stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Udoralaiset

Udoralaiset eli Udoran komit (komiksi удорасаяс, udorasajas, ven. удорцы, udortsy; удорские коми, udorskije komi) ovat komisyrjäänien alueellinen kansatieteelinen ryhmä. He asuvat Mezenin ja sen sivujoen Vaškan yläjuoksuilla Komin tasavallan Udoran piirissä.
Komeja muutti Vaška- ja Pinega-jokien varsille 1200–1300-luvuilla ja Mezenin yläjuoksulle 1500-luvun alusta lähtien. Vaškalle muutto tapahtui Vytšegdan alajuoksulta ja Mezenille Vym-joen varrelta. Vaškan ja Pinegan seuduilla komeihin sekoittui itämerensuomalaisia tapaileentakaisia tšuudeja ja vepsäläisiä. Näiden kontaktien ja Pinegalta tapahtuneen paluumuuton seurauksena Vaška-joelle muodostui erityinen komiryhmä. Mezenin yläjuoksun ryhmä syntyi venäläisten ja nenetsien sulautuessa komisiirtolaisiin. Vaškalta Mezenille 1600–1700-luvuilla tapahtuneen muuton seurauksena ryhmät lähentyivät toisiaan ja 1800-lukuun mennessä muodostui yhtenäinen Udoran komien ryhmä.
Udoran komeilla on oma murre, jossa on huomattava määrä vepsäläisiä ja venäläisiä lainasanoja. Antropologiselle tyypille ovat ominaisia vienanmereläiset ja itäbalttilaiset piirteet. Tärkeimpiä elinkeinoja olivat 1800-luvun puoliväliin saakka metsästys ja kalastus. Maanviljelyn ja karjanhoidon sekä metsänhakkuun ja muiden kausitöiden merkitys lisääntyi 1900-luvun alkuun tultaessa. Vähäisessä määrässä harjoitettiin myös poronhoitoa.
Udoralaisten perinteisissä asumuksissa, vaatetuksessa, ruokakulttuurissa ja häätavoissa on piirteitä, jotka erottavat heidät muista komeista. Käsityötaiteelle ominainen piirre on Mezenin venäläisten ja komien yhteinen puunmaalausperinne.
Tässä on elämäsi

| Tässä on elämäsi> Här har du ditt liv |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jan Troell
Käsikirjoittaja:  Jan Troell Bengt Forslund
Perustuu:  Eyvind Johnsonin romaaniin Tällaista on elämäsi
Tuottaja:  Bengt Forslund
Säveltäjä:  Erik Nordgren
Kuvaaja:  Jan Troell
Leikkaaja:  Jan Troell
Pääosat:  Eddie Axberg
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  SF Svensk Filmindustri AB
Ensi-ilta:  1966, Suomessa 1968
Kesto:  169 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tässä on elämäsi (Här har du ditt liv) on  Jan Troellin ohjaama ruotsalainen elokuva 
vuodelta 1966. Troellin esikoisohjaus perustuu Eyvind Johnsonin neliosaisen, osin omaelämäkerrallisen romaanisarjan (1934–1937) toiseen osaan, joka on suomennettu nimellä Tällaista on elämäsi. Hitaasti etenevässä, sekä mustavalko- että värifilmille kuvatussa tarinassa Olof muuttaa 14 vuoden iässä kotoaan,  aikuistuu 1910-luvun Ruotsissa ja päättää ryhtyä kirjailijaksi.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eddie Axberg  | … |  Olof Persson   |
|  Gudrun Brost  | … |  Olofin äitipuoli   |
|  Ulla Akselson  | … |  Olofin äiti   |
|  Bo Wahlström  | … |  vanhempi veli   |
|  Rick Axberg  | … |  toinen veli   |
|  Holger Löwenadler  | … |  Kristiansson   |
|  Göran Lindberg  | … |  Olsson, tukkilainen   |
|  Tage Sjögren  | … |  Lund, tukkilainen   |
|  Tage Jonsson  | … |  Linus, tukkilainen   |
|  Allan Edwall  | … |  August   |
|  Anna Maria Blind  | … |  nainen sadussa   |
|  Birger Lensander  | … |  tiilitehtaan työnjohtaja   |
|  Max von Sydow  | … |  Smålands-Pelle   |
|  Ulf Palme  | … |  Larsson   |
|  Jan Erik Lindqvist  | … |  Johansson   |
|  Börje Nyberg  | … |  sahan työnjohtaja   |
|  Gunnar Björnstrand  | … |  Lundgren, elokuvateatterin johtaja   |
|  Signe Stade  | … |  Maria   |
|  Stig Törnblom  | … |  Fredrik   |
|  Åke Fridell  | … |  Nicke Larsson   |
|  Ulla Sjöblom  | … |  Olivia   |
|  Catti Edfeldt  | … |  Maja   |
|  Per Oscarsson  | … |  Niklas   |
|  Bengt Ekerot  | … |  Byberg  |
Vastaanotto

Suomessa elokuva sai teatteriensi-iltansa lokakuussa 1968. Yle TV1 on esittänyt sen 1975 ja 1978. Elokuva julkaistiin suomeksi myös kahdella VHS-kasetilla.
Vuonna 1995 ruotsalaisen Nöjesguiden-lehden äänestyksessä Ruotsin kaikkien aikojen parhaista elokuvista Tässä on elämäsi sijoittui neljänneksi. Helsingin Sanomien Rauno Murjun mielestä Jan Troell jaksaa syventyä aiheeseensa huolella, kertoa tarinan vakaasti muttei kuivasti. Kuvaajana Troell on hänestä herkkä luonnon ja maisemien lyyriselle kauneudelle. ”Tässä on elämäsi onkin eräänlaista uusimuotoista runollista realismia. Ihmiset istuvat ajassaan ja teoissaan kun räätälintekemässä mittatilauspuvussa – missään saumassa ei virhettä näy.” Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano antoi elokuvan videotallenteelle kaksi tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.
Käännös suomeksi
Tõnu

| Tõnu |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Vastineita eri kielissä:  Anton, Anttoni, Toni, Tony 
Nimen alkuperä:  Antonius
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tõnu on virolainen miehen etunimi, joka kuuluu Viron 50 yleisimmän miehennimen joukkoon. Se pohjautuu kreikkalais-latinalaiseen nimeen Antonius. Samaa perua on etunimi Tõnis. Tõnun ja Tõnisin nimipäivää vietetään Virossa 17. tammikuuta.
Tõnu-nimeä käytetään jonkin verran myös Suomessa. Digi- ja väestötietoviraston mukaan se on vuoteen 2020 mennessä ollut etunimenä noin 390 miehellä.
Nimen ääntäminen

Tõnu-nimessä olevaa keskivokaalia õ ei esiinny suomen kielessä. Se tuotetaan muuten samaan tapaan kuin u-äänne, mutta huulia ei pyöristetä, vaan ne ovat hymyasennossa (eli e-asennossa).
Tunnettuja Tõnu-nimisiä

Tõnu Aare (1953–2021), virolainen muusikko
Tõnu Endrekson (s. 1979), virolainen soutaja ja olympiamitalisti
Tõnu Kaljuste (s. 1953), virolainen kuoronjohtaja ja kapellimestari
Tõnu Kilgas (1954–2021), virolainen näyttelijä ja laulaja
Tõnu Kõrvits (s. 1969), virolainen säveltäjä
Tõnu Lepik (s. 1946), virolainen pituushyppääjä
Tõnu Trubetsky (s. 1963), virolainen muusikko, kirjailija ja elokuvaohjaaja
Tõnu Tõniste (s. 1967), virolainen purjehtija ja olympiamitalisti
Tõnu Viik (s. 1968), virolainen professori ja Tallinnan yliopiston rehtori
Tõnu Õnnepalu (s. 1962), virolainen kirjailija ja kääntäjä
Työväen säästöpankki

Työväen säästöpankki tarkoittaa Suomessa 1900-luvulla toimineita säästöpankkeja, joiden toiminnan taustalla olivat työväenliikkeen periaatteet ja tavoitteet.
Työväen säästöpankkeja perustettiin 1900-luvun alussa eri puolille Suomea. Niiden kesken vallitsi läheinen yhteys heti alusta lähtien. Pankkien yhdistymisestä keskusteltiin vuosikymmenten ajan useaan otteeseen. Kun automaattinen tietojenkäsittely tarjosi mahdollisuuden toimintojen yhdistämiseen, yhtä lukuun ottamatta kaikki työväen säästöpankit liittyivät yhteen Suomen Työväen Säästöpankiksi 1971. Työväen säästöpankit lakkasivat toimintansa itsenäisinä pankkeina 1992 pankkikriisin aikaan.
Työväen säästöpankit olivat toimintansa varhaisempina aikoina lähes yksinomaan työväestön ja sen järjestöjen rahalaitoksia. Helsingissä asiakaskunnassa oli aluksi erityisen paljon rakennustyöläisiä. Teollisuustyöväen ja sittemmin palvelualoilla toimivien osuus kasvoi ajan myötä. Myöhempinä aikoina, varsinkin 1960-luvulta lähtien, toimihenkilöiden osuus asiakkaista kasvoi. 1980-luvulla saattoi Suomen Työväen Säästöpankki todeta, että pankki oli leimallisesti työikäisten palkansaajien pankki. Suuri osa asiakaskunnasta oli ammatillisesti järjestäytynyttä työväestöä.
Työväen säästöpankkien perustaminen

Suomeen oli 1820-luvulta alkaen perustettu lukuisia säästöpankkeja. Näiden tarkoitus oli luoda mahdollisuus säästämiseen erityisesti työväestölle ja vähävaraisille. 1900-luvun alussa säästöpankkien asiakaskunnasta valtaosa olikin työväestöä, palveluskuntaa, torppareita ja maanviljelysväkeä.
Työväen säästöpankkien perustaminen tuli ajankohtaiseksi 1900-luvun vaihteessa työväenliikkeen järjestäydyttyä ja radikalisoiduttua. Koettiin, ettei työväki voinut perustaa liikeyrityksiä kapitalistien rahoituksen varaan, koska nämä voisivat käyttää sitä aseenaan työväkeä vastaan. Poliittinen tilanne myös kärjistyi 1905 suurlakon jälkeen niin, etteivät työväenliikkeen järjestöt ja yritykset saaneet lainaa porvarillisten piirien hallinnassa olevista pankeista ainakaan samassa määrin kuin aikaisemmin. Kun säästöpankkien perustamisen syynä oli ollut säästämisen edistäminen, työväen säästöpankkien perustamisen lopullinen sysäys oli oman viiteryhmän lainansaantimahdollisuuksien parantaminen. Koska liikepankin perustamiseen vaadittu pääoma oli liian korkea, päädyttiin säästöpankkimuotoon, jossa pääomavaatimus oli vähäisempi.
Suomessa toimineet työväen säästöpankit

Seuraavassa on lueteltu Suomessa toimineet työväen säästöpankit perustamisvuoden mukaisessa järjestyksessä.
Suomessa toimineet työväen säästöpankit > Loimaan Työväen Säästöpankki (1899–1907)

Suomen ensimmäinen nimensä perusteella työväen säästöpankki perustettiin 1899 Loimaan työväenyhdistyksen esityksestä. Pankkia kuitenkin hallitsivat lähinnä talolliset ja virkamiehet. Nämä vierastivat radikalisoitunutta työväenliikettä niin paljon, että pankin nimeksi muutettiin Loimaan Säästöpankki vuonna 1907.
Suomessa toimineet työväen säästöpankit > Helsingin Työväen Säästöpankki (1909–1970)

Työväen Säästöpankki Helsingissä perustettiin vuonna 1909. Pankki muutti nimekseen Helsingin Työväen Säästöpankki (HTS) vuonna 1919. HTS muuttui Suomen Työväen Säästöpankiksi 1971 työväen säästöpankkien fuusiossa.
Suomessa toimineet työväen säästöpankit > Kymenlaakson Työväen Säästöpankki (1909–1970)

Kyminlaakson Työväen Säästöpankki perustettiin 1909. Pankki muutti nimekseen Kotkan Työväen Säästöpankki vuonna 1946. Kahden vuoden kuluttua siihen yhdistyi Viipurin Työväen Säästöpankki. Pankin nimeksi muutettiin Kymenlaakson Työväen Säästöpankki vuonna 1956. Se liittyi Suomen Työväen Säästöpankkiin 1971.
Suomessa toimineet työväen säästöpankit > Viipurin Työväen Säästöpankki (1910–1948)

Pankki perustettiin Viipurissa 1910. Koska pankin toimialue oli menetetty toisessa maailmansodassa, se liitettiin Kotkan Työväen Säästöpankkiin 1948.
Suomessa toimineet työväen säästöpankit > Lahden Työväen Säästöpankki (1911–1914)

Pankki perustettiin 1911. Se kuitenkin joutui suoritustilaan toimittuaan vain kolme vuotta.
Suomessa toimineet työväen säästöpankit > Savon Työväen Säästöpankki (per. 1912)

Pankki perustettiin Kuopiossa 1912, mutta liitettiin joidenkin vuosien kuluttua Kuopion Kaupungin Säästöpankkiin.
Suomessa toimineet työväen säästöpankit > Lappeenrannan Työväen Säästöpankki (1912–1970)

Etelä-Saimaan Työläisten Säästöpankki perustettiin Lappeenrannassa 1912. Pankin nimeksi muutettiin Lappeenrannan Työväen Säästöpankki (LTSP) vuonna 1932. LTSP liittyi Suomen Työväen Säästöpankkiin 1971.
Suomessa toimineet työväen säästöpankit > Hämeen Työväen Säästöpankki (1914–1970)

Hämeen Työväen Säästöpankki (HTSP) perustettiin 1914. Pankin edeltäjä oli vuonna 1900 perustettu Tampereen Työväenyhdistyksen säästökassa. HTSP liittyi Suomen Työväen Säästöpankkiin 1971.
Suomessa toimineet työväen säästöpankit > Turun Työväen Säästöpankki (1914–1992)

Työväen Säästöpankki Turussa perustettiin 1914. Pankin nimeksi tuli Turun Työväen Säästöpankki (TTSP) vuonna 1946. Kun työväen säästöpankit yhdistyivät 1971 Suomen Työväen Säästöpankiksi (STS), jättäytyi TTSP ainoana sen ulkopuolelle.
STS ja TTSP kilpailivat keskenään Turussa. STS avasi konttorin Turkuun. STS tarjosi 1985 yhteistyön tiivistämistä. TTSP piti kiinni itsenäisyydestään ja torjui tarjouksen. TTSP:n toimitusjohtaja muistutti, että pankeilla oli konttorit lähekkäin saman kadun varrella, mikä ei voinut olla merkki hyvästä yhteistoiminnasta. STS:n salattu tavoite oli pankkien yhdistäminen, vaikka pääjohtaja Ulf Sundqvist oli todennut etsivänsä liittolaista eikä kilpailijan nielaisemista. Yhdistäminen ei toteutunut, mutta STS ja TTSP pääsivät sopuun 1988 solmittuaan isot osake- ja kiinteistökaupat.
TTSP:n nimeksi vaihdettiin TYP 1989. Tällä nimellä se ehti toimia vain lyhyen aikaa, sillä vuonna 1992 TYP liittyi Suomen Säästöpankkiin, joka kuitenkin joutui heti vaikeuksiin ja pilkottiin seuraavana vuonna.
Suomessa toimineet työväen säästöpankit > Oulun Työväen Säästöpankki (1932–1970)

Oulun Työväen Säästöpankki (OTS) perustettiin 1932 jatkamaan Oulun Työväenyhdistyksen Säästökassan toimintaa. Säästökassa oli perustettu vuonna 1900. OTS liittyi Suomen Työväen Säästöpankkiin 1971.
Suomessa toimineet työväen säästöpankit > Kuusankosken Säästöpankki (1932–1975)

Kuusankosken Kunnan Säästöpankki perustettiin 1932. Nimeksi muutettiin Kuusankosken Säästöpankki 1942. Vaikka kyseessä ei ollutkaan työväen säästöpankki, Suomen Työväen Säästöpankki ehdotti sille fuusiota, sillä "teollisuustyöväen intressit olivat selvästi Kuusankosken Säästöpankissa edustettuina". Fuusio toteutui vuoden 1976 alusta.
Suomessa toimineet työväen säästöpankit > Suomen Työväen Säästöpankki (1971–1992)

Suomen Työväen Säästöpankki syntyi 1971, kun Helsingin, Hämeen, Kymenlaakson, Lappeenrannan ja Oulun Työväen Säästöpankit yhdistyivät. Fuusion ulkopuolelle jäi ainoana työväen säästöpankkina Turun Työväen Säästöpankki. Pankki muutettiin liikepankiksi ja sen nimeksi tuli STS-Pankki Oy vuonna 1989. Pankkikriisissä STS joutui KOP:n omistukseen. Pankin itsenäinen toiminta loppui 1992.
Pirkko Törnqvist-Paakkanen

Pirkko Törnqvist-Paakkanen (s. 29. heinäkuuta 1956 Helsinki)  on suomalainen sopraanolaulaja.
Törnqvist-Paakkanen suoritti vuonna 1982 Sibelius-Akatemian lauludiplomin ja sijoittui 1980-luvun alkuvuosina finalistiksi Lappeenrannan laulukilpailuissa, Timo Mustakallio -laulukilpailussa ja Belvedere-kilpailussa Wienissä, jossa hän harjoitti myös jatko-opintoja.
Törnqvist-Paakkanen on esittänyt Suomen Kansallisoopperassa Amelian roolia Verdin Naamiohuveissa 1989–1990, nimiosaa Puccinin Toscassa 1991–1992 ja 1995–1998, Maijan roolia Madetojan Pohjalaisissa 1992, kreivitär Almavivaa Mozartin Figaron häissä 1993, Lohengrinin Elsaa 1995 ja Madama Butterflyn nimiroolia 1999. Heinäkuussa 1997 hän vieraili Toscana Pekingin oopperan tuotannossa, jonka kapellimestarina oli Muhai Tang.
Levytyksiä

Olen kädessäs, mestari, Mika Piiparisen yksinlauluja, pianistina Risto Lauriala. Finngospel, 2001.
Aiheesta muualla

Pirkko Törnqvist-Paakkasen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  BMLO  Deutsche Biographie  Uppslagsverket Finland
Täplähietakyyhky

| Täplähietakyyhky |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Hietakyyhkylinnut Pterocliformes
Heimo::  Hietakyyhkyt Pteroclidae
Suku::  Hietakyyhkyt Pterocles
Laji::  senegallus
Kaksiosainen nimi
 Pterocles senegallus  (Linnaeus, 1771) 
Katso myös
   Täplähietakyyhky Wikispeciesissä   Täplähietakyyhky Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pterocles senegallus
Täplähietakyyhky (Pterocles senegallus) on hietakyyhkylaji.
Tuntomerkit

Täplähietakyyhky on 29-33 senttimetriä pitkä, jonka lisäksi sillä on 3-6 senttimetriä pitkä, ohut pyrstöjouhi. Täplähietakyyhky on väritykseltään vaalean kellanbeige. Siiven alapinnan kyynärsulat ovat räikeän mustat ja käsisulat epäselvärajaisesti vaaleammat. Vatsan keskellä on musta pitkittäisjuova. Koiraalla on vaalean siniharmaa päälaki, niska ja rinta sekä oranssit kurkku, kaulansivut ja posket. Naaras on pohjaväriltään vaaleanbeige ja sillä on selässä, rinnassa ja päälaella heikkoa täplitystä.
Täplähietakyyhkyn lentoääni on terävä "kjutt-o", jota edeltää joskus yksitavuinen "kvi"-ääni.
Levinneisyys

Täplähietakyyhkyjä elää Pohjois-Afrikan länsiosista Länsi-Intiaan ulottuvalla alueella.
Elinympäristö

Täplähietakyyhky pesii alangoilla aavikkomaisilla ja kivikkoisilla alueilla. Täplähietakyyhkyt käyvät aamuisin juomapaikoilla usein suurina parvina.
Tämä taivas, tämä maa

| ”Tämä taivas, tämä maa” Danny ja Aikamiehet |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Tämä taivas, tämä maa
 B-puoli: ”Saapuvan tahtoisin yön”
 Äänitetty : 1992
 Julkaistu: 1992
 Formaatti: 7" single, CD-single
 Tekijä(t): säv./san. Jukka Kuoppamäki, sov. Veikko Samuli, kuorosov. Märt Ratassepp
 Kesto: 03.33
 Levy-yhtiö: Finnlevy
Dannyn muut singlet
| ”Matador” 1990 | ”Tämä taivas, tämä maa” 1992 | ”Tähdet tietävät sen” 1993 |
Tämä taivas, tämä maa on Jukka Kuoppamäen säveltämä ja sanoittama musiikkikappale, jonka levytti Danny yhdessä Aikamiesten kanssa vuonna 1992. Kappaleesta tuli suosittu ja se nosti Dannyn uudelleen suosioon hänelle hiljaisemman 1980-luvun jälkeen.
Kappaleen suosion myötä Kuoppamäen tekemille lauluille alkoi olla uudelleen kysyntää. Kuoppamäen levyttämä versio julkaistiin vuonna 2000 kokoelma-albumilla Kaikki parhaat.
Taustaa

Menestysvuosien jälkeen Dannyn ura oli 1980-luvulla kääntynyt laskuun. 1990-luvulla hän kuitenkin päätti tehdä paluun huipulle ja etsiä huolellisemmin uutta levytysmateriaalia. Sitä hän tuli tiedustelemaan Jukka Kuoppamäeltä tämän Emäsalon mökiltä kesällä 1992. Danny täytti samana vuonna 50 vuotta ja hän halusi tehdä kiitoslaulun kuuntelijoilleen, jotka olivat kannustaneet häntä kaikki vuodet.
»Hain laulumappini esiin ja lauloin Dannylle kaikki uudet lauluni. Mutta mikään ei tuntunut sopivan. Lopuksi sanoin, että tässä olisi vielä yksi, ja että tätä sinä et tietenkään ota, mutta laulan silti laulun huvikseni sinulle. Kappale oli ”Tämä taivas, tämä maa”. Dannyn silmät alkoivat loistaa kappaletta kuunnellessa ja hän sanoi, että tämä se on.» 
(Jukka Kuoppamäki)
Laulu ilmaisee kaipuutta ja kiitollisuutta. Danny toivoi, että kappale saisi suomalaiset tuntemaan olonsa paremmaksi ja laajemmin suomalaiseksi.
Julkaisu

Danny valitsi kappaleen levytettäväkseen, ja mukaan tuli Aikamiehet-kuoro. Kappaleen sovitti Veikko Samuli ja kuorosovitti Märt Ratassepp. Single julkaistiin vinyylisinglenä ja CD-singlenä vuonna 1992. Singlen toinen kappale on ”Saapuvan tahtoisin yön”. ”Tämä taivas, tämä maa” julkaistiin myös Dannyn samannimisellä albumilla, jota oli vuoteen 2000 mennessä myyty kultalevyyn oikeuttavat 25 000 kappaletta.
Kappaleesta tuli Dannyn comeback-hitti. Se nousi listoille marraskuussa. Radiosoittolistalla se oli korkeimmillaan kolmantena ja Rumban 50 hittiä -listalla yhdeksäntenä. Kappaleesta oli hyötyä myös Kuoppamäelle. Yhdessä kappaleen ”Anna mulle tähtitaivas” kanssa se nosti hänet lauluntekijänä takaisin tietoisuuteen, ja Kuoppamäen lauluille alkoi olla uudelleen kysyntää. Kuoppamäen levyttämä versio julkaistiin vuonna 2000 hänen kokoelma-albumillaan Kaikki parhaat. Vuonna 2004 siitä julkaistiin uusi versio albumilla Minun lauluni.
Julkaisu > Listasijoitukset

| Lista | Korkein sijoitus | Lähde |
| --- | --- | --- |
|  Radiosoittolista | 3. |  |
|  Rumba 50 hittiä | 9. |  |
Aiheesta muualla

Jukka Kuoppamäen esitys kappaleesta (Levy-yhtiö Poptorin YouTube-kanava)
Ivan Udodov

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten painonnosto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten painonnosto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten painonnosto. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten painonnosto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Helsinki 1952 | Kääpiösarja |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Tukholma 1953 | Kääpiösarja |  |
|  Hopeaa | Wien 1954 | Höyhensarja |  |
|  Hopeaa | München 1955 | Höyhensarja |  |
Ivan Vasilevitš Udodov (ven. Иван Васильевич Удодов, 20. toukokuuta 1924 – 16. lokakuuta 1981) oli Neuvostoliittoa urallaan edustanut venäläinen painonnostaja.
Toisen maailmansodan aikana vuonna 1941 Udodov vietiin Buchenwaldin keskitysleirille. Vapauduttuaan keskitysleiriltä vuonna 1945 hän ei pystynyt liikkumaan ilman apua ja hänen painonsa oli noin 30 kiloa. Udonov aloitti painonnoston lääkärin suosituksesta.
Udodovin suurin saavutus on olympiakulta kääpiösarjasta Helsingissä 1952. Hänen punnerrustuloksensa oli 90 kg, tempaustuloksensa 97,5 kg ja työntötuloksensa 127,5 kg. Yhteistuloksellaan 315 kg hän voitti hopealle sijoittuneen Iranin Mahmoud Namdjoun 7,5 kilolla. MM-kilpailuissa hän saavutti kolme mitalia. Hän saavutti höyhensarjassa hopeaa Wienissä 1954 ja Münchenissä 1955. Kääpiösarjassa hän voitti kultaa Tukholmassa 1953 yhteistuloksella 315 kg.
Udodov pyrki vuoden 1956 olympialaisiin, mutta ei tullut valituksi loukkaantumisen takia. Udodov lopetti urheilu-uransa ja toimi autonkuljettajana ja myöhemmin painonnoston valmentajana.
Aiheesta muualla

Ivan Udodov Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Töyhtöhelmikana

| Töyhtöhelmikana |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset  Eucarya
Kunta::  Eläinkunta  Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset  Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset  Vertebrata
Luokka::  Linnut  Aves
Lahko::  Kanalinnut  Galliformes
Heimo::  Helmikanat  Numididae
Suku::  Töyhtöhelmikanat  Guttera
Laji::  pucherani
Kaksiosainen nimi
 Guttera pucherani  (Hartlaub, 1861) 
Alalajit
 G. p. barbata  G. p. edouardi  G. p. pucherani  G. p. sclateri  G. p. verreauxi 
Katso myös
   Töyhtöhelmikana Wikispeciesissä   Töyhtöhelmikana Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Töyhtöhelmikana (Guttera pucherani) on helmikanoihin kuuluva lintulaji. Sitä tavataan laajalta alueelta Saharan eteläpuoleisesta Afrikasta.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan töyhtöhelmikana voi kasvaa 50–54 cm pitkäksi. Yleisväritykseltään se on rinnastaan, vatsastaan, selästään ja siivistään musta tihein valkoisin pistein. Päälaella on mustista höyhenistä muodostunut töyhtö, muuten pää on höyhenistä paljas. G. p. pucherani -nimialalajin pään nahka on täysin punainen, muilla alalajeilla punaista väriä on päässä vähemmän ja pää on pääasiassa sinertävän harmaa. Alalajeilla G. p. barbata ja G. p. verreauxi on niskassa mustia höyheniä. Töyhtöhelmikana koiraat ja -naaraat eivät eroa toisistaan ulkonäkönsä perusteella. Nuoret töyhtöhelmikanat ovat väritykseltään ruskeampia ruskein raidon ja pilkuin.
Elinympäristö ja elintavat

Töyhtöhelmikanoja tavataan laajalta alueelta Saharan eteläpuoleisesta Afrikasta. Sen elinympäristöä ovat metsien reunat, ainavihannat metsät ja jokivarsien tiheiköt. Töyhtöhelmikanaa tavataan aina 3 000 metrin korkeuteen saakka. Usein töyhtöhelmikanat liikkuvat pareittain tai pieninä tai suurina ryhminä. Lajin pesimäkausi kestää lokakuulta helmikuulle.
Salomo

| Salomo |
| --- | --- |
 Kuningas Salomo, profeetta (ikoni), 1700-luku, Kižin luostarin ikonostaasi.
Israelin kuningas
Valtakausi:  n. 970–931 eaa.
Edeltäjä:  Daavid
Seuraaja:  Rehabeam

Syntynyt:  n. 990 eaa. Jerusalem, Israel
Kuollut:  n. 931 eaa. Jerusalem, Israel
Puoliso:  Naaman
Lapset:  Rehabeam, Tafat, Basemat
Suku:  Daavid
Isä:  Daavid
Äiti:  Batseba
Salomo (hepr. ‏שְׁלֹמֹה‎, nykyhepr. Šlomo, lat. Salomon tai Solomon) oli Raamatun mukaan Israelin kuningas, joka hallitsi 900-luvulla eaa. Hän oli Daavidin kymmenes poika ja hänen äitinsä oli Batseba. Salomo rakensi Jerusalemiin useita komeita rakennuksia, kuten Salomon temppelin. Salomo myös uudisti Israelin hallintoa sekä armeijaa; jalkaväen sijaan armeijan pääaselajiksi tulivat hänen aikanaan sotavaunut.
Raamattu kertoo Salomon aikojen olleen Israelissa hyvinvoinnin ja rikkauden aikaa. Salomo oli myös kuuluisa viisaudestaan. Esimerkkinä Salomon viisaudesta käytetään usein Salomon tuomiota, jossa kuningas ratkaisi viisaasti kahden äidin välille tulleen kiistan syntyneen lapsen äitiydestä.
Juutalaisen tradition mukaan Salomo kirjoitti kolme Raamatun kirjoista, ja nämä kirjat vastaavat ihmisen elämän kolmea vaihetta: Laulujen laulu kuvaa nuoruuden tarmoa ja halua, Sananlaskut kypsän iän viisautta, ja Saarnaajan kirja vanhuuden kyynisyyttä.
Talmudin ja Koraanin mukaan Salomo oli profeetta.
Tiedot Salomosta perustuvat Raamattuun. Salomon historiallisuus on epävarmaa, sillä hänestä ei ole säilynyt arkeologisia todisteita.