stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tuhkaalampi

| Tuhkaalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  62°06′36″N, 26°58′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskuoja:  oja Kyyveteen 
Järvinumero:  14.932.1.065
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,6 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  580 m  
Rantaviiva:  0,969 km  
Pinta-ala:  3,06 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTuhkaalampi 
Tuhkaalampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Nykälän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 1,3 kilometriä pitkä, 580 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Kyyveden lähi-alueeseen (14.932) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,6 metriä mpy.
Tässä nyt ja näin

| Tässä nyt ja näin Berit |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1983
 Julkaistu: 1983
 Formaatti: vinyyli, C-kasetti
 Tuottaja(t): Veikko Samuli
 Tyylilaji: iskelmä, disko
 Kesto: 36.05
 Levy-yhtiö: VIP-Music
Beritin muut studioalbumit
| Tähtikesä 1982 | Tässä nyt ja näin 1983 | Sinä olet hän 1984 |
Singlet albumilta Tässä nyt ja näin
 ”Tässä nyt ja näin” Julkaistu: 1983  ”Helli mua hiljaa” Julkaistu: 1983
Tässä nyt ja näin on suomalaisen iskelmälaulaja Beritin studioalbumi vuodelta 1983. Sen tuotti Veikko Samuli. Albumi on Beritin yhdestoista ja kuuluu hänen diskovaiheeseensa. Se koostuu Samulin sävellyksistä lukuun ottamatta käännösversiota kappaleesta "Words". Juha Vainio vastaa useimmista sanoituksista. Albumi on toinen Beritin diskoalbumeista, tyyliltään se poikkeaa esittäjänsä aiemmista iskelmä- ja humppa-albumeista. Toinen diskopainotteinen albumi on seuraavana vuonna julkaistu Sinä olet hän.
Tässä nyt ja näin on Beritin ensimmäinen listamenestys ja sen myynti ylitti kultalevyrajan.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Alkuperäissävellyksen nimi | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Tässä nyt ja näin | Veikko Samuli, Juha Vainio |  | 3.52 |  |  |  |  |  |
| 2. | Mikä meidän oikein on | Veikko Samuli, Raul Reiman |  | 3.51 |  |  |  |  |  |
| 3. | Kaikki jäikö viime kertaan | Veikko Samuli, Juha Vainio |  | 3.22 |  |  |  |  |  |
| 4. | Kyynelten helminauha | Veikko Samuli, Juha Vainio |  | 3.42 |  |  |  |  |  |
| 5. | Taas sävel soi hiljaa hyväillen | Veikko Samuli, Vexi Salmi |  | 3.35 |  |  |  |  |  |
| 6. | Helli mua hiljaa | Robert Fitoussi, Titta Jaskari | Words | 3.30 |  |  |  |  |  |
| 7. | Et usko kuinka paljon kaipaan | Veikko Samuli, Juha Vainio |  | 4.07 |  |  |  |  |  |
| 8. | Rantakalliolla | Veikko Samuli, Juha Vainio |  | 3.45 |  |  |  |  |  |
| 9. | Sinun aina oon | Veikko Samuli, Juha Vainio |  | 3.29 |  |  |  |  |  |
| 10. | Voi kuinka kaunista kaikki taas ois | Veikko Samuli, Juha Vainio |  | 3.25 |  |  |  |  |  |
Muuta

Berit tunnettiin 1970-luvulla humppatyttönä. 1980-luvulla hän suuntautui syntetisaattorivetoiseen diskoiskelmään. Hän levytti Vip-Musicille pitkäsoitot Tässä nyt ja näin ja Sinä olet hän. Beritin ura oli tuolloin kaupalliselta kannalta huippukohdassaan. "Tässä nyt ja näin" on Veikko Samulille tyypillinen melodinen sävelteos, joka julkaistiin myös seitsentuumaisena vinyylisinglenä b-puolenaan "Mikä meidän oikein on". Tuohon aikaan useat kansainväliset hitit saivat suomenkielisen version, "Words" kääntyi nimelle "Helli mua hiljaa". Myös se julkaistiin singlenä b-puolenaan "Et usko kuinka paljon kaipaan".
"Tässä nyt ja näin" ja "Helli mua hiljaa" on valikoitu Beritin tulevien vuosikymmenten kokoelmilleselvennä. Lyriikoiltaan ne ovat tavanomaista lemmenvuodatusta: lauluissa on minä-kertoja, joka suuntaa lemmenviestinsä yksikön toisessa persoonassa puhuteltavalle henkilölle. Myös albumin muut kappaleet liikkuvat romanttisen rakkauden ympärillä. Kaihoisa, menetettyä rakkautta tilittävä "Rantakalliolla" julkaistiin syksyllä 1983 "Sinä olet hän" -singlen b-puolena.
Aiheesta muualla

Fenno-levytietokanta (Teoshaku)
Fono.fi: Äänitteen tiedot : Tässä nyt ja näin
Serebrjanyi Bor

| Серебряный Бор |
| --- | --- |
 Koordinaatit: 56°40′35″N, 124°50′13″E 
Valtio:  Venäjän federaatio
Tasavalta:  Sahan tasavalta
Piiri:  Nerjungrin piiri
Taajamaksi:  1978
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama
 – Hallinnon tyyppi:  Kaupunkikunta
Väkiluku (2007):  4 800
Aikavyöhyke:  UTC+9 (MSK+6)
Postinumero:  678995
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Serebrjanyi Bor (jak.  ja ven. Серебряный Бор,"Hopeinen metsä") on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Nerjungrin piirissä Venäjällä Sahan tasavallassa. Se sijaitsee piirin keskiosassa kuusi kilometriä sen pääkaupungista Nerjungrista itään.
Asukasluvun kehitys:
11 310 (1989)
5 400 (1999)
4 447 (2002)
4 800 (2007)
Serebrjanyi Bor on alueen energiatuotannon keskus, ja se on syntynyt lämpövoimalan ympärille sen rakentamisen yhteydessä. Paikkakunnalla on rakennustarviketehdas ja siellä harjoitetaan myös maataloutta, joka tuottaa pääasiassa maitotaloustuotteita, perunoita ja vihanneksia. Serebrjanyi Borissa on tekojäärata, ja voimalan tekojärvellä toimii purjehduskerho.
Serebrjanyi Borista tuli taajama vuonna 1978.
Sandıklı

| Sandıklı |
| --- | --- |
 Sandıklı
 Koordinaatit: 38°27′56″N, 30°16′12″E 
Valtio:   Turkki
Maakunta:  Afyonkarahisarin maakunta
Hallinto:  
 – Pormestari:  Mustafa Çöl
Väkiluku (2019):  55 331
 
 sandikli.bel.tr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sandıklı on piirikunta Afyonkarahisarin maakunnassa, Turkissa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Sandıklın väkiluku oli 55 331. Sandıklın pormestari on vuonna 1982 Sandıklıssa syntynyt Mustafa Çöl.
Aiheesta muualla

Matkaopas aiheesta Sandıklı Wikivoyagessa (englanniksi)
Piirikunnan kotisivut (turkiksi)
Tästä kaikesta

| Tästä kaikesta Juha Tapio |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2001
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: gospel, pop
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Juha Tapion muut julkaisut
| Tuulen valtakunta 1999 | Tästä kaikesta 2001 | Mitä silmät ei nää 2003 |
Tästä kaikesta on Juha Tapion vuonna 2001 julkaistu toinen albumi. Levyltä on singlenä julkaistu kappale ”Syksy”.
Kappaleet

Suostu en luopumaan – 4.17
Kuka muu? – 4.29
Syksy – 3.45
Ei viisaampaa – 5.35
Luotettava – 4.45
Aamu – 3.55
Kuiskaus – 3.06
Joka askeleen – 4.00
Siinä kaikki – 5.18
Lyhyt hiljaisuus – 3.01
Tästä kaikesta – 3.39
Singlet

”Syksy” (03/2001)
Aiheesta muualla

Deikauppa.fi[vanhentunut linkki]
Sanelma Kuusisto

Sanelma Marjatta Kuusisto (16. syyskuuta 1918 Kauhajoki – 14. huhtikuuta 1995 Kauhajoki) oli suomalainen runoilija.
Hän oli vuonna 1962 yksi Pohjanmaan Kirjailijat ry:n neljästätoista perustajajäsenestä.
Teoksia

Hiilivalkea: runoja. Tekijä, Kauhajoki 1974
Syntinen nainen: runoja. Pohjanmaan kirjailijat, Vaasa 1981
Mökinakan lauluja: runoja. Alea-kirja, Helsinki 1983
Voi yhyren kerran: ne parantumattomat pohojalaaset ; kuv. Erkki Palmu. Alea-kirja, Helsinki 1984
Olkisydän: runoja ; kansi ja piirrokset Jorma-Tapio Valkama. S. Kuusisto, Kauhajoki 1987
Joulukortti; piirrokset Pekka Latva. Kauhajoen kirjapaino: Kauhajoki 1991
Posliinimaalari: runoja. S. Kuusisto, Kauhajoki 1993, 2. laaj. painos 1995
Toimitustöitä

Pystymetsästä. Jalasjärven ja Kauhajoen kynäilypiirit, Jalasjärvi - Kauhajoki 1978
Used to Love

| ”Used to Love” Martin Garrix & Dean Lewis |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 31. lokakuuta 2019
 Tuottaja(t): Martin Garrix, Albin Nedler
 Tyylilaji: future bass
 Kesto: 03.56
 Levy-yhtiö: STMPD RCRDS, Epic Amsterdam, Sony Netherlands
Martin Garrixin muut singlet
| ”Home” 2019 | ”Used to Love” 2019 | ”Hold On” 2019 |
Dean Lewisin muut julkaisut
| ”Straight Back Down” 2019 | ”Used to Love” 2019 |   |
Used to Love on alankomaalaisen DJ-tuottaja Martin Garrixin ja australialaislaulaja Dean Lewisin kappale. Sen julkaisi STMPD RCRDS digitaalisesti ladattavana singlenä 31. lokakuuta 2019. Kappaleen ovat sanoittaneet Garrix, Albin Nedler, Lewis ja Kristoffer Fogelmark, joista kaksi ensimmäistä myös tuottivat sen. Kappaleelle on toteutettu myös singlen julkaisupäivänä julkaistu musiikkivideo. Videolla nähdään Lewis soittamassa pianoa ja Garrix puolestaan kitaraa. "Used to Love" on ollut kohtalainen menestys sen päästyä julkaisun jälkeen singlelistan kymmenen parhaan joukkoon Alankomaissa, Belgiassa ja Yhdysvalloissa. Tammikuussa 2020 kappale ylitti Australiassa kultalevyrajan sen myytyä yli 35 000 kopiota.
Käännös suomeksi
Salehard

| Salehard (Салеха́рд) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Jamalin Nenetsian sijainti Venäjällä, alla kaupungin sijaintia alueella
 Salehard
 Koordinaatit: 66.52653°N, 66.59929°E 
Valtio:  Venäjä
Piirikunta:  Jamalin Nenetsia
Kaupunkipiiri:  Salehard
Perustettu (linnoitus hantikylään):  1595 
Nimenä v:een 1933:  Obdorsk
Kaupungiksi:  1938 
Väkiluku (2010):  42 544
Aikavyöhyke:  UTC+5 (MSK+2)
Postinumero:  629000–629008
Suuntanumero(t):  +7 34922
 
 www.salekhard.org 
 Kaupungin kotisivut (venäjäksi) 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Salehard (vuoteen 1933 asti Obdorsk, ven. Салеха́рд, nenetsiksi Саля’ харад ’niemimaan talo’, hantiksi Пуӆңават) on Jamalin Nenetsian autonomisen piirikunnan pääkaupunki Luoteis-Siperiassa lähellä Poluin ja Obin yhtymäkohtaa. Salehard on maailman ainoa kaupunki, joka sijaitsee täsmälleen napapiirillä.
Salehard on sekä kaupunki että piirikunnan alainen kaupunkipiiri. Kaupunkipiirissä oli vuoden 2010 väestönlaskennan lopullisten tulosten mukaan yhteensä 42 845 asukasta, joista kaupungin puolella asui 42 544 ja maaseudulla 301 henkeä.
Salehard on tärkeä kaupunki Obin varrella. Siellä on lentoasema ja kalasäilyketeollisuutta ja hieman satamatoimintaa, joskin suurempi satama on Objoen vastarannalla. Myös lähin rautatieasema on Obin vastarannalla Labytnangissa, josta on rautatieyhteys Uralvuorten yli Komin puolelle Vorkutaan ja edelleen muualle Venäjälle.
Asukasluvun kehitys

| Vuosi | Salehardin asukasluku |
| --- | --- |
1939: 13 000
1959: 21 787
1970: 32 277
1979: 25 168
1989: 32 555
2002: 37 035
2010: 42 544
On huomioitava, että kaupungin tai kaupunkipiirin rajoissa on tapahtunut muutoksia. Esimerkiksi vuoden 1970 väestönlaskentaan tultaessa piirikuntaan oli perustettu Salehardin (gorsovet) lisäksi esimerkiksi Labytnangi (gorsovet) Objoen vastarannalle.
Historia

Arkeologisten löytöjen perusteella Salehardin alueella on ollut asutusta jo yli 2 000 vuotta sitten. Venäläiset valloittajat rakensivat nykyisen kaupungin kohdalla sijainneen hantikylän paikalle Obdorsk-nimisen kasakkalinnoituksen vuonna 1595. Ensimmäinen kirkko Obdorskiin rakennettiin vuonna 1602 ja pysyvän venäläisen asutuksen katsotaan paikkakunnalla alkaneen 1635. Paikallisen hantiväestön käännyttäminen kristinuskoon oli hidasta vielä 1600-luvulla. Obdorskin ruhtinas Tayshin kääntyi kristityksi 1600-luvun alussa. Kääntyminen oli kuitenkin vain nimellistä ja hän yllytti kansaansa kapinoimaan Venäjän valtaa vastaan. Tämän vuoksi venäläiset tappoivat hänet 1607. Vuonna 1714 Munkki Feodor käännytti joukon hantiruhtinaita (mm. Obdorskin) kristityksi ja vuonna 1726 hän yritti tuloksetta käännyttää myös Obdorskin hanteja uuteen uskoon. Vuonna 1731 Obdorskin linnoitus rakennettiin uudelleen ja sinne sijoitettiin 50 miehen suuruinen kasakkajuokko suojelemaan linnoitusta ja paikallista hantiväestöä nenetsien hyökkäyksiltä. Vuonna 1891 Obdorskissa oli 876 asukasta, joista 378 oli venäläisiä.
Obdorskista tuli Jamalin Nenetsian hallintokeskus 10. lokakuuta 1930. Paikkakunta nimettiin vuonna 1933 Salehardiksi, ja kaupunki siitä tuli 1938.
Kaupunki tundralla.
Pietarin ja Paavalin kirkko Salehardissa.
Muistomerkki vuosien 1947-1953 pakkotyön uhreille ratatyömaalla Tšym–Labytnangi–Salehard–Igarka.
Rautatieyhteydet

Lähin yhä käytössä oleva rautatieyhteys Obin vastarannalta Labytnangista Vorkutaan valmistui 1951; radanrakennustyö oli paljolti Stalinin ajan pakkotyötä. Vuonna 2008 hyväksytyn Venäjän rautateiden pitkän ajan strategiaohjelman mukaan Salehardin rautatieyhteydet saattavat parantua lähivuosina merkittävästi. Suunnitelmissa on liittää piirikunnan suurkaupungit pääkaupunkiinsa osin entistä Stalinin ajan linjausta noudattavalla, Nadymiin johtavalla radalla. Nadymistä johtaa jo rata Novyi Urengoihin, Gubkinskiin, Nojabrskiin ja edelleen muun muassa Hanti-Mansian Surgutiin. Lisäksi Uralvuoriston itäpuolitse aiotaan rakentaa vuoteen 2030 mennessä uusi rahtiliikennettä palveleva rautatieyhteys. Se kulkisi reittiä Salehard– Hanti-Mansian Berjozovon piirin Saranpaul– Sverdlovskin alueen Ivdelin kaupunkipiirin Polunotšnoje.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vierailukohteita Salehardissa[vanhentunut linkki] (englanniksi) (venäjäksi)
Jamalin-Nenetsian alueen museo- ja näyttelykeskus Salehardissa (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (mvk-yamal.ru)
Gubkinski •
Jamal •
Krasnoselkup •
Labytnangi •
Muravlenko •
Nadym •
Nojabrsk •
Novyi Urengoi •
Priuralsk •
Pur •
Salehard •
Šuryškary •
Taz
Salajärvi (Lahti)

| Salajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Nastola
Koordinaatit:  61°00′50″N, 25°57′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arrajoen valuma-alue (14.16)
Tulojoki:  joki Iso-Kukkasesta, Luhtaanjoki Kivijärvestä
Laskujoki:  Salajoki Ruuhijärveen 
Järvinumero:  14.162.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86 m  
Rantaviiva:  30,2083 km  
Pinta-ala:  8,10037 km²  
Tilavuus:  0,02998 km³  
Keskisyvyys:  3,7 m  
Suurin syvyys:  14,13 m  
Valuma-alue:  244,37 km²  
Saaria:  26 
 fiSalajärvi 
Salajärvi  on Päijät-Hämeessä Lahdessa Nastolan kirkonkylän pohjoispuolella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kymijoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 810 hehtaaria eli 8,1 neliökilometriä. Se on 6,5 kilometriä pitkä ja 2,5 kilometriä leveä. Se sijaitsee Iso-Kukkasen pohjoispuolella ja Ruuhijärven länsipuolella. Järvien välissä on vain pienet kannakset. Saaret rikkovat järvenselän yhtenäisyyttä, että vain järven eteläpäässä aukeaa kunnollinen selkä.
Järvessä on laskettu olevan 26 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 31,49 hehtaaria, mikä on noin 3,7 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kuusi ovat yli hehtaarin suuruisia, 15 yli aarin ja loput viisi ovat alle aarin kokoisia. Suurimpia saaria ovat etelästä pohjoiseen lueteltuina Kivisaari, Särkkä, Kangasaari, Kirjussaari, Hautasaari, Salinsaari sekä pienempiä saaria Nimetön, Mustasaari ja Pyöräs.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 30,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,030 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys on 14,1 metriä. Salinsaaren ja Hautasaaren välissä on syvänne, missä sijaitsee myös järven syvin kohta. Syvänne jatkuu saarten välistä yli kymmenmetrisenä järven pohjoisrantaan asti.
Järven rantaviivan pituus on 30,2 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 9,8 kilometriä. Järven ympäristössä on paljon metsiä ja peltoalueet sijaitsevat kapealla vyöhykkeellä rannan läheisyydessä. Järven lähiympäristön haja-asutus muodostuu noin 60 taloudesta, joista vajaa kymmenen ovat maatiloja. Rannoille on rakennettu yli 100 vapaa-ajan asuntoa. Asutus muodostaa kaksi kulmakuntaa, joista Luhtaanmaa sijaitsee järven luoteisrannalla ja Kumia sen eteläpäässä. Rannoille tulee tiet yhdysteiltä 14089 ja 3134. Järven länsirannalla sijaitsee Luhtaanpirtti ja pieni lampi Kalaton. Länsirannalla kohoaa Salajärven Linnakallion muinaislinna 20 metrin korkeuteen järvestä.
Luontoarvoja

Järvi on luokiteltu pieniin ja keskikokoisiin vähähumuksisiin järviin (Vh). Järven vedenpintaa ei säännöstellä, joten sen pinnankorkeus vaihtelee vuodenaikojen kuluessa suuresti. Järven ekologinen tila on luokiteltu tyydyttäväksi.
Luontoarvoja > Vedenlaatu

Veden kemiallista tilaa arvioidaan monilla vedenlaatuun vaikuttavilla mittareilla. Näkösyvyys on vaihdellut 2–3 metriin, talviarvojen ollessa suuremmat. Vedenväri on samalla ajanjaksolla vaihdellut 35–38 mg Pt/l. Järven vedessä on siten lievä humusleima. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on ollut hyvä ja päällysveden happamuustaso on kohonnut arvoihin pH 7,0–7,3, mutta 1980-luvuilla se on ollut alhaisempi eli yleensä yli pH 6. Sen biologinen tila on luokiteltu tyydyttäväksi. Esimerkiksi levien klorofyllin pitoisuudeksi on 2010-luvulla saatu 11 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l), mikä on rehevien järvien tasolla. Tämä havaitaan myös kokonaisfosforipitoisuuksia mittaamalla. Kun järvi on kesällä ja talvella lämpötilakerrostunut, on fosforipitoisuudet olleet pintavesissä kesällä 21 µg/l ja talvella 12 µg/l 2010-luvun aikana. Pitoisuuksien keskiarvot ovat lievästi rehevöityneen tai rehevöityneen arvojen rajalla. Alusvedessä tilanne on huonompi, sillä täyskiertojen välissä sen happipitoisuudet vähenevät selvästi. Tämä aiheuttanee joskus sisäistä kuormitusta, joka nostaa fosforipitoisuuksia. Elokuussa 2014 mitattiin pitoisuudeksi peräti 89 µg/l. Toinen rehevöitymisen indikaattori on kokonaistyppipitoisuudet. Niiden arvot ovat 2010-luvulla olleet pintavedessä 440–610 µg/l ja alusvesissä mittausarvot ovat alkaneet kasvaa. Ammoniumtypen suuremmat arvot kertovat happikadosta. Kun happipitoisuudet ovat alusvedessä laskeneet pienemmilleen ennen täyskiertoa, ovat ne päällysvesissä nousseet jopa ylikylläisiksi. Tämä johtuu levien yhteyttämisestä syntyneestä lisähapesta, joka on kaloille haitallista.
Luontoarvoja > Hoitokalastus

Järvi vaikuttaa olevan rehevöitymässä ja sen tila on liukumassa huonompaan suuntaan. Siksi järven vedestä poistetaan ravinteita hoitokalastamalla sitä vuosittain. Kalastusmenetelminä ovat olleet nuottaaminen ja rysäkalastus. Saaliit ovat olleet vuosittain tuhansia kilogrammoja, mutta hyvinä vuosina on ylitetty 10 000 kilogrammaa ja kerran saatiin lähes 20 000 kilogrammaa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Arrajoen valuma-alueella (14.16), jonka Ruuhijärven–Salajärven alueeseen (14.162) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,0 metriä mpy. Järveen on johdettu vain lyhyitä metsäojia. Se saa suurimman osan vedestänsä kahta vesireittiä myöten. Luoteispäähän laskee Kivijärvestä 5,5 kilometrin päästä alkava Luhtaanjoki, joka tuo myös Oksjärven vedet. Luhtaanjoessa on pudotusta 13,8 metriä. Eteläpäähän Kumianhaaraan laskee Iso-Kukkasen lyhyt laskujoki, jossa on säännöstelypato ja pudostusta 4,5 metriä.
Järven laskujoki on 1,2 kilometriä pitkä Salajoki, joka on noin 30 metriä leveä ja joka laskee Ruuhijärveen. Joella ei ole yhtään pudotusta, koska järvien pinnan ovat samalla tasolla. Vesireitti jatkaa Ruuhijärven ja Sylvöjärven kautta Arrajärveen, josta sen vedet sekoittuvat Kymijokeen.kohti
Samarian terveysasema

| Samarian terveysasema |
| --- | --- |

Osoite:  Terveyskuja 2, 02770 Espoo
Sijainti:  Espoon keskus, Espoo
Koordinaatit:  60.2022°N, 24.6542°E
Valmistumisvuosi:  2002
Samarian terveysasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Samarian terveysasema on Espoon keskuksessa sijaitseva kaupungin terveysasema. Arkkitehti Anna Brunowin suunnittelema terveysasema avattiin 19. elokuuta 2002, ja valmistuessaan se korvasi Suvelan ja Muuralan terveysaseman. Terveyskeskuksessa toimivat myös hammashoitola, laboratorio ja röntgen.
Historiaa

Samarian terveysaseman pihapiirissä on kolme vanhaa punamullattua puurakennusta, jotka aikoinaan muodostivat Muuralan sairaalan. Vuonna 1920 avattu sairaala oli Espoon ensimmäinen ja palveli maalaiskunnan silloista alle 9 000 asukkaan väestöä. Sen perustamiseen vaikutti merkittävästi kansanedustajan ja espoolaisen tilanomistajan Osvald Wasastjernan puolisoineen vuonna 1916 tekemä lahjoitus. Sairaalan ylilääkäriksi valittiin Allan Ph. Heikel, joka toimi tehtävässä vuoteen 1953 saakka. Berta Wang toimi ensimmäisenä ylihoitajana 1920–1943. Sairaalassa oli eri rakennuksissa yleinen osasto ja kulkutautiosasto. Kolmas rakennus oli talousrakennuksena ja ylihoitajan asuntona.
Vuoden 1957 sairaalalain myötä Muuralan sairaala muuttui kunnansairaalasta paikallissairaalaksi. Vuoden 1972 kansanterveyslaki teki siitä terveyskeskuksen vuodeosaston, joka suljettiin 2003. Vuosina 1983–2017 tiloissa toimi Muuralan päiväsairaala, kunnes Jorvin sairaalan viereen valmistui Espoon sairaala. Se korvasi Muuralan lisäksi Puolarmetsän sairaalan, Jorvin terveyskeskusosastot sekä Kauniaisten ja Kirkkonummen terveyskeskussairaalat.
Nykyisin vanhan sairaalan rakennuksissa toimii muun muassa Nicehearts ry:n Me-talo.
Aiheesta muualla

Samarian terveysasema
Yksi kolmesta entisen Muuralan sairaalan rakennuksesta.
Santahaminan vesitorni

| Santahaminan vesitorni |
| --- | --- |
 Santahaminan vesitorni Kruunuvuorenselältä nähtynä.
Sijainti:  Santahamina, Helsinki
Koordinaatit:  60°09.023′N, 25°03.034′E
Rakennustyyppi:  vesitorni
Valmistumisvuosi:  1956
Julkisivumateriaali:  betoni, puu
Korkeus:  27 m
Tilavuus:  408,6 m3
 Poistettu vesihuoltokäytöstä. 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Santahaminan vesitorni on vesitorni Santahaminassa. Se on rakennettu vuonna 1956 ja sittemmin poistettu käytöstä. Vesitorni on 27 metriä korkea ja tilavuudeltaan 408,6 m³.[lähde? ] Tornin huipulla toimii tutkalaite. Tornin runko on betonia, kuten säiliökin, mutta se on päällystetty puulla. Säiliö on vain noin puoli metriä runkoa leveämpi. Vesitorni on päässyt ulkoisesti ränsistymään ja koska se ei ole enää toiminnassa, sitä ei myöskään nähdä tarpeellisena peruskorjata.[lähde? ]
1950-luvulla tyyppipiirustusten mukaan valmistunut vesitorni sijaitsee asuinalueen lähellä. Alueelle ei pääse ilman lupaa, sillä se on puolustusvoimien käytössä.
Sanni Syrjälä

Sanni Syrjälä (s. 28. kesäkuuta 1998 Ilmajoki) on suomalainen pesäpalloilija. Hän on kauden 2018 loppuun mennessä pelannut naisten Superpesiksessä 47 runko- ja loppusarjaottelua sekä pudotuspelejä. Hän on Ilmajoen Kisailijoiden kasvatti ja on Superpesiksessä edustanut kausina 2016–2017 Seinäjoen Maila-Jusseja sekä kaudella 2018 Lapuan Virkiää ja kahden ottelun verran Lappajärven Veikkoja. Kaudella 2019 hän pelaa Kempeleen Kirissä.
Sanni Syrjälän sisko Silja Syrjälä on myös superpesispelaaja.
Usein kysytyt kysymykset

Usein kysytyt kysymykset (lyhenne UKK, engl. frequently asked questions, FAQ) on lista jotakin aihepiiriä koskevista yleisistä ja toistuvista kysymyksistä vastauksineen. Niiden käyttö alkoi uutisryhmissä, joissa UKK-listojen säännöllisellä postituksella pyrittiin vähentämään ryhmään saapuvien samankaltaisten kysymysten käsittelyä. UKK saattaa myös perehdyttää aiheeseensa vastaamalla tätä tarkoitusta varten keksittyihin kysymyksiin, joita maallikko ei välttämättä ymmärtäisi kysyä.
UKK-listoja käytetään nykyään esimerkiksi käyttäjätuen nettisivuilla, jotta käyttäjät saisivat apua yksinkertaisimpiin ongelmiin tarvitsematta henkilökohtaista neuvontaa.
Sarah Tansey

Sarah Tansey (s. 1972 Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen näyttelijä, joka on näytellyt englantilaisessa tv-sarjassa Sydämen asialla tuotantokausina 2001–2004 Jenny Latimeria, myöhemmin Mertonia. Hän on esiintynyt noin 70 jaksossa. Hänen hahmonsa poistui sarjasta saatuaan hermoromahduksen. Tansey on myös näytellyt tv-sarjassa The Bill vuosina 2006–2007 ja  Far from the Madding Crowd -sarjassa vuonna 1998.
Uimahypyt kesäolympialaisissa 1908

Uimahypyt
Vuoden 1908 kesäolympialaisten uimahypyt järjestettiin 14. ja 24. heinäkuuta 1908. Tämä oli toinen kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Mukana oli 39 osanottajaa yhdeksästä eri maasta. Uimahypyt järjestettiin ainoastaan miehille.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 3 metrin ponnahduslauta |  Albert Zürner |  Kurt Behrens |  George Gaidzik |
| 3 metrin ponnahduslauta |  Albert Zürner |  Kurt Behrens |  Gottlob Walz |
| 10 metrin kerroshypyt |  Hjalmar Johansson |  Karl Malmström |  Arvid Spångberg |