stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pesäpallon maailmancup 2003
Loppuottelut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Miehet |  Suomi |  Ruotsi | 2 - 0 | (1-0 3-0) |
| Naiset |  Suomi |  Ruotsi | 2 - 0 | (18-0, 14-0) |
| Sekajoukkueet |  Suomi |  Ruotsi | 2 - 0 | (13-3, 12-1) |
Lopputulokset

| Sija | Miehet | Naiset | Sekajoukkueet |
| --- | --- | --- | --- |
:  Suomi
:  Ruotsi
|  |  Saksa |  Australia |  Saksa |
| 4. |  Australia |  |  Australia |
| 5. |  Ruotsi 2 |  |  |
Aiheesta muualla

http://www.pesis.fi/artikkeliarkisto/?num=24258
Pesäpalloliiton world cup 2003 -sivut
Pesäpalloliiton taittoheitto-artikkeli
Pesäpallon maailmancup
1992 • 1997 • 2000 • 2003 • 2006 • 2009 • 2012 • 2015 • 2017 • 2019  • 2023
Pengerrys

Pengerrys on maarakentamisessa käytettävä menetelmä. Massanvaihto toteutetaan pengertämällä, jos siirrettävä kerros on liian paksu massanvaihdon toteuttamiseen kaivamalla. Tällöin pehmeät maakerrokset siirretään sivustoille ja keskelle siirretään kovempaa maa-ainesta. Pengerrystä käytetään myös maarakentamisen kohteen sijaitessa rinteessä. Pengerrystä tehdään myös puutarhoissa ja pihoissa, jotka sijaitsevat kokonaan tai osittain rinteessä.
Pentti Nöyränen

| Pentti Nöyränen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. toukokuuta 1983 (ikä 41) Espoo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Pena
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  179 cm
Paino:  83 kg
Pelinumero:  15
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2005–2016
Seurat:  Salamat (Mestis) Blues (SML) HPK (SML) SaPKo (Mestis) SaiPa (SML) Kiekkohait (S-S)   Jukurit (Mestis)
Pentti Nöyränen (s. 20. toukokuuta 1983 Espoo) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä ja pelasi useimmiten puolustavassa roolissa.
Sporting Clube de Portugal

Sporting Clube de Portugal (lyh. Sporting CP tai Sporting. Usein epävirallisesti Sporting Portugal) on portugalilainen urheiluseura. Seura on perustettu vuonna 1906 ja sen kotikaupunki on Lissabon. Seura tunnetaan varsinkin jalkapallotoiminnastaan, mutta se toimii myös ammunnassa, biljardissa, futsalissa, jousiammunnassa, kamppailulajeissa, käsipallossa, nyrkkeilyssä, painonnostossa, pöytätenniksessä, rantajalkapallossa, shakissa, uinnissa, voimistelussa ja yleisurheilussa.
Seuran toimitilat sijaitsevat Estádio José Alvalade -jalkapallostadionilla, jossa on jalkapallon lisäksi myös muiden lajien harrastuspaikkoja.
Seuran tunnusvärit ovat vihreä ja valkoinen. Motto on "Esforço, Dedicação, Devoção e Glória. Eis o Sporting" (Ponnistus, Antaumus, Innokkuus ja Maine. Sellainen on Sporting). Seuran symboli on kultainen leijona.
Historia

José de Alvalade perusti Sporting Clube de Portugalin vuonna 1906. Alkuperäisiä lajeja olivat jalkapallon ja voimistelun lisäksi kriketti, köydenveto, maahockey, miekkailu ja tennis.
Seuran alkuperäinen väritys oli valkoinen ja vihreä tuli mukaan vuonna 1908.
Jalkapallo

Jalkapallossa Sporting on yksi Portugalin kolmesta suurimmasta seurasta yhdessä Benfican ja Porton kanssa. Joukkueet ovat voittaneet Portugalin liigan yhteensä 76 kertaa (Benfica 32, Porto 26 ja Sporting 18 kertaa)
Jalkapallo > Saavutukset

Liigamestaruudet: 20 (1941, 1944, 1947, 1948, 1949, 1951, 1952, 1953, 1954, 1958, 1962, 1966, 1970, 1974, 1980, 1982, 2000, 2002, 2021, 2024)
Cup-mestaruudet: 20 (1923, 1934, 1936, 1938, 1941, 1945, 1946, 1948, 1954, 1963, 1971, 1973, 1974, 1978, 1982, 1995, 2002, 2007, 2008, 2015)
Liigacup-mestaruudet: 1 (2018)
Portugalin Supercup: 8 (1982, 1987, 1995, 2000, 2002, 2007, 2008, 2015)
Cup-voittajien cup: 1 (1964)
Jalkapallo > Entisiä pelaajia

Suluissa vuodet edustusjoukkueessa.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   João Alves (2005–2007)   Miguel Ángel Angulo (2009)   Pedro Barbosa (1995–2005)   Paulo Bento (2000–2004)   Beto (2002–2004)   Felipe Caicedo (2009)   Marco Caneira (1996–2000, 2008–2011)   Capucho (1992–1995)   Nuno Coelho (2010–2011)   Pablo Contreras (2002–2003)   Danny (2002–2005)   Derlei (2007–2009)   Yannick Djaló (2005–2011)   Aldo Duscher (1998–2000)  |   Pontus Farnerud (2006–2008)   Luís Figo (1989–1995)   Fumo (1999–2003)   Fernando Gomes (1989–1991)   Mustapha Hadji (1996–1997)   Gabriel Heinze (1998–1999)   Timo Hildebrand (2010–2011)   Mário Jardel (2001–2003)   Houssine Kharja (2000–2001)   Liédson (2003–2011)   Maniche (2010–2011)   Carlos Martins (2001–2007)   Pedro Mendes (2010–2011)   Nani (2005–2007, 2014–2015)  |   Noureddine Naybet (1994–1996)   Manuel Passos (1947–1957)   João Pinto (2000–2004)   Hélder Postiga (2008–2011)   Ricardo Quaresma (2001–2003)   Ricardo (2003–2007)   Ricardo Rocha (1988)   Fábio Rochemback (2003–2005, 2008–2009)   Leandro Romagnoli (2006–2009)   Rui Jorge (1998–2005)   Carlos Saleiro (2005–2011)   Peter Schmeichel (1999–2001)   Simão (1997–1999)   Tomáš Skuhravý (1995–1996)  |   Paulo Sousa (1993–1994)   Vladimir Stojković (2007–2011)   Tales (2010–2011)   Rodrigo Tello (2001–2007)   Tonel (2005–2010)   Nuno Valente (1994–1999)   Silvestre Varela (2004–2008)   Miguel Veloso (2005–2010)   Hugo Viana (2001–2002, 2004–2005)   Simon Vukčević (2007–2011)   Héctor Yazalde (1971–1975)   Alberto Zapater (2010–2011)   Cristiano Ronaldo (2002–2003)  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Joukkueen virallinen sivusto (englanniksi) (portugaliksi)
Antiikin Fokis

Fokis ja muut keskisen Kreikan antiikin aikaiset alueet kartalla.
Fokis (m.kreik. Φωκίς, Fōkis, lat. Phocis) oli antiikin Kreikan maakunta, joka sijaitsi Keski-Kreikassa ja käsitti suunnilleen saman alueen kuin nykyinen Fokiin alueyksikkö.
Fokiin merkittävimpiä kaupunkeja olivat Delfoi ja Elateia. Fokiin kaupungit Delfoita lukuun ottamatta muodostivat liiton nimeltä Fokiin liitto. Fokiin asukkaasta eli fokislaisesta käytettiin etnonyymiä Fōkeus (Φωκεύς), myöhemmin latinaksi Phocensis.
Maantiede

Fokis oli pieni maakunta, jonka luoteispuolella sijaitsi Doris, pohjois- ja koillispuolella Opuntian ja Epiknemidian Lokris, itäpuolella Boiotia ja länsipuolella Ozolian Lokris. Etelässä Fokista rajasi Korintinlahti. Eräässä vaiheessa historiaa fokislaisilla oli satama myös Pohjoisen Euboianlahden rannalla Dafnuksessa niin, että Fokiin alue työntyi Epiknemidian ja Opuntian Lokriiden väliin.
Maantiede > Luonnonmaantiede

Fokis oli vuoristoista aluetta. Suuren osan siitä täytti Parnassos-vuori, jonka alempi osa Kirfis laskeutui Korintinlahden rantaan Kirrhan ja Antikyran välisellä alueella. Kirfiksen alapuolella sijaitsi hedelmällinen Krisan laakso, joka ulottui Korintinlahdelle. Fokiin koillis- ja itärajoilla sijaitsivat Lokriin vuoret, jotka olivat korkeampia ja hankalakulkuisia Epiknemidian Lokriin puolella, mutta matalampia Opuntian Lokriin puolella.
Parnassoksen ja Lokriin vuorten välissä virtasi Kefissos-joki, joka laski Kopais-järveen Boiotiassa. Kefissoksen laaksossa oli joitakin kapeita mutta hedelmällisiä tasankoja. Kefissoksen ja sen sivujokien lisäksi Fokiin ainoat merkittävämmät joet olivat Pleistos, joka virtasi Delfoin ohi, ja Herakleios, joka laski Korintinlahteen lähellä Bulista.
Maantiede > Kaupungit

Delfoi sijaitsi Parnassos-vuoren lounaisrinteessä. Elateia sijaitsi Kefissoksen varrella sen pohjoispuolella Lokriista Boiotiaan johtaneen tien varrella, luonnollisella reitillä Thermopylaista keskiseen Kreikkaan. Abai sijaitsi sekin Kefissoksen varrella, lähellä Boiotian rajaa. Muut merkittävät kaupungit Kefissoksen pohjoispuolella olivat lännestä itään Drymos eli Drymaia, Teithronion ja Ledon, ja eteläpuolella Kharadra, Lilaia, Erokhos, Amfikleia, Neon eli myöhempi Tithorea ja Parapotamioi. Parnassoksen ja Boiotian vastaisen rajan välisellä alueella sijaitsivat Daulis, Panopeus ja Trakhis. Parnassoksen rinteessä sijaitsivat Delfoin lisäksi Lykoreia, Krisa eli Krissa, Anemoreia ja Kyparissos. Parnassoksen länsipuolella ja lähellä Korintinlahtea sijaitsivat Krisan ja Delfoin satama Kirrha sekä Medeon, Ekhedameia, Antikyra, Ambryssos, Marathos, Stiris, Flygonion ja Bulis sekä sen satama Mykhos. Jo antiikin aikana oli epäselvää, olivatko Krisa ja Kirrha sama vai eri kaupunki.
Maantiede > Kaupungit > Polikset

Fokiin polikset eli kaupunkivaltiot olivat:
Abai
Aiolidai
Ambryssos
Amfikaia
Antikyra
Bulis
Daulis
Delfoi
Drymos
Ekhedameia
Elateia
Erokhos
Flygonion
Hyampolis
Kharadra
Kirrha
Ledon
Lilaia
Medeon
Neon eli Tithorea
Panopeus
Parapotamioi
Pedieis
Stiris
Teithronion
Trakhis
Triteis
Troneia
Maantiede > Kaupungit > Muut kaupungit

Fokiin muita kaupunkeja (tai kyliä) olivat muun muassa:
Anemoreia
Antaieis
(Dafnus)
Farygai
Helikonioi
Krisa eli Krissa
Kyparissos
Lykoreia
Marathos
Mykhos
Pyrrha
Stefane
Historia > Esihistoria ja mytologia

Antiikin aikaisen käsityksen mukaan Fokiin alkuperäisiä asukkaita olivat monet niistä heimoista, jotka asuttivat Kreikkaa ennen helleenien tuloa. Varhaisimpina asukkaina mainitaan lelegit, traakialaiset ja hyantit. Myöhemmin alueen valloittivat näiltä varhaisemmilta asukkailta Orkhomenoksen flegyait.
Delfoin ja Tithorean seudun kerrotaan ensimmäisenä saaneen nimen Fokis Fokoksesta, joka oli Ornytionin poika ja Korintin kuninkaan Sisyfoksen pojanpoika. Myöhemmin nimi laajeni tarkoittamaan koko aluetta toisesta Fokoksesta, Aiakoksen pojasta, joka saapui hieman myöhemmin. Nämä myyttiversiot saattaisivat kertoa siitä, että fokislaisten ajateltiin olleen sekoitus aiolialaisia ja akhaijeja, sillä Sisyfos oli yksi aiolialaisten heeroksista ja Aiakos yksi akhaialaisten heeroksista. Troijan sodassa seudun asukkaat esiintyvät fokislaisten nimellä. Homeroksen Iliaan laivaluettelon mukaan heitä johtivat Skhedios ja Epistrofos, Ifitoksen pojat.
Historia > Arkaainen kausi

Fokis esiintyy antiikin historiassa ennen kaikkea siksi, että Delfoin oraakkeli kuului alun perin fokislaisille, ja Delfoi sijaitsi maakunnan alueella. Doorilaiset saivat kuitenkin Delfoin ja sen Apollonin temppelin hallintaansa jossakin välissä, eivätkä enää tunnustaneet yhteyttä fokislaisiin. Historiallisella ajalla fokislaisten ja delfoilaisten välit olivat vihamieliset ja riitaisat.
Varsinaiset fokislaiset asuttivat pääosin pieniä kaupunkeja, jotka sijaitsivat Kefissoksen kummallakin puolella. He muodostivat ikivanhan liittokunnan, Fokiin liiton, joka piti kokouksiaan Dauliissa rakennuksessa nimeltä Fokikon. Toisaalta sen keskukseksi mainitaan Elateia. Fokislaiset onnistuivat säilyttämään itsenäisyytensä ja torjumaan thessalialaisten useat hyökkäykset alueelle ennen persialaissotia. Eräällä kerralla he tuottivat thessalialaisille suuret tappiot lähellä Hyampolista.
Kun Kserkses hyökkäsi Kreikkaan persialaissotien jälkimmäisessä hyökkäyksessä vuonna 480 eaa., fokislaiset olivat aluksi helleenisen liiton puolella persialaisia vastaan. Sodassa thessalialaiset onnistuivat kostamaan vanhoille vihollisilleen. He ohjasivat Persian armeijan Fokiihin, ja persialaiset tuhosivat kaksitoista fokislaista kaupunkia. Fokislaiset pakenivat ennen tätä Parnassos-vuorelle tai vuorten yli Ozolian Lokriihin. Jotkut fokislaiset joutuivat mukaan sotaan Persian puolelle, mutta vuorille paenneet tekivät hyökkäyksiä persialaisia vastaan.
Historia > Klassinen ja hellenistinen kausi

Kuten jo sanottua, Delfoin oraakkeli kuului alun perin fokislaisille. Vaikka delfoilaiset syrjäyttivät heidät, he eivät koskaan lakanneet vaatimasta oikeuksiaan siihen. Klassisen kauden alkupuolella vuonna 450/449 eaa. oraakkeli oli jälleen fokislaisten hallinnassa. Spartalaiset lähettivät sotajoukon ajamaan heidät pois ja palauttamaan oraakkelin delfoilaisille. Samalla spartalaiset laittoivat Delfoin eroamaan Fokiin liitosta.
Spartalaisten vetäydyttyä ateenalaiset marssivat Fokiihin ja antoivat temppelin jälleen fokislaisille. Nämä tapahtumat tunnetaan toisena pyhänä sotana. Myöhemmin peloponnesolaissodassa fokislaiset olivat Ateenan innokkaita liittolaisia. Nikiaan rauhassa vuonna 421 eaa. kuitenkin sovittiin, että delfoilaisten tuli saada olla itsenäisiä fokislaisista. Tämän jälkeen oraakkeli pysyi delfoilaisten hallussa aina vuoteen 356 eaa. saakka.
Vuoden 371 eaa. Leuktran taistelun jälkeen fokislaisista tuli Boiotian Theban alaisia. Epameinondaan kuoleman jälkeen fokislaiset luopuivat liitosta. Thebalaiset saivat kostoksi amfiktyoniliiton tuomitsemaan fokislaiset vuonna 357 eaa. maksamaan raskaat sakot sillä verukkeella, että he olivat viljelleet Kirrhan tasankoa. Kun fokislaiset kieltäytyivät maksamasta tätä sakkoa, amfiktyoniliitto pyhitti Fokiin alueen Apollonille, kuten Kirrhalle oli tehty parisataa vuotta aiemmin ensimmäisen pyhän sodan aikoihin. Fokislaiset valmistautuivat puolustautumaan. Fokislainen Filomelos sai heidät valtaamaan Delfoin Apollonin temppelin ja ottamaan sen aarteet sotakassaksi, jolla palkattiin suuri palkkasoturiarmeija. Tämä johti vuosien 356–346 eaa. kolmanteen pyhään sotaan.
Kun sota lopulta päättyi Makedonian Filippos II:n avustuksella, amfiktyoniliitto pääsi kostamaan fokislaisille. Se päätti, että kaikki Fokiin 22 kaupunkia Abaita lukuun ottamatta tuli tuhota ja niiden asukkaat hajauttaa kyliin, joissa kussakin sai olla korkeintaam 50 taloa. Fokislaisten tuli myös korvata temppelistä viemänsä aarteet vähitellen maksamalla 50 talenttia vuosittain. Myös fokislaisten kaksi ääntä amfiktyoniliiton kokouksissa otettiin heiltä pois ja annettiin Filippokselle.
Myöhemmin fokislaiset rakennuttivat useita kaupungeistaan uudelleen ateenalaisten ja näiden vanhojen vihollisten thebalaisten avulla, thebalaisten liityttyä Ateenan puolelle Makedoniaa vastaan. Fokislaiset taistelivat Kreikan kaupunkien itsenäisyyden puolesta Khaironeian taistelussa vuonna 338 eaa. ja Lamian sodassa 323–322 eaa. Myöhemmin hellenistisellä kaudella vuonna 232 eaa. fokislaiset vastustivat alueelle tunkeutuneita galleja, kun nämä yrittivät ryöstää Delfoin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta antiikin Fokis Wikimedia Commonsissa
Parnassos-vuori.
Delfoin Apollonin temppelin rauniot.
Näkymä Buliin arkeologiselta alueelta Korintinlahdelle.
Stiriksen akropolis.
.ls

.ls on Lesothon Internet-maatunnus, jonka rekisteröinnistä vastaa LEO (PTY) LTD ja sponsoroinnista Lesothon kansallinen yliopisto. Rekisteröintirajoituksia ei ole. Tunnus otettiin käyttöön 1993.
Aiheesta muualla

IANA .ls whois
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
Vihreä siirtymä

Vihreä siirtymä tai puhdas siirtymä tarkoittaa talouden rakennemuutosta kohti kestävää kasvua ja hiilineutraalia yhteiskuntaa. Venäjän hyökättyä Ukrainaan vuonna 2022, Eurooppa on pyristellyt irti venäläisestä energiasta kohti vihreää siirtymää ja kääntynyt Kiinan puoleen.
Hiilineutraalius

Euroopan unioni on päättänyt olla vuoteen 2050 mennessä hiilineutraali, eli sen alueella ei päästetä hiilidioksidia ilmakehään enempää kuin sitä absorboituu. Suomi on päättänyt olla hiilineutraali vuoteen 2035 mennessä.
Sähköverkot

Älykkäät sähköverkot mahdollistavat markkinaehtoisen sähköntuotannon. Sähkön hinta muodostuu kysynnän ja tarjonnan perusteella sähkön markkinapaikalla eli sähköpörssissä. Euroopassa on otettu käyttöön yhteiset sähkömarkkinasäännöt ja markkinamalli ja parannettu siirtoverkkoja yhteisen eurooppalaisen sähkömarkkinan luomiseksi.
Energiantuotanto

Vihreässä siirtymässä energiantuotannossa siirrytään pois fossiilisista polttoaineista ja otetaan käyttöön tuulivoimaa ja uusituvia energianlähteitä. Myös ydinvoima on ollut Euroopassa 2000-luvulla epäsuosiossa, ja siitä on pyritty eroon. Etenkin Saksa on pyrkinyt täysin eroon ydinvoimasta.
Vihreässä siirtymässä fossiilisista polttoaineista ja hiili-intensiivisestä teollisuudesta riippuvaiset alueet joutuvat kärsimäänselvennä ja käymään läpi muutoksen.
Vuoden 2022 lopulla suurin osa Suomessa fossiilisilla polttoaineilla lauhdesähköä tuottavista tuotantolaitoksista oli suljettu.
Päästökauppa

Euroopan unioni otti vuonna 2003 käyttöön päästökaupan, jonka mukaan hiilidioksitonnin päästölle määrättiin hinta. Hinta on toisinaan noussut, mutta 2010-luvun alun finanssikriisi romahdutti hinnan. tuolloin päästöoikeuksia oli myytävänä enemmän kuin niille oli kysyntää. Päästökaupassa on kysymys järjestelmästä, josta käytetään lyhennettä ETS. Sen tarkoituksena on pykiä pienentämään kasvihuonekaasujen päästöjen määrää lentoliikenteessä, teollisuudessa ja energiantuotannossa. Päästökaupassa mukana olevat yritykset ostavat päästöoikeuksia perustuen yritysten tuottamiin tonneihin hiilidioksidia. Näitä päästöoikeuksia on saatavana rajattu määrä.
Liikenteen sähköistyminen

Vihreä siirtymän jouhuttamiseksi liikenteessä on tarkoitus siirtyä sähköautojen laajamittaiseen käyttöön. Euroopan unionissa on ollut varsin monimutkainen päästökauppamekanismi, jonka mukaan autonvalmistajien tai niiden yhteenliittymien myymien autojen keskipäästöjä on rajoitettu.lähde? Joidenkin tutkijoiden mukaan maailman mineraalit eivät riitä koko liikenteen sähköistymiseen. Suomessa sähköntuotannon pitäisi riittää, vaikka koko Suomen autokanta olisikin sähköinen. Erityisesti täyssähköautolla ajavista suurin osa ei lataa autoa joka päivä, jolloin tilanne, jossa kaikki autot lataisivat samanaikaisesti, ei ole laisinkaan todennäköinen Suomessa. Jos sähköauton sähkö on tuotettu kivihiilellä, kuten Saksassa usein on, sähköauton päästöt ovat vuonna 2019 julkaistun tutkimuksen mukaan dieselautoa suuremmat esimerkiksi Teslalla koko sen käyttöiän ajan. Näin olisi myös muun muassa Kiinassa ja Yhdysvalloissa, jossa kivihiiltä käytetään paljon sähköntuotantoon.
Euroopan unionin parlamentti on päättänyt, että vuodesta 2035 alkaen myytävät autot ovat nollapäästöisiä, eli käytännössä polttomoottoriautojen myynti lakkaa ja autot kulkevat sähköllä tai vedyllä. Myös Suomessa kaavaillaan kiinalaisomisteisen akkutehtaan perustamista Kotkaan. Akkutehtaat kuluttavat paljon vettä, ja ne voivat aiheuttaa paikallisesti vesipulaa. Vuonna 2023 Unkariin suunniteltiin suurta sähköautojen akkutehdasta, josta on määrä toimittaa akkuja Keski-Euroopan autotehtaille. Näin Kiina saa otteen esimerkiksi saksalaisesta autoteollisuudesta, joka on merkittävä teollisuudenala Euroopassa. Tällä on puolestaan poliittista merkitystä. Ote Saksan autoteollisuudesta on samalla ote myös Euroopan taloudellisesti suurimmasta valtiosta.
Luonnonvarat ja vihreä siirtymä

Energia-alan Joule-julkaisussa ilmestynyt yhdysvaltalaisen tutkimuksen mukaan maapallon raaka-ainevarat riittävät vihreään siirtymään. Laskelmissa raaka-aineiden tarve laskettiin vuoteen 2050 asti 75 erilaisessa energiantuotannon skenaariossa, joissa maapallon lämpeneminen pyritään rajoittamaan kahteen asteeseen. Toisaalta hintojen nousu ohjaa etsimään vaihtoehtoisia raaka-aineita ja kehittämään raaka-aineita säästävää teknologiaa. Siirtymän hiilijalanjälki jää silti pieneksi suhteessa maailman kokonaispäästöihin.
Koska monia näistä aineista tarvitaan useissa tuotteissa sähköautoista lentokoneisiin ja sähköverkkoihin, toimitusketjut voivat ruuhkautua ja kustannukset kasvaa. Näin ollen kierrätyksellä ja raaka-aineita säästävillä keksinnöillä on suuri merkitys vihreässä siirtymässä, mutta tärkeiden raaka-aineiden tarve kasvaa joka tapauksessa 2020-luvun puoltaväliä suuremmaksi ja kaivostoimintaakin tarvitaan. Esimerkiksi harvinaisten maametallien, kuten neodyymin ja dysprosiumin tarve kasvaa tulevina vuosina huomattavasti.
Tutkijat laskivat myös vihreän siirtymän aiheuttamia hiilipäästöjä. Niitä tuottaa etenkin sementin ja teräksen valmistus tuuli-, aurinko- ja ydinvoimaloiden rakennustarpeiksi.
Maailmanpoliittisia ongelmia

Venäjän hyökättyä Ukrainaan vuonna 2022, Eurooppa on pyristellyt irti venäläisestä energiasta kohti vihreää siirtymää. Se on vaatinut raskasta kemianteollisuutta ja Euroopan kääntymistä kaupankäynnissä Kiinan puoleen. Sodan jälkeen Euroopan siteet Kiinaan ovatkin kasvaneet. On mahdollista, että itsevaltainen Kiina voi muuttua Euroopalle paljon pahemmaksi ongelmaksi kuin Venäjä hyökkäyksensä jälkeen. Euroopan riippuvuus Kiinasta kasvaa, koska talouden vihreä siirtymä halutaan saada läpi kaikin keinoin. Samaan aikaan Kiina on kuitenkin ilmoittanut olevansa valmis ”maksamaan minkä tahansa hinnan” Taiwanin liittämisestä takaisin Manner-Kiinaan. Jos tämä Kiinan uhittelu joskus äityisi hyökkäykseksi Taiwaniin, Yhdysvallat pyytäisi Eurooppaa samankaltaiseen rintamaan kuin nyt on nähty Venäjää vastaan. Tällöin Euroopan talous ja vihreä siirtymä voisivat olla uhattuina.
Armenialainen kirkko (Singapore)

| Armenialainen kirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  60 Hill Street, Singapore
Koordinaatit:  1°17′35″N, 103°50′57″E
Kirkkokunta:  Armenian apostolinen kirkko
Rakentamisvuosi:  1836
Suunnittelija:  George Dromgold Coleman
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Armenialainen kirkko tai virallisemmin Pyhän Gregorios Valontuojan armenialainen apostolinen kirkko on armenialainen kirkko Singaporessa. Kirkkoa on käyttänyt maan pieni armenialainen yhteisö, joskin säännöllisiä jumalanpalveluksia ei ole järjestetty toisen maailmansodan jälkeen. Vuonna 1836 valmistunut kirkko on Singaporen vanhin nykypäiviin säilynyt kirkkorakennus.
Rakennus

Armenialainen kirkko sijaitsee osoitteessa 60 Hill Street. Kirkkorakennus muistuttaa pohjapiirrustukseltaan armenialaista ristiä ja se yhdistelee itämaista ja palladiolaista arkkitehtuuria. Kirkon esikuva oli Pyhän Gregorios Valontuojan kirkko Vagharšapatissa Armeniassa. Kirkkorakennuksessa onkin monia perinteisille armenialaisille kirkoille tyypillisiä piirteitä. Kirkon sisäänkäynti on kohti itää, eli poispäin viereisestä tiestä. Kirkonkello valettiin vuonna 1861. Kirkon vieressä on pappila, jonka nykyinen rakennus on peräisin vuodelta 1905. Kirkolla on puutarha, jolla on hautakiviä. Hautakiviä on kuuluisille paikallisille armenialaisille, kuten Agnes Joaquimille ja Catchick Mosesille. Varsinaisia hautoja paikalla ei kuitenkaan ole.