Koskelovesi–Miekkavesi
Maantietoa

Järvi on 15,5 kilometriä pitkä, 4,6 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 2 549 hehtaaria eli 25,5 neliökilometriä. Miekkaveden pinta-ala on noin 6,0 ja Koskelovedellä 19,6 neliökilometriä . Järvi sijaitsee laajan Keiteleen drumliinikentän eteläosassa ja alueella onkin runsaasti drumliiniselänteitä. Järven luusuassa Virrankylässä sijaitsee erityisen selväpiirteisen selänne , jonka leveämpi ja kallioinen pää laskee Tyyrinvirtaan ja sen kapeneva kaakkoon osoittava häntäpää katoaa vasta parin kilometrin päässä maakerrosten alle. Tällaisien selänteiden häntäpäitä löytää Koskeloveden luoteisrannikolta niemenkärkinä ja vedenalaisina särkkinä. Niitä ovat esimerkiksi Paasiaisniemi, Sääksenniemi, Pirttiniemi ja Raudunniemi. Myös Kaaponsaari on vedenalainen drumliini. Drumliinit muodostavat vielä Rajalanniemellä Tiitilänsalmessa niemiä ja lahtia. Toinen jääkauden aikainen jäänne on pitkä Suonenjoelta Lintuharjun ja Saunaniemen kautta Vaajasalmelle kulkeva harjujakso. Saunavirran luoteispuolelta tulee 3,5 kilometriä pitkä niemi, joka työntyy kaakkoon päin sieltä luoteeseen työntyvän 8 kilometriä pitkän niemen viereen. Niemien väliin jää Miekkavesi, joka alkaa niemien kohdatessa Nokisenkoskella toisensa. Niemet ovat syntyneet kahden harjujakson yhtyessä Vihannon seudulla toisiinsa. Järvellä on kartan mukaan 26 saarta. Suurimmat saaret ovat Kaposaari Koskelovedellä sekä Pukkisaari ja Niinisaari Miekkavedellä. Niissä sijaitsee vapaa-ajan asunto. Muita saaria ovat Mutinsaari, Rytkölänsaari ja Likosaari Miekkavedellä sekä Saunasaari, Kaksossaaret, Raudansaari, Talasaari, Kokkoluoto, Runsansaari, Tungankallio, Kajusaari ja Saparosaari Koskelovedellä.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 79,81 miljoonaa kuutiometriä, jolloin keskisyvyydeksi tulee 3,1 metriä. Miekkavesi on melko tasapohjainen, joskin siinä on joitakin syvänteitä. Sillä on yli 10-metrinen syvännejakso, joka johtaa johti Saunavirran salmea. Myös Luodelahdessa on yli 10 metriä syvää. Luodelahtea suojaa Luodeniemi, joka vaikuttaa muodostavat Vääräsaaren, Niinisaaren, Mutisaaren ja Mutiniemen kanssa kapean harjujakson. Harjujakson liepeillä sijaitsee pieniä syvänteitä, jotka muistuttavat suppapainaumia. Tilanne on samantapainen Kangaslahdella ja Hämeenniemellä, Saunasaaressa ja Saunavirralla sekä Saunaniemellä ja Tiikinlahdella. Koskeloveden luoteis- ja keskiosan järvenselkä on melko tasapohjainen järvenosa. Sen epätasaisuudet johtuvat drumliineista eikä sen syväys ei ylitä neljää metriä. Titilänsalmen kaakkoispuolella pohja alkaa painua yli 10-metrin syvyyteen. Lahden pohjukka muodostaa syvännejakson, jossa jo rantavedessä on useita metriä syvää. Täällä Karkeavuoren edustalla sijaitsee järven syvin kohta 25 metriä .
Järven rantaviivan pituus on 85,2 kilometriä , josta Miekkavedelle kuuluu 29 kilometriä ja Koskelovedelle 56 kilometriä . Järvenosien välissä kulkevan harjujakson rannat ovat usein kivikkoa tau hienoa hiekkaa. Järven rannikot ovat alavaa maastoa ja rannat ovat matalia. Siksi rannikolla sijaitsee laajoja soistumia. Laajoja kosteikkoja on Koskelonlahdella, Oikarinlammella, Raudanniemellä, Vakkarsuolla ja Töyrisuolla. Rannikosta merkittävä osuus on metsämaata, mutta rannikolle ulottuu myös paikoitellen peltomaata. Tämä tilanne on yleinen Koskelojärven luoteis-, länsi- ja lounaisrannoilla. Pieniä peltopalstoja esiintyy kuitenkin kaikkialla. Suonenjoen ja Rautalammin taajama-asutus ei ulotu järvelle asti, mutta rannikolla sijaitsee muutama kulmakunta. Niitä ovat pohjoisessa Vaajasalmi, lännessä Virrankylä ja Vehkamurto, idässä Vihanto ja kaakossa Rajalanniemi. Rautalammilta alkaa pohjoiseen kulkeva yhdystie 5451, joka kohtaa Vaajasalmella seututien 545. Seututie jatkaa järven itäpuolella kaakkoon päin kohti Suonenjokea. Suonenjoella seututie risteää valtatietä 9, jota seuraamalla lounaaseen päin kohdataan Levän kulmakunnalla Rautalammille luoteeseen päin kulkeva kantatie 69. Tämä ympyrätie sulkeutuu Rautalammilla, ja tieltä pääsee lähes mille rannikon kohdalle tahansa. Rannikolla on kiinteää asutusta yli 40 talouden verran, josta maatiloja on noin 15. Vuonna 1988 oli järven rannoilla 179 loma-asuntoa , kun niitä on vuonna 2023 kartasta laskien yli 220. Saunaniemessä sijaitsee Suonenjoen seurakunnan leirikeskus . Järvi kuuluu Suonenjoelle ja Rautalammille siten, että kuntaraja ylittää järven Tiitilänsalmelta Kajusaareen, saarelta Saunasaareen ja sieltä Miekkaveden halki Vaajasalmen itäpuolelle.