stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tammelundin Liikenne

| Tammelundin Liikenne |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1946
Avainhenkilöt:  Niilo Anttila, Lars Elers
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  Pääkaupunkiseutu
Toimiala:  linja-autoliikenne
Tuotteet:  paikallisliikenne
Liikevaihto:  5,3 milj. euroa (2015)
Liikevoitto:  -0,237 milj. euroa (2015)
Nettotulos:  0,3 milj. euroa (2015)
Henkilöstö:  57 (2015)
Kotisivu:  http://tammelundinliikenne.fi/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tammisalon bussi 83 vuonna 1970.
Tammelundin Liikenne Oy on linjaliikennettä Helsingissä ja Vantaalla harjoittava linja-autoyritys. Se perustettiin vuonna 1946 hoitamaan nimensä mukaisesti Tammisalon (ruots. Tammelund) liikenneyhteyksiä, ja vuoteen 1982 saakka sen ainoa linja kulkikin Rautatientorin ja Tammisalon välillä. Kun Helsingin sisäisten linjojen numerointi vuonna 1966 yhtenäistettiin, tämä linja sai numeron 83.
Toimintansa alkuaikoina Tammelundin Liikenne joutui ajamaan vanhoilla, sota-ajan rasittamilla ja huonokuntoisilla linja-autoilla. Vuonna 1958 Tammelundin Liikenteen perustaja Niilo Anttila myi yhtiön Lars Elersille, joka hankki useita uusia autoja. Vuosina 1961–1964 Tammelundin Liikenne ajoi Helsingin kaupungin liikennelaitoksen laskuun linjaa 43 Rautatientorilta Myllypuron omakotialueelle. 1960-luvun lopussa alkoi keskustelu yksityisten liikenteenharjoittajien toiminnan siirtämisestä Helsingin kaupungin hoidettavaksi, ja vuonna 1973 neuvotteluja käytiin myös Tammelundin Liikenteen siirtymisestä Helsingin kaupungin omistukseen. Sopimusta ei kuitenkaan syntynyt, ja Tammelundin Liikenne pysyi itsenäisenä. Vuonna 1974 Lars Elers perusti Tammelundin Liikenteen sisaryhtiöksi pelkästään tilausajoihin keskittyneen Oy Polarbus Ab:n.
Kun Helsingin metro otettiin käyttöön, linja 83 lyhennettiin Herttoniemen metroasemalta Tammisaloon kulkevaksi liityntälinjaksi. Samalla se siirtyi Helsingin kaupungin liikennelaitoksen hoitoon, ja korvauksena Tammelundin Liikenne sai osan Munkkiniemen ja Vanhankaupungin välillä liikennöineen poikittaislinjan 52 vuoroista. Nykyään Tammelundin Liikenne liikennöi Helsingin sisäisiä linjoja 22(B), 21(N), 54, 73(N), 74(N), 90(A,N) ja 96(N) Syksystä 2015 alkaen liikennöitäväksi tuli myös Vantaan sisäinen linja 588, joka siirtyi Nobinan liikennöitäväksi syksyllä 2018. 2024 yhtiö liikennöi suuren osan Vantaan Kivistön suuralueen linjoista. Aviapoliksesta  583, 584, 583k.
Kesäkuussa 1990 Tammelundin Liikenne otti käyttöön Suomen ensimmäisen, Mercedes-Benz O405N -mallisen matalalattiaisen linja-auton, ja siitä lähtien yhtiön kalustohankinnat olivat miltei yksinomaan Mercedes-Benzin matalalattiabusseja. Vuonna 1997 yhtiö osti Suomen ensimmäiset neljä maakaasua polttoaineenaan käyttävää linja-autoa, joilla ajettiin alihankintana Helsingin kaupungin liikennelaitoksen linjaa 62 Rautatientorilta Pirkkolaan. Vuonna 2007 Tammelundin Liikenne siirtyi uusien autojen hankinnoissa Mercedes-Benzistä Volvoon.
Elly Griffiths

| Elly Griffiths> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Domenica de Rosa
Syntynyt: 1963 (ikä 61–62) Lontoo, Englanti
Kirjailija
Tuotannon kieli: englanti
Aiheesta muualla
Kotisivut
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Elly Griffiths (oik. Domenica de Rosa, s. 1963 Lontoo, Englanti) on englantilainen kirjailija. Hänet tunnetaan Ruth Galloway -sarjastaan. Sarjan ensimmäinen osa julkaistiin vuonna 2009.
Ennen kirjailijanuraa Griffiths on opiskellut englantia King’s College London -yliopistossa ja toiminut kustannustoimittajana HarperCollinsilla.
Teoksia > Ruth Galloway -sarja

Risteyskohdat.  (The Crossing Places, 2009)  Suomentanut Anna Lönnroth. Tammi, 2017.  ISBN 9789513193416
Januksen kivi.  (The Janus Stone, 2010)  Suomentanut Anna Lönnroth. Tammi, 2017.  ISBN 9789513195557
Jyrkänteen reunalla.  (The House at Sea's End, 2010)  Suomentanut Anna Lönnroth. Tammi, 2018.  ISBN 9789513198039
Käärmeen kirous.  (A Room Full of Bones, 2012)  Suomentanut Anna Lönnroth. Tammi, 2018.  ISBN 9789520401634
Korppikuningas.  (Dying Fall, 2013)  Suomentanut Anna Kangasmaa. Tammi, 2019.  ISBN 9789520403782
Kadonneet ja kuolleet.  (The Outcast Dead, 2014)  Suomentanut Anna Kangasmaa. Tammi, 2019.  ISBN 9789520408008
Aavekentät.  (The Ghost Fields, 2015)  Suomentanut Anna Kangasmaa. Tammi, 2020.  ISBN 9789520412364
Siniviittainen nainen.  (The Woman in Blue, 2016)  Suomentanut Anna Kangasmaa. Tammi, 2020.  ISBN 9789520415624
Maan alla.  (The Chalk Pit, 2017)  Suomentanut Anna Kangasmaa. Tammi, 2021.  ISBN 9789520425210
Musta enkeli.  (The Dark Angel, 2018)  Suomentanut Anna Kangasmaa. Tammi, 2021.  ISBN 9789520425227
Kivikehä.  (The Stone Circle, 2019)  Suomentanut Anna Kangasmaa. Tammi, 2022.  ISBN 9789520425234
Lyhdynkantajat.  (The Lantern Men, 2020)  Suomentanut Anna Kangasmaa. Tammi, 2022.  ISBN 9789520425241
Ruth Gallowayn joulu.  (Ruth's First Christmas Tree, 2012)  Suomentanut Anna Kangasmaa. Tammi, 2022.  ISBN 9789520445126
Yöhaukat.  (The Night Hawks, 2021)  Suomentanut Anna Kangasmaa. Tammi, 2023.  ISBN 9789520436261
Lukittu huone.  (The Locked Room, 2022)  Suomentanut Anna Kangasmaa. Tammi, 2023.  ISBN 9789520436285
Viimeinen leposija.  (The Last Remains, 2023)  Suomentanut Anna Kangasmaa. Tammi, 2024.  ISBN 9789520436292
Teoksia > Brightonin mysteerit -sarja

Taikatemppumurhat.  (The Zig Zag Girl, 2014)  Suomentanut Pauli Tapio. Tammi, 2024.  ISBN 9789520457709
Savuverho.  (Smoke and Mirrors, 2015)  Suomentanut Pauli Tapio. Tammi, 2025.  ISBN 9789520457730
Herttaässä.  (The Blood Card, 2016)  Suomentanut Pauli Tapio. Tammi, 2025.  ISBN 978-952-04-5776-1
The Vanishing Box, 2017
Now You See Them, 2019
The Midnight Hour, 2021
The Great Deceiver, 2023
Teoksia > Harbinder Kaur -sarja

Muukalaisten päiväkirjat.  (The Stranger Diaries, 2018)  Suomentanut Cristina Sandu. Tammi, 2022.  ISBN 9789520436056
Murhan käsikirjoitus.  (The Postscript Murders, 2020)  Suomentanut Riina Vuokko. Tammi, 2023.  ISBN 9789520436063
Särkyneen sydämen murhat.  (Bleeding Heart Yard, 2022)  Suomentanut Riina Vuokko. Tammi, 2024.  ISBN 9789520457679
Viimeinen sana.  (The Last Word, 2024)  Suomentanut Riina Vuokko. Tammi, 2025.  ISBN 978-952-04-6553-7
Teoksia > A Girl Called Justice -sarja

A Girl Called Justice, 2019
The Smugglers' Secret, 2020
A Ghost in the Garden, 2021
The Spy at the Window, 2022
Teoksia > Domenica de Rosa -nimellä

The Eternal City, 2005
One Summer in Tuscany, 2008
The Italian Quarter, 2004
The Secret of Villa Serena, 2007
Return to the Italian Quarter, 2018
Aiheesta muualla

Kirjailijan verkkosivut (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Muut:  IdRef
Mäkelänrinteen lukio

Mäkelänrinteen lukio
Mäkelänrinteen lukio on päivälukio Vallilan kaupunginosassa Helsingissä. Lukiossa on noin 1 000 opiskelijaa, joista urheilulukiossa ja urheiluvalmennuksessa on noin 700. Koulu kuuluu urheilun erikoislukioihin, joita Suomessa on yhteensä 15.
Historia

| Vuosi | KA-raja (Yleislinja) | Pisteraja (Urheilulinja, max 20 pistettä) |
| --- | --- | --- |
| 2000–2001 |  9,00 |  16,07 |
| 2001–2002 |  9,30 |  16,21 |
| 2002–2003 |  8,91 |  16,00 |
| 2003–2004 |  9,30 |  16,17 |
| 2004–2005 |  9,36 |  16,27 |
| 2005–2006 |  9,18 |  16,25 |
| 2006–2007 |  8,92 |  16,09 |
| 2007–2008 |  9,25 |  16,32 |
| 2008–2009 |  9,31 |  16,22 |
| 2009–2010 |  9,17 |  15,84 |
| 2010–2011 |  9,08 |  15,90 |
| 2011–2012 |  8,92 |  15,88 |
| 2012–2013 |  8,75 |  15,73 |
| 2013–2014 |  9,08 |  16,08 |
| 2014–2015 |  8,83 |  15,87 |
| 2015–2016 |  9,00 |  15,97 |
| 2016–2017 |  9,08 |  16,25 |
| 2017–2018 |  9,00 |  16,26 |
| 2018–2019 |  8,92 |  15,50 |
| 2019–2020 |  8,92 |  15,93 |
| 2020–2021 |  9,15 |  16,22 |
| 2021–2022 |  7,75 |  16,20 |
| 2022–2023 |  8,85 |  15,91 |
| 2023–2024 |  9,00 |  16,15 |
| 2024–2025 |  9,23 |  15,97 |
Mäkelänrinteen lukion edeltäjä, Itäinen yhteiskoulu, sai valtioneuvostolta toimiluvan 16. toukokuuta 1957. Aluksi koulu toimi hirsirakennuksessa Kalliossa, seuraavina vuosina useammassakin eri toimipaikassa, kunnes nykyinen koulurakennus valmistui vuonna 1960. Aluksi koulussa oli vain keskikoulu, mutta vuonna 1962 sen yhteyteen perustettiin myös lukio, ja samalla sen nimi muutettiin Mäkelänrinteen yhteiskouluksi. Siitä tuli 1960-luvulla Suomen suurin oppikoulu.
Mäkelänrinteen yhteiskoulussa kokeiltiin luokatonta lukiota jo vuodesta 1971 lähtien. Kun Helsingissä vuodesta 1977 lähtien siirryttiin peruskouluun, koulussa toimi muutaman vuoden ajan myös osa entistä keskikoulua vastaavista peruskoulun luokista, mutta vuodesta 1980 lähtien ainoastaan lukio, kun keskikoulu lakkasi luokka kerrallaan. Samalla koulun nimi muutettiin Mäkelänrinteen lukioksi, ja se siirtyi Helsingin kaupungin hallintaan vuonna 1980.
Urheilulukio

Mäkelänrinteen lukio on valtakunnallisen tehtävän saanut urheilun erikoislukio. Vuosina 1987–1994 olleen kokeilukauden jälkeen opetusministeriö myönsi 11. huhtikuuta 1994 koululle vakinaisen urheilulukiotehtävän. Ministeriö uusi toimiluvan päätöksellään 12. tammikuuta 2004. Yleislukiossa valittavana on tavallinen lukio-ohjelma sekä opiskelijan taipumusten mukaan myös valmennus- tai liikuntapainotteinen opiskeluohjelma.
Mäkelänrinteen lukio on yli 600 urheilijalla yli 50 lajista ja noin 35 valmentajalla Suomen suurin urheilijoiden päivittäisharjoittelua järjestävä organisaatio. Valmennusta järjestetään päivittäin ja normaalisti urheilulukiolainen harjoittelee koulun valmennuksessa kolme kertaa viikossa yhteensä kuuden tunnin ajan. Eri valmennusryhmissä harjoitteluajat vaihtelevat ja esimerkiksi judossa, painissa, sulkapallossa ja telinevoimistelussa valmennukseen koulun yhteydessä voidaan varata neljä tuntia kerrallaan. Tavoitteena on rauhoittaa harjoittelutilanne ja keskittyä harjoituksiin kunnolla ja hoitaa myös oheisharjoitteet, kuten venyttely, kunnolla.
Märskyssä on myös monissa lajeissa harjoittelua eriytetty esimerkiksi siten, että pitkillä koripallopojilla on omat erikoistreeninsä tai jalkapallossa on oma taitoharjoitteluryhmä. Valmennuksesta Märskyssä vastaavat alan huiput ja valmentajat valitaan kouluun yhdessä lajiliittojen kanssa.
Märsky on edelläkävijä suomalaisessa urheilulukiomaailmassa ja myös tavallisen lukion puolella. Urheilulukio ei Märskyssä tarkoita pelkkää aamuvalmennusta, vaan valmennus koostuu monista osista. Märskyn arkeen kuuluu fysioterapia- ja urheilulääkäripalvelut. Lisäksi koululla on jo pitkään ollut valmennusopin kursseja, joissa käydään läpi valmentautumisen perusteista ruokahuoltoon asti. Viimeisen kymmenen vuoden aikana Mäkelänrinteen lukiossa opiskelleet ovat voittaneet yli 450 mitalia olympialaisissa sekä maailman ja Euroopan mestaruuskisoissa.
Kaksoistutkinto

Mäkelänrinteen lukio tarjoaa myös mahdollisuuden suorittaa merkonomi–lukio -kaksoistutkinnon. Lukion ohessa opiskellaan liiketalouden perustutkinto. Syksyllä 2003 ja aikaisemmin aloittaneiden ryhmien kanssa koulu tekee yhteistyötä Helsinki Business Collegen kanssa. 1. elokuuta 2004 jälkeen aloittaneiden ryhmien kohdalla yhteistyökumppanina on Suomen Liikemiesten Kauppaopisto – ATK-Instituutti sen jälkeen kun Helsinki Business College ja Suomen Liikemiesten Kauppaopisto olivat yhdistyneet.. Vuodesta 2014 alkaen kaksoistutkinnon yhteistyöoppilaitoksena on toiminut Perho Liiketalousopisto (vuoteen 2017 saakka nimellä Helmi Liiketalousopisto). Perho Liiketalousopistolla on urheilulukiotehtävää vastaava urheilijoiden ammatillisen koulutuksen erityistehtävä. Märskyn ja Perhon kaksoistutkintoa kutsutaan Sporttikaksariksi. Liiketoiminnan perustutkinnon osana suoritetaan ylioppilastutkinto.
Muuta

Mäkelänrinteen urheilulukio palkittiin vuoden 2008 Urheilugaalassa Vuoden antidopingteko -palkinnolla, koska se huomioi antidopingtyön opetusohjelmassaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mäkelänrinteen lukio Wikimedia Commonsissa
Koulun kotisivut
Mustajärvi (Vesilahti)

| Mustajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Vesilahti
Koordinaatit:  61°14′04″N, 23°20′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Sarkolanjoen valuma−alue‎ (35.17)
Laskuoja:  Järviönsuonoja Suonojärveen 
Järvinumero:  35.173.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  121,7 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  1,006 km  
Pinta-ala:  4,518 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiMustajärvi 
Mustajärvi on Pirkanmaalla Vesilahden Krääkkiössä sijaitseva järvi.
Maantiede

Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 170 metriä. Se on muodostunut Mustajärvenkallion juurelle sen pohjoispuolelle. Mäki kohoaa 38 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Muuta järven rannat ovat alavia. Järven rantaviiva on 1,0 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Osa rannasta on metsäistä suota. Rannalle on rakennettu kolme loma-asuntoa, joille kulkee tiet Punkalaitumelta ja Vesilahdelta.
Vesistösuhteita

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Sarkolanjoen valuma-alueella (35.17). Järveen laskee kolme suo-ojaa ja sen luusua sijaitsee järven pohjoisxxrannalla, josta saa alkunsa 7,5 kilometriä pitkä Järviönsuonoja, joka laskee Suonojärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 121,7 metriä mpy.
Historiaa

Vuosina 1855–1856 valmistuneessa Kalmbergin kartastossa on järven nimi ”Hakalampi”. Sen laskupuro on piirretty kohti Tuomisenkorpea, joka on tuolloin raivattu heinäniityksi. Vuoden 1930 Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa ei järvelle ole merkitty nimeä. Vaikka järvelle tulee etelästä kärrypolku, on järvi autiona. Sen laskupuro on nyt merkitty oikein ja se johtaa pohjoisessa Järvensuonojaan. Vuonna 1959 julkaistussa peruskartassa on sekä Kaakkolammen suo että oma ympäröivä suo ojitettu. Länsipuolinen Alttarisuo tullaan ojittamaan myöhemmin.
Upplanda

| Upplanda |
| --- | --- |

 Upplanda
 Koordinaatit: 60°13′46″N, 17°43′44″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Uppsalan lääni
Maakunta:  Upplanti
Kunta:  Tierp
Väkiluku (31.12.2023):  230
Upplanda on taajama Tierpin kunnassa Uppsalan läänissä Upplannin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 230 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Upplanda Wikimedia Commonsissa
Kongsvinger Knights

| Kongsvinger Knights |
| --- | --- |
Perustettu:  1961
Kaupunki:   Kongsvinger, Norja
Kotiareena:  Kongshallen
– kapasiteetti:  550
Sarjataso:  1. divisjon
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Simon Stolt Wang
Päävalmentaja:   Tom Ivar Hesbråten
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kongsvinger Knights on norjalainen jääkiekkoseura, joka pelaa maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. divisjon. Joukkue tulee Kongsvingerista ja pelaa kotiottelunsa Kongshallenissa. Joukkue pelasi vuosina 2014–2019 Norjan pääsarja GET-ligaenissa.
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 30 |  | Oliver Norgren | R | 2025 |  |
| 31 |  | Alexander Eriksson |  | 2025 |  |
| 34 |  | Thorvald Jurgensen Presterud |  | Juniori |  |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 3 |  | Jøran Nygårdseter |  | 2025 |  |
| 4 |  | Lars Havig (A) | L | 2025 |  |
| 5 |  | Mathias Fahle Karlsen | L | Laina | Hamar, Norja |
| 5 |  | Jonas Tørmoen |  | Juniori |  |
| 8 |  | Vegard Sundheim Sandum | L | Juniori |  |
| 21 |  | Aleksander Björck | R | Juniori | Bærum, Norja |
| 25 |  | Gabriel Nyhus Vik |  | Juniori |  |
| 55 |  | Herman Imre Sem Hexeberg |  | Juniori |  |
| 71 |  | Jonatan Blücher | L | 2025 |  |
| 78 |  | Sean-Michel Sunnqvist | L | 2025 | Tukholma, Ruotsi |
|   |  | Andreas Øksnes | L | 2025 | Steinkjer, Norja |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 2 |  | Niklas Egnersson (A) | L | OLH | 2025 |  |
| 8 |  | Viktor Greveback | R | H | 2025 |  |
| 10 |  | Mattias Hansen | L | H | Laina | Gävle, Ruotsi |
| 10 |  | Ådne Åsli Sværen | L | H | Juniori | Kongsvinger, Norja |
| 12 |  | Sverre Schmidt Larsen | R | H | 2025 |  |
| 15 |  | Oliver Kaatorp Nilsgård | L | LH | Laina | Oslo, Norja |
| 18 |  | Theodor Karlunden | L | H | 2025 |  |
| 21 |  | Aleksander Rogstadmoen |  | H | Juniori |  |
| 22 |  | Albin Emanuelsson | L | VLH | 2025 | Strömstad, Ruotsi |
| 25 |  | Andreas Alnes | R | H | Laina | Oslo, Norja |
| 26 |  | Edvard Byberg Bredevang |  | H | 2025 |  |
| 28 |  | Timoer Roodenburg | L | KH / OLH | 2025 | Haarlemmermeer, Alankomaat |
| 29 |  | Victor Zetterberg | L | VLH | 2025 |  |
| 41 |  | Aleksander Stømner |  | H | 2025 |  |
| 48 |  | Andreas Heier (A) | L | LH | 2025 | Fredrikstad, Norja |
| 85 |  | Lars Erik Hesbråten (C) | L | H / P | 2025 | Kongsvinger, Norja |
| 87 |  | Emil Krogh |  | H | Juniori |  |
| 88 |  | Kim André Fremming | L | H | 2025 | Kongsvinger, Norja |
| 90 |  | Christian Johansen | L | H | 2025 | Kongsvinger, Norja |
Joukkue kaudella 2024–2025 > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Tom Ivar Hesbråten
Apuvalmentaja: Henrik De Geer
Apuvalmentaja: Krister Sæthre
Maalivahtivalmentaja: Christer Eriksson
Videovalmentaja: Thomas Fyen
Toimitusjohtaja: Simon Stolt Wang
Joukkueenjohtaja: Erland Tørmoen
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Fjordkraft-ligaen
Frisk Asker • Grüner Ishockey • Lillehammer IK • Manglerud Star • Narvik Hockey • Sparta Sarpsborg • Stavanger Oilers • Stjernen Hockey • Storhamar Ishockey • Vålerenga Ishockey 
 Entisiä joukkueita: Bergen Flyers • IK Comet • Furuset Ishockey • Hasle-Løren IL • Kongsvinger Knights • Lørenskog IK • Ringerike IK • Rosenborg IHK • Trondheim Black Panthers • Viking Hockey
↑  https://www.eliteprospects.com/team/183/valerenga Viitattu 14.3.2025. (englanniksi)
Anna Bondestam

| Anna Bondestam |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Anna Karolina Bondestam (o.s. Elfving)
Syntynyt: 1. huhtikuuta 1907 Pietarsaari
Kuollut: 6. maaliskuuta 1995 (87 vuotta) Pietarsaari
Ammatti:  kirjailija, kääntäjä ja historioitsija
Kirjailija
Äidinkieli: ruotsi
Palkinnot
 Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto, 1973  Pro Finlandia -mitali, 1988 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Anna Karolina Bondestam (o.s. Elfving; 1. huhtikuuta 1907 Pietarsaari – 6. maaliskuuta 1995 Pietarsaari) oli suomenruotsalainen kirjailija, kääntäjä ja historioitsija.
Henkilöhistoria

Pietarsaaressa syntyneen Bondestamin vanhemmat olivat kansanedustaja Otto Elfving ja tupakkatehtaan työnjohtaja Lina Elfving (o.s. Hiltunen). Bondestamin puoliso oli päätoimittaja Henning Bondestam, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1936.
Bondestam valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1932. Myöhemmällä urallaan hän sai mainetta historiantutkijana, ja 1977 hänelle myönnettiin Helsingin yliopiston kunniatohtorin arvo. Bondestam palasi samana vuonna pääkaupunkiseudulta Pietarsaareen, jossa hän kuoli 1995. Hän testamenttasi jäämistönsä Pietarsaaren kaupungille, ja hänen kirjakokoelmansa pääsi Pietarsaaren kaupunginkirjastoon.
Kirjallinen tuotanto

Bondestam julkaisi ensimmäisen teoksensa 1936. Romaanien ohella hän julkaisi muun muassa novellikokoelmia, runoja ja näytelmiä sekä ruotsinsi suomalaista kirjallisuutta. Hänen viimeiseksi kaunokirjalliseksi teoksekseen jäi runokokoelma Jordnära (1972).
Kirjallinen tuotanto > Teokset

Panik i Rolleby, 1936
Fröken Elna Johansson, 1939
Lågt i tak, 1943
Klyftan, 1946
Sällboda frivilliga deckarkår, 1949
Enskilt område, 1952
Vägen till staden, 1957
Stadens bröd, 1960
Jakobstads svenska arbetarförening 60 år, 1964
Arbetet: En tidning i Åbo på 1910-talet och människorna kring den, 1968
Åland vintern 1918, 1972
Jordnärä, 1972
En stad förvandlas, 1978
Som en stubbe i en stubbåker: Finlands svenska arbetarförbund 1899−1974, 1978
Sallys Saga: En bok om Sally Salminen till 50-årsminnet av ”Katrina”. 1986
Jakobstad, vintern 1918
Eldsjälar, 2001
Se även Finlands författare 1917−1944, 1981
Kirjallinen tuotanto > Suomennetut teokset

Urhea nuoruus: Romaani. Suomentanut Elvi Sinervo. Helsinki: Tammi, 1944.
Veikko Huovinen, Havukka-ahon ajattelija. (Työväen Sivistysliiton opintosuunnitelmia.) Helsinki: Työväen Sivistysliitto, 1953.
Tie kaupunkiin. Suomentanut Elvi Sinervo. Helsinki: Tammi, 1958.
Kuilu. Suomentanut Elvi Sinervo. Hki: Tammi, 1967.
Kaupunki muuttuu. Suomentanut Elvi Sinervo. Pietarsaari: Pietarsaaren kaupunki, 1981. ISBN 951-95104-2-7.
Pietarsaaren talvi 1918. Suomentanut Maija Mikkonen. 1990.
Arbetet - Sanomalehti 1910-luvun Turussa ja ihmiset sen ympärillä. Suomentanut Jaakko Mäkelä. Työväen historian ja perinteen tutkimuksen seura. 2022. ISBN 978-952-7466-13-1 Julkaisun verkkoversio (ladattava PDF)
Kirjallinen tuotanto > Palkinnot

Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto, 1973
Pro Finlandia -mitali, 1988
Kirjallisuutta

Heikkilä, Pia: Anna Bondestam: Det röda Svenskfinlands röst.  (Skrifter utgivna av Svenska folkskolans vänner, 195)  Helsingfors:  Svenska Folkskolans Vänner, 2013.  ISSN 1456-8233  ISBN 978-951-9087-12-2
Aiheesta muualla

Bondestam, Anna  Kirjasampo . Viitattu 24.10.2020.
Kronholm, Jan: Hon skrev om Åland 1918: Hundra år sedan Anna Bondestam föddes. Nya Åland, 30.3.2007, nro 66, s. 9.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 24.10.2020. (ruotsiksi)
Bondestam, Anna hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Yle  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef
Nekocon

| Nekocon |
| --- | --- |
Tapahtumapaikka:  Kuopion Musiikkikeskus ja Kuopion taidelukio Lumit
Paikkakunta:  Kuopio
Ensimmäisen kerran:  2006
Aktiivisuus:  aktiivinen
Järjestäjä:  Nekocon ry
Kotisivut
Nekocon on Suomalainen Kuopiossa pidettävä japanilaisen populaarikulttuurin harrastajatapahtuma eli con. Se järjestettiin ensi kerran vuonna 2006 ja 2008 Kuopion anime ja manga yhdistyksen (Kamy) nimissä. Vuonna 2011 perustettiin Nekocon ry jonka nimissä järjestettiin vuoden 2011 Nekocon sekä 2016 Winter Nekocon. Nekocon ry järjesti myös Animecon -tapahtumat vuosina 2012-2016. Tapahtuman tapahtumapaikkana toimii Kuopion Musiikkikeskus ja Kuopion taidelukio Lumit.
Sisältö

Nekocon on kaksipäiväinen, pääsymaksullinen harrastajatapahtuma. Tapahtuma on ikärajaton.
Nekoconin ohjelma sisältää luentoja, paneelikeskusteluja, kilpailuja, näytöksiä ja muita ohjelmanumeroita, jotka liittyvät animeen, mangaan ja niiden harrastajakulttuuriin sekä oheisilmiöihin. Suurin osa tapahtuman kävijöistä myös pukeutuu cosplay-asuihin.
Luettelo tapahtumista

| Nimi | Päivämäärä | Sijainti | Kunniavieras |
| --- | --- | --- | --- |
| Nekocon 2006 | 1.-2.7.2006 | Kuopion Musiikkikeskus | Kyuu Eturautti, Jari Lehtinen, Mauno Joukamaa, Janne Kemppi |
| Nekocon 2008 | 10.-12.7.2008 | Kuopion Musiikkikeskus |  |
| Nekocon 2011 | 16.-17.7.2011 | Kuopion Musiikkikeskus |  |
| Winter Nekocon 2016 | 5.-6.3.2016 | Kuopion Musiikkikeskus |  |
| Nekocon 2019 | 13.-14.7.2019 | Kuopion Musiikkikeskus |  |
| Nekocon 2021 | 9.-11.7.2021 | Online-tapahtuma |  |
| Nekocon 2022 | 9.–10.7.2022 | Kuopion Musiikkikeskus |  |
| Nekocon 2023 | 15.-16.7.2023 | Kuopion Musiikkikeskus ja Kuopion taidelukio Lumit | Seppo Pääkkönen, Namikolinx |
| Nekocon 2024 | 13.-14.7.2024 | Kuopion Musiikkikeskus ja Kuopion taidelukio Lumit | Antti Pääkkönen |
| Nekocon 2025 | 19.-20.7.2025 | Kuopion Musiikkikeskus ja Kuopion taidelukio Lumit | Takahiro Omori |
Aiheesta muualla

Nekocon
Anime ja manga
| --- | --- |
Lajityyppejä:  Mecha  Taikatyttögenre  Haaremi  Yaoi  Yuri  Hentai 
Kohderyhmiä:  Lasten anime ja manga  Shōnen (pojat)  Seinen (miehet)  Shōjo (tytöt)  Josei (naiset) 
Käsitteitä:  Cosplay  Etchi  Otaku  Dōjinshi  Fanipalvelu  Visual novel  Tsundere  Yandere  Moe