stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Macrinus
Nousu valtaan

On mahdollista, että Macrinus oli Caracallan mukana Reinillä syyskuussa 213, kun tämä soti alamanneja vastaan. Tiedetään, että Macrinus osallistui Caracallan Parthian vastaiseen sotaretkeen vuonna 216. Macrinus osoittautui päteväksi sotapäälliköksi, ja hänelle myönnettiin alkuvuonna 217 konsulin arvomerkit eli ornamenta consularia. On epäselvää, mitä tämän jälkeen tapahtui, mutta ilmeisesti Macrinus joutui keisarin epäsuosioon, ja keväällä 217 hänet erotettiin Legio II Parthican komennosta. Caracalla alkoi luultavasti epäillä Macrinuksen uskollisuutta ja rupesi siirtämään tämän alaisia muihin tehtäviin. Tarinan mukaan egyptiläinen ennustaja nimeltään Serapio oli ennustanut Caracallalle, että hänet murhattaisiin ja Macrinus astuisi hänen tilalleen. Myös Macrinus kertoi samasta ennustuksesta, jonka hän oli saanut Africassa. Macrinus alkoi pelätä henkensä puolesta. Hän alkoi juonitella useiden vanhempien upseereiden kanssa keisaria vastaan ja palkkasi erään sotilaan, Julius Martialiksen, murhaamaan Caracallan. Dion mukaan Martialiksella oli henkilökohtaista kaunaa Caracallaa kohtaan, koska häntä ei ollut nimitetty kenturioksi. Herodianoksen mukaan taas Caracalla oli teloittanut Martialiksen veljen ja pilkannut häntä. 8. huhtikuuta 217 Caracalla oli henkivartijoidensa kanssa matkalla Carrhaen lähistöllä olevaan temppeliin, kun hän pysähtyi tarpeilleen. Martialis seurasi Caracallaa puskiin ja tappoi tämän. Tämän jälkeen keisarin germanialaiset henkivartijat tappoivat Martialiksen, mikä antoi Macrinukselle mahdollisuuden salata osallisuutensa murhaan.
Macrinus ei julistautunut keisariksi heti Caracallan murhan jälkeen, sillä hän pelkäsi, että sotilaat syyttäisivät häntä suositun Caracallan murhasta. Keisariutta yritettiin ensin tarjota Macrinuksen kollegalle Oclatinius Adventukselle, mutta tämä kieltäytyi korkeaan ikäänsä vedoten. Dion mukaan Macrinus kirjoitti useille Mesopotamiaan sijoitetuille yksiköille varmistuakseen näiden tuesta. Kolme päivää Caracallan murhan jälkeen, 11. huhtikuuta 217, Macrinus kutsui joukkonsa koolle ja julistautui keisariksi. Hän myös nimitti 9-vuotiaan poikansa Diadumenianuksen caesariksi ja perijäksi sekä otti nimen Severus yhdistääkseen itsensä Severusten dynastiaan.
Elagabaluksen kapina

Vuonna 218 Macrinus oli konsulina yhdessä Adventuksen kanssa. Saman vuoden toukokuussa alkoi kuitenkin kapina Macrinusta vastaan. Sotilaat olivat tyytymättömiä Macrinukseen, mikä antoi Julia Domnan sisarelle Julia Maesalle tilaisuuden nostaa Severusten suku taas valtaistuimelle. Julia Maesa suunnitteli tyttärensä Julia Soaemiaksen 14-vuotiaasta pojasta Varius Avitus Bassianuksesta uutta keisaria. Bassianus oli Emesan auringonjumalan Elagabalin ylipappi ja häntä kutsuttiin jumalansa mukaan Elagabalukseksi. Julia Maesa lahjoi Raphanassa olleen Legio III Gallican ja kertoi Elagabaluksen olevan Caracallan avioton poika. Yöllä 16. toukokuuta Elagabalus tuotiin legioonan leiriin Gannyksen, Julia Maesan vapautetun, toimesta ja julistettiin keisariksi legioonan komentajan Publius Valerius Comazonin hyväksynnässä. Kun Macrinus kuuli kapinasta, hän nimitti poikansa Diadumenianuksen kanssahallitsijakseen (augustus) ja lähetti pretoriaaniprefektinsä Ulpius Julianuksen Legio II Parthican kanssa kukistamaan kapinaa. Hyökkäys Elagabaluksen joukkojen leiriin kuitenkin epäonnistui, jonka jälkeen sotilaat tappoivat komentajansa Julianuksen ja siirtyivät Elagabaluksen puolelle. Tämän jälkeen Valerius Comazonin ja Gannyksen komentama Elagabaluksen armeija eteni kohti Antiokiaa. Macrinus yritti kerätä joukkojensa tukea mutta turhaan. Antiokiassa hän valitteli kaupungin prefektille joukkojen kurittomuutta ja syytti siitä Septimius Severusta ja Caracallaa. Macrinuksella oli komennossaan vain pretoriaanikaarti ja joitakin auxilia-joukkojen yksiköitä kun hän kohtasi Elagabaluksen joukot taistelussa 8. kesäkuuta 218 Immaen kylän liepeillä, lähellä Antiokiaa. Dion mukaan pretoriaanit olivat niskan päällä kun yhtäkkiä Macrinus panikoi jostain syystä ja pakeni taistelukentältä. Komentajansa pelkuruuteen suuttuneet pretoriaanit siirtyivät Elagabaluksen puolelle.
Kuolema

Macrinus lähetti Diadumenianuksen Parthian kuninkaan luokse mutta poika pidätettiin Zeugmassa ja teloitettiin. Macrinus itse yritti paeta Roomaan lähetiksi pukeutuneena mutta hänet pidätettiin Khalkedonissa. Macrinusta oltiin kuljettamassa Antiokiaan Elagabaluksen tuomittavaksi kun hänet teloitettiin kesäkuussa 218 Kappadokiassa. Senaatti julisti pian damnatio memoriaen hänen muistolleen.
Macrinuksen jälkimaine oli huono. Antiikin lähteet suhtautuivat häneen negatiivisesti. Hänen aikalaisensa pitivät Macrinusta nousukkaana ja usurpaattorina, joka onnistui nostamaan itsensä keisariksi mutta oli kykenemätön vastaamaan keisariuden haasteisiin. Macrinus oli pätevä hallintomies mutta häneltä puuttuivat aristokraattiset yhteydet ja henkilökohtainen uhkarohkeus, jotka olisivat voineet tuoda laillisen aseman hänen hallintokaudelleen. Päälähteet Macrinuksen hallituskaudesta perustuvat Historia Augustaan, Cassius Dion kirjoittamaan elämäkertaan ja Herodianoksen historiateokseen.
Kirjallisuutta

Alf Henrikson: Antiikin tarinoita 1–2.  WSOY, 1993.  ISBN 951-0-18515-9
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Macrinus Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Caracalla | Rooman keisari | Seuraaja: Elagabalus |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Kroatia  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  IdRef  Te Papa (New Zealand)
Kuutinvuoren kalliomaalaus

| Kuutinvuoren kalliomaalaus> Sijainti |
| --- | --- |
 Kuutinvuoren kalliomaalaus
Koordinaatit:  61°33′43.8382″N, 28°7′2.8810″E
Valtio:  Suomi
Historia
Tyyppi:  kalliomaalaus
Huippukausi:  kivikausi
Kaupunki:  Puumala
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuutinvuoren kalliomaalaus sijaitsee Saimaalla Lietveden Koskenselän länsirannalla Kuutinvuoressa Puumalassa Etelä-Savossa. Maalauksen löysi Reino Parkkinen jo vuonna 1945, mutta ilmoitti siitä vasta vuonna 2005. Se ajoitetaan väljästi kivikauteen.
Kallio ja sen sijainti

Saimaan Koskenselkä sijaitsee Puumalan niemen länsipuolella. Koskenselästä erkanee länteen Miettulanlahti, jonka länsirannalla Kuutinvuori sijaitsee. Kuutinvuoren ranta putoaa veteen osittain jyrkänteenä, jota jääkauden jäätiköt ovat hionneet. Hiotun pinnan alla on taimia kasvava vino terassi.
Maalauksen näkee vain vedestä veneellä tai järven jäällä seisten. Kallio erottuu kaukaa katsoen Puumalan ja Anttolan väliseltä maantieltä Miettulanlahden ylittävältä penkereeltä.
Maalauskalliolta pohjoiseen sijaitsee toinen pystykallio. Siihen on hakttu ainakin kaksi nimeä "Voima" ja "Rapid". Ne ovat olleet Gustaf Cederberg & Co:n hinaajia.
Maalaus

Terassin yläoulella on löytynyt maalauksia kahdelta eri korkeudelta. Alemmat jäljet ovat väriltään kellertäviä ja niistä voi erottaa kirjaimia. Ylempää, noin 6,5−7 metriä järven vedenpinnan yläpuolella, löytyvät esihistorialliset maalaukset. Ne ovat melko kuluneita ja sään haalistamia. Tunnistettu maalausalue on kooltaan 50×70 senttimetriä suuri. Alue rajoittu alhaalta kalliossa olevaan poikittaiseen halkeamaan.
Maalausalueen alaosasta erottuu kuvioita paremmin. Selvemmin erottuu kaksi ihmishahmoa, jotka on maalattu tikku-ukkomaisesti sormenpaksuisella vedoilla. Niidenkin jäljet ovat heikkoja. Eräät ovat havainneet kolmannen kuvion olevan hirvieläimen tai pitkänomiasesti maalatun kalan. Maalauksen yläosa on pahoin puuroutunut, eikä sieltä erotu kuvioita.
Maalauksen alla olevan vinon terassin korkeus jää 3,3 metriä maalauksen alapuolella, joten maalausta ei ole voitu tehdä terassilta käsin. Tällöin ainoa järkevä vaihtoehto on maalata veneessä istuen tai järven jäällä seisoen. Tämä mahdollistaisi maalauksen ajoittamisen muinaisen Saimaan vedenpinnan korkeuden mukaan.
Kuznetsk

Kuznetskin vaakuna.
Kuznetsk (ven. Кузне́цк) on kaupunki Penzan alueella Venäjällä. Se sijaitsee Suran sivujoen Trujevin varrella 121 kilometriä Penzasta itään. Kaupunki on Kuznetskin piirin keskus, mutta ei itse kuulu sen yhteyteen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Kuznetskin kautta kulkee Penzan ja Syzranin välinen rautatie. Asukkaita on 87 700 henkeä (vuonna 2009).
Paikkakunta tunnettiin 1600-luvun lopulta lähtien nimellä Trujevo-Naryškino. Vuonna 1780 siitä tuli Kuznetskin kaupunki ja Saratovin lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. Kaupunki oli tunnettu sepistään, joista se on saanut nimensä (ven. kuznets ’seppä’). Nykyään Kuznetskissa on mm. kone- ja laiteteollisuutta, huonekalutehdas, jalkinetehdas, ompelimo sekä elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta.
Aiheesta muualla

Kuznetskin kaupungin sivusto (venäjäksi)
Kvanttiportti

Kvanttiportti (engl. Quantum gate) on klassisten logiikkaporttien kvanttivastine ja kvanttitietokoneiden peruskomponentti.
Kuuntelen Tomppaa

| Kuuntelen Tomppaa Paula Koivuniemi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1999
 Julkaistu: 1999
 Tuottaja(t): Esa Nieminen
 Tyylilaji: Iskelmä
 Kesto: 46.47
 Levy-yhtiö: BMG Finland Oy
Listasijoitukset
  Suomi: 30. (maaliskuu 1999)
Paula Koivuniemen muut julkaisut
| Kuuleeko yö 1998 | 'Kuuntelen Tomppaa' 1999 | Rakastunut 2003 |
Kuuntelen Tomppaa on Paula Koivuniemen vuonna  1999 julkaistu albumi. Albumin on julkaissut CD-levynä ja C-kasettina BMG Finland Oy.
Kappaleet

Kun kuuntelen Tomppaa – 4.02  (säv. Esa Nieminen, san. Pekka Laaksonen)
Yölento – 3.28  (säv. Esa Nieminen, san. Timo Mäkinen)
Mieleeni jäät – 3.37  (säv. Kristiina Ronimus, san. Sinikka Svärd)
Kaikkein kauneinta – 3.38  (säv. ja san. Hannu Pikkarainen)
Anna minun mennä – 3.18  (säv. Esa Nieminen, san. Sinikka Svärd)
Itken kuutamoon (Crying in the Moonlight) – 5.03  (säv. Torgny Söderberg, suom. san. Tom Frisk)
Pohjanmaa – 3.34  (säv. ja san. Aimo Jaara)
Lastu – 4.06  (säv. Jorma Nissilä, san. Timo Mäkinen)
Varjotanssi – 3.38  (säv. Ari Savinainen & Jaakko Sumiloff, san. Timo Mäkinen)
Ollut en rakkaudestas osaton (In This Life) – 3.45  (säv. Mike Reid & Allen Shamblin, san. David Palm)
Mua tuuli keinuttaa – 4.12  (säv. ja san. Vesa Ruokola)
Hiljaa luokses tuun – 3.28  (säv. Kari Teräväinen, san. Riitta Laamanen)
Kokoonpano

Sami Kuoppamäki
Häkä Virtanen
Peter Engberg
Leri Leskinen
Esa Nieminen
Essi Wuorela
Katja Aakkula
Hanna-Maria Helenius
Heikki Keskinen
DJ Slow
Kokoonpano > Tuotanto

Esa Nieminen – tuottaja, sovittaja
Kari Chydenius – äänittäjä, miksaaja, ohjelmointi
Jussi Salmela – masteroija
Juha Reunanen – kuvat ja layout
Aiheesta muualla

Kuuntelen Tomppaa Suomen äänitearkiston tietokannassa[vanhentunut linkki]
| n k Paula Koivuniemi |
| --- | --- |
Albumit:  Leikki riittää  Paula Koivuniemi  Sinulle vain  Lady Sentimental  Vie minut pois  Sata kesää, tuhat yötä  Luotan sydämen ääneen  Lähdetään  Rakkaustarina  Ilman minua  Hei Buonanotte  Sen siksi tein  Täyttä elämää  Rakkaudella, sinun  Se kesäni mun  Tulisielu  Kuuntelen Tomppaa  Rakastunut  Yöperhonen  Timantti  Nainen  Rakkaudesta  Matka  Kun joulu on  Duetot  Elämästä 
Kokoelma-albumit:  20 toivottua levytystä  Paula Koivuniemi  18 suosittua levytystä  Santa Maria – hitit 1983–90  21 romanttista laulua  Sinulle vain – 16 suosikki-iskelmää  Toivotut  Suomen parhaat  20 suosikkia – Perhonen  Parhaat (Valitut palat)  20 suosikkia – Aikuinen nainen  20 suosikkia – Kuuleeko yö  Leidit levyllä  Kaikki parhaat (Musiikin mestareita)  Suuret sävelet  Nostalgia  40 unohtumatonta laulua  Lauluja rakkaudesta  Täydet 100  Collections  Tähtisarja – 30 suosikkia 
DVD:t:  Estradilla Paula Koivuniemi 
Muut albumit: Kari Tapio, Paula Koivuniemi, Jorma Kääriäinen & Riku Niemi Orchestra: Vihdoinkin!
Kvartti

Puhdas kvartti
Kvartti on diatonisella asteikolla ensimmäisen ja neljännen sävelen välinen tai muu saman suuruinen intervalli diatonisella asteikolla toonikasta lukien. Puhtaassa kvartissa sävelten taajuuksien suhde on 3:4, ja se on viiden puoliaskelen laajuinen. Mikäli neljättä säveltä korotetaan puoli sävelaskelta saadaan aikaan ylinouseva kvartti eli tritonus.
Kvarttisoinnuksi sanotaan perättäisistä kvarteista koostuvaa sointua, esimerkiksi c-fis-h, ja kvarttiharmoniaksi eli kvarttisoinnutukseksi soinnutusta, jossa kvarttisoinnut vallitsevat.
Magneettinen momentti

Magneettimomentti eli magneettinen (dipoli)momentti on magnetismiin liittyvä suure, jolla on merkitystä fysiikassa, tähtitieteessä, kemiassa ja sähkötekniikassa. Se kuvaa systeemin, esimerkiksi sähkövirran, sauvamagneetin, elektronin, molekyylin tai planeetan magneettisia ominaisuuksia. Magneettinen dipolimomentti määrittää magneettisen systeemin ympärilleen aiheuttaman dipolaarisen magneettikenttäkomponentin, magneettikentän, voimakkuuden ja suunnan. Voimakkuus on kääntäen verrannollinen etäisyyden kuutioon. Dipolaarinen magneettikenttä tai magneettikentän dipolaarinen komponentti on symmetrinen yhden akselin suhteen, minkä vuoksi magneettinen dipolimomentti yleensä ilmaistaan vektorina, joka on tämän akselin suuntainen.
Kahdenlaisia magnetismin lähteitä

Viime kädessä kaikki magnetismi aiheutuu joko (1) sähkövarauksen liikkeestä kuten sähkövirrasta tai (2) alkeishiukkasen, esimerkiksi elektronin, spinistä.
Liikkuvan varauksen aiheuttama magneettinen momentti voidaan laskea alempana olevien kaavojen avulla. Sen sijaan kunkin alkeishiukkasen sisäinen spinistä aiheutuva magneettinen momentti on vakio, joka voidaan mitata suurella tarkkuudella. Esimerkiksi elektronin spinistä aiheutuva magneettinen momentti on  −9.284764×10-24 J/T. Alkeishiukkasen magneettinen momentti on aina yhdensuuntainen sen spinin kanssa. Elektronin magneettinen momentti on negatiivinen, koska se elektronin negatiivisen sähkövarauksen vuoksi osoittaa vastakkaiseen suuntaan kuin elektronin spin.
Jokaisen systeemin magneettinen kokonaismomentti voidaan laskea eri komponenttien vektorisummana. Esimerkiksi vetyatomin magneettinen momentti saadaan laskemalla yhteen protonin ja elektronin sisäiset, spinistä aiheutuvat magneettiset momentit sekä elektronin rataliikkeestä aiheutuva magneettinen momentti.
Magneettisen momentin aiheuttama magneettikenttä

Jokainen systeemi, jolla on magneettinen momentti  {\vec {\mu }}, aiheuttaa ympärilleen dipolaarisen magneettikentän. Tarkkaan ottaen magneettikentällä on aina myös korkeampi multipolikomponentti, mutta etäisyyden kasvaessa se heikkenee paljon nopeammin, joten riittävän kaukana systeemistä sitä ei yleensä tarvitse ottaa huomioon.
Käytettävä koordinaatisto valitaan tavallisesti siten, että sen origo on systeemin keskipisteessä ja z-akseli osoittaa systeemin magneettisen momentin  {\vec {\mu }} suuntaan. Tämä yksinkertaistaa laskutoimituksia. Jos näin tehdään, systeemin aiheuttaman dipolaarisen magneettikentän magneettivuon tiheys mielivaltaisessa pisteessä (x,y,z) on:
ja sen poikittainen komponentti on:
Ulkoisen magneettikentän vaikutus magneettiseen momenttiin

Magneettinen momentti pyrkii kääntymään samansuuntaiseksi ulkoisen magneettikentän kanssa. Systeemiin vaikuttava vääntömomentti saadaan magneettisen momentin ja ulkoisen magneettikentän magneettivuon tiheyden ristitulosta:
missä
Ulkoisessa magneettikentässä magneettisella momentilla on potentiaalienergia U, joka voidaan laskea magneettisen momentin ja magneettivuon tiheyden pistetulosta:
Potentiaalienergia on pienimmillään, kun magneettinen momentti on yhdensuuntainen magneettivuon tiheyden kanssa. Mikäli ulkoinen magneettikenttä ei ole kaikkialla yhtä suuri, se vaikuttaa magneettisella momentilla varustettuun kohteeseen voimalla, joka on verrannollinen magneettikentän gradienttiin.lähde?
Magneettiset navat ja analogia sähköisen dipolimomentin kanssa

Magneettista momenttia voidaan havainnollistaa sauvamagneetilla, jossa voidaan käsittää olevan kaksi magneettista napaa. Molemmat navat ovat yhtä voimakkaat mutta vastakkaismerkkiset. Kumpikin napa voidaan käsittää magneettisten voimien lähteeksi, jotka heikkenevät etäisyyden kasvaessa. Koska magneetissa on aina molemmat navat, niiden voimavaikutukset heikentävät toisiaan, koska ne vaikuttavat vastakkaisiin suuntiin. Ne kumoavat toisensa sitä tarkemmin, mitä lähempänä toisiaan ne ovat eli mitä lyhempi sauvamagneetti on. Niinpä magneetin voimakkuus riippuu kahdesta tekijästä: sen napojen voimakkuudesta p ja niiden välisyydestä  {\vec {d}}. Magneetin magneettisen navan voimakkuus määritelläänkin jakamalla sen magneettinen momentti sen napojen välisellä etäisyydellä, tai magneettinen momentti saadaan kertomalla napavoimakkuus napojen etäisyydellä:  {\vec {\mu }}=p{\vec {d}}. Magneettinen momentti on sähköiseen dipolimomenttiin verrattavissa oleva suure. Momentit lasketaan samalla periaatteella, mutta vuorovaikutuksen välittäjä eli magneetti- tai sähkökenttä vain on eri.lähde?
Elektronin magneettinen momentti

Elektronilla ja monilla atomiytimillä on myös sisäinen magneettinen momentti, joka kuitenkin on selitettävissä vain kvanttimekaniikan avulla. Tämä hiukkasten sisäinen magneettinen momentti aiheuttaa makroskooppisesti havaittavat magneettiset ilmiöt kuten diamagnetismin ja ferromagnetismin sekä myös ydinfysikaalisia ilmiöitä kuten ydinmagneettisen resonanssin.
Elektronin magneettinen momentti on
missä
ja
On huomattava, että  {\vec {\mu }} saadaan kertomalla elektronin spin negatiivisella vakiolla, joten elektronin magneettinen momentti on vastakkaissuuntainen sen spiniin nähden.  Jos elektronin kuvitellaan klassisen mekaniikan mukaisesti pyörivän akselinsa ympäri, tästä aiheutuva sähkövirta kiertäisi elektronin negatiivisen varauksen vuoksi pyörimisliikkeeseen nähden päinvastaiseen suuntaan.lähde?
Ydinten magneettiset momentit

Atomin ydin on nukleoneista, siis protoneista ja neutroneista koostuva monimutkainen fysikaalinen systeemi. Näiden molempien hiukkaslajien kvanttimekaanisiin ominaisuuksiin kuuluu myös spin. Sen vuoksi ytimilläkin on magneettinen momentti.
Ytimen magneettinen momentti riippuu herkästi kustakin ytimessä olevasta nukleonista. Tämän vuoksi ytimen magneettisen momentin mittauksista voidaan tehdä pitkälle meneviä johtopäätöksiä ydinhiukkasten aaltofunktioista. Asiasta on olemassa monia teoreettisia malleja. Eri ydinlajien magneettisista momenteista on mittaustulosten perusteella laadittu taulukoita.lähde?
Molekyylien magneettiset momentit

Jokaisella molekyylillä on tietyn suuruinen magneettinen momentti, joka riippuu sen energiatiloista. Tavallisesti molekyylin magneettinen momentti aiheutuu seuraavista tekijöistä, joilla on tyypillisesti tietyn suuruinen voimakkuus:
parittomat elektronit saavat aikaan paramagneettisuuden, jos sellaista esiintyy
elektronien rataliike on perustilassa usein verrannollinen ulkoiseen magneettikenttään, mikä saa aikaan diamagnetismin
molekyylissä olevien atomiydinten spin vaikuttaa myös molekyylin magneettisiin ominaisuuksiin.
Molekyylien magneettiset momentit > Esimerkkejä molekyylien magneettisuudesta

Happimolekyyli O2 on vahvasti paramagneettinen, koska siinä kaksi ulkoelektronia on parittomia eli ei ole elektroneja, joiden spin olisi niille vastakkaissuuntainen
Hiilidioksidimolekyyli CO2 on yleensä diamagneettinen, mikä aiheutuu elektronien rataliikkeen paljon heikommasta, ulkoiseen magneettikenttään verrannollisesta magneettisesta momentista. Jos molekyylissä kuitenkin esiintyy harvinainen, magneettinen isotooppi kuten 13C tai 17O, molekyylin magneettiseen momenttiin vaikuttaa myös tällaisen ytimen magneettinen momentti.
Vetymolekyylissä H2 ilmenevät heikossa magneettikentässä ydinten aiheuttama magnetismi. Ydinten magneettiset momentit voivat olla saman- tai vastakkaissuuntaiset ja sen mukaisesti on kahdenlaisia vetymolekyylejä, ortovetyä ja paravetyä.lähde?
Kirjallisuutta

Voipio, Erkki: Sähkö- ja magneettikentät.  (Moniste 381)  Espoo:  Otakustantamo, 1987.  ISBN 951-672-038-2
Virtasilmukan aiheuttama magneettinen momentti. Kuvassa  {\vec {m}} on magneettinen momentti, I on sähkövirta ja väritetty ala on pinta-ala on a.
Oikean käden sääntö. Peukalo osoittaa magneettimomentin suuntaan ja muut sormet sähkövirran suuntaan.
Vedyn kolme isotooppia, joiden ytimissä on yksi, kaksi (deuterium) tai kolme (tritium) nukleonia. Vety-ytimen magneettinen momentti riippuu neutronien määrästä.
Kvaternaariset ammoniumyhdisteet

Kvaternaaristen ammoniumyhdisteiden yhteinen rakenne. R tarkoittaa hiilivetyryhmää.
Kvaternaariset eli kvartaariset ammoniumyhdisteet ovat orgaanisia ioniyhdisteitä, joissa positiivisena ionina on kvaternaarinen ammonium­ioni.  Siinä positiivisesti varautuneeseen typpiatomiin on sitoutunut neljä hiilivety- tai muuta orgaanista atomi­ryhmää. Samankaltaisia yhdisteitä, joissa on hiili–typpi-kaksoissidos, kutsutaan yleisemmin iminiumyhdisteiksi.
Kvaternaarisia ammoniumioneja voidaan pitää ammoniumionin (NH4+) johdannaisina, joissa vetyatomit ovat korvautuneet orgaanisilla atomi­ryhmillä. Yksin­kertaisin kvaternaarinen ammonium­ioni on tetrametyyliammonium N(CH3)4+, jossa ne ovat korvautuneet metyyliryhmillä.
Kvaternaariset ammoniumhydroksidit, jotka koostuvat kvaternaarisista ammoniumioneista ja hydroksidi-ioneista (OH-), ovat voimakkaita emäksiä.. Sellainen on esimerkiksi tetrametyyliammoniumhydroksidi N(CH3)4+OH-, joka kuuluu natrium- ja kaliumhydroksidin ohella voimakkaimpiin tunnettuihin emäksiin ja jonka pH normaali­liuoksena on 14.
Biologisesti tärkeisiin kvaternaarisiin ammoniumyhdisteisiin kuuluu koliini, jota esiintyy fosforihappojohdannaisena fosfatidien rakenneosana. Niitä on hermoissa ja aivokudoksissa sekä myös kananmunan ruskuaisessa..  Myös hermoston välittäjäaineena toimiva  asetyylikoliini ja monet parasympatomimeetteihin kuuluvat lääkeaineet ovat rakenteeltaan kvaternaarisia ammoniumyhdisteitä.
Eugeniusz Kwiatkowski

Eugeniusz Kwiatkowski (22. marraskuuta 1932 – 9. helmikuuta 1985) oli puolalainen kuulantyöntäjä.
Kwiatkowski sijoittui Tukholman EM-kilpailuissa 1958 kuulantyönnössä sijalle 11 tuloksella 16,33 m. Belgradin EM-kilpailuissa 1962 hän sijoittui 13:nneksi tuloksella 17,05 m.
Kyengat

Kyengat (kyangat, tyengat, changat, tchiangat ja muita kirjoitusasuja) ovat etninen ryhmä Nigerjoen varrella Nigerissä, Nigeriassa ja Beninissä. He asuvat Nigerissä Gayan departementissa, Nigeriassa Kebbin osavaltion Dandin ja Bagudon piirikunnissa sekä Beninissä Malanvillen seudulla. Kyengoja on yli 30 000 henkeä.
Kyengan kieli kuuluu mandelaisten kielten itäryhmään. Suuri osa kyengoista on siirtynyt puhumaan djermaa, dendiä tai hausaa.
Kansan pääelinkeino on maanviljely. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, kaupankäyntiä ja tuotetaan suolaa. Yhteiskunta perustuu suurperheiden muodostamiin suku- ja kyläyhteisöihin. Suurin osa on sunnimuslimeja.
Kuutiojuuri

y={\sqrt[{3}]{x}}
Luvun x kuutiojuuri (merkitään  {\sqrt[{3}]{x}} tai x1/3) on luku a niin, että a korotettuna kolmanteen potenssiin on x. Esimerkiksi luvun  27 kuutiojuuri on
sillä  3\cdot 3\cdot 3=3^{3}=27.
Kuutioluku on kokonaisluku, jonka kuutiojuuri on myös kokonaisluku.
Geometrisia sovelluksia

Jos kuution tilavuus V tunnetaan, kuution särmän pituus on tämän tilavuuden kuutiojuuri,