stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sormiruokailu
Ateriointi sormin > Turvallisuus

Tärkeintä sormiruokailun turvallisuudessa on olla jättämättä lasta koskaan yksin ruoan kanssa, eikä lasta saa jättää syömään yksin. Yksin syödessä vaarana on lapsen tukehtuminen. Mikäli lapsi on ruokailun aikana hiljaa, se voi viestiä vaarasta. Aikuisten on hyvä osata ensiavun perusteet ennen ruokailun aloittamista. Turvallisuuden vuoksi on tarkistettava, että lapsen suu on tyhjä ennen ruokailun lopettamista.
Lapsen turvallisuudelle tärkeimmät seikat on hyvä istuma-asento ja aikuisen ymmärrys lapsen kakomisrefleksistä. Istuma-asennon tulee olla pystyssä, ettei lapsella mene ruoka hengitystorveen. On tärkeää, että lapsi kykenee istumaan suorassa, missään nimessä hänen ei saa antaa syödä sitterissä tai turvakaukalossa, sillä tämä taaksepäin nojaava asento voi aiheuttaa ruoan joutumisen väärään kurkkuun.
Lapset kakovat ruokaa aikuisia helpommin, ja aikuinen saattaa vahingoissa työntää ruokaa syvemmälle yrittäessään auttaa. Tämä saattaa johtaa oksentamiseen. Sormiruokailevan lapsen kakomisrefleksi on erilainen kuin aikuisella. Aikuisella kakomisrefleksi laukeaa kielen takaosassa. Huoli sormiruokailevan tukehtumisesta liittyy usein siihen, että lapsi saattaa kakoa ruokaillessaan, mikä sekoitetaan tukehtumiseen. Reaktiot ovat yhteydessä toisiinsa mutta eivät ole sama asia. Kakomisrefleksi laukeaa puolivuotiaalla edempänä kielellä, joten kakomista tapahtuu helpommin kuin aikuisella ja silloin sen aiheuttama ruokapala on vielä kaukana hengitystiestä. Kun 6-7 kk kakoo syödessään, ei se tarkoita, että ruoka olisi liian lähellä hengitystietä ja harvoin se on merkki siitä, että lapsi olisi tukehtumassa.
Kovia suussa pyöriviä ruoka-aineksia, kuten pähkinöitä ei tule laittaa tarjolle tai lapsen käsien ulottuville, sillä lapsella on vaara tukehtua niihin. Tukehtumisvaaran vuoksi ruoka-aineen tulee olla sellainen ettei siitä irtoa palasia.
Hyötyjä ja haittoja > Itseluottamus

Sormiruokailu tarjoaa vauvalle onnistumisen kokemuksia.  Se vahvistaa vauvan itseluottamusta, sillä se etenee vauvan ehdoilla. Lapsi oppii nauttimaan ruokailuista, kun ruokahetket ovat mukavia ja lapsen itsevarmuutta vahvistavia. Sormiruokailulla lapsista kasvaa ennakkoluulottomampia ruokailijoita, joilla on ruokaan kokeileva asenne.
Hyötyjä ja haittoja > Kylläisyyden säätelytaidot

Tutkimuksissa on todettu, että kun lapsi saa itse säännöstellä ruokansa määrää, kehittyy lapsella paremmin kylläisyyden säätelyn taito. Tämä voi vähentää lapsen ylipainoisuutta aikuisena.
Hyötyjä ja haittoja > Sosiaalisten taitojen kehittyminen

Sormiruokailu antaa vauvalle mahdollisuuden oppia ruokailua muita ruokailijoita seuraamalla. Itse ruokaillessa vauvan sosiaaliset taidot kehittyvät.
Hyötyjä ja haittoja > Motoristen taitojen kehittyminen

Sormiruokailu kehittää lapsen motorisia taitoja, kuten purentaa, sorminäppäryyttä ja käden ja silmän koordinaatiota. Sormiruokailevat lapset kokevat uusia muotoja ja koostumuksia ruoassa alusta alkaen, koska ruokaa ei tarjota lusikalla sosemuodossa. Saadessaan opetella pureskelua ja ruoan liikuttelua suussa, tulee lapsista nopeammin taitavampia ruoan käsittelijöitä kuin lusikalla syötetyistä lapsista. Kunnolla pureskelemaan oppimisesta on hyötyä myös puheen kehitykselle. Syödessään itse, lapsi syö vain tarpeellisen määrän, mikä saattaa ehkäistä riskiä ylipainoon vanhempana.[lähde? ]
Hyötyjä ja haittoja > Ruoanlaittoon kuluva aika

Sormiruokailu mahdollistaa myös sen, ettei perheessä tarvitse kokata erikseen vauvalle ja muulle perheelle, kunhan ottaa huomioon pikkulapsille sopimattomat ruoka-aineet. Sormiruokaillessa lapsen on tarkoitus syödä samaa ruokaa kuin muutkin syöjät.
Hyötyjä ja haittoja > Ruokailun sotkuisuus

Sormiruokailu on usein sotkuista, mihin vanhempia kehotetaan varautumaan mutta suhtautumaan asiaan rennosti. Syödessään lapsi voi levittää ruokaa paljonkin, mikä aiheuttaa aikuisille tavallista enemmän siivottavaa ruokailun jälkeen. Aikuisen on siivottava lattialle pudonneet ruoanmurut heti syömisen jälkeen, ettei lapsi laita niitä suuhunsa myöhemmin.
Hyötyjä ja haittoja > Tukehtumisvaara

Jos aikuinen osaa sormiruokailun perussäännöt, sen sanotaan olevan yhtä turvallista kuin soseruokailun. Ruoka-aineet, jotka voivat jäädä suuhun pyörimään, kuten pähkinät, voivat saada lapsen tukehtumaan. Sormiruokailu aloitetaan suurilla ja pehmeillä paloilla ja edetään pienempiin ja vaikeammin työstettäviin paloihin. Ruoka-aineet, joista voi irrota palasia voivat myös aiheuttaa tukehtumisvaaran ja olla vaarallisia.
Historia > Syöttäminen lusikalla

Länsimaissa kiinteisiin ruokiin siirrytään perinteisesti soseiden ja lusikalla syöttämisen kautta, jolloin vanhempi päättää mitä, milloin ja kuinka paljon lapsi syö.
Historia > Omin sormin suuhun -kirja (2010)

Suomenkielinen käännös sormiruokailu tulee englanninkielestä ilmauksesta "baby-led weaning". Sormiruokailu ei ole uusi idea, mutta teorian siitä miksi ja miten se toimii, kehitti Gill Rapley. Hän on kirjoittanut aiheesta kirjan Omin sormin suuhun (WSOY, 2010) yhdessä Tracey Murkettin kanssa (alkuperäinen teos Baby-led Weaning: Helping Your Baby to Love Good Food, 2008). Kirjaa pidetään monesti hyvänä aihetta käsittelevänä kirjana.
Aiheesta muualla

Bebesinfo sormiruokailusta (Arkistoitu – Internet Archive)
Sormiruokailun pieni muistilista (Arkistoitu – Internet Archive)
Virallinen ruokailusuositus vauvoille ja lapsiperheille
Sormiruokailun vastakohta on perinteinen tapa, jossa lasta syötetään. Tällöin ruoan määrän päättää vanhempi.
Liangzhun kulttuuri

Liangzhun kulttuuri oli neoliittinen kulttuuri Kiinassa noin 3400-2300 eaa. Tämän kulttuurin asutus oli keskittynyt Jangtsejoen alajuoksulle ja Taihujärven rannalle. Liangzhun kulttuurin aikana valmistettiin jade-esineitä, joita on löydetty hautapaikoista. Nämä esineet tehtiin yleensä nefriitistä. Niihin oli tehty kuvioita, jotka esittivät ihmis- ja eläinhahmoja ja gong-esineissä oli hirviömäisiä hahmoja.
Liangzhun kulttuurin saviastiat olivat useimmiten lähes mustia ja harvoin punaisia. Silkin viljely keksittiin hieman ennen Liangzhun kulttuurin äkillistä katoamista Taihujärveltä noin 2200 eaa. Tällöin ihmiset todennäköisesti lähtivät Taihujärveltä joko etelään tai pohjoiseen. Liangzhun kulttuuria seurasi Maqiaon kulttuuri, joka kuuluu pronssikautisiin kulttuureihin, mutta oli muuten taantunut siitä, mitä Liangzhun kulttuuri oli.
Liangzhun kulttuurin asuinalueilla on nykyisin arkeologinen kohde, joka on Maailmanperintöluettelossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Liangzhun kulttuuri Wikimedia Commonsissa
Lavian helluntaiseurakunta

| Lavian helluntaiseurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Perustettu:  1921
Pääkirkko:  Lavia, Pori
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lavian helluntaiseurakunta on Porin Laviassa toimiva helluntaiseurakunta. Seurakunnan ensimmäiset jäsenet kastettiin vuonna 1921.
Historia

Helluntaiherätys alkoi Laviassa 1920-luvun alussa. Ensimmäiset puhujat Nikolai Kataja ja Viljo Rajala tulivat Suodenniemen helluntaiseurakunnasta. Laviassa toimi pieni vapaakirkollinen ryhmä, johon kuuluivat muun muassa maalari Feeliks Tuomi, opettaja Maiju Heiniö ja postimestari Selander.
Ensimmäiset Lavian uskovat kastettiin Akseli Puhakaisen toimesta 1921, mikä loi edellytykset helluntaiseurakunnan perustamiselle. Alkuaikojen kehityksessä erityisesti Feeliks Tuomella on ollut suuri vaikutus. Vuonna 1923 yhteiskoulun juhlasalissa pidettiin kokous, jossa monet tekivät uskonratkaisun. Alkuajan puhujia olivat muun muassa Eino Manninen, Eino Heinonen ja Väinö Pfaler.
Alkuaikoina helluntailaiset kokivat vastustusta erityisesti papiston taholta. Helluntailaisia painostettiin muun muassa luopumaan viroistaan. Kokouksista liikkui myös perättömiä juoruja.
Lavian helluntaiseurakunta järjestäytyi uudelleen 12. toukokuuta 1935. 1930-luvulla kokouksia Laviassa pitivät muun muassa Hanna Lönroth, Martta Hellen, Tarmo Pohjala, Arvo Linnamäki, Arvo Peltomaa, Kalle Rantanen ja Uuno Palonen. Vuonna 1956 seurakunta sai saarnaajakseen Kalevi Niemisen, joka toimi tehtävässä 10 vuoden ajan.
1950-luvulla Lavian Niemenkylässä järjestettiin evankelioimiskokouksia teltoissa, puhujina juhlilla olivat muun muassa Aarne Ylppö ja Taisto Vahtera.
Hautausmaa

Suodenniemen ja Lavian helluntaiseurakunnat neuvottelivat ja päättivät yhteisestä hautausmaahankkeesta. Vuonna 1924 Viljo Rajala osti sopivan maa-alueen, joka lahjoitettiin 10. joulukuuta 1931 Lavian rukoushuoneyhdistykselle. Kyseisen yhdistyksen nimi muutettiin vuonna 1972 muotoon Lavian ja Suodenniemen Helluntailähetys ry.
Liang-dynastia

Liang-dynastia (梁 [liáng]) hallitsi osaa Etelä-Kiinasta 502 – 557. Liang-dynastia oli yksi Eteläisistä dynastioista.
Muut Eteläiset dynastiat olivat:
Song-dynastia 420 – 479
Qi-dynastia 479 – 502
Chen-dynastia 557 – 589
Liang-dynastia oli buddhalaisuuden kulta-aikaa Etelä-Kiinassa. Jiangkangissa sijaitsevassa hovissa kulttuuri kukoisti. Tämäkin rauhanaika kuitenkin päättyi sotilasperheiden (shijia 士家, binghu 兵戶) kapinointiin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Radio86.fi: Liang-dynastia
Lamminlammi (Ylöjärvi, Kuru)

| Lamminlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°54′35″N, 23°39′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keihäsjoen valuma-alue (35.35)
Laskujoki:  Pitkäkoski 
Järvinumero:  35.352.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,9 m  
Rantaviiva:  2,374 km  
Pinta-ala:  9,734 ha  
Suurin syvyys:  2,7 m
Saaria:  1 
 fiLamminlammi 
Lamminlammi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kurun kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 9,7 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Työtönjoen–Pitkäjärven alueeseen (35.352) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,9 metriä mpy.
Lamminlammi (Ylöjärvi, Parkkuu)

| Lamminlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°49′58″N, 23°38′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Jakaman valuma-alue (35.34)
Laskujoki:  Sikkilänjoki 
Järvinumero:  35.344.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,8 m  
Rantaviiva:  1,267 km  
Pinta-ala:  3,01 ha  
Saaria:  1 
 fiLamminlammi 
Lamminlammi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Parkkuun kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Sikkilänjoen alaosan alueeseen (35.344) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,8 metriä mpy.
Lamminlampi (Virrat)

| Lamminlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°14′14″N, 24°11′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vehkajärven valuma-alue (35.49)
Laskuoja:  oja Lauttajärveen 
Järvinumero:  35.493.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  143,8 m  
Rantaviiva:  0,921 km  
Pinta-ala:  2,632 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLamminlampi 
Lamminlampi  on Pirkanmaalla Virroilla Piilin kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vehkajärven valuma-alueella (35.49), jonka Parannesjoen valuma-alueeseen (35.493) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 143,8 metriä mpy.
Leonding

| Leonding |
| --- | --- |

 vaakuna
 Leonding
 Koordinaatit: 48°16′0″N, 14°15′0″E 
Valtio:  Itävalta
Osavaltio:  Ylä-Itävalta
Piiri:  Linz-Land
Väkiluku (1.1.2017):  28 081
 
 www.leonding.at 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Leondingin kaupungintori jouluna
Leonding on kaupunki Ylä-Itävallan osavaltiossa Itävallassa. Kaupungin asukasluku on 28 081 (2017). Leonding sijaitsee lähellä Linziä ja tarjoaa kauniin näkymän alpeille. Maisemat houkuttelevat etupäässä varakasta väestönosaa, vaikka kaupungin oma infrastruktuuri onkin vähäinen. Linzin läheisyyden ja hyvien liikenneyhteyksien vuoksi myös eri yhtiöt ovat perustaneet sinne toimipisteitään.
Historiaa

Adolf Hitler asui Leondingissa kouluikäisenä ja hänen vanhempiensa Alois ja Klara Hitlerin haudat löytyvät sieltä, kuten myös hänen kuusivuotiaana kuolleen veljensä Edmundin hauta. Alois Hitler kuoli kesken viinilasillisen saatuaan sairauskohtauksen leondingiläisessä baarissa vuonna 1903.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leonding Wikimedia Commonsissa
Life Changes

| Life Changes Sash! |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 5. marraskuuta 2013
 Formaatti: CD, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Sash!, Tokapi
 Tyylilaji: progressiivinen house, eurodance
 Kesto: 54.00
 Levy-yhtiö: Tokapi Recordings
Sashin muut julkaisut
| Life Is a Beach 2012 | Life Changes 2013 |   |
Singlet albumilta Life Changes
 ”Summer’s Gone” Julkaistu: 18. lokakuuta 2013  ”Can’t Change You” Julkaistu: 7. maaliskuuta 2014
Life Changes on saksalaisen DJ Sash!:n kuudes studioalbumi. Sen julkaisi Tokapi Recordings maailmanlaajuisesti 5. marraskuuta 2013. Albumi sisältää duettoja esimerkiksi Jodie D Smet'n ja Tony T.:n kanssa. Albumilta on julkaistu kaksi singleä, "Summer's Gone" lokakuussa 2013 ja "Can't Change You" maaliskuussa 2014.
Kappaleet

Can't Change You – 0.42 (Interlude)
Can't Change You – 4.04 (ft. Plexiphones)
Easier – 3.11 (ft. Peter Maria)
All Is Love – 3.04 (Radio Edit - ft. Jessy De Smet)
Back in Time – 4.39 (ft. Béatrice Thomas)
We Like to Party – 4.50
No Love – 3.30 (ft. Jessy De Smet)
Electra Zumba – 3.32 (ft. Bo)
Otevalo – 4.38 (ft. Leo Rojas)
Summer's Gone – 1.01 (Interlude)
Summer's Gone – 3.34 (ft. Tony T.)
Bring the Heat – 4.15
Sunrise – 4.41
Life Changes – 8.14
Käännös suomeksi
Lapin Liikunta

| Lapin Liikunta |
| --- | --- |

Perustettu:  8. huhtikuuta 1995
Tyyppi:  liikunnan aluejärjestö
Kotipaikka:  Rovaniemi
Toiminta-alue:  Lappi
Toiminnanjohtaja:  Maarit Toivola
Puheenjohtaja:  Pekka Hämäläinen
Aiheesta muualla
Sivusto
Lapin  Liikunta (lyh. LAPLI) on Lapin alueella toimiva liikunnan aluejärjestö. Järjestön perustehtävä on edistää hyvinvointia Lapin alueella liikunnan ja urheilun avulla. Lisäksi järjestö tukee liikuntakulttuurin elinvoimaisuutta ja monipuolisuutta paikallisella tasolla. Järjestö edistää Lapin liikunta- ja urheilutoimijoiden yleistä arvostusta ja toimintaedellytyksiä. Järjestö vaikuttaa myös liikunta- ja urheilukulttuurin kehitykseen Lapissa.
Lapin Liikunta on perustettu 8. huhtikuuta 1995. Järjestön toimisto sijaitsee Rovaniemellä.
Lapin Liikunta on liikunnan asiantuntija- ja kehittäjäjärjestö. Järjestö kouluttaa lasten kanssa työskenteliviä, seuratoimijoita ja työyhteisöjen ihmisiä. Lisäksi järjestö puhuu liikunnasta päättäjille ja medialle. Järjestö tekee yhteistyötä paikallisesti, maakunnallisesti ja valtakunnallisesti. Aluejärjestö on yksi viidestätoista aluejärjestöstä.
Lamminmäenlampi (Multia)

| Lamminmäenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°31′49″N, 25°07′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskuoja:  oja Kotajokeen 
Järvinumero:  14.624.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  213,7 m  
Pituus:  470 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,095 km  
Pinta-ala:  5,072 ha  
Tilavuus:  0,0001841 km³ 
Keskisyvyys:  3,63 m  
Suurin syvyys:  7,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLamminmäenlampi 
Lamminmäenlampi  on Keski-Suomessa Multialla  Nikaranperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 470 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 184 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys on 7,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Kotajoen alueeseen (14.624) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 213,7 metriä mpy.
Lamminmäenlampi (Karstula)

| Lamminmäenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°51′39″N, 24°33′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vankajoen va (14.67)
Laskupuro:  Lempipuro Vahankaan 
Järvinumero:  14.672.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  187 m  
Pituus:  530 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  1,499 km  
Pinta-ala:  12,51 ha  
Tilavuus:  0,0002862 km³ 
Keskisyvyys:  2,29 m  
Suurin syvyys:  4,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLamminmäenlampi 
Lamminmäenlampi  on Keski-Suomessa Karstulassa  Vahangan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 530 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 286 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys on 4,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Vahankajoen valuma-alueella (14.67), jonka Vahangan alueeseen (14.672) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 187 metriä mpy.
Lentopallon miesten SM-sarjakausi 1966–1967

Lentopallon miesten mestaruussarjassa kaudella 1966–1967 pelattiin kymmenen joukkueen kaksinkertainen sarja, jossa kaksi viimeistä putosi sarjasta ja kaksi uutta joukkuetta nousi tilalle. Toinen putoaja oli hallitseva Suomen mestari Käpylän Lentopalloilijat.
Miesten SM-sarja

| Joukkue | O | V | H | Erät | Eräpisteet | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Johanneksen Pojat | 18 | 16 | 2 | 48-21 | 920-763 | 34 |
| Lahden Kimmo | 18 | 14 | 4 | 45-27 | 953-841 | 32 |
| Luolajan Kajastus | 18 | 13 | 5 | 44-24 | 917-793 | 31 |
| Lautta-Pojat | 18 | 10 | 8 | 38-37 | 939-925 | 28 |
| Helsingin Tarmo | 18 | 9 | 9 | 40-37 | 980-951 | 27 |
| Rantaperkiön Isku | 18 | 8 | 10 | 34-42 | 925-966 | 26 |
| Pirkkalan Viri | 18 | 7 | 11 | 35-40 | 949-971 | 25 |
| Karhulan Karto | 18 | 7 | 11 | 30-41 | 823-919 | 25 |
| Käpylän Lentopalloilijat | 18 | 4 | 14 | 30-45 | 919-974 | 22 |
| Kuopion NMKYU | 18 | 2 | 16 | 20-50 | 716-947 | 20 |
Mestarit: Taisto Heikkilä, Jorma Knuutinen, Erkki Kurri, Heikki Kurri, Pertti Laaksonen, Oiva Niemi, Aulis Rasanen, Jouko Rehumäki, Ismo Rinkinen, Harry Sundell, Mauri Tamminen, Juhani Willala.
Karsintasarja Suomensarjan lohkovoittajien välillä: Lauritsalan Kisa 6 pistettä, Koiton Riento 5, Vammalan Kisa 4 ja Varkauden Urheilijat 3 pistettä.
SM-sarjaan nousivat Lauritsalan Kisa ja Koiton Riento.
Lamminmäenlampi (Keuruu)

| Lamminmäenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä, Keuruu
Koordinaatit:  62°10′34″N, 24°53′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Asunnanjärven valuma-alue (35.68)
Laskujoki:  Kenkkulanpuro 
Järvinumero:  35.688.1.002 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  174,1 m  
Rantaviiva:  1,054 km  
Pinta-ala:  6,363 ha  
Tilavuus:  0,0001889 km³ 
Keskisyvyys:  2,97 m  
Suurin syvyys:  8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLamminmäenlampi 
Lamminmäenlampi  on Keski-Suomessa Keuruulla ja Jämsässä Pohjoislahden Mäkikylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä.Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 188 900 kuutiometriä eli 0,189 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 8,0 metriä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Havunjoen valuma-alueeseen (35.688) se kuuluu.
Leena Nio

| Leena Nio |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1982 (ikä 41–42) Helsinki
Taiteilija
Ala:  nykytaiteilija
Leena Nio (s. 1982 Helsinki) on suomalainen, Helsingissä työskentelevä nykytaiteilija.
Elämä ja ura

Leena Nio on valmistunut kuvataiteen maisteriksi Kuvataideakatemian maalaustaiteen osastolta vuonna 2010. Hänellä on myös kuva-artesaanin tutkinto Hyvinkään taidekoulusta vuodelta 2004. Nion työt ovat pääasiassa öljyvärimaalauksia, joiden kerroksellisuus tuo materiaalisia ja illusorisia ulottuvuuksia. Nio on toteuttanut myös installaatioita.
Lokakuussa 2013 Leena Nio nimettiin Ars Fennica -ehdokkaaksi.
Nion töitä on ollut esillä yksityisnäyttelyissä muun muassa Galerie Forsblomilla ja Forum Boxissa, sekä yhteisnäyttelyissä muun muassa EMMA – Espoon modernin taiteen museossa ja Ars Fennica, Nykytaiteen museo Kiasma (2014).
Palkinnot

Suomen Taideyhdistyksen dukaattipalkinto 2010
Aineesta muualla

Leena Nion verkkosivusto
Leena Nio Kansallisgallerian kokoelmissa
Leena ja Kalle Nio, taidemuseo Emma
Liangshaninkoira

| Liangshaninkoira> Avaintiedot |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Kiina
Määrä:  Suomessa tuntematon
Alkuperäinen käyttö:  metsästys
Nykyinen käyttö:  metsästys
Muita nimityksiä:  Liangshang quan, Liangshan Dog
FCI-luokitus:  ei FCI-rotu
Ulkonäkö

Liangshaninkoira (凉山犬, Liángshān quǎn) on keskikokoinen metsästyskoira, jolla on riippuvat korvat ja samanlainen karvapeite kuin laikoilla. Tuuhea häntä kiertyy selän ylle.
Luonne ja käyttäytyminen

Rotu on paikallisten metsästäjien suosiossa, koska se on työssään erittäin kyvykäs.
Lightning (jolla)

| Lightning |
| --- | --- |

Suurin pituus (LOA):  5,800 m
Mastonkorkeus:  7,900 m
Paino:  318 kg
Purjeet:  isopurje ja fokka
Purjepinta-ala (iso ja fokka):  16 m2
Spinaakkeri:  28 m2
Miehistö:  3
Lightning on purjejolla, jonka on suunnitellut Sparkman & Stephens Yhdysvalloissa vuonna 1938. Sittemmin Lightning-purjeveneitä on rakennettu yli 15 000 kappaletta. Vakaana mutta myös nopeana jollana Lightning soveltuu sekä retki- että kilpakäyttöön.
Lightning on Kansainvälisen Purjehtijaliiton, ISAF:n, hyväksymä purjeveneluokka. Lightning on suosittu yksityyppivene, jolla kilpaillaan yli 13 maassa ja muun muassa Pan-Amerikan kisoissa. Euroopan-, Pohjois-Amerikan- ja Etelä-Amerikan -mestaruuskilpailut järjestetään vuosittain ja maailmanmestaruuskilpailut joka toinen vuosi. Suomessa maailmanmestaruudesta on kilpailtu kahdesti, Helsingissä 1971 ja Kuopiossa 1995.
Vene on 5,8 metriä pitkä ja sen paino on 318 kilogrammaa. Maston korkeus on 7,9 metriä. Lightningissa käytetään purjeina fokkaa, isopurjetta ja spinaakkeria. Veneessä on metallinen nostoköli, joten sitä on helppo kuljettaa trailerilla.
Suomessa Lightning-toimintaa organisoi Suomen Lightning-liitto, joka kuuluu Kansainvälisen Lightning-liittoon (International Lightning Class Association, ILCA) ja Suomen Purjehtijaliittoon (SPL).
Aiheesta muualla

Suomen Lightning-liitto
International Lightning Class Association, ILCA
Suomen Purjehtijaliitto (Arkistoitu – Internet Archive)