stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Spencer Locke
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 | Spanglish – käännöskukkasia | Spanglish | kaveri yökylässä |
| 2006 | Monsteritalo | Monster House | Jenny (äänirooli) |
| 2007 | Resident Evil: Tuho | Resident Evil: Extinction | K-Mart |
| 2010 | Resident Evil: Afterlife | Resident Evil: Afterlife | K-Mart |
| 2011 | Detention | Detention | Ione |
| 2011 | The Bling Ring | The Bling Ring | Maddie Bishop |
| 2012 | Karaoke Man | Karaoke Man | Paige |
| 2013 | Big Thunder | Big Thunder | Lizzie Carson |
| 2013 | Tarzan | Tarzan | Jane Porter |
| 2014 | Landmine Goes Click | Landmine Goes Click | Alicia |
| 2015 | Babysitter’s Black Book | Babysitter’s Black Book | Ashley |
| 2015 | Anatomy of the Tide | Anatomy of the Tide | Bridgett Harriman |
| 2015 | Five O’Clock Comes Early | Five O’Clock Comes Early | Lucy |

| Televisiosarjat> Vuosi | Televisiosarjat> Suomenkielinen nimi | Televisiosarjat> Alkuperäinen nimi | Televisiosarjat> Rooli | Televisiosarjat> Jaksot |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | Ilman johtolankaa | Without a Trace | Brandee Case | ”Wannabe” |
| 2005 | Ned’s Declassified | Ned’s Declassified | Bitsy |  4 jaksoa ”Computer Labs & Backpacks” ”Notes & Best Friends” ”Daydreaming & Gym” ”Cheaters & Bullies”  |
| 2005 | Poika tulevaisuudesta | Phil of the Future | Candida Keegel |  5 jaksoa ”Versa Day” ”Virtu-Date” ”Get Ready to Go-Go” ”Maybe-Sitting” ”Good Phil Hunting”  |
| 2006 | That’s So Raven | That’s So Raven | Kayla | ”Mad Hot Cotillion” |
| 2009 | Todistettavasti syyllinen | Cold Case | Sarah Blake (1976) | ”Jackals” |
| 2009–2010 | Puumanainen | Cougar Town | Kylie |  10 jaksoa ”Two Gunslingers” ”Here Comes My Girl” ”Stop Dragging My Heart Around” ”Everything Man” ”Wake Up Time” ”Letting You Go” ”Finding Out” ”All Mixed Up” ”The Damage You’ve Done ” ”Little Girl Blues”  |
| 2010 | Twentysixmiles | Twentysixmiles | Sally Burnish |  6 jaksoa ”Family Affair” ”The Flying Nun” ”Bewitched” ”Emergency!” ”Movin’ On” ”Switch”  |
| 2010 | Vampyyripäiväkirjat | The Vampire Diaries | Amber Bradley | ”Miss Mystic Falls” |
| 2010 | Aina vaarassa | In Plain Sight | Sabrina Anderson / Sabrina Jordan | ”WitSec Stepmother” |
| 2011 | Lemmenkipeät | Love Bites | Christy Hayes | ”Sky High” |
| 2012 | C.S.I. Miami | CSI: Miami | Jessica Wyatt | ”Terminal Velocity” |
| 2012 | NCIS Rikostutkijat | NCIS | Amber Banks | ”Psych Out” |
| 2013 | Cult | Cult | Carey Mandeville |  2 jaksoa ”Being Billy” ”Off to See the Wizard”  |
| 2013 | Miehen puolikkaat | Two and a Half Men | Jill | ”Some Kind of Lesbian Zombie” |
Kalatonlampi (Heinola, Imjärvi)

| Kalatonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°19′51″N, 26°14′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  metsäoja 
Järvinumero:  14.171.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,1 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  60 m  
Rantaviiva:  0,495 km  
Pinta-ala:  0,948 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalatonlampi 
Kalatonlampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Imjärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Ala-Rievelin alueeseen (14.171) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,1 metriä mpy.
Kaksoisjalkaiset

| Kaksoisjalkaiset |
| --- | --- |
 Hietatuhatjalkainen (Ommatoiulus sabulosus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Tuhatjalkaiset Myriapoda
Luokka::  Kaksoisjalkaiset Diplopoda  de Blainville in Gervais, 1844
Alaluokat
 Chilognatha  Tupsukaksoisjalkaiset Penicillata 
Katso myös
   Kaksoisjalkaiset Wikispeciesissä   Kaksoisjalkaiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaksoisjalkaiset (Diplopoda) on laaja, tuhatjalkaisten alajaksoon kuuluva luokka. Siihen kuuluvia lajeja tunnetaan maailmasta noin 11 000, mutta kokonaismäärä saattaa olla jopa 80 000. Ryhmän varhaisin tunnettu fossiili lienee varhaisimpana ilmaa hengittävänä maaeläimenä pidetty, siluurikaudella 428 miljoonaa vuotta sitten elänyt Pneumodesmus newmani.
Nykyisin eläviin kaksoisjalkaisiin kuuluu muun muassa pallotuhatjalkaisten (Glomeridae) heimo.
Tuntomerkkejä

Kaksoisjalkaisten useista jaokkeista muodostuva ruumis on lieriömäinen tai litistynyt, ja useimmissa jaokkeissa on kaksi paria lyhyitä raajoja. Toisin kuin muilla tuhatjalkaisilla, kaksoisjalkaisten kuorta kovettaa siinä oleva kalkki. Ensimmäinen raajapari on surkastunut koukkumaisiksi, ja muutamassa alkupään jaokkeessa on vain yksi raajapari. Kaksoisjalkaisten pituus vaihtelee kahdesta millimetristä Archispirostreptus -lajien lähes 400 millimetriin. Raajapareja on lajista riippuen vajaasta paristakymmenestä Illacme plenipes-lajin 375 pariin. Silmät muodostuvat joukosta pistesilmiä, joita voi olla jopa 90 kappaletta. Muutamilta maan alla eläviltä lajeilla silmät puuttuvat kokonaan. Silmättömillä lajeilla on kuitenkin ihossaan jonkinlaisia valoreseptoreita. Kaksoisjalkaisten tuntosarvet ovat lyhyet ja muodostuvat kahdeksasta jaokkeesta. Erikoiset suuosat muistuttavat harvajalkaisten suuosia ja viittaavat näiden ryhmien yhteiseen alkuperään. Näissä suuosissa on yksi pari yläleukoja sekä levymäinen gnathochilarium.
Kaksoisjalkaiset liikkuvat hitaasti. Hengitys tapahtuu ilmaputkistolla, joka aukeaa kylkien hengitysaukkoihin. Verenkierto on avoin ja värittömän ruumiinnesteen liikkumisesta huolehtii putkimainen sydän.
Elintavat

Kaksoisjalkaiset elävät kosteassa maaperässä tai karikkeen joukossa ja käyttävät ravinnokseen pääasiassa kuollutta tai kuolevaa kasvimateriaalia. Jotkin lajit voivat myös vahingoittaa kasveja syömällä niiden juuria. Kasvatusten perusteella ainakin jotkin lajit suosivat ravintonaan vain tiettyjä kasvilajeja. Kalkkipitoisen kuorensa ylläpidon takia lajit suosivat elinpaikkoinaan kalkkipitoisia alueita, usein myös kulttuuriympäristöjä, ja osa lajeista on vaateliaita elinympäristönsä suhteen.
Kaksoisjalkaiset lisääntyvät suvullisesti, joskin muutamien lajien tiedetään kykenevän myös neitseelliseen lisääntymiseen. Parittelu on monimutkainen toimenpide, jonka etenee eri lajeilla eri tavoin. Tavallisimmin koiras kietoutuu naaraan ympärille ja siirtää spermapaketin seitsemännessä jaokkeessa olevilla erikoistuneilla raajoillaan, gonopodeilla, suoraan naaraan kolmannessa jaokkeessa olevaan sukuaukkoon. Kuitenkin esimerkiksi tupsutuhatjalkaisella (Polyxenus lagurus) koiras ohjaa naaraan alustalle laskemansa spermapaketin päälle. Ohjaaminen tapahtuu koiraan erittämien seittisäikeiden avulla. Munat hedelmöittyvät vasta munimisen yhteydessä ja monet lajit rakentavat munia varten erityisen pesän. Munista kuoriutuu aluksi liikuntakyvytön pupoidi. Siitä kuitenkin pian kuoriutuu ensimmäinen toukkavaihe, jolla on kolmesta neljään raajaparia ja jolla ei yleensä ole silmiä. Seuraavien nahanluontien myötä toukkavaiheiden raajojen lukumäärä kasvaa, ja toukan silmät kehittyvät. Toukkavaiheita voi olla jopa viisitoista ennen kuin yksilö on täysikasvuinen. Osalla lajeista koko elinkierto kestää vain vuoden, mutta suuremmilla lajeilla pelkän sukukypsyyden saavuttaminen voi kestää muutaman vuoden ja eläimen elinaika saattaa olla jopa kymmenen vuotta.
Saalistajilta kaksoisjalkaisia suojaavat niiden kalkkipitoinen kuori sekä kyljillä sijaitsevat rauhaset, joiden eritteet voivat olla pahanhajuisia, ihoa ja limakalvoja ärsyttäviä tai joillakin trooppisilla lajeilla suorastaan myrkyllisiä. Osa lajeista kykenee kiertymään palloksi.
Levinneisyys

Kaksoisjalkaisia tavataan kaikkialla maailmassa arktisimpia alueita lukuun ottamatta. Lajien määrä on suurempi lämpimän ilmaston vyöhykkeellä kuin viileässä ilmastossa, sillä esimerkiksi Ranskassa tavataan noin 250 lajia, mutta Pohjoismaissa yhteensä vain viitisenkymmentä.
Suomesta tunnetaan 28 kaksoisjalkaislajia, joista muutamaa tavataan ainoastaan kasvihuoneissa. Lajeista kalkkituhatjalkainen (Iulus scanicus) on luokiteltu vuoden 2010 kansallisessa uhanalaisarvioinnissa vaarantuneeksi (VU).
Aiheesta muualla

Tree of Life Web Project (englanniksi)
Steevy Chong Hue

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 26. tammikuuta 1990 (ikä 34)
Syntymäpaikka: Papeete, Tahiti, Ranskan Polynesia
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 179 senttimetriä
Seura
Seura: AS Dragon
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2009–2010 | AS Samine |  |  |
| 2010–2011 | AS Dragon | 17 | (12) |
| 2011–2012 | BX Bryssel | 0 | (0) |
| 2012– | AS Dragon | 5 | (1) |
Maajoukkue
| 2009 | Tahiti U21 | 3 | (0) |
| 2010– | Tahiti | 24 | (10) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 23. kesäkuuta 2013.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 23. kesäkuuta 2013.
Steevy Chong Hue (s. 26. tammikuuta 1990 Papeete) on tahitilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa tällä hetkellä Tahitin pääsarjassa pelaavaa AS Dragonia.
Maajoukkueura

Chong Hue valittiin toukokuussa 2013 Maanosaliittojen cupiin osallistuneeseen Tahitin maajoukkueeseen. Hän ratkaisi Oseanian mestaruuden Tahitille vuoden 2012 Oseanian-mestaruuskilpailuiden finaalissa Uutta-Kaledoniaa vastaan ja näin Tahiti pääsi osallistumaan Maanosaliittojen cupiin.
Kalle Sognnes

Karl Sognnes eli Kalle Sognnes (1945 Bergen – 29. elokuuta 2019)  oli norjalainen arkeologi, joka toimi professorina Trondheimissa Norjan teknis-luonnontieteellisellä yliopistossa (NTNU). Hän tuli tunnetuksi kirjoituksistaan norjalaisista kalliomaalauksista ja -piirroksista.
Aiheesta muualla

NTNU: Yliopiston työntekijä
Kalatonlampi (Luumäki, Sydänmaan Lakki)

| Kalatonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki
Koordinaatit:  60°59′45″N, 27°15′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskuoja:  oja Luomasenojaan 
Järvinumero:  14.193.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  76,6 m  
Pituus:  150 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,346 km  
Pinta-ala:  0,575 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalatonlampi 
Kalatonlampi  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Livonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 0,6 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 350 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kortonjoen valuma-alueeseen (14.193) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 76,6 metriä mpy.
Kallistrat Žakov

Kallistrat Žakov.
Kallistrat Falalejevitš Žakov (ven. Каллистра́т Фалале́евич Жа́ков, 30. syyskuuta (J: 18. syyskuuta) 1866 nykyään Syktyvkariin kuuluva Davponin kylä – 20. tammikuuta 1926 Riika) oli komilaissyntyinen venäläinen kirjailija ja filosofi.
Kallistrat Žakov syntyi puusepän perheeseen. Totman opettajaseminaarista valmistuttuaan hän opiskeli Vologdan reaaliopistossa ja Pietarin metsäinstituutissa. Vuonna 1896 hän pääsi Kiovan yliopistoon. Vuonna 1899 hän siirtyi Pietarin yliopiston historiallis-kielitieteelliseen tiedekuntaan, josta valmistuttuaan hän työskenteli yliopiston opettajana. Vuosina 1908–1917 Žakov opetti Pietarin psykoneurologisessa instituutissa ja vuonna 1911 hänestä tuli professori. Vuodesta 1917 lähtien hän asui Pihkovassa, Tartossa ja Riiassa.
Žakov tunnetaan hänen ”limitismiksi” kutsumansa filosofisen teorian kehittelijänä. Hän kirjoitti myös useita komien kansanperinteeseen löyhästi perustuvia teoksia. Kirjailijan merkittävin luomus on omaelämänkerrallinen kertomus Skvoz stroi žizni (”Elämän rakenteen läpi”, 1914). Hänen kaunokirjallisista teoksistaan tunnetuin on historiallisaiheinen kertova runoelma Biarmija (”Biarmia”, 1916).
Kallisto

Kallisto tai Callisto voi viitata ainakin seuraaviin:
Kallisto, kreikkalaisen mytologian nymfi
Kallisto, Jupiterin kuu
204 Kallisto, asteroidi
Callisto, miinaajakoiden heimon perhossuku
Callisto, suomalainen post-metal-yhtye
Callisto, Eclipse (IDE) -ohjelmointiympäristön version 3.2 koodinimi
Callisto, Marvel-kustantamon sarjakuvahahmo.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kallisto”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kalle Solakivi

Kalle Matteus Jussila, kirjailijanimi Kalle Solakivi (17. tammikuuta 1887 Loimaan kunta – 23. huhtikuuta 1966 Loimaa) oli suomalainen kirjailija.
Teoksia

Nimimerkillä Kalle Solakivi:
Viljo, kyläkertomus.   WSOY 1916
Tähkäpää, kyläkertomus.  WSOY 1917
Honkalaisten laulu, romaani.   WSOY 1918
Kapinoitsija.   WSOY 1920
Nimimerkillä K.M.S.:
Uusi kodin unikirja, kirjoittanut K. M. S.  Kustannusliike Tähti, Loimaa 1926
Omalla nimellä:
Maksaako kananhoito vaivan?  Tekijä, Loimaa 1925
Metsänhoidon käytännöllinen hyöty.   Tekijä, Loimaa 1925
Mikä on parhain heinän kaatoaika?   Tekijä, Loimaa 1925
Mitä on tehtävä väkijuomatulvan ehkäisemiseksi?     Tekijä, Loimaa 1925
Pienviljelijäin ammattitaidon merkitys.   Tekijä, Loimaa 1925
Nimimerkillä K. J-la:
Mikä on todellinen hyöty ilmoittelusta?   Tekijä, Loimaa 1925
Säästäväisyys kansan hyve - mutta siihen on pyrittävä oikealla tavalla.   Tekijä, Loimaa 1925
Kalle Sistola

Kalle Sistola (8. elokuuta 1913 – 1990-luvulla) oli suomalainen agrologi ja sotakirjailija.
Sistola oli sotilasarvoltaan kapteeni. Hän toimi talvisodan ajan joukkueenjohtajana JR 21:ssä Taipaleen rintamalla ja hän kirjoitti kokemuksiinsa perustuen aiheesta kaksi kirjaa 1950-luvulla.
Sistola valmistui Mustialan maamiesopistosta agrologiksi vuonna 1940. Hän työskenteli useissa eri tehtävissä vuoteen 1951, jonka jälkeen hän oli maanviljelijänä Lapinjärven Porlammilla. Hän oli paikallisen kunnanvaltuuston jäsenenä. Sistola harrasti keräilyä ja keräsi muun muassa yli tuhat kenkää käsittäneen kokoelman.
Teoksia

Taipaleen tarinoita, päiväkirja ja muistikuvia JR 21:stä talvisodan ajoilta. WSOY 1953.
Tapahtui Taipaleessa, pataljoona Polón Talvisodassa. Loviisan Uusi Kirjapaino Oy 1956.
Speedcar Series -kausi 2008–2009

Speedcar Series -kausi 2008–2009 oli Speedcar Series -sarjan toinen ja viimeinen kausi. Kausi alkoi 5. joulukuuta 2008 Dubai Autodromen radalta ja päättyi  Bahrain International Circuitin radalle 25. huhtikuuta 2009. Sarjan mestaruuden voitti italialainen Gianni Morbidelli.
Tallit ja kuljettajat

| Talli | Nro | Kuljettaja | Kilpailut |
| --- | --- | --- | --- |
|  Palm Beach | 4 |  Thomas Biagi | 2–5 |
|  Palm Beach | 7 |  Stefan Johansson | 1 |
|  Palm Beach | 10 |  Gianni Morbidelli | Kaikki |
|  Continental Circus | 09 |  Marcel Tiemann | 1 |
|  Continental Circus | 09 |  Enzo Panacci | 2 |
|  Continental Circus | 26 |  Christopher Zoechling | 4–5 |
|  Continental Circus | 32 |  Eric Charles | 1–2, 4 |
|  Continental Circus | 80 |  Heinz-Harald Frentzen | 5 |
|  JMB Racing | 13 |  Damien Pasini | Kaikki |
|  JMB Racing | 69 |  Johnny Herbert | Kaikki |
|  Scuderia Giudici | 9 |  Gianni Giudici | 5 |
|  Scuderia Giudici | 96 |  Ramez Azzam | 5 |
|  UP | 20 |  Vitantonio Liuzzi | Kaikki |
|  UP | 85 |  Hasher Al Maktoum | Kaikki |
|  UP | 85 |  Ramez Azzam* | 4 |
|  Phoenix RacingPhoenix Racing  Team Lavaggi | 21 |  Mathias Lauda | 1 |
|  Phoenix RacingPhoenix Racing  Team Lavaggi | 21 |  Chris Buncombe | 2 |
|  Phoenix RacingPhoenix Racing  Team Lavaggi | 33 |  Marco Melandri | 3–4 |
|  Phoenix RacingPhoenix Racing  Team Lavaggi | 80 |  Heinz-Harald Frentzen | 1–4 |
|  West-Tec | 21 |  Chris Buncombe | 5 |
|  West-Tec | 44 |  David Terrien | 5 |
|  Durango | 25 |  Christopher Zoechling | 1–3 |
|  Durango | 25 |  Hamad Al Fardan | 4 |
|  Durango | 32 |  Marco Cioci | 5 |
|  Durango | 44 |  David Terrien | 4 |
|  Durango | 71 |  Nicolas Navarro | 5 |
|  Durango | 96 |  Jacques Villeneuve | 1–3 |
|  HPR | 27 |  Jean Alesi | Kaikki |
|  HPR | 50 |  Marchy Lee | Kaikki |
|  QMMF Team | 59 |  Fahad Al Thani | 3 |
|  QMMF Team | 95 |  Ahamad Al Kuwari | 3 |
|  Team Siram/Team Barwa | 90 |  Giovanni Lavaggi | 2 |
|  Team Siram/Team Barwa | 90 |  Nasser Al-Attiyah | 3 |
Kilpailukalenteri

| Kisa | Kisa | Maa | Rata | Päivämäärä | Voittanut kuljettaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Yhdistyneet arabiemiirikunnat | Dubai Autodrome | 5. joulukuuta |  Vitantonio Liuzzi |
| 1 | 2 |  Yhdistyneet arabiemiirikunnat | Dubai Autodrome | 6. joulukuuta | Kilpailu peruttiin |
| 2 | 3 |  Bahrain | Bahrain International Circuit | 23. tammikuuta |  Jean Alesi |
| 2 | 4 |  Bahrain | Bahrain International Circuit | 24. tammikuuta |  Johnny Herbert |
| 3 | 5 |  Qatar | Losail International Circuit | 13. helmikuuta |  Gianni Morbidelli |
| 3 | 6 |  Qatar | Losail International Circuit | 14. helmikuuta |  Vitantonio Liuzzi |
| 4 | 7 |  Yhdistyneet arabiemiirikunnat | Dubai Autodrome | 27. helmikuuta |  Jean Alesi |
| 4 | 8 |  Yhdistyneet arabiemiirikunnat | Dubai Autodrome | 28. helmikuuta |  Jean Alesi |
| 5 | 9 |  Bahrain | Bahrain International Circuit | 24. huhtikuuta |  Johnny Herbert |
| 5 | 10 |  Bahrain | Bahrain International Circuit | 25. huhtikuuta |  Vitantonio Liuzzi |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:2008–09 Speedcar Series
Käännös suomeksi
Smutka

| Smutka> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1991 (ikä 32–33) Matinkylä, Espoo
Ammatti:  radiotoimittaja, muusikko
Muusikko
Taiteilijanimi:  Samuli Mutka S. Mutka Itse Hra Dille Tohtori Höpöolo 
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2013–
Tyylilajit:  gangsta rap
Yhtyeet:  8PÄK (2008–2013)
Levy-yhtiöt:  Pimee Työvoima 2018–
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Smutka (oik. Samuli Kuula, (s. 1991 Espoo) on suomalainen rap-artisti. Hänen debyyttialbuminsa XXX julkaistiin vuonna 2019 levy-yhtiö Pimee Työvoiman kautta.
Smutka on opiskellut Laajasalon opiston radiotoimittajalinjalla, ja hän pääsi finaaliin Radiofestivaalin järjestämässä kansallisessa Shortdox-dokumenttikilpailussa vuonna 2019 teoksellaan "Oma valinta".
Diskografia > Soolo > Singlet

Hukuta ongelmat & hanki uudet feat. Sairas T (2014)
Pitsiä ja perseitä feat. Herra Soppa/PKB (2018)
Turvallisuusriski (2019)
Diskografia > Soolo > Mixtapet

Platta O Plomo (2018)
Diskografia > Soolo > Albumit

XXX (Pimee Työvoima, 2019)
Diskografia > 8PÄK

Aimo Annos (2012)
Diskografia > Musiikkivideot

Tähän asti opittua "skloddi" (3rd Rail Music, 2012)
Hukuta ongelmat & hanki uudet (Smutka feat. Sairas T, 2014)
Mieli ku syksy (Snäfä, mukana Hurtta, 2018)
Pitsiä ja perseitä (Smutka feat. Herra Soppa/PKB, 2018)
Diskografia > Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Posse | ”Herpeksen pikkujoulutervehdys” | – | Ässä, Jonde, T-Murha, BJD, A.Luoti, Tuomio, Jeijjo, MJP, Siekkinen, Kone, Nupi, Sepe-Susi, Iso-Jammu, Latiksen Andy, Mahoney, Kube, Yrjö Ossila, Raimo, Mole, SMO | 2012 |

| Sulavat Liikkeet | ”Manatseri vei massit” | Piilottakaa naiset ja viina | Jonde, A. Luoti | 2014 |

| Hurtta | ”Vika stoge” | Ville Vallaton | Posse | 2016 |

| Snäfä | ”Mieli ku syksy” | – | Hurtta | 2018 |
Aiheesta muualla

Pimee Työvoima
Jyväskylän yliopiston kemian laitos

| Jyväskylän yliopiston kemian laitos |
| --- | --- |
Rahoitus:  9,1 miljoonaa euroa (2014)
Henkilökunta:  123
Opiskelijoita:  460
Jatko-opiskelijoita:  63
Sijainti:  Jyväskylä,  Suomi (62.228947°N, 025.739593°E)
Osoite:  Survontie 9
Kampus:  Ylistönrinne
Sivusto:  www.jyu.fi/kemia
Kemian laitoksen sisäänkäynti
Jyväskylän yliopiston kemian laitos on yksi Jyväskylän yliopiston matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan neljästä laitoksesta. Kemian laitoksen tutkimuksen ja koulutuksen pääalueet ovat rakenne- ja synteesikemia, uusiutuvat luonnonvarat ja elinympäristön kemia, laskennallinen kemia ja spektroskopia sekä kemian opettajien koulutus. Laitoksen johtajana toimii professori Mika Pettersson.
Kemian alan tulevaisuuden haasteita ovat esimerkiksi energiaan, ympäristöön ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvät kysymykset. Alan koulutuksella pyritään vastaamaan näihin haasteisiin. Koska tutkimuskohteet ovat yleensä laajoja kokonaisuuksia, tarvitaan useiden alojen asiantuntijoiden yhteistyötä. Siksi kemian laitos tekee poikkitieteellistä tutkimusyhteistyötä Nanotiedekeskuksen sisällä. Lisäksi laitoksella on yhteistoimintaa yrityksien kanssa.
Opiskelijoita kemian laitoksella on noin 460 ja sieltä valmistuu vuodessa noin 30 maisteria ja 10 tohtoria.
Opiskelu

Kemian alalla voi Jyväskylän yliopistossa suorittaa luonnontieteiden kandidaatin (alempi korkeakoulututkinto) ja filosofian maisterin (ylempi korkeakoulututkinto) tutkinnot sekä filosofian lisensiaatin ja filosofian tohtorin jatkotutkinnot. Luonnontieteiden kandidaatin tutkintoon kuuluvat opinnot voidaan suorittaa kolmessa vuodessa, ja ne muodostavat pohjan maisteriopinnoille, jotka voidaan suorittaa kahdessa vuodessa.
Opetuksen painopisteet ovat epäorgaaninen ja analyyttinen kemia, fysikaalinen kemia, orgaaninen kemia sekä opettajakoulutus. Kandidaatin tutkinnon pääaine on kemia. Opintojen alkuvaiheessa kemian kandidaattiohjelmaan hyväksytty opiskelija voi hakea kemian opettajakoulutukseen. Kemian opiskelijoiden on mahdollista opiskella kemistiksi ja hankkia sen rinnalle opettajan pedagoginen pätevyys (niin sanottu kaksoistutkinto). Kemian opiskelija voi opintojensa alkuvaiheessa hakea opiskelemaan myös nanotieteitä erityiseen nanotieteisiin painottuvaan kandidaattiohjelmaan (kemian kandidaattiohjelma, nanotieteiden opintosuunta).
Jyväskylän yliopiston kemian laitokselle on kesällä 2015 myönnetty viideksi vuodeksi (2015–2020) myönnetty Chemistry Eurobachelor Diploma luonnontieteiden kandidaatin tutkinnolle. Opintojen täyttäessä tietyt kriteerit ja sisällöt voi opiskelija saada kandidaatin tutkinnon ohella maininnan Eurobachelor-vaatimusten täyttämistä opinnoistaan.
Maisterin tutkinnon kemian laitoksella voi suorittaa seuraavissa maisteriohjelmissa:
Kemian maisteriohjelma, rakenne- ja synteesikemian opintosuunta
Kemian maisteriohjelma, spektroskopian ja laskennallisen kemian opintosuunta
Kemian maisteriohjelma, uusiutuvien luonnonvarojen ja elinympäristön kemian opintosuunta
Kemian opettajan maisterin tutkinnon pääaine on kemia. Lisäksi maisterin tutkinnon voi suorittaa kansainvälisessä nanotieteen maisteriohjelmassa (Master's Degree Programme in Nanoscience, Specialisation in Chemistry).
Tutkimus

Jyväskylän yliopiston kemian laitos harjoittaa kokeellista ja teoreettista perustutkimusta sekä perustutkimusta soveltavaa tutkimusta. Laitoksen toiminnan pääalat eli vahvuusalueet ovat:
Rakenne- ja synteesikemia
epäorgaaninen kemia
orgaaninen kemia
nanorakenteet
Uusiutuvat luonnonvarat ja elinympäristön kemia
Laskennallinen kemia ja spektroskopia
Tietokoneavusteinen laskennallinen kemia
Kemian opettajien koulutus