stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kia Motors
Historia

Kia Motors Corporation on Etelä-Korean vanhin autonvalmistaja. Kia perustettiin joulukuussa 1944 nimellä Kyungsung Precision Industry. Alussa pieni tehdas valmisti käsityönä polkupyörien osia, mutta vuonna 1952 alkoi myös polkupyörien valmistus. Silloin otettiin käyttöön nimi Kia Industrial Company. Sana kia on peräisin kiinan ja korean sanasta ki (suom. tulla ulos, nousta) ja sanasta a (Aasia).
Vuonna 1957 aloitettiin moottoripyörien valmistus. 1960-luvun alussa Kia käynnisti Korean moottoriajoneuvotuotannon aloittamalla ensin moottoripyörien ja hieman myöhemmin myös kolmipyöräisten tavara-autojen valmistuksen. Ensimmäinen nelipyöräinen tavara-auto oli vuonna 1971 syntynyt malli Titan. Vuonna 1974 valmistui ensimmäinen korealainen henkilöauto, Kia Brisa.
Kia alkoi kansainvälistyä voimakkaasti perustettuaan tutkimuskeskuksen Japaniin vuonna 1989 ja tytäryhtiön Yhdysvaltoihin vuonna 1992. Yhtiönimi muutettiin vuonna 1990 Kia Motorsiksi. Euroopan markkinoilla Kia aloitti vuonna 1993 Sephia-mallilla. Aasian talouskriisin jälkimainingeissa Kia siirtyi Hyundai Motorsin omistukseen vuonna 1998. Konsernin vuonna 2000 perustettu autoryhmä avasi uusia kehitysresursseja ja synergiaetuja, joista alkoi Kian nopea nousu automaailman kärkeen.
Vuoden 2006 lopussa Kia aloitti autonvalmistuksen myös Euroopassa investoituaan uuteen tehtaaseen Slovakian Zilinassa. Ensimmäinen tuotantomalli oli Kia cee’d, joka saavutti ensimmäisenä korealaisena automallina täydet viisi tähteä Euro NCAP -törmäystestissä. Kia cee’d -malliston lisäksi tehtaan tuotantoa on uudistunut katumaasturi Kia Sportage. Tehtaan koko kapasiteetti on mitoitettu jopa 300 000 auton vuosituotantoon. Slovakian tehdas toimii vastuullisesti ympäristöasioissa, josta on osoituksena ISO 14001 -ympäristösertifikaatti.
Kian tuonti Suomeen alkoi vuonna 2004. Ensimmäisenä vuonna Kian eri malleja rekisteröitiin 334 autoa, mutta vuonna 2005 jo 3 614 autoa, joista 831 meni eri yritysten ja yhteisöjen käyttöön. Vuonna 2005 Kian osuus Suomessa myydyistä uusista henkilöautoista oli 2,4 prosenttia, ja se oli rekisteröintitilastossa 16. sijalla.
Vuonna 2006 Kia lanseerasi eurooppalaiselle Ceed-mallilleen auton hintaan sisältyvän seitsemän vuoden tai 150 000 km:n tehdastakuun. Kia Motors Europessa laskettiin, että takuun pidennys tulisi valmistajalle halvemmaksi kuin pitkät tuotteen laadusta vakuuttelevat mainoskampanjat. Nykyään kaikissa Kian malleissa on seitsemän vuoden takuu. Kian jälkeen muutkin valmistajat ovat pidentäneet omia takuuaikojaan. Ajatus seitsemän vuoden takuusta kolmen tai viiden vuoden takuun sijaan oli lähtöisin Panu Väinämöltä, joka oli hiljattain aloittanut työn Kian Euroopan-markkinoinnin johtajana ja oli havainnut Cee'd-mallin suunnittelijoiden luottamuksen uuteen malliinsa.
Suomeen tuodut mallit

Kia Carens
Kia Ceed
Kia Cerato
Kia Optima (Kia Magentis)
Kia Picanto
Kia Rio
Kia Sorento
Kia Soul
Kia Niro
Kia Sportage
Kia Venga
Kia Stinger
Kia Stonic
Kia-henkilöautojen maahantuontiyhtiönä Suomessa toimii Astara Auto Finland Oy, joka osa espanjalaista vuonna 1870 perustettua autoalan konsernia. Astara-konserni toimii yhteensä 16 maassa kolmella eri mantereella ja sen palveluksessa on noin 2 800 henkilöä. Astaran liikevaihto on noin neljä miljardia euroa ja se myy vuosittain noin 200 000 autoa.
Muita malleja

Kia Avella
Kia Ray
Kia Forte
Kia Quoris
Kia Cadenza
Kia Carnival
Kia Mohave
Kia Pride
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kia Motors Corporation
| n k  KRX 100 |
| --- | --- |
 Alteogen  AmoreG  AmorePacific  Celltrion  Celltrion Healthcare  Celltrion Pharm  CJ CheilJedang  CJ ENM  Coway  Doosan Bobcat  Doosan Heavy Industries & Construction  EcoPro BM  Emart  Fila Holdings  F&F  Green Cross  GS  GS Engineering & Construction  GS Retail  Hana Financial  Hanjin KAL  Hankook Tire  Hanmi Pharmaceutical  Hanmi Science  Hanon Systems  Hanwha Ocean  Hanwha Solutions  HD Hyundai  HD Hyundai Heavy Industries  HMM  HLB  Hotel Shilla  Hybe  Hyundai Engineering & Construction  Hyundai Glovis  Hyundai Mobis  Hyundai Motor Company  Hyundai Steel  Iljin Materials  Industrial Bank of Korea  Kakao  KakaoBank  Kakao Games  KakaoPay  Kangwon Land  KB Financial  KEPCO  Kia  Korea Aerospace Industries  Korea Investment  Korea Zinc  Korean Air  Krafton  KSOE  KT  KT&G  Kumho Petrochemical  LG  LG Chem  LG Display  LG Electronics  LG Household & Health Care  LG Innotek  LG Uplus  Lotte Corporation  Lotte Chemical  Mirae Asset Securities  Naver  NCsoft  Netmarble  OCI  Pan Ocean  Pearl Abyss  POSCO  POSCO Chemical  S-Oil  Samsung Biologics  Samsung C&T  Samsung Electro-Mechanics  Samsung Electronics  Samsung Engineering  Samsung Fire & Marine  Samsung Heavy Industries  Samsung Life  Samsung SDI  Samsung SDS  Samsung Securities  Seegene  Shinhan Financial  Shin Poong Pharmaceutical  SK Inc.  SK Biopharmaceuticals  SK Bioscience  SKC  SK Hynix  SK IE Technology  SK Innovation  SK Square  SK Telecom  Woori Financial  Yuhan 
Päivitetty: 1. Marraskuu 2021
Kia Niro
Kia Quoris
Bali

| Bali |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
 Koordinaatit: 8°25′S, 115°14′E 
Valtio:   Indonesia
Hallinto:  
 – Pääkaupunki:  Denpasar
Pinta-ala:  5 780 km²
Väkiluku (2020):  4 317 404
 – väestötiheys:  730 as./km²
Kielet:  Indonesia Bali
Kansat:  Balilaiset (89%) Jaavalaiset (7%)
Bali
Balin pinnanmuodot
| --- | --- |
Sijainti:  Bali Indonesia
Saariryhmä:  Pienet Sundasaaret
Sijaintipaikka:  Pienet Sundasaaret 
Vesialue:  Intian valtameri, Balinmeri 
Korkein kohta:  Agung, 3 149 m
Pinta-ala:  5 636 km²
| --- | --- |
Suurin kaupunki:  Denpasar
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Bali on saari Pienillä Sundasaarilla Indonesiassa, kahdeksan astetta päiväntasaajan eteläpuolella. Balin pohjoispuolella on Jaavanmeri ja eteläpuolella Intian valtameri. Balin länsipuolella on Jaavan saari ja itäpuolella on Lombokin saari.
Bali muodostaa Indonesiassa oman provinssinsa, johon kuuluvat myös Balin kaakkoispuolella olevat pienet lähisaaret. Provinssin pinta-ala lähisaarineen on 5 780 km². Provinssin asukasluku on noin 4 300 000 (vuonna 2020). Balin pääkaupunki on Denpasar. Balilaiset muodostavat pääosan provinssin väestöstä. He puhuvat balin kieltä, mutta myös indonesiaa osataan yleisesti.
Balin kulttuuri on säilynyt ainutlaatuisena, saari on pysynyt hindulaisena saarekkeena keskellä islamilaista Indonesiaa. Balin ainutlaatuinen kulttuuri, trooppinen ilmasto ja luonnonnähtävyydet ovat tehneet Balista yhden maailman kuuluisimmista matkailukohteista.
Maantiede > Sijainti

Balin saari sijaitsee Pienillä sundasaarilla. Bali on saarijonon läntisin saari. Balinsalmi erottaa Balin sen länsipuolella sijaitsevasta Isoihin Sundasaariin kuuluvasta Jaavan saaresta. Kapeimmillaan Balinsalmi on 3,2 km. Balin itäpuolella, Lombokinsalmen toisella puolella on Lombokin saari. Lombokinsalmi on kapeimmillaan noin 35 km. Balin pohjoispuolella on Jaavanmeri ja eteläpuolella Intian valtameri. Balin provinssiin kuuluvat lisäksi pääsaaren kaakkoispuolella sijaitsevat kolme pientä saarta Nusa Penida, Nusa Lembongan ja Nusa Ceningan. Balin saaren pinta-ala on 5 636 km² ja se on pohjois-eteläsuunnassa pisimmillään 87 km ja itä-länsisuunnassa 100 km.
Maantiede > Kallioperä ja pinnanmuodot

Bali sijaitsee tyynenmeren tulirenkaaksi kutsutulla alueella, paikassa jossa indo-australian mannerlaatta ja euraasian laatta törmäävät. Balin alla on alityöntövyöhyke, jossa indo-australian laatta työntyy euraasian laatan alle. Tämän johdosta maanjäristykset ovat saarella yleisiä ja niiden aikaansaamat tsunamit ovat mahdollisia.
Mannerlaattojen törmäyskohdassa sijaitsevan Balin saaren maaperä on tuliperäistä ja sen vuoristo koostuu tulivuorista, jotka ovat jatke Jaavan vuoriketjulle. Korkein vuori ja saaren korkein kohta on 3 142 metriä korkea Gunung Agung. Se on aktiivinen tulivuori ja sen viimeisimmät purkaukset ovat tapahtuneet vuosina 1963 ja 2017. Vuoden 1963 purkaus tuhosi useita kyliä ja siinä sai surmansa 1 500 ihmistä. Saaren aktiivisin tulivuori on Gunung Batur. Se on myös matkakohteena saaren merkittävin tulivuori. 30 000 vuotta sitten tapahtuneen Baturvuoren purkauksen on todettu olleen yksi tunnetun historian voimakkaimmista tulivuorenpurkauksista.
Saaren pohjoisella rannalla vuoren rinteet kohoavat jyrkästi merestä ja suurin osa asutuksesta on keskittynyt saaren eteläosaan. Vuorilta saavat alkunsa useat joet. Pisin joki on 75 km pitkä Ayung-joki.
Balin ja Lombokin välinen salmi on erityisen syvä ja se on myös osa huomattavaa eläinmaantieteellistä rajalinjaa, Wallacen linjaa. Eläimistöltään Bali, samoin kuin Sumatra ja Jaava, muistuttavat läheisesti Kaakkois-Aasian mannerta, Lombok ja sen itäpuolella olevat saaret sen sijaan eivät. Tämän oletetaan johtuvan siitä, että jääkaudella meren pinta oli huomattavasti nykyistä alempana, jolloin Sumatra, Jaava ja Bali yhdessä muodostivat Aasian mantereeseen liittyneen niemimaan, mutta Balin ja Lombokin välissä oli silloinkin syvä salmi, jota useimmat eläimet eivät kyenneet ylittämään.
Balin saarta ympäröivät koralliriutat. Saaren eteläisillä rannoilla hiekka on yleensä valkoista, kun taas pohjoisessa ja lännessä hiekka on mustaa.
Maantiede > Kulttuurimaantiede

Balin pääkaupunki ja saaren suurin kaupunki on etelärannikolla sijaitseva 800 000 asukkaan Denpasar. Toiseksi suurin kaupunki on pohjoisrannikolla sijaitseva siirtomaa-ajan pääkaupunki Singaraja, jossa on 133 000 asukasta. Muita merkittäviä kaupunkeja ovat Denpasarin esikaupunkialueella sijaitseva Kuta ja Denpasarin pohjoispuolella sijaitsevat Ubud ja Tabanan, joissa kussakin asuu noin 30 000 asukasta.
Maantiede > Ilmasto

Päiväntasaajan tuntumassa sijaitsevalla Balilla vallitsee trooppinen ilmasto. Ilmasto on kuuma ja kostea ympäri vuoden. Balin ilmasto jakautuu sadekauteen loka-maaliskuussa ja kuivaan kauteen huhti-syyskuussa. Rannikon tuntumassa päivälämpötilat ovat vuoden ympäri yli +30 astetta. Kuumien päivien jälkeen illalla saapuvat viileämmät tuulenvireet, jotka tasoittavat kuumuutta. Sadekuurot kestävät yleensä alle tunnin ja ne tulevat yleensä iltaisin ja öisin. Myös sadekautena päivä on suurelta osalta sateeton.
Säätila vaihtelee alueittain. Balin pohjoisrannikko on kuivempaa kuin lännen vuoristo. Kuivinta on saaren koillisosassa. Sisämaan vuoristossa lämpötila on alavia rannikkoseutuja viileämpää ja sateita saadaan useammin. Myös vuoristossa lämpötila nousee päivän aurinkoisina tunteina kuumaksi.
Maantiede > Kasvillisuus

Balin luonnollinen kasvillisuus on trooppista sademetsää. Tuliperäinen maa on erittäin hedelmällistä ja suuri sademäärä aiheuttaa sen, että kasvillisuus on runsasta ja nopeakasvuista. Rikkaan maaperän myötä maataloustuotanto on erittäin tuottavaa. Vuorten etelärinteet laskevat tasaisesti tarjoten hyvän riisinviljelymahdollisuudet. Vuorten etelärinteillä on kasvatettu suurin osa Balin riisistä. Muita tärkeitä maataloustuotteita ovat kahvi, maissi ja vihannekset. Myös karjanhoito on tärkeä ala.
Suuri osa saaresta on viljeltyä, joten alkuperäistä trooppista sademetsää on jäljellä enää saaren länsiosan luonnonsuojelualueella Länsi-Balin kansallispuistossa. Suurin osa kansallispuiston kasvillisuudesta ei kuitenkaan ole trooppista sademetsää joka vaatii ympärivuotista sadetta, vaan rannikolla olevaa savannimaista kasvustoa, jossa lehtipuut pudottavat lehtensä kuivana kautena. Saaren etelärinteet saavat enemmän säännöllistä sadetta, jolloin niissä on enemmän trooppista kasvillisuutta, kun taas rannikon alangoilla on laajalti mangrovekasvustoa.
Puiston pinta-ala on 190 km² ja lisäksi 550 km² laajuinen ala on varattu kansallispuiston alueen laajentamiseksi. Lisäksi rannikkovesien koralliriutta-aluetta kuuluu kansallispuistoon 70 km². Kansallispuiston luonnonsuojelullinen merkitys on erittäin suuri, niinkin tiheästi asutulla saarella kuin Bali.
Saaren puusto on monipuolista monsuuni-ilmaston luomaa sademetsää, mutta korkeilla vuorilla kasvaa myös havupuita. Saarella kasvaa muun muassa tiikkiä ja hindujen pyhänä pitämiä banian-puita. Elintarvikkeita saadaan muun muassa intianleipäpuusta, kookospalmusta ja bambusta. Saaren kukkaloistoon kuuluvat muun muassa orkideat, temppelipuut ja hibiskukset. Kukilla on balilaisessa kulttuurissa suuri merkitys paitsi koristekasveina, myös erilaisissa temppeliseremonioissa.
Maantiede > Eläimistö

Balin eläimistö edustaa läntistä aasialaista faunaa, jotka Wallacen linja erottaa itäisestä australialais-aasialaisesta faunasta. Balin ja Lombokin saarten syvä salmi kovine merivirtauksineen ovat eristäneet eläimistöt toisistaan.
Balin luonnonvarainen eläimistö on kärsinyt laajalle levinneestä ihmisasutuksesta ja harvinaisimpia lajeja tavataan enää saaren länsiosan kansallispuistossa. Tehomaataloudesta huolimatta Balilla on edelleen runsaasti kasveja ja eläimiä. Saarella on tavattu lähes kolmeasataa lintulajia, josta noin puolet on suhteellisen yleisiä. Kuuluisinta lintulajia, balinkottaraista, esiintyy enää luonnonsuojelualueella. Intensiiviset suojelutoimenpiteet ovat auttamatta myöhässä harvinaisen lintulajin pelastamiseksi, ja luonnonvaraiset balinkottaraiset tulevat todennäköisesti häviämään sukupuuttoon. Balin ainoa endeeminen nisäkäs, balintiikeri, kuoli sukupuuttoon 1930-luvulla.
Länsi-Balin kansallispuiston alueella tavattavia isoja nisäkkäitä ovat muun muassa jättiorava, muntjakki, villisika, bantengi, kääpiökauris, muurahaiskäpy, hidaslori, musanki ja jaavanmakaki. Jaavanmakakeja pidetään Balilla pyhinä eläiminä, ja ne ovat oppineet hankkimaan ravintonsa ihmisiltä. Kissaeläimistä Balilla tavataan leopardikissaa. Elinvoimaisista lintulajeista näkyvimmät ovat riisipelloilla ruokailevat haikarat.
Historia > Esihistoria

Balin pohjoisosista löytyneiden kivityökalujen perusteella Balin on päätelty olleen asuttu jo neoliittisella kaudella. Varhaisimmat Balilta löytyneet todisteet ihmisasutuksesta ovat noin 3 000 vuoden takaa. Varmasti tiedetään, että saari oli asutettu jo ennen pronssikauden aikaa. Yksi varhaisimpia todisteita Balin asutuksesta on Pedjengin kuuksi nimetty pronssirumpu, joka löydettiin Balin Pedjengin läheltä. Sen arvellaan olevan noin 2 000 vuotta vanha. Rituaalisessa gongirummussa on vaikutteita vietnamilaisesta muotoilusta, mutta Balilta löydettyjen kivimuottien perusteella on arveltu että se on saatettu valmistaa alueella. Ensimmäisten asukkaiden arvioidaan saapuneen alueelle eteläisen Kiinan alueelta noin 4 500 vuotta sitten.
Historia > Eurooppalaisten saapuminen

Ensimmäiset eurooppalaiset saapuivat saarelle vuonna 1597 alankomaalaisen Cornelis de Houtmanin retkikunnan mukana. Hollantilaisten kiinnostus Malaijien saariston saaria, ja niiden mukana Balia, kohtaan kasvoi 1700-luvulla, samoihin aikoihin kun Gelgelin kuningaskunta alkoi hajota. Hollantilaisten siirtomaavallan pääpaikka oli Jaavalla sijainnut Batavian, nykyinen Jakarta, jonka he olivat valloittaneet vuonna 1619 Bantenin sulttaanikunnalta. Hollantilaiset pyrkivät ottamaan hallintaansa Jaavan itäpuoliset saaret, Bali mukaan lukien, luodakseen suojakilven Jaavan turvaksi.
Hollantilaiset pyrkivät ottamaan Balin Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian hallintaan, mutta he eivät onnistuneet murtamaan balilaisten vastarintaa. Ensimmäiset hollantilaisten hyökkäykset Balille vuosina 1846 ja 1848 eivät aiheuttaeet muutoksia alueen hallinnassa. Vuonna 1849 hollantilaisten onnistui saada haltuunsa Balin pohjoisosa. Vuonna 1894 hollantilaisten onnistui saada Balin naapurisaari Lombok hallintaansa, mutta koko Balia he eivät saaneet hallintaansa ennen 1900-luvun alkua.
Historia > Hollantilaisten invaasio

Hollantilaisjoukot lähetettiin Balille vuonna 1906 ottamaan saari hallintaansa. Hollantilaiset pommittivat Denpasarin kaupunkia mereltä ja joukot astuivat maihin Sanurin tienoilla. Balin hallitsijat ymmärsivät pian että heillä ei tulisi olemaan mahdollisuuksia raskaasti aseistautuneita eurooppalaisia vastaan. Antautuminen ja maanpakoon lähteminen olisi kuitenkin ollut pahin mahdollinen tulos, joten Balin hallitsijat päättivät tehdä itsemurhahyökkäyksen, puputanin, hollantilaisia valloittajia vastaan ja antautua itse murhattaviksi. Hollantilaisjoukot ampuivat heitä kohti tulevat vain keihäin ja tikarein aseistautuneet balilaiset ylimykset, heidän joukossaan naisia ja lapsia, jotka pysähtyivät vain surmaamaan haavoittuneet toverinsa. Balin puputanissa kuoli arviolta 4 000 ihmistä. Samankaltaisten tapahtumien seurauksena hollantilaisten vallan alle joutui koko Balin saari vuonna 1908, kun muut saaren kuningaskunnat joutuivat hyväksymään hollantilaisten ylivallan ja koko saari joutui osaksi Hollannin Itä-Intiaa.
Balin tapahtumat, sekä samankaltaiset tapahtumat Lombokilla vuonna 1894, olivat yksi syy siihen miksi Hollanti sai hallintaansa vuosina 1898–1911 noin kolmesataa pientä valtiota nykyisen Indonesian alueella. Monet alueen hallitsijat alistuivat eurooppalaisten valtaan Balin ja Lombokin tapahtumat mielessään. Verilöyly on yksi järkyttävimmistä osoituksista, miten eurooppalaisten aseellinen ja teknologinen ylivoima teki siirtomaahallinnon mahdolliseksi.
Balin hovien jäsenet tuhoutuivat verilöylyn seurauksena, mutta rikas hindukulttuuri jatkui kyläyhteisöjen vaalimana. Puputan on balilaisessa kulttuurissa eräänlainen historiallinen merkkipaalu.
Hollantilaisvallan alla Balilla alkoi kansainvälinen turismi. Hollantilaiset ymmärsivät saaren kauneusarvon, jolloin syntyi Balin maine myyttisenä trooppisena paratiisisaarena. Balilaisille hollantilaisten siirtomaavallan alla olo tarkoitti kuitenkin lähes orjuuden kaltaisia oloja ja siirtomaahallinnon byrokratian vallan alle alistumista.
Historia > Siirtomaavallan päätös

Japani miehitti Balin toiseen maailmansotaan kuuluneessa Tyynenmeren sodassa vuonna 1942. Japanilaisten miehitys Balilla kesti kolme vuotta, kunnes sota päättyi japanilaisten antautumiseen vuonna 1945.
Sodan jälkeen Indonesian presidentiksi julistautunut Sukarno julisti Indonesian itsenäiseksi valtioksi elokuussa 1945. Indonesian valtion muodostivat entisen Hollannin Itä-Intian alueet. Pienet Sundasaaret ja Bali sen mukana, sekä Molukit ja Sulawesi muodostivat Itä-Indonesian tasavallan.
Alankomaat ei hyväksynyt siirtomaansa itsenäistymistä ja hollantilaisjoukot miehittivät Indonesian keskeisimmät alueet, Jaavan ja osia Sumatrasta. Balilla taas käytiin Margan taistelu 20. marraskuuta 1946, jossa mieliin palautui vuosisadan alun puputan-verilöyly. Balilaiset nousivat vastarintaan hollantilaisia vastaan japanilaisilta jääneiden aseiden turvin, mutta eurooppalaisten ylivoimalle he eivät voineet mitään. Taistelussa sai surmansa 94 balilaissotilasta. Balilla sijaitseva Ngurah Rain kansainvälinen lentoasema on saanut nimensä surmansa saaneen sotilasjohtajan ja balilaisten kansallissankarin I Gusti Ngurah Rain mukaan.
Indonesian itsenäisyyssota muuttui sissisodaksi ja hollantilaiset huomasivat, että Jaavan ja Sumatran viidakoissa piileskeleviä sissiarmeijoita on vaikea kukistaa. Lisäksi sota tuli hollantilaisille hyvin kalliiksi. Yhdysvallat arvosteli myös hollantilaisten toimintaa Indonesiassa ja asettui tukemaan Indonesian itsenäisyyttä. Yhdysvallat näki Indonesian ja sen presidentti Sukarnon kommunismin vastaisena maana ja kylmän sodan hengessä yhdysvaltalaiset pelkäsivät, että siirtomaavallan hallinto saattaisi aiheuttaa Neuvostoliitolle myönteisen vallankumousyrityksen. Lisäksi Hollannin armeijaa tarvittiin yhdysvaltalaisten mielestä sodan jälkeen raunioina olevan Euroopan jälleenrakentamiseen ja Neuvostoliiton vaikutusvallan kasvun estämiseen. Yhdysvallat uhkasi jättää Hollannin Länsi-Euroopan maille tarjoamansa Marshall-avun ulkopuolelle ja hollantilaiset painostettiin vetäytymään Indonesiasta.
YK:n ja Yhdysvaltain painostuksen alaisena hollantilaiset suostuivat tunnustamaan Indonesian itsenäiseksi vuonna 1949, neljän vuoden sissisodan jälkeen. Indonesian itsenäistyttyä Balista tuli Indonesian provinssi.
Historia > Osaksi Indonesiaa

Balin ensimmäiset vuosikymmenet Indonesian osana eivät sujuneet rauhallisesti. Vuonna 1963 Agung-tulivuoren purkauksessa kuoli tuhansia ihmisiä ja purkaus ajoi monet balilaiset muuttamaan kotisaareltaan muihin Indonesian osiin osana transmigrasi-asutusohjelmaa.
Kaksi vuotta myöhemmin kapinallissotilaat nousivat Jakartan hallintoa ja presidentti Sukarnoa vastaan ja tekivät epäonnistuneen vallankaappausyrityksen Jaavalla syyskuussa 1965. Indonesian armeija syytti vallankaappausyrityksestä kommunisteja ja Indonesian kommunistisen puolueen (PKI) kannattajia. PKI:n mukaan kyseessä oli armeijan sisäinen valtataistelu, jota käytettiin tekosyynä kommunistien vainolle. Indonesian armeijassa katsottiin kenraali Suharton johdolla että kommunismi oli kukistettava. Maan armeija aloitti valtaisat puhdistukset, jotka levisivät myös Balille.
Balista tuli näyttämö yhdelle verisimmistä antikommunistien tekemistä joukkosurmista. Koko Indonesian alueella väkivaltaisuuksissa kuoli kaikkiaan noin miljoona ihmistä. Pelkästään Balilla on arvioitu saaneen surmansa noin 100 000 ihmistä. Tarkkoja uhrilukuja ei ole saatu selville ja oikeudellisesti asiaa ei ole käsitelty. Balilla on monia merkitsemättömiä, mutta tunnettuja vainojen uhrien joukkohautoja. Kommunistien joukkomurhista on Indonesiassa vaiettu, eikä syyllisiä ole saatu oikeuden eteen.
Historia > Moderni Bali

1960–1970-luvuilla Balilla alkoi moderni kansainvälinen turismi. Matkailu on tuonut saarelle monia muutoksia, se on tarjonnut balilaisille paremman toimeentulon, televiestinnän, koulutuksen ja terveydenhuollon sekä paremman tieverkoston. Vaikka matkailu on tuonut Balille myös haitallisia ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia, Bali on onnistunut ylläpitämään omaa myönteistä imagoaan muun Indonesian ongelmien keskellä. 1990-luvulta lähtien Balilla on vastustettu joitakin kiistanalaisia matkailukeskuksia, mikä osoittaa että balilaiset haluavat entistä aktiivisemmin kehittää omaa saartaan.
Bali on noussut yhdeksi maailman tunnetuimmista matkakohteista viime vuosikymmeninä, mutta se joutunut kosketuksiin myös terrori-iskujen kanssa jotka ovat vaurioittaneet sen mainetta trooppisena paratiisisaarena. Lokakuussa 2002 Kutan kaupungissa sijainneeseen yökerhoon tehtiin pommi-isku, jossa kuoli 202 henkilöä. Suurin osa uhreista oli turisteja, heistä 88 oli kotoisin Australiasta. Toinen terrori-isku tehtiin kolme vuotta myöhemmin, lokakuussa 2005 Kutassa ja Jimbaranissa. Itsemurhapommittajat räjäyttivät kolme eri pommia ja terrori-iskussa sai surmansa 23 ihmistä, mukaan lukien terroristit.
Terrori-iskut vahingoittivat joksikin aikaa Balin taloutta matkailijoiden määrän laskiessa, mutta Bali on noussut nopeasti jaloilleen suosittuna matkakohteena.
Politiikka ja hallinto

Hallinnollisesti Balin provinssi on jaettu kahdeksaan hallinnolliseen alueeseen (kabupaten), sekä Denpasarin kaupunkialueeseen. Balin kabupaten-hallintoalueet ovat Balin entisiä kuningaskuntia, joissa kussakin oli vallassa kuningas ennen hollantilaisvallan alkua. Nykyisin jäljellä olevien kuninkaiden jälkeläisillä ei ole muodollista valtaa.
Balin provinssin päämies on vaaleilla valittu kuvernööri.
| Balin hallintoalueet> Kabupaten  | Balin hallintoalueet> Pääkaupunki  | Balin hallintoalueet> Pinta-ala  (km2) | Balin hallintoalueet> Väkiluku  |
| --- | --- | --- | --- |
| Denpasar | Denpasar | 127,78 | 400,000 |
| Badung | Mangupura | 418,52 | 280,000 |
| Bangli | Bangli | 490,71 | 200,000 |
| Buleleng | Singaraja | 1 364,73 | 580,000 |
| Gianyar | Gianyar | 368,00 | 360,000 |
| Jembrana | Negara | 841,80 | 220,000 |
| Karangasem | Amlapura | 839,54 | 370,000 |
| Klungkung | Semarapura | 315,00 | 170,000 |
| Tabanan | Tabanan | 1 013,88 | 375,000 |