stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tippurikvartetti
Kokoonpano

Vesa Jokinen – laulu
Jari Helin – basso, laulu
Marko Vuorimaa – kitara (laulu raidalla 9)
Riku Purtola – rummut
Klamydia
| --- | --- |
Studioalbumit:   Älpee  Los celibatos  Pää kiinni painajainen  Masturbaatio ilman käsiä  Tippurikvartetti  Siittiöt sotapolulla  Klamysutra  Tango delirium  Zulupohjalta  Klamytapit  Punktsipum  Urpojugend  Tyhmyyden ylistys  Klamydia  Rujoa taidetta  Loputon luokkaretki  XXV  Antisupersankarit  Aikuisilta kielletty  Hiljainen pöytä läheltä orkesteria 
EP:t:   Heja grabbar  Ja tauti leviää  Heppi keippi  DSS  Säynäväynäviä  Hihhulit tuloo  I really hate you  Lahja  Huono  Huipulla tuulee  L.A.M.F.  Perseeseen  Onnesta soikeena  Snapsin paikka  Ryssä mun leipääni syö  Ookko tehny Lenkkiä?  Suomi on sun  Seokset  Ne jää jotka jää  Miljoonan kilsan tennarit  Kingi ja kuusipuu  Näsinneula näkyy 
Kokoelmat:   Tres Hombres  Lahjattomat  Klamytologia  Piikkinä lihassa  Jubelium!  Sound Pack 2CD+DVD 
Livealbumit:   Kötinää  Himmelachtungperkele  ...ja käsi käy  Punksinfonia 
Singlet:   ”Huipulla tuulee”  ”Arvon (lisäveron) mekin ansaitsemme”  ”Saksaan”  ”Narkkarirakkautta”  ”Pala Rauhaa”  ”Perseeseen”  ”Kosketus”  ”Onnesta soikeena”  ”Letoisa Lewinsky”  ”Snapsin paikka”  ”Ryssä mun leipääni syö”  ”Koomikko tahtomattaan”  ”Ookko tehny lenkkiä?”  ”Suomi on sun”  ”Seokset”  ”Kujanjuoksu”  ”Promillepuheluita”  ”Pienen pojan elämää”  ”Lohikäärme Puff”  ”Pohjanmaalla”  ”Jalat suorana”  ”Ne jää jotka jää”  ”Rujoa taidetta”  ”Miljoonan kilsan tennarit”  ”Haaveet elättää”  ”Suomalainen tarina”  ”Pelasta”  ”Kaikki hyvä”  ”Poika pysyy Suomessa”  ”Älä pelkää!”  ”Ripota mun tuhkani Kyrönjokeen”  ”Rakas hullu”  ”Isi haisee rokkenrollilta”  ”Tervetuloa helvettiin”  ”Pyyntö”  ”Känni-ääliön paluu”  ”Älä peitä mun aurinkoo”  ”Koomikon kyyneleet”  ”Saappaat jalassa”  ”Fittihitti”  ”Kingi ja kuusipuu”  ”Sotaa vai rakkautta?”  ”Sääntö-Suomi”  ”Iso I”  ”Se on koronaa”  ”Joulu piritalossa”  ”Outo aika”  ”Sydämessä mukana”  ”Pieni suuri elämä” 
DVD:t:   "Klamydia Rockperry Live 2003"  "Usvaputki" 
Musiikkivideot:   Oodi Hietskulle  Pilke Silmäkulmassa  Pala Rauhaa  Sytkäri  Kosketus  Laiskat ja pulskeat  Negatiivisemman ajattelun ryhmä  Ookko tehny lenkkiä?  Eihän euroviisuihin?  Pienen pojan elämää  Pohjanmaalla  Rujoa taidetta  Ajolähtö  Puutavaraa  Huipulla tuulee  Ajetaan aaveet pois  Suomalainen tarina  Pelasta!  Älä pelkää!  Ripota mun tuhkani Kyrönjokeen  Pyyntö  Koomikon kyyneleet  Sydämessä mukana
DiEversity

| DiEversity Entwine |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2004
 Julkaistu: 29. maaliskuuta 2004
 Tuottaja(t): Anssi Kippo & Entwine
 Tyylilaji: goottimetalli
 Kesto: 43.03
 Levy-yhtiö: Spikefarm
Listasijoitukset
  11.
Entwinen muut julkaisut
| Time of Despair 2002 | DiEversity 2004 | Sliver (EP) 2005 |
Singlet albumilta DiEversity
 ”Bitter Sweet” Julkaistu: 2004
DiEversity on Entwinen neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 29. maaliskuuta 2004. Albumi nauhoitettiin Astia A-Studiossa ja Studio Vatsahaavassa loka-joulukuussa 2003. Levyn julkaisi Spikefarm Records. Levyn miksasi Mikko Karmila Finnvox-studiolla.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 11.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Entwine.
2/4/943 – 0.04 (Intro)
Bitter Sweet – 2.40
Someone to Blame – 3.11
Bleeding for the Cure – 3.12
Still Remains – 3.53
Frozen by the Sun – 3.13
Six Feet Down Below – 3.43
Refill My Soul – 4.22
Everything for You – 6.05
Nothing's Forever – 4.11
Lost Within – 8.23
Kokoonpano

Mika Tauriainen – laulu
Tom Mikkola – kitara
Jaani Kähkönen – kitara
Joni Miettinen – basso
Aksu Hanttu – rummut
Riitta Heikkonen – kosketinsoitin
Arvostelut

Imperiumi: 8+/10
Soundi:
Singlet > Bitter Sweet

Bitter Sweet – 2.41
Everything for You (Edit) – 4.19
Aiheesta muualla

DiEversity Discogsissa. (englanniksi)
Albumi DiEversity Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Albumin sanoitukset Entwinen virallisella sivustolla[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Thomas James Churchill

| Thomas James Churchill |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. maaliskuuta 1824 Louisville, Jeffersonin piirikunta
Kuollut: 14. toukokuuta 1905 Little Rock, Arkansas
Poliitikko
Puolue:  demokraatit
Puoliso:  Ann Sevier
Thomas James Churchill (10. maaliskuuta 1824 – 14. toukokuuta 1905) oli yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko, lakimies ja kenraali. Churchill syntyi Kentuckyssä lähellä Louisvilleä ja opiskeli lakia Transylvanian yliopistossa Lexingtonissa. Vuonna 1848 hän muutti Little Rockiin ja toimi myöhemmin Etelävaltioiden kenraalina Yhdysvaltain sisällissodassa. Churchill sai viimeisen ylennyksensä kenraalimajuriksi hieman ennen sisällissodan päättymistä Etelävaltioiden tappioon.
Churchill toimi Arkansas'n osavaltion kuvernöörinä vuosina 1881–1883. Häntä edelsi William Read Miller ja seurasi James Henderson Berry.
Temple of Thought

| Temple of Thought Poets of the Fall |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2011
 Julkaistu: 21. maaliskuuta 2012
 Tuottaja(t): Poets of the Fall
 Tyylilaji: alternative rock
 Kesto: 48.43
 Levy-yhtiö: Insomniac
Listasijoitukset
  3.
Poets of the Fallin muut julkaisut
| Alchemy Vol.1 2011 | Temple of Thought 2012 | Jealous Gods 2014 |
Singlet albumilta Temple of Thought
 ”Cradled in Love” Julkaistu: 6. helmikuuta 2012  ”Kamikaze Love” Julkaistu: 13. huhtikuuta 2012  ”The Lie Eternal” Julkaistu: 6. heinäkuuta 2012
Temple of Thought on Poets of the Fallin viides studioalbumi, joka julkaistiin 21. maaliskuuta 2012. Albumilta on julkaistu singlet Cradled in Love, Kamikaze Love ja The Lie Eternal
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 3.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säv. ja san. Poets of the Fall.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Running Out of Time | 3.11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Temple of Thought | 4.36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Cradled in Love | 4.42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Kamikaze Love | 3.39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | The Lie Eternal | 4.32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Skin | 4.27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | The Distance | 5.04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Show Me This Life | 4.27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Morning Tide | 4.39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | The Ballad of Jeremiah Peacekeeper | 5.05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | The Happy Song | 4.19 |  |  |  |  |  |  |  |
Bonus Edition
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Temple of thought (Unplugged Studio Live) | 4.33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Skin (Unplugged Studio Live) | 4.25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Signs of Life | 5.24 |  |  |  |  |  |  |  |
Arviot

Rumba:
Soundi:
Aiheesta muualla

Temple of Thought Discogsissa. (englanniksi)
Poets of the Fall
| --- | --- |
Studioalbumit:   Signs of Life  Carnival of Rust  Revolution Roulette  Twilight Theater  Temple of Thought  Jealous Gods  Clearview  Ultraviolet  Ghostlight 
Kokoelmat:   Alchemy Vol.1 
Singlet:   ”Late Goodbye”  ”Lift”  ”Maybe Tomorrow is a Better Day”  ”Illusion & Dream”  ”Stay”  ”Carnival of Rust”  ”Sorry Go ’Round”  ”Locking Up the Sun”  ”The Ultimate Fling”  ”Diamonds for Tears”  ”Revolution Roulette”  ”The Voice Studio Live Sessions”  ”Dreaming Wide Awake”  ”War”  ”Given and Denied”  ”Can You Hear Me”  ”No End, No Beginning”  ”Cradled in Love”  ”The Happy Song”  ”Kamikaze Love”  ”The Lie Eternal”  ”Daze”  ”Love Will Come to You”  ”Choice Millionaire”  ”Drama for Life”  ”Children of the Sun”  ”False Kings”  ”Dancing on Broken Glass”  ”Partir avec moi”  ”Requiem for My Harlequin”
Tipū Sultān

| Tipū Sultān |
| --- | --- |
 
Mysoren sulttaani
Valtakausi:  10. joulukuuta 1782 – 4. toukokuuta 1799
Kruunajaiset:  29. joulukuuta 1782
Edeltäjä:  Haidar Alī
Seuraaja:  Krishnaraja Wodeyar III

Syntynyt:  20. marraskuuta 1750  Devanahalli, Mysore
Kuollut:  4. toukokuuta 1799 (48 vuotta)  Seringapatam, Mysore
Puoliso:  Padshah Begum (1771) Ruqiya Banu Begum (1771) Khadija Zamani Begum (1796)
Lapset:  12 poikaa ja useita tyttäriä
Suku:  Mysore
Isä:  Haidar Alī
Äiti:  Fatima Fakhr-un-Nisa 
Uskonto:  islam
Tipū Sultān (20. marraskuuta 1750 Devanahalli, Mysore – 4. toukokuuta 1799 Seringapatam, Mysore), lempinimeltään Mysoren tiikeri, oli Mysoren sulttaani, joka saavutti mainetta 1700-luvun lopulla Etelä-Intiassa käydyissä sodissa. Hänen valtakaudellaan kuningaskunnassa toteutettiin monia hallinnollisia ja teknologisia uudistuksia. Hyvä esimerkki tästä ovat edistykselliset raketit, joita Mysoren sotajoukot käyttivät anglo–mysorelaisten sotien taisteluissa.
Nykyään intialaiset näkevät Tipūn aseman maansa historiassa ristiriitaisena – toisaalta häntä pidetään yhtenä maan ensimmäisistä vapaustaistelijoista, toisaalta hinduja sortaneena tyrannina.
Kirjallisuutta

Balakrishna, Sandeep: Tipu Sultan – The Tyrant of Mysore.  Rare Publications, 2013.  Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
Mysorelainen rakettimies
Templeuve-en-Pévèle

| Templeuve-en-Pévèle |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 vaakuna
 Templeuve-en-Pévèle
 Koordinaatit: 50°31′38″N, 3°10′33″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Hauts-de-France
Departementti:  Nord
Arrondissementti:  Lille
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  15,8 km²
Väkiluku (2015):  5 930 
 – Väestötiheys:  374 as./km²
Kunnan numero:  59586
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Templeuve-en-Pévèle on kunta Pohjois-Ranskassa Nordin departementissa Hauts-de-Francen alueella. Kunnan nimi oli vuoteen 2015 saakka Templeuve. Se sijaitsee noin 20 kilometriä Lillestä kaakkoon.
Nähtävyyksiä

Kunnan nähtävyyksiä on tuulimylly Moulin de Vertain, jonka historia ulottuu mahdollisesti 1400-luvulle saakka. Tuulimyllyn toiminta loppui vuonna 1908. Tämän jälkeen se kärsi suuria tuhoja toisessa maailmansodassa, mutta se kunnostettiin vuonna 1980.
Urheilu

Kunnan läpi kulkee polkupyöräkilpailu Pariisi–Roubaix'n reitti sekä siihen kuuluva mukulakivikatuosuus, joka tunnetaan nimellä Vertainin tuulimyllyn kivetty tie (Pavé du Moulin-de-Vertain).
Kuvia

Moulin de Vertain
Pariisi–Roubaix ja Pavé du Moulin-de-Vertain vuonna 2014
Pavé du Moulin-de-Vertain
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Templeuve-en-Pévèle Wikimedia Commonsissa
Thomas Jeter

Thomas Powers Jeter (25. elokuuta 1898 Florence, Alabama – 23. lokakuuta 1979 San Diego, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen miekkailija. Hän edusti Yhdysvaltoja Pariisin kesäolympialaisissa 1924 sekä floretissa että floretin joukkuekilpailussa.
Timo Penttilä

Helsingin kaupunginteatteri
Timo Jussi Penttilä (16. maaliskuuta 1931 Tampere – 25. helmikuuta 2011 Helsinki) oli Suomen merkittävimpiä modernistisia arkkitehteja.
Elämä ja ura

Penttilän vanhemmat olivat karjanjalostuksessa ansioitunut maanviljelysneuvos Arvo Penttilä ja Ester Elviira Matinheimo. Penttilä valmistui ylioppilaaksi Tampereen yhteiskoulusta vuonna 1950 ja arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1956. Vuosina 1957−1959 hän työskenteli Aarne Ervin arkkitehtitoimistossa ja perusti tämän jälkeen oman toimiston. Hänen läpimurtotyönsä oli vuonna 1958 suunniteltu ja 1960 valmistunut Tampereen työväenopiston talo Sampola, jonka hän suunnitteli yhdessä Kari Virran kanssa. Seuraavana vuonna hän voitti Helsingin kaupunginteatterin arkkitehtuurikilpailun, joka nosti hänet maan eturivin arkkitehtien joukkoon. Kaupunginteatterissa hän vaihtoi varhaisten töidensä betonipinnan vaaleisiin kaakelilaattoihin sekä siirtyi ankarasta rationalismista ekspressiivisemmän ilmaisun suuntaan. Kaupunginteatteri on esimerkki Penttilän pehmeästä, ihmisläheisestä modernismista, jossa on samankaltaisuuksia Reima Pietilän ja Alvar Aallon kypsimpiin töihin.
Penttilä suunnitteli myös tiukan rationaalisia rakennuksia, muun muassa Helsingin Hanasaari B -voimalaitoksen, joka on saanut ammattipiireissä arvostusta alusta lähtien. Siinä raskaat rakennusmassat on saatu sommittelulla näyttämään keveämmiltä. Vuonna 1967 valmistunut Ratinan stadion Tampereella taas edustaa 1960-luvun niin sanottua betonibrutalismia, jossa raskaat betonirakenteet jätettiin näkyviin hallitsevaksi arkkitehtoniseksi elementiksi. Rakennuksessa on nähty vaikutteita myös italialaisen modernistin Pier Luigi Nervin töistä. Uransa aikana Penttilää kritisoitiin ammattikunnan sisällä liiasta kokeilunhalusta ja modernismin tiukkoja sääntöjä kunnioittamattomasta ekspressiivisestä arkkitehtuurista (eli modernistin perisynnistä, formalismista). Arkkitehtikunnan ulkopuolella esimerkiksi J. P. Roos on arvostellut häntä terävästi liian tinkimättömästä modernista otteesta.
Penttilä oli Suomen rakennustaiteen museon esimiehenä vuodet 1976–1980 ja kirjoitti myös ahkerasti ja poleemisesti Arkkitehti-lehteen. Hän voitti 1970-luvun lopulla useita kulttuurirakennusten suunnittelukilpailuja Lähi-idässä – Bahrainin kulttuurikeskus 1976, kilpailuehdotukset Iranin kansalliskirjastosta Teheranissa 1978 ja Yhdistyneiden arabiemiraattien ulkoministeriöstä 1979 – mutta ne eivät toteutuneet. Hänen viimeisiksi töikseen Suomessa jäivät muutamat Espoon Tapiolan keskustaan sen täydennysrakentamisen yhteydessä 1980-luvun alussa suunnitellut toimistotalot sekä Heikki Saarelan ja Kari Lindin kanssa suunniteltu Helsingin Salmisaaren B-voimalaitos, joka valmistui vuonna 1985. Vuonna 1976 Penttilälle myönnettiin rakennustaiteen valtionpalkinto.
Penttilä toimi Berkeleyn yliopiston vierailevana luennoitsijana 1968–69 ja siirtyi vuonna 1980 arkkitehtuurin mestarikoulun professoriksi Wienin taideakatemiaan. Hän jäi eläkkeelle 1996.
Tuotanto

Tampereen työväenopiston rakennus Sampola 1960
Salokunnan kirkko (Sastamala) 1960
Tampereen kauppaoppilaitos 1965
Koskipuiston ravintola (Tampere) 1966
Ratinan stadion (Tampere) 1966
Asuintalo Pellonperäntiellä Helsingin Tammisalossa 1966
Helsingin Kaupunginteatteri 1967
Hanasaaren voimalaitos (Helsinki) 1974
Suomen kaupunkiopisto, nyk. Kongressikeskus Merihotelli (Kivenlahti, Espoo) 1975
Kiinteistö Oy Hirviniemenranta, Helsingin Kuusisaari 1980
Suomen Sokerin pääkonttori (Tapiola, Espoo) 1980
Salmisaaren voimalaitos (Helsinki) 1985
Perusyhtymä Oy:n Makrotalo (Tapiola) 1986
Asuinkerrostalo Wienin Gumpendorferstrassella 1988
Kirjallisuutta

Penttilä, Timo: Oikeat ja väärät arkkitehdit: 2000 vuotta arkkitehtuuriteoriaa.  (Toimittaneet Kari Lind, Ulla Markelin ja Jorma Mukala)  Helsinki:  Gaudeamus, 2013.  ISBN 978-952-495-311-5.
Connah, Roger: The School of Exile - Timo Penttilä for and against architecture theory.  (Toimittaneet Gareth Griffiths ja Minna Chudoba)  Tampere:  Datutop, 2015.  ISBN 978-952-15-3446-1.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Timo Penttilä Wikimedia Commonsissa
Timo Penttilä Society
Helsingin kaupunginteatterin suunnittelua helmikuussa 1964: vasemmalta Jukka Siivola, Pekka Salminen ja Timo Penttilä.
Taistelevat läänitysvaltiot

|  Kiinan historia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
MUINAINEN
Kolme hallitsijaa ja viisi keisaria
Xia-dynastia 2070–1600 eaa.
Shang-dynastia 1600–1046 eaa.
Zhou-dynastia 1122–256 eaa.
  Läntinen Zhou-dynastia
  Itäinen Zhou-dynastia
    Kevättä ja syksyä
    Taistelevat läänitysvaltiot
SUURVALTA
Qin-dynastia 221 eaa.–206 eaa.
Han-dynastia 206 eaa.–220 jaa.
  Läntinen Han-dynastia
  Xin-dynastia
  Itäinen Han-dynastia
Kolme kuningaskuntaa 220–280 jaa.
  Wei, Shu Han & Wu
Jin-dynastia 265–420 jaa.
  Läntinen Jin
|   Itäinen Jin | 16 kuningaskuntaa 304–439 jaa. | 16 kuningaskuntaa 304–439 jaa. | 16 kuningaskuntaa 304–439 jaa. |  |  |  |  |
Eteläinen ja pohjoinen dynastia 420–589 jaa.

Sui-dynastia 581–619 jaa.
Tang-dynastia 618–907 jaa.
| 5 dynastiaa & 10 kuningaskuntaa 907–960 jaa. | Liao-dynastia 907–1125 jaa. | Liao-dynastia 907–1125 jaa. | Liao-dynastia 907–1125 jaa. |  |  |  |  |

Song-dynastia 960–1279 jaa. : 
|   Pohjoinen Song |  | L. Xia-dyn. |  |  |  |  |  |
|   Eteläinen Song | Jin-dynastia |  |  |  |  |  |  |
Yuan-dynastia 1271–1368 jaa.
Ming-dynastia 1368–1644 jaa. 
Qing-dynastia 1644–1911 jaa. 
NYKYAIKA
Kiinan tasavalta 1911–1949
| Kiinan kansantasavalta 1949–nyt |  Kiinan tasavalta  (Taiwanissa) |  Kiinan tasavalta  (Taiwanissa) |  Kiinan tasavalta  (Taiwanissa) |  |  |  |  |
 Kiina historian aikajana Kiinan dynastiat Kiinan sotilashistoria Kiinan taidehistoria Kiinan tekniikan ja tieteen historia Kiinan koulutuksen historia 
malline: näytä • keskustele • 
Kiina taistelevien läänitysvaltioiden kaudella, vanhan kartan mukaan.
Taistelevien läänitysvaltioiden kausi (戰國時代, yksinkert. 战国时代 zhàn guó shí dài) vallitsi Kiinassa 475–221 eaa. Tällöin Kiina oli jakautunut moneen keskenään taistelevaan valtioon. Rautaa alettiin käyttää myös sota-aseissa.
Taistelevat läänitysvaltiot kuuluivat Itäiseen Zhou-dynastiaan, joka oli menettänyt käytännössä kaiken valtansa Kiinassa kantamaansa ulkopuolella. Kauden lopulla sotivien valtioiden johtajat julistautuivat virallisestikin kuninkaiksi. Vahvoja valtioita olivat Chu ja kauden lopulla Qin.
Taistelevat valtiot

Zhou-dynastian kuninkaat olivat pitkälti menettäneet auktoriteettiasemansa Kevättä ja syksyä -kauden aikana. Taistelevien läänitysvaltioiden kaudella seitsemän valtiota, 秦 Qín, 魏 Wèi, 韓 Hán (韩), 趙 Zhào (赵), 燕 Yān, 齊 Qí (齐) ja 楚 Chǔ taistelivat keskenään, ja sota oli normaali asiaintila, kunnes Qin-valtion kuningas Yíng Zhèng (贏政, yksinkert. 赢政) lopulta kukisti muut ja julisti itsensä ensimmäiseksi keisariksi vuonna 221 eaa.
Sotien pituus ja ammattimaisuus kasvoivat vähitellen. Armeijoita johtivat aristokratian sijaan kenraalit ja talonpojat pakotettiin mukaan taistelemaan. Keksittiin uusia aseita, kuten hilpari ja varsijousi; jalkaväellä oli panssarisuojukset ja rautakypärät, heitä tukivat vaunut ja jousiampujat. Läänitysvaltiot perustivat varuskuntia ja pystyttivät muureja rajoilleen, sotilasneuvonantajat taktikoivat vihollisen päänmenoksi ja vaeltelevat suostuttelijat (joista tunnetuin oli Sū Qín 蘇秦, yksinkert. 苏秦) esittivät parhaita liittoutumisvaihtoehtoja muiden valtioiden kanssa ja niitä vastaan. Poliittinen hajanaisuus toi esille huomattavan määrän erilaisia ajattelijoita, mistä tulee nimitys "sata koulukuntaa" (百家 bǎijiā). Kauden alkupuolella merkittävin valtio oli Qi, viimeisellä vuosisadalla Qin, joka lopulta yhdisti koko Kiinan Qin-dynastian alle.
Hallitsijat

Varsinaisia hallitsijoita kaudella olivat eri läänitysvaltioiden johtajat, Zhou-kuninkailla ei ollut enää lainkaan käytännön valtaa. (Näissä nimissä 王 wáng tarkoittaa kuningasta.)
Hallitsijat > Zhou-kuninkaat

Zhou Yuanwang 周元王, 475–469 eaa.
Zhou Zhendingwang 周貞定王, 468–441 eaa. (周贞定王)
Zhou Kaowang 周考王, 440–426 eaa.
Zhou Weiliewang 周威烈王, 425–402 eaa.
Zhou Anwang 周安王, 401–376 eaa.
Zhou Liewang 周烈王, 375–369 eaa.
Zhou Xianwang 周顯王, 368–321 eaa. (周显王)
Zhou Shenjingwang 周慎靚王, 320–315 eaa. (周慎靓王)
Zhou Nanwang 周赧王, 314–256 eaa.
Itäisen Zhoun lordi 東周君, 255–249 eaa.
Hallitsijat > Läänitysvaltioiden johtajat

Läänitysvaltioiden johtajista löytyy taulukko täältä:
http://www.chinaknowledge.org/History/Zhou/zhou-rulers.html
Sodat ja poliittinen kehitys

Kauden alussa Kiinan merkittävin valtio, koillinen Jin hajosi 403 eaa. kolmeen osaan: Zhi, Wei ja Zhao, joita johtivat alueen ennestään mahtavimmat suvut.
Välillä heikentynyt eteläinen Chu laajeni 334 eaa.
Vuosina 334–299 eaa. valtioiden johtajat tunnustautuivat virallisestikin kuninkaiksi.
230–331 eaa. itäinen Qin-valtio valtasi koko Kiinan.
Sata koulukuntaa

Vaikka (tai koska) Kevättä ja syksyä ja Taistelevat läänitysvaltiot -kausien yhteiskunnallinen hallinto oli hajallaan, aikakaudella syntyi ennennäkemätön määrä uusia ajatussuuntia ja filosofioita, minkä vuoksi aikakaudesta käytetään nimitystä Sata koulukuntaa (諸子百家, yksinkert. 诸子百家 zhūzìbǎijiā). Näihin aikoihin syntyneet filosofiat ovat vaikuttaneet merkittävästi kiinalaisen yhteiskunnan kehitykseen, sillä aikakaudella saivat alkunsa mm. kungfutselaisuus ja taolaisuus.
Seuraavassa esitellään joitakin Taistelevat läänitysvaltiot -kauden aikana syntyneitä filosofioita.
Sata koulukuntaa > Käytännölliset koulukunnat

Käytännön neuvonantajat olivat suuressa arvossa jatkuvan sotatilan ja yhteiskunnallisten muutosten aikana. Tässä kenties menestyneimpiä olivat legalistit (法家 fǎjiā). Näistä suurin osa toimi Qin-valtiossa. Heitä olivat esimerkiksi Guan Zhong 管仲 ja Shang Yang 商君鞅.
Sotilaallinen koulukunta (兵家 bīngjiā) oli merkittävä käytännönläheinen koulukunta. Tätä edusti kuuluisa 孫子 Sunzi (孙子), joka kirjoitti teoksen Sodankäynnin taito (孫子兵法, yksinkert.孙子兵法 Sūnzì bīngfǎ). Hänen hengenheimolaisiaan olivat mm. 孫臏 Sūn Bìn (孙膑) ja 吳子 Wúzi (吴子).
Diplomatian koulukunta (縱橫家, yksinkert. 纵横家 zōnghéngjiā), yritti suositella erilaisia liittoumia Qin-valtion kanssa tai sitä vastaan. Merkittävin teos on Strategioita taisteleville valtioille (戰國策, yksinkert.战国策, Zhànguócè). Teos sisältää monia suosittelijoiden anekdootteja, minkä vuoksi se on romaaninkaltainen ja miellyttävä lukea. Samaan kategoriaan kuuluu kirja Mestari Yanin kevättä ja syksyä (晏子春秋 Yànzì chūnqiū).
Sata koulukuntaa > Kungfutselaisuus ja taolaisuus

Kiinan ulkopuolella tunnetuin kiinalainen koulukunta on kungfutselaisuus (儒家 rújiā). Kungfutse (孔子 Kǒngzi) pyrki vaalimaan vanhaa tietämystä ja tapoja. Hän uskoi, että menneisyyden viisaat johtajat olivat olleet riittävän humaaneja ja oikeudenmukaisia hallinnossaan, että he saivat hallita ilman aseita ja rangaistuksia. Hänen oppilaansa Mengzi 孟子 oletti, että ihminen on luonteeltaan hyvä. Kungfutselaiset uskoivat sosiaaliseen jakoon hallitsijoiden ja palvelijoiden välillä ainoana keinona välttää kaaosta ja sotaa. Tätä vastusti kuitenkin kungfutselaisistakin Xunzi 荀子, jonka mielestä ihmiskunta on luonnostaan paha, ja sitä on siksi ohjattava rituaalein ja säännöin. Kungfutsen sanontojen kokoelma on nimeltään Keskustelut (論語 , yksinkert. 论语 Lúnyǔ).
Taolaisuuden (道家 dàojiā) perustana pidetään Laozi:n (老子) teosta Daodejing (道德經, yksinkert. 道德经, Dàodéjīng), joka on peräisin tältä kaudelta. Keskeisenä piirteenä on vetäytyminen maailman menosta ja itsensä kehittäminen sekä luonnonlakien seuraaminen.
Tässä on mainittu vain joitakin oleellisimpia lukuisista koulukunnista. Kauden haudoista on löydetty suuria määriä filosofisia kirjoituksia.