stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ralf Boxberg

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 4. tammikuuta 1936
Syntymäpaikka: Loviisa, Suomi
Kuolinaika: 9. kesäkuuta 1963 (27 vuotta)
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1957–1963 | HIK | – | (12) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Ralf Edvin Boxberg (4. tammikuuta 1936 Loviisa – 9. kesäkuuta 1963) oli suomalainen jalkapalloilija. Hän pelasi Hangö IK:n joukkueessa kuusi kautta toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Suomensarjassa ja edusti seuraa 20 ottelussa myös sen ainoalla Mestaruussarjan kaudella vuonna 1962.
Synnynnäisestä sydänviasta kärsinyt Boxberg menehtyi sairauskohtaukseen kesäkuussa 1963. Hän oli aiemmin samana päivänä pelannut Suomensarjan ottelussa Turun Pallokerhoa vastaan ja törmännyt vastustajan maalivahtiin. Lääkäreiden mukaan sillä ei kuitenkaan ollut tekemistä Boxbergin kuoleman kanssa.
Pokey the Penguin

Pokey the Penguinin ruutu, jossa oikealla Pokey ja vasemmalla Little Girl
Pokey the Penguin on absurdi ja surrealistinen sarjakuva, joka on ilmestynyt verkossa satunnaisesti vuodesta 1998 lähtien. Pokey-sarjakuvissa ei ole yleensä mitään järkevää juonta, ja niiden piirrostyyli vastaa pikkulapsen töherryksiä. Kaikki sarjakuvan tekstit on kirjoitettu versaaleilla, ja usein ne on myös yliviivattu. Tyypillistä sarjakuvalle on myös useiden huutomerkkien käyttö.
Sarjakuvan päähenkilö on pingviini Pokey, joka asuu pohjoisnavalla. Sarjassa on useita sivuhenkilöitä, joista yleisin on pienempi pingviini Little Girl. Pokeyn vastustajia ovat italialaiset, jotka yrittävät varastaa Pokeyn napapiirikarkkia ("arctic-circle candy").
Aiheesta muualla

Pokey The Penguin
Radwa Ashour

Radwa Ashour (arab. رضوى عاشور‎, Raḍwā ‘Āšūr; 26. toukokuuta 1946 Kairo – 30. marraskuuta 2014) oli egyptiläinen kirjailija ja englannin kielen professori Kairon Ain Shams -yliopistossa.
Ashour syntyi kairolaisen lakimiesperheen tyttäreksi. Hän suoritti alemman korkeakoulututkinnon englannin kielessä Kairon yliopistossa vuonna 1967 ja ylemmän 1972 pääaineenaan vertaileva kielitiede. Vuonna 1975 hän väitteli tohtoriksi Massachusettsin yliopistossa Yhdysvalloissa aiheenaan afroamerikkalainen kirjallisuus.
Vuonna 1967 Ashour aloitti pitkän rupeamansa kairolaisessa Ain Shams -yliopistossa. Vuonna 1986 hänestä tuli englannin kielen ja vertailevan kielitieteen professori ja vuosina 1990–1993 hän johti yliopiston englannin kielen laitosta.
Ashour oli tunnettu poliittisesta aktivismistaan. Kun Egyptin presidentti Anwar Sadat pyrki normalisoimaan maan suhteita Israelin kanssa, Ashour oli mukana perustamassa yliopistoissa esiintyvän sionismin vastaista komiteaa. Myöhemmin Hosni Mubarakin presidenttikaudella Ashour oli mukana yliopistojen itsenäisyyttä ajavassa liikkeessä.
Radwa Ashour oli yksi toimittajista vuonna 2004 julkaistussa neliosaisessa hakuteoksessa arabiankielisistä naiskirjailijoista.  Hän on tutkinut myös William Blaken, Kahlil Gibranin ja palestiinalaisen Ghassan Kanafanin tuotantoa. Oman kaunokirjallisen uransa hän aloitti vasta 1980-luvulla. Vuoden 1983 muistelmia opiskeluvuosista Yhdysvalloissa seurasi esikoisromaani Hajar Dafi 1985. Hänen tunnetuin teoskokonaisuutensa on Granada-trilogia, joka julkaistiin 1994–1995.
Yksityiselämä

Vuonna 1970 Ashour avioitui palestiinalaisen runoilija Murid al-Barghuthin kanssa, ja he asuivat avioliittonsa aluksi lyhyen aikaa Kuwaitissa. Vuonna 1977 al-Barghuthi karkotettiin Egyptistä ja hän asettui Unkariin. Heidän poikansa Tamim El-Barghouti (s. 1977) on myös runoilija.
Radvilan metsän kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Rivnen alue, Ukraina
Pinta-ala:  242,65307 km²
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1.1.2022
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Radvilan metsän kansallispuisto tai puolalaisittain Radziwiłłin metsän kansallispuisto (ukr. Національний природний парк «Пуща Радзівіла», Natsionalnyi pryrodnyi park "Puštša Radzivila") on kansallispuisto Ukrainan Rivnen alueella. Vuoden 2022 alussa perustetun kansallispuiston pinta-ala on 242,65307 neliökilometriä.
 Puiston nimi kytkeytyy Liettuan suuriruhtinaskunnasta lähtöisin olevan Radvilan (puolalaisittain Radziwiłłin) magnaattisukuun, jolla oli laajoja maaomistuksia myös nykyisen Ukrainan luoteisosassa.
Aiheesta muualla

«Пуща Радзівіла» стала третім національним парком у Рівненській області (Сергій Шагоферов, 13.1.2023) (ukrainaksi) (ogo.ua)
Natsionalni pryrodni parky (Ukrainan kansallispuistojen sijaintikartta ja luettelo; klikkaa yhteenvetotaulukko auki vasemmalta alhaalta linkistä "Перелік національних природних парків", uusimpia puistoja saattaa uupua listauksesta/kartalta) Pryrodno-zapovidnyi fond, pzf.land.kiev.ua. Viitattu 4.3.2023. (ukrainaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: uk:Пуща Радзивіла – Національний природний парк «Пуща Радзівіла»
Käännös suomeksi
Pilkkalampi (Kouvola)

| Pilkkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°10′25″N, 26°33′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  oja Huhdasjärveen 
Järvinumero:  14.942.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,1 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  0,821 km  
Pinta-ala:  3,933 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPilkkalampi 
Pilkkalampi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Huhdasjärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 290 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Huhdasjärven alueeseen (14.942) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,1 metriä mpy.
Tanskan kulttuurikaanon

Tanskan kulttuurikaanon (tansk. Kulturkanonen) on Tanskan kulttuuriministeriön vuosina 2004–2006 kokoama kulttuurikaanon maan kulttuuriperinnön tärkeimpinä pidetyistä taideteoksista, elämänurista ja muista ilmentymistä. Kaanon muodostuu 108 kohteesta kahdeksassa kategoriassa: arkkitehtuuri, kuvataide, muotoilu ja käsityö, elokuva, kirjallisuus, musiikki, esittävä taide ja lastenkulttuuri. Vuonna 2006 julkaistuun kulttuurikaanoniin valittiin jokaisesta kategoriasta 12 kohdetta, paitsi että musiikkikategoriaan valittiin 12 taidemusiikin ja 12 populaarimusiikin kohdetta, ja muutaman kategorian kahdestoista kohde on useasta teoksesta muodostuva antologia.
Arkkitehtuuri

Arkkitehtuurin kaanonkomiteaa pyydettiin nimeämään 12 työtä, jotka kattaisivat sekä rakennus- että maisemasuunnittelun. Sovittiin, että kohteiden ei tarvitse sijaita Tanskassa. Komitean puheenjohtajana toimi Lone Wiggers ja jäseninä Carsten Juel-Christiansen, Malene Hauxner, Lars Juel Thiis ja Kent Martinussen.
| Kohde | Sijainti | Vuosi | Arkkitehti | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aarhusin raatihuone | Aarhus | 1937–1942 | Arne Jacobsen, Erik Møllerv |  |
| Aarhusin yliopisto | Aarhus | 1931 | Kay Fisker,  C. F. Møller,  Povl Stegmann,  Carl Theodor Sørensen |  |
| Hoverin kirkko | Ringkøbingin lähellä Jyllannissa | 1100-luku | tuntematon |  |
| Glorupin kartano | Nyborg, Fyn-saaren itäranta | 1100-luku, 1742–1743,  1762–1765,  1773–1775  | Philip de Lange, Christian Joseph Zuber  Nicolas-Henri Jardin |  |
| Frederiksstaden | Kööpenhamina | 1749–1771 | Nicolai Eigtved |  |
| Vor Frue -kirkko | Kööpenhamina | 1811–1829 | C. F. Hansen |  |
| Jægersborgin peurapuisto | Klampenborg, Sjellanti | 1846 | Rudolph Rothe |  |
| Asuinalue, Brumleby | Østerbro, Kööpenhamina | 1854–1856 | Gottlieb Bindesbøll  Vilhelm Klein |  |
| Mariebjergin hautausmaa | Gentofte, Sjellanti | 1925–1935 | G. N. Brandt |  |
| Sormikaava | Kööpenhamina | 1947 | Peter Bredsdorff |  |
| Sydneyn oopperatalo | Sydney, Australia | 1957–1973 | Jørn Utzon |  |
| Ison-Beltin silta | Sjellanti–Fyn | 1991–1998 | Dissing + Weitling – Hans Dissing ja Otto Weitling |  |
Kuvataiteet

Kuvataiteiden kaanonkomiteassa sovittiin, että kaanoniin sisällytetään vain elämäntyönsä jo tehneiden taiteilijoiden teoksia. Jokainen komitean viidestä jäsenestä sai nimetä yhden suosikkiteoksensa sen jälkeen, kun ensin oli yhteisesti päätetty seitsemästä. Komitean puheenjohtajana toimi Hein Heinsen ja jäseninä Hans Edvard Nørregård-Nielsen, Bente Scavenius, Bjørn Nørgaard ja Sophia Kalkau.
| Teos | Sijainti | Vuosi | Taiteilija | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Trundholmin aurinkovaunut | Tanskan kansallismuseo | n. 1300 eaa. | tuntematon |  |
| Ylösnousemus | Undløsen kirkko | n. 1440 | unionimestari |  |
| Bordesholmin alttari | Schleswigin tuomiokirkko | valmistunut 1521 | Hans Brüggemann |  |
| Frederik V ratsailla | Amalienborgin linna | valmistunut 1771 | Jacques Saly |  |
| Jason ja kultainen talja | Thorvaldsenin museo | valmistunut 1828 | Bertel Thorvaldsen |  |
| Udsigt gennem tre buer i Colosseums tredje stokværkum | Tanskan valtion taidemuseo | 1813–1816 | C. W. Eckersberg |  |
| Syysaamu Sortedam-järvellä | Ny Carlsberg Glyptotek | 1838 | Christen Købke |  |
| Støvkornenes dans i solstrålerne | Ordrupgaard | 1900 | Vilhelm Hammershøi |  |
| Kesäpäivä Roskilde-vuonolla | Randers-taidemuseo | 1900 | L. A. Ring |  |
| Suuri helpotus | J.F. Willumsenin museo | 1923–1928 | J. F. Willumsen |  |
| Seisova nainen | Göteborgin taidemuseo | 1937–1943 | Astrid Noack |  |
| Stalingrad | Museum Jorn, Silkeborg | 1957–1972 | Asger Jorn |  |
Taideteollisuus ja käsityö

Taideteollisuuden ja käsityön kaanonkomitea päätti nimetä kohteita, joilla syntyaikanaan on ollut käytännöllinen funktio ja jotka ovat yhä omaleimaisia ja tunnistettavia myös kansainvälisesti. Komiteaa johti Merete Ahnfeldt-Mollerup ja sen jäseniä olivat Erik Magnussen, Astrid Krogh, Ursula Munch-Petersen ja Louise Campbell.
| Tuote | Muotoilija | Vuosi | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| Viikinkivene Skuldelev 2 | tuntematon | n. 1042 |  |
| Flora Danica (kirja) ja Flora Danica (astiasto, Royal Copenhagen) | Georg Christian Oeder, Johann Christoph Bayer, useita muita | 1761–1883 |  |
| Thorvald Bindesbøllin elämäntyö | Thorvald Bindesbøllin elämäntyö | 1846–1908 |  |
| Knud V. Engelhardtin elämäntyö | Knud V. Engelhardtin elämäntyö | 1882–1931 |  |
| Marie Gudme Lethin elämäntyö | Marie Gudme Lethin elämäntyö | 1895–1997 |  |
| PH valaisinten varjostinjärjestelmä | Poul Henningsen | 1925– (jatkuu yhä) |  |
| Teeastiasto | Gertrud Vasegaard | 1956 |  |
| Gedser kokeellinen tuuliturbiini | Johannes Juul | 1957 |  |
| S-tuoli | Verner Panton | 1960 |  |
| Polyuretaanituoli | Gunnar Aagaard Andersen | 1964 |  |
| Kevi-kalustepyörä | Jørgen Rasmussen | 1965 |  |
| Fiberline-julkisivujärjestelmä | Fiberline Composites ja Jan Søndergaard | 2006 |  |
Elokuva

Elokuvan kaanonkomitea päätti valita elokuvia, jotka kuvaavat tanskalaista elämää ja käyttävät tanskalaisia näyttelijöitä. Poikkeuksena he valitsivat mukaan elokuvan Nälkä (Sult), jonka tapahtumat sijoittuvat Osloon ja näyttelijät ovat ruotsalaisia. Komitean puheenjohtajana toimi Susanne Bier ja jäseninä Vinca Wiedemann, Tivi Magnusson, Ole Michelsen ja Jacob Neiiendam.
| Elokuva | Ohjaaja | Vuosi | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| Kunnioita vaimoasi (Du skal ære din hustru) | Carl Th. Dreyer | 1925 |  |
| Vihan päivä (Vredens dag) | Carl Th. Dreyer | 1943 |  |
| Ditte ihmislapsi (Ditte menneskebarn) | Bjarne Henning-Jensen | 1946 |  |
| Soldaten og Jenny | Johan Jacobsen | 1947 |  |
| Nälkä (Sult) | Henning Carlsen | 1966 |  |
| Bennys badekar | Jannik Hastrup ja Flemming Quist Møller | 1971 |  |
| Matador | Erik Balling | 1978–1982 |  |
| Tiedon puu (Kunskabens træ) | Nils Malmros | 1981 |  |
| Ranskalainen illallinen (Babettes gæstebud) | Gabriel Axel | 1987 |  |
| Pelle Valloittaja (Pelle Erobreren) | Bille August | 1987 |  |
| Juhlat (Festen) | Thomas Vinterberg | 1998 |  |
| Idiootit (Idioterne) | Lars von Trier | 1998 |  |
Kirjallisuus

Kirjallisuuskomitea piti tärkeänä valita teoksia, jotka ovat kestäneet aikaa ja vaikuttaneet tanskalaiseen kirjallisuuteen ja kulttuuriin yleisemminkin. Komiteaa johti Finn Hauberg Mortensen ja sen jäseniä olivat Erik A. Nielsen, Mette Winge, Claes Kastholm Hansen ja Jens Christian Grøndahl.
| Kirjailija | Teos | Vuosi | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| Leonora Christina | Jammers Minde | 1673–1674, julkaistu 1869 |  |
| Steen Steensen Blicher | Præsten i Vejlbye | 1829 |  |
| H. C. Andersen | Pieni merenneito (Den lille Havfrue) | 1837 |  |
| Søren Kierkegaard | Joko – tahi: Katkelma elämästä (Enten – eller) | 1843 |  |
| J. P. Jacobsen | Rouva Marie Grubbe: Sisäkuvia seitsemänneltätoista vuosisadalta (Fru Marie Grubbe) | 1876 |  |
| Herman Bang | Ved Vejen | 1886 |  |
| Henrik Pontoppidan | Lykke-Per | 1898–1904 |  |
| Johannes Vilhelm Jensen | Kuningas murtuu (Kongens fald) | 1900–1901 |  |
| Karen Blixen | Talvisia tarinoita (Vinter-Eventyr) | 1942 |  |
| Klaus Rifbjerg | Og andre historier | 1964 |  |
| Inger Christensen | Sommerfugledalen | 1991 |  |
Kahdestoista kaanoniin valittu teos on 24 runon antologia:
| Kirjailija | Teos | Vuosi | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| Kansanlaulu, tekijä tuntematon | Ebbe Skammelsøn |  |  |
| Kansanlaulu, tekijä tuntematon | Germand Gladensvend |  |  |
| Thomas Kingo | Hver har sin Skæbne (Sorrig og Glæde...) |  |  |
| H. A. Brorson | Den yndigste rose er funden | 1732 |  |
| Johs. Ewald | Til Siælen. En Ode | 1780 |  |
| Adolf Vilhelm Schack von Staffeldt | Indvielsen | 1804 |  |
| Adam Oehlenschläger | Hakon Jarls Død eller Christendommens Indførsel i Norge | 1803 |  |
| N. F. S. Grundtvig | De Levendes Land | 1883 |  |
| Christian Winther | Rosa unica | 1849 |  |
| Emil Aarestrup | Paa sneen (Suom. "Lumella") | 1838 |  |
| Holger Drachmann | Jeg hører i Natten den vuggende Lyd | 1877 |  |
| Sophus Claussen | Ekbatana | 1896 |  |
| Jeppe Aakjær | Aften | 1912 |  |
| Thøger Larsen | Den danske Sommer | 1914 |  |
| Tom Kristensen | Det er Knud, som er død | 1936 |  |
| Jens August Schade | Læren om staten | 1928 |  |
| Gustaf Munch-Petersen | det underste land | 1933 |  |
| Thorkild Bjørnvig | Anubis | 1955 |  |
| Ole Sarvig | Regnmaaleren | 1943 |  |
| Morten Nielsen | Øjeblik | 1945 |  |
| Frank Jæger | Sidenius i Esbjerg | 1959 |  |
| Ivan Malinowski | Myggesang | 1958 |  |
| Per Højholt | Personen på toppen | 1985 |  |
| Henrik Nordbrandt | Violinbyggernes by | 1985 |  |
Musiikki

Musiikin kaanonkomitea päätti keskittyä yksittäisiin teoksiin eikä niinkään säveltäjien kokonaistuotantoihin. He valitsivat 12 taide- ja 12 kevyen musiikin edustajaa. Komitean puhetta johti Per Erik Veng ja jäsenet olivat Jørgen I. Jensen, Torben Bille, Inger Sørensen ja Henrik Marstal.
Musiikki > Taidemusiikki

| Säveltäjä / tekijä | Teos | Vuosi | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| F. L. Æ. Kunzen | Holger Danske | 1789 |  |
| C. E. F. Weyse | Otte Morgensange ja Syv Aftensange | 1837 ja 1838 |  |
| H. C. Lumbye | Kolme galoppia: Telegraph-Galop, Champagne-Galop ja Kjöbenhavns Jernbane-Damp-Galop | 1844, 1845 ja 1847 |  |
| Niels W. Gade | Elverskud | 1854 |  |
| J. P. E. Hartmann | Vølvens Spådom | 1872 |  |
| Peter Heise | Drot og marsk | 1878 |  |
| Carl Nielsen | Maskarade | 1906 |  |
| Carl Nielsen | Sinfonia n:o 4: Sammumaton | 1916 |  |
| Rued Langgaard | Antikrist | 1923 |  |
| Per Nørgård | Sinfonia n:o 3 | 1976 |  |
| Pelle Gudmundsen-Holmgreen | Symphony-Antiphony | 1978 |  |
Kahdestoista valittu teos Højskolesange (Kansankorkeakoulun lauluja) koostuu 12 laulusta:
| Säveltäjä / tekijä | Teos | Vuosi | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| C. E. F. Weyse (1826), sanat N. F. S. Grundtvig | Den signede dag med fryd vi ser | 1826 |  |
| Kansanlaulu, uudelleen sanoittanut Svend Grundtvig | Det var en lørdag aften | 1849 |  |
| Kansanlaulu Mariagerin seudulta | En yndig og frydefuld sommertid | Julkaistu A.P. Berggreenin kokoelmassa Danske folkesange 1869 |  |
| Carl Nielsen, teksti Ludvig Holstein | Vi sletternes sønner | Musiikki 1906, teksti 1903 |  |
| Carl Nielsen, teksti Jeppe Aakjær | Jens Vejmand | Musiikki 1907, teksti 1905 |  |
| Thomas Laub, teksti St. Blicher | ”Det er hvidt herude” | Musiikki 1914, teksti 1838 |  |
| Oluf Ring, teksti Thøger Larsen | Danmark, nu blunder den lyse nat | Musiikki 1922, teksti 1914 |  |
| Poul Schierbeck, teksti Hans Christian Andersen | I Danmark er jeg født | Musiikki 1926, teksti 1850 |  |
| Thorvald Aagaard, teksti Laurits Christian Nielsen | Jeg ser de bøgelyse øer | Musiikki 1931, teksti 1901 |  |
| Otto Mortensen, teksti Helge Rode | Du gav os de blomster, som lyste imod os | Musiikki 1939, teksti 1921 |  |
| Otto Mortensen, teksti Alex Garff | Septembers himmel er så blå | 1949 |  |
| Peter Erasmus Lange-Müller / Shu-Bi-Dua, teksti Holger Drachmann | Vi elsker vort land | Musiikki 1887 ja 1980, teksti 1885 |  |
Musiikki > Populaarimusiikki

| Säveltäjä/sanoittaja | Teos | Vuosi | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| Kai Normann Andersen | 12 laulun valikoima: ”Musens sang”, ”Den allersidste dans”, ”Pige træd varsomt”, ”Å hvor jeg, ih, hvor jeg, uh hvor jeg vil”, ”I dit korte liv”, ”Man binder os på mund og hånd”, ”Alle går rundt og forelsker sig”, ”Gå ud og gå en tur”, ”Glemmer du”, ”Titte til hinanden”, ”Drømmeland” ja ”Gå med i lunden” | 1925–1959 |  |
| Dansk Guldalderjazz | Dansk Guldalderjazz Vol. 1–4 | 1940–1949 |  |
| Savage Rose | The Savage Rose | 1968 |  |
| Kim Larsen | Værsgo | 1973 |  |
| Benny Andersen ja Povl Dissing | Svantes Viser | 1973 |  |
| Gasolin' | Live sådan | 1976 |  |
| Kliché | Supertanker | 1980 |  |
| C. V. Jørgensen | Tidens Tern | 1980 |  |
| Sebastian | Stjerne til støv | 1981 |  |
| Palle Mikkelborg ja Miles Davis | Aura | 1984/1985 |  |
| tv·2 | Nærmest lykkelig | 1988 |  |
Kahdenneksitoista teokseksi valittiin antologia Evergreens:
| Säveltäjä/sanoittaja | Teos | Vuosi | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| Sven Gyldmark/Poeten | ”Solitudevej” – es. Elga Olga Svendsen | Esityksestä Cirkusrevyen 1953 |  |
| Sven Gyldmark & Erik Leth | ”Er du dus med himlens fugle” – es. Poul Reichhardt | Elokuvasta Vagabonderne på Bakkegården 1958 |  |
| Vidar Sandbeck & Peter Mynte – single | ”Heksedans (her kommer mutter med kost og spand)” – es. Raquel Rastenni | 1960 |  |
| Bjarne Hoyer & Ida From | ”To lys på et bord” – es. Otto Brandenburg | Dansk Melodi Grand Prix, 1960 |  |
| Otto Helge Francker & Sejr Volmer-Sørensen | ”Dansevise” – es. Grethe Ingmann ja Jørgen Ingmann | Dansk Melodi Grand Prix, 1963 |  |
| Bent Fabricius-Bjerre & Klaus Rifbjerg | ”Duerne flyver” – es. Cæsar | Elokuvasta Jeg er sgu min egen, 1967 |  |
| John Mogensen | ”Så længe jeg lever” – es. John Mogensen. | Single 1970, myös albumilla John Mogensen: John, 1973 |  |
| Anne Linnet | ”Smuk og dejlig” – es. Shit & Chanel | Albumilta Shit & Chanel, 1975 |  |
| Peter A. G. Nielsen / Gnags | ”Under Bøgen” – es. Gnags | Albumilta Er du hjemme i aften, 1977 |  |
| Shu-bi-dua | ”Danmark” – es. Shu-bi-dua | Albumilta Shu-bi-dua 78'eren, 1978 |  |
| Frans Bak & Per Nielsen | ”Danse i måneskin” – es. Trine Dyrholm & Moonlighters | Dansk Melodi Grand Prix, 1987 |  |
| Lars Lilholt | Kald det kærlighed – es. Lars Lilholt Band | Albumilta Lars Lilholt Band: Portland, 1986 |  |
Esittävät taiteet

Esittävän taiteen kaanonkomitea perusteli valinneensa ainutlaatuista luovuutta edustaneita teoksia, joilla on merkitystä nykyajassakin. Puhetta johti Flemming Enevold ja jäseniä olivat Karen-Maria Bille, Jokum Rohde, Sonja Richter ja Erik Aschengreen.
| Tekijä | Teos | Vuosi | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| Ludvig Holberg | Jeppe Niilonpoika (Jeppe på Bjerget) | 1722 |  |
| Adam Oehlenschläger | Aladdin | 1805 |  |
| August Bournonville ja Herman Severin Løvenskiold | La Sylphide, baletti | 1836 |  |
| Henri Nathansen | Indenfor Murene | 1912 |  |
| Kaj Munk | Ordet | 1932 |  |
| Kjeld Abell | Anna Sophie Hedvig | 1939 |  |
| Neljä revyynumeroa: | Man binder os på mund og hånd (Liva Weel, 1940), Skolekammerater (Kellerdirk, 1956), Brevet til Bulganin (Osvald Helmuth, 1957), Fingernummeret (Dirch Passer, 1974) | 1940, 1956, 1957 and 1974 |  |
| Harald Lander ja Knudåge Riisager | Etudes | 1948 |  |
| Flemming Flindt ja Georges Delerue | Enetime | 1963 |  |
| Solvognen | Julemandshæren | 1974 |  |
| Sort Sol | Sort Sol live, Carlton og Wurst | 1986–1987 |  |
| Jess Ørnsbo | Majonæse | 1988 |  |
Lasten kaanon

Lasten kulttuurikaanon muodostettiin sitä mukaa kun valinnat muissa komiteoissa etenivät. Siihen otetut työt edustavat siis monia eri taiteenlajeja.
| Tekijä | Teos | Vuosi | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| Carl Theodor Sørensen | Lasten rakennusleikkipuisto | 1931 |  |
| Gunnar Nyborg-Jensen (toim.) | De små synger, lasten laulukirja | 1948 |  |
| Astrid Henning-Jensen | Yksin maailmassa (Palle alene i verden), elokuva | 1949 |  |
| Carl Barks | Anders And og den gyldne hjelm, sarjakuva (”Aku Ankka ja kultainen kypärä”) | 1954 |  |
| Nanna Ditzel | Høj stol -syöttötuoli | 1955 |  |
| Godtfred Kirk Christiansen | Lego-palikka | 1958 |  |
| Cecil Bødker | Karkuri ja musta ratsu (Silas og den sorte hoppe), lastenkirja | 1967 |  |
| Halfdan Rasmussen & Ib Spang Olsen | Halfdans ABC, aapinen | 1967 |  |
| Katrine Hauch-Fausbøll | Kaj & Andrea, televisio-ohjelma | 1971 |  |
| Anne Linnet | Go’ sønda’ morn’, lastenmusiikkialbumi | 1980 |  |
| Søren Kragh-Jacobsen | Kumi-Tarzan (Gummi-Tarzan), elokuva | 1981 |  |
| Steen Koerner | Nøddeknækkeren, lastenteatteriesitys | 2003 |  |
Vastaanotto

Kulttuurikaanonin yhdeksi tavoitteeksi asetettiin tanskalaisten ja maahanmuuttajien välisen integraation helpottaminen. Tämän on arveltu toteutuneen huonosti. Tiedotusvälineiden mukaan kulttuurikaanonilla on ollut vähäinen vaikutus. Sanomalehti Berlingske näki kaanonilla kuitenkin merkitystä siinä, miten ei-sosialistinen hallitus oli uskaltanut yksinkertaisesti todeta, että toiset taideteokset ovat parempia kuin toiset.
Käännös suomeksi
The Kinks Are the Village Green Preservation Society

| The Kinks Are the Village Green Preservation Society The Kinks |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : marraskuu 1966 –  lokakuu 1968
 Julkaistu:  22. marraskuuta 1968    tammikuu 1969 
 Formaatti: LP, CD
 Tuottaja(t): Ray Davies
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 38.46
 Levy-yhtiö:  Pye Records    Reprise Records
Muut kannet
   Skandinavian-painos
Listasijoitukset
 Ei tunnettuja listasijoituksia.
The Kinksin muut studioalbumit
| Something Else by The Kinks 1967 | The Kinks Are the Village Green Preservation Society 1968 | Arthur (Or the Decline and Fall of the British Empire) 1969 |
The Kinks Are the Village Green Preservation Society on The Kinksin vuonna 1968 julkaistu kuudes studioalbumi ja samalla viimeinen, jolla bassokitaraa soittaa alkuperäisjäsen Pete Quaife. Se on myös yhtyeen ensimmäinen varsinainen konseptialbumi. Albumi kuvaa nostalgiseen ja mystis-romanttiseen sävyyn 1940- ja 1950-lukujen brittiläistä maaseutua.Sanoitusten sanotaan olevan yhtyeen johtohahmon, kitaristi-laulaja-lauluntekijä Ray Daviesin uran henkilökohtaisimpia.
Kun Village Green julkaistiin, elettiin rauhan, rakkauden ja San Franciscon aikakautta.
Näin ollen albumi ei ilmestyessään ollut ajankohtaisten poptrendien mukainen ja sen myyntimenestys jäi heikoksi. Levy ei noussut listoille Britanniassa (Top 40) eikä Yhdysvalloissa (Top 200). Ray Davies onkin myöhemmin todennut: Samalla kun muut vetivät happoa, käyttivät mahdollisimman paljon huumeita ja kuuntelivat musiikkia koomassa, The Kinks lauloi lauluja menetetyistä ystävistä, kaljoittelusta, moottoripyöräilijöistä, pahoista noidista ja lentävistä kissoista. 
Albumi on kuitenkin myöhemmin saavuttanut arvostusta ja saavuttanut aseman rock-klassikkona.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Ray Davies, ellei toisin mainita