stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kálymnos
Maantiede > Hallinto, kaupungit ja kylät

Kálymnos kuuluu hallinnollisesti Kálymnoksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Kunta kuuluu Kálymnoksen alueyksikköön, johon kuuluu myös useita muita alueen saaristokuntia.
Saaren suurimmat asutukset ovat pääkaupunki Póthia eli Kálymnoksen kaupunki (12 324 asukasta vuonna 2011), joka sijaitsee luonnonsatamalahdessa saaren etelärannikolla; sekä Pánormos (2 069 asukasta), Vathýs (492), Myrtiés (325) ja Árgos (278). (Katso myös: Luettelo Kálymnoksen kunnan kaupungeista ja kylistä.) Póthia on yksi koko Egeanmeren saariston suurimmista kaupungeista. Saaren vanha pääkylä Chorió, joka sijaitsee saaren sisäosissa Póthian luoteispuolella, on nykyisin kasvanut yhteen pääkaupungin kanssa.
Historia > Antiikki

Antiikin aikana Kálymnos tunnettiin alun perin nimillä Kalydna ja Kalydnos. Nimi esiintyy jo Homeroksella. Nimi on mahdollisesti peräisin sanoista kalos (”hyvä”) ja ydnos (”vesi”), toisin sanoen se tarkoitti saarta, jolla oli hyvää vettä. Kreikkalaisessa mytologiassa Kalydnos oli yksi Uranoksen ja Gaian pojista, joka päätyi saarelle. Myöhemmän antiikin aikana nimi muuntui muotoon Kalymna.
Kálymnos on ollut asutettu viimeistään neoliittiselta kaudelta lähtien. Saaren varhaiset asukkaat olivat mahdollisesti kaarialaisia. Myöhemmin sen asuttivat foinikialaiset ja sitten doorilaiset. Doorilainen historia näkyy edelleen muun muassa paikallisessa murteessa. Homeroksen kertomuksessa osa Agamemnonin laivoista haaksirikkoutui saarelle palatessaan Troijan sodasta. Miehistöt jäivät asumaan saarelle ja perustivat sinne kaupungin, joka sai heidän kotimaansa mukaan nimen Argos.
Antiikin ajalla saarella oli ainakin myöhemmässä vaiheessa oletettavasti yksi polis eli kaupunkivaltio, Kalymna. Se koostui useammista kaupungeista tai demoksista, joista tärkeimpiä olivat Pothaia, Panormos ja Orkatos, eikä sillä välttämättä ollut yhtä kaupunkikeskusta. Persialaiset valtasivat Kalymnan samaan aikaan kuin Joonian rannikon. Se vapautui persialaisten vallasta vuonna 477 eaa., päätyi Ateenan valtapiiriin ja liittyi Deloksen meriliittoon. Vuonna 357 eaa. Mausolos valtasi saaren. Myöhemmin Kalymna kapinoi ja palasi Ateenan valtapiiriin. Saaren etäisyys Ateenasta antoi sille suhteellisesti enemmän vapautta. Myöhemmin saaren valtasivat ensin makedonialaiset ja sitten roomalaiset.
Historia > Myöhempi historia

Kálymnoksella oli suuri maanjäristys varhaisella bysanttilaisella kaudella vuonna 535 jaa. (tai 554 jaa.). Sen seurauksena pala saaren länsiosasta irtosi erilleen. Näin syntyi nykyinen Télendoksen saari.
Keskiajalla Kálymnoksen asutus vetäytyi saaren sisäosiin Chorión kylään. Bysanttilaisella ajalla saari vallattiin ja tuhottiin usein. 1300-luvulla sen valtasivat venetsialaiset ja vuonna 1522 osmanit. Vuonna 1912 saari siirtyi muun Dodekanesian tavoin Italian vallan alle. Italialaisten antauduttua saari oli brittien hallinnassa vuoteen 1947 (virallisesti 7. maaliskuuta 1948 saakka), jolloin saaresta tuli osa Kreikkaa.
Nähtävyydet

Kálymnoksen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Póthian kaupungin arkeologinen museo, merisienten kalastusta ja -valmistusta esittelevät käsityöpajat, sekä Pyhän Sabbaksen (Ágios Sávvas) luostari. Póthian lounaispuolella sijaitsee Chrysocherián linna, jossa on myös luostari, ja vanhassa pääkylässä Chorióssa Péra Kástron linna. Saaren etelärannikolla sijaitsee Kefálaksen meriluola ja itärannikolla Daskaleión meriluola. Vuoristoinen saari on nykyisin myös kalliokiipeilykohde. Läheiset Télendos ja Psérimos ovat suosittuja päiväretkikohteita.
Liikenne

Saaren pääsatama on Póthia. Sieltä on yhteys muun muassa Pireukseen sekä lähisaarille. Kálymnoksen lentoasema, josta on lentoja Ateenaan, sijaitsee vuorella noin seitsemän kilometriä Póthiasta luoteeseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kálymnos Wikimedia Commonsissa
Dodekanesia
| --- | --- |
Pääsaaret:  Astypálaia  Kálymnos  Kárpathos  Kásos  Kastelórizo (Megísti)  Kos  Léros  Nísyros  Pátmos  Ródos  Sými  Tílos 
Muut suuremmat saaret:  Agathonísi  Alimiá  Arkoí  Farmakonísi  Gyalí  Kínaros  Lévitha  Leipsoí  Nímos  Psérimos  Saría  Télendos 
Pienet saaret:  Adelfoí  Áfoti  Ágios Antónios  Agía Kyriakí, Astypálaia  Agía Kyriakí, Kálymnos  Agía Kyriakí, Léros  Agía Marína  Agía Thékla  Ágios Andréas  Ágios Geórgios, Megísti  Ágios Geórgios, Pátmos  Ágios Theódoros  Agriélaia  Ammoúdi  Antítilos  Ánydro  Apanonísia  Archángelos  Archangélou  Arefoúsa  Argeloússa  Armáthia  Artikonísi  Aspronísia Makrý Aspronísi  Megálo Aspronísi  Mikró Aspronísi  Aspropníchtis  Astakidonísia Astakída  Astakidópoulo  Chténi  Siál  Aváptistos  Avgó  Balámou  Chálavra Káppari  Makronísi  Piáto  Piláfi, Leipsoí  Psómos  Stavrí  Chamilí  Charkiás  Chiliomódi  Chína  Chondró  Chondronísi  Chondrós  Despotikó  Diakóftis  Diavátes Karavalonísi  Megalonísi  Divoúnia  Drosonísi  Exonísi  Faradonísia  Fokionísia  Frágkos  Ftenó  Gáidaros Livadeión  Gáidaros Megálou Chorioú  Gialesíno  Gláros, Agathonísi  Gláros, Léros  Glynó  Griá  Ímia  Kalapódia  Kalavrós  Kalólimnos  Kalóvolos  Kandelioússa  Karávolas  Karofýlla  Káto Prasoúa  Katsagrélli  Katsikópoula  Kentronísi  Kolófonas, Chálki  Kolófonas, Kásos  Kómaros  Kouloúndros  Kouloúra  Kounéli  Kounoúpoi  Koúrika  Koutsomýti  Krevátia  Krevatió  Kténia  Liádia Megálo Livádi  Pláka, Léros  Lígkia  Líra  Lítra  Maelonísi  Makronísi, Kásos  Makronísi, Pátmos  Makrý  Manóli  Márathos  Marmarás  Mávra  Mávro Poïní  Megálo Mávro Poïní  Megálo Trístomo  Mikrí Kouloúra  Mikró Sofráno  Mikró Trístomo  Moíra  Moní  Nekrothíki  Nerá, Agathonísi  Nerá, Kálymnos  Nípouri  Nisáki  Nisí  Nisierós  Ofidoússa  Oxiá  Pacheiá  Palaiókastro  Páno Prasoúa  Páploma  Patelída  Paximáda  Pentánisa  Pénte Vráchoi  Pergoússa  Petrokáravo  Piganoússa  Piláfi, Pátmos  Pítta  Pláka, Kásos  Plateía  Pláti, Kálymnos  Pláti, Kásos  Pláti, Sými  Polýfados  Pontikonísia Megálos Pontikós  Mikrós Pontikós  Pontikoúsa  Porionísi  Práso  Prasonísi, Kárpathos pohj.  Prasonísi, Kárpathos itä  Prasonísi, Pátmos  Prasonísi, Ródos  Prasoúda  Psathonísi, Agathonísi  Psathonísi, Pátmos  Psomí  Psoradiá  Ro  Safonídi  Saráki  Savoúra  Sélli  Sesklí  Sfýra  Skláves  Smyneronísi  Sochás  Sókastro  Spoláto  Strongylí, Agathonísi  Strongýli, Chálki  Strongýli, Kásos  Strongylí, Léros  Strongylí, Megísti  Strongylí, Nísyros  Strongyló, Pátmos  Strongyló, Ródos  Sýrna  Tigáni  Tragonéra  Tragonísi  Tragoúsa  Tría Nisiá Mesonísi  Plakída  Stefánia  Troumpéto  Trypití  Tsoúka, Chálki  Tsoúka, Pátmos  Tsoukáki  Vasilikí  Velóna  Xéra  Xóplakes  Zaforás 
Vathýksen kylä saaren itärannikolla.
Kálymnoksen länsirannikkoa ja Télendoksen saari.
Kálymnoksen pääkaupunki Póthia.
Merisieniä Póthiassa.
Janne Seppänen (jääkiekkoilija)

| Janne Seppänen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 15. toukokuuta 1995 (ikä 29) Porvoo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Jape
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  172 cm
Paino:  72 kg
Pelinumero:  77
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–
Aik. seurat:  LeKi (Mestis) Peliitat (Mestis) KOOVEE (Mestis) Ilves (SML) HC Nové Zámky (Slovakia) EV Füssen (OL) EK Zell am See (AlpsHL)
Janne Seppänen (s. 15. toukokuuta 1995 Porvoo) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Seppänen osaa pelata myös laidassa. Hän laukoo oikealta.
Muuta

Seppäsen isoveli Mikko on pelannut jääkiekkoa alemmissa sarjoissa sekä hyökkääjänä että puolustajana.
Lavastettu hyökkäys

Lavastettu hyökkäys tarkoittaa operaatiota, jonka tekijäksi lavastetaan jokin vihollinen. Kyseessä voi olla aseellinen hyökkäys, terrori-isku, sabotaasi tai salamurha, mutta myös sanallinen hyökkäys. Tarkoituksena voi olla esimerkiksi saada aikaan vihollisuuksia, hankkia oikeutus tai kansan suosio omalle toiminnalle tai mustamaalata poliittista vastustajaa.lähde?
Esimerkki historiallisesta valehyökkäyksestä on Mainilan laukaukset, jonka varjolla Neuvostoliitto aloitti talvisodan Suomea vastaan vuonna 1939.
Ilmiö tunnetaan myös englanninkielisellä nimellä false flag, joka tarkoittaa kirjaimellisesti ”väärää lippua”. Nimitys tulee merisodassa käytetystä taktiikasta, jossa hyökkääjä pääsee kohteensa lähelle liputtamalla ystävällismielisen maan lippua. Tunnettu esimerkki väärän lipun käyttämisestä on saksalaisten vuonna 1941 suorittama hyökkäys australialaisen kevytristeilijä HMAS Sydneyn kimppuun.
Esimerkkejä lavastetuista hyökkäyksistä

| Tapahtuma | Tekijä | Vuosiluku | Sijainti |
| --- | --- | --- | --- |
| Puumalan kahakka |  Ruotsi | 1788 | Saimaa |
| Operaatio Trusti |  Neuvosto-Venäjä | 1921 | Pietari |
| Mukdenin välikohtaus |  Japanin keisarikunta | 1931 | Mantšuria |
| Mainilan laukaukset |  Neuvostoliitto | 1939 | Karjalankannas |
| Operaatio Himmler |  Saksa | 1939 | Puola |
| Vatikaanin pommitus |  Italian sosiaalinen tasavalta | 1943-1944 | Vatikaani |
| Lavonin tapaus |  Egypti | 1954 | Egypti |
| Operaatio Northwoods (ei toteutettu) |  Yhdysvallat | 1962 | Kuuba |
| Olenivkan vankilaisku | ei tiedossa | 2022 | Ukraina |
Lavastetuiksi hyökkäyksiksi väitettyjä epäselviä tapauksia

| Tapahtuma | Sijainti | Sijainti | Vuosiluku |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksan valtiopäivätalon tuhopoltto | Berliini |  Saksa | 1933 |
| Sergei Kirovin salamurha | Leningrad |  Neuvostoliitto | 1934 |
| Iranin vallankaappaus |  Iran |  Iran | 1953 |
| Guatemalan vallankaappaus |  Guatemala |  Guatemala | 1954 |
| Operaatio Gladio | Länsi-Eurooppa | Länsi-Eurooppa | 1952–1990 |
| Tonkininlahden välikohtaus | Tonkininlahti |  Pohjois-Vietnam | 1964 |
| Benno Ohnesorgin-murha | Länsi-Berliini |  Länsi-Saksa | 1967 |
| Piazza Fontanan pommi-isku | Milano |  Italia | 1969 |
| Chilen sotilasvallankaappaus |  Chile |  Chile | 1973 |
| Venäjän kerrostalopommit | Buinaksk, Moskova ja Volgodonsk |  Venäjä | 1999 |
Aljaksei Skoblja

| Aljaksei Skoblja |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. maaliskuuta 1990 Minsk
Kuollut: 13. maaliskuuta 2022 (31 vuotta) lähellä Kiovaa
Kansalaisuus:   Valko-Venäjä  Ukraina
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Ukraina
Palvelusvuodet:  2014–2022
Taistelut ja sodat:  Itä-Ukrainan sota, Venäjän hyökkäys Ukrainaan 2022
Sotilasarvo:  ylikersantti
Kunniamerkit:  Ukrainan sankari
Perusyksikkö:  Kastus Kalinouskin rykmentti
Aljaksei Mikalajevitš Skoblja (valkoven. Аляксей Мікалаевіч Скобля, ukr. Олексій Миколайович Скобля, Oleksi Mykolajovytš Skoblja; 14. maaliskuuta 1990 – 13. maaliskuuta 2022) oli valkovenäläinen sotilas, joka kaatui Kiovan taistelussa Venäjän hyökättyä Ukrainaan.
Skobljan äiti on lastentarhanopettaja ja isä linja-autonkuljettaja. Hän asui Minskissä. Vuonna 2011 hän osallistui presidentti Aljaksandr Lukašenkan vastaisiin mielenosoituksiin, minkä takia hänet pidätettiin kahdeksi päiväksi ja hän sai sakot. Vuonna 2014 hän värväytyi Ukrainan asevoimiin ja taisteli itä-Ukrainan sodassa osana valkovenäläisten vapaaehtoisten muodostamaa ryhmää. Myöhemmin hän toimi asevoimissa kouluttajana. Hän sai Ukrainan kansalaisuuden.
Skoblja kaatui 13. maaliskuuta 2022 Kiovan lähellä. Hänen hautajaisensa pidettiin Kiovassa kaksi päivää myöhemmin.. Huhtikuussa hänelle myönnettiin postuumisti Ukrainan sankarin arvonimi.
Ruskokyyhkyrääkkä

| Ruskokyyhkyrääkkä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkyrääkkälinnut Mesitornithiformes
Heimo::  Kyyhkyrääkät Mesithornithidae
Suku::  Kyyhkyrääkät Mesitornis
Laji::  unicolor
Kaksiosainen nimi
 Mesitornis unicolor  (Des Murs), 1845 
 Ruskokyyhkyrääkän levinneisyysalue merkitty oranssilla.
Katso myös
   Ruskokyyhkyrääkkä Wikispeciesissä   Ruskokyyhkyrääkkä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ruskokyyhkyrääkkä (Mesitornis unicolor) on kyyhkyrääkkien heimoon (Mesithornithidae) kuuluva lintulaji. Sitä esiintyy ainoastaan Madagaskarin itäosissa Tolagnarosta Marojejyyn. Marc Athanese Parfait Oeillet Des Murs kuvaili lajin holotyypin Madagaskarilta vuonna 1845.
Inna Derusova

| Inna Derusova |
| --- | --- |
 Derusova saatuaan vuonna 2021 Isänmaan puolustajan mitalin.
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. heinäkuuta 1970 Kryvyi Rih, Ukrainan SNT
Kuollut: 26. helmikuuta 2022 (51 vuotta) Oh’tyrka, Sumyn alue, Ukraina
Kansalaisuus:  Ukraina
Ammatti:  sairaanhoitaja, lääkintämies
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):  Ukraina
Palvelusvuodet:  2015–2022
Taistelut ja sodat:  Itä-Ukrainan sota, Venäjän hyökkäys Ukrainaan 2022–
Sotilasarvo:  kersantti
Kunniamerkit:  Isänmaan puolustajan mitali, Ukrainan sankari
Joukko-osasto:  58. erillinen moottoroitu jalkaväkiprikaati
Inna Mykolajivna Derusova (ukr. Інна Миколаївна Дерусова; 5. heinäkuuta 1970 – 26. helmikuuta 2022) oli ukrainalainen sotilas ja lääkintämies, joka kaatui Venäjän hyökättyä Ukrainaan helmikuussa 2022. Hänelle myönnettiin postuumisti Ukrainan sankarin arvonimi.
Derusova syntyi Kryvyi Rihissä. Hän opiskeli lääketieteellisessä oppilaitoksessa, minkä jälkeen hän työskenteli sairaanhoitajana kryvyirihiläisessä päiväkodissa. Vuonna 2015 hän värväytyi lääkintämieheksi 58. erilliseen moottoroituun jalkaväkiprikaatiin ja osallistui taisteluihin itä-Ukrainan sodassa muun muassa Zolotessa, Horih’ovessa, Verh’notoretskessa, Avdijivkassa, Krymskessä, Toretskessa ja Piskyssä. Vuonna 2020 hän suoritti kandidaatintutkinnon Ternopilin Volodymyr Hnatjukin kansallisessa pedagogisessa yliopistossa. 10. joulukuuta 2021 hänelle myönnettiin Isänmaan puolustajan mitali (ukr. Медаль «Захиснику Вітчизни», Medal «Zah’ysnyku Vittšyzny»).
Venäjän suurhyökkäyksen ensimmäisenä päivänä 24. helmikuuta 2022 Derusovan kerrotaan pelastaneen Oh’tyrkassa kymmenen sotilaan hengen. Hän kaatui Oh’tyrkassa 26. helmikuuta venäläiseen tykkituleen auttaessaan loukkaantunutta sotilasta. 12. maaliskuuta hänelle myönnettiin postuumisti Ukrainan sankarin arvonimi; hän on ensimmäinen nainen, jolle kyseinen arvonimi on myönnetty postuumisti. Huhtikuussa 2022 Mukatševossa sijaitseva Zoja Kosmodemjanskajan mukaan nimetty katu nimettiin uudelleen Derusovan mukaan.
Arokyyhkyrääkkä

| Arokyyhkyrääkkä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkyrääkkälinnut Mesitornithiformes
Heimo::  Kyyhkyrääkät Mesithornithidae
Suku::  Monias
Laji::  benschi
Kaksiosainen nimi
 Monias benschi  (Oustalet & G. Grandidier), 1903 
 Arokyyhkyrääkän levinneisyysalue merkitty sinisellä.
Katso myös
   Arokyyhkyrääkkä Wikispeciesissä   Arokyyhkyrääkkä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Arokyyhkyrääkkä (Monias benschi) on kyyhkyrääkkien heimoon (Mesithornithidae) kuuluva lintulaji. Sitä esiintyy ainoastaan Madagaskarin lounaisosassa River Mangokysta pohjoiseen River Fiherananalle. Émile Oustalet ja Guillaume Grandidier kuvailivat lajin holotyypin Vorondreosta vuonna 1903.
Arokyyhkyrääkkä on päästään, selästään ja siivistään tummanharmaa. Pyrstö on pitkä ja pysty. Silmäkulmajuova on valkoinen. Arokyyhkyrääkkäkoiraan rinta ja vatsa ovat valkoiset mustin kaarikuvioin ja naaraan punaruskean- ja mustankirjavat. Lintu liikkuu muutaman kymmenen yksilön ryhminä hiekkamaiden kuivissa metsissä. Sen ravintoa ovat hedelmät ja hyönteiset. Kantaa uhkaa elinympäristön häviäminen.
Valeri Tšybinjejev

| Valeri Tšybinjejev |
| --- | --- |
 Tšybinjejev Kiovassa vuonna 2016 saatuaan Ukrainan sankarin arvonimen.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. maaliskuuta 1988 Berdjansk, Ukraina
Kuollut: 3. maaliskuuta 2022 (34 vuotta) Hostomel, Ukraina
Kansalaisuus:   Ukraina
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Ukraina
Palvelusvuodet:  2010–2022
Taistelut ja sodat:  Itä-Ukrainan sota Venäjän hyökkäys Ukrainaan 2022
Sotilasarvo:  majuri
Kunniamerkit:  Ukrainan sankari
Perusyksikkö:  79. maahanlaskuprikaati
Valeri Viktorovytš Tšybinjejev (ukr. Валерій Вікторовіч Чибінєєв; 3. maaliskuuta 1988 – 3. maaliskuuta 2022) oli ukrainalainen majuri, joka kuoli Hostomelin taistelussa Venäjän hyökättyä Ukrainaan.
Tšybinjejev syntyi Berdjanskissa. Jäätyään nuorena orvoksi hän vietti lapsuutensa sisäoppilaitoksessa. Peruskoulun jälkeen hän opiskeli Zaporižžjan Zah’ysnyk-sotilaslyseossa. Myöhemmin hän valmistui Odessan sotilasakatemiasta. Vuonna 2010 hänet nimitettiin luutnantiksi 79. maahanlaskuprikaatiin.
Tšybinjejev osallistui itä-Ukrainan sodan taisteluihin muun muassa Tšervonyi Lymanissa. Tammikuussa 2015 hän taisteli Donetskin lentoaseman toisessa taistelussa. Vuonna 2016, jolloin hänet oli ylennetty kapteeniksi, hänen johtamansa tarkka-ampujaryhmä osallistui taisteluihin Avdijivkassa. Saman kuun lopussa hän haavoittui vihollisen tykkitulesta. 24. elokuuta 2016, Ukrainan itsenäisyyspäivänä, Tšybinjejeville myönnettiin Ukrainan sankarin arvonimi. Myöhemmin hänet ylennettiin majuriksi.
Tšybinjejev kaatui 34. syntymäpäivänään 3. maaliskuuta 2022 Hostomelin taistelussa Kiovan luoteispuolella.
Pekka Nevalainen

Nevalaisen ABC, kissa... (2000) Ruoholahden ala-asteen pihalla Helsingissä.
Nevalaisen Koira ja tähti (1989) Perkkaalla Espoossa.
Pekka Nevalainen (s. 20. huhtikuuta 1951 Tyrvää, Suomi) on suomalainen taidemaalari, kuvanveistäjä ja taidegraafikko. Hän asuu ja työskentelee Kiskossa.
Pekka Nevalainen on opiskellut maalausta Suomen Taideakatemian koulussa 1969–1974. Hän kuului performanssiryhmä Record Singersiin sekä yhteiskunnan arvoja satirisoineeseen Ö-ryhmään.
Nevalainen aloitti pop-henkisten ja kantaaottavien maalausten parissa. 1970- ja 1980-luvun vaihteessa hän alkoi tehdä installaatio-, maa- ja videotaidetta. Aiheina on ollut myös Kalevala ja muinainen Egypti. Myöhemmin 1990-luvun alkupuolelle saakka teemoina oli myös perhe ja suomalainen maaseutu. ympäristöteoksien jälkeen Nevalainen on tehnyt pienimuotoisempia marmori- ja pronssiveistoksia, sekä väriä ja pintaa käsitteleviä maalauksia.
Nevalaiselle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2014.
Kansanedustaja ja ministeri Valde Nevalainen oli Pekka Nevalaisen isä.
Aiheesta muualla

Pekka Nevalaisen blogi
Pekka Nevalainen Kansallisgallerian kokoelmissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  ULAN 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland
Astypálaia

Astypálaian kylä.
| --- | --- |
Muut nimet:  Pyrrha, Pylaia, Theon Trapeza ja Ikhthyoessa Venetsian vallan aikana: Astropalia ja Stampalia
Sijainti:  36°33′N, 26°21′E, Astypálaia Kálymnos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Dodekanesia
Korkein kohta:  Várdia, 482 m
Pinta-ala:  96,9 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  1 334
Kieli:  kreikka
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Astypálaia (kreik. Αστυπάλαια; transl. myös Astipálea) on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Se on yksi saariryhmän kahdestatoista pääsaaresta. Saaren pinta-ala on 96,9 neliökilometriä ja asukasluku 1 334 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Astypálaia kuuluu Astypálaian kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Astypálaian kylä.
Maantiede

Astypálaia sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä. Se on Dodekanesian läntisin saari ja sijaitsee Kykladien ja Dodekanesian saarten puolessa välissä erillään muista saariryhmänsä saarista. Aiemmin se itse asiassa luettiin kuuluvaksi Kykladeihin. Astypálaian lähimmät suuremmat saaret ovat Amorgós luoteispuolella, Anáfi lounaispuolella, Sýrna kaakkoispuolella ja Kos itäkoillisessa.
Astypálaia on jotakuinkin perhosen muotoinen. Vuoristoinen saari muodostuu kahdesta niemimaasta, joiden välillä on kapeimmillaan vain 105 metriä leveä mutta korkea kannas. Saaren leveys on suurimmillaan 18 km ja pituus 13 km pinta-alan ollessa noin 97 km2. Saaren rannikko on hyvin rikkonainen ja täynnä lahtia ja pienempiä poukamia. Saaren korkein kohta on Várdia (482 metriä). Saari on huomattavasti muita Dodekanesian pääsaaria harvemmin asuttu.
Maantiede > Hallinto ja kylät

Astypálaia kuuluu hallinnollisesti Astypálaian kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.
Saaren suurimmat asutukset ovat pääkylä ja pääsatama Astypálaian kylä eli Chóra (1 055 asukasta), Análipsi eli Maltezána (159), Livádia (110) ja Vathý (10). (Katso myös: Luettelo Astypálaian kunnan kylistä ja saarista.)
Historia > Antiikki

Kreikkalaisessa mytologiassa Astypalaia oli Foiniksin ja Perimeden tytär. Hän synnytti kaksi poikaa suhteesta, jossa Poseidon astui hänet siivekkään kalahäntäisen leopardin hahmossa. Pojat olivat Ankaios, josta tuli Samoksen kuningas ja Eurypylos, josta tuli Kosin kuningas. Astypalaian katsottiin saaneen nimensä poikien äidistä Astypalaiasta.
Saari asutettiin jo esihistoriallisena aikana. Kaivaukset ovat osoittaneet ensimmäisten asukkaiden olleen foinikialaisia ja kaarialaiset. Myöhemmin saarta ovat asuttaneet minolaiset, mykeneläiset ja megaralaiset. Antiikin aikana saari tunnettiin myös nimillä Pyrrha, Pylaia, Theon Trapeza ja Ikhthyoessa. Se luettiin alun perin osaksi Kykladien saariryhmää, tai joskus myös Sporadeihin. Saaren poliksen eli kaupunkivaltion Astypalaian kaupunkikeskus sijaitsi nykyisen Chóran kylän paikalla.
Historia > Myöhempi historia

Bysantin aikana saari kuului Egean liittoon. Venetsialaiset ottivat saaren haltuunsa vuonna 1207, ja pitivät valtaa vuoteen 1522 asti. Venetsian vallan aikana saari tunnettiin nimimuodoissa Astropalia ja Stampalia.
Saari osallistui Kreikan vapaussotaan (1821–1829), mutta jäi Turkin hallitsemaksi. Kerrotaan, että kun Kreikan ja Turkin raja vedettiin vuonna 1830, Astypálaia jäi epätarkan kartan vuoksi vahingossa Turkin puolelle. Tämän seurauksena se joutui erilleen muista Kykladeista ja päätyi osasi Dodekanesiaa. Italia valtasi saaren vuonna 1912. Saari liitettiin Kreikkaan toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1948.
Nähtävyydet

Astypálaian nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Astypálaian kylän venetsialaisaikainen linna (Kástro), joka sijaitsee antiikin aikaisen akropoliin eli linnavuoren paikalla, sekä Análipsin roomalaisaikaisen kylpylän rauniot mosaiikkeineen. Lisäksi saarella on useita luostareita, joihin kuuluvat muun muassa Panagía Poularianín ja Pyhän Johanneksen luostarit.
Liikenne

Saaren pääsatama on Astypálaian kylä. Sieltä on yhteys muun muassa Pireukseen sekä lähisaarille. Astypálaian lentoasema, josta on lentoja Ateenaan, sijaitsee saaren keskiosissa Astypálaian kylästä noin 12 kilometriä koilliseen.