stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lasse Hintsala
Pelaajaura

Pääsarjauransa Hintsala aloitti käytännössä kaudella 2003–2004, kun hän pelasi BC Jyväskylän riveissä 33 ottelua 3,6 pisteen keskiarvolla. Ottelukohtaiseksi piste-ennätyksekseen pääsarjassa Hintsala teki kauden aikana 15 pistettä, joka syntyi tammikuussa Porvoon Tarmoa vastaan. BC Jyväskylä putosi kauden päätteeksi sarjaportaan alaspäin ja Hintsala jatkoi seurassa vielä seuraavan kauden pelaten I-divisioonaa. Hän kirjautti divarikautensa pistekeskiarvokseen 4,8 pistettä.
Kaudeksi 2005–2006 Hintsala siirtyi Lappeenrannan NMKY:n joukkueeseen. Hän teki keskimäärin 1,3 pistettä pelaamissaan 44 runkosarjan ottelussa. Ottelukohtaisen piste-ennätyksensä pääsarjassa Hintsala kasvatti 16 pisteeseen lokakuussa Namika Lahtea vastaan. Lappeenrannan NMKY:n kausi päättyi mestaruuteen, joka ratkesi tiukassa ottelusarjassa Joensuun Katajaa vastaan. Pudotuspeleissä Hintsala teki koreja 0,8 pisteen keskiarvolla pelaamassaan 13 ottelussa. LrNMKY voitti kauden aikana myös Suomen Cupin niin ikään Joensuun Katajaa vastaan.
Hintsala jatkoi uraansa Lappeenrannassa pelaamalla myös kauden 2006–2007 joukkueen riveissä. Hänen kauden pistekeskiarvonsa runkosarjassa oli 35 ottelussa 2,8. Lappeenranta ylsi kauden aikana toisen kerran peräkkäin Suomen Cupin voittoon, mutta pudotuspeleissä tie nousi pystyyn jo puolivälierissä. Hintsala teki pudotuspeleissä keskimäärin 2,5 pistettä pelaamassaan kahdessa ottelussa.
Kaudeksi 2007–2008 Hintsala siirtyi Joensuun Katajaan, jossa hän kirjautti pelaamissaan 36 ottelussa keskimäärin 2,2 pistettä. Kaudeksi 2008–2009 Hintsala siirtyi I-divisioonassa pelaavaan Kauhajoen Karhuun. Edelliskaudelta sarjaportaan alaspäin pudonnut Karhu voitti I-divisioonan runkosarjan ja Hintsala teki pelaamissaan 20 ottelussa keskimäärin 8,3 pistettä, 2,2 levypalloa, 0,9 koriinjohtanutta syöttöä ja 1,0 pallonriistoa. Hänen kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti 38,9 % oli runkosarjan kolmanneksitoista paras. I-divisioonan pudotuspelit päättyivät Karhun voittoon ja joukkueen suoraan nousuun Korisliigaan. Hintsala teki pudotuspeleissä koreja 2,1 pisteen keskiarvolla ja otti 1,3 levypalloa ottelua kohti. Toukokuussa 2009 Hintsala teki Karhun kanssa jatkosopimuksen kaudesta 2009–2010.
Kauden 2011–2012 Hintsala pelasi Joensuun Katajassa, josta hän siirtyi seuraavaksi kaudeksi Korikobriin.
Saavutukset

Suomenmestaruus: 2006
2x Suomen Cupin voitto: 2005, 2006
Tilastot > Runkosarja

| Kausi | Joukkue | Liiga | O | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002–2003 | BC Jyväskylä | SM-koris | 1 | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0 |
| 2003–2004 | BC Jyväskylä | SM-koris | 33 | 27,8 % | 29,2 % | 55,6 % | 0,4 | 0,5 | 0,8 | 0,2 | 0,8 | 0,3 | 0,1 | 3,6 | 118 |
| 2004–2005 | BC Jyväskylä | I-divisioona | 19 | 36,1 % | 37,3 % | 57,1 % | 0,4 | 0,8 | 1,2 | 0,2 | 0,5 | 0,5 | 0,2 | 4,8 | 91 |
| 2005–2006 | LrNMKY | Korisliiga | 44 | 61,9 % | 28,6 % | 12,5 % | 0,3 | 0,4 | 0,4 | 0,0 | 0,2 | 0,1 | 0,0 | 1,3 | 57 |
| 2006–2007 | LrNMKY | Korisliiga | 35 | 33,3 % | 24,3 % | 72,0 % | 0,5 | 0,7 | 1,2 | 0,2 | 0,6 | 0,2 | 0,1 | 2,8 | 98 |
| 2007–2008 | Kataja | Korisliiga | 36 | 44,4 % | 36,4 % | 40,0 % | 0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,2 | 0,6 | 0,2 | 0,1 | 2,2 | 78 |
| 2008–2009 | Karhu | I-divisioona | 20 | 48,3 % | 38,9 % | 75,0 % | 0,5 | 1,7 | 2,2 | 0,9 | 1,0 | 1,0 | 0,4 | 8,3 | 166 |
| 2009–2010 | Karhu | Korisliiga | 39 | 41,7 % | 29,0 % | 84,6 % | 0,3 | 0,7 | 0,9 | 0,2 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 3,0 | 118 |
| 6 kautta | YHTEENSÄ | Korisliiga | 188 | 39,1 % | 29,2 % | 61,7 % | 0,3 | 0,5 | 0,8 | 0,2 | 0,5 | 0,2 | 0,1 | 2,5 | 469 |
| 2 kautta | YHTEENSÄ | I-divisioona | 39 | 41,5 % | 38,4 % | 70,0 % | 0,4 | 1,2 | 1,7 | 0,5 | 0,7 | 0,7 | 0,3 | 6,6 | 257 |
Tilastot > Pudotuspelit

| Kausi | Joukkue | Liiga | O | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005–2006 | LrNMKY | Korisliiga | 13 | 33,3 % | 18,2 % | 50,0 % | 0,1 | 0,3 | 0,4 | 0,2 | 0,3 | 0,2 | 0,0 | 0,8 | 11 |
| 2006–2007 | LrNMKY | Korisliiga | 2 | 50,0 % | 50,0 % | 0,0 % | 0,5 | 0,0 | 0,5 | 0,0 | 0,0 | 0,5 | 0,0 | 2,5 | 5 |
| 2008–2009 | Karhu | I-divisioona | 7 | 20,0 % | 28,6 % | 100 % | 0,4 | 0,9 | 1,3 | 0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | 2,1 | 15 |
| 2 kautta | YHTEENSÄ | Korisliiga | 15 | 37,5 % | 23,1 % | 50,0 % | 0,1 | 0,3 | 0,4 | 0,2 | 0,3 | 0,2 | 0,0 | 1,1 | 16 |
| 1 kausi | YHTEENSÄ | I-divisioona | 7 | 20,0 % | 28,6 % | 100 % | 0,4 | 0,9 | 1,3 | 0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | 2,1 | 15 |
O = ottelut, 2p% = kahden pisteen heittojen onnistumisprosentti, 3p% = kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti, 1p% = vapaaheittojen onnistumisprosentti, HL = hyökkäyslevypallot, PL = puolustuslevypallot, LEV = levypallot yhteensä, S = syötöt, M = menetykset, R = riistot, T = torjunnat, PTS = pistekeskiarvo, PTS YHT = pisteet yhteensä
Kurkijärvi (Kuhmoinen, Harjunsalmi)

| Kurkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°41′49″N, 25°18′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Huhtiaiseen 
Järvinumero:  14.225.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,3 m  
Pituus:  700 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  2,599 km  
Pinta-ala:  12,107 ha  
Saaria:  3 
 fiKurkijärvi 
Kurkijärvi eli Iso Kurkijärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Harjunsalmen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 12,1 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen koillispuolinen Kurkivuori nousee 50 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta, joista kaikki ovat nimettömiä. Suurin saari on 140 metriä pitkä ja 30 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoilla on neljä vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,3 metriä mpy. Laskuoja lähtee järven pohjoispäästä ja laskee 700 metrin päässä Huhtiaiseen. Laskuojan pudotus on 9,8 metriä.
Historiaa

Vuoden 1966 peruskartassa järven nimenä oli Iso Kurkijärvi. Sekä vuoden 1966 että vuoden 1986 peruskartassa järvi oli autio.
Lean On

| ”Lean On” Major Lazer & DJ Snake ft>  MØ |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Peace Is the Mission
 Äänitetty : 2014
 Julkaistu: 2. maaliskuuta 2015
 Formaatti: digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Major Lazer, DJ Snake
 Tyylilaji: moombahton
 Kesto: 02.56
 Levy-yhtiö: Mad Decent
Major Lazerin muut singlet
| ”We Make It Bounce” 2015 | ”Lean On” 2015 | ”Powerful” 2015 |
DJ Snaken muut julkaisut
| ”You Know You Like It” 2014 | ”Lean On” 2015 | ”Middle” 2015 |
MØn muut julkaisut
| ”Beg for It” 2014 | ”Lean On” 2015 | ”Lost” 2015 |
Lean On on jamaikanamerikkalaisen DJ-tuotantotiimi Major Lazerin kappale, jolla vierailevat myös ranskalainen DJ-tuottaja DJ Snake sekä tanskalainen laulaja-lauluntekijä MØ. Sen julkaisi Mad Decent Major Lazerin kolmannen, Peace Is the Mission-studioalbumin johdantosinglenä 2. maaliskuuta 2015. Kappaleen ovat sanoittaneet Karen Marie Ørsted (MØ), Thomas Pentz, William Grigahcine sekä Phillip Meckseper ja sen tuotannosta vastasivat Major Lazer sekä DJ Snake. Lajityypiltään kappale on sekoitus elektronista tanssimusiikkia, elektronista musiikkia sekä moombahtonia.
"Lean On" oli julkaisunsa jälkeen suuri menestys niin musiikkikriitikoiden keskuudessa kuin kaupallisesti, sen päästyä Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listan neljännelle sijalle. Lisäksi se saavutti singlelistan ensimmäisen sijan Alankomaissa, Argentiinassa, Australiassa, Irlannissa, Meksikossa, Suomessa, Sveitsissä, Tanskassa ja Uudessa-Seelannissa sekä pääsi kymmenen parhaan joukkoon Belgiassa, Espanjassa, Israelissa, Italiassa, Itävallassa, Kanadassa, Kolumbiassa, Norjassa, Puolassa, Ranskassa ja Ruotsissa. Spotifyssa "Lean On" nimettiin aikanaan kaikkien aikojen striimatuimmaksi kappaleeksi, sen kerättyä yhteensä yli miljardi striimausta kesäkuussa 2017. Sen jälkeen Draken kappale "One Dance" on kuitenkin ohittanut Lean Onin striimimäärissä.
Kappaleelle on toteutettu myös musiikkivideo, jota kuvattiin Intiassa Karjatin kaupungissa sijaitsevalla ND Studiosilla, Maharashtran osavaltiossa sijaitsevassa Vasain kylässä, sekä Tukholman kaupungintalon kultaisessa salissa. Video julkaistiin videopalvelu YouTubessa 23. maaliskuuta 2015. IFPIn mukaan "Lean On" oli vuoden 2015 viidenneksi myydyin kappale sekä yksi kaikkien aikojen myydyimmistä kappaleista 13,1 miljoonalla myydyllä kopiolla.
Käännös suomeksi
Kurkijärvi (Kuhmoinen, Kylämä)

| Kurkijärvi |
| --- | --- |
 Näkymä Kannussalmen nuotiopaikalta kohti Kurkiniemeä ja -lahtea.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°41′02″N, 24°59′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  Kurkioja Saaresjärveen 
Järvinumero:  35.765.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,6 m  
Rantaviiva:  9,234 km  
Pinta-ala:  69,855 ha  
Saaria:  3 
 fiKurkijärvi 
Kävelysilta Kannussalmessa.
Kurkijärvi  on Pirkanmaalla Kuhmoisten Kylämässä sijaitseva järvi. Suuri osa järven rannoista kuuluu Isojärven kansallispuistoon.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 70 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Kapealla järvellä on kolme lahtea. Kurkilahti, joka on 750 metriä pitkä, työntyy luoteeseen päin, 1,1 kilometriä pitkä Kannuslahti työntyy kaakkoon ja Mäyräniemen takana lyhyt Mäyräniemi samaan suuntaan. Järvenselkä on pohjois-etelä-suuntainen ja se on 1,5 kilometriä pitkä. Kurkiniemi jää järvenselän ja Kurkilahden väliin Järvellä on kartan mukaan kolme kartassa nimetöntä saarta, jotka sijaitsevat järvenselällä. Järven rantaviivan pituus on 9,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie yhdystieltä 3284. Kannuslahden Kannussalmella on nuotiopaikka ja kävelyreitistöön kuuluva silta. Retkikohteisiin tulee kävelypolku Heretyn kämpältä yhdystien varresta .
Luontoarvoja

Vaikka itse järvi ei kuulu Isojärven kansallispuistoon, kuuluvat lähes kaikki sen rannat. Kurkilahden etelärannat ovat jääneet kansallispuiston ulkopuolelle.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pitkäjärven valuma-alueeseen (35.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,6 metriä mpy. Siihen on johdettu vain muutama lyhyt metsäoja. Muut ojat ovat luontaisia järvien ja lampien laskuojia. Kurkilahteen tuleva oja on Haukiaisen (1 ha) laskuoja. Järven pohjoispäähän tule kaksi ojaa. Kurkilammin (13 ha) laskuoja on vain 200 metriä pitkä ja Yläinen-Lortikan (1 ha) ja Alaisen-Lortikan yhteinen oja kulkee pitempänä pitkää laaksoa pitkin. Kyseiseen ojaan yhtyy idästä tuleva metsäoja, jonka valuma-alueella ovat Kaakkolammi (1 ha), Lepolammi ja Likolammi. Järvenselän saarien kohdalle laskee Kuorejärvestä (18 ha) alkava oja. Sen takana sijaitsee Hevosjärvi (5 ha), joka laskee Kuorejärveen. Kurkijärven valuma-alueella sijaitsevat vielä Kurkiniemen takana oleva Ripakkolammi ja Kannuslahdella oleva Piimälammi, joilla ei ole laskuojia.
Kurkijärven laskuoja on Kurkioja, joka lakaa Kurkilahden suulta ja joka laskee 550 metrin mittaisena Saaresjärveen. Kurkiojalle tulee pudostusta tuolla matkalla 2,7 metriä.
Level7 Gaming Cafe

| Level7 Gaming Café |
| --- | --- |
Perustettu:  2004
Lakkautettu:  2011
Avainhenkilöt:  Timmy Lähteinen, perustaja Fu Qiang, perustaja Janne Hyytiä, perustaja Jere Manninen, omistaja  Karo Riikola, omistaja
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  tietokoneet
Omistaja:  Game Community Finland Oy
Kotisivu:  www.level7.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Level7 Gaming Café oli Suomen suurin tietokonepelikahvila, jossa asiakas pystyi vuokraamaan käyttöönsä pääasiassa pelaamiseen suunnattuja tietokoneita. Myös pelkkä Internetissä surffailu oli mahdollista. Level7 myi lisäksi erityisesti pelaamiseen suunniteltuja välineitä ja komponentteja sekä pelejä. Level7 oli myös mahdollista varata yrityskäyttöön erilaisten pelijulkaisujen tai peliturnausten pitoon. Level7 lopetti toimintansa 30.4.2011.
Tapahtumat

Level7 pyrki järjestämään tapahtumia. Suurin osa tapahtumista oli peliturnauksia, joissa kilpailivat klaanit ja pelaajat. Tunnetuimpia turnauksia Level7:ssä:
Level7 5v Synttärit, 04.01.2010 - 15.01.2010
Level7 Rebirth - 15.8.2009 - 23.8.2009 (Level7 Uudistuu)
Level7 Open Cup
World Cyber Games 2006 – Suomen karsinnat
Battlefield 2 – Suomen mestaruus
ESWC 2006 – Suomen karsinnat
Call of Duty 2 -turnaus
Quake 4 -turnaus (4.2.2006)
Codename.fi:n Counter-Strike-turnaus
Summer Battle
ESPC 2010 -Yhdessä Nuorten toimintakeskus Hapen kanssa.
Aiheesta muualla

Level7 Gaming Cafén kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
/ Peliplaneetan uutinen Level7 Uudistumisesta[vanhentunut linkki]
Kliininen päätöksenteon tukijärjestelmä

Kliininen päätöksenteon tukijärjestelmä (KPTJ) on tietotekniikkaan pohjautuva järjestelmä, joka on suunniteltu tarjoamaan lääkäreille, sairaanhoitajille ja muille terveydenhuollon ammattilaisille kliinistä päätöksenteon tukea (KPT) eli apua kliinisen päätöksenteon tehtävissä.  Centre for Health Evidence organisaatiossa työskentelevä Robert Hayward on ehdottanut määritelmää: "Kliiniset päätöksenteon tukijärjestelmät yhdistävät terveyshavainnot terveystietoon, millä vaikutetaan lääkäreiden tekemiin valintoihin ja parannetaan terveydenhuollon tuloksia".
Vaikuttavuus

Näyttö päätöksentukijärjesetelmien tehokkuudesta lisääntyy jatkuvasti. Sekä tutkimusten lukumäärä että metodologinen laatu ovat kasvaneet vuosina 1973–2004.
Vuonna 2014 tehdyssä systemaattisessa katsauksessa ei löytynyt näyttöä hyödyistä kuoleman ehkäisyssä, kun päätöksentukijärjestelmä yhdistettiin sähköiseen sairauskertomukseen. Muilla mittareilla hyötyjä on kuitenkin havaittu.
Vuonna 2005 tehdyssä systemaattisessa katsauksessa todettiin, että päätöksentukijärjestelmät paransivat lääkärin suoritusta 64 prosentissa tutkimuksista. Päätöksentukijärjestelmät paransivat potilaiden tuloksia 13 prosentissa tutkimuksista. Parempaa lääkärin suoriutumista ennustavia KPTJ:n ominaisuuksia ovat muun muassa automaattisesti toimivat ohjeet ja varoitukset sen sijaan, että käyttäjän pitää erikseen aktivoida järjestelmä.[lähde? ]
Vuonna 2005 tehdyssä systemaattisessa katsauksessa todettiin: "Päätöksen tukijärjestelmät paransivat kliinistä käytäntöä merkittävästi 68%:ssa tutkimuksista." Hyödyllisyyteen liittyviä KPTJ-ominaisuuksia ovat muun muassa:
päätöksentukijärjestelmä integroidaan suoraan kliiniseen työnkulkuun, sen sijaan, että se vaatisi erillisen sisäänkirjautumisen tai sovellusikkunan avaamisen.
päätöksentukijärjestelmä on pikemminkin elektroninen kuin paperipohjainen.
päätöksentukijärjestelmä tarjoaa päätöksenteon tukea hoidon aikana tai sitä ennen, ei hoidon jälkeen.
päätöksentukijärjestelmä tarjoaa toteutettavia hoitosuosituksia, ei pelkästään tilanneanalyysejä.
Jotkus systemaattiset katsaukset ovat kuitenkin vähemmän optimistisia päätöksentukijärjestelmien vaikutuksista. Päätöksentukijärjestelmien ja muiden eHealth-tekniikoiden oletettujen ja empiirisesti osoitettujen höytyjen välillä on suuri kuilu ... niiden kustannustehokkuutta ei vielä ole pystytty osoittamaan ".
Viisivuotinen tutkimus päätöksentukijärjestelmien tehokkuudesta bakteeri-infektioiden rationaalisen hoidon toteuttamisessa julkaistiin vuonna 2014. Kirjoittajien mukaan se oli ensimmäinen pitkäaikainen tutkimus päätöksentukijärjestelmien käytöstä.[lähde? ]
Ominaisuudet

Kliinisen päätöksenteon tukijärjestelmä on määritelty "aktiiviseksi tietojärjestelmäksi, jotka käyttävät potilastietoa tapauskohtaisten neuvojen tuottamiseksi". Tämä tarkoittaa, että kliininen päätöksentukijärjetelmä on päätöksenteon tukijärjestelmä, joka keskittyy tietämyksen hallinnan käyttöön siten, että saadaan potilaan hoitoon liittyviä kliinisiä neuvoja, jotka perustuvat (yleensä rakenteisiin) potilastietoihin.
Ominaisuudet > Tarkoitus

Nykyaikaisen KPTJ:n päätarkoitus on auttaa lääkäreitä hoitotilanteissa. Tämä tarkoittaa, että lääkärit ovat vuorovaikutuksessa KPTJ:n kanssa saavuttaakseen diagnoosin tai saadakseen hoito-ohjeita potilastietojen perusteella.
Aikoinaan KPTJ:n ajateltiin kirjaimellisesti tekevän päätöksiä kliinikon puolesta. Lääkäri syöttäisi tiedot ja odottaisi KPTJ:n antavan "oikean" valinnan ja lääkäri toimisi vain tämän ohjeen perusteella. Nykyaikainen päätöksentukijärjestelmä toimii kuitenkin niin, että lääkäri on vuorovaikutuksessa KPTJ:n kanssa hyödyntäen sekä omaa tietämystään että KPTJ:ää, jotta potilaan tiedot voidaan analysoida paremmin kuin ihminen tai KPTJ voisi yksinään tehdä. KPTJ antaa tyypillisesti ehdotuksia lääkärin tutkittavaksi, ja lääkärin odotetaan poimivan hyödyllistä tietoa esitetyistä tuloksista.
KPTJ:ää on kahta päätyyppiä:
Tietoon-perustuva KPTJ
Ei-tietoon-perustuva KPTJ
kuten alla on kuvattu.
Ominaisuudet > Diagnoosipäätöksen tukijärjestelmä

Esimerkki siitä, miten kliinikko voi käyttää kliinistä päätöksentekojärjestelmää, on erityinen KPTJ-tyyppi, DPTJ (diagnoosipäätöksen tukijärjestelmät). DPTJ tarvitsee syötteenä joitakin potilaan tietoja ja ehdottaa vastauksena joukko sopivia diagnooseja. Tämän jälkeen lääkäri määrittää, mitkä diagnoosit saattavat olla merkityksellisiä ja mitkä eivät ole  ja määrää tarvittaessa lisätestejä diagnoosin tarkentamiseksi.
Toinen esimerkki KPTJ:stä olisi tapauspohjainen päättelyjärjestelmä (TPP). TPP-järjestelmä saattaa käyttää aiempia tapaustietoja määrittämään sopivan säteiden määrän ja optimaalisen säteilykulman käytettäväksi aivosyöpäpotilaiden sädehoidossa; lääketieteelliset fyysikot ja onkologit tarkistavat sitten suositellun hoitosuunnitelman ja arvioivat sen toimivuuden.
Toinen tärkeä KPTJ-luokittelu perustuu sen käytön ajoitukseen. Lääkärit käyttävät näitä järjestelmiä hoitotilanteissa, jolloin niiden käyttö ajoittuu joko ennen diagnoosin tekemistä, diagnoosin aikana tai diagnoosin teon jälkeen. Diagnoosia edeltäviä KPTJ-järjestelmiä käytetään auttamaan diagnoosien tekemisessä. Diagnoosin aikana käytetty KTPJ auttaa tarkistamaan ja suodattamaan lääkärin alustavat diagnoosivalinnat niiden tarkkuuden parantamiseksi. Diagnoosin jälkeisiä KPTJ-järjestelmiä käytetään tietojen etsimiseen potilaiden aiemmasta sairaushistoriasta ja potilaan tulevaisuuden tapahtumien ennustamiseksi. On väitetty, että päätöksenteon tuki alkaa tulevaisuudessa korvata lääkäreitä yleisissä työtehtävissä[lähde? ].
Toinen lähestymistapa, jota Englannin NHS on käyttänyt, on käyttää DPTJ:tä lääketieteellisten sairauksien hoidon tarpeen arvioimiseen (joko potilaan itsensä tai puhelinoperaattorin tekemänä). Järjestelmä voi ehdottaa sopivaa seuraavaa vaihetta potilaalle (esim. soita ambulanssi tai mene yleislääkärin vastaanotolle seuraavana työpäivänä). Järjestelmän antaa ehdotuksen, jonka potilas tai puhelinoperaattori voi jättää halutessaan huomiotta, jos terve järki tai yleinen varovaisuus puoltaa toista vaihtoehtoa. Tällainen arvio perustuu järjestelmän käytössä oleviin potilastietoihin ja implisiittiseen johtopäätökseen siitä, mikä diagnoosi pahimmassa tapauksessa todennäköisesti on.[lähde? ]
Ominaisuudet > Diagnoosipäätöksen tukijärjestelmä > Omaolo

Tämän tyyppinen diagnoosipäätöksen tukijärjestelmä on Suomessa käytössä kansallisessa Omaolo-palvelussa. Sen päättelylogiikka on Duodecimin tuottama ja perustuu samaan päätöksentukimoottoriin kuin ammattilaisten käytössä oleva EBMEDS päätöksentukijärjestelmä.
Ominaisuudet > Tietoon-perustuva KPTJ

Useimmat KPTJ:t koostuvat kolmesta osasta: tietokannasta, päättelymoottorista ja kommunikaatiomekanismista. Tietokanta sisältää koottujen tietojen säännöt ja yhdistelmät, jotka ovat useimmiten IF-THEN-sääntöjen muodossa. Esimerkiksi jos järjestelmää käytetään lääkkeiden yhteisvaikutusten tunnistamiseksi, niin sääntö voisi olla: jos potilas käyttää lääkettä X ja hänelle määrätään lääke Y, näytetään hälytys käyttäjälle. Käyttöliittymän avulla edistyneet käyttäjät voivat muokata lääketietokantaa pitääkseen sen ajan tasalla, kun uusia lääkkeitä tulee markkinoille. Päättelymoottori yhdistää tietokannan säännöt potilaan yksilöllisiin tietoihin. Kommunikaatiomekanismi mahdollistaa tuloksien näyttämisen käyttäjälle ja uusien tietojen lisäämisen järjestelmään.
Ominaisuudet > Ei-tietoon-perustuva KPTJ

KPTJ:t, jotka eivät käytä tietopohjaa, käyttävät usein tekoälyn muotoa, jota kutsutaan koneoppimiseksi.  Näin tietokoneet voivat oppia aiemmista kokemuksista tai löytää malleja kliinisestä tiedosta. Tämä poistaa tarpeen kirjoittaa sääntöjä ja vähentää asiantuntija avun tarvetta. Koska koneoppimiseen perustuvat järjestelmät eivät kuitenkaan pysty selittämään päätelmiensä syitä (ne ovat ns. "Mustia laatikoita", koska ihminen ei pysty helposti päättelemään miten ne toimivat), suurin osa lääkäreistä ei käytä niitä diagnostiikassa tai hoitopäätöksissä vastuuvelvollisuussyistä. Siitä huolimatta ne voivat olla hyödyllisiä jälkidiagnostiikkajärjestelminä, esimerkiksi ehdottamalla malleja, joita lääkäri voi tutkia perusteellisemmin.[lähde? ]
Kolme tyyppiä ei-tietopohjaisia järjestelmiä ovat tukivektorikoneet, keinotekoiset hermoverkot ja geneettiset algoritmit.
Keinotekoiset hermostoverkot käyttävät solmuja ja niiden välisiä painotettuja yhteyksiä analysoidakseen potilastiedoista löytyviä kuvioita oireiden ja diagnoosin välisten yhteyksien saamiseksi.
Geneettiset algoritmit perustuvat yksinkertaistettuihin evoluutioprosesseihin, joissa käytetään suunnattua valintaa optimaalisten KPTJ-tulosten saavuttamiseksi. Valinta-algoritmit arvioivat satunnaisten ratkaisujen sopivuutta tarkasteltavaan ongelmaan. Parhaat ratkaisut yhdistetään, mutatoidaan uudelleen ja suoritetaan uudestaan prosessin läpi. Tämä tapahtuu yhä uudelleen, kunnes oikea ratkaisu löydetään. Geneettiset algoritmit ovat toiminnallisesti samanlaisia kuin hermoverkot siinä mielessä, että ne ovat myös "mustia laatikoita", jotka yrittävät louhia tietoa potilastiedoista.
Ei-tietopohjaiset verkostot keskittyvät usein kapeaan oireluetteloon, kuten yksittäisen sairauden oireisiin, toisin kuin tietoon perustuvaan lähestymistapaan, joka kattaa monien erilaisten sairauksien diagnoosin.