stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uskonnonfilosofia (Hick)
Sisältö > Epäuskon perusteet > Freudilainen uskonnon teoria

Sigmund Freud piti uskonnollisia käsityksiä ”harhoina, ihmiskunnan vanhimpien, voimakkaimpien ja sitkeimpien toiveiden kuviteltuina toteutumina”. Uskonto on Freudin mukaan ihmismielen puolustuskeino pelottavia luonnonilmiöitä – maanjäristyksiä, tulvia, myrskyjä, sairautta ja kuolemaa – vastaan. ”Näissä voimissa luonto nousee meitä vastaan majesteettisena, julmana ja armottomana.” Ihmisen mielikuvitus muuntaa luonnonvoimat henkilöllisiksi, yliluonnollisiksi valloiksi.
»Persoonattomia voimia ja kohtaloita ei voida lähestyä, ne jäävät ikuisesti kaukaisiksi. Mutta jos luonnonvoimilla on samanlaisia raivoavia intohimoja kuin meillä omassa sielussamme, jos kuolema ei tapahdu itsestään, vaan on pahan Tahdon väkivaltainen teko, jos meitä ympäröivät kaikkialla luonnossa olennot, jotka muistuttavat oman yhteiskuntamme olentoja, silloin voimme hengittää vapaasti, yliluonnollisenkin keskellä tuntea olomme kotoisaksi ja käsitellä mieletöntä ahdistustamme henkisin keinoin. Olemme ehkä vieläkin suojattomia, mutta emme enää avuttoman lamaannuksen tilassa – voimmehan ainakin vastata tilanteeseen. Ehkä emme oikeastaan ole edes suojattomia. Voimme käyttää noita ulkopuolisia yli-ihmisiä vastaan samoja menetelmiä, joita käytämme omassa yhteisössämme; voimme yrittää rukoilla niitä, lepytellä niitä, lahjoa niitä, ja vaikuttamalla tällä tavoin voimme ryöstää niiltä osan niiden valtaa.» 
(Die Zukunft einer Illusion (1927), luku 16.)
Juutalais-kristillisessä uskonnossa ihmiset heijastavat kaikkeuteen muiston isästä suurena suojelevana voimana. Lapsuudesta tutut kasvot ovat suurentuneet taivaassa äärettömiksi. Uskonto on ”ihmiskunnan universaali pakkoneuroosi”, josta päästään eroon, kun ihmiset vihdoin luonnontieteellisen tiedon avulla oppivat hahmottamaan todellisuuden ilman harhaluuloja.
Freudin antoi myös erityisen selityksen uskonnon synnylle käyttäen oidipuskompleksin käsitettä, mutta tätä selitystä ei yleensä hyväksytä. Monet Freudin arvostelijat ovat kuitenkin hyväksyneet hänen yleisnäkemyksensä, jonka mukaan usko on eräänlainen ”mielen kainalosauva” ja että se on kuvittelua.
Sisältö > Epäuskon perusteet > Uuden ajan luonnontieteen haaste

Uudella ajalla luonnontieteellinen tieto on kasvanut suunnattomasti, ja tällä on ollut syvällinen vaikutus uskoon. Hick toteaa, että vaikutus on ollut erityisen voimakasta kristillisen perinteen vaikutusalueella. Länsimaisen elämänmuodon tärkeä yleispiirre on kasautuva arvostelu uskontoa kohtaan.
Renessanssista lähtien luonnontieteellinen tieto todellisuudesta on jatkuvasti laajentunut esimerkiksi tähtitieteen, fysiikan, kemian, geologian ja eläintieteen aloilla. Tämän tiedon kanssa ristiriidassa olevat, havaintojen ja kokeiden sijasta Raamatun arvovaltaan perustuvat väitteet on hylätty toinen toisensa jälkeen. Tällainen on esimerkiksi Raamatun kolmikerroksinen käsitys kaikkeudesta, jossa taivas sijaitsee pilvien yläpuolella, helvetti maan pinnan alla ja jossa aurinko kiertää maata. Myöskään käsitystä, että kaikkeus luotiin 6000 vuotta sitten ja ihminen ja muut eläinlajit syntyivät samanaikaisesti nykyisen muotoisina, ei voida pitää hyväksyttävänä. Kaikissa näissä tapauksissa kirkon edustajat ovat kuitenkin ensin asettuneet vastustamaan, usein hyvin kiihkeästi, sellaisia luonnontieteen väitteitä, jotka ovat olleet ristiriidassa heidän totunnaisten käsitystensä kanssa. Monet uskovaiset kokevat edelleen tieteelliset tutkimukset uhkaaviksi.
Tieteen edistymisen ja jumaluusopin peräytymisen pitkä tapahtumasarja on ollut nykyajalle tyypillinen piirre länsimaisen ajattelun piirissä, ja tästä on jäänyt perinnöksi yleisluonteinen käsitys, että luonnontieteet ovat valaisseet todellisuutta niin, että uskoa voidaan nykyisin pitää pelkkänä yksittäisten ihmisten harmittomana kuvitelmana. Uskonto nähdään häviävänä käsityksenä, joka joutuu tähdistäennustamisen tavoin perääntymään inhimillisen tiedon alueelta ja säilyy yhteiskunnassa jäänteenä aikaisemmilta ajoilta, jolloin ihmisten tieto todellisuudesta oli rajoittuneempaa. Ihmisen kehitys on jäljitetty muuhun eläinkuntaan, elämän synty on liitetty kemiallisiin reaktioihin ja mahdollisuuteen tuottaa ne uudelleen keinotekoisesti, ja ulkoavaruuden tutkiminen on tuonut esille mahdollisuuden, että toisista maailmoista löytyy kehittyneitä elämänmuotoja. Luonnontiede on yhä enemmän tukenut käsitystä kaikkeuden ja luonnon järjestyksen itseriittoisuudesta.
Sisältö > Epäuskon perusteet > Pahan ongelma

Hickin mukaan monien mielestä suurin nimenomainen este jumaluskolle on pahan todellisuus. Pahan ongelma on esitetään yleensä jumalauskon vastattavaksi seuraavassa muodossa: jos Jumala on täydellisen hyvä, hän haluaa poistaa pahan, jos hän on kaikkivaltias, hän pystyy poistamaan pahan. Paha on kuitenkin olemassa, joten Jumala ei voi olla samaan aikaan kaikkivaltias ja kaikkihyvä.
Sisältö > Ihmisen kohtalo

Hick toteaa, että ihmiset ovat muinaisajoista lähtien olettaneet ruumiin lisäksi olevan aineettoman tai puoliksi aineellisen sielun. Muinaiskreikkalainen Platon kehitti järjestelmällisen ruumis-sielu-kahtiajaon ja yritti todistaa sielun kuolemattomuuden. Ruumiin ja sielun erottamisesta tehtiin myös kristillinen oppi, joka vallitsi keskiajalta uudelle ajalle saakka. René Descartes määritteli sielukäsityksen uudestaan 1600-luvulla. Kartesiolaisuudeksi kutsuttua sielun ja aineen kahtiajakoa pidettiin selviönä vuosisatojen ajan, mutta se sai osakseen ankaraa arvostelua toisen maailmansodan jälkeen. Kuuluisa muoto tästä arvostelusta on Gilbert Rylen teoksessa The Concept of Mind (1949). ”Koneessa olevaa kummitusta” arvostelevien mukaan ihminen on ruumiillinen olento eikä aineeton sielu.
Shakin maailmanmestaruusottelu 1990

| --- | --- |
Shakin MM-ottelijat vuonna 1990
Garri Kasparov Garri Kasparov (2001): Anatoli Karpov Anatoli Karpov (1993)
 Neuvostoliitto:  Neuvostoliitto 
Garri Kasparov Hallitseva maailmanmestari : Anatoli Karpov Haastaja 
säilytti tittelinsä MM-ottelussa 1987 tuloksella 12 - 12 Karpovia vastaan.: voitti ehdokasottelun (1988 - 1990) finaalissa Jan Timmanin.
27 vuotta: 39 vuotta
Elo-luku: 2800 (1. FIDE:n maailmanlistalla heinäkuussa 1990): Elo-luku: 2730 (2. FIDE:n maailmanlistalla heinäkuussa 1990)
Shakin maailmanmestaruusottelussa 1990 pelasivat hallitseva maailmanmestari Garri Kasparov ja haastaja Anatoli Karpov. Kyseessä oli viides MM-ottelu Karpovin ja Kasparovin välillä. Ottelun kesti 24 peliä, ja se päättyi Kasparovin voittoon pistein 12½–11½. Kaksitoista ensimmäistä peliä pelattiin New Yorkissa, ja loput pelit pelattiin Lyonissa.
Ottelun aikana Kasparov oli 27-vuotias ja rankattu 2 800:lla ELO-pisteellä. Karpov oli 39-vuotias ja rankattu pistein 2 730. Palkintosumma oli kolme miljoonaa dollaria. Tammikuussa Kasparov oli joutunut lähtemään synnyinkaupungistaan Bakusta, jossa hän oli valmistautunut edellisiin MM-otteluihin. Hän tunnusti myöhemmin, että hänen valmistautumisensa oli heikompi kuin aikaisemmin, ja toisaalta Karpov oli paremmin valmistautunut kuin koskaan. Kasparov laittoi pöydälleen Neuvostoliiton lipun sijasta Venäjän uuden trikolorin ilmaistakseen tukensa Jeltsinille. Karpov protestoi tätä vedoten FIDE:n sääntöihin. Tuomaristo päätti, että he pelaisivat ilman lippuja.
Karpov avasi kaikki pelinsä siirolla 1.d4, mihin Kasparov vastasi ottelun alussa kuningasintialaisella puolustuksella. Kasparov puolestaan avasi 1.e4 ja Karpov valitsi espanjalaisen pelin puolustuksekseen. Kasparov voitti toisen pelin, mutta Karpov tasoitti tilanteen seitsemännessä pelissä. Molemmat pelaajat alkoivat vaikuttaa äärimmäisen väsyneiltä. Muut pelit New Yorkissa päättyivät tasan, ja ottelu siirtyi Lyoniin. 14:nnessä pelissä Kasparov valitsi skotlantilaisen avauksen, jota ei ollut pelattu maailmanmestaruusottelussa sitten vuoden 1892 ottelun Steinitzin ja Tšigorinin välillä. Peli päättyi tasan, mutta Kasparov toisti avauksen seuraavassa pelissään valkeilla. Tällä kertaa Kasparov saavutti etua, kunnes peli keskeytettiin. Hänen joukkueensä löysi voittoisan jatkon jo ennen kuin peliä jatkettiin kahden päivän päästä. Karpov tasoitti tilanteen heti seuraavassa pelissä, jossa pelattiin Grünfeldin puolustusta.
18:nnessa pelissä Kasparov palasi espanjalaiseen peliin. Hän onnistui avausvalmistelussaan, minkä vuoksi Karpov mietti tunnin 21. siirtoa. Peli keskeytettiin, kun Karpov oli sotilaan tappiolla ja hän luovutti jatkopelissä. Myös 20. pelissä Kasparov voitti espanjalaisessa pelissä näyttävällä hyökkäyksellä. Kasparov johti 11–9 ja tarvitsi vain pisteen viimeisistä neljästä pelistä säilyttääkseen tittelinsä, minkä hän saavutti kahdella tasapelillä seuraavissa peleissä. Karpov voitti vielä yhden pelin, mutta Kasparov voitti koko ottelun pistein 12½–11½.
Pelit

| MM-ottelu 1990 | 1 | 2 | !3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Garri Kasparov | ½ | 1 | ½ | ½ | ½ | ½ | 0 | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | 1 | 0 | 1 | ½ | 1 | ½ | ½ | 0 | ½ | 12½ |
| Anatoli Karpov | ½ | 0 | ½ | ½ | ½ | ½ | 1 | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | 0 | 1 | 0 | ½ | 0 | ½ | ½ | 1 | ½ | 11½ |
|  | Valkea | Musta | Päiväys | Tulos | Siirtoja | Voittaja | Tilanne | Avaus | Huomautuksia | Viite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Karpov | Kasparov |  | ½–½ | 30 |  | ½–½ |  |  |  |
| 2 | Kasparov | Karpov |  | 1–0 | 44 | Kasparov | Kasparov johti 1½–½ |  |  |  |
| 3 | Karpov | Kasparov |  | ½–½ | 53 |  | Kasparov johti 2–1 |  |  |  |
| 4 | Kasparov | Karpov |  | ½–½ | 41 |  | Kasparov johti 2½–1½ |  |  |  |
| 5 | Karpov | Kasparov |  | ½–½ | 36 |  | Kasparov johti 3–2 |  |  |  |
| 6 | Kasparov | Karpov |  | ½–½ | 41 |  | Kasparov johti 3½–2½ |  |  |  |
| 7 | Karpov | Kasparov |  | 1–0 | 43 | Karpov | 3½–3½ |  |  |  |
| 8 | Kasparov | Karpov |  | ½–½ | 83 |  | 4–4 |  |  |  |
| 9 | Karpov | Kasparov |  | ½–½ | 34 |  | 4½–4½ |  |  |  |
| 10 | Kasparov | Karpov |  | ½–½ | 18 |  | 5–5 |  |  |  |
| 11 | Karpov | Kasparov |  | ½–½ | 24 |  | 5½–5½ |  |  |  |
| 12 | Kasparov | Karpov |  | ½–½ | 35 |  | 6–6 |  |  |  |
| 13 | Karpov | Kasparov |  | ½–½ | 41 |  | 6½–6½ |  |  |  |
| 14 | Kasparov | Karpov |  | ½–½ | 40 |  | 7–7 |  |  |  |
| 15 | Karpov | Kasparov |  | ½–½ | 33 |  | 7½–7½ |  |  |  |
| 16 | Kasparov | Karpov |  | 1–0 | 102 | Kasparov | Kasparov johti 8½–7½ |  |  |  |
| 17 | Karpov | Kasparov |  | 1–0 | 40 | Karpov | 8½–8½ |  |  |  |
| 18 | Kasparov | Karpov |  | 1–0 | 57 | Kasparov | Kasparov johti 9½–8½ |  |  |  |
| 19 | Karpov | Kasparov |  | ½–½ | 39 |  | Kasparov johti 10–9 |  |  |  |
| 20 | Kasparov | Karpov |  | 1–0 | 41 | Kasparov | Kasparov johti 11–9 |  |  |  |
| 21 | Karpov | Kasparov |  | ½–½ | 86 |  | Kasparov johti 11½–9½ |  |  |  |
| 22 | Kasparov | Karpov |  | ½–½ | 19 |  | Kasparov johti 12–10 |  | Kasparovilla oli riittävästi pisteitä säilyttääkseen mestaruuden |  |
| 23 | Karpov | Kasparov |  | 1–0 | 29 | Karpov | Kasparov johti 12–11 |  |  |  |
| 24 | Kasparov | Karpov |  | ½–½ | 64 |  | Kasparov voitti 12½–11½ |  |  |  |
Kirkon musiikkijuhlat

| Kirkon musiikkijuhlat> Kirkkolaulujuhlat |
| --- | --- |
Ensimmäisen kerran:  1927
Järjestäjä:  Kirkkohallitus, Suomen Kirkkomusiikkiliitto, Kirkkopalvelut, Suomen Kanttori-urkuriliitto ja paikallinen seurakunta/paikalliset seurakunnat
Kirkon musiikkijuhlat (aikaisemmin Kirkkolaulujuhlat ja Kirkkomusiikkijuhlat) on tapahtuma jonka tavoitteena on esitellä ja edistää Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntien musiikkitoimintaa sekä tukea ja edistää hengellistä elämää. Järjestäjinä toimivat kirkkohallitus, Suomen Kirkkomusiikkiliitto, Kirkkopalvelut, Suomen Kanttori-urkuriliitto ja paikallinen seurakunta/paikalliset seurakunnat.
Ohjelma koostuu muun muassa konserteista, kuorokatselmuksesta, kaikkien juhlille osallistuvien kuorojen yhteisestä säveljuhlasta ja juhlamessusta.
Historiaa

Musiikkijuhlien historia alkoi 1927 Kirkkolaulujuhlien nimellä, joka muuttui 1981 Kirkkomusiikkijuhliksi ollen nimenä 2007 saakka. Helsingissä järjestettiin 10. valtakunnalliset kirkkolaulujuhlat, jotka alkoivat 11. kesäkuuta 1966. Niihin osallistui 370 kuoroa ja 10 709 laulajaa.
Kirkon musiikkijuhlat 2017

Tapahtuma järjestettiin Helsingissä 19.−21. toukokuuta 2017. Juhlien keskuspaikkoina toimivat Helsingin tuomiokirkko ja Senaatintorin ympäristö.
Aiheesta muualla

Kirkon musiikkijuhlat (Arkistoitu – Internet Archive)
Herra Ylpön perse ja muita kertomuksia

| Herra Ylpön perse ja muita kertomuksia |
| --- | --- |

Kirjailija:  Tatu Junni
Kuvittaja:  Tatu Junni
Genre:  sarjakuva
Julkaistu:  Lilith
Sivumäärä:  56
ISBN:  978-951-98810-2-7
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Herra Ylpön perse ja muita kertomuksia on Tatu Junnin (s. 1981) satiiristen verkkosarjakuvien kokoelma, joka sisältää vuosina 2004–2007 eri lehdissä ilmestyneitä pilapiirrostyyppisiä Rockhuora-sarjakuvia. Sarjakuvassa esitetään koomisessa valossa A. W. Yrjänän ja Jouni Hynysen kaltaisia tunnettuja suomalaisia rockmuusikoita. A. W. Yrjänä ja Kikke Heikkinen ilmoittautuivat sarjan ihailijoiksi, ja heidän myötävaikutuksellaan kirjan julkaisi kulttuuriosuuskunta Lilith vuonna 2007 ensimmäisenä kirjamuotoisena julkaisunaan.
Kokoomateos sisältää 100 valikoitua ruutua verkkosarjakuvasta. Arvostavia mainoslauseita kirjalle antoivat Jouni Hynynen ja Herra Ylppö. Julkistamistilaisuudessa esiintyi Jarkko Martikainen.
Sarjassa ivailun kohteena ovat muun muassa A. W. Yrjänä, Ville Valo, Samuli Putro, Nightwish, YUP, The 69 Eyes, Eppu Normaali ja teinigootit. Vaikuttajina ovat olleet Juho Juntusen sarjakuvat ja Mauri Kunnaksen Nyrok City.
Aiheesta muualla

Teos Lilithin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive).
Hersyviä juttuja lööppien takaa. Aviisi 16/2007.
Jussi Mäntysaari: Herra Ylpön perse ja muita kertomuksia[vanhentunut linkki]. Rumba 18/2007.
Ust-Kut

| Ust-Kut Усть-Кут |
| --- | --- |
 Jokisataman matkustajaterminaali
 lippu:  vaakuna
 Irkutskin alue Venäjällä
 Ust-Kut
 Koordinaatit: 56°47′N, 105°38′E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Irkutskin alue
Piiri:  Ust-Kut
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  56 km²
Korkeus:  290 m
Väkiluku (2009):  44 800
 – Väestötiheys:  800 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+8 (MSK+5)
 
 www.admustkut.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ust-Kut (ven. Усть-Кут) on kaupunki Irkutskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Lenaan laskevan Kuta-joen suussa 610 kilometriä Irkutskista pohjoiseen. Kaupunki on Ust-Kutin piirin keskus. Sen kautta kulkee Baikalin–Amurin rautatie. Asukkaita on 44 800 henkeä (vuonna 2009).
Paikkakunta on saanut alkunsa kasakoiden vuonna 1628 perustamasta talvehtimispaikasta. Vuonna 1631 rakennettiin Ust-Kutin linnoitus. 1600-luvun puolivälistä lähtien Ust-Kut oli tärkeä jokiliikenteen satama. Vuonna 1954 siitä tuli kaupunki.
Nykyään Ust-Kutissa on Venäjän suurin jokisatama Osetrovo, telakka sekä metsäteollisuutta. Kaupungissa toimii jokiliikenteen oppilaitos ja kotiseutumuseo. Seudulla tuotetaan öljyä ja maakaasua.
Hero (televisiokanava)

| Hero |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  10. marraskuuta 2014 klo 18:00
Omistaja:  Nelonen Media /  Sanoma Media Finland
Kuvaformaatti:  16:9
Katsojaosuus:   0,9 % (2023, Finnpanel)
Tunnuslause:  Pyhitetty leffoille Illat on meidän
Rinnakkaiskanava(t):  Nelonen Nelonen HD Liv (HD) Jim (HD)
Kotisivu:  www.herotv.fi
Saatavuus
Antenniverkko
Digita:  kanava 14 (HD)
Kaapeliverkko
DNA:  kanava 14 (HD) kanava 34
Elisa:  kanava 14 (HD) kanava 34
Telia:  kanava 14 (HD) kanava 34
Infobox OKNimi-testi OK: 
Heron logo vuosina 2014–2020.
Hero on Nelonen Median televisiokanava, joka aloitti lähetyksensä 10. marraskuuta 2014. Heron kohderyhmänä ovat nuoret aikuiset. Antenniverkossa Hero näkyy C-kanavanipun lähetysalueella kanavapaikalla 14, kaapelitelevisioverkossa se on saatavilla lähes koko maassa.
Historia

Nelonen Media tiedotti lokakuussa 2014 uuden mainosrahoitteisen Hero-kanavan perustamisesta. Kanavan ohjelmiston kerrottiin koostuvan kansainvälisistä televisiosarjoista ja menestyselokuvista, ja uutuutena Hero tarjoaisi mahdollisuuden katsoa sarjoja saman päivän aikana useita jaksoja peräkkäin tai monena peräkkäisenä päivänä.
Alun perin Hero esitti ohjelmistoa vain iltaisin kello 18–01 välillä sekä antenni- että kaapeliverkossa. Kaapeliverkossa kanavan lähetysaika laajeni käsittämään myös alkuiltapäivän ja aamuyön tunnit 1. syyskuuta 2015 alkaen. Toimiluvasta johtuen antenniverkossa Heron lähetysaika säilyi entisellään. Hero siirtyi kanavanippuun C 1. heinäkuuta 2023 ja 1. heinäkuuta 2024 lähtien Hero on esittänyt ohjelmistoa antenniverkossa klo 00—01.
Ohjelmistoa

Amerikan rajavartijat
Beauty and the Beast
Blindspot
Breaking Bad
Bunheads
Californication
Common Law
Damages
Deadwood
Dexter
Drop Dead Diva
Falling Skies
Fargo
Happy Endings
Havaiji 5-0
Holmes NYC
Hyvät ja huonot uutiset
Kylmä rinki
Los Angelesin tatuointitarinat
Mad Men
Missing
NCIS: Los Angeles
Nurse Jackie
NYC 22
Olipa kerran
Paluu pulpettiin
Pilanpäiten
Red Widow
River
Under the Dome
Heron ohjelmia on mahdollista katsoa myös Ruudussa.
Ust-Tsilma

Ust-Tsilma (ven. Усть-Ци́льма, komiksi Чилимдін, Čiĺimdin) on kylä, maalaiskunta ja Ust-Tsilman piirin hallinnollinen keskus Komin tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Petšoraan laskevan Tsilma-joen suussa 664 kilometriä tasavallan pääkaupungista Syktyvkarista pohjoiseen. Asukkaita on 5 100 henkeä (vuonna 2002).
Ust-Tsilman ovat perustaneet novgorodilaiset uudisasukkaat vuonna 1542. Myöhemmin sinne muutti venäläisiä Mezenin, Pinegan ja Vienanjoen seuduilta. Kylän asukkaat kalastivat ja metsästivät Petšoran, Ižman, Pižman ja Tsilman jokivarsilla sekä harjoittivat karjan- ja myöhemmin myös poronhoitoa. Maanviljely oli vähäistä. 1600–1700-lukujen vaihteessa seudulle muutti paljon vanhauskoisia. Vuonna 1891 kylästä tuli Pustozjorskin kihlakunnan keskus. Vuonna 1921 asukkaista 99 % oli venäläisiä, 0,6 % komeja ja 0,4 % nenetsejä. Vuonna 1929 Ust-Tsilman piiri liitettiin Komin autonomiseen alueeseen.
Urheiluvuosi 1988

Urheiluvuosi 1988 käsittelee vuoden 1988 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.
Yleiskilpailut

Talviolympialaiset 13.–28.2. Calgaryssa, Kanadassa. Parhaat mitalimaat olivat 11 kultaa voittanut Neuvostoliitto ja yhdeksän kullan Itä-Saksa.
Kesäolympialaiset 17.9.–2.10. Soulissa, Etelä-Koreassa. Parhaat mitalimaat olivat 55 kultamitalia voittanut Neuvostoliitto, 37 kultaa voittanut Itä-Saksa ja 36 kullan Yhdysvallat.
Alppihiihto

Calgaryn olympialaisissa sekä miehet että naiset kilpailivat viidessä eri alppihiihtolajissa. Sveitsi ja Itävalta voittivat kumpikin kolme kultamitalia. Kaksinkertaisia kultamitalisteja olivat pujottelun ja suurpujottelun voittaneet Italian Alberto Tomba ja Sveitsin Vreni Schneider.
Maailmancupin 1987–1988 miesten kokonaiskilpailun voitti Sveitsin Pirmin Zurbriggen 29 pisteen erolla Italian Alberto Tombaan ja naisten kokonaiskilpailun Sveitsin Michela Figini maannaistaan Brigitte Oertlia 18 pistettä edellä.
Amerikkalainen jalkapallo

Super Bowl 31.1. San Diegossa. Washington Redskins voitti Denver Broncosin 42–10.
Ampumahiihto

Calgaryn olympialaisissa miehet kilpailivat kolmessa ampumahiihtolajissa. Itä-Saksan Frank-Peter Roetsch voitti molemmat henkilökohtaiset matkat ja Neuvostoliitto viestin.
Naisten maailmanmestaruuskilpailut 28.2.–6.3. Chamonix'ssa, Ranskassa. Mestaruuden voittivat Norjan Anne Elvebakk 10 kilometrillä, Saksan Petra Schaaf 5 kilometrillä ja Neuvostoliiton viestijoukkue.
Maailmancupissa 1987–1988 miesten kokonaiskilpailun voitti Länsi-Saksan Fritz Fischer neljän pisteen erolla Norjan Eirik Kvalfossiin ja naisten ykkönen oli Norjan Anne Elvebakk seitsemän pisteen erolla maannaiseensa Elin Kristianseniin.
Autourheilu

Rallin maailmanmestaruuskausi alkoi tammikuussa Monte Carlo -rallilla ja päättyi marraskuussa ajettuun RAC-ralliin. Osakilpailuja oli kolmetoista. Italialainen Lancia-kuljettaja Massimo Biasion voitti maailmanmestaruuden 29 pisteen erolla suomalaiseen tallitoveriinsa Markku Aléniin ja 39 pisteen erolla myöskin Lancialla ajaneeseen maanmieheensä Alessandro Fiorioon. Biasion voitti kauden aikana viisi ja Alén kolme osakilpailua. Valmistajien maailmanmestaruuden voitti Lancia.
Formula 1:n maailmanmestaruuskauteen kuului 16 osakilpailua. Brasilialainen McLaren-kuljettaja Ayrton Senna voitti maailmanmestaruuden kolmen pisteen erolla ranskalaiseen tallitoveriinsa Alain Prostiin ja 49 pisteen erolla Ferrarilla ajaneeseen itävaltalaiseen Gerhard Bergeriin. Senna voitti kauden aikana kahdeksan osakilpailua, Prost seitsemän ja Berger yhden. McLaren voitti tallimestaruuden ylivoimaisesti.
Golf

Masters-turnauksen voitti britti Sandy Lyle.
Yhdysvaltain avoimen turnauksen voitti yhdysvaltalainen Curtis Strange.
Britannian avoimen turnauksen voitti kolmannen kerran urallaan espanjalainen Severiano Ballesteros.
PGA-mestaruuden voitti yhdysvaltalainen Jeff Sluman.
Jalkapallo

Alankomaat voitti EM-kultaa 2–0 Münchenissä Neuvostoliittoa vastaan (Gullit 32 min, Van Basten 54 min).
Euroopan mestarijoukkueiden cupin 1987–1988 loppuottelu 25.5. Stuttgartissa, Saksassa. Alankomaalainen PSV Eindhoven voitti portugalilaisen Benfican rangaistuspotkukilpailussa 6–5 maalittoman varsinaisen peliajan ja jatkoajan jälkeen.
Judo

Soulin olympialaisten judokilpailuissa miehet ottelivat seitsemässä painoluokassa. Etelä-Korea voitti kaksi kultamitalia. Raskaimman, yli 95-kiloisten sarjan voitti Japanin Hitoshi Saitō. Naisten judo oli ohjelmassa näytöslajina.
Euroopan-mestaruuskilpailut 19.–22.5. Pamplonassa, Espanjassa.
Jääkiekko

Calgaryn olympialaisissa miesten jääkiekkoturnaukseen osallistui 12 maata. Kultaa voitti Neuvostoliitto, hopeaa sai Suomi ja pronssille sijoittui Ruotsi.
NHL:n loppuotteluissa Edmonton Oilers voitti toisen peräkkäisen ja historiansa neljännen Stanley Cupin, kun se oli Boston Bruinsia parempi otteluvoitoin 4–0.
Koripallo

Soulin olympialaisten miesten turnauksessa kultaa voitti Neuvostoliitto, joka kukisti loppuottelussa Jugoslavian 76–63. Yhdysvallat hävisi välierissä Neuvostoliitolle mutta voitti pronssiottelussa Australian 78–49. Naisten loppuottelussa Yhdysvallat voitti Jugoslavian 77–70 ja pronssiottelussa Neuvostoliitto Australian 68–53.
NBA:n mestaruuden voitti Los Angeles Lakers toisen peräkkäisen kerran.
Käsipallo

Soulin olympialaisissa miesten kultamitalit voitti Neuvostoliitto, jolle Etelä-Korea hävisi loppuottelussa 32–25. Pronssia sai Jugoslavia. Naisten turnauksessa Etelä-Korea voitti kultaa, Norja sai hopeaa ja Neuvostoliitto sijoittui pronssille.
Lentopallo

Soulin olympialaisten miesten loppuottelussa Yhdysvallat voitti Neuvostoliiton 3–1. Pronssia sai Argentiina. Naisten turnauksessa Neuvostoliitto voitti kultaa, loppuottelun erin 3–2 hävinnyt Peru sai hopeaa ja Kiina sijoittui pronssille.
Nyrkkeily

Yhdysvaltalainen Mike Tyson puolusti ammattinyrkkeilyn raskaan sarjan kiistatonta maailmanmestaruuttaan voittamalla 22.1. Tokiossa Larry Holmesin neljännessä erässä, 21.3. Tokiossa Tony Tubbsin toisessa erässä ja 27.6. Atlantic Cityssä Michael Spinksin ensimmäisessä erässä.
Ammattinyrkkeilijät Thomas Hearns ja Sugar Ray Leonard voittivat maailmanmestaruuden jo viidennessä eri sarjassa, joskin ammattinyrkkeilyliitot olivat viime vuosina luoneet uusia sarjoja, kuten superkeskisarjan.
Soulin olympialaisten nyrkkeilykilpailuissa miehet ottelivat 12 painoluokassa. Yhdysvallat voitti kolme kultamitalia sekä Etelä-Korea ja Itä-Saksa kaksi. Nyrkkeilyn mahtimaa Kuuba boikotoi olympialaisia. Raskaimman, yli 91-kiloisten sarjan voitti Kanadan Lennox Lewis. Tuomarityöskentely aiheutti konflikteja varsinkin loppuotteluissa, joissa toisena osapuolena oli eteläkorealainen nyrkkeilijä. Val Barker -palkinnon sai yhdysvaltalaisnyrkkeilijä Roy Jones, joka hävisi alle 71-kiloisten loppuottelun.