Venäjän hyökkäys Ukrainaan – helmi–toukokuu 2022
Maaliskuu 2022 > 5. viikko (21.–27.3.)

Venäjä teki sunnuntain ja maanantaina välisenä yönä 21. maaliskuuta iskun Retroville-kauppakeskukseen Luoteis-Kiovassa Podilskyin alueella. Iskussa ilmoitettiin kuolleen kuusi ihmistä ja useamman loukkaantuneen. Venäjä vastasi syytöksiin väittämällä kauppakeskuksen toimineen Ukrainan joukkojen rakettivarastona ja latausasemana.
Ukraina ilmoitti, ettei Mariupol aio antautua, toisin kuin Venäjä oli edellisenä päivänä vaatinut. Ukraina syytti Venäjää siitä, että kaupunki yritettiin saada antautumaan nälkiinnyttämällä sen asukkaat.
Tiistaina 22. maaliskuuta Ukrainan asevoimat ilmoittivat onnistuneensa valloittamaan Kiovan lähellä sijaitsevan Makarivin kaupungin takaisin. Venäjä jatkoi Mariupolin tulittamista. Ukrainan ulkoministeriön syytti Venäjää siitä, että se oli vienyt väkisin 2 389 ukrainalaislasta Venäjälle.
Keskiviikkona 23. maaliskuuta Mariupolissa kerrottiin edelleen olevan loukussa noin 100 000 ihmistä ilman ruokaa, vettä ja sähköä. Ukraina syytti myös Venäjän kaapanneen yhden humanitaarista apua kuljettaneen saattueen.
Samana päivänä Venäjän johto ilmoitti vastaliikkeestään pakotteita asettaneille ulkomaille. Maa tulisi vaatimaan jatkossa toimitetusta maakaasusta maksun ruplissa. Keskustelussaan hallituksen edustajien kanssa Putin antoi sille ja keskuspankille viikon aikaa kehittää ratkaisu, jolla kaasun ostajat pääsisivät Venäjän ruplamarkkinoille. Koko sodan ajan maakaasu on virrannut häiriintymättä Venäjältä Ukrainan läpi (40 Gm³/vuosi) Euroopan unioniin, eikä kummallakaan maalla ollut aikeita muuttaa asiantilaa. Venäjä oli koko ajan maksanut Ukrainalle välitysmaksuja, joiden suuruus oli noin puolitoista miljardia euroa vuodessa. Sen sijaan Ukrainan kaupunkeihin johtavia jakeluverkostoja Venäjä oli pyrkinyt joko ottamaan haltuunsa tai tuhoamaan.
21. maaliskuuta käydyssä huutokaupassa Venäjän Gazprom ei ollut halunnut ostaa huhtikuulle yhtään kapasiteettia Puolaan johtavasta Jamal–Eurooppa-kaasuputkesta (33 Gm³/vuosi), eikä putken Ukrainan haaraa ylläpitävä GTS tarjoutunut välittämään lisää. Jo tätä ennen putki oli välittänyt maakaasua vain Puolaan asti, ei Saksaan.
Torstaina 24. maaliskuuta Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusministeriö kehui jälleen Ukrainan puolustusta. Sen mukaan maa oli onnistunut puolustamaan Venäjää vastaan ja sen joukot olivat onnistuneet ajamaan venäläiset puolustusasemiin. Ukraina alkoi pyytää kansalaisiaan lähettämään nettilomakkeita verkkosivustolle, jos he huomaisivat Venäjän asevoimien tekemiä sotarikoksia.
Ukrainan asevoimat hyökkäsi Berdjanskin satamassa olleita venäläisiä maihinnousualuksia vastaan, ja yksi lastiaan purkamassa ollut satametrinen alus syttyi ilmiliekkeihin. Ukrainan asevoimien mukaan alus oli Alligator-luokan Saratov. Heidän mukaansa myös viereen ankkuroidut Roputša-luokan maihinnousualukset Tsezar Kunikov ja Novotšerkassk vaurioituivat.
Mariupolin kaupunginvaltuuston kertoi, että Venäjä olisi karkottanut pakolla noin 15 000 Mariupolin asukasta Venäjälle ja Zelenskyi syytti venäläisiä fosforipommien käytöstä.
Perjantaina 25. maaliskuuta Ukraina väitti venäläisten jatkavan Sumyn ja Harkovin saartoa, mutta osan vetäytyneen takaisin Venäjälle suurten tappioiden vuoksi. Suomessa VR ilmoitti keskeyttävänsä Allegro-junan liikenteen maanantaista 28. maaliskuuta alkaen.
Mariupolin kaupungin viranomaiset arvioivat noin 300 ihmisen kuolleen Donetskin alueen draamateatterissa viime viikolla, vaikka aikaisemmin ilmoitettiin, ettei iskussa kuollut ketään. Edelleen ukrainalaisviranomaiset ilmoittivat, että venäläisjoukot olivat melkein saartaneet koko Tšernihivin kaupungin Pohjois-Ukrainassa.
Lauantaina 26. maaliskuuta Ukrainan varapääministeri Iryna Vereštšuk ilmoitti vaativansa Venäjälle siirretyille ukrainalaisille mahdollisuutta palata Ukrainaan. Ukraina myös vaati, että Punaisen Ristin kansainvälistä komitea hankkivan listan Mariupolin asukkaista, jotka oli lähetetty Venäjälle.
Ukraina kertoi, että noin kymmenen humanitaarista käytävää avattaisiin lauantaina muun muassa Mariupoliin. Venäjän tukeman, Georgiasta epävirallisesti irrottautuneen Etelä-Ossetian kerrottiin lähettäneen joukkojaan Ukrainaan.
Länsi-Ukrainan Lviviin tehtiin lauantai-illalla neljä ohjusiskua, joiden kerrottiin olleen suurimpia Lviviin sitten hyökkäyksen alun.
Sunnuntaina 27. maaliskuuta Ukraina ja Venäjä sopivat kahden humanitaarisen käytävän avaamisesta. Toinen niistä avattaisiin Mariupoliin, josta ihmiset saisivat poistua ainoastaan omalla autollaan. Ukraina pyysi Punaisen Ristin kansainvälistä komiteaa olemaan avaamatta suunniteltua toimistoa Venäjän Rostoviin sanoen, että se laillistaisi humanitaariset käytävät Venäjän alueella, ukrainalaisten sieppaukset ja pakkokarkottamisen. Järjestö vastasi, ettei sillä ollut ensikäden tietoa pakkosiirtämisistä ja että se aikoi auttaa sotatoimialueella olevia sijainnista riippumatta.
Samaan aikaan Ukrainan ja Venäjän neuvottelijat sopivat tapaavansa Turkissa. Zelenskyi valitti lännelle, ettei maa ollut saanut tarpeeksi aseita. Hän pyysi länneltä panssarivaunuja, lentokoneita ja ohjuksia.