stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paskalammi (Mouhijärvi)

| Paskalammi (Mouhijärvi) |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°32′23″N, 22°51′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Pohjusjärveen 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103 – 105 m 
 fiPaskalammi (Mouhijärvi) 
Paskalammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede

Lammen pituus on vain 50 metriä. Sen ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi suota, josta laskee lampeen yksi oja.
Seinäjoen maalaiskunnan vaakuna

Seinäjoen maalaiskunnan vaakuna (1954–1958)
Seinäjoen maalaiskunnan vaakuna on saanut aiheensa kunnan sijainnista ja maiden viljavuudesta. Vaakunan avainten lehti viittaa kunnan nimen alkukirjaimeen, ja ne edustavat tyypiltään vilja-aittojen avaimia, jotka symboloivat pitäjän viljavia peltoja ja niistä nousevaa vaurautta. Avaimet kertovat myös kunnan keskeisestä ”avainasemasta”.
Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä kolme hirsittäistä hopea-avainta alatusten”. Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar, ja Seinäjoen maalaiskunnan kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 28. elokuuta 1954. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 16. lokakuuta 1954. Vaakuna muuttui epäviralliseksi Seinäjoen maalaiskunnan liityttyä Seinäjoen kauppalaan 1959. Kyseessä oli Suomen ensimmäinen virallisesta käytöstä poistunut kunnanvaakuna (pois lukien luovutettujen alueiden kaupunkien vaakunat). Vaakuna oli myös ehdolla Seinäjoen uudeksi vaakunaksi kuntaliitoksen yhteydessä 2009, mutta ei tullut valituksi.
Seinäjoen kaupunginvaltuusto myönsi vuonna 2010 vaakunan käyttöoikeuden Törnävä-seuralle kotiseutuvaakunana.
Sammalusjärvi

| Sammalusjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°28′55″N, 22°47′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  Sammalusoja 
Järvinumero:  35.155.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,9 m 
Rantaviiva:  1,804 km 
Pinta-ala:  0,08639 km² 
 fiSammalusjärvi 
Sammalusjärvi on  Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 8,6 hehtaaria ja sen pituus on 850 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa noin kaksi kilometriä pitkä Sammalusoja, joka laskee Mouhijärveen. Yksi laskuoja tulee läheiseltä Pirttijärveltä.
Järven rantaviiva on 1,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalla on kolme loma-asuntoa, joille johtaa tiet valtatieltä 11.
Pätkysjärvi

| Pätkysjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Kokemäki
Koordinaatit:  61°22′22″N, 22°33′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  Pätkyksenoja 
Järvinumero:  35.151.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  65,3 m 
Rantaviiva:  0,717 km 
Pinta-ala:  0,01992 km² 
 fiPätkysjärvi 
Pätkysjärvi  eli Pötkysjärvi  on Satakunnassa Kokemäellä Kaakkimaan seudulla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Kauvatsanjoen ala-osan alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa kilometrin pituinen Pätkyksenoja, joka laskee Lievijärveen Kahilanlahteen. Pohjoisesta järveen laskee metsäpuro, joka tuo vettä Sastamalan puolelta olevilta korkeilta kallioilta. Puro virtaa viereisen tilan peltojen välistä. Järven rantaviiva on 0,72 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa.
Historiaa

Järven pintaa on aikoinaan laskettu alemmaksi.
Luettelo postuumeista Oscar-palkinnon voittajista ja ehdokkaista

Walt Disney voitti kaksi vuotta kuolemansa jälkeen parhaan lyhytanimaation Oscar-palkinnon
Tämä on luettelo postuumeista Oscar-palkinnon voittajista ja ehdokkaista. Ehdolla on ollut 61 henkilöä, joista 15 on voittanut. Yhteensä eri ehdokkuuksia on kertynyt 76. Lisäksi 13 henkilöä on voittanut erikoispalkinnon kuolemansa jälkeen.
Ensimmäinen postuumi ehdokas oli käsikirjoittaja Gerald Duffy vuonna 1929 ja ensimmäinen voittaja oli kirjailija-käsikirjoittaja Sidney Howard vuonna 1940. 
Viimeisin postuumisti palkittu on tuottaja Gil Friesen vuonna 2014. Viimeisin postuumisti ehdolla ollut henkilö on näytelmäkirjailija August Wilson vuonna 2017.
Viisi henkilöä on ollut ehdokkaana kahtena perättäisenä vuotena: säveltäjä Jerome Kern (1946 ja 1947), puvustaja Gile Steele (1952 ja 1953), näyttelijä James Dean (1956 ja 1957), lavastaja William A. Horning (1959 ja 1960) ja sanoittaja Howard Ashman (1992 ja 1993). Horning on ainoa henkilö, joka on voittanut kahdesti ja perättäisinä vuosina.
Varsinaisiin Oscar-palkintoihin on ollut ehdolla kahdeksan naista: näyttelijä Jeanne Eagels (1930), käsikirjoittajat Tess Slesinger (1946), Carol Sobieski (1992) ja Bridget O’Connor (2012), lavastaja Gretchen Rau (2007), puvustajat Marit Allen (2008) ja Eiko Ishioka (2013),  ja dokumenttielokuvaaja Gail Dolgin (2012). Näyttelijä Audrey Hepburn on ainoa postuumisti erikoispalkinnon voittanut nainen.
Luettelossa ei ole niitä henkilöitä, jotka eivät alun perin olleet virallisia ehdokkaita ja kuolivat ennen kuin Yhdysvaltain elokuva-akatemia päätti myöntää heille takautuvasti Oscar-palkinnon. Esimerkiksi Dalton Trumbo palkittiin 17 vuotta kuolemansa jälkeen Oscarilla elokuvasta Loma Roomassa vuonna 1993. Alun perin parhaan tarinan Oscar-palkinto jaettiin Ian McLellan Hunterille. Hunter toimi kuitenkin vain Trumbon "edustajana", sillä Hollywoodin mustalla listalla oleva Trumbo ei voinut saada nimeään ehdokaslistaan.
Voittajat

Kaikki postuumisti voittaneet henkilöt
Voittajat > Varsinaiset palkinnot

| Nimi | Kuolinaika | Gaala | Palkinto | Elokuva | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Howard Ashman  | 14. maaliskuuta 1991 | 1992 | Paras laulu | Kaunotar ja hirviö |  |
| Walt Disney | 15. joulukuuta 1966 | 1969 | Paras lyhytanimaatio | Nalle Puh ja tuulinen päivä |  |
| Peter Finch | 14. tammikuuta 1977 | 1977 | Paras miespääosa | Kasvot kuvaruudussa |  |
| Gil Friesen | 13. joulukuuta 2012 | 2014 | Paras dokumentti | 20 Feet from Stardom |  |
| Thomas C. Goodwin | 11. joulukuuta 1992 | 1993 | Paras lyhytdokumentti | Educating Peter |  |
| Conrad L. Hall | 4. tammikuuta 2003 | 2003 | Paras kuvaus | Matkalla Perditioniin |  |
| William A. Horning | 2. maaliskuuta 1959 | 1959 | Paras lavastus | Gigi |  |
| William A. Horning | 2. maaliskuuta 1959 | 1960 | Paras lavastus | Ben-Hur |  |
| Sidney Howard | 23. elokuuta 1939 | 1940 | Paras sovitettu käsikirjoitus | Tuulen viemää |  |
| Heath Ledger | 22. tammikuuta 2008 | 2009 | Paras miessivuosa | Yön ritari |  |
| Eric Orbom | 23. toukokuuta 1959 | 1961 | Paras lavastus | Spartacus |  |
| Raymond Rasch | 22. joulukuuta 1964 | 1973 | Paras alkuperäissävellys | Parrasvalot  |  |
| Larry Russell | 14. helmikuuta 1954 | 1973 | Paras alkuperäissävellys | Parrasvalot  |  |
| Geoffrey Unsworth  | 28. lokakuuta 1978 | 1981 | Paras kuvaus | Tess – viattomuuden tarina |  |
| Victor Young | 10. marraskuuta 1956 | 1957 | Paras musiikki (draama tai komedia) | Matka maailman ympäri 80 päivässä |  |
| Sam Zimbalist | 4. marraskuuta 1958 | 1960 | Paras elokuva | Ben-Hur |  |
Voittajat > Erikoispalkinnot

| Nimi | Kuolinaika | Gaala | Palkinto | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Les Bowie | 27. tammikuuta 1979 | 1979 | Erityinen saavutus (parhaat erikoistehosteet) |  |
| Theo Brown | 30. huhtikuuta 2002 | 2010 | Tieteellinen tai tekninen saavutus |  |
| Douglas Fairbanks | 12. joulukuuta 1939 | 1940 | Oscar-kunniapalkinto |  |
| Chuck Gaspar | 15. tammikuuta 2009 | 2014 | Tieteellinen tai tekninen saavutus |  |
| Audrey Hepburn | 20. tammikuuta 1993 | 1993 | Jean Hersholtin humanitaarinen palkinto |  |
| George Kraemer | 19. tammikuuta 1993 | 1993 | Tieteellinen tai tekninen saavutus |  |
| John D. Lowry | 21. tammikuuta 2012 | 2012 | Tieteellinen tai tekninen saavutus |  |
| Charles Miller |  | 1941 | Tieteellinen tai tekninen saavutus |  |
| Jürgen Noffke | 7. marraskuuta 2011 | 2012 | Tieteellinen tai tekninen saavutus |  |
| Benjamin Robert | 22. lokakuuta 1979 | 1980 | Jean Hersholtin humanitaarinen palkinto |  |
| Edward G. Robinson | 26. tammikuuta 1973 | 1973 | Oscar-kunniapalkinto |  |
| Louis Stankiewicz |  | 1982 | Tieteellinen tai tekninen saavutus |  |
| Geoffrey H. Williamson | 20. tammikuuta 1993 | 1993 | Tieteellinen tai tekninen saavutus |  |
Hiki-Suittu

| Hiki-Suittu |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°32′03″N, 22°51′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Iso Suksijärveen 
Järvinumero:  35.155.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,7 m 
Rantaviiva:  1,525 km 
Pinta-ala:  0,0704 km² 
 fiHiki-Suittu 
Hiki-Suittu on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 7,0 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 200 metriä pitkä laskuoja Iso Suksijärveen. Järveen laskee muutama suo-oja ja siinä on kaksi saarta, joista suurin on kasvanut kiinni rantaan.
Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mistä osa on suota. Rannalle on rakennettu viisi loma-asuntoa, jonne tie kulkee Irriäisten kylästä.
Aiheesta muualla

UPM: Suksijärven metsä, Sastamala & Mouhijärvi (Arkistoitu – Internet Archive)
Kokemäenjoen alue (35.1)
Ylinen Vehkajärvi

| Ylinen Vehkajärvi |
| --- | --- |
 Ylinen Vehkajärvi lounaan suunnasta kuvattuna
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°33′24″N, 22°41′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Vehkaojaan 
Järvinumero:  35.155.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89,6 m 
Rantaviiva:  1,345 km 
Pinta-ala:  0,08749 km² 
 fiYlinen Vehkajärvi 
Ylinen Vehkajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 8,7 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 1,5 kilometriä pitkä laskuoja Vehkaojaan, joka laskee Kourajärveen. Järveen laskee suo-ojia.
Järven rantaviiva on 1,3 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi metsäistä suota. Rannalla on kolme loma-asuntoa, jonne johtaa tie Suodenniemeltä. Järven pohjoisrannan niemessä on nuotiopaikka.
Ylinen Laisjärvi

| Ylinen Laisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°32′37″N, 22°49′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Aliseen Laisjärveen 
Järvinumero:  35.155.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108 m 
Rantaviiva:  0,632 km 
Pinta-ala:  0,02147 km² 
 fiYlinen Laisjärvi 
Ylinen Laisjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja sen pituus on 260 metriä ja leveys 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 200 metriä pitkä laskuoja Aliseen Laisjärveen, joka laskee Kourajärveen. Järven rantaviiva on 0,63 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota tai avosuota. Järven rantoja ei ole rakennettu eikä sille johda tietä.
Iso-Ympyriäinen

| Iso-Ympyriäinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°31′43″N, 22°38′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Pikku-Ympyriäiseen 
Järvinumero:  35.155.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,9 m 
Rantaviiva:  0,808 km 
Pinta-ala:  0,04315 km² 
 fiIso-Ympyriäinen 
Iso-Ympyriäinen on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede

Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja sen halkaisija on 220 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 400 metriä pitkä laskuoja Kailojärveen. Järvien välillä on lähes kolme metriä korkeuseroa. Kailojärvi laskee Kailojärvenojaa ja Karhunojaa myöten Mouhijärveen. Tulo-ojina ovat ympäröivän suon ojat, jotka yhdistävät järven Pikku-Ympyriäiseen. Näiden järvien korkeusero on vain 30 senttimetriä.
Järven rantaviiva on 0,81 kilometriä pitkä ja ranta on kokonaan metsäistä ojitettua soita, joita kutsutaan Ympyriäisnevoiksi. Rannalle ei ole rakennettu asuntoja eikä sinne johda teitä.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Ympyriäinen".
Matalajärvi (Mouhijärvi)

| Matalajärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°34′17″N, 22°51′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskujoki:  ei ole 
Järvinumero:  35.158.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101 m 
Rantaviiva:  2,483 km 
Pinta-ala:  0,15842 km² 
 fiMatalajärvi 
Matalajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Märkäjärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 15,8 hehtaaria ja sen pituus on 1,0 kilometriä ja leveys yli 100 metriä. Järvellä ei ole laskuojaa, mutta sillä on neljä tulo-ojaa. Yksi niistä on Syväjärven laskuoja.
Järven rantaviiva on 2,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pohjoisosassa on avosuota. Rannoilla on muutama loma-asunto ja muuta asutusta, jonne johtaa tie Suodenniemen ja Mouhijärven yhdistävältä maantieltä.
Mir-Hosein Musavi

Mir-Hosein Musavi Khameneh (pers. ‏میرحسین موسوی‎; s. 29. syyskuuta 1941) on iranilainen poliitikko. Hän toimi maansa viimeisenä pääministerinä vuosina 1981–1989. Vuonna 2009 hän oli Mahmud Ahmadinedžadin vastustajana Iranin presidentinvaaleissa ja sai toiseksi eniten ääniä (yli kolmasosan). Hän on myös arkkitehti sekä taidemaalari ja toimii Iranin taideakatemian johdossa.
Musavi tunnetaan uudistusmielisenä poliitikkona. Vuoden 2009 presidentinvaalikampanjansa aikana hän lupasi poistaa Iranista kaikki lait, jotka syrjivät naisia. Esimerkiksi hän olisi lopettanut moraalipoliisin toiminnan.
Musavi on merkittävä oppositiojohtaja, jonka henkeä on uhattu, ja kovan linjan edustajat ovat vaatineet hänen teloittamistaan. Hän oli vuodenvaihteen 2009–2010 tienoilla kateissa. Hänen veljenpoikansa kuoli mielenosoituksessa 27.12.2009.
Musavi on naimisissa Zahra Rahnavardin kanssa.
Mustajärvi (Sävi)

| Mustajärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°36′55″N, 22°47′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Märkäjärveen 
Järvinumero:  35.158.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,8 m 
Rantaviiva:  0,411 km 
Pinta-ala:  0,00966 km² 
 fiMustajärvi 
Mustajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Märkäjärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 0,97 hehtaaria ja sen pituus on 160 metriä ja leveys 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 200 metriä pitkä laskuoja Märkäjärveen.
Järven rantaviiva on 0,41 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rantoja ei ole rakennettu eikä järvelle kulje tietä.
Valkijärvi (Sävi)

| Valkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°36′50″N, 22°46′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Mustajärveen 
Järvinumero:  35.158.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,1 m 
Rantaviiva:  0,617 km 
Pinta-ala:  0,0256 km² 
 fiValkijärvi 
Valkijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Märkäjärven alueeseen.
Maantiede

Lähes ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja sen halkaisija on 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 450 metriä pitkä laskuoja Mustajärveen, joka taas laskee Märkäjärveen.
Järven rantaviiva on 0,62 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rantoja ei ole rakennettu eikä järvelle kulje tietä.
Kailojärvi

| Kailojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°31′56″N, 22°39′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  Kailojärvenoja 
Järvinumero:  35.155.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84 m 
Rantaviiva:  1,924 km 
Pinta-ala:  0,09233 km² 
 fiKailojärvi 
Kailojärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 9,2 hehtaaria ja sen pituus on 750 metriä ja leveys 150 metriä. Järvellä ei ole yksiselitteistä luusuaa, sillä siitä lähtee useita ojia samaan suuntaan ja ne kaikki yhtyvät Kailojärvenojaan. Oja laskee ensin Yliseen Alhajärveen ja jatkaa sitten Karhuojaa myöten Mouhijärveen.
Järven rantaviiva on 1,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä ojitettua suota. Rannalla on seitsemän loma-asuntoa ja järvelle johtaa tie Heinijärvenmaalta.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kaitajärvi".
Kalatonjärvi (Sastamala, Sävi)

| Kalatonjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°37′14″N, 22°46′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Sävijokeen 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,5 m 
 fiKalatonjärvi 
Kalatonjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Suodenniemellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Järven pituus on 150 metriä ja leveys 70 metriä. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa 600 metriä pitkä laskuoja Sävinjokeen Sahin alapuolelle. Järven ranta on pääosin soista metsää. Rantoja ei ole rakennettu eikä sinne kulje teitä.
Ulkomaalaiset taistelijat Itä-Ukrainan kriisissä

Ulkomaalaiset taistelijat Itä-Ukrainan kriisissä olivat/ovat Itä-Ukrainaan taistelemaan tulleita sotilaita. Ukrainan puolelle on tullut vapaaehtoisia monista maista, venäläismielisten puolelle taas lähinnä Venäjältä.
Suomalaiset taistelijat Itä-Ukrainan kriisissä

Tunnetuimpana suomalaisena vapaaehtoistaistelijana Itä-Ukrainan kriisissä voidaan pitää tapahtumista kirjan kirjoittanutta Carolus Löfroosia. Löfroos on ruotsinsuomalainen, ja on käynyt varusmiespalveluksen Suomessa. Löfroosin yksikössä, silloisessa Azov-pataljoonassa, taisteli muitakin suomalaisia. Toinen omalla nimellään julkisuudessa ollut suomalainen vapaaehtoistaistelija on Azov-pataljoonassa taistellut Petteri Kääpä.
Pieni Suksijärvi

| Pieni Suksijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°31′54″N, 22°51′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskujoki:  kapea salmi Iso Suksijärveen 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,4 m 
 fiPieni Suksijärvi 
Pieni Suksijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pituus on 380 metriä ja leveys 300 metriä. Järven luusuana on järven luoteisrannalla sijaitsevat kapea salmi, joka yhdistää järven isoon Suksijärveen. Järvien vedenpinnat ovat tasoissa, mutta niitä voi pitää eri järvinä. Siinä on vain yksi luoto. Järven ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, josta osa on suota. Rannalle on rakennettu kuusi loma-asuntoa, joihin johtaa tiet Irriäisten kylältä.
Aiheesta muualla

UPM: Suksijärven metsä, Sastamala & Mouhijärvi
Kokemäenjoen alue (35.1)
Ala-Kauvatsan joki

| Ala-Kauvatsan joki |
| --- | --- |
 Ala-Kauvatsan joki kuvattuna alajuoksulla ylävirtaan päin retkeilyreitin maihinnousulaiturin läheltä.
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta
Kunnat:  Huittinen
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue (35.15)
Pinta-ala:  813,08 km² 
Pääuoman pituus:  noin 90 km 
Pääuoman osuudet:  Ala-Kauvatsan joki ←Puurijärvi ←Kauvatsanjoki ←Sääksjärvi ←Jaaranjoki ←Kiikoisjärvi ←Mouhijoki ←Mouhijärvi ←Kourajoki ←Leppijoki ←Taipaleenjoki ←Toijasjoki ←Oksjoki ←Jyräjoki
Yhtyy:  Kokemäenjoki
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Puurijärvi, Huittinen
 :  61.2552°N, 22.5796°E
Laskupaikka:  Kokemäenjoki, Huittinen
 :  61.2473°N, 22.5449°E
Esteet:  Puurijärven pohjapato
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  43,7 m  
Laskukorkeus:  42,6 m  
Korkeusero:  1,1 m
Pituus:  2,973 km  
Kaltevuus:  0,37 m/km
Muuta
Ala-Kauvatsan joki Kokemäenjoen suulla. Ala-Kauvatsan joki virtaa hitaasti, sillä korkeuseroa ei ole paljon ja vuosisataisissa perkauksissa on poistettu kivet ja uppotukit.
Ala-Kauvatsan joki on 2,6 kilometriä pitkä joki Satakunnassa Huittisissa, joka on Kokemäenjoen oikeanpuoleinen sivuhaara. Se on Kauvatsanjoen valuma-alueen laskujoki, joka alkaa Puurijärvestä. Ala-Kauvatsan joki on viimeinen osuus Puurijärven, Kauvatsanjoen, Sääksjärven, Piili- eli  Jaarajoen muodostamasta jokiosuudesta. Kauvatsanjoki on osa Kokemäenjoen vesistöä ja Kokemäenjoki laskee Selkämereen Porissa.  Joki virtaa kapeassa raossa, joka jää Puurijärven ja Isonsuon kansallispuistossa olevien luonnontilaisten Isosuon ja Korkeasuon väliin.