stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuvanpakkaus
Käyttökohteita

Häviöllistä pakkausta käyttäviä ovat muun muassa:
JPEG
MPEG
Häviötöntä pakkausta käyttäviä ovat muun muassa:
PNG
LGM-118A Peacekeeper

Yhdysvaltain Peacekeeper-ohjuksenlaukaisu
LGM-118A Peacekeeper eli MX-ohjus oli 1986 käyttöön otettu Yhdysvaltojen mannertenvälinen ballistinen ohjus (ICBM), joka vedettiin pois käytöstä syyskuussa 2005 START II -sopimuksen johdosta. Peacekeeper on kiinteää polttoainetta käyttävä tarkka monikärkiohjus, joka olisi tarvittaessa pystynyt tuhoamaan 10 kohdetta 10:llä MIRV-kärjellä.
Ohjus oli tarkoitettu ensi sijassa vihollisen sotilaskohteita vastaan.
Ohjuksen kehittely alkoi 1972 nimellä MX. Ohjus kantoi 9 700 kilometriä, ja sen tarkkuus oli 100 metriä (CEP). Ohjuksen lasti voi olla 3950 kg, joka sisältää jopa 10 Avco Mk-21 -paluukärkeä, kukin 300 kT (1,25 PJ) W-87 -ydinkärjen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
FAS LGM-118
Globalsecurity LGM-118
Astronautix Peacekeeper
USA SAC Peacekeeper
Nuclearweaponarchive MX
Kuusjoki (joki)

| Kuusjoki |
| --- | --- |
 Kuusjoen alajuoksua Vaskiolla
Alkulähde:  Kuusjoenperä, Salo
Laskupaikka:  Halikonjoki, Vaskio
Maat:   Suomi
Kuusjoki (ruots. Kuusjoki å) on pienehkö joki Varsinais-Suomessa. Entinen Kuusjoen kunta on saanut nimensä sen mukaan. Joki saa alkunsa Kuusjoella nykyisen Salon kaupungin pohjoisosissa ja se virtaa länteen. Kuusjoki yhdistyy Vaskion eteläpuolella Vaskionjokeen. Joet muodostavat yhdistyessään Halikonjoen. Kuusjoen suurin sivujoki on siihen pohjoisesta laskeva Kosken alueelta alkunsa saava Viepjoki. Joen valuma-alueesta suuri osa on savitasankoa. Kuusjoen ylittävät lähellä sen suuta seututie 224 ja Kuusjoella yhdystie 2407.
Aiheesta muualla

Halikonjoki, Uskelanjoki ja Purilanjoki (Arkistoitu versio) Lounais-Suomen ympäristökeskus. Arkistoitu 20.5.2011. Viitattu 27.12.2009.
Las Vegas (Martin Stenmarckin kappale)

|  Las Vegas> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Martin Stenmarck
Tyylilaji:  pop
Säveltäjä(t):  Niklas Edberger Johan Fransson Tim Larsson Tobias Lundgren
Sanoittaja(t):  Niklas Edberger Johan Fransson Tim Larsson Tobias Lundgren
Euroviisutiedot
Vuosi:  2005
Maa:  Ruotsi
Kieli:  englanti
Sijoitus:  19.
Pisteet:  30
Sanat:  sanoitus
Las Vegas on Martin Stenmarckin esittämä kappale, joka edusti Ruotsia vuoden 2005 Eurovision laulukilpailussa Ukrainan Kiovassa.
Ruotsi pääsi suoraan kilpailun finaaliin edellisvuoden sijoituksen johdosta. Finaalissa kappale sijoittui 24 maan joukosta sijalle 19. 30 pisteellä.
Las Vegas (täsmennyssivu)

Las Vegas voi tarkoittaa seuraavia:
Las Vegas, kaupunki Nevadassa, Yhdysvalloissa
Las Vegas Strip, alue Nevadassa, Las Vegasin kaupungin läheisyydessä
North Las Vegas, kaupunki Nevadassa, Yhdysvalloissa
Las Vegas, kaupunki New Mexicossa, Yhdysvalloissa
Las Vegas, yhdysvaltalainen televisiosarja
Las Vegas, Martin Stenmarckin esittämä kappale, Ruotsin edustaja Eurovision laulukilpailussa 2005
Las Vega's, chileläinen televisiosarja vuodelta 2013.
Kuusjärvi (Joensuu, Kuusjärvi)

| Kuusjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Joensuu
Koordinaatit:  62°52′09″N, 30°02′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järvinumero:  04.343.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  148,7 m 
Rantaviiva:  9,33 km 
Pinta-ala:  1,08 km² 
Tilavuus:  0,00625 km³ 
Keskisyvyys:  5,9 m 
Suurin syvyys:  17,8 m 
Saaria:  1
 fiKuusjärvi 
Kuusjärvi on järvi Joensuussa Pohjois-Karjalan maakunnan keskiosassa. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Etäisyys Joensuun keskustasta on 31 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede

Kuusjärven itärannalla on useita niemimaita, joista pohjoisimman eli Kullanniemen pohjoispuolella järvi levenee noin kilometrin levyiseksi. Etäisyys järven etelärannalta koillisrannalle on 2,8 kilometriä. Noin neljäsosa Kuusjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvimmät alueet sijaitsevat järven keskiosassa Riikolanaution ja Kuusiniemen välissä sekä pohjoisosassa, jossa on myös syvin kohta, 18 metriä.
Kuusjärven rannat ovat pientalojen ja peltotilkkujen täplittämää metsämaata. Järven pohjoisrannalla sijaitsee Kuusjärvi-niminen hajanainen kylä. Kuusiniemellä maasto kohoaa noin 175 metriä merenpinnan yläpuolelle, järven itäpuolisen Riikolanvaaran laki on yli 200 metriä merenpinnan yläpuolella. Kullanniemi ja aivan sen kupeessa sijaitseva saari ovat luonnonsuojelualuetta.
Kuusjärveen laskee Pietarinpuro pohjoisesta Nuottilammelta (156,0 metriä mpy). Kuusjärvi laskee järven eteläkolkasta alkavaa Kuusojaa etelään.
Kuusjärven vesitilavuus on 6 250 000 kuutiometriä.
Kuusjärvi (04.343.1.026) kuuluu Kuusojan valuma-alueeseen (04.343), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pielisjoen yläosan alue (04.34) ja ensimmäinen on Oriveden–Pyhäselän alue (04.3). Kuusojan valuma-alueeseen kuuluu 38 vähintään hehtaarin laajuista järveä, joista Kuusjärvi on toiseksi laajin. Laajin on Latvajärvi ja kolmanneksi laajin on Riuttalampi.
Joensuun Kuusjärven kylän Kuusjärvi on neljänneksi laajin Suomen neljästätoista Kuusjärvestä. Joensuussa sijaitsee lisäksi Jänisjoen vesistöön kuuluva Kuusjärvi (01.035.1.007) ja toinen Vuoksen vesistöön kuuluva Kuusjärvi (04.362.1.008).
Kuusjärvi (Joensuu, Myllylammen valuma-alue)

| Kuusjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Joensuu
Koordinaatit:  62°29′01″N, 30°08′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Laskujoki:  Kuusjärvenpuro
Järvinumero:  04.362.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,7 m 
Rantaviiva:  4,595 km 
Pinta-ala:  0,6 km² 
Tilavuus:  0,00144 km³ 
Keskisyvyys:  2,45 m 
Suurin syvyys:  8,1 m 
 fiKuusjärvi 
Kuusjärvi on saareton metsäjärvi Joensuussa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 60 hehtaaria. Etäisyys Joensuun keskustasta on 23 kilometriä kaakkoon.
Maantiede

Kuusjärven pituus kaakosta luoteeseen on 1,5 kilometriä. Pohjoisosa on noin kaksi kertaa leveämpi kuin eteläosa. Huomattavin niemimaa on itärannan Rutnikkaniemi. Kuusjärven itäosa on länsiosaa syvempi. Syvin kohta, kahdeksan metriä, sijaitsee järven koillisosassa.
Kuusjärven rannat ovat pientalojen täplittämää metsämaata. Järven ympärillä kohoaa vaaroja, kuten Tukholmanvaara. Kuusjärveen ja Kuusjärvestä virtaa vettä soiden halki.
Kuusjärven vesitilavuus on 1 437 000 kuutiometriä. Vain noin 13 000 kuutiometriä sijaitsee vähintään kuuden metrin syvyydessä.
Kuusjärvi (04.362.1.008) kuuluu Myllylammen valuma-alueeseen (04.362), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Iiksenjoen valuma-alue (04.36) ja ensimmäinen on Oriveden–Pyhäselän alue (04.3). Myllylammen valuma-alueeseen kuuluu 13 vähintään hehtaarin laajuista järveä, joista Kuusjärvi on toiseksi laajin. Laajin on Murtojärvi ja kolmanneksi laajin on Iso-Tölppä.
Joensuun Myllylammen valuma-alueen Kuusjärvi on yksi Suomen neljästätoista Kuusjärvestä. Joensuussa sijaitsee lisäksi Jänisjoen vesistöön kuuluva Kuusjärvi (01.035.1.007) ja toinen Vuoksen vesistöön kuuluva Kuusjärvi (04.343.1.026).
LGV Est

LGV Est européenne (usein lyh. LGV Est) on Ranskassa Pariisin ja Baudrecourtin välillä kulkeva suurnopeusrata (ligne à grande vitesse). Radalla kulkevat Pariisista Strasbourgiin ja edelleen Saksaan tai Sveitsiin menevät TGV-junat sekä saksalaiset ICE-junat. Rata on 301,4 kilometriä pitkä, mutta sen lopullisen pituuden on tarkoitus olla 406 kilometriä, kun Strasbourgiin ulottuva toinen vaihe avataan liikenteelle huhtikuussa 2016. Rataosalla suurin käytettävä nopeus on 320 km/h, ja se on varustettu ERTMS-järjestelmällä.
Liikenne rataosalla alkoi 10. kesäkuuta 2007. Sitä ennen radalla tehtiin 3. huhtikuuta tavallisesta TGV:stä muunnellulla V150-junalla uusi tavanomaisten junien nopeusennätys 574,8 km/h.
Radalla on yhteensä kolme asemaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta LGV Est Wikimedia Commonsissa
lgv-est.com (ranskaksi)
Kuvansi (järvi)

| Kuvansi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Suonenjoki ja Leppävirta 
Koordinaatit:  62°32′53″N, 27°24′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Kilpikoski 
Järvinumero:  04.264.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,5 m  
Rantaviiva:  105,282 km  
Pinta-ala:  16,0289 km²  
Tilavuus:  0,12081881 km³  
Keskisyvyys:  7,54 m  
Suurin syvyys:  41 m  
Saaria:  111 
 fiKuvansi 
Kuvansi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella ja Leppävirralla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1 600 hehtaaria eli 16 km². Se on 15 kilometriä pitkä ja 4,3 kilometriä leveä. Vaikka sillä on pitkiä järvenselkiä, eivät ne järven muodon vuoksi ole leveitä. Siitä voidaan osoittaa viisi järvenaluetta. Järvi lakautuu kahdeksi järvenseläksi, joita yhdistää järven keskiosissa Markkalansaaren ja Ukonniemen välinen 700 metriä leveä kohta. Läntinen järvenselkä on kahdeksan kilometriä pitkä, mutta se kapenee pohjoisessa ja muodostaa Suurisaaren takana Vehvilänlahden. Selän keskivaiheilta työntyy länteen Levälahti, jossa sijaitsee Kuivataipaleen museokanava, ja selän eteläpäässä on vielä niemien ja saarten muodostama sokkeloinen järvenosa. Itäinen järvenselkä on 15 kilometriä pitkä, sillä sen pituutta lisäävät pohjoisessa Tattariniemen takana oleva pitkä lahti, jonka perällä sijaitsee lahdenpohjukka Ryönä, ja etelässä sen pituutta lisää Partaharjunniemen takana kapea mutta 3,5 kilometriä pitkä Herralanlahti.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 121 miljoonaa m³ eli 0,121 km³. Järven keskisyvyys on 7,5 metriä ja suurin syvyys on 41 metriä. Syvin kohta sijaitsee Tattarinniemen ja Huutovuoren välisessä lahdensuussa. Muita syviä kohtia ovat Ukonniemen itäpuolella oleva 34 metrinen syvänne, Ukonniemen pohjoispuolinen 32 metrinen syvänne ja Markkalansaaren vieressä Uittosalmessa oleva 29 metrinen syvänne.
Järvessä on laskettu olevan 111 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 1 310 ha, mikä on noin 45 % järven kokonaispinta-alasta. Huomattavimmat saaret länsipuolen järvialtaassa ovat 500 metrinen Suurisaari, 550 metrinen Ukonsaari ja 400 metrinen Kuusikkosaari. Itäpuolen altaassa ne ovat Markkalansaari, joka on 2,3 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä, 600 metrinen Puukkosaari, 400 metrinen Lammassaari, Ryönässä 600 metrinen Isosaari ja Herralanlahdessa 300 metrinen Lahdenpohjasaari.
Järven rantaviivan pituus on 105 kilometriä, mikä kertoo rantaviivan mutkaisuudesta. Rannat ovat pääasiassa metsämaata, jossa suon tai peltojen osuus on pieni. Vehvilänlahden pohjukassa sijaitsee pieni Vehvilän kylä, mutta muuten alue on haja-asutusta. Leppävirran puolelle jää järven eteläosat Ukonniemestä Kiiluniemeen.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Haukiveden–Kallaveden alueella (04.2) Sorsaveden valuma-alueessa (04.26), johon Kuvansin alue (04.264) kuuluu.
Valuma-alue saa pääosan vedestänsä kolmesta vesistöalueesta. Litmasenjoki, joka on Litmasenjoen valuma-alueen (04.267) laskujoki, sekä Jylängin laskuoja, joka on Jylängin valuma-alueen (04.268) lasku-uoma, laskevat kumpikin Vehvilänlahteen. Kolmas on Kutunjoki, joka on Kutunjoen valuma-alueen (04.265) laskujoki, laskee Ryönään. Näiden alueilla olevat Jylänki, Litmanen ja Iso Lapinjärvi sijaitsevat Kuvansin lähettyvillä. Kuvansin lasku-uoma on itäisen järvialtaan kaakkoispäässä sijaitseva Kilpikoski, joka laskee Pyöräsalmen kautta Sorsaveteen.
Kuvansin lähialueella on 11 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Pitkäjärvi (20 ha), Säyneinen (5 ha) ja Iso Vehkalampi (5 ha).
Lametta

Lamettaa
Lametta eli tinseli on koristemateriaali, jota käytetään erityisesti joulukoristeissa ja vappuhuiskuissa. Lametta on muovista tehtyjä ohuita kiiltäviä suikaleita, jotka perinteisesti ovat olleet hopeanvärisiä.
Lametta on peräisin 1610-luvulta Saksasta. Alkujaan tinseli tehtiin hopeasta, mutta se hapettui nopeasti eikä säilyttänyt kimaltavuutta, joten hopea korvattiin tinan ja lyijyn seoksella. Lametalla koristeltiin erityisesti joulukuusi. Muovin kehittymisen myötä lamettaa alettiin tehdä muovista.
Perhokalastuksessa lamettaa käytetään vieheiden valmistuksessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lametta Wikimedia Commonsissa
Kuusjärvi (Joensuu)

| Kuusjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Joensuu
Koordinaatit:  62°35′26″N, 30°24′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Jänisjoen vesistöalue (01)
Järveen tulevat joet:  Haukipuro Vaaralamminpuro Vehkapuro
Laskujoki:  Kuuspuro
Järvinumero:  01.035.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,1 m 
Rantaviiva:  16,95 km 
Pinta-ala:  2,68 km² 
Tilavuus:  0,0104 km³ 
Keskisyvyys:  3,9 m 
Suurin syvyys:  18,5 m 
Saaria:  6
:  Suuri Mannisaari
 fiKuusjärvi 
Kuusjärvi on laajan niemimaan jakama järvi Haaponiemen kylässä Joensuussa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 2,7 neliökilometriä. Etäisyys Joensuun keskustasta on 32 kilometriä itään.
Maantiede

Kuusjärven pituus lounaasta koilliseen on kolme kilometriä. Etelärannan luoteeseen suuntaava Haaponiemi jakaa järven läntiseen ja itäiseen osaan. Itäosasta työntyy kaakkoon Jokilahti, joka kattaa noin kymmenesosan järven pinta-alasta. Haaponiemen koillispuolella on järven pohjoisrannalta etelään suuntaava kapea ja mutkainen Huutoniemi. Kuusjärven lahdista erottuu Jokilahden lisäksi järven koillisosan muodostava Salakkalahti. Järven länsiosan useista lahdista vain Repolahdella ja Kylmälahdella on karttanimi. Noin puolet Kuusjärvestä on yhdestä kahteen metriä ja kolmesta neljään metriä syvä. Länsiosa on itäosaa syvempi, syvin kohta (18,5 metriä) sijaitsee Haaponiemen pohjoispuolella. Koilliset ja kaakkoiset järvenosat ovat kauttaaltaan matalia.
Kuusjärven saariluku on kuusi. Saarista kaksi on alle aarin laajuisia luotoja. Repolahden suulla sijaitsevaa Reposaarta lukuun ottamatta saaret sijaitsevat järven itäosassa Huutoniemen itäpuolella. Laajin saari on Huutoniemen kaakkoispuolinen Suuri Mannisaari (noin 1,3 ha). Suurelta osin enintään 30 metriä leveän saaren pituus on yli puoli kilometriä.
Kuusjärven rannat ovat metsämaata ja etenkin idässä on suorantaa. Haaponiemellä on kyläasutusta ja peltomaata, myös järven lounaisrannalla on pieniä peltoalueita.
Kuusjärveen laskee Vaaralamminpuro koillisesta Teyrisuon halki. Idästä Vehkalammelta (119,0 metriä mpy) laskee noin puolen kilometrin pituinen Vehkapuro. Muita nimettyjä tulo-ojia on Salakkalahteen virtaava Haukipuro. Kuusjärven luusua sijaitsee Jokilahden etelärannalla. Lahti kapenee Kuuspuroksi, joka virtaa kaakkoon ja yhtyy Jänisjoen uomaan.
Kuusjärven vesitilavuus on 10 354 000 kuutiometriä.
Kuusjärvi (01.035.1.007) kuuluu Kuuspuron valuma-alueeseen (01.035), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Jänisjoen vesistöalueella (01). Toinen jakovaihe on Haarajoen alue (01.03). Kuuspuron valuma-alueeseen kuuluu 16 vähintään hehtaarin laajuista järveä, joista Kuusjärvi on selkeästi laajin. Seuraavaksi laajin on 20-hehtaarinen Suuri Vaaralampi.
Joensuun Haaponiemen Kuusjärvi on laajin Suomen neljästätoista Kuusjärvestä. Joensuussa sijaitsee lisäksi Vuoksen vesistöön kuuluvat Kuusjärvi (04.343.1.026) ja Kuusjärvi (04.362.1.008).
Kástro-Kyllíni

| Kástro-Kyllíni Κάστρο-Κυλλήνη |
| --- | --- |
 Rantaa Kyllínin kylässä.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Kástro-Kyllíni
 Koordinaatit: 37°54′39″N, 21°08′16″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Elis
Kunta:  Andravída-Kyllíni
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  390304
Väkiluku (2011):  3 622
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  270 68, 270 50
Suuntanumero(t):  26230
Rekisterikilpi:  IA
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kástro-Kyllíni (kreik. Κάστρο-Κυλλήνη; myös Kástro-Killíni; virallisesti Δημοτική Ενότητα Κάστρου-Κυλλήνης, Dimotikí Enótita Kástrou-Kyllínis) on yksi Andravída-Kyllínin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3 622 (vuonna 2011).
Kunnallisyksikkö käsittää niemenkärjen Peloponnesoksen niemimaan länsirannikolla. Sen suurin asutus on Kástron kylä. Kunnallisyksikön nimen toinen osa tulee Kyllínin kylästä, joka on Peloponnesoksen länsirannikon merkittävimpiä satamia. Alueen nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Kástron Chlemoútsi-niminen linna.
Kástro-Kyllíni oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Andravída-Kyllínin kunnaksi yhdessä Andravídan, Lechainán ja Vouprasían kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Chlemoútsin linna Kástron kylässä.
Kunnallisyksikön osat

Kástro-Kyllínin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Kástro | Análipsi | 8 |
| Kástro | Kalamiá | 12 |
| Kástro | Karaváki | 39 |
| Kástro | Kástro | 1 015 |
| Kástro | Loutrá Kyllínis | 11 |
| Kástro | Psilí Ráchi | 4 |
| Káto Panagía | Íkaros | 522 |
| Káto Panagía | Káto Panagía | 549 |
| Káto Panagía | Moní Vlachernón (luostari) | 78 |
| Kyllíni | Kafkalída (saari) | 0 |
| Kyllíni | Kyllíni | 631 |
| Neochóri Myrtountíon | Neochóri | 742 |
| Neochóri Myrtountíon | Vytinaíika | 11 |
Yhteensä: 3 622
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kástro-Kyllíni Wikimedia Commonsissa
Laurence Thoms

Laurence Thoms (s. 26. maaliskuuta 1980 Suva) on fidžiläinen entinen alppihiihtäjä.
Thoms osallistui Salt Lake Cityn olympialaisiin 2002 maansa ainoana edustajana. Hän osallistui suurpujotteluun, jossa hän oli 55. eli kolmanneksi viimeinen maaliin päässyt ja pujotteluun, jossa hän keskeytti ensimmäisellä kierroksella. Thoms oli työskennellyt lasketteluopettajana Uudessa-Seelannissa ennen kisoihin osallistumista.
Laurence Owen

Laurence Rochon Owen (9. toukokuuta 1944 – 15. helmikuuta 1961) oli yhdysvaltalainen taitoluistelija. Hän sijoittui kuudenneksi vuoden 1960 talviolympialaisissa Squaw Valleyssa ja voitti vuonna 1961 Yhdysvaltain-mestaruuden naisten yksinluistelussa. Matkallaan maailmanmestaruuskilpailuihin Prahaan Owen kuoli 15. helmikuuta 1961 tuhoisassa lento-onnettomuudessa lähellä Brysseliä ollessaan vasta 16-vuotias.
Laurence Stoddard

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Pariisi 1924 | kahdeksikko |  |
Laurence Ralph ("Chick") Stoddard (22. joulukuuta 1903 New York, New York – 26. tammikuuta 1997 Bridgeport, Connecticut) oli yhdysvaltalainen soutaja ja olympiavoittaja. Hän kilpaili vuoden 1924 kesäolympialaisissa Pariisissa ja oli siellä mukana voittamassa kultaa miesten kahdeksikossa.
Laurence St-Germain

| Mitalit> Maa:  Kanada.Naisten alppihiihto.MM-kilpailut 2023  | Mitalit> Maa:  Kanada.Naisten alppihiihto.MM-kilpailut 2023  | Mitalit> Maa:  Kanada.Naisten alppihiihto.MM-kilpailut 2023  | Maa:  Kanada> Naisten alppihiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Courchevel / Méribel 2023 | pujottelu |  |
Laurence St-Germain (s. 30. toukokuuta 1994 Quebec) on kanadalainen alppihiihtäjä, joka edustaa Mont-Sainte-Annea.
St-Germain sijoittui Pyeongchangin olympialaisissa 2018 pujottelussa 15:nneksi. Åren MM-kilpailuissa 2019 hän oli samassa lajissa kuudes sekä Cortina d’Ampezzon MM-kilpailuissa 2021 ja Pekingin olympialaisissa 2022 sijalla 17. Courchevelin / Méribelin MM-kilpailuissa 2023 St-Germain voitti yllättäen pujottelun maailmanmestaruuden 0,57 sekunnin erolla kauden pujottelun maailmancupia dominoineeseen yhdysvaltain Mikaela Shiffriniin nähden. St-Germain oli ennen MM-kilpailuja sijoittunut kauden aikana pujottelussa parhaimmillaan seitsemänneksi.
Alppihiihdon maailmancupissa St-Germain kilpaili ensimmäisen kerran Aspenin ensimmäisessä pujottelussa marraskuussa 2015 sijoittuen 27:nneksi. Hän ei kuitenkaan saavuttanut kilpailusta pisteitä jäätyään liian paljon voittajasta. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti oltuaan 17:s Levin pujottelussa marraskuussa 2017. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kymmenes Semmeringin pujottelussa joulukuussa 2018. Parhaimmillaan hän on ollut viides Sankt Moritzin paripujottelussa joulukuussa 2019.
Nor-Am Cupissa hän on voittanut kolme pujottelukilpailua. Pujottelucupin kokonaispisteissä hän on ollut toinen kausilla 2015–2016 ja 2016–2017.
Lamborghini Sesto Elemento

| Lamborghini Sesto Elemento |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Italia
Valmistaja:  Lamborghini
Konserni:  Audi
Valmistusvuodet:  2011 - 2012
Tuotantomäärä:  20
Korimalli:  2 ovinen coupé
Luokka:  superauto
Muotoilija:  Filippo Perini
Tekniset tiedot
Henkilöluku:  2
Teho:  570 Hv
Vääntö:  540 Nm
Vetotapa:  neliveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen puoliautomaatti
Mitat
Massa:  999 kg
Lamborghini Sesto Elemento takaa.
Lamborghini Sesto Elemento (Kuudes elementti, italiaa) on Lamborghinin ratakäyttöön valmistama V-10-moottorinen superauto. Suurelta osin hiilikuidusta valmistetun auton mallinimi on viittaus hiilen järjestyslukuun. Se esiteltiin 2010 Paris Motor Show’ssa.
Suunnittelu

Kaksipaikkainen Sesto Elemento on neliveto, ja siinä on 6-vaihteinen puoliautomaattinen vaihteisto. Voimanlähteenä on myös Lamborghini Gallardo LP570-4 Superleggerassa käytetty 5,2-litrainen V-10, joka tuottaa 570 hevosvoimaa ja 540 Nm vääntöä.
Auton keskimoottori ottaa jäähdytysilman kahdesta kuusikulmaisesta aukosta, ja poistaa sen kymmenestä pienemmästä moottorikatteen kuusikulma-aukosta. Suuri hevosvoimien määrä suhteutettuna auton pieneen painoon antaa teho-paino suhteeksi 0,57 Hv/kg. Sesto Elemento kiihtyy 0-100 2,5 sekunnissa ja sen huippunopeus on 356 km/h.
Alusta, runko, akseli ja jousitus on valmistettu hiilikuidusta vähentäen auton painon 999 kilogrammaan. Se on kevyimpiä Lamborghinin valmistamista autoista.
Rajoitettu valmistuserä

Lamborghini ilmoitti vuonna 2011 aikovansa valmistaa vain 20 Sesto Elementoa pelkkään ratakäyttöön. Seuraavana vuonna Lamborghini ilmoitti, että kaikki 20 autoa oli jo myyty. Julkisuudessa on kuitenkin esitetty epäilys, että vähäisen kysynnän vuoksi autoja ei todellisuudessa valmistettu kymmentä kappaletta enempää.
LGM-35 Sentinel

| LGM-35A Sentinel |
| --- | --- |
 Havainnekuva
Tyyppi:  mannertenvälinen ballistinen ohjus
Valmistushistoria
Suunnittelija:  Northrop Grumman
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Käyttöönotto:  noin 2030
Ohjus
Moottori:  kolmivaiheinen kiinteän polttoaineen rakettimoottori
LGM-35 Sentinel (myös nimellä Ground Based Strategic Deterrent (GBSD)) on kehitteillä oleva yhdysvaltalainen ydinkärjellä varustettu mannertenvälinen ballistinen ohjus. Sen on tarkoitus korvata nykyiset LGM-30 Minuteman III -ohjukset noin vuodesta 2030 alkaen.
Historia

Ohjuksen kehittely alkoi 2010-luvun alussa, kun presidentti Barack Obama hyväksyi Yhdysvaltain ydintriadin eli maalta, mereltä ja ilmasta laukaistavien ydinaseiden modernisoinnin.
Ydinkärki

Ohjuksen taistelukärki on suunnitelman mukaan W87-ydinkärki ja myöhemmin sen Mod 1 -versio. W87 korvaa nykyisten Minutemanien W78-ydinkärjet.
Käännös suomeksi
Lauri Määttä

Lauri Määttä (20. lokakuuta 1812 Kuhmo – 18. helmikuuta 1896 Kuhmo) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Lauri Määtän vanhemmat olivat Matti Matinpoika Määttä ja Marketta Laurintytär Väisänen ja puoliso Marketta Pertuntytär Pulkkinen. Määttä oli talonpoikaissäädyssä Kajaanin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1867. Hän oli säädyn puheliaimpia edustajia.
Kazanin kaanikunnan valloitus 1552

Kazanin piiritystä kuvaava venäjänkielinen karttakuva.
Kazanin valloitus vuonna 1552 on yksi tärkeimmistä tapahtumista Moskovan ruhtinaskunnan historiassa. Kazanin kaanikunnan sortuminen lopulta mahdollisti Venäjän laajentumisen tulevina vuosisatoina aina Tyynenmeren rannoille asti.