stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tílos (kunta)

| Tílos Tíloksen kunta Τήλος Δήμος Τήλου |
| --- | --- |
 Tíloksen rannikkoa Livádian kylän kohdalla.
 Kunnan sijainti
 Tílos
 Koordinaatit: 36°26′N, 27°22′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Ródos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Kallikrates-koodi:  6904
 – Kuntakeskus:  Megálo Chorió
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  64,525 km²
Väkiluku (2011):  780
 – Väestötiheys:  12,09 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  850 02
Suuntanumero(t):  22460
Rekisterikilpi:  ΚΧ, ΡΟ, ΡΚ
 
 www.tilos.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tílos (kreik. Τήλος eli Δήμος Τήλου, Dímos Tílou) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ródoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Kunnan pinta-ala on 64,525 neliökilometriä ja väkiluku 780 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Megálo Chorió.
Tíloksen kunta käsittää koko Tíloksen saaren. Sen lisäksi kuntaan kuuluvat pienemmät saaret Antítilos, Gáidaros Livadeión, Gáidaros Megálou Chorioú ja Prasoúda.
Kunnan osat

Tíloksen kunta muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Livádia | Antítilos (saari) | 0 |
| Livádia | Livádia | 484 |
| Megálo Chorió | Ágios Antónios | 39 |
| Megálo Chorió | Éristos | 16 |
| Megálo Chorió | Gáidaros (saari) | 0 |
| Megálo Chorió | Megálo Chorió | 241 |
Yhteensä: 780
Aiheesta muualla

Δήμος Τήλου. Tíloksen kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Etelä-Egean saarten alue
| --- | --- |
Ándroksen alueyksikkö:  Ándros
Kálymnoksen alueyksikkö:   Agathonísi  Astypálaia  Kálymnos  Leipsoí  Léros  Pátmos 
Kárpathos-Kásoksen alueyksikkö:   Kárpathos  Kásos 
Kéa-Kýthnoksen alueyksikkö:   Kéa  Kýthnos 
Kosin alueyksikkö:   Kos  Nísyros 
Míloksen alueyksikkö:   Kímolos  Mílos  Sérifos  Sífnos 
Mýkonoksen alueyksikkö:  Mýkonos
Náxoksen alueyksikkö:   Amorgós  Náxos ja Pienet Kykladit 
Pároksen alueyksikkö:   Antíparos  Páros 
Ródoksen alueyksikkö:   Chálki  Megísti  Ródos  Sými  Tílos 
Sýroksen alueyksikkö:  Sýros-Ermoúpoli
Thíran alueyksikkö:   Anáfi  Folégandros  Íos  Síkinos  Thíra 
Tínoksen alueyksikkö:  Tínos
Tilikauden voitto

Tilikauden voitto tarkoittaa kirjanpidossa rahamäärää, joka saadaan, kun kaikki tuotot lasketaan yhteen ja niistä vähennetään kaikki kulut ja verot. Tilikauden voitto lasketaan tilikausittain. Se esitetään tuloslaskelman viimeisellä rivillä.
Tilikauden tappio on sellainen tilikauden voitto, joka jää negatiiviseksi.
Tuloslaskelman lisäksi tilikauden voitto tai tappio esitetään myös taseessa. Voitto lisää taseen osoittaman oman pääoman määrää. Tappio vastaavasti vähentää sitä.
Tilikauden voittoa kutsutaan tietyissä tapauksissa ylijäämäksi ja tappiota alijäämäksi.
Voiton laskeminen

Tilikauden voittoon tai tappioon otetaan huomioon kaikki tilikaudelle kuuluvat tuotot. Varsinaisten myyntituottojen lisäksi siihen lasketaan muutkin tuotot, varastojen kasvu, rahoitustuotot ja satunnaiset tuotot. Samoin se ottaa huomioon kaikki kulut, mukaan lukien varastojen pienenemisen, poistot, rahoituskulut ja satunnaiset kulut sekä tilikaudelta maksettavaksi tulevat verot.
Tilikauden voitto tai tappio kertoo toiminnan kannattavuudesta. Kannattavuudessa voitto suhteutetaan liikevaihtoon tai pääomaan.
Voiton muotoja

Yksinkertaisin voiton laskemisen tapa on kassaperusteinen voitto. Siinä tuotot muodostuvat vain rahana saaduista kassatuloista ja vastaavasti kustannukset ovat rahana maksettuja kassamenoja. Näin mitattu voitto on ulkopuolisen lukijankin helposti ymmärrettävissä. Varsinaisessa tilinpäätösvoitossa kulut perustuvat tuotannontekijöistä maksettuihin (tai myöhemmin maksettaviin) menoihin. Samoin tuotto perustuu joko myytyihin tuottoihin tai tuotto-odotuksiin. Voittoon voidaan ottaa siis mukaan joitakin tulevia suorituksia, eikä asiaa tuntematon voi pelkän voiton perusteella tehdä varmoja päätelmiä yrityksen tilasta. Sisäisen laskennan voitossa otetaan huomioon mahdollisesti tulevia hintojen tai rahan arvon muutoksia. Erityisen paljon tämä vaikuttaa kustannuksiin, jotka voidaan laskea “päivän hinnan”, jälleenhankintahinnan tai viimeksi hankitun erän hinnan mukaan.  Yrityksen saamaan voittoon voivat huomattavasti vaikuttaa erilaiset kertaluontoiset erät, kuten yhtiön jonkin osan poismyyminen tai vastaavasti yritysostot.
Suuruus

Yritysten voitot olivat Suomessa 4,2 % liikevaihdosta vuonna 2015, teollisuudessa 3,4 %. Teollisuuden käyttökate oli 7,8 %.
Yhdysvaltalaiset uskovat keskivertoyrityksen voittojen olevan verojen jälkeen 36 % yrityksen myynnistä (mediaaniuskomus 30 %). Keskimäärin sama olisi heistä myös järkevä voitto. Todellisuudessa voitto oli 7,9 % myynnistä, esimerkiksi Wal-Martilla 2,1 %.
Tina(IV)

| Tina(IV)bromidi |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  7789-67-5
PubChem CID:  24616 ja 101614907
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  SnBr4
Moolimassa:  438,31
Ulkomuoto:  Valkoinen kiteinen aine
Sulamispiste:  29 °C
Kiehumispiste:  205 °C
Tiheys:  3,34 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Liukenee veteen, reagoi veden kanssa
Tina(IV)bromidi (SnBr4) on tinan ja bromin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää metallurgiassa.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa tina(IV)bromidi on valkoista tai väritöntä ja hyvin hygroskooppista kiteistä ainetta. Sen alkeiskoppi on monokliininen. Yhdiste liukenee veteen, mutta myös hydrolysoituu helposti. Tina(IV)bromidi liukenee myös etanoliin ja tetrakloorimetaaniin. Tina(IV)bromidi reagoi bromidi-ionien kanssa muodostaen kompleksisen heksabromostannaatti(IV)ionin ([SnBr6]2-).
Tina(IV)bromidia valmistetaan tinan ja bromin välisellä reaktiolla.
Tina(IV)bromidia käytetään reagenssina erotettaessa mineraaleja.
Time Busters

| Time Busters> My Science Project |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jonathan R. Betuel
Käsikirjoittaja:  Jonathan R. Betuel
Tuottaja:  Jonathan Taplin
Säveltäjä:  Peter Bernstein
Kuvaaja:  David M. Walsh
Leikkaaja:  Carroll Timothy O’Meara
Lavastaja:  Jerry Wunderlich
Pääosat:   John Stockwell  Danielle von Zerneck  Fisher Stevens  Raphael Sbarge 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Touchstone Films  Silver Screen Partners 
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures Netflix
Ensi-ilta:  9. elokuuta 1985
Kesto:  94 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Time Busters (My Science Project, tunnetaan Suomessa myös nimellä Seikkailuni tieteen parissa) on vuonna 1985 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen tieteiselokuva, jonka on ohjannut Jonathan R. Betuel. Elokuvan pääosassa esiintyvät John Stockwell, Danielle von Zerneck, Fisher Stevens ja Raphael Sbarge.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  John Stockwell  | … |  Michael Harlan   |
|  Danielle von Zerneck  | … |  Ellie Sawyer   |
|  Fisher Stevens  | … |  Vince Latello   |
|  Raphael Sbarge  | … |  Sherman   |
|  Richard Masur  | … |  Isadore Nulty   |
|  Barry Corbin  | … |  Lew Harlan   |
|  Ann Wedgeworth  | … |  Dolores   |
|  Dennis Hopper  | … |  Bob Roberts   |
|  Candace Silvers  | … |  Irene   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Sam Inkinen kutsuu elokuvaa tyypilliseksi aikamatkustusaiheiseksi tusina-scifiksi ja antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.
Time Stranger Kyoko

| Time Stranger Kyoko |
| --- | --- |
時空異邦人KYOKO   (Taimu Sutorenjā Kyōko)
Genre: draama 
Manga
Tekijä: Arina Tanemura
Julkaisija:  Shūeisha  Egmont Kustannus
Sarjajulkaisulehti: Ribon
Ensimmäinen painatus: syyskuu 2000 – syyskuu 2001
Kirjojen lukumäärä: 3 
OVA: Leave it to Chocola
Ohjaaja: Masatsugu Arakawa
Studio: Production I.G, Transarts
Jaksojen määrä: 1
Julkaisupäivät: 2001 
Time Stranger Kyoko (jap. 時空異邦人KYOKO, Taimu Sutorenjā Kyōko) on Arina Tanemuran luoma kolmiosainen shōjo-manga. Sarja sisältää runsaasti vaikutteita fantasiasta ja tieteisfiktiosta, vaikka Tanemura onkin sanonut ettei pidä kummastakaan tyylilajista. Time Stranger Kyoko julkaistiin alun perin japanilaisessa Ribon-lehdessä.
Egmont Kustannus julkaisi Time Stranger Kyokon kolmena pokkarina suomeksi syksyllä 2005. Sarja on ensimmäinen suomennettu shōjo-manga.
Juoni

Time Stranger Kyokon tarina sijoittuu 2900-luvulle. Maapallo on yhdistynyt yhdeksi valtioksi. Maan kuningaskunnan prinsessa Kyoko Suomi haluaisi elää tavallista elämää, joten hänen täytyy herättää kaksoissiskonsa Ui. Uin herättämiseen tarvitaan kaksitoista Strangeria, joiden sijaintia ei tiedetä.
Aiheesta muualla

Time Stranger Kyoko Kupoli ry. Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 20.3.2012.
Tiberius

| Tiberius |
| --- | --- |
 
Rooman keisari
Valtakausi:  14 – 37
Edeltäjä:  Augustus
Seuraaja:  Caligula

Syntynyt:  16. marraskuuta 42 eaa. Rooma
Kuollut:  16. maaliskuuta 37 (77 vuotta) Misenum
Puoliso:  Vipsania Agrippina  Julia
Lapset:  Drusus Julius Caesar  Germanicus (adoptoitu)
Suku:  Julius-Claudius
Isä:  Tiberius Claudius Nero
Äiti:  Livia Drusilla
Tiberius Julius Caesar Augustus (synt. Tiberius Claudius Nero, myöh. Tiberius Julius Caesar, yleisesti Tiberius) (16. marraskuuta 42 eaa. – 16. maaliskuuta 37 jaa.) oli Rooman keisari joka hallitsi 18. syyskuuta 14 – 16. maaliskuuta 37.
Tiberius peri vallan isäpuoleltaan Augustukselta ja pyrki aluksi hallitsemaan tämän antaman esikuvan mukaisesti, maltillisesti ja senaattia kunnioittaen. Hän oli tehokas hallinnon järjestäjä ja yksi Rooman valtakunnan huomattavimpia sotapäälliköitä. Hänen synkkä luonteensa sopi kuitenkin huonosti edustustehtäviin, eikä hän kyennyt keisarina saavuttamaan sen enempää kansan kuin hallitsevan yläluokankaan suosiota.
Vuonna 26 jaa. Tiberius vetäytyi Roomasta Caprin saarelle, josta hän hoiti hallintoa epäsuorasti pretoriaanikaartin prefektien Sejanuksen ja Macron välityksellä. Viimeiset vuotensa Tiberius vietti erakoituneena Caprin saarella, kunnes kuoli 77 vuoden iässä Misenumissa. Hänen jälkeensä keisariksi julistautui Tiberiuksen edesmenneen veljenpojan Germanicuksen poika Caligula.
Elämä keisarina > Keisariuden alku

Augustus kuoli vuonna 14 jaa., ja senaatti vahvisti 54-vuotiaan Tiberiuksen uudeksi keisariksi. Tarkkaan ottaen Tiberius ei koskaan suostunut ottamaan vastaan "augustus"-arvonimeä joka olisi merkinnyt jumaluutta, vaan käytti poikkeuksetta itsestään vaatimatonta nimitystä Princeps civitatis eli Ensimmäinen kansalainen. Tämä  ei hänen valtaansa toki vähentänyt. Jumalaksi korottamista ainakin omakohtaisesti hän inhosi, joskin salli äitinsä Livian ottaa vastaan "Augusta" -arvon. Myös Livian synnyinkaupunki Gytheionin tuli osoittaa hänelle jumalallista kunnioitusta, joskin Tiberius kehotti äitiään kohtuuteen.
Tiberius julisti Augustuksen jumalaksi ja sanoi kunnioittavansa edeltäjänsä elämäntyötä niin, että hän toimisi kaikissa tilanteissa täsmälleen samalla tavoin kuin Augustus olisi toiminut vastaavassa tilanteessa. Tiberiuksen hallitsijakausi alkoi kuitenkin varsin ikävissä merkeissä, sillä joku murhautti Agrippa Postumuksen, joka oli potentiaalinen uhka Tiberiuksen valta-asemalle. Sitä ei tiedetä, oliko murhan taustalla Tiberius vai tämän vallanhimoinen äiti Livia.
Tiberiuksen suhtautuminen valtaan oli hyvin vaikeasti tulkittavissa. Aluksi vaikutti jopa siltä, että hän otti vastentahtoisesti vastaan keisarin tehtävät. Hänen väitetään jopa sanoneen, että ”hallitsijan työ on surkeaa ja vaivalloista orjantyötä”. Lisäksi hän korosti sitä, että hän haluaa keventää työtaakkaansa jakamalla valtaa mahdollisimman paljon senaatin kanssa. Käytännössä kenellekään ei kuitenkaan ollut epäselvää, kuka valtakunnan asioita viime kädessä ohjasi. Keisarin loukkaaminen oli ns. majesteettirikos, josta seurasi kuolemantuomio ja omaisuuden takavarikointi, joten Tiberiuksen vastustajien oli syytä olla varuillaan. Toisaalta Tiberiuksen politiikan tukeminenkin oli vaikeaa, sillä hän ilmaisi mielipiteitään niin epäselvästi, että kukaan ei oikeastaan tiennyt, mitä mieltä keisari oli asioista.
Vaikka Tiberius oli ollut nuorempana taitava sotapäällikkö, keisarina hän ei osoittanut kiinnostusta valloitussotiin. Tässä hän toimi Augustuksen tahdon mukaisesti. Diplomatia asetettiin etusijalle ja armeijaan turvauduttiin vain puolustustarkoituksissa.
Talouspolitiikassaan Tiberius asetti etusijalle säästäväisyyden. Hän ei harrastanut suurimittaisia rakennusprojekteja ja järjesti vain niukasti sirkushuveja kansalle. Hänen säästäväisyytensä meni niinkin pitkälle, että hän tarjosi vierailleen edellisen päivän tähteitä. Hän myös vaati nimittämiltään maaherroilta järkevää taloudenpitoa ja valvoi virkamiesten toiminnan laillisuutta.
Koska Tiberius oli keisariksi tullessaan suhteellisen vanha, oli kysymys vallanperijästä hyvin tärkeä. Augustus oli määrännyt Tiberiuksen vallanperijäksi tämän veljenpojan Germanicuksen, joka nautti suurta kansansuosiota. Germanicus kuitenkin kuoli jo vuonna 19. Vallanperijän asema siirtyi Tiberiuksen pojalle Drusukselle. Monet tulkitsivat pahantahtoisesti tapahtumia niin, että Tiberius oli murhauttanut Germanicuksen tehdäkseen omasta pojastaan perillisensä.
Elämä keisarina > Kuolema

Tiberius kuoli 78-vuotiaana vuonna 37 jaa. Tacituksen mukaan kansa iloitsi keisarin kuolemaa koskevan tiedonannon saavuttua, mutta pettyi kuultuaan myöhemmin hänen toipumisestaan. Tacitus on esittänyt, että Tiberius kuoli lopulta Macron ja Caligulan tukahdutettua hänet. Muut antiikin ajan historioitsijat eivät ole vahvistaneet tätä tietoa, vaan ikääntyneen keisarin on todettu kuolleen luonnollisen sairaudesta johtuneen kuoleman. Tiberiukselle järjestettiin kunnolliset hautajaiset, vaikka kansanjoukot vaativat ruumiin heittämistä kuolleiden rikollisten tavoin Tiber-jokeen.
Testamentissaan Tiberius määräsi keisarillisen vallan jaettavaksi Caligulan ja teini-iässä olleen pojanpoikansa Tiberius Gemelluksen välillä, vaikka suosikin perillisenä jo merkittävän yhteiskunnallisen aseman saavuttanutta Caligulaa. Caligula mitätöi keisariksi julistauduttuaan Tiberiuksen testamentin ja määräsi myöhemmin Tiberius Germanicuksen mestattavaksi. Keisarina Caligula onnistui tuhlaamaan Tiberiuksen keräämän huomattavan omaisuuden.
Jälkimaine

Tiberiuksen saavutuksia arvioitaessa on muistettava, että provinssien asukkaiden kannalta hänen hallituskautensa oli kohtuullisen hyvää aikaa. Tiberius valitsi paikallisiksi edustajikseen päteviä miehiä, ja valtakunnassa vallitseva rauha edisti kaupankäyntiä. Jos senaatissa ja keisarin lähipiirissä vallitsikin painostava tunnelma, ei tämä häirinnyt mitenkään tavallisen roomalaisen arkea.
Tärkein lähde Tiberiuksen elämää tutkittaessa on historioitsija Tacitus. Hänen luotettavuuttaan vähentää kuitenkin se, että hän piti Tiberiusta läpikotaisin pahana miehenä, jonka hyvätkin teot olivat vain teeskentelyä. Tacitus väittää jopa, että Augustus valitsi tahallaan itselleen mahdollisimman kelvottoman seuraajan, jotta hänen oma hyvyytensä korostuisi jälkipolvien silmissä. Historioitsija Suetonius arvioi Tiberiusta hieman tasapuolisemmin ja uskoo Augustuksen arvostaneen Tiberiusta tämän puutteista huolimatta.
Tiberiuksen suurin epäonnistuminen liittyy kommunikointiin ja ihmissuhdetaitoihin. Historioitsija Dio Cassiuksen mukaan Tiberius kehitti vaikeaselkoisuuden äärimmilleen. Hän jopa suuttui, jos joku ymmärsi oikein hänen tarkoituksensa. Eräs Tiberiuksen käytöstä selittävä teoria on, että hän yritti jäljitellä Augustuksen käytöstä. Augustus pyrki aina välttämään sellaista vaikutelmaa, että hän määräilee senaattia. Niinpä hänestä kehittyi mestari epäsuoran ja vihjailevan tahdonilmaisun alalla. Senaatin oli helppo arvata, mitä Augustus tahtoi, vaikka hän ei sitä suoraan sanonutkaan. Tiberius yritti ilmaista tahtoaan samalla tavoin kuin Augustus, mutta ei osannut, ja lopputuloksena oli vaikeaselkoista puhetta, joka aiheutti senaatissa hämmennystä ja pelkoa. On myös mahdollista, että hän oli sukunsa perinteiden mukaisesti mielenlaadultaan tasavaltalainen, eikä siten koskaan sopeutunut yksinvaltiaan rooliin.
Jälkimaine > Tiberius taiteessa

Tiberius on usein esiintynyt hahmona kaunokirjallisuudessa, elokuvissa ja muissa fiktiivisen taiteen teoksissa. Modernissa kirjallisuudessa hänellä on merkittävä osa Robert Gravesin teoksessa Minä, Claudius ja siihen perustuvassa BBC:n televisiosarjassa. Tiberiuksen hahmo esiintyy myös elokuvissa Ben-Hur ja Caligula sekä minisarjassa Anno Domini. Hänellä on lisäksi keskeinen rooli konsolipelissä Spartan: Total Warrior. Tiberius on päähenkilö Tatu Vaaskiven romaanissa Yksinvaltias.
Tiberius ja kristinusko

Evankeliumien mukaan kristinuskon keskeisen hahmon Jeesuksen opetustyö ja kuolema ajoittuvat Tiberiuksen hallitsijakaudelle. Luukkaan evankeliumissa mainitaan, että Johannes Kastaja aloitti toimintansa hänen keisarikautensa 15. vuotena. Ortodoksisessa taruperinteessä on kertomus Tiberiuksen ja Magdalan Marian kohtaamisesta, joka on liitetty pääsiäismunien punaiseksi värjäämisen perinteeseen.
Saksalainen historioitsija Gerhard Prause esittää erään näkemyksen Jeesuksen kuolinsyystä: Raamatun mukaan Pilatus olisi halunnut vapauttaa Jeesuksen, mutta ylimmäinen pappi Josef bar Kaifas taivutti hänet tuomitsemaan Jeesuksen kuolemaan.. Prausen mukaan asiaan vaikutti se, juuri sillä nimenomaisella hetkellä tehty kantelu Roomaan olisi merkinnyt Pilatuksen oman kaulan katkaisua. Pilatus oli juuri kukistuneen Sejanuksen suojatteja, ja Tiberiuksen surressa tapausta Caprilla valtaa käytti korruptoitunut senaatti, joka ajatteli tekevänsä hallitsijan tahdon mukaan vainoamalla Sejanuksen suojatteja. Lisäksi Kaifaksella oli vaikutusvaltaa Jerusalemin väestöön, jotka olivat kauan ajatelleet, että Jerusalemin temppelin ylimmäinen pappi puhui suoraan itse Jahven äänellä. Mellakka muutenkin rauhattomassa kaupungissa oli viimeinen asia, jonka maaherra olisi halunnut tapahtuvan, joten hän antoi periksi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tiberius Wikimedia Commonsissa
Kirjallisuutta > Antiikin ajan kirjallisuus

Suetonius: Rooman keisarien elämäkertoja.  ((De vita caesarum.) Suomentanut J. A. Hollo. Johdannon kirjoittanut Edwin Linkomies. 2. painos (1. painos 1960). Laatukirjat)  Porvoo:  WSOY, 1960.  ISBN 951-0-23522-9
Cassius Dio: Rooman historia
Tacitus, Publius Cornelius: Keisarillisen Rooman historia.  (Annales.) Suomentanut Iiro Kajanto. 5. painos (1. painos 1969)  Helsinki:  WSOY, 2004.  ISBN 951-0-16172-1
Kirjallisuutta > Uudempi kirjallisuus

Henrikson, Alf: Antiikin tarinoita.  ((Antikens historier, 1959.) Suomennos: Maija Westerlund)  Helsinki:  WSOY, 2004.  ISBN 951-0-18515-9
Kivimäki, Arto & Tuomisto, Pekka: Rooman keisarit.  Hämeenlinna:  Karisto, 2005.  ISBN 951-23-4546-3
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Augustus | Rooman keisari | Seuraaja: Caligula |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  3  4  5  6  7  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Dictionnaire historique de la Suisse  SNAC  IdRef  Te Papa (New Zealand) 
Caprin saari Napolin edustalla
Caprilta löytynyt Tiberiuksen patsas
Tinaoksalaatti

| Tinaoksalaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  814-94-8
PubChem CID:  16212589 ja 6377679
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C2O4Sn
Moolimassa:  206,73
Ulkomuoto:  Valkoinen kiteinen aine
Sulamispiste:  280 °C (hajoaa)
Tiheys:  3,56 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Tinaoksalaatti (C2O4Sn) on tina- ja oksalaatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa tekstiilien käsittelyssä ja katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa tinaoksalaatti on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste on veteen ja orgaanisiin liuottimiin liukenematonta, mutta liukenee laimeisiin happoliuoksiin. Kuumennettaessa tinaoksalaatti hajoaa.
Tinaoksalaattia voidaan valmistaa saostamalla tina(II)kloridin liuoksesta oksaalihapolla tai tina(II)oksidin ja oksaalihapon välisellä reaktiolla.
Tinaoksalaattia käytetään apuaineena värjättäessä ja painettaessa tekstiilejä. Orgaanisen kemian synteeseissä sitä käytetään katalyyttinä esteröinti- ja vaihtoesteröintireaktioissa, muun muassa polyestereiden valmistuksessa. Tinaoksalaatin etuna on, että tällöin kilpailevien eliminaatioreaktio­tuotteiden muodostuminen on vähäisempää protoneja luovuttaviin happokatalyytteihin verrattuna.
Time Honoured Ghosts

| Time Honoured Ghosts Barclay James Harvest |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : His Masters Wheels,   San Francisco
 Julkaistu: 1975
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Elliot Mazer
 Tyylilaji: Progressiivinen pop
 Levy-yhtiö: Polydor
Barclay James Harvestin muut julkaisut
| Barclay James Harvest Live 1974 | Time Honoured Ghosts 1975 | Octoberon 1976 |
Time Honoured Ghosts on englantilaisen Barclay James Harvest -yhtyeen studioalbumi vuodelta 1975. Albumi on tehty San Franciscossa tuottaja Elliot Mazerin johdolla His Masters Wheels -studiossa ja sen on julkaissut levy-yhtiö Polydor sarjanumerolla 2383 361. Ääniteknikkona on ollut Mazerin lisäksi Jeremy Zatkin. Masteroinnin ovat tehneet George Horn Englannissa ja Phil Brown U.S.A:ssa.
Taidesuunnittelija on Paul Welch ja kuvituksen toteuttaja Bill Dare. Tämä esittää tunnustuksensa Maxfield Parrishin neroudelle. Levypussissa on yhtyeen valokuva ja sen on ottanut Alex Agor. Levyetiketin logon on suunnitellut Geoff Halpin Bloomsbury Groupista.
Tervehdyksissä on mainittu mm. Willie & the Magnotrons.
Kappaleet

A-puoli
In My Life (Lees)
Sweet Jesus (Holroyd)
Titles (Trad. sov. Lees)
Jonathan (Holroyd)
Beyond the Grave (Wolstenholme)
B-puoli
Song For You (Holroyd)
Hymn For the Children (Lees)
Moongirl (Holroyd)
One Night (Lees)
Kappaleiden tekijät ovat esittävästä yhtyeestä ja kappaleet on julkaissut RAK Publishing Ltd. 
 Laulujen sanat on painettu levypussiin.
Muusikot

John Lees – sähkökitara, akustinen kitara, laulu
Les Holroyd – basso, akustinen kitara, laulu
Wooly Wolstenholme – kosketinsoittimet, laulu
Mel Pritchard – lyömäsoittimet
Tieto- ja viestintäteknologia

Matkapuhelinmasto Tuurissa vuonna 2016.
Tieto- ja viestintäteknologia (TVT) tai tieto- ja viestintätekniikka (engl. information and communication technology eli ICT) tarkoittaa teknisiä työkaluja ja resursseja, joita käytetään informaation luomiseen, siirtämiseen, tallentamiseen ja jakamiseen. Tämä sisältää tietokoneet, internetin, suoratoistomenetelmät ja videoneuvottelutekniikat.
ICT sisältää informaation hakemiseen ja käsittelemiseen käytetyt tekniikat kuten mikroelektroniikan, piirilevyt, matkapuhelimet, satelliittiyhteydet, sekä tietoliikenneverkot.
Termin ICT yleistymiseen on sanottu vuoden 1997 raporttia Information and Communications Technology in UK Schools. Termin käyttö yleistyi telekommunikaatioverkkojen kehityksen myötä 1990-luvulla. Vanhempi termi informaatiotekniikka (IT) on peräisin vuodelta 1958.
Talous

Maailmanlaajuisen IT-alan arvioidaan olevan 5 biljoonaa dollaria vuonna 2024. ICT-alan palvelut ovat tästä suurin osuus.
Yhdysvaltain valtionhallinnan IT-alan budjetti oli vuonna 2014 lähes 82 miljardia dollaria.
Tavallisen IT-budjetinselvennä sanotaan jakaantuvan seuraavasti:
34 prosenttia henkilöstökuluihin (sisäiset) (korjattunaselvennä 31 prosenttia)
33 prosenttia laitteistokuluihin (ulkoiset) (korjattunaselvennä 26 prosenttia)
17 prosenttia ulkoisiin palveluihin (korjattunaselvennä 14 prosenttia)
16 prosenttia ohjelmistoihin (ulkoiset) (korjattunaselvennä 29 prosenttia)
Tavallisesti ohjelmistokulut eivät vastaa todellisia kuluja, vaan ohjelmistokulut usein merkitään muiden kategorioiden alle kuten henkilöstökuluihin.
Terveydenhuollossa

Viestintätekniikan käyttöä terveydenhuollossa visioitiin jo vuonna 1925. Vuonna 2020 koronapandemian huipulla 22 prosenttia potilaista ilmoitti videoneuvottelujen käytöstä.