stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Moni-imputointi
Numeerinen esimerkki

Oletetaan, että  X ja  Y ovat satunnaisotoksia populaatiosta, mutta osa  Y:n havainnoista puuttuu. Tavoitteena on estimoida  {\overline {Y}}.
|  Y |  X |
| --- | --- |

10: 8
 ?: 9
14: 11
 ?: 13
16
15: 18
20: 6
4
18: 20
22: 25
Y:n puuttuvat havainnot voidaan imputoida esimerkiksi ottamalla huomioon kaksi lähintä arvoa. Tässä arvot 10 ja 14 ovat lähimpänä ensimmäistä puuttuvaa havaintoa ja arvot 14 ja 16 lähimpänä toista puuttuvaa havaintoa. Nyt  Y:n ensimmäisen puuttuvan arvon tilalle arvotaan jompi kumpi näistä kahdesta havaituista arvosta. Tässä yksinkertaisessa tekaistussa esimerkissä imputointi tehdään vain kaksi kertaa.
Oletetaan, että ensimmäisellä imputointikerralla ensimmäisen puuttuvan havainnon arvoksi saadaan 10 ja toisella kerralla 14. Toiselle puuttuvalle havainnolle arvonta suoritetaan vastaavasti, ja saadaan arvot 16 ja 14. Ensimmäinen imputoitu aineisto on siten:
|  Y |  X |
| --- | --- |

10: 8
10: 9
14: 11
16: 13
16
15: 18
20: 6
4
18: 20
22: 25
Toisen imputoidun aineiston ollessa:
|  Y |  X |
| --- | --- |

10: 8
14: 9
14: 11
14: 13
16
15: 18
20: 6
4
18: 20
22: 25
Nyt ensimmäisen imputoidun aineiston  {\overline {y}}=14.5 ja toisen aineiston  {\overline {y}}=14.7.
Estimaatti (engl. ratio estimator) saadaan laskettua kaavalla  {\overline {X}}{\overline {y}}/{\overline {x}}. Oletetaan nyt, että populaatiokeskiarvo  {\overline {X}} tunnetaan, ja se on 12. Aivan ensimmäisenä imputoidun aineiston estimaatiksi saadaan siten (12*14.5)/13=13.38, toisen vastaavasti (12*14.7)/13 =13.57.
Piste-estimaatin varianssi lasketaan kaavalla  SD^{2}/n, jossa
 SD^{2}={\Sigma }_{i}(Y_{i}-X_{i}{\overline {y}}/{\overline {x}})^{2}/(n-1).
Tässä esimerkissä otoskoko n on 10. Nyt ensimmäisen imputoidun datan piste-estimaatin varianssiksi saadaan siis 2.96 ja toisen 3.19.
R:llä piste-estimaatin varianssin voi laskea esimerkiksi seuraavalla tavalla:
y <- c(10,10,14,16,16,15,20,4,18,22)
x <- c(8,9,11,13,16,18,6,4,20,25)
n <- length(x)
sum(((y-x*mean(y)/mean(x))^2/(n-1)))/n
Imputoiduista datoista saadut tulokset voidaan nyt yhdistää Rubinin kaavoilla:
D <-2
Moni-imputointikeskiarvo:
theta <-1/D*(13.38+13.57)
ja sen varianssi:
1/D*(2.96+3.19)+((D+1)/(D*(D-1)))*((13.38-theta)^2+(13.57-theta)^2)
Moni-imputointikeskiarvoksi saadaan siten 13.48 ja sen varianssiksi 3.10.
Laskimella saman voi laskea seuraavasti:
Piste-estimaatin varianssi ensimmäiselle imputoidulle aineistolle:
(((10-8*(14.5/13))^2 + (10-9*(14.5/13))^2 + (14-11*(14.5/13))^2 +
(16-13*(14.5/13))^2 + (16-16*(14.5/13))^2 +(15-18*(14.5/13))^2 +
(20-6*(14.5/13))^2 + (4-4*(14.5/13))^2 + (18-20*(14.5/13))^2 +
(22-25*(14.5/13))^2)/9)/10.
Moni-imputointikeskiarvo:
0.5*(13.38+13.57)
ja sen varianssi:
0.5*(2.96+3.19)+(3/2)*((13.38-14.6)^2+(13.57-14.6)^2)
Niilo Lauttamus

Niilo Johannes Lauttamus (16. toukokuuta 1924 Sakkola – 8. toukokuuta 1977 Jyväskylä) oli suomalainen sotakirjailija ja armeijan kanta-aliupseeri.
Niilo Lauttamuksen vanhemmat olivat ilmavoimien esikuntamestari Juho Einari Lauttamus ja Elvi Paakeli. Hänen puolisonsa 1945–1952 (er.) oli Laura Musakka ja Meeri Rämänen vuodesta 1952.
Lauttamus kuvaa useassa teoksessaan suomalaisia SS-miehiä. Lauttamus itse osallistui toiseen maailmansotaan vapaaehtoisessa suomalaisessa SS-pataljoonassa kahden vuoden ajan ja sen jälkeen Suomessa jatkosotaan ja Lapin sotaan.
Lauttamus julkaisi kaikkiaan 21 teosta, joissa aiheena oli lähinnä toinen maailmansota Suomessa, Venäjällä ja Saksassa.
Tuotanto

Vieraan kypärän alla (1957)
Hiljaiset sotilaat (1959)
Kannaksen lapsia (1960)
Kujanjuoksu (1960)
Kuolema junailee (1961)
Sotapoliisit (1961)
Korpipartio (1962)
Saappaat edellä (1963)
Ilman kokardia (1964)
Rautasaappaat (1965)
Rähinäremmi (1966)
Me veteraanit (1967)
Haavoittuneet leijonat (1968)
Poliisimiehet (1969)
Viikinkidivisioona (1970)
Kuolemanleirin kautta (1971)
Rangaistuskomppania (1972)
Anatoli Kurkisen sota (1973)
Raatteen tien paholaiset (1974)
Hävittäjä-ässä (1975)
Panssarikiila (1976)
Verikivi (1977)
Napoléon (vuoden 1927 elokuva)

| Napoléon |
| --- | --- |
 DVD-julkaisun kansi
Ohjaaja:  Abel Gance
Käsikirjoittaja:  Abel Gance
Tuottaja:  Abel Gance
Säveltäjä:  Arthur Honegger
Kuvaaja:  Jules Kruger
Leikkaaja:  Abel Gance
Pääosat:  Albert Dieudonné Vladimir Roudenko Edmond Van Daële Alexandre Koubitzky Antonin Artaud Abel Gance
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:  Films Abel Gance
Levittäjä:  Gaumont
Ensi-ilta:  1927
Kesto:  330 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ranska (välitekstit)
Budjetti:  19 miljoonaa frangia
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Napoléon on vuonna 1927 valmistunut ranskalaisen Abel Gancen ohjaama mykkäelokuva, joka kertoo Napoleon I:n noususta valtaan. Gancen alkuperäinen ajatus oli tehdä Napoléonista kuusiosainen elokuvasarja, mutta korkeiden tuotantokustannusten takia sarja jäi yhteen osaan.
Napoléonissa käytettiin monia uusia elokuvakerronnan keinoja. Muun muassa käsivarakuvausta käytettiin hyväksi ensimmäisiä kertoja[lähde? ]. Useita kohtauksia värjättiin tai sävytettiin.
Gance pohti myös, että perinteisellä kuvasuhteella kuvattuna eräät kohtaukset jäisivät valjuiksi. Niinpä hän käytti sotakohtausten kuvaamiseen ensimmäisenä "laajakuvaa" (Polyvision), jonka hän sai aikaan sijoittamalla kolme kameraa rinnakkain, niin että kuvasuhde oli noin 4:1. Laajakuva vakiintui Hollywoodin käyttöön vasta vuosikymmenten kuluttua Cinerama-tekniikan ja anamorfisen laajakulmaobjektiivin keksimisen myötä.
British Film Institute esitti vuonna 2000 elokuvahistorioitsija Kevin Brownlow'n johdolla entistetyn version Gancen suurelokuvasta. Esitys kesti väliaikoineen kahdeksan tuntia. Esitystilanne oli luotu mahdollisimman paljon Gancen alkuperäisen suunnitelman mukaiseksi.
Aiheesta muualla

Napoléon (vuoden 1927 elokuva) Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Ryan, Thom: 1927: Napoléon Superhero. Film of the Year.
The 2000 Restoration of Napoléon (1927)
Mykkäelokuvasivusto
Pohjois-Korean won

| Pohjois-Korean won |
| --- | --- |

ISO 4217 -koodi:  KPW
Keskuspankki:  Korean demokraattisen kansantasavallan keskuspankki
Symboli:  ₩
Käyttäjät:   Pohjois-Korea
Jaettava yksikkö:  chon
Won on Korean demokraattisen kansantasavallan eli Pohjois-Korean virallinen rahayksikkö, joka jakaantuu sataan choniin. Rahayksikön tunnus on ₩ ja ISO 4217-koodi KPW. Woneja laskee liikkeeseen Korean demokraattisen kansantasavallan keskuspankki.
Won ei ole vapaasti vaihdettava valuutta. Maassa vierailevien ulkomaalaisten käyttöön vaihdetaan turistirahoja tai ”fekkejä” (FEC, Foreign Exchange Certificate), joita on kahta lajia: kapitalististen maiden kansalaisille vihreä, sosialististen maiden kansalaisille punainen. Vastaavanlainen käytäntö oli yleinen monissa sosialistisissa maissa vielä 1990-luvun alussa.
Nykyään turistirahan rinnalla käytetään yleisesti myös vapaasti vaihdettavia valuuttoja, kuten dollaria, euroa ja Japanin jeniä, koska wonin vaihtokurssi on pahasti inflatoitunut [lähde? ].
Vuoden 2009 lopulla suoritetun  rahauudistuksen jälkeen yhtä uutta wonia vastaa sata vanhaa wonia. Liikkeeseen laskettiin 1, 5, 10 ja 50 chonin ja 1 wonin arvoiset kolikot, ja 5, 10, 50, 100, 200, 500, 1000, 2000 ja 5000 wonin arvoiset setelit.
Pohjois-Kraaseli

Pohjois-Kraaseli
| --- | --- |
Sijainti:  65°39.5′N, 024°16.7′E, Kemi Lapin maakunta Suomi
Merialue:  Perämeri
Pinta-ala:  0,026 km² 
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Pohjois-Kraaseli on Perämeren kansallispuistoon kuuluva asumaton luoto Kemin edustalla Perämerellä. Se sijaitsee ulkomerellä noin kolme kilometriä etelään Ison-Huiturin saaresta ja noin 11 kilometriä länteen Ajoksen satamasta. Saaren eteläpuolitse johtaa laivaväylä Tornioon, ja saarella on laivaväylän linjataulu.
Saarella on ollut aiemmin kalastustoimintaa sekä kalastustukikohta. Rakennukset ovat jo hävinneet, mutta niiden jäänteet ovat yhä nähtävillä maastossa.
Pohjois-Kraaseli muodostuu kahdesta laajemmasta alueesta, joita yhdistää kapea kannas. Kannaksen pohjoispuolella sijaitsee kapea lahti, joka lähes katkaisee saaren kahteen osaan. Pääosin saari on kivikkoinen kuten rantaniitytkin, ainoastaan korkeimmilla kohdilla kasvaa pensaikkoa.
Vuosittain saarella pesii 5–15 eri lintulajia, kaikkiaan pesiviä lajeja on tavattu 27. Yleisimmät pesivät lajit ovat olleet lapintiira, västäräkki sekä karikukko. Pesimätiheys on ollut laajimmillaan 2 600 paria neliökilometrillä.
Mä jään

| Mä jään Eini |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2011
 Julkaistu: 28. syyskuuta 2011
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Risto Eskolin
 Tyylilaji: iskelmä, disko
 Kesto: 38.04
 Levy-yhtiö: Suomen Musiikki
Einin muut studioalbumit
| Tule vain 1998 | Mä jään 2011 | Vähän kipeää 2014 |
Singlet albumilta Mä jään
 ”Mä jään” Julkaistu: 2011
Mä jään on suomalaisen pop-laulaja Einin studioalbumi vuodelta 2011. Albumi on esittäjänsä yhdestoista. Sen tuotti Risto Eskolin. Mä jään on Einin paluu diskomusiikin pariin ja hänen ensimmäinen studiojulkaisunsa kolmeentoista vuoteen. Risto Eskolin, Antti Karisalmi, Lasse Väyrynen ja Jani Hölli sävelsivät albumin kappaleet paitsi "Sä vain yksin tiedät mistä aloittaa", joka on käännös vuoden 1964 sävellyksestä "Don't Let Me Be Misunderstood". Sana Mustonen ja Sanna Korkee sanoittivat useimmat kappaleet.
Arvostelut

Keskisuomalaisen Mikko Siltanen arvioi Einin paluun diskomusiikin pariin onnistuneeksi. Hän mainitsi erityisen taidokkaiksi kappaleet "Saisit haudatun kuun", "Kevätaurinko" ja "Puuterilunta". Siltasen mielestä Mä jään uppoaa parhaiten keski-ikäiseen tanssipaikkojen yleisöön. Tony Latva arvioi albumin rytmeiltään monipuoliseksi ja hyvin sanoitetuksi. Levyn ainoaa balladia, "Neitoperhosta", Latva pitää kappaleista heikkotasoisimpana.
Muuta

Mä jään -albumin CD-julkaisu sisältää 12-sivuisen kansivihkon, johon on painettu kappaleiden sanat. Keskiaukeamalla on Einin kiitokset albumin tekijöille. Graafikkona on Jani Jokimies ja kannen suunnitteli Maria Ahonen.
Nimikappale "Mä jään" julkaistiin myös promosinglenä, jolla on kolme versiota kappaleesta.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Alkuperäissävellyksen nimi | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Mä jään | Eskolin, Karisalmi, Väyrynen, S. Mustonen |  | 4.07 |  |  |  |  |  |
| 2. | Älä menetä mua | Eskolin, Karisalmi, Väyrynen, S. Korkee |  | 3.44 |  |  |  |  |  |
| 3. | Saisit haudatun kuun | Eskolin, Hölli, Karisalmi, Väyrynen, S. Korkee |  | 2.59 |  |  |  |  |  |
| 4. | Ihan turhaa vaan | Eskolin, Karisalmi, Väyrynen, S. Mustonen |  | 4.12 |  |  |  |  |  |
| 5. | Neitoperhonen | Eskolin, Karisalmi, Väyrynen, S. Mustonen |  | 3.53 |  |  |  |  |  |
| 6. | Kevätaurinko | Eskolin, Karisalmi, Väyrynen, S. Mustonen |  | 3.54 |  |  |  |  |  |
| 7. | Antaudutaan | Eskolin, Karisalmi, Väyrynen, Lotta Rautiainen |  | 4.01 |  |  |  |  |  |
| 8. | Illallinen | Eskolin, Hölli, Karisalmi, Väyrynen, S. Mustonen |  | 3.20 |  |  |  |  |  |
| 9. | Puuterilunta | Eskolin, Karisalmi, Väyrynen, S. Korkee |  | 3.50 |  |  |  |  |  |
| 10. | Sä vain tiedät yksin mistä aloittaa | Benjamin, Caldwell, Marcus, Raul Reiman | Don't Let Me Be Misunderstood | 4.12 |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Fono.fi: Äännitteen tiedot : Mä jään
Nicholson

Nicholson on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Andrew Nicholson (s. 1989), kanadalainen koripalloilija
Andrew Nicholson (s. 1961), uusiseelantilainen ratsastaja
Andrew Nicholson (s. 1970), uusiseelantilainen kaukalopikaluistelija ja pikaluistelija
Andy Nicholson, englantilainen muusikko, Arctic Monkeys -yhtyeen entinen basisti
Anne-Marie Nicholson (s. 1991), englantilainen laulaja ja lauluntekijä
Ben Nicholson (1894–1982), englantilainen taidemaalari ja kuvanveistäjä
Chris Nicholson (s. 1967), uusiseelantilainen kaukalopikaluistelija ja ratapyöräilijä
Chris Nicholson, brittiläinen taikuri
Chris Nicholson (s. 1969), australialainen kilpapurjehtija
Jack Nicholson (s. 1937), yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä
Jake Nicholson (s. 1992), englantilainen jalkapalloilija
John Nicholson (1821–1857), brittiläinen prikaatikenraali
John Nicholson (1941–2017), uusiseelantilainen Formula 1 -kuljettaja
John Sanctuary Nicholson (1863–1924), brittiläinen prikaatikenraali ja poliitikko
John W. Nicholson, yhdysvaltalainen kenraali
John W. Nicholson Jr. (s. 1957), yhdysvaltalainen kenraali
Julianne Nicholson (s. 1971), yhdysvaltalainen näyttelijä
Margaret Nicholson, Margaret Yorke (1924–2012), brittiläinen salapoliisikirjailija
Myra Nicholson (1894–2007), australialainen maailman pitkäikäisimpiin kuulunut henkilö
Rob Nicholson (s. 1970), yhdysvaltalainen rockmuusikko
Seth Barnes Nicholson (1891–1963), yhdysvaltalainen tähtitieteilijä
William Nicholson (s. 1948), brittiläinen elokuvakäsikirjoittaja ja kirjailija
William Nicholson  (1872–1949), brittiläinen taidemaalari ja graafikko
Nimen muita merkityksiä

West Nicholson, kaupunki Zimbabwessa
USS Nicholson, Yhdysvaltain laivaston Gleaves-luokan hävittäjä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Nichols

Nichols on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Dudley Nichols (1895–1960), yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja
Johanna Nichols (s. 1945), yhdysvaltalainen kielitieteilijä ja professori
John Treadwell Nichols (1883–1958), yhdysvaltalainen kala- ja lintutieteilijä
Leigh Nichols, oik. Dean Koontz (s. 1945), yhdysvaltalainen kauhukirjailija
Mark Nichols (s. 1980), kanadalainen curling-pelaaja
Marisol Nichols (s. 1973), yhdysvaltalainen näyttelijä
Mary Ann Nichols (1845–1888), brittiläinen Viiltäjä-Jackin ensimmäinen uhri
Mike Nichols (1931–2014), yhdysvaltalainen elokuva- ja teatteriohjaaja, tuottaja ja käsikirjoittaja
Mitch Nichols (s. 1989), australialainen jalkapalloilija
Nichelle Nichols (1932–2022), yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä
Rachel Nichols (s. 1980), yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
Red Nichols (1905–1965), yhdysvaltalainen jazzmuusikko ja orkesterinjohtaja
Roberta J. Nichols (1931–2005), yhdysvaltalainen tutkimusinsinööri
Stephen Nichols (s. 1951), yhdysvaltalainen televisionäyttelijä
Steve Nichols (s. 1947), yhdysvaltalainen insinööri ja Formula 1 -tallin tekninen johtaja
Terry Nichols (s. 1955), yhdysvaltalainen terroristi
Tyre Nichols (1994–2023), yhdysvaltalainen poliisiväkivallan uhrina kuollut pidätetty.
Nimen muita merkityksiä

Harvey Nichols, brittiläinen tavarataloketju
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Nikolai Tervakorpi

Nikolai Tervakorpi, sukunimi aik. Tscherbakoff (1886–1960) oli suomalainen taidemaalari.
Novgorodista kotoisin ollut Nikolai Tervakorpi asui Suomessa viimeksi Hyvinkäällä. Hän oli tunnettu erityisesti Laatokka-aiheisista merimaalauksistaan. Vuosina 1919–1939 hän asui Laatokan rannalla Pyhäjärven Sortanlahden kylässä.
Kirjallisuutta

Veden valoa. Poikilo-museot 2014
Maalauksia

Jeesus rukoilemassa: öljymaalaus, nykyisin Vantaan Kivistön kirkon seurakuntasalissa.
Niilo Lehmuskoski

Niilo Henrik Lehmuskoski, sukunimi vuoteen 1906 Lindfors (26. elokuuta 1888 Pusula – 16. kesäkuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen filosofian lisensiaatti, lyseon lehtori ja yliopettaja sekä suomentaja.
Lehmuskosken vanhemmat olivat Kankaanpään kirkkoherra, rovasti Kaarle Henrik Lindfors (1847–1920) ja Lovisa Elisabet Roos (s. 1853). Hän pääsi ylioppilaaksi Turun klassillisesta lyseosta 1907 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1911 ja lisensiaatiksi 1930.
Lehmuskoski oli Helsingin suomalaisessa normaalilyseossa latinan ja kreikan sijaisopettajana 1913-1915 ja vt. yliopettajana 1916-1917, toimi latinan, kreikan ja suomen tuntiopettajana 1917-1920 ja oli viimeksi latinan, kreikan ja suomen lehtorina 1920-1935 ja latinan ja kreikan yliopettajana 1935-1948.
Niilo Lehmuskoski oli naimisissa vuodesta 1924 filosofian maisteri Saimi Hedvig Tammelan kanssa.
Teoksia

De adiectivi attributi Plautini collocatione, väitöskirja. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series B 23, 3. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1930
Selityksiä ja lausuntaohjeita viiteentoista Vänrikki Stoolin tarinaan ; kirj. Niilo Lehmuskoski ja Ilmari Räsänen. Gummerus 1930
Suomennoksia

Platon : Pidot. WSOY 1919 (alkuteos Symposion)
Platon : Phaidros. WSOY 1920
Pikku prinssi (piirrossarja)

| Pikku prinssi Pikku prinssin seikkailut> 星の王子さま プチ・プランス Hoshi no Ōjisama Puchi Puransu |
| --- | --- |
Tyyli:  anime
Kestoaika:  25 minuuttia
Alkuperämaa:  Japani
Alkuperäiskieli:  japani
Verkko:  TV Asahi (Japani) Yle TV2, MTV3 (Suomi)
Esitetty:  Japani: 4. heinäkuuta 1978 – 27. maaliskuuta 1979
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  39
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Knack Productions
Aiheesta muualla
IMDb 
Pikku prinssi (Yleisradion televisioesityksessä käytetty nimi, MTV3:n televisioesityksessä nimellä Pikku prinssin seikkailut) (alkuperäiseltä nimeltä 星の王子さま プチ・プランス Hoshi no Ōjisama Puchi Puransu) on japanilaisen Knack Productionsin tuottama animesarja. Sarja perustuu ranskalaisen Antoine de Saint-Exupéryn luomaan Pikku prinssi -kirjaan.
Sarjaan valmistui kokonaisuudessaan 39 jaksoa, ja ne esitettiin ensimmäisen kerran japanilaisella TV Asahi -kanavalla heinäkuun 1978 ja maaliskuun 1979 välillä. Yhdysvalloissa sarja sai ensi-illan vuonna 1985, jolloin se oli jälkiäänitetty englannin kielelle. Jaksoista 26 jälkiäänitettiin englanniksi.
Suomessa sarja ensiesitettiin televisiossa vuosina 1986–1987 Yle TV2-kanavalla englanninkielisellä jälkiäänityksellä ja suomeksi tekstitettynä. Sarja esitettiin uusintana MTV3-kanavalla vuonna 1995, jolloin sarjaan oli tehty suomenkielinen jälkiäänitys.
Mäyräjärvi (Ruovesi)

| Mäyräjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°03′49″N, 24°02′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  oja Syvinkisalmeen 
Järvinumero:  35.411.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,1 m  
Rantaviiva:  0,571 km  
Pinta-ala:  1,568 ha  
Saaria:  ei saaria  
 fiMäyräjärvi 
Mäyräjärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Mustajärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Tarjanneveden lähialueeseen (35.411) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,1 metriä mpy.
Music for Nations

| Music for Nations |
| --- | --- |

Emoyhtiö:  Sony Music
Perustettu:  1983
Perustajat:  Martin Hooker
Tilanne:  ei aktiivinen
Jakelijat:  Zomba Music Group Bertelsmann Music Group Sony Music Entertainment
Tyylilajit:  heavy metal, speed metal, thrash metal, glam metal
Kotimaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Sijainti:  Lontoo
Infobox OKNimi-testi OK: 
Music for Nations oli brittiläinen itsenäinen levy-yhtiö, joka oli erikoistunut pääosin rock- ja metallimusiikin tuottamiseen. Se oli isomman levy-yhtiö Zomba Recordsin tytäryhtiö.
Historia

Music for Nations sai alkunsa vuonna 1983 Martin Hookerin perustamana. 1980-luvulla MFN nousi yhdeksi Euroopan johtavistakenen mukaan? rock- ja metallimaailman julkaisijoista yhtyeiden kuten Metallican, Megadethin ja Slayerin kanssa tekemillään sopimuksilla. Esimerkiksi Metallican ollessa MFN:n listoilla yhtye ehti saavuttaa kolme kultalevyä. Yhtiön laajetessa sen sopimuspiiriin liittyi useita metalliyhtyeitä, kuten Testament, Opeth, Paradise Lost, Cradle of Filth ja Anathema.
Under One Flag

Vuosina 1985–1989 yhtiöllä oli oma alamerkkinsä Under One Flag, joka julkaisi speed- ja thrash metallia sekä lisenssillä yhdysvaltalaisen Combat Recordsin tuotantoa. Under One Flag julkaisi levyjä yhtyeiltä kuten Onslaught, Possessed, Nuclear Assault, Bathory, Venom, Forbidden, Sacrilege ja Acid Reign.
Yhtiön lopetus

Levy-yhtiö lopetti toimintansa kokonaan vuonna 2004 sulauttaen kataloginsa kokonaan sen äitiyhtiöön Zomba Recordsiin.
Yhtyeitä

Acid Drinkers
Agent Steel
Amplifier
Anathema
Apes Pigs and Spacemen
Battleaxe
Cradle of Filth
Dispatched
Entombed
Freak of Nature
Godflesh
InMe
Lost Horizon
Megadeth
Metallica
Opeth
Paradise Lost
Spiritual Beggars
Slayer
Three Days Grace
Tigertailz
XisLoaded
Aiheesta muualla

Zomba Recordsin kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Mäyrälammi (Tammela)

| Mäyrälammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°43′59″N, 24°00′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Turpoonjoen valuma-alue (35.98)
Laskujoki:  suo-oja 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,1 m 
 fiMäyrälammi 
Mäyrälammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva lampi, joka kuuluu  Turpoonjoen alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Lampi sijaitsee Harakansuolta erkanevalla Mäyränsuolla Turpoonjoen alueen vedenjakajalla, sillä viereinen Pitkälammi kuuluu jo Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen. Mäyränsuo on ojitettu ja kaksi ojista on kaivetty Mäyrälammin saakka. Se saa vetensä hiekkaisen alueen pohjavedestä. Rannan lähelle on rakennettu loma-asunto, jolle johtaa tie yhdystieltä 2824.
Alue kuuluu niin sanottuun Perunnummen hiekkamassiiviin, joka on osa Kolmatta Salpausselkään kuuluvaa harjujaksoa ja hiekka-aluetta, mikä on hyvää pohjavesialuetta. Tämä heijastuu alueen järviin ja lampiin, jotka ovat usein kirkasvetisiä. Iililampi jää hiekkaisen alueen reunalle suolle, mikä vaikuttaa sen vedenlaatuun hieman.
Historia

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Keisarilampi"  ja vuoden 1884 Senaatin kartastossa "Mervolampi".
Mäyrälampi (Hankasalmi)

| Mäyrälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Hankasalmi
Koordinaatit:  62°20′31″N, 26°14′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kuusveden–Kynsiveden alue (14.35)
Laskujoki:  Savipurnu Leivonveteen 
Järvinumero:  14.352.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,5 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,727 km  
Pinta-ala:  2,873 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMäyrälampi 
Mäyrälampi  on Keski-Suomessa Hankasalmella Mäyrämäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,9 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Kuusveden–Kynsiveden alueella (14.35), jonka Kynsiveden lähialueeseen (14.352) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,5 metriä mpy.
National Rail

National Railin logo, jonka pohjana on British Raililta peritty kaksoisnuolitunnus.
Brittiläisiä junalippuja
National Rail on brittiläisen Association of Train Operating Companiesin (ATOC) omistama tavaramerkki, jonka alaisuudessa markkinoidaan suurinta osaa Yhdistyneen kuningaskunnan rautatieliikenteen henkilöliikennepalveluista. ATOC:n alaisuudessa toimii yli 20 rautatieyhtiötä, jotka vastaavat liikenteen toteutuksesta. Kaikkien yhtiöiden juna-aikatauluja ja lippujen hintoja voi hakea Natoinal Rail Enquiries -palvelusta. Kaikki myytävät junaliput ovat ulkoasultaan samanlaisia, ja niissä on National Railin kaksoisnuolilogo.
Rautateiden infrastruktuurista Britanniassa vastaa Network Rail. Pohjois-Irlannin rautatieyhtiö NI Railways ei ole osa National Rail -yhteistyötä.
Aiheesta muualla

National Rail Enquiries (englanniksi)