stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Shirley Sparks

| Shirley Sparks> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: Pori
Ammatti:  Esiintyvä taiteilija, laulaja, säveltäjä
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2015-
Tyylilajit:  viihdemusiikki, kevyt klassinen, musikaali
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Shirley Sparks (oik. Sari Savunen) on suomalainen crossover-laulaja, esiintyvä taiteilija, lauluntekijä ja säveltäjä. Sparks esiintyy yksityis- ja yritystilaisuuksissa sekä suunnittelee ja toteuttaa solisti- ja teemakonsertteja.
Sparksin omia laulusävellyksiä sisältävä albumi, pianisti Janne Hovin kanssa äänitetty Silhouettes of Paris julkaistaan kesällä 2025. Sen ensiesitys oli Vindängensalissa Espoossa syyskuussa 2024. Elokuussa 2023 julkaistiin Sparksin edellinen sävellysalbumi Dreams of a Butterfly, joka on äänitetty pianisti Eliina Mäkiranta-Taalin kanssa. Laulusarjan kantaesitys oli Espoon tuomiokirkossa toukokuussa 2023. Levyillä olevien englanninkielisten laulujen musiikki liikkuu klassisen, populaarin ja musikaalin rajapinnoilla.
Shirley Sparks on esiintynyt duo-kokoonpanolla eri pianistien sekä kitaristien kanssa sekä yhtyeiden solistina mm. Tampere-talossa, Espoon Sellosalissa, Lontoon Savoy-hotellissa, Baltic Jazz -festivaalilla, Astoria Klubilla, Hakasalmen huvilassa, Albergan kartanossa, Espoon tuomiokirkossa, Turun Solo Sokos Hotel Seurahuoneella, Villa Bella Vistassa, Keski-Porin kirkossa, Porin Raatihuoneella, Taidegalleria Liisa Ekqvistillä, Turun vaakahuoneella, Ravintola Pörssissä, Radisson Blu Plaza -hotellissa sekä useissa muissa paikoissa.
Kokoonpanot

Sparks on perustanut itse kolme yhtyettä: The Red Band (2015), Shirley Sparks Swing Band (2017) ja Shirley Sparks' Golden Hollywood Band (2022).
Ohjelmisto

Sparks esittää traditionaalista melodista viihdemusiikkia sekä omaa sävellystuotantoaan. Sparks konsertoi myös ideoimillaan teemaohjelmistoilla. Sparksin omat sävelkieli yhdistää klassista sekä popmusiikin ja musikaalin elementtejä.
Taustaa

Sparks aloitti musiikinopiskelun pianolla, kanteleella ja harmonikalla. Laulutunnit hän aloitti 15-vuotiaana kotikaupungissaan Porissa Sinikka Mansikkala-Westerlundin johdolla. Klassiselta äänialaltaan hän on korkea sopraano. Lukion jälkeen hän opiskeli vuoden Oriveden Opiston musiikkilinjalla minkä jälkeen aloitti kirkkomusiikkiopinnot Sibelius-Akatemian Kuopion yksikössä. Kaksi vuotta myöhemmin hän siirtyi opiskelemaan Kauniaisiin Työväen Akatemian kulttuurisihteerilinjalle ja jatkoi lauluopintoja yksityisesti Marjut Hannulan johdolla. Kulttuurisihteeriopintojen päätyttyä hän muutti vuodeksi Oxfordiin opiskelemaan Master of Arts -tutkinnon Oxford Brookes Universityssä erikoistuen englantilaisen oopperan historiaan ja brittiläiseen nykyteatteriin. Tuolloin hän esiintyi muun muassa opiskelijoiden oopperaproduktiossa The Four Note Opera Oxfordissa ja japanilaismusikaalissa Kanawa Edinburgh Festival Fringessä. Vuosina 2000–2002 sekä 2005 Sparks lauloi Savonlinnan Oopperajuhlakuorossa. Vuonna 2004 hän aloitti opiskelun Helsingin Metropolia Ammattikorkeakoulun vanhan musiikin linjalla ja valmistui 2009 lied/oopperalinjalta laulupedagogiksi, tehden lopputyönsä Giuseppe Verdin Il Trovatore -oopperasta.
Vuoden 2015 keväällä hän vaihtoi vakavasta klassisesta kevyempään ohjelmistoon ja otti taiteilijanimekseen Shirley Sparks.
Sävellystyö ja levytykset

Sparksin sävellystuotantoon kuuluu mm. englannin-, suomen- ja italiankielisiä yksinlauluja, joululauluja, laulelmia ja tangoja.
2024: Musiikin säveltäminen Kalleheikki Kanniston avaruusaiheiseen immersiiviseen 360-asteiseen digitaaliseen videoprojektioon The Grand Tour, The Lighthouse of Digital Art Gallery, Berlin.
2024: Musiikin säveltäminen World Cultural Councilin 40-vuotisjuhlavideoon.
2023: Sävellysalbumi Dreams of a Butterfly (omakustanne, sävellykset, sovitukset, editointi, pianistina Eliina Mäkiranta-Taal)
2015: Albumi Travellight, amerikkalaisia ikivihreitä standardeja (omakustanne, Shirley Sparks & The Red Band)
2012: Musiikin sävellys ja sovitus Villilä Studioiden tuottamaan lyhytelokuvaan The Good Cop.
2011: Sävellysalbumi Pimeä valo (omakustanne, sävellykset, sovitukset, instrumentointi, säestys, nimimerkillä Sari S., runot: Annikki Furuholm).
2008: Musiikin säveltäminen Annikki Furuholmin lastennäytelmään Vesikansan tarinoita.
Muu osaaminen

Sparks on näytellyt useissa lyhytelokuvissa sekä teatteriproduktioissa ja opettanut äänenkäyttöä yksityisoppilaille, teatterilaisille ja kuoroille. Hän on lisäksi opiskellut teatteri-improvisaatiota, naamionäyttelemistä, teatterimaskeerausta ja kulttuurihistoriaa. Myös muodin ja teatteripuvustuksen historia on Sparksin kiinnostuksen kohteena, ja hän suunnittelee ja toteuttaa teemaesiintymisasunsa usein itse.lähde?
Aiheesta muualla

Shirley Sparksin omat verkkosivut
Shirley Sparks JazzFinland.fi-sivustolla
Mil Mi-14

| Mil Mi-14 |
| --- | --- |
 Mil Mi-14P
Tyyppi:  sukellusveneidentorjuntahelikopteri
Alkuperämaa:   Neuvostoliitto
Valmistaja:  Mil Kazan
Miehistö:  4
Ensilento:  syyskuu 1969
Käyttöönottovuosi:  1975
Tila:  Käytössä
Pääkäyttäjät:  Venäjän laivasto| Ukrainan merivoimat
Valmistusmäärä:  230 
Valmistusvuodet:  1969-1986
Kehitetty mallista:  Mil Mi-8
Mitat
Pituus:  18,38 m
Korkeus:  6,93 m
Nopeus:  230 km/h
Lentomatka:  1135 km
Tyhjäpaino:  11750 kg
Voimanlähde
Koneisto:  2 Klimov TV3-117MT turboahdettua moottoria
Teho:  1 454
Aseistus
Aseistus:  torpedot, pommit ja syvyyspommit
Mil Mi-14 (ven. Миль Ми-14, Nato-raportointinimi Haze) on neuvostoliitossa suunniteltu ja valmistettu sukellusveneentorjuntahelikopteri, joka pohjautuu saman tehtaan Mil Mi-8 -kuljetushelikopteriin.
Suunnittelu ja valmistus

Helikopterista on valmistettu sekä sukellusveneiden- ja miinantorjunta että pelastus- ja etsintäversiot. Sen voimanlähteenä on kaksi turboahdettua Klimov TV3-117MT -moottoria, ja siinä on veneenkaltainen runkorakenne, kuten SH-3 Sea King -helikopterissa.
Rungon etuosassa on kellukkeet, ja lisäksi kopterissa on nostettavat laskutelineet. Mallia voi käyttää horisontin takaiseen maalin tunnistukseen, ohjusten maaliinohjaukseen sekä etsintä- ja pelastuspalveluun. Koneessa on pommikuilu sukellusveneidentorjuntaan tarkoitetuille torpedoille ja syvyyspommeille sekä muille merimaaleja vastaan tarkoitetuille asejärjestelmille.
Miehistöön kuuluu lentäjä, perämies, teknikko ja asemies.
Tuotantoa hidastivat helikopterin ilmailutekniikkaan liittyvät ongelmat ja moottoreiden luotettavuusongelmat, ja tuotanto Kazanissa alkoi vasta vuonna 1973, ja helikopteri otettiin käyttöön 11. toukokuuta 1976.
Tammikuussa 2016 vahvistettiin, että lopullista päätöstä tuotannon uudelleen käynnistämisestä ei oltu tehty, mutta markkinakysyntää ja rahoituslähteitä selvitettiin parhaillaan. Vuosina 1969-1986 valmistetuista 230:sta Mi-14:stä on arviolta vain 44 kappaletta edelleen aktiivikäytössä.
Käyttöhistoria

Syyrian sisällisodassa Syyrian laivaston Mi-14-helikoptereita käytettiin improvisoituina pommikoneina tiputtamaan merimiinoja ja tynnyripommeja suuriin kohteisiin. Maaliskuun 22. päivänä 2015 yksi niistä syöksyi maahan, ja sen lentäjä kuoli kiinnioton yhteydessä, ja loput miehistöstä joutuivat vangiksi.
Ukraina vahvisti 7. toukokuuta 2022, että Ukrainan laivaston apulaispäällikkö, eversti Ihor Bedzay kuoli, kun venäläinen Su-35 ampui hänen Mi-14PS-koneensa alas.
Käyttäjämaat

Vuoteen 1991 mennessä noin 230 konetta luovutettu asiakkaille. Neuvostoliiton ohella toimitettu muun muassa Bulgariaan, Kuubaan, Itä-Saksaan, Pohjois-Koreaan, Libyaan, Puolaan, Syyriaan ja Jugoslaviaan.
Käyttäjämaat > Nykyiset käyttäjät

Georgia
Georgian ilmavoimat (2 kpl)
Libya
Libyan ilmavoimat
Kongon tasavalta
Kongon tasavallan merivoimat (1 kpl)
Pohjois-Korea
Pohjois-Korean ilmavoimat
Syyria
Syyrian ilmavoimat (2 kpl)
Syyrian merivoimat
Ukraina
Ukrainan merivoimat (4 kpl)
Venäjä
Venäjän laivasto
Jemen
Jemenin ilmavoimat
Käyttäjämaat > Entiset käyttäjät

Puola
Puolan merivoimat
Bulgaria
Bulgarian merivoimat
Kuuba
Kuuban ilmavoimat
Itä-Saksa
Saksan demokraattisen tasavallan merivoimat
Etiopia
Etiopian ilmavoimat
Saksa
Saksan laivasto
Neuvostoliitto
Neuvostoliiton laivasto
Jugoslavia
Jugoslavian ilmavoimat
Libyan ilmavoimat Mi-14
Georgialainen Mi-14
Puolan merivoimat Mi-14PŁ Radomin ilmailunäyttelyssä 2005
Käännös suomeksi
Supercell

| Supercell Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2010
Toimitusjohtaja:  Ilkka Paananen
Kotipaikka:  Jätkäsaari, Helsinki
Toimiala:  videopeliteollisuus
Tuotteet:  Clash of Clans Hay Day Boom Beach Clash Royale Brawl Stars Clash Mini  Squad Busters
Liikevaihto:   1,89 mrd. € (2021) 
Liikevoitto:   734 milj. € (2021) 
Henkilöstö:  400 (2022) 
Emoyhtiö:  Tencent
Kotisivu:  supercell.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Supercell Oy on suomalainen videopelejä kehittävä yritys, josta 84,3 prosenttia omistaa kiinalainen Tencent. Sen liikevaihto syntyi vuonna 2015 kolmesta pelistä, jotka ovat maatalousaiheinen Hay Day sekä strategiapelit Clash of Clans ja Boom Beach. Yritys oli niiden ansiosta vuoden 2015 tuottavin mobiilipeliyritys maailmanlaajuisesti. Liikevaihtoa kerryttivät ennen kaikkea pelien sisäiset mikromaksut, sillä pelit ovat ilmaiseksi ladattavissa. Clash Royale julkaistiin maaliskuussa 2016, jolloin yritys myös tiedotti, että sen pelit ylittivät ensi kertaa 100 miljoonan päivittäisen pelaajan rajan.
Sumealla työskennelleet Mikko Kodisoja ja Ilkka Paananen perustivat Supercellin vuonna 2010 yhdessä neljän muun pelikehittäjän kanssa. Aluksi yritys keskittyi monialustaisiin Facebook-peleihin, mutta pian se vaihtoi strategiaa ja alkoi kehittää kosketusnäyttöä hyödyntäviä mobiilipelejä. Vuonna 2013 japanilaiset Softbank ja GungHo ostivat yrityksestä 51 prosenttia yli miljardilla eurolla, mikä oli tiettävästi Suomen historian suurin yrityskauppa pörssiin listautumattomasta yrityksestä. Kesäkuussa 2016 Softbank myi koko 72,2 prosentin osuutensa Supercellin osakkeista kiinalaiselle Tencentille 6,45 miljardilla eurolla.
Supercellin kotipaikka on Helsinki. Vuodesta 2012 vuoteen 2015 Supercellin liikevaihto kasvoi noin 800 prosenttia.
Yritys

Kiinalainen Tencent omistaa Supercellin osakkeista 72,2 % osuuden. Vuonna 2015 Ilkka Paananen omisti 6 % ja Mikko Kodisoja 5,4 % osakkeista; loput osakkeista ovat henkilöstön ja muiden perustajien hallussa. Softbank osti alun perin GungHo-peliyrityksen kanssa 51 prosentin osuuden Supercellin osakkeista lokakuussa 2013 1,1 miljardin euron hintaan. Myynnissä kaikki yrityksen työntekijät myivät saman prosenttiosuuden osakkeistaan. Kaupan ehtona oli myös, että pääkonttori säilyisi Suomessa. Softbank ja GungHo perustivat Suomeen Kahon 3 Oy:n, jonka perustamiskirjassa lukee, että yhtiö säilyy suomalaisena. Kahon osti Supercellin, ja myöhemmin GungHo myi oman osuutensa Softbankille. Toukokuussa 2015 Softbank osti lopulta muut pääomasijoittajat ulos yrityksestä ja kasvatti omistustaan 73 prosenttiin. Teknologialehti Venturebeat arvioi tuolloin Supercellin arvoksi 4,9 miljardia euroa. Kesäkuussa 2016 Softbank myi koko 72,2 prosentin osuutensa Supercellin osakkeista kiinalaiselle Tencentille 6,45 miljardilla eurolla. Softbank luopui Supercellistä vähentääkseen velkaantumistaan. Supercell sai itse etsiä uuden omistajan, ja päätyi Tencentiin, jolle sopi peliyrityksen pääkonttorin säilyttäminen Suomessa.
Supercellin päätoimisto sijaitsee Helsingin Jätkäsaaressa. Yrityksellä on toimistot myös San Franciscossa, Tokiossa, Soulissa ja Shanghaissa.
Yritys > Toimintamalli

Supercell kehittää ilmaiseksi pelattavia pelejä, jotka tuottavat voittoa pelinsisäisillä mikromaksuilla. Yrityksen tavoitteena on keskittyä peleihin, jotka säilyvät pelaajien suosiossa vuosien ajan. Supercell on lopettanut yhteensä 14 peliprojektia, joita se ei ole pitänyt tarpeeksi lupaavina. Yritys jakautuu pienempiin tiimeihin, jotka saavat kehittää omia pelejään vapaasti. Yksi pisimmälle ehtineistä peleistä, joka peruutettiin, oli testimarkkinoilla hyvät arviot saanut Battle Buddies. Sillä oli kuitenkin liian vähän pelaajia. Lopullisen päätöksen projektien lopettamisesta tekee peliä kehittänyt tiimi.
Supercellillä on liikevaihtoonsa nähden suhteellisen vähän työntekijöitä (280 henkeä): esimerkiksi sen suurimmalla kilpailijalla Kingillä on 1 200 työntekijää. Supercellistä puuttuu myös keskijohto, minkä seurauksena organisaatio on hyvin matala. Vaikka tiimeillä on paljon itsenäisyyttä ja vapautta, johtajan puuttumisen takia niillä on myös paljon vastuuta tuloksestaan. Uusilla työntekijöillä on neljän kuukauden koeaika, ja vaihtuvuus on ollut suurta.
Yritys > Liiketoiminnan kehitys

Yhtiö teki Applen kannettavien laitteiden sovelluskaupassa enemmän liikevaihtoa kuin mikään muu sovellustekijä marraskuussa 2012. Vuodesta 2012 vuoteen 2013 sen liikevaihto kasvoi 562 prosentilla, ja seuraavalla vuosijaksolla 198 prosenttia, minkä ansiosta liikevaihto oli kasvanut 1,5 miljardiin euroon. Vuonna 2014 yritys nousi Suomen 50 suurimman joukkoon. Vuonna 2015 liikevaihto kasvoi 36 prosenttia ja liikevoitto 60 prosenttia. Vuonna 2015 yhtiö osti työntekijöiltään osakkeita ja optioita yhteensä 114 miljoonalla eurolla.
Supercell ei käytä verosuunnittelua ja maksaa kaikki veronsa Suomeen. Vuonna 2013 yritys perustajineen maksoi yhteensä 260 miljoonaa euroa yhteisö- ja tuloveroja, mikä oli 0,6 prosenttia Suomen keräämistä verotuloista vuonna 2013. Seuraavana vuonna yritys maksoi veroja 150 miljoonaa euroa, vuonna 2015 yhteisöveroa 176 miljoonaa euroa ja vuonna 2017 lähes 125 miljoonaa euroa. Supercell ja yhtiön edustajat ovat olleet aktiivisia keskustelijoita suomalaisessa verotuskeskustelussa liittyen esimerkiksi OECD:n kaavailemaan digiveroon.
Vuonna 2016 Supercell nousi Suomen kymmenen arvonlisältään suurimman yrityksen joukkoon.
Yritys > Hyväntekeväisyys

Supercellin työntekijät lahjoittivat Uudelle Lastensairaalalle 3,4 miljoonaa euroa, joka on tiettävästi Suomen historian suurin yrityksen henkilökunnan tekemä hyväntekeväisyyslahjoitus. Lisäksi Supercell on lahjoittanut yhdysvaltalaiselle hyväntekeväisyysjärjestö Watsille.
Yhtiön perustajat Mikko Kodisoja ja Ilkka Paananen ovat perustaneet ME-säätiön, joka tukee erilaisia hyväntekeväisyysprojekteja. Marraskuussa 2015 ME-säätiö lahjoitti Helsingin nuorisoasiankeskukselle 2,5 miljoonaa euroa maahanmuuttajanuorten tukemiseen. Lisäksi Supercell organisoi pelialan yrityksille keräyksen, jossa kerättiin alan toimijoiden vanhoja tietokoneita ja tablet-laitteita lahjoitettavaksi vähävaraisille lapsiperheille Tukikummit ry:n kautta. Supercell oli myös suurin yksittäinen sijoittaja Suomen pelimuseon joukkorahoituskampanjassa vuonna 2015.
Historia > Tausta ja perustaminen

Supercellin perustajista Mikko Kodisoja ja Ilkka Paananen työskentelivät Sumea-mobiilipeliyhtiössä ennen Supercellin perustamista. Kodisoja oli mukana perustamassa Sumeaa vuonna 1999 ja Paananen puolestaan palkattiin yrityksen toimitusjohtajaksi vuonna 2000. Sumea teki vuonna 2003 1,2 miljoonaa euroa voittoa. Seuraavana vuonna yhdysvaltalainen Digital Chocolate osti yrityksen ja teki siitä Suomen pääkonttorinsa sekä Paanasesta Euroopan-johtajansa. Uudessa omistuksessa liiketoiminta kasvoi, mutta samalla yrityskulttuuri muuttui − luovana johtajana toimineen Kodisojan mukaan ongelmallisempaan suuntaan. Hän jätti yrityksen maaliskuussa 2010, ja pian sen jälkeen myös Paananen lähti yrityksestä.
Paananen lähti aluksi töihin Lifeline Ventures -sijoitusyhtiöön, mutta halusi pian ryhtyä itse yrittäjäksi. Hän suunnitteli perustavansa peliyrityksen, jossa johtohenkilöt eivät häiritsisi pelikehittäjien työtä. Toisensa työyhteyksistä tunteneet Paananen, Kodisoja, Petri Styrman, Lassi Leppinen, Visa Forstén ja Niko Derome perustivat Supercellin vuonna 2010. Yrityksen toiminta aloitettiin pienissä toimitiloissa Espoon Niittykummussa.
Kodisoja ja Paananen sijoittivat yritykseen Sumea-aikaisia säästöjään 250 000 euroa, joita vastaan Tekes antoi lainaa 400 000 euroa. Rahoittajaksi tuli myös Lifeline Ventures, ja lokakuussa siemenrahoituksella kerättiin 750 000 euroa muun muassa London Ventures Partnerilta ja Initial Capitalilta. Ensimmäisenä pelinä Supercell ryhtyi kehittämään Gunshine-nimistä massiivimoninpeliä, jota saattoi pelata Facebookissa selaimella ja mobiilialustoilla. Pelin prototyyppi valmistui kahdeksassa kuukaudessa. Gunshinen valmistuttua myös Accel Partners sijoitti yritykseen 8 miljoonaa euroa toukokuussa 2011, ja sijoitusyhtiön osakas Kevin Comolli liittyi Supercellin hallitukseen. Accel on sijoittanut myös muun muassa Rovioon.
Historia > Strategian vaihto

Marraskuussa 2011 Supercell hylkäsi Gunshinen kolmesta eri syystä: se ei kiinnostanut pelaajia tarpeeksi pitkään, se oli liian vaikea pelattavuudeltaan eikä se myöskään toiminut mobiilina yhtä hyvin kuin tietokoneen näytöltä. Peliä pelasi parhaimmillaan noin puoli miljoonaa pelaajaa. Supercell katsoi, ettei se voinut saavuttaa Facebook-pelien markkinoita hallinnutta Zyngaa ja päätti keskittyä iPad-peleihin. Toinenkin kehityksessä ollut Facebook-peli jätettiin kesken. Suunnan vaihto ei karkottanut rahoittajia, mutta paine onnistumisesta kasvoi ja Paanasen piti raportoida edistymisestä rahoittajille aiempaa tarkemmin.
Pelitalo kehitti samanaikaisesti viittä eri peliä, joista ensimmäiseksi julkaistiin testimarkkinoille Pets vs. Orcs. Se ei menestynyt, ja myös toinen konsepti, Tower, hylättiin pian. Toukokuussa 2012 julkaistu HayDay menestyi kuitenkin testimarkkinoilla lupaavasti, ja siitä tulikin Supercellin ensimmäinen kansainvälisesti julkaistu peli.
HayDay on Supercellin näkemys Zyngan menestyneestä Facebook-pelistä FarmVille, joka on pelimekaniikaltaan kevyt maatilasimulaatio. Supercell toi maatilapeliinsä tuotteiden jalostamisen ja tuotantoketjun sekä kosketusnäyttöominaisuudet. Toisaalta myös pelin sosiaalisuutta korostettiin. Tärkeässä roolissa pelissä oli tuotantoketjujen optimointi, mitä saattoi nopeuttaa pelinsisäisillä maksuilla. Juhannuksena 2012 julkaistu peli oli yllättävä menestys, eikä palvelinkapasiteetti aluksi riittänyt pelaajamäärille. Ongelmia oli myös pelinsisäisessä painotuksessa, sillä aluksi kaikilla pelaajilla oli ylitarjontaa kananmunista, minkä seurauksena pelinsisäiset markkinat lamaantuivat. Yhtiön ratkaisu oli lisätä kananmunien kulutusta resepteissä, jolloin markkinat alkoivat taas toimia. Vastaavien tapausten välttämiseksi Supercellillä on töissä data-analyytikko, joka seuraa pelien tasapainoa. Neljässä kuukaudessa peli nousi Yhdysvalloissa Applen sovelluskaupan tuottavimpien pelien joukkoon, ja peli pysyi maailman tuottavimpien pelien listalla kaksi ja puoli vuotta.
Historia > Clash of Clans

Supercellin työntekijöistä Lasse Louhento oli aloittanut pelialalla Bloodhousessa ja Lassi Leppinen oli toiminut pääohjelmoijana Sumealla ja Digital Chocolatessa. Heidän tiiminsä oli tehnyt kuukausien ajan fantasiateemaista Facebook-peliä, kun Supercell vaihtoi strategiaa. Leppinen ja Louhento halusivat tehdä kosketusnäyttöä hyödyntävän strategiapelin, jonka pelaaminen olisi mahdollisimman yksinkertaista ja mukavaa. Kehitykseen meni noin puoli vuotta, ja Clash of Clans -nimen saanut peli julkaistiin elokuussa 2012. Se nousi kolmessa kuukaudessa Yhdysvaltojen eniten tuottavaksi sovellukseksi. App Annien mukaan Clash of Clans oli vuosina 2013 ja 2014 eniten rahaa tuottanut mobiilipeli koko maailmassa. Nimensä mukainen klaanien välinen taistelu lisättiin peliin vasta vuonna 2014.
Kesällä 2013 Supercell aloitti markkinointiyhteistyön japanilaisen GungHon kanssa: yritykset ristiinmarkkinoivat toistensa pelejä omilla markkinoillaan omissa peleissään. Markkinoinnin seurauksena Clash of Clans nousi Japanissa latauslistojen kärkeen. GungHon hallituksen puheenjohtaja Taizo Son lensi Suomeen kiittämään Paanasta ja esitteli myöhemmin hänet myös veljelleen Masayoshi Sonille, joka on Softbank-konsernin toimitusjohtaja. Pian he ehdottivat yrityskauppaa, joka tapahtuikin lokakuussa 2013. Softbank ja GungHo ostivat Supercellistä 51 prosentin osuuden 1,1 miljardilla eurolla, mikä on historian suurin hinta suomalaisesta pörssilistaamattomasta yhtiöstä. Puolessa vuodessa Supercellin arvo oli kolminkertaistunut, sillä keväällä 2013 yritys oli myynyt 16,7 % osakkeistaan 100 miljoonalla eurolla.
Clash of Clans ja HayDay ilmestyivät kesällä 2012, eikä Supercell julkaissut uutta peliä lähes kahteen vuoteen. Vuonna 2014 julkaistua kolmatta peliä Boom Beach alettiin suunnitella syksyllä 2012. Uusi strategiapeli saatiin testimarkkinoille vuoden 2013 lopussa, jonka jälkeen siihen tehtiin isoja muutoksia. Se menestyi hyvin Yhdysvalloissa heti julkaisussaan maaliskuussa, mutta ei säilynyt latauslistan kärkipaikoilla kovin kauaa. Vasta kun Supercell aloitti kalliin mainoskampanjan joulukuussa 2014, se nousi top-30:een ladatuimpien iPhone-sovellusten listalle. Tammikuussa 2015 se ohitti HayDayn listoilla.
Maaliskuussa 2016 Supercell julkaisi neljännen tuetun pelinsä, Clash Royalen. Boom Beachin ja Clash Royalen julkaisun välissä Supercell oli lopettanut useita peliprojektia, joista kaksi testijulkaisuvaiheessa. Yksi niistä oli Smash Land, jota 4–5 ihmistä oli ehtinyt kehittää noin 10 kuukautta.
Historia > Hive Helsinki

Vuonna 2018 yhtiö ilmoitti perustavansa koodikoulun, joka panostaa vähemmistöihin. Sen opiskelijat ovat oikeuteutettuja opintotukeen.
Historia > Space Ape -pelistudio

Toukokuussa 2017 Supercell kertoi ostaneensa enemmistöosuuden (62 prosenttia) brittiläisestä Space Ape -pelistudiosta 50 miljoonalla eurolla. Lokakuussa 2021 Space Ape kertoi julkaisevansa Supercellin Boom Beach -pelimaailmaan sijoittuvan Boom Beach: Frontlines -mobiilipelin Kanadassa.. Pelin kehitys kuitenkin lopetettiin loppuvuonna 2022 ja sen peliserverit suljettiin tammikuussa 2023.
Pelit > Tuetut pelit

| Julkaisu | Peli | Pelialusta | Lajityyppi |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Hay Day | Android, iOS | maatilasimulaattori |
| 2012 | Clash of Clans | Android, iOS | strategiapeli |
| 2014 | Boom Beach | Android, iOS | strategiapeli |
| 2016 | Clash Royale | Android, iOS | tornipuolustuspeli |
| 2017 | Brawl Stars | Android, iOS | räiskintäpeli |
| 2024 | Squad Busters | Android, iOS | räiskintäpeli |
Pelit > Aiemmin tuetut pelit

| Julkaisu | Peli | Pelialusta | Lajityyppi | Huomautus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | Gunshine.net (myöhemmin Zombies Online) | internet-selain | selainpeli | Supercellin ainut selainpeli. Peli suljettiin 30. marraskuuta 2012.  |
| 2012 | Pets vs Orcs | Android, iOS | strategiapeli | Supercellin ensimmäinen mobiilipeli. Oli ladattavissa vain kuukauden ajan. |
| 2012 | Battle Buddies | Android, iOS | räiskintäpeli | Julkaistiin vain tietyissä maissa. Peli suljettiin vuoden 2012 lopussa. |
| 2014 | Spooky Pop | Android, iOS | älypeli | Julkaistiin vain Kanadassa. Peli suljettiin 10. maaliskuuta 2015. |
| 2015 | Smash Land | Android, iOS | strategiapeli | Julkaistiin vain Kanadassa ja Australiassa. Peli oli saatavilla sovelluskaupoissa 1. syyskuuta 2015 asti. |
| 2019 | Rush Wars | Android, iOS | strategiapeli | Julkaistiin vain tietyissä maissa. Peli suljettiin 30. marraskuuta 2019. |
| 2020 | Hay Day Pop | Android, iOS | älypeli | Peli suljettiin 1. helmikuuta 2021. |
| 2021 | Clash Quest | Android, iOS | strategiapeli | Peli suljettiin elokuussa 2022. |
| 2021 | Clash Mini | Android, iOS | strategiapeli | Peli suljettiin 25. huhtikuuta 2024. |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Markkinointi

Vuonna 2014 Supercell käytti markkinointiin noin 400 miljoonaa euroa, joka oli hieman yli neljännes liikevaihdosta. Helmikuussa 2015 Supercell maksoi 9 miljoonaa dollaria Super Bowlin 60 sekunnin mainospaikasta, jolla oli 118,5 miljoonaa katselijaa. Brittiläisen sanomalehden The Guardianin mukaan Clash of Clans -mainos oli yksi suosituimmista NBC:llä esitetyistä 61 mainoksesta. Revenge-nimisessä (suom. Kosto) mainoksessa Liam Neeson parodioi Taken-elokuvaa vannomalla kostoa sattumanvaraiselle pelaajalle, joka on tuhonnut Liamin kylän Clash of Clansissa. Mainoksella on YouTubessa yli 105 miljoonaa katselukertaa ja se oli vuoden 2015 katsotuin mainos YouTubessa.