stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koronaviruspandemia Pohjois-Koreassa
Koronavirustoimet

Pohjois-Korea aloitti voimakkaat varotoimet koronaviruksen leviämisen estämiseksi. Niitä oli määrä jatkaa rokotteen tai lääkkeen löytymiseen asti. Maa sulki lennot ja turismin 20.–21. tammikuuta 2020.
Pohjois-Korea sulki 7. helmikuuta mennessä Kiinan vastaisen rajansa. 9. helmikuuta maa alkoi seuloa diplomaateista koronaoireisia.  Maa teloitti 13. helmikuuta erään viruskaranteeniaan rikkoneen kauppavirkailijan. Maaliskuussa Pohjois-Korean johto tapasi enää vain videolla. Yhteiskunnallisesti korkeimmassa asemassa ollut prosentti pohjoiskorealaisista sai maskit.
Maaliskuun puolivälissä ihmiset eivät ostaneet kasvomaskeja. He olivat enemmän huollissaan ruuan hinnasta. Lisäksi viranomaiset eivät kertoneet koronatilanteen vakavuudesta, joten ihmiset eivät osanneet pelätä. Laskettelukeskukset, kylpylät ravintolat, koulut jne suljettiin. Kansalle tuotettiin hengityssuojaimia. Kun saippuasta on pula, kehiotettiin pesemään kädet suolavedellä. Virallisesti kyse oli vain varautumisesta, ei siitä että koronavirusta olisi ollut maassa
Kesään mennessä koulut taas avattiin.[lähde? ]
Pohjois-Korea julisti maskipakon 16. heinäkuuta 2020 kolmen vuoden työleirikomennuksen uhalla. Viranomaiset määräsivät opiskelijapartioita valvomaan maskien käyttöä.
Pohjois-Korea rakensi kesällä 2020 uutta sairaalaa Pjongjangiin. Vaikka rokotetta kehitetiinkin maassa, maan eliitti pyrki hankkimaan rokotteen ulkomailta.
Pohjois-Korean sotilaat ampuivat maahan luvatta tulleen eteläkorealaisen kalastusvirkailijan. Hän ilmeisesti yritti loikata Pohjois-Koreaan. Miehen ruumis poltettiin. Pohjois-Korea pyysi anteeksi tapahtunutta. 
Pohjois-Korean televisio varoitti 23. lokakuuta tuulen mukana Kiinasta kulkevasta pölystä, jonka Pohjois-Koreassa perusteettomasti uskotaan kuljettavan koronavirusta.
Maa sulki pääkaupungin Pjongjangin. Pohjois-Korea ryhtyi moniin kummallisiltakin tuntuviin toimiin viruksen leviämisen estämiseksi. Hallitus kielsi merikalastuksen. Suolan valmistus kiellettiin, koska koronaviruksen pelättiin valuvan sen kautta mereen. Epidemia kiihtyi vuodenvaihteessa 2020–2021, jolloin järjestettiin suurjuhla. Muutamia puoluejohtajia kuoli. Yksi heistä oli Pjongjangin 55-vuotias paikallisjohtaja.
Koronavirus levisi Pohjois-Koreassa voimakkaasti huhti-toukokuussa 2022. 16. toukokuuta yli miljoona oli sairastunut koronaan 25 miljoonan asukkaan maassa, luultavasti ainakin kolme kertaa enemmän. Pohjois-Korea pyrki hidastamaan taudin leviämistä koronasuluilla. Maa ei ollut rokottanut kansalaisiaan, koska oli kieltäytynyt mm WHO:n, Venäjän ja Kiinan avusta.
Pohjois-Korean johtaja KIm moitti maan terveysviranomaisia huonosta pandemian hoidosta.
Karanteenileirit

Pohjois-Korea eristi koronaviruspotilaat karanteenileireille, joissa olot olivat epäinhimilliset. Leireille ovat joutuneet myös koronavirukselle altistuneet, viruksen kantamisesta epäillyt. Leirien tarkoitus oli lähinnä eristää, ei hoitaa. Ihmisiä myös eristettiin koteihinsa ilman ruokaa.
South China Morning Post kertoi 2. marraskuuta 2020 että Pohjois-Korea eristää koronaviruspotilaita Kiinan rajan lähellä oleville karanteenileireille, joissa potilaita kuolee sekä koronavirustautiin että nälkään. Maassa oli myös elintarvikepulaa. Potilaita eristettiin yhdeksälle karanteenileirille ilman riittävää hoitoa, lääkkeitä, ruokaa ja juotavaa. Rakennuksia ei monestikaan lämmitetty. Joskus saattoi saada kipulääkettä kuumeeseen.
Satoja kuoli leireillä koronavirukseen ja nälkään. Paremmassa asemassa oleva saattoi saada parempaa hoitoa lahjomalla henkilökuntaa
Rokote

Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un on väitetysti rokotettu kokeellisella kiinalaisella rokotteella, mutta tästä ei ole varmuutta. Tammikuussa 2021 levisi tietoja, että maa koekehittää omaa rokotettaan. Se pohjautuisi pohjoiskorealaisten hakkereiden lääkeyhtiöiltä hankkimiin tietoihin. Tammikuussa 2021 olisi jo päästy 3. vaiheen tutkimuksiin. Rokotetta kehittää Kim Il-sungin yliopisto. Ei ole varmaa tietoa siitä, miten onnistunutta rokotekehittely on.
Lasertähtäin

Lasertähtäin on aseeseen kiinnitettävä tähtäinlaite. Lasertähtäimellä kohdistetaan tähtäyskohtaan pistemäinen laservalo, jolloin tähtääminen on nopeampaa kuin perinteisillä tähtäimillä. Pistooleissa lasertähtäin asennetaan usein piipun alapuolelle ja kivääreissä aseen sivulle.
Kuznetsov NK-144

| Kuznetsov NK-144 |
| --- | --- |
 NK-144-moottori näytillä Kazanissa.
Käyttötiedot
Käyttökohteet:   Tupolev Tu-144  Tupolev Tu-22 
Tekniset tiedot
Tyyppi:  suihkumoottori
Kuznetsov NK-144 on neuvostoliittolaisen Kuznetsovin kehittämä jälkipolttimella varustettu matalan ohivirtaussuhteen suihkumoottori. Sitä käytettiin Tupolev Tu-144:n varhaisissa versioissa, mutta myöhemmissä malleissa se korvattiin taloudellisemmalla Kolesov RD-36-51 -moottorilla. Lisäksi moottorin NK-144-22-versiota käytetään Tupolev Tu-22 -pommikoneissa.
Tekniset tiedot (NK-144)

Lähde:
Tyyppi: kaksiakselinen puhallinturbiini
Ahdin: kaksivaiheinen puhallin, kolmivaiheinen matalapaineahdin, 11-vaiheinen korkeapaineahdin
Turbiini: yksivaiheinen korkeapaineturbiini, kaksivaiheinen matalapaineturbiini
Työntövoima: 127,5 kN kuivana, 171,6 kN jälkipolttimilla
Kokonaispainesuhde: 14,2:1
Ohivirtaussuhde: 0,6:1
Ilman virtaus: 249,9 kg/s
Lasermies (täsmennyssivu)

Lasermies täsmennyssivu:
John Ausonius, ruotsalainen maahanmuuttajia jahdannut murhaaja.
Lasermies-elokuva
Malmön ampumasarja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lasermies”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kyrkstad

Kyrkstadin kaupunginosaa Kukkumäen laelta
Näkymää Kukkumäeltä.
Kyrkstad on Lohjan 18. kaupunginosa. Se sijaitsee Virkkalasta lounaaseen ja Jönsbölestä etelään. Kyrkstadin ja Jönsbölen rajana toimii Hyvinkää–Karjaa-rata. Kyrkstadin kaupunginosa on saanut nimensä alueella sijaitsevasta Kyrkstadin kartanosta.
Kukkumäki

Alueella sijaitsevaa omakotitaloaluetta kutsutaan usein nimellä Kukkumäki. Kukkumäki on myös alueen keskellä sijaitseva korkea mäki, jonka huipulta on näköala kaikkiin ilmansuuntiin. Kukkumäen läpi kulkeva Kuninkaantie - aiemmin nimeltään Turuntie - on osa 1300-luvulta olevaa Suurta Rantatietä Turusta Viipuriin. Alue oli aikanaan pääosin ruotsinkielinen työläisten asuinalue. 1990- ja 2000-luvuilla sinne on noussut jonkin verran uusia omakotitaloja.[lähde? ]
Käärlampi

| Käärlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Espoo
Koordinaatit:  60°19′45″N, 24°40′52″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  74,1 m 
Rantaviiva:  1,2 km 
Pinta-ala:  0,033 km² 
 fiKäärlampi 
Käärlampi on runsaan kolmen hehtaarin laajuinen metsäjärvi koillisessa Espoossa. Virallisen kaupunginosajaon mukaan se sijaitsee Lahnuksessa. Käärlammen itäinen naapurijärvi on Hepolampi ja koillisessa on Hauklampi. Käärlammen luoteispuolella sijaitsee Pitkäsuo ja itäpuolella Vahtersuo.
Etelä–pohjoissuuntaisesti pitkänomainen Käärlampi jakautuu eteläosastaan lounaiseen ja kaakkoiseen poukamaan. Järven nimi on vanha ja sen alkuperä on hämärän peitossa. Nimi on saattanut olla aiemmin Kierlampi, jolloin se on viitannut järven muotoon. Varhaisin karttamaininta Käärlammesta on vuodelta 1775 muodossa Kjär Lambi.
Käärlampi on osa 1,4 neliökilometrin laajuista Luukin luonnonsuojelualuetta, jolla vuorottelevat kalliomänniköt ja -jyrkänteet kapeiden soiden ja rehevien purolaaksojen kanssa. Käärlammen kallioalue on luokiteltu valtakunnallisesti arvokkaaksi.
Kuš

| Kuš > 1069 eaa.–350 jaa. |
| --- | --- |
   Kušin kuningaskunta noin vuonna 400 eaa. 
Valtiomuoto:  monarkia
Pääkaupunki:  Napata (vuoteen 590 eaa.) Meroë (vuodesta 590 eaa.)
Uskonnot:  muinaisegyptiläinen uskonto
Edeltäjä:  Egyptin uusi valtakunta
Seuraajat:  Mukurra, Alwa ja Nobatia
Kuš (myös Kush) oli kuningaskunta Nubiassa, nykyisen Sudanin alueella Koillis-Afrikassa vuosina 1069 eaa. – 350 jaa. Kušin pääkaupunkeja olivat Napata ja Meroë.
Nimeä Kuš käyttivät Ylä-Nubiasta jo muinaiset egyptiläiset 18. dynastian aikana.
Kušilaisvaltio syntyi, kun Egyptin uusi valtakunta sortui 1080 eaa. Voimakas Kuš hyökkäsi heikentyneeseen Egyptiin vuonna 728 eaa. kuninkaansa Pijen johtamana ja perusti sinne nubialaisdynastian. Kuš noudatti egyptiläisiä perinteitä, palvoi Amonia ja rakensi pyramidihautoja. Dynastia hallitsi Egyptiä vuoteen 666 eaa. saakka kunnes assyrialaiset hyökkäsivät maahan.
Egyptin faarao Psametik II hyökkäsi vuonna 590 eaa. Kušin pääkaupunki Napataan, minkä jälkeen pääkaupunki siirrettiin Meroëen.
Kušin kuningaskunta lakkasi olemasta vuonna 350 jaa. sen jälkeen kun aksumilaiset olivat hyökänneet sinne 20 vuotta aiemmin ja tuhonneet pääkaupunki Meroën. Jo ennen hyökkäystä kuningaskunnan viljelysmaat ja metsät olivat kärsineet liikakäytöstä ja ehtyneet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuš Wikimedia Commonsissa
Lasertykki

Lasertykki
Lasertykki on kuvitteellinen laser-ase, jota käytetään usein tieteiskirjallisuudessa ja tietokone- ja videopeleissä. Lasertykkien toimintaperiaate vaihtelee usein. Joidenkin tykkien ampumat säteet tavoittavat kohteen välittömästi, kun taas jotkin säteet käyttäytyvät kuten luodit, eli lentävät suhteellisen hitaasti kohteeseen huolimatta siitä, että säteiden tulisi olla valoa ja siten liikkua valonnopeudella.
Yhteistä lasertykkien säteille kuitenkin yleensä on se, että niiden lentorata on havaittavissa. Todellisuudessa lasersäde ei näy tyhjiössä, vaan se ilmenee vain osuessaan johonkin aineeseen joka heijastaa valoa; ilmakehässä ammuttu lasersäde näkyy ilmakehän epäpuhtauksien ja happimolekyylien ansiosta. Pitää myös ottaa huomioon, että on olemassa runsas määrä näkymättömällä aallonpituudella toimivia lasereita, esimerkiksi hiilimonoksidilaser, joilla saavutetaan huomattavasti suurempi hyötysuhde kuin näkyvän valon lasereilla.
Toisinaan lasersäteet kuvataan räjähtäviksi osuessaan johonkin. Tämä voisi tarkoittaa sitä, että kyseessä ei olisikaan laserase, vaan esimerkiksi pitkulaisen muotoinen ammus jotain hehkuvaa ainetta, esimerkiksi plasmaa.
Lasse (Pyrénées-Atlantiques)

Lassen kirkko
Lasse on kunta Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 261 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Lassen pinta-ala on 15 neliökilometriä.
Kuparihuippu

Maailman kuparintuotanto vuosina 1900–2002.
Maailman tärkeimmät kuparin tuottajat.
Kuparihuipulla tarkoitetaan tulevaa hetkeä, jolloin maailman kuparintuotannon maksimi saavutetaan. Koska maailman kuparivarannot ovat rajalliset, maksimituotanto tulee tulevaisuudessa väistämättä vastaan. Kuparin hinta tulee todennäköisesti nousemaan tarjonnan ollessa rajallista ja tuotantokustannusten ollessa korkeampia alhaisen kuparipitoisuuden malmeista, pienistä esiintymistä ja mahdollisesti vaikeissa olosuhteissa.
Toisin kuin fossiiliset polttoaineet, kupari on hyvin kierrätyskelpoista ja arvioiden mukaan 80 % koskaan kaivetusta kuparista on edelleen käytössä. Kupari on yksi tärkeimmistä teollisuuden mineraaleista, sillä sitä käytetään esimerkiksi sähköjohdoissa, datakaapeleissa, elektroniikassa, lämmönsiirtimissä ja vesijohdoissa. Kuparin hinnan nouseminen voi aiheuttaa kuparivarkauksien lisääntymistä.
Kysyntä ja tarjonta

Kuparin maailmanmarkkinahinta muodostuu kysynnän ja tarjonnan kohdatessa. Laskenut kuparin tarjonta nostaa kuparin hintaa. Maailman kuparintuotanto on noin 15 miljoonaa tonnia vuosittain. Kuitenkin kuparin kysyntä nousee nopeasti. Vuonna 2006 tehtyjen arvioiden mukaan kuparin kysyntä ylittää tarjonnan vuoteen 2100 mennessä. Kiina vastaa 22 prosentista maailman kuparin kysynnästä. Kuparintuotannosta saattaa tulla jännittyneempää, kun Kiinan ja Intian taloudet luultavasti saavuttavat länsimaat.
Löydetyt kupariesiintymät

Viimeisinä kolmena vuosikymmenenä on tehty 56 uutta merkittävää kuparilöytöä. Maailman kuparilöytöhuippu saavutettiin vuonna 1996.
Materiaalitehokkuus ja korvaavat materiaalit

Grafeeni saattaa korvata kuparin elektroniikassa. Myös staneenia on ehdotettu kuparin korvaajaksi elektroniikassa.
Lasse Akselin

Lasse Olavi Akselin (s. 20. huhtikuuta 1968 Pori) on suomalainen moukarinheittäjä. Hän edusti Forssan Salamaa ja häntä valmensivat Heikki Akselin ja Harri Huhtala.
Akselin sijoittui kuudenneksi 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa Birminghamissa 1987 tuloksella 64,92 m. Göteborgin MM-kilpailuissa 1995 hän karsiutui loppukilpailusta heitettyään 70,82 m. Hän edusti Suomea aikuisten maaotteluissa vuosina 1991–1996 ja voitti maaottelukilpailun Helsingissä elokuussa 1992.
Akselin voitti Suomen mestaruuden Helsingissä 1991 tuloksella 71,94 m ja Jyväskylässä 1992 heitettyään 74,16 m. SM-hopeaa hän sai 1995 ja 1996. Hän heitti ennätyksensä 75,14 m Espoossa 27. toukokuuta 1995.
Lahden Sampo

| Lahden Sampo |
| --- | --- |
Kotipaikka:  Lahti, Suomi
Naisten SM-mitalit
Kultaa:  8 (1966, 1969, 1970, 1977, 1982, 1985, 1987, 1988)
Hopeaa:  5 (1961, 1968, 1978, 1979, 1981)
Pronssia:  6 (1962, 1963, 1967, 1976, 1986, 1989)
Lahden Sampo oli lahtelainen urheiluseura, jolla oli toimintaa muun muassa koripallossa sekä jalkapallossa.
Historia > Koripallo

Seura voitti koripallossa ensimmäisen SM-mitalinsa vuonna 1966, jolloin se saavutti naisten SM-sarjan mestaruuden. Vuosina 1969, 1970, 1977, 1982, 1985, 1987 ja 1988 seura voitti myös naisten koripallon SM-kultaa. Kaiken kaikkiaan seuran naisten joukkue pelasi pääsarjassa 36 kautta. 1990-luvun alussa seuran juniorijoukkueet siirtyivät vastaperustetun SB-Girlsin alaisuuteen. Aluksi ainoastaan A-juniorit pelasivat Lahden Sammon alaisuudessa, mutta lopulta myös heidän joukkueensa siirrettiin SB-Girlsin alaisuuteen. Kesällä 1995 Lahden Sammon naisten paikka I-divisioonassa luovutettiin SB-Girlsille.
Historia > Jalkapallo

Jalkapallossa seuran edustusjoukkue pelasi kausina 1979 ja 1982 kolmannella sarjatasolla. Naisten joukkue nousi pääsarjaan kaudeksi 1977, muttei päässyt enää kaudeksi 1981 mukaan. Yhden välikauden jälkeen seura pääsi mukaan, muttei kauden 1982 jälkeen pelannut enää pääsarjassa.
Kyrksæterøra

| Kyrksæterøra |
| --- | --- |
 Katunäkymää vuonna 2014.
 Kyrksæterøra
 Koordinaatit: 63°17′26″N, 9°05′20″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Trøndelag
Kunta:  Heim
Pinta-ala:  
 – Maa:  2,3 km²
Väkiluku (2022):  2 484
 – Väestötiheys:  1 080 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kyrksæterøra on taajama Heimin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 2,3 neliökilometriä ja asukasluku 2 484 vuonna 2022.
Tunnettuja henkilöitä

Vegard Forren (s. 1988), jalkapalloilija
Lasse Aho

Lasse Tom Sakari Aho (s. 1958) on suomalainen yritysjohtaja. Hän toimi vuodesta 2004 vuoden 2022 loppuun saakka Olvin toimitusjohtajana. Aiemmin hän on toiminut johtotehtävissä Fazerilla, Linkosuon leipomossa ja Metro-Auto Tampereella. Hän on toiminut Euroopan panimoliiton (Brewers of Europe) puheenjohtajana syyskuusta 2020 alkaen. Aho jäi eläkkeelle Olvin toimitusjohtajan tehtävästä vuoden 2022 lopussa.
Aholle myönnettiin vuonna 2021 vuorineuvoksen arvonimi.
Aho pelasi nuorempana jääkiekkoa II-divisioonassa Hilparan, Kooveen ja Grankulla IFK:n joukkueissa. Hän on toiminut Jääkiekon SM-liigan hallituksen jäsenenä syyskuusta 2016.
Leena Reikko

| Leena Reikko> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1959 (ikä 64–65) Pori
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  toimittaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Leena Reikko (s. 1959 Pori) on suomalainen toimittaja ja entinen Yleisradion kirjeenvaihtaja. Uutisraporttien lisäksi hän on tehnyt myös pidempiä dokumentteja.
Reikko kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1978 Porin Lyseosta. Hän opiskeli Tukholman yliopiston sosiaalikorkeakoulussa ja toimittajakorkeakoulussa ja työskenteli Ruotsissa yhteensä 12 vuoden ajan. Reikko muutti 1980-luvun lopussa Istanbuliin, jossa hän aloitti Yleisradion ulkomaankirjeenvaihtajana 1990 ja työskenteli siellä vuoteen 1998, jolloin hän siirtyi Libanonin pääkaupunkiin Beirutiin. Sen jälkeen vuosina 2001–2006 Reikko toimi Yleisradion avustajana Jerusalemissa. Israelin lisäksi hän teki reportaaseja myös muista Lähi-idän maista, kuten Irakista ja Afganistanista. Irakissa Reikko ystävystyi silloisen Kurdistanin isänmaallisen liiton johtajan Jalal Talabanin kanssa, josta tuli myöhemmin Irakin presidentti.
Haastatteluissa Reikko on kertonut kyllästyneensä levottomaan Lähi-itään, minkä vuoksi hän palasi takaisin Suomeen vuonna 2006. Hän muutti kotiseudulleen Satakuntaan ja asuu nykyään Nakkilassa. Hän on sen jälkeen jatkanut freelance-toimittajana eri toimeksiantajille ja on työskennellyt Suomen Punaiselle Ristille kansainvälisen avun työntekijänä muun muassa turvapaikanhakijoiden ja maahanmuuttajien parissa.
Laura Ahola

Laura Maarit Ahola (s. 17. lokakuuta 1989 Turku) on suomalainen pikajuoksija ja pika-aitajuoksija. Hän edustaa Turun Urheiluliittoa ja hänen valmentajanaan on toiminut vuodesta 2012 lähtien Anatoli Mihailov. Kalevan kisoista Ahola on voittanut pronssia 100 metrin aitajuoksussa vuonna 2011.
Käärme (kiinalainen horoskooppi)

Käärme on yksi kiinalaisista horoskooppimerkeistä. Käärmeen vuonna syntyneitä pidetään lumoavina, nopeaälyisinä, viisaina, kauniina ja omistushaluisina.[lähde? ]
Käärmeen kuukausi: n. 5.5.- 5.6.

Käärmeen tunti: 09 - 11
Käärmeen onnennumerot ovat 2, 8 ja 9.
Käärmeen vuosia

Vuodet on seuraavassa listassa sovitettu kansanomaisesti kuukalenteriin. Ammattiastrologit käyttävät aurinkokalenteria, johon eläimiksi nimetyt vuodet ja kuukaudet alun perin perustuvat.
4. helmikuuta 1905 – 24. tammikuuta 1906 (puu)
23. tammikuuta 1917 – 10. helmikuuta 1918 (tuli)
10. helmikuuta 1929 – 29. tammikuuta 1930 (maa)
27. tammikuuta 1941 – 14. helmikuuta 1942 (metalli)
14. helmikuuta 1953 – 2. helmikuuta 1954 (vesi)
2. helmikuuta 1965 – 20. tammikuuta 1966 (puu)
8. helmikuuta 1977 – 6. helmikuuta 1978 (tuli)
6. helmikuuta 1989 – 26. tammikuuta 1990 (maa)
24. tammikuuta 2001 – 11. helmikuuta 2002 (metalli)
10. helmikuuta 2013 – 30. tammikuuta 2014 (vesi)
29. tammikuuta 2025 - 16. helmikuuta 2026 (puu)
Kiinalaiset horoskoopit
Rotta | Härkä | Tiikeri | Jänis | Lohikäärme | Käärme | Hevonen | Vuohi | Apina | Kukko | Koira | Sika
Laura Airola

Laura Airola (s. 1977) on suomalainen viulisti. Airola soittaa viulua Django Collective Helsinki -yhtyeessä. Hän on soittanut myös muun muassa Riku Niemi Orchestrassa ja Mustarastaassa. Lisäksi Airola on soittanut freelance-muusikkona yli sadalla äänilevyllä.
Airola aloitti viulunsoiton 5-vuotiaana. Hän suoritti viulunsoiton A-tutkinnon vuonna 2002 ja valmistui samana vuonna Sibelius-Akatemian esittävän säveltaiteen koulutusohjelmasta musiikin maisteriksi. Airola on toiminut opettajana Pop & Jazz Konservatoriossa, Länsi-Helsingin musiikkiopistossa ja Metropolia-ammattikorkeakoulussa.
Airola on myös säveltänyt musiikkia ainakin omille yhtyeilleen.
Laura (kappale)

”Laura” on David Raksinin säveltämä ja Johnny Mercerin sanoittama musiikkikappale vuodelta 1945.
Raksin sävelsi kappaleen alun perin 20th Century Foxin vuoden 1944 elokuvaan Laura. Elokuvan tunnusmelodiaksi oli alun perin tarkoitettu Duke Ellingtonin sävellystä ”Sophisticated Lady”, mutta Raksin ei katsonut sen sopivan päähenkilölle. Hän sai viikonlopun aikaa säveltää korvaava tunnussävel. Säveltäjä sai sunnuntaina erokirjeen vaimoltaan ja sai siitä lopulta idean elokuvaan sopivaksi melodiaksi. Ohjaaja Otto Preminger ja musiikillinen johtaja Emil Newman käyttivät sävellystä erilaisina sovituksina useassa elokuvan kohtauksessa.
Seuraavana vuonna Johnny Mercer palkattiin kirjoittamaan sävellykseen sanat. Mercer on sanonut ettei oikeastaan muistanut kappaletta vaikka olikin nähnyt elokuvan. Hänelle toimitettiin melodia ja määrättiin, että kappaleen nimeksi oli tultava myös ”Laura”.
Laulusta tuli julkaisuvuotenaan suosittu. Woody Hermanin levytys nousi listoilla neljännelle sijalle ja sitä myytiin yhteensä yli miljoona kappaletta. Myös Johnnie Johnstonin, Freddy Martinin, Jerry Waldin ja Dick Haymesin versiot nousivat vuonna 1945 singlelistan kymmenen kärkeen. Myöhemmin kappaleen ovat levyttäneet lukuisat artistit ja sitä pidetään jazzstandardina.
Lars Løkke Rasmussenin III hallitus

Lars Løkke Rasmussenin III hallitus on Tanskan kuningaskunnan 77. hallitus. Løkke Rasmussenin III hallitus aloitti toimintansa 28. marraskuuta 2016 ja oli virassa 27. kesäkuuta 2019 asti. Lars Løkke Rasmussenin III hallituksen muodostivat Venstre (V), Liberal Alliance (LA) ja Konservatiivinen kansanpuolue (KF).
Luettelo ministereistä

Hallituksen jäsenet:
Lars Løkke Rasmussen, pääministeri (V)
Anders Samuelsen, ulkoministeri (LA)
Søren Pape Poulsen, oikeusministeri (KF)
Kristian Jensen, valtiovarainministeri (V)
Claus Hjort Frederiksen, puolustusministeri (V)
Brian Mikkelsen, elinkeinoministeri (KF)
21.6.2018 lähtien Rasmus Jarlov (KF)
Simon Emil Ammitzbøll, talous- ja sisäministeri (LA)
Ulla Tørnæs, kehitysyhteistyöministeri (V)
Troels Lund Poulsen, työministeri (V)
Inger Støjberg, ulko- ja integraatioministeri (V)
Karen Ellemann, tasa-arvon ja pohjoismaisen yhteistyön ministeri (V)
2.5.2018 lähtien Eva Kjer Hansen, kalastuksen, tasa-arvon ja pohjoismaisen yhteistyön ministeri (V)
Søren Pind, koulutus- ja tutkimusministeri (V)
2.5.2018 lähtien Tommy Ahlers (V)
Lars Christian Lilleholt, energia-, rakennus- ja ilmastoministeri (V)
Ellen Trane Nørby, terveysministeri (V)
Sophie Løhde, julkisten innovaatioiden ministeri (V)
Karsten Lauritzen, veroministeri (V)
Esben Lunde Larsen, ympäristö- ja elintarvikeministeri (V)
2.5.2018 lähtien Jakob Ellemann-Jensen (V)
Mai Mercado, lapsi- ja sosiaaliministeri (KF)
Merete Riisager, opetusministeri (LA)
Mette Bock, kulttuuri- ja kirkkoministeri (LA)
Ole Birk Olesen, liikenne-, rakennus- ja asumisministeri (LA)
Thyra Frank, vanhusministeri (LA)
Laura (Etelä-Australia)

| Laura |
| --- | --- |

 Laura
 Koordinaatit: 33°11′S, 138°18′E 
Valtio:  Australia
Osavaltio:  Etelä-Australia
Paikallishallintoalue:  Northern Areas
Väkiluku (2006):  570
 
 www.laurasa.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laura on maaseutukaupunki Etelä-Australian osavaltiossa Australiassa. Se sijaitsee 15 kilometriä Gladstonen kaupungin pohjoispuolella Main North Roadin varrella, ja 40 kilometriä itään Port Pirien kaupungista. Kaupunki on tunnettu Golden North Ice Cream -jäätelön kotikaupunkina,[lähde? ] sekä runoilija C. J. Dennisin lapsuudenkotina. Kaupunki kuuluu Northern Areas -paikallishallintoalueeseen.
La Pazin piirikunta

La Pazin piirikunta (engl. La Paz County) on piirikunta Arizonassa, Yhdysvalloissa. Vuonna 2010 piirikunnassa asui 20 489 asukasta. Piirikunnan hallinnollinen keskus on Parkerin kaupunki.
Historia

La Paz on Arizonan ainoa piirikunta, joka on perustettu toisen piirikunnan aloitteesta. Vuonna 1983 Yuman piirikunnan pohjoisosien asukkaat ehdottivat uuden piirikunnan perustamista, ja se perustettiin. Piirikunta sai nimensä Coloradojoen varrella olevan vanhan, nykyään hylätyn La Pazin kaivoskaupungin mukaan.
Piirikunnan laajojen asumattomien alueiden vuoksi sen on vaikea saada riittävää verosummaa piirikunnan hallinnon ylläpitämiseksi, saati investointien tekemiseksi. Tämän ongelman myötä tuli lakimuutos, ja enää ei ole mahdollista irtautua toisesta piirikunnasta La Pazin tavoin.[lähde? ]
Väestö

Vuonna 2002 piirikunnassa oli 19 715 asukasta, 8 362 kotitaloutta ja 5 619 perhettä. Asuintiheys oli 2/km².
Asukkaista 74,15 % on valkoisia, 12,53 % intiaaneja, 0,79 % afroamerikkalaisia, 0,41 % aasialaisia, 0,10 % Tyynenmeren saarilta ja 9,35 % muita. 18,90 % väestöstä puhuu espanjaa.
21,20 % kotitalouksista on alle 18-vuotiaita lapsia, 54,20 % aviopareja, 8,20 % yksinhuoltajaäitejä, yksinasuvia 32,80 % ja yli 65-vuotiaita 12,90 %. Keskimääräinen perheenkoko on 2,79.
Väestö > Ikäjakauma

0–18: 21,00 %
18–24: 6,10 %
25–44: 20,40 %
45–64: 26,60 %
65–: 25,80 %
Jokaista 100 naista kohtaan on 105 miestä.
Väestö > Keskitulot

Kotitalouksissa: 25 839$
Perheissä: 29 141$
Miehillä 26 642$
Naisilla 20 965$
BKT: 14 916$
Köyhyysrajan alapuolella elää 19,60 % asukkaista (13,60 % perheistä, 28,50 % alle 18-vuotiaista).