stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oksjärvi (Kuhmoinen, Pukarankulma)
Maantietoa

Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee laajan metsäalueen sisällä Käärmevuoren kaakkoispuolella ja Kuhmoisten Pukarankulman lähellä. Sen muutoin yhtenäisestä järvenselästä erkanee länteen Taivalniemen taakse kaartuva Taivallahti. Järvellä on kartan mukaan kuusi luotomaista saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Alueella ei ole kiinteää asutusta, mutta järven rannoille on rakennettu 16 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Pukarankulmalta. Jämsän ja Kuhmoisten välinen kuntaraja kulkee järven keskilinjaa myöten ja kääntyy vielä Taivallahden halki luoteeseen.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Lahnajärven valuma-alueeseen (35.763) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,3 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu metsäojia, mutta järven laskuoja lähtee sen luoteispäästä ja yhtyy heti Oksjärvesuon ojiin, jotka on johdettu pohjoiseen mäen rinteeseen. Sieltä ne valuvat Nuottijärveen. Taivallahden eteläpuolella sijaitsee Kalaton, jolla ei ole yhdysojaa, sekä lampi Pakarainen, jolla on oja järven etelärantaan.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on merkitty autioksi metsäjärveksi, jonka laskuoja lähti koillispään lahdesta.
Vuoden 1965 peruskartassa järvi oli edelleen autio, mutta Pakaraisen ympäriltä oli raivattu peltomaata. Rannoille oli rakennettu neljä mökkiä vuoden 1986 karttaan mennessä. Pakaraisen pellot oli siihen mennessä metsitetty.
Oryctini

| Oryctini |
| --- | --- |
 Strategus aloeus
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Yläheimo::  Turilasmaiset Scarabaeoidea
Heimo::  Lehtisarviset Scarabaeidae
Alaheimo::  Dynastinae
Tribus::  Oryctini  Mulsant, 1842
Suvut
 Heterogomphus  Strategus  Xyloryctes  Oryctes 
Katso myös
   Oryctini Wikispeciesissä   Oryctini Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oryctini on kovakuoriaisten (Coleoptera) tribus, joka kuuluu lehtisarvisten (Scarabaeidae) heimoon.
Sukuja

Heterogomphus
Strategus
Xyloryctes
Oryctes
Padasjoen vaakuna

Padasjoen vaakuna
Padasjoen vaakuna on Olof Erikssonin suunnittelema ja siinä on punaisella pohjalla hopeinen pata aaltokoroisen hirren päällä. Padas tarkoittaa joen pyörrekohtaa. Kyseessä on puhuva vaakuna viitaten kunnan nimeen.[lähde? ]
Overseas Private Investment Corp

Overseas Private Investment Corporation pääkonttori plakin Washington , DC.
Overseas Private Investment Corp on Yhdysvaltain hallituksen 1971 perustettu riskienhallintayhteisö, joka myöntää takauksia yhdysvaltalaisille yrityksille uusilla ja kehittyvillä markkinoilla. OPC takasi International Paperille OAO Svetogorskin oston Tetva Lavalilta poliittisen riskin varalta 1998.
Aiheesta muualla

OPC  (Arkistoitu – Internet Archive)
BRD 99(04) / 15. joulukuuta 1998  (Arkistoitu – Internet Archive)
Osaa eläimetkin pieree

| Osaa eläimetkin pieree Pertti Kurikan Nimipäivät |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : 11.–12. joulukuuta 2010
 Studio : Studio Valo, Helsinki
 Julkaistu: marraskuu 2011
 Tyylilaji: punk rock
 Kesto: 10.28
 Levy-yhtiö: Mauski Records / Punk & Pillu
Pertti Kurikan Nimipäivien muut julkaisut
| Ei yhteiskunta yhtä miestä kaipaa 2010 | Osaa eläimetkin pieree 2011 | Päättäjä on pettäjä 2011 |
Osaa eläimetkin pieree on vuonna 2011 ilmestynyt Pertti Kurikan Nimipäivät -yhtyeen EP-levy, jonka julkaisivat Mauski Records ja Punk & Pillu.
Kappaleet

Puhevika – 2.43
Kovasikajuttu – 1.31
Haluan toimintaa – 1.43
Läski-Kari – 2.22
Pyhäpäivä – 0.45
Sä et oo normaali – 1.24
Pahan sanansaattajat

| Pahan sanansaattajat> The Messengers |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Pangin veljekset
Käsikirjoittaja:  Mark Wheaton Todd Farmer
Tuottaja:  Lou Arkoff Joseph Drake Nathan Kahan Jim Miller
Säveltäjä:  Joseph LoDuca
Kuvaaja:  David Geddes
Pääosat:  Kristen Stewart Dylan McDermott Penelope Ann Miller John Corbett
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Sony Pictures Entertainment
Levittäjä:  Columbia Pictures Netflix
Ensi-ilta:  2007
Kesto:  92 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Seuraaja:  Pahan sanansaattajat 2
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pahan sanansaattajat (engl. The Messengers) on vuonna 2007 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen kauhuelokuva, jonka ohjasivat Pangin veljekset. Pääosaa esittää Kristen Stewart.
Elokuvalle tehtiin vuonna 2009 suoraan videolle julkaistu esiosa Pahan sanansaattajat 2 (Messengers 2: The Scarecrow), jonka ohjasi Martin Barnewitz.
Juoni

Elokuva kertoo Solomonin perheestä, joka muuttaa kiireisestä Chicagosta maalle syrjäiselle alueelle Pohjois-Dakotaan. Pian perheen 16-vuotias tytär Jess alkaa kuitenkin nähdä outoja näkyjä ja kummituksia. Vanhemmat eivät usko Jessin kertomuksiin, mutta hänen hiljainen pikkuveljensä Ben näkee samoja asioita kuin Jesskin. Henget käyvät koko ajan väkivaltaisemmiksi ja Jess joutuu sen seurauksena vaaralliseen yhteenottoon. Hän yrittää varoittaa vanhempiaan, mutta turhaan. Vanhemmat luulevat Jessin vain haluavan takaisin kaupunkiin, eivätkä kuuntele tämän varoituksia.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kristen Stewart  | … |  Jess   |
|  Dylan McDermott  | … |  Roy   |
|  Penelope Ann Miller  | … |  Denise   |
|  John Corbett  | … |  Burwell   |
Okrug Gornji

| Okrug Gornji |
| --- | --- |
 Okrug Gornjin satama
 Okrug Gornji
 Koordinaatit: 43°29′0″N, 16°15′0″E 
Valtio:   Kroatia
Piirikunta:   Split-Dalmatia
Kunta:  Okrug
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  7,13 km²
Väkiluku (2011):  3 081
 – Väestötiheys:  432,1 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  21223
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Okrug Gornji on kylä Čiovon saarella Split-Dalmatian piirikunnassa Kroatiassa. Se kuuluu Okrugin kuntaan, joka koostuu kahdesta kylästä: Okrug Gornjista ja Okrug Donjista. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Okrug Gornjissa asui 3 081 asukasta. Okrug Gornjissa vallitsee lämmin välimerenilmasto, ja alue on yksi Välimeren aurinkoisimmista paikoista. Aurinkoisia tunteja kylässä on vuodessa noin 2 670. Nykyisin Okrug Gornji on turistikohde.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Okrug Gornji Wikimedia Commonsissa
Padasjoen kunnankirjasto

| Padasjoen kunnankirjasto |
| --- | --- |
Sijainti:  Vaahteratie 4, 17500 Padasjoki
Koordinaatit:  61.35116°N, 25.28135°E
Tyyppi:  kunnankirjasto
Kotisivut
Padasjoen kunnankirjasto on Padasjoella sijaitsevassa monitoimitalossa toimiva yleinen kirjasto. Kunnankirjaston palveluihin kuulunut Padasjoen kirjastoauto lopetettiin 2019. Vastaavasti esimerkiksi kirjaston omatoimista asiointiaikaa on laajennettu (päivittäin 7–21, pienin poikkeuksin).
Padasjoen kunnankirjasto kuuluu osana Päijät-Hämeen kirjastojen seudulliseen kirjastokimppaan eli Lastu-kirjastoihin, jonka palvelut ja muidenkin toimipaikkojen kokoelmat ovat padasjokelaisten käytettävissä.
Open Sound System

Open Sound System (OSS) oli Linux-ytimen äänirajapinta.
OSS:n kehitti suomalainen Hannu Savolainen vuonna 1992. Savolainen kehitti aluksi vapaata lähdekoodia olleen OSS:n, joka lisättiin Linux-ytimeen. Myöhemmin hän kaupallisti koodin ja perusti 4Front Technologies -yhtiön, joka jatkoi kaupallisen version kehitystä. Se siirrettiin myöhemmin kaikkiaan yhdelletoista eri Unix-versiolle. Linux-ytimen vapaan OSS:n kehitys hiipui ja siitä puuttui eräitä ominaisuuksia, kuten tuki monisuoritinjärjestelmille ja äänen yhtäaikainen äänitys ja toisto (full-duplex)[lähde? ].
4Front Technologies julkaisi OSS:n version 4.0 uudelleen vapaana lähdekoodina GNU GPL ja CDDL-lisenssien alaisuudessa kesäkuussa 2007. Versio 4.0 tukee Linux, Solaris, SCO UnixWare ja FreeBSD -käyttöjärjestelmiä.
Advanced Linux Sound Architecture (ALSA) korvasi OSS:n joulukuussa 2003 julkaistussa ytimen versiossa vakaassa versiossa 2.6.0.
Aiheesta muualla

http://www.opensound.com/
Otto Lehtonen

Otto Lehtonen (s. 21. heinäkuuta 1988 Turku) on entinen suomalainen uimahyppääjä. Hän edusti Suomea EM- ja universiaditasolla ja sijoittui vuoden 2015 EM-kilpailuissa kolmen metrin parihypyissä Jouni Kallungin kanssa yhdeksänneksi. Hän on saavuttanut useita Suomen mestaruuksia.
Lehtonen opiskeli Indian River State Collegessa, Floridassa vuosina 2011 ja 2012. Lehtonen saavutti Yliopistojen NJCAA-liigan mestaruuden yhden ja kolmen metrin ponnahduslaudalta vuonna 2012.
Otto Leisner

Otto Georg Leisner (16. tammikuuta 1917 Kööpenhamina – 16. elokuuta 2008) oli tanskalainen radio- ja televisioisäntä.  Hän aloitti työt Tanskan yleisradiolle vuonna 1945 opiskeltuaan sitä ennen oikeustieteellisessä. Leisner sanoitti myös laulutekstejä useille tanskalaisille muusikoille, ja muun muassa käänsi tanskaksi useita kappaleita Tanskan musiikkimarkkinoita varten[lähde? ].
Orallo

Orallo on joki ja kylä pohjois-Espanjassa Leónin maakunnassa. Kylä kuuluu Villablinon kuntaan.
Aiheesta muualla

Pueblos de España (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
Otfrid Weissenburgilainen

Otfried, myös: Otfrid Weissenburgilainen, (790–870) oli elsassilainen benediktiiniläismunkki. Hän kirjoitti muinaisyläsaksaksi runomuotoisen evankeliumiharmonian (Liber evangeliorum Domini gratia theodisce conscriptus, noin 868). Teos on muinaisyläsaksan tärkeimpiä muistomerkkejä. Siitä on säilynyt muutamia käsikirjoituksia. Wienissä säilytettävää pidetään Otfridin itsensä tarkastamana. Yksi käsikirjoitus on myös Heidelbergissä ja Münchenissä kummassakin.
Näin kuvittelen sinut

| Näin kuvittelen sinut Tapio Liinoja |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Inkfish-studiot
 Julkaistu: 2002
 Tuottaja(t): Teropekka Virtanen, Rauli Eskolin, Gabi Hakanen
 Tyylilaji: pop, iskelmä
 Kesto: 48.31
 Levy-yhtiö: EMI
Tapio Liinojan muut julkaisut
|   | Näin kuvittelen sinut 2002 | Tumma yö 2012 |
Näin kuvittelen sinut on suomalaisen muusikko-näyttelijä Tapio Liinojan ensimmäinen sooloalbumi. Se julkaistiin vuonna 2002.
Kappaleet

Helmet – 4.31 (säv. & san. Timo Kiiskinen, sov. Teropekka Virtanen)
Lumena – 4.11 (säv. ja sov. Rauli Eskolin, san. Tapio Liinoja)
Jumala on nainen – 4.03 (säv. A.W. Yrjänä, san. Tapio Liinoja & A.W. Yrjänä, sov. Teropekka Virtanen)
En tahdo rakastua huomenna – 4.19 (säv. A.P. Sarjanto, san. Tapio Liinoja & A.P. Sarjanto, sov. Rauli Eskolin & Gabi Hakanen)
Vieläkö – 3.45 (säv. & san. Tapio Liinoja, sov. Tommi Viksten, Gabi Hakanen & Rauli Eskolin, puhallinsov. Hannu Saarinen)
Rautavanne – 4.07 (säv. & san. A.W. Yrjänä, sov. Teropekka Virtanen)
Vuonna yks ja kaks – 4.05 (säv. & san. Tapio Liinoja, sov. Teropekka Virtanen)
Meri – 3.50 (säv. Tapio Liinoja & Tommi Viksten, san. Tapio Liinoja, sov. Rauli Eskolin)
Naisen syli – 4.36 (säv. & san. Timo Kiiskinen, sov. Gabi Hakanen & Tommi Viksten, puhallinsov. Hannu Saarinen)
Kyyneleet (on mennyttä sävelmää) – 4.40 (säv. Karl Sinkkonen, san. Tapio liinoja, sov. Teropekka Virtanen)
Määränpää – 6.24 (säv. & san. A.P. Sarjanto, sov. Rauli Eskolin)
Kokoonpano

Tapio Liinoja – laulu
Rauli Eskolin – kosketinsoittimet, ohjelmointi (2, 4, 5, 8, 9 ja 11), kitarat (2)
Teropekka Virtanen – kosketinsoittimet, ohjelmointi, kitarat ja basso (1, 3, 6, 7 ja 10), kitarat (8)
Tommi Viksten – kitara (4, 5, 9 ja 11), basso (9)
Pedro Hietanen – haitari (10)
Mikko Vuorela – basso (4)
Tuomas Peippo – rummut (4, 5 ja 9)
Ville Kela – rummut (1, 3 ja 6)
Ville Soro – sopraanosaksofoni (6)
Hannu Saarinen – tenorisaksofoni (5 ja 9)
Matti Lappalainen – pasuuna (5 ja 9)
Antero Priha – trumpetti (5 ja 9)
Ann-Katrine Mäkelä – taustalaulu (2)
Sini Heinilä – taustalaulu (3)
Aki Eronen – taustalaulu (1, 3, 6 ja 10)
Kokoonpano > Tuotanto

Gabi Hakanen – vastaava tuottaja, äänittäjä, miksaaja, tuottaja (4, 5 ja 9)
Teropekka Virtanen – äänittäjä, miksaaja, tuottaja(1, 3, 6, 7 ja 10)
Rauli Eskolin – äänittäjä, miksaaja, tuottaja (2, 4, 8 ja 11)
Pauli Saastamoinen – masteroija (Finnvox Studiot)
Juha Reunanen – valokuvat
Virpi Wirtanen – layout (HardWorkingHouse Oy)
Matti Hampaala – vaatturimestari
Näin mitä teit

| Näin mitä teit> I Saw What You Did |
| --- | --- |

Ohjaaja:  William Castle
Käsikirjoittaja:  Romaani: Ursula Curtiss Käsikirjoitus: William P. McGivern
Tuottaja:  Dona Holloway William Castle
Säveltäjä:  Van Alexander
Kuvaaja:  Joseph F. Biroc
Tuotantosuunnittelija:  Alexander Golitzen
Pääosat:  Joan Crawford John Ireland Leif Erickson
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:  21. heinäkuuta 1965 (US) 6. toukokuuta 1966 (FI)
Kesto:  82 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Näin mitä teit (engl. I Saw What You Did) on vuonna 1965 valmistunut yhdysvaltalainen William Castlen ohjaama kauhuelokuva, jonka pääosissa näyttelevät Joan Crawford, John Ireland ja Leif Erickson. Sivuosissa ovat muiden muassa Sara Lane ja Andi Garrett. Näin mitä teit perustuu Ursula Curtissin vuonna 1964 ilmestyneeseen romaaniin, Out of the Dark. Käsikirjoituksesta vastasi William P. McGivern. Elokuva on mustavalkoinen, ja on noin 82 minuutin mittainen. Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 21. heinäkuuta vuonna 1965 ja Suomessa elokuva tuli esitykseen 6. toukokuuta vuonna 1966. Universal Pictures tuotti elokuvan.
Juoni

Näin mitä teit kertoo kahdesta teinitytöstä (Garrett ja Lane), jotka lapsenvahteina ollessaan päättävät huvittaa itseään soittamalla pilapuheluita. Epäonnekseen he tulevat soittaneeksi juuri vaimonsa murhanneelle miehelle (Ireland), joka luulee tyttöjen päässeen perille rikoksestaan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Joan Crawford   | … |   Amy Nelson   |
|  John Ireland   | … |   Steve Marak   |
|  Leif Erickson   | … |   Dave Mannering   |
|  Sara Lane   | … |   Kit Austin   |
|  Andi Garrett   | … |   Libby Mannering    |
|  Sharyl Locke   | … |   Tess Mannering   |
|  Patricia Breslin   | … |   Ellie Mannering    |
|  John Archer   | … |   John Austin    |
|  John Crawford   | … |   Trooper    |
|  Joyce Meadows   | … |   Judith Marak    |
Aiheesta muualla

Näin mitä teit Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Näin mitä teit Elonet.
Näin mitä teit Amazonissa
Näin mitä teit Movie Yahoossa
Näin mitä teit Exclamationmark Wordpressissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Näin mitä teit Ain't It Coolissa
Orange (Australia)

| Orange |
| --- | --- |

Valtio:  Australia
Osavaltio:  Uusi Etelä-Wales
Perustettu:  1846
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  63,9 km²
Korkeus:  863 m
Väkiluku (2016):  37 181
 – Väestötiheys:  582 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Orange on kaupunki Australiassa Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa. Kaupungissa oli 37 181 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa, ja se sijaitsee Sydneystä länteen. Orange perustettiin vuonna 1846, ja siitä tuli kaupunki vuonna 1946. Kaupungin asukkaista noin 21 prosenttia on alle 14-vuotiaita, ja noin 17 prosenttia on yli 65-vuotiaita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Orange (Australia) Wikimedia Commonsissa
Olen Julkkis... Päästäkää Minut Pois!

| Olen Julkkis> .. Päästäkää Minut Pois! |
| --- | --- |

Tyyli:  tositelevisio
Perustuu:  brittiläiseen I’m a Celebrity... -formaattiin
Pääosissa:  Juontajat: Aku Hirviniemi  Janne Kataja 
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  21. tammikuuta 2022 –  29. huhtikuuta 2022
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  15
Tuotanto
Vastaava(t) tuottaja(t):   Sanna Padua  Heidi Munkberg  Hanna Kortti (MTV) 
Tuotantoyhtiö(t):  ITV Studios Finland
Olen Julkkis... Päästäkää Minut Pois! on suomalainen versio brittiläisestä ohjelmaformaatista I’m a Celebrity, Get Me Out of Here!, jonka esittäminen alkoi MTV3-kanavalla 21. tammikuuta 2022. Ohjelmassa julkisuudesta tunnetut henkilöt kilpailevat toisiaan vastaan viidakossa. Ohjelman juontavat Aku Hirviniemi ja Janne Kataja.
Ohjelman kulku

Joukko suomalaisia julkisuuden henkilöitä lähetetään eteläamerikkalaiseen viidakkoon, jossa heidän pitää selviytyä puolitoista kuukautta. Henkilöt kisaavat joka päivä haastavissa tehtäväsarjoissa, keräten pottia heidän valitsemilleen hyväntekeväisyyskohteille. Jos kilpailija kokee olonsa ylitsepääsemättömän vaikeaksi suorittamansa kisan aikana, voi hän huutaa ”olen julkkis... päästäkää minut pois!”, jolloin hän on ulkona suorittamastaan kisasta. Kauden lopuksi yksi kilpailija kruunataan viidakon kuninkaaksi tai kuningattareksi.
Ensimmäinen tuotantokausi

Ensimmäisen kauden kuvaukset alkoivat loppusyksystä 2021 Etelä-Amerikassa, Argentiinan viidakossa. Kauden esittäminen alkoi 21. tammikuuta 2022.
Joulukuussa 2021 paljastettiin kauden viisitoista julkkiskilpailijaa, jotka olivat Esko Eerikäinen, Antonio Flores, Anna Hanski, Jeffrey Lawman, Sini Sabotage, Kyösti Mäkimattila, Nuppu Oinas, Jaakko Parkkali, Sakari Pietilä, Jussu Pöyhönen, Kerttu Rissanen, Sara Sieppi, Satu Silvo, Perttu Sirviö ja Heidi Sohlberg.
Kauden voitti Kyösti Mäkimattila, joka lahjoitti 19 800 euron voittopotin Mielenterveyden keskusliitolle.
Ensimmäinen tuotantokausi > Jaksot

| Jakso | Jakson nimi | Ensiesitys | Keskikatsojamäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Viidakon ensipuraisu | 21. tammikuuta 2022 | 715 000 |
| 2 | Huomenta, Julkkikset! | 28. tammikuuta 2022 | 410 000 |
| 3 | Tunteikkaat jäähyväiset | 4. helmikuuta 2022 | 371 000 |
| 4 | Myrsky | 11. helmikuuta 2022 | 320 000 |
| 5 | Mitta täynnä | 18. helmikuuta 2022 | 339 000 |
| 6 | Bakkanaalit | 25. helmikuuta 2022 | 270 000 |
| 7 | Puhelu | 4. maaliskuuta 2022 | alle 298 000 |
| 8 | Viidakkohäät | 11. maaliskuuta 2022 | 273 000 |
| 9 | Käärmeitä kainalossa | 18. maaliskuuta 2022 | 306 000 |
| 10 | Taidenäyttely | 25. maaliskuuta 2022 | 325 000 |
| 11 | Villi yö | 1. huhtikuuta 2022 | 296 000 |
| 12 | Tiputanssi | 8. huhtikuuta 2022 | 341 000 |
| 13 | Buen Provecho | 15. huhtikuuta 2022 | 309 000 |
| 14 | Tunnelma tiivistyy | 22. huhtikuuta 2022 | 307 000 |
| 15 | Loppuhuipennus | 29. huhtikuuta 2022 | 339 000 |
Osaamisansa

Osaamisansa (engl. competency trap) tarkoittaa onnistumisten aiheuttamaa muuntautumiskyvyttömyyttä, omasta menestyksestä ”sokeutumista”, virheellistä uskomusta että aiemmin hyviin tuloksiin johtanut toimintatapa johtaisi menestykseen myös nykyisyydessä ja tulevaisuudessa. Käsite on syntynyt liiketaloustieteen ja johtamiskoulutuksen piirissä, mutta sitä on alettu soveltaa myös sotatieteissä ja työpsykologiassa, jossa se tarkoittaa tietyllä erikoisalalla menestyneen yksilön kyvyttömyyttä nähdä hyötyjä uudenlaisissa työtavoissa tai omia mahdollisuuksiaan muunlaisissa tehtävissä.
Termin esittelivät organisaatiososiologit Barbara Levitt ja James G. March vuonna 1988. Siitä on kirjoittanut myös muun muassa johtamistutkija Frank J. Barrett, joka soveltaa ajatteluunsa myös kokemuksiaan jazzmuusikkona: myös improvisaatiossa on kyse opittujen tekniikoiden ja uuden luomisen, sääntöjen ja vapauden välisestä tasapainottelusta.
Esimerkkejä

Yritysmaailman käytetyimpiä esimerkkejä osaamisansasta on valokopioinnin uranuurtajan Xeroxin kyvyttömyys nähdä sen omassa PARC-tutkimuslaboratoriossa 1970-luvulla kehitetyn graafisen käyttöliittymän ja monien muiden työpöytäjulkaisemisen mahdollistavien innovaatioiden (hiiri, WYSIWYG, PostScript) kaupallisia mahdollisuuksia. Niistä innostuivat yhtiön oman johdon sijasta nuoren sukupolven it-yrittäjät, Applen Steve Jobs ja Microsoftin Bill Gates, kun taas Xerox-yhtiö jäi oman aiemman menestyksensä vangiksi, koki digitaalisen tietotekniikan kopiointibisneksensä uhkana eikä kyennyt ajoissa kaupallistamaan it-alan keksintöjään kilpailukykyisiksi  tuotteiksi.
Sama tapahtui suomalaiselle Nokialle, joka oli luonut menestyksensä fyysisiin näppäimiin perustuvilla matkapuhelimilla eikä uskonut tarpeeksi kosketusnäyttöjen mahdollisuuksiin, vaikka sellaisia itsekin kehitti. Näin Nokian markkinaosuus romahti Applen iPhonen ja muiden kosketusnäyttöpuhelinten markkinoille tultua nopeasti 51 prosentista vuonna 2007 vain viiteen prosenttiin vuonna 2013. Risto Siilasmaa käyttää kirjassaan Paranoidi optimisti (2018) Nokian 2010-luvun taitteen osaamisansailmiöstä nimitystä ”myrkyllinen menestys”.
Ruotsissa osaamisansaa kutsutaan usein nimellä Facitfällan. Se viittaa mekaanisilla laskukoneilla maailmanmaineeseen nousseeseen ruotsalaiseen Facit-yhtiöön, joka ei 1970-luvun taitteessa kyennyt tarpeeksi nopeasti sopeutumaan elektronilaskinten markkinoilletuloon.
Olemme kaikki syyllisiä

| Olemme kaikki syyllisiä |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Aarne Tarkas
Käsikirjoittaja:  Aarne Tarkas
Perustuu:  Onni Hallan romaaniin Oudot virrat (1949)
Tuottaja:  Mauno Mäkelä
Säveltäjä:  Kalevi Hartti
Kuvaaja:  Esko Töyri Esko Nevalainen
Leikkaaja:  Kauko Vuorensola
Lavastaja:  Ville Salminen
Pääosat:  Veijo Pasanen Aino-Maija Tikkanen Matti Tamminen Pia Hattara
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Fennada-Filmi Oy
Ensi-ilta:  5. marraskuuta 1954
Kesto:  88 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Olemme kaikki syyllisiä on Aarne Tarkaksen ohjaama elokuva vuodelta 1954. Käsikirjoituksen on tehnyt Tarkas Onni Hallan romaanin Oudot virrat (1949) pohjalta.
Tarkas on saanut elokuvaan vaikutteita ranskalaisen ohjaajan André Cayatten ohjauksesta Hiipivät askeleet, jonka alkuperäisnimi Nous sommes tous les assassins on suomeksi 'Olemme kaikki murhaajia'. Tarina saa alkunsa, kun Helsingin Kaivopuistosta löytyy nuoren naisen ruumis. Pian paljastuu tekijä, ja seuraa oikeuskäsittely.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Veijo Pasanen  | … |  Antti Kalervo Kajava   |
|  Aino-Maija Tikkanen  | … |  Leena Tellervo Järvelä   |
|  Matti Tamminen  | … |  toimittaja Honka   |
|  Pia Hattara  | … |  Antin äiti   |
|  Sakari Jurkka  | … |  Johannes Kajava, Antin isä   |
|  Leo Riuttu  | … |  puolustusasianajaja   |
|  Toivo Mäkelä  | … |  tohtori Heiskanen   |
|  Nikke Kuitunen  | … |  Antti 6-vuotiaana   |
|  Pekka Sinisalo  | … |  Antti 13-vuotiaana   |
|  Leo Jokela  | … |  koulutoveri   |
|  Emmi Jurkka  | … |  rouva Heikkilä, Antin vuokraemäntä   |
|  Kauko Laurikainen  | … |  komisario Laine   |
|  Usko Kantola  | … |  toimitussihteeri   |
|  Pentti Irjala  | … |  opettaja   |
|  Keijo Komppa  | … |  oikeuden puheenjohtaja   |
|  Heimo Lepistö  | … |  yleinen syyttäjä   |
|  Tyyne Haarla  | … |  emäntä   |
|  Eero Leväluoma  | … |  isäntä   |
|  Matti Lehtelä  | … |  työmies   |
|  Mirjam Himberg  | … |  isän rakastajatar   |
|  Ritva Valkama  | … |  Leenan huonetoveri   |
|  Veikko Suomela  | … |  tunnistamaton rooli   |
|  Aino Lehtimäki  | … |  nainen Kaivopuistossa   |
|  Esko Töyri  | … |  mies Kaivopuistossa   |
|  Ensio Liesimaa  | … |  valokuvaaja   |
|  Kalevi Hartti  | … |  toimittajia   |
|  Leo Nordberg  | … |  toimittajia   |
|  Matti Jämsä  | … |  toimittajia   |
|  Aarne Tarkas  | … |  mies asemalla/mies pöydässä   |
|  Jalmari Parikka  | … |  asemamies   |
|  Mikael Vuolio  | … |  kuulustelukirjuri   |
|  Lennart Lauramaa  | … |  asianajaja   |
|  Martta Kontula  | … |  Leenan äiti   |
|  Juhani Kumpulainen  | … |  mies oikeudessa   |
|  Kauko Kokkonen  | … |  poliisilääkäri   |
|  Rauha Rentola  | … |  rouva Honka   |
|  Erkki Valaste  | … |  rumpali   |
|  Ismo Kallio  | … |  koulutoverit   |
|  Pertti Weckström  | … |  koulutoverit   |
|  Kauko Vuorensola  | … |  koulutoverit   |
|  Saara Ranin  | … |  opettaja   |
|  Outi Rahi  | … |  opiskelija Holm, Leenan huonetoveri   |
|  Eero Kosteikko  | … |  1. etsivä   |
|  Leo Lastumäki  | … |  2. poliisi junassa   |