stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Unescon maailmanperintökohteet Filippiineillä
Maailmanperintökohteet

| Paikka | Kuva | Sijainti | Kriteerit | Ala (ha) | Vuosi | Kuvaus | Viite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Filippiinien barokkikirkot Pyhän Augustinuksen kirkko (Manila), Neitsyt Marian taivaaseenastumisen kirkko (Santa Maria), Pyhän Augustinuksen kirkko (Paoay) ja Pyhän Tuomas Villanuevalaisen kirkko (Miag-ao) |  | Manila, Santa Maria, Paoay ja Miag-ao, Filippiinit 14°35′24″N, 120°58′12″E | Kulttuurikohde II, IV |  | 1993 | Neljä espanjalaisten rakentamaa kirkkoa, jotka rakennettiin espanjalaisvallan aikana 1500-1700-luvuilla. Kirkot sijaitsevat eri puolilla Filippiinien saaristoa. |  |
| Historiallinen Viganin kaupunki |  | Ilocos Sur, Filippiinit 17°34′40″N, 120°23′15″E | Kulttuurikohde II, IV |  | 1999 | 1500-luvulla perustettu kaupunki on parhaiten säilynyt esimerkki espanjalaisesta siirtomaakaupunkisuunnittelusta. Sen arkkitehtuuri on saanut piirteitä Filippiineiltä, Kiinasta ja Euroopasta. Tuloksena on kaupunkikuva, jollaista ei ole nähtävillä muualla Itä- ja Kaakkois-Aasiassa. |  |
| Filippiinien kordillieerien riisipenkereet |  | Ifugao, Cordillera, Filippiinit 16°54′38″N, 121°3′15″E | Kulttuurikohde III, IV, V |  | 1995 | Banauen riisipenkereet ovat yli 2000 vuotta vanhoja riisiviljelyksiä. Riisipenkereet seuraavat vuorten ääriviivoja ja ne ovat luoneet ainutlaatuisen maiseman. |  |
| Mount Hamiguitanin luonnonsuojelualue |  | Davao Oriental, Filippiinit 6°44′24″N, 126°10′54″E | Luontokohde X | 16 923 | 2014 | Mount Hamiguitanin alue tarjoaa tärkeän elinympäristön monille eläinlajeille, kuten uhanalaisille filippiinienkotkalle ja filippiinienkakadulle, sekä monille uhanalaisille puulajeille. Monia lajeja elää ainoastaan Mount Hamiguitanin alueella. |  |
| Puerto Princesan kansallispuisto ja maanalainen joki |  | Palawan, Filippiinit 10°10′N, 118°55′E | Luontokohde VII, X | 22 202 | 1999 | Puiston alueella on monia karsti muodostemia sekä maanalainen joki, jonka erityispiirre on että se laskee suoraan mereen ja jokeen vaikuttaa myös vuorovesi. Puiston alue sisältää vuoriston ja meren vuorovaikutteisen ekosysteemin ja se on yksi Aasian merkittävimmistä metsistä. | , |
| Tubbataha Reefin merellinen kansallispuisto |  | Sulunmeri 8°55′N, 119°55′E | Luontokohde VII, IX, X | 96 828 | 2009 | Kansallispuisto on ainutlaatuinen esimerkki monieläinlajisista ja koskemattomista koralliriutoista. Alue on useiden korallien ja kalalajien elinaluetta. |  |
Unescon maailmanperintökohteet Kroatiassa

Unesco on nimennyt Kroatiasta 10 kohdetta maailmanperintöluetteloon. Maailmanperintökohteet ovat merkittäviä kulttuuri- tai luontokohteita, joiden uskotaan olevan erityisen merkittäviä ihmiskunnalle. Periaate on kirjattu vuonna 1972 allekirjoitettuun Unescon yleissopimukseen kulttuuri- ja luonnonperinnön säilyttämisestä. Kroatian ensimmäiset maailmanperintökohteet olivat Splitin kaupungin historiallinen keskusta ja Diocletianuksen palatsi, Dubrovnik sekä Plitvicen kansallispuisto, jotka liitettiin maailmanperintöluetteloon vuonna 1979.
Kolme Kroatian maailmanperintökohteista, Stećakin hautakivet, Venetsian tasavallan rakentamat puolustusjärjestelmät sekä Euroopan pyökkimetsät sijaitsevat useamman valtion alueella. Jugoslavian hajoamissotien aikana Dubrovnikin vanha kaupunki ja Plitvicen kansallispuisto kärsivät vaurioita tykistötulessa. Ne asetettiin uhanalaisten kohteiden listalle. Alueiden vauriot on kuitenkin myöhemmin korjattu ja ne on poistettu listalta.
Tyynysotaa

| ”Tyynysotaa” Vilma Alina, Nelli Matula, Sini Yasemin & Ida Paul |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 26. toukokuuta 2017
 Tuottaja(t): Tido
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.25
 Levy-yhtiö: Rähinä Records
Vilma Alinan muut singlet
| ”Tänään ei nukuta” 2017 | ”Tyynysotaa” 2017 | ”Syliin” 2017 |
Nelli Matulan muut singlet
| ””Hula Hula”” 2017 | ”Tyynysotaa” 2017 | ”Mun kaa kahden” 2017 |
Sini Yasemin muut singlet
| ”Mun kaa” 2017 | ”Tyynysotaa” 2017 | ”Istanbul-rytmii” 2017 |
Nelli Matula, Vilma Alina, Sini Yasemin ja Ida Paul YleXPop -konsertissa Lahdessa kesäkuussa 2017.
”Tyynysotaa” on Vilma Alinan, Nelli Matulan, Sini Yaseminin ja Ida Paulin esittämä vuoden 2017 Kesäkumi-kampanjan tunnuskappale. Kappale on esittäjänelikon itsensä säveltämä ja sanoittama ja sen on tuottanut Tido. Kappaleesta julkaistaan 1. kesäkuuta 2017 Viivi Huuskan ja Cristal Snow’n ohjaama musiikkivideo.
Vilma Alina ja Nelli Matula ovat kertoneet, että kappaleen teemoja ovat muun muassa etteivät naiset olisi seksin suhteen ”objekteja vaan  toimijoita” ja että nainen voi olla yhtä ”ehdottelevassa ja seksiä hakevassa asemassa kuin mieskin.”
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen latauslista: 2 
Suomen radiolista: 51
Aiheesta muualla

Video YouTubessa
Toni Kukoč

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kukoč Milwaukee Bucksin paidassa. |  Kukoč Milwaukee Bucksin paidassa. |  Kukoč Milwaukee Bucksin paidassa. |  |
Miesten koripallo
Maa:   Jugoslavia
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Soul 1988 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Argentiina 1990 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Jugoslavia 1989 |  |  |
|  Kultaa | Italia 1991 |  |  |
|  Pronssia | Kreikka 1987 |  |  |
Maa:   Kroatia
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Barcelona 1992 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Kanada 1994 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Kreikka 1995 |  |  |
Toni Kukoč (s. 18. syyskuuta 1968 Split, Jugoslavia) on kroatialainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija. Hän on olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari sekä kolminkertainen NBA-mestari.
Kukoč pelasi NBA:ssa 13 kautta ja voitti sinä aikana kolme mestaruutta Chicago Bullsissa (1996, 1997 ja 1998). Mestaruusvuosina Kukočin kanssa pelasivat muun muassa Michael Jordan, Scottie Pippen ja Dennis Rodman.
Olympialaisissa Kukoč voitti kaksi hopeamitalia: vuoden 1988 kisoissa Jugoslavian joukkueessa ja vuonna 1992 Kroatian joukkueessa. Maailmanmestaruuden Kukoč voitti vuonna 1990. Lisäksi hänellä voitti mm. kaksi Euroopan mestaruutta.
Joukkueet

Jugoplastika Split (1987–1991)
Treviso SPA (1991–1993)
Chicago Bulls (1993–2000)
Philadelphia 76ers (2000–2001)
Atlanta Hawks (2001–2002)
Milwaukee Bucks (2002–2006)
Palkintoja

Olympiahopea 1988, 1992
NBA:n mestaruus 1996, 1997 ja 1998
Maailmanmestaruus 1990
Euroopan mestaruus 1989 ja 1991
MM-kisojen paras pelaaja 1990
NBA:n vuoden kuudes pelaaja 1996
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toni Kukoč Wikimedia Commonsissa
Miesten koripallon MM-kilpailujen arvokkaimmat pelaajat
Miesten koripallon EM-kilpailujen arvokkaimmat pelaajat
Jugoslavian joukkue – Kesäolympialaiset 1988
4 Petrović |
5 Radulović |
6 Čutura |
7 Kukoč |
8 Paspalj |
9 Obradović |
10 Zdovc |
11 Vranković |
12 Divac |
13 Rađa |
14 Arapović |
15 Cvjetičanin |
Valmentaja Ivković
Jugoslavian joukkue – Koripallon EM-kilpailut 1989
4 Petrović |
5 Radulović |
6 Čutura |
7 Kukoč |
8 Paspalj |
9 Zdovc |
10 Radović |
11 Vranković |
12 Divac |
13 Danilović |
14 Rađa |
15 Primorac |
Valmentaja Ivković
Jugoslavian joukkue – Koripallon MM-kilpailut 1990
4 Petrović |
5 Perasović |
6 Čutura |
7 Kukoč |
8 Paspalj |
9 Zdovc |
10 Obradović |
11 Ćurčić |
12 Divac |
13 Komazec |
14 Jovanović |
15 Savić |
Valmentaja Ivković
Jugoslavian joukkue – Koripallon EM-kilpailut 1991
4 Sretenović |
5 Perasović |
6 Đorđević |
7 Kukoč |
8 Paspalj |
9 Zdovc |
10 Danilović |
11 Jovanović |
12 Divac |
13 Komazec |
14 Rađa |
15 Savić |
Valmentaja Ivković
Kroatian joukkue – Kesäolympialaiset 1992
4 Petrović |
5 Perasović |
6 Cvjetičanin |
7 Kukoč |
8 Alanović |
9 Arapović |
10 Tabak |
11 Vranković |
12 Gregov |
13 Komazec |
14 Rađa |
15 Naglić |
Valmentaja Skansi
Kroatian joukkue – Koripallon MM-kilpailut 1994
J. Vranković |
 Gregov |
 Komazec |
 Kukoč |
 Alanović |
 Žurić |
 Pejčinović |
 S. Vranković |
 Cvjetičanin |
 Jurić |
 Rađa |
 Mršić |
Valmentaja Đerđa
Kroatian joukkue – Koripallon EM-kilpailut 1995
4 J. Vranković |
5 Perasović |
6 Komazec |
7 Kukoč |
8 Alanović |
9 Marić |
10 Žurić |
11 S. Vranković |
12 Gregov |
13 Mršić |
14 Rađa |
15 Pejčinović |
Valmentaja Petrović
Chicago Bulls – NBA:n mestari 1996
0 Randy Brown ·
7 Toni Kukoč ·
9 Ron Harper ·
13 Luc Longley ·
22 John Salley ·
23 Michael Jordan ·
25 Steve Kerr ·
30 Jud Buechler ·
33 Scottie Pippen ·

34 Bill Wennington ·
53 James Edwards ·
91 Dennis Rodman 

Päävalmentaja Phil Jackson 

Apuvalmentajat Tex Winter · Jimmy Rodgers · Jim Cleamons · John Paxson
Chicago Bulls – NBA:n mestari 1997
00 Robert Parish ·
1 Randy Brown ·
7 Toni Kukoč ·
9 Ron Harper ·
13 Luc Longley ·
18 Bison Dele ·
23 Michael Jordan ·
25 Steve Kerr ·
30 Jud Buechler ·
33 Scottie Pippen ·

34 Bill Wennington ·
35 Jason Caffey ·
91 Dennis Rodman 

Päävalmentaja Phil Jackson 

Apuvalmentajat Tex Winter · Bill Cartwright · Jimmy Rodgers · Frank Hamblen
Chicago Bulls – NBA:n mestari 1998
1 Randy Brown ·
7 Toni Kukoč ·
8 Dickey Simpkins ·
9 Ron Harper ·
13 Luc Longley ·
23 Michael Jordan ·
24 Scott Burrell ·
25 Steve Kerr ·
30 Jud Buechler ·

33 Scottie Pippen ·
34 Bill Wennington ·
91 Dennis Rodman 

Päävalmentaja Phil Jackson 

Apuvalmentajat Tex Winter · Bill Cartwright · Jimmy Rodgers · Frank Hamblen
Université Grenoble-Alpes

| Université Grenoble-Alpes |
| --- | --- |

Perustettu:  1339
Tyyppi:  julkinen
Rehtori:  Patrick Lévy
Opiskelijoita:  45 000
Sijainti:  Grenoble, Isère  Ranska
Sivusto:  http://www.univ-grenoble-alpes.fr/
Université Grenoble-Alpes eli UGA on teknillinen korkeakoulu Grenoblen kaupungissa Isèressä Ranskassa. UGA tunnetaan ennen kaikkea luonnontieteiden ja tekniikan opetuksesta sekä tutkimuksesta, mutta yliopistossa opetetaan myös johtamista, taloustieteitä, kieliä, poliittista historiaa ja filosofiaa. Se perustettiin vuonna 1339.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yliopiston kotisivut (englanniksi) (ranskaksi)
Turun Pörssi

Turun Pörssi oli Turussa vuonna 1913 perustettu arvopaperien kauppapaikka ja huutokauppakamari. Sen toiminta oli vilkasta 1920- ja 1930-luvulla, kunnes arvopaperivälitys siirtyi muualle. Turun Pörssiä yritettiin käynnistää uudelleen 1980-luvun lopulla.
Turun Pörssin perustivat Turun Kauppayhdistyksen valtuutetut vuonna 1913 viljan ja muiden maatalousalan tuotteiden pörssiksi nimellä Turun Vilja- ja Tavarapörssi Osakeyhtiö (ruots. Åbo Spannmåls- och Varubörs Aktiebolag), mutta jo seuraavana vuonna yhtiön nimi lyheni muotoon Turun Pörssi Oy (ruots. Åbo Börs Ab). Viljapörssitoiminta hiipui vähitellen ja arvopaperien välitys alkoi 1919 edellisenä vuonna laadittujen uusien sääntöjen mukaisesti. Niiden mukaan Turun Pörssi on valtakunnallinen pörssi, jota pitävät yhteisesti yllä ja kustantavat Turun kaupunki, pörssin jäsenet ja Turun kauppakamari.
Alkuperäinen yhtiö lakkautettiin 1921, mutta Turun Pörssin pörssioikeudet säilyivät, ja vuonna 1966 Turun pörssikomitea päätti edelleen säilyttää ne vastaisen varalta. Komitean puheenjohtajana oli tuolloin varatuomari Antti Kataja ja jäseninä pankinjohtaja Jukka Mikkola, varatuomari Touko Kosonen ja ekonomi Heikki Löyttyniemi. Turun Pörssin toimintaa yritettiin jatkaa vuoden 1988 alusta, jos välitettäväksi olisi saatu vähintään viiden yhtiön osakkeita. Hanke ei ilmeisesti toteutunut.
Toimitusjohtajia

Arthur Gylling (1913–1915)
C. A. J. Gadolin (1924–1940)
Tudor Vladimirescu

| Tudor Vladimirescu |
| --- | --- |

Valakian hospodar (voivodi)
 1821  
Edeltäjä:  Grigore Brâncoveanu
Seuraaja:  Scarlat Callimachi
Henkilötiedot
Syntynyt: n. 1780 Vladimiri, Gorj.
Kuollut: 7. kesäkuuta 1821 (41 vuotta) Târgoviște
Tudor Vladimirescu (romaniaksi ˈtudor vladimiˈresku) (1780–1821) oli Valakian ja Romanian vallankumoussankari. Vladimirescu johti Valakian vallankumousta ja samalla Pandurin miliisiä.
Taustaa

Vladimirescu syntyi Vladimirin kaupungissa Olteniassa. Noin 12-vuotiaana hän meni töihin Craiovaan pajari Ioan Glogoveanun palvelukseen, missä hän oppi kielioppia, retoriikkaa sekä kreikan kieltä. Hänestä tuli pajareiden kiinteistöjen hoitaja sekä Cloşanin pitäjän miliisien johtaja vătaf. Hänen kokemuksensa miliisista oli tärkeää, sillä hän oppi eri yhteiskuntaluokkien tapoja, perinteitä sekä ajatusmaailmaa. Vallankumouksen aattona hän pystyikin olemaan rinta rinnan aatelisten ja työväen joukossa.
Vladimirescu liittyi Venäjän keisarikunnan armeijaan ja osallistui Venäjän-Turkin sotaan vuosina 1806-1812. Hänet palkittiin korkealla venäläisellä kunniamerkillä, ja hän sai sekä Venäjän että osmanien syytesuojan. Sodan jälkeen hän palasi synnynseudulleen. Vuonna 1814 hän matkusti Wieniin osallistuakseen oikeudenkäytiin, joka koski Glogoveanun vaimon omaisuuden jakamista. Samaan aikaan kaupungissa järjestettiin Wienin tanssiva kongressi, jolla uskotaan olevan vaikutus hänen tulevaisuuden pyrkimyksiinsä.
Vuosina 1812 - 1821 Vladimirescu rakensi hiljalleen kannattajien verkostoa. Pandurin miliisit arvostivat häntä sotilasjohtajana ja aateliset pitivät hänen karismastaan.
Kapina

Prinssi Alexandru Suţun kuoleman jälkeen tammikuussa 1821 muodostettiin tärkempien pajariperheiden kesken väliaikainen hallinnollinen komitea Comitet de Ocârmuire. Comitet ryhtyi ajamaan voimakkaasti omia etujaan, mikä aiheutti varsinkin Olteniassa pajarien ja fanarioottien vastaista liikehdintää.   
Samoihin aikoihin Vladimirescu lähetti osmanien oikeuteen Mahmud II:lle kirjeen, jossa hän kertoi, että hänen tarkoituksenaan ei ole hylätä osmanien valtaa, vaan sotilasvoimin säilyttää valtakunnan oikeusjärjestys. Näin hän sai aikaa neuvotella kreikkalaisten osmanien vastustajien kanssa liittoumasta. Hän saikin kreikkalaiset puolelleen, ja tätä kautta hän sai myös Venäjän tuen irtautumiselleen osmanien valtakunnasta.
Vladimirescu linnoitti luostareita Olteniassa, jossa hän ajatteli käytävän ratkaisutaistelut osmaneja vastaan. Linnoitustöiden valmistuttua hän matkusti Padeşin kaupunkiin, jossa hän antoi 23. tammikuuta ensimmäisen julistuksen. Julistuksessa hän viittasi valistuksen aikakauden teeseihin, tarkemmin oikeuteen nousta kapinaan sortoa vastaan. Helmikuussa hän vaati hallinnon muuttamista meritokraattiseen suuntaan, erilaisten verojen muuttamista tai poistamista, Valakian armeijan sekä oman tullilaitoksen perustamista. Näiden lisäksi hän vaati tiettyjen fanarioottiperheiden karkottamista sekä vallanperimysjärjestyksen romuttamista.
Armeija, jonka vahvuus lisääntyi sen edetessä, valloitti Bukarestin 21. maaliskuuta.  Bukarestissa Vladimmirescu antoi uuden julistuksen, jossa hän vakuutti rauhantahtoisuuttaan osmaneja kohtaan.
Paikalliset pajarit olivat hiljalleen menettäneet luottamuksen Vladimirescuun. Hän oli ryhtynyt käyttämään osmanityylisiä vaatteitta ja vaatimaan, että häntä kutsuttaisiin domniksi (herra, prinssi). Tämä etäännytti häntä maanomistajien ajatusmaailmasta.
Samoihin aikoihin Venäjä oli valloittanut Moldavian. Siellä olleet joukot, johtajanaan Philikí Etaireía]] olivat vetäytyneet Bukarestiin. Vladimirescu oli nyt kahden tulen välissä: pohjoisesta oli lähestymässä Etaireían vihollinen Venäjä ja etelässä osmanit valmistelivat Tonavan ylitystä. Osmanit eivät halunneet antaa venäläisille jalansijaa Valakiasta.
Vladimirescun armeija perääntyi Olteniaan toukokuussa, ja osmanit valloittivat Bukarestin ilman vastarintaa. Vladimirescu oli menettämässä armeijansa kontrollia, joten hän järjesti kapinoivien sotilaiden hirttäjäisiä. Etaireía pidätytti Vladimirescun, sillä hän ei voinut sietää Vladimirescun myötämielistä suhtautumista osmaneihin. Vladimirescu surmattiin kidutuksen jälkeen 7. kesäkuuta 1821. Etaireían ei onnistunut saamaan Vladimirescun armeijan luottamusta, joten hänen vastarintansa osamaneja vastaan kuihtui.
Perintö

Vladimirescun kapinoinnin myötä Valakia säilyi miehitettynä. Vaikka tilanne oli rauhoittunut jo vuoden 1821 elokuuhun mennessä, osmanien joukot pysyivät alueella vuoteen 1826 saakka. Osmanit eivät kuitenkaan luottaneet fanaarien hallintaan, ja he antoivat vallan luotetuille voivodeille Grigore IV Ghicalle Valakiassa sekä Ioan Sturdzalle Moldaviassa.
Tilanne vakiintui Adrianopolin rauhassa 14. syyskuuta vuonna 1829, kun Venäjä otti valtaansa nämä kaksi aluetta.
Etaireía ja osmanit taistelussa Bukarestissa elokuussa 1821.
Käännös suomeksi
Tom Hanksin filmografia

Tom Hanks vuonna 2012.
Tom Hanks (s. 1956) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja tuottaja, jolla on ollut mittava ura elokuvissa, televisiossa ja teatterissa.
Teatteri

| Teatteri> Vuosi | Teatteri> Suomenkielinen nimi | Teatteri> Alkuperäinen nimi | Teatteri | Teatteri> Rooli | Teatteri>  | Teatteri>  | Teatteri>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1977 | Kuinka äkäpussi kesytetään | The Taming of the Shrew | Lakewood Civic Auditorium | Grumio |  |  |  |
| 1977 | Hamlet | Hamlet | Lakewood Civic Auditorium | Sotilas, Reynaldo |  |  |  |
| 1978 | Polly | Polly | Lakewood Civic Auditorium | Hacker |  |  |  |
| 1978 | Kaksi nuorta veronalaista | The Two Gentlemen of Verona | Lakewood Civic Auditorium | Proteus |  |  |  |
| 1978 | Wild Oats | The Wild Oats | Lakewood Civic Auditorium | Muz |  |  |  |
| 1978 | Kuningas Juhana | King John | Lakewood Civic Auditorium | Robert Faulconbridge |  |  |  |
| 1979 | Loppiaisaatto | Twelfth Night | Lakewood Civic Auditorium | Fabian |  |  |  |
| 1979 | Juno and the Paycock | Juno and the Paycock | Lakewood Civic Auditorium | Jerry Devine |  |  |  |
| 1979 | Do Me a Favorite | Do Me a Favorite | Lakewood Civic Auditorium | Harold |  |  |  |
| 1979 | The Mandrake | The Mandrake | Riverside Shakespeare Theater | Callimaco |  |  |  |
| 2013 | Lucky Guy | Lucky Guy | Broadhurst Theatre | Mike McAlary |  |  |  |
Aiheesta muualla

Tom Hanks Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tom Hanks Elonetissä
Toinen varoitus

| Toinen varoitus Timo Rautiainen & Neljäs Sektori |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Tuottaja(t): Valtteri Tynkkynen
 Tyylilaji: rock, hard rock, aikuisrock
 Kesto: 43.03
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 2.
Timo Rautiaisen & Neljännen Sektorin muut julkaisut
| Koiran laulu 2013 | Toinen varoitus 2014 |   |
Singlet albumilta Toinen varoitus
 ”Synkkien puolue” Julkaistu: lokakuu 2013  ”Oma arkipyhä” Julkaistu: huhtikuu 2014  ”Kaikki maailman aika” Julkaistu: elokuu 2014
Toinen varoitus on Timo Rautiainen & Neljäs Sektori -yhtyeen toinen studioalbumi. Se julkaistiin 8. elokuuta 2014 sekä CD-, että LP -versiona. Albumilta on julkaistu ennakkoon kaksi singleä, ”Synkkien puolue” ja ”Oma arkipyhä”.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan toisella sijalla.
Kappaleet

Kun kaikki inhimmillinen on vierasta – 3.45
Oma arkipyhä – 4.02
Suomisen perhe – 4.15
Kaikki maailman aika – 4.02
Fysiikan laki – 2.56
Oman onnensa sepät – 4.55
Missä hän on tänään? – 2.54
Nuotiolla – 3.29
Jeesus tulee takaisin – 3.09
Synkkien puolue – 3.47
Sektorock – 5.45
Kokoonpano

Peter Engberg – kitara
Jussi Nikula – rummut
Jarkko Petosalmi – kitara
Timo Rautiainen – laulu, kitara
Valtteri Tynkkynen – basso
Arvostelut

Helsingin Sanomat:
Imperiumi.net: 8–/10
Kaaoszine: 8/10
V2.fi:
Aiheesta muualla

Toinen varoitus Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Toinen varoitus Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Unescon maailmanperintökohteet Itävallassa

Itävallan maailmanperintökohteet kartalla.  viittaa Attersee-järvelle, jonka alueella on kolme Itävallan viidestä kohteesta.  viittaa Kalkalpenin luonnonpuistoon, joka alueella on laajin Itävallan viidestä pyökkimetsäkohteesta.
Unesco on nimennyt Itävallasta 10 kohdetta maailmanperintöluetteloon. Maailmanperintökohteet ovat merkittäviä kulttuuri- tai luontokohteita, joiden uskotaan olevan erityisen merkittäviä ihmiskunnalle. Periaate on kirjattu vuonna 1972 allekirjoitettuun Unescon yleissopimukseen kulttuuri- ja luonnonperinnön säilyttämisestä. Itävallan ensimmäiset maailmanperintökohteet olivat Salzburgin kaupungin historiallinen keskusta ja Schönbrunnin linna ja puutarhat, jotka liitettiin maailmanperintöluetteloon vuonna 1996.
Kolme Itävallan maailmanperintökohteista on jaettu toisten valtioiden kanssa. Fertön/Neusiedlerseen järvialueen kulttuurimaisema sijaitsee osittain Unkarin alueella. Euroopan pyökkimetsiin kuuluu luontokohteita eri puolilla Eurooppaa, Itävallan lisäksi Albanian, Belgian, Bulgarian, Espanjan, Kroatian, Italian, Romanian, Saksan, Slovakian, Slovenian ja Ukrainan alueilla. Alppien paalutalot on usean valtion alueella sijaitseva kulttuurikohde. Alppien paalutaloja on Itävallan lisäksi Italiassa, Ranskassa, Saksassa ja Sveitsissä.
Vuonna 2017 Wienn historiallinen keskusta siirrettiin uhanalaisten maailmanperintökohteiden listalle alueen voimakkaan rakentamisen vuoksi.
Université Bordeaux I

| Université Bordeaux I |
| --- | --- |

Motto:  Les Sciences et les Technologies au service de l'Homme et de l'Environnement
Perustettu:  1441
Tyyppi:  julkinen
Rehtori:  Dean Lewis
Henkilökunta:  1,000
Opiskelijoita:  9,800
Sijainti:  Bordeaux, Akvitania  Ranska
Sivusto:  http://www.u-bordeaux1.fr/
Université Bordeaux I eli Bordeaux I (suom. Bordeaux I yliopisto) on teknillinen korkeakoulu Bordeaux'n kaupungissa Akvitaniassa Ranskassa. Bordeaux I tunnetaan ennen kaikkea luonnontieteiden ja tekniikan opetuksesta sekä tutkimuksesta, mutta yliopistossa opetetaan myös johtamista, taloustieteitä, kieliä, poliittista historiaa ja filosofiaa. Sen perusti vuonna 1441.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yliopiston kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
U-kiss

| U-KISS |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  2008–
Tyylilaji:  K-pop, Pop, synthpop, dancepop, R&B, dance, ballaadi
Kotipaikka:  Soul, Korean tasavalta
Jäsenet:  Soohyun   Kiseop   Eli   Hoon   Kevin   Jun   AJ  
Entiset jäsenet:  Alexander Lee Eusebio   Kim Kibum   Shin Dongho  
Levy-yhtiö:  NH Media (Etelä-Korea)   Avex Trax (Japani)  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
U-KISS (kor. 유키스) on eteläkorealainen poikabändi, jonka muodosti NH Media vuonna 2008. Yhtyeen nimi on lyhenne sanoista Ubiquitous Korean International Idol Super Star. Ryhmän jäsenet ovat Soohyun, Kiseop, Eli, Kevin, Hoon ja AJ (kaksi viimeksi mainittua liittyivät ryhmään vuonna 2011 entisten jäsenien, Alexanderin ja Kibumin, lähdettyä)Vuonna 2014 Donghon lähdettyä yhtyeeseen tuli myös mukaan Jun . Yhtye on julkaissut kolme täyspitkää albumia: Only One julkaistiin 3. helmikuuta 2010, Neverland julkaistiin 1. syyskuuta 2011 ja Collage 7. maaliskuuta 2013.
Jäsenet

| Taiteilijanimi> Nimi | Taiteilijanimi> Hangul | Syntymänimi> Koko nimi | Syntymänimi> Hangul | Syntymäaika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Soohyun | 수현 | Shin Soohyun | 신수현 | 11. maaliskuuta 1989 (ikä 35) |
| Kiseop | 기섭 | Lee Kiseop | 이기섭 | 17. tammikuuta 1991 (ikä 33) |
| Eli | 일라이 | Kim Kyoungjae | 김경재 | 13. maaliskuuta 1991 (ikä 33) |
| AJ | 에이제이 | Kim Jaeseop | 김재섭 | 4. kesäkuuta 1991 (ikä 33) |
| Hoon | 훈 | Yeo Hoonmin | 여훈민 | 16. elokuuta 1991 (ikä 33) |
| Kevin | 케빈 | Woo Sunghyun | 우성현 | 25. marraskuuta 1991 (ikä 32) |
| Taiteilijanimi> Nimi | Taiteilijanimi> Hangul | Syntymänimi> Koko nimi | Syntymänimi> Hangul | Syntymäaika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Xander | 알렉산더 | Alexander Lee Eusebio | 알렉산더이유세비오 | 29. heinäkuuta 1988 (ikä 36) |
| Kibum | 기범 | Kim Kibum | 김기범 | 29. joulukuuta 1990 (ikä 33) |