stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bonsai
Hoito > Valo ja lämpö

Valon tarve riippuu paljon puun lajista. Yleensä bonsait kuitenkin vaativat runsaasti valoa. Bonsait voivat tarvita talvisin lisävalaistusta, sillä valoa on talvisin tarjolla hyvin vähän. Kasvaakseen bonsai tarvitsee myös lämpöä, jota kasvit normaalisti saavat auringosta, joka on myös kasvien luonnollinen valon lähde. Auringon korvikkeiksi kelpaavat talvisin esimerkiksi:
energiansäästölamput
loisteputket
kasvatushehkulamput
Puut kokevat luontaisessa kasvuympäristössään muun muassa lämpö- ja valomäärän muutoksia, jotka viestivät puille vuodenaikojen vaihtelusta. Kasville tulisi suoda mahdollisuus kokea keinotekoiset vuodenajat, sillä esimerkiksi talven lepoaika on elintärkeä vastapaino kesän kasvukaudelle. Kasvin sijoittamista viileämpään tilaan talvella kutsutaan talvetukseksi. Jotkut suomalaisista kasveista koulitut bonsait talvehtivat alle kymmenessä asteessa joidenkin trooppisten bonsaiden talvehtiessa huoneenlämmössä.
Hoito > Leikkaaminen

Leikkaaminen on tärkein bonsain muotoilutapa ja se on hyvä suorittaa keväällä ennen kasvukauden alkamista. Näin kasveista saadaan tuuheampia ja tasapainoisemman näköisiä. Samalla päästään eroon ylimääräisistä oksista, sekä saadaan uusia kasvamaan. Yleisin syy leikata on saada bonsaita tuuheammaksi. Tuuheammaksi bonsaita saadaan käsittelemällä latva tai niitä oksia, jotka aiheuttavat bonsain oksien haaroittumista. Toinen yleinen syy leikata bonsaita on puun tasapainottaminen. Myös lehtiä voidaan pienentää samalla tavalla; kun esimerkiksi lehtipuun lehdet leikataan pois, kasvattaa puu uudet, mutta pienemmät lehdet tilalle.
Hoito > Taivuttaminen

Bonsaita voidaan muotoilla myös oksia ja runkoa taivuttamalla. Taivuttaminen on hyvä tehdä silloin, kun puussa ei ole lehtiä. Puuta voidaan taivuttaa taivutuslangalla, manriki-puristimilla ja punoksilla. Näistä ehdottomasti yleisin on taivutuslanka. Yleensä taivutuslanka on alumiinia tai kuparia – useimmiten alumiinia. Taivuttaminen taivutuslangalla tapahtuu kiertämällä metallilankaa oksan tai rungon ympärille, joka pitää puun osan halutussa asennossa. Lankaa tulee löysätä tasaisin välein (viikoittain), sillä lanka voi "syöpyä" puun sisään bonsain kasvaessa jättäen rumat arvet bonsaihin. Yleensä taivutuslankaa pidetään puussa kuudesta kuukaudesta kahteen vuoteen.
Hoito > Uudelleenistutus

Bonsai on syytä istuttaa uudelleen lähes joka vuosi. Uudelleenistutus tehdään usein aikaisin keväällä ennen kasvukauden alkua. Uudelleenistutukseen kuuluu:
mullan vaihto
juurien leikkely
ruukun puhdistaminen
tarvittaessa ruukun vaihtaminen isompaan
Mullan vaihto on jokakertainen toimenpide. Ruukku vaihdetaan isompaan kun edellinen alkaa käydä pieneksi. Ruukun voidaan todeta olevan liian pieni, kun pois nostettu juuripaakku näyttää koostuvan lähes kokonaan juurista. Juurien leikkaus on tarpeellista kääpiöimisen takia. Uudelleenistutuksessa on hyvin tärkeää lyhentää bonsain alaspäin kasvavaa pääjuurta, jolloin muut juuret pääsevät paremmin kehittymään. Juuripaakkua pienennetään normaalisti kolmanneksesta puoleen alkuperäisestä koostaan riippuen puun iästä ja lajista.
Hoito > Talvetus

Kuten muillakin kasveilla, puilla on sisäinen vuosirytmi. Suurin osa puulajeista kasvaa luonnollisessa ympäristössään sellaisissa olosuhteissa, joissa vuodenajat ovat selkeästi erotettavissa toisistaan. Talvella puun ravinteiden ja veden tarve on kesää selvästi niukempaa. Ne ovat mukautuneet tähän tilanteeseen ja talvilevosta on tullut niille olennainen osa selviytymistä. Talvilevon puuttuminen voi aiheuttaa puulle stressiä ja näin se voi tuhota itsensä jatkuvalla kasvamisella. Bonsait voidaan jakaa kolmeen ryhmään:
ulkona talvetettavat bonsait (mänty, kataja, koivu...)
subtrooppiset bonsait (japaninvaahtera...)
trooppiset bonsait (myrtti, serissa, granaattiomena...)
Ulkona talvetettavat kasvit ovat luonnostaankin Suomen ilmastossa pärjääviä puulajeja. Subtrooppiset bonsait vaativat talvisin 0...+15 °C:n lämpötilan. Trooppiset taas vaativat talvisin +20 °C:n lämpötilan, joten ne pärjäävät sisällä ympäri vuoden – joskin ne olisi suotavaa viedä kesäksi ulos ilmojen salliessa.
Ulkona talvetettaessa on tärkeää pitää huolta siitä, etteivät bonsain juuret pääse jäätymään. Jäätyminen voidaan estää eristämällä juuristo styroksilla tai lumella tai kaivamalla ruukku maahan. Ulkona talvetettavat lehtipuut voivat viihtyä talven kellarissa, mutta havupuut kaipaavat valoa, eivätkä siten sovellu kellarissa talvetettaviksi. Bonsait tarvitsevat myös talvella vettä, vaikkakin selvästi vähemmän kuin kesällä.
Subtrooppiset bonsait vaativat viileän, noin kymmenasteisen talvehtimispaikan. Myös subtrooppisia bonsaita voidaan pitää talvella kellarissa, kunhan lämpötila kellarissa ei laske liian alas. Optimaalinen paikka talvehtia on subtrooppiselle bonsaille useista vanhoista puutaloista löytyvä vilpola. Usein kuitenkin subtrooppiset kasvit saavat tyytyä ikkunan tarjoamaan viileyteen ikkunalaudalla.
Trooppisen bonsain talvetus on kaikkein helpointa, sillä se ei vaadi mitään erityistä talvetusta. Trooppinen bonsai kuitenkin vaatii valoisan paikan ja tarvittaessa lisävalaisimia. Trooppinenkin bonsai tarvitsee talvilevon, joka toteutetaan lannoitusta ja kastelua vähentämällä.
Peruskaavat

Bonsaipuiden muotoilussa ja kasvatuksessa noudatetaan yleensä tiettyjä peruskaavoja. Jos bonsaita ei ole kasvatettu minkään kaavan mukaan, se on kawariki. Tässä on esitettynä hyvin karkeasti eri muotojen erot.
Peruskaavat > Chokkan

Chokkan (jap. 直幹) eli klassinen pylväsmuoto on tarkasti määritelty kaava. Rungon tulee kasvaa ylöspäin ja sen on oltava täysin suora. Rungon tulee kaventua alhaalta ylöspäin. Myös oksien tulee lyhentyä alhaalta ylöspäin. Näin muodostuu chokkanille tyypillinen kolmiomainen muoto. Oksien tulee sijaita tasaisesti joka puolella puuta kuitenkin niin, ettei kaksi peräkkäistä oksaa ole pystysuunnassa linjassa. Ihanteellinen chokkan on puu, jossa ei ole pystysuunnassa yhtään samassa linjassa olevaa oksaa. Suomen kielellä chokkanista voidaan käyttää nimitystä klassinen pylväsmuoto.
Se myös saattaa kasvattaa tyveensä paksuja juurien alkuja.
Keskeltä saattaa kasvaa myös paksu alaspäin suunntautuva alku.
Peruskaavat > Moyōgi

Moyōgi (jap. 模様木) tai tachiki eli vapaasti pysty muoto on samanlainen kuin chokkan, mutta runko saa mutkitella. Oksien tulee lähteä rungon mutkien ulkokaarteesta ulospäin. Puun latva on hieman katselusuuntaan nojautunut – puu kumartaa isännälleen. Suomen kielellä moyōgista voidaan käyttää nimitystä vapaa pystymuoto.
Peruskaavat > Shakan

Shakan (jap. 斜幹) eli nojaava muoto on myös kuten chokkan, paitsi ettei runko kasvakaan suoraan, vaan nimensä mukaisesti nojaa sivulle noin 30–50 asteen kulmassa astian multapinnan normaaliin nähden. Oksat tasapainottavat puuta siten, että jykevimmät oksat osoittavat kallistussuunnasta poispäin, kohti ruukkua. Oksien pystysuuntaisen päällekkäisyyde välttäminen ei ole shakanissa niin keskeistä kuin chokkanissa. Rungon tulisi olla suora tai lähes suora.
Peruskaavat > Hōkidachi

Hōkidachi (jap. 箒立ち) eli luudanmuoto jäljittelee japaninluutajalavan muotoa. Hōkidachin runko on pystysuora ja joka latvasta lähtee samasta kohdasta puun oksat symmetrisesti, jotka lopulta muodostavat pallomaisen latvuksen – bonsai siis näyttää väärin päin olevalta luudalta. Hōkidachi on poikkeuksellinen peruskaava, sillä yleensä bonsaiden tulee olla epäsymmetrisiä.
Peruskaavat > Bankan

Bankan (jap. 蟠幹) eli aaltoilevan rungon muoto on valmisbonsaille eli malsaille yleisin muoto. Puun runko kasvaa ylöspäin voimakkaasti mutkitellen ja muistuttaa usein s-kirjainta. Oksisto mukailee moyōgin kaavaa.
Peruskaavat > Kengai

Kengaissa (jap. 懸崖) eli vesiputouksen muodossa puun runko kasvaa poikkeuksellisesti alaspäin. Kengain runko saa riippua ja mutkitella vapaasti. Kengain esikuva luonnossa voisi olla vuoren kivisellä seinämällä kasvava puu, joka vaikeissa olosuhteissa kurottautuu alaspäin kohti valoa ja maan lämpöä. Suomen kielellä kengaista voidaan käyttää nimitystä riippuva muoto.
Peruskaavat > Han-kengai

Han-kengai (jap. 半懸崖) eli puoliputous on hieman samantapainen kuin kengai, muttei riipu ruukun alapuolella. Han-kengain runko kasvaa ylöspäin, mutta oksat kurottautuvat alas ja sivuille. Klassisessa muotoilussa han-kengain latvan tuli sijaita puun tyven alapuolella katsottaessa puuta sen etupuolelta.
Peruskaavat > Fukinagashi

Fukinagashi (jap. 吹流し) eli tuulentuivertama muoto on kallellaan tuuleen suuntaan ja tuulen tulosuunnan puolella ei ole oksia tai ne ovat taittuneet tuulen mukana. Tarkoituksena on kasvattaa puu, joka näyttää siltä, että se olisi elänyt koko ikänsä tuulen voimakkaassa tuiverruksessa. Kasvattajalla on lähes täysi vapaus oksien sijoittelussa ja rungon muotoilussa, kunhan kuviteltu jäätävä viima näkyy työssä. Vaikka taiteilijalla onkin suuret vapaudet muotoilussa, juuri se tekee fukinagashista vaikean.
Peruskaavat > Bunjingi

Bunjingi (jap. 文人木) eli klassinen kalteva muoto. Bonsain runko on pitkä ja ohut. Rungon ei tule missään tapauksessa olla suora, vaan sen tulee kiemurrella arvokkaasti kohti taivasta. Oksia on vain puun latvassa ja ne ovat usein melko lyhyitä ja kaareutuvat aavistuksen verran alaspäin. Puuta kasvatetaan usein pienessä ruukussa pienen latvuksen takia. Bunjingin esikuvana ovat vanhat kiinalaiset tussimaalaukset, bunjingat. Bungingi on ehkä kaavoista taiteellisin ja vaatii kasvattajaltaan taiteellista lahjakkuutta. Nimi merkitsee oppineiden tyyliä; sillä on juuret maassa ja pää tukevasti korkealla ilmassa.
Peruskaavat > Sekijōjū

Sekijōjū eli kivenpäällinen bonsai kasvaa kiven päällä niin, että juuret näkyvät. Bonsain juuret kiemurtelevat kiven halkeamissa sekä uurteissa ja tavoittavat viimein kiven alla laakeassa ruukussa olevan maan.
Peruskaavat > Ishitsuki

Ishitsuki eli kivellä kasvava bonsai kasvaa multataskussa kiven päällä. Ishitsuki-muotoiset bonsait ovat yleisesti pieniä siksi, että kiven sisällä oleva multatasku tarjoaa juurille verrattain vähän kasvutilaa, joka vaikuttaa puun kokoon. Toivottu lopputulos on kokonaisuus, jossa bonsai näyttää kasvavan kolkossa vuoristossa.
Peruskaavat > Neagari

Neagari (jap. 根上り) eli näkyvän juurakon muoto on varsin erikoisen näköinen peruskaava. Kaavan olennaisin piirre on selkeästi näkyvä, kookas tyvijuurakko, joka on osa puun runkoa. Kaava pyrkii jäljittelemään tilannetta, jossa luonnonvoimat ovat kuluttaneet maa-aineksen luonnossa kasvavan puun juurien alta. Neagarin lehvästön tulisi olla kevyt ja huomaamaton niin, että huomio kiinnittyy paljaaseen juurakkoon.
Peruskaavat > Sōkan

Sōkan tai sōjū eli kaksoispuu on bonsai, jolla on kaksi runkoa tai sen vieressä kasvaa verso. Molempien runkojen tulee joka tapauksessa kasvaa samasta kohdasta. Toisen rungoista on oltava toista matalampi ja ohuempi ja pienemmän rungon on kasvettava suuremman rungon taustalla. Suuremman rungon latvus voi taipua hieman pienemmän latvuksen suuntaan. Sōkan-kaava symboloi isää ja poikaa.
Peruskaavat > Sankan

Sankan eli kolmoispuu on bonsai, jolla on nimensä mukaisesti kolme runkoa. Sankan-kaavan bonsain keskimmäinen runko on kaikkein paksuin, ensimmäinen sivurunko toiseksi paksuin ja toinen sivurunko kolmanneksi paksuin. Perussäännöt ovat muuten samat kuin sōkanin.
Peruskaavat > Gokan

Gokan eli viisirunkoinen muoto on muuten samanlainen kuin sōkan ja sankan, mutta runkoja on viisi kappaletta ja kaikki viisi runkoa pienenevät tasaisesti.
Peruskaavat > Kabudachi

Kabudachiksi kutsutaan yli viisirunkoisia bonsai-puita. Kabudachilla on pariton määrä (7, 9, 11, 13...) runkoja lähinnä esteettisistä syistä. Samat perussäännöt kuin sōkanilla, sankanilla ja gokanilla ovat edelleen voimassa ja runkojen tulisi selkeästi olla erotettavissa toisistaan. Sen lisäksi lehvästön tulisi olla tasapainoinen.
Peruskaavat > Sharimiki

Sharimikissa eli kelorunkoisessa muodossa bonsain rungon keloutunut osa (jap. shari) on tärkein. Luonnossa eläville vuoristokatajille keloutunut runko on verrattain tyypillinen ja tyyli sopiikin juuri näille puulajeille erinomaisesti. Kelouttamistekniikoita voidaan yleisesti ottaen käyttää havupuille, sillä lehtipuiden keloutetuilla osilla on taipumus lahota.
Peruskaavat > Netsunagari

Netsunagarilla eli epäsäännöllisellä versovalla muodolla on useita runkoja, joilla on yksi sivuttain vaakasuunnassa kulkeva juuri, joka voi hieman pilkistää mullan alta. Netsunagari-muotoisen bonsain runkojen ei tulisi kasvaa suorassa rivissä, vaan runkojen kasvupaikkojen tulisi noudattaa mullassa kiemurtelevan juuren muotoa. Puun runkojen tulisi olla eri mittaisia ja paksuisia. Netsunagari on paljolti ikadabukin kaltainen kaava.
Peruskaavat > Ikadabuki

Ikadabuki eli suora versova muoto muistuttaa suuresti netsunagaria. Puun rungoilla on yhteinen vaakasuunnassa kasvava juuri, mutta puun rungot kasvavat rivissä vierekkäin. Ikadabuki tavanomaisesti koulitaan niin, että bonsain taimesta karsitaan oksat kaikkialta pois yhtä sivua lukuun ottamatta. Sitten puu laitetaan ruukkuun vaaka-asentoon makaamaan niin, että puun oksista kasvaakin uuden puun rungot.
Peruskaavat > Yose-ue

Yose-ue (jap. 寄せ植え) eli metsä on yksi ehkä arvostetuimmista peruskaavoista. Metsän muodostaa pariton määrä puita – vähintään seitsemän - jotka kasvavat laajassa matalassa astiassa. Puiden tulee olla eri korkuisia ja paksuisia kookkaimman puun sijaitessa metsän keskivaiheilla, mutta niiden tulisi olla samaa lajia. Sopivia kaavoja yose-ueen ovat hōkidachi, fukinagashi, ishitsuki ja bunjingi. Metsän reunoilla olevat puut nojaavat hieman poispäin keskivaiheilla sijaitsevasta kookkaimmasta puusta tavoitellakseen valoa. Mitkään metsän puista eivät saisi kasvaa linjassa.
Peruskaavat > Jin ja shari

Jin  ja shari eivät ole bonsaikaavoja vaan viittaavat bonsaissa olevaan (tarkoituksella aiheutettuun) kelo-osaan: jin tarkoittaa oksaa, shari runkoa.
Bonsai-näyttelyitä maailmalla

Maailmalla on mahdollisuus käydä bonsai-näyttelyissä useissa kaupungeissa. Näistä mainitsemisen arvoisia ovat muun muassa:
Australia: Ilmainen sisäänpääsy Brisbane Botanic Gardensissa, missä näytteillä on 100 puuta, joista jotkut ovat 80-vuotiaita.
Belgia: Centre Gingkon isännöimä The Belgian Bonsai Museum Laarnessa organisoi kansainvälisiä kilpailuja ja työpajoja.
Kanada: Montreal Botanical Gardenilla on hieno sisäbonsaikokoelma, joka on katseltavissa ympäri vuoden.
Kiina: Bonsaita voi käydä katsomassa Botanical Gardensissa, Pekingissä, Shanghaissa ja Suzhoussa.
Saksa: Bonsai Zentrumilla Heidelbergissä on ollut pysyvä näyttely vuodesta 2000.
Indonesia: Pluit Bonsai Centre on valtava bonsai-harrastajalle suunnattu ostoskeskus Jakartassa.
Italia: The firm Crespi Bonsai isännöi kansainvälistä kilpailua, The Crespi Cupia joka vuosi Bonsai Museumissa, Milanossa.
Japani: Tokion vieressä sijaitsevassa Omiyassa on nähtävillä arviolta yli 10 000 maailmanluokan bonsaita – todennäköisesti 300 kertaa enemmän kuin missään muualla.
Singapore: Tuhansittain bonsaita näytteillä japanilaisissa ja kiinalaisissa puutarhoissa kahdella saarella Jurong-järvellä.
Etelä-Korea: Maailman laajin bonsai-puutarha, Bunjae Artpia, Cheju-saaren vetonaula; lähes 2 000 bonsaita näytteillä.
Espanja: Marbellassa käyvät voivat nauttia Museo de Bonsain bonsai-kokoelmasta.
Iso-Britannia: The Birmingham Botanical Gardens ja Glasshouses isännöi bonsai-kokoelmaa, josta 25 bonsaita on näytteillä kerralla. Sen lisäksi tarjolla on satunnaisesti bonsai-työpajanäytöksiä.
Yhdysvallat: National Arboretumilla Washingtonissa on vaikuttava bonsai-kokoelma. Osa bonsaista on lahjoja Japanin valtiolta.
Kirjallisuutta

Hubert, Nina & Tord: Huonebonsai.  WSOY, 1991.  ISBN 951-0-17065-8
Lewis, Colin: The Bonsai Handbook.  New Holland Publisher Ltd, 2001.  ISBN 1-85974-709-4
Lewis, Colin: Bonsai Survival Manual.  Apple Press, 2003.  ISBN 1-84092-394-6
Myllyneva, Mika: Bonsai – opas ruukkupuiden kasvattamiseen.  Kustannusosakeyhtiö Kureeri, 2008.  ISBN 978-951-97841-4-4
Prescott, David: The Bonsai Handbook.  New Holland Publishers Ltd, 2001.  ISBN 1-85974-709-4
Sivonen, Martti: Bonsai – johdatus ruukkupuiden kasvatukseen.  Kureeri, 1998.  ISBN 951-97841-0-1
Tomlinson, Harry: The Complete Book of Bonsai.  Dorling Kindersley, 2004.  ISBN 1-4053-0896-6 .
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bonsai Wikimedia Commonsissa
Wikiuutisissa on aiheeseen liittyvä uutinen: Japanilaiselta pariskunnalta varastettiin seitsemän bonsaita
Helpful Gardener: Bonsai Care (englanniksi)
BonsaiSite.com (englanniksi)
Bonsai Empire.com (englanniksi)
IBC (englanniksi)
Bonsai4Me, lajiopas ja kasvatusohjeita (englanniksi)
Bonsai (englanniksi)
Kuvassa miniatyyrimaisema eli pénzāi. Pénzāi bonsait ovat tavallisesti isompia kuin muut bonsait. Pénzāin lähtökohtana on vangita luonnollinen ympäristö minikoossa.
Bonsain kasvattaminen ja muotoileminen on omanlaistaan taidetta. Vaatii taitoa osata sitoa oksat oikein ilman, että kasvi kuolee. Kuvassa idänvalkopyökki Carpinus laxiflora.
Jykevävartinen oliivipuu.
Japaninsypressi Chamaecyparis obtusa Martignyssä, Sveitsissä.
Kuvan bonsai on saatu tuuheaksi leikkaamalla oksia tai latva. Leikkaaminen tekee puusta tasapainoisemman näköisen ja tuuheamman. Taivutuksella on saatu aikaan puun rungon muoto.
Monenlaisia bonsaita Kiinassa, jossa bonsaitaidetta harrastetaan edelleen nimellä pénjǐng. Pénjǐngissä puita kasvatetaan puutarhoissa ja ne ovatkin usein tavallisia bonsaita isompia.
Pensashanhikin Potentilla fruticosa rungossa on yhä näkyvissä kasvatusvaiheessa rungon ympäri sidottujen oksien painaumia. Tämä hidastaa puun kasvua.
Kengai-tyyppinen lehtikuusi-bonsai. Tämä tyyppi eroaa useimmista bonsaityypeistä siten, että runko kasvaa alaspäin.
Fukinagashin kaavan mukaan koulittu bonsai Martignyssä, Sveitsissä. Puun täytyy näyttää siltä, että se on ollut koko ikänsä kovien tuulien armoilla. Tämä bonsai on mustamänty Pinus nigra.
Tämä neidonmänty Pinus parviflora edustaa sōkan-tyyliä, jonka kaksi runkoa symboloivat isää ja poikaa. Kaksi latvaa on saatu aikaan leikkaamalla.
Gokan-tyyppinen bonsai, joka muistuttaa jo pientä metsää. Yose-ue on kuitenkin vielä metsäisempi ja arvostetumpi bonsaityyppi.
Sharimikin muotoinen kuusi-bonsai Sveitsin Martignyssä. Tähän tyylin parhaat puut ovat havupuita, sillä niiden keloutunut osa ei mätäne nopeasti toisin kuin lehtipuilla.
Bonsainäyttely Martignyssä Sveitsissä. Kuvassa japaninsypressi Chamaecyparis obtusa.
GTi-Magazine

| GTi-Magazine |
| --- | --- |

Julkaisija:  Fokus Media
Perustettu:  2000
Päätoimittaja:  Matti Tirronen
Kotimaa:  Suomi
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
GTi-Magazine on harrasteautoja käsittelevä, 10 kertaa vuodessa ilmestyvä aikakauslehti. Se on erikoistunut autojen tuunaukseen eli auton ulkonäön muuttamiseen omistajansa mieltymysten mukaisesti. Artikkeleissa esitellään harrastajien autoprojekteja laajasti ja runsain kuvin. Pääpaino on uudehkoissa 1990–2000-lukujen eurooppalaisissa ja japanilaisissa autoissa, joihin on tehty erikoisia ulkonäköön vaikuttavia muutoksia. Lehti testaa tuunausvarusteita ja julkaisee erilaisia tee itse -artikkeleita.
GTi-Magazinen levikki vuonna 2012 oli 26 751, ja sillä oli 146 000 lukijaa. Lehti perustettiin vuonna 2000, ja sitä julkaisee Fokus Media. Lehden päätoimittaja on Jape Tiitinen.
Saurio

Saurio tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Saurio, yhdistysten talo Ylöjärvellä
August Saurio (1871–1935), maamieskoulun johtaja ja suomentaja
Uti (Klaus-Olavi) Saurio, näyttelijä (Pojat, Kaasua, komisario Palmu)
Elli Saurio (1899–1966), taloustieteen professori
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Saurio”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Michael Moore

Michael Moore vuonna 2011.
Michael Moore (s. 23. huhtikuuta 1954 Flint, Michigan) on yhdysvaltalainen dokumentaristi ja kirjailija. Moore tunnetaan yhteiskuntakriitikkona, joka on arvostellut dokumenteissaan muun muassa Yhdysvaltain suurteollisuutta, asejärjestö NRA:ta ja presidentti George W. Bushin hallintoa. Moore voitti parhaan dokumentin Oscar-palkinnon elokuvallaan Bowling for Columbine ja Cannesin elokuvajuhlien pääpalkinnon Kultaisen palmun elokuvastaan Fahrenheit 9/11.
Elämä ja ura

Moore on kotoisin Flintista Michiganista. Hänen isänsä oli autotehtaan liukuhihnatyöntekijä. Suku on irlantilainen ja Moore onkin katolilainen. Hän opiskeli viestintää Michiganin yliopistossa mutta jätti opinnot kesken. Hän kirjoitti jo opiskelijana opiskelijalehteen ja perusti 22-vuotiaana The Flint Voicen, joka laajeni osavaltionlaajuiseksi. Lehti kuitenkin lopetettiin 1986, kun Moore muutti Kaliforniaan. Hän työskenteli hiukan aikaa Mother Jones -lehdessä ennen kuin meni töihin Ralph Naderin palvelukseen.
Moore tuli Yhdysvalloissa tunnetuksi Roger ja minä -elokuvalla, joka kuvasi mitä Flintissa tapahtui, kun General Motors sulki tehtaansa ja avasi uuden Meksikossa, jossa palkat olivat pienemmät. Nimi Roger viittaa Roger B. Smithiin, entiseen General Motorsin toimitusjohtajaan ja johtokunnan puheenjohtajaan.
Maailman tietoisuuteen Moore nousi vuoden 2002 dokumentillaan Bowling for Columbine, joka kuvaa yhdysvaltalaista asekulttuuria. Dokumentin tekoon innoitti vuoden 1999 Columbinen verilöyly Columbinen lukiossa Coloradossa. Elokuva palkittiin Cannesin elokuvajuhlilla sekä Ranskan Cesar-palkinnolla parhaana ulkomaisena elokuvana ja dokumenttielokuvan Oscar-palkinnolla.
Seuraava elokuva Fahrenheit 9/11 suomii kovalla kädellä presidentti George W. Bushin hallintoa. Elokuva jakoi yhdysvaltalaiset vahvasti puolesta ja vastaan. Elokuva julkaistiin taktisesti kesällä 2004, juuri ennen marraskuun presidentinvaaleja, joissa Moore tuki John Kerrya. Bushin voitettua vaalit Moore ilmoitti tekevänsä jatko-osan, sillä enemmistö Yhdysvaltain kansasta ei Mooren mukaan vieläkään tiedä totuutta. Moore viittasi tällä vaalitulokseen.
Mooren dokumenttielokuva Sicko käsittelee hyvin kriittisesti Yhdysvaltain terveydenhuoltojärjestelmää, mutta ei aiheuttanut samanlaista kohua ja kiistaa kuin edellinen elokuva Fahrenheit 9/11
Slacker Uprising -dokumenttielokuva käsittelee vuoden 2004 vaaleja. Dokumenttia varten Moore kierteli ympäri Yhdysvaltoja koettaen vaikuttaa etenkin nuorten äänestyskäyttäytymiseen. Dokumentin tekeminen maksoi vain kaksi miljoonaa dollaria ja sitä jaettiin ilmaiseksi internetin kautta Yhdysvalloissa ja Kanadassa.
Elokuva Capitalism: A Love Story kysyy – huumorilla ja rohkeasti – mikä on tämän rakkauden hinta ja kuka sen maksaa? Dokumentti tutkii globaalin talousromahduksen syitä ja seurauksia ohjaaja Michael Mooren omintakeisella tyylillä, joka on tuttu hänen edellisistä elokuvistaan. Vuoden 2015 elokuva Where to Invade Next vierailee muun muassa Suomessa.
Erikoispiirteenä Moorella on että hänellä on aina päässään niin kutsuttu baseball-lippalakki, esimerkiksi omien elokuviensa kuvausjaksoissa ja siviilissä valokuvissa.
Poliittinen kanta

Michael Moore on kertonut olevansa liberaali. Hän on arvostellut elokuvissaan suuryrityksiä, asekulttuuria, Irakin sotaa, presidentti George W. Bushia ja Yhdysvaltain terveydenhuoltojärjestelmää. Mooren mukaan kapitalismi on ”anti-Jeesus” ja ”laillistettua ahneutta”. Moore sanoo olevansa katolinen, joskin abortin ja homoliittojen suhteen eri kannalla kirkon kanssa.
Moore vastustaa presidentti Donald Trumpia ja tekemässään dokumenttielokuvassa Trumpia verrataan Adolf Hitleriin.
Alkuvuodesta 2019 Moore kannusti Yhdysvaltojen kansalaisia boikotoimaan Starbucks-kahvilaketjua, kunnes Howard Schultz luopuu aikeestaan osallistua Yhdysvaltojen vuoden 2020 presidentinvaaleihin.