stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Täpläpreussinahven

| Täpläpreussinahven |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Koralliahvenet Pomacentridae
Suku::  Dascyllus
Laji::  trimaculatus
Kaksiosainen nimi
 Dascyllus trimaculatus  (Rüppel, 1829) 
Katso myös
   Täpläpreussinahven Wikispeciesissä   Täpläpreussinahven Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Täpläpreussinahven (Dascyllus trimaculatus) on koralliahveniin kuuluva kala.
Koko ja ulkonäkö

Täpläpreussinahven kasvaa noin 15 cm pitkäksi. Sen vartalo on tummanharmaa, evät tummat. Otsassa ja kyljessä on valkea täplä. Mustavalkoisen värityksen takia kalaa sanotaan englanniksi dominopreussinahveneksi.
Alkuperä

Täpläpreussinahven elää luonnossa Indopasifisella merialueella ja Fidžin ympäristössä.
Käyttäytyminen

Ikääntyessään täpläpreussinahven tulee aktiivisemmaksi ja aggressiivisemmaksi, ja voi kiusata pienempiä kaloja. Se jättää korallit rauhaan, joten se sopii riutta-akvaarioon.
Ravinto

Täpläpreussinahvenet syövät luonnossa planktonia, akvaariossa liha- ja leväpitoista akvaariokalanruokaa.
Aiheesta muualla

Dascyllus trimaculatus (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Venétiko (Kykladit)

| --- | --- |
Sijainti:  36°51′22″N, 25°29′04″E, Náxos ja Pienet Kykladit Náxos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Pienet Kykladit, Kykladit
Korkein kohta:  24 m
Pinta-ala:  0,12 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Venétiko (kreik. Βενέτικο) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin, ja sijaitsee Irakleián saaren itärannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,12 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Venétiko kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren suurin korkeus on 24 metriä merenpinnasta laskettuna.
Vaikka tekee kipeää, ei haittaa

| Vaikka tekee kipeää, ei haittaa Yona & Orkesteri Liikkuvat Pilvet |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: syyskuu 2012
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: pop, folk, jazz, iskelmä
 Kesto: 41.21
 Levy-yhtiö: Timmion Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 14.
Yonan muut julkaisut
| Vaikenen laulaen 2011 | Vaikka tekee kipeää, ei haittaa 2012 | Tango A La Yona 2014 |
Vaikka tekee kipeää, ei haittaa on Yonan kolmas studioalbumi, joka julkaistiin Timmion Recordsin kautta syyskuussa 2012. Albumi nousi parhaimmillaan sijalle 14 Suomen virallisella albumilistalla.
Kappaleet

Shh.. – 3.48
Elämän luonne – 6.05
Seinäruusu – 4.08
Vaadin kyyneleeni takaisin – 2.57
Panssarivaunu – 2.26
Suopursu – 4.29
Sumua vaan – 7.17
Kaleidoskooppi – 3.16 (mukana Asa)
(Tatjaanan tajunta) – 3.31
Vaikka tekee kipeää, ei haittaa – 3.24
Arvostelut

Nuorgam: 87/100
Soundi:
Venäjänjuuri

| Venäjänjuuri |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Apiales
Heimo::  Araliakasvit
Suku::  Aralehdet Eleutherococcus
Laji::  senticosus
Kaksiosainen nimi
 Eleutherococcus senticosus  (Rupr. & Maxim.) Maxim. 
Katso myös
   Venäjänjuuri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Venäjänjuuri eli venäjänaralehti (Eleutherococcus senticosus) on araliakasveihin kuuluva koriste- ja rohtokasvina tunnettu pensas. Se on tunnettu myös "Siperian ginsenginä", jonka juuresta valmistettua rohdosta käytetään erityisesti Kiinassa ja Venäjällä. Laji on sukua saman heimon ginsengjuurille (Panax).
Venäjänjuuri kasvaa 1,5–2 metriä korkeaksi, kotiseudullaan jopa viisi metriä korkeaksi. Pensas on piikikäs. Lehdet ovat sormilehdykkäiset. Syksyllä kypsyvät lähes pyöreät, mustat marjatertut ovat koristeellisia. Venäjänjuuri esiintyy luontaisesti Venäjän Kaukoidässä, Pohjois-Kiinassa, Koreassa ja Japanissa. Viljeltynä se menestyy Suomessa vyöhykkeillä I–IV.
Vakinainen väki

Vakinainen väki on sotilastermi, joka tarkoittaa rauhan aikana ylläpidettyjä puolustusvoimia. Sitä täydentää sodan aikana reservi.
Turkin Grand Prix 2008

|  Turkin Grand Prix 2008  |
| --- | --- |
 5. osakilpailu 18 osakilpailusta kaudella 2008. 

Päivämäärä:  11. toukokuuta 2008
Sijainti:  Istanbul Park, Istanbul, Turkki
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  5,34 km
Kilpailun pituus:  57 kierrosta, 309,72 km
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Felipe Massa   (Ferrari)
Paaluaika:  1.27,617
Palkintokoroke
Voittaja:   Felipe Massa   (Ferrari)
Toinen:   Lewis Hamilton   (McLaren-Mercedes)
Kolmas:   Kimi Räikkönen   (Ferrari)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Kimi Räikkönen   (Ferrari)
Kierrosaika:  1.26,506 (kierroksella 20)
Turkin Grand Prix 2008 (virallisesti 2008 Formula 1 Petrol Ofisi Turkish Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2008 viides osakilpailu, joka ajettiin 11. toukokuuta İstanbul Parkin moottoriradalla Turkissa.
Kilpailun voitti Felipe Massa, jolle voitto oli kolmas perättäinen Turkin GP:ssä. Super Aguri -talli vetäytyi F1-sarjasta ennen kilpailua.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9. toukokuuta | 10:00–11:30 | 10:00–11:30 | 1. vapaat harjoitukset |  Pilvinen | 15–17 °C | 23–25 °C | 50–55 % |
| 9. toukokuuta | 14:00–15:30 | 14:00–15:30 | 2. vapaat harjoitukset |  Pilvinen | 14 °C | 19–20 °C | 55–60 % |
| 10. toukokuuta | 11:00–12:00 | 11:00–12:00 | 3. vapaat harjoitukset |  Pilvinen | 15–16 °C | 22–30 °C | 47–62 % |
| 10. toukokuuta | 14:00–15:00 | 14:00–15:00 | Aika-ajot |  Puolipilvinen | 17–18 °C | 29–32 °C | 40–44 % |
| 11. toukokuuta | 15:00–17:00 | 15:00–17:00 | Kilpailu |  Aurinkoinen | 17–18 °C | 29–34 °C | 52–57 % |
Lähde:
Tulokset > Aika-ajo

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika (1>  erä) | Aika (2>  erä) | Aika (3>  erä) | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2 |  Felipe Massa | Ferrari | 1.25,994 | 1.26,192 | 1.27,617 | 1 |
| 2. | 23 |  Heikki Kovalainen | McLaren-Mercedes | 1.26,736 | 1.26,290 | 1.27,808 | 2 |
| 3. | 22 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 1.26,192 | 1.26,477 | 1.27,923 | 3 |
| 4. | 1 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 1.26,457 | 1.26,050 | 1.27,936 | 4 |
| 5. | 4 |  Robert Kubica | BMW Sauber | 1.26,761 | 1.26,129 | 1.28,390 | 5 |
| 6. | 10 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 1.26,773 | 1.26,466 | 1.28,417 | 6 |
| 7. | 5 |  Fernando Alonso | Renault | 1.26,836 | 1.26,522 | 1.28,422 | 7 |
| 8. | 11 |  Jarno Trulli | Toyota | 1.26,695 | 1.26,822 | 1.28,836 | 8 |
| 9. | 3 |  Nick Heidfeld | BMW Sauber | 1.27,107 | 1.27,607 | 1.28,882 | 9 |
| 10. | 9 |  David Coulthard | Red Bull-Renault | 1.26,939 | 1.26,520 | 1.29,959 | 10 |
| 11. | 7 |  Nico Rosberg | Williams-Toyota | 1.27,367 | 1.27,012 |  | 11 |
| 12. | 17 |  Rubens Barrichello | Honda | 1.27,355 | 1.27,219 |  | 12 |
| 13. | 16 |  Jenson Button | Honda | 1.27,428 | 1.27,298 |  | 13 |
| 14. | 15 |  Sebastian Vettel | Toro Rosso-Ferrari | 1.27,442 | 1.27,412 |  | 14 |
| 15. | 12 |  Timo Glock | Toytota | 1.26,614 | 1.27,806 |  | 15 |
| 16. | 8 |  Kazuki Nakajima | Williams-Toyota | 1.27,547 |  |  | 16 |
| 17. | 6 |  Nelson Piquet Jr. | Renault | 1.27,568 |  |  | 17 |
| 18. | 14 |  Sébastien Bourdais | Toro Rosso-Ferrari | 1.27,621 |  |  | 18 |
| 19. | 20 |  Giancarlo Fisichella | Force India-Ferrari | 1.27,807 |  |  | 20 |
| 20. | 21 |  Adrian Sutil | Force India-Ferrari | 1.28,325 |  |  | 19 |
Giancarlo Fisichellan sijoitusta pudotettiin kolmella, koska hän lähti harjoituksissa varikolta radalle punaisten valojen aikana.
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2 |  Felipe Massa | Ferrari | 58 | 1.26.49,451 | 1. | 10 |
| 2. | 22 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 58 | +3,779 | 3. | 8 |
| 3. | 1 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 58 | +4,271 | 4. | 6 |
| 4. | 4 |  Robert Kubica | BMW Sauber | 58 | +21,945 | 5. | 5 |
| 5. | 3 |  Nick Heidfeld | BMW Sauber | 58 | +38,741 | 9. | 4 |
| 6. | 5 |  Fernando Alonso | Renault | 58 | +53,724 | 7 | 3 |
| 7. | 10 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 58 | +1.04,229 | 6 | 2 |
| 8. | 7 |  Nico Rosberg | Williams-Toyota | 58 | +1.11,406 | 11 | 1 |
| 9. | 9 |  David Coulthard | Red Bull-Renault | 58 | +1.15,270 | 10. |  |
| 10. | 11 |  Jarno Trulli | Toyota | 58 | +1.16,344 | 8. |  |
| 11. | 16 |  Jenson Button | Honda | 57 | +1 krs. | 13. |  |
| 12. | 23 |  Heikki Kovalainen | McLaren-Mercedes | 57 | +1 krs. | 2. |  |
| 13. | 12 |  Timo Glock | Toyota | 57 | +1 krs. | 15. |  |
| 14. | 17 |  Rubens Barrichello | Honda | 57 | +1 krs. | 12. |  |
| 15. | 6 |  Nelson Piquet Jr. | Renault | 57 | +1 krs. | 17. |  |
| 16. | 20 |  Adrian Sutil | Force India-Ferrari | 57 | +1 krs. | 19. |  |
| 17. | 15 |  Sebastian Vettel | Toro Rosso-Ferrari | 57 | +1 krs. | 14. |  |
| Kesk. | 14 |  Sébastien Bourdais | Toro Rosso-Ferrari | 24 | Pyörähdys | 18. |  |
| Kesk. | 8 |  Kazuki Nakajima | Williams-Toyota | 0 | Kolari (Fisichella) | 16. |  |
| Kesk. | 21 |  Giancarlo Fisichella | Force India-Ferrari | 0 | Kolari (Nakajima) | 20. |  |
Lähde:
Tulokset > Johtokierrokset

| Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 |  Felipe Massa | Ferrari | 1–19, 22–23, 33–40, 46–58 |
| 1 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 20–21, 41–43 |
| 22 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 24–32, 44–45 |
Muuta

Giancarlo Fisichellan 200. kilpailu.
Heikki Kovalaisen ensimmäinen eturivi.
Tilanne kuljettajien MM-sarjassa

|  | Sija | Kuljettaja | Talli | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1. |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 35 |
|  | 2. |  Felipe Massa | Ferrari | 28 |
|  | 3. |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 28 |
|  | 4. |  Robert Kubica | BMW Sauber | 24 |
|  | 5. |  Nick Heidfeld | BMW Sauber | 20 |
|  | 6. |  Heikki Kovalainen | McLaren-Mercedes | 14 |
|  | 7. |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 10 |
|  | 8. |  Jarno Trulli | Toyota | 9 |
|  | 9. |  Fernando Alonso | Renault | 9 |
|  | 10. |  Nico Rosberg | Williams-Toyota | 8 |
|  | 11. |  Kazuki Nakajima | Williams-Toyota | 5 |
|  | 12. |  Jenson Button | Honda | 3 |
|  | 13. |  Sébastien Bourdais | Toro Rosso-Ferrari | 2 |
Vaikka minä muutuin

| Vaikka minä muutuin Jesse Kaikuranta |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2013
 Julkaistu: 30. lokakuuta 2013 (iTunes) 1. marraskuuta 2013 (CD & Digi)
 Formaatti: CD, digitaalinen lataus
 Tyylilaji: pop, elektro
 Kesto: 46.51
 Levy-yhtiö: Universal Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 7.
Jesse Kaikurannan muut julkaisut
| Vie mut kotiin 2012 | Vaikka minä muutuin 2013 | Jesse Kaikuranta 2016 |
Singlet albumilta Vaikka minä muutuin
 ”Vielä täällä” Julkaistu: syyskuu 2013  ”Kehä” Julkaistu: tammikuu 2014  ”Vastaus kaikkeen” Julkaistu: huhtikuu 2014
Vaikka minä muutuin on suomalaisartisti Jesse Kaikurannan toinen studioalbumi. Universal Music julkaisi sen digitaalisesti ennakkoon iTunes-palvelussa 30. lokakuuta 2013. Muissa digitaalissa kaupoissa sekä CD:nä albumi julkaistiin 1. marraskuuta 2013.
Vaikka minä muutuin nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan 7:nneksi, joka on sen paras sijoitus listalla. Yhteensä albumi oli listalla 12 viikkoa.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Vastaus kaikkeen | Eppu Kosonen, Heidi Maria Paalanen, Saara Törmä | 05.55 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Vielä täällä | Aku Rannila, Saara Törmä | 04.02 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Kehä | Eppu Kosonen, Matti Mikkola, Aku Rannila, Heidi Maria Paalanen, Saara Törmä | 04.46 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Rakkaus on kuollut | Matti Mikkola, Jani Törmälä, Heidi Maria Paalanen, Saara Törmä | 05.05 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Aivan yhtä yksin | Eppu Kosonen, Matti Mikkola, Aku Rannila, Heidi Maria Palanen, Saara Törmä | 04.36 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Rauhaa päälle maan | Eppu Kosonen, Matti Mikkola, Aku Rannila, Heidi Maria Paalanen, Saara Törmä | 05.39 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Pettäjä | Aku Rannila, Antti Pitkäjärvi, Saara Törmä | 03.42 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Tänään | Lasse Piirainen, Emma Salokoski | 04.04 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Aina | Eppu Kosonen, Matti Mikkola, Aku Rannila, Heidi Maria Paalanen, Saara Törmä | 04.42 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Neljältä aamulla | Matti Mikkola, Heidi Maria Paalanen, Saara Törmä | 04.19 |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Keskisuomalainen: positiivinen
Unknown Soldier

| Unknown Soldier Warmen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 24. helmikuuta 2000
 Tuottaja(t): Janne Wirman
 Tyylilaji: neoklassinen metalli, power metal, progressiivinen metalli
 Kesto: 45.29
 Levy-yhtiö: Spinefarm
Warmenin muut julkaisut
|   | Unknown Soldier 2000 | Beyond Abilities 2002 |
Unknown Soldier on suomalaisen neoklassisen metallin yhtye Warmenin esikoisalbumi. Se julkaistiin helmikuussa 2000 levymerkillä Spinefarm Records.
Kappaleet

Introduction – 0.52 (instrumentaali)
The Evil That Warmen Do – 4.13 (instrumentaali)
Devil's Mistress – 5.52
Hopeless Optimism – 5.08 (instrumentaali)
Unknown Soldier – 3.19 (instrumentaali)
Fire Within – 3.22
Warcry of Salieri – 5.55 (instrumentaali)
Into the Oblivion – 3.53 (instrumentaali)
Piano Intro To – 3.37 (instrumentaali)
Treasure Within – 4.21 (instrumentaali)
Soldiers of Fortune – 4.57 (instrumentaali)
Dead Reflection – 4.46 (Japanin bonuskappale)
Kokoonpano

Janne Wirman – kosketinsoitin, tuottaja, äänittäjä
Mirka Rantanen – rummut
Sami Virtanen – kitara, orkestraatio, äänittäjä
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Jari Kainulainen – bassokitara
Roope Latvala – kitara
Kimberly Goss – laulu
Kokoonpano > Tuotanto

Mika Jussila – masteroija
Mikko Karmila – äänittäjä, miksaaja
Pekka Palmu – grafiikka
Arviot

Soundi:
The Metal Observer: 8/10
Metalreviews.com: 88/100
Aiheesta muualla

Unknown Soldier discogs.com -sivustolla
Albumi Unknown Soldier Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Vakioitu tamazight

| Vakioitu tamazight> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Marokko
Virallinen kieli:  Marokko
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  afroaasialaiset kielet
Kieliryhmä:  berberikielet
ISO 639-3:  zgh
 Ohje 
Vakioitu tamazight on berberikieli, joka otettiin Marokon toiseksi viralliseksi kieleksi heinäkuussa 2011.
Veljekset (vuoden 2004 elokuva)

| Veljekset> Brødre |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Susanne Bier
Käsikirjoittaja:   Susanne Bier  Anders Thomas Jensen 
Tuottaja:  Peter Aalbaek Jensen
Säveltäjä:  Johan Söderqvist
Kuvaaja:  Morten Søborg
Leikkaaja:  Pernille Bech Christensen
Tuotantosuunnittelija:  Viggo Bentzon
Pukusuunnittelija:  Signe Sejlund
Pääosat:   Ulrich Thomsen  Connie Nielsen  Nikolaj Lie Kaas 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Tanska
Tuotantoyhtiö:  Two Brothers Ltd.
Levittäjä:  Nordisk Film
Ensi-ilta:  2004
Kesto:  117 min
Alkuperäiskieli:  tanska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Veljekset (Brødre) on Susanne Bierin ohjaama ja käsikirjoittama elokuva vuodelta 2004.
Tarinan alussa Michael lähtee Afganistaniin sotatoimiin. Hän joutuu helikopterionnettomuuteen, ja hänet ilmoitetaan kuolleeksi. Suru yhdistää hänen vaimonsa Sarahin ja veljensä Jannikin. Michael on kuitenkin hengissä, ja vankeuden jälkeen hänet palautetaan Tanskaan joskin mielentasapainon menettäneenä.
Jim Sheridan on ohjannut elokuvasta uusintaversion Brothers (2009). Helsingin Sanomien kriitikko Timo Peltonen piti sitä parempana kuin Bierin ohjausta mutta muistuttaa kuitenkin: "Ilman Susanne Bierin ohjausta amerikkalaiselokuvaa ei olisi tehty lainkaan."
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Nikolaj Lie Kaas  | … |  Jannik   |
|  Connie Nielsen  | … |  Sarah   |
|  Ulrich Thomsen  | … |  Michael   |
Unaja

Unajan kylänraittia.
Unaja on Raumalla sijaitseva kylä ja vanha kauppapaikka. Se sijaitsee Rauman kaupungin eteläosassa. Unajaa tarkoittanee se Unio-niminen kaupunki, joka mainitaan Eerik Pommerilaisen verokirjassa vuodelta 1413, ja Rauma on ehkä siitä saanut alkunsa, koska vielä uuden ajan alussa Rauman porvarit omistavat puolet kylän maista. Mahdollisesti on siellä ollut kirkkokin. Unaja kuului vuoden 1993 kuntaliitokseen saakka Rauman maalaiskuntaan.
Unaja sijaitsee meren rannalla noin kuuden kilometrin päässä Rauman keskustasta sen eteläpuolella. Naapurikyliä ovat Vasarainen idässä, Kulamaa ja Vermuntila etelässä sekä Voiluoto ja Anttila lännen–lounaan suunnassa.
Vuonna 2009 aloitti Unajassa toimintansa uusittu ala-aste, johon yhdistyivät Voiluodon ja Vermuntilan ala-asteet.
Historia

Unajan historia ulottuu pitkälle menneisiin vuosisatoihin. Unaja mainitaan muun muassa joissakin 1400-luvun alun asiakirjoissa Rauman rinnalla. Tällöin kylät mahdollisesti maksoivat kauppaoikeuksistaan Ruotsin kruunulle yhteistä veroa.
Museovirasto on vuonna 2009 määritellyt Unajan kylän valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Aiheesta muualla

Unaja
Väinö Voionmaa, "Unajan kaupunki", Suomen Museo XX 1913.
Rauman kaupunginosat
Anttila
Haapasaari
Kaaro
Kappelinluhta
Kinno
Kolla
Kortela
Kourujärvi
Lakari
Lajo
Lonsi
Merirauma
Monna
Nihattula
Nummi
Otanlahti
Paloahde
Paroalho
Polari
Sampaanala
Sinisaari
Sorkka
Soukainen
Syvärauma
Tarvola
Tuomoniemi
Unaja
Uotila
Uusilahti
Vanha Rauma
Vasarainen
Vermuntila
Voiluoto
Äyhö
Suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arviointi

Suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arviointi (SOVA) on Suomessa vuonna 2005 säädettyyn lakiin ja asetukseen pohjautuva arviointimenetelmä. Lain tavoitteena on edistää ympäristövaikutusten arviointia ja huomioon ottamista viranomaisten suunnitelmien ja ohjelmien valmistelussa ja hyväksymisessä, parantaa yleisön tiedonsaantia ja osallistumismahdollisuuksia sekä edistää kestävää kehitystä.
SOVA-lain mukainen arviointi on tehtävä, kun suunnitelma tai ohjelma on viranomaisen laatima ja koskee jotakin seuraavista:[lähde? ]
maa-, metsä- tai kalatalous
energiahuolto
teollisuus
liikenne
jätehuolto
vesitalous
televiestintä
matkailu tai aluekehitys
alueidenkäyttö
ympäristönsuojelu
luonnonsuojelu
Jos viranomaisen suunnitelmasta tai ohjelmasta on tehtävä luonnonsuojelulaissa säädetty Natura-arviointi, on siitä tehtävä myös SOVA-lain mukainen ympäristöarviointi.
Valkolammi

| Valkolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°56′20″N, 23°32′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Jakaman valuma-alue (35.34)
Laskuoja:  oja Liinaslammiin 
Järvinumero:  35.345.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  176,3 m  
Rantaviiva:  0,574 km  
Pinta-ala:  1,234 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkolammi 
Valkolammi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Vehmaanperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Sikkilänjoen yläosan valuma-alueeseen (35.345) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 176,3 metriä mpy.
Sydämen asioita

| Sydämen asioita> Scener ur hjärtat |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Malena Ernman, Greta Thunberg, Svante Thunberg, Beata Ernman
Kieli:  ruotsi
Genre:  Elämäkerrat, Muistelmat
Kustantaja:  Polaris
Julkaistu:  23.08.2018
Sivumäärä:  224
ISBN:  9789177951117
Suomennos
Suomentaja:  Raija Rintamäki
Kustantaja:  Kustannusosakeyhtiö Tammi
Julkaistu:  16.08.2019
Sivumäärä:  326
ISBN:  9789520409944

Seuraava:  No One is Too Small to Make a Difference
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Sydämen asioita: perhe ja planeetta kriisissä (ruots. Scener ur hjärtat) on vuonna 2018 julkaistu omaelämäkerta, jonka kirjoitti ruotsalainen oopperalaulaja Malena Ernman yhdessä aviomiehensä Svante Thunbergin sekä heidän tyttäriensä Beata Ernmanin ja ilmastoaktivisti Greta Thunbergin kanssa.
Säynätsalon kirjasto

| Säynätsalon kirjasto |
| --- | --- |
 Säynätsalon kirjasto on toiminut Alvar Aallon suunnittelemassa Säynätsalon kunnantalossa vuodesta 1952.
Sijainti:  Parviaisentie 9, 40900 Säynätsalo
Koordinaatit:  62.14008°N, 25.76927°E
Tyyppi:  yleinen kirjasto, Jyväskylän kaupunginkirjaston lähikirjasto
Säynätsalon lähikirjasto, Jyväskylä: Säynätsalon lähikirjasto
Säynätsalon kirjasto on Jyväskylän Säynätsalon pitäjässä toimiva yleinen kirjasto. Se on nykyään Jyväskylän kaupunginkirjaston lähikirjasto ja osa Keski-Suomen maakunnan kirjastojen vuonna 2013 muodostamaa kirjastokimppaa eli Keski-kirjastoja.
Säynätsalon ensimmäinen kirjasto perustettiin vuonna 1926 arkkitehti Wivi Lönnin koulurakennukseksi suunnittelemaan seurojentaloon. Vuonna 1952 Säynätsalon kunnankirjastolle valmistuivat uudet tilat Alvar Aallon suunnitteleman Säynätsalon kunnantalon siipirakennukseen. Säynätsalon vuosina 1949–1952 rakennetun kunnantalon katsotaan kuuluvan Aallon keskeiseen tuotantoon. Se on ensimmäisiä Aallon 1950-luvun arkkitehtuuria kuvastaneista punatiilisistä rakennuksista. Rakennus on kokonaistaideteos, jossa punatiilen ja suomalaisen puun käyttö sekä pelkistetty muotoilu herättävät ihailua.
Kirjaston käytössä oli helmikuusta 1952 lähtien 175 neliömetrin laajuiset tilat. Aalto suunnitteli kirjastolle kuten muuallekin Säynätsalon kunnantaloon myös uniikkeja valaisimia ja kalusteita. Vuonna 1981 kirjaston tilat laajenivat kaksinkertaisiksi arkkitehtitoimisto Mikko Lintulan suunnitteleman peruskorjauksen yhteydessä, kun aiemmat liiketilat kirjaston alapuolelta kunnostettiin kirjastokäyttöön. Vuosina 1996–1997 kirjastossa tehtiin uusia peruskorjauksia arkkitehti Ulla Teittisen suunnitelmien pohjalta.
Säynätsalon kirjaston ohella Säynätsalossa toimi kaksi lainausasemaa 1950-luvun alkupuolella (Muuratsalon ja Lehtisaaren kansakoulu), mutta ne lakkautettiin vuonna 1954. Säynätsalon kunta liittyi osaksi Jyväskylää vuoden 1993 alussa. Tällöin Säynätsalon kirjaston asema vaihtui kunnankirjastosta yhdeksi Jyväskylän kaupunginkirjaston lähikirjastoista.
Täplärapu

| Täplärapu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Äyriäiset Crustacea
Luokka::  Kuoriäyriäiset Malacostraca
Lahko::  Kymmenjalkaiset Decapoda
Heimo::  Ravut Astacidae
Suku::  Pacifastacus
Laji::  leniusculus
Kaksiosainen nimi
 Pacifastacus leniusculus  (Dana, 1852) 
Katso myös
   Täplärapu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Täplärapu (Pacifastacus leniusculus) on Pohjois-Amerikasta peräisin oleva rapulaji, joka tuotiin 1960-luvulla Ruotsiin ja Suomeen korvaamaan rapuruton tuhoamaa alkuperäistä jokirapukantaa. Täpläravun alkuperäinen elinalue on Kalliovuorten länsipuolella, etenkin Oregonin ja Washingtonin osavaltioissa. Pohjolaan täplärapu tuotiin Kalifornian ja Nevadan rajamaastossa olevasta kirkasvetisestä Tahoe-järvestä, jonka kanta on peräisin usean eri alueilta tuodun rapukannan istutuksista.
Saksen hangassa oleva vaalea täplä on täpläravun tuntomerkki.
Tuntomerkit

Täpläravulla on suuremmat ja pulleammat sakset kuin jokiravulla, ja täpläravun kuori on myös sileämpi. Saksen hangassa on useimmiten vaalea tai sinertävä täplä, josta laji on saanut nimensä. Molemmat lajit kasvavat suunnilleen samanmittaisiksi.