stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
AMD Athlon
Eri versiot > Thunderbird

Ulkoinen erillisillä piireillä oleva L2-muisti oli sekä suorituskykypullonkaula, että teki piirin paketoinnista kalliimpaa, joten AMD siirtyi prosessoripiirille integroituun L2-välimuistiin Thunderbird-ytimen myötä. Erillisten välimuistipiirien pois jättämisen myötä voitiin luopua myös isosta prosessorikortista, ja Thunderbird käytti uutta Socket A -suoritinkantaa. Thunderbird-pohjaiset Athlon-suorittimet sekä näiden pikkuveli Duron (koodinimeltään Spitfire) julkistettiin kesällä 2000.
Thunderbird tehtiin uudella 180 nm:n kupariprosessilla, joka mahdollisti sen kellotaajuuden nostamisen lopulta peräti 1,4 GHz:iin. Ytimen nopeudella toimivaa L2-välimuistia Thunderbirdissä oli 256 kt, ja se on 16-tiejoukkoassosiatiivista eikä sinne koskaan tallenneta samaa dataa kuin L1-välimuistiin, mikä mahdollisti sille kokoonsa nähden hyvän osumatarkkuuden. Välimuistilla oli kuitenkin verraten pitkä 20 kellojakson viive sekä vain 64-bittinen väylä L1-välimuistille, joten se oli selvästi hitaampaa kuin Coppermine-pohjaisen Pentium III:n L2-välimuisti.
Ensimmäiset Thunderbirdit toimivat 2x100 MHz väylänopeudella, myöhemmin julkistettiin myös malleja 2x133 MHz väylänopeudella. Thunderbirdille oli saatavilla sekä SDR SDRAM- että DDR SDRAM -käyttäviä emolevyjä; Thunderbirdin aika oli siirtymäaikaa näiden muistityyppien välillä.
Eri versiot > Palomino

Thunderbirdin seuraajaa, Palominoa,  myytiin Athlon XP -nimellä. Palomino-ytimeen oli lisätty tuki SSE-käskyille sekä automaattinen datan esihaku (prefetch) keskusmuistista L2-välimuistiin. Lisäksi suorittimeen oli tehty muutama suorituskykyä parantava pikkuparannus sekä myös virrankulutusta oli saatu painettua alas ja kellotaajuutta nostettua.
Athlon XP:ssä AMD myös muutti suorittimien nimeämiskäytäntöään vaihtamalla suorittimen mallinimestä oikean kellotaajuuden mallinumeroon, jonka se väitti kertovan, kuinka nopeaa Thunderbirdiä suoritin vastaa. Yleisesti kuitenkin pidettiin selvänä, että mallinumero kertoo vastaavan Pentium 4:n kellotaajuuden.
Palomino-ydintä markkinoitiin myös nimillä Mobile Athlon 4 sekä Athlon MP, joista Mobile Athlon 4 oli tarkoitettu kannettaviin ja Athlon MP kahden suorittimen kokoonpanoihin. Nämä tulivat markkinoille ennen pöytäkoneisiin tarkoitettua Athlon XP:tä, mutta pienemmällä kellotaajuudella.
Alun perin Palominosta oli tarkoitus tulla myös suuremmalla L2-välimuistilla varustettu palvelinkoneisiin suunnattu malli Mustang, mutta Mustang peruttiin, koska palvelinvalmistajat eivät vielä luottaneet AMD:hen tarpeeksi eikä suorittimelle ollut piirisarjoja, jotka olisivat mahdollistaneet yli kahden suorittimen kokoonpanot.
Eri versiot > Thoroughbred ja Barton

Myöhemmin Athlon XP:stä tehtiin uudemman valmistustekniikan malli, koodinimeltään Thoroughbred, sekä tästä isommalla 512 kt L2-välimuistilla oleva malli, koodinimeltään Barton. Nopein Athlon XP-suoritin toimi 2,2 GHz kellotaajuudella ja sen mallimerkintä oli 3200+.
Thoroughbredin myötä Athlon XP menetti johtoasemansa suorituskyvyssä Intelin Northwood-malliselle Pentium 4:lle; lyhyemmän liukuhihnan takia AMD ei kyennyt nostamaan suorittimien taajuutta yhtä nopeaa tahtia kuin Intel, ja AMD joutui myös käyttämään hitaampaa väylää, josta myös alkoi tulla pullonkaula suorittimen suorituskyvylle, vaikka sen nopeutta nostettiinkin ensin 2*133 MHz:stä 2*166 MHz nopeuteen, ja viimeisissä Barton-malleissa 2*166 MHz kellotaajuudesta 2*200 MHz kellotaajuuteen.
Kaaviokuva K7-ytimen toiminnallisista yksiköistä ja niiden yhteyksistä
Slot A -kantainen Athlon 650 MHz kotelointi purettuna.
Örsundaån

| Örsundaån |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Uppsala
Maakunnat:  Uppland
Kunnat:  Enköping, Heby
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Norrströmin vesistö
Valuma-alue:  Örsundaånin valuma-alue
Pinta-ala:  735,48 km²  
Järvisyys:  1,3 % 
Pääuoman pituus:  71 km 
Pääuoman osuudet:  Örsundaån ←Fallbäcken ←Julmyrabäcken 
Yhtyy:  Mälaren
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Vansjön, Heby 
 :  59.9707°N, 16.9497°E
Laskupaikka:  Mälaren, Örsundsbro, Enköping 
 :  59.7357°N, 17.3875°E
Läpivirtausjärvet:  Alsta sjö, Revelstasjön
Esteet:  Härnevi kvarn, Högby kvarn, Vilstenan voimala, Sör-Starforsin voimala, Starforsin voimala
Sivu-uomat:  Lillån, Gällbäcken, Arnebubäcken
Taajamat:  Örsundsbro, Heby, Vansjö
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  54 m  mpy.
Laskukorkeus:  0,7 m  mpy.
Korkeusero:  53,3 m
Pituus:  57 km  
Kaltevuus:  0,94 m/km
Keskiylivirtaama:  37,7 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  4,89 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  0,41 m³/s (MNQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Örsundaån on Ruotsissa Uppsalan läänissä Enköpingin ja Hebyn kunnissa virtaava 57 kilometriä pitkä joki, joka kuuluu Örsundaånin valuma-alueessa sen 71 kilometriä pitkään pääuomaan. Joki laskee Mälareniin Enköpingissä.
Joen kulku

Örsundaån alkaa Vansjönin järvestä, joka sijaitsee Vansjön kylässä kuusi kilometriä Hebystä koilliseen päin . Järven vedenpinta on 54 metriä mpy. ja sen rannoista on puolet peltoa ja loput metsämaata. Joen niska sijaitsee eteläpään rantasuolla ja joki virtaa aluksi pienenä valtaojana lounaaseen ja Hebyhyn päin. Joessa on ennen Hebytä kaksi patoa, jotka molemmat nostavat vettä jokilaakson leveydeltä. Ympäristö ennen Hebytä on peltovaltaista ja joki meanderoi jokilaaksossaan. Hebyssä siihen yhtyy luoteesta Arnebobäcken, joka on pelto- ja suo-oja. Hebyssä joki kääntyy eteläkaakkoon yli 20 kilometriksi. Jokilaakson viljelymaat ja paikallistie 254 seuraavat sitä alaspäin. Noin 13 kilometriä Hebystä on joessa taas pato, nyt Enköpingin puolella Flostaåsen-harjun kohdalla. Patoallas on taas jokilaakson muotoinen, mutta padon alapuolella alkaa joki meanderoida entistä voimakkaammin. Juuri ennen ensimmäistä Revelstasjönin läpivirtausjärveä Altunassa alkaa suoraksi perattu jokiosuus. Viiden kilometrin päässä on joessa Forsbyn mylly ja pato. Altunan leveä peltoaukea vaihtuu Fjärdhundran entistä laajempaan peltoalueeseen. Täällä jokeen yhtyy lännestä tuleva ja kylän ohittava Lillån. Sen jälkeen joki alkaa kaartamaan kohti itää. Joki ohittaa nyt Enköpingin 10 kilometrin etäisyydeltä. Härnevin mylly ja sen pato sulkevat taas joen. Muut alueen myllyt on jo purettu pois. Vånssjöbron myllyn rauniot olivat estämässä vaelluskalojen nousemista jokea ylös , mutta rauniot raivattiin pois ja koski on nykyään ennallistettu vaelluskalojen kutualueeksi . Pohjoisesta yhtyy jokeen ensin Gällbäcken, sitten kilometrin päästä Skattmansöån ja etelästä Långtora bäck. Seuraavalla 10 kilometrin matkalla joki ohittaa lentokentän, kohtaa Nysättrabäckenin sivu-uoman ja laskee Alstan järveen. Järvi on joen läpivirtausjärvi, johon laskee pohjoisesta vielä yksi Lillån. Järveltä on Mälareniin kuusi kilometriä, jonka matkalla se virtaa pienen Örsundsbron kylän läpi. Kylän jälkeen on jokirannat kosteikkoa, joka leviää myös Mälarenin rannoille. Kyseessä on Lårstaviken, joka on 10 kilometriä pitkä ja alle kilometrin leveä Ekolnista itään työntyvä lahti.
Näkymä jokilaaksoon Härnevin kirkolta
Forsbyn mylly
Vånsjöbron kivisilta
Alstan järvi vuonna 2001
Luontoarvoja > Hårsbäcksdalenin luonnonsuojelualue

Joki on kaivautunut Flostaåsenin harjuun, joka on pitemmän Enköpingsåsenin harjujakson lyhyt osuus, lukuisia kosteita ja lehtojen peittämiä raviineja. Raviinien noin 20-metriset rinteet viettävät suoraan mutkittelevaan jokeen. Alueen kasvillisuuden suojelemiseen on perustettu Hårsbäcksdalenin luonnonsuojelualue (Hårsbäcksdalens naturreservat, 28 hehtaaria). Se on suosittu virkistysalue, johon rakennettu parkkipaikka, retkipöytiä ja istumapenkkejä. Kulkua helpottaa polkujen verkosto. Alueella viihtyy esimerkiksi näsiä, joka kukkii aikaisin keväällä, ja samoin monet vuokkolajit. Hiekkarinteet miellyttävät myös kuningaskalastajaa, joka pesii lehdossa satunnaisesti. Aluskasvillisuus on saniaisten peitossa ja niiden seassa kasvaa myös harvinainen korpinurmikka. Harjun rinteiltä alas suotuva pohjavesi pulppuaa monista lähteistä.
Luontoarvoja > Kalasto

Joessa kuteen toutain, jota esiintyy joissakin Mälarenin joissa . Kun Mälareniin laskevissa vesistöissä toimitettiin koekalastus etsittäessä nahkiaisia, saatiin saaliiksi muitakin kalalajeja. Nahkiaisia ei löydetty, mutta pikkunahkiaisen toukkia kylläkin. Muita saaliskaloja olivat kuha, ahven, salakka, särki ja made.
Joen lähdejärvestä ui varmasti alavirtaan siellä eläviä kaloja. Ne voivat ohittaa patoja myötävirtaan, joten järven kalalajeja voi olettaa esiintyvän joen uomassa ja joissakin sivu-uomissa . Mälaren on toisaalta kalarikas järvi, josta nousee jokiin järvikalaa etenemisesteille saakka.
Luontoarvoja > Vedenlaatu ja ympäristöongelmia

Vedenlaatu on joessa tyydyttävä tai välttävä. Suurimpana ongelmana on peltomailta ojiin valuvat ylimääräiset ravinteet. Niistä etenkin fosfori on valuma-alueella ongelma. Sen määrät vesistössä ovat kohonneet 1990-luvulla ja ne olivat 2000-luvun alussa suurimmillaan. Vaikuttaa siltä, että niiden kasvu olisi saatu katkaistua. Toinen tarkkailtava ravintoaine typpi on sen sijaan ollut 1980-luvulta asti hienoisessa laskussa. Sen pitoisuudet vesistössä ovat tänä aikana lähes puolittuneet.
Ympäristöongelmana voidaan pitää jokeen rakennettujen vesimyllyjen patorakennelmia, jotka estävät useampia kalalajeja liikkumasta yläjuoksun ja alajuoksun välillä.
Historiaa

Jokea ja sen sivu-uomia on käytetty keskiajalta asti vesivoiman lähteenä. Härnevissä on ollut vesimylly jo vuonna 1481 ja pitäjässä on 1600-luvulla ollut toiminnassa seitsemän myllyä, joista neljä Stora Härnevissä. Myllyillä on ollut asukkaille suurta taloudellista merkitystä. Kuitenkin 1800-luvulla myllyjä yhdistettiin tai poistettiin käytöstä. Nykyinen Härnevin mylly perustettiin 1864, jolloin se korvasi viisi lähistön myllyä. Myllyyn sijoitettiin myöhemmin höyrykone voimalähteeksi ja se korvattiin myöhemmin vesiturbiinilla. Myllyn toiminta loppui 1988, mutta sen koneisto on vielä toimintakuntoinen.
Valuma-alueella sijaitsee lähinnä pääuoman varrella pieniä kartanoita, joista suurin on Salnecken linna (Salnecke slott) . Sen varhaishistoria ulottuu 1300-luvulle ja sen nykyinen päärakennus sijaitsee jokeen viettävällä rinteellä 2–3 kilometriä joensuusta. Yläjuoksulla Vansjönin lähelle perustettiin 1750-luvun alussa joenvarteen rautaruukki Molnebo bruk, jonkalaisia oli Ruotsissa paljon. Ympäröiviä metsiä hakattiin ja miilutettiin hiileksi, jolla ruukki valmisti muualta tuotua rautaa tuotteiksi.
Salnecken linna joen vieressä
Molnebon ruukki 1940-luvulla joenrannasta nähtynä
Hårsbacksdalenin silta
Hårsbacksdalenin saniaiskasvustoa joenrannassa
Raviinien jyrkkää rinnettä
Örsundaånin valuma-alue > Yleistä

Valuma-alue sijaitsee pääasiassa Enköpingin ja Hebyn kunnissa, mutta valuma-alueen koillisosissa on hieman Uppsalaan kuuluvaa aluetta. Valuma-alue on maaseutua, mutta sen alueella asuu 13 000 asukasta, joista osa asuu Hebyssä (2 700 asukasta), Vansjössä, Morgongåvassa (1 400 as.) ja Vittingessä (500 as.) Hebyn kunnassa, ja Fjärdhundrassa (900 as.) ja Örsundsbrossa (1 300 as.) Enköpingen kunnassa, ja Järlåsassa (yli 500) ja Skyttstennäsissä Uppsalassa . Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (36 %), turve (4,2 %), kalliomaa (10,5 %), hiekka ja sora (1,7 %), multamaa (11,1 %), savimaa (34,2 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,6 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (54,6 %), soita ja kosteikkoja (0,8 %), viljelymaita (35,1 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (1,9 %) sekä joutomaita (6,2 %). Näiden lisäksi on 1,3 % vesistöjä.
Pääuomassa ja sivu-uomissa on (vuonna 2021) tiedossa 15 patoa (22 rekisteröidystä padosta ), jotka ovat vaelluskalojen etenemisesteitä.
Örsundaånin valuma-alue > Vesistösuhteita

Örsundaån kuuluu Norrströmin vesistöön (vesistöaluetunnus 61), jonka valuma-alueen pinta-ala on 22 650 neliökilometriä (km²) ja jonka vesistöreitin pääuoman alaosaan kuuluvat esimerkiksi laskujoki Norrström, järvi Mälaren, Eskilstunaån ja järvi Hjälmaren. Örsundaånin valuma-alueen pinta-ala on 735 km², joka tekee 3,2 % vesistöalueen pinta-alasta. Valuma-alueen länsipuolella sijaitsee Sagånin valuma-alue, jonka laskujoki Sagån laskee Mälarenin Oxfjärdeniin. Valuma-alueen etelä- ja itäpuolella on Mälarenin lähialuetta, jossa on pienien ojien ja purojen valuma-alueita, ja aivan koilliskulmauksessa on yhteistä vedenjakajaa Fyrisånin valuma-alueen kanssa. Pohjoisen vedenjakaja kuuluu Tämnarånin vesistölle (tunnus 54) ja lyhyen matkan osalta luoteessa Daljoen vesistölle (tunnus 53).
Örsundaån laskee Mälarenin Lårstavikeniin Örsundsbrossa Enköpingin kunnassa. Lahti työntyy Ekolnista länteen päin 10 kilometrin pituisena. Myös Ekoln on osa Mälarenin yli 50 kilometriä pitkää lahtea. Etelään mentäessä lahden osia ovat Skolfjärden, Håtunaviken, Sigtynafjärden ja Skarven. Lahden suu on noin 50 metriä leveä kapeikko Stäksönin itäpuolella. Lahti aukeaa Mälarenin itäosan saaristossa Görvälnin lahteen. Vesireitti jatkuu tästä kaakkoon päin ensin Lövstafjärdenin ja Lambarfjärdenin kautta Lövöniä ohittaen Tukholman kaupunkiin, jossa vesi kerääntyy Riddarfjärdeniin ja poistuu Norrströmenin ja Söderströmenin kautta Saltsjönin Strömmeniin. Tästä alkaa Tukholman saaristo Itämerellä.
Örsundaånin valuma-alue > Pääuoma

| Pääuoman osuudet> nimi | Pääuoman osuudet> pituus (km) |
| --- | --- |
Örsundaån: 6
Alsta sjö: 
Örsundaån: 50
Vansjön: 
Fallbäcken: 4
Julmyrabäcken: 4
Axsjön: 
metsäoja: 2
Lähteet: 1 = 
Valuma-alueen pääuoma erottuu selvästi, sillä alueen suurin joki on alajuoksulla Örsundaån. Sen sivu-uomat ovat aina sitä pienempiä, mutta yläjuoksulla niiden välinen kokoero on pieni. Paikalliset ovat nimittäneet Örsundaåniksi Vansjönistä alkavan jokiuoman. Vesistöviranomaiset ovat valinneet pääuomaan järveen laskevien purojen ja ojien joukosta Fallbäckenin ja ylempää vielä Julmyrabäckenin. Viimeksi mainittu alkaa pohjoisemmasta Axsjönistä, johon laskee vielä metsäpuro idästäpäin.
Örsundaånin valuma-alue > Sivu-uomia

Örsundaånilla on joitakin sivujokia, mutta sivu-uomat ovat yleensä puroja tai peltoalueiden johto-ojia. Kaikki joet ja ojat on käsitelty voimakkaasti. Alla olevaan taulukkoon on kerätty niistä suurimmat. Taulukon tietojen lähteet on ilmoitettu oikeassa sarakkeessa ja selvennetty tarvittaessa taulukon alapuolella.
| Sivu-uoman nimi   | Yhtyy Örsundaån (km suusta) | Pääuoman kohta   | Pituus (km)   | Virtaama (MQ m³/s)   | Valuma-alue (km²)   | Lähteet     |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lillån | 6 | Alstan järvi | 17 | 0,5 | 82 | 1,1,1,1,1,1 |
| Skattmansöån | 16 | Örsundaån | 28 | 1,0 | 150 | 1,1,1,1,1,1 |
| Långtorabäck | 16 | Örsundaån | 10 | 0,2 | 38 | 1,1,1,1,1,1 |
| Gällbäcken | 17 | Örsundaån | 17 | 0,3 | 46 | 1,1,1,1,1,1 |
| Lillån | 28 | Örsundaån | 17 | 0,6 | 84 | 1,1,1,1,1,1 |
| Temysbäcken |  | Örsundaån |  |  |  | 1,–,1,–,–,– |
| Arnebobäcken |  | Örsundaån |  | 0,2 | 28 | 1,–,1,–,1,1 |
| Alderbäcken |  | Örsundaån |  |  |  | 1,–,1,–,–,– |

Lähteet: 1 =
Örsundaånin valuma-alue > Järviä

Valuma-alueella on 14 järveä tai lampea  ja sen järvisyys on 1,3 % . Pääuomassa sijaitsee alimpana Alstan järvi (Alsta sjö) ja keskijuoksulla Revelstasjön ja joen lähdejärvenä Vansjön. Näiden lisäksi sijaitsee Skattmanöånin latva-alueilla Morgongåvassa eteläisempi Axsjön ja Ramsjön. Latvajärviksi voidaan lukea myös Ekholmsjön ja Tenasjön, joiden laskupuro yhtyy Skattsmanöåniin alempana. Vieläkin alempana siihen yhtyy Mörtsjönin laskuoja. Alstaan laskevan Lillånin latvoilla sijaitsevat Strandsjön ja Stennässjön. Keskijuoksulle tulee kummaltakin sivulta ojia, joissa on pieniä lampia. Niistä suurin on Ryssjön.
Käännös suomeksi
470 (jolla)

| 470 |
| --- | --- |


Tyyppi:  yksityyppinen jolla
Suurin pituus (LOA):  4,70 m
Vesilinjan pituus (LWL):  4,40 m
Leveys:  1,69 m
Syväys:  1,06 m
Mastonkorkeus:  6,76 m
Paino:  120 kg
Purjeet:  bermudariki
Purjepinta-ala (iso ja fokka):  9,12 ja 3,58 m2
Spinaakkeri:  13 m2
LYS:  1,29
Miehistö:  2 (yksi trapetsi)
Suunnittelija:  André Cornu
Suunnitteluvuosi:  1963
Lähteet:  International 470 Class Association
470 on kahdenhengen bermudarikattu purjejolla. 470 saa nimensä runkonsa kokonaispituudesta, joka on 470 cm. 470-jollia on rakennettu yli 40 000 kpl.
470 on suosittu suorituskykyinen jolla. Se ei ole äärettömän vaikea hallittava, mutta ei kuitenkaan sovellu aivan aloittelijoille. Purjepinta-alan suhde painoon on suuri ja jolla nousee liukuun helposti. Kilpailukykyisen miehistön ideaalinen kokonaispaino on 110–145 kg, joten jolla soveltuu sekä miehille että naisille. 470:ssa on spinaakkeri ja yksi trapetsi, minkä johdosta kahden hengen miehistön tulee osata toimia hyvin yhdessä. Kilpaileminen 470:llä vaatii hyvää taktiikkaa, sillä kansainvälisissä lähdöissä on paljon veneitä, ja veneiden nopeuserot ovat pieniä.
470 olympialaisissa

Jolla on ollut olympiapurjehdusluokkana vuoden 1976 kisoista alkaen. Aluksi miehet ja naiset kilpailivat yhdessä, mutta vuodesta 1988 alkaen erikseen.
470 olympialaisissa > Olympiamitalistit

Avoin luokka
| Vuosi | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 1976 |  Länsi-Saksa |  Espanja |  Australia |
| 1980 |  Brasilia |  Itä-Saksa |  Suomi |
| 1984 |  Espanja |  Yhdysvallat |  Ranska |

Miehet
| Vuosi | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 1988 |  Ranska |  Neuvostoliitto |  Yhdysvallat |
| 1992 |  Espanja |  Yhdysvallat |  Viro |
| 1996 |  Ukraina |  Yhdistynyt kuningaskunta |  Portugali |
| 2000 |  Australia |  Yhdysvallat |  Argentiina |
| 2004 |  Yhdysvallat |  Yhdistynyt kuningaskunta |  Japani |
| 2008 |  Australia |  Yhdistynyt kuningaskunta |  Ranska |

Naiset
| Vuosi | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 1988 |  Yhdysvallat |  Ruotsi |  Neuvostoliitto |
| 1992 |  Espanja |  Uusi-Seelanti |  Yhdysvallat |
| 1996 |  Espanja |  Japani |  Ukraina |
| 2000 |  Australia |  Yhdysvallat |  Ukraina |
| 2004 |  Kreikka |  Espanja |  Ruotsi |
| 2008 |  Australia |  Alankomaat |  Brasilia |
470 olympialaisissa > Suomalaiset olympialaisissa

Suomalaiset Georg Tallberg ja Jouko Lindgren voittivat 470-luokassa pronssia Moskovan kesäolympialaisissa 1980. Niklas Lindgren ja Heikki Elomaa edustivat Suomea Pekingin kesäolympialaisissa 2008. Lontoon olympialaisissa 2012 Suomea edustivat veljekset Niklas ja Joonas Lindgren.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
470 Internationale (englanniksi)
Purjehdus olympialaisissa
1896 •
1900 •
1904 •
1908 •
1912 •
1920 •
1924 •
1928 •
1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024


Nykyiset olympialuokat (2024)


470 • 49er • ILCA 6 • ILCA 7 • Nacra 17 • purjelauta  (IQFoil) • leijalauta (Formula Kite)


Entisiä olympialuokkia


5.5m • 6mR • 6.5m • 7mR • 8mR • 8.5m • 9mR • 10mR • 12mR • 12′ kevytvene • 12 m2 Sharpie • 15mR • 18′ kevytvene • E-jolla • Elliott 6m • Finnjolla • Firefly • Flying Dutchman • Louhi • O-jolla • Ranskan kansallinen monotyyppi • Saaristoristeilijä • Snowbird • Soling • Star • Swallow • Tempest • Ton class (1⁄2 Ton, 1⁄2–1 Ton, 1–2 Ton, 2–3 Ton, 3–10 Ton, 10–20 Ton, Open) • Tornado • Yngling
purjelauta: Division II • Lechner A-390 • Mistral • RS:X • Windglider
470 vauhdissa
Accenture

| Accenture plc |
| --- | --- |

Osake:  NYSE: ACN
ISIN:  IE00B4BNMY34
Perustettu:  1989
Toimitusjohtaja:  Julie Sweet (vt.)
Puheenjohtaja:  David Rowland
Kotipaikka:  Dublin, Irlanti
Toimiala:  konsultointi, teknologia, ulkoistus
Liikevaihto:  34,9 mrd. USD (2017)
Liikevoitto:  4,6 mrd. USD (2017)
Nettotulos:  3,6 mrd. USD (2017)
Henkilöstö:  448 724 (31.5.2018)
Kotisivu:  www.accenture.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Accenture New Yorkin pörssissä.
Accenturen toimintamaat vuonna 2015.
Accenture plc on maailmanlaajuisesti toimiva strategian, konsultoinnin, digitaalisuuden, teknologian ja ulkoistamisen asiantuntijapalveluita tarjoava yritys, jonka toiminta kattaa yli 40 toimialaa ja kaikki liiketoiminta-alueet. Yhtiöllä on 449 000 työntekijää ja toimintaa 120 maassa.
Liiketoiminta

Accenturen liikevaihto oli 31. elokuuta 2017 päättyneenä tilivuotena 34,9 miljardia dollaria. Pohjois-Amerikan osuus liikevaihdosta oli 47 %, Euroopan 34 % ja muiden maiden 19 %.
Accenturen toiminta koostuu viidestä liiketoimintayksiköstä (strategia, konsultointi, digitaalisen liiketoiminnan palvelut, teknologiapalvelut ja liiketoimintaprosessin ulkoistus) ja viidestä toimialayksiköstä, jotka ovat Communications, Media & Technology, Financial Services, Health and Public Services, Products ja Resources. Accentureen kuuluvat myös palveluyritys Fjord sekä Accenturen ja Microsoftin perustama yhteisyritys Avanade, joka keskittyy Microsoftin yritysohjelmistojen integrointiin.
Accenture on listattu New Yorkin pörssissä (NYSE), ja sen markkina-arvo oli toukokuussa 2018 noin 100 mrd USD.
Suomi muodostaa yhdessä Ruotsin, Norjan, Tanskan ja Latvian kanssa Accenture Nordic -yksikön. Suomessa Accenture työllistää noin 1 100 henkilöä. Yhtiön toimistot sijaitsevat Helsingissä ja Tampereella.
Historia

Accenture perustettiin nykyisessä muodossaan vuonna 1989, jolloin se irrotettiin Arthur Andersenista omaksi osakseen nimellä Andersen Consulting. Yhtiön juuret johtavat kuitenkin vuoteen 1953, jolloin General Electric pyysi Arthur Andersenia tekemään esiselvityksen palkanlaskennan ja tuotannon automatisoinnista tietokoneiden avulla 64 000 dollarin hintaan. Esiselvitys johti vuonna 1954 Yhdysvaltain ensimmäisen kaupalliseen käyttöön tarkoitetun elektronisen tietokoneen asentamiseen General Electricin tiloihin Kentuckyn Louisvillessä.
Nimi Accenture otettiin käyttöön vuoden 2001 alussa. Sen pohjana on lause ”accent on the future”, ja sitä ehdotti vuonna 2000 Oslon toimiston työntekijä Kim Petersen koko yhtiön laajuisessa BrandStorming-nimikilpailussa.
Accenture listattiin New Yorkin pörssiin (NYSE) 19. heinäkuuta 2001 kaupankäyntitunnuksella ”ACN” osakekohtaiseen listautumishintaan 14,50 USD.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Accenture Wikimedia Commonsissa
Accenture (englanniksi)
Aida Fanfani

| Aida Fanfani> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Aida Roma Fanfani
Syntynyt: 14. kesäkuuta 2006 (ikä 18)
Kansalaisuus:  Italia, Suomi
Näyttelijä
Aktiivisena:  2021-
Merkittävät roolit:  Erika Ekholm  (Salatut Elämät)
Aida Fanfani (s. 14. kesäkuuta 2006) on italialais-suomalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan Salatut elämät -saippuasarjassa. Hän näyttelee Erika Ekholmin roolia, joka on sarjasta tutun Aki Nikkisen serkku, ja Henrik Ekholmin pikkusisko.
Filmografia

| vuosi | sarja | rooli |
| --- | --- | --- |
| 2023- | Salatut Elämät | Erika Ekholm |
| 2021 | Karuselli | teinityttö |
Akanthos

| Akanthos> Ἄκανθος |
| --- | --- |
 Akanthoksen raunioita.
Sijainti
 Akanthos
Koordinaatit:  40°23′41″N, 23°53′7″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Ierissós, Aristotélis, Chalkidikí, Keski-Makedonia
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Ajanjakso:  n. 655 eaa.–
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Traakia
Aiheesta muualla
  Akanthos Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Akanthos (m.kreik. Ἄκανθος, lat. Acanthus ja Ericius) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Traakiassa nykyisen Chalkidikín niemimaan itärannikolla Akten eli Athoksen niemen juuressa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Aristotéliin kunnassa noin kilometrin kaakkoon nykyisestä Ierissóksen kaupungista.