stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
25. kesäkuuta
Juhlapäiviä

Slovenia ja Kroatia: Dan državnosti (vuoden 1991 itsenäistymisjulistuksen juhlapäivä).
Suomi ja Ruotsi: juhannus päivän osuessa lauantaille.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 25. kesäkuuta: |  |
:   Álvaro Siza Vieira 1530 – Luterilaisten kirkkojen tärkein tunnustuskirja Augsburgin tunnustus annettiin Augsburgin valtiopäivillä Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarille Kaarle V:lle.  1678 – Elena Cornaro Piscopia valmistui ensimmäisenä naisena filosofian tohtoriksi.  1933 – Portugalilainen arkkitehti Álvaro Siza Vieira syntyi.  1941 – Jatkosota alkoi puna-armeijan pommitettua useita suomalaisia kaupunkeja.  1963 – Laulaja-lauluntekijä George Michael syntyi.  1991 – Jugoslavian hajoaminen alkoi, kun Kroatia ja Slovenia itsenäistyivät.  
Katso myös: kalenteri ~ 24. kesäkuuta, 26. kesäkuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
1929

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1929 oli normaalivuosi, joka alkoi tiistaista.
Tapahtumia > huhtikuu–kesäkuu

1. huhtikuuta – Tulipalo tuhosi Sääksmäen keskiaikaisen kivikirkon ja kellotapulin.
19. huhtikuuta – Presidentti Lauri Kristian Relander hajotti eduskunnan, koska se ei ollut hyväksynyt hallituksen esitystä virkamiesten palkkojen korottamisesta.
2. toukokuuta – Mansoniemen auto-onnettomuus : neljä henkilöä hukkui kun henkilöauto syöksyi lautalta järveen Ikaalisten Mansoniemen salmessa.
8. toukokuuta – Norja liitti alueisiinsa Jan Mayenin saaren.
18. toukokuuta – Georg Malmstén levytti Berliinissä ensimmäisen iskelmänsä, valssin ”Särkynyt onni”. Levyä myytiin gramofonikuumeen siivittämänä 17 000 kappaletta.
20. toukokuuta – Barcelonan maailmannäyttelyn avajaiset – avoinna aina 15. tammikuuta 1930 asti.
25. toukokuuta – Imatran vesivoimalaitos valmistui. Kosken uoma oli ensimmäisen kerran kuivana.
28. toukokuuta – Paraisten Bläsnäsin kylässä tuhoutui kymmenen rakennusta tulipalossa.
31. toukokuuta – Britannian vaalit johtivat umpikujaan, liberaalipuolueesta tuli ratkaisija vallanjaossa.
8. kesäkuuta – Ramsay MacDonald perusti työväenpuolueen hallituksen.
13. kesäkuuta − Eduskunta hyväksyi uuden avioliittolain, jolla lakkautettiin miehen oikeus hallita vaimonsa omaisuutta ja edustaa vaimoaan oikeuden ja muiden viranomaisten edessä.
17. kesäkuuta − Turun tuomiokirkko vihittiin entisöinnin jälkeen uudelleen käyttöön. Samalla vietettiin kirkon 700-vuotisjuhla.
26. kesäkuuta − Forssan kauppalan keskustassa paloi Lounais-Hämeen Kauppa Oy:n autokorjaamo ja öljyvarasto, hotelli Seurahuone, VPK:n talo, työväentalo ja kaksi asuinrakennusta tuhopoltossa. Palossa tuhoutui myös noin parikymmentä autokorjaamossa ollutta autoa ja palon jälkeisissä korjaustöissä kuoli yksi henkilö. Palon sytyttäjä saatiin kiinni samana yönä.
Tapahtumia > heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Suomen eduskuntavaalien ensimmäinen päivä.
5. heinäkuuta – Scotland Yard takavarikoi kaksitoista D. H. Lawrencen alastonmaalausta siveettöminä.
9. heinäkuuta – Tulipalo tuhosi Ainolan huvilan Oulussa.
24. heinäkuuta – Ranskan pääministeri Raymond Poincaré erosi terveyssyistä, Aristide Briand tuli hänen seuraajakseen.
24. heinäkuuta – Kellogg–Briand-sopimus kielsi sodan ulkopolitiikan välineenä. Se allekirjoitettiin Pariisissa 27. elokuuta 1928 ja kaikkiaan 62 valtiota liittyi siihen. Nürnbergin oikeudenkäynneissä nostettiin sen nojalla syytteitä rikoksista rauhaa vastaan.
31. heinäkuuta – Suomi liittyi Kellogg-Briand-sopimukseen.
1. elokuuta – Suomen kommunistit järjestivät Punaisena päivänä tunnetun mielenosoituksen.
8. elokuuta – Saksalainen ilmalaiva Graf Zeppelin aloitti maailmanympärilennon (se päättyi 29. elokuuta).
16. elokuuta − Presidentti Relander myönsi eron Oskari Mantereen hallitukselle ja nimitti Kyösti Kallion muodostaman hallituksen.
21. elokuuta – Rauman ulkosatamassa Laitsaaressa ollut 2 hehtaarin laajuinen lautatarha-alue tuhoutui tulipalossa. Palossa tuhoutui lähes 2 000 standarttia puutavaraa, konttori- ym. rakennuksia, varastosuojia, osa satamalaituria ja proomuja. Vahingot olivat noin kuusi miljoonaa markkaa.
4. syyskuuta – Suomen ulkoministeri Hjalmar Procopé puhui Kansainliiton 9. yleiskokouksen avajaisistunnossa järjestön optimistisesta tulevaisuudesta. Procopén hyvä ranskan kielen taito herätti yleistä huomiota.
5. syyskuuta – Aristide Briand esitteli suunnitelman ”Euroopan yhdysvalloista”.
7. syyskuuta – Höyrylaiva Kuru kaatui ja upposi Näsijärvellä Tampereen edustalla, 133–138 kuollutta.
17. syyskuuta – Liettuan presidentti Augustinas Voldemaras syrjäytettiin vallankaappauksessa, maan johtoon nousi Antanas Smetona.
19. syyskuuta – Ensimmäinen äänielokuva esitettiin Suomessa, kun amerikkalainen elokuva Sonny Boy sai Suomen ensi-iltansa helsinkiläisessä Capitol-elokuvateatterissa.
Tapahtumia > lokakuu–joulukuu

3. lokakuuta − Iso-Britannia ja Neuvostoliitto solmivat jälleen diplomaattisuhteet, jotka Britannia oli katkaissut vuonna 1927.
22. lokakuuta – Aristide Briandin hallitus kaatui Ranskassa.
24. lokakuuta – Suuri lama alkoi: ”Musta torstai”, jota seurasi ”Musta tiistai” (29. lokakuuta). New Yorkin pörssi romahti ja maailmanlaajuinen talouskriisi alkoi.
29. lokakuuta – Radio-orkesteri piti ensimmäisen julkisen konserttinsa Helsingin yliopiston juhlasalissa.
11. marraskuuta – Suomen katolinen kirkko merkittiin Suomen uskonnollisten yhdyskuntien rekisteriin.
11. marraskuuta – Kuunari Drakenin haaksirikossa Utön luona kuoli viisi laivan 11 hengen miehistöstä.
16. marraskuuta – Kommunistien hallitsema Suomen Ammattijärjestö julisti yleislakon osoittaakseen lojaaliutta Tammisaaren ”yliopiston” eli pakkotyölaitoksen vankien aloittamalle syömälakolle. Lakko kuivui kuitenkin nopeasti kokoon, koska siihen osallistui vain 5–10 prosenttia työläisistä, ja nämäkin palasivat vapaaehtoisesti työpaikoilleen seuraavana päivänä.
18. marraskuuta – 7,2 richterin maanjäristys Newfoundlandin etelärannikolla rikkoi 12 merenalaista lennätinkaapelia ja laukaisi tsunamin, joka surmasi 28 ihmistä Burin niemimaan alueella.
24. marraskuuta – Lapuan työväentalolla keskeytettiin Lapuan haastejuhlat -niminen tapahtuma ja riisuttiin punaiset paidat kommunistinuorten yltä. Väkijoukon mielestä mielenosoittajat harjoittivat Jumalan ja isänmaan pilkkaamista.
29. marraskuuta – Amiraali Richard E. Byrd lensi ensimmäisenä etelänavan yli.
1. joulukuuta – Vientirauha-järjestön entinen piiriasiamies Kustaa Tiitu ja Ilkka-lehden päätoimittaja Artturi Leinonen järjestivät Lapualla kansalaiskokouksen, johon osallistui noin 2 000 ihmistä. Kokouksessa vaadittiin kaikkien kommunististen järjestöjen ehdotonta ja lopullista kieltämistä.
2. joulukuuta – Ensimmäinen puhelinkioski otettiin käyttöön Lontoossa.
6. joulukuuta – Lapualla pidetyssä kansalaiskokouksessa muodostettu lähetystö saapui Helsinkiin ja saattoi hallituksen tietoon kokouksessa esitetyt ponnet.
11. joulukuuta – Neljä kommunisteja vastustanutta kansalaislähetystöä kävi presidentti Relanderin puheilla.
21. joulukuuta – Vaasan satamassa sai Munsmon ja Vaasan välillä liikennöinyt pieni vuorolaiva Villan jäissä liikkuessaan vuodon ja kaatui matkustajien rynnättyä laivan laidalta toiselle. 40 henkilöä joutui veden varaan ja kaksi laivan kajuuttaan jäänyttä menetti henkensä.
29. joulukuuta – ”Musta lauantai”: Apiassa Samoalla sattunut yhteenotto mielenosoittajien ja Uuden-Seelannin poliisin välillä.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

lokakuu – Hämeensilta vihittiin käyttöön Tampereella.
Lapuan liike muodostettiin.
Suomen itsenäisyyspäivä säädettiin palkalliseksi vapaapäiväksi.
Edwin Hubble osoitti galaksien liikkuvan poispäin (Hubblen laki).
Imatrankoski padottiin.
Syntyneitä > heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Gerald Edelman, vuoden 1972 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biologi (k. 2014)
1. heinäkuuta – Olli-Matti Ronimus, suomalainen runoilija (k. 2005)
2. heinäkuuta – Imelda Marcos, Filippiinien diktaattorin Ferdinand Marcosin puoliso
6. heinäkuuta – Hélène Carrère d’Encausse, ranskalainen historioitsija (k. 2023)
9. heinäkuuta – Hassan II, Marokon kuningas 1961–1999 (k. 1999)
28. heinäkuuta – Jacqueline Kennedy Onassis, Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedyn ja myöhemmin Aristoteles Onassiksen puoliso (k. 1994)
31. heinäkuuta – Don Murray, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2024)
1. elokuuta – Hafizullah Amin, Afganistanin presidentti (k. 1979)
5. elokuuta – Rolando Alarcón, chileläinen laulaja, lauluntekijä ja runoilija (k. 1973)
7. elokuuta – Yrjö Ahmavaara, suomalainen teoreettisen fysiikan, matematiikan ja psykologian professori ja Suomen akatemian tutkijaprofessori (k. 2015)
8. elokuuta – Ronnie Biggs, brittiläinen rikollinen (k. 2013)
14. elokuuta – Osvaldo Reig, argentiinalainen paleontologi (k. 1992)
16. elokuuta – Yrjö Littunen, suomalainen sosiologi (k. 1994)
20. elokuuta – Gerda Antti, ruotsalainen kirjailija
22. elokuuta – Pauli Toivonen, suomalainen ralliautoilija (k. 2005)
24. elokuuta – Jasser Arafat (”Abu Ammar”), vuoden 1994 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Palestiinan presidentti, Palestiinan vapautusjärjestön puheenjohtaja ja Fatahin johtaja (k. 2004)
29. elokuuta – Tellervo Maria Koivisto, suomalainen poliitikko ja ammattikoulunopettaja (k. 1982)
5. syyskuuta – Andrijan Nikolajev, neuvostoliittolainen kosmonautti (k. 2004)
7. syyskuuta – Yves Lacoste, ranskalainen maantieteilijä
10. syyskuuta – Pentti Siimes, suomalainen näyttelijä (k. 2016)
11. syyskuuta – Kenji Ekuan, japanilainen teollinen muotoilija (k. 2015)
11. syyskuuta – Pentti Happonen, suomalainen taidemaalari (k. 2009)
15. syyskuuta – Johannes Dyba, saksalainen katolisen kirkon arkkipiispa (k. 2000)
15. syyskuuta – Murray Gell-Mann, vuoden 1969 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko, kvarkkien keksijä (k. 2019)
17. syyskuuta – Stirling Moss, brittiläinen kilpa-autoilija ja F1-kuljettaja (k. 2020)
24. syyskuuta – Veikko Ahvenainen, suomalainen harmonikkataiteilija
30. syyskuuta – Helga Gitmark, norjalainen poliitikko (k. 2008)
Syntyneitä > lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Bonnie Owens, yhdysvaltalainen country-musiikin laulaja (k. 2006)
2. lokakuuta – Wava Stürmer, suomenruotsalainen kirjailija ja sanoittaja (k. 2022)
6. lokakuuta – Bruno Cremer, ranskalainen näyttelijä (k. 2010)
15. lokakuuta – Jorma Weneskoski, suomalainen muusikko (k. 2006)
16. lokakuuta – Lea Pennanen, suomalainen lastenkirjailija (k. 2019)
21. lokakuuta – Ursula K. Le Guin, yhdysvaltalainen tieteis- ja fantasiakirjailija (k. 2018)
28. lokakuuta – Joan Plowright, englantilainen näyttelijä (k. 2025)
29. lokakuuta – Jorma Tiittanen (”Titu”), suomalainen pilapiirtäjä, kuvittaja ja mainosgraafikko (k. 2017)
31. lokakuuta – Carlo Pedersoli (”Bud Spencer”), italialainen uimari ja näyttelijä (k. 2016)
2. marraskuuta – Erkki Pystynen, suomalainen professori ja poliitikko (Eduskunnan puhemies)
2. marraskuuta – Muhammad Rafiq Tarar, Pakistanin presidentti 1998–2001 (k. 2022)
2. marraskuuta – Richard Edward Taylor, vuoden 1990 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut kanadalais-yhdysvaltalainen fyysikko (k. 2018)
5. marraskuuta – Eeva Kantanen, suomalainen näyttelijä (k. 2011)
7. marraskuuta – Eric Kandel, vuoden 2000 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen psykiatri, neurologi ja biokemisti
9. marraskuuta – Imre Kertész, vuoden 2002 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut unkarilainen kirjailija (k. 2016)
11. marraskuuta – LaVern Baker, yhdysvaltalainen rhythm and blues -laulaja (k. 1997)
11. marraskuuta – Hans Magnus Enzensberger, saksalainen runoilija (k. 2022)
12. marraskuuta – Grace Kelly, yhdysvaltalainen näyttelijätär ja Monacon ruhtinatar (k. 1982)
15. marraskuuta – Ed Asner, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2021)
15. marraskuuta – Erkki Lahdes, suomalainen kasvatustieteen professori (k. 2006)
16. marraskuuta – Aarne Laurila, suomalainen professori (k. 2021)
18. marraskuuta – Louise Kaplan, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 2012)
21. marraskuuta – Carl Mesterton, suomalainen televisio-ohjaaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä (k. 2021)
22. marraskuuta – Mauri Heikkilä, suomalainen näyttelijä
23. marraskuuta – Hal Lindsey, yhdysvaltalainen evankelista ja kristillinen kirjailija
28. marraskuuta – Alvar Saukko, suomalainen Keskustan kansanedustaja (k. 2007)
30. marraskuuta – Leif Haraldseth, norjalainen poliitikko ja ammattiyhdistysjohtaja (k. 2019)
30. marraskuuta – Terho Toivonen, suomalainen lääkäri, kirjailija ja pakinoitsija (k. 1997)
3. joulukuuta – Hillar Aben, virolainen tieteilijä ja miekkailija (k. 2024)
5. joulukuuta – Annikki Tähti, suomalainen laulaja (k. 2017)
6. joulukuuta – Alain Tanner, sveitsiläinen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja (k. 2022)
9. joulukuuta – Suryakant Acharya, intialainen poliitikko (k. 2009)
9. joulukuuta – Bob Hawke, australialainen poliitikko, pääministeri 1983–1991 (k. 2019)
13. joulukuuta – Christopher Plummer, kanadalainen näyttelijä (k. 2021)
13. joulukuuta – Ebbe Schön, ruotsalainen etnologi ja kirjailija (k. 2022)
13. joulukuuta – Lars Skytøen, norjalainen poliitikko (k. 2016)
23. joulukuuta – Chet Baker, yhdysvaltalainen jazztrumpetisti (k. 1998)
30. joulukuuta – Juha Tikka, suomalainen kontra-amiraali ja merivoimien komentaja (k. 2001)
Kuolleita > tammikuu–maaliskuu

5. tammikuuta – Nikolai Nikolajevitš Romanov, venäläinen kenraali, keisari Nikolai I:n pojanpoika (s. 1856)
6. tammikuuta – O. W. Kankaanranta, suomalainen päätoimittaja ja pankinjohtaja (s. 1886)
13. tammikuuta – Wyatt Earp, yhdysvaltalainen šeriffi (Villin lännen asesankari) (s. 1848)
21. tammikuuta – Janne Ihamuotila, suomalainen Kokoomuksen kansanedustaja (s. 1868)
3. helmikuuta – Elisabeth Järnefelt, suomalainen taide- ja kulttuurivaikuttaja (s. 1839)
6. helmikuuta – Maria Kristiina, Espanjan kuningatar, kuningas Alfonso XII:n puoliso, sijaishallitsija 1885–1902 (s. 1858)
10. helmikuuta – Väinö Kunnas, suomalainen taidemaalari (s. 1896)
11. helmikuuta – Juhana II, Liechtensteinin ruhtinas (s. 1840)
14. helmikuuta – Tom Burke, yhdysvaltalainen pikajuoksija ja olympiavoittaja (s. 1875)
1. maaliskuuta – Wilhelm von Bode, saksalainen taidehistorioitsija ja museonjohtaja (s. 1845)
6. maaliskuuta – Iisakki Järvenpää, suomalainen puukkoseppä ja puukkotehtailija (s. 1859)
10. maaliskuuta – Taavi Pitkänen, suomalainen Sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustaja (s. 1892)
12. maaliskuuta – Asa Griggs Candler, yhdysvaltalainen liikemies, The Coca-Cola Companyn perustaja (s. 1851)
15. maaliskuuta – Ellef Ringnes, norjalainen liikemies (s. 1842)
17. maaliskuuta – Taavi Tainio, suomalainen toimittaja ja poliitikko (s. 1874)
20. maaliskuuta – Ferdinand Foch, Ranskan marsalkka (Ympärysvaltojen komentaja) (s. 1851)
24. maaliskuuta – Eva Topelius, suomalainen taidemaalari, Zacharias Topeliuksen tytär (s. 1855)
26. maaliskuuta – Ano Caselius, suomalainen kihlakunnantuomari ja kunnallispormestari (s. 1867)
31. maaliskuuta – Alexander Fedorovitš Nuorteva (”Santeri Nuorteva)”, suomalais-neuvostoliittolainen poliitikko (s. 1881)
Kuolleita > huhtikuu–kesäkuu

4. huhtikuuta – Karl Benz, saksalainen insinööri (bensiinikäyttöisen auton ja polttomoottorin keksijä) (s. 1844)
9. huhtikuuta – Emil Sivori, suomalainen urkuri, musiikinopettaja, kuoronjohtaja ja kansansävelmien kerääjä (s. 1864)
20. huhtikuuta – Henrik, Preussin prinssi, Saksan keisari Vilhelm II:n veli ja Saksan laivaston suuramiraali (s. 1862)
21. huhtikuuta – Christian Holtermann Knudsen, norjalainen sosiaalidemokraattisen työväenliikkeen pioneeri (s. 1845)
23. huhtikuuta – Ilmari Haapakoski, suomalainen kapteeni, kirjankuvittaja ja koristetaiteilija (s. 1893)
23. huhtikuuta – Rudolf Nilsen, norjalainen runoilija (s. 1901)
27. huhtikuuta – Josef Stenbäck, suomalainen kirkkoarkkitehti (Mikkelin tuomiokirkko) (s. 1854)
6. toukokuuta – Olli Zitting, suomalainen kokoomuslainen poliitikko (s. 1872)
11. toukokuuta – Yrjö Kemppainen, suomalainen toimittaja ja kirjailija (s. 1881)
20. toukokuuta – Adolf Lindfors, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (s. 1857)
21. toukokuuta – Archibald Primrose, brittiläinen poliitikko ja pääministeri (s. 1847)
5. kesäkuuta – A. V. Koskimies, suomalainen koulumies, kielitieteilijä, kirjallisuudentutkija ja runoilija (s. 1856)
7. kesäkuuta – Egid William Elfvengren, suomalainen hovioikeuden presidentti (s. 1860)
15. kesäkuuta – Charles F. Brush, yhdysvaltalainen keksijä ja tiedemies (s. 1849)
16. kesäkuuta – Oldfield Thomas, brittiläinen eläintieteilijä (k. 1858)
20. kesäkuuta – Toini Kalima, suomalainen kirjallisuuden suomentaja (s. 1884)
Kuolleita > heinäkuu–syyskuu

3. heinäkuuta – Dustin Farnum, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1874)
4. heinäkuuta – Maria Järnefelt-Palmgren (”Maikki Järnefelt”), suomalainen oopperalaulaja (s. 1871)
11. heinäkuuta – August Isaksson, suomalainen toimittaja ja Sosialistisen työväen ja pienviljelijäin eduskuntaryhmän kansanedustaja (s. 1886)
15. heinäkuuta – Hugo von Hofmannsthal, itävaltalainen kirjailija, näytelmäkirjailija ja esseisti (s. 1874)
16. heinäkuuta – Karl Pentzin, suomalainen kauppias, sahanomistaja ja lahjoittaja (k. 1849)
1. elokuuta – Gregers Gram, norjalainen poliitikko (s. 1846)
3. elokuuta – Thorstein Veblen, norjalais-yhdysvaltalainen sosiologi ja taloustieteijä (s. 1857)
4. elokuuta – Carl Auer von Welsbach, itävaltalainen kemisti, harvinaisten maametallien tutkija (s. 1858)
17. elokuuta – Jalmari Hahl, suomalainen kirjailija, opettaja ja suomentaja (s. 1869)
19. elokuuta – Sergei Djagilev, venäläis-ranskalainen taidearvostelija ja baletinjohtaja (s. 1872)
24. elokuuta – U. T. Sirelius, suomalainen kansatieteilijä ja professori (s. 1872)
7. syyskuuta – Iida Vihuri, suomalainen SDP:n kansanedustaja (s. 1882)
8. syyskuuta – Edvard Jokela, suomalainen ammattiyhdistysjohtaja ja SDP:n kansanedustaja (s. 1889)
11. syyskuuta – Gilbert Clayton, brittiläinen tiedustelu-upseeri ja siirtomaahallinnon virkamies (s. 1875)
23. syyskuuta – Richard Adolf Zsigmondy, vuoden 1925 Nobelin kemianpalkinnon saanut itävaltalais-saksalainen kemisti (s. 1865)
Kuolleita > lokakuu–joulukuu

3. lokakuuta – Armas Lindgren, suomalainen arkkitehti (s. 1874)
3. lokakuuta – Gustav Stresemann, vuoden 1926 Nobelin rauhanpalkinnon saanut saksalainen ulkoministeri (s. 1878)
5. lokakuuta – Hilja Walldén, suomalainen kirjallisuuden suomentaja (s. 1871)
6. lokakuuta – Rosa Sillanpää, suomalainen Sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustaja (s. 1888)
21. lokakuuta – Vasil Radoslavov, bulgarialainen poliitikko (s. 1854)
28. lokakuuta – Bernhard von Bülow, Saksan valtakunnankansleri 1900–1909 (s. 1849)
1. marraskuuta – Habib Allah Kalakani, Afganistanin emiiri (s. noin 1890)
6. marraskuuta – Maximilian von Baden, Saksan valtakunnankansleri 1918 (s. 1867)
17. marraskuuta – Herman Hollerith, yhdysvaltalainen tilastotieteilijä, keksijä (reikäkorttikone) ja liikemies (s. 1860)
18. marraskuuta – Torleiv Hannaas, norjalainen filologi (s. 1874)
23. marraskuuta – Akseli Skutnabb, suomalainen saarnaaja ja uskonnollinen kirjailija (s. 1875)
24. marraskuuta – Georges Clemenceau, Ranskan pääministeri (s. 1841)
4. joulukuuta – K. V. Raitio, suomalainen kirjallisuuden suomentaja (s. 1889)
9. joulukuuta – Nikolai Gerard, venäläinen todellinen salaneuvos, Suomen kenraalikuvernööri 1905–1908 (s. 1838)
13. joulukuuta – Rosina Heikel, Suomen ensimmäinen naislääkäri (s. 1842)
19. joulukuuta – Julius Grotenfelt, suomalainen senaattori ja Korkeimman oikeuden presidentti (s. 1859)
20. joulukuuta – Émile Loubet, Ranskan presidentti 1899–1906 (s. 1838)
22. joulukuuta – Emil Lehtinen, suomalainen poliitikko (s. 1872)
26. joulukuuta – Pekka Ahmavaara, suomalainen poliitikko, valtiopäivämies ja kunnallisneuvos (s. 1862)
29. joulukuuta – Wilhelm Maybach, saksalainen moottorisuunnittelija ja teollisuusjohtaja (s. 1846)
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Louis de Broglie
Nobelin kemianpalkinto: Arthur Harden ja Hans von Euler-Chelpin
Nobelin lääketieteen palkinto: Christiaan Eijkman ja Sir Frederick Hopkins
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Thomas Mann
Nobelin rauhanpalkinto: Frank B. Kellogg
Muuta

Elokuvavuosi 1929
Kirjallisuusvuosi 1929
Suomen urheilu 1929
Jean-Michel Bellot

| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen EM-kilpailut  | Maa:   Ranska> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Rotterdam 1973 | seiväshyppy |  |
|  Pronssia | Grenoble 1981 | seiväshyppy |  |
Jean-Michel Bellot (s. 6. joulukuuta 1953 Neuilly-sur-Seine, Hauts-de-Seine, Ranska) on entinen ranskalainen seiväshyppääjä.
Bellot sijoittui seiväshypyssä Montréalin 1976 olympialaisissa seitsemänneksi tuloksella 540 cm. Moskovan 1980 olympialaisissa hän oli viides tuloksella 560 cm. Ulkoratojen EM-kilpailuihin hän osallistui Helsingissä 1971 ja Ateenassa 1982 mutta ei selviytynyt kummallakaan kerralla loppukilpailuun.
Sisäratojen EM-kilpailuissa Bellot saavutti kaksi pronssimitalia: Rotterdamissa 1973 tuloksella 530 cm ja Grenoblessa 1981 tuloksella 565 cm.
180-senttinen Bellot voitti seiväshypyssä Ranskan mestaruuden ulkoradoilla vuosina 1973, 1977 ja 1981 sekä hallissa vuosina 1972 ja 1975–1977. Toukokuussa 1976 hän hyppäsi Ranskan ennätyksen 546 cm. Ennätys pysyi hänen nimissään seuraavan vuoden elokuuhun asti. Uransa parhaan tuloksen 575 cm hän hyppäsi vuonna 1982.
Sylviane Geffray

Sylviane Geffray (o.s. Lévesque, ent. Fouache, s. 6. huhtikuuta 1953 Saint-Aubin-Routot, Seine-Maritime, Ranska) on entinen ranskalainen kestävyysjuoksija, jonka päälaji oli maraton.
Geffray sijoittui maratonilla Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 sijalle 18 ajalla 2.43.34. Splitin EM-kilpailuissa 1990 hän oli kahdeksas ajalla 2.39.21. Hän voitti maratonilla Ranskan mestaruuden vuosina 1983 ja 1985. Hän oli pituudeltaan 158 senttimetriä ja painoi kilpauransa aikana 47 kiloa.