stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Japanin talous
Työmarkkinat

Vuonna 2011 Japanissa oli noin 62,74 miljoonaa työikäistä, joten sillä on yhdeksänneksi eniten työntekijöitä maailmassa. Maan työttömyysaste oli samana vuonna arviolta 4,8 %. Työntekijöistä 3,9 % työskentelee maataloudessa, 26,2 % teollisuudessa ja 69,8 % palvelualoilla. Vuoden 2010 arvion mukaan 16 % japanilaisista elää köyhyysrajan alapuolella. Japanin työikäisen väestön määrä on laskenut vuodesta 1998 lähtien. Syynä tähän on Japanin väestön vanheneminen, mikä johtaa samalla huoltosuhteen heikkenemiseen. Vuonna 2010 59,6 % japanilaisista kävi töissä. Miehistä työssäkäyviä oli 71,6 % ja naisista 48,5 %. Yritysten johtohenkilöt pois luettuna Japanissa oli 51,11 miljoonaa työssä käyvää henkilöä. Heistä 34,3 % oli osa- tai määräaikaisessa työsuhteessa. Osa- ja määräaikaiset työsuhteet olivat huomattavasti yleisempiä naisten (53,8 %) kuin miesten (18,9 %) keskuudessa.
Vähintään viiden työntekijän yrityksissä työskentelevien virallinen keskimääräinen kuukausittainen työtuntimäärä oli 146,2 tuntia. Todellinen työtuntimäärä on kuitenkin huomattavasti korkeampi, sillä työntekijöiden edellytetään tekevän myös ilmaista työtä, jota ei lasketa mukaan virallisiin työtunteihin. Virallisista luvuista poikkeavan laskelman mukaan jopa yksi kolmesta 30–40-vuotiaasta miehestä työskentelee jopa 60 tuntia viikossa.
Infrastruktuuri > Energia

Vuonna 2009 Japani tuotti 982,3 miljardia kWh sähköä ja vuonna 2008 sen sähkön kulutus oli 963,9 miljardia kWh. Japani on maailman neljänneksi suurin sähkön tuottaja ja kuluttaja. Vuonna 2010 Japani tuotti öljyä 131 800 tynnyriä päivässä ja kulutti sitä 4,452 miljoonaa tynnyriä päivässä. Vuonna 2009 Japani toi maahan 4,394 miljoonaa tynnyriä öljyä ulkomailta ja vei 366 800 miljoonaa tynnyriä. Vuonna 2010 Japani tuotti 3,397 miljardia m3 maakaasua ja kulutti sitä 100,3 miljardia m3. Omaa tuotantoa täydennettiin tuomalla maahan maakaasua 98,01 miljardia m3, mikä teki Japanista vuonna 2009 maailman kolmanneksi suurimmin maakaasun maahantuojan.
1970-luvulta lähtien Japanin hallitus on suosinut energiantuotannossa ydinvoimaa. Sen seurauksena ydinvoiman tuotanto kattaa yhden kolmasosan Japanin koko energiantuotantokapasiteetista. Lisäksi Japanin hallitus oli suunnitellut tuotannon nostamista 40 prosenttiin vuoteen 2017 ja 50 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä. Fukushiman ydinvoimalaonnettomuus on kuitenkin saanut Japanin harkitsemaan energiapolitiikkaansa uudelleen. Maassa on huomattavasti vesivoiman hyödyntämiseen soveltuvaa maastoa, joka kuitenkin sijoittuu valtaosin Honshūn keskiosiin ja Tōhokuun. Vesivoiman toimintaa rajoittavat myös vuodenajoista johtuva vesimäärän vaihtelu sekä puutteelliset varastointimahdollisuudet.
Infrastruktuuri > Liikenne

Sijaintinsa vuoksi meriliikenne on perinteisesti ollut Japanille tärkeä liikennemuoto ja sen kauppalaivasto sijoittuu maailman kahdenkymmenen suurimman joukkoon. Laivarahdin merkitys on kuitenkin jo pitkään ollut laskussa ja ulkomaisten rahtiyhtiöiden käyttö merikuljetuksissa on yleistynyt. Japanin huomattavimmat satamat sijaitsevat Jokohamassa ja Kōbessa. Lentoliikenne on ollut kasvussa toisesta maailmansodasta lähtien ja kaikilla Japanin metropolialueilla on olemassa lentokentät. Maan suurimmat lentoyhteyskeskukset ovat Tokio ja Osaka ja lentoliikennettä hoitavat pääasiassa All Nippon Airways ja Japan Airlines. Vuonna 2010 Japanissa oli 176 lentoasemaa, 26 435 kilometriä rautateitä ja 961 366 kilometriä päällystettyjä teitä. Rautateiden pääliikennöijä on Japan Railways, jonka lisäksi Japanissa on myös useita yksityisiä rautatieyhtiöitä. Japani kuljettaa vuosittain rahtia meriteitse yhteensä 823,85 miljoonaa tonnia (2009) ja lentorahtina 1,32 miljoonaa tonnia (2010).
Infrastruktuuri > Tietoliikenne

Japanin on maailman johtava kehittyneiden tietoliikennetekniikoiden käyttäjä. Japanin tietoliikenneverkko, joka hyödyntää sekä satelliitteja että valokuitutekniikkaa, kattaa koko maan syrjäiset vuoristokylät ja sadat saaret mukaan lukien. Perinteisten puhelinlinjojen määrä on kutistunut 1990-luvulta lähtien ja lankapuhelinten määrä vuonna 2009 oli 40,419 miljoonaa. Samaan aikaan kiinteiden puhelinlinjojen kadotessa matkapuhelimet ovat kasvattaneet suosiotaan ja vuonna 2010 niiden määrä ylsi 121 miljoonaan. Japanilla on toiseksi eniten verkkoasemia maailmassa, vuonna 2011 niitä oli yhteensä 63,466 miljoonaa. Tietokoneen käyttäjiä oli kolme vuotta aikaisemmin laskettu olevan 99,182 miljoonaa. Tietoliikenneyritykset olivat valtiollisessa omistuksessa 1980-luvun puoliväliin saakka, jolloin niitä ryhdyttiin yksityistämään.
Työkulttuuri

Vaikka japanilaisilla johtajilla on oikeus yksipuoliseen päätöksentekoon, he harvemmin käyttävät sitä. Sen sijaan päätökset tehdään yhteistyössä, jonka yleisin ilmenemismuoto on ringi-järjestelmä. Siinä muutosaloitteen tekijä työstää ehdotuksensa kirjalliseen muotoon (ringsho) ja toimittaa sen kaikille niille yrityksen byrokratiassa samalla tasolla oleville henkilölle, joiden työhön aloite saattaisi vaikuttaa. Mikäli joku ehdotuksen vastaanottajista vastustaa ehdotettua muutosta, aloittaa ehdotuksen laatija nemawashin, eli ryhtyy keskustelemalla etsimään sille kannatusta. Tämän jälkeen ehdotusten perusteella korjatun ringshon uudelleentoimittamista ja keskustelua jatketaan kunnes ehdotus saa hyväksynnän tai aloittaja toteaa kannatuksen riittämättömäksi. Hyväksytty ehdotus luovutetaan aloitteen tekijän esimiehelle.
Japanissa on yleistä, että työntekijä pysyy saman työnantajan palveluksessa koko työaikansa (shūshin koyō). Kun työntekijä lupautuu elinikäiseen työskentelyyn, sitoutuu työnantaja olemaan irtosanomatta työntekijää. Vuonna 1997 78 % japanilaisista työntekijöistä ei ollut koskaan vaihtanut työpaikkaa, kun samaan aikaan Saksassa samana vastauksen antoi 30 %. Elinikäisen työpaikan ohella yrityksissä on ollut tapana käyttää palkkaukseen nenko-järjestelmää, jossa työntekijän palkka määräytyy tämän yrityksen palveluksessa oloaikansa mukaan. Taloustilanteen heikkenemisen myötä Japani on kuitenkin alkanut luopumaan vanhoista malleistaan, ja monet yrityksen pyrkivät nykyään esimerkiksi maksamaan palkkaa työsuorituksen mukaan ja antamaan ylennyksen pätevimmälle ehdokkaalle, pisimpään työssä olleen ehdokkaan sijaan.
Keskiluokkaisesta valkokaulustyöntekijästä, joka yleisimmin on mies, käytetään nimitystä salaryman. Nimitys on peräisin 1940- ja 1950-lukujen vaihteesta. Samassa asemassa olevista naisista voidaan käyttää nimitystä career woman. Freeterit ovat nuoria, joilla ei ole opiskelupaikkaa ja jotka eivät ole kokoaikaisessa työsuhteessa. He tekevät osa- ja määräaikaisia töitä ja heidän katsotaan tehneen tietoisen valinnan elää tällä tavalla. Kokoaikaisessa työssä olevat japanilaiset tekevät pitkiä työpäiviä, joista osa koostuu palkattomasta ylityöstä, jota heidän odotetaan tekevän vapaaehtoisesti. Huomattavista ylityömääristä seuranneille kuolemantapauksille on määritelty oma virallinen kuolemansyy, karōshi, joka tarkoittaa ylirasitukseen kuolemista.
Talouspolitiikka

Japanin julkisen vallan harjoittama talouden säätely on voimakkaampaa ja laaja-alaisempaa kuin valtaosassa muita markkinatalousmaissa. Säätely toteutetaan konsultointina yleisimmin Japanin hallinnon ja yritysten yhteisten toimikuntien ja muiden yritysten toimintaa valvovien ryhmien kautta. Säätelyä toteutetaan myös pitämällä epäsuoraa vaikutusvaltaa Japanin pankeissa. Säätely on toteutettu pääsääntöisesti hallinnollisten ohjeiden muodossa ilman kirjallisia määräyksiä. 1990-luvun alusta lähtien Japani on kuitenkin pyrkinyt vähentämään valtiohallinnon vaikutusta liiketoiminnassa.
| Luottoluokittaja | Luokitus | Näkymä |
| --- | --- | --- |
| Standard & Poor's | AA- | Negatiivinen |
| Moody's | Aa3 | Vakaa |
| Fitch | AA | Negatiivinen |
Japanissa yritysten verotus on korkea ja yksityishenkilöiden tulojen verotus on voimakkaasti progressiivista. Kulutusvero otettiin käyttöön 1980-luvun lopussa ja se on nykyisin 5 %. Kokonaisuudessaan Japanin verotus on kevyempää kuin teollisuusmaissa yleensä. Japanin ostovoimakorjattu bruttokansantuote vuonna 2012 oli 4,617 biljoonaa USD, eli asukasta kohden 36 200 USD. Valtion budjetin tulot olivat 2,025 biljoonaa dollaria ja menot 2,57 biljoonaa dollaria. Tästä seurannut budjetin alijäämä on 9,1 % BKT:sta. Japanin valtion maksutase oli samana vuonna 84,7 miljardia dollaria, joka on maailman viidenneksi suurin. Maan ulkoinen velka vuonna 2011 oli 2,719 biljoonaa dollaria eli kuudenneksi suurin maailmassa. Maan tulonjakauman Gini-kerroin oli vuonna 2008 37,6, kun se vielä vuonna 1993 oli 24,9.
Haasteet > Väestörakenne

Japanissa, kuten muissakin teollisuusmaissa, maailmansodan jälkeen ilmennyt vauvabuumi synnytti suuria ikäluokkia, jotka ovat nyt eläköitymässä. Suurien vanhenevien ikäpolvien, matalan syntyvyyden ja maailman kolmanneksi pisimmän eliniänodotteen vuoksi Japani on maailman nopeiten vanheneva maa. Sen yli 65-vuotiaiden määrän on arveltu nousevan 40 prosenttiin vuoteen 2050 mennessä samalla kun Japanin väestön määrä kutistuu sen nykyisestä 125 miljoonasta alle 100 miljoonaan. Mizuhon tutkimusinstituutin mukaan vuonna 2025 70 prosenttia Japanin menoista tulee suuntautumaan velkojen ja sosiaaliturvan kuluihin. Samaan aikaan Japanin työikäisen väestön määrä kutistuu alle vuoden 1950 tason.
Pienenevää väestöä Japani ei paikkaa maahanmuutolla.
Haasteet > Energiantuotanto

Japani on hyvin riippuvainen maahantuodusta energiasta ja sen talous on haavoittuvainen ulkomaisen energian hinnan muutoksille. Vuonna 2010 85 % Japanin primäärienergiasta tuotiin ulkomailta. Kaksi vuotta aikaisemmin 99 prosenttia Japanin öljystä, 98 prosenttia hiilestä ja 96 prosenttia kaasusta tuotiin ulkomailta. Lisäksi 70 prosenttia Japanin tuomasta öljystä kuljetetaan Hormuzinsalmen läpi, mikä altistaa Japanin entistä enemmän ulkomaiden poliittisille toimille. Japani on pyrkinyt vähentämään riippuvaisuuttaan ulkomaisesta energiasta lisäämällä ydinvoimaa. Tōhokun vuoden 2011 maanjäristyksen ja tsunamin seurauksena maa on kuitenkin joutunut lisäämään energian maahantuontia, kun se Fukushiman ydinreaktorionnettomuuden jälkeen sulki kaikki ydinvoimalansa.
Vuonna 2018 Japanissa on 19 toimivaa ydinvoimalaa ja ydinvoima on kansallisessa energiasuunnitelmassa etusijalla.
Haasteet > Valtionvelka

Vuonna 2024 Japanin valtionvelan osuus bruttokansantuotteesta oli OECD-maiden suurin, 255 %. Nettovelka oli 158 %. Se on huomattavasti korkeampi kuin esimerkiksi Kreikan tai Italian valtionvelka. Vuonna 2013 Japanin velka oli bruttokansantuotteeseen suhteutettuna maailman suurin.
Japanin velasta kuitenkin 95 % on kotimaista, eikä maa siksi ole yhtä haavoittuvainen ulkopuoliselle paineelle kuin monet muut maat. Siinä missä ulkopuolisesta velasta riippuvaiset maat joutuvat tekemään työtä joukkovelkakirjojensa korkotason hillitsemiseksi, pystyy Japani edelleen hankkimaan lainaa kotimaansa markkinoilta yhdellä maailman matalimmista korkotasoista.
Japanin lainavarat eivät ole välittömässä vaarassa loppua, sillä vaikka valtio on velkaantunut, on japanilaisilla pankeissa 1 500 biljoonan jenin (20 biljoonan yhdysvaltojen dollarin) säästöt ja japanilaiset sijoittajat ovat edelleen valmiita antamaan valtiolle lainaa. Lisäksi Japanin ulkomaille tekemien sijoitusten arvo vuoden 2010 arvion mukaan oli 795,7 miljardia dollaria, joka on huomattavasti suurempi kuin ulkomaiden Japaniin tekemien sijoitukset, joiden arvo samana vuonna oli arviolta 199,4 miljardia yhdysvaltojen dollaria. Kotimaasta helposti saatava laina tekee teoriassa myös uuden rahan painattamisesta joustavampaa. Väestön vanheneminen ja väkiluvun pienentyminen ovat kuitenkin alkaneet sekä vähentää japanilaisten säästöjen määrää että kasvattaa sosiaaliturvasta seuraavia kuluja. Nämä muutokset vaikuttavat myös Japanin talouteen, kuin myös vuoden 2011 Tōhokun maanjäristys, jonka tuhojen korjaamiseen arvioidaan kuluvat noin 20 biljoonaa jeniä (260 miljardia dollaria).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Japanin talous Wikimedia Commonsissa
Japan (Japanin profiili OECD:n sivuilla) Oecd.org. (englanniksi)
Observatory of Economic Complexity: Japan (englanniksi)
Maailman kauppajärjestön (WTO:n) jäsenet
Albania
Angola
Antigua ja Barbuda
Arabiemiirikunnat
Armenia
Argentiina
Australia
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belize
Benin
Bolivia
Botswana
Brasilia
Britannia
Brunei
Burkina Faso
Burundi
Chile
Costa Rica
Djibouti
Dominica
Dominikaaninen tasavalta
Ecuador
Egypti
El Salvador
Etelä-Afrikka
Etelä-Korea
Euroopan unioni
Fidži
Filippiinit
Gabon
Gambia
Georgia
Ghana
Grenada
Guatemala
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Honduras
Hongkong
Indonesia
Intia
Islanti
Israel
Jamaika
Japani
Jordania
Kambodža
Kamerun
Kanada
Kenia
Keski-Afrikka
Kiina
Kirgisia
Kolumbia
Kongon demokraattinen tasavalta
Kongon tasavalta
Kuuba
Kuwait
Lesotho
Liechtenstein
Macao
Madagaskar
Makedonian tasavalta
Malawi
Malediivit
Malesia
Mali
Marokko
Mauritania
Mauritius
Meksiko
Moldova
Mongolia
Mosambik
Myanmar
Namibia
Nepal
Nicaragua
Niger
Nigeria
Norja
Norsunluurannikko
Oman
Pakistan
Panama
Papua-Uusi-Guinea
Paraguay
Peru
Qatar
Ruanda
Saint Kitts ja Nevis
Saint Lucia
Saint Vincent ja Grenadiinit
Salomonsaaret
Sambia
Saudi-Arabia
Senegal
Sierra Leone
Singapore
Sri Lanka
Suriname
Swazimaa
Sveitsi
Taiwan
Tansania
Thaimaa
Togo
Tonga
Trinidad ja Tobago
Tšad
Tunisia
Turkki
Uganda
Ukraina
Uruguay
Uusi-Seelanti
Venezuela
Venäjä
Vietnam
Yhdysvallat
Zimbabwe
| --- | --- |
EU:n jäsenmaat:  Alankomaat  Belgia  Bulgaria  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liettua  Luxemburg  Malta  Puola  Portugali  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  Slovakia  Slovenia  Suomi  Tanska  Tšekki  Unkari  Viro 
Nanban-kaupan kauden punaisen sinetin laiva.
Zaibatsu-sukujen talletuksia takavarikoidaan vuonna 1946.
Riisi on Japanin tärkein viljelystuote.
Japanin suurimman pörssin, Tokion pörssin, kaupankäyntihuone.
Japanin työttömyysasteen kehitys.
Japani on maailman nopeiten vanheneva maa. Sen työikäisen väestön pieneneminen vaikeuttaa talouden kehitystä.
Japanin valtionvelan kehitys. 

  Kotimaan joukkovelkakirjat
  Ulkomaan joukkovelkakirjat
  Rahoituslasku
  Lainat
  Väliaikaiset lainat
  12 kuukauden keskiarvo
Luettelo Jokereissa, SM-liigassa pelanneista jääkiekkoilijoista

Tämä on luettelo Helsingin Jokereissa pelanneista jääkiekkoilijoista. Tilastot ovat siltä ajalta, kun seura on pelannut Suomen pääsarjassa.
Kenttäpelaajat

(Lyhenteet: Kans=kansallisuus, O=ottelut, M=tehdyt maalit, S=syöttöpisteet, P=tehopisteet, R=rangaistusminuutit, P/O=tehopisteet/ottelu
Suomen koripallon Hall of Fame

Suomen koripallon Hall of Fame on Suomen Koripalloliiton ja Veikkauksen vuonna 2009 aloittama kunniakerho. Hall of Fameen valitaan henkilöitä, jotka ovat edesauttaneet maajoukkueen, seuran tai paikkakunnan toimintaa suurella henkilökohtaisella panoksella ja samalla olleet osana Suomen koripallon historiaa.
Henkilöitä voidaan valita kunniakerhoon kahdesti vuodessa: elokuussa maaottelujen yhteydessä sekä keväällä Korisliigan finaalien aikaan. Hall of Fame tunnettiin aluksi nimellä Koripalloliiton legendat, mutta nykyisin käytetään nimeä Hall of Fame.
Aiheesta muualla

Finnish Basketball Hall of Fame
Amanda Harkimo

Amanda Harkimo (s. 30. marraskuuta 1990 Sipoo) on suomalainen tositelevisioesiintyjä ja DJ. Hän nousi julkisuuteen vuonna 2011 Big Brotherista, jossa hän oli mukana 39 päivää. Sen jälkeen hän on esiintynyt tositelevisiosarjoissa Martina ja hengenpelastajat, Ruotsin Paratiisihotelli sekä Viidakon tähtöset, jonka hän voitti kolmannella kaudella. Hän esiintyi myös Hottikset-sarjan toisella tuotantokaudella syksyllä 2016. Hän on mukana Nelosen tositelevisio-ohjelmassa Julkkisselviytyjät. Fox-kanavalla alkoi maaliskuussa 2017 ohjelma Amanda ja pelimiehet, jossa Harkimo vierailee NHL- ja KHL-kaupungeissa ja tapaa suomalaisia jääkiekkoilijoita. Keväällä 2018 hän oli mukana Temptation Island Suomessa yhtenä sinkkunaisista ja tammikuussa 2021 sarjassa Sinkut paljaana. Harkimo osallistui keväällä 2022 Nelosella ja Ruutu-suoratoistopalvelussa esitettyyn tosi-tv-ohjelmaan Erikoisjoukot.
DJ:nä Harkimo on toiminut muun muassa Weekend Festivaaleilla, Jokereiden peleissä ja Suomessa järjestettyjen jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen virallisena DJ:nä. Hän aloitti DJ-työt 16-vuotiaana.
Amanda Harkimon isä on liikemies-poliitikko Harry ”Hjallis” Harkimon veli Roy Juhani Harkimo. Amanda Harkimo on myös Hjallis Harkimon kummityttö.
Aiheesta muualla

Amanda Harkimo Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
St. Johnin yliopisto

| St>  Johnin yliopisto.St. John's University |
| --- | --- |
  
Perustettu:  1870
Tyyppi:  yksityinen
Säätiön varat:  350,5 miljoonaa dollaria
Henkilökunta:  1 492
Opiskelijoita:  15 840
Sijainti:  New York, New York  Yhdysvallat
Sivusto:  www.stjohns.edu
St. Johnin yliopisto on yhdysvaltalainen yliopisto, joka sijaitsee Queensin kaupunginosassa New Yorkissa.
Yliopisto perustettiin vuonna 1870, ja nykyisin sillä on kampusalueita Queensissa, Staten Islandilla, Manhattanilla sekä Oakdalessa. Lisäksi yliopistolla on kampukset ulkomailla Roomassa sekä Pariisissa. St. Johnin yliopistolla on kaiken kaikkiaan yli sata koulutusohjelmaa eri koulutusaloilla.
Yliopistourheilussa koulu kilpailee NCAA:n I-divisioonassa, jossa se kuuluu Big East Conferenceen. Koulun joukkueista käytetään nimeä St. John's Red Storm. Yliopisto aloitti urheilutoimintansa vuonna 1907, jolloin se aloitti toiminnan koripallossa.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (englanniksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Londonderry

| Londonderry (Doire, Derrie) |
| --- | --- |
 St Eugenen katedraali Derryssä
 vaakuna
 Londonderry
 Koordinaatit: 55°0′0″N, 7°20′0″W 
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Osa:  Pohjois-Irlanti
Kreivikunta:  Derry
Väkiluku (2008):  93 512
 – Metropolialue:  237 000
 
 http://www.derrystrabane.com/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Londonderry eli Derry (iiriksi Doire; ulsterinskotiksi Derrie tai Lunnonderrie) on kaupunki Pohjois-Irlannissa Derryn kreivikunnassa. Vanha kaupunki on Foylejoen länsirannalla, mutta nyttemmin kaupunki on levittäytynyt joen molemmin puolin. Vuonna 2008 kaupungissa oli 93 512 asukasta.lähde?
Londonderry sijaitsee lähellä Irlannin tasavallan rajaa. Se on Pohjois-Irlannin toiseksi suurin ja Irlannin saaren neljänneksi suurin kaupunki. Kaupungin asukkaat kiistelevät nimestä – paikallisista useimmat käyttävät Derryä, mutta osa unionisteista on sitä mieltä, että Londonderry olisi oikea nimi.
Historia

Londonderry on ikivanha kaupunki. Seutu on ollut asuttuna tuhansia vuosia.
Irlantilainen pyhimys Colmcille perusti luostarin kaupunkiin vuonna 546. Hänen kunniakseen nimettiin vuonna 1633 valmistunut Pyhän Columban katedraali (St Columb's Cathedral). Se oli ensimmäinen Britteinsaarille rakennettu katedraali uskonpuhdistuksen jälkeen.
Kaupunkiin tehtiin Irlannin ensimmäinen asemakaava 1613.lähde?
Kaupungin suojamuurit valmistuivat vuonna 1618. Londonderry on nykypäivänä yksi Euroopan parhaiten säilyneistä muurin ympäröimistä kaupungeista. Muuri, joka on paikoin jopa kahdeksan metriä korkea ja yhdeksän metriä leveä, on ympärysmitaltaan noin kaksi kilometriä pitkä. Muurilla on yhä 24 alkuperäistä tykkiä.
Historia > Piiritys

Muurit suojasivat kaupunkia Derryn piirityksessä vuosina 1688-1689.
Piirityksen ratkaisut saivat alkunsa, kun 13 kisälliä (Apprentice Boys) sieppasivat kaupungin avaimet ja lukitsivat kaupungin portit kuningas Jaakko II:lta ja hänen jakobiittijoukoiltaan. Protestanttinen varuskunta sinnitteli kuukausia kaupungissa huonoissa olosuhteissa. Piiritys loppui, kun kolme laivaa, Mountjoy, Phoenix ja Jerusalem, purjehtivat Foylen poikki ja toivat muonaa nälkiintyneille kaupunkilaisille.
Talous

Londonderryn talous oli viime vuosikymmenille asti riippuvainen tekstiiliteollisuudesta. DuPont valmistaa siellä nykyaikaisia tekokuituja.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Derry Wikimedia Commonsissa
Sweet About Me

| ”Sweet About Me” Gabriella Cilmi |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Lessons to Be Learned
 Julkaistu: 26. huhtikuuta 2008
 Formaatti: Digitaalinen lataus, CD single
 Tekijä(t): Gabriella Cilmi, Miranda Cooper, Brian Higgins, Tim Larcombe, Xenomania
 Tuottaja(t): Brian Higgins, Xenomania
 Tyylilaji: pop, soul, doo-wop
 Kesto: 03.23 (albumiversio) 03.10 (radioversio) 03.28 (Twenty Ten version)
 Levy-yhtiö: Island
Gabriella Cilmin muut singlet
| ”Sanctuary” 2008 | ”Sweet About Me” 2008 | ”Don't Wanna Go to Bed Now” 2008 |
Sweet About Me on australialaisen laulaja-lauluntekijä Gabriella Cilmin kappale hänen Lessons to Be Learned-debyyttialbumilta. Kappaletta käytettiin Suren ja Dove Bodywashin televisiomainoksissa Euroopassa sekä Rexona Roll Onin mainoksessa Brasiliassa. Yhdysvalloissa sitä puolestaan käytettiin Hair Cutteryn mainoksessa lyhyen aikaa. Kappale esiintyy brasilialaisen telenovela A Favoritan kansainvälisellä soundtrackillä sekä portugalilaisen telenovela Feitiço de Amorin soundtrackillä. Kappale on mukana myös NBC:n televisiosarjan Lipstick Jungle jaksossa "Chapter Ten: Let It Be" sekä VH1:n tositelevisiosarjassa Rock of Love: Charm School.
Kappaleesta on olemassa kaksi eri versiota: Albumi- sekä radioversio. Ensimmäinen versio on leikattu puoliksi radioversiossa ja kappale alkaa sanoilla: "Oh, watching me hanging by a string this time", jota seuraa "Oh, easily climax of a perfect lie". Albumiversiossa on toisto ensimmäisestä linjasta, joka seuraa linjaa: "Don't, easily a smile worth a hundred lies", radioversiossa nämä kaksi linjaa tulevat ennen kertosäkeeseen menemistä. A Twenty Ten Mix kappaleesta "Sweet About Me" oli sisällytetty Cilmin toiselle studioalbumille, Tenille joka julkaistiin maaliskuussa 2010.
PRS for Music ilmoitti 21. joulukuuta 2009, että "Sweet About Me" oli Britanniassa vuoden 2009 soitetuin kappale. Kappale voitti myös Grand Prixin 46:ssa Sopot International Song Festivalissa vuonna 2009.
Käännös suomeksi
Danny Groulx

| Danny Groulx |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 23. kesäkuuta 1981 (ikä 43) LaSalle, QC, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  92 kg
Seura
Seura:  Collège Charles-Lemoyne Riverains
Sarja:  QMAAA
Tehtävä:  apuvalmentaja
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2005–2015
Seurat:  Grand Rapids Griffins (AHL) Manitoba Moose (AHL) Kassel Huskies (DEL) Hamilton Bulldogs (AHL) Rockford IceHogs (AHL) Worcester Sharks (AHL) Torpedo Nižni Novgorod (KHL) Dinamo Minsk (KHL) Jugra Hanty-Mansijsk (KHL) Chicago Wolves (AHL) Ässät (SML) Rouen HE (Ranska)
Danny Groulx (s. 23. kesäkuuta 1981 LaSalle, Québec, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi suurimman osan ammattilaisurastaan AHL:ssä, jossa Groulx voitti Calder Cupin Hamilton Bulldogsin riveissä vuonna 2007. Kauden 2009–2010 päätteeksi hänet palkittiin liigan parhaana puolustajana Eddie Shore Awardilla. Groulx'lla oli sopimus kahden NHL-organisaation kanssa, mutta hän ei kuitenkaan koskaan pelannut liigassa. Groulx vietti uransa viimeiset vuodet Euroopassa pelaten KHL:ssä, Suomessa ja Ranskassa. Hän on myös junioriliiga QMJHL:n kaikkien aikojen tehokkain ja eniten syöttöpisteitä tehnyt puolustaja tehtyään yhteensä 341 runkosarjaottelussa tehot 66+266=332. Groulx toimii nykyään Collège Charles-Lemoyne Riverainsin juniorijoukkueen apuvalmentajana.
Pelityyli

Eliteprospects.com -sivuston Erik K. Pirin mukaan Groulx oli hyökkäävä puolustaja, joka oli käyttökelpoinen ylivoimalla. Hänen vahvuuksiinsa kuului syöttötaidot ja visio. Groux'lla oli hyvä laukaus ja hänellä oli myös röyhkeyttä. Groulxin heikkouksiin kuului oman pään pelaaminen ja liike.