stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
18. toukokuuta
Tapahtumia

1160 – Maunu Henrikinpoika surmasi legendan mukaan Eerik Pyhän.
1593 – Näytelmäkirjailija Thomas Kydiä vastaan esitetyt harhaoppisyytökset johtivat Christopher Marlowen pidätysmääräykseen.
1595 – Täyssinän rauha Ruotsin ja Venäjän välille.
1652 – Rhode Island hyväksyi Pohjois-Amerikan ensimmäisen orjuuden kieltäneen lain.
1765 – Tulipalo tuhosi neljänneksen Montrealista.
1803 – Napoleonin sodat: Iso-Britannia mitätöi Amiensin rauhansopimuksen ja julisti sodan Ranskalle.
1804 – Ranskan senaatti julisti Napoleon Bonaparten Ranskan keisariksi.
1848 – Ensimmäinen saksalainen kansalliskokous (”Nationalversammlung”) avattiin Frankfurtissa.
1863 – Yhdysvaltojen sisällissota: Vicksburgin piiritys alkoi (se päättyi 4. heinäkuuta).
1869 – Ezon tasavalta antautui Japanille, mikä johti sen lakkauttamiseen.
1896 – Louisianassa säädetty rotuerottelulaki – jonka perusteella mustat ja valkoiset eivät saaneet istua samassa junanvaunussa – sai lainvoiman, kun Yhdysvaltojen korkein oikeus hyväksyi sen.
1900 – Yhdistynyt kuningaskunta julisti Tongan protektoraatikseen.
1900 – Buurilähetystö matkusti Yhdysvaltoihin pyytämään apua.
1910 – Maapallo kulki Halleyn komeetan pyrstön läpi.
1917 – Ensimmäinen maailmansota: Yhdysvaltain kongressin hyväksymä Selective Service Act antoi presidentille vallan värvätä sotilaita.
1918 – Eduskunta valitsi Pehr Evind Svinhufvudin Suomen valtionhoitajaksi.
1927 – Bathin koulusurmat Michiganissa: 45 kuollutta ja 58 loukkaantunutta.
1935 – Aikanaan maailman suurin lentokone Tupolev ANT-20 ”Maksim Gorki” putosi Moskovassa, kaikki 47 koneessa ollutta saivat surmansa.
1944 – Toinen maailmansota: Monte Cassinon taistelussa saksalaiset evakuoivat Monte Cassinon ja Liittoutuneiden joukot valloittivat linnoituksen 20 000 henkeä vaatineissa taisteluissa.
1949 – Suomen Rauhanpuolustajat perustettiin.
1953 – Jacqueline Cochran rikkoi ensimmäisenä naisena äänivallin Kalifornian Rogers Dry Lakessa. Hän lensi F-86 Sabre -suihkulentokonetta 652,337 mph:n (n. 1 049,835 km/h) keskinopeudella.
1958 – F-104 Starfighter -suihkulentokone teki nopeusennätyksen 2 259,3 km/h.
1969 – Apollo-avaruusohjelma: Apollo 10 laukaistiin.
1974 – Ydinkoe: Intia räjäytti projekti Smiling Buddhassa ensimmäisen ydinaseensa maailman kuudentena ydinasevaltiona.
1980 – St. Helen -tulivuori purkautui Washingtonissa surmaten 57 ihmistä ja aiheuttaen kolmen miljardin dollarin vahingot.
1980 – Gwangjun verilöyly: Etelä-Korean armeijan ja demokratiaa kannattavien mielenosoittajien välillä käytiin verinen yhteenotto Gwangjun kaupungissa.
1991 – Somalimaa julistautui itsenäiseksi Somaliasta.
1995 – Alain Juppésta tuli Ranskan pääministeri.
1998 – Microsoftin antitrustioikeudenkäynti: Yhdysvaltain oikeusministeriö ja 20 osavaltiota nosti Microsoftia vastaan syytteen antitrustilain rikkomisesta.
2022 – Suomi ja Ruotsi jättivät jäsenyyshakemuksensa Natoon.
Äänityksiä

1964 – ”The House Of The Rising Sun” (Nousevan auringon talo) – yhdysvaltalainen  kansanlaulu, sovittanut Alan Price ("The Animals").
Juhlapäiviä

Kansainvälinen museopäivä
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 18. toukokuuta: |  |
:   Somalimaan sijainti 1160 – Maunu Henrikinpoika surmasi legendan mukaan Eerik Pyhän.  1474 – Mantovan markiisitar Isabella d’Este syntyi.  1595 – Pohjoismainen viisikolmattavuotinen sota päättyi Ruotsin ja Venäjän välille solmittuun Täyssinän rauhansopimukseen.  1872 – Brittiläinen matemaatikko ja filosofi Bertrand Russell syntyi.  1944 – Saksalainen kirjailija ja kirjallisuudentutkija W. G. Sebald syntyi.  1991 – Somalimaa julistautui itsenäiseksi Somaliasta.  
Katso myös: kalenteri ~ 17. toukokuuta, 19. toukokuuta
Ufa

| Ufa (Уфа) Өфө, Öfö |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Baškortostan Venäjällä, alla kaupungin sijainti tasavallassa
 Ufa
 Koordinaatit: 54°44′N, 55°58′E 
Valtio:   Venäjän federaatio
Tasavalta:   Baškortostan
Perustettu:  1574
Hallinto:  
 – Hallinnon päämies:  Pavel Rjurikovitš Katškajev
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  765 km²
Väkiluku (2012):  1 075 007
 – Väestötiheys:  1 405 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+5 (MSK+2) 
Postinumero:  450000–450140
Suuntanumero(t):  +7 347
 
 www.ufacity.info 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ufa (ven.  ja tat. Уфа́, baškiiriksi Өфө, Öfö, mariksi Ӱпӧ, Üpö) on Baškortostanin tasavallan pääkaupunki Euroopan-puoleisen Venäjän kaakkoiskulmilla. Kaupunki sijaitsee Kaman sivujoen Belajan kolmen lähdejoen yhtymäkohdassa. Kaupungissa on runsaat miljoona asukasta.
Paikalle on perustettu linnoitus 1574 ja itse kaupunki on perustettu 1586.
Historia

Puolustuksen kannalta hyvä sijainti kahden joen välisessä mutkassa johti siihen, että paikalle perustettiin vuonna 1574 linnoitus suojaamaan kauppareittiä Ural-vuoriston poikki Kazanista Tjumeniin. Vuonna 1586 Ufasta tuli kaupunki nimenomaan tärkeän kauppareitin osana.
Ufasta kasvoi 1900-luvulla nopeasti tärkeä tuotantokeskus, johon vaikutti oleellisesti Volga-Uralin alueen öljykenttien hyödyntäminen. Vuonna 1956 koilliseen sijaitseva satelliittikaupunki Tšernikovsk liitettiin Ufaan.
Väestö

Ufa, kuten muukin Baškortostan, on väestöltään alkujaan turkinsukuista. Nykyasukkaista (2020) 48,9 % on venäläisiä, 20,4 % baškiireja, 27,0 % tataareja ja 3,6 % muita, mm. ukrainalaisia, tšuvasseja ja mareja.
Väestö > Asukasluvun kehitys

Oheinen taulukko kuvaa Ufan väkiluvun kehitystä. Vuoden 1840 luku on Venäjän imperiumin kaupunkitilastosta, eikä ole varsinaisen väestönlaskennan luku. Ufa oli tällöin osa Orenburgin kuvernementtiä. Ensimmäinen koko Venäjän kattanut väestönlaskenta tehtiin vuonna 1897, jolloin Ufa oli Ufan kuvernementin (Уфимская губерния) hallintokeskus. Vuosien 1926 ja 1939 luvut puuttuvat.
| Vuosi | 1811 | 1840 | 1863 | 1897 | 1914 | 1931 | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2002 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väkiluku | &&&&&&&&&&&09200.&&&&009 200 | &&&&&&&&&&012872.&&&&0012 872 | &&&&&&&&&&016500.&&&&0016 500 | &&&&&&&&&&049275.&&&&0049 275 | &&&&&&&&&&099900.&&&&0099 900 | &&&&&&&&&0123446.&&&&00123 446 | &&&&&&&&&0546878.&&&&00546 878 | &&&&&&&&&0770905.&&&&00770 905 | &&&&&&&&&0969289.&&&&00969 289 | &&&&&&&&01082052.&&&&001 082 052 | &&&&&&&&01042437.&&&&001 042 437 | &&&&&&&&01062319.&&&&001 062 319 |
Talous

Erityisesti öljyntuotanto on tuonut vaurautta viime vuosikymmeninä. Kaupungissa on myös kemianteollisuutta ja metallurgiaa sekä öljynjalostukseen liittyvää koneenrakennustuotantoa.
Ufan rautatieasema on suuri, Venäjän rautateiden päärataverkon varrella sijaitseva keskusasema. Ufan kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 22 kilometriä kaupungin keskustasta etelälounaaseen.
Ufan kulttuurielämä ja nähtävyydet

Kaupungissa on teattereita, ooppera, baletti, filharmoninen orkesteri ja KHL-jääkiekkojoukkue Salavat Julajev, joka on nimetty baškiirien kansallissankarin mukaan.
Ufanin kaupungissa on paljon moskeijoita ja kirkkoja. Neuvostoaikana kaupunkiin rakennettiin paljon patsaita ja muistomerkkejä.
Valtion yliopisto Bashirk.
Ufan vanha moskeija.
Lala Tulpan.
Hamza-Hadjin moskeija.
Pyhän Nikolain kirkko
Esirukouksen kirkko.
Neuvostoliiton sankari Aleksandr Matrosovin monumentti Ufassa.
Sukhoi Su-27 hävittäjän muistomerkki.
Ystävyyskaupungit

Ankara, Turkki
Halle, Saksa
Las Piñas, Filippiinit
Orenburg, Venäjä
Paldiski, Viro
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ufa Wikimedia Commonsissa
| n k Maantieteellisen Euroopan yli miljoonan asukkaan kaupungit |
| --- | --- |
 Barcelona  Belgrad  Berliini  Birmingham  Budapest  Bukarest  Bryssel  Donin Rostov  Hampuri  Harkova  Istanbul1  Kazan  Kiova  Köln  Lontoo  Madrid  Milano  Minsk  Moskova  München  Nižni Novgorod  Odessa  Pariisi  Perm  Pietari  Praha  Rooma  Samara  Sofia  Tbilisi  Ufa  Varsova  Volgograd  Voronež  Wien 
1Sijaitsee sekä Euroopassa että Aasiassa
Baškortostanin tasavallan kaupungit
Pääkaupunki: Ufa

Agidel | 
Baimak | 
Belebei | 
Beloretsk |
Birsk |
Blagoveštšensk |
Davlekanovo |
Djurtjuli |
Išimbai | 
Janaul |
Kumertau | 
Meleuz |
Mežgorje |
Neftekamsk |
Oktjabrski |
Salavat |
Sibai |
Sterlitamak |
Tuimazy |
Utšaly
Abzelilovo • 
Agidel • 
Alšejevsk • 
Arhangel • 
Askino • 
Aurgazy • 
Baimak • 
Bakaly • 
Baltatševo • 
Belebei • 
Belokatai • 
Beloretsk • 
Birsk • 
Bižbuljak • 
Blagovar • 
Blagoveštšensk • 
Burajevo • 
Burzjansk • 
Buzdjak • 
Davlekanovo • 
Djurtjul • 
Duvan • 
Fjodorovka • 
Gafur • 
Haibullino • 
Iglino • 
Iliševo • 
Išimbai • 
Janaul • 
Kaltasy • 
Karaidel • 
Karmaskaly • 
Kig • 
Krasnokamsk • 
Kugartš • 
Kujurgasy • 
Kumertau • 
Kušnarenkovo • 
Jermekejevo • 
Meleuz • 
Metšetlino • 
Mežgorje • 
Mijak • 
Miškino • 
Neftekamsk • 
Nurimanov • 
Oktjabrski • 
Salavat • 
Salavat • 
Šaran • 
Sibai • 
Sterlibaševo • 
Sterlitamak • 
Sterlitamak • 
Tatyšly • 
Tšekmaruš • 
Tšišmy • 
Tuimazy • 
Ufa • 
Ufa • 
Utšaly • 
Zialiar • 
Ziantšur
Vahejõgi

| Vahejõgi |
| --- | --- |
 Joenniska Tamula järven pohjoispäässä Roosisaaren sillalta näntynä.
Maat:  Viro
Maakunnat:  Võrumaa
Kunnat:  Võrun kunta
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Tamulan järven valuma-alue
Pinta-ala:  yli 14 km²  
Yhtyy:  Võhandu jõgi
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Tamula järv
 :  57.8233°N, 27.2044°E
Laskupaikka:  Võhandu jõgi
 :  57.8225°N, 27.3605°E
Taajamat:  Võru
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  69,6 m  mpy. 
Laskukorkeus:  69,6 m  mpy.
Pituus:  1,4 km  
Muuta
Joen luusuan ruovikkoa elokuussa 2013.
Vahejõgi on Virossa Võrumaalla Võrun kaupungissa sijaitseva lyhyt Võhandu jõen sivujoki.
Joen kulku

Joki alkaa Tamula järvestä ja virtaa 1,4 kilometriä luoteeseen, missä se yhtyy Võhandu jõgeen 0,5 kilometriä Vagula järvestä alajuoksulle päin. Joen rannat ja lähiympäristö ovat alavaa ja herkästi tulvivaa niittymaata, jota reunustavat metsämaat. Joen kaakkoispuolelle jää Roosisaare, joka on järvien ja jokien saartama niemimäinen alue. Tamula järvestä alkaa toinenkin joki Vanajõgi, joka yhtyy myös Võhandu jõgeen vähän alempana. Tämän vuoksi Tamula järv on bifurkaatiojärvi.
Vahejõgi on ollut hyvin matala ja se on paikoitellen kasvanut lähes umpeen. Matalan veden aikana joessa saattoi olla vain 30 senttimetriä vettä. Vuonna 2011 se ruopattiin; toimenpiteen tarkoituksena oli syventää ja oikaista joenuoma siten, että sen virtaamat kasvaisivat. Joen valuma-alueen pinta-alasta ei ole tietoa, mutta Tamula järven valuma-alue on 14 neliökilometriä.
Historiaa

Võhandu jõgi laski aiemmin suoraan Vagula järvestä Tamula järveen, josta se jatkoi nykyisenä Vanajõen uomana eteenpäin. Kun Võhandu jõelle rakennettiin vuosina 1933–1934 oikaisu-uomaksi 1,4 kilometriä pitkä Liitva kanal , jäivät Vanajõgi ja Vahejõgi sivu-uomiksi. Kanava alkaa Vahejõen yhtymäkohdasta ja loppuu Vanajõen yhtymäkohtaan.
Tulvat

Liitva kanal rakennettiin helpottamaan veden kulkua etenkin kevättulvien aikana. Võhandu jõen ja sen sivu-uomien ympäristö on täällä melko alavaa aluetta. Jo puolen metrin vedennousu aiheuttaa Vahejõen ympäristössä tulvia. Vedenmittausasema sijaitsee Roosisaaren sillan juurella, josta mitataan samalla myös Tamula järven vedenpinnan korkeuksia. Vuotuiset korkeusvaihtelut ovat metrin luokkaa ja toisinaan tulvien aikana vesi voi nousta 1,5 metriä. Silloin ovat vaarassa Võrun kaupungin reuna-alueet.
Kevättulvien aikana vesi nousee Võhandu jõessa nopeammin kuin Tamula järvessä. Silloin Vahejõen virtaussuunta kääntyy takaisin kohti järveä.
Aiheesta muualla

Esperk, Tanel: Võru maakonnas asuvate Tamula ja Vagula järvedevehelise kanali korrastamise veeerikasutusloa taotluse keskkonnamõju hindamine[vanhentunut linkki], 2009
Koreli oja

| Koreli oja |
| --- | --- |
 Koreli virtaa Võrun keskustassa
Maat:  Viro
Maakunnat:  Võrumaa
Kunnat:  Rõugen kunta, Võrun kunta
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Koreli ojan valuma-alue
Pinta-ala:  57,6 km²  
Yhtyy:  Vanajõgi (2,1 km joensuusta)
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  metsäoja, Vodin kylä
 :  57.8233°N, 27.2044°E
Laskupaikka:  Vanajõgi
 :  57.8225°N, 27.3605°E
Läpivirtausjärvet:  Puiga järv, Verijärv
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  yli 216 m  mpy. 
Laskukorkeus:  69,6 m  mpy. 
Korkeusero:  146,4 m
Pituus:  21,2 km  
Kaltevuus:  6,91 m/km
Muuta
Korelin ojalla on kanavamainen ilme keskustassa.
Oikealla ylhäällä Koreli oja tulee ja yhtyy oikealta tulevaan Vanajõgeen.
Koreli oja on Virossa Võrumaalla Rõugen- ja Võrun kunnissa sekä Võrun kaupungissa virtaava 21 kilometriä pitkä joki, joka on Vanajõen sivujoki.
Koreli ojan valuma-alue > Joen kulku

Oja saa alkunsa Rõugen kunnassa Vodin kylässä mäkisen maaston välisestä pohjukasta. Se kulkee aluksi suoraksi kaivettuna ojana Vodin ja Soodin kylissä. Alkukohdan ympäristössä on runsaasti luonnollisia järviä ja tekolampia. Niistä osa yhtyy heti ojan yläjuoksulle Soodi järven kautta. Ojalla on heti varsin kalteva uoma ja jo kahden kilometrin päässä se on pudonnut 30 metriä ja samalla ylittänyt Võrun kunnanrajan. Täällä siihen yhtyy vasemmalta puolelta pienen Üvvärjärven laskuoja.
Ojan pääsuunta on kohti pohjoista, mutta alussa oja virtaa luoteeseen. Se kääntyy pohjoiseen Kasaritsan kylässä sijaitsevan mutkan jälkeen. Täällä ojan korkeus on 155 metriä mpy., joten se on pudonnut täällä 60 metriä. Koreli ojaa kutsutaan kylän kohdalla Vaestõlastõ ojaksi. Seuraavassa Puigan kylässä oja virtaa Puiga järven läpi ja sitten pienen patolammen läpi. Oja suuntaa hetkeksi kohti koillisessa sijaitsevaa Kosen taajamaa kohti ja siellä se laskee Verijärveen. Ennen Verijärveä ojaan yhtyy Valgjärven laskuoja. Samasta Verijärven lahdesta Koreli oja jatkaa eteenpäin ja se kiertää ensin Kosen taajaman kautta, alittaa sitten Vatseliinasta tulevan maantien, ja ylittää sen jälkeen Võrun vastaisen kaupunkirajan.
Ojaan yhtyy vasemmalta Pappjärven laskuoja. Kun oja alittaa Valga–Petseri-rautatien ja siihen yhtyy oikealta tuleva Koreli kraavi. Oja kääntyy luoteeseen päin ja koko loppumatkan on sen tehtävänä toimia kaupunkiojana, johon johdetaan monia taajama-alueen ojia. Niistä pisin on Poti oja, joka seuraa kaupungin reuna-alueita ja joka virtaa monen lammen läpi ennen yhtymistään Koreli ojaan taajama-alueen reunalla. Heti yhtymäkohdan jälkeen Koreli yhtyy Vanajõgeen.
Koreli ojan valuma-alue > Koreli kraavi

Viron kielessä kraavi tarkoittaa suurta kaivettua ojaa, joka on usein johto-ojana toimiva leveä oja. Koreli kraavi on kaivettu tuomaan Koreli ojaan metsäisen ja soistuvan tasangon kuivatusvesiä aina Võro soolta asti. Kraavi on yli neljä kilometriä pitkä ja sen valuma-alue on lähes yhtä leveä. Sen suurin sivuoja on 3,1 kilometriä pitkä Umbsaare oja, jonka valuma-alue on 6,1 neliökilometriä. Tämän valuma-alueella sijaitsee Kaasjärv.
Koreli ojan valuma-alue > Poti oja

Poti ojan alajuoksu virtaa kaupunkialueen pohjoisosien läpi. Sen 2,6 kilometriä pitkä uoma kerää 3,2 neliökilometrin valuma-alueelta sivuojien vesiä. Se seuraa matalaa laaksoa kohti Vanajõgea ja uoman pohjoispuolelle jää laaja peltoalue. Laakson epätasaisuuksiin on kertynyt vettä lammiksi ja niistä suurin on Mustajärv. Lähellä Mustjärveä sijaitsee Hola lump, joka on peltoalueella sijaitseva lampi, jonka laskuoja yhtyy Potiin pohjoisesta.
Huomautuksia

1 2 3  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
1 2 3  Tieto on peräisin vironkielisesta artikkelista et:Koreli oja, mutta sitä ei ole voitu vahvistaa muista lähteistä.
Don Johnson Big Band

| Don Johnson Big Band |
| --- | --- |
 Don Johnson Big Band esiintymässä vuonna 2006.
Tiedot
Tyylilaji:  hip hop, jazz
Kotipaikka:  Suomi
Jäsenet:  Tommy Lindgren, laulu   Johannes Laiho, koskettimet   Kari Saarilahti, rummut, kitara, basso   Pekka Mikkonen, saksofoni, huilu   Felix Zenger, beatboxing  
Levy-yhtiö:  Beat Black   Universal Music  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Don Johnson Big Band on suomalainen hip hop -yhtye, jonka musiikissa on myös vaikutteita jazzista ja muista musiikin tyylilajeista. Yhtyeen nimi viittaa Miami Vice -televisiosarjan näyttelijään Don Johnsoniin.
Historia

Yhtyeen alku sijoittuu 1990-luvun puoliväliin Tommy Lindgrenin, Johannes Laihon ja Kari Saarilahden tutustuttua lukiossa ja soitettua koulunsa musiikkiluokassa. Myöhemmin mukaan liittyi myös yhtyeen neljäs jäsen Pekka Mikkonen. Nimi Don Johnson Big Band syntyi salamannopeasti heidän harjoitustilansa varauslistaa ylläpitävän naisen tiedusteltua yhtyeen nimeä.
Vuonna 2000 Don Johnson Big Band julkaisi esikoisalbuminsa Support de Microphones.lähde? Toista albumia varten yhtye solmi yhteistyösopimuksen Universal Musicin kanssa.lähde?
Yhtye on esiintynyt Suomen lisäksi myös ulkomailla, muun muassa Kiinassa sekä musiikkialan suurtapahtumassa Midemissä (2006) yhtenä Suomen edustajana.lähde?
Keikoille tunnusomaista on runsas vierailijoiden käyttö: keikoilla ovat yleensä mukana Juuso Hannukainen ja Tero Rantanen (lyömäsoittimet), ja usein mukana on nähty myös Quintessencen laulaja Emma Salokoski sekä beatboxaaja Felix Zenger.lähde?
Jäsenet

Tommy Lindgren – laulu, rap
Johannes Laiho – koskettimet
Kari Saarilahti – kitara, basso, rummut
Pekka Mikkonen – saksofoni, huilu
Felix Zenger – beatboxing
Diskografia > Studioalbumit

Support de Microphones (2000)
Breaking Daylight (2003)
Don Johnson Big Band (2006)
Records Are Forever (2009)
Fiesta (2012)
Physical Digital (2018)
Digital Physical (2022)
Midnight Movement (2024)
Diskografia > Singlet

One MC, One Delay (2003)
Jah Jah Blow Job (2003)
Road (2006)
Busy Relaxin’ (2006)
Private Intentions (2006)
L.L.H. (2009)
Running Man (2009)
Odyssey (feat. Emma Salokoski) (2018)
Girl/Boy (feat. Eva + Manu) (2020)
Blap Blap (2020)
Go Man Go (2022)
Jazz Festival (2022)
Neutral OK (feat. Michael Bleu) (2023)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yhtyeen virallinen sivusto
Uuden albumin sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Ylen Elävä arkisto: Don Johnson Big Band
Syvällä Pelissä - Don Johnson Big Band (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Don Johnson Big Band |
| --- | --- |
 Tommy Lindgren  Johannes Laiho  Kari Saarilahti  Pekka Mikkonen  Felix Zenger 
Studioalbumit:  Support de Microphones  Breaking Daylight  Don Johnson Big Band  Records Are Forever  Fiesta  Physical Digital  Digital Physical  Midnight Movement 
Singlet:  ”One MC, One Delay”  ”Jah Jah Blow Job”  ”Road”  ”Busy Relaxin’”  ”Private Intentions”  ”L.L.H.”  ”Running Man”  ”Odyssey” (feat. Emma Salokoski)  ”Girl/Boy” (feat. Eva + Manu)  ”Blap Blap”  ”Go Man Go”  ”Jazz Festival”  ”Neutral OK” (feat. Michael Bleu) 
Tommy Lindgren Ilosaarirockissa vuonna 2009.
Ammunta kesäolympialaisissa 2008 – miesten 10 metrin ilmapistooli

| Ammunta kesäolympialaisissa 2008 > Kivääri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 m ilmakivääri |   | Miehet |   | Naiset |
| 50 m pienoiskiväärin makuu |  | Miehet |  |  |
| 50 m pienoiskiväärin asentokilpailu |  | Miehet |  | Naiset |
Pistooli
| 10 m ilmapistooli |  | Miehet |  | Naiset |
| 25 m olympiapistooli |  | Miehet |  |  |
| 25 m urheilupistooli |  |  |  | Naiset |
| 50 m pistooli |  | Miehet |  |  |
Haulikko
| Skeet |  | Miehet |  | Naiset |
| Trap |  | Miehet |  | Naiset |
| Kaksoistrap |  | Miehet |  |  |
Miesten 10 m ilmapistooli ammuttiin 9. elokuuta Pekingin ampumaradalla. Kilpailun voitti Kiinan Pang Wei tuloksella 688,2.
| --- | --- |
Kultaa:  Pang Wei Kiina (CHN)
Hopeaa:  Jin Jong-oh Etelä-Korea (KOR)
Pronssia:  Jason Turner Yhdysvallat (USA)
Aikataulu

Suluissa Suomen aika (EEST)
| Päivä | Aika | Kierros |
| --- | --- | --- |
| Lauantai, 9. elokuuta, 2008 | 12:00-13:45 (7:00-8:45) | Peruskilpailu |
| Lauantai, 9. elokuuta, 2008 | 15:00-15:20 (10:00-10:20) | Finaali |
Ennätykset

Peruskilpailu:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailmanennätys |  Sergei Pyžjanov | 593 | München, Saksa | 13. lokakuuta 1989 |
| Olympiaennätys |  Mihail Nestrujev | 591 | Ateena, Kreikka | 14. elokuuta 2004 |
Finaali:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailmanennätys |  Sergei Pyžjanov | 695.1 (593+102.1) | München, Saksa | 13. lokakuuta 1989 |
| Olympiaennätys |  Wang Yifu | 690.0 (590+100.0) | Ateena, Kreikka | 14. elokuuta 2004 |
Finaali

|  | Urheilija | Maa | Perus- kilpailu | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Finaali | Yhteensä | Uusinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pang Wei |  Kiina | 586 | 9.3 | 10.3 | 10.5 | 10.3 | 10.4 | 10.3 | 10.7 | 10.4 | 10.7 | 9.3 | 102.2 | 688.2 |  |
| 2 | Jin Jong-oh |  Etelä-Korea | 584 | 9.5 | 9.9 | 10.6 | 10.3 | 9.4 | 10.2 | 10.1 | 10.8 | 9.9 | 9.8 | 100.5 | 684.5 |  |
| 3 | Jason Turner |  Yhdysvallat | 583 | 8.8 | 10.4 | 10.6 | 10.1 | 10.5 | 9.5 | 9.7 | 10.8 | 8.9 | 10.0 | 99.0 | 682.0 | 10.5 |
| 4 | Brian Beaman |  Yhdysvallat | 581 | 10.0 | 10.3 | 10.3 | 10.0 | 10.4 | 9.1 | 10.0 | 10.1 | 10.4 | 9.7 | 101.0 | 682.0 | 10.3 |
| 5 | Leonid Jekimov |  Venäjä | 582 | 10.2 | 10.3 | 8.7 | 9.8 | 10.4 | 9.5 | 9.2 | 10.0 | 10.6 | 9.8 | 98.5 | 680.5 |  |
| 6 | Walter Lapeyre |  Ranska | 581 | 9.7 | 10.3 | 9.4 | 10.7 | 9.4 | 10.3 | 9.6 | 9.2 | 10.4 | 10.3 | 99.3 | 680.3 |  |
| 7 | Jakkrit Panichpatikum |  Thaimaa | 581 | 9.9 | 9.6 | 9.2 | 9.8 | 9.7 | 10.3 | 10.4 | 9.1 | 10.8 | 9.2 | 98.0 | 679.0 |  |
| - | Kim Jong-su |  Pohjois-Korea | 584 | 9.2 | 10.2 | 10.5 | 9.9 | 10.3 | 9.5 | 10.2 | 8.9 | 10.3 | 10.0 | 99.0 | 683.0 | DSQ |