stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Andrés Nocioni
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Andrés Nocioni Wikimedia Commonsissa
Andrés Nocioni FIBA Archive (englanniksi)
Argentiinan joukkue – Kesäolympialaiset 2004
4 Sánchez |
5 Ginóbili |
6 Montecchia |
7 Oberto |
8 Herrmann |
9 Fernández |
10 Sconochini |
11 Scola |
12 Gutiérrez |
13 Nocioni |
14 Delfino |
15 Wolkowyski |
Valmentaja Magnano
Argentiinan joukkue – Kesäolympialaiset 2008
4 Scola |
5 Ginóbili |
6 González |
7 Oberto |
8 Prigioni |
9 Porta |
10 Delfino |
11 Quinteros |
12 L. Gutiérrez |
13 Nocioni |
14 J. P. Gutiérrez |
15 Kammerichs |
Valmentaja Hernández
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
Aino Kivi

Aino Kivi (s. 1985 Riihimäki) on teatteriohjaaja, käsikirjoittaja ja kirjailija. Hän valmistui ylioppilaaksi 2003 Kallion lukiosta, humanististen tieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 2010  ja Teatteritaiteen maisteriksi Teatterikorkeakoulusta vuonna 2012. Hän on työskennellyt muun muassa Kajaanin kaupunginteatterissa, Riihimäen Teatterissa, Teatteri Siperiassa, Joensuun kaupunginteatterissa (2014–2018) ja Lahden kaupunginteatterissa. Kivi toimi Myllyteatterin taiteellisena johtajana 2019–2021.
Kiven viimeinen ohjaustyö Joensuun kaupunginteatteriin kiinnitettynä ohjaajana oli Sofi Oksasen romaaniin perustuva Stalinin lehmät, joka sai ensi-iltansa 2018. Kivi dramatisoi romaanin, ja kyseessä oli ensimmäinen Stalinin lehmistä tehty näytelmäversio. Kesällä 2021 Tuffi Films -tuotantoyhtiö ilmoitti, että Stalinin lehmistä tehdään tv-sarja, jonka käsikirjoittavat Aino Kivi ja virolainen runoilija, näytelmäkirjailija, käsikirjoittaja Andra Teede.
Aino Kiven esikoisromaani Maailman kaunein tyttö ilmestyi Into Kustannus -kustantamolta syksyllä 2016. Teos oli Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinto -ehdokkaana. Toinen romaani, Joutonainen, ilmestyi samalta kustantajalta 2022.
Vuosina 2018–2019 Aino Kivi teki yhdessä toimittaja, kriitikko Aleksis Salusjärven kanssa YLEn julkaisemaa podcast-sarjaa Aleksis ja Kivi. Sarjassa Kivi ja Salusjärvi keskustelivat suomalaisesta kirjallisuudesta.
Teatteriohjauksia

Raamattu 2007, Kumpulan metsäteatteri, 2007
Kesäyön unelma, Teatterikorkeakoulu, 2009
Mannerheimintiellä, Teatterikorkeakoulu, 2010
Hannu ja Kerttu, Teatteri Hevosenkenkä, 2011
Ainakin miljoona sinistä kissaa, Kajaanin Kaupunginteatteri, 2012
Loistava Ella! Loistava Company 2012.
Tyhmät ihmiset hallitsevat maailmaa, Tampereen ylioppilasteatteri, 2012
Tunkeilija, Teatteri Takomo, 2013
Fucking Åmål, Riihimäen teatteri, 2013
Kaikkeuden enkelit, Kajaanin kaupunginteatteri, 2014
Kiljusen herrasväki, Joensuun kaupunginteatteri, 2014
Mä soitan veljille, Joensuun kaupunginteatteri, 2014
Rahakabaree (kantaesitys, käsikirjoitus ja ohjaus Aino Kivi), Joensuun kaupunginteatteri, 2015
Havukka-ahon ajattelija, Joensuun kaupunginteatteri 2016
Kesäyön uni, Ylioppilasteatteri (Mustikkamaan kesäteatteri), 2017
Harmony Sisters, Joensuun kaupunginteatteri, 2017
Anna Karenina, Joensuun kaupunginteatteri, 2018
Stalinin lehmät (kantaesitys, dramatisointi ja ohjaus Aino Kivi), Joensuun kaupunginteatteri, 2018
Neljäntienristeys, Lahden kaupunginteatteri, 2019
Wolandin iloinen seurue, Myllyteatteri, 2020
Vain parasta minulle, Helsingin kaupunginteatteri, 2020
Mestari/Margarita, Myllyteatteri, 2021
Hehkuva aika, Valtimonteatteri, 2021
Oopperaohjauksia

Shitstorm, Turun musiikkijuhlat, 2012
Käsikirjoituksia

Hoc est Corpus, 2006
Ithaka, 2007
Tyhmät ihmiset hallitsevat maailmaa, 2012
Rahakabaree, 2015
Kari Krandi, 2016
Romaaneja

Maailman kaunein tyttö, Into Kustannus, 2016
Joutonainen, Into Kustannus, 2022
Yksityiselämä

Aino Kiven kumppani on Janne Ahjopalo, joka työskentelee MTV Uutisten toimittajana ja tuottajana. Heillä on kaksi yhteistä lasta.
Aiheesta muualla

Aino Kiven haastattelu romaanista Maailman kaunein tyttö, Ylen Kirjakerho (Viitattu 4.9.2017)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
Bryan Rust

| Bryan Rust |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. toukokuuta 1992 (ikä 32) Pontiac, Michigan, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  180 cm
Paino:  87 kg
Seura
Seura:  Pittsburgh Penguins
Sarja:  NHL
Pelinumero:  17
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
NHL-varaus:  80. varaus, 2010 Pittsburgh Penguins
Bryan Peter Rust (s. 11. toukokuuta 1992) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura Pittsburgh Penguinsissa.
Ura

Rust pelasi yliopistourallaan vuosina 2010–2014 Notre Damen yliopistossa, jossa teki pelaamissaan 161 ottelussa 97 tehopistettä. Viimeisenä vuotenaan hän oli varakapteeni. Rust oli mukana maailmanmestaruuden voittaneessa Yhdysvaltojen maajoukkueessa vuoden 2010 alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa. Rust varattiin 80. pelaajana kolmannella kierroksella vuoden 2010 varaustilaisuudessa. Rust debytoi AHL:ssä Wilkes-Barre/Scranton Penguinsissa kaudella 2013–2014. NHL-debyyttinsä hän teki Pittsburgh Penguinsin paidassa 13. joulukuuta 2014 ottelussa Columbus Blue Jacketsia vastaan. Penguins hävisi ottelun rangaistuslaukauksilla. Hän teki ensimmäisen maalinsa NHL:ssä kaksi päivää myöhemmin 15. joulukuuta ohitettuaan Tampa Bay Lightningin maalivahti Evgeni Nabokovin.
Rust on pelannut NHL:ssä neljä kolmen maalin ottelua: joulukuussa 2016 Ottawa Senatorsia, joulukuussa 2018 Chicago Blackhawksia, maaliskuussa 2020 Ottawa Senatorsia ja maaliskuussa 2021 New York Islandersia vastaan.
Toukokuussa 2022 Rust teki Penguinsin kanssa kuusivuotisen jatkosopimuksen, jossa hänen vuosipalkkansa on 5,125 miljoonaa dollaria.
Perhe

Rustin isoveli Matt Rust on entinen AHL-pelaaja, joka pelasi Wilkes-Barre/Scranton Penguinsissa kaudella 2011–2012.
Tilastot

Käännös suomeksi
Adam Pelech

| Adam Pelech |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. elokuuta 1994 (ikä 30) Toronto, Ontario, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  191 cm
Paino:  99 kg
Seura
Seura:  New York Islanders
Sarja:  NHL
Pelinumero:  3
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  Bridgeport Sound Tigers (AHL)
NHL-varaus:  65. varaus, 2012 New York Islanders
Adam Pelech (s. 16. elokuuta 1994 Toronto, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura New York Islandersin organisaatiossa. Hän on Islandersin kolmannen kierroksen varaus vuodelta 2012.
Ura

Pelech varattiin New York Islandersiin 65. pelaajana vuoden 2012 varaustilaisuudessa. 15. maaliskuuta 2014 Islanders ja Pelech solmivat kolmivuotisen tulokassopimuksen.
Pelech kutsuttiin ensimmäisen kerran NHL:n puolelle kaudella 2015–2016. 13. marraskuuta 2015 hän teki NHL-debyyttinsä pelaten 13 minuuttia 4–1 -voittoon päättyneessä ottelussa Anaheim Ducksia vastaan. Pelech sai uuden kutsun NHL-kokoonpanoon 1. tammikuuta 2016 puolustaja Johnny Boychukin loukkaannuttua.
Elokuussa 2021 Pelech teki Islandersin kanssa kahdeksan vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Tilastot

Käännös suomeksi
Antonio Reguero

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Antonio Reguero Chapinal
Syntymäaika: 4. heinäkuuta 1982 (ikä 42)
Syntymäpaikka: Madrid, Espanja
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 187 cm
Paino: 79 kg
Junioriseurat
: Real Madrid
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2001–2003 | Real Madrid C | – | (–) |
| 2003–2004 | Villarreal B | 21 | (0) |
| 2004–2005 | Orihuela | – | (–) |
| 2005–2007 | Alicante | 4 | (0) |
| 2007–2008 | Mazarrón | 32 | (0) |
| 2008 | Lanzarote | 11 | (0) |
| 2009–2010 | Racing Ferrol | 56 | (0) |
| 2010–2012 | Gandía | 39 | (0) |
| 2012–2013 | Inverness CT | 23 | (0) |
| 2013–2014 | Kilmarnock | 0 | (0) |
| 2014–2015 | Ross County | 16 | (0) |
| 2015–2016 | Hibernian | 0 | (0) |
| 2016–2019 | RoPS | 107 | (0) |
| 2020 | HJK | 22 | (0) |
| 2021–2022 | FC Lahti | 40 | (0) |
| 2023 | Klubi 04 | 22 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 13. helmikuuta 2024.
Antonio Reguero Chapinal (s. 4. heinäkuuta 1982 Madrid) on espanjalainen jalkapallomaalivahti, joka edusti viimeksi HJK:n reservijoukkue Klubi 04:ää.
Reguero on Real Madridin kasvatti. Hän pelasi kuitenkin ainoastaan seuran C-joukkueessa, josta hän siirtyi vuonna 2003 Villarrealin B-joukkueeseen. Vuodet 2004–2005 Reguero edusti Orihuelaa ja vuodet 2005–2007 Alicantea. Vuosina 2007–2008 hän pelasi Mazarrónissa ja vuonna 2008 lisäksi myös UD Lanzarotessa. Kauden 2009–2010 Reguero pelasi Segunda División B:n Racing Ferrolissa ja vuodet 2010–2012 saman sarjan CF Gandíassa.
Kaudeksi 2012–2013 Reguero siirtyi Skotlannin valioliigan Invernessiin. Hän pelasi seurassa kauden aikana 23 ottelua. Kauden 2013–2014 Reguero vietti saman sarjan Kilmarnockissa jääden kuitenkin ilman peliaikaa. Kaudeksi 2014–2015 Reguero vaihtoi jälleen seuraa Skotlannin valioliigassa, nyt hän siirtyi Ross Countyyn, jossa hän pelasi kauden aikana 16 ottelua. Heinäkuussa 2015 Reguero siirtyi Skotlannin mestaruussarjan Hibernianiin, jossa hän ei kuitenkaan pelannut yhdessäkään ottelussa.
Toukokuussa 2016 Reguero siirtyi Suomen Veikkausliigan Rovaniemen Palloseuraan (RoPS). Reguero edusti RoPS:ia kaikkiaan neljä kautta ja siirtyi sen jälkeen kaudeksi 2020 toiseen veikkausliigaseuraan HJK:hon. Kaudet 2021 ja 2022 Reguero pelasi FC Lahden maalilla ennen paluuta HJK:n organisaatioon, Kakkosessa pelaavan reservijoukkue Klubi 04:n vahvuuteen. Kauden 2023 päätteeksi Reguero palasi takaisin kotimaahansa Espanjaan.
Antonio Reguero on pelannut yhteensä Veikkausliigassa seitsemän kautta ja 162 ottelua.
Saavutukset

Suomen mestaruus 2020 HJK:n riveissä
SM-hopeaa 2018 RoPS:n riveissä.
Brock McGinn

| Brock McGinn |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 2. helmikuuta 1994 (ikä 31) Fergus, Ontario, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  Anaheim Ducks
Sarja:  NHL
Pelinumero:  26
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2013–
Aik. seurat:  Guelph Storm (OHL) Charlotte Checkers (AHL) Carolina Hurricanes (NHL) Pittsburgh Penguins (NHL)
NHL-varaus:  47. varaus, 2012 Carolina Hurricanes
Brock McGinn (s. 2. helmikuuta 1994 Fergus, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura Anaheim Ducksissa. Carolina Hurricanes varasi hänet numerolla 47 vuoden 2012 varaustilaisuudessa.
Ura

McGinn pelasi neljä kautta Ontario Hockey Leaguessa Guelph Stormin joukkueessa vuosina 2010–2014. 3. huhtikuuta 2013 hän teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Carolina Hurricanesin kanssa vain vähän sen jälkeen, kun oli tehnyt ammattilaisdebyyttinsä Hurricanesin AHL-farmiseura Charlotte Checkersissä. Hän palasi Stormiin vielä kaudeksi 2013–2014, jolloin teki junioriuransa ennätyksen 43 maalilla sekä yhteensä 85 tehopisteellä.
Ensimmäisellä kokonaisella ammattilaiskaudellaan 2014–2015 McGinn teki 15 maalia ja 27 tehopistettä 3 ottelussa Checkersissä. Kaudella 2015–2016 McGinn aloitti tekemällä kahdessa ensimmäisessä ottelussa kaksi maalia, jonka jälkeen hänet kutsuttiin ensimmäisen kerran NHL:ään, jossa hän teki debyyttinsä 16. lokakuuta 2015 Detroit Red Wingsiä vastaan. McGinn teki ensimmäisen NHL-maalinsa ensimmäisessä pelaamassaan vaihdossa vain 55 sekunnin jälkeen. Kyseessä oli nopein uran avausmaali vuoden 1989 jälkeen, jolloin Alexander Mogilny iski 20 sekunnin jälkeen ensimmäisen osumansa. McGinn sai myös syöttöpisteen, kun Hurricanes voitti Red Wingsin lukemin 5–3.
Heinäkuussa 2021 McGinn solmi nelivuotisen ja arvoltaan 11 miljoonan dollarin sopimuksen Penguinsin kanssa.
Maaliskuussa 2023 Penguins kauppasi McGinnin ja kolmannen kierroksen varausvuoron Anaheim Ducksiin vaihdossa Dmitri Kulikoviin.
Perhe

McGinnillä on kaksi vanhempaa veljeä, Jamie (s. 1988) ja Tye (s. 1990), jotka ovat myös ammattilaisjääkiekkoilijoita. Jamie varattiin San Jose Sharksiin 36. pelaajana vuoden 2008 varaustilaisuudessa, nykyisin hän pelaa Buffalo Sabresissa. Tye varattiin numerolla 119 Philadelphia Flyersiin vuonna 2010 ja hän pelaa nykyisin Tampa Bay Lightningin organisaatiossa.
Tilastot

Käännös suomeksi
Antti Leppävuori

Antti Leppävuori (s. 7. joulukuuta 1958 Sotkamo) on suomalainen maastohiihtovalmentaja ja entinen maastohiihtäjä.
Leppävuori toimi Suomen Hiihtoliitossa maastohiihdon päävalmentajana 1995–1998. Sitä ennen hän toimi naisten päävalmentajana vuosina 1993–1995. Suomen Hiihtoliiton lajipäällikkönä tai -johtajana Leppävuori on toiminut 1985–1989, 1992–1995 ja 1998–2001. Hänet erotettiin Lahden MM-kisojen dopingkäryjen takia lajijohtajan tehtävästään 9. maaliskuuta 2001. Leppävuori oli osallisena myös STT:n dopingoikeudenkäynnissä.
Leppävuori toimi Suomen ampumahiihtomaajoukkueen päävalmentajana vuosina 2016–2018.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailuissa Leppävuori on voittanut pronssia vuonna 1983 50 kilometrillä. Hän oli hiihtojoukkueen varamies Sarajevon olympialaisissa 1984.
Askar Sarsenbayev

Askar Sarsenbayev (kaz. Асқар Сәрсенбаев, Asqar Särsenbaev; s. 1972) on suomalainen entinen nyrkkeilijä ja nykyinen nyrkkeilyvalmentaja. Hän nyrkkeili aktiiviurallaan yli 400 ottelua ja voitti Tampereen Voimailuseuran riveissä Suomen mestaruuksia sekä kansainvälisiä turnausvoittoja. Hän toimi Suomen nyrkkeilymaajoukkueen vastuuvalmentajana vuosina 2013-2014 ja on sittemmin jatkanut maajoukkuevalmentajana.
Sarsenbayev on alun perin kotoisin Kazakstanista ja asuu nyttemmin Tampereella, jossa hän toimii Tampereen Voimailuseuran päävalmentajana. Sarsenbayev edusti nyrkkeilyurallaan jonkin aikaa myös Seinäjoen Kehä-Jusseja sekä Pietarsaaren Voimailijoita. Suomen Nyrkkeilyliitto palkitsi hänet vuoden parhaan valmentajan tittelillä sen jälkeen, kun TVS oli voittanut lähes kaikki kansallisen tason arvokisat ja turnaukset yhden vuoden aikana 2012. Ennen Suomeen muuttoaan Sarsenbayev opiskeli insinööriksi Pietarin yliopistossa.
Aiheesta muualla

Sarsenbayevin haastattelu Kazakstanin valtiollisen televisiokanavan ohjelmassa Youtube. (kazakiksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
Tervola

| Tervola |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 

Sijainti:  66°05′20″N, 024°48′40″E
Maakunta:  Lapin maakunta
Seutukunta:  Kemi-Tornion seutukunta
Kuntanumero:  845
Hallinnollinen keskus:  Tervolan kirkonkylä
Perustettu:  1867
Kokonaispinta-ala:  1 592,05 km² 66:nneksi suurin 2022 
– maa:  1 559,71 km²
– sisävesi:  32,34 km²
Väkiluku:  2 822 222:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  1,81 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  15,4 %
– 15–64-v.:  54,9 %
– yli 64-v.:  29,6 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  97,3 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– muut:  2,5 %
Kunnallisvero:  6,9 % 294:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Mika Simoska
Kunnanvaltuusto:  17 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Vas.   • PS   • SDP:   8 5 3 1
tervola.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuntataajamaa Keskustien pohjoispäässä
Tervola on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan lounaisosassa. Kunnassa asuu 2 822 ihmistä ja sen pinta-ala on 1 592,05 km2, josta 32,34 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 1,81 asukasta/km2.
Naapurikuntia ovat Keminmaa, Ranua, Rovaniemi, Simo, Tornio ja Ylitornio. Tervola sijaitsee Kemin ja Rovaniemen välillä, Tervolan keskustaan on Rovaniemeltä noin 75 kilometriä ja Kemistä noin 45 kilometriä.
Tervolassa valtaa pitävät puolueet kunnallisvaltuustossa ovat keskusta ja vasemmistoliitto. Kunta on jakautunut pitkällä aikavälillä poliittiseen keskustaan ja vasemmistoon.
Liikenne

Valtatie 4 kulkee kunnan halki Kemijoen länsipuolitse ja Seututie 926 joen itäpuolitse ja siitä käytetäänkin nimitystä ”itäpuolentie”. Rovaniemelle Tervolan keskustasta pääsee kahta kautta, joko nelostietä tai itäpuolentietä. Molempia pitkin kertyy matkaa noin 75 km.
Keminmaahan pääsee kolmea tietä: nelostietä, seututietä 926 tai Paakkolan kautta kulkevaa tietä numero 9291, josta käytetään myös nimitystä ”länsipuolentie”. Nelostien tai länsipuolentien kautta Keminmaahan on matkaa 37 km. Itäpuolen tien kautta noin 45 km. Tervolasta lähtee myös seututie 929 Mellakosken kautta Ylitorniolle, jonne matkaa tulee 87 km. Ylitorniolle pääsee myös Arpelan kautta, seututietä 927. Tätä kautta matkaa kertyy samat 87 km, mikäli oikaisee Aapajoen kylän halki. Nopein reitti Tornioon on Valtatie 4 + Valtatie 29. Valtateitä pitkin Tornioon tulee matkaa 51 km ja Arpelan kautta 52 km. Ajallisesti moottoritie on vain muutaman minuutin nopeampi.
Tervolan keskustasta lähtee itään seututie 923 Sompujärven kautta Simon Alaniemen kylään. Tie on osittain sorapintainen.
Tervola sijaitsee Laurila–Kelloselkä-radan varrella, ja lähes kaikki rataosalla liikennöivät VR:n henkilöjunat pysähtyvät Tervolan rautatieasemalla. Junavuoroja on useita päivässä. Linja-autovuoroja Kemistä ja Rovaniemeltä on myös useita päivässä. Pääasiallinen liikennöitsijä oli Veljekset Salmela Oy.
Opiskelu

Tervolassa on neljä toimivaa alakoulua. Ne sijaitsevat Lapinniemellä, Kaisajoella, Louella ja Mattisella. Kunnan ainoa yläkoulu on Lapinniemellä. Tervolassa on myös lukio, sekä Louella sijaitseva ammattiopisto Lappian oppilaitos, jossa maaseutu- ja käsityöpuoli sekä koirahoitola.
Talous ja elinkeinot

Tervolan talous on ollut monena vuotena peräkkäin plussan puolellalähde?. Tervolan työpaikoista noin 15 % sijoittuu alkutuotantoon eli maa- ja metsätalouteen. Elinkeinorakenteesta jalostuksella on noin 20 %:n ja palveluilla noin 63 %:n osuudet.
Kunnan elinkeinotehtäviä hoitaa keskitetysti Tervolan kunnan kokonaan omistama elinkeinoyhtiö Riverbank Oy.
Suurimpia työllistäjiä Tervolassa ovat kunnan lisäksi Millog Oy, Veljekset Vaara Oy, Paakkola Conveyors Oy, Tervolan Saha ja Höyläämö Oy ja Tervolan Konepaja Oy.
Tapahtumia

Suosittuja ajanvietteitä Tervolassa ovat perinteeksi muodostuneet Maaseudulta käsin -messut, jonka yleisömäärän ennätys on noin 11 000 kävijää. Tervolan suurin talvitapahtuma Paakkolan Pilkit. Lisäksi Tervolassa järjestetään Ämpäripääpäivät, joissa kisataan muun muassa maailmanmestaruustason kilpailut ämpärinheitosta. Ämpäripää-kisat juontavat juurensa tervolalaisille annettuun Ämpäripää-nimeen, jonka synnystä on useita tarinoitakenen mukaan?. Lisäksi Tervolassa on muun muassa syysmarkkinat.
Kirkkorakennukset

Tervolan keskustaajamassa on kolme Tervolan evankelis-luterilaisen seurakunnan kirkkoa, joista vanhin puukirkko (kutsutaan Vanhaksi kirkoksi) on rakennettu vuonna 1687. Uudempi kirkko (1864) rakennettiin Vanhan kirkon viereen Kemijoen rannalle. Uusin kirkko sijaitsee seurakuntakeskuksessa, joka on otettu käyttöön vuonna 1974. Kaikki kirkot ovat edelleen käytössä, joskin isoa ristikirkkoa käytetään melko harvoin muun muassa sen kovien lämmityskustannusten vuoksi. Samasta syystä myös Vanhaa kirkkoa käytetään harvoin kylminä vuodenaikoina. Isoa kirkkoa käytetään pääsääntöisesti vain jouluaaton hartauksissa, sekä juhannuksena konfirmaatiojumalanpalveluksessa. Kirkot kuuluvat tiekirkkoihin.
Tervolan Varejoella sijaitsee vuonna 1950 rakennettu Oulun ortodoksisen seurakunnan Pyhittäjä Trifon Petsamolaisen rukoushuone. Rukoushuone rakennettiin Pariisin rauhansopimuksessa Neuvostoliitolle luovutetun Petsamon ortodoksisten evakkojen käyttöön, joita asutettiin Varejoelle. Tsasounan yhteyteen on rakennettu Petsamon luostarin kellotapulin näköisversio Petsamon evakkojen muistomerkiksi.
Muuta

Tervolan Törmävaarassa sijaitsee Digita Oy:n radio- ja televisioasema, jonka masto on 302 metriä korkea.
Anttilankankaan alueella toimii myös Puolustusvoimia palveleva Millog Oy:n Tervolan toimipiste, joka on entinen Puolustusvoimien Materiaalilaitoksen alainen Tervolan varikko (TerV). Alueella sijaitsee myös Pohjois-Suomen Huoltorykmentin alainen Tervolan varasto.
Kemijoen vesivoimaloista Ossauskosken vesivoimalaitos sijaitsee kunnan alueella.
Tervolan Varevaarassa sijaitsee vuonna 2013 valmistunut TuuliWatti Oy:n 10 tuulimyllyn tuulivoimapuisto. Tuulivoimaa on suunniteltu myös Varevaaran viereiseen Löylyvaaraan, Tervolan ja Simon kuntien rajalle Hevosselkään sekä Tervolan ja Tornion kaupungin rajalle Valkiavaaraan.
Luonto ja nähtävyydet

Tervolassa maisema alkaa saavuttaa lappilaisia piirteitä vaaroineen ja hillasoineen. Maisemaa hallitsee Suomen pisin joki, Kemijoki, jonka varrella muun muassa kuntakeskus sijaitsee.
Tervolassa sijaitsee Kätkävaara, minkä korkeus on noin 189 metriä. Kätkävaara on suosittu luontokohde. Kätkävaaran luontopolku on yhteensä 7 km pitkä ja merkitty. Luontopolun varrella on luontotorni, kaksi tulipaikkaa, sekä tulistelukota vaaran huipulla.
Tervolan luontonähtävyyksiin kuuluu muun muassa Pyhäportin koski Suolijoella sekä jokivarsimaisema läpi kunnan. Muita nähtävyyksiä ovat muun muassa Varejoen kylässä sijaitseva Kivikylä, Tervolan vanha kirkko ja Ylipaakkolan jokirantaa mukaileva kylä meri-lappilaisessa maisemassa.
Tervolan pinta-alasta noin kaksi prosenttia on sisävesiä. Vähintään hehtaarin laajuisia järviä on 76. Suurimmat järvet ovat Ossauskosken voimalaitoksen yläallas, Konttijärvi, Haapajärvi ja Akkunusjärvi.
Tervolassa, seututiellä 928 sijaitsee myös Suomen seitsemänneksi pisin tiesilta, joka toimii liikenteen välittäjänä Kemijoen yli valtatie 4:ltä kuntakeskukseen ja Seututielle 926. Sillalla on pituutta 494 metriä ja se on valmistunut vuonna 1975.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Tervolan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 4 631 | 4 631 |
| 1985 | 1985 |    | 4 471 | 4 471 |
| 1990 | 1990 |    | 4 170 | 4 170 |
| 1995 | 1995 |    | 4 079 | 4 079 |
| 2000 | 2000 |    | 3 895 | 3 895 |
| 2005 | 2005 |    | 3 679 | 3 679 |
| 2010 | 2010 |    | 3 444 | 3 444 |
| 2015 | 2015 |    | 3 195 | 3 195 |
| 2020 | 2020 |    | 3 007 | 3 007 |
Lähde: Tilastokeskus.
Kylät

Hastinrinne, Isonpalonperä, Kaisajoki, Kiviaho, Koivu, Korpela, Kuusikko, Kätkävaara, Lapinniemi (keskusta), Lehmikumpu, Liimatta, Loue, Mattinen, Ossauskoski, Paakkola, Palonperä, Peura, Reutuaapa, Sihtuuna, Suolijoki, Suukoski, Varejoki, Ylipaakkola
Kylät > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Tervolassa oli 3 068 asukasta, joista 1 221 asui taajamissa, 1 804 haja-asutusalueilla ja 43:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Tervolan taajama-aste on 40,4 %. Tervolan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tervolan kirkonkylä | 987 |
| 2 | Hastinrinne | 234 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Tervolassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Tervolan seurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Tervolan alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta.
Tunnettuja tervolalaisia

Päivi Alafrantti, keihäänheittäjä
Aki Alamikkotervo, laulaja
Maria Kaisa Aula, lapsiasiainvaltuutettu
Matias Aleksanteri Castrén, Helsingin yliopiston ensimmäinen suomen kielen professori, uralilaisten kielten tutkimuksen ja etnografian uranuurtaja
Mikko Ekorre, entinen kansanedustaja ja tervolalainen kunnanvaluutettu (SKDL)
Kauko Kaasila, Outokumpu Oyj:n pääjohtaja
Pasi Kostamovaara, Rajavartiolaitoksen komentaja
Kaarlo Leinonen, puolustusvoimain entinen komentaja
Arto Paasilinna, kirjailija
Erno Paasilinna, kirjailija ja toimittaja
Mauri Paasilinna, kirjailija
Reino Paasilinna, poliitikko ja kirjailija
Martti Pennanen, näyttelijä
Heli Slunga, runoilija
Matti Vuolukka, toimittaja, kirjankustantaja ja työväenliikkeen aktiivi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tervola Wikimedia Commonsissa
Tervolan kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Tervolan avainluvut
Tervolan seurakunnan kotisivut
Tervolan perusopetuksen kotisivut
| n k Lapin maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Enontekiö  Inari  Kemi  Kemijärvi  Keminmaa  Kittilä  Kolari  Muonio  Pelkosenniemi  Pello  Posio  Ranua  Rovaniemi  Salla  Savukoski  Simo  Sodankylä  Tervola  Tornio  Utsjoki  Ylitornio 
Entiset kunnat:  Alatornio  Karunki  Kemijärven maalaiskunta  Rovaniemen maalaiskunta  (Kemin maalaiskunta) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Ammattiopisto Lappia.
Tervolan kirkko.