stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalundborg

| Kalundborg |
| --- | --- |
 Vor Frue Kirke -kirkko Kalundborgissa.
 vaakuna
 Kalundborg
 Koordinaatit: 55°40′53″N, 11°5′6″E 
Valtio:   Tanska
Alue:  Sjællandin alue
Kunta:  Kalundborgin kunta
Väkiluku:  16 303
 Ajankohdan 1.1.2012 mukainen väkilukutieto koskee taajamaa (tansk. by), ja sen lähteenä on Danmarks Statistik. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kalundborg on Tanskassa Sjællandin alueella sijaitsevan Kalundborgin kunnan keskustaajama. Vuoden 2012 alussa taajamassa oli 16 303 asukasta.
Kalundborg sijaitsee Sjællandin saarella noin 50 kilometriä maan pääkaupungista Kööpenhaminasta länteen. Kaupungin tunnetuin maamerkki on 1100-luvulta oleva Vor Frue Kirke. Kirkko on tehty tiilestä kuten myös sen viisi tornia.
Kalundborg on tunnettu myös Tanskan suurimmasta hiilivoimalasta (DONG Energy Asnæsværket), entsyymitehtaastaan (Novo Nordisk and Novozymes, maailman suurin insuliinin ja entsyymien valmistaja) sekä Kalundborgin lyhyt- ja keskiaalto-radioasemasta.
Vuosina 1964–1990 Kalundborgissa toimi jopa 3 500 henkeä työllistänyt lämpörullatehdas Carmen.
Tanskan suurin hiilivoimala
Statoilin öljynjalostamo Kalundborgissa
Radiomastoja hiilivoimalan läheisyydessä
Statoilin jalostamo ja öljysatama

Kalundborgissa sijaitsee Statoilin Tanskan öljynjalostamo. Se on Tanskan suurin öljynjalostamo 5,5 miljoonan raakaöljytonnin vuosikapasiteetillaan. Jalostamo palvelee Tanskan, Skandinavian ja Itämeren alueen markkinoita huoltamoineen. Öljyn ja öljynjalostustuotteiden kuljetuksia varten jalostamolla on oma terminaalinsa Kalundborgin sataman yhteydessä. Tämä Statoilin öljysatama (Statoil-Havnen) on vuosittaiselta rahtimäärältään yksi Tanskan suurimmista satamista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kalundborgin kunnan kotisivut (tanskaksi)
Kalundborgin satama (tanskaksi) (englanniksi)
Kalundborgin kunta

| Kalundborgin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna
 Kunnan sijainti Tanskan kartalla.
Valtio:   Tanska
Alue:  Sjællandin alue
Keskustaajama:  Kalundborg
Hallinto:  
 – Pormestari:  Martin Damm
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  575,4 km²
Väkiluku:  48 376
 – Väestötiheys:  84,1 as./km²
 
 www.kalundborg.dk 
 Tilastotietojen lähteenä Danmarks Statistik. Väkiluvun ajankohta 1.4.2020 ja pinta-alan vuosi 2020. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kartta kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista.
Kalundborg on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 48 376 asukasta, ja sen pinta-ala oli 575,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Kalundborg.
Seurakunnat

Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (tansk. sogn). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
01: Sejerø Sogn
02: Røsnæs Sogn
03: Raklev Sogn
04: Bregninge Sogn
05: Føllenslev Sogn
06: Særslev Sogn
07: Vor Frue Sogn
08: Nyvang Sogn
09: Tømmerup Sogn
10: Værslev Sogn
11: Viskinge Sogn
12: Bjergsted Sogn
13: Årby Sogn
14: Rørby Sogn
15: Ubby Sogn
16: Aunsø Sogn
17: Svallerup Sogn
18: Lille Fuglede Sogn
19: Jorløse Sogn
20: Buerup Sogn
21: Store Fuglede Sogn
22: Gørlev Sogn
23: Bakkendrup Sogn
24: Hallenslev Sogn
25: Sæby Sogn
26: Reerslev Sogn
27: Kirke Helsinge Sogn
28: Finderup Sogn
29: Drøsselbjerg Sogn
30: Gierslev Sogn
31: Solbjerg Sogn
32: Ørslev Sogn
33: Alleshave Sogn
34: Reersø Sogn
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kalundborgin kunnan kotisivut (tanskaksi)
Karel Roden

Karel Roden vuonna 2008.
Karel Roden (s. 18. toukokuuta 1962, České Budějovice) on tšekkiläinen näyttelijä.
Biografia > Aiempi elämä

Rodenin isä ja isoisä olivat myös näyttelijöitä. Opiskeltuaan teatteritaidetta Prahassa hän on esittänyt elokuvissa ja teattereissa monia rooleja.
Biografia > Näyttelijänura

Tšekin ulkopuolella hänet tunnetaan monista Hollywood-rooleistaan, kuten elokuvissa 15 Minutes (2001), Blade II (2002), Bulletproof Monk (2003), Medusan isku (2004), Hellboy (2004), Running Scared (2006), Largo Winch (2008), RocknRolla (2008) ja Ottolapsi (2009). Hänellä oli myös pieni rooli vuoden 2007 elokuvassa Mr. Bean lomailee. Hän esitti Juraj Thurzoa Bathory-elokuvassa vuonna 2008.
Pääroolistaan elokuvassa Guard No. 47 Roden sai Czech Lion -palkinnon. Hän sai myös Alfréd Radok -palkinnon esiintymisestään Brunona näytelmässä Le Cocu Magnifique.
Roden tekee Mikhail Faustinin ääniroolin videopelissä Grand Theft Auto 4.
Biografia > Yksityiselämä

Roden asuu Prahassa näyttelijä-taiteilija Jana Krausován kanssa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Karel Roden Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Biography, including list of roles (Arkistoitu – Internet Archive) (tšekiksi)
Jääpallon SM-sarja 1962

| SM-sarja 1961–1962 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Sarjajärjestelmä:  Yksinkertainen sarja
Mestari:  OPS
Toinen sija:  OLS
Kolmas sija:  KUV
Pudonneet joukkueet:  VPS ja VIFK
Paras maalintekijä:  Seppo Alatalo, OPS (11)
Suurin yleisömäärä:  3 140 (OPS-KUV)
Alempi sarjataso:  Suomensarja
  ← 1961 :  1963 → 
Jääpallon Suomen mestaruus kaudella 1961–1962 ratkaistiin yksinkertaisessa sarjassa. Oulun Palloseura voitti kolmannen peräkkäisen mestaruutensa. Hopealle sijoittui Oulun Luistinseura, jolle mitali oli ensimmäinen. KUV sijoittui pronssille ennen Vastusta paremman maalieron turvin. Myös sarjanousija MP oli vain pisteen huonompi kuin pronssijoukkue. Yksi edellisten kausien suurista, Lappeenrannan Veiterä, joutui taistelemaan jopa sarjapaikastaan. Vaasalaisseuroille kausi oli murheellinen, sekä VPS että VIFK putosivat sarjasta. OTP oli yhden pisteen verran putoamisviivan yläpuolella ja WP-35 säilytti sarjapaikkansa uusintaottelun jälkeen. VPS ei jatkanut putoamisen jälkeen enää jääpallotoimintaansa.
Mestaruussarja > Sarjataulukko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Palloseura | 9 | 7 | 2 | 0 | 34–11 | 16 |
| Oulun Luistinseura | 9 | 4 | 4 | 1 | 34–19 | 12 |
| Käpylän Urheilu-Veikot | 9 | 4 | 3 | 2 | 31–33 | 11 |
| Veitsiluodon Vastus | 9 | 5 | 1 | 3 | 26–24 | 11 |
| Mikkelin Palloilijat | 9 | 4 | 2 | 3 | 29–26 | 10 |
| Lappeenrannan Veiterä | 9 | 4 | 1 | 4 | 24–24 | 9 |
| Oulun Työväen Palloilijat | 9 | 2 | 3 | 4 | 18–26 | 7 |
| Warkauden Pallo -35 | 9 | 3 | 0 | 6 | 15–20 | 6 |
| Vaasan Palloseura | 9 | 2 | 2 | 5 | 13–23 | 6 |
| Vasa IFK | 9 | 0 | 2 | 7 | 13–41 | 2 |
Mestaruussarja > Ottelut

| Joukkue | OPS | OLS | KUV | VV | MP | LV | OTP | WP35 | VPS | VIFK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Palloseura |  | 3–3 | 2–2 | 5–1 |  | 7–2 |  |  | 5–1 |  |
| Oulun Luistinseura |  |  |  |  | 6–3 |  | 2–2 | 5–2 |  | 8–0 |
| Käpylän Urheilu-Veikot |  | 4–4 |  |  |  | 1–2 |  | 3–2 | 4–2 |  |
| Veitsiluodon Vastus |  | 1–0 | 2–8 |  |  | 1–0 | 7–3 |  |  | 5–1 |
| Mikkelin Palloilijat | 1–4 |  | 4–3 | 3–3 |  |  |  |  |  | 9–3 |
| Lappeenrannan Veiterä |  | 2–4 |  |  | 3–4 |  | 4–1 | 4–2 |  | 3–2 |
| Oulun Työväen Palloilijat | 1–4 |  | 2–3 |  | 3–3 |  |  | 2–1 | 2–0 |  |
| Warkauden Pallo -35 | 0–3 |  |  | 3–2 | 1–0 |  |  |  | 0–1 |  |
| Vaasan Palloseura |  | 2–2 |  | 1–4 | 0–2 | 2–2 |  |  |  |  |
| Vasa IFK | 0–1 |  | 3–3 |  |  |  | 2–2 | 0–4 | 2–4 |  |
Mestaruussarja > Ottelut > Uusinta sarjassa säilymisestä

| Joukkue 1 | Tulos | Joukkue 2 |
| --- | --- | --- |
| Warkauden Pallo -35 | 6–3 ja. | Vaasan Palloseura |
VPS ja VIFK putosivat sarjasta. Suomensarjasta nousivat Viipurin Reipas ja Lappeenrannan Pallo.
Mestaruussarja > Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| OPS | 5 | 12 976 | 2595 |
| OTP | 5 | 8 952 | 1790 |
| Veiterä | 5 | 7 879 | 1576 |
| OLS | 4 | 6 253 | 1563 |
| KUV | 4 | 4 360 | 1090 |
| MP | 4 | 3 895 | 974 |
| Vastus | 5 | 4 176 | 835 |
| WP-35 | 4 | 3 324 | 831 |
| VIFK | 5 | 3 679 | 736 |
| VPS | 4 | 2 844 | 711 |
| Yhteensä | 45 | 58 338 | 1296 |
Yleisömäärät kerätty Helsingin Sanomien otteluraporteista
Suomenmestarit

OPS:n joukkue Jaakko Reiniharju, Jorma Ollanketo, Tuomo Kilponen, Raimo Okkonen, Pauli Heiskanen, Matti Kovalainen, Raimo Kaarela, Heikki Ollikainen, Seppo Alatalo, Juhani Turpeenniemi, Alpo Aho, Jorma Kukkonen, Kalevi Härmä ja Heikki Forsman. Valmentaja: Reino Arvola
Aiheesta muualla

Elonet: Finlandia-katsaus 576 (1962) - Mestaruussarjan ottelu KUV - WP-35, 31.12.1961 Helsingin Veldromilla, filmi alusta 4:20
Jääpallon SM-sarjan kaudet
| Cup-kilpailut |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1900-luku |  |  |  |  |  |  |  | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1910-luku | 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | (1918) | 1919 | 1920 |
| 1920-luku | 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
Mestaruussarja: 
| 1930-luku | 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1940-luku | 1941 | 1942 | 1943 (cup) | 1944 (cup) | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1950-luku | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1960-luku | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1969–70 |
| 1970-luku | 1970–71 | 1971–72 | 1972–73 | 1973–74 | 1974–75 | 1975–76 | 1976–77 | 1977–78 | 1978–79 | 1979–80 |
| 1980-luku | 1980–81 | 1981–82 | 1982–83 | 1983–84 | 1984–85 | 1985–86 | 1986–87 | 1987–88 | 1988–89 | 1989–90 |
| 1990-luku | 1990–91 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Bandyliiga: 
| 1990-luku |  | 1991–92 | 1992–93 | 1993–94 | 1994–95 | 1995–96 | 1996–97 | 1997–98 | 1998–99 | 1999–00 |
| 2000-luku | 2000–01 | 2001–02 | 2002–03 | 2003–04 | 2004–05 | 2005–06 | 2006–07 | 2007–08 | 2008–09 | 2009–10 |
| 2010–luku | 2010–11 | 2011–12 | 2012–13 | 2013–14 | 2014–15 | 2015–16 | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 |
| 2020–luku | 2020–21 | 2021–22 | 2022–23 | 2023–24 | 2024–25 |  |  |  |  |  |
Kalush (yhtye)

| Kalush / Kalush Orchestra |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  2019–
Tyylilaji:  rap, hip hop, kansanmusiikki
Kotipaikka:  Kiova, Ukraina
Laulukieli:  ukraina
Jäsenet:  Oleh Psjuk Ihor Didentšuk MC Kylymmen Kalush Orchestra: Tymofi Muzytšuk Vitali Dužyk
Levy-yhtiö:  Def Jam Recordings
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kalush on ukrainalainen yhtye, joka perustettiin vuonna 2019. Ryhmään kuuluvat perustaja ja räppäri Oleh Psjuk, instrumentalisti Ihor Didentšuk ja DJ MC Kylymmen. Yhtyeen sivuprojekti, Kalush Orchestra edusti Ukrainaa ja voitti vuoden 2022 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”Stefania”.
Historiaa

Kalush on ukrainankielistä hiphop-musiikkia soittava yhtye. Sen sivuprojektiksi perustettiin vuonna 2021 Kalush Orchestra, jonka musiikissa yhdistyvät ukrainalainen kansanmusiikki, hiphop ja rap.
Kalushin ja Kalush Orchestran perustajajäseniin kuuluva Ihor Didentšuk on edustanut Ukrainaa Euroviisuissa kahtena vuonna peräkkäin: vuoden 2022 lisäksi hän esiintyi vuonna 2021 Go_A-yhtyeessä, joka sijoittui viisujen viidennelle sijalle.
Yhtye on nimetty Oleh Psjukin kotikaupungin Kalušin mukaan.
Kalush Orchestra on esiintynyt Suomessa kesällä 2023 ja toukokuussa 2024.
Diskografia > Studioalbumit

Hotin (2021)
Jo-Jo (2021)
Kaurjärvi

| Kaurjärvi eli Kaurajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Laitila 
Koordinaatit:  60°53′44″N, 21°47′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Malvonjokeen 
Järvinumero:  32.003.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  25,4 m 
Rantaviiva:  0,819 km 
Pinta-ala:  2,819 ha  
 fiKaurjärvi 
Kaurjärvi  eli Kaurajärvi  on Varsinais-Suomessa Laitilan Malkolla oleva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistöön.
Maantiede

Järven pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Siihen laskee yksi metsäoja ja sen oma laskuoja, joka lähtee järven pohjoispäästä, on 3,0 kilometriä pitkä. Laskuoja laskee Malvonjokeen eli Sirppujoen latvajokeen. Järvellä on 820 metriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin kallio- ja moreenipohjaista metsämaastoa, joka on suostunutta. Rannoille on rakennettu alle kymmenen loma-asuntoa, joille johtaa tiet Laitilasta.
Kernu

| Kernu |
| --- | --- |
 Laitsen kartano
 lippu:  vaakuna
 Kernun sijainti Virossa
 Koordinaatit: 59°08′00″N, 24°30′00″E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Harjumaa
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  174,70 km²
Väkiluku (2014):  2 351
 – Väestötiheys:  13,5 as./km²
 
 www.kernu.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kernu (saks. Kirna) on entinen kunta ja nykyinen kylä Harjumaan maakunnassa, Virossa. Kernu liitettiin osaksi uutta Sauen kuntaa vuoden 2017 lokakuussa, jolloin Kernusta tuli Sauen kunnan kylä.
Kernun asukasluku oli vuonna 2014 2 351, pinta-ala 174,70 neliökilometriä ja asukastiheys 13,5 asukasta neliökilometrillä. Kernussa oli 17 kylää. Kernussa oli kaksi koulua, yksi Kernun kylässä ja yksi Ruilan kylässä.
Väestö

Vuonna 2011 Kernun kunnassa oli 2 404 asukasta, joista 2 112 (87,9 %) oli virolaisia, 216 (9,0 %) venäläisiä ja 60 (2,5 %) muita kansallisuuksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kernu Wikimedia Commonsissa
Kauria

Kauria voi tarkoittaa:
Eino Kauria (vuoteen 1930 Fagerlund, 1903–1997), koristetaiteilija
Janne Kauria (s. 1978), jalkapalloilija
Sari Kauria (s. 1964), karateka.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Keski-Suomen luontomuseo

| Luontomuseo |
| --- | --- |

Tyyppi:  Luonnontieteellinen museo, museo 
Osoite:  Ihantolantie 5, 40720 Jyväskylä  
Sijainti:  Vesilinna, Harju
Kotisivut:  https://tiedemuseo.jyu.fi/fi/luontomuseo
Koordinaatit:  62°14′35″N, 25°44′24″E
 fiLuontomuseo 
  
Luontomuseo on Jyväskylän yliopiston tiedemuseon osana toimiva luonnontieteellinen museo, joka sijaitsee Jyväskylän Harjulla Vesilinnassa.
Museon perusnäyttely Perintönä ympäristö esittelee Keski-Suomen luontoa vanhimmasta kallioperästä 2000-luvun kohteisiin. Museossa on myös vaihtuvia näyttelyitä. Kokoelmissa on geologisia, eläin- ja kasvitieteellisiä näytteitä sekä valokuvia. Kaloja, lintuja, nisäkkäitä ja sieniä esitellään luonnollisissa elinympäristöissään. Kokonaisnäytemäärä vuonna 2019 oli yli 310 000.
Vuonna 2019 Luontomuseossa vieraili 31 568 kävijää.
Aiheesta muualla

Keski-Suomen luontomuseo
Museoliiton Museokortti-kohde
Avoimen tiedon keskus (Open Science Center, OSC), Jyväskylän yliopisto
Luontomuseon maapallodioraama.
Kansainvälinen työjärjestö

| Kansainvälinen työjärjestö |
| --- | --- |
  International Labour Organization  Organisation internationale du Travail  Organización Internacional del Trabajo  

Perustettu:  1919
Tyyppi:  YK:n erityisjärjestö
Toimiala:  työsuojelu
Päämaja:   Geneve, Sveitsi
Jäsenet:  185 jäsenvaltiota
pääsihteeri:  Guy Ryder ( Britannia)
Kattojärjestö:  Yhdistyneet kansakunnat
Tunnustukset:   Nobelin rauhanpalkinto (1969)
Aiheesta muualla
www.ilo.org
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kansainvälinen työjärjestö (engl. International Labour Organization, ILO) on Yhdistyneiden kansakuntien alainen järjestö, joka hoitaa työvoimaan ja työntekoon kuuluvia asioita. Se on vanhempi kuin itse YK, perustettu 1919 Versailles’n rauhansopimusneuvottelujen yhteydessä ja liitettiin YK:n yhteyteen toisen maailmansodan päättyessä. ILO:n päämaja sijaitsee Genevessä.
ILO pyrkii parantamaan työoloja ja vaikuttamaan työsuojeluasioihin ja vastustaa lapsityötä. Järjestölle myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto vuonna 1969.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
ILOn viralliset sivut
ILO:n Decent work - Kunnon työ maksuton tietopalvelu
Nobelin rauhanpalkinnon saajat
| --- | --- |
1901–1925:  1901: Dunant, Passy 1902: Ducommun, Gobat 1903: Cremer 1904: Kansainvälisen oikeuden instituutti 1905: Suttner 1906: Roosevelt 1907: Moneta, Renault 1908: Arnoldson, Bajer 1909: Beernaert, Paul Balluet d’Estournelles de Constant 1910: Kansainvälinen Rauhantoimisto 1911: Asser, Fried 1912: Root 1913: La Fontaine 1917: Punainen Risti 1919: Wilson 1920: Bourgeois 1921: Branting, Lange 1922: Nansen 1925: Chamberlain, Dawes
1926–1950:  1926: Briand, Stresemann 1927: Buisson, Quidde 1929: Kellogg 1930: Söderblom 1931: Addams, Butler 1933: Angell 1934: Henderson 1935: Ossietzky 1936: Lamas 1937: Cecil 1938: Nansenin kansainvälinen pakolaistoimisto 1944: Punainen Risti 1945: Hull 1946: Balch, Mott 1947: Kveekarit 1949: Boyd Orr
1951–1975:  1950: Bunche 1951: Jouhaux 1952: Schweitzer 1953: Marshall 1954: Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö 1957: Pearson 1958: Pire 1959: Noel‑Baker 1960: Lutuli 1961: Hammarskjöld 1962: Pauling 1963: Punainen Risti 1964: King 1965: Unicef 1968: Cassin 1969: Kansainvälinen työjärjestö 1970: Borlaug 1971: Brandt 1973: Kissinger, Lê 1974: MacBride, Satō 1975: Saharov
1976–2000:  1976: B. Williams, Corrigan 1977: Amnesty International 1978: Sadat, Begin 1979: Äiti Teresa 1980: Esquivel  1981: YK:n pakolaisapujärjestö 1982: Myrdal, García Robles 1983: Wałęsa 1984: Tutu 1985: Lääkärit ydinsotaa vastaan 1986: Wiesel 1987: Arias 1988: YK:n Rauhanturvaajat 1989: Dalai Lama 1990: Gorbatšov 1991: Suu Kyi 1992: Menchú 1993: Mandela, de Klerk 1994: Arafat, Peres, Rabin 1995: Pugwash-liike, Rotblat 1996: Belo, Ramos Horta 1997: Kampanja maamiinojen kieltämiseksi (ICBL), J. Williams 1998: Hume, Trimble 1999: Lääkärit ilman rajoja 2000: Kim
2001–:  2001: YK, Annan 2002: Carter 2003: Ebadi 2004: Maathai 2005: IAEA, ElBaradei 2006: Yunus, Grameen Bank 2007: Gore, IPCC 2008: Ahtisaari 2009: Obama 2010: Liu 2011: Gbowee, Johnson Sirleaf, Karman 2012: EU 2013: Kemiallisten aseiden kieltojärjestö 2014: Satyarthi, Yousafzai 2015: Tunisian kansallisen vuoropuhelun kvartetti 2016: Juan Manuel Santos 2017: International Campaign to Abolish Nuclear Weapons 2018: Murad, Mukwege 2019: Abiy 2020: Maailman ruokaohjelma 2021: Ressa, Muratov 2022: Bjaljatski, Memorial, Center for Civil Liberties 2023: Mohammadi 2024: Nihon Hidankyō
Kantaatti nro 1 (Webern)

Anton Webern sävelsi ensimmäisen kantaattinsa (op. 29) vuosina 1938–1939. Siihen kirjoitti sanat Webernin ystävä Hildegard Jone. Kolmesta lyhyestä osasta koostuva teos on sävelletty orkesterille, kuorolle ja sopraanolle.
Osat

"Zündender Lichtblitz des Lebens", Getragen – Lebhaft
"Kleiner Flügel Ahornsamen", Leicht bewegt
"Tönen die seligen Saiten Apolls", Ruhig
Keski-Suomen liitto

| Keski-Suomen liitto |
| --- | --- |
Perustettu:  1929
Tyyppi:  Kuntayhtymä
Toimiala:  Aluekehitys
Päämaja:  Lutakonaukio 7 (Innova 2), 40100 Jyväskylä
Toiminta-alue:  Keski-Suomen maakunta
Maakuntajohtaja:  Pekka Hokkanen
Päätöksentekoelin:  Keski-Suomen maakuntavaltuusto
Aiheesta muualla
Keski-Suomen liitto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keski-Suomen liitto on yksi Suomen 18:sta maakunnan liitoista. Liitto on perustettu 4. elokuuta 1929 alkujaan keskisuomalaisen maakuntahengen vaalimiseksi.  Keski-Suomen liiton toimisto on Jyväskylässä osoitteessa Lutakonaukio 7.
Maakunnan liiton lakisääteisiä tehtäviä ovat aluekehittäminen ja alueiden käytön suunnittelu. Liitto vastaa maakuntakaavoituksesta ja johtaa kansallista ja EU:n hankerahastoihin liittyvää kehittämistyötä maakunnassa. Ydintehtäviä ovat maakunnan yhteisen kehittämistahdon muodostaminen, maakunnan strateginen kehittäminen, kuntien ja maakunnan edunvalvonta sekä maakuntauudistuksen koordinoiminen Keski-Suomessa. Pitkän tähtäimen kehitystyötä ohjaa Keski-Suomi 2040 -strategia. Liitto myös hoitaa maakunnan kansainvälisiä suhteita.
Keski-Suomen maakuntajohtajana toimii Pekka Hokkanen. Keski-Suomen liiton toimistossa työskentelee noin 30 henkilöä. Liitto on Keski-Suomen kuntien muodostama kuntayhtymä, jossa ylintä valtaa käyttää maakuntavaltuusto. Maakuntavaltuuston puheenjohtaja on Riitta Mäkinen (Sdp). Käytännön työtä johtaa maakuntahallitus, jossa puheenjohtajana toimii Tahvo Anttila (Kesk.). Maakunnan yhteistyöryhmä MYR  linjaa maakunnan kehittämistä ja EU-tukien jakoa Keski-Suomessa.
Aiheesta muualla

Keski-Suomen liiton kotisivut
Karel Reisz

| Karel Reisz |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. heinäkuuta 1926 Ostrava, Tšekkoslovakia
Kuollut: 25. marraskuuta 2002 Camden, Lontoo
Ammatti:  elokuvaohjaaja
Puoliso:  Julia Coppard (eronnut) Betsy Blair (1963–2002)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Karel Reisz (21. heinäkuuta 1926 Ostrava, Tšekkoslovakia – 25. marraskuuta 2002 Camden, Lontoo, Britannia) oli tšekkiläissyntyinen brittiläinen elokuvaohjaaja ja näyttelijä. Hän työskenteli Britanniassa toisen maailmansodan jälkeen ja oli 1950–1960-luvun brittiläisen elokuvan realismin uranuurtajia.
Nuoruus

Reisz oli juutalainen pakolainen, joka kuului Nicholas Wintonin pelastamiin 669 pakolaiseen. Tullessaan Englantiin 1938 hän ei puhunut englantia juuri ollenkaan, mutta pääsi vieraasta aksentista hyvin nopeasti. Hänen isänsä oli juristi. Hänen Tšekkoslovakiaan jääneet vanhempansa kuolivat Auschwitzissa. Sotapalveluksen jälkeen hän opiskeli luonnontieteitä Cambridgen yliopiston Emmanuel Collegessa ja ryhtyi kirjoittamaan elokuvalehtiin, muun muassa Sight and Soundiin. Lindsay Andersonin ja Gavin Lambertin kanssa hän perusti 1947 elokuvalehti Sequencen. Koulun päätyttyä hän liittyi sodan lopulla ilmavoimiin.
Ura

Reisz oli Free Cinema -dokumenttielokuvasuuntauksen perustajia. Hänen ensimmäinen lyhytelokuvansa Momma Don't Allow (1955), jonka hän ohjasi yhdessä Tony Richardsonin kanssa, sisältyi ensimmäiseen Free Cinema -ohjelmaan, joka esitettiin National Film Theatressa helmikuussa 1956. Hänen elokuvansa We Are the Lambeth Boys (1958) oli naturalistinen kuvaus etelälontoolaisesta poikien kerhosta, joka oli poikkeuksellinen esittäessään työläisteinien vapaa-aikaa sellaisena kuin se oli: skifflemusiikkia ja tupakkaa, krikettiä, keskusteluryhmiä. Elokuva esitettiin Venetsian elokuvajuhlilla. BBC on tehnyt samoista ihmisistä ja samasta nuorisokerhosta kaksi elokuvaa, jotka se esitti 1985.
Reiszin ensimmäinen pitkä elokuva Lauantai-illasta sunnuntaiaamuun (1960) perustui Alan Sillitoen romaaniin, ja hän käytti siinä useita samoja tekniikoita kuin aiemmissa dokumenteissaan. Etenkin jaksot, jotka kuvattiin Raleighn tehtaalla Nottinghamissa ovat kuin dokumentteja ja tuovat elokuvaan hyvin todellisuutta lähenevän kuvan.
Reisz tuotti Andersonin elokuvan Miehen hinta (1963) ja ohjasi elokuvan Morgan – toivoton tapaus (1966), jonka David Mercer mukaili televisionäytelmästään (1962). Isadora (1968) on elämäkertaelokuva tanssija Isadora Duncanista, pääosassa Vanessa Redgrave. Seuraavalla vuosikymmenellä hän teki elokuvat Piru pakassa (1974) ja Kuka estää sateen? (1978).
Ranskalaisen luutnantin nainen (1981) on ehkä menestynein hänen myöhemmistä elokuvistaan. Se pohjautuu Harold Pinterin romaaniin, ja pääosia näyttelevät Jeremy Irons ja Meryl Streep. Reiszin viimeiset elokuvaohjaukset olivat Sweet Dreams (1985), jonka aiheena on countrylaulaja Patsy Cline, ja Kaikki voittavat (1990), johon käsikirjoituksen teki Arthur Miller omasta näytelmästään. Reisz on tehnyt oppikirjan The Technique of Film Editing (1953).
Yksityiselämä

Reiszillä on kolme poikaa ensimmäisen vaimonsa Julia Werthimerin kanssa. He erosivat myöhemmin. Reisz avioitui 1963 aiemmin Gene Kellyn kanssa naimisissa olleen Betsy Blairin kanssa, ja avioliitto kesti hänen kuolemaansa asti.
Aiheesta muualla

Vallance, Tom, "Karel Reisz: Director of 'Saturday Night and Sunday Morning'" Independent.co.uk (englanniksi)
Kehäkukat

| Kehäkukat |
| --- | --- |
 Peltokehäkukka (Calendula arvensis)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Asteroideae
Suku::  Kehäkukat Calendula  L.
Katso myös
   Kehäkukat Wikispeciesissä   Kehäkukat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kehäkukat (Calendula) on kasvisuku asterikasvien heimossa. Siihen kuuluu 12 lajia, joita esiintyy alkuperäisenä Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja Makaronesiassa sekä Välimeren alueelta Lounais-Aasiaan, Iraniin ja Pakistaniin.