stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lauri Markkanen
Ura > Maajoukkue

Markkanen pelasi kymmenissä Suomen B- ja A-nuorten maaotteluissa. Hän pelasi Suomen alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa ikäluokan vuoden 2015 EM-kilpailuissa, jossa hän voitti 18,2 pisteen keskiarvollaan turnauksen korikuninkuuden. Hänet valittiin myös Suomen alle 20-vuotiaiden EM-kisajoukkueeseen vuoden 2016 EM-kotikisoihin, jossa Suomi esiintyi historiansa ensimmäisen kerran. Suomi sijoittui siellä 15:nneksi ja putosi takaisin B-divisioonaan. Alkulohkossaan joukkue voitti lajin suurmaat Ranskan ja Espanjan, joista jälkimmäistä vastaan 33 pistettä tehnyt Markkanen ratkaisi voiton viime sekuntien korillaan. Sijoitusotteluissa Suomi hävisi kuitenkin useasti, ja ottelussa Sloveniaa vastaan Markkasen päästä vuosi kontaktin vuoksi näkyvästi verta. Markkanen oli turnauksen ylivoimainen korikuningas (keskiarvolla 24,9) ja tehotilaston kärkipelaaja, levypalloissa toinen, pallonriistoissa kolmas ja heitontorjunnoissa kuudes. Hänet valittiin ainoana pelaajana mitalistijoukkueiden ulkopuolelta turnauksen tähdistöviisikkoon. Markkasta edellinen kahden nuorten ikäluokan EM-korikuinkuuden voittanut oli Dario Šarić.
Suomen miesten maajoukkueessa Markkanen pelasi ensimmäisen kerran 14. elokuuta 2015 vierasottelussa Belgiaa vastaan. Hän teki kolme pistettä, mutta joutui vaihtoon loukattuaan nilkkaansa. Nilkkavamma esti hänen todennäköisenä pidetyn kisamatkansa vuoden 2015 EM-kilpailuihin. Kesällä 2016 Markkanen pelasi maajoukkueen vakiorotaatiossa tehden parhaimmillaan Puolaa vastaan 24 pistettä alle 25 minuutissa. Vuoden 2017 EM-kilpailuissa Markkanen oli Suomen paras korintekijä ja nousi suomalaisten ns. suuren yleisön tietoisuuteen monipuolisella pelillään ja ratkaisuhetkien koreillaan. Ensimmäisessä EM-ottelussa Ranskaa vastaan Markkanen teki 22 pistettä, Suomen miesten maajoukkuehistorian ennätyksen. Alkulohko-ottelussa Puolaa vastaan Markkanen heitti 27 pistettä, uuden ennätyksensä miesten otteluissa. Suomi sijoittui alkulohkossaan toiseksi voitettuaan Ranskan, Puolan, Kreikan ja Islannin ja hävittyään niukasti lopulta mestaruuden voittaneelle Slovenialle. Neljännesvälieräottelussaan Suomi hävisi Italialle. Seuraavan kerran Markkanen edusti Suomea kesän 2018 MM-karsintaotteluissa parantaen Islantia vastaan miesten maajoukkueen piste-ennätystään 28:aan.
Pelityyli ja ominaisuudet

Markkanen on 213-senttiseksi pelaajaksi hyvä heittäjä, mikä korostuu etenkin kolmen pisteen alueella. Bullsin valmentaja Fred Hoibergin mukaan Markkasen heittoliike on nopea ja lähtee luonnostaan hieman taaksepäin kallistuneena. Nämä yhdistettynä pitkään kehoon tekevät heiton puolustamisesta vaikeaa. Markkasen heittoliike on poikkeuksellisen nopea: helmikuussa 2018 häntä nopeammin oli kuluneella NBA-kaudella heittänyt vain kuusi pelaajaa. Ominaisuuksiensa johdosta Markkanen on arvokas pelaaja muun muassa pick ’n roll -kuvioissa, ja pelkästään Bullsin-tulokaskaudellaan häntä varten tehtiin 25 erilaista hyökkäyskuviota. Markkaselle ominaista on hänen itseluottamuksensa ja uskalluksensa jatkaa heittämistä ja rohkeaa pelaamista ajoittaisista epäonnistumisista huolimatta. Myös hänen harjoittelumotivaatiotaan on kehuttu. Markkanen ottaa NBA:ssa kokoluokassaan poikkeuksellisen paljon kolmen pisteen heittoja.
Markkasen kehityskohteeksi on sanottu fyysinen voima esimerkiksi puolustuksessa ja korinalustilanteissa, mikä on varsinkin hänen pituusluokassaan vaikuttanut levypallotilanteissa pärjäämiseen. Myös Markkasella esiintyneiden selkäongelmien on arveltu johtuvan ainakin osin voimanpuutteesta. Levypallojen ja heitontorjuntojen kirjauttamista Markkasella hankaloittaa myös hänen keskivertopituinen eli NBA-vertailussa lyhyehkö sylivälinsä. Hänen puolustustaan ja fyysisyyttään on kuitenkin myös kehuttu ennakoitua paremmaksi, ja etenkin Markkasta NBA-uransa alussa arvostelleet yhdysvaltalaisasiantuntijat ovat joutuneet korjaamaan aikaisempia arvioitaan. Markkasen kykyä luoda omia heittopaikkoja on arvosteltu, samoin hänen peliaikaansa nähden matalaa korisyöttöjen keskiarvoaan. Amerikkalaisessa yksilökeskeisessä kulttuurissa Markkasta on pidetty liian ”epäitsekkäänä” pelaajana.
Markkasen jalkatyötä ja liikkuvuutta kokoluokkaansa nähden on kehuttu, samoin peliälyä ja monipuolisuutta: vaikka hän pelaa pääasiassa isona laitahyökkääjänä ja harvemmin sentterinä, hän on pelannut varsinkin nuoruudessaan jokaista pelipaikkaa ja saanut tätä kautta monipuolisuutta pelaamiseensa. Kaudella 2020–2021 hän pelasi Bullsissa ajoittain myös pienenä laitahyökkääjänä. Markkasen koko ja heittotaito tekevät hänestä käyttökelpoisen ns. "strech four" -pelaajan eli ison laitahyökkääjän, joka heittotaitoisena pelaajana pystyy vetämään itseensä puolustajia avaten näin tilaa muille pelaajille. Kokoaan Markkanen voi käyttää hyväksi korin läheisyydessä pientä puolustajaa vastaan, heittotaitoaan taas hitaampia puolustajia vastaan kauempana korista. Markkasen huippupotentiaalia on verrattu muun muassa Dirk Nowitzkiin, yhteen historian parhaista eurooppalaiskoripalloilijoista.
Yksityiselämä

Markkanen avioitui Verna Ahon kanssa syksyllä 2017. He tapasivat Jyväskylässä yläasteikäisinä ja aloittivat seurustelun vuonna 2016. Parin esikoislapsi, poika, syntyi 30. tammikuuta 2018, toinen lapsi, nyt tyttö, lokakuussa 2020 ja kolmas marraskuussa 2024. Lehtitietojen mukaan Markkanen osti Helsingin Kaivopuistosta asunnon vuonna 2020.
Markkanen ei juo alkoholia. Marraskuussa 2018 Markkanen ilmoitti julkisesti aikovansa lopettaa punaisen lihan käytön kokonaan minimoidakseen henkilökohtaisen hiilijalanjälkensä. Hän oli jo aikaisemmin vähentänyt punaisen lihan kulutustaan.
Markkanen kirjoitti ylioppilaaksi Mäkelänrinteen lukiosta keväällä 2016. Hän aikoo suorittaa yliopistotason tutkinnon peliuransa kehittymisestä riippumatta. Hän on kertonut olleensa kiinnostunut erityisesti valokuvauksesta. Arizonan yliopistossa Markkanen opiskeli tähtitieteen alkeita ja ruotsia. Markkasen Pekka-isä on toiminut poikansa asioidenhoitajana ja muutti Chicagoon tämän tueksi tulokaskauden ajaksi. Markkanen on keräillyt lenkkitossuja ja harrastaa kesäisin frisbeegolfia.
Markkasen oli määrä aloittaa varusmiespalveluksensa keväällä 2022, mutta hän lykkäsi palvelukseen astumistaan. Huhtikuussa 2023 hän ilmoitti aloittavansa armeijan keväällä 2023. Markkanen aloitti varusmiespalveluksensa 17. huhtikuuta 2023 Santahaminan urheilukoulussa ja kotiutui palveluksesta 29. syyskuuta samana vuonna.
Merkitys ja imago

Markkasella on ollut merkittävä vaikutus useisiin häneen yhdistettyihin asioihin. Keskisuomalaisten koripalloseurojen järjestämien Lauri Markkasen kummikoripallokoulujen juniorimäärät ovat kohonneet moninkertaisiksi, ja keskisuomalaiset koripallojuniorit ovat saaneet osuuden myös Markkasen nimellä lanseeratun kasvishampurilaisen tuotoista. Markkasen menestymisen vaikutus Suomessa koripallon seuraaja-, katsoja- ja juniorimääriin sekä maajoukkueen rahoitukseen on ollut ilmeisen merkittävä.
Vuonna 2022 Markkanen lähti mukaan osaomistajaksi Jyväskylässä sijaitsevaan Hook-ravintolaan. Ravintolassa on esillä Markkasen uraan liittyvää esineistöä, ja ravintolan tuotoilla tuetaan keskisuomalaista juniorikoripalloa.
Pohjoismaisista koripalloilijoista Markkasen NBA-ura on Jonas Jerebkon ohella pisin ja menestyksekkäin. Siirtyessään pois Chicago Bullsista Markkanen oli seuran historian kuudenneksi eniten kolmen pisteen koreja heittänyt pelaaja.
Markkanen on historian harvoja suomalaisurheilijoita, jotka ovat saaneet taakseen rahallisestikin merkittäviä henkilökohtaisia kansainvälisiä sponsoreita. Heinäkuussa 2017 hän solmi urheiluvälinevalmistaja Niken kanssa usean vuoden kestävän sponsorisopimuksen, jonka summaa ja kestoa ei julkistettu. Mediassa huomioituja suomalaistaustaisia markkinointikumppanuuksia Markkasella on ollut muun muassa HMD Globalin (Nokia-puhelimet) ja Nesteen kanssa.
Markkasesta on tullut suosionsa myötä myös populaarikulttuurin aihe: häneen on muun muassa viitattu yhdysvaltalaisissa ja suomalaisissa rap-kappaleissa. Yleisradio on tehnyt hänestä kaksi tv-dokumenttialähde tarkemmin?. Syksyllä 2018 Markkasesta julkaistiin Saska Saarikosken kirjoittama kirja Lauri – läheltä ja kaukaa.
Lauri Markkanen sai kesällä 2024 kautta aikojen toisena urheilijana nimikkonäyttelyn Urheilun ja liikunnan kulttuurikeskus TAHTOON. Näyttelyä jatkettiin suuren suosion vuoksi tammikuulle 2025.
Saavutukset

NBA
Tulokkaiden ykköstähdistöjoukkuessa 2018
Nopeimmin 100 kolmen pisteen koria NBA-tulokaskaudellaan heittänyt pelaaja (41 ottelua)
Eniten "seitsenjalkaisen" (väh. 213 cm pituisen) heittämiä kolmen pisteen koreja yhdessä ottelussa (8 kpl, sivuaa Dirk Nowitzkin ennätystä)
Ensimmäinen tulokaskaudellaan 1000 pistettä, 500 levypalloa ja 110 kolmen pisteen koria kirjauttanut pelaaja
Eniten Chicago Bullsissa tulokaskaudellaan kolmen pisteen koreja (145) heittänyt pelaaja
Pohjoismaiden historian pienimmällä varausnumerolla (7.) NBA:han varattu pelaaja
NBA:n kehittynein pelaaja (MIP) 2023
NBA:n tähdistöviikonloppu
Nousevien tähtien ottelussa 2018 ja 2019
Taitokilpailussa 2018 (toinen)
Tähdistöottelussa 2023
Muut
Maajoukkueet
Alle 20-vuotiaiden EM-kilpailujen tähdistöviisikossa 2016
Alle 20-vuotiaiden EM-kilpailujen korikuningas 2016
Alle 18-vuotiaiden EM-kilpailujen korikuningas 2015
Yliopisto
NCAA:n Yhdysvaltain viikon pelaaja tammikuussa 2017
NCAA:n Pac-12-konferenssin ykköstähdistöviisikossa 2017
Pac-12-konferenssin tulokastähdistöviisikossa 2017
Pac-12-konferenssin mestaruus 2017
Urheilutoimittajain liiton valitsema Vuoden koripalloilija 2017, 2018, 2019, 2020, 2021, 2022, 2023
Urheilutoimittajain liiton valitsema Vuoden urheilija 2023
Tilastot

Arizonan yliopisto
| Kausi | Joukkue | Sarja | O | MIN | PK % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016–2017 | Arizona | NCAA | 37 | 30,5 | 49,2 % | 42,3 % | 83,5 % | 2,4 | 4,8 | 7,2 | 0,9 | 1,1 | 0,4 | 0,5 | 15,6 |
NBA:n runkosarja
| Kausi | Joukkue | Sarja | O | MIN | PK % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017–2018 | Chicago | NBA | 68 | 29,4 | 43,4 % | 36,2 % | 84,3 % | 1,2 | 6,3 | 7,5 | 1,2 | 1,2 | 0,6 | 0,6 | 15,2 |
| 2018–2019 | Chicago | NBA | 52 | 32,2 | 43,0 % | 36,1 % | 87,2 % | 1,4 | 7,6 | 9,0 | 1,4 | 1,6 | 0,7 | 0,6 | 18,7 |
| 2019–2020 | Chicago | NBA | 50 | 29,8 | 42,5 % | 34,4 % | 82,4 % | 1,2 | 5,1 | 6,3 | 1,5 | 1,6 | 0,8 | 0,5 | 14,7 |
| 2020–2021 | Chicago | NBA | 51 | 25,8 | 48,0 % | 40,2 % | 82,6 % | 0,7 | 4,6 | 5,3 | 0,9 | 1,0 | 0,5 | 0,3 | 13,6 |
| 2021–2022 | Cleveland | NBA | 61 | 30,8 | 44,5 % | 35,8 % | 86,6 % | 1,0 | 4,7 | 5,7 | 1,3 | 0,9 | 0,7 | 0,5 | 14,8 |
| 2022–2023 | Utah | NBA | 66 | 34,4 | 49,9 % | 39,1 % | 87,5 % | 2,0 | 6,7 | 8,6 | 1,9 | 1,9 | 0,6 | 0,6 | 25,6 |
| Yhteensä | Yhteensä | NBA | 348 | 30,6 | 45,5 % | 37,1 % | 85,8 % | 1,3 | 5,9 | 7,1 | 1,4 | 1,4 | 0,7 | 0,5 | 17,3 |
O = ottelut, MIN = peliminuutit, PK % = pelitilannekorien onnistumisprosentti, 3p % = kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti, 1p % = vapaaheittojen onnistumisprosentti, HL = hyökkäyslevypallot, PL = puolustuslevypallot, LEV = levypallot yhteensä, S = syötöt, M = menetykset, R = riistot, T = torjunnat, PTS = pistekeskiarvo
Kirjallisuutta

Saarikoski, Saska: Lauri – läheltä ja kaukaa.  Helsinki:  HS-kirjat, 2018.  ISBN 978-952-5557-99-2
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Markkasen virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Lauri Markkasen koriskoulu
Profiili NBA (englanniksi)
Lauri Markkanen College Stats College Basketball at Sports-Reference.com (englanniksi)
Lauri Markkanen basketball profile eurobasket.com (englanniksi)
Suomen joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2017
4 Koivisto |
7 Huff |
8 Lee |
9 Salin |
10 Kotti |
11 Koponen |
12 Nuutinen |
15 Rannikko |
22 Lindbom |
23 Markkanen |
31 Wilson |
33 Murphy |
Valmentaja Dettmann
Suomen joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2022
1 Little |
7 Huff |
9 Salin |
11 Koponen |
14 Kantonen |
18 Jantunen |
19 Valtonen |
20 Madsen |
21 Maxhuni |
23 Markkanen |
35 Seppälä |
41 Palmi |
Valmentaja Tuovi
| n k Suomen vuoden nuori urheilija |
| --- | --- |
Voittajat:  2004: Minea Blomqvist  2005: Teemu Rantanen  2006: Kiira Korpi  2007: Petteri Koponen  2008: Peetu Piiroinen  2009: Mikael Granlund  2010: Sanni Utriainen  2011: Petra Olli  2012: Santeri Paloniemi  2013: Aleksander Barkov  2014: Amanda Kotaja  2015: Alisa Vainio  2016: Patrik Laine  2017: Lauri Markkanen  2018: Kalle Rovanperä  2019: Kaapo Kakko  2020: Silja Kosonen  2021: Saga Vanninen  2022: Saga Vanninen  2023: Saga Vanninen 
| n k Suomen vuoden urheilija |
| --- | --- |
Valitut:  1947: Mikko Hietanen, Lassi Parkkinen  1948: Heikki Hasu  1949: Viljo Heino  1950: Heikki Hasu  1951: Veikko Karvonen  1952: Veikko Hakulinen  1953: Veikko Hakulinen  1954: Veikko Hakulinen  1955: Voitto Hellsten  1956: Antti Hyvärinen  1957: Olavi Vuorisalo  1958: Vilho Ylönen  1959: Juhani Järvinen  1960: Veikko Hakulinen  1961: Kalevi Huuskonen  1962: Pentti Nikula  1963: Pentti Eskola  1964: Eero Mäntyranta  1965: Jouko Launonen  1966: Eero Mäntyranta  1967: Eero Tapio  1968: Kaarlo Kangasniemi  1969: Kaarlo Kangasniemi  1970: Kalevi Oikarainen  1971: Juha Väätäinen  1972: Lasse Virén  1973: Mona-Lisa Pursiainen  1974: Riitta Salin  1975: Heikki Ikola  1976: Lasse Virén  1977: Pertti Ukkola  1978: Helena Takalo  1979: Pertti Karppinen  1980: Pertti Karppinen  1981: Heikki Ikola  1982: Keke Rosberg  1983: Tiina Lillak  1984: Marja-Liisa Kirvesniemi  1985: Matti Nykänen  1986: Marjo Matikainen  1987: Marjo Matikainen  1988: Matti Nykänen  1989: Marjo Matikainen  1990: Päivi Alafrantti  1991: Kimmo Kinnunen  1992: Toni Nieminen  1993: Juha Kankkunen  1994: Jani Sievinen  1995: Jari Litmanen  1996: Heli Rantanen  1997: Mika Myllylä  1998: Mika Häkkinen  1999: Mika Myllylä  2000: Arsi Harju  2001: Sami Hyypiä  2002: Samppa Lajunen  2003: Hanna-Maria Seppälä  2004: Marko Yli-Hannuksela  2005: Janne Ahonen  2006: Jukka Keskisalo  2007: Tero Pitkämäki  2008: Satu Mäkelä-Nummela  2009: Aino-Kaisa Saarinen  2010: Minna Kauppi  2011: Kaisa Mäkäräinen  2012: Tuuli Petäjä-Sirén  2013: Tero Pitkämäki  2014: Iivo Niskanen, Sami Jauhojärvi  2015: Tero Pitkämäki  2016: Leo-Pekka Tähti  2017: Iivo Niskanen  2018: Iivo Niskanen  2019: Teemu Pukki  2020: Lukas Hradecký  2021: Matti Mattsson  2022: Iivo Niskanen  2023: Lauri Markkanen 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle 
Markkanen vuoden 2017 EM-kilpailuissa.
Rocha

Rocha tarkoittaa seuraavia:
Rocha, kaupunki Uruguayssa
Rocha, departementti Uruguayssa
Rocha, alue Puerto Ricossa.
A Rocha, Portugalissa perustettu kristillinen luonnonsuojelujärjestö
Henkilöt

Rocha on seuraavien henkilöiden sukunimi tai sukunimen osa:
Ático Eusébio da Rocha (1882–1950), brasilialainen katolinen arkkipiispa
Augusto Alves da Rocha (s. 1933), brasilialainen katolinen piispa
Coco Rocha, oik. Mikhaila Rocha (s. 1988), kanadalainen malli
Dardo Rocha (1838–1921), argentiinalainen poliitikko
Evaristo Rocha, Nicaraguan presidentti vuonna 1839
Geraldo Lyrio Rocha (1942–2023), brasilialainen katolinen arkkipiispa
Glauber Rocha (1938–1981), brasilialainen elokuvaohjaaja
Jaime Vieira Rocha (s. 1947), brasilialainen katolinen arkkipiispa
Joaquín Rocha (s. 1944), meksikolainen nyrkkeilijä
Juan Ramón Rocha (s. 1954), argentiinalainen jalkapalloilija
Luis Antonio Nova Rocha (1943–2013), kolumbialainen roomalaiskatolinen piispa
Manuel da Rocha Felício (s. 1947), portugalilainen katolinen piispa
Márcio Miranda Freitas Rocha da Silva (s. 1981), brasilialainen jalkapalloilija
Paulo Mendes da Rocha (1928–2021), brasilialainen arkkitehti
Pedro Rocha (1942–2013), uruguaylainen jalkapalloilija
Red Rocha (1923–2010), yhdysvaltalainen koripalloilija
Ricardo Cordeiro da Rocha (s. 1965), brasilialainen jalkapalloilija
Ricardo Roberto Barreto da Rocha (s. 1962), brasilialainen jalkapalloilija
Ricardo Sérgio Rocha Azevedo (s. 1978), portugalilainen jalkapalloilija
Roberto Carlos da Silva Rocha (s. 1973), brasilialainen jalkapalloilija
Rubén González Rocha (s. 1982), espanjalainen jalkapalloilija
Rui Rocha (s. 1970), portugalilainen poliitikko
Tiago da Rocha Vieira, Tiaguinho (1994–2016), brasilialainen jalkapalloilija
Valmiro Lopes Rocha, Valdo (s. 1981), espanjalainen jalkapalloilija
Vasco Joaquim Rocha Vieira (1939–2025), portugalilainen prikaatikenraali, Macaon viimeinen kuvernööri 1991–1999
Wellington Rocha (s. 1990), itätimorilainen jalkapalloilija
Zack de la Rocha (s. 1970), yhdysvaltalainen laulaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Wilhelm Tell (ooppera)

| Wilhelm Tell |
| --- | --- |
 Guillaume Tellin alkuperäisen libereton nimilehti vuodelta 1829.
Alkuperäinen nimi:  Guillaume Tell
Säveltäjä:  Gioachino Rossini
Libretto:  Victor-Joseph Étienne de Jouy ja Hippolyte Louis Florent Bis
Tyylilaji:  grand opéra
Kieli:  ranska
Kantaesitys:  3. elokuuta 1829  Pariisin ooppera
Chicago Symphony Orchestra, Fritz Reiner johtaa (1959)
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Wilhelm Tell (Guillaume Tell) on Gioachino Rossinin säveltämä nelinäytöksinen ooppera. Teoksen libreton kirjoittivat Victor-Joseph Étienne de Jouy ja Hippolyte Louis Florent Bis. Perustana libretolle oli Friedrich Schillerin näytelmä Wilhelm Tell sekä Jean Pierre Claris de Florianin kertomus Guillaume Tell ou La Suisse libre. Teoksen kantaesitys oli 3. elokuuta 1829 Pariisin oopperassa.
Wilhelm Tell on ranskalaisen grand opéran merkkiteoksia. Rossini löysi teoksessa uuden tyylin, jota hän ei kuitenkaan jatkanut, sillä Wilhelm Tell jäi Rossinin viimeiseksi oopperaksi. Orkesterin käytössä on vaikutteita Étienne Méhulilta ja Carl Maria von Weberiltä. Wilhelm Tell oli mallina useille Giuseppe Verdin oopperoille ja niiden baritonipäähenkilöille (Wilhelm Tellin osa on baritoni), muun muassa Rigoletolle (oopperassa Rigoletto), Lunalle (Trubaduuri) ja Germontille (La Traviata). Itävaltalainen esteetikko ja musiikkikirjailija Eduard Hanslick katsoi Sevillan parturin säveltäjän esiintyneen nyt entistä paljon syvällisempänä ja vakavampana taiteilijana, ja katsoi Rossinin tyylissä tapahtuneen muutoksen olleen vertaansa vailla taidemusiikin historiassa.
Wilhelm Tell on Rossinin 38. ja viimeinen ooppera. Teoksen ilmestymisen jälkeen Rossini lopetti säveltämisen lähes kokonaan ja eli loppuelämänsä toimettomana. Tälle on esitetty useita syitä: on sanottu, että Rossinin terveydentila olisi ollut huono. On myös ehdotettu, että hän aavisti, että hänen ylivoimansa oopperan alalla loppuisi ja että Giacomo Meyerbeerin suosio nousisi. Vuonna 1830 tapahtuneen heinäkuun vallankumouksen myötä Kaarle X menetti valtansa ja Rossinin sopimus Pariisin oopperan kanssa mitätöityi. Sopimuksen mukaan Rossini olisi tehnyt oopperalle viisi uutta teosta. Wilhelm Tell oli ensimmäinen ja seuraavaksi olisi ollut vuorossa Faust. On ehdotettu, että kun sopimus mitätöityi, Rossini menetti kiinnostuksensa. On myös sanottu, että Rossini ja muut säveltäjät pitivät Wilhelm Telliä Rossinin mestariteoksena ja Rossini katkeroitui, kun yleisö ei ollut siitä vaikuttunut.
Monien Rossinin oopperoiden alkusoitot ovat tunnetumpia kuin varsinaiset teokset ja useita hänen oopperoidensa alkusoittoja esitetään konserteissa ikään kuin itsenäisinä orkesteriteoksina. Wilhelm Tellin alkusoitto on Rossinin tunnetuin alkusoitto.
Wilhelm Tell on kaikista oopperoista pisimpiä; sen esittäminen kokonaisuudessaan kestää noin kuusi tuntia. Tästä syystä siitä on yleensä saatu kuulla vain otteita. Suomessa Wilhelm Telliä ei ole esitetty.
Roolit

Wilhelm Tellin roolit:
| Hahmo | Ääniala | Hahmon kuvaus |
| --- | --- | --- |
| Wilhelm Tell | baritoni |  |
| Arnold Melethal | tenori | sveitsiläinen salaliittolainen |
| Walter Fürst | tenori | sveitsiläinen salaliittolainen |
| Melethal | basso | Arnoldin isä |
| Jemmy | sopraano | Tellin poika |
| Gessler | basso | Schwyzin ja Urin kantonien keisarillinen maavouti |
| Rudolph | tenori | Gesslerin jousiampujien johtaja |
| Ruodi | tenori | kalastaja |
| Leuthold | basso | paimen |
| Mathilde | sopraano | Habsburgin suvun prinsessa |
| Hedwig | mezzosopraano | Tellin vaimo |
| metsästäjä | basso |  |

Oopperan kuoro esittää hoviväkeä, sanansaattajia, paašeja, sotilaita, Gesslerin vartijoita, metsästäjiä, maalaisväkeä ja kansaa.
Sijoittuminen

Ooppera sijoittuu 1200-luvun Urin kantoniin, Sveitsiin.
Alkusoitto

Rossinin oopperoiden alkusoitot ovat tunnetumpia kuin varsinaiset teokset ja useita hänen oopperoidensa alkusoittoja esitetään konserteissa ikään kuin itsenäisinä orkesteriteoksina. Wilhelm Tellin alkusoitto on Rossinin tunnetuin alkusoitto. Motiivin puolesta alkusoitto on riippumaton oopperasta.
Alkusoiton johdanto viittaa nuoren Arnoldin rakkauteen itävaltalaistyrannin siskoon, Mathildeen. Johdannossa soi viisi sooloselloa, jotka patarumpujen ukkosenjyrinä kahdesti keskeyttää. Ukkonen on tavallinen ilmiö Sveitsin vuoristoissa ja tässä se symbolisoi sveitsiläisten raivoa sortajan ikeen alla. Ukkonen väistyy ja englannintorvi soittaa Ranz des vachesin. Huilu kaikuu englannintorven perässä ja myöhemmin huilu tuo linnunlaulumaisen lisän perinteisen alppitorven kutsuun. Idyllin rikkoo trumpetilla annettu merkkiääni, jota seuraa reipas laukka, joka symbolisoi sveitsiläisten syöksyä kohti vapautta.