stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sotkajärvi (Utajärvi)
Aiheesta muualla

Utajärven kunnan sivut: Sotkankylä (Arkistoitu – Internet Archive)
Utajärvi
| --- | --- |
Kylät:  Ahmas | Alakylä | Ala-Naama | Ala-Niska | Autio | Juorkuna | Järvikylä | Kangaskylä | Kernilä | Kivijärvi | Kormunkylä | Marttisjärvi | Murronkylä | Naamankylä | Niska | Ojakylä | Potku | Sanginkylä | Sipolankylä | Sapilasmaa | Sotka | Särkijärvi | Tervolankylä | Utanen | Ylisuvanto | Yli-Utos
Järvet, lammikot ja lähteet:  Ahmasjärvi | Ahvenlampi (Sanginkylä) | Ahvenlampi (Juorkuna) | Hakojärvi | Iso Karvasjärvi | Iso Kivijärvi | Iso Olvasjärvi | Iso-Timonen | Juorkuna | Kaihlanen | Kirkaslampi | Kivi-Sorsua | Kivijärvi | Korpinen | Kärkkäänjärvi | Lauttalampi | Marttisjärvi | Matkalampi | Mustalampi | Nuanjärvi | Palonen | Penikkajärvi | Pieni Torvenjärvi | Pikku Karvasjärvi | Pikku Olvasjärvi | Pikku-Säynäjä |Pikku-Timonen | Pontema | Puutturinjärvi | Saari-Sorsua | Sanginjärvi | Siiralampi | Sotkajärvi | Särkijärvi | Säynäjä |Torvenjärvi | Vaaranlampi | Valkiaisjärvi | Vähä-Ruohonen
Joet ja purot:  Kiiminkijoki | Kivijoki | Koivujoki | Korpisenoja | Naamanjoki | Nuanjoki | Oilinginoja | Oulujoki | Piltuanjoki | Piltunginjoki | Poikajoki | Potkunjoki | Sanginjoki | Särkijoki | Säynäjäjoki | Tilanjoki | Timo-oja | Utosjoki
Luonnonsuojelualueet:  Olvassuon luonnonpuisto | Rokuan kansallispuisto
Rakennukset ja rakennelmat:  Ahmaksen kalevalainen perinnekylä | Ahmaskosken silta | Ala-Utoksen voimalaitos | Maijan kivi |  Utajärven kirkko | Utajärven kivipuisto | Utasen voimalaitos
Muistomerkit, laatat ja veistokset:  Sankarivainajien muistomerkki (1950) | Karjalaan jääneiden muistomerkki (1958) | Roomari-patsas (1985) | Veteraanikivi (1991) | Merilän suvun koskenlaskijoiden muistomerkki (2000) | Runonlaulajien muistomerkki (2003)
Museot:  Utajärven kotiseutumuseo | Ylisipolan kotiseutumuseo
Liikenne:  Ahmaksen rautatieasema | Niskan seisake | Oulu–Kontiomäki-rata | Rokuan rautatie | Seututie 836 | Seututie 837 | Sotkan seisake | Utajärven rautatieasema | Valtatie 22 | Yhdystie 8300
Sonoman Grand Prix 2005

Sonoman rata.
Sonoman Grand Prix 2005 oli American Le Mans Series -kauden 2005 viides osakilpailu, joka ajettiin 17. heinäkuuta Sonoma Racewayn moottoriradalla Kaliforniassa Yhdysvalloissa.
Kilpailun voitti Audilla ajaneet Frank Biela ja Emanuele Pirro.
Sonoman Grand Prix 2004

Sonoman rata.
Sonoman Grand Prix 2004 oli American Le Mans Series -kauden 2004 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 18. heinäkuuta Sonoma Racewayn moottoriradalla Kaliforniassa Yhdysvalloissa.
Kilpailun voitti Audilla ajaneet Marco Werner ja Jyrki Järvilehto.
Sonoman Grand Prix 2000

Sonoman rata.
Sonoman Grand Prix 2000 oli American Le Mans Series -kauden 2000 viides osakilpailu, joka ajettiin 23. heinäkuuta Sonoma Racewayn moottoriradalla Kaliforniassa Yhdysvalloissa.
Kilpailun voitti Audilla ajaneet Rinaldo Capello ja Allan McNish.
Solanon piirikunta

Solanon piirikunta (engl. Solano County) on Yhdysvaltojen Kalifornian osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 446 610 vuonna 2019 ja sen pinta-ala on 2 350 neliökilometriä. Vallejo on väkiluvultaan Solanon suurin kaupunki. Fairfield on piirikunnan hallintokeskus.
Piirikunta perustettiin 18. helmikuuta 1850.
Väestö

Solanon piirikunnan asukkaista 37,9 prosenttia on valkoisia, 26,5 prosenttia latinalaisamerikkalaisia ja 15,6 prosenttia aasialaisia. 91,7 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Piirikunnan väestön keski-ikä on 37,8 vuotta.
Kuvia piirikunnasta

Suisun Cityn venesatama.
Vacavillen kukkulat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Solanon piirikunta Wikimedia Commonsissa
Kalifornian osavaltio
Ilmasto | 
Piirit | 
Talous | 
Vaalit | 
Maantiede | 
Hallinto | 
Kuvernöörit |
Historia | 
Politiikka | Teemasivu
| --- | --- |
Alueet:  Antelope Valley |  Big Sur |  Central Coast |  Channel Islands |  Coachella Valley |  Cucamonga Valley |  East Bay (SF) |  Etelä-Kalifornia |  Gold Country |  Los Angelesin suuralue |  Imperial Valley |  Inland Empire | Itäinen Kalifornia |  Keskuslaakso |  Kuolemanlaakso |  Los Angeles Basin | Lost Coast |   Mojave |  North Bay (SF) |  Owens Valley |  The Peninsula |  Pomona Valley |  Redwood Empire |  Russian River |  Sacramento Valley |  Salinas Valley |  San Diegon piirikunnan pohjoisosa |  San Fernando Valley |  San Franciscon lahden ympäristö |  San Gabriel Valley |  San Joaquin Valley |  Santa Clara Valley |  Shasta Cascade |  Sierra Nevada |  Piilaakso |  Pohjois-Kalifornia |  Sonoma Valley |  Tech Coast |  Tri-Valley |  Victor Valley |  Wine Country |  Yosemiten kansallispuisto
Kaupungit (suurimmat):  Bakersfield |  Chico |  Fresno |  Los Angeles-Long Beach-Glendale |  Modesto |  Napa |  Oakland-Fremont-Hayward |  Oxnard-Thousand Oaks-Ventura |  Redding |  Riverside-San Bernardino-Ontario | Sacramento-Roseville |  Salinas |  San Diego-Carlsbad-San Marcos |  San Francisco-San Mateo-Redwood City |  San José-Sunnyvale-Santa Clara | Santa Ana-Anaheim-Irvine |  Santa Barbara-Santa Maria |  Santa Cruz-Watsonville |  Santa Rosa-Petaluma |  Stockton |  Vallejo-Fairfield |  Visalia-Porterville |  Yuba City
Piirikunnat:  Alameda |  Alpine |  Amador |  Butte |  Calaveras |  Colusa |  Contra Costa |  Del Norte |  El Dorado |  Fresno |  Glenn |  Humboldt |  Imperial |  Inyo |  Kern |  Kings |  Lake |  Lassen |  Los Angeles |  Madera |  Marin |  Mariposa |  Mendocino |  Merced |  Modoc |  Mono |  Monterey |  Napa |  Nevada |  Orange |  Placer |  Plumas |  Riverside |  Sacramento |  San Benito |  San Bernardino |  San Diego |  San Francisco |  San Joaquin |  San Luis Obispo |  San Mateo |  Santa Barbara |  Santa Clara |  Santa Cruz |  Shasta |  Sierra |  Siskiyou |  Solano |  Sonoma |  Stanislaus |  Sutter |  Tehama |  Trinity |  Tulare |  Tuolumne |  Ventura |  Yolo |  Yuba
Stefania

Stefania tai Stephania voi viitata seuraaviin:
Stefania tai Stephania, naisen nimi
Stefania, hollantilainen laulaja
Stefánia tai Stefaniá, saari Dodekanesian saariryhmässä Kreikassa
”Stefania”, Kalush Orchestran kappale
mukulaköynnökset (Stephania), kasvisuku
Sotkajärvi (Pudasjärvi)

| Sotkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Hirvaskoski, Pudasjärvi
Koordinaatit:  65°20′30″N, 27°18′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Iijoki
Järvinumero:  61.212.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,4 m 
Rantaviiva:  14,8 km 
Pinta-ala:  2,16 km² 
Tilavuus:  0,00115 km³ 
Keskisyvyys:  0,54 m 
Suurin syvyys:  2,48 m 
 fiSotkajärvi 
Sotkajärvi on järvi Iijoen eteläpuolella Pudasjärven kaupungissa Pohjois-Pohjanmaalla. Järvi sijaitsee noin neljä kilometriä etelään Hirvaskosken kylästä ja noin 20 kilometriä itään Pudasjärven kuntakeskuksesta Kurenalta. Järvi on mukana valtakunnallisessa lintuvesien suojeluohjelmassa.
Sotkajärvi on yksi Iijoen sivuhaaran järvilaajentumista, ja se sijaitsee noin kaksi kilometriä Jongunjärvenä tunnetun järvilaajentuman itäpuolella. Iijoen pääuoma virtaa järven pohjoissivulla. Jokiuoman erottaa järvestä Siiransaari-niminen suosaareke. Hirvasjoki ja Iijoki yhtyvät järven koillispuolella, ja yhtymäkohdasta laskee Sotkajärveen Pöllänjoki-niminen lyhyt sivuhaara. Pöllänjoki muodostaa järvelle laajan suistoalueen, joka jakaa järvialtaan kolmeen osaan: Laaranlahteen, Kokkoperään ja Puirovanlahteen. Järvi laskee vetensä luoteiskulmasta suoraan Iijoen pääuoman.
Sotkajärvi on matala järvi, jossa on runsaasti vesikasvillisuutta. Järven saarissa on myös tulvaniittyjä. Järvi on merkittävä kahlaajalintujen levähdysalue, ja siellä pesii noin 30 eri kahlaajalajia.
Järven rannalla on myös vuonna 1996 rakennettu lintutorni.
Aiheesta muualla

Ymparisto.fi: Sotkajärvi ja Helkalansuo–Kalettomansuo
Ymparisto.fi: Lintutornit: Sotkajärvi, Pudasjärvi
Pudasjärvi
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Aittojärvi: Aittojärvi  Hetekylä: Hetekylä – Keinäsperä  Hirvaskoski: Ervasti – Hirvaskoski – Kurki – Poijula  Iinattijärvi: Iinattijärvi  Jaurakkajärvi: Jaurakkajärvi   Kipinä: Kipinä – Kollaja –  Panuma – Taipaleenharju  Kurenala: Kurenalus (keskustaajama)  Pintamo: Pintamo  Pudasjärvi: Jaalanka – Jonku – Pudasjärven kirkonkylä – Ruottisenharju – Siivikko  Puhos: Puhos   Pärjänsuo: Livo – Pärjänsuo – Rytinki – Yli-Livo  Sarakylä: Kipinäsuo – Ruuhensuo – Sarajärvi  Siurua: Ala-Siurua – Siurua  Syötekylä: Syötekylä
Järviä, jokia ja muita vesistöjä:  Aittojärvi – Iijoki – Jaaskamonkoski – Jaurakaisjärvi – Jaurakkajärvi– Jongunjärvi – Mikanlampi – Ontamojärvi – Pudasjärvi – Sorvarinjärvi – Sotkajärvi
Nähtävyyksiä:  Pudasjärven kirkko – Sarakylän kappeli – Syötteen kansallispuisto
Muuta Pudasjärveen liittyvää:  Hirsikampus – Hirvisuo – Iijokiseutu – Iso-Syöte – Jyrkkäkoski – Kesäpilkin MM-kisat – Niemitalon Juustola – Pudasjärven lentokenttä – Litokaira – Olvassuo – Virkistysuimala Puikkari – Pudasjärven ufot – Syöte – Umpihankihiihdon MM-kisat
Stefan Öhman

| Stefan Öhman |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 5. toukokuuta 1976 (ikä 48) Örnsköldsvik, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi  Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Stefu
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  90 kg
Seura
Seura:  IK Oskarshamn
Sarja:  Allsvenskan
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1996–
Aik. seurat:   IF Björklöven (SEL),    MODO (SEL),    Tappara (SML)    Espoo Blues (SML)
Stefan Öhman (s. 5. toukokuuta 1976 Örnsköldsvik, Ruotsi) on ruotsalais-suomalainen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan Öhman on keskushyökkääjä, mutta pystyy pelaamaan myös laitahyökkääjänä. Hän siirtyi kaudeksi 2011–2012 Ruotsin toisella sarjatasolla pelaavaan IK Oskarshamniin.
Öhman pelasi ensimmäiset Elitserien-pelinsä MODOn riveissä kaudella 1996–1997, vaikka edellisellä kaudella olikin jo pelannut ensimmäiset miesten pelinsä Ruotsin I divisioonan Björklövenissä. Vuoden MODO-vierailun jälkeen Öhman palasi kahdeksi kaudeksi Björklöveniin, jota oli nostamassa Elitserieniin. Kaudet 1999–2003 hän pelasi jälleen MODOssa.
Öhman siirtyi SM-liigaan kaudella 2003–2004, kun hän teki Tapparan kanssa vuoden sopimuksen. Tapparassa Öhman pelasi neljä kautta ja teki viimeisellä kaudellaan ennätystehonsa 22+23. Blues teki sopimuksen ruotsalaishyökkääjän kanssa keväällä 2007. Öhman sai Suomen kansalaisuuden kesällä 2007.
Öhman pelasi neljä kautta myös Bluesissa. Tuona aikana hän voitti kaksi SM-hopeaa: kaudella 2007–2008 ja kaudella 2010–2011. Yhteensä Öhman pelasi SM-liigassa 419 ottelua ja teki niissä 264 pistettä. Kahdeksan Suomen-kauden jälkeen Öhman palasi kotimaahansa, kun hän teki kahden vuoden sopimuksen IK Oskarshamnin kanssa.
Stefanin veli Jens Öhman on myös entinen Elitserien-tason jääkiekkoilija.
Solresol

Kielen nimi Solresol kolmella eri tavalla kirjoitettuna: erityisillä solresolin kirjainmerkeillä, latinalaisilla aakkosilla ja nuottikirjoituksella.
Solresolin merkkeinä voidaan käyttää (esimerkiksi) värejä, säveliä, numeroita tai erityisiä kirjainmerkkejä.
Solresol (tai Langue Musicale Universelle) on keinotekoinen kieli, jonka kehitti ranskalainen Jean François Sudre (1787–1862) vuodesta 1817 alkaen. Kieli perustuu säveltapailuun, ja sitä voidaan siksi ilmaista yhtä hyvin soittamalla tai viheltämällä kuin puhumalla sekä kirjoittaa myös nuottikirjoituksena.
Solresolin sanat koostuvat nuottien merkitsemiseen käytetyistä symboleista: do, re, mi, fa, sol (so), la, ti (si). Erityisten kirjainmerkkien ja nuottikirjoituksen lisäksi solresolin merkit voidaan koodata myös numeroiksi (do = 1, re = 2 ...), väreiksi tai sormiviittomiksi. Näkövammaisille erityisen hyödyllistä on, että kieltä voidaan puhua keskustelukumppanin kättä painelemalla. Merkit voidaan välittää myös kaukotehoisemmin esimerkiksi liputtamalla tai ampumalla. Periaatteessa kieltä voidaan puhua minkä tahansa seitsemän symbolin tai merkin avulla.
Historia

Jean Sudre julkaisi kehittelemästään kielestä kirjan Langue musicale universelle vuonna 1866. Solresol oli lyhyen aikaa suosiossa, ja Boleslas Gajewski julkaisi vuonna 1902 Solresolin kieliopin, Grammaire du Solresol.
Muutaman suosion vuoden jälkeen solresol jäi taka-alalle muiden, menestyksekkäämpien keinotekoisten kielten kuten volapükin ja esperanton vallatessa alaa. Luonnollisista kielistä poikkeava sanojen muodostus vaikeuttaa myös sanojen hahmottamista ja sisäistämistä. Tästä huolimatta maailmassa on yhä pieni solresol-aktiivien yhteisö. Solresol oli merkittävä ensimmäisenä keinotekoisena kielenä, jolla oli puhujia ja joka saavutti laajempaa kiinnostusta.
Uudempi säveliin perustuva kieli on eaiea, jonka on luonut Bruce Koestner. Se käyttää koko länsimaista 12-askelista kromaattista asteikkoa.
Kielen ominaisuuksia

Usein käytetyt sanat koostuvat yhdestä tai kahdesta merkistä, kun erikoistuneempien käsitteiden ilmaisu vaatii tyypillisesti neljä tai viisi merkkiä. Solresolin sanat voidaan jakaa luokkiin merkityksen ja ensimmäisen tavun (tai sävelen) mukaan. Esimerkiksi sanat, jotka alkavat do liittyvät ihmiseen ja ruokaan, sol-alkuiset taiteisiin ja tieteisiin. Sol- tai fa-alkuiset sanat, joissa on kaksi samaa merkkiä peräkkäin, puolestaan liittyvät sairauksiin ja lääketieteeseen (domifado "ihminen", solresol "kieli", solsolredo "migreeni").
Kielessä on kolme sukua: maskuliini, feminiini ja neutri. Puheessa sanojen merkitystä muutetaan painotusten avulla: sama sana hoitaa sekä verbin, substantiivin, adjektiivin että adverbin tehtäviä, ja ero tehdään painotuksella. Verbit eivät taivu, vaan ovat aina preesensissä ja perusmuodossa. Aikamuotoja ilmaistaan sijoittamalla erityinen, kahdesta samasta symbolista koostuva sana verbin eteen: esimerkiksi dore rere tidofa "aloin", dore mimi tidofa "alan" (futuuri). Myös synonyymit on pyritty karsimaan kielestä, jotta sanojen määrä saataisiin pieneksi. Kaikkiaan kielessä on 2 660 sanaa, jotka riittävät perustarpeiksi, ja uusia voi aina kehittää lisää.
Kielen eräs piirre on, että sanan merkitys voidaan vaihtaa päinvastaiseksi kääntämällä merkkien järjestys. Esimerkiksi fala tarkoittaa maukasta tai hyvää, lafa huonoa tai pahaa. Solresolia puhuttaessa on tärkeää erottaa sanat toisistaan huolellisesti.
Solresol haluttiin kehittää neutraaliksi ja puolueettomaksi kansainväliseksi apukieleksi. Se on yhtä helppo tai vaikea kaikille, koska se ei muistuta mitään luonnollista kieltä. Lisäksi kieli on myös vammaisten ja kuurojen käyttöön sopiva, koska kieltä voidaan ilmaista viittomilla, väreillä ja niin edelleen. Solresol on nopeasti myös luku- ja kirjoitustaidottomien opittavissa, koska se koostuu vain seitsemästä merkistä tai kymmenestä kirjaimesta. Ääntämisvaikeuksia ei ole.
Esimerkkejä

Kun solresolia kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla, tavuista jätetään viimeinen kirjain usein pois so-merkkiä lukuun ottamatta: esimerkiksi "rakastan sinua" kirjoitetaan tällöin dr mlt dm, "kuukausi" taas drso.
do – ei
ti – kyllä
re – ja
mi – tai
sol – jos
la – määräinen artikkeli
dore – minä
domi – sinä
redo – minun
remi – sinun
solti – kiitos
domisol – Jumala
solmido – Paholainen
doredo – aika
doremi – päivä
dorefa – viikko
doresol – kuukausi
dorela – vuosi
doreti – vuosisata
dore milati domi – rakastan sinua
numerot (1–10): redodo, remimi, refafa, resolsol, relala, retiti, mimido, mimire, mimifa, mimisol.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Alkuperäinen Grammaire du Solresol Wikisourcessa (ranskaksi)
Keinotekoiset kielet
afrihili
babm
basic english
borduuri
budinos
dothraki
dunia
ekspreso
esperanto
esperanto II
europanto
fasala
gestuno
glosa
hutt
ido
interlingua
interlingue
interslaavi
ithkuil
klingon
kotava
latino sine flexione
lingua franca nova
loglan
lojban
loxian
mondlango
neo
novial
pandunia
quenya
sindar
slovio
solresol
sona
syldaavi
talossa
toki pona
uuskieli
volapük
kansainvälinen apukieli
taidekieli
suunnitelmakieli
luettelo keinotekoisista kielistä
Sonoman Grand Prix 1999

Sonoman rata.
Sonoman Grand Prix 1999 oli American Le Mans Series -kauden 1999 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 25. heinäkuuta Sonoma Racewayn moottoriradalla Kaliforniassa Yhdysvalloissa.
Kilpailun voitti BMWllä ajaneet Jyrki Järvilehto ja Steve Soper.
Skyliners Frankfurt

| Skyliners Frankfurt |
| --- | --- |

Liiga:  Basketball-Bundesliga
Perustettu:  1999
Areena:  Ballsporthalle  kapasiteetti 5 002
Kotipaikka:  Frankfurt am Main
Värit:           
Päävalmentaja:  / Gordon Herbert
Mestaruudet:   1 Saksan mestaruus  1 Saksan Cup 
Kotisivu:  www.deutsche-bank-skyliners.de
Skyliners Frankfurt on saksalainen koripalloseura. Sponsorointisyistä seura tunnetaan nimellä Fraport Skyliners.
Historia

Skyliners otti Rhöndorfer TV 1912:n paikan Bundesliigasta vuonna 1999, koska Rhöndorfia pidettiin liian pienenä kaupunkina ja mahdottomana paikkana rakentaa kansainvälisen tason seuraa. Näin Skyliners pääsi aloittamaan toimintansa heti korkeimmalta tasolta nimellä. Kun Opel alkoi tukemaan seuraa vuonna 2000, vaihdettiin nimeksi Opel Skyliners. Seura pelasi Euroliigaa kausina 2000–2002. Seuraa valmensi vuosina 2001–2004 suomalais-kanadalainen Gordon Herbert. Vuonna 2004 joukkue myös voitti ainoan Saksan mestaruutensa kun se kaatoi finaalissa GHP Bambergin. Saksan mestaruus oikeutti myös Euroliiga-paikkaan ainoana saksalaisseurana.
Vuonna 2005 nimeksi vaihdettiin Deutsche Bank Skyliners. Vuonna 2009 seura teki Deutsche Bankin kanssa sponsorointisopimuksen vuoteen 2011 saakka. Tämän jälkeen seuran pääsponsoriksi ryhtyi Fraport.
Entisiä pelaajia

Shawn Huff
Jukka Matinen
Mario Kasun
Robin Grey
Nino Garris
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Frankfurt Skyliners BBL:n sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Skyliners Euroliigan sivuilla
Skylinersien kotihalli
Sotka

Sotka voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Sotkat (Aythya), sorsien heimoon kuuluva vesilintusuku
sotka, telkän vanha rinnakkaisnimi
”Sotka”, sotasaaliina saatujen neuvostoliittolaisten T-34-panssarivaunujen kutsumanimi Suomessa
MR-UR-100 Sotka (UR-100MR), Neuvostoliiton mannertenvälinen ballistinen ohjus
Sotka, suomalainen huonekaluketju
M/T Sotka, Nesteen entinen öljytankkeri
Sotka, Lapurinsalmen hylkylöytöön perustuva rautakautisen purjelaivan kopio
Sukunimenä

Kalle Sotka (s. 1991), suomalainen jalkapalloilija
Paikannimenä

Sotka, kylä Nokialla
Sotka eli Sotkajärvi tai Sotkankylä, kylä Utajärvellä
Sotkan seisake, entinen rautatieseisake Oulun–Kontiomäen radalla Sotkan kylässä
Sotka, kylä Karjalan tasavallassa
Sotka, rinnealue Kauhajoella. Sisältää moottoristadionin, laskettelukeskuksen ja ampumaradan.
Simo Salminen (laulaja)

Simo Tapani Salminen on suomalainen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja, joka teki yhden äänitteen Polarvox-levymerkille. Levyllä olivat mukana seuraavat muusikot:
Vesa Aaltonen
Juha Björninen
Esko Heikkinen
Jari Heino
Heikki Kosunen
Pave Maijanen
Jarmo Nikku
Leena Nilsson
Anita Pajunen
Teemu Salminen
Markku Veijonsuo
Esa Nieminen, tuottaja ja kapellimestari
Diskografia

Simo Salminen (1993)
Kappaleet

Matkaa teen
Mä tiedä en
On aamu taas
Kaipaan sua niin (Still loving you)
Kenkää sulta sain
Kaikki illalla toisin on
Seitsemän kertaa seitsemän
Kaksin vaan
En jäädä voi
Vielä joskus
Sun vain
Aiheesta muualla

Simo Salmisen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Simo Salmisen sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Simo Salmisen sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Sindicato Andaluz de Trabajadores

Sindicato Andaluz de Trabajadores (SAT, Andalusian työläisten liitto) on vuonna 2007 perustettu espanjalainen ammattiliitto, joka toimii Andalusian itsehallintoalueella. Jäseniä sillä on noin 20 000.
SAT on äärivasemmistolainen ja antikapitalistinen järjestö, joka kannattaa myös Andalusian kansallisuusaatetta. Se on tullut tunnetuksi "Robin Hood" -tyylisistä tempauksistaan, jossa liiton aktivistit ovat vieneet muun muassa elintarvikkeita monikansallisten päivittäistavarakauppaketjujen myymälöistä ja jakaneet niitä vähävaraisille. Esimerkiksi elokuussa 2013 liiton aktivistit tunkeutuivat Sevillassa ranskalaisen Carrefour-ketjun myymälään ja varastivat koulutarvikkeita, jotka on myöhemmin tarkoitus jakaa köyhille lapsille.
Aiheesta muualla

SAT:n viralliset kotisivut (espanjaksi)
Solar Decathlon

Vuoden 2005 kilpailu oli toinen järjestetty Solar Decathlon
Solar Decathlon on Yhdysvaltain energiaministeriön (DOE) ja sen alaisen National Renewable Energy Laboratoryn (NREL) joka toinen vuosi järjestämä kilpailu, jossa osallistujat suunnittelevat, rakentavat ja esittelevät aurinkoenergialla toimivia alle 80 neliömetrin kokoisia asuintaloja. Osallistujat ovat yliopistoja ja collegeja edustavia oppilaiden muodostamia joukkueita, joita on yhteensä noin 20. Taloja esitellään yleisölle syksyllä Washingtonin National Mallilla kolmen viikon ajan, jonka päätteeksi raati valitsee voittajan.
Historia

Ensimmäinen Solar Decathlon järjestettiin 2002, seuraavat vuosina 2005 ja 2007. Kilpailun voitti vuosina 2002 ja 2005 Coloradon yliopisto. Vuonna 2007 kilpailun voitti saksalainen Darmstadtin teknillinen yliopisto. Seuraava tullaan järjestämään lokakuussa 2009. Vuonna 2010 on tarkoitus järjestää ensimmäinen Solar Decathlon Europe, johon Aalto-yliopiston on määrä osallistua.
Kilpailun idea

Kilpailuun osallistuvat talot ovat asuinkäyttöön tarkoitettuja 60-80 neliömetrin kokoisia taloja, jotka tuottavat vaadittavan sähkön ja lämmitysenergian itse. Raati etsii miellyttävää, toimivaa ja energiankäytöltä tehokasta taloa, joka käyttää toiminnoissaan yksinomaan aurinkoenergiaa. Raati ottaa talojen pisteytyksessä huomioon kymmenen eri kokonaisuutta, mukaan lukien asumismukavuuden.
Tarkoitus

Kilpailun tavoitteena on muun muassa edistää aurinkoenergialla toimivien talojen yleistymistä, kannustaa energiatehokkuuteen ja levittää tietoa aurinkoenergian mahdollisuuksista talonrakennuksessa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Solar Decathlonin kotisivu (englanniksi)
Kuvia vuoden 2007 taloista (Arkistoitu – Internet Archive)
Solar Decathlon Europe (Arkistoitu – Internet Archive)
Siperiansuohaukka

| Siperiansuohaukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Alaheimo::  Circinae
Suku::  Suohaukat Circus
Laji::  '’spilonotus
Kaksiosainen nimi
 Circus spilonotus  Kaup, 1847 
Katso myös
   Siperiansuohaukka Wikispeciesissä   Siperiansuohaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Siperiansuohaukka (Circus spilonotus) on haukkojen heimon suohaukkojen sukuun kuuluva lintu. Sitä tavataan seuraavissa maissa: Bangladesh, Brunei, Kambodža, Kiina, Kookossaaret, Hongkong, Indonesia, Japani, Pohjois-Korea, Laos, Malesia, Mongolia, Myanmar, Filippiinit, Venäjä, Singapore, Taiwan, Thaimaa ja Vietnam.
Lajit Circus spilonotus ja C. spilothorax (del Hoyo ja Collar 2014) olivat aiemmin yhteisnimellä C. spilonotus. Venäjällä lajin sanotaan olevan esiintymisalueellaan harvinainen, eikä se ole Japanissakaan yleinen. Sen asuinalueita ovat sisämaan järvet, joet ja deltat.
Sindre Bjørnestad Skar
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sindre Bjørnestad Skar Wikimedia Commonsissa
Sotka (Utajärvi)

Sotka (myös Sotkajärvi sekä Sotkankylä) on noin 110 asukkaan kylä Utajärvellä Pohjois-Pohjanmaalla. Kylä sijaitsee Sotkajärven rannalla Oulujoen, valtatien 22 sekä Oulu–Kontiomäki-rautatien varrella noin kahdeksan kilometriä länteen Utajärven keskustaajamasta, ja noin 55 kilometrin päässä Oulusta.
Sotka on myös suosittu vapaa-ajanviettopaikka, ja kesäkausina asukasluku kaksinkertaistuu kesäasukkaiden myötä.
Historia

Kylän alueella on ollut asutusta jo kivikaudella, ja alueelta on löydetty kaksi kivikautista asuinpaikkaa. Kivelän kivikautinen asuinpaikka sijaitsee Kivelässä Oulujoen etelärannalla, ja Sotkasaaren kivikautinen asuinpaikka Sotkajärven Sotkasaaressa.
Ensimmäiset kirjalliset merkinnät alueen asukkaista ovat vuodelta 1548, jolloin maakirjoihin merkittiin Pekka Siira, Olli Vilpunpoika Vimpari, Tapani Vilpunpoika Pelkoinen ja Matti Raati.
Kylä hävitettiin kokonaisuudessaan vuonna 1587 Ruotsin–Venäjän sodassa.