stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kasperi Heikkinen

| Kasperi Heikkinen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. elokuuta 1980 (ikä 44) Kajaani, Suomi
Muusikko
Aktiivisena:  1993 –
Tyylilajit:  heavy metal, power metal, sinfoninen metalli
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  Disease, Merging Flare, Amberian Dawn, Gamma Ray, U.D.O., Beast in Black
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kasperi Heikkinen (s. 4. elokuuta 1980 Kajaani) on suomalainen muusikko, joka soittaa kitaraa Beast in Black ja Merging Flare heavy metal yhtyeessä. Hän asuu Helsingissä.
Ura > Disease ja Merging Flare

Heikkinen perusti yhtyeen Disease rumpali Henri Pyyn kanssa vuonna 1993. Yhtye vaihtoi nimensä Merging Flareksi vuonna 2001. Heikkinen oli lähtenyt opiskelemaan Helsinkiin edellisenä vuonna sekä soitti muissa yhtyeissä, mikä hidasti levyn tekemistä ja yhtyeen ensimmäinen levy Reverence julkaistiin vasta kymmenen vuotta perustamisen jälkeen vuonna 2011. Toinen levy Revolt Regime julkaistiin kesäkuussa 2019.
Ura > Amberian Dawn ja Gamma Ray

Heikkinen soitti vuosien 2007–2012 välisenä aikana Amberian Dawn -nimisessä sinfonisessa metalliyhtyeessä. Heikkinen soittaa yhtyeen albumeilla River of Tuoni (kappaleissa 7 ja 9),  The Clouds of Northland Thunder, End of Eden ja Circus Black.
Amberian Dawnissa ollessa Heikkinen soitti myös Gamma Ray yhtyeen konserteissa vuosina 2006 ja 2010. Vuonna 2010 hän sijaisti kitaristi Henjo Richteriä neljässä konsertissa Richterin toipuessa silmäleikkauksesta.
Ura > U.D.O

Heikkinen liittyi saksalaiseen Udo Dirkschneiderin yhtyeeseen U.D.O. vuonna 2013. Hän soittaa yhtyeen studioalbumilla Decadent (2015) ja livetallenteilla Steelhammer - Live from Moscow (2014), Navy Metal Night (2015) ja Dirkschneider: Live - Back to the Roots (2016). Heikkinen lähti  U.D.O.- sekä Dirkschneider -kokoonpanoista neljä vuotta myöhemmin helmikuussa 2017.
Ura > Beast in Black

U.D.O.sta lähtemisen jälkeen Heikkinen liittyi Anton Kabasen perustamaan yhtyeeseen Beast in Black. Heikkinen on tehnyt yhtyeen kanssa kolme levyä, Berserker (2017), From Hell with Love (2019) ja Dark Connection (2021).
Yhtyeet > Jäsenenä yhtyeissä

Jäsenenä yhtyeissä:
Disease (1993-2000)
Merging Flare (2001-)
Elenium (2001-2007)
Guardians Of Mankind (2004-)
Iconofear (2006-2010)
Amberian Dawn (2007-2012)
U.D.O. (2013-2017)
Beast In Black (2015-)
Yhtyeet > Konserttimuusikkona

Konserttimuusikkona:
Gamma Ray (2006, 2010)
Aiheesta muualla

Kasperi Heikkinen Metal Archives -sivustolla (englanniksi)
Heidi Parviainen ja Kasperi Heikkinen vuonna 2009.
Kiatisuk Senamuang

Kiatisuk Senamuang vuonna 2017.
Kiatisuk Senamuang (s. 11. elokuuta 1973 Udon Thani) on thaimaalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on eniten maaotteluita pelannut ja eniten maaottelumaaleja tehnyt thaimaalainen pelaaja.
Senamuang pelasi Thaimaan maajoukkueessa 134 maaottelua, ensimmäisen huhtikuussa 1993 ja viimeisen lokakuussa 2007. Hän teki 71 maaottelumaalia. Hän pelasi seuratasolla kotimaansa lisäksi Singaporessa, Malesiassa ja Vietnamissa ja kuului kaudella 1999–2000 englantilaisseura Huddersfield Townin miehistöön.
Pelaajauransa jälkeen Senamuang on toiminut valmentajana Thaimaassa ja Vietnamissa. Vuosina 2013–2017 hän toimi Thaimaan maajoukkueen päävalmentajana.
Kalevan kisat 2022

Kalevan kisat 2022 eli yleisurheilun Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin 4.–7. elokuuta 2022 Joensuussa kaupungin keskuskentällä. Kisat järjestivät Joensuun Kataja ja Joensuun kaupunki.
Lauantaina 6. elokuuta kisat jouduttiin hetkeksi keskeyttämään rajuilman vuoksi.
Mitalistit > Naiset > Kenttälajit

| Laji | Sijoitukset | Sijoitukset | Sijoitukset | Selostus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korkeushyppy  7.8. |  | Heta Tuuri Lahden Ahkera | 188 |  |  |  |
| Korkeushyppy  7.8. |  | Sini Lällä Jyväskylän Kenttäurheilijat | 185 |  |  |  |
| Korkeushyppy  7.8. |  | Ella Junnila Tampereen Pyrintö | 185 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Seiväshyppy  6.8. |  | Elina Lampela Oulun Pyrintö | 450 =SB |  |  |  |
| Seiväshyppy  6.8. |  | Wilma Murto Salon Vilpas | 440 |  |  |  |
| Seiväshyppy  6.8. |  | Saga Andersson Esbo IF | 425 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Pituushyppy  7.8. |  | Anne-Mari Lehtiö Kenttäurheilijat-58 | 622 SB |  |  |  |
| Pituushyppy  7.8. |  | Jessica Kähärä Mikkelin Kilpa-Veikot | 618 =PB |  |  |  |
| Pituushyppy  7.8. |  | Taika Koilahti Turun Weikot | 617 SB |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kolmiloikka  6.8. |  | Kristiina Mäkelä Orimattilan Jymy | 14,41w (+2,2	m/s) |  |  |  |
| Kolmiloikka  6.8. |  | Senni Salminen Imatran Urheilijat | 14,29 |  |  |  |
| Kolmiloikka  6.8. |  | Kira Kytölä Esbo IF | 13,44w (+2,9 m/s) |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kuulantyöntö  7.8. |  | Senja Mäkitörmä Varpaisjärven Vire | 17,51 |  |  |  |
| Kuulantyöntö  7.8. |  | Eveliina Rouvali Kuopion Reipas | 16,91 |  |  |  |
| Kuulantyöntö  7.8. |  | Kaisa Kymäläinen Hirsilän Pyrkivä | 15,97 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kiekonheitto  6.8. |  | Salla Sipponen Keuruun Kisailijat | 57,45 |  |  |  |
| Kiekonheitto  6.8. |  | Helena Leveelahti Virtain Urheilijat | 53,93 |  |  |  |
| Kiekonheitto  6.8. |  | Katri Hirvonen Joensuun Kataja | 52,05 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Moukarinheitto  7.8. |  | Silja Kosonen Turun Urheiluliitto | 69,78 |  |  |  |
| Moukarinheitto  7.8. |  | Krista Tervo Karhulan Katajaiset | 68,98 |  |  |  |
| Moukarinheitto  7.8. |  | Sara Killinen Lapuan Virkiä | 66,59 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Keihäänheitto  5.8. |  | Sanne Erkkola Turun Urheiluliitto | 55,94 |  |  |  |
| Keihäänheitto  5.8. |  | Jatta-Mari Jääskeläinen Turun Urheiluliitto | 55,28 SB |  |  |  |
| Keihäänheitto  5.8. |  | Saara Lipsanen Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 52,52 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Seitsenottelu  5.–6.8. |  | Miia Sillman Tampereen Pyrintö | 5775 |  |  |  |
| Seitsenottelu  5.–6.8. |  | Neea Käyhkö Savonlinnan Riento | 5600 PB |  |  |  |
| Seitsenottelu  5.–6.8. |  | Jessica Rautelin Esbo IF | 5292 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
WR: maailmanennätys | AR: maanosan ennätys | NR: kansallinen ennätys | CR: kilpailujen ennätys | WL: maailman kauden kärkitulos | EL: Euroopan kauden kärkitulos | kkk: kauden kotimainen kärkitulos | PB: oma ennätys | SB: kauden paras
Aiheesta muualla

Kalevan kisat
Kalevan kisat
| --- | --- |
1900-luku:: 1907 | 1908 | 1909
1910-luku:: 1910 | 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919
1920-luku:: 1920 | 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929
1930-luku:: 1930 | 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939
1940-luku:: 1940 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949
1950-luku:: 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959
1960-luku:: 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969
1970-luku:: 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979
1980-luku:: 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989
1990-luku:: 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999
2000-luku:: 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009
2010-luku:: 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019
2020-luku:: 2020 | 2021 | 2022 | 2023  | 2024
146 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku eaa. · 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa.
Vuosikymmenet: 200-luku eaa. · 190-luku eaa. · 180-luku eaa. · 170-luku eaa. · 160-luku eaa. · 150-luku eaa. · 140-luku eaa. · 130-luku eaa. · 120-luku eaa. · 110-luku eaa. · 100-luku eaa. · 90-luku eaa.
Vuodet: 200 eaa. · 199 eaa. · 198 eaa. · 197 eaa. · 196 eaa. · 195 eaa. · 194 eaa. · 193 eaa. · 192 eaa. · 191 eaa. · 190 eaa. · 189 eaa. · 188 eaa. · 187 eaa. · 186 eaa. · 185 eaa. · 184 eaa. · 183 eaa. · 182 eaa. · 181 eaa. · 180 eaa. · 179 eaa. · 178 eaa. · 177 eaa. · 176 eaa. · 175 eaa. · 174 eaa. · 173 eaa. · 172 eaa. · 171 eaa. · 170 eaa. · 169 eaa. · 168 eaa. · 167 eaa. · 166 eaa. · 165 eaa. · 164 eaa. · 163 eaa. · 162 eaa. · 161 eaa. · 160 eaa. · 159 eaa. · 158 eaa. · 157 eaa. · 156 eaa. · 155 eaa. · 154 eaa. · 153 eaa. · 152 eaa. · 151 eaa. · 150 eaa. · 149 eaa. · 148 eaa. · 147 eaa. · 146 eaa. · 145 eaa. · 144 eaa. · 143 eaa. · 142 eaa. · 141 eaa. · 140 eaa. · 139 eaa. · 138 eaa. · 137 eaa. · 136 eaa. · 135 eaa. · 134 eaa. · 133 eaa. · 132 eaa. · 131 eaa. · 130 eaa. · 129 eaa. · 128 eaa. · 127 eaa. · 126 eaa. · 125 eaa. · 124 eaa. · 123 eaa. · 122 eaa. · 121 eaa. · 120 eaa. · 119 eaa. · 118 eaa. · 117 eaa. · 116 eaa. · 115 eaa. · 114 eaa. · 113 eaa. · 112 eaa. · 111 eaa. · 110 eaa. · 109 eaa. · 108 eaa. · 107 eaa. · 106 eaa. · 105 eaa. · 104 eaa. · 103 eaa. · 102 eaa. · 101 eaa. · 100 eaa. · 99 eaa.
Tapahtumia

Kolmas puunilaissota päättyi, kun Scipio Aemilianus voitti Karthagon, joka tämän jälkeen hävitettiin ja sen alueet liitettiin Rooman valtakuntaan.
Lucius Mummius löi Akhaian liiton joukot ja tuhosi Korintin kaupungin, minkä jälkeen liitto hajotettiin ja Rooma valloitti Kreikan.
Katupeilin takana

| Katupeilin takana |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Toivo Särkkä
Käsikirjoittaja:  Serp
Perustuu:  Serpin näytelmään Katupeilin takana (1946)
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Heikki Aaltoila
Kuvaaja:  Esko Töyri
Leikkaaja:  Armas Vallasvuo
Pääosat:  Eeva-Kaarina Volanen Matti Ranin Helge Ranin Henny Waljus
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus SF
Ensi-ilta:  4. marraskuuta 1949
Kesto:  96 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Katupeilin takana on T. J. Särkän ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1949. Se perustuu Serpin samannimiseen näytelmään vuodelta 1946 ja kertoo kamarineuvoksen tyttären ja maisterin romanssista 1800-luvun lopun Helsingissä.
Katupeilin takana sai vuonna 1950 Jussi-palkinnot ohjauksesta, käsikirjoituksesta, kuvauksesta, naispääosasta sekä miessivuosasta (Uuno Laakso). Elokuva-Aitan yleisöäänestyksessä se valittiin vuoden 1949 suosituimmaksi kotimaiseksi. Katsojamäärät olivat vuoden kolmanneksi korkeimmat.
Tuotanto

Näyttämöllä Katupeilin takana esitettiin ensi kerran Suomen Kansallisteatterissa joulukuussa 1946, ja se ilmestyi painettuna seuraavana vuonna. Serpin epookkikomedia on kuulunut vuosikymmenien ajan suomalaisten teattereiden suosikkeihin. Elokuva oli SF:n 15-vuotisjuhlaelokuva ja valmistui yhtiön sadantena näytelmäelokuvana.
Elokuvan päärooleissa on pitkälti samoja näyttelijöitä kuin Kansallisteatterissa. Sivurooleja lisättiin huomattavasti. Näissä rooleissa on monia myöhemmin tunnetuiksi tulleita näyttelijöitä, kuten Martti Katajiston tulkitsema Jean Sibelius. Myös Tarmo Mannin tulkitsema Axel Gallén vilahtaa teatterikohtauksessa. Pikkuosissa nähdään eräitä tunnettuja näyttelijöitä, kuten Kullervo Kalske, Elsa Turakainen ja Heikki Savolainen.
Elokuva on esitetty televisiossa useaan otteeseen, ensimmäisen kerran joulupäivänä 1958.
Juoni

Alkuperäinen näytelmä ajoittuu kolmeen maaliskuiseen päivään vuonna 1892. Elokuvaversiossa tapahtumat on siirretty kesäaikaan. Vappu Biörcke viettää kesää Jalle-setänsä maatilalla. Pieni polkupyöräonnettomuus tuo hänen luokseen nuoren maisteri Kalle Härkösen. Jalle-sedän kartanossa vietetään pienet juhlat, jolloin useat elokuvan sivuhenkilöt tulevat tutuiksi. Vappu palaa Helsinkiin moster Mellan kanssa, mutta pitkästyy tapahtumien puutteessa. Elämään tulee kuitenkin särmää, kun Vappu joutuu kahnauksiin vanhoillisen isänsä kanssa. Tämän mukaan ei ylioppilaiden rientoihin saa mennä eikä miesvieraita vastaan saa ottaa, ei varsinkaan huoneessa, jossa on aukipedattu sänky.
Vappu kuitenkin uhmaa sääntöjä ja karkaa teatteriin. Mutkien kautta Kalle Härkönen päätyy lopulta Vapun makuuhuoneeseen, tosin täysin kunniallisissa merkeissä. Isä-Ossian ja Vapun sisko Elisabeth kuitenkin järkyttyvät sinänsä viattomasta tilanteesta. Jalle-setä ja Sonja Brandt kokevat tilanteen koomisena ja yrittävät tyynnytellä Ossiania. Moster Mella seisoo jossain välimaastossa. Tämän hässäkän jälkeen Kallen pitäisi vielä pyytää Vapun kättä Ossianilta. Tämä pitää Kallea röyhkeänä pyrkyrinä, ja kaiken lisäksi Kallen sukunimikin on vielä niin rahvaanomainen. Tarinassa seurataan myös Ossianin ja Sonjan romanssin kehittymistä sekä Jalle-sedän ja moster Mellan välillä kipunoivaa lemmenliekkiä. Taustalla analysoidaan Venäjän vallan aikaisen suomalaisen sivistyneistön suhdetta valtiollisiin auktoriteetteihin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eeva-Kaarina Volanen  | … |  Vappu, Valborg Biörcke   |
|  Helge Ranin  | … |  kamarineuvos Ossi(an) Biörcke   |
|  Henny Waljus  | … |  moster Mella, Emelie Lindh   |
|  Uuno Laakso  | … |  Jalle (Hjalmar) Biörcke   |
|  Rauha Rentola  | … |  Elisabeth Heckler, Liisi   |
|  Birgit Kronström  | … |  Sonja Brandt, ent. Wulff   |
|  Matti Ranin  | … |  Kaarlo Härkönen, Kalle   |
|  Lasse Pöysti  | … |  ylioppilas Arvid Molander   |
|  Unto Salminen  | … |  tohtori Einar Heckler   |
|  Kyllikki Väre  | … |  naisylioppilas Elma Lindgren   |
|  Ida Salmi  | … |  ruustinna Molander   |
|  Jalmari Rinne  | … |  rovasti Molander   |
|  Annie Sundman  | … |  Savilahden armo   |
|  Kalle Rouni  | … |  Gustaf   |
|  Rafael Pihlaja  | … |  Valdemar   |
|  Mauri Jaakkola  | … |  Joose   |
|  Aarne Laine  | … |  apteekkari   |
|  Esteri Kasurinen  | … |  Liinu   |
|  Kerttu Salmi  | … |  Nastja   |
|  Aino Lehtimäki  | … |  Koivuniemen emännöitsijä   |
|  Elsa Nyström  | … |     |
|  Maininki Sippola  | … |     |
|  Sirkka Lindau  | … |     |
|  Otto Noro  | … |     |
|  Ilmi Parkkari  | … |     |
|  Irja Kuusla  | … |  emäntä pellolla   |
|  Leo Mikander  | … |     |
|  Tarmo Manni  | … |  Axel Gallén   |
|  Heikki Savolainen  | … |  Väinämöinen   |
|  Martti Katajisto  | … |  Sibelius   |
|  Pentti Valkeala  | … |  nuorukainen   |
|  Elsa Turakainen  | … |  nainen Kleineh’ssa   |
|  Kalle Viherpuu  | … |     |
|  Vappu Jurkka  | … |     |
|  Tuulikki Uskali  | … |     |
|  Kullervo Kalske  | … |     |
|  Artturi Laakso  | … |     |
|  Laila Rihte  | … |     |
|  Esko Salminen  | … |     |
Vastaanotto

Elokuvaa on luonnehdittu idylliksi 1800-luvun lopulta. Erityisesti sen tarjoamaa ajankuvaa on kehuttu. Aikalaisarvioissa se sai yksimielistä suitsutusta Jouko Tyyrin Ylioppilaslehteen kirjoittamaa arviota lukuun ottamatta. Myöhemmin televisioesityksen yhteydessä Ilta-Sanomien Timo Malmi arvioi, että Särkkä hallitsee suomalais-venäläisen epookin kuvauksen hienosti, etenkin Volasen, Laakson ja Pöystin kaltaisten näyttelijöiden kanssa.
Aiheesta muualla

Katupeilin takana Elonet.
Näyttelijät Matti Ranin ja Eeva-Kaarinen Volanen elokuvassa.
Kiharapyrstöt (suku)

| Kiharapyrstöt |
| --- | --- |
 Oahunkiharapyrstö (Moho apicalis)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kiharapyrstöt Mohoidae
Suku::  Kiharapyrstöt Moho  Lesson, 1830
Katso myös
   Kiharapyrstöt (suku) Wikispeciesissä   Kiharapyrstöt (suku) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiharapyrstöt (Moho) on kiharapyrstöjen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Aiemmin suku luettiin kuuluvaksi mesikkoihin. Kiharapyrstöjen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan neljä lajia. Suvun kaikki lajit ovat ilmeisesti kuolleet sukupuuttoon.
Kiharapyrstöihin kuuluvat lajit

Havaijinkiharapyrstö (Moho nobilis)
Kauainkiharapyrstö (Moho braccatus)
Mauinkiharapyrstö (Moho bishopi)
Oahunkiharapyrstö (Moho apicalis)
Aiheesta muualla

ITIS: Moho
Kangaslampi (Keuruu, Kamppiperä)

| Kangaslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°12′51″N, 24°59′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Asunnanjärven valuma-alue (35.68)
Laskujoki:  Rouvainpuro 
Järvinumero:  35.687.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  168,8 m  
Rantaviiva:  0,773 km  
Pinta-ala:  3,039 ha  
Tilavuus:  0.000087 km³ 
Keskisyvyys:  2,85 m  
Suurin syvyys:  6,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKangaslampi 
Kangaslampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Kamppiperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä.Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 86 500 kuutiometriä eli 0,087 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 6,5 metriä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Vähä-Asunnan valuma-alueeseen (35.687) se kuuluu.
ANTI-

ANTI- on yhdysvaltalaisen Epitaph Recordsin vuonna 1999 perustettu sisar-levy-yhtiö. Epitaphin keskittyessä julkaisemaan pääasiassa punk-musiikkiin on ANTI-:n tehtävänä ollut julkaista erilaisia musiikkityylejä hip hopista (Blackalicious) reggaen kautta (Buju Banton) countryyn (Merle Haggard) sekä indieen (Elliott Smith). Suomalaisille tunnetuin ANTI-:lle levyttävä artisti on luultavasti Tom Waits. Myös Nick Caven uusi bändi Grinderman julkaisi ensimmäisen levynsä ANTI-:n kautta.
ANTI-:n julkaisemia artisteja

A Girl Called Eddy
Bettye LaVette
Billy Bragg
Blackalicious
Buju Banton
Daniel Lanois
Danny Cohen
Eddie Izzard
Elliott Smith
Greg Graffin
Grinderman
Joe Henry
Jolie Holland
Marianne Faithfull
Merle Haggard
Neko Case
Nick Cave and the Bad Seeds
Pete Philly & Perquisite
Ramblin' Jack Elliott
Solomon Burke
The Frames
The Locust
Tom Waits
Xavier Rudd'
Lähde:
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut(englanniksi)
1759

| --- | --- |
Vuosisadat: 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku
Vuosikymmenet: 1690-luku · 1700-luku · 1710-luku · 1720-luku · 1730-luku · 1740-luku 1750-luku · 1760-luku · 1770-luku · 1780-luku · 1790-luku · 1800-luku
Vuodet: 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709 1710 · 1711 · 1712 · 1713 · 1714 · 1715 · 1716 · 1717 · 1718 · 1719 1720 · 1721 · 1722 · 1723 · 1724 · 1725 · 1726 · 1727 · 1728 · 1729 1730 · 1731 · 1732 · 1733 · 1734 · 1735 · 1736 · 1737 · 1738 · 1739 1740 · 1741 · 1742 · 1743 · 1744 · 1745 · 1746 · 1747 · 1748 · 1749 1750 · 1751 · 1752 · 1753 · 1754 · 1755 · 1756 · 1757 · 1758 · 1759 1760 · 1761 · 1762 · 1763 · 1764 · 1765 · 1766 · 1767 · 1768 · 1769 1770 · 1771 · 1772 · 1773 · 1774 · 1775 · 1776 · 1777 · 1778 · 1779 1780 · 1781 · 1782 · 1783 · 1784 · 1785 · 1786 · 1787 · 1788 · 1789 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809
Tapahtumia

13. maaliskuuta – Halleyn komeetta ohitti Maan.
6. kesäkuuta – Suomen ensimmäinen yleissairaala Turun lääninlasaretti avattiin Turkuun.
13. syyskuuta – Quebecin taistelu, jossa britit voittivat ranskalaiset.
Johan Haartman julkaisi ensimmäisen yleistajuisen suomenkielisen lääkärikirjan.
Suomenkielinen lakikirja Ruotzin waldacunnan laki julkaistiin.
Skotlannin ensimmäinen suurimittainen rautaruukki Carron Company perustettiin.
Voltairen romaani Candide julkaistiin.
Kuolleita

1. tammikuuta – Jacques-Joachim de La Chétardie, ranskalainen markiisi ja diplomaatti (s. 1705)
27. tammikuuta – Francesco Bernardi, Senesino, italialainen kastraattilaulaja (s. 1686)
27. maaliskuuta – August Johann Rösel von Rosenhof, saksalainen luonnontutkija, eläinmaalari ja kuvittaja (s. 1705)
14. huhtikuuta – Georg Friedrich Händel, saksalainen säveltäjä (s. 1685)
20. kesäkuuta – Margareta Capsia, suomalainen taidemaalari (s. 1682)
27. heinäkuuta – Pierre Louis Moreau de Maupertuis, ranskalainen matemaatikko ja tähtitieteilijä (s. 1698)
8. elokuuta – Carl Heinrich Graun, saksalainen säveltäjä ja tenorilaulaja (s. 1704)
10. elokuuta – Ferdinand VI, Espanjan kuningas (s. 1713)
10. elokuuta – Samuel Berner, saksalais-suomalainen muurimestari ja arkkitehti
13. syyskuuta – James Wolfe, englantilainen kenraalimajuri (s. 1727)
14. syyskuuta – Louis-Joseph de Montcalm, ranskalainen kenraali (s. 1712)
29. lokakuuta – Anne Dorthe Lund, tanskalainen näyttelijä
29. marraskuuta – Nicolaus I Bernoulli, sveitsiläinen matemaatikko (s. 1687)
Kiinannaurulokki

| Kiinannaurulokki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Heimo::  Lokit Laridae
Suku::  Lokit Larus
Laji::  saundersi
Kaksiosainen nimi
 Larus saundersi  (Swinhoe, 1871) 
Katso myös
   Kiinannaurulokki Wikispeciesissä   Kiinannaurulokki Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kiinannaurulokki (Larus saundersi, myös Saundersilarus saundersi) on itäkiinalainen lokkilaji. Sen esiintymisalue ulottuu Liaoningistä Jiangsuun. Se talvehtii Etelä-Koreasta Japaniin ja Pohjois-Vietnamiin ulottuvalla alueella. Lajin holotyypin kuvaili Robert Swinhoe Fujianista vuonna 1871.
Kiara Advani

| Kiara Advani |
| --- | --- |
 Kiara Advani vuonna 2021.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Alia Advani
Syntynyt: 31. heinäkuuta 1992 (ikä 32) Bombay, Maharashtra, Intia
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Sidharth Malhotra (vih. 2023)
Näyttelijä
Aktiivisena:  2014–
Aiheesta muualla
IMDb 
Kiara Advani (hindiksi कियारा आडवाणी, Kiyārā Āḍvāṇī; oik. Alia Advani, hindiksi आलिया आडवाणी, Āliyā Āḍvāṇī; s. 31. heinäkuuta 1992 Bombay, Maharashtra, Intia) on intialainen näyttelijä, joka työskentelee pääasiassa hindinkielisissä elokuvissa. Tehtyään debyyttinsä komediaelokuvassa Fugly (2014), hän näytteli sivuroolia MS Dhonin vaimona urheiluelokuvassa M.S. Dhoni: The Untold Story (2016). Hän sai kiitosta seksuaalisesti tyytymättömän vaimon roolistaan Netflixin episodielokuvassa Lust Stories (2018) ja näytteli naispääosaa telugunkielisessä poliittisessa trillerissä Bharat Ane Nenu (2018).
Advani sai laajempaa huomiota rooleistaan romanttisessa draamassa Kabir Singh ja komediassa Good Newwz, jotka kuuluivat vuoden 2019 eniten tuottaneisiin hindielokuviin. Sen jälkeen hän on näytellyt laajalti suoratoistetuissa elokuvissa Laxmii (2020) ja Shershaah (2021) sekä lipputuloissa menestyneessä kauhukomediassa Bhool Bhulaiyaa 2 (2022).
Yksityiselämä

Advani meni naimisiin näyttelijä Sidharth Malhotran kanssa Jaisalmerissa 7. helmikuuta 2023.
Filmografia

| Vuosi | Elokuva | Rooli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Fugly | Devi |  |
| 2016 | M.S. Dhoni: The Untold Story | Sakshi Rawat |  |
| 2017 | Machine | Sarah Thapar |  |
| 2018 | Bharat Ane Nenu | Vasumathi | Telugunkielinen elokuva |
| 2018 | Lust Stories | Megha |  |
| 2019 | Vinaya Vidheya Rama | Seetha | Telugunkielinen elokuva |
| 2019 | Kalank | Lajjo |  |
| 2019 | Kabir Singh | Preeti Sikka |  |
| 2019 | Good Newwz | Monika Batra |  |
| 2020 | Guilty | Nanki Dutta |  |
| 2020 | Angrezi Medium | Itsenään | Erikoisesiintyminen laulussa ”Kudi Nu Nachne De” |
| 2020 | Masaba Masaba | Itsenään | Websarja; cameoesiintyminen |
| 2020 | Laxmii | Rashmi Rajput |  |
| 2020 | Indoo Ki Jawani | Indira ”Indoo” Gupta |  |
| 2021 | Shershaah | Dimple Cheema |  |
| 2022 | Bhool Bhulaiyaa 2 | Reet Thakur |  |
| 2022 | Jugjugg Jeeyo | Naina Sharma Saini |  |
| 2022 | Govinda Naam Mera | Suku Shetty |  |
| 2023 | Satyaprem Ki Katha | Katha Kapadia |  |
| 2024 | Game Changer |  | Telugunkielinen elokuva |
Musiikkivideot

| Vuosi | Kappale | Laulaja(t) |
| --- | --- | --- |
| 2018 | ”Urvashi” | Yo Yo Honey Singh |
| 2020 | ”Kudi Nu Nachne De” | Vishal Dadlani, Sachin-Jigar |
| 2020 | ”Muskurayega India” | Vishal Mishra |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiara Advani Wikimedia Commonsissa
Kiara Advani Internet Movie Databasessa. (englanniksi)