stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1993
Tapahtumia > Maaliskuu

12. maaliskuuta – Bombayssa Intiassa pommi-iskut tappoivat 300 ihmistä.
12. maaliskuuta   – Pohjois-Korea ilmoitti vetäytyvänsä ydinsulkusopimuksesta.
13. maaliskuuta – Suuri lumimyrsky toi ennätykselliset lumisateet Yhdysvaltain itärannikolle ja vaikutti säähän Kuubasta Québeciin. Yhdysvalloissa 184 ihmistä kuoli.
16. maaliskuuta – Abhaasijoukot ja liittolaisensa aloittivat saamiensa raskaiden aseiden turvin hyökkäyksen kohti Georgian joukkojen hallussaan pitämää Abhasian pääkaupunkia Suhumiia, joka piiritettiin.
16. maaliskuuta   – Saksalainen oikeusistuin totesi General Motors -konsernin rikkoneen Uudenkaupungin autotehtaan kanssa solmimansa ja vuoteen 1996 saakka voimassa olleen sopimuksen lopettamalla Opel Calibra -autojen tuotannon ja määräsi sen aloitettavaksi uudelleen Uudessakaupungissa.
22. maaliskuuta – Intel toimitti ensimmäiset Pentium-suorittimet.
23. maaliskuuta – Norjan kuningas Harald V ja kuningatar Sonja saapuivat viralliselle vierailulle Suomeen.
28. maaliskuuta – Édouard Balladurista tuli Ranskan pääministeri.
31. maaliskuuta – Richard Depewin kirjoittaman ohjelman ohjelmointivirhe lähetti viestin yli 200:aan uutisryhmään samanaikaisesti. Joel Furr nimitti tapahtumaa ”spämmäykseksi”.
Tapahtumia > Huhtikuu

2. huhtikuuta – Marlboroperjantai: Philip Morris ilmoitti laskevansa Marlboro-savukkeiden hintaa 20 % aiheuttaen suuria tappioita useille muillekin suurille tupakkayrityksille.
3. huhtikuuta – Brandon Lee haudattiin isänsä viereen Seattleen Lake View Cemetery -hautausmaalle.
14. huhtikuuta – Moskovassa alkoi oikeudenkäynti elokuun 1991 vallankaappaukseen osallistuneita vastaan. Syytettyinä oli 12 entistä neuvostojohtajaa, mm. Gennadi Janajev, Anatoli Lukjanov ja Vladimir Krjutshkov.
19. huhtikuuta – Lähes 80 Daavidin oksa -lahkon jäsentä teki joukkoitsemurhan Texasissa Yhdysvalloissa sytyttämällä talonsa palamaan. Kuolleiden joukossa oli lahkon johtaja David Koresh.
20. huhtikuuta – Eduskunta poisti Etelä-Afrikan vastaiset talouspakotteet.
20. huhtikuuta – Backstreet Boys -poikayhtye perustettiin.
22. huhtikuuta – Mosaic 1.0 -web-selain julkaistiin.
23. huhtikuuta – Entinen kansanedustaja ja ministeri Olavi Martikainen nimitettiin Kuopion läänin maaherraksi kesäkuun alusta lähtien. Entinen maaherra Kauko Hjerppe jäi eläkkeelle. Martikaisen kauden oli määrä kestää vuoden 2000 loppuun saakka, mutta se päättyi jo 1997 Kuopion läänin lakkauttamiseen.
24. huhtikuuta – IRA teki Bishopsgaten pommi-iskun Lontoossa.
Tapahtumia > Toukokuu

1. toukokuuta – Kansanedustaja Mauri Miettinen siirtyi Kymen läänin maaherraksi Matti Jaatisen jäädessä eläkkeelle. Miettisen tilalle eduskuntaan tuli Timo Ihamäki. Miettisen kauden piti kestää vuoden 2000 loppuun, mutta se päättyi jo syyskuun alussa 1997 Kymen läänin lakkauttamiseen.
3. toukokuuta – Korkein oikeus tuomitsi Mikkelin panttivankidraamaan osallistunutta poliisin erikoisryhmää, ns. Karhu-ryhmää, johtaneen komisarion 6 000 markan sakkoihin kuolemantuottamuksesta ja virkavirheestä. Kolme muuta poliisia vapautettiin syytteistä. Rangaistusta olivat vaatineet panttivankidraamassa surmansa saaneen panttivangin Jukka Häkkisen omaiset.
5. toukokuuta – Ulkoministeri Paavo Väyrynen erosi Esko Ahon hallituksesta keskittyäkseen presidentinvaalikampanjaansa. Uudeksi ulkoministeriksi valittiin MTK:n puheenjohtaja Heikki Haavisto. MTK:n väliaikaiseksi puheenjohtajaksi valittiin entinen kansanedustaja ja ministeri Toivo T. Pohjala.
7. toukokuuta – Suomen evankelisluterilaisen kirkon kirkolliskokous hyväksyi äänin 61–37 kannanoton jumalanpilkan poistamiseksi rikoslaista. Lopullinen päätös asiassa jäi eduskunnalle.
13. toukokuuta – Viro, Liettua ja Slovenia hyväksyttiin Euroopan neuvoston jäseniksi.
13. toukokuuta   – Italian parlamentti kumosi entisen pääministerin Giulio Andreottin parlamentaarisen koskemattomuuden, jotta epäilyt hänen mafiayhteyksistään voitaisiin tutkia oikeudessa.
15. toukokuuta – Eurovision laulukilpailu järjestettiin Millstreetissä, Irlannissa. Isäntämaata edustanut Niamh Kavanagh voitti kappaleella ”In Your Eyes”.
16. toukokuuta – Turkin parlamentti valitsi pääministeri Süleyman Demirelin maan uudeksi presidentiksi huhtikuussa kuolleen Turgut Özalin tilalle.
16. toukokuuta   – Liberaalinen Kansanpuolue valitsi uudeksi puheenjohtajakseen ainoan kansanedustajansa Tuulikki Ukkolan.
24. toukokuuta – Eritrea itsenäistyi.
28. toukokuuta – Eritrea ja Monaco hyväksyttiin YK:n jäsenmaiksi. Järjestössä oli nyt 183 jäsentä.
29. toukokuuta – Suomen siniristilippu täytti 75 vuotta.
31. toukokuuta – Latvia otti käyttöön oman rahayksikön latin.
31. toukokuuta   – Opel Calibran tuotanto Uudenkaupungin autotehtaalla aloitettiin uudelleen.
Tapahtumia > Kesäkuu

1. kesäkuuta – Suomen Kaupunkiliitto, Suomen Kunnallisliitto ja Finlands Svenska Kommunalförbund yhdistyivät Kuntaliitoksi.
4. kesäkuuta – Kansanedustaja Paavo Lipponen valittiin SDP:n uudeksi puheenjohtajaksi.
6. kesäkuuta – Mongoliassa järjestettiin ensimmäiset presidentinvaalit.
9. kesäkuuta – Japanin kruununprinssi Naruhito meni naimisiin porvarillista syntyperää olevan Masako Owadan kanssa.
9. kesäkuuta   – Eduskunnan talousvaliokunta asettui äänin 9–8 vastustamaan viidennen ydinvoimalan rakentamista Suomeen.
11. kesäkuuta – Steven Spielbergin elokuvan Jurassic Park maailman ensi-ilta Yhdysvalloissa.
15. kesäkuuta – Paavi Johannes Paavali II siunasi Almudenan katedraalin Madridissa.
24. kesäkuuta – Eduskunta päätti asettaa entisen kauppa- ja teollisuusministerin Kauko Juhantalon syytteeseen valtakunnanoikeudessa ministerivastuulain rikkomisesta.
25. kesäkuuta – Liettua otti käyttöön oman rahayksikön litin.
26. kesäkuuta – Naantalissa avattiin Tove Janssonin luomille Muumi-hahmoille omistettu huvipuisto Muumimaailma.
27. kesäkuuta – Presidentti Bill Clinton määräsi ohjusiskun Irakin tiedustelun päämajaan vastineeksi Irakin suunnitelmasta murhata entinen presidentti George Bush hänen vieraillessaan Kuwaitissa huhtikuussa.
30. kesäkuuta – Tšekki ja Slovakia otettiin Euroopan neuvoston jäseniksi hajonneen Tšekkoslovakian sijaan.
Tapahtumia > Heinäkuu

1. heinäkuuta – Koskenkorvan viina täytti 40 vuotta.
2. heinäkuuta – Ukraina julisti alueellaan olleet Neuvostoliitolle kuuluneet ydinaseet omikseen.
3. heinäkuuta – Viimeiset venäläiset sotilaat lähtivät Kuubasta.
4. heinäkuuta   – Jyväskylässä vietettiin suojeluskuntajärjestön perustamisen 75-vuotisjuhlaa. Tätä pidettiin ensimmäisenä virallisena tunnustuksena suojeluskunnille vuoden 1944 jälkeen, jolloin järjestö oli lakkautettu välirauhansopimuksen tulkinnan nojalla.
5. heinäkuuta – YK:n asetarkastajat lähtivät Irakista Irakin kieltäydyttyä sallimasta valvontakameroiden asennusta ohjusten testaustukikohtiin. Tarkastajat palasivat jälleen Irakin taivuttua.
6. heinäkuuta – Mongoliassa pidettiin ensi kertaa suorat presidentinvaalit.
12. heinäkuuta – 7,2 richterin maanjäristys Hokkaidon rannikolla laukaisi tsunamin, joka surmasi 202 ihmistä Okushirin saarella.
14. heinäkuuta – Paavalin synodi teki Turun hiippakunnan tuomiokapitulille kantelun arkkipiispa John Vikströmiä vastaan tämän homoseksuaaleja koskeneen lausunnon vuoksi. Paavalin synodi syytti Vikströmiä harhaoppisuudesta.
16. heinäkuuta – Viron Narvassa ja Sillamäessä järjestettiin kansanäänestys autonomiasta. Viron hallitus piti kansanäänestystä laittomana.
17. heinäkuuta – Guns N' Roses esitti viimeisen keikkansa Use Your Illusion -maailmankiertueesta, joka oli pisimpään kestänyt rock-kiertue.
28. heinäkuuta – Andorra liittyi YK:n jäseneksi.
29. heinäkuuta – Israelin korkein oikeus hylkäsi syytteet natsirikolliseksi syytettyä ukrainalaissyntyistä John Demjanjukia vastaan. Yhdysvallat oli luovuttanut Demjanjukin Israeliin vuonna 1986 ja hänet oli tuomittu kuolemaan vuonna 1988. Demjanjukin oli väitetty olleen Treblinkan keskitysleirin "Iivana Julmaksi" kutsuttu vartija, joksi oli kuitenkin uusissa tutkimuksissa osoittautunut eräs toinen henkilö.
31. heinäkuuta – Tilastokeskus ilmoitti työttömien määrän Suomessa ylittäneen puolen miljoonan henkilön rajan. Työttöminä oli liki 519 000 henkilöä eli 20,4 prosenttia työvoimasta. Noin 90 000 työtöntä oli ollut ilman työtä yhtäjaksoisesti yli vuoden ajan ja noin 116 000 työtöntä oli alle 25-vuotiaita.
Tapahtumia > Elokuu

1. elokuuta – Kauppa- ja teollisuusministeri Pekka Tuomisto siirtyi Kansaneläkelaitoksen pääjohtajaksi eläkkeelle jääneen Jaakko Pajulan tilalle. Uudeksi kauppa- ja teollisuusministeriksi tuli kansanedustaja Seppo Kääriäinen.
1. elokuuta   – Kokoomuksen puoluesihteeri Pekka Kivelä tuli kansanedustajaksi Jouni J. Särkijärven siirryttyä asunto- ja rakentamisosaston ylijohtajaksi ympäristöministeriöön.
5. elokuuta – Moldova erosi Itsenäisten valtioiden yhteisöstä IVY:stä maan parlamentin kieltäydyttyä ratifioimasta yhteisön peruskirjaa.
8. elokuuta – Näytöslennolla ollut JAS 39 Gripen -hävittäjä putosi keskelle Långholmenin saarta Tukholmassa. Kuusi ihmistä loukkaantui lievästi. Onnettomuuden syyksi todettiin koneen yliohjautuminen lentäjän tekemän liian nopean ohjausliikkeen vuoksi.
9. elokuuta – Belgian kuningas Albert II nousi Belgian valtaistuimelle yhdeksän päivää veljensä kuningas Baudouinin kuoleman jälkeen.
17. elokuuta – Etelä-Afrikka ja Namibia sopivat Etelä-Afrikalle kuuluvan Walvis Bayn alueen siirtymisestä Namibialle maaliskuun alkuun 1994 mennessä. Alueen pinta-ala oli noin tuhat neliökilometriä ja siellä oli noin 20 000 asukasta. Se oli Lounais-Afrikan ainoa syväsatama ja tärkeä kalastuskeskus.
24. elokuuta – Ministerineuvos Viktor Vladimirov julkisti muistelmateoksensa Näin se oli, jossa hän myönsi Neuvostoliiton sekaantuneen toistuvasti Suomen sisäisiin asioihin 1980-luvulle saakka.
25. elokuuta – Helsingissä Kallion kaupunginosassa paljastettiin Kain Tapperin veistämä näyttelijä Tauno Palon muistomerkki.
31. elokuuta – Viimeiset venäläissotilaat poistuivat Liettuasta.
Tapahtumia > Lokakuu

3. lokakuuta – Mogadishussa Somaliassa laaja taistelu USA:n rauhanturvaajien ja paikallisten sotapäälliköiden välillä, 18 amerikkalaista ja 350 somalia sai surmansa.
4. lokakuuta – Romania hyväksyttiin Euroopan neuvoston jäseneksi. Neuvostossa oli nyt 32 jäsenvaltiota.
5. lokakuuta – Viimeiset Moskovan Valkoiseen taloon linnoittauneet kansanedustajat pakotettiin panssarivaunujen tulella ulos.
6. lokakuuta – Benazir Bhutton johtama Pakistanin kansanpuolue (PPP) voitti Pakistanin parlamenttivaalit. Jo aiemminkin pääministerinä toiminut Bhutto muodosti Pakistanin uuden hallituksen 16. lokakuuta.
8. lokakuuta – YK:n yleiskokous kumosi Etelä-Afrikan vastaiset talouspakotteet, mutta päätti pitää öljysaarron ja aseidenvientikiellon voimassa.
11. lokakuuta – Valtakunnanoikeus kokoontui käsittelemään Kauko Juhantaloa vastaan nostettua syytettä Helsingin Säätytalossa.
12. lokakuuta – Eduskunta hyväksyi omaisuudenhoitoyhtiöiden eli niin sanottujen roskapankkien perustamisen.
20. lokakuuta – Postipankki, Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki (SKOP) ja Yhdyspankki jättivät Helsingin raastuvanoikeudelle anomuksen Eka-yhtymän asettamisesta yrityssaneeraukseen. Eka-yhtymä oli ajautunut käteisvarojen puutteeseen Ekan säästökassojen asiakkaiden nostettua kahden päivän aikana tileiltään yhteensä liki 200 miljoonaa markkaa.
23. lokakuuta – Shankill Roadin pommi-iskussa Belfastissa kuoli yhdeksän sivullista.
24. lokakuuta – Lappeenrannassa siunattiin sankarihautaan kaikkiaan 109 Karjalankannaksen taistelupaikoilta kesän aikana löydettyä, tunnistamattomiksi jäänyttä sankarivainajaa.
26. lokakuuta – Entisen Itä-Saksan salaisen poliisin Stasin päällikkö Erich Mielke tuomittiin kuudeksi vuodeksi vankeuteen kahdesta poliisin murhasta, jotka hän oli tehnyt erään toisen kommunistin kanssa vuonna 1931.
27. lokakuuta – Moldova liittyi jälleen Itsenäisten valtioiden yhteisön (IVY) jäseneksi.
27. lokakuuta – Kuusi ihmistä menehtyi Norjan Overhallassa Namsosiin matkalla olleen pienkoneen syöksyttyä maahan.
29. lokakuuta – Valtakunnanoikeus tuomitsi entisen kauppa- ja teollisuusministerin Kauko Juhantalon yhden vuoden ehdolliseen vankeuteen lahjusten vaatimisesta. Oikeuden mielestä Juhantalo oli yhdistänyt henkilökohtaiset raha-asiansa ja virkatoimensa lainvastaisella tavalla. Juhantalon saamaa tuomiota pidettiin erittäin ankarana.
Tapahtumia > Marraskuu

1. marraskuuta – Euroopan unionin alku: Maastrichtin sopimus astui voimaan.
3. marraskuuta – Venäjän puolustusministeri, kenraali Pavel Gratšov ilmoitti Venäjän varaavan uuden sotilasdoktriininsa mukaan itselleen oikeuden ydinaseen ensikäyttöön, mikäli Venäjän valtiollinen olemassaolo olisi uhattuna.
4. marraskuuta – Liberaalien Jean Chrétienista tuli Kanadan 20. pääministeri.
4. marraskuuta   – Suomen Kristillisen Liiton kansanedustaja Eeva-Liisa Moilanen teki aloitteen Kauko Juhantalon erottamiseksi eduskunnasta.
4. marraskuuta   – Noin 13 000 työtöntä eri puolilta Suomea osoitti eduskuntatalon edustalla mieltään hallituksen työllisyyspolitiikkaa vastaan.
6. marraskuuta – Georgian hallitus sai valtasi Gamsakhurdian tukikohtanaan pitämän Zugdidin, jolloin kapinayritys kaatui.
9. marraskuuta – Mostarin vanha silta tuhoutui kroaattien tankkien tulituksessa Mostarissa Bosnia ja Hertsegovinassa. YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö Unesco oli julistanut sillan suojelukohteeksi.
9. marraskuuta   – Kuusi kansanedustajaa pyysi eduskunnan Perustuslakivaliokuntaa tutkimaan oikeuskansleri Jorma S. Aallon toiminnan Kauko Juhantaloa koskeneessa esitutkinnassa. Aalto oli katsonut esitutkinnan valmistuttua, ettei syytteen nostamiseen Juhantaloa vastaan olisi ollut aihetta, koska Juhantalo ei ollut hänen mielestään toiminut ”selvästi lain vastaisesti”, vaan ainoastaan ”varomattomasti ja moitittavasti”.
15. marraskuuta – Suomen Pankki laski liikkeelle uuden 20 markan setelin sekä uudet yhden, viiden ja kymmenen markan kolikot. Vuonna 1987 liikkeelle laskettu kymmenen markan seteli poistui käytöstä.
17. marraskuuta – Presidentti Mauno Koivisto ja rouva Tellervo Koivisto muuttivat vastavalmistuneeseen tasavallan presidentin virka-asuntoon Mäntyniemeen.
17. marraskuuta   – Erik Bergman sai Pohjoismaiden neuvoston sävellyspalkinnon oopperasta Det sjungande trädet. Palkinnon arvo oli 200 000 Tanskan kruunua.
18. marraskuuta – Armeija otti vallan käsiinsä Nigeriassa erottaen kolme kuukautta vallassa olleen siviilihallituksen, keskeyttäen parlamentin toiminnan ja lakkauttaen poliittiset puolueet.
18. marraskuuta   – Heinolassa vihittiin käyttöön Suomen pisin maantiesilta. Valtatie 4 ohittaa Heinolan lähes kilometrin pituista Tähtiniemen siltaa pitkin.
24. marraskuuta – 11-vuotiaat Robert Thompson ja Jon Venables tuomittiin kaksivuotiaan James Bulgerin murhasta Liverpoolissa määräämättömäksi ajaksi vankeuteen. Heidän tuomionsa muutettiin elinikäiseen ehdolliseen vankeuteen 2001.
25. marraskuuta – Tasavallan presidentti Mauno Koivisto täytti 70 vuotta.
28. marraskuuta – Kansanedustaja Pekka Haavisto valittiin Vihreän liiton uudeksi puheenjohtajaksi. Puoluesihteeriksi valittiin tamperelainen kaupunginvaltuutettu Katariina Poskiparta.
30. marraskuuta – Helsingin uusi oopperatalo vihittiin käyttöön. Avajaisnäytäntönä oli Aulis Sallisen Kullervo-oopperan ensi-ilta Suomessa.
30. marraskuuta   – Asuntohallitus lopetti toimintansa. Sen tilalle perustettiin Valtion asuntorahasto.
Tapahtumia > Joulukuu

1. joulukuuta – Suomessa astui voimaan alioikeusuudistus, jossa raastuvan- ja kihlakunnanoikeudet lakkautettiin ja tilalle perustettiin käräjäoikeudet
3. joulukuuta – Eduskunta erotti kansanedustaja Kauko Juhantalon äänin 134–41. Juhantalon tilalle eduskuntaan nousi aiemminkin kansanedustajana toiminut Saimi Ääri.
10. joulukuuta – ANC:n johtaja Nelson Mandela ja Etelä-Afrikan presidentti Frederik Willem de Klerk saivat Nobelin rauhanpalkinnon.
14. joulukuuta – Viron parlamentti hyväksyi kielilain, jonka nojalla virosta tuli maan ainoa virallinen kieli.
16. joulukuuta – Helsingin kaupunginviskaali päätti olla nostamatta syytteitä SKP (yhtenäisyys) -puolueen johtohenkilöitä vastaan. Näyttöä siitä, että puolue olisi saanut rahallista tukea Neuvostoliiton kommunistiselta puolueelta, ei ollut riittävästi.
17. joulukuuta – Rahanpesusta tuli Suomessa rikoslain muutoksella rangaistava teko. Lainmuutos astui voimaan vuoden 1994 alussa.
17. joulukuuta   – Eduskunnan perustuslakivaliokunta katsoi, ettei oikeuskansleri Jorma S. Aalto ollut rikkonut lakia päättäessään jättää nostamatta syytettä Kauko Juhantaloa vastaan, mutta antoi Aallolle huomautuksen. Kuuden kansanedustajan tekemä kanne Aallon asettamiseksi syytteeseen valtakunnanoikeudessa raukesi.
21. joulukuuta – Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankin (SKOP) ylimääräinen yhtiökokous päätti nostaa 1,7–2,3 miljardin markan vahingonkorvauskanteet pankin entistä johtoa, mm. pääjohtaja Christopher Wegeliusta vastaan. Valtion vakuusrahaston SKOP:ssa tekemän erityistilintarkastuksen mukaan pankin johdon vuosina 1990–1991 tekemät luotto- ja takauspäätökset olivat olleet lain ja pankin sääntöjen vastaisia.
22. joulukuuta – Etelä-Afrikan parlamentti hyväksyi väliaikaisen perustuslain, joka lakkautti lopullisesti rotuerottelun.
22. joulukuuta   – Yleisradion hallintoneuvosto valitsi yhtiön uudeksi pääjohtajaksi TV 2:n johtajan Arne Wessbergin.
30. joulukuuta – Israel ja Pyhä istuin solmivat diplomaattiset suhteet.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

Lama oli syvimmillään Suomessa.
Veikkauksen pitkäveto alkoi kierroksella 45.
Suomea kierteli kevään ja kesän aikana iriadamanteiksi itseään kutsunut 50–60 hengen joukko ”elämäntapaintiaaneja”. Pääosin Belgiasta ja Ranskasta kotoisin ollut joukko ilmoitti tutkivansa ihmisen kykyä selviytyä luonnon ehdoilla arktisissa oloissa ja se majaili ainakin Kittilässä, Kuhmoisissa ja Helsingissä. Ns. sensaatiolehdistön nostatettua kohun ryhmän oleskelusta Suomessa viranomaiset määräsivät joukon karkotettavaksi maasta, koska sen toimeentulosta ei katsottu olevan takeita. ”Intiaanit” tekivät karkotuspäätöksestä valituksen, jonka Korkein hallinto-oikeus kuitenkin hylkäsi. Ryhmä poistui Suomesta vähin äänin loppusyksyn aikana.
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Russell Hulse ja Joseph Hooton Taylor, Jr.
Nobelin kemianpalkinto: Kary Mullis ja Michael Smith
Nobelin lääketieteen palkinto: Richard Roberts ja Phillip Allen Sharp
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Toni Morrison
Nobelin rauhanpalkinto: Nelson Mandela ja Frederik Willem de Klerk
Vuosi 1993 fiktiossa

Clive Cusslerin vuonna 1990 julkaistu romaani Lohikäärme sijoittuu tähän vuoteen.
William Luther Piercen vuonna 1978 julkaistun romaanin The Turner Diaries loppuosa sijoittuu tähän vuoteen.
Whitley Strieberin ja James Kunetkan vuonna 1984 julkaistu romaani Warday sijoittuu prologia lukuun ottamatta tähän vuoteen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Bill Clinton aloitti Yhdysvaltojen presidenttinä
Jitzhak Rabin ja Jasser Arafat 13.9.
Helsingin uusi oopperatalo vihittiin käyttöön.
Berthold IV (Zähringen)

| Berthold IV |
| --- | --- |
 Monumentti refieli Berthold IV :sta on Freiburgin roomalaiskatolisessa seurakuntakirkossa.
Zähringenin herttua
 1152 – 1186  
Edeltäjä:  Konrad I
Seuraaja:   Berthold V
Henkilötiedot
Syntynyt: n. 1125 Urach, Reutlingen, Baden-Württemberg,  Saksa
Kuollut: 8. joulukuuta 1186 Freiburg, Sveitsi
Puoliso:  1. Hedwig von Frohburg, Herzogin von Zähringen ja 2. Ida, countess of Boulogne
Lapset:  1. Agnes von Zähringen, Gräfin von Urach, 2. Berthold V, duke of Zähringen ja 3. Anna von Zähringen
Tiedot
Dynastia:   Zähringen
Berthold IV, von Zähringen herttua (n.1125 Urach, Reutlingen, Baden-Württemberg, Saksa – 8. joulukuuta 1186 Freiburg, Sveitsi oli Zähringenin herttua vuosien (1152–1186), oli burgundilainen pappi. Hän oli Zähringenin ja Luxemburg-Namur Clementian herttuana "Clementian Zähringer" Conrad I: n poika. Hän perusti lukuisia kaupunkeja, mukaan lukien Sveitsin Fribogin.
Historia

Vuonna 1152 kuningas Fredrik I vahvisti Berchtold IV Zähringen rektoraatin Burgundiassa, mikä tarkoitti kuninkaan poissaollessa keisarillista vallankäyttöä ylä- ja ala-Burgundiassa. Berthold IV esiintyy usein asiakirjoissa nimellä dux et rector Burgundiae. Hänen ulottuvuuttaan rajoitti merkittävästi Hohenstaufenin lounaispolitiikka kuninkaan avioliiton jälkeen Burgundin Beatrixin kanssa vuonna 1156 sekä myöhemmin Hohenstaufenin alppipolitiikka. Berchtold IV sai kuitenkin Geneven, Lausannen ja Sittenin hiippakuntien investituura- ja ulosottooikeuden ja pystyi vahvistamaan Zähringenin hallinnon Sveitsin tasangolle perustamalla Freiburgin kaupungit vuonna 1157 sekä myöhemmin Bernin. Lenzburgilaisten kuoltua vuonna 1173 hän voitti Zürichin keisarillisen tuomiokirkon.
Kartta vuodelta 1200

Alueet nykyisen Sveitsin alueella, vuonna n.1200. Vihreät alueet olivat Zähringenin herttuoiden hallussa.
Struuma

Nainen, jolla on suurikokoinen struuma
Struuma (lat. struma) tarkoittaa kilpirauhasen suurentumaa.   Joissain yhteyksissä termillä tarkoitetaan erityisesti hyvänlaatuisista syistä aiheutuvaa kilpirauhasen suurentumaa.
Struumaan voi liittyä joko kilpirauhasen liika- tai vajaatoimintaa. Struumapotilaalla voi olla koholla tyrotropiini tai tyrotropiinireseptorin vasta-aine; kummassakin tapauksessa kilpirauhanen stimuloituu voimakkaasti kasvamaan (hyperplasia). Struumasta, johon liittyy liikatoimintaa, on käytetty Suomessa yleisesti nimitystä "myrkkystruuma".
Struuman merkittävin syy on ollut jodin puutos (jodinpuutosstruuma eli endeeminen struuma), minkä vuoksi ruokasuolaan alettiin lisätä jodia. Sairauteen on lääkitys, ja toisinaan turvaudutaan leikkaukseen.
Kaalikasveissa olevien glukosinolaattien hajoamistuotteiden on eläinkokeissa todettu aiheuttavan suurina pitoisuuksina esimerkiksi struumaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Struuma – Terveyskirjasto.fi
Musta aurinko nousee

| ”Musta aurinko nousee” Juice Leskinen Grand Slam |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Pyromaani palaa rikospaikalle
 B-puoli: ”Mimosan hipiä”
 Julkaistu: 1985
 Formaatti: 7" vinyyli
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 04.21
 Levy-yhtiö: Megamania Musiikki
Juice Leskinen Grand Slamin muut singlet
| ”Pyhä toimitus” 1985 | ”Musta aurinko nousee” 1985 | ”Jouluvirsi” 1985 |
”Musta aurinko nousee” on Juice Leskinen Grand Slamin esittämä kappale ja Juice Leskisen koko uran yksi tunnetuimmista kappaleista. Se julkaistiin singlenä ja myöhemmin Pyromaani palaa rikospaikalle -albumilla vuonna 1985. Leskinen kertoi työstäneensä kappaleen tekstiä peräti yhdeksän vuotta.lähde?
Kappale alkaa sanoilla Riisu yltäni tähtivyö, ja myöhemmin siinä on monimerkityksinen kertosäe ”Ja jonakin aamuna / ennen sarastusta / huomaat, että musta / aurinko nousee". ”Musta aurinko nousee” voi kuuntelijan mielessä viitata väriltään mustaan aurinkoon tai puhekieliseen ilmaukseen ”minusta” tai "minun mielestäni". Toisaalta musiikissa on selkeä tauko sanojen "musta" ja "aurinko" välillä, ja "aurinko nousee" lauletaan ja säestetään aivan eri tyylillä (nimenomaan kirkkaana ja lämpimänä) kuin edelliset sanat ("Ja jonakin aamuna / ennen sarastusta / huomaat, että musta").
Kappaletta on versioitu myöhemmin ahkerasti, etenkin 2000-luvulla.
Single nousi Suomen myyntilistan sijalle 7.
Ääninäytteet
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Levytykset

Juice Leskinen Grand Slam: Pyromaani palaa rikospaikalle (1985)
Pauli Virta: Dubbelliv (”Den Svarta Solen”, 1989)
New Generation Orchestra: Juicinfonia (1991)
Lappeenrannan Teekkarilaulajat: Pienestä pitäen (2001)
Lea Laven: Lähelläsi (2003)
Manserock-musikaalin esiintyjät: Vuonna 85 – soundtrack (2006)
Jussi Aaltonen (single, 2008)
Mikko Siltala (single, 2008)
Isäntä Meidän (single, 2008; Vereen piirretty viiva, 2009)
Juice Fruit: Ajan hengessä (2008)
Olli Lindholm: Vuonna 85 – Manse Live Aid (DVD, 2008)
Kuolemanlaakso: Musta aurinko nousee (EP, 2013)
Reino Nordin ja Malla Malmivaara: Vuonna 85 -elokuvan soundtrack (2013)