli pahasti tappiollinen. Merkittävä osa tappioista oli peräisin näistä kahdesta fuusioidusta pankista. SHOP sai suurta tukea Osuuspankkien Vakuusrahastosta, mutta tappiot olivat niin suuret, ettei sillä ollut edellytyksiä jatkaa toimintaansa.
Vuonna 1996 pankkitoiminta järjestettiin uudelleen. Pääkaupunkiseudun osuuspankit yhdistettiin siten, että SHOP ja OKO:n vähittäispankkitoiminnat yhdistettiin Okopankki Oyj:ksi.
Itse SHOP muutettiin samassa yhteydessä roskapankiksi nimellä Osuuspankki Realum. Roskapankin tarkoitus oli päästä eroon pankin kiinteistöistä ja vastuista. Roskapankin omistajaksi tuli Osuuspankkien Keskusliitto sen jälkeen, kun se oli lunastanut SHOP:n jäsenten jäsenosuudet itselleen.
Fuusiot

Suur-Helsingin Osuuspankkiin fuusioitiin sen toiminta-aikana useita osuuskassoja ja osuuspankkeja.
Espoon Osuuskassa, per. 1925, fuusio 1949
Pitäjänmäen Osuuskassa , fuusio 1949, perustettu 1927 nimellä Leppävaaran Osuuskassa
Helsingin Lähiseutujen Osuuskassa oli lopetettuaan luovuttanut varansa Leppävaaran Osuuskassalle jo aiemmin
Tikkurilan Osuuskassa, per. 1913, fuusio 1949
Tapanilan Osuuskassa, per. 1925, fuusio 1961
Osuuspankki Yhteistuki, ay-liikkeen pankki, per. 1963, fuusio 1990-luvulla
Talousosuuspankki, fuusio 1990-luvulla
Yrittäjäin Osuuspankki oli fuusioitu Talousosuuspankkiin 1980-luvulla