stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Parma FC
Entisiä ja tunnettuja pelaajia

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|   Adriano   Marco Amelia   Abel Balbo   Simone Barone   Antonio Benarrivo   Gianluca Berti   Manuele Blasi   Emiliano Bonazzoli   Cesare Bovo   Matteo Brighi   Tomas Brolin   Alessandro Budel   Gianluigi Buffon   Fabrizio Cammarata   Fabio Cannavaro   Paolo Cannavaro   Benito Carbone   Marcello Castellini   Enrico Chiesa   Hernán Crespo |   |   Daniele Degano   Aimo Diana   Martin Djetou   Marco Donadel   Massimo Donati   Matteo Ferrari   Emanuele Filippini   Sebastién Frey   Davide Furlan   Alberto Galuppo   Alberto Gilardino   Vratislav Gresko   Georges Grün   Filippo Inzaghi   Júnior   Sabri Lamouchi   Roberto Massaro   Johan Micoud   Savo Milošević   Johnnier Montaño |   |   Adrian Mutu   Hidetoshi Nakata   Renato Olive   Ariel Ortega   Gabriel Oyola   Alessandro Pierini   Filippo Porcari   Alessandro Potenza   Alessandro Rosina   Anthony Šerić   Vincenzo Sicignano   Tonino Sorrentino   Hristo Stoitškov   Hakan Şükür   Taffarel   Lilian Thuram   Juan Sebastián Verón   Johan Walem   Ianis Zicu   Gianfranco Zola |
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Serie A 2024–2025
Atalanta |  Bologna |  Cagliari | Como |  Empoli |  Fiorentina |  Genoa |  Inter |  Juventus |  Lazio |
  Lecce |  Milan | Monza |  Napoli |  Parma |  Roma |  Torino |  Udinese | Venezia |  Verona
Långbro

Stora mans -niminen rakennus Långbro parkin puistoalueella, jolla sijaitsi aiemmin Långbron sairaala.
Långbro on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella (Söderort), ja kuuluu hallinnollisesti Älvsjön kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosa tunnettiin ennen suuresta mielisairaalastaan, mutta nykyään sairaalarakennus on kunnostettu asunnoiksi. Suurimmaksi osaksi muu asuntokanta koostuu omakotitaloista. Långbro on maa-alaltaan 1,93 neliökilometrin suuruinen, ja siellä asuu noin 4900 ihmistä.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tukholman kaupunginosat
Lucas Alcaraz

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
 Lucas Alcaraz vuonna 2009.
Henkilötiedot
Koko nimi: Luis Lucas Alcaraz González
Syntymäaika: 21. kesäkuuta 1966 (ikä 58)
Syntymäpaikka: Granada, Espanja
Seura
Seura: –
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
|  | Granada |  |  |
Valmennusura
1995–1998: Granada
1998: Almería
1999–2000: Dos Hermanas
2000–2003: Recreativo
2003–2005: Racing Santander
2005–2006: Xerez
2006–2008: Murcia
2008–2009: Recreativo
2009–2011: Córdoba
2011–2012: Almería
2012–2013: Aris
2013–2014: Granada
2014–2015: Levante
2016–2017: Granada
2017: Algeria
2017–2018: Almería
2018: Zaragoza

Luis Lucas Alcaraz González (s. 21. kesäkuuta 1966 Granada, Espanja) on espanjalainen entinen jalkapalloilija ja nykyinen valmentaja.
Aiheesta muualla

Lucas Alcarazin valmentajauran tilastot BDFutbol-sivustolla (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Pepe Navarro José Luis Oltra Luis Miguel Ramis | Almerían päävalmentaja 7–11/1998 2011–4/2012 11/2017–4/2018 | Seuraaja: Floro Garrido Esteban Vigo Fran Fernández |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: José Luis Mendilibar | Levanten päävalmentaja 10/2014–10/2015 | Seuraaja: Rubi |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Paco Jémez | Granandan päävalmentaja 10/2016–4/2017 | Seuraaja: Tony Adams |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Georges Leekens | Algerian jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja 4–10/2017 | Seuraaja: Rabah Madjer |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Imanol Idiakez | Real Zaragozan päävalmentaja 10–12/2018 | Seuraaja: Víctor Fernández |
László Benedek

| László Benedek> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. maaliskuuta 1905 Budapest, Unkari
Kuollut: 11. maaliskuuta 1992 (87 vuotta) New York
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  elokuvaaja, ‑leikkaja, ‑ohjaaja ja käsikirjoittaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Allmovie
László Benedek (5. maaliskuuta 1905 Budapest, Unkari – 11. maaliskuuta 1992 New York) oli unkarilaissyntyinen elokuvaaja, ‑leikkaja, ‑ohjaaja ja käsikirjoittaja.
Ura

Ennen toista maailmansotaa Benedek työskenteli Unkarissa elokuvateatterissa. Juutalaisuuden vuoksi Benedek päätti karata maasta, missä häntä auttoi amerikkalainen elokuvaohjaaja Louis B. Mayer. Benedek päätyi Hollywoodiin, jossa hän ohjasi vuonna 1944 ensimmäisen elokuvansa.
Benedek sai osakseen suurta huomiota Kauppamatkustajan kuoleman filmatisoinnillaan (1951), mikä toi hänelle parhaan ohjaajan Golden Globen. Parhaiten Benedek muistetaan kuitenkin moottoripyöräjengistä kertovasta elokuvastaan Hurjapäät (The Wild One, 1953), joka muun muassa oli kielletty Britanniassa vuoteen 1967 asti. Benedek teki töitä myös televisiosarjojen parissa.
Aiheesta muualla

László Benedek Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
”Hurjapäiden isä Laslo Benedek”, Filmihullu 4/1991
Luettelo uudelleenäänitetyistä albumeista

Tämä on luettelo musiikkialbumeista, jotka on julkaistu uudelleen äänitettynä versiona.
| Alkuperäinen nimi | Vuosi | Esittäjä | Uusi nimi | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Attack of the A.L. People | 1995 | Apulanta | Revenge of the A.L. People | 2014 |
| Battle Hymns | 1982 | Manowar | Battle Hymns MMXI | 2010 |
| Bonded by Blood | 1985 | Exodus | Let There Be Blood | 2008 |
| Kings of Metal | 1988 | Manowar | Kings of Metal MMXIV | 2014 |
| No Place for Disgrace | 1988 | Flotsam and Jetsam | No Place For Disgrace 2014 | 2014 |
| Phaedra | 1974 | Tangerine Dream | Phaedra 2005 | 2005 |
| Savage Poetry | 1995 | Edguy | The Savage Poetry | 2000 |
| Spell of Iron | 1986 | Tarot | The Spell of Iron MMXI | 2011 |
| Stay Hungry | 1984 | Twisted Sister | Still Hungry | 2004 |
| Stormblåst | 1996 | Dimmu Borgir | Stormblåst MMV | 2005 |
| Suicidal Tendencies | 1983 | Suicidal Tendencies | Still Cyco After All These Years | 1993 |
| Tubular Bells | 1973 | Mike Oldfield | Tubular Bells 2003 | 2003 |
| Vozroždenije | 2004 | Arkona | Vozrozhdenie | 2016 |
Läntän kaivos

Läntän kaivos on Kokkolan Ullavalle Läntän kylään suunnitteilla oleva litiumkaivos. Hanketta valmistelee suomalainen Keliber Oy.
Läntän kaivoksesta on tarkoitus louhia vuodessa noin 350 000–400 000 spodumeenipegmatiittimalmia. Malmi aiotaan kuljettaa Kaustisella sijaitsevalle rikastamolle ja litiumkarbonaatin tuotantolaitokselle.
Länsimaiden tuho

| Länsimaiden tuho |
| --- | --- |

Kirjailija:  Timo Vihavainen
Kieli:  suomi
Genre:  essee
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2009
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  285
ISBN:  978-951-1-23884-3

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Länsimaiden tuho on Timo Vihavaisen vuonna 2009 ilmestynyt teos, joka perustuu Kanava-lehdessä julkaistuihin artikkeleihin. Vihavaisen mielestä länsimainen kulttuuri on rappeutumistilassa kadotettuaan perustavat arvonsa: totuuden, hyvyyden ja kauneuden tavoittelun. Niiden tilalle on tullut itsekeskeisyys ja kyltymätön mielihyvän tavoittelu kuluttamalla. Yhteiskunnan arvot ovat muuttuneet, mutta siihen ei kiinnitetä huomiota.
1900-luvun alussa Oswald Spengler kirjoitti kirjan Länsimaiden perikato, ja Vihavaisen mielestä 2000-luvun alussa Yhdysvaltojen kulttuurinen rappio on varsin yleisesti hyväksytty tosiasia. Kun kulttuuri ei enää edes halua puolustaa itseään, vahvemmat kulttuurit valloittavat sen. Vihavainen viittaa myös Kulttuurien kamppailu ja uusi maailmanjärjestys -kirjan kirjoittaneen Samuel Huntingtonin ajatuksiin. Huntingtonin mielestä monikulttuurisuuden korostaminen länsimaisen kulttuurin kustannuksella johtaa länsimaiden häviöön.
Postmodernismia kannattava älymystö on Vihavaisen mielestä jälleen rähmällään, kuten se oli ennen Neuvostoliiton ja stalinismin edessä. Poliittisen korrektiuden ja kaiken pitämisen yhtä arvokkaana nimissä keskustelua esimerkiksi feminismistä ja maahanmuutosta pyritään vaientamaan. Kaikki julistavat olevansa feminismin puolella, kuten aikaisemmin kaikkea mahdollista hyvää tarkoittaneen sosialismin. Feminismi ja naistutkimus ovat Vihavaisen mielestä tehneet itsensä kohdistuvan arvostelun mahdottomaksi vaatimalla, että arvostelijan on oltava itse feministi. Vastaavalla tavalla kommunismi oli Vihavaisen mukaan itse itsensä todistava.
Maahanmuuttoa Vihavainen sanoo ”länsimaisen kulttuurin itsemurhaksi” ja hulluuden riemumarssiksi. Hänen mukaansa maahanmuuton haitallisuus länsimaille on tiedossa, mutta sitä ei haluta tunnustaa. Maahanmuuton kyseenalaistaminen ja vaihtoehdoista puhuminen on julistettu kielletyksi aiheeksi. Vihavaisen mukaan suurin osa ongelmista johtuu islamista, joka on erittäin hyökkäävä aate. Vihavaisen mukaan islam tuo länteen sen perusarvojen vastaisia asioita. Helsingin Sanomien haastattelussa kirjan ilmestyessä Vihavainen kutsui ”pöyristyttäväksi” Jussi Halla-ahon saamaa jumalanpilkkatuomiota ja sitä, että Muhammad-pilapiirrostapaukseen vastattiin sananvapauden arvoa polkemalla ja islamia mielistelemällä.
Vihavaisen mielestä venäläisellä kulttuurilla olisi annettavaa suomalaisille. ”Venäjällä pidetään arvoja kunniassa. Kukaan ei esimerkiksi epäile, ettei korkeakulttuuri olisi parempaa kuin matalakulttuuri”, Vihavainen sanoi Helsingin Sanomissa.
Vastaanotto

Runoilija ja suomentaja Olli Sinivaara kirjoitti Helsingin sanomien arvostelussaan teoksen olevan epätasaisuuksistaan huolimatta vaikuttava ja mieleenjäävä puheenvuoro. ”Jos haluaa olla älyllisesti rehellinen, Vihavaisen esittämiä ikäviä kysymyksiä ei voi ohittaa.”
Kaj Färm sanoi Yleisradion Päiväntasaaja-ohjelman puheenvuorossa, että Venäjä ei koskaan ole ollut arvoiltaan tai käytännöiltään länsimainen maa, eikä se edes halua olla sellainen. Vihavaisen mukaan ”venäläisillä on kuitenkin 'arvot kohdallaan', vaikkei niihin esimerkiksi demokratia eikä sanan- tai mielipiteenvapaus kuulukaan”.
Jouni-Matti Kuukkanen kirjoitti Agricola-sivuston arvostelussa, että Vihavaisen kirja tuottaa pettymyksen: siihen ei sisälly mitään syvällistä historian filosofiaa. Luonnon tuhoutuminen ei kosketa vain länsimaita ja idän nousussa on kyse kulttuurien suhteellisen painoarvon muutoksesta. Ajatusta länsimaiden kulttuurin ytimestä Vihavainen ei Kuukkasen mukaan täsmennä. Esimerkiksi Yhdysvalloissa menestyvät sekä uskonnollisuus että kulutuskeskeisyys. Massakuluttamisessa ei ehkä ole kyse kulttuurin muutoksesta vaan väärin suuntautuneesta biologisesta tarpeesta koota niin paljon hyödykkeitä kuin mahdollista, jotta voitaisiin varautua puutteen aikoihin. Hyvästä taas ei puhuta, koska aikakausi on näköalaton tulevaisuuteen. ”Mikä poliittinen taho tietää ja uskaltaa määritellä, mitä hyvä elämä ja yhteiskunta ovat, ja rakentaa poliittisen muutosvisionsa sen mukaan?”
Humanisti-lehdessä Jussi K. Niemelä kirjoitti, että Vihavainen moralisoi tyhjästi nuorisokulttuureja ja kaipaa mielikuvitukselliseen menneisyyteen. Tiedonantajassa tutkija Mervi Leppäkorpi kirjoitti teoksen sisältävän sekavaa rakennetta, jatkuvaa toistoa ja kesken jätettyjä ajatuksia. Pamflettimainen kirja sisältää ”näennäistiedettä, josta aloittelevaa opiskelijaa rangaistaisiin kovalla kädellä”.
Aiheesta muualla

Jarmo Koponen: Länsimaiden tuho (Arkistoitu – Internet Archive). Uusi Suomi 19.9.2009.
HS-raadin vastaukset kysymykseen: Hyssytteleekö suomalainen älymystö maahanmuuton ongelmia? Helsingin sanomat 8.10.2009.
J. Tuomas Harviainen: Valmiita mielipiteitä kulttuurista (Arkistoitu – Internet Archive). Turun ylioppilaslehti 22.10.2009.
Olli Löytty: Helpon selityksen lumo (Arkistoitu – Internet Archive). Ihmisiä muuttoliikkeessä 18.12.2009.
Parmaharjun hyppyrimäet

| Parmaharjun hyppyrimäet |
| --- | --- |

Sijainti
Paikkakunta:   Lieto, Suomi
Koordinaatit:  60°31′31″N, 22°32′19″E
Avattu:  1968
Remontoitu:  1969, 1976
Seura:  Liedon Parma
Parmaharjun hyppyrimäki
K-piste:  82 metriä
Mäkiennätys:  83,5 metriä  Elias Vänskä  Janne Korhonen (3.3.2019)
Naisten mäkiennätys:  61,0 metriä  Julia Tervahartiala (3.3.2019)
Avattu:  1969
Muovitus:  Ei
K55
K-piste:  55 metriä
Avattu:  1968
Suljettu:  Kyllä
Muovitus:  Ei
K18
K-piste:  18 metriä
Avattu:  1969
Remontoitu:  1976
Suljettu:  Kyllä
Muovitus:  Ei
Parmaharjun hyppyrimäet on kolmen hyppyrimäen muodostama mäkihypyn suorituspaikka Liedossa.
Historia

Hyppyrimäkien rakennustyöt aloitettiin alueen raivauksilla vuonna 1963 ja varsinainen hyppyrimäkien rakennustyö alkoi vuonna 1967. Vuonna 1968 valmistui K50-mäki, jonka avajaiskilpailut olivat talvella 1968. K82 normaalimäki valmistui seuraavaksi talveksi ja vihkiäiskilpailut järjestettiin talvella 1969.
Myöhemmin rakennettiin K18-mäki aloittelijoille, joka remontoitiin kesällä 1976. Maanvyörymät K18-mäen alastulorinteessä ovat haitanneet hyppyrimäen käyttöä.
Parmaharjun hyppyrimäki

Vuoden 1971 normaalimäen SM-kilpailut järjestettiin Parmaharjulla, kilpailussa Suomen mestariksi hyppäsi Tauno Käyhkö ja joukkuekilpailun voitti Lahden Hiihtoseura.
Vuoden 1983 normaalimäen SM-kilpailut järjestettiin Parmaharjulla, kilpailussa Suomen mestariksi hyppäsi Matti Nykänen, tehden myös mäen mäkiennätyksen 80 metriä.
Vuonna 2019 järjestettiin Parmaharjulla Jyväskylän Laajavuorella peruuntuneet naisten ja alle 18-vuotiaiden miesten normaalimäen SM-kilpailut, kilpailussa Suomen mestariksi hyppäsivät Julia Tervahartiala ja Arttu Pohjola.
Parmaharjun hyppyrimäki > Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Mäkiennätyksen 83,5 metriä ovat hypänneet Elias Vänskä ja Janne Korhonen.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.2.1975 |  Anton Innauer | 79,0 m | Nuorten EM-kilpailut 1975 |  |
| 6.2.1983 |  Matti Nykänen | 80,0 m | SM-kilpailut 1983 |  |
| 2013 |  Veli-Matti Lindström | 85,0 m |  |  |
| 2013 |  Frans Tähkävuori | 85,0 m |  |  |
| 3.3.2019 |  Elias Vänskä | 80,0 m | Veikkaus Cup |  |
| 3.3.2019 |  Janne Korhonen | 80,0 m | Veikkaus Cup |  |
| 3.3.2019 |  Mico Ahonen | 80,5 m | Veikkaus Cup |  |
| 3.3.2019 |  Arttu Pohjola | 82,5 m | Nuorten SM-kilpailut 2019 |  |
| 3.3.2019 |  Marko Jokiniemi | 84,5 m | Veikkaus Cup | Kaatunut |
| 3.3.2019 |  Jonne Veteläinen | 83,0 m | Veikkaus Cup |  |
| 3.3.2019 |  Elias Vänskä | 83,5 m | Veikkaus Cup |  |
| 3.3.2019 |  Janne Korhonen | 83,5 m | Veikkaus Cup |  |
Parmaharjun hyppyrimäki > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 61,0 metriä on hypännyt Julia Tervahartiala.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.3.2019 |  Julia Tervahartiala | 58,5 m | SM-kilpailut 2019 |  |
| 3.3.2019 |  Julia Tervahartiala | 61,0 m | SM-kilpailut 2019 |  |
Parmaharjun hyppyrimäet toukokuussa 2014.
Paul Oxley

Paul Oxley vuonna 2015.
Paul Oxley (oikealta nimeltään Malcolm Campbell, s. 9. elokuuta 1953) on Helsingissä asuva englantilainen lauluntekijä ja tuottaja. Hänet tunnetaan parhaiten Paul Oxley’s Unit -yhtyeen laulajana ja lauluntekijänä.
Suomalaisen tyttöystävän myötä Oxley muutti vuonna 1979 Britanniasta Tammisaareen. Studioalalla työskennellyt Oxley pääsi äänimieheksi tammisaarelaiseen The Basement Band -yhtyeeseen. Yhtyeen jäsenet olivat suomenruotsalaiset Ulf Enberg (kitara), Kjell Ekholm (basso), Janne Romberg (rummut) ja Björn Åkerberg (kosketinsoittimet).
Muusikoiden huomattua, että Campbell osasi myös laulaa, häntä pyydettiin yhtyeen jäseneksi. Malcolm Campbellin nimi oli kuitenkin suomalaisjäsenille vaikea lausua, joten Campbell keksi helpommin lausuttavan taiteilijanimen Paul Oxley. Aluksi nimellä Paul Oxley’s Radio toimineen yhtyeen julkaistessa tuplasinglensä ”Another Heartbreak / The Judge and the Jury” vuonna 1980, Oxley oli kuitenkin jo palannut Englantiin. ”Another Heartbreak” sai mukavasti radiosoittoa, nousten lopulta listaykköseksi. Oxleytä pyydettiin palaamaan Suomeen tekemään muutaman keikan. Paul Oxley's Unitin varsinainen menestys alkoi kesän 1981 keikoilta ja alkusyksystä ilmestyneellä esikois-LP:llä Living in the Western World. Aikakaudelle uudenlainen melodinen ja energinen pop iski suomalaiseen nuorisoon platinalevyn verran yli 65 000 kappaleen myynnillään. Suurimpia menestyskappaleita olivat ”Spanish Bars”, ”Terry’s Inside” ja nimikappale ”Living in the Western World”.
Paul Oxley’s Unitin lisäksi Oxley on kirjoittanut musiikkia useille suomalaisille ja kansainvälisille artisteille. Vuonna 2011 Japanissa nousi listaykköseksi KAT-TUN-nimisen yhtyeen kappale Birth, jonka Oxley teki yhdessä Janne Hyötyn kanssa. Oxleyn lauluja on ollut mukana Euroviisukarsinnoissa: Nina Lassanderin "Cider Hill" -kappale tuli toiseksi Suomen karsinnoissa 2010. Hän oli myös mukana kirjoittamassa vuoden 2012 kappaletta "Better" Jessica Wolffille. Oxley työskentelee studiossaan Helsingissä.
Tuotanto > Paul Oxley's Unit > Albumit

Living in the Western World (1981)
Both Sides of the Equator (1982)
After the Party (1983) (julkaistiin yhtyenimellä Unit 6)
The Paul Oxley's Unit Collection (1987)
The Magic (1996)
Spanish Bars – The Very Best of Paul Oxley's Unit (2001)
Collections (2007)
Living in the Western World (30 year anniversary album/DVD) (2011)
Black Gold (35 year anniversary album) (2015)
All the Gods Were Happy (2019)
Tuotanto > Soolotuotanto > Singlet

Lazy Dayzzz (2008)
If I Knew Then (2008)
Tuotanto > Soolotuotanto > Albumi

Eden Wakes (2008)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paul Oxley Wikimedia Commonsissa
Läpimurto

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Läpimurto voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Läpimurto (Breakthrough), Lewis Seilerin ohjaama yhdysvaltalainen sotaelokuva vuodelta 1950
Läpimurto, Janne Kuusen ohjaama suomalainen lyhytelokuva vuodelta 1981
Läpimurto: Suomi Valtaistuimen Edessä 2, kristillistä musiikkia soittavan Suomi Valtaistuimen Edessä -yhtyeen albumi
Läpimurto, Aku Ankan taskukirja numero 341.
Léon-Arthur Elchinger

Léon-Arthur Elchinger, 1980.
Léon-Arthur-Auguste Elchinger (2. heinäkuuta 1908 – 27. kesäkuuta 1998) oli katolisen kirkon ranskalainen pappi, joka toimi Strasbourgin piispana vuosina 1966–1984. Hän sai pappisvihkimyksensä 4. huhtikuuta 1931. Piispaksi hänet vihittiin 16. tammikuuta 1958 Jean-Julien Weberin toimiessa pääkonsekraattorina; hän oli vuonna 1957 tullut nimitetyksi Strasbourgin koadjuuttoripiispaksi ja Antandruksen titulaaripiispaksi.
Elchinger osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Vuonna 1982 Elchinger kielsi ILGA:n (International Lesbian and Gay Association) jäsenille kokoontumisen ajaksi katolisen kirkon tiloista varatut yösijat. Hän mainitsi näkevänsä homoseksuaalisuuden sairautena. Homoseksuaalisuutensa johdosta natsien keskitysleirille aikoinaan joutunut homoaktivisti Pierre Seel raivostui ja lähetti piispalle aiheesta avoimen kirjeen.
Léon-Raymond Soulier

Léon-Raymond Soulier (13. tammikuuta 1924 Le Malzieu – 25. joulukuuta 2016) oli ranskalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 7. syyskuuta 1947 ja nimitettiin Pamiers(-Couserans-Mirepoix)’n hiippakunnan piispaksi 22. kesäkuuta 1971. Piispaksi vihkiminen seurasi 12. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi René-Jean-Prosper-Bruno Boudon, jota avustivat Roger Joseph Tort ja Sabin-Marie Saint-Gaudens.
9. heinäkuuta 1987 Soulier sai nimityksen Limogesin hiippakunnan koadjuuttoripiispaksi, ja 13. heinäkuuta 1988 hänestä tuli Limogesin piispa, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 24. lokakuuta 2000.
Parhaat bongaukset 1 1985–1988

| Parhaat bongaukset 1 1985–1988 Lapinlahden Linnut |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1985–1988
 Studio : Finnvox-studiot   Takomo-studiot
 Julkaistu: 15. helmikuuta 2013
 Formaatti: CD-levy (5099973997122)
 Tyylilaji: huumori, pop rock
 Kesto: 80.12
 Levy-yhtiö: Oy EMI Finland Ab
 Levymerkki: Parlophone
Lapinlahden Lintujen muut kokoelmalevyt
| Lintuinfluenssa Vol 2. 2006 | Parhaat bongaukset 1 1985–1988 2013 | Parhaat bongaukset 2 1989–2007 2013 |
Parhaat bongaukset 1 1985–1988 on Lapinlahden Lintujen 12. kokoelma-albumi, joka julkaistiin 15. helmikuuta 2013 yhdessä kakkososan kanssa.
Kokoelmien ensimmäinen osa sisältää tunnetuimpia kappaleita yhtyeen neljältä ensimmäisiltä albumeilta Lapinlahden Linnut (1985), Jep (1986), Vihreä gorilla (1987) sekä Lauluja Nuppilasta (1988).
Kappaleet

Kaikki kappaleet sovittaneet Lapinlahden Linnut.
Kappaleet > CD 1

Lipputangon nuppi – 2.40 (albumilta Lapinlahden Linnut (1985), säv. Ari Kettunen, san. Heikki Salomaa ja Ari Kettunen)
Tapasin naisen – 3.19 (albumilta Jep (1986), säv. Ari Kettunen, san. Ari Kettunen ja Heikki Salomaa)
Pikkumiesten laulu – 2.58 (albumilta Vihreä gorilla (1987), säv. Ari Kettunen, san. Timo Eränkö)
Kyllä elämä on ihanaa – 2.43 (albumilta Lapinlahden Linnut, säv. Ari Kettunen, san. Heikki Salomaa ja Ari Kettunen)
Tenukeppi – 2.54 (albumilta Lauluja Nuppilasta (1988), säv. Pekka Hedkrok, san. Matti Jaaranen ja Heikki Salomaa)
Sain satiaiset – 2.30 (albumilta Jep, säv. Ari Kettunen, san. Mikko Kivinen)
Heti mulle kaikki tänne nyt – 3.13 (albumilta Vihreä gorilla, säv. Pekka Hedkrok, san. Heikki Salomaa)
Rakas, ukulele soi – 3.44 (albumilta Lauluja Nuppilasta, säv. Pekka Hedkrok, san. Tapio Liinoja)
Sisäinen ahdistus – 1.56 (albumilta Lapinlahden Linnut, säv. Ari Kettunen, san. Jarmo Hyttinen)
Sateet tulevat – 4.47 (albumilta Jep, säv. Pekka Hedkrok, san. Tapio Liinoja)
Miksi surisin – 2.56 (albumilta Lauluja Nuppilasta, säv. Pekka Hedkrok, san. Timo Eränkö, Mikko Kivinen ja Tapio Liinoja)
Saako niin tehdä – 2.50 (albumilta Lauluja Nuppilasta, säv. Pekka Hedkrok, san. Markku Toikka)
Kuppilan tango – 3.29 (albumilta Lauluja Nuppilasta, säv. Pekka Hedkrok, san. Tapio Liinoja)
Elämässä täytyy kosia – 3.15 (albumilta Lapinlahden Linnut, säv. ja san. Ari Kettunen ja Timo Eränkö)
Kappaleet > CD 2

Ojasta noustaan – 3.31 (albumilta Lapinlahden Linnut, säv. Pekka Hedkrok, san. Tapio Liinoja)
Tero ja minä – 1.37 (albumilta Lapinlahden Linnut, säv. Ari Kettunen, san. Mikko Kivinen)
Tavallinen jörndonner – 4.01 (albumilta Vihreä gorilla, säv. Ari Kettunen ja Pekka Hedkrok, san. Timo Eränkö)
Miksei asioista puhuta – 2.57 (albumilta Jep, säv. Ari Kettunen, Pekka Hedkrok, Markku Toikka ja Jan Noponen, san. Mikko Kivinen, Tapio Liinoja, Timo Eränkö, Heikki Salomaa, Ari Kettunen, Matti Jaaranen ja Markku Toikka)
Ihmistä kiusataan – 3.48 (albumilta Jep, säv. Pekka Hedkrok, san. Heikki Salomaa)
Lääketiedettä vai elokuvia – 1.41 (albumilta Lapinlahden Linnut, säv. Ari Kettunen, san. Timo Eränkö)
Ajatelkaa! – 5.00 (albumilta Lapinlahden Linnut, säv. Ari Kettunen, san. Timo Eränkö ja Heikki Salomaa)
Patja-apina – 2.49 (albumilta Lauluja Nuppilasta, säv. Ari Kettunen, san. Timo Eränkö ja Heikki Salomaa)
Roudarin lempi – 2.53 (albumilta Lauluja Nuppilasta, säv. Pekka Hedkrok, san. Timo Eränkö ja Heikki Salomaa)
Edes kerran – 3.28 (albumilta Lapinlahden Linnut, säv. Ari Kettunen, san. Heikki Salomaa ja Ari Kettunen)
Edenin henki – 2.52 (albumilta Lapinlahden Linnut, säv. Ari Kettunen, san. Timo Eränkö)
Ohraa ja pikeä – 3.14 (albumilta Jep, säv. Pekka Hedkrok, san. Tapio Liinoja, Heikki Salomaa ja Pekka Hedkrok)
Joka kesäyö pullo viiniä – 3.06 (albumilta Lapinlahden Linnut, säv. Ari Kettunen, san. Heikki Salomaa ja Ari Kettunen)
Koiranelämää – 2.42 (albumilta Vihreä gorilla, säv. Ari Kettunen ja Pekka Hedkrok, san. Mikko Kivinen, Markku Toikka ja Timo Eränkö)
Kokoonpano > Lapinlahden Linnut

Lapinlahden Linnut - sakset, tyyny, kumitossut, guiro, nyrkkeilyhansikkaat, roskakori, kakkoskakkoset, tamburiini, hiekkaputket, pikkurumpu, sateenvarjo, LVI-putki, pullo, shekeret, vetopilli ja laulu
Ari Kettunen - laulu, piano, kosketinsoittimet ja lyömäsoittimet
Tapio Liinoja - laulu, puulusikat ja -haarukat, lyömäsoittimet ja koolingit
Heikki Salomaa - laulu, cabasa, hamppipelti, banjo, huuliharppu ja lyömäsoittimet
Timo Eränkö - laulu, tenorisaksofoni, vääntöhamppi ja lyömäsoittimet
Matti Jaaranen - laulu, mappi, trumpetti ja lyömäsoittimet
Mikko Kivinen - laulu, bassoviulu, lyömäsoittimet, ukulele ja koolingit
Markku Toikka - laulu, matka-arkku, kakkosneloset, tenorisaksofoni ja lyömäsoittimet
Hannu Lemola - laulu, rummut, lyömäsoittimet, kitinät ja suhinat
Jan Noponen - laulu, rummut, paisteet, Roland DDR 30, rumpusämplit ja syntetisointi
Pekka Hedkrok - laulu, kosketinsoittimet ja piano