stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yhdistetyn maailmancup 2019–2020
Kilpailukalenteri

| Pvm | Paikkakunta | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29.11.2019 |  Ruka | HS142 / 5 km |  Jarl Magnus Riiber |  Espen Bjørnstad |  Jens Lurås Oftebro |
| 30.11.2019 |  Ruka | HS142 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Vinzenz Geiger |  Jens Lurås Oftebro |
| 1.12.2019 |  Ruka | HS142 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Jørgen Graabak |  Jens Lurås  Oftebro |
| 7.12.2019 |  Lillehammer | HS140 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Jørgen Graabak |  Fabian Rießle |
| 8.12.2019 |  Lillehammer | HS140 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Jørgen Graabak |  Vinzenz Geiger |
| 21.12.2019 |  Ramsau | HS98 / 10 km |  Vinzenz Geiger |  Jarl Magnus Riiber |  Fabian Rießle |
| 22.12.2019 |  Ramsau | HS98 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Jørgen Graabak |  Vinzenz Geiger |
| 10.1.2020 |  Val di Fiemme | HS104 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Vinzenz Geiger |  Jørgen Graabak |
| 11.1.2020 |  Val di Fiemme | HS104 / 10 km |  Vinzenz Geiger |  Jarl Magnus Riiber |  Jørgen Graabak |
| 12.1.2020 |  Val di Fiemme | HS104 / 2 × 7,5 km |  Norja I Jørgen Graabak Jarl Magnus Riiber |  Saksa I Fabian Rießle Vinzenz Geiger |  Itävalta II Lukas Greiderer Martin Fritz |
| 25.1.2020 |  Oberstdorf | HS140 / 4 × 5 km |  Norja Espen Bjørnstad Jens Lurås Oftebro Jørgen Graabak Jarl Magnus Riiber |  Saksa Fabian Rießle Johannes Rydzek Manuel Faißt Vinzenz Geiger |  Japani Akito Watabe Ryōta Yamamoto Hideaki Nagai Yoshito Watabe |
| 26.1.2020 |  Oberstdorf | HS140 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Jens Lurås Oftebro |  Franz-Josef Rehrl |

Nordic Combined Triple: 31. tammikuuta – 2. helmikuuta 2020
| 31.1.2020 |  Seefeld | HS109 / 5 km |  Jarl Magnus Riiber |  Vinzenz Geiger |  Jørgen Graabak |
| 1.2.2020 |  Seefeld | HS109 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Jørgen Graabak |  Vinzenz Geiger |
| 2.2.2020 |  Seefeld | HS109 / 15 km |  Jarl Magnus Riiber |  Jørgen Graabak |  Vinzenz Geiger |
| 8.2.2020 |  Otepää | HS100 / 10 km | Peruttiin lumen puutteen vuoksi. | Peruttiin lumen puutteen vuoksi. | Peruttiin lumen puutteen vuoksi. |
| 9.2.2020 |  Otepää | HS100 / 10 km | Peruttiin lumen puutteen vuoksi. | Peruttiin lumen puutteen vuoksi. | Peruttiin lumen puutteen vuoksi. |
| 22.2.2020 |  Trondheim | HS138 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Jørgen Graabak |  Ilkka Herola |
| 23.2.2020 |  Trondheim | HS138 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Jens Lurås Oftebro |  Espen Bjørnstad |
| 29.2.2020 |  Lahti | HS130 / 2 × 7,5 km |  Norja I Jørgen Graabak Jarl Magnus Riiber |  Saksa I Terence Weber Manuel Faißt |  Saksa II Johannes Rydzek Vinzenz Geiger |
| 1.3.2020 |  Lahti | HS130 / 10 km |  Akito Watabe |  Jørgen Graabak |  Vinzenz Geiger |
| 7.3.2020 |  Oslo | HS134 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Fabian Rießle |  Ilkka Herola |
| 14.3.2020 |  Schonach | HS106 / 10 km | Peruttiin lumen puutteen vuoksi. | Peruttiin lumen puutteen vuoksi. | Peruttiin lumen puutteen vuoksi. |
| 15.3.2020 |  Schonach | HS106 / 15 km | Peruttiin lumen puutteen vuoksi. | Peruttiin lumen puutteen vuoksi. | Peruttiin lumen puutteen vuoksi. |
Angela Merkelin kunnianosoitukset

Merkel ottaa vastaan Presidential Medal of Freedom -mitalin vuonna 2011.
Angela Merkel on ottanut vastaan useita tunnustuksia jo toimiessaan liittokanslerina. Häntä on useaan otteeseen kutsuttu vapaan maailman johtajaksi hänen toimiessaan liittokanslerina.
Ritarikunnat

Bundesverdienstkreuz (Saksa, 2023)
Baijerin ansioritarikunta (Baijeri, 2023)
Marianmaan ristin ritarikunta (Viro, 2021)
Luxemburgin ansioritarikunta (Luxemburg, 2021)
Renessanssin ylin ritarikunta (Jordania, 2021)
Vapauden ritarikunta (Ukraina, 2021)
Leopoldin ritarikunta (Belgia, 2021)
Poikkeuksellisten meriittien ritarikunta (Slovenia, 2021)
Kunnialegioona (Ranska, 2021)
Kolmen Tähden ritarikunta (Latvia, 2019)
Valkoisen kaksoisristin ritarikunta (Slovakia, 2019)
Vytautas Suuren ritarikunta (Liettua, 2017)
Itävallan tasavallan kunniamitali (Itävalta, 2015)
Tasavallan ritarikunta (Moldova, 2015)
Presidentin mitali (Israel, 2014)
Presidential Medal of Freedom (USA, 2011)
Stara planinan ritarikunta (Bulgaria, 2010)
Zayedin ritarikunta (Arabiemiraatit, 2010)
Henrik Purjehtijan ritarikunta (Portugali, 2009)
Norjan kuninkaallinen ansioritarikunta (Norja, 2007)
Kuningas Abdulazizin ritarikunta (Saudi-Arabia, 2007)
Italian tasavallan ansioritarikunta (Italia, 2006)
Merkelin vuonna 2023 saama Bundesverdienstkreuz-kunnianosoitus oli vain kolmas kerta Saksan historiassa, kun ritarikunnan suurristin 1. luokan erikoismerkki myönnettiin kenellekään. Se on Saksan korkein mahdollinen omille kansalaisilleen myöntämä kunnianosoitus, ja ennen Merkeliä sen olivat saaneet vain Konrad Adenauer ja Helmut Kohl.
Kunniatohtorin arvot

| Maa | Vuosi | Yliopisto | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
|  Israel | 2007 | Jerusalemin heprealainen yliopisto |  |
|  Saksa | 2008 | Leipzigin yliopisto |  |
|  Sveitsi | 2009 | Bernin yliopisto |  |
|  Bulgaria | 2010 | Rusenin yliopisto |  |
|  Romania | 2010 | Babeș-Bolyain yliopisto |  |
|  Etelä-Korea | 2010 | Ewhan naisten yliopisto |  |
|  Israel | 2011 | Tel Avivin yliopisto |  |
|  Alankomaat | 2013 | Nijmegenin Radboud-yliopisto |  |
|  Slovakia | 2014 | Bratislavan Comenius-yliopisto |  |
|  Unkari | 2015 | Szegedin yliopisto |  |
|  Kiina | 2016 | Nanjingin yliopisto |  |
|  Belgia | 2017 | Gentin yliopisto |  |
|  Belgia | 2017 | Leuvenin katolinen yliopisto |  |
|  Suomi | 2017 | Helsingin yliopisto |  |
|  Israel | 2018 | Haifan yliopisto |  |
|  Yhdysvallat | 2019 | Harvardin yliopisto |  |
|  Yhdysvallat | 2021 | Johns Hopkinsin yliopisto |  |
|  Israel | 2021 | Technion – Israelin teknillinen korkeakoulu |  |
|  Ranska | 2023 | Sciences Po |  |
Muita kunnianosoituksia

TIME nimesi Merkelin vuoden henkilöksi vuonna 2015.
Kaarle Suuren palkinnon Merkel sai vuonna 2008. Nansen-palkinnon hän sai vuonna 2022.
Kuubalainen rumba

Bailarines de rumba cubana en la plaza de los trabajadores de Camagüey, Cuba
Kuubalainen rumba (esp. rumba cubana) tarkoittaa Kuubassa afrikkalaisten orjien jälkeläisten ja valkoisen alemman sosiaalisen luokan keskuudessa syntynyttä perinteistä musiikinlajia ja tanssia sekä siihen liittyvää kulttuuria.
Historia

Kuubalaisessa rumbakulttuurissa on integroituna selvästi elementtejä afrikkalaisista kulttuureista.  Se on musiikkia hauskanpitoa ja viihtymistä varten. Rumba on enemmän kuin vain tanssin ja laulun muoto: Se on afrikkalaisten jälkeläisten ja valkoisen alimman sosiaalisen luokan Espanjan siirtovallan aikana kehittämä juhla ja kulttuuri.
Rumbassa on sekä afrikkalaisia että espanjalaisia elementtejä. Rumba ei ole kuitenkaan näitten alkuperäisten elementtien karikatyyri tai vääristynyt toisto vaan uudenlainen ilmaisun muoto, jonka kuubalaiset ovat omaksuneet ja kehittäneet niistä.
Instrumentit

Laatikko (cajón) on yksi kuubalaisen rumban instrumenteista. Sen käyttö instrumenttina kuubalaisessa rumbassa ajoitetaan 1800-luvun loppuille. Yksi teoria siitä, miksi laatikot otettiin käyttöön rumbassa on se, että espanjalaiset kielsivät jossain vaiheessa rumpujen käytön ja silloin niitä korvaamaan ryhdyttiin käyttämään laatikoita, huonekaluja, keittiövälineitä jne.
Kuubalaisessa rumbassa on käytetty mm. kynttilälaatikoita quintona eli soolorumpuna ja kapakalalaatikkoa tumbadorana eli säestävänä rumpuna niitten soinnin vuoksi. Näitten lisäksi käytettiin tuoleja, laatikoita, lusikoita ja pulloja rumban instrumentteina.
Tumbadora (congarumpu) on ehkä tärkein ja tunnetuin kuubalaisista lyömäsoittimista. Sen syntyyn ovat vaikuttaneet bantu-kieliset kulttuurit Kongojoen alueelta ja heidän jälkeläisensä. Tumbadoran (conga-rummun) alkuperää on jäljitetty monista eri afrikkalaisten kulttuurien rummuista kuten ngoma ja makuta-rummut.
Tumbadoran (conga-rummun) kehitys liittyy conga- ja rumba-musiikkien ja -tanssien kehitykseen. Tumbadora on molemmissa musiikinlajeissa keskeinen soitin. Rumbayhtyeessä on yleensä kolme tumbadoraa , joista käytetään monia eri nimiä: suurinta kutsutaan salidoriksi (aloittaja) tai tumbadoraksi; keskikokoista tres-dos(kolme-kaksi, joka viittaa sen soittotavan suhteeseen clave-rytmiin); tres golpes (kolme iskua) tai un golpe(yksi isku), jotka viittaavat taas kahteen tyyliin Havanna ja Matanzas soittaa rumbaa; ja pienin rumpu on nimeltään quinto (nimi saattaa viitata Requintoon, kvinttiä tai kvarttia kitaraa ylemmäksi viritettävään kitaraan), joka on yleensä solisti rumba ja conga-yhtyeissä. Rumba yhtyeessä soittavat tumbadorien lisäksi claves (rytmikapulat) ja cajita china (muita nimiä: catá, cascara, guagua). Lisäksi yhtyeessä voi olla muita pieniä lyömäsoittimia, joiden tehtävänä on soittaa perusrytmiä.
Rumba de tiempo'España

Kaikkein vanhimmista rumban tyyleistä käytetään nimitystä tiempo'España, joka viittaa Espanjan siirtomaavalta-aikaan Kuubassa. Ne ovat yleensä erittäin mimeettisiä tansseja.  Ne ovat musiikillisesti yleensä hyvin yksinkertaisia. Ne alkavat yleensä laulajan esittämällä lyhyellä johdannolla, jonka jälkeen laulaja kutsuu kuoron mukaan laulamaan kertosäettä, jonka kanssa hän vuorottelee improvisoiden uusia tekstejä. Tätä osaa kutsutaan Capetillo:ksi. Yksi vanha tämän tyyppinen rumba, joka on säilynyt on nimeltään Mamá'buela, jossa tanssijat esittävät poikaa, joka ei halua mennä kouluun ja isoäitiä, joka nalkuttaa ja lyö poikaa.
Yambú

Yambú on yksi vanhimmista rumban muodoista. Se on hidas ja elegantti rumban alalaji, missä tanssijat joskus imitoivat vanhuutta ja vanhusten liikkumista.  Johdannon lauluosuus on yleensä lyhyt ja sitä edeltää joskus osuus, jossa laulaja ilman sanoja tapailee laulun melodiaa ja sävellajia ilman sanoja. Tätä osuutta kutsutaan nimellä lalaleo tai diana.  Se voi johtaa laulajan esittämään johdanto-osaan tai suoraan kuoro-solisti vuorotteluun. Yambú on syntynyt Matanzasin ja Havannan solareissa. Solar oli asumismuoto, jossa pieniä asuntoja oli monessa kerroksessa pihan ympärillä. Pihalle johti kapea sisäänkäynti kadulta. Tämä piha-alue oli kuin luotu juhlia ja naapuruston yhteisiä tapaamisia varten.
Guaguancó

Guaguancó on ehkä suosituin ja yleisin rumban muoto. Viime aikoina Kuubassa tosin myös muut rumban alalajit ovat tulleet hyvin elinvoimaisiksi ja suosituiksi. Johdanto-osassa laulaja dianan jälkeen kertoo yleensä laulaen tarinan, joka liittyy johonkin tapahtumaan tai ihmiseen.  Tämän jälkeen laulaja kutsuu kuoron mukaan laulamalla kertosäkeen. Guaguancó on nopeampi rumban muoto kuin yambú. Guaguancólle tyypillistä on eroottinen leikki tanssien miehen ja naisen välillä. Mies yrittää rokottaa (vacunar) naista eleellä, jota kutsutaan nimellä vacunao (rokotus), ja nainen yrittää peittää itseään käsillä, hameella tai huivilla.  Tällä tanssilla on paljon yhteneväisyyksiä Bantu-alkuperäisen Yuka-tanssin kanssa.  Guaguancó syntyi samoissa ympäristöissä kuin yambúkin, mutta on luultavasti syntynyt myöhemmin.
Rumba Columbia

Rumba Columbia on luultavasti se rumban tyyli, jossa on eniten afrikkalaisia vaikutteita. Rumba Columbia on syntynyt Matanzasin maaseudulla.  Nykyään se on miesten virtuoosinen soolotanssi.  Rumbassa laulaja voi kayttää sanoja eri afrikkalaisten kulttuurien ja uskontojen kielistä kuten palo, joruba ja abakuá, siinä muodossa kuin ne Kuubassa ovat säilyneet.
Rumba Columbian rytmi on hyvin kiihkeää ja nopeampaa kuin yambú tai guaguancó. Tanssin esittää mies akrobaattisin liikkein. Hän saattaa imitoida rampaa, epileptikkoa, nyrkkeilijää tai härkätaistelijaa. Rumba Columbialle on tyypillistä tanssijan ja soolorummun (quinto) välinen kaksintaistelu ja dialogi.
Veijo Setälä

”Maali”, Taidetie Pori-Kankaanpää
Veijo Setälä (s. 1965 Lavia) on suomalainen kuvataiteilija ja kuvanveistäjä, joka asuu ja työskentelee Porissa.
Oman taiteellisen työskentelynsä lisäksi Setälä on muun muassa toiminut taideaineiden opettajana ja pitänyt taidetyöpajoja sekä toiminut aktiivisesti porilaisessa Taiteilijaseura NYTEssä. Setälä työskentelee Lastenkulttuurikeskus Kruunpäässä. Hän on toteuttanut useita yhteisöllisiä taideteoksia mm. lasten kanssa, kuten Päärnäisten päiväkotiin palapelistä koostuneen kirahvin vuonna 2020.
Julkiset veistokset

Paikanhenki ja Sanan jalka, Rauman kaupunginkirjasto, Rauma
Maali, Taidetie, Pori-Kankaanpää
Hotelli hotellissa, tilaveistos, Hotelli Amado, Pori
Teoksia kokoelmissa

Porin taidemuseo
Kankaanpään taidekoulu
Lönnströmin taidemuseo
Satakunnan taidetoimikunta
Oi, Susanna

Laulun melodiaa nuotteina.
Levytys vuodelta 1917.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Oi, Susanna (Oh! Susanna) on yksi yhdysvaltalaisen Stephen Fosterin tunnetuimmista lauluista. Vuonna 1848 julkaistussa laulussa mies laulaa rakastetulleen Susannalle luvaten kyllä palata kotiin laajoilta matkoiltaan ympäri USA:n eteläisten osavaltioiden. Laulu muodostui samana vuonna alkaneeseen Kalifornian kultaryntäykseen osallistuneiden miesten eräänlaiseksi tunnuslauluksi.
Laulusta on ainakin kolme suomennosta. Varhaisin, J. Alfred Tannerin kirjoittama versio on nimeltään ”Yhteinen Susannamme”. Sen levyttivät vuonna 1928 Antti Kosola ja Leo Kauppi, seuraavana vuonna Martti ja Aapo Similä ja vuonna 1947 Tapio Rautavaara ja Reino Helismaa, joka teki laulusta vuonna 1959 omankin suomennoksensa. Tannerin suomennoksessa ”Yhteinen Susannamme” lauletaan: ”Minä kierrän vain Kalifornian ja jälleen palajan.” Kullervon suomennoksessa pitäydytään alkuperäistekstin mukaisesti etelävaltioissa ja mainitaan Alabama ja Louisiana. Lisäksi laulusta on tehty huumorimuunnelmia, kuten Saukin sanoittama sekä yhdessä Oravien (Eino Virtanen) kanssa esittämä ”Pikkuoravien kuuraketti” (1962) ja Jope Ruonansuun  ”Hei Suomen Pankki” (1992).
Vuonna 1920 painettu, varhaisin (J. Alfred Tannerin kirjoittama) suomennos laulusta.
Aiheesta muualla

J. Alfred Tannerin ”Yhteinen Susannamme” Leo Kaupin ja Antti Kosolan esittämänä Raita-tietokannassa
Kipparikvartetin ”Oi, Susanna” elokuvasta Kaunis Veera eli balladi Saimaalta Yle Areenassa
Saukin ja Oravien ”Pikkuoravien kuuraketti” Yle Areenassa
Leea Virtanen

| Leea Virtanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. huhtikuuta 1935 Lappee
Kuollut: 18. heinäkuuta 2002 (67 vuotta) Joensuu
Kansalaisuus:   Suomi
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  Folkloristiikka
Lea (Leea) Marketta Virtanen (o.s. Tarvainen; 10. huhtikuuta 1935 Lappee – 18. heinäkuuta 2002 Joensuu) oli suomalainen folkloristiikan tutkija. Virtanen toimi suomalaisen ja vertailevan kansanrunoudentutkimuksen professorina Helsingin yliopistossa vuosina 1979–1994 eläkkeelle siirtymiseensä saakka. Leea Virtaselle myönnettiin Kalevala-seuran tunnustuspalkinto vuonna 1994.
Virtanen suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1959 ja filosofian lisensiaatin tutkinnon 1962 Helsingin yliopistossa. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1967 väitöskirjalla Suomalais-virolainen arvoitussarja.
Virtasen tärkeimpiin tutkimusalueisiin kuuluivat esimerkiksi suomalais-virolainen kansanperinne, lastenperinne, paranormaalit ilmiöt ja nykytarinat. Hänen teoksiinsa kuuluu muun muassa Antti pantti pakana, joka kertoo koululaisten nykyperinteestä ja Varastettu isoäiti, joka esittelee aikansa tunnetuimpia suomalaisia ja kansainvälisiä kaupunkitarinoita.
Yksityiselämä

Virtanen syntyi Lappeessa Edit Hilma Charlotta Eklundin ja teologian tohtori Olavi Kaarlo Tarvaisen tyttäreksi. Lapsuutensa ja nuoruutensa hän vietti Lappeen lisäksi Karunassa ja Iisalmessa. Hän meni naimisiin vuonna 1960 ja sai kolme lasta: Merja (s. 1963), Terhi (s. 1968) ja Martti (s. 1970). Leea Virtanen erosi aviopuolisostaan Mauri Ensio Virtasesta 1985.
Teoksia

Suomalais-virolainen arvoitussarja.  (Väitöskirja, Helsingin yliopisto. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 282)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1966.
Kalevalainen laulutapa Karjalassa.  (Suomi 1/113)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1968.
Antti pantti pakana: Kouluikäisten nykyperinne.  (2. painos (1. painos 1970))  Helsinki:  WSOY, 1972.  ISBN 951-0-00146-5
Tytöt, pojat ja tykkääminen.  Helsinki:  WSOY, 1972.  ISBN 951-0-00716-1
Kun kello pysähtyi: Tavallisen suomalaisen yliluonnolliset kokemukset.  Helsinki:  WSOY, 1974.  ISBN 951-0-06562-5
Ujo piimä.  Helsinki:  WSOY, 1976.  ISBN 951-0-07432-2
Telepaattiset kokemukset.  Helsinki:  WSOY, 1977.  ISBN 951-0-08412-3
Children’s Lore (1978).
Onni yksillä: Kansanperinnettä ennen ja nyt.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1984.  ISBN 951-717-354-7
Varastettu isoäiti: Kaupungin kansantarinoita.  Helsinki:  Tammi, 1987.  ISBN 951-30-6827-7
Nykymagian käsikirja.  Helsinki:  Tammi, 1988.  ISBN 951-30-7161-8
Suomalainen kansanperinne.  (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 471)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1988 (3. painos 1999).  ISBN 951-717-500-0
Selevä pyy – Savon kansan sananparsia. Kustannuskiila, 1990.
Kansanviisauden kirja.  (Koonnut Leea Virtanen)  Helsinki:  WSOY, 1991.  ISBN 951-0-17153-0
Arjen uskomuksia: Punatukkaiset ovat intohimoisia.  Helsinki:  WSOY, 1994.  ISBN 951-0-19219-8
Apua! Maksa ryömii: Nykyajan tarinoita ja huhuja.  Helsinki:  Tammi, 1996.  ISBN 951-31-0823-6
Kukkarokivi: Suomalaisen folkloren antologia.  (Folklore)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1998.  ISBN 951-746-023-6
Ellun kana ja Turusen pyssy: Kyllä kansa tietää.  Helsinki:  WSOY, 1999.  ISBN 951-0-24027-3
Aiheesta muualla

Naakka-Korhonen, Mervi: / Virtanen, Leea (1935–2002). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  30.7.2007. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  KulturNav 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef
Riley Nash

| Riley Nash |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. toukokuuta 1989 (ikä 35) Consort
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä/oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  185 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura:  New York Rangers
Sarja:  NHL
Pelinumero:  18
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2010–
Aik. seurat:  Carolina Hurricanes (NHL) Charlotte Checkers (AHL) Boston Bruins (NHL) Columbus Blue Jackets (NHL) Toronto Maple Leafs (NHL) Winnipeg Jets (NHL) Arizona Coyotes (NHL) Tampa Bay Lightning (NHL) Syracuse Crunch (AHL)
NHL-varaus:  21. varaus, 2007 Edmonton Oilers
Riley Nash (s. 9. toukokuuta 1989) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura New York Rangersin organisaatiossa. Hän on Edmonton Oilersin ensimmäisen kierroksen varaus vuodelta 2007.
Ura

26. kesäkuuta 2010 Nashin ensimmäisellä kierroksella varannut Edmonton Oilers kauppasi hänen oikeutensa Carolina Hurricanesiin, joka antoi tilalle 46. varauksensa vuoden 2001 varaustilaisuuteen. 19. heinäkuuta 2010 Nash teki Carolinan kanssa kolmivuotisen tulokassopimuksen. 23. joulukuuta 2011 Nash teki ensimmäisen NHL-pisteensä syöttäessään Andreas Nödlin maalin Ottawa Senatorsia vastaan. Ensimmäinen maali syntyi 2. maaliskuuta 2013 Florida Panthersia vastaan.
Käännös suomeksi
Koulutus Englannissa

Koulutus Englannissa koostuu yleissivistävästä ja ammatillisesta koulutuksesta sekä korkeakoulutuksesta, joita täydentävät aikuiskoulutus ja vapaa sivistystyö. 
Vanhemmilla on vapaus valita lapsilleen valtion rahoittama tai yksityinen koulu tai opettaa näitä kotona.
Yleissivistävä koulutus

Valtion rahoittama koulujärjestelmä on jaettu asteisiin ikävuosien mukaan: esiopetusta annetaan 3-5-vuotiaille, alkeisopetusta (primary education) 5-11-vuotiaille, yläkoulu (secondary education) on 11-16-vuotiaille. Ensimmäinen valtakunnallinen koe matematiikassa ja äidinkielessä suoritetaan kuudennen kouluvuoden jälkeen. Laajempi päättökoe, General Certificate of Secondary Education (GCSE), suoritetaan 16-vuotiaana. Kahden vuoden lukiota vastaavien opintojen jälkeen tulee ylioppilaskirjoituksia vastaava A-levels, joka on pohjana yliopistoon pyrkimiseen.
Oppivelvollisuus päättyy 16. ikävuoteen, mutta 18-vuotiaaksi asti pitää olla joko opiskelemassa, työharjoittelussa tai kansalaisjärjestöjen vapaaehtoistoiminnassa.
Vuoden 2015 PISA-kokeissa Englanti oli matematiikassa sijalla 22, äidinkielessä sijalla 27 ja luonnontieteissä sijalla 15.
Ammatillinen koulutus

GCE-tutkinnon jälkeen opintojaan voi jatkaa ammatillisisessa koulutuksessa joko  further education college- ja tertiary college- nimisessä oppilaitoksessa tai oppisopimuskoulutuksessa. Näiden opintojen päätteeksi ammatillinen osaaminen osoitetaan näyttökokeella. Voi myös suorittaa soveltavan GSCE- tai A-levels-tutkinnon, ja jatkaa sitä korkea-asteelle.
Korkeakoulut

Englannissa sijaitsee kaksi englanninkielisen maailman vanhinta yliopistoa: Oxfordin ja Cambridgen yliopistot, jotka ovat nykyään myös maan kaksi parasta ja arvostetuinta yliopistoa. Ne ovat varsin elitistisiä: valtaosa opiskelijoista tulee varakkaista perheistä maan eteläosasta. Koko maassa 93,5 prosenttia oppilaista käy julkisin varoin kustannettua koulua, mutta Oxfordin opiskelijoista heidän osuutensa on 60%.
Yhteensä maassa on yli sata yliopistoa, jotka ovat yleensä hyvin itsenäisiä ja joilla on paljon päätäntävaltaa antamaansa opetukseen. Yliopistoissa on käytössä lukukausimaksut, joiden maksamista valtio kuitenkin tukee myöntämällä opiskelijoille lainaa. Vuonna 2013 korkein mahdollinen lukuvuosimaksu nostettiin huomattavasti 9000 puntaan. Vuonna 2018 maksimi on 9250 puntaa.
Englantilaisnuoret pyrkivät yliopistoon tavallisesti 18-vuotiaina ja hakuprosessin takia monet myös aloittavat opinnot tuolloin. Perustutkinto eli ”Bachelor’s degree” on tavallisesti kolmivuotinen. Maisterin tutkinto suoritetaan tyypillisesti erikseen, ja niiden lukukausimaksut ovat myös korkeammat. Maisterin tutkinnon suorittaminen kestää normaalisti vuoden.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koulutus Englannissa Wikimedia Commonsissa