stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karbonyyliryhmä
Reaktiivisuus

Karbonyyliryhmän happiatomi on elektronegatiivisempi kuin hiili, ja siksi se vetää elektroneja puoleensa ja tekee sidoksesta poolisen. Tämän vuoksi karbonyyliryhmän hiiliatomi on elektrofiilinen ja se voi reagoida nukleofiilien kanssa. Karbonyyliryhmän elektronegatiivinen happiatomi voi vastaavasti reagoida elektrofiilien, esimerkiksi protonin kanssa happamassa liuoksessa.
Karbonyyliryhmän vieressä oleva alfa-vety on huomattavasti happamampi (noin 1030 kertaa) kuin tavallinen CH-sidos. Esimerkiksi asetaldehydin ja asetonin pKa-arvot ovat 16.7 ja 19.
Amidit ovat kaikkein pysyvimpiä karbonyyliyhdisteitä, mikä johtuu typpi-hiili- ja hiili-happiatomien välisistä resonanssistabiloiduista sidoksista.
Karbonyyliryhmä voidaan pelkistää hydridireagenssien, kuten NaBH4:n ja LiAlH4:n, avulla, sekä organometallireagenssien, kuten organolitiumreagenssien ja Grignardin reagenssien, avulla.
Muita tärkeitä reaktioita:
Wolff–Kishner-pelkistys
Clemmensen-pelkistys
Muuttuminen tioasetaaliksi
Hemiasetaaliie ja hemiketaaliksien, ja lopulta asetaalien ja ketaalien muodostuminen
Reaktio ammoniakin ja primääristen tai sekundääristen amiinien kanssa muodostaa imiinejä
Reaktio hydroksyyliamiinin kanssa muodostaa oksiimeja
Reaktio syanidianionin kanssa muodostaa syanohydriinejä
Reaktio Tebben reagenssin ja fosfoniumylidin kanssa muodostaa  alkeeneja.
Perkins-reaktio
Tishchenko-reaktio
Aldolikondensaatio
Cannizzaro-reaktio
Muita orgaanisia karbonyyliyhdisteitä

Urea
Karbamaatti
Epäorgaanisia karbonyyliyhdisteitä

Hiilidioksidi
Karbonyylisulfidi
Fosgeeni
Karbonyyliryhmän kaksoissidos on muodostunut sp2-orbitaalien muodostamasta sigma-sidoksesta ja p-orbitaalien muodostamasta pii-sidoksesta. Karbonyyliryhmä on poolinen, jolloin se reagoi sekä elektrofiilien että nukleofiilien kanssa. Hiiliatomista lähtee kolme samaan tasoon suuntautuvaa sidosta, joiden sidoskulma on n. 120°
Keltaperäkerttuli

| Keltaperäkerttuli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kerttulit Parulidae
Suku::  Loistokerttulit Setophaga
Laji::  coronata
Kaksiosainen nimi
 Setophaga coronata  (Linnaeus, 1766) 
Synonyymit
 Dendroica coronata 
Katso myös
   Keltaperäkerttuli Wikispeciesissä   Keltaperäkerttuli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltaperäkerttuli (Setophaga coronata) on kerttulien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Keltaperäkerttulia tavataan pesivänä Alaskassa, Kanadassa ja Yhdysvalloissa sekä talvehtivana Väli-Amerikassa. Sen populaatio on hyvin suuri ja sen kannankehitys on nouseva. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kaskikeiju

| Kaskikeiju |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Vaarantunut  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Yläheimo::  Pimikkökuoriaismaiset
Heimo::  Mustakeijut Melandryidae
Suku::  Phryganophilus
Laji::  ruficollis
Kaksiosainen nimi
 Phryganophilus ruficollis  (Fabricius, 1798) 
Katso myös
   Kaskikeiju Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaskikeiju (Phryganophilus ruficollis) on paloaukeilla elävä kovakuoriainen. Se on mainittu Euroopan unionin luontodirektiivin liitteessä IV, sillä se on unionin alueella hyvin harvinainen. Suomessa sitä on tavattu vain palaneista koivuista, Keski-Euroopassa myös muista lehtipuista.
Kaskikeijun eturuumis on punainen, peitinsiivet pitkulaiset ja mustat. Se kasvaa noin puolitoista senttiä pitkäksi.
Kaskikeijua on havaittu vain muutamalla paikalla Suomessa. Metsän kulotuskokeilulla se saatiin palaamaan Suomussalmen Hossaan.
Aiheesta muualla

iNaturalist: Kaskikeiju (Phryganophilus ruficollis)
Scanography by Oleg Berlov tarkat kuvat alta ja päältä
UniProt: Taxonomy - Phryganophilus ruficollis (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Phryganophilus ruficollis (englanniksi)
Kainuun Lintutieteellinen Yhdistys

Kuukkeli on KLY:n tunnuslintu
Kainuun Lintutieteellinen Yhdistys ry (KLY) on vuonna 1970 perustettu lintuharrastusta edistävä yhdistys.
KLY:n perustava kokous oli Kajaanissa 8.3.1970. Kokouksessa oli läsnä 23 henkilöä. Yhdistyksen toimialueena on Kainuun maakunta. Yhdistys julkaisee epäsäännöllisesti ilmestyvää vuosijulkaisua Kainuun Linnut.
Kainuun Etu

Kainuun Etu Oy on Kainuun kaikkien kuntien omistama voittoa tavoittelematon, Kainuun elinkeinotoiminnan kehittämisyhtiö. Yhtiön tehtävänä on tukea Kainuussa sijaitsevien avaintoimialojen yritysten kannattavaa liiketoiminnan kasvua. Avaintoimialoja ovat elämysteollisuus, kivi- ja puutoimiala, sekä tieto- ja viestintäteknologia, elektroniikka ja metallitoimiala.
Yhtiön hankkeiden suurimpina rahoituslähteinä ovat EU-komission erillisohjelmat, kuten Interreg IIIC sekä IIIB -ohjelmat, Kainuun maakuntayhtymän hallinoimat EAKR -rahat ja lääninhallituksen sekä TE-keskuksen hallinnoimat ESR -rahat sekä TE-keskuksen EMOTR -rahat.
Vuonna 2000 perustetun yhtiön toimitusjohtaja on Antti Toivanen ja yhtiön päätoimipiste sijaitsee Kajaanissa.
Kamppuri

Kamppuri on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Hannu Kamppuri (s. 1957), jääkiekkoilija
Hannu Kamppuri (s. 1968), raviohjastaja
Henno Kamppuri (1909–1980), arkkitehti
Väinö Kamppuri (1891–1972), taidemaalari, professorin arvonimi.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kanadanranskalaiset

| Kanadanranskalaiset> Canadien français Canadienne française |
| --- | --- |
Väkiluku:  10 421 365
Asuinalueet:   Kanada: erityisesti Quebec ja New Brunswick, pienempiä asutuksia Ontariossa, Nova Scotiassa, Etelä-Manitobassa.   Yhdysvallat: Uudessa-Englannissa, New Yorkissa ja Louisianassa.
Kielet:  ranska (äidinkieli), englanti (toinen kieli)
Uskonnot:  pääasiassa roomalais-katolisuus
Kanadanranskalaiset (ransk. Canadien français) ovat Kanadassa asuva ranskalainen kansa eli etninen ryhmä, joka polveutuu alueelle 1600-luvulta lähtien muuttaneista ranskalaisista siirtokuntalaisista. He muodostavat Kanadan ranskankielisen väestön pääosan. Kanadanranskalaisella voidaan tarkoittaa myös Kanadassa asuvaa äidinkieleltään ranskankielistä henkilöä, joka ei kuitenkaan etnisesti ole ranskalainen.
1700-luvun puolivälissä Ranskan Kanadassa syntyneitä uudisasukkaita siirtyi asumaan myös Pohjois-Amerikan muihin osiin, kuten Alabamaan, Louisianaan, Mississippiin, Missouriin, Illinoisiin, Detroit-Windsorin alueelle ja Kanadan preerialle erityisesti Etelä-Manitobaan. 1840- ja 1930-lukujen välillä 900 000 kanadanranskalaista muutti Uuteen-Englantiin, kuten Gall Riveriin ja New Bedfordiin. Yhdysvaltojen puolelle jääneet, kuten Acadian ranskalaisväestö, muodostivat lopulta suuren amerikanranskalaisen yhteisön. Samaan aikaan lukuisia kanadanranskalaisia muutti Etelä-, Pohjois- ja Itä-Ontarioon. He muodostavat ontarionranskalaisen yhteisön.
Kanadanranskalaisten osuus Kanadan väestöstä oli vuoden 2016 väestönlaskennassa vajaat kahdeksan miljoonaa henkilöä eli noin 23 prosenttia. Heistä valtaosa, noin 85 prosenttia, asuu Quebecin alueella. Quebecin ranskankielinen väestö on 1960-luvulta lähtien käyttänyt itsestään myös nimitystä Québécois, johon liittyy sekä kielellisiä, etnisiä että poliittisia ulottuvuuksia.
Tunnettuja kanadanranskalaisia

Émile Nelligan
Guy Lafleur
Pierre Turgeon
Michel Goulet
Maurice Richard
Garou
Pierre Trudeau
Céline Dion
François Bourque
Pierre Falardeau
Pierre Bouvier
Sébastien Lefebvre
Éric Perrin
Järvikylä (Sievi)

| Järvikylä |
| --- | --- |
 Järvikylä
 Koordinaatit: 63°55′7″N, 24°34′19″E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Pohjois-Pohjanmaa
Seutukunta:  Ylivieska
Kunta:  Sievi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä, taajama
Pinta-ala:  
 – Maa:  2,24 km²
Väkiluku (31.12.2021):  296
 – Väestötiheys:  132,1 as./km²
 Väkiluku, pinta-ala ja väestötiheys koskevat Järvikylän taajamaa. Tiedot ovat vuoden 2021 viimeiseltä päivältä. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Järvikylä on Sievissä sijaitseva kylä ja taajama. Taajamassa asui vuoden 2021 lopussa 296 asukasta ja sen maapinta-ala oli noin 2,2 neliökilometriä. Järvikylällä toimii kyläyhdistys. Järvikylällä toimii myös koulu, joka aiotaan kuitenkin ehkä lakkauttaa lähitulevaisuudessa.
Kauppo (nimi)

| Kauppo |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Vastineita eri kielissä:  viron Kaupo 
Nimen alkuperä:  epäselvä
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kauppo on Suomessa käytetty miehen etunimi, jonka alkuperästä ei ole varmaa tietoa. Se saattaa olla itämerensuomalaista perua ja pohjautua vanhoihin Kau-alkuisiin nimiin. Toisen teorian mukaan Kauppo olisi syntynyt heprealaislähtöisestä nimestä Jaakob.
Kauppo-etunimi sai julkisuutta Uudessa Suomettaressa vuonna 1879, kun sanomalehti julkaisi kansatieteilijä H. A. Reinholmin laatiman ”Kandidati-listan tulewain wuotten kalenteriin”. Kauppo mainittiin sen jälkeen A. A. Granfeltin ja Kustavi Grotenfeltin uudistamassa Kansanvalistusseuran kalenterissa (1882–1883), joka oli kalenterin lisäksi eräänlainen tietokirja ja etunimiopas. Vasta vuosikymmeniä myöhemmin Kauppo pääsi mukaan Suomen almanakkaan. Kaupolla oli almanakassa nimipäivä 19. helmikuuta vuosina 1908–1949.
Kauppo on jäänyt etunimenä vähälle käytölle. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on vuoteen 2022 mennessä kirjattu noin 20–30 tämännimistä miestä. Heistä suurin osa on syntynyt aikavälillä 1920–1940.
Tunnettuja Kauppoja

Kauppo (k. 1217), liiviläisten muinainen johtaja
Katso kenguru loikkaa / Putti putti

| Katso kenguru loikkaa / Putti putti Kukonpojat ja Neloset |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2000
 Levy-yhtiö: Warner Music
Katso kenguru loikkaa/Putti putti on vuonna 2000 julkaistu albumi, jolla esiintyy kaksi 1960-luvun suosittua lauluyhtyettä, Kukonpojat ja Neloset. Albumi on osa 20 suosikkia -sarjaa.
Kappaleet > Kukonpojat

Puusydän (Muss i denn) - Saksal. kansansäv., suom. san. Reino Helismaa, sov. Arthur Fuhrmann - 2'34 (1960)
Balladi Yksisilmä-Jackista (The Ballad of One-Eyed Jack) - J.Privat - M.McKayla, suom. san. Reino Helismaa, sov. A. Fuhrmann - 3'08 (1961)
Aavekaupunki - säv. Toivo Kärki, san. Reino Helismaa, sov. A. Fuhrmann - 3'03 (1962)
Kostaja (Big Iron) - Marty Robbins, suom. san. Era, sov. A. Fuhrmann - 3'03 (1960)
Sininen kuu (Blue Moon) - R.Rogers - L.Hart, suom. san. Saukki, sov. a. Fuhrmann -  2'34 (1961) - es. Eino Grön ja Kukonpojat
Salome - R.Stolz -A.Rebner, suom. san. Reino Helismaa, sov. A. Fuhrmann - 3'04 (1961)
Kuka Liisan vei (Trad.) - san. ja sov. Kukonpojat - 3'11 (1963)
Katso kenguru loikkaa (Tie Me Kangaroo Down Sport) - Rolf Harris, suom. san. P.L.Saarinen, sov. A. Fuhrmann - 2'53 (1963)
Tupajumi (Trad.) - san. Reino Helismaa, sov. A. Fuhrmann - 1'54 (1962)
Minne kukat kadonneet (Where Have All the Flowers Gone) - Pete Seeger, suom. san. Veikko Vallas, sov. E. Linnavalli - 3'28 (1965)
Kappaleet > Neloset

Vihreät niityt (Greenfields) - T.Gilkyson - F.Miller - R.Dehr, suom. san. Reino Helismaa, sov. H. Bergström - 3'08 (1961)
Putti putti - Jay Epae, suom. san. Veikko Vallas, sov. N. Johansson - 2'53 (1961)
Barbara - J.Kosma - J.Prevert, suom. san. Erkki Ainamo, sov. H. Bergström - 3'59 (1961)
Matkamies (Travelin' Man) - Jerry Fuller, suom. san. Kari Tuomisaari, sov. N. Johansson - 2'20 (1961)
Kohti Alaskaa (North to Alaska) - Michael Philips, suom. san. Solja Tuuli, sov. H. Bergström - 2'50 (1961) es. Tapio Rautavaara ja Neloset
Dona Maria - Herivelto Martins, suom. san. Veikko Vallas, sov. H. Bergström - 2'55 (1961)
Malaguena - Elpidio Ramirez, suom. san. Era, sov. H. Bergström - 3'08 (1960)
Yön tullen (Mood Indigo) - D.Ellington - A.Bigard - I.Mills, suom. san. tuntematon - 2'50 (1962)
Kotikaupunkini (My Home Town) - Paul Anka, suom. san. Solja Tuuli, sov. H. Bergström - 2'30 (1961)
Kastelholman luutnantti (Ballad of the Alamo) - D.Tiomkin - P.Webster, suom. san. Saukki, sov. H. Bergström - 3'12 (1961)
Kanadanpoppeli

| Kanadanpoppeli |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Pajukasvit
Suku::  Poppelit Populus
Laji::  × canadensis
Katso myös
   Kanadanpoppeli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kanadanpoppeli (Populus × canadensis) on poppeleihin kuuluva puuristeymä. Sen kantalajit ovat Vanhalla mantereella alkuperäinen mustapoppeli (Populus nigra) ja Pohjois-Amerikassa alkuperäinen amerikanmustapoppeli (Populus deltoides). Kanadanpoppeli on alun perin keinotekoinen risteymä, sillä sen vanhemmat kasvavat luontaisesti eri mantereilla. Sitä käytetään viljelypuuna, jolla on useita eri lajikkeita. Lajikkeiden välillä on eroa muun muassa kasvutavassa ja sukupuolessa, ne ovat joko hede- tai emikukallisia. Jotkin lajikkeet kasvavat myös pilarimaisiksi puiksi. Kanadanpoppelin lehden lapa on kolmiomainen, laidasta karvainen.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kanadanpoppeli – Populus ×canadensis
Kaoru Kadohara

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Kaoru Kadohara
Syntymäaika: 25. toukokuuta 1970 (ikä 54)
Syntymäpaikka: Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 153 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
|  | Matsushita Electric Panasonic Bambina |  |
Maajoukkue
| 1993–1996 | Japani | 12 (1) |
Kaoru Kadohara (jap. 門原 かおる, Kadohara Kaoru; s. 25. toukokuuta 1970) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Kadohara debytoi Japanin maajoukkueessa joulukuussa 1993. Hän kuului Japanin joukkueeseen myös MM-kilpailuissa 1995 ja kesäolympialaisissa 1996. Hän on pelannut 12 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin.
Kameruninparatiisimonarkki

| Kameruninparatiisimonarkki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Monarkit Monarchidae
Suku::  Paratiisimonarkit Terpsiphone
Laji::  batesi
Kaksiosainen nimi
 Terpsiphone batesi  Chapin, 1921 
Katso myös
   Kameruninparatiisimonarkki Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kameruninparatiisimonarkki (Terpsiphone batesi) on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintu. Sitä pidetään joskus samana lajina ruosteparatiisimonarkin (Terpsiphone rufocinerea) kanssa.
Levinneisyys

Kameruninparatiisimonarkin alalajia batesi tavataan Etelä-Kamerunissa ja Gabonin itäosista Kongon demokraattisen tasavallan itäosiin ja alalajia bannermani Kongon tasavallassa, Kongon demokraattisen tasavallan lounaisosissa ja Pohjois-Angolassa.
Keltaröyhelöt

| Keltaröyhelöt |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Lecanoromycetidae
Lahko::  Maljajäkälät Lecanorales
Heimo::  Karpeet Parmeliaceae
Suku::  Keltaröyhelöt Vulpicida  J.-E.Mattsson & M.J.Lai
Katso myös
   Keltaröyhelöt Wikispeciesissä   Keltaröyhelöt Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltaröyhelöt (Vulpicida) on karpeiden heimoon kuuluva suku. Suvun lajit ovat muodoltaan lehtimäisiä ja reunat ovat koholla. Soraalit ovat keltaisia. Liuskojen reunoilla on ruskeita kotelomaljoja. Myös kuromapulloja on usein liuskojen reunoilla, mutta ne voivat sijaita myös sekovarren sisällä. Kuroumat ovat muodoltaan lieriömäisiä ja lyhyitä. Sukuun kuuluvia lajeja ovat kastanjaröyhelö (V. juniperinus), keltaröyhelö (V. pinastri) ja alvariröyhelö (V. tubulosus).
Kalliojärvi (Ruovesi, Räminki)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°58′13″N, 23°59′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Paloveden alue (35.32)
Laskuoja:  oja Paarlammiin 
Järvinumero:  35.324.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,8 m  
Rantaviiva:  3,948 km  
Pinta-ala:  25,655 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Rämingin kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Paarlammin valuma-alueeseen (35.324) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,8 metriä mpy.
Keltapaunikot

| Keltapaunikot |
| --- | --- |
 Nystykeltapaunikko (Aichryson punctatum)
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Maksaruohokasvit Crassulaceae
Suku::  Keltapaunikot Aichryson  Webb & Berthel.
Katso myös
   Keltapaunikot Wikispeciesissä   Keltapaunikot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltapaunikot (Aichryson) on maksaruohokasveihin kuuluva kasvisuku. Suvussa on 16 lajia ja lisäksi muutamia risteymälajeja. Keltapaunikot esiintyvät alkuperäisinä Makaronesiassa: Kanariansaarilla, Madeiralla ja Azoreilla.
Lajeja

hartsikeltapaunikko (Aichryson bituminosum)
nyhäkeltapaunikko (Aichryson bollei)
pikkukeltapaunikko (Aichryson brevipetalum)
madeirankeltapaunikko (Aichryson divaricatum)
lusikkakeltapaunikko (Aichryson dumosum)
marokonkeltapaunikko (Aichryson gattefossei)
karvakeltapaunikko (Aichryson laxum )
siipikarvakeltapaunikko (A. laxum var. latipetalum)
nauhakarvakeltapaunikko (A. laxum var. laxum)
isokeltapaunikko (Aichryson pachycaulon )
gomeranisokeltapaunikko (A. pachycaulon subsp. gonzalezhernandezii)
teneriffanisokeltapaunikko (A. pachycaulon subsp. immaculatum)
jandianisokeltapaunikko (A. pachycaulon subsp. pachycaulon)
palmanisokeltapaunikko (A. pachycaulon subsp. parviflorum)
fontanalesinisokeltapaunikko (A. pachycaulon subsp. praetermissum)
tahmakeltapaunikko (Aichryson palmense)
sirokeltapaunikko (Aichryson parlatorei)
purppurakeltapaunikko (Aichryson porphyrogennetos)
nystykeltapaunikko (Aichryson punctatum)
puuntokeltapaunikko (Aichryson roseum)
lenkokeltapaunikko (Aichryson tortuosum )
villakeltapaunikko (A. tortuosum var. bethencourtianum, syn. A. bethencourtianum)
samettikeltapaunikko (A. tortuosum var. tortuosum)
nukkakeltapaunikko (Aichryson villosum)
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Keltapaunikot – Aichryson
Kameruninmedestäjä

| Kameruninmedestäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Medestäjät Nectariniidae
Suku::  Kameruninmedestäjät Cyanomitra
Laji::  oritis
Kaksiosainen nimi
 Cyanomitra oritis  (Reichenow, 1892) 
Synonyymit
 Nectarinia oritis 
Katso myös
   Kameruninmedestäjä Wikispeciesissä   Kameruninmedestäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kameruninmedestäjä (Cyanomitra oritis) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kameruninmedestäjää tavataan Kamerunissa, Nigeriassa ja Päiväntasaajan Guineassa. Lajia on kuvattu yleiseksi, mutta sen kannankehitys on laskeva. Sen ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Karl-Heinz Feldkamp

Karl-Heinz "Kalli" Feldkamp  (s. 2. kesäkuuta 1934 Essen, Nordrhein-Westfalen) on saksalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Feldkamp on yksi Saksan kokeneimmista valmentajista yli 400 bundesliigaottelun kokemuksella.
Seurat valmentajana

1972–1975 SG Wattenscheid 09
1975–1976 DJK Gütersloh
1976–1978 Arminia Bielefeld
1978–1982 1. FC Kaiserslautern
1982–1983 Borussia Dortmund
1983–1984 Arminia Bielefeld
1984–1987 Bayer Uerdingen
1987–1988 Eintracht Frankfurt
1988–1989 El Ahly
2/1990–1992 1. FC Kaiserslautern
1992–1993 Galatasaray SK
1999 Beşiktaş JK
2007-4/2008 Galatasaray SK
Seurat valmentajana > Meriitit valmentajana

Saksan mestaruus: 1991
Saksan Cupin voitto: 1985, 1988, 1990
Hopeaa: 1981
2. Bundesliigan voitto: 1978
Turkin mestaruus: 1993
Turkin Cupin voitto: 1993
Kechriés

| Kechriés Κεχριές |
| --- | --- |
 Varhaiskristillisen kirkon rauniot antiikin Kenkhreain arkeologisella alueella.
 Kechriés
 Koordinaatit: 37°53′3″N, 22°59′10″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Korinthia
Kunta:  Kórinthos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  4201010405
Väkiluku (2011):  238
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kechriés (kreik. Κεχριές; myös Kehriés), antiikin Kenkhreai (m.kreik. Κεγχρεαί; myös Kenkhrea, Kenkrea), on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Kórinthoksen kuntaan, Korinthian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylä on osa Xylokérizan kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 238 (vuonna 2011).
Antiikin aikainen satama

Antiikin Kenkhreai oli Korintin satamakaupunki. Se sijaitsi Korintin kannaksen itäpuolella ja palveli Saroninlahden ja Egeanmeren puoleista merenkulkua, siinä missä Korintin toinen satama Lekhaion nykyisen Archaío Limánin kylän paikalla sijaitsi kannaksen länsipuolella eli Korintinlahden puolella. Kenkhreai sijaitsi noin 10 kilometriä itäkaakkoon nykyisen Archaía Kórinthoksen kylän paikalla sijainneesta antiikin Korintista. Paikka on noin kahdeksan kilometriä kaakkoon nykyisestä Kórinthoksen kaupungista.
Kenkhreai oli merkittävä satama todennäköisesti viimeistään arkaaiselta kaudelta lähtien. Myöhemmin se kukoisti erityisesti roomalaisella ajalla. Kenkhreaissa oli jo varhain ensimmäisellä vuosisadalla varhaiskristillinen seurakunta. Roomalaiskirjeessä mainitaan Kenkhreain seurakunnan palvelija Foibe. Kaupunki kärsi suuria vaurioita maanjäristyksissä vuosina 365 ja 375 jaa., mutta toimi satamana pitkään tämän jälkeenkin.
Kenkhreaissa on noin 500 metriä pitkä ranta ja lahti sekä niemeke, jossa satama aallonmurtajineen on sijainnut. Allonmurtajia oli kaksi, koillisosassa sijainnut eteläsuuntainen allonmurtaja ja lounaisosassa sijainnut itäsuuntainen aallonmurtaja. Erilaisia varasto- yms. rakennuksia on ollut ainakin 200 metrin matkalla.
Satamarakenteiden lisäksi arkeologisella alueella on Isikselle omistetun temppelin rauniot. Temppeli sijaitsi aivan merenrannassa ja siinä oli apsis, mosaiikkilattiat ja suihkulähde. Apuleiuksen teoksessa Kultainen aasi Kenkhreai esiintyy paikkana, jossa päähenkilö tulee Isiksen uskoon öisellä rannalla sekä osallistuu tämän juhlaan, mikä saattaa viitata samaan paikkaan. Myöhemmin temppelin paikalle rakennettiin varhaiskristillinen kirkko, joka kukoisti vielä 500-luvulla.
Arkeologisella alueella on myös toisen, mahdollisesti Afroditelle omistetun pyhäkön jäänteet. Alueelta on löydetty myös lukuisia roomalaisaikaisia hautoja. Osa alueen raunioista on nykyisin meren peittämiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta antiikin Kenkhreai Wikimedia Commonsissa
Isiksen temppelin rauniot antiikin Kenkhreain arkeologisella alueella.
K. V. Tamminen

Kauko Veikko Tamminen (25. helmikuuta 1882 Hämeenkoski – 6. lokakuuta 1946) oli Suomen evankelis-luterilaisen kirkon pappi, virsirunoilija ja kristillinen kirjailija.