stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kansainvälinen yksikköjärjestelmä
Lisäyksiköitä

SI-järjestelmän varsinaisten yksikköjen lisäksi käytetään myös muutamia perinteisiä yksikköjä erityisalojen suureille ja arkisille suureille, koska esimerkiksi ajan ilmoittaminen vain sekuntien kerrannaisina olisi varsin epäkäytännöllistä:
| Mitattava suure | Suureen tunnus | Yksikön nimi | Yksikön tunnus | Yksikkö muilla yksiköillä ilmaistuna | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pituus | s | meripeninkulma  | mpk | 1 852 m | merenkulku |
| pituus | s | astronominen yksikkö | AU | 0,1495979 · 1012 m | tähtitiede |
| pituus | s | parsek | pc | 30,85678 · 1015 m | tähtitiede |
| korkeus |  | jalka  | ft | 0,3048 m | lentokoneet |
| pinta-ala | A | aari  | a | 100 m² | maa- ja metsätalous |
| pinta-ala | A | hehtaari  | ha | 10 000 m² | maa- ja metsätalous |
| aika | t | minuutti  | min | 60 s |  |
| aika | t | tunti  | h | 60 min = 3 600 s |  |
| aika | t | vuorokausi (päivä)  | d | 24 h = 86 400 s |  |
| tilavuus | V | litra  | l, L | dm³ = 1/1 000 m³ |  |
| massa | m | tonni  | t | 1 000 kg |  |
| massa | m | atomimassayksikkö  | u | 1,6605402 · 10−27 kg |  |
| paine | p | baari  | bar | 100 000 Pa, 10 N/cm² |  |
| verenpaine |  | elohopeamillimetri  | mm Hg | 133,322 Pa |  |
| energia | E, W | elektronivoltti  | eV | 1,6021773 · 10−19 J |  |
| tasokulma | α | sekunti  | ″ | 1/60′ |  |
| tasokulma | α | minuutti  | ′ | 1/60° = 60″ |  |
| tasokulma | α | aste  | ° | 60′ = 3 600″ = π/180 rad |  |
| logaritmiset suhdesuureet |  | desibeli ja beli  | dB, B |  |  |
| logaritmiset suhdesuureet |  | neperi  | Np |  |  |
Akustiikan yksiköt
| äänitehotaso, äänen tehotaso | LW | desibeli ja beli  | dB, B |  | (10 dB vastaa kymmenkertaista) |
| äänenpainetaso | LP | desibeli ja beli  | dB, B |  | (20 dB vastaa kymmenkertaista) |
Säteilyn yksiköt
| absorboitunut annos | D | rad  | rad | 0,01 Gy |  |
| ekvivalenttiannos | H | rem  | rem | 0,01 Sv |  |
| Mitattava suure | Suureen tunnus | Yksikön nimi | Yksikön tunnus | Yksikkö muilla yksiköillä ilmaistuna | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| nopeus | v | kilometri tunnissa | km/h | 1 000/3 600 m/s (1 m/s = 3,6 km/h) |  |
| nopeus | v | solmu  | kn | 1 mpk/h = 1,852 km/h | alukset |
| pyörimisnopeus, kierrostaajuus | n | kierros minuutissa  | 1/min | 1/60 1/s |  |
Sähköopin yksiköt
| sähköenergia | E, W | kilowattitunti  | kWh | 3,6 MJ |  |
| sähkövaraus | Q | ampeeritunti | Ah | 3 600 As = 3 600 C |  |
Kerrannaisyksiköt

Etuliitteillä muodostettavat kerrannaisyksiköt ilmoittavat perusyksiköiden monikertoja, esimerkiksi yksi kilometri (1 km) on tuhat metriä (1000 m). Kerrannaisyksiköiden ja etuliitteiden avulla voidaan hyvin suuria tai pieniä lukuja esittää tiiviisti.
Etuliitteitä suositellaan käytettäväksi siten, että lukuarvo asettuu 0,1:n ja 1 000:n väliin (esimerkiksi 2,5 kJ, ei 2 500 J). Ensisijaisesti käytetään etuliitteitä, joita vastaava eksponentti on kolmella jaollinen. Jos johdannaisyksikkö on muodostettu jakolaskulla, etuliitettä käytetään ensisijaisesti osoittajassa; etuliitettä voidaan käyttää nimittäjässä, jos havainnollisuus sitä vaatii. Osoittajassa ja nimittäjässä etuliitteen yhtäaikainen käyttö ei ole suositeltua.
Kahta etuliitettä ei saa käyttää samanaikaisesti samassa yksikössä: ei esimerkiksi mµm (”millimikrometri”), vaan nm (nanometri). Massan kerrannaisyksiköt muodostetaan grammasta, ei kilogrammasta, vaikka se onkin historiallisista syistä massan perusyksikkö.
| Kerrannaisyksikön etuliite | Tunnus | Merkitys | Kerroin 10 potensseina |
| --- | --- | --- | --- |
| kvetta | Q | kvintiljoonakertainen | ·1030 |
| ronna | R | tuhatkvadriljoonakertainen | ·1027 |
| jotta | Y | kvadriljoonakertainen | ·1024 |
| tsetta | Z | tuhattriljoonakertainen | ·1021 |
| eksa | E | triljoonakertainen | ·1018 |
| peta | P | tuhatbiljoonakertainen | ·1015 |
| tera | T | biljoonakertainen | ·1012 |
| giga | G | miljardikertainen | ·109 |
| mega | M | miljoonakertainen | ·106 |
| kilo | k | ·1000, tuhatkertainen | ·103 |
| hehto | h | ·100, satakertainen | ·102 |
| deka | da | ·10, kymmenkertainen | ·101 |
 : 
| desi | d | ·1/10 = 0,1, kymmenesosa | ·10−1 |
| sentti | c | ·1/100 = 0,01, sadasosa | ·10−2 |
| milli | m | ·1/1000 = 0,001, tuhannesosa | ·10−3 |
| mikro | μ | miljoonasosa | ·10−6 |
| nano | n | miljardisosa | ·10−9 |
| piko | p | biljoonasosa | ·10−12 |
| femto | f | tuhannesbiljoonasosa | ·10−15 |
| atto | a | triljoonasosa | ·10−18 |
| tsepto | z | tuhannestriljoonasosa | ·10−21 |
| jokto | y | kvadriljoonasosa | ·10−24 |
| ronto | r | tuhanneskvadriljoonasosa | ·10−27 |
| kvekto | q | kvintiljoonasosa | ·10−30 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kansainvälisen yksikköjärjestelmän 8. esite.
NIST Physics Laboratory. International System of Units.
Valtioneuvoston asetus mittayksiköistä (1015/2014) (Arkistoitu – Internet Archive)
Arkhimedes 2/2012, Uusi SI-järjestelmä toteuttaa Maxwellin unelman.
Yksiköiden kertoimien luettelo – Factors for Units Listed Alphabetically, NIST Guide to the SI.
Etuliitteet haltuun, SI-järjestelmän kerrannaisyksiköt.
Tervolan kanava

Tervolan kanava on Pohjois-Savossa Rautalammilla Iisveden Vekarolahden ja Niiniveden Tervolanlahden yhdistävä avokanava, joka on kaivettu Saikarinniemen poikki Vekaroniemen ja Saikarin kulmakuntien väliin. Kanavan ylittää yhdystien 5460 maantiesilta. Kanava on kartasta mitattuna 340 metriä pitkä ja sen luontainen virtaussuunta on vuoden 1973 peruskartassa Iisvedestä Niiniveteen .
Historiaa

Lähdettä siitä, milloin kanava on kaivettu, ei ole toistaiseksi löytynyt. Sitä ei ole mainittu seudun museokanavien selostuksessa . Kanavasta on karttamerkkinä viiva vuoden 1944 Istunmäen taloudellisessa kartassa. Maantiellä on uoman kohdalla sillan karttamerkki . Kanava on piirretty selvemmin vuoden 1973 peruskartassa.
Aiheesta muualla

Tervolan kanava Rautalampi (video), YouTube
Annica Sjölund

Annica Sjölund
Annica Sjölund (s. 31. maaliskuuta 1985 Finström, Ahvenanmaa, Suomi) on ahvenanmaalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja.
Hyökkääjänä pelannut Sjölund edusti urallaan FC Unitedia, IFFK:a, Åland Unitedia sekä ruotsalaisia Älvsjö AIK:ta, Solnan AIK:ta ja Kopparbergs/Göteborg FC:tä. Hän voitti Suomen mestaruuden 2004 sekä Suomen cupin 2004 ja 2005 FC Unitedissa.
Maajoukkueeseen Sjölund nousi ensi kerran vuonna 2006 ja pelasi uransa aikana kaikkiaan 69 maaottelua, joissa hän teki 17 maalia. Hän pelasi vuoden 2009 EM-kilpailuissa Suomen kaikissa neljässä ottelussa, yhdessä koko ottelun ja kolmessa kentälle tulleena vaihtopelaajana. Puolivälieräottelussa Englantia vastaan hän teki maalin. Vuoden 2013 EM-kilpailuissa Sjölund pelasi kahdessa Suomen kolmesta ottelusta, toisessa koko ottelun, ja teki alkulohkon ottelussa Tanskaa vastaan Suomen koko kisojen ainoan maalin. Hän toimi Tanska-ottelussa Suomen joukkueen kapteenina.
Sjölundin isoveli on miesten maajoukkuepelaaja Daniel Sjölund ja myös hänen äitinsä Bodil Sjölund (o.s. Mörn) on pelannut yhden naisten A-maaottelun.
Jalkapallouran jälkeen hän muutti takaisin Ahvenanmaalle ja on toiminut juniorivalmentajana IFK Mariehamnin organisaatiossa.
Mon amour

|  Mon amour |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Slimane
Levy-yhtiö:  Noé Music
Kesto:  3:00
Tyylilaji:  Popmusiikki
Julkaistu:  8. marraskuuta 2023
Säveltäjä(t):  Slimane Nebchi Yaacov Salah Meïr Salah
Sanoittaja(t):  Slimane Nebchi
Tuottaja(t):  Yaacov Salah Meïr Salah
Euroviisutiedot
Vuosi:  2024
Maa:  Ranska
Kieli:  ranska
Sijoitus:  4.
Pisteet:  445
Sanat:  sanoitus
Video:  videolinkki
Aikajärjestys
 ◄ ”Évidemment” (2023) 
Mon amour (suom. Rakkaani) on ranskalaisen laulajan Slimanen esittämä kappale, joka julkaistiin 8. marraskuuta 2023. Slimane edusti kappaleella Ranskaa vuoden 2024 Eurovision laulukilpailussa Malmössä. Hän sijoittui kilpailun finaalissa neljänneksi saaden yhteensä 445 ääntä, joista 227 yleisöltä ja 218 raadeilta.
Listasijoitukset

| Lista | Sija |
| --- | --- |
 Belgia (Ultratop 50 Wallonia): 11
 Ranska (SNEP): 26
Cato vanhempi

| Marcus Porcius Cato vanhempi |
| --- | --- |
 Marcus Porcius Cato vanhempi.
Henkilötiedot
Syntynyt: 234 eaa.
Kuollut: 149 eaa.
Ammatti:  valtiomies, kirjailija, reettori
Kirjailija
Tuotannon kieli: latina
Aikakausi:  antiikki
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Marcus Porcius Cato vanhempi (234–149 eaa.), liikanimeltään Maior ja Censorius, oli antiikin roomalainen valtiomies, kirjailija ja reettori. Yksityiselämässään hän oli vanhan ajan roomalaisen perikuva. Tämän vuoksi myöhempien polvien roomalaiset ihailivat häntä suuresti.
Elämä

Caton yhteiskunnallinen asema ei ollut aluksi korkea. Hän sai kuitenkin puolelleen konservatiiviset Fabiuksen ja Valeriuksen perheet. Hän toimi preettorina Sardiniassa vuonna 198, konsulina Hispaniassa vuonna 195 ja pystyi rauhoittamaan alueen kapinoinnin kohtuullistamalla paikallisten asukkaiden verotusta. Hän osallistui legaattina voittoisaan sotaretkeen Antiokhos III:ta vastaan vuonna 191. Hän pyrki kensoriksi vuonna 189, mutta hävisi silloin vaalin. Voimakkaan vaalitaistelun ansiosta hän tuli valituksi vuonna 184. Tässä tehtävässä hän kampanjoi erityisesti ylellisyyttä vastaan. Cato tunnetaan etenkin siitä, että hän korosti politiikassaan voimakkaasti perinteisiä roomalaisia arvoja ja ihannoi yksinkertaista maalaiselämää. Veltostuneena pitämäänsä kreikkalaista sivistystä hän vastusti ankarasti. Vasta vanhoilla päivillään hän lievensi tätä asennettaan.
Cato tunnettiin myös kiihkeänä Karthagon vihollisena (katso: ceterum censeo). Karthago kävi tuottoisaa maatalouskauppaa Rooman kanssa ja sen sotilaallinen uhka oli suuri. Vaikka Karthago vakuutteli rauhantahtoaan, Rooma aloitti sitä vastaan sodan vuonna 149 Scipio Africanuksen johdolla. Karthagon piiritys kesti kolme vuotta, ja kukistuttuaan kaupunki hajotettiin maan tasalle vuonna 146. Sen jälkeen Cato kampanjoi idästä tulevaa maahanmuuttoa vastaan, koska piti kreikkalaisia turmeltuneina.
Cato nuorempi oli vanhemman Caton pojanpojanpoika.
Teokset

Origines
Herrasmiesmaanviljelijän käsikirja (De re rustica tai De agri cultura)
Orationes
De re militari
De lege ad pontifices auguresque spectanti
Praecepta ad filium
Historia Romana litteris magnis conscripta
Carmen de moribus
Apophthegmata
Vaikutus

Cicero omisti teoksensa Vanhuudesta (Cato maior de senectute) tuolloin jo edesmenneelle Catolle ja esitti siinä ajatuksia hänen suullaan. Vielä paljon myöhemmin Caton ajan jälkeen, joskus 100-300-luvulla, syntyi opetusrunoja kokoava teos Caton opetuksia, joka on nimeltään oletettavasti kunnianosoitus Catolle, vaikkakaan ei ole hänen kirjoittamansa.
Kirjallisuutta

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Kirjallisuutta > Suomennetut teokset

Marcus Porcius Cato: Herrasmiesmaanviljelijän käsikirja.  (Alkuteos De agri cultura, suom. Paavo Castrén)  Tammi, 2006.  ISBN 978-951-31-3233-0
Kirjallisuutta > Muuta kirjallisuutta

Astin, A. E.: Cato the Censor.  Oxford:  Clarendon Press, 1978.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cato vanhempi Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  3  4  5  6  7 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia 2  3  Alankomaat  Puola  Portugali 2  3  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  IdRef
Luettelo Tenavien hahmoista

Tämä on luettelo Charles M. Schulzin Tenavat-sarjakuvan hahmoista.
Hahmojen suomenkieliset nimet tässä luettelossa perustuvat ensisijaisesti Sanoma Oy:n julkaisemaan pokkarisarjaan. Joistain hahmoista on eri suomennoksissa tai sarjan eri osissa käytetty eri nimiä.
Päähahmot

Jaska Jokunen (Charlie Brown)
Ressu (Snoopy)
Tellu (Lucy van Pelt)
Eppu (Linus van Pelt)
Amadeus (Schroeder)
Salli (Sally)
Piparminttu-Pipsa (Peppermint-Patty)
Maisa (Marcie)
Kaustinen (Woodstock)
Sami (Franklin)
Lippe (Violet)
Kielo (Patty)
Pave (Shermy)
Toisto (Rerun)
Sivuhahmoja > Ellen

Ellen (Eudora) on Sallin ystävä. Hänellä on suorana riippuva tumma tukka ja aina päässään lähes silmille vedetty pipo. Hahmo nähtiin ensimmäisen kerran 13. kesäkuuta 1978 ja esiintyi sen jälkeen sarjassa vakiohahmoa 1980-luvun puoliväliin saakka, mutta jäi tämän jälkeen kokonaan pois. Hänet nähtiin viimeisen kerran vuonna 1987. Ellen muistuttaa luonteeltaan Sallia, mutta on hieman vähemmän itsekäs ja ystävällisempi muita kohtaan. Kuten Maisa, hän kutsuu Jaska Jokusta tämän oikealla nimellä eli Jaakoksi (Charles).
Sivuhahmoja > Emmi

Emmi (Emily, joissain suomennoksissa Elina) on tyttö, joka toimii tanssitunneilla Jaska Jokusen tanssiparina. Hän vaikuttaa pitävän Jaska Jokusesta. Hahmo esiintyi kolmessa tarinassa vuosina 1995, 1996 ja 1999, ensimmäisen kerran 11. helmikuuta 1995. Ensimmäisessä tarinassa vihjattiin, että Emmi on mahdollisesti Jaska Jokusen mielikuvituksen tuote, mutta hahmon myöhemmät esiintymiset vaikuttivat kumoavan tämän oletuksen.
Sivuhahmoja > Itkupilli-Liisa

Itkupilli-Liisa (Crybaby Boobie, joissain suomennoksissa Sireeni-Saara) on Ressun ja Raila Rystyn tennisvastustaja, joka valittaa aina kaikesta. Hän esiintyi sarjassa ensimmäisen kerran 5. syyskuuta 1978 ja sen jälkeen vuosien varrella useamman kerran, mutta vain tennikseen liittyvissä stripeissä. Hänen kasvojaan ei koskaan nähdä kunnolla, sillä hänet nähdään aina vain ”huutoasennossa”, jossa vain suu erottuu. Poikkeuksena on 10. maaliskuuta 1997 julkaistu strippi, jossa hänen kasvonsa näkyvät normaalisti viimeisessä ruudussa.
Sivuhahmoja > Jaska Jokusen kirjeystävä

Jaska Jokusen kirjeystävä on ulkomailla asuva lapsi, jonka kanssa Jaska Jokunen on kirjeenvaihdossa. Koska Jaska Jokunen ei pysty kirjoittamaan mustekynällä sottaamatta, hän joutuu kirjoittamaan lyijykynällä, ja tämän vuoksi kirjeystävään viitataan englanninkielisissä stripeissä usein nimellä pencil-pal eikä tavanomaisella termillä pen-pal (joissain suomennoksissa tämä on käännetty harjoituskirjeystäväksi). Ensimmäinen maininta Jaska Jokusen kirjeystävästä on 25. elokuuta 1958 julkaistussa stripissä. Yhdessä syyskuussa 1994 ilmestyneessä tarinassa paljastuu, että Jaska Jokusella on kirjeystävänä Morag-niminen skotlantilainen tyttö. Tarinasta ei selkeästi ilmene, onko kyseessä sama kirjeystävä, jolle Jaska Jokunen on vuosikymmenten ajan kirjoittanut.
Sivuhahmoja > Taiska Jokunen

Taiska Jokunen (Charlotte Braun, toisessa suomennoksessa Jaana Jokila) oli sarjassa lyhyen aikaa vuodenvaihteessa 1954–1955 esiintynyt tyttö. Hänet nähtiin ensimmäisen kerran 30. marraskuuta 1954. Hän puhuu aina sietämättömän kovalla äänellä. Schulz poisti hahmon pian sarjasta saatuaan siitä lukijoilta kielteistä palautetta. Hän myös lähetti hahmon poistamista toivoneelle lukijalle kirjeen, jossa oli piirros Taiska Jokusesta kirves iskettynä päähän. Hahmo oli tämän jälkeen pitkään kokonaan tuntematon, sillä strippejä, joissa hän esiintyi, ei julkaistu uudelleen missään ennen Complete Peanuts -sarjan ilmestymistä 2000-luvulla. Täydelliset Tenavat: 1953–1954 -kirjassa nimi on suomennettu Taiska Jokuseksi, sillä Charlotte Braun on selvästi väännös Jaska Jokusen englanninkielisestä nimestä Charlie Brown.
Sivuhahmoja > Kaustisen lintuystävät

Kaustisen (Woodstock) ohella sarjassa esiintyy useita muita lintuja, jotka kuuluvat Ressun johtamaan partiolippukuntaan ja muukalaislegioonapartioon. Lintuhahmoista säännöllisesti esiintyvät  Johannes (Conrad), Rainer (Olivier), Kale (Bill), Hanna (Harriet), Reima (Fred) ja Sulevi (Raymond). Näistä Johannes, Rainer ja Kale esiintyivät nimettyinä ensi kerran vuonna 1978, Hanna vuonna 1980, Sulevi vuonna 1988 ja Reima vuonna 1990. 1980- ja 1990-luvun stripeissä esiintyi satunnaisesti vielä muita ylimääräisiä lintuja. Kaikki linnut ovat ulkonäöltään identtisiä Kaustisen kanssa, paitsi Sulevi, joka on väriltään tumma. Hanna ja Kale menivät naimisiin vuonna 1983 ilmestyneessä tarinassa. Hanna mainitaan taitavaksi leipojaksi, mutta muuten muilla lintuhahmoilla kuin Kaustisella ei varsinaisesti ole yksilöllisiä ominaisuuksia. Hanna on nimetty Schulzin tuttavan Harriet Crosslandin mukaan.
Sivuhahmoja > Kutri

Kutri (Frieda) on hieman turhamaiselta vaikuttava tyttö, joka esiintyi sarjassa vakiohahmona vuodesta 1961 aina 1970-luvun alkuun saakka, mutta katosi sittemmin kokonaan. Hahmon innoittajana oli Schulzin työtoveri Frieda Rich.
Sivuhahmoja > Lasten vanhemmat ja muut sukulaiset

Lasten vanhempia ei koskaan näytetä tai nimetä sarjassa, mutta joihinkin heistä viitataan toistuvasti.
Jaska Jokusen isä on ammatiltaan parturi, ja hän suhtautuu hyvin intohimoisesti työhönsä. Jaska Jokunen kunnioittaa suuresti isäänsä ja heillä on lämmin suhde keskenään. Hahmo perustuu Schulzin omaan isään, joka oli myös parturi. Jaska Jokusen äiti mainitaan harvemmin.
Tellun, Epun ja Toiston äiti mainitaan myös useasti. Vanhemmissa stripeissä hänen kerrotaan usein laittavan Epun koulueväiden joukkoon yliampuvia tai sarkastisia kannustusviestejä, minkä lisäksi hän joutuu usein sovittelemaan Tellun ja Epun riitoja. Sarjan myöhempinä vuosina hänet mainittiin usein stripeissä, joissa hän ajeluttaa Toistoa polkupyörällä. Useissa näistä stripeistä Toiston edessä näkyy jotain, joka lienee äidin selkä tai takinlieve. Myös perheen isä mainitaan toisinaan.
Piparminttu-Pipsan isä on yksinhuoltaja, jolla on hyvin läheiset suhteet tyttäreensä. Äitiä Piparminttu-Pipsalla ei hänen omien sanojensa mukaan ole lainkaan.
Lipen isä on Lipen mukaan kaikissa suhteissa parempi kuin kaikkien muiden isät. Lippe mainitsee usein erityisesti isänsä saavutukset keilailussa.
Epun ”rievunvihaajaisoäiti” (blanket-hating grandmother) on Epun isoäiti, joka aina kylään tullessaan yrittää ottaa turvarievun pois Epulta. Eppu onnistuu aina naruttamaan isoäitiä jollain juonella ja välttää siten menettämästä riepuaan. Rievunvihaajaisoäiti mainittiin ensi kerran 22. maaliskuuta 1960. Muista lasten isovanhemmista useimmin sarjassa mainittuja ovat Jaska Jokusen ja Samin isoisät, joista he kertovat monesti toisilleen.
Englanninkielisissä stripeissä useilla lapsista mainitaan olevan Marian-niminen täti, joka antaa hyviä elämänohjeita. Tämä on viittaus Schulzin Marian-tätiin. Nimi on suomennettu eri yhteyksissä eri tavoin (mm. Marjatta-täti, Marja-täti jne.).
Sivuhahmoja > Leijoja syövä puu

Leijoja syövä puu (Kite-Eating Tree) on puu, johon Jaska Jokusen leijat aina päätyvät ja joka kirjaimellisesti syö ne. Jaska Jokunen nähdään yleensä puun juurella haukkumassa puuta. Puun kyky syödä leijoja ei ole vain Jaska Jokusen mielikuvituksen tuotetta, sillä vuonna 1969 ilmestyneessä tarinassa sama puu syö myös Amadeuksen lelupianon, jonka Tellu on viskannut puuhun. Jaska Jokusen mukaan leijoja syövä puu ei ole yksittäinen puuyksilö, vaan mikä tahansa puu saattaa osoittautua sellaiseksi. Leijoja syövä puu mainittiin sarjassa ensi kerran 14. maaliskuuta 1965, joskin Jaska Jokusen leijoilla oli taipumus juuttua puihin jo 1950-luvun stripeissä.
Sivuhahmoja > Liisa, Leila ja Tuula

Liisa, Leila ja Tuula (Sophie, Shirley ja Clara, toisessa suomennoksessa Sonja, Stina ja Henni) ovat kolme pikkutyttöä, joiden kesäleiriohjaajana Piparminttu-Pipsa toimii yhdessä kesällä 1968 ilmestyneessä tarinassa. Tuula (Clara) muistuttaa ulkonäöltään myöhempää Maisan hahmoa, ja jotkut ovat tulkinneet hahmon jonkinlaiseksi Maisan esimuodoksi. Maisa esiteltiin kolme vuotta myöhemmin samankaltaisessa kesäleiritarinassa. Liisa ja Tuula esiintyvät uudelleen hieman erinäköisinä vuonna 1987 tarinassa, jossa Piparminttu-Pipsa ja Maisa toimivat kesäleirin uimaopettajina (tämän tarinan suomennoksessa heidän nimensä ovat Sonja/Sofia ja Klaara).
Sivuhahmoja > Lila

Lila on Ressun alkuperäinen omistaja. Hahmoa käsiteltiin kahdessa vuonna 1968 ilmestyneessä tarinassa, joista jälkimmäisessä Jaska Jokuselle paljastuu, että Ressu on ennen häntä kuulunut lyhyen aikaa toiselle perheelle. Lila nähtiin vain yhden, 24. elokuuta 1968 ilmestyneen stripin yhdessä ruudussa, eikä häneen viitattu tämän tarinan jälkeen. Hahmo on kuitenkin keskeisessä roolissa vuonna 1972 valmistuneessa elokuvassa Ressu lähtee maailmalle ja esiintyy lyhyesti myös Ressun lapsuutta kuvaavassa takaumassa vuoden 1991 televisioanimaatiossa Ressun sukukokous. Lilalla on pitkät vaaleat hiukset.
Sivuhahmoja > Linda

Linda (Lydia, joissain suomennoksissa Lyydia) on tummahiuksinen tyttö, joka on samalla luokalla Epun kanssa. Hänet nähtiin ensimmäisen kerran 9. kesäkuuta 1986 ja hän esiintyi sen jälkeen sarjassa toistuvasti sen loppuvuosiin saakka. Hahmon oikeasta nimestä ei ole varmuutta, sillä Epun kysellessä hänen nimeään vuonna 1987 ilmestyneessä tarinassa hän ilmoittaa itselleen joka päivä eri nimen (”Tänään nimeni on…”), mainiten ainakin nimet Linda, Regina, Iisebel, Susanna ja Saara. Eppu kutsuu häntä Lindaksi. Eppu ja Linda vaikuttavat olevan eri tarinoissa vuorotellen toisiinsa ihastuneita, mutta toinen torjuu aina toisen jollain sarkastisella kommentilla.
Sivuhahmoja > Misse

Misse (Faron, toisessa suomennoksessa Faarao) on Kutrin kissa, joka esiintyi sarjassa jonkin aikaa vuonna 1961. Se nähtiin ensimmäisen kerran 24. toukokuuta 1961. Toisin kuin Ressu, Misse ei ilmaise ajatuksiaan mitenkään, eikä yleensäkään tee mitään. Kutri joutuu kantamaan Misseä ympäriinsä ja yrittää jatkuvasti saada jonkun muun pitelemään sitä päästäkseen itse tekemään muuta. Schulz jätti Missen pian pois sarjasta, koska katsoi sen läsnäolon rajoittavan Ressun kehittämistä eikä omien sanojensa mukaan osannut piirtää kissoja hyvin. Hahmo on nimetty kantrilaulaja Faron Youngin mukaan.
Sivuhahmoja > Naapurin kissa

Naapurin kissa (Cat next door) on Jaska Jokusen naapurien omistama valtava ja hirviömäinen kissa, joka on Ressun pahin vihollinen. Naapurin kissaa ei koskaan näytetä lukijalle, mutta sitä kuvaillaan joka kerta entistäkin pelottavammaksi ja suuremmaksi. Kissa pystyy hajottamaan Ressun koirankopin yhdellä käpälänheilautuksella. Ensimmäinen maininta naapurin kissasta on 23. marraskuuta 1958 julkaistussa stripissä. Kissan nimeksi mainitaan Toinen maailmansota (World War II) 20. lokakuuta 1976 julkaistussa stripissä.
Sivuhahmoja > Pieni lettipäinen tyttö

Pieni lettipäinen tyttö on nimetön hahmo, joka nähdään usein Toiston seurana leikkikoulussa. Hahmo nähtiin ensi kerran 11. syyskuuta 1996 ja hän esiintyi sarjassa sen jälkeen melko runsaasti sen kolmen viimeisen vuoden aikana, jolloin Toisto oli käytännössä jo yksi päähenkilöistä. Pieni lettipäinen tyttö noudattaa yleensä päiväkodissa kiltisti kaikkia ohjeita ja sääntöjä, toisin kuin Toisto.
Sivuhahmoja > Pieni punatukkainen tyttö

Pieni punatukkainen tyttö (The Little Red-Haired Girl) on tyttö, johon Jaska Jokunen on rakastunut, mutta jolle tämä ei koskaan uskalla puhua. Hahmoa ei koskaan näytetä sarjassa, paitsi siluettina yhdessä vuonna 1998 julkaistussa stripissä. Eräissä animaatioissa hänelle on annettu kasvot ja nimi Helena (Heather).
Sivuhahmoja > Pilvikki

Pilvikki (Peggy Jean) on tyttö, johon Jaska Jokunen on myös rakastunut. Hahmo esiintyi useassa tarinassa vuosien 1990 ja 1999 välillä, ensimmäisen kerran 23. heinäkuuta 1990. Hän asuu eri paikkakunnalla ja Jaska Jokunen tapaa hänet useimmiten kesäleirillä. Pilvikki vaikuttaa pitävän Jaska Jokusesta, mutta Jaska Jokunen ei uskalla koskaan kertoa hänelle todellisista tunteistaan, joten tämäkin rakkaus jää yksipuoliseksi. Viimeisen esiintymisensä yhteydessä vuonna 1999 Pilvikki kertoo Jaska Jokuselle, että hänellä on jo poikaystävä. Pilvikki ei koskaan saa tietää Jaska Jokusen oikeaa nimeä, vaan kutsuu häntä nimellä Jaakko Joku (Brownie Charles).