stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Częstochowa

| Częstochowa |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Częstochowa
 Koordinaatit: 50°48′N, 19°7′E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Sleesian voivodikunta
Kaupunkioikeudet:  1356
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  160 km²
Väkiluku (2019)  (arvio):  220 433
 – Väestötiheys:  1 377,7 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 http://www.czestochowa.pl/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Częstochowa (saks. Tschenstochau) on kaupunki Sleesian voivodikunnassa Puolassa Wartajoen varrella. Vuoden 2019 arvion mukaan siellä asui 220 433 asukasta. Se tunnetaan ennen kaikkea Jasna Goran luostarissa säilytettävästä Mustan madonnan maalauksesta, jota on epäilty jopa evankelista Luukkaan maalaamaksi ja joka on katolilaisten tärkeä pyhiinvaelluskohde. Kaupungin liepeillä on myös pronssikautinen kaivausalue ja keskiaikainen linna.
Historiaa

Jasna Goran kukkulalla on vuonna 1382 perustettu Jasna Goran luostari. Kaupunki on linnoitettu 1620. Ruotsin kuningas Kaarle X Kustaa piiritti luostaria 1655. Venäjän tsaari Aleksanteri I:n joukot mursivat muurin ja tuhosivat linnoitukset 1813.
Ensimmäisen maailmansodan aikaan vuonna 1914 Częstochowa joutui saksalaisten miehittämäksi.
Toisen maailmansodan aikana saksalaiset surmasivat lähes kaikki kaupungin juutalaiset, yhteensä noin 45 000 henkeä.
Częstochowa oli vuosina 1975–1998 Częstochowan voivodikunnan hallinnollinen keskus.
Elinkeinoja ja urheilua

Częstochowa elää lähinnä sementti- ja lannoiteteollisuudesta ja turismista. Kaupungissa on jalkapallojoukkue Raków Częstochowa sekä speedwayjoukkue Czestochowa Wlokniarz, joka on yksi Enea ekstraligan joukkue.
Kuvia Częstochowasta

Hantken palatsi.
Arena Częstochowa, speedwayrata.
Częstochowan Musta Madonna.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Częstochowa Wikimedia Commonsissa
Malmö FF

Malmö Fotboll Förening on vuonna 1910 perustettu ruotsalainen jalkapalloseura. Se on yksi maansa suurimmista seuroista AIK:n, IFK Göteborgin ja Djurgårdenin ohella. Malmö FF on voittanut Ruotsin mestaruuden 23 kertaa ja Cupin 16 kertaa. Lisäksi se on ainoa ruotsalaisjoukkue, joka on pelannut Euroopan Cupin (nyk. Mestarien liiga) loppuottelussa. Tuo tapahtui kaudella 1978/79, jolloin Nottingham Forest oli kuitenkin vahvempi.
Joukkueen suurin menestys on 1970-luvulta, jolloin se voitti viisi mestaruutta. Myös 1980-luvulla MFF oli vahva. Roy Hodgsonin valmentama joukkue voitti viisi kertaa Allsvenskanin peräkkäin. Mestaruus ratkaistiin kuitenkin tuohon aikaan pudotuspeleissä, joista MFF saavutti vain kaksi mestaruutta.
Malmö eteni Mestarien liigan kauden 2014–2015 lohkovaiheeseen ensimmäistä kertaa seurahistoriassaan ja ensimmäisenä ruotsalaisseurana neljääntoista vuoteen. Se voitti viimeisen karsintakierroksen toisessa osaottelussa FC Red Bull Salzburgin 3–0 ja meni jatkoon yhteismaalein 4–2.
Saavutukset

Ruotsin mestaruus (23):
Ruotsin cup (16): 1944, 1946, 1947, 1951, 1953, 1967, 1972/73, 1973/74, 1974/75, 1977/78, 1979/80, 1983/84, 1985/86, 1988/89, 2021/22, 2023/24
Entisiä pelaajia

Pertti Alaja
Afonso Alves
Patrik Andersson
Martin Dahlin
Zlatan Ibrahimović
Jonatan Johansson
Jari Litmanen
Roger Ljung
Jussi Nuorela
Mika Nurmela
Jörgen Pettersson
Erkka Petäjä
Markus Rosenberg
Stefan Schwarz
Jonas Thern
Entisiä valmentajia

Roland Andersson
Jon Dahl Tomasson
Tord Grip
Åge Hareide
Roy Hodgson
Allan Kuhn
Roland Nilsson
Rikard Norling
Tom Prahl
Uwe Rösler
Sören Åkeby
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
| n k Jalkapallon Ruotsin mestarit |
| --- | --- |
Voittajat:  1896 Örgryte IS  1897 Örgryte IS  1898 Örgryte IS  1899 Örgryte IS  1900 AIK  1901 AIK  1902 Örgryte IS  1903 Göteborgs IF  1904 Örgryte IS  1905 Örgryte IS  1906 Örgryte IS  1907 Örgryte IS  1908 IFK Göteborg  1909 Örgryte IS  1910 IFK Göteborg  1911 AIK  1912 Djurgårdens IF  1913 Örgryte IS  1914 AIK  1915 Djurgårdens IF  1916 AIK  1917 Djurgårdens IF  1918 IFK Göteborg  1919 GAIS  1920 Djurgårdens IF  1921 IFK Eskilstuna  1922 GAIS  1923 AIK  1924 Fässbergs IF  1925 Brynäs IF  1925 GAIS  1926 Örgryte IS  1927 GAIS  1928 Örgryte IS  1929 Helsingborgs IF  1930 Helsingborgs IF  1931 GAIS  1932 AIK  1933 Helsingborgs IF  1934 Helsingborgs IF  1935 IFK Göteborg  1936 IF Elfsborg  1937 AIK  1938 IK Sleipner  1939 IF Elfsborg  1940 IF Elfsborg  1941 Helsingborgs IF  1942 IFK Göteborg  1943 IFK Norrköping  1944 Malmö FF  1945 IFK Norrköping  1946 IFK Norrköping  1947 IFK Norrköping  1948 IFK Norrköping  1949 Malmö FF  1950 Malmö FF  1951 Malmö FF  1952 IFK Norrköping  1953 Malmö FF  1954 GAIS  1955 Djurgårdens IF  1956 IFK Norrköping  1957 IFK Norrköping  1958 IFK Göteborg  1959 Djurgårdens IF  1960 IFK Norrköping  1961 IF Elfsborg  1962 IFK Norrköping  1963 IFK Norrköping  1964 Djurgårdens IF  1965 Malmö FF  1966 Djurgårdens IF  1967 Malmö FF  1968 Östers IF  1969 IFK Göteborg  1970 Malmö FF  1971 Malmö FF  1972 Åtvidabergs FF  1973 Åtvidabergs FF  1974 Malmö FF  1975 Malmö FF  1976 Halmstads BK  1977 Malmö FF  1978 Östers IF  1979 Halmstads BK  1980 Östers IF  1981 Östers IF  1982 IFK Göteborg  1983 IFK Göteborg  1984 IFK Göteborg  1985 Örgryte IS  1986 Malmö FF  1987 IFK Göteborg  1988 Malmö FF  1989 IFK Norrköping  1990 IFK Göteborg  1991 IFK Göteborg  1992 AIK  1993 IFK Göteborg  1994 IFK Göteborg  1995 IFK Göteborg  1996 IFK Göteborg  1997 Halmstads BK  1998 AIK  1999 Helsingborgs IF  2000 Halmstads BK  2001 Hammarby IF  2002 Djurgårdens IF  2003 Djurgårdens IF  2004 Malmö FF  2005  Djurgårdens IF  2006 IF Elfsborg  2007 IFK Göteborg  2008 Kalmar FF  2009 AIK  2010 Malmö FF  2011 Helsingborgs IF  2012 IF Elfsborg  2013 Malmö FF  2014 Malmö FF  2015 IFK Norrköping  2016 Malmö FF  2017 Malmö FF  2018 AIK  2019 Djurgårdens IF  2020 Malmö FF  2021 Malmö FF  2022 BK Häcken  2023 Malmö FF  2024 Malmö FF 
| n k Allsvenskan |
| --- | --- |
 Hallitseva mestari: Malmö FF
Joukkueet (2025):  AIK  BK Häcken  Degerfors IF  Djurgården  GAIS  Halmstads BK  Hammarby  IF Brommapojkarna  IF Elfsborg  IFK Göteborg  IFK Norrköping  IFK Värnamo  IK Sirius  Malmö FF  Mjällby AIF  Östers IF
Suomirokkia 11

| Suomirokkia 11 Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 31. toukokuuta 2006
 Tyylilaji: suomirock
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Listasijoitukset
  3. (kokoelmat, viikko 23/2006)
Suomirokkia-sarjan muut julkaisut
| Suomirokkia 10 2005 | Suomirokkia 11 2006 | Suomirokkia 12 2007 |
Suomirokkia 11 (Rokkaa kotona ja puutarhassa!) on samannimisen, Poko Rekordsin julkaiseman kokoelmalevysarjan 11. osa. Se julkaistiin toukokuussa 2006.
Johan Sederholm

Johan Sederholm vuonna 1780.
Johan Sederholm (26. lokakuuta 1722 – 17. helmikuuta 1805) oli merkittävä helsinkiläinen kauppaneuvos, laivanvarustaja ja tehtailija. Palveluksistaan kruunulle hän pääsi yhdeksi kruununprinssi Kustaa IV Aadolfin kummeista vuonna 1778.
Ura

Sederholm kävi koulua 16-vuotiaaksi asti ja aloitti sen jälkeen työt kauppa-apulaisena. Vuonna 1748 hän perusti liikkeen yhdessä ystävänsä Nils Burtzin kanssa. Liike oli menestyvä, mutta vuonna 1752 kumppanit päättivät purkaa yhtiön ja jakaa tulonsa. Sen jälkeen hän perusti oman liikkeen.
Sederholm hankki jatkuvasti omistukseensa velkaantuneita maatiloja, joista osa oli verovapaita aateliston tiloja. Hän kehitti tiloja, lisäsi niiden tuotantoa, jonka jälkeen hän myi maatiloja hyvällä voitolla. Ruotsin kuningasperheen suosioon hän pääsi järjestelemällä Viaporin linnoitustyömaan hankintoja ja rahoitusta. Hän antoi lainoja Ruotsin ja Ranskan valtiolle. Vuonna 1777 hän sai kuningas Kustaa III:lta luvan omistaa aatelittomuudestaan huolimatta Herttoniemen kartanon ja Kumpulan kartanon. Lisäksi Sederholm omisti useita sahoja ja laivanrakennustelakoita, tiilitehtaan, kaakelitehtaan, lasitehtaan sekä itse perustamansa purjekangastehtaan. Sederholm oli Helsingin rikkain henkilö ja vaikutusvaltaisin porvari. Häntä kuvailtiin kaupungin harmaaksi eminenssiksi. Sederholm vaikutti Helsingin kehitykseen merkittävänä kauppakaupunkina ja hän toimi kaupunginvanhimpana.
Hän rakennutti Sederholmin talon vuonna 1757, mikä on Helsingin kantakaupungin vanhin rakennus.
Sederholm pääsi Ruotsin kuningas Kustaa III:n suosioon ja sai kunnian kestitä kuningasta Suomen vierailun aikana vuonna 1775. Kolme vuotta myöhemmin hänet kutsuttiin Kustaa III:n pojan kruununprinssi Kustaa IV Aadolfin kummiksi. Sederholmille tarjottiin jäsenyyttä aatelissäädyssä, mutta hän kieltäytyi aatelisarvosta.
Valtiopäivätoiminta

Sederholm edusti Helsingin kaupunkia Tukholman valtiopäivillä 1769, 1778 ja 1786. Hän oli porvarissäädyn edustaja. Sederholm kannatti hattupuoluetta.
Perhe

Sederholm syntyi Helsingissä vaatimattomaan perheeseen. Sederholm oli naimisissa kahdesti, ensin Hedvig Solitanderin ja tämän kuoltua Maria Magdaleena Wendelian kanssa. Molemmat vaimot kuolivat ennen häntä. Hänellä oli kahdesta avioliitosta seitsemän poikaa ja kolme tytärtä, mukaan lukien isänsä työn jatkaja, kauppaneuvos Lars Sederholm. Johan Sederholmin pojanpoika, Suomen prokuraattori Theodor Cederholm (ent. Sederholm) aateloitiin vuonna 1886 ja introdusoitiin Helsingin Ritarihuoneelle vuonna 1887.
Hautakappeli

Johan Sederholm haudattiin suvun hautaholviin Ulrika Eleonoran kirkon hautausmaalle. Kirkko ja hautausmaa  raivattiin vuonna 1827 pois Senaatintorin tieltä, jolloin hänen arkkunsa siirrettiin ainoana Vanhaan kirkkopuistoon. Hänen uuden hautakappelinsa suunnitteli arkkitehti Carl Ludvig Engel. Sederholmin jälkeläisiä on haudattu Sederholmin suvun hautakappeliin Mäntsälässä.
Kunnianosoitukset

kruununprinssi Kustaa IV Aadolfin kummin muistomitali (1778)
Vasa-ritarikunta ritari (1799)
kauppaneuvos (1802)
Ruotsin kuningas Kustaa IV Aadolf korotti Sederholmin Vasa-ritarikunnan ritariksi vuonna 1799. Vuonna 1802 kuningas Kustaa IV Aadolf myönsi hänelle kauppaneuvoksen arvonimen.
Nimikkokadut ja -paikat

Johan Sederholmin tie, Herttoniemi, Helsinki
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Johan Sederholm Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Ruotsi 2 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Johan Sederholm vuonna 1800. Muotokuva Emmanuel Thelning.
Sederholmin talo Senaatintorilla.
Kauppaneuvos Johan Sederholmin hautakappeli Vanhassa kirkkopuistossa Helsingissä.
Hiihtäjäpatsas (Lahti)

Hiihtäjäpatsas (Slalom) on kuvanveistäjä Viktor Janssonin vuonna 1938 tekemä pronssiveistos Salpausselällä Lahdessa, Lahden stadionin edustalla urheilukeskuksessa. Teos on sijainnut aiemmin Erkon puistossa ja Paasikivenkadun päässä.
Teos kuvaa mäkeä laskevaa hiihtäjä ja on tehty vahvistamaan Lahden mainetta hiihtokaupunkina. Mallina oli hiihtäjä Tapani Niku.
Veistos oli kenkätehtailija Jussi Monosen lahjoitus vuoden 1938 MM-kisojen alla. Teos oli myös hiihtomonotehtaan markkinointitoimi.
Selin

Selin on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Ann Selin (s. 1960), suomalainen ammattijärjestöjohtaja
Ari-Pekka Selin (s. 1963), suomalainen jääkiekkoilija ja valmentaja
Birger Selin (1918–1992), suomalainen kuvanveistäjä, taidemaalari ja graafikko
Birgit Selin (1903–1977), suomalainen kääntäjä
Christian Selin (s. 1976), suomalainen maantiepyöräilijä ja urheilutoimittaja
Didier Selin (s. 1978), suomalainen DJ, muusikko, musiikkituottaja ja äänilevyjen masteroija
Eero Selin (1893–1960), suomalainen viulisti, kapellimestari ja soitinrakentaja
Elis Selin (1891–1980), suomalainen rovasti ja kirjailija
Erik Selin (s. 1967), ruotsalainen miljardööri ja yritysjohtaja
Fredrik Wilhelm Selin (1849–1922), suomalainen Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut kenraalimajuri
Gustaf Selin (1830–1905), suomalainen kauppias ja kunnallismies
Heikki Selin (1824–1882), suomalainen opettaja ja kirjailija
Helmer Selin (1920–2017), suomalainen kuvataiteilija, runoilija, opettaja ja taidekriitikko
Helmi Selin (1874–1918), suomalainen kirjailija
Jaakko Selin (s. 1958), suomalainen toimittaja ja juontaja
Jarmo Selin (1923–1973), suomalainen kontrabasisti
Johan Fredrik Selin (1878–1949), suomalainen lakimies
Kerttu Selin (1925–1996), suomalainen mallikoulun johtaja
Maria Selin (s. 1977), suomalainen jääkiekkoilija
Marjo Selin, suomalainen kehonrakentaja
Marko Selin (s. 1988), suomalainen jalkapalloilija
Markus Selin (s. 1960), suomalainen elokuvatuottaja
Miia Selin (s. 1973), suomalainen näyttelijä
Peter Selin (s. 1953), suomalainen urheilutoimittaja
Riitta Selin (s. 1946), suomalainen näyttelijä
Sakari Selin (1924–2014), suomalainen toimittaja
Stig Selin (k. 2013), suomalainen kitaristi
Tove Selin (s. 1966), suomalainen kansalaisaktivisti ja tietokirjailija
Yrjö Selin (1894–1965), suomalainen sellisti ja Sibelius-Akatemian professori
Entisenä sukunimenä

Antero Selänne (1880–1919), ent. Anders Selin, suomalainen agronomi ja Keskisuomalainen-lehden päätoimittaja
Niilo Ikola (1883–1971), vuoteen 1906 Selin, suomalainen kielitieteilijä
Into Salmio (1894–1962), ent. Selin, suomalainen jääkärieversti
Aarne Selinheimo (1898–1939), vuoteen 1906 Selin, suomalainen rauhanaktivisti
Vilho Selinheimo (1870–1937), vuoteen 1906 Selin, suomalainen eläinsuojeluaktiivi
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Paris Paloma

| Paris Paloma |
| --- | --- |
 Paris Paloma vuonna 2023
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. marraskuuta 1999 (ikä 25) Derbyshire, Englanti
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
Paris Paloma Phillips (s. 17. marraskuuta 1999 Derbyshire, Englanti) on englantilainen laulaja-lauluntekijä. Hänen musiikkinsa ammentaa vaikutteita muun muassa folkista, indie popista ja art popista, ja hänen kappaleissaan käsitellään usein naiseuden, mytologian ja luonnon teemoja. Paloma nousi laajempaan tietoisuuteen kappaleellaan "Labour" (tyyliteltynä pienaakkosin), joka julkaistiin vuonna 2023 ja herätti laajaa huomiota sosiaalisessa mediassa. Hänen muihin tunnettuihin kappaleisiinsa kuuluvat muun muassa "The Fruits", "It's Called: Freefall" ja "As Good A Reason".
Diskografia > Studioalbumit

Cacophony (2024)
Aiheesta muualla

Kotisivut
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz
Final Fantasy XIV: A Realm Reborn

| Final Fantasy XIV |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Square Enix
Julkaisija:  Square Enix
Jakelija:  Steam, Humble Store, PlayStation Store, Microsoft Store ja Square Enix
Ohjaaja:  Naoki Yoshida
Säveltäjä:  Masayoshi Soken ja Nobuo Uematsu
Pelisarja:  Final Fantasy
Julkaistu:  Microsoft Windows NA 27. elokuuta 2013EU 27. elokuuta 2013
Lajityyppi:  MMORPG
Pelimuoto:  Moninpeli
Ikäluokitus:  CERO: C (15 vuotta tai vanhempi)  ESRB: Teini-ikäisille  PEGI 16  USK 12 
Alusta:  PlayStation 4, PlayStation 5, Xbox Series X ja Series S, Windows, OS X
Hinnoittelutapa:  Kertamaksu ja kuukausimaksu
Jakelumuoto:  Blu-ray, PlayStation Network, Steam, digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Final Fantasy XIV: A Realm Reborn (jap. ファイナルファンタジーXIV: 新生エオルゼア) on Square Enixin kehittämä ja julkaisema MMORPG, joka on julkaistu vuonna 2013.
Peli on uudelleenmasteroitu ja jatko-osa aiempaan vuonna 2010 julkaistulle Final Fantasy XIV:lle.
Peli on Final Fantasy -sarjan toinen MMORPG-peli Final Fantasy XI:n jälkeen.
Pelin maailma

Peli sijoittuu Hydaelyn-nimiseen maailmaan, ja pääasiassa pelin tapahtumat sijoittuvat Eorzea-nimiselle mantereelle. Eorzea on jakautunut viiteen erilliseen valtioon, joista kolme, Gridania, Limsa Lominsa ja Ul'dah ovat yhdistyneet Eorzean Liittoumaksi. Neljäs valtio, Ishgard, ei kuulu liittoumaan, vaan on kiinni omassa konfliktissaan lohikäärmeiden kanssa. Viides valtio, Ala Mhigo, joutui kaksikymmentä vuotta sitten Garleanin Imperiumin valtaamaksi.
Shadowbringers-lisäosassa paljastetaan, että pelin maailma on jakautunut lähdemaailmaan ja sen kolmeentoista heijastumaan. Shadowbringers-lisäosan tapahtumat sijoittuvat pääsääntöisesti Ensimmäiseen heijastumaan.
Pelissä on yhteensä kahdeksan pelattavaa rotua, joista viisi esitettiin pelin julkaisuvaiheessa, loput kolme esitettiin lisäosissa.
Pelissä on yhteensä 20 pelattavaa hahmoluokkaa. Julkaisuvaiheessa luokkia oli 10 ja määrä on kasvanut jokaisen lisäosan myötä. Luokat on jaettu kahteen eri oppilasluokkaan: sota ja taika. Lisäksi pelissä on yksi rajoitettu luokka. Ensimmäiset kymmenen luokkaa kehittyvät perusluokista. Yhden hahmon on mahdollista oppia kaikki luokat, sillä luokat vaihtuvat aseiden kautta.
Lisäosat

Pelille on julkaistu neljä lisäosaa, Heavensward vuonna 2015, Stormblood vuonna 2017, Shadowbringers vuonna 2019 ja Endwalker vuonna 2022. Viides osa, Dawntrail, julkaistaan kesällä 2024.
Tarina

Peli sijoittuu aikaan viisi vuotta alkuperäisen Final Fantasy XIV:n tapahtumien jälkeen, jolloin Seitsemäs Maailmanlaajuinen Suurtuho (eng. Seventh Umbral Calamity) tapahtui. Pelaaja omaksuu Eorzeaa kiertävän seikkalijan roolin, joka on Hydaelynin, Valon Kristallin, siunaama. Hän joutuu keskelle Eorzean liittouman valmistautumista uuteen Garleanin Imperiumin invaasioon, ja ottaa siihen osaa liittymällä Seitsemännen Aamun Jälkeläisiin (eng. Scions of the Seventh Dawn). Jälekläisiin kuuluu heidän johtajansa Minfilia, maagit Y'shtola ja Papalymo, erikoisagentti Thancred, taistelija Yda,historioitsija Urianger ja vastaanottaja Tataru.
Tarina > A Realm Reborn

Seikkalija saa tietää olevansa hydaelynin siunattu, ja sitä myöten hänestä tulee uusi Valon Soturi. Kun pimeyden voimia harjoittava kultti, Ascianit, alkavat aiheuttaa kaaosta ympärrinsä, on Valon Soturin tehtävä pysäyttää heidät. Soturi ystävystyy Jälkeläisten kanssa ja erityisesti sen uusimman jäsenen, Alphinaud Leveilleurin kanssa. Yhdessä he ratkaisevat konflikteja eri petoheimojen kanssa ja osallistuvat sotatoimiin Garleanin imepriumia vastaan. Imepriumi yrittää alistaa Eorzean valtansa alle käyttämällä Ultima-asetta. Soturi kukistaa Imperiumin johtajan, Gaius van Baelsarin ja sitä kauttaa aloittaa Seitsemännen Astraaliajan.
Jälkeläiset muuttavat Mor Dhonaan, ja ylläpitäksen rauhaa ja turvallisuutta Eorzeassa, Alphinaud perustaa Jäkeläisille oman suurkomppanian, Kristalliurhoolliset. Samaan aikaan Ishgardin valtiossa raivoisa lohikäärme Nidhogg on aloittamassa uutta invaasiota, joka vaikuttaa myös Eorzeaan. Ul'dahissa järjestetyssä juhlassa Jälkeläiset tulevat Kristalliurhoollisten pettämiksi, koska Ul'dahin Syndikaatin jäsen Teledji Adeledji on lahjonut heidät. Hän lavastaa Soturin ja Jälkeläiset sulttaanitar Nanamon murhasta, kaikki hänen oman valtansa pönkittämiseksi. Kun Ul'dahin Liekkikenraali Raubahn tappaa raivoissaan Teledjin, Jälkeläiset pakenevat, mutta erkaantuvat. Vain Soturi, Alphinaud ja Tataru pääsevät varmuudella pakoon, ja hankkivat turvapaikan Ishgardista.
Tarina > Heavensward

Fortempsin suku ottaa soturin, Alphinaudin ja Tatarun huostaansa. Tataru alkaa etsimään heidän ystäviään samalla kun Soturi ja Alphinaud joutuvat keskelle Lohikäärmelaulun Sotaa, joka on raivonnut Ishgardissa jo tuhat vuotta. Kun Ishgardin Temppeliritarien johtaja Aymeric haluaa löytää rauhallisen ratkaisun sotaan, Soturi ja Alphinaud liittyvät Taivaansinisen Dragoonan Estinien Wyrmbloodin ja vääräuskoisten johtan Ysayle Dangoulainin mukaan etsimään ratkaisua. Heille selviää, että koko sota perustuu valheelle, sillä Ishgardin perustajat murhasivat lohikäärme Ratatoskrin saadakseen mahtavat voimat tämän silmistä, toisin kuin Ishgardin historia väittää. Tätä ennen lohikäärmeet ja Ishgard elivät rauhassa. Raivostuneena sisarensa murhasta, lohikäärme Nidhogg julisti sodan Ishgardiin. Soturi ja Estinien kukistavat Nidhoggin ja pyrkivät Aymericin avulla paljastamaan valheen ja tuomaan rauhan Ishgardiin. Mutta Ishgardin nykyinen johtaja, Arkkipiispa Thordan VII ei suostu luopumaan vallasta, vaan aikoo käyttää Nidhoggin slmiä ja tulla jumalkuninkaaksi. Soturi kukistaa hänet sekä Ascian Lahabrean, joka yrittää hyödyntää sotaa Ascianin tarkoituksiin. Estinien ottaa molemmat Nidhoggin silmät, mutta Nidhoggin raivo otta hänestä vallan ja hän syntyy uudestaan. Tämän rinnalla Jälkeläiset saavat puhdistettua nimensä ja palauttavat Y'shtolan takaisin.
Thordanin kukistumisen jälkeen Ishgard liittyy Eorzean liittoumaan Aymericin johdolla ja hän alkaa rakentamaan rauhaa Ishgardin ja lohikäärmeiden välille. Rauhanprosessi on kivinen tie, mutta se onnistuu, kunnes Nidhogg hyökkää. Vastatakseen Nidhoggin uhkaan, Aymeric aikoo Soturin ja Alphinaudin avulla saada lohikäärme Hresvelgristä liittolaisen. Hän suostuu ja lopulta Lohikäärmelaulun sota päättyy Nidhoggin kukistuessa lopullisesti, kun Soturi ja Alphinaud heittivät hänen silmänsä tyhjyyteen. Valitettavasti Pimeyden Soturit hankkivat ne Ascian Elidibukselle ja haavoittavat Alphinaudin siskoa Alisaeta. Toivuttuaan Alisae liittyy Jälkeläisiin. Myös Thancred palaa ja Urianger järjestää Jälkeläisten kamppailun Pimeyden sotureita vastaan. Tässä kohtaa Minfilian kohtalo selviää: paetessa Ul'dahista hän joutui Hydaelynin maailmaan, jossa hänestä tuli Äidin Sana. Hänen avullaan Pimeyden Soturit jättävät maailman. Elidibus tällä välin luovuttaa Nidhoggin silmät Ala Mhigon vastarintaliikkeen radikaalille johtajalle Griffinille. Hän hyökkää Baelsarin Muurille, joka pakottaa Eorzean Liittoutuman käynnistämään kampanja vapauttamaan Ala Mhigo Garleanin Imperiumin vallasta.
Tarina > Stormblood

Soturi liittyy Jälkeläisten kanssa auttamaan Liittoumaa vapauttamaan Ala Mhigo Garleanin vallasta. Garleanin Ala Mhigon varakuningas Zenos yae Galvus kuitenkin pysäyttää liittouman etenemisen. Tämän vuoksi Jälkeläiset päättävät ajaa Imperiumin kahden rintaman sotaan vapauttamalla Doman valtakunta kaukoidässä. Jälkeläiset liittoutuvat heidän vanhojen liittolaisten, ninja Yugiri Mistwalkerin ja samurai Gosetsun kanssa syöksemään Doman varakuningatar ja Zenosin kätyri, Yotsuyun, vallasta. He löytävät Doman kruununprinssin lordi Hienin ja yhdessä onnistuvat vapauttamaan Doman, mutta Gosetsu katoaa. Doman vapautus antaa Liittoumalle mahdollisuuden puskea Ala Mhigoon, ja lopulta Soturi kamppailee tiensä Zenosin valtaistuimelle. Zenos paljastaa Soturille, että hän on vanginnut Griffinin kutsuman lohikäärmeen, Shinryun, ja keinotekoisesti yhtyy sen kanssa. Soturi kuitenkin kukistaa Shinryun ja Zenos tappaa itsensä. Zenosin kuoleman ansiosta Ala Mhigo on vapautettu.
Ala Mhigon vastaavaksi johtajaksi valitaan Lyse Hext, joka ennen oli Jälkeläinen Yda, edesmenneen siskonsa mukaan. Hän tuo Ala Mhigon kansat yhteen päättämään Ala Mhigon tulevaisuudesta ja Nanamo vapauttaa Raubahnin palveluksestaan, jotta hän voi auttaa kotimaataan. Salaperäisesti, Zenosin ruumis katoaa hänen haudastaan. Ascian Elidibus on ottanut siitä hallinnan ja hän ohjaa Zenosin uskllisen palvelijan, Asahin, sabotoimaan rauhanneuvottelut Doman kanssa. Gosetsu ja Yotsuyu ovat myös molemmat hengissä, mutta Yotsuyu kärsii muistinmenetyksestä. Asahin manipuloinnin ansiosta hänen muistinsa palaa, ja hän muuttuu Tsukiyomiksi, yön jumalattareksi. Soturi kukistaa hänet ja Yotsuyu tappaa Asahin, sillä hän oli yksi pääsyistä hänen elinikäiseen kärsimykseen. Samaan aikaan Garleanin Imperiumissa kuohuu ja Alphinaud lähtee selvittämään asiaa. Kun Ala Mhigo liittyy liittoumaan, myös Doma liittyy heihin erillisenä jäsenenä. Kesken näiden neuvotteluiden, Jälkeläiset kokevat oudon kutsumuksen, ja he yksi kerrallaan romahtavat. Imperiumi aloittaa uuden hyökkäyksen Ala Mhigoon, jonka Soturi onnistuu jättämään tilanteen pattitilanteeseen. Lopulta kaikki Jälkeläiset Soturia ja Tatarua lukuun ottamatta ovat romahtaneet.