stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ahimsa

Ahimsa (sanskritiksi अहिंसा ahiṃsā, paliksi अविहिंसा avihiṃsā) eli väkivallattomuus on keskeinen periaate Intian uskonnoissa, erityisesti hindulaisuudessa, jainalaisuudessa ja buddhalaisuudessa. Kaikkein tiukimmin sitä tulkitaan jainalaisuudessa. Ahimsa ilmenee kaiken elämän kunnioittamisena ja väkivallasta pidättäytymisenä. Käytännön ahimsaan kuuluu yleensä esimerkiksi kasvissyönti.
Etymologia

Himsā (हिंसा) on sanskritia ja tarkoittaa surmaavaa. Näin ollen ahiṃsā tarkoittaa sen vastakohtaa, ei-surmaavaa eli vapaammin tulkittuna väkivallatonta. Monet tutkijat uskovat, että ahimsa mainitaan ensimmäistä kertaa hindulaisuuden pyhien Veda-kirjojen viimeisessä osassa. Siinä kehotetaan pidättäytymään vahingon tuottamisesta ja välttämään tappamista muutoin kuin uhraamistarkoituksessa.
Hindulaisuus

Vaikka ahimsa oletetusti mainitaan ensimmäisin kerran nimenomaan hindulaisuuden pyhissä kirjoituksissa, korostui sen merkitys hindujen keskuudessa vasta jainalaisuuden ja buddhalaisuuden vaikutuksesta. Sittemmin se on kuitenkin ollut keskeinen osa hindulaisuutta jo yli 2000 vuoden ajan ja sitä pidetään kaikkein tärkeimpänä hyveenä.
Intian kansakunnan isäksikin kutsuttu Mahatma Gandhi puhui aikoinaan paljon ahimsan puolesta ja siten hänellä katsotaan olleen merkittävä rooli ahimsan korostumisessa nykyhindulaisille. Gandhi toi ahimsan mukaan Intian politiikkaan väkivallattoman vastarinnan muodossa. Hän ei kuitenkaan puhunut ehdottomasta väkivallattomuudesta, vaan sanoi ettei kaikki tappaminen ole himsā eli ettei kaikki tappaminen ole väkivaltaa. Näkökantaa kritisoitiin jainalaisuudessa ja buddhalaisuudessa.
Hindulaisuus > Kirjallisuudessa

Veda-kirjojen viimeisen osan lisäksi ahimsa mainitaan lukuisia kertoja myös muissa hindulaisuuden kirjoituksissa. Muinaisessa valtion johtamista, talouspolitiikkaa ja sotastrategiaa käsittelevässä Kautiliya Arthashastrassa ja sitä uudemmassa lakitekstissä, Manu Smritissä, ahimsan periaatteen sanotaan olevan kaikkia hindulaisuuden neljää kastia koskeva velvollisuus. Sama velvollisuus saatetaan mainita myös tietäjä Vashisthassa kertovissa kirjoituksissa. Manu Smritissä kerrotaan myös, ettei eläimiä tule tappaa tai syödä ollenkaan muutoin kuin uhraamistarkoituksessa ja hengenhädässä.
Hindulaisuus > Jooga

Ahimsa on merkittävässä osassa Patanjalin kirjoittamassa Joogasutrassa, jonka oppeja noudatetaan erityisesti rajajoogassa, eräässä hindulaisen filosofian koulukunnassa. Nykyisin sitä noudatetaan myös osittain rajajoogan pohjalta kehittyneessä astangajoogassa, jonka filosofia perustuu niin ikään Joogasutran kirjoituksiin. Perinteisen joogan harjoittajat tavoittelevat valaistumista noudattamalla joogapuun kahdeksaa haaraa. Haaroista ensimmäisessä, yamassa, käsitellään joogan harjoittajaa koskevia moraalisääntöjä. Ahimsa on yksi näistä moraalisäännöistä. Joogafilosofiassa ahimsalla viitataan muiden hindulaisten tulkintojen tavoin väkivallan välttämiseen, mutta astangajoogassa sillä voidaan viitata myös jooga-asanoiden eli asentojen oikeanlaiseen harjoittamiseen. Ohjeen mukaisesti joogan harjoittajan ei tule kohdella omaa kehoaan väkivaltaisesti eli toisin sanoen kehon pakottamista vaikeisiin asanoihin tulee välttää.
Hindulaisuus > Ruokavalio

Kasvissyönti on erottamaton osa ahimsan periaatetta hindujen keskuudessa, mutta suurin osa hinduista käyttää maitotuotteita. Kasvissyönnin ei kuitenkaan katsota liittyvän pelkkään väkivallattomuuteen, vaan olennaisesti myös kastiin ja puhtauskäsitykseen.
Hindulaisuus > Eläinuhrit

Uhraamisesta on paljon mainintoja Veda-kirjoissa ja eläinuhrit olivat siksi erityisen yleisiä varhaisessa hindulaisuudessa. Ahimsaa tiukemmin noudattavissa jainalaisuudessa ja buddhalaisuudessa uhrimenoja kritisoitiin aikoinaan paljon. Kritiikillä olikin merkittävä rooli perinteen heikkenemisessä ja väkivallattomuuden korostamisessa hindujen keskuudessa. Eläinten uhraaminen on nykyhindulaisuudessa todella harvinaista ja eläinuhrit korvataan yleensä hedelmillä tai vihanneksilla. Perinne ei ole kuitenkaan kadonnut kokonaan, sillä sitä harjoitetaan yhä jonkin verran hindulaisuuden tantrisissa perinteissä ja kyläjumalten palvonnassa.
Hindulaisuus > Sotilaskasti

Hindujen toiseksi ylin kasti, kshatriyat, on sotilaskasti. Hindulaisuudessa ajatellaan, että sotilaan palvelusvelvollisuus vapauttaa hänet ahimsan noudattamisesta.
Jainalaisuus

Jainalaisuudessa ahimsa on äärimmäisen keskeinen periaate, jota noudatetaan niin luostarilaitoksessa kuin myös maallikoiden keskuudessa. Ahimsā paramo dharmaḥ on yksi jainalaisuuden tunnuslauseista ja tarkoittaa väkivallattomuuden olevan uskonnon korkein laki. Jainalaisuudessa pyritään välttämään yhtä lailla sekä tahallista että tahatonta väkivaltaa. Jainalaiset käsittävät myös laiminlyönnin olevan väkivaltaa; ahimsan periaatteen mukaisesti heidän tiedetään hoitaneen sairaita ja loukkaantuneita eläimiä jo tuhansia vuosia ennen kuin eläinsuojat yleistyivät lännessä. Mahaviran opetuksissa jopa pelkkää väkivallan ajattelua pidetään tuomittavana.
Buddhalaisuudessa jainalaisuuden äärimmäistä suhtautumista ahimsaan on kritisoitu kutsumalla sitä itsetuhoiseksi.
Jainalaisuus > Ruokavalio

Jainalaisuudessa ahimsaan kuuluu olennaisesti kasvisruokavalio, mutta myös kasvien turhaa vahingoittamista vältetään syömällä vain maan päällä kasvavia kasveja. Näin voidaan estää maan alla elävien eläinten vahingoittaminen. Toisin kuin buddhalaisuudessa, jainalaisuudessa munkit ja nunnat eivät syö lihaa myöskään silloin, kun se on saatu kerjäämällä. Ruokavalion suhteen noudatetaan muutenkin äärimmäistä kuria: munkit ja nunnat eivät esimerkiksi juo käymällä valmistettuja juomia, koska niiden valmistuksessa on käytetty hiivaa ja bakteereja. He eivät myöskään juo suodattamatonta vettä. Jainalaiset kuitenkin käyttävät yleensä maitotuotteita.
Hindujen tavoin myös jainalaisten kasvissyönti perustuu ahimsan lisäksi kastiin ja puhtauskäsitykseen.
Jainalaisuus > Luostarilaitos

Munkiksi ja nunnaksi vihkiytymisen yhteydessä annetaan lupaus väkivallan välttämisestä, joka voidaan jakaa viiteen mahavrataan. Ensimmäisessä mahavratassa väkivallattomuuden periaate kuvaillaan tarkemmin; tappamista ja väkivaltaa tulee välttää kaikissa muodoissaan ja mahdollisia väkivaltaisia tekoja tulee katua. Muissa mahavratoissa sen oheen liitetään lupaukset totuudessa pysymisestä, tunteiden hillitsemisestä, varastamattomuudesta, selibaatista ja materiasta luopumisesta. Myöhemmin joukkoon on lisätty vielä kuudes mahavrata, joka kieltää syömisen ja juomisen öisin, sillä pimeässä munkki tai nunna voisi huomaamattaan vahingoittaa eläviä olentoja ja rikkoa siten lupauksensa väkivallattomuudesta. Ruoanlaitto ja syöminen pyritään suorittamaan varhain aamulla, koska silloin pieniä eläimiä on liikkellä vähemmän.
Osa munkeista ja nunnista pitää jopa liinaa suunsa edessä ja lakaisee luudalla maata kulkiessaan – näin estetään niin ikään elävien olentojen vahingoittaminen. He myös kieltäytyvät leikkaamasta hiuksiaan, varjellakseen mahdollisia täitä. Leikkaamisen sijaan hiukset voidaan nyppiä yksitellen.
Myös Intian sääolosuhteet asettavat rajoituksia jainalaisten munkkien ja nunnien elämään. Vuosittain kuukausia kestävän monsuunikauden aikana luonto on haavoittuvaisempi, mikä tekee tahattoman väkivallan välttämisestä entistä vaikeampaa. Tämän vuoksi munkkien ja nunnien tulee vetäytyä temppelialueelle hiljaiseloon eli retriittiin koko monsuunikauden ajaksi.
Jainalaisuus > Maallikot

Munkkeja ja nunnia koskevien suurten lupausten sijaan maallikot sitoutuvat pienempiin anuvrata-lupauksiin. Vaikka siis myös maallikot noudattavat ahimsaa varsin tarkoin, sallitaan heille joitain munkeilta ja nunnilta kiellettyjä asioita. He saavat esimerkiksi suojella viljelemäänsä satoa tuholaisilta, mutta toisaalta osa nykyjainalaisista saattaa toteuttaa ahimsan periaatetta myös jättämällä viljelyyn liittyvän maan kaivamisen ja tuholaisten torjunnan kokonaan muiden vastuulle. Maallikoiden on myös sallittua tappaa itsepuolustuksena, joten jainalaiset maallikot voivat osallistua tietyin ehdoin sotaan.
Buddhalaisuus

Buddhalaisissa kirjoituksissa sana ahiṃsā (tai paliksi avihiṃsā) esiintyy vain harvoin. Sen periaate tulee kuitenkin kirjoituksissa selvästi ilmi, joskin buddhalaisuus lähestyy sitä ennemminkin ystävällisyyden ja myötätunnon käsitteiden kautta. Ahimsa sisältyy Viiteen ohjeeseen, jotka muodostavat buddhalaisen etiikan perustan. Ahimsa mainitaan ensimmäisessä ohjeessa, jota noudatetaan sekä luostarilaitoksessa että maallikoiden keskuudessa. Ohjeen mukaan kaiken elävän tappamisesta tulee pidättäytyä.
Buddhalaisen hallitsija Ašokan tiedetään olleen vahva ahimsan kannattaja.
Buddhalaisuus > Buddhan opetukset

Gautama Buddha opetti noudattamaan keskitietä ja teki ahimsan suhteen eron halun ja tarpeen välille. Hän tuomitsi turhan tappamisen eli tappamisen ruoan, uhraamisen, huvittelun tai mielihyvän vuoksi. Buddha ei kuitenkaan kehottanut täysin ehdottomaan väkivallattomuuteen, jollaista jainalaisuudessa noudatetaan. Hän myös hyväksyi väkivallan puolustautumistarkoituksessa. Buddhalaiseen tulkintaan ahimsasta ei myöskään sisälly tahaton väkivalta, vaan pelkkä tarkoituksella aiheutettu väkivalta.
Buddhalaisuus > Ruokavalio

Ahimsaa noudattavat buddhalaiset ovat yleensä kasvissyöjiä pidättäytyäkseen väkivallasta ja tappamisesta, mutta kasvissyönnin tärkeydestä osana buddhalaisuutta on erimielisyyttä - esimerkiksi tiibetinbuddhalaisten keskuudessa lihansyönti on yleistä ja tantrismissa lihaa saatetaan jopa käyttää osana uskonnollisia rituaaleja. Munkit ja nunnat voivat syödä lihaa, jos se ei ole peräisin heitä varten tapetusta eläimestä eli he saattavat syödä esimerkiksi kerjäämällä saatua lihaa. Buddhalaisuuden tulkinta ahimsasta on siis myös luostarilaitoksen osalta löyhempi kuin jainalaisuuden tulkinta. Jainalaisuudessa kritisoidaan buddhalaista suhtautumista lihansyöntiin.
Buddhalaisuus > Ihmisten välinen väkivalta

Väkivallattomuuden ihannetta on muutenkin tulkittu buddhalaisuuden historian aikana vapaammin kuin samoihin aikoihin kehittyneessä jainalaisuudessa. Japanissa, Koreassa ja Tiibetissä buddhalaiset munkit ovat aikoinaan jopa johtaneet armeijoita ja osallistuneet sotimiseen. Lisäksi joissain Mahajana-koulukunnissa bodhisattvojen katsotaan olevan oikeutettuja tappamaan ihminen ennalta ehkäisevänä toimenpiteenä, mikäli sen avulla henkilöä voidaan estää tappamasta muita. Jainalaisuudessa on kritisoitu myös tätä buddhalaisuuden piirrettä.
Sivu Veda-kirjojen viimeisestä osasta, Upanishadista, jossa ahimsa mainitaan oletetusti ensimmäisen kerran.
Jainalaisuudessa ahimsan symboli on kämmen, jonka keskellä on dharmachakra ja sana ahiṃsā.
Sōheit olivat buddhalaisia munkkisotureita Japanissa.
Louhosareena

Louhosareena on Nilsiässä sijaitsevaan entiseen  Hiekkamäen kaivokseen 2000-luvun alussa alun perin ooppera- ja musiikkinäyttämöksi rakennettu tanssilava. Kaivos on noin viiden kilometrin päässä Nilsiän keskustasta ja 13 kilometriä Tahkon keskustasta. Avolouhos on kaivostoiminnan loppumisen jälkeen täyttynyt osittain vedellä.
Louhosareena rakennettiin kaivostoiminnan päättymisen jälkeen Hiekkamäen avolouhokseen. Siellä järjestettiin oopperanäytöksiä vuosina 2004–2007, jonka jälkeen niitä järjestänyt yritys Opera Cava hakeutui konkurssiin vuonna 2008. Sen jälkeen siellä järjestettiin tapahtumia satunnaisesti.
Vuoden 2015 lopussa uusi yritys osti louhoksen rakenteet ja sai vuokraoikeuden Kuopion kaupungilta. Siellä järjestettiin vuoden 2017 kesäkuussa ensimmäisen kerran lavatanssit.
Tampereen yliopiston yhteiskuntatieteiden tiedekunta

Yhteiskuntatieteiden tiedekunta (lyhenne SOC) on yksi Tampereen yliopiston seitsemästä tiedekunnasta. Tiedekunta aloitti toimintansa vuoden 2019 alusta, kun aikaisemmat Tampereen yliopisto ja Tampereen teknillinen yliopisto yhdistyivät uudeksi Tampereen yliopistoksi. Tiedekunta on muodostettu vanhan Tampereen yliopiston yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan pohjalle, johon on liitetty kirjallisuustieteen tutkinto-ohjelma entisestä viestintätieteiden tiedekunnasta.
Tiedekunta julkaisee Alusta!-verkkojulkaisua.  Alusta on tutkijalähtöinen asiantuntijajulkaisu, joka käsittelee yhteiskuntaa, kulttuuria ja ideologioita, analysoi politiikkaa ja julkista keskustelua sekä tuo esiin laadukasta tutkimusta.
Tutkinto-ohjelmat

Yhteiskuntatieteiden tiedekuntaan kuuluvat seuraavat tutkinto-ohjelmat. Sulkuihin on merkitty kunkin opintosuunnan ainejärjestö.
Filosofia (Aatos)
Historia (Patina ry)
Kirjallisuustiede (Teema ry)
Logopedia (Ääni ry)
Psykologia (Cortex)
Sosiaalityö (SOS ry)
Terveystieteet (Salus ry)
Yhteiskuntatutkimus (Interaktio)
Sosiaalityön ja yhteiskuntatutkimuksen tutkinto-ohjelmat toteutetaan myös Porin yksikössä. Tiedekunta tarjoaa myös avointa yliopisto-opetusta sekä terveystieteiden ja yhteiskuntatieteiden täydennyskoulutusta.
Tiedekuntaan kuuluvat seuraavat tohtoriohjelmat:
Filosofian tohtoriohjelma
Historian tohtoriohjelma
Kansainvälinen epidemiologian tohtoriohjelma
Kirjallisuustieteen tohtoriohjelma
Lääketieteen tohtoriohjelma
Psykologian ja logopedian tohtoriohjelma
Terveystieteiden tohtoriohjelma
Yhteiskuntatutkimuksen tohtoriohjelma
Tutkimusalueet

Yhteiskuntatieteiden tiedekuntaan kuuluvat seuraavat tutkimuskeskukset:
Gerontologian tutkimuskeskus (GEREC)
Eturauhassyövän tutkimuskeskus (PCRC)
Lapsuuden, nuoruuden ja perheen tutkimuskeskus (PERLA)
Rauhan- ja konfliktintutkimuskeskus (TAPRI)
Tiedon, tieteen, teknologian ja innovaatioiden tutkimuskeskus (TaSTI)
Tampere Centre for Classical, Medieval and Early Modern Studies (TRIVIUM)
Työelämän tutkimuskeskus (WRC)
Tiedekunnassa tehdään tutkimusta myös seuraavissa huippuyksiköissä:
Suomen Akatemian kokemuksen historian huippuyksikkö / Academy of Finland Centre of Excellence in the History of Experiences (HEX), 2018-2025
Ikääntymisen ja hoivan tutkimuksen huippuyksikkö (CoEAgeCare), 2018–2025
Nordic Centre of Excellence on women in technology-driven careers (NORDWIT)
Boeing 747

| Boeing 747 |
| --- | --- |
 Saksalaisen Lufthansan Boeing 747-8.
Tyyppi:  matkustajalentokone
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Valmistaja:  Boeing Commercial Airplanes
Suunnittelija:  Joe Sutter
Ensilento:  9. helmikuuta 1969
Esitelty:  1970 Pan Amin ja TWA:n kanssa
Tila:  aktiivinen
Pääkäyttäjät:  Atlas Air Lufthansa Air China UPS Airlines
Valmistusmäärä:  1 574 (lopullinen, lokakuu 2022) 
Valmistusvuodet:  1969–2022
Yksikköhinta:  24–230 milj. USD
Muunnelmat:  Boeing VC-25 Boeing 747 LCF
Boeing 747 family
Boeing 747 (lempinimeltään Jumbo Jet) on Boeingin valmistama nelimoottorinen, laajarunkoinen ja osittain kaksikerroksinen erittäin pitkän toimintamatkan liikennelentokone, jonka eri malleja valmistettiin yhteensä 1 574 kappaletta vuosina 1969–2022. Sen sanotaan tuoneen kaukomatkustamisen suuren yleisön ulottuville.
Boeing 747 on kaksi ja puoli kertaa niin suuri kuin Boeingin ensimmäinen suihkulentokone, Boeing 707. Kone esiteltiin virallisesti vuonna 1970, mutta se suoritti ensilentonsa jo 9. helmikuuta 1969. Koneen pääsuunnittelijana toimi Joe Sutter. Koneesta on kolme sukupolvea: 100/200/300-sarja (Classic, 1969–1988), 400-sarja (1988–2011) ja -8-sarja (2011–2022).
Boeing 747 oli maailman suurin käytössä oleva matkustajalentokone lähes 40 vuoden ajan. Sen paikan vei vasta vuonna 2007 Airbus A380, kun kone aloitti kaupallisen toimintansa 25. lokakuuta 2007 Singapore Airlinesin lennolla Singaporesta Sydneyyn.
Boeing 747:stä on kehitetty lukuisia muunnelmia, kuten lyhennetty versio (747SP), rahtiversioita ja laajarunkoisempi versio Large Cargo Freighter (lempinimeltään Dreamlifter). Yhdysvaltain presidentin kone Air Force One on ollut 747-200B 1990-luvun alusta alkaen. Nasan käytössä oli vuosina 2014-2022 entisen liikennejumbon (747SP-versio) runkoon rakennettu SOFIA-stratosfääri-infrapunaobservatorio. Lisäksi Nasa käytti kahta erikoisvarusteltua B747-konetta avaruussukkulan siirtämiseen, eli yleensä varalaskupaikasta Kennedyn avaruuskeskukseen. Yhdysvaltain ilmavoimat on käyttänyt Tähtien sota -ohjelmassaan B747-konetta kuljettamaan suurteholaseria. 747-ohjelma päättyi lopullisesti vuonna 2022, jolloin konetta oli valmistettu 54 vuotta. Vaikka maailmanlaajuinen koronaviruspandemia aiheuttikin 747-laivastoon merkittäviä supistuksia 2020-luvun taitteessa, jatkaa kone operatiivisessa käytössä vielä vuosikausia. Ennen pandemiaa esimerkiksi British Airwaysin oli tarkoitus jatkaa 747-400:lla vuoteen 2024. Matkustajayksilöitä oli joulukuussa 2022 käytössä vielä 44 kappaletta.Viimeinen 747-8, pysyvältä rekisteritunnukseltaan N863GT, ja nimeltään Empower, valmistui 6. lokakuuta 2022 ja siirtyi viimeisteltäväksi 6. joulukuuta 2022, päättäen koneen tuotannon.  Kone luovutettiin asiakkaalle tiistaina 31. tammikuuta 2023. Yhdysvaltain ilmavoimille modifioidaan lisäksi vielä kaksi aiemmin valmistunutta 747-8 koneyksilöä.  Koneet korvaavat 1990-luvulta käytössä olleet Yhdysvaltain presidentin käytössä olleet vanhemmat 747-lentokoneet.
Historia > 747-100

Boeing 747:n suunnittelu aloitettiin vuonna 1966, ja ensilento oli 9. helmikuuta 1969. Ensimmäinen versio, 747-100 alkoi liikennöidä Pan Amin väreissä tammikuussa 1970.
Historia > 747-200

Jo saman vuoden lokakuussa 747-200 teki ensilentonsa ja se esiteltiin seuraavana vuonna. 747-200:ssa oli tehokkaammat moottorit ja suurempi enimmäislentoonlähtöpaino sekä pitempi toimintamatka. Myös rahtiversiot 747-200C (Convertible) ja 747-200F (Freighter) kehitettiin ja tulivat markkinoille vuodesta 1972 alkaen. Myös lyhyille matkoille kehiteltiin omat SR-versiot (Short Range). Suomen rekisterissä, Kansa-yhtymän omistuksessa,  on ollut yksi 747-200, rekisteritunnukseltaan OH-KSA. Kesällä 2023 käytössä oli vielä 18 747-200-sarjan konetta.
Historia > 747SP

747SP (Special Performance) tuli liikenteeseen vuonna 1976. Se oli lyhennetty versio, jonka tarkoituksena oli kilpailla markkinoilla McDonnell Douglas DC-10:n ja Lockheed L-1011:n kanssa. Boeingilla ei ollut keskikokoista laajarunkokonetta ja 747 oli turhan suuri tietyillä reiteillä. 747SP:n toimintamatka oli tuohon aikaan erittäin pitkä, yli 10 000 kilometriä, ja sen lentonopeus oli suuri. Tätä tyyppiä valmistettiin vain 45 konetta.
Historia > 747-300

747-300:ssa oli pidennetty yläkansi, jolloin matkustajakapasiteetti kasvoi jopa 600 matkustajaan. Koneen ensilento tapahtui 5. lokakuuta 1982, ja liikennöinti alkoi vuonna 1983 Swissairilla. 747-300:n nimi oli alun perin 747SUD (Stretched Upper Deck), mutta se muutettiin 747EUD:ksi (Extended Upper Deck) ja lopulta 747-300:ksi. Yläkantta pidennettiin 7,11 metriä. Muilta osin 747-300 ei juurikaan poikennut 747-200:sta. Mallista tuli myös kombiversio 747-300M ja lyhyen toimintamatkan versio 747-300SR, erityisesti Japan Airlinesin Japanin sisäisiä lentoja varten. Versio ei menestynyt hyvin, sillä koneita valmistettiin vain 81 kappaletta, joista 60 oli matkustajaversioita ja 21 kombiversioita. Tämä johtui pääosin siitä, että uudempi ja kehittyneempi -400 versio aloitti liikennöinnin vain 7 vuotta myöhemmin. Iranilainen Mahan Air operoi Lähi-idässä maailman viimeistä matkustajaliikenteessä olevaa 747-300:aa, rekisteritunnukseltaan EP-MNE.
Historia > 747-400

747-400:n suunnittelu aloitettiin vuonna 1985 ja ensilento tapahtui vuonna 1988. Liikennöinti alkoi vuotta myöhemmin. 747-400:lla on pidempi toimintamatka kuin edellisillä versioilla ja se on ollut myös suosituin versio koneesta. 747-400 on ulkoisesti samanlainen kuin 747-300, mutta siinä on moderni, kahden hengen ohjaamo ja kuvaputkinäytöt, uudet moottorit ja wingletit (taivutetut siivenkärjet), uusi matkustamo, suurempi kantavuus ja pidempi toimintamatka. Koneesta on olemassa myös 747-400M-kombiversio (markkinoille 1989) ja 747-400F-rahtiversio (markkinoille 1993). 747-400ER on vielä pidemmän toimintamatkan versio, joka aloitti liikennöinnin vuonna 2002. 747-400D puolestaan oli Aasian kotimaanlennoille suunniteltu erikoisversio.
Uusitussa matkustamossa on yhdessä rivissä kymmenen istuinta, joiden välissä on kaksi käytävää niin, että istuimia on kolme vierekkäin kummallakin sivulla ja neljä keskellä. Viimeinen 747-400 toimitettiin maaliskuussa 2005 China Airlinesille.
Historia > 747-8

747-8 on koneen uusin versio, jonka rahtiversion 747-8F:n liikennöinti alkoi vuonna 2011 ja matkustajaversion 747-8I:n vuonna 2012. Koneesta oli toukokuussa 2013 ainoastaan 59 voimassa olevaa tilausta jäljellä, mikä ennakoi tuotannon varsin nopeaa hiipumista. Mallin valmistus, ja samalla koko 747-ohjelma, päättyi vuonna 2022.
Tämän mallin kone oli viimeinen Boeing 747, jonka yhtiö valmisti. Se luovutettiin Atlas Air -lentoyhtiölle 31. tammikuuta 2023.
Historia > Peruttuja suunnitelmia

Boeing suunnittelli 747-konseptiin myös trijet-versiota. Boeingilla oli aiempaa kokemusta kolmimoottorisista suihkukoneista Boeing 727-mallin myötä. Pyrstömoottorin lisääminen runkoon olisi kuitenkin vaatinut niin paljon muutoksia runkoon että kone ei päässyt piirrustuspöytää pidemmälle. Sen sijaan yhtiö rakensi Boeing 747 SP-versiota joka täydensi mallistoa pienemmän kuljetustarpeen reiteillä. Yhtiö keskittyi Jumboja pienemmissä laajarunkoisissa koneissa Boeing 767-malliston suunnitteluun. Samoihin aikoihin Boeingin kilpailijan Douglas DC-10 oli kolmimoottorinen. 747 Trijetissä olisi koneen perusrakenteen johdosta ollut tätä enemmän kapasiteetia.
Tekniset tiedot

|  | B747-100 (vanhin versio) | B747-400ER (suosituin versio) | B747-8I (uusin käytössä oleva versio) | A380-800 (vertailu) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pituus | 70,5 m | 70,66 m | 74,2 m | 73 m |
| Siipien kärkiväli | 59,6 m | 64,92 m | 68,5 m | 79,8 m |
| Korkeus | 19,47 m | 19,3 m | 19,4 m | 24,1 m |
| Siipien pinta-ala | 511 m² | 541 m² | 554 m² | 845 m² |
| Paino tyhjänä | 158,2 t | 180,8 t | 214,5 t | 279,8 t |
| Suurin lentoonlähtöpaino | 333,0 t | 412,8 t | 435,4 t | 560 t |
| Suurin nopeus | 0,89 Mach | 0,92 Mach | 0,92 Mach | 0,96 Mach |
| Toimintamatka maksimikuormalla | 8 893 km | 14 200 km | 15 372 km | 14 800 km |
| Rahtikapasiteetti | 170,6 m³ (5 pallettia + 14 LD1:tä) | 158,6 m³ (4 pallettia + 14 LD1:tä) | 275,6 m³ (8 pallettia + 16 LD1:tä) | 845 m² |
| Moottorit (esim.) | 4 × Pratt & Whitney JT9D (209 kN) | 4 × General Electric CF6-80 (274 kN) | 4 × General Electric GEnx-2B67 (296 kN) | 4 × Rolls-Royce Trent 970/B (-kN) |
| Ohjaamohenkilökunta | kolme | kaksi | kaksi | kaksi |
Onnettomuudet

Valmistetuista 1 542 Boeing 747 -koneesta 62 eli noin 4,0 prosenttia on tammikuuhun 2018 mennessä tuhoutunut onnettomuuksissa, terroriteoissa ja muissa tapahtumissa. Vertailun vuoksi saman aikakauden laajarunkokoneista Douglas DC-10:llä vastaava osuus on 7,4 prosenttia ja Lockheed L-1011 TriStarilla 4,0 prosenttia.
Boeing 747 -koneet ovat olleet osallisena kahdessa ilmailuhistorian pahimmassa onnettomuudessa. Pahin onnettomuus tapahtui 27. maaliskuuta 1977, kun kaksi 747-konetta törmäsi toisiinsa Teneriffan pohjoisella lentoasemalla. Onnettomuudessa kuoli 583 ihmistä. Toiseksi pahin onnettomuus oli uhrimäärältään lähes yhtä suuri: Japan Airlinesin lennon 123 sivuperäsin irtosi ja hydraulijärjestelmät lakkasivat toimimasta äkillisen paineistuksen menettämisen seurauksena. Miehistö sai pidettyä koneen ilmassa 32 minuuttia, mutta se törmäsi lopulta vuoreen ja 520 ihmistä kuoli.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Boeingin 747-sivusto (englanniksi)
Aircraft-Info.net: Boeing 747-400 Information (englanniksi)
Aiheesta muualla > Kuvia

Iran Airin Boeing 747-100:n matkustamo
One Two Go:n (Orient Thai Airlines) Boeing 747-300:n matkustamo
Singapore Airlinesin Boeing 747-400:n matkustamo
KLM Royal Dutch Airlinesin Boeing 747-200:n alakannen etuosan matkustamo
KLM Royal Dutch Airlinesin Boeing 747-200:n ohjaamo
Korean Air Cargon Boeing 747-400ERF:n ohjaamo
Boeingin matkustajakoneet
| --- | --- |
Potkurikoneet: 40A · 80 · 221 · 247 · 307 · 314 · 377
Suihkukoneet: 367-80 · 707/720 · 717 · 727 · 737 · 747 · 757 · 767 · 777 · 787 · MD-11
Perutut hankkeet: 2707 · 7J7 · NLA · Sonic Cruiser
Scandinavian Airlinesin entinen Boeing 747-200.
Qantasin Boeing 747-300.
Boeing 747-200:n ohjaamo.