stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ferdinand Tönnies
Elämä ja ura

Tönnies syntyi 1855 rikkaaseen perheeseen Schleswig-Holsteinissa Saksassa. Hän opiskeli Jenan, Bonnin, Leipzigin, Berliinin ja Tübingenin yliopistoissa. Viimeksi mainitusta Tönnies väitteli tohtoriksi vuonna 1877. Hänestä tuli 1881 Kielin yliopiston yksityisopettaja Privatdozent, koska hän ei itse pitänyt virallisen aseman taakasta ja koska hän oli sosiaalidemokraattina poliittisesti epäilyttävä.
Tönniesin ensimmäinen kirja Gemeinschaft und Gesellschaft julkaistiin 1887. Se on myös hänen tunnetuin ja vaikutusvaltaisin teoksensa. Kirja käsitteli Gemeinschaft–Gesellschaft-erottelua. Sitä on hankala kääntää suomeksi, mutta ’Gemeinschaft’ tarkoittaa suurin piirtein yhteisöä ja ’Gesellschaft’ yhteiskuntaa. Sen perusajatuksena oli esitellä ihmisen kaksi perustapaa liittää yhteisöllinen ja yhteiskunnallinen. Jos yhteenliittyminen oli arvokasta ja itsessään päämäärä, kyseessä on yhteisöllinen yhteenliittymä, eli Gemeinschaft-suhde. Jos taas yhteenliittyminen on vain väline, tuloksena syntyy välittyneitä tai välineellisiä Gesellschaft-suhteita. Gemeinschaft und Gesellschaft ei saanut julkaisemisaikanaan kovinkaan laajaa lukijakuntaa.
Tönnies sai vaikutteita brittiläiseltä Thomas Hobbesilta, jonka teokset Behemoth ja Elements of Law, Natural and Politic hän julkaisi englanniksi vuonna 1889. Lisäksi hän julkaisi 1896 saksaksi Hobbes-elämäkerran Thomas Hobbes Leben und Lehre.
Täyden professuurin Tönnies sai 1913, mutta hän jätti paikan jo kolmen vuoden päästä. Hän palasi 1921 Kieliin emeritusprofessorina. Vuoden 1922 teoksessaan Kritik der Öffentlichen Meinung Tönnies käsitteli yleistä mielipidettä, tapoja ja teknologiaa ja vuoden 1931 toksessa Einführung in die Soziologie yhteiskunnallisia organisaatiota, arvoja ja normeja. Hänet erotettiin natsihallinnon aikana 1933, ja hän kuoli 1936. Tönnes kirjoitti uransa aikana ainakin 900 julkaistua julkaistua kirjoitusta.
Kirjallisuutta

Ferdinand Tönnies Gesamtausgabe (TG), I–XXIV, (ed. Lars Clausen, Alexander Deichsel, Cornelius Bickel, Carsten Schlüter-Knauer, Uwe Carstens, Berliini/New York: Walter de Gruyter 1998 –
Gemeinschaft und Gesellschaft, [1887], Darmstadt: Wissenschaftliche Buchgesellschaft 2005
Der Nietzsche-Kultus, [1897] 2005, Tönnies-Forum, 14, 1
Die soziale Frage, [1909], = Die soziale Frage bis zum Weltkriege, Berliini/New York: de Gruyter 1989.
Thomas Hobbes, der Mann und der Denker, 1910.
Naturrecht und Völkerrecht, 1917.
Kritik der öffentlichen Meinung, [1922] 2002 (Ferdinand Tönnies Gesamtausgabe, TG 14).
Soziologische Studien und Kritiken, I–III, 1924, 1926, 1929.
Einführung in die Soziologie, 1931 (Reprint: Edition Classic, VDM Verlag Dr. Müller 2006, ISBN 3-86550-600-3)
Geist der Neuzeit, [1935] 1998 (TG 22)
Die Tatsache des Wollens (postuumisti), ed. Jürgen Zander, Berliini: Duncker & Humblot 1982
Ferdinand Tönnies - Harald Höffding. Briefwechsel, ed. Cornelius Bickel/Rolf Fechner, Berliini: Duncker & Humblot 1989.
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Ferdinand-Tönnies-Gesellschaft
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja 2  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka 2  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii  Scopus 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Selma Tötterman

| Selma Evelina Tötterman> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. heinäkuuta 1853 Lammi
Kuollut: 1. kesäkuuta 1902 (48 vuotta) Reposaari
Ammatti:  näyttelijä, laulaja
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Jane (Maria Tudor) Regissa (Sven Dyringin koti)
Selma Evelina Tötterman (6. heinäkuuta 1853 Lammi – 1. kesäkuuta 1902 Reposaari) oli suomalainen näyttelijä. Hän kuului SuomalaisenTeatterin varhaisimpiin näyttelijöihin.
Elämä ja ura

Selma Töttermanin vanhemmat olivat kauppias Erik Wilhelm Tötterman ja Selma Olivia Breitholtz. Selma Töttermanin ensimmäinen aviopuoliso oli mikkeliläinen kauppias Karl Axel Lindström (1850–1892). Pariskunta avioitui elokuussa 1878, ja liitosta syntyi tytär Helmi Lindström (1879–1907). Töttermanin toinen puoliso oli Robert Georg Jankowsky.lähde?
Tötterman suoritti näyttämöopintoja Kaarola Avellanin johdolla. Hän liittyi Suomalaiseen Teatteriin heinäkuussa 1872. Ura jäi lyhyeksi, sillä hän lopetti jo vuonna 1876. Alkuun hänen ilmaisuaan hankaloitti ujous. Oskari Vilho listasi kesällä 1874 näyttelijöiden heikkouksia: Töttermania hän piti kelvollisena, mutta liialliseen tunteiluun taipuvaisena. Töttermanin vahvimpia näyttämötaiteellisia tehtäviä olivat Jane (Maria Tudor) ja Regissa (Sven Dyringin koti).
Aiheesta muualla

Aspelin-Haapkylä, Eliel: Suomalaisen teatterin historia: Puhenäyttämön alkuvuodet ja Suomalainen Ooppera, 1872–79, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1907
Ulfborg-Vemb

Ulfborg-Vemb oli vuoteen 2007 kunta Tanskassa Länsi-Jyllannissa entisessä Ringkøpingin amtissa.
Sen pinta-ala oli 225 km², ja asukkaita siellä oli 7 101 (1996). Kunnan nähtävyyksiä olivat Nørre Vosborgin kartano, St. George -museoselvennä Thorsmindessä Bøvnin klintillä.
Ulfborg-Vembin kunta muodostettiin vuoden 1970 kuntauudistuksessa seuraavista pitäjistä:
Bur (Hjermin kihlakunta)
Gørding (Hjermin kihlakunta)
Husby (Ulfborgin kihlakunta)
Madum (Ulfborgin kihlakunta)
Staby (Ulfborgin kihlakunta)
Sønder Nissum (Ulfborgin kihlakunta)
Ulfborg (Ulfborgin kihlakunta)
Vemb (Hjermin kihlakunta)
Vuoden 2007 kuntauudistuksessa se liitettiin Holstebron kuntaan.
Täplärastas

| Täplärastas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Rastaat Turdidae
Suku::  Hylocichla
Laji::  mustelina
Kaksiosainen nimi
 Hylocichla mustelina  J.F. Gmelin, 1789 
Katso myös
   Täplärastas Wikispeciesissä   Täplärastas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Täplärastas (Hylocichla mustelina) on pohjoisamerikkalainen rastaiden heimoon kuuluva varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji.
Koko ja ulkonäkö

Täplärastaan pituus on noin 19 cm, siipien kärkiväli 30–34 cm ja paino keskimäärin noin 50 g. Se muistuttaa laulurastasta mutta on hieman pienempi, päälaki ja etuselkä ovat ruosteenruskeat, siiven alapinnalla on valkeat kuviot ja rinnan sekä kupeiden tummat täplät ovat suurempia. Sukupuolet ovat samannäköisiä.
Esiintyminen

Täpärastas elää Pohjois-Amerikassa Kanadan ja Yhdysvaltain itäosissa, etelässä Floridan pohjoisosiin saakka. Se on muuttolintu, joka talvehtii Keski-Amerikassa Panamaa myöten sekä Meksikon eteläosissa. Laji on harhautunut Eurooppaan pari kertaa. Sen elinympäristön ala on 3,5 miljoonaa neliökilometriä.
Täplärastaskanta on vähentynyt 43 % 1960-luvulta lähtien, pääasiassa sekä pesimä- että talvehtimisalueilla tapahtuvien laajojen metsänhakkuiden takia. Lehmäturpiaalin lisääntynyt loisinta täplärastaan pesissä on pienentänyt lajin jälkeläistuottoa. Paikoin kaikissa täplärastaan pesissä on vähintään yksi lehmäturpiaalin muna.
Elinympäristö

Täplärastaan lisääntymisaikaista elinympäristöä ovat varttuneet lehti- ja sekametsät. Se suosii virtaavan veden läheisyyttä, runsasta alikasvosta ja soistunutta maaperää.
Lisääntyminen

Täplärastaat ovat yksiavioisia ja keskimäärin joka toinen pari pesii kahdesti kesän aikana. Naaras rakentaa pesän tiheään pensaaseen tai matalalle puuhun. Munia on kahdesta neljään ja naaras hautoo niitä keskimäärin 13 päivää. Molemmat emot huolehtivat poikasista, jotka jättävät pesän 12–15 päivän ikäisinä.
Ravinto

Täplärastas on kaikkiruokainen ja syö hyönteisiä, matoja, nilviäisiä, etanoita ja kotiloita sekä marjoja ja hedelmiä.
Täpläpriinia

| Täpläpriinia |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Hertut Cisticolidae
Suku::  Priiniat Prinia
Laji::  maculosa
Kaksiosainen nimi
 Prinia maculosa  (Boddaert, 1783) 
Katso myös
   Täpläpriinia Wikispeciesissä   Täpläpriinia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Täpläpriinia (Prinia maculosa) on eteläafrikkalainen herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Täpläpriinia on 13–15 cm pitkä ja painaa noin 9 g. Sen höyhenpuku on päältä harmaanruskea, alapuolelta vaalea tummin viiruin ja sillä on vaalea silmäkulmajuova. Pyrstö on pitkä ja sojottaa usein pystyssä. Sukupuolet ovat samanvärisiä.
Esiintyminen

Täpläpriinia elää eteläisessä Afrikassa Lesothossa, Namibiassa, Etelä-Afrikassa ja Swazimaassa. Tärkein esiintymisalue on Karoon aavikko. Sen elinympäristön laajuus on noin 670 000 neliökilometriä.
Elinympäristö

Täpläpriinian elinympäristöä ovat ruohoaavikot, viljelysseudut ja puutarhat sekä vuorten rinteet ja laaksot.
Lisääntyminen

Täpläpriinia rakentaa pienen päärynänmuotoisen pesän tuoreista ruohoista erinomaiseen piiloon pensaaseen. Naaras munii 3–5 sinistä, tummien pilkkujen kirjomaa munaa.
Ravinto

Lajin ravintoa ovat hyönteiset ja muut pienet selkärangattomat.
Täpläsoukkosiipi

| Täpläsoukkosiipi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Imukärsälliset perhoset Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset perhoset Heteroneura
Yläheimo::  Yökkösmäiset Noctuoidea
Heimo::  Siilikkäät Arctiidae
Alaheimo::  Soukkoperhoset Syntominae
Suku::  Amata
Laji::  phegea
Kaksiosainen nimi
 Amata phegea  (Linnaeus, 1758) 
Synonyymit
 Syntomis phegea 
Katso myös
   Täpläsoukkosiipi Wikispeciesissä   Täpläsoukkosiipi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Täpläsoukkosiipi (Amata phegea) on laajalti Euroopassa tavattava pienehkö, mustavalkoinen perhoslaji. Se on tunnettu myös nimellä euroopansoukkokehrääjä.
Koko ja ulkonäkö

Täpläsoukkosiipi on keskikokoinen ja huomattavan kapeasiipinen musta perhonen. Etusiivet ovat sinertävän mustat ja niissä on kuusi valkoista, melko läpikuultavaa laikkua. Takasiivissä laikkuja on kaksi tai kolme. Perhosen ruumis on lähes kokonaan musta ja sinisen metallinhohtoinen. Takaruumiin tyvessä ja keskellä on leveä keltainen poikkiraita, joka ulottuu lähes koko takaruumiin ympäri. Lisäksi keskiruumiin sivuilla on kaksi keltaista täplää. Tuntosarvet ovat mustat ja niiden kärkiosat ovat laajalti valkoiset. Siipiväli on 35–40 mm.
Euroopassa tavattavat soukkosiipilajit muistuttavat suuresti toisiaan. Niillä esiintyy myös jonkin verran maantieteellistä muuntelua ulkonäössä, joten lajin varmistamiseksi on yleensä tarpeen tietää myös perhosen löytöpaikka. Turvallisin lajinmääritystapa on genitaalien tutkiminen. Lisäksi varsin samannäköinen perhonen on punatäpliin kuuluva Zygaena ephialtes.
Levinneisyys ja lentoaika

Täpläsoukkosiipeä tavataan Etelä-Euroopassa Pyreneiden niemimaalta Ukrainaan, Lähi-itään ja Kaukasukselle. Pohjoisimmillaan lajia tavataan paikoittain Saksan pohjoisosissa. Se on osassa esiintymisaluettaan hyvin paikallinen mutta usein hyvin runsaslukuinen. Perhoset lentävät kesä-heinäkuussa.
Suomessa tai muualla Pohjoismaissa täpläsoukkosiipeä ei tavata.lähde?
Elinympäristö ja elintavat

Täpläsoukkosiipi on kuivilla, pensaikkoisilla niityillä ja metsänreunustoilla elävä perhoslaji. Yksilöt lentävät päivisin, käyvät kukilla imemässä mettä, ja etenkään naaraat eivät liiku häirittyinäkään. Toukka talvehtii
Ravintokasvi

Toukka on polyfagi, jonka ravintokasveja ovat monet matalat kasvit, kuten ratamot (Plantago) ja voikukat (Taraxacum).
Aiheesta muualla

Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Amata phegea, the Nine-spotted (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1755105  Wikispecies: Amata phegea  BioLib: 54841  BOLD: 258065  EUNIS: 309241  Fauna Europaea: 446950  Fauna Europaea (new): 104d0e82-96f9-43dd-9399-3ae910a2368d  GBIF: 1808450  iNaturalist: 57489  IRMNG: 10319573  LepIndex: 34275  LoB: 5385  NBN: NHMSYS0000501207  NCBI: 938170  Observation.org: 1758  Open Tree of Life: 653492
Alexander Uexküll-Gyllenband

Alexander Uexküll-Gyllenband (4. huhtikuuta 1864 Pietari –  15. joulukuuta 1923 Helsinki) oli venäjänsaksalainen filosofi, vapaaherra ja todellinen valtioneuvos. Lisäksi hän toimi teatterivaikuttajana Suomessa 1910-luvulla. Hänen ensimmäinen aviopuolisonsa oli suomalainen näyttelijä Ida Aalberg.
Elämä

Uexküll-Gyllenbandtin suku oli muuttanut Venäjälle Saksasta ja Baltiasta 1600-luvulla. Sen jäsenet olivat korkeita virkamiehiä ja melko varakkaita, pari sukuun kuulunutta perhettä oli jopa rikkaita tehtaineen ja kaivoksineen. Alexander Uexküll-Gyllenbandin isä vapaaherra Alexander Uexküll-Gyllenbandt vanhempi oli senaattori, hänen äitinsä Line von Adelson oli dresdeniläisen lääkärin tytär. Uexküll-Gyllenband – hän pudotti sukunimensä lopusta t-kirjaimen pois – opiskeli Saksan yliopistoissa ja valmistui lakimieheksi, mutta oli kiinnostunut myös filosofiasta.
Uexküll-Gyllenband avioitui suomalaisen näyttelijän Ida Aalbergin kanssa Lontoossa 24. heinäkuuta 1894. Aalberg oli aikansa tunnetuimpia suomenkielisiä teatteriprimadonnia. Liitto oli Uexküll-Gyllenbandin ensimmäinen ja Aalbergin toinen – näyttelijätär oli asianajaja Lauri Kivekkään leski. Pariskunta Aalberg–Uexküll-Gyllenband asettui Pietariin, ja heillä oli asunto myös Helsingissä Vironkadulla. Avioparin kolmantena asuntona toimi kartanomainen huvila Augustenhof Pikiruukissa lähellä Viipuria Suomenlahden rannalla.
Uexküll-Gyllenband alkoi vähitellen kiinnostua teatteritaiteesta ja otti osaa niin sanottuun teatterisotaan, joka johtui Aalbergin ja Suomen Kansallisteatterin johtajien huonoista väleistä.  Teatteritaiteessa hänen esikuvinaan olivat Konstantin Stanislavski ja Moskovan Taiteellinen Teatteri. Uexküll-Gyllenband jäi leskeksi tammikuussa 1915. Liitto Aalbergin kanssa oli lapseton. Uexküll-Gyllenbandin pitkäaikainen tavoite oli oman ammattiteatterin perustaminen. Toive toteutui vuonna 1919, jolloin Helsingin Uudessa ylioppilastalossa aloitti Ida Aalberg -teatteri, joka tosin jäi lyhytikäiseksi. Lisäksi Uexküll-Gyllenband kaavaili museota puolisonsa muistoksi, mutta projekti kariutui.
Vuonna 1919 Uexküll-Gyllenband avioitui Ida Aalberg -teatteriin näyttelijäksi tulleen Irja Nordbergin kanssa. Pariskunnan vanhimmasta tyttärestä, Sole Uexküllista tuli aikanaan merkittävä teatterikriitikko. Kahdesta tyttärestä nuorempi, Petra Uexküll, teki pitkän uran kuvataidekriitikkona ja taidetoimittajana.
Aiheesta muualla

Teatterimuseo
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Suomi (KANTO)
Tauno Tönning

Oulun yliopistollinen sairaala Kontinkankaalla oli Tönning Oy:n suurimpia rakennuskohteita 1960-luvun lopulla.
Tauno Tönning  (26. huhtikuuta 1916 Oulujoki – 10. lokakuuta 1985 Korpilahti) oli suomalainen rakennusalan yrittäjä ja liikkeenjohtaja, joka perusti nimeään kantavan säätiön.
Lapsuus ja nuoruus

Tauno Tönning syntyi 29. huhtikuuta  vuonna 1916 Hintanperällä silloisessa Oulujoen pitäjässä, joka kuuluu nykyisin Oulun kaupunkiin. Hän oli perheen neljästä lapsesta vanhin, isä oli ammatiltaan kirvesmies.  Tönning kävi ensin Laanilan kansakoulua ja sitten Oulun suomalaista keskikoulua. Oppikouluaikanaan hän liittyi suojeluskuntaan. Rakennusmestariksi hän valmistui Oulun teknillisestä oppilaitoksesta vuonna 1938. Opiskeluaikana hän teki kartoitus- ja maanmittaustehtäviä Saimaalla ja Karjalassa. Valmistuttuaan Tönning osallistui vapaaehtoisena linnoitustöiden kartoitukseen Laatokan Karjalassa. Talvisotaan hän ei ehtinyt, vaan astui varusmiespalvelukseen vuonna 1940. Välirauhan aikana hän koulutti aliupseerina varusmiehiä. Jatkosodan sytyttyä hän palveli Kannaksella ja Sallan rintamalla. Hänet kotiutettiin kersanttina syksyllä 1944.
Toiminta rakennusalalla

Sotien jälkeen Tönning työskenteli Lapin Rakennus Oy:n palveluksessa 1950-luvun loppupuolelle. Lapin sodan tuhojen korjaaminen ja jälleenrakennustyö antoivat paljon työtä. Vuonna 1957 hän  perusti omalla nimellään rakennusliikkeen, joka rakensi varsinkin kouluja ympäri Pohjois-Suomea. Vuonna 1960 liike sai sairaanhoito-oppilaitoksen rakentamisurakan, joka oli aikansa suurin Oulun alueella. Rakennusliike muutettiin osakeyhtiöksi, nimeltään Tönning Oy. Oulun yliopistollinen sairaala oli 1960-luvun lopulla erittäin suuri hanke, johon  Tönning Oy osallistui keskeisesti. Yhtiö harjoitti myös laajaa asuntorakentamista. Se sai rakennettavakseen myös muun muassa Seinäjoen keskussairaalan ja osallistui Finnbotnia Oy:n osakkaana Kostamuksen teollisuuskombinaatin rakentamiseen. Tasavallan presidentti myönsi Tönningille rakennusneuvoksen arvonimen vuonna 1976. Oulun Rakennus Oy:n osakkaat myivät yhtiönsä Rakennusliike Puolimatka Oy:lle 1979.
Muu toiminta

Tauno Tönning perusti vaimonsa Tuovin kanssa Tauno Tönningin Säätiön vuonna 1972. Apurahojen ja palkintojen jakamisen ohella säätiö on tukenut taiteellista toimintaa ja julkaissut muutamia kirjoja, mukaan lukien Tönningin omaelämäkerrallisia muistelmateoksia ja hänen Oulujoen varrella Utajärveltä hankkimansa Pyykön tilan historian.
Aiheesta muualla

Vesala, E. 2002. Iso Pyykkö. Utajärven Niskankylän Hyryn eli Pyykön tilan n:o 10 historia. Kustantaja: Tauno Tönningin Säätiö. 284 s. ISBN 9529151829
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
UFO-Finland

UFO-Finland on suomalainen ufologia-yhdistys, jolla on omaa kustantamotoimintaa. Yhdistyksen mukaan se kerää ufo-havaintoja, tutkii ja levittää tietoutta ufoista. Yhdistyksen itsensä mukaan se tekee tieteellistä työtä.
UFO-Finland on rekisteröity 24. kesäkuuta 1999, kotipaikkana Helsinki.
Julkaisut

László Miskolci: Ulottuvuuksien väliset olennot ISBN 978-952-65027-3-1
Juhani Tarkkonen: Ulkosivilisaatioiden läsnäolo ISBN 978-952-65027-2-4
István Éles: Avaruusolennot ja jälleensyntymä ISBN 978-952-65027-1-7
Lou Baldin: Alienmatka ISBN 978-952-65027-0-0
Thomas J. Carey, Donald R. Schmitt: Roswellin todistajat ISBN 978-952-67713-9-7
Lawrence R. Spencer: Roswellin avaruusolennon haastattelu ISBN 978-952-67713-8-0
Lou Baldin: Alienyhteys ISBN 978-952-67713-6-6
Atte Särkelä: Kohti ärjännettä ISBN 978-952-67713-5-9
Piotr Cielebias: Outojen ilmiöiden maa ISBN 978-952-67713-4-2
Atso Haapanen: Kummituslennot - Vakoilijoita vai ufoja? ISBN 978-952-67713-3-5
Tapani Koivula: Kosminen kosketus ISBN 978-952-67713-2-8
Nick Redfern: Todellinen mysteeri MIB ISBN 978-952-67713-1-1
Lasse Ahonen (toim.): Tieteellisiä ufotutkimuksia ISBN 978-952-67713-0-4
Håkan Blomqvist: Muukalaiset keskuudessamme ISBN 978-951-98374-9-9
Timothy Good: Sisäpiiri - Ufot, sotilaat ja tiedustelupalvelut ISBN 978-951-98374-8-2
Atso Haapanen: Puolustusvoimien ufohavainnot 1933-1979 ISBN 978-951-98374-7-5
Matias Päätalo: Tähdistä olemme tulleet ISBN 978-951-98374-6-8
Matias Päätalo: Tähtiä ja outoja ilmiöitä ISBN 951-98374-4-2
Björn Borg: Tähtitieteilijät ja ufot ISBN 951-98374-3-4
Björn Borg: Onko ufoilmiössä logiikkaa? ISBN 951-98374-2-6
Björn Borg: Tosiasioita ufoilmiöstä ISBN 951-98374-1-8
Peter A. Sturrock: Uforaportteihin liittyvä fysikaalinen todistusaineisto ISBN 951-98374-0-X
Aiheesta muualla

Yhdistyksen kotisivut
Olio-ohjelmointi
Esimerkki

Pseudokielinen esimerkki luokkakuvauksesta luokalle "Oppilas":
// Aloitetaan kantaluokan määrittely
 class Henkilö {
 protected:
     String nimi; // yhteinen jäsenmuuttuja kaikille henkilöille
 
 public:
    function asetaNimi( String nimi) {
        this.nimi = nimi;
    }
 }
 
 // Periytetään luokka Opettaja kantaluokasta.
 class Opettaja inherits Henkilö {
 public:
     function haeTitteli() {
         return "prof. " + this.nimi;
     }
 }
 
 // Periytetään luokka Opiskelija kantaluokasta
 class Opiskelija inherits Henkilö {
 private:
     int arvosana; // sisäinen muuttuja, jota ainoastaan olio itse voi käsitellä
 
 // tästä eteenpäin kirjoitetut julkiset tiedot ovat kaikkien käytettävissä
 public:
     function asetaArvosana(int uusiArvosana) {
         this.arvosana = uusiArvosana; // laitetaan parametri "uusiArvosana" sisäiseen muuttujaan "arvosana"
     }
 
     function haeArvosana() {
         return this.arvosana;   // palautetaan sisäisen muuttujan "arvosana" arvo
     }
 
     function haeTitteli() {
         return "tekn. yo. " + this.nimi;
     }
 }
Esimerkki olion käytöstä:
// Tehdään kaksi oliota "harri" ja "pekka"
 // HUOM! Jokaisella uudella oliolla on omat yksityiset muuttujansa
 harri = new Opiskelija();
 pekka = new Opiskelija();

 prof = new Opettaja();
 prof.asetaNimi("Tuumivainen");

 harri.asetaArvosana(5);
 harri.asetaNimi( "Harri Hakkeri" );
 pekka.asetaArvosana(4);
 
 // Tulostaa: Harrin arvosana on 5 ja Pekan on 4
 print "Harrin arvosana on " + harri.haeArvosana() + " ja Pekan on " + pekka.haeArvosana();
 // Tulostaa: opettaja oli: prof. Tuumivainen
 print "opettaja oli: " + prof.haeTitteli();
 // Tulostaa: opiskelija oli: tekn.yo. Harri Hakkeri
 print "opiskelija oli: " + harri.haeTitteli();