stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kreikan oikeusministeriö

| Oikeusministeriö Υπουργείο Δικαιοσύνης |
| --- | --- |
 Kreikan vaakuna Kreikan hallituksen sinettinä.
Perustettu:  1821 / 2019
Valtio:  Kreikka
Ministeri:  Kóstas Tsiáras
Kreikan oikeusministeriö (kreik. Υπουργείο Δικαιοσύνης, Ypourgeío Dikaiosýnis) on Kreikan ministeriö, jonka alaan kuuluu oikeusasioiden hallinto.
Oikeusministeriön edeltäjä on perustettu vuonna 1821. Nykyisellä nimellään ministeriö on toiminut vuosina 1833–2009 ja jälleen vuodesta 2019. Ministeriötä johtaa oikeusministeri Kóstas Tsiáras (vuonna 2019, Mitsotákisin hallitus).
Historia

Ministeriö on toiminut aikaisemmin seuraavilla nimillä:
Oikeusasioiden ministeriö (Μινιστέριον του Δικαίου, Ministérion tou Dikaíou) (1821–1827)
Oikeusasioiden valtiosihteeristö (Γραμματεία της Επικράτειας επί της Δικαιοσύνης, Grammateía tis Epikráteias epí tis Dikaiosýnis) (1827–1833)
Oikeusministeriö (Υπουργείο Δικαιοσύνης, Ypourgeío Dikaiosýnis) (1833–2009)
Oikeus-, avoimuus- ja ihmisoikeusministeriö (Υπουργείο Δικαιοσύνης, Διαφάνειας και Ανθρωπίνων Δικαιωμάτων, Ypourgeío Dikaiosýnis, Diafáneias kai Anthropínon Dikaiomáton) (2009–2019)
Oikeusministeriö (Υπουργείο Δικαιοσύνης, Ypourgeío Dikaiosýnis) (2019–)
Aiheesta muualla

Υπουργείο Δικαιοσύνης. Kreikan oikeusministeriön verkkosivut. (kreikaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: el:Υπουργείο Δικαιοσύνης (Ελλάδα)
Kreikan ministeriöt
Digitaalisen hallinnon ministeriö
Infrastruktuuri- ja liikenneministeriö
Kansalaistensuojeluministeriö
Kehitys- ja investointiministeriö
Kulttuuri- ja urheiluministeriö
Maahanmuutto- ja turvapaikkaministeriö
Maaseudun kehitys- ja elintarvikeministeriö
Merenkulku- ja saaristoministeriö
Oikeusministeriö
Opetus- ja uskontoasiainministeriö
Puolustusministeriö
Sisäministeriö
Terveysministeriö
Turismiministeriö
Työ- ja sosiaaliministeriö
Ulkoministeriö
Valtiovarainministeriö
Ympäristö- ja energiaministeriö
Käännös suomeksi
Kreikan miesten lentopallomaajoukkue

Kreikan miesten lentopallomaajoukkue edustaa Kreikkaa lentopallon kansainvälisissä otteluissa. Sen sijoitus maailmanrankingissa on 29:s (elokuussa 2008). Arvokisoissa se on kerran yltänyt mitalille, EM-kisoissa 1987.
Historia

Kreikka oli mukana lentopallon EM-kisoissa ensimmäisen kerran vuonna 1967 ja sijoittui 20:nneksi. Seuraavissa kisoissa 1971 sijoitus oli 18:s. Vuoden 1979 kisoissa se sijoittui 12:nneksi. Vuodesta 1983 se oli mukana viisissä peräkkäisissä EM-kisoissa: 1983 joukkue sijoittui yhdeksänneksi ja 1985 seitsemänneksi, 1987 se sai pronssia, 1989 sijoitus oli kymmenes ja 1991 joukkue oli sijoilla 9-12. Vuoden 1986 MM-kisoissa Kreikka sijoittui 13:nneksi.
Vuonna 1994 Kreikka saavutti toistaiseksi parhaan sijoituksensa MM-kisoissa, kun se oli Ateenan kotikisoissaan kuudes. Alkulohkossaan se voitti Kanadan ja Algerian 3–0 ja hallitsevan EM-pronssimitalistin, Venäjän 3–2. Puolivälierissä Kreikka hävisi Alankomaille 0–3. Sijoitusotteluissa se voitti Etelä-Korean 3–1 ja hävisi Brasilialle 0–3.
Vuoden 1995 EM-kotikisoissaan Kreikka sijoittui seitsemänneksi ja vuonna 1997 11:nneksi. Vuoden 1998 MM-kisoissa se oli 14:s voitettuaan niin alku- kuin jatkolohkossaankin vain yhden ottelun.
Vuoden 2002 MM-kisoissa Buenos Airesissa Kreikka sijoittui seitsemänneksi. Se oli alkulohkossaan toinen hävittyään Alankomaille 0–3 ja Tšekille 2–3 ja voitettuaan Kuuban 3–0. Jatkolohkossaankin Kreikka sijoittui toiseksi hävittyään ensin Jugoslavialle 0–3 mutta voitettuaan sitten Yhdysvallat 3–2 ja Kiinan 3–1. Puolivälierissä Kreikka hävisi Venäjälle 0–3. Sijoitusotteluissa se hävisi Argentiinalle 0–3 ja voitti Portugalin 3–2.
Vuonna 2003 Kreikka sijoittui EM-kisoissa 11:nneksi. Isäntämaana se pääsi mukaan Ateenan 2004 olympialaisten lentopalloturnaukseen. Alkulohkossa se voitti Tunisian 3–0, Puolan 3–1 ja Ranskan 3–2. Argentiinalle se hävisi 1–3 ja Serbia ja Montenegrolle 2–3 mutta sijoittui lohkossa toiseksi voittojen mentyä ristiin. Kreikan tie päättyi puolivälieriin, kun se hävisi Yhdysvalloille 2–3 (20–25, 25–22, 27–25, 23–25, 15–17).
Vuoden 2005 EM-kisoissa Kreikka sijoittui kuudenneksi ja vuoden 2006 MM-kisoissa 18:nneksi.
EM-kisat 2007

Vuoden 2007 EM-kisoissa Venäjällä Kreikka voitti avausottelussaan Alankomaat 3–2. Sen jälkeen se hävisi Saksalle 0–3 ja Serbialle 1–3 ja jäi lohkossaan viimeiseksi. Koko turnauksessa Kreikan sijoitus oli 13:s. Ennen kisoja Kreikan sijoitus maailmanrankingissa oli 11:s, mutta joulukuun 2007 listalla se oli pudonnut 24:nneksi.
EM-kisat 2009

Vuoden 2009 EM-kisoissa Turkissa joukkue voitti alkulohkonsa puhtaalla pelillä, voittaen muun muassa hallitsevan Euroopan-mestarin Espanjan 3-0. Jatkolohkossa tuli kuitenkin pelkkiä tappioita ja joukkue jäi lopputuloksissa kahdeksanneksi.
Maailmanliiga

Lentopallon maailmanliigaan Kreikka osallistui ensimmäisen kerran kaudella 1993 jääden kuuden joukkueen lohkossaan peränpitäjäksi. Kaudella 2015 se sijoittui 2. ryhmän F-lohkossa toiseksi Kiinan jälkeen. Seuraavalla kaudella joukkue sijoittui koko 3.ryhmän kolmanneksi voitettuaan ryhmän pronssiottelussa Kiinan Taipein 3-1.
Kymenlaakson kauppakamari

Kymenlaakson kauppakamari on Kymenlaakson alueella toimiva elinkeinoelämän edunvalvonta-, palvelu- ja asiantuntijajärjestö. Kauppakamari tarjoaa vaikuttamiskanavan, koulutusta, kontakteja ja hyödyllistä tietoa yritystoiminnan tueksi. Vuonna 1929 perustetun kauppakamarin toiminnan tavoitteena on Kymenlaakson ja siellä toimivien yritysten vetovoiman kasvattaminen ja kilpailukyvyn vahvistaminen.
Kymenlaakson kauppakamariin kuuluu noin 550 jäsentä seitsemän kunnan alueella (Etelä-Kymenlaaksossa Kotka, Hamina, Pyhtää, Miehikkälä, Virolahti ja Pohjois-Kymenlaaksossa Kouvola ja Iitti). Kamarin toimintaa johtaa hallitus ja puheenjohtajisto, joka valitaan vuosittain. Vuosittain nimetään myös kahdeksan valiokuntaa, joiden toiminta on keskeinen edunvalvonnan työväline. Kymenlaakson kauppakamarin hallituksen puheenjohtajana toimii Kotkan Energia Oy:n kehitysjohtaja Tuija Suur-Hamari ja toimitusjohtajana Jouko Lehtoranta.
Kauppakamaritoiminta Suomessa perustuu kauppakamarilakiin ja yritysten vapaaehtoiseen jäsenyyteen. Suomessa toimii 19 alueellista kauppakamaria ja niiden yhteistyöelin Keskuskauppakamari.
Aiheesta muualla

Kymenlaakson kauppakamarin sivusto
Coloretto

| Coloretto |
| --- | --- |

Pelaajia:  3-5
Ikäsuositus:  8+
Pelin kesto:  alle 30 min
Monimutkaisuus:  helppo
Strategisuus:  keskinkertainen
Satunnaisuus:  kohtalainen
 BoardGameGeek 
Coloretto on Michael Schachtin kehittämä ja Abacusspielen julkaisema korttipeli. 77 kortin pakka sisältää 63 värillistä korttia, 3 jokerikorttia, 10 "+2"-korttia sekä yhden lopetuskortin. Värikortteja on seitsemää eri väriä ja niissä on kameleontin kuva. Pelin tarkoituksena on hankkia pisteitä keräämällä mahdollisimman paljon kolmea väriä ja erikoiskortteja.
Pelin kulku > Valmistelut

Jokaiselle pelaajalle arvotaan yksi aloitusväri, joka ei saa olla sama kahdella pelaajalla. Aloituskortti ei myöskään voi olla "+2"-kortti tai jokeri. Pakka sekoitetaan ja asetetaan ylösalaisin pöydälle. Lopetuskortti laitetaan 15. alimmaiseksi pakkaan. Pöydälle asetetaan niin monta rivimerkkiä kuin on pelaajia.
Pelin kulku > Kierros

Vuoron aikana pelaaja saa:
nostaa kortin pakasta ja asettaa sen valitsemaansa riviin pöydällä
TAI
nostaa yhden rivin pöydältä itselleen
Kun rivissä on kolme korttia, siihen ei saa enää lisätä kortteja. Kierros loppuu, kun jokainen pelaaja on nostanut yhden rivin. Seuraavan kierroksen aloittaa se pelaaja, joka edellisellä kierroksella nosti viimeisen rivin.
Pelin kulku > Pelin päättyminen

Peli päättyy sen kierroksen loppuun, jonka aikana pakasta on vedetty lopetuskortti.
Pelin kulku > Pisteenlasku

Pelaaja saa kolmesta väristä pluspisteitä ja jokaisesta lisäväristä miinuspisteitä, molempia alla olevan pistetaulukon mukaan. Jokerikortin voi laskea haluamakseen väriksi ja jokaisesta "+2"-kortista saa ylimääräiset kaksi pistettä. Pelaaja, jolla on eniten pisteitä, voittaa.
| samanvärisiä kortteja | pisteet |
| --- | --- |
1
2: 3
3: 6
4: 10
5: 15
6 tai enemmän: 21
Aiheesta muualla

Lautapelaajat.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Boardgamegeek
Kozatša Lopan

| Kozatša Lopan (Козача Лопань) |
| --- | --- |
 Kozatša Lopanin rautatieasema (2018).
 Kozatša Lopan
 Koordinaatit: 50.3343°N, 36.1922°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Harkovan alue
Piiri:  Harkovan piiri
Kirjallinen maininta:  1660
Kaupunkityyppinen taajama:  1938–2024
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  0,96 km²
Väkiluku (2022):  4 935
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kozatša Lopan (ukr. Козача Лопань) on kylä ja aiempi kaupunkityyppinen taajama (1938-2024) Ukrainan Harkovan alueen pohjoisosassa Harkovan piirissä. Kylä sijaitsee Donetsjoen vesistöön kuuluvan Lopanjoen varrella, 43 kilometriä aluekeskus Harkovasta pohjoiseen ja 3 kilometriä Venäjän rajasta etelään. Kylässä on Belgorodista Harkovaan johtavan rataosuuden rautatieasema.
Tammikuun keskilämpötila on −7,5 ja heinäkuun +20,0 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 478 millimetriä.
Väkiluvuksi arvioitiin 4 935 (1.1.2022).  Väki on vähentynyt jo 1970-luvulta lähtien. Vuoden 2001 väestönlaskennassa taajamassa oli 5 870 asukasta, joista enemmistö oli ukrainalaisia. Vuonna 1989 taajamaan kirjattiin 7 235 asukasta. vuonna 1979 heitä oli noin 8 800, vuonna 1970 noin 9 600, ja vuonna 1959 noin 9 400.
Historia

Kozatša Lopanin alueelta on löydetty kolmen pronssikautisen ja kahden skyyttien asutuksen jäänteitä. Kirjallisissa lähteissä paikkakunta on tunnettu vuodesta 1660. Rautatien rakentaminen 1880-luvulla johti Kozatša Lopanin muuntumisen läheisten seutujen kaupalliseksi keskukseksi. Natsi-Saksan miehittämänä lokakuusta 1941 elokuulle 1943.
Kaupunkityyppisen taajaman asema sillä oli vuosina 1938-2024. Ukraina lakkautti tammikuussa 2024 kaupunkityyppisiset taajamat osana Neuvostoliittoon liittyvistä käsitteistä luopumista. Heinäkuun 2020 aluehallinnollisen uudistuksen yhteydessä Kozatša Lopanista tuli osa Harkovan piiriä; tätä ennen se kuului Derhatšin piiriin.
Historia > Venäjän hyökkäyssodan 2022– aika

Venäjä miehitti taajaman maaliskuussa 2022 osana Ukrainaan kohdistamaansa hyökkäyssotaa (2022–). Valtaosa väestöstä pakeni tätä ennen muualle Ukrainaan, tai Venäjälle. Miehitys jatkui syyskuuhun 2022 saakka, jona aikana miehittäjät muun muassa kiduttivat osaa taajamaan jääneistä. Ainakin kaksi Harkovan alueelta löytyneistä venäläisjoukkojen kidutuskeskuksista sijaitsi taajamassa.  Ukrainan joukot palasivat syyskuun 11. päivänä 2022. Sodan jatkuessa taajamaan ja sen siviiliväestöön on kohdistettu useasti pommituksia, tykistö- ja kranaattitulitusta, myös keväällä 2024. Tämän seurauksena asukkaita on kuollut ja haavoittunut, rakennuksia ja yhteiskunnallista infraa rikkoutunut. Viitteitä vain osasta iskuja:
Näkymä Kozatša Lopaniin.
Pientaloja Kozatša Lopanissa.
Arkkienkeli Mikaelin kirkko.
Kyläneuvoston rakennus.
Venäjän pommituksen (1.4.2024) tuhoamaa paloasemaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kozatša Lopan Wikimedia Commonsissa
Kylli

| Kylli |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  8. joulukuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Külli, Küllike (Viro)
Nimen alkuperä:  kyllä, kylläisyys, kyllyys
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kylli on suomalainen naisen etunimi, Kyllikki-nimen lyhentynyt muoto. Kyllin nimipäivä on 8. joulukuuta.
Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan nimi Kylli on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu hieman yli 130 naiselle ja muutamalle miehelle.
Tunnettuja Kyllejä

Kylli Koski, Kylli-täti (1906–1997), kuvataiteilija, kuvaamataidonopettaja ja televisiotoimittaja
Kylli Köngäs (s. 1942), näyttelijä
Nimen muita merkityksiä

Kylli-Setä, suomalainen yhtye
Lahden Radioharrastajat

Lahden Radioharrastajat ry oli 4. huhtikuuta 1924 perustettu yhdistys, joka piti Lahdessa yleisradioasemaa vuoteen 1927 saakka. Sen perustivat  toimitusjohtaja Emil Cedergren, teknikko Lauri Kunnas sekä yliasentaja E. Inkinen. Toisen tiedon mukaan perustava kokous pidettiin jo 29. helmikuuta 1924, ja yksityisten lahjoitusten sekä pankkilainalla annettiin Emil Cedergrenin tehtäväksi rakentaa 10–20 watin lähetysasema. Ensimmäinen lähetys tapahtui tapaninpäivänä 1925.[lähde? ]
Lahden Radioharrastajien yleisradioasema oli ensimmäinen yleisradioasema Lahden kaupungissa ennen Suomen Yleisradio Oy:n Lahden vanhaa radioasemaa ja sen Lahden radioasemaa. Ensimmäinen radioasema yleensä oli Lahden varuskunnassa ennen toista maailmansotaa sähkötysradioasema, mikä jäi Lahden rykmentin haltuun maaliskuussa 1917.
Rautatienkadun yleisradioasema

Yhdistyksellä oli radioasema Rautatienkadun ja Vuorikadun kulmassa, Rautatienkatu 9:ssä, Lauri Kunnaksen talossa, sijaitsevan kerrostalon tornimaisessa ulokkeessa, ullakolla. Radioaseman lähetysteho oli 200 W ja lähetyksen aallonpituus 318 metriä. Asema lähetti viikoittain  jäsentensä toimittamaa ohjelmaa, ja kaikki lähetykset olivat suoria lukuun ottamatta levyiltä tulevaa gramofonimusiikkia. Yhdistyksellä oli enimmillään 781 jäsentä, joiden joukossa oli mm. Lahden sähkölaitoksen sekä Lahden Sähkön ja Koneen henkilökuntaa.
Yhdistyksen perustamishetkellä Nuoren Voiman Liiton radioamatööriluettelon mukaan Lahdessa oli kaksi henkilöä, joilla oli radioamatöörilupa: Yrjö K. Lindqvist (3NF) ja Erkki V. Nurminen (3NH).
Suomen Yleisradion vähemmistöosakas

Yleisradion suurasema otti Radiomäellä yleisradiotoiminnan haltuunsa 22. huhtikuuta 1928. Tätä ennen Lahden radioharrastajien ylläpitämä yleisradioasema välitti myös Yleisradion Helsingissä tuotettuja ohjelmia. Suomen Yleisradio Oy – Finlands Rundradio Ab:n perustamisen yhteydessä Lahden Radioharrastajat ry:stä tuli Yleisradion pienosakkeenomistaja kahdella osakkeella. Osakkeet siirtyivät Lahden suojeluskunnalle 1934. Kun Moskovan välirauhan sopimuksen 1944 ja Pariisin rauhansopimuksen 1947 perusteella Suomen suojeluskunnat katsottiin lakkautettavaksi järjestöksi, 1946 osakkeet rekisteröitiin Lahden Seudun Väestönsuojeluyhdistys ry:lle. Vuonna 1975 ne rekisteröitiin Lahden Väestönsuojeluyhdistys ry:lle ja 1994 Lahden kaupungille. Lahden kaupungin piirissä useina vuosina Yleisradion yhtiökokouksessa on ollut edustettuna Lahden kaupunginmuseo, jolla on Lahden radio- ja televisiomuseo Radiomäellä ja Yleisradion osakkeita pysyvän näyttelynsä alakerrassaselvennä.
DX-kuunteluyhteisö Lahden Radioharrastajat

Vuonna 1996 perustettiin uusi Lahden Radioharrastajat, minkä piirissä harjoitetaan DX-kuuntelua Suomen DX-Liittoon liittyen. Yhdistyksen jäsenet kokoontuvat kuukauden viimeisinä lauantaina kello 14 Lahden vanhalla radioasemalla Lahden Radiomäellä. Yhteisön toiminnanjohtajana on vuodesta 2021 alkaen ollut Jari Lehtinen, joka päätoimittaa Suomen DX-liiton Radiomaailman.
Aiheesta muualla

Uusi Lahti: Lahden radioharrastajat perustivat Lahteen ensimmäisen radioaseman (Arkistoitu – Internet Archive)
Uudemman Lahden Radioharrastajat ry:n sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Koyuk

| Koyuk |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 64°55′52″N, 161°9′31″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Alaska
Piirikunta:  Nome
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12,3 km²
 – Josta vettä:  0 km² (0 %)
Väkiluku:  297
 – Väestötiheys:  24,2 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-9
 
   
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koyuk on kaupunki Alaskassa. Se sijaitsee Koyukjoen suulla Norton Bayn koillisosassa Sewardin niemimaalla.
Historiaa

Koyukin eteläpuolelta on löydetty merkkejä ihmisasutuksesta 6 000–8 000 vuoden takaa. Venäjän laivaston luutnantti Zagoskin löysi Kuynkhak-miutin kylän 1842–1844. Western Union Telegraphin retkikunta löysi alueelta Konyukmute-nimisen kylän vuonna 1865. Vuoden 1900 tienoilla nykyinen asuinalue otettiin käyttöön. Paikka oli hyvä tavaroiden purkuun rannalla. 65 kilometriä yläjuoksuun Koyukjoelta perustettiin North Bay Station vuonna 1915. Alueelta kaivettiin kultaa ja kivihiiltä, jota käytettiin höyrylaivoissa ja kuljetettiin Nomeen.
Väestö

Koyukin asukkaat ovat pääosin unalit- ja malemiut-eskimoita. Nämä puhuvat inupiaqin kieltä. Vuoden 2000 väestönlaskennassa asukkaista 91,92 prosenttia kuului Amerikan alkuperäiskansoihin.
Aiheesta muualla

Koyuk Google Mapissa
Kūlupėnai

Kūlupėnain rautatieasema.
Kylän sijainti kartalla
Kūlupėnai on kylä Kretingan kunnallispiirissä, Klaipėdan läänissä, Luoteis-Liettuassa lähellä Itämerta. Vuonna 2001 kylässä asui 1 348 asukasta.
Daniel Widing

| Daniel Widing |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1982 (ikä 42) Gävle, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Widde
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  184 cm
Paino:  95 kg
Seura
Seura:  Djurgårdens IF
Sarja:  SHL
Pelinumero:  41
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2000–
Aik. seurat:  Hedemora SK (Ruotsi II) Leksands IF (SEL/Allsv.) Pelicans (SML) TPS (SML) Brynäs IF (SEL) Milwaukee Admirals (AHL) HC Davos (NLA) Blues (SML) Skellefteå AIK (SHL) Grizzlys Wolfsburg (DEL) Rögle BK (SHL)
NHL-varaus:  36. varaus, 2000 Nashville Predators
Daniel Widing (s. 13. huhtikuuta 1982 Gävle, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa 30. syyskuuta 2018 asti ulottuvalla sopimuksella SHL-joukkue Djurgårdens IF:ssä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä ja laukoo oikealta.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Sveitsi 2000 | jääkiekko |  |
Widing edusti Ruotsia MM-kilpailuissa vuonna 2008. Yhteensä hän on pelannut 35 A-maaottelua tehopistein 6+6=12. Widing teki A-maajoukkuedebyyttinsä LG Hockey Gamesissa 5. helmikuuta 2008 Västeråsissa Slovakiaa vastaan. Hänet merkittiin Ruotsin nelosketjun oikeaan laitaan Johan Davidssonin ja Martin Thörnbergin viereen. Widing onnistui tekemään ottelussa myös ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa ajassa 2.54.
Widing pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2001 ja 2002 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2000, jolloin hän voitti pronssia. Yhteensä Widing on pelannut 23 nuorten ja 24 poikien maaottelua.
Muuta

Widingin pikkuveli Viktor pelaa HockeyTvåan-joukkue Hedemora SK:ssa.
Tilastot

Widing Elitserien-joukkue Brynäs IF:n paidassa kaudella 2008–2009.
Laukka (Muhos)

Laukka on kylä Oulujoen ja valtatien 22 varrella Muhoksen kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Kylä sijaitsee noin kuuden kilometrin päässä Muhoksen keskustaajamasta ja noin 27 kilometrin päässä Oulun keskustasta. Laukan naapurikylät ovat Rova, Soso, Kopsa ja Päivärinne. Laukka ja Päivärinne ovat sittemmin kasvaneet yhteen Muhoksen kirkonkylän kanssa.
Kylän keskus sijaitsee valtatien 22 ja seututien 834 risteyskohdassa, jossa sijaitsee myös Laukan silta. Maatalousvaltainen kylä levittäytyy Oulujoen molempia rantoja reunustavalle peltoalueelle.
Alueen pääväylät ovat Oulujoen eteläpuolinen valtatie 22 sekä pohjoispuolen yhdystie 8300. Aiemmin myös Oulujoki oli tärkeä kauppareitti.
La Franja

Katalonian kielialue, mukaan lukien Valencian alue.
Franja d'Aragó kartalla.
La Franja (kirjaimellisesti 'nauha') on nauhanmuotoinen alue Espanjan Itä-Aragoniassa, Katalonian vastaisella rajalla, jolla puhutaan katalaania. Aluetta kutsutaan katalaaniksi myös nimillä Franja de Ponent, Franja d'Aragó ja Franja Oriental d'Aragó.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Franja Wikimedia Commonsissa
Lahnanen (Saarijärvi)

| Lahnanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°43′00″N, 24°37′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karankajärven va (14.66)
Laskupuro:  Lahnapuro Pieni-Kiesimeen 
Järvinumero:  14.664.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  205,4 m  
Pituus:  910 m  
Leveys:  550 m  
Rantaviiva:  2,822 km  
Pinta-ala:  20,225 ha  
Tilavuus:  0,0002316 km³ 
Keskisyvyys:  1,15 m  
Suurin syvyys:  1,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLahnanen 
Lahnanen  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Paajalan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 910 metriä pitkä, 550 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 20 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 231 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys on 1,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Karankajärven valuma-alueella (14.66), jonka Vihanninjoen valuma-alueeseen (14.664) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 205,4 metriä mpy.
Kymenlaakson keskussairaala

| Kymenlaakson keskussairaala |
| --- | --- |

Sijainti
Osoite:  Kotkantie 41  48210 Kotka
Organisaatio
Alue:  Kymenlaakson hyvinvointialue
Tyyppi:  Keskussairaala
Historia
Perustettu:  1967
Linkki
Kotisivut:  kymenhva.fi
Kymenlaakson keskussairaala, historialliselta nimeltään Kotkan keskussairaala (KOKS) on sairaala Kotkassa Hovinsaaren ja Metsolan kaupunginosien välissä Valtatien 15 läheisyydessä. Alkuperäisen vuonna 1967 valmistuneen rakennuksen suunnittelivat arkkitehtiveljekset Jaakko Paatela ja Veli PaatelaSairaala on sittemmin laajentunut huomattavasti ja uusin F laajennusosa otettiin käyttöön keväällä 2024.