stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sulasuolareaktori
Tekninen rakenne

Sulasuolareaktorin polttoaine ja samalla sen lämmönvälittäjäaine – sulannut suola on kuumaa ja juoksevaa, mikä tuo niin haasteita kuin hyötyjä teknisen rakenteen kannalta. Tosin kuin kiinteällä polttoaineella toimivassa reaktorissa, neste voidaan nopeasti valuttaa reaktorista inerttiin säiliöön hätätilanteessa, eikä valuttamiseen tarvita sähkökäyttöistä pumppua. Polttoainetta voidaan lisätä, huoltaa ja vaihtaa ilman reaktorin alasajoa, toisin kuin tavallisesti kiinteäpolttoaineisissa reaktoreissa kuten kevytvesireaktoreissa.
Reaktori koostuu kahdesta pääosasta "sydän" ja "vaippa". Reaktorin sydämessä tapahtuu fissio ja samalla syntyy vapaita neutroneja. Vaipassa, joka kulkee sydämen lähellä, kiertää fertiili polttoaine ja absorboi fissiossa syntyneitä vapaita neutroneja. Toriumin beetahajoaminen uraaniksi kestää keskimäärin 27 päivää, siksi fertiili polttoaine siirretään "hautumaan" pois vaipasta välivarastoon, ennen kuin se ohjataan takaisin sydämeen. Polttoainetta käsitellään ja huolletaan jatkuvassa kierrossa ja siitä poistetaan fissiotuotteet tai kaupallisesti tärkeät sivutuotteet kuten lääkeradioisotoopit, polttoainetta vaihdetaan prosessimaisesti eikä syklisesti kuten esim. kevytvesireaktoreissa  (kts. kuva 1). Myös ns. kiintiöreaktorin rakentamisen mahdollisuus on olemassa, siinä polttoainetta ei huolleta lainkaan, vaan reaktorin käytöstä luovutaan kun sen tehokas hyötysuhde vaimenee ajan myötä.  Sydämestä kuumentunut nestemäinen polttoaine ohjataan lämmönvaihtimeen, josta lämpöenergia voidaan muuttaa mekaaniseksi energiaksi esimerkiksi kaasuturbiinin (CO2) avulla ja edelleen sähköenergiaksi. Koska lämpötilat ovat korkeammat kuin kevytvesireaktorissa voidaan turbiineissa soveltaa välittäjäaineena superkriittistä hiilidioksidia höyryn sijaan, jolloin saavutetaan parempi, jopa 50 % hyötysuhde. Hyötysuhdetta voi entisestään parantaa välttämällä energiakonversio, eli hyödyntämällä osa lämpöenergiasta suoraan. Lämpöenergiaa voidaan hyödyntää esimerkiksi keskuslämmitysratkaisuissa, kemiallisissa prosesseissa kuten esimerkiksi juomaveden valmistamisessa merivedestä tislaamalla ja muissa.
Reaktorissa syntyy fission seurauksena fissiotuotteita, jotka voidaan poistaa jatkuvan polttoainehuollon yhteydessä, ilman alasajoa. Jotkut lyhytikäiset hyödylliset lääkeradioisotoopit, kuten molybdeeni-99 (puoliintumisaika 3 päivää) voidaan ottaa nopeasti talteen reaktorista ja hyödyntää (syövän hoito).
Mahdolliset hyödyt

Turvallisuus – polttoaine voidaan hätätilanteessa valuttaa säiliöön ilman sähkökäyttöistä pumppua, ei vesihöyryräjähdyksen vaaraa.
Polttoaineen riittävyys – varoja yli 10 000 vuodeksi (vrt. U-235 80-85v)lähde?
Kaasuturbiinin käyttömahdollisuus – 50 % hyötysuhde energiakonversiossa (ei mahdollista kevytvesireaktorissa).
Huollettavuus –  polttoainetta voidaan lisätä, huoltaa ja vaihtaa ilman reaktorin alasajoa. Hyötysuhde pysyy tasaisen korkeana.
Sivutuotteena – hyödylliset radioisotoopit, teknetium-99, molybdeeni-99, syövän hoito
Fissiotuotteet – voimakkaasti radioaktiivisia eli radioaktiivisuus tippuu nopeasti, vaarallinen radioaktiivisuus häviää 1 vuodessa, 83 % haitallisen radioaktiivisia 10 vuotta ja noin 17 % haitallista 300 vuotta. (vrt. uraaniin 10 000 vuotta)
Skaalattavuus – pieniä voimaloita voidaan valmistaa "tehdastuotteena". Voimala voidaan rakentaa tai kuljettaa energian tarvealueelle.
Proliferaatio – Ei vapaana olevaa U-233, aine osallistuu koko ajan reaktioon. Kontaminaatio fissiili U-233 on kemiallisesti sitoutunut polttoaineeseen. Reaktori ei tuota Pu-239. Reaktori ei vaadi isotooppirikastusta.lähde?
Ydinasekäyttö – Fissiotuotteissa ei ole fissiilejä aineita. Ei jälleenkäsittelytarvetta (suurin proliferaatio riski).lähde?
Ydinaseriisunta – Hyötöreaktorissa voidaan utilisoida tai "polttaa" muitakin raskaita ytimiä ja transuraaneja U-233 lisäksi, kuten Pu-239, U-235, ja U-238. Polttoaine-epäpuhtaudet kuitenkin alentavat hyötysuhdetta.lähde?
Rakennettavuus – ei tarvetta suurelle suojarakennukselle – ei vesihöyryräjähdyksen vaaraa kuten kevytvesireaktorissa.
"Kiintiöreaktorin" mahdollisuus – ns. kertakäyttöreaktori esim. 10 vuotta kokonaan ilman polttoainehuoltoa.
Itsesäätyvä teho – fissioiden määrä on kääntäen verrannollinen fissiotuotteiden määrään polttoaineessa.
Tunteeton nopeille tehonmuutoksille. Sen tehoa voidaan säätää nopeasti, yhtä nopeasti kuin kaasuturbiinia, jollaiseen yhdistettynä se olisi käyttökelpoinen esim. tuuli- ja aurinkovoiman säädössä. Säädettävyys tekee siitä vaihtoehdon myös maakaasulle.tarkistettava
Haasteet

Toriumia ei voida käyttää nykyisissä, yleisesti käytössä olevissa, uraanin käyttöön perustuvissa, kevytvesireaktoreissa. Siirtyminen toriumin käyttöön vaatisi suuria investointeja – niin tutkimuksen kuin toteutuksenkin osalta. Torium-vaihtoehtoa on historiallisista syistä tutkittu ja toteutettu huomattavan vähän, sillä uraanin käyttö tuki ydinaseiden valmistamista siinä missä toriumin käyttö ei.tarkistettava
Toriumilla toimiva sulasuolareaktori ei tuota toimintansa sivutuotteena lähes lainkaan aseteollisuuteen soveltuvaa plutoniumia (Pu-239) (7-portainen neutronikaappaus on äärimmäisen epätodennäköinen), eikä väkevöintiprosessin sivutuotteina synny valtavia määriä köyhdytettyä uraania, sillä isotooppirikastusta ei tarvita. Nämä ominaisuudet vaikuttivat merkittävästi ydinenergiateknologian kehityksessä kohti uraani-lähtöisiä voimaloita toriumpohjaisten sijasta.tarkistettavatarkistettava Nykypäivänäkään teknologisesti kehittyneet maat, eivät edelleen aktiivisesti panosta torium-pohjaisen energiateknologian kehittämiseen.
Vertailu kevytvesireaktoriin

Kevytvesireaktorissa 96 % polttoaineessa olevasta uraanista on ko. reaktorissa ydinreaktioon sopimatonta U-238 isotooppia. Energiantuottoon soveltuvaa U-235 isotooppia on vain 4 % kaikesta uraanista ja pitoisuus laskee käytön aikana 0,7 %:iin, jolloin polttoaine katsotaan käytetyksi. 96 % kevytvesireaktorissa olevasta uraanista ei siis osallistu lainkaan energiantuottoon, mutta altistuu kuitenkin reaktorissa neutronipommitukselle ja siten noin 1 % polttoaineesta muuttuu joka kerta ydinasekäyttöön soveltuvaksi plutoniumiksi (Pu-239). Polttoainetehokkuus on erittäin huono – alle 0,1 % polttoaineesta "palaa" reaktorissa. Kevytvesireaktorin polttoaine on pakattu zirkoniumisiin putkiin. Zirkonium voi tietyissä olosuhteissa reagoida veden kanssa niin, että se vapauttaa vedestä vetyä, jolloin vaarana on vety-happiräjähdys (kts. Tšernobyl). Kevytvesireaktorin lämmönsiirtoaine on tavallinen vesi, mikä tuo useita haasteita hyötysuhteen ja turvallisuuden kannalta. Juoksevan veden lämpötila on verrattain alhainen, jopa superkriittisellä alueella, minkä seurauksena lämmönvaihtimien ja höyryturbiinien Carnot'n hyötysuhde jää alhaiseksi (~30 %). Superkriittinen vesi on räjähdysherkkää (vesihöyry-(paine)räjähdys), ensiö- tai toisiopiirin paine on taattava jatkuvasti. Kevytvesivoimala vaatii suuren ja kalliin suojarakennuksen (paineräjähdyksen hallitsemiseksi). Kevytvesivoimala tuottaa suuren määrän lämmintä vettä lauhduttimen toiminnan seurauksena (Carnot'n hyötysuhteen parantamiseksi), lauhdeveden lämpötila on kuitenkin liian alhainen esim. kaukolämpöjärjestelmässä tai muissa kohteissa hyödynnettäväksi. Lauhdevesi päästetään tavallisesti luonnonvesistöihin, mikä aiheuttaa mm. rehevöitymistä ja muita ekologisia ongelmia. Hätätilanteessa kevytvesireaktorit nojautuvat sähkökäyttöisiin laitteisiin, jotka voivat vaurioitua ja aiheuttaa vaaratilanteen (kts. Fukushima I onnettomuus). Sulasuolareaktorissa on sisäänrakennettu ns. luonnollinen turvajärjestelmä, sähkökäyttöinen laite (jäähdytin) pitää polttoaineen reaktorissa ns. jäätulpan (freeze plug) avulla. Jos sähkö katkeaa, tulppa sulaa ja polttoaine valuu painovoiman seurauksena inerttiin säiliöön, jossa ydinreaktio lakkaa itsestään, kun polttoaine jäähtyy ja kyllästyy fissiotuotteilla. Fissiotuotteiden määrä polttoaineessa ohjaa reaktorin tehoa, jos määrä kasvaa, laskee vastaavasti fissioiden määrä ja teho laskee, mikä on luonnollinen ja toimenpiteitä vaatimaton turvallisuusmekanismi. Tehoa voidaan säätää lisäksi mekaanisesti esim. polttoainevirtauksilla.
Aiheesta muualla

Jarkko Ahokas: Sulasuolareaktorien historia, Lappeenrannan teknillinen yliopisto, Energiatekniikan kandidaatintyö ja seminaari, Lappeenranta 22.5.2014 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
Transatomic power releases details of innovative nuclear reactor design 6.6.2016 (pdf)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Molten Salt Reactor
Ydintekniikka
| --- | --- |
Ydinfysiikka:   Atomi  Fissio  Fuusio  Säteily  Radioaktiivisuus  Ionisoiva säteily  Ydinräjähdys  Fissiili  Vaikutusala  Kriittinen massa 
Ydinvoima:   Ydinvoiman käyttökohteet  Ydinpolttoainekierto  Säteilyturvallisuus  Ydinturvallisuus  Ydinjätehuolto  Geologinen loppusijoitus  Uraani  Uraanin esiintyminen  Uraanikaivos  Uraanin väkevöinti  Plutonium  Torium  Torium-ydinpolttoainekierto 
Ydinreaktori:   Kevytvesireaktori  Kiehutusvesireaktori  Painevesireaktori  VVER-reaktori  EPR-reaktori  RBMK-reaktori  MKER-reaktori  CANDU-raskasvesireaktori  AP1000-reaktori  Pieni modulaarinen reaktori  Hyötöreaktori  Kiihdytinreaktori  SCWR-reaktori  Nestemäisellä metallilla jäähdytetty reaktori  Sulasuolareaktori  Kaksoisfluidireaktori  Fuusioreaktori 
Ydinaseet:   Ydinsota  Vetypommi  Neutronipommi  Ydinaseriisunta  Vaikutukset 
Ydinonnettomuus:   Fukushiman ydinvoimalaonnettomuus  Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus  Three Mile Islandin ydinvoimalaonnettomuus  Luettelo ydinonnettomuuksista  Luettelo ydinlaitostapahtumista  Ydinvoimalan sydämen sulamisonnettomuus  Ydinaseonnettomuus  INES-asteikko 
Ydinvoima Suomessa:   Olkiluodon ydinvoimalaitos  Loviisan ydinvoimalaitos  Hanhikiven ydinvoimalaitos 
Toriumin hyötöreaktioilla on vaikea tuottaa pommikelpoisia isotooppeja.
Käännös suomeksi
Vitali Mykolenko

Vitali Mykolenko joulukuussa 2019.
Vitali Mykolenko (s. 29. toukokuuta 1999 Tšerkasy) on ukrainalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Evertonia ja on pelannut Ukrainan maajoukkueessa.
Mykolenko nousi kotimaansa pääsarjassa pelaavan Kiovan Dynamon edustusjoukkueeseen ensimmäisen kerran kaudella 2017–2018. Seuraavalla kaudella hän pelasi jo 23 liigaottelua. Kaudella 2019–2020 hän pelasi jälleen 23 liigaottelua ja teki ensimmäiset kolme liigamaaliaan. Samalla kaudella hän voitti Ukrainan Cupin ja pelasi loppuottelussakin. Kaudella 2020–2021 hän voitti liigamestaruuden ja pelasi 22 liigaottelua, joissa hän teki kaksi maalia. Hän voitti tälläkin kaudella Ukrainan Cupin.Mestarien liigassa 2020–2021 hän pelasi neljä ottelua, kaikki avauskokoonpanossa. Kaudella 2021–2022 hän pelasi syyspuoliskolla Ukrainan liigassa 15 ottelua ja Mestarien liigassa viisi ottelua, kaikki avauskokoonpanossa.
Vuoden 2022 alussa Mykolenko siirtyi Englannin Valioliigassa pelaavaan Evertoniin. Hän pelasi loppukauden aikana 13 liigaottelua, jotka yhtä lukuun ottamatta avauskokoonpanossa, ja teki toukokuussa maalin Leicesteriä vastaan. Kaudella 2022–2023 hän pelasi 34 valioliigaottelua, joissa hän oli avauskokoonpanossa 30 kertaa. Kaudella 2023–2024 hän pelasi 28 liigaottelua, kaikki avauskokoonpanossa, ja teki marraskuussa maalin peräkkäisissä otteluissa Brightonia ja Crystal Palacea vastaan. Kaudella 2024–2025 hän oli marraskuun 3. päivään mennessä ollut avauskokoonpanossa kahdeksassa valioliigaottelussa.
Mykolenko pelasi Ukrainan nuorisomaajoukkueissa ja nousi A-maajoukkueeseen marraskuussa 2018 ystävyysottelussa Turkkia vastaan. Hän on pelannut lokakuun 2024 loppuun mennessä 44 A-maaottelua, joista 42 ottelua avauskokoonpanossa. Kesäkuussa 2022 pelattu Kansojen liigan ottelu Armeniaa vastaan oli Mykolenkon ensimmäinen maaottelu, jossa hän tuli vaihdosta kentälle, ja kuusi minuuttia vaihdon jälkeen hän teki ensimmäisen maaottelumaalinsa. Kesällä 2021 pelatuissa EM-kilpailuissa Mykolenko oli avauskokoonpanossa neljässä ottelussa ja istui vaihdossa vain neljännesvälieräottelun Ruotsia vastaan. EM-kilpailuissa 2024 hän oli avauskokoonpanossa Belgiaa vastaan, eikä pelannut muissa otteluissa.
Okko Kamu

| Okko Kamu |
| --- | --- |
 Okko Kamu (vas.) ja pianotaiteilija Eero Heinonen ennen konserttia Kuusankoskitalon Kuusaasalissa 12. tammikuuta 1987.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. maaliskuuta 1946 (ikä 78) Helsinki
Ammatti:  kapellimestari viulisti
Muusikko
Tyylilajit:  länsimainen taidemusiikki 
Soittimet:  viulu 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Okko Tapani Kamu (s. 7. maaliskuuta 1946 Helsinki ) on suomalainen kapellimestari. Hän on esiintynyt myös viulistina ja kamarimuusikkona. Kamulle myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1999 ja professorin arvonimi vuonna 2011.
Ura

Kamu aloitti viulunsoiton kaksivuotiaana ja opinnot kuusivuotiaana Sibelius-Akatemiassa, jossa hän opiskeli vuosina 1952–1969. Hänen viulunsoiton opettajansa oli Onni Suhonen ja hän soitti Suhonen-kvartetissa 1964–1972. Vuonna 1967 hän teki opintomatkan Wieniin. Kamu toimi Helsingin kaupunginorkesterin 2. viulun varaäänenjohtajana 1965–1966 ja Suomen Kansallisoopperan ensimmäisenä konserttimestarina 1966–1968.
Kamu voitti ensimmäiset Herbert von Karajan -kapellimestarikilpailut Berliinissä vuonna 1969, mikä avasi hänelle ovet maailmalle. Hän toimi Tukholman kuninkaallisen oopperan vierailevana kapellimestarina 1969–1970. Hänet kiinnitettiin Radion sinfoniaorkesterin kapellimestariksi vuonna 1970 ja ylikapellimestarina hän toimi vuosina 1972–1977. Kamu on toiminut myös Oslon filharmonikkojen (1975–1979), Helsingin kaupunginorkesterin (1981–1988), Helsingborgin sinfoniaorkesterin (1990–1999) ja Suomen Kansallisoopperan (1996–1999) ylikapellimestarina.
Kesällä 2011 Suomen lähes kaikki parhaat kapellimestarit kokoontuivat soittaakseen yhdessä ”demokraattista kamarimusiikkia” ilman kapellimestaria Okko Kamun isännöimässä Musiikkia! Ruovesi -tapahtumassa. ”Omia” instrumenttejaan soittaneiden kapellimestareiden kokoonpanoon kuuluivat Kamun lisäksi muun muassa Osmo Vänskä, Pietari Inkinen, Sakari Oramo, Jukka-Pekka Saraste ja Susanna Mälkki. Kapellimestariensemble muun muassa kantaesitti Leif Segerstamin sävellyksen.
Kamu on ollut paljon Aasiassa ja esiintyi vuonna 2006 Aasian nuoriso-orkesterin ja Singaporen sinfoniaorkesterin kanssa. Hän työskenteli 2017 asti Singaporen sinfoniaorkesterin kapellimestarina ja toimi myös Sinfonia Lahti -orkesterin ylikapellimestarina 2011–2016.
Hän jäi eläkkeelle vakinaisista viroistaan 2017.
Yksityiselämä

Okko Kamun isä Väinö Kamu oli taiteilija, äiti Eine Syrjänen laulaja, kontrabasisti ja viulunrakentaja, veli Esa Kamu alttoviulisti ja sisar Monna Kamu, laulaja ja pianonsoiton opettaja.
Kamu on ollut useita kertoja naimisissa. Ensimmäinen puoliso oli säveltäjä Marjatta Meritähti ja heillä on tytär muusikko ja näyttelijä Ona Kamu. 1970-luvulla Kamu meni naimisiin solistitanssija Arja Niemisen kanssa ja heillä on liitosta kaksi lasta. Tämän jälkeen hän oli naimisissa Susanne Kamun kanssa 20 vuotta, ja heillä on kolme lasta. Kamu avioitui lokakuussa 2017 Savonlinnan oopperajuhlien pr-päällikön, luokanopettaja Katriina Koiviston kanssa.
Levytyksiä

Jean Sibelius: Sinfonia nro 2 – Berliinin filharmonikot (1970)
Jean Sibelius: Bardi – Radion sinfoniaorkesteri (1973)
Jean Sibelius: Satu – Radion sinfoniaorkesteri (1973)
Jean Sibelius: Sinfonia nro 1 – Radion sinfoniaorkesteri (1973)
Jean Sibelius: Sinfonia nro 3 – Radion sinfoniaorkesteri (1973)
Jean Sibelius: Karelia-sarja – Radion sinfoniaorkesteri (1976)
Jean Sibelius: Lemminkäis-sarja – Radion sinfoniaorkesteri (1976)
Jean Sibelius: Tapiola, Myrsky-alkusoitto, kaksi Myrsky-orkesterisarjaa ja Bardi – Sinfonia Lahti (BIS) palkittu: Diapason d'Or de l'Annee (Ranska), 2011
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Okko Kamu Wikimedia Commonsissa
Ylen Elävä arkisto: Okko Kamun johtama Vuohenki luohti yhdisti joikuaineksia taidemusiikkiin
Dahlström, Fabian: / Kamu, Okko (1946–). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  13.10.2004. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Okko Kamua juhlivat Jorma Panula, Mauno Nelimarkka ja Helena Panula (1969). Kuva: Hannu Lindroos
Kapellimestari Okko Kamu, sellotaiteilija Arto Noras ja ohjaaja Hannu Heikinheimo veneessä Savonlinnan oopperajuhlien aikaan vuonna 1973.
Okko Kamu Sinfonia Lahden kapellimestarina Naantalin Musiikkijuhlilla vuonna 2011. Viulistina Elina Vähälä.
Luka Nurmi

| Luka Nurmi |
| --- | --- |
 Vuonna 2021 Luka Nurmi voitti Ferrari Challenge ratasarjan Maailmanmestaruuden
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. huhtikuuta 2004 (ikä 20)
Kansalaisuus:   Suomi
Moottoriurheilija
Ferrari Challenge Europe
Nykyinen talli:  Formula Racing
Aiheesta muualla
Kotisivu
Luka Nurmi - Flying Finn
Luka Nurmi (s. 26. huhtikuuta 2004 Tampere) on suomalainen kilpa-autoilija, joka on voittanut GT-autojen Ferrari Challenge -sarjan maailmanmestaruuden ja EM-sarjan pronssimitalin, sekä Porsche Sprint Challenge NEZ -ratasarjan mestaruuden. Kummankin sarjan mestaruuden hän voitti sarjan nuorimpana kilpailijana. Lisäksi hän on saavuttanut mitalisijoituksia niin Kartingin SM- kuin muissa kansainvälisissä sarjoissa sekä kaksi kertaa voittanut Suomen suosituimman ratasarjan eli Legends-luokan mestaruuden myöskin sen historian nuorimpana[lähde? ] voittajana.
Autourheilu-ura

Luka Nurmi on edennyt kartingista GT-autojen kansainväliseen kärkivauhtiin.
Autourheilu-ura > Karting-vuodet 2009–2018

Luka Nurmen määrätietoinen työ kartingin junioriluokissa kantoi hedelmää, kun hän vuonna 2016 voitti kartingin Rotax MAX Finlandin hopeamitalin, BNL-sarjan pronssimitalin ja Rotax MAX Challenge MM-finaalien pronssimitalin.
Vuonna 2017 hän nappasi kartingin SM-sarjan OKj-luokan hopeamitalin ja vuoden Suomen tulokaskuljettaja -palkinnon. Vuonna 2018 hän saavutti pronssia kartingin SM-sarjan OK-luokassa ennen kuin teki päätöksen siirtyä nopeampiin kilpa-autoihin.
Autourheilu-ura > RX Academy vuonna 2019

Jussi ja Kalle Pinomäen (SET Promotion) pyörittämä RX Academy käytti Renault Clio RS -autoja Pohjoismaissa ja Baltiassa. Academy sisälsi ajamisen lisäksi fysiikka-, mentaali- ja mediavalmennusta. Sarjan kilpailukausi päättyi viidenteen sijaan.
Autourheilu-ura > Porsche Sprint Challenge NEZ vuonna 2019 ja 2020

Kauhajokelainen Relaa Racing valitsi Luka Nurmen juniorikuljettajakseen kausille 2019 ja 2020. Nuorukainen kiitti tiimipäällikkö Raimo Niemen antamasta luottamuksesta ja ensimmäisenä GT-vuotenaan nappasi sarjan pronssimitalin, jonka sitten seuraavana vuonna kirkasti mestaruudeksi. Tälläkin hetkellä Luka Nurmi on nuorin Porsche Sprint Challenge NEZ -kilpasarjan voittanut kuljettaja.
Autourheilu-ura > Legends ratasarja vuosina 2020 ja 2021

GT-autojen kilpailutoiminnan ylläpitämiseksi sekä monipuolisen moottoriurheilu-uran kehittämiseksi Luka Nurmi menestyksekkäästi kilpaili Suomen suosituimmaksi ratasarjaksi nouseessa Legendsissä, jossa hän vuonna 2020 voitti Semi-PRO luokan mestaruuden ja vuonna 2021 PRO-luokan eli yleiskilpailun mestaruuden. Molemmissa luokissa hän pokkasi tittelit sarjan historian nuorimpana kuljettajana.
Autourheilu-ura > Ferrari Challenge Europe ratasarja 2021

Marraskuussa 2020 Luka Nurmi testasi niin Pohjois-Saksan Oscherslebenin radalla Porsche Carrera Cup Deutchlandin Porschea, Italian Cremonan radalla AF Corsen Ferrari Challenge 488 EVO -autoa sekä ajoi myös uransa ensimmäisen ison kansainvälisen GT-kilpailun Ranskan Paul Ricardin radalla saksalaisen Leipert Motorsportin Lamborghini Huracan Super Trofeo EVO autolla.
Lopulta neuvottelut kilpailukauden Ferrari Challenge EM-sarjan sekä MM-kilpailusta päätyivät sopimukseen Formula Racing kanssa. Tanskalainen tiimi nautti Ferrarin GT-autojen tehdastallin AF Corsen varikko- ja huoltopalveluista ja se ajatti suomalaista sarjan seitsemässä osakilpailuviikonlopussa, joista viimeinen sisälsi MM-finaalin.
Puoli vuotta kestäneen kilpailukauden aikana hän voitti yhteensä neljä EM-osakilpailua sekä MM-finaalin. Luka Nurmi voitti EM-osakilpailun ja MM-finaalin sarjan historian nuorimpana kuljettajana. Lisäksi hän ajoi niin Monzan kuin Mugellon osakilpailujen aika-ajoissa uuden Ferrari Challenge -luokan rataennätyksen ko. radoille.
Autourheilu-ura > Ferrari Challenge, 2022

Vuonna 2022 Nurmi saavutti Ferrari Challenge EM-sarjan pronssimitalin.
Uran kohokohdat

2016: Kartingin Rotax MAX Challenge Finland: hopea
2016: Kartingin BNL-sarja, Rotax: pronssi
2016: Rotax MAX Challenge MM-finaalit: pronssi
2017: Kartingin SM-sarja, OKj: hopeaa
2017: Vuoden tulokaskuljettaja
2018: Kartingin SM-sarja, OK: pronssi
2019: RalliCross RX-Academy: viides
2019: Porsche Sprint Challenge NEZ: pronssi
2020: Legends Semi-PRO luokan mestaruus
2020: Porsche Sprint Challenge NEZ: mestaruus
2021: Legends PRO luokan mestaruus
2021: Ferrari Challenge: EM-sarjan pronssi
2021: Ferrari Challenge: maailmanmestaruus
2022: Ferrari Challenge: EM-sarjan pronssi
Aiheesta muualla

Luka Nurmen kotisivut
Luka Nurmen autourheilu-ura alkoi kartingista, jossa hän kilpaili kaudet 2009-2018
Vuonna 2019 RX Academy päättyi Luka Nurmen osalta vitossijaan
Luka Nurmi voitti Porsche Sprint Challenge NEZ ratasarjan sen historian nuorímpana kuljettajana.
Luka Nurmi voitti Ferrari Challengen maailmanmestaruuden sarjan historian nuorimpana kuljettajana 2021. Kuvassa myös AF Corsen tiimipäällikkö Amato Ferrari.
Nummi (Suomen entinen kunta)

| Nummi Nummis> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Lohja |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Nummen kirkko
Sijainti:  60°23′43″N, 023°52′46″E
Lääni:  Uudenmaan lääni
Maakunta:  Uudenmaan maakunta
Kuntanumero:  540
Hallinnollinen keskus:  Nummen kirkonkylä
Perustettu:  1863
– emäpitäjä:  Lohja
Kuntaliitokset:  Osa Lohjan maalaiskunnasta (1945)
Liitetty:  1981
– liitoskunnat:  Pusula Nummi
– syntynyt kunta:  Nummi-Pusula
Pinta-ala:   km²   (1.1.1979)
– maa:  196,4 km²
Väkiluku:  2 729   (31.12.1980)
– väestötiheys:  14,87 as./km²
Nummi (ruots. Nummis) on entinen Suomen kunta. Nummen kirkkopitäjä itsenäistyi Lohjasta vuonna 1863. Kunta yhdistyi Pusulan kunnan kanssa Nummi-Pusulan kunnaksi 1. tammikuuta 1981. Vuoden 2013 alussa Nummi-Pusula liittyi osaksi Lohjan kaupunkia ja näin myös Nummi palasi takaisin Lohjan alaisuuteen. Nummen alue käsittää nykyään kaksi Lohjan kaupunginosaa, Saukkolan sekä Nummen kaupunginosat. Numeroltaan Saukkola on Lohjan 103. kaupunginosa.   Nummen hallinnollinen keskus on Nummen kirkonkylä, joka on myös yksi Lohjan kylistä.
Nummen naapurikunnat ennen vuoden 1981 kuntaliitosta olivat Kiikala, Lohjan kunta, Pusula, Sammatti, Somero (vuoteen 1977 Somerniemi), Suomusjärvi ja Vihti.
Nummen alueseurakunta kuuluu Lohjan seurakuntaan, joka puolestaan kuuluu Espoon hiippakuntaan.
Nummen kirkonkylä ja Oinola kuuluvat Museoviraston valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Historiaa > Esihistoria

Nummelta on löydetty merkkejä asutuksesta jo esihistoriallisista ajoista lähtien. Kivikautisia asuinpaikkoja on löytynyt muun muassa 1800-luvulla kuivatetun Hyvelänjärven pelloilta. Kivikautinen asutus hävisi tuntemattomasta syystä ja seuraavan kerran merkkejä asutuksesta on löydetty vasta rautakaudelta.