stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Satelliittitelevisio
Vastaanotin

Vastaanottimella on neljä päätehtävää:
Se purkaa koodauksen salakirjoitetusta signaalista. Jotta se voidaan tehdä, vastaanotin tarvitsee tv-kortin (useimmissa digibokseissa on korttipaikka). Palveluntarjoaja kommunikoi tv-kortin kanssa satelliittisignaalin avulla. Haitatakseen laittomia TV-kortteja voi palveluntarjoaja lähettää tietynlaisia häiriösignaaleja, joihin useimmat TV-kortit kompastuvat. Tätä kutsutaan elektronisiksi vastatoimiksi (electronic counter measures, ECM).
Se vastaanottaa digitaalisen MPEG-2-signaalin ja konvertoi sen analogiseen muotoon (jos kyseessä on analoginen SDTV). USA:ssa signaali konvertoidaan NTSC-formaattiin, Euroopassa PAL-formaattiin. Jotkin vastaanottimet pystyvät jo näyttämään lähetettyä HDTV-kuvaa.
Se erittelee yksittäiset kanavat isosta signaalista. Kun vaihdat kanavaa vastaanottimessasi, se lähettää vain kyseisen signaalin.
Se pitää lukua maksullisista pay-per-view-ohjelmista ja ottaa ajoittain yhteyttä palveluntarjoajan tietokoneeseen, jotta laskutustiedot saadaan kohdistettua.
Vastaanottimelle on toki muitakin tehtäviä; se esimerkiksi vastaanottaa TV-ohjelmatiedot ja esittää ne esimerkiksi EPG:n välityksellä. Vastaanottimissa voi olla ”parental-lock”, joissakin on digital video recorder eli digitaalinen tallennin (DVR) eli järjestelmä, jolla voi pysäyttää televisiokuvan tai tallentaa sen kiintolevyyn tai muuhun muistivälineeseen.
Prominenssi

Prominenssi tarkoittaa seuraavia asioita:
Protuberanssi, Auringon kaasupurkaus.
Topografinen prominenssi, vuoren korkeus suhteessa lähinnä olevaan korkeampaan vuoreen.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Prominenssi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Promised Land

Promised Land voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Promised Land, Elvis Presleyn albumi vuodelta 1975
Promised Land, Queensrÿchen albumi vuodelta 1994
Promised Land, elokuva vuodelta 1987
Promised Land, Amos Gitain ohjaama israelilainen elokuva vuodelta 2004
Promised Land, elokuva vuodelta 2012
Luvattu maa (Promised Land), Enkelin kosketus -televisiosarjan spin-off-sarja vuosilta 1996–1999.
Pål Arne Fagernes

| Pål Arne Fagernes |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. kesäkuuta 1974
Kuollut: 4. elokuuta 2003 (29 vuotta)
Kansalaisuus:   Norja
Yleisurheilija
Laji:  keihäänheitto
Ennätykset:  86,74 m (2000)
Pål Arne Fagernes (8. kesäkuuta 1974 – 4. elokuuta 2003) oli norjalainen keihäänheittäjä.
Atlantan olympialaisissa 1996 hän sijoittui karsinnassa kolmanneksitoista tuloksella 79,78 m ja hävisi 10 senttimetriä viimeisenä loppukilpailuun selviytyneelle Zhang Lianbiaolle. Ateenan MM-kilpailuissa 1997 ja Budapestin EM-kilpailuissa 1998 hän karsiutui myös loppukilpailusta. Sevillan MM-kilpailuissa 1999 Fagernes heitti neljänneksi Norjan ennätystuloksella 86,24 m. Hän hävisi pronssimitalisti Jan Železnýlle 43 senttimetriä. Sydneyn olympialaisissa 2000 hän heitti karsintakilpailussa kolmanneksi parhaan tuloksen 86,74 m, joka oli uusi Norjan ennätys ja jäi hänen ennätykseksi. Loppukilpailussa hän sijoittui yhdeksänneksi tuloksella 83,04 m.
Norjan-mestaruuskilpailuissa Fagernes voitti kultaa vuosina 1996, 1998, 1999 ja 2002 ja hopeaa vuosina 1994 ja 1995. Fagernesin Norjan ennätyksen rikkoi Andreas Thorkildsen vuonna 2005 heittäessään 86,82 m.
Fagernes otteli myös yhden ammattilaisnyrkkeilyottelun. Huhtikuussa 2003 hän kohtasi slovakialaisen Peter Simkon ja voitti hänet teknisellä tyrmäyksellä 25 sekunnissa.
Fagernas herätti Norjassa huomiota alkoholin ja huumeiden käytöllään. Vuonna 1997 hän sai 50 päivän vankeustuomion ruumiinvamman tuottamisesta ja varomattomuudesta liikenteessä. Vuonna 2000 hän sai 18 päivän vankeustuomion yleisen rauhan häiritsemisestä. Edmontonin MM-kilpailuiden 2001 kisajoukkueesta hänet pudotettiin pois hänen esiinnyttyään haastattelussa humalassa. Vuonna 2001 hän jäi kiinni huumeiden käytöstä käytettyään kokaiinia ja amfetamiinia.
Fagernes kuoli auto-onnettomuudessa 4. elokuuta 2003. Hänen ajamansa henkilöauto ajautui vastaantulevien
kaistalle ja törmäsi rekkaan.
Kausien parhaat heitot

1994 74,10 Bergen 26.5.
1995 77,46 Oslo 21.7.
1996 85,06 Oslo 5.7.
1997 82,80 Karlstad 15.6.
1998 84,46 Askøy 2.8.
1999 86,24 Sevilla 29.8.
2000 86,74 Sydney 22.9.
2001 84,30 Monaco 20.7.
2002 81,25 Sandnes 18.8.
2003 74,82 Oslo 27.6.
Seppo Lahtinen

| Seppo Lahtinen |
| --- | --- |
 Seppo Lahtinen Turun Kirjamessuilla 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. elokuuta 1967 (ikä 57) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  runoilija, kääntäjä, kirjankustantaja
Kirjailija
Esikoisteos:  Hammas (1998)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Seppo Lahtinen (s. 4. elokuuta 1967 Helsinki) on suomalainen runoilija, kääntäjä ja kustantaja. Hän perusti turkulaisen Kustannusosakeyhtiö Sammakon vuonna 1996. Lahtisen runokokoelma Hammas ilmestyi Nihil Interitin kustantamana vuonna 1998. Helsingin Sanomat valitsi sen vuoden parhaaksi runoesikoiseksi.
Ura

Lahtinen opiskeli Turun yliopistossa sosiologiaa ja filosofiaa. Sammakko-kustantamo syntyi alun perin Lahtisen halusta suomentaa yhdysvaltalaisen runoilijan Charles Bukowskin runokokoelma Päivät karkaavat kuin villit hevoset yli vuorten, josta tuli ensimmäinen Sammakon julkaisema kirja. Kustannustoiminta on sittemmin kasvanut huomattavasti ja Sammakon kautta on julkaistu muun muassa Markku Intoa, Riku Korhosta, Jack Kerouacia ja Hunter S. Thompsonia.
Vuonna 2006 Turkuseura valitsi Lahtisen kaikkien aikojen ensimmäiseksi kulttuuriturkulaiseksi. Åbo Akademin johtamisen ja organisaation professori Alf Rehn on nimittänyt Sammakkoa “maailman parhaaksi yritykseksi”. Marraskuussa 2010 Varsinais-Suomen taidetoimikunta myönsi Lahtiselle kunniamaininnan ansiokkaista kulttuuriteoista.
Teokset

Hammas. 52 runoa.  Vantaa:  Nihil interit, 1998.  ISBN 952-9886-08-X.
Suomennokset

Bukowski, Charles: Päivät karkaavat kuin villit hevoset yli vuorten.  (The Days Run Away Like Wild Horses Over the Hills, 1969)  Turku:  Sammakko, 1997.  ISBN 952-5194-00-0.
Bukowski, Charles: Amerikan matadori. Runoja 1969–1974.  Turku:  Sammakko, 1998.  ISBN 952-5194-01-9.
Bukowski, Charles: Rakkaus on koira helvetistä. Runoja 1974–1977.  (Love Is a Dog from Hell. Poems 1974–1977, 1977)  Turku:  Sammakko, 1999.  ISBN 952-5194-06-X.
Bukowski, Charles: Lounaalla.  ((The Captain Is Out to Lunch and the Sailors Have Taken Over the Ship, 1998). Kuvittanut Robert Crumb)  Turku:  Sammakko, 1999.  ISBN 952-5194-04-3.
Cherkovski, Neeli: Charles Bukowskin elämä.  (Bukowski. A Life, 1997)  Suomentanut Einari Aaltonen & Seppo Lahtinen. Turku:  Sammakko, 2000.  ISBN 952-5194-14-0.
Miller, Henry: Salamurhaajien aika. Proosallinen tutkielma Rimbaud’sta.  (The Time of the Assassins, 1956)  Suomentanut Einari Aaltonen & Seppo Lahtinen. Turku:  Sammakko, 2000.  ISBN 952-5194-17-5.
Bukowski, Charles: Jatkuvaa sotaa. Runoja 1977–1984.  Turku:  Sammakko, 2001.  ISBN 952-5194-20-5.
Hird, Laura: Vapaana syntynyt.  (Born Free, 1999)  Suomentanut raakasuomennos: Jaakko Yli-Juonikas. Turku:  Sammakko, 2002.  ISBN 952-5194-42-6.
Bukowski, Charles: Vanhan likaisen miehen juttuja.  (Notes of a Dirty Old Man, 1969)  Suomentanut Seppo Lahtinen & Tuomas Laurila & Kalle Niinikangas. Turku:  Sammakko, 2002.  ISBN 952-5194-41-8.
Ginsberg, Allen: Luurankohuutoja. Runoja 1984–1997.  Turku:  Sammakko, 2002.  ISBN 952-5194-31-0.
Bukowski, Charles: Eläkeläinen Kaliforniasta. Runoja 1984–1990.  Turku:  Sammakko, 2004.  ISBN 952-5194-36-1.
Kerouac, Jack: Tristessa.  (Tristessa, 1960)  Suomentanut Elina Koskelin & Seppo Lahtinen & Vesa-Matti Palja. Turku:  Sammakko, 2006.  ISBN 952-483-017-5.
Bukowski, Charles: 234 runoa. Valitut runot 1946–1994.  Turku:  Sammakko, 2007.  ISBN 978-952-483-009-6.
Rhodes, Dan: Timoleon Vieta palaa kotiin.  (Timoleon Vieta Come Home, 2003)  Suomentanut Seppo Lahtinen & Katja Rosvall. Turku:  Sammakko, 2007.  ISBN 978-952-5194-89-0.
Litt, Toby: Beatnikit. Englantilainen road movie.  (Beatniks, 1997)  Turku:  Sammakko, 2008.  ISBN 978-952-483-090-4.
Bukowski, Charles: Etelän vetelät.  (South of No North, 1973)  Turku:  Sammakko, 2008.  ISBN 978-952-5194-76-0.
Thompson, Hunter S.: Suuri hainmetsästys.  (The Great Shark Hunt, 1979)  Suomentanut Sami Heino & Seppo Lahtinen & Kalle Lintunen & Pekka Markkula. Turku:  Sammakko, 2010.  ISBN 978-952-483-128-4.
Thompson, Hunter S.: Screwjack ja kaksi muuta novellia.  (Screw-Jack, 2000)  Turku:  Sammakko, 2010.  ISBN 978-952-483-162-8.
Bukowski, Charles: 70-vuotismuhennos.  (Septuagenarian Stew, 1990)  Suomentanut Henry Lehtonen & Seppo Lahtinen. Turku:  Sammakko, 2012.  ISBN 978-952-483-120-8.
Bellstorf, Arne: Baby’s in Black. Astrid Kirchherrin & Stuart Sutcliffen tarina.  (Baby’s in Black, 2010)  Turku:  Sammakko, 2012.  ISBN 978-952-483-194-9.
Ronson, Jon: Psykopaattitesti. Matka hulluusteollisuuteen.  (The Psychopath Test. A Journey Through the Madness Industry, 2011)  Suomentanut Aava, Sanni & Lahtinen, Seppo. Turku:  Sammakko, 2012.  ISBN 978-952-483-209-0.
Lähde
Aiheesta muualla

Kustannusosakeyhtiö Sammakko.
Heinilä, Anna: Sinnikäs Sammakko pomppii omia polkujaan Unikankare.net 6.2.2003.
Ylen Elävä arkisto: Ginsberg ja Bukowski puntarissa (Markku Innon ja Seppo Lahtisen haastattelu)
Siivouspäivä

| Siivouspäivä |
| --- | --- |

Tyyppi:  Kirpputori
Päivämäärä:  Kaksi kertaa vuodessa
Paikkakunta:   Suomi
Ensimmäisen kerran:  12.5.2012
Järjestäjä:  Yhteismaa (yhdistys)
Kotisivut
Siivouspäivä on kaksi kertaa vuodessa järjestettävä kierrätystapahtuma, jossa kuka tahansa voi pystyttää kirpputorin kadulle, kotiin, pihalle tai puistoon . Ensimmäisen kerran tapahtuma järjestettiin toukokuussa 2012 sosiaalisessa mediassa tapahtuneen ideoinnin jälkeen. Siivouspäivä järjestetään perinteisesti toukokuun viimeisellä viikolla ja elokuun viimeisellä viikolla. Seuraava Siivouspäivä pidetään 30.5.2020. Siivouspäivää tuottaa Yhteismaa ry, jonka muita hankkeita ovat mm. Illallinen Helsingin taivaan alla, Parkkipäivä ja Nappi Naapuri .
Siivouspäivän ajatus

Siivouspäivän idea on tehdä kierrättämisestä helppoa sekä luoda elävää ja vastuullista kaupunkikulttuuria. Siivouspäivällä ei ole virallista järjestäjää, vaan jokainen tapahtumaan osallistuja on oman tapahtumansa järjestäjä. Jokainen on myös vastuussa omien jälkiensä siivoamisesta. Siivouspäivään voi ottaa osaa kuka tahansa, yksin ja yhdessä. Myös esimerkiksi seurat ja järjestöt voivat osallistua. Siivouspäivä ei kuitenkaan ole tarkoitettu ammattimaisesti kirpputoritoimintaa harjoittaville yrittäjille, eikä uuden tavaran kauppiaille .
Yhteismaa ry sopi Helsingin kaupungin rakennusviraston kanssa käytännöstä, jossa myyjien ei tarvitse hakea erikseen lupaa kaupungilta myyntipisteen pystyttämiseksi yhteiseen kaupunkitilaan, kunhan he merkitsevät myyntipaikkansa tapahtuman nettisivulta löytyvälle kartalle . Sittemmin useat Suomen kaupungit ovat seuranneet tätä käytäntöä. Osa kaupungeista on puolestaan ohjannut myyjät rajatuille myyntipaikoille. Helsingissä Siivouspäiväksi järjestetään myös kaikkien käytettävissä olevia ilmaisia kierrätyspisteitä eri puolille kaupunkia .
Siivouspäivä vuonna 2013

Toukokuussa 2013 tapahtumaa järjestettiin yli sadalla paikkakunnalla ja myyntipaikkoja merkittiin kartalle yli 3000 . Keväällä 2013 julkaistiin myös ensimmäisen kerran Siivouspäivä -karttamobiilisovellus, jonka kautta pystyy selaamaan myyntipaikkoja ja ilmoittamaan oman myyntipisteensä . Karttasovellus ja lisätietoa tulevasta Siivouspäivästä löytyy Siivouspäivän verkkosivuilta. Vuonna 2013 Siivouspäivän pääyhteistyökumppanina on toiminut Helsingin Energia .
Siivouspäivän Etkot ja Ompelukahvila

Siivouspäivän yhteydessä on järjestetty samalla viikolla maksuttomat Siivouspäivän Etkot, jonka ompelukahvilassa ja työpajoissa kuka tahansa saattaa korjata vanhoja tavaroitaan ja tehdä uusia kierrätysmateriaaleja hyväksikäyttäen. Vuonna 2013 Etkot järjestettiin Sähkötalossa Helsingin Kampissa . Suuren suosion saaneen Ompelukahvilan toimintaa on jatkettu samassa paikassa syksyllä 2013, jossa se järjestetään jokaisen kuukauden viimeisenä torstaina ja perjantaina.
Palkinnot

Siivouspäivä sai Helsingin kaupungilta kunniamaininnan vuoden 2012 kulttuuritekona. Tunnustus myönnettiin tapahtumaan liittyvästä kierrätyskulttuurista sekä yhteisöllisyyden luomisesta kaupunkilaisten välillä . Siivouspäivä sai myös Yleisön suosikki -palkinnon Helsingin kaupungin matkailu- ja kongressitoimiston järjestämässä Best of Helsinki 2012 -verkkoäänestyksessä .
Aiheesta muualla

"Helsingin Siivouspäivään on ilmoitettu jo yli 200 myyntipaikkaa", NYT 7.5.2013
"Siivouspäivä tuo kirpputoreja", Turkulainen 26.8.2013[vanhentunut linkki]
Siivouspäivän Facebook-sivut
Siivouspäivä 31.8.2013
Pumapard

Täytetty Pumapard.
Rothschild Museum, Tring, Englanti
Pumapard on hybridikissa, urospuolisen puuman ja naaraspuolisen leopardin jälkeläinen.
Ensimmäiset tunnetut pumapardit syntyivät 1890–1900-lukujen vaihteessa hampurilaisessa eläintarhassa. Tuohon aikaan eläintarhat yrittivät tarkoituksellisesti tuottaa risteymiä, koska eksoottisilla eläimillä oli suuri kysyntä. Luonnossa lajien risteytyminen on erittäin epätodennäköistä, koska niiden elinalueet poikkeavat toisistaan.
Pumapardin turkissa on isoja, vaaleita leopardin täpliä puuman väriä muistuttavalla pohjalla. Pumapardeilla on pitkä häntä. Kooltaan ne vastaavat puumaa ja ovat vain puolet leopardin koosta. Naaraspumapardit pystyvät yleensä lisääntymään, kun taas urokset ovat tavallisesti lisääntymiskyvyttömiä. Pumapardit elävät lyhempään kuin muut isot kissaeläimet ja kärsivät niitä todennäköisemmin sairauksista, kuten kääpiökasvuisuudesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pumapard Wikimedia Commonsissa
Messybeast.com: Pumapard & puma/jaguar hybrids (englanniksi)
Räme

Räme on Suomessa kehitettyyn metsätyyppioppiin kuuluva kuivahko ja puustoinen suotyyppi, jonka valtapuu on mänty. Keidassoilla rämettä esiintyy suon laiteilla ja keskustan rämemättäillä eli kermeillä. Aapasoiden reunoilla on tavallisesti rämettä. Rämeet ovat pinta-alaltaan merkittävin suotyyppi Suomessa, noin 60 prosenttia kaikista soista on rämeitä. Niitä esiintyy kaikkialla, jopa kallioisilla meren saarilla.
Kasvillisuus

Rämeillä kasvaa valtapuuna harvakseltaan kitukasvuisia mäntyjä. Kenttäkerroksessa kasvaa runsaasti erilaisia varpuja, joita ovat esimerkiksi suopursu, variksenmarja, kanerva, vaivaiskoivu, suokukka, karpalo ja juolukka. Muita tyypillisiä kasveja ovat rahkasammalet, kihokit ja tupasvilla. Rämeiden turvekerros on melko paksu, joten kasvit saavat yleensä vain vähän kivennäispitoista pohjavettä.
Rämeiden kasvupaikkatyypit

Rämeet luokitellaan kangasrämeisiin, isovarpuisiin rämeisiin, korpirämeisiin, sararämeisiin, tupasvillarämeisiin, lettorämeisiin ja rahkarämeisiin.
Rämeiden kasvupaikkatyypit > Kangasräme

Kangasrämeet (KgR) ovat yleensä karujen mustikka-, puolukka- ja kanervametsien soistumia, melko ohutturpeisia ja muuttuvat usein lopulta toiseksi rämetyypiksi. Niiden turvekerros on yleensä vain vähemmän kuin 50 cm paksu. Kangasräme on kuulunut puuntuottonsa perusteella metsäveroluokkaan IV.
Mänty on kangasrämeen yleisin puu. Kenttäkerroksessa kangasrämeillä on jäljellä laikuittain kangaskasvillisuutta, kuten seinäsammalia ja kangasvarpuja sekä rämekasvillisuutta, kuten rahkasammalia sekä rämevarpuja, kuten suopursuja, juolukoita. Ruohoja ei juuri ole, mutta sen sijaan esiintyy pallosaraa. Kangasrämeisiin liitetäänkin usein pallosararämeet (PsR).
Rämeiden kasvupaikkatyypit > Isovarpuinen räme

Tavallisin rämetyyppi on isovarpuinen räme eli isovarpuräme (IR), melko runsaspuustoinen, mutta niukkaravinteinen kasvutyyppi. Siellä kasvaa kitukasvuista mäntyä, turvekerros on paksu ja varvut ovat kenttäkerroksen pääasiallisia kasveja: lännessä muun muassa juolukka, suopursu, vaivaiskoivu, variksenmarja ja kanerva, idässä myös vaivero. Vallitsevan varpulajin perusteella voidaankin erottaa vaivaiskoivu-, juolukka-, suopursu- ja kanervarämeet. Pallosara ja tupasvilla kasvavat varpujen joukossa, mätäspaikoilla lisäksi monesti suomuurain.
Isovarpuinen räme on kuulunut puuntuottonsa perusteella metsäveroluokkaan IV.
Rämeiden kasvupaikkatyypit > Rahkaräme

Karuimpia rämeitä ovat rahkarämeet (RR), joiden paksu rahkaturvekerros estää kasvillisuutta saamasta pohjavettä. Koivu ja kuusi eivät samasta syystä menesty rahkarämeellä, mäntykin on hyvin kitukasvuista. Ainoa tärkeä ruoho on suomuurain; tupasvillaa voi myös esiintyä runsaasti. Rahkarämeen näkyviä merkkejä ovat mättäiköt ja niiden välissä olevat kosteat sammalikot. Kenttäkerroksessa rahkarämeen peittää tiivis ja raaka rahkasammalkerros, jossa on suovarpuja, saroja sekä mättäillä joskus myös jäkälää.
Rämeiden kasvupaikkatyypit > Korpiräme

Korpiräme (KR) on korven ja rämeen välimuoto, kuivahko ja havupuuvaltainen. Kuusi voi kasvaa siellä hyvin. Varpuja kasvaa enemmän kuin korvessa. Korpirämeitä on varsinkin Etelä- ja Keski-Suomessa.
Korpiräme on kuulunut puuntuottonsa perusteella metsäveroluokkaan IV.
Rämeiden kasvupaikkatyypit > Tupasvillaräme

Tupasvillaräme (TR) on niukkaravinteinen räme, jolla kasvaa nimen mukaisesti tupasvillaa mättäikköjen väleissä. Mättäikössä on kitukasvuisia mäntyjä sekä isoja varpuja. Monet tupasvillarämeet ovatkin isovarpuisten rämeiden vieressä, kun taas mättäättömät ja märemmät tupasvillarämeet muistuttavat nevoja. Tupasvillaräme kuuluu Suomen yleisimpiin rämetyyppeihin. Puukerroksen muodostaa mänty.
Rämeiden kasvupaikkatyypit > Neva- eli sararäme

Neva- eli sararämeet (SR) ovat nevojen ja rämeiden välimuoto, joilla voi kasvaa koivuakin. Rämemättäikköjen väleissä on yleensä märkiä nevatyyppisiä alueita. Saroista tyypillisiä kasveja ovat pallosara ja jouhisara. Ruohoista nevarämeellä saattavat kasvaa ravinteisuuden mukaan raate, kurjenjalka ja järvikorte, myös sellaiset vaateliaat sarat kuten äimäsara.
Kasvillisuuden perustella sararämeet jaotellaan ruohoinen sararäme (RhSR), varsinainen sararäme (VSR) ja lyhytkortinen räme (LkR) -luokkiin.
Rämeiden kasvupaikkatyypit > Lettoräme

Lettorämeet (LR) ovat rämeiden ja lettojen välimuoto, runsasravinteisia mutta eivät happamia ja siksi niillä kasvaa vaateliaita ruohoja ja heiniä, kuten mähkä, karhunruoho ja leveälehtivilla. Sekä rahkasammalia että aitosammalia esiintyy runsaasti. Puusto on mäntyjä, mättäikköjen välit nevaa. Pinnanmuodoiltaan lettoräme ja nevaräme ovat samankaltaisia. Lettorämeitä on erityisesti Pohjois-Suomen kalkkipitoisilla alueilla.
Rämettä eteläsuomalaisen keidassuon laiteella.
Prince Far I

Prince Far I (1945 – 15. lokakuuta 1983), oikealta nimeltään Michael James Williams, oli jamaikalainen reggaemuusikko.
Alun perin hän toimi vartijana, mutta 1970-luvun alussa hän meni mukaan jamaikalaiseen levytysteollisuuteen, alun perin nimellä King Cry Cry.
Albumit

Psalms For I (Carib Gems, 1975)
Under Heavy Manners (Joe Gibbs, 1976)
Message from the King (Virgin Front Line 1978)
Long Life (Virgin Front Line, 1978)
Cry Tuff Dub Encounter (Cry Tuff/Hit Run, 1978)
Cry Tuff Dub Encounter Part 2 (Cry Tuff/Virgin Front Line, 1979)
Free From Sin (Trojan Records, 1979)
Dub To Africa (Price Far I, 1979)
Jamaican Heroes (Trojan, 1980)
Cry Tuff Dub Encounter Chapter 3 (Cry Tuff/Daddy Kool, 1980)
Showcase In A Suitcase (Pre, 1980)
Livity (Pre, 1981)
Voice of Thunder (Trojan, 1981)
Cry Tuff Dub Encounter Chapter 4 (Cry Tuff/Trojan, 1981)
Musical History (Trojan, 1983)
Musical Revue / Suns of Arqa Live with Prince Far I (1983)
Umkhonto We Sizwe (Spear of the Nation) (Kingdom/Tamoki Wambesi 1984)
Black Man Land (1990)
Dubwise (1991)
Cry Freedom Dub (1994)
In the House of Vocal & Dub with King Tubby (1995)
DJ Originators Head To Head Volume Two Prince Far I & Trinity (1996)
Health & Strength (Pressure Sounds, 1998)
Megabit 25, 1922-Dub (1998)
Ten Commandments (1999)
The Golden Years 1977-1983 (1999)
Heavy Manners: Anthology 1977-83 (Trojan, 2003)
Silver & Gold 1973-1975 (Blood and Fire, 2005)
Aiheesta muualla

Biografia All Music Guidessa
Tribuuttisivusto
Puoliliukuva runko

Puoliliukuva runko eli puoliplaanari on aluksen runkotyyppi, joka on tarkoitettu uppoamanopeutta suuremmille nopeuksille olematta kuitenkaan tyypiltään varsinaisesti liukuva eli plaanaava. Käyttökelpoinen maksiminopeus on riippuvainen rungon pituudesta. Varsinaisissa  liukunopeuksissa on puoliliukuvan ominaisuudet yleenä huonot ja alus nousee liian pintaan muuttuen epävakaaksi.
Runkotyypin etuihin kuuluu olematon tai lähes olematon liukukynnys, mistä johtuen nopeus on valittavissa vapaasti kulloistenkin olosuhteiden mukaan. Puoliliukuva runko toimii liukuvaa runkotyyppiä paremmin myös hitailla uppoamanopeuksilla kuljettaessa. Puoliliukuvalla rungolla saavutetaan usein maltillinen polttoaineen kulutus, säilyttäen silti kohtuullinen kulkunopeus. Haittapuolena runkotyypillä on taipumus rullaamiseen (allokon aiheuttamaan heiluriliikkeeseen), myös polttoainetalous on kiistanalainen kysymys, sillä hyvin suunniteltu liukuva runko voi päästä samaan polttoaineen kulutukseen meripeninkulmaa kohden, johtuen suuremmasta nopeudesta, vaikkakin tuntikulutus olisi selkeästi suurempi.
Perinteisen puoliliukuvan rungon keulaosa ei ole kantava vaan kulkee veden sisällä nousematta pintaan ja ainoastaan rungon peräosa on muotoiltu kantavaksi ja näin vähennetty rungon taipumusta vetää vettä perässään, millä keinoin käyttökelpoista nopeusaluetta on laajennettu.
Porto Digital

Marco Zero vanhassa Recifessä
Porto Digital on Recifessä Brasiliassa sijaitseva tietotekniikan teknologiakeskus. Keskuksessa on yli 90 tietotekniikka-yritystä, joissa toimii yli 3 000 työntekijää. Vanha "Recife Antiagon" satama-alue on muuttunut IT-alan toimijoiden keskukseksi. Uudistushankkeen rahoittaa osavaltio ja paikallinen yliopisto UFPE toimii sen johdossa.
Aiheesta muualla

Porto Digital
Porto Moniz

| Porto Moniz |
| --- | --- |
 Atlantti huuhtoo Porto Monizin rantoja
 lippu:  vaakuna

 Koordinaatit: 32°52′00″N, 17°10′25″W 
Valtio:  Portugali
Autonominen alue:  Madeira
Perustettu:  1835
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  82,9 km²
Väkiluku (2015):  2 417
 – Väestötiheys:  29,2 as./km²
 
 www.cm-portomoniz.pt 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Piscina Naturais
Porto Moniz on kunta Portugalille kuuluvan Madeiran saaren luoteiskulmassa. Kunnassa on arviolta 2 417 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 82,9 neliökilometriä.
Pääelinkeino on maatalous, kalastus työllistää myös jonkin verran. Porto Monizissa sijaitsee yksi saaren parhaimmista merivesialtaista.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Porto Moniz Wikimedia Commonsissa
Madeiran kunnat
Calheta
Câmara de Lobos
Funchal
Machico
Ponta do Sol
Porto Moniz
Porto Santo
Ribeira Brava
Santa Cruz
Santana
São Vicente
Severed Savior

| Severed Savior> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1997–
Tyylilaji:  brutaali death metal
Kotipaikka:   San Francisco, Kalifornia
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Anthony Trapani, laulu   Mike Gilbert, kitara   Murray Fitzpatrick, basso   Troy Fullerton, rummut  
Levy-yhtiö:  Willowtip Records, 2007–   Unique Leader Records, 2001–2003  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Severed Savior on yhdysvaltalainen death metal -yhtye, joka perustettiin vuonna 1997 San Franciscossa, Kaliforniassa.
Yhtye julkaisi ensimmäisen demonsa, Puddle of Goren maaliskuussa 2000, ja EP Forced to Bleed julkaistiin vuotta myöhemmin levymerkillä Disfigured Records. EP:n julkaisun aikaan yhtye oli solminut tuoreen levytyssopimuksen Unique Leader Recordsin kanssa, ja esikoisalbumi Brutality Is Law julkaistiin maaliskuussa 2003.
Vuonna 2007 yhtye liittyi Willowtip Recordsille. Toinen studioalbumi, Servile Insurrection, julkaistiin marraskuussa 2008.
Jäsenet

Murray Fitzpatrick – basso
Troy Fullerton – rummut
Mike Gilbert – kitara
Anthony Trapani – laulu
Jäsenet > Entiset jäsenet

Armondo Avalos – basso
Rob Lumbre – laulu, kitara
Jared Deaver – laulu, kitara
Dusty Boisjolie – laulu
Shon Benham – kitara, laulu
Jason Kramer - kitara
Diskografia > Studioalbumit

Brutality Is Law (2003,  Unique Leader Records)
Servile Insurrection (2008,  Willowtip Records)