stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
E. G. Palmén
Henkilöhistoria > Perhe

Vapaaherralliseen Palménin aatelisukuun kuuluneen Palménin vanhemmat olivat professori, vapaaherra Johan Philip Palmén ja tämän toinen puoliso Adolfina Fredrika Emilia Sallmén. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1881 teollisuusmies Nils Ludvig Arppen (1803–1861) tytär Ida Amalia Arppe (s. 1860). Heidän poikiaan olivat kirurgi Arne Palmén ja lakimies Ilmari Palmén. Heidän pojanpoikansa oli eläintieteilijä Ernst Palmén. E. G. Palménin veljenpoika oli meteorologi Erik Palmén.
E. G. Palménin sisar oli yhteiskunnallinen toimihenkilö Fanny Palmén (1842−1905), jonka aloitteesta Helsinkiin perustettiin työkoteja kansakoulua käyville lapsille, joiden vanhemmat kävivät ansiotyössä. Hänen veljiään olivat eläintieteilijä Johan Axel Palmén ja Forssan puuvillatehtaan johtaja Karl Evert Palmén.
Julkaisuja

Historisk framställning af den svensk-finska handelslagstiftningen från Gustaf Wasa till 1766 (1876)
Politiska skrifter af Anders Chydenius (1877–1880)
Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran viisikymmenvuotinen toimi ynnä suomalaisuuden edistys 1831–1881 (1881)
Sten Stures strid med Konung Hans (1883)
Lisiä lahjoitusmaakysymyksen historiaan (1896)
Till hundraårsminnet af Johan Philip Palmén (1915–1917)
Aiheesta muualla

/ Palmén, Ernst Gustaf (1849 - 1919) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Suomen pappissäädyn valtiopäivämiehet
Suomalaisen puolueen kansanedustajat
| n k Suomalaisen puolueen kansanedustajat 1907–1908 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (59):  Ala-Kulju  Antila  Arajärvi  Danielson-Kalmari  Ha. Gebhard  He. Gebhard  Gripenberg  Hakulinen  Helkiö   Hiltula  Hjelt  Hoikka  Ingman  Kairamo  Kares  Kivilinna  Kivioja  Knuutila  Koivisto  Kolkki  Käkikoski  Käpy  Lagerlöf  Laine  Lepistö  Listo  Malmivaara  Myllylä  Nevanlinna  Nykänen  Olkkonen  Paasikivi  Pajari  Palmén  Paloheimo  Pohjanpalo  Pullinen  Rajala  Rannikko  Rapola  Reima  Repo  Ripatti  Runtti  Sipilä  Sipponen  Soininen  Tervaniemi  Torppa  Tulikoura  Vaarala  Vahe  Vemmelpuu  Virkkunen  Wilskman  Wuorimaa  Ylikorpi  E. Yrjö-Koskinen  Y. Yrjö-Koskinen 
| n k Suomalaisen puolueen kansanedustajat 1908–1909 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (54):  Aitamurto  Ala-Kulju  Antila  Arajärvi  Danielson-Kalmari  Eronen  Ha. Gebhard  He. Gebhard  Gripenberg  Hainari  Hallsten  Halonen   Hiltula  Hjelt  Ingman  Junnila  Kairamo  Kares  Kivilinna  Kivioja  Koivisto  Kolkki  Käkikoski  Käpy  Lagerlöf  Laine  Listo  Malmivaara  Myllylä  Nevanlinna  Nykänen  Paasikivi  Palmén  Paloheimo  Pohjanpalo  Pullinen  Pöysti  Rajala  Rannikko  Rapola  Reima  Saraste  Sipponen  Soininen  Torppa  Tulikoura  Tuomikoski  Vaarala  Vahe  Vemmelpuu  Virkkunen  Wuorimaa  S. Yrjö-Koskinen  Y. Yrjö-Koskinen 
| n k Uudenmaan läänin vaalipiirin kansanedustajat 1907–1908 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (23):  Ahlroos  von Alfthan  Ehrnrooth  Erkko  Gustafsson  Helle  Ingman  Johansson  Käkikoski  Laakso  Laine  Oljemark  Palmén  E. Perttilä  V. Perttilä  Reima  Rosenqvist  Schybergson  Sillanpää  Sirén  Söderholm  Walpas  Wasastjerna 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Alankomaat  Vatikaani 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Eduskunta  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
Kati Peltola

Kati Peltola 1960-luvun lopulla.
Kati Kaarina Marjatta Peltola (o.s. Sápy, s. 22. joulukuuta 1940 Porvoo) on suomalainen vasemmistoliittolainen poliitikko. Peltola on SKDL:n entinen kansanedustaja ja pitkäaikainen Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen.
Elämä

Peltola on koulutukseltaan valtiotieteen maisteri. Hän valmistui Helsingin yliopistosta vuonna 1969.
Peltola valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon 1969 ja toimi siellä vuoteen 1988. Hän oli presidentin valitsijamies vaaleissa 1978. Eläkepäivillään Peltola palasi kaupunginvaltuustoon 2009 Vasemmistoliiton riveistä, muttei asettunut ehdolle enää vuoden 2012 kunnallisvaaleissa.
Peltola nousi eduskuntaan kolmesti varasijalta ja hän toimi kansanedustajana vuosina 1977–1979, 1980–1983 ja 1985–1987, Ele Aleniuksen, Anna-Liisa Hyvösen ja Kalevi Kivistön tilalle. Edustajakautensa jälkeen Peltola toimi 17 vuotta Helsingin keskisen sosiaalikeskuksen johtajana.
Yksityiselämä

Peltolan puoliso vuodesta 1960 on työmarkkinaneuvos, valtiotieteen tohtori Pekka Peltola. Heillä on kaksi lasta.
Teokset

Reilu verokirja. WSOY:n Barrikadi-sarja. 2008.
Aiheesta muualla

.aspx Kati Peltola Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
/ Kati Peltola Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Kansandemokraattien kansanedustajat
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1975–1979 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (40):  Aitio (1975–1977)  Alenius (1975–1977)  Alppi (1976–1979)  Björklund  Ekorre  Hjerppe (1975–1978)  Hongisto (1978–1979)  Honkonen  Hyvönen  Jokinen  Jokiniemi  Juvela  Järvenpää  Kainulainen  Kivistö  Koskenniemi  Koskinen  Laine  Lehmonen  Liedes  Merisaari (1975–1978†)  Mustonen  Männistö  Niskanen  Peltola (1977–1979)  Puhakka  Pulkkinen (1975–1977†)  Rekonen  Rosnell  Ruotsalainen  Rytkönen (1978–1979)  Räsänen  Saarinen  Saarto  Sinisalo  Stenius  Suomi (1977–1979)  Talvitie  Tamminen  Tennilä  Tuominen  Uitto  Wahlström  Weckman (1975–1976)  Vepsäläinen  Vähäkangas (1978–1979) 
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1979–1983 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (35):  Alppi  Astala  Björklund (1979–1982)  Ekorre  Hirvelä  Hyvönen (1979–1980)  Jokinen  Jokiniemi  Juvela  Järvenpää  Kainulainen (1982–1983)  Kemppainen  Kivistö  Koskenniemi  Koskinen  Kuoppa  Laine  Liedes  Mattsson  Männistö  Niskanen  Peltola (1980–1983)  Puhakka  Pursiainen  Rosnell  Ruotsalainen  Rytkönen  Saarinen  Saarto  Salminen  Säilynoja  Söderström  Tamminen  Tennilä  Toiviainen  Uitto  Wahlström  Vähäkangas 
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1983–1987 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (26):  Alppi  Astala  Helle  Hirvelä  Kautto  Kemppainen  Kivistö (1983–1985)  Koskenniemi  Kuoppa  Laaksonen  Laine  Leppänen  Liedes (1983–1985†)  Mustonen (1983, 1985–1987)  Männistö  Peltola (1985–1987)  Pursiainen  Rosnell  Saarto (1983–1986)  Salminen  Stenius-Kaukonen  Säilynoja  Söderström  Tennilä  Toiviainen  Turpeinen  Uitto (1986–1987)  Vepsäläinen  Vähäkangas 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia  Eduskunta  Biografiasampo
British Airways

| British Airways |
| --- | --- |

 IATA: BA  –  ICAO: BAW, SHT 
Kutsukoodi:  SPEEDBIRD SHUTTLE
Perustettu:  31. maaliskuuta 1974
Laivaston koko:  273
Kohteiden määrä:  183
Tunnuslause:  To Fly. To Serve.
Solmukohdat:   Heathrow’n lentoasema (LHR)  Gatwickin lentoasema (LGW) 
Emoyhtiö:  International Airlines Group
Tytäryhtiö(t):  BA CityFlyer
Kotipaikka:  Lontoo, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Kanta-asiakasohjelma:  Executive Club
Allianssi:  Oneworld
Avainhenkilö(t):  Sean Doyle (CEO ja puheenjohtaja)
Yhtiön sivut:  britishairways.com
British Airways (BA) on Yhdistyneen kuningaskunnan kansallinen lentoyhtiö ja maan suurin lentoyhtiö lentojen lukumäärän, laivaston koon ja kohteiden lukumäärän perusteella. Matkustajamäärissä yhtiö on toiseksi suurin EasyJetin jälkeen.
British Airways on myös yksi maailman suurimmista lentoyhtiöistä, ja se lentää kaikkiin seitsemään maanosaan. Solmukohtia ovat Lontoon Heathrow'n ja Gatwickin lentoasemat. British Airways on maailmanlaajuisen Oneworld-lentoyhtiöallianssin perustajajäsen yhdessä American Airlinesin, Cathay Pacificin, Qantasin ja Canadian Airlinesin kanssa.
Nykyinen British Airways syntyi keväällä 1974, jolloin kaksi aiemmin erillistä lentoyhtiötä fuusioitui yhdeksi valtio-omisteiseksi lentoyhtiöksi. Vuonna 1987 yhtiö British Airways yksityistettiin osana konservatiivisen hallituksen yksityistämishanketta. Sittemmin yhtiö on laajentunut ostamalla ja sulauttamalla lukuisia yhtiöitä osaksi toimintaansa, viimeisimpänä British Midland Internationalin vuonna 2012. British Airwaysista tuli osa International Airlines Groupia vuonna 2011, kun British Airways ja Espanjan kansallinen lentoyhtiö Iberia muodostivat uuden holdingyhtiön. Yhtiöjärjestelyistä huolimatta molemmat yksiköt jatkavat toimintaa oman brändinsä alla.
British Airwaysin laivaston selkäranka koostuu pitkälti eurooppalaisvalmisteisista Airbus A320 -koneperheen matkustajakoneista, joita yhtiöllä on käytössä yli 150. Kaukolentoverkoston perustana on Boeing 777 -koneperhe, jonka lisäksi yhtiö operoi 12 Airbus A380 -konetta ja yli 30 Boeing 787 Dreamliner -konetta.  British Airways modernisoi laivastoaan tilattuaan uusia Boeing 787 -koneita ja Airbus A350 -koneita, jotka liittyivät yhtiön laivastoon 2010-luvun aikana.
Historia

25. elokuuta 1919 Air Transport And Travel suoritti maailman ensimmäisen aikataulutetun kaupallisen lennon Lontoo-Pariisi välillä, koneena De Havilland DH4. Lennolla kuljetettiin yksi matkustaja sekä rahtina sanomalehtiä, kermaa ja hilloa. Tästä katsotaan alkaneen British Airwaysin historia. Vuoden 1921 alussa Daimler Air Hire Limited osti yhtiön, ja se nimettiin uudeksi Daimler Airway Limited yhtiöksi, joka jatkoi lentoja. 31. maaliskuuta 1924 neljä brittiläistä lentoyhtiötä – Instone Air Line, Handley Page Transport, Daimler Airways ja British Air Marine Navigation – yhdistyivät Imperial Airwaysiksi. Yhtiön ensimmäinen lento tapahtui 26. huhtikuuta 1924, koneena de Havilland DH.34, reittinä Lontoo-Pariisi. Myöhemmin Imperial Airways avasi lentoreitit Lontoosta Eurooppaan, Aasiaan ja Afrikkaan. Vuonna 1933 yhtiö teki ensimmäisen lentonsa Australiaan ja avasi reitin Singaporeen. Huhtikuussa 1940 Imperial Airways ja silloinen British Airways Ltd. sulautuivat virallisesti kansalliseksi lentoyhtiöksi, British Overseas Airways Corporationiksi (BOAC).
Historia > 1940-luku

Toisen maailmansodan aikana BOAC toimi Britannian Ilmailuviranomaisen alaisena, jolloin matkustajalentojen määrää rajoitettiin. BOAC käytti suurta lentoveneiden kalustoaan siirtääkseen sotilaita ja muuta henkilöstöä Yhdysvaltoihin ja Britanniaan. BOAC:n lentäjät veivät hävittäjälentäjiä takaisin Amerikkaan Consolidated B-24 Liberator -pommikoneilla, kun uudet sotalentokoneet oli toimitettu Britanniaan. Yhtiö teki myös Mosquito-lentoja Skotlannista Tukholmaan, josta se haki tärkeitä kuulalaakereita sotaa varten. BOAC teki epäsäännöllisiä lentoja koko sodan ajan New Yorkiin Boeing 314 -lentoveneellä.
Sodan jälkeen rajoitukset loppuivat ja BOAC jatkoi lentoja kaikille mantereille lukuun ottamatta Etelä-Amerikkaa ja Karibiaa, jonne lensi BOAC:stä eronnut British South American Airways. Tämä yhtiö liittyi takaisin BOAC:hen vuonna 1949. Manner-Euroopan ja kotimaan lentoja hoiti uusi kansallinen lentoyhtiö British European Airways (BEA). Alun perin BOAC:lla oli ollut vaatimus ostaa vain brittiläisiä lentokoneita, mutta heinäkuussa 1946 se sai luvan tilata amerikkalaisia Lockheed Constellation -koneita, koska Atlantin ylitysreitille ei ollut saatavilla sopivaa brittiläistä lentokonetta, ja BOAC:n laivasto oli jo pääosin vanhentunut. Samana vuonna yhtiö avasi reitin New Yorkiin uusilla koneilla, joka muuttui säännölliseksi 1950. 1940-luvun loppupuolella yhtiö lopetti lentoveneiden käytön ja avasi paljon uusia kohteita Eurooppaan, Pohjois-Amerikkaan, Aasiaan ja Afrikkaan.
Historia > 1950-luku

Vuonna 1952 BOAC lensi maailman ensimmäisen kaupallisen suihkukonelennon De Havilland Cometilla Lontoosta Johannesburgiin viiden välilaskun kanssa. 10 760 kilometrin lento kesti 23 tuntia ja 36 minuuttia, joka oli vain puolet ajasta, joka matkaan oli aiemmin kulunut. Se otti Cometit käyttöön myös Aasian lennoille, mm. Tokioon. Myöhemmin koneet asetettiin kuitenkin lentokieltoon vuonna 1953-1954 tapahtuneiden onnettomuuksien seurauksena, joiden syyksi osottautui metallin väsyminen. Vuonna 1956 yhtiö allekirjoitti sopimuksen 15 Boeing 707-400 tilauksesta ja vastaanotti ensimmäisen Douglas DC-7 koneen ja aloitti sillä lennot New Yorkiin ja San Franciscoon.
Vuonna 1958 yhtiö esitteli uuden turistiluokan ja sai ensimmäiset Comet 4 -koneet, joilla tehtiin ensimmäinen Atlantin ylitys suihkumootterilla varustetulla lentokoneella. BOAC luopui Lockheed Constellation- koneista ja aloitti lennot Montrealiin ja Tokioon Comet 4 -koneilla. Vuonna 1959 sai ensimmäiset Vickers Viscount -koneet ja teki ensimmäisen maailmanympärilentonsa.
Historia > 1960-luku

Vuonna 1960 BOAC sai ensimmäiset Boeing 707-400 koneet, joilla aloitettiin lennot Lontoosta Kanadaan, Los Angelesiin, Zürichiin, Tel Aviviin ja Teheraniin sekä lennot San Franciscosta Hongkongiin ja Tokioon. Vuonna 1963 yhtiö aloitti viikottaiset lennot Uuteen-Seelantiin Comet 4:llä sekä lopetti lennot Los Angelesiin. Vuonna 1964 BOAC sai ensimmäiset Vickers VC-10 koneet ja 1965 se lopetti Comet 4 koneiden käytön, mutta kone jatkoi vielä palvelua BEA:lla. Kesäkuussa 1965 BEA vastaanotti ensimmäiset De Havilland Tridentit, jolla suoritettiin maailman ensimmäinen kaupallinen automaattilaskeutuminen. Vuosina 1964/65 BOAC kuljetti miljoona matkustajaa ja lensi lähes 200 kohteeseen. Vuotta myöhemmin yhtiö tilasi Boeing 747-100 -koneita.
Historia > 1970-luku

Syyskuussa 1970 Palestiinan vapautuksen kansanrintaman (PFLP:n) jäsenet kaappasivat BOAC:n VC-10:n, joka oli matkalla Bombaysta (nykyisestä Mumbaista) Lontooseen. Kone pakotettiin laskeutumaan kahden muun koneen kanssa PFLP:n hallussa olleelle Dawsonin Fieldille, joka sijaitsi Zarqan kaupungissa, Jordaniassa. Kun lentokoneet olivat tyhjät matkustajista, PFLP:n jäsenet räjäyttivät koneet. Kaappaus tehtiin, koska PFLP:n lentokonekaappari Leila Khaled oli pidätettynä Britanniassa.
Kun ensimmäinen Boeing 747-100 saapui yhtiölle huhtikuussa 1970, lentäjät kieltäytyivät lentämästä niillä, ellei heille myönnetty palkankorotusta. Yhtiö kieltäytyi ja lentokoneet pysyivät maassa, kunnes sovinto saavutettiin vuotta myöhemmin huhtikuussa 1971. Huhtikuussa 1971 BOAC lensi ensimmäisen Boeing 747 -lennon, Lontoosta New Yorkiin. Yhtiöllä oli yhteensä 15 Boeing 747-100 -konetta ennen yhdistymistään BEA:n kanssa. Vuotta myöhemmin yhtiö tilasi seitsemän Concorde- yliäänikonetta, jotka eivät kuitenkaan ehtineet palvella yhtiötä ennen yhdistymistään.
Vuonna 1974 BOAC ja BEA yhdistyivät nykyiseksi British Airwaysiksi (BA). Yhdistymisen jälkeen tilattiin kaksi British Aerospace 748 -konetta sekä 10 Lockheed Tristar -konetta, jotka saapuivat laivastoon vuonna 1975. 21. tammikuuta 1976 British Airways ja Air France julkaisivat samana päivänä uudet reitit Lontoosta Bahrainiin ja Pariisista Rio De Janeiroon, joita operoisivat uudet Concordet. Myöhemmin British Airways laajensi reittejä New Yorkiin ja Singaporeen. Saman vuoden heinäkuussa BA vastaanotti ensimmäiset Boeing 747-200 -koneet, joilla oli edeltäjäänsä 100- varianttiin verrattuna 3500 kilometriä pidempi kantama sekä suurempi lentoonlähtöpaino. Vuonna 1978 BA tilasi 19 Boeing 737-200 konetta ja kolme BAC 1-11 konetta.
Historia > 1980-luku

1980-luvun alussa polttoaineen hinta nousi hälyttävästi 70%. Yhtiö julkisti suunnitelman, jossa vaadittiin kannattamattomien reittien luopumisesta, henkilöstövähennyksiä ja vanhempien Trident 2, Boeing 707 ja Super VC-10 -lentokoneiden ennenaikaista eläkkeelle siirtämistä, jotka kaikki poistettiin käytöstä maaliskuuhun 1981 mennessä. Vuonna 1980 British Airwaysin tytäryhtiö British Airtoursin viimeinen Boeing 707-400 poistui laivastosta ja yhtiö sai ensimmäiset Boeing 737-200 -koneet sekä seitsemännen ja viimeisen Concorde- yliäänikoneen. Kolme vuotta myöhemmin yhtiö vastaanotti ensimmäiset Boeing 757-200 -koneet, joita käytettiin Euroopan lennoilla.
Vuonna 1983 BA otti käytöön uuden sloganinsa, "The World's Favourite Airline" (suom. Maailman suosituin lentoyhtiö), joka perustui siihen että yhtiö kuljetti eniten matkustajia maailmassa. 4. joulukuuta 1984 British Airways julkisti uuden British Landor- värityksen, jonka tarkoituksena oli tuoda jotain uutta, mutta säilyttää myös jotain vanhaa. Suunnittelu kesti puolitoista vuotta ja maksoi miljoona euroa.
Vuonna 1986 yhtiö tilasi 16 Boeing 747-400 -konetta, jotka korvaisivat myöhemmin Boeing 747-100 -ja 200 -koneet sekä lensi ensimmäisen Concorde- lennon Barbadokselle.
Yhtiö yksityistettiin ja listattiin Lontoon pörssiin suuren ylikysynnän alla vuonna 1987 Margaret Thatcherin hallituksen päätöksellä. Kaupankäynti British Airwaysin osakkeilla alkoi 11. helmikuuta. Saman vuoden joulukuussa British Airways yhdistyi British Caledonian kanssa, joka operoi lentoja Länsi-Afrikkaan ja Etelä-Amerikkaan. Yhdistyminen taloudellisesti vaikeuksissa olevan Caledonianin kanssa julkistettiin ja toteutettiin joulukuussa sen jälkeen, kun oli päästy sopimukseen joidenkin Caledonian lähtö- ja saapumisaikojen luopumisesta. Yhtiö sai Caledonialta kahdeksan McDonnell Douglas DC-10- konetta, viisi Boeing 747 -lentokonetta, 13 BAC 1-11-500 -lentokonetta ja 10 Airbus A320-100 -koneen tilauksen. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun British Airways omisti DC-10 -lentokoneita ja ne olivat liikenteessä vielä 11 vuotta.
Vuotta myöhemmin BA vastaanotti ensimmäiset Airbus A320-100- koneet, jotka säilyivät palveluksessa vielä 19 vuotta. Lokakuussa 1988 yhtiö tilasi myös Boeing 737-300, -400 ja -500 variantin koneita, jotka saapuivat laivastoon vuonna 1991. Maaliskuussa 1989 yhtiö esitteli uuden ykkösluokan. 28. heinäkuuta 1989 British Airways lensi ensimmäisen Boeing 747-400 -lentonsa, reittinä Lontoo-Philadelphia-Pittsburgh. -400:n 13000 kilometrin toimintasädettä käytettiin uusilla välilaskuttomilla reiteillä Lontoosta Singaporeen, Tokioon, São Paoloon ja Johannesburgiin. BA:lla oli enimmillään 59 Boeing 747-400 -konetta.
Historia > "Dirty Tricks" -skandaali

Vuonna 1991 julkisuuteen nousi "Dirty Tricks" -skandaali, jossa vuonna 1990 British Airwaysin edustajat soittivat Virgin Atlanticin asiakkaille ja teeskentelivät olevansa Vigin Atlanticin edustajia. Edustajat yrittivät saada asiakkaita vaihtamaan lentojaan ja yrittivät tietokoneiden hakkerointia saadakseen pääsyn Virginin Atlanticin tietoihin. Skandaaliin johtivat BA:n silloisen puheenjohtajan Lord Kingin ärtymys BA:n joidenkin reittien siirtämisestä Virgin Atlanticille sekä vuonna 1991 tehtyyn päätökseen sallia Virginin liikennöinti Heathrow'sta. Käännöspiste tuli myöhemmin samana vuonna sen jälkeen, kun Branson oli koonnut paljon julkisuutta saaneen tehtävän lennättääkseen Saddam Husseinin panttivankeja takaisin Britanniaan.
Tammikuussa 1991 Branson sai vihiä asiasta yksittäiseltä British Airwaysin työntekijältä. BA:n viikoittainen henkilöstösanomalehti BA News julkaisi artikkelin, jossa sanottiin, että väitteet olivat Virginin keksintö. Branson käytti tätä artikkelia vuonna 1992 Lord Kingiä ja British Airwaysia vastaan ​​nostetun kunnianloukkausvaatimuksen perustana.
Yhtiö myönsi korkeimmassa oikeudessa, että henkilökunta oli harjoittanut "huonoja liiketoimintatapoja", mukaan lukien asiakirjojen hävittäminen, matkustajille soittelu ja "vihamielisten ja huono-arvoisten" juttujen levittäminen Virginista lehdistössä. BA pyysi anteeksi ja ratkaisi asian maksamalla Bransonille 600 000 euroa ja Virgin Atlanticille 130 000 euroa. BA:lle aiheutui oikeudenkäyntikuluja 3 miljoonan euron edestä.
Historia > 2010-luku

Elokuussa 2010 ensimmäinen Boeing 777-300ER saapui laivastoon, jossa oli uusittu matkustamo sekä viihdejärjestelmä. BA:lla on vuonna 2022 16 Boeing 777-300ER -konetta. Lokakuussa 2010 viimeiset Boeing 757-200 -koneet poistuivat laivastosta. Tammikuussa 2011 British Airways ja Iberia fuusioituivat International Airlines Group:iksi(IAG). Molemmat lentoyhtiöt jatkavat toimintaansa nykyisten brändiensä alla. Yhdistymisen arvoksi uskotaan noin 6 miljardia euroa ja uudella konsernilla on yli 400 lentokonetta ja se lentää yli 200 kohteeseen eri puolilla maailmaa. Willie Walsh aloitti IAG:n toimitusjohtajana ja Keith Williamsista tuli BA:n puheenjohtaja IAG-konsernissa. 19. kesäkuuta 2012 British Airwaysin erityisvärein maalattu Airbus A319 lensi olympiatulen Ateenasta Naval Air Station Culdroseen, Cornwalliin. Sieltä se jatkoi matkaansa vuoden 2012 kesäolympialaisiin Lontooseen.
Kesäkuussa 2013 yhtiö vastaanotti ensimmäisen Boeing 787-8 Dreamliner -koneen, jonka ensilento tapahtui Tukholmaan sekä heinäkuussa ensimmäisen Airbus A380-800 -koneen, jonka ensimmäinen lento tapahtui Granadaan. 1. tammikuuta 2014 Keith Williams tuli BA:n uudeksi toimitusjohtajaksi. Syyskuussa 2015 yhtiö sai ensimmäisen Boeing 787-9 -koneen sekä viimeinen Boeing 737-lento tapahtui Torinosta Gatwickiin, jolloin BA oli käyttänyt Boeing 737 -koneita 35 vuotta. Huhtikuussa 2016 Alex Cruz otti toimitusjohtajan paikan.
28. toukokuuta 2017 British Airways perui kaikki Lontoon Heathrow'n ja Gatwickin lentokentiltä lähtevät lennot, syynä IT-häiriö. Häiriö vaikutti yli 1000 lentoon ja 75 000 matkustajaan. Syyksi paljastui palvelinkeskuksen sähkökatkoksen jälkeinen virtapiikki, joka vahingoitti palvelinkeskuksen palvelimia.
25. elokuuta 2019 British Airways juhli 100 vuoden historiaansa. Sen kunniaksi BA maalasi kolme Boeing 747-400 -konetta entisiin BOAC- , Landor- ja Negus väreihin sekä yhden Airbus A319 koneen BEA:n väreihin. Vuonna 2019 yhtiö kuljetti 44 miljoonaa matkustajaa ja ensimmäiset Airbus A350-1000 -koneet saapuivat laivastoon. Tuhannet BA:n lentäjät menivät lakkoon syyskuussa 2019, syynä palkka ja työolosuhteet. Yli 1500 lentoa peruttiin, joka vaikutti lähes 200 000 matkustajaan.
Historia > 2020-luku

Vuonna 2020 koronapandemian seurauksena matkustajamäärät vähenivät 75 %. BA ilmoitti poistavansa kaikki Boeing 747-400-, Airbus A318- ja Boeing 777-200 -koneet laivastosta välittömästi. Vuonna 2020 yhtiön puolen vuoden liikevaihto oli 800 miljoonaa euroa tappiolla sekä yhtiö suunnitteli vähentävänsä 12 000 työpaikkaa. Lokakuussa 2020 Sean Doyle otti toimitusjohtajan paikan. Helmikuussa 2022 yhtiö lopetti Ukrainan ja Venäjän ilmatilan käytön Venäjän hyökättyä Ukrainaan. Sen seurauksena Aasian lennot pidentyivät keskimäärin 90 minuutilla.
Heinäkuussa 2022 BA ilmoitti peruvansa yhteensä yli 20 000 lentoa Heathrow'n lentoasemalta aikavälillä heinäkuu-maaliskuu, johtuen matkustajamäärien kohoamisen ja työntekijäpulan yhteisvaikutuksesta.
Nykypäivä

British Airwaysin kotikenttänä toimii Lontoon Heathrow'n lentoasema. Yhtiöllä on hallussaan noin 51% Heathrow'n lähtö- ja saapumisajoista ("sloteista"). Yhtiöllä on hallitseva asema myös Lontoon Gatwickin lentoasemalla.
BA perusti oman halpalentoyhtiön Go Flyn vuonna 1997, mutta myi sen vuonna 2002 pääomasijoittajalle, jolta se siirtyi seuraavana vuonna easyJet-yhtiölle.
Saksalainen tytäryhtiö Deutsche BA myytiin vuonna 2003 ja 18,5 %:n osuus australialaisesta Qantas-yhtiöstä vuonna 2004.
Vuonna 2007 British Airways myi alueellisia lentoja hoitaneen tytäryhtiönsä BA Connectin (entinen British Airways Citiexpress) halpalentoyhtiö Flybelle ja sai 15 prosentin osuuden tässä yhtiössä.