stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sydänmyrsky
Kappaleet

Tahdon sinut, remix - 3'57 (1998)
Liian paljon rahaa - 3'24 (1992)
Hokkuspokkus (Kai Byale To Krayon Son) - 3'07 (1995)
Sydän tietää (Mer Än Vänskap) - 3'18 (1990)
Älä selitä vaan silitä - 4'02 (1994)
Kun saapuu sydänyö - 4'09 (1995)
Rakkauden lapset - 3'48 (1995)
Jos lähdet pois - 3'58 (1992)
Niin taas tee (Be My Girl) - 3'34 (1993)
Sukella sieluun asti - 4'10 (1996)
Jos (Pios) - 4'36 (1996)
Kuinka voisit unohtaa (Olvidame Y Pega La Vuelta) - 3'16 (1996)
Sydänmyrsky - 3'25 (1998)
Yksi ja ainut (La Numero Uno) - 4'08 (1998)
Laulu elämälle (Toda Una Vida) - 2'50 (1998)
Rakasta mua - 4'14 (1998)
Luonnonlapsi - 3'40 (1998)
Volare (Nel Blu, Dipinto Di Blu) - 3'34 (1990)
Tule poika tänne! - 4'31 (1993)
Käy tanssimaan - 2'24 (1989)
Aiheesta muualla

"20 suosikkia – Sydänmyrsky" Suomen äänitearkiston tietokannassa[vanhentunut linkki]
Takkinen

Takkinen on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Heikki Takkinen, elokuvatuottaja, televisiotoimittaja ja käsikirjoittaja
Hellevi Takkinen (1930–1949), koululainen ja lastenkirjailija
Jalmari Takkinen (1899–1968), heimosoturi ja metsäsissipäällikkö
Juho Takkinen (1838–1892), lestadiolainen saarnaaja
Nuutti Takkinen (s. 1982), toimittaja, juontaja ja muusikko
Vilho Takkinen (1902–1975), yleisurheilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Sähkösuunnittelija

Sähkösuunnittelija on sähkötekniikka-alan ammatti.
Sähkösuunnittelijan tehtäviin kuuluu kaikki rakennuksiin liittyvä sähköistyksen ja kaapeloinnin suunnittelu. Hankkeen tehtävät on kuvattu RT-kortissa, joka tarkoittaa talotekniikan suunnittelun tehtäväluetteloa.
Säännöllinen lauseke

Säännöllinen lauseke (engl. regular expression, lyhyesti regexp tai regex) on tietojenkäsittelyteoriassa lauseke, joka määrittelee säännöllisen kielen. Kieli tarkoittaa tässä yhteydessä joukkoa merkkijonoja. Säännöllinen kieli on yksinkertaisin Noam Chomskyn neliportaisessa kielioppien hierarkiassa. Säännölliset kielet voidaan tunnistaa äärellisillä automaateilla. Äärellinen automaatti on malli tietokoneelle, joka saa syötteen merkki kerrallaan, eikä voi kelata syötettä edestakaisin. Äärelliset automaatit ovat silti hyödyllisiä monissa asioissa, kuten tekstialkioiden tunnistuksessa tai tietoliikenteessä tila-automaateissa. Säännöllisten lausekkeiden tärkein käyttökohde on tarkastella, kuuluuko jokin merkkijono lausekkeen määrittämään kieleen.
Useat ohjelmointikielet ja ohjelmat sisältävät mahdollisuuden tähän.
Ohjelmoinnissa tämä voi esimerkiksi tarkoittaa sitä, että käyttäjän antama syöte voidaan tarkastaa tai muotoilla toisenlaiseksi. Esimerkiksi turvallisten salasanojen luominen tarkastetaan näin. Säännöllinen lauseke voi esimerkiksi tarkastaa onko salasanassa: tarpeeksi merkkejä, ainakin 2 isoa kirjainta ja 1 erikoismerkki. Säännölliset lausekkeet ovat myös yleisiä verkko-osoitteiden muotoilussa. Kirjoitettu teksti saatetaan muotoilla automaattisesti linkiksi, ilman että käyttäjän tarvitsee tehdä sitä.
Esimerkki linkin muotoilusta PHP:ssa:
$teksti = "Vain tekstiä, http://www.wikipedia.org, muunna minut linkiksi. Älä muotoile minua: www.esimerkki";
  $teksti = preg_replace('#http://[a-z0-9._/-]+#i', '<a href="$0">$0</a>', $teksti);
Määrittely

Kieleen kuuluu aina aakkosto, jota merkitään Σ:lla (Sigma). Aakkosto on joukko-opin alkioiden joukko. Yleisessä tapauksessa se voi olla ASCII tai Unicode-merkistö. Kaikkia Σ:sta muodostettavia merkkijonoja merkitään Σ*:llä. Tyhjää merkkijonoa merkitään ε:lla (epsilon).
On huomattava, että yleensä käytännöllisissä ohjelmointikielissä ei käytetä merkkejä Σ tai ε. Näitä erikoismerkkejä käytetään tässä säännöllisten lausekkeiden teoreettisessa tarkastelussa (alla), mutta ohjelmien lähdekoodissa on tavallisesti erilainen, tavallisiin ASCII-merkkeihin perustuva syntaksi säännöllisten lausekkeiden esittämiseen.
Esimerkkejä:
{a}* = { ε, "a", "aa", "aaa", "aaaa", ... }
{0, 1}* = { ε, 0, 1, 00, 01, 10, 11, 000, 001, 010, ... }
Kieli on mikä tahansa Σ*:n osajoukko. Kieli on äärellinen, jos siihen kuuluu vain äärellinen määrä merkkijonoja. Äärellisen kielen voi määritellä luettelemalla kaikki siihen kuuluvat merkkijonot, äärettömälle kielelle tämä ei onnistu. Säännöllinen lauseke on eräs yksinkertainen tapa määritellä mahdollisesti ääretön määrä merkkijonoja.
Määritellään operaattorit:
*   toisto, edeltävä symboli 0-n kertaa
|   tai, jompikumpi symboli
Esimerkkejä, kirjaimet ovat metakielen symboleita, jotka vastaavat yksittäisiä kirjaimia. a = "a", jne.
a  = { a }
ab = { ab }
a* = { ε, a, aa, aaa, ... } eli a* vastaa tyhjää
     merkkijonoa ja merkkijonoja "a", "aa", "aaa", jne.
a|b = { a, b } merkkijono "a" tai "b"
ab|cd* = { ab, c, cd, cdd, cddd, ... }
Lisäksi määritellään lyhennysmerkinnät:
an   symboli toistettuna n kertaa.
a+   symboli 1-n kertaa.
Nämä eivät ole säännöllisiä lausekkeita, vain lyhenteitä.
Esimerkiksi:
a4 = aaaa
(ab)2 = abab
anbn laiton, n ei voi olla parametri.
Näillä merkinnöillä voidaan ilmaista säännöllinen kieli, johon kuuluu ääretön määrä merkkijonoja. Deterministinen äärellinen automaatti pystyy tunnistamaan säännöllisten lausekkeiden määrittelemät kielet. Eri ohjelmien ja ohjelmointikielten tuntemat lausekkeet eroavat toisistaan, klassinen Unix grep on toteutettu deterministisellä äärellisellä automaatilla ja sen tuntema kieli on lähes tämä laajennettuna muutamilla operaattoreilla. Useiden ohjelmien tuntema kieli ei ole enää säännöllinen, mutta samankaltaisuuden vuoksi näistä lausekkeista käytetään nimeä laajennetut säännölliset lausekkeet.
Sovelluksia

Unix-työkaluohjelmaa grep käytetään merkkijonojen etsimiseen tiedostoista hyödyntäen säännöllisiä lausekkeita.
PHP-kielessä on funktioita säännöllisten lausekkeiden käyttöä varten (mm. preg_match ja preg_replace).
Agent Ransack -ohjelmalla voidaan tehdä säännöllisinä lausekkeina muotoiltuja tekstihakuja tiedostoihin.
Surulehtikuusi

| Surulehtikuusi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Havupuut Pinophytina
Luokka::  Havupuut Pinopsida
Lahko::  Pinales
Heimo::  Mäntykasvit Pinaceae
Suku::  Lehtikuuset Larix
Laji::  × pendula
Kaksiosainen nimi
 Larix × pendula  (Aiton) Salisb. 
Katso myös
   Surulehtikuusi Wikispeciesissä  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Surulehtikuusi (Larix × pendula) on euroopanlehtikuusen (Larix decidua) ja kanadanlehtikuusen (Larix laricina) välinen risteymä. Se on luonnollisesti syntynyt risteymä, joka havaittiin Englannissa 1730-luvulla melko pian sen jälkeen, kun maahan oli istutettu kanadanlehtikuusia. Samoihin aikoihin risteymät alkoivat yleistyä myös Yhdysvalloissa Ontariojärven ympäristössä, jonne oli tuotu euroopanlehtikuusta. Nykyisin surulehtikuusesta on jalostettu taimistoille erilaisia lajikkeita.
Surulehtikuusi on kausivihanta havupuu, joka voi kasvaa noin 25 metriä korkeaksi. Rungon rinnankorkeusläpimitta voi olla korkeintaan noin 60 cm. Neulaset ovat tylppäkärkisiä ja halkaisijaltaan noin 1 mm. Surulehtikuusen kävyt ovat noin 2–3 cm pitkiä ja näyttävät kantalajiensa käpyjen välimuodoilta.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Surulehtikuusi (Larix × pendula)
Pelle Miljoona Unabomber!

| Pelle Miljoona Unabomber! |
| --- | --- |
 Pelle Miljoona Unabomber! Alppipuistossa 2009. Kuva: Harri Ahola
Tiedot
Toiminnassa:  2007–2010
Tyylilaji:  punk, rock, reggae
Kotipaikka:  Helsinki
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Pelle Miljoona, laulu, rummut   Maria Hänninen, basso, laulu, viulu   Mela, kitara  
Entiset jäsenet:  Shadou, basso (2007–2008) 
Levy-yhtiö:  Stupido Records  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pelle Miljoona Unabomber! oli suomalainen, Pelle Miljoonan johtama rock-yhtye, joka perustettiin vuonna 2007 ja lopetti toimintansa vuonna 2010. Viimeisessä kokoonpanossa yhtyeen muut jäsenet olivat kitaristi Mela ja basisti Maria Hänninen, Pellen hoitaessa rummut ja laulun.
Historia

Unabomber! soitti ensimmäisen keikkansa Järvenpään Esperancessa torstaina 28. kesäkuuta 2007. Ensimmäinen albumi Unabomber! julkaistiin 26. syyskuuta samana vuonna. Nimensä yhtye otti amerikkalaiselta terroristilta Theodore Kaczynskiltä, josta media käytti nimeä "Unabomber".
Maria "Manta" Hänninen korvasi yhtyeen alkuperäisen basistin Shadoun huhtikuun lopussa 2008. Pelle ilmoitti nettisivuillaan ajautuneensa Shadoun kanssa erilleen, ja tämän lähdettyä kutsuneensa Hännisen, joka on tuttu jo Rockersin ajoilta. Shadou taasen liittyi uudelleen kasattuun Widows-yhtyeeseen.
Unabomber alkoi uudella kokoonpanolla työstää uutta musiikkia, ja meni marraskuussa studioon. Dharmapummi-albumi julkaistiin 25. maaliskuuta 2009, ja keikoille yhtye palasi huhtikuussa. Helmikuussa 2010 Mela ilmoitti bändin hajonneen, mikä käytännössä tarkoitti, että Maria Hänninen oli eronnut ja Tero Siitonen tullut hänen tilalleen. Uuden bändin nimeksi oli annettu Pelle Miljoona United, akustisena versiona Pelle Miljoona Acoustokarhut.
Pelle Miljoonan nettisivuilla arvioidaan Unabomberia! seuraavasti:
»Musiikillisesti Unabomber on ajoittaisine reggae-sävyineen ehkä piirun verran lähempänä 1980 -yhtyettä kuin N.U.S:ia, mutta asenne on silkkaa alkuvoimaa.»
Viimeinen tunnettu kokoonpano

Pelle Miljoona – rummut, laulu (2007–2010)
Mela – kitara (2007–2010)
Maria "Manta" Hänninen – basso, laulu (2008–2010)
Viimeinen tunnettu kokoonpano > Entiset jäsenet

Shadou – basso (2007–2008)
Diskografia

Unabomber! (2007)
Dharmapummi (2009)
Aiheesta muualla

Ilmoitus uudesta yhtyeestä pellemiljoona.net -sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Sumuhai

| Sumuhai |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Rustokalat Chondrichthyes
Alaluokka::  Leveäsuiset Elasmobranchii
Lahko::  Luomihaikalat Carcharhiniformes
Heimo::  Tiikerihait Carcharhinidae
Suku::  Carcharhinus
Laji::  obscurus
Kaksiosainen nimi
 Carcharhinus obscurus  (Lesueur, 1818) 
 Sumuhain levinneisyys
Katso myös
   Sumuhai Wikispeciesissä   Sumuhai Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sumuhai (Carcharhinus obscurus) on jopa neljän metrin pituiseksi kasvava hai, jota tavataan maailmanlaajuisesti lämpimillä merialueilla pintavesistä 500 metrin syvyyteen. Se on useimpien muiden tiikerihaiden heimon lajien tapaan hoikkaruumiinen ja teräväkuonoinen. Selkäpuoli on harmaa tai ruskea ja vatsa valkoinen.
Ravinto

Sumuhain pääravintoa ovat pienet parvikalat kuten sardiinit, mutta myös kookkaammat eläimet kuten tonnikalat ja pienemmät hait ja rauskut voivat joutua saaliiksi.
Lisääntyminen

Sumuhainaaraat tulevat sukukypsiksi 21 vuoden ikäisinä jolloin niiden pituus on 3 metriä ja koiraat 19-vuotiaina ja 2,9-metrisinä. 
Parittelu tapahtuu 3 vuoden välein kesä-ja heinäkuun tai joulu-ja tammikuun välisenä aikana. Naaras synnyttää 16 kuukauden kantoajan jälkeen kerralla 6-14 poikasta. Syntyessään niiden pituus on 95 cm.
Aiheesta muualla

ITIS: Carcharhinus obscurus (englanniksi)
Carcharhinus obscurus (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Carcharhinus obscurus, Shovelnose (englanniksi)
Surukimppu

Surukimppu on Suomessa siunaustilaisuudessa laskettava kukkasidontatyö. Tyypillisin sidontatyylisuunta on dekoratiivinen eli koristeellinen sidontatyyli.
Dekoratiivinen siunaustilaisuudessa laskettava surukimppu viistosta kuvattuna
Dekoratiivinen siunaustilaisuudessa laskettava surukimppu päältä kuvattuna
Aiheesta muualla

Tietoa hautajaisista ev.-lut. kirkon sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Säynejärvi (Kitee)

| Säynejärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kitee 
Koordinaatit:  62°00′00″N, 30°11′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Tiekoskenjoki 
Järvinumero:  02.026.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83,3 m  
Rantaviiva:  31,2916 km  
Pinta-ala:  8,87506 km²  
Tilavuus:  0,05948190497 km³  
Keskisyvyys:  6,7 m  
Suurin syvyys:  25 m  
Saaria:  22 
 fiSäynejärvi 
Säynejärvi  on Pohjois-Karjalassa Kiteellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 890 hehtaaria eli 8,9 neliökilometriä. Se on 6,9 kilometriä pitkä ja 3,0 kilometriä leveä. Järvellä on laaja järvenselkä, joka kerää tuulta hyvin. Itärannasta työntyy länteen pitkä Viitaniemi, jonka pohjoispuolelle jää suojainen 1,7 kilometriä lahti. Lahdenpohjukka on Rutalahden niminen ja lahden suulla on vielä oma Nivanlahti.
Järvessä on laskettu olevan 22 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 8 hehtaaria, mikä on noin 0,9 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Saunasaari, Jänissaari ja Iso-Vora ovat yli hehtaarin suuruisia ja loput ovat 19 yli aarin kokoisia. Muita kartassa nimettyjä saaria ovat Punasaari, Palosaari, Sittasaari, Oinassaari, Kertonsaari, Pieni-Vora, Ruohikkoluoto, Pieni- ja Iso Kirrinkallio, Liukunsaari, Suosaari, Kalliosaari, Inkansaari ja Kaksossaaret. Viitaniemen eteläpuolella sijaitsee matala ja leveä Otranlahti ja järven kaakkoispää kapenee sekin lahdenpohjukaksi, jota kutsutaan Suolahdeksi.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 59 miljoonaa kuutiometriä eli 0,059 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,7 metriä ja suurin syvyys on 25 metriä. Järven pituussuunnassa kulkee pitkä syvänne, jossa on noin kolmen kilometrin matkalla yli 20 metriä syvää. Syvin kohta 25 metriä sijaitsee kartan mukaan kahdessa kohtaa syvännettä.
Järven rantaviivan pituus on 31 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 5 kilometriä. Järven rannat ovat metsämaata, jota soistuminen ja peltotilkut välillä katkaisevat. Järven lounaisrantojen takana on laajat peltoaukeat. Rantojen asutus on harvaa haja-asutusta, mutta vapaa-ajan asuntoja on runsaasti. Kartasta laskien niitä on yli 50. Rannikon ainoa kulmakunta on Rannanpohjukka. Niille johtaa tiet yhdystieltä 4882, joka kiertää järven kauempaa sen eteläpuolelta ylös pohjoiseen. Järven kaakkoispäästöä on matkaa Venäjän rajalle 3,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kiteenjoen–Tohmajoen vesistössä (vesistöaluetunnus 02) Kiteenjoen valuma-alueella (02.02), jonka Tiekoskenjoen valuma-alueeseen (02.026) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 83,3 metriä mpy.
Järvi saa pääosan vedestään omalta valuma-alueeltaan, koska se on vesistönsä latva-järviä. Tiekoskenjoen valuma-alueella on 9 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista kahdeksan laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Pienijärvi (31 ha), Riihijärvi (34 ha) ja Ryökky (36 ha), jotka laskevat Suonlahteen, Sammallampi (6 ha), joka laskee myös sinne, Tarassi (2 ha) ja Mäntylampi, jotka laskevat Kiviojaa myöten Persepohjukkaan, Pääsimmäinen (8 ha) ja Keskimmäinen (4 ha), jotka laskevat pohjoisrantaan ja vielä Hotari (2 ha), joka laskee Otralahteen.
Järven laskujoki on Tiekoskenjoki, joka lähtee järven Rutalahdesta ja virtaa Tiekosken läpi ja yhtyy 2,5 kilometrin päässä Kiteenjokeen.
Sumujen laituri

| Sumujen laituri> Le Quai des brumes |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Marcel Carné
Käsikirjoittaja:  Jacques Prévert
Perustuu:  Pierre Mac Orlanin romaaniin Le Quai des brumes
Tuottaja:   Gregor Rabinovitch  Eugen Schüfftan 
Säveltäjä:  Maurice Jaubert
Kuvaaja:  Louis Page
Leikkaaja:  René Le Hénaff
Tuotantosuunnittelija:  Alexandre Trauner
Pukusuunnittelija:  Chanel
Lavastaja:  Alexandre Trauner
Pääosat:   Jean Gabin  Michèle Morgan  Michel Simon 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:  Ciné Alliance
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  1938
Kesto:  91 min
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sumujen laituri (Le Quai des brumes) on Marcel Carnén ohjaama ranskalainen runollista realismia edustava elokuva vuodelta 1938. Elokuva on sävyltään varjoisa ja surumielinen, ja sitä on myöhemmin pidetty yhtenä seuraavan vuosikymmennen film noir -elokuvien innoittajista.
Sumujen laituri perustuu Pierre Mac Orlanin vuonna 1927 julkaistuun romaaniin, jonka pohjalta käsikirjoituksen laati Jacques Prévert.
Elokuvassa armeijasta karannut Jean kohtaa Le Havren satamakaupunkiin saavuttuaan nuoren Nellyn ja nousee tämän ”suojelijoita” vastaan tuhoisin seurauksin. Tärkeitä teemoja sumuun kietoutuvassa kuvauksessa ovat viha, rakkaus, kosto ja mustasukkaisuus.
Yksityiskohtia

Elokuvan juoni poikkeaa merkittävästi Mac Orlanin romaanista. Jean Gabinin tulkitsema miespääosa on yhdistelmä kahdesta eri romaanihenkilöstä, boheemitaiteilija Jean Rabesta ja sotilaskarkuri Marcel Lannoisista. Elokuvan Nelly on puolestaan monimutkaisesta taustastaan huolimatta suloinen ja viaton, romaanissa taas prostituutioon päätyvä tanssityttö.
Alkuperäinen tapahtumapaikka on kuuluisa kabaree nimeltä Lapin Agile Pariisin Montmartren kaupunginosassa. Kyseessä on merkittävä taide-elämän keskus, jossa myös kirjailija Pierre Mac Orlan vietti 1900-luvun vaihteessa aikaansa.
Elokuvaohjaaja Jean Renoir vihastutti Marcel Carnén muistelmien mukaan käsikirjoituksesta vastanneen Jacques Prévertin nimittämällä Sumujen laituria fasistiseksi elokuvaksi.
Ian McEwanin menestysromaanin perustuvassa vuoden 2007 Sovitus-elokuvassa käytetään viittauksena taustalla pyörivää Nellyn ja Jeanin ikonista kohtausta.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jean Gabin  | … |  Jean    |
|  Michel Simon  | … |  Zabel    |
|  Michèle Morgan  | … |  Nelly    |
|  Pierre Brasseur  | … |  Lucien    |
|  Édouard Delmont  | … |  Panama    |
|  Raymond Aimos  | … |  vahti Vittel    |
|  Robert Le Vigan  | … |  taiteilija   |
|  René Génin  | … |  tohtori   |
|  Marcel Pérès  | … |  autonkuljettaja   |
|  Léo Malet  | … |  sotilas   |
|  Jenny Burnay  | … |  Lucienin ystävä   |
|  Roger Legris  | … |  hotellipoika   |
|  Martial Rèbe  | … |  asiakas   |
Aiheesta muualla

Sumujen laituri Yle Teema.  11.9.2014 / Päivitetty 5.10.2014. Viitattu 6.7.2022.
Travers, James: Le Quai des brumes (1938) - Marcel Carne French Films.org. Viitattu 6.7.2022. (englanniksi)
Port of Shadows Filmaffinity. Viitattu 6.7.2022. (englanniksi)
Tara (Montenegro)

| Tara |
| --- | --- |

Alkulähde:  Ospanica- ja Veruša-joet
Laskupaikka:  Drina-joki
Maat:  Montenegro
Pituus:  144 km
Tara on joki Montenegrossa. Se muodostuu Dinaarisilla Alpeilla Ospanica- ja Veruša-jokien yhdistyessä. Tara virtaa 144 kilometriä pohjoiseen ja lähellä Bosnia ja Hertsegovinan rajaa yhdistyy Pivan kanssa muodostaen Drinan.
Tara-joki on leikannut vuoriseudulle 78 kilometriä pitkän ja jopa 1300 metriä syvän kanjonin, joka on maailman toiseksi suurin heti Yhdysvaltojen Grand Canyonin jälkeen. Rotko sijaitsee UNESCOn maailmanperintökohteen Durmitorin kansallispuiston alueella.
Bosnian ja Montenegron hallitukset ovat suunnitelleet rotkon täyttämistä vedellä rakennuttamalla Drinaan vesivoimalan. Vuonna 2005 he kuitenkin hylkäsivät suunnitelmansa useiden rotkon säilyttämisen puolestapuhujien onnistuneiden vastalauseiden ansiosta.
Tara

Tara voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Tara, naisen etunimi
Tara, buddhalaisuuteen liittyvä hahmo, Avalokiteshvaran naispuolinen aisapari
Tara, kaupunki Omskin alueella Venäjällä
Tara, joki Montenegrossa
Tara, Irtyšin sivujoki Venäjällä
Hurrikaani Tara, hirmumyrsky itäisellä Tyynellämerellä marraskuussa 1961
Tara, kukkula ja arkeologinen muistomerkki Irlannissa
Tarrha eli Tarra/Tara, antiikin aikainen kaupunki Kreetalla
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tara”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Takutea

Takutea
Takutea NASAn satelliittikuvassa.
| --- | --- |
Sijainti:  Cookinsaaret Uusi-Seelanti
Saariryhmä:  Cookinsaaret
Korkein kohta:  6 m
Pinta-ala:  1,2 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Takutea on asumaton saari Polynesiaan kuuluvilla Cookinsaarilla Tyynellämerellä. Se sijaitsee noin 200 kilometriä koilliseen Cookinsaarten pääsaari Rarotongasta. Saaren pinta-ala on 1,2 neliökilometriä, pituus 1,6 kilometriä ja leveys 1,2 kilometriä. Sen korkein kohta on kuusi metriä merenpinnan yläpuolella. James Cook vieraili saarella ensimmäisenä eurooppalaisena vuonna 1777.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Takutea Wikimedia Commonsissa
Cookinsaaret
Aitutaki
Atiu
Mangaia
Manihiki
Manuae
Mauke
Mitiaro
Nassau
Palmerston
Pukapuka
Rakahanga
Rarotonga
Suwarrow
Takutea
Tongareva
Tallit

Tallit gadol eli juutalainen rukousšaali.
Tallit (hepr. ‏טלית‎, talit) on suorakaiteenmuotoinen vaate, jonka juutalainen mies laittaa harteilleen aamurukouksen ajaksi. Sen käyttö perustuu Tooran käskyihin.
"Puhu israelilaisille ja sano heille, että heidän on sukupolvesta sukupolveen tehtävä itsellensä tupsut viittojensa kulmiin ja sidottava kulmien tupsuihin punasininen lanka. Ne tupsut olkoon teillä, että te, kun ne näette, muistaisitte kaikki Herran käskyt... (4.Moos.15:38-39)
Tee itsellesi tupsut viittasi neljään kulmaan, johon verhoudut. (5.Moos.22:12).
Vuosisatojen ajan tallitin tzitzit-tupsuista (hepr. ‏ציצית‎) puuttui sinipunainen lanka, koska väriä tuottaneen kotiloeläimen uskottiin kuolleen sukupuuttoon tai oltiin epävarmoja mikä kotilolaji olisi se oikea. Nykyään tupsuja on taas alettu valmistaa techelet-värin kanssa. Tupsu koostuu neljästä pitkästä langasta, jotka solmitaan tallitin kulmiin. Solmuryhmät (ks. kuva) vaihtelevat ashkenaasi- ja sefarditraditioissa. Viimeisen solmun loppuun jää roikkumaan kahdeksasta langasta koostuva tupsu.
Muissa juutalaisen suuntauksissa kuin ortodoksijuutalaisuudessa myös naiset käyttävät tallitia.
Oikealla olevassa kuvassa on miehen yllä tallit gadol eli suuri tallit. Uskova juutalaismies pitää paitansa alla myös tallit katania eli pientä tallitia. Se on ohuempaa kangasta kuin suuri tallit ja myös sen kulmissa on tzitzit-tupsut.
Tzitzit-tupsut rukousšaalin kulmissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
lubavitch.fi: Tzitzit (englanniksi)
Juutalainen elämä
| --- | --- |
Syntymä:  Brit mila · Zeved habat · Pidjon haben
Täysi-ikäisyys:  Upšerin · Bar mitsva (Bat mitsva)
Avioelämä:  Huppa · Ketubba · Naisen asema · Nidda · Mikve · Get
Juutalaisuus:  613 käskyä · Rukoukset · Birkat hamazon · Juutalaiset juhlat · Minhag · Tooran opiskelu: paraša, daf jomi
Uskonnolliset esineet:  Sefer Tora · Tsitsit · Tallit · Tefillin · Kipa · Menora · Mezuza
Kuolema:  Hevra kaddiša · Šiva · Kaddiš · Jortsajt
Säynäänjärvi (Mänttä-Vilppula)

| Säynäänjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  61°58′26″N, 24°35′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuoreveden alue (35.61)
Laskujoki:  oja Kuoreveteen 
Järvinumero:  35.611.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,9 m  
Rantaviiva:  0,709 km  
Pinta-ala:  3,237 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSäynäänjärvi 
Säynäänjärvi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Kuoreniemen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,2 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Kuoreveden lähialueeseen (35.611) se kuuluu.
Sørfjorden (Ullsfjord)

| Sørfjorden> pohjoissaameksi Moskavuotna |
| --- | --- |
 Näkymä Sørfjordenille Fylkesvei 293 -tien varrelta Straumsbuktan läheisyydestä helmikuussa 2009.
Sijainti:  Tromssan lääni, Norja
Päävuono:  Moskivuono
Merialue:  Norjanmeri, Atlantin valtameri
Sørfjorden (pohjoissaameksi Moskavuotna) on Ullsfjordenin vuonon eteläosaan kuuluva vuononpätkä. Vuono sijoittuu kokonaan Pohjois-Norjassa sijaitsevan Tromssan kunnan alueelle.