Koronaviruspandemia Ruotsissa
Uusi strategia > Kritiikki

Ruotsin strategia herätti väittelyä, jossa todettiin, että vanhuksia ei ole maassa kyetty suojelemaan virukselta. Selvitysten mukaan vanhuksia hoidettiin yleensä normaalisti, mutta monissa tapauksissa hoivakotien vanhuksille annettiin mieluummin kuolinapua, kuin yritettiin hoitaa kuntoon. Tätä perusteltiin sillä, että koronaviruspotilaat ovat parantumattomasti sairaita. Noin 40 kunnassa oli vakavia puutteita koronan toteamisessa ja hoidossa, ja kevään vanhuskuolemista 70 prosenttia tapahtui näissä.
Hoitajat olivat väsyneitä, kun joutuivat tekemään ylitöitä. Tehohoitajille maksettiin kriisilisää.
Ruotsin talous supistui, vaikka yhteiskunta pysyi auki. Tämä johtui siitä, että pandemian torjuntatoimia tehtiin niissä maissa, joihin Ruotsi vei tuotteita.selvennä
Mielipidemittausten mukaan kansalaisten luottamus maan koronastrategiaan heikkeni huhti–toukokuussa, jolloin kuolemien luvut nousivat muutamaan tuhanteen. Toukokuun lopussa myös hallitusta tukevia puolueita näkyi arvostelijoiden joukossa.
Ruotsin valtionepidemiologi Anders Tegnell sanoi 3. kesäkuuta 2020, että Ruotsin olisi pitänyt asettaa tiukempia rajoituksia epidemian alkuvaiheessa. Seuraavana päivänä hän kuitenkin puolusti Ruotsin strategiaa, mutta sanoi, että sitä olisi tarvittu aikaisemmin ja että se vaatii pientä korjailua.
Oppositio arvosteli 6. kesäkuuta maan koronaviruksen torjuntastrategiaa. Ruotsidemokraatit vaativat Tegnellin eroa.
Löfven puolusti 15. heinäkuuta 2020 Ruotsin toiminnan valintaa. Hän sanoi Ruotsin rajoittaneen taudin leviämistä mahdollisimman paljon ja pitäneen samaan aikaan yllä yhteiskuntaa. Löfvenin mukaan vanhustenhuollossa oli joitain ongelmia.
Ruotsi kiristi 7. heinäkuuta sääntöjä niin, että ravintoloissa pitää olla metrin turvavälit. Ruotsi korjasi syksyllä 2020 koronavirustaktiikkaansa muun muassa sulkemalla yökerhoja.
Korona supisti pahasti myös Ruotsin taloutta. Talouden arvioitiin romahtavan vuonna 2020 4,5 prosenttia. Teollisuus supistui eniten.
Syyskuussa tartuntamäärät ja kuolleisuus laskivat. Tegnell katsoi Ruotsin koronastrategian tuottavan tästä päätellen kestäviä tuloksia. Biokompleksisuuden professori Kim Snepen väitti Ruotsin ehkä jo saavuttaneen laumasuojan, ja näin pysäyttäneen koronaviruksen laajan leviämisen. Kriitikoiden mielestä tämä ei ollut vielä varmaa.
Marraskuussa 2020 julkaistussa OECD:n raportissa Ruotsi julistettiin koronaviruksen suhteen kriisimaaksi. Ruotsi oli Euroopan hitain tartuntojen leviämisen saamisessa kuriin. Ruotsissa ihmiset eristäytyivät vähiten, R0-luku laski hitaasti. Tegnellin mukaan johtopäätös oli tehty lähinnä vanhusväestön suuren kuolleisuuden pohjalta. Tegnell myös sanoi, että vanhainkodeissa oli toivottu, että olisi silloin tiedetty, mitä tiedetään nyt.
Ruotsin pääministeri Stefan Löfven ilmoitti 23. kesäkuuta, että maahan perustetaan komissio tutkimaan koko koronakriisin hoitoa kuntatasolta hallitukseen. Hallituksen kesällä 2020 asettama "koronakomissio" totesi 15. joulukuuta ensimmäisessä osaraportissaan maan epäonnistuneen vanhusten suojelemisessa keväällä. Toimet vanhusten koronatartuntojen estämiseksi olivat riittämättömiä ja myöhässä. Puutteellisesta varautumisesta pandemiaan oli tiedetty jo pitkään. Ikäihmisten suojaamisesta puhuttiin jo helmikuussa, mutta ohjeet tästä annettiin vasta huhtikuussa. Ei kerrottu ajoissa, että oireettomat voivat levittää koronavirusta. Monien hoitokotityöntekijöiden koulutus oli puutteellinen ja vaikituisia työntekijöitä on liian vähän.
Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa totesi joulukuussa 2020 maansa epäonnistuneen ihmisten henkien pelastamisessa melko rennolla lähestymisellä koronaviruspandemiaan. Hän kuvasi vuotta 2020 kauheaksi vuodeksi. Kuningas puhui haastattelussaan vuosittaisessa televisiokatsauksessa, jossa tarkasteltiin mennyttä vuotta kuningasperheen kannalta.