stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Timanttiliiga 2011
Lajit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Rata
| Miehet | 100 m | 200 m | 400 m | 800 m | 1 500 m | 5 000 m | 110 m aidat | 400 m aidat | estejuoksu |
| Naiset | 100 m | 200 m | 400 m | 800 m | 1 500 m | 5 000 m | 100 m aidat | 400 m aidat | estejuoksu |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Kenttä
| Miehet | pituushyppy | kolmiloikka | korkeushyppy | seiväshyppy | kuulantyöntö | kiekonheitto | keihäänheitto |
| Naiset | pituushyppy | kolmiloikka | korkeushyppy | seiväshyppy | kuulantyöntö | kiekonheitto | keihäänheitto |
Lajit > Miehet > Kenttälajit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # | Osakilpailu | Pituus | Kolmiloikka | Korkeus | Seiväs | Kuula | Kiekko | Keihäs |
| 1 |  Doha | – |  Teddy Tamgho  17,49 |  Jesse Williams  233, =MR |  Malte Mohr  581, WL, MR |  Dylan Armstrong  21,38 |  Gerd Kanter  67,49, WL |  Petr Frydrych  85,32 |
| 2 |  Shanghai |  Mitchell Watt  844, =WL, MR | – | – | – | – | – |  Tero Pitkämäki  85,33, =WL |
| 3 |  Rooma | – |  Phillips Idowu  17,59, WL | – |  Renaud Lavillenie   582, WL |  Dylan Armstrong  21,60 | – | – |
| 4 |  Eugene |  Greg Rutherford   832 | – |  Raul Spank   232, =SB | – |  Reese Hoffa   21,65 |  Robert Harting   68,40 | – |
| 5 |  Oslo |  Godfrey Khotso Mokoena   808 | – |  Kyriakos Ioannou   228 | – | – |  Gerd Kanter   65,14 |  Matthias de Zordo   83,94 |
| 6 |  New York | – |  Phillips Idowu   16,67 | – |  Romain Mesnil   552 | – | – | – |
| 7 |  Lausanne | – |  Teddy Tamgho   17,91, WL, MR | – |  Renaud Lavillenie  583, =SB |  Christian Cantwell   21,83, MR | – |  Andreas Thorkildsen   88,19, SB |
| 8 |  Pariisi |  Irving Saladino   840, SB | – |  Jaroslav Bába   232, SB    Aleksey Dmitrik   232 |  Renaud Lavillenie   573 | – |  Robert Harting   67,32 | – |
| 9 |  Birmingham | – |  Phillips Idowu   17,54 | – | – |  Dylan Armstrong  21,55 | – |  Andreas Thorkildsen   88,30, WL |
| 10 |  Monaco | – |  Phillips Idowu  17,36 | – |  Renaud Lavillenie  590, WL |  Reese Hoffa  21,25, MR | – | – |
| 11 |  Tukholma |  Mitchell Watt  854, AR | – |  Ivan Uhov  234, =SB | – |  Christian Cantwell  21,70 |  Virgilijus Alekna  65,05 |  Andreas Thorkildsen  88,43, WL |
| 12 |  Lontoo |  Mitchell Watt  845, MR |  Christian Taylor  17,68 |  Andrei Silnov  236, SB | – | – |  Virgilijus Alekna  66,71 | – |
| 13 |  Zürich |  Ngonidzashe Makusha  800 | – |  Dimitrios Chondrokoukis  232, =PB | – |  Dylan Armstrong  21,63 |  Robert Harting  67,02 | – |
| 14 |  Bryssel | – |  Benjamin Compaoré  17,31, PB | – |  Konstantinos Filippidis  572 |  Reese Hoffa  22,09 | – |  Matthias de Zordo  88,36, PB |

| Kokonaiskilpailun voittaja | Kokonaiskilpailun voittaja |  Mitchell Watt |  Phillips Idowu |  Jesse Williams |  Renaud Lavillenie |  Dylan Armstrong |  Virgilijus Alekna |  Matthias de Zordo |
Lajit > Naiset > Ratalajit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # | Osakilpailu | 100 m | 200 m | 400 m | 800 m | 1 500 m | 5 000 m | 100 m aidat | 400 m aidat | Estejuoksu |
| 1 |  Doha | – |  LaShauntea Moore  22,83 |  Allyson Felix   50,33 | – |  Anna Mishchenko  4.03,00 | – |  Kellie Wells  12,58 | – |  Milcah Chemos Cheywa  9.16,44 |
| 2 |  Shanghai |  Veronica Campbell-Brown  10,92 | – | – |  Jennifer Meadows  2.00,54 | – |  Vivian Cheruiyot  14.31,92, WL | – |  Kaliese Spencer   54,20 | – |
| 3 |  Rooma | – |  Bianca Knight  22,64, SB |  Allyson Felix   49,81, WL | – |  Maryam Yusuf Jamal  4.01,60, WL | – |  Dawn Harper  12,70, SB | – |  Milcah Chemos Cheywa  9.12,89, WL |
| 4 |  Eugene |  Carmelita Jeter   10,70, WL, MR | – |  Amantle Montsho   50,59 | – |  Gelete Burka  4.04,63 |  Vivian Cheruiyot   14.33,96, MR | – |  Lashinda Demus  53,31, WL | – |
| 5 |  Oslo |  Ivet Lalova  11,01 | – |  Amantle Montsho   50,10, SB |  Halima Hachlaf  1.58,27, WL | – |  Meseret Defar  14.37,33 |  Christina Vukicevic  12,79, SB |  Zuzana Hejnová  54,38 | – |
| 6 |  New York |  Marshevet Myers  11,36 |  Allyson Felix   22,92 | – | – |  Kenia Sinclair  4.08,06 | – |  Danielle Carruthers  13,04 | – |  Milcah Chemos Cheywa  9.27,29 |
| 7 |  Lausanne | – |  Marija Rjemjen  22,85 |  Amantle Montsho   50,23 | – |  Morgan Uceny  4.05,52 | – |  Sally Pearson  12,47 | – |  Milcah Chemos Cheywa  9.19,87, MR |
| 8 |  Pariisi |  Kelly-Ann Baptiste  10,91, SB | – | – |  Caster Semenya  2.00,18 | – |  Meseret Defar  14.29,52, WL | – |  Zuzana Hejnová  53,29, WL, NR | – |
| 9 |  Birmingham | – |  Bianca Knight  22,59 |  Amantle Montsho   50,20 |  Jennifer Meadows  2.02,06 |  Morgan Uceny  4.05,64 | – |  Sally Pearson  12,48, AR, MR, WL | – |  Sofia Assefa  9.25,87, MR |
| 10 |  Monaco | – |  Carmelita Jeter   22,20, PB |  Amantle Montsho   49,71, NR | – |  Maryam Yusuf Jamal  4.00,59 | – |  Sally Pearson  12,51 | – | – |
| 11 |  Tukholma |  Carmelita Jeter   11,15 | – | – |  Kenia Sinclair  1.58,21, SB | – |  Vivian Cheruiyot   14.20,87, WL, NR | – |  Kaliese Spencer  53,74, MR | – |
| 12 |  Lontoo |  Carmelita Jeter  10,93 |  Bianca Knight   22,69 |  Sanya Richards  49,66, SB |  Jennifer Meadows  1.58,60, SB |  Lisa Dobriskey 4.04,97 |  Lauren Fleshman  15.00,57, SB |  Sally Pearson  12,58 |  Kaliese Spencer  52,79, WL, MR |  Milcah Chemos Cheywa 9.22,80 |
| 13 |  Zürich | – |  Carmelita Jeter   22,27 | – |  Marija Savinova  1.58,27 | – |  Vivian Cheruiyot   14.30,10, MR |  Sally Pearson  12,52 |  Kaliese Spencer  53,36 | – |
| 14 |  Bryssel |  Carmelita Jeter 10,78 | – |  Amantle Montsho 50,16 | – |  Morgan Uceny 4.00,06 WL | – |  Danielle Carruthers 12,65 | – |  Julija Zaripova 9.15,43 |

| Kokonaiskilpailun voittajat | Kokonaiskilpailun voittajat |  Carmelita Jeter |  Carmelita Jeter |  Amantle Montsho |  Jenny Meadows |  Morgan Uceny |  Vivian Cheruiyot |  Danielle Carruthers |  Kaliese Spencer |  Milcah Chemos Cheywa |
Lajit > Naiset > Kenttälajit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # | Osakilpailu | Pituus | Kolmiloikka | Korkeus | Seiväs | Kuula | Kiekko | Keihäs |
| 1 |  Doha |  Funmi Jimoh   688 | – | – | – | – | – | – |
| 2 |  Shanghai | – |  Yargelis Savigne   14,68 |  Blanka Vlašić  194, =WL |  Silke Spiegelburg  455, SB |  Gong Lijiao  19,94, SB |  Li Yanfeng  62,73 | – |
| 3 |  Rooma |  Brittney Reese  694 | – |  Blanka Vlašić  195, =WL | – | – |  Yarelis Barrios  64,18 |  Marija Abakumova  65,40, WL |
| 4 |  Eugene | – |  Olha Saladuh’a  14,98, WL, MR | – |  Anna Rogowska  468 |  Nadzeja Astaptšuk  20,59, WL, MR | – |  Christina Obergföll  65,48, SB |
| 5 |  Oslo | – |  Yargelis Savigne  14,81 | – |  Fabiana Murer  460 |  Valerie Adams   20,26 | – | – |
| 6 |  New York |  Funmi Jimoh   648 | – |  Emma Green  194, SB |  Lacy Janson  427 | – |  Stephanie Brown-Trafton  62,94 |  Christina Obergföll  64,43, MR |
| 7 |  Lausanne |  Brittney Reese  685 | – |  Anna Tšitšerova  195 | – | – |  Yarelis Barrios  64,29, SB | – |
| 8 |  Paris | – |  Yargelis Savigne  14,99, WL | – | – |  Valerie Adams   20,78, =MR | – |  Christina Obergföll  68,01, WL, MR |
| 9 |  Birmingham |  Janay DeLoach  678 | – |  Blanka Vlašić  199 |  Silke Spiegelburg  466 | – |  Nadine Müller  65,75 | – |
| 10 |  Monaco |  Brittney Reese  682 | – |  Blanka Vlašić  197 | – | – |  Nadine Müller  65,90 |  Barbora Špotáková  66,40 |
| 11 |  Tukholma | – |  Olha Saladuh’a   15,06 | – |  Jelena Isinbajeva  476, SB |  Valerie Adams   20,57 | – | – |
| 12 |  Lontoo | – |  Olha Saladuh’a  14,80 | – |  Jennifer Suhr   479 |  Valerie Adams  20,07 | – |  Christina Obergföll  66,74, MR |
| 13 |  Zürich |  Brittney Reese   672 | – | – |  Jennifer Suhr  472 |  Valerie Adams  20,51 | – |  Christina Obergföll   69,57, MR |
| 14 |  Bryssel | – |  Olha Saladuh’a 14,67 |  Anna Tšitšerova 205 | – | – |  Li Yanfeng 66,27 | – |

| Kokonaiskilpailun voittajat | Kokonaiskilpailun voittajat |  Brittney Reese |  Olha Saladuh’a |  Blanka Vlašić |  Silke Spiegelburg |  Valerie Adams |  Yarelis Barrios |  Christina Obergföll |
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (englanniksi)
Bislett Games on järjestetty Bislett stadionilla vuosittain vuodesta 1965 lähtien.
Lontoon Crystal Palace on yksi sarjan kilpailupaikoista.
Suomulieot

| Suomulieot |
| --- | --- |
 Keltalieko Diphasiastrum complanatum
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Liekomaiset kasvit Lycopodiophytina
Luokka::  Lycopodiopsida
Lahko::  Lycopodiales
Heimo::  Liekokasvit Lycopodiaceae
Suku::  Suomulieot Diphasiastrum  Holub
Katso myös
   Suomulieot Wikispeciesissä   Suomulieot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomulieot eli aiemmin keltalieot (Diphasiastrum) on kasvisuku, joka kuuluu sanikkaisiin ja liekokasvien heimoon. Siihen kuuluu 23 lajia, joista valtaosa kasvaa pohjoisella pallonpuoliskolla.
Suomuliekolajeja

Pohjoismaissa ja myös Suomessa kasvavat seuraavat suomuliekotaksonit:
tunturilieko (Diphasiastrum alpinum)
keltalieko (Diphasiastrum complanatum )
kangaskeltalieko (D. complanatum subsp. complanatum)
pohjankeltalieko (D. complanatum subsp. montellii)
harjulieko eli harjukeltalieko (Diphasiastrum tristachyum)
nummilieko eli nummikeltalieko (Diphasiastrum ×zeilleri)
Kelta-, harju- ja nummilieko muodostavat lähisukuisten lajien ryhmän, keltaliekoryhmän.
Muita lajeja:
hyrrälieko (Diphasiastrum digitatum)
madeiranlieko tai madeirankeltalieko (Diphasiastrum madeirense)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Diphasiastrum
Sven Jerring

| Sven Jerring |
| --- | --- |
 Jerring vuonna 1937.
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. joulukuuta 1895
Kuollut: 27. huhtikuuta 1979 (83 vuotta)
Ammatti:  toimittaja, selostaja
Muut tiedot
Koulutus: Uppsalan yliopisto
 Nimikirjoitus
Sven Jerring (8. joulukuuta 1895 – 27. huhtikuuta 1979) oli ruotsalainen radiotoimittaja ja urheiluselostaja. Hän opiskeli kielitiedettä Uppsalan yliopistossa ja aloitti vuonna 1925 vastaperustetussa AB Radiotjänstissä eli nykyisessä Sveriges Radiossa, jossa työskenteli koko loppuelämänsä. Urheilukilpailujen lisäksi hän selosti muita merkittäviä tilaisuuksia, kuten valtiopäivien avajaisia ja kuninkaallisia juhlia. Vuosina 1925–1972 hän teki 1 785 jaksoa lapsille suunnattua Barnens brevlåda -ohjelmaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sven Jerring Wikimedia Commonsissa
Suomumaitiaiset

| Suomumaitiaiset |
| --- | --- |
 Syysmaitiainen Scorzoneroides autumnalis
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  asteridit
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Cichorioideae
Suku::  Suomumaitiaiset Scorzoneroides  Moench
Katso myös
   Suomumaitiaiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomumaitiaiset (Scorzoneroides) on asterikasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on 22 lajia. Niitä esiintyy alkuperäisenä Euraasiassa ja Pohjois-Afrikassa.
Suomessa kasvaa yleisenä koko maassa syysmaitiainen (Scorzoneroides autumnalis). Se on aiemmin tunnettu sakaramaitiaisten eli maitiaisten (Leontodon) suvusta nimellä Leontodon autumnalis (= "syksyinen leijonanhammas").
Lajeja

syysmaitiainen (Scorzoneroides autumnalis )
silosyysmaitiainen (var. autumnalis)
pörrösyysmaitiainen (var. keretina)
karvasyysmaitiainen (var. pratensis)
merisyysmaitiainen (var. salina)
iberianmaitiainen (Scorzoneroides palisiae, syn. Leontodon palisiae)
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Suomumaitiaiset (Scorzoneroides)
SpaceX:n uudelleenkäytettävän raketin kehitysohjelma

Falcon 9 v1.1. Raketin alaosassa näkyvät laukaisuasennossa olevat laskeutumisjalat.
SpaceX:n uudelleenkäytettävän laukaisujärjestelmän kehitysohjelma on yhdysvaltalaisen SpaceX:n yksityisesti rahoitettu ohjelma, jonka tarkoituksena on kehittää kiertoratalaukaisuihin pystyvä laukaisujärjestelmä, jonka osia voidaan käyttää uudelleen useita kertoja. Ohjelman pitkän aikavälin tavoitteena on kehittää kantoraketti, jonka ainakin ensimmäinen vaihe voidaan käyttää lukuisia kertoja uudelleen verrattain pienellä ehostamisella ja lyhyellä laukaisuvälillä. Ensimmäisen vaiheen osuus uuden raketin laukaisun kustannuksista on 70 prosentin luokkaa.
Ensivaiheessa SpaceX on keskittynyt kehittämään ensimmäisen vaiheen uudelleenkäytettävyyden Falcon-rakettiperheeseen kuuluvalle keskiraskaalle Falcon 9 -raketille. Maaliskuussa 2017 SpaceX laukaisi onnistuneesti Falcon 9 -raketin käytetyllä ensimmäisellä vaiheella, mikä on lajissaan ensimmäinen kerta kautta aikojen. Vuonna 2018 ensilennonsa tehnyt raskas Falcon Heavy pohjautuu suurelti Falcon 9:ään. Myös sen ensimmäisen vaiheen on tarkoitus olla uudelleenkäytettävä, mikä on hyvin pitkälti kolme Falcon 9:n ensimmäistä vaihetta rinnakkain.  Falcon Heavyä edelleen suurempi ja muutenkin erilainen kehitteillä oleva BFR olisi kokonaan uudelleenkäytettävä. Alkuvuodesta 2019 BFR:n ensimmäiset koekappaleet ovat rakenteilla ja tuotekehityspanokset on suunnattu suurelti siihen.
Maaliskuussa 2017 yksittäislaukaistavan Falcon 9 laukaisun hinta on noin 64 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, mistä ajoainekustannus on noin 200 000–300 000 eli noin 0,4 prosenttia. Uudelleenkäytettävyydellä pyritään tiputtamaan laukaisun kustannusta murto-osaan. Lopullisena tavoitteena on kantoraketti, jota käytetään kuin lentokoneen tavoin eli lentojen välissä suoritetaan lähinnä vain tankkaus ja rahdin lastaus.
Ensimmäinen vaihe > Alkuvaiheen kehitys

SpaceX:n kantoraketit on kehitetty alusta alken uudelleenkäytettävyys mielessä pitäen. Alkuvaiheessa laskeutumista kehitettiin erityisillä koekappaleilla. Ensimmäinen osa, Grasshopper-raketti julkistettiin 2011, ja rakettivaiheen laskeutumista käsittelevä suunnitelma valmistui seuraavan vuoden helmikuussa. SpaceX:n koelento-ohjelma käynnistyi vuoden 2012 lopulla matalan lentokorkeuden ja nopeuden laskeutumiskokeilla. Käytännössä laite koostuu ensimmäistä rakettivaihetta muistuttuvasta rakennelmasta, jonka lento koostuu laukaisusta, lyhyestä noususta, leijuntavaiheesta ja laskeutumisesta takaisin. Nämä testit suoritettiin SpaceX:n kehityskeskuksessa McGregorissa Texasissa.
Vuoden 2013 syyskuun CASSIOPE-laukaisusta alkaen SpaceX on yrittänyt joillakin lennoilla saada Falcon 9 v1.1:n ensimmäisen vaiheen laskeutumaan aluksi meren pintaan sitten lautalle.
Ensimmäinen vaihe > Ensimmäisen vaiheen talteenotto

Ensimmäisen vaiheen talteenottoa kokeillaan varsinaisilla hyötykuormaa laukaisevilla lennoilla, sikäli kuin se on mahdollista lennon sisällön puolesta. Alkuvaiheessa arvioitu onnistumistodennäköisyys on alle 50 prosenttia. Aluksi raketti pyrittiin saamaan laskeutumaan meren pintaan. Tämän onnistuttua ja sään salliessa laskeutumista yritetään Autonomous spaceport drone ship -alukselle (ASDS). Suurempien nopeuksien ja korkeuksien kokeet alkoivat syyskuussa 2013 CASSIOPE-satelliitin laukaisun yhteydessä, jolloin Falcon 9 -raketin ensimmäinen vaihe yritti pehmeää laskeutumista mereen. Yritys epäonnistui. Ensimmäinen onnistunut laskeutuminen tapahtui toisella yrityksellä huhtikuussa 2014 lennolla SpaceX CRS-3, kun Falcon 9 -raketin ensimmäinen vaihe laskeutui hallitusti mereen.
Ensimmäinen yritys laskeutua merellä olevalle lautalle tammikuussa 2015 lennolla SpaceX CRS-5 epäonnistui raketin törmätessä proomuun ohjaussiivekkeiden hydraulinesteen loputtua. Toisella yrityksellä lennolla SpaceX CRS-6 vaihe kaatui liiallisen sivuttaisnopeuden vuoksi ja tuhoutui. Syyksi arvioitiin jumiutunut venttiili, minkä vuoksi ohjausjärjestelmä ei toiminut riittävän nopeasti.
Ensimmäisen kerran laskeutumisessa ja haltuunotossa onnistuttiin maaliskuussa 2016 laukaisulla Falcon 9:n 24. laukaisulla. Tämä laskeutui maa-alustalle laukaisupaikan läheisyyten. Seuraava onnistunut talteenotto tapahtui jo merellä olevalle lautalle, laukaisulla SpaceX CRS-8. Vajaa vuotta myöhemmin SpaceX laukaisi onnistuneesti CRS-8 laukaisussa käytetyn ensimmäisen vaiheen laukaisussa SES-10.
Ensimmäinen vaihe > Ensimmäinen uudelleenlaukaisu

Toukokuussa 2016 tavoitteena oli laukaista talteenotettu vaihe ensimmäistä kertaa uudelleen kuluvan vuoden aikana. Tähän mennessä talteen oli saatu kaksi vaihetta LEO-laukaisuista ja yksi GEO-laukaisusta. Korkeamman ja suuremman nopeuden GEO-laukaisun vaihe on liian vaurioitunut kannattavasti uudelleenlaukaistavaksi.
Heinäkuussa 2016 SpaceX suoritti ensi kertaa täysimittaisen kaksi ja puoli minuuttia kestäneen koepolton käytetyllä ensimmäisellä vaiheella. Rakettivaihe oli laukaissut saman vuoden toukokuussa JCSAT-14-satelliitin geostationaariselle kiertoradalle ja laskeutunut onnistuneesti Atlantilla odottaneelle ASDS-alukselle.
Elokuussa 2016 ilmoitettiin, että ensimmäinen uudelleenkäyttö laukaisee SES:n viestintäsatelliitin. Laukaisu SES-10 suoritettiin onnistuneesti 30. maaliskuuta 2017 käyttäen ensimmäistä rakettivaihetta vajaa vuotta aikaisemmalta laukaisulta SpaceX CRS-8. Samalla onnistui myös ensiyrittämällä uudelleenkäytetyn vaiheen uudelleentalteenotto.
Ensimmäinen vaihe > Jatkokehitys

Maaliskuussa 2017 heti ensimmäisen uudelleenkäytön jälkeen Elon Musk ilmoitti seuraavaksi tavoitteeksi uudelleenlaukaisun 24 tunnin sisällä.
Nokkakartio

Maaliskuussa 2017 lennolla SES-10 Spacex sai myös nokkakartion puolikkaat laskeutumaan hallitusti. Lennolla nokkakartio irtosi noin T+3:30 kahtena puolikkaana. Omien rakettimoottoreidensa suuntaamana ja laskuvarjon avulla hidastamalla puolikkaat laskeutuivat hallitusti ja ehjänä mereen. Hiilikuidusta ja alumiinikennosta tehty nokkakartio maksaa pari miljoonaa dollaria.
Falcon 9:n ensimmäisen vaiheen talteenoton eteneminen.
Falcon 9:n ensimmäinen vaihe lähestyy laskeutumislauttaa.
Still Life (The Rolling Stonesin albumi)

| ”Still Life” (American Concert 1981) The Rolling Stones |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 5. marraskuuta –  19. joulukuuta 1981
 Julkaistu: 1. kesäkuuta 1982
 Formaatti: LP, CD
 Tuottaja(t): Mick Jagger, Keith Richards
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 40.08
 Levy-yhtiö: Rolling Stones, Atlantic
Listasijoitukset
  1. (1 viikko, 19. kesäkuuta 1982)   1. (1 viikko, 15. kesäkuuta 1982)   2. (1. heinäkuuta 1982)   3. (viikko 23, 1982)   4. (kesäkuu 1982)   4. (1982)   5. (1982)   5. (kesäkuu 1982)   13. (2. heinäkuuta 1982)
The Rolling Stonesin muut livealbumit
| Love You Live 1977 | ”Still Life” (American Concert 1981) 1982 | Flashpoint 1991 |
”Still Life” (American Concert 1981) on The Rolling Stonesin kesäkuussa 1982 julkaistu livealbumi. Albumi menestyi kaupallisesti hyvin (UK #4, USA #5), mutta sai osakseen heikohkoja arvosteluja.
Albumilta julkaistiin singlenä The Miracles -cover ”Going to a Go-Go”, josta tuli top-30-hitti sekä Britanniassa että Yhdysvalloissa. Sen seuraaja ”Time Is on My Side” sen sijaan ei menestynyt yhtä hyvin (UK #62).
Vuonna 1998 Virgin Records julkaisi albumin uudelleenremasteroituna.
Kappaleet

A-puoli
Intro: Take the ”A” Train – 0.27 ( säv. Billy Strayhorn )
Duke Ellingtonin ja hänen orkesterinsa studioäänite vuodelta 1941.
Under My Thumb – 4.18 (säv. Mick Jagger, Keith Richards)
Let’s Spend the Night Together – 3.51 (säv. Jagger, Richards)
Shattered – 4.11 (säv. Jagger, Richards)
Twenty Flight Rock – 1.48 (säv. Eddie Cochran, Ned Fairchild)
Going to a Go-Go – 3.21 (säv. William Robinson, Warren Moore, Robert Rogers, Marvin Tarplin)
B-puoli
Let Me Go – 3.37 (säv. Jagger, Richards)
Time Is on My Side – 3.39 (säv. Norman Meade)
Just My Imagination (Running Away with Me) – 5.23 (säv. Norman Whitfield, Barrett Strong)
Start Me Up – 4.21 (säv. Jagger, Richards)
(I Can’t Get No) Satisfaction – 4.24 (säv. Jagger, Richards)
Outro: Star Spangled Banner – 0.48 (Trad. sov. Jimi Hendrix)
Liveäänite Woodstock-festivaalilta 1969 Jimi Hendrixin esittämänä.
Kokoonpano > The Rolling Stones

Mick Jagger – laulu, huuliharppu
Keith Richards – kitara, taustalaulu
Charlie Watts – rummut
Ron Wood – kitara
Bill Wyman – basso
Kokoonpano > Vierailijat

Ian Stewart – piano
Ernie Watts – saksofoni
Arvostelut

Allmusic:  linkki
Rolling Stone: linkki (Arkistoitu – Internet Archive)
Supernovajäänne

Messier 1-kuuluisa supernovajäänne.
Keplerin supernovan jäänne, SN 1604.
1987A supernovajäänne.
Supernovajäänne (SNR) on sumu, joka syntyy tähden räjähtäessä supernovana. Räjähdys voi johtua kahdesta eri syystä. Massiivinen tähti voi lopettaa fuusioenergian tuottamisen ytimessään ja romahtaa sisäänpäin oman painovoimansa vaikutuksesta. Toinen mahdollisuus on, että valkoinen kääpiö kerää toiselta tähdeltä niin paljon materiaalia, että se saavuttaa kriittisen massan ja romahtaa neutronitähdeksi. Kummassakin tapauksessa tuloksena on supernova. Räjähdyksen voimasta tähdestä poistuva materiaali muodostaa laajentuvan kaasupilven, jonka me näemme supernovajäänteenä.
Ehkä kaikkein tunnetuimpia ja eniten havaittuja supernovajäänteitä on SN 1987A, tuore jäänne Suuressa Magellanin pilvessä. SN 1987A on myös meitä lähin supernova sitten Johannes Keplerin vuoden 1604 supernovan SN 1604. Muita tunnettuja supernovajäänteitä ovat Messierin luettelon ensimmäinen kohde Rapusumu, vuoden 1054 supernova. Vuoden 1572 supernovan SN 1572 jäänne on nimetty sitä havainnoinneen Tyko Brahen mukaan.
Aurinko on vanhan supernovajäänteen sisällä ns. "paikallisessa kuumassa kuplassa", jossa on hyvin harvaa, kuumaa tähtienvälistä kaasua.
Subaru Impreza WRC

| Subaru Impreza WRC |
| --- | --- |
 Stéphane Sarrazin ajoi Subaru Impreza WRC:tä Monte Carlon rallissa tammikuussa 2005.
Yleiset tiedot
Luokka:  World Rally Car
Teknisiä tietoja
Moottori:  4 sylinterinen bokserimoottori, turboahdettu, 1994 cm3
Voimansiirto:  6-vaihteinen puoliautomaattivaihteisto
Pituus:  4 415 mm
Leveys:  1 770 mm
Kilpailuhistoria
Subaru Impreza WRC on Subaru Impreza -malliin pohjautuva WRC-luokituksen saanut ralliauto. Se teki ensiesiintymisensä rallin MM-sarjassa kaudella 1997. Autolla on voitettu kaksi kuljettajien maailmanmestaruutta ja yksi merkkimestaruus.
Kehitys

McLaren F1:n suunnittelijoihin kuuluva Peter Stevens kehitti auton aerodynamiikkaa ja David Lapworth johti kehitystä. Aerodynaamista nostetta vähennettiin ja auto saatiin valmiiksi kolme viikkoa ennen esittelyä lehdistölle vuonna 1996. Esittelyn jälkeen auton testaus jatkui kautta 1997 varten. Kaudella 1997 käytetystä mallista käytettiin nimeä S3.
Kautta 1998 varten Christian Loriaux kehitti elektronisesti säädettävät iskunvaimentimet ja aktiivisen tasauspyörästön, jotka otettiin auton S4-versioon mukaan. Kaudella 1999 käyttöön otettuun S5-versioon tuli uusi puoliautomaattinen täyshydraulinen vaihteisto, uusi kevennetty ja vahvistetty runko sekä uusi turbo. Kaudella 2000 Subaru Impreza WRC 2000 (S6) sisälsi kolme aktiivista tasauspyörästöä, matalamman painopisteen ja muutoksia aerodynamiikkaan.