stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kukkakaali

| Kukkakaali |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit Brassicaceae
Suku::  Kaalit Brassica
Laji::  oleracea
Muunnos::  botrytis
Kolmiosainen nimi
 Brassica oleracea var. botrytis  L. 
Katso myös
   Kukkakaali Wikispeciesissä   Kukkakaali Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kukkakaali (Brassica oleracea var. botrytis) on kaalin muunnos. Kukkakaalilla on ylöspäin varsilehtien suojaama kupu, joka on muodostunut nuorista, kutistuneista ja epämuodostuneista kukinnoista. Se muistuttaa rakenteeltaan, vaikka ei väriltään, parsakaalia. Kukkakaalista löytyy myös eksoottisen näköisiä muunnelmia, kuten Romanesco, jonka kukinnot ovat täysin symmetrisiä ja muodostavat fraktaalikierteitä.
Romanesco
Kukkakaalia syödään useimmiten keitettynä tai höyrytettynä, joskus gratiinissa, mutta se sopii myös raakana dipattavaksi. Raa'assa kukkakaalissa on paljon C-vitamiinia (61 mg/100g), mutta se aiheuttaa helposti ilmavaivoja. Kukkakaali on tärkeä kesäkeiton ainesosa.
Kukkakaalin viljely on vaikeampaa kuin muiden kaalilajikkeiden. Suomen ilmastossa taimia pitää esikasvattaa sisällä. Siihen tulee helposti tuhohyönteisiä. Liian lämpimässä ilmastossa kukkakaali ei tuota kukintoja.
Kukkakaalia on viljelty parin tuhannen vuoden ajan Egyptissä, Syyriassa ja Turkissa.
Kukkakaali valittiin vuonna 2001 vuoden vihannekseksi.
Ravintosisältö per 100 g

Energiaa 104,6 kJ/25 kcal
Proteiinia 1,98 g
Hiilihydraattia 5,3 g
josta sokereita 2,734 g
Rasvaa 0,1 g
josta tyydyttynyttä 0,032 g
kertatyydyttymättömät rasvat 0,014 g
monityydyttymättömät rasvat 0,099 g
Ravintokuitua 2,5 g
Natriumia 30 mg
Kaliumia 303 mg
Aiheesta muualla

Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Brassica oleracea var. botrytis (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Suomalaiset hyötypuutarhakasvit
| --- | --- |
Juurekset:   lanttu  mustajuuri  nauris  palsternakka  porkkana  piparjuuri  punajuuri  retiisi  selleri 
Kaalit:   keräkaali  kiinankaali  kukkakaali  kyssäkaali  lehtikaali  punakaali  parsakaali  ruusukaali  kurttu- eli savoijinkaali 
Kurkkukasvit:   kurkku  kesäkurpitsa  kurpitsa  spagettikurpitsa 
Mausteet:   basilika  humala  kirveli  krassi  kumina  kurkkuyrtti  kynteli  lipstikka  meirami  minttu  persilja  rakuuna  rosmariini  salvia  sitruunamelissa  tilli  timjami 
Mukulakasvit:   maa-artisokka  peruna 
Palkokasvit:   herne  härkäpapu  tarhapapu 
Sipulit:   hillosipuli  ilmasipuli  jättisipuli  purjo  sipuli  ruohosipuli  ryvässipuli  valkosipuli  vihersipuli 
Muut kasvikset:   endiivi  fenkoli  latva-artisokka  lehtisalaatti  lehtiselleri  mangoldi  maissi  paprika  parsa  pinaatti  raparperi  tomaatti
LEKA Volley

| LEKA Volley |
| --- | --- |

Perustettu:  2014
Lakkautettu:  2018
Kotipaikka:  Kuopio
Sarja:  Lentopallon Mestaruusliiga
LEKA Volley oli kuopiolainen lentopallojoukkue, joka perustettiin keväällä 2014. Se otti Saimaa Volleyn paikan miesten Mestaruusliigassa kaudella 2014–2015. Liigapaikan siirtyminen sai liigahallituksen hyväksynnän.
Pielaveden Sammossa pelannut Tatu Säisä oli seuran päätoiminen manageri ja seuran ensimmäinen sopimuksen tehnyt pelaaja. Taustalta löytyivat myös muun muassa Paterin/Saimaan vahvat tukipilarit Timo Tenhunen ja Saku Määttä. Edellinen kuopiolainen lentopallon liigaseura oli ollut KuPS-Volley, joka meni konkurssiin vuonna 2001.
LEKA Volley sijoittui liigatasolla parhaimmillaan neljänneksi kaudella 2015–16. Seura yhdistyi Sampo Volleyn kanssa kauden 2017–18 päätteeksi. Uuden seuran nimeksi tuli Savo Volley.
Kontulan ostoskeskus

| Kontulan ostoskeskus |
| --- | --- |
 Kontulan ostoskeskuksen uudempi puoli, joka valmistui vuosina 1986–1988.
Sijainti:  Kontula, Helsinki
Avattu:  1967
Liikkeiden määrä:  yli 80
Kerrospinta-ala:  22 000 m²
Kävijämäärä:  30 000 (päivässä)
Vuosimyynti:  80 milj. euroa
Kotisivu
Kontulan ostoskeskus, puhekielessä Kontulan ostari, on Suomen suurin kattamaton ostoskeskus. Ostoskeskuksessa on liiketilaa noin 22 000 neliömetriä. Kävijämäärä on päivässä noin 30 000. Vuositasolla liikevaihto yltää noin 80 miljoonaan euroon. Ostoskeskusta hoitaa Kontulan ostoskeskuksen yrittäjäyhdistys ry.
Ostoskeskuksessa toimii yli 80 eri liikettä, joihin lukeutuvat muun muassa kolme suurta päivittäistavarakauppaa  Kontumarket, Lidl ja S-market sekä kaksi apteekkia. Lisäksi ostoskeskuksen yhteydessä on runsaasti julkisia palveluja kuten kirjasto ja nuorisotalo. Pankkipalveluita ostarilla ei enää ole Nordean ja Osuuspankin lakkautettua konttorinsa. Ostoskeskuksen yhteydessä sijaitsee myös Kontulan metroasema.
Historia

Kontulan ostoskeskuksen suunnitteli KK:n arkkitehti Aino Tandefelt-Laurila, ja se valmistui vuonna 1967. Sen suurin liike, Kotikontu, oli yli 1 000 neliömetrin liiketilallaan Suomen suurin päivittäistavaraliike. Avajaispäivänä paikalle tulivat helikopterin kyydissä Batman ja Robin, ja alueen lapset kävivät ahmimassa jaossa olleita karamelleja. Ostoskeskuksen lihamestarit grillasivat viereisessä metsässä kokonaisen härän päivän kunniaksi.
Kilpailu oli kovaa, ja marketit kosivat asiakkaita erilaisilla tarjouksilla ja tempauksilla. Kotikontu muisti vastamuuttaneita asukkaita jakelemalla ovenkahvoihin kahvipaketteja tervetuliaislahjana. Kauppojen kahvitarjoilut 1960-luvulla saattoivat houkutella liikkeisiin tuhansia ihmisiä. Kauppojen tempauksista tunnetuimpia on Kotikonnun kalanäyttely vuodelta 1972. Vetonaulaksi näyttelyyn oli lennätetty Kööpenhaminasta 3,5-metrinen hai roikkumaan kalaosaston kattoon.
Ostoskeskusta laajennettiin vuosina 1986–1988, sen jälkeen kun Helsingin metroa jatkettiin Itäkeskuksesta Kontulaan.
Tulevaisuus

Lähivuosien aikana Kontulan ostoskeskuksen ympäristöä tullaan kehittämään huomattavasti. Ostoskeskuksen ylle suunnitellaan rakennettavan hotelli ja toimistorakennuksia. Ostoskeskuksen pohjoispuolen pysäköintialuetta suunnitellaan rakennettavaksi, jolloin autot käyttäisivät sekä metroradan päälle rakennettavaa että maanalaista pysäköintihallia.
Palvelut

Ostoskeskuksessa on myös runsaasti julkisia palveluja, kuten Kontulan kirjasto, Kontupiste/Lippupiste (FC Kontu), Kuntokellari, Lähiöasema, Nuorten toimintakeskus (jonka yhteydessä skeittihalli), Kontulan terveysasema ja Kontulan uimahalli.
Kontulan ostarilta löytyy muutaman kymmenen metrin säteellä kolme suurta päivittäistavarakauppaa, jotka ovat Kontumarket, Lidl ja S-market. Erilaisia kodintarvikkeita tarjoavat mm. Kiva kauppa ja Saiturinpörssi. Ostarilla toimii kaksi apteekkia: Kontulan Apteekki ja Kontulankaaren apteekki. Optikkoliikke Instrumentarium Erikoiskauppoja / palveluja löytyy katutasolla myös moneen lähtöön. Kirkollisena tilana toimii Metrokappeli-helluntaiseurakunta. Erityisen paljon ostarilla on ravintoloita ja baareja. Syksyllä 2012 ostarilla sijaitsi 18 baaria ja ravintolaa.
Palvelut > Kontulan kirjasto

Vuonna 1975 perustettu Kontulan kirjasto sijaitsee ostoskeskuksen yhteydessä. Kirjastossa on lukusali ja käsikirjasto, lapsille pelitietokoneita ja tietokoneita asiakaskäyttöön. Kaupunki etsii kirjastolle uutta, tilavampaa sijoituskohdetta.
Palvelut > Kontulan uimahalli

Kontulan uimahallin peruskorjaus valmistui 4. huhtikuuta 2007. Uimahallin puku-, pesu- ja saunahuoneet uusittiin ja lastenallas eriytettiin isosta altaasta. Lisäksi halliin rakennettiin hissi pesutiloista allastasolle sekä kylmävesi- ja virkistysallas.
Nykyinen K-Supermarket Kontumarket.
Kontulan terveysasema sijaitsee Ostoskeskuksen yhteydessä.
Kosovon perustuslaki

Kosovon perustuslaki tuli voimaan 15. kesäkuuta 2008. Tätä ennen Kosovossa oli voimassa Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan numero 1244 perustuva väliaikainen perustuslaki, joka voimaansaatettiin vuonna 2001. Serbian hallitus ei tunnusta perustuslakia, vaan katsoo Kosovon olevan osa Serbiaa.
Perustuslaista julkaistiin alustava versio huhtikuussa 2008. Esitys perustuu pitkälti presidentti Ahtisaaren laatimaan ns. Ahtisaaren suunnitelmaan, joka takasi vähemmistöryhmille erityisoikeuksia ja turvallisemman ympäristön kaikille Kosovon asukkaille.
Kosovon perustuslaki ratifioitiin 9. huhtikuuta 2008 ja se tuli voimaan kesäkuussa 2008. Kosovossa on kuitenkin edelleen toiminnassa YK:n UNMIK-operaatio. Uutta perustuslakia ei sovelleta Kosovon sisällä olevilla serbien asuttamilla alueilla.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Constitution of Kosovo
Kosovon parlamenttivaalit 2021

Kosovon parlamenttivaalit 2021 toimitettiin Kosovossa 14. helmikuuta 2021. Vaaleissa valittiin Kosovon parlamenttiin 120 edustajaa nelivuotiskaudelle. Edelliset vaalit järjestettiin vain kaksi vuotta aiemmin. Vaalit voitti Vetëvendosje-liike, joka sai noin puolet äänistä ja lähes puolet paikoista. Kannatus puolueelle oli korkeaa erityisesti naisten ja nuorten keskuudessa. Vaalit järjestettiin, koska perustuslakituomioistuin päätti hallituksen olleen perustuslain vastainen, koska se hyväksyttiin yhden äänen enemmistöllä, ja yksi sen puoltajista oli tuomittu rikoksesta.
Vetëvendosje-liike sai noin 50 prosentilla äänistä 58 paikkaa Kosovon parlamenttiin. Kosovon demokraattinen puolue sai 17 prosentilla äänistä 19 paikkaa, kun taas Kosovon demokraattinen liitto sai lähes 13 prosentin kannatuksella 15 paikkaa. Serbejä edustanut puolue sai kymmenen paikkaa noin viidellä prosentilla äänistä, kun taas Kosovon tulevaisuuden liitto sai korkeammalla seitsemän prosentin kannatuksella kahdeksan paikkaa. Tämä johtuu siitä, että kymmenen paikkaa oli varattu serbivähemmistölle. Yhdeksän puoluetta sai paikan tai kaksi.
Korugurami

| Korugurami> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Rihmakalat Osphronemidae
Suku::  Parosphromenus
Laji::  ornaticauda
Kaksiosainen nimi
 Parosphromenus ornaticauda  Kottelat, 1991 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Korugurami (Parosphromenus ornaticauda) on Indonesiassa elävä äärimmäisen uhanalainen pienikokoinen rihmakalojen heimoon (Osphronemidae) kuuluva kalalaji.
Sitä on tavattu ainoastaan turvesuometsistä Anjunganin kaupungin lähistöllä Länsi-Kalimantanin provinssissa Borneon saarella.
Korugurami jää alle 3 cm pitkäksi. Sen paras tuntomerkki on koiraan selkäevän kuviointi: musta alaosa, siinä 1–3 kirkasta pilkkua, puolivälin yläpuolella leveä oranssi raita ja sen yläpuolella vielä musta ja läpinäkyvä raita.
Lajin uhanalaisuuteen ovat vaikuttaneet ainakin suometsien hakkuut, mahdollisesti myös ylikalastus akvaariokaupan tarpeisiin.
Aiheesta muualla

Parosphromenus ornaticauda Parosphromenus project (hyviä valokuvia)
Konaanjärvi

| Konaanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Koordinaatit:  61°15′16″N, 24°32′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  Lokajoki 
Järvinumero:  35.773.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,4 m  
Rantaviiva:  7,77 km  
Pinta-ala:  1,06299 km²   
Saaria:  2 
 fiKonaanjärvi 
Konaanjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Torvoilan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 106 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,4 metriä mpy.
Koruhietatokko

| Koruhietatokko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Tokot Gobiidae
Suku::  Pomatoschistus
Laji::  quagga
Kaksiosainen nimi
 Pomatoschistus quagga  (Heckel, 1837) 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Koruhietatokko (Pomatoschistus quagga) on Pomatoschistus-sukuun ja tokkojen heimoon kuuluva ahvenkalalaji. Sen kuvasi ensimmäisenä Heckel vuonna 1837.
Levinneisyysalue

Sitä tavataan Välimeren läntisellä puolella sekä Adrianmeressä.
Kreppilanka

Kreppilanka (ransk.  crêpe < lat. crispus, kiharainen) on kimmoisa ja venyvä lankatyyppi, jonka ominaisuudet perustuvat säikeiden runsaaseen kiertämiseen ja säikeiden kertaamiseen yhteen suurta kierremäärää käyttäen. Sorsetti on kangaslaji, jossa sekä loimi että kude on kreppilankaa.
Kristuksen taivaaseenastumisen kirkko

| Kristuksen taivaaseenastumisen luostari Вознесе́нский монасты́рь |
| --- | --- |

Sijainti:  Kreml, Moskova, Venäjä
Koordinaatit:  55°45′09″N, 37°37′13″E
Kirkkokunta:  Venäjän ortodoksinen kirkko
Rakentamisvuosi:  1389-1800
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kristuksen taivaaseenastumisen katedraali oli samannimisen Kristuksen taivaaseenastumisen luostarin (ven. Вознесенский монастырь, Voznesenski monastir) kirkko Moskovan Kremlissä.
Puusta rakennetun luostarin perusti Moskovan suuriruhtinaan Dmitri Donskoin vaimo suuriruhtinatar Jevdokija Dmitrijevna (1353-1407) vuonna 1386. Se sijaitsi lähellä Spasskaja-tornia ja oli rakennettu lähes kiinni Kremlin muuriin. Keskiajalla se toimi Moskovan suuriruhtinas-suvun hautapaikkana.
Luostari ja katedraali purettiin räjäyttämällä ne dynamiitilla vuonna 1929. Katedraalissa ollut 1600-luvun barokkityylinen ikonostaasi siirrettiin Kahdentoista apostolin kirkkoon vuonna 1929. Katedraalissa olleet suuriruhtinaitten ja tsaarien puolisoitten hautaukset siirrettiin vuonna 1929 Arkkienkelin katedraaliin.
Luostarin viimeiset vaiheet

Vuonna 1907 luostarissa oli igumenia Jevgenija (Vinogradova, 1893-1922), 62 nunnaa ja 45 maallikkosisarta. Vuonna 1917 rakennukset vaurioituivat bolševikkien tykistötulessa lokakuun vallankumouksen aikana. Luostarin sisaristo häädettiin rakennuksista vuonna 1918 ja he yrittivät salakuljettaa vaatteittensa alla arvokkaimman, Kazanin Jumalanäidin ikonin ja jumalanpalvelusesineistöä sekä haudata ne luostarin pihalle.
Vuonna 1929 luostarikompleksi ja 1500-luvun katedraali räjäytettiin Josif Stalinin käskystä dynamiitilla tehdäkseen tilaa Neuvostoliiton keskuskomitean Punakomentajien koululle, joka valmistui vuonna 1934 ja jossa myöhemmin toimi Korkeimman neuvoston presidium eli puhemiehistö. Myös viereinen Tšudovin luostari räjäytettiin ja purettin vuoteen 1932 mennessä.
Taidehistorioitsijat ja museotutkijat siirsivät osan luostarin ikoneista siirrettiin Tretjakovin galleriaan ja Moskovan Kremlin museoihin. Alkuperäisen katedraalin sisustuksesta ainoana säilynyt 1600-luvun barokkityylinen ikonostaasi siirrettiin Kahdentoista apostolin kirkkoon. Tsaarittarien ja suuriruhtinattarien hautaukset siirrettiin arkeologien ja taidehistorioitsijoiden valvonnassa Arkkienkelin katedraaliin.
Luostarin dokumentointi valokuvaamalla, piirtämällä ja mittaamalla sekä esineistön ja hautausten pelastaminen ja siirto oli Kremlin asehuoneen ja monumenttien kuraattorina vuosina 1919-1934 toimineen, arkkitehti Nikolai Nikolajevitš Pomerantsevin johtama operaatio, joka toteutettiin minimiaikataulussa.
Uudet tutkimukset 1990-2010

1990-luvulla aloitettiin työ suuriruhtinattarien ja tsaarittarien hautojen tutkimiseksi. Luostarin perustajan, suuriruhtinatar Jevdokija Dmitrijevnan eli nunna Eufrosynen jäänteet pystyttiin paikallistamaan ja vuonna 1994 tehtiin rekonstruktio suuriruhtinatar Sofia Palaiologosin kasvoista kallomittausten avulla. Näin pystyttiin todistamaan se, että Iivana IV ei ollut avioton lapsi, vaan hänen isoäitinsä oli Sofia Palaiologos, koska yhdennäköisyys oli kiistaton.
Katedraalin tyhjennyksessä vuonna 1929 luostarin perustajan suuriruhtinatar Jevdokija Dmitrijevnan eli nunna Eufrosynen hopeiseen pyhäinjäännösarkkuun pyhimmälle eli etelänpuoleiselle seinälle haudatut jäännökset katosivat, mutta ne paikallistettiin arkeologisissa tutkimuksissa vuonna 2002, jonka jälkeen ne siirrettiin Arkkienkelin katedraaliin. Samalla löydettiin tsaari Vasili Šuiskin vaimon tsaaritar Maria Jekaterina Petrovna Šuiskajan, ruhtinatar Buinosova-Rostovskaja (1590-luku/n. 1586-1626) jäännökset samasta paikasta. Pitkään oli epätietoisuutta siitä, miksi hänet oli uudelleenhaudattu näin kunnioitetulle paikalle, kunnes selvisi että suuriruhtinatar Jevdokija Dmitrijevnan isä ruhtinas Dmitri Suzdal oli Šuiski-suvun kantaisä.
Vuonna 2004 Arkkienkelin katedraalin lähellä sijaitsevaan maanalaiseen kammioon vuonna 1929 siirrettyjen hautausten tutkimus saatiin loppuun. Löydetyn materiaalin jatkotutkimus jatkui laboratorio-olosuhteissa. Tieteelliset tutkimukset todistivat että Iivana IV:n äiti Jelena Glinskaja ja hänen ensimmäinen vaimonsa Anastasia Romanovna oli myrkytetty suurella määrällä elohopeaa.
Kremlin presidiumin vuonna 1934 rakennettu klassismia jäljittelevä rakennus purettiin vuonna 2016 ja paikalla suoritettiin arkeologisia kaivauksia. Ensimmäistä kertaa oli mahdollisuus laajamittaiseen arkeologiseen tutkimukseen Kremlin kukkulalla 1100-1900- luvuilla syntyneissä kulttuurikerroksissa. Tutkimukset toteutti Venäjän tiedeakatemian arkeologian instituutti. Saman vuoden toukokuussa kaivauksen päätyttyä perustettiin paikalle puisto. Moskovan Kremlin museot avasivat vuonna 2014 pysyvän näyttelyn Taivaaseenastumisen luostarin historiasta museona toimivan Arkkienkelin katedraalin kryptaan.
Vuonna 2015 alkaneiden arkeologisten kaivausten ja Unescon hyväksynnän puuttumisen vuoksi, Taivaaseenastumisen luostarin mahdollinen entisöinti on vailla suunnitelmia. Arkeologisissa kaivauksissa on paikallistettu Tšudovin 1300-luvulla perustetun luostarin ja Taivaaseenastumisen luostarin perustukset.
Vuonna 2019 arkeologinen tutkimus Kremlin aukiolla oli käynnissä.
Luostarin vuonna 1588 valmistunut katedraali 1800-luvun piirroksessa
Pyhän Katariinan kirkko vuonna 1882
Kristuksen taivaaseenastumisen luostari, keskellä katedraali, 1909-1916
Hautausten siirto Taivaaseenastumisen katedraalista vuonna 1929
Vladimiras Prudnikovas

Vladimiras Prudnikovas
Vladimiras Prudnikovas (s. 10. huhtikuuta 1949) on liettualainen poliitikko ja oopperalaulaja, äänialaltaan basso.
Prudnikovas aloitti musiikkiuransa Ąžuoliukaksen poika- ja nuorisokuorossa sen perustaja, johtaja Hermann Perelsteinin kutsumana. Hän valmistui Liettuan valtionkonservatoriosta vuonna 1979 ja sai sitten kiinnityksen Liettuan kansallisoopperaan. Vuonna 1981 hänet palkittiin Maria Callas -laulukilpailussa Ateenassa. Prudnikovas nousi maineeseen Boriksen roolilla Modest Mussorgskin oopperassa Boris Godunov. Tämän roolin hän pääsi tulkitsemaan myös Pariisin Théâtre des Champs-Élyséesiin sekä Pietarin, New Yorkin, Italian ja Japanin suuriin oopperataloihin. Prudnikovas on säännöllisesti vieraillut esiintyjänä Ranskassa, Italiassa, Espanjassa, Isossa-Britanniassa, Saksassa, Suomessa, Norjassa, Alankomaissa, Yhdysvalloissa ja Japanissa. Suomessa hän on vieraillut Savonlinnan oopperajuhlilla.
Prudnikovas on laulanut yli 80 isoa roolia. Lisäksi hän on tulkinnut yhtä suuren määrän osia oratorioissa ja kantaateissa. Hänen tunnettuja oopperaroolejaan Boriksen ohella ovat olleet Mephistopheles (Faust), kuningas Filip II (Don Carlo) ja Pimen (Boris Godunov). Prudnikovas on työskennellyt Liettuan musiikki- ja teatteriakatemian professorina ja vuodesta 1992 sen lauluosaston johtajana. Vuonna 1996 hänelle myönnettiin Liettuan suurherttua Gediminaksen ritarikunnan komentajan risti ja vuonna 1997 Liettuan kansallispalkinto.
Prudnikovas valittiin vuonna 2004 Liettuan parlamenttiin työväenpuolueen listoilta. Hän toimi vuosina 2005–2006 Liettuan kulttuuriministerinä.
Prudnikovaksen ja pianisti Nijolė Ralytėn yhteinen tytär on oopperalaulaja Ieva Prudnikovaitė.
Wilhelm Fritz von Roettig

Wilhelm Fritz von Roettig (25. heinäkuuta 1888 – 10. syyskuuta 1939) oli saksalainen kenraali. Hänen sotilasarvonsa oli SS-Brigadeführer ja hän palveli Waffen-SS-joukoissa Puolan offensiivin aikana. Von Roettig oli ensimmäinen toisessa maailmansodassa kaatunut kenraali. Hän kuoli 10. syyskuuta 1939 (klo 14.15:n aikoihin) Opocznon lähistöllä, kun konekiväärein aseistetut puolalaiset joukot hyökkäsivät hänen autosaattueensa kimppuun. Myöhemmin miehitetyssä Prahassa nimettiin katu von Roettigin muistoksi.
Käännös suomeksi
Koripallon Mestarien liiga 2017–2018

Koripallon Mestarien liigan kausi 2017–2018 oli sarjan historian toinen. Sarjaan osallistui karsinta mukaan lukien 56 joukkuetta 32 maasta. Kausi alkoi karsintakierroksilla 19. syyskuuta 2017 ja päättyi final four -turnauksen loppuotteluun 6. toukokuuta 2018. Mestaruuden voitti ensimmäisen kerran kreikkalainen AEK Ateena, joka voitti loppuottelussa AS Monacon 100–94. Pronssiottelussa espanjalainen CB Murcia voitti saksalaisen Riesen Ludwigsburgin 85–74.
Kauden arvokkaimmaksi pelaajaksi nimettiin AEK Ateenan Manny Harris. Harrisin lisäksi kauden tähdistöviisikkoon nimettiin korikuningas DJ Kennedy, Louis Labeyrie, Ovie Soko ja Elmedin Kikanović.
Osallistujat

| Runkosarja |
| --- | --- | --- | --- |
|  Élan Chalon |  Reyer Venezia Mestre |  EWE Baskets Oldenburg |  Hapoel Holon |
|  Strasbourg IG |  S.S. Felice Scandone |  Medi Bayreuth |  BK Ventspils |
| * AS Monaco Basket |  Dinamo Basket Sassari |  CB 1939 Canarias |  KK Neptūnas |
|  AEK Ateena BC |  Beşiktaş JK |  CB Murcia |  Basket Zielona Góra |
|  Aris |  Banvit BK |  BC Oostende |  BK Jenisei |
|  PAOK |  Gaziantep |  ČEZ Nymburk |  KK Olimpija |
Kolmas karsintakierros
|  Excelsior Brussels |  Telekom Baskets Bonn |  KK Juventus |  Club Estudiantes |
|  Nanterre 92 |  Orlandina Basket |  Rosa Radom |  Karşıyaka Basket |
Toinen karsintakierros
|  PBC Academic |  Joensuun Kataja |  KK Mornar Bar |  BK Nižni Novgorod |
|  Bakken Bears |  Alba Fehérvár |  Cluj-Napoca |  BK Budiveljnyk Kiova |
Ensimmäinen karsintakierros
|  Kapfenberg Bulls |  BC Keravnos |  KB Prishtina |  SL Benfica |
|  Tsmoki-Minsk |  BC Kalev/Cramo |  KK Prienai |  BK Avtodor Saratov |
|  Antwerp Giants |  BC Dinamo Tbilisi |  KK Karpoš Sokoli |  Joventut Badalona |
|  KK Bosna Royal |  MHP Riesen Ludwigsburg |  Donar Groningen |  BC Luleå |
Seura on Monacosta mutta osallistui sarjaan Ranskan kiintiöstä
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (englanniksi)
Wilhelm Gabriel Geitlin

Wilhelm Gabriel Geitlin (20. elokuuta 1838 Helsinki – 29. kesäkuuta 1906 Helsinki) oli senaatin finanssitoimituskunnan esittelijäsihteeri 1879–1891 ja Valtiokonttorin ylijohtaja 1891–1903. Hänelle myönnettiin arvonimi todellinen valtioneuvos.
Hänen vanhempansa olivat professori Gabriel Geitlin ja Anna Lovisa Lagus. Puoliso vuodesta 1867 oli Jenny Nina Pacius.
Kvassheimin majakka

| --- | --- |
Sijainti:  Hå Norja
| --- | --- |
Korkeus:  9  m 
| --- | --- |
Valmistunut:  1912 
Otettu käyttöön:  1990 
Sammutettu:  1990 
| --- | --- |
Valon korkeus:  11,0  m 
Valonkanto:  18,5  km (valkoinen), 14,8  km (punainen), 13,0  km (vihreä) 
Valon ominaisuudet:  Oc(2) WRG 8s 
| --- | --- |
ARLHS:  NOR333 
Admiralty:  B3217 
NGA:  115-2052 
Norsk fyrliste:  098600 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kvassheimin majakka (norj. Kvassheim fyr) on majakka Hån kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa. Se perustettiin vuonna 1912, automatisoitiin 1986 ja jätettiin miehittämättömäksi 1990.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kvassheimin majakka Wikimedia Commonsissa