stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saratoga
Muita

Saratogan taistelu, Yhdysvaltain vapaussodan taistelu
Chrysler Saratoga, Chryslerin automalli
Piper Saratoga, yksimoottorinen lentokone
Saratoga Technologies, yhdysvaltalainen IT-yritys
Saratoga, Jack Conwayn ohjaama vuoden 1937 elokuva
Saratoga, espanjalainen heavy metal -yhtye
Saratoga oli myös yhdysvaltalaisen rockyhtye Kansasin entinen nimi
USS Saratoga (1780), 18-tykkinen sluuppi
USS Saratoga (1814), korvetti
USS Saratoga (1842), sluuppi
USS New York (ACR-2), panssariristeilijä
USS Saratoga (CV-3), Lexington-luokan taisteluristeilijä
USS Saratoga (CVA-60), Forrestal-luokan lentotukialus
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Saratoga”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sean Kerly

Sean Robin Kerly MBE (s. 29. tammikuuta 1960) on brittiläinen maahockeynpelaaja. Hän kuului maajoukkueeseen, joka voitti olympiapronssia Los Angelesissa 1984 ja kultaa Soulissa 1988.
Kerly kilpaili vielä Barcelonassa 1992, mutta jäi joukkueineen kuudennelle sijalle.
Sarasvuo

| Sarasvuo |
| --- | --- |
Tyyli:  Keskusteluohjelma
Kestoaika:  43 min
Pääosissa:  Jari Sarasvuo Juho Rahkonen
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Nelonen
Esitetty:  26. syyskuuta 2013 – 13. maaliskuuta 2014
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  13
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Aito Media
Aiheesta muualla
IMDb
Sarasvuo oli Jari Sarasvuon isännöimä suora keskusteluohjelma Nelonen-kanavalla.
Sarjan ensimmäinen tuotantokausi esitettiin 26. syyskuuta – 14. marraskuuta 2013. Toinen tuotantokausi alkoi 13. helmikuuta 2014, mutta päätettiin lopettaa suunnitellun huhtikuun lopun sijasta jo maaliskuun puolivälissä vähäisen katsojamäärän vuoksi. Ohjelman lopettamisen syyksi Johan Bäckman väitti vierailuaan ohjelman viimeisessä lähetyksessä. Ohjelma esitettiin Krimin kriisin aikaan, ja Bäckmanin Venäjä-mieliset näkemykset edustivat täysin vastakkaista kantaa kanavan omistajakonsernin Sanoma Median eri tietovälineissä esitetyn kanssa. Väitteen tueksi Bäckman esitti Sarasvuon lähettämän lyhyen eikä yksikäsitteisen tekstiviestin, jota kuitenkin oli tulkittu väärin. Tapaus nousi uutisaiheeksi myös Venäjällä, ja Sarasvuo antoi asiasta lausuntoja venäläisille tietovälineille.
Vieraat > Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Vieraat | Esityspäivä |
| --- | --- | --- |
| 1. | Jenni Vartiainen Kari Hotakainen Juho Rahkonen Susanna Koski Dan Koivulaakso | 26. syyskuuta 2013 |
| 2. | Teemu Laajasalo Juha Tapio Juho Rahkonen Roman Schatz | 3. lokakuuta 2013 |
| 3. | Tero Vaara Juho Rahkonen (videoklippi) Sofi Oksanen Heikki Hursti Jukka Poika | 10. lokakuuta 2013 |
| 4. | Arman Alizad Juho Rahkonen (videoklippi) Timo Soini Jari Tervo Heidi Hautala | 17. lokakuuta 2013 |
| 5. | Jaajo Linnonmaa Juho Rahkonen (videoklippi) Nina Mikkonen Maria Guzenina-Richardson Li Andersson Karim Z. Yskowicz | 24. lokakuuta 2013 |
| 6. | Jani Toivola Vesa-Matti Loiri Johanna Varje Pekka Sauri | 31. lokakuuta 2013 |
| 7. | Jari Halonen Juha Sipilä Pekka Hyysalo Toni Wirtanen | 7. marraskuuta 2013 |
| 8. | Katja Jussi Perälä Ani Päivi Räsänen Bruce Oreck Jussi Heikelä | 14. marraskuuta 2013 |
Vieraat > Toinen tuotantokausi

| Jakso | Vieraat | Esityspäivä |
| --- | --- | --- |
| 1. | Anssi Kela Noora Västinen Joel Lilo (videoklippi) Heikki Lampela Irja Askola | 13. helmikuuta 2014 |
| 2. | Irina Björklund Melissa Mäntylä Veeti Kallio Harri Virolainen Ilkka Virolainen | 20. helmikuuta 2014 |
| 3. | Susanna Aarnio Olavi Uusivirta Kirsi Piha Tuukka Temonen Mikko Ilonen | 27. helmikuuta 2014 |
| 4. | Pete Poskiparta Johan Bäckman Timo Harakka Samuli Putro | 6. maaliskuuta 2014 |
| 5. | Riiko Sakkinen Henna Virkkunen Auvo Niiniketo Timo-Juhani Hirvikangas | 13. maaliskuuta 2014 |
Shauna Grant

Colleen Marie Applegate, taiteilijanimeltään Shauna Grant (30. toukokuuta 1963 – 21. maaliskuuta 1984) oli yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Hän toimi myös Penthousen mallina. Hän syntyi Kaliforniassa, mutta muutti perheineen Minnesotaan vuonna 1973.
Cheerleadertaustainen Grant valmistui high schoolista Farmingtonissa vuonna 1981. Hän kärsi jo tuolloin vaikeista mielenterveysongelmista ja teki itsemurhayrityksen yliannostuksella. Hän muutti keväällä 1982 poikaystävänsä kanssa Los Angelesiin, missä hän ajautui pornobisnekseen.
Grantille kehittyi lisäriesaksi kokaiiniriippuvuus. Hän ehti kuitenkin esiintyä kymmenissä pornoelokuvissa ennen kuin elämä päättyi itsemurhaan 20-vuotiaana. Näyttelijä kelpuutettiin XRCO Hall of Fameen vuonna 1998.
Grantin ura ja traaginen elämä ovat poikineet televisioelokuvan ja useita lauluja; jälkimmäisten joukossa on Klaus Flouriden ”Dancing with Shauna Grant”.
Aiheesta muualla

Shauna Grant Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Sami Lindström

| --- | --- |
Sami Lindström

Syntymäaika: 31.01.1978

Kauden 2011 tilastot: 
Ottelut: 26
Lyödyt juoksut: 1 + 25
Tuodut juoksut: 3
Kärkilyönnit: 45

Sami Lindström (s. 31. tammikuuta 1978 Kankaanpää) on suomalainen entinen pesäpalloilija.
Sami Lindström on edusti Kankaanpään Mailaa suurimman osan uranstaan. Miesten edustusjoukkueeseen hän pääsi 1990-luvun puolivälissä. Kaudella 2007 hän voitti Ykköspesiksen lyöjätilaston kolmella kunnarilla ja 60 tavallisella juoksulla. Aiemmin hän pelasi ulkokentällä kopparin paikalla, mutta myöhemmin hän oli lähes poikkeuksetta lyöjäjokerin tehtävissä Pattijoen Urheilijoissa.
Lindströmistä käytetään lempinimeä "Linssi". Ammatiltaan hän on kaihdinmyyjä.
Tilastoja menneiltä kausilta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kausi | Joukkue | Sarjataso | Ottelut | K | L | T | KL |  |
| 2000 | Kankaanpään Maila | Superpesis | 25 | 0 | 14 | 6 | 55 |  |
| 2001 | Kankaanpään Maila | Superpesis | 28 | 2 | 26 | 7 | 78 |  |
| 2002 | Ulvilan Pesä-Veikot | Superpesis | 29 | 3 | 28 | 6 | 55 |  |
| 2003 | Ulvilan Pesä-Veikot | Superpesis | 25 | 2 | 15 | 4 | 40 |  |
| 2004 | Kankaanpään Maila | Ykköspesis | 22 | 1 | 38 | 3 | 65 |  |
| 2005 | Kankaanpään Maila | Ykköspesis | 22 | 1 | 39 | 7 | 80 |  |
| 2006 | Kankaanpään Maila | Ykköspesis | 22 | 1 | 51 | 3 | 86 |  |
| 2007 | Kankaanpään Maila | Ykköspesis | 20 | 3 | 60 | 8 | 92 |  |
| 2010 | Pattijoen Urheilijat | Superpesis | 25 | 1 | 38 | 2 | 59 |  |
| 2011 | Pattijoen Urheilijat | Superpesis | 26 | 1 | 25 | 3 | 45 |  |
Saavutukset > Pelaajana

1 SM-pronssi: 2011
Savannikirvinen

| Savannikirvinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Västäräkit Motacillidae
Suku::  Kirviset Anthus
Laji::  caffer
Kaksiosainen nimi
 Anthus caffer  (Sundevall, 1851) 
Katso myös
   Savannikirvinen Wikispeciesissä   Savannikirvinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Savannikirvinen (Anthus caffer) on afrikkalainen varpuslintu. Sen elinympäristö käsittää mantereen itä- ja eteläosia Etelä-Etiopiasta ja Etelä-Keniasta Kongoon, Angolaan ja Etelä-Afrikkaan. Siitä tunnetaan viisi alalajia. Karl Jakob Sundevall kuvaili lajin holotyypin Mohapoanista Limpopon varrelta Etelä-Afrikasta 1851.
Salvation (Alphavillen albumi)

| Salvation Alphaville |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1. syyskuuta 1997
 Tuottaja(t): Andy Richards
 Tyylilaji: synthpop
 Kesto: 53.51
 Levy-yhtiö: Warner Music
Alphavillen muut julkaisut
| Prostitute 1994 | Salvation 1997 | Dreamscapes 1999 |
Salvation on Alphaville-yhtyeen viides albumi, joka julkaistiin 1. syyskuuta 1997.
Kappaleet

Inside Out – 5.17
Monkey in the Moon – 3.53
Guardian Angel – 4.14
Wishful Thinking – 3.48
Flame – 3.49
Point of Know Return – 5.52
Control – 3.31
Dangerous Places – 3.58
Spirit of the Age – 4.31
Soul Messiah – 4.53
New Horizons – 5.35
Pandora's Lullaby – 4.30
Kappaleet > USA Bonus Tracks

Life is King – 6.10
Wishful Thinking Physical (Physical Mix) – 5.54
Monkey in the Moon (Demo) – 4.23
Aiheesta muualla

Salvation discogs.com-sivustolla
Sean Lock

| Sean Lock |
| --- | --- |
 Sean Lock esiintymässä
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. huhtikuuta 1963 Chertsey, Surrey, Englanti
Kuollut: 16. elokuuta 2021 (58 vuotta) Lontoo, Englanti
Kansalaisuus:   Yhdistynyt kuningaskunta
Ammatti:  stand up -koomikko
Muut tiedot
Aktiivisena:  1993–2021
Aiheesta muualla
Kotisivu
Sean Lock (22. huhtikuuta 1963 – 16. elokuuta 2021) oli brittiläinen koomikko ja näyttelijä. Lock teki stand up -komiikkaa ja toimi kapteenina 8 Out of 10 Cats ja 8 Out of 10 Cats Does Countdown -paneeliohjelmissa. Lisäksi hän on vieraillut muissa paneeliohjelmissa, kuten QI ja Would I Lie to You?. Koomikkona Lock tunnettiin surrealistisesta ja absurdista tyylistään, ja häntä voidaan pitää lakonisen deadpan-tyylin edustajana.
Sean Longstaff

Sean David Longstaff (s. 30. lokakuuta 1997 North Shields) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Newcastle Unitedia.
Longstaff on pelannut Newcastle Unitedin nuorisojoukkueissa. Pääsarjauransa hän aloitti lainasopimuksella Kilmarnockissa, jossa hän pelasi Skotlannin Valioliigaa 16 ottelua ja teki niissä kolme maalia kevätkaudella 2017. Kauden 2017–2018 hän oli lainalla Englannin ykkösliigassa pelaavan Blackpoolin joukkueessa, jossa hän pelasi 42 liigaottelua ja teki niissä kahdeksan maalia. Kaudella 2018–2019 hän pelasi Englannin Valioliigassa yhdeksän ottelua ja teki maalin helmikuussa kotiottelussa Burnleyä vastaan. Kaudella 2019–2020 hän pelasi Valioliigassa 23 ottelua ja teki maalin heinäkuussa vierasottelussa Bournemouthia vastaan. Seuraavalla kaudella hän pelasi 22 valioliigaottelua. Kaudella 2021–2022 hän pelasi 24 valioliigaottelua ja teki maalin syyskuussa vierasottelussa Watfordia vastaan. Kaudella 2022–2023 hän pelasi 33 valioliigaottelua ja onnistui maalinteossa lokakuussa Fulhamia vastaan. Kaudella 2023–2024 hän pelasi Valioliigassa 35 ottelua ja teki kuusi maalia: syyskuussa Sheffield Unitedia ja lokakuussa Crystal Palacea vastaan, helmikuussa kaksi maalia Lutonia vastaan sekä toukokuussa maali Burnleyä ja Brightonia vastaan. Mestarien liigassa hän pelasi viisi ottelua ja onnistui maalinteossa lokakuussa Paris Saint-Germainia vastaan.
Sean Longstaffin pikkuveli Matthew Longstaff on myös pelannut Newcastle Unitedissa.
Savannikaijanen

| Savannikaijanen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Kaijat Psittaculidae
Suku::  Kaijaset Agapornis
Laji::  pullarius
Kaksiosainen nimi
 Agapornis pullarius  (Linnaeus, 1758) 
Synonyymit
 Agapornis pullaria 
Katso myös
   Savannikaijanen Wikispeciesissä   Savannikaijanen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Savannikaijanen, aikaisemmalta nimeltään oranssipääpapukaija (Agapornis pullarius) on päiväntasaajan seudulla Afrikassa elävä kaijalaji. Sen ruumis on vihreä, mutta sen otsa on koiraalla punainen, naaraalla oranssi ja nuorella linnulla keltainen. Savannikaijasen elinalue ulottuu lännessä Sierra Leonesta ja Guineasta aina Sudanin eteläosiin, Länsi-Etiopiaan, Länsi-Keniaan ja Luoteis-Tansaniaan, Zaireen, Angolaan ja São Tomélle. Sen holotyypin kuvaili Carl von Linné Ghanasta 1758. Lajista tunnetaan kaksi alalajia, joista ugandae on esiintymiseltään itäisempi.
Shauna Coxsey

| Shauna Coxsey |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1. tammikuuta 1993 (ikä 31) Runcorn, Cheshire, Englanti
Kansalaisuus:  Iso-Britannia
Lapset:  1 lapsi
Uran tiedot
Aktiivisena:  2012-2021
Laji:  boulderointi
Aiheesta muualla
www.shaunacoxsey.co.uk
| Mitalit> Maa:   Iso-Britannia.Kiipeily.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Iso-Britannia.Kiipeily.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Iso-Britannia.Kiipeily.MM-kilpailut  | Maa:   Iso-Britannia> Kiipeily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Hachioji 2019 | Boulderointi |  |
|  Pronssia | Hachioji 2019 | Yhdistetty kiipeily |  |
Shauna Coxsey (27. tammikuuta 1993 Runcorn) on brittiläinen kiipeilijä, joka on erikoistunut boulderointiin. Hän on menestynein brittiläinen kisakiipeilijä ja ensimmäinen brittiläinen boulderoinnin maailmancupin kokonaiskilpailun voittanut kiipeilijä. Hän voitti maailmancupin kahtena vuonna peräkkäin vuosina 2016 ja 2017. Ulkokivillä hän on ollut ensimmäinen 8A+, 8B ja 8B+ vaikeusasteisia boulder-reittejä kiivennyt brittinainen.
Coxsey aloitti kiipeilyn neljävuotiaana nähtyään elokuvan, jossa oli ranskalainen vapaakiipeilijä Catherine Destivelle. Häntä pidettiin aluksi liian pienenä kiipeilemään, mutta hän oli määrätietoinen ja sai aloittaa kiipeilyn. Hän on Ison-Britannian menestynein kisakiipeilijä ja hän on muun muassa voittanut kaikki kuusi brittien boulderoinnin mestaruuskilpailua, joihin on osallistunut.
Coxsey on kilpaillut aikuisten sarjoissa vuodesta 2010 lähtien. Ensimmäisissä aikuisten MM-kilpailuissa 2011 hän oli boulderoinnin 16. Vuonna 2012 hän oli kolmesti toinen world cupin kilpailussa. Vuonna 2014 Coxsey voitti kaksi world cupin kilpailua. Vuoden 2014 MM-kilpailujen boulderoinnissa Coxsey oli neljäs. Vuonna 2015 hän voitti Münchenin world cup -kilpailun. Vuonna 2016 Coxsey voitti neljä world cupin kilpailua. Samoin vuonna 2017 hän voitti neljä world cupin -kilpailua. Vuoden 2019 MM-kilpailuissa hän oli kolmas yhdistelmäkilpailussa ja boulderoinnissa.
Coxsey jäi eläkkeelle kilpailuista Tokion kesäolympialaisten jälkeen ja keskittyy nykyään ulkokiipeilyyn. Olympialaisiin valmistuessa hänen treenaamistaan häiritsi selkävamma. Hän sijoittui olympialaisten karsinnoissa boulderoinnissa neljänneksi, mutta hänen tuloksensa lead- ja nopeuskiipeilyssä pudottivat hänen sijoituksensa kymmenenneksi. Lopetettuaan kilpailun Coxsey on mennyt naimisiin ja saanut lapsen.
Kuvia

Coxsey vuonna 2015
Coxsey vuonna 2017
Coxsey vuonna 2017
Vasemmalta oikealle Janja Garnbret, Shauna Coxsey ja Akiyo Noguchi vuoden 2017 boulderoinnin maailmancupin kokonaiskilpailun palkintojenjaossa
Võhandu jõgi

| Võhandu jõgi |
| --- | --- |
 Võhandu Viiran muurin kohdalla
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Viro
Maakunta:  Võrumaa, Põlvamaa 
Kunta:  Võru, Räpina, Setomaa, Kanepi 
Kunnat:  Kanepin kunta, Võrun kunta, Võrun kaupunki (d), Räpinan kunta, Setomaan kunta
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Võhandu jõen valuma-alue
Pinta-ala:  1 401,7 km² 
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  oja, Savernan kylä
 :  57.8233°N, 27.2044°E
Laskupaikka:  Kuumajärvi (Peipsijärvi)
 :  57.8225°N, 27.3605°E
Läpivirtausjärvet:  Jõksi järv, Hutita veskijärv, Räägu veskijärv, Vagula järv, Leevi veskijärv, Leevaku paisjärv ja Räpina järv
Sivu-uomat:  Mädajõgi, Vanajõgi, Rõuge jõgi ja Pühäjõgi
Taajamat:  Võru, Räpina
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  132 m  mpy. 
Laskukorkeus:  30 m  mpy. 
Korkeusero:  102 m  
Pituus:  165 km  
Kaltevuus:  0,62 m/km
Keskivirtaama:  10 – 11 m³/s (MQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Kirumpään silta
Leveän ja soistuneen jokilaakson maisemaa Nulgan kylässä.
Leveän joen talvimaisemaa Võõpsun kylässä lähellä rannikkosoita.
Võhandu maraton vuonna 2012.
Võhandu jõgi on 165 kilometriä pitkä joki Viron Võrumaalla ja Põlvamaalla, joka laskee Peipsijärven keskiosassa Kuumajärven länsirantaan. Se on pisin joki, joka virtaa kokonaan Viron alueella.
Jokea on vanhastaan pidetty myös kahtena jokena, joista ylempi Pühajõgi laski Vagula järveen, ja jatkoi järvestä Võo jõen (myös Voo jõgi) laskujokena Peipsijärveen asti. Pühajõgi on 64 kilometriä pitkä ja sen valuma-alueen pinta-ala on 366 neliökilometriä. Võhandulla on myös 15 kilometriä pitkä sivujoki nimeltään Pühäjõgi, joka valuma-alueen pinta-ala on 90 neliökilometriä.
Joki > Joen kulku

Võhandu jõgi alkaa pienenä suo-ojana Savernan kylän lounaispuolella 132 metrin korkeudella mpy. Seutu sijaitsee Otepään ylängöllä. Se virtaa ulos metsästä laajalle peltoaukealle suoraksi kaivettuna johto-ojana. Ojan toinen nimi on ollut Hoboala jõgi. Se vuorottelee metsä- ja pelto-ojana, mutta jatkaa suoraksi kaivettuna kuuden kilometrin matkalla. Kilometri ennen Jõksi järveä sen kulku muuttuu luonnollisen mutkittelevaksi ja laskee edelliseen järveen Jõksin kylässä. Jõksi järven vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä mpy., joten alujuoksullaan se on pudonnut jo 15 metriä. Joki jatkaa matkaansa järven vastarannasta ja ohittaa heti Kanepin keskustaajaman sen länsipuolelta. Tehdessään laajan S-kirjaimen muotoisen mutkan, siihen yhtyy Kokõ oja ja edellä mainittu Pühäjõgi Jõgehaaran kulmakunnalla. Võhandu tekee laajoja kaarroksia, mutta etenee pääpiirteissään kohti etelää. Joen ympäristössä vuorottelevat peltomaat, metsämaan ja laajat niityt. Se ohittaa pienen Kärgulan kulmakunnan ja suuremmat Koigeran ja Sulbin kylät. Joki saapuu Linnamäen kylässä Hutitaan, jossa joki on padottu Hutita veskijärveksi. Joki kääntyy nyt kohti kaakkoa, jossa se laskee Osulan ja Sõmerpalun kylien jälkeen Vagula järven läpi Võrun kaupungin lähellä.
Võrussa sijaitsee toinen järvi Tamula järv, joka on yhteydessä Võhanduun Vahejõen ja Vanajõen kautta. Võrun jälkeen joki virtaa 12 kilometriä kohti itää. Siihen yhtyy Kääpan jälkeen etelästä virtaava Iskna jõgi. Võhandu virtaa ensin tiheästi ojitetun suoalueen läpi ja kääntyy sitten kohti pohjoista ja pohjois-koillista. Tämän suunnan se säilyttää lähes 30 kilometrin matkan. Jõeveren ja Leevin kylän kohdalla joki siirtyy hieman itään, mutta jatkaa sen jälkeen entistä suuntaansa. Kyseisessä mutkassa joki virtaa laaksossa, jossa esiintyy hiekkakivipaljastumia . Leevissä sijaitsee myös Leevi veskijärven pato. Kylän jälkeen siihen yhtyy kaakosta virtaava Palumõisa oja. Yhtymäkohdan jälkeen tapahtuu neljän kilometrin siirtymä kaakkoon päin ja taas joki jatkaa pohjoiseen suuntaan. Joki ohittaa Haavapään ja Pääsnan kylät. Jokilaaksosta tulee leveä laakso, jossa joki menaderoi aiempaa leveämmällä soistuneella tulvatasangolla. Laaksoon mahtuu joen lisäksi lampia ja järviäkin. Leevakussa joki levenee padon vuoksi koko jokilaaksoon ja muodostaa viisi kilometriä pitkän Leevaku paisjärven. Padon jälkeen joki kääntyy itään päin ja virtaa Räpinan läpi. Räpinässä on taas pato ja neljä kilometriä pitkä Räpina järv. Võõpsussa Võhanduun yhtyy etelästä virtaava Mädajõgi, joka on sen suurin sivujoki. Võhandu kääntyy Võõpsun kohdalla soistuneelle järvialueelle ja laskee Kuumajärveen Salusaaren kohdalla. Kuumajärvi on Peipsijärven keskikohdan nimitys. Võhandun suistossa on vähintään kaksi joensuuta.
Joki > Joen ominaisuuksia

Joen vedenpinnan korkeus vaihtelee monissa kohdissa uomassa sen virtaamien mukaan selvästi. Virtaamat vaikuttavat samalla myös virtausnopeuteen, joen pohjalla olevien kivien näkymiseen sekä joen uoman leveyteen. Yläjuoksulla uoma on suurimman osan ajasta kapea ja esimerkiksi vesillä liikkuja joutuvat usein kiertämään uoman poikki kaatuneita puita. Kärgulan ja Sulbin välinen osuus on vaikeakulkuinen matalan veden aikana. Vagula järvestä alkava alajuoksun osuus on yläjuoksuun verrattuna parempikulkuinen.
Joki virtaa devonikaudella muodostuneiden kallioalueiden läpi. Veden eroosio on paljastanut irtomaan alta kalliopintoja ja -seinämiä, joita kutsutaan täällä muureiksi (vir. müür). Paljastumia sijaitsee Võhandu jõen alkulaakson suojelualueella (vir. Võhandu jõe ürgoru kaitseala) 38 paikassa. Niistä kuuluisimmat ovat Põdramüür, Tsirgumüür, Sõjatare ja Kalmetu müür. Muurien juurilla pulppuavat lukuisat lähteet suoraan jokeen. Kallioseinissä on pieniä luolia ja kalliopaljastumiin liittyy myös monia tarinoita Kalevin pojasta.
Joki > Luontoarvoja

Joki on kalalajiltaan rikas. Siinä elää 22 kalalajia ja yksi nahkiaislaji. Yleisimmät lajit ovat särki, turpa, salakka, punasalakka ja pasuri. Joen uomassa sijaitsee alkulaakson suojelualue ja joenvarren hoitoalueet. Osa joesta muodostaa Natura 2000-alueen. Yleisten lajien lisäksi sieltä tavataan rantanuoliainen, kivisimppu, vuollejokisimpukka ja kuningaskalastaja..
Valuma-alue, sivujokia ja järviä > Valuma-alue

Joen valuma-alueen pinta-ala on 1 401,7 neliökilometriä (km²), mutta toisinaan se ilmoitetaan 1 420 km² suuruisena . Koska joki on 165 kilometriä pitkä, tulee valuma-alueen keskileveydeksi vain 8,5 kilometriä. Usimmat sivuojat ja sivujoet ovatkin lyhyitä. Poikkeuksen tekee esimerkiksi pisin sivujoki Mädajõgi, joka on 30 kilometriä pitkä ja jonka valuma-alue on 18 % Võhandun valuma-alueesta.
Võhandu jõen pohjoispuolella sijaitsee Emajoki, jonka suuren sivujoen Ahja jõen valuma-alueen vedenjakaja seuraa Võhandun valuma-aluetta. Kaakossa virtaava Piusa jõgi tekee siellä vastavan rajauksen. Piusan ja Võhandun väliin jää pieniä ojia kuten esimerkiksi Värska oja ja Karisilla oja. Vastaavasti Ahjan ja Võhandun väliin jäävät Naha oja, Meeksi oja ja Kalli jõgi. Võhandun latvavedet laskevat Otepään ylängöltä alas Haanjan ylängön vastaiseen laaksoon, missä joki kääntyy koilliseen päin. Täällä sijaitsevat myös Koivajoen latvat ja valuma-alueiden välinen vedenjakaja.
Valuma-alue, sivujokia ja järviä > Sivujokia

| yhtyy Võhandu jõgeen (km suusta) | Nimi | Pituus (km) | Valuma-alue (km²) | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 | Varesmäe oja | 8,9 | 18,9 |  |
| 5 | Mädajõgi | 30,1 | 245,4 |  |
| 13 | Linte peakraav | 11,5 | 21,2 |  |
| 18 | Pahtpää jõgi | 15,1 | 37,5 |  |
| 24 | Toolamaa oja | 4,4 | 19,2 |  |
| 27 | Leevaku oja | 6,4 | 16,5 |  |
| 34 | Virosi oja | 7,4 | 35,9 |  |
| 46 | Haavapää oja | 5,0 | 14,4 |  |
| 57 | Palumõisa oja | 13,3 | 58,7 |  |
| 70 | Sandisuu peakraav | 3,7 | 10,3 |  |
| 75 | Piiroja | 5,8 | 7,0 |  |
| 77 | Mõduoja | 5,4 | 9,1 |  |
| 79 | Iskna jõgi | 29,1 | 86,8 |  |
| 82 | Karioja | 13,9 | 41,7 |  |
| 86 | Väiso peakraav | 11,8 | 37,7 |  |
|  | Vanajõgi | 3,7 | 87,7 |  |
|  | Vahejõgi | 1,4 | 14,0 |  |
|  | Ura oja | 28,1 | 52,5 |  |
| 101 | Rõuge jõgi | 25,9 | 68,3 |  |
| 114 | Parisuu oja | 10,8 | 28,0 |  |
|  | Kaapsuu oja | 4,1 | 5,9 |  |
| 118 | Karjasuu kraav | 5,4 | 11,3 |  |
| 124 | Jaaskaoja | 9,1 | 20,1 |  |
| 135 | Kärgula oja | 8,0 | 14,5 |  |
| 140 | Pühäjõgi | 15,3 | 90,5 |  |
| 142 | Kokõ oja | 10,7 | 23,3 |  |
| 157 | Sirvaste oja | 10,8 | 17,4 |  |
Valuma-alue, sivujokia ja järviä > Järviä

Joen pääuomassa on muutama luonnollinen järvi tai patoamalla muodostettu järvi, jotka on lueteltu yläjuoksulta alajuoksulle päin (kilometriä joensuusta, pinta-ala): Jõksi järv (152 km, 65 ha), Hutita veskijärv (123 km, 3 ha), Räägu veskijärv (119 km, 1 ha), Vagula järv (100 km, 604 ha), Leevi veskijärv (60 km, 3 ha), Leevaku paisjärv (27 km, 4 ha) ja Räpina järv (13 km, 19 ha). Jõksi järveen laskee kolmen järven kokonaisuus, johon kuuluvat Vähkjärv (9 ha), Piigandi järv (41 ha) ja Sulõndu järv. Nämä järvet ovat osa Koorasten kylän järvialueen järviä, jotka ovat Virossa yleisesti tunnettuja kauneudestaan. Niistä suurin järvi on Suurjärv (41 ha), joka on sivuhaaran Pühäjõen läpivirtausjärvi.