Jupiter
Pilvet

Jupiterissa on vaaleita vyöhykkeitä (engl. zone) ja tummia vöitä (engl. belt). Vaaleat vyöhykkeet ovat matalapaineen alueita ja tummat vyöt korkeapaineen alueita. Vaaleat vyöhykkeet ovat korkeammalla olevia viileämpiä pilviä, joiden kohdalla tapahtuu kaasun virtausta ylöspäin. Jupiterin pilvet koostuvat tutkijoiden mukaan monesta eri aineista koostuvista kerroksista, mutta Galileo-luotain havaitsi laskeutumispaikallaan vain ammoniakkipilvikerroksen.
| Jupiterin pilvien vyöhykkeet ja vyöt> Engl. nimi | Jupiterin pilvien vyöhykkeet ja vyöt> Engl. lyhenne | Jupiterin pilvien vyöhykkeet ja vyöt> Pyörimis-   systeemi | Jupiterin pilvien vyöhykkeet ja vyöt> Suomalainen nimi | Jupiterin pilvien vyöhykkeet ja vyöt>  | Jupiterin pilvien vyöhykkeet ja vyöt>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| South Polar Region | SPR | III | Eteläinen napa-alue |  |  |
| South South Temperate Zone | SSTZ | II | Eteläinen lauhkea vyöhyke |  |  |
| South South Temperate Belt | SSTB | II | Eteläinen lauhkean alueen vyö |  |  |
| South Temperate Zone | STZ | II | Eteläinen lauhkea vyöhyke |  |  |
| South Temperate Belt | STB | II | Eteläinen lauhkean alueen vyö |  |  |
| South Tropical Zone | STropZ | II | Eteläinen trooppinen vyöhyke |  |  |
| South Equatorial Belt, south | SEBs | II | Eteläinen ekvaattorivyö s |  |  |
| South Equatorial Belt, center | SEBc,SEBZ | II | Eteläinen ekvaattorivyö  c |  |  |
| South Equatorial Belt, north | SEBn | I | Eteläinen ekvaattorivyö n |  |  |
| Equatorial Zone | EZ | I | Ekvaattorivyöhyke |  |  |
| Equatorial Band | EB | I | Ekvaattorivyö |  |  |
| North Equatorial Belt, south | NEBs | I | Pohjoinen ekvaattorivyö s |  |  |
| North Equatorial Belt, center | NEBc, NEBZ | II | Pohjoinen ekvaattorivyö c |  |  |
| North Equatorial Belt, north | NEBn | II | Pohjoinen ekvaattorivyö n |  |  |
| North Tropical Zone Band | NTrZB | II | Pohjoisen trooppisen vyöhykkeen tumma ohut nauha (ei näy aina) |  |  |
| North Tropical Zone | NTropZ | II | Pohjoinen trooppinen vyöhyke |  |  |
| North Temperate Belt | NTB | II | Pohjoinen lauhkean alueen vyö |  |  |
| North Temperate Zone | NTZ | II | Pohjoinen lauhkea vyöhyke |  |  |
| North North Temperate Belt | NNTB | II | Pohjoinen lauhkean alueen vyö |  |  |
| North North Temperate Zone | NNTZ | II | Pohjoinen lauhkea vyöhyke |  |  |
| North Polar Region | NPR | III | Pohjoinen napa-alue |  |  |
Joskus havaitaan napa-alueilla SSSTB, SSSTZ ja NNNTB sekä NNNTZ. SEB ja NET ovat leveitä tummia vyöhykkeitä päiväntasaajan suunnassa. Jupiterin suuren punaisen pilkun lyhenne on GRS (lyhenne sanoista Great Red Spot). Suuri punainen pilkku on STrZ:ssä oleva SEB:in sisään ulottuva pullistuma. Se on korkeapaineen vyöhyke. Sen reunalla on tumma pullistuma, Great Red Spot Hollow. STB:ssä oli kolme pitkäikäistä lauhkean alueen ovaalia (FA, BC ja DE) ennen kuin ne yhdistyivät Jupiterin pieneksi punaiseksi pilkuksi, eli ovaaliksi BA, joka kasvaa jatkuvasti.
Vöiden ja suuren punaisen pilkun tummuus vaihtelee vuosittain.
Koska Jupiter pyörii nopeimmin planeetoista, saa se pilvet kiertymään nauhamaisiksi vöiksi. Jupiterissa puhaltavat tuulet ovat monta kertaa Maan rajuimpia tuulia voimakkaampia.
Jupiter voidaan jakaa viiteen kerrokseen, joista ensimmäinen on pilvien yläkerros ja viides on planeetan ydin. Ensimmäinen kerros koostuu tuulien pilvinauhoiksi puhaltamista pilvistä, toinen kerros on pilvikerroksessa olevat aukot, joista voi nähdä syvemmälle planeetan sisuksiin, kolmas kerros on noin 17 000 kilometrin paksuinen, neljäs kerros taas on hyvin tiiviisti kasaan puristunutta vetyä ja tässä kerroksessa on noin 77 prosenttia Jupiterin massasta. Viimeinen eli viides kerros on mahdollisesti kiinteä kiviydin.
Pyörimissysteemeissä on kolme kiertojaksoa. Kaikki ovat kestoltaan muutaman minuutin sisällä toisistaan.
I 9 tuntia 50 minuuttia 30 sekuntia
II 9 tuntia 55 minuuttia 41 sekuntia
III 9 tuntia 55 minuuttia 29 sekuntia
Kaksi ensimmäistä ovat keskiarvoja ja viittaavat pyörimisnopeuteen päiväntasaajalla ja vastaavasti korkeammilla leveysasteilla, kuten havaitut piirteet osoittavat. planeetan näkyvissä pilvikerroksissa. Jupiterilla ei ole kiinteää pintaa; siirtyminen kaasumaisesta ilmakehästä nesteen sisätilaan tapahtuu vähitellen suurissa syvyyksissä. Näin ollen pyörimisjakson vaihtelu eri leveysasteilla ei tarkoita, että planeetta itse pyörii kummallakaan näistä keskinopeuksista. Itse asiassa Jupiterin todellinen pyörimisjakso on
Pyörimissysteemi III on Jupiterin magneettikentän pyörimisjakso, joka päätettiin ensin maan päällä tehdyistä havainnoista radioaallonpituuksilla ja vahvistettiin suorilla avaruusalusten mittauksilla. Tämä ajanjakso, joka on ollut vakio 30 havainnon vuoden ajan, koskee planeetan massiivista sisäosia, joissa magneettikenttä syntyy