Neuvostoliiton jääkiekkomaajoukkue

| Neuvostoliitto |
| --- | --- |

Lempinimi:  Punakone
Eniten otteluita:  Aleksandr Maltsev: (321)
Eniten maaleja:  Aleksandr Maltsev (213)
Eniten pisteitä:  Sergei Makarov: (248)

Ensimmäinen ottelu
  Itä-Saksa 2–23 Neuvostoliitto    (Berliini, Itä-Saksa; 22. huhtikuuta, 1951)  
Viimeinen ottelu
  Neuvostoliitto 2–2 Ruotsi    (Frankfurt am Main, Saksa; 10. marraskuuta, 1991)  
Suurin voitto
  Neuvostoliitto 28–2 Italia  (Colorado Springs, Yhdysvallat 26. joulukuuta,1967) 
Suurin tappio
  Kanada 8–2 Neuvostoliitto   (Ottawa, Kanada; 9. tammikuuta, 1968)  Tšekkoslovakia 9–3 Neuvostoliitto   (Praha, Tšekkoslovakia; 21. maaliskuuta 1975) 
MM-kilpailut
 Kultaa:  22
 Hopeaa:  7
 Pronssia:  5
Olympialaiset
 Kultaa:  7
 Hopeaa:  1
 Pronssia:  1
| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Calgary 1988 |  |  |
|  Kultaa | Sarajevo 1984 |  |  |
|  Kultaa | Innsbruck 1976 |  |  |
|  Kultaa | Sapporo 1972 |  |  |
|  Kultaa | Grenoble 1968 |  |  |
|  Kultaa | Innsbruck 1964 |  |  |
|  Kultaa | Cortina d'Ampezzo 1956 |  |  |
|  Hopeaa | Lake Placid 1980 |  |  |
|  Pronssia | Squaw Valley 1960 |  |  |
| Kanada-cup  | Kanada-cup  | Kanada-cup  |  |
|  Kultaa | 1981 |  |  |
|  Hopeaa | 1987 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Sveitsi 1990 |  |  |
|  Kultaa | Ruotsi 1989 |  |  |
|  Kultaa | Neuvostoliitto 1986 |  |  |
|  Kultaa | Länsi-Saksa 1983 |  |  |
|  Kultaa | Suomi 1982 |  |  |
|  Kultaa | Ruotsi 1981 |  |  |
|  Kultaa | Neuvostoliitto 1979 |  |  |
|  Kultaa | Tšekkoslovakia 1978 |  |  |
|  Kultaa | Länsi-Saksa 1975 |  |  |
|  Kultaa | Suomi 1974 |  |  |
|  Kultaa | Neuvostoliitto 1973 |  |  |
|  Kultaa | Sveitsi 1971 |  |  |
|  Kultaa | Ruotsi 1970 |  |  |
|  Kultaa | Ruotsi 1969 |  |  |
|  Kultaa | Ranska 1968 |  |  |
|  Kultaa | Itävalta 1967 |  |  |
|  Kultaa | Jugoslavia 1966 |  |  |
|  Kultaa | Suomi 1965 |  |  |
|  Kultaa | Itävalta 1964 |  |  |
|  Kultaa | Ruotsi 1963 |  |  |
|  Kultaa | Italia 1956 |  |  |
|  Kultaa | Ruotsi 1954 |  |  |
|  Hopeaa | Itävalta 1987 |  |  |
|  Hopeaa | Puola 1976 |  |  |
|  Hopeaa | Tšekkoslovakia 1972 |  |  |
|  Hopeaa | Tšekkoslovakia 1959 |  |  |
|  Hopeaa | Norja 1958 |  |  |
|  Hopeaa | Neuvostoliitto 1957 |  |  |
|  Hopeaa | Länsi-Saksa 1955 |  |  |
|  Pronssia | Suomi 1991 |  |  |
|  Pronssia | Tšekkoslovakia 1985 |  |  |
|  Pronssia | Itävalta 1977 |  |  |
|  Pronssia | Sveitsi 1961 |  |  |
|  Pronssia | Yhdysvallat 1960 |  |  |
Neuvostoliiton jääkiekkomaajoukkue, tunnettu myös lempinimellä Punakone, edusti Neuvostoliittoa kansain­välisissä jääkieko-otteluissa vuosina 1951–1991. Se liittyi Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäseneksi vuonna 1952. Neuvosto­liitto hallitsi kansain­välisiä jää­kiekko­kenttiä ylivoimaisesti. Joukkue voitti seitsemän olympia­kultaa ja 22 maailman­mestaruutta. Neuvosto­liiton jää­kiekko­maa­joukkueen jäsenet olivat käytännössä ammattilaisia ja tunsivat toistensa peli­tyylit, joten heidän yhteis­pelinsä toimi toisinaan erittäin hyvin. Samaan aikaan muut jääkiekon suurmaat eivät saaneet käyttää NHL-ammattilaisiaan maajoukkueissaan. Tämän vuoksi vuosina 1963–1991 joukkue jäi maailmanmestaruuskisoissa vain kuudesti ilman kultamitalia. Neuvostoaikana jää­kiekko­valmennus oli ammattimaista. Tästä kertoo se, että maa­joukkue­pelaajat harjoittelivat 11 kuukautta vuodessa lähes eristyksissä baza-leirillä ja viettivät vain yhden täyden kuukauden perheensä parissa.
Neuvosto­liiton hajottua vuonna 1991 joukkue koottiin vielä kerran yhteen vuoden 1992 talvi­olympialaisia varten. Itsenäisten valtioiden yhteisö IVY voitti kilpailuissa kultaa.