stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Battenbergin prinssi Louis
Sotilasura

Louis liittyi Britannian kuninkaalliseen laivastoon vuonna 1868 ja sai samalla maan kansalaisuuden. Hän osallistui vuoden 1882 Egyptin-sotaretkeen ja sen yhteydessä Aleksandrian pommitukseen. Vuodesta 1902 Louis johti merivoimien tiedustelua. Hänet ylennettiin vuonna 1904 kontra-amiraaliksi ja 1908 vara-amiraaliksi. Vuosina 1908–1910 hän komensi Atlantin-laivastoa ja vuonna 1911 kahta kotilaivaston divisioonaa. Louis nimitettiin vuonna 1911 toiseksi ja vuonna 1912 ensimmäiseksi merilordiksi eli merivoimien komentajaksi. Hänen tehtävänään oli valmistella laivasto ensimmäiseen maailmansotaan.
Heinäkuussa 1914 järjestetyn harjoitusmobilisaation yhteydessä Louis määräsi meriministeri Winston Churchillin pyynnöstä aluksia jäämään valmiustilaan, jossa ne myös olivat sodan puhjetessa elokuun alussa. Sodan sytyttyä Englannin valtasi saksalaisvastainen mieliala ja lehdistö hyökkäsi Battenbergin prinssiä vastaan tämän syntyperän vuoksi. Tämän vuoksi hän joutui eroamaan vasten tahtoaan merivoimien johdosta 29. lokakuuta 1914, alle kolmen kuukauden kuluttua sodan syttymisestä. Vuonna 1917 hän luopui kuningas Yrjö V:n pyynnöstä myös saksalaisesta prinssinarvostaan ja siihen liittyneistä läänityksistä Saksassa ja otti sukunimekseen Mountbatten. Heinäkuussa 1917 hänelle luotiin uudeksi aatelisarvoksi Milford Havenin markiisin arvonimi. Sodan jälkeen hänet ylennettiin vuonna 1919 amiraaliksi ja vuonna 1921 laivastoamiraaliksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Battenbergin prinssi Louis Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Alankomaat 
Henkilöt:  Archaeology Data Service  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  SNAC
Kotikoulu

Kotikoulu, kuva vuodelta 1889.
Kotikoulu, kuva vuodelta 1880.
Kotikoulu (kotiopetus) tarkoittaa järjestelyä, jossa oppivelvollinen ei osallistu tavanomaiseen perusopetukseen, vaan suorittaa oppivelvollisuuttaan kotiopetuksessa vanhempiensa, muun huoltajansa tai esimerkiksi kotona käyvän opettajan avulla. Kotikoululla voidaan viitata laajemminkin kotona annettavaan koulumaiseen opetukseen.
Oppivelvollinen kirjoilla koulussa

Kotikoululla ei tarkoiteta sitä, että oppivelvollinen suorittaa oppivelvollisuuttaan koulun opetusvastuulla kotona. Tällainen on erityisiin opetusjärjestelyihin kuuluva ratkaisu. Oppivelvollisuutta voi suorittaa koulun ohjaamana ja valvomana kotona, jolloin oppilas on kirjoilla oppilaana koulussa, josta saa oppikirjat ja joka valvoo edistymistä. Tällöin koulusta voi myös tulla opettaja oppilaan kotiin tai muuhun asuinpaikkaan (esimerkiksi perhekoti, sairaala tai huostaanotettujen lasten sijoituspaikkana toimiva lastensuojelulaitos). Tällaisessa järjestelyssä on useimmiten kyse oppilaaseen liittyvästä terveydellisestä tai sosiaalisesta syystä, joka tekee tavallisen koulun käynnistä vaikeaa tai mahdotonta.
Oppivelvollinen ei kirjoilla koulussa

Kotiopetuksesta päättää huoltaja. Pelkkä ilmoitus kunnan opetusviranomaiselle riittää. Ilmoituksen jälkeen oppivelvollinen poistetaan koulun kirjoilta, mikäli hän on aiemmin osallistunut kunnan järjestämään opetukseen. Tämä jälkeen huoltajat vastaavat opetuksen järjestämisestä ja siitä, että oppivelvollisuus tulee suoritettua.
Kotioppijan asuinkunta on velvollinen valvomaan kotiopetuksessa olevan oppivelvollisuuden edistymistä. Yleensä kunta nimittää tehtävään tutkivan opettajan, joka sopii valvonnan järjestelyistä huoltajan kanssa. Kotioppijan tietojen ja taitojen arvottaminen ei kuulu tutkivalle opettajalle, vaan oppivelvollisuuden edistymisen valvonta on tutkivan opettajan ainoa tehtävä. Edistymistä voidaan valvoa mm. sähköisten ja perinteisten portfolioiden ja kehityskeskustelujen avulla.
Kotioppija voi seurata omaa, voimassa olevaan valtakunnalliseen opetussuunnitelmaan perustuvaa opetussuunnitelmaansa. Perinteisen koulumaisen opiskelun ja oppikirjojen sijasta hän voi valita itselleen parhaiten sopivan oppimismenetelmän ja opiskelumateriaalit. Kotioppija ei ole velvollinen seuraamaan luokka-asteita tai kunnan tai lähikoulun käyttämää opetussuunnitelmaa. Erilaisia oppimismenetelmiä ovat mm. montessori-menetelmä, Charlotte Mason-menetelmä sekä unschooling-menetelmä, jota voi soveltaa usealla eri tavalla.
Syyt kotikoulun valitsemiseen vaihtelevat. Tutkimusten mukaan kotiopetukseen siirtymisen syitä ovat muun muassa elämänkatsomukselliset syyt, akateemiset ja sosiaaliset valinnat, kriittisyys koulutusjärjestelmää kohtaan ja huoli perhearvojen katoamisesta sekä kulttuurin yksilöllistyminen ja vapaudenhalu. Suurimpana yksittäisenä syynä kotiopetuspäätökseen oli lisääntynyt kouluväkivalta. Jopa 91 % vanhemmista oli huolissaan koulujen turvallisuudesta, huumeiden käytöstä ja muiden oppilaiden negatiivisesta vaikutuksesta lapseensa.
Kotiopetus muissa maissa

Yhdysvalloissa oli 1970-luvun alussa vain runsaat 10 000 kotioppijaa, 1980-luvun alussa vajaa sata tuhatta. Määrän kasvu kiihtyi niin, että 2020-luvun alussa kotioppijoita arvioitiin olevan Yhdysvalloissa yli kolme miljoonaa. Britanniassa kotioppijoita arvioitiin olevan  noin 48 000 lukuvuonna 2016–2017. Vaikka kotiopetuksen suosio on myös Suomessa lisääntynyt, se on yhä varsin marginaalinen tapa suorittaa lakisääteinen oppivelvollisuus. Vuonna 2011 Suomessa oli Tilastokeskuksen mukaan 222 kotiopetuksessa olevaa oppivelvollista. Vuoden 2018 lopulla kotioppijoita oli 414.
Ruotsissa on koulupakko, jonka voi välttää vain sairauden tai jonkin muun pätevän syyn vuoksi. Koulupakkoa kiristettiin vuonna 2011. Ahvenanmaa houkuttaa kotiopetusta haluavia ruotsalaisia, koska se on lähellä Ruotsia ja ruotsinkielinen. Syyslukukaudella 2019 Ahvenanmaalla oli kotiopetuksessa 67 lasta.
Muut merkitykset

Kotikoulu-sanaa käytetään toisinaan myös koulunomaisissa olosuhteissa järjestetystä koulusta silloin, kun koulu on yksityisen tahon ylläpitämä ja sillä ei ole valtioneuvoston myöntämää lupaa eli oppiminen ei ole koulun vaan huoltajien vastuulla. Tässä merkityksessä esimerkiksi Mäntyharjulla toimivaa Halmeniemen vapaata kyläkoulua on kutsuttu kotikouluksi.
Kotikoulu ja laki

Kotikoulu, erityisesti sellainen, jossa oppilas ei ole kirjoilla koulussa, koetaan usein erikoiseksi ratkaisuksi. Perusopetuslain 26 §:ssä mainitaan: "Oppivelvollisen on osallistuttava tämän lain mukaisesti järjestettyyn perusopetukseen tai saatava muulla tavalla perusopetuksen oppimäärää vastaavat tiedot." Sitä, mitä tuo muu tapa on, ei määritellä. Tämä tarkoittaa, että vanhemmilla on täysi vapaus päättää, miten he kantavat vastuun lastensa oppivelvollisuuden hoitamisesta. Tästä muusta tavasta ei myöskään ole kuvattu minkäänlaista ilmoitus- tai raportointivelvollisuutta.
Samassa pykälässä, kolmannessa momentissa mainitaan seuraavaa: "Jos oppivelvollinen ei osallistu tämän lain mukaisesti järjestettyyn opetukseen, oppivelvollisen asuinkunnan tulee valvoa oppivelvollisen edistymistä." Tässäkään tapauksessa ei tätä valvonnan tapaa määritellä mitenkään, vaan kyse on asuinkunnan ja kotioppilaan vanhempien tai huoltajien välinen neuvottelutilanne. Oppivelvollisuuden laiminlyömisen voidaan kuitenkin katsoa vakavasti vaarantavan lapsen kasvun ja kehityksen, joten kyse on lastensuojelun piiriin kuuluvasta asiasta.
14 §:ssä määritellään: "Opetushallitus päättää perusopetuksen eri oppiaineiden ja aihekokonaisuuksien, oppilaanohjauksen ja muun tässä laissa tarkoitetun opetuksen tavoitteista ja keskeisistä sisällöistä – –" Käytännössä tämä tarkoittaa, että opetushallituksen julkistamat opetussuunnitelman perusteet määräävät myös kotiopetuksen sisällöt ja tavoitteet.
Koulun kirjoilla tapahtuvaan kotiopetukseen liittyy 18 § sisältäen seuraavat kohdat: "Oppilaan opiskelu voidaan järjestää osittain toisin kuin tässä laissa ja sen nojalla säädetään ja määrätään, jos:
1) oppilaalla katsotaan joltakin osin ennestään olevan perusopetuksen oppimäärää vastaavat tiedot ja taidot;
2) perusopetuksen oppimäärän suorittaminen olisi oppilaalle olosuhteet ja aikaisemmat opinnot huomioon ottaen joltakin osin kohtuutonta; tai
3) se on perusteltua oppilaan terveydentilaan liittyvistä syistä."
Koulu voi siis järjestää kotiopetusta tai järjestää opetuksen muulla tavalla yllä mainituissa tapauksissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
www.vapaus.net - ohjeita kotioppijoille (Arkistoitu – Internet Archive)
Oppiomaantahtiin-keskusteluryhmä (Yahoo groups) (Arkistoitu – Internet Archive)
Kouluun liittyvät lait ja asetukset
Kotikoulu.net - kristilliseltä arvopohjalta toimivan Kotikouluverkoston kotikoulusivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Temirtaw

| Temirtaw (Теміртау) Temirtau, Темиртау |
| --- | --- |
 vaakuna
 Temirtaw
 Koordinaatit: 50.06°N, 72.965°E 
Valtio:  Kazakstan
Alue:  Karagandan alue
Väkiluku (2012)  ():  173 729
Aikavyöhyke:  UTC+5
Suuntanumero(t):  +7 7213
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Temirtaw (kaz. Теміртау) eli Temirtau (ven. Темиртау) on kaupunki Kazakstanin Karagandan alueella, lähellä Karagandaa. Asukkaita kaupungissa on 173 729 (2012).
Kaupungin kautta kulkee eurooppatie E125. Sinne johtaa sivurata ja siellä on rautatieasema.
Väestönkehitys

170 481 (1999)
169 590 (2009)
173 729 (2012, arvio)
Katunäkymä.
katunäkymä talvella.
Yliopiston rakennus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Temirtaw Wikimedia Commonsissa
Mildred Dunnock

| Mildred Dunnock |
| --- | --- |
 Mildred Dunnock vuonna 1956.
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. tammikuuta 1901 Baltimore, Maryland, Yhdysvallat
Kuollut: 5. heinäkuuta 1991 (90 vuotta) Oaks Bluffs, Maryland
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Mildred Dunnock (25. tammikuuta 1901 Baltimore, Maryland – 5. heinäkuuta 1991 Oaks Bluffs, Maryland) oli yhdys­valtalainen näyttelijä. Hänen ensimmäinen elo­kuvansa oli vuonna 1945 ensi-iltaan tullut Vilja viheriöi, jossa hän näytteli jo teatterissa esittämänsä Miss Ronsberryn roolin. Dunnock oli kahdesti ehdolla parhaan nais­sivu­osan Oscar-palkinnon saajaksi. Ehdokkaana hän oli rooleistaan elo­kuvissa Kauppa­matkustajan kuolema (1951) ja Nukkevaimo (1956). Dunnock on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle.
Osittainen filmografia

Vilja viheriöi (The Corn Is Green, 1945)
Kauppa­matkustajan kuolema (1951)
Mutta... kuka murhasi Harryn? (1955)
Rakasta minua hellästi (1956)
Nukkevaimo (1956)
Peyton Place – vihan tyyssija (1957)
Nunnan tarina (1958)
Ei rahasta (1960)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mildred Dunnock Wikimedia Commonsissa
Mildred Dunnock Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat 
Taiteenala:  Grammy Awards 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Elonet 
Muut:  SNAC 2
Valkeajärvi (Heinijärvi)

| Valkeajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Koordinaatit:  61°26′51″N, 22°55′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Heinijärven valuma−a (35.135)
Laskuoja:  laskuoja Aliseen Ritajärveen
Järvinumero:  35.135.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,6 m  
Pituus:  530 m  
Leveys:  330 m  
Rantaviiva:  1,521 km  
Pinta-ala:  8,992 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiValkeajärvi 
Valkeajärvi on Pirkanmaalla Sastamalan Karkussa Heinijärvellä sijaitseva järvi.
Maantiede

Valkeajärven pinta-ala on 9,0 hehtaaria ja sen pituus on 530 metriä ja leveys 330 metriä. Se muodostaa järvikolmikon yhdessä Alisen- ja Ylisen Ritajärven kanssa. Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa . Järven rannat ovat paikoitelleen erittäin lohkareikkoisia. Järvessä ei kuitenkaan ole saaria. Sen etelä- ja pohjoisrannalla on nuotiopaikat, ja länsi- ja etelärannalla on lisäksi laavut. Eteläiselle laavulle on rakennettu autotie, jonne on mahdollista saada kulkulupa. Muille kävijöille osoitetaan parkkipaikka Kylmäkoskenmaan ja Hornion väliseltä tieltä.
Luontoarvoja

Sastamalan kaupunki perusti vuonna 2014 Ritajärven luonnonsuojelualueen, johon järven rantametsät kuuluvat.
Vesistösuhteita

Valkeajärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Heinijärven valuma-alueeseen (35.135) se kuuluu. Järvestä laskee lyhyt oja sen itäpäästä Aliseen Ritajärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 101,6 metriä ja Alisella Ritajärvellä 101,2 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 0,4 metriä.
Historiaa

Vuosina 1855–1856 valmistuneessa Kalmbergin kartastossa sen karttanimi on ”Walkiajärvi”. Vuoden 1930 Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa on järvelle piirretty laskuoja Aliseen Ritajärveen. Molemmissa kartoissa järvi on autio eikä sen rannoilla ole ihmistoiminnan merkkejä. Tilanne on sama vuoden 1961 peruskartassa.
Ammunta kesäolympialaisissa 1988 – naisten 25 metrin urheilupistooli

| Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri | Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri | Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri | Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri | Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 m ilmakivääri |   | Miehet |   | Naiset |  |
| 50 m pienoiskiväärin makuu |  | Miehet |  |  |  |
| 50 m pienoiskiväärin asentokilpailu |  | Miehet |  |  |  |
| 50 m vakiopienoiskiväärin asentokilpailu |  |  |  | Naiset |  |
| Pistooli | Pistooli | Pistooli | Pistooli | Pistooli |  |
| 10 m ilmapistooli |  | Miehet |  | Naiset |  |
| 25 m olympiapistooli |  | Miehet |  |  |  |
| 25 m urheilupistooli |  |  |  | Naiset |  |
| 50 m vapaapistooli |  | Miehet |  |  |  |
| Haulikko | Haulikko | Haulikko | Haulikko | Haulikko |  |
| Metsästyshaulikko (skeet) |  | Avoin | Avoin | Avoin |  |
| Olympiahaulikko (trap) |  | Avoin | Avoin | Avoin |  |
| Riistamaali | Riistamaali | Riistamaali | Riistamaali | Riistamaali |  |
| 50 m villikarju |  | Miehet |  |  |  |
Naisten 25 m urheilupistooli ammuttiin 19. syyskuuta. Kilpailun voitti Neuvostoliiton Nino Salukvadze tuloksella 690 (591+99), joka on uusi finaali olympiaennätys.
Peruskilpailun jälkeen kilpailua johti jugoslavialainen Jasna Šekarić ennen neuvostoliittolaista Nino Salukvadzea. He kummatkin olivat ampuneet 591 pistettä, joka on uusi peruskilpailun olympiaennätys. Šekarićin ja Salukvadzen uskottiin ratkaisevan kullan ja hopean kohtalon, mutta Šekarić ampui finaalissa vain 95 pistettä. Šekarić putosi pronssille ja japanilainen Tomoko Hasegawa sai hopeaa paremman finaalin takia. Kullan vei ylivoimaisesti Salukvadze, joka ampui finaalissa 99 pistettä.
Suomalaisia ampujaa ei lajissa kilpaillut, vaikka Suomi olisikin saanut yhden edustajan kilpailuun. Suomi jätti tilaisuuden käyttämätä, koska kukaan suomalainen ei ollut erityisesti harjoitellut kyseistä lajia.
| --- | --- |
Kultaa:  Nino Salukvadze Neuvostoliitto (URS)
Hopeaa:  Tomoko Hasegawa Japani (JPN)
Pronssia:  Jasna Šekarić Jugoslavia (YUG)
Finaali

|  | Urheilija | Maa | Perus- kilpailu | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | Sarja | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Sarja | Finaali | Yhteensä | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nino Salukvadze |  Neuvostoliitto | 591 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 50 | 10 | 10 | 10 | 10 | 9 | 49 | 99 | 690 | FOE |
| 2 | Tomoko Hasegawa |  Japani | 587 | 10 | 10 | 10 | 10 | 9 | 49 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 50 | 99 | 686 |  |
| 3 | Jasna Šekarić |  Jugoslavia | 591 | 10 | 10 | 10 | 9 | 9 | 48 | 10 | 10 | 9 | 9 | 9 | 47 | 95 | 686 |  |
| 4 | Lieselotte Breker |  Länsi-Saksa | 585 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 50 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 50 | 100 | 685 | (6. sarja 100) |
| 5 | Ágnes Ferencz |  Unkari | 585 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 50 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 50 | 100 | 685 | (6. sarja 99) |
| 6 | Kristina Fries |  Ruotsi | 586 | 10 | 10 | 10 | 10 | 9 | 49 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 50 | 99 | 685 |  |
| 7 | Evelyne Manchon |  Ranska | 586 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 50 | 10 | 10 | 10 | 9 | 9 | 48 | 98 | 684 |  |
| 8 | Marina Dobrantševa |  Neuvostoliitto | 585 | 10 | 10 | 10 | 9 | 9 | 48 | 10 | 10 | 10 | 10 | 9 | 49 | 97 | 682 |  |
Will Geer

| Will Geer |
| --- | --- |
 Will Geer ja Ellen Corby Waltonin perheessä.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. maaliskuuta 1902 Frankfort, Indiana, Yhdysvallat
Kuollut: 22. huhtikuuta 1978
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Zebulon Walton televisiosarjassa Waltonin perhe
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Will Geer (9. maaliskuuta 1902 Frankfort, Indiana – 22. huhtikuuta 1978) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Televisiosarjassa Waltonin perhe hän esitti perheen isoisää Zebulon Waltonia. Lisäksi hän vieraili muun muassa televisiosarjoissa Lemmenlaiva, Vaimoni on noita, Gunsmoke ja Vaarallinen tehtävä.
Vuonna 1951 Geer joutui HUACin, eli epäamerikkalaista toimintaa tutkineen senaatin komitean kuultavaksi, kehuttuaan Neuvostoliiton elokuvaa ja näyttämötaidetta kommunistisen puolueen lehdessä. Sen seurauksena hän joutui Hollywoodin mustalle listalle, eikä saanut näyttelijäntöitä ennen vuotta 1962, jolloin hän esiintyi Otto Premingerin elokuvassa Myrskyä Washingtonissa. Sitä ennen hän perusti Will Geer Theatricum Botanicum -näyttelijäryhmän muiden mustalla listalla olleiden näyttelijöiden kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Will Geer Wikimedia Commonsissa
Will Geer Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
the-waltns.com: Zebulon Walton (Will Geer) (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Korea 
Taiteenala:  Emmy Awards  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Angelus Exuro pro Eternus

| Angelus Exuro pro Eternus Dark Funeral |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 18. marraskuuta 2009
 Tuottaja(t): Peter Tägtgren
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 46.58
 Levy-yhtiö: Regain
Dark Funeralin muut julkaisut
| Attera Totus Sanctus 2005 | Angelus Exuro pro Eternus 2009 | Where Shadows Forever Reign 2016 |
Angelus Exuro pro Eternus on ruotsalaisen black metal -yhtye Dark Funeralin viides studioalbumi. Albumin ensimmäinen painos sisältää bonus-DVD:n, jolla on noin 55 minuuttia aiemmin julkaisematonta materiaalia, joka on kuvattu yhtyeen 15-vuotisjuhlakonsertissa 2008. Levy on myös Dark Funeralin viimeinen Emperor Magus Galigulan kanssa. Vuonna 2010 Summer Breeze -festivaaleilla Saksassa hän ilmoitti tämän olevan viimeinen keikka, jolla hänet tullaan näkemään Dark Funeralin riveissä.
Kappaleet

| --- | --- |
 CD The End of Human Race – 4.43  The Birth of the Vampiir – 4.50  Stigmata – 5.06  My Funeral – 5.30  Angelus Exuro pro Eternus – 5.04  Demons of Five – 4.48  Declaration of Hate – 5.24  In My Dreams – 6.30  My Latex Queen – 5.21 :  DVD: Live at P&L Festival Kuvattu Borlängessa, Ruotsissa, 28. heinäkuuta 2008. Intro  King Antichrist  Diabolis Interium  The Secrets of The Black Arts  The Arrival of Satan's Empire  Goddess of Sodomy  666 Voices Inside  Vobiscum Satanas  Hail Murder  Atrum Regina  An Apprentice of Satan
Arviot

About.com:
Allmusic:
Chronicles of Chaos:
Imperiumi: 7/10
Kaaoszine: 6/10
V2.fi:
Aiheesta muualla

Angelus Exuro pro Eternus Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Angelus Exuro pro Eternus Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Barbara Bel Geddes

| Barbara Bel Geddes |
| --- | --- |
 Barbara Bel Geddes vuonna 1955.
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. lokakuuta 1922 New York
Kuollut: 8. elokuuta 2005 (82 vuotta) Northeast Harbor, Maine
Aiheesta muualla
www.barbarabelgeddes.com
IMDb 
Elonet
Barbara Bel Geddes (31. lokakuuta 1922 – 8. elokuuta 2005) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.
Bel Geddesin elokuvaura alkoi vuonna 1947 Henry Fondan tähdittämästä elokuvasta Pitkä yö (The Long Night). Vuonna 1948 hän oli ehdolla parhaan naissivuosan Oscar-palkinnon saajaksi elokuvasta Muistan äidin (I Remember Mama, 1948). Hänen kuuluisin elokuvaroolinsa lienee Hitchcockin Vertigossa (1958), jossa hän näytteli päähenkilön entistä tyttöystävää.
Bel Geddes menestyi loistavasti myös teatterissa ja hän oli pari kertaa ehdolla Tony-palkinnon saajaksi.
Bel Geddesin tunnetuin roolityö on televisiosarja Dallasin Miss Ellie. 1980-luvun suosituimpiin kuuluva sarja teki hänestä tunnetun ympäri maailman. Hän on myös ainut prime time -saippuatähti, joka on voittanut Emmy-palkinnon parhaana draamanäyttelijättärenä. Donna Reed tuurasi Bel Geddesiä 1984–1985 Miss Ellien roolissa tämän ollessa sairauslomalla sydänkohtauksen takia.
Bel Geddes on kirjoittanut myös kaksi lastenkirjaa: I Like to Be Me (1963) ja So Do I (1972).
Bel Geddes kuoli keuhkosyöpään kotonaan Mainessa vuonna 2005.
Barbara Bel Geddesin isä oli lavastaja ja teollinen muotoilija Norman Bel Geddes.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Barbara Bel Geddes Wikimedia Commonsissa
Barbara Bel Geddes Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Barbara Bel Geddesin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa[vanhentunut linkki]
Viralliset kotisivut
| n k Primetime Emmy parhaasta naispääosasta draamasarjassa |
| --- | --- |
1980–1999:  Barbara Bel Geddes (1980)  Barbara Babcock (1981)  Michael Learned (1982)  Tyne Daly (1983)  Tyne Daly (1984)  Tyne Daly (1985)  Sharon Gless (1986)  Sharon Gless (1987)  Tyne Daly (1988)  Dana Delany (1989)  Patricia Wettig (1990)  Patricia Wettig (1991)  Dana Delany (1992)  Kathy Baker (1993)  Sela Ward (1994)  Kathy Baker (1995)  Kathy Baker (1996)  Gillian Anderson (1997)  Christine Lahti (1998)  Edie Falco (1999) 
2000–:  Sela Ward (2000)  Edie Falco (2001)  Allison Janney (2002)  Edie Falco (2003)  Allison Janney (2004)  Patricia Arquette (2005)  Mariska Hargitay (2006)  Sally Field (2007)  Glenn Close (2008)  Glenn Close (2009)  Kyra Sedgwick (2010)  Julianna Margulies (2011)  Claire Danes (2012)  Claire Danes (2013)  Julianna Margulies (2014)  Viola Davis (2015) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Emmy Awards 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Ammunta kesäolympialaisissa 1988 – naisten 50 metrin pienoiskiväärin moniasentokilpailu

| Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri | Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri | Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri | Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri | Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 m ilmakivääri |   | Miehet |   | Naiset |  |
| 50 m pienoiskiväärin makuu |  | Miehet |  |  |  |
| 50 m pienoiskiväärin asentokilpailu |  | Miehet |  |  |  |
| 50 m vakiopienoiskiväärin asentokilpailu |  |  |  | Naiset |  |
| Pistooli | Pistooli | Pistooli | Pistooli | Pistooli |  |
| 10 m ilmapistooli |  | Miehet |  | Naiset |  |
| 25 m olympiapistooli |  | Miehet |  |  |  |
| 25 m urheilupistooli |  |  |  | Naiset |  |
| 50 m vapaapistooli |  | Miehet |  |  |  |
| Haulikko | Haulikko | Haulikko | Haulikko | Haulikko |  |
| Metsästyshaulikko (skeet) |  | Avoin | Avoin | Avoin |  |
| Olympiahaulikko (trap) |  | Avoin | Avoin | Avoin |  |
| Riistamaali | Riistamaali | Riistamaali | Riistamaali | Riistamaali |  |
| 50 m villikarju |  | Miehet |  |  |  |
Naisten 50 m vakiokiväärin asentokilpailu ammuttiin 21. syyskuuta. Kilpailun voitti Saksan liittotasavallan Silvia Sperber tuloksella 685.6 (590+95.6).
Suomea lajissa edustivat Pirjo Peltola ja Sirpa Ylönen. Peltola oli kymmenes tuloksella 580 ja Ylönen 27. tuloksella 572.
| --- | --- |
Kultaa:  Silvia Sperber Saksan liittotasavalta (FRG)
Hopeaa:  Vesela Letševa Bulgaria (BUL)
Pronssia:  Valentina Tšerkasova Neuvostoliitto (URS)