stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pirna
Historia

Varhaisin maininta Pirnasta on maaliskuulta 1233 piispa Heinrich von Meißenin asiakirjassa. Böömin kuningas Wenzel II hankki Pirnan 1293, ja kaupunki kuului Böömiin aina vuoteen 1405. Pirnan ensimmäisestä koulusta on maininta vuodelta 1317 ja ensimmäisestä sairaalasta puolestaan 1338. Uskonpuhdistuksen aikana 1500-luvulla Pirna päätyi protestanttien alueeksi. Kaupungin evankelisluterilainen pääkirkko, Marienkirche, rakennettiin 1500-luvun alkupuolella, ja se on yksi Saksin suurimmista myöhäisgoottilaisista hallikirkoista.
Kolmikymmenvuotisen sodan aikana 1639 Ruotsin joukot aiheuttivat vakavaa tuhoa Pirnalle marsalkka Johan Banérin johdolla. Pirna kärsi myös Suuressa Pohjan sodassa ja seitsenvuotisessa sodassa. Vuonna 1813 Napoleonin joukot miehittivät Pirnaa ja itse Napoleon vietti kaupungissa joitakin päiviä syyskuussa 1813. Pirna teollistui voimakkaasti 1800-luvulla, muun keskisen Euroopan mukana. Kaupunki liitettiin rautatieverkkoon vuonna 1848 ja Elben yli rakennettiin kivisilta 1873–1875. Vuonna 1945 liittoutuneet tuhosivat ilmapommituksillaan Pirnan teollisuutta ja infrastruktuuria. Kaupunki jäi Saksan kahtiajaossa DDR:n puolelle: neuvostojoukot miehittivät sen 8. toukokuuta 1945.
Sosialismin aikana rakennettu teollisuus saneerattiin Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen 1990-luvulla. Pirnan väkiluku oli korkeimmillaan 1970-luvulla, jolloin se oli noin 50 000. Väkimäärä on ollut 2000-luvulla hieman alle 40 000.
Arkkitehtuuri

Pirnan vanhankaupungin (die Pirnaer Altstadt) huomattavin rakennus on Schloss Sonnenstein eli Sonnensteinin linna. Se sijaitsee noin 70 metriä Elben pinnan yläpuolella. Slaavit rakensivat paikalle linnoituksen 900-luvulla. Varsinaiseksi linnaksi Sonnenstein rakennettiin vuoden 1200 kieppeillä. Se toimi Meißenin markkreivikunnan (Markgrafschaft Meißen) ja Böömin kuningaskunnan rajalinnana. Varhaisin asiakirjamaininta linnasta on päivätty 5. joulukuuta 1269 nimellä Castrum Pirne. Sonnenstein menetti sotilaallisen asemansa seitsenvuotisen sodan jälkiselvittelyissä huhtikuussa 1764.
1800-luvulla Sonnensteinia käytettiin psyykkisesti sairaiden hoitopaikkana. Kansallissosialistien valtakausi 1933–1945 oli myös Sonnensteinin osalta synkkä. Vuosina 1940 ja 1941 kansallissosialistit murhasivat linnassa noin 14 000 psyykkisesti sairasta tai henkisesti jälkeenjäänyttä ihmistä. Joukkomurha tuli yleiseen tietoisuuteen vasta DDR:n ollessa henkitoreissaan vuonna 1989. Sonnenstein vihittiin historialliseksi muistomerkiksi kesäkuussa 2000.
Talous ja liikenne

Pirnan talouselämälle olennaista on sijainti Dresdenin metropolialueella. Suurin työnantaja on Helios Kliniken. Valmistavaa teollisuutta edustavat muun muassa LITRONIK Batterietechnologie GmbH, Edelstahlwerke Schmees GmbH ja Minda KTSN Plastic Solutions GmbH & Co. KG. Suuria työllistäjiä ovat nykyaikaiselle eurooppalaiselle kaupungille tyypillisesti erilaiset julkiset ja yksityiset koulutus-, sosiaali- ja hyvinvointipalvelut. Pirnan oppilaitoksia ovat muun muassa Johann-Gottfried-Herder-Gymnasium ja Friedrich-Schiller-Gymnasium.
Pirnan rautatieasema sijaitsee Děčín–Dresden-Neustadt-rataosuudella. Pirna kuuluu Dresdenin lähijunavyöhykkeeseen ja sieltä on vaihdoton rautatieyhteys muun muassa Dresdenin päärautatieasemalle ja Dresdenin lentoasemalle, jonka kansainvälinen nimi on Dresden International. Maantieliikenteen tärkeimpiä yhteyksiä ovat Bundesstraße 172 (Pirna–Bad Schandau) ja Bundesautobahn 17 (Dresden–Liebenau (Altenberg)), joka kulkee Pirnan keskustan länsipuolitse. Bundesautobahn 17 jatkuu Tšekin puolella Dálnice 8 -moottoritienä ja päättyy Prahaan. Moottoriteitse etäisyys Pirnasta Dresdeniin on noin 25 kilometriä ja Prahaan noin 130 kilometriä. Matka Berliiniin on noin 225 kilometriä.
Kuuluisuuksia

Pirnassa syntyneitä tai vaikuttaneita tunnettuja henkilöitä ovat muun muassa taidemaalari Elfriede Lohse-Wächtler ja näyttelijä Götz Schubert. Kuuluisia urheilijoita ovat muun muassa yleisurheilija Ramona Neubert, jalkapalloilija Rocco Milde ja ampumahiihtäjä Michael Rösch. Realistisista ja yksityiskohtaisista kaupunkimaisemistaan tunnettu venetsialainen taidemaalari Bernardo Bellotto vaikutti alueella 1700-luvun puolivälissä.
Lähteet ja viitteet

↑  Bevölkerung des Freistaates Sachsen jeweils am Monatsende ausgewählter Berichtsmonate nach Gemeinden Statistik.sachsen.de. Statistisches Landesamt des Freistaates Sachsen. Viitattu 8.1.2019.
↑  Pirna Erlebnisregion-dresden.de. ErlebnisREGION DRESDEN. Viitattu 8.1.2019.
1 2  Es war einmal ... Pirna.de. Stadtverwaltung Pirna. Viitattu 9.1.2019.
↑  Bevölkerungsentwicklung 1985 – 2017 Pirna.de. Stadtverwaltung Pirna. Viitattu 9.1.2019.
↑  Gedenkstätte Pirna-Sonnenstein Stiftung Sächsische Gedenkstätten. Stiftung Sächsische Gedenkstätten zur Erinnerung an die Opfer politischer Gewaltherrschaft. Viitattu 9.1.2019.
↑  Wirtschaftsstandort Pirna Pirna.de. Stadtverwaltung Pirna. Viitattu 9.1.2019.
↑  LITRONIK Batterietechnologie GmbH mst.com. Arkistoitu 11.1.2019. Viitattu 9.1.2019.
↑  Kunstgenuss aus edlem Guss : Lesen Sie mehr schmees.com. Viitattu 9.1.2019.
↑  Willkommen bei Minda KTSN Plastic Solutions ktsn.de. Arkistoitu 8.1.2019. Viitattu 9.1.2019.
↑  Entfernung Pirna – syötä kaupunki luftlinie.org. Viitattu 9.1.2019.
Aiheesta muualla

Sächsische.de / Pirna
Pirna, Saksi, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Pirna
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Pirna
Rottwerndorfer Straße

Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
Malborkin lentotukikohta

Malborkin lentotukikohta (IATA: TMB, ICAO: EPMB) on Puolan ilmavoimien tukikohta, joka sijaitsee Malborkin kaupungista itään. Tukikohtaan on sijoitettu ilmavoimien 22. taktinen lentotukikohta.
Pordenonen maakunta

Pordenonen maakunta (ital. Provincia di Pordenone) on maakunta Friuli-Venezia Giulian autonomisella alueella Italiassa.
Pordenonen maakunnan pinta-ala on 2 275 km2 ja asukasluku hieman yli 300 000. Maakunta muodostuu 50 kunnasta, ja sen pääkaupunki on Pordenone.
Pordenonen maakunta sijaitsee Italian koillisosassa. Se erotettiin Udinen maakunnasta vuonna 1968.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pordenonen maakunta Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivusto (italiaksi)
Pordenonen maakunta
Andreis | Arba | Aviano | Azzano Decimo | Barcis | Brugnera | Budoia | Caneva | Casarsa della Delizia | Castelnovo del Friuli | Cavasso Nuovo | Chions | Cimolais | Claut | Clauzetto | Cordenons | Cordovado | Erto e Casso | Fanna | Fiume Veneto | Fontanafredda | Frisanco | Maniago | Meduno | Montereale Valcellina | Morsano al Tagliamento | Pasiano di Pordenone | Pinzano al Tagliamento | Polcenigo | Porcia | Pordenone | Prata di Pordenone | Pravisdomini | Roveredo in Piano | Sacile | San Giorgio della Richinvelda | San Martino al Tagliamento | San Quirino | San Vito al Tagliamento | Sequals | Sesto al Reghena | Spilimbergo | Tramonti di Sopra | Tramonti di Sotto | Travesio | Vajont | Valvasone Arzene | Vito d’Asio | Vivaro | Zoppola
Perttu Laakso

Perttu Vihtori Laakso (12. toukokuuta 1916 Tampere – 14. lokakuuta 1970) oli suomalainen kemisti.
Laakson vanhemmat olivat rautatiekirjuri Vihtori Laakso ja Martta Johanna Rasula. Hän pääsi ylioppilaaksi 1933 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1937 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1942. Hän teki opintomatkoja Keski-Eurooppaan 1948 ja Oxfordiin 1947–1949.
Laakso toimi Helsingin yliopiston kemian laitoksen assistenttina 1937–1947 ja orgaanisen kemian dosenttina 1947–1953. Hän oli Tukholmassa Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien (IVA) kemistinä 1946-1947 ja Ab Varjagin neuvottelevana kemistinä 1947–1948. Laakso suoritti tutkimuksia eri teollisuuslaitoksille 1944–1947.
Laakso oli jatkosodan aikana Päämajan valvontaosaston laboratorion johtajana ja hän perehtyi tällöin muun muassa infrapunavalokuvaukseen.
Laakso oli naimisissa vuodesta 1948 keramiikkataiteilija Toini Viola Hartikaisen kanssa.
Teoksia

Nimellä Perttu V. Laakso:
Umlagerung sowie photochemische und thermische Zersetzung bei einigen Xanthogensäureestern, väitöskirja. Helsinki 1941
Retene investigations 1, Catalytic dehydrogenation of retene ; kirj. Yrjö Talvitie ja Perttu V. Laakso. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series A 2, Chemica 20. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1946
Retene investigations 2, Catalytic dehydrogenation of dehydroretene. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series A 2, Chemica 21. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1946
Retene investigations 3, Catalytic hydrogenation of retene.  Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series A 2, Chemica 28. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1949
Retene investigations 4, Catalytic hydrogenation of some derivatives of retene.   Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series A 2, Chemica 29. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1949
Retene investigations 5, Preparation of retene from tar by means of dehydrogenation. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series A 2, Chemica 30. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1949
Retene investigations 6, The comparative dehydrogenation of some hydroretenes.  Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series A 2, Chemica 32. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1949
Kemiaa käsittelevä osuus Tietojen kirja : yleistietoteos jatko-opintoja varten teossarjan 5. ja 6. osassa. WSOY 1949
Aiheesta muualla

Filosofian tohtori Perttu Vihtori Laakso Helsingin yliopiston kemian laitoksella, Helsingin yliopistomuseo (Finna).
Pohjois-Korean nälänhätä

Pohjois-Korean nälänhätä oli Korean demokraattista kansantasavaltaa koetellut ruokapula, joka tapahtui samaan aikaan maassa käynnissä olleen energiakriisin kanssa vuosina 1994–1998.
Nälänhätä oli seurausta monesta tekijästä, joista esimerkkinä voidaan mainita huono valtiontalouden hoito, Neuvostoliiton tuen lakkaaminen valtion romahtaessa, sekä luonnonkatastrofit. Useat maata koetelleet tulvat pahensivat tilannetta, mutta eivät olleet sen pohjimmainen syy. Pohjois-Korean suljettu Juche-järjestelmä osoittautui kriisin aikana liian joustamattomaksi. Arviot kuolonuhreista vaihtelevat voimakkaasti, ja 240 000 – 3,5 miljoonan pohjoiskorealaisen arvioidaan kuolleen nälänhätään, huippuvuoden ollessa 1997.
Aiheesta muualla

The Economist: North Korea - A terrible truth (englanniksi)
BBC News: World: Asia-Pacific North Korea 'loses 3 million to famine'  (englanniksi)
BBC News: Tales of starvation and death in North Korea (englanniksi)
Pohjois-Korean lippu

Pohjois-Korean lippu.
160-metrinen lipputanko Gijeong-dongin kylässä lähellä Korean demilitarisoitua vyöhykettä.
Pohjois-Korean (kor. 인공기) (eli virallisesti Korean demokraattisen kansantasavallan) lippu on yksi Pohjois-Koreassa käytettävistä kansallistunnuksista. Lippu otettiin käyttöön vuonna 1948. Lipussa esiintyy joitakin kommunismiin yhdistettäviä asioita (kuten kommunismin punainen tähti), sillä Pohjois-Korea oli jo vuonna 1948 kommunistivaltio, jonka tärkein tukija oli Neuvostoliitto.
Punainen väri edustaa vallankumouksellista isänmaallisuutta. Sinisten raitojen sanotaan merkitsevän "Korean kansan pyrkimystä liittyä koko maailman vallankumouksellisiin ja taistella itsenäisyyden, ystävyyden ja rauhanaatteen puolesta".
Aiemmat liput

Toista maailmansotaa seuranneen Neuvostoliiton miehityksen aikana Pohjois-Koreassa käytettiin Neuvostoliiton lippua lokakuusta 1945 syyskuuhun 1948.
Pohjois-Korean väliaikaisen kansankomitean lippu (helmikuu 1946 – heinäkuu 1948).
Pohjois-Korean lippu heinäkuusta syyskuuhun 1948.
Pohjois-Korean lippu vuosina 1948–1992.
Malborkin piirikunta

Malborkin piirikunta (puol. powiat malborski) on yksi Pommerin voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 63 470. Siihen kuuluvat viisi kuntaa ovat Lichnowy, Malbork, Miłoradz, Nowy Staw ja Stare Pole.
Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Malborkin piirikunnan asukkaista 51,3 prosenttia oli naispuolisia ja 48,7 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 18,3 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 60,5 prosenttia ja eläkeikäiset 21,2 prosenttia väestön keski-iän ollessa 41,5 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 582 lasta. Malborkin piirikunnan väkiluvun ennakoidaan pienenevän 52 977 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.
Mandala Airlinesin lento 91

| Mandala Airlinesin lento 91 |
| --- | --- |
 Onnettomuuskone kaksi viikkoa ennen turmaa.
Yhteenveto
Päivämäärä:  5. syyskuuta 2005
Onnettomuustyyppi:  lentäjän virhe
Tapahtumapaikka:  Medan, Indonesia
Kuolleita:  99+44
Loukkaantuneita:  17
Eloonjääneitä:  18
Lentokone
Konetyyppi:  Boeing 737-230adv
Lentoyhtiö:  Mandala Airlines
Rekisteritunnus:  PK-RIM
Matkustajia:  112
Miehistöä:  5
Mandala Airlinesin lennolla 91 ollut Boeing 737-200 -kone putosi maahan 5. syyskuuta 2005 Medanissa. Kone oli matkalla Medanista Jakartaan. Kello 9.40 paikallista aikaa (UTC +7 h) kone syöksyi keskelle tiheään asuttua asuin­aluetta muutama sekunti sen jälkeen, kun se oli noussut Medanin lentokentältä. Onnettomuudessa kuoli 149 henkilöä.
Kymmeniä taloja ja autoja tuhoutui, ja ainakin 44 ihmisen raportoitiin menehtyneen maassa. Myöhemmin kerrottiin, että 18 törmänneen lentokoneen matkustajaa selvisi onnettomuudesta, kun taas 99 matkustajaa (joukossa kolme vauvaa) kuoli. Useimmpien eloon­jääneiden uskotaan istuneen lento­koneen takaosassa, vaikka joidenkuiden on kerrottu kuolleen vammoihinsa. Suurin osa kuolleista oli indonesialaisia, mutta myös ainakin yhden malesialaisen, Ti Teow Chuan, kerrottiin kuolleen. Uhrien joukossa olivat Pohjois-Sumatran tuolloinen kuvernööri Rizal Nurdin sekä entinen kuvernööri Raja Inal Siregar.
Aiheesta muualla

Kuva koneen hylystä
Pikkulaukku

| Pikkulaukku |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Elinvoimainen
 
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Näivekasvit Orobanchaceae
Tribus::  Rhinantheae
Suku::  Laukut Rhinanthus
Laji::  minor
Kaksiosainen nimi
 Rhinanthus minor  L. 
Katso myös
   Pikkulaukku Wikispeciesissä   Pikkulaukku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rhinanthus minor
Pikkulaukku (Rhinanthus minor) on näivekasvien heimoon kuuluva yksivuotinen kasvilaji. Pikkulaukku on muiden laukkujen tapaan puoliloinen, sillä se imee ravintoa muiden kasvien juurista.
Ulkonäkö

Pikkulaukun lehtien muoto vaihtelee kapeanpuikeista kapeansoikeisiin. Lisäksi ne ovat hammaslaitaisia. Kukat sijaitsevat varsien latvoissa ja ovat kiinni lehtihangoissa. Kukat ovat väriltään tummankeltaisia, mutta teriön ylähuulen hampaat ovat sinipunaisia. Kukkien tukilehdet ja verhiöt ovat yleensä tumman- tai ruskeanvihreitä. Kukan teriö on 13–15 mm pitkä ja ylähuuli on alahuulta pidempi, sivuilta litistynyt ja suoratorvinen. Verhiö on pullea ja myös sivuilta litistynyt. Pikkulaukku kukkii Suomessa kesä-syyskuussa. Pikkulaukun erottaa isolaukusta (Rhinanthus angustifolius) mm. erilaisten kukkien avulla.
Esiintyminen Suomessa

Suomessa pikkulaukulla on kolme alalajia, kesäpikkulaukku (Rhinanthus minor ssp. minor), syyspikkulaukku (Rhinanthus minor ssp. stenophyllus) ja lapinpikkulaukku eli lapinlaukku (Rhinanthus minor ssp. groenlandicus). Lapinlaukku luokitellaan monissa teoksissa omaksi lajikseen. Pikkulaukku kasvaa Suomessa yleisenä ja alkuperäisenä tai muinaistulokkaana koko maan alueella.
Aiheesta muualla

Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Pikkulaukku (Rhinanthus minor)
Luontoportti: Pikkulaukku (Rhinanthus minor)
Pirttilampi (Sysmä)

| Pirttilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°23′46″N, 26°02′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Uurajärven valuma-alue (14.86)
Laskuoja:  oja Tokeenjokeen 
Järvinumero:  14.863.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,7 m  
Pituus:  490 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  1,099 km  
Pinta-ala:  5,312 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPirttilampi 
Pirttilampi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Onkiniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 490 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,7 metriä mpy.
Maakunnallisesti arvokas biotooppi

Maakunnallisesti arvokas biotooppi on luontotyyppi jolle voidaan osoittaa alue maakunnassa maakuntakaavassa. Maakuntakaavan laadii ja vahvistaa maakunnan kuntia edustava maakunnan liitto. Aikaisemmin aluesuunnittelukaavan vahvisti seutukaavaliitto. Tuolloin maakuntakaavan edeltäjää kutsuttiin seutukaavaksi.
Maakrunni

Maakrunni
| --- | --- |
Sijainti:  65°24′52″N, 25°0′22″E, Ii Pohjois-Pohjanmaa Suomi
Saariryhmä:  Krunnien saaristo
Merialue:  Perämeri
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Maakrunni on saari Perämerellä Iin edustalla Krunnien saaristossa.
Maakrunni on Krunnien toiseksi suurin saari. Se sijaitsee noin 12 kilometriä mantereelta länteen ja seitsemän kilometriä saariston pääsaaresta Ulkokrunnista itään. Saaren suurin pituus on noin 2,8 kilometriä ja leveys 1,3 kilometriä. Maakrunni on matala, pääosin lehtimetsää kasvava saari, jonka korkeimmat kohdat kohoavat noin viisi metriä merenpinnan yläpuolelle. Saari sijaitsee kokonaisuudessaan Krunnien luonnonsuojelualueen sisäpuolella.
Saaren länsiranta on rikkonainen ja kivikkoinen, itärannan ollessa pääosin hiekkainen. Saaren koillisosassa sijaitsee Hanhihieta-niminen hietikko, joka jatkuu itä-länsisuuntaisena kapeana Leikkihieta-nimisenä hiekkasärkkänä lähes kilometrin verran merelle. Länsirantaa sävyttävät poukamat, lahdet ja karikot sekä useat pienet luodot. Saaren eteläisimmissä kärjissä, Viurunnokalla ja Tyrninokalla, sijaitsevat saaren ainoat rakennelmat, Oulun–Kemin 10 metrin väylän linjaloistot.
Saaren länsiosassa Viurunnokan Äijänkummulla kivirakassa sijaitsee muinaisjäännös, vanha kalajumala. Kalajumala on kivien avulla pystyyn tuettu noin 1,4 metrin korkuinen, 80 cm:n levyinen ja noin 30 cm:n paksuinen tasapaksu jäkälän peittämä uhrikivi, joka kapenee toisesta päästään. Kalastajien kerrotaan uhranneen kalajumalalle vielä viime aikoina. Kalajumalasta pohjoiseen Meriläisenlahden pohjoispuolella Kumpeleenharjun laella sijaitsee toinen muinaisjäännös, kivistä ladottu kummeli, jonka halkaisija on 4–5 metriä ja korkeus noin 1,5 metriä.
Manda Björling

| Manda Björling |
| --- | --- |
 Björling 1900-luvun alussa.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Hedvig Amanda Björling (o.s. Lindroth)
Syntynyt: 15. lokakuuta 1876 Tukholma, Ruotsi
Kuollut: 29. helmikuuta 1960 (83 vuotta) Tukholma, Ruotsi
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  August Falck (1909–1936) Carl-Olof Björling (1897–1904)
Lapset:  Renée Björling Johan Falck
Näyttelijä
Aktiivisena:  1901–?
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Hedvig Amanda "Manda" Björling (o.s. Lindroth; 15. lokakuuta 1876 Tukholma – 29. helmikuuta 1960 Tukholma) oli ruotsalainen näyttelijä. Hän esiintyi muun muassa August Strindbergin perustamassa tukholmalaisessa Intima Teaterissa sekä tulevan miehensä August Falckin kiertävässä teatteriryhmässä. Björling esitti ensimmäisenä Neiti Julien naispääosan vuonna 1906. Björling näytteli myös muutamissa elokuvissa 1910- ja 1920-luvuilla.
Björling kuoli karkauspäivänä 1960 ja hänet on haudattu Norra begravningsplatseniin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Manda Björling Wikimedia Commonsissa
Perttu Korhonen

| Perttu Korhonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. heinäkuuta 1990 (ikä 34)
Yleisurheilija
Laji:  seiväshyppy
Seura:  Lahden Ahkera
Valmentaja:  Jarkko Salminen
Ennätykset:  540 cm
 Tietolaatikko päivitetty 30. syyskuuta 2015 
Perttu Korhonen (s. 7. heinäkuuta 1990) on suomalainen seiväshyppääjä. Korhonen edustaa Lahden Ahkeraa, johon hän siirtyi Sotkamon Jymystä vuonna 2014. Hänen valmentajanaan toimii Jarkko Salminen.
Ura

Korhonen on voittanut Sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa hopeaa vuonna 2014 Rovaniemellä ja pronssia 2013 Jyväskylässä ja 2015 Tampereella. Nuorten maaotteluedustusten lisäksi Korhonen on osallistunut Suomi-Ruotsi-maaotteluun vuonna 2013 ollen kilpailun kolmas tuloksella 525 cm. Korhoselle tyypillistä on, että hyvin usein hänen aloituskorkeutensa on erittäin korkealla suhteessa hänen tasoonsa. Tämän vuoksi hän on urallaan usein jäänyt kilpailuissa ilman tulosta.
Korhosen ennätys on 540 cm, jonka hän hyppäsi Tampereella 2013. Tulos on samalla Kainuun piirinennätys. Sisäradoilla hän on hypännyt parhaimmillaan 525 cm.
Ennätykset > Ulkoradoilla

seiväshyppy: 540 cm (Tampere 2013)
Ennätykset > Sisäradoilla

seiväshyppy: 525 cm (Helsinki 2013)
Pirttilampi (Saarijärvi, Uutisperä)

| Pirttilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°36′17″N, 25°05′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskuoja:  oja Pirttipuroon 
Järvinumero:  14.624.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  149,1 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,53 km  
Pinta-ala:  1,816 ha  
Tilavuus:  0.000039 km³ 
Keskisyvyys:  2,18 m  
Suurin syvyys:  4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPirttilampi 
Pirttilampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Uutisperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 200 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 39 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys on 4,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Kotajoen alueeseen (14.624) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 149,1 metriä mpy.
Pirttilampi (Soini, Pirttiperä)

| Pirttilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini
Koordinaatit:  62°48′33″N, 24°21′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vankajoen va (14.67)
Laskupuro:  Pirttipuro Syväjokeen 
Järvinumero:  14.674.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  199,8 m  
Pituus:  710 m  
Leveys:  390 m  
Rantaviiva:  1,741 km  
Pinta-ala:  14,656 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPirttilampi 
Pirttilampi  on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa  Pirttiperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 710 metriä pitkä, 390 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Vahankajoen valuma-alueella (14.67), jonka Mustapuron valuma-alueeseen (14.674) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 199,8 metriä mpy.
Pirttilampi (Saarijärvi, Hoikankylä)

| Pirttilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°35′22″N, 25°21′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lanneveden va (14.65)
Laskuoja:  oja Kallinlampeen 
Järvinumero:  14.651.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  184,9 m  
Pituus:  480 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,178 km  
Pinta-ala:  6,018 ha  
Tilavuus:  0,0001315 km³ 
Keskisyvyys:  2,19 m  
Suurin syvyys:  4,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPirttilampi 
Pirttilampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Hoikankylän lähellä sijaitseva lampi.