stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kevyt nelipyörä
Ammattikäyttö

Kevyitä nelipyöriä käytetään myös elinkeinotoimintaan: esimerkiksi kuljetuskäyttöön on saatavilla mopokuorma-autoja ja -pakettiautoja. Perinteisesti Italiassa on käytetty vastaaviin tarkoituksiin kolmipyöräisiä skoottereita. Näitä on esimerkiksi Piaggion Ape (Vespa Commercial).
Lahdessa ja Salossa käytettiin kevyitä nelipyöriä julkisina takseina ennen kuin laki muutettiin, koska laissa määritelty vaatimus taksiluvasta henkilöliikenteessä ei koskenut mopoautoja.
Kritiikkiä

Jotkin tahot, esimerkiksi Liikenneturva, ovat olleet huolissaan mopoautojen hitauden muulle liikenteelle aiheuttamasta vaarasta.
Viime aikoina on harkittu mopoautojen korvaamista nopeusrajoittimella varustetuilla henkilöautoilla. Tämä puheenaihe kuumeni tuntuvasti helmikuussa 2017 Sastamalan mopoautoturman jälkeen. Normaali auto olisi törmäystilanteessa huomattavasti turvallisempi. Aiemmin mopoautojen korvaamista nopeusrajoitetuilla henkilöautoilla on pidetty mahdottomana EU-säännösten takia, mutta heinäkuussa 2017 EU antoi hyväksyvän lausunnon lakiesitykselle. Esityksen mukaan 15 vuotta täyttänyt voisi ajaa henkilöautolla, joka on rajoitettu kulkemaan enintään 60 kilometrin tuntinopeudella ja saisi painaa enintään 1500  kg (sähköauto 1800  kg). Lain piti tulla voimaan vuoden 2019 marraskuussa, mutta se oli EU-ajokorttidirektiivin vastainen, joten laki piti kumota.
Aiheesta muualla

Mopoautojen kuvia Suomesta
Mopoautokeskustelu
Finlex: ajoneuvolaki 11.12.2002/1090
AutoWiki.fi – Mopoauto
Tietoa mopoista ja mopomönkijästä (Arkistoitu – Internet Archive)
Stadian kevyt nelipyörä "Carola"[vanhentunut linkki]
Rossija Molodaja

Rossija Molodajan logo
Rossija Molodaja (ven. Россия молодая, suom. Nuori Venäjä) on Venäjän keskusjohdon, Kremlin luoma apujärjestö. Järjestöllä on nationalistinen ohjelma sekä sanomalehti RUMOL.RU.
Muita vastaavia järjestöjä ovat Naši (Meikäläiset), Molodaja Gvadrija (Nuori kaarti) ja Mestnyje (Paikalliset).
Rossija Molodaja osallistui 27. huhtikuuta – 4. toukokuuta 2007 välisenä aikana Viron Moskovan suurlähetystön saartoon. Mukana olivat myös Yhtenäisen Venäjän Nuori Kaarti (Molodaja Gvardija), Mestnyje sekä Naši. Syynä oli Pronssisoturi-patsaskiista.
Aiheesta muualla

Järjestön nettisivut
Rossin jäähylly

Rossin jäähyllyn sijainti merkitty punaisella x:llä Antarktiksen kartassa
Rossin jäähylly eli Rossin jäälautta on suurin jäähylly Antarktiksella. Sen ala oli vuonna 2013 noin 500 809 km² eli suunnilleen yhtä suuri kuin Espanjan pinta-ala. Halkaisijaltaan jäähylly on noin 800 kilometriä. Jään paksuus on keskimäärin 394 metriä, mutta paikoittain se voi olla jopa 750 metriä. Suurin Rossin jäähyllystä irronnut jäävuori on vuodesta 2000 lähtien ollut B-15.
Suurin osa Rossin jäähyllystä sijaitsee Uuden-Seelannin vaatimalla alueella Rossinmaalla. Jäähylly nimettiin James Clark Rossin mukaan, joka löysi sen 28. tammikuuta 1841. Ross kartoitti jäätä edestä itään päin 160°W asti.
Vuonna 1912 Rossin jäähyllystä tuli viimeinen leposija tutkimusmatkailija Robert Falcon Scottille ja hänen kumppaneilleen heidän ollessaan paluumatkalla etelänavalta leiriinsä.
Vuonna 2019 julkaistiin tutkimus, jonka mukaan lämmin merivesi on sulattanut osaa jäähyllystä. Sulamisen oletetaan kiihtyvän, sillä kesän jäiden määrän vedessä arvioidaan laskevan ja jäättömän kauden pitenevän.
| --- | --- |
Rossin jäähylly, Royal Society Range taustalla, 1999 (NOAA): Rossin jäähylly vuonna 1997
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.vims.edu/bio/microbial/NBPishelf.html (Arkistoitu – Internet Archive) – Joitakin kuvia Rossin jäähyllystä
Renkajärvi

| Renkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hattula, Hämeenlinna
Koordinaatit:  60°56′42″N, 24°07′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskujoki:  Renkajoki 
Järvinumero:  35.885.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  121,9 m  
Rantaviiva:  37,2274 km  
Pinta-ala:  6,17829 km²  
Tilavuus:  0,0325334 km³  
Keskisyvyys:  5,27 m  
Suurin syvyys:  29,27 m  
Saaria:  48 
 fiRenkajärvi 
Renkajärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolassa ja Hattulassa Myllykylän, Vuohiniemen ja Rimmilän lähellä sijaitseva järvi. Järven eteläpäässä sijaitsee Kynnösjärvi, jonka vedenpinnan korkeus on sama kuin Renkajärven. Järviä erottaa kannas, jonka poikki kulkee salmi. Vaikka järviä voisi pitää saman järven eri osina, esitetään Kynnösjärvet tiedot omassa artikkelissaan.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 618 hehtaaria, ja se on 8,0 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Sen keskellä on 100 metriä leveä kapeikko, jota kutsutaan nimellä kapee. Järven pohjoisosassa on kolme kilometriä pitkä järvenselkä, joka on lähes saareton. Eteläosassa järven ylittää saarijono, joka alkaa kaakkoisrannasta Jokiharjun päästä. Järvi ja sen kaakkoinen ympäristö kuuluu Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt kalliomurroksen pohjalle jäätikköjoen täyttämän subglasiaalisen uoman kohdalle. Tätä tukee seen pohjassa kulkeva harjujakson jatke, jonka harjunselänteen huiput kurkistavat esiin järvestä saarijonona.
Järvessä on arvioitu olevan 48 saarta, joista Isosaari, Niinisaari ja Vohlisaari ovat yli hehtaarin kokoisia; muista saarista 25 on yli aaria ja loput 20 alle aarin kokoisia. Saarten yhteispinta-ala on 8,6 ha, mikä tekee noin 1,4 prosenttia järven pinta-alasta. Jokiharjulta alkavassa harjujaksossa ovat Vohlisaari, Koulunsaari, Häntäsaari, Patasaari, Salmialansaari ja kaakkoisosassa yksi nimetön saari. Järven eteläosassa on vielä Niinisaari, Kaitasaari ja järven kaakkoispäässä yksi nimetön saari. Patasaaren vieressä sijaitsee rannan lähellä Isosaari. Järven pohjoisosassa sijaitsee sen eteläosassa Kissankrien saaristo. Muut pohjoisosan saaret ovat pieniä.
Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 32,5 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 5,3 metriä ja suurin syvyys 29,3 metriä. Järven pohjoisosassa on kaksi syvännettä, joista pohjoisempi on 22 metriä ja eteläisempi 29 metriä syvä. Järven syvin kohta sijaitsee tässä . Heti Kapeen eteläpuolella on 23-metrinen syvänne ja harjujakson koillispuolella toinen yhtä syvä. Harjujakson lounaispuolella on matalaa paitsi Niinisaaren eteläpuolella, jossa on yli 25 metriä syvä kohta.
Järven rantaviivan pituus on 37,2 kilometriä, josta saarten osuus on 6,4 kilometriä. Järven rannat ovat alavia, lukuun ottamatta eteläpään Salmenvuorta, joka kohoaa yli 30 metrin korkeuteen.
Järvellä on kolme kylää – Rimmilä Hämeenlinnan puolella, Vuohiniemi ja Myllykylä Hattulan puolella. Rimmilän lähellä sijaitsee vielä Kautionkulma. Rannoilla on yli 200 vapaa-ajan asuntoa. Järven ympäri kiertää teitä. Rimmilan läpi kulkee yhdystie 13669, länsirantaa etelään seuraa yhdystie 13660 ja Myllykylästä Vuohiniemen kautta Rimmilään kulkee kylätie.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella liittyen Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,9 metriä mpy. Siihen on johdettu monia ympäristön metsien ja soiden kuivatusojia. Niitä pitkin tulee myös seitsemän järven laskuvettä. Eteläpäähän laskee salmen kautta Kynnösjärvi (29 ha). Ruokosuonoja laskee järven länsirantaan ja sen mukana tulevat Hepolammin  (10 ha) vedet. Länsirantaan Kapeen pohjoispuolelle laskee Sitturinoja, joka tuo laajalta alueelta esimerkiksi Hirvilammin, Matolammin (2 ha), Väärälammin (3 ha) ja Särölammien vesiä. Jokiharjun eteläpuolella sijaitsee Kautiolammi (2 ha), joka laskee Niinisaaren suojaan.
Järven laskujoki on Renkajoki, joka laskee 40 metriä alempana Janakkalassa Haapajärveen.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Rengajärvi”. Erona nykyjärven rantaviivaan on ”Kynnyksenpärä lahti”, jota vastaa nykyään Kynnysjärvi. Sillä on nykyään kannas, joka erottaa sen muusta järvestä. Vanhassa kartassa Rimmilä on torppa, Kautio on talo ja Wuohiniemi on kylä. Järven ylitti talvitie, joka vei Turkuun.
Rottakuningas

Vuonna 2005 löydetty rottakuningas Tarton yliopiston luonnontieteellisessä museossa.
Rottakuningas (saks. Rattenkönig) on vanha keskieurooppalainen nimitys ilmiölle, jossa suuri joukko nuoria rottia takertuu hännistään ja joskus myös jaloistaan toisiinsa pääsemättä irtaantumaan. Syynä on häntien tahmaantuminen esimerkiksi verestä tai ulosteista ahtaassa pesässä. Sinänsä harvinaisella ilmiöllä on ollut suurehko merkitys eurooppalaisessa kansanperinteessä, erityisesti Saksassa, koska rottiin liitettiin monia taikauskoisia käsityksiä. Rottarykelmän löytymistä pidettiin huonona enteenä. Vanhoissa tarinoissa yhteen takertuneiden rottien määrää lienee usein liioiteltu.
Rottakuningas muodostuu yleensä mustarotista, ei isorotista.
Vanhin varma tieto rottakuninkaasta on vuodelta 1748, jolloin saksalainen mylläri Johann Heinrich Jäger löysi kahdeksantoista rotan muodostaman sykkyrän. Toisen tiedon mukaan ensimmäinen tunnettu rottakuningas olisi löydetty vuonna 1564. Suurin tunnettu rottarykelmä löydettiin toukokuussa 1828 Buchheimissa, Saksan Baden-Württembergissä erään talon savupiipusta. Siinä rottia oli peräti 32. Muumioitunut rottatukku on yhä näytteillä Mauritianum-museossa Altenburgissa.
Koko maailmasta tunnetaan 60 vahvistettua rottakuningasta. Niistä viimeisin löydettiin lokakuussa 2021 Viron Põlvamaalta eräästä kanalasta. Siinä oli 13 rottaa, niistä 7 naaraita ja 6 uroksia. Rotat olivat löydettäessä kahta lukuun ottamatta elossa, mutta yksi onnistui irtautumaan ja pakenemaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rottakuningas Wikimedia Commonsissa
Rossija segodnja
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (venäjäksi)
About Rossiya Segodnya International Information Agency (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (ria.ru)
Russia: RIA Novosti liquidated amid fears of “more refined” threat to the press (Index on Censorship, 11.3.2014) (englanniksi) (indexoncensorship.org)
Maatiedosto Venäjä: Yhteiskunta, kulttuuri ja media (Suomen suurlähetystä, Moskova) (finland.org.ru)
Rose Leslie

| Rose Leslie |
| --- | --- |
 Rose Leslie vuonna 2013.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Rose Eleanor Arbuthnot-Leslie
Syntynyt: 9. helmikuuta 1987 (ikä 37)  Aberdeen, Skotlanti
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Kit Harington (vih. 2018)
Lapset:  1
Näyttelijä
Aktiivisena:  2008–
Aiheesta muualla
IMDb 
Rose Eleanor Arbuthnot-Leslie, lyhyemmin Rose Leslie, (s. 9. helmikuuta 1987 Aberdeen, Skotlanti) on skotlantilainen näyttelijä. Leslie näytteli Gwen Dawsonia Downton Abbey -televisiosarjan ensimmäisellä tuotantokaudella vuonna 2010, ja vuosina 2012–2014 hän näytteli Ygritteä televisiosarjassa Game of Thrones.
Leslie kasvoi Lickleyheadin linnassa sukunsa tiluksilla lähellä Aberdeenia ennen kuin lähti Millfieldin kouluun Englantiin ja sitten opiskelemaan näyttelemistä London Academy of Music and Dramatic Artiin. Vuonna 2009 hänet palkittiin BAFTA Scotlandin uuden tulokkaan palkinnolla roolistaan televisioelokuvassa New Town. Sen jälkeen seurasivat roolit Downton Abbeyssä ja Game of Thronesissa. Loppuvuodesta 2013 Leslie valittiin näyttelemään brittiläisen Utopia-televisiosarjan toiselle tuotantokaudelle.
Yksityiselämä

Leslie ja Game of Thronesissa näytellyt Kit Harington alkoivat seurustelemaan vuonna 2012. He ilmoittivat kihlautumisestaan syyskuussa 2017 The Times -aikakauslehden kautta. Pari meni naimisiin 23. kesäkuuta 2018.
Vuonna 2021 Leslie ja Harrington saivat esikoispoikansa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rose Leslie Wikimedia Commonsissa
Rose Leslie Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Rovaniemi Marathon

Rovaniemi Marathon on joka vuosi järjestettävä maratontapahtuma Rovaniemellä. Se juostaan perinteisesti kesä-heinäkuun vaihteessa, juhannuksen jälkeisenä lauantaina. Tapahtumaa on järjestetty vuodesta 1996 alkaen.
Juoksulajeja ovat maraton, puolimaraton, pyörätuolikelaus, kymppi ja lasten minimaraton. Yleisen kilpasarjan lisäksi kilpailut on jaettu ikäluokkiin viiden vuoden välein.
Maratonin lähtö tapahtuu rovakadulta ja reitti kulkee pääosin Kemijoen varrella.
Marathonin järjestävät Arctic Marathon Club ja Rovaniemi Roadrunners.
Aiheesta muualla

Rovaniemi Marathonin kotisivut
Ruotsin alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

Ruotsin alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue (ruots. Juniorkronorna) edustaa Ruotsia jääkiekon jääkiekossa alle 20-vuotiaiden kansainvälisissä otteluissa, muun muassa nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa. Joukkue on voittanut maailmanmestaruuden vuosina 1981 ja 2012.
Sijoitukset maailmanmestaruuskilpailuissa

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  1974 – 4.  1975 – pronssia  1976 – 5.  1977 – 5.  1978 – hopeaa  1979 – pronssia  1980 – pronssia  1981 – kultaa  1982 – 5.  1983 – 4.  1984 – 5.  1985 – 5.  1986 – 5.  1987 – pronssia  1988 – 5. |  1989 – hopeaa  1990 – 5.  1991 – 6.  1992 – hopeaa  1993 – hopeaa  1994 – hopeaa  1995 – pronssia  1996 – hopeaa  1997 – 8.  1998 – 6.  1999 – 4.  2000 – 5.  2001 – 4.  2002 – 6.  2003 – 8. |  2004 – 7.  2005 – 6.  2006 – 5.  2007 – 4.  2008 – hopeaa  2009 – hopeaa  2010 – pronssia  2011 – 4.  2012 – kultaa  2013 – hopeaa  2014 – hopeaa  2015 – 4.  2016 – 4.  2017 – 4.  2018 – hopeaa |  2019 – 5.  2020 – 3.  2021 – 5.  2022 – pronssia  2023 – 4.  2024 – hopeaa |
Vuodet, jolloin Ruotsi on ollut kisaisäntä, on lihavoitu.
Aiheesta muualla

Ruotsi nationalteamsoficehockeyssä (englanniksi)
Jääkiekon nuorten maajoukkueet
| --- | --- |
Eurooppa:  Alankomaat ·  Belgia ·  Bulgaria  ·  Espanja  ·  Irlanti ·  Islanti ·  Iso-Britannia ·  Italia ·  Itävalta ·  Kreikka ·  Kroatia ·  Latvia ·  Liettua ·  Luxemburg ·  Norja ·  Puola ·  Ranska ·  Romania ·  Ruotsi ·  Saksa ·  Serbia ·  Slovakia ·  Slovenia ·  Suomi ·  Sveitsi ·  Tanska ·  Tšekki  ·   Ukraina ·  Unkari · Viro  ·  Valko-Venäjä (Suljettu ulos toistaiseksi) ·  Venäjä (Suljettu ulos toistaiseksi)
Amerikka:  Jamaika ·  Kanada ·  Meksiko ·  Yhdysvallat
Aasia:  Arabiemiraatit ·  Armenia ·  Etelä-Korea ·  Filippiinit · Indonesia · Intia ·  Israel ·  Japani ·  Kazakstan  ·  Kiina ·  Kirgisia ·  Kuwait ·  Malesia · Mongolia · Pohjois-Korea ·  Taiwan ·  Thaimaa · Turkki
Oseania:  Australia ·  Uusi-Seelanti
Afrikka:  Etelä-Afrikka
Entiset joukkueet: Jugoslavia · Neuvostoliitto & Itsenäisten valtioiden yhteisö · Serbia ja Montenegro · Tšekkoslovakia
Runebergin lähde

Runebergin lähde
Runebergin lähde on Ruovedellä sijaitseva lähde, joka sijaitsee luonnonsuojelualueella. Alueella kasvaa monta harvinaista kasvia. J. L. Runeberg asui Ruovedellä kotiopettajana ja istuskeli joskus lähteen reunalla haaveilemassa. Siellä hän kirjoitti Lähteellä-laulun alkuperäiset ruotsinkieliset sanat[lähde? ] Lähteen kautta kulkee Runeberginpolku laivarannasta Haapasaaren Lomakylään. Ruovedentieltä lähteelle pääsee Runebergintietä.
Aiheesta muualla

Runebergin lähde (Arkistoitu – Internet Archive)
Kartta (Arkistoitu – Internet Archive)
Rugby-7

Rugby-7 -ottelu Melbournessa 2006.
Melrose RFC
Rykelmäaloitus eli scrum rugby-7:ssä.
Rugby-7 on rugby-pelin muoto, jossa kummallakin joukkueella on kentällä kerralla seitsemän pelaajaa tavanomaisen 13 tai 15 pelaajan sijaan. Lajia pelataan sekä rugby unioniin että rugby leagueen pohjautuvilla säännöillä. Näistä vanhempi ja suositumpi, rugby unioniin pohjautuva peli on olympialaji Rio de Janeiron kesäolympialaisista 2016 alkaen. Kansainvälinen olympiakomitea päätti asiasta Kööpenhaminassa 9. lokakuuta 2009.
Rugby-7:n juuret ovat Skotlannin Melrosessa, jossa on jo vuodesta 1883 alkaen järjestetty vuosittain Melrose Sevens -turnaus. Lajin merkittävimpiä maajoukkueturnauksia ovat Rugby World Cup Sevens ja IRB Sevens World Series. Laji kuuluu myös muun muassa Kansainyhteisön kisojen ohjelmaan.
Seitsenmiehistä rugbya pelataan pääasiassa samoilla säännöillä ja samankokoisella kentällä kuin rugby unionia. Peliaika on kuitenkin 2 × 7 minuuttia rugby unionin 80 minuutin sijaan. Turnauksen loppuottelun peliaika on joissain tapauksissa 20 minuuttia.
Maailmanmestaruuskilpailut

Lajin maailmanmestaruuskilpailut, Rugby World Cup Sevens, on järjestetty neljän vuoden välein vuodesta 1993 lähtien. Fidži on voittanut mestaruuden 1997 ja 2005, Uusi-Seelanti 2001 ja 2013, Englanti 1993  ja Wales 2009. Australia on hävinnyt loppuottelun kaksi kertaa. Muut mitaleille yltäneet maat ovat olleet Irlanti, Etelä-Afrikka, Samoa, Argentiina ja Kenia.
Naisten MM-kilpailut järjestettiin ensimmäisen kerran 2009, jolloin mestaruuden voitti Australia. Vuonna 2013 mestaruuden voitti Uusi-Seelanti. Muut mitaleille yltäneet maat ovat olleet Yhdysvallat, Etelä-Afrikka. Kanada ja Espanja.
Aiheesta muualla

Kansainvälisen rugbyliiton sivusto (englanniksi)
Suomen Rugbyliiton sivusto
Ruunien Ruunat

Ruunien Ruunat (RuRu) oli 1980-luvulla perustettu urheiluseura, jonka laji oli salibandy ja kotipaikka Hämeenlinna. Seuran edustusjoukkue pelasi korkeimmillaan lajin SM-tasolla sekä 1. divisioonassa. Kaudet 1986-92 RuRu pelasi miesten SM-sarjaa yltäen avauskaudella pronssille ja seuraavalla hopealle. Kaudet 1992-98 RuRu pelasi 1. divisioonassa ja kaudet 1998-2000 Salibandyliigassa.
Seuran naisten joukkue pelasi parhaimmillaan SM-sarjaa nimellä m/s ICS kausilla 1990-95 yltäen pronssille kaudella 1992-93.
Ruunien Ruunat oli lajin pioneereja myös junioritoiminnan käynnistäjänä, ja RuRun juniorijoukkueet voittivat seuran toimintavuosina useita SM-mitaleita. RuRun nimekkäimpiin kasvatteihin lukeutuu muun muassa SM-tasolla kaikkien aikojen eniten tehopisteitä tilastoihin kirjauttanut Santtu Manner, joka ehti edustaa hämeenlinnalaisseuraa myös aikuisten sarjoissa ennen Helsingin menestysvuosiaan.
RuRun tarina salibandyn huipputasolla päättyi vuosituhannen vaihteessa, kun toimintaa edustustasolla jatkoi salibandyseura Steelers. Sittemmin RuRun nimellä pyöritettiin vain junioritoimintaa 2010-luvun alkupuolelle saakka.
SSI

SSI tarkoittaa:
Server Side Includes, HTTP-palvelimella suoritettava komentosarjakieli
Strategic Simulations, Inc., vuosina 1979–2001 toiminut tietokonepelien julkaisija
SSI, Itsehallittava identiteetti (engl. Self-Sovereign Identity).
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”SSI”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ruohojärvi (Konnevesi)

| Ruohojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Konnevesi
Koordinaatit:  62°41′58″N, 26°10′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Liesveden alue (14.36)
Laskuoja:  oja Iso-Jouhtiseen 
Järvinumero:  14.363.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  157,1 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  330 m  
Rantaviiva:  3,406 km  
Pinta-ala:  14,403 ha  
Saaria:  3 
 fiRuohojärvi 
Ruohojärvi  on Keski-Suomessa Konnevedellä Välimäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 14,4 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Liesveden alueella (14.36), jonka Pukaran valuma-alueeseen (14.363) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157,1 metriä mpy.
SSL

SSL viittaa muun muassa seuraaviin asioihin:
Secure Sockets Layer, tietoverkkosalausprotokolla, katso Transport Layer Security (TLS)
SSL International plc (1999−2010), huomattava brittiläinen terveydenhoitotuotteitten valmistaja, jonka hallussa oli mm. tuotemerkki Durex
Suomen Shakkiliitto ry
Suomen Suunnistusliitto ry
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”SSL”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Runeberg-projekti

Johan Ludvig Runeberg, jonka mukaan Runeberg-projekti on nimetty.
Runeberg-projekti (ruots. Projekt Runeberg) on hanke, joka julkaisee pohjoismaisen kulttuurin kannalta tärkeiden, vapaasti saatavilla olevien kirjojen digitoituja versioita Internetissä. Hanke sai alkunsa vuonna 1992 pohjoismaisilla kielillä kirjoitettujen kirjojen arkistoinnilla. Hankkeessa on julkaistu muun muassa nuotteja ja pohjoismaisten kirjoittajien latinankielisiä teoksia. Projekti on ottanut mallia Gutenberg-projektista, ja se toimii Linköpingin yliopistossa. Se on nimetty suomenruotsalaisen kirjailijan Johan Ludvig Runebergin mukaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Runeberg-projekti Wikimedia Commonsissa
Runeberg-projekti
Pieni Tietosanakirja
Dagens Nyheter: "Ugglan" hoar gratis på nätet (ruotsiksi)
Ruotsin avaruushallinto

| Ruotsin avaruushallinto> Rymdstyrelse |
| --- | --- |

Perustettu:  1972
Toimiala:  avaruustoiminta
Kotipaikka:  Solna, Ruotsi
Pääjohtaja:  Anna Rathsman
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruotsin avaruushallinto (Rymdstyrelse) toimii Ruotsin valtion yhdyselimenä kansainvälisessä avaruusalan yhteistyössä (ml. ESA) ja on vastuussa kaikesta Ruotsin valtion rahoittamasta avaruustoiminnasta siltä osin kuin se koskee tutkimusta ja kehitystyötä.
Tämä vuonna 1972 perustettu Avaruusvirasto on Ruotsin elinkeinoministeriön (näringsdepartementet) alainen keskusvirasto, joka saa rahoituksensa tutkimushankkeisiin opetusministeriöltä (utbildningdepartementet).
Tekniset tehtävät Avaruusvirasto antaa toimeksiantoina Svenska Rymdaktiebolaget-yhtiölle eli Swedish Space Corporation (SSC).
Organisaatio

Organisaation pääjohtaja oli vuoteen 2009 asti Per Tegner, joka toimi 2000-luvulla noin viisi vuotta ESAn neuvoston puheenjohtajana. Rymdstyrelse'n budjetti on 80 miljoonaa euroa. Avaruushallinto omistaa Kiirunassa sijaitsevan Esrange-avaruuskeskuksen. Avaruushallinto on käynyt vuodesta 2007 lähtien keskusteluja ballistisen radan avaruusturistilentojen toteuttamisesta Kiirunasta. Uusi johtaja on Olle Norberg.
| Johtamiskausi | Henkilö |
| --- | --- |
1972–: Hans Håkansson
1979–1989: Jan Stiernstedt
1989–1998: Kerstin Fredga
1998–2009: Per Tegnér
2009-2018: Olle Norberg
2018-: Anna Rathsman
Ruotsin avaruustoiminta

Ruotsin avaruustoiminnan alku oli 1950-luvun lopussa tehty rakettilaukaisu. Omaa satelliittia kaavailtiin jo vuonna 1967.
| Nimi | Laukaisuajankohta | Tunnus | Laukaisupaikka | Raketti | Valmistaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viking | 1986-02-22 0144:35 | 1986-19B | Kourou | Ariane-1 | Saab Space |
| Tele-X | 1989-04-02 0228:00 | 1989-27A | Kourou | Ariane-2 | Aerospatiale ja Saab jne. |
| Freja | 1992-10-06 0620:00 | 1992-64A | Jiuquan | Pitkä marssi CZ-2C | Rymdbolaget |
| Astrid-1 | 1995-01-24 0354:22 | 1995-02B | Plesetsk | Kosmos-3M | Rymdbolaget |
| Astrid-2 | 1998-12-10 1157:07 | 1998-72B | Plesetsk | Kosmos-3M | Rymdbolaget |
| Munin | 2000-11-21 1824:00 | 2000-75C | Vandenberg | Delta7925(282) | IRF (Rahoittaja IRF) |
| Odin | 2001-02-20 0848:27 | 2001-07A | Svobodny | Start-1 | Rymdbolaget |
| SMART-1 | 2003-09-27 2314:39 | 2003-43C | Kourou | Ariane-5G | Rymdbolaget (tilaaja ESA) |
| Prisma (satelliittipari) | 2010-06-15 1442:16 | 2010-28B | Jasny | Dnepr | Rymdbolaget |
Kun oman seuraavan satelliitin kehitys ei näytä 2010-luvulla alkavan, Ruotsin avaruushallinto on vuonna 2011 luonut yhteyksiä sekä NASA Ames-keskuksen että Yhdysvaltain ilmavoimien U.S. Air Force Research Laboratoryn kanssa piensatelliittien teknologioiden kehittämisessä.
Aiheesta muualla

Rymdstyrelsen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)