Äänisen kalliopiirrosalueet
Kuvakentät > Besov Nos

Besov Nosin kylää ympäröivältä niemeltä löytyy puoli kilometriä pitkä niemeke, jota kutsutaan myös Besov-Nosiksi. Sieltä on löydetty 153 piirrosta.
Besov Nosin niemen kaulassa on hiekkarannan vieressä 38 kuvan ryhmä. Eräs kuvista esittää pitkäkaulaista joutsenta, jonka kaulaa koskettaa ympyrää. Eräs tulkinta on, että joutsenen kaulasta riippuu aurinko, jolloin myös joutsen on kosminen olio (I).
Toinen kuvioyhdistelmä muodostuu peurasta ja ihmisestä käsissään kuun- ja auringon merkit. Hänellä on lanteilla sauva, jaloissaan sukset ja päässään päähine. Ryhmä on tulkittu esittävän shamaania, jolla olisi erityisiä kykyjä ja hän vuorovaikuttaisi peuran kanssa jotenkin takaapäin. Tämä saattaisi viitata hedelmällisyysriittiin (II). Siperiassa evenkien myyteissä on tarina hirvestä, joka varasti auringon ja piilotti sen korpeen. Metsästäjä hiihti hirven kiinni ja tappoi sen. Kun metsästäjä toi auringon takaisin taivaalle päättyi yö ja alkoi uusi päivä. Näin tapahtuu jokaisena päivänä, mikä selittää vuorokauden vaihtumiset.
Vaikuttavin kuvakenttä löytyy niemekkeen kärjessä olevilta rantakallioilta. Noin 5–8 metriä leveä vyöhyke kattaa 70 m² pinta-alan, johon on hakattu 115 kuviota. Suurin kuva on 2,46 metriä pitkä Piessa eli paholainen eli kotoisasti Hiisi. Sen pää on neliömäinen, kädet ovat taivutettuina sivuille ja sormet ovat harallaan. Kasvoihin on merkitty silmät ja suu, jonka kohdalta alkaa ikivanha Piessan halkaiseva kallionrako. Piessan viereen ovat ilmeisesti jo 1400–1500-luvulla käyneet Muromajärven munkit hakkaamassa ortodoksiristin, pään yläpuolelle ympyrän ja monnin viereen toisen ristin.
Piessan halkaiseva kallionrako ei ole kuvion sijoittelussa tapahtunut vahinko, vaan kuvion symmetrisyys halkeaman suhteen ja halkeaman alkaminen suusta viittaa harkintaan. Luonnonkansojen ajatteluun sopii maanalaisen maailman tavoittelu kolojen ja halkeamien kautta. Riitissä halkeamaan on voitu valuttaa nestettä tai ruokaa ja toivoa metsästys- ja kalaonnea. Kallion rakoa on ilmeisesti hakkaamalla levennetty. Piessan toinen silmä on pyöreä täplä ja toinen ympyrärengas, joka "ruhjoutuu" halkeamaan. Tuonelan väkeä kuvataan myyteissä aina raajarikkoina tai puolikasvoisina tai muuten vammautuneina. Tällä tavalla tulkittuna Piessakin olisi Tuonelan olentoja ellei suorastaan kuoleman haltija itse. Se olisi myyttisten hahmojen tärkein olento, mikä saattaisi selittää sen hallitseva asema kalliolla.
Kalliolla on Piessan lisäksi 2,65 metriä pitkä monni, joka sijaitsee Piessan oikealla puolella. Sen vasemmalle puolelle on hakattu 2,56-metrinen saukko tai lisko. Monet kuviot nähneet asiantuntijat vakuuttavat saukon lähellä olevien joutsenien kuuluvan tähän pääryhmään. Tulkinnan mukaan ensin tehtiin joutsenet ja kolme suurta hahmoa. Vasta myöhemmin kenttään lisättiin isojen kuvioiden väliin pienemmät kuviot.
Made on myyteissä vesimaailman isäntä ja siten hyvä haltija. Monissa kulttuureissa made on kielletty saalis, jonka tappamisesta seurasi kalaonnen menetys. Saukko tai lisko liittyy maanalaiseen maailmaan ja usein lisko on toiminut lähettiläänä tuonpuoleiseen. Saukolla on samantapainen rooli. Se on samalla myös paha haltija. Joutsen on myös kielletty saalis, sillä se osallistuu mahdollisesti kuoleman jälkeen sielun säilyttämiseen.
Piessan ympäriltä tunnistaa helposti joutset, sammen, karhun, peurat, hirvet ja veneen. Tunnistamattomia tai tuhoutuneita kuvioitakin löytyy. Yksi kuvio näyttää katkaistulta kuusen oksalta (III), joka on 60 cm pitkä. Pieni kuvio veneestä keihästetystä valaasta viitannee Vienanmeren valkovalaisiin (IV). Toinen keihästys liittyy sampeen, johon mies on heittämässä toisen keihään (V).