stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Plymouth
Maantiede

Plymouth sijaitsee Plym- ja Tamarjokien suulla. Joet laskevat Plymouthinlahteen, joka on suojaisa satamapaikka. Britannian laivasto on käyttänyt Plymouthia pitkään satamapaikkanaan.
Plymouthin pohjoispuolella ovat Devonin nummet, eteläpuolella Englannin kanaali. Kaupungin länsipuolella virtaava Tamar on myös Devonin ja Cornwallin kreivikuntien raja.
Historia

Plymouthin historia alkaa yli tuhannen vuoden takaa anglosaksien ajalta. Se sai kaupunkioikeudet vuonna 1254. Vuoteen 1439 saakka kaupungin nimi oli "Sutton".
Sir Francis Drake lähti Plymouthista ensimmäisenä englantilaisena Tyynellemerelle, ja viisi vuotta myöhemmin hän kiersi koko maapallon. Palattuaan hän juoni Espanjan armadan tuhon. Mayflower lähti Plymouthista kohti Amerikkaa vuonna 1620.
Myös James Cook ja Charles Darwin aloittivat kuuluisat matkansa Plymouthista.
Maaliskuussa 1941 saksalaisten pommitukset tuhosivat kaupungin keskustaa pahoin.
Kulttuuri, koulutus ja urheilu

Plymouthin kaupunginmuseo koostuu yhdeksästä galleriasta ja kahdesta vaihtuvien näyttelyiden salista. Niiden lisäksi museoina on yksi talo Elisabet I:n ajalta ja kauppiaan talo 1500–1600-lukujen vaihteesta. 250 vuotta vanha Smeaton's Tower on entinen majakka ja nykyinen näkötorni.
Kaupungissa on yliopisto, jossa opiskeli lukuvuonna 2007–2008 lähes 20 000 opiskelijaa.
Kaupungin jalkapallojoukkue on Plymouth Argyle FC.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Plymouth Wikimedia Commonsissa
Lounais-Englannin hallintopiirit
| --- | --- |
Bristol:  Bristol
Cornwall:  Cornwall • Isles of Scilly
Devon:  East Devon • Exeter • Mid Devon • North Devon • Plymouth • South Hams • Teignbridge • Torbay • Torridge • West Devon
Dorset:  Bournemouth, Christchurch and Poole • Dorset
Gloucestershire:  Cheltenham • Cotswold • Forest of Dean • Gloucester • South Gloucestershire • Stroud • Tewkesbury
Somerset:  Bath and North East Somerset • Mendip • North Somerset • Sedgemoor • South Somerset • Taunton Deane • West Somerset
Wiltshire:  Swindon • Wiltshire
Pohjolanjoki

| Pohjolanjoki |
| --- | --- |
 Joki yhdystie 8832:n sillalta ylävirtaan.
Alkulähde:  Kiiskisjärvi, Puolanka
Laskupaikka:  Mätäsjärvi, Puolanka
Maat:  Suomi
Pituus:  3 km
Alkulähteen korkeus:  156,0 m
Pohjolanjoki on Oulujoen vesistöalueeseen kuuluva kolmisen kilometriä pitkä joki Puolangalla sijaitsevien Kiiskisjärven ja Mätäsjärven välillä. Se lähtee Kiiskisjärven Alajärvi-nimisestä luoteiskolkasta ja laskee Mätäsjärven itäpäähän Lamminsuon kohdalla. Jokivarsi on asumaton paria asuinpaikkaa lukuun ottamatta. Yhdystie 8832 ylittää sen Kiiskisvaarasta kaksi kilometriä pohjoiseen.
Keltakotiloahven

| Keltakotiloahven |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Labroidei
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae
Suku::  Lamprologus
Laji::  ocellatus
Kaksiosainen nimi
 Lamprologus ocellatus  (Steindachner, 1909) 
Katso myös
   Keltakotiloahven Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltakotiloahven (Lamprologus ocellatus) on yksi afrikkalaisen Tanganjikajärven endeemisistä kirjoahvenlajeista. Lajia voidaan myös pitää makeanveden akvaarioissa.
Koko ja ulkonäkö

Keltakotiloahven on pienehkö kirjoahven: koiras voi kasvaa 5,8 cm pitkäksi naaraan jäädessä hieman pienikokoisemmaksi. Keltakotiloahvenen selän suomut ovat keltaiset ja vatsan suomut välkehtivät eri väreissä. Lajista on useita muunnoksia, jotka eroavat toisistaan muun muassa evien värin perusteella.
Käyttäytyminen

Keltakotiloahven on yleensä varsin rauhallinen kala, mutta koiraat ajavat kutuaikanaan kaikki tunkeutujat pois varaamaltaan alueelta. Kuteminen tapahtuu simpukankuoreen ja akvaariossa tulisikin olla tarjolla simpukankuoria. Keltakotiloahvenet usein myös kätkevät kuorensa peittelemällä niitä hiekalla.
Vesiolot ja ravinto

Keltakotiloahvenet viihtyvät parhaiten vedessä, jonka lämpötila on 23–25 °C ja pH 8,0–9,0. Ravintonaan laji käyttää pieniä selkärangattomia.
Pohjolankosken manufaktuuripaja

Pohjolankosken manufaktuuripaja toimi Keuruulla Tarhapäänjärvestä Keurusselkään laskevassa Tarhianjoessa olevan Virtalankosken (aikaisemmin tunnettu nimellä Pohjolankoski) länsirannalla vuosina 1880–1885.
Manufaktuuripajan perusti maanviljelijä Paul Saxberg omistamansa Könntärin verotilan maille. Paja rakennettiin kesällä 1880 ja siinä oli kaksi nippuvasaraa ja neljä ahjoa. Pajan käyttämä kankirauta tuli Koskensaaren ruukilta ja sen valmisteet joihin kuuluivat muun muassa naulat myytiin pääasiassa lähipitäjiin. Saxberg omisti myös jauho- ja ryynimyllyt saman kosken rannalla. Pajan toiminta loppui vuonna 1885.
Paja sijaitsi Tarhianjoen nykyisin ylittävän paikallistien sillan alapuolella. Vuonna 1980 paikalla oli vielä näkyvissä kivistä ladotun voimakanavan jäänteet, rakennuksen kivijalka ja tiilikumpu jonka kohdalla on mahdollisesti sijainnut ahjo tai savupiippu. Sillan yläpuolella olevan betonipadon reunoilla oli vielä jäänteitä vanhasta ruukinpadosta. Entisen voimakanavan varrella sijaitsi vielä 1940-luvulla meijeri ja voimalaitos ja niiden kivijalat ovat vielä näkyvissä.
Marko Vesterbacka

| Marko Vesterbacka |
| --- | --- |
 Marko Vesterbacka heinäkuussa 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. toukokuuta 1972 (ikä 52) Tyrvää
Kansalaisuus:  suomalainen
Kirjailija
Aikakausi:  2000–
Palkinnot
 Vuoden Kirjapää (2014) 
Aiheesta muualla
Kotisivut
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Marko Vesterbacka (s. 24. toukokuuta 1972 Tyrvää) on suomalainen kirjailija ja kustantaja. Vesterbacka on kirjoittanut ja toimittanut poliisialaa käsitteleviä kirjoja, paikallishistoriallisia teoksia, yrityshistorioita ja elämäkertoja. Vesterbacka perusti vuonna 2007 Kustannusliike Warelian. Kustantamo julkaisee erityisesti historia-, elämäkerta- ja muistelmateoksia sekä historiallisia ja omaelämäkerrallisia romaaneja.
Kirjallinen tuotanto > Elämäkerrat

Suoniemi, Kalevi – Vesterbacka, Marko: Nikru. Telinetaiturin muistelmat. Warelia, 2007. (Otteita teoksesta)
Unto Salo: Iso tammi. Lehvän taittajan tarina. Toimittanut Marko Vesterbacka. Warelia, 2014.
Marko A. Hautala: ALGOTH. Kapinallinen kynämies. A. Untolan merkillinen elämä. Toimittanut Marko Vesterbacka. Warelia, 2021.
Kirjallinen tuotanto > Poliisialan teokset

Vesterbacka, Marko (toim.): Turvassa Tyrväässä? Vammalalaisnuorten kirjoituksia turvallisuudesta. Pro Kirja, 2001.
Vesterbacka, Marko – Pajarinen, Maija: Avoin mieli ja rikas kartta. Rikosylikonstaapeli Juhani Huotarin näkökulmia kuulustelutaitoon. Warelia, 2010.
Vesterbacka, Marko (toim.): Kun isolla kengällä astuu, jää iso jälki. Kahdeksantoista näkökulmaa poliisin työhön, Poliisiammattikorkeakoulu, 2014, 2. uudistettu laitos 2016, 3. uudistettu laitos 2018, 4. uudistettu laitos 2020 ja 5. uudistettu laitos 2022.
Kirjallinen tuotanto > Aikalaiskritiikkiä

Minuhe tyrvääläinen. Viisitoista kuukautta havaintopäiväkirjaa 2013–2015 jKr. Warelia, 2015.
Kirjallinen tuotanto > Tyrvää-sarja

Tyrvääläisten lempisanonnat. Totuuksia rakkaudesta, avioliitosta ja lemmenleikeistä Tyrvään murteella. Warelia, 2008.
Ojansuu, Heikki – Vesterbacka, Marko: Tyrvään murteen sanakirja. Ensimmäinen: Aakkoset–Närpee. Warelia, 2008.
Ojansuu, Heikki – Vesterbacka, Marko: Tyrvään murteen sanakirja. Jälkimmäinen: Närskähtää–Öylätti. Warelia, 2009.
Kunnaxen kiäli. Elikkä lukemista niille jokka tiarostaa että Mauri Kunnaxen kirjoisa on muutakin hianoo kun kuvat. Elikkä tyrväätä Mauri Kunnaxen Nyrokeisa, Koiramäisä ja muisa teoxisa. Warelia 2011.
Istu kiiruummaks aikaa. Totuuksia työstä, onnesta ja elämisen taidosta Tyrvään murteella. Warelia, 2012.
Kirjallinen tuotanto > Muut paikallishistorialliset teokset

(Yhdessä eri kirjoittajien kanssa)
Kirjava kaupunki. Tarinoita Vammalasta. Pesämuna, 2002.
Maaseutupitäjästä puutarhakaupungiksi. Tarinoita Ylöjärveltä. Pesämuna, 2003.
Linnani on kotini. Tarinoita Hämeenlinnasta. Pesämuna, 2004.
Suiston salaisuus. Tarinoita Porista. Pesämuna, 2004.
Ah, kuink’ on… Tarinoita Kangasalta. Pesämuna, 2005.
Kahdeksantoista metriä. Tarinoita Tampereelta. Pesämuna, 2006.
Vuoden 1918 tapahtumat Tyrvään seudulla. K. F. Hohkon päiväkirja. Selitykset Armi Hohko ja Marko Vesterbacka. Prologi ja epilogi Armi Hohko. Warelia, 2017.
Virtaranta 1918. Toimittanut Marko Vesterbacka. Warelia, 2018.
Hyvvää! Sastamalan ruokaperinnekirja. Pirjo Silveri ja Mikko Joona. Toimittanut Marko Vesterbacka. Warelia, 2019.
Antero Warelius: Uljaimmat ruumiit. Toimittanut Marko Vesterbacka. Warelia, 2022.
Kirjallinen tuotanto > Muuta

Kaksi poikaa ja varis. (Näytelmä Akseli Gallen-Kallelan Poika ja varis -maalauksen synnystä.) Sastamalan kaupunki, 2015.
Kirjapääkaupunki Sastamala omisa väreisä. Marko Vesterbacka ja Kristiina Elo. Warelia, 2016.
Abraham Braxin kunnia. (Monologinäytelmä Olavi Toivolan romaanin Abraham Braxin kunnia pohjalta.) Warelia, 2019.
Tunnustuksia

Sastamalan kaupungin kulttuuripalkinto 2009
Vuoden Kirjapää 2014
Aiheesta muualla

Vanhin on tuoreinta murretta. (Arkistoitu – Internet Archive) Tyrvään Sanomat
Istu ny että iso kiiru ohittem mennee. Alueviesti
Tyrvääläiseen kankeuteen kätkeytyy hilpeä flegmaattisuus. Yle.fi
(Pasi Heikura haastattelee Marko Vesterbackaa.) Lain nimessä. Aristoteleen kantapää, kesäkuu 2009.[vanhentunut linkki] Yle.fi
Poliisi on myös ammattikirjoittaja. Kielikello 4/2008.
Markon päässä napsahti (Arkistoitu – Internet Archive). Merikarvia-lehti 25.6.2015.
Poliisiviestinnän lehtori luki Alexander Stubbin 11 900 twiittiä - "Hän ei ollut pääministerin mittainen mies". Yle Uutiset 2.7.2015.
Kustannusliike Warelia.
Khan Bonfils

Kan (Khan) Bonfils (1972 – 5. tammikuuta 2015 Lontoo) oli brittiläinen näyttelijä, joka näytteli jedimestari Saesee Tiiniä kolmessa Tähtien sota -elokuvassa. Hän esiintyi myös vuonna 2004 ilmestyneessä Sky Captain and the World of Tomorrow -elokuvassa.
Aiheesta muualla

Khan Bonfils Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kerit

Kerit (m.kreik. Κῆρες, yks. Κήρ) olivat kreikkalaisessa mytologiassa naispuolisia väkivaltaisen kuolon henkiä. He olivat Nyksin tyttäriä – Hyginus mainitsee isäksi Ereboksen – ja siten heidän sisaruksiaan olivat moirat, Moros, Thanatos, Hypnos, Eris, Geras, Nemesis ja Kharon.
Siinä missä Thanatos oli rauhallisen kuoleman jumala, kerit yhdistettiin väkivaltaisiin ja julmiin kuolemiin. Kerit kuvattiin tummiksi vihaa uhkuviksi hahmoiksi, jotka riistivät kuolettavasti haavoittuneiden sielut mukaansa viedäkseen ne manalaan. Kereillä ei kuitenkaan ollut valtaa päättää ihmiselon pituudesta, vaan jumalat saattoivat joko pysäyttää tai kiirehtiä heitä. Jopa kuolevaiset saattoivat toimillaan lykätä kuolemaansa eteenpäin.
Keritsimet

Lampaan keritsemistä
Keritsimet ovat työväline, jota käytetään kotieläinten – erityisesti lampaiden, villan tai karvan leikkaamiseen eli keritsemiseen. Ne on tyypillisesti valmistettu metallista. Keritsimien ohella keritsemisessä voidaan käyttää erityistä keritsemiskonetta.
Kjell-Åke Andersson

Kjell-Åke Andersson vuonna 2012.
Kjell-Åke Gunnar Andersson (s. 7. kesäkuuta 1949 Malmö) on ruotsalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja valokuvaaja.
Tuotanto

Iso paksu isäni (Min store tjocke far), 1992
Jouluoratorio (Juloratoriet), 1996
St. Mikaelin sairaala (S:t Mikael), 1998
Perhesalaisuuksia (Familjehemligheter), 2001
Tom parka (Stackars Tom), 2002
Mamma pappa barn, 2003
Ennen routaa (Innan frosten), 2005
Pirret, 2007
Vi hade i alla fall tur med vädret – igen, 2008
Käsikirjoitukset

Vi hade i alla fall tur med vädret, 1980
Jouluoratorio (Julatoriet), 1996
Perhesalaisuuksia (Familjehemligheter), 2001
Aiheesta muualla

Kjell-Åke Andersson Elonetissä.
Kjell-Åke Andersson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kjell Askildsen

Kjell Askildsen.
Kjell Askildsen (30. syyskuuta 1929 – 23. syyskuuta 2021) oli norjalainen kirjailija.
Kirjallinen tuotanto

Askildsen tuli tunnetuksi varsinkin novellikokoelmillaan, mutta hän kirjoitti myös romaanimuodossa. Hänelle myönnettiin vuosina 1983 ja 1991 Norjan Kritikerprisen. Hän sai myös Ruotsin Akatemian pohjoismaisen kirjallisuuspalkinnon vuonna 2009. Askildsenin kirjoja on suomentanut Tarja Teva.
Kirjallinen tuotanto > Novellikokoelmat

Heretter følger jeg deg helt hjem (1953)
Ingenting for ingenting (1982)
Thomas F’s siste nedtegnelser til almenheten (1983), Thomas F:n viimeiset julkiset tunnustukset, suom. Tarja Teva
En plutselig frigjørende tanke (1987)
Et stort øde landskap (1991), Suuri autio maisema, suom. Tarja Teva
Hundene i Tessaloniki (1996), Tessalonikin koirat, suom. Tarja Teva
Samlede noveller (1999)
Alt som før (2005)
Kirjallinen tuotanto > Romaanit

Herr Leonhard Leonhard (1955)
Davids bror (1957)
Kulisser (1966)
Omgivelser (1969), Saari, suom. Tarja Teva
Kjære, kjære Oluf (1974)
Hverdag (1976)
Kaulakoru

Kaulakoru
Kaulakoru on kaulalla pidettävä koru. Kaulakorujen materiaaleja ovat muun muassa kulta, hopea, nikkeli, helmet ja lasi.
Kaulakoruja on paljon erilaisia ja niitä voi ostaa tavallisista kaupoistakin, mutta parhaita ja aitoja koruja saa korukaupoista.
Päivän lööppi

| Päivän lööppi Päivän Hytönen |
| --- | --- |
Kestoaika:  noin 10 minuuttia
Kehittäjä(t):  Rampe Toivonen
Pääosissa:  Mattiesko Hytönen (juontaja) Wilma Schlizewski Jari Komulainen
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Nelonen
Esitetty:  1. kesäkuuta 1997 – 1998
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  180
Tuotanto
Leikkaaja(t):  Kim Sainio
Kuvaaja(t):  Olli Korpiala, Kim Sainio, Ditte Uljas
Tuotantoyhtiö(t):  Solar Films
Aiheesta muualla
IMDb 
Päivän lööppi (myöhemmin Päivän Hytönen) oli suomalainen televisiokanava Nelosella vuosina 1997–1998 esitetty päivittäinen ajankohtaisohjelma. Ensimmäinen ohjelma esitettiin 1. kesäkuuta 1997, samana päivänä kun televisiokanava Nelonen aloitti lähetyksensä.
Ohjelman pääjuontajana toimi Mattiesko Hytönen. Alun perin ohjelmaan kaavailtiin juontajaksi Simo Rantalaista, mutta pahoinpitelykohun seurauksena hänet hyllytettiin. Ohjelman alkuaikoina toisena juontajana toimi Wilma Schlizewski, ja katureportterina Jari Komulainen. Ohjelmassa haastateltiin kulloisenkin päivän iltapäivälehden lööppiin liittyvää julkisuuden henkilöä. Haastattelujen lisäksi Hytönen osallistui erilaisiin aktiviteetteihin. Esimerkiksi eräästä ohjelmasta nousi kohu, kun juontaja Hytönen benjihyppäsi, jolloin köysi katkesi ja Hytönen lämähti hurjalla vauhdilla veteen. Ohjelman lopussa ei selvinnyt selvisikö hän hengissä. Myöhemmin selvisi, että kohtauksessa oli käytetty stunttina nukkea.
Päivän lööppi populäärikulttuurissa

Jope Ruonansuu levytti vuonna 1997 kappaleen Mattiesko Hytönen, jossa viitataan Päivän lööppi -ohjelmaan. Kappale julkaistiin Ruonansuun studioalbumilla Vara Mara sekä erillisenä singlenä kappaleen Kaikki menee kuin sovittelee kanssa.
Kekälejärvi

| Kekälejärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°51′26″N, 24°53′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  Kekäleoja Eväjärveen 
Järvinumero:  35.723.1.044
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  147,1 m  
Rantaviiva:  3,488 km  
Pinta-ala:  23,786 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKekälejärvi 
Kekälejärvi  on Keski-Suomessa Jämsän Hallinmäellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 24 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen suurin leveys on silmämääräisesti vain 270 metriä, koska sen leveyttä kasvattaa Surmalahti. Se muodostaa kuitenkin oman lampimaisen lahdenpohjukkansa, joka on yhteydessä päävesistöön 10 metriä leveän salmen kautta. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä ja sen rannat ovat alavaa metsämaata. Sen rannoille on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Hallista tai Hallinmäestä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,1 metriä mpy. Kekälejärven valuma-alueen yläjuoksulla Hallasuon ympäristössä sijaitsee vielä neljä järveä ja ojitettu Isosuo. Nämä ovat Leveäjärvi, Ahtaanrako, Mustalaislammi ja Pikku Kekälejärvi. Kekälejärven laskuoja Kekäleoja laskee 36 metriä alempana sijaitsevaan Eväjärveen.
Historiaa

Vuoden 1963 peruskartassa järven nimi oli vielä Iso Kekälejärvi, vaikka se muutettiin seuraavaan vuoden 1980 karttaan Kekälejärveksi. Hallasuo oli vuonna 1963 jo ojitettu ja Pikku Kekälejärvi laski Kekälejärveen johto-ojaa pitkin. Järven pohjoisrantaan oli rakennettu polun päähän mökki.
Katja Boxberg

Katja Boxberg (s. 1967) on suomalainen toimittaja. Boxberg on kirjoittanut Kauppalehteen. Talvella 2009 hän tuli tunnetuksi julkaistessaan työparinsa Taneli Heikan kanssa pamflettikirjan Lumedemokratia. Tätä aiemmin hän on kirjoittanut vuonna 2004 ilmestyneen kirjan Paavo Lipponen.
Boxberg on arvostellut Suomen politiikkaa ja sen konsensushenkisyyttä. Boxberg tulkitsee sen olevan perua suomettuneisuuden ajoista, mutta myös suomalaiseen kulttuuriin liittyvästä keskustelemattomuudesta. Boxberg on moittinut myös suomettumisesta ja konsensuksesta seurannutta valtiokeskeistä talouspolitiikkaa, jälkeenjäänyttä elinkeinorakennetta sekä maatalouden ja syrjäytyvien maakuntien yltiöpäistä tukemista.
Karkausvuosi (elokuva)

| Karkausvuosi> Leap Year |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Anand Tucker
Käsikirjoittaja:   Harry Elfont  Deborah Kaplan 
Tuottaja:   Gary Barber  Chris Bender  Roger Birnbaum  Jonathan Glickman  Jake Weiner 
Säveltäjä:  Randy Edelman
Kuvaaja:  Newton Thomas Sigel
Leikkaaja:  Nick Moore
Pääosat:   Amy Adams  Matthew Goode  Kaitlin Olson  Adam Scott  John Lithgow 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Irlanti  Yhdysvallat 
Tuotantoyhtiö:  Universal Studios Spyglass Media Group
Levittäjä:  Universal Studios Fórum Hungary Netflix
Ensi-ilta:   8. tammikuuta 2010 (USA)  16. huhtikuuta 2010 (Suomi) 
Kesto:  100 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  19 000 000 USD
Tuotto:  32 607 316 USD
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karkausvuosi (engl. Leap Year) on romanttinen komediaelokuva vuodelta 2010.
Juoni

Elokuvan alussa esitellään nainen, jolla on suuri halu päästä naimisiin. Hänen nykyinen poikaystävänsä ei vain ole sattunut vielä kosimaan häntä. Alussa hänen isänsä kertoo hänelle, että Irlannissa on karkauspäivänä perinne, että naiset voivat kosia miehiä. Hänen miesystävänsä menee Irlantiin työmatkalle, jolloin nainen saa päähänsä, että hänen pitäisi mennä Irlantiin kosimaan miestään.
Asia muodostuu vaikeammaksi kuin hän on ajatellut. Hän matkustaa jonnekin päin Irlantia, mutta päätyykin  Jumalan selän taakse, josta ei lähde lentoja, ei busseja eikä liioin taksejakaan. Hän tapaa komean ja kiinnostavan miehen, jota hän muka-vihaa. Miehellä on taksi ja hän lähtee viemään naista hänen haluamaansa määränpäähän. Välillä nainen on vihainen miehelle ja vaihtaakin kyytiä, jolloin hänen Lois Vuittonin matkalaukkunsa ryöstetään. Hän ja kyseinen irkkumies lähtevät läheiseen pubiin vaatimaan naisen omaisuutta takaisin. Näin laukusta muodostuu heille inside-vitsi, joka lähentää heidän välejään.
He yöpyvät myöhemmin paikassa, jossa heidän luullaan olevan naimisissa ja heidän pitää esittää olevansa, koska muuten majatalon pitäjä ei hyväksyisi heitä yöpymään. He suutelevat pakolla, ensin vähän vaivaannuttavasti, mutta sitten vähän aidommin ja silloin heidän kemiansa alkoivat kohdata. He nukkuvat samassa huoneessa, mutta tyytyvät kuitenkin myöhemmin nukkumaan samassa sängyssä. Kun viimein nainen pääsi haluamaansa määränpäähän, yllätys! Hänen miesystävänsä kosiikin häntä, mutta nainen saakin selville, että hän kosi vain siksi, että he eivät olisi saaneet haluamaansa taloa, jos he ei eivät olisi olleet naimisissa. Nainen kiiruhtaa Irlantiin ja siellä irkkumies ja hän ikään kuin tunnustavat rakkauttaan toisilleen. Elokuva loppuu siihen, kun he matkustavat autollaan ja Lois Vuittonin laukku on auton katolle sidottuna ja he riitelevät/väittelevät entisellä tavallaan.
Arvioita

Tv-Nytissä kolme kriitikkoa antoi elokuvalle tähtiä keskiarvolla 1,7.
Pohjolanrinteen koulu

| Pohjolanrinteen koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Pohjolankatu 8, Riihimäki
Tyyppi:  peruskoulu
Perustettu:  1963
Luokat:  6–9 (peruskoulu)
Pohjolanrinteen koulu on yläkoulu Riihimäen Harjukylässä, Urheilupuiston tuntumassa. Koulussa toimii perusopetusluokat 6–9.
Historia

Vuonna 1958 Riihimäelle ryhdyttiin suunnittelemaan kauppalan omistamaa keskikoulua lyseoiden rinnalle. Riihimäen yhteiskoulu aloitti toimintansa vuokratiloissa kansalaisopistolla syksyllä 1963. Koulu koostui kahdesta ensimmäisestä luokasta ja rehtorina toimi Kalevi Huovinen.
Arkkitehti Raimo Valjakan suunnittelema koulurakennus valmistui Riihimäen urheilupuiston tuntumaan vuonna 1967. Peruskoulu-uudistuksen jälkeen yhteiskoulu muuttui Pohjolanrinteen yläasteeksi ja lukioksi. Huovinen jatkoi lukion rehtorina, kun taas yläasteen rehtoriksi valittiin Eeva-Reetta Mäsä. Lukion iltalinjan toiminta loppui koulussa vuonna 1990. Kun Riihimäen lyseot yhdistettiin vuonna 1994, Pohjolanrinteen lukio lakkautettiin. Kun erityskoulu lakkautettiin Riihimäellä, siirrettiin yläasteen mukautetun opetuksen luokat Pohjolanrinteen kouluun.
Koulurakennus peruskorjattiin viereisen urheilutalon peruskorjauksen jälkeen vuosina 2007–2008. Peruskorjauksen yhteydessä koulu varustettiin uudella opetusteknologialla.
Kaukvuori

Kaukvuori on Salon kaupunginosa, joka rajoittuu Ylhäistentiehen, Kirjolankatuun ja Perniöntiehen. Lisäksi alueseen kuuluu Perniöntien molemmilla puolilla lähellä Kiskontien risteystä oleva pieni kiilan muotoinen alue. Alueella sijaitsee Turun ammattikorkeakoulu.
Kaukvuori on entinen Uskelan kylä. Kaukvuoren kyläalue ulottuu Kaukvuoren mäeltä Helisnummen yli Silkkismäelle. Kylän kantatilat Ylhäisi, Liipola ja Sirkkula ovat alkujaan sijainneet Kaukvuoren länsireunalla. Vanha kyläalue on nykyään tiheästi rakennettua omakotialuetta, joka jakautuu Kaukvuoren, Ylhäisten ja Sirkkulan kaupunginosiin.
Katja Anoschkin

| Mitalit> Maa:   Suomi.Taido.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Taido.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Taido.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Taido. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Japani 2017 | Dantai Jissen |  |
|  Pronssia | Japani 2017 | Tenkai |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Suomi 2019 | Jissen |  |
|  Kultaa | Suomi 2019 | Dantai Jissen |  |
|  Kultaa | Suomi 2019 | Dantai Hokei |  |
|  Hopeaa | Ruotsi 2015 | Jissen |  |
|  Kultaa | Ruotsi 2015 | Dantai Jissen |  |
|  Kultaa | Ruotsi 2015 | Dantai Hokei |  |
|  Kultaa | Ruotsi 2015 | Tenkai |  |
| SM-kilpailut  | SM-kilpailut  | SM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lahti 2022 | Jissen |  |
|  Kultaa | Lahti 2022 | Hokei |  |
|  Kultaa | Lahti 2022 | Dantai Jissen |  |
|  Kultaa | Nastola 2021 | Hokei |  |
|  Kultaa | Nastola 2021 | Jissen |  |
|  Pronssia | Porvoo 2019 | Jissen |  |
|  Pronssia | Porvoo 2019 | Dantai Hokei |  |
|  Kultaa | Tampere 2018 | Jissen |  |
|  Pronssia | Tampere 2018 | Hokei |  |
|  Pronssia | Tampere 2018 | Dantai Jissen |  |
|  Hopeaa | Lahti 2017 | Jissen |  |
|  Pronssia | Lahti 2017 | Hokei |  |
|  Kultaa | Lahti 2017 | Tenkai |  |
|  Pronssia | Tampere 2017 | Dantai Jissen |  |
|  Kultaa | Tampere 2016 | Dantai Jissen |  |
|  Kultaa | Helsinki 2016 | Jissen |  |
|  Kultaa | Helsinki 2016 | Hokei |  |
|  Hopeaa | Helsinki 2016 | Dantai Hokei |  |
Katja Anoschkin (s. 15. marraskuuta 1985) on suomalainen taidoka, joka edustaa Keravan Sandokaita. Vyöarvoltaan hän on 2 Dan.
Anoschkin aloitti taidouransa 2009 Keravan Sandokaissa ja siirtyi sieltä Yliopiston Taidon jäseneksi 2012. Takaisin Keravalle Anoschkin palasi 2021.