stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luoman rautatieasema
Historiaa

Nykyinen Luoman asema on ollut alun perin nimeltään Nokan seisake (ruots. ruots. Näse hållplats). Alkuperäinen Luoma taas sijaitsi lähempänä Helsinkiä, suunnilleen nykyisen Kehä III:n sillan kohdalla.[lähde? ] Vanha Luoma seisake avattiin 30. marraskuuta 1904 ja Nokan seisake 1. elokuuta 1931.
Vuosina 1944-1956 alkuperäinen Luoman asema oli Helsingistä länteen kulkevien paikallisjunien pääteasemana. Nokan seisake ei ollut käytössä, koska Porkkalan vuokra-alueen raja kulki sen laiturialueen poikki. Koska silloisella Luoman seisakkeella ei ollut ympäriajoraidetta, paikallisjunien kulkusuunnan vaihdos aiheutti erityisjärjestelyjä: aamupäivisin veturi vaihdettiin junan Helsingin puoleiseen päähän jo Kauklahdessa, ja iltapäivisin veturi tuli Luomasta Kauklahteen junan hännillä.
Myöhemmin Nokan seisake päätettiin lakkauttaa, mutta Luomaa ei. Asutus oli kuitenkin keskittynyt enemmän Nokan seisakkeen kohdalle, joten vuonna 1978 alkuperäinen Luoma lakkautettiinkin ja Luoman nimi siirrettiin Nokan seisakkeelle eli nykyiselle Luoman asemalle. Alkuperäinen Luoman seisake jäi Kehä III:n siltapenkereen alle.
Luettelo Suomessa rauhoitetuista kasvilajeista

Suomessa voimassa olevan luonnonsuojeluasetuksen (160/1997) liitteiden 3 a, b ja c mukaan seuraavat luettelon kasvilajit ovat rauhoitettuja koko maassa tai alueellisesti. Luettelon viimeisin päivitys on tullut voimaan 28.6.2021. Tällöin kaitakämmekkä tuli rauhoitetuksi myös Pohjois-Suomessa.
Sammalet

Rauhoitettuja ovat myös seuraavat sammallajit:
Hitupihtisammal (Cephalozia macounii)
Hiuskoukkusammal (Dichelyma capillaceum)
Idänlehväsammal (Plagiomnium drummondii)
Isonuijasammal (Meesia longiseta)
Isotorasammal (Cynodontium suecicum)
Katkokynsisammal (Dicranum viride)
Kiiltosirppisammal (Hamatocaulis vernicosus)
Korpihohtosammal (Herzogiella turfacea)
Kourakinnassammal (Scapania carinthiaca)
Lahokaviosammal (Buxbaumia viridis)
Lapinpahtasammal (Orthothecium lapponicum)
Lapinsirppisammal (Hamatocaulis lapponicus)
Pohjankellosammal (Encalypta mutica)
Ahvenanmaa

Ahvenanmaalla on omat rauhoitussäännöksensä, joista päättää maakuntahallitus. Ahvenanmaan maakuntahallituksen rauhoitettujen lajien luettelo sisältää 61 putkilokasvilajia, neljä sammalta ja yhden jäkälän, raidankeuhkojäkälän (Lobaria pulmonaria). Osittain rauhoitettuja kasveja ovat seljakämmekkä (Dactylorhiza sambucina) ja tyrni (Hippophaë rhamnoides). Seljakämmekän ylöskaivaminen ilman erillislupaa on kielletty, samoin tyrnin marjojen poimiminen niin, että pensaan oksat vahingoittuvat.
Euroopanmarjakuusi (Taxus baccata)
Hajasara (Carex remota)
Helpitähkiö (Phleum phleoides)
Horkkakatkero (Gentianella amarella)
Hostinsara (Carex hostiana)
Hyvänheikinsavikka (Chenopodium bonus-henricus)
Isokrassi (Lepidium latifolium)
Kaitakämmekkä (Dactylorhiza traunsteineri)
Kaljukoiranruusu (Rosa canina)
Karhunlaukka (Allium ursinum)
Karttusara (Carex buxbaumii)
Kaunopihlaja / teodorinpihlaja (Sorbus meinichii)
Ketokatkero (Gentianella campestris)
Ketokurho (Carlina vulgaris)
Ketonukki (Androsace septentrionalis)
Ketunsara (Carex vulpina)
Kiiltovalkku (Liparis loeselii)
Kimalaisorho (Ophrys insectifera)
Kirjokorte (Equisetum variegatum)
Kirjopikarililja (Fritillaria meleagris)
Konnantädyke (Veronica anagallis-aquatica)
Kuultovatukka (Rubus aureolus)
Kääpiölauhio (Aira praecox)
Lehtokattara (Bromus benekenii)
Lehtonäsiä (Daphne mezereum)
Lehtotikankontti (Cypripedium calceolus)
Lehtosinijuuri (Mercurialis perennis)
Liejupahaputki (Oenanthe aquatica)
Luhtaorvokki (Viola uliginosa)
Metsälehmus (Tilia cordata)
Miehenkämmekkä (Orchis mascula)
Miekkavalkku (Cephalanthera longifolia)
Mustalinnunherne (Lathyrus niger)
Mätäshelmikkä (Melica picta)
Nokkasara (Carex lepidocarpa)
Nätkelmävirna (Vicia lathyroides)
Okaruusu (Rosa sherardii)
Patukkasara (Carex hartmanii)
Pikkuhanhikki (Potentilla tabarnaemontani)
Pikkukilokki (Suaeda maritima)
Pikkunoidanlukko (Botrychium simplex)
Punakatko (Torilis japonica)
Punakirkiruoho (Gymnadenia conopsea)
Punasuolayrtti (Salicornia europaea)
Pyökkiorvokki (Viola reichenbachiana)
Rantaorvokki (Viola persicifolia)
Revonsara (Carex otrubae)
Ruotsinpihlaja (Sorbus intermedia)
Ruskoruosteheinä (Schoenus ferrugineus)
Räpyläsara (Carex ornithopoda)
Röyhyhelmikkä (Melica uniflora)
Sakarahanhikki (Potentilla neumanniana)
Seinäraunioinen (Asplenium ruta-muraria)
Suoneidonvaippa (Epipactis palustris)
Sääskenvalkku (Malaxis monophyllos)
Taarna (Cladium mariscus)
Tupsulinnunruoho (Polygala comosa)
Vanakeltto (Crepis praemorsa)
Vankkasara (Carex riparia)
Vuorijalava (Ulmus glabra)
Värimaratti (Asperula tinctoria)
Isonuijasammal (Meesia longiseta)
Isotorasammal (Cynodontium suecicum)
Kiiltosirppisammal (Limprichtia vernicosa)
Lahokaviosammal (Buxbaumia viridis)
Lutry

| Lutry |
| --- | --- |
 Vanhaa Lutrya.
 vaakuna

 Lutry
 Koordinaatit: 46°30′9″N, 6°41′11″E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Vaud
Hallintoalue (district):  Lavaux-Oron
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  8,43 km²
Korkeus:  372–826 m
Väkiluku (31.12.2022)  (vakituiset asukkaat):  10 718
 – Väestötiheys:  1 268 as./km²
 
 www.lutry.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lutry  on kunta Sveitsissä Vaud’n kantonissa Lavaux-Oronin alueella. Lutryssa on noin 10 000 asukasta. Lutryn viinitarhat ovat osa Lavaux’n maailmanperintökohdetta.
Sijainti

Lutry sijaitsee Genevenjärven pohjoisrannalla noin viisi kilometriä Lausannesta itään.
Historiaa

Seudulta on 1800-luvulla löydetty kivikautisia hautoja. Esinelöytöjen perusteella ne tulkittiin 1920-luvulla asutukseen liittyviksi löydöiksi, mutta myöhempien kivilöytöjen perusteella ne on todettu haudoiksi.
Liikenne

SBB:n rautatiet Lausanne–Brig ja Lausanne–Puidoux kulkevat Lutryn halki. Myös Moottoritie A9 ja valtatie 9 kulkevat Lutryn kautta.
Reittilaiva Lausanne–Montreux–Saint-Gingolph kulkee Lutryn kautta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lutry Wikimedia Commonsissa
Lutšno (järvi)

| Lutšno Лучно |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue
Piiri:  Porhovin piiri
Koordinaatit:  57°24′18″N, 29°22′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Tšerjohan valuma-alue
Laskujoki:  Lutšinka
Järvinumero:  01030000211102000027222
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  197,4 m
Pituus:  2,9 km 
Leveys:  1,9 km 
Pinta-ala:  2,99 km² 
Tilavuus:  0,009 km³ 
Keskisyvyys:  3 m 
Suurin syvyys:  4,5 m 
Valuma-alue:  32,8 km² 
Saaria:  6 
 fiLutšno 
Lutšno (ven. Лучно) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Porhovin piirissä.
Maantietoa

Järvi on 2,9 kilometriä pitkä, 1,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 2,99 neliökilometriä eli 299 hehtaaria. Se sijaitsee Sudomskajan ylängöllä, jossa on muitakin järviä. Järven ympäristössä on metsämaata, niittyjä ja peltomaata, sekä lounaispuolella olevan kylän Travino (Травино) asuinalue. Toinen alueen kylistä Mahnovka (Махновка) sijaitsee hieman edellisestä erillään. Kylien kautta kulkee kaakosta päin Sorokinosta alkava tie. Järvi on vaihtelevan muotoinen, sillä rannoilla lahdet ja niemet vuorottelevat toisiaan. Lahtia on kuusi ja lahtien välissä on yleensä pitkä niemi. Järven eteläpuoliskossa on kuusi metsäistä saarta.
Luontoarvoja

Lutšnon rannat voivat olla mataliaja paikoin jyrkkiä. Matalat rannat ovat soistuneet, jyrkkiin rantoihin ulotuu metsää, niittyjä ja peltomaata. Järven pohja on mutainen, mutta rannat ovat hiekka ja silttiä, jossa on kivikkoa ja makaa veteen kaatuneita puita. Sen kalakanta on runsas. Eri lajeja ovat esimerkiksi hauki, ahven, pasuri, suutari, lahna, pasuri, karppi, made, törö ja mutakala, sekä joitakin Rutilus- ja Carassius-sukujen kalalajeja.
Vesistösuhteita

Lutšno sijaitsee Listvenkan valuma-alueella, joka on osa Tšerjohan valuma-aluetta. Tšerjoha on puolestaan Velikajan sivujoki ja kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. Lutšnoon tulee ainakin kaksi ojaa, josta toisen kautta laskee kahden lammen vedet. Lutšnon laskuoja on Lutšinka (Лучинка), yhtyy alempana Listvenkaan. Järven valuma-alueen koko on 32,8 neliökilometriä.
Huomautuksia

1 2 3 4 5  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus sekä asutus on tarkistettu Google Earth-karttapalvelusta käyttäen  järven koordinaatteja.
1 2 3 4 5 6 7  Teksti on osittain käännös venäjänkielisestä artikkelista ru:Лучно (озеро), jonka tiedot on vielä tarkistamatta muista lähteistä.
↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyydellä.
Käännös suomeksi
Luxemburgin edustajainhuone

| Edustajainhuone luxemburgiksi D'Chamber ransk>  Chambre des Députés saks. Abgeordnetenkammer |
| --- | --- |
 
Tyyppi
Tyyppi:  yksikamarinen
Johto
Presidentti:  Fernand Etgen (DP) 5. joulukuuta 2018 alkaen
Kokoonpano
Edustajia:  60
 
Puolueet:  Hallitus (31)      Demokraattinen puolue (12)       LSAP (10)       Vihreät (9) Oppositio (29)      Kristillissosiaalinen kansanpuolue (21)       ADR (4)       Piraattipuolue (2)       Vasemmisto (2)
Vaalit
Viimeisimmät vaalit:  14. lokakuuta 2018
Kokouspaikka
 Edustajainhuoneen kokoontumispaikka
 Hôtel de la Chambre, Luxemburg
Kotisivut
 http://www.chd.lu/
Luxemburgin edustajainhuone (luxemburgiksi D'Chamber, ransk. Chambre des Députés, saks. Abgeordnetenkammer) on Luxemburgin suurherttuakunnan yksikamarinen parlamentti. Edustajainhuone koostuu 60 jäsenestä, jotka valitaan viiden vuoden välein pidettävissä vaaleissa neljästä eri vaalipiiristä. Edustajainhuoneen päätehtävänä on äänestää hallituksen ja edustajainhuoneen esityksistä. Luxemburgin perustuslaki antaa edustajainhuoneelle tiettyjä oikeuksia talousasioissa ja oikeuden tutkia hallituksen toimintaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luxemburgin edustajainhuone Wikimedia Commonsissa
Edustajainhuoneen virallinen sivusto (ranskaksi)
Madagaskarinsepelkutoja

| Madagaskarinsepelkutoja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kutojat Ploceidae
Suku::  Kutojat Ploceus
Laji::  nelicourvi
Kaksiosainen nimi
 Ploceus nelicourvi  (Scopoli, 1786) 
Katso myös
   Madagaskarinsepelkutoja Wikispeciesissä   Madagaskarinsepelkutoja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Madagaskarinsepelkutoja (Ploceus nelicourvi) on kutojien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Madagaskarinsepelkutojaa tavataan kotoperäisenä Madagaskarissa. Lajin on kuvattu olevan yleinen kosteissa metsissä saaren luoteis-, pohjois- ja itäosissa. Sen kannankehitys on vakaa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Makrónisos (Korintinlahti)

| --- | --- |
Muut nimet:  Díporta (Δίπορτα)
Sijainti:  38°10′51″N, 22°59′57″E, Thíva Boiotia, Keski-Kreikka Kreikka
Vesialue:  Domvraínanlahti, Korintinlahti
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Korkein kohta:  77 m
Pinta-ala:  0,892 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Makrónisos (kreik. Μακρόνησος) eli Díporta (Δίπορτα) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Domvraínanlahden suulla Korintinlahden itäisissä pohjoisosissa. Saaren pinta-ala on noin 0,892 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Makrónisos kuuluu Thívan kuntaan, Boiotian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.
Saaren suurin korkeus on 77 metriä merenpinnasta laskettuna. Makrónisoksen länsipuolella sijaitsevat saaret Gkrompoloúra ja Foniás.
Malo-Kalinkinin silta

Malo-Kalinkinin silta (ven. Мало-Калинкин мост, Malo-Kalinkin most) on Gribojedovin kanavan ylittävä silta Pietarissa. Se yhdistää toisiinsa Kolomnan ja Pokrovskin saaret. Se on rakennettu vuonna 1783 ja uusittu 1907-1908 ja 1952. Silta on saanut nimensä lähellä olleestä Kaljulan suomalaiskylästä.
Malo

Malo voi tarkoittaa seuraavia:
Malo, 500-luvulla elänyt irlantilainen lähetyssaarnaaja ja pyhimys
Malo, kaupunki Italiassa
Malo, yhdysvaltalainen rock-yhtye
Malo, Malo-yhtyeen albumi
Saint-Malo, kaupunki Ranskassa
Malo, saari Vanuatussa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Malo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luxemburgin jalkapallomaajoukkue

Luxemburgin jalkapallomaajoukkue on perustettu vuonna 1908. Joukkue on osallistunut jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen karsintoihin säännöllisesti vuodesta 1934, mutta ei ole toistaiseksi läpäissyt niitä. Luxemburgilla on enemmän karsintaosallistumisia sekä MM- että maanosamestaruuskarsinnoissa ilman pääsyä kisoihin kuin millään muulla maalla. Käymistään 91 karsintaottelusta joukkue on voittanut vain kaksi: vuonna 1961 Portugalin 4–2 ja vuonna 1972 Turkin 2–0.
Luxemburg pelasi ensimmäisen virallisen ottelunsa 29. lokakuuta 1911 Ranskaa vastaan. Ottelun voitti Ranska 4–1. Luxemburg on korkeimmillaan ollut FIFA-rankingissa sijalla 93 huhtikuussa 1996 ja alimmillaan sijalla 195 elokuussa 2006. Joukkueen pitkäaikainen päävalmentaja Guy Hellers jätti tehtävänsä elokuussa 2010.
Päävalmentajat

Ernst Melchior (1969-1972)
Louis Pilot (1978–1984)
Paul Philipp (1985–2001)
Allan Simonsen (2001–2004)
Guy Hellers (2004–2010)
Luc Holtz  (2010–)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luxemburgin jalkapallomaajoukkue Wikimedia Commonsissa
Marianna Nagy

Marianna Nagy on ainakin seuraavien henkilöiden nimi:
Marianna Nagy (1929-2011), unkarilainen taitoluistelija
Marianna Nagy, unkarilainen kaukalopikaluistelija
Marianna Nagy, unkarilainen käsipalloilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Marianna Nagy”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lumilautailu talviolympialaisissa 2006

Lumikouru 12.2.2006.
XX talviolympialaisissa Torinossa järjestettiin lumilautailussa kuusi kilpailutapahtumaa. Uutena lajina mukana oli lumilautakrossi. Lumilautakilpailut käytiin Bardonecchiassa.
Suomen lumilautailu 2006 olympialaisissa.
Miehet > Lumikouru

12. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Shaun White | 46,8 |
| 2 |  | Danny Kass | 44,0 |
| 3 |  | Markku Koski | 41,5 |
Miehet > Lumilautakrossi

16. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Kisapisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Seth Wescott | 1 000 |
| 2 |  | Radoslav Židek | 800 |
| 3 |  | Paul-Henri de Le Rue | 600 |
Lumilautakrossi on ensimmäistä kertaa olympialaisten ohjelmistossa, joten Seth Wescottista tuli olympiahistorian ensimmäinen lumilautakrossin kultamitalisti.
Miehet > Parisuurpujottelu

22. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Philipp Schoch |
| 2 |  | Simon Schoch |
| 3 |  | Siegfried Grabner |
Naiset > Lumikouru

13. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Hannah Teter | 46,4 |
| 2 |  | Gretchen Bleiler | 43,4 |
| 3 |  | Kjersti Buaas | 42,0 |
Naiset > Lumilautakrossi

17. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Kisapisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tanja Frieden | 1 000 |
| 2 |  | Lindsey Jacobellis | 800 |
| 3 |  | Dominique Maltais | 600 |
Lumilautakrossin finaali sai dramaattisen ratkaisun, kun selvässä johdossa ollut Yhdysvaltain Jacobellis kaatui loppusuoralla ja Sveitsin Frieden ehti ensimmäisenä maaliviivan yli.
Naiset > Parisuurpujottelu

23. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Daniela Meuli |
| 2 |  | Amelie Kober |
| 3 |  | Rosey Fletcher |
Luettelo Suomen rannikkokunnista

Tämä on luettelo Suomen rannikkokunnista. Luettelo sisältää Suomen kunnat, joilla on merenrantaa, lueteltuna karkeasti järjestyksessä rannikkoa pitkin Perämereltä Suomenlahdelle. Kaupunkien nimet on lihavoitu.
Pohjanlahden rannikko

Pohjanlahden rannikkokuntia on kuudessa maakunnassa.
| --- | --- |
 Lapin maakunta Lapin kunnat: Tornio  Keminmaa  Kemi  Simo Pohjois-Pohjanmaan maakunta Pohjois-Pohjanmaan kunnat: Ii  Hailuoto  Oulu  Kempele  Liminka  Lumijoki  Siikajoki  Raahe  Pyhäjoki  Kalajoki Keski-Pohjanmaan maakunta Keski-Pohjanmaan kaupunki: Kokkola :  Pohjanmaan maakunta Pohjanmaan kunnat: Luoto  Pietarsaari  Uusikaarlepyy  Vöyri  Vaasa  Mustasaari  Maalahti  Korsnäs  Närpiö  Kaskinen  Kristiinankaupunki Satakunnan maakunta Satakunnan kunnat: Merikarvia  Pori  Eurajoki  Rauma Varsinais-Suomen maakunta Varsinais-Suomen kunnat: Pyhäranta  Uusikaupunki
Saaristomeri ja Ahvenanmeri

Saaristomeren ja Ahvenenmeren rannikkokuntia on kahdessa maakunnassa.
| --- | --- |
 Varsinais-Suomen maakunta Varsinais-Suomen kunnat: Kustavi  Taivassalo  Vehmaa  Mynämäki  Masku  Naantali  Raisio  Turku  Parainen  Kaarina  Paimio  Sauvo  Salo  Kemiönsaari :  Ahvenanmaan maakunta Kaikki Ahvenanmaan kunnat ovat rannikkokuntia. Brändö  Kumlinge  Vårdö  Sund  Saltvik  Geta  Finström  Hammarland  Eckerö  Jomala  Maarianhamina  Lemland  Lumparland  Föglö  Sottunga  Kökar
Suomenlahden rannikko

Suomenlahteen rajoittuvat Uusimaa ja Kymenlaakso.
| --- | --- |
 Uudenmaan maakunta Uudenmaan kunnat: Hanko  Raasepori  Inkoo  Siuntio  Kirkkonummi  Espoo  Helsinki  Sipoo  Porvoo  Loviisa :  Kymenlaakson maakunta Kymenlaakson kunnat: Pyhtää  Kotka  Hamina  Virolahti
Marianna Zaikova

Marianna Melanie Zaikova (s. 5. huhtikuuta 1985 Leningrad) on suomalainen ultrajuoksija. Hän on ainoa suomalainen ja maailman ensimmäinen nainen, joka on juossut World Marathon Challengen, eli seitsemän maratonia seitsemässä maanosassa viikon aikana. Lisäksi hän on juossut pohjoisnavan maratonin vuonna 2012 ensimmäisenä suomalaisena naisena, ja lukuisia kaupunkimaratoneja. Hän on myös osallistunut Team Rynkebyn järjestämiin pyöräilytapahtumiin (Travemünde–Pariisi), joilla on tuettu syöpää sairastavia lapsia.
Marraskuussa 2015 Zaikova osallistui Atacaman autiomaassa yli 4 000 metrin korkeudessa Lascar-tulivuoren juurella järjestettyyn Volcano Marathoniin, ja oli lopputuloksissa kolmas naisten sarjassa. Pisin hänen juoksemansa ultramatka on Marathon des Sables, joka on Saharassa kuuden päivän aikana juostava 250 kilometrin pituinen ultramaraton. Sitä pidetään maailman vaativimpiin kuuluvana ultrajuoksuna muun muassa kovan kuumuuden takia ja siksi, että kilpailijoiden pitää kuljettaa ruokaa ja varusteita mukanaan koko matkan ajan. Zaikova juoksi Marathon des Sables’n huhtikuussa 2017.
Vuonna 2008 Zaikova vietti hetken aikaa Suomen Big Brother -talossa. Vuonna 2017 hän oli Vegaanihaaste-kampanjan suojelija.
Luettelo Florida Panthersin varaamista pelaajista

Luettelo Florida Panthersin varaamista pelaajista sisältää kaikki Florida Panthersin NHL:n varaustilaisuuksissa varaamat pelaajat.
Florida Panthers on historiansa aikana päässyt varaamaan kahdesti numerolla 1. Vuonna 1994 Panthers varasi Ed Jovanovskiin ja Vuonna 2014 Aaron Ekbladin. Suomalaisia kiekkoilijoita Panthers on varannut 12 kappaletta.
Selitykset

| --- | --- |
   Pelaa kaudella 2017–2018 Florida Panthersin organisaatiossa   Kuollut   M maalivahti   P puolustaja   H hyökkääjä :    K varauskierros   Nro varausnumero   Varattu seura jossa pelaaja pelasi varattaessa   P pelipaikka   Ka kaudet NHL:ssä   Ot ottelut NHL:ssä
Manitou

Manitou voi tarkoittaa:
Lake Manitou, maailman suurin saaressa oleva järvi
Manitou (yhtye), suomalainen heavy metal -yhtye
Manitou (henkiolento), Pohjois-Amerikan alkuperäisasukkaitten henkiolennolle antama nimi
Manitou (yritys), ranskalainen kurottajia ja nostolaitteita valmistava yhtiö
The Manitou, kauhuelokuva vuodelta 1978
Manitou, Venom-yhtyeen single v.1984
Adolf Hitlerin sisäpiirin käyttämä salanimi johtajastaan.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Manitou”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Manitoba Provincial Highway 9

Manitoba Provincial Highway 9 on Manitoban provinssin ylläpitämä valtatie Kanadassa. Tie alkaa Winnipegin kaupungin rajalta Winnipeg City Route 52:lta ja johtaa pohjoiseen Gimlin kaupunkiin.
Winnipegin ja Selkirkin välillä tieosuuden lempinimi on Main Street. Nimitys johtuu siitä, että molemmissa kaupungeissa tien virallinen nimi on Main Street. Valtatie sivuuttaa Selkirkin keskustan ohitustietä pitkin. Kaupungin keskustassa kulkeva entinen valtatieosuus on nimeltään Manitoba Provincial Highway 9A.
Alun perin Manitoba Provincial Highway 9 käsitti nykyiset tieosuudet Route 180 ja Route 57, jotka johtivat Winnipegin keskustan lävitse. Nykyinen valtatie 9 oli ennen numeroitu valtatieksi 4. Reittimuutokset nykyisiksi suoritettiin 1980-luvulla.
Luettelo valtio-omisteisista lentoyhtiöistä

Tämä on luettelo valtio-omisteisista lentoyhtiöistä.
Magne Myrmo

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Magne Myrmo |  Magne Myrmo |  Magne Myrmo |  |
Maa:   Norja
Miesten maastohiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Sapporo 1972 | 50 km |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Falun 1974 | 15 km |  |
|  Pronssia | Falun 1974 | viesti |  |
Magne Myrmo (s. 30. heinäkuuta 1943) on norjalainen entinen maastohiihtäjä, jonka uran huippuvuodet ajoittuivat 1970-luvulle.
1972 Sapporon talviolympialaisissa Myrmo sijoittui 50 kilometrin kilpailussa hopealle. Kaksi vuotta myöhemmin Falunin MM-kisoissa hän voitti maailmanmestaruuden 15 kilometrin kilpailussa ja hiihti lisäksi pronssia saavuttaneessa Norjan viestijoukkueessa. Falunin MM-kulta muistetaan myös erityisesti siitä, että se oli viimeinen puusuksilla voitettu maailmanmestaruus Myrmon jätettyä lasikuitusuksilla hiihtäneen Itä-Saksan Gerhard Grimmerin taakseen hopealle.
Holmenkollenin kisoissa Myrmo voitti 15 kilometrin kilpailun kahdesti (1970 ja 1972) sekä 50 kilometrin kilpailun kerran (1974). Vuonna 1972 hänelle myönnettiin Holmenkollen-mitali.
Aiheesta muualla

Artikkeli Myrmon maailmanmestaruudesta (norjaksi)
Madagaskarintavi

| Madagaskarintavi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Suku::  Anas
Laji::  bernieri
Kaksiosainen nimi
 Anas bernieri  (Hartlaub, 1860) 

Katso myös
   Madagaskarintavi Wikispeciesissä   Madagaskarintavi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Madagaskarintavi (Anas bernieri) on Madagaskarilla kotoperäinen sorsalintu. Se on erittäin uhanalainen elinympäristön hävityksen takia.
Ulkonäkö

Madagaskarintavi on pienikokoinen punertavan vaaleanruskea sorsalintu. Aikuinen lintu on 40–45 cm pitkä.
Levinneisyys

Madagaskarintavia tavataan vain kapealla vyöhykkeellä Madagaskarin länsirannikolla.