stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ally Brooke

| Ally Brooke |
| --- | --- |
 Brooke esiintymässä Fifth Harmonyn kanssa vuonna 2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. heinäkuuta 1993 San Antonio, Teksas, Yhdysvallat
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Ally Brooke 
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2012–
Tyylilajit:  R&B, elektroninen
Levy-yhtiöt:  Epic Records, Syco Music, Latium, Atlantic Records
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Allyson Brooke Hernandez (s. 7. heinäkuuta 1993 San Antonio, Teksas, Yhdysvallat, taiteilijanimeltään Ally Brooke) on yhdysvaltalainen laulaja. Hän nousi suuren yleisön tietoon oltuaan osana tyttöbändi Fifth Harmonya. Brooke alkoi tavoitella soolouraa vuonna 2017 ja vieraili saman vuoden aikana muun muassa ASAP Fergin kanssa Lost Kingsin kappaleella "Look at Us Now". Lisäksi hän on esiintynyt esimerkiksi DJ Topicin kappaleella "Perfect" vuonna 2018.
Fifth Harmonyn jäätyä tauolle toukokuussa 2018 "Brooke" solmi levytyssopimuksen Atlantic Recordsin kanssa. Hänen ensimmäinen single nimeltään "Vámonos", jolla esiintyvät myös Kris Kross Amsterdam ja Messiah, julkaistiin marraskuussa 2018. Tammikuussa 2019 hän julkaisi kappaleen "Low Key", jolla esiintyy myös Tyga. "Brooken" debyyttistudioalbumi julkaistaan kevään 2020 aikana. Hän kilpaili Yhdysvaltain Dancing with the Stars -televisiosarjan 28. tuotantokaudella ja sijoittui kolmanneksi parinsa Sasha Farberin kanssa.
"Brooken" perheeseen kuuluvat isä Jerry Hernandez, äiti Patricia Castillo ja isoveli. Vaikka Brookella on meksikolaiset sukujuuret, hänen vanhempansa eivät opettaneet hänelle lapsena espanjaa, koska he halusivat välttää hänen syrjityksi joutumista.
Diskografia > EP-levyt

Under the Tree (3. marraskuuta 2023)
Diskografia > Singlet

Pääartistina
Perfect (Topicin kanssa) (2018)
Vámonos (Kris Kross Amsterdamin ja Messiahin kanssa) (2018)
Low Key (Tygan kanssa) (2019)
Lips Don’t Lie (A Boogie wit da Hoodien kanssa) (2019)
Higher (Matoman kanssa) (2019)
No Good (2019)
Fabulous (2020)
500 Veces (Messiahin kanssa) (2020)
What Are We Waiting For? (Afrojackin kanssa) (2020)
Gatekeeper (Fedde Le Grandin kanssa) (2020)
Baby I'm Coming Home (2020)
Feeling Dynamite (Joe Stonen kanssa) (2020)
Dance It Off (Laidback Luken kanssa) (2020)
Mi Música (2021)
Por Ti (2022)
Tequila (2022)
High Fashion Drugs (Remix) (Nesslyn, Dëkayn ja 1Da Bantonin kanssa) (2023)
Gone to Bed (2023)
Have Yourself a Merry Little Christmas (Dinah Janen kanssa) (2023)
Alone with You (Jim Brickmanin kanssa) (2024)
Vierailevana artistina
Look at Us Now (Lost Kings, mukana Ally Brooke & ASAP Ferg) (2017)
All Night (Afrojack, mukana Ally Brooke) (2020)
Like You Do (Florian Picasso, mukana Ally Brooke & Gashi) (2020)
Yo Estaré (Santana, mukana Ally Brooke) (2022)
La Cita (Deorro, mukana Ally Brooke) (2022)
Promosinglet
Last Christmas (2018)
The Truth Is in There (2018)
The Casagrandes Theme Song (The Casagrandesin kanssa) (2019)
High Expectations (englannin- ja espanjankielinen versio) (2022)
Under the Tree (2023)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ally Brooke Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Ally Brooke
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Ally Brooke discography
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
Sphenacodontoidea

| Spenacodontoidea |
| --- | --- |
 Permikaudella elänyt Ctenospondylus casei
 Hiilikausi - Nykyaika (Holoseeni) Pennsylvania-kausi - Holoseeni  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Kladi::  Synapsidit Synapsida
Kladi::  Eupelycosauria
Kladi::  Sphenacodontia
Kladi::  Sphenacodontoidea  Romer & Price, 1940
Alaryhmät
 Therapsida (Terapsidit) Mammalia (Nisäkkäät)  †Sphenacodontidae †Sphenacodontinae 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sphenacodontoidea on synapsidien kladi, joka käsittää heimon Sphenacodontidae sekä terapsidit, joihin kuuluvat esimerkiksi nisäkkäät.
Luokittelu

Kladi: Synapsida (Synapsidit)
Kladi: Caseasauria
Heimo: Caseidae
Heimo: Eothyrididae
Kladi: Eupelycosauria
Heimo: Varanopidae
Heimo: Ophiacodontidae
Heimo: Edaphosauridae
Kladi: Sphenacodontia
Suku: Cutleria
Suku: Haptodus
Suku: Palaeohatteria
Suku: Pantelosaurus
Suku: Ianthodon
Kladi: Sphenacodontoidea
Lahko: Therapsida (terapsidit)
Luokka: Mammalia (nisäkkäät)
Heimo: Sphenacodontidae
Suku: Bathygnathus
Suku: Ctenorhachis
Suku: Macromerion
Suku: Neosaurus
Suku: Secodontosaurus
Suku: Steppesaurus
Alaheimo: Sphenacodontinae
Suku: Cryptovenator
Suku: Ctenospondylus
Suku: Dimetrodon
Suku: Sphenacodon
Luokittelu > Fylogenia

Fröbisch, J., Schoch, R.R., Müller, J., Schindler, T., & Schweiss, D. 2011 (Muut paitsi Caseasauria tutkimuksen kladogrammista, Caseasauria tekstiosasta):
Johannislund

| Johannislund |
| --- | --- |
 Johannislund
 Koordinaatit: 60°27′45″N, 23°41′11″E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Varsinais-Suomi
Kunta:  Salo
Entinen kunta:  Kiikala
Perustettu:  1813
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  entinen tehdasyhdyskunta
Korkeus:  115 m
Postinumero:  25390 KIIKALA
Suuntanumero(t):  02
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Johannislund on kylä, kulmakunta ja entinen tehdasyhdyskunta Kiikalassa Salossa. Kulmakunnalla, joka koostuu Johannislundin, Lasikylän ja Säräjärven kylistä sekä eräitten lähikylien takamaista, toimi vuosina 1813–1960 sittemmin valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi määritelty Johannislundin lasitehdas. Luonnonympäristöä alueella hallitsee Kolmas Salpausselkä ja sinne ulottuu arvokasta harjuluontoa sisältävä Hyyppärän harjualueen Natura 2000 -suojelualue.
Luonnonympäristö > Harjuluonto

Maisemia Johannislundin ympäristössä hallitsee Kolmanteen Salpausselkään kuuluva, Salon, Someron ja Lohjan alueille ulottuva, Natura 2000 -suojeluohjelmassa suojeltu Hyyppärän harjualue. Siihen kuuluu harjuja, raviineja, lähteitä, puroja järviä, lampia, soita ja kallioita, joita kaikkia esiintyy myös Johannislundin ympäristössä.
Kallioista merkittävä on Säräjärven luona kohoava, 163,9 metriä korkea Särämäki, joka on luonnoltaan monipuolinen ja myös koko Varsinais-Suomen maakunnan korkein kohta.
Myös monet alueen lähteet ja lähteiköt, puronotkot ja paikoin tavattavat vanhat metsät ovat luonnonarvoiltaan merkittäviä. Lähimmäs tehdasaluetta näistä ulottuu harjumaastoon jyrkkäreunaisen laakson uurtanut Varesjoen puronotko Saaren kylässä tehdasalueen lounaispuolella. Harvinaisempia luontotyyppejä ovat lehto-, harmaaleppä- ja lähdekorvet. Harvinaista kasvillisuutta liittyy myös Särämäen kalliojaksoon ja Hyyppärän harjualueen reunamuodostuman harjumaastoon. Samoin linnusto on luonnon monipuolisuudesta johtuen edustavaa.
Luonnonympäristö > Vedet

Kolmannen Salpausselän vedenjakajalta vedet virtaavat eri suuntiin. Uskelanjoen vesistöalueeseen kuuluvat luoteen suunnalla Uskelanjoen latvahaaraan Terttilänjoen vesistöalue Somerniemellä Somerolla ja lännessä Uskelanjoen toisen latvahaaran Hitolanjokeen vesistöalue Kiikalassa Salossa. Idässä Lohjan puolella Nummella ja koillisessa Someron puolella Somerniemellä vedet virtaavat Karjaanjoen vesistöön kuuluvan Nummenjoen latvahaaraan Pitkiönjokeen. Etelässä vesien laskusuuntana on Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön kuuluvan Aneriojoen latvahaara Varesjoki Kiikalassa ja Suomusjärvellä.
Vanhoina pitäjien ja kylien rajapaikkoina ovat harjualueella lähteet. Nämä ovat rajanneet etenkin kokonaan harjualueella sijaitsevaa historiallista Hidoisenpyöliä lähes joka suunnasta. Lännessä Uskelanjoen vesistöön kuuluvan Hitolanjoen latvahaaraan Satakoskenojaan Kultalähteenojan kautta laskeva Kultalähde on ollut rajapaikkana Kiikalan Komisuon, Saaren (nykyään Kiikalan Pappilan) ja Hidoisenpyölin (nykyisen Lasikylän) välillä. Länsiluoteessa Satakoskenojaan Huhdinojan kautta laskeva Lamminlähde on ollut rajapaikkana Kiikalan Komisuon ja Hidoisenpyölin sekä Somerniemen Kaskiston välillä. Pohjoisessa Uskelanjoen sivujoen Terttilänjoen lähdejärveen Halkjärveen Myllyojan kautta laskeva Herakkaanlähde on ollut rajapaikkana Kiikalan Hidoisenpyölin sekä Somerniemen Kaskiston, Mäyrämäen ja Oinasjärven välillä. Koillisessa Karjaanjoen vesistöön kuuluvaan Oinasjärveen Somerniemellä laskevat Hossojanlähteet ovat olleet rajana Kiikalan Hidoisenpyölin, Somerniemen Oinasjärven sekä Nummen Leppäkorven välillä. Paitsi historiallista mielenkiintoa rajapaikkoina näihin lähteisiin ja niistä alkunsa saaviin puroihin liittyy merkittäviä luonnonarvoja sekä kasviston että eläimistön suhteen.
Lukuun ottamatta rajapaikkoina vedenjakajilla pohjoisessa, koillisessa ja lännessä olevia lähteitä Johannislundin ympäristö kuuluu pääosin Kiskonjoen-Perniönjoen vesistöön laskevan Varesjoen valuma-alueeseen. Suurimpia järviä ovat Säräjärvi ja Ruukinjärvi Johannislundin lasitehtaan luona sekä etelässä Suomusjärven rajalla sijaitseva Varesjärvi. Säräjärveä ja Ruukinjärveä ympäröiviä lampia ovat  alueen pohjoisosassa Tervakas, Kolmperänen ja Suolammi. Lähellä Ruukinjärveä alueen eteläosassa sijaitsevat Iso-, Pikku- ja Musta Kolosin, Sakarjärvi, Mustalammi, Iso-Jouhtena, Kakarlammi, Immenjärvi ja Tasku. Huomattavin jokiuoma on Varesjärvestä alkunsa saava Varesjoki, johon yhtyy pohjoisesta Ruukinjärven ja Säräjärven lasku-uomana oleva Huhdanoja eli Tampinjoki. Muut purouomat suuntautuvat alueen länsi- ja pohjoisrajojen lähteiltä naapurivesistöjen suuntiin.
Historia > Lasitehdas

Kiikalassa sijainneelle Hidoisenpyölin ulkoveromaalle vuonna 1813 perustetun Johannislundin lasitehtaan ympärille syntyi jo 1800-luvulla tehdasyhdyskunta, joka jatkoi olemassaoloaan tehtaan lopettamiseen saakka vuonna 1960. Tehtaan ympärille muodostunut Johannislundin kulmakunta on käsittänyt nykyiset Lasikylän (vanhalta nimeltään Hidoisenpyöli), Säräjärven ja Johannislundin kylät sekä takamaita näihin rajautuvista Kiikalan puoleisista naapurikylistä Saaresta ja Yltäkylästä. Kylistä Johannislund muodostettiin yksinäistaloluonteiseksi maarekisterikyläksi osista Hidoisenpyölin ja Säräjärven maarekisterikyliä vasta lasitehtaan lopettamisen jälkeen vuonna 1963.
Kulmakunnalla toimi aluksi vuodesta 1904 yksityisenä ja sitten vuodesta 1911 Kiikalan kunnan ylläpitämänä Johannislundin kansakoulu lasitehtaan lopettamisen asti vuonna 1960, jolloin myös koulu lopetettiin. Johannislundin koulupiiriin kuului Hidoisenpyölin ulkoveromalla sijainneen tehdasalueen ohella viereinen Särämäen eli Säräjärven yksinäistalo, joka myös oli tullut 1860-luvulla tehtaan omistukseen. Lisäksi siihen kuului Kiikalan puoleisten lähikylien takamaita, joilla sijaitsi myös vuodesta 1751 aina 1900-luvun loppuvuosikymmeniin asti yhtäjaksoisesti toiminnassa ollut Varesjoen saha. Koulun ohella Johannislundissa oli tehtaan ollessa toiminnassa myös oma kauppa.
Toinen samanlainen teollisuusyhdyskunta samalla suunnalla oli vuosina 1864–1918 toiminnassa olleen Ariman lasitehtaan ympärille syntynyt Arimaa Pusulan Hyrkkölässä linnuntietä vain noin viidentoista kilometrin päässä Johannislundista; 1800-luvulla tehtailla olikin välillä sama omistaja. Kuten Johannislundin, myös Arimaan synty perustui runsaisiin metsävaroihin harvaan asutulla alueella. Samoin kuin Arimaalta, metsän keskeltä olevasta Johannislundista oli pitkä matka lähimpään kylään ja kirkolle, 7–10 kilometriä. Silti Johannislundissa tehtaan väki, sekä johtajat että työläiset, aikalaiskertojan mukaan erottuivat muista paikkakuntalaisista tavallista "hienompina" ihmisinä.
Historia > Kylät

Kulmakunnan kylistä Lasikylä, vanhalta nimeltään Hidoisenpyöli, ja Säräjärvi, vanhalta nimeltään Haitonpyöli tai Säräkoskenmaa, ovat molemmat alun perin todennäköisesti jo keskiajalla muodostuneita autiopyölejä eli ulkoveromaita, jotka pitkään esiintyivät verolle pantuina mutta asumattomina maakappaleina erillään varsinaisista kylistä, mutta tulivat 1700- ja 1800-lukujen aikana asutuiksi erilaisten kehityskulkujen kautta. Tehtaan mukaan nimetty Johannislund erotettiin omaksi kyläkseen vasta tehtaan lakattua vuonna 1963. Johannislundin kulmakuntaan koulupiirinä on 1900-luvulla luettu takamaita Kiikalan Saaren kylästä ja joitain koululaisia Johannislundin koulussa kävi myös Somerniemen Kaskistosta. Kulmakuntaan tehdasyhdyskuntana taas tuli kuulumaan asutusta myös Nummen Leppäkorvesta.
Historia > Kylät > Hidoisenpyöli eli Lasikylä

Lasitehtaan sijoituspaikaksi vuonna 1813 tulleen Hidoisenpyölin ulkoveromaan omistajana oli ennen Johannislundin lasitehtaan perustamista ollut Perniössä sijaitseva Viipurin kartano, jolta sen hankki hallintaansa alueelle nykyisen Ruukinjärveen rantaan vuonna 1813 Johannislundiksi nimeämänsä lasitehtaan perustanut vänrikki Johan Berndt von Torcken.
Vuoteen 1964 tämä entinen ulkoveromaa esiintyi maanmittausasiakirjoissa nimellä Hidoisenböle. Kylän nykyinen virallinen nimi Lasikylä otettiin käyttöön Maanmittaushallituksen päätöksellä vuonna 1964.
Nykyiset rajansa kylä sai kolme vuotta lasitehtaan toiminnan lakkaamisen jälkeen vuonna 1963, kun varsinainen lasitehdasalue sekä siihen kuuluvia alueita viereisestä Säräjärven kylästä erotettiin siihenastisista Hidoisenpyölin ja Säräjärven kylistä uudeksi, Johannislund-nimiseksi kyläksi. Tässä toimituksessa historiallisen Hidoisenpyölin alueesta jäi muodostuneeseen Lasikylän kylään kuulumaan entisen tehdasalueen ulkopuolinen laaja metsäalue, joka vielä 1960-luvun alussa oli täysin rakentamaton lukuun ottamatta talvisodan aikana rakennettua Kiikalan lentokenttää, joka jo ainakin vuonna 1996 oli purjelentokäytössä.
Historia > Kylät > Säräjärvi

Lähellä lasitehtaan tonttia sijainnut Säräjärven yksinäistalo Ruukinjärveen laskevan Säräjärven rannalla oli muodostunut alun perin Haitonpyölin eli Säräkoskenmaan autiopyölistä. Sen omistajana oli alkujaan Kiikalan Saaren kylä, ja sittemmin palsta oli Kiikalan Rekijoen kylän Perttulin ratsutilan hallussa. 1750-luvulla pyölin alueelle syntyi Säräjärven torppa, ja vuonna 1826 siitä muodostettiin viereisen Nummen Leppäkorven kylän isossajaossa Säräjärven eli Särämäen uudistalo. Tehtaan välittömässä läheisyydessä sijainneen Särämäen talon Johannislundin lasitehdas hankki omistukseensa 1850-luvulla etenkin sen viljelysmaiden takia.
Kun Johannislundin lasitehdas oli lopettanut toimintansa vuonna 1960, erotettiin pian tämän jälkeen toteutetussa maanmittaustoimituksessa silloisessa Hidoisenpyölin kylässä sijainnut varsinaisen tehdasalueen pääosa omaksi Johannislund-nimiseksi kyläkseen. Johannislundin kylään liitettiin myös Säräjärven kylässä sijainnut pienempi osa tehdasalueesta. Tämän seurauksena Säräjärven kylän historiallisesta alueesta pääosa tuli kuulumaan Johannislundin yksinäistaloon ja vain pieni osa jäljelle jääneeseen Säräjärven kylään.
Historia > Kylät > Johannislund

Kahta edellä mainittua nuorempi on vuonna 1963 eräistä Hidoisenpyölin ja Säräjärven maarekisterikylien tiloista yksinäistaloksi muodostettu Johannislundin kylä, joka käsittää vuonna 1960 lopetetun Johannislundin lasitehtaan tehdasalueen lähiympäristöineen. Sen muodostumiseen johtaneet maanmittaustoimitukset olivat ajallisesti samanaikaisia vuonna 1960 tapahtuneen lasitehtaan lopettamisen kanssa. Ruukinjärven rannalla sijaitsevan tehdasalueen ohella Johannislundin kylän alueelle jää myös välittömästi Ruukinjärven pohjoispuolella kohoava Varsinais-Suomen korkein kohta Särämäki.
Historia > Kylät > Saari ja Yltäkylä

Kiikalan Saaren ja Yltäkylän kylistä on Johannislundin kulmakuntaan koulupiirinä 1900-luvulla luettu vain kylien takamaita Varesjoen ja Varesjärven suunnalla. Varesjoen varressa toimi 1700-luvulta 1900-luvun loppuvuosikymmeniin Varesjoen saha, jonka läheisyydessä oli jonkin verran myös muuta asutusta. Varesjärven suunnassa vanhin asutus on muodostunut torpista, joista 1900-luvulla muodostui itsenäisiä pientiloja.
Historia > Kylät > Nummen Leppäkorpi

Johannislundin lasitehtaasta kirjoittaneen Matti Sjöbergin mukaan lähes kaikki varsinaisen tehdasalueen ulkopuoliset tehdasyhdyskuntaan kuuluneet asumukset olivat Nummen puolella. Näitä olivat muiden muassa Mansikkaniemi, Sulattaja ja useat muut jo hävinneet asuntotontit.
Elinkeinot

Vanhaa teollista perinnettä alueella on edustanut vuosina 1813–1960 toimineen Johannislundin lasitehtaan ohella myös vuodesta 1751 aina 1900-luvun loppuvuosikymmeniin toiminnassa ollut Varesjoen saha. Näiden kummankin sijoittumiseen vaikuttivat alueen metsävarat, ja lasitehtaan osalta myös kvartsihiekan saatavuus.
Vuonna 1969 Paraisten Kalkki käynnisti kulmakunnan liepeillä Kiikalan Saaren kylän alueella, lähellä Kiikalan keskustaajamaa niin ikään alueen soravaroja hyödyntävän tiilitehtaan, joka on toiminnassa edelleen. 2010-luvulla se oli kahtena tehdasyksikkönä osa kansainvälistä Saint-Gobain -konsernia tuotemerkillä Saint-Gobain Weber.
Liikenne

Kulmakunnan tärkein liikenneväylä on Kiikalasta Somerniemen Oinasjärvelle johtava paikallistietasoinen kestopäällysteinen yhdystie Oinasjärventie. Nummen Leppäkorven suuntaan johtaa paikallistietasoinen sorapäällysteinen yhdystie Johanneslundintie ja Johannislundista Oinasjärventielle sorapäällysteinen yksityistie Lasikyläntie. Oinasjärventien varressa Lasikylässä sijaitsee nykyisin pääasiassa purjelentoa palveleva Kiikalan lentokenttä. Alun perin lentokenttä rakennettiin talvisodan aikana ruotsalaisin vapaaehtoisvoimin.
Kulttuuriympäristö

Johannislundin lasitehtaan alue on yksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Alueen vanhimpia rakennuksia ovat hirsiset asuinrakennukset Yli- ja Alipykninki 1860-luvulta sekä kartanon päärakennus 1870-luvulta. Lisäksi alueella on useita arkkitehti Toivo Paatelan suunnittelemia rakennuksia 1930-luvulta, ennen vuotta 1911 rakennettu koulu ja työväenrakennus noin vuodelta 1890.
Johannislundin teollisuusmiljöötä on kuvannut maalauksissaan kuvataiteilija Oskari Paatela, jonka veli, arkkitehti Toivo Paatela suunnitteli lasitehtaan rakennuksia. Lisäksi Paatela maalasi muotokuvia myös tehtaan omistajaperheen jäsenistä.
Kirjailija Kaari Utrio kertoo käyttäneensä Johannislundin lasitehtaan miljöötä esikuvana romaanissaan Vaitelias perillinen (2009) esiintyvälle "Rautialan" lasiruukille, joka sijaitsee kuvitteellisessa "Nummijärven" pitäjässä "Pusulan ja Kiikalan välissä" lounaisessa Suomessa.
Henrik Sohlberg

Henrik Johan Sohlberg (1735–1803) oli helsinkiläinen kultaseppä ja suurmaanomistaja. Hän muutti Ruotsin Karlskronasta Helsinkiin, missä hän kouluttautui kultasepäksi Anders Ekholmin kisällinä. Vuodesta 1764 alkaen Sohlberg toimi itsenäisenä kultaseppänä ja vuonna 1765 hän sai porvarioikeudet. Hän kuoli 6. huhtikuuta 1803 Oulunkylässä.
Suurmaanomistaja

Sohlberg hankki omistukseensa maatiloja kaupungin ympäristöstä Helsingin pitäjän alueelta. Michelsin eli Landboasin perintö-rustholli Oulunkylässä, Kottbyn perintötila, Pukinmäen ja Stensbölen allodiaalisäterit sekä niiden kanssa yhteiskäytössä ollut Tallbackan eli Eskosin rälssitila, Tapaninkylässä sijainneet Ossmusin perintörustholli, Krogarsin perintorustholli sekä Nybondasin ja Björnsin perintötilat ja Vuosaaressa sijainnut Backmansin perintörustholli tiili- ja kalkkiruukkeineen ja myllyineen ovat olleet Sohlbergin suvun omistuksessa.
Perhesuhteet

Henrik Sohlbergin vanhemmat olivat Jonas Sohlberg ja Karin Ohlsdotter. Hän oli naimisissa Juliana Backmanin kanssa. Poika Karl Fredrik Sohlberg syntyi 4. marraskuuta 1767 ja toinen poika Henrik Johan Sohlberg 17. heinäkuuta 1770.
Rotavirus

| Rotavirus |
| --- | --- |
 Rotaviruksia
Virusten luokittelu
Ryhmä::  dsRNA-virukset
Kunta::  Virukset
Heimo::  Reoviridae
Suku::  Rotavirus
Lajit
 Rotavirus A (RV-A)   Rotavirus B (RV-B)   Rotavirus C (RV-C)   Rotavirus D (RV-D)   Rotavirus E (RV-E)  
Katso myös
   Rotavirus Wikispeciesissä   Rotavirus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rotavirus on Reoviridae-heimoon kuuluva kaksijuosteinen RNA-virus, joka on saanut nimensä rengasmaisista viruksista. Se tarttuu uloste-suu-tietä eli eläimestä tai ihmisestä toiseen. Ihmisissä se on yleisin vauvojen ja lasten vakavien ripulitautien aiheuttaja. Viisivuotissyntymäpäiväänsä mennessä lähes jokainen lapsi maailmassa on saanut rotavirustartunnan ainakin kerran. Jokaisen tartunnan jälkeen potilaan vastustuskyky kehittyy, joten seuraava tartunta on lievempi kuin edellinen. Aikuiset saavat tartunnan vain harvoin. Rotaviruksia tunnetaan viisi tyyppiä: A, B, C, D ja E. Näistä tyypit A, B ja C tarttuvat ihmiseen. Yleisin näistä on rotavirus A, joka aiheuttaa tartunnoista yli 90 %. Suomessa sairaalahoitoa vaativista lasten ripulitaudeista yli puolet johtuu rotaviruksesta.
Vaikka rotavirus havaittiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1973 ja jopa 50 % vakavasti ripuloivista vauvoista ja pikkulapsista joutuu sen takia sairaalahoitoon, sen kansanterveydellistä merkitystä ei vieläkään tunnisteta kansainvälisessä yhteisössä, varsinkaan kehitysmaissa. Vaikka rotavirus on helposti hoidettavissa oleva lastentauti, silti lähes kaksi miljoonaa sairastuu vakavasti sen takia ja siihen kuolee vuosittain yli 450 000 alle viisivuotiasta lasta, joista suurin osa kehitysmaissa. Rotavirustartunnat eivät kuitenkaan rajoitu pelkästään kehitysmaihin, vaan esimerkiksi Yhdysvalloissa vakavan gastroenteriittitartunnan sai aikaisemmin vuosittain noin 2,7 miljoonaa lasta ennen kuin siellä alettiin rokottaa virusta vastaan. Näistä lapsista sairaalahoitoon joutui lähes 60 000 ja keskimäärin 37 kuoli. Kansanterveyskampanjoiden pääkohteina ovat olleet lapsipotilaiden oraalinen rehydraatio eli suun kautta annettu nestehoito ja terveille tarkoitettu rokote. Niissä maissa, joissa lasten rokotusohjelmaan on lisätty rotavirusrokote, rotavirustartuntojen määrä ja vakavuus ovat huomattavasti vähentyneet.
Rotaviruksen aiheuttama sairaus > Oireet

Rotaviruksen aiheuttamassa gastroenteriitissä eli rotaripulissa esiintyy oksentamista, vetistä ripulia ja pientä lämpöä. Viruksen tartunnan jälkeen seuraa kaksipäiväinen itämisaika ennen kuin oireita alkaa ilmaantua. Ensimmäinen oire on usein oksentelu, jonka jälkeen alkaa 4–8 päivän raju ripulointi. Dehydraatio eli elimistön kuivuminen on yleisempää rotavirustartunnassa kuin bakteeripatogeenien aiheuttamissa tartunnoissa. Sen lisäksi se on rotavirusinfektiossa yleisin välitön kuolinsyy.
Rotavirus A voi tarttua koska tahansa, mutta yleensä vain ensimmäinen tartunta aiheuttaa oireita. Myöhemmät tartunnat ovat tavallisesti oireettomia, sillä immuunijärjestelmä antaa jonkin verran suojaa. Tästä syystä oireita aiheuttavien tartuntojen määrä on suurin alle kaksivuotiaissa lapsissa ja pienenee asteittain 45 ikävuoteen saakka. Vaikka tartunta on yleinen vastasyntyneillä, se on yleensä lievä tai oireeton. Oireet ovat kaikkein vakavimmat 0,5–2-vuotiailla lapsilla sekä vanhuksilla ja niillä, joiden vastustuskyky on heikentynyt tai puuttuu. Lähes kaikki aikuiset ovat vastustuskykyisiä rotavirukselle, koska ovat sairastaneet sen lapsena. Vaikka aikuisiän gastroenteriitin aiheuttaa yleensä jokin muu tekijä, aikuisiässä voi silti esiintyä oireettomia tartuntoja, jotka saattavat auttaa viruksen tarttumista eteenpäin. Oireita aiheuttavat uusintatartunnat ovat usein peräisin jostain toisesta rotavirus A -serotyypistä.
Rotaviruksen aiheuttama sairaus > Taudin leviäminen

Rotavirus kulkeutuu ihmisestä toiseen uloste-suu-tietä kosketettaessa käsiä, pintoja tai esineitä, joihin on tarttunut rotavirusta, sekä mahdollisesti myös hengitysteitse. Grammassa tartunnan saaneen ulostetta voi olla yli 10 biljoonaa tautia aiheuttavaa viruspartikkelia, josta rotaviruksen tarttumiseen tarvitaan vain 10–100 partikkelia.
Rotaviruksia on ympäristössä pysyvästi. Esimerkiksi Galvestoninlahden estuaarista otetuista näytteistä taudinaiheuttajaa on löydetty jopa merkittäviä määriä. Tavanomaiset bakteereihin ja loisiin tehoavat keinot eivät näytä olevan riittävän tehokkaita rotaviruksiin, sillä rotavirustartuntojen määrä on suurin piirtein sama riippumatta maan terveysstandardeista.