stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Miroslav Vitouš
Aiheesta muualla

virallinen sivusto
| n k Weather Report |
| --- | --- |
 Joe Zawinul  Wayne Shorter   Miroslav Vitouš  Airto Moreira  Alphonse Mouzon  Dom Um Romão  Eric Gravatt  Greg Errico  Alphonso Johnson  Ishmael Wilburn  Skip Hadden  Alyrio Lima  Leon 'Ndugu' Chancler  Chester Thompson  Jaco Pastorius  Michael Walden  Alex Acuña  Don Alias  Manolo Badrena  Peter Erskine  Erich Zawinul  Robert Thomas Jr.  Omar Hakim  Victor Bailey  Jose Rossy  Mino Cinelu 
Albumit:  Weather Report  I Sing the Body Electric  Live In Tokyo  Sweetnighter  Mysterious Traveller  Tale Spinnin'  Black Market  Heavy Weather  Mr. Gone  8:30  Night Passage  Weather Report  Procession  Domino Theory  Sportin' Life  This Is This!  Live and  Unreleased  Best Of  Young And Fine Live  Forecast: Tomorrow 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Trove 
Muut:  Europeana  IdRef
Yhdysvaltain naisten jääkiekkomaajoukkue

| Yhdysvallat |
| --- | --- |

Lempinimi:  Team USA
Liitto:  USA Hockey
Valmentaja:   John Wroblewski
Eniten otteluita:  Angela Ruggiero (257)lähde?
Eniten maaleja:  Natalie Darwitz (114)lähde?
Eniten pisteitä:  Natalie Darwitz (237)lähde?
IIHF-ranking:  2. (2024)

Ensimmäinen ottelu
  Kanada 2–1  Yhdysvallat  (Kanada; 21. huhtikuuta 1987)lähde? 
Suurin voitto
  Yhdysvallat 20–0  Alankomaat  (Kanada; 23. huhtikuuta 1987)lähde? 
Suurin tappio
  Kanada 8–0  Yhdysvallat  (Tampere, Suomi; 26. huhtikuuta 1992)lähde? 
MM-kilpailut
 Kultaa:  10
 Hopeaa:  13
 Pronssia:  0
Olympialaiset
 Kultaa:  2
 Hopeaa:  4
 Pronssia:  1
| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvaltain maailmanmestaruusjoukkue vuonna 2011 |  Yhdysvaltain maailmanmestaruusjoukkue vuonna 2011 |  Yhdysvaltain maailmanmestaruusjoukkue vuonna 2011 |  |
Naisten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Nagano 1998 |  |  |
|  Kultaa | Pyeongchang 2018 |  |  |
|  Hopeaa | Salt Lake City 2002 |  |  |
|  Hopeaa | Vancouver 2010 |  |  |
|  Hopeaa | Sotši 2014 |  |  |
|  Hopeaa | Peking 2022 |  |  |
|  Pronssia | Torino 2006 |  |  |
| Maailmanmestaruuskilpailut  | Maailmanmestaruuskilpailut  | Maailmanmestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Ruotsi 2005 |  |  |
|  Kultaa | Kiina 2008 |  |  |
|  Kultaa | Suomi 2009 |  |  |
|  Kultaa | Sveitsi 2011 |  |  |
|  Kultaa | Kanada 2013 |  |  |
|  Kultaa | Ruotsi 2015 |  |  |
|  Kultaa | Kanada 2016 |  |  |
|  Kultaa | Yhdysvallat 2017 |  |  |
|  Kultaa | Suomi 2019 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 1990 |  |  |
|  Hopeaa | Suomi 1992 |  |  |
|  Hopeaa | Yhdysvallat 1994 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 1997 |  |  |
|  Hopeaa | Suomi 1999 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 2000 |  |  |
|  Hopeaa | Yhdysvallat 2001 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 2004 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 2007 |  |  |
|  Hopeaa | Yhdysvallat 2012 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 2021 |  |  |
|  Hopeaa | Tanska 2022 |  |  |
Yhdysvaltain naisten jääkiekkomaajoukkue edustaa Yhdysvaltoja kansainvälisissä kilpailuissa, kuten maailmanmestaruuskilpailuissa ja olympialaisissa, joissa se on ollut hallitsevin joukkue Kanadan kanssa. Yhdysvalloissa oli vuonna 2021 yli 84 000 naisjääkiekkoilijaa, vuoden 2025 alussa liki 94 000. Maajoukkue oli Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämässä maailmanrankingissa 1. sijalla vuosina 2016–2021.
Joukkueen päävalmentajana toimi heinäkuusta 2021 alkukesään 2022 saakka Joel Johnson. Hänet korvasi tehtävässä aikaisemmin AHL:ssa valmentanut John Wroblewski.
Sijoitukset > Maailmanmestaruuskisoissa

1990 – Hopeaa
1992 – Hopeaa
1994 – Hopeaa
1997 – Hopeaa
1999 – Hopeaa
2000 – Hopeaa
2001 – Hopeaa
2003 – Pääsarjan turnaus peruttiin SARS-epidemian takia.
2004 – Hopeaa
2005 – Kultaa
2007 – Hopeaa
2008 – Kultaa
2009 – Kultaa
2011 – Kultaa
2012 – Hopeaa
2013 – Kultaa
2015 – Kultaa
2016 – Kultaa
2017 – Kultaa
2019 – Kultaa
2020 – Pääsarjan turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
2021 – Hopeaa
2022 – Hopeaa
2023 – Kultaa
2024 – Hopeaa
Sijoitukset > Olympialaiset

1998 – Kultaa (joukkue)
2002 – Hopeaa (joukkue)
2006 – Pronssia (joukkue)
2010 – Hopeaa (joukkue)
2014 – Hopeaa (joukkue)
2018 – Kultaa (joukkue)
2022 – Hopeaa
Sijoitukset > Nations Cup

1996 – Hopeaa (3 Nations Cup)
1997 – Kultaa (3 Nations Cup)
1998 – Hopeaa (3 Nations Cup)
1999 – Hopeaa (3 Nations Cup)
2000 – Hopeaa (4 Nations Cup)
2002 – Hopeaa (4 Nations Cup)
2003 – Kultaa (4 Nations Cup)
2004 – Hopeaa (4 Nations Cup)
2005 – Hopeaa (4 Nations Cup)
2006 – Hopeaa (4 Nations Cup)
2007 – Hopeaa (4 Nations Cup)
2008 – Kultaa (4 Nations Cup)
2009 – Hopeaa (4 Nations Cup)
2010 – Hopeaa (4 Nations Cup)
2011 – Kultaa (4 Nations Cup)
2012 – Kultaa (4 Nations Cup)
2013 – Pronssia (4 Nations Cup)
Sijoitukset > IIHF:n maailmanranking

2003 – 2.
2004 – 2.
2005 – 2.
2006 – 2.
2007 – 2.
2008 – 2.
2009 – 1.
2010 – 2.
2011 – 2.
2012 – 2.
2013 – 1.
2014, helmikuu – 2.
2014, huhtikuu – 2.
2015 – 2.
2016 – 1.
2017 – 1.
2018, helmikuu – 1.
2018, huhtikuu – 1.
2019 – 1.
2020 – 1.
2021 – 1.
2022, helmikuu – 2.
2022, syyskuu – 2.
2023 – 2.
2024 – 2.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Team USA (englanniksi)
USA Hockey (englanniksi)
Yhdysvallat nationalteamsoficehockeyssä (englanniksi)
Karamazovin veljekset

| Karamazovin veljekset> Братья Карамазовы Bratja Karamazovy |
| --- | --- |
 Venäjänkielisen alkuteoksen ensimmäinen sivu
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Fjodor Dostojevski
Kieli:  venäjä
Julkaistu:  marraskuu 1880
Suomennos
Suomentaja:  V. K. Trast (Otava, 1929) Lea Pyykkö (Karisto, 1976) Martti Anhava, (Otava, 2014)
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Karamazovin veljekset (ven. Братья Карамазовы, Bratja Karamazovy) on Fjodor Dostojevskin kirjoittama, vuonna 1880 ilmestynyt romaani. Se on Dostojevskin viimeiseksi jäänyt teos, jota on sanottu yhdeksi kaikkien aikojen suurimmista romaaneista. Muun muassa psykologi Sigmund Freud ja eksistentialistifilosofi Jean-Paul Sartre ovat kommentoineet romaanin vaikutuksista ajatteluunsa. Romaanin teemoja ovat usko, moraali, rikos, ihmisten kärsimys ja kuolemattomuuden suhde ihmiseen. Tarinana teos kertoo kolmesta veljeksestä, Dmitristä, Ivanista ja Alekseista sekä heidän isästään Fjodorista.
Henkilöt > Lyhyesti

Fjodor Karamazov: Noin 50-vuotias perheen isä, periaatteeton irstailija. Hänellä on kolme poikaa eri liitoista ja hänellä huhutaan olevan myös neljäs äpäräpoika.
Dmitri Karamazov: Fjodorin vanhin poika ensimmäisestä avioliitosta. Dmitriä pidetään isänsä kaltaisena.
Ivan ”Vanja” Karamazov: Fjodorin keskimmäinen 24-vuotias poika toisesta avioliitosta. Häntä kuvaillaan hyvin älykkääksi.
Aleksei ”Aljoša” Karamazov: Aljosa on Fjodorin nuorin, 20-vuotias poika myös toisesta avioliitosta.
Pavel Smerdjakov: Karamazovien perheen palvelija, jonka huhutaan olevan Fjodorin äpärälapsi
Agrafena ”Grusenka” Svetlova: Kaunis noin 20-vuotias nainen, johon sekä Fjodor, että hänen poikansa Dmitri ovat rakastuneet. Hän on myös Aljošan hyvä ystävä.
Katerina ”Katja” Verhotseva Ivanovna: Dmitrin morsian.
Zosima: luostarinvanhin, starets.
Alikapteeni Snegirjov ja tämän poika Iljuša.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Henkilöt > Päähenkilöt > Fjodor Pavlovitš Karamazov

Fjodor Pavlovitš, 55-vuotias hedonisti ja pakonomainen valehtelija, on kolmen pojan – Dmitrin, Ivanin ja Aleksein – isä kahdesta avioliitosta. Hänen huhutaan myös olevan aviottoman pojan, Pavel Fjodorovitš Smerdjakovin, isä, ja tämä työskentelee hänen palvelijanaan. Fjodor Pavlovitš ei ole lainkaan kiinnostunut pojistaan heidän syntyessään, minkä vuoksi heidät kasvatetaan erillään toisistaan ja isästään. Fjodorin ja hänen aikuisten poikiensa välinen suhde on yksi romaanin juonen keskeisistä elementeistä.
Henkilöt > Päähenkilöt > Dmitri Fjodorovitš Karamazov

Dmitri Fjodorovitš (usein kutsuttu Mitjaksi) on Fjodor Karamazovin vanhin poika ja ainoa lapsi hänen ensimmäisestä avioliitostaan Adelaida Ivanovna Miusovin kanssa. Dmitriä pidetään isänsä kaltaisena nautiskelijana, ja hän on taipuvainen alkoholismiin ja huikentelevaan elämäntyyliin. Dmitri joutuu takaisin perheensä pariin, kun hän tarvitsee perintönsä, jonka hän uskoo isänsä pidättäneen itsellään. Hän oli kihloissa Katerina Ivanovnan kanssa, mutta purkaa kihlauksen rakastuttuaan Grushenkaan. Dmitrin suhde isäänsä on veljeksistä kaikkein räjähdysherkin, ja heidän välilleen puhkeaa väkivaltaisia yhteenottoja perinnön ja Grushenkan takia. Vaikka hänellä on suhde Ivaniin, hän on lähimpänä nuorempaa veljeään Alekseita ja kutsuu tätä "kerubikseen".
Dmitrin hahmo sai alkunsa vankilassa tavattavasta D.I. Iljinskistä, jonka Dostojevski kohtasi Siperian vankeudessaan. Iljinski, joka kuvataan Dostojevskin muistelma-romaanissa Muistelmia kuolleesta talosta "aina iloisessa, hilpeässä mielentilassa olevaksi", oli vankilassa isänsä murhasta saadakseen perintönsä, vaikka hän vakaasti kiisti syyllisyytensä. Myöhemmin hänet vapautettiin, kun toinen mies tunnusti rikoksen.
Henkilöt > Päähenkilöt > Ivan Fjodorovitš Karamazov

Ivan Fjodorovitš (joskus myös Vanja) on 24-vuotias keskimmäinen poika ja ensimmäinen Fjodor Pavlovitšin toisesta avioliitosta, Sofja Ivanovnan kanssa. Ivan on pidättyväinen ja etäinen, mutta myös älyllisesti loistava. Hänen sanontansa "jos Jumalaa ei ole, kaikki on sallittua" on romaanissa toistuva teema. Aluksi Ivanilla ei näytä olevan paljon aikaa veljelleen Alekseille, mutta myöhemmin heidän siteensä ja molemminpuolinen kiintymyksensä syvenevät. Hän pitää isäänsä vastenmielisenä ja tuntee myös voimakasta antipatiaa Dmitriä kohtaan. Fjodor Pavlovitš kertoo Alekseille pelkäävänsä Ivaniakin enemmän kuin Dmitriä.
Ivan rakastuu Katerina Ivanovnaan, mutta heidän suhteensa kehittyy Dmitrin kanssa aiemmin solmitun siteen varjossa, ja Katerinan ristiriitaiset tunteet ovat Ivanille tuskan lähde.
Romaanin arvostetuimmat kohdat liittyvät Ivaniin, mukaan lukien kirjan V luvut "Kapina" ja "Suuri inkvisiittori" sekä kolme keskustelua Smerdjakovin kanssa ja sen jälkeinen luku "Ivanin paholaispainajainen" kirjassa XI. Kirjan V, "Puolesta ja vastaan", käsittelee pääasiassa Ivanin sisäistä kamppailua kristillisen ihanteen moraalisen ylevyyden tunnustamisen ja universumin tuskan ja kärsimyksen aiheuttaman suuttumuksen välillä.
Ivanin Jumalan hylkääminen perustuu kristilliseen myötätunnon arvoon – arvoon, jota Dostojevski itse (ruhtinas Myškinin kautta romaanissa Idiootti) kutsui "ihmiselämän päälaiksi". Ivanin mukaan koko ihmiskunnan historian järjettömyys todistetaan lasten kärsimysten mielettömyydellä: jos järki on mitta, Jumalan maailmaa ei voi hyväksyä. Ivanin esimerkit lasten kohtaamista julmuuksista on otettu Dostojevskin lukemista sanomalehtikirjoituksista ja historiallisista lähteistä.
Henkilöt > Päähenkilöt > Aleksei Fjodorovitš Karamazov

Aleksei Fjodorovitš (usein myös Aljoša tai Aljosa) on 20-vuotiaana veljeksistä nuorin. Hän on Fjodor Pavlovitšin toisen vaimon, Sofja Ivanovnan, toinen lapsi ja siten Ivanin täysveli. Kertoja kuvaa häntä romaanin sankariksi jo ensimmäisessä luvussa, samoin kuin kirjailija itse esipuheessa.
Tapahtumien alussa Aljoša on noviisi paikallisessa Venäjän ortodoksisessa luostarissa. Hänen uskonsa on vastakohta Ivanin ateismille. Aljošaa ohjaa koko kirjan ajan vanhus Zosima, joka toimii hänelle isähahmona ja hengellisenä oppaana.
Zosima lähettää Aljošan maailmaan, missä hän joutuu mukaan perheensä ja muiden ihmisten kiihkeisiin persoonallisuuksiin ja monimutkaisiin suhteisiin. Aljoša toimii jatkuvasti myötätuntoisena ja oivaltavana sovittelijana, ja häntä rakastavat käytännössä kaikki.
Aljošan hahmossa Dostojevski osoitti erityisesti aikansa venäläiselle radikaalille nuorisolle positiivista vaihtoehtoa ateistiselle oikeudenmukaisuuden ja hyvän tavoittelulle. Aljoša edustaa samaa pyrkimystä yhteiskuntaan, jota ohjaavat hyvyys ja myötätunto, mikä sisältyy sosialistiseen ihanteeseen, mutta ilman irtautumista uskosta Jumalaan, sielun kuolemattomuuteen Jumalassa tai Venäjän ortodoksisesta perinteestä.
Henkilöt > Päähenkilöt > Pavel Fjodorovitš Smerdjakov

Pavel Fjodorovitš Smerdjakov on "Leman Lizavetan", mykän katunaisen, poika. Tämä kuoli yksin synnyttäessään Pavelin Fjodor Pavlovitšin kylpylässä: nimi "Smerdjakov" tarkoittaa "haisevan poikaa". Huhujen mukaan hän on Fjodor Pavlovitšin avioton poika. Pavel kasvoi Fjodor Pavlovitšin luotetun palvelijan Grigori Vasiljevitšin ja hänen vaimonsa Marfan hoidossa.
Grigori yritti opettaa Pavelille uskonnollisia periaatteita, mutta tämä vastasi kiittämättömyydellä ja pilkalla. Kerran Grigori löi häntä rajusti kasvoihin, minkä jälkeen Pavel sai ensimmäisen epileptisen kohtauksensa. Kertoja huomauttaa, että lapsena Smerdjakov harrasti kissojen hirttämistä ja niiden rituaalista hautaamista. Grigori sanoi hänelle: "Et ole ihminen. Olet kylpylän seinän homeen jälkeläinen, juuri sitä olet" – huomautus, jota Smerdjakov ei koskaan antanut anteeksi.
Smerdjakov liittyy Karamazovin talouteen palvelijana, toimien Fjodor Pavlovitšin lakeijana ja kokkina. Hän on yleisesti halveksiva muita kohtaan, mutta ihailee suuresti Ivaniin ja jakaa tämän ateismin. Ivanin filosofia, jonka mukaan "kaikki on sallittua", vaikuttaa häneen syvästi. Älykkäästä olemuksestaan huolimatta muut henkilöt – erityisesti Ivan, Dmitri ja Fjodor Pavlovitš – aliarvioivat ja kritisoivat hänen älykkyyttään, kutsuen häntä pseudointellektuelliksi.
Henkilöt > Päähenkilöt > Agrafena Aleksandrovna Svetlova

Agrafena Aleksandrovna Svetlova, joka tunnetaan yleensä nimellä "Grushenka", on 22-vuotias kaunis ja intohimoinen nainen, joka lumoaa miehiä. Nuoruudessaan hänet hylkäsi puolalainen upseeri, minkä jälkeen hän päätyi tyrannimaisen saiturin suojelukseen. Tämä kokemus jätti Grushenkaan kaipuun itsenäisyyteen ja elämänsä hallintaan.
Grushenka herättää Fjodorin ja Dmitrin täyden ihailun ja himon. Heidän kilpailunsa hänen kiintymyksestään muodostuu heidän välisensä konfliktin keskipisteeksi, tilanne, jota Grushenka käyttää mielellään hyväkseen saadakseen nautintoa ja huvitusta. Lopulta hän huomaa todella rakastavansa Dmitriä ja alkaa hävetä julmuuttaan. Hänen kasvava ystävyytensä Aljošan kanssa johdattaa häntä hengellisen pelastuksen tielle, ja hänen piilotetut lempeät ja anteliaat piirteensä tulevat esiin, vaikka hänen tulinen luonteensa ja ylpeytensä säilyvät.
Henkilöt > Päähenkilöt > Katerina Ivanovna Verhovtseva

Katerina Ivanovna (joskus kutsuttu Katjaksi) on Dmitrin kaunis kihlattu, huolimatta tämän avoimista suhteista Grushenkaan. Heidän kihlauksensa perustuu pääasiassa molempien ylpeyteen, sillä Dmitri pelasti Katerinan isän velasta.
Katerina on äärimmäisen ylpeä ja pyrkii esittämään jalomielisen marttyyrin roolia. Tämän vuoksi hän ei kykene toimimaan rakkautensa mukaisesti Ivania kohtaan ja luo jatkuvasti moraalisia esteitä heidän välilleen.
Henkilöt > Päähenkilöt > Vanhus Zosima

Vanhus Zosima on hengellinen neuvonantaja (starets) paikallisessa luostarissa ja Aljošan opettaja. Hän on jonkinlainen kuuluisuus kaupungin asukkaiden keskuudessa profeetallisiksi ja parantaviksi väitetyistä kyvyistään. Hänen hengellinen asemansa herättää sekä ihailua että kateutta muiden munkkien keskuudessa.
Zosima torjuu Ivanin ateistiset argumentit ja auttaa ymmärtämään Aljošan hahmoa. Hänen opetuksensa muovaavat tapaa, jolla Aljoša käsittelee tarinan Ilyushaa käsittelevässä osassa tapaamiaan nuoria poikia.
Dostojevskin tarkoitus Zosiman hahmon (kuten Aljošankin) kanssa oli kuvata kirkko positiivisena yhteiskunnallisena ihanteena. Hahmo perustui osittain Optinan luostarin isä Amvrosiin, jonka Dostojevski tapasi vuonna 1878. Kirjan VI opetukset ("Venäläinen munkki") pohjautuvat osittain Tihon Zadonskilaisen opetuksiin ja munkki Parfenin kirjoittamaan vaelluskirjaan.
Zosiman kertomusten tyyli kirjassa VI eroaa huomattavasti romaanin muusta kerronnasta. V.L. Komarovitš toteaa, että proosan rytmi poikkeaa kaikista modernin syntaksin normeista ja antaa koko kertomukselle erityisen, seremoniallisen ja rauhallisen emotionaalisen värin.
Henkilöt > Päähenkilöt > Ilyusha

Ilyusha (joskus kutsuttu Iljuska) on paikallinen koulupoika ja keskeinen hahmo merkittävässä sivujuonessa. Dmitri pahoinpitelee ja nöyryyttää hänen isäänsä, köyhtynyttä upseeria kapteeni Snegirjovia, jonka Fjodor Pavlovitš oli palkannut uhkailemaan Dmitriä tämän velkojen vuoksi. Snegirjovin perhe joutuu häpeään tämän seurauksena.
Juoni

Ensimmäisessä osassa tutustutaan Karamazovien perheeseen ja menneisyyteen. Selviää, että perheen isä, Fjodor Karamazov on ollut kaksi kertaa naimisissa ja, että hänellä on kummastakin liitosta lapsia. Fjodor ei ole ikinä välittänyt pojistaan ja lähettääkin heidät sukulaistensa luokse, kun heidän äitinsä menehtyy. Riitaisia välejä selvitellään pian perinnönjaossa, jossa Dmitri ja Fjodor riitelevät perinnöstä. Välejä pahentaa myös se, että Dmitri ja hänen isänsä ovat rakastuneet samaan naiseen. Tilannetta värittää myös se, että Dmitrillä on jo morsian, Katerina.
Suomennoksia

Karamazovin veljekset. Romaani.  (Suomentanut V. K. Trast (1. painos 1927))  Helsingissä:  Otava, 1998.  ISBN 951-1-15432-X
Karamazovin veljekset.  (Suomentanut Lea Pyykkö. 10. painos (1. painos 1976))  Hämeenlinna:  Karisto, 2008.  ISBN 978-951-23-5055-1
Karamazovin veljekset.  (Suomentanut Martti Anhava)  Helsingissä:  Otava, 2014.  ISBN 978-951-1-26406-4
Aiheesta muualla

Alenius, Jyrki: Karamazovin veljeksille ansaittu uusi suomennos (Arkistoitu – Internet Archive). Etelä-Saimaa 27.11.2014.
Niemelä, Kyösti: Suuret kysymykset tuntuvat taas tuoreilta. Helsingin Sanomat 29.5.2014.
Pietarissa vuonna 1881 julkaistun Karamazovin veljesten ensimmäisen venäläisen painoksen toinen osa (mukaan lukien osat III–IV ja epilogi), Pantelejevien veljesten painotalo, 1881.
Dostojevskin muistiinpanoja Karamazovin veljesten viidennestä luvusta
Växjön kunta

| Växjön kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kronobergin lääni
Maakunta:  Småland
Keskustaajama:  Växjö
Kuntakoodi:  0780
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 665,45 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  95 995
 – Väestötiheys:  57,6 as./km²
 
 www.vaxjo.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Växjön kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Nykullan kylä entisessä Tjuredan pitäjässä Växjössä.
Växjön kunta (ruots. Växjö kommun) on Kronobergin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Växjö.
Kunnan maapinta-ala on 1 665,45 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 95 995 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 139,29 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 8,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Nykyisen Växjön alueella on aiemmin sijainnut 29 kunnallishallinnollista yksikköä, jotka muodostettiin vuoden 1862 kuntauudistuksessa. Växjön maalaiskuntaan perustettiin Växjö Östregårdin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1919. Se lakkautettiin, kun maalaiskunta liitettiin Växjön kaupunkiin vuonna 1940.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Växjön alueelle muodostettiin 10 "suurkuntaa":
Bergunda (Bergunda, Öja ja Öjaby)
Braås (Drev, Dädesjö, Hornaryd ja Sjösås)
Hovmantorpin kauppala (Hovmantorpin kauppala ja Furubyn maalaiskunta)
Lammhult (Aneboda, Asa ja Berg)
Linneryd (Linneryd ja Nöbbele)
Mellersta Kinnevald (Dänningelanda, Kalvsvik, Tävelsås ja Vederslöv)
Moheda (Moheda, Mistelås, Ormesberga, Slätthög ja Ör)
Rottne (Gårdsby, Söraby, Tjureda ja Tolg)
Väckelsång (Väckelsång, Jät ja Uråsa)
Östra Torsås (Östra Torsås ja Tegnaby. Tegnabyhyn oli jo vuonna 1941 liitetty Hemmesjö.).
Braås, Lammhult, Rottne sai nimensä kunnan alueella sijainneesta taajamasta. Mellersta Kinnevald puolestaan sijaitsi Kinnevaldin kihlakunnan keskiosissa.
Vuonna 1971 muodostettiin Växjön kunta yhdistämällä kaupunkiin kokonaan tai osittain edellä mainitut "suurkunnat". Vuotta 1952 edeltäneistä kunnista Moheda, Mistelås ja Slätthög liitettiin Alvestaan, Hovmantorpin kauppala Lessebohon sekä Linneryd ja Väckelsång Tingsrydiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa siirryttiin myös yhteen kuntamuotoon, joten Växjön kaupungista tuli nykyinen Växjön kunta.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Växjön kaupungin vaakuna. Kuntaan osin kuuluvalla entisellä Hovmantorpin kauppalalla oli myös oma vaakuna.
Hovmantorpin kauppala
Väestönkehitys

| Växjön kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 43 516 | 43 516 |
| 1955 | 1955 |    | 45 237 | 45 237 |
| 1960 | 1960 |    | 46 344 | 46 344 |
| 1965 | 1965 |    | 52 044 | 52 044 |
| 1970 | 1970 |    | 59 019 | 59 019 |
| 1975 | 1975 |    | 62 048 | 62 048 |
| 1980 | 1980 |    | 64 661 | 64 661 |
| 1985 | 1985 |    | 66 554 | 66 554 |
| 1990 | 1990 |    | 69 547 | 69 547 |
| 1995 | 1995 |    | 72 767 | 72 767 |
| 2000 | 2000 |    | 73 901 | 73 901 |
| 2005 | 2005 |    | 77 363 | 77 363 |
| 2010 | 2010 |    | 83 005 | 83 005 |
| 2015 | 2015 |    | 88 108 | 88 108 |
| 2020 | 2020 |    | 94 859 | 94 859 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 14 705 | 16,7 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 4 395 | 5,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 5 253 | 6,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 63 755 | 72,4 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 378 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 414 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 192 814 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 70 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,7 %
18–64-vuotiaat: 61,7 %
65 vuotta täyttäneet: 17,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,0 | 2,1 |
|   | jalostus | 17,9 | 19,0 |
|   | palvelut | 77,0 | 75,9 |
|   | tuntematon | 3,1 | 3,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 42 585 | 39 877 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 106,8 |  |