stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kukkulan tyttö, sataman poika
Juoni

Umi Matsuzaki on 16-vuotias lukiolainen, joka asuu eräässä Jokohamassa sijaitsevassa asuntolassa. Hänen äitinsä Ryoko on Yhdysvalloissa opiskeleva lääketieteen professori. Umi pitää huolta talosta sekä nuoremmista sisaruksistaan ja isoäidistään. Joka aamu hän nostaa lipputankoon joukon viestilippuja toivottaen niillä turvallista matkaa.
Eräänä päivänä runo lippujen nostamisesta julkaistaan paikallisessa sanomalehdessä. Paljastuu, että runon kirjoittaja Shun Kazama näki liput mereltä matkustaessaan kouluun isänsä veneellä. Aluksi Umi ei kiinnostu Shunista tämän hypätessä koulussa kerhotalosta uima-altaaseen mutta menee kuitenkin siskonsa kanssa pyytämään tältä myöhemmin nimikirjoitusta. Paljastuu, että kerhotalo on huonossa kunnossa ja siksi se uhataan purkaa. Umi saa vakuutettua Shunin sekä oppilaskunnan puheenjohtajan Shirō Mizunuman remontoimaan kerhotalon perusteellisesti. Vähitellen Umi ja Shun alkavat ihastua toisiinsa.
Myöhemmin Umi näyttää Shunille valokuvan kolmesta laivaston jäsenestä. Yksi heistä on Umin kuollut isä, Yūichirō Sawamura, joka kuoli palvellessaan rahtialuksella Korean sodassa. Yllätyksekseen Shun huomaa, että hänellä on mukanaan sama valokuva. Hänen isänsä Akio myöntää, että pian toisen maailmansodan jälkeen Yūichirō saapui heidän kotiinsa Shunin kanssa ja koska Kazamat olivat juuri menettäneet oman lapsensa, he adoptoivat Shunin. Aluksi Shun yrittää vältellä Umia, mutta paljastaa lopulta heidän olevan sisaruksia. Umi ja Shun hylkäävät romanttiset tunteensa, mutta pysyvät silti ystävinä.
Remontti valmistuu, mutta Kanagawan prefektuurin opetuslautakunta päättää siitä huolimatta jatkaa purkuprosessia. Shirō, Shun ja Umi matkustavat junalla Tokioon tavatakseen lautakunnan puheenjohtajan, Tokumarun, ja onnistuvat suostuttelemaan tämän vierailemaan kerhotalolla. Umi tunnustaa rakastavansa Shunia ja huolimatta heidän tilanteestaan myös Shun tunnustaa rakastavansa Umia.
Yhdysvalloista palannut Ryoko kertoo Umille, että Shunin isä on oikeasti toinen kuvassa esiintynyt mies nimeltään Hiroshi Tachibana, joka vuonna 1945 menehtyi laivaonnettomuudessa ollessaan matkalla kotiin. Shunin äiti kuoli synnytyksessä, ja hänen muut sukulaisensa kuolivat Nagasakin pommituksessa. Koska Ryoko odotti jo Umia, ei hän pystynyt huolehtimaan molemmista lapsista. Yūichirō rekisteröi Shunin omakseen, jotta tätä ei lähetettäisi orpokotiin, mutta antoi pojan lopulta Kazamoiden kasvatettavaksi.
Tokumaru vierailee kerhotalolla ja vaikuttuneena oppilaiden kädenjäljestä peruuttaa purkutuomion. Umi ja Shun tapaavat toisensa satamassa ja kohtaavat kuvan kolmannen miehen, Yoshio Onoderan, joka on nykyisin aluksen kapteeni. Yoshio vahvistaa, etteivät Shun ja Umi ole sisaruksia ja kertoo valokuvan miesten koko tarinan. Kaiken selvittyä Umi nostaa liput kuten tavallisesti, mutta tällä kertaa ei pelkästään isänsä muistolle.
Ääninäyttelijöitä

| Alkuperäinen ääninäyttelijä | Englantilainen ääninäyttelijä | Suomalainen ääninäyttelijä | Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| Masami Nagasawa | Sarah Bolger | Saara Aalto | Umi Matsuzaki |
| Junichi Okada | Anton Yelchin | Tuukka Leppänen | Shun Kazama |
| Teruyuki Kagawa | Beau Bridges | Pertti Koivula | Tokumaru |
| Hiroshi Tachibana | Charlie Saxton | Jon-Jon Geitel | Mizunuma |
| Haruka Shiraishi | Isabelle Fuhrman | Taru Lehtosaari | Sora Matsuzaki |
| Tsubasa Kobayashi | Alex Wolff / Raymond Ochoa | ? | Riku Matsuzaki |
| Jun Fubuki | Jamie Lee Curtis | Henna Hyttinen | Ryoko Matsuzaki |
| Yuriko Ishida | Gillian Anderson | Ringa Aarimo | Miki Hokuto |
| Nao Ōmori | Chris Noth | ? | Akio Kazama |
| Takashi Naito | Bruce Dern | ? | Yoshio Onodera |
| Rumi Hiiragi | Aubrey Plaza | ? | Sachiko Hirokoji |
| Eiko Kanazawa | Christina Hendricks | ? | Saori Makimura |
| Toshimi Kanno | Emily Osment | Heljä Heikkinen | Nobuko |
| Aoi Teshima | Bridget Hoffman | ? | Yuko |
| Gorō Miyazaki | Ronan Farrow | ? | historianopettaja |
| ? | ? | Joonas Saartamo | Filo |
Aiheesta muualla

http://www.animenewsnetwork.com/encyclopedia/anime.php?id=12307
Studio Ghiblin tuotanto
Kärkjärvi (Lappeenranta)

| Kärkjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Lappeenranta
Koordinaatit:  60°56′35″N, 28°24′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Juustilanjoen vesistö (05)
Laskujoki:  Kärksillanoja
Järvinumero:  05.002.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  50,1 m 
Rantaviiva:  11,585 km 
Pinta-ala:  1,54 km² 
Tilavuus:  0,00564 km³ 
Keskisyvyys:  3,65 m 
Suurin syvyys:  8,6 m 
 fiKärkjärvi 
Kärkjärvi on osin kulttuurimaiseman leimaama, saareton järvi Lappeenrannassa Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,5 neliökilometriä. Etäisyys Lappeenrannan keskustasta on 16 kilometriä kaakkoon.
Maantiede

Kärkjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 3,9 kilometriä. Järven kaakkoisosan muodostaa pitkä, kapea ja matala Järvenpäänlahti, jota yhdistää pääaltaaseen Hiidensalmi. Järvenpäänlahden länsipuolella sijaitsee matala Jouslahti ja järven luoteisosassa sijaitsee Kipunalahti. Noin viidesosa Kärkjärvestä on enintään metrin syvyinen. Syvin piste, noin yhdeksän metriä, sijaitsee järven keskivaiheilla.
Kärkjärven pohjoispuolella sijaitsee Rapattilan kylä. Jouslahden itäpuolella kohoavan Jouslahdenmäen laki on noin 35 metriä järvenpinnan yläpuolella. Järven luoteisrannalla sijaitsee jyrkkä Kiiskikallio, jonka kohdalla maasto kohoaa noin 25 metriä järvenpinnan yläpuolelle. Kärkjärven itäpuolitse kulkee yhdystie 3902.
Kärkjärveen virtaa tulouomia läheisiltä soilta (Rantasuo, Tönttösuo). Ainoa nimetty tulouoma on Rapattilan peltoalueiden halki virtaava Vesikallionoja. Kärkjärven luusua sijaitsee Järvenpäänlahden pohjukassa, josta alkaa kaakkoon virtaava Kärksillanoja.
Kärkjärven vesitilavuus on 5 639 000 kuutiometriä.
Kärkjärvi (05.002.1.001) kuuluu Kärkjärven valuma-alueeseen (05.002), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Juustilanjoen vesistössä (05). Kärkjärvi on valuma-alueensa ainoa Suomen puolella sijaitseva yli hehtaarin laajuinen vakavesi.
Kuopion seudun kihlakunta

Kuopionseudun kihlakunta muodostettiin vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa, ja se toimi vuoden 2007 loppuun. Kihlakuntaan kuuluivat Kuopio, Maaninka ja Siilinjärvi sekä ennen vuoden 2005 kuntaliitosta myös Vehmersalmi. Kihlakunta sijaitsi aluksi Kuopion läänissä ja vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen Itä-Suomen läänissä.
Kuopion steinerkoulu

| Kuopion steinerkoulu Virkkula |
| --- | --- |
Sijainti:  Asemakatu 3, 70110 Kuopio
Koordinaatit:  62.8968°N, 27.6771°E
Tyyppi:  suomenkielinen steinerkoulu, yhtenäiskoulu
Rehtori:  Vuosirehtori Anne Kosunen (2015–2016)
Luokat:  1–9
Verkkosivut
Kuopion steinerkoulu Virkkula on Kuopion Maljalahden kaupunginosassa, 200 metriä Kuopion rautatieaseman länsipuolella toimiva yksityinen, steinerpedagogiikkaa noudattava suomenkielinen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1–9). Koulua ylläpitää Kuopion steinerkouluyhdistys ry. Samassa rakennuksessa toimii myös esikoulu.
Kumi Naidoo

Kumi Naidoo Maailman talousfoorumissa vuonna 2011.
Kumi Naidoo (s. 1965) on eteläafrikkalainen aktivisti. Hän toimi Greenpeacen pääsihteerinä marraskuusta 2009 joulukuuhun 2015.
Naidoo aloitti apartheidin vastaisen toimintansa 15-vuotiaana, minkä vuoksi hänet erotettiin lukiosta. Vuonna 1986 Naidoo pidätettiin poikkeustilasäädösten rikkomisesta, ja hän vetäytyi vuodeksi "maan alle" ennen kuin lähti maanpakoon Englantiin. Hän sai Oxfordin yliopiston Rhodes-stipendin ja väitteli tohtoriksi poliittisessa sosiologiassa.
Vuonna 1990 Naidoo palasi Etelä-Afrikkaan Nelson Mandelan vapauduttua. Siellä hän muun muassa johti henkilöstön kouluttamista vuoden 1994 parlamenttivaaleja varten. Naidoo toimi Greenpeace African hallituksessa järjestön avattua toimistot Johannesburgiin ja Kinshasaan vuonna 2008.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kumi Naidoo Twitterissä
Streep, Abe: This Man Is Greenpeace's Best Hope Outside. 13.3.2015. (englanniksi)
Kumi Naidoo Suomessa Yle Areena. 15.10.2013.
Kärkkä

Kärkkä on Salon kaupunginosa, joka rajoittuu rantarataan, Merikulmantiehen ja Salonjokeen.
Palvelut

Alueella sijaitsee Salon Sokeritehdas, joka lopetti toimintansa vuonna 2006. Osa rakennuksista on purettu/puretaan.
Kymariini

| Kymariini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (3S,5S,8R,9S,10S,13R,14S,17R)-5,14-dihydroksi-3-[(2R,4S,5R,6R)-5-hydroksi-4-metoksi-6-metyylioksan-2-yyli]oksi-13-metyyli-17-(5-okso-2H-furan-3-yyli)-2,3,4,6,7,8,9,11,12,15,16,17-dodekahydro-1H-syklopenta[a]fenantreeni-10-karbaldehydi
CAS-numero:  508-77-0
PubChem CID:  441853
SMILES:  CC1C(C(CC(O1)OC2CCC3(C4CCC5(C(CCC5(C4CCC3(C2)O)O) C6=CC(=O)OC6)C)C=O)OC)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C30H44O9
Moolimassa:  548,652 g/mol
Sulamispiste:  148 °C
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Kymariini tai symariini (C30H44O9) on steroidirakenteisiin glykosideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sitä esiintyy eräissä kasveissa ja se on myrkyllistä kasveja syöville eläimille.
Ominaisuudet ja esiintyminen luonnossa

Kymariini on huoneenlämpötilassa väritöntä kiteistä ainetta. Yhdisteen rakenteessa on aglykonina strofantidiini ja sokeriosana kymaroosi. Aine on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta mutta liukenee muun muassa metanoliin ja kloroformiin. Kymariini on optisesti aktiivinen yhdiste, ja sen ominaiskiertokyky metanoliliuoksessa on +39,2. Kymariini on hyvin myrkyllistä, ja kissalle sen LD50-arvo suonensisäisesti on 0,1–0,13 mg/kg. Kymaroosi kuuluu niin sanottuihin sydänglykosideihin, ja sen vaikutus perustuu natrium-kaliumpumpun toiminnan estämiseen.
Kymariinia esiintyy useissa kasveissa. Erityisesti sitä on strofantteihin kuuluvassa lajissa Strophanthus kombe. Lisäksi sitä on eristetty muun muassa kevätruusuleinikistä, ruusuleinikkeihin kuuluvasta lajista Adonis chrysocyanthus, oleanterikasveihin kuuluvasta lajista Pentopetia androsaemifolia sekä mulperikasvilajista Castilloa elastica.
Aiheesta muualla

Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Cymarin (englanniksi)
ChemBlink: Cymarin (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Cymarin (englanniksi)
Koivunkantosieni

| Koivunkantosieni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Helttasienet Agaricales
Heimo::  Strophariaceae
Suku::  Kantosienet Kuehneromyces
Laji::  mutabilis
Kaksiosainen nimi
 Kuehneromyces mutabilis  (Schaeff.) Singer & A.H. Sm. 
Katso myös
   Koivunkantosieni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Koivunkantosieni (Kuehneromyces mutabilis) on kantosieniin kuuluva erinomainen ruokasieni.
Tuntomerkit

Koivunkantosienen 3–10 cm leveä, kellanruskea lakki on nuorena kupera ja myöhemmin laakeneva, sekä usein hieman keskuskohoumallinen. Lakki on voimakkaasti kosteusmuuntuva, kuivuessaan se vaalenee keskustasta lähtien. Lakin reunat ovat läpisäteiset. Lakin alapuolella olevat heltat ovat melko tiheät ja tasatyviset, nuorena vaaleat mutta värjäytyvät myöhemmin kanelinruskeiksi. Sienen 4–10 cm pitkä, pohjaväriltään vaaleanruskea jalka on tasapaksu, solakka ja sitkeä. Jalassa on kalvomainen vaalea rengas, jonka alapuolelta jalka on tiheään ruskeasuomuinen. Rengas tummenee ja kuihtuu pois ajan myötä. Sienen tuoksu on miellyttävän aromaattinen.
Kasvupaikka ja -aika

Koivunkantosieni kasvaa kimppuina koivun ja muiden lehtipuiden kannoilla kesäkuusta lokakuuhun koko Suomessa paljakka-alueita lukuun ottamatta. Joskus harvemmin se kasvaa havupuilla.
Käyttö ravintona

Koivunkantosieni on erinomainen ruokasieni. Sen voi paistaa, keittää, kuivata tai käyttää muhennoksissa. Sienestä tulee käyttää vain lakit, koska jalat ovat hyvin sitkeitä.
Koivunkantosieni ei ole aloittelevan sienestäjän ruokasieni, koska se muistuttaa tappavan myrkyllistä myrkkynääpikkää. Myrkkynääpikkä on pienempi ja hennompi, epäselvemmin kosteusmuuntuva, heikosti jauhontuoksuinen ja sen jalka on renkaan alapuolelta vaalean silkkisäikeinen eikä ruskeasuomuinen. Myrkkynääpikkä kasvaa yleensä havupuiden kannoilla. Toinen samannäköinen sieni, johon koivunkantosienen voi sekoittaa on kevätkantosieni, joka ei ole myrkyllinen, mutta syötäväksi kelpaamaton. Kevätkantosienen jalka on tummanruskea ja suomuton.
Koivunkantosieniä viljellään ravintokäyttöön ainakin Saksassa ja Japanissa, ja Suomessakin myydään viljeltyjä koivunkantosieniä kuivattuina ja säilykkeinä.
Aiheesta muualla

Pinkka, Lajituntemuksen oppimisympäristö: Koivunkantosieni (Kuehneromyces mutabilis) (Arkistoitu – Internet Archive)
Luontoportti: Koivunkantosieni (Kuehneromyces mutabilis)
Rogers Mushrooms: Kuehneromyces mutabilis (englanniksi)
Koivunkantosieni kasvaa tiiviinä kimppuina.
König (ravintola)

Ravintola König oli Helsingin keskustassa Mikonkatu 4:ssä sijainnut ravintola, jonka perusti Karl König vuonna 1892. Ravintola oli 1900-luvun alussa taiteilijoiden suosima ja sen asiakkaisiin kuuluivat muun muassa Jean Sibelius, Akseli Gallen-Kallela, Eliel Saarinen, Eino Leino, V. A. Koskenniemi ja Toivo Kuula. Myöhemmin Suomen hallitukset pitivät ravintolan tiloissa epävirallisia iltakokouksiaan ja marsalkka Carl Gustaf Emil Mannerheimillä oli ravintolassa oma kantakabinetti.
Vuonna 2013 ravintolan omistajaksi tuli HOK-Elanto. Königin yökerho muuttui katuruokaravintola Shanghai Cowboyksi syksyllä 2014 ja keväällä 2015 ravintola König sulki ovensa avautuakseen sitten uudella nimellä ja toiminta-ajatuksella. Uudistettu ravintola Michel toimi kevääseen 2017 saakka kunnes 25. huhtikuuta 2017 samoissa tiloissa avauttiin uusi ravintola VENN. Meksikolaistyylinen katuruokapaikka Shanghai Cowboy jatkoi edelleen samalla nimellä ravintolan alakerrassa.
Aiheesta muualla

Ravintola Karl König, American Bar, postikortti 1910-luvulta, Helsingin kaupunginmuseo (Finna)
Koivuniemi (Suodenniemi)

Koivuniemi on Sastamalan Suodenniemellä sijaitseva kylä. Kylä sijaitsee Koivuniemenjärven pohjoisrannalla ja sen rajanaapureina ovat idässä ja pohjoisessa Taipaleen ja Leppälammin kylät sekä Leppälammin kylän ulkopalsta Krapsunmaa. Luoteessa Koivuniemi rajoittuu Kittilän kylän Kömisevänmaahan sekä lounaassa ja etelässä Pohjakylään.
Pohjakylästä Ikaalisten ja Kankaanpään suuntaan johtava Sävintie (seututie 2594) kulkee Koivuniemen kylän halki. Leppälammilta tuleva Leppälammintie/Kujalantie (yhdystie 13078) puolestaan yhtyy Sävintiehen Koivuniemen kylän kohdalla.
Koivuniemen kylää Suodenniemellä. Taustalla Koivuniemenjärvi.
Koivuniemestä on matkaa Sastamalan keskustaan noin 37 kilometriä. Tampereelle ja Poriin on matkaa noin 60 kilometriä.
Koivuniemen nimen alkuperä

Koivuniemen kylän arvellaan saaneen nimensä koivikkoisesta, alavasta ja savikkoisesta rantatasanteesta, jolle se on muodostunut.
Koivuniemen historiaa

Koivuniemen kylän alueella on ollut ihmistoimintaa jo kivikauden aikana. Alueelta on löydetty useita asuinpaikkojen jäänteitä sekä irtoesinelöytöjä. Seudun runsaat vesistöt lienevät toimineet kulkureitteinä ja kalavesinä kivikauden ihmisille kuten myöhemmillekin sukupolville. Itse kylä on yksi Suodenniemen seitsemästä myöhäiskeskiaikaisesta kylästä eli se lienee perustettu 1300–1500-lukujen välisenä aikana.
Koivuniemen kylässä oli vielä 1500-luvulla neljä taloa mutta yksi niistä autioitui 1600-luvulle tultaessa. Kylään jäivät seuraavat kolme maakirjataloa: Husari (RNo 1), Heikkilä eli Pukka (RNo 2) ja Noukka (RNo 3). 1600-luvun lopun nälkävuosista selvittiin Koivuniemessä paremmin kuin monissa muissa Suodenniemen osissa: Koivuniemen Husari oli yksi harvoista taloista, joka selvisi ankarasta ajasta menettämättä yhtään asukastaan.
1700-luvulla Koivuniemessä, nykyisten Kujalantien ja Leppälammintien risteyksessä, sijaitsi ruotusotilastorppa. Sen haltijat osallistuivat niin Kaarle XII:n Norjan sotaretkeen kuin Kustaa III:n sotaan 1700-luvun lopulla.
Sisällissodan aikana maaliskuussa 1918 Koivuniemessä käytiin rajuja taisteluja pitäjää puolustaneiden punaisten ja sinne hyökänneiden valkoisten kesken. Peräytyessään punaiset polttivat Noukan vasta valmistuneen uuden päärakennuksen.
Heikkilän talo myytiin Suodenniemen kunnalle vuonna 1929. Vuonna 1942 sen maille valmistui Suodenniemen ja Lavian yhteinen kunnalliskoti. Sen toiminta jatkui vuoteen 2011 saakka.
Koivuniemi tänään

Koivuniemen kylän väkiluku on vähitellen pienentynyt mutta alueella on edelleen sekä vakituista että vapaa-ajan asutusta. Kylän edustalla sijaitseva Koivuniemenjärvi on lintubongareiden suosima järvi. Se on monen muuttolintulajin vakinainen levähdyspaikka muuttomatkan varrella.
Koivuniemen kylässä toimii Koskelan museotorppa (Arkistoitu – Internet Archive), jossa järjestetään kesäisin erilaisia tapahtumia.
Aiheesta muualla

Koivuniemeä koskevia aineistoja Suodenniemen Topoteekissa
Kuume (elokuva)

| Kuume> The Fever |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Carlo Gabriel Nero
Käsikirjoittaja:  Carlo Gabriel Nero Wallace Shawn
Perustuu:  Wallace Shawnin näytelmään
Tuottaja:  Jason Blum
Säveltäjä:  Claudio Capponi
Pääosat:  Vanessa Redgrave
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  HBO Films Home Box Office (HBO) Blumhouse Productions
Levittäjä:  HBO Films Netflix
Ensi-ilta:   24. syyskuuta 2004 San Sebastiánin elokuvajuhla
Kesto:  83 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuume (engl. The Fever) on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Carlo Gabriel Neron ohjaama yhdysvaltalais-brittiläinen psykologinen draamaelokuva, jonka pääosassa on Vanessa Redgrave. Kuume perustuu Wallace Shawnin samannimiseen näytelmään (1990), jonka pohjalta Shawn ja ohjaaja Nero laativat elokuvan käsikirjoituksen. Angelina Jolie, Joely Richardson ja Michael Moore tekivät elokuvaan cameoroolit. Kuume kertoo nimettömästä, ikääntyneestä ja etuoikeutetusta amerikkalaisnaisesta (Vanessa Redgrave), joka etsii itseään köyhässä sisällissodan runtelemassa maassa. Vanessa Redgraven roolisuoritus sai SAG-ehdokkuuden parhaasta naisnäyttelijästä televisioelokuvassa tai minisarjassa vuonna 2007.
Kuume kuvattiin Lontoossa, Walesin Gwyneddin Eryrissä sekä Angleseyn Penmonissa ja Kroatian Zagrebissä. Kuume sai ensi-iltansa Espanjan San Sebastiánin elokuvajuhlilla 24. syyskuuta 2004. Elokuva esitettiin seuraavan vuoden aikana myös Unkarin Székesfehérvárin elokuvajuhlilla 6. kesäkuuta 2005, Brasilian Rio de Janeiron elokuvajuhlilla 25. syyskuuta 2005 ja Yhdysvaltain Virginian elokuvajuhlilla 2. lokakuuta 2005. HBO Home Video julkaisi Kuumeen ensimmäistä kertaa DVD:nä Yhdysvalloissa 4. joulukuuta 2007. Warner Bros. Digital Distribution julkaisi elokuvan toisen DVD-version 25. syyskuuta 2012.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Vanessa Redgrave  | … |  nainen   |
|  Angelina Jolie  | … |  kapinallinen   |
|  Cameron D’Angelo  | … |  kapinallisen poika   |
|  Kiera D’Angelo  | … |  kapinallisen tytär   |
|  Daria Knez  | … |  kapinallisen nuorempi sisar   |
|  Miriam Turner  | … |  kapinallisen äiti   |
|  Michael Moore  | … |  toimittaja   |
|  Joely Richardson  | … |  30-vuotias nainen   |
|  Rade Serbedzija  | … |  diplomaatti   |
|  Geraldine James  | … |  nainen   |
Palkinnot ja ehdokkuudet

| Palkinnot ja ehdokkuudet> Palkinto | Palkinnot ja ehdokkuudet> Kategoria | Palkinnot ja ehdokkuudet> Kenelle | Palkinnot ja ehdokkuudet> Voitto / ehdokkuus |
| --- | --- | --- | --- |
| Bratislavan elokuvajuhlat: Grand Prix | Paras ohjaus | Carlo Gabriel Nero | Ehdokkuus |
| SAG-palkinto | Paras naisnäyttelijä televisioelokuvassa tai minisarjassa | Vanessa Redgrave | Ehdokkuus |
Aiheesta muualla

Kuume Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kuume Elonet.
Kuume AllMoviessa. (englanniksi)
Koivuniemen Herrat

| Koivuniemen Herrat> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2008–
Tyylilaji:  rap, funk
Kotipaikka:  Helsinki
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Shaka, laulu   Kassu Kapanen, kitara, laulu, perkussiot   Speakeasy, saksofoni, koskettimet   Jouni Viitala, basso   Jussi Peevo, rummut, perkussiot  
Levy-yhtiö:  3rd Rail Music, 2009–2010   Suomen Musiikki, 2011–  
Aiheesta muualla
www.koivuniemenherrat.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koivuniemen Herrat (tunnettu myös nimellä Shaka & Koivuniemen Herrat) on suomalainen funk -tyylistä hip hopia soittava yhtye. Yhtyeen keulahahmo on Jontti & Shaka -duosta tuttu rap-artisti Shaka.
Historia

Koivuniemen Herrat kokoontui ensimmäisen kerran nykyisellä kokoonpanollaan uudenvuodenpäivänä 2008. Tuolloin Herrat toimi vain Jontin & Shakan taustabändinä keikoilla. Lopulta yhteistyö syveni Shakan kanssa ja Koivuniemen Herrojen debyyttialbumi Sokeat johdattaa julkaistiin 28. huhtikuuta 2010 3rd Rail Musicin kautta. Albumin kappaleesta "Istu alas" julkaistiin musiikkivideo huhtikuussa 2010. Albumin ensimmäinen näytekappale "Aika muuttaa" julkaistiin digitaalisesti 25. heinäkuuta 2011 ja siitä julkaistiin musiikkivideo syyskuussa 2012. Koivuniemen Herrojen toinen pitkäsoitto Jotain uutta auringon alla julkaistiin 14. syyskuuta 2012 Suomen Musiikin kautta. Se nousi Suomen virallisen albumilistan 47. sijalle.
Diskografia > Albumit

Sokeat johdattaa (2010)
Jotain uutta auringon alla (2012)
Diskografia > Musiikkivideot

"Istu alas" (2010)
"Aika muuttaa" (2012)
Aiheesta muualla

Viralliset sivut[vanhentunut linkki]
Koivuniemen Herrat Myspacessa (englanniksi)
Kuhnonlampi (Saarijärvi, tekolampi)

| Kuhnonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°33′21″N, 25°17′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saarijärven alue (14.61)
Laskuoja:  oja 
Järvinumero:  14.616.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  alle 155 m  
Pituus:  0 m  
Leveys:  0 m  
Rantaviiva:  0,265 km  
Pinta-ala:  0,446 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuhnonlampi 
Kuhnonlampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Hoikankylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 0 metriä pitkä, 0 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 250 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Saarijärven alueella (14.61), jonka Murronjoen alueeseen (14.616) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on alle 155 metriä mpy.
Kuningas Rastasparta

Arthur Rackham kuvitus vuodelta 1916.
Kuningas Rastasparta on Grimmin veljesten satu.
Juoni

Kuninkaalla oli tytär, joka oli yhtä ylpeä kuin kauniskin. Juhlissa, joihin kuningas oli kutsunut tyttärensä kosijat, tytär pilkkasi heitä kaikkia, ja erityisesti erästä nuorta kuningasta, jolla oli käyrä leuka ja jota prinsessa sen tähden nimitti Rastasparraksi. Kuningasisä menetti malttinsa ja antoi ymmärtää, että tyttären piti mennä naimisiin ensimmäisen tapaamansa kerjäläisen kanssa. Ensimmäisenä saapui juuri tuo vinoleukainen kuningas kerjäläiseksi naamioituneena. Hän otti prinsessan mukaansa, ja tämä koki kaikki köyhyyden tuomat nöyryytykset. Lopuksi mies paljasti henkilöllisyytensä ja teki entisestä ylpeästä prinsessasta kuningattaren.
Käyttäjäpsykologia

Käyttäjäpsykologisen tutkimuksen kohteena on ihmisen ja laiteympäristöjen vuorovaikutus.
Keskeistä käyttäjäpsykologiassa on käyttäjän kokonaisvaltainen ymmärtäminen psykologisen käsitteistön, metodiikan ja teorian avulla. Käyttäjäpsykologia pyrkii luomaan psykologisen kokonaiskuvan ihmisen mielestä ja toiminnasta laitevuorovaikutustilanteissa. Käyttäjäpsykologian ihmisen toiminnasta tuottamista kuvauksista on merkittävää hyötyä esimerkiksi laite- ja ohjelmistosuunnittelussa, opetuksessa tai teollisessa tuotekehitystyössä. Sovelluskohteita löytyy ihmisen toiminnan kaikilta osa-alueilta.