Novgorodin ja jäämien sodat
Kronikoiden maininnat taisteluista

Ensimmäinen maininta jäämien ja Novgorodin välisistä taisteluista on laurentiuslaisessa kronikkakokoelmassa, jossa Novgorodin ruhtinaan Vladimirin mainitaan olleen sodassa jam-kansan kanssa jo vuonna 1042. Jam mainitaan myös Novgorodille verovelvollisina Nestorin kronikassa, mutta myöhemmissä lähteissä heitä ei mainita. On epäselvää, oliko jam vain aikaisempi nimitys jäämeille (jem), vai kokonaan eri kansa.
Novgorodin ensimmäisen kronikan mukaan toinen Novgorodin ruhtinas, Vsevolod Mstislavitš, hyökkäsi jäämejä vastaan suuren nälänhädän aikana vuonna 1123. Kronikka ei kerro taisteluista tai niiden lopputuloksista mitään.
Jäämien sekä ruotsalaisten mainitaan hyökänneen Novgorodiin vuonna 1142, mutta ei ole viitteitä, että he olisivat tehneet yhteistyötä. Myöhemmin jäämit hyökkäsivät uudestaan Novgorodiin vuonna 1149.
Korela-karjalaiset saattoivat novgorodilaiset vielä uuteen hyökkäykseen jäämejä vastaan vuonna 1191. Tällä kertaa Novgorodin kerrotaan selkeästi tuoneen joukkonsa ”jäämien maahan”. Hyökkääjät polttivat maan ja tappoivat karjan. Sota saattoi olla sama, minkä Paavali Juusten kuvasi kronikassaan Chronicon episcoporum Finlandensium eli Suomen piispainkronikka 1500-luvulla. Kronikassa mainitaan, että venäläiset olivat polttaneet ”Turun” vuonna 1198. Venäläisissä kronikoissa ei ole mainintaa sodasta tuona vuonna. Turun kaupunkia ei ollut olemassa vielä tässä vaiheessa, joten tieto on tältä osin 1500-luvun väärinkäsitys.
Tämän jälkeen lähteissä ei ole mainintaa Novgorodin sodista useisiin vuosikymmeniin. Ei ole tiedossa, johtiko vuoden 1191 sota väliaikaiseen Novgorodin valtaan joissakin Suomen tai Karjalan alueen osissa. Joka tapauksessa myöhäisempi kronikka 1220-luvulta kertoi, että venäläiset ruhtinaat eivät pystyneet oleilemaan jäämien maassa.
Kronikoiden tietojen mukaan usean vuosikymmenen rauhan jälkeen Novgorodin ja jäämien välillä käynnistyivät taas 1220-luvulla. Kun Vladimirin Jaroslav II oli turvannut valtansa Novgorodissa, hän järjesti hyökkäyksiä Viroon, jäämien maahan ja Karjalaan. Jäämejä vastaan kohdistunut hyökkäys tapahtui yhdessä karjalaisten kanssa talven 1226–27 aikana.
»Samana vuonna Jaroslav, Vsevolodin poika, lähti meren yli Novgorodista jäämejä vastaan, missä kukaan venäläinen ruhtinas ei ollut pystynyt olemaan; ja hän valloitti maan ja palasi Novgorodiin ylistäen Jumalaa suurella määrällä vankeja. Mutta he, jotka olivat hänen kanssaan, eivät pystyneet pitämään kaikkia vankeja, he tappoivat osan heistä, mutta päästivät vielä useamman vapaaksi.»
Jäämien tekemä kostoretki 2000 miehellä kesällä 1228 Vanha-Laatokkaan epäonnistui täydellisesti, kuten Novgorodin ensimmäinen kronikka kertoo.
»Jäämit tulivat Laatokalle sotiakseen, ja sana siitä tuli Novgorodiin Kristuksen taivaaseenastumisen päivänä (6.8.). Ja novgorodilaiset ottivat proomunsa ja soutivat Laatokalle ruhtinas Jaroslavin mukana. Vladislav, Laatokanlinnan vouti ja Vanha-Laatokan kansa eivät odottaneet novgorodilaisia, vaan menivät heidän (jäämien) kimppuun veneillään, joissa he tappelivat. He tapasivat heidät ja taistelivat; ja sitten tuli ilta; ja he (laatokkalaiset) nousivat maihin saarelle, mutta jäämit olivat rannalla vankien kanssa, sillä he olivat taistelleet lähellä järveä maihinnousupaikalla ja Aunuksessa. Samana iltana he pyysivät rauhaa, mutta vouti ja laatokkalaiset eivät hyväksyneet sitä; ja jäämit tappoivat kaikki vankinsa ja juoksivat metsiin hylättyään veneensä. Monet heistä kuolivat siellä, mutta heidän veneensä oltiin poltettu. -- Ja ne, jotka olivat tulleet, 2000 tai useampi, tapettiin, Luoja tietää; loput (jotka eivät olleet paenneet) tapettiin kaikki»
Suomessa toimineen piispan pyynnöstä paavi julisti vuonna 1229 Visbyä, Riikaa ja Lyypekkiä koskevan kauppasaarron Novgorodia vastaan. Muutama vuosi myöhemmin hän määräsi Kalparitariston lähettämään joukkoja suojelemaan Suomea, mutta näiden mahdollisista toimista Suomessa ei ole jäänyt mitään tietoja.
Novgorodin ja jäämien väliset sodat olivat tekijä, jonka otaksutaan vaikuttaneen noin vuonna 1249 tehtyyn toiseen ristiretkeen Suomeen Ristiretken seurauksena Ruotsin valta Suomessa alkoi kasvamaan, mutta tästä huolimatta Novgorodin, hämäläisten ja varsinais-suomalaisten välinen sotatila jatkui. Vuonna 1256 novgorodilaiset tekivät uuden sotaretken hämeeseen sen jälkeen kun ruotsalaiset, varsinais-suomalaiset ja hämäläiset olivat paenneet Narvasta kuultuaan novgorodilaisten sotajoukon lähestyvän. Seuraavat historiallisiin lähteisiin perustuvat Novgorodin sotaretket jäämejä vastaan tehtiin vuosina 1292 ja 1311.
Laatokanlinnan (kuvassa 1400-luvun ulkomuodossaan) päällikkö torjui jäämien hyökkäyksen vuonna 1228.