stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Moldavian maalatut kirkot
Pyhän Nikolauksen kirkko

Prinssi Peter IV Rareș rakennutti kirkon 1531 alun perin perheensä mausoleumiksi Probotaan. Kirkon kaikki seinämaalaukset on maalattu uudelleen 1900-luvulla. Kirkon ulkopuoliset maalaukset ovat kuluneet, mutta niistä on silti nähtävissä runsas värien käyttö.
Pyhän Yrjön kirkko

Valmistui vuonna 1522 ja rakentaminen aloitettiin Tapani III Suuren määräyksestä Suceavaan. Kirkon holviin ja seiniin on maalattu 365 pyhimystä, yksi vuoden jokaiselle päivälle.
Voroneţ:n luostari

Voronețn kylässä sijaitseva luostari valmistui 1488. Sen rakennutti Tapani III Suuri Vasluin taistelun muistoksi. Kerrotaan, että sen rakentaminen kesti kolme kuukautta ja kolme viikkoa.
Ylösnousemuksen kirkko

Kirkko tunnetaan myös nimellä Suceviţan luostari, ja sen katsotaan valmistuneen 1583. Se on saanut vaikutteita Bysantin sekä goottilaisesta arkkitehtuurista
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.romanianmonasteries.org/bucovina/all-bucovina-monasteries
http://www.manastiri-bucovina.go.ro/bukovina.htm
http://www.rounite.com/2008/06/26/bucovina-monasteries/
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Johannes Kastajan kirkko
Voroneţ:n luostari
Voroneţ:n luostarin seinämaalaus
Käännös suomeksi
Lomakiertue

| Lomakiertue Jope Ruonansuu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2001
 Julkaistu: 11. kesäkuuta 2001
 Tyylilaji: Huumori
 Kesto: 43.15
 Levy-yhtiö: Edel Records Finland Oy
Listasijoitukset
  12.
Jope Ruonansuun muut julkaisut
| Hauskaa joulua t: Jope 2000 | Lomakiertue 2001 | American Office 2002 |
Lomakiertue on Jope Ruonansuun 11. kesäkuuta 2001 julkaistu albumi. Levyllä on myös dataraita, joka sisältää albumin tv-mainokset. Albumin kansilehtinen sisältää Jopen "Lomakiertue"-pelin. Kansilehtisen piirrokset on piirtänyt Jopen veli Seppo Ruonansuu. Kultalevy myönnettiin vuonna 2003. Albumia on myyty yhteensä yli 22 000.
Kappaleet

Esipuhe (0.26)
Tarja H. (0.28)
Tarja meistä on rautaa (2.51) (alkuperäinen kappale: Harva meistä on rautaa / Jos jotain yrittää)
Alvi Kuttura (0.24)
Pikku pikku siiderissä (2.28) (tyyliparodia kappaleesta Pikku pikku bikinissä)
Hirvi Lind (0.15)
Oli uutisilta (1.26)
Alppimaja laulu (0.28)
Karpo (1.25)
Saiskos luvan, nimittäin (2.38)
Matti-Esko (1.04)
Menkkaränkkä (2.48) (alkuperäinen kappale: Känkkäränkkä)
Posti-Pekka (0.28)
Käyn kadun laitaa (2.31) (alkuperäinen kappale: Käyn ahon laitaa)
Jaa jaa keskikaljaa (2.46)
Paappa (0.36)
Oon ysikymppinen (2.57) (alkuperäinen kappale: Kolmekymppinen)
Ruutulippu (1.50)
Rakastan turkulaisia (2.47) (alkuperäinen kappale: Jos rakastat)
Esko Riihelä (0.38)
Rauhallista ruuhkailtaa (2.17)
Aarne (0.30)
Notta Pohojanmaalla (1.56)
Sauli tykkää Tanjasta (2.22)
Mauni (0.36)
Hullun lehmän tango (2.41)
Hugo Algren (0.15)
Kännykkälinjat pätkii (1.28) (tyyliparodia kappaleesta Puhelinlangat laulaa)
Aiheesta muualla

Lomakiertue Discogsissa. (englanniksi)
Jope Ruonansuu
| --- | --- |
Studioalbumit:   Matkiva kulkuri (1988)  Elvis-osasto (1992)  Täällä Washington (1992)  Politiikkaa ja erotiikkaa (1993)  Jope Ruonansuu presidentiksi (1993)  Kiikun kaakun (1994)  Washington Bar (1995)  Piinapenkki (1996)  Vara Mara (1997)  Neuroopan omistajat (1999)  Hauskaa joulua t: Jope (2000)  Lomakiertue (2001)  Työnnä kännykkä hanuriin (2002)  Finnshits (2003)  Tosi-CD (2004)  Me hirviöt (2006)  Tanssii läskien kanssa (2007)  Enkeleitä toisillemme – Herkimmät laulut (2008)  Kunnioittaen – Yhden miehen tribuutti (2009)  Naamakirja (2010)  Jopetusministeri (2011)  Veljekset kuin kyljykset (2012)  Jope Ruonansuu ja Porsaanperän pikkujoulut (2013)  Biisinmurtajat (2016) 
Kokoelmat:   Mix 1 (1995)  Naurettava 90-luku – 60 parasta naururaitaa (2000)  Jope Ruonansuu & Juha Laitila: American Office – Parhaat radiosketsit (2002)  Naura pois – 20 huumorihittiä (2002)  Kaikkien aikojen parhaat – Aattelepa ite (2009)  Sound Pack 12 (2010)  32 Jopeinta laulua (2014) 
Singlet:   Enska ja Hanski / Matkiva Kulkuri (1988)  Nyt lähtee läskit / Rantamiehen balladi (1991)  Hyppää pois / Ilman jarruja helvettiin (1991)  Pappi vaan joi (1995)  Enkeleitä toisillemme / Veronpunaiset ruusut (1996)  Mararock / Satasen laina (1997)  Kaikki menee kun sovittelee / Mattiesko Hytönen (1997, vedettiin pois ennen virallista myyntipäivää)  Soneranputsausjenkka (1999)  Umtsi-um (2002)  Annelin silmin / Stressmann (2003)  Aulis Gerlander / Haluan Aidoliksi (2004)  Yllytyshullu / Matti on numero yksi (2004)  Sua rakastan kuin hullu / Uu Pee Ämmät (2006)  Yhden miehen rivitanssi / Digitaalihumppa (2007)  Enkeleitä toisillemme – Äiti (promo, 2008)  Rahamaailma / Kerran jos toisenkin (2009)  Katsastusinssi Nauraa (2011)  Loirinuotiolla (2016) Luettelo Jope Ruonansuun kappaleista 
Filmografia:   Jope Ruonansuun filmografia  Jopet Show Jope Ite
Misa Nirhamo

| Misa Nirhamo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  näyttelijä, ohjaaja
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Janne Mäkimaa (Kotikatu)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Misa Nirhamo (s. 1970 tai 1971) on suomalainen näyttelijä ja ohjaaja. Nirhamo näytteli Janne Mäkimaata Yle TV1 -kanavan Kotikatu-sarjassa vuosina 1995–2012. Näyttelemisen ohella hän toimi välillä myös sarjan ohjaajana. Nirhamo on esiintynyt nuorena erinäisissä teattereissa kuten helsinkiläisessä Kellariteatterissa. Hän on valmistunut näyttelijäksi vuonna 1995 Tampereen yliopiston teatterityön tutkinto-ohjelmasta eli Nätystä.
Kotikadun jälkeen Nirhamo aloitti oikeustieteen opinnot avoimessa yliopistossa. Hän on toiminut laillistettuna kiinteistönvälittäjänä.
Filmografia

| Televisiosarjat> Vuosi | Televisiosarjat> Sarja | Televisiosarjat> Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1994 | Suomi ripillä | pojanpoika |
| 1995–2012 | Kotikatu | Janne Mäkimaa |
| 2003 | Hovimäki | Ivar |
| 2022–2023 | Rantabaari | Olavi |
Aiheesta muualla

Misa Nirhamo Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Misa Nirhamo Elonetissä.
Luettelo Suomen virallisen musiikki-DVD-listan ykkösistä vuonna 2007

Tämä on luettelo Suomen virallisen listan musiikki-DVD myynnin ensimmäistä sijaa hallussaan pitäneistä musiikki-DVD:stä vuonna 2007.
| Viikko | Artisti/yhtye | DVD |
| --- | --- | --- |
| 1 | Metallica | Videos 1989 - 2004 |
| 2 | Metallica | Videos 1989 - 2004 |
| 3 | Pink Floyd | Pulse |
| 4 | Pink Floyd | Pulse |
| 5 | Pink Floyd | Pulse |
| 6 | AC/DC | Family Jewels |
| 7 | Pink Floyd | Pulse |
| 8 | Pink Floyd | Pulse |
| 9 | Stone | Get Stoned, Stay Stoned |
| 10 | Stone | Get Stoned, Stay Stoned |
| 11 | Megadeth | That One Night - Live In Buenos Aires |
| 12 | Stone | Get Stoned, Stay Stoned |
| 13 | Stone | Get Stoned, Stay Stoned |
| 14 | Metallica | Videos 1989 - 2004 |
| 15 | Remu & Hurriganes | Oowee oohla |
| 16 | Nine Inch Nails | Beside You In Time |
| 17 | Eri esittäjiä | Eurovision 2006 |
| 18 | Juice Leskinen Slam, Hassisen Kone, Eppu Normaali | Saimaa-ilmiö |
| 19 | Eri esittäjiä | Eurovision 2006 |
| 20 | Sleepy Sleepers | Soppa |
| 21 | Sleepy Sleepers | Soppa |
| 22 | Mokoma / Rytmihäiriö / Stam1na | Sakara Tour 2006 |
| 23 | Sleepy Sleepers | Soppa |
| 24 | Metallica | Videos 1989 - 2004 |
| 25 | Metallica | Videos 1989 - 2004 |
| 26 | Metallica | Videos 1989 - 2004 |
| 27 | Metallica | Videos 1989 - 2004 |
| 28 | Metallica | Videos 1989 - 2004 |
| 29 | Metallica | Videos 1989 - 2004 |
| 30 | Metallica | Videos 1989 - 2004 |
| 31 | Metallica | Videos 1989 - 2004 |
| 32 | Metallica | Videos 1989 - 2004 |
| 33 | Metallica | Videos 1989 - 2004 |
| 34 | Albert Järvinen | Finnish Guitar Legend - Video History 1974-1990 |
| 35 | Metallica | Videos 1989 - 2004 |
| 36 | Heaven & Hell | Live From Radio City Music Hall |
| 37 | Metallica | Videos 1989 - 2004 |
| 38 | Heaven & Hell | Live From Radio City Music Hall |
| 39 | Metallica | Videos 1989 - 2004 |
| 40 | Hurriganes | Rock'N'Roll All Night Long 1973-1988 |
| 41 | Hurriganes | Rock'N'Roll All Night Long 1973-1988 |
| 42 | Hurriganes | Rock'N'Roll All Night Long 1973-1988 |
| 43 | Hurriganes | Rock'N'Roll All Night Long 1973-1988 |
| 44 | AC/DC | Plug Me In |
| 45 | AC/DC | Plug Me In |
| 46 | Hurriganes | Rock'N'Roll All Night Long 1973-1988 |
| 47 | AC/DC | Plug Me In |
| 48 | AC/DC | Plug Me In |
| 49 | Lauri Tähkä & Elonkerjuu | Kerjuuvuodet 2000-2007 |
| 50 | Lauri Tähkä & Elonkerjuu | Kerjuuvuodet 2000-2007 |
| 51 | Lauri Tähkä & Elonkerjuu | Kerjuuvuodet 2000-2007 |
| 52 | Lauri Tähkä & Elonkerjuu | Kerjuuvuodet 2000-2007 |
Luettelo Suomen virallisen mid-price-listan ykkösistä vuonna 2017

Tämä on luettelo Suomen virallisen mid-price -listan ensimmäistä sijaa hallussaan pitäneistä artisteista/yhtyeistä ja mid-price -levyistä vuonna 2017.
| Viikko | Artisti/yhtye | Levy | Levy-yhtiö |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Suvi Teräsniska | Joulun henki | Warner Music |
| 2 | Suvi Teräsniska | Täydellinen elämä – Suurimmat hitit | Warner Music |
| 3 | Suvi Teräsniska | Täydellinen elämä – Suurimmat hitit | Warner Music |
| 4 | Suvi Teräsniska | Täydellinen elämä – Suurimmat hitit | Warner Music |
| 5 | Suvi Teräsniska | Täydellinen elämä – Suurimmat hitit | Warner Music |
| 6 | Suvi Teräsniska | Täydellinen elämä – Suurimmat hitit | Warner Music |
| 7 | Carole King | Tapestry | Sony Music |
| 8 | Eri esittäjiä | Lavatanssit – 48 suosikkia | VL-Media |
| 9 | Sabaton | The Last Stand | Nuclear Blast/Sony Music |
| 10 | Sabaton | The Last Stand | Nuclear Blast/Sony Music |
| 11 | Haloo Helsinki! | Kiitos ei ole kirosana | Sony Music |
| 12 | Haloo Helsinki! | Kiitos ei ole kirosana | Sony Music |
Mustikkalampi (Äänekoski)

| Mustikkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°32′34″N, 25°39′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Niiniveden valuma-alue (14.34)
Laskuoja:  oja Kuorejokeen 
Järvinumero:  14.345.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,6 m  
Pituus:  400 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,982 km  
Pinta-ala:  4,542 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustikkalampi 
Mustikkalampi  on Keski-Suomessa Äänekoskella Rannankylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,5 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niiniveden valuma-alueella (14.34), jonka Kuorejoen–Häkinjoen alueeseen (14.345) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,6 metriä mpy.
Luontokuvaajan matkaopas

| Luontokuvaajan matkaopas Suomi ja muu maailma |
| --- | --- |

Kirjailija:  Tuomo Björksten
Kuvittaja:  Tuomo Björksten
Kansitaiteilija:  Tuomo Björksten (kuva) Elina Reineck (ulkoasu)
Kieli:  suomi
Genre:  kuvateos, luonto-opas
Kustantaja:  Docendo
Julkaistu:  2013
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  200
ISBN:  978-952-291-007-3
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Luontokuvaajan matkaopas – Suomi ja muu maailma on toimittaja ja luontokuvaaja Tuomo Björkstenin teos, jossa hän kertoo kuvin, kartoin ja tekstein parhaista kuvauskohteista eri puolilla maailmaa, joskin pääpaino on Suomessa.
Artikkeleita Suomessa olevista kohteista ovat:
Kuusamo
Lappi (jossa myös Norjan kohteita)
Merikarvia, Meri-Pori ja Kalajoen seutu
Suomenoja, Espoo
Langinkoski, Kotka
Ruissalo, Turku
Utö, Parainen
Ahvenanmaa
Muualta maailmasta kohteita on seuraavista maista:
Hornborga, Ruotsi
Viro
Islanti
Afrikka
Kenia
Namibia ja Botswana
Etelämanner
Omat artikkelit on teerien kuvaamisesta, petojen kuvaamisesta Suomessa ja arktikan eli arktisten vesilintujen muuton kuvaamisesta.
Verkkosivullaan Björksten korjaa kirjaan pujahtaneet virheet: Utö Saaristomeren eteläreunalla eikä Suomenlahdella. Utön omistussuhteissa on virheellinen tieto saaren rakennusten omistussuhteista. Hanna Kovanen omistaa vain vanhan upseerikerhon, muut majoitustojen omistajat ovat kotiseutuyhdistys ja muut utöläiset. Kovanen kuitenkin välittää majoitusta niihinkin.
Afrikka-artikkelissa Kruger on kirjoitettu virheellisesti G:llä.
Arviot

Johanna Mehtola kirjoittaa Suomen Luonto -lehdessä, että kirjan kartat esimerkiksi teerien soidinpaikoista arveluttavat häntä. Hän kiittää upeita kuvia mutta olisi kaivannut niihin lajitietoja.
Muntenia

Muntenian sijainti Romaniassa
Muntenia eli Iso-Valakia on maantieteellinen ja historiallinen alue Romanian kaakkoisosassa. Alue rajoittuu etelässä ja idässä Tonavaan, pohjoisessa Etelä-Karpaatteihin sekä lännessä Oltjokeen. Muntenia muodostaa yhdessä Oltenian kanssa historiallisen Valakian alueen.
Nykyisessä kehittämisaluejaossa eteläinen kehittämisalue kattaa suurimman osan Munteniasta lukuun ottamatta sen koillisosia ja pääkaupunkiseutua.
Nykyiset piirikunnat alueella

Muntenian alueeseen luetaan kuuluvaksi kokonaan seuraavat kymmenen piirikuntaa:
Argeș
Brăila
Buzău
Călărași
Dâmbovița
Giurgiu
Ialomița
Ilfov
Prahova
Teleorman
Seuraavat kolme piirikuntaa kuuluvat Munteniaan osittain:
Olt (itäosa)
Vâlcea (isäosa)
Vrancea (eteläosa)
Kaupunkeja

Romanian pääkaupunki Bukarest sijaitsee Munteniassa. Muita merkittäviä kaupunkeja alueella ovat:
Brăila
Buzău
Pitești
Ploiești
Târgoviște
Moravany nad Váhom

| Moravany nad Váhom |
| --- | --- |
 Moravany nad Váhomin kartano
 lippu
 Moravany nad Váhom
 Koordinaatit: 48°36′10″N, 17°51′50″E 
Valtio:  Slovakia
Alue (kraj):  Trnavan alue
Piiri:  Piešťany
Hallinto:  
 – Pormestari:  
Väkiluku (2023):  2 485
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 [www.moravany.sk/] 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Moravany nad Váhom on kunta Trnavan alueella Slovakiassa. Vuonna 2023 siellä asui 2485 asukasta. Kunta tunnetaan sieltä löytyneestä 22 800 vuotta vanhasta Moravanyn venuksesta.
Maantiede

Moravany nad Váhom sijaitsee Váhjoen varrella, noin viisi kilometriä Piešťanystä itään.
Historia

Ensimmäinen maininta Moravany nad Váhomista on elokuulta 1348, mutta sen alueella oli luultavasti sijainnut asutuskeskus jo suur-Määrin aikana.
Kuuluisa mammutin luusta valmistettu Moravanyn venus löytyi läheltä kylän keskustaa vuonna 1930. Nykyään patsasta säilytetään Nitrassa.
Nähtävyydet

Renesanssikartano
Pyhän Martinuksen kirkko
Nähtävyydet > Kulttuurissa

Moravany nad Váhom näkyy taustalla Alfons Muchan maalauaksessa "Buď zdráv, požehnaný pramen zdraví", joka on yhä nähtävillä Piešťanyn Thermia Palace kylpylässä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moravany nad Váhom Wikimedia Commonsissa
Luutuhka

Luutuhka on luita ilman läsnä ollessa kuumennettaessa syntyvää tuhkaa. Se sisältää noin 85 prosenttia kalsiumfosfaattia, noin 10 prosenttia kalsiumkarbonaattia sekä magnesiumfosfaattia ja kalsiumfluoridia. Luutuhkaa käytetään raaka-aineena valmistettaessa fosforia, fosforiyhdisteitä (fosforihappoa, superfosfaattia), maitolasia, posliinia ja emaleita sekä aiemmin myös lannoitteena.
Luontokuvauksen perusteet

| Luontokuvauksen perusteet |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jussi Murtosaari
Kansitaiteilija:  Jussi Murtosaari (kuva) Matti Karhula (ulkoasu)
Kieli:  suomi
Genre:  valokuvausopas
Kustantaja:  Docendo
Julkaistu:  2017
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  144 s.
ISBN:  978-952-291-332-6
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Luontokuvauksen perusteet on Jussi Murtosaaren opas luontokuvauksen harrastajalle. Se on ilmestynyt vuonna  2017 Docendon kustantamana.
Murtosaari (s. 1962) on ammattiluontokuvaaja ja tietokirjailija ja on kirjoittanut aihepiiristä myös lehtiartikkeleita.
Teos pohjautuu ositta Keskisuomalaisessa julkaistuun luontokuvausta käsittelevään Murtosaaren juttusarjaan. Kirja jakautuu aihepiirin mukaan neljään pääosaan: maisemakuvaus, lähikuvaus, lintukuvaus ja nisäkäskuvaus. Niitä ennen johdannossa käsitellään valokuvausta yleisemmin, ja lopussa kerrotaan kuvaamisen jälkeisistä toimenpiteistä. Kirjan päättää sanasto, jossa Murtosaari selvittää alan termejä.
Arviot

William Velmala kiittää Tringa-lehdessä, että kirja "selvittää erinomaisen jäsennellysti luontokuvauksen perusteita". Hän uskoo että uutta tietoa ja vinkkejä siinä on myös pitemmälle ehtineille harrastajille. Digikuva-verkkosivustolla arvioidaan, että kokenut kuvaaja hyötyy näyttävistä kuvista.
Murray Hocking

Murray Ian Hocking (s. 31. toukokuuta 1971 Melbourne) on australialainen entinen sulkapalloilija.
Hocking osallistui olympialaisiin kerran, Atlantassa 1996. Hän pelasi tuolloin kaksinpelissä ja sekanelinpelissä, jossa hänen parinsa oli Lisa Campbell, mutta putosi molemmissa turnauksissa jo ensimmäisellä kierroksella. Hocking pelasi urallaan 250 nelinpeliottelua, joista hän voitti 153 sekä 89 kaksinpeliottelua, joista hän voitti 53.
Mihail Birjukov

| Mihail Birjukov |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. lokakuuta 1985 (ikä 38) Jaroslavl, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Биря (Birja)
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  90 kg
Seura
Seura:  Buran Voronež
Sarja:  VHL
Tehtävä:  maalivahtivalmentaja
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2007–
Aik. seurat:  Lokomotiv Jaroslavl-2 (RUS-3) HK Dmitrov (RUS-3) Kapitan Stupino (RUS-2) Molot-Prikamje Perm (RUS-2) HK MVD (RSL/KHL) Dinamo Moskova (KHL) Jugra Hanty-Mansijsk (KHL) TsSKA Moskova (KHL) Torpedo Nižni Novgorod (KHL) HK Sarov (VHL) Metallurg Novokuznetsk (KHL) Vitjaz Podolsk (KHL)
Mihail Olegovitš Birjukov (ven. Михаил Олегович Бирюков; s. 13. lokakuuta 1985 Jaroslavl, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkomaalivahti ja kaksinkertainen maailmanmestari. Hän pelasi viimeksi KHL-joukkue Vitjaz Podolskissa alkukaudella 2017–2018. Birjukov toimii tällä hetkellä VHL-joukkue Buran Voronežin maalivahtivalmentajana.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Birjukov vuoden 2008 MM-kilpailuissa. |  Birjukov vuoden 2008 MM-kilpailuissa. |  Birjukov vuoden 2008 MM-kilpailuissa. |  |
Maa:   Venäjä
Miesten jääkiekko
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kanada 2008 | jääkiekko |  |
|  Kultaa | Helsinki 2012 | jääkiekko |  |
Birjukov edusti Venäjää MM-kilpailuissa vuosina 2008 ja 2012, joista molemmat turnaukset päättyivät maailmanmestaruuteen. Hän lähti vuoden 2008 turnaukseen niin ikään joukkueensa kolmosmaalivahtina Semjon Varlamoville ja Aleksandr Jerjomenkolle, joista molemmat kuitenkin loukkaantuivat turnauksen edetessä. Birjukov aloitti alkulohkon ottelun Tanskaa vastaan ja välisarjan ottelun Valko-Venäjää vastaan, kunnes Venäjä sai poikkeusluvulla nimetä neljänneksi maalivahdikseen Jevgeni Nabokovin, joka kantoi torjuntavastuun lopputurnauksen ajan.
Myös vuoden 2012 turnauksessa Birjukov toimi Venäjän kolmosmaalivahtina Semjon Varlamoville ja Konstantin Barulinille. Hän puki ainoastaan alkulohkon otteluun Italiaa vastaan, jossa Birjukov myös torjui kaksi jälkimmäistä erää.
Tilastot > Maajoukkuetilastot

| Vuosi | Turnaus | O | V | H | MIN | PM | NP | PMK | TP% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | MM | 3 | 2 | 0 | 162 | 6 | 0 | 2.22 | 91,2 |
| 2012 | MM | 1 | 0 | 0 | 40 | 0 | 0 | 0.00 | 100 |
Marshallinsaaret

Marshallinsaaret (Marshallit) eli Marshallinsaarten tasavalta on saarivaltio Tyynessä valtameressä. Se sijaitsee Naurun ja Kiribatin pohjoispuolella, Mikronesian itäpuolella ja Yhdysvaltain hallitseman Waken saaren eteläpuolella.
Marshallinsaarilla on vuodesta 1986 liitännäisvaltiosopimus Yhdysvaltojen  kanssa. Yhdysvaltojen taloudellinen tuki Marshallinsaarille on huomattavaa. Sillä on myös sotilastukikohta Kwajaleinin saarilla. Toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvallat teki saarilla ydinkokeita.
Maantiede

Marshallinsaariin kuuluu 29 atollia ja viisi yksittäistä saarta. Atolleissa on kaikkiaan yli 1 200 saarta. Saaret ovat levittäytyneet melkein 2 miljoonan neliökilometrin alueelle, mutta valtion maa-ala on vain 171 neliökilometriä. Valtion lähimmät naapurit ovat Yhdysvalloille kuuluva Wakensaari pohjoisessa, Kiribati ja Nauru etelässä sekä Mikronesian liittovaltio lännessä.
Tärkeimmistä atolleista ja saarista muodostuu kaksi rinnakkaista, luoteesta kaakkoon kulkevaa saariketjua, Ratak ja Ralik (tarkoittavat  ”auringonnousua” ja ”auringonlaskua”). Saaret ovat korallisesta kalkkikivestä ja hiekasta muodostuneita, ja niitä ympäröi valliriutta. Osa atolleista on suuria, ja esimerkiksi noin 90 saaresta muodostunut Kwajaleinin laguuni on maailman suurimpia. Sen pinta-ala on 2 174 neliökilometriä. Saaret ovat matalia, ja maan keskikorkeus on vain kaksi metriä merenpinnan yläpuolella.
Marshallinsaarten yksinomaisella talousvyöhykkeellä on paljon liitukautisia tulivuorikomplekseja, joista vain osan huipulla on merenpinnan yläpuolelle nouseva atolli. Suurin osa huipuista on tasahuippuisia, ja ovat noin 900–2100 metriä merenpinnan alapuolella.
Ilmasto on kuuma ja kostea, sadekausi kestää toukokuusta marraskuuhun. Eteläisillä saarilla sataa jopa 4 000 mm vuodessa, pohjoisessa vain 500 mm vuodessa. Pasaatituulet vallitsevat koko vuoden. Keskilämpötila on vuoden ympäri noin 27°C, eikä kylmimmän ja kuumimman kuukauden lämpötilaero ole kuin puolen asteen luokkaa. Taifuunit vaivaavat saaria melko harvoin, mutta niitä heikompia trooppisia myrskyjä esiintyy etenkin maalis-huhtikuussa ja loka-marraskuussa.
Marshallinsaarten kasvillisuus voidaan jakaa viiteen tyyppiin: atollimetsät, mangrovemetsät, rannikkokasvillisuus, merikasvillisuus ja viljelyalueet. Alkuperäisasukkaat olivat jo viljelleet ison osan sisämaasta, ja länsimaisten kontaktien jälkeen kookospalmuplantaasit ovat vallanneet ison osan alasta.
Meressä elämä on monipuolista: 240 levälajia, 180 korallilajia, 37 merinisäkäslajia (valaita ja delfiineitä), kaikki maailman merikilpikonnalajit ja yli 800 lajia kaloja.
Maantiede > Atollit

Atollin nimen perässä on suluissa sen asukasluku vuonna 2011. Asutuilla atolleilla on oma ISO-luokitus, joten ne ovat periaatteessa läänejä tai maakuntia vastaavia ylimmän tason hallintoyksiköitä. Niiden pienen koon takia niitä voi kuitenkin helpommin pitää kuntina.
| --- | --- |
 Ailinginae (asumaton)  Ailinglaplap (1 175 asukasta)  Ailuk (235)  Arno (1 141)  Aur (317)  Bikar (tai Bikaar; asumaton)  Bikinin atolli (0)  Bokak (asumaton)  Ebon (469)  Enewetak (296)  Erikub (asumaton)  Jabat (75)  Jaluit (1 409)  Jemo (asumaton)  Kili (415)  Kwajalein (9 789)  Lae (133) :  Lib (156)  Likiep (228)  Majuro (23 156)  Maloelap (395)  Mejit (230)  Mili (497)  Nadikdik (tai Knox; asumaton)  Namorik (tai Namdrik; 299)  Namu (525)  Rongelap (0)  Rongrik (asumaton)  Toke (asumaton)  Ujae (310)  Ujelang (asumaton)  Utirik (tai Utrik; 264)  Wotho (88)  Wotje (816)
Historia > Asutushistoria

Marshallinsaarten historiasta ajalta ennen eurooppalaisten saapumista on säilynyt vain vähän varmaa tietoa. Saaret asutettiin noin 100-luvulla jaa. Asukkaat tulivat kielitieteellisten tutkimusten sekä erilaisten mallinnusten perusteella Salomonsaarilta. Bikinin atollilta tehtyjen löytöjen perusteella asutushistorian on väitetty alkaneen jo noin vuonna 2000 eaa., mutta löydöt ovat kiistanalaisia.
Marshallinsaarten ensimmäiset asukkaat olivat hyvin taitavia navigoijia ja matkustivat kanooteilla eri atollien välillä. Suurimmat walap-kanootit olivat 30 metriä pitkiä ja kantoivat 40 ihmistä. Marshallinsaarelaiset käyttivät myös niin sanottuja keppikarttoja, joilla pyrittiin esittämään maininkeja.