stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Volgodonsk

| Volgodonsk (Волгодонск) |
| --- | --- |
 Kaupungin hallintorakennus
 lippu:  vaakuna
 Rostovin alueen sijainti Venäjällä, alla kaupungin sijainti alueella
 Volgodonsk
 Koordinaatit: 47.5167°N, 42.15°E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Rostovin alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  182 km²
Väkiluku (2010):  170 621 
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  347360–347399
Suuntanumero(t):  +7 86392
 
 www.volgodonskgorod.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Volgodonsk (ven. Волгодо́нск) on kaupunki Rostovin alueella Etelä-Venäjällä. Tsimljanskin tekojärven eteläpuolella sijaitsevan kaupungin asukasluku on 170 621 (2010). Kaupunki kasvoi nopeasti Volgan–Donin kanavan ja Tsimljanskin padon rakennustöiden seuraksena. Volgodonsk sai kaupunginoikeudet 1956.
Volgodonskin (Rostovin) ydinvoimalan 1. yksikkö.
Volgodonskin rautatieasemaa.
Volgodonskin jumaläidin ikonin mukaan nimetty ortodoksikirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Volgodonsk Wikimedia Commonsissa
Hallinnollinen keskus: Donin Rostov

Aksai |
Azov |
Bataisk |
Belaja Kalitva |
Donetsk |
Gukovo |
Kamensk-Šahtinski |
Novotšerkassk |
Novošahtinsk |
Konstantinovsk |
Krasnyi Sulin |
Millerovo |
Morozovsk |
Proletarsk |
Salsk |
Semikarakorsk |
Šahty |
Taganrog |
Tsimljansk |
Volgodonsk |
Zernograd |
Zverevo
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Rostovin alue
Käännös suomeksi
Laatu-Haiti

Psykologian laitoksen assistentit pelaavat vuonna 1972 Laatu-Haitissa shakkia.
Laatu-Haiti oli ravintola Helsingissä Snellmaninkatu 19:ssä.
Ravintola oli vastapäätä Snellmaninkatu 10:ssä viisi vuotta sijainneen Helsingin yliopiston kasvatustieteen laitoksen väen kantapaikka, jota dosentti Marja Martikainen on muistellut yhteishengen luojana laitoksen 50-vuotisjuhlapuheessa. Ravintola sai mainetta myös yhtenä Pentti Saarikosken kantapaikoista.
Volkswagen Golf Sportsvan

| Volkswagen Golf Sportsvan |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Kiina  Saksa
Valmistaja:  Volkswagen
Konserni:  Volkswagen Group
Valmistusvuodet:  2014–2020
Korimalli:  5-ovinen tila-auto
Luokka:  M-segmentti
Edeltäjä:  Volkswagen Golf Plus
Teknisesti samankaltaisia:   MQB-pohjalevyn mallit  Audi A3 (Typ 8V)  Audi Q2  Audi TT (Typ FV)  SEAT León (Typ 5F)  Škoda Octavia (Typ 5E)  Škoda Superb (Typ 3V)  Volkswagen Arteon  Volkswagen Atlas  Volkswagen Atlas Cross Sport  Volkswagen Bora (2018)  Volkswagen Golf VII  Volkswagen Jetta VII  Volkswagen Lamando  Volkswagen Lavida II  Volkswagen Passat (B8)  Volkswagen Passat (Kiina)  Volkswagen Touran II 
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Volkswagen Group MQB
Moottori:  R3 R4
Iskutilavuus:  1,0–2,0 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen kaksoiskytkin 7-vaihteinen kaksoiskytkin
Volkswagen Golf Sportsvan on Volkswagenin vuosina 2014–2020 valmistama tila-automalli, joka korvasi Golf Plussan. Se perustuu tekniikaltaan Golf VII:ään.
Vuoden 2014 Euro NCAP -kolaritestistä Golf Sportsvan sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Golf Sportsvanin akseliväli on 11 senttimetriä edeltänyttä Golf Plussaa pidempi. Takaistuinta voi liikuttaa pituussuunnassa 18 senttimetriä, ja sen asennosta riippuen tavaratilaa on 500–590 litraa.
Facelift-mallin Volkswagen Golf Sportsvan.
Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2017 esiteltiin pienen kasvojenkohotuksen kokenut Golf Sportsvan. Auto sai uudistuksessa uudet puskurit ja LED-takavalot.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Volkswagen Golf Sportsvan Wikimedia Commonsissa
Volkswagenin automallit
| --- | --- |
Nykyiset mallit:  Henkilöautot: Arteon ·  Atlas ·  Atlas Cross Sport ·  Bora (2018–) ·  C-Trek ·  Gol ·  Golf ·  ID.3 · ID.4 ·  ID.5 ·  ID.6 ·  Jetta ·  Lamando ·  Lavida ·  Passat ·  Phideon ·  Polo ·  Saveiro ·  T-Cross ·  T-Roc ·  Taigo ·  Taigun ·  Talagon ·  Tayron ·  Tharu ·  Tiguan ·  Touareg ·  Touran ·  up! ·  Viloran ·  Virtus  Hyötyajoneuvot: Amarok ·  Caddy ·  Crafter ·  Transporter
Lopetetut ilmajäähdytteiset mallit:  181 (Kurierwagen/Trekker/Thing/Safari) ·  1500/1600 (Typ 3) ·  411/412 (Typ 4) ·  Kupla (Typ 1) ·  Brasilia ·  Country Buggy (Sakbayan) ·  Hebmüller Cabriolet ·  Karmann Ghia ·  Kommandeurwagen ·  Kübelwagen ·  Schwimmwagen ·  SP2 ·  Type 18A ·  VW-Porsche 914
Lopetetut vesijäähdytteiset mallit:  Ameo ·  Apollo ·  Beetle ·  Bora ·  Citi Golf ·  CC ·  Corrado ·  Derby ·  Eos ·  Fox ·  Golf Plus ·  Golf Sportsvan ·  Iltis ·  K70 ·  LT ·  Lupo ·  New Beetle ·  Parati ·  Phaeton ·  Pointer/Logus ·  Routan ·  Scirocco (1974–1992) ·  Scirocco (2008–2017) ·  Sharan ·  SpaceFox ·  Taro ·  Vento
Konseptimallit:  1-Litre Concept ·  up!/space up!/space up! blue/E-Up!/Up! Lite ·  GX3 ·  Iroc ·  EcoRacer ·  Concept A ·  Concept R ·  New Beetle Ragster ·  EDAG Biwak ·  Microbus Concept ·  W12/Nardo ·  Stanley ·  Concept BlueSport
Tulevat mallit: 
Volkswagen-pohjaiset (asuntoautot, kit-carit, kilpa-autot):  Herbie ·  Formula Vee ·  Baja Bug ·  Meyers Manx ·  EMPI Imp ·  Westfalia Campervans
Laattasilta

Vårnäsin silta Kirkkonummella on laattasilta.
Laattasilta on siltatyyppi, jossa sillan päällysrakenten kantava osa on vaakasuora, tasomainen, leveyteen verrattuna suhteellisen ohut rakenne. Laattasiltoja käytetään lyhyillä jänneväleillä, esimerkiksi Tie- ja vesirakennushallituksen alkuaikoina 1920-luvulla vanhoja puusiltoja korvattiin teräsbetonisilla laattasilloilla, jotka voitiin rakentaa jopa vanhojen kivirakenteisten maatukien varaan. TVH:n siltajaosto laati tyyppipiirustukset 1–5 metrin jännevälisille silloille, joista lyhyempiä käytettiin rumpujen rakentamisessa. Nämä laattasillat olivat pitkäikäisiä ja kun tietä oli levennettävä, vanhaa siltaa ei tarvinnut purkaa vaan se jäi uuden leveämmän sillan osaksi.
1970-luvulla ilmestyneessä teoksessa Liikenne ja väylät on siltatyypin valintaa käsittelevässä kohdassa annettu teräsbetonisen laattasillan tyypilliseksi jänneväliksi yksiaukkoiselle sillalle 2–22 metriä ja jatkuvalle laattasillalle 6–28 metriä.
Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1951

| Eurobasket 1951 |
| --- | --- |
Joukkueet:  18
Isäntämaa:   Ranska
Kaupungit:  Pariisi
Ajankohta:  3.–12. toukokuuta
Mitalistit:  
–  Kultaa:   Neuvostoliitto
–  Hopeaa:   Tšekkoslovakia
–  Pronssia:   Ranska
Arvokkain pelaaja:   Ivan Mrazek
Vuoden 1951 koripallon EM-kisat järjestettiin Ranskassa 3.–12. toukokuuta. Kisat järjestettiin seitsemännen kerran. Kisojen mestaruuden voitti Neuvostoliitto.
Tulokset > Lohko A

| --- | --- |
: Sijoille 1–8
: Sijoille 8–18
| Sij>  | Joukkue | O | V | H | Korit+ | Korit- | Koriero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Italia | 4 | 3 | 1 | 233 | 132 | +101 | 7 |
| 2 |  Ranska | 4 | 3 | 1 | 232 | 146 | +86 | 7 |
| 3 |  Alankomaat | 4 | 3 | 1 | 172 | 177 | -5 | 7 |
| 4 |  Sveitsi | 4 | 1 | 3 | 180 | 214 | -34 | 5 |
| 5 |  Luxemburg | 4 | 0 | 4 | 114 | 262 | -148 | 4 |
Tulokset > Lohko B

| Sij>  | Joukkue | O | V | H | Korit+ | Korit- | Koriero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Neuvostoliitto | 4 | 4 | 0 | 312 | 117 | +195 | 8 |
| 2 |  Turkki | 4 | 3 | 1 | 227 | 154 | +73 | 7 |
| 3 |  Suomi | 4 | 2 | 2 | 175 | 180 | -5 | 6 |
| 4 |  Itävalta | 4 | 1 | 3 | 112 | 200 | -88 | 5 |
| 5 |  Tanska | 4 | 0 | 4 | 94 | 269 | -175 | 4 |
Tulokset > Lohko C

| Sij>  | Joukkue | O | V | H | Korit+ | Korit- | Koriero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Bulgaria | 3 | 3 | 0 | 147 | 70 | +77 | 6 |
| 2 |  Kreikka | 3 | 2 | 1 | 121 | 103 | +18 | 5 |
| 3 |  Portugali | 3 | 1 | 2 | 69 | 158 | -89 | 4 |
| 4 |  Romania (luovutti) | 3 | 0 | 3 | 0 | 6 | -6 | 0 |
Tulokset > Lohko D

| Sij>  | Joukkue | O | V | H | Korit+ | Korit- | Koriero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Belgia | 3 | 3 | 0 | 208 | 81 | +127 | 6 |
| 2 |  Tšekkoslovakia | 3 | 2 | 1 | 203 | 99 | +104 | 5 |
| 3 |  Länsi-Saksa | 3 | 1 | 2 | 117 | 157 | -40 | 4 |
| 4 |  Skotlanti | 3 | 0 | 3 | 68 | 259 | -191 | 3 |
Tulokset > Karsintapeli

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Tanska  | 46 - 45 |  Luxemburg |
Sijoituslohkot > Lohko A

| --- | --- |
: Sijoille 9–12
: Sijoille 13–18
| Sij>  | Joukkue | O | V | H | Korit+ | Korit- | Koriero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Itävalta | 3 | 3 | 0 | 118 | 102 | +16 | 6 |
| 2 |  Länsi-Saksa | 3 | 1 | 2 | 132 | 129 | +3 | 4 |
| 3 |  Sveitsi | 3 | 1 | 2 | 134 | 136 | -2 | 4 |
| 4 |  Portugali | 3 | 1 | 2 | 122 | 139 | -17 | 4 |
Sijoituslohkot > Lohko B

| Sij>  | Joukkue | O | V | H | Korit+ | Korit- | Koriero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Suomi | 3 | 3 | 0 | 201 | 119 | +82 | 6 |
| 2 |  Alankomaat | 3 | 2 | 1 | 162 | 111 | +51 | 5 |
| 3 |  Tanska | 3 | 1 | 2 | 99 | 158 | -59 | 4 |
| 4 |  Skotlanti | 3 | 0 | 3 | 101 | 175 | -74 | 3 |
Sijoitusottelut > Sijat 9–12

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Sijoitusottelut  sijoista 9–12 | Sijoitusottelut  sijoista 9–12 |
 

|  |   Suomi | 67 |   |  |  |  |
|  |   Länsi-Saksa | 56 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |

|  |   |   |   |   |   Suomi | 57 |
|  |   |   |   |   |   Alankomaat | 52 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Sijat 11 ja 12 | Sijat 11 ja 12 |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |   Itävalta | 28 |   |  |   Länsi-Saksa |  49 |
|  |   Alankomaat | 44 |   |  |   Itävalta |  51 |
Sijoitusottelut > Sijat 13–16

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Sijoitusottelut Sijoista 13–16 | Sijoitusottelut Sijoista 13–16 |
 
: 46
|  |   Tanska | 46 |   |  |  |  |
|  |   Portugali | 39 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 51 | 51 |
|  |   |   |   |   |   Tanska | 22 |
|  |   |   |   |   |   Sveitsi | 54 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Sijat 15 ja 16 | Sijat 15 ja 16 |
|  | 47 | 47 |   |  | 50 | 50 |
|  |   Sveitsi | 68 |   |  |   Portugali |  49 |
|  |   Skotlanti | 19 |   |  |   Skotlanti |  42 |
Kahdeksan parasta > Lohko A

| --- | --- |
: Välieriin
: Sijoille 5–8
| Sij>  | Joukkue | O | V | H | Korit+ | Korit- | Koriero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ranska | 3 | 2 | 1 | 149 | 140 | +9 | 5 |
| 2 |  Bulgaria | 3 | 2 | 1 | 152 | 142 | +10 | 5 |
| 3 |  Turkki | 3 | 2 | 1 | 125 | 124 | +1 | 5 |
| 4 |  Belgia | 3 | 0 | 3 | 122 | 142 | -20 | 3 |
Kahdeksan parasta > Lohko B

| Sij>  | Joukkue | O | V | H | Korit+ | Korit- | Koriero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Neuvostoliitto | 3 | 3 | 0 | 175 | 121 | +54 | 6 |
| 2 |  Tšekkoslovakia | 3 | 2 | 1 | 157 | 127 | +30 | 5 |
| 3 |  Italia | 3 | 1 | 2 | 140 | 177 | -37 | 4 |
| 4 |  Kreikka | 3 | 0 | 3 | 133 | 180 | -47 | 3 |
Loppuottelut > Sijoituspelit sijoista 5–8

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Sijoituspelit sijoista 5–8 | Sijoituspelit sijoista 5–8 |
 
: 66
|  |   Italia | 48 |   |  |  |  |
|  |   Belgia | 36 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 71 | 71 |
|  |   |   |   |   |   Italia | 43 |
|  |   |   |   |   |   Turkki | 38 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Sijat 7 ja 8 | Sijat 7 ja 8 |
|  | 67 | 67 |   |  | 70 | 70 |
|  |   Turkki | 42 |   |  |   Belgia |  39 |
|  |   Kreikka | 36 |   |  |   Kreikka |  28 |
Loppuottelut > Välierät ja loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
: 68
|  |   Ranska | 50 |   |  |  |  |
|  |   Tšekkoslovakia | 59 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 73 | 73 |
|  |   |   |   |   |   Tšekkoslovakia | 44 |
|  |   |   |   |   |   Neuvostoliitto | 45 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  | 69 | 69 |   |  | 72 | 72 |
|  |   Neuvostoliitto | 72 |   |  |   Ranska |  55 |
|  |   Bulgaria | 54 |   |  |   Bulgaria |  52 |
Aiheesta muualla

FIBA Europe (englanniksi)
Vladimir Durdin

| Vladimir Durdin> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 21. huhtikuuta 1956 Omsk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto
Kuollut: 27. toukokuuta 1990 (34 vuotta) Riika, Latvian SNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Neuvostoliitto  Latvia
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Papa
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  86 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1975–1990
Aik. seurat:  Shinnik Omsk Dynamo Riika Porin Ässät
Vladimir ”Papa” Durdin latv. Vladimirs Durdins (21. huhtikuuta 1956 – 27. toukokuuta 1990) oli neuvostoliittolainen jääkiekkoilija. Kansallisuudeltaan hän oli latvialainen.
Peliura

Durdin pelasi yhtä kautta lukuun ottamatta koko uransa Neuvostoliiton mestaruussarjassa Riian Dynamon joukkueessa. Parhaaksi saavutukseksi jäi hopeasija kaudella 1987–1988. Durdin pelasi seurassa yhteensä 11 kautta ja 496 ottelua, tehden niissä tehopisteet 53+66=119.
Neuvostoliiton A-maajoukkueeseen Durdinia ei milloinkaan valittu, mutta hän oli kaudella 1978–1979 mukana Pohjois-Amerikassa vierailleessa Soviet All-Stars -kokoonpanossa. Se pelasi NHL:n kanssa kilpailleen, sittemmin lakkautetun WHA-liigan seuroja vastaan. Joukkuetta edusti myös useampi Neuvostoliiton A-maajoukkueessa esiintynyt huippukiekkoilija, kuten Sergei Kapustin, Viktor Tjumenev, Vladimir Myškin ja Irek Gimajev. Lisäksi hän pelasi näytösotteluita Dynamon kanssa useita eri NHL-joukkueita vastaan.
Kaudeksi 1989–1990 Durdin teki sopimuksen I divisioonaan pudonneen Porin Ässien kanssa. Ässät nousi välittömästi takaisin SM-liigaan, häviämällä kauden aikana ainoastaan neljä ottelua. Durdin muodosti Ässien pelätyn ykköskentällisen yhdessä Arto Javanaisen, Arto Heiskasen, Aleksejs Froļikovsin ja Tapio Levon kanssa. Heidät valittiin kaikki myös I divisioonan tähdistökentälliseen. Durdin teki 43:ssa ottelussa pisteet 14+35=49. Plus/miinus-tilastoon hän sai lukemat +83.
Auto-onnettomuus

Huhtikuussa 1990 Durdin jatkoi sopimustaan Ässien kanssa vuodella. Toukokuun lopussa hän lähti viettämään kesälomaa kotikaupunkiinsa Riikaan. Muutama kymmenen kilometriä ennen perille saapumista Durdinin sukulaismiehen ohjaama henkilöauto suistui tieltä kohtalokkain seurauksin. Durdin kuoli onnettomuudessa välittömästi. Elokuussa Ässät kohtasi Durdinin muisto-ottelussa hänen entisen seuransa Riian Dynamon.
Durdinin poika Sergei Durdin (s. 1.1.1980) on pelannut Pohjois-Amerikassa muun muassa IHL- ja AHL-liigoissa sekä Italian ja Valko-Venäjän liigoissa.
Aiheesta muualla

Sergei Durdin muistelee isäänsä (englanniksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
Volvo 66

| Volvo 66 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Alankomaat
Valmistaja:  Volvo
Valmistusvuodet:  1975–1980
Tuotantomäärä:  106 137 kpl
Korimalli:  2-ovinen sedan 3-ovinen farmari
Luokka:  C-segmentti
Edeltäjä:  DAF 66
Seuraaja:  Volvo 340/360
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,1–1,3 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  takaveto
Vaihteisto:  CVT-automaatti
Volvo 66 on Volvon vuosina 1975–1980 valmistama alemman keskiluokan automalli, joka oli uudelleennimetty ja jatkokehitetty versio DAF 66 -mallista. Sen seuraajaksi tuli Volvo 340/360 -sarja.
Volvo oli laajentanut valikoimaansa hankkimalla pieniä autoja valmistaneen alankomaalaisen DAF:n 1970-luvun puolivälissä. Volvon DAF 66 -malliin tekemät uudistukset liittyivät lähinnä turvallisuuteen. Istuimissa oli pääntuet, puskurit olivat suuremmat ja oviin oli asennettu sivutörmäyssuojat. Ohjauspyörä oli suunniteltu kokoonpainuvaksi törmäyksessä. Lisäksi vaihteistoon tuli parkkiasento, joka lukitsee voimansiirron.
Farmarikorinen Volvo 66.
Autoa valmistettiin kaksiovisena sedanina ja kolmiovisena farmarina. Moottorit olivat nelisylinterisiä, ja valittavana oli 1,1- (47 hv) tai 1,3-litrainen (54 hv). Voimansiirtona oli aina portaaton CVT-automaattivaihteisto.
Volvo 66:ta valmistettiin yhteensä 106 137 kappaletta. Suomessa auto ei tullut kovin yleiseksi, koska se poikkesi Volvon perinteisestä mallistosta ja oli melko kallis muihin kokoluokkansa autoihin verrattuna. Vuosina 1976–1979 niitä myytiin hieman yli 800 kappaletta. Vuoden 1999 lopussa Volvo 66 -autoja oli rekisterissä 62 kappaletta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Volvo 66 Wikimedia Commonsissa
Laura Närhen diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 3 |  |
| ↙Singlet | 16 |  |
| ↙Musiikkivideot | 6 |  |
Tämä artikkeli on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Laura Närhen soolouran diskografiasta.
Studioalbumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Suuri sydän |  Julkaistu: 18. elokuuta 2010  Levy-yhtiö: Warner Music Finland  Formaatti: CD / digitaalinen | 3  | 35 000+ (Platinaa)  |
| Tuhlari |  Julkaistu: 26. lokakuuta 2012  Levy-yhtiö: Warner Music Finland  Formaatti: CD / digitaalinen | 3  | 16 200+ (Kultaa)  |
| Vastavoimat |  Julkaistu: 6. marraskuuta 2020  Levy-yhtiö: Warner Music Finland  Formaatti: CD / digitaalinen | 13  |  |
Singlet

| Vuosi | Single | Latauslista | Singlelista | Radiolista | 50 hittiä | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | ”Kuutamolla (Se ei mee pois)” (promosingle) | — | — | 1  | 2  | Kuutamolla – Soundtrack |
| 2010 | ”Jää mun luo” | — | — | 12  | — | Suuri sydän |
| 2010 | ”Tämä on totta” | 2  | 2  | 1  | — | Suuri sydän |
| 2010 | ”Mä annan sut pois” | 2  | 2  | 2  | — | Suuri sydän |
| 2011 | ”Kaksi irrallaan” (Promosingle) | — | — | — | — | Suuri sydän |
| 2011 | ”Hetken tie on kevyt” | 1  | 1  | 4  | — | Tuhlari |
| 2012 | ”Tuhlari” | 5  | — | 2  | — | Tuhlari |
| 2012 | ”Siskoni” (mukana Erin) | 9  | — | 1  | — | Tuhlari |
| 2013 | ”Viimeinen aamu” (promosingle) | — | — | 32  | — | Tuhlari |
| 2016 | ”Supersankari” | 16  | — | 12  | — | Vastavoimat |
| 2017 | ”Olet mulle se” | 15  | — | 26  | — |  |
| 2017 | ”Joo joo äiti” | — | — | 74  | — |  |
| 2019 | ”Tekisin tän uudelleen” | — | — | 24  | — |  |
| 2019 | ”En tunnusta ikinä” | — | — | 47  | — |  |
| 2020 | ”Mä elän” | — | — | 78  | — | Vastavoimat |
| 2020 | ”Helsinki” | — | — | 98  | — | Vastavoimat |
| 2021 | ”Joulumaa” (Laura Närhi & Elias Kaskinen) | — | — | — | — |  |
| 2021 | "Nyt on joulu" |  |  |  |  |  |
| 2022 | ”Asfaltin pinta” | — | — | — | — | Egotripillä |
Listasijoitukset Suomen viralliselta singlelistalta (Single Top 20), Rumba-lehden 50 Hittiä (Rumba Top 50) (julk. 1992–2007), Suomen viralliselta latauslistalta (Top 30) (2007–) ja Suomen suosituimmat / Radiosoittolista (Music Control / Radio Monitor -radiolista) (Radio Top 10/Top 20/Top 100).
Singlet > Muut listoille nousseet kappaleet

| Vuosi | Kappale | Latauslista | Radiolista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | ”Siipeen jos sain” | 15  | — | Vain elämää – kausi 2 |
| 2013 | ”En mitään, en ketään” | — | 54  | Vain elämää – kausi 2 |
| 2013 | ”Hymypoika” | — | 100  | Vain elämää – kausi 2 |
Musiikkivideot

Kuutamolla (Se ei mee pois) (2002 – ohj. Aku Louhimies)
Tämä on totta (2010 – ohj. Pekka Hara)
Mä annan sut pois (2010)
Hetken tie on kevyt (2011 – ohj. Aku Louhimies)
Siskoni (2012)
Supersankari (2016 – ohj. Lauri Laukkanen)
Vierailevana laulusolistina

| Artisti | Kappale | Albumilta | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- |
| Samuli Edelmann | ”Kuumailmapallo” | Kaikki tahtoo | 2001 |
| Alimo&Control | ”Tarkkaillaan” | Biitit Ja Tyylit FM | 2001 |
| Accu | ”Out Of the Blue” | Lasso | 2006 |
Laura Giordano

Laura Giordano on Palermossa 1979 syntynyt sopraano ja oopperalaulaja.
Laura Giordano aloitti lauluopintonsa 16-vuotiaana ja osallistui joihinkin tuotantoihin (Rigoletto, Tosca, Ruusuritari) Palermon Teatro Massimossa ja Catanian Teatro Massimo di Bellinissä. Hän voitti Operalaboratorio-kilpailun kahdesti peräkkäin 1997-98 ja lauloi pääroolin Donizetin oopperassa I pazzi per progetto ja Rossinin Adinassa. Vuosina 1998-99 hän opiskeli ensin Maria Chiaran, sitten Alida Ferrarinin johdolla.
Laulettuja rooleja > 1999

Offenbach: Orphée aux enfers  (Teatro di Verdura di Villa Castelnuovo, Palermo)
Laulettuja rooleja > 2000

Massenet: Werther  - Sophie (Teatro Massimo, Palermo)
Laulettuja rooleja > 2001

Verdi: Naamiaishuvit - Oscar  (mm. Teatro Regio, Parma (Verdin 100-vuotisjuhlallisuuksissa)
Orff: Carmina Burana  (Teatro Fraschini, Pavia)
Konsertti Pietarissa Pietarin filharmonisen orkesterin kanssa
Mozart: Kronüngsmesse  (La Coruñan Mozart-festivaaleilla)
Laulettuja rooleja > 2002

Rossini: Il Matrimonio segreto  (mm. Théâtre des Champs Elysées, Pariisi)
Rossini: Italialainen Algeriassa  - Elvira (La Coruñan Mozart-festivaaleilla)
Vivaldi: L'Olimpiade  (Beaunen festivaaleilla)
Fauré: Requiem (Teneriffa)
Laulettuja rooleja > 2003

Donizetti: Rykmentin tytär  - Marie (Lecce)
Schubert: Messu E-duurissa  (Saint-Denis'n festivaaleilla)
Laulettuja rooleja > 2004

Mozart: Figaron häät  - Susanna (Teatro Carlo Felice, Genova)
Rossini: Matka Reimsiin  - Corinna (Teatro Real, Madrid)
Verdi: Falstaff  - Nannetta (mm. Teatro alla Scala, Milano)
Verdi: Naamiaishuvit  - Oscar (mm. Opéra de Nice, Nizza)
Donizetti: Lemmenjuoma  - Adina (Las Palmas)
Mozart: Così fan tutte  - Despina (Santiago, Chile)
Levytyksiä

Vivaldi: L'Olimpiade (opus #111)
Tulevia töitä

Falstaff  (Brysselin Théâtre de la Monnaiessa kesäkuussa 2006)
Rykmentin tytär  (Savonlinnan oopperajuhlilla 2006)
Tähdikit

| Tähdikit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Parsakasvit Asparagaceae
Alaheimo::  Scilloideae
Suku::  Tähdikit Ornithogalum  L.
Katso myös
   Tähdikit Wikispeciesissä   Tähdikit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tähdikit eli liljatähdikit eli valkotähdikit eli linnunmaidot (Ornithogalum) on parsakasvien heimoon kuuluva suku, johon kuuluu 50 - 300 lajia lähteestä riippuen.
Ulkonäkö ja koko

Tähdikkien kukat ovat pääsääntöisesti valkoisia, mutta myös oransseja ja keltaisia kukintoja löytyy. Tähdikit kasvatetaan sipuleista.
Levinneisyys

Tähdikkejä esiintyy luonnonvaraisina Euroopassa, Afrikassa ja Länsi-Aasiassa.
Elinympäristö

Kasvit viihtyvät auringossa tai puolivarjossa. Maan tulee olla kosteahko ja ravinteikas.
Käyttö

Tähdikkejä käytetään koristekasveina. Sarjatähdikki sopii kivikkoon ja harjupuutarhaan. Nuokkutähdikki sopii metsäpuutarhaan ja leikkokukaksi.