stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tenshi kinryōku

Tenshi kinryōku (jap. 天使禁猟区) on japanilainen mangasarja, jonka on luonut Kaori Yuki. Manga ilmestyi Japanissa Hakusenshan Hana to Yume -mangalehdessä vuosina 1994–2000 ja siinä on 20 osaa. Sarjan päähenkilö Setsuna Mudō on moniongelmainen opiskelija, joka on rakastunut sisareensa. Setsuna on myös langenneen enkelin reinkarnaatio. Sarjan aikana Setsuna matkaa läpi Taivaan ja Helvetin pelastaakseen sisarensa.
Hahmot

Setsuna Mudō
Sara Mudō
Sakuya Kira
Rosiel
Katan
Kurai
Arakune
Alexiel
Yue Katō
Pieksämäen tasoristeysturma 1945

Pieksämäen tasoristeysturma tapahtui 8. helmikuuta 1945 Pieksämäen kauppalassa niin sanotussa Vaunupajan tasoristeyksessä, kun henkilöauto jäi Joensuusta Pieksämäelle tulossa olleen pikajunan alle. Onnettomuudessa kuoli viisi henkilöautossa ollutta henkilöä.
Autonkuljettaja Kauko Hynninen (s. 1914) oli lähtenyt henkilöautollaan Pieksämäeltä Jäppilään mukanaan neljä matkustajaa. Onnettomuus tapahtui noin kello 20, kun auto törmäsi Vaunupajan tasoristeyksessä Joensuusta Pieksämäelle tulossa olleeseen pikajunaan. Auto raahautui junan mukana 350 metrin matkan murskautuen pahoin. Ylikäytävällä oli melko hyvä näkyväisyys, mutta lumisateen vuoksi auton kuljettaja ei havainnut junan tuloa. Onnettomuudessa kuolivat Hynnisen lisäksi muun muassa Jäppilän kirkkoherra Lauri Antero Niiranen (s. 1909) ja Jäppilän kunnallislautakunnan esimies, maanviljelijä Vilho Kauhanen (s. 1894).
Tibet House US

Tibet House New Yorkissa.
Tibet House US on New Yorkiin vuonna 1987 perustettu tiibetiläisen kulttuurin ja tutkimuksen keskus. Se perustettiin dalai-lama Tenzin Gyatson pyynnöstä ja Tiibetin pakolaishallituksen avustuksella. Tibet House US:n tarkoitus on säilyttää Tiibetin kulttuuri aikana, jolloin se ajautuu sukupuuttoon omalla maaperällään. Tenzin Gyatso ilmaisi avajaisissa toivovansa siitä pitkäaikaista kulttuuri-instituutiota, joka takaa tiibetiläisen sivilisaation ja kulttuurin selviytymisen tiibetiläisten kohtalosta riippumatta.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Timon Wellenreuther

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 3. joulukuuta 1995
Syntymäpaikka: Karlsruhe, Saksa
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 186 cm
Seura
Seura:  Feyenoord (lainalla Anderlechtista)
Junioriseurat
2002-2005:  SC Bulach
2005-2007:  SVK Beiertheim
2007-2009:  SpVgg Durlach-Aue
2009-2010:  Astoria Walldorf
2010-2013:  Karlsruher SC
2013-2014:  Schalke 04
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2014–2017 |  Schalke 04 II | 16 | (0) |
| 2014–2017 |  Schalke 04 | 5 | (0) |
| 2015–2016 | →  Mallorca |  |  |
| 2017– |  Willem II |  |  |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 1. maaliskuuta 2015.
Timon Wellenreuther (s. 3. joulukuuta 1995 Karlsruhe) on saksalainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa kaudella 2022–2023 Alankomaiden Eredivisiessä pelaavaa Feyenoordia lainalla belgialaisseura Anderlechtista. Wellenreuther on molempijalkainen.
Seurajoukkueura

Wellenreuther pelasi Schalke 04:ssä vuodesta 2013 vuoteen 2017 asti. Hän on pelannut enemmän seuran kakkosjoukkueessa. Seuran ykkösjoukkueen paidassa Bundesliigassa Wellenreuther debytoi helmikuussa 2015 tullen puoliajalla vaihdosta kentälle Fabian Gieferin tilalle Bayern Müncheniä vastaan. Helmikuussa 2015 Wellenreuther debytoi myös Mestareiden liigassa Real Madridia vastaan.
Muuta

Wellenreutherin isä Ingo Wellenreuther on poliitikko ja Timonin vanhan seuran Karlsruher SC:n presidentti.
Aiheesta muualla

Timon Wellenreuther Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
Timon Wellenreuther Soccerway-sivustolla
Feyenoord – Eredivisie
1 Bijlow |
2 Nieuwkoop |
3 Beelen |
4 Hwang |
5 Smal |
6 Zerrouki |
8 Timber |
9 Ueda |
10 Stengs |
11 Hartman |
14 Paixão |
15 González |
16 Bueno |
17 Ivanušec |
18 Trauner |
19 Carranza |
20 Mitchell |
21 Andreev |
22 Wellenreuther |
23 Moussa |
24 Zechiël |
26 Read |
27 Milambo |
29 Giménez |
30 Lotomba |
33 Hancko |
34 Nadje |
38 Osman |
Valmentaja Priske
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Tityrat (suku)

| Tityrat |
| --- | --- |
 Naamiotityra (Tityra semifasciata)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tityrat Tityridae
Suku::  Tityrat Tityra  Vieillot, 1816
Katso myös
   Tityrat (suku) Wikispeciesissä   Tityrat (suku) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tityrat (Tityra) on tityrojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Aiemmin suku luettiin kuuluvaksi kotingoihin. Tityroihin kuuluu BirdLifen mukaan neljä lajia.
Tityroihin (Tityra) kuuluvia lajeja

Hopeatityra (Tityra cayana)
Mustalakkitityra (Tityra inquisitor)
Naamiotityra (Tityra semifasciata)
Valkopyrstötityra (Tityra leucura)
Aiheesta muualla

ITIS: Tityra (englanniksi)
ZipcodeZoo: Tityra (englanniksi)
Tivat

| Tivat (Тиват) |
| --- | --- |
 Tivat mereltä nähtynä
 vaakuna
 Tivatin kunnan sijainti Montenegron kartalla
 Koordinaatit: 42°25′48″N, 18°42′0″E 
Valtio:   Montenegro
Hallinto:  
 – Pormestari:  Miodrag Kankaraš (DPS)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  46,0 km²
Väkiluku (2020):  15 205
 – Väestötiheys:  331 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
Postinumero:  85320
Suuntanumero(t):  +382 32
 
 www.tivat.travel 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tivat (montenegroksi Тиват) on kaupunki ja kunta Montenegrossa Adrianmeren rannikolla Kotorinlahden rannalla. Vuoden 2020 arvioiden mukaan kunnassa oli noin 15 200 asukasta, kun taas vuoden 2011 väestönlaskennassa kunnan väkiluvuksi saatiin 14 031. Tällöin sen kaupunkikeskuksessa asukkaita oli 9 367. Vuoden 2003 väestönlaskennassa kunnan asukkaista noin 30 % oli etnisiä montenegrolaisia ja 35 % serbejä.
Tivatin pinta-ala on 46 neliökilometriä, ja se on pinta-alaltaan Montenegron pienin kunta. Kaupunki on etenkin purjehduslomalaisten suosiossa.
Tivatin lentoasema on toinen Montenegron kahdesta kansainvälisestä lentokentästä. Se sijaitsee noin kolme kilometriä Tivatin keskustasta kaakkoiseen.
Tivatin lentokenttä
Aiheesta muualla

Kaupungin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Montenegron kunnat
Andrijevica
Bar
Berane
Bijelo Polje
Budva
Cetinje
Danilovgrad
Gusinje
Herceg Novi
Kolašin
Kotor
Mojkovac
Nikšić
Petnjica
Plav
Pljevlja
Plužine
Podgorica
Rožaje
Šavnik
Tivat
Tuzi
Ulcinj
Žabljak
Zeta
Pikkufilippiinienkiipijä

| Pikkufilippiinienkiipijä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kottaraiset Sturnidae
Suku::  Filippiinienkiipijät Rhabdornis
Laji::  mystacalis
Kaksiosainen nimi
 Rhabdornis mystacalis  (Temminck, 1825) 
Katso myös
   Pikkufilippiinienkiipijä Wikispeciesissä   Pikkufilippiinienkiipijä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pikkufilippiinienkiipijä (Rhabdornis mystacalis) on kottaraisiin kuuluva, Filippiineillä tavattava varpuslintu. Lajin on kuvattu olevan yleinen, mutta sen kannankehitys on laskeva. Se on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi, koska vähenemisen ei vielä uskota vaarantavan sitä.
Pernambuconvarpuspöllö

| Pernambuconvarpuspöllö> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Varpuspöllöt Glaucidium
Laji::  mooreorum
Kaksiosainen nimi
 Glaucidium mooreorum  Silva, Coelho & Gonzaga, 2002 

Katso myös
   Pernambuconvarpuspöllö Wikispeciesissä   Pernambuconvarpuspöllö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pernambuconvarpuspöllö (Glaucidium mooreorum) on pieni pöllöihin kuuluva lintu. Tämä lintulaji on kuvattu vasta 2000-luvulla. Se on kotoperäinen laji Brasiliassa Pernambucossa. On esitetty, että sen tieteellisen nimen todellisuudessa pitäisi olla G. sicki, mutta se ei ole saanut laajaa hyväksyntää.
Tämän pöllön on BirdLife International luokitellut äärimmäisen uhanalaiseksi. Sen populaation oletetaan olevan hyvin pieni ja pienenemässä hyvin suppealla alueella. Sen elinalue on supistumassa ja sirpaloitumassa, ja sitä uhkaa myös metsästys.
Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset kosteat alavat metsät.
Se on tyypillinen neotrooppisen alueen Glaucidium minutissimum -ryhmän varpuspöllö. Sen kruunun väri on vaalean harmaan-pähkinänruskea, ja pää on täplikäs ja siinä on hyvin selviä valkoisia pilkkuja päässä ja kasvoissa niskan alaosaan saakka. Sillä on valkoinen kaulus, ja alapuoli on valkoinen punaruskein raidoin. Selkäpuolelta se on pähkinänruskea. Pyrstö on tumma, ja siinä on valkoisia täpliä. maantieteellisistä lähisukulaisistaan se eroaa vaaleammalla värityksellään sekä äänellään ja koollaan.
Tivoli

Tivoli on kiertävä huvipuisto. Usein tivolit ovat huvipuistoja pienempiä. Tivoleissa on useita pelikojuja ja ajolaitteita, kuten karuselli ja maailmanpyörä. Lisäksi joissain tivoleissa on pieniä esityksiä.
Tivoli majoittuu yhdelle paikkakunnalle kerrallaan, tyypillisesti se valitsee sijainnikseen kunnan yleisen tai koulun urheilukentän. Tavallisesti tivoli on paikallaan muutamasta päivästä viikkoon. Suomessa tivolit ovat paikallaan vain muutamia päiviä, kun muualla Euroopassa ne ovat paikallaan huomattavasti pidempään.[lähde? ] Suomessa tivolit kiertävät vain keväästä syksyyn. Tivolin liikkuvuuden takia laitteet on suunniteltu kulkemaan kuorma-autoissa ja niiden perävaunuissa. Tivolin työntekijät kulkevat huvipuiston mukana sen liikkuessa paikkakunnalta toiselle ja asuvat asuntovaunuissa.
Tivolit ovat saaneet nimensä Kööpenhaminan Tivoli-huvipuiston mukaan. Kööpenhaminan Tivoli puolestaan sai nimensä Pariisin Jardins de Tivolista, joka puolestaan otti nimensä Italian Tivoli-nimisen kaupungin huvipuiston mukaan. Vanhimmat Suomessa kiertävät tivolit ovat Tivoli Laine ja Sariolan tivolisuvun ylläpitämät Tivoli Sariola ja Suomen Tivoli.
Suomea kiertävät tivolit

Suomen Tivoli
Tivoli Sariola
Tivoli Seiterä (lopetettu 2024)
Tivoli Suuronen
Tivoli Alfred posetiivari.com
Tivoli Laine
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Tivoli (Arkistoitu – Internet Archive)
Pisavaara

Pisavaara on monihuippuinen kvartsiittivaara, joka yhdessä ympäristönsä kanssa muodostaa Pisavaaran luonnonpuiston. Vaara sijaitsee Rovaniemen ja Tervolan rajalla. Sen korkein huippu, Liljalaki, on 262 metriä merenpinnasta.
Taikakulkunen

| Taikakulkunen Woodoo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1971
 Formaatti: LP, CD
 Tuottaja(t): Vexi Salmi
 Tyylilaji: progressiivinen rock
 Kesto: 28.02
 Levy-yhtiö: UFO (UFO 001)
Muut kannet
 Vuoden 2016 painoksen kansikuva
Taikakulkunen on progressiivisen rockin yhtye Woodoon esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1971 levymerkillä UFO. Vuonna 2011 albumi julkaistiin CD-formaatissa sekä uudelleen vinyylinä vuonna 2016.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Jukka Siikavire.
Kappaleet > A-puoli

Woodoo–teema – 3.08
Suudelma – 4.43
Kylän vanhin & kylän vanhimman kuolema – 4.16
Hautahymni – 1.59
Kappaleet > B-puoli

Taikakulkunen – 5.30
Rakkauden jumalatar – 4.05
Uskontunnustus – 4.15
Kokoonpano

Jukka Siikavire – laulu, kitara, huilu
Pentti Immonen – altto-, tenori-, sopraanosaksofoni, nokkahuilu, kazoo, viulu
Alarik Repo – basso
Esa Rosvall – conga, rummut, helistimet
Aiheesta muualla

Woodoo - Taikakulkunen (1971) albumi tekijätietoineen ja eri julkaisuineen verkkosivustolla Discogs.com (englanniksi)
Woodoo - Taikakulkunen (1971) albumi äänitetietokannassa Fono.fi
Woodoo - Taikakulkunen (1971) albumi tekijätietoineen[vanhentunut linkki] Suomen äänitearkiston tietokannassa vuosilta 1901 – 1999
Woodoo - Taikakulkunen (1971) albumi kuunneltavissa suoratoistona verkkosivustolla Spotify.com
Tiuhavesirutot

| Tiuhavesirutot |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Lahko::  Alismatales
Heimo::  Kilpukkakasvit
Suku::  Tiuhavesirutot Egeria  Planch.
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tiuhavesirutot (Egeria) on kilpukkakasveihin kuuluva vesikasvisuku. Siihen on kuulunut kolme lajia. Tiuhavesirutot yhdistetään usein vesiruttoihin (Elodea).
Lajit

tiuhavesirutto (eli argentiinanvesirutto) (Egeria densa eli Elodea densa vesiruttojen suvussa)
tupsuvesirutto (Egeria heterostemon eli Elodea heterostemon)
sahavesirutto (Egeria najas eli Elodea najas)
Levinneisyys

Tiuhavesirutot esiintyvät alkuperäisinä Etelä-Amerikassa. Tiuhavesirutto kasvaa Brasiliassa, Boliviassa, Argentiinassa ja Uruguayssa, lisäksi tulokaslajina eri puolilla maailmaa. Tupsuvesirutto kasvaa Keski-Brasiliassa. Sahavesirutto kasvaa Brasiliassa, Boliviassa, Argentiinassa, Paraguayssa ja Uruguayssa.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Egeria
Taiwanin kielet

Taiwanilaisten puhutuin kotikieli kunnittain vuonna 2015
Taiwanilaisen näppäimistön malline
Taiwanissa (virallisesti Kiinan tasavalta) on maan kokoon nähden melko suuri kielellinen diversiteetti. Ethnologuen mukaan maassa, jonka asukasluku on 23,6 miljoonaa tavataan 23 elävää kieltä.
Mandariinikiinan asema on vahva, mutta varsinkin 1990-luvulta lähtien myös muiden kielten käyttöä on alettu suvaita yhä enemmän.
Mandariinikiina ja taiwanilainen viittomakieli

Mandariinikiina on maan ainoa virallinen kieli ja enemmistö taiwanilaisista osaa sitä.
Taiwanissa käytetään Manner-Kiinasta poiketen perinteisiä kirjoitusmerkkejä. Syynä tähän on se, että Kiinan kommunistinen puolue, joka ajoi läpi merkkien yksinkertaistamisen, ei ole koskaan hallinnut Taiwanin saarta. Virallinen peruste merkkien yksinkertaistamiselle oli halu nostaa lukutaitoisten määrää, mutta Taiwanissa lukutaitoisten määrä on ollut korkeampi kuin Manner-Kiinassa merkkien yksinkertaistamisesta huolimatta. Vuonna 2011 Taiwan poisti viranomaistensa nettisivuilta yksinkertaistetuilla merkeillä kirjoitetun sisällön.
Taiwanissa mandariinikiinan translitteroinnissa on perinteisesti käytetty Wade–Giles -järjestelmää, mutta 2000-luvulla on alettu siirtymään yhä enemmän pinyin-järjestelmään. Myös bopomofon käyttö on Taiwanissa yleistä erityisesti lapsille suunnatussa materiaalissa.
Taiwanilaista viittomakieltä käyttää arviolta noin 30 000 kuurojen yhteisöön kuuluvaa. Kieli jakautuu kahteen murteeseen: Tainanin ja Taipein murteisiin. Sen lähimpiä sukulaiskieliä ovat japanilainen ja korealainen viittomakieli. Kieli on suojeltu vuoden 2018 kansalliskielilain nojalla ja sen käyttö on pakollista erityisen tärkeissä tilaisuuksissa kuten presidentin virkaanastujaisissa ja nyttemmin koronaviruspandemiaa koskevissa tiedotustilaisuuksissa.
Hakka- ja hokkien-kiina

Mandariinikiinan jälkeen Taiwanin kaksi puhutuinta kieltä ovat hakka- ja hokkien-kiina. Puhujat sijoittuvat maantieteellisesti saaren molempiin päihin siten, että hakka-kiinaa puhutaan etupäässä etelässä Kaohsiungin ympäristössä ja hokkien-kiinaa pohjoisessa Taipein ympäristössä.
Hakka on ollut suojeltu kieli Taiwanissa vuodesta 2018 lähtien ns. Hakka-perusasetuksen nojalla, joka takaa kielelle kansalliskielen aseman: kyliä, joiden asukkaista vähintään ⅓ puhuu hakkaa, kannustetaan tekemään kieli entistä näkyvämmäksi. Lisäksi valtio tunnustaa virallisen hakka-kielen päivän ja perustaa hakka-kielisen TV- ja radiokanavan.
Merkittävä osa nuorista puhuu sekä hokkien- että mandariinikiinaa ja on käytännössä kaksikielisiä. Myös hokkien-kiinan katsotaan olevan suojeltu kansalliskieli vuoden 2018 lain nojalla.
Taiwanin alkuperäiskielet

Austronesialaisten kielten alkukodin katsotaan nykytiedon valossa olleen Taiwanin saari. Nykyään Taiwanissa katsotaan olevan 16 eri alkuperäiskansaa ja -kieltä, jotka jakautuvat vielä edelleen eri murteiksi.
Monet nuoret eivät enää puhu alkuperäiskieliä kunnolla, mutta halu elvyttää kieliä on suuri. Alkuperäisväestö on joutunut sorron kohteeksi riippumatta siitä, kuka saarta hallitsee. Esimerkiksi 1960-luvulla Tšiang Kai-šek aloitti assimilaatiopolitiikan, jonka nojalla alkuperäisväestö määrättiin opettelemaan kiinaa. Vuonna 2016 presidentti Tsai Ing-wen pyysi virallisesti anteeksi.
Vuonna 2017 maan hallitus päätti nostaa alkuperäiskielet kansalliskielen asemaan. Tämä tarkoittaa käytännössä valtion tukea alkuperäiskielten säilymiseen ja edistämiseen. Alkuperäiskieliä kirjoitetaan yhä enenevissä määrin latinalaisin aakkosin, vaikka Taiwanissa on perinteisesti suhtauduttu niiden käyttöön nuivasti.
Vieraat kielet

Englantia puhutaan laajalti ja sitä opetetaan maan kouluissa. Ollessaan pääministeri William Lai teki vuonna 2018 ehdotuksen, jolla nostettaisiin englanti toiseksi viralliseksi kieleksi vuoteen 2019 mennessä.
Japanin kielen osaajien määrä on vähentynyt Taiwanissa huomattavasti, kun englanti on korvannut sen ensisijaisena vieraana kielenä. Japanilaiset toivat kielensä saarelle, kun siitä tuli osa Japanin imperiumia 1890-luvulla. Aluksi japanilaiset tavoittelivat kaksikielistä yhteiskuntaa, jossa japani olisi kaikkien eri etnisten ryhmien lingua franca, mutta vuonna 1937 siirtomaahallinto muutti mieltään ja pyrki aktiivisesti hävittämään kaikki muut kielet saarelta. Vuonna 1943 viranomaiset arvioivat, että japania osasi 80 % koko väestöstä. Japanin antauduttua toisen maailmansodan päätteeksi merkittävä osa taiwanilaisista korkeakoulutetuista oli käytännössä lukutaidottomia, kun kiina korvasi japanin yhteiskunnan valtakielenä. Nykyään japania osaavat lähinnä 80-vuotiaat ja sitä vanhemmat.
Kausityöläisten ja maahanmuuttajien tulon myötä Taiwanissa puhutaan myös melko paljon muitakin aasialaisia kieliä kuten vietnamia, thaita ja indonesiaa.
Pisaratikkanen

| Pisaratikkanen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tikat Picidae
Suku::  Afrikantikkaset Dendropicos
Laji::  gabonensis
Kaksiosainen nimi
 Dendropicos gabonensis  (J. Verreaux & É. Verreaux, 1851) 

Katso myös
   Pisaratikkanen Wikispeciesissä   Pisaratikkanen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pisaratikkanen (Dendropicos gabonensis) on keskiafrikkalainen tikka. Sen esiintymisalue ulottuu Nigerian eteläosista Kameruniin, Ugandaan, Zaireen, Gaboniin ja Pohjois-Angolaan. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. Jules Verreaux ja Édouard Verreaux kuvailivat lajin holotyypin Gabonista vuonna 1863.
Peoria (Arizona)

| Peoria |
| --- | --- |
 Ylhäältä alas, vasemmalta oikealle: Peoria Sports Complex -merkki, Peoria Presbyterian Church, Peoria Center for the Performing Arts, Rio Vista Community Park, Old Town Peoria, Pioneer Memorial Statue, Lake Pleasantin aluepuisto ja WestWingin naapurustoa.

 Koordinaatit: 33°34′57″N, 112°14′19″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Arizona
Piirikunta:  Maricopa, Yavapai
Hallinto:  
 – Pormestari:  Bob Barrett
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  451,69 km²
Korkeus:  348 m
Väkiluku (2018):  172 259
 – Väestötiheys:  381,4 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-7
 
 www.peoriaaz.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Peoria on kaupunki Maricopan ja Yavapain piirikunnissa Arizonan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen pinta-ala on noin 451,7 neliökilometriä, ja väkiluku oli vuoden 2018 arvion mukaan 172 259.
Peorian väkiluku on kasvanut nopeasti vuoden 1960 reilusta 2 500 asukkaasta nykyiseen yli 170 000 asukkaaseen. Suurin kasvukausi oli vuosien 1980 ja 1990 välillä, jolloin kaupungin asukasluku kasvoi 316,4 prosenttia noin 12 000 asukkaasta yli 50 000 asukkaaseen.[lähde? ] Vuoden 2010 väestönlaskennan aikaan kaupungissa asui 154 065 ihmistä. Vuosina 2010–2018 väkiluku kasvoi 11,8 prosenttia. Kaupungin väestöstä valtaosa on valkoisia (83,8 %). Suurimmat vähemmistöryhmät ovat aasialaiset (4,2 %) ja mustat (3,3 %). Peorian väestö on keskimääräistä varakkaampaa. Kaupungissa asuvien talouksien mediaanitulot olivat vuosina 2014–2018 73 039 dollaria, kun se oli samaan aikaan Arizonassa 56 213 dollaria ja koko Yhdysvalloissa 60 293 dollaria. Myös köyhien osuus on pieni. Köyhyysrajan alapuolella eli 7,3 prosenttia asukkaista, kun Arizonassa vastaava luku on 14,0 prosenttia ja koko Yhdysvalloissa 11,8 prosenttia.
Aiheesta muualla

Kotisivut (englanniksi)
Arizonan osavaltio
| --- | --- |
Alueet:   Arizona Strip  Coconino Plateau  Etelä-Arizona  Grand Canyon  Koillis-Arizona  Mojaven aavikko  North Central Arizona  Phoenix Metropolitan Area  Pohjois-Arizona 
Piirikunnat:   Apache  Cochise  Coconino  Gila  Graham  Greenlee  La Paz  Maricopa  Mohave  Navajo  Pima  Pinal  Santa Cruz  Yavapai  Yuma 
Kaupungit (suurimmat):   Chandler  Flagstaff  Gilbert  Glendale  Mesa  Peoria  Phoenix (pääkaupunki)  Prescott  Scottsdale  Tempe  Tucson  Yuma
Peoria (Illinois)

| Peoria |
| --- | --- |
 Peorian kaupungintalo
 Peorian Illinoisin kartalla
 Koordinaatit: 40°41.8′N, 89°35.4′W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Illinois
Piirikunta:  Peorian  piirikunta
Hallinto:  
 – Pormestari:  Jim Ardis
Pinta-ala:  
 – Maa:  124,3 km²
Korkeus:  201 m
Väkiluku (2019)  (arvio):  110 417
 – Väestötiheys:  888 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-6
 – Kesäaika:  UTC-5
Motto::  Will it Play in Peoria?
 
 www.peoriagov.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Peoria on kaupunki Illinoisjoen varrella Peorian piirikunnassa Illinoisin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2019 arvion mukaan Peoriassa asui 110 417 asukasta. Yksi alueen suurimmista yrityksistä on Caterpillar, joka valmistaa puskutraktoreita, kaivinkoneita ja muunlaisia työkoneita. Peoriassa oli Peoria Rivermen -niminen jääkiekkoseura, joka pelasi AHL-liigaa vuosina 2005–2013.
Peoria sijaitsee valtatie 74:n ja 155:n varrella, minkä takia se on suosittu pysähdyspaikka. Peoria sijaitsee noin 253 kilometriä (157 mailia) Chicagosta lounaaseen.
Caterpillar on siirtänyt pääkonttorinsa Peoriasta pois Deerfieldiin, Illinoisiin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin kotisivut (englanniksi)
Tivatin lentoasema

Tivatin lentoasema (montenegroksi Аеродром Тиват, Aerodrom Tivat) (IATA: TIV, ICAO: LYTV) on kansainvälinen lentoasema Tivatissa Montenegrossa. Lentoasema on Montenegron vilkkain lentoasema. Maan toinen kansainvälinen lentoasema on Podgorican lentoasema. Lentoaseman kautta kulki 1 367 282 matkustajaa vuonna 2019. Sen päällikkö on Vladimir Praščević.
Lentoasema perustettiin 1. toukokuuta 1957. Ensimmäinen lento Belgradiin järjestettiin 15. kesäkuuta 1957. Lentoasema siirtyi Airports of Montenegro -nimisen valtio-omisteisen yhtiön omistukseen 23. huhtikuuta 2003. Joulukuussa 2018 avattiin Terminaali 2, jonka pinta-ala on yli 3 000 neliömetriä.
Tilastot

Katso lähdekoodikysely ja lähteet.
| Sija | Kohde | Matkustajamäärä | Muutos 2018/2019 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Moskova–Domodedovo | 334 880 |  +7,8 % |
| 2. |  Belgrad | 236 378 |  +4,3 % |
| 3. |  Moskova–Vnukovo | 182 016 |  +78,5 % |
| 4. |  Moskova–Šeremetjevo | 114 665 |  +1,9 % |
| 5. |  Pietari | 62 147 |  +3,8 % |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tivatin lentoasema Wikimedia Commonsissa
Tivatin lentoaseman virallinen verkkosivusto montenegroksi, englanniksi, albaniaksi ja italiaksi