Université libre de Bruxelles
Historia > 1800-luku

Ensimmäinen akateeminen vuosi aloitettiin 38 professorin ja 96 opiskelijan yhteisön voimin. Aluksi yliopiston nimenä oli ”Université libre de Belgique”, ja se muodostui neljästä tiedekunnasta: filosofinen, oikeustieteellinen, luonnontieteellinen sekä lääketieteellinen tiedekunta. Vuonna 1836 yliopisto muutti kuitenkin nimensä muotoon Université libre de Bruxelles.
Vuoteen 1847 saakka yliopisto tuli toimeen vapaamuurareiden keräämien lahjoitusten turvin, ja erityisesti kunnostautui ”Amis philanthropes” -loosi. Mutta taloudelliset vaikeudet jatkuivat, ja sekä kirkko että valtio tuntuivat painolaisteina yliopiston ylläpidossa. Laki vuodelta 1835 oli lakkauttanut Leuvenin valtionyliopiston, ja näin tuli mahdolliseksi siirtää Katolisen Malinesin yliopiston toiminta brabantilaiseen Leuveniin, ja tällöin tuo yliopisto otti itselleen uuden nimen ”Université catholique de Louvain”. Näin maassa oli kaksi valtionyliopistoa, Gentin ja Liègen, joille Brysselin yliopisto oli kilpailija, joka halusi pitää itsellään yksinoikeuden vapaaseen ajatteluun. Piispat puolestaan olivat ärtyneitä siitä, että oli olemassa yliopisto, joka autonomiaansa julistaessaan livahti pois heidän hallinnastaan. Katolinen lehdistö oli voimakkaasti Brysselin antamaa opetusta vastaan. Verhaegen vastasi kaikkiin näihin hyökkäyksiin huomiota herättäneellä akateemisella puheellaan, jossa hän julisti: "Lähtökohtana opetuksen vapaus toteutamme vapautta opetuksessa."
Yliopiston voitettua nämä vaikeudet siitä tuli arvostettu oppilaitos. Opiskelijamäärä kasvoi ja vuonna 1842 yliopisto muutti jo uusiin tiloihin Granvellen palatsiin, joka sijaitsi aivan kaupungin keskustassa.
Vuonna 1861 yliopiston sääntöjä uudistettiin, ja ensimmäinen pykälä kuului:
»Le libre examen on perusajatus, johon yliopisto perustaa opetuksensa ja tutkimuksensa. Tiedon hankinnassa suositaan täydellistä mielipiteen vapautta ja vapautta hylätä auktoriteettien väitteet.»
Vuonna 1873 yliopisto perusti teknisen osaston, jossa voidaan opettaa myös käytännön taitoja.
ULB salli vuonna 1880 ensimmäisenä yliopistona Belgiassa naisten osallistua opetukseen, ja kyseessä oli farmasian laitos. Jo aiemmin muutamat belgialaiset naiset olivat lähteneet opiskelemaan ulkomaisiin yliopistoihin, eritoten lääketiedettä. Belgiassa ei ollut laillista estettä naisten yliopisto-opiskelulle, mutta perinteisesti vain miehet olivat saaneet korkeakouluopetusta ja ennen kaikkea yksikään belgialainen koulu ei valmistanut nuoria naisia yliopisto-opintoihin.
7. heinäkuuta 1886 suuri tulipalo tuhosi päärakennuksen vasemman siiven. Akatemian juhlasali, kirjasto ja suuri osa mineralogisia kokoelmia katosi liekkeihin. Jälleenrakennus kesti kuusi vuotta.
20. marraskuuta oli jo yliopiston avajaisista lähtien lomapäivä koulutyöstä, mutta vuonna 1888 opiskelijoiden aloitteesta järjestettiin ensimmäiset juhlallisuudet pyhän Verhaegenin kunniaksi.
Vuonna 1893 ULB sai tuekseen merkittävän rahoittajan, joka mahdollisti lääketieteellisen tiedekunnan lopullisen rakentamisen ja kehittämisen. Belgialainen teollisuusyrittäjä Ernest Solvay lahjoitti fysiologian laitoksen ja Raoul Warocqué lahjoitti anatomian laitoksen. Yhdessä muiden lahjoittajien kanssa Alfred Solvay lahjoitti yliopistolle hygieniaan ja bakterologiaan erikoistuneen laitoken.
Vuonna 1899 yliopistoon perustettiin yhteiskunta- ja taloustieteiden tiedekunta.