stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ps

Ps tarkoittaa seuraavia asioita:
polystyreeni, PS, muovilaji
petasekunti, tunnus Ps, ajan yksikkö
Pferdestärke, tunnus PS, saksalainen moottoritehon yksikkö, hevosvoima
pikosekunti, tunnus ps, ajan yksikkö
petasiemens, tunnus PS, konduktanssin yksikkö
pikosiemens, tunnus pS, konduktanssin yksikkö
Palestiina, ISO 3166-1 -koodi PS, valtio tai muu maantieteellinen alue, verkkotunnus .ps
paštu, ISO 639-1 -koodi ps, kieli
Ukraine International Airlines, IATA-koodi PS, lentoyhtiö
Pacific Southwest Airlines, IATA-koodi PS, lentoyhtiö
Perussuomalaiset, puolueen lyhenne PS tai Ps, jäsenen lyhenne ps., suomalainen puolue
Parti socialiste, PS, ranskalainen puolue
Parti socialiste, PS, belgialainen puolue
IBM PS/2, IBM:n kehittämä tietokone 1980-luvulla
PlayStation, PS, Sonyn valmistama pelikonsoli
PostScript, PS, sivunkuvauskieli
Adobe PhotoShop, PS, Adobe Systemsin kuvankäsittelyohjelma
jälkikirjoitus, PS, latinan sanoista post scriptum, kirjeen loppuun lisätty kirjoitus
pussi, ps, säilytyspakkaus
Ps., Petteri Väänäsen ruotsinkielinen keskusteluohjelma 1995–1997
Puoli seitsemän, Ps, Yle TV1:n asiaohjelma
P.S., elokuva vuodelta 2004 Elonet - P.S.
P.S., elokuva vuodelta 1978 Elonet - P.S.
P.S., dokumenttielokuva vuodelta 1981 Elonet - P.S.
P.S., suomalainen aikakauslehti 1976–1979.
Salainen poliisi

Poliisiministeri Joseph Fouché, Jean-Baptiste Sambat (1760–1827)
Salainen poliisi on poliisin elin, jonka tarkoitus on suojella valtiota ja voimassa olevaa valtiomuotoa valtion sisäisiä uhkia vastaan. Salaista poliisia kutsutaan myös nimellä poliittinen poliisi. Salainen poliisi on usein sisäministeriön alainen organisaatio, eikä sitä aina pidä sekoittaa salaiseen palveluun, vastavakoiluun tai tiedustelupalveluun.
Salaisen poliisin toiminta on yleensä näkymätöntä ja ei-julkista. Valtiota, jossa salaisen poliisin toiminta on näkyvää ja voimakasta kutsutaan poliisivaltioksi. Usein totalitaristisissa poliisivaltioissa salaisen poliisin tehtävä on tukahduttaa vastarinta ja toisinajattelijoiden poliittinen toiminta.
Salaisia poliisia muistuttavia historiallisia valtiollisia organisaatioita ovat esimerkiksi Iivana Julman Venäjää rautaisessa otteessa pitänyt Opritšnikki ja Ming-dynastian ajan Kiinassa toiminut Jinyiwei. Nykyaikaisen salaisen poliisin esikuvana pidetään Napoléon Bonaparten aikana Ranskassa toiminutta valtiollista poliisia, jonka perusti poliisiministeri Joseph Fouché. Tämä edelsi vuonna 1812 Eugène-François Vidocq’n perustamaa Sûretéa.
Tunnettuja salaisia poliisiorganisaatioita

| Salainen poliisi | Asema | Vuodet |
| --- | --- | --- |
| Salainen kanslia (ven. Тайная канцелярия) | Venäjän keisarin alainen salainen poliisi | 1731–1762 |
| Salainen tutkimusekspeditio senaatin alaisuudessa | Venäjän senaatin alainen salainen poliisi | 1762—1801 |
| Senaatin I ja V osasto | Venäjän senaatin alainen salainen poliisi | 1801–1825 |
| La Sûreté Nationale | Ranskan ensimmäinen keisarikunta | 1811–1815 |
| Keisarin kanslian III osasto | Venäjän keisarin alainen salainen poliisi | 1826–1880 |
| Ohrana | Keisarillisen Venäjän sisäministeriön alainen salainen poliisi | 1886–1917 |
| Tšeka | Venäjän SFNT:n kommunistisen puolueen salainen poliisi  | 1917–1922 |
| GPU | Neuvosto-Venäjän ja  Neuvostoliiton salainen poliisi | 1917–1922 |
| GPU | Neuvosto-Venäjän ja  Neuvostoliiton salainen poliisi | 1922–1923 |
| OGPU | Neuvostoliiton sisäministeriön NKVD:n salainen poliisi | 1923–1934 |
| Gestapo (Geheime Staatspolizei) | natsi-Saksan salainen poliisi | 1933–1945 |
| KGB (Komitet gosudarstvennoi bezopasnosti) | Neuvostoliiton salainen poliisi | 1954–1991 |
| FSB (Federalnaja služba bezopasnosti Rossijskoi Federatsii) | Venäjän federaation salainen poliisi, turvallisuuspoliisi | 1991– |
| PIDE (Polícia Internacional e de Defesa do Estado) | Portugalin salainen poliisi | 1945–1969 |
| StB (Státní bezpečnost / Štátna bezpečnosť ) | Tšekkoslovakian kommunistinen salainen poliisi | 1945–1990 |
| UDBA | Jugoslavian salainen poliisi | 1946–1991 |
| Securitate (Departamentul Securităţii Statului) | Romanian kansantasavallan kommunistinen salainen poliisi | 1948–1989 |
| ÁVO (Államvédelmi Osztály), myöhemmin ÁVH (Államvédelmi Hatóság) | Unkarin kansantasavallan salainen poliisi | 1948–1956 |
| Shin Bet | Israelin salainen poliisi | 1949– |
| Stasi (Staatsichherheit) | Itä-Saksan salainen poliisi | 1950–1989 |
| SAVAK | Iranin keisarikunnan salainen poliisi | 1957–1979 |
| DINA | Chilen salainen poliisi | 1973–1977 |
| Valtion turvallisuusministeriö | Kiinan kansantasavallan salainen poliisi | 1983– |
Salainen poliisi Suomessa

Organisaatiot ovat lueteltuna perustamispäivämäärän mukaan:
Etsivä keskuspoliisi EK (1919–1938)
Valtiollinen poliisi Valpo I (Valkoinen Valpo, 1939–1945)
Valtiollinen poliisi Valpo II (Punainen Valpo, 1945–1948)
Suojelupoliisi (Suopo, myöhemmin Supo, 1948–)
Esko Riekki, Etsivän keskuspoliisin päällikkö vuosina 1923–1938.
1951

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1951 oli normaalivuosi, joka alkoi maanantaista.
Tapahtumia > Tammikuu−maaliskuu

1. tammikuuta – Itä-Saksan ensimmäisen viisivuotissuunnitelman alku.
1. tammikuuta – Järvenpään kauppala erotettiin Tuusulan kunnasta ja Karhulan kauppala Kymin kunnasta.
4. tammikuuta – Korean sota: kiinalaiset ja pohjoiskorealaiset joukot valloittivat jälleen Soulin.
9. tammikuuta – Yhdistyneiden kansakuntien päärakennus otettiin käyttöön New Yorkissa.
10. tammikuuta – Nobel-fyysikko Irène Joliot-Curie erotettiin Ranskan atomikomissiosta kommunistimyönteisten mielipiteidensä vuoksi.
12. tammikuuta − Presidentti J. K. Paasikivi nimitti varatuomari Johan Nykoppin Suomen suurlähettilääksi Washingtoniin Kalle Jutilan tilalle.
15. tammikuuta – Toinen YK-joukkojen vastahyökkäys Korean sodassa alkoi. Yhdysvaltain 8. armeijan murskasi kiinalaiset ja pohjoiskorealaiset joukot ilma- ja 155 mm tykistön iskuilla. Taktiikka sai nimen Ridgwayn lihamylly ("Ridgway's Meatgrinder").
17. tammikuuta − Tasavallan presidentti J. K. Paasikivi myönsi eron Kekkosen ensimmäiselle hallitukselle ja nimitti Kekkosen toisen hallituksen.
1. helmikuuta – YK:n yleiskokous tuomitsi Kiinan hyökkääjäksi Korean sodassa.
12. helmikuuta – Iranin shaahi Mohammad Reza Pahlavi meni naimisiin prinsessa Soraya Esfandiary Bakhtiarin kanssa Teheranissa
27. helmikuuta – Yhdysvaltain perustuslain 22. lisäys rajoitti presidentin toimikaudet kahteen.
2. maaliskuuta – Tauno Luiro hyppäsi Oberstdorfissa mäkihypyn uuden maailmanennätyksen 139 metriä.
4. maaliskuuta – Puolan presidentti Bolesław Bierut julisti sodan puolalaisia "kulakkeja" vastaan.
14. maaliskuuta – Yhdysvaltain 8. armeijan joukot kenraali Ridgway johtamina valloittivat Soulin toistamiseen Korean sodassa.
17. maaliskuuta − Kansallinen Edistyspuolue lopetti toimintansa. Sen tilalle perustettiin Suomen Kansanpuolue.
27. maaliskuuta − Kiinan ensimmäinen Helsingin-suurlähettiläs kenraali Geng Biao saapui Suomeen.
29. maaliskuuta – Ethel ja Julius Rosenberg tuomittiin Yhdysvalloissa vakoilun suunnittelusta. Heidät tuomittiin kuolemaan 5. huhtikuuta ja teloitettiin kesäkuussa 1953.
Tapahtumia > Huhtikuu−kesäkuu

8. huhtikuuta − Neuvostoliitto nimitti uudeksi Suomen-suurlähettilääkseen Viktor Lebedevin. Hän seurasi Grigori Savonenkovia, joka oli aikanaan toiminut valvontakomission varapuheenjohtajana.
9. huhtikuuta – Presidentti Truman erotti kenraali Douglas MacArthurin YK:n Koreassa olevien joukkojen ylipäällikön tehtävistä niskoittelun vuoksi. MacArthur oli jatkanut vaatimuksia hyökkäyksestä Kiinaan. MacArthurin erottamista oli vaadittu varsinkin Ranskassa ja Isossa-Britanniassa. Tilalle nimitettiin kenraali Matthew Ridgway.
14. huhtikuuta − Ulkomaankauppaministeri, vuorineuvos Åke Gartz vaati SDP:n puheenjohtajaa Emil Skogia estämään Väinö Tannerin paluun eduskuntaan.
17. huhtikuuta – Ennätysmäinen tulva Kokemäenjoessa nosti veneitä Porin kaduille.
18. huhtikuuta – Pariisin sopimus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamiseksi.
21. huhtikuuta – Suomen Kansanpuolue piti ensimmäisen puoluekokouksensa.
21. huhtikuuta − Vapaamielisten Liitto perustettiin.
23. huhtikuuta – Kukkula 235:n taistelu: kolme divisioonaa Kiinan 63. armeijasta hyökkäsi brittiläistä 29. prikaatia vastaan, jonka 1. pataljoonan, Gloucestershiren rykmentin 400 miestä jäi saarroksiin Kukkulalle 235 ('Gloster Hill').
28. huhtikuuta − Iranin parlamentti valitsi pääministeriksi Mohammed Mossadeghin ja päätti kansallistaa maassa sijainneet öljynjalostamot. Päätös johti diplomaattiseen selkkaukseen Iranin ja Ison-Britannian välillä.
3. toukokuuta − Kuningas Yrjö VI avasi Festival of Britain -tapahtuman Lontoon South Bankissa. Tapahtuma esitteli Britannian saavutuksia taiteissa, tieteissä ja teknologiassa.
27. toukokuuta – Tiibet alistui kiinalaismiehitykseen.
5. kesäkuuta – Mikkelin hiippakunnan piispa Ilmari Salomies valittiin uudeksi arkkipiispaksi maaliskuussa kuolleen Aleksi Lehtosen seuraajaksi. Salomies vihittiin uuteen virkaansa 16. syyskuuta.
7. kesäkuuta − Kaksi Ison-Britannian ulkoministeriön virkamiestä, Guy Burgess ja Donald MacLean, ilmoitettiin kadonneiksi Britanniassa. Myöhemmin ilmeni, että he olivat loikanneet Neuvostoliittoon.
13. kesäkuuta – Helsingissä alkoi ensimmäinen Sibelius-viikko, jonka tarkoituksena oli tutustuttaa suomalaista ja ulkomaista yleisöä suomalaiseen musiikkiin. Tapahtuman suojelijana oli presidentti J. K. Paasikivi ja sen aikana pidetyissä konserteissa kuultiin muiden muassa Jean Sibeliuksen, Erkki Melartinin, Leevi Madetojan ja Uuno Klamin sävellyksiä.
29. kesäkuuta − Presidentti J. K. Paasikivi nimitti ulkomaankauppaministeri Åke Gartzin Suomen Sveitsin-suurlähettilääksi Reinhold Sventon tilalle.
Tapahtumia > Heinäkuu−syyskuu

2.–3. heinäkuuta – Suomessa pidettiin eduskuntavaalit.
7. heinäkuuta – Ensimmäinen väritelevisiolähetys Yhdysvalloissa.
8. heinäkuuta – Kirjankustantaja Nils Oskar Fagerström ampui Espoon Leppävaarassa Espoon nimismiehen Bertil Winbergin, entisen vaimonsa, 9-vuotiaan poikansa ja lopuksi itsensä. Teon takana oli vanhempien riita pojan huoltajuudesta.
10. heinäkuuta – Korean sodan aseleponeuvottelut alkoivat Kaesŏngissa.
16. heinäkuuta – Belgian Leopold III allekirjoitti kruunustaluopumisen poikansa Baudouinin eduksi.
20. heinäkuuta – Jordanian Abdullah I salamurhattiin Jerusalemissa.
25. heinäkuuta − Uuden eduskunnan puhemieheksi valittiin SDP:n K.-A. Fagerholm, ensimmäiseksi varapuhemieheksi Maalaisliiton Viljami Kalliokoski ja toiseksi varapuhemieheksi SKDL:n Toivo Kujala.
28. heinäkuuta − Presidentti J. K. Paasikivi nimitti fyysikko ja tähtitieteilijä Yrjö Väisälän Suomen Akatemian jäseneksi.
17. elokuuta – Uudeksi Mikkelin piispaksi valittiin tohtori Martti Simojoki, joka vihittiin virkaansa 4. marraskuuta.
18. elokuuta – Ruotsissa lopetettiin kahvin säännöstely.
31. elokuuta − Ajokki Oy:n autokoritehdas vaurioitui pahoin tulipalossa Tampereen Nekalassa. Palossa tuhoutui muun muassa kolme valmistumaisillaan ollutta Tampereen kaupungin liikennelaitoksen tilaamaa linja-autoa.
1. syyskuuta – ANZUS-puolustusliitto solmittiin Yhdysvaltain, Australian ja Uuden-Seelannin välillä.
8. syyskuuta – San Franciscon sopimus Japanin ja 48 muun maan välillä päätti toisen maailmansodan Tyynellämerellä.
20. syyskuuta – Nato hyväksyi Kreikan ja Turkin jäsenikseen.
20. syyskuuta − Presidentti J. K. Paasikivi myönsi eron Kekkosen toiselle hallitukselle ja nimitti Kekkosen kolmannen hallituksen.
26. syyskuuta – Tampereen Työväen Teatteri täytti 50 vuotta.
Tapahtumia > Lokakuu−joulukuu

2. lokakuuta – Tanskassa aloitettiin televisiolähetykset ensimmäisenä pohjoismaana.
4. lokakuuta – Neuvostoliitto sanoi suhtautuvansa kielteisesti Turkin liittymiseen Naton jäseneksi.
5. lokakuuta – Suomen ensimmäiset liikennevalot otettiin käyttöön Aleksanterinkadun ja Mikonkadun risteyksessä Helsingin keskustassa.
7. lokakuuta – Malesian sisällissota ja kansannousu: kommunistikapinalliset surmasivat brittikomentaja Sir Henry Gurneyn.
12. lokakuuta – Eduskunta hyväksyi Ahvenanmaan uuden itsehallintolain.
15. lokakuuta – Taifuuni Ruth (paikallinen nimitys "taifuuni nro 15") iski Japaniin. Useita laivoja ajoi karille ja rakennuksia romahti myrskysäässä. Kuolonuhreja aiheutui 945.
16. lokakuuta – Pakistanin presidentti Liaquat Ali Khan murhattiin.
26. lokakuuta – Winston Churchill valittiin uudelleen Ison-Britannian pääministeriksi.
1. marraskuuta – Yhdysvaltalaisjoukot harjoittelivat ensimmäista kertaa toimintaa ydinsodassa Nevadan aavikolla.
4. marraskuuta – Mannerheim-museo avattiin marsalkan kotitalossa Helsingin Kaivopuistossa.
11. marraskuuta – Juan Perón valittiin uudelleen Argentiinan presidentiksi.
13. marraskuuta – Itämeren havaintohistorian suurin tunnettu suolapulssi alkoi Juutinrauman kynnyksellä. Pulssi kuljetti joulukuun puoleenväliin mennessä Itämereen noin 4,7 miljardia tonnia suoloja.
23. marraskuuta – Jorma Nortimon ohjaama elokuva Rovaniemen markkinoilla sai ensi-iltansa. Elokuvan käsikirjoitti Reino Helismaa ja siihen sävelsi musiikin Toivo Kärki ja se aloitti suomalaista populaarikulttuuria 1950-luvulla leimanneen rillumarei-kauden.
27. marraskuuta – Tšekkoslovakian varapääministeri Rudolf Slánský erotettiin virastaan ja pidätettiin syytettynä vakoilusta. Myöhemmin hänet teloitettiin Stalinin käskystä.
5. joulukuuta – Suomen Aku Ankka -lehden ensimmäinen numero ilmestyi näytenumerona.
6. joulukuuta – Hätätilalaki Egyptissä kasvaneiden mellakoiden vuoksi.
24. joulukuuta – Libya itsenäistyi Italiasta.
Tapahtumia > Ei päiväystä

Suomen ensimmäinen kaukopuhelinverkkojen automatisoitu kahden kaupungin välinen kaukovalinta avattiin Lahden ja Heinolan välille. Muut kaukokeskukset valmistuivat vuosina 1955–1980.
Syntyneitä > Tammikuu−maaliskuu

8. tammikuuta – John McTiernan, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja
9. tammikuuta – Michel Barnier, ranskalainen poliitikko
12. tammikuuta – Kirstie Alley, yhdysvaltalainen televisio- ja elokuvanäyttelijä (k. 2022)
12. tammikuuta – Rush Limbaugh, yhdysvaltalainen radio- ja televisiotoimittaja (k. 2021)
14. tammikuuta – Kjell Lindblad, suomenruotsalainen kirjailija
30. tammikuuta – Phil Collins, englantilainen muusikko
30. tammikuuta – Hugo Christer ”Cisse” Häkkinen, suomalainen basisti ("Hurriganes") (k. 1990)
31. tammikuuta – Eija Ahvo, suomalainen laulaja ja näyttelijä
1. helmikuuta – Jorma Eloranta, suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos
1. helmikuuta – Ellen Horn, norjalainen näyttelijä, teatterinjohtaja ja poliitikko
5. helmikuuta – Robin Sachs, englantilainen näyttelijä (k. 2013)
7. helmikuuta – Raimo Sirkiä, suomalainen oopperalaulaja
10. helmikuuta – Robert Iger, yhdysvaltalainen yritysjohtaja
13. helmikuuta – Olli Tola, suomalainen televisiotuottaja
15. helmikuuta – Jane Seymour, englantilais-yhdysvaltalainen näyttelijä
16. helmikuuta – Allan Svensson, ruotsalainen näyttelijä (k. 2024)
23. helmikuuta – Titta Jokinen, suomalainen näyttelijä ja laulaja
23. helmikuuta – Leevi Lehto, suomalainen runoilija, kääntäjä, ohjelmoija ja kustantaja (k. 2019)
23. helmikuuta – Patricia Richardson, yhdysvaltalainen näyttelijä
23. helmikuuta – Ulla Skoog, ruotsalainen näyttelijä ja koomikko
24. helmikuuta – Erna Osland, norjalainen kirjailija
28. helmikuuta – Gustav Thöni, italialainen alppihiihtäjä
1. maaliskuuta − Erkki ”Eki” Jantunen, suomalainen muusikko ja juontaja
4. maaliskuuta – Chris Rea, englantilainen muusikko
5. maaliskuuta – Tarja Ylitalo, suomalainen iskelmälaulaja
13. maaliskuuta – Izhar Cohen, israelilainen laulaja ja näyttelijä
13. maaliskuuta – Marit Tusvik, norjalainen kirjailija
17. maaliskuuta – Kurt Russell, yhdysvaltalainen näyttelijä
19. maaliskuuta – Samuel Salmi, suomalainen piispa
20. maaliskuuta – Jimmie Vaughan, yhdysvaltalainen muusikko ("Fabulous Thunderbirds")
22. maaliskuuta – Sinikka Hurskainen, suomalainen kansanedustaja
22. maaliskuuta – Tuula Kallioniemi, suomalainen kirjailija
26. maaliskuuta – Carl Wieman, vuoden 2001 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko
28. maaliskuuta – Matti Pellonpää, suomalainen näyttelijä (k. 1995)
29. maaliskuuta – Roger Myerson, vuoden 2007 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen ekonomisti
31. maaliskuuta – Per Eckerdal, ruotsalainen piispa
Syntyneitä > Huhtikuu−kesäkuu

1. huhtikuuta – Kauko Simonen, suomalainen laulaja, ensimmäinen tangokuningas
1. huhtikuuta – Allu Tuppurainen, suomalainen näyttelijä
4. huhtikuuta – Liisa Veijalainen, suomalainen suunnistaja
13. huhtikuuta – Kaci Kullmann Five, norjalainen poliitikko (k. 2017)
14. huhtikuuta – Gregory Winter, vuoden 2018 Nobelin kemianpalkinnon saanut brittiläinen biokemisti
17. huhtikuuta – Horst Hrubesch, saksalainen jalkapalloilija ja valmentaja
21. huhtikuuta – Lyly Rajala, suomalainen kansanedustaja
27. huhtikuuta – Ace Frehley, muusikko ("KISS")
27. huhtikuuta – Freundel Stuart, Barbadoksen pääministeri
28. huhtikuuta – Silvi Vrait, virolainen laulaja ja taiteilija (k. 2013)
1. toukokuuta – Mikko Alatalo, suomalainen kansanedustaja ja muusikko
4. toukokuuta  – Bob Alan Deal (”Mick Mars”), kitaristi ("Mötley Crüe")
15. toukokuuta – Frank Wilczek, vuoden 2004 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko
16. toukokuuta – Laurette Spang, yhdysvaltalainen näyttelijä
18. toukokuuta – Bernard Feringa, vuoden 2016 Nobelin kemianpalkinnon saanut alankomaalainen orgaaninen kemisti
18. toukokuuta – Pertti ”Veltto” Virtanen, suomalainen psykologi, kansanedustaja ja muusikko
18. toukokuuta – Angela Voigt, itäsaksalainen pituushypyn olympiavoittaja (k. 2013)
19. toukokuuta – Joey Ramone, yhdysvaltalainen punklaulaja (k. 2001)
21. toukokuuta – Leif Färding, suomalainen runoilija (k. 1984)
23. toukokuuta – Anatoli Karpov, venäläinen šakinpelaaja (maailmanmestari)
2. kesäkuuta – Marianne Borgen, Oslon pormestari
3. kesäkuuta – Satu Hassi, suomalainen kirjailija ja poliitikko
3. kesäkuuta – Jill Biden, Yhdysvaltain  presidentti Joe Bidenin puoliso
8. kesäkuuta – Bonnie Tyler, walesilainen laulaja
8. kesäkuuta – Pirjo Wilmi-Rokkanen, ent. Häggman, suomalainen pikajuoksija ja urheiluvaikuttaja
13. kesäkuuta – Ilkka Aspara, suomalainen kenraaliluutnantti
13. kesäkuuta – Kimmo Kiljunen, suomalainen poliitikko
13. kesäkuuta – Stellan Skarsgård, ruotsalainen näyttelijä
13. kesäkuuta – Tapani Tölli, suomalainen Keskustan kansanedustaja ja ministeri
20. kesäkuuta – Kisu Jernström, suomalainen muusikko
20. kesäkuuta – Tress MacNeille, yhdysvaltalainen ääninäyttelijä
20. kesäkuuta – Esko Valtaoja, suomalainen avaruustähtitieteen professori ja Tuorlan observatorion ent. johtaja
21. kesäkuuta – Mona-Lisa Pursiainen, suomalainen pikajuoksija
21. kesäkuuta – Anneli Taina, suomalainen poliitikko ja ministeri
26. kesäkuuta – Pamela Bellwood, yhdysvaltalainen näyttelijä
27. kesäkuuta – Mary McAleese, Irlannin kahdeksas presidentti
27. kesäkuuta – Jari Nenonen, suomalainen kirjailija ja pakinoitsija
28. kesäkuuta – Olav Fjell, norjalainen yritysjohtaja
29. kesäkuuta – Charles Daniel Balvo, yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa
29. kesäkuuta – Don Rosa, yhdysvaltalainen ankkataiteilija
Syntyneitä > Heinäkuu−syyskuu

2. heinäkuuta – Jarmo Koski, suomalainen näyttelijä
3. heinäkuuta – Jean-Claude Duvalier (”Baby Doc”), Haitin diktaattori (k. 2014)
4. heinäkuuta – Kathleen Kennedy Townsend, yhdysvaltalainen poliitikko
7. heinäkuuta – Hans-Tore Bjerkaas, norjalainen toimittaja ja NRK:n pääjohtaja 2007–2013
9. heinäkuuta – Ingar Sletten Kolloen, norjalainen toimittaja ja tietokirjailija
16. heinäkuuta – Matti Mäkelä, suomalainen esseisti ja kirjailija (k. 2019)
21. heinäkuuta – Tom Axberg, suomalainen kaupunginjohtaja
21. heinäkuuta – Robin Williams, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä ja koomikko (k. 2014)
26. heinäkuuta – William McArthur, yhdysvaltalainen astronautti
27. heinäkuuta – Eduardo Gómez, espanjalainen näyttelijä (k. 2019)
2. elokuuta – Tapani Ruokanen, suomalainen päätoimittaja
2. elokuuta – Joe Lynn Turner, yhdysvaltalainen laulaja
2. elokuuta – Freddie Wadling, ruotsalainen muusikko (k. 2016)
4. elokuuta – Per Knutsen, norjalainen kirjailija (k. 2022)
8. elokuuta – Antti Leinonen, suomalainen luontovalokuvaaja ja -kirjailija
10. elokuuta – Plura Jonsson, ruotsalainen muusikko
10. elokuuta – Juan Manuel Santos, vuoden 2016 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Kolumbian presidentti
16. elokuuta – Tiina Kaila, suomalainen kirjailija
19. elokuuta – John Deacon, brittiläinen basisti ("Queen")
20. elokuuta – Greg Bear, yhdysvaltalainen tieteiskirjailija (k. 2022)
20. elokuuta – Helge Torvund, norjalainen runoilija
21. elokuuta – Karekin II, Armenian apostolisen kirkon katolikos
24. elokuuta – Orson Scott Card, tieteiskirjailija
25. elokuuta – Rino Fisichella, italialainen katolinen arkkipiispa
30. elokuuta – Gediminas Kirkilas, liettulalainen poliitikko, pääministeri 2006–2008 (k. 2024)
1. syyskuuta – Timothy Zahn, yhdysvaltalainen tieteiskirjailija
2. syyskuuta – Osmo Soininvaara, suomalainen kansanedustaja
4. syyskuuta – Marita Ulvskog, ruotsalainen poliitikko
5. syyskuuta – Michael Keaton, yhdysvaltalainen näyttelijä
14. syyskuuta – Leo Friman (”Freeman”), suomalainen muusikko
14. syyskuuta – Duncan Haldane, vuoden 2016 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut englantilainen fyysikko ja professori
14. syyskuuta – Doina Rotaru, romanialainen säveltäjä
21. syyskuuta – Aslan Mashadov, Tšetšenian separatistipresidentti
22. syyskuuta – David Coverdale, muusikko
23. syyskuuta – Tommy Hellsten, suomalainen teologi ja kirjailija
25. syyskuuta – Mark Hamill, yhdysvaltalainen näyttelijä
30. syyskuuta – Barry Marshall, vuoden 2005 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut australialainen lääkäri ja patologi