stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Julkishyödyke
Tuottaminen

Julkishyödykkeitä ei juuri tarjota markkinoilla yksityisesti. Tähän syynä on julkishyödykkeiden ominaisuudet. Yksityinen tarjoaja ei voi estää kuluttajia kuluttamasta tuotettua julkishyödykettä. Koska niitä voidaan tuottaa ilman rajakustannuksia lisäkuluttajasta, yksityisen tuottamisen edellyttämä säädelty rajoittaminen johtaisi tehottomuuteen. Kun kuluttajat voivat jakaa tuotetun julkishyödykkeen, johtaa se kannustimeen olla kustantamatta julkishyödykkeen tuottamisesta aiheutuvia kuluja.
Julkishyödykkeiden pareto-tehokas tuotanto määräytyy Samuelsonin säännön mukaisesti:
Vastaavasti yksityishyödykkeelle pareto-tehokkuus määräytyy yhtälöllä
Tässä  \scriptstyle {MRS} on rajakorvaussuhde, jolla kuluttaja on valmis vaihtamaan rahaa tai muita hyödykkeitä tarkasteltavaan hyödykkeeseen, yläindeksillä  h merkitään kutakin henkilöä ja  \scriptstyle {MRT} on rajamuunnossuhde, jolla ilmaistaan, kuinka monta yksikköä toista hyödykettä joudutaan jättämään tekemättä hyödykkeen valmistamiseksi. Samuelsonin säännön mukaan siis julkishyödykkeen rajahyöty on kaikkien sitä hyödyntävien henkilöiden yhteenlaskettu hyöty, toisin kuin yksityishyödykkeillä, joilla hyödyn saa vain sen kuluttaja.
Samuelsonin sääntöön nojaten Lindahlin tasapainoon perustuvia henkilökohtaisia hintoja on esitetty teoreettiseksi mahdollisuudeksi rahoittaa julkishyödykkeitä. Tällöin hinnat perustuvat henkilön julkishyödykkeestä saamaan henkilökohtaiseen rajahyötyyn. Tämä kuitenkin edellyttäisi kaikkien henkilökohtaisten preferenssien kysymistä, mikä johtaa niiden ilmoittamiseen väärin kustannusten välttämiseksi ja vapaamatkustajan ongelmaan. Tämä saattaa johtaa siihen, ettei julkishyödykettä tuoteta tarpeeksi.
Kaikki julkisen sektorin tuottamat hyödykkeet eivät ole julkishyödykkeitä, vaan julkinen sektori voi tuottaa myös yksityishyödykkeitä.
Historia

Keskiajalla harvoja julkishyödykkeitä tai hyödykkeitä, joilla oli voimakas positiivinen ulkoisvaikutus, tuottivat lähinnä kirkot ja lahjoituksiin perustuvat yhteisöt. Valtiot ottivat julkishyödykkeiden tuotantoa omaksi tehtäväkseen vasta Mustan surman jälkeen. Teollisen vallankumouksen jälkeinen kaupungistuminen nosti julkishyödykkeiden tuottamiselle lisätarvetta eivätkä kirkot ja hyväntekeväisyysjärjestöt kyenneet enää vastaamaan tarpeeseen. Osittain mellakoinnin ja demokratisoitumisen vuoksi valtiot ja aluehallinto alkoi tuottamaan etenevissä määrin julkishyödykkeitä ja hyödykkeitä, joilla oli voimakas positiivinen ulkoisvaikutus. Tällaisia olivat julkinen infrastruktuuri ja viemäröinti. Hyvinvointivaltion kehittyminen ja keynesiläisen taloustieteen yleistyminen 1900-luvulla laajensi valtion merkitystä hyödykkeiden tuottajana ennestään. Paul Samuelson loi analyyttisen pohjan julkishyödykkeiden käsitteelle tuona aikana, vuonna 1954. Sittemmin käsitteestä on rajattu joukko keinotekoisesti niukkoja hyödykkeitä.
Paul Samuelson (1915–2009) oli merkittävässä asemassa julkishyödykkeiden käsitteen luomisessa.
Kristina Persson

| Kristina Persson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. huhtikuuta 1945 (ikä 79) Östersund, Ruotsi
Poliitikko
Puolue:  Sosiaalidemokraatit
Asema:  Strategia- ja tulevaisuusministeri 3.10.2014–25.5.2016
Inger Kristina Persson (s. 16. huhtikuuta 1945 Östersund) on ruotsalainen ekonomi ja sosiaalidemokraattinen poliitikko ja virkamies.
Persson valmistui Tukholman kauppakorkeakoulusta 1968 ja oli 1970- ja 1980-luvuilla töissä eri ministeriöissä ja ammattiyhdistysliikkeen eri organisaatioissa. Hän toimi kansanedustajana valtiopäivillä vuosina 1991 ja 1993–1998 sekä europarlamentaarikkona 1. tammikuuta–8. lokakuuta 1995. Persson oli Jämtlannin läänin maaherrana 1995–2001. Vuosina 2014–2016 Persson toimi Löfvenin I hallituksen strategia- ja tulevaisuusministerinä sekä pohjoismaisesta yhteistyöstä vastaavana ministerinä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristina Persson Wikimedia Commonsissa
Kristina Persson Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Kjustendil

| Kjustendil Кюстендил |
| --- | --- |
 Kjustendil Konyavskan vuorelta nähtynä
 vaakuna
 Kjustendil
 Koordinaatit: 42°17′N, 22°41′E 
Valtio:   Bulgaria
Alue:  Kjustendil
Väkiluku (2011):  44 111
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kjustendil (bulg. Кюстендил, historiallisesti Велбъжд Velbăžd) on kaupunki on Länsi-Bulgariassa 22 kilometrin päässä Makedonian rajalta. Kjustendil on Kjustendilin alueen pääkaupunki.
Kjustendilin asukasluku on 44 111 (2011). Kjustendil sijaitsee Kjustendilin laakson eteläosassa noin 90 kilometrin päässä maan pääkaupungista Sofiasta lounaaseen.
Kaupunki tunnetaan lämpimistä mineraalilähteistään, joiden ympärille on syntynyt terveyskylpylöitä.
Ystävyyskaupungit

Cocoa Beach, Yhdysvallat
Aiheesta muualla

Kjustendil BGGlobe:ssa
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Bulgarian kaupungit
Aitos
Asenovgrad
Blagoevgrad
Botevgrad
Burgas
Dimitrovgrad
Dobritš
Dupnitsa
Gabrovo
Gorna Orjahovitsa
Gotse Deltšev
Harmanli
Haskovo
Jambol
Karlovo
Karnobat
Kazanlăk
Kărdžali
Kjustendil
Lom
Lovetš
Montana
Nova Zagora
Panagjurište
Pazardžik
Pernik
Petritš
Pleven
Plovdiv
Primorsko
Razgrad
Ruse
Samokov
Sandanski
Sevlievo
Šumen
Silistra
Sliven
Smoljan
Sofia
Stara Zagora
Svištov
Tărgovište
Trojan
Varna
Veliko Tărnovo
Velingrad
Vidin
Vratsa
Korkealampi (Uurainen)

| Korkealampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°26′50″N, 25°10′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lanneveden va (14.65)
Laskupuro:  Korkealamminpuro Honkapuroon 
Järvinumero:  14.658.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  216,1 m  
Pituus:  390 m  
Leveys:  350 m  
Rantaviiva:  1,211 km  
Pinta-ala:  10,609 ha  
Tilavuus:  0,0002225 km³ 
Keskisyvyys:  2,1 m  
Suurin syvyys:  4,7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKorkealampi 
Korkealampi  on Keski-Suomessa Uuraisissa  Kotaperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 390 metriä pitkä, 350 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 222 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 4,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Lanneveden valuma-alueella (14.65), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.658) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 216,1 metriä mpy.
Klubi.tv

| klubi> tv |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  1. syyskuuta 2007
Lähetykset loppuivat:  1. tammikuuta 2011
Maa:   Suomi
Rinnakkaiskanava(t):  DIGIVIIHDE
Kotisivu:  www.klubi.tv
Saatavuus
Antenniverkko
Antenni:  Kanava 68
Infobox OKNimi-testi OK: 
Klubi.tv (kirjoitetaan myös muodossa klubi.tv) oli digitaalinen televisiokanava, joka aloitti toimintansa 1. syyskuuta 2007. Maanpäällisessä digitaalisessa tv-verkossa toimiva kanava oli ilmainen ja salaamaton. Klubi.tv oli Digiviihde-televisiokanavan sisarkanava. Kanava oli Fiamax Oy:n tuottama.
Kanava lopetti lähetyksensä koko C-nipun alueella 1.1.2011.
Ohjelmistoa

Klubi.tv lähetti 1980- ja 1990-luvun discomusiikkia ja kuvashow:ta klo 0.00–6.00 välisenä aikana. Klubi.tv lähetti myös fiksuhuutoa. Klubi.tv lähetti myös Texas hold 'em:ia.
Kontra-amiraali

Suomen merivoimien kontra-amiraalin olkalaatta.
Upseerit
amiraali
vara-amiraali
kontra-amiraali
lippueamiraali
kommodori
komentaja
komentajakapteeni
kapteeniluutnantti
yliluutnantti
luutnantti
aliluutnantti
Aliupseerit
sotilasmestari
ylipursimies
pursimies
ylikersantti
kersantti
alikersantti
Miehistö
ylimatruusi
matruusi
Kontra-amiraali (lyhenne kamir) on useiden maiden merivoimissa käytössä oleva korkea sotilasarvo, joka on vara-amiraalin alapuolella ja vastaa maa- ja ilmavoimien kenraalimajuria. Suomessa se oli 1990-luvulle saakka alin amiraalien arvoista, kunnes maa- ja ilmavoimien prikaatikenraalin arvon perustamisen yhteydessä luotiin uusi sitä vastaava lippueamiraalin arvo, joka sijoittuu kontra-amiraalin ja kommodorin väliin.
Kontra-amiraalia puhutellaan amiraalina, ilman etuliitettä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kontra-amiraali Wikimedia Commonsissa
Konobougou

| Konobougou |
| --- | --- |
 Konobougou
 Koordinaatit: 12°55′12″N, 6°45′37″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Ségoun alue
Piiri:  Barouélin piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  793 km²
Väkiluku (2009):  37 200
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Konobougou on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Barouélin piirissä Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen ja Banin välisellä tasangolla 19 kilometriä Barouélista etelään. Kunnassa on 37 200 ja kylässä 8 700 asukasta (vuonna 2009).
Konobougoun kunnan pinta-ala on 793 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Baraouélin piirin Kalakén, pohjoisessa Baraouélin, idässä Sanandon ja Gouendon sekä etelässä Koulikoron alueen Dioïlan piirin Nangolan, Kérélan ja Guégnékan kuntiin. Seutu kuuluu Sudanin ja Sahelin siirtymävyöhykkeeseen. Pysyviä vesistöjä ei ole.
Kuntaan kuuluu 44 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita, soninkeja ja fulbeja. Lisäksi on dogoneja, bozoja, maureja, boboja, songhaita, moseja ja samoja.
Konobougoun kautta kulkee Bamakon ja Ségoun välinen maantie RN6, josta haarautuu maapohjainen tie Barouéliin. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, maapähkinä, maapapu, vesimeloni, puuvilla ja vihannekset. Kotieläimiä  ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja.
Kunnassa toimii 16 koulua, koulutus- ja kehittämiskeskus (CED), kymmenen koraanikoulua ja kirjasto. Konobougoussa on terveyskeskus.
Kuopion Kaupunkilehti

Kuopion Kaupunkilehti oli Kuopion ja Siilinjärven alueella vuosina 2001–2020 ilmestynyt ilmaisjakelulehti. Perjantain ja lauantain aikana jaettua lehteä jaettiin perusjakeluissa n. 55 000 kappaletta. Suurjakeluissa kappalemäärä oli n. 60 000 kappaletta ja se jaettiin lisäksi Kuopion liitoskuntien taajamiin. Lehti oli riippumaton ja puolueeton, sekä Kaupunkilehtien liiton jäsen.
Kuopion Kaupunkilehden ja Viikkosavon toimitukset yhdistettiin vuonna 2014. Lehtien yhteisenä päätoimittajana toimi Aija Pirinen. Vuosina 2017–2019 lehti valittiin vuoden kaupunkilehdeksi Sanomalehtien liiton järjestämässä kaupunkilehtikilpailussa.
Konoi Kyöttinen

Konoi Kyöttinen (20. helmikuuta 1851 – 8. lokakuuta 1935) oli vienankarjalainen runonlaulaja.
Repolan Omelian kylästä kotoisin olleen Konoi Kyöttisen isä oli loitsujen ja taikojen tuntija Simana Kyöttinen (1797-1886) jolta hän oppi runoja ja loitsuja. Hän oli naimisissa Domniina Jyrgisen kanssa ja heillä oli 13 lasta joista kolme eli aikuiseen ikään. Konoi Kyöttinen viljeli kotitaloaan joka oli kylän vaurain. Hänen runonlaulajan taitonsa olivat jo tällöin tunnettuja Vienan Karjalassa sekä Suomen puolella. Kyöttinen toimi myös kansanparantajana.
Konoi Kyöttinen pakeni Suomeen sen jälkeen kun Repola luovutettiin Tarton rauhassa 1920 Neuvostovenäjälle. Hän asettui Suomessa asuneen poikansa Pekan luokse Lehmoon jonne häntä tulivat tapaamaan useat kansanperinteen ja kansanrunouden kerääjät. Kyöttinen siirtyi sitten Lehmosta Kyminlinnan pakolaishuoltolaan. Hänen oli tarkoitus esiintyä Helsingissä Kalevalan 100-vuotisjuhlissa mutta hän joutui perumaan juhlille menon terveydellisitä syistä. Kyöttinen jaksoi kuitenkin matkustaa esittämään runojaan 1935 pidetyille Sortavalan laulu- ja soittojuhlille. Kyöttinen kuoli syksyllä 1935 Kyminlinnan pakolaishuoltolassa ja hänet on haudattu Kyminlinnaan..
Konoi Kyöttisen poika Pekka Kyöttinen (1883–1961) oli Suomeen siirryttyään maanviljelijänä Kontiolahden Lehmossa. Hän toimi Repolan kunnanvaltuuston puheenjohtajana 1915–1921 ja oli Repolan itsenäisyystoimikunnan puheenjohtaja 1921 ja Karjalan edustaja Kansainliiton kokouksessa Genevessä 1920.
Konodontit

| Konodontit |
| --- | --- |
 Havainnekuva tyypillisestä konodontista
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Konodontit Conodonta  Eichenberg, 1930
Katso myös
   Konodontit Wikispeciesissä   Konodontit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Konodontit (Conodonta) ovat sukupuuttoon kuolleita, matomaisia leuattomia selkärankaisia, joiden hampaat olivat apatiittiset. Hampaita on löydetty melko paljon paleotsooisen kauden 250–500 miljoonaa vuotta vanhoista kivistä, mutta fossiloitunut konodontin ruumis löydettiin ensimmäisen kerran 1980-luvulla. Konodontit ja niiden sukulaiset elivät kambrikaudelta triaskauden loppuun.
Kun Skotlannista ja Etelä-Afrikasta ensimmäisen kerran löydettiin konodonttien ruumiiden fossiileja, saatiin selkeämpi käsitys niiden rakenteesta. Niillä oli silmät, suomut, lihakset sekä jäykistyvä jänne, joka on selkärangan esiaste.
Joissakin fossiileissa on päässä suuri tumma täplä. Se saattoi olla jättimäinen silmä, mutta se saattoi myös olla hampaisiin liittyvää rustoa.
Kolvakuoriaiset

| Kolvakuoriaiset |
| --- | --- |
 Laakakolva (Pytho depressus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Cucujiformia
Yläheimo::  Pimikkökuoriaismaiset Tenebrionoidea
Heimo::  Kolvakuoriaiset Pythidae  Solier, 1834
Katso myös
   Kolvakuoriaiset Wikispeciesissä   Kolvakuoriaiset Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kolvakuoriaiset (Pythidae) on pimikkökuoriaismaisten yläheimoon kuuluva kovakuoriaisheimo. Heimon suvuista Suomessa on tavattu vain Pytho-suvun lajeja. Maailmanlaajuisesti heimoa edustavia sukuja esiintyy yli kymmenen laajasti eri mantereilla. Suvun lajimäärä vaihtelee eri lähteissä.
Sukuja

Priognathus
Pytho
Sphalma
Trimitomerus
Aiheesta muualla

iNaturalist: Kolvakuoriaiset Heimo Pythidae
UniProt: Taxonomy - Pythidae (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Pythidae (englanniksi)
Ukrainian Biodiversity Information Network: Family: Pythidae (englanniksi)
Koneistaja

Koneistaja.
Alumiininen tanko kiinni kolmileukaistukassa CNC-sorvissa.
Koneistaja on kone- ja metallialan perustutkinnon tutkintonimike. Työnkuvaan kuuluu erilaisten tuotteiden ja työvälineiden valmistus käsikäyttöisillä sekä tietokoneohjatuilla NC-koneilla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kone- ja metallialan perustutkinto Opintoluotsi
Koneistajan ammatinkuvaus Ammattinetti
Tekniikan alan korkeakoulututkinnot
| --- | --- |
Yliopistotutkinnot:   Tekniikan tohtori  Tekniikan lisensiaatti  Diplomi-insinööri  Arkkitehti  Maisema-arkkitehti  Tekniikan kandidaatti 
Ammattikorkeakoulututkinnot:   Insinööri (ylempi AMK)  Insinööri (AMK)  Rakennusmestari (AMK)  Rakennusarkkitehti (AMK) 
Tekniikan alan opistotutkinnot
Insinööri
Rakennusinsinööri
Rakennusarkkitehti
Teknikko
Rakennusmestari
Tekniikan alan ammatilliset tutkinnot
Automaatioasentaja
Hienomekaanikko
Hitsaaja
Koneistaja
Levyseppähitsaaja
LVI-asentaja
Mikromekaanikko
Puuseppä
Seppä
Sähköasentaja
Valaja
Valumallinvalmistaja
Koneisto (festivaali)

Koneisto oli Turussa ja Helsingissä järjestetty Pohjoismaiden suurin[lähde? ] elektronisen musiikin festivaali. Festivaali järjestettiin ensimmäisinä kertoina Turussa Kupittaan alueella vuosina 2000 ja 2001, mutta se joutui talousvaikeuksien vuoksi siirtymään Helsinkiin vuonna 2002, koska Turun kaupunki ei myöntänyt riittävästi tukea festivaalia järjestävälle taholle. Helsingissä festivaali on toiminut vuosina 2002–2005 Kaapelitehtaalla ja Hietalahden hiekkarannalla, sekä vuonna 2006 Kampin aukiolla ja Mbar -klubilla Kampissa.
Esiintyjät

Koneisto suosi alusta sekä kotimaisia lupaavia esiintyjiä että ulkomaisia menestyviä ja hyvin tunnettuja esiintyjiä. Ulkomaalaisista tähdistä Koneistossa ovat esiintyneet muun muassa Richie Hawtin, Luke Slater, Miss Kittin, Moloko ja The Streets. Suomalaisista suosituista ja kansainvälistäkin tunnustusta saaneista tähdistä ovat olleet esiintymässä muun muassa Pan Sonic, Lackluster, Brothomstates ja DJ Proteus.
↑  AVANTO-FESTIVAALI 8.-12.11. | Pan Sonic vaihteeksi Helsingissä Helsingin Sanomat.  12.11.2000. Viitattu 7.8.2024.
Kuopion Käsityö- ja Tehdasseuruus

Kuopion Käsityö- ja Tehdasseuruus ry on Kuopiossa toimiva yrittäjäyhdistys. Yhdistys sai alkunsa vuonna 1868, jolloin ammattikuntalaitos lakkautettiin ja Kuopion käsityöläiset perustivat 14. toukokuuta Kuopion Käsityöläisseuruus -nimisen yhdistyksen. Yhdistyksen mukaan se oli Suomen ensimmäinen käsityöläisyhdistys ja samalla vanhin yrittäjäyhdistys. Turkuun perustettiin vastaava yhdistys päivää myöhemmin 15. toukokuuta ja Helsinkiin 15. kesäkuuta samana vuonna. Vuonna 1896 yhdistyksen nimeksi tuli Kuopion Käsityö- ja Tehdasseuruus, kun mukaan tulivat myös  tehtailijat.
Yhdistys on Suomen Yrittäjät -järjestön jäsen, ja Savon Yrittäjien paikallisyhdistys.
Klubiotteella

Klubiotteella on suomalaisen Eppu Normaali -yhtyeen 18-osainen live-albumisarja, jonka kuusi ensimmäistä osaa ilmestyivät 10. joulukuuta 2008, ja loput alkuvuodesta 2009. Kyseessä on live-levyjen julkaisemisen Suomen ennätys.
Alun perin kaikkien "Eppujen" Klubiotteella-kiertueen keikkojen piti olla vuoden 2008 puolella, mutta yhtyeen kitaristin Pantse Syrjän sairastuttua keuhkokuumeeseen, seuraavat keikat siirrettiin alkuvuoteen 2009. Ensimmäisten keikkojen lailla myös seuraavat taltioitiin ja julkaistiin omina kahden CD:n pakkauksinaan. Sarjan viimeinen osa, Lontoon keikka 11.3., ilmestyy 22. huhtikuuta.
27. toukokuuta 2009 julkaistiin tupla-DVD, mikä sisältää "Klubiotteella"-kiertueen pohjoisen keikoilla kuvattua materiaalia, takahuonepohdintoja, kommenttiraidan, vuonna 2005 taltioidut akustiset "Kahdeksas ihme"- ja "Vesilinjalla"-keikat, Tahdon sut -videon ja dokumentin sen tekemisestä, sekä muita keikkataltiointeja.
Sarjan osat

14.11. Laihia
15.11. Seinäjoki
20.11. Joensuu
21.11. Hankasalmi
22.11. Porvoo
23.11. Kotka
28.11. Mikkeli
24.1. Kouvola
3.2. Kuopio
4.2. Oulu
5.2. Rovaniemi
6.2. Tornio
7.2. Ylläs
11.2. Pori
12.2. Kokkola
20.2. Nokia
21.2. Kankaanpää
11.3. Lontoo
DVD

Eppu Normaali Klubiotteella (2009)
Koluveren piispanlinna

Sijainti Läänemaan kartalla.
Koluveren piispanlinna keväällä 2015.
Koluveren piispanlinna (vir. Koluvere piiskopilinnus) on linna Läänemaalla Virossa. Linnaa kutsutaan joskus lyhyemmin Koluveren linnaksi (vir. Koluvere linnus, saks. Schloss Lode) ja suomeksi siitä on käytetty myös nimeä Lukkolinna. Linna sijaitsee Koluveren kylässä Lääne-Nigulan kunnan alueella valtatien 10 varrella.
Historia

Linna on ollut olemassa 1200-luvulta lähtien. Vuonna 1439 se siirtyi Saarenmaan-Läänemaan hiippakunnan piispan omistukseen ja toimi yhtenä piispan pääasuinpaikoista. Liivinmaan sodan aikana vuonna 1573 sen lähistöllä käytiin Ruotsin ja Venäjän armeijoiden välinen Loden taistelu, joka päättyi Ruotsin voittoon. Vuonna 1560 talonpoikaiskapinan aikana linna yritettiin vallata.
Vuosien 1646 ja 1771 välisenä aikana linna kuului von Löwen -suvulle. Siihen mennessä linna oli menettänyt sotilaallisen merkityksensä ja sitä käytettiin aristokraattien asuinpaikkana. Vuonna 1771 se siirtyi Grigori Orloville, jonka jälkeen sen omisti keisarinna Katariina Suuri. Vuonna 1786 keisarinna antoi linnan pakopaikaksi Brunswick-Wolfenbüttelin herttuatar Augustalle tämän pyydettyä keisarinnalta suojelua väkivaltaiselta aviomieheltään Württembergin prinssi Frederickiltä. Herttuatar kuoli epäselvissä olosuhteissa vain 23-vuotiaana. Hänen hautansa sijaitsee Kullamaan kirkon lähellä ja hänen elämänsä on innoittanut paikallista perimätietoa. Vuonna 1797 keisari Paavali I antoi tilukset lahjaksi kenraali Friedrich Wilhelm von Buxhoevdenille. Ne säilyivät hänen jälkeläistensä omistuksessa vuoteen 1919 asti.
Vuosien 1924 ja 2001 välillä linnaa käyttivät useat hyvinvointilaitokset.
Arkkitehtuuri

Linna on rakennettu keinotekoiselle saarelle, joka luotiin patoamalla osa Liivijoesta. Korkea neliönmallinen torni kuuluu linnan vanhimpiin osiin ja on luultavasti peräisin 1200-luvun alusta, mikä tekee siitä yhden vanhimmista linnojen torneista Virossa. Tuliaseiden kehittymisen myös suuri pyöreä tykkitorni lisättiin 1500-luvulla. Tältä ajalta on peräisin myös kiveen veistetty Saarenmaan-Läänemaan piispana 1532–1541 toimineen Reinhold von Buxhoevdenin vaakuna.
Noin 1770 linnan sisäosat koristeltiin rokokootyylin mukaan. Myöhemmin 1800-luvulla sisutus sai uusgoottilaisen ilmeen. Päärakennukseen tehtiin useita lisäosia sen toimiessa asuinkartanona. Linnan ympäristö muutettiin 1800-luvulla puistoksi, jossa oli lampia, paviljonki ja kaarisilta.
Linna on vaurioitunut useissa tulipaloissa, joita on ollut ainakin vuosina 1840, 1905 ja 1963. Niistä huolimatta linna on edelleen hyvin hieno esimerkki Viron linna-arkkitehtuurista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koluveren piispanlinna Wikimedia Commonsissa
Viralliset kotisivut
Vanhat viralliset kotisivut
Koluveren linna Viron kartanoportaalissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Koluvere Castle
Käännös suomeksi
Konsta Jaakola

| Konsta Jaakola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. huhtikuuta 1997 (ikä 27) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  173 cm
Paino:  80 kg
Seura
Seura:  Peliitat
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  75
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–
Aik. seurat:  KooKoo (SML) RoKi (Mestis) KH Toruń (Puola)
Konsta Jaakola (s. 4. huhtikuuta 1997 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Jaakola laukoo oikealta.
Ura

Jaakola on Karhu-Kissojen kasvatti. Hän oli kaudella 2012–2013 C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueensa paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 1+6=7. C-nuorten Mestiksen runkosarjassa Jaakola oli Karhu-Kissojen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 19+17=36. Hän voitti kauden päätteeksi C-nuorten Mestispronssia. Vuodet 2014–2016 Jaakola kävi Yhdysvalloissa Rice Memorial High Schoolia. Jälkimmäisellä kaudella 2015–2016 hän oli joukkueensa paras pistemies ja maalintekijä sekä MPHL:ssä tehoilla 11+7=18 että high school -sarjassa tehoilla 28+31=59. Kauden 2016–2017 Jaakola pelasi EHL-junioriliigaa Philadelphia Little Flyersissa.
Kaudeksi 2017–2018 Jaakola palasi Suomeen ja siirtyi KooKoon A-nuoriin. Kaudella 2018–2019 hän nousi joukkueen varakapteeniksi. Jaakola debytoi samalla kaudella myös KooKoon SM-liigajoukkueessa, jossa hän pelasi kuusi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Jaakola teki liigadebyyttinsä 6. helmikuuta 2019 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Hänelle avautui paikka KooKoon kokoonpanosta, kun Toni Kähkönen oli sivussa, Anrei Hakulinen maajoukkueessa ja Henri Kanninen jättänyt joukkueen. Jaakola merkittiin KooKoon nelosketjun oikeaan laitaan Mikko Virtasen ja Tomi Leivon viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 5.16 minuuttia.
Jaakola siirtyi kaudeksi 2019–2020 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Rovaniemen Kiekkoon. Hänen siirtonsa taustalla oli myös varusmiespalvelus Jääkäriprikaatissa. Jaakolan tulokaskausi Mestiksessä toi 33 runkosarjaottelussa tehot 2+2=4.
Kaudeksi 2020–2021 Jaakola siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Puolan Polska Hokej Ligan KH Toruńiin. Hänen ensimmäinen kokonainen pääsarjakautensa toi 32 runkosarja- ja neljässä playoff-ottelussa tehot 7+6=13.
Jaakola palasi kaudeksi 2021–2022 Mestikseen ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Heinolan Peliittoihin. Toukokuussa 2022 hän teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.