stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paskolammi (Tampere, Velaatta)
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Velaatanjärven alueeseen (35.382) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,4 metriä mpy.
Paskolammi (Virrat, Nuuttila)

| Paskolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°08′57″N, 23°49′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  oja Vaskiveteen 
Järvinumero:  35.412.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,2 m  
Rantaviiva:  0,485 km  
Pinta-ala:  1,122 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPaskolammi 
Paskolammi  on Pirkanmaalla Virroilla Nuuttilan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Vaskiveden lähialueeseen (35.412) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,2 metriä mpy.
Parhaat 2

Parhaat 2 voi tarkoittaa:
Parhaat 2 (Kirka), 1987
Parhaat 2 (Matti ja Teppo), 1986
Parhaat 2 (Riitta ja Ti-Ti Nalle), 2009
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Parhaat 2”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Säynätjärvi (Kuhmoinen)

| Säynätjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°36′49″N, 25°13′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskujoki:  Säynätjoki Savijärveen 
Järvinumero:  14.221.1.060
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109 m  
Pituus:  950 m  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  2,193 km  
Pinta-ala:  16,338 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSäynätjärvi 
Säynätjärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Pataveden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 16,3 hehtaaria, se on 950 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. Järven ympäristössä on muutama pelto ja järven rannoille on rakennettu noin kymmenen taloa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109 metriä mpy. Siihen johtaa seitsemän ojaa. Järveen laskevat Tervalampi, Sääkslammi ja Haukiainen. Järvi laskee sen itäpäästä lähtevää Säynätjokea pitkin Savijärveen. Pudotus on 21,2 metriä.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimellä Säynet järvi.
Vuoden 1966 peruskartassa järvellä oli kolme taloa ja osa järven ympäristön pelloista jatkui järven rantaan asti. Vuoteen 1985 mennessä järvelle oli rakennettu lisää taloja ja pellot olivat osin metsittyneet.
Suippuorapihlaja

| Suippuorapihlaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
Suomessa::  Erittäin uhanalainen 
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Suku::  Orapihlajat Crataegus
Laji::  rhipidophylla
Kaksiosainen nimi
 Crataegus rhipidophylla  Gand. 
Katso myös
   Suippuorapihlaja Wikispeciesissä   Suippuorapihlaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Suippuorapihlaja eli suippoliuskaorapihlaja (Crataegus rhipidophylla, syn. C. rodiformis ja C. curvisepala) on Euroopassa ja Vähässä-Aasiassa kasvava pensas tai pieni puu. Suomessa suippuorapihlajaa esiintyy maan lounaisosissa ja se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi lajiksi. Kansainvälisesti laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Ulkonäkö ja koko

Suippuorapihlaja kasvaa kolmesta kuuteen metriä korkeaksi. Haarat ovat väriltään harmaanruskeita ja ne ovat kaljuja. Muiden orapihlajien tapaan kasvi on piikkinen eli orainen. Orat ovat 8–20 mm pitkiä. Lehdet ovat 3–5 cm pitkiä, parijakoisia tai -osaisia ja kaljuja. Lehtien suonet ulottuvat liuskojen kärkiin, hampaisiin ja näiden välisiin loviin saakka. Lehtien liuskat ovat suippoja ja kärkiosasta sahalaitaisia. Myös lehtien korvakkeet ovat sahalaitaisia. Kukinto on kalju huiskilo. Kukat ovat valkoiset ja niiden verholehdet ovat kolmiomaisia. Heteitä on 18–20 kappaletta ja niiden ponnet ovat punertavia. Emejä on yksi. Suippuorapihlaja kukkii Suomessa kesäkuussa. Hedelmä on yksiluinen, punainen luumarja.
Aikaisemmin suippuaorapihlaja jaettiin Suomessa kahteen alalajiin, mutta nykyisin niitä pidetään muunnoksina. Erot muunnosten välillä ovat verholehdissä ja marjoissa. Yleisemmän siirosuippuorapihlajan (var. rhipidophylla) verholehdet ovat taakäänteisiä ja marja munanmuotoinen ja tummanpunainen. Tanasuippuorapihlajan (var. lindmanii) verholehdet ovat puolestaan sirottavia, suoria ja marja tynnyrimäinen ja vaaleanpunainen.
Suippuorapihlajan voi helposti sekoittaa toiseen Suomessa luonnonvaraisena esiintyvään orapihlajalajiin, tylppöorapihlajaan (Crataegus monogyna). Lajit voivat myös risteytyä keskenään.
Levinneisyys

Suippuorapihlajan levinneisyysalue ulottuu Skandinavian eteläosista ja Baltiasta Saksaan, Puolaan, Ukrainaan, Balkanille, Pohjois-Turkkiin ja Kaukasuksen alueelle asti. Suomessa suippuorapihlajaa kasvaa luonnonvaraisena paikoin Ahvenanmaalla, Lounais-Suomen saaristossa ja Varsinais-Suomessa.
Elinympäristö

Luonnonvaraisena suippuorapihlaja kasvaa lehdoissa, lehtoniityillä sekä peltojen, metsien ja tienreunuksien pensaikoissa.
Käyttö

Suippuorapihlajaa käytettiin yleisesti pensasaidoissa ennen aitaorapihlajan (Crataegus flabellata var. grayana eli C. grayana) yleistymistä.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Suippuorapihlajan levinneisyys Suomessa.
Suomalaiset lehtipuut
euroopanpähkinäpensas
halava
harmaaleppä
hieskoivu
jokipaju
korpipaatsama
kotipihlaja
kynäjalava
metsähaapa
metsälehmus
metsäomenapuu
metsävaahtera
mustuvapaju
orapaatsama
outapaju
raita
rauduskoivu
ruotsinpihlaja
saarni
suippuorapihlaja
suomenpihlaja
talvikkipaju
tammi
tervaleppä
tunturikoivu
tuomi
tylppöorapihlaja
vuorijalava
Suippuorapihlajan marjoja ja lehtiä.
Pala leipää

| Pala leipää Waltari |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1993
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 75.19
 Levy-yhtiö: Stupido Records
Waltarin muut julkaisut
| Torcha! 1992 | Pala leipää 1993 | So Fine! 1994 |
Pala leipää on heavy metal -yhtyeen Waltarin kokoelma-albumi, joka on julkaistu vuonna 1993.
Kappaleet

Pois – 5.20
Good God – 4.40
Aika tuulee – 5.15
Pala leipää – 2.13
Liisteri-mies – 1.35
Nakki – 1.24
Olen seuraaja – 2.48
Mä haluun elää – 4.15
Hippakaveri – 1.53
Days of Distress – 4.37
Sad Song – 5.09
Rap Your Body Beat – 3.54
Shout – 3.44
Mut Hei! – 3.53
Rasnavitsavia – 2.13
Icebox – 4.50
Living in the Cellars – 4.18
Sillanpää – 3.28
Tuttu juttu – 2.45
Kinastellaan – 3.41
Uhoa, ei tuhoa – 3.24
Kokoonpano

Janne Parviainen – rummut
Sale Suomalainen – rummut
Jariot Lehtinen – kitara
Sami Yli-Sirniö – kitara
Kärtsy Hatakka – laulu, basso
Aiheesta muualla

Pala leipää Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Pala leipää Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Waltari
| --- | --- |
Studioalbumit:   Monk Punk  Torcha!  So Fine!  Big Bang  Yeah! Yeah! Die! Die! Death Metal Symphony in Deep C  Space Avenue  Radium Round  Channel Nordica  Rare Species  Blood Sample  Release Date  Below Zero  Covers All  You Are Waltari  Global Rock 
Kokoelmat:   Pala leipää  Decade  Early Years  The 2nd Decade – In the Cradle  3rd Decade – The Anniversary Edition 
EP:t:   Waltari  Mut hei  Aika tuulee  Back to Persepolis 
Katso myös:  Waltarin diskografia
Soutu kesäolympialaisissa 2020

Soudussa kilpailtiin Tokion 2020 kesäolympialaisissa 28. kertaa. Kilpailut käytiin 23.–30. heinäkuuta Sea Forest Waterwayllä.
Jotta naisille ja miehille olisi yhtä monta kilpailua, pudotettiin olympiaohjelmasta miesten kevyt perämiehetön nelonen. Tämän korvasi naisten perämiehetön nelonen.
Menestyinen maa oli Uusi-Seelanti, jonka melojat saavuttivat viisi mitalia, joista kolme kultaisia. Myös Australian urheilijat saavuttivat useamman kultamitalin (2), ja Alankomaalaiset soutajat viisi mitalia, mutta vain yhden kultamitalin.
Aikataulu

Lähde:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AE | Alkuerät | PE | Puolivälierät | VE | Välierät | F | Finaali |
|  |  | Pe 23 | La 24 | Su 25 | Ma 26 | Ti 27 | Ke 28 | To 29 | Pe 30 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miehet | Yksikkö | AE | AE | VE (E/F) | PE | VE (C/D) | VE | F (D/E/F) | F |
| Miehet | Pariairokaksikko | AE | AE |  | VE |  | F |  |  |
| Miehet | Kevyt pariairokaksikko |  | AE | AE |  | VE   F (C) |  | F |  |
| Miehet | Pariaironelonen | AE |  | AE |  | F |  |  |  |
| Miehet | Perämiehetön kaksikko |  | AE | AE |  | VE |  | F |  |
| Miehet | Perämiehetön nelonen |  | AE |  | AE |  | F |  |  |
| Miehet | Kahdeksikko |  |  | AE |  |  | AE |  | F |
| Naiset | Yksikkö | AE | AE | VE (E/F) | PE |  | VE | F (D/E/F) | F |
| Naiset | Pariairokaksikko | AE | AE |  | VE |  | F |  |  |
| Naiset | Kevyt pariairokaksikko |  | AE | AE |  | VE   F (C) |  | F |  |
| Naiset | Pariaironelonen | AE |  | AE |  | F |  |  |  |
| Naiset | Perämiehetön kaksikko |  | AE | AE |  | VE |  | F |  |
| Naiset | Perämiehetön nelonen |  | AE |  | AE |  | F |  |  |
| Naiset | Kahdeksikko |  |  | AE |  |  | AE |  | F |
Mitaliyhteenveto > Miehet

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Yksikkö   tiedot |  Stéfanos Ntoúskos Kreikka (GRE) |  Kjetil Borch Norja (NOR) |  Damir Martin Kroatia (CRO) |
| Pariairokaksikko   tiedot |  Ranska Hugo Boucheron Matthieu Androdias |  Alankomaat Melvin Twellaar Stef Broenink |  Kiina Liu Zhiyu Zhang Liang |
| Kevyt pariairokaksikko   tiedot |  Irlanti Fintan McCarthy Paul O’Donovan |  Saksa Jonathan Rommelmann Jason Osborne |  Italia Stefano Oppo Pietro Ruta |
| Pariaironelonen   tiedot |  Alankomaat Dirk Uittenbogaard Abe Wiersma Tone Wieten Koen Metsemakers |  Iso-Britannia Harry Leask Angus Groom Tom Barras Jack Beaumont |  Australia Jack Cleary Caleb Antill Cameron Girdlestone Luke Letcher |
| Perämiehetön kaksikko   tiedot |  Kroatia Martin Sinković Valent Sinković |  Romania Marius Cozmiuc Ciprian Tudosă |  Tanska Frederic Vystavel Joachim Sutton |
| Perämiehetön nelonen   tiedot |  Australia Alexander Purnell Spencer Turrin Jack Hargreaves Alexander Hill |  Romania Mihăiță Vasile Țigănescu Mugurel Semciuc Ștefan Constantin Berariu Cosmin Pascari |  Italia Matteo Castaldo Marco Di Costanzo Matteo Lodo Giuseppe Vicino Bruno Rosetti |
| Kahdeksikko   tiedot |  Uusi-Seelanti Tom Mackintosh Hamish Bond Tom Murray Michael Brake Dan Williamson Phillip Wilson Shaun Kirkham Matt Macdonald Sam Bosworth |  Saksa Johannes Weißenfeld Laurits Follert Olaf Roggensack Torben Johannesen Jakob Schneider Malte Jakschik Richard Schmidt Hannes Ocik Martin Sauer |  Iso-Britannia Josh Bugajski Jacob Dawson Thomas George Moe Sbihi Charles Elwes Oliver Wynne-Griffith James Rudkin Thomas Ford Henry Fieldman |
Mitaliyhteenveto > Naiset

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Yksikkö   tiedot |  Emma Twigg Uusi-Seelanti (NZL) |  Hanna Prakatsen Venäjän olympiakomitea (ROC2) |  Magdalena Lobnig Itävalta (AUT) |
| Pariairokaksikko   tiedot |  Romania Nicoleta-Ancuța Bodnar Simona Radiș |  Uusi-Seelanti Brooke Donoghue Hannah Osborne |  Alankomaat Roos de Jong Lisa Scheenaard |
| Kevyt pariairokaksikko   tiedot |  Italia Valentina Rodini Federica Cesarini |  Ranska Laura Tarantola Claire Bové |  Alankomaat Marieke Keijser Ilse Paulis |
| Pariaironelonen   tiedot |  Kiina Chen Yunxia Zhang Ling Lü Yang Cui Xiaotong |  Puola Agnieszka Kobus Marta Wieliczko Maria Sajdak Katarzyna Zillmann |  Australia Ria Thompson Rowena Meredith Harriet Hudson Caitlin Cronin |
| Perämiehetön kaksikko   tiedot |  Uusi-Seelanti Grace Prendergast Kerri Gowler |  Venäjän olympiakomitea Vasilisa Stepanova Jelena Orjabinskaja |  Kanada Caileigh Filmer Hillary Janssens |
| Perämiehetön nelonen   tiedot |  Australia Lucy Stephan Rosemary Popa Jessica Morrison Annabelle McIntyre |  Alankomaat Ellen Hogerwerf Karolien Florijn Ymkje Clevering Veronique Meester |  Irlanti Aifric Keogh Eimear Lambe Fiona Murtagh Emily Hegarty |
| Kahdeksikko   tiedot |  Kanada Susanne Grainger Kasia Gruchalla-Wesierski Madison Mailey Sydney Payne Andrea Proske Lisa Roman Christine Roper Avalon Wasteneys Kristen Kit |  Uusi-Seelanti Ella Greenslade Emma Dyke Lucy Spoors Kelsey Bevan Grace Prendergast Kerri Gowler Beth Ross Jackie Gowler Caleb Shepherd |  Kiina Guo Linlin Ju Rui Li Jingjing Miao Tian Wang Zifeng Wang Yufei Xu Fei Zhang Min Zhang Dechang |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Uusi-Seelanti | 3 | 2 | 0 | 5 |
| 2. |  Australia | 2 | 0 | 2 | 4 |
| 3. |  Alankomaat | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 4. |  Romania | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 5. |  Ranska | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 6. |  Italia | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 6. |  Kiina | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 8. |  Irlanti | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 8. |  Kanada | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 8. |  Kroatia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 11. |  Kreikka | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 12. |  Saksa | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 12. |  Venäjän olympiakomitea | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 14. |  Iso-Britannia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 15. |  Norja | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 15. |  Puola | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 17. |  Itävalta | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 17. |  Tanska | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 14 | 14 | 14 | 42 |
Pakistanin maahockeyliitto

Pakistanin maahockeyliitto (eng. Pakistan Hockey Federation, PHF) hallinnoi maahockeyta Pakistanissa. Liiton alaisena toimii myös Pakistanin maahockeymaajoukkue. Se on Kansainvälisen Maahockeyliiton jäsen.
Liiton presidenttinä toimii Pakistanin entinen pääministeri Zafarullah Khan Jamali.
PHF:n presidentit

Raja Ghazanfar Ali Khan (1948-50)
Chaudhry Nazir Ahmed (1950-52)
Khan Abdul-Qayyum Khan (1952-54)
Nawab Mushtaq Ahmed Gurmani (1955-56)
Mian Naseer Ahmed (1956-59)
Musa Khan (1960-66)
Nur Khan (1967-69)
Khwaja Mohammad Azhar Khan (1969-71)
Sadiq Hussain Qureshi (1971-76)
Nur Khan (1976-84)
Air Vice-Marshal Waqar Azeem (1984-86)
Air Marshal MA Dawood Pota (1986-90)
Farooq Feroze Khan (1990-91)
M Nawaz Tiwana (1991-93)
Air Vice-Marshal Farooq Umar (1993-96)
M Nawaz Tiwana (1996-97)
Akhtar Rasool Chaudhry (1997-99)
Arif Ali Khan Abbasi (1999-2000)
Muhammad Aziz Khan (2000-05)
Tariq Kirmani (2005-06)
Mir Zafarullah Khan Jamali (2006-)
PHF:n voittamat turnaukset > Olympialaiset

1960 Roome
1968 Mexico City
1984 Los Angeles
PHF:n voittamat turnaukset > Maahockeyn maailmanmestaruuskilpailut

1960 Miehet
1968 Miehet
1984 Miehet
1994 Miehet
PHF:n voittamat turnaukset > Hockey Champions Trophy

1978 Miehet
1980 Miehet
1994 Miehet
Pallíni

| Pallíni Pallínin kunta Παλλήνη Δήμος Παλλήνης |
| --- | --- |
 Pallínin kaupunkia.
 Kunnan sijainti
 Pallíni
 Koordinaatit: 38°0′N, 23°53′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Itä-Attika
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  4909
 – Kuntakeskus:  Gérakas
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  30,72 km²
Väkiluku (2011):  54 415
 – Kunnallis­yksikkö:  22 344
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  22 344
 – Kaupunki:  16 415
 – Väestötiheys:  1 771,32 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  153 xx
Suuntanumero(t):  210
 
 www.palini.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pallíni (kreik. Παλλήνη) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Παλλήνης, Dímos Pallínis), joka sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Koko kunnan pinta-ala on 30,72 neliökilometriä ja väkiluku 54 415. Varsinaisen Pallínin kaupungin väkiluku on 16 415 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Gérakas.
Pallíni sijaitsee noin 14 kilometriä Ateenan keskustasta itäkoilliseen. Se on Itä-Attikan alueyksikön hallinnollinen keskus. Pallíni on ottanut nimensä samalla seudulla sijainneesta antiikin aikaisesta Pallenen demoksesta. Kaupungissa sijaitsee Ateenan metron ja proastiakós-paikallisjunien yhteinen Pallínin asema.
Nykyinen Pallínin kunta muodostui, kun Pallíni, Anthoúsa ja Gérakas yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Pallínin kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kaupungit ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kaupunki­yhdys­kunta | Kaupunki | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anthoúsa | Anthoúsa | Anthoúsa | 2 132 |
Anthoúsa: Yhteensä: 2 132
| Gérakas | Gérakas | Gérakas | 29 939 |
Gérakas: Yhteensä: 29 939
| Pallíni | Pallíni | Leontário (Kántza) | 5 929 |
| Pallíni | Pallíni | Pallíni | 16 415 |
Pallíni: Yhteensä: 22 344
Yhteensä: 54 415
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pallíni Wikimedia Commonsissa
Δήμος Παλλήνης. Pallínin kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Attikan alue
| --- | --- |
Keski-Ateenan alueyksikkö:   Ateena  Dáfni-Ymittós  Filadélfeia-Chalkidóna  Galátsi  Ilioúpoli  Kaisarianí  Výronas  Zográfou 
Pohjois-Ateenan alueyksikkö:   Agía Paraskeví  Amaroúsio  Chalándri  Filothéi-Psychikó  Irákleio  Kifisiá  Lykóvrysi-Péfki  Metamórfosi  Néa Ionía  Papágou-Cholargós  Pentéli  Vrilíssia 
Länsi-Ateenan alueyksikkö:   Agía Varvára  Ágioi Anárgyroi-Kamateró  Aigáleo  Chaïdári  Ílio  Peristéri  Petroúpoli 
Etelä-Ateenan alueyksikkö:   Ágios Dimítrios  Álimos  Ellinikó-Argyroúpoli  Glyfáda  Kallithéa  Moscháto-Távros  Néa Smýrni  Palaió Fáliro 
Pireuksen alueyksikkö:   Keratsíni-Drapetsóna  Korydallós  Níkaia-Ágios Ioánnis Rénti  Pérama  Pireus 
Itä-Attikan alueyksikkö:   Acharnés  Diónysos  Kropía  Lavreotikí  Marathónas  Markópoulo Mesogaías  Oropós  Paianía  Pallíni  Rafína-Pikérmi  Saronikós  Spáta-Artémida  Vári-Voúla-Vouliagméni 
Länsi-Attikan alueyksikkö:   Asprópyrgos  Elefsína  Fylí  Mándra-Eidyllía  Mégara 
Saarten alueyksikkö:   Agkístri  Aígina  Hydra  Kythera  Póros  Salamis  Spétses  Troizinía-Méthana
Palpakot

| Palpakot |
| --- | --- |
 Isopalpakko (Sparganium erectum)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Kladi::  Commelinids
Lahko::  Poales
Heimo::  Osmankäämikasvit Typhaceae
Suku::  Palpakot Sparganium  L.
Katso myös
   Palpakot Wikispeciesissä   Palpakot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Palpakot (Sparganium) on kasvisuku osmankäämikasvien (Typhaceae) heimossa. Aikaisemmin palpakot on luettu omaksi palpakkokasvien (Sparganiaceae) heimokseen.
Palpakot ovat tyypillisesti monivuotisia vesi- ja suokasveja. Niillä on pystyt tai kelluvat lehdet ja kukinnot muodostuvat pallomaisista sykeröistä. Palpakot risteytyvät helposti keskenään.
Lajeja

Sparganium angustifolium – kaitapalpakko (tästä lajista on joskus käytetty nimeä S. affine, heinäpalpakko)
Sparganium emersum – rantapalpakko (aiemmin S. simplex)
Sparganium erectum -ryhmä (haarapalpakko) (aiemmin myös S. ramosum )
Sparganium erectum – isopalpakko
Sparganium microcarpum – ojapalpakko
Sparganium neglectum – jokipalpakko
Sparganium glomeratum – palleropalpakko
Sparganium gramineum – siimapalpakko (aiemmin myös S. friesii)
Sparganium hyperboreum – pohjanpalpakko (aiemmin myös Pohjan palpakko)
Sparganium natans – pikkupalpakko (aiemmin myös S. minimum)
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Palpakot – Sparganium
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Sparganium (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Sparganium (englanniksi)
Parasta ennen!

Parasta ennen! -albumit, Parasta ennen! Timanttista jyystöä vol. 2 ja Parasta ennen! Timanttista jyystöä vol. 3  ovat YleX:n Parasta ennen! -ohjelman juontajan Matti Airaksisen kokoamat kokoelma-albumit 1990-luvun musiikista. Albumeista ensimmäinen eli vol. 1 julkaistiin 18. heinäkuuta 2012, toinen eli vol. 2 julkaistiin 16. marraskuuta 2012 ja kolmas eli vol. 3 julkaistiin 25. lokakuuta 2013 AXR-levy-yhtiön kautta.
Albumit

Parasta ennen! – Timanttista jyystöä Vol. 1 (2012,  AXR Music)
Parasta ennen! – Timanttista jyystöä Vol. 2 (2012,  AXR)
Parasta ennen! – Timanttista jyystöä Vol. 3 (2013,  AXR)
Papuanriippukaija

| Papuanriippukaija |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Kaijat Psittaculidae
Suku::  Riippukaijat Loriculus
Laji::  aurantiifrons
Kaksiosainen nimi
 Loriculus aurantiifrons  (Schlegel), 1873 
Katso myös
   Papuanriippukaija Wikispeciesissä   Papuanriippukaija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Papuanriippukaija (Loriculus aurantiifrons) on Papua-Uuden-Guinean kotoperäinen kaija. Siitä tunnetaan kolme alalajia. Lajin  holotyypin kuvaili Hermann Schlegel Misoolista Länsi-Papuasta 1873.
Paskolammi (Ylöjärvi, Viljakkala)

| Paskolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°41′19″N, 23°17′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kyrösjärven alue (35.52)
Laskujoki:  oja Kyrösjärveen 
Järvinumero:  35.521.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  93,5 m 
Rantaviiva:  0,744 km 
Pinta-ala:  0,03647 km² 
 fiPaskolammi 
Paskolammi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Paskolammi on osa Kyrösjärven lähialuetta.
Maantietoa

Lampi on 300 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3.6 hehtaaria. Sen ympäristö on metsässä oleva painauma, jossa ranta on soistunutta ja paikoin avosuota. Siihen laskee metsäoja idästä ja Harhalanlammin laskuoja. Sen oma laskuoja lähtee lammen pohjoispäästä ja se laskee kilometrin verran Alhonlahteen Kyrösjärven Vilajakkalanselällä. Rantaviivan pituus on 750 metriä. Ranta on rakentamatonta aluetta, johon ei johda teitä.
Luonnonsuojelualue

Alue on vuonna 2007 rauhoitettu yksityinen luonnonsuojelualue, jonka raja seuraa tiiviisti lammen rantoja ja jonka pinta-ala on 5 hehtaaria. Se on perustettu yhdessä Harhalanlampeen ja Alhonlahden-Lippaanlahden suojelualueiden kansa tukemaan toisiaan lintujärvinä. Alueella sijaitsee joitakin rantaluhtia, joissa viihtyvät esimerkiksi ruokokerttunen, satakieli ja taivaanvuohi.
Historiaa

Vuoden 1796 isojakokartassa lammen nimi kirjoitettiin "Paskalammi" ja vuoden 1090 vesienjakokartassa "Tarpilanlampi". Harhalanlammin ja Paskolammin välinen ojan ympäristö oli tuolloin avattu niityille. Ennen vuotta 1841 suoritettiin ylempänä olleessa Harhalanlammilla järvenlasku, jota ei ole voitu tehdä perkaamatta järvien välistä uomaa ja todennäköisesti perkaamatta Paskolammin uomaa.