stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Väinämö Lauttajärvi

Väinämö Lauttajärvi (19. heinäkuuta 1882 Orivesi – 12. syyskuuta 1938 Tampere) oli suomalainen Orivedellä vaikuttanut kansakoulunopettaja ja kotiseuturunoilija.
Lauttajärvi syntyi Oriveden Enokunnan Ylä-Lauttajärvellä. Hän aloitti opinnot Jyväskylän seminaarissa mutta joutui erimielisyyksien vuoksi siirtymään vuonna 1905 ruotsinkieliseen Uudenkaarlepyyn seminaariin, josta hän valmistui kansakoulunopettajaksi vuonna 1908.
Lauttajärvi oli aluksi vuosina 1908–1918 opettajana Loviisan kaupungin kansakoulussa ja hän oli siellä opettajana lisäksi Loviisan merikoulussa ja Loviisan ruotsalaisessa yhteiskoulussa. Lauttajärvi oli myös Loviisan kaupunginvaltuuston jäsenenä. Vuonna 1918 Lauttajärvi tuli Orivedelle Onnistaipaleen koulun opettajaksi. Vuonna 1920 hän siirtyi vuoden ajaksi Hirsilän kenkätehtaan palvelukseen. Kun harvaan asutulle Lauttajärven piirille oli vaikeuksia saada omaa koulua Lauttajärvi rakennutti koulun itse omistamansa Humisevan uudistilan yhteyteen. Koulu avattiin 1921 ja Lauttajärvi toimi siellä opettajana. Koskemattomaan korpeen perustettu Humisevan tila oli aluksi vain Lauttajärven kesäasuntona mutta hän alkoi sitten raivata tilalle peltoa ja rakensi omin käsin kiviaitoja raivaamistaan kivistä.
Lauttajärvi opiskeli kieliä ja harrasti kirjallisia töitä kirjoittaen juhlarunoja erilaisiin tilaisuuksiin. Hän kirjoitti muun muassa sanat Hämeen heimoliiton kesäjuhlilla Orivedellä heinäkuun lopulla 1931 esitettyyn juhlakantaattiin, jonka sävelsi sekakuorolle ja solisteille Juhani Pohjanmies. Lauttajärvi kuoli Tampereen yleisessä sairaalassa syyskuussa 1938 56-vuotiaana.
Väinämö Lauttajärven veljet Josua ja Apsa toimivat myös opettajina. Josua Järvinen, aikaisemmin Lauttajärvi oli lisäksi SDP:n kansanedustajana vuosina 1907–1911.
Hofterup

| Hofterup |
| --- | --- |
 Hofterupin dolmen
 Hofterup
 Koordinaatit: 55°48′17″N, 12°58′47″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Kävlinge
Väkiluku (31.12.2023):  4 067
Hofterup on taajama Kävlingen kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 4 067 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hofterup Wikimedia Commonsissa
Löddeköpinge

| Löddeköpinge |
| --- | --- |

 Löddeköpinge
 Koordinaatit: 55°45′34″N, 13°00′26″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Kävlinge
Väkiluku (31.12.2023):  6 714
Löddeköpinge on taajama Kävlingen kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 6 714 asukasta.
Löddeköpingestä on löydetty viikinkiaikainen asuin- ja kauppapaikka.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Löddeköpinge Wikimedia Commonsissa
Amerikankuore

| Amerikankuore |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Kuorekalat Osmeriformes
Heimo::  Kuoreet Osmeridae
Suku::  Osmerus
Laji::  mordax
Kaksiosainen nimi
 Osmerus mordax  (Mitchhill, 1844) 
Synonyymit
 Atherina mordax Mitchill, 1814  Osmerus spectrum Cope, 1870  Osmerus mordax mordax 
Katso myös
   Amerikankuore Wikispeciesissä   Amerikankuore Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Amerikankuore (Osmerus mordax) on Pohjois-Amerikan koillisosissa elävä rasvaevällinen kalalaji, eurooppalaisen kuoreen (Osmerus eperlanus) lähisukulainen.
Ulkonäkö ja koko

Amerikankuoreen pituus on korkeintaan 20 cm. Lajille tunnusomainen piirre on kyljessä oleva juova.
Levinneisyys ja elinympäristö

Amerikankuore elää Pohjois-Amerikan koillisosan rannikon vesistöissä ja jokisuissa sekä sisämaassa muiden muassa kaikissa Suurissa järvissä.
Pohjois-Amerikan länsirannikolla elävää kuorelajia Osmerus dentex on aiemmin pidetty amerikankuoreen alalajina Osmerus mordax dentex.
Lisääntyminen

Kala saavuttaa sukukypsyyden yleensä 3–5-vuotiaana. Tosin jotkut yksilöt saattavat kutea jo yksivuotiaina.
Västra Karaby

| Västra Karaby |
| --- | --- |
 Västra Karabyn kirkko
 Västra Karaby
 Koordinaatit: 55°48′40″N, 13°03′16″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Kävlinge
Väkiluku (31.12.2023):  265
Västra Karaby on taajama Kävlingen kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 265 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Västra Karaby Wikimedia Commonsissa
SS Lazio

Società Sportiva Lazio (BIT: SSL) on roomalainen jalkapalloseura, joka pelaa Italian korkeimmalla sarjatasolla Serie A:ssa. Seura on saanut nimensä Latiumin alueen italiankielisestä nimestä, ja joukkue on perinteisesti hankkinut kannattajansa esikaupungeista sekä ylemmistä luokista. Seuran värit, taivaansinen ja valkoinen, ovat peräisin Olympiaperinteen kotimaan, Kreikan, lipusta. Joukkue tunnetaan lempinimillä Biancocelesti, joka tulee seuran väreistä (bianco,  ’valkoinen’; celeste, ’taivaansininen’), sekä Aquilotti (’nuoret kotkat’).
Historia

SS Lazio perustettiin vuonna 1900. Seura on perinteisesti hankkinut kannattajansa Rooman esikaupungeista ja ylemmistä yhteiskuntaluokista, päinvastoin kuin paikallisvastustaja AS Roma.
Lazion menestys oli pitkään vaatimatonta, vaikka esimerkiksi 1930-luvulla seurassa pelasi Italian maajoukkueen tähti Silvio Piola. Ensimmäisen Italian-mestaruutensa Lazio voitti vuonna 1974 maalintekijänsä Giorgio Chinaglian johdolla, mutta 1980-luvun alussa seura putosi kahteen otteeseen toiseksi korkeimmalle sarjatasolle, Serie B:hen. Putoamisista ensimmäiseen oli syynä lahjusskandaali.
Seura alkoi nousta uudelleen, kun miljonääri Sergio Cragnottista tuli Lazion puheenjohtaja vuonna 1992. Ensimmäinen uusista tähtipelaajista oli englantilainen Paul Gascoigne. Satsaukset toivat tulosta viimein vuosituhannen vaihteessa, kun ruotsalaisvalmentaja Sven-Göran Eriksson johdatti seuran Cup-voittajien cupin voittoon vuonna 1999. Seuraavalla kaudella, 2000, Lazio voitti Serie A:n mestaruuden.
Vuoden 2006 Italian jalkapalloskandaalin jälkiselvittelyissä SS Lazio tuomittiin pudotettavaksi Serie B:hen ja pistevähennyksiin. Seuran tekemä valitus meni kuitenkin läpi, ja seura aloitti kauden 2006–2007 Serie A:ssa seitsemästä miinuspisteestä. Vetoomustuomioistuin kevensi tuomiota lokakuun lopussa kauden jo alettua, ja Lazio sai lopulta vain kolme miinuspistettä. Kesällä 2011 SS Lazio hankki Bayern Münchenin hyökkääjän Miroslav Klosen. Klose osoittautui nappihankinnaksi, sillä 2.3.2012 mennessä tämä oli tehnyt jo 16 maalia (12 Serie A:ssa).
Saavutukset

Serie A: 1973–1974, 1999–2000 (2)
Italian cup: 1958, 1997–1998, 1999–2000, 2003–2004, 2008–2009, 2012–2013, 2018–2019 (7)
Italian supercup: 1999, 2000, 2009, 2017, 2019 (5)
Cup-voittajien cup: 1998–1999 (1)
UEFA Super Cup: 1999 (1)
Pelaajat > Tunnettuja pelaajia

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   Demetrio Albertini   Matías Almeyda   Dino Baggio   Valon Behrami   Alen Bokšić   Pierluigi Casiraghi   Giorgio Chinaglia   Djibril Cissé   Sérgio Conceição   Fernando Couto   Hernán Crespo   Julio Ricardo Cruz  Paolo Di Canio   Roberto Di Matteo   Thomas Doll   Giuseppe Favalli |   |   Stefano Fiore   Paul Gascoigne   Giuliano Giannichedda   Simone Inzaghi   Vladimir Jugović   Aleksandar Kolarov   Michael Laudrup   Stephan Lichtsteiner   Fabio Liverani   Claudio López   Roberto Mancini   Luca Marchegiani   Gaizka Mendieta   Siniša Mihajlović   Fernando Muslera   Pavel Nedved |   |   Alessandro Nesta   Massimo Oddo   Giuseppe Pancaro   Goran Pandev   Angelo Peruzzi   Silvio Piola   Karel Poborský   Fabrizio Ravanelli   Karl-Heinz Riedle   Tommaso Rocchi   David Rozehnal   Louis Saha   Marcelo Salas   Néstor Sensini   Giuseppe Signori   Diego Simeone |   |   Juan Pablo Sorín   Jaap Stam   Dejan Stanković   Mauro Tassotti   Juan Sebastián Verón   Christian Vieri   Aron Winter   Miroslav Klose |
Entisiä päävalmentajia

1988–1990  Giuseppe Materazzi
1990–1994  Dino Zoff
1994–1997  Zdeněk Zeman
1997  Dino Zoff
1997–2001  Sven-Göran Eriksson
2001  Dino Zoff
2001–2002  Alberto Zaccheroni
2002–2004  Roberto Mancini
2004  Domenico Caso
2004–2005  Giuseppe Papadopoulo
2005–2009  Delio Rossi
2009–2010  Davide Ballardini
2010–2012  Edoardo Reja
2012–2013  Vladimir Petković
2014  Edoardo Reja
2014–2016  Stefano Pioli
2016–2021  Simone Inzaghi
2021–2024  Maurizio Sarri
2024  Igor Tudor
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen kotisivu (italiaksi)
Johtava englanninkielinen fanisivusto ja keskustelufoorumi
Serie A 2024–2025
Atalanta |  Bologna |  Cagliari | Como |  Empoli |  Fiorentina |  Genoa |  Inter |  Juventus |  Lazio |
  Lecce |  Milan | Monza |  Napoli |  Parma |  Roma |  Torino |  Udinese | Venezia |  Verona
Rantavalli

Rantavalli on rantamuodostuma, joka on syntynyt aaltojen kulutettua rantaa aallokon irrottaman aineksen kerrostuttua rantaan. Rantavalleja syntyy erityisesti silloin, kun veden pinta laskee hitaasti pitkän aikaa. Rantavalli on järven tai meren rannan suuntainen. Rantavalleja on syntynyt esimerkiksi jääkauden jälkeen maan kohoamisen myötä esiin tulleille harjuille. Rantavalli on syntynyt paikkaan, missä rantavesi on matalaa. Hiekka-aines huuhtoutuu hieman ulapalle päin ja tämän toistuessa rantaviivan tuntumaan vähitellen syntyy rantavalli. Harjumaastossa olevista muinoin muodostuneista rantavalleista on nähtävissä, mihin suuntaan vesi on virrannut. Rantavallien yhteyteen muodostuu joskus hiekkadyynejä. Rantavalleja voi olla myös jäätikköjokien suistoihin muodostuneiden reunamuodostumien yhteydessä.
Laura Åkerlund

Laura Åkerlund (s. 4. maaliskuuta 1987 Helsinki) on suomalainen oopperaohjaaja, toimitusjohtaja ja taiteellinen johtaja. Åkerlund oli vuonna 2019 finalistiehdokas Opéra de Lyonin pääjohtajaksi ja taiteelliseksi johtajaksi, samoin kuin vuonna 2021 Opéra national de Bordeaux pääjohtajaksi ja taiteelliseksi johtajaksi.
Åkerlund aloitti pianonsoiton opiskelun 6-vuotiaana ja opiskeli ensin yksityisesti, myöhemmin hän siirtyi Helsingin Konservatorion opiskelijaksi. Opiskellessaan Sibelius-lukiossa 2003–2006 ooppera alkoi kiinnostaa häntä, ja hän aloitti oopperaohjauksen opinnot Kristiina Helinin johdolla Sibelius-Akatemiassa vuonna 2006. Opintojensa aikana Åkerlund pääsi ohjausassistenttiharjoittelijaksi Kansallisoopperaan Pekka Milonoffin ohjaamaan Aulis Sallisen Punaiseen viivaan, jonka jälkeen jatkoi ooppera-alan töitään. Åkerlund myös soitti kymmenissä eri bändeissä yläasteikäisestä lähtien.
Åkerlund valmistui ylioppilaaksi 2006 Sibelius-lukiosta ja filosofian maisteriksi vuonna 2016 Helsingin yliopistosta pääaineena musiikkitiede, sivuaineena estetiikka ja taidehistoria. Lisäksi hänellä on teatteritieteen opintoja 2011–2012 Freie Universität Berlinissä sekä muita opintoja Sibelius-Akatemiassa että Teatterikorkeakoulussa. Åkerlund on toiminut ohjaajana ja apulaisohjaajana vuodesta 2006 lähtien Suomessa, Saksassa, Ruotsissa, Venäjällä ja Englannissa. Työskennellyt apulaisohjaajana muun muassa Komische Oper Berlinissä, Deutsche Oper Berlinissä, Oper Stuttgartissa ja Bayerische Staatsoperissa.lähde? Hän on myös Suomen Wagner-seuran vuoden 2016 Bayreuth-stipendiaatti.
Vuonna 2019 hänet kutsuttiin Badisches Staatstheater Karlsruhen teatterin johtoryhmään päädramaturgiksi. Badisches Staatstheater Karlsruheen kuuluvat ooppera, baletti, teatteri, nuorten teatteri, sinfoniaorkesteri ja Volkstheater. Vastuu-alueina koko teatterin taiteellisen toiminnan suunnittelu eri osastojen kesken, kansainväliset suhteet ja tuotannot, digitaaliset projektit kuten virtual reality -oopperat ja -baletit sekä henkilöstöjohtaminen painopisteenä skandinaavinen johtaminen. Hän toiminut vuodesta 2016 lähtien Suomen uusimman oopperatalon Helsingin Koomisen Ooppera Oy toimitusjohtajana ja taiteellisena johtajana.
Åkerlund on toiminut Helsingin yliopiston kulttuurivaliokunnan sihteerinä 2009–2010 ja puheenjohtajana 2010-2011. Hän on perustanut Ylioppilasooppera ry:n vuonna 2009.lähde? Vuonna 2009 ensiesityksensä sai Yle Teemalla Talo Ranskassa kieliopetusohjelma, jossa Åkerlund toimi yhtenä kilpailijana. Sarjassa on yhdeksän jaksoa ja se kuvattiin Montpellier’ssa, Ranskassa.
Åkerlund kirjoitti pro gradu -työnsä oopperaohjaamisesta nimellä "It's only opera, not an operation - Demingin ympyrä ja Regiekonzept oopperaohjaajan työprosessissa".
Ohjaukset

2018: Stanisław Moniuszko: Halka. Helsinki Opera Festival, Helsingin Koominen Ooppera.
2018: Aulis Sallinen: Punainen viiva. Kemin kaupunginorkesteri.
2015: Pjotr Tšaikovski: Jevgeni Onegin. Esitykset Pietarissa venäjällä ja Punkaharjulla.
2015: Verdi: La Traviata. The 3rd International Music Festival Putikon Hovi. Voittaja seuraavissa kategorioissa: Paras ohjaus, paras pääosa, paras sivuosa, paras miesesiintyjä, paras naisesiintyjä.
2011: Humanistispeksi: Aallonharjalla. Malmitalo, Helsinki.
2011: Heta Aho: Himmerrä ja Valo, Musica Nova Helsinki.
Asiantuntijatyöt

2020 alkaen: Theater Dortmund, Akademie für Theater und Digitalität Juryn jäsen
2018: Badisches Staatstheater Karlsruhe: Wagnerstimmen-laulukilpailun finaalin tuomariston jäsen. Åkerlund oli Wagnerstimmen kilpailun historian ensimmäinen suomalainen ja kaikkien aikojen nuorin tuomariston jäsen.
2018: Kiova, Ukraina: Theaterfestival GRA -kilpailun finaalin tuomariston jäsen. Kilpailussa jaettiin palkintoja muun muassa parhaalle oopperatuotannolle, musikaalille, kokeelliselle teatteriesitykselle, lastennäytelmälle ja kamariteatteriesitykselle. Alkukarsintoihin osallistui yli 50 ukrainalaista teatteria ja oopperataloa, joista finaaliin ylsi 16 esitystä. Kilpailu järjestetään vuosittain.
TV-työt

2009: Talo Ranskassa tv-ohjelman esiintyjä. Tuotanto YLE Teema ja Broadcasters.
2008: Ilkka Kuusisto: Risto Ryti - vapauden vanki. DVD-julkaisun studio-ohjaaja. Suomalainen kamariooppera.
Aiheesta muualla

http://yle.fi/uutiset/3-9079937
http://www.rondolehti.fi/tuoreimmat/uutiset/helsinkiin-uusi-oopperatalo/%5Bvanhentunut+linkki%5D
https://www.hbl.fi/tagg/laura-akerlund (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.valomerkki.fi/aiheet/kulttuuri/uuden-ajan-oopperatalo-satsaa-kansainvaliseen (Arkistoitu – Internet Archive)
Kim Saarinen

| Kim Saarinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. heinäkuuta 2006 (ikä 18) Hämeenlinna, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  193 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura (P):  Seattle Kraken
Sarja:  NHL
Nyk. seura:  HPK (SM-liiga)
Pelinumero:  1
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
NHL-varaus:  88. varaus, 2024 Seattle Kraken
Kim Saarinen (s. 22. heinäkuuta 2006 Hämeenlinna) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhossa lainalla NHL-seura Seattle Krakenista. Kraken varasi hänet kolmannella kierroksella NHL:n varaustilaisuuden 88. pelaajana kesällä 2024.
Ura > Seuraura

Saarinen on Hämeenlinnan Pallokerhon kasvatti. Hän pelasi kauden 2022–2023 suurimmaksi osaksi seuran U18-joukkueessa, mutta Saarinen pelasi myös kolme ottelua HPK:n U20-joukkueessa. Helmikuussa 2023 hän teki HPK:n kanssa 3+1-vuotisen SM-liigasopimuksen.
Kauteen 2023–2024 Saarinen lähti HPK:n U20-joukkueen toisena maalivahtina isoveljensä Kaj'n kanssa. Hän nousi kauden edetessä joukkueen ykkösmaalivahdiksi ja pelasi suurimman osan HPK:n otteluista. Saarinen palkittiin U20 SM-sarjan parhaana maalivahtina Jorma Valtonen -palkinnolla ja hänet valittiin ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Saarinen pelasi kauden aikana myös U18-joukkueen vahvuudessa. Hän teki HPK:ssa SM-liigadebyyttinsä 2. maaliskuuta 2024 JYPiä vastaan. Saarinen torjui HPK:n 4–2-voittoon päättyneessä ottelussa 27 kertaa. Teijo Savijoki valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi. Saarinen pelasi SM-liigassa kauden aikana kaksi runkosarjaottelua ja hän puki kaikkiaan seitsemään runkosarjaotteluun.
Tammikuussa 2024 NHL:n kykyjenetsijätoimisto listasi Saarisen rankingissaan Euroopassa pelaavista maalivahdeista ensimmäiselle sijalle NHL:n varaustilaisuuteen 2024. Huhtikuun rankingissa hänen sijoituksensa oli kolmas. Lopulta Seattle Kraken varasi Saarisen kolmannella kierroksella numerolla 88. Hän oli varaustilaisuuden viidentenä varattu eurooppalaismaalivahti. Jo heinäkuussa Saarinen teki seuran kanssa kolmivuotisen NHL-tulokassopimuksen. Hän jatkoi kaudella 2024–2025 lainalla HPK:ssa, jossa Saarinen aloitti kauden Sami Rajaniemen parina. Hän pelasi liigauransa ensimmäisen nollapelin 30. marraskuuta 2024 kotiottelussa Mikkelin Jukureita vastaan. Saarinen torjui HPK:n 3–0-voittoon päättyneessä ottelussa 17 kertaa. Jarkko Nikander valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Kanada 2025 | jääkiekko |  |
Saarinen voitti pronssia World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2022. Saarinen oli turnauksessa kakkosmaalivahti Petteri Rimpisen takana. Saarinen pelasi myös alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2023, jälleen Rimpisen kakkosmaalivahtina. Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2024 Saarinen oli jälleen Rimpisen kakkosmaalivahti ja pelasi kahdessa ottelussa. Hän edusti Suomea myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2025, jolloin Saarinen voitti hopeaa. Hän puki turnauksessa neljään otteluun, mutta Saarinen ei saanut kuitenkaan peliaikaa. Yhteensä hän on pelannut kuusi nuorten ja 18 poikien maaottelua.
Muuta

Saarisen isoveli Kaj kuuluu myös HPK:n sopimuspelaajiin.
Tilastot > Maajoukkuetilastot

| Vuosi | Turnaus | O | V | H | MIN | PM | NP | PMK | TP% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2024 | U18 | 2 | 1 | 1 | 78 | 1 | 1 | 0.77 | 95,2 |
Aarne Laakso

Aarne Valdemar Laakso (25. lokakuuta 1926 Lammi – 6. joulukuuta 1983 Elimäki) oli suomalainen sarjamurhaaja. Laakso tappoi ja ryösti kolme kauppiasta Tampereeen alueella vuonna 1964. Laakso tuomittiin rikoksista elinkautiseen ja hän vapautui vankilasta vuonna 1980.
Ruutu+ Dokkarit

| Ruutu+ Dokkarit |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  1. maaliskuuta 2011
Lähetykset loppuivat:  1. syyskuuta 2018
Omistaja:  Nelonen Media /   Sanoma Media Finland
Kuvaformaatti:  16:9
Maa:   Suomi
Näkyvyysalue:  osassa Kanavanippu E:n näkyvyysaluetta
Aiemmin:  Nelonen Maailma (2011–2017)
Rinnakkaiskanava(t):  Nelonen Liv Jim Hero Ruutu+ Leffat ja Sarjat Ruutu+ Lapset Ruutu+ Urheilu 1 Ruutu+ Urheilu 2
Kotisivu:  ruutu.fi/plus
Saatavuus
Antenniverkko
Digita:  Kanava 51
DNA:  Kanava 63
Satelliitti
Canal Digital:  Kanava 15
Kaapeliverkko
Elisa:  
DNA:  Kanava 120
IPTV (ADSL)
Maxivision:  
Elisa:  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruutu+ Dokkarit (entiseltä nimeltä Nelonen Maailma) oli Nelonen Median omistama maksullinen televisiokanava, joka aloitti lähetyksensä 1. maaliskuuta 2011.
Heinäkuussa 2018 Nelonen Media ilmoitti lopettavansa maksu-tv-toimintansa ja maksukanavien lähetyksien loppuvan syyskuun alussa.
Ohjelmisto

Ruutu+ Dokkarit -kanava esitti dokumentteja muun muassa luonnosta, kulttuureista sekä muun muassa matkailuaiheista ohjelmaa.
Kanavan lähetysaika oli klo 10–01. Kanavalla oli suomenkielinen tekstitys.
Entiset logot

1. maaliskuuta 2011 – 3. syyskuuta 2013
3. syyskuuta 2013 – 9. maaliskuuta 2017
Aiheesta muualla

Nelonen Median tiedote (Arkistoitu – Internet Archive)
PlusTV:n kotisivu Nelonen Maailma-esittely (Arkistoitu – Internet Archive)
Järavallen (taajama)

| Järavallen |
| --- | --- |
 Järavallen
 Järavallen
 Koordinaatit: 55°47′32″N, 12°57′00″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Kävlinge
Väkiluku (31.12.2023):  251
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Järavallen on taajama Kävlingen kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 251 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Järavallen (taajama) Wikimedia Commonsissa
Apsa Lauttajärvi

Apsa Lauttajärvi (15. marraskuuta 1875 Orivesi – 16. kesäkuuta 1930 Mehiläisen sairaala, Helsinki ) oli suomalainen opettaja, toimittaja ja maanviljelijä.
Oriveden Enokunnassa Ylä-Lauttajärven talossa syntynyt Apsa Lauttajärvi kävi Tampereen kauppakoulun ja suoritti itseopiskelujen perusteella kansakoulunopettajatutkinnon Rauman seminaarissa. Hän oli sitten toistakymmentä vuotta opettajana, aluksi Etelä-Pohjanmaalla ja sittemmin Korkeakosken sekä Oriveden kirkonkylän kouluissa. Apsa Lauttajärvi kuului Oriveden kunnanvaltuustoon sekä verotus- y.m. kunnan lautakuntiin sekä kirkkovaltuustoon. Hän toimi myös pitkät ajat kihlakunnan lautamiehenä. Kotitalonsa isäntänä lähes kolmenkymmenen vuoden ajan työskennellessään Apsa Lauttajärvi laajensi huomattavasti viljelyksiä sekä uusi tilan rakennukset kauttaaltaan. Apsa Lauttajärvi toimi myös lehtien avustajana kirjoittaen muun muassa Aamulehteen. Hän kuului lisäksi 1926-1930 ilmestyneen Oriveden Sanomat-paikallislehden toimitukseen.
Apsa Lauttajärven veljiä olivat kansanedustaja Josua Järvinen, ent. Lauttajärvi ja opettaja ja kotiseuturunoilija Väinämö Lauttajärvi.
Aiheesta muualla

Apsa Lauttajärven lehtiartikkeleita:
Joulukirkossa, kun kymmenen vuotta oli kulunut, Aamulehti, 24.12.1924, nro 298, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Maamiehen työt ja työpäivä Orivedellä v. 1860 seuduissa, syystalvesta syystalveen I. Ainehistoa rehtori K. V. Kaukovallan tekeillä olevaa Hämeen läänin historiaa varten, Aamulehti, 14.12.1929, nro 341, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Maamiehen työt ja työpäivä Orivedellä v. 1860 seuduissa, syystalvesta syystalveen II, Ainehistoa rehtori K. V. Kaukovallan tekeillä olevaa Hämeen läänin historiaa varten, Aamulehti, 22.12.1929, nro 349, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Maamiehen työt ja työpäivä Orivedellä v. 1860 seuduissa, syystalvesta syystalveen III. Ainehistoa rehtori K. V. Kaukovallan tekeillä olevaa Hämeen läänin historiaa varten, Aamulehti, 24.12.1929, nro 351, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Vörssi-Heikin joulu, Aamulehti, 21.12.1930, nro 344, s. 24, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Tieteen yleistajuistaminen

Tieteen yleistajuistaminen (myös kansantajuistaminen ja popularisointi) tarkoittaa tieteellisen tutkimuksen tulosten esittelyä ei-asiantuntijan ymmärtämässä muodossa. Yleistajuistetussa muodossa eri tieteenalojen ammattikieli puretaan yleiskielelle niin, että ne ovat tavallisen yleisön ymmärrettävissä. Asiat esitetään jättäen yksityiskohdat vähemmälle huomiolle mutta kuitenkin niin, että esitettävän asian pääkohdat ja periaatteet tulevat esille niin sanotun suuren yleisön ymmärtämässä muodossa.
Tiedettä yleistajuistava kirjoittaja käyttää valtaa siinä, millaisia asioita tuodaan suuren yleisön tietoisuuteen. Vallan mukana seuraa myös vastuu siitä, missä sävyssä asia yleisölle esitetään ja miten tieto tulee vaikuttamaan ihmisten ajatteluun ja käyttäytymiseen.
Suomessa voidaan antaa onnistuneesta ja merkittävästä tieteen yleistajuistamisesta myös Valtion tiedonjulkistamispalkinto. Myös kirjallisuuspalkinto Tieto-Finlandia annetaan usein nimenomaan onnistuneesta tieteen yleistajuistamisesta.