stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
JVG:n diskografia
Musiikkivideot

| --- | --- |
 Koutsi soittaa (2009)  Koutsi hoitaa (2010)  Holidai (mukana Juno, 2010)  Epoo (mukana Heikki Kuula, 2010)  Nelisilmä (mukana Heikki Kuula, 2011)  Häissä (mukana Märkä-Simo, 2011)  Edustusvaimo (2011)  Mitä sä siit tiiät (Heeeyyy) (mukana Ruudolf & Karri Koira, 2011)  Faija (mukana Nopsajalka, 2011)  Ei sul riitä (2012)  Karjala takaisin (mukana Freeman, 2012)  Töttöröö (mukana Ruudolf & Karri Koira, 2012)  Kran Turismo (mukana Raappana, 2012)  Viiksimies (JVG & Juno, 2012)  Voitolla yöhön (2013)  Huominen on huomenna (mukana Anna Abreu, 2014)  Mist sä tuut? (mukana Gracias, Paperi T, Juno, Stepa, Särre, Gasellit & Kube, 2014)  Kran Turismo (Remix) (2014)  Fäijönii (mukana MG, 2014)  Etenee (mukana Pete Parkkonen, 2014)  Sara Chafak (Remix) (mukana MG, Tippa-T & Sara Chafak, 2014)  Mauton jasso (2015)  Tuulisii (mukana Pete Parkkonen, 2015)  247365 (2015) :  Tarkenee (2015)  Takajeejee (mukana Eveliina, 2015)  Paluu tulevaisuuteen (2016)  Revolveri (mukana Elias Gould & MGI, 2016)  Mist sä tuut Part 2 (2016)  Matti & Teppo (2017)  Hombre (mukana Vesala, 2017)  Kruunu tikittää (mukana TIPPA), 2017)  Popkorni (2018)  Ikuinen vappu (2019)  Frisbee (2019)  Ehdottomasti ehkä (2019)  Spagettipyssyt (2019)  Pintakaasulla (2019)  Liike on lääke (2021)  Vamos (2022)  Syssymmäl (2022)  Amatimies (2022)  Verkkareis (mukana Ege Zulu ja Costi, 2022)  Lokakuu (mukana Bizi, 2022)  Laiffii (2022)  Rallikansa (2024)  Tili tuli, tili meni (2025) 
VilleGalle
Hiki (Gasellit mukana VilleGalle, 2012)
Tytöt (PMMP mukana VilleGalle, 2012)
Levikset repee (Sini Sabotage mukana VilleGalle, 2013)
Älä koske mun bisneksii (Mäk Gälis mukana DJ Susinaama, 2013)
MGVG (Mikael Gabriel & VilleGalle, 2013)
#ETLT (Mikael Gabriel & VilleGalle, 2013)
Hyi (Remix) (Adi L Hasla mukana Aito Mäkki, VilleGalle, Tippa-T, Kube, Ruma & Nick-E Maggz, 2014)
Flexaa (Cheek mukana Sanni & VilleGalle, 2014)
Keinutaan (Antti Tuisku mukana VilleGalle, 2015)
Ylös (Remix) (Reino Nordin mukana Kube, VilleGalle & Tippa-T, 2015)
Lähtisitkö (VilleGalle mukana Sanni, 2015)
Tönap (Kube mukana Adi L Hasla, VilleGalle, Ruma, Mäkki & Tippa-T, 2015)
Lei Remix (KANI mukana Reino Nordin, Kube, VilleGalle & Stig Dogg, 2016)
BULIFLEIM (PastoriPike mukana VilleGalle, 2016)
Tim Duncan (Röge mukana VilleGalle, 2024)
Lada

| Lada |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Merkin kotimaa:   Venäjä
Valmistaja:  OAO AvtoVAZ
Merkin omistaja:  Alliance Rostec Auto B.V.
Konserni:  Renault–Nissan -allianssi
Valmistusvuodet:  1970–
Lada on venäläisen ajoneuvovalmistaja AvtoVAZ:in automerkki. Ladan päätuotantolaitos sijaitsee Toljatin kaupungissa, Samaran alueella. Nimi "Lada" on vientimarkkinoita varten annettu nimi, kotimarkkinoillaan auton merkkinä on VAZ. Mallin valmistus aloitettiin huhtikuussa 1970. Suomeen tuonti alkoi 1971.
Lada nousi suosituksi merkiksi etenkin entisen itäblokin maissa, mutta merkkiä vietiin myös lähes kaikkiin läntisiin maihin, USA:ta lukuun ottamatta, sekä useisiin kehitysmaihin.
Alkuperäistä Ladaa valmistettiin sekä sedan- että farmariversiona, ja sen valmistuksen päättyessä vuoden 2012 puolivälissä se on yli 20 miljoonalla myydyllä yksilöllään eräs maailman pitkäikäisimpiä malleja, joka ei elinkaarensa aikana kokenut mainittavia muutoksialähde?.
Ladan tunnuksessa on tyyliteltynä matalasyväyksinen jokilaiva, joka on venäjänkieliseltä nimitykseltään lodja tai ladja, kirjoitettuna ладья (suom. lotja). Slaavilaisessa mytologiassa Lada on nuoruuden, rakkauden, kauneuden ja harmonian jumalatar.
Nimi Žiguli (Жигули) tarkoittaa Volgan jokilaivaa. Lisäksi Samaran alueella, Volgan mutkassa, sijaitsee Žiguli-vuoristo.
AvtoVaz

Lisenssillä valmistettavia malleja kootaan Syrganissa ja Iževskissä Venäjällä, H’ersonissa, Krementšukissa, Lutskissa, Zaporižžjassa Ukrainassa, Quitossa Ecuadorissa, Kairossa Egyptissä ja Montevideossa Uruguayssa. Pieniä OKA-nimisiä (VAZ-1111) -malleja kootaan Serpuhovissa ja Naberežnyje Tšelnyssa.
AvtoVaz sai alkunsa Neuvostoliiton ministerineuvoston puheenjohtaja Aleksei Kosyginin esittämässä 1966–1970 viisivuotissuunnitelmaa koskevassa alustuksessa Neuvostoliiton kommunistisen puolueen 23. edustajainkokousta varten 5. huhtikuuta 1966. Puheessa todettiin, että Neuvostoliitto tarvitsee uuden autotehtaan. Yhteistyösopimus italialaisen Fiatin kanssa allekirjoitettiin 4. toukokuuta 1966. Asiasta tiedotettiin joukkotiedotusvälineissä Neuvostoliitossa 30. kesäkuuta 1966. 25. elokuuta 1966 aloitettiin uuden tehtaan perustan kaivutyöt.
VAZ-2101 -auton nimestä järjestettiin yleis(neuvosto)liittolainen kilpailu, johon tuli noin 30 000 ehdotusta uuden auton nimeksi. Voittaneeksi tulee nimi Žiguli (Жигули). Valtionkomitean toisessa vaiheessa noin sadasta käsittelemästä nimestä valittiin kahdeksan jatkokäsittelyä varten. Tässä vaiheessa suunnittelija A. M. Žjornyi ehdotti Žigulia yhdeksänneksi, mikä hyväksyttiin. Vientimarkkinoita varten auton nimeksi tuli Lada.
Teknisesti VAZ-2101 perustui vuoden 1966 Fiat 124:een. Keskikokoisten Žigulien lisäksi Ladalla on myös maastoautomalli Lada Niva ja pienikokoinen auto Oka, jonka uusin malli VAZ-1111 tunnetaan Malyškana (Pienokaisena).
Vuonna 1993 TTS teki sopimuksen AvtoVAZin kanssa. Vuonna 1995 ensimmäinen täysimittainen LADA Car center avattiin Naberezhnye Chelnyn kaupunkiin ja aloitti suorat toimitukset autotehtaalta. Vuonna 1995 avattiin toimisto Kazaniin. Vuoteen 1997 asti autoilla ajettiin Naberežnye Chelnysta. Jälkikuljetukset rautateitse
Mallit > Tuotannossa vuonna 2018 olevat mallit

Lada 4x4 (Лада 4x4)
Lada Granta (Лада Гранта)
Lada Kalina 2 (Лада Калина 2)
Lada Largus (Лада Ларгус)
Lada Priora (Лада Приора)
Lada Vesta (Лада Веста)
Lada XRAY (LADA XRAY)
4x4
Granta
Kalina 2
Largus
Priora
Vesta
XRAY
Mallit > Entiset mallit

Lada 110 -sarja (110, 111, 112)
Lada 115
Lada 1200 (2101, 2102, 21013, 21051)
Lada 1300 (2104, 21011, 21033, 21072)
Lada 1500 (2103, 21023, 21043, 21053, 21061)
Lada 1600 (2106, 21074)
Lada 1700 (21044-40, 21073-40)
Lada 2105
Lada 2107
Lada 2116
Lada Bohse
Lada Forma
Lada Nadežda (2120)
Lada Nova
Lada Reka (2122)
Lada Revolution
Lada Samara
Lada Tarzan (210834)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lada Wikimedia Commonsissa
Lada Suomi, viralliset sivut Suomessa (Arkistoitu – Internet Archive)
Yle Elävä arkisto: Lada on idän ihme
Ladan viralliset sivut (venäjäksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
Ladakerho on suomalaisten Lada-harrastajien kohtaamispaikka
Team LADA VAZ HERE (Arkistoitu – Internet Archive) Muutaman Lada-harrastajan kattavia kertomuksia Ladojen kunnostusprojekteista
Lada-uutiset ja -malliesittelyt Tuulilasissa (Arkistoitu – Internet Archive)
AVTOVAZ History -video
Lada (Avtovaz) Story -video
Lada Samara 1.5i viisiovisena (VAZ-2109).
Lada 110.
Lada Niva (VAZ-2121).
Lada 1200L:n moottorin käynnistys.
Arvosana

Arvosanoja lukuvuositodistuksessa.
Arvosana on koulutuksessa käytettävä arvio kokeen, kurssin, oppiaineen opiskelun, päättötyön, opinnäytteen tai tutkielman onnistumisesta. Arvosanoja voidaan antaa numeroin, kirjaimin tai erityisin sanoin, joilla on merkityksensä. Arvosanan antaa tyypillisesti auktoriteetin roolissa oleva opettaja luettuaan palautetun vastauksen tai työn. Arvosana merkitään oppilaan koepaperiin tai syötetään kurssien arvosanoja sisältävään tietojärjestelmään. Arvosanat saattavat näkyä jälkikäteen tutkintotodistuksessa tai opintosuoritusotteessa. Numeroin annetuista arvosanoista voidaan laskea keskiarvo.
Arvosanat Suomessa > Peruskoulu ja lukio

Suomen peruskouluissa ja lukioissa kokeiden arvosanat ovat jotakuinkin samat, mutta ne voivat olla myös kokonaislukujen väliltä. Esimerkiksi arvosanojen 8 ja 9 välille sijoittuvat kokeissa arvosanat 8+ (8,25), 8½ (8,50) ja 9– (8,75). Todistukseen oppilas voi kuitenkin saada vain kokonaisia numeroita arvosanoiksi.lähde?
Arvosanat Suomessa > Ammattioppilaitos

| Vuoden 2018 syksystä >  5 . 4 . 3 . 2 . 1  | Vuoden 2018 syksystä >  kiitettävä . hyvä . hyvä . tyydyttävä . tyydyttävä  |  | Vuoden 2009 syksystä >  3 .2.2.1.1 | Vuoden 2009 syksystä >  kiitettävä. hyvä . hyvä . tyydyttävä . tyydyttävä  | Aiempi asteikko>  5 . 4 . 3 . 2 . 1  | Aiempi asteikko>  kiitettävä . hyvä . hyvä . tyydyttävä . tyydyttävä  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

|  0  |  hylätty  |  |  0  |  hylätty  |  0  |  hylätty  |

Yllä mainittujen lisäksi joistakin aineista tai tutkinnon osista ei ammattikouluissa anneta lainkaan arvosanaa. Aineet, joista ei anneta arvosanaa merkitään suoritetuksi (S) ja vapaasti valittavat tutkinnon osat hyväksytyksi (H).lähde?
Arvosanat Suomessa > Korkeakoulut (yliopistot ja ammattikorkeakoulut)

Aiemmin Suomen yliopistoissa oli yleisesti käytössä asteikko 0—3, jossa
| Numero | Kuvaus | Kuvaus | Vanha latinankielinen arvosana |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 |  erinomaiset tiedot  |  erinomainen  | vastasi arvosanaa laudatur |
| 2 |  hyvät tiedot  |  hyvä  | vastasi arvosanaa cum laude approbatur |
| 1 |  tyydyttävät tiedot  |  tyydyttävä  | vastasi arvosanaa approbatur |
| 0 |  hylätty  |  | vastasi arvosanaa improbatur |
Arvosanat Suomessa > Suomalainen ylioppilastutkinto > Vuodesta 1996 alkaen

| Arvosana | Lyh>  | P>   | Selitys | Suomennos | Osuus % | Huomautus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| laudatur | L | 7 | erinomainen | ”(häntä) kiitetään” tai  ”(häntä) ylistetään” | 5 % | Ennen eximia cum laude approbatur -arvosanan käyttöönottoa laudatur-arvosanasta sai kuusi pistettä (puoltoääntä) |
| eximia cum laude approbatur | E | 6 | kiitettävä | ”(hänet) erinomaisten kiitosten kera hyväksytään” | 15 % | Otettu ylioppilastutkinnon arvosanana käyttöön vuonna 1996. |
| magna cum laude approbatur | M | 5 | hyvä | ”(hänet) suurten kiitosten kera hyväksytään” | 20 % | Otettu ylioppilastutkinnon arvosanana käyttöön vuonna 1970. |
| cum laude approbatur | C | 4 | tyydyttävä | ”(hänet) kiitosten kera hyväksytään” | 24 % | Yleisin arvosana. Ylioppilaskokeista annettujen arvosanojen mediaani. |
| lubenter approbatur | B | 3 | kohtalainen | ”(hänet) mielihyvin hyväksytään” | 20 % | Otettu ylioppilastutkinnon arvosanana käyttöön vuonna 1970. |
| approbatur | A | 2 | välttävä | ”(hänet) hyväksytään” | 11 % | alin hyväksytty arvosana |
| improbatur | I | 0 | hylätty | ”(hänet) hylätään” | 5 % | Jaetaan neljään ryhmään  (i+ / i / i– / i=) |
Arvosanat Suomessa > Suomalainen ylioppilastutkinto > Vuosina 1970–1995

Vuosina 1970–1995 käytössä oli kuusiportainen asteikko, jossa toiseksi korkeimpana arvosanana laudatur-arvosanan jälkeen oli magna cum laude approbatur. Tällöin laudatur-arvosanasta sai kuusi pistettä (puoltoääntä), kun taas vuodesta 1996 alkaen laudatur antaa seitsemän pistettä. Vuonna 1996 entinen arvosana laudatur jaettiin kahdeksi eri arvosanaksi.
| Arvosana | Lyh>  | Puoltoääniä | Huomautus |
| --- | --- | --- | --- |
| laudatur | L | 6 | Vertautuu nykyiseen arvosanaan eximia cum laude approbatur. |
| magna cum laude approbatur  | M | 5 | Otettu ylioppilastutkinnon arvosanana käyttöön vuonna 1970. |
| cum laude approbatur | C | 4 |  |
| lubenter approbatur | B | 3 | Otettu ylioppilastutkinnon arvosanana käyttöön vuonna 1970. |
| approbatur | A | 2 | alin hyväksytty arvosana |
| improbatur | I | 0 | hylätty arvosana |
Arvosanat Suomessa > Suomalainen ylioppilastutkinto > Ennen vuotta 1970

Ennen vuotta 1970 ylioppilaskokeista ja ylioppilastutkinnosta annettiin vain arvosanat laudatur, cum laude approbatur ja approbatur sekä improbatur.
| Arvosana | Äänet | Vanha yliopistollinen suomennos | Huomautus |
| --- | --- | --- | --- |
| laudatur | 3 | kiitettävät (tiedot) |  |
| cum laude approbatur | 2 | kiittämällä hyväksytyt (tiedot)  | ennen myös muodossa approbatur cum laude  |
| approbatur | 1 | hyväksytyt (tiedot) | alin hyväksytty arvosana |
| improbatur |  | hylätty |  |
Arvosanat Suomessa > Yliopistossa laadittujen tutkielmien arvostelu > Maisterintutkinnon tutkielma eli pro gradu -tutkielma

| Arvolause | Lyh>  | Suomennos | Osuus* | Tutkielman taso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| laudatur | l. | ’(häntä) kiitetään’ tai  ’(häntä) ylistetään’ | 1 % | Valmis tieteellinen työ. Poikkeuksellisen laadukas ja kypsä. |
| eximia cum laude approbatur | ecl | ’(hänet) erinomaisten kiitosten kera hyväksytään’ | 3 % | Aito tieteellinen tutkielma, joka on laadittu suhteellisen vaativasta aiheesta. |
| magna cum laude approbatur | mcl | ’(hänet) suurten kiitosten kera hyväksytään’ | 23 % | Keskimääräista parempi, syvempi tai laajempi tutkielma. |
| cum laude approbatur | cl | ’(hänet) kiitosten kera hyväksytään’ | 33 % | Normaali opinnäytetyö. Pro gradu -työn tavoitetaso. |
| non sine laude approbatur | nsl | ’(hänet) ei ilman kiitosta hyväksytään’ | 24 % | Työ on kunniallinen opinnäyte, mutta tieteellinen lähestymistapa on pinnallinen tai työ on muuten sisällöltään puutteellinen. |
| lubenter approbatur | lub | ’(hänet) mielihyvin hyväksytään’ | 13 % | Työ on vaatimaton tai pinnallinen ja siinä on huomattavia puutteita. |
| approbatur | a. | ’(hänet) hyväksytään’ | 3 % | Työ on vaatimaton ja suppea ja voi sisältää huomattavia asia- tai muotovirheitä. |
| improbatur | I | ’(hänet) hylätään’ | — | Ei käytetä pro gradu -tutkielman arvosanana. |
Arvosanat Suomessa > Yliopistossa laadittujen tutkielmien arvostelu > Väitöskirjat ja lisensiaatintyöt

| Arvolause | Lyh>  | Selitys | Suomennos | Muuta | Väitöskirjan taso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| laudatur | l. | (loistava) | ’(häntä) kiitetään’ tai  ’(häntä) ylistetään’ |   | Väitöskirja on kaikilta osiltaan erityisen ansiokas ja kunnianhimoinen. |
| eximia cum laude approbatur | ecl | (kiitettävä) | ’(hänet) erinomaisten kiitosten kera hyväksytään’ |   |  Väitöskirjassa on useita huomattavia ansioita ilman näitä mitätöiviä puutteita.  |
| magna cum laude approbatur | mcl | (hyvä) | ’(hänet) suurten kiitosten kera hyväksytään’ |   |  Väitöskirja on keskimääräistä parempi. Siinä on selkeitä ansioita ilman näitä mitätöiviä puutteita. |
| cum laude approbatur | cl | (tyydyttävä) | ’(hänet) kiitosten kera hyväksytään’ |     |  Väitöskirja on normaalisuoritus. Työn tavoitetaso. |
| non sine laude  approbatur | nsl | (jokseenkin tyydyttävä) | ’(hänet) ei ilman kiitosta hyväksytään’ |   |  Väitöskirjassa on selkeitä puutteita ilman riittävästi kompensoivia erityisansioita. |
| lubenter approbatur | lub | (puutteellinen) | ’(hänet) mielihyvin hyväksytään’ |   | Väitöskirjassa on useita huomattavia puutteita ilman riittävästi kompensoivia erityisansioita. Se voi olla myös liian niukka. |
| approbatur | a. | (heikko) | ’(hänet) hyväksytään’ |   | Väitöskirjassa on vakavia puutteita. Se täyttää kuitenkin tiedekunnan väitöskirjalle asettamat vähimmäisvaatimukset.  |
| improbatur | I | hylätty | ’(hänet) hylätään’ |   | Väitöskirja hylätään. |
Yliopistolliset väitöskirjat arvosteltiin aikaisemmin yllä olevalla kahdeksanportaisella latinankielisellä asteikolla (ylimpänä laudatur, alimpana improbatur). Jos väitöskirjassa ei ole erityisiä ansioita eikä selkeitä puutteita ja se täyttää väitöskirjalta vaadittavat kriteerit, sille annetaan tyypillisesti mainesana (arvosana) cum laude approbatur. Selkeät puutteet alentavat arvosanaa ja ansiot nostavat sitä. Erityiset ansiot voivat myös kompensoida selkeitä puutteita, jolloin tällaiset ansiot nostavat puutteellisen väitöskirjan arvosanaa.lähde?
Lisensiaatintyöt arvostellaan soveltuvin osin myös yllä olevalla kahdeksanportaisella asteikolla kuin väitöskirjat.lähde?
Helsingin yliopiston väitöskirjat arvioidaan nykyisin asteikolla hylätty, hyväksytty, kiittäen hyväksytty. Tampereen yliopisto käyttää arvioinnissa asteikkoa: hyväksytty, hyvä ja erinomainen.
Arvosanat Suomessa > Latinankieliset arvosanat Suomessa > Laudatur

Laudatur on ylioppilaskokeen korkein arvosana. Se on latinaa ja tarkoittaa ylistetään. Se tulee latinan kielen sanasta laus ('kunnia, ylistys'). Ylioppilaskokeessa arvosanan laudatur saa noin 5 % kunkin kokeen osallistujista. Vuonna 1996 ylioppilastutkinnon laudatur jaettiin kahteen osaan kilpailun korkeimmista arvosanoista koventuessa. Entisiä laudaturin alimpia arvosanoja alettiin merkitä e:llä (eximia cum laude approbatur). Ennen kyseistä vaihdosvuotta laudaturin sai siis huomattavasti helpommin.
Suomalaisessa kouluarvostelussa (4–10) laudatur vastaa arvosanaa 10. Ennen arvosanan eximia cum laude approbatur käyttöönottoa vuonna 1996 laudatur vastasi arvosanoja 9 ja 10.
Laudatur on pro gradu -tutkielman, lisensiaatintutkielman ja väitöskirjan korkein arvosana. Pro gradu -tutkielmasta annetaan vain hyvin harvoin tämä korkein arvosana. Tutkielman tulee tällöin olla tieteellisesti poikkeuksellisen ansiokas eikä siinä saa olla puutteita. Perinteisesti laudatur-arvosanalla hyväksyttyä pro gradua voitiinkin pitää valmiina lisensiaatintutkielmana.
Laudatur oli aiemmin myös korkein oppiaineessa suoritettava oppimäärä yliopistossa. Nykyisin laudatur-opintoja vastaavat oppiaineen syventävät opinnot. Alemmat oppimäärät olivat approbatur ja cum laude approbatur.
Arvosanat Suomessa > Latinankieliset arvosanat Suomessa > Eximia cum laude approbatur

Eximia cum laude approbatur on ylioppilaskokeen toiseksi korkein arvosana. 
Ylioppilaskokeessa se on otettu käyttöön vasta vuonna 1996 vastaamaan alimpia laudaturin arvosanoja. Arvosanan eximia saa noin 15 % kunkin kokeen osallistujista.
Suomalaisessa kouluarvostelussa (4–10) eximia cum laude approbatur vastaa lähinnä arvosanaa 9.
Eximia cum laude approbatur on pro gradu -tutkielman, lisensiaatintyön ja väitöskirjan toiseksi korkein arvosana. Tällaisen arvosanan saadakseen tutkielmassa tulee olla huomattavia tieteellisiä ansioita ja siinä ei saa olla puutteita. Arvosana on jokseenkin harvinainen, ja sen saa tyypillisesti vain noin 5 % pro gradu -tutkielmista.
Arvosanat Suomessa > Latinankieliset arvosanat Suomessa > Magna cum laude approbatur

Magna cum laude approbatur on ylioppilaskokeen kolmanneksi korkein arvosana. Ylioppilaskokeessa arvosanan M saa noin 20 % kunkin kokeen osallistujista. Alun perin sitä ei käytetty, vaan mahdollisia olivat vain arvosanat improbatur, approbatur, cum laude approbatur ja laudatur. Arvosana magna cum laude approbatur samoin kuin lubenter approbatur lisättiin ylioppilastutkinnon arvosteluasteikkoon vuonna 1970.
Suomalaisessa kouluarvostelussa (4–10) magna cum laude approbatur vastaa lähinnä arvosanaa 8.
Magna cum laude approbatur on pro gradu -tutkielman, lisensiaatintyön ja väitöskirjan kolmanneksi korkein arvosana. Se merkitsee, että tutkielma on keskimääräistä parempi, syvempi tai laajempi, mutta se ei ole tieteellisesti erityisen ansiokas.
Arvosanat Suomessa > Latinankieliset arvosanat Suomessa > Cum laude approbatur

Cum laude approbatur on ylioppilaskokeen neljänneksi korkein arvosana. Ylioppilaskokeessa sen saa noin 24 % kunkin kokeen osallistujista eli prosentuaalisesti se on ylioppilaskokeen yleisin arvosana.
Suomalaisessa kouluarvostelussa (4–10) cum laude approbatur vastaa lähinnä arvosanaa 7. Ennen arvosanan magna cum laude approbatur käyttöönottoa vuonna 1970 se vastasi arvosanoja 7 ja 8.
Cum laude approbatur on pro gradu -tutkielmien, lisensiaatintöiden ja väitöskirjojen mediaaniarvosana. Se on tyypillisesti sellaisen pro gradu -tutkielman arvosana, joka täyttää opinnäytetyöltä vaadittavat kriteerit ja jossa ei ole selkeitä puutteita mutta ei myöskään erityisiä ansioita. Tämä on tutkielman tavoitetaso.
Cum laude approbatur oli ennen myös keskimmäinen jossakin oppiaineessa suoritettava oppimäärä yliopistossa. Nykyisin näitä opintoja kutsutaan yleisesti aineopinnoiksi. Sitä alempi oppimäärä oli approbatur ja korkeampi oppimäärä laudatur. Puhekielessä cum laude approbatur -opinnot kulkivat nimellä cumu.
Arvosanat Suomessa > Latinankieliset arvosanat Suomessa > Non sine laude approbatur

Non sine laude approbatur ("ei ilman kiitosta hyväksytään") -arvosanaa ei käytetä ylioppilaskokeissa lainkaan. Se on käytössä vain yliopistoissa.
Suomalaisessa kouluarvostelussa (4–10) arvosanaa non sine laude approbatur vastaavaa kategoriaa ei tunneta, mutta se asettuisi suunnilleen arvosanojen 6 ja 7 väliin.
Non sine laude approbatur on yliopistollinen arvosana pro gradu -tutkielmien, lisensiaatintutkielmien ja väitöskirjojen arvostelussa. Se tarkoittaa, että työ ei kaikilta osin vastaa tavoitetasoa ja on keskimääräistä heikompi. Tämä arvosana sijoittuu lubenter approbaturin ja cum laude approbaturin väliin.
Arvosanat Suomessa > Latinankieliset arvosanat Suomessa > Lubenter approbatur

Lubenter approbatur on ylioppilastutkinnon toiseksi alin hyväksytty arvosana. Alun perin sitä ei käytetty ylioppilaskokeessa, vaan mahdollisia olivat vain arvosanat improbatur, approbatur, cum laude approbatur ja laudatur. Arvosana lubenter approbatur samoin kuin magna cum laude approbatur lisättiin ylioppilastutkinnon arvosteluasteikkoon vuonna 1970.
Suomalaisessa kouluarvostelussa (4–10) lubenter approbatur vastaa lähinnä arvosanaa 6.
Lubenter approbatur on toiseksi alin yliopistollinen arvosana. Se annetaan tutkielmille, joissa on huomattavia puutteita ja jotka ovat vaatimattomia tai tieteellisesti pinnallisia.
Arvosanat Suomessa > Latinankieliset arvosanat Suomessa > Approbatur

Approbatur on ylioppilaskokeen alin hyväksytty arvosana.
Suomalaisessa kouluarvostelussa (4–10) approbatur vastaa lähinnä arvosanaa 5. Ennen arvosanan lubenter approbatur käyttöönottoa vuonna 1970 se vastasi arvosanoja 5 ja 6.
Approbatur on pro gradu -tutkielmien, lisensiaatintöiden ja väitöskirjojen alin hyväksytty arvosana.
Approbatur oli ennen myös alin oppiaineessa suoritettava oppimäärä yliopistossa. Nykyisin approbatur-arvosanaa vastaavat perusopinnot. Korkeammat oppimäärät olivat cum laude approbatur ja laudatur. Approbatur-opintoja kutsuttiin puhekielessä approksi.
Arvosanat Suomessa > Latinankieliset arvosanat Suomessa > Improbatur

Improbatur on lukion ylioppilaskokeessa hylätty eli alhaisin arvosana. Mikäli abiturientti saa arvosanan improbatur pakolliseksi määrätystä aineesta, hänestä ei tule ylioppilasta, ellei hän pysty tutkintoaikanaan korottamaan arvosanaa tai kompensoimaan sitä muilla suorituksilla.
Improbatur jakautuu myös ryhmiin i+, i, i– ja i= sen mukaan, kuinka lähelle läpipääsyn pisterajaa kokelas on yltänyt. Vaikka abiturientti reputtaisikin kokeensa, arvosana on mahdollista kompensoida hyväksytyksi siinä tapauksessa, että kokelas on muista suorituksistaan kerännyt kylliksi kompensaatiopisteitä.
Suomalaisessa kouluarvostelussa (4–10) improbatur vastaa arvosanaa 4.
Improbatur tarkoittaa yliopistossa hylättyä arvosanaa. Arvosanaa improbatur ei anneta pro gradu -tutkielmille, koska hylätty tutkielma ei ole tutkielma ensinkään eikä kandidaatin tai maisterin oppiarvoa voida myöntää hylätyn pro gradu -tutkielman perusteella.
Eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmä

Eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmän eli ECTS:n mukaiset arvosanat ovat:
| Arvosana | Määritelmä | Osuus suorituksista |
| --- | --- | --- |
| A | Erinomainen | 10 % |
| B | Erittäin hyvä | 25 % |
| C | Hyvä | 30 % |
| D | Tyydyttävä | 25 % |
| E | Välttävä | 10 % |
| FX | Hylätty; vaatii lisää työtä | – |
| F | Hylätty; vaatii paljon lisää työtä | – |
Arvosanat muualla > Norja ja Ruotsi

Ruotsin peruskouluissa ja toisen asteen oppilaitoksissa on käytössä asteikko A-F. Toisen asteen oppilaitoksissa ei voi saada arvosanaa F. Jokaista arvosanaa Ruotsissa vastaa jokin lukuarvo niin, että alinta hyväksyttyä arvosanaa (E) vastaa lukuarvo 10 ja jokainen sitä parempi on 2,5 suurempi kuin edeltäjänsä.
| Arvosana | Vastaava lukuarvo | Lisätietoja |
| --- | --- | --- |
| A | 20 |  |
| B | 17,5 |  |
| C | 15 |  |
| D | 12,5 |  |
| E | 10 | Alin hyväksytty arvosana. |
| F | 0 | Ei voi saada toisen asteen oppilaitoksissa. |
Norjassa on käytössä samankaltainen järjestelmä, jossa annetaan arvosanat A-E ja lukuarvot 1-5.
| Arvosana | Vastaava lukuarvo |
| --- | --- |
A: 5
B: 4
C: 3
D: 2
E: 1
Arvosanat muualla > Saksa

Arvosanat Saksassa ovat asteikolla 1–6 niin, että 1 on paras ja 6 huonoin.
| Arvosana | Määritelmä |
| --- | --- |
1-1,5: Erittäin hyvä
1,6-2,5: Hyvä
2,6-3,5: Tyydyttävä
3,6-4,9: Riittävä
5-6: Ei riittävä