stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hetkiä Kalliossa
Aiheesta muualla

Hetkiä Kalliossa yle.fi/musiikki -sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Hetkiä Kalliossa Yle Areenassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Ameliówka

| Ameliówka |
| --- | --- |
 fiAmeliówka 
 50°53′53″N, 20°46′52″E 
Ameliówka on kylä Masłówin kunnassa Kielcen piirikunnassa, Świętokrzyskien voivodikunnassa Puolassa. Sen korkeus merenpinnasta on 270 metriä.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Brzezinki

| Brzezinki |
| --- | --- |
 fiBrzezinki 
 50°55′26″N, 20°46′08″E 
Väestö
Väkiluku (2011):  591
Brzezinki on kylä Masłówin kunnassa Kielcen piirikunnassa Świętokrzyskien voivodikunnassa Puolassa. Kylä sijaitsee noin 12 kilometrin päässä Świętokrzyskien voivodikunnan pääkaupungista Kielcestä ja neljän kilometrin päässä Masłówin kunnan hallintokeskuksesta Masłówista. Brzezinkissä asui vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 591 asukasta.
Käännös suomeksi
Korytnica

| Korytnica |
| --- | --- |

 fiKorytnica 
 50°39′25″N, 20°31′01″E 
Väestö
Väkiluku (2011):  758
Korytnica on kylä Sobkówin kunnassa Jędrzejówin piirikunnassa Świętokrzyskien voivodikunnassa Puolassa. Kylä sijaitsee noin seitsemän kilometrin päässä Sobkówin kunnan hallintokeskuksesta, Sobkówin kylästä. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Korytnicassa asui 758 asukasta.
Käännös suomeksi
International Electrotechnical Commission

| International Electrotechnical Commission |
| --- | --- |

Tyyppi:  standardisoimisjärjestö
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
International Electrotechnical Commission (IEC) on kansainvälinen sähköalan standardointiorganisaatio.
Järjestö perustettiin 26.–27. kesäkuuta 1906 Lontoossa, Isossa-Britanniassa. Siitä lähtien järjestö on tehnyt elektroniikka- ja sähkölaitteista turvallisempia ja luotettavia sekä parantanut niiden hyötysuhdetta.
Tunnetuimmat IEC-standardit liittyvät sähkölaitteiden liitäntöihin, esimerkiksi PC:n virtajohdon liitin on määritelty IEC:n standardisarjassa IEC 60320.
IEC:n jäseniä kutsutaan kansalliskomiteoiksi, ja niitä ovat kansalliset sähköalan standardointijärjestöt (Suomessa SESKO). Standardin hyväksyminen vaatii sitä, että 3/4 kansallisista järjestöistä äänestää vahvistamisen puolesta.
IEC:n tietotekniikka-alan standardit tehdään yhteistyössä ISO-standardointiorganisaation kanssa työryhmässä nimeltä JTC1 (Joint Technical Committee). Suomenkielisessä Wikipediassa luettelo merkittävimmistä JTC1-standardeista on ISO-standardointiorganisaation sivulla.
Standardeja (tietokantoja)

IEC 60050: Sähkötekniikan sanasto
IEC 60061: Lampun kannat jne. (käyttö maksullinen)
IEC 60417 - ISO 7000: Laitteissa käytettävät graafiset symbolit (käyttö maksullinen)
IEC 60617: Elektroniikkakaavioissa käytettävät kaaviosymbolit (käyttö maksullinen)
IEC 61360: Elektroniikkakomponentteja
Aiheesta muualla

IEC:n kotisivu
IEC – Tietoa organisaatiosta
IEC:n historiaa
International Electrotechnical Commission (IEC), Electropedia: The World's Online Electrotechnical Vocabulary (englanniksi)
ISO/IEC JTC1
Wiśniówka

| Wiśniówka |
| --- | --- |
 Wiśniówkan kirkko
 fiWiśniówka 
 50°55′55″N, 20°40′41″E 
Väestö
Väkiluku (2011):  516
Wiśniówka on kylä Masłówin kunnassa Kielcen piirikunnassa Świętokrzyskien voivodikunnassa Puolassa. Kylä sijaitsee noin seitsemän kilometrin päässä Świętokrzyskien voivodikunnan pääkaupungista Kielcestä ja viiden kilometrin päässä Masłówin kunnan hallintokeskuksesta Masłówista. Wiśniówkassa asui vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 516 henkilöä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wiśniówka Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Norden (Ostfriesland)

| Norden |
| --- | --- |
 Dree Süsters ("Kolme sisarusta") on noin vuonna 1600 rakennettu talo Nordenin torin laidalla.
 lippu:  vaakuna
 Norden
 Koordinaatit: 53°36′N, 7°12′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Ala-Saksi
Piirikunta:  Aurich
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  106,3 km²
Korkeus:  7 m
Väkiluku (2023)  (30.9.2023):  25 073
 – Väestötiheys:  236 as./km²
Postinumero:  26506
Suuntanumero(t):  04931, 04926, 04938
 
 www.norden.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nordenin sijainti Aurichin piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Ala-Saksin osavaltiossa.
Norden on kaupunki Saksan luoteisimmassa osassa. Se kuuluu Ala-Saksin osavaltioon ja historialliseen Norderlandin alueeseen. Nordenin ja sen ympäristön merkittäviä elinkeinoja ovat matkailu ja maatalous.
Maantiede

Norden sijaitsee Pohjois-Saksan alangolla Itä-Friisian luoteisosassa. Se rajautuu lännessä Pohjanmereen. Etäisyys Bremenistä on noin 125 kilometriä luoteeseen ja Hampurista noin 190 kilometriä länteen.
Historia

Khaukit ja saksit asuttivat nykyisen Nordenin seutua, kunnes 500-luvulta alkaen alueelle vaelsi lännestä friisejä. Alkoi kehittyä pieniä markkinapaikkoja, joista yksi oli Norden. Ensimmäinen asiakirjamaininta paikkakunnasta on huhtikuulta 1255. Vuonna 1531 Balthasar von Esensin joukot tuhosivat useita rakennuksia, mukaan lukien Andreaksen kirkon. 1600-luvun lopulla urkujenrakentajamestari Arp Schnitger rakensi Ludgerin kirkkoon barokkiurut, jotka tulivat laajalti tunnetuiksi. Vuonna 1744 Fredrik Suuri alisti Itä-Friisian Preussin vallan alle, Norden hyötyi tilanteesta taloudellisesti. Vuoden 1815 jälkeen kaupunki kuului Hannoverin kuningaskuntaan ja vuodesta 1866 jälleen Preussiin. Norden kytkettiin rautatieverkkoon 1883.
Kristalliyönä marraskuussa 1938 kansallissosialistit polttivat Nordenin keskustassa sijainneen synagogan. Toisesta maailmansodasta kaupunki selvisi melko pienin vaurioin. Sodan jälkeen alue kuului brittien valtapiiriin ja sinne tulvi pakolaisia idästä. Demokratia palautettiin ja Itä-Friisiasta tuli osa uutta Ala-Saksin osavaltiota. 1960-luvun lopulla aloitettiin vanhankaupungin saneeraus ja seuraavan vuosikymmenen alussa Nordeniin liitettiin lukuisia ympäristön maalaiskuntia. Nordenia ympäröinyt maalaiskunta Sandbauerschaft oli liitetty kaupunkiin jo 1919.
Nordenin historiallisesti arvokkaaseen rakennuskantaan kuuluu muun muassa kirkko Ludgerikirche, jonka historia alkaa 1200-luvulta. Kirkko sijaitsee keskellä kaupunkia.
Talous ja liikenne

Suurin osa Nordenin työvoimasta toimii matkailun ja muiden palvelualojen parissa. Nordenin rautatieasema, Bahnhof Norden, sijaitsee noin kuuden kilometrin päässä kahdesta Norddeichin rautatieasemasta. Norddeich sijaitsee aivan Pohjanmeren rannalla.
Aiheesta muualla

Norden, Ala-Saksi, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Norden (Ostfriesland)
Nordenin raatihuone.
Käännös suomeksi
Rovaniemen VPK

Rovaniemen VPK eli Rovaniemen Vapaaehtoinen Palokunta Ry on Rovaniemeläinen Lapin Pelastuslaitoksen sopimuspalokunta. Palokunta on perustettu vuonna 1900.
Rovaniemen VPK:ssa toimii neljä aktiivista osastoa: hälytysosasto, nuoriso-osasto, kilta-osasto sekä soittokunta. Rovaniemen VPK on Rovaniemen vanhin yhä toiminnassa oleva yhdistys.
Palokunta toimii Lapin Pelastuslaitoksen asemalla numero 47, joka sijaitsee Rovaniemellä Koskikatu 61:ssä.  Samoissa tiloissa toimii myös Lapin Pelastuslaitoksen asema 40, eli Lapin Pelastuslaitoksen Pääpaloasema.
Rovaniemen VPK:n palokunnan päällikkönä toimii tällä hetkellä Johannes Ekholm, ja hallituksen puheenjohtajana sekä Kilta-osaston osastonjohtajana Pasi Havu. Nuoriso-osaston osastonjohtajana toimii Esko Palovaara.
Historia

Rovaniemen VPK perustettiin 30. syyskuuta 1900 silloisessa kunnantalossa kyläläisten yhteisessä kokouksessa. Silloinen nimi oli Rovaniemen Vapaaehtoinen Palosammutuskunta.
Lokakuun 20. päivänä sääntöehdotus oli valmis ja yleinen kokous hyväksyi sen. Varsinaisen sinetin asialle antoi Oulun läänin kuvernööri, joka marraskuun 26. päivänä antamallaan päätöksellä vahvisti ”Rovaniemen Kirkonkylän Vapaaehtoisen Palosammutuskunnan Ohjesäännön”. Järjestön nimi lyheni pian Rovaniemen Vapaaehtoiseksi Palosammutuskunnaksi ja sittemmin Rovaniemen Vapaaehtoiseksi Palokunnaksi, joka otettiin virallisesti käyttöön vuonna 1913 hyväksytyissä VPK:n uusissa säännöissä.
Rovaniemen VPK:n historia on osa Rovaniemen kirkonkylän, taajaväkisen yhdyskunnan, kauppalan ja kaupungin historiaa. Varsinaisen tehtävänsä ohella VPK on ollut tärkeä tekijä myös paikkakunnan kulttuurielämässä. VPK:n talo tuhoutui Rovaniemen kauppalan tuhossa 1944.[lähde? ]
Kalusto

LA 471 Sammutusauto (Scania, vm. 2000)
LA 4072 Miehistönkuljetusauto (Mercedes-Benz, vm. 2008)
Aiheesta muualla

Rovaniemen VPK:n kotisivut
Libanonin väestö

Libanonin eri uskonnollisten ryhmien asuinalueita.
Libanonin väestö  koostuu monista etnisistä ja uskonnollisista ryhmistä. Libanonin eri ryhmien välisten jännitteiden ja konfliktien takia väestönlaskentaa ei ole pidetty vuoden 1932 jälkeen. Väestönlaskenta osoittaisi muun kuin kristityn väestön osuuden merkittävää kasvamista, mikä aiheuttaisi vaatimuksia myös poliittisiin myönnytyksiin eniten väkilukuaan kasvattaville ryhmille. Kovin tarkkaa tietoa väestön koostumuksesta ei siis ole.
Libanonin väestö puhuu äidinkielenään valtaosin arabiaa. Osa arabiankielisistä libanonilaista, etenkin kristityistä, katsoo kuitenkin olevansa etnisesti pikemmin arabivalloitusta edeltäneiden kulttuurien (foinikialaiset, aramealaiset, kanaanilaiset) jälkeläisiä kuin arabeja. Kielellisiä vähemmistöjä ovat muun muassa kurdit, armenialaiset ja persialaiset, jotka kuitenkin yhteensä ovat alle neljä prosenttia väestöstä.
Uskonnollisesti Libanonin väestö jakaantuu lukuisiin eri ryhmiin, joista 18 on saanut Libanonin perustuslaissa virallisen aseman. Nämä virallisesti tunnustetut uskontokunnat ovat:
Kristityt
Katoliset
Maroniitit (noin 20 % väestöstä)
Roomalaiskatoliset
Melkiitit (noin 5 %)
Syyrialaiskatoliset
Armenialaiskatoliset
Kaldealaiskatoliset
Ortodoksit
Kreikkalaisortodoksit (noin 5 %)
Armenialaisortodoksit
Syyrialaisortodoksit
Koptit (orientaaliortodoksit)
Idän assyrialaisen kirkon jäsenet
Evankeliset kristityt (protestantit)
Muslimit
Šiialaiset (30–40 % väestöstä)
Sunnit (noin 25 %)
Ismailiitit (alle 1 %)
Druusit (noin 5 %)
Alaviitit (alle 1 %)
Juutalaiset
Muslimien katsotaan nykyisin yleensä olevan enemmistönä Libanonissa, ja šiialaiset, sunnit ja maroniitit lienevät kolme suurinta ryhmää. Kaikki arviot uskontokuntien väestöosuuksista ovat kuitenkin poliittisesti varsin kiistanalaisia.
Libanonissa asuu kantaväestön lisäksi myös noin 400 000 palestiina­laista pakolaista, joilla ei ole kansalaisuutta. Lisäksi maassa asuu ainakin väliaikaisesti jopa miljoona syyrialaista siirtotyöläistä sekä Syyriasta ja Turkista muuttaneita kansalaisuudettomia kurdeja.
YK:n vuosituhattavoitteista kolmea pidetään vuoden 2010 arvion mukaan todennäköisenä ja yhtä mahdollisena tavoittaa. Todennäköisiä ovat tavoitteet ulottaa peruskoulutus kaikille, edistää sukupuolten välistä tasa-arvoa ja parantaa naisten asemaa ja parantaa odottavien äitien terveyttä. Mahdollinen tavoite on vähentää lapsikuolleisuutta. Sen sijaan köyhyyteen, tarttuviin tauteihin ja ympäristöön liittyvistä tavoitteista ei ole tarpeeksi tietoa niiden saavuttamisen arvioimiseksi.
Genetiikka

Marc Haberin ja muiden vuoden 2017 tutkimuksen mukaan noin 93% nykyisten libanonilaisten perimästä on lähtöisin pronssikautisilta kanaanilaisilta. Haberin johtama vuoden 2019 tutkimus osoittaa, etteivät keskiaikaiset ristiretkeläiset jättäneet pysyvää geneettistä jälkeä libanonilaisiin. Seuraavana vuonna julkaistun Haberin ja muiden tutkimuksen mukaan pronssikauden jälkeen voidaan havaita kolme ajankohtaa (rauta-, hellenistinen ja ottomaaninen kausi), joista jokaisessa Libanonin väestöön tuli ulkopuolista geneettistä vaikutusta 3%–11% verran.
Libanonin muinainen ja nykyinen väestö pääkomponenttianalyysissä.
Mokrsko Górne

| Mokrsko Górne |
| --- | --- |

 fiMokrsko Górne 
 50°41′24″N, 20°26′06″E 
Väestö
Väkiluku (2011):  180
Mokrsko Górne on kylä Sobkówin kunnassa Jędrzejówin piirikunnassa Świętokrzyskien voivodikunnassa Puolassa. Kylä sijaitsee noin kahden kilometrin päässä Sobkówin kunnan hallintokeskuksesta, Sobkówin kylästä. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Mokrsko Górnessa asui 180 asukasta.
Käännös suomeksi
Leer (Ostfriesland)

| Leer (Ostfriesland) |
| --- | --- |
 Leerin raatihuone
 lippu:  vaakuna
 Leer (Ostfriesland)
 Koordinaatit: 53°14′N, 7°27′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Ala-Saksi
Piirikunta:  Leer
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  70,3 km²
Korkeus:  3 m
Väkiluku (2018):  34 486
 – Väestötiheys:  491 as./km²
Postinumero:  26789
Suuntanumero(t):  0491
 
 www.leer.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Leerin sijainti Leerin piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Ala-Saksin osavaltiossa.
Leer (Ostfriesland) on kaupunki Ala-Saksin osavaltiossa Saksan luoteiskolkassa. Se on samannimisen piirikunnan pääkaupunki. Merenkulku on hallinnut Pohjanmeren rannikon läheisyydessä sijaitsevan Leerin elämänmenoa vuosisatoja.
Maantiede

Leer sijaitsee historiallisella Itä-Friisian alueella Ala-Saksin luoteisosassa lähellä Alankomaiden rajaa. Etäisyys Oldenburgista on noin 50 kilometriä länteen ja Bremenistä noin 90 kilometriä länteen. Etäisyys Alankomaiden Groningenista on puolestaan noin 60 kilometriä itään. Ems virtaa Leerin keskustan länsipuolitse kohti Pohjanmerta. Emsin länsipuolella on Leerin lounainen kaupunginosa Bingum. Emsin itäinen sivujoki, 72 kilometriä pitkä Leda yhtyy Emsiin Leerin keskustan lounaispuolella.
Leer koostuu yhdeksästä kaupunginosasta, jotka ovat kantakaupunki Leer sekä Bingum, Heisfelde, Hohegaste, Leerort, Loga, Logabirum, Nettelburg ja Nüttermoor, jotka olivat aiemmin itsenäisiä kuntia. Ne liitettiin Leeriin 1968–1973.
Pohjanmeri määrittää Leerin ilmastoa. Vuotuinen keskilämpötila on 9 °C ja sademäärä 738 mm. Vuotuisia aurinkotunteja on keskimäärin 1 550 –  1 600.
Historia

Leer alkoi kehittyä kauppapaikaksi, kun Pyhä Liudger perusti sinne Itä-Friisian ensimmäisen kappelin vuonna 791. Itä-Friisian päällikkövallan kaudella Focko Ukena (1370–1436) rakennutti paikkakunnalle Fockenburgin linnoituksen. Leer sai markkinaoikeudet 1508 ja talouselämä alkoi kukoistaa. Käsityöläisyys alkoi saada jalansijaa aiemmin maatalousvaltaisella paikkakunnalla ja erilaisia ammattikuntalaitoksia perustettiin. Pellavankutojat muodostivat merkittävimmän ammattikunnan. Leerin geestimaa ja ilmasto sopivat erinomaisesti pellavanviljelyyn. Eritoten hollantilaiset liikemiehet nostivat Leerin pellavantuotannon keskukseksi ja vaurastumisen myötä sinne alkoi kohota aiempaa näyttävämpää arkkitehtuuria. Leer pysyi kasvustaan huolimatta kauppalana ja kärsi myös kolmikymmenvuotisesta sodasta.
Leerin talouselämä monipuolistui 1700-luvun varhaisteollisella kaudella. Napoleonin sotien aikana Leer kuului muutaman vuoden Hollannin kuningaskuntaan ja vuosina 1815–1866 Hannoverin kuningaskuntaan. Leer sai kaupunkioikeudet 1823, sen väkiluku oli tuolloin noin 6 000. Kaupunki kehittyi 1800-luvun puoleenväliin tultaessa Itä-Friisian keskeiseksi maataloustuotteiden vientisatamaksi ja rautatieverkkoon se liitettiin 1856. Toisesta maailmansodasta Leer selvisi suhteellisen vähin vaurioin; Kanadan joukot miehittivät kaupungin huhtikuussa 1945. Idästä tulleet pakolaiset kasvattivat Leerin väkilukua sodan jälkeen, kaupunkiin nousi uudisrakennuksia ja uutta teollisuutta, jonka alasajo 1980-luvulla johti suurtyöttömyyteen. Tilalle tuli laivanvarustamoita, joista kehkeytyi merkittävä elinkeino.
Leerin historiallisia rakennuksia ovat muun muassa barokkia edustava Lutherkirche 1670-luvulta, niin ikään barokkityylinen Haus Samson 1640-luvulta ja Harderwykenburg 1470-luvulta.
Talous ja liikenne

Leerin talouselämää on vuosisatoja määrittänyt sijainti Pohjanmeren tuntumassa. Kaupungissa toimii useita varustamoita, kuten Briese Schiffahrt. Leerissä on myös IT-yrityksiä, tuulienergiaan erikoistuneita yrityksiä ja Bünting-Gruppen pääkonttori.
Leerin rautatieasema, Bahnhof Leer, on Itä-Friisian rautatieliikenteen solmukohta. Asemalla pysähtyvät sekä kauko- että lähiliikenteen junat. Emdenistä Ruhrin alueelle vievä moottoritie BAB 31 kulkee Leerin kautta. BAB 28 alkaa Leeristä ja kulkee Oldenburgiin ja edelleen moottoritielle BAB 1.
Lähteet ja viitteet

↑  Entfernung von Leer nach_ Luftlinie.org. Viitattu 8.5.2020.
↑  Geschichte Leer.de. Stadt Leer (Ostfriesland). Viitattu 8.5.2020.
Aiheesta muualla

Leer, Ala-Saksi, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Leer (Ostfriesland)
Neue Straße
Käännös suomeksi
Bizoręda

| Bizoręda |
| --- | --- |
 fiBizoręda 
 50°44′56″N, 20°20′49″E 
Väestö
Väkiluku (2011):  209
Bizoręda on kylä Sobkówin kunnassa Jędrzejówin piirikunnassa Świętokrzyskien voivodikunnassa Puolassa. Kylä sijaitsee noin 10 kilometrin päässä Sobkówin kunnan hallintokeskuksesta, Sobkówin kylästä. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Bizorędassa asui 208 asukasta.
Käännös suomeksi
Alan van der Merwe

Alan van der Merwe (s. 31. tammikuuta 1980 Johannesburg) on eteläafrikkalainen autourheilija ja entinen F1-testikuljettaja. Hän on toiminut Honda-tallin testikuljettajana.
Ura

Hän on voittanut Formula Ford -festivaalin vuonna 2001 ja Britannian Formula 3 -mestaruuden 2003. Van der Merve on ajanut Super Nova Racing -tallissa International Formula 3000 -sarjaa vuonna 2004. Van der Merve on ollut BAR-tallin nuorten kuljettajien kehitysohjelmassa. Sen jälkeen hän on toiminut Hondan testikuljettajana Bonneville 400 -projektissa vuosina 2005–2006 ja ajanut Etelä-Afrikan väreissä A1-sarjaa.
Vuodesta 2009 alkaen hän on toiminut virallisena lääkäriauton kuljettajana Formula 1- kilpailuissa. Hänen apuna toimii FIA:n lääketieteellisen edustajan tohtori Ian Roberts. Vuoden 2021 Turkin osakilpailun hän joutui jättämään väliin, koska hänellä todettiin positiivinen koronavirustestitulos.
Formula 3000 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | Super Nova Racing | SMR 8 | ESP 12 | MON 9 | EUR Kesk. | FRA 9 | GBR 8 | GER 11† | HUN   | BEL   | ITA   | 2 | 14. |
A1 Grand Prix -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006–2007 | Etelä-Afrikka | NEDSPR   | NEDFEA   | CZESPR   | CZEFEA   | BEISPR   | BEIFEA   | MALSPR   | MALFEA   | INDSPR 9 | INDFEA Kesk. | NZLSPR 7 | NZLFEA 16 | AUSSPR 16 | AUSFEA Kesk. | RSASPR   | RSAFEA   | MEXSPR   | MEXFEA   | SHASPR 8 | SHAFEA 12 | GBRSPR   | GBRFEA   | 0 | NC |
| 2008–2009 | Etelä-Afrikka | NEDSPR   | NEDFEA   | CHNSPR   | CHNFEA   | MALSPR   | MALFEA   | NZLSPR   | NZLFEA   | RSASPR   | RSAFEA   | PORSPR   | PORFEA   | GBRSPR 15 | GBRFEA 11 |  |  |  |  |  |  |  |  | 19 | 14. |
Aiheesta muualla

http://www.mtv3.fi/urheilu/arkisto
http://www.southafrica.info/what_happening/sports/bonneville.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
Jever

| Jever |
| --- | --- |
 Alter Markt
 lippu:  vaakuna
 Jever
 Koordinaatit: 53°34′N, 7°54′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Ala-Saksi
Piirikunta:  Friesland
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  42,1 km²
Korkeus:  9 m
Väkiluku (2018):  14 301
 – Väestötiheys:  340 as./km²
Postinumero:  26441
Suuntanumero(t):  04461
 
 www.stadt-jever.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jeverin sijainti Frieslandin piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Ala-Saksin osavaltiossa.
Jever on kaupunki Frieslandin piirikunnassa Ala-Saksin osavaltiossa Saksan luoteiskolkassa.
Maantiede

Jever sijaitsee Friisian historialliseen alueeseen kuuluvalla niemellä lähellä Pohjanmeren rantaa noin 15 kilometriä Wilhelmshavenista länsiluoteeseen. Etäisyys Bremenistä on noin 80 kilometriä luoteeseen ja Hampurista noin 140 kilometriä länteen. Jeverin lähimmät naapurikaupungit ovat Schortens kaakossa ja Wittmund lännessä.
Historia

Jeverin seudulla asui roomalaisvallan aikana oletetusti khaukeja. Ruhtinas Harioldin myötä seudulle saapui tanskalaisia 820-luvulla. Runoteos Kudrun kertoo tanskalaisvallan ajasta Pohjanmeren rannoilla. 900- ja 1000-luvuilla Jever oli satamapaikka, josta lienee käyty kauppaa kaukanakin: sikäläisiä kolikoita on löydetty Suomenlahdesta ja Wartasta. Jever oli aikoinaan nykyistä lähempänä merenrantaa, sillä Pohjanmerestä työntyi kohti etelää Harlebucht, merenlahti joka vallattiin maatalousmaaksi 1500-luvun puolivälistä alkaen.
Jeveriä ja muuta Friisiaa eivät hallinneet keskiaikana ruhtinaat, vaan alueen asukkaat valitsivat päällikkönsä itse. Viimeisen päällikön, Edo Wiemken nuoremman (1454–1511) tytär Maria von Jever (1500–1575) myönsi Jeverille kaupunkioikeudet 1536. Marian kuoleman jälkeen Jeveristä tuli osa Oldenburgin kreivikuntaa. Ensimmäinen oldenburgilainen kausi päättyi 1667, minkä jälkeen kaupunki kuului eksklaavina Anhalt-Zerbstin ruhtinaskuntaan aina vuoteen 1793. Vuosina 1793–1818 Jever oli vuoroin venäläisten, ranskalaisten ja hollantilaisten vallassa. Sen jälkeen kaupunki kuului Oldenburgin suurherttuakuntaan ja edelleen Oldenburgin vapaavaltioon, joka purettiin 1946.
Talous ja liikenne

Jever on paikallisesti merkittävä työpaikkakeskittymä, jonka keskeisiä elinkeinoja ovat pienteollisuus, kaupankäynti ja matkailu. Yksittäisistä yrityksistä tunnetaan eritoten Friesischen Brauhaus zu Jever, joka panee Jever-nimisiä oluita. Perus- ja keskiasteen oppilaitokset työllistävät runsaasti. Kaupungissa toimii muun muassa Maria von Jeverin vuonna 1573 perustama Mariengymnasium Jever. Koulussa on pyöreästi tuhat oppilasta ja sata opettajaa.
Jeverin rautatieasemalla operoi yksityinen NordWestBahn. Lähin moottoritie on Bundesautobahn 29.
Lähteet ja viitteet

↑  Entfernung von Jever nach_ Luftlinie.org. Viitattu 13.3.2020.
↑  Geschichte der Stadt Jever Stadt-jever.de. Stadt Jever. Viitattu 15.3.2020.
↑  Jever Brauerei Jever.de. Friesisches Brauhaus zu Jever KG. Arkistoitu 26.3.2020. Viitattu 15.3.2020.
↑  Mariengymnasium : über uns Mariengymnasium-jever.de. Mariengymnasium Jever. Arkistoitu 28.12.2019. Viitattu 15.3.2020.
Aiheesta muualla

Jever, Ala-Saksi, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Jever
Käännös suomeksi
Ciekoty

Ciekotyn keskustaa
Ciekoty on kylä Masłówin kunnassa Kielcen piirikunnassa Świętokrzyskien voivodikunnassa Puolassa. Kylä sijaitsee noin 14 kilometrin päässä Świętokrzyskien voivodikunnan pääkaupungista Kielcestä ja kuuden kilometrin päässä Masłówin kunnan hallintokeskuksesta Masłówista. Ciekotyn kylässä asui vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 510 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ciekoty Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi