stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Filótheoksen luostari
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Filotheoksen luostari Wikimedia Commonsissa
Filotheoksen luostari. Kaikkien Athosvuoren Pyhien Perintösäätiö.
Athos (Pyhän Vuoren autonominen munkkivaltio)
| --- | --- |
Luostarit:  Suuri lavra  Vatopédin luostari  Ivíronin luostari  Chilandárin luostari  Pyhän Dionysioksen luostari  Koutloumoúsin luostari  Pantokrátorin luostari  Xiropótamoksen luostari  Zográfoksen luostari  Docheiárioksen luostari  Karákalloksen luostari  Filótheoksen luostari  Simonópetran luostari  Pyhän Paavalin luostari  Stavronikítaksen luostari  Xenofónin luostari  Pyhittäjä Gregorioksen luostari  Esfigménoksen luostari  Pyhän Panteleimonin luostari  Konstamonítoksen luostari 
Skiitat:  Bogoroditsan skiitta  Johannes Kastajan skiitta  Johannes Kastajan skiitta (Ivíron)  Neitsyt Marian ilmestyksen skiitta  Profeetta Elian skiitta  Pyhän Andreaan skiitta  Pyhän Annan skiitta  Pyhän Demetrioksen skiitta  Pyhän Demetrioksen skiitta (Lákkos)  Pyhän Kolminaisuuden skiitta  Pyhän Panteleimonin skiitta  Uusi skiitta 
Kylät:  Dáfni  Karyés
Mulkkujärvi

| Mulkkujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Alavus
Koordinaatit:  62°42′05″N, 23°20′20″E
Järvinumero:  44.095.1.002 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107  m 
 fiMulkkujärvi 
Mulkkujärvi on järvi Alavuden kunnassa Sydänmaalla. Järvestä johtaa Mulkkuoja (tai -joki) runsaan kilometrin päässä lännempänä sijaitsevaan Kuorasjärveen. Mulkkujärvestä noin puolet on avovettä. Mulkkujärvellä voi nähdä lintuharrastajia, sillä järven läheisyydessä viihtyy esimerkiksi kahlaajia. Järven rannalla on lintutorni, laavu sekä järven ympärillä patikointireitti.
Järven nimen kerrotaan perustuvan siihen, että aikoinaan sekä Isosta- että Vähästä-Mulkkujärvestä on niitetty kortetta, jolloin niissä on ”rommittu mulkkuja myöten”.
Järven eteläpuolella sijaitsee Larvaneva ja läheisyydessä Vähä-Mulkkujärvi, joka on Kuortaneen puolella.
Triptyykki (kirja)

| Triptyykki> Triptych |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Karin Slaughter
Kieli:  englanti
Kustantaja:  Delacorte Press
Julkaistu:  2006
ISBN:  978-0385339469
Suomennos
Suomentaja:  Annukka Kolehmainen
Kansitaiteilija:  Markko Taina
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2009
Sivumäärä:  525
ISBN:  978-951-31-5014-3
Sarja: Atlanta
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Triptyykki on Karin Slaughterin kirjoittama ja vuonna 2006 julkaistu rikosromaani. Annukka Kolehmaisen suomennoksen julkaisi Tammi vuonna 2009.
Teos on kunnianosoitus yhdysvaltalaiselle Atlantan kaupungille – kulturellille, värikkäälle ja suvaitsevaiselle, mutta myös väkivaltaiselle. Se aloittaa Slaughterin uuden trillerisarjan.
Teoksen päähenkilöitä ovat etsivä Will Trentin ohella etsivä Michael Ormewood sekä koulutoverinsa raiskauksesta ja murhasta tuomittu, mutta juuri vankilasta vapautunut John Shelley.
Slaughter kehittelee juonta taitavasti, niin että se kriitikon sanoin kantaa loppuun asti. Hänen luomansa maailma ei ole kaunis, vaan se on realistinen.
Juonitiivistelmä

Osavaltion poliisin Georgia Bureau of Investigationin (GPI) palveluksessa oleva erikoisagentti Will Trent on päässyt julman sarjaraiskaajan jäljille, kun hän joutuu tekemisiin Atlantan poliisin etsivä Michael Ormewoodin kanssa, joka on saanut vihiä tapauksesta, josta Will on kiinnostunut. Ormewoodin menneisyyteen kuuluu siveyspoliisissa työskentelevä Angie Polaski, joka on ainoa nainen, jota Will on koskaan rakastanut. Ja Will on kuulunut Angien menneisyyteen aina siitä lähtien, kun hän oli kahdeksanvuotias.
Toisen näkökulman tarinaan tuo John Shelley, joka viisitoistavuotiaana tuomittiin naapurintytön raiskaamisesta ja murhaamisesta ja joka on juuri päässyt vankilasta vietettyään siellä kaksikymmentä vuotta. John yrittää pysyä erossa hankaluuksista ja pitää ehdonalaisvalvojansa tyytyväisenä, kun sattumalta käy ilmi, että hän liittyy jotenkin sarjaraiskaajaan. Ellei John ryhdy nopeasti toimiin, hän joutuu takaisin vankilaan.
Will ja Michael ryhtyvät selvittämään tapausta, johon liittyy Atlantan vuokrakasarmien parittajia ja prostituoituja. Will ja Angie aloittavat taas kummallisen suhteensa kahden vuoden tauon jälkeen. Will pyrkii kaikin keinoin salaamaan lukihäiriönsä, jonka paljastuminen päättäisi hänen uransa, ja Willille ura on ainoa asia, joka pitää poissa menneisyyden painajaiset.
Maamme kirja

| Maamme kirja> Boken om vårt land |
| --- | --- |
 Lukukirja alimmaisille oppilaitoksille Suomessa. Toinen jakso. Maamme kirja, ensimmäinen suomenkielinen painos, 1876.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Zacharias Topelius
Julkaistu:  1875
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Maamme kirja (ruots. Boken om vårt land) on Zacharias (Sakari) Topeliuksen kirjoittama, alun perin ruotsiksi vuonna 1875 ilmestynyt kirja, jossa hän kuvailee Suomea, sen maakuntia, luontoa, kansaa ja historiaa.  Maamme kirjaa luettiin kouluissa vuosikymmeniä, 1940-luvulleselvennä saakka. Kirjaa myytiin vuoteen 1907 mennessä 240 000 kappaletta, mikä teki siitä kustannusliike Edlundin myyntimenestyksen. Alempien luokkien lukukirjaksi laadittua teosta uudistettiin kielellisesti ja sisällöllisesti säännöllisin väliajoin. Esimerkiksi vuonna 1923 Maamme kirjasta ilmestyi uudistettu painos.
Koulujen oppikirjalle tuli tarvetta, kun Suomi alkoi kasvaa kohti yhtenäisempää taloudellista, liikenteellistä ja poliittista kokonaisuutta. Saimaan kanava (1856) ja rautateitä (1862 alkaen) rakennettiin, lehdistöstä tuli merkittävä vaikuttaja, valtiopäivät alkoivat kokoontua ja koululaitos laajeni. Topelius kannatti kaksikielistä Suomea todeten sen esimerkiksi Helsingfors Tidningarin numerossa 6 vuonna 1848. Lisäksi hän antoi sen näkyä Maamme kirjassa: "Nytpä ymmärrän sen. Tämä maa on minun isänmaani. Joko minä suomen kielellä kutsun sen Suomenmaaksi, tahi ruotsiksi nimitän sen Finland, on se kuitenkin aina sama maa."
Koululaitoksen roolista tuli tärkeä, sillä sen piti lisätä kansalaisten isänmaatietoisuutta ja tuottaa maalle työvoimaa. Topeliuksen isänmaakäsitys painottui näiden tavoitteiden mukaisesti työhön. Hänen mukaansa Suomi oli köyhä ja karu, eikä se tarjonnut helppoa elämää. Isänmaa oli kuin ankara työnantaja, joka ”potki” laiskuuteen taipuvaisia kansalaisiaan ja sai näistä parhaat puolet näkyviin. Topelius sitoi kansalaisten työvoiman isänmaan palvelukseen. Tähän ohjasi 1870-luvun Suomen voimakas taloudellisen kasvun tavoittelu. Kansainvälinen nousukausi ei ollut vielä ehtinyt saada mukaansa Suomea, jota rasitti suurten nälkävuosien perintö.
Topeliuksen Suomi-kuvaa on jo vanhastaan pidetty ihanteellisena. Sitä elähdyttää isänmaallisuus ja uskonnollinen henki. Topelius nimittäin kuvasi Maamme kirjassa, että suomalaiset olivat taipuvaisia laiskotteluun. Suomalainen hevonen osoittautui työjuhtana isäntäänsä paremmaksi. Topelius kuvasikin juuri suomenhevosen kansan esikuvaksi.lähde tarkemmin?
Topeliuksen Maamme kirja on inspiroinut nimellään ja käsittelytavallaan myös muita suomalaisia kirjailijoita. Jörn Donner julkaisi vuonna 1967 teoksen Uusi maammekirja: Lukukirja aikuisille suomalaisille, ja vuonna 1992 teoksen Uusin Maammekirja. Erkki Pulliainen julkaisi vuonna 1982 teoksen Uudempi Maammekirja.
Aiheesta muualla

Maamme kirja, 38. painos, 1934
Maamme kirja, 1. painos, 1876
Maamme kirja, Wikisource
Boken om vårt land, alkuperäinen teos ruotsiksi, topelius.sls.fi
Maamme kirja – digitaalinen editio. Toim. Reeta Holopainen, Sakari Katajamäki ja Ossi Kokko. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura ja Svenska litteratursällskapet i Finland. Helsinki, 2018
Luettelo Irakin kaupungeista

(vahvennettuna) ja muita kaupunkeja.
Tämä on luettelo keskeisimmistä Irakissa sijaitsevista kaupungeista.
Abu Ghraib
Amara
Arbil
Bagdad
Baiji
Balad
Baquba
Basra
Dahuk
Diwaniyya
Falluja
al-Faw
Halabdja
Haditha
Hilla
Hit (Heet)
Iskandariyya (Alexandria)
Kazimiyya (piirikunta, osa Bagdadin suurkaupunkia)
Karbala
Kirkuk
Kut
Mahmudiyya
Mosul
Najaf
Nasiriyya
Qaim
Ramadi
Rutba (ar-Rutba)
Samarra
Samawa
Sinjar
Sulaimaniyya
Tadji (Taji)
Tal Afar
Tikrit
Umm Qasr
Zaxo (Zahu)
Zuibar
Bagdad, Irakin pääkaupunki.
Erbil, Kurdistanin pääkaupunki.
Rahvaanrunoilijat

Rahvaanrunoilijat olivat itseoppineita, valistuneita talonpoikia, jotka kirjoittivat runoja 1800-luvulla. Tunnetuimpia rahvaanrunoilijoita olivat Paavo Korhonen, Olli Kymäläinen, Pentti Lyytinen, Pietari Makkonen ja Antti Puhakka.
Runojen aiheet

Monet rahvaanrunoista käsittelivät rahvaan asemaa. Runot noudattivat sääty-yhteiskunnan hierarkiaa, joka korosti sivistyneistön ja rahvaan vastakohtaisuutta. Paavo Korhonen kuvasi tätä eroa konkreettisesti runossaan Talonpojille (1831): ”Herrat hattua pitävät,/ Kyntömiehell’ on kypärä./ Herrat käyvät saappahissa,/Toisen vuoron tohvelissa,/Viertomies on virsuillansa.”
Monet rahvaan kuvauksista heijastelivat sivistyneistön käsityksiä. Rahvasta ohjattiin omaksumaan sivistyneistön näkökulma ja sovittamaan oma elämänsä siihen. Korhosen runossa esimerkiksi jaettiin neuvoja, miten saavuttaa suosio herrojen silmissä. Hän kuvasi, miten piti toimia, jos herroja tuli kylään: ”Pane pöy’älle pötyä/ Laita lapsi naapurihin”.
Osa rahvaanrunoilijoista ironisoi sivistyneistön liehakointia vieraskoreudella ja pintakosmetiikalla. Pietari Makkonen kirjoitti ironiseen sävyyn ”Ilolaulussa suomen kielen kasvannosta”, miten suomen kielestä tehtiin innolla salonkikelpoista ruotsin kielen rinnalle. Hän kuvasi kielen neidoksi, joka pestiin, kammattiin, vaatetettiin ja koristettiin. Seurapiireissä debytoituaan tätä herraskaista neitoa alkoivat sitten armastella niin professorit kuin rovastitkin.
Itsetarkkailu ja ironisointi kertoivat rahvaan identiteetin etsinnästä muotoutuvassa kansankokonaisuudessa. Rahvas oli vielä monin tavoin sidoksissa sivistyneistön siitä aiempina vuosisatoina luomiin kuviin eikä rahvaanrunoudella ollut näin yhteiskuntajärjestystä kiistävää merkitytä.
Kleopatra Selene

Mauretanian kuningas Juba II ja kuningatar Kleopatra Selene kuvattuna antiikinaikaisessa kolikossa.
Kleopatra Selene (s. 40 eaa. – ?) oli Egyptin kuningatar Kleopatra VII:n ja roomalaisen triumviri Marcus Antoniuksen tytär sekä Mauretanian kuningatar. Hänen kaksosveljensä oli Aleksanteri Helios ja pikkuveljensä Ptolemaios Filadelfos. Lisänimi 'Selene' tarkoittaa Kuuta. Kun Kleopatra ja Antonius kuolivat 30 eaa., kymmenvuotias Selene vietiin Roomaan veljensä kanssa Rooman hallitsijan Octavianuksen siskon, Antoniuksen entisen vaimon Octavian hoiviin. Selene meni naimisiin Mauretanian kuninkaan Juba II:n kanssa ja sai ainakin yhden lapsen, nimeltään Ptolemaios Philadelphus. Selene hallitsi Mauretaniaa ilmeisesti tasavertaisena miehensä rinnalla.
Halmstadin kunta

| Halmstadin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Hallandin lääni
Maakunta:  Halland
Keskustaajama:  Halmstad
Kuntakoodi:  1380
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 013,97 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  103 754
 – Väestötiheys:  102,3 as./km²
 
 www.halmstad.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Halmstadin kunta (ruots. Halmstads kommun) on Hallandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Hallandiin. Kunnan keskustaajama on Halmstad.
Kunnan maapinta-ala on 1 013,97 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 103 754 henkeä (31.12.2020).
Vuonna 2007 kunnassa oli 215,86 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 21,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Halmstadin ystävyyskaupunki  Suomessa on Hanko. Silloinen Halmstadin kaupunki muun muassa lahjoitti Hangon kaupungille Suomen sotien jälkeen rakennuksen, joka tunnetaan nimellä Halmstadintalo.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan nykyisen kunnan alueella sijaitsi Halmstadin kaupunki ja 16 maalaiskuntaa. Kutakin maalaiskuntaa vastasi aiempi historiallinen pitäjä, joista yhdeksän kuului Halmstadin kihlakuntaan. Vuonna 1905 perustettiin Oskarströmin taajaväkinen yhdyskunta Enslövin ja Slättåkran maalaiskuntiin. Vuonna 1938 Enslöviin kuulunut osa siirrettiin Slättåkraan. Vuonna 1908 perustettiin vielä Nyhemin taajaväkinen yhdyskunta Snöstorpin maalaiskuntaan. Taajaväkisen yhdyskunnan alue liitettiin Halmstadin kaupunkiin vuonna 1928, jolloin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Oskarströmin kauppala muodostettiin vuonna 1947 erottamalla se Enslövistä ja Slättåkrasta, jolloin tämäkin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Eldsberga (Eldsberga, Trönninge ja Tönnersjö)
Enslöv (Enslöv ja Övraby)
Getinge (Getinge ja Rävinge)
Harplinge (Harplinge ja Steninge)
Kvibille (Holm, Kvibille ja Slättåkra)
Simlångsdalen (Breared ja Snöstorp)
Söndrum (Söndrum ja Vapnö)
Halmstadin kaupunkiin ja Oskarströmin kauppalaan uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1967 Simlångsdalen liitettiin Halmstadin kaupunkiin. Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon ja Halmstadin kaupunki muuttui Halmstadin kunnaksi. Nykyiset rajansa kunta sai vuonna 1974, jolloin Eldsberga, Enslöv, Getinge, Harplinge, Kvibille, Oskarström ja Söndrum liitettiin kuntaan.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Halmstadin kaupungin vaakuna. Myös Harplingen maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Harplingen maalaiskunta
Väestönkehitys

| Halmstadin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 57 689 | 57 689 |
| 1955 | 1955 |    | 59 835 | 59 835 |
| 1960 | 1960 |    | 62 004 | 62 004 |
| 1965 | 1965 |    | 66 211 | 66 211 |
| 1970 | 1970 |    | 70 616 | 70 616 |
| 1975 | 1975 |    | 74 292 | 74 292 |
| 1980 | 1980 |    | 76 042 | 76 042 |
| 1985 | 1985 |    | 77 151 | 77 151 |
| 1990 | 1990 |    | 80 061 | 80 061 |
| 1995 | 1995 |    | 83 488 | 83 488 |
| 2000 | 2000 |    | 85 200 | 85 200 |
| 2005 | 2005 |    | 88 224 | 88 224 |
| 2010 | 2010 |    | 91 800 | 91 800 |
| 2015 | 2015 |    | 96 952 | 96 952 |
| 2020 | 2020 |    | 103 754 | 103 754 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 15 980 | 16,5 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 5 111 | 5,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 6 749 | 7,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 69 112 | 71,3 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 726 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 7,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 807 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 189 419 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 58 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,4 %
18–64-vuotiaat: 60,8 %
65 vuotta täyttäneet: 19,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,5 | 1,5 |
|   | jalostus | 20,1 | 21,0 |
|   | palvelut | 77,1 | 76,2 |
|   | tuntematon | 1,3 | 1,3 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 44 280 | 43 240 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 102,4 |  |
Taajamat

Kunnassa on 21 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 90,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 8 581 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Halmstad | 58 577 |
| 2 | Oskarström | 4 071 |
| 3 | Fyllinge | 2 927 |
| 4 | Getinge | 1 843 |
| 5 | Frösakull | 1 635 |
| 6 | Åled | 1 634 |
| 7 | Gullbrandstorp | 1 524 |
| 8 | Trönninge | 1 504 |
| 9 | Harplinge | 1 450 |
| 10 | Haverdal | 1 437 |
| 11 | Kvibille | 925 |
| 12 | Steninge | 836 |
| 13 | Eldsberga | 720 |
| 14 | Gullbranna | 704 |
| 15 | Villshärad | 656 |
| 16 | Simlångsdalen | 587 |
| 17 | Holm | 565 |
| 18 | Laxvik | 475 |
| 19 | Sennan | 399 |
| 20 | Tylösand | 399 |
| 21 | Skedala | 351 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Snöstorp
Snöstorp on sittemmin kasvanut yhteen Halmstadin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Fammarp
Johansfors
Lynga kvarn och Sandslätt
Marbäck
Nissaström
Sandhamn + Görvik
Slättåkra
Stensjö + del av Stora Skipås*
Särdal
Tönnersjö
Villshärad (nordöstra delen)
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Stensjö + del av Stora Skipås kuuluu osin myös Falkenbergin kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Björkås
Frösakull (norra delen)
Frösakull (västra delen)
Röinge
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Halmstadin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Halmstads västra valkrets (36 valtuutettua)
Halmstads östra valkrets (35 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Halmstadin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 10 | 12 | 14 | 17 | 16 | 14 | 15 | 15 | 16 | 12 | 19 | 21 | 16 | 16 |  |
|   | Keskustapuolue | 19 | 17 | 13 | 11 | 8 | 8 | 7 | 6 | 5 | 5 | 5 | 5 | 8 | 7 |  |
|   | Liberaalit | 6 | 8 | 8 | 4 | 9 | 9 | 7 | 5 | 5 | 9 | 6 | 5 | 4 | 4 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 | 4 | 2 | 5 | 5 | 3 | 2 | 2 | 4 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 6 | 3 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 3 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 33 | 31 | 31 | 32 | 32 | 31 | 28 | 34 | 26 | 29 | 26 | 26 | 25 | 23 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 3 | 4 | 3 | 3 | 3 | 2 | 3 | 6 | 5 | 3 | 3 | 4 | 4 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 6 | 10 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 2 | 4 | 2 | 3 | 2 | 2 | 0 |  |
|   | Yhteensä  | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Brearedin piiri
Eldsbergan piiri
Enslövin piiri
Getingen piiri
Halmstadin Martin Lutherin piiri (Halmstads Martin Luthers distrikt)
Halmstadin Sankt Nikolain piiri (Halmstads Sankt Nikolai distrikt)
Harplingen piiri
Holmin piiri (Halland)
Kvibillen piiri
Oskarströmin piiri
Rävingen piiri
Slättåkran piiri
Snöstorpin piiri
Steningen piiri
Söndrumin piiri
Trönningen piiri
Tönnersjön piiri
Vapnön piiri
Övrabyn piiri (Halland)
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
S:t Nikolai
Martin Luther
Snöstorp
Breared
Oskarström
Eldsbergabygden
Söndrum-Vapnö
Harplinge
Steninge
Getinge-Rävinge
Slättåkra-Kvibille
Enslöv
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Breared
Eldsberga
Enslöv
Getinge
Halmstads mosaiska*
Harplinge
Holm (Skeppsholm)
Kvibille
Martin Luther
Oskarström
Rävinge
Sankt Nikolai (Halmstad 1200-luvulta alkaen)
Slättäkra
Snöstorp
Steninge
Söndrum
Trönninge
Tönnersjö
Vapnö
Övraby (Halmstad 1200-luvulle asti)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Halmstadin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Halmstads kommun – Kuntajaon kehitys ja taajamat käännetty osio.
Hallandin läänin kunnat
Kartta Halmstadin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Ec

Ec tarkoittaa seuraavia:
Avialeasing, IATA-koodi EC, lentoyhtiö
Ecuador, ISO 3166-1 -koodi EC, valtio tai muu maantieteellinen alue
eksacoulombi, tunnus EC, sähkövarauksen yksikkö
EC, Espanjan siviililentokoneiden kansallisuustunnus
EuroCity, EC, eurooppalainen, kansainvälisen matkustajaliikenteen junatyyppi
Euroopan yhteisö, EC, englannin sanoista European Community, eurooppalainen talousjärjestö
EC, Ecclesia College, yksityinen korkeakoulu Springdalessa, Yhdysvaltain Arkansasissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ec”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Issam Sartawi

Issam Sartawi (1979)
Issam Salah Sartawi (arab. عصام صلاح السرطاوي‎, ʿIṣām Ṣalāḥ as-Sarṭāwī; s. tammikuu 1935; k. 10. huhtikuuta 1983) oli palestiinalaisten vapausjärjestön PLO:n poliittisen siiven edustaja, joka ammuttiin Montechoro-hotellin ala-aulassa Albufeirassa, Portugalissa.
Varhainen elämä

Issam Sartawi syntyi vuonna 1935 Akkossa, Palestiinassa, josta joutui lähtemään perheineen vuonna 1948 Irakiin. Sartawi opiskeli Bagdadin yliopistossa lääketiedettä ja erikoistui kardiologiaan. Hän väitteli tohtoriksi Ohion yliopistosta Yhdysvalloissa.