stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anders Behring Breivik
Terroriteot > Motiivi

Breivik kutsui itse iskuja hienostuneimmaksi ja vaikuttavimmaksi poliittiseksi hyökkäykseksi toisen maailmansodan jälkeisessä Euroopassa. Breivikin mukaan hänen tekemänsä iskut olivat välttämättömiä Norjan ja Euroopan säästämiseksi monikulttuurisuudelta ja islamilta. Breivik on heitä vastaan, jotka sallivat vieraista kulttuureista tulevien ja erityisesti islaminuskoisten suurimittaisen maahanmuuton. Breivikin mukaan Utøyan saarella olleet leirille osallistuneet vasemmistolaiset nuoret olisivat edistäneet Norjan muuttumista monikulttuuriseksi ja islamilaiseksi maaksi. Breivikin mukaan leiriläiset eivät olleet viattomia ja on verrannut kyseisiä poliittisia nuoria Hitler-Jugendiin.
Breivik on kertonut iskujen toimineen markkinointioperaationa kirjoittamalleen 1 500-sivuiselle manifestille 2083 – A European Declaration of Independence. Ensimmäisen mielentilatutkimuksen mukaan Breivik sairastaa skitsofreniaa, mutta sen jälkeen tehdyn mukaan ei, minkä johdosta oikeus totesi Breivikin syyntakeiseksi ja tuomitsi hänelle 24. elokuuta 2012 maksimaalisen rangaistuksen, joka on Norjassa 21 vuoden vankeusrangaistus. Breivik itse halusi tulla tuomituksi syyntakeisena. Breivik totesi oikeudenkäynnissä, että hän ei tunnusta Norjan tuomioistuimia. Breivikin teko ja tuomio synnyttivät yhteiskunnallista keskustelua kuolemanrangaistuksesta, jollaista Norjassa ei ole.
Breivik on yhdistetty äärioikeistoon, fasisteihin ja nationalisteihin.
Tuomio ja vankeus

Oikeudenkäynnin aikana Breivik kertoi toivovansa joko vapautusta tai kuolemanrangaistusta. Breivik tuomittiin 24. elokuuta 2012 Oslon käräjäoikeudessa 21 vuodeksi vankeuteen. Norjassa ei ole käytössä elinkautista vankeusrangaistusta, vaan ankarin tuomio on 21 vuotta vankeutta. Eristämistä voidaan tosin jatkaa pidempään mikäli vangin turvallisuutta ei voida taata tai hän vapauduttuaan aiheuttaisi todennäköisesti vaaraa muille ihmisille.
Hän tulee kärsimään rangaistustaan Ilan erikoisvankilassa 20 km Oslosta pohjoiseen. Siellä hänellä on käytössä kolme kahdeksan neliön selliä, joista yksi on makuuselli, toinen oleskelutila ja kolmas kuntoilua varten. Breivikillä on oma ulkoilutila. Breivikin turvallisuuden vuoksi hän ei ole missään yhteydessä vankilan muihin vankeihin.
Vankeutensa aikana, jota on kestänyt huhtikuuhun 2014 mennessä 33 kuukautta, Breivik ei ole saanut tavata muita vankeja. Ulkopuolisten vierailut ovat rajoittuneet äitiin, joka kuoli vuonna 2013 syöpään, sekä ammattiauttajiin. Myös Breivikin kirjeenvaihtoa ulkomaailmaan on rajoitettu.
Syyskuussa 2015 Breivik uhkasi aloittaa syömälakon ja näännyttää itsensä kuoliaaksi, koska hän ei ole pystynyt jatkamaan yliopisto-opintojaan. Hän ei edelleenkään saa olla yhteydessä muihin vankeihin. Norjan viranomaiset ilmoittivat vastaukseksi, että hän saa halutessaan vapaasti näännyttää itsensä hengiltä eikä vankilan hoitohenkilökunta puuttuisi asiaan. Breivik perui uhkauksensa vähän myöhemmin.
Vuonna 2016 Breivik ryhtyi oikeustoimiin pitkään jatkuneen eristämisensä purkamiseksi. Hänen mukaansa vankeusoloja voidaan verrata kidutukseen ja hänen ihmisoikeuksiaan loukataan, kun häntä pidetään eristyksessä. Oikeudenkäynti käytiin 15.–18. maaliskuuta 2016 hänen vankilansa Skienin voimistelusalissa, koska Breivikin siirtäminen pois Skienin vankilasta olisi ollut liian suuri turvallisuusriski. Oikeudenkäynnin tuomio julistettiin 20. huhtikuuta 2016. Breivikin valitus epäinhimillisistä vankilaoloista hyväksyttiin osittain. Oikeuden mukaan Breivikin kohtelussa rikottiin Euroopan ihmissoikeussopimusta. Breivikin yksityisyydensuojaa tai hänen perhe-elämänsä suojaa ei kuitenkaan oikeuden mukaan loukattu.
Tuomio ja vankeus > Ehdonalainen vapaus

Tammikuussa 2022 käsiteltiin Breivikin mahdollisuutta päästä ehdonalaiseen vapauteen. Oikeusistunto alkoi Breivikin natsitervehdyksellä lehdistölle ja tuomarille. Käräjäoikeus päätti ettei hän pääse ehdonalaiseen vapauteen. Päätöksessä todettiin että ”On selvä riski, että (Breivik) palaa käyttäytymiseen, joka johti heinäkuun 22. päivän terrori-iskuihin”.
Marraskuussa 2024 Breivik anoi jälleen pääsyä ehdonalaiseen vapauteen. Hän aloitti jälleen istunnon natsitervehdyksellä ja oli ajellut kummallekin puolelle päätään Z-symbolit.
Breivikin vankeus päättyy 2032 poislukien tutkintavankeuden aika. Teoriassa hänellä olisi mahdollisuus päästä ehdonalaiseen vapauteen istuttuaan 14 vuotta.lähde? Normaalisti norjalaisvangit vapautuvat kärsittyään kaksi kolmasosaa tuomiostaan.
Yksityiselämä

Breivik aloitti valtiotieteen opinnot Oslon yliopistossa tuomionsa jälkeen. Vuonna 2015 Breivik hyväksyttiin opiskelijaksi Oslon yliopiston valtiotieteellisen tiedekuntaan, luettuaan valtio-oppia jo kaksi vuotta vankilasta käsin. Breivikin on suoritettava kaikki opintonsa eristyssellistään, eikä hän osallistu luennoille tai seminaareihin, minkä vuoksi hän ei pysty suorittamaan kandidaatin tutkintoa loppuun saakka.
Breivik pääsee sellissään käsiksi kirjoihin, mutta ei internetiin. Breivik yritti levittää ideologiaansa deitti-ilmoitusten avulla vankilasta käsin.
Kirjallisuutta

Breivik, Jens: Min skyld? En fars historie.  Oslo:  Juritzen forlag, 2014.  ISBN 978-82-8205-676-2
Eriksson, Mia: Berättelser om Breivik: Affektiva läsningar av våld och terrorism.  (Diss. (Göteborgin yliopisto))  Göteborg:  Makadam, 2016.  ISBN 978-91-7061-196-4
Seierstad, Åsne: Yksi meistä: Kertomus Norjasta.  Suomentanut Leino, Pirkko. Helsinki:  WSOY, 2014.  ISBN 978-951-0-40550-5
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Historioitsija Jussi Jalonen: Breivikin teksti maahanmuuttokriittisen ja islamkriittisen ajatushautomon tekstiä Kansan Uutiset. 25.7.2011. Viitattu 11.5.2020.
Breivik aikoi ottaa saarella panttivankeja Yle Uutiset. 19.11.2011. Viitattu 11.5.2020.
Töyrylä, Katariina: Norjalaislehdet: Breivik haluaa perustaa fasistipuolueen Yle Uutiset. 10.5.2013. Viitattu 11.5.2020.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  DDB  Yle 
Muut:  IdRef 
Talo jossa Breivik varttui.
Oslon keskusta noin puoli tuntia Breivikin räjäyttämän autopommin jälkeen.
Ilan erikoisvankila.
Şanlıurfan maakunta

| Şanlıurfan maakunta |
| --- | --- |

 Sijainti
 Koordinaatit: 37.1673°N, 38.7955°E 
Valtio:  Turkki
Piirikunnat:  Maakunta jakautuu 14 piirikuntatason yksikköön.
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Şanlıurfa
Pinta-ala  ():  19 242 km²
Väkiluku (2014)  ():  1 845 667
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  TR-63
Şanlıurfan maakunta (turk. Şanlıurfa ili; kurdiksi Parêzgeha Rihayê‎) on Turkin maakunta, joka sijaitsee maan kaakkoisosassa, Syyrian rajan pohjoispuolella. Maakunnan hallinnollinen keskus on Şanlıurfain kaupunki (561 465 as., 2014).
Maakunnan pinta-ala on 19 242 neliökilometriä ja väkiluku 1 845 667 (2014). Maakunta on osa Turkin kurdialuetta.
Piirikunnat

Şanlıurfan maakunta on jaettu 13 piirikuntatason yksikköön. Vuonna 14 aiempi Şanlıurfan (Merkez) kaupunkipiiri jaettiin kolmeen osaan (Eyyübiye, Haliliye ja Karaköprü):
Akçakale
Birecik
Bozova
Ceylanpınar
Eyyübiye (1, Şanlıurfan kaupungin eteläosat; 363 943 as.)
Halfeti
Haliliye (1, Şanlıurfan itäosat; 357 504 as.)
Harran
Hilvan
Karaköprü (1, Şanlıurfan luoteisosat; 115 733 as.)
Siverek
Suruç
Viranşehir
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Şanlıurfan maakunta Wikimedia Commonsissa
İl ve İlçe Merkezlerinde 5 Günlük Tahmin: ŞANLIURFA (säätila ja 5 vrk sääennuste Turkin ilmatieteellisen laitoksen mukaan) (turkiksi) (mgm.gov.tr)
Turkin maakunnat
Adana
Adıyaman
Afyonkarahisar
Ağrı
Aksaray
Amasya
Ankara
Antalya
Ardahan
Artvin
Aydın
Balıkesir
Bartın
Batman
Bayburt
Bilecik
Bingöl
Bitlis
Bolu
Burdur
Bursa
Çanakkale
Çankırı
Çorum
Denizli
Diyarbakır
Düzce
Edirne
Elazığ
Erzincan
Erzurum
Eskişehir
Gaziantep
Giresun
Gümüşhane
Hakkari
Hatay
Iğdır
Isparta
İstanbul
İzmir
Kahramanmaraş
Karabük
Karaman
Kars
Kastamonu
Kayseri
Kilis
Kırklareli
Kırıkkale
Kırşehir
Kocaeli
Konya
Kütahya
Malatya
Manisa
Mardin
Mersin
Muğla
Muş
Nevşehir
Niğde
Ordu
Osmaniye
Rize
Sakarya
Samsun
Şanlıurfa
Siirt
Sinop
Sivas
Şırnak
Tekirdağ
Tokat
Trabzon
Tunceli
Uşak
Van
Yalova
Yozgat
Zonguldak
Maakunnan piirikuntajako ennen vuotta 2014. Kartan Şanlıurfan kaupunkialue jaettiin sittemmin kolmeksi piirikunnaksi.
Bolun maakunta

| Bolun maakunta |
| --- | --- |

 Sijainti
 Koordinaatit: 40.7303°N, 31.6002°E 
Valtio:  Turkki
Piirikunnat:  Maakunta jakautuu yhdeksään piirikuntatason yksikköön.
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Bolu (144 864 as., arvio 31.12.2014)
Pinta-ala  ():  8 313 km²
Väkiluku (2014)  ():  284 789
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  TR-14
Bolun maakunta (turk. Bolu ili) on yksi Turkin 81 maakunnasta. Maakunnan väkiluvuksi arvioitiin 284 789 vuonna 2014.
Maakunnan pääkaupunki on Bolu (144 864 as., 31.12.2014 arvio), jossa asui noin puolet maakunnan väestöstä.
Piirikunnat

Maakunta on jaettu yhdeksään piirikuntaan.
| --- | --- |
 Dörtdivan  Gerede  Göynük  Kıbrıscık  Mengen :  Merkez  Mudurnu  Seben  Yeniçağa
Kuvia

Bolun kaupunki ympäristöineen lentokoneesta nähtynä.
Aukio Bolussa.
Kyläasutusta (Aydıncık).
Abantjärvi.
Yedigöllerin kansallispuistoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bolun maakunta Wikimedia Commonsissa
Turkin maakunnat
Adana
Adıyaman
Afyonkarahisar
Ağrı
Aksaray
Amasya
Ankara
Antalya
Ardahan
Artvin
Aydın
Balıkesir
Bartın
Batman
Bayburt
Bilecik
Bingöl
Bitlis
Bolu
Burdur
Bursa
Çanakkale
Çankırı
Çorum
Denizli
Diyarbakır
Düzce
Edirne
Elazığ
Erzincan
Erzurum
Eskişehir
Gaziantep
Giresun
Gümüşhane
Hakkari
Hatay
Iğdır
Isparta
İstanbul
İzmir
Kahramanmaraş
Karabük
Karaman
Kars
Kastamonu
Kayseri
Kilis
Kırklareli
Kırıkkale
Kırşehir
Kocaeli
Konya
Kütahya
Malatya
Manisa
Mardin
Mersin
Muğla
Muş
Nevşehir
Niğde
Ordu
Osmaniye
Rize
Sakarya
Samsun
Şanlıurfa
Siirt
Sinop
Sivas
Şırnak
Tekirdağ
Tokat
Trabzon
Tunceli
Uşak
Van
Yalova
Yozgat
Zonguldak
Bolun maakunnan piirikuntajako.
Şırnakin maakunta

| Şırnakin maakunta |
| --- | --- |

 Sijainti
 Koordinaatit: 37.5217°N, 42.4527°E 
Valtio:  Turkki
Piirikunnat:  Maakunta jakautuu 7 piirikuntatason yksikköön.
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Şırnak
Pinta-ala  ():  7 078 km²
Väkiluku (2014)  ():  488 966
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  TR-73
 
sırnak.gov.tr
Şırnakin maakunta (turk. Şırnak ili) on Turkin maakunta, joka sijaitsee maan kaakkoisosassa Syyrian ja Irakin rajalla. Maakunnan hallinnollinen keskus on Şırnak.
Maakunnan pinta-ala on 7 078 neliökilometriä ja väkiluku 488 966 (2014).
Şırnakin maakunta kuuluu Turkin kurdialueisiin. Turkin hallituksen oman maansa kurdialueille kesällä 2015 kohdistamien pommitusten seurauksena myös kurdikapinalliset (PKK) ovat ryhtyneet väkivallantekoihin esimerkiksi tienvarsimiinoin myös Şırnakin maakunnassa, jonka seurauksena Turkin sotilaita ja poliiseja on kuollut.
Piirikunnat

Trabzonin maakunta on jaettu seitsemään piirikuntatason yksikköön seuraavasti:
Beytüşşebap
Cizre
Güçlükonak
İdil
Merkez (hallintokeskus: Şırnak)
Silopi
Uludere
Kuvia

Maisemaa Şırnakin maakunnasta.
Cizren kaupunki Tigrisjoen yläjuoksulla.
Cizren moskeijan pihaa.
Zakhon kaupunkia Tigrisin  Khabur-sivuhaaran varrella.
Mindunin kylää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Şırnakin maakunta Wikimedia Commonsissa
PKK attack in southeast Turkey leaves three soldiers dead (video, 30.7.2015) (englanniksi) (reuters.com)
Turkin maakunnat
Adana
Adıyaman
Afyonkarahisar
Ağrı
Aksaray
Amasya
Ankara
Antalya
Ardahan
Artvin
Aydın
Balıkesir
Bartın
Batman
Bayburt
Bilecik
Bingöl
Bitlis
Bolu
Burdur
Bursa
Çanakkale
Çankırı
Çorum
Denizli
Diyarbakır
Düzce
Edirne
Elazığ
Erzincan
Erzurum
Eskişehir
Gaziantep
Giresun
Gümüşhane
Hakkari
Hatay
Iğdır
Isparta
İstanbul
İzmir
Kahramanmaraş
Karabük
Karaman
Kars
Kastamonu
Kayseri
Kilis
Kırklareli
Kırıkkale
Kırşehir
Kocaeli
Konya
Kütahya
Malatya
Manisa
Mardin
Mersin
Muğla
Muş
Nevşehir
Niğde
Ordu
Osmaniye
Rize
Sakarya
Samsun
Şanlıurfa
Siirt
Sinop
Sivas
Şırnak
Tekirdağ
Tokat
Trabzon
Tunceli
Uşak
Van
Yalova
Yozgat
Zonguldak
Maakunnan piirikuntajako.
André Clot

André Clot (1909–2002) oli ranskalainen historioitsija ja kirjailija.
Kirjallisuus

L’Espagne musulmane. VIIIe–XVe siècle. Perrin, Paris 1999, ISBN 2-262-01425-6
L'Egypte des Mamelouks: L'empire des esclaves 1250-1517, Perrin, 1999, ISBN 2-262-01030-7
Les Grands Moghols: Splendeur Et Chute, 1526-1707 . Plon, 1993, ISBN 2-259-02698-2
Mehmed II, le conquérant de Byzance (1432-1481). Perrin,1990, ISBN 2-262-00719-5
Haroun al-Rachid et le temps des "Mille et une nuits". Fayard, Paris 1986, ISBN 2-213-01810-3
Soliman Le Magnifique, Fayard, Paris, 1983, 469 p., ISBN 2-213-01260-1
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Belgia  Latvia  Japani  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  SNAC  IdRef
Ikuinen tuli

Ikuinen tuli on tuli, jonka on tarkoitus palaa jatkuvasti määrittelemättömän pitkään. Ikuisten tulien tarkoituksena on yleensä muistuttaa merkittävistä henkilöistä tai tapahtumista.
Ikuinen tuli palaa muun muassa Pariisin Riemukaaren alla olevalla tuntemattoman sotilaan haudalla. Myös Antiikin Rooman Vestan temppelissä paloi ikuinen tuli, joka kuitenkin sammutettiin keisari Theodosius I:n määräyksestä vuonna 394.
Israelin Jerusalemissa Yad Vashemin Muistosalissa palaa tuli holokaustissa kuolleiden tuhkan vierellä. Vieraillessaan Lähi-Idässä vuonna 2000 Saksan liittokansleri Gerhard Schröder sammutti ikuisen tulen vahingossa yrittäessään kääntää kaasuhanan isommalle.
Suomessa ikuinen tuli paloi Helsingissä Merenkulkijoiden ja mereen menehtyneiden muistomerkin huipulla, mutta tuuli sammutti sen usein, kunnes kaupunki päätti, ettei tulta enää pidetä elossa.
Norjan Vardøssä eli Vuoreijassa on palanut ikuinen tuli vuodesta 2011 lähtien noitavainojen muistomerkissä.
Yhdysvaltain Washingtonissa United States Holocaust Memorial Museumissa.
Venäjällä Moskovassa Tuntemattoman sotilaan haudalla.
İstanbulin maakunta

| Istanbulin maakunta |
| --- | --- |

 Sijainti
 Koordinaatit: 41.0080°N, 28.9783°E 
Valtio:  Turkki
Piirikunnat:  Maakunta jakautuu 39 (piirikuntatason) alueeseen.
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Istanbul (14 025 646 as., arvio 31.12.2014)
Pinta-ala  ():  5 461 km²
Väkiluku (2015)  ():  14 657 434 (1.)
 – väestötiheys:  2 684,0 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  TR-34
Istanbulin maakunta (turk. İstanbul il) on yksi Turkin 81 maakunnasta. Istanbulin maakunnan pinta-ala on 5 461 neliökilometriä ja väkiluku 14 377 018 (arvio 31.12.2014).
Maakunta sijaitsee Mustanmeren ja Marmaranmeren rannalla, ja sen naapurimaakuntia ovat Tekirdağ lännessä ja Kocaeli idässä. Maakunnan pääkaupunki on Istanbul ja maakuntaa pidetään Euroopan ja Aasian välisenä porttina.
Piirikunnat

Istanbulin maakunta on jaettu 39 itsehallinnolliseen alueiseen (belediye) allaolevan listan mukaisesti. Alueista Fatih käsittää ydinkeskustan:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Adalar  Avcılar  Arnavutköy  Ataşehir  Bağcılar  Bahçelievler  Bakırköy  Başakşehir  Bayrampaşa  Beşiktaş  Beyoğlu  Beykoz  Beylikdüzü |  Büyükçekmece  Çatalca  Çekmeköy  Esenler  Esenyurt  Eyüp  Fatih  Gaziosmanpaşa  Güngören  Kadıköy  Kağıthane  Kartal  Küçükçekmece |  Maltepe  Pendik  Sancaktepe  Sarıyer  Şile  Silivri  Şişli  Sultanbeyli  Sultangazi  Tuzla  Ümraniye  Üsküdar  Zeytinburnu |
Kuvia

Kapea Bosporinsalmi jakaa Istanbulin Euroopan ja Aasian puoleisiin osiin.
Fatih-moskeija, Fatihin alue.
Istanbulin Suurta basaaria, Fatihin alue.
Süleymaniye-moskeija, Fatihin alueella.
Hagia Sofia Fatihin alueella.
Istanbulin hallintorakennus (kaupungintalo).
Beyoğlun alueella, Kultaisen sarven pohjoispuolella, on suosittuja ostoskatuja (Istiklal Caddesi).
Istanbulin Modernin taiteen museo  Beyoğlun alueella (Karaköy).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta İstanbulin maakunta Wikimedia Commonsissa
Turkin maakunnat
Adana
Adıyaman
Afyonkarahisar
Ağrı
Aksaray
Amasya
Ankara
Antalya
Ardahan
Artvin
Aydın
Balıkesir
Bartın
Batman
Bayburt
Bilecik
Bingöl
Bitlis
Bolu
Burdur
Bursa
Çanakkale
Çankırı
Çorum
Denizli
Diyarbakır
Düzce
Edirne
Elazığ
Erzincan
Erzurum
Eskişehir
Gaziantep
Giresun
Gümüşhane
Hakkari
Hatay
Iğdır
Isparta
İstanbul
İzmir
Kahramanmaraş
Karabük
Karaman
Kars
Kastamonu
Kayseri
Kilis
Kırklareli
Kırıkkale
Kırşehir
Kocaeli
Konya
Kütahya
Malatya
Manisa
Mardin
Mersin
Muğla
Muş
Nevşehir
Niğde
Ordu
Osmaniye
Rize
Sakarya
Samsun
Şanlıurfa
Siirt
Sinop
Sivas
Şırnak
Tekirdağ
Tokat
Trabzon
Tunceli
Uşak
Van
Yalova
Yozgat
Zonguldak
İstanbulin maakunnan aluejako.
Hönö

| Hönö |
| --- | --- |
 Hönön kirkko.
 Hönö
 Koordinaatit: 57°41′26″N, 11°39′07″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Kunta:  Öckerön kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  3,06 km²
Väkiluku:  5 110
 – Väestötiheys:  1 669,9 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hönö on saari ja taajama Öckerön kunnassa, Göteborgin saaristossa, Ruotsin länsirannikolla. Se on kunnan suurin taajama. Pinta-alaltaan Hönö on 296 hehtaarin suuruinen, ja asukkaita siellä on noin 5 000.
Väestönkehitys

| Hönön taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 2 557 | 2 557 |
| 1965 | 1965 |    | 2 756 | 2 756 |
| 1970 | 1970 |    | 3 396 | 3 396 |
| 1975 | 1975 |    | 3 563 | 3 563 |
| 1980 | 1980 |    | 3 924 | 3 924 |
| 1990 | 1990 |    | 4 559 | 4 559 |
| 1995 | 1995 |    | 4 707 | 4 707 |
| 2000 | 2000 |    | 4 815 | 4 815 |
| 2005 | 2005 |    | 5 045 | 5 045 |
| 2010 | 2010 |    | 5 110 | 5 110 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Ellan Edelfeltin muotokuva

| Ellan Edelfeltin muotokuva |
| --- | --- |

Nimi:  Ellan Edelfeltin muotokuva
Tekijä:  Albert Edelfelt
Valmistumisvuosi:  1896
Taiteenlaji:  muotokuva
Teostyyppi:  maalaus
Materiaali:  öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  100  cm
Leveys:  60  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Ellan Edelfeltin muotokuva (myös Taiteilijan vaimo) on taiteilija Albert Edelfeltin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1896. Tämä, kooltaan 100×60 cm, työ on Ellan von Bornin testamenttilahjoitus Ateneumin taidemuseolle vuodelta 1922.
Muotokuvat perheestä ja ystävistä olivat yksi suuri ryhmä Albert Edelfeltin muotokuvatuotannossa. Ellan Edelfeltin muotokuva -työssä on kuvattu hänen vaimonsa, Ellan, o.s. de la Chapelle (1857–1921), myöhemmin von Born, jonka kanssa hän avioitui 19. tammikuuta 1888. Kihloihin he olivat menneet edellisenä vuonna. Tässä muotokuvassa Ellan on kietoutunut päällysviittaan. Kuolinvuoteellaan taiteilija pyysi, että maalaukseen lisätään englanninkielinen teksti ”Beauty is a joy for ever” (”Kauneus on ikuinen ilo”), mikä sitten lukeekin maalauksen ylälaidassa oikealla.
Kirjallisuutta

Porträtt av konstnärens hustru Albert Edelfelts brev. Elektronisk brev- och konstutgåva (Albert Edelfeltin kirjeet. Elektroninen julkaisu). 2014−2020. Maria Vainio-Kurtakko & Henrika Tandefelt & Elisabeth Stubb, Svenska litteratursällskapet i Finland. (ruotsiksi)
Aiheesta muualla

Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Ellan Edelfeltin muotokuva.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Ajatuslapsi

| Ajatuslapsi Esa Kotilainen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 12.5.-6.7.1976
 Studio : Finnlevyn studio, Helsinki
 Julkaistu: helmikuu 1977  (2008 remasteroitu CD-painos)   (9.12.2016 2. LP-painokset)
 Formaatti: LP-levy (LRLP 196 / SRE069)   C-kasetti (LRC 196)  CD-levy (LRCD 196)
 Tyylilaji: ambient, kokeellinen, elektroninen
 Kesto: 35.01   41.17 (2008)
 Levy-yhtiö: Love Records   Siboney Oy (2008)   Universal Music (2016)   Oy Svart Musik Ab (2016)
 Levymerkki: Love Records   Svart Records (2016)
Esa Kotilaisen muut julkaisut
|   | Ajatuslapsi 1977 | Beaivi, Áhčažán 1988 |
Ajatuslapsi on suomalaisen kosketinsoittaja Esa Kotilaisen soolouran debyyttialbumi, joka julkaistiin helmikuussa 1977. Albumi on ensimmäisiä suomalaisia ambient-musiikkialbumeita. Levy koostuu pääosin minimalistisista syntetisaattoreilla luoduista äänimaisemista ja atonaalisista melodioista. Kotilainen on itse säveltänyt ja soittanut kaikki levyn kappaleet.
Albumi julkaistiin Love Records -levy-yhtiön toimesta 500 kappaleen painoksena vinyylilevynä sekä C-kasettina. Albumi julkaistiin ensimmäistä kertaa CD-levynä vuonna 2008 Siboney Oy:n toimesta remasteroituna painoksena. CD-painoksella on mukana myös kaksi bonuskappaletta. 9. joulukuuta 2016 Svart Records julkaisi albumista kaksi remasteroitua painosta vinyylilevylle: 500 kappaleen rajoitettu painos tavallisella, mustalla vinyylillä sekä 300 kappaleen painos turkoosinsinisellä vinyylillä.
Albumin synty ja taustaa

Kotilainen kertoo säveltäneensä levyä varten valmiita teemoja, mutta suuren osan melodioista syntyneen vasta studiossa äänitysten yhteydessä. Levyyn ovat vaikuttaneet muun muassa Tangerine Dream sekä Lobsang Rampan kirja "Kolmas silmä". Kotilainen kertoo ajatelleensa levyn musiikkia visuaalisesti, tarinanomaisesti; esimerkiksi "Avartuva näkemys" -kappale kertoo tiibetiläisten munkkien matkasta muun muassa tippukiviluolassa. "Ilmassa"-kappaleeseen Kotilainen teki jopa sanoituksen, jota ei kuitenkaan käytetty kappaleessa. Levy nauhoitettiin Alppi-studiossa ja miksattiin Finnlevy-studiossa Helsingissä. Studioteknikkona toimi Jukka Teittinen. Levyn kaivertamisessa oli ongelmia vinyylilevyn teknisen rajoitteisuuden vuoksi; Kotilainen oli muun muassa muokannut bassoraidat vasempaan ja oikeaan kanavaan erilaisiksi, joka aiheutti neulan nousemisen kaivertamisen yhteydessä. Albumi julkistettiin Särkänniemen planetaariossa Tampereella helmikuussa 1977.
Arvioita

Helsingin Sanomien levyarvostelija piti Kotilaisen sooloalbumia hallittuna, omaleimaisena ja tasapainoisena kokonaisuutena. ”Musiikki aktivoi kuulijaa, sillä sen vapaamuotoisuus antaa mielikuvitukselle laajat liikkumavarat, ja kokemukset muotoutuvat jokaisella kuuntelukerralla erilaisiksi riippuen kuuntelijan omista henkisistä olosuhteista.”
Ajatuslapsi otettiin mukaan kirjan 1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään suomenkieliseen laitokseen.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Esa Kotilainen.
Kappaleet > A-puoli

Unisalissa – 17.30
muistojen paluu
näkymä
vartija
avoin ovi
näköala olemattomasta ikkunasta
tuttavani
aivan tavallinen peili
Kappaleet > B-puoli

Avartuva näkemys – 11.36
tippukiviluola
säteet, häikäisy
luonto
aavistus, avaruuden voima
saapuvat sillat, yhteydet
matkaaja
vastaantulevat planeetat
sumu
Ilmassa – 5.59
syventyminen
olotila
keveyden portaat
Kappaleet > Vuoden 2008 CD-painoksen bonuskappaleet

Matkaaja – 6.03 (tilausteos Kansallisoopperan baletin esitykseen 1978)
Matkaaja – 6.03 (kaiutettu versio 2008)
Kokoonpano

Esa Kotilainen - kaikki soittimet (Minimoog, ARP-2600, Vox StringThing, Fender Rhodes, Kouvola Casotto, viisikielinen kantele, Hammond B3, Leslie 251 & 145, Binson Echorc 2, MRX 90 & 100 Phase, Maestro Phase Shifter, Woxx Wah Wag pedal, Indian bells, Benson echo, Farfisa-urut, Polymoog)
Kokoonpano > Tuotanto

Jukka Teittinen - äänitys ja miksaus  (äänitetty Scandian Alppi-studioilla 12.5.-6.7.1976 ja miksattu Finnlevyn studiossa Helsingissä kesällä 1976)
Kari Sipilä - kansi
Japa Mattila - vuoden 2008 CD-painoksen layout
Pekka Laine - vuoden 2008 CD-painoksen kansitekstit
Pauli Saastamoinen - vuoden 2008 CD-painoksen ja vuoden 2016 LP-painoksen remasterointi (Finnvox-studioilla huhtikuussa 2008)
Jukka Sarapää - vuoden 2016 LP-painoksen kaiverrus (Timmon)
Jari Nieminen - vuoden 2016 painoksen layout (Blind Design)
Petri Kuljuntausta - vuoden 2016 painoksen kansitekstit ja Esa Kotilaisen haastattelu