stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jyväskylä
Alueliitokset > Maalaiskunnan ja kaupungin liitoshankkeet

Valtakunnallisen kuntauudistushankkeen yhteydessä 1968 laadittiin lääneittäin kuntauudistussuunnitelmat. Tällöin tuli esille myös maalaiskunnan ja kaupungin liitoshanke, joka kariutui. Liitoksesta keskusteltiin sekä virallisesti että epävirallisesti 1970-luvulla, mutta käytännöllisiin toimenpiteisiin ei ryhdytty. 1982 Jyväskylän kaupunginvaltuusto teki kuntaliitosaloitteen valtioneuvostolle, mutta se kaatui maalaiskunnan vastustukseen. Vuonna 1988 kaupunki teki sisäministeriölle pakkoliitosaloitteen, jota myös lääninhallitus tuki. Sen lisäksi kaupunki esitti 1991 vapaaehtoista kuntaliitosta. Kuntaliitosselvitys tehtiin 1990, mutta maalaiskunnan valtuusto äänesti 1992 liitosta vastaan ja valtioneuvosto päätti, että pakkoliitosta ei tehdä.
Maalaiskunnan valtuustossa tehtiin 1994 uusi aloite liitosneuvottelujen käynnistämisestä ja Jyväskylän kaupunginhallitus hyväksyi esityksen. Selvitysmiehenä toimi tällöin Kalevi Kivistö. Kuntien välille syntyi kuitenkin erimielisyyksiä ja maalaiskunnan valtuusto keskeytti prosessin muutaman äänen enemmistöllä. Viimeisen epäonnistuneen liitosyrityksen jälkeen Jyväskylän seudulla alettiin liitoksen sijaan puhua verkostokaupungista. Sitä varten seudun kunnanhallitukset tekivät aluekeskusohjelmaa ohjaavan sopimuksen. Vuoden 2004 alusta vuoden 2008 loppuun Jyväskylän seutu muodostui yhdeksästä kunnasta ja sen asukasmäärä oli 161 500. Seudun kunnat olivat Hankasalmi, Jyväskylän kaupunki, Jyväskylän maalaiskunta, Korpilahti, Laukaa, Muurame, Petäjävesi, Toivakka ja Uurainen.
Keväällä 2007 keskustelut kuntien yhdistämisestä käynnistyivät uudelleen, tällä kertaa maalaiskunnan valtuustosta johtavien virkamiesten vastustuksesta huolimatta. Jyväskylän maalaiskunnan valtuusto päätti 18.6.2007 ja Jyväskylän valtuusto 25.6.2007 esittää sisäasiainministeriölle uuden kunnan perustamista koskevan erityisselvityksen tekemistä. Hallinto- ja kuntaministeri nimitti Jarmo Asikaisen kuntajakoselvittäjäksi 14.8.2007. Hän jätti raporttinsa sekä ehdotuksen yhdistämissopimukseksi 15.12.2007 valtuustoille.
Maalaiskunta suhtautui vielä 2000-vuosikymmenen puolessavälissä liitossuunnitelmiin yleensä kielteisesti, mutta mielipide muuttui nopeasti. 2000-luvulla maalaiskunta perusteli kriittistä kantaansa lähinnä kaupungin velkaantuneisuudella. Kuntajakoselvittäjän raportin mukaan varallisuudessa ei kuitenkaan ollut juurikaan eroa: kaupungin netto-omaisuus asukasta kohden oli liitosselvityksen alkaessa 4 936 euroa ja maalaiskunnan 4 870 euroa. Omaisuuden käyvillä arvoilla kaupunki oli maalaiskuntaa vauraampi muun muassa maaomaisuuden sekä kokonaan omistamansa vesi- ja energiayhtiö Jyväskylän Energia Oy:n ansiosta.
Alueliitokset > Uusi Jyväskylä

Valtuustot päättivät liitoksesta 18.2.2008. Jyväskylän kaupunginvaltuusto puolsi liitosta äänin 57–2, Korpilahden kunnanvaltuusto 19–7 ja maalaiskunnan kunnanvaltuusto 32–19. Päätöksen myötä Jyväskylän kaupunki kuntana ja Jyväskylän maalaiskunta lakkautettiin ja uusi Jyväskylän kunta perustettiin vuoden 2009 alusta. Samalla uuteen Jyväskylään liittyi myös 5 000 asukkaan Korpilahden kunta; Korpilahden ja Jyväskylän kaupungin liitoksesta päätettiin jo ennen maalaiskunnan liitosselvityksen alkamista Korpilahden kunnanvaltuustossa 13.11.2006 ja Jyväskylän kaupunginvaltuustossa 27.11.2006.
Uuden kunnan vaakunaksi valittiin edelleen Jyväskylän kaupungin vaakuna ja nimeksi Jyväskylä. Niin ikään Markku Anderssonista, joka oli ollut Jyväskylän kaupunginjohtajana vuodesta 2004, tuli uuden Jyväskylän ensimmäinen kaupunginjohtaja. Liitoksessa kaupungin väkimäärä nousi noin 128 000:een ja pinta-ala 1 100 neliökilometriin, se ohitti asukasluvun perusteella Kuopion ja Lahden ja siitä tuli asukasluvultaan Suomen seitsemänneksi suurin kunta ja suurin sellainen kunta, jolla ei ole erikseen ruotsinkielistä nimeä.
Uuden Jyväskylän ensimmäinen valtuusto valittiin lokakuun 2008 kunnallisvaaleissa. Valtuustoon valittiin 75 valtuutettua eli 62 vähemmän kuin kolmessa erillisessä valtuustossa oli. Valtuuston ensimmäinen kokous pidettiin jo 3. marraskuuta 2008, vaikka uutta kuntaa ei vielä ollut olemassa. SDP oli valtuuston suurin puolue 21 paikalla. Kokoomuksella oli 16 ja keskustalla 15 valtuutettua. Vihreät saivat valtuustoon yhdeksän paikkaa, vasemmistoliitto kuusi, kristillisdemokraatit neljä, perussuomalaiset kolme ja SKP yhden.
Väestö

| Väestönkehitys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  1840  |  1850  |  1860  |  1870  |  1880  |  1890  |  1900  |  1910  |  1920  |  1925  |
| Väestö | 177 | 587 | 858 | 1 331 | 2 060 | 2 597 | 3 031 | 3 619 | 5 715 | 6 665 |
| ±% | —     | +231.6% | +46.2% | +55.1% | +54.8% | +26.1% | +16.7% | +19.4% | +57.9% | +16.6% |
| Vuosi |  1930  |  1935  |  1940  |  1945  |  1950  |  1955  |  1960  |  1965  |  1970  |  1975  |
| Väestö | 7 684 | 8 741 | 10 943 | 22 645 | 30 661 | 33 825 | 39 636 | 52 911 | 57 025 | 61 596 |
| ±% | +15.3% | +13.8% | +25.2% | +106.9% | +35.4% | +10.3% | +17.2% | +33.5% | +7.8% | +8.0% |
Lähteet: 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Jyväskylän väestönkehitys 1980–2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 96 966 | 96 966 |
| 1985 | 1985 |    | 99 993 | 99 993 |
| 1990 | 1990 |    | 103 921 | 103 921 |
| 1995 | 1995 |    | 109 657 | 109 657 |
| 2000 | 2000 |    | 116 519 | 116 519 |
| 2005 | 2005 |    | 124 205 | 124 205 |
| 2010 | 2010 |    | 130 816 | 130 816 |
| 2015 | 2015 |    | 137 368 | 137 368 |
| 2024* | 2024* |    | 149 269 | 149 269 |
* Tilanne 31.12.2024. Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Ulkomaalaistaustaiset

Vuonna 2022 Jyväskylässä asui 8 855 ulkomaalaistaustaista henkilöä, mikä vastasi 6,1 prosenttia kaupungin väestöstä. Näistä varsinaisia ulkomaan kansalaisia oli 5 523 asukasta. Muita kieliä kuin suomea, ruotsia tai saamea puhui 8 694 asukasta. Puhutuimmat vieraat kielet olivat venäjä, persia ja englanti. International Jyväskylä – Info Center on ohjaus- ja neuvontapiste, joka palvelee Keski-Suomen alueen maahanmuuttajia. Neuvontapalveluita saa asumiseen, työnhakuun, työsuojeluun, verotukseen, opiskeluun, perheasioihin, vapaa-aikaan sekä viranomaisten kanssa toimimiseen.
| Syntyperä | Asukasluku | Prosenttia |
| --- | --- | --- |
|  Suomi | 137 032 | 93,9 |
|  Neuvostoliitto | 1 634 | 1,1 |
|  Afganistan | 548 | 0,4 |
|  Iran | 501 | 0,3 |
|  Kongon demokraattinen tasavalta | 378 | 0,3 |
|  Kiina | 335 | 0,2 |
|  Irak | 318 | 0,2 |
|  Venäjä | 298 | 0,2 |
|  Viro | 278 | 0,2 |
|  Turkki | 273 | 0,2 |
|  Intia | 228 | 0,2 |
|   Syyria | 207 | 0,1 |
|  Jugoslavia | 205 | 0,1 |
|  Thaimaa | 204 | 0,1 |
|  Myanmar | 185 | 0,1 |
|  Saksa | 144 | 0,1 |
Väestö > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Jyväskylässä oli 140 188 asukasta, joista 131 433 asui taajamissa, 7 258 haja-asutusalueilla ja 1 497:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Jyväskylän taajama-aste on 94,8 prosenttia. Jyväskylän taajamaväestö jakaantuu kuuden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Jyväskylän keskustaajama* | 121 644 |
| 2 | Tikkakoski | 4 183 |
| 3 | Korpilahden kirkonkylä | 2 523 |
| 4 | Puuppola | 1 752 |
| 5 | Vesanka | 916 |
| 6 | Kuohu | 415 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Jyväskylän keskustaajama ulottuu Jyväskylän lisäksi osittain Muuramen kunnan alueelle. Yhteensä Jyväskylän keskustaajamassa on 123 241 asukasta ja sen pinta-ala on 94,19 neliökilometriä.
Vuoden 1960 väestönlaskennassa silloisten Jyväskylän, Jyväskylän maalaiskunnan, Korpilahden ja Säynätsalon alueella oli useita taajamia. Jyväskylän kaupungin ainoa taajama oli Jyväskylän keskusta. Siellä oli 39 449 asukasta, joista 39 117 asui Jyväskylän kaupungissa ja 394 maalaiskunnan puolella. Pääosin Jyväskylän maalaiskunnassa sijainneet taajamat (suluissa asukasluvut) olivat:
Haapaniemi (210)
Kanavuori-Mustalahti (395)
Keljonkangas (1 508)
Kuohu (465)
Kuokkala (879)
Palokka (494)
Rajaharju (538)
Rantue (yhteensä 421, joista 359 maalaiskunnassa ja 62 kaupungin puolella)
Ritopohja (350)
Ränssimäki (299)
Tikka (655)
Tikkakoski (2 664)
Vaajakoski (7 198)
Korpilahden ainoa taajama oli Korpilahden kirkonkylä, jossa oli 1 324 asukasta. Säynätsalon taajamat olivat Säynätsalon kirkonkylä (1 470 asukasta), Lehtisaari (836 asukasta) ja Muuratsalo (805 asukasta).
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Jyväskylässä on seuraavat seurakunnat:
Jyväskylän seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, jonka alueseurakuntia ovat Huhtasuon, Keskustan, Keltinmäen, Korpilahden, Kuokkalan, Palokan, Säynätsalon, Tikkakosken ja Vaajakosken alueseurakunnat.
Jyväskylän ortodoksinen seurakunta on Suomen ortodoksisen kirkon Jyväskylän alueella toimiva seurakunta.
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Jyväskylässä toimii Jyväskylän helluntaiseurakunta. Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Jyväskylässä toimii Tikkakosken helluntaiseurakunta.
Jyväskylän Reformoitu Baptistiseurakunta on Jyväskylän alueella toimiva reformoitu seurakunta.
Historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Jyväskylän kaupungin nykyisellä alueella ovat:
Jyväskylän kaupunkiseurakunta (yhdistetty Jyväskylän maaseurakunnan ja Korpilahden seurakunnan kanssa Jyväskylän seurakunnaksi 2009)
Jyväskylän maaseurakunta (yhdistetty Jyväskylän kaupunkiseurakunnan ja Korpilahden seurakunnan kanssa Jyväskylän seurakunnaksi 2009)
Korpilahden seurakunta (yhdistetty Jyväskylän kaupunkiseurakunnan ja maaseurakunnan kanssa Jyväskylän seurakunnaksi 2009)
Säynätsalon seurakunta (liitetty Jyväskylän kaupunkiseurakuntaan 2005)
Politiikka

Jyväskylän kaupunginvaltuustossa on 67 jäsentä. Kaudella 2021–2025 suurimmat puolueet ovat SDP (13), kokoomus (13) ja vihreät (12). Jyväskylän kaupungissa oli vasemmistoenemmistö vuoteen 1984 asti ja uudelleen vuosina 1992–1996.
Politiikka > Kaupunginjohtajat

Jyväskylän virassa oleva kaupunginjohtaja on Timo Koivisto. Kaupunginjohtajien luettelo:
Varma T. Suosalmi (edistysp.) 1930–1935
Arvo Haapasalo (sit.) 1935–1955
Jorma Tuominen (sd.) 1955–1959
Veli Järvinen (sd.) 1959–1974
Jaakko Loven (sd.) 1975–1994
Pekka Kettunen (sd.) 1994–2004
Markku Andersson (kok.) 2004–2015
Timo Koivisto (sd.) 2015–
Kaupunkikuva

Jyväskylä oli vielä 2000-luvun alussa ennen alueliitosta pinta-alaltaan pieni sekä suomalaisittain varsin tiiviisti rakennettu kaupunki. Ruutukaavan mukaan rakennettu kaupungin vanhin osa, nykyinen ydinkeskusta sijaitsee Jyväsjärven ja Harjun (alkuperäiseltä nimeltään Syrjälänharjun) välissä. Se on Suomen kaupunkien pelkistetyin, yksinkertaisin ja symmetrisin ruutukaava. Kaupungin hallinto ja palvelut ovat hyvin keskittyneitä ja keskusta rakennettu tiiviistilähde?. Jyväskylälle on ollut ominaista myös kaupunkikuvan nopea uudistuminen sekä vanhojen rakennusten purkamisen että nopean uusien kaupunginosien rakentamisen johdosta. Jyväskylä onkin rakennuskannaltaan erittäin nuori kaupunki. 1800-luvun ja 1900-luvun alun empiretyylisestä puutalo-Jyväskylästä ei ole paljoa jäljellä.
Monissa Suomen kaupungeissa on toteutettu tai suunnitteilla keskieurooppalaiseen tapaan kävelykatuja. Aikaisemmin valtatien 4 läpikulkuliikennettä palvellut kaupungin keskustaa länsi-itäsuunnassa halkova Kauppakatu muutettiin ensin joukkoliikennekaduksi ja sittemmin yhdeksi Suomen ensimmäisistä kävelykaduista vuonna 1993. Sen varrella sijaitsee kauppakeskuksia, kahviloita ja ravintoloita. Kävelykadulla järjestetään myös tapahtumia.
Monia Jyväskylän rakennuksista on suunnitellut arkkitehti Alvar Aalto. Ydinkeskusta sijaitsee Jyväsjärven ja Harjun välissä.
Jyväskylä on valtateiden 4, 9, 13 ja 23 risteys. Jyväskylän keskustan ohittaa itäpuolelta ohitustie, vuonna 1989 valmistunut Rantaväylä, joka valmistuessaan siirsi valtatien 4 liikenteen pois kaupungin ruutukaavakeskustan liikenneverkosta. Rantaväylän varressa sijaitsee useita Jyväskylän yliopiston sekä kansainvälisen yritysmaailman uudisrakennuksia. Vanhojen tehdasrakennusten häviäminen Jyväsjärven rannasta mahdollisti uuden Lutakon kaupunginosan rakentamisen Kuokkalan sillan juureen. Merkittävä tekijä kaupunkikuvan kannalta on myös keskustan välittömässä läheisyydessä sijaitseva entinen Kankaan paperitehdas. Suurikokoista tehdasaluetta ja paperitehdasta alettiin purkamaan vuonna 2018 ja tilalle on rakennettu uusi Kankaan asuinalue. Jyväskylä on menestynyt säännöllisesti Taloustutkimuksen toteuttamassa suurten kaupunkien imagotutkimuksessa parhaista asuinpaikoista, ja oli vuonna 2014 kolmannella sijalla edellisvuoden tapaan. Jyväskylällä on hyvä imago myös yritysjohtajien silmissä.
Kaupunkikulttuuri

Jyväskylälle on ollut vanhastaan tunnusomaista vahva sekä humanistinen että työväenhenkinen kulttuuriperintö. Kun perinteinen teollisuustuotanto kaupungissa on väistynyt uudemman elinkeinoelämän alta ja samalla muiden kuin humanististen tieteiden osuus kaupungin opiskelumahdollisuuksista on kasvanut, myös kaupungin kulttuuriprofiili ja identiteetti ovat olleet murroksessa 1960-luvulta lähtien.kenen mukaan? Uusia virikkeitä perusjyväskyläläiseen kaupunkikulttuuriin on tuonut myös nopea muuttoliike, etenkin opiskelijaväestön suuri määrä. Jyväskyläläiset muodostavatkin nykyisin kaupunkiväestön, jossa syntyperäisten asukkaiden osuus on pieni ja sekä tulo- että lähtömuutto on vilkasta. Vuonna 2004, ennen kuntaliitoksia, 15-vuotiaista asukkaista 63 %, 25-vuotiaista asukkaista 22 % ja 50-vuotiaista asukkaista vain 19 % oli syntynyt Jyväskylässä.
Keski-Suomen ohella merkittäviä tulijoiden lähtömaakuntia ovat Uusimaa, Pohjois-Savo ja Pirkanmaa.
Kaupunkikulttuuri > Ruokakulttuuri

Jyväskylän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uunissa koivun, lepän tai pajun varpujen päällä paistettu varpupaisti, kaalia, selleriä ja tomaattia sisältävä Palokan salaatti, ruisrieska, muikunmäti, kahvi ja rinkeli sekä pusut. Jyväskylän maalaiskunnan pitäjäruoiksi valittiin sianpääsyltty, peruhauvikkaat ja luumureemi.
Kaupunkikulttuuri > Musiikkikulttuuri

Jyväskylästä on lähtöisin useita tunnettuja raskaan rockin yhtyeitä, kuten Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus, Swallow the Sun ja Lost Society. Suomirapin ja -indien kärkihahmoihin kuuluvat Gettomasa ja Litku Klemetti ovat myös osa Jyväskylän musiikkikulttuuria.
Koulutus

Jyväskylässä sijaitsee monipuolinen Jyväskylän yliopisto, jossa opiskelee noin 15 000 ja työskentelee noin 2 600 henkilöä. Jyväskylässä toimii myös Jyväskylän ammattikorkeakoulu ja HUMAK Humanistisen ammattikorkeakoulun Jyväskylän kampus. Jyväskylässä sijaitsevia toisen asteen ammatillisia oppilaitoksia ovat Jyväskylän ammattiopisto ja Jyväskylän kotitalousoppilaitos. Jyväskylässä toimii nykyisin kolme lukiota, jotka ovat Schildtin lukio, Jyväskylän normaalikoulun lukio ja Jyväskylän Lyseon lukio. Näistä jälkimmäinen on vanhin suomenkielinen oppikoulu. Korpilahden lukio sekä kaikki entisessä Jyväskylän maalaiskunnassa sijainneet kolme lukiota on lakkautettu 2010-luvun alussa.
Liikenne

Jyväskylän kautta kulkevat yleiset tiet eri ilmansuuntiin

   Helsinki, Lahti, Oulu, Kemi, Rovaniemi, Utsjoki (etelään / pohjoiseen) 

   Turku, Loimaa, Tampere, Jämsä, Kuopio, Joensuu, Niirala (Tohmajärvi) (lounaaseen / koilliseen)

  Kokkola, Mikkeli, Lappeenranta (luoteeseen / kaakkoon)

  Seinäjoki, Vaasa (luoteeseen)

  Pori, Kankaanpää, Parkano, Virrat, Pieksämäki, Varkaus, Joensuu (länteen / itään)

  Laukaa (koilliseen)
Linja-autoasema ja rautatieasema toimivat Jyväskylässä yhdistettynä matkakeskuksena.
Jyväskylään pääsee junalla etelästä Tampereen suunnasta, lännestä Haapamäen suunnasta sekä idästä Pieksämäeltä. Ilman junanvaihtoa Jyväskylästä pääsee Tampereen kautta Helsinkiin ja Turkuun, Pieksämäen kautta Kuopioon sekä Haapamäen kautta Seinäjoelle. Henkilöjunaliikenne pohjoisesta Haapajärven suunnalta lakkautettiin vaiheittain vuosina 1968–1987, viimeisimpänä henkilöliikenne Äänekoski–Jyväskylä-rataosuudella vuonna 1987.
Kaukoliikenteen linja-autoilla pääsee suoraan Jyväskylästä kaikkiin maakuntakeskuksiin paitsi Hämeenlinnaan ja Maarianhaminaan. Junaan verrattuna linja-auto tarjoaa vaihdottoman ja nopeamman yhteyden esimerkiksi Ouluun, Lahteen ja Lappeenrantaan. Yöjunat eivät nykyisin liikennöi Jyväskylässä. Linja-autojen yöpikavuoroja kulkee päivittäin Helsingin, Jyväskylän ja Oulun välillä. Lentokoneella pääsee Jyväskylästä Helsinkiin 50 minuutissa. Lentoasema sijaitsee Tikkakoskella 22 kilometriä kaupungin keskustasta pohjoiseen.
Paikallisliikenteen järjestämisestä Jyväskylässä, Laukaassa ja Muuramessa on heinäkuusta 2014 alkaen vastannut joukkoliikenteen toimivaltainen viranomainen eli Jyväskylän seudun joukkoliikenne. Paikallisliikenteestä käytetään markkinointinimeä Linkki, joka tarkoittaa Jyväskylän seudulla linja-autoa. Paikallisliikenteen asioista päätetään seudullisessa joukkoliikennejaostossa. Liikenteen järjestämiseen liittyvistä käytännön tehtävistä vastaa Jyväskylän kaupunki. Kilpailutettuina liikennöitsijöinä toimivat Jyväskylän Liikenne Oy, Länsilinjat Oy ja Mennään Bussilla Oy.
Kesäisin kaupungista on sisävesiliikennettä. Jyväsjärvellä on lyhyitä muutaman tunnin illallisristeilyjä ja Päijänteen vesistöalueella myös pidempiä risteilyjä. Tunnettuja Jyväskylästä liikennöiviä sisävesialuksia ovat muun muassa M/S Katrilli, M/S Päijänne, M/S Rhea, M/S Suomen Neito, M/S Suomen Suvi, M/S Suometar ja S/S Suomi. Aiemmin kaupungista liikennöivät myös siipirataslaiva S/S Lahtis ja sisävesihöyrylaiva S/S Jyväskylä, jonka nimi on nykyään M/S Jyväskylä.
Kulttuuria ja tutustumiskohteita

Jyväskylässä on kaupunginteatterin lisäksi harrastajateatteri Jyväskylän Huoneteatteri. Teatterin harrastajia vuosittain kokoava Harrastajateatterikesä siirtyi vuonna 2016 järjestettäväksi Jyväskylässä. Vuodesta 1979 lähtien kaupungissa on toiminut Jyväskylä Big Band. Jyväskylässä on aktiivinen rap-kulttuuri ja vuonna 2014 maakuntalehti Keskisuomalainen luonnehti tästä syystä kaupunkia jopa suomirapin pääkaupungiksi.
Kulttuuria ja tutustumiskohteita > Tutustumiskohteita ja museoita

| --- | --- |
 Alvar Aalto -museo  Jyväskylän taidemuseo  Suomen Ilmavoimamuseo  Keski-Suomen museo  Päijänteen sisävesialukset  Jyväskylän satama :  Suomen kansallispukukeskus  Suomen käsityön museo  Viherlandia  Toivolan Vanha Piha  Villa Rana
Kulttuuria ja tutustumiskohteita > Kirkot ja muut sakraalirakennukset > Evankelis-luterilaiset kirkot

Jyväskylän Kaupunginkirkko
Keltinmäen kirkko
Korpilahden kirkko
Kuokkalan kirkko
Palokan kirkko
Säynätsalon kirkko
Taulumäen kirkko
Tikkakosken kirkko
Vaajakosken kirkko
Kulttuuria ja tutustumiskohteita > Kirkot ja muut sakraalirakennukset > Ortodoksiset kirkot

Kristuksen ylösnousemuksen kirkko
Kulttuuria ja tutustumiskohteita > Kirkot ja muut sakraalirakennukset > Katoliset kirkot

Pyhän Olavin kirkko
Kulttuuria ja tutustumiskohteita > Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt

Jyväskylän rautatieasema
Jyväskylän vanha hautausmaa ja Taulumäen kirkko
Jyväskylän yliopiston alue
Harju ja Vesilinnan torni
Kirkkopuisto ja sen ympäristö
Kortepohjan alue
Mankolan alue
Rautpohjan ja Tourulan tehdasalueet
Seminaarinmäen ja Älylän asuinalueet
Säynätsalon teollisuusyhdyskunta ja Muuratsalon koetalo
Viitaniemen asuinalue
Liikunta ja urheilu

Jyväskyläläisiä liikuntapaikkoja ovat muun muassa Laajavuoren talviurheilukeskus, Hippoksen liikuntapuisto ja vesiliikuntakeskus AaltoAlvari.
Liikunta ja urheilu > Urheiluseuroja

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Aikiken ry: budolajit  BC Jyväskylä  Bujinkan Shinden Dojo: budolajit  FC Vaajakoski: jalkapallo  Diskos (ent JYP-akatemia, ent. D Team, ent Diskos, ent Jyväskylän Lohi): jääkiekko  Salibandyseura Happee: salibandy  Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat  Huki Jyväskylä : lentopallo  Jaguars Spirit Athletes  JYP: jääkiekko  JYP Juniorit ry  Jyväskylän Jalkapalloklubi (JJK)  Jyväskylän Veneseura ry (JVS)  Jigotai ry (budolajit)  Jyväskylä Rugby Club  Jyväskylän Fight Club: kamppailulajit (Brasilialainen Jiu-Jitsu, Vapaaottelu)  Jyväskylän Hiihtoseura  Jyväskylän seudun Jaguaarit: amerikkalainen jalkapallo  |  Jyväskylän Kenttäurheilijat ry (JKU)  Jyväskylän Kuurojen Urheiluseura Jalo ry  Jyväskylän Laskuvarjokerho ry  Jyväskylän Liitokiekkoilijat  Jyväskylän Lohi: pesäpallo  Jyväskylän Naisvoimistelijat (JNV): joukkuevoimistelu, kilpa-aerobic  Jyväskylän Nyrkkeilijät ry (JyNy ry)  Jyväskylän Pallokerho  (JyPK), jalkapallo  Jyväskylän Pyöräilyseura (JyPS)  Jyväskylän Saukot ry: vesipallo  Jyväskylän Seudun Palloseura, JPS (jalkapallo, jääpallo)  Jyväskylän tennisseura ry (JTS ry)  Jyväskylän Työväen Nyrkkeilijät ry (JTN)  Jyväskylän Valo ry (Valo): pesäpallo  Jyväskylän urheiluautoilijat  Jyväskylän Voimistelijat '79 ry (JyVo)  JyväsLentis ry  |  Kampuksen Dynamo (KaDy): futsal, jalkapallo  KENSU ry: pikaluistelu, rullaluistelu, short track, retkiluistelu  Keski-Suomen Ampujat Ry: ampumaurheilu  Kiri&Kirittäret Juniorit : pesäpallo  Kiri ry (Jyväskylän Kiri): pesäpallo  Kirittäret : pesäpallo  Liikunnan Riemu  Meloiloa ry: melonta  Miekkailuseura Allez Keski-Suomi  O2-Jyväskylä: salibandyseura  Palokan Riento ry: jalkapallo  Pekiti-Tirsia Jyväskylä ry: Filippiiniläiset taistelutaidot  Ryûtôkai ry: budolajit  Sammakot ry: sukellus  Suunta Jyväskylä (S-JKL): suunnistus  Swimming Jyväskylä ry: uinti  Säynätsalon Riento (SäyRi): jalkapallo, koripallo, salibandy  Säynätsalon Saarenpojat: salibandy, melonta  Tikkakosken Pallo: salibandy ja lentopallo  Tikkakosken Tikka: jalkapallo ja ringette  |
Tapahtumat

Kaupungin tunnettuja tapahtumia ovat muun muassa Jyväskylän suurajot, vuodesta 1956 järjestetty Jyväskylän Kesä, kaupunkifestivaali Yläkaupungin Yö, kaupunkivalaistukseen erikoistunut Valon kaupunki, Lutakkoon sijoittuva Suomipop-festivaali, Suomen vanhin sisäfestivaali Jyrock sekä Suomen pitkäikäisin rapin livekeikkoihin keskittynyt klubi Ghetto Party.
Jyväskylän seutukunta

Jyväskylän seutukunta muodostuu Jyväskylän kaupungin lisäksi Hankasalmen, Laukaan, Muuramen, Petäjäveden, Toivakan ja Uuraisten kunnista.
Ystävyyskaupungit

Jyväskylällä on lukuisia ystävyyskaupunkeja:
| --- | --- |
  Esbjerg, Tanska (vuodesta 1947)   Stavanger, Norja (vuodesta 1947)   Eskilstuna, Ruotsi (vuodesta 1947)   Fjarðabyggð, Islanti (vuodesta 1958)   Jaroslavl, Venäjä (vuodesta 1966)   Debrecen, Unkari (vuodesta 1970) :   Poznań, Puola (vuodesta 1974)   Potsdam, Saksa (vuodesta 1985)   Tarton maalaiskunta, Viro (vuodesta 1991)   Niiza, Japani (vuodesta 1997)   Kunming, Kiina (vuodesta 2005) 
Lisäksi kunnalla on yhteistyösopimus Kiinan Mudanjiangin kanssa (vuodesta 1988).
Yhteistyö Jaroslavin kaupungin kanssa on laitettu jäihin maaliskuusta 2022 alkaen Venäjän hyökättyä Ukrainaan.
Kirjallisuutta

Koko Jyväskylän historiaa käsittelevää kirjallisuutta:
Brummer: Jyväskylän kaupungin historia 1837–1912
Jyväskylän kirja
Tommila: Jyväskylän kaupungin historia 1837–1965
Kokko: Jyväskylän kaupungin historia 1965–2007