stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lauri Lindell

Lauri Lindell (2. syyskuuta 1929 Keuruu – 2. lokakuuta 1987 Hämeenlinna) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Lindellin vanhemmat olivat Karl (Kaarlo) Lindell ja Selma Lydia Koskinen ja puoliso Maire Annikki Tikkinen. Lindell kävi kansakoulun ja kauppakoulun Tampereen kauppaoppilaitoksessa. Hän oli Otra Oy:n varastoapulainen ja myyjä Tampereella 1944–1949, Oy Suomen Michelin Ab:n teknillinen tarkastaja 1949–1955 ja Kumipalvelu Lindell & Kumpp:n, vuodesta 1960 Auto - Kumipalvelu Lindell & Kumpp, vuodesta 1969 Auto-Kumipalvelu Lindell & Kumpp. Ky, vuodesta 1970 Auto-Kumipalvelu Oy ja vuodesta 1980 AKP-Autokumipalvelu Oy, perustaja, vastuunalainen yhtiömies ja johtaja vuodesta 1955 ja yrityksen toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1970. Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsen Lindell oli 1973–1977 ja kaupunginhallituksen jäsen 1976–1977. Hänellä oli myös lukuisia muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Lindell oli reservin alikersantti (1977). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1980 ja Autoalan Keskusliiton kultaisen ansiomerkin 1973. Valtakunnallinen yrittäjäpalkinto myönnettiin Lindellin Auto-Kumipalvelu Oy:lle 1978.
Yleisurheilun Aasian-mestaruuskilpailut 2013

Vuoden 2013 yleisurheilun Aasian-mestaruuskilpailut käytiin 3. heinäkuuta – 7. heinäkuuta Punessa, Intiassa.
Mitalistit > Miehet

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m (-0,3) |  Su Bingtian | 10,17 |  Samuel Francis | 10,27 |  Barakat Al-Harthi | 10,30 |
| 200 m (+0,7) |  Xie Zhenye | 20,87 |  Fahhad Mohammed Al Subaie | 20,92 |  Kei Takase | 20,92 |
| 400 m |  Yousef Ahmed Masrahi | 45,08 |  Ali Khamis | 45,65 |  Yuzo Kanemaru | 45,95 |
| 800 m |  Musaeb Abdulrahman Balla | 1.46,92 |  Abdulaziz Ladan Mohammed | 1.47,01 |  Belal Mansoor Ali | 1.48,56 |
| 1 500 m |  Emad Noor | 3.39,51 |  Mohamad Al-Garni | 3.40,75 |  Belal Mansoor Ali | 3.40,96 |
| 5 000 m |  Dejene Regassa | 13.53,25 |  Alemu Bekele | 13.57,23 |  Emad Noor | 14.05,88 |
| 10 000 m |  Alemu Bekele | 28.47,26 |  Bilisuma Shugi | 28.58,67 |  Ratiram Saini | 29.35,42 |
| 3 000 m esteet |  Tareq Mubarak Taher | 8.34,77 |  Dejene Regassa | 8.37,40 |  Tsuyoshi Takeda | 8.48,48 |
| 110 m aidat (+0,1) |  Jiang Fan | 13,61 |  Abdulaziz Al Mandeel | 13,78 |  Wataru Yazawa | 13,88 |
| 400 m aidat |  Yasuhiro Fueki | 49,86 |  Cheng Wen | 50,07 |  Satinder Singh | 50,35 |
| Korkeushyppy |  Bi Xiaoliang | 221 |  Jithin Thomas  Keyvan Ghanbarzadeh | 221 |  |  |
| Seiväshyppy |  Xue Changrui | 560 |  Lu Yao | 520 |  Jin Min-Sub | 520 |
| Pituushyppy |  Wang Jianan | 795 (+1,4) |  Prem Kumar Kumaravel | 792 (+0,0) |  Tang Gongchen | 789 (+2,1) |
| Kolmiloikka |  Cao Shuo | 16,77 (+0,1) |  Renjith Maheśwary | 16,76 (+2,1) |  Arpinder Singh | 16,58 (+1,2) |
| Kuulantyöntö |  Sultan Abdulmajeed Alhabashi | 19,68 |  Chang Ming-huang | 19,61 |  Om Prakash Karhana | 19,45 |
| Kiekonheitto |  Vikas Gowda | 64,90 |  Mohammad Samimi | 61,93 |  Ahmed Mohamed Dheeb | 60,82 |
| Moukarinheitto |  Dilšod Nazarov | 78,32 |  Ali Al-Zinkawi | 74,70 |  Qi Dakai | 74,19 |
| Keihäänheitto |  Ivan Zaitsev | 79,76 |  Sachith Maduranga | 79,62 |  Samarjit Singh | 75,03 |
| Kymmenottelu |  Dmitri Karpov | 8037 CR |  Akihiko Nakamura | 7620 |  Leonid Andreev | 7383 |
| 4 x 100 m |  Hongkong:   Tang Yik Chun   Lai Chun Ho   Ng Ka Fung   Tsui Chi Ho | 38,94 |  Japani:   Kazuma Oseto   Kei Takase   Sota Kawatsura   Yuichi Kobayashi | 39,11 |  Kiina:   Guo Fan   Xie Zhenye   Su Bingtian   Chen Qiang | 39,04 |
| 4 x 400 m |  Saudi-Arabia:   Mohammed Ali Al-Bishi   Fahhad Mohammed Al Subaie   Mohammed Al-Salhi   Yousef Ahmed Masrahi | 3.02,53 CR |  Japani:   Yusuke Ishitsuka   Yuzo Kanemaru   Kazuya Watanabe   Hideyuki Hirose | 3.04,46 |  Sri Lanka:   Priyashantha Dulan   Dilhan Aloka   Kasun Kalhar Seneviratne   Anjana Gunarathna | 3.04,92 |
Mitalistit > Naiset

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m (-0,3) |  Wei Yongli | 11,29 |  Chisato Fukushima | 11,53 |  Tao Yujia | 11,63 |
| 200 m (-0,6) |  Viktorija Zjabkina | 23,62 |  Asha Roy | 23,71 |  Dutee Chand | 23,82 |
| 400 m |  Zhao Yanmin | 52,49 |  Poovamma Raju Machettira | 53,37 |  Gretta Taslakian | 53,43 |
| 800 m |  Wang Chunyu | 2.02,47 |  Genzeb Shumi | 2.04,16 |  Tintu Luka | 2.04,48 |
| 1 500 m |  Betlhem Desalegn | 4.13,67 |  Mimi Belete | 4.14,04 |  Ayako Jinnouchi | 4.16,73 |
| 5 000 m |  Betlhem Desalegn | 15.12,84 CR |  Shitaye Eshete | 15.22,17 |  Tejitu Daba | 15.38,63 |
| 10 000 m |  Shitaye Eshete | 32.17,29 CR |  Alia Saeed Mohammed | 32.39,39 |  Ayumi Hagiwara | 32.47,44 |
| 3 000 m esteet |  Ruth Jebet | 9.40,84 CR |  Sudha Singh | 9.56,27 |  Pak Kum Hyang | 10.09,80 |
| 100 m aidat (-0,5) |  Ayako Kimura | 13,25 |  Anastassiya Soprunova | 13,44 |  Jayapal Hemasree | 14,01 |
| 400 m aidat |  Satomi Kubokura | 56,82 |  Manami Kira | 57,78 |  Jo Eun-Ju | 58,21 |
| Korkeushyppy |  Nadiya Dusanova | 190 |  Svetlana Radzivil | 188 |  Marina Aitova | 188 |
| Seiväshyppy |  Li Ling | 454 CR |  Ren Mengqian | 440 |  Sukanya Chomchuendee | 415 |
| Pituushyppy |  Sachiko Masumi | 655 (+0,0) |  Anastasiya Juravleva | 636 (-0,1) |  Mayookha Johny | 630 (+0,0) |
| Kolmiloikka |  Anastasiya Juravleva | 14,18 (+1,8) |  Aleksandra Kotlyarova | 13,89 (+0,8) |  Irina Ektova | 13,75 (+1,8) |
| Kuulantyöntö |  Liu Xiangrong | 18,67 |  Leyla Rajabi | 18,18 |  Gao Yang | 17,76 |
| Kiekonheitto |  Su Xinyue | 55,88 |  Jiang Fengjing | 55,70 |  Li Tsai-Yi | 55,32 |
| Moukarinheitto |  Wang Zheng | 72,78 CR |  Liu Tingting | 67,16 |  Masumi Aya | 63,41 |
| Keihäänheitto |  Li Lingwei | 60,65 CR |  Nadeeka Lakmali | 60,16 |  Risa Miyashita | 55,30 |
| Seitsenottelu |  Wassana Winatho | 5818 |  Ekaterina Voronina | 5599 |  Chie Kiriyama | 5451 |
| 4 x 100 m |  Kiina:   Tao Yujia   Li Manyuan   Lin Huijun   Wei Yongli | 44,01 |  Japani:   Saori Kitakaze   Chisato Fukushima   Mayumi Watanabe   Anna Fujimori | 44,38 |  Thaimaa:   Phatsorn Jaksuninkorn   Orranut Klomdee   Tassaporn Wannakit   Jintara Seangdee | 44,44 |
| 4 x 400 m |  Intia:   Nirmala   Tintu Luka   Anu Mariam Jose   Poovamma Raju Machettira | 3.32,26 |  Kiina:   Chen Lin   Cheng Chong   Geng Qingyu   Zhao Yanmin | 3.35,31 |  Japani:   Asami Chiba   Sayaka Aoki   Satomi Kubokura   Manami Kira | 3.35,72 |
Ämyri (yhdistys)

Ämyri ry on Lapualla 1988 perustettu elävän musiikin yhdistys. Yhdistyksen tavoitteena on yhdistää musiikin tuottajat ja kuluttajat sekä järjestää esiintymismahdollisuuksia ja koulutustilaisuuksia lähialueen bändeille ja musiikinharrastajille. Ämyri ry:n perustamispöytäkirjan allekirjoittivat 10.6.1988 Tapani Latva-Teikari, Veli-Matti Karhu ja Mauri Kotala, mutta käytännössä Ämyrin perustivat seuraavat bändit: Allied Forces, Crimson, Fuzzbunnies, Harpyija, Jane, Lost Boys, Paha Tapa, Rolls, Sabotaasi ja Strangers Life.
Ämyri ry järjesti vuoteen 2009 asti musiikkifestivaali Välipuistorockia.
Nykyisin Ämyri järjestää Lapuan kulttuurikeskus Vanhassa Paukussa Vanhan Paukun Festivaalia.
Toiminta

Vuosittain järjestettäviä tapahtumia ovat mm. Raskaan musiikin ilta, Vanhan Paukun Festivaalit sekä Vanhan Paukun Venetsialaiset. Tämän lisäksi Ämyri on pitänyt talvikaudella Ämyriklubia yhteistyössä NightClub Bar Oscarin kanssa keskimäärin 6 viikon välein. Ämyrillä on nykyisin käytössä Vanhan Paukun alueella omat kerhotilat, mistä bändeillä on mahdollista vuokrata soittotiloja itselleen. Lisäksi Ämyri on mukana maakunnallisessa ELMU-yhteistyössä sekä tarjoaa jäsenilleen koulutustoimintaa.
Larry Shaw

Larry Shaw on yhdysvaltalainen elokuva- ja televisio-ohjaaja. Vuodesta 2004 hän on ohjannut ja tuottanut ABC:n televisiosarjaa Täydelliset naiset.
Hänen aiempia ohjaustöitään ovat olleet sarjat 21 Jump Street, Star Trek: The Next Generation, Salaiset kansiot, Parker Lewis Can't Lose ja Lizzie McGuire. Lisäksi Shaw tuotti ja ohjasi sarjaa Stingray 1980-luvulla. Hän oli myös tuottajana sarjassa Hunter, jota esitettiin vuosina 1984–1991selvennä.
Aiheesta muualla

Larry Shaw Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Yrjö Saarenpuu
Kirjallisuutta

Jouko Vahtola : Yrjö Saarenpuu Iistä – Aunuksen sodan nuori uhri. Historian Viesti 1/1996. s. 45–51
Aiheesta muualla

Vahtola, Jouko: Saarenpuu, Yrjö. Kansallisbiografia-verkkojulkaisu. Studia Biographica 4. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1997- (viitattu 7.10.2018)
Eräs ikävä tapaus Aunuksen retkeltä, Aamulehti 03.08.1919, nro 175, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Vieläkin vähän selvitystä Yrjö Saarenpuun ampumisesta (kapteeni Hyppölän yleisönosastokirjoitus) Aamulehti 21.09.1919 nro 217, s. 10, Kansalliskirjaston Digitoidut aineistot
Leijonalippu

Leijonalippu
Leijonalippu on Suomen lipun malli, jota käytettiin itsenäisyyden alkuaikoina. Suomen senaatti asetti 4. joulukuuta 1917 lippukomitean, jonka ehdotus valmistui neljässä päivässä. Senaatti hyväksyi ehdotuksen, jossa esitettiin punakeltaista vaakunalippua eli leijonalippua Suomen valtiolipuksi. Se on punapohjainen ja keskellä on kultainen Suomen vaakunaleijona, jonka panssaroitu käsivarsi ja miekkojen terät ovat hopeanvärisiä, miekkojen kahvat ja panssarikäsivarren kyynär- ja rannesuojat ovat kultaisia; leijona on sijoitettu yhdeksän hopeisen heraldisen ruusun päälle.
Lippu oli ensimmäinen käyttöön otettu itsenäisen Suomen lippu. Koska huomattava osa ensimmäisestä itsenäisyysajan hallinnosta oli ruotsinkielisiä, kansallisväreiksi pyrittiin saamaan punakeltainen; suomenkielisten kannattama väriyhdistelmä oli sinivalkoinen.
Punapohjainen leijonalippu aiheutti toisinaan sekaannusta, koska varsinkin laivojen perässä tai mastossa tuolloin miltei yksinomaan hiilipolttoisten höyrylaivojen savu mustasi sen niin ettei kuviota nähnyt ja punainen pohja aiheutti sen, että lippu sekaantui kokopunaisen bolševikkilipun kanssa. Neuvostoliiton lippu, jossa on tangonpuoleisessa yläkulmassa keltainen sirppi ja vasara -yhdistelmä sekä keltainen tähti, tuli käyttöön vasta vuonna 1922, kun Venäjän sisällissota oli päättynyt ja varsinaista valtionhallintoa väliaikaisen tilalle päästiin kokoamaan. Valkopohjainen Neuvostoliiton sotalippu tuli käyttöön vielä myöhemmin.
Suomen lipuksi päätettiin toukokuussa 1918 ottaa siniristilippu. Leijonaliput poistettiin lopullisesti käytöstä vuonna 1920.
Kuitenkin RKP käytti vuoteen 1966 asti eduskuntavaalijulisteissaan kuvaa, jossa siniristilipun sijasta esiintyi leijonalippu.
V. A. Koskenniemi kirjoitti 1917 lipulle omistetun runon Leijonalippu. Lippu-uudistuksen jälkeen hän kuitenkin laati käyttöön otetulle lipulle uuden runon Siniristilippumme. Leijonalippu mainitaan myös Jääkärimarssin kolmannen säkeistön sanoissa.
Lehmijärvi (Lohjan kylä)

Lehmijärven koulu.
Lehmijärvi on kylä Lohjalla. Siellä toimii Lehmijärven koulu. Lehmijärven eteläosassa on kaksi isoa hiekkakuoppaa, joista toiseen kasvatetaan metsää. Lehmijärvi on myös järvi Lehmijärvellä. Lehmijärven kylän lävitse kulkee Lehmijärventie, joka on noin 10–12 kilometriä pitkä.
Lehmilampi

Lehmilampi voi tarkoittaa seuraavia:
Lehmilampi, lampi Jyväskylssä
Lehmilampi, lampi Keuruulla
Lehmilampi, lampi Mikkelissä lähellä Kolonkylää
Lehmilampi, lampi Multialla
Lehmilampi, lampi Pieksämäellä lähellä Itäkyllää
Lehmilampi, lampi Saarijärvellä lähellä Löytänänrantaa
Lehmilampi, lampi Saarijärvellä lähellä Peltokylää
Lehmilampi, lampi Soinissa
Lehmilampi, lampi Suonenjoella lähellä kirkonkylää
Lehmilampi, lampi Suonenjoellla lähellä Lintuharjua
Lehmilampi, lampi Vesannolla
Lehmilampi, lampi Viitasaarella
Alinen Lehmilampi, lampi Parkanossa
Ylinen Lehmilampi, lampi Ikaalisissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, jolla luetellaan useita samannimisiä järviä.
Yilanin piirikunta

| Yilan 宜蘭縣 |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:   Taiwan
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Yilan
 – Piirikunnanjohtaja:  Lin Zi-miao (KMT)
Pinta-ala:  2 137 km²
Väkiluku (2010):  460 000
Aikavyöhyke:  +8
Yilanin piirikunta (kiin.: 宜蘭縣; pinyin: Yílán xiàn; Pe̍h-ōe-jī: Gî-lân-koān) on Kiinan tasavallan, eli Taiwanin, piirikunta, joka sijoittuu maan koillisosaan. Nimi voidaan litteroida myös muododssa I-lan.
Maantiede ja ilmasto

Pinta-alaltaan Yilan on 2 137 km2. Vuoristoinen maasto eristää Yilanin Pohjois-Taiwanin muista isoista asutuskeskuksista (lähinnä Taipein metropolialueesta).
Piirikunnan on ilmasto on sateinen ja lämmin (Köppen-luokituksella Cfa). Pääkaupungissa Yilanissa mitattuna vuoden keskilämpötila on 21,3 °C ja vuotuisen sateen keskiarvo on 3340 mm. Sateet painottuvat loppukesään ja alkusyksyyn. Keväät ovat sitä vastoin kuivempia.
Yilan on tunnettu kuumista lähteistään, jotka ovat myös suosittu turistikohde.
Historia

Nykyisen Yilanin alueella alun perin asuneet Taiwanin aboriginaalit ovat atayalit ja kavalanit. Piirikunnan nimen uskotaan linkittyneen kavalaneihin, joiden uskotaan käyttäneen nimiä La-A-Lan tai E-A-Lan. Han-kiinalaiset alkoivat saapua Yilaniin Qing-dynastian puolessa välissä, 1800-luvun puolessa välissä. Ensimmäiset eurooppalaiset alueella olivat espanjalaiset ja hollantilaiset 1600-luvulla.
Taiwanin kuuluessa Japanin imperiumiin (1895–1945) Yilanin alueella kehittyi oma kreolikieli, jota käyttivät mm. atayalit, joiden oman äidinkielen käytön japanilaiset siirtomaaisännät olivat kieltäneet japanilaistaakseen koko Taiwanin. Yilanin kreolijapania puhutaan piirikunnassa vielä tänäkin päivänä, joskin vähäisissä määrin. Siirtomaahistorian vuoksi myös monet yilanilaiset vanhukset osaavat edelleen myös sujuvaa japania. Japanin siirtomaa-aikana piirikunnan virallinen nimi oli Giran.
Tärkein elinkeino on perinteisesti ollut maatalous kalastuksen ja maanviljelyksen muodossa. Muun Taiwanin teollistuessa 1970-luvun kuluessa, Yilan säilyi aluksi hyvin maatalouspainotteisena. Teollistuminen alkoi muuta maata myöhemmin, mitä selitti osaltaan piirikunnan syrjäinen sijainti vuorten ja meren välissä. Suuri teollisuus saapui alueelle hitaasti ja merkittävin yritys oli muovialan yritys Formosa Plastics, joka saapui Yilaniin 1987.
Väestö ja kulttuuri

Vuonna 2010 piirikunnan väkiluvuksi arvioitiin noin 460 000. Väentiheydeltään Yilan on perinteisesti kuulunut Taiwanin pienimpiin. Han-kiinalaiset ovat isoin väestönryhmä.
Yilanilaisen keittiön paikallisia erikoisuuksia ovat mm. fen-chang-makkara, kevätsipulipannukakut ja höylättyä jäätä tapiokakuulilla. Lisäksi piirikunnassa syödään paljon kalaa ja mereneläviä.
Vuodesta 1996 lähtien piirikunnassa on järjestetty vuosittain Yilanin kansainvälinen lasten kansansatujen ja kansanpelien festivaali. Vuonna 2019 festivaali keräsi yhteen hieman yli 380 järjestäjää 98 eri maasta.
Hallinto

Vuonna 2018 piirikunnanjohtajaksi valittiin kuomintangia edustava Lin Zi-miao.
Piirikunnan paikallisesta hallinnosta vastaa Yilanin piirikunnan valtuusto, joka on perustettu vuonna 1951. Valtuusto koostuu 34 edustajasta.
Galleria

Wufengqin vesiputous
Sanxing Ganquanin temppeli
Sipulipelto Yilanissa
Giranin piirikunta Taiwanin kuuluessa Japanille 1930-luvulla.
Leppälahden paloasema

Leppälahden paloasema sijaitsee Leppälahdessa osoitteessa Leppälahdentie 48. Paloasemalla toimii Leppälahden VPK.
Keski-Suomen pelastuslaitoksen Leppälahden paloasema sijaitsee Jyväskylässä Leppälahdessa osoitteessa Leppälahdentie 48. Talkootyönä rakennettu paloasema on otettu käyttöön 20. lokakuuta 1957 ja sitä laajennettiin 1970-luvulla. Paloasema myytiin kunnalle 1980.
Leppälahdessa toimii vapaaehtoinen palokunta, Leppälahden VPK.
Aiheesta muualla

Keski-Suomen pelastuslaitos, verkkosivut
Leppälahden paloasema Jyväskylän kaupungin karttapalvelussa, verkkosivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Leppälahden VPK, verkkosivut
Letitia Tyler

Letitia Christian Tyler  (12. marraskuuta 1790 – 10. syyskuuta 1842)  oli Yhdysvaltain presidentti John Tylerin ensimmäinen puoliso ja siten Yhdysvaltojen ensimmäinen nainen vuodesta 1841 kuolemaansa vuonna 1842 asti. Hän oli nuorimpana kuollut presidentin puoliso, ja yksi kolmesta Valkoisessa talossa kuolleesta puolisosta.
Letitia Tyler oli tarvinnut pyörätuolia jo kahden vuoden ajan, kun hänen miehestään tuli presidentti hiukan yllättäen. John Tyler valittiin alun perin Yhdysvaltain varapresidentiksi vuonna 1841, mutta maan tuolloinen presidentti William Henry Harrison kuoli pian virkaanastujaisten jälkeen ja Tyler nousi presidentiksi. Letitia Tyler pysytteli hänen presidenttikaudellaan asuintilosissa ja miniä, Priscilla Tyler hoiti edustusvelvollisuudet. Letitia Tyler osallistui vain yhteen tapahtumaan: Elizabeth-tyttärensä häihin.
Lehmijärvi (Lohja)

| Lehmijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Lohja
Koordinaatit:  60°18′00″N, 24°10′01″E
Järvinumero:  23.036.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  57,9 m
Pinta-ala:  2,543 km² 
Suurin syvyys:  18 m
 fiLehmijärvi 
Lehmijärvi on melko pieni järvi, mutta silti Lohjan neljänneksi suurin järvi Lohjanjärven, Hiidenveden ja Hormajärven jälkeen. Se sijaitsee Vaanilan, Vanhakylän, Koikkalan, Hongiston ja Lehmijärven kylässä. Järven rannoilla on useita lomamökkejä. Järvellä on yksi yleinen uimaranta, Timpurinranta. Pitkänomaisessa järvessä on vain muutamia saaria, joista suurimmat ovat Savisaari, Isosaari ja Raatosaari. Suurin syvyys on noin 18 m.
Lehmijärven rannalla sijaitsee Lohjan seurakunnan omistama Saarikon leirikeskus, jossa järjestetään muun muassa rippileirejä. Järvellä sijaitsee myös Helsingin seurakuntayhtymän leirikeskus Lohiranta.
Järvi laskee pohjoiseen, Hiidenveteen. Lasku-uomana oleva oja laskee Hiidenveden Kiihkelyksenselkään Vihdin Vesikansassa.
Lehmihaan tunneli

| Lehmihaan tunneli |
| --- | --- |
 Tunnelin itäinen suuaukko
Paikkakunta:  Lohja
Maa:  Suomi
Koordinaatit:  60°18′08.82″N, 024°03′01.86″E
Pituus:  350 m
Ajokaistoja:  4
Lehmihaan tunneli on moottoritien tunneli ykköstiellä. Se sijaitsee Lohjan kaupungissa. Tunnelin pituus on 350 m.
Yilanin kreolijapani

| Yilanin kreolijapani |
| --- | --- |
 Yilanin piirikunnan sijainti kartalla
Oma nimi:  nihongo
Tiedot
Alue:   Yilan, Taiwan
Puhujia:  3000
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  kreolikielet
Kieliryhmä:  japanin kreolikielet
ISO 639-3:  ycr
 Ohje 
Yilanin kreolijapani (kiin.: 寒溪語; pinyin: Hán xī yǔ, omakielinen nimi: nihongo) on japaniin perustuva kreolikieli, jota puhutaan Taiwanissa, Yilanin piirikunnassa. Kielen myös uskotaan olevan ainoa jäljellä oleva japaniin perustuva pidgin- tai kreolikieli.
Kielellä ei ole ISO 639-3 -koodia eikä kirjallista muotoa.
Historia

Taiwanin kuuluessa Japanin imperiumille (1895–1945) japani oli saaren virallinen kieli. Puhujat kuuluvat lähes poikkeuksetta joko seediq- tai atayalkansoihin, joiden kielet ovat toimineet kreolijapanin substraatteina. Yilanin kreolijapani perustuu noin 65 % japaniin, 25 % seediqiin ja atayaliin ja loput 10 % mandariinikiinaan.
Kreolijapani alkoi kehittyä jossain vaiheessa 1910-luvulla kontaktikielenä japanilaisten siirtomaaisäntien ja paikallisten aboriginaalien välillä. 1930-luvulla, kun Taiwanin aboriginaalien omien äidinkielten käyttö oli kielletty, kielen käyttäjät olivat alkaneet puhua sitä myös omille lapsilleen, jolloin kielestä tuli virallisesti kreolikieli. Monet vanhemmista, nykyään noin 80-vuotiaat, puhujat osaavat myös sujuvaa japania.
Toisen maailmansodan jälkeen kuomintangin johtama hallitus teki mandariinikiinasta maan ainoan virallisen kielen ja pyrki assimiloimaan aboriginaalit kiinankieliseen väestöön. Kreolijapaniin liitetään siirtomaahistorian takia edelleen negatiivisia mielipiteitä, sillä se nähdään japanilaisena imperialismina.
Vuosina 2007–2011 kreolijapani oli yksi kielistä, jota aboriginaalitaustaiset opiskelijat pystyivät tenttimään kielikokeessa, vaikkakin kreolijapani laskettiikin kokeessa atayalin murteeksi. Suurin osa atayalin puhujista ei kuitenkaan pidä sitä murteena.
Puhujat ja nykytilanne

Kielellä arvioidaan olevan noin 3 000 puhujaa. Käytännössä kaikki puhujat ovat syntyneet ennen 1980-lukua.
Kielen katsotaan nykyisin olevan uhanalainen. 2010-luvun lopulla kiinnostus kieltä kohtaan on kuitenkin kasvanut ja osa kielen puhujien jälkeläisistä on alkanut opetella kieltä ja identifioituu jopa sen puhujiksi. Osa aboriginaaleista kuitenkin vieroksuu tätä ja katsoo, että aboriginaaliväestön tulisi osata omaa alkuperäiskieltään ennemmin kuin kreolijapania.
Kreolijapania puhutaan nykyään neljässä Yilanin kylässä (Hanhsi, Tungyueh, Chiyang, ja Aohua). Kreolijapanin sisällä esiintyy hieman vaihtelua riippuen siitä, missä kylässä ollaan.
Fonologia > Konsonantit

|  | Bilabiaali | Alveolaari | Alveopalataali | Palataali | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | m | n |  |  |  |  |
| Klusiili | p | b | t | d |  |  | k | g | ʔ |
| Affrikaatta |  |  | t͡ɕ | d͡ʑ | t͡s |  |  |
| Frikatiivi |  | s | z | ɕ |  | x | h |
| Tremulantti |  | r |  |  |  |  |
| Lateraali |  | l |  |  |  |  |
| Approksimantti |  |  |  | j | w |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puolisuppea | e | ə | o |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Sanasto ja kielioppi

Kreolijapanin kielioppi on samanlainen kuin japanissakin, jossa verbi sijoitetaan lauseessa viimeiseksi. Yhdyssanoja muodostettaessa voidaan sekoittaa aboriginaalikieliä ja japania.
Persoonapronomineissa ei erotella sukupuolta eikä niissä myöskään merkitä kunnioituksen astetta, toisin kuin japanissa. Pronomineista ei myöskään erotella erikseen subjekti- tai objektimuotoa. Pronomineista on eri muotoja, mutta sitä, onko niiden välillä jotain eroa, ei ole tutkittu:
|  | Yksikkö | Monikko |
| --- | --- | --- |
| 1. pers. | wa / waha | watati / wahatati |
| 2. pers. | su / anta | Antatati |
| 3. pers. | hiya / zibun / zin / are | zintati / zibuntati / aretati |
Linköpingin keskusrautatieasema

| Linköpings centralstation |
| --- | --- |

Perustiedot
Lyhenne:  Lp
Rataosa:  Linköping–Kalmar, Linköping–Västervik
Sijainti:  58°24′58″N, 15°37′36″E
Kunta:  Linköping
Avattu:  1872
Liikenne
Kaukoliikenne:  kyllä
Paikallisjunat:  kyllä
Linköpingin keskusrautatieasema (lyh. Lp, ruots. Linköpings centralstation) on Linköpingin kaupungissa, Itä-Götanmaalla, Ruotsissa sijaitseva rautatieasema. Keltainen asemarakennus rakennettiin vuosina 1871–1872, ja sen suunnittelijana toimi arkkitehti Adolf W. Edelsvärd.