stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lahti
Lahden historia

Renkomäen Ristolassa tehtyjen kaivauksien perusteella Lahden seudulla oli asutusta jo 9 000 vuotta sitten, mikä tekee Lahden alueesta erään Suomen vanhimmista tunnetuista asuinpaikoista. Ensimmäinen asiakirjamaininta Hollolan pitäjään kuuluneesta Lahden kylästä on vuodelta 1445. Hämeen maakirjassa vuodelta 1558 mainitaan Lahden kylässä olleen 24 taloa.lähde?
Vaikka Lahden kylä oli suuren Hollolan pitäjän takamaita ja kooltaan pieni, sen sijainti oli liikenteellisesti merkittävä. Sen kautta kulki jo 1400-luvulla Hämeenlinnasta Viipuriin johtanut Ylinen Viipurintie, josta erkani Lahden kohdalla Olavinlinnaan johtanut Suur-Savon Valtatie. Kun Hollolan pitäjä vuonna 1672 sai markkinaoikeudet, markkinapaikaksi määrättiin Lahden kylä, ”joka sijaitsee suuren yleisen maantien varrella ja kaikista neljästä kaupungista, Turusta, Viipurista, Helsingistä ja Porvoosta sopivan matkan päässä”. Lahdesta tuli näin puoleksi vuosisadaksi huomattava markkinapaikka, jossa kävivät kauppaa kaikkien neljän kaupungin porvarit. Vuonna 1727 markkinat kuitenkin siirrettiin Helsingin porvarien aloitteesta Asikkalan Anianpeltoon, jonne oli paremmat yhteydet Päijänteen vesistöstä. Vesijärven ja Päijänteen Asikkalassa yhdistävä Vääksyn kanava valmistui vuonna 1871. Markkinoiden menettämisen jälkeen Lahti taantui sangen merkityksettömäksi maalaiskyläksi 1800-luvun lopulle asti.lähde?
Vuonna 1863 ryhdyttiin rakentamaan Riihimäki–Pietari-rautatietä, joka kulki Salpausselän harjua pitkin ja Lahden kylän kautta. Ensimmäinen veturi ajoi Lahteen elokuussa 1869, ja seuraavan vuoden alussa vihittiin käyttöön koko Riihimäki–Pietari-rataosuus. Rautatien valmistuessa Lahden kylässä oli vain kahdeksantoista taloa mutta rautatien ansiosta kylä alkoi nopeasti kasvaa ja kehittyä. Lahteen alkoi syntyä saha- ja puunjalostusteollisuutta, jonka toimintaa edesauttoi Vääksyn kanavan avautuminen 1871 ja sen kautta saavutettu uittoyhteys Päijänteen vesistöön.lähde?
Lahden historia > Kauppala (1878–1905)

24. toukokuuta 1878 Lahti sai kauppalanoikeudet keisari Aleksanteri II:n käskyllä. Lahden kauppala kuului silti edelleen Hollolan kuntaan. Samana vuonna Lahden kauppala sai ensimmäisen asemakaavansa, johon edelleenkin perustuu kaupungin nykyinen ydinkeskusta. Kauppala rakennettiin rautatieaseman pohjoispuolelle. Asemakaavan laatimista helpotti se, että käytännöllisesti katsoen koko Lahden kylä oli vuonna 1877 tuhoutunut suuressa tulipalossa. Lahden vaakunaksi tuli kuva liekehtivästä junan pyörästä sataman ja rautatieaseman merkityksen vuoksi.lähde?
Lahtelaiset pyrkivät saamaan kauppalalle kaupungin aseman jo 1890-luvun lopulla. Hollolan kunta vastusti aietta voimakkaasti. Hämeen läänin kuvernööri asettui kannattamaan suunnitelmaa vuonna 1900 ”ottaen huomioon viime vuosina tapahtuneen suuren edistymisen ja liikkeen vilkastumisen”. Kaupunkiaseman saamiseen kului kuitenkin vielä viisi vuotta.lähde?
Väestö ja politiikka > Lahden väestönkehitys 1980–2020

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2018 tilanteen mukainen.
| Lahden väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 108 631 | 108 631 |
| 1985 | 1985 |    | 108 919 | 108 919 |
| 1990 | 1990 |    | 108 272 | 108 272 |
| 1995 | 1995 |    | 110 038 | 110 038 |
| 2000 | 2000 |    | 111 656 | 111 656 |
| 2005 | 2005 |    | 113 203 | 113 203 |
| 2010 | 2010 |    | 116 582 | 116 582 |
| 2015 | 2015 |    | 118 743 | 118 743 |
| 2017 | 2017 |    | 119 573 | 119 573 |
| 2020 | 2020 |    | 119 917 | 119 917 |
Lähde: Tilastokeskus
Väestö ja politiikka > Ulkomaalaistaustaiset

Vuonna 2022 Lahdessa asui 10 284 ulkomaalaistaustaista henkilöä, mikä vastasi 8,6 prosenttia kaupungin väestöstä. Näistä varsinaisia ulkomaan kansalaisia oli 6 259 asukasta. Lahdessa asui 506 ruotsinkielistä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kaupungin väestöstä. Muita kieliä kuin suomea, ruotsia tai saamea puhui 10 018 asukasta. Puhutuimmat vieraat kielet olivat venäjä, arabia ja viro. Alueellinen integraatiopalvelupiste (Alipi) on ohjaus- ja neuvontapiste, joka palvelee Päijät-Hämeen alueen maahanmuuttajia. Neuvontapalveluita saa asumiseen, työnhakuun, työsuojeluun, verotukseen, opiskeluun, perheasioihin, vapaa-aikaan sekä viranomaisten kanssa toimimiseen. Erityisen kansainvälisiä ovat yliopisto-opiskelijat, joista oli 39% vieraskielisiä vuonna 2023.
| Syntyperä | Asukasluku | Prosenttia |
| --- | --- | --- |
|  Suomi | 109 891 | 91,4 |
|  Neuvostoliitto | 3 012 | 2,5 |
|  Viro | 1 042 | 0,9 |
|  Irak | 1 002 | 0,8 |
|   Syyria | 674 | 0,6 |
|  Thaimaa | 308 | 0,3 |
|  Kiina | 306 | 0,3 |
|  Turkki | 271 | 0,2 |
|  Venäjä | 268 | 0,2 |
|  Afganistan | 217 | 0,2 |
|  Iran | 196 | 0,2 |
|  Vietnam | 169 | 0,1 |
|  Jugoslavia | 165 | 0,1 |
|  Eritrea | 124 | 0,1 |
|  Filippiinit | 114 | 0,1 |
|  Marokko | 112 | 0,1 |
Väestö ja politiikka > Taajamat

Vuoden 2018 lopussa Lahdessa oli 119 951 asukasta, joista 115 752 asui taajamissa, 2 912 haja-asutusalueilla ja 1 287:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Lahden taajama-aste on 97,5 %. Lahden taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2018) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Lahden keskustaajama* | 103 947 |
| 2 | Nastolan kirkonkylä | 11 801 |
| 3 | Heinlammi* | 4 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Lahden keskustaajama ulottuu osittain myös Asikkalan ja Hollolan kuntien alueelle. Heinlammin taajama sijaitsee lähes kokonaan Hollolan kunnan alueella.
Väestö ja politiikka > Logistisen aseman kehitys ja rakennemuutos

Lahden väkiluku kasvoi pitkään, kunnes työvoimavaltainen teollisuus alkoi taantua 1990-luvun laman aikana. Väestönkasvu on jatkunut 2000-luvulla uudelleen maltillisesti. Kehitykseen on vaikuttanut myös Päijät-Hämeen sisäinen muuttovoitto.lähde?
Lahti kuuluu käytännössä Helsingin metropolialueeseen, koska pääkaupunkiseudun kasvu säteilee Lahteen. Samaan kokonaisuuteen liittyvät Helsinki–Lahti-moottoritie ja Lahden oikorata. Yhteyksien paraneminen pääkaupunkiseudulle on lisännyt merkittävästi pendelöintiä pääkaupunkiseudun ja Lahden välillä.
Lahden seutu tarjoaa valmistukselle ja logistiikalle verrattain keskeisen sijaintipaikan Etelä-Suomessa. Logistisia avainaloja ovat esimerkiksi kulutustavara- ja elintarviketeollisuus. Lahden sijainti on edullinen, sillä kuljetusmatkat muualle Suomeen ovat Lahdesta keskimäärin lyhyempiä kuin pääkaupunkiseudulta. Hartwallin Lahdesta ostaman Mallasjuoman panimon osaaminen, perinteet ja Lahdessa saatavilla oleva korkealaatuinen vesi logistisesti hyvine sijaintineen vaikuttivat Hartwallin suurpanimon perustamiseen sekä Viking Maltin suureen investointiin Lahteen.lähde?
Lahdessa on useisiin muihin Suomen kaupunkeihin nähden vähän valtionhallinnon työpaikkoja. Lahti ja Päijät-Häme ovat valtion suuntaan merkittäviä nettomaksajia. Tilannetta tasapainotti se, että valtio hajasijoitti Lahteen ARA:n (entinen Valtion asuntorahasto).lähde?
Valtio teki 1990-luvun laman jälkeen Lahden kannalta tärkeitä investointeja. Niihin kuuluvat Helsingistä Lahden kautta Heinolan Lusiin saakka ulottuva moottoritie sekä Keravalta Lahteen rakennettu oikorata. Valtio on myös tukenut Sibeliustalon rakentamista ja Urheilukeskuksen uudistamista.lähde?
Lahden kehitykselle on merkityksellistä, miten hyvin kaupunki lähialueineen kykenee hyötymään valtion mittavasta oikoratainvestoinnista sekä kiinnittymään Helsingin metropolialueeseen.lähde?
Väestö ja politiikka > Ympäristönsuojelu

Lahti oli Euroopan ympäristöpääkaupunki vuonna 2021.
Lahdessa on jo pitkään investoitu ympäristönsuojeluun ja sitä edistäviin innovaatioihin. Lahti on valtakunnallisesti tunnettu edistymisestään vesistön-, ympäristön- ja ilmastonsuojelussa. Jätteistä lajitellaan hyötykäyttöön Lahden ja ympäristökuntien yhdessä omistaman Salpakierron alueella valtakunnallisesti korkein osuus.lähde?
Lahdessa toimiva Salpausselän luonnonystävät ry on puuttunut toistuvasti vuosien varrella havaitsemiinsa ympäristönsuojelun kannalta ongelmallisiin hankkeisiin. Yhdistystä on kuitenkin vuosien mittaan julkisesti kritisoitu useiden sen tekemien valitusten heikosta perustelemisesta jopa siinä määrin, että tähän uusilta jäseniltä täysin suljettuun yhdistykseen on kohdistunut selviä mainehaittoja. Erään valituksen perusteluissa viitattiin uudisrakentamisen liito-oravaa vaarantaneisiin haittoihin siitäkin huolimatta, että juuri tällä valituksen kohteena olleella entisen Nelon leipomon tontilla on sijainnut teollisuusrakennus jo vuodesta 1943 lähtien.lähde?
Väestö ja politiikka > Pormestari ja kaupunginjohtajat

| Pormestari | Toimikausi |
| --- | --- |
Otto Lyytikäinen: 1907–1930
Kaupunginjohtaja: Toimikausi
Arvi Hällfors: 1930–1931
Eero H. I. Tammio: 1931–1933
Paavo Säippä: 1933–1938
Uuno Takki: 1938–1942
Olavi Kajala: 1942–1967
Teemu Hiltunen: 1967–1980
Seppo Välisalo: 1980–1995
Kari Salmi: 1995–2003
Tarmo Pipatti: 2003–2007
Jyrki Myllyvirta: 2007–2018
Pekka Timonen: 2018–2023
Niko Kyynäräinen: 1/2024–
Lahdessa oli pormestari vuodesta 1907 vuoteen 1930, minkä jälkeen kunnallislain muutoksen myötä ryhdyttiin kaupunginjohtajajärjestelmään. Otto Lyytikäisen pormestarikaudella tammikuun lopusta huhtikuun loppuun 1918 Lahden kaupunki oli Suomen kansanvaltuuskunnan toimeenpanovallan alaisena 28. tammikuuta 1918 alkaen. Tällöin kaupungin siviilihallintoa johti Hugo Ilmari Kautto kaapattuaan vallan Lahdessa 19. huhtikuuta 1918 saakka.lähde?
Lahden uudeksi kaupunginjohtajaksi valittiin lokakuussa 2023 Niko Kyynäräinen. Lahden kaupungin toimeenpaneva johto muodostuu kaupunginjohtajasta sekä kaupunkiympäristön, sivistystoimen sekä konsernihallinnon palvelualuejohtajista.lähde? Sivistysjohtaja  on Tiina Granqvist, kaupunkikehitysjohtaja on Olli Alho ja konsernijohtaja on Mika Mäkinen. Päijät-Hämeen hyvinvointialue järjestää päijäthämäläisten sosiaali- ja terveyspalvelut sekä pelastustoimen palvelut alueen asukkaille 1.1.2023 alkaen.
Seurakunnat ja muut uskonnolliset yhteisöt

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Lahdessa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Joutjärven seurakunta
Keski-Lahden seurakunta
Launeen seurakunta
Nastolan seurakunta
Salpausselän seurakunta.
Nämä seurakunnat muodostavat Lahden seurakuntayhtymän. Sen toimipaikkoja ovat esimerkiksi Renkomäen seurakuntakoti, ja Ahtialan seurakuntakeskus.
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Lahdessa toimivat Lahden helluntaiseurakunta ja Nastolan helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Lahden alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.
Pyhän Ursulan katolinen seurakunta toimii alueella osana Katolisen kirkon Helsingin hiippakuntaa.
Lahdessa on monia erilaisia uskonnollisia yhteisöjä, kuten Lahden Timanttipolku-buddhalainen keskus ja Jehovan todistajien valtakunnansali.
Kaupunginosat

Katso myös Luokka:Lahden kaupunginosat
| Läntisin osa | Läntinen osa | Keskinen länsiosa | Keskiosa | Keskinen itäosa | Itäinen osa | Itäisin osa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vesijärvi (ei kaupunginosa)  Kilpiäinen | Kilpiäinen | Pesäkallio | Viuha | Viuha | Ahtiala | Kunnas |
| Vesijärvi (ei kaupunginosa) | Mukkula | Pesäkallio | Kytölä | Ahtiala | Ahtiala | Kunnas |
| Vesijärvi (ei kaupunginosa) | Vesijärvi (ei kaupunginosa) | Niemi | Kivimaa | Kytölä | Ahtiala | Kunnas |
| Vesijärvi (ei kaupunginosa) | Kartano | Kiveriö | Möysä | Järvenpää | Myllypohja | Koiskala |
| Pirttiharju Jalkaranta | Salpausselkä | Kartano | Keski-Lahti | Paavola | Möysä | Järvenpää   Kolava |
| Pirttiharju | Salpausselkä   Kärpänen | Sopenkorpi   Hennala | Asemantausta | Möysä | Järvenpää | Kolava |
| Okeroinen | Hennala | Liipola / Laune | Kerinkallio | Kujala | Kujala | Kolava Villähde |
| Jokimaa | Laune   Renkomäki | Nikkilä   Renkomäki | Renkomäki | Ämmälä | Kujala | Kujala |
|  | Renkomäki | Renkomäki | Ämmälä | Kujala | Kujala |  |
Kaupunginosat ovat järjestyksessä pohjoisesta etelään. Kilpiäinen, Mukkula, Niemi, Kartano, Salpausselkä ja Jalkaranta ovat läntisiä kaupunginosia Vesijärven itärannalla. Viuha, Ahtiala ja Kytölä ovat Alasenjärven rannalla. Kymijärven rannalla ovat Koiskala, Kolava, Järvenpää, Myllypohja ja Villähde.
Kaupunginosat > Suuralueet

Pääartikkeli: Lahden suuralueet
Kaupunginosat > Keskusta

Lahden keskusta muodostuu Lahdenkadun, Saimaankadun ja Mannerheiminkadun rajaamasta kolmiosta. Kaupungin ydinkeskustana voidaan pitää Vuorikadun, Rauhankadun, Kirkkokadun ja Kauppakadun reunustamaa aluetta. Pohjois–eteläsuunnassa keskustaa halkoo Vesijärvenkatu. Ydinkeskustassa sijaitsevat muun muassa Lahden kauppatori, Lahden kaupungin pääkatu eli Aleksanterinkatu, Kauppakeskus Trio, Lanunaukio, Mariankatu ja sen kävelykatuosuudella sijaitseva Hakkapeliittojen kotiinpaluu -patsas.
Lahden keskustan kaupallinen painopiste on siirtynyt viime vuosikymmeninä Kauppatorin ympäristöstä itää kohti. Aleksanterinkadun loppupäähän muodostui 1990-luvulla mittava kauppakeskuskokonaisuus, kun kolme Aleksin liiketaloa yhdistettiin kauppakeskus Trioksi. Trion osaksi kytkettiin myös Kauppakadun varressa sijaitseva liiketalo Hansa. Rauten entiseen tehdaskortteliin rakennettiin vuosituhannen vaihteessa kauppakeskus Syke.
Lahden keskustaan on rakennettu muutamia pienehköjä kävelyalueita. Rautatienkadun osuus Vapaudenkadun ja Hämeenkadun välillä on muutettu kävelykaduksi. Rautatienkadun kävelyosuutta Aleksanterin- ja Vapaudenkadun välillä kutsutaan Lanunaukioksi.
Keskustan liikkeet kilpailevat asiakkaista muun muassa 1990-luvun alussa rakennettujen Launeen hypermarkettien kanssa. Keskustaa on pyritty elävöittämään muun muassa palkkaamalla keskustaisäntä, jonka tehtävänä on ollut järjestää keskustaan tapahtumia ja kehittää keskustan markkinointia. Toiminnan ylläpitämiseksi perustettiin 1999 Lahden keskustaeheytys ry, nykyinen Lahti City ry.
Lahden kauppatorin alla sijaitsee lähes 600 auton pysäköintihalli Lahden toriparkki, joka aloitti toimintansa toukokuussa 2015.
Ilmasto

Ilmastollisesti Lahti kuuluu eteläboreaaliseen vyöhykkeeseen ja Päijät-Hämeen maakunnassa se kuuluu Päijänteen eteläosien Päijät-Hämeen pohjoisosia lämpimämpään vyöhykkeeseen. Lahden alue kuuluu toiseen kasvien menestymisvyöhykkeeseen.
Virkistys > Retkeily

Lahden alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Lahden alueella sijaitsevia kohteita vat muun muassa Luhdanjoen lintutorni ja luonnosuojelualue, Hanneksen muistometsä, Pesäkallion luonnonsuojelualue, Haikkarinniemen luonnonsuojelualue
Lahden alueen luontoreittejä ovat muun muassa Porvoonjoen kulttuuripolku, Renkomäen luontopolku, Enonsaaren luontopolku, hiljentymispolku, Mukkulan puistopolku, Lehmusreitti, Merrasjärven polku, ulkoilutie Takkulasta Sydänkankaalle sekä ylimaakunnallinen luontomatkailureitti.
Lahden ja Nastolan alueella kulkevat Salpausselän ladut, Linnaistensuon luontopolku, Lapakiston retkeilyreitistö, yhdysreitit Viilähteen ja Pajulahden suunnasta, yhdysreitit Ahtialan suunnasta, Mustajärven polku, Sammaliston polku, Kalliojärven polku ja Ahvenlamminpolku, Pitkäjärvenpolku, Nastolan metsäpolku sekä Sammalsillan luontopolku.
Virkistys > Urheilu ja liikunta

Lahti mielletään urheilukaupungiksi. Lahden urheilukeskuksessa järjestetään suuria kansainvälisiä urheilutapahtumia, kuten maailman­mestaruus­kilpailuja ja vuosittaiset Salpausselän Kisat. Radiomäen kentällä järjestetään kansallisen tason kilpailuja.lähde?
Lahden suurhalli oli Länsi-Euroopan ensimmäinen tekonurmipinnoitteinen jalkapallon talviharjoitteluun soveltuva urheiluhalli. Siellä pidettiin aikaisemmin vuosittain talviturnaus suomalaisten pääsarjatason joukkueiden välillä, Uusi Lahti Cup. Suurhalli on monilajihalli, jossa on myös pienjoukkuepeliin soveltuva jalkapallokenttä. Täysimittainen jalkapallohalli sijaitsee Lahden Mukkulassa. Lisäksi Lahdessa on Liikuntakeskus Pajulahden omistama jalkapallo- ja urheiluhalli.lähde?
Joutjärvellä sijaitsee Vellamo-melontastadion. Kansallisissa pääsarjoissa pelaavat FC Lahti, Pelicans, Lahti Basketball ja LASB.lähde?
Kortteliliiga on lahtelainen ilmiö, joka on tarjonnut harrastesarjatoimintaa sekä omaehtoisia liikuntamahdollisuuksia ympärivuotisesti jo vuodesta 1969 alkaen. Aktiivitoiminnan parissa on yli 450 joukkuetta joiden lajeina on muun muassa jalkapallo, kaukalopallo, lentopallo, beach volley, tennis, squash, salibandy, petankki, rullakiekko ja mölkky.
Liikuntakeskus Pajulahti sijaitsee Nastolan lähellä Lahdessa. Suomen Urheiluopisto sijaitsee puolestaan Lahden läheisyydessä Vierumäellä naapurikaupunki Heinolassa.lähde?
Lahdessa on monipuoliset pyöräilymahdollisuudet.
Lahdessa on järjestetty hiihdon maailmanmestaruuskilpailut vuosina 1926, 1938, 1958, 1978, 1989, 2001 ja 2017.
Virkistys > Urheiluseuroja

Tunnettuja lahtelaisia urheiluseuroja ovat muun muassa:
Panthers Hockey (Jääkiekko)
BMT Break Men Team (maahockey)
FC Lahti (jalkapallo)
Kiekkoreipas (jääkiekko)
FC Kuusysi (jalkapallo)
Lahden Reipas (jalkapallo)
Lahden Ahkera (yleisurheilu, paini)
Lahden Formula K-kerho (mikroautoilu)
Lahden Gentai (karate, taido)
Lahden Kuurojen Urheiluseura Gepardit (kuuro, seura)
Lahden Han Moo Do (hanmoodo)
Lahden Hiihtoseura (alppihiihto, ampumahiihto, freestyle, hiihto, lumilautailu, mäkihyppy, yhdistetty)
Lahden Jujutsu (Hokutoryu Jujutsu)
Lahden Kaleva (hiihto, kuntoliikunta, lentopallo, verkkopallo, pöytätennis, suunnistus, uinti, yleisurheilu, pyöräily, nyrkkeily)
Lahden Karate
Lahden Atomi (Painonnosto)
Lahden Kortteliliiga Ry, (harrastepalloilua Lahdessa jo v. 1969, jäseniä yli 3 500, ainutlaatuinen ilmiö)
Lahden Laaki (nyrkkeily)
Lahden Mailaveikot (pesäpallo)
Lahden NMKY (koripallo, pyörätuolikoripallo)
Lahden Ratsastajat
Lahden Suunnistajat -37 (suunnistus)
Lahden Taekwondo Hwang ry (taekwondo)
Lahden Taimi (yleisurheilu, suunnistus, hiihtosuunnistus, hiihto, paini)
Lahden Verkkopalloseura (tennis)
Lahden Tenniskerho (tennis)
TWD-Länken (pyöräily)
Lahden Uimaseura (uinti)
Lahden Urheiluautoilijat (ralli, rallisprint, jokamiesluokka, pienoisautoilu)
Lahden Voimisteluseura (rytminen voimistelu)
Lahti Basketball
Lahti Lacrosse (lacrosse)
Lahti Jets (amerikkalainen jalkapallo)
Lahti Ringette (ringette)
Lahti Roller Derby, Bay City Rollers (roller derby)
Lahti Sisu Rugby Club (rugby)
Lahti Ultimate Club ry (ultimate, guts, kiekkogolf)
Lahti Yuko Aikikai (aikido)
Nastolan urheiluratsastajat (ratsastus)
Pelicans (jääkiekko)
Salpausselän Moottorikerho (enduro, trial, speedway, motocross, road racing)
Sbandy (salibandy, cheerleading)
Shooto Lahti (vapaaottelu)
Taekwondo Lahti (taekwondo)
Vesisamoilijat (ratamelonta, retkimelonta, poolo, soutu)
Viipurin Reipas (telinevoimistelu)
Lahden Taitoluistelijat (luistelu)
Päijät-Häme Panthers (amerikkalainen jalkapallo)
LCS Panthers (cheerleading)
LASB (salibandy)
Virkistys > Urheilukilpailuja

Kisapuiston kentällä pelattiin heinäkuussa 1952 Helsingin olympialaisten jalkapallon alkusarjan otteluita ja yksi välieräottelu. Jukolan viesti kilpailtiin Lahden Arkiomaassa vuonna 1954.
Virkistys > Urheilukilpailuja > Maailmanmestaruuskilpailuja

Hiihto: 1926, 1938, 1958, 1978, 1989 ja 2001 ja 2017
Hiihdon nuorten maailmanmestaruuskisat 2019 sekä mäkihypyn ja yhdistetyn osalta hiihdon nuorten maailmanmestaruuskisat 2021 (maastohiihdon osalta Vuokatissa)lähde?
Ampumahiihto: (miesten ja nuorten sarjat) 1981, (naisten ja nuorten sarjat) 1987, 1991, (miesten viesti) 2000lähde?
Nykyaikainen viisiottelu: (miesten sarja) 1990lähde?
World Games -kisat 1997
Veteraanien yleisurheilukisat 2009
Ammunnan maailmanmestaruuskilpailut 2002 (naisten, miesten ja nuorten sarjat)lähde?
Liikenne

Lahti sijaitsee Etelä-Suomessa suhteellisen lähellä Suomen väestöllistä keskipistettä eli paikkaa, johon kaikilla suomalaisilla on keskimäärin lyhin matka. Lahti on maanteiden ja rautateiden risteämiskohta – liikenneyhteydet ovat hyvät ja nopeat joka suuntaan.lähde?
Liikenne > Rautatieliikenne

Lahteen Keravalta rakennettu (Helsinki-Lahti-rautatieosuuden) oikorata valmistui vuonna 2006. Tämä lisäsi kaupungin väkilukua houkuttelemalla kaupunkiin pääkaupunkiseudulla työskenteleviä ihmisiä. Oikoradalla otettiin käyttöön myös VR:n lähijunien vyöhykeliput. Nopeimmillaan junamatka Helsingistä Lahteen kestää 48 minuuttia keskikaupunkien välillä. Lahden ja Helsingin väliset Z-lähijunat pysähtyvät oikoradalla Haarajoella, Mäntsälässä ja Hennassa.lähde?
Lahden rautatieasema on risteysasema, jossa oikorata yhtyy vanhaan Riihimäki–Pietari-rataan. Lahdesta on rautatiet myös Heinolaan ja Loviisaan, mutta niillä on nykyisin vain tavaraliikennettä. Lahdessa pysähtyvät kaikki Helsingistä Kouvolan kautta Karjalan radalle, Savon radalle ja Venäjälle kulkevat kaukojunat. Lähijuna Z kulkee Lahdesta Helsinkiin, lähijuna G Riihimäelle sekä lähijuna O Kouvolaan ja Kotkan satamaan. Lahden kaupungin alueella sijaitsee myös Villähteen, Nastolan ja Uudenkylän rautatieasemat, joilla lähijuna O pysähtyy.lähde?
Liikenne > Linja-autoliikenne

Lahden linja-autoasema on siirretty keskustasta rautatieaseman yhteyteen Lahden matkakeskukseen.lähde?
Lahden seudun joukkoliikenteen solmukohta on kauppatori. Aleksanterinkadun varren pysäkeiltä liikenne suuntautuu kaupungin länsi-, pohjois- ja eteläosiin ja Vapaudenkadun varrelta kaupungin itä-, etelä- ja pohjoisosiin. 1. heinäkuuta 2014 alkaen linja-autot alkoivat kulkea sekä torin että uuden matkakeskuksen vaihtoalueiden kautta [18]. Bussilinjat 11, 16 ja 35 eivät kulje matkakeskuksen kautta. Linja 70 kulkee matkakeskuksen, muttei torin kautta.
Linja-autojen pikavuoroilla 88 kilometrin matka Lahden Renkomäen pysäkiltä Helsingin Viikkiin kestää nopeimmillaan noin tunnin.lähde?
Liikenne > Maantieliikenne

Helsingistä Pohjois-Suomeen vievä Nelostie valmistui moottoritieksi Lahteen saakka vuonna 1999. Vuonna 2005 valmistui moottoritieksi myös Lahden ja Heinolan välinen osuus. 1990-luvun lopulla nelostie Lahdesta pohjoiseen siirrettiin kulkemaan Heinolan kautta ja tien entinen linjaus Päijänteen länsipuolitse Jämsään numeroitiin valtatieksi 24. Itä-länsi-suunnassa Lahden halki kulkee valtatie 12, joka on rakennettu moottori- tai moottoriliikennetieksi Hollolan Kukonkoivun ja Nastolan Uudenkylän välillä. Valtatien 12 uusi linjaus eli Launeen tie Lahden keskustan eteläpuolitse valmistui ja otettiin käyttöön joulukuussa 2020.lähde?
Lähimmät lentoasemat sijoittuvat Lahdesta noin 90 kilometrin etäisyydelle Vantaalle sekä noin 145 kilometrin päähän Lappeenrantaan ja Pirkkalaan. Pienkoneille soveltuva lentokenttä sijaitsee noin 20 kilometrin etäisyydellä Lahdesta Asikkalan Vesivehmaalla.lähde?
Googlen mukaan automatkan pituus Lahdesta Helsinkiin on 104 km, Jyväskylään 169 km, Kouvolaan 61 km, Hämeenlinnaan 74 km ja Tampereelle 129 km.lähde?
Liikenne > Vesiliikenne

Lahdessa on kolme Vesijärven rannalla olevaa satamaa: Vesijärven satama, Teivaan venesatama ja Niemen venesatama. Vesijärven satamasta käytetään myös usein nimitystä Lahden satama.lähde?
Kulttuuri

Sibeliustalo valmistui vuonna 2000 kunnostamalla entinen punatiilinen teollisuusrakennus kulttuuritilaksi ja konserttisaliksi. Teräksestä ja lasista rakennettu uusi osa edustaa merkittävää puuarkkitehtuuria omaperäisyydellänsä: kantavien rakenteiden puuparrut ja muut puiset rakenteet näkyvät lasiseinien läpi ulos asti.lähde?
Lahden kulttuuriin kuuluu oleellisesti rakentaminen alkaen Eliel Saarisen silloiseen pikkukaupunkiin suunnittelemasta Lahden kaupungintalosta jatkuen Alvar Aallon suunnittelemaan Ristinkirkkoon. Erittäin vaativa rakennushanke oli 1920-luvulla rakennetut myös Lahden symboliksi nousseet radiomastot.lähde?
Kulttuuri > Murre

Lahden alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Lahden alueella puhuttu murre on Hollolan murre, joka kuuluu kaakkoishämäläisen murteen Hollolan ryhmään.