stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Efesos
Historia > Arkaainen kausi

Kimmerialaiset hyökkäsivät Lyydiaan kuningas Ardyksen aikana vuonna 645 eaa., ja etenivät Kaystroksen laaksoon uhaten Efesosta. Efesos oli jossakin vaiheessa sodassa myös Magnesian kanssa, minkä on täytynyt sijoittua aikaan ennen kuin kimmerialaiset tuhosivat Magnesian, sillä nämä tekivät ilmeisesti useamman hyökkäyksen alueelle. 600-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla Efesoksesta tuli tyrannia, ja sen ensimmäisinä tyranneina toimivat Pythagoras ja Melas. 600-luvulla eaa. kaupungissa toimi varhaisin tunnettu elegisti Kallinos. Efesos löi omaa elektrum- ja hopearahaa 600-luvun eaa. lopulta lähtien.
Efesos päätyi Lyydian vallan alle kuningas Kroisoksen aikana noin 560 eaa. Se joutui Joonian kreikkalaiskaupungeista ensimmäisenä hyökkäyksen kohteeksi, mahdollisesti siksi, että se tarjosi Lyydialle yhteyden merelle. Kroisos piiritti kaupunkia, jolloin efesoslaiset yhdistivät sen pitkällä köydellä Artemiin temppeliin, jota myös Kroisos kunnioitti. Saatuaan kaupungin valtansa alle Kroisos rahoitti uuden Artemiin temppelin rakentamista ja siirrätti kreikkalaisten kaupungin vanhalta paikaltaan Koressokselta tasamaalle temppelin ympärille, ilman muureja. Noin 550 eaa. Efesos oli lyhyen aikaa demokratia ateenalaisen Aristarkhoksen toiminnan kautta.
Persialaiset valtasivat Efesoksen Harpagoksen johdolla vuonna 546 eaa. 500-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla kaupungissa toimi ensimmäisenä sarkastina tunnettu Hipponaks. 500- ja 400-lukujen taitteen kummankin puolin siellä eli myös filosofi Herakleitos. Tämän koulukuntaa kaupungissa kutsutaan efesoslaiseksi koulukunnaksi. Efesoksesta oli kotoisin myös 400-luvulla eaa. elänyt Hermodoros, Herakleitoksen ystävä, joka ajettiin maanpakoon. Hänen kerrotaan auttaneen roomalaisia decemvirejä Kahdentoista taulun lakien muotoilussa.
Kun ateenalaiset ja eretrialaiset tekivät monien muiden joonialaisten kanssa sotaretken Sardiihin Joonian kapinan alussa vuonna 499 eaa., he purjehtivat Efesokseen ja jättivät laivansa Koressokseen. Muutamat efesoslaiset toimivat heidän oppainaan läpi Kaystroksen laakson ja yli Tmolos-vuorten. Sardiin poltettuaan joonialaiset perääntyivät, mutta persialaiset voittivat heidät Efesoksessa. Laden taistelun vuonna 494 eaa. jälkeen Mykale-vuorelle paenneet khioslaiset siirtyivät yöaikaan Efesokseen, jossa naiset viettivät juuri Thesmoforia-juhlaa. Efesoslaiset, jotka luulivat tulijoita ryöväreiksi, surmasivat heidät tai ainakin useita heistä. Efesoslaiset itse eivät ilmeisesti ottaneet osaa Joonian kapinaan, eikä heillä ollut laivoja mukana Laden taistelussa. Kun Kserkses poltatti Vähän-Aasian kreikkalaiset temppelit noin vuonna 480 eaa., vain Efesoksen Artemiin temppeli säästettiin.
Historia > Klassinen kausi

Efesos oli demokratia arkaaisen kauden lopulta vuodesta 492 eaa. lähtien. Klassisella kaudella Efesos kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon vuodesta 466 eaa. lähtien. Se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 454/453–415/414 eaa. Efesos kapinoi Ateenaa vastaan peloponnesolaissodan aikana noin vuonna 414 eaa., jonka jälkeen se osallistui sotaan Spartan ja Persian puolella Ateenaa vastaan.
Peloponnesolaissodan lopulla ateenalaiset nousivat maihin Efefoksessa Thrasylloksen johdolla, mutta heidät voitettiin. Spartan laivasto rantautui Efesokseen Lysandroksen johdolla vuonna 407 eaa., sillä heidän tarkoituksenaan oli keskustella Kyyroksen kanssa Sardiissa. Ateenalaiset, jotka pitivät tukikohtanaan Notionia, päätyivät spartalaisten kanssa meritaisteluun, jossa heidät voitettiin jälleen. Aigospotamoin taistelun jälkeen efesoslaiset pystyttivät Artemiin temppeliin Lysandroksen patsaan. Spartan menetettyä asemansa ja Kononin voitettua Knidoksen taistelun vuonna 394 eaa., efesoslaiset kuitenkin pystyttivät temppeliinsä Kononin ja Timotheoksen patsaat, minkä myös samoslaiset tekivät Heraionissa.
Herostratos poltti Efesoksen Artemiin temppelin vuonna 356 eaa. Aleksanteri Suuri saapui kaupunkiin armeijoineen vuonna 334 eaa. Hän tarjoutui rakentamaan temppelin uudelleen, mutta efesoslaiset kieltäytyivät tarjouksesta. Efesoksen viimeinen tyranni oli Hegesias, joka murhattiin vuonna 323 eaa. Efesos löi omaa pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien.
Historia > Hellenistinen kausi

Efesos alkoi kasvaa hellenistisellä kaudella eli Aleksanteri Suuren ajan jälkeen. Se vaihtoi omistajaa useaan kertaan diadokkisodissa. Aluksi Efesos kuului Lysimakhoksen alueisiin. Lysimakhos perusti kaupungin uudelleen noin vuonna 290 eaa. ja siirrätti sen Artemiin temppelin ympäristöstä nykyisin tunnetulle paikalleen noin 1,5 kilometriä lännemmäksi, tuolloiselle merenrannalle, ja rakensi muurit kaupungin ympärille. Hän myös antoi sille vaimonsa Arsinoen mukaan nimen Arsinoeia (tai vain Arsinoe). Uusi nimi ei kuitenkaan jäänyt pysyvään käyttöön, vaan vanha nimi palautui Lysimakhoksen kuoleman jälkeen. Joskus Lysimakhoksen kaupunkiin on viitattu myös nimellä Nea Efesos, ”Uusi Efesos”.
Strabon kertoo, etteivät asukkaat halunneet siirtyä uuteen paikkaan. Siksi Lysimakhos odotti voimakasta sadetta ja käski sitten tukkia vesiojat, niin että vanha, tasangolla sijainnut kaupunki alkoi tulvia. Tämän jälkeen asukkaat muuttivat uuteen paikkaan mielellään. Stefanos Byzantionlainen kertoo toisen version, jonka mukaan vanha kaupunki olisi tuhoutunut luonnollisessa Kaystros-joen tulvassa, jossa hukkui paljon asukkaita. Pausaniaan mukaan Lysimakhos siirrätti uuteen Efesokseensa asukkaita Kolofonista ja Lebedoksesta, mikä merkitsi näiden kaupunkien taantumaa.
Lysimakhoksen valtakausi kesti tämän kuolemaan vuoteen 281 eaa. saakka. Tämän jälkeen Efesos kuului Seleukideille. Ptolemaios II valtasi kaupungin vuonna 260 eaa. ja Antiokhos III takaisin Seleukideille vuonna 197 eaa. Hannibal pakeni Antiokhoksen luokse Efesoksen kautta noin vuonna 195–190 eaa., ja nämä tapasivat kaupungissa.
Antiokhos talvehti kaupungissa Rooman–Syyrian sodana aikana, piti sitä päämajanaan ja suunnitteli koko Vähän-Aasian liittämistä valtakuntaansa. Vuonna 191 eaa. hänen laivastonkomentajansa Polyksenidas kärsi tappion merellä Rooman ja Eumenes II:n yhdistynyttä laivastoa vastaan, ja vetäytyi Efesokseen, jonka sataman roomalaiset sulkivat. Roomalaiset valtasivat Efesoksen Antiokhoksen kärsimän tappion jälkeen.
Historia > Roomalainen kausi > Varhainen roomalainen kausi

Roomalaiset jakoivat armeijansa kolmeen osaan, ja yksi osa asettui Magnesiaan, yksi Tralleikseen ja yksi Efesokseen. Roomalaiset liittivät Efesoksen Pergamonin alueisiin kiitoksena Eumeneelle tuesta sodassa Antiokhosta vastaan. Attalos II:n aikana kaupungin satama kärsi vahinkoja, kun Kaystroksen suulle rakennettiin aallonmurtaja, jonka oli tarkoitus vähentää sataman liettymistä, mutta kävikin päin vastoin. Viimeinen Attaloksista, Attalos III, kuoli vuonna 133 eaa. ja jätti valtakuntansa perintönä roomalaisille. Tällöin Aristonikos, jonka äiti oli efesoslainen ja isä äidin väitteen mukaan Eumenes, yritti saada Pergamonin kruunun itselleen. Efesoslaiset vastustivat yritystä, ja hänet kukistettiin meritaistelussa Kymen edustalla.
Tämän jälkeen, eli vuodesta 133 eaa., Efesos kuului Rooman valtakuntaan, ja toimi samalla perustetun roomalaisen Asian (Vähän-Aasian) provinssin pääkaupunkina ja maaherran pääasiallisena asuinpaikkana. Mithridateen sodissa 88–66 eaa. Efesos tuki Mithridates VI:tta. Kaupunkilaiset kaatoivat roomalaisten patsaat. Kaikki kaupungin roomalaiset surmattiin, myös sellaiset, jotka olivat hakeneet sieltä turvaa. Mithridates nai Monimen, kaarialaisen Filopoimen Stratonikeialaisen tyttären, ja teki Filopoimenista Efesoksen hallitsijan. Efesoslaiset kuitenkin murhasivat pian Mithridateen sotapäällikön Zenobioksen. Sulla rankaisi efesoslaisia siitä, että nämä olivat luopuneet Roomasta. Tämän jälkeen kaupunki menetti itsenäisen poliittisen merkityksensä.
Roomalaisella kaudella Efesos esiintyy paikkana, jonka kautta roomalaiset tyypillisimmin saapuivat Vähään-Aasiaan. Cicero kävi kaupungissa ensimmäisen kerran vuonna 74 eaa. ja toisen kerran matkallaan Kilikian provinssiinsa vuonna 51 eaa., jolloin hänet otettiin vastaan juhlallisuuksilla ikään kuin hän olisi tullut maaherraksi Efesokseen itseensä. Siellä kävivät myös muun muassa Metellus Scipio ennen Farsaloksen taistelua, Julius Caesar samoihin aikoihin vuonna 48 eaa., Cassius ja Brutus vuonna 44 eaa. ennen Filippoin taistelua sekä Marcus Antonius vuonna 41 eaa. saman taistelun jälkeen. Antonius armahti Efesoksessa pääosan Cassiuksen ja Brutuksen kannattajista, ja vaati kaupunkilaisilta hyvitykseksi korkeita veroja. Samoihin aikoihin kaupungissa murhattiin Kleopatran karkotettu sisar Arsinoe IV. Antoniuksen ja Kleopatran laivasto kokoontui Efesoksessa ennen heille tappiollista Aktionin taistelua. Taistelun jälkeen voittoisa Octavianus kävi Efesoksessa vuonna 30/29 eaa. ja antoi efesoslaisten pystyttää kaupunkiinsa temppelin jumalaksi julistetulle Julius Caesarille.
Historia > Myöhempi historia ja kaivaukset

Antiikin aikaisen kaupungin paikka jäi sisämaahan lopullisesti bysanttilaisen keskiajan kuluessa. Osa asutuksesta siirtyi bysanttilaisen linnan ympärille nykyiselle Ayasolukin kukkulalle noin kolmen kilometrin päähän. Seudun satama siirrettiin nykyiseen Kuşadasıin, joka sijaitsee rannikolla noin 20 kilometrin päässä. Efesoksen kaupunki pieneni ja keskittyi Koressoksen alueelle, ja se ympäröitiin entistä pienemmän alueen kattaneilla bysanttilaisilla muureilla. Antiikin aikainen paikka säilyi asuttuna 900-luvulle saakka. Sen korvannut Ayasolukin kukkulan asutus on kehittynyt nykyiseksi Selçukin kaupungiksi, joka toimii piirikunnan pääkaupunkina. Osmanit valtasivat sen vuonna 1426.
Efesoksen rakennusten kiviä on uudelleenkäytetty myöhempiin rakennuksiin, ja niitä on viety todennäköisesti aina Konstantinopoliin saakka. Tämä selittää muun muassa suurikokoisen Artemiin temppelin häviämisen lähes kokonaan ajan kuluessa. Lopulta antiikin aikainen kaupunki peittyi, kun maanpinta alueella kohosi joen littymisen seurauksena samalla kun rannikko siirtyi.
Kaupungin paikka tunnistettiin 1800-luvulla, jonka jälkeen alkoivat myös sen kaivaukset. 1900-luvun aluessa kaivauksia johti D. G. Hogarth. Vuodesta 1896 Efesoksen ja Artemiin temppelin arkeologisia kaivauksia on suorittanut Itävallan arkeologinen instituutti. Kaivaukset jatkuvat edelleen. Efesoksen arkeologinen alue liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2015.
Yhteiskunta ja kulttuuri

Efesos oli valtiomuodoltaan demokratia vuodesta 492 eaa. lähtien, lukuun ottamatta lyhyttä oligarkista kumousta vuonna 334 eaa. Kaupungissa oli bule eli neuvosto, gerusia eli vanhinten neuvosto sekä demos eli kansankokous. Kaupungin virkamiehistä tiedetään nimeltä virat prytani (prytanis), sihteeri (grammateus) ja epikletos. Efesoksen valtiomuoto oli mukana Aristoteleen koulukunnan kokoelmassa 158 kaupungin valtiomuodot.
Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Efesios (Ἐφέσιος), Efesitēs (Ἐφεσίτης) ja Efeseus (Ἐφεσεύς). Kansalaiset liitettiin aina johonkin fyleen eli heimoon sekä khiliastykseen. Heimoja oli viisi: Bembineis (Bembinaioi), Efesioi, Euonymoi, Karenaioi ja Teioi. Kansalaisuuksia voitiin myöntää ansioituneille ulkopaikkakuntalaisille.
Efesoksen Artemiin kultti oli kaupungin tärkein. Kaupungissa vietettiin Artemisia- ja Efesia-juhlia, jotka saattavat olla sama juhla. Lisäksi siellä vietettiin ainakin Dionysia- ja Thesmoforia-juhlia. Kaupungin kalenterin kuukausista ainakin kuusi oli samannimisiä kuin attikalaisessa kalenterissa.
Efesos oli menestyksekäs Olympian kisoissa. Sillä tiedetään olleen kisavoittoja koko antiikin ajalla ainakin 20. Lisäksi efesoslaisia on kirjattu ainakin Isthmian ja Nemean kisojen voittajien joukkoon.
Rakennukset ja löydökset > Yleiskuva

Efesoksen arkeologisen alueen pääalueet sekä muut lähistön arkeologiset alueet ovat:
Artemiin temppelin alue
Hallinnollisen agoran alue
Kuretes-katu, joka yhdistää Hallinnollisen ja Kaupallisen agoran alueet
Kaupallisen agoran eli Alemman agoran ja Marmorikadun alue
Koressoksen ja Arkadiane-kadun alue
Nykyisen Ayasolukin kukkulan bysanttilais- ja osmaniaikaiset kohteet
Tärkeimmät rakennukset ja muut kohteet ovat (numerot viittaavat kaavakuviin):
Artemiin temppeli
Artemiin alttari
Koressoksen satama
Kybelen eli Jumalten äidin pyhäkkö
Bysanttilainen akvedukti
Koressoksen arkaainen muuri
Damianoksen stoa
Seitsemän unikeon luola
Armenialainen kulttipaikka
Magnesian portti
Hellenistinen kaupunginmuuri
Itäinen gymnasion
Itäisen gymnasionin basilika
Pyhän Luukkaan hauta (nk.)
Lähdekaivo
Hallinnollisen agoran kylpylä
Nymfaion
Hallinnollinen agora
Doorilainen portti ja agoran eteläpylväikkö
Hallinnollisen agoran temppeli
Basilika-stoa
Buleuterion (”Odeion”)
Rhodoslainen peristyyli
Prytaneion
Prytaneionin pitotalo
Prytaneionin kathodos
Prytaneionin chalcidicum
Pollion muistomerkki ja Domitianuksen lähdekaivo
Hydrekdokheion
Domitianuksen temppeli
Nk. nissi (niche) -muistomerkki
Memmiuksen muistomerkki
Hydreion
Pyöreä muistomerkki Panayır-dağilla
Herakleen portti
Kuretes-katu
Trajanuksen porttirakennus
Trajanuksen nymfaion
Kylpyläkatu
Hadrianuksen temppeli
Variuksen kylpylä eli Skholastikian kylpylä
Akatemian katu
Latriini ja nk. ”ilotalo”
Alytarkhos-stoa
Hellenistinen kaivo
Heksagon / Nymfaion
Oktagon
Androkloksen heroon
Hadrianuksen portti
Terassitalo 1
Terassitalo 2
Alttari
Hellenistinen peristyylitalo
Nk. siltarumpuportti
Celsuksen kirjasto
Agoran eteläportti
Dionysios Reettorin hauta
Tiiliholvaus (Embaton)
Pyöreä muistomerkki lähdekaivolla
Marmorikatu
Kaupallinen agora (Tetragonos-agora)
Neron halli
Agoran länsiportti
Agoran pohjoisportti
Länsikatu
Medusan portti
Serapeion
Pyöreä muistomerkki
Pyhän Paavalin luola (nk.)
Teatterin aukio lähdekaivolla
Arkadianen itäportti
Hellenistinen kaivotalo
Teatteri
Bysanttilainen pitotalo
Bysanttilainen kaupunginmuuri
Teatterikatu
Teatterigymnasion
Apsiksella varustettu rakennus
Bysanttilainen palatsi
Arkadiane
Arkadianen pylväikkö
Nelipylväinen muistomerkki
Kirkko eteläisellä Arkadianella
Eksedra
Keskinen sataman portti
Eteläinen sataman portti
Pohjoinen sataman portti
Sataman myymälöitä
Sataman kylpylän atrium thermarium
Sataman kylpylä
Sataman gymnasion
Verulanuksen hallit
Marian kirkko
Marian kirkon baptisterion
Marian kirkon episkopeion
Olympieion
Akropolis
Macellum
Bysanttilainen kaivotalo
Myöhäisantiikkinen peristyylitalo
Nk. ”Halkeaman temppeli”
Stadion
Kirkko stadionilla
Vediuksen gymnasion
Koressoksen portti
Etelätie Magnesian portilta
Ylempi sisäänkäynti Efesokseen
Alempi sisäänkäynti Efesokseen
Bysanttilais-osmaniaikainen linnoitus
Pyhän Johanneksen basilika
Mykeneläinen hauta
Klassinen hauta
Esihistoriallisen asutuksen alue
Bysanttilainen akvedukti
Vainojen portti
Isa beyn moskeija
Isa beyn hamam
Rakennukset ja löydökset > Arkaainen ja klassinen kaupunki

Alkuperäisestä arkaaisen kauden kaupungista sekä klassisen kauden kaupungista ei tiedetä paljoakaan. Niistä on säilynyt vain vähän, koska samoilla paikoilla on ollut myöhempiä rakennuksia myöhäisantiikkiin saakka, ja lisäksi varhaisempien vaiheiden kaivauksia on suoritettu ylipäätäänkin vain vähän. Tiedot perustuvat ennen kaikkea kirjallisiin lähteisiin.
Koressoksen akropoliilta tehdyt varhaisimmat löydöt ovat 700-luvulta eaa. Akropolis tasoitettiin roomalaisella kaudella, mikä on tuhonnut paljon varhaisempia jäänteitä. Suurin osa alueen jäänteistä on roomalaiselta ja bysanttilaiselta kaudelta. Arkaainen kaupunki on ollut ympäröity muurein ainakin 500-luvulla eaa. Panayır-dağin pohjoisrinteestä on löydetty joitakin muurin osia, joiden arvellaan olevan peräisin kyseisestä kaupunginmuurista. Kaupungissa sijaitsi Apollon Pythiokselle omistettu temppeli.
Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. kaupungissa tiedetään piirtokirjoitusten perusteella olleen Apollon Patroiokselle ja Zeus Patroiokselle omistetut pyhäköt. Kaupungissa on ollut jonkinlainen teatteri jo 300-luvun eaa. lopulla ennen myöhemmän, hellenistisen teatterin valmistumista. 300-luvulla eaa. kaupungissa oli myös useita gymnasioneja. Varhaisesta kaupungista on löydetty katua sekä joitakin hautoja muun muassa myöhemmän Hallinnollisen agoran alueelta.
Kaivausten perusteella arkaaisen ja klassisen kauden kaupungin maanpinta sijaitsi noin 3,0–3,5 metriä alempana kuin myöhemmän roomalaisen kauden kaupungin maanpinta.
Rakennukset ja löydökset > Hellenistinen ja roomalainen kaupunki

Efesoksen näkyvillä olevat rauniot edustavat Lysimakhoksen uudelleen perustamaa hellenistisen ja roomalaisen kauden kaupunkia. Pääosa näkyvistä raunioista on roomalaisen kauden rakennuksista. Kaupunki oli ympäröity noin yhdeksän kilometriä pitkällä kaupunginmuurilla. Alakaupunki rakennettiin Hippodamoksen nimiin laitetussa asemakaavassa. Vanhaa asemakaavaa noudatti lähinnä Kuretes-katu.
Rakennukset ja löydökset > Hellenistinen ja roomalainen kaupunki > Kaupallisen agoran alue

Marmorikatu
Marmorikaduksi kutsutaan katua, joka kulkee Kaupallisen agoran itäpuolelta. Se saa alkunsa Celsuksen kirjastolta, kulkee teatterin ohi ja päättyy stadionille. Katu on saanut nimensä marmoripäällystyksestään, joka tehtiin 400-luvulla.
Celsuksen kirjasto
Celsuksen kirjasto sijaitsee Kureettien kadun ja Marmorikadun kulmauksessa olevan aukion länsilaidalla. Se on prokonsuli Tiberius Julius Celsus Polemaeanukselle rakennettu hautarakennus ja heroon, joka toimi myös kirjastona. Kirjasto rakennettiin vuosina 110–135. Se tuhoutui vuoden 262 maanjäristyksessä, jonka jälkeen sitä kunnostettiin. Julkisivu romahti lopulta uudessa maanjäristyksessä 900-luvulla. Nykyisin rakennus on yksi Efesoksen arkeologisen alueen tunnetuimpia ja näyttävimpiä kohteita.
Kirjaston julkisivu on kaksikerroksinen, ja sen alemmassa kerroksessa on kompositapylväitä ja ylemmässä kerroksessa korinttilaisia pylväitä. Julkisivu on ollut rikkaasti koristeltu, ja siinä on ollut muun muassa neljän tiedollisen hyveen naispuolisten henkilöitymien patsaat. Kirjaston pääsalin koko oli noin 180 neliömetriä. Siellä säilytettiin yli 12 000 kirjakääröä, mikä tekee siitä antiikin kolmanneksi suurimman tunnetun kirjaston Aleksandrian ja Pergamonin kirjastojen jälkeen. Salin perällä on apsis, jonka alla oli Celsuksen sarkofagin sisältänyt hautakammio. Kirjaston lähellä sijaitsi auditorium, jota käytettiin luentoihin.
Kaupallinen agora
Kaupallinen agora eli Alempi agora sijaitsi laaksossa Marmorikadun länsipuolella. Se rakennettiin alun perin 200-luvulla eaa. heti kaupungin uudelleen perustamisen yhteydessä. Se uusittiin ensimmäisellä vuosisadalla eaa. ja uudestaan ensimmäisellä vuosisadalla jaa., jälleen 200-luvulla ja vielä noin 379–395. Agora säilyi käytössä 600-luvulle saakka.
Agora oli neliönmuotoinen, minkä vuoksi se tunnettiin myös nimellä Tetragonos-agora, ja sen sivujen pituus oli noin 112 metriä. Sitä reunustivat kaikilta sivuilta kaksilaivaiset stoat eli pylväshallit, joiden takana oli myymälätiloja. Itäpuolen pylväikön ja Marmorikadun välissä sijaitsi niin kutsuttu Neron halli. Agoran keskellä oli horologion eli yhdistetty vesi- ja aurinkokello.
Agoralle johti kolme pääporttia: Länsiportti niin kutsutulta Länsikadulta, Eteläportti eli niin kutsuttu Mazaioksen ja Mithridateen portti Celsuksen kirjaston edessä olevalta aukiolta, ja Pohjoisportti teatterin edessä olevalta aukiolta.
Serapeion
Länsikadun eteläpuolella sijaitsi temppeli, joka tulkitaan yleensä Serapeioniksi eli Serapikselle omistetuksi temppeliksi. Se oli tehty Efesoksessa toimineita lukuisia egyptiläisiä kauppiaita varten. Temppeliä alettiin rakentaa oletettavasti 100-luvulla jaa., mutta se jäi keskeneräiseksi. Temppelin koko oli noin 29,2 × 36,7 metriä. Se muistutti prostyylitemppeliä, ja sen portiikissa oli kahdeksan noin 14–15 metriä korkeaa korinttilaista pylvästä.
Rakennukset ja löydökset > Hellenistinen ja roomalainen kaupunki > Koressoksen ja Arkadianen alue

Koressos oli Efefoksen kaupunginosa, joka käsitti teatterin ja sataman välisen alueen Arkadiane-kadun pohjoispuolella.
Arkadiane
Arkadiane oli itä-länsisuuntainen katu, joka kulki teatterilta satamaan. Sen pituus oli 528 metriä ja leveys noin 11 metriä, ja se oli reunustettu kummaltakin sivulta noin viisi metriä leveillä pylväskäytävillä, joissa oli myymälätiloja ja mosaiikkilattiat. Kadussa oli kolme kaistaa, joista keskimmäinen oli kärryille. Sataman päässä katu päättyi Sataman porttiin, joka oli koristeltu joonialaisen tyylin mukaisesti. Katu sai lopullisen muotonsa keisari Arcadiuksen aikana 300-luvulla. Suunnilleen kadun puolessa välissä sijaitsi nelipylväinen muistomerkki, joka rakennettiin 500-luvulla.
Teatteri
Efesoksen teatteri sijaitsi nykyisen Panayır-dağin kukkulan länsirinteessä. Se rakennettiin alun perin hellenistisellä kaudella tai varhaisella roomalaisella kaudella kreikkalaisena teatterina. Nykyaikaan säilyneessä muodossaan se on roomalainen teatteri ja peräisin ensimmäiseltä vuosisadalta jaa. Teatteri muistetaan muun muassa efesoslaisten mellakasta apostoli Paavalia vastaan. Rakennusta käytettiin paitsi näytelmiin myös ekklesiasterionina. Myöhemmällä roomalaisella kaudella se muutettiin sopivaksi gladiaattorinäytäntöihin.
Teatteri oli tyypillinen puolikaarenmuotoinen teatteri, jonka keskiössä oli orkhestra. Teatterin katsomossa oli sen myöhemmässä roomalaisessa vaiheessa 62 penkkiriviä, jotka oli jaettu vaakasuuntaisilla käytävillä kolmeen osaan ja pystysuuntaisilla käytävillä sektoreihin. Katsomoon mahtui suurimmillaan noin 24 000–25 000 henkeä. Teatterin katsomon yläosassa sijaitsi ilmeisesti Nemeseion eli Nemesikselle omistettu pyhäkkö. Teatterin tukimuurissa oli 200- tai 100-luvulla eaa. rakennettu lähdekaivorakennus.
Teatterigymnasion
Niin kutsuttu Teatterigymnasion sijaitsi teatterin lähellä Arkadianen pohjoispuolella. Se rakennettiin ensimmäisellä vuosisadalla tai 100-luvulla jaa. Rakennuksen eteläosassa oli palaistra, jonka koko oli noin 70 × 30 metriä, ja pohjoisosassa kylpylä. Eräs huoneista oli omistettu keisarikultille.
Sataman kylpylä ja gymnasion
Arkadianen pohjoispuolella lähellä satamaa sijaitsi niin kutsuttu Sataman kylpylä eli Sataman gymnasion. Se rakennettiin alun perin mahdollisesti ensimmäisen vuosisadan jaa. lopulla, ja se uusittiin 300-luvun alkupuolella. Kokonaisuuteen kuului muun muassa kylpylä sekä gymnasion, palaistra ja muita urheilutiloja. Kokonaisuuden eteläosassa sijaitsi niin kutsuttu Marmorihalli. Kylpylän itäpuolella sijaitsivat suuret Verulanuksen hallit. Ne koostuivat suuresta pylväiköiden ympäröimästä aukiosta, ja toimivat oletettavasti ksystoksena eli juoksupaikkana.