stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Carmit Bachar

| Carmit Bachar |
| --- | --- |
 Carmit Bachar elokuvan 27 Dresses ensi-illassa vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. syyskuuta 1974 (ikä 50)
Ammatti:  laulaja, tanssija, malli, näyttelijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Carmit Bachar, Foxy Doll, Mity
Aktiivisena:  1995–
Tyylilajit:  pop, poprock, R&B, dance
Yhtyeet:  The Pussycat Dolls (1995–2008)
Levy-yhtiöt:  A&M (2004–2009) Cheyenne, Polydor (2001–2002)
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Carmit Bachar (s. 4. syyskuuta 1974 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen laulaja-tanssija ja The Pussycat Dollsin entinen jäsen. Bachar liittyi The Pussycat Dollsiin vuonna 1995 jolloin se oli vielä burleskiryhmä. Hän on yhtyeen entisistä jäsenistä vanhin ja se jäsen joka oli yhtyeessä pisimmän ajan. Kuten muutkin yhtyeen jäsenet, hän oli Interscope Recordsin palkattu työntekijä.
Bachar on myös esiintynyt elokuvissa 13 ja risat (13 Going on 30), Polly tuli kuvioihin (Along Came Polly) ja Skorpionikuningas (The Scorpion King) sekä The Pussycat Dollsin kanssa elokuvassa Charlien enkelit – kurvit suoriksi (Charlie's Angels: Full Throttle).
Bachar ilmoitti 8. maaliskuuta 2008 eroavansa Pussycat Dollsista ryhmän virallisella nettisivulla. Hän on nykyään naimisissa ja hänellä on yksi lapsi.
Diskografia

Carmasutra (2008)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Carmit Bachar Wikimedia Commonsissa
Carmit Bachar Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Pussycat Dolls
Carmit Bachar Fansite (Arkistoitu – Internet Archive)
Uzbekistanin maantiede

Uzbekistanin kartta
Uzbekistan varjostetussa satelliittikuvassa
Tämä artikkeli käsittelee Uzbekistanin maantiedettä. Uzbekistanissa vallitsee mannerilmasto. Talvella on hyvin vähän lunta. Kuivinta on Turanin alangolla ja sateisinta vuoristossa. Uzbekistanin pinta-ala on 447 400 neliökilometriä, ja se on sisämaavaltio, jonka rajanaapurit ovat Afganistan, Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan ja Turkmenistan.
Uzbekistanin pinta-alasta noin 80 prosenttia kuuluu tasaiseen aavikkoalueeseen, mutta maan itäosassa on vuoristoja, kuten Tienšanin läntisiä jonoja. Idässä on myös hedelmällinen Fergananlaakso. Maan suurimmat joet ovat Syrdarja ja Amudarja, joiden käyttö on aiheuttanut Araljärven ympäristökatastrofin. Aral oli 1960-luvulla maailman neljänneksi suurin järvi, mutta varsinkin Uzbekistanissa oleva eteläosa on lähes täysin kuivunut.
Pinnanmuodot

Uzbekistanin pinnanmuodot vaihtelevat tasaisesta aavikosta itäosan korkeisiin vuoriin. Noin 80 prosenttia maan pinta-alasta on kuitenkin aavikkoa. Uzbekistan kaakkoisosa kuuluu Turanin tasankoon, joka kohoaa 60–90 metrin korkeuteen merenpinnasta. Se yhdistyy etelässä Kyzylkumin aavikkoon ja lännessä kohoaa Ustjurtin laakiolle.
Uzbekistanin itäosassa on vuoristojen pohjoisesta, idästä ja etelästä ympäröimä hedelmällinen Fergananlaakso. Sen pohjoispuolella on Tienšanin läntisiä vuorijonoja, kuten Ugom ja Piskomvuoret. Laakson eteläpuolella puolestaan kohoaa Hisor–Alai.
Maassa esiintyy myös maanjäristyksiä, joista vakavin tuhosi pääkaupunki Taškentia vuonna 1966.
Vesistöt

Araljärven eteläosat ovat Uzbekistanin puolella, kun taas pohjoisosa kuuluu Kazakstaniin. Se oli vielä 1960-luvun alussa maailman neljänneksi suurin järvi, mutta siihen laskevien jokien, Syrdarjan ja Amudarjan valtava käyttäminen maatalouden kasteluun ja teollisuuteen on vähentänyt huomattavasti niiden virtaamista Araljärveen asti.
Araljärven pinta-ala on kutistunut 90 prosenttia 1960-luvulta 2020-luvulle. Veden suolaisuus on samalla lisääntynyt 45 grammaan litrassa entisestä 10 grammasta litrassa. Tämä on luonut valtavan ympäristöongelman. Järvi on katkennut kahtia, ja Kazakstanin puolella Pohjois-Aral on pelastettu padon avulla.
Kulttuurimaantiede

Uzkenistanin pinta-ala on 447 400 neliökilometriä, ja sillä on maarajaa 6 893 kilometriä. Sen rajanaapurit ovat Afganistan, Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan ja Turkmenistan. Uzbekistan on toinen niistä maailman sisämaavaltioista, joiden kaikki rajanaapurit ovat myös sisämaavaltioita. Toinen on Liechtenstein.
Uzbekistanin asutus on keskittynyt maan itäosiin, jossa on tiheää asutusta vuoristolaaksoissa ja keitaissa. Fergananlaakso on Keski-Aasian väentihein alue. Kaupungeissa asuu vuoden 2024 tietojen mukaan 51,0 prosenttia asukkaista. Maan suurin kaupunki on pääkaupunki Taškent, jonka asukasluku oli vuoden 2023 arvion mukaan 2,96 miljoonaa. Seuraavaksi suurimmat kapungit ovat Namangan (678 000), Samarkand (573 000), Andijon (468 000) ja Nukus (335 000).
Ilmasto

Uzbekistanissa vallitsee mannerilmasto, jonka kesät ovat kuumia ja talvet kylmiä. Heinäkuussa keskilämpötila 32 astetta, mutta lämpötila nousee säännöllisesti yli 40 asteen. Talvisin keskilämpötila on -23 astetta, mutta lämpö voi tippua jopa -40 asteeseen.
Sadanta on vain vähäistä, ja suurin osa sateista tulee talvella ja keväällä. Vuoristoissa sataa enemmän ja aavikkoalueella vain huomattavan vähän. Sademäärä vaihtelee 100 ja 200 millimetrin välillä.
Luonto

Arojen kasvillisuus on lähinnä ruohoa, purojen varsilla kasvaa myös pensaita. Vuoristossa tavataan myös harvinaisia kasvilajeja. Katajalaji Zarafshani archa kasvaa vuorten alarinteillä, samoin monet lehtipuut. Yläosissa kasvaa enimmäkseen vain heinää jos sitäkään. Uzbekistanin monipuoliseen eläimistöön kuuluvat sudet, karhut ja lumileopardit.
Louise

| Louise |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  25. elokuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Loviisa, Lovisa
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Ludvig, Louis
Infobox OKNimi-testi OK: 
Louise on ranskalainen naisen etunimi, feminiinimuoto saksalaisperäisen Ludvig-nimen ranskalaisesta muunnoksesta Louis. Ruotsissa ja Suomessa nimestä on käytössä myös muunnokset Lovisa ja Loviisa.  Nimi Louise esiintyy myös suomenruotsalaisessa kalenterissa, jonka mukaan Louisen nimipäivä on 25. elokuuta. Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi on Suomessa annettu Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 3 678 naiselle ja muutamalle miehelle.
Tunnettuja Louise-nimisiä > Hallitsijasukujen jäseniä

Louise Hippolyte (1697–1731), Monacon ruhtinas vuonna 1731
Marie Louise (1791–1847), Napoleonin toinen puoliso, Itävallan keisarin Frans I:n tytär
Louise, Elisabet Aleksejevna (1779–1826), Badenin prinsessa, Venäjän keisarinna, Aleksanteri I:n puoliso
Märtha Louise (s. 1971), Norjan prinsessa, kuningas Harald V:n tytär
Louise Windsor (s. 2003), Englannin kuningattaren Elisabet II:n pojan, prinssi Edwardin, tytär
Louise, Ruotsin kuningatar (1889–1965), Kustaa VI Aadolfin toinen puoliso, Battenbergin prinssi Louisin tytär
Louise d’Orléans, (1812–1850), Belgian kuningatar
Louise (1817–1898), Tanskan kuningatar, kuningas Kristian IX:n puoliso
Louise (1851–1926), Tanskan kuningatar, kuningas Fredrik VIII:n puoliso
Louise (1848–1939), Englannin prinsessa, Kuningatar Viktorian tytär, myöh. Argyllin herttuatar
Louise Elisabeth (1709–1742 tai 1750), ranskalainen prinsessa, Espanjan kuningatar, kuningas Ludvig I:n puoliso
Lorrainen Louise, Louise de Lorraine (1553–1601), Ranskan kuningatar, kuningas Henrik III:n puoliso
Kuvitteellisia Louise-nimisiä

Louise, Ridley Scottin elokuvassa Thelma ja Louise
Nimen muita merkityksiä

Louise Laukko (1992–2003), suomalainen ravihevonen
Louise Attaque, ranskalainen folkrock-yhtye
M/S Louise Russ, ro-ro-rahtialus
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Louise Wikimedia Commonsissa
Skjernøyn kappeli

| Skjernøyn kappeli Skjernøy kapell |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2004.
Sijainti:  Lindesnes, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1913
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Skjernøyn kappeli (norj. Skjernøy kapell) on Lindesnesin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1913.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skjernøyn kappeli Wikimedia Commonsissa
Metsäkato

Satelliittikuva Kaakkois-Aasiasta vuodelta 2001. Ruskeat alueet kuvaavat metsäkatoa.
Metsäkatoa Gran Chacossa Paraguayssa.
Metsää kaadettuna Frankfurtin lentoaseman laajennuksen tieltä Saksassa.
Metsäkato on metsän tuhoutumista niin, ettei sen tilalle kasva uutta metsää, vaan maa käytetään esimerkiksi pelloiksi tai rakentamiseen.
Eteneminen

Metsiä häviää vuosittain keskimäärin 10 miljoonaa hehtaaria, mistä valtaosa on trooppista sademetsää. Mailman metsäkato keskittyy erityisesti Aasian, Etelä-Amerikan ja Afrikan ”metsäkatovyöhykkeille”.
YK:n arvion mukaan maailman metsäpinta-ala on vähentynyt 420 miljoonaa hehtaaria vuosina 1990–2020. Näinä vuosina metsäkato on hidastunut keskimäärin noin kolmanneksella, mutta takaiskujakin tulee: Brasiliassa metsäkato kiihtyi Jair Bolsonaron noustua presidentiksi.
Syyt

Suurin syy metsäkatoon on se, että metsää raivataan karjalaitumien ja maanviljelyn tieltä. Lisäksi metsää tuhoutuu metsäpaloissa, ja pienviljelijöiden peltojen ja laitumien laajentuessa metsiin. Myös kaivostoiminta ja tieverkon laajentuminen vievät metsältä tilaa. Noin 80% maailman metsäkadosta liittyy maatalouteen.
Metsää tuhotaan muun muassa soijan, palmuöljyn, naudanlihan, puu- ja sellutuotteiden, kaakaon ja kahvin tuottamiseksi.
Vaikutukset

Metsien mukana menetetään niiden hiilivarastot sekä kyky sitoa ilmakehän hiilidioksidia. Trooppinen metsäkato aiheuttaa saman verran kasvihuonepäästöjä kuin tieliikenne.
Lisäksi metsäkato lisää tulvariskiä, kuluttaa maaperää, heikentää juomaveden saatavuutta ja kaventaa monien eliölajien elinympäristöä.
Trooppisten sademetsien tuhoaminen nostaa lämpötilaa, pienentää sademäärää ja vaikuttaa sateiden alueelliseen jakaumaan.
Metsät tasapainottavat veden määrää ympäristössä. Ne sitovat sadevettä hidastaen sen valumista puroihin ja jokiin ja ehkäisevät näin kaatosateiden aiheuttamia äkkitulvia. Toisaalta metsissä viipyvä vesi tekee kuivuuskausista vähemmän vakavia.
Metsäkato vaikuttaa luonnon monimuotoisuuteen, sillä metsissä elää noin 80 prosenttia kaikista maalla elävistä lajeista. Myös miljoonat ihmiset,  monet alkuperäiskansat ja paikalliset yhteisöt ovat riippuvaisia metsien tarjoamasta ravinnosta ja elinkeinoista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kuvia Kongon metsäkadosta Guardian syyskuu 2009
Harkmarkin kirkko

| Harkmarkin kirkko Harkmark kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2010.
Sijainti:  Lindesnes, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1613
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  135
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Harkmarkin kirkko (norj. Harkmark kirke) on Lindesnesin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1613.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harkmarkin kirkko Wikimedia Commonsissa
Holumin kirkko

| Holumin kirkko Holum kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2015.
Sijainti:  Lindesnes, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1825
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  480
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Holumin kirkko (norj. Holum kirke) on Lindesnesin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1825.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Holumin kirkko Wikimedia Commonsissa
Kardiomyopatia

| Kardiomyopatia |
| --- | --- |
 Vasemmanpuoleinen kammio on paksuuntunut.
Luokitus
ICD-10:  I42
ICD-9:  425.4
MedlinePlus:  001105
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Kardiomyopatia tarkoittaa sydänlihaksen sairautta. Periaatteessa kardiomyopatia voi viitata mihin tahansa sydänlihaksen sairauteen, mutta käytännössä kardiomyopatiat ovat ryhmä tauteja, jotka aiheuttavat sydänlihaksen kroonisen sairastumisen. Kardiomyopatioiden oireet muistuttavat erehdyttävästi muiden sydänsairauksien oireita, ja diagnosointi perustuu usein näiden yleisempien sairauksien poissulkuun. Tyypilliset oireet ovat väsymys, hengenahdistus, alaraajojen turvotus ja rytmihäiriöt. Nämä ovat tyypillisiä sydämen vajaatoiminnan oireita, johon kardiomyopatia usein johtaa, mutta taustalla voi olla kardiomyopatioiden lisäksi muun muassa verenpainetauti, läppävika tai sepelvaltimotauti.
Kardiomyopatiat on tyypillisesti jaettu kliinisesti kolmeen eri ryhmään:
dilatoiva eli laajentava kardiomyopatia
hypertrofinen eli sydänlihasta paksuntava kardiomyopatia
restriktiivinen eli sydänlihasta jäykistävä kardiomyopatia
Tämä luokittelu on kuitenkin osoittautunut vaikeaksi, sillä kardiomyopatia voi taudin eri vaiheissa kuulua mihin tahansa yllä olevaan kolmeen ryhmään. American Heart Association jakaa kardiomyopatiat kahteen pääluokkaan:
Primaari tai intrinsic, jossa tauti vaikuttaa ainoastaan sydämeen
sekundaari, jossa tauti on systeeminen ja sydänlihas on yksi vaurioituneista elimistä
Nämä jaetaan edelleen alaryhmiin etiologian ja genetiikan mukaan.
Dilatoiva kardiomyopatia

Dilatoiva eli laajentava kardiomyopatia on yleisin kardiomyopatia, jonka esiintyvyys Yhdysvalloissa on 40/100 000. Suomessa esiintyvyys alle 20-vuotiaissa on arvioitu olevan 2,6/100 000. Dilatoivassa kardiomyopatiassa sydämen vasemman tai kummankin kammion sisäläpimitta kasvaa johtaen lopulta supistustoiminnan heikkenemiseen ja vaikeaan sydämen systoliseen vajaatoimintaan eli heikentyneeseen supistuvuuteen.
Sairaus voidaan jakaa WHO:n vuonna 1995 julkaisemien kriteerien mukaan:
idiopaattiseen
familiaaliseen
geneettiseen
virus- tai autoimmuuniperäiseen
alkoholin tai muun toksisen tekijän aiheuttamaan muotoon
Usein taudin etiologia jää epäselväksi, jolloin puhutaan primaarista taudista. Jos dilatoivalle kardiomyopatialle löytyy jokin altistava tekijä, voidaan puhua sekundaarista taudista. Altistavia tekijöitä ovat muun muassa alkoholi ja syövän hoidossa käytettävät antrasykliinit.
Oireet dilatoivassa kardiomyopatiassa ilmenevät systolisen vajaatoiminnan syntyessä. Potilaalla voi esiintyä taudin vaikeusasteesta riippuen hengenahdistusta rasituksessa tai levossa, sydämen kammioiden ja eteisten laajentumista, läppävikoja, maksan verentungosta ja alaraajojen turvotusta. Sydämen vajaatoiminta johtaa myös reniini-aldosteroni-angiotensiinijärjestelmän käynnistymiseen ja sympatikotonian kehittymiseen, jotka alussa kompensoivat sydämen pumppaustoiminnan heikentymistä mutta käyvät nopeasti riittämättömiksi. Nämä mekanismit lopulta vaikeuttavat sydämen vajaatoimintaa entisestään lisäämällä esikuormaa, joka lisää kammioiden laajenemista.
Diagnostiikka perustuu muiden vajaatoiminnan syiden poissulkuun. Kardiomyopatiaa voi epäillä poikkeavien löydösten, altistavien tekijöiden ja sukuanamneesin perusteella. Sukuanamneesi on tärkeä, sillä ⅓ dilatoivista kardiomyopatioista on perinnöllisiä. Taudin aiheuttamia muutoksia voidaan havaita EKG:ssä, rintakehän röntgenkuvassa ja sydämen ultraäänitutkimuksessa.
Hypertrofinen kardiomyopatia

Sydänlihasta paksuntavassa kardiomyopatiassa sydänlihas paksuuntuu tyypillisesti vasemman ja oikean kammion välisestä seinämästä. Hypertrofisesta kardiomyopatiasta puhutaan, kun kammioseinämän paksuuntumiselle ei löydy muuta selittävää syytä, joita voivat olla muun muassa korkea verenpaine tai aorttaläpän ahtauma.
Taudin esiintyvyydeksi on arvioitu 2/1 000, ja suomalaislapsissa esiintyvyydeksi on todettu 3/100 000. Hypertrofinen kardiomyopatia on yleisin perinnöllinen sydänsairaus ja harvinaisuudestaan huolimatta yleinen nuorten ja urheilijoiden sydänperäisten äkkikuolemien syy.
Hypertrofisen kardiomyopatian aiheuttaa sarkomeerejä koodaavassa geenissä sijaitseva, autosomaalisti periytyvän mutaation aiheuttama sairaus. Noin puolessa tapauksista sairaus esiintyy perheittäin. Hypertrofista kardiomyopatiaa voivat aiheuttaa myös muut sairaudet, kuten amyloidoosi tai Fabryn tauti.
Sydämen kammioseinämän paksuuntuminen johtaa vasemman kammion diastolisen toiminnan häiriintymiseen. Seurauksena on sydämen diastolinen vajaatoiminta, jossa vasemman kammion täyttyminen jää vajaaksi kammion pienentymisen ja sydänlihaksen puutteellisen rentoutumisen vuoksi ja sydämen iskutilavuus pienenee. Kammioseinämän paksuuntuminen voi johtaa myös vasemman kammion ulosvirtauskanavan ahtautumiseen. Sydänlihaksen verenkierto on usein puutteellista paksuuntuneessa seinämässä, minkä seurauksena esiintyy sydänlihaksen iskemiaa ja jopa sydäninfarkti.
Potilaat voivat olla täysin oireettomia, tai pahimmassa tapauksessa ensimmäinen oire voi olla äkkikuolema. Oireet eivät suoraan riipu taudin vaikeusasteesta. Yleisiä oireita ovat rasitushengenahdistus, rintakipu (angina pectoris) ja pyörtyminen. Taudin diagnostiikka perustuu kammiohypertrofian osoittamiseen sydämen ultraäänitutkimuksessa. Muita tärkeitä tutkimuksia ovat EKG ja sydämen magneettikuvaus. Muut kammiohypertrofiaa aiheuttavat syyt tulee sulkea pois ennen kuin kardiomyopatia-diagnoosin voi asettaa.
Taudin hoitoon ei ole ennustetta parantavia lääkkeitä, vaan hoito on oireita helpottavaa. Hoidossa käytetään muun muassa beetasalpaajia ja kalsiumkanavan salpaajia, jotka pidentävät sydämen lepovaihetta ja lisäävät kammiotäyttöä hidastamalla sykettä. Tautia sairastavien tulee välttää raskaita fyysisiä suorituksia äkkikuoleman riskin vuoksi. Lisäksi niin oireisten kuin oireettomienkin hypertrofista kardiomyopatiaa sairastavien seuranta on tärkeää.
Restriktiivinen kardiomyopatia

Restriktiivinen kardiomyopatia on harvinainen sairausluokka, johon kuuluu sydänlihaksen ja sydämen sisäkalvon sairauksia. Tauti aiheuttaa sydämen passiivisen venymisen vaikeutumisen, johtaen diastoliseen vajaatoimintaan kammioiden koon ja iskutilavuuden säilyessä muuttumattomina. Restriktiivistä kardiomyopatiaa epäillään, kun potilaalla tavataan etiologialtaan epäselvä sydämen vajaatoiminta ja sydämen ultraääni näyttää kammiofunktion osalta normaalilta.
Restriktiivisen kardiomyopatian etiologia jaetaan kahteen ryhmään siitä, kehittyykö muutos sydänlihakseen vai sydämen sisäkalvoon. Tärkeimmät tautityypit ovat:
idiopaattinen restriktiivinen kardiomyopatia
desmiinikertymätauti
sydänamyloidoosi
eosinofiilinen endomyokardiitti
Oireina potilailla on tyypillisiä diastolisen vajaatoiminnan oireita, jotka ilmenevät lähinnä rasituksessa. Oikean kammion kuormitus ja vajaatoiminta on hallitseva. Tämä ilmenee maksan suurentumisena ja kaulalaskimoiden pullotuksena. Lisäksi voi esiintyä rytmihäiriöitä ja eteis-kammiokatkoksia.
Taudin diagnosoiminen tapahtuu sydämen ultraäänikuvauksen lisäksi sydämen magneettikuvauksen ja joskus sydänlihaksesta otettavan koepalan avulla. Diagnostiikassa on suljettava pois muut mahdollisesti oikean kammion vajaatoimintaa aiheuttavat tilat, kuten cor pulmonale tai muu oikean kammion kardiomyopatia.
Hoito on pääosin oireenmukaista sydämen vajaatoiminnan, rytmihäiriöiden ja eteis-kammiokatkosten hoitoa. Syynmukainen hoito määräytyy taustalla olevan sairauden mukaan.
Käännös suomeksi
Bøverdalin kirkko

| Bøverdalin kirkko Bøverdal kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2016.
Sijainti:  Lom, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1864
Suunnittelija:  Erik P. Rusten
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  125
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bøverdalin kirkko (norj. Bøverdal kyrkje) on Lomin kunnassa Norjassa sijaitseva kahdeksankulmainen puukirkko vuodelta 1864.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bøverdalin kirkko Wikimedia Commonsissa
Yleisurheilun GP-kisat

Yleisurheilun GP-kisat (sponsorin mukaan Motonet GP) on vuonna 2018 aloitettu yleisurheilukisojen sarja, joka korvasi vuonna 2017 lopetetun Eliittikisat-sarjan. Uudistuksella haluttiin muuttaa kisojen painopistettä ja näkyvyyttä.
Ensimmäisenä vuonna sarjassa oli mukana viisi entistä Eliittikisat-järjestäjää: Espoo, Kuortane, Joensuu, Lapinlahti ja Lappeenranta. Vuonna 2019 sarjassa kilpailtiin kuusi kertaa, jolloin uusina paikkoina olivat mukana Lahti, Jyväskylä ja Tampere. Kuortane ja Lappeenranta putosivat pois sarjasta. Vuonna 2020 kilpailusarja oli tarkoitus järjestää Joensuussa, Jyväskylässa, Lahdessa ja Espoossa, mutta koronaviruspandemian vuoksi kesäkuulle suunniteltu Joensuun kilpailu peruttiin ja sen tilalle tuli Kuortaneella käytävä kilpailu elokuulle.
Kilpailut vuosittain

Motonet GP 2018: 13.6. Espoo, 23.6. Kuortane, 4.7. Joensuu, 28.7. Lapinlahti, 22.8. Lappeenranta
Motonet GP 2019: 5.6. Lahti, 19.6. Jyväskylä, 3.7. Tampere, 17.7. Lapinlahti, 24.7. Joensuu, 18.8. Espoo
Motonet GP 2020: 3.6. Joensuu 8.7. Jyväskylä, 15.7. Lahti, 1.8. Kuortane, 5.8. Espoo
Motonet GP 2021: 2.6. Jyväskylä, 10.6. Espoo, 26.6. Kuortane, 14.7. Joensuu, 17.7. Lapinlahti, 19.8. Lahti
Motonet GP 2022: 25.5. Lahti, 1.6. Tampere, 8.6. Espoo, 18.6. Kuortane, 26.7. Jyväskylä, 24.8. Lappeenranta
Motonet GP 2023: 7.6. Jyväskylä, 5.7. Joensuu, 8.7. Oulu, 19.7. Lappeenranta, 8.8. Tampere
Motonet GP 2024: 22.5. Jyväskylä, 24.5. Lahti, 22.6. Kuortane, 17.7. Lappeenranta, 20.7. Joensuu, 17.8. Oulu, 25.8. Tampere
Motonet GP 2025: 11.6. Lahti, 21.6. Kuortane, 12.7. Joensuu, 23.7. Tampere, 13.8. Oulu
Aiheesta muualla

Motonet GP.
Hans Henrik von Liewen (vanhempi)

Hans Henrik von Liewen vanhempi
Hans Henrik von Liewen (vanhempi) (1664 – 25. maaliskuuta 1733) oli valtaneuvos ja vuodesta 1714 sotilasarvoltaan kenraaliluutnantti. Hän sai 1719 kreivin arvon. Hänet määrättiin 1710 Georg Lybeckerin apulaiseksi Suomeen. Hän suostutteli Kaarle XII:n palaamaan Turkista. Sen jälkeen hänet määrättiin Amiraliteettikollegion apulaiseksi.
Hänen poikansa oli Hans Henrik von Liewen (nuorempi).
Argentiinan maatalous

Soijaviljelmiä pampan alueella.
Viinitila Saltan maakunnassa.
Argentiinan maatalous on monella tavoin maailmanlaajuisesti merkittävä ilmiö, vaikka maan pinta-alasta vain noin kolmannes on viljelykseen sopivaa, sekin osin keinokastelun turvin. Maa on pitkään ollut maataloustuotteiden viejä ja vienti on suuntautunut etenkin Yhdysvaltoihin, Saksaan ja Britanniaan. 1990-luvun lopulla maan viljelypinta-ala oli 272 000 neliökilometriä. Tärkeimmät maatalouden vietituotteet olivat esimerkiksi vuonna 1927 vilja, etenkin vehnä sekä liha. Argentiinan pampa-arot soveltuvat hyvin naudan- ja lampaanlihan tuotantoon. Siellä tuotetaan myös vuotia ja villaa. Maan vientituotteista elintarvikkeita tärkeämpi osa taloudellisesti on kuitenkin ollut kaivannaisteollisuus.
Vuonna 2019 maan vienti oli 64 miljardia dollaria ja tuosta tärkeimmät maataloustuotteet olivat soija (24%), viljat (15%) ja lihatuotteet (5%).
Argentiinan pohjoisosissa tuotetaan myös muun muassa viinejä esimerkiksi Mendozan alueella sekä sokeriruokoa sekä rehuksi sinimailasta. Kuriositeettina voi mainita, että esimerkiksi maten tuotannossa Argentiina hallitsee noin puolta koko maailmasta. Nykyään maatalous työllistänee alle kymmenen prosenttia maan väestöstä.
Viinintuotanto

Viinintuotanto Argentiinassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Argentiinan maatalous Wikimedia Commonsissa
Odensberg

| Odensberg |
| --- | --- |

 Odensberg
 Koordinaatit: 58°09′14″N, 13°26′33″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Falköping
Väkiluku (2021):  291
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Odensberg on taajama Falköpingin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 291 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Odensberg Wikimedia Commonsissa