stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Allegiant Stadium

| Allegiant Stadium> The Death Star |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Paradise, Nevada
Koordinaatit:  36°05′26.7″N, 115°11′01.4″W
Kustannukset:  1,6 mrd $
Arkkitehti:  MANICA Architecture HNTB
Katsojakapasiteetti
 65 000-72 000 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Allegiant Stadium on amerikkalaisen jalkapallon stadion Paradisessa Clarkin piirikunnassa Nevadan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Stadion avattiin vuonna 2020. Stadionin pääkäyttäjät ovat Las Vegas Raiders (NFL) ja UNLV Rebels (NCAA).
Stadion avattiin virallisesti 31. heinäkuuta 2020 ja sen arvioitiin maksaneen noin 1,6 miljardia dollaria.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Allegiant Stadium Wikimedia Commonsissa
Stadionin viralliset kotisivut (englanniksi)
Androscogginin piirikunta

Androscogginin piirikunta (engl. Androscoggin County) on Yhdysvaltojen Mainen osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 108 277 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Auburnin kaupunki. Piirikunta on perustettu 18. maaliskuuta 1854.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Androscogginin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Algarve Cup

Farossa sijaitseva Estádio Algarve, jossa on pelattu useita Algarve Cupin finaaleja.
Algarve Cup on Portugalissa Algarven alueella vuosittain järjestettävä kutsuturnaus naisten jalkapallomaajoukkueille. Turnaus on järjestetty vuodesta 1994 lähtien. Algarve Cup on naisten maailmanmestaruuskilpailujen ja olympialaisten ohella yksi arvostetuimpia turnauksia naisjalkapallossa, sillä siihen osallistuvat parhaat naismaajoukkueet.[lähde? ]
Vuodesta 2002 lähtien turnaukseen on kutsuttu 12 maajoukkuetta, joista kahdeksan pelaavat mestaruudesta. Joukkueet on jaettu kolmeen lohkoon – A, B ja C. Lohkoissa pelataan ensin yksinkertainen sarja. Tämän jälkeen ratkaistaan sijoitukset seuraavalla tavalla:
Sijoista 1–2 pelaavat A- ja B-lohkojen voittajat
Sijoista 3–4 pelaavat A- ja B-lohkojen toiseksi sijoittuneet
Sijoista 5–6 pelaavat A- ja B-lohkojen kolmanneksi sijoittuneet
Sijoista 7–8 pelaavat C-lohkon voittaja ja parempi viimeiseksi jääneistä A- ja B-lohkojen joukkueista
Sijoista 9–10 pelaavat C-lohkon toiseksi sijoittunut ja huonompi viimeiseksi jääneistä A- ja B-lohkojen joukkueista
Sijoista 11–12 pelaavat C-lohkon kaksi viimeiseksi jäänyttä
Finaalit

| Vuosi | Voittaja | Toinen sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1994 |  Norja |  Yhdysvallat | 1–0 |
| 1995 |  Ruotsi |  Tanska | 3–2 ja. |
| 1996 |  Norja |  Ruotsi | 4–0 |
| 1997 |  Norja |  Kiina | 1–0 |
| 1998 |  Norja |  Tanska | 4–1 |
| 1999 |  Kiina |  Yhdysvallat | 2–1 |
| 2000 |  Yhdysvallat |  Norja | 1–0 |
| 2001 |  Ruotsi |  Tanska | 3–0 |
| 2002 |  Kiina |  Norja | 1–0 |
| 2003 |  Yhdysvallat |  Kiina | 2–0 |
| 2004 |  Yhdysvallat |  Norja | 4–1 |
| 2005 |  Yhdysvallat |  Saksa | 1–0 |
| 2006 |  Saksa |  Yhdysvallat | 4–3 rp. (0–0) |
| 2007 |  Yhdysvallat |  Tanska | 2–0 |
| 2008 |  Yhdysvallat |  Tanska | 2–1 |
| 2009 |  Ruotsi |  Yhdysvallat | 4–3 rp. (1–1) |
| 2010 |  Yhdysvallat |  Saksa | 3–2 |
| 2011 |  Yhdysvallat |  Islanti | 4–2 |
| 2012 |  Saksa |  Japani | 4–3 |
| 2013 |  Yhdysvallat |  Saksa | 2–0 |
| 2014 |  Saksa |  Japani | 3–0 |
| 2015 |  Yhdysvallat |  Ranska | 2–0 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Algarve Cup Wikimedia Commonsissa
Alkkulanlammi

| Alkkulanlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Akaa (Viiala)
Koordinaatit:  61°13′28″N, 23°46′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vanajaveden alaosan alue‎ (35.22)
Laskuoja:  oja Vanajaveden Jumuseen 
Järvinumero:  35.222.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  79,3 m 
Rantaviiva:  0,35 km 
Pinta-ala:  0,00519 km² 
 fiAlkkulanlammi 
Alkkulanlammi  on Pirkanmaalla Akaan Viialassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajaveden alaosan alueeseen. Alkkulanlammi on osa Jumusen–Rauttunselän aluetta. Järvi on umpeenkasvanut.
Maantietoa

Järvi on 450 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 0,5 hehtaaria. Se sijaitsee Viialan Lapinkulmalla. Se on niin soistunut ja ruohottunut, että siihen laskeva oja on täytynyt kaivaa järven läpi. Siihen laskeekin pari lyhyttä pelto-ojaa, jotka saavat osan vedestään luoteessa sijaitsevasta Leipälammesta ja Lapinkulman asutusalueesta. Laskuoja on 500 metriä pitkä ja se laskee Vanajaveden Jumusen koillisrantaan.  Järven rantaviivan pituus on 350 metriä.  Se on autiota suota. Riihimäki–Tampere-rautatie läpäisee lammen alueen sen reunaa seuraten.
Historiaa

Vuoden 1959 peruskartassa lammen nimi kirjoitettiin ”Pikkujärvi”. Koskeikon ala oli tuolloin vielä suuri, mutta vuoden 1976 kartassa märkä kosteikko muodostui enää kahdesta pienestä lampareesta. Tuolloin oli suon rantaan ilmaantunut kolme suurta saostusallasta ja sen nimeksi ”Alkkulanlammi”. Vuoden 1992 kartassa suurempaa kahdesta kosteikosta kantoi nimeä ”Pikkujärvi”. Näisen karttojen painamisen jälkeen lammen suota on ojitettu monella eri tavoin.
Sun City

Sun City tarkoittaa seuraavia paikkoja:
Sun City, Etelä-Afrikka
Sun City, Arizona, Yhdysvallat
Sun City, Kalifornia, Yhdysvallat
Sun City, Texas, Yhdysvallat
Sun City Aliante, Nevada, Yhdysvallat
Sun City Anthem, Arizona, Yhdysvallat
Sun City Anthem, Nevada, Yhdysvallat
Sun City Anthem Florence, Arizona, Yhdysvallat
Sun City Carolina Lakes, Etelä-Carolina, Yhdysvallat
Sun City Center, Florida, Yhdysvallat
Sun City Festival, Arizona, Yhdysvallat
Sun City Grand, Arizona, Yhdysvallat
Sun City Hilton Head, Etelä-Carolina, Yhdysvallat
Sun City Huntley, Illinois, Yhdysvallat
Sun City Lincoln Hills, Kalifornia, Yhdysvallat
Sun City Palm Desert, Kalifornia, Yhdysvallat
Sun City Shadow Hills, Kalifornia, Yhdysvallat
Sun City Summerlin, Nevada, Yhdysvallat
Sun City West, Arizona, Yhdysvallat
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sun City”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ammoniumnitraatti

| Ammoniumnitraatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  6484-52-2
PubChem CID:  22985
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  NH4NO3
Moolimassa:  80,1 g/mol
Ulkomuoto:  Valkoinen kiinteä aine
Sulamispiste:  169 °C (442 K)
Kiehumispiste:  n. 210 °C, hajoaa
Tiheys:  1,7 g/cm3
Liukoisuus veteen:  190 g/100 ml (20 °C)
Ammoniumnitraattia
Ammoniumnitraatti (NH4NO3) on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritöntä, hygroskooppista (ilmasta kosteutta helposti imevää), valkoista kiinteää ainetta. Se on typpihapon (HNO3) ammoniumsuola. Ammoniumnitraattia käytetään kylmäpusseissa, sillä se reagoi veden kanssa endotermisesti, lämpöä sitoen, jolloin sen lämpötila laskee.
Käyttö

Ammoniumnitraatin massasta on 34 % typpeä. Suuren typpipitoisuutensa vuoksi se on erityisen hyvä typpilannoite, ja sitä käytetään erityisesti sellaisilla mailla, joissa on jo entuudestaan fosforia riittävästi tai johon sitä saadaan karjanlantaa levittämällä. Pelkästään lannoitteena sitä käytetään maailmanlaajuisesti noin 20 miljoonaa tonnia vuodessa.
Vaarat

Kuumennettaessa ammoniumnitraatti hajoaa kaasumaisiksi aineiksi, jolloin vapautuu myös happea ja typpioksiduulia. Se onkin voimakas hapetin, ja jos se joutuu kosketuksiin palavan orgaanisen aineen kanssa, seurauksena voi olla räjähdys.
Räjähdysvaaran vuoksi lannoitteena käytettävää ammoniumnitraattia usein laimennetaan sekoittamalla siihen muita aineita, jolloin typpipitoisuus vähenee 28 %:iin. Puhtaalle ammoniumnitraatille Tukes on antanut ankaria varastointimääräyksiä.
Kuuluisia onnettomuuksia on muun muassa 1947 tapahtunut Texas Cityn onnettomuus, jossa ammoniumnitraattilastissa ollut laiva räjähti. Beirutin satamassa 4. elokuuta 2020 tapahtunutta suuronnettomuutta epäillään johtuvaksi siitä, että 2 750 tonnia ammoniumnitraattia räjähti. Myös Suomessa on Oulun silloisilla Typpi Oy:n tehtailla tapahtunut ammoniumnitraatin syttymisestä johtunut Typpi Oy:n räjähdysturma.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hintsala, Juha. Yle Uutiset: Kohtalokkaasta tehdasräjähdyksestä 55 vuotta – koko Oulun kaupunki vavahteli ja uhreja on vieläkin kateissa. 9.1.2018.
Ammoniumnitraatin kansainvälinen kemikaalikortti
OVA-ohje (Arkistoitu – Internet Archive)
PubChem: Ammonium nitrate (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Ammonium nitrate (englanniksi)
Yara: Lannoitteiden käyttöturvallisuus
Suomen Marsalkka Mannerheimin 75-vuotispäivän muistokivi

Suomen Marsalkka Mannerheimin 75-vuotispäivän muistokivi Imatralla
Suomen Marsalkka Mannerheimin 75-vuotispäivän muistokivi paljastettiin Imatralla vuonna 1983. Mannerheim täytti 75 vuotta vuonna 1942. Muistokiven viivästymisen taustalla on se, että Adolf Hitler vieraili syntymäpäivilläselvennä. Kiven olemassaolo ei ole kovin yleisesti tiedossa.
Kiven nykyinen sijaintipaikka on Saimaanhovintien alkupäässä, jonne se siirrettiin 1994 muutaman sadan metrin päästä laajentuvalta teollisuusalueelta.
Muistokiven hankkimisen taustalla on paikallinen kadettipiiri. Kiven valmisti ja lahjoitti paikallisille sotaveteraaneille paikallinen kiviliike vuonna 1983. Kiven äärellä pidetään vuosittain Mannerheimin syntymäpäivänä 4. kesäkuuta tilaisuus, jossa kiven tarina kerrotaan.
Andros (Bahama)

| Andros |
| --- | --- |
 Andros syksyllä
Maantiede
Saariryhmä:  Bahamasaaret
Merialue:  Atlantti
Pinta-ala:  5 957 km²
Valtio
Valtio:  Bahama
Alue:  Pohjois-Andros, Keski-Andros, Etelä-Andros, Mangrove Cay
Väestö
Väkiluku:  9221 (2011)
Suurin kaupunki:  Andros Town
Infobox OKNimi-testi OK: 
Andros on Bahaman suurin saari, joka on kooltaan noin 6 000 km². Saaren 225 kilometriä pitkä koralliriutta on maailman kolmanneksi suurin. Saarella oli 9 221 asukasta vuonna 2011.
Vuonna 1550 espanjalaiset saapuivat saarelle etsimään orjia ja tuhosivat alkuperäisväestön väkivalloin ja taudein. Saarelle annettiin nimeksi Espiritu Santo (”Pyhä Henki”), mutta eräässä vuoden 1782 kartassa saarta kutsutaan myös nimellä San Andreas. Nykyinen nimi on todennäköisesti annettu Edmund Androsin kunniaksi. Hän toimi Barbadoksella brittiläisten joukkojen komentajana sekä New Yorkin, Massachusettsin ja Uuden-Englannin kuvernöörinä. Saarta asuttivat 1700-luvulla merirosvot. Vuosisadan loppupuolella myös lojalistit ja heidän orjansa asuivat Androksella.
Androksella on 104 km² sademetsää ja suota. Suolla tavataan yli 50 erilaista orkidealajia. Oikeastaan Andros koostuu kahdesta saaresta, joita tämä suoalue yhdistää. Saarella tavataan noin 200 lintulajia. Androksen luonto on säilynyt hyvin, sillä se ei ole yhtä kaupallistunut turismin tarpeisiin kuin monet muut Bahamasaaret. Tästä huolimatta saarella käy vuosittain tuhansia vierailijoita, joista monet ovat sukeltajia tai kalastajia. Hurrikaanit iskevät saarelle keskimäärin kahden ja puolen vuoden välein.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Andros (Bahama) Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Suomen Sahanterätehdas

Suomen Sahanterätehdas vuonna 1953. Kuva: Ensio Kauppila, Vapriikin kuva-arkisto.
Suomen Sahanterätehdas perustettiin Tampereella vuonna 1889. Perustajina olivat Sandbergin rautakaupan hankintajohtaja Rudolf Winter, tehtailija J. W. Enqvist ja Åminneforsin tehtaan johtaja A. H. L. Gyllenberg. Ruotsalaislähtöinen Gyllenberg toimi aluksi sahanterätehtaan toimitusjohtajana, mutta hänen palattuaan Ruotsiin siirtyi tehtaan johto pankinjohtaja Albert Snellmanin käsiin.
Sahanterätehdas aloitti toimintansa Pispalassa, mutta vuonna 1895 se siirrettiin Onkiniemeen. Tehdas kärsi vahinkoja tulipalossa kesällä 1901. Sahanterätehdas hyötyi alkuvuosinaan Tampereen asemasta vapaakaupunkina, sillä se mahdollisti raaka-aineiden tullittoman maahantuonnin. Yhtiö kuitenkin menestyi myös vapaakaupunkiaseman lakattua vuonna 1905. Sahanterätehtaalla oli 46 työntekijää vuonna 1913, ja sen päätuotteita olivat sirkkelin ja konehöylän terät. Yhtiön tuotantotoiminta päättyi 1971 ja yhtiö lakkautettiin kolme vuotta myöhemmin.
Andreas Libavius

| Andreas Libavius |
| --- | --- |
 Andreas Libavius
Henkilötiedot
Syntynyt: n. 1560 Halle, Saksa 
Kuollut: 25. heinäkuuta 1616 (56 vuotta) Coburg, Saksa 
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  Lääketiede, kemia, filosofia ja historia
Andreas Libavius (n. 1560 – 25. heinäkuuta 1616) oli saksalainen kemisti ja lääkäri. Libaviuksen työt keskittyivät pääasiallisesti alkemiaan. Nykyaikana hänet tunnetaan esimerkiksi tinatetrakloridin löytäjänä.
Elämä

Andreas Libau syntyi Johann Libaun poikana Hallen kaupungissa Saksassa noin vuonna 1560. Vuonna 1578 hän pääsi Wittenbergin yliopistoon, mutta siirtyi sieltä myöhemmin Jenan yliopistoon jatkamaan opintojaan. Vuonna 1581 Andreas suoritti magister artiumin korkeakoulututkinnon ja siirtyi Ilmenaun kaupunkiin opettamaan. Vuonna 1586 Andreas lähti Coburgiin ja hiukan myöhemmin vuonna 1588 hän jatkoi opintojaan Baselissa. Vielä samana vuonna Libaviuksesta tuli historian ja runouden opettaja Jenan yliopistossa.
Vuonna 1591 Libavius muutti Rothenburgiin ja hänestä tuli kaupungin lääkäri. Vuotta myöhemmin Andreas Libavius nimitettiin kaupungin koulujen valvojaksi. Vuonna 1607 hän palasi Coburgiin ja hänestä tehtiin Coburgin Casimirianum-opiston rehtori. Andreas Libavius asui Coburgissa kuolemaansa asti.
Uskonnolliset näkemykset

Andreas Libavius julkaisi useita uskonnollisia tutkielmia salanimellä Basilius de Varna. Libavius oli ortodoksiluterilainen ja arvosteli aikanaan voimakkasti katolista kirkkoa sekä erityisesti jesuiittoja. Varsinkin elämänsä loppupuolella Libavius teki myös kalvinisteja arvostelevia kirjoituksia.
Sun City (Etelä-Afrikka)

Sun Cityn Aikasilta, joka johtaa yhteen sen kasinoista.
Sun City on vesipuisto Etelä-Afrikassa, Luoteismaakunnan provinssissa. Se sijaitsee noin 300 kilometriä Johannesburgista pohjoiseen.
Sol Kerzner perusti Sun Cityn vuonna 1979 Bophuthatswanan bantustaniin ja lähti alusta saakka tavoittelemaan kansainvälistä asiakaskuntaa. Koska bantustanit olivat muodollisesti itsenäisiä, saattoi niissä harjoittaa Etelä-Afrikan hallituksen moraalittomaksi katsomaa liiketoimintaa. Toiminta vaikeutui apartheidin takia järjestettyjen kansainvälisten talouspakotteiden takia. Apartheidin loputtua enemmistö pääsi valtaan ja myös Sun Cityn toiminta laajeni ja alkoi kukoistaa. Nykyisin siellä käy matkailijoita kaikkialta maailmasta, ja se on myös suosittu Etelä-Afrikan keskiluokan parissa.
Sun City on rakennettu näyttämään raunioituneelta roomalaiselta kylpylältä. Siellä on aaltoallas, Valley of the Waves, jossa on tehty maailman korkeimmat altaassa tuotetut aallot. Ne ovat 2,8-metrisiä. Aallot ovat päässeet Guinnesin ennätyskirjaan vuonna 2002.
Sun Cityssä on järjestetty Maailman vahvin mies -kilpailut vuosina 1994, 2000 ja 2010.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sun Internationalin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Aldabranjättiläiskilpikonna

| Aldabranjättiläiskilpikonna |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Kilpikonnat Testudines
Heimo::  Maakilpikonnat Testudinidae
Suku::  Aldabrachelys
Laji::  gigantea
Kaksiosainen nimi
 Aldabrachelys gigantea  (Scweigger, 1812) 
Synonyymit
 Dipsochelys dussumieri (Gray, 1831)  Geochelone gigantea (Schweigger, 1812)  Testudo gigantea Schweigger, 1812 
Alalajit
 Arnoldinjättiläiskilpikonna (A. g. arnoldi)  †Aldabrachelys gigantea daudinii  Aldabrachelys gigantea gigantea  Seychellienjättiläiskilpikonna (A. g. hololissa) 
Katso myös
   Aldabranjättiläiskilpikonna Wikispeciesissä   Aldabranjättiläiskilpikonna Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aldabranjättiläiskilpikonna eli norsukilpikonna (Aldabrachelys gigantea) on maakilpikonnien heimoon kuuluva kilpikonnalaji, joka kuuluu maailman suurimpiin kilpikonniin. Se elää alkuperäisenä Aldabran atollilla Seychelleillä. Aldabranjättiläiskilpikonna luokitellaan vaarantuneeksi, ja sen neljästä alalajista vain yksi, Aldabrachelys gigantea gigantea, elää edelleen luonnossa. Muut alalajit ovat Aldabrachelys gigantea arnoldi ja Aldabrachelys gigantea hololissa, jotka ovat säilyneet vain vankeudessa, sekä Aldabrachelys gigantea daudinii, joka on kuollut kokonaan sukupuuttoon. Aldabranjättiläiskilpikonna luokitellaan nykyään yleensä Aldabrachelys-sukuun, jonka ainoa elossa oleva laji se on. Aiemmin se on luokiteltu muun muassa Geochelone-sukuun yhdessä Galápagossaarten jättiläiskilpikonnien kanssa. Lisäksi aldabranjättiläiskilpikonnan alalajeja on usein pidetty erillisinä lajeina.
Koko ja ulkonäkö

Aldabranjättiläiskilpikonnat saattavat kasvaa kilven pituudeltaan 120 sentin pituisiksi. Koiraan paino on yleensä keskimäärin 250 kiloa, mutta yksi koiras Fort Worth Zoossa sai painoa yli 360 kiloa. Naaraat ovat yleisesti pienempiä kuin koiraat, kilven pituutta noin 90 senttiä ja painoa keskimäärin 150 kiloa.
Selkäkilpi on väriltään tummansininen tai musta. Kuorella on korkea holvattu muoto. Jalat ovat tanakat jotta ne jaksavat kantaa kilpikonnan. Aldabranjättiläiskilpikonnan kaula on pitkä. Kilpikonnan suuri koko mahdollistaa lehtien näykkimisen jopa metrin korkeudella. Kilpikonnien kuoren muoto on kehittynyt elinympäristön mukaan; ruohikkoisilla mailla ne voivat kurkottaa matalammalle kuin mailla, joissa ruokaa pitää näykkiä korkeammalta. ihon väri vaihtelee ruskeasta vihreään.
Levinneisyys ja määrä

Tärkeimmät aldabranjättiläiskilpikonnan populaatiot ovat Aldabran atollilla Seychelleillä. Atolli on suojattu ihmisen vaikutuksilta. Siellä elää noin 152 000 kilpikonnaa, mikä on lajin suurin populaatio. Toinen yksittäinen populaatio elää Sansibarin saarella Tansaniassa. Lisäksi kilpikonnia on tuotu Mauritiukselle ja Réunioniin. Kilpikonnat hyödyntävät useita eri elinympäristöjä, kuten niittyjä, mangrovesoita, pensasmaita ja rannikkodyynejä.
Vanhuus

Aldabranjättiläiskilpikonnat voivat elää yli 100-vuotiaiksi, mutta keskimäärin ne elävät noin 80-vuotiaiksi. Adwaita-nimisen aldabranjättiläiskilpikonnan, joka kuoli vuonna 2006 Kolkatan eläintarhassa,  väitetään eläneen 255 vuotta vanhaksi, mutta sen iästä on kiistelty. Nykyään vanhin kilpikonna on aldabranjättiläiskilpikonna Esmeralda, jonka on katsottu saavuttaneen 170 vuoden iän ja elää yhä.
Ravinto

Aldabranjättiläiskilpikonnat ovat kasvinsyöjiä. Niiden pääasiallinen ravinto koostuu lehdistä, ruohoista ja puuvartisten kasvien versoista. Vankeudessa niiden tiedetään syövän hedelmiä kuten omenoita ja banaaneja sekä puristettuja kasvispellettejä. Lajin elinalueilla on saatavilla vain vähän makeaa vettä, joten ne saavat pääosan vedestä ravinnostaan.
Käyttäytyminen

Aldabranjättiläiskilpikonnia tavataan sekä yksilöinä että ryhminä. Ne ovat kaikkein aktiivisimpia aamuisin, jolloin ne etsivät ruokaa. Vaikka ne ovat tyypillisesti hitaita ja varovaisia, ne pystyvät tuntuvaan nopeuteen. Ne ovat myös hyviä uimaan, mikä on mahdollistanut niiden leviämisen Intian valtamerellä. Ne eivät ole kesyjä, mutta ne eivät näytä pelkäävän ihmisiä. Jotkut yksilöt hakevat jopa ihmisiltä huomiota, esim. haluavat, että niiden päätä taputetaan tai kaulaa rapsutetaan kilven juuresta.
Lisääntyminen

Helmi- ja toukokuussa naaraat munivat 9-25 kumimaiskuorista munaa matalaan, kuivaan pesään. Yleensä alle puolet munista hedelmöittyy. Naaraat voivat munia monta kertaa vuodessa. Naaraan tiineys kestää noin kahdeksan kuukautta.
Vankeudessa muninta-ajat vaihtelevat. Esimerkiksi Tulsa Zoossa Oklahomassa on pieni määrä aldabranjättiläiskilpikonnia, jotka ovat lisääntyneet monta kertaa vuodesta 1999 lähtien. Yksi naaras laskee munat tyypillisesti marraskuussa ja uudelleen toiset munat tammikuussa, jos sää on riittävän lämmin munintaa varten. Eläintarha hautoo sitten munat kahdessa eri paikassa, joissa toisen lämpötila on korkeampi ja toisen matalampi. Munia pitää hautoa keskimäärin 107 päivää.
Suojelu

Aldabranjättiläiskilpikonnalla on harvinaisen pitkä suojeluhistoria. Albert Gunther, joka työskenteli British Museumissa mutta siirtyi Natural History Museum of Londoniin, työskenteli Englannin hallituksen kanssa 1800-luvulla siirtääkseen lajin yksilöitä Mauritiukselle, jossa ne eivät ole alkuperäisiä vaan ihmisen tuomia. Nykyään Seychellien luonnonsuojeluvirasto pitää aldabranjättiläiskilpikonnia ja kahta muuta kilpikonnalajia (seychellienjättiläiskilpikonnia Dipsochelys hololissa ja arnoldinjättiläiskilpikonnia D.arnoldii) vankeudessa kasvatusohjelmissa, joissa yritetään kasvattaa lajien kantoja.
Aiheesta muualla

Tietoa suojelusta (englanniksi)
Esmeralda, maailman vanhin yhä elävä jättiläiskilpikonna.
Parittelu
Sun Country Airlines

| Sun Country Airlines |
| --- | --- |

 IATA: SY  –  ICAO: SCX 
Kutsukoodi:  SUN COUNTRY
Laivaston koko:  55
Kohteiden määrä:  72
Tunnuslause:  The Hometown Airline
Solmukohdat:  Minneapolis-Saint Paulin kansainvälinen lentoasema
Emoyhtiö:  Apollo Global Management
Kotipaikka:  Eagan, Minnesota, Yhdysvallat
Avainhenkilö(t):   Jude Bricker (toimitusjohtaja)  David Siegel (hallituksen puheenjohtaja)  Jim Olsen (perustaja, ensimmäinen toimitusjohtaja) 
Yhtiön sivut:  www.suncountry.com
Yhtiön lentokohteet toukokuussa 2018.
Sun Country Airlines (IATA: SY, ICAO: SCX, kutsukoodi: SUN COUNTRY) on yhdysvaltalainen halpalentoyhtiö, jonka kotikenttä on Minneapolisin Saint Paulin kansainvälinen lentoasema. Se lentää 72 kohteeseen Yhdysvalloissa, Meksikossa, Väli-Amerikassa ja Karibialla. Matkustajaliikenteen lisäksi Sun Country Airlines operoi rahtikoneita Amazon Prime Airin kumppanina.
Laivasto

Laivaston keski-ikä elokuussa 2022 on 15,7 vuotta.
| Konetyyppi | Lukumäärä | Tilauksia | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| Boeing 737-700 | 2 | — |  |
| Boeing 737-800 | 41 | — |  |
| Yhteensä | 43 | 0 |  |
| Konetyyppi | Lukumäärä | Tilauksia | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| Boeing 737-800BCF | 12 | — | Liikennöijänä Amazon Prime Air. |
| Yhteensä | 12 | 0 |  |
Sun Country Airlinesin Boeing 737-700 laskeutumassa San Josén kansainväliselle lentoasemalle.
Sun Country Airlinesin Boeing 737-800 laskeutumassa McCarranin kansainväliselle lentoasemalle.
Sun Country Airlines Cargon Boeing 737-800BCF Amazon Prime Airin väreissä.
Sun Goes Down

| ”Sun Goes Down” Robin Schulz ft>  Jasmine Thompson |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Prayer
 Äänitetty : 2014
 Julkaistu: 24. lokakuuta 2014
 Formaatti: Digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Robin Schulz
 Tyylilaji: Dance
 Kesto: 02.57
 Levy-yhtiö: Tonspiel (Warner Music Group)
Robin Schulzin muut singlet
| ”Willst Du” 2014 | ”Sun Goes Down” 2014 |   |
Jasmine Thompsonin muut julkaisut
| ”Ain't Nobody” 2013 | ”Sun Goes Down” 2014 |   |
Sun Goes Down on saksalaisen DJ-tuottaja Robin Schulzin kappale, jolla myös vierailee brittiläinen laulaja-lauluntekijä Jasmine Thompson. Kappale julkaistiin Saksassa digitaalisesti ladattavana 24. lokakuuta 2014. Kappale on päässyt viiden parhaan joukkoon neljän eri valtion singlelistoilla.
Aiheesta muualla

Musiikkivideo (YouTube)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Sun Goes Down (Robin Schulz song)
Käännös suomeksi