stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Raising Hell (albumi)

| Raising Hell Run–D> M.C. |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1985–1986
 Julkaistu: 15. toukokuuta 1986 (Yhdysvallat)   14. heinäkuuta 1986 (Yhdistynyt kuningaskunta)
 Tuottaja(t): Russell Simmons, Rick Rubin
 Tyylilaji: hip hop, rap rock
 Kesto: 39.46
 Levy-yhtiö: Profile   Arista
Listasijoitukset
  Billboard 200: 3.    Top R&B/Hip-Hop Albums: 1.
Run–D.M.C:n muut julkaisut
| King of Rock 1985 | Raising Hell 1986 | Tougher Than Leather 1988 |
Raising Hell on yhdysvaltalaisen hip hop -yhtyeen Run–D.M.C:n kolmas albumi. Albumi myi kolminkertaista platinaa. Raising Hell sijoittui Billboard 200 -listan sijalle 3. sekä Billboardin Top R&B/Hip-Hop Albums -listan 1. sijalle.
Vuonna 2017 albumi valittiin mukaan Yhdysvaltain kongressin kirjaston National Recording Registry -kokoelmaan, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä yhdysvaltalaisia äänitteitä.
Kappaleet

Peter Piper – 3:23
It’s Tricky (Joseph Simmons, Darryl McDaniels, Doug Fieger, Berton Averre) – 3:03
My Adidas (McDaniels, Simmons) – 2:47
Walk This Way (Joe Perry, Steven Tyler) – 5:09
Is It Live – 3:07
Perfection– 2:52
Hit It Run– 3:10
Raising Hell– 5:32
You Be Illin’ (Simmons, McDaniels, Jason Mizell, Raymond White) – 3:26
Dumb Girl– 3:31
Son of Byford– 0:27
Proud to Be Black – 3:15
My Adidas (a cappella) – 2:32
Walk This Way (demo) – 5:26
Lord of Lyrics (demo) – 4:30
Raising Hell Radio Tour Spot – 0:53
Live at the Apollo Raw Vocal Commercial – 3:28
Arvostelut

AllMusic:
Chicago Tribune:
Pitchfork: 7.7/10
The Village Voice A−
Tidskrift i Sjöväsendet

Lehden ensimmäisen numeron etusivu.
Tidskrift i Sjöväsendet oli Turussa vuosina 1868–1871 ilmestynyt ruotsinkielinen merenkulkualan ammattilehti.
Turun merenkulkukoulun opettajana toimineen merikapteeni B. H. Ljunggrenin julkaisema ja toimittama Tidskrift i Sjöväsendet ilmestyi ensimmäisenä vuotenaan Suomen merivakuutusyhdistyksen taloudellisen tuen turvin. Se julkaisi tietoja merenkulkualan uutuuksista, keksinnöistä ja parannuksista sekä merenkulkua ja kauppalaivastoa koskevia virallisia tiedotuksia. Lehti sisälsi myös maallikoita kiinnostavaa luettavaa merirosvoista, löytöretkistä ja haaksirikoista. Kerran kuukaudessa ilmestynyt hyvin toimitettu lehti lakkasi tappiollisena neljän vuoden jälkeen.
Aiheesta muualla

Tidskrift i Sjöväsendet digitoituna kansalliskirjastossa
Tiedonintressi

Tiedonintressit (saksaksi Erkenntnisinteressen, englanniksi knowledge interests tai cognitive interests tai knowledge-constitutive interests) ovat Jürgen Habermasin tapa tarkastella elämismaailman kokemusten organisoitumista yhteiskunnalliseksi tiedoksi. Teorian tarkoituksena on paljastaa kaiken tiedon, tietämisen ja tieteellisen tutkimuksen yhteiskunnalliset ja antropologiset ehdot.
Tiedonintressejä on kolme:
Tekninen tiedonintressi liittyy työhön. Se on intressi saada teknistä tietoa luonnon manipuloimiseksi. Intressi liittyy läheisesti positivistiseen tieteenfilosofiaan.
Käytännöllinen eli praktinen tiedonintressi liittyy kieleen. Se on intressi siirtää tietoa sukupolvilta toisille ja ymmärtää perinnettä. Intressi liittyy läheisesti hermeneuttiseen tieteenfilosofiaan.
Emansipatorinen eli vapauttava tiedonintressi liittyy hallintaan (Herrschaft) eli valtaan, sekä ihmisten vapauttamiseen perinteen kahleista ja yhteiskunnallisesta pakotuksesta. Se ohjaa itsereflektiota, ja on siten yhteinen tieteenfilosofia sekä kriittisille yhteiskuntatieteille että filosofialle.
Kaksi ensimmäistä intressiä ovat välttämättömiä yhteiskunnan kehitykselle ja liittyvät erilaisten objektien konstituoimiseen. Kolmas intressi puolestaan liittyy väistämättä kaikkiin ihmisten välisiin suhteisiin, mutta operoi kahden ensimmäisen intressin objekteilla.
Julius Nyerere

| Julius Nyerere |
| --- | --- |

Tansanian 1. presidentti
 26. huhtikuuta 1964 – 5. marraskuuta 1985  
Seuraaja:  Ali Hassan Mwinyi
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1922 Butiama, Tanganjika
Kuollut: 14. lokakuuta 1999 (77 vuotta) Lontoo, Britannia
Ammatti:  opettaja
Puoliso:  Maria Nyerere
Tiedot
Puolue:  Chama cha Mapinduzi
Uskonto:  roomalaiskatolilaisuus
Julius Kambarage  Nyerere (13. huhtikuuta 1922 – 14. lokakuuta 1999) oli Tansanian presidentti maan muodostumisesta alkaen kunnes jäi eläkkeelle 1985. Häntä kunnioitettiin swahilinkielisellä nimellä M'zee, kunnianarvoisa vanhus, ja aiemmin nimellä Mwalimu, opettaja.
Nyerere valmistuikin alun perin opettajaksi ja opiskeli sitten Edinburghin yliopistossa historiaa ja taloustiedettä. Hän oli ensimmäinen tansanialainen, joka suoritti tutkinnon brittiyliopistossa. Palattuaan Tanganjikaan 1952 Nyerere joutui mukaan politiikkaan ja perusti 1954 Tanganjikan afrikkalaisen kansallisliiton (TANU), josta maan itsenäistyttyä Tansaniaksi 1960 tuli maan valtapuolue ja Tansaniasta käytännössä yksipuoluejärjestelmän maa.
Poliittisesti Nyerereä kuvataan afrikkalaisena sosialistina, ja usein alleviivataan, että afrikkalaisuus tulee ensin ja sosialismi vasta toissijaisena määreenä. Hänen suuri tavoitteensa oli Tansanian yhtenäisyys yli heimo- ja luokkarajojen. Nyerere toi swahilin kansalliskieleksi ja kansantanssin ja -musiikin kouluaineeksi. Swahilin kieli oli hänelle tärkeä, ja hän käänsi itse Shakespearen teoksia swahiliksi.
Julius Nyerere teki Suomeen Tanganjikan presidenttinä valtiovierailun syyskuussa 1963 sekä Tansanian presidenttinä valtiovierailun toukokuussa 1976 ja vierailun touko-kesäkuussa 1985. Myöhemmin hän vieraili Suomessa marraskuussa 1990 ja tapasi muun muassa presidentti Koiviston Presidentinlinnassa.
Ulkopolitiikassa Nyerere kannatti panafrikkalaisuutta. Hän oli mukana perustamassa Afrikan yhtenäisyysjärjestöä 1963. Nyerere tuki useita vapautusliikkeitä, kuten Etelä-Afrikan Afrikan kansalliskongressia, Azanian panafrikkalaista kongressia ja Mosambikin vapautusrintama Frelimoa sen pyrkiessä syrjäyttämään portugalilaiset Mosambikissa ja ZANLAa ja Robert Mugabea Etelä-Rhodesian valkoisten valtaa vastaan.  Vuonna 1978 hän vei Tansanian sotaan Idi Aminin Ugandaa vastaan, joka johti Ugandan tappioon ja Idi Aminin maastapakoon. Hän tuki myös France-Albert Renéa hänen valtaannousussaan Seychelleillä.
Hän perusti Ujamaa-kyliä yrityksenä tehostaa ja kollektivisoida maanviljelyä. Järjestelmä ei onnistunut, vaan Tansania muuttui maataloustuotteiden viejästä niiden tuojaksi. Ujamaa-kokeilun epäonnistumisen takia Nyerere ei enää asettunut ehdokkaaksi 1985 vaaleissa. Sen sijaan hän piti jäähyväispuheen, joka alkoi sanoilla: “I failed. Let's admit it.” (Minä epäonnistuin. Myönnetään se).
Nyerere kuoli Lontoossa vuonna 1999 leukemiaan.
Tansanian tärkein lentoasema Dar es Salaamin lentoasema on nimetty hänen mukaansa Julius Nyereren kansainväliseksi lentoasemaksi  (Julius Nyerere International Airport).
Tunnustuksia

Leninin kansainvälinen rauhanpalkinto vuonna 1985
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Julius Nyerere Wikimedia Commonsissa
Tansanian presidentit
Julius Nyerere • Ali Hassan Mwinyi • Benjamin Mkapa • Jakaya Kikwete • John Pombe Magufuli • Samia Suluhu
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Australia  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  NARA  SNAC  IdRef
Rakas kaupunki

| Rakas kaupunki Petra |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2008–2009
 Julkaistu: 6. toukokuuta 2009
 Tuottaja(t): Jussi Jaakonaho
 Tyylilaji: pop, rock
 Kesto: 41.07
 Levy-yhtiö: Sony Music
Petran muut julkaisut
|   | Rakas kaupunki 2009 | Kaksi pintaa 2013 |
Singlet albumilta Rakas kaupunki
 ”Kuka mä oon” Julkaistu: 24. helmikuuta 2009   ”Valtameri” Julkaistu: 14. toukokuuta 2009   ”Kesän ensimmäisenä lämpimänä yönä” Julkaistu: 30. heinäkuuta 2009   ”Katuvalot” Julkaistu: 16. lokakuuta 2009 
Rakas kaupunki on Tiktak-yhtyeestä tunnetuksi tulleen Petran 6. toukokuuta 2009 julkaistu ensimmäinen sooloalbumi. Albumin on tuottanut Jussi Jaakonaho. Tiktakin suosiosta huolimatta Rakas kaupunki -albumin suosio jäi heikoksi. Se sijoittui Suomen viralliselle albumilistalle vain kahdeksi viikoksi, parhaimmillaan 23:nneksi.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Kaikki ja heti nyt | Tommi Viksten, Petra, Aura-S Y. | 3.41 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Kesän ensimmäisenä lämpimänä yönä | Mikko von Hertzen, Petra, Johanna Havu | 3.45 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Valtameri | Aku Rannila, Petra, Aura-S Y., Saara Törmä | 3.47 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Kuka mä oon | Mikko von Hertzen, Pauli Rantasalmi, Petra, Tatu Ferchen, Johanna Havu | 3.18 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Valta | Emilia Suhonen, Petra, Aura-S Y. | 3.51 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Kaikki muut | Joel Melasniemi, Aura-S Y. | 3.44 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Lalaalaa | Jape Karjalainen, Petra, Anna Harju, Johanna Havu | 3.45 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Pakomatkalla | Tuure Kilpeläinen, Petra, Aura-S Y. | 3.27 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Talo | Think-Ink, Petra, Aura-S Y. | 3.39 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Katuvalot | Knipi, Petra | 4.21 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Rakas kaupunki | Janne Joutsenniemi, Petra, Aura-S Y. | 3.57 |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Dome.fi:
Rabies (albumi)

| Rabies Ruoska |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2007 Helsinki & Hämeenlinna
 Julkaistu: 9. huhtikuuta 2008
 Tuottaja(t): Hiili Hiilesmaa
 Tyylilaji: industrial metal
 Kesto: 40.32
 Levy-yhtiö: EMI
Listasijoitukset
  12.
Ruoskan muut julkaisut
| Amortem 2006 | Rabies 2008 |   |
Singlet albumilta Rabies
 ”Pirunkieli” Julkaistu: 5. joulukuuta 2007  ”Helvettiin jäätynyt” Julkaistu: 23. tammikuuta 2008
Rabies on industrial metal -yhtye Ruoskan järjestyksessään viides studioalbumi, joka julkaistiin 9. huhtikuuta 2008. Uuden albumin on sanottu olevan aikaisempia albumeja raskaampi. Yhtyeen rumpali Sami Karppinen kuvaili albumia näin: "Tämä on todella tylyä tavaraa". "Rabieksen kuuntelu saa raudan maun nousemaan kitalakeen".
5. joulukuuta 2007 Ruoska julkaisi albumilta kuunneltavaksi ”Pirunkieli” -nettisinglen MySpace-sivustolla. Kappale tuli myyntiin digitaalisiin musiikkikauppoihin 26. joulukuuta 2007. Toinen single ”Helvettiin jäätynyt” julkaistiin digitaalisesti 23. tammikuuta 2008 ja kolmen kappaleen maxi-singlenä 30. tammikuuta 2008. Kappale ”Lihaa vasten lihaa” julkaistiin ilmaiseksi ladattavana Ruoskan MySpace-sivustolla musiikkivideo-kilpailua varten, jossa fanit saivat itse tehdä kappaletta varten videon, joista Ruoska valitsi parhaan.
Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 12.
Kappaleet

Sävellykset ja sovitukset Ruoska, ellei toisin mainita. Kaikki sanoitukset Ruoska ja Jouni Kuokkanen.
Saarnaaja – 04:57
Lihaa vasten lihaa – 03:29
Helvettiin jäätynyt – 03:59
Ei koskaan – 04:13 (säv. Teropekka Virtanen)
Pirunkieli – 03:39
Vankilani – 04:57 (säv. Ville Putkinen)
Valtaa, väkivaltaa – 03:18
Pakkomielle – 03:38
Porttikielto taivaaseen – 04:01 (säv. Virtanen)
Sotasokea – 04:19
Kokoonpano > Yhtye

Patrik Mennander – laulu
Anssi Auvinen – kitara, taustalaulu, ohjelmointi
Mika Kamppi – basso
Sami Karppinen – rummut, ohjelmointi
Kokoonpano > Tuotanto

Kai Ahvenranta – ohjelmointi
Hiili Hiilesmaa – tuotanto, äänitys, miksaus, sekvensseri, baritonikitara, moottorisaha
Lauri Malin – äänitys
Juha Heininen – äänitys, miksaus
Gabi Hakanen – vastaava tuottaja
Mika Jussila – masterointi
Ari Talusén – valokuvat
Natas – kansitaide
Arvostelut

Dome.fi:
Soundi:
V2.fi:
Imperiumi 7+/10
Tie (romaani)

| Tie> The Road |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Cormac McCarthy
Kieli:  englanti
Kustantaja:  Alfred A. Knopf
Julkaistu:  2006
Suomennos
Suomentaja:  Kaijamari Sivill
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2008
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  245
ISBN:  978-951-0-33805-6
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tie (engl. The Road) on Cormac McCarthyn vuonna 2006 julkaistu romaani, joka sijoittuu maailmanlopun jälkeiseen maailmaan ja kuvaa nimiä mainitsematta isän ja pojan vaellusta ja selviytymistä. Teos on saanut muun muassa Pulitzer-palkinnon vuonna 2007 ja Tähtivaeltaja-palkinnon vuonna 2009. Teoksen on suomentanut Kaijamari Sivill.
Kirjasta on tehty John Hillcoatin ohjaama elokuvasovitus vuonna 2009.
Vastaanotto

Tietä ovat kehuneet muun muassa Guardian, The New Republic ja The New York Times. Suomessa Savon Sanomat kuvaa teosta merkittäväksi ja intensiiviseksi. Helsingin Sanomien Jukka Petäjä kuvaili teosta seuraavasti: ”Ilahduttavaa on, miten taitavasti McCarthy onnistuu lataamaan kirkkaan proosansa täyteen jännitteitä ja imua, vaikka Tie ei rakennukaan juonellisille yllätyksille. Pessimistisistä painotuksista huolimatta sentimentaalisuutta karttava romaani ei ole yksin ahdistava, ja se onnistuu myös koskettamaan emotionaalisesti.”
Esko Tie

| Esko Tie> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 26. joulukuuta 1928 Vanaja, Suomi
Kuollut: 15. toukokuuta 2002 (73 vuotta) Hattula, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  oikea
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1946–1960
Seurat:  Hämeenlinnan Tarmo (SM-sarja) Iirot (Suomensarja) HPK (SM-sarja)
Esko Tapani Tie (vuoteen 1935 Telén) (26. joulukuuta 1928 Vanaja – 15. toukokuuta 2002 Hattula) oli suomalainen jääkiekkoilija, joka tunnettiin paremmin hyökkääjänä, mutta pelasi myös puolustajan paikkaa.
Tie edusti pääsarjassa vain hämeenlinnalaisjoukkueita. Hän nousi Tarmon ykköskenttään Eero Salisman siirryttyä HPK:oon. Tie muodostikin yhdessä Matti Karumaan ja Keijo Kuuselan kanssa pelätyn Ka-Ku-Ti-kentän. Tie edusti Tarmoa lähes koko uransa 1946–1960, sillä vain viimeinen kausi meni HPK:ssa. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 100 ottelua, joissa teki tehot 36+18 ja voitti yhden Suomen mestaruuden sekä kuusi muuta mitalia.
Tie pelasi maajoukkueessa 35 peliä tehoilla 5+2. Hän edusti Suomea kolme kertaa MM-kisoissa.
Myös hänen veljensä Eino Johannes Tie pelasi samaan aikaan Tarmon ja HPK:n joukkueissa.
Saavutukset ja palkinnot

1 Suomen mestaruus (1949)
7 SM-mitalia
Suomen Jääkiekkoleijona #95
Tiburón-luokka

| Tiburón-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  78 t (pinnalla) 81 t (sukellus)
Pituus:  21,5 m (kokonaispituus)
Leveys:  2,7 m
Syväys:  2,7 m
Koneteho:  4 000 bhp/400 shp
Nopeus:  10 solmua/14,5 solmua
Miehistöä:  5
Aseistus
Meritorjunta:  2 x 533 mm torepdoputkea
Tiburón-luokka oli Espanjan laivaston kahden 1950-luvun lopulla valmistetun aluksen muodostama pienoissukellusveneluokka.
Suunnittelu

Alus oli 21,5 metriä pitkä ja sen leveys ja syväys olivat 2,7 metriä. Aluksen uppouma oli pinnalla 78 tonnia ja sukellettaessa 81 tonnia. Alusten voimanlähteenä oli yksiakselinen Pegaso-dieselmoottori, joka tuotti 4 000 hevosvoimaa pinta-ajossa, ja sukelluksissa 400 hevosvoiman sähkömoottori. Pinta-ajossa aluksen maksiminopeus oli kymmenen solmua ja sukelluksissa 14,5 solmua. Aseistuksena aluksella oli kaksi 533 millimetrin torpedoputkea. Aluksella oli viiden hengen miehistö.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SA51 | Cartagena |  | 1958 |  | alusluettelosta 1977 museoitu |
| SA52 | Cartagena |  | 1958 |  | alusluettelosta 1977 museoitu |
Tiensuu (Inkeri)

| Tiensuu Извоз, Izvoz |
| --- | --- |
 Tiensuu
 Koordinaatit: 59°26′13″N, 28°18′10″E 
Valtio:  Venäjä
Alue:  Leningradin alue
Piiri:  Jaaman piiri
Kunta:  Narvusi
Ensimmäinen maininta:  1571
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2010):  19
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tiensuu (ven. Изво́з, Izvoz) on kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Narvusin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Laukaanjoen vasemmalla rannalla 17 kilometriä Suuresta-Narvusista kaakkoon. Kylässä on 19 asukasta (vuonna 2010).
Kylä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Šelonin viidenneksen verokirjassa vuonna 1571 nimellä Vzvoz. 1580-luvun ruotsalaismiehityksen aikana esiintyy myös sen itämerensuomalainen nimitys muodoissa Tesso, Thesso, Theesw, Thesw, Tessw. Vuonna 1848 Tiensuussa asui 177 inkerikkoa, jotka kuuluivat Haavikon ortodoksiseen seurakuntaan. Kylän talonpojat olivat Iittovan kartanon maaorjia, kunnes vuonna 1848 kartanon omistanut Karl Robert von Nesselrode luovutti heidät velkojensa korvauksena valtiolle. Vuonna 1862 kylässä oli 33 taloa ja 207 asukasta. Vuonna 1899 Tiensuu kuului kyläkuntana Narvusin volostiin. Kylän 266 asukasta olivat väestönlaskennan mukaan kaikki ”suomalaisia”, mutta luterilaisia heidän joukossaan ei ollut yhtään.
Neuvostoaikana Tiensuu toimi aluksi kyläneuvoston keskuksena. 1930-luvulla sillä oli kansallisen inkeroisen kyläneuvoston status. Tiensuun kyläneuvosto lakkautettiin vuonna 1954 ja liitettiin Koskinan kyläneuvostoon. Vuonna 1928 kylässä oli 201 ja vuonna 1958 35 asukasta.
Tiensuu koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista. Kesäasukkaiden määräksi arvioidaan 26 henkeä. Kylän kautta kulkee Luutsan ja Kopolan (ven. Pervoje Maja) välinen asfaltoitu maantie. Sieltä on linja-autoyhteydet Jaamaan, Ivangorodiin ja Laukaansuuhun. Kulttuuriperintökohteita ovat viisi kivikautista asuinpaikkaa, keskiaikainen hautapaikka ja toisen maailmansodan bunkkeri.
Rakenteellinen rasismi

Rakenteellinen rasismi on yhteiskunnan normeissa ja institutionaalisissa käytännöissä ilmenevää rasismia, joka asettaa jotkin etniset ryhmät toisia heikompaan asemaan. Sen konkreettisia muotoja on syrjivä lainsäädäntö, syrjivät ohjeet tai epäviralliset käytännöt oikeuslaitoksessa, oppilaitoksissa, työmarkkinoilla, sosiaali- ja terveydenhuollossa, tiedotusvälineissä ja liike-elämässä.
Suomen valtioneuvoston toimintaohjelmassa rasismin torjumiseksi (2021) rakenteellinen rasismi määritellään ”yhteiskunnallisissa normeissa ja käytännöissä sekä yhteiskunnan rakenteissa, kuten instituutioissa, organisaatioissa, virastoissa, sopimuksissa, lainsäädännössä ja palveluissa, olevaa piilevää tai avointa rasismia”. Syrjinnästä se eroaa siten, että rakenteellisessa rasismissa joitakin ihmisryhmiä pidetään muita alempiarvoisempina esimerkiksi etnisen alkuperän, ihonvärin, kansalaisuuden, kulttuurin, äidinkielen tai uskonnon perusteella. Ohjelman mukaan Suomessa esiintyy rakenteellista rasismia työelämässä ja koulutuksessa sekä suhtautumisessa saamelaisiin ja muihin vähemmistöihin.
Professori Vesa Puuronen on kuvannut nykyaikaista rasismia ”sosiaalisen rodun” käsitteen avulla. Jotkut kutsuvat syrjinnän ja halveksivan yleistämisen kohteeksi joutuneita väestöryhmiä ”rodullistetuiksi”. Sosiaaliset rodut eli rodullistetut ryhmät muodostavat hierarkkisen järjestelmän, jonka perusteella määräytyy ihmisten yhteiskunnallinen asema.
Kirjallisuutta

Eddo-Lodge, Reni: Miksi en enää puhu valkoisille rasismista.  ((Why I’m No Longer Talking to White People About Race, 2017.) Suomentanut Saana Rusi)  Helsinki:  Gummerus, 2021.  ISBN 978-951-24-2268-5
Keskinen, Suvi & Seikkula, Minna & Mkwesha, Faith (toim.): Rasismi, valta ja vastarinta. Rodullistaminen, valkoisuus ja koloniaalisuus Suomessa.  Helsinki:  Gaudeamus, 2021.  ISBN 978-952-345-107-0
Aiheesta muualla

Sullivan, Nia & Pihlajamaa, Matti: Rakenteellinen rasismi on kitkettävä Suomesta – nyt!  16.3.2023. Amnesty Internationalin Suomen osasto, blogi.
Tiede tutkimuskohteena

| Tiede tutkimuskohteena |
| --- | --- |

Kirjailija:  Mika Kiikeri ja Petri Ylikoski
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Gaudeamus
Julkaistu:  2004
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tiede tutkimuskohteena: Filosofinen johdatus tieteentutkimukseen on vuonna 2004 ilmestynyt Mika Kiikerin ja Petri Ylikosken kirja. Teoksen julkaisi Gaudeamus.
Aiheesta muualla

Juha Tuunainen: Selkeästi tieteentutkimuksesta (Arkistoitu – Internet Archive). Tieteessä tapahtuu 4/2005. (PDF)
Tiede, toiminta ja todellisuus

| Tiede, toiminta ja todellisuus: Tieteellisen maailmankäsityksen filosofiset perusteet |
| --- | --- |
Kirjailija:  Raimo Tuomela
Kustantaja:  Gaudeamus
Julkaistu:  1983
Ulkoasu:  nidottu
ISBN:  951-662-334-4
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tiede, toiminta ja todellisuus: Tieteellisen maailmankäsityksen filosofiset perusteet on Raimo Tuomelan tieteenfilosofinen teos. Kirja on ilmestynyt Gaudeamuksen Filosofinen kirjasto -sarjassa 1983.
Aiheesta muualla

Raimo Tuomela: Tiede, esitiede, pseudotiede. Teoksesta Tiede, toiminta ja todellisuus, 1983.
Raimo Tuomela: Tieteellinen maailmankäsitys ja kuoleman ongelma. Teoksesta Kuolema elämän keskellä, 1985.
Raimo Tuomela & Ari Peuhu: Onko maailma pelkkää ainetta? Tieteen menetelmä olevaisen mittana (Arkistoitu – Internet Archive). Niin & näin 2/1995.
Tiedeoppi

Tiedeoppi (saks. Wissenschaftslehre) oli filosofi Johann Gottlieb Fichten teoksissa filosofian korvannut nimitys tieteelle, jonka tuli toimia kaiken kokemuksen perustana. Fichte katsoi, että filosofia oli käsitteenä vanhahtava. Tiedeoppi erosi filosofiasta juuri siinä, että se oli löytänyt sen tiedon vakaan perustan, jota filosofia oli aina etsinyt. Fichte jakoi tiedeopin teoreettiseen filosofiaan, johon kuului filosofian perusteiden tutkimus, ja käytännölliseen filosofiaan, johon kuului sen tutkiminen, miten ihmiskunta voi siirtyä järjen ohjaamaan aikakauteen.
Fichte käytti termiä muun muassa teoksissa Ueber den Begriff der Wissenschaftslehre (1794), Tiedeopin perusta (Grundlage der gesammten Wissenschaftslehre, 1794/1795), Wissenschaftslehre nova methodo (luentoja vuosilta 1796-1799, julkaistu myöhemmin) ja Das System der Sittenlehre nach den Principien der Wissenschaftslehre (1798).
Aiheesta muualla

Pihlström, Sami: Saksalaisen idealismin klassikko. Tieteessä tapahtuu 57/2007. (PDF)
Henrik II Äpärä

Henrik II Äpärän kruunaus.
Henrik II Äpärä (esp. El de las Mercedes, Enrique de Trastamara, Enrique el Bastardo, Enrique el Fratricida, Enrique, conde de Trastámara); (1333 — 29. toukokuuta 1379, Burgos, Kastilian kruunu) oli Kastilian kuningas vuosina 1369–1379.
Suku

Hän oli yksi Alfonso XI:n kymmenestä aviottomasta lapsesta Leonor de Guzmánin kanssa. Hänen velipuolensa oli Pietari I Julma. Hän oli Trastámara-suvun kantaisä.
Kuningas

Henrik nousi kapinaan velipuoltaan Pietaria vastaan, mutta joutui tappiolle. Henrik pakeni Ranskaan, josta hän pyysi ja sai tukea. Hän hyökkäsi Kastiliaan Ranskan avustuksella vuonna 1366 ja hänet kruunattiin kuninkaaksi Burgosissa. Samanaikaisesti Pietari liittoutui englantilaisen Edvard Mustan prinssin kanssa, jonka avustuksella Pietari löi Henrikin Nájeran taistelussa 3. huhtikuuta 1367. Kun Pietari ei halunnut maksaa luvattua summaa Mustalle prinssille, tämä liittyi ranskalaisten puolelle ja Pietari I jäi lopulta tappiolle. Hän sai lisää apua Ranskalta ja vangitutti Pietarin, jonka hän murhasi 23. maaliskuuta 1369.
Kuninkaana Henrik II joutui kohtaamaan surmatun velipuolensa kannattajat ja ulkoisia vihollisia. Näitä vastaan taistellessaan hän joutui turvautumaan Bertrand du Guesclinin apuun. Hän onnistui lyömään Granadan joukot ja tekemään vuonna 1371 rauhan Portugalin kanssa. Seuraavaksi hän ryhtyi kukistamaan viimeistä merkittävää vastustajaansa Martín López de Córdobaa. Lupauksista huolimatta López de Córdoba teloitettiin antautumisen jälkeen.
Legitimistinen väite hyväksyttiin Galiciassa, Portugalissa, jonne hän hyökkäsi; ja hänen täytyi myös puolustaa itseään Leicesterin herttua John of Gauntia vastaan, joka oli naimisissa Pedro I:n tyttären kanssa. Hän murskasi vastustuksen ja palkitsi kannattajansa. Hän toi Ranskasta perinnölliset herttuan ja markiisin tittelit, joihin kuului omaisuus, luoden sukulaisistaan ​​ja kannattajistaan ​​suurmiesten luokan. Näin hän sai El de las Mercedes -tittelin.
Nájeran taistelu vuonna 1367. Vas. englantilaiset joukot Mustan prinssin johdolla sekä Pietarin kastilialaiset, oikealla Henrik II:n kapinalliset sekä ranskalaiset, joita johtaa Bertrand du Guesclin. Taistelussa du Guesclin jäi vangiksi.