stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Matti Heikkinen
Urheilu-uran jälkeen

Syksyllä 2020 Heikkinen aloitti asiakkuuspäällikkönä Samppa Lajusen kiinteistösijoitusyhtiö Samla Capitalissa. Syksyllä 2021 hän siirtyi kuitenkin entisen sponsorinsa yhdyskuntarakentaja GRK Infran markkinointi- ja viestintäjohtajaksi. Tapio Korjuksen pyynnöstä hän ryhtyi myös Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskus Kihun hallituksen jäseneksi kaudeksi 2022–2024. Suomen Olympiakomitea valitsi Heikkisen huippu-urheiluyksikön johtajaksi heinäkuussa 2022. Hän aloitti pestinsä 1. syyskuuta. Olympiakomitean johto ilmoitti 11. syyskuuta 2024 Pariisin olympiakisojen huonon urheilumenestyksen jälkeen, että Heikkinen ei jatka tehtävässään.
Yksityiselämä

Heikkinen on naimisissa Suvi Heikkisen kanssa. Heillä on vuonna 2010 syntynyt poika ja vuosina 2013 ja 2017 syntyneet tytöt.
Heikkinen on asunut Jyväskylässä vuodesta 2003 lähtien. Hän on opiskellut Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulussa pääaineenaan markkinointi ja valmistunut kauppatieteiden kandidaatiksi vuonna 2019.
Maailmancupin palkintosijat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| Päivä | Kilpailupaikka | Maa | Matka | Sijoitus |
| 21. marraskuuta 2009 | Beitostølen |  Norja | 15 km (v) väliaikalähtö | 3. |
| 12. joulukuuta 2009 | Davos |  Sveitsi | 15 km (v) väliaikalähtö | 1. |
| 2. tammikuuta 2010 | Oberhof |  Saksa | 15 km (p) takaa-ajo* | 3. |
| 3. tammikuuta 2011 | Oberstdorf |  Saksa | 10 km (p) + 10 km (v) yhdistelmäkilpailu* | 1. |
| 25. tammikuuta 2015 | Rybinsk |  Venäjä | 15 km (p) + 15 km (v) yhdistelmäkilpailu | 3. |
| 10. tammikuuta 2016 | Val di Fiemme |  Italia | 9 km (v) takaa-ajo* | 3. |
| 9. maaliskuuta 2016 | Canmore |  Kanada | 15 km (p) + 15 km (v) yhdistelmäkilpailu* | 3. |
| 11. maaliskuuta 2016 | Canmore |  Kanada | 15 km (v) väliaikalähtö* | 1. |
| 12. maaliskuuta 2016 | Canmore |  Kanada | 15 km (p) takaa-ajo* | 2. |
| 4. joulukuuta 2016 | Lillehammer |  Norja | 15 km (p) takaa-ajo* | 1. |
| 2.−4. joulukuuta 2016 | Lillehammer |  Norja | Nordic Opening | 3. |
| 10. joulukuuta 2016 | Davos |  Sveitsi | 30 km (v) väliaikalähtö | 3. |
| 7. tammikuuta 2017 | Val di Fiemme |  Italia | 15 km (p) yhteislähtö* | 3. |
| 8. tammikuuta 2017 | Val di Fiemme |  Italia | 9 km (v) takaa-ajo* | 2. |
| 26. marraskuuta 2017 | Ruka |  Suomi | 15 km (v) takaa-ajo* | 2. |
(*Tour de Skin tai muun etappikilpailun osakilpailu)
Maailmancupin palkintosijat > Sijoitukset maailmancupin kokonaiskilpailussa

2004–2005: 156. (1)
2006–2007: 169. (1)
2007–2008: 65. (85)
2008–2009: 30. (263)
2009–2010: 13. (443)
2010–2011: 25. (280)
2011–2012: 44. (209)
2012–2013: 39. (222)
2013–2014: 28. (264)
2014–2015: 20. (328)
2015–2016: 17. (574)
2016–2017: 5. (869)
2017–2018: 35. (197)
2018–2019: 120. (12)
(Suluissa maailmancupin pisteet kausittain)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Matti Heikkinen Wikimedia Commonsissa
Yle Elävä arkisto: Matti Heikkiselle MM-yllätyspronssi
Matti Heikkisen kotisivut
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
PKV-lääkkeet

Erilaisia PKV-lääkkeitä
Hulluruoho on vanha keskushermoston kautta vaikuttava lääkekasvi, se oli myös yksi ensimmäisistä PKV-lääkkeistä.lähde?
PKV-lääke, lyhenne sanoista pääasiassa keskushermostoon vaikuttava, (joskus myös kolmiolääkkeet) on lääkevalmiste, joka on:
mainittu Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean vahvistamassa luettelossa PKV-lääkkeistä
jonka sisältämät pääasialliset vaikuttavat aineet on mainittu Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuksen vahvistamassa luettelossa niistä lääkeaineista, joita saa toimittaa vain lääkemääräyksellä ja jotka on kyseisessä luettelossa varustettu etuliitteillä Z, ZA, P ja PA[vanhentunut linkki]
tai joka on myyntiluvassa määritetty PKV-lääkkeeksi.
PKV-lääkkeet on määritelty myös Lääketietokeskus Oy:n julkaisemassa Pharmaca Fennicassa.[vanhentunut linkki] PKV-t on pääasiassa keskushermostoon vaikuttava lääke (PKV) (t=tavallinen), jota saa alkuperäisellä tai henkilökohtaisesti uusitulla lääkemääräyksellä (ei puhelinuusintoja). Puhelimitse uusitulla tai määrätyllä reseptillä voidaan toimittaa kyseistä lääkettä vain pienin myynnissä oleva pakkauskoko. PKV-a on pääasiassa keskushermostoon vaikuttava lääke (PKV); a = alkuperäisen reseptin vaativa, ja vain alkuperäisellä, erillisellä lääkemääräyksellä määrättävissä oleva PKV-lääke.
Autonajokykyä mahdollisesti heikentäviä lääkkeiden pakkauksissa on punainen varoituskolmio. Näistä lääkkeistä puhutaan yleensä kolmiolääkkeinä. Kolmio ei kuitenkaan merkitse sitä, että lääke aina heikentää olennaisesti liikenteessä vaadittavia taitoja, vaan lääke voi oikein käytettynä myös parantaa sitä käyttävän henkilön ajokykyä. Vaikutus saattaa olla muun muassa unettava, aiheuttaa koordinaation ja arviointikyvyn heikkenemistä, tokkuraisuutta ja sekavuutta sekä haitata autolla ajoa tai ylipäätään koneiden käyttöä ja tarkkuutta vaativien toimien suorittamista. Lääkettä käyttävän kuljettajan omalla vastuulla on arvioida ajokuntoaan. Jos onnettomuustilanteessa todetaan, että lääkkeen käyttö on alentanut ajokykyä, on kyseessä rattijuopumus.
Yleistä

Vuonna 2007 vain viisi Euroopan unionin maata, Alankomaat, Ranska, Slovakia, Suomi ja Tanska, käyttää lääkepakkauksissa kuvasymboleita, jotka kertovat potilaille mahdollisista haittavaikutuksista ajokykyyn.
Punaisella varoituskolmiolla merkittyjä keskushermostoon vaikuttavia lääkkeitä ovat esimerkiksi unilääkkeet, rauhoittavat lääkkeet, monet psyykenlääkkeet, voimakkaat opioidipohjaiset kipulääkkeet, eräät antihistamiinit sekä eräät yskänlääkkeet.[vanhentunut linkki] Näiden lisäksi kolmiolääkkeitä ovat kaikki ne PKV-lääkkeet, jotka lain mukaan ovat varsinaisia huumausaineita. Näistä esimerkkinä opioidikipulääke OxyContin, jonka vaikuttava aine oksikodoni luokitellaan huumausaineeksi. Näiden asianmukaista lääkinnällistä käyttöä ei kuitenkaan lasketa huumausainerikokseksi. Huumausaineina pidetään huumausainelain 3 §:n mukaan vuoden 1961 huumausaineyleis-sopimuksessa sekä vuoden 1971 psykotrooppisia aineita koskevassa yleissopimuksessa tarkoitettuja aineita ja valmisteita sekä joitain muita aineita ja kasveja siten kuin valtioneuvoston asetuksessa huumausaineina pidettävistä aineista, valmisteista ja kasveista (543/2008) tarkemmin määrätään.
Suomessa suurin osa PKV-lääkkeistä ovat reseptilääkkeitä. Kuitenkin markkinoilla on muutamia reseptivapaita PKV-lääkkeitä, kuten esimerkiksi rohtovirmajuuresta valmistetut puristeet, ja matkapahoinvoinnin ehkäisyyn ja lievittämiseen tarkoitetut meklotsiini- ja syklitsiinivalmisteet. Lisäksi eräät reseptivapaat yskänlääkkeet ovat PKV-lääkkeitä, osa niiden suuren alkoholipitoisuuden (etyylialkoholi) vuoksi. Tästä esimerkkinä Mucovin-mikstuura, jossa ei ole muita varsinaisesti päihdyttäviä aineita alkoholin lisäksi. Lisäksi reseptivapaita kodeiinia sisältäviä Suomen markkinoilla olevia yskänlääkeitä ovat esimerkiksi Katapekt-mikstuura ja Yliopiston Apteekin markkinoima Professorin yskänlääke.
Sana ”kolmiolääke” tunnetaan myös yleisenä terminä päihdyttävistä lääkkeistälähde?, joita saatetaan ottaa joko sellaisenaan tai alkoholin kanssa sekaisin. Tässä tapauksessa on kysymys sekakäytöstä. Tunnettuja väärinkäytettyjä kolmiolääkkeitä ovat esimerkiksi bentsodiatsepiinit ja opiaatit. Ne voivat aiheuttaa voimakkaan fyysisen ja psyykkisen riippuvuuden ja riippuvuusriski kasvaa käytettäessä lääkettä pitkään. PKV-lääkkeiden väärinkäyttö ja yliannostus voi olla hengenvaarallinen. Tämä johtuu yleensä lääkkeiden keskushermostoa lamaavasta vaikutuksesta, ja yliannostus, erityisesti alkoholin kanssa otettuna, voi johtaa hengityslamaan ja kuolemaan. Alkoholin käyttöä PKV-lääkityksen aikana on syytä välttää tästä syystä, lisäksi alkoholi ja ko. lääkkeet voivat voimistaa toistensa vaikutusta huomattavasti. Myös kahden tai useamman PKV-lääkkeen käyttö yhtäaikaisesti voi aiheuttaa saman reaktion.
PKV-lääkkeitä

Barbituraatit
amobarbitaali (Amytal®)
pentobarbitaali (Nembutal®)
brallobarbitaali, sekobarbitaali, hydroksitsiini (Vesparax®)
fenobarbitaali (Luminal®)
pentobromitaali (Pentobromital®)
metituraali (Neraval®, Thiogenal®)
barbitaali (Veronal®)
amobarbitaali, sekobarbitaali (Tuinal®)
Bentsodiatsepiinit ja niiden johdannaiset
alpratsolaami (Alprazolam Alternova®, Alprazolam Merck NM®, Alprox®, Xanor®, Xanor Depot®)
diatsepaami (Diapam®, Medipam®, Stesolid®)
klonatsepaami (Rivatril®, Rivotril®, Klonopin®)
klooridiatsepoksidi (Risolid®)
loratsepaami (Temesta®)
midatsolaami (Dormicum®)
nitratsepaami (Insomin®)
oksatsepaami (Opamox®, Oxamin®)
tematsepaami (Normison®, Tenox®)
triatsolaami (Halcion®)
tsaleploni (Sonata®)
tsopikloni (Imovane®, Zopiclone Actavis®, Zopiklon Merck NM®, Zopinox®, Zopitin®)
tsolpideemi (Somnor®, Stella®, Stilnoct®, Zolpidem Hexal®, Zolpidem Sandoz®, Zolpidem Stada®, Zolpidem Winthrop®, Zolpidem-ratiopharm®)
Epilepsialääkkeet
pregabaliini (Lyrica®)
topiramaatti (Topimax©)
gabapentiini (Gabrion®)
Allergialääkkeet, yskänlääkkeet
hydroksitsiini (Atarax®)
sinnaritsiini (Rinomar®, Lunerin®)
efedriini (Sir. Ephedrin®, Codesan Comp.®)
Antipsykootit
promatsiini (Promazin®)
Triptaanit
tsolmitriptaani (Zomig®)
Opioidit
tramadoli (Tramal®)
metadoni (Dolmed®)
buprenorfiini (Temgesic®, Subutex®, Suboxone®)
morfiini (Dolcontin®, Depolan®, Duralgin®, Oramorph®, Morphin®)
kodeiini (Panacod®, Paramax-Cod®, Ardinex®, Codesan® Comp.)
Lihasrelaksantit
karisoprodoli (Somadril Comp.®)
orfenadriini (Norflex®, Dolan®)
titsanidiini (Sirdalud®)
meprobamaatti (Crampiton®)
ADHD-lääkkeet
metyylifenidaatti (Medikinet, Concerta®, Ritalin®, Equasym Retard®)
deksamfetamiini (Attentin®, Dexedrine®)
lisdeksamfetamiini (Elvanse®)
Adderall®
PKV-lääkkeitä > Huumausaineet

Vuonna 2009 Fimean vahvistamat, Suomessa myyntiluvan omaavat PKV-lääkkeissä käytettävät aineet, jotka luokitellaan huumausaineiksi.
Alfentaniili
Fentanyyli
Hydromorfoni
Metyylifenidaatti
Morfiini
Metadoni
Oksikodoni
Remifentaniili
Sufentaniili
PKV-lääkkeitä > Reseptivapaita kolmiolääkkeitä (Suomessa)

Yskänlääkkeet
kodeiini, alkoholi (Katapekt®, Recipect®, Professorin yskänlääke®, Mustan parran yskänlääke®)
alkoholi (Tintus®)
Uni- ja rauhoittavat lääkkeet
rohtovirmajuuri (Sedonium®, Dormiplant®)
Matkapahoinvointilääkkeet
meklotsiini (Postafen®)
Vitamiinivalmisteet
Alkoholi (Malvitona®)
Aiheesta muualla

1.6.2023 voimaan tullut Luettelo myyntiluvallisista PKV-lääkevalmisteista Fimea.
Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea: Lääkkeiden toimittaminen
Tamperelaisnuori ostaa lääkkeensä kadulta MTV3 18.03.2012.
Bentsoriippuvuus yleistyy Suomessa Helsingin Sanomat 31.1.2013.
Sir. Ephedrin on voimakas, efedriiniä sisältävä, Suomessa vain reseptillä saatava yskänlääke.
Erilaisia bentsodiatsepiineja
Atarax on voimakas antihistamiini, jota käytetään allergialääkkeenä ja myös ahdistukseen ja unettomuuteen.
Somadril Comp. on karisoprodolia, kofeiinia ja parasetamolia sisältävä voimakas lihasrelaksantti. Kyseinen lääke on poistunut Suomessa markkinoilta.
Professorin yskänlääke on Suomessa reseptivapaa, kodeiinia ja alkoholia sisältävä yskänlääke. Mikstuurassa on sorbitolia väärinkäytön ehkäisemiseksi.
Dormiplant on Suomessa apteekeissa myytävä käsikauppalääke. Se on rohtovirmajuuresta puristettu kapseli, jota käytetään lievään unettomuuteen ja ahdistukseen.
Salatut elämät – 6. esityskausi (2003–2004)

| Salatut elämät 6>  kausi 2003-2004 |
| --- | --- |
 
 Salattujen elämien tunnus vuosina 2002-2004.
 
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  MTV3
Ensimmäinen esitys:  2003-09-011. syyskuuta 2003
Viimeinen esitys:  2004-05-066. toukokuuta 2004
Esitysten määrä:  157
Kaudet
 ← Edellinen 5. kausi (2002-2003) Seuraava → 7. kausi (2004-2005)
Salatut elämät -saippuasarjan kuudes kausi esitettiin MTV3-kanavalla alkaen syyskuussa 2003 ja päättyen toukokuussa 2004.
Henkilöt > Päähenkilöt

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jouko Keskinen  | … |  Jukka Salin   |
|  Tarja Omenainen / Merituuli Airaksinen  | … |  Hanna Salin   |
|  Tuomas Kytömäki  | … |  Aleksi Salin   |
|  Jaana Saarinen  | … |  Maarit Salin   |
|  Sanna Lius  | … |  Elina Ekholm   |
|  Piitu Uski  | … |  Laura Kiviranta   |
|  Anu Koskinen  | … |  Katja Vainio   |
|  Anu Palevaara  | … |  Jenni Vainio   |
|  Okko Salminen  | … |  Niko Vainio   |
|  Jarmo Koski  | … |  Seppo Taalasmaa   |
|  Maija-Liisa Peuhu  | … |  Ulla Taalasmaa   |
|  Tommi Taurula  | … |  Kari Taalasmaa   |
|  Esko Kovero  | … |  Ismo Laitela   |
|  Susanna Indrén  | … |  Jaana Nieminen   |
|  Henna Vänninen  | … |  Aamu Korhonen   |
|  Mika Kurvinen  | … |  Teemu Korhonen   |
|  Sanna Sepponen  | … |  Roosa Kemppainen   |
|  Tuomas Reunanen  | … |  Ami Rasi   |
|  Saija-Reetta Kotirinta  | … |  Inka Haapala   |
|  Nora Rinne  | … |  Camilla Mustavaara   |
|  Aleksi Sariola  | … |  Ken Ojala   |
|  Samuli Nordberg  | … |  Daniel Ojala   |
Henkilöt > Sivuhenkilöitä

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jutta Lehtinen  | … |  Katri Sievinen   |
|  Johanna Nurmimaa  | … |  Paula Sievinen   |
|  Sannamaija Pekkarinen  | … |  Heli Sievinen   |
|  Kristo Salminen  | … |  Toni Veijalainen   |
|  Joni Leponiemi  | … |  Petri Veijalainen   |
|  Helena Notkonen  | … |  Eila Kiviranta   |
|  Jussi Johnsson  | … |  Simo Heikinjuntti   |
|  Joona Mielonen  | … |  Kasper Koponen   |
|  Aapo Vilhunen  | … |  Jaakko Ruohojärvi   |
|  Soila Komi  | … |  Sirkka-Liisa Ruohojärvi   |
|  Gazmend Jusufi  | … |  Timi Zogu   |
|  Anni Törhönen  | … |  Lotta Niskanen   |
|  Vesa Ruusuvuori  | … |  Tom Bergqvist   |
|  Elias Mäkelä  | … |  Benjamin   |
|  Aila Herronen  | … |  Kerstin   |
|  Linnea Lindström  | … |  Oona Kiviranta   |
|  Antero Nieminen  | … |  Raivo Vihkama   |
|  Pekka Lukka  | … |  Lääkäri Tiainen   |
|  Markku Pajurinen  | … |  Petteri Virtanen   |
|  Jani Wahlberg  | … |  Karttunen   |
|  Ilkka Kilpiä  | … |  Vakuutustarkastaja   |
Aiheesta muualla

Salatut elämät - Episode List: 2003
Salatut elämät - Episode List: 2004
Turun Weikot

| Turun Weikot |
| --- | --- |

Perustettu:  1912
Paikkakunta:  Turku, Suomi
Värit:                
Lajit:  Jalkapallo  Jääkiekko  Keilailu  Lentopallo  Nyrkkeily  Voimailu  Voimistelu  Yleisurheilu
Jäseniä:  1500
Kotisivu:  http://www.turunweikot.fi
Turun Weikot Ry (TuWe) on vuonna 1912 perustettu turkulainen urheilun yleisseura. Seuran lajeina ovat jalkapallo, jääkiekko, keilailu, lentopallo, nyrkkeily, voimailu, voimistelu ja yleisurheilu.
Historia > Perustaminen

Seura perustettiin vuonna 1912 nimellä Turun Työväenyhdistyksen Voimistelu ja Urheiluseura Veikot. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Oskari Vuoristo ja sihteeriksi Ernst Lähde. Turun raastuvanoikeus päätti lakkauttaa seuran 2.7.1930, jonka jälkeen toimintaa jatkettiin nimellä Turun Työväenyhdistyksen V- ja U-seura Auran Voima. Nimi lyhennettiin vuonna 1933 TTY:n V- ja U-seura Voimaksi. Vuoden 1947 vuosikokous päätti yksimielisesti lopettaa TTY:n V- ja U-seura Voima ry:n ja perustaa TTY:n V- ja U-seura Veikot ry:n, jolle siirrettiin Voiman omaisuus varoineen ja velkoineen. Vuonna 1958 seuran nimi TTY:n V- ja U-seura Veikot muuttui V- ja U-seura Turun Weikot ry:ksi. Näin virallistettiin irtautuminen Turun Työväenyhdistyksestä ja samalla seuran nimi kirjoitettiin ensi kertaa virallisesti tupla-W:llä. Vuonna 1972 nimeksi rekisteröitiin Urheiluseura Turun Weikot ry ja vuonna 1993 seuran nimi muuttui jälleen, kun se lyhennettiin nykyiseen muotoonsa Turun Weikot ry:ksi.
Historia > Aikaisemmat lajit

Paini oli seuran lajivalikoimassa jo perustamisvuonna 1917. Vuonna 1921 Suomi-Saksa-painiottelussa olivat Veikoista mukana Ilmari Rantanen ja Vihtori Laine, jotka voittivat kaikki vastustajansa. Vastavierailulla Suomessa olivat joukkueessa mukana lisäksi Väinö Saarinen ja Oskari Suomi. Myös tällöin seuran painijat voittivat kaikki vastustajansa. TUL:n vuoden 1923 liittojoukkueeseen kuuluivat Veikoista Paavo Suomi (60 kg), Onni Pellinen (82,5 kg) ja Oskari Meisvuosi (yli 82,5 kg). Joukkue voitti kaikki ottelunsa Unkarin, Itävallan ja Saksan kiertueillaan.
TUL:n mestareita ovat olleet
Ilmari Rantanen 1919, 1920 ja 1921 (yli 82,5 kg)
Oskari Meisvuori 1920 (82,5 kg); 1923, 1924 ja 1926 (yli 82,5 kg)
Vihtori Laine (yli 82,5 kg) 1922
Onni Pellinen (82,5 kg) 1923
Paavo Suomi (58 kg) 1925
Eino Nuutinen (62 kg) 1927, 1929
Kalle Tammi (75 kg) 1927
Feliks Flinkman (yli 82,5 kg) 1928
Kun seura menetti työväentalolla olleen painisalin vuonna 1955, ei painijoilla ollut hyviä harjoittelumahdollisuuksia Veikoissa. Viimeinen painiottelu Veikkojen väreissä käytiin piirinmestaruuskisoissa vuonna 1957. Painijat siirtyivät pääasiassa vastaperustettuun erikoisseura Turun Työväen Voimailijoihin.
Pyöräily oli seuran lajivalikoimassa jo varhaisessa vaiheessa. Ensimmäinen TUL:n mestari oli Ilmari Mäkelä, joka voitti mestaruuden 1 km, 10 km ja 30 km matkoilla. 1950-60-luvuilla seuran pyöräilijät saavuttivat jo 48 TUL:n mestaruutta. Toiminta hiipui kuitenkin nopeasti 1960-luvun lopulla.
1920-luvulla seuran jäsenet järjestivät ja osallistuivat hiihto-, luistelu ja mäkihyppykilpailuihin. Luistelu oli pyöräilijöiden suosima talvilaji. Vuonna 1954 yhtä lukuun ottamatta kaikkien yleisen sarjan matkojen piirinmestari tuli Veikoista. Poikkeustapauksia lukuun ottamatta pyöräily, hiihto ja luistelu olivat 1960-luvun lopulta lähtien Weikoissa vain historiaa. Mäkihypynkin harrastustoiminta oli pitkälti sidottu Turun Urheilupuiston hyppyriin, jossa pidettiin viimeiset kilpailut vuonna 1951. Hyppyri purettiin vuonna 1957.
Jääpallo ja uinti tulivat ohjelmaan vuonna 1921. Voiman aikakaudella jääpallo aloitettiin uudelleen vuonna 1935, ja samoihin aikoihin oteltiin myös käsipallossa. Sotien jälkeen käsipalloilu käynnistettiin Voimassa uudelleen ja mukaan tuli lisäksi naisten koripallo. Pesäpalloa pelattiin 1930-luvulla, jolloin mukana oli sekä naisten, miesten että nuorten joukkueet. Parhaiten menestyi naisten joukkue, joka saavutti piirinmestaruuden vuosina 1935-1938. Vuonna 1994 aloitettiin uudelleen toiminta käsipallossa, mutta tämä kokeilu loppui vähin äänin.
Vuonna 1983 perustetun judojaoston toiminta alkoi lupaavasti, sillä harrastajamäärä kasvoi nopeasti viiteenkymmeneen. Yhtenä suurimpana ongelmana oli kuitenkin sopivien harjoitustilojen puute Turussa. 1980-luvulla aloitettiin myös tennis ja kuntoliikuntajaostot. Näiden toiminta jäi lyhytaikaiseksi.
Historia > Puheenjohtajat

Seuran hallituksen puheenjohtaja valitaan syyskokouksessa. Seuran historian aikana puheenjohtajina ovat olleet:
1912-13: Oskari Vuoristo
1913-14: Ilmari Raunio
1915-16: Ernst Lähde
1917-22: Oskari Lyytikäinen
1918: Jalmari Koivuranta
1920: Emil Lumipursi
1923: Markus Koskinen
1924: Oskari Lyytikäinen
1925: Kalle Tammi
1926-28: Viljam Pesonen
1929-30: Hannes Vuorenpää
1931-32: Jalmari Koivuranta
1933-36: Jussi Vainio
1937-38: Markus Kerrola
1939: Toivo Vahlberg
1940-45: Jussi Vainio
1947: Yrjö Koskinen
1947-57: Hannes Vuorenpää
1958-60: Toivo Tamminen
1961-64: Yrjö Koskinen
1965-68: Toivo Viklund
1969-70: Oiva Ruusunen
1971-72: Toivo Viklund
1973: Olavi Palonen
1975-88: Antti Numminen
1989-95: Ilkka Järvinen
1996-2002: Turkka Merisaari
2003-05: Jali Westergård
2006-: Ari Normasto
Jalkapallo

Seuran jalkapallossa aikuisten joukkueita ovat
naisten edustusjoukkue
naisten II- ja III- joukkueet
naisten harrasteryhmä TuWe-NICE
miesten edustusjoukkue
miesten II-joukkue ja miesten III-joukkueet
miesten IV (ikämiessarja)
Ensimmäinen miesten jalkapallojoukkue aloitti vuonna 1920. Miesten edustusjoukkue pelasi kolme kautta jalkapallon mestaruussarjassa vuosina 1948–1950, sijoittuen parhaimmillaan kuudenneksi kaudella 1949. Joukkueen pelaajiin lukeutui Kalevi Lehtovirta joka oli mukana mm. Suomen maajoukkueessa Helsingin olympialaisissa 1952.
Miesten edustusjoukkue pelasi lisäksi I-divisioonaa yhteensä 9 kautta 1950- ja 1960-luvuilla. Tällä hetkellä miesten edustusjoukkue pelaa Kolmosta.
Naisten ensimmäinen joukkue aloitti vuonna 2002. Joukkue pelaa tällä hetkellä Naisten Ykköstä.
Seuran jalkapalloilijoiden kotikenttä on Raunistulan tekonurmikenttä.
Jääkiekko

Nykyisin jääkiekkojaoston toiminta painottuu junioriurheiluun.
Jääkiekko otettiin seuran ohjelmaan vuonna 1945. Jo vuonna 1947 Voima voitti TUL:n mestaruuden valmentajanaan Alku Kaukonen. Mestarijoukkueessa pelasivat Turkka Salmi, Ekroos, Martti Halme, Kalevi Lehtovirta, Talat Ismail, E. Koski, Esko Hällfors, Kiviluoto, Antero Sahlsten ja Helge Vienonen.
Seura uusi TUL:n mestaruuden seuraavana vuonna Veikkojen nimellä, jolloin mukana olivat maalivahti Reino Helispuro ja pelaajat Turkka Salmi, E. Koski, Helge Vienonen, Talat Ismail, Esko Hällfors, Sulo Honka, Martti Halme, Antero Sahlsten ja Kalevi Lehtovirta.
1950-luvun alussa Veikot pelasi Suomi-sarjaa, 1955 oli välivuosi ja vuonna 1956 aloitettiin maakuntasarjassa.
Sijoituttuaan Suomensarjan lähsilohkossa toiseksi ja voitettuaan ylimääräisen loppuottelun edustusjoukkue nousi takaisin TUL:n mestaruussarjaan 1960-luvun alussa. 1960-luvulla Weikot pelasi välillä Suomi-sarjaa ja välillä maakuntasarjaa.
Seuran historian kolmas TUL:n mestaruus saavutettiin vuonna 1970, ja samalla edustusjoukkue saavutti Suomi-sarjan hopeaa. TUL:n mestaruus uusittiin seuraavana vuonna. Vuonna 1972 Weikot putosi Suomi-sarjasta maakuntasarjaan, mutta saavutti kuitenkin TUL:n hopeatilan.
1970-luvun jälkipuolikolta lähtien edustusjoukkue pelasi III-divisioonaa. Vuonna 1995 edustusjoukkue saavutti II-divisioonaan oikeuttavan lohkovoiton, mutta taloudellisista syistä II-divisioonaan nousuun ei ollut mahdollisuuksia.
Keilailu

Yleisissä valtakunnallisissa sarjoissa seuralla on nykyisin kolme joukkuetta:
Miehet: ykkössarja ja kolmossarja
Naiset: kakkossarja
Seuran keilailujaosto perustettiin Aninkaisten keilahallin valmistuttua vuonna 1953. Vuosina 1978-1979 miesten joukkue pelasi mestaruussarjassa. Tämän jälkeen kilpailtiin II-sarjassa kunnes vuonna 1986 joukkue putosi III-sarjaan ja edelleen seuraavana vuonna IV-sarjaan. Kaudella 1989-1990 Weikot teki paluun III-sarjaan ja seuraavaksi kaudeksi se nousi jälleen II-sarjaan. III-sarjassa kilpailtiin kaudesta 1992-1993 alkaen aina kauteen 2000-2001 asti, jonka jälkeen uusi kausi aloitettiin IV-sarjassa. Nousu takaisin III-sarjaan tapahtui seuraavana vuonna. Kaudella 2004-2005 miesten joukkue voitti lohkonsa ja nousi II-sarjaan.
Vuonna 2005 Suomen Keilailuliitto hyväksyi Crystal Rollersin (CR) miesten ykkössarjapaikan siirron Weikoille, jolloin seuraan siirtyi 13 keilaajaa joista viisi mestaruusluokassa. Kaiken kaikkiaan rekisteröityneitä keilaajia oli Weikoissa 77, jolla seura saavutti selkeästi Turun suurimman keilailuseuran aseman. Kaudella 2005-2006 Weikot voitti I-sarjan ja nousi SM-liigaan.
Naisten joukkue aloitti valtakunnallisessa III-sarjassa vuonna 1995 josta se nousi II-sarjaan. Kauden 2003-2004 naisten joukkue aloitti I-sarjassa, mutta putosi kaudeksi 2005-2006 II-sarjaan. Sarjan voitto nosti joukkueen takaisin ykköseen seuraavalla kaudella.
Sami Konsteri oli voittamassa Suomelle triohopeaa Kuala Lumpurin MM-kilpailuissa vuonna 2003. Vuonna 2008 hän voitti pronssimitalin Maailman Ranking-finaalissa Jakartassa ja myös Euroopan mestarien Cupissa Duisburgissa.
SM-kilpailuissa seuraavat Weikkojen keilaajat ovat yltäneet mitalisijoille:
1954 B-SM Viljo Nummila kultaa
1962 4x8 U. Virtanen, V. Nummila, V. Lehtonen, A. Salokangas hopeaa
1969 2x8 Niilo Elo-Urpo Virtanen kultaa
1979 4x3 Leo Eriksson, Kalevi Rantanen, N. Elo, Kari Vänni hopeaa
2007 4x8 Sami Konsteri, Tero Virtanen, Matias Kallio, Mikko Nordblom pronssia
2008 Sami Konsteri kultaa
Lentopallo

Nykyisin seurassa on yksi miesten lentopallojoukkue, joka pelaa viitossarjaa.
Ensimmäinen miesten joukkue aloitti vuonna 1982, ja seuraavana vuonna aloitti naisten joukkue. Kummatkin pelasivat viitossarjassa. Kaudelle 1988-1989 Weikot starttasi kahdella miesten joukkueella, joista toinen pelasi nelos- ja toinen viitossarjaa. Nelossarjan joukkue kuitenkin tippui viitossarjaan. Toisesta miesten joukkueesta luovuttiin ja seuraavina kausina miesten joukkue pelasi välillä nelos- ja välillä viitossarjassa. Naisten joukkue pelasi nelossarjaa kaudesta 1988-1989 lähtien ja säilytti asemansa. Naisten joukkueen toiminta kuitenkin hiipui 1990-luvulla.