stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Evolver: The Making of Youthanasia

| Evolver: The Making of Youthanasia Megadeth |
| --- | --- | --- |

DVD-julkaisun tiedot
 Ohjaaja: Jean Pellerin
 Tyylilaji: thrash metal, heavy metal
 Kesto: 55.00
Megadethin muut julkaisut
| Exposure of a Dream 1992 | Evolver: The Making of Youthanasia 1994 | Rude Awakening 2002 |
Evolver: The Making of Youthanasia on yhdysvaltalaisen heavy metal -yhtye Megadethin kolmas kotivideo, joka julkaistiin vuonna 1994.
Video sisältää kuvamateriaalia yhtyeen työstä Phoenixin studiolla sekä jäsenten haastatteluja. Se sisältää myös musiikkivideon albumin kappaleesta Train of Consequences.
Video on julkaistu sekä VHS että Laserdisc muodossa.
Jusuf Nurkić

| Jusuf Nurkić |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Jusuf Nurkić
Syntynyt: 23. elokuuta 1994 (ikä 30) Tuzla, Bosnia ja Hertsegovina
Kansalaisuus:   Bosnia ja Hertsegovina
Koripalloilija
Pelipaikka:  sentteri
Pituus:  213 cm
Paino:  127 kg
Nyk. joukkue:  Phoenix Suns
Sarja:  NBA
NBA-varaus:  16. varaus 2014 (Denver Nuggets)
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2012–2014 2013 2014–2017 2017–2023 2023–:  KK Cedevita → KK Zadar (laina) Denver Nuggets Portland Trail Blazers Phoenix Suns
Maajoukkueet
2013-:  Bosnia ja Hertsegovina
Aiheesta muualla
FIBA
Jusuf Nurkić (s. 23. elokuuta 1994 Tuzla) on bosniahertsegovinalainen koripalloilija, joka edustaa NBA:ssa pelaavaa Phoenix Sunsia. Pelipaikaltaan 213 senttimetriä pitkä ja 127 kilogrammaa painava Nurkić on sentteri.Hän on pelannut myös Bosnia ja Hertsegovinan koripallomaajoukkueessa. Nurkićin varasi ensimmäisen kierroksen 16. pelaajana NBA:han vuonna 2014 Chicago Bulls.
Seurajoukkueura

Nurkić edusti vuodet 2012-2014 kroatialaista KK Cedevitaa, jossa hän voitti Kroatian liigan ja cupin mestaruuden kaudella 2014. Tuolla kaudella hänet valittiin myös liigan finaaleiden parhaaksi pelaajaksi. Vuonna 2013 Nurkić oli lainalla niin ikään kroatialaisessa KK Zadarissa.
Heinäkuussa 2014 Chicago Bulls varasi Nurkićin NBA:han numerolla 16, mutta vielä saman kuun aikana hän siirtyi toiseen NBA-seuraan Denver Nuggetsiin. Hän debytoi NBA:ssa lokakuussa 2014 Detroit Pistonsia vastaan ja pelaa nykyisin numerolla 23. Debyyttikaudellaan NBA:ssa Nurkić nimettiin tulokaspelaajien kakkostähdistöjoukkueeseen. Vuonna 2017 hän siirtyi Portland Trail Blazersiin.
Maajoukkueura

Nurkić debytoi Bosnia ja Hertsegovinan koripallomaajoukkueessa vuoden 2013 EM-kilpailuiden karsinnoissa, mutta hän ei lopulta mahtunut itse kisajoukkueeseen.
Aiheesta muualla

Nurkićin tilastot NBA:n sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Juslin

Juslin on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi
Birgitta Ara (ent. Juslin, oik. Juslin-Ara, s. 1934), kuvanveistäjä
Emma Juslin (s. 1985), suomenruotsalainen kirjailija
Heikki Juslin (s. 1946), metsätieteilijä ja professori
Jukka Juslin (s. 1977), tietokirjailija, tutkija ja opettaja
Per-Erik Juslin (s. 1934), jalkapalloilija
Väinö Lennart (oik. Väinö Lennart Vainio, ent. Juslin, 1892–1912), kirjailija.
Kuvitteellisia henkilöitä

Tommi Juslin, tv-sarjassa Salatut elämät
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kaihon Karavaani

| Kaihon Karavaani |
| --- | --- |
 Tuure Kilpeläinen ja Kaihon Karavaani Kiuruveden Iskelmäviikko -musiikkitapahtumassa vuonna 2018
Tiedot
Jäsenet:  Tuure Kilpeläinen, laulu, kitara   Sampo Haapaniemi, rummut, laulu, studiomiksaus, tuotanto   Rocka Merilahti, kitara, laulu   Jarno T. Karjalainen, basso, laulu   Jiri Kuronen, koskettimet, haitari, laulu   Aarne Riikonen, perkussiot, tamburiini, laulu  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaihon Karavaani tai Tuure Kilpeläinen ja Kaihon Karavaani, on suomalainen iskelmä/poprockyhtye. Sen solistina toimii laulaja/lauluntekijä Tuure Kilpeläinen. Bändin muut jäsenet ovat kitaristi Rocka Merilahti, rumpali/tuottaja Sampo Haapaniemi, haitaristi/kosketinsoittaja Jiri Kuronen, perkussionisti Aarne Riikonen ja basisti Jarno "Jape" Karjalainen. Tammikuussa 2022 Tuure Kilpeläinen ilmoitti yhtyeen jäävän syyskuun alussa 2022 ennalta määrittelemättömän pituiselle tauolle.
Diskografia > Albumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista  | Kulta/Platinalevy |
| --- | --- | --- | --- |
| Valon pisaroita |  Julkaistu: 5. toukokuuta 2010  Levy-yhtiö: WEA | 10 |  Platinalevy |
| Erämaa |  Julkaistu: 12. syyskuuta 2011  Levy-yhtiö: WEA | 4 |  Platinalevy |
| Afrikan tähti |  Julkaistu: 28. syyskuuta 2012  Levy-yhtiö: WEA | 2 |  Platinalevy |
| Käpälikkö |  Julkaistu: 3. lokakuuta 2014  Levy-yhtiö: Kaiho Republic | 3 |  Kultalevy |
| Surusilmäinen kauneus |  Julkaistu: 21. lokakuuta 2016  Levy-yhtiö: Universal | 1 |  Kultalevy |
| Kaihon karnevaali |  Julkaistu: 3. marraskuuta 2017  Levy-yhtiö: Warner Music Finland  2CD-kokoelma | 10 |  |
| Paluu paratiisiin |  Julkaistu: 6. maaliskuuta 2020  Levy-yhtiö: Universal | 1 |  |

Yhtye on soittanut taustamusiikit myös Vesa-Matti Loirin levyllä Tuomittuna kulkemaan. Se on soittanut myös elokuvassa Tie Pohjoiseen. Yhtye vierailee myös Paula Koivuniemen ja Tuure Kilpeläisen duettokappaleella Mieto väkevä.
Lisäksi yhtye on mukana myös Kuolemantanssi-levyllä jossa laulaa Tuure Kilpeläisen lisäksi mm. Olavi Uusivirta, Yona ja Viitasen Pia.
Diskografia > Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista  | Listasijoitukset> Lataus-lista  | Listasijoitukset> Radio- lista  | Levy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| "Valon pisaroita" | 2010 | — | — | 13 | Valon pisaroita |
| "Vaeltava aave" | 2010 | — | — | 17 | Valon pisaroita |
| "Lohtu" | 2010 | — | — | — | Valon pisaroita |
| "Pelko pois" | 2011 | — | — | 11 | Erämaa |
| "Ystävänpäivä" | 2011 | — | 22 | 5 | Erämaa |
| "Erämaa" | 2012 | — | — | — | Erämaa |
| "¡Eloon!" | 2012 | — | 21 | 2 | Afrikan tähti |
| "Tahtoisin, tahtoisin" (feat. Yona) | 2012 | — | — | 33 | Afrikan tähti |
| "Oi onnenmaa" | 2012 | — | — | — | Iskelmä - Suomi |
| "Hyvä, paha, ruma mies" | 2013 | — | — | — | Afrikan tähti |
| "Lisätään lämpöä" | 2014 | — | — | 29 | Käpälikkö |
| "Hymyilevä Apollo" | 2014 | — | — | 58 | Käpälikkö |
| "Laiva" | 2014 | — | — | — | Käpälikkö |
| "Pyyteetön rakkaus" | 2015 | — | — | 56 | Käpälikkö |
| "Irrallaan" | 2015 | — | — | — | Käpälikkö |
| "Autiosaari" | 2016 | — | 8 | 2 | Surusilmäinen kauneus |
| "Surusilmäinen kauneus" | 2016 | — | — | 11 | Surusilmäinen kauneus |
| "Kesken jää" | 2016 | — | — | — | Surusilmäinen kauneus |
| "Tässä memee vielä hetki" | 2017 | — | — | 41 | Kaihon karnevaali |
| "Kai surra saan" | 2017 | — | — | — | Kaihon karnevaali |
| "Tornado" | 2018 | — | — | — | Vain elämää - kausi 9:  Toinen kattaus |
| "Mä Oon Sun" | 2019 | — | — | — | Paluu paratiisiin |
| "Se on minä joka hajoaa" | 2019 | — | — | 44 | Paluu paratiisiin |
| "Rakastan sua niin et se sattuu" | 2020 | — | — | 5 | Paluu paratiisiin |
| "Lumous" | 2021 | — | — | 18 |  |
| "Kuiskauksia tulevaisuudesta" | 2022 | — | — | 22 |  |

Listasijoitukset Suomen viralliselta singlelistalta (Single Top 20), Suomen virallinen latauslista (Top 30) (2007->) ja Suomen suosituimmat (Music Control/Radio Monitor) (Radio Top 100).
Diskografia > Musiikkivideot

"Valon pisaroita"
"Vaeltava aave"
"Ystävänpäivä"
"Tahtoisin, tahtoisin"
"Lisätään lämpöä"
"Hymyilevä Apollo"
"Laiva"
"Irrallaan"
"Autiosaari"
Tuure Kilpeläinen ja Kaihon Karavaani Tammerfest-tapahtumassa Tampereella, 20.07.2019
Jussac

| Jussac |
| --- | --- |

 Jussac
 Koordinaatit: 44°59′19″N, 2°25′26″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Cantal
Arrondissementti:  Aurillac
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  18,4 km²
Väkiluku (2015):  2 015  
 – Väestötiheys:  109 as./km²
Kunnan numero:  15083
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jussac on kunta keskisessä Ranskassa Cantalin departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin kymmenen kilometriä Aurillacin kaupungista pohjoiseen Authrejoen laaksossa.
Kunnan tärkein elinkeino on maatalous ja erityisesti lypsykarjan kasvattaminen. Myös palvelut, kauppa ja terveydenhoito työllistävät kuntalaisia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jussac Wikimedia Commonsissa
Falstaff

Falstaff on Giuseppe Verdin koominen ooppera, jonka libreton on kirjoittanut Arrigo Boito. Libretto perustuu William Shakespearen näytelmään Windsorin iloiset rouvat.
Teos sai ensi-iltansa La Scalassa Milanossa 9. helmikuuta 1893. Suomen ensiesitys oli Suomalaisessa oopperassa 20. tammikuuta 1955.
Verdi oli Falstaffia säveltäessään 79-vuotias. Hän sävelsi oopperan lähes salaa peläten kuolevansa kesken sävellystyön[lähde? ]. Ooppera jäikin hänen viimeiseksi yllätyksekseen. Falstaff on yhtenäinen musiikkidraama eikä sisällä erillisiä aarioita. Oopperassa voidaan kuulla wagneriaanista, lähes keskeytymätöntä musiikkia. Tunnettu numero on loppufuuga "Tutto nel mondo è burla".
Falu-Kuriren Arena

Falu-Kuriren Arena
Falu-Kuriren Arena on urheiluhalli, joka sijaitsee Falunissa, Ruotsissa. Halli toimii kotihallina salibandyseura IBF Falunille, jolla on edustusjoukkueissa edustus Ruotsin pääsarjatasolla sekä naisissa että miehissä. Vuonna 2008 valmistuneen hallin katsojakapasiteetti on 2 700 katsojaa. Hallin kustannusarvio oli 50 miljoonaa kruunua.
Jesse Gelsinger

Jesse Gelsinger (18. kesäkuuta 1981 – 17. syyskuuta 1999) oli ensimmäinen geeniterapiaan kuollut ihminen. Hän kärsi tavallisesti kuolemaan johtavasta erikoislaatuisesta OTC-geenin mutaatiosta, jonka parantamiseksi suunniteltu hoito, geeniterapia adenoviruksella, aiheutti kuolettavan immuunireaktion.
Taustaa

Gelsinger kärsi ammoniakkia maksassa hajottavan entsyymin puutteesta (ornitiinitranskarbamylaasi). OTC-geenistä johtuva puute aiheuttaa yleensä kuoleman, mutta Gelsingerin sairaus oli hallittavissa ruokavalion ja lääkkeiden avulla.
Gelsinger osallistui University Of Pennsylvania -yliopiston tutkimukseen, jossa tutkijat James Wilson, Mark Batshaw ja Steven Raper pyrkivät kokeellisesti todentamaan kehittämänsä hoitomenetelmän turvallisuutta. Terapiassa käytetty adenovirus oli muokattu, jotta immuunijärjestelmän tulehdusreaktio olisi normaalia alhaisempi. Myös kokeissa ennen Gelsingeriä käytetyt simpanssit kuolivat kokeiden aikana.
Koe

Koetta suorittaneet lääkärit antoivat 12.9.1999 Gelsingerille annoksen adenovirusta korkeamman annoksen kuin aiemmille koehenkilöille oli annettu. Gelsinger vaipui koomaan 15.9.1999. Hän kuoli 17.9.1999 kello 14.30.
Oikeustapaukset sovittiin hiljaisuudessa

Kokeesta seurasi kaksi oikeustapausta, toinen perheen ja toinen Yhdysvaltojen lääkeviraston FDA:n aloitteesta. Molemmat oikeusjutut sovittiin ennen oikeudenkäyntiä ilman erillisiä anteeksipyyntöjä tai toteamuksia väärinkäytöksistä. Viranomaiset eivät ole julkistaneet kerättyä todistusaineistoa.
Tutkijoiden etiikan ja tutkimusprotokollan sääntöjen loukkauksia

Kalifornian yliopiston oikeustieteen apulaisprofessori Osagie K. Obasogie toteaa, että vaikka sekä tutkijat, lääketeollisuus että viranomaiset epäonnistuivat, Gelsingerin kuolema ei ole aiheuttanut laajamittaista muutosta lääketeollisuuden tutkimusmenetelmissä, joista 80 prosenttia suoritetaan ilman viranomaisten hyväksyntää.[lähde? ]
Koetta suorittanut James Wilson ei kertonut Gelsingerille tai tämän perheelle, että koe-eläintestit olivat epäonnistuneet. Wilson ei myöskään kertonut, että koe suoritetaan yksityiselle yritykselle, jonka osakkeenomistaja hän itse oli. Wall Street Journalin mukaan yrityksen osakkeiden valuaatio oli tuolloin noin 13,5 miljoonaa dollaria. Koetta suorittaneet Pennsylvanian osavaltionyliopiston tutkijat eivät myöskään koskaan kertoneet Gelsingerille, että muut koehenkilöt olivat kärsineet kokeiden aiheuttamista haitallisista reaktioista. Obasogien mukaan tämän informaation puuttumisen vuoksi koehenkilöstä tuli uhri. Gelsingerin kuolema korosti talouselämän kielteistä vaikutusta ihmiskokeisiin.
Gelsingerin isän mukaan koe oli Helsingin julistuksen vastainen. Isä mainitsee Gelsingerin muistosivuilla, että kokeiden etiikasta vastannut Arthur Caplan laiminlöi velvollisuutensa. Gelsingerin mukaan Caplan totesi, ettei Jesse Gelsinger olisi missään tapauksessa hyötynyt kokeesta, koska sillä testattiin vain valmisteen turvallisuutta, eikä se siis edes turvallisena olisi parantanut Gelsingeriä.[lähde? ]
Lisäksi hän sanoo, että James Wilson väitti vielä lokakuussa 1999, ettei saa rahallista korvausta koetta suorittaneelta yritykseltä, joten Gelsingerin isä tuki Wilsonia taloudellisesti. Yrityksen arvo nousi noin 35 miljoonaan dollariin.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Jesse Gelsingerin muistosivut
Juominen

Pakistanilainen lapsi juo vettä sotilaan avustamana.
Eläimiä luonnonmukaisella juomapaikalla. Juomapaikkojen sijainnit määrittävät monien eläinlajien elinalueiden sijainteja.
Juominen on nestemäisen aineen nauttimista suun kautta. Ihmisen juodessa juotava neste eli juoma nostetaan tavallisesti mukilla, juomalasilla tai muulla astialla suuhun, minkä jälkeen juoma nielaistaan. Joitakin juomia voidaan nauttia myös pillillä. Luonnonvaraiset eläimet juovat yleensä suoraan vedestä, kotieläimet myös astioista tai karja ja siipikarja myös juomakupeista tai muista juomalaitteista.
Juomiin sisältyvän veden saanti on välttämätöntä elämän kannalta. Veden lisäksi on lukuisia eri juomia. Tilaa, jolloin ihmiselle tulee pakollinen tarve saada vettä tai jotain muuta juomaa, kutsutaan janoksi. Nälkä tappaa ihmisen paljon hitaammin kuin jano. Siksi säännöllinen juominen on erittäin tärkeää.
Eräät juomat, kuten virvoitusjuomat ja alkoholijuomat, ovat suurina määrinä ja jatkuvasti nautittuina terveydelle vaarallisia.
Juomisen tärkeys

Ihminen on noin 62-prosenttisesti vettä, ja jo muutaman prosentin nestehukka heikentää työkykyä merkittävästi. Kahdenkymmenen prosentin vajaus johtaa kuolemaan. Ilman vettä ei voida tuottaa ruokaa eikä ylläpitää teollisuutta tai energiantuotantoa. Koska vettä poistuu ihmisestä monella tavalla, ihminen tarvitsee elääkseen jatkuvasti merkittäviä määriä vettä.
Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositus veden juomiselle on 1–1,5 litraa päivässä.
Ei-tieteellisissä populaareissa artikkeleissa väitetään joskus, että ihmisen pitäisi juoda jopa 3 litraa päivässä. Sen hyödyllisyydestä ei ole mitään näyttöä ja se on luultavasti muoti-ilmiö.
Liiallinen veden juominen voi olla hengenvaarallista, sillä se voi äärimmäisissä tilanteissa johtaa aivojen turpoamiseen, välttämättömien elintoimintojen päättymiseen ja kuolemaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Juominen Wikimedia Commonsissa
Jokijärvi (Keuruu, Vuoriperä)

| Jokijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°13′46″N, 24°16′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vehkajärven valuma-alue (35.49)
Laskujoki:  Jokijärvenoja Jyväsjärveen 
Järvinumero:  35.493.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  161,8 m  
Rantaviiva:  1,534 km  
Pinta-ala:  4,895 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJokijärvi 
Jokijärvi  on Keski-Suomessa Keuruulla Vuoriperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,9 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vehkajärven valuma-alueella (35.49), jonka Parannesjoen valuma-alueeseen (35.493) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,8 metriä mpy.
Jokijärvi (Konnevesi, Toikkalankylä)

| Jokijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Konnevesi
Koordinaatit:  62°46′53″N, 26°11′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskujoki:  joki Kevatoiseen 
Järvinumero:  14.421.1.072
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,596 km  
Pinta-ala:  1,795 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJokijärvi 
Jokijärvi  on Keski-Suomessa Konnevedellä  Toikkalankylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 230 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101 metriä mpy.
Jokijärvi (Multia, Hirvikangas)

| Jokijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°33′19″N, 25°13′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskujoki:  Harjujoki Konttijokeen 
Järvinumero:  14.624.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  174,7 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,639 km  
Pinta-ala:  1,645 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJokijärvi 
Jokijärvi  on Keski-Suomessa Multialla  Hirvikankaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 260 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Kotajoen alueeseen (14.624) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 174,7 metriä mpy.
Jussi-Antti Reimari

| Jussi-Antti Reimari> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. syyskuuta 1975 (ikä 49) Hollola, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Juse, Jouko
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  89 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1993–2006
Seurat:  Reipas Lahti (SML/I-div.) Pelicans (I-div./SML) HeKi (S-S) Stavanger Oilers (Norja)
Jussi-Antti Reimari (s. 19. syyskuuta 1975 Hollola) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 229 runkosarjaottelua tehopistein 13+27=40 ja keräten 200 jäähyminuuttia sekä seitsemän playoff-ottelua tehden yhden maalin ja keräten kaksi jäähyminuuttia. Reimari pelasi lähes koko uransa kotiseudullaan Lahdessa, mutta hän pelasi myös kahtena viimeisenä kautenaan myös Norjassa.
Ura

Reimari on lahtelaisen kiekkokoulun kasvatti. Hän voitti Kiekkoreippaassa kauden 1990–1991 päätteeksi C-nuorten SM-pronssia. Kaudella 1993–1994 Reimari eteni Reipas Lahden A-nuorten I-divisioonajoukkueen kanssa A-nuorten SM-liigan karsintoihin, mutta joukkue jäi kuitenkin ilman sarjanousua. Hän debytoi samalla kaudella myös Reippaan SM-liigajoukkueessa, jossa Reimari pelasi viisi runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Joukkue putosi kauden päätteeksi I-divisioonaan.
Kausi 1994–1995 oli Reimarille ensimmäinen kokonainen miesten peleissä ja hän teki I-divisioonassa 40 runkosarjaottelussa tehot 6+7=13. Kaudella 1995–1996 Reimari oli viidellä osumallaan joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja Kari Elorannan ja Jussi Salmisen kanssa. Kaudeksi 1996–1997 Reipas Lahti nimettiin Pelicansiksi. Reimari oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 8+12=20. Kaudella 1997–1998 hän eteni Pelicansin kanssa aina liigakarsintoihin saakka, mutta Kalevan Pallo kuitenkin pudotti joukkueen toisella kierroksella otteluvoitoin 3–2. Kausi 1998–1999 päättyi kuitenkin SM-liiganousuun.
Ensimmäisellä täydellä SM-liigakaudellaan 1999–2000 Reimari teki Pelicansissa 37 runkosarjaottelussa tehot 3+2=5 ja seitsemässä playoff-ottelussa tehot 1+2=3. Neljännellä kokonaisella SM-liigakaudellaan 2002–2003 hän teki liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 5+10=15. Kauden 2004–2005 Reimari aloitti Suomi-sarjajoukkue Heinolan Kiekossa, josta hän siirtyi seitsemän pelaamansa ottelun jälkeen Norjan UPC-ligaenin Stavanger Oilersiin. Kaudella 2005–2006 Reimari eteni joukkueen kanssa aina liigan finaaleihin saakka, mutta Norjan-mestaruuden vei kuitenkin Vålerenga IF otteluvoitoin 4–0. Hän lopetti pelaajauransa kevääseen 2006.
Falsterbon kanava

Falsterbonäset. Lännessä oleva taajama on Skanör med Falsterbo, kanavan molemmin puolin Ljunghusen ja Höllviken.
Kanava ilmasta nähtynä.
Falsterbon kanava (ruots. Falsterbokanalen) on lyhyt kanava Skånessa Ruotsin lounaiskolkassa. Kanava kulkee Falsterbonäsetin niemimaan poikki ja muodostaa näin rannikkoliikenteelle oikotien Itämeren ja Juutinrauman välille. Se sijaitsee Vellingen kunnassa Ljunghusenin ja Höllvikenin taajamien välissä.
Kanavan ylittävä silta
Kanava rakennettiin toisen maailmansodan aikana, kun vuonna 1939 saksalaisten miinoitettua niemen lähistöllä sijaitsevan Falsterborevin riutan Ruotsissa ajateltiin, että tarvitaan kanava turvaamaan rannikon vesiliikennettä. Kanava avattiin liikenteelle 1. elokuuta 1941.
Kanavassa on sulku, jolla voidaan estää ajoittaisia voimakkaita virtauksia. Kanavan yli rakennettiin uusi silta vuonna 1991. Kanavan syvyys on pienentynyt 6,7 metristä 5 metriin eikä se sovellu yli 5 000 tonnin aluksille. Käytännössä kanava toimiikin nykyisin vain pienalusten kulkuväylänä ja pienvenesatamana.
Lokakuussa 2006 Ruotsin rannikkovartiostolle kuuluva valvontalentokone syöksyi kanavaan ollessaan normaalilla valvontalennolla.
Kallaveden reitti

M/S Koski saapumassa Kuopion satamaan Kallavedellä kesäkuussa 2005.
Kallaveden reitti on Vuoksen vesistön vesireitistö Pohjois-Savossa, Etelä-Savossa ja Pohjois-Karjalassa. Sen pääjärvi on Kallavesi, johon vetensä suoraan laskee kaksi vesireittiä Iisalmen reitti ja Nilsiän reitti. Kolmas vesireitti, Juojärven reitti, laskee puolestaan samassa pinnan tasossa olevaan Varisveteen Iso-Kallan itäisimmässä osassa. Kallaveden reitin vedet purkautuvat etelään Saimaan pinnan tasolle Leppävirran reittiä ja Heinäveden reittiä myöten Soisalon saaren länsi- ja itäpuolelta.
Reittiä käytetään vilkkaasti monenlaiseen vesiliikenteeseen. Saimaalta Kuopioon ja Siilinjärvelle kulkee Leppävirran reittiä pitkin 4,35 metrin syväväylä, jota käytetään kaupallisessa rahtiliikenteessä kaivosteollisuuden ja puunjalostusteollisuuden raaka-aineiden ja myös valmiiden tuotteiden kuljetukseen. Vuonna 2006 alkoi myös vuosien tauon jälkeen säännöllinen matkustajaliikenne tätä Soisalon läntistä reittiä pitkin Kuopion, Savonlinnan ja Lappeenrannan välillä.
Soisalon saaren itäpuolista reittiä, Heinäveden reittiä, käytetään lähinnä matkailullisessa tarkoituksessa pienveneliikenteessä ja Saimaan perinteisten matkustajalaivojen väylänä. Pohjoisen suunnan reitit (Iisalmi, Nilsiä ja Juojärvi) ovat myös pääosin matkailun ja vapaa-ajan liikenteen käytössä, joskin puunuittoa tapahtuu jossakin määrin Iisalmen ja Nilsiän reittien eteläisimmissä osissa.
Voimalaitokset

Kallaveden reitillä sijaitsee kymmenen sähkövesivoimalaitosta, jotka omistavat Pohjois-Karjalan Sähkö Oy, Stora-Enso Oyj ja Savon Voima Oyj.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sähkövesivoimala | MW | GWh/a | m | m³/s | joki | kunta | vuosi | perustaja/omistaja |
| Palokki | 7,4 | 29,5 | 20,7 | 40 | Vuoksi | Heinävesi |  | Pohjois-Karjalan Sähkö |
| Viannankoski | 0,15 | 1,3 | 2,5 | 5,0 | Vuoksi | Maaninka |  | Savon Voima |
| Huruskoski | 4,4 | 28 | 4,7 |  | Vuoksi | Varkaus |  | Stora-Enso |
| Salahmi | 0,8 | 3,0 | 12 | 8 | Vuoksi | Vieremä |  | Savon Voima |
Nilsiän reitti

Nilsiän reitti on Kallaveden reitin latvavesistöreitti.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sähkövesivoimala | MW | GWh/a | m | m³/s | joki | kunta | vuosi | perustaja/omistaja |
| Kiltua | 5,6 | 7,5 | 18,8 | 35,0 | Vuoksi/Laakajärvi=>Kiltuanjärvi | Sonkajärvi |  | Savon Voima |
| Sälevä | 3,0 | 6,5 | 7,0 | 50,0 | Vuoksi/Sälevä=>Korpinen | Varpaisjärvi |  | Savon Voima |
| Atro | 6,5 | 17,5 | 14,5 | 50,0 | Vuoksi/Syväri | Nilsiä |  | Savon Voima |
| Juankoski | 5,5 | 20,0 | 6,5 | 100,0 | Vuoksi/Vuotjärvi=>Juankoski | Juankoski |  | Savon Voima |
| Karjalankoski | 4,5 | 20,0 | 6,5 | 80,0 | Vuoksi/Juankoski=>Ahonvesi | Juankoski |  | Savon Voima |