stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hattula
Väestönkehitys

Oheisessa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Hattulan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 7 391 | 7 391 |
| 1985 | 1985 |    | 7 999 | 7 999 |
| 1990 | 1990 |    | 8 724 | 8 724 |
| 1995 | 1995 |    | 9 108 | 9 108 |
| 2000 | 2000 |    | 9 131 | 9 131 |
| 2005 | 2005 |    | 9 332 | 9 332 |
| 2010 | 2010 |    | 9 657 | 9 657 |
| 2015 | 2015 |    | 9 747 | 9 747 |
| 2020 | 2020 |    | 9 408 | 9 408 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2022 lopussa Hattulassa oli 9 359 asukasta, joista 6 927 asui taajamissa, 2 348 haja-asutusalueilla ja 84:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hattulan taajama-aste on 74,0 %. Hattulan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2022) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Hämeenlinnan keskustaajama* | 6 678 |
| 2 | Nihattula | 249 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Hämeenlinnan keskustaajama käsittää Hämeenlinnan keskustan lisäksi myös Hattulan kunnan keskustan, Parolan. Vuonna 2016 määritellyistä taajamista Lepaa lakkasi olemasta taajama vuoden 2017 taajamarajauksessa.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Hattulassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Hattulan seurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hattulan alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.
Helluntaiseurakunta Hattulan Kotikirkko järjestää aktiivisesti toimintaa ja pitää hyvän tahdon kirpputoria omalla helluntaikirkollaan Mierolassa.
Liikenneyhteydet

Kunnan kautta kulkevat tärkeimmät tieyhteydet ovat valtatie 3 ja kantatie 57. Kunnan keskustaajaman Parolan kautta kulkee myös Suomen päärata, jolla kulkevista junista osa pysähtyy myös Parolassa. Lisäksi kunnan alueella kulkee myös Vanajaveden vesireitti, jota pitkin pääsee esimerkiksi Hämeenlinnaan tai Tampereelle.
Kylät ja taajamat

Hakimäki, Halkorpi, Hurttala, Hyrvälä, Ihalempi, Jokivarsi, Kalkkonen, Katinala, Kerälä, Kivijoki, Koski, Kouvala, Kärsälä, Leiniälä, Lepaa, Lusi, Mervi, Metsänkylä, Mierola, Nihattula, Nummi, Parola, Parolannummi, Pekola, Pelkola, Peltokylä, Pyhälahti, Rahkoila, Retula, Saari, Sattula, Siukola, Takajärvi, Tenhiälä, Valtee, Ventola, Vuohiniemi.
Tunnettuja hattulalaisia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eija-Liisa Ahtila, professori, taiteilija, ohjaaja  Timo Alakotila, taiteilijaprofessori, säveltäjä  Mikko Alkio, lakimies, poliitikko  Osmo Anttila, kaupunginjohtaja  Margit Eskman, pääjohtaja, kansanedustaja  Carl Gustaf von Essen, pappi  Enoch Furuhjelm, asessori  Irwin Goodman, laulaja, säveltäjä  Axel Fredrik Granfelt, pappi, valtiopäivämies  Gustaf Fredrik Gejtel, senaattori  Eino Grönholm, kansanedustaja  Birgit Gyllenbögel, kirjailija  Ben Walter Heikel, valtionpomologi, opettaja  Ludvig Fredrik Heimbürger, kartanonomistaja  Hannu Hämäläinen, yleisurheilija  Jaakko Juteini, kirjailija, suomalaisuusmies  Arto Järvelä, kansanmuusikko  Kustaa Järvinen, everstiluutnantti  Mika Järvinen, jääkiekkomaalivahti  Alfred Oswald Kairamo, kasvitieteilijä, poliitikko  Niko Kapanen, jääkiekkoilija  Väinö Kamppuri, taidemaalari  Kauko Kare, toimittaja  |  Risto Kare, kenraalimajuri  Antti Kerälä, jääkiekkoilija  Erkki Kivimäki, suurlähettiläs  Timo Koivu, Mannerheim-ristin ritari  Ritva Kovalainen, taiteilijaprofessori, valokuvataiteilija  Georg Carl Fridolf Kuhlefelt, juristi, pormestari  Liisa Lauerma, lastenkirjailija  Erkki Lehtonen, teollisuusneuvos  Leila Lotti, yritysjohtaja, kirjailija  Aino Mattila, teatterinjohtaja, näyttelijä  Antti Miettinen, jääkiekkoilija  Heikki Mikkola, everstiluutnantti  Bengt Mårteninpoika, linnan vuoti, käräjätuomari  Lauri Nakari, teollisuusneuvos  Torsten Fredrik Zacharias Nordenwan, valtiopäivämies  Jukka Oas, EU-johtaja  Eero Ojanen, filosofi, toimittaja ja kirjailija  Armas Perksalo, yritysjohtaja, everstiluutnantti  Bror Pehr Markus Peterson, senaatin prokuraattori, senaattori  Pentti Pietilä, jääkiekkoilija  L. A. Puntila, historioitsija ja poliitikko  Martti Pura, ministeri, kansanedustaja, kunnanjohtaja  Regina Rask, kirjailija, toimittaja  |  Raili Rytkönen, kirjailija, historian tutkija  Henrik Erland Salonen, koristemaalari  Mauri Sariola, kirjailija  Eevert Simola, professori, kirjailija  Yrjö Sirola, opettaja ja poliitikko  Yrjö Soini, kirjailija, toimittaja  Axel Solitander, pääkonsuli, ministeri  Edvard Robert Standertskjöld, vapaaherra, valtiopäivämies  Sten Sture vanhempi, Ruotsin valtionhoitaja  Benjamin Sulin, pappi, valtiopäivämies  Kaarina Suonio, poliitikko  Arvid Henrikinpoika Tavast, jalkaväen päällikkö  Esko Tie, jääkiekkoilija  Hannu Toivonen, jääkiekkomaalivahti  Juha Toivonen, jääkiekkomaalivahti  Ingeborg Tott, Hämeen linnan päällikkö  Klaus Åkenpoika Tott, Suomen käskynhaltija  Åke Yrjänänpoika Tott, Hämeen linnan päällikkö  Ismo Valkoniemi, kirjailija, toiminnanjohtaja  Saimi Vuolle, näyttelijä, puvustaja  Magnus Wegelius, olympiamitalisti  Fredrika Wetterhoff, pedagogi  Karl Gustaf Wetterhoff, kirjailija, toimittaja  |
Politiikka

Hattulan kunnanvaltuustossa on 33 jäsentä. Vuoden 2021 kuntavaaleissa kokoomus sai yhdeksän paikkaa, perussuomalaiset seitsemän, SDP kuusi, keskusta neljä, Huomisen Hattula, vasemmistoliitto ja kristillisdemokraatit kaksi sekä vihreät yhden. Kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimii perussuomalaisten Kari Ventola, ja kunnanhallituksen puheenjohtajana kokoomuksen Ellen Rydbeck. Hattulassa toimii myös nuorisovaltuusto.
Hattulan kunnanjohtajana toimii Pekka Järvi. Hänet valittiin virkaan syyskuussa 2021, mutta hän oli toiminut edellisen kunnanjohtajan Katariina Koiviston viransijaisena elokuusta 2020.
20. syyskuuta 2006 Hattulan kunnanvaltuusto päätti jäädä ulos vuoden 2009 alussa toteutuneesta Hämeenlinnan seudun kuntaliitoshankkeesta. Hattulasta kuitenkin liitettiin pieni alue, jotta Hämeenlinnaan yhdistyneellä Kalvolalla ja Kanta-Hämeenlinnalla olisi maayhteys.lähde?
Hattulan kunnanvaltuustoon on kuulunut vuoden 2021 vaaleista lähtien 33 jäsentä. Vuosina 1976–1988 valtuustoon kuului 27 jäsentä ja vuosina 1988–2021 35 jäsentä. Vuoteen 1996 asti valtuuston suurin puolue oli SDP. Sittemmin kokoomus on ollut valtuuston suurin puolue lukuun ottamatta vuoden 2004 vaaleja, joissa Hattulan Sitoutumattomat ja SDP saivat molemmat kymmenen paikkaa.lähde?
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa
| vaalit | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | äänestys- aktiivisuus |
| vaalit | SDP | Kok. | Kesk. | SKDL Vas. | LKP | SKL KD | SMP PS | Vihr. | Muut | äänestys- aktiivisuus |
| 1976 | 10 | 7 | 5 | 3 | 1 | 1 | -- |  | -- | 82,4 % |
| 1980 | 10 | 7 | 5 | 2 | 1 | 1 | 1 |  |  | 83,9 % |
| 1984 | 11 | 8 | 6 | 1 |  | -- | 1 |  |  | 78,8 % |
| 1988 | 13 | 12 | 5 | 2 | 2 | 1 | -- |  |  | 76,2 % |
| 1992 | 14 | 10 | 6 | 2 | 2 | 1 | -- |  | -- | 75,1 % |
| 1996 | 11 | 12 | 7 | 2 | 2 | 1 |  |  |  | 66,3 % |
| 2000 | 11 | 12 | 10 | 1 |  | 1 |  |  | -- | 60,0 % |
| 2004 | 10 | 8 | 5 | 1 |  | 1 |  |  | 10a | 63,1 % |
| 2008 | 10 | 13 | 4 | 1 |  | 2 |  | 1 | 4a | 62,6 % |
| 2012 | 9 | 10 | 8 | -- |  | 1 | 6 | 1 |  | 62,8 % |
| 2017 | 9 | 10 | 6 | 2 |  | 3 | 2 | 3 |  | 61,1 % |
| 2021 | 6 | 9 | 4 | 2 |  | 2 | 7 | 1 | 2b | 56,7 % |
a Hattulan Sitoutumattomat b Huomisen Hattula
Lähteet: Tilastokeskus & Oikeusministeriö
Nähtävyyksiä

Hattulan keskeisimmät nähtävyydet perustuvat kunnan pitkään historiaan kirkollisena pyhiinvaelluskohteena sekä Parolannummen varuskunnan sijaintipaikkana. Parolan varuskunnassa toimii Panssariprikaati. Varuskunnan lähistöllä ovat myös panssari- ja panssarintorjuntajoukkojen historiaa esittelevä Panssarimuseo sekä Andreas Fornanderin Parolan leijona -veistos. Parolan leijona on keisari Aleksanteri II:n 29. heinäkuuta 1863 Parolannummelle tekemän vierailun muistoksi pystytetty patsas, jossa on kuulaa käpälässään pitelevä leijona. Sama aihe toistuu Panssarikoulun lipussa. Yli viisimetrinen muistomerkki sijaitsee varuskunnan harjoituskentän etelälaidassa.
Hattula on suuri golfpitäjä. Siellä sijaitsee kaksi golfkenttää, 3 multigolfkenttää, 5 frisbeegolfkenttää ja 2 minigolfkenttää. Hattula Golfissa on myös suuri golf-outletmyymälä sekä golfsimulaattori.
Evankelisluterilaisia kirkkoja on kunnassa kolme: keskiaikainen Pyhän Ristin kirkko, 1850-luvulla rakennettu Hattulan uusi kirkko sekä Suotaalassa 1700–1800-lukujen vaihteessa rakennettu Tyrvännön kirkko. Näiden lisäksi kunnan keskustaajamassa toimii myös helluntaiseurakunta Kotikirkko.
Pitkää kartanokulttuuria Hattulassa edustavat Ahlbackan, Ellilän, Metsänkylän, Lepaan, Lahdentaan, Suontaan ja Vesunnin kartanot. Vesunnin kartano oli Ruotsin kunigas Kustaa Vaasan yksityisomaisuutta. Varhaisemmasta asutuksesta alueella kertovat paitsi rautakautinen Tenholan linnavuori, myös lukuisat arkeologiset löydöt. Myös Historiallinen Hämeen Härkätie (yhdystie 2855) kulkee kunnan alueella kappaleen matkaa Kivijoen ja Kouvalan kylissä.
Hattulaan 2016 valmistunut Juteinikeskus on myös nähtävyys aaltomaisine muotoineen. Keskus on suunniteltu uudenlaista opetuskulttuuria mukaillen avoimine oppimisympäristöineen ja monipuolisine digitaalisine mahdollisuuksineen. Suuri rakennus lämmitetään ekologisesti maalämmöllä.
Muita nähtävyyksiä Hattulassa ovat muun muassa Mierolan silta sekä Lepaan puutarhaoppilaitos, jonka yhteydessä sijaitsee myös ainutlaatuinen viinitila myymälöineen.
Kulttuuri > Murre

Hattulan alueella puhutun kielen perustana on perihämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Perihämäläinen murrealue on hämäläismurteiden keskeisin alue. Perihämäläisellä murteella on 19 tyypillistä hämäläistä murrepiirrettä.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Hattulan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uutispuuro ja ohraryynipuuro.
Virkistys

Hattulan alueella sijaitsevia useita retkeily- ja virkistyskohteita ovat muun muassa Tenholan linnavuori sekä Hattulan harjureitti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hattula Wikimedia Commonsissa
Hattulan kunnan kotisivut
Lepaan kartanon kotisivut[vanhentunut linkki]
Vuohiniemen historiaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Renkajärven suojeluyhdistys
Tilastokeskus – Hattulan avainluvut
Hattula
| --- | --- |
Kyliä ja taajamia: Kivijoki • Koski • Lepaa • Mervi • Nihattula • Parola • Parolannummi • Pekola • Rahkoila • Sattula
Luonto: Alajärvi • Iso Tähilammi • Lehijärvi • Leteensuo • Pikku Tähilammi • Retulansaari • Sotkajärvi • Vanajavesi
Nähtävyyksiä: Hattulan Kotikirkko • Hattulan Pyhän Ristin kirkko • Hattulan uusi kirkko • Mierolan silta • Panssarimuseo • Parolan leijona • Ryysyranta • Tenholan linnavuori • Tyrvännön kirkko • Tyrvännön sakaristo
Muuta: Ahlbackan kartano • Hattulan vaakuna • Lepaan puutarhaopisto • Panssariprikaati • Parolan lentokenttä • Parolannummen kenttäalttari • Parolan rautatieasema • Parolan Visa • Pekolan Isku • Satulinna • Tyrvännön lentokenttä • Vesunnin kartano
| n k Kanta-Hämeen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Forssa  Hattula  Hausjärvi  Humppila  Hämeenlinna  Janakkala  Jokioinen  Loppi  Riihimäki  Tammela  Ypäjä 
Entiset kunnat:  Hauho  Hämeenlinnan maalaiskunta  Kalvola  Koijärvi  Lammi  Renko  Tuulos  Tyrväntö (osa)  Vanaja 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF 2 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef 
Juteinitalossa sijaitsee muun muassa kirjasto.
Hattulan uusi kirkko talvisessa maisemassa
Hattulan Pyhän Ristin kirkko
Hattulaan 2016 valmistunut monitoimirakennus Juteinikeskus
Mierolan silta Hattulassa
Keisari Aleksanteri II:n vierailun muistoksi pystytetty Parolan leijona -patsas sijaitsee Parolannummella.
Panssarimuseo on Hattulan suosituimpia nähtävyyksiä.
Hattulan itäosa ja Tyrvännön eteläosa venäläisessä topografikartassa vuodelta 1899.
Viinitila (kuvassa myymälän sisäänkäynti) kuuluu Hämeen ammattikorkeakoulun Lepaan kampukseen Hattulassa.
Hattulan vaakuna
Miami Marlins
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Miami Marlins Wikimedia Commonsissa
Aleksandrs Semjonovs

| Aleksandrs Semjonovs> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. kesäkuuta 1972 (ikä 52) Riika, Latvian SNT
Kansalaisuus:   Latvia
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  181 cm
Paino:  91 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1989–2008
Aleksandrs Semjonovs (s. 8. kesäkuuta 1972 Riika, Latvian SNT) on latvialainen uransa päättänyt jääkiekkoilija. Semjonovs pelasi urallaan toistasataa maaottelua Latvian maajoukkueessa. Semjonovs vieraili vuoden verran Suomenkin kaukaloissa Hermeksessä kaudella 95–96 silloisessa I-Divisioonassa, pelaten 43 ottelua tehoilla 20+20=40. Nykyisin Semjonovs toimii ruotsalaisen IFK Arboga IK:n toimitusjohtajana.lähde?
Ura

1989–1990 SKA Pietari, Neuvostoliiton mestaruussarja
1990–1991 RASMS Riga, Venäjän liiga
1991–1992 Stars Riika, IVY:n mestaruussarja
1992–1995 HK Pardaugava Riga, Kansainvälinen liiga
1995–1996 Hermes, I-divisioona
1996–1998 Vojens IK, Superisligaen
1998–1999 IF Björklöven, Elitserien
1999–2000 Heilbronner EC, 2. Bundesliga
2000–2002 IF Björklöven, Elitserien
2002–2004 IFK Arboga Allsvenskan
2004–2004 Leksands IF, Elitserien
2004–2005 IFK Arboga, Allsvenskan
2005–2006 Malmö IF Redhawks, Allsvenskan
2006 Herning IK, Superisligaen
2006–2007 Traktor Tšeljabinsk, Venäjän jääkiekon superliiga
2007–2008 AaB Ishockey, Superisligaen
2008–2011 IFK Arboga, Allsvenskan
Maajoukkue

Yhteensä: 158 ottelua tehoilla 38+33=71.
Aiheesta muualla

Eurohockey.net
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Latvia
Mies ja elokuvakamera

| Mies ja elokuvakamera> Человек с киноаппаратом |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Dziga Vertov
Käsikirjoittaja:  Dziga Vertov
Säveltäjä:  Michael Nyman
Kuvaaja:  Mihail Kaufman
Leikkaaja:  Dziga Vertov Yelizaveta Ignatevna Svilova (käännä suomeksi)
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Neuvostoliitto
Tuotantoyhtiö:  Vufku
Levittäjä:  Tuntematon
Ensi-ilta:  8. tammikuuta 1929
Kesto:  80 min.
Alkuperäiskieli:  -
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mies ja elokuvakamera (Человек с киноаппаратом, Tšelovek s kinoapparatom) on Dziga Vertovin ohjaama ja käsikirjoittama neuvostoliittolainen kokeellinen dokumenttielokuva, joka valmistui vuonna 1929. Vertovin veli Mihail Kaufman toimi kuvaajana. Dziga Vertov kuului todellisuuteen vannovien elokuvantekijöiden kinokkien ryhmään ja halusi näyttää elokuvissaan elämää sen todellisessa muodossa.
Mies ja elokuvakamera on paitsi kuvaus suurkaupungin elämästä, myös elokuva elokuvan teosta. Vertov esittelee dokumentissa useita elokuvan tehokeinoja, muun muassa nopeutuksia, rinnakkaisleikkauksia, trikkikohtauksia sekä päällekkäis- ja pysäytyskuvia. Toisinaan kamera kuvaa elokuvalaboratorion leikkauspöytää ja elokuvateatteria, kunnes kameramies jatkaa taas matkaansa.
Elokuvassa ei ole käsikirjoitusta eikä välitekstejä. Odessaa esitellessään elokuva vertautuu Walter Ruttmanin elokuvaan Berliini: suurkaupungin sinfonia. Koneromantiikan ajan hengessä Vertov ihailee lentokoneita, raitiovaunuja ja tehtaiden koneita. Nopeiden leikkausten esikuvana ovat Sergei Eisensteinin montaasiteoriat, kuvauksen taas Aleksandr Rodtšenkon konstruktivismi ja valokuvat.
Elokuvan alussa kameramies kuvaa suurta elokuvateatteria, jossa valmistellaan illan esitystä. Yleisö saapuu sisään projektorinhoitajan vielä viimeistellessä projektoria esityskuntoon. Lopulta valkokankaalle heijastuu kuva aamuisesta kaupungista, jonka kaduilla kävelee vain muutama ihminen. Vähitellen ihmiset heräilevät, pukevat vaatteet ylleen, ja suurkaupungin päivä alkaa. Kameramiestä tulee noutamaan autonkuljettaja ja kuvaajan urakka tallentaa päivä filmille alkaa.
Elokuvakamera kiertää ympäri kaupunkia kauneussalongeista tehtaisiin ja uimarannoilta kaivoksiin. Filmille tallentuvat myös häät, synnytys ja hautajaiset.
Myöhempi arvostus

Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti sen kaikkien aikojen sadan parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.
Elokuva arvioitiin Ukrainan elokuvahistorian kolmanneksi parhaaksi teokseksi Dovženko-keskuksen vuonna 2021 julkaisemalla Ukrainan elokuvahistorian sata parasta elokuvaa -listalla.
Kirjallisuus

Stranius, Pentti: ”Katsoin elokuvan: Dziga Vertovin Mies ja elokuvakamera”, Filmihullu 1/2010.
Человек с киноаппаратом (1929). Suomenkielinen tekstitys.
Miki (etunimi)

| Miki |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  29. syyskuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Mikki
Vastineita eri kielissä:  Michael, Mike
Nimen alkuperä:  Mikaelin lyhentymä tai japanilainen: kaunis aikakirja
Infobox OKNimi-testi OK: 
Miki on miehen, joskus naisenkin etunimi.  Se on Mikon ja Mikan ohella yksi Mikael-nimen monista lyhentyneistä muodoista.
Miki on käytössä myös Japanissa naisen nimenä. Siellä se on muodostettu sanoista mi (美) ja ki (紀), joista edellinen merkitsee kaunista, jälkimmäinen aikakirjaa.
Suomessa oli muutamia Miki-nimisiä henkilöitä jo 1800-luvulla, mutta nimi on alkanut yleistyä vasta 1900-luvun loppupuolella. Syyskuuhun 2023 mennessä se oli annettu noin 660 miehelle ja hieman yli 50 naiselle.  Vuodesta 2026 lähtien Mikin nimipäivä on 29. syyskuuta, Mikaelin päivänä.
Miki esiintyy myös sukunimenä.
Tunnettuja Miki-nimisiä

Miki Andō (s. 1987), japanilainen taitoluistelija
Miki Biasion (s. 1958), italialainen rallikuljettaja
Miki Fehér, oik. Miklós Fehér (1979–2004), unkarilainen jalkapalloilija
Miki Fujimoto (s. 1985), japanilainen poplaulaja ja idoli
Miki Fujimura (s. 1956), japanilainen laulaja
Miki Jauhiainen (s. 1987), suomalainen lentopalloilija
Miki Koyama (s. 1997), japanilainen autourheilija
Miki Kuusi (s. 1989), suomalainen startup-yrittäjä
Miki Kuusisto (s. 1994), suomalainen koripalloilija
Miki Lehtonen (1976–1999), suomalainen jalkapallomaalivahti
Miki Liukkonen (1989–2023), suomalainen kirjailija, runoilija ja muusikko
Miki Monrás (s. 1992), espanjalainen autourheilija
Miki Nakayama, Oyasama (1798–1998), japanilaisen Tenrikyō-uskonnon perustaja
Miki Nonaka (s. 1999), japanilainen poplaulaja
Miki Núñez (s. 1996), espanjalainen laulaja
Miki Ratsula, amerikansuomalainen muusikko
Miki Roqué (1988–2012), espanjalainen jalkapalloilija
Miki Sipiläinen (s. 1986), suomalainen jalkapalloilija
Miki Sugawara, japanilainen jalkapalloilija
Miki Weckström (s. 1992), suomalainen moottoriurheilija
Miki Yamane (s. 1993), japanilainen jalkapalloilija
Kuvitteellisia Miki-nimisiä

Miki, samannimisen animaatiosarjan päähenkilö
Kapteeni Miki, orpo popika samannimisessä villin lännen sarjakuvassa
Miki Kajander, tv-sarjassa Salatut elämät
Miki Kurosaki, tv-sarjassa Digimon
Lenka Hlávková

Lenka Hlávková (o.s. Mráčková; 17. elokuuta 1974 Louny – 21. joulukuuta 2023 Praha) oli tšekkiläinen musiikkitieteilijä.
Hlávková opiskeli musiikkitiedettä Prahassa ja sai maisterin arvon vuonna 1998. Filosofian tohtoriksi hän väitteli vunna 2004. Vuosina 1999–2000 hän toimi DAAD-ohjelman vaihdossa tutkijana Humboldt-yliopistossa Berliinissä. Hlávková aloitti työskentelyn Kaarlen yliopistossa luennoitsijana vuonna 2002. Lukuvuodella 2007–2008 hän oli vieraileva luennoitsija Technische Universität Dresdenissä. Vuosina 2012–2015 Hlávková johti Musiikkitieteen instituuttia Kaarlen yliopistossa ja vuodesta 2015 hän toimi sen varajohtajana. Hän toimi siellä apulaisprofessorina vuotta 1600 edeltäneen musiikin historian ja musiikin paleografian alueilla.
Hlávková valittiin Academia Europæan jäseneksi vuonna 2019. Hänen tutkimusaiheidensa joukossa olivat myöhäiskeskiajan musiikki Keski-Euroopassa ja Böömin alueella sekä musiikkitieteen historia. Hlávková perehtyi tutkimuksessaan muun muassa tšekkiläisiin varhaisen musiikin lähteisiin, kuten Kodex Speciálníkiin ja Kodex Strahoviin. Hän kuoli Prahan ammuskelussa joulukuussa 2023.
Sandie Shaw

Sandie Shaw
Sandie Shaw (oik. Sandra Ann Goodrich, s. 26. helmikuuta 1947) on yksi 60-luvun menestyneimmistä englantilaisista naislaulajista.
Sandie Shaw levytti ensimmäisen kerran vain 17-vuotiaana vuonna 1964. Vuonna 1967 hänet valittiin edustamaan Isoa-Britanniaa Eurovision laulukilpailuun. Hän lauloi esikarsinnassa viisi kappaletta, joista Euroviisuihin äänestettiin ”Puppet on a String”, laulu, jota Shaw inhosi. Laulu toi kuitenkin Isolle-Britannialle sen ensimmäisen euroviisuvoiton ja nousi maailmanlaajuiseksi hitiksi. Saksassa tämä single oli vuoden myydyin.
Vuonna 1967 Shaw avioitui muotisuunnittelija Jeff Banksin kanssa, ja he saivat Gracie-nimisen tyttären vuonna 1971. Avioliiton myötä Sandie aloitti uransa muotimaailmassa, ja muodista tulikin hänen toinen ammattinsa. Hän vetäytyi musiikkibisneksestä 2013.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
voittajat
| --- | --- |
1950–luku:  1956: Lys Assia  1957: Corry Brokken  1958: André Claveau  1959: Teddy Scholten 
1960–luku:  1960: Jacqueline Boyer  1961: Jean-Claude Pascal  1962: Isabelle Aubret  1963: Grethe & Jørgen Ingmann  1964: Gigliola Cinquetti  1965: France Gall  1966: Udo Jürgens  1967: Sandie Shaw  1968: Massiel  1969: Frida Boccara · Lenny Kuhr · Lulu · Salomé 
1970–luku:  1970: Dana  1971: Séverine  1972: Vicky Leandros  1973: Anne-Marie David  1974: Abba  1975: Teach-In  1976: Brotherhood of Man  1977: Marie Myriam  1978: Izhar Cohen / Alphabeta  1979: Gali Atari / Milk & Honey 
1980–luku:  1980: Johnny Logan  1981: Bucks Fizz  1982: Nicole  1983: Corinne Hermès  1984: Herreys  1985: Bobbysocks  1986: Sandra Kim  1987: Johnny Logan  1988: Céline Dion  1989: Riva 
1990–luku:  1990: Toto Cutugno  1991: Carola  1992: Linda Martin  1993: Niamh Kavanagh  1994: Paul Harrington / Charlie McGettigan  1995: Secret Garden  1996: Eimear Quinn  1997: Katrina and the Waves  1998: Dana International  1999: Charlotte Nilsson 
2000–luku:  2000: Olsen Brothers  2001: Tanel Padar / Dave Benton / 2XL  2002: Marie N  2003: Sertab Erener  2004: Ruslana  2005: Elena Paparizou  2006: Lordi  2007: Marija Šerifović  2008: Dima Bilan  2009: Alexander Rybak 
2010–luku:  2010: Lena  2011: Ell & Nikki  2012: Loreen  2013: Emmelie de Forest  2014: Conchita Wurst  2015: Måns Zelmerlöw  2016: Jamala  2017: Salvador Sobral  2018: Netta Barzilai  2019: Duncan Laurence 
2020–luku:  2020: Ei järjestetty  2021: Måneskin  2022: Kalush Orchestra  2023: Loreen  2024: Nemo 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  Europeana