stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Iavnana

Georgialainen nainen laulaa iavnanaa. Henryk Hryniewskin piirros.
Iavnana (georg. იავნანა) on georgialaisen kansanmusiikin laulutyyppi, joka on perinteisesti tarkoitettu tuutulauluksi mutta jota on käytetty myös parantavana lauluna sairaille lapsille. Jotkut iavnana-sanoitukset ovat kuitenkin opetuksellisia tai niissä on sankaritarina.
Genren nimi tulee lauluissa käytetystä kertosäkeestä iavnana (tai iavnaninao, nana naninao jne.), johon sisältyy sana nana (ნანა). Sen on sanottu olevan peräisin esikristillisen äitijumalan nimestä. Jotkut säkeen muunnelmat, kuten iavnana vardo nana, yhdistävät kahden eri kukan, orvokin (ia) ja ruusun (vardi), nimet. Ne ovat yleinen aihe georgialaisessa kansanperinteessä sekä klassisessa kirjallisuudessa ja yhdistetään yleisesti feminiinin ja maskuliinin symboleihin.
Iavnana-lauluista on tallennettu yli 60 eri versiota. Suurin osa näistä tuutulauluista lauletaan suoraan lapselle, ja ne ovat säilyneet käytössä myös nyky-Georgiassa. Monet iavnana-variantit olivat kuitenkin sairaalle lapselle laulettuja tervehdyttämislauluja, jotka osoitettiin lapsen sijaan "herroille" (batonebi) tai "enkeleille" (angelozebi). Näiden henkien uskottiin ottaneen isorokosta, tuhkarokosta, tulirokosta tai muusta tarttuvasta taudista kärsivän potilaan haltuunsa.
Useat georgialaiset runoilijat, kuten Ilia Tšavtšavadze,  Akaki Tsereteli ja Galaktion Tabidze, ovat käyttäneet teoksissaan iavnana-motiiveja.
Hendersonin–Hasselbalchin yhtälö

Hendersonin–Hasselbalchin yhtälö on menetelmä, jolla voidaan arvioida puskuriliuoksen pH-arvo, jos hapon ja sen vastinemäksen konsentraatiot ovat samaa suuruusluokkaa. Yhtälö on nimetty kehittäjiensä Lawrence Joseph Hendersonin ja Karl Albert Hasselbalchin mukaan, ja sen yleinen muoto on
{\text{pH}}={\text{p}}K_{\text{a}}+\log _{10}{[{\text{A}}^{-}] \over [{\text{HA}}]}, jossa Ka on
käytetyn hapon happovakio, [A−] emäksen konsentraatio ja [HA] hapon konsentraatio.
Yhtälö pitää parhaiten paikkansa silloin, kun hapon ja sen vastinemäksen konsentraatioiden suhde on välillä 0,10–10 eli kun pH = pKa±1. Tätä väliä kutsutaan hapon puskurialueeksi.
Yhtälön johtaminen

Hendersonin–Hasselbalchin yhtälö voidaan johtaa happovakion yhtälöstä seuraavasti:
Ottamalla logaritmi saadaan:
Edelleen erottamalla logaritmista log10[H+] saadaan:
Koska log10Ka = -pKa ja  \log _{10}[{\ce {H}}^{+}] = -pH:
Siirtämällä pH ja pKa saadaan:
Helvi Kissala

| Helvi Kissala |
| --- | --- |
 Helvi Kissala 50-vuotispäivillään lokakuussa 1963.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. lokakuuta 1913 Mänttä
Kuollut: 12. kesäkuuta 2024 (110 vuotta) Mänttä
Helvi Dagmar Kissala (o.s. Leppänen, vuosina 1939–1959 Helenius, 26. lokakuuta 1913 Mänttä – 12. kesäkuuta 2024 Mänttä) oli pitkäikäinen suomalainen. Hänestä tuli Suomen vanhin henkilö Sirkka Niemisen kuoltua tammikuussa 2023.
Elämä

Kissalan vanhemmat olivat Eiffa ja Johannes Leppänen. Kansakoulun jälkeen hän työskenteli karjakkona. Vuonna 1959 Kissala meni töihin G. A. Serlachius Oy:n Mäntän paperitehtaalle, josta hän jäi eläkkeelle 1978.
Kissala asui kotonaan 108-vuotiaaksi asti. Hän saavutti 110 vuoden iän 26. lokakuuta 2023.
Perhe

Kissala meni naimisiin Niilo Heleniuksen kanssa vuonna 1939. Avioliitto päättyi Heleniuksen kuolemaan vuonna 1959. Myös Heino Kissalan kanssa vuonna 1967 solmittu avioliitto päättyi miehen kuolemaan 1983. Kissalalla oli ensimmäisestä avioliitostaan kaksi tytärtä. Lisäksi hänellä oli neljä lapsenlasta ja neljä lapsenlapsenlasta. Toinen tytär kuoli ennen äitiään ja myös yksi Kissalan lapsenlapsista kuoli ennen isoäitiään.
Ib

Ib tarkoittaa seuraavia:
Ib, tapahtumapaikka H. P. Lovecraftin romaanissa The Doom that Came to Sarnath
Iberia Airlines, IATA-koodi IB, lentoyhtiö
ibidem, ib., samassa paikassa
infectious bronchitis, IB, kanojen keuhkoputkentulehdus
Informationsbyrån, IB, entinen Ruotsin tiedustelupalvelu
International Baccalaureate, IB, kansainvälinen ylioppilastutkinto
International Board, jalkapallon säännöistä päättävä elin.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ib”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hyderabadin piirikunta (Intia)

Hyderabadin piirikunta (teluguksi హైదరాబాదు జిల్లా, Haidarābādu jillā, urduksi ‏حیدر آباد ضلع‎‎, Ḥaidar Ābād ẓilaʿ) on yksi Telanganan  osavaltion 10 piirikunnasta Intiassa. Se kuului  Andhra Pradeshin osavaltioon  kesäkuuhun 2014 asti.  Se sisältää osan Hyderabadin metropolialueesta ja Hyderabad on sen pääkaupunki. Vuonna 2011 piirikunnassa asui 4 010 238 henkilöä.
Aiheesta muualla

Hyderabadin piirikunnan kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Telanganan piirikunnat
Adilabad
Hyderabad
Karimnagar
Khammam
Mahbubnagar
Medak
Nalgonda
Nizamabad
Rangareddi
Warangal
Helvi Jokinen

Helvi Aira Jokinen (4. joulukuuta 1910 Tampere – 9. lokakuuta 1994) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija.
Jokinen kävi kuusi luokkaa Tampereen tyttökoulua. Hän toimi teollisuusvirkailijana Lapinniemen puuvillatehtaassa 1929–1937 ja Puuvillatehtaitten myyntikonttorissa 1938–1975. Jokinen oli Tampereen paikallisradion toimittaja 1944–1959, ohjelmapäällikkönä Tamvisiossa 1957–1958, ja toimittajana Tammerkoski-lehdessä 1975–1980.
Jokisen vanhemmat olivat jalkinetyöntekijä Lauri Wilhelm Jokinen ja kiiltosilittäjä Ida Matilda (o.s. Kivelä).
Teoksia

Renkaita suvannon pinnassa : tamperelaisia henkilö- ja kulttuurikuvia vuosisadan vaihteen kahden puolen. Tampere-seuran julkaisuja 11. Tampere 1947
Ja nyt hyvästi rakkaus : radiokuunnelma. 1953
Televisioperhe : tv-näytelmä. 1958
Menuetti : tv-näytelmä. 1963
Palkinnot

Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto 1947
Henrik Carstenius

| Henrik Carstenius> Viipurin piispa |
| --- | --- |
 1679–1681 
Edeltäjä:  Abraham Thauvonius
Seuraaja:  Petrus Bång
Henkilötiedot
Koko nimi:  Henricus Henrici Carstenius
Syntynyt: 25. toukokuuta 1612 Helsinki
Kuollut: 6. toukokuuta 1683 (70 vuotta) Viipuri
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Ammatti:  piispa, tuomiorovasti kirkkoherra
Vanhemmat:  Henrik Carstens Anna Henrikintytär Witticia
Puoliso:  Margareta Schaefer (vih. 1637) Katarina Schmidt (vih. 1645)
Muut tiedot
Uskonto:  kristinusko
Tunnustuskunta:  luterilaisuus
Henrik Carstenius (Hanricus Henrici) (25. toukokuuta 1612 Helsinki – 6. toukokuuta 1683 Viipuri) nimitettiin 1679 Viipurin piispaksi, mutta sai sairaalloisuutensa vuoksi eron jo 1681. Carstenius, joka oli tunnettu todellisesta hurskaudestaan, julkaisi muun muassa muutamia saarnoja nimellä ”Cantio Cygnea Christi, thet är Jesu Christi svanesång” (Jeesuksen joutsenlaulu) 1656.
Opinnot > Nuoruus ja lähtö ulkomaille

Henricus Henrici Carsteniuksen vanhemmat olivat porvari ja oikeuspormestari Helsingissä Henrik Carstens (k. 1614) ja tämän vaimo Anna Witticus, jonka isä oli Helsingin pastori Henrik Henricus Witticus (Vitikka). Perhe oli varakas, sillä 1620 kahdeksanvuotiaana Helsingissä koulunsa aloittanut Carstenius lähetettiin 1620-luvun puolivälin tienoilla Tallinnaan opiskelemaan maisteri Petrus Gotscheniuksen – sittemmin Tarton yliopiston kreikan kielen professorin – johdolla.
1629 Carstenius palasi Tallinnasta Suomeen ja jatkoi opiskelujaan Turun koulussa. Koulun rehtorina toimi vuoteen 1630 saakka Wittenbergin maisteri Gabriel Melartopaeus sekä hänen jälkeensä toinen saman yliopiston kasvatti Martin Stodius. Saatuaan pappisvihkimyksen Carstenius lähetettiin 1632 jatkamaan opintojaan Saksaan, opettajilleen tuttuun Wittenbergin yliopistoon. Opettajien vaikutus on opintojen suuntautumisessa on ollut suuri, sillä piispa Petrus Bångin 1683 pitämän ruumissaarnan mukaan Turun hiippakunta oli nuorukaisen lähettäjä, vaikka matkan maksoivatkin hänen vanhempansa. Käytännössä tämä merkitsee sitä, että hiippakunta vastasi opintojen sisällöllisestä suunnittelusta.
Opinnot > Saksalaisissa yliopistoissa

Saksassa Carstenius aloitti opintonsa kuuluisan filologin Johan Kirchmannin (Kerckmannin) johdolla Lyybeckissä. Carstens oli Kirchmannin yksityisessä ohjauksessa vuoden päivät, minkä jälkeen hän siirtyi Rostockin yliopistoon tammikuussa 1633 ja vielä samana vuonna Wittenbergiin.
Henricus Carstenius oli ainoa suomalainen, joka opiskeli 1630-luvulla Wittenbergissä. Hänen nimensä mainitaan Martinus Henrici Stodiuksen 18.6.1633 Turun hiippakunnan pappeinkokouksessa pitämän synodaalidisputaation ”vapaasta ratkaisuvallasta” Wittenbergissä painetun kirjasen nimiösivulla, mutta itse yliopistoon hän ei kirjautunut. Petrus Bångin julkaiseman ruumissaarnan (Christeligh lijk-predika öfwer...Mag. Henricum Carstenium...festo Trinitatis anno 1683, Åbo) mukaan Carstenius liikkui Saksassa ruotsalaisen Carolus Lithmanin seurassa. Hänen opettajikseen mainitaan tohtorit Gottmann, Hülsemann, Battus ja Avenarius, joista eräiden luona Carstenius oli myös asunut nauttien samalla heidän yksityistä ohjaustaan.
Kolmikymmenvuotinen sota keskeytti kuitenkin Carsteniuksen opinnot. Wittenbergin yliopiston toiminta lamaantui sodan johdosta. Suursodan vitsauksista lähistöllä tapahtuvien yhteenottojen lisäksi armeijoiden liepeillä liikkuivat nälänhätä ja taudit. Wittenbergissä puhkesi useita ruttoepidemioita, joita vuonna 1623 seurasi voimakas hintojen nousu. Lisäksi osa yliopiston opettajista siirtyi muualle, osa arvostetuimmista kuoli ja tilalle nimitetyistä professoreista vain Martini ja Hülsemann nauttivat kansainvälistä arvostusta. Carsteniuksen kohdalla tämä tarkoitti opintojen keskeyttämistä ja paluuta kotiin. Matka taittui ilmeisesti Ruotsin hallussa olleen Grefswaldin kautta, sillä Bångin mainitsema Battus kuului sen opettajakuntaan.
Työura Suomessa

Carstenius palasi 1634 tutkintoa suorittamatta Suomeen. Hänet nimitettiin Viipuriin suunnitellun lukion logiikan ja fysiikan lehtoriksi 1634, mutta hän ei astunut virkaan. Carstenius toimi Turun vt. tuomiorovastina 1634 ja  ensimmäisenä ruotsalaisen seurakunnan kappalaisena 1635. Porvoon kirkkoherraksi hänet nimitettiin 1639 (valtakirja 1641).
Carsteniukselle tarjottiin 1649 mahdollisuus suorittaa maisterintutkinto Turussa ja näin paikaten Saksassa keskeytyneitä opintojaan. Aivan nopeasti hän ei tätä mahdollisuutta käyttänyt, sillä Carstenius kirjoittautui Turkuun vasta keväällä 1653. Filosofiset teesinsä hän sai valmiiksi huhtikuussa 1653, mutta niiden puolustaminen peruuntui respodentti Michael Wexionensis-Gyldenstolpen äkillisen sairastumisen vuoksi. Konsistori antoi 24.4.1653 filosofiselle tiedekunnalle kuitenkin oikeuden hyväksyä teesit ilman julkista väitöstä, viitaten Carsteniuksen tunnettuun oppineisuuteen. Päätöksen ansiosta Carstenius sai lopulta maisterin arvon 13.5.1653 järjestetyssä promootiossa, jossa hän oli primus.
Viipurin tuomiorovastiksi Carstenius nimitettiin 1667 (virkaan 1669). Samalla hän toimi lukion ensimmäinen teologian lehtorina  1670–79. Viipurin hiippakunnan piispa hänestä tuli 1679, hän sai viransijaisen sairaalloisuuden takia 1681. Samalla hän oli palkkapitäjiensä Lappeen, Luumäen ja Taipalsaaren kirkkoherra 1679.
Carstenius oli Turun hiippakunnan edustajana vuoden 1642 valtiopäivillä, vaikka oli silloin jo töissä Porvoossa.
Yksityiselämä

Carsteniuksen puolisot olivat: 1. 1637 Margareta Schaefer (K. 1644), Turun pormestarin Henrik Schaeferin ja Margareta Wernbergin tytär. Puoliso 2. 1645 Katarina Schmidt (k. 1705), vanhemmat Viipurin raatimies Hans Schmidt ja Katarina Croëll. Lapset:
Henrik Carstenius (yo 1654/55).
Viipurin lukion lehtori, tuomiorovasti, FM Petter Carstenius (yo 1665, k. 1712).
Hallitustenvälinen järjestö

Hallitustenvälinen järjestö tai valtioiden välinen järjestö (engl. Intergovernmental organization, IGO) on kansainvälinen organisaatio, jonka jäseninä on suvereeneja kansallisvaltioita. Hallitustenväliset järjestöt ovat kansainvälisiä järjestöjä, joihin luetaan kuuluvaksi myös kansainvälisiä kansalaisjärjestöjä (engl. International non-governmental organization, INGO). Hallitustenvälisistä järjestöistä poiketen kansainväliset kansalaisjärjestöt ovat tyypillisesti kansallisvaltioista riippumattomia. Hallitustenvälisistä järjestöistä käytetään toisinaan myös nimitystä hallitustenvälinen organisaatio. Euroopan interaktiivinen termipankki ohjeistaa käyttämään termiä hallitustenvälinen järjestö.
Hallitustenvälisten järjestöjen asema kansainvälisessä yhteisössä on globalisaation myötä huomattavasti voimistunut viimeisten vuosikymmenten aikana. Useista hallitustenvälisistä järjestöistä on kehittynyt merkittäviä maailmanpolitiikan instituutioita, joista osalla on myös kansallisen itsemääräämisoikeuden ylittävää päätösvaltaa jäsenvaltioihinsa nähden. Hallitustenvälisten järjestöjen määrä kasvoi 1900-luvun aikana muutamasta kymmenestä lähes kahteen tuhanteen. Kansainvälisen oikeuden subjektin aseman täyttäviä hallitustenvälisiä järjestöjä on noin 300.
Kriteerit

Jotta hallitustenvälinen järjestö voi saavuttaa kansainvälisen oikeuden oikeussubjektin aseman ja oikeuskelpoisuuden, sen tulee täyttää tietyt kriteerit. Ensinnäkin hallitustenvälinen järjestö perustetaan valtiosopimuksella, jonka osapuolena olevat valtiot eli järjestön jäsenmaat ratifioivat. Ilman kahden tai useamman valtion välistä valtiosopimusta valtioiden välinen yhteenliittymä ei ole juridisesti hallitustenvälinen järjestö. Esimerkiksi G20-ryhmä ja Arktinen neuvosto ovat valtioiden välisiä ryhmittymiä, jotka eivät pohjaudu ratifioituun valtiosopimukseen, ja jolla siitä syystä ei ole täysivaltaisen kansainvälisen oikeuden subjektin asemaa. Muita kansainvälisen oikeuden subjektin täyttävän hallitustenvälisen järjestön kriteerejä ovat vähintään yhden toiminnassa olevan toimielimen takaama organisatorinen pysyvyys, vähintään osittainen itsenäisyys järjestön ulkopuolisista toimijoista ja järjestön perustaminen kansallisen oikeuden sijaan kansainvälisen oikeuden alaisuuteen.
Hallitustenvälisten järjestöjen oikeudellinen asema on selkeytynyt 1900-luvun alkuvuosikymmeniin verrattuna. Nykyisin niiden kansainvälisen oikeuden oikeushenkilöllisyys voidaan rinnastaa valtioihin, jonka myötä ne voivat muun muassa solmia sopimuksia, hankkia omaisuutta ja toimia osapuolena tuomioistuimissa. Kansainvälisen oikeuden oikeushenkilöllisyys erottaa hallitustenvälisen järjestöt yksityisluontoisista kansainvälisistä järjestöistä.
Jaottelu

Hallitustenvälisiä järjestöjä jaotellaan tyypillisesti jäsenyysperusteiden ja tarkoituksen perusteella. Niillä on erilaisia jäsenten väliseen sopimukseen perustuvia tavoitteita, jotka perustuvat kansainväliselle yhteistyölle. Tavoitteet voivat liittyä esimerkiksi rauhan edistämiseen, ympäristönsuojeluun, talouskasvun edistämiseen tai terveydenhuollon kehittämiseen. Osa hallitustenvälisistä järjestöistä toimii foorumina hyvin monenlaisille kysymyksille, kun taas joidenkin toiminta on keskittynyt tiettyyn toimintaan tai alaan. Esimerkiksi Yhdistyneiden kansakuntien toimintakenttä on hyvin laaja ja yleismaailmallinen, kun taas Interpolin toiminta on rajattu kansainväliseen poliisiyhteistyöhön.
Jaottelu > Maantieteellinen jäsenyysperuste

Osa hallitustenvälisistä järjestöistä toimii globaalisti tai maailmanlaajuisesti. Näiden järjestöjen jäsenyys on yleisesti mahdollinen kaikille kansallisvaltioille ympäri maailman, kunhan tietyt maantieteelliseen sijaintiin liittymättömät kriteerit täyttyvät. Tällaisia organisaatioita ovat muun muassa Yhdistyneet kansakunnat, Interpol, Maailman kauppajärjestö ja Kansainvälinen valuuttarahasto.
Joidenkin hallitustenvälisten järjestöjen jäseneksi voidaan hyväksyä ainoastaan tiettyyn maanosaan tai maantieteelliseen alueeseen kuuluvia valtioita. Esimerkiksi Euroopan unionin jäsenyys edellyttää valtion sijaintia Euroopassa. Muita esimerkkejä alueellisista järjestöistä ovat Euroopan neuvosto, Nato ja Afrikan unioni.
Jaottelu > Selektiivinen jäsenyysperuste

Joidenkin hallituksenvälisten järjestöjen jäsenyyden ehdot liittyvät johonkin muuhun kuin maantieteelliseen sijaintiin, jonka vuoksi niitä kutsutaan selektiivisiksi organisaatioiksi. Jäsenyys voi liittyä esimerkiksi uskontoon, kieleen, kulttuuriin tai kansallisuuteen. Esimerkiksi Islamilaisen yhteistyöjärjestön jäsenyyden ehdot liittyvät uskontoon ja OIF:n kieleen.
Jotkut hallitustenväliset järjestöt ovat talousorganisaatioita, jolloin ne voivat toimia esimerkiksi vapaakaupan edistämiseksi. Esimerkkejä talouteen keskittyvistä hallitustenvälisistä järjestöistä on OECD ja öljyntuottajavaltioiden yhteistyöjärjestö OPEC.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hallitustenvälinen järjestö Wikimedia Commonsissa
Hirvaskoski

Hirvaskosken koulu vuonna 1954.
Hirvaskoski on kylä Pudasjärven kaupungissa. Kylä sijaitsee valtatie 20:n varrella, Puolangalle johtavan kantatien 78 risteyksessä ja Korentojärven rannalla. Keskustaajamasta Kurenalta on matkaa Hirvaskoskelle noin 20 kilometriä. Kylästä lähtevä tieyhteys Sotkajärventie johtaa Jongun kylään.
Hirvaskoskella toimii alkujaan kansakouluna aloittanut Hirvaskosken koulu, joka sijaitsee valtatien 20 ja kantatien 78 risteyskohdassa. Valtatien 20 ja kantatien 78 risteyskohdassa sijaitsee myös vuonna 2002 toimintansa aloittanut Tulitauko-niminen lounaskahvila, jonka yhteydessä toimii myös pieni kyläkauppa.
Kylällä sijaitseva historiallinen Hirvaskosken kartano nykyisin tarjoaa majoitus- ja pitopalveluita. Kartano on alkujaan rakennettu 1830-1840-luvulla. Alkujaan tilalla oleva päärakennus rakennettiin kylällä sijainneen sahan päärakennukseksi. Sahan yhteyteen perustettiin myös vuosina 1842–1877 toiminnassa ollut Timosen rautaruukki. Ruukissa jalostettiin järvimalmia rautaharkoiksi. Rautaruukki toimi vuoteen 1877, jolloin sitä tulipalon jälkeen ei enää kunnostettu. Ruukin palon jälkeen sahaustoiminta kylällä kuitenkin jatkui. Sahaustoiminnan hiipuessa, Hirvaskosken tilalla keskityttiin maanviljelykseen ja karjatalouteen. Muun muassa tuolloin tilalle rakennettiin iso navetta, ja hevoskäyttöinen meijeri, josta voita vietiin myös ulkomaille. Myöhempinä vuosina tilalla toimi myös muun muassa mylly sekä sähköyhtiö.
Aiheesta muualla

Pudasjärven kaupunki: Hirvaskoski (Arkistoitu – Internet Archive)
Pudasjärvi
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Aittojärvi: Aittojärvi  Hetekylä: Hetekylä – Keinäsperä  Hirvaskoski: Ervasti – Hirvaskoski – Kurki – Poijula  Iinattijärvi: Iinattijärvi  Jaurakkajärvi: Jaurakkajärvi   Kipinä: Kipinä – Kollaja –  Panuma – Taipaleenharju  Kurenala: Kurenalus (keskustaajama)  Pintamo: Pintamo  Pudasjärvi: Jaalanka – Jonku – Pudasjärven kirkonkylä – Ruottisenharju – Siivikko  Puhos: Puhos   Pärjänsuo: Livo – Pärjänsuo – Rytinki – Yli-Livo  Sarakylä: Kipinäsuo – Ruuhensuo – Sarajärvi  Siurua: Ala-Siurua – Siurua  Syötekylä: Syötekylä
Järviä, jokia ja muita vesistöjä:  Aittojärvi – Iijoki – Jaaskamonkoski – Jaurakaisjärvi – Jaurakkajärvi– Jongunjärvi – Mikanlampi – Ontamojärvi – Pudasjärvi – Sorvarinjärvi – Sotkajärvi
Nähtävyyksiä:  Pudasjärven kirkko – Sarakylän kappeli – Syötteen kansallispuisto
Muuta Pudasjärveen liittyvää:  Hirsikampus – Hirvisuo – Iijokiseutu – Iso-Syöte – Jyrkkäkoski – Kesäpilkin MM-kisat – Niemitalon Juustola – Pudasjärven lentokenttä – Litokaira – Olvassuo – Virkistysuimala Puikkari – Pudasjärven ufot – Syöte – Umpihankihiihdon MM-kisat
Hiekkaheinät

| Hiekkaheinät |
| --- | --- |
 Pistohiekkaheinä (Ammochloa pungens)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Hiekkaheinät Ammochloa  Boiss.
Katso myös
   Hiekkaheinät Wikispeciesissä   Hiekkaheinät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hiekkaheinät (Ammochloa) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun lasketaan nykyisin kuuluvaksi kolme lajia. Suvun lajeja on aiemmin nimetty myös toppojen (Koeleria), koiranheinien (Dactylis) ja lupikoiden (Sesleria) sukuihin kuuluviksi. Suvun lajit kasvavat Välimeren alueella ja Lähi-idässä.
Lajeja

Ammochloa involucrata
Ammochloa palaestina
Ammochloa pungens – pistohiekkaheinä
Hiroshi Yoshida

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Hiroshi Yoshida
Syntymäaika: 11. helmikuuta 1958 (ikä 66)
Syntymäpaikka: Shizuoka, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 174 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1980–1990 | Furukawa Electric | 180 (60) |
Maajoukkue
| 1981–1983 | Japani | 9 (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Hiroshi Yoshida (jap. 吉田 弘, Yoshida Hiroshi; s. 11. helmikuuta 1958 Shizuoka) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Yoshida debytoi Japanin maajoukkueessa helmikuussa 1981. Hän on pelannut yhdeksän maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Hudsoninsalmi

Hudsoninsalmi.  Nunavut  Grönlanti  Québec  Newfoundland ja Labrador  Manitoba  Ontario
Hudsoninsalmi (engl. Hudson Strait) yhdistää Atlantin valtameren Hudsoninlahteen. Salmi käsittää Québecin pohjoisrannikon ja Baffininsaaren välisen vesialueen, rajoittuen idässä Cape Chidleyyn ja Resolution Islandin läntisimpään rantaan.  Salmi on saanut nimensä löytäjänsä Henry Hudsonin mukaan. Viikingit tunsivat luultavasti alueen ja Martin Frobisher kävi siellä vahingossa, mutta Hudson on ensimmäinen eurooppalainen jonka tiedetään tutkineen salmea ja kulkeneen sen läpi lahdelle asti. Hudson löysi salmen vuonna  1610 etsiessään  Luoteisväylää.
Salmen eteläosassa sijaitsee Ungavanlahti.
Herbert Nürnberg

| Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten amatöörinyrkkeily.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten amatöörinyrkkeily.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten amatöörinyrkkeily.EM-kilpailut  | Maa:   Saksa> Miesten amatöörinyrkkeily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Milano 1937 | kevytsarja |  |
|  Kultaa | Dublin 1939 | kevytsarja |  |
| Herbert Nürnberg> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Herbert Nürnberg
Syntynyt: 16. heinäkuuta 1914 Kiel
Kansalaisuus:  Saksa
Nyrkkeilijä
Painoluokka:  kevytsarja
Ammattilaistilastot
Ottelut:  74
Voitot:  51
– tyrmäysvoitot:  25
Tappiot:  4
Ratkaisemattomat:  19
Ei tuomiota/ mitätöity:  0
Herbert Nürnberg (16. heinäkuuta 1914 Kiel – 24. kesäkuuta 1995) oli saksalainen nyrkkeilijä, joka ennen toista maailmansotaa voitti kaksi kertaa amatöörien Euroopan-mestaruuden ja otteli sodan jälkeen ammattilaisena vuosina 1945–1951.
Nürnberg tuli laajempaan tietoisuuteen voitettuaan vuonna 1933 Pohjois-Saksan mestaruuden. Vuoteen 1934 mennessä hän oli otellut noin 75 amatööriottelua. Hän edusti silloin hampurilaista nyrkkeilyn erikoisseuraa BC Sportmannia mutta siirtyi sittemmin edustamaan dresdneriläistä yleisseuraa Dresdner SC. Berliinin vuoden 1936 kotiolympialaisiin Nürnberg ei vielä päässyt. Saksalaisedustajan paikan otti Karl Schmedes, vuoden 1934 EM-kisojen pronssimitalisti, joka putosi tosin jo ensimmäisellä kierroksella.