stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Usko Kemppi
Monipuolista musiikkia

Usko Kemppiä kiinnosti myös puhallinmusiikki, ja hän sävelsi kymmeniä marsseja, muun muassa ”Mannerheim-Ristin ritarien marssin” Artturi Leinosen sanoihin, ”Merestä nouseva Helsingin”, ”Urheilun juhlaa” ja ”Kevät marssii kaupunkiin”. Valsseja, joista Usko Kemppi erityisesti piti, on hänen kynästään lähtenyt monta kymmentä. ”Minulla on ollut tässä työssä kaksi täysin muusta tuotannosta erottuvaa, voimakasta aikakautta, marssi- ja valssikausi. Olin tehnyt kymmeniä marsseja ja kun tämä aikakauteni oli juuri kovimmillaan, satuin panemaan merkille, että itsenäisyyspäivien juhlissa ei orkesteri soittanut yhtään suomalaista valssia. Ja se antoi sysäyksen uuteen aikakauteen. Alkoi valssikausi.”
Taiteilijan monipuolinen tuotanto

Usko Kempin tuotanto on hämmästyttävän laaja. Teoston listoilta löytyy noin 1 300 nimikettä, joissa Usko Kemppi on ollut mukana joko säveltäjänä tai sanoittajana. Lopullinen lukumäärä on paljon suurempi sillä Usko Kempillä oli myös useita nimimerkkejä, kuten U. Kalanti, Kalle Kauko, U. Talka, Lasse Laurila, F. Voitto ja Salapuro. 1930-luvulla käyttivät niin säveltäjät, sanoittajat kuin laulajatkin runsaasti salanimiä, oopperalaulajat kun eivät kehdanneet levyttää iskelmiä omilla nimillään. Laulujen tekijänä hän esiintyy listoilla tietenkin myös nuoruuden aikaisella nimellään U. Hurmerinta. ”Tulipunaruusut” (alun perin ”Laulu tulipunaisesta ruususta”) lienee tunnetuin suomalainen yhteislaululähde? ja siitä on tehty lukemattomia sovituksia. Usko Kempin kynästä on syntynyt uskomaton määrä ikivihreitä lauluja. Näitä ovat Tulipunaruusujen lisäksi muun muassa ”Vanhan merirosvon kapakassa”, ”Lennä mun lempeni laulu”, ”Vanha kulkuri”, ”Silmät tummat kuin yö”, ”Oli kevät oli kuu”, ”Lapsuuden pihapuu”, ”Erämaajärven mökki”, ”Kapakan pikkuinen Liisi” ja ”Ikävä”. Sanoituksista tunnetuimpia ovat ”Kodin kynttilät”, ”Elämää juoksuhaudoissa” ja ”Vesivehmaan jenkka”. Vuosina 1945-46 Kemppi sanoitti 7 Toivo Kärjen sävellystä, tunnetuimpina tango "Hiljaa soivat balalaikat" ja valssi "Kesäyön valssi". Kemppi myös suomensi ulkomaisia iskelmiä, muun muassa ”Sateenkaaren tuolla puolen” ja ”Kadun aurinkoisella puolella”.
Kemppi ja Lappi

Lapin laulut olivat Usko Kempille hänen tuotantonsa rakkaimmat. Niistä ”Kauniin Ingan laulu” oli hänen omasta mielestään kaunein. ”Minä harrastan reppuilua Lapin erämaissa ja jotta Lapin lauluihin saa tunnetta, täytyy tuntea itse voimakkaasti.” Tyttärenpoika Jukka-Jussi Palojärvi oli Uskolle hyvin läheinen ja usein mukana Lapin matkoilla. Valtavan laajan ja monipuolisen tuotannon aikaansaanut Usko Kemppi suhtautui varsin vaatimattomasti omiin saavutuksiinsa. ”Jouduin leikkiin mukaan, uskalsin tarjota omiakin kappaleita ja joukkoon putkahti muutama ikivihreä.” Usko Kempissä positiivinen ja kaikkea elämää kohtaan utelias elämänasenne ja valtava työtarmo yhdistyivät herkkään taiteilijaan ja vaatimattomaan luonteeseen.
Viimeiset vuodet

Kemppi menehtyi 87-vuotiaana espoolaisessa sairaalassa. Hänet on haudattu Turun hautausmaalle.
Salanimet

Hurmerinta Usko (alkuperäinen nimi)
Kalanti U.
Kauko Kalle
Laurila Lasse
Salapuro
Talka U.
Voitto F.
Warras
Kirjallista tuotantoa

Lyylikki : yksinäytöksinen historiallinen kuvaelmanäytelmä. Tammen näytelmiä 34. Tammi 1945
Onnen-Matin mahtisanat ; kuvittanut Holger Manelius. WSOY 1945
Pyhän Trifonin aarre : seikkailu Petsamossa. Poikien sininen sarja 18. Kansankirja, Helsinki 1947
Seikkailu satumetsässä ja muita satuja ; kuv. Eeva Kari. Satumaan sarja 5. Valistus 1955
Sissinä lainavaatteissa. Nuorten toivekirjasto 109. WSOY 1958
Aiheesta muualla

Usko Kemppi Seura (Arkistoitu – Internet Archive)
Usko Kempin juttu Pomus.net tietokannassa
Usko Kempin sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Usko Kempin sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Usko Kemppi Elonetissä.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  MusicBrainz 
Henkilöt:  Ritva  Elonet  Kansallisbiografia  Yle  Biografiasampo
Xeno-canto

Xeno-canto on verkossa toimiva ääniarkisto, joka tarjoaa pääsyn eläinten äänitallenteisiin ympäri maailmaa.
Xeno-canto on kasvava yhteisö, joka koostuu ammattilaisista ja harrastajista, jotka tallentavat ja jakavat luonnonääniä. Xeno-canton verkkosivusto perustettiin vuonna 2005 Bob Planquén ja Willem-Pier Vellingan toimesta, ja sitä ylläpitää pieni hallintotiimi. Xeno-canto on Xeno-canto Foundation for Nature Soundsin ylläpitämä, ja sen toimintaan osallistuu myös Naturalis Biodiversity Center.
Xeno-canton pääasialliset tavoitteet ovat luonnonäänien tallentamisen popularisointi, niiden saavutettavuuden parantaminen sekä tietoisuuden lisääminen luonnonäänistä. Tallenteet palvelevat monia eri tarkoituksia, kuten nautintoa, koulutusta, suojelua ja tiedettä. Xeno-canto rohkaisee kaikkia osallistumaan jakamalla tallenteita, osallistumalla tunnistuskeskusteluihin ja jakamalla omia kokemuksiaan. Xeno-canto pyrkii luomaan kattavan kokoelman kaikista eläinten äänistä, joka sisältää kaikki taksonit, maantieteelliset vaihtelut ja kehitysvaiheet. Tavoitteena on tehdä Xeno-cantosta täydellinen opas luonnonäänille. Tämä pitkäjänteinen projekti edellyttää jatkuvaa investointia laitteistoon, ohjelmistoihin sekä suhteisiin maailmanlaajuisten äänentallentajien kanssa.
Vuodesta 2005 lähtien Xeno-canto on kerännyt yli 575 000 tallennetta yli 10 000 lajilta eri puolilta maailmaa, mikä tekee siitä yhden suurimmista lintujen ääniarkistoista. Kaikki tallenteet on julkaistu Creative Commons -lisenssillä, mikä mahdollistaa niiden vapaasti jakamisen ja käytön.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Don Cockell

| Don Cockell> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. syyskuuta 1928 Balham, Lontoo, Englanti
Kuollut: 18. heinäkuuta 1983 (54 vuotta) Tooting, Lontoo
Kansalaisuus:   Iso-Britannia
Nyrkkeilijä
Pituus:  180 cm
Painoluokka:  Raskas keskisarja, Raskassarja
Kätisyys:  oikeakätinen, eli nyrkkeilytermein orthodox
Ammattilaistilastot
Ottelut:  81
Voitot:  66
– tyrmäysvoitot:  38
Tappiot:  14
Ratkaisemattomat:  1
Ei tuomiota/ mitätöity:  0
Don Cockell (22. syyskuuta 1928 Balham, Lontoo, Englanti – 18. heinäkuuta 1983 Tooting, Lontoo) oli englantilainen nyrkkeilijä, raskaan keskisarjan ja raskaansarjan nyrkkeilijä, joka muistetaan erityisesti toukokuussa 1955 käydystä MM-ottelusta hallitsevaa raskaansarjan mestaria Rocky Marcianoa vastaan.
Don Cockell aloitti nyrkkeilyuransa käytännössä suoraan ammattilaisena maailmansodan jälkeen kesäkuussa 1946. Hän nyrkkeili aluksi raskaassa keskiarjassa. Sen jälkeen hän eteni 48 voitokkaan raskaan keskisarjan ottelun jälkeen sarjan Britannian mestariksi lokakuussa 1950 Freddie Mills luovuttua aiemmin tittelistä. Maaliskussa 1951 Cockell saavutti vastaavasti Euroopan mestaruustittelin voitollaan ranskalaisesta Albert Yvelistä. Joulukuussa 1951 hän otteli tittelittömän ottelun amerikkalaista Jimmy Sladea ja koki tappion keskeytyksellä. Kesäkuussa 1952 hän menetti raskaan keskisarjan tittelinsä tappiolla maanmiestään Randolph Turpinia vastaan. Cockell putosi lattiaan kolmesti ottelun aikana ja hävisi teknisellä tyrmäyksellä 11. erässä.  Tässä vaiheessa Cockell luopui raskaan keskisarjan EM-titelistä, joka siirtyi saksalaiselle Conny Ruxille hänen voitettuaan mestaruuottelun.
Tämän jälkeen Cockell siirtyi painonpudotusvaikeuksien myötä raskaaseen sarjaan ja otteli kolmannessa ottelussaan maaliskuussa 1953 voitokkaasti Britannian raskaansarjan mestaruudesta uransa ehtoopuolella olevaa walesiläistä Tommy Farria vastaan pistevoitolla 15-eräisessä ottelussa. Seuraavaksi toukokuussa 1953 hän kohtasi brittiläisen Johnny Williamsin titteliottelussa Britannian ja Brittiläisen kansainyhteisön raskaansarjan mestaruudesta voittaen Williamsin pistein. Alkuvuoden voitot amerikkalaisista Roland La Starzasta ja Harry Matthewsista nostivat hänet toukokuussa 1955 MM-otteluun Rocky Marcianoa vastaan. Tämä oli ensimmäinen brittiläinen nyrkkeilijä raskaansarjan titteliottelussa sitten Farrin vuoden 1937 raskaansarjan ottelun Joe Louisia vastaan. Ottelu käytiin San Fransiscossa, ja Marciano voitti ottelun keskeytyksellä 9. erässä.
Don Cockell otteli MM-ottelun jälkeen vielä kaksi kertaa eli Kuuban Niño Valdésia ja Tongan Kitione Lavea. Molemmissa Cockellille tuli tappio, ja näin hän päätti vuonna 1946 alkaneen nyrkkeilyuransa huhtikuussa 1956.
Cockell nyrkkeilyuransa jälkeen erilaisissa työtehtävissä, kuten maatilan ja kuljetusyrityksen johtotehtävissä. Sen jälkeen hän työskenteli Lontoossa metron huoltomiestehtävissä. Don Cockell kuoli syöpään 18. heinäkuuta 1983. Hän oli naimisissa ja hänellä oli yksi poika.
Solaris-lomat

Solaris-lomat ry on vuonna 1965 perustettu lomajärjestö. Solaris-lomat järjestää tuettuja lomia pienituloisille perheille ja aikuisille, joilla ei ole muuten mahdollisuutta lomaan kodin ulkopuolella. Tuettuja lomia voi hakea ympäri vuoden. Lomat myönnetään taloudellisin, terveydellisin ja sosiaalisin perustein.
Solaris-lomien toimintaa rahoittaa STEA. Solaris-lomat järjesti vuonna 2024 tuetun loman 9 913 Suomessa vakituisesti asuvalle ihmiselle.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Alfa-tv

| AlfaTV |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  1. lokakuuta 2012
Lähetykset loppuivat:  28. marraskuuta 2022
Omistaja:  Brilliance Communications Oy (alkuperäinen) Alfa Media Group (nykyinen)
Katsojaosuus:   0,9 % (2021, Finnpanel)
Tunnuslause:  Asiaa. Kulttuuria. Urheilua.
Maa:   Suomi
Näkyvyysalue:  98 prosenttia suomalaisista
Pääkonttori:  Kerava
Aiemmin:  BC-TV
Kotisivu:  www.alfatv.fi
Saatavuus
Antenniverkko
Digita:  kanava 15 (kanavanippu E:n alueella)
Kaapeliverkko
DNA:  kanava 15 (HD) kanava 35
Elisa:  kanava 15 (HD) kanava 35
Telia:  kanava 15 (HD)
Internet
Permanto:  www.permanto.fi/fi/live[vanhentunut linkki]
Infobox OKNimi-testi OK: 
Alfa-tv oli suomalainen mainosrahoitteinen televisiokanava, joka aloitti toimintansa 1. lokakuuta 2012 nimellä BC-TV ja vaihtoi nimensä AlfaTV:ksi 1. joulukuuta 2013. Kanavan omisti Brilliance Communications Oy, jonka pääomistaja on Keravalla toimiva kristillinen IRR-TV-medialähetysjärjestö. Kanava oli pitkälti taustayhteisöjensä voimahahmon, kanadansuomalaisen Hannu Haukan luomus, kuten oli myös vuosina 2009–2012 toiminut SuomiTV. Brilliance Communications hakeutui konkurssiin 25. marraskuuta 2022 ja Alfa-tv:n kanava ja suoratoistopalvelu Permanto suoran ohjelmavirran osalta pimenivät maanantaina 28. marraskuuta puoleltapäivin.
Alfa-tv tavoitti noin miljoonaa katsojaa viikossa. Kanavan katsojaosuus vuonna 2021 oli noin prosentti. Kanava lähetti pääsääntöisesti kotimaisia ohjelmia ja painotti yli 40-vuotiaiden näkökulmaa. Ohjelmasisältöjen perustan muodostivat keskustelu- ja ajankohtaisohjelmat, lifestyle-, musiikki-, luonto- ja urheiluohjelmat. Kanavaa profiloitiin sen oman ilmoituksen mukaan yhteiskuntaan vaikuttavaksi asia- ja kulttuurikanavaksi. Kanavaa vuodesta 2021 omistaneen Keskisuomalainen-konsernin sanomalehti Keskisuomalaisen pääkirjoitustoimittajan mukaan ”AlfaTV poikkeaa terveesti Ylen ja Helsingin Sanomien vihervasemmistolaisesti sävyttyneestä tekemisestä”.
Alfa-tv hyväksyttiin Julkisen sanan neuvoston (JSN) jäseneksi lokakuussa 2021. Kanavan usein ruudussa nähtyjä kasvoja olivat Hjallis Harkimo, Juha Veli Jokinen, Tomi Lindblom, Arto Luukkanen, Tommi Parkkonen, Tapani Ruokanen, Markku Tenhunen, Sanna Ukkola ja Taavi Vartia.
Vuonna 2023 perustettiin Alfa-tv:n seuraaja Alfa.
Ohjelmatarjonta

Alfa-tv:n ohjelmisto koostui pääosin kevyistä musiikkiohjelmista, keskusteluohjelmista, eri aiheiden makasiiniohjelmista ja etenkin sunnuntaisin kristillisestä sisällöstä. Kanava tuli tunnetuksi menneiden vuosikymmenien tv-ohjelmaformaattien Miss Suomi ja Syksyn sävel elvytysyrityksistä. Vuonna 2017 kanava sai näytettäväkseen ja tuotettavakseen Seinäjoen Tangomarkkinat, jonka yhteistyökumppani oli Yleisradio 2009–2016 ja sitä ennen MTV. Kesällä 2018 kanava aloitti 1970-luvun Lauantaitansseja muistuttavan keskiviikko- ja lauantai-iltaisin lähetetyn ohjelmasarjan Tanssi kanssain. Se oli esimerkiksi maalis-huhtikuussa 2021 yrityksen oman ilmoituksen mukaan katsotuin ohjelma. Sen viikkotavoittavuus oli lähes 435 000 katsojaa.
Ohjelmatarjonta > Asiaohjelmia

Alfa-tv:n kunnianhimoiset tavoitteet päivittäisestä tunnin mittaisesta uutislähetyksestä supistuivat lyhyiden sähkeuutisten lukemiseksi, ja uutistoiminnan vetäjäksi rekrytoidun Alberto Claramuntin pesti jäi noin vuoden mittaiseksi. Huhtikuussa 2020 Sanna Ukkola ja Tomi Lindblom aloittivat kanavalla suorat koronaohjelmat, joissa seurattiin päivittäin pandemian etenemistä. Myöhemmin samana vuonna Ukkola alkoi juontaa Alfa-tv:llä Sanna Ukkola Live -ajankohtaisohjelmaa maanantaisin ja keskiviikkoisin. Elokuussa 2021 kanavan juontajina aloittivat Tommi Parkkonen ja Matti Virtanen. Tavallinen Virtanen -keskusteluohjelmaa esitettiin tiistaisin ja Viikon Parkkonen -ajankohtaisohjelmaa perjantaisin.
Syksyllä 2019 eduskunnan puhemies Matti Vanhanen juonsi kanavalla suoraa keskusteluohjelmaa Vanhanen, jota Helsingin Sanomien Hanna Mahlamäki kritisoi nukuttavaksi setäselittämiseksi.
Kanavan keskusteluohjelmia olivat myös Isäntänä Tapani Ruokanen, Arto Luukkasen Dosentti, Timo Soinin Se on Soini, Hjallis Harkimon Lisää rahaa!, Taavi Vartian Kuvia ja käännekohtia, Markku Tenhusen kristillissävytteiset ohjelmat, imitaattori-koomikko Jukka Laaksosen talk show, näyttelijöitä ja poliitikkoja yhteen tuova keskustelusarja Parlamentti, teollisuusneuvos Martti Kiikan vetämä keskusteluohjelma Café Finland, Eero Paloheimon ja Sanna Stellanin Maailmaa pelastamassa, Kimmo Kiljusen vetämä Senioriseisake sekä Sari Tammisen ja Juha Veli Jokisen juontama Kansan kesken, jonka eräs jakso vuonna 2019 jäi vaille uusintaa ja verkkokatselua studiovieraan mainittua ohjelmassa transsukupuolisuuden. Kohun jälkeen ohjelman juontaja Heidi Pakarinen erosi tehtävästä kanavan konservatiivisuuden vuoksi.
Ohjelmatarjonta > Lifestyle-ohjelmia

Ohjelmasarjassa Mayn keittiö amerikansuomalainen May Esther Paavola valmisti pohjoisamerikkalaisia ruokia. Ohjelmaa teki hänen naapurinaan Washingtonin osavaltiossa asuva, Alfa-tv:n johtohahmon Hannu Haukan veli Juha Haukka.. Muita ruokaohjelmia olivat Grillimestarit Ripe & Teresa ja Taikinaterapiaa Teresan kanssa.  Alfa-tv:n lifestyle-tyyppisiä sarjoja olivat myös alun perin Yle TV1 -kanavalla lähetetty Maalaislääkäri Kiminkinen, Espanjan Aurinkorannikon suomalaisista kertova Costalaiset, Sanna Stellanin ja Heini Röyskön juontama kirjallisuusohjelma Lukutoukat, elokuvaohjelma Filminurkka, autoiluaiheiset Mobil 1 The Grid ja Kaasujalka, eräaiheiset Jahtikuksa ja Jussin kalajutut sekä ulkomaiset luontodokumentit. Vuonna 2020 AlfaTV esitti Penelope Keithin juontaman, Britannian kuningashuoneesta kertovan viihdedokumenttisarjan Hovin palveluksessa.
Ohjelmatarjonta > Draamaohjelmia

Draamaohjelmia tuli Alfa-tv:n ohjelmistoon vasta 2020-luvulla. Syksyllä 2022 Alfa-tv:ssä esitettiin Etelä-Pohjanmaalla amatöörivoimin mutta ammattiohjaaja Jukka Mäkisen avulla tuotettu maalaiskomediasarja Pohjanmaan kautta. Samoihin aikoihin uusittiin Anssi Mänttärin MTV:llä vuosina 1996–1997 ensiesitetty komediasarja Mahdottoman tavallinen Jorma Laine ja esitettiin  brittiläistä tositelevisiosarjaa Lastensairaalan syke..
Ohjelmatarjonta > Musiikkiohjelmia

Syksyn sävelen, Tangomarkkinoiden ja paritanssiohjelmien lisäksi Alfa-tv:llä nähtiin monien iskelmä- ja viihdeartistien konserttien tv-taltiointeja otsikolla Lavalla. Kari Tapiota muistellut 75-vuotisjuhlakonsertti keväällä 2022 sai yli 100 000 katsojaa. Vuoden 2022 mittaan televisioitiin myös Jukka Kuoppamäen 80-vuotis-, Mikko Alatalon 70-vuotis- ja Joel Hallikaisen 60-vuotisjuhlakonsertti. Aiempien vuosien juhlakonserttien teemoina ovat olleet muun muassa romanimusiikki, Arja Koriseva, Pasi Kaunisto ja Eino Grön.
Alfa-tv televisioi vuodesta 2015 lähtien myös Kultainen Harmonikka -kilpailua. 2020-luvun taitteessa se elvytti Ylen vuonna 2008 lopettaman Tammerkosken sillalla -yhteislauluohjelman nimellä Tammerkosken rannalla, juontajana Mikko Alatalo. Ohjelmassa Retrotanssit Marko Maunuksela ja Jukka Hallikainen kommentoivat iskelmäartistien vanhoja esiintymistallenteita.
Ohjelmatarjonta > Urheiluohjelmia

Alfa-tv näytti kisoja lajeista, joita muut kanavat vain harvoin televisioivat ohjelmistossaan. Näitä olivat muun muassa frisbeegolf, ammunta ja nyrkkeily sekä pienemmät moottoriurheilulajit kuten harrasteralli, tractor pulling, snowcross, karting ja kilpaveneily. Lähetykset olivat usein aiemmin nauhoitettuja, esimerkiksi marraskuussa 2022 kanava televisioi elokuussa pidettyä frisbeegolfkilpailua.
Ohjelmatarjonta > Kristillisiä ohjelmia

Alfa-tv:n kristillinen ohjelmisto keskittyi sunnuntaihin ja väheni vuosien myötä noin kolmeen prosenttiin koko ohjelma-ajasta. Tämän tyylilajin ohjelmia olivat muun muassa Astu tarinaan, iRaportti, Koko kansan kirja, Lähetysraportti, Kosketuskohta ja Nyt lauletaan. Kanava lähetti myös kristillisen yhdysvaltalaisen Christian Broadcasting Networkin uutisia ja monia Israeliin suopeasti suhtautuvia ohjelmia.
Rahoitus ja omistajat

AlfaTV:n rahoituksessa oli epäselvyyksiä. Suomen Kuvalehden huhtikuussa 2021 julkaisemassa artikkelissa kanavan johtaja Hannu Haukka totesi ensin rahoituksen tulevan suomalaisista ja kanadalaisista rahalahjoituksista. Myöhemmin Haukka sanoi kuitenkin rahoituksen olevan peräisin mainos- ja sponsorimyynnistä. Lisäksi Haukka kertoo saaneensa kanadalaiselta teollisuuspohatalta Ted Hiltonilta yhteensä kuusi miljoonaa euroa vuonna 2019 valmistuneiden uusien studiotilojen rakentamista varten.
Kristillinen IRR-TV ry. omisti Alfa-tv:stä 69,7 prosenttia. Muita omistajia olivat muun muassa liikemies-poliitikko Hjallis Harkimo, entinen kokoomuksen kansanedustaja Eero Lehti, Hesburgerin perustaja Heikki Salmela, Maskun Kalustetalon yrittäjä Toivo Sukari, Bayerncarin omistaja Joni Nelimarkka, IKH-rautakauppaketjusta tunnettu yrittäjä Ilkka Alakortes ja kokoomuslainen entinen ministeri Kimmo Sasi. He ja mediakonserni Keskisuomalainen tulivat mukaan vuonna 2021 järjestetyssä suunnatussa osakeannissa, minkä lisäksi yleisöanti toi omistajiksi noin 1 500 piensijoittajaa. Helsingin Sanomien tietojen mukaan suuri osa osakeanneissa saaduista varoista ohjautui Alfa-tv:n toiminnan sijaan taustayhtiö IRR-TV:lle.
Konkurssi

Kanavan emoyhtiö Brilliance Communications teki toukokuussa 2022, runsaan puolen vuoden päästä osakeannin päättymisestä, kaupparekisteriin ilmoituksen oman pääoman menettämisestä. Vuoden 2021 tilinpäätöksen mukaan kanavan omistavan yhtiön tilikauden tappio oli yli 3,3 miljoonaa euroa liikevaihdon ollessa yli 2 miljoonaa euroa. Elokuussa Brilliance Communications sai maksuhäiriömerkinnän, kun se oli jättänyt maksamatta 30 000 euroa Teosto-maksuja. Monet viime kuukausien esiintyjät kertoivat mediassa jääneensä ilman palkkiota Alfa-tv:lle tekemistään töistä. Brilliance Communications hakeutui konkurssiin 25. marraskuuta 2022 ja kanava pimeni seuraavana maanantaina.
Konkurssipesän velat olivat 4,5 miljoonaa euroa ja nettovarat joitakin kymmeniä tuhansia euroja. Yhtiön entinen pääomistaja IRR-TV vaati pesältä 750 000 euron lainasaatavaa, jonka pesänhoitaja katsoi perusteettomaksi. Työeläkeyhtiö Ilmarisella oli saatavia 674 000 euroa ja  lähetystekniikkaa hoitaneella Digita Oy:llä noin 1,5 miljoonaa euroa. Veronmaksajien rahoittamasta palkkaturvasta maksettiin työntekijöille noin 240 000 euroa, jota haettiin takaisin konkurssipesältä. Entinen kokoomuksen kansanedustaja Pertti Hemmilä vaati konkurssipesältä pääomiaan 100 000 euron sijoitustaan vastaan. Kymmenen tuhannen euron saatava jäi muun muassa uutistoimisto STT:ltä sekä Sanomalta. Muutamien tuhansien eurojen saatavia oli esimerkiksi Timo Soinilla ja Lola Odusogalla. Velkojat menettivät lähes kaikki saatavansa.
Jälkiarvioita

Helsingin Sanomien Tero Kartastenpään mielestä Alfa-tv oli liikkeellä menneen maailman reseptillä: uskomalla yhtenäiskulttuurin aikojen missikisoihin ja Syksyn säveleen, panostamalla lineaaritelevisioon enemmän kuin suoratoistoon ja näyttämällä kuukausia vanhoja marginaalilajien urheilutapahtumia. Etelä-Suomen Sanomien päätoimittaja Markus Pirttijoki valitteli, ettei Alfa-tv koskaan oikein noussut siivilleen, vaikka oli piristävä poikkeus, ”ruma ankanpoikanen” suomalaisessa televisiomaailmassa. Kanava muistutti hänestä alkuaikojen Nelosta pyrkimyksessään erilaisuuteen. Hän arveli, että paremman bisnesvainun ja television markkinalogiikan tuntemuksen avulla voisi ehkä yhä olla mahdollista rakentaa kaupallisesti kannattava tv-palvelu arvokonservatiiville yleisölle, joka ei ole kohderyhmänä lainkaan pieni.
Hankkeeseen sijoittaneen ja jonkin aikaa Brilliancen hallituksessa istuneen mediayrittäjä-poliitikko Eero Lehden mielestä kanavan olisi pitänyt mennä aiemmin mukaan Finnpanelin katsojalukumittaukseen, jonka perusteella mainostajat tekevät mediapäätöksiään. Ongelmia olivat hänestä myös ohjelmakartan suunnittelu ja isonumeroinen kanavapaikka 15. Suomenmaa-lehden pääkirjoittaja piti Alfa-tv:tä opettavaisena esimerkkinä siitä, miten pelkkä sympatia ei riitä kannattavan liiketoiminnan pyörittämiseen, vaan sympatian pitäisi myös muuttua rahaksi. Suomenmaan mukaan tv-kanava koki sympatian ohella myös vieroksuntaa kytköksistään uskonnolliseen liikkeeseen.
Seuraaja

Alfa-tv:n ja Brilliance Communicationsin taustayhtiö IRR-TV perusti vuonna 2023 Alfa Media Groupin, joka sai Traficomilta uuden tv-toimiluvan. Uuden, antenniverkossa näkyvän kanavan nimi on Alfa ja sen ohjelmasisältö painottuu uutiskatsauksiin sekä ajankohtais- ja kulttuuriohjelmiin.
Aiheesta muualla

https://alfamedia.fi/
AlfaTV:n kotisivut
AlfaTV:n Youtube-kanava
BC-TV ja IRR TV aloittavat antenni-tv-verkon C-kanavanipussa 1. lokakuuta, Digita 1.10.2012[vanhentunut linkki]
Journalisti-lehden (Marja Honkonen) reportaasi Alfa-TV:stä (19.11.2020) (Arkistoitu – Internet Archive)
Salovaara, Outi & Suonpää, Samuli: ”AlfaTV kietoutuu osaksi amerikkalaista rahankeräyskoneistoa, avainpaikalla kiistelty ex-verkostokauppias”, Suomen Kuvalehti 27.1.2022.
AlfaTV:n logo.
Pekka Höykinpuro

Pekka Höykinpuro (17. tammikuuta 1935 Alajärvi – 11. heinäkuuta 2022 Tampere) oli suomalainen kestävyysjuoksija.
Höykinpuro edusti Alajärven Ankkureita vuoteen 1956, vuonna 1957 Jyväskylän Kenttäurheilijoita ja sen jälkeen Tampereen Poliisi-Urheilijoita. Höykinpuro voitti Suomen mestaruuden maastojuoksun pitkällä matkalla vuonna 1959. Hän saavutti SM-pronssia maastojuoksun lyhyellä matkalla vuonna 1957 ja 1 500 metrillä vuonna 1960. Hän edusti Suomea kolmessa maaottelussa vuosina 1958–1959.
Pekka Höykinpuron vanhempi veli Reijo Höykinpuro oli kestävyysjuoksussa olympiaedustaja ja moninkertainen Suomen-mestari. Pekka Höykinpuron kaksosveli Paavo Höykinpuro saavutti maastojuoksussa nuorten Suomen-mestaruuden vuonna 1954.
Pekka Höykinpuro oli ammatiltaan poliisi.
Henkilökohtaiset ennätykset

1 500 metriä: 3.47,0
3 000 metriä: 8.16,2
5 000 metriä: 14.12,4
10 000 metriä: 29.55,2
3 000 metrin esteet: 8.54,2
Akureyrin lentoasema

Akureyrin lentoasema (IATA: AEY, ICAO: BIAR) on kansainvälinen lentoasema Islannin Akureyrissä, noin kolmen kilometrin päässä kaupungin keskustasta Eyjafjörður-vuonon pohjukassa. Lentoasema avattiin vuonna 1955.
Vuonna 2015 lentoaseman kautta kulki 176 576 matkustajaa, mikä tekee siitä maan kolmanneksi vilkkaimman lentoaseman. Vuonna 2010 Eyjafjallajökullin tulivuorenpurkauksen aikana osa Islantiin suuntautuvasta lentoliikenteestä ohjattiin Akureyrin lentoasemalle.
Islannin ilmailumuseo sijaitsee lentoasemalla.
Lentoyhtiöt ja kohteet

| Lentoyhtiö | Kohteet |
| --- | --- |
Air Iceland: Reykjavík
Norlandair: Grímsey, Þórshöfn, Vopnafjörður, Nerlerit Inaat
Icelandair: Keflavík [kausittainen]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Akureyrin lentoasema Wikimedia Commonsissa
Akureyrin lentoasema Isavian sivuilla (englanniksi)