stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Heikki Kuulan kappaleista
A

Ainut lapsi (Punainen planeetta)
Aku Ankka (feat. Käsipuoli, Meta-Jemma) (Aku Ankka)
Alicialle (Skit) (Vihreä salmiakki)
Anorektinen skenaario (Heijastuksia täydelliseltä rundilta)
Arjen sankarit (feat. Heinis) (PLLP)
ASEnne (Punainen planeetta)
Avaruusjätettä (Avaruusjätettä)
B

Bae (Bae / Hoe)
C

Cannathugs (PLLP)
Chiki Lee (Vihreä salmiakki)
E

Ekstaasinappi (Heijastuksia täydelliseltä rundilta)
Elämäs on mulletti (Vihreä salmiakki)
Eturivin tyttö (Vihreä salmiakki)
G

Gambinaa (Heijastuksia täydelliseltä rundilta)
H

Hasla ei friistailaa (feat. Pyhimys) (PLLP)
Hasta La Vista (feat. Mariska) (Hasta La Vista / Jumalaista Jerryy)
Heijastuksia täydelliseltä rundilta (Heijastuksia täydelliseltä rundilta)
Helsinginkatu (Heijastuksia täydelliseltä rundilta)
Hoe (Bae / Hoe)
Huoralta pääsi kyynel (Blacksuami)
I

Isi itkee (PLLP)
J

Jalaton nainen (Vihreä salmiakki)
Jumalaista Jerryy (Hasta La Vista / Jumalaista Jerryy)
K

Kakkulat kaupan (Punainen planeetta)
Kallio-Herska (Blacksuami)
Kallion kirkko (PLLP)
Kallion poika (PLLP)
Kovaa ku Helsinki peltsi (Vihreä salmiakki)
Kurita mua mutsi (Blacksuami)
L

Luutarhassa (Blacksuami)
M

Melankolia (PLLP)
Mielikuvittaja (Punainen planeetta)
Moido (Vihreä salmiakki)
Mun pojan mutsi (Punainen planeetta)
Musta päivä (feat. Tommishock) (PLLP)
N

Naapuris soi blues (Vihreä salmiakki)
Niille naisille (Punainen planeetta)
Nukkumatti korjaa (Punainen planeetta)
Näin sen piti mennäkin (Heijastuksia täydelliseltä rundilta)
Näin sun wraittiis (Vihreä salmiakki)
P

Paita puhtaana (Vihreä salmiakki)
Paskannan sieluusi (Blacksuami)
Pese selkää (PLLP)
Pilvellä (Heijastuksia täydelliseltä rundilta)
Poistakaa makkaraa (Blacksuami)
Poltan mun jointin (Vihreä salmiakki)
Popcorn (Punainen planeetta)
Postikortteja reunalta (Blacksuami)
Pöllin polkupyörän (PLLP)
R

Rataraato (Heijastuksia täydelliseltä rundilta)
Runosuolihuuhtelu (Punainen planeetta)
S

Savu - Pt. 2 (Aku Ankka)
Silmäys (Punainen planeetta)
Sinihiuksinen tyttö (Heijastuksia täydelliseltä rundilta)
Sinipunasii (PLLP)
Sisu (Vihreä salmiakki)
Sporissa (PLLP)
Spuge (Blacksuami)
Subutexcowboy (Blacksuami)
Subutexprinssi (PLLP)
Sun nimi on Kuula (Blacksuami)
Suomalainen Mies (Suomalainen Mies)
Sutenöörin Blues (Blacksuami)
T

Teneriffan Tuliaiset (feat. Lika-Aki) (Teneriffan Tuliaiset)
Tik tak boom (Vihreä salmiakki)
Turbo 2=1 (Vihreä salmiakki)
Täysi kyy (Punainen planeetta)
Tää maa (PLLP)
Y

Ystävii (Heijastuksia täydelliseltä rundilta)
MEKO

MEKO (saks. Mehrzweck Kombination, monitoimiyhdistelmä) on saksalaisen Blohm & Vossin suunnittelema ja toteuttama modulaarinen keveiden sotalaivojen luokka ja yhtiön rekisteröimä tuotemerkki. Modulaarisuus sisältää asejärjestelmät, elektroniset järjestelmät, voimanlähteen ja niin edelleen. Modulaarisuuden avulla saadaan parannettua alusten käytettävyyttä merkittävästi sekä samalla niiden palveluksessa olo aikaa kasvatettua.
Järjestelmään kuuluu fregatteja, korvetteja sekä avomerikelpoisia partioaluksia. Ensimmäiset tämän tyypin alukset valmistuivat 1970-luvulla ja viimeisin tilaus on tullut aivan viime vuosina.
| Tyyppi | Luokka | Valtio | Lukumäärä | Luovutettu | Pituus (m) | Leveys (m) | Uppouma (m) | Pääase |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MEKO 360H1 | Aradu |  Nigeria | 1 | 1981 | 125.80 | 15.00 | 4.30 | Otobreda 127/54 Compact |
| MEKO 360H2 | Almirante Brown -luokka |  Argentiina | 4 | 1983–1984 | 125.80 | 15.00 | 4.30 | Otobreda 127/54 Compact |
| MEKO 140A16 | Espora-luokka |  Argentiina | 6 | 1985–2002 | 91.20 | 11.00 | 3.33 | Otobreda 76 mm |
| MEKO 200TN | Yavuz-luokka |  Turkki | 4 | 1987- | 110.50 | 14.20 | 4.14 | 5"/54 caliber Mark 45 |
| MEKO 200PN | Vasco da Gama -luokka |  Portugali | 3 | 1991- | 115.90 | 14.80 | 4.10 | Ranskalainen 100 mm laivastotykki |
| MEKO 200HN  | Hydra-luokka |  Kreikka | 4 | -1992 | 117.00 | 14.80 | 4.10 | 5"/54 caliber Mark 45 |
| Fregatti 123 | Brandenburg-luokka |  Saksa | 4 | 1994–1996 | 138.85 | 16.70 | 4.35 | Otobreda 76 mm |
| MEKO 200TN II-A | Barbaros-luokka |  Turkki | 2 | 1995- | 116.70 | 14.80 | 4.10 | 5"/54 caliber Mark 45 |
| MEKO 200 ANZAC | ANZAC-luokka |  Australia &  Uusi-Seelanti | 8 (Aus) 2 (NZ) | 1996-2004 | 118.00 | 14.80 | 4.10 | 5"/54 caliber Mark 45 |
| MEKO 200TN II-B | Salihreis-luokka |  Turkki | 2 | 1998- | 118.00 | 14.80 | 4.30 | 5"/54 caliber Mark 45 |
| Fregatti 124 | Sachsen-luokka |  Saksa | 3 | 2002- | 143.00 | 17.44 | 4.86 | Otobreda 76 mm |
| MEKO A-200 SAN  | Valour-luokka |  Etelä-Afrikka | 4 | 2003- | 121.00 | 16.34 | 4.40 | Otobreda 76 mm |
| MEKO A-100 RMN  | Kedah-luokka |  Malesia | 6 | 2004- | 91.10 | 12.85 | 3.40 | Otobreda 76 mm |
| MEKO A-100  | Gawron-luokka |  Puola | 2 (+3) |  | 95.20 | 13.30 | 3.60 | Bofors 57 mm gun |
| Korvetti 130 | Braunschweig-luokka |  Saksa | 5 |  | 88.75 | 12.80 | 3.40 | Otobreda 76 mm |
| Fregatti 125 | Baden-Württemberg-luokka |  Saksa | +4 | 2011 | 145.00 | 18.00 | 5.00 | Otobreda 127/64 |
Lukkoseppä

Lukkoseppä työssään.
Lukkoseppä vuodelta 1877.
Lukkoseppä on ammatinharjoittaja joka rakentaa, huoltaa, asentaa ja avaa lukkoja. Lukkosepäksi voi opiskella oppisopimuksella. Lukkoseppä voi tiirikoimalla tai yleisemmin poraamalla avata lukon, jonka avainta ei ole saatavilla.
Työnkuva

Lukkoseppä asentaa ja huoltaa erilaisia ovien, luukkujen ja ikkunoiden sulkemiseen ja aukaisuun liittyviä laitteita, osia ja järjestelmiä. Hän asentaa ja korjaa mekaanisia ja sähköisiä lukitusjärjestelmiä. Lukkoseppä myös asentaa varmuus- ym. lukkoja sekä tekee avaimia ja lukkojen sarjoituksia. Hän suunnittelee ja asentaa kulunvalvonta-, sähkölukitus-, kameravalvonta-, palonsulku-, savunpoisto- ja hälytysjärjestelmiä, ovensulkimia ja oviautomatiikkaa sekä suorittaa kiinteistöjen turvatarkastuksia.
Yleensä lukkoliikkeiden toimintaan kuuluu myös lukkopäivystystä sekä aukaisupalvelua. Lukkojen asennus on suureksi osaksi metallin ja puun työstöä ja pintakäsittelyä käsityönä sekä sähköisten ja elektronisten osien asentamista ja vianetsintää. Lukkoseppä käyttää työssään erilaisia käsityövälineitä, kuten poria sekä mittoja ja muita asennustyökaluja. Lukkosepän työhön voi kuulua myös tilausten vastaanottoa, tarjousten laskentaa, alan tuotteiden esittelyä ja myyntiä sekä muita liikkeenhoitoon liittyviä tehtäviä. Lukkosepän tyypillinen työympäristö on lukkojen asennustyömaa asiakkaan kiinteistössä.
Koulutus

Lukkosepän peruskoulutukseksi soveltuvat sähköalan perustutkinto tai kone- ja metallialan perustutkinto tai ko. alojen kurssit. Alalla on mahdollista suorittaa lukkosepän ammattitutkinto ja lukkoseppämestarin erikoisammattitutkinto.
Lukkosepän työ edellyttää mekaanisten ja sähköisten lukitus- ja turvajärjestelmien hallintaa, asennuksessa ja huollossa käytettävien työmenetelmien ja -välineiden tuntemista, teknistä ongelmanratkaisukykyä, käsityötaitoja sekä myynti- ja asiakaspalvelutaitoja.
Ammattipätevyys Suomessa

Lukkosepällä on Suomessa turvasuojaajakortti (TU-kortti) todistamassa henkilöllisyyttä. Turvasuojaajakortin myöntää poliisi sellaiselle henkilölle, jolla ei ole merkintöjä rikosrekisterissä. Lukkosepän ammattinimike oli aikaisemmin suojaamaton, jolloin kuka tahansa pystyi kutsumaan itseään lukkosepäksi ja myymään, korjaamaan ja asentamaan lukkoja. Tammikuusta 2019 alkaen kaikilla lukitusjärjestelmiä, kulunvalvontajärjestelmiä ja hälytysjärjestelmiä asentavilla, korjaavilla ja muuttavilla yrityksillä tulee olla turvallisuusalan elinkeinolupa, joka haetaan poliisihallitukselta. Yrityksille turvallisuusalan elinkeinolupa on edellytys turvasuojaustehtävien suorittamiseen, ja näitä tehtäviä suorittavilla henkilöillä tulee olla turvasuojaajakortti.
Luettelo Venäjän jääpallon mitalisteista

Venäjän jääpallomestaruudesta on pelattu kaudesta 1992–1993 lähtien. Tätä ennen pelattiin Neuvostoliiton mestaruussarjaa. Eniten mestaruuksia on voittanut Arkangelin Vodnik sekä Moskovan Dynamo.
Mitalistit

| Mitalitaulukko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 1993 |  Zorki, Krasnogorsk |  Stroitel, Syktyvkar |  Vodnik, Arkangeli  |  |
| 1994 |  SKA-Zenit, Ekaterinburg |  Sibselmaš, Novosibirsk |  Sayany, Abakan  |  |
| 1995 |  Sibselmaš, Novosibirsk |  Start, Nižni Novgorod |  Sibskana, Irkutsk  |  |
| 1996 |  Vodnik, Arkangeli |  Sibselmaš, Novosibirsk |  Start, Nižni Novgorod  |  |
| 1997 |  Vodnik, Arkangeli |  Sibselmaš, Novosibirsk |  Volga, Uljanovsk  |  |
| 1998 |  Vodnik, Arkangeli |  Sibskana, Irkutsk |  Start, Nižni Novgorod  |  |
| 1999 |  Vodnik, Arkangeli |  Jenisei, Krasnojarsk |  Sibskana, Irkutsk  |  |
| 2000 |  Vodnik, Arkangeli |  Jenisei, Krasnojarsk |  Start, Nižni Novgorod  |  |
| 2001 |  Jenisei, Krasnojarsk |  Vodnik, Arkangeli |  Kuzbass, Kemerovo  |  |
| 2002 |  Vodnik, Arkangeli |  Start, Nižni Novgorod |  Kuzbass, Kemerovo  |  |
| 2003 |  Vodnik, Arkangeli |  Jenisei, Krasnojarsk |  Kuzbass, Kemerovo  |  |
| 2004 |  Vodnik, Arkangeli |  Kuzbass, Kemerovo |  Zorki, Krasnogorsk  |  |
| 2005 |  Vodnik, Arkangeli |  Kuzbass, Kemerovo |  SKA-Neftjanik, Habarovsk  |  |
| 2006 |  Dynamo, Moskova |  Kuzbass, Kemerovo |  Rodina, Kirov  |  |
| 2007 |  Dynamo, Moskova |  Zorki, Krasnogorsk |  Kuzbass, Kemerovo  |  |
| 2008 |  Dynamo, Moskova |  Zorki, Krasnogorsk |  Kuzbass, Kemerovo  |  |
| 2009 |  Dynamo, Moskova |  Kuzbass, Kemerovo |  Dynamo-Kazan  |  |
| 2010 |  Dynamo, Moskova |  Zorki, Krasnogorsk |  Kuzbass, Kemerovo Jenisei, Krasnojarsk  |  |
| 2011 |  Dynamo-Kazan |  Dynamo, Moskova |  Zorki, Krasnogorsk  |  |
| 2012 |  Dynamo, Moskova |  Dynamo-Kazan |  Jenisei, Krasnojarsk Zorki, Krasnogorsk  |  |
| 2013 |  Dynamo, Moskova |  Zorki, Krasnogorsk |  Dynamo-Kazan Jenisei, Krasnojarsk  |  |
| 2014 |  Jenisei, Krasnojarsk |  Dynamo, Moskova |  Dynamo-Kazan Zorki, Krasnogorsk  |  |
| 2015 |  Jenisei, Krasnojarsk |  Dynamo, Moskova |  Baikal Energija, Irkutsk SKA Neftjanik, Habarovsk  |  |
| 2016 |  Jenisei, Krasnojarsk |  Baikal Energija, Irkutsk |  Dynamo, Moskova SKA Neftjanik, Habarovsk  |  |
| 2017 |  SKA Neftjanik, Habarovsk |  Baikal Energija, Irkutsk |  Jenisei, Krasnojarsk  |  |
| 2018 |  SKA Neftjanik, Habarovsk |  Jenisei, Krasnojarsk |  Baikal Energija, Irkutsk  |  |
| 2019 |  SKA Neftjanik, Habarovsk |  Dynamo, Moskova |   |  |
| 2020 |  SKA Neftjanik, Habarovsk Dynamo, Moskova |   |  Jenisei, Krasnojarsk Vodnik, Arkangeli  |  |
| 2021 |  Jenisei, Krasnojarsk |  Dynamo, Moskova |  SKA Neftjanik, Habarovsk  |  |
| 2022 |  Dynamo, Moskova |  Vodnik, Arkangeli |  Kuzbass, Kemerovo  |  |
| 2023 |  SKA Neftjanik, Habarovsk |  Kuzbass, Kemerovo |  Vodnik, Arkangeli  |  |
| 2024 |  Kuzbass, Kemerovo |  Vodnik, Arkangeli |  Dynamo, Moskova  |  |
Lähde:
Koskelo-luokan rannikkovartiolaiva

Koskelo-luokan rannikkovaltiolaiva Koskelo Lahden satamassa.
Koskelo-luokan rannikkovartiolaivat rakennettiin Suomessa vuosina 1955–1960, koska haluttiin tehostaa merivartiointia. Tilaukset osuvat sotakorvausten jälkeiseen aikaan, jolloin telakoiden tilauskanta alkoi heiketä.
Koskelo-luokan aluksia rakennettiin kahdeksan: Koskelo (1955), Kuikka (1955), Kiisla, Kuovi (1956), Kurki  (1957), Kaakkuri (1957), Telkkä  (1958) ja Tavi (1960).
Alukset uusittiin ja muun muassa varustettiin savupiipuilla 1970-luvun loppupuolen peruskorjauksissa; vain jo uusittua mallia ollut, viimeisenä valmistunut Tavi pysyi loppuun asti ulkomuodoltaan alkuperäisenä. Merkittävä uudistus oli aluksiin asennettu tehokkaampi generaattori, jonka myötä lämmityskattilana käytetty öljypoltintoiminen keittiön hella voitiin poistaa ja korvata sähköliedellä, kun aluksiin saatiin omat lämmityskattilat.
Viisi Koskeloista poistettiin Rajavartiolaitoksen käytöstä. Kaakkuri PVL-102, Kuikka PVL-101 ja Telkkä PVL-100  lahjoitettiin Virolle 1990-luvulla maan kehittäessä rajavalvontaansa.
Rannikkovartiolaivat > Kaakkuri (OGLH / PVL-102)

Kaakkuri lahjoitettiin Viron rajavartiolaitoksen rannikkovartiolaivaksi syksyllä 1992. Se oli poistettu Suomen Rajavartiolaitoksen käytöstä 1991.
Rannikkovartiolaivat > Kiisla (OGLZ)

Suomen Rajavartiolaitoksella Kiisla palveli Pohjanlahdella. Alus myytiin yksityiseen omistukseen, kun se poistettiin Rajavartiolaitoksen käytöstä. Uusi omistaja aikoi tehdä siitä huvialuksen Vaasan Mansikkasaaressa. Talvella 2001-2002 se upposi ja siitä alkoi tulla hylky.
Rannikkovartiolaivat > Koskelo (OGLT)

Rajavartiolaitoksen 16 000 markalla huutokaupassa 13. marraskuuta 1986 myymä Koskelo on yksityisomistuksessa. Sen osti orimattilalainen Aulis Ylöstalo. Kesällä 1987 alus upposi Hangon pohjoispuolella Jukka Ojarannan omistaman Hästskärin saaren luona, jonne Jukka Ojaranta oli hinannut aluksen. Se nostettiin ja tuotiin Porvooseen 1989. Vuonna 1999 Jouni Tammelin, J-Team, osti aluksen ja toi sen ensin Niemen satamaan. Nykyään alus on Lahden satamassa. Alus oli 2014 myynnissä 294 000 eurolla. Ja vuonna 2016 196 000 eurolla.
Rannikkovartiolaiva Koskeloon on myöhemmin asennettu Boforsin 40 mm tykki. Alkuperäisestä aseistuksesta poiketen Koskeloon on asennettu myös 2-putkinen ilmatorjuntatykki Sergei peräkannelle. Eurovision laulukilpailun voittaja Lordi saapui alukselle Heinolan satamaan Heinolassa Jyrää -konserttiin 20. elokuuta 2006.
Rannikkovartiolaivat > Kuikka (OGLU/ PVL-101)

Kuikkaa käytettiin Saaristomerellä. Se poistettiin käytöstä 1990 ja luovutettiin Viron rajavartiolaitokselle 1992. Virossa se otettiin käyttöön PVL-101:nä 16. marraskuuta 1992.
Rannikkovartiolaivat > Kuovi (OGLZ)

Kuovia käytettiin Saaristomerellä, ja se poistettiin käytöstä marraskuussa 1989. Siitä tuli huvialus T-27484 Turkuun. Kuovi oli pitkään Tavin rinnalla Aurajoella Turussa. Vuonna 2000 Immo Nummi ja Juhani Suvitie myivät aluksen Karl ja Lodliza Martisenille, jotka antoivat sille nimeksi Karliza. Alus on ollut Kungsholmenissa Tukholman seudulla.
Rannikkovartiolaivat > Kurki (OGLB)

Kurkea käytettiin aluksi Suomenlahdella, sittemmin Pohjanlahdella. Se poistettiin merivartiokäytöstä 1986, jonka jälkeen se palveli asuntolaivana Vaasan pohjoispuolella Mikkelinsaarten merivartioaseman peruskorjauksen ajan.
1980-luvun lopulla alus myytiin Ruotsiin, kun Oy Suomen Hinaus Ab myi sen Mari & Maskin i Stockholm AB:lle, joka rekisteröi sen Kurkena Ruotsiin. Alus on ollut Tukholman seudulla Ropstenissa, Lidingössä ja Nackassa.
Rannikkovartiolaivat > Tavi (OGNI)

Tavi poistettiin Suomen Rajavartiolaitoksen käytöstä 9. lokakuuta 1986 sekä myytiin huutokaupalla 13. marraskuuta 1986 Nautic Club ry:lle 36 000 markalla. Vuonna 1987 Tavi rekisteröitiin huvialukseksi tunnuksella T-18345. Tavi on Nautic Club ry:n käytössä Turussa Aurajoella.
Rannikkovartiolaivat > Telkkä (OGNB / PVL-100)

Telkkää käytettiin Saaristomerellä ja Suomenlahdella. 10. kesäkuuta 1982 se siirrettiin merivartiokoulun koululaivaksi ja poistettiin käytöstä 1992. Alus lahjoitettiin Viron rajavartiolaitokselle.
Se siirtyi PVL-100-nimisenä Loksan vartioasemalle.
Kun alus poistui käytöstä Virossa vuonna 2000, se hankittiin Kotkaan museoitavaksi. Kotkaan PVL-100 saatiin 16. heinäkuuta 2002 ja avattiin yleisölle 2003.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koskelo-luokan rannikkovartiolaiva Wikimedia Commonsissa
Kuvia Koskelosta nykyisessä asussaan sekä video aktiiviajalta (Arkistoitu – Internet Archive) J-Team’s Linen sivustolla.
Suomen rajavartiolaitoksen vartiolaivat
| --- | --- |
Koskelo-luokka:  Koskelo - Kuikka - Kiisla - Kuovi - Kurki - Kaakkuri - Telkkä - Tavi
Ruissalo-luokka:  Viima
Lokki-luokka:  Lokki - Tiira - Kajava - Kihu
Kiisla-luokka:  Kiisla - Kurki - Kiisla III
Koskelon Bofors-tykki
Telkkä museolaivana Kotkassa.
MEMRI

The Middle East Media Research Institute eli MEMRI on  voittoa tavoittelematon organisaatio, joka tutkii Lähi-idän mediaa kääntäen ja julkaisten uutisia, raportteja ja analyysejä arabian-, persian- ja turkin kielisestä mediasta. MEMRI:n tavoitteena on vähentää Lähi-idän ja lännen välistä kielimuuria. Järjestön perusti Israelin sotilastiedustelupalvelun eversti Yigal Carmon vuonna 1998. Carmon toimii edelleen MEMRI:n puheenjohtajana.
Aiheesta muualla

MEMRI:n viralliset sivut
Luettelo Ruotsin arkkipiispoista

Uppsalan arkkipiispan vaakuna.
Ruotsin arkkipiispan piispanistuin on vuodesta 1164 sijainnut Uppsalassa. Vuonna 1523 virkaan astunut Johannes Magnus oli viimeinen katolinen arkkipiispa. Ensimmäinen protestanttinen arkkipiispa oli Laurentius Petri, joka astui virkaan 1531. Ruotsin kirkko ei 1. tammikuuta 2000 lähtien ole enää ollut valtionkirkko. Viimeinen hallituksen nimittämä arkkipiispa oli 1997 nimitetty K. G. Hammar.
Ruotsin arkkipiispat > Katoliset arkkipiispat

Stephanus 1164–1185
Johannes 1185–1187
Petrus 1187–1197
Olavus Lambatunga 1198–1206
Valerius 1207–1219
Olavus Basatömer 1224–1234
Jarlerius 1236–1255
Laurentius 1257–1267
Fulco Johannis 1274–1277
Jacobus Israelis 1278–1281
Magnus Boethii 1285–1289
Johannes 1290–1291
Nicolaus Allonis 1295–1305
Nicolaus Katilli 1308–1314
Olavus Beronis 1315–1332
Petrus Philippi 1332–1341
Hemmingus Nicolai 1342–1351
Petrus Thyrgilli 1351–1366
Birgerus Gergorii 1367–1383
Henricus Karoli 1383–1408
Johannes Gerechini 1408–1422
Johannes Haquini 1422–1432
Olavus Laurentii 1432–1438
Nicolaus Ragvaldi 1438–1448
Jöns Bengtsson Oxenstierna 1448–1467
Jacob Ulvsson 1469–1515
Gustav Trolle 1515–1521
Johannes Magnus 1523–1528 (jatkoi titulaariarkkipiispana vuoteen 1544 asti)
(Olaus Magnus 1544–1557 titulaariarkkipiispa)
Ruotsin arkkipiispat > Luterilaiset arkkipiispat

Laurentius Petri Nericius 1531–1573
Laurentius Petri Gothus 1574–1579
Andreas Laurentii Björnram 1583–1591
Abraham Angermannus 1594–1599
Nicolaus Olai Bothniensis 1599–1600
Olaus Martini 1601–1609
Petrus Kenicius 1609–1636
Laurentius Paulinus Gothus 1637–1646
Johannes Canuti Lenaeus 1647–1669
Laurentius Stigzelius 1670–1676
Johannes Baazius dy 1677–1681
Olaus Swebilius 1681–1700
Erik Benzelius vanhempi 1700–1709
Haquin Spegel 1711–1714
Matthias Steuchius 1714–1730
Johannes Steuchius 1730–1742
Erik Benzelius nuorempi 1742–1743
Jakob Benzelius 1744–1747
Henrik Benzelius 1747–1758
Samuel Troilius 1758–1764
Magnus Beronius 1764–1775
Karl Fredrik Mennander 1775–1786
Uno von Troil 1786–1803
Jacob Axelsson Lindblom 1805–1819
Carl von Rosenstein 1819–1836
Johan Olof Wallin 1837–1839
Carl Fredrik af Wingård 1839–1851
Hans Olof Holmström 1852–1855
Henrik Reuterdahl 1856–1870
Anton Niklas Sundberg 1870–1900
Johan August Ekman 1900–1913
Nathan Söderblom 1914–1931
Erling Eidem 1931–1950
Yngve Brilioth 1950–1958
Gunnar Hultgren 1958–1967
Ruben Josefson 1967–1972
Olof Sundby 1972–1983
Bertil Werkström 1983–1993
Gunnar Weman 1993–1997
K. G. Hammar 1997–2006
Anders Wejryd 2006–2014
Antje Jackelén 2014–2022
Martin Modéus 2022–
Lyö tahtia

| Lyö tahtia Siiri Nordin |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2007–2008
 Julkaistu: 12. maaliskuuta 2008
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Jussi Jaakonaho
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 37.07
 Levy-yhtiö: EMI
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 15.
Siiri Nordinin muut julkaisut
| Me Too 2006 | Lyö tahtia 2008 | Paremmin kuin kukaan 2011 |
Singlet albumilta Lyö tahtia
 ”Viimeinen palanen” Julkaistu: marraskuu 2007  ”Sano vain” Julkaistu: 2008  ”Mukula” Julkaistu: 2008
Lyö tahtia on Siiri Nordinin ensimmäinen suomenkielinen sooloalbumi. Se julkaistiin 12. maaliskuuta 2008. Ennen kokonaista albumia julkaistiin singlet Viimeinen palanen ja Sano vain, joista varsinkin ensimmäinen sai paljon radiosoittoa.
Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 15.
Kappaleet

Mukula – 3.48 (säv. Siiri Nordin, san. Nordin, sov. Alexandra Babitzin)
Pieni kuolema – 3.31 (säv. Siiri Nordin, san. Vilja Roihu, sov. Babitzin)
Kaadun katuun – 3.33 (säv. Babitzin, san. Babitzin, Roihu Nordin)
Sano vain – 4.22 (säv. Siiri Nordin, san. Roihu)
Tulisuu – 4.17 (säv. Pekka Kuusisto, san. Roihu, sov. Kuusisto)
Viimeinen palanen – 3.44 (säv. Siiri Nordin, san. Roihu, sov. Babitzin)
Kaikenlaista – 3.28 (säv. Siiri Nordin, san. Nordin, sov. Roihu)
Juovuskissa – 3.48 (säv. Siiri Nordin, san. Roihu)
Tiikerikissat – 3.23 (säv. Siiri Nordin, san. Nordin, sov. Babitzin)
Pelkkää sattumaa – 3.13 (säv. Siiri Nordin, san. Roihu)
Arvostelut

Nyt.fi:
Soundi:
Läntinen kehitysalue

| Läntinen kehitysalue पश्चिमाञ्चल विकास क्षेत्र |
| --- | --- |
 Läntisen kehitysalueen sijainti Nepalissa.
 Koordinaatit: 28.264°N, 83.972°E 
Valtio:     Nepal
Nepalin vyöhykkeet:  Dhawalagiri, Gandaki ja Lumbini
Nepalin piirikunnat:  16 piirikuntaa
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Pokhara
Pinta-ala:  29 398 km²
Väkiluku (2011):  4 926 765
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  NP-3
Nepalin 5 kehitysaluetta, 14 vyöhykettä ja 75 piirikuntaa (englanniksi)
Läntinen kehitysalue (nepaliksi पश्चिमाञ्चल विकास क्षेत्र, Pashchimanchal) on yksi Nepalin viidestä kehitysalueesta. Se rajautuu pohjoisessa Kiinan Tiibetin autonomiseen alueeseen. Idässä naapurina on Nepalin Keskinen kehitysalue, etelässä Intian Biharin ja Uttar Pradeshin osavaltiot ja lännessä Nepalin Keskilännen kehitysalue.
Läntisen kehitysalueen pinta-ala on 29 398 neliökilometriä ja väkiluku 4,93 miljoonaa ihmistä (2011). Alueen hallinnollinen keskus on Pokhara.
Alueen osat

Kehitysalue jakautuu paikallishallintoa varten 16 piirikuntaan, jotka voidaan luonnonolojensa perusteella ryhmitellä kolmeen ekologiseen vyöhykkeeseen (etelästä pohjoiseen):
Läntinen Terai eli Läntinen alankovyöhyke,
Läntinen kumpuvyöhyke ja
Läntinen vuoristovyöhyke.
Aluehallintoa varten Läntisen kehitysalueen piirikunnat voidaan ryhmitellä kolmeen vyöhykkeeseen:
Dhawalagiri,
Gandaki ja
Lumbini.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Läntinen kehitysalue Wikimedia Commonsissa
Index of Geographical Names of Nepal: Western Development Region - Volume III (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (ngiip.gov.np)
Läntinen arkeologinen alue

| Läntinen arkeologinen alue> Δυτική αρχαιολογική ζώνη |
| --- | --- |
 Läntistä arkeologista aluetta.
Sijainti
 Läntinen arkeologinen alue
Koordinaatit:  36°53′28″N, 27°17′5″E
Valtio:   Kreikka
Paikkakunta:  Kosin kaupunki, Kos, Etelä-Egean saaret
Kulttuuri:  antiikki
Aiheesta muualla
  Läntinen arkeologinen alue Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Läntinen arkeologinen alue (kreik. Δυτική αρχαιολογική ζώνη, Dytikí archaiologikí zóni) on antiikin aikaisen Kosin kaupungin läntisen osan löydöksiä käsittävä arkeologinen alue Kosin saarella Kreikassa. Se sijaitsee nimensä mukaisesti myös nykyisen Kosin kaupungin keskustan länsilaidalla.
Alueen rakennukset ovat pääosin hellenistiseltä ja roomalaiselta ajalta ja ne tuhoutuivat tai kärsivät suuria vaurioita maanjäristyksessä vuonna 469. Alueen pohjoispuolella sijaitsee Kosin stadionin arkeologinen kohde, eteläpuolella Roomalaisen odeionin ja Roomalaisen talon kohteet. Alueen esinelöydöt ovat Kosin arkeologisessa museossa.