Kurjenrahkan kansallispuisto
Nähtävyydet ja palvelut > Retkeily ja reitit

Kansallispuistossa kulkee useita merkittyjä polkuja. Puistossa palvelurakenteet, kuten nuotiopaikat ja laavut sekä polut, ovat Metsähallituksen ylläpitämiä, mutta puiston ulkopuolella niitä hoitavat yhdistykset. Kaikki alueen polut kuuluvat Kuhankuonon retkeilyreitistöön. Reitistössä on kuusi viitoitettua rengasreittiä, joiden varrella on laavuja ja nuotiopaikkoja. Kuhankuonon retkeilyreitistön kokonaispituus on yli 200 kilometriä. Puiston ulkopuolella retkeilyreitistöön kuuluvat lisäksi Maskun, Ruskon ja Raision alueilla kulkeva Suokullan reitti sekä Maskussa ja Ruskolla kulkeva Karevan kierto. Reitistö yhdistää kansallispuiston myös läheiseen Vaskijärven luonnonpuistoon, ja eri reittejä kulkemalla puistossa ja sen ympäristössä voi tehdä jopa viikon mittaisia retkiä. Talvisin latuja ei ylläpidetä säännöllisesti, mutta Nousiaisten Valpperista ajetaan useimmiten moottorikelkalla latu-ura Vajosuon kautta Kurjenrahkalle ja Pukkipaloon.
Kokonaan kansallispuiston alueella kulkee vain yksi rengasreitti, edellä mainittu kahden kilometrin mittainen Karpalopolku, joka kulkee Kurjenpesän luontotuvalta Kuhankuonolle ja takaisin. Lisäksi Savojärven kiertävä 6,7 kilometrin pituinen Savojärven kierros kulkee lähes kokonaan puiston sisällä. Muut rengasreitit, kuten yhdeksän kilometrin pituinen Pukkipalon reitti ja kolmenkymmenen kilometrin pituinen Vajosuon vaellus, kulkevat suurelta osin puiston ulkopuolella. Kansallispuistossa kulkeva Pukkipalon noin kilometrin pituinen luontopolku vanhan metsän lajistosta kertovine tauluineen on osa Pukkipalon reittiä. Luontotuvalta Kuhankuonon kautta Rantapihaan johtava polku, Töykkälästä Kuhankuonolle johtava polku Kurjenrahkan suon yli sekä Vajosuon reunaosissa kulkeva polku ovat puolestaan osa Vajosuon vaellus -reittiä.
| Vuosi | Kävijämäärä | Lähde |
| --- | --- | --- |
| 2005 | 25 000 |  |
| 2006 | 25 000 |  |
| 2007 | 32 500 |  |
| 2008 | 31 500 |  |
| 2009 | 28 500 |  |
| 2010 | 26 500 |  |
| 2011 | 25 500 |  |
| 2012 | 30 700 |  |
| 2013 | 32 100 |  |
| 2014 | 36 600 |  |
| 2015 | 53 000 |  |
| 2016 | 65 900 |  |
| 2017 | 73 800 |  |
| 2018 | 76 800 |  |
| 2019 | 86 200 |  |
| 2020 | 96 000 |  |
| 2021 | 77 600 |  |
| 2022 | 61 800 |  |
| 2023 | 67 300 |  |
Kurjenrahkan kansallispuistossa on aiemmin käynyt suhteellisen vähän ihmisiä, mutta 2010-luvun aikana puiston kävijämäärät ovat moninkertaistuneet. Esimerkiksi vuonna 2009 kävijöitä oli noin puolet kaikkien Suomen kansallispuistojen kävijämäärien keskiarvosta. Silloin puistossa vieraili noin 28 500 ihmistä, mikä oli noin 1,5 prosenttia kaikista Suomen kansallispuistojen vierailijoista. Kävijämäärä on selvässä kasvussa, esimerkiksi vuonna 2016 kävijöitä oli 65 900, joka on 2,3 prosenttia kaikista kävijöistä, ja osuus keskiarvosta oli kivunnut noin 90 prosenttiin. Vuosien 2009 ja 2016 välillä kansallispuistojen määrä kasvoi neljällä 39 puistoon, ja niiden vuotuinen yhteiskävijämäärä oli noussut 2,8 miljoonaan kävijään. Neljässä eniten vierailluissa puistossa – Pallas-Yllästunturin, Nuuksion, Urho Kekkosen ja Oulangan kansallispuistoissa – oli vuonna 2016 yhteensä 1,37 miljoonaa kävijää eli lähes puolet kaikista kansallispuistojen kävijöistä. Kävijätutkimuksen perusteella Kurjenrahkan kansallispuisto on tyypillisesti perheiden päiväretkikohde, jonka reiteille tullaan omalla autolla etenkin syksyisin ja viikonloppuisin keskimäärin neljän viiden tunnin retkille. Kävijät ovat enimmäkseen turkulaisia, ja heille puisto on tavallaan lähivirkistysalue. Turun kaupunki on myös järjestänyt puistossa monenlaista liikuntatapahtumia, kuten lumikenkäkierroksia, hiihtoretkiä ja erilaisia ulkoilupäiviä. Mynämäen kunta järjestää kansallispuistossa alakoululaisille luokkaretkiä.
Puistossa on mahdollista myös yöpyä joko vuokratuvassa, laavuilla tai merkityillä telttapaikoilla. Esimerkiksi Lakjärven tuntumassa sijaitsevalla laavulla on polttopuuvarasto, kompostikäymälä ja jätekeräyspiste sekä kaivo, jonka vesi on tosin juomakelvotonta, kuten reitistön muidenkin kaivojen. Puistossa on myös kaksi luontotornia, Vajosuon ja Kurjenrahkan suon laidassa, ja Pukkipalon eteläpuoliselta Takaniitunvuorelta avautuu näköala yli Lakjärvenrahkan. Vaikka alueen metsät ovatkin olleet suurelta osin talouskäytössä, on leiri- ja taukopaikat pyritty pystyttämään luonnonkauniille paikoille. Taukoja ja yöpymistä varten puistossa on yhteensä neljä laavua sekä neljälle hengelle tarkoitettu vuokratupa Vajosuon laidalla. Vuokratupa on vanha partiolaisten maja, joka kunnostettiin vuonna 2002.