stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Christian Bale

| Christian Bale |
| --- | --- |
 Christian Bale Berliinin elokuvajuhlilla vuonna 2019.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Christian Charles Philip Bale
Syntynyt: 30. tammikuuta 1974 (ikä 50) Haverfordwest, Pembrokeshire, Wales
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Sibi Blažić (vih. 2000)
Lapset:  2
Näyttelijä
Aktiivisena:  1986–
Merkittävät roolit:   Amerikan psyko  The Machinist  Yön ritari -trilogia  The Prestige  Klo 15:10 lähtö Yumaan  Taistelija  American Hustle  The Big Short  Vice – vallan oikeat kasvot  Le Mans 66 – täydellä teholla 
Palkinnot
 Parhaan miessivuosan Oscar  2011 Taistelija 
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Christian Charles Philip Bale (s. 30. tammikuuta 1974 Haverfordwest, Pembrokeshire, Wales) on englantilainen Oscar-palkittu näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa Amerikan psyko sekä Batmanin roolissa trilogiassa Batman Begins, Yön ritari ja Yön ritarin paluu. Hänet palkittiin parhaan miessivuosan Oscarilla nyrkkeilyvalmentaja Dick Eklundin roolista elokuvassa Taistelija vuonna 2010.
Nuoruus ja uran alku

Christian Bale syntyi 1974 Walesissä ja kasvoi Englannissa, Portugalissa ja Yhdysvalloissa. Hän syntyi taiteelliseen perheeseen, sillä hänen äitinsä oli tanssija ja molemmat hänen isoisistään olivat osa-aikaisia näyttelijöitä.
Bale oli 9-vuotias, kun hän näytteli ensimmäisessä mainosroolissa. Ensimmäisen näyttämöroolinsa hän teki 10-vuotiaana näytelmässä The Nerd, jossa hän oli koomikko Rowan Atkinsonin vastanäyttelijänä. Ensimmäisen kerran Bale tuli yleiseen tietoisuuteen, kun hän esiintyi 13-vuotiaana Steven Spielbergin elokuvassa Auringon valtakunta. Hän esitti brittipoikaa, joka joutuu eroon vanhemmistaan ja sitten japanilaiselle internointileirille toisen maailmansodan aikaan. Balen ensimmäinen elokuvarooli oli kuitenkin ollut televisioelokuvassa Anastasia, jossa hän näytteli Alekseita.
Balella oli päärooli ruotsalaisessa elokuvassa Mio, poikani Mio (1987). Sen jälkeen hän näytteli Kenneth Branagh’n sovittamassa elokuvassa Kuningas Henrik V (1989).
Yksityiselämä

Bale on ollut vuodesta 2000 lähtien naimisissa Sibi Blažićin kanssa. He tapasivat elokuvan Pikku naisia (1994) kuvauksissa, joissa Blažić toimi Winona Ryderin assistenttina. Pariskunnalla on maaliskuussa 2005 syntynyt tytär ja vuonna 2014 syntynyt poika.
Näyttelijäkuva

Bale tunnetaan monipuolisena näyttelijänä, joka omaksuu englannin eri murteita, pudottaa ja kasvattaa painoaan tuntuvasti (varsinkin The Machinistissa, Batman Beginsissä ja American Hustlessa) ja ponnistelee samastuakseen rooleihinsa.
Filmografia > Videopelit

Batman Begins
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Christian Bale Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Trove  Elonet  Yle 
Muut:  SNAC  IdRef 
Christian Bale Auringon valtakunnan promootiokiertueella Ruotsissa vuonna 1988.
Bale 2007 elokuvan Klo 15:10 lähtö Yumaan ensi-illassa.
Bale vaimonsa Sibi Blažićin kanssa vuonna 2019.
Miina

Toisen maailmansodan aikainen panssarimiina.
Miinoista varoittava kyltti.
Neuvostoliittolainen MON-50 viuhkaräjähde.
Aukileikattu panssarimiina.
Sakaramiina.
Yhdysvaltalaiset joukot purkavat miinoitetta.
Miina on maahan, maan pinnalle tai veteen asennettava räjähtävä taisteluväline, joka on tarkoitettu räjähtämään ihmisen tai ajoneuvon läsnäolosta, läheisyydestä tai kosketuksesta.
Useimmat miinat perustuvat kemiallisen palamisreaktion aiheuttamaan räjähdykseen, jolloin tuhovaikutus perustuu räjähdysaineen painevaikutukseen, miinan sisältämiin tai räjähdyksen aiheuttamiin sirpaleisiin. Myös suunnattu räjähdysvaikutus on mahdollinen esimerkiksi panssaroituja ajoneuvoja vastaan tarkoitetuissa miinoissa. Teoriassa miinojen tuhovaikutus voi perustua myös kemialliseen tai biologiseen aseeseen tai ydinlataukseen.
Erityisesti vanhemmissa teksteissä miinalla voidaan tarkoittaa myös muita voimakkaita, usein maan alle sijoitettuja sotilasräjähteitä tai pommeja.
Erilaiset miinat jaotellaan niiden kohteen mukaan jalkaväkimiinoihin, ajoneuvomiinoihin, panssarimiinoihin sekä merimiinoihin. Asentamistavan mukaan miinat voidaan jaotella maahan tai maan pinnalle asennattaviin miinoihin, sirotemiinoihin sekä merimiinoihin. Miinat voidaan jaotella myös niiden vaikutuksen mukaan esimerkiksi paine-, sirpalevaikutteisiin miinoihin. Erityyppiset miinat voidaan jaotella myös niiden laukaisumekanismin mukaan esimerkiksi ansalankalaukaistaviin, painolaukaistaviin, magneettilaukaistaviin tai tärinälaukaistaviin miinoihin.
Jalkaväkimiina

Jalkaväkimiinat, henkilömiinat, kuten polkumiinat ja lankamiinat, tappavat ja vammauttavat vihollisen taistelijoita sirpalevaikutuksella. Usein ihon rikkouduttua sirpaleiden vaikutuksesta joutuu haavasta verenkiertoon maa-ainesta ja muuta likaa aiheuttaen tulehduksen. Jalkaväkimiinat ovat rakenteeltaan yleensä yksinkertaisia, varmatoimisia ja edullisia valmistaa ja varastoida pitkiksi ajoiksi. Siksi puolustuksellisesti suuntautuneet, vähäisellä rahoituksella toimivat, yleensä suurta aluetta puolustavat asevelvollisuusarmeijat ovat käyttäneet niitä kaikkialla maailmassa. Ottawan sopimuksessa useimmat maat ovat kuitenkin sitoutuneet käytön lopettamiseen. Maille, jotka puolustautuvat ensisijaisesti laivastolla, ammattiarmeijalla ja rajallisella määrällä reserviläisiä, jalkaväkimiinoilla ei ole niin suurta merkitystä, vaikka muun muassa Yhdysvallat on niitä käyttänytkin.
Jalkaväkimiina > Jalkaväkimiinojen käytön rajoittaminen

Jalkaväkimiinojen käyttöä on yritetty maailmanlaajuisesti kieltää, koska ne jäävät maastoon taistelujen jälkeen ja aiheuttavat vammoja sivullisille. Miinoitteet on kuitenkin mahdollista, joskin kallista, raivata. Raivaaminen on helpointa miinoitteissa joista on laadittu kartat (joista käytetään Suomen puolustusvoimissa nimeä ”sulutteen seloste”), joihin merkitään miinat yksittäisen miinan tarkkuudella.
Hyökkäyksellistä sotilasdoktriinia ylläpitävät suurvallat ovat kannattaneet jalkaväkimiinojen kieltämistä ja korvaamista itsetuhomekanismilla varustetuilla, huomattavasti kalliimmilla miinoilla. Ottawan sopimuksessa kiellettävillä polkumiinoilla suojataan tulevaisuudessakin panssarimiinat, joiden käyttöarvo vähenee ilman suojamiinoitusta raivaamisen helpotuttua. Panssarimiina voidaan suojata käsittelynestolaitteilla, eli kiinteällä tai miinan asentamisen yhteydessä liitettävällä purkamisen ja siirtämisen estävällä laitteella, joita suurvalloilla on, tai ansoituksella.
Osa ampumatarvikkeista, kuten rypälepommien tytärammukset, voidaan myös tarkoituksellisesti jättää räjähtämättömiksi, jolloin ne aiheuttavat samankaltaisen vaaran kuin sirotemiinat.
Humanitaarisesti miinojen käyttö taistelualueen ulkopuolella siviilien seassa, ilman kartoituksia ja mielivaltaisesti ei ole sodan sääntöjen mukaista, koska miinat aiheuttavat siviilitappioita konfliktin päättymisen jälkeenkin. Käytännössä kuitenkin useissa pitkään jatkuneissa sodissa näin on usein tehty. Esimerkiksi Kambodžassa miinanvastaisen kampanjan mukaan on sattunut 35 000 amputaatioon johtanutta miinaonnettomuutta taisteluiden päättymisestä lukien. Miinojen satunnainen kylväminen tekee miinasta myös terroriaseen siviiliväestöä vastaan ja usein esimerkiksi estää tehokkaan maanviljelyn peltoalueiden ollessa täynnä miinoja. Miinaongelmia on esimerkiksi Afganistanissa, Kolumbiassa, Nicaraguassa, Angolassa, Namibiassa, Ugandassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Somaliassa, Bangladeshissa, Laosissa, Vietnamissa, Sri Lankassa ja lukuisissa muissa konflikteja kokeneissa maissa.
Jalkaväkimiinojen kannattajien mielestä miina on oikein käytettynä ja kartoitettuna passiivinen puolustusase. Alueelle tunkeutuja joutuu ottamaan huomioon miinavaikutuksen hyökkäystä suunnitellessaan tai alueella toimiessaan, ja tätä kautta voi sanoa jopa kynnyksen hyökkäykseen nousevan. Miinat ovat yhtenä osatekijänä puolustajan kokonaistulenkäytössä.
Tähysmiina

Tähysmiinan laukaisee aina vihollista tähystävä sotilas. Tähysmiinat sallitaan Ottawan sopimuksessa. Räjäytyssignaali tähystysmiinalle voidaan välittää langattomasti tai langallisesti tai jopa sytytyslankaa käyttäen. Suomessa putkipanos, kylkipanos ja viuhkapanos voidaan luokitella tähysmiinoiksi, sillä vihollista tähystävä sotilas voi räjäyttää ne sytytysjärjestelmästä riippuen esimerkiksi laukaisulangasta vetämällä tai käyttämällä sytytyskojetta.
Sirotemiina

Sirotemiinat ovat tavallisiin miinoihin verrattuna korkeamman teknologian kaukolevitteisiä miinoja. Esimerkiksi Venäjän asevoimilla on käytössä lukuisia erilaisia jalkaväkeä ja ajoneuvoja vastaan suunnattuja sirotemiinoja. Sirotemiinoja voidaan levittää tykistöllä, raketinheittimillä, helikoptereilla ja lentokoneilla.
Sirotemiina on nopeammin levitettävänä paremmin hyökkääjälle sopiva ase kuin käsin maastoon asetettava miina. Levitettäessä sirotemiinat jäävät maanpinnalle, mutta pienikokoisina sekä muodoltaan että väriltään maastoon sulautuvina niitä ei ole helppo havaita. Sirotemiinojen sytyttimet voivat toimia useista erilaisista herätteistä, kuten tärinästä ja magneettisesta impulssista tai kosketuksesta miinaan tai laukaisulankaan. Sirotemiinoissa voi olla myös itsetuholaite ja toisaalta myös erilaisia raivauksenestotoimintoja.
Jalkaväkimiinojen käyttöä rajoittava Ottawan miinakieltosopimus koskee myös sirotemiinojen käyttöä, sillä sopimuksessa kielletään kaikki jalkaväkimiinan tavoin toimivat taisteluvälineet. Jopa sellaiset ajoneuvo- ja panssarimiinat, joiden käsittelynestolaite voi laueta kohteen tahattomasta toiminnasta, kuuluvat sopimuksessa kiellettäviin taisteluvälineisiin.
Sirotemiinoitteet ovat huomattavasti tavallisia miinoja vaikeampia paikantaa, koska niistä ei ole mahdollista tehdä tarkkaa karttaa. Sirotemiinojen raivaaminen voi kuitenkin olla tavanomaisten miinojen raivaamista helpompaa, sillä ne yleensä jäävät maan pinnalle. Itsetuholaitteet ja miinojen laukaisumekanismien herkkyys ovat kuitenkin suuri riskitekijä raivaajalle.
Sirotemiinoja ovat:
Sirpalemiina
Räjähdysainetta 100–2000 g
Laukaisulangat
Käsittelynesto- ja itsetuholaite
Kohteena jalkaväki sekä ajoneuvot
Panssarimiina
Räjähdysainetta 2–5 kg
Paine, tärinä ja magneettiheräte
Käsittelynesto- ja itsetuholaite
Kohteena ajoneuvot sekä panssarivaunut
Painemiina
Räjähdysainetta 30–100 g
2–10 kg kuormitus
Itsetuholaite
Kohteena jalkaväki
Helikopterimiina
Akustinen, infrapuna, radiotutka ja digitaalinen signaaliprosessoriheräte
Kohteena helikopteri
Helikopterimiinat ovat nimensä mukaisesti tarkoitetut matalalla lentäviä pyöriväsiipisiä ilma-aluksia vastaan. Ajatus on, että näin helikopteri joutuu joko lentämään korkeammalla ja ilmatorjunnan piiriin, tai tuhoutuu miinan räjähdyksessä. Helikopterimiinoja on kehitelty 1980-luvulta alkaen, mutta sekä räjähdysvoiman suuntaus että luotettava sytytysmekanismi ovat osoittautuneet kehitysongelmiksi.
Nykyisissä prototyypeissä on käytössä kymmenien kilojen edestä isoja rautakuulia, pyöreitä tai kulmikkaita, erinäisten räjähteiden päällä. Nämä mallit ovat yleensä asetettuna maahan noin 45 asteen kulmassa tai kokonaan ylöspäin osoittaen. Yksittäinen miina on luotettava 100 metriin ja sen tehoalue on 0,4 neliökilometriä. Miina voi olla valmiustilassa jopa 90 päivää. Miinaan voi laittaa erilaisia tunnistimia, jonka avulla se räjähtää, esimerkiksi akustisia tai radiotutkalla varustettuina, myös helikopterin tunnistusprosessori on mahdollista lisätä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Puolustusvoimat: Kalustoesittely: Suluttaminen (Arkistoitu – Internet Archive)
Sotatalousosasto: Sotatekninen arvio ja ennuste STAE 2020, osa 2, ss. 253–255. (Arkistoitu – Internet Archive)
The International Campaign to Ban Landmines (englanniksi)
Sotilaan käsikirja 2004 (Edita Prima Oy) Puolustusvoimien Koulutuksen Kehittämiskeskus / tuotanto-osasto, s. 184
Helikopterimiinoja (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Leivinlammi

| Leivinlammi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°32′36″N, 22°52′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskujoki:  ei ole 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,5 – 110 m 
 fiLeivinlammi 
Leivinlammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede

Ovaalinmuotoisen lammen halkaisija on 50 metriä ja se sijaitsee laajan ja pääosin ojittamattoman Leivinsuon sisällä. Suo rajautuu pohjoisessa Hyynilänkankaan harjuun, josta pääosa vedestä tulee. Rinne viettää etelään Horvonsuolle, jonne vesi valuu ja kertyy lopulta Horvonojaan, joka laskee Kirkkojärveen.
Pikku-Hustu

| Pikku-Hustu |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°32′12″N, 23°02′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskuoja:  oja Iso-Hustuun 
Järvinumero:  35.163.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85 – 87,5 m  
Rantaviiva:  0,548 km 
Pinta-ala:  0,867 ha  
 fiPikku-Hustu 
Pikku-Hustu on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede

Järven pinta-ala on 0,87 hehtaaria ja sen pituus on 220 metriä ja leveys 80 metriä. Siihen laskee metsäoja Rapalamminsuolta ja toinen Kulonoja pienestä tekojärvestä, joka sijaitsee eteläpuolella. Järvestä alkaa lyhyt laskuoja, joka laskee Iso-Hustuun.
Järven rantaviiva on 0,55 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltomaata. Järvi on Hahmajärven kylän kulttuuriympäristöä, jonka kolme tilaa sijaitsevat rannan läheisyydessä.
Valkijärvi (Pukara)

| Valkijärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°33′19″N, 22°59′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskuoja:  oja Hahmajärveen
Järvinumero:  35.163.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  77,9 m 
Rantaviiva:  1,661 km 
Pinta-ala:  9,296 ha  
 fiValkijärvi 
Valkijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede

Järven pinta-ala on 9,3 hehtaaria, ja sen pituus on 700 metriä ja leveys 150 metriä. Järveen laskee joidenkin metsäojien vedet. Sen luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 300 metriä pitkä laskuoja Hahmajärveen.
Järven rantaviiva on 1,7 kilometriä pitkä, ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannoille on rakennettu lukuisia loma-asuntoja. Järvi sijaitsee Hahmajärven ja Pukaran kylien lähellä, mutta vain yksi tila sijaitsee järven lähettyvillä.
Matinjärvi (Kokemäki)

| Matinjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Kokemäki
Koordinaatit:  61°21′43″N, 22°21′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Sääksjärveen 
Järvinumero:  35.152.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  58,2 m 
Rantaviiva:  1,098 km 
Pinta-ala:  0,05156 km² 
 fiMatinjärvi 
Matinjärvi on Satakunnassa Kokemäellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sääksjärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 5,2 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 3,5 kilometriä pitkä laskujoki, joka virtaa Sääksjärveen. Tulo-oja yhdistää järven Kolmikouraan. Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mutta se on myös soistunutta metsää. Järvellä ei ole asuntoja, mutta sen lähelle  johtaa metsätie.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimenä oli "Suurisilmä".
17. tammikuuta

17. tammikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 17. päivä. Vuodesta on jäljellä 348 päivää (karkausvuonna 349).
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Toni, Anton,  Antto, Anttoni
suomenruotsalainen kalenteri: Anton, Tony, Antonia
ortodoksinen kalenteri: Anttoni, Toni
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Ánton
vanhemmissa kalentereissa: Antonius, Antti, Hyrkkö, Lowisa, Luisa
Tapahtumia

1773 – Kapteeni James Cook ylitti ensimmäisenä eteläisen napapiirin.
1819 – Simón Bolívar julisti Kolumbian tasavallaksi.
1852 – Yhdistynyt kuningaskunta tunnusti Transvaalin buurisiirtokuntien itsenäisyyden.
1893 – Havaijin länsimaalaistaustaiset plantaasinomistajat suorittivat Yhdysvaltain laivaston ja merijalkaväen tuella vallankaappauksen Havaijilla, mikä johti itsenäisen Havaijin loppuun.
1899 – Yhdysvallat otti Wakensaaren haltuunsa Tyynellämerellä.
1912 – Sir Robert Falcon Scott pääsi Etelänavalle kuukausi Roald Amundsenin jälkeen.
1917 – Yhdysvallat osti Tanskalta Yhdysvaltain Neitsytsaaret 25 miljoonalla dollarilla.
1929 – Sarjakuvahahmo ”Kippari-Kalle” esiintyi ensimmäisen kerran sanomalehdessä.
1941 – Guomindangin joukot avasivat Tšiang Kai-šekin määräyksestä tulen kommunistien joukkoja vastaan; Kiinan sisällissota alkoi uudestaan toisen maailmansodan aikana.
1944 – Monte Cassinon taistelu alkoi.
1945 – Ruotsalainen diplomaatti Raoul Wallenberg katosi Unkarissa jäätyään neuvostojoukkojen vangiksi.
1945 – Toinen maailmansota: neuvostojoukot valtasivat lähes kokonaan tuhotun Varsovan.
1945 – Toinen maailmansota: natsit aloittivat Auschwitzin keskitysleirin evakuoinnin neuvostojoukkojen lähestymisen takia.
1946 – YK:n turvallisuusneuvosto piti ensimmäisen istuntonsa.
1961 – Yhdysvaltain presidentti Dwight D. Eisenhower piti televisioidun jäähyväispuheen Yhdysvaltain kansalle kolme päivää ennen virkakautensa päättymistä. Puheessa hän varoitti sotateollisen kompleksin vaikutusvallan kasvusta.
1966 – Palomaresin ydinonnettomuus: B-52-pommikone törmäsi KC-135 Stratotankeriin Espanjan yllä ja pudotti kolme 70 kilotonnin vetypommia Palomaresin pelloille ja yhden mereen.
1973 – Ferdinand Marcosista tuli Filippiinien ”elinikäinen presidentti”.
1973 – Eduskunta hyväksyi äänin 170–28 poikkeuslain, jolla presidentti Urho Kekkosen toimikautta jatkettiin neljällä vuodella 1. maaliskuuta 1974 alkaen.
1985 – British Telecom ilmoitti luopuvansa kuuluisien punaisten puhelinkioskiensa käytöstä.
1987 – Jumalan teatteri -ryhmä heitteli Oulussa teatteripäivillä ulosteita yleisön päälle.
1991 – Yhdysvallat aloitti Persianlahden sodan Irakia vastaan.
1991 – Harald V:stä tuli Norjan kuningas isänsä Olavi V:n kuoleman jälkeen.
1995 – 7,3 richterin maanjäristys iski Kōben lähelle Japanissa. Järistys aiheutti suuria omaisuusvahinkoja ja surmasi yli 6 000 ihmistä.
1996 – Tšekin tasavalta haki Euroopan unionin jäsenyyttä.
1998 – Paula Jones syytti presidentti Bill Clintonia seksuaalisesta ahdistelusta.
Muistopäiviä

Katolinen ja ortodoksinen kirkko – Pyhän Antoniuksen (k. 356) muistopäivä
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 17. tammikuuta: |  |
:   Katalin Karikó 1925 – Yhdysvaltalainen kuvanveistäjä Duane Hanson syntyi.  1942 – Nyrkkeilijä Muhammad Ali syntyi.  1946 – YK:n turvallisuusneuvosto piti ensi-istuntonsa.  1955 – Unkarilainen biokemisti Katalin Karikó syntyi.  1987 – Jumalan teatteri -ryhmä heitteli ulosteita Oulussa teatteripäivillä yleisön päälle.  1991 – Persianlahden sota Irakia vastaan alkoi.  
Katso myös: kalenteri ~ 16. tammikuuta, 18. tammikuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Housujärvi (Ulvila)

| Housujärvi (Ulvila) |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Ulvila
Koordinaatit:  61°26′01″N, 22°17′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  Liesioja 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  65,2 m 
 fiHousujärvi (Ulvila) 
Housujärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sääksjärven alueeseen.
Maantiede

Järvi on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä pikkujärvi, joka sijaitsee Sääksjärvestä noin 2 kilometriä luoteeseen. Se laskee 2,1 kilometriä pitkää Liesiojaa myöten Sääksjärveen. Järven rannat ovat soista metsämaastoa, eikä sen rannalla ole rakennuksia. Sen lähelle tulee metsätie.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimenä oli "Hausjärvi".
Ylinen Äimäjärvi

| Ylinen Äimäjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°34′47″N, 22°52′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskujoki:  ei ole 
Järvinumero:  35.165.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,3 m 
Rantaviiva:  0,995 km 
Pinta-ala:  3,712 ha  
 fiYlinen Äimäjärvi 
Ylinen Äimäjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede

Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 150 metriä. Järveen ei laske ojia eikä sillä ole laskuojaa. Viereinen Alinen Äimäjärvi sijaitsee samassa painaumassa, joten sinne sadeveden ylijään suotuu maan ja suon läpi. Järven rantaviiva on 1,0 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalla on yksi loma-asunto, jolle johtaa tie Pikku-Hyynilän kylästä
Lamminjärvi (Häijää)

| Lamminjärvi (Häijää) |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°30′13″N, 23°07′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Saikkalanjoen valuma-alue‎ (35.16)
Laskuoja:  oja Karpalistonjokeen 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  63,6 m 
 fiLamminjärvi (Häijää) 
Lamminjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Häijäässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.