stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kotimaan katsaus
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Jukka Kajava kirjoitti vuonna 1982: ”Tutkivasta, kantaaottavasta, paljastavasta lähtölatauksestaan Kotimaan katsaus on latistunut pahasti.” Pari vuotta myöhemmin hän moitti ohjelmaa taas, kun vertasi sitä MTV:n Sunnuntaitelevisioon (myöh. Sunnuntairaportti). Hänestä jälkimmäinen osasi välttää esitelmöimistä ja selostamista ja oli ”sillä tavoin toista maata kuin esimerkiksi maanantain Kotimaan katsaus, jossa tärkeät aiheet kuihtuvat toteutuksen pyhyyteen ja kuivuuteen”.
Korfun arkeologinen museo

| Korfun arkeologinen museo Αρχαιολογικό Μουσείο Κέρκυρας |
| --- | --- |
 Korfun arkeologinen museo.
Tyyppi:  arkeologinen museo
Sijainti:  Korfun kaupunki, Keski-Korfu ja Diapontiset saaret, Korfu, Jooniansaaret, Kreikka
Perustettu:  1967
Koordinaatit:  39°37′9″N, 19°55′19″E
 fiKorfun arkeologinen museo 
   
Korfun arkeologinen museo (kreik. Αρχαιολογικό Μουσείο Κέρκυρας, Archaiologikó Mouseío Kérkyras; myös Kérkyran arkeologinen museo) on arkeologinen museo Korfun kaupungissa Korfun saarella Kreikassa. Se esittelee saarelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä.
Museo on rakennettu vuosina 1962–1965 ja se otettiin käyttöön vuonna 1967. Museorakennusta laajennettiin vuonna 1994. Museorakennus sijaitsee kaupungin keskustan etelälaidalla. Siinä on kaksi kerrosta ja useita näyttelysaleja.
Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu esineitä neoliittiselta kivikaudelta roomalaiselle kaudelle saakka. Löydökset ovat peräisin kaivauksista eri puolilta saarta, kuten Palaiópolista, Garítsasta, Kanónista ja Kassiópista, sekä Manner-Kreikan Thesprotiasta. Kokoelmiin kuuluu muun muassa temppelien koristeosia, marmori- ja pronssipatsaita, pienoispatsaita, hautakiviä ja hautalöytöjä, keramiikkaa, koruja sekä rahoja.
Merkittävimpiin museoesineisiin kuuluvat Korfun tärkeimmän antiikin aikaisen kulttipaikan Kanónin Artemiin temppelin löydökset, mukaan lukien sen gorgonkuvainen päätykolmiokoristelu arkaaiselta kaudelta vuodelta 585 eaa., joka on vanhin löydetty kivinen temppelin päätykolmiokoristelu; Dionysoksen temppelin päätykolmiokoristelut; Artemista esittävät pienoispatsaat; Apollonin patsaan torso; antiikin aikaisen hautausmaan löydökset, kuten niin kutsuttu Menekrateen leijona 600-luvulta eaa.; Filistionin, Agenoksen ja Arpaliin tyttären, hautakivi piirtokirjoituksella; sekä antiikin aikaisen agoran löydökset.
Museon aula.
Museon kokoelmia.
Museon keramiikkakokoelmia.
Menekrateen leijona, 600-luku eaa.
Artemiin temppelin gorgonkuvainen päätykolmiokoristelu, 585 eaa.
Yksityiskohta gorgosta.
Dionysos Bakkhos päätykolmiokoristelussa, 500-luku eaa.
Artemista esittäviä terrakottapatsaita.
Hopliitin asepuku.
Apollonin patsaan (Apollon Parnopios) torso, 100-luku jaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korfun arkeologinen museo Wikimedia Commonsissa
Krooninen tila

Krooninen tila on pitkäikäinen tai toistuva, usein hitaasti kehittyvä sairaus, kipu tai muu tila. Erityisesti puhutaan kroonisesta sairaudesta. Kroonisen sairauden vastakohta on akuutti eli äkillinen sairaus, joka kestää vain lyhyen ajan.
Muun muassa Yhdysvalloissa on todettu, että lähes puolella väestöstä on ainakin yksi krooninen sairaus. Yli 65-vuotiaista jopa 90 %:lla on ainakin yksi, 77 %:lla ainakin kaksi kroonista sairautta. Tavallisimpia kroonisia sairauksia ovat niveltulehdus (arthritis), monet hengitysteiden sairaudet, verenpainetauti, veren kohonnut kolesterolipitoisuus sekä muut sydän- ja verisuonitaudit. Kroonisia sairauksia ovat myös diabetes ja osteoporoosi.
Monet krooniset sairaudet eivät ainakaan varhaisessa vaiheessaan rajoita potilaan työ- tai toimintakykyä eivätkä edes saa häntä tuntemaan itseään sairaaksi. Usein niitä ei voi lainkaan huomata ilman lääketieteellistä diagnoosia. Hoitamattomina monet krooniset taudit kuitenkin vähitellen pahenevat, jolloin kipu yltyy, ja todella pitkän ajan jälkeen nämä taudit voivat jopa tappaa.
Krooninen kipu

Eräs tyypillinen kroonistunut tila on krooninen kipu. Kipu määritellään krooniseksi silloin, jos sen kesto on pidempi kuin kivun aiheuttaneen kudosvaurion paranemiseen tarvittava aika. Tyypillisesti kipua aiheuttavien kudosvaurioiden paraneminen kestää korkeitaan joitakin kuukausia. Kudosvaurion parannuttua kipu saattaa kroonistua kivun akuuttivaiheen aikana tapahtuneen kipujärjestelmän herkistymisen vuoksi. Muita syitä krooniselle kivulle voi olla myös korjaantumaton nosiseptoreita ärsyttävä tila, esimerkiksi nivelrikko. Myös psyykkiset syyt saattavat aiheuttaa kroonista kipua.
Kreatiinikinaasi

Kiteytettyjä jäniksen kreatikiinikinaasientsyymimolekyylejä
Kreatiinikinaasi eli kreatiinifosfokinaasi eli CK on entsyymi, jota on erityisesti lihaksissa ja keskushermostossa. Entsyymi katalysoi kreatiinin ja adenosiinitrifosfaatin reaktiota fosfokreatiiniksi ja adenosiinidifosfaatiksi. Se katalysoi niin ikään tälle käänteistä reaktiota.
Olosuhteet

Kreatiinikinaasin massa vaihtelee eliöstä riippuen 42–371 kilodaltonin välillä. Toimiakseen kunnolla entsyymiin täytyy olla kiinnittyneenä magnesiumioneja ja ihmisellä lisäksi myös mangaania. Entsyymin toimintaa haittaavat halogeenien anionit, tiettyjen metallien kuten kuparin ionit ja useat orgaaniset molekyylit kuten 4-hydroksinonenaali, etyylimalonihappo ja jodiasetamidi. Parhaiten kreatiinikinaasi toimii lämpötilan ollessa eliöstä riippuen 0,5–45 °C ja pH:n ollessa 6–9.
Kreatiinikinaasi ja sairaudet

Kreatiinikinaasitaso on korkealla fyysisten suoritusten jälkeen. Korkeita kreatiinikinaasipitoisuuksia tavataan myös lihasdystrofiaa, myosiittia ja sydänlihastulehdusta sairastavilla. Korkea entsyymitaso voi olla myös merkki tukoksesta sepelvaltimossa.
Matala kreatiinikinaasitaso voi olla merkki alkoholin aiheuttamasta maksasairaudesta tai nivelreumasta.
Kasvijuoma

Mantelimaitoa.
Kasvimaitopakkauksia.
Kasvijuomaksi tai kasvimaidoksi kutsutaan useita maitoa muistuttavia kasvipohjaisia juomia, joita käytetään juotavaksi tai maidon, kerman tai munamaidon tapaan ruoanvalmistuksessa.
Mantelimaito oli Yhdysvaltojen suosituin kasvimaito 63 prosentin markkinaosuudellaan vuonna 2018. Kauramaidolla oli toinen sija.
Ravintoarvot

Kasvimaidot eivät sisällä eläinperäisiä ainesosia, joten ne eivät sisällä myöskään maitorasvaa tai maitosokeria.
Suomessa myytävissä kauramaidoissa on keskimäärin 2,3 grammaa sokeria 100 grammaa kohden, mikä on puolet vähemmän kuin suomalaisessa lehmänmaidossa keskimäärin (4,8 grammaa 100 grammaa kohden). Joissain ulkomailla myytävissä kasvimaidoissa voi kuitenkin olla runsaasti sokeria.
Kasvimaitoihin lisätään yleensä kalsiumia ja eräitä lehmänmaidon sisältämiä vitamiineja, jotta päästäisiin lähemmäs lehmänmaidon ravintokoostumusta. Myös jodia voidaan lisätä.
Kasvimaidot

Raaka-aineesta riippuen kasvimaitojen koostumus, maku, hinta sekä soveltuvuus eri käyttötarkoituksiin vaihtelee. Suomessa on saatavissa ainakin soijasta, kaurasta, riisistä, pähkinöistä, kookoksesta ja hampunsiemenistä valmistettua kasvimaitoa. Myös mantelista, hasselpähkinästä, herneistä ja kvinoasta tehdään maidon kaltaisia juomia.
Kasvimaidot > Kookosmaito

Kookosmaito on koostumukseltaan kermaista, ja sitä voi käyttää ruoanlaitossa sekä leivonnassa. Maito valmistetaan kookospähkinän valkoisesta raastetusta mallosta veteen liuottamalla. Tuloksena on maidon näköinen neste, joka voi olla hyvinkin paksua.
Teollisessa kookosmaidossa on kookospähkinäuutteen lisäksi 25 prosenttia vettä ja lisäaineena stabilointiainetta.
Rasvaista kookosmaitoa kutsutaan joskus kookoskermaksi. Kookosmaitoa voidaan helposti tehdä itse liottamalla kookoshiutaleita pienessä vesimäärässä ja puristamalla ne sitten lujasti siivilässä. Voimakkaan ominaismakunsa vuoksi sen käyttöä kannattaa suosia silloin, kun haluaa saada ruokaan kookoksen makua. Kookosmaitoa myydään myös kuivattuna, jolloin siitä saa maitoa sekoittamalla jauheen veteen.
Kasvimaidot > Soijamaito

Soijamaito valmistetaan vedestä ja soijapavuista. Kaupallisessa soijamaidossa on lisäksi pieniä määriä sokeria, trikalsiumfosfaattia, happamuudensäätöainetta, stabilointiainetta ja aromia. Soijamaitoa saa luomuna, A-, D- ja B12-vitaminoituna, kalsiumrikastettuna sekä fruktoosilla makeutettuna. Soijajuomia valmistetaan myös mansikan, vaniljan ja suklaan makuisena. Maustamatonta soijamaitoa voi käyttää mihin tahansa ruokalajeihin ja leivontaan, sekä esimerkiksi puuron, murojen tai kaakaon kanssa. Soijamaitoa voi valmistaa myös itse..
Soijamaidossa on yhtä paljon proteiinia ja vähemmän hiilihydraatteja kuin lehmänmaidossa, mutta se sisältää kevytversiota lukuun ottamatta enemmän rasvaa. Soijamaidon rasva koostuu kuitenkin pääosin terveydelle suotuisista monityydyttymättömistö rasvahappoista.
Kasvimaidot > Kauramaito

Teollisesti valmistettu kauramaito on vedestä, kaurasta, ruokaöljystä ja kalsiumfosfaateista valmistettu juoma. Se soveltuu myös ruoanlaittoon ja leivontaan. Kauramaito on ravintoarvoiltaan heikompaa kuin soijamaito. Kauramaitoa saa luomuna, D- ja B12-vitaminoituna ja kalsiumrikastettuna. Kaurajuomaa on saatavilla myös suklaan makuisena.
Kauramaidon glykemia-indeksi on 69 eli sen sisältämä hiilihydraatti aiheuttaa melko paljon sydän- ja verisuonitautien riskiä kasvattavia verensokerin heilahteluja.
Kasvimaidot > Riisimaito

Kaupallinen riisimaito valmistetaan vedestä, riisistä, ruokaöljystä, suolasta, trikalsiumfosfaatista, maltodekstriinistä, stabilointiaineesta ja happamuudensäätöaineesta. Riisimaito on koostumukseltaan ohutta, ja riisin tärkkelys tuo siihen hiukan makean maun. Riisimaitoa saa myös luomuna, kalsiumrikastettuna sekä vaniljalla maustettuna. Riisimaito sopii ruoanlaittoon, leivontaan, muroihin ja puuroihin ja ohuen koostumuksensa ansiosta se sopii myös kahvimaidoksi.
Riisimaidon glykemia-indeksi on 86 eli se aiheuttaa huomattavan paljon sydän- ja verisuonitautien riskiä kasvattavia verensokerin heilahteluja.
Kasvimaidot > Mantelimaito

Kaupallinen mantelimaito sisältää veden lisäksi noin kaksi prosenttia manteleita, fosfaattia, suolaa, johanneksenleipäpuujauhetta, gellaanikumia ja auringonkukkalesitiiniä.
Kyle Casciaro

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 2. joulukuuta 1987
Syntymäpaikka: Gibraltar
Pelipaikka: hyökkääjä
Seura
Seura:  Lincoln Red Imps FC
Pelinumero: 3
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2010- |  Lincoln Red Imps FC |  |  |
Maajoukkue
| 2013- |  Gibraltar | 9 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 15. marraskuuta 2014.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 15. marraskuuta 2014.
Kyle Casciaro (s. 2. joulukuuta 1987 Gibraltar) on gibraltarilainen jalkapalloilija, joka edustaa Gibraltar Football Leaguessa pelaavaa Lincoln Red Imps FC:tä. Casciaron pelipaikka on hyökkääjä. Hän kuuluu myös Gibraltarin jalkapallomaajoukkueeseen. Casciaro on edustanut Lincolnia seuratasolla vuodesta 2010 asti. Kesällä 2014 hän pelasi seuran kanssa Mestareiden liigan karsintakierroksen ensimmäisessä vaiheessa. Maajoukkueessa Casciaro debytoi marraskuussa 2013 Slovakiaa vastaan Gibraltarin ensimmäisessä ottelussa Euroopan jalkapalloliitton UEFA:n jäsenenä. Avausmaalinsa maajoukkueessa Casciaro teki kesäkuussa 2014 Maltaa vastaan harjoitusottelussa. Tuo maali takasi Gibraltarille historian ensimmäisen virallisen voiton 1-0-lukemin. Siviilissä Casciaro työskentelee laivanvarustajana.
Käännös suomeksi
Koiralampi (Joutsa)

| Koiralampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°45′14″N, 26°28′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ylä-Suonteen valuma-alue (14.85)
Laskuoja:  oja Suonteeseen 
Järvinumero:  14.851.1.030
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,2 m  
Pituus:  650 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  1,421 km  
Pinta-ala:  4,856 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoiralampi 
Koiralampi  on Keski-Suomessa Joutsassa  Ruhalahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 650 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Ylä-Suonteen lähialueeseen (14.851) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,2 metriä mpy.
Kotzebue Sound

Kotzebue Sound
Kotzebue Sound on merenlahti, joka työntyy Tšuktšimerestä sisämaahan Alaskan luoteisosassa. Se sijaitsee Sewardin niemimaan pohjoispuolella ja Baldwinin niemimaa on sen itäpuolella. Kotzebue Sound 161 kilometriä pitkä ja 113 kilometriä leveä.
Lahden rannalla olevia paikkakuntia ovat Kotzebue, Kiwalik ja Deering.
Baltiansaksalainen Otto von Kotzebue tutki ja nimesi Kotzebue Soundin vuonna 1816 etsiessään Luoteisväylää Venäjän palveluksessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kotzebue Sound Wikimedia Commonsissa
Krbavanjuovamutu

| Krbavanjuovamutu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eukarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Särjet Leuciscidae
Suku::  Juovamudut Telestes
Laji::  fontinalis
Kaksiosainen nimi
 Telestes fontinalis  (Karaman, 1972) 
Katso myös
   Krbavanjuovamutu Wikispeciesissä  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Krbavanjuovamutu (Telestes fontinalis) on särkiin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan uhanalaisena Kroatiassa.
Koko ja ulkonäkö

Krbavanjuovamutu voi kasvaa noin 8–9 cm pitkäksi. Se eroaa lähisukulaisistaan muista juovamuduista ohuiden suomujensa perusteella. Suomut eivät myös mene päällekäin. Krbavanjuovamudun kyljessä silmistä pyrstöön kulkee tummempi juova. Lajin perä- ja pyrstöevät ovat haarautuneet.
Levinneisyys ja elintavat

Krbavanjuovamutu elää Kroatiassa Krbavan alueella kartsimaiden kirkasvetisissä lähteissä. Kevättulvien aikaan sitä voi tavata myös puroista. Talvikuukausina ja kuivien kesien aikaan laji elää maanalaisissa luolissa. Krbavanjuovamutu luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Kantaa uhkaavat vedenoton ja lähteiden saastumisen lisäksi vieraslajit kuten kirjolohi.
Krafft

| Lantmännen KRAFFT AB |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö (ruots. Aktiebolag)
Toimitusjohtaja:  P. G. Åhäll
Kotipaikka:  Falkenberg
Toiminta-alue:  Hevosenrehun tuotekehitys, myynti ja jakelu
Tuotteet:  Krafft-hevosenrehut
Liikevaihto:  195 milj. SEK
Henkilöstö:  25
Emoyhtiö:  Lantmännen
Omistaja:  Lantmännen
Kotisivu:  http://www.krafft.nu
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lantmännen Krafft Ab on ruotsalainen Lantmännen-konsernin tytäryhtiö, joka on keskittynyt hevosen rehujen tuotekehitykseen, myyntiin ja markkinointiin. Yrityksen tuotemerkki on Krafft.
Rehuvalikoima sisältää lukuisia erityistarpeisiin soveltuvia[lähde? ] täys- ja täydennysrehuja sekä lisäravinteita.
Yrityksen pääkonttori on Falkenbergissa. Lantmännenin osana yrityksellä on pääsy konsernin tietämykseen ja valmistusresursseihin. Krafft-tuotteiden markkinaosuus Ruotsissa on 70 % alallaan. Lantmännen KRAFFT AB:n palveluksessa työskentelee 25 henkilöä ja sen liikevaihto oli noin 21 miljoonaa euroa.
Aiheesta muualla

Krafftin suomalaisten jälleenmyyjien tietoja
Krafftin ruotsalainen pääsivusto (ruotsiksi)
Krafla

Krafla
Krafla vuonna 1984
| --- | --- |
Tyyppi:  Kaldera
Sijainti:  Islanti
Korkeus merenpinnasta:  650 m
Purkautunut viimeksi:  1984
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Krafla on Islannin pohjoisosassa sijaitseva kaldera, joka on noin 10  km halkaisijaltaan ja johon kuuluu 90 km pitkä purkausalue. Sen korkein huippu on 818  m ja se on 2  km syvä. Krafla on purkautunut 29 kertaa tunnetun historian aikana.
Krafla volcanic area
Lava flow during a rift eruption at Krafla, 1984
Mudpots at Hverir, Námafjall, August 2008
Lava at Krafla
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
volcanism (Arkistoitu – Internet Archive)
Photos of Krafla and Reykjahlíð (among others) (Arkistoitu – Internet Archive)
Univ. of Iceland: Information about Krafla
Photos: Námaskarð,Leirhnjúkur
Kärki (Seinäjoki)

| Kärki |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Kärki korostettuna.
Kaupunki:  Seinäjoki
Suuralue:  Östermyra
Kaupunginosa nro:  15
Väkiluku:  3 864 (31.12.2022)
Lähialueet:   Pajuluoma  Simuna  Soukkajoki  Törnävä 
Kärki on Seinäjoen kaupunginosa Östermyran suuralueella. Se sijaitsee noin 4,5 kilometrin päässä kaupungin keskustasta etelään. Joulukuussa 2022 alueen asukasluku oli 3 864.Kärjessä sijaitsee peruskoulu. Alueella on myös K-Market.
Kestävyys

Kestävyys viittaa seuraaviin:
Kestävyys (kirja), Alfred Lansingin merihistoriallinen teos (1959)
Kestävä kehitys
Kulttuurinen kestävyys
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kestävyys”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuisto

Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuiston tunnus
| --- | --- |
Sijainti:  Kauhajoki ja Karvia Suomi
Lähin kaupunki:  Kauhajoki
Pinta-ala:  57 km²
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1982
Luokitus:  Ramsar-alue 
Kävijämäärä:  26 300 (2023)
Hallinto:  Metsähallitus
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuisto on Kauhajoen kaupungissa ja Karvian kunnassa, Etelä-Pohjanmaan ja Satakunnan maakunnissa sijaitseva kansallispuisto.
Sen pinta-ala on 57 neliökilometriä ja kansallispuisto on perustettu vuonna 1982. Puisto muodostuu hajallaan olevista suoalueista, joista suurin on 1 630 hehtaarin kokoinen Kauhaneva. Toinen suuri alue sijoittuu Pohjankankaan harjujaksolle. Kansallispuistoon saatiin maisemallisesti merkittävä lisä, kun Katikankanjoni liitettiin osaksi kansallispuistoa 2010-luvulla. Kansallispuisto soveltuu päiväretkikohteeksi, ja sitä hoitaa Metsähallitus.
Vuonna 2004 kansallispuisto sisällytettiin Ramsarin sopimuksen piiriin, johon kuuluu maailman arvokkaimpia kosteikkoja. Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuisto on lisäksi Natura 2000 -verkoston piirissä.
Maantiede ja sijainti

Kauhanevan–Pohjankankaan alue on osa Suomenselän vedenjakajaseudun lounaisosaa. Kansallispuistossa sijaitseva Kauhaneva-niminen suoalue kuuluu pääasiassa Kyrönjoen vesistöalueeseen. Suoalueen suurimmalla lammella, Kauhalammilla on muodostumassa Viljo Tolvasen vuonna 1917 tekemän väitöskirjan mukaan toinen lasku Karvianjoen vesistöön Pohjankankaan läpi. Sittemmin lammesta on kaivettu oja Kauhaluomaan Kauhasillan kohdalta ja näin nopeutettu kehitystä. Kauhaluoman lisäksi Kauhalammin ja sen lähellä sijaitsevien allikoiden vedet laskevat myös Aunesluoman kautta Karvianjokeen. Karvianjoen ja Kyrönjoen vesistöalueiden raja kulkee Kampinkeidas- ja Kivijärvenneva-nimisten suoalueiden halki. Kampinkeitaalla sijaitsevat Kakkurinlammet ovat alun perin kuuluneet Karvianjoen vesistöön, mutta nykyisin jotkin lampia sivuavista ojista kuuluvat Kyrönjoen vesistöalueeseen.
Suomenselän vedenjakajaseudun lounaisosalle tavallisia ovat suuret keidassuot sekä karut ja kuivat mäntymetsät. Alueen maaperästä suurin osa on turvetta. Kallioperä puolestaan muodostuu porfyyrisestä graniitista, ja se on osa Keski-Suomen syväkivialuetta. Kauhaneva on Etelä-Pohjanmaan maakunnan laajin keidassuoalue. Kauhanevan pohjoispuolella sijaitsee vaikeakulkuinen ja vetinen Kampinkeidas-niminen keidassuo. Kampinkeitaan luoteispuolella sijaitsee pienikokoinen soistunut Kivijärvi-niminen lampi.
Kauhaneva on pohjoisosastaan 170–177 metriä merenpinnan yläpuolella. Suoalueen etelä- ja länsiosat ovat puolestaan suunnilleen 160 metrin korkeudessa merenpinnasta. Korkeuseroa eteläreunasta pohjoisreunaan kertyy siis noin 15 metriä. Pohjois–eteläsuunnassa Kauhanevan suurin pituus on miltei yhdeksän kilometriä ja leveys noin viisi kilometriä.
Kansallispuiston länsiosassa sijaitsevasta lähteestä saa alkunsa Kyrönjoen vesistöalueeseen kuuluva Katikanluoma, joka on alajuoksullaan uurtanut hienohiekkakerroksiin Katikankanjonin. Kauhanevan eteläosasta saa alkunsa myös Aunesluoma.
Länsi-Suomen harjujaksoon lukeutuva, jääkauden muodostama moreenimuodostuma Pohjankangas alkaa Hämeenkankaana ja vaihtuu Pohjankankaaksi pohjoisen suuntaan käännyttyään. Pohjankangas jatkuu Etelä-Pohjanmaan rajaseudulle saakka. Pohjankankaan ympäristössä on rehevän kasvillisuuden, lähdelettojen ja korpipuskien ympäröimiä lähteitä.
Soistuminen

Kansallispuistossa sijaitsevan Kauhanevan soistuminen alkoi suuren metsäpalon seurauksena 8 000 vuotta sitten, jolloin alueella vallitsi kostea atlanttinen kausi. Toisen lähteen mukaan soistuminen alkoi 9 000 vuotta sitten. Kauhanevan laajeneminen jatkuu yhä.
Kauhaneva on muodostunut Pohjankankaan ja Nummikankaan länsipuolella sijaitsevaan altaaseen, jonka pohjalle on kerääntynyt rantasedimenttejä. Altaassa sijaitsi aikoinaan matala vesistö, joka väistyi Kauhanevan keskiosien tieltä. Suon pohjasta on löydetty ohut liejukerros, jossa on säilynyt paljon osmankäämien ja järvikortteen jäännöksiä. Lisäksi on saatu selville, että muinaisessa matalassa vesistössä kasvoi hetekuirisammalta ja lettolierosammalta. Molemmat kuuluvat rehevien järvien rantojen kasveihin. Kauhaneva muodostui nopeasti. Aluksi se oli rehevä rimpineva, josta vähitellen tuli saraneva. Suunnilleen kolmen metrin syvyydessä turpeessa on havaittavissa muutos, jossa karuille soille tyypillisten lajien lukumäärä alueella kasvoi. Vastaavasti 2,5 metrin syvyydestä on huomattu, että aapasoiden lajit hävisivät kokonaan. Esimerkkejä hävinneistä lajeista ovat pullosara ja raate. Tämä tapahtui arviolta 5 000 vuotta sitten. Samoihin aikoihin Kauhaneva saavutti keidassuovaiheen. Kauhanevalla on kasvanut koko sen keidassuovaiheen ajan kalvakkarahkasammalta, joka on joissain lähteissä mainittu aapasoiden lajiksi.