stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Neusiedler Seen kansallispuisto
Luonto > Kasvillisuus

Neusiedler Seen kansallispuiston alueella kasvaa runsaasti suolakkokasveja, kuivan ruohoaron lajeja, ja kämmeköitä. Näitä ovat esimerkiksi ruusuorakko (Ononis spinosa), ruusukekalkkikämmekkä, lehtosalvia, meriasteri ja purppuratulikukka. Neusiedlerjärven laajat ruovikot muodostavat Euroopan toiseksi suurimman yhtenäisen ruokoalueen.
Luonto > Ilmasto

Neusiedlerjärven alueen ilmasto on puolimantereinen ja poikkeaa selvästi muusta Itävallasta. Lämpötilat voivat vaihdella kesän 40°C:sta talven -20°C:een, ja vuotuinen sademäärä on vain noin 600 mm. Seutu on Itävallan lämpimintä; vuoden keskilämpötila on n. 10 °C, ja kesäisin on keskimäärin 61 hellepäivää, jolloin lämpötila on vähintään 25 °C.
Järven itärannat ovat tuulisimpia sisämaa-alueita Euroopassa. Tasaisesti puhaltavan luoteistuulen ohella kuivat ja puuskaiset kaakkoistuulet ovat yleisiä, ja kevät on tuulisin vuodenaika. Neusiedlerjärven rannoilla on ollut runsaasti tuulimyllyjä, joista vain yksi, Podersdorf am Seen kylässä, on suojeltu ja restauroitu v. 2001.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kansallispuiston kotisivut (saksaksi)
Philips Stadion

Philips Stadion
Philips Stadion on Eindhovenissa, Alankomaissa sijaitseva jalkapallostadion.
Stadion on Eredivisiessä pelaavan PSV:n kotikenttä. Myös Alankomaiden maajoukkue pelaa sillä joitakin otteluitaan.
Stadion valmistui vuonna 1913. Sen nykyinen kapasiteetti on noin 35 000. Stadion on nimetty Philipsin mukaan. Se on Uefan neljän tähden stadion.
Stadionilla pelattiin 2000 EM-kilpailuja. Vuonna 2006 sillä järjestettiin UEFA Cupin loppuottelu.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Philips Stadion PSV:n sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (hollanniksi)
Eredivisien stadionit
Abe Lenstra Stadion •
Johan Cruijff Arena •
DSB Stadion •
Euroborg •
Stadion Galgenwaard •
Gelredome •
Stadion de Goffert •
De Grolsch Veste •
Den Haag Stadion •
Sparta Stadion Het Kasteel •
Kras Stadion •
De Kuip •
Parkstad Limburg Stadion •
Philips Stadion •
Polman Stadion •
Rat Verlegh Stadion •
De Vijverberg •
Willem II Stadion
Pieni punatukkainen tyttö

Pieni punatukkainen tyttö (The Little Red-Haired Girl) on hahmo Charles M. Schulzin sarjakuvassa Tenavat. Hän on sarjan päähenkilön Jaska Jokusen kanssa samaa koulua käyvä ja samassa naapurustossa asuva tyttö, johon Jaska Jokunen on rakastunut. Ujoutensa vuoksi Jaska Jokunen ei koskaan uskalla mennä puhumaan hänelle, joten rakkaus jää katkeralla tavalla yksipuoliseksi.
Pientä punatukkaista tyttöä ei koskaan näytetä lukijalle. Ainoan poikkeuksen muodostaa 25. toukokuuta 1998 ilmestynyt strippi, jossa hänet nähdään viimeisessä ruudussa siluettina. Schulz ei halunnut näyttää hahmoa, jotta jokainen lukija voisi kuvitella tämän ulkonäön oman käsityksensä mukaan mahdollisimman kauniina. Myöskään pienen punatukkaisen tytön oikeaa nimeä tai hänen mahdollisia ajatuksiaan Jaska Jokusesta ei koskaan paljasteta.
Pieni punatukkainen tyttö mainittiin sarjassa ensi kerran 19. marraskuuta 1961 nimellä That Little Girl with the Red Hair (”tuo tyttö, jolla on punainen tukka”) ja lopullisella nimellään ensi kerran 12. marraskuuta 1963. Vuonna 1969 ilmestyneessä tarinassa hän muutti pois, minkä jälkeen hänestä jäi enää pelkkä muisto Jaska Jokusen mieleen. Tämä asetelma säilyi sarjassa johdonmukaisena vuoteen 1978, jolloin pieni punatukkainen tyttö alkoi taas selittämättömästi asua Jaska Jokusen naapurustossa.
Schulzin mukaan pienellä punatukkaisella tytöllä oli todellinen esikuva, Donna Mae Wold, o.s. Johnson (1929–2016), joka vuonna 1950 torjui Schulzin kosinnan ja meni naimisiin toisen miehen kanssa. Schulz vahvisti hänet hahmon esikuvaksi Rheta Grimsley Johnsonin vuonna 1989 kirjoittamassa auktorisoidussa elämäkerrassa. Toisaalta eräässä toisessa yhteydessä Schulz kertoi saaneensa innoituksen hahmoon kuunnellessaan Hank Williamsin laulua.
Eräissä Tenavat-animaatioissa pieni punatukkainen tyttö on nimetty ja näytetty katsojille. Televisioanimaatioissa Jaska Jokusen ensisuudelma (1977) ja Hyvää uutta vuotta, Jaska Jokunen (1985) hänen nimekseen mainitaan Heather. Schulz arveli hahmon näyttämisen animaatioissakin olleen luultavasti virhe. Schulzin kuoleman jälkeen tehdyssä Tenavat-elokuvassa (2015) hahmolle on annettu uusi ulkonäkö ja ensimmäistä kertaa myös ääni, mutta ei nimeä. Hahmon ääninäyttelijänä elokuvassa toimii Francesca Capaldi.
Philips 68070

SCC68070
Philips 68070 (SCC68070) oli Motorola 68000 -suorittimeen pohjautuva mikrokontrolleri. Sitä käytettiin Philipsin CD-i-multimediasoittimessa.
Huolimatta nimestään se ei kuulu Motorolan 68000-suoritinperheeseen, eikä Motorola koskaan tuottanut 68070-suoritinta.
Suoritin sisältää muistinhallintayksikön (MMU), DMA-ohjaimen, UART- ja I2C-sarjaväyläpiirit.
Suoritinta valmisti Philips Semiconductors.
Aiheesta muualla

http://www.xs4all.nl/~ganswijk/chipdir/reg/68070.txt (englanniksi)
Philips 68070 microprocessor family (englanniksi)
Podman

| Podman> Kehityshistoria |
| --- | --- |
Vakaa versio:  5.2.4 (7. lokakuuta 2024)
Tiedot
Lisenssi:  Apache-lisenssi, versio 2.0
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
Podman (POD MANager) on säiliöiden tekoon, ajoon ja hallintaan tarkoitettu ohjelmisto. Podmanin on kehittänyt Red Hat ja versio 1.0 on julkaistu vuonna 2019. Podman on julkaistu avoimena lähdekoodina Apache 2.0 -lisenssillä.
Podman tukee Open Container Initiativen (OCI) -muodossa olevia säiliöitä ja se on tuettu useissa Linux-jakeluissa. "Pod" on ryhmä säiliöitä, jotka ajetaan yhdessä ja jotka jakavat resursseja. Jokaisessa podissa on yksi säiliö infrastruktuuria varten ja vapaavalintainen määrä muita säiliöitä. Infrastruktuurista huolehtiva säiliö vastaa nimiavaruuksista ja eristää säiliöt isäntäjärjestelmästä.
Podman Desktop on graafinen käyttöliittymä säiliöiden hallintaan.
Aiheesta muualla

Viralliset verkkosivut (englanniksi)
Pietarin kihlakunta

| Pietarin kihlakunta Санкт-Петербу́ргский уе́зд |
| --- | --- |
 Kihlakunnan sijainti kuvernementin kartalla
Kuvernementti:  Pietarin kuvernementti
Perustettu:  1727
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Pietari
Pinta-ala:  1 974 km²
Väkiluku (1897):  1 317 885
Pietarin kihlakunta (ven. Санкт-Петербу́ргский уе́зд, Sankt-Peterburgski ujezd) oli kihlakunta Venäjän keisarikunnan Pietarin kuvernementissa. Kihlakunta sijaitsi Suomenlahden itäpäässä Suomen suuriruhtinaskuntaan kuuluneen alueen eteläpuolella ja ulottui etelässä hiukan Nevajoen eteläpuolelle. Idässä se rajoittui Pähkinälinnan kihlakuntaan ja etelässä Tsarskoje Selon kihlakuntaan. Kihlakunnan hallintokaupunki oli Venäjän keisarikunnan pääkaupunki Pietari.
Vuoden 1897 väestönlaskennassa kihlakunnan asukkaista venäläisiä oli 85,4 %, saksalaisia 4,0 %, suomalaisia 2,9 % ja puolalaisia 2,8 %.
Vuodesta 1914 alkaen alueen nimenä oli Petrogradin kihlakunta ja vuodesta 1924 vuoteen 1927 Leningradin kihlakunta.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäiset artikkelit: ru:Санкт-Петербургский уезд & ru:Санкт-Петербургская губерния
Pora (täsmennyssivu)

Pora voi tarkoittaa seuraavia:
pora, reiän tekemiseen (poraamiseen) käytettävä työkalu tai kone
Pora ("On aika"), Ukrainassa vuonna 2004 syntynyt ylioppilasliike
PORA-PRP, Ukrainassa toiminut vaaliryhmittymä
PoRa, Polyteknikkojen Raittiusseura
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pora”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pohjoismaiden investointipankki

Pankin logo.
Jäsenmaat
Pohjoismaiden investointipankki on kahdeksan jäsenmaan (Islanti, Latvia, Liettua, Norja, Ruotsi, Suomi, Tanska ja Viro) omistama kansainvälinen rahoituslaitos. Pankki rahoittaa yksityisiä ja julkisia investointihankkeita sekä jäsenmaissa että niiden ulkopuolella.
NIB keskittyy lainanannossaan seuraaviin liiketoiminta-alueisiin:
Energia ja ympäristö;
Infrastruktuuri, liikenne ja televiestintä;
Teollisuus ja palvelut;
Kansainväliset rahoituslaitokset ja pk-yritykset.
NIB arvioi kaikki rahoittamansa projektit kestävän kehityksen näkökulmasta. NIB analysoi erityisesti projektien suoria ja epäsuoria vaikutuksia kilpailukykyyn ja ympäristöön.
NIB hankkii luotonannossaan tarvitsemansa varat kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta. NIBin joukkovelkakirjalainoilla on paras mahdollinen luottokelpoisuusluokitus.
Pankin pääkonttori on Helsingissä.
Aiheesta muualla

Nordic Investment Bank website
Podokarpiinihappo

| Podokarpiinihappo |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (5Z,11Z,14Z)-eikosa-5,11,14-trieenihappo
CAS-numero:  7019-85-4
PubChem CID:  445084
SMILES:  CCCCC/C=C\C/C=C\CCCC/C=C\CCCC(=O)​O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C20H34O2
Moolimassa:  306,5 g/mol
Podokarpiinihappo on monityydyttymätön rasvahappo.
Aiheesta muualla

PODOCARPIC ACID
http://pubchem.ncbi.nlm.nih.gov/summary/summary.cgi?cid=220357
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Podocarpic acid (englanniksi)
Rasvahapot
| --- | --- |
Tyydyttyneet:   Etikkahappo (C2)  Propionihappo (C3)  Voihappo (C4)  Valeriaanahappo (C5)  Kapronihappo (C6)  Enantyylihappo (C7)  Kapryylihappo (C8)  Pelargonihappo (C9)  Kapriinihappo (C10)  Hendekaanihappo (C11)  Lauriinihappo (C12)  Tridekyylihappo (C13)  Myristiinihappo (C14)  Pentadekyylihappo (C15)  Palmitiinihappo (C16)  Margariinihappo (C17)  Steariinihappo (C18)  Nonadekyylihappo (C19)  Arakidihappo (C20)  Heneikosyylihappo (C21)  Beheenihappo (C22)  Trikosyylihappo (C23)  Lignoseriinihappo (C24)  Pentakosyylihappo (C25)  Keroottihappo (C26)  Heptakosyylihappo (C27)  Montaanihappo (C28)  Nonakosyylihappo (C29)  Melissiinihappo (C30)  Henatriakontyylihappo (C31)  Lakkerihappo (C32)  Psylliinihappo (C33)  Geddiinihappo (C34)  Keromuovihappo (C35)  Heksatriakontyylihappo (C36) 
Omega-1:  Undekyleenihappo (11:1)
Omega-3:   Alfalinoleenihappo (18:3)  Rumeleenihappo (18:3)  Parinaarihappo (18:4)  Stearidonihappo (18:4)  Eikosapentaeenihappo (20:5)  Dokosaheksaeenihappo (22:6) 
Omega-5:   Myristoleiinihappo (14:1)  Granaattiomenahappo (18:3)  Trumpettipuuhappo (18:3) 
Omega-6:   Linolihappo (18:2)  γ-linoleenihappo (18:3)  Kehäkukkahappo (18:3)  Pinoleenihappo (18:3)  Dihomo-γ-linoleenihappo (20:3)  Podokarpiinihappo (20:3)  Arakidonihappo (20:4)  Dokosatetraeenihappo (22:4) 
Omega-7:   Palmitoleiinihappo (16:1)  Vakseenihappo (trans-18:1)  Rumeenihappo (18:2)  Paulliinihappo (20:1) 
Omega-9:   Oleiinihappo (18:1)  Elaidiinihappo (trans-18:1)  Eikoseenihappo (20:1)  Erukahappo (22:1)  Nervonihappo (24:1)  Meadin happo (20:3) 
Omega-12:  Petroseliinihappo (18:1)
Pohjoismaiden maantiede

| Pohjoismaiden maantiede |
| --- | --- |
 Kartalla Pohjoismaat värillisinä ja niihin kuulumattomat maat harmaina
Maanosa:  Eurooppa
 – Maa:  3 800 000  km²
Ennätykset
Korkein kohta:  Galdhøpiggen, 2 469 m
Pisin joki:  Glomma, 604 km
Suurin järvi:  Vänern, 5 455 km²
Pohjoismaiden maantiede on vaihtelevaa, ja sitä käsitellään maantieteessä yhtenäisenä alueena pikemmin kulttuurihistoriallisista kuin puhtaasti luonnonmaantieteellisistä syistä; alueen valtiot eli Pohjoismaat muodostavat omankaltaisensa valtioiden joukon.
Pääosan Pohjoismaista muodostaa Fennoskandia, johon kuuluvat Suomi sekä Skandinavian niemimaan Ruotsi ja Norja. Fennoskandian geologiaa hallitsee vanhasta peruskalliosta muodostuva Fennoskandian kilpi. Nuorempia sedimenttikiviä on Fennoskandian kilven reunoilla kuten Ruotsiin kuuluvissa Gotlannin ja Öölannin saarilla samoin kuin Pohjoismaiden naapurina etelässä olevassa Virossa. Karjalan kannaksella Suomen kaakkoispuolella samoin kuin Tanskassa on jääkauden kasaamina runsaasti irtaimia maalajeja kallioperän päällä. Norjan ja Ruotsin rajalla sijaitsee vuoristo Skandit, joka ylettyy Suomeenkin asti ja sen korkein kohta on yli 2 kilometriä merenpinnan yläpuolella.
Norja on hyvin vuoristoinen maa.
Vuoristoisen Norjan vastaisen rajan lisäksi Ruotsissa on laaja tasaisempi alue.
Suomi on tasainen maa lukuun ottamatta Pohjois-Suomea. Suomen korkein vuori, Halti, sijaitsee Skandeilla.
Tanskassa on hyvin tasaista, korkein kohta on vain noin 173 metrin korkeudessa.
Islanti, Euroopan toiseksi suurin saari ja Pohjoismaiden suurin (jos Grönlantia ei lasketa), on vuoristoisempi kuin Tanska tai Suomi, sen korkein kohta on 2 199 metrin korkeudessa. Islannissa on myös paljon tulivuoria ja jäätiköitä.
Kirjallisuutta

Ahlmann, Hans W:son (toim.): Norden i text och kartor.  Stockholm:  Generalstabens litografiska anstalts förlag, 1976.  ISBN 91-7058-018-9.  (ruotsiksi)
Podnimis nad sujetoi!

| Podnimis nad sujetoi! Alla Pugatšova |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1980
 Julkaistu: 1979
 Tyylilaji: popmusiikki
 Levy-yhtiö: Melodija
Alla Pugatšovan muut julkaisut
| Arlekino i drugije 1978 | Podnimis nad sujetoi! 1980 | To li ještšo budet… 1982 |
Podnimis nad sujetoi! (ven. Поднимись над суетой!) on pop-laulaja Alla Pugatšovan kolmas studioalbumi. Se julkaistiin lokakuussa 1980.
Kappaleet

Kaikki sävellykset Alla Pugatšova.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Все силы даже прилагая (”Vse sily daže prilagaja”)  | Jevgeni Jevtušenko | 2.35 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Вот так случилось, мама (”Vot tak slutšilos, mama”)  | Oleg Miljavski | 3.42 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Папа купил автомобиль (”Papa kupil avtomobil”)  | Oleg Miljavski | 2.32 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Три желания (”Tri želanija”)  | Diomid Kostjurin | 2.50 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Что не может сделать атом (”Tšto ne možet sdelat atom”)  | Woody Guthrie Tatjana Sikorskaja | 3.04 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Звёздное лето (”Zvjozdnoje leto”)  | Ilja Reznik | 4.43 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Ленинград (”Leningrad”)  | Osip Mandelstam | 3.08 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Музыкант (”Muzykant”)  | Osip Mandelstam | 2.53 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Поднимись над суетой (”Podnimis nad sujetoi”)  | Ilja Reznik | 4.20 |  |  |  |  |  |  |
Ninnuam

| Ninnuam> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2001–
Tyylilaji:  black metal, death metal
Kotipaikka:  Katrineholm, Ruotsi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Matte Hellcore, laulu   Joakim Gustafsson, laulu   Kim Laakso, kitara   Måns Jaktlund, bassokitara   Thord Brännkärr, rummut  
Levy-yhtiö:  Low Frequency Records, 2004  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ninnuam on ruotsalainen black/death metal -yhtye, joka on perustettu vuonna 2001 Katrineholmissa.
Yhtye on julkaissut yhden pitkäsoiton vuonna 2004, minkä jälkeen se on ollut ilman levy-yhtiötä. Yhtyeen viimeisin julkaisu vuonna 2011 julkaistu omakustanteinen promo-single. Yhtye tunnettiin aiemmin nimellä yXa.
Jäsenet

Matte Hellcore – laulu (2001–2007), kitara (2011–)
Joakim Gustafsson – laulu (2009–)
Kim Laakso – kitara (2001–)
Måns Jaktlund – basso (2002–)
Thord Brännkärr – rummut (2001–)
Jäsenet > Entiset jäsenet

Lenny – basso (2001–2002)
Robert Gustafsson – kitara (2001–2007)
Robert Johansson – kosketinsoitin (2001–?)
Thomas Wahlberg – kitara (2007–2011)
Stephanie Rudert – laulu (2007–2009)
Diskografia

Scar Salvation (2002,  demo, omakustanne)
Process of Life Separation (2004,  Low Frequency Records)
Promo (2011,  single, omakustanne)
Ninnuam (2011,  albumi, Record Union)
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivu
Ninnuam Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Ninnuam Myspacessa (englanniksi)
Neotaami

| Neotaami |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  N-(N-(3,3-Dimetyylibutyyli)-L-α-aspartyyli)-L-fenyylialaniinin 1-metyyliesteri
CAS-numero:  165450-17-9
PubChem CID:  9810996
SMILES:  CC(C)(C)CCN[C@@H](CC(=O)O)C(=O)N[C@@H](CC1=CC=CC=C1)C(=O)OC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C20H30N2O5
Moolimassa:  378.469 g/mol
Ulkomuoto:  valkea jauhe
Sulamispiste:  80.9–83.4 °C
Liukoisuus veteen:  vähäliukoinen veteen (12.6 g/l, 25 °C), erittäin liukoinen etanoliin (yli 100 g/l, 25 °C)
Neotaami on keinotekoinen makeutusaine ja aspartaamijohdannainen, joka on massaan suhteutettuna noin 8000-kertaa makeampi kuin sakkaroosi. Siinä ei ole ravintoenergiaa. Se maistuu sakkaroosimaiselta, eikä siinä ole merkittäviä sivumakuja. Sitä voidaan käyttää sellaisenaan, mutta se on useammin seostettuna muihin makeutusaineisiin. Se vähentää niiden sivumakuja (esim. sakariini) ja lisää niiden makeutta verrattuna yksittäiskäyttöön (ns. synergistinen vaikutus). Vähäisten käyttömääriensä takia neotaamin käyttö voi ruokatuotannossa olla halvempaa kuin muiden makeuttajien.
Neotaami sopii ominaisuuksiltaan käyttöön esimerkiksi hiilihapotetuissa juomissa, jugurteissa, kakuissa, juomajauheissa, purukumeissa ja jälkikäteen lisättynä lisänä kuumiin juomiin kuten kahviin. Se peittää kitkeriä makuja (esim. kofeiini).
2010 neotaami hyväksyttiin EU:ssa makeutusaineeksi E-koodilla E961. FDA hyväksyi sen käytön USA:ssa 2002. Sitä käytetään EU:n ja USA:n lisäksi myös monissa muissa maissa.
Neotaamin aineenvaihdunta on nopeaa, eikä se kerry kehoon. Sen aineenvaihdunnassa muodostuu metanolia. Koska ruokiin lisätään vain pieniä määrä neotaamia, ei muodostuva metanolimäärä ole vaarallinen. Neotaami sopii tyypin 2 diabetesta ja fenyyliketonuriaa poteville.
Neotaamin keksivät ranskalaiset tutkijat Claude Nofre ja Jean-Marie Tinti. 1992 he hakivat sille patenttia USA:ssa ja se myönnettiin 1996. Patentti vanheni 2015.
Turvallisuus

EU:ssa ihmisille turvallisena päivittäissaannin ylärajana (ADI-arvo) pidetään 2 milligrammaa (mg) neotaamia per kehon painokilo. Ruuissa sallituin pitoisuuksin mahdollisten päiväsaantien on arvioitu olevan paljon alle tämän ylärajan. Neotaami hajoaa kehossa fenyylialaniiniksi, mutta sitä muodostuu päiväsaantiin verrattuna mitätön määrä, joten neotaami soveltuu fenyyliketonuriaa poteville. Neotaami on turvallinen tyypin 2 diabetesta poteville. Sitä ei pidetä karsinogeenisena tai mutageenisena. EU:ssa ihmisille neotaamin ns. NOAEL-päivittäisannos, jolla ei ole havaittu haittoja, on 200 mg per kehon painokilo.
Makeus

Neotaamin makeus johtuu sen sitoutumisesta agonistina suun TAS1R2-reseptoreihin. Muun muassa aspartaami sitoutuu samoihin reseptoreihin.
Neotaamin vesiliuosten, jotka ovat yhtä makeita kuin sakkararoosin vesiliuokset, suhteellinen makeus kasvaa logaritmisesti kun verrokkina käytetyn sakkaroosiliuoksen sakkaroosipitoisuus kasvaa. Tietyssä raja-arvossa neotaamin suhteellinen makeus ei kasva tai vähene. Raja saavutetaan kun neotaamin vesiliuos vastaa makeudeltaan 15.1 massaprosenttista sakkaroosiliuosta. Tätä kutsutaan sakkaroosiekvivalenttiprosentiksi (SE%). Asesulfaami K:n, syklamaatin ja sakariinin makeusmaksimit ovat vastaavasti 11.6 SE%, 11.3 SE% ja 9 SE%.
Kemia > Rakenne

Neotaami on nimellisesti 3,3-dimetyylibutanaalin (CAS-numero 2987-16-8) ja aspartaamin sekundäärinen amiini. Aspartaami taas on fenyylialaniinin ja asparagiinihapon dipeptidi. Neotaamilla on 2 kiraliakeskusta ja 4 stereoisomeeriä. Makeus johtuu (2S),(3S)-stereoisomeeristä.
Kemia > Ominaisuudet ja reaktiivisuus

Neotaami vastaa kemialliselta vakaudeltaan aspartaamia, mutta on tätä vakaampi maitotuotteissa ja lämmitetyissä ruuissa. Lämpötilan, kosteuden tai pH-arvon lisäys lisäävät neotaamin hajoamista. Nämä ovat sen vakauden kannalta ruuan tärkeimmät ominaisuudet. Neotaamin ollessa esimerkiksi liuotettuna huoneenlämpöisiin pH=3.2 juomiin, noin 10 % neotaamista hajoaa 8 viikon aikana. Neotaami säilyy kuivana jauheena hyvin huoneenlämmössä ja tyypillisessä ilman kosteudessa, vaikka se olisi seostettu esimerkiksi glukoosiin tai maltodekstriiniin. Se on myös verrattain vakaa ruuissa, joissa on pelkistäviä sokereita, kuten fruktoosia.
Toisin kuin aspartaami, neotaami ei muodosta diketopiperatsiineja molekyylin sisäisen syklisaation kautta. Syynä on neotaamin N-alkyylisubstituutio 3,3-dimetyylibutyylillä. Tämä ominaisuus lisää neotaamin lämpövakautta.
Yli 1000 g neotaamia liukenee 1 kg etanolia 15 °C:ssa. 15 °C:ssa neotaamin liukoisuus veteen on 10.6 g/kg ja etyyliasetaattiin 43.6 g/kg. 25 °C:ssa liukoisuudet ovat vastaavasti 12.6 g/kg ja 77.0 g/kg. 40 °C:ssa liukoisuudet ovat vastaavasti 18.0 g/kg ja 238 g/kg. 50 °C:ssa liukoisuudet ovat vastaavasti 25.2 g/kg and 872 g/kg. Neotaami on hapan ja 0.5 massaprosenttisen liuoksen pH=5.80.
Kemia > Valmistus

Teollisesti neotaamia voidaan tuottaa aspartaamista ja 3,3-dimetyylibutanaalista pelkistävällä alkyloinnilla. Nämä liuotetaan metanoliin, jossa on esimerkiksi palladium-hiili katalyyttiä (Pd/C). Ilma korvataan vetykaasulla. Aineiden annetaan reagoida muutamia tunteja huoneenlämmössä paineen alaisena. Katalyytti suodatetaan pois vaikkapa piimaan avulla. Metanoli tislataan pois. Seokseen lisätään vettä ja liuoksen annetaan jäähtyä useita tunteja. Neotaami eristetään vedestä sentrifugoimalla, pestään vedellä ja vesi kuivataan pois alipaineessa. Tuote jauhetaan sopivaan kokoon.
Metabolia

Ihmisissä monissa muissa eläimissä kuten koirissa, rotissa ja kaneissa neotaami imeytyy nopeasti, mutta epätäydellisesti. Se ja sen metaboliitit eivät jää kehon tai kerry tiettyihin kudoksiin.
Ihmisissä niellyin annoksin, jotka vastaavat 0.25 mg neotaamia per kehon painokilo, noin 34 % neotaamista imeytyy vereen. Farmakokineettiset ominaisuudet niellyin annoksin 0.1–0.5 mg per kehon painokilo ovat likimain lineaarisia. Vastaavin annoksin neotaamin veriplasman maksimipitoisuus saavutetaan noin 0.5 tunnissa ja neotaamin plasman puoliintumisaika on 0.75 tuntia. Epäspesifiset esteraasit hajottavat neotaamia veressä ja kehossa yleisesti hydrolysoimalla sen esterisidoksen de-esteröidyksi neotaamiksi ja metanoliksi. Tämä on ihmisten pääasiallinen hajoamisreitti. De-esteröidyn neotaamin puoliintumisaika plasmassa on noin 2 tuntia.
Ihmisillä yli 80 % alkuperäisen annoksen neotaamista ja metaboliiteista poistuu 48 tunnissa ja loput myöhemmin. Noin 64 % annoksesta poistuu ulosteessa ja lähinnä metaboliitteina. Pääasiallinen metaboliitti on de-esteröity neotaami. Yli 1 % alkuperäisannoksesta on ulosteessa N-(3,3-dimetyylibutyyli)-L-asparagiinihappona. Yli 1 % alkuperäisannoksesta poistuu virtsassa 3,3-dimetyylibutyyrihapon karnitiinikonjugaattina. Muita vähäisiä metaboliitteja muodostuu.
Metanolin muodostus neotaamin metaboliassa on vähäistä ruokien säädeltyjen pitoisuuksien kohdalla ja verrattuna vaikkapa ruokavalioissa luontaisesti olevaan metanoliin. Neotaamin nitrosaatio nitrosoyhdisteiksi on hypoteettista. Sitä ei pidetä merkittävänä vaikka niitä muodostuisikin, sillä mahdollisia johdannaisia on syntetisoitu, eivätkä ne olleet mutageenisia Amesin testissä.
Aiheesta muualla

PubChem: Neotame
HMD: Neotame
Neotaamia.
Neotaamin tyypillisin hajoaminen kehossa esterin hydrolyysillä. CH3OH on metanoli.
Mukulampi

| Mukulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Iitti
Koordinaatit:  61°04′30″N, 26°16′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.12)
Laskuoja:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.121.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,9 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,55 km  
Pinta-ala:  1,799 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMukulampi 
Mukulampi  on Kymessä Iitissä Koskenniskan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Pyhäjärven lähialueeseen (14.121) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,9 metriä mpy.