stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yhdysvaltain historia
Toisen maailmansodan jälkeinen aika > 1990-luku ja Clintonin kausi

Demokraatti Bill Clinton nousi presidentiksi vuonna 1993 aikana, jolloin Yhdysvallat kärsi taloudellisista ongelmista ja tulehtuneista rotusuhteista. Clintonin kaudella 1993–2001 maa koki kuitenkin suurimman taloudellisen kasvun rauhanajan historiassaan. Yhdysvallat solmi Pohjois-Amerikan vapaakauppasopimuksen ja osallistui maailmalla muun muassa Israelin ja Palestiinan välisiin rauhanneuvotteluihin sekä Kosovon sodan lopettamiseen. Haitissa Yhdysvallat palautti syrjäytetyn Jean-Bertrand Aristiden valtaan vuonna 1994. Yhdysvallat joutui terroristien hyökkäysten kohteeksi New Yorkissa 1993, Keniassa ja Tansaniassa 1998 sekä Jemenissä 2000. Vuonna 1995 liittovaltion vastainen Timothy McVeigh surmasi 168 ihmistä räjäyttämällä virastorakennuksen Oklahomassa.
Toisen maailmansodan jälkeinen aika > Sisäinen väkivalta

1990-luvulla ja 2000-luvulla Yhdysvaltoja kuohuttivat useat joukkomurhat ja yhteiskunnalliset levottomuudet, kuten Rodney Kingin poliisipahoinpitely 1991, Los Angelesin mellakat 1992, Wacon piiritys ja verilöyly 1993, useat koulusurmat, kuten Columbine High Schoolissa vuonna 1999 ja Virginia Techissä vuonna 2007, Beltwayn ampumistapaukset 2002 sekä Fort Hoodin joukkoampuminen 2009 ja Tucsonin joukkoampuminen 2011.
Läpi 1990-luvun Yhdysvalloissa kasvoi sisäinen terrorismi, jossa maan kansalaiset halusivat ajaa yhteiskunnallista muutosta terrori-iskuilla tai osoittaa tyytymättömyyttä valtionhallintoon. Vuonna 1996 Yhdysvaltain viranomaiset saivat kiinni pommimies Unabomberin, joka oli lähettänyt kirjepommeja ympäri Yhdysvaltoja vuosina 1978–1995. Vuonna 1995 Oklahoma Cityn pommi-isku surmasi 168 ihmistä ja haavoitti satoja. Vuonna 2001 pernaruttokirjeet surmasivat viisi henkilöä.
Toisen maailmansodan jälkeinen aika > George W. Bushin kausi ja "terrorisminvastainen sota"

George W. Bushin presidenttikautta 2001–2009 leimasi taistelu kansainvälistä terrorismia vastaan. Syyskuussa 2001 noin 3 000 ihmistä kuoli  syyskuun 11. päivän iskuissa New Yorkiin ja Washingtoniin. Iskujen seurauksena presidentti Bush julisti ”terrorisminvastaisen sodan”. Sen myötä Yhdysvallat alkoi jahdata iskujen pääsyyllistä Osama bin Ladenia, ja aloitti sodan al-Qaidaa sekä Afganistanissa islamistista Taliban-liikettä vastaan. Vuonna 2003 Yhdysvallat ja kansainvälinen liittouma syrjäyttivät Saddam Husseinin Irakin sodassa mutta eivät onnistuneet palauttamaan järjestystä ja rauhoittamaan useita keskenään sotivia ryhmittymiä. Irakin sodasta sekä yhdysvaltalaisjoukkojen pitkittyneestä ja uhreja vaativasta läsnäolosta maassa tulikin hyvin epäsuosittu.
Bushin kausi muistetaan myös monista kielteistä julkisuutta saaneista aiheista, kuten kidutuksen käyttöönotosta, laittomista vankileireistä, salakuuntelusta, sotarikoksista, poliitikkojen taloudellisista kytköksistä ja valtionhallinnon valehtelusta. Bushin hallintoa arvosteltiin myös elokuussa 2005 iskeneen hurrikaani Katrinan seurausten hoidosta.
Toisen maailmansodan jälkeinen aika > Yhdysvaltain talouskriisi

Yhdysvaltojen talousjärjestelmä romahti vuonna 2008 maan pankkijärjestelmän lamaannuttua. Työttömyys kasvoi räjähdysmäisesti ja teollisuustuotanto pieneni. Talouden luottamus katosi ja valtava Sub-prime-asuntolainakupla tuli julkisuuteen, kun selvisi, että pankit olivat luotottaneet asunnonostajia ylisuurilla lainoilla, pankkien voittojen kasvattamiseksi. Deutsche Bankin arvion mukaan vuonna 2011 joka toisen yhdysvaltalaisen asunnonomistajan maksamatta oleva asuntolaina oli suurempi kuin heidän ostamansa asunnon arvo. Yhdysvallat veti perässään koko muun maailman syvään lamaan. Etenkin Yhdysvaltojen autoteollisuus koki kovia ja kävi konkurssin partaalla. Monet kansalaiset menettivät asuntonsa ja työttömien määrä nousi 15 miljoonaan. Monissa Yhdysvaltojen kaupungeissa tyhjien ja hylättyjen asuntojen määrä kasvoi ennennäkemättömiin mittoihin: 5,4 miljoonaa asuntoa oli tyhjillään maksamattomasta asuntolainasta johtuvan pakkolunastuksen vuoksi.
Maailmanlaajuinen talouskriisi koetteli Eurooppaa samalla tavalla kuin Yhdysvaltoja, mutta Yhdysvallat toipui siitä Eurooppaa paremmin. Maan työttömyysaste on laskenut kriisinaikaisesta kymmenestä prosentista kuuteen prosenttiin. Osakkeiden hinnat ovat nousseet vuosien 2009–2014 välillä yli kaksinkertaisiksi, rakennustoiminta on vilkastunut, ja asuntoja myydään taas entistä enemmän ja kalliimmalla.
Toisen maailmansodan jälkeinen aika > Barack Obaman kausi

Presidentti Barack Obaman (2009–2017) keskeinen tavoite oli ajaa läpi lainsäädäntö kohtuuhintaisesta terveydenhuollosta, niin sanottu Obamacare-uudistus, joka vahvistettiin laiksi maaliskuussa  2010.
Demokraatit hallitsivat Obaman presidenttikauden aluksi kongressia ja senaattia, ja republikaaninen puolue alkoi näkyvästi jarruttaa Obaman aloitteita. Libertaarikonservatiivit perustivat Teekutsuliikkeen, joka vastusti etenkin Obaman sairausvakuutusuudistusta.
Obaman kaudella Yhdysvallat alkoi vähentää osallistumistaan Irakin sotaan, ja Yhdysvaltain joukot lähtivät maasta lopullisesti talvella 2012. Yhdysvallat on osallistunut vuodesta 2014 alkaen Isisin vastaiseen taisteluun Syyriassa ja Irakissa. Yhdysvallat normalisoi suhteensa Kuubaan joulukuussa 2014.
Meksikonlahdella tapahtui vuonna 2010 suuri ja tuhoisa öljyonnettomuus. Vuonna 2012 itärannikolle iskenyt hurrikaani Sandy aiheutti yli 110 ihmisen kuoleman.
Wikileaks alkoi julkaista vuodesta 2010 alkaen Yhdysvaltain hallinnon salaisia dokumentteja. Yhdysvaltain erikoisjoukot surmasivat terroristijohtaja Osama bin Ladenin Pakistanissa toukokuussa 2011. Occupy Wall Street -liike protestoi vuonna 2011 näkyvästi maan finanssimaailman epäkohtia. Kesällä 2012 Yhdysvaltoihin laittomasti tulleiden siirtolaisten asemaa helpotettiin. Edward Snowden paljasti vuonna 2013 Yhdysvaltain kansallisen turvallisuusviraston harjoittaneen joukkovalvontaa. Afroamerikkalaisiin kohdistunut poliisiväkivalta on aiheuttanut mielenosoituksia ja mellakoita kesästä 2014 alkaen.
Obaman kahden presidenttikauden suurimmiksi ulkopoliittisiksi saavutuksiksi luetaan yleisesti Pariisin ilmastosopimus, Kuuban-suhteiden lientyminen ja Iranin ydinohjelmasopimuksen syntyminen. Yhdysvallat allekirjoitti Pariisin ilmastosopimuksen yhdessä 184 muun valtion kanssa joulukuussa 2015. Yhdysvallat surmasi terroristijohtaja Osama bin Ladenin toukokuussa 2011. Obaman aikakauden päättyessä Yhdysvaltain suhteessa Eurooppaan ei ollut suuria ongelmia. Siinä missä edellinen presidentti Bush jakoi Eurooppaa uuteen ja vanhaan, Obama ei jakolinjaa tunnustanut. Eurooppa näyttäytyi taantuvana taloutena, ja pragmaattisesti maailmaa katsova Yhdysvallat oli kiinnostuneempi kasvavista talouksista kuten Kiinasta.
Toisen maailmansodan jälkeinen aika > Donald Trumpin kausi

Republikaanien ja demokraattien välinen kuilu on syventynyt Yhdysvalloissa 2010-luvun aikana, ja konservatiivien ja liberaalien välit ovat tulehtuneet niin sanotussa kulttuurisodassa. Osapuolten välillä on hyvin erilaiset käsitykset hyvästä yhteiskunnasta ja oikeasta amerikkalaisuudesta. Myös maan media on jakaantunut republikaanipresidentti Donald Trumpin (2017–2021) vastustajiin ja tukijoihin. Trump lupasi vaalikampanjassaan asettaa Yhdysvallat etusijalle, taistella laitonta maahanmuuttoa ja terrorismin uhkaa vastaan, purkaa edeltäjänsä sairasvakuutusuudistuksen sekä neuvotella Yhdysvalloille edullisia kauppasopimuksia.
Vuosituhannen vaihteessa Yhdysvalloissa alkanut opioidikriisi julistettiin vuonna 2017 kansalliseksi terveyskriisiksi. Kahdenkymmenen edellisen vuoden aikana opioidien yliannostukseen oli kuollut Yhdysvalloissa yli 700 000 ihmistä, ja se oli maan historian pahin huume-epidemia.
Elokuussa 2017 Yhdysvallat ilmoitti virallisesti YK:lle vetäytyvänsä Pariisin ilmastosopimuksesta. Irtautumisprosessin on laskettu kestävän aina vuoteen 2020 asti. Toukokuussa 2018 Yhdysvallat vetäytyi Iranin ydinsopimuksesta.
Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean välit kiristyivät Pohjois-Korean ohjustestien vuoksi vuonna 2017. Sen jälkeen presidentti Trump ja Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un ovat tavanneet toisensa kolmessa huippukokouksessa, joissa ollaan pyritty lieventämään maiden välisiä jännitteitä. Konkreettisten tulosten Trumpin ja Kimin tapaamisista on arvioitu jääneen kuitenkin varsin vähäisiksi.
Lähi-idän politiikassa Yhdysvaltain välit Israeliin tiivistyivät. Presidentti Trump tunnusti joulukuussa 2017 Jerusalemin Israelin pääkaupungiksi ja ilmoitti Yhdysvaltojen siirtävän suurlähetystönsä Tel Avivista Jerusalemiin. Lokakuussa 2019 terroristijärjestö Isisin johtaja Abu Bakr al-Baghdadi kuoli Yhdysvaltain sotilasiskussa Pohjois-Syyriassa. Tammikuussa 2020 Yhdysvaltain ilmaiskussa Irakissa surmattiin erittäin vaikutusvaltainen iranilainen kenraali Qassem Suleimani
Yhdysvallat aloitti Kiinan kanssa kauppasodan. Yhdysvallat korotti keväällä 2019 kiinalaistuotteiden tullimaksuja ja Kiina vastasi vastatulleilla. Yhdysvallat katsoo Kiinan hyötyvän epäreilusti amerikkalaisten kustannuksella, eikä se hyväksy Kiinan toimintaa Etelä-Kiinan merellä. Yhdysvallat myös pitää kiinalaista teknologiajätti Huaweita kansallisena turvallisuusuhkana.
Yhdysvaltain työttömyysaste tammikuussa 2020 oli 3,6 prosenttia, ja työttömyys on alimmalla tasollaan liki vuosikymmeniin.
Toisen maailmansodan jälkeinen aika > Joe Bidenin kausi

Ensimmäisenä päivänään Yhdysvaltojen presidenttinä Joe Biden allekirjoitti 17 asetusta tai muuta dokumenttia muun muassa Yhdysvaltojen paluusta Pariisin ilmastosopimukseen ja Maailman terveysjärjestö WHO:hon.
Yhdysvalloissa aloitettiin COVID-joukkorokotukset, ja kahden kuukauden aikana 100 miljoonaa amerikkalaista oli jo rokotettu. Maskipakot aiheuttivat maan poliittisen kahtiajaon syvenemistä. Vuonna 2021 COVID-kuolemien määrä laski voimakkaasti, ja rajoituksia alettiin purkamaan. Hallitus sai läpi 1 900 miljardin dollarin American Rescue Plan Act -tuen pandemian vahinkojen korjaamiseksi sekä maan talouden ja vähätuloisten tukemiseksi. Maan talous lähti uudelleen kasvuun pandemian aikaisesta taantumasta. Samalla inflaatio kiihtyi ja hinnat nousivat. Myös Bidenin biljoonan dollarin infrastruktuurinkehityspaketti hyväksyttiin kongressissa.
Joukko presidentinvaalitulokseen pettyneitä Trumpin kannattajia rynnäköi kongressiin tammikuussa 2021. Liittovaltion laajuisen aborttioikeuden taannut korkeimman oikeuden päätös kumottiin korkeimmassa oikeudessa.
Yhdysvallat vetäytyi kokonaan Afganistanista. Venäjän hyökättyä Ukrainaan helmikuussa 2022 Yhdysvallat asettui tukemaan Ukrainaa.
Kirjallisuutta

Helo, Ari: Amerikan Yhdysvaltojen historia.  Ari Helo, 2022.  ISBN 978-952-94-6019-9
Henriksson, Markku: Tähtilipun maa: Yhdysvaltain alueen historia.  Tammi, 2021.  ISBN 9789520422899
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Outline of U.S. History, U.S. Department of State
U.S. National Archives
American Historical Association
Amerikan historia maittain
Antigua ja Barbuda
Argentiina
Bahama
Barbados
Belize
Bolivia
Brasilia
Chile
Costa Rica
Dominica
Dominikaaninen tasavalta
Ecuador
El Salvador
Grenada
Grönlanti¹
Guatemala
Guyana
Haiti
Honduras
Jamaika
Kanada
Kolumbia
Kuuba
Meksiko
Nicaragua
Panama
Paraguay
Peru
Puerto Rico¹
Saint Kitts ja Nevis
Saint Lucia
Saint Vincent ja Grenadiinit
Suriname
Trinidad ja Tobago
Uruguay
Venezuela
Yhdysvallat
1: Epäitsenäinen alue
Taiteilijan näkemys Mississippin kulttuurin aikaisesta kylästä joskus 1050–1400 jaa.
Mayflower satamassa. Laiva kuljetti pyhiinvaeltaja-uudisasukkaat nykyiseen Massachusettsiin. William Halsallin maalaus vuodelta 1882.
Brittien alueet vuonna 1750 kartassa punaisella
13 siirtokuntaa ovat punaisella, vaaleanpunaisen alueen Britannia sai sodassa Ranskaa vastaan ja oranssi alue oli Espanjan alla.
Yhdysvaltain osavaltiot sen mukaan, milloin niistä tuli osavaltioita.



  1776–1790
  1791–1799
  1800–1819

  1820–1839
  1840–1859
  1860–1879

  1880–1899
  1900–1950
  1959
Kuvasarja orjuuden kehityksestä Yhdysvalloissa vuosina 1789–1861. Punaisella orjuuden sallivat osavaltiot ja territoriot, sinisellä orjuuden lakkauttaneet.
Spotsylvanian taistelu sisällissodassa
Maahanmuuttajia saapumassa Ellis Islandille vuonna 1902.
Ensimmäinen mantereen ylittävä rautatie valmistui 1869.
Manhattan noin vuonna 1900.
Siirtolaisäiti Kaliforniassa vuonna 1936.
Vuoden 1945 Okinawan taistelu oli eräs toisen maailmansodan suurimmista taisteluista, johon Yhdysvallat osallistui.
Rock and roll -musiikki syntyi Yhdysvalloissa 1950-luvulla ja synnytti nuorisokulttuurin. Kuvassa Elvis Presley vuonna 1957 elokuvassa Rock’n roll -suosikki.
Martin Luther King ja mielenosoitus Washingtonissa 1963.
Yhdysvaltain avaruusohjelman Apollo 11 toi ensimmäiset ihmiset Kuun pinnalle vuonna 1969.
Yhdysvaltain suurlähetystön valtaus Teheranissa Iranissa marraskuussa 1979 aiheutti Yhdysvalloissa ulkopoliittisen kriisin.
Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan (vas.) ja varapresidentti George H. W. Bush vuonna 1981.
Presidentti Bill Clinton osallistui Israelin ja Palestiinan johtajien rauhanneuvotteluihin.
Terrori-isku World Trade Centeriin 11. syyskuuta aloitti maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen sodan.
Amerikkalaisia juhlimassa vuonna 2015 sitä, että samaa sukupuolta olevien avioliitto tuli mahdolliseksi.
Yhdysvaltain ulkoministeri John Kerry allekirjoittamassa Pariisin ilmastosopimusta.
Presidentti Donald Trump on pyrkinyt saamaan rahoitusta Meksikon-vastaiselle rajalle rakennettavalle muurille, jolla torjuttaisiin laitonta maahanmuuttoa ja huumeiden salakuljetusta. Kuvassa vasta valmistunutta raja-aitaa tammikuussa 2020.
Presidentti Donald Trump (toinen vasemmalta) vaimoineen vierailulla Israelissa vuonna 2017.
Tiia Hasa

| Tiia Hasa> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. huhtikuuta 1967 (ikä 57)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  televisiokuuluttaja
Aiheesta muualla
IMDb
Tiia Hasa (s. 24. huhtikuuta 1967) on suomalainen televisiokuuluttaja. Hän toimi pitkään TV2:n kuuluttajana aivan 1990-luvun alkuvuosista lähtien. Hänen työnsä muuttui niin kutsutuksi ”kanavaääneksi” vuonna 2012 – kasvoillaan esiintymisen hän joutui jättämään TV2:n kanavauudistuksen myötä. Hän on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri. Hänellä on neljä lasta.. Hasa esiintyi myös vuonna 1993 Kummelissa.lähde?
Johanna Pirttilahti-Mattila

Johanna Pirttilahti-Mattila (o.s. Pirttilahti, s. 6. toukokuuta 1968 Mouhijärvi) on suomalainen televisiokuuluttaja. Hän työskenteli Yle TV2 -kanavan kuuluttajana vuosina 1991–2012. Pirttilahti-Mattila valmistui Tampereen yliopistosta filosofian maisteriksi vuonna 1993. Hän on koulutukseltaan suomen kielen ja puheviestinnän opettaja. Hän on myös viestintäalan kouluttaja.
Pirttilahti-Mattila juonsi vuosina 2009 ja 2010 esitettyä Suomen Las Vegas -televisio-ohjelmaa Mikko Kivisen kanssa.
Vuoden 2010 Eurovision laulukilpailun finaalilähetyksessä Pirttilahti-Mattila ilmoitti Suomen antamat pisteet.
Pirttilahti-Mattila irtisanottiin Yleltä helmikuussa 2025. Hänen työsuhteensa Yleisradiolla päättyy 31. elokuuta.
Aiheesta muualla

Johanna Pirttilahden kotisivut
Zarathustralaisuuden vaikutus islamiin

Zarathustralainen symboli faravahar kuvaa luultavasti hallitsijan saamaa jumalan suosiota (far). Enkelit ovat persialaista alkuperää.
Zarathustralaisuuden vaikutus islamiin on kulkenut kahta reittiä. Persialaisella zarathustralaisuudella ja muilla Persian uskonnoilla oli huomattava vaikutus islamiin sekä suoraan että juutalaisuuden ja kristinuskon kautta. Islamissa on myös sellaisia zarathustralaisia aineksia, joita juutalaisuudessa ja kristinuskossa ei ole. Ne osoittavat zarathustralaisuuden suoraa vaikutusta islamiin. Zarathustralaisen uskonnon ainekset näkyivät pitkään esimerkiksi arabivalloittajien lyömissä kolikoissa, mikä ei vastaa islamilaisen kirjallisuuden myöhempiä kuvauksia uskonnollisten käsitysten jyrkästä vastakkaisuudesta 600-luvulla.
Epäsuora vaikutus

Sellaiset uskonnolliset aiheet kuin enkelit, viimeinen tuomio, ruumiin ylösnousemus, paholainen, paratiisi ja helvetti, toisiaan seuraavien varoittajaprofeettojen sarja, vapahtajan toinen tuleminen sekä maailmanlopun tapahtumat ovat persialaista alkuperää ja yhteistä lainaa Lähi-idän suuriin kirjauskontoihin. Ne ovat myös islaminuskon ydinasioita.
Suora vaikutus

Orientalistit ovat löytäneet myös joukon suoria yhtäläisyyksiä zarathustralaisuuden ja islamin välillä. Ne ovat asioita, jotka esiintyvät vain persialaisissa uskonnoissa ja islamissa mutta eivät kristinuskossa tai juutalaisuudessa. Nämä yhtäläisyydet ovat yllättäviä, koska islamin on katsottu syntyneen kaukana Persiasta Arabian niemimaalla. Joidenkin orientalistien mukaan samankaltaisuudet tukevat teoriaa, että islam ei olisi syntynyt Arabian niemimaalla vaan paljon pohjoisemmassa, mahdollisesti jopa Persian ylängöillä ja Khorasanissa Persian itäosissa.
Suora vaikutus > Hallitsijan rooli, suvaitsemattomuus

Ignaz Goldziher esitti vuonna 1900 Sorbonnen luennossaan useita esimerkkejä vaikutuksesta. Tärkeimpänä lainana Goldziher pitää teokraattista valtioaatetta eli ajatusta hallitsijasta Jumalan profeettana ja välikätenä. Islamissa tällainen hahmo oli profeetta Muhammed itse. Islamilaisesta valtiosta tuli sassanidien esikuvan mukaisesti uskonnollinen instituutio, jonka johdossa oli profeetan ”seuraaja”, mitä al-Mamunin uudelleen käyttöön ottama hallitsijan nimitys kalifi tarkoitti. Goldziherin mukaan al-Mamun omaksui suvaitsemattomat uskonnolliset asenteensa persialaisesta perinteestä, jossa tehtiin jyrkkä ero hyvien ja pahojen uskovien välillä. Kalifi perusti islamilaisen inkvisition (Mihna) vainoamaan kalifin valitsemasta tulkinnasta poikkeavia uskonoppineita.
Suora vaikutus > Puhtaus ja likaisuus

Persialainen vaikutus näkyy islamilaisessa lainsäädännössä. Sen rituaaliset käsitykset puhtaudesta ja likaisuudesta ovat zarathustralaisia. Islam omaksui heiltä oppinsa ei-uskovien (kafir) saastaisuudesta, joka tarttuu kosketuksen kautta. Heitä ei saanut ottaa ystäviksi (Koraani 3:118) ja heidän liikkumistaan oli rajoitettava, kuten Koraani toteaa: ”Uskovaiset, uskottomat ovat epäpuhtaita. Älkööt he siis saako lähestyä suojeltua temppeliä tämän vuoden jälkeen” (Koraani 9:28).
Hammastikut (miswak) olivat zarathustralaisten rituaalisen puhdistautumisen väline; tapa siirtyi islamiin ja on edelleen käytössä. Muhammedin kerrotaan sanoneen, että hammastikun käyttö teki rukouksen 75 kertaa arvokkaammaksi.  Ibn Hishamin Muhammed-elämäkerrassa profeetta käyttää hammastikkua myös kuolinvuoteella viimeisenä tekonaan: "Hän puhdisti sillä hampaansa ponnekkaammin kuin mitä olin koskaan nähnyt hänen tekevän."
Suora vaikutus > Viimeinen tuomio

Munkar ja Nakir  ovat islamilaisessa eskatologiassa kaksi enkeliä, jotka saapuvat vainajan hautaan kuulustelemaan kuollutta hänen uskostaan islamiin. Enkelit  esittävät vainajalle kolme kysymystä: 1) Kuka on Herrasi? 2) Mikä on uskontosi? 3) Kuka oli se mies, joka lähetettiin teidän keskuuteenne?  Jos vainaja vastaa väärin, hänen kiduttamisensa alkaa välittömästi. Uskovat sen sijaan saavat maistaa esimakua Paratiisista, ja heidän hautansa avartuu. Hahmojen esikuvat ovat tulleet islamiin zarathustralaisuudesta.
Islamiin sisältyvä oppi kuoleman jälkeisestä hyvien ja pahojen tekojen punnitsemisesta tulee zarathustralaisuudesta, jossa samalla tavoin punnitsemisessa käytettiin vaakaa ja aritmeettisia painomittoja. Islamissa esimerkiksi muun kuin paimenkoiran pitäminen talossa vähentää kahdella qiratilla hyvien tekojen painoa viimeisellä tuomiolla. Suora laina zarathustralaisuudesta on kuoleman jälkeen tapahtuva Sirat -sillan ylittäminen, mikä ei syntisiltä onnistu. He horjahtavat ja putoavat suoraan alas helvettiin.
Juutalaisilla ja kristillisillä käsityksillä Paratiisista on vastineensa zarathustralaisuudessa. Syyrialaisessa kristillisyydessä paratiisin kuvastoon kuuluvat viini ja viinirypäleet. Koraanin tekstin väärin lukeminen muutti ne valkosilmäisiksi neidoiksi ja nuoriksi pojiksi, jotka tarjoavat Paratiisissa seksuaalisia palveluja.
Suora vaikutus > Uskonnolliset rituaalit

Koraanin ääneen lukeminen on islamissa ansiokasta samoin kuin Vendidad-tekstien lukeminen zarathustralaisuudessa. Ignaz Goldziherin mielestä tässä voi nähdä islamin saamia vaikutteita zarathustralaisuudesta.
Merkittävin uskonnollista elämää koskeva laina on päivittäisten rukousten määrä. Juutalaisuudessa on kolme rukouskertaa. Siitä on jäänyt ohje Koraaniin, joka määrää luvun juuri kolmeksi (Koraani 17:78–79). Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan tämä päti myös islamiin aluksi ennen uutta ohjeistusta.  Lukumäärä kuitenkin ilmoitetaan samassa suurassa 17, jossa Muhammedin kerrotaan saaneen ohjeet jo viidestä rukouskerrasta. Islam omaksui zarathustralaisuuden esikuvan mukaisesti lopulta viisi päivittäistä rukouskertaa, koska ei halunnut jäädä siitä jälkeen rukouksissa. Goldziher pitää tätä zarathustralaisuuden tärkeimpänä suorana vaikutuksena islamiin.
Islamilaisten perjantai on eräänlainen kopio juutalaisten sapatista, mutta kantaa mukanaan myös persialaista taustaa. Zarathustralaisen uskonnon mukaan Jumala loi maailman kuudessa vaiheessa mutta ei levännyt sen jälkeen. Islamilainen perjantaikaan ei ole lepopäivä.  Muslimien selitys asialle on, että Jumalan ei tarvitse levätä. Oletus, että luomistyö olisi väsyttänyt häntä, on kiellettyä Jumalan inhimillistämistä.
Suora vaikutus > Legendat

Muhammedin taivasmatka seitsemän taivaan halki on zarathustralaisuudesta saatu laina samoin kuin profeetan ihmiskasvoinen, siivekäs ratsu, Buraq, jolla hän matkansa teki.
Suora vaikutus > Kalliomoskeija

Vuonna 691 Jerusalemin temppelivuorelle rakennettu Kalliomoskeija kantaa myös jälkiä zarathustralaisuudesta. Sen rakennuttajakalifi Abd al-Malik ibn Marwan nousi valtaan Iranin Khorasanista käsin eli zarathustralaisuuden vaikutusalueelta. Kalliomoskeija ei ole islamilainen rukoushalli, sillä yleisötilaa ei ole. Sen sijaan se vastaa muodoltaan persialaista tulitemppeliä.
Vastavaikutukset

Toisinaan vieraan uskonnon jälki näkyy vastavaikutuksena, eli pyrkimyksenä välttää vieraita piirteitä. Esimerkki vastavaikutuksesta on islamin suhtautuminen koiraan. Zarathustralaisuudessa koiraa arvostettiin, koska se karkotti demonit haukkumisellaan. Islamissa koiria halveksitaan. Šaria kieltää koirien ostamisen ja myymisen; enkeli ei astu taloon, jossa on koira; rukous menee hukkaan, jos rukoilijan Mekan väliin sattuu koira; Muhammedista kerrotaan, että hänen ilmestyksensä kerran lakkasivat, ja syylliseksi havaittiin koira, jonka hän oli ottanut asumukseensa.
Suur-Persian valtio ulottui vuonna 500 eaa. Akemenidien hallitsijasuvun aikana Lähi-idästä Intiaan.
Arabialainen, sassanidityylinen kolikko kalifi Uthmanin ajalta AD 651–661. Kolikon kääntöpuolella on zarathustralainen tulialttari.
Zarathustralaisen tulitemppelin ydinosa
Kalliomoskeijan rakenne osoittaa, ettei se ollut islamilaistyyppinen moskeija rukoussaleineen.