stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mies nimeltä Mooses ja yksijumalinen uskonto
Vastaanotto

Jo ennen julkaisuaan kirja herätti kohua, ja Freudia pyydettiin luopumaan sen julkaisemisesta. Kirjan ilmestyttyä sekä juutalaiset että kristityt arvostelijat suhtautuivat teokseen kielteisesti, mutta muutamia myönteisiäkin lausumia esitettiin. Aatehistorioitsija ja elämäkerturi Peter Gay pitää Freudin todistusaineistoa spekulatiivisena, osin vanhentuneena ja sekavana: ”Freud sanoi monia mielenkiintoisia ja monia kestämättömiä asioita.” Kirja on kuitenkin antanut aihetta laajaan pohdiskeluun, joka on jatkunut 1900-luvun loppuun ja uudellekin vuosituhannelle.
Kirjallisuutta > Suomeksi

Häkkinen, Maria: Freudin telepatia- ja uskontoaiheisia kirjoituksia. Psykologia, 2015, 50. vsk, nro 3, s. 228–229.
Lehtonen, Sakari: Freudin ”X-Files”. (Kirja-arvostelu.) Psykoanalyyttinen Psykoterapia, 2018, 14. vsk, s. 163–164.  ISSN 1795-2379
Kirjallisuutta > Muilla kielillä

Assmann, Jan: Moses der Ägypter. Entzifferung einer Gedächtnisspur. Frankfurt: Fischer, 2004. (saksaksi)
Bergmann, Martin S.: Moses and the Evolution of Freud’s Jewish Identity. Israel Annals of Psychiatry and Related Disciplines 1 (14. vsk.), 1976, s. 3–26. (englanniksi)
Bernstein, Richard J.: Freud and the Legacy of Moses. Cambridge: Cambridge University Press, 1998. (englanniksi)
Certeau, Michel de: La fiction de l’histoire: L’écriture de Moïse et le monothéisme. L'écriture de l'histoire, s. 312–358. Paris: Gallimard, 1975. (ranskaksi)
Gay, Peter: A Godless Jew. Freud, Atheism, and the Making of Psychoanalysis. New Haven: Yale University Press, 1987. (englanniksi)
Ginsburg, Ruth &  Pardes, Ilana (toim.): New Perspectives on Freud’s Moses and Monotheism. Tübingen: Max Niemeyer, 2006. (englanniksi)
Grubrich-Simitis, Ilse: Freuds Moses-Studie als Tagtraum. Ein biographischer Essay. Frankfurt: Fischer, 1994.(englanniksi)
Hegener, Wolfgang: Wege aus der vaterlosen Psychoanalyse. Vier Abhandlungen über Freuds „Mann Moses“. Tübingen: Edition diskord, 2001. (saksaksi)
Jones, Ernest: Sigmund Freud, Life and Work 3. The Last Phase, 1911–1939. London: The Hogarth Press, 1957. (englanniksi)
Krauss, Rolf: Sigmund Freud und sein Buch Der Mann Moses. Eine kritische Würdigung aus ägyptologischer und anthropologischer Sicht.  London:  Golden Hause Publications, 2019.  ISBN 978-1-906137-64-9  (saksaksi)
List, Eveline (toim.): Der Mann Moses und die Stimme des Intellekts. Geschichte, Gesetz und Denken in Sigmund Freuds historischem Roman. Innsbruck: Studienverlag, 2007. (saksaksi)
Maciejewski, Franz: Der Moses des Sigmund Freud. Ein unheimlicher Bruder. Göttingen: Vandenhoeck & Ruprecht, 2006. ISBN 978-3-525-45374-2. (saksaksi)
Paul, Robert A.: Freud, Sellin and the death of Moses. The International Journal of Psychoanalysis 4 (75. vsk.), 1994, s. 825–837. (englanniksi)
Paul, Robert A.: Moses and Civilization. The Meaning Behind Freud’s Myth. New Haven: Yale University Press, 1996. ISBN 0-300-06428-4. (englanniksi)
Raphael-Leff, Joan: Freud’s prehistoric matrix – owing “nature” a death. The International Journal of Psychoanalysis (88. vsk.), 2008, s. 1345–1373. (englanniksi)
Rice, Emanuel: Freud and Moses. The Long Journey Home. Albany, New York: State University of New York, 1990. (englanniksi)
Robert, Marthe: D’Œdipe à Moïse. Freud et la conscience juive. Paris: Calmann-Levy, 1974. (ranskaksi)
Schäfer, Peter: Der Triumph der reinen Geistigkeit. Sigmund Freuds „Der Mann Moses und die monotheistische Religion“. Wien: Philo, 2003.
Yerushalmi, Yosef: Freud’s Moses. Judaism Terminable and Interminable. New Haven: Yale University Press, 1991. (englanniksi)
Aiheesta muualla

Ensijulkaisu. (saksaksi)
Näreaho, Leo: Freud, uskonto ja paranormaali Vartija. 11.10.2014.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Ranska  BnF data  Saksa 
Freudin mukaan juutalaisuus juontuisi Atonin palvonnasta.
Kokoomateos, johon kirjan suomennos sisältyy.
Sarah Susanka

Sarah Susanka
Sarah Susanka (s. noin 1957 Britannia) on yhdysvaltalainen arkkitehti, jonka kirjaa The Not So Big House (1998) pidetään pientaloliikkeen alkuunpanijana. Susanka on kirjoittanut laadukkaammasta rakentamisesta, pienemmistä taloista ja yksinkertaisemmasta elämästä seitsemän kirjaa.
Teokset

The Not So Big House (1998) ISBN 1-56158-130-5
Creating The Not So Big House (2000) ISBN 1-56158-377-4
Not So Big Solutions for Your Home (2002) ISBN 1-56158-613-7
Home By Design (2004) ISBN 1-56158-618-8
Inside the Not So Big House (2005) ISBN 1-56158-681-1
Outside the Not So Big House (2006) ISBN 1-56158-734-6
The Not So Big Life (2007) ISBN 978-1-40006-531-8
Not So Big Remodeling (2009) ISBN 978-1-56158-827-5
Aiheesta muualla

The Not So Big House
About Sarah Susanka (official web site)
Sarah Susanka profile, NNDB
SALA Architects
The Not So Big Life
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat 
Muut:  IdRef
Messias

Messias (hepreaksi מָשִׁיחַ, mashiach, ’voideltu’) on käsite, joka esiintyy kristinuskossa, juutalaisuudessa, islamissa, rastafari-liikkeessä ja druusilaisuudessa. Eri uskontojen käsitykset messiaasta eroavat toisistaan huomattavasti. Kaikissa näissä uskonnollisissa perinteissä messiaan uskotaan olevan merkittävä henkilö, joka suorittaa Jumalan hänelle antaman tehtävän. Kristinuskon käsityksen mukaan Jeesus on tuo Messias, minkä vuoksi kristityt käyttävät hänestä myös nimitystä Kristus (kreik. Χριςτος), joka on Messias-sanan kreikankielinen käännös.
Sanan alkuperä

Arvonimenä Messias, joka tarkoittaa voideltua, viittaa muinaisen Israelin kuninkaiden ja pappien virkaanastumismenoihin. Vaikutusvaltainen henkilö voiteli kuninkaaksi asetettavan pään hänen kuninkuutensa merkiksi. Esimerkki tästä käytännöstä mainitaan Raamatussa, 1. Samuelin kirjassa, missä kerrotaan kuinka profeetta Samuel vihki Israelin ensimmäisen kuninkaan Saulin. Kaadettuaan öljyä Saulin päähän hän sanoi: ”Herra antaa sinulle myös merkin siitä, että hän on voidellut sinut kansansa hallitsijaksi”.
Suomenkielisessä Raamatussa nimi Messias on yleensä suomennettu sanalla voideltu. Sitä käytetään Vanhassa testamentissa sekä kuningas Saulista että toisinaan myös ennustetusta pelastajakuninkaasta. Jesajan kirjassa kutsutaan myös Persian kuningas Kyyrosta ”Herran voidelluksi” sen vuoksi, että hän antoi juutalaisille luvan palata Babylonin vankeudesta kotimaahansa.
Poliittinen messianismi

Poliittisella messianismilla tarkoitetaan kansassa, uskontokunnassa tai poliittisessa liikkeessä syntynyttä ajatusta sen aatteen tai yhteiskuntajärjestyksen paremmuudesta ja pyrkimystä saada muut kansat, jopa koko ihmiskunta omaksumaan se. Aatteen kannattajilla on sen mukaan ”historiallinen tehtävä” toteuttaa aatetta. Se on ilmentynyt 1500-luvulla ajatuksena Moskovasta ”kolmantena Roomana” ja Yhdysvalloista ”Jumalan valittuna maana”. Muita esimerkkejä ovat kommunismin maailmanvalloitusaate ja ranskalainen kulttuurimessianismi.
Vanhan testamentin Messias-ennustukset

Vanhan testamentin profetiat lupasivat juutalaisille kuningas Daavidin sukuisen hallitsijan, jonka tultua Israelin valtakunta rakennettaisiin uudelleen. Kristillisen raamatuntulkinnan ja -käännöksen mukaan Jesaja viittaa messiaaseen nimellä ”Ihmeellinen neuvonantaja, väkevä Jumala, iankaikkinen isä, rauhanruhtinas.” Juutalaisen tulkinnan mukaan käännös on ”Ihmeellinen neuvonantaja on väkevä Jumala, iankaikkinen isä, rauhan hallitsija” ja sen tulkitaan viittaavan kuningas Hiskiaan.
Heprealaisen Raamatun profeettojen kirjoissa on kohtia, jotka viittaavat sekä juutalaisen että kristillisen käsityksen mukaan joko messiaaseen tai messiaaniseen aikaan. Sanaa ”messias” eli voideltu ei kuitenkaan näissä kohdissa esiinny.
Niiden mukaan juutalaiset kootaan kaikista maailman ääristä Israelin maahan ja Jerusalemin temppeli rakennetaan uudestaan.. Vanhat kultit hylätään kaikkialla maailmassa ja koko ihmiskunta tunnustaa yhden Jumalan.
Näiden tekstien mukaan messiaan aikana maan päälle tulee ikuinen rauha (Jes.2:4; 11:5-9 ja Miika 4:3-4)
juutalaisten kokoaminen kaikista maailman ääristä Israelin maahan (Jes.11:12; 27:12-13)
Kolmannen temppelin rakentaminen Jerusalemiin (Miika 4:1 ja Hes. 40-45)
yleismaailmallinen vanhojen kulttien hylkääminen ja yhden Jumalan tunteminen (Jes.11:9-10; 40:5 ja Sef. 3:9)
Miikan kirjan mukaan Israelin tuleva hallitsija, jonka suuruus ulottuu maan ääriin saakka, tulee Betlehemistä.
Kristillinen messiaskäsitys

Kristityt uskovat että Uudessa testamentissa kuvattu Jeesus Nasaretilainen oli Vanhassa testamentissa ennustettu messias. Jeesukseen viitataan messiaana esimerkiksi Uuden testamentin Luukkaan evankeliumin luvussa 9, missä Pietari sanoo: ”Sinä olet Kristus, Jumalan Voideltu”.
Kristinuskossa messias on keskeisin hahmo. Kristillinen käsitys Jeesuksessa messiaana yhdistyy käsitykseen Jeesuksesta Jumalana ja Jumalan poikana. Tässä kristillinen messiaskäsitys poikkeaa suuresti islamilaisesta ja juutalaisesta messiaskäsityksestä. Kristinuskon mukaan messiaan tehtävänä oli pelastaa ihmiskunta kuolemalla ja ylösnousemuksella, ja Jeesus täytti tämän tehtävän. Kristityt uskovat, että Jeesus tulee toisessa tulemisessa takaisin täyttääkseen loput Vanhan testamentin profetioista.
Kristillinen messiaskäsitys > Daavidin poika

Kristityt uskovat, että Jeesus oli messiaan tulee olla Daavidin jälkeläinen, ja siksi Daavidin sukuun viitataan Uudessa testamentissa useaan kertaan.
Uudessa testamentissa Jeesus kysyy fariseuksilta, kenen jälkeläinen Kristus eli Messias olisi. Vaikka fariseukset eivät uskoneetkaan Jeesukseen, myös heidän mukaansa Messias olisi Daavidin poika.
Kristillinen messiaskäsitys > Messiaan odotus

Kristityn käsityksen mukaan juutalaiset odottivat Jeesuksen aikaan innokkaasti messiasta. Luukkaan evankeliumissa viitataan juutalaisten messiaan odotukseen. Simeon ja muut juutalaiset odottivat Israelin lohdutusta ja Jerusalemin lunastusta, kun Jeesus-lapsi tuotiin temppeliin. Johannes Kastajan kertomuksen yhteydessä myös mainitaan messiaan odotus. .
Kristillinen messiaskäsitys > Syntymä Betlehemissä

Kristillisen tulkinnan mukaan Miikan kirjassa kerrotaan, että Israelin hallitsija, jonka valta ulottuu maan ääriin saakka, oli syntyvä Betlehemissä.  Uudessa testamentissa on kertomus siitä, miten Herodes Suuri kysyi ylipapeilta ja kirjanoppineilta, missä Messiaan oli määrä syntyä, he vastasivat: Juudean Betlehemissä ja lainasivat tätä kohtaa Miikan kirjasta.. Betlehemiin viitataan myös Johanneksen evankeliumissa.
Kristillinen messiaskäsitys > Profeetta, joka tekisi monia tunnustekoja

Kristityt uskovat, että Viidennessä Mooseksen kirjassa mainittu suuri profeetta viittaa Jeesukseen. Kristityt uskovat, että juutalaiset odottivat tätä profeettaa Jeesuksen päivinä. Kristityt uskovat, että tapa, jolla apostoli Pietari Apostolien tekojen mukaan käytti Mooseksen sanoja, osoittaa hänen tienneen, että jopa uskonnolliset vastustajat tunnustaisivat niiden koskevan Messiasta, ja että tästä voidaan päätellä, että tämä ennustus ymmärrettiin laajalti. Kristityt uskovat, että ihmiset odottivat Messiaan tekevän tunnusmerkkejä.
Kristillinen messiaskäsitys > Messiaan kärsimys ja kuolema kristinuskossa

Kristityt uskovat, että Vanhassa testamentissa ennustettiin messiaan hylkääminen, kärsimys, kuolema ja ylösnousemus      . Uuden testamentin perusteella kristityt uskovat, että Jeesuksen opetuslapset alkoivat käsittää näiden Vanhassa testamentissa olevien raamatunkohtien profeetallisuuden vasta Jeesuksen kuoltua . Koska useimpien juutalaisten käsityksen mukaan messiaan ei pitänyt kärsiä ja kuolla, varhaiskristityt korostivat sitä kertoessaan Jeesuksesta juutalaisille  .
Kristillinen messiaskäsitys > Tulkinta Vanhan testamentin profetioista

Monien kristillisten tulkintojen mukaan Johannes Kastaja ja hänen opetuslapsensa odottivat, että Messias olisi maallinen kuningas. Uuden testamentin mukaan Jeesuksen opetuslapsilla oli myös ennen hänen taivaaseen nousemistaan se käsitys, että hän vapauttaisi Israelin tuolloin pakanoiden herruudesta ja ennallistaisi Daavidin sukuhaaran hallinnon maan päälle .
Kristinusko kuitenkin hylkää juutalaisen tulkinnan messiaasta maallisena kuninkaana ja pitää sitä virheellisenä.  Kristillisen tulkinnan mukaan messiaan tehtävä ei ollut maallinen vaan hengellinen.
Kristillisen tulkinnan mukaan Vanhassa testamentissa messiasta kuvataan kahdella tavalla: toisaalta nöyränä ja aasilla ratsastaen ja toisaalta taivaiden pilvien mukana tuhoamaan vastustajat ja alistamaan kaikki hallitusvallat palvelukseensa
Koska kaikki messiasta koskeneet profetiat eivät toteutuneet Jeesuksen aikana, kristityt selittävät osan niistä viittaavan hänen toiseen tulemiseensa, jonka kristityt odottavat tapahtuvan tulevaisuudessa.
Islamilainen käsitys

Islamissa Jeesusta pidetään Messiaana (Masih), jonka paluuta odotetaan, mutta samalla odotetaan myös toisen messiaanisen hahmon, Mahdin, paluuta.
Koraanissa Jeesusta kutsutaan nimellä Jeesus, Marian poika, (Isa ibn Mariam) ja hänen sanotaan olevan messias, arabiaksi al-Masīḥ, ja Israelin lapsille lähetetty profeetta.
Aiheesta muualla

Messias suomenkielisessä Raamatussa (1933/1938).
Kristus suomenkielisessä Raamatussa (1933/1938).
Antero Suonio

Aatto Antero Suonio (22. helmikuuta 1897 Helsinki – 13. helmikuuta 1944 Sortavala) oli suomalainen oopperalaulaja ja näyttelijä. Äänialaltaan hän oli tenori. Ravintolamuusikkona aloittanut Suonio toimi oopperataiteen parissa solistina ja ohjaajana. Kotimaansa lisäksi hän sai mainetta muualla Euroopassa. Hänellä oli laaja koulutustausta ja monipuolinen kielitaito, hän suomensi useita ooppera- ja operettiteoksia. Puhenäytelmän alalla Suonio työskenteli paitsi näyttelijänä, myös ohjaajana.
Tausta

Antero Suonion vanhemmat olivat näyttelijä-laulaja Evert Suonio ja näyttelijä Kirsti Suonio. Hänellä oli kolme sisarta: Ida Kaarina (1895), Anja Kyllikki (1898) ja Martta Johanna (1899). Hänen vanhempansa erosivat vuonna 1915. Antero Suonio valmistui ylioppilaaksi Suomalaisesta normaalilyseosta vuonna 1917. Saman vuoden syksyllä hän aloitti opinnot Teatterikoulussa. Suonio suoritti opintoja myös Helsingin yliopistossa; hänen aineitaan olivat muun muassa estetiikka ja kielet. Lisäksi hän opiskeli laulua, muun muassa Väinö Solan opastuksella. Suonio opiskeli myös kotimaansa ulkopuolella; Saksassa vuosina 1920–1921 ja 1922 sekä Italiassa 1924 ja 1925. Vuonna 1927 hänelle myönnettiin Valtion apuraha, jonka turvin hän suoritti opintoja edelleen Suomessa.
Ura > Ooppera

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | ”[Paul] Gustafsson kertoo [kirjassaan Suurta unta], miten Kauniin Helenan esityksessä tehtiin pilaa Mazzeista ja hänen kunniamerkeistään. Toisessa näytöksessä Pariksen esittäjä Antero Suonio lauloi pitkän fermaatin Mazzein tapaan. Fermaatti jatkui ja jatkui, kunnes Paavo Costiander ryntäsi ripustamaan Suonion kaulaan jättiläiskokoisen Valkoisen ruusun. Sen jälkeen laulajat kääntyivät ja tuijottivat tyhjään presidentinaitioon. Yleisöä pila lienee riemastuttanut.”  | ” |

Muusikon uransa Suonio aloitti ravintolalaulajana ja -pianistina Helsingissä ja muissa suomalaisissa kaupungeissa. Suomalaisessa Oopperassa hän aloitti 19. tammikuuta 1919. Talvella 1924 hän toimi Kansan Näyttämön operettikapellimestarina. Suonio johti tilapäisesti operetteja myös muissa teattereissa. Vuonna 1925 hän vieraili oopperalaulajana Suomen Kansallisteatterissa Tonion osassa kappaleessa Rykmentin tytär. Seuraavana vuonna hän antoi tilauksesta suuren ulkoilmakonsertin Göteborgissa. Vuonna 1927 hänet kiinnitettiin ohjaajaksi ja laulajaksi Suomalaiseen Oopperaan. Niin ikään 1927 hänelle tarjottiin kahden vuoden laulajasopimusta Schwerinin Oopperaan Pohjois-Saksassa. Samana vuonna hän teki vierailun kyseiseen oopperaan. Kesällä 1928 Suonio teki 75 konsertin kiertueen Suomessa. Vuonna 1930 hän vieraili Tallinnan Estonia Oopperassa sekä Berliinin Sinfoniaorkesterin solistina. Hän esitti ensi kerran saksaksi Jean Sibeliuksen balladin Koskenlaskijan morsiamet. Edelleen vuonna 1930 Suonio sai kolme sopimustarjousta. Häntä kosittiin Bielefeldin ja Kielin oopperoihin sekä johtajaksi New Yorkin suomalaiseen teatteriin.
Suonion työmoraali huoletti Suomalaisen Oopperan johtajaa Edvard Fazeria. Hän kirjoitti Väinö Solalle keväällä 1929: "Olen kaivannut Sinua kovin ja valittanut poissaoloasi. 'Die zwei Brüder da', niinkuin Mikorey heitä, tenoreitamme nimitti, ovat olleet mahdottomia. Mitään ei ole valmiina, velvollisuudentuntoa ei rahtuakaan, yökaudet vain ryypätään." Fazerin mainitsemat kaksi "veljestä" eli zwei Brüder olivat Antero Suonio ja Alexis af Enehjelm.
Antero Suonion oopperaosia olivat muun muassa Tamino (Taikahuilu), Don José (Carmen), Antti (Pohjalaisia) ja Eisenstein (Lepakko). Giacomo Puccinin oopperassa Turandot marraskuussa 1929 Suonio oli Pang ilakoivassa ministeritriossa Ping, Pang ja Pong. Teoksessa Keltainen prinssi hän lauloi nimiroolin. Suonio ohjasi lukuisia oopperateoksia, kuten Lakmé, Lonjumeaun posteljooni, Rykmentin tytär, Ryöstö seraljista ja La Traviata.
Ura > Puheteatteri ja elokuva

Näyttelijänuransa Antero Suonio aloitti Suomen Kansallisteatterissa iltanäyttelijänä. Hänen ohjauksiinsa lukeutuu muun muassa Niskavuoren leipä Viipurin Kaupunginteatterissa keväällä 1939. Hänen sisarensa Martta Suonio tulkitsi näytelmässä Loviisaa.
Suonio näytteli myös muutamassa elokuvassa. Vuonna 1923 hänellä oli Iivarin osa Erkki Karun mykkäfilmissä Nummisuutarit. Vuonna 1940 hän oli johtaja Suoni Yrjö Nortan musiikkielokuvassa SF-Paraati. Hän työskenteli myös lavastajana ja studiopäällikkönä.
Antero Suoniolla oli puolentoista vuoden ajan oma teatteritoimisto Helsingissä. Hän luovutti toimiston Suomen Näyttämöiden Liitolle. Suonio jatkoi isänsä lempiharrastusta, unkarilaisten kansanlaulujen suomentamista. Aina ylioppilasajoiltaan asti hän harrasti käännöstöitä unkarin, saksan, italian ja ranskan kielistä. Hän suomensi oopperoita ja operetteja. Suonion harrastuksia olivat niin ikään säveltäminen, pianonsoitto ja kuvanveisto.
Filmografia

Nummisuutarit (1923)
Tee työ ja opi pelaamaan (1936)
Lapatossu ja Vinski olympiakuumeessa (1939)
SF-Paraati (1940)
Aiheesta muualla

Meteli.net
Klassinen.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Arsca.linneanet.fi[vanhentunut linkki]
Antero Suonio Elonetissä.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Elonet
Susannat

| Susannat |
| --- | --- |
 Mustasilmäsusanna (Thunbergia alata)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Akanttikasvit Acanthaceae
Suku::  Susannat Thunbergia  Retz.
Katso myös
   Susannat Wikispeciesissä   Susannat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Susannat (Thunbergia) on suku akanttikasvien (Acanthaceae) heimossa. Lajit ovat kotoisin trooppisesta ja eteläisestä Afrikasta, Madagaskarilta ja eteläisestä Aasiasta.
Susannat ovat yleensä yksivuotisia tai monivuotisia ruohovartisia köynnöksiä, mutta sukuun kuuluu myös puuvartisia köynnöksiä ja pensaita.
Suku on nimetty ruotsalaisen kasvitieteilijän Carl Peter Thunbergin mukaan.
Lajeja

Thunbergia alata – mustasilmäsusanna
Thunbergia battiscombei – sinisusanna
Thunbergia erecta – pensassusanna
Thunbergia fragrans – tuoksususanna
Thunbergia grandiflora – kellosusanna (bengalinkello)
Thunbergia mysorensis – riippasusanna
Thunbergia gregorii – keltasusanna
Thunbergia guerkeana – herttasusanna
Thunbergia lancifolia – savannisusanna
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Thunbergia
Suomen Lajitietokeskus: Susannat – Thunbergia
ITIS: Thunbergia (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q162036  Wikispecies: Thunbergia (Acanthaceae)  APDB: 195463  APNI: 89682  CoL: 7WF4  EoL: 60654  EPPO: 1THNG  FloraBase: 22095  FoAO2: Thunbergia  FoC: 132906  GBIF: 13192167  GRIN: 12109  iNaturalist: 129035  IPNI: 332015-2  ITIS: 34406  NCBI: 13728  NZOR: 68714f88-7bee-475f-a39f-17c4ceba90d7  Open Tree of Life: 665929  PLANTS: THUNB  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:332015-2  Tropicos: 40013903  WFO: wfo-4000038303
Suomen Vapaakirkon lähetystyö

Suomen Vapaakirkko harjoittaa laajaa lähetystyötä kristillisen lähetyskäskyn perustalta. Suomen Vapaakirkolla oli vuonna 2011 34 lähetystyöntekijää ja kohdemaita 13. Lähetystyötä tehtiin Gambiassa, Etiopiassa, Papua-Uusi-Guineassa ja Venäjällä. Vapaakirkko tuki muun muassa Himalajan Vapaakirkon toimintaa, avusti Kongon evankelisen kirkon työtä, tuki Ecuadorissa vammaiskoulujen toimintaa, tuki Indonesiassa koululaisten hampaiden hoitamista, Nepalissa HIV/AIDS-työn edistämistä ja fysioterapian opetuksen suunnittelua, teki Venäjällä katulapsityötä ja suomensukuisten kielten raamatunkäännöstyötä, järjesti aktioita ja oli mukana järjestämässä konferenssia Himalajalla.
Ecuadorin lähetystyö

Suomen Vapaakirkolla on ollut lähettejä Ecuadorissa sisarkirkkonsa Pacto-kirkon työyhteydessä 1980-luvulta lähtien. Työn tuloksena on syntynyt seurakuntia intiaanialueille. Nämä seurakunnat jatkavat ecuadorilaisten työntekijöiden voimin.
Vuonna 2008 aloitettiin uusi vammaishanke "Napon läänin resurssikeskus".
Syksyllä 2008 avautui uusi työkohde Ecuadorin viidakkoalueella kolmen läänin alueella. Alueen pinta-ala on 90 000 neliökilometriä. Alueella asuu pääosin Napo-joen ketshuoita mutta myös shuar- ja waorani-intiaaneja, jotka ovat Suomessa paremmin tunnettuja nimillä jivarot ja aucat.
Etiopian lähetystyö

Vapaakirkko on ollut Etiopiassa mukana kieliprojektissa, jossa lähettipari jatkaa etätyönä tarkistustyössä ja konsulttina.
Gambian lähetystyö

Kaksi Suomen Vapaakirkon lähettiä toimii WEC Internationalin palveluksessa mandinka-kielen Vanhan testamentin revisiohankkeen koordinaattoreina.
Kongon lähetystyö

Vapaakirkon lähetystyö Kongossa on nykyisin mm. pastorien koulutuksen tukemista ja erilaisiin projekteihin osallistumista.
Malesian lähetystyö

Vapaakirkko on Malesiassa mukana Raamatun Vanhan testamentin käännösprojektissa tukemalla kansallisen kääntäjän palkkausta. Projekti toteutetaan yhteistyössä Malesian Raamattuseuran ja kansallisen kirkon kanssa.
Papua-Uuden-Guinean lähetystyö

Suomen Vapaakirkon Papua-Uusi-Guineassa olevat lähetit työskentelevät kielityössä Wycliffe Raamatunkääntäjien työyhteydessä. Työn alla on sekä Uuden että Vanhan testamentin käännöksiä, ja myös muuta kirjallisuutta. Koulutus on keskeisellä sijalla työssä.
Thaimaan lähetystyö

Suomen Vapaakirkon lähetit Thaimaassa toimivat seurakunnanistutus- ja evankelioimistyössä.
Venäjän lähetystyö

Vapaakirkolla työskentelee Venäjällä lähetti Raamatunkäännösinstituutin suomensukuisten kielten käännöshankkeessa. Toinen lähetti toimii Toivon Sateenkaari -järjestön lapsi- ja nuorisotyön koordinaattorina ja kasvattajana Pietarissa.
Mongolian lähetystyö

Vapaakirkon ensimmäinen lähetyslentäjä aloitti työn Mongoliassa heinäkuussa 2006 Lähetyslentäjien palveluksessa.