stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Châlons-en-Champagne

| Châlons-en-Champagne |
| --- | --- |
 Notre-Dame-de-Vauxin kirkko Châlons-en-Champagnessa
 vaakuna
 Châlons-en-Champagne
 Koordinaatit: 48°57′27″N, 4°21′54″E 
Valtio:  Ranska
Hallintoalue:  Champagne-Ardenne
Departementti:  Marne
Arroundisementti:  Châlons-en-Champagne
Hallinto:  
 – Pormestari:  Bruno Bourg-Broc
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  26,05 km²
Korkeus:  83 m
Väkiluku (2006):  46 184
 – Väestötiheys:  1 772,9 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Châlons-en-Champagne on kaupunki Ranskassa Grand Estin alueella. Châlons-en-Champagne sijaitsee Champagnen historiallisen maakunnan alueella. Kaupungin entinen nimi Châlons-sur-Marne muutettiin virallisesti nykyiseen muotoonsa vuonna 1998.
Vuoden 2006 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 46 184 asukasta. Kaupunki oli Marnen departementin ja Champagne-Ardennen suuralueen pääkaupunki ennen alueuudistusta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Châlons-en-Champagnen viralliset verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Chico and the Man

| Chico and the Man |
| --- | --- |

Tyyli:  tilannekomedia
Kestoaika:  30 min.
Luoja(t):  James Komack
Pääosissa:  Jack Albertson   Freddie Prinze   Scatman Crothers   Bonnie Boland   Isaac Ruiz   Ronny Graham   Della Reese
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  NBC
Esitetty:  13. syyskuuta 1974 – 21. heinäkuuta 1978
Jaksoja:  88
Aiheesta muualla
IMDb 
Chico and the Man oli yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, mitä esitti NBC vuodesta 1974 vuoteen 1978. Pääosissa olivat Jack Albertson, Freddie Prinze sekä Scatman Crothers. Chico and the Man oli ensimmäinen yhdysvaltalainen sarja, joka sijoittui meksikolaisamerikkalaiseen asuinalueeseen.
Sarja koki kovia, kun päätähti Freddie Prinze teki itsemurhan tammikuussa vuonna 1977. Sen jälkeen sarja toimi vuoden ilman häntä, kunnes se lopetettiin taloudellisista syistä. Nykyisin Chico and the Man on yksi suosituimmista tilannekomediasarjoista kautta aikojen.
Aiheesta muualla

Chico and the Man Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Oświęcimin piirikunta

Oświęcim (puol. powiat oświęcimski) on yksi Vähä-Puolan voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 153 486. Kunnat Oświęcimin piirikunnassa ovat Brzeszcze, Chełmek, Kęty, Osiek, Oświęcim, Polanka Wielka, Przeciszów ja Zator.
Oświęcimin väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa piirikunnan asukkaista 51,4 prosenttia oli naispuolisia ja 48,6 miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 17,7 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 59,9 prosenttia ja eläkeläiset 22,4 prosenttia väestön keski-iän ollessa 42,4 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 1 504 lasta. Oświęcimin piirikunnan väkiluvun ennustetaan pienenevän 135 099 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.
Château-Chinon (Campagne)

| Château-Chinon (Campagne) |
| --- | --- |
 Saint-Roch de Montboisin kappeli
 vaakuna
 Château-Chinon (Campagne)
 Koordinaatit: 47°03′54″N, 3°56′04″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Burgundi-Franche-Comté
Departementti:  Nièvre
Arrondissementti:  Château-Chinon (Ville)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  28,4 km²
Korkeus:  500 m
Väkiluku (2018):  546 
 – Väestötiheys:  19 as./km²
Kunnan numero:  58063
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Château-Chinon (Campagne) on kunta Ranskassa Nièvren departementissa Burgundi-Franche-Comtén alueella. Château-Chinon (Campagne) ympäröi miltei täysin Château-Chinon (Ville)'n kaupunkia, lukuun ottamatta kapeata käytävää kunnan länsipuolella.
Château-Chinon (Campagne)'n kunnalla ei ole lainkaan keskustaa, vaan se on viidentoista kylän joukko. Ville ja Campagne olivat yhtä kuntaa vuoteen 1792 saakka. Tällöin keskustaa ympäröivä maaseutu halusi muodostaa oman kunnan. Kunnilla on paljon yhteistyötä, kuten yhteiset koulut, kirkko ja hautausmaa.
Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (Parc naturel régional du Morvan).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Château-Chinon (Campagne) Wikimedia Commonsissa
Bosanin asema

| Bosan 보산 保山 |
| --- | --- |

 Soulin metro 
Perustiedot
Metrolinjat:   1 
Sijainti:  37°54′49″N, 127°03′26″E
Osoite:  422 Bosan-dong, 2539 Pyeonghwaro, Dongducheon-si, Gyeonggi-do
Paikkakunta:  Dongducheon
Avattu:  15. joulukuuta 2006
Käyttäjiä (ark.):  4 034
Etäisyydet
Dongducheon:  1,6 km
Dongducheonjungang:  1,4 km
Rakenne
Tyyppi:  maanpäällinen
Laituriraiteita:  2
Bosanin asema (kor. 보산역, hanja 保山驛, engl. Bosan Station) on metroasema Dongducheonissa, Etelä-Koreassa. Lähellä sijaitsee Yhdysvaltain armeijan Camp Casey-sotilastukikohta.
Laiturit

Laiturilta 1: Uijeongbu / Soulin asema / Incheon
Laiturilta 2: Soyosan / Dongducheon
Uloskäynnit

Uloskäynti 1: Bosanin ala-aste, Bosan-dongin monitoimitalo, Boyoung-tyttöjen yläaste, Sangpaegyo
Uloskäynti 2: Bosan-dong, Bosan Gwangwangteukgu, Korea-USA-ystävyysaukio, Bosan Sageori, Dongducheonin postitoimisto, Dongducheonin tyttöjen yläaste, Boyoung tyttöjen lukio, Boyoung tyttöjen yläaste
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltävä asema: Dongducheon Soyosaniin päin |  Linja 1 | Seuraava asema: Dongducheonjungang Incheoniin päin |
Paavo Melander

Paavo Melander (26. tammikuuta 1926 – 22. heinäkuuta 2000) oli suomalainen säveltäjä ja sanoittaja, jonka tunnetuimmat kappaleet ovat "Jätkän humppa" ja "Limperin muorin humppa".
Melanderin sävellys- ja sanoitusuran ensimmäinen levytetty kappale on Olavi Virran levyttämä kappale "Sulle yksin laulelen" vuonna 1950, mutta muuten eniten hänen tuotantoaan on levyttänyt Mutkattomat-yhtye.
Aiheesta muualla

Paavo Melanderin sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Paavo Melanderin sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Paavo Montonen

Paavo Montonen (28. marraskuuta 1892 Uusikirkko – 23. joulukuuta 1986 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, pakinoitsija ja kirjailija.
Montonen toimi Helsingin Sanomien Viipurin kirjeenvaihtajana 1927–1932 ja hän pakinoi Uusi Suomi-lehteen 1943–1944 nimimerkillä Jeremias. Montonen oli aktiivisesti mukana myös nuorisoseuraliikkeessä.
Teoksia

Rakkautta ja osuustoimintaa : yksinäytöksinen näytelmä. Osuuskauppojen iltamaohjelmistoa 4. Suomen osuuskauppojen keskuskunta, Helsinki 1920
Niin täytyy olla : romaani. WSOY 1927
Neljäkymmentä vuotta : Etelä-Karjalan nuorisoseuran 40-vuotiselta taipaleelta ; toim. Paavo Montonen. Etelä-Karjalan nuorisoseuran johtokunta, Viipuri 1930
Valitse oikein : suositteleva luettelo eri kustantajien näytelmistä. Suomen nuorison liitto, Helsinki 1938
Juhlakirja : Nuorisoseurajärjestö vuosina 1931-1941 ;  toim. Paavo Montonen. Suomen nuorison liitto, Helsinki 1941
Etelä-Karjalan nuorisoseuraliikkeen historia 1 : Vuodet 1890-1917 ; toim. Paavo Montonen ; toimituskunta Erkki Paavolainen ym. Etelä-Karjalan nuorisoseura, Kerava 1943
Vilho Tynkkynen : Vihreät liput : nuorisoseuralukemisto ; toimituskunta Paavo Montonen, M. E. Mäki, Vihtori Mäkelä. Suomen nuorison liitto, Helsinki 1949
Etelä-Karjalan nuorisoseuraliikkeen historia 2 : Vuodet 1918-1950 ; toim. Paavo Montonen ; toimituskunta Erkki Paavolainen ym. Etelä-Karjalan nuorisoseura, Imatra 1950
Kanneljärvi : kahdeksan kylän pitäjä. Kanneljärven historiatoimikunta, Lohja 1957
Naantalin satama

Naantalin sataman sijainti Itämerellä.
Naantalin sataman logo.
Naantalin satama kuvattuna Luonnonmaan Ajonpäästä joulukuussa 2008. Vasemmalla Finnlinesin M/S Finnsailor, keskellä Suomen Viljavan Naantalin viljasiilot ja oikealla Turun Seudun Energiantuotannon Naantalin voimalaitos.
Naantalin satama (ruots. Nådendal hamn, LOCODE: FI NLI) on Saaristomerellä sijaitseva satama Naantalissa, Varsinais-Suomessa. Satama on matkustaja- ja rahtimäärältään Suomen suurimpia. Satama sijaitsee aivan Airiston päässä, ja satamaan johtava väylä on auki ympäri vuoden.
Naantalin satama koostuu kolmesta satamanosasta: Kantasatamasta, Luonnonmaan satamasta (Turun Korjaustelakka) ja Nesteen Naantalin jalostamon öljysatamasta, jotka kaikki ovat Naantalin satamalaitoksen hallinnoimia. Kantasatama ja Luonnonmaa kuuluvat kunnalliseen satamaan, ja öljysatama on itsenäinen, kahdesta muusta satamanosasta erillinen teollisuussatama, jonka maa-alueet omistaa Neste ja vesialueet Naantalin kaupunki. Naantalin sataman hallinnollinen alue on vain 23,9 hehtaaria, kun Kotkan Satamassa koko on 350 hehtaaria ja Helsingin Vuosaaren satamassa 200 hehtaaria. Naantalin satama sijoittui kolmanneksi Suomen satamista, Taloustutkimuksen vuonna 2007 toteuttamassa satamatutkimuksessa.
Naantalin satamaan johtaa 15,3 metrin Naantalin väylä, joka alkaa Paraisilta, Utön majakkasaaren eteläpuolelta. Se on yksi Suomen merialueen syvimmistä väylistä, sekä pisin meriväylä 120 kilometrin pituudellaan. Väylä oli vuoteen 2009 saakka kulkusyvyydeltään 13-metrinen. 13 metrin väylä valmistui vuonna 1986. Sataman johtajana on toiminut Yrjö Vainiala vuodesta 2005 lähtien.
Nykyisin satamasta on sekä rahti- että henkilöliikennettä ja pääreittiä Naantali–Kapellskär liikennöi Finnlink, joka käyttää liikennöinnissään neljää Ro-Ro-/Ropax-alusta.
Liikenne

Naantalin sataman vuosittainen rahtimäärä:
| vuosi | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| yhteensä milj. tonnia | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 5,8 | 6,8 | 7,0 | 5,7 | 6,5 | 6,7 | 6,7 | 7,0 | 6,7 | 6,9 |
Liikenne > Vuoden 2007 arviointi

Naantalin satama oli vuonna 2007 kokonaisliikenteen tonnimäärillä mitaten Suomen kolmanneksi suurin kunnallinen satama sekä neljänneksi suurin kaikista Suomen satamista. Sataman liikenteestä ulkomaan liikenteen osuus oli 80 prosenttia ja se oli ulkomaan liikenteessä maan toiseksi suurin kunnallinen ja kolmanneksi suurin kaikista Suomen satamista. Kotimaan rannikkoliikenteessä Naantali oli yleisistä satamista maan suurin ja kaikista satamista toiseksi suurin Porvoon Kilpilahden jälkeen. Suurin osa Ahvenanmaan huolto- ja muusta tavaraliikenteestä kulkee Naantalin kautta. Naantalin satama on myös Suomen neljänneksi suurin matkustajaliikenteen satama. Naantalin kautta kulkee Suomen satamista Helsingin jälkeen toiseksi eniten rekkoja, perävaunuja ja niihin rinnastettavia kuljetusyksiköitä. Naantalin markkinaosuus oli tonnimäärillä mitaten noin 21 prosenttia, ja yli puolet Suomen ja Ruotsin välillä lautoilla kulkevasta kumipyöräliikenteestä kulki Naantalin kautta. Niiden määrä kasvoi Naantalissa vuodesta 2006 yli 10 prosenttia. Tonneilla mitaten kolmasosa sataman kokonaisliikenteestä kulkee kumipyöräyksiköissä Ro-Ro-/Ropax-aluksilla.
Vuonna 2007 sataman kokonaisliikenne oli yhteensä yli 8,5 miljoonaa tonnia, joka oli sataman ennätysvuosi. Liikenne kasvoi vuodesta 2006 1,3 miljoonaa tonnia eli noin 19 prosenttia. Satama on Suomen neljänneksi liikennöidyin aluskäynneillä mitaten. Aluskäyntejä oli vuonna 2007 yhteensä 2 176 kappaletta ja edellisvuoteen verrattuna ne kasvoivat 11 prosenttia. Keskimääräinen aluskoko vuonna 2007 oli 6 598 nettotonnia.
Liikenne > Nykyinen reittiliikenne

Finnlines liikennöi Naantalin sataman pääreittiä Naantali – Långnäs (Ahvenanmaa) – Kapellskär (Ruotsi) kahdella Ro-Ro-/Ropax-aluksella. 
Lähtöjä on päivässä kaksi kummastakin satamasta ja matka-aika on noin kahdeksan tuntia. 1. lokakuuta 2013 Finnlinesin laivat alkoivat ajaa päivisin Långnäsin kautta.
Naantali–Långnäs–Kapellskär-reitillä käytettävät alukset ovat M/S Finncanopus ja M/S Finnsirius.
Vuonna 2007 Naantali–Kapellskär-reitin henkilöliikenteen matkustajamäärä nousi 23 prosenttia ja rekkojen määrä lähes 13 prosenttia edellisvuoteen verrattuna.
Rederi Ab Lillgaard -varustamon ro-ro-rahtialus M/S Fjärdvägen on liikennöinyt Naantali–Långnäs-väliä vuodesta 1995 lähtien. Se liikennöi reittiä päivittäin lauantaita lukuun ottamatta.
Laiturit ja terminaalit

Satamaan johtavan Naantalin syväväylän kulkusyvyys on 15,3 metriä, josta erkanee 7,5 metrin väylä Luonnonmaalle Turun Korjaustelakalle.
Laitureita kantasatamassa on neljä:
kuivabulk-laituri, 400 metriä
kuivabulk-/kappaletavaralaituri, 110 metriä
kaksipaikkainen laituri, jonka toinen puoli RoRo- ja toinen puoli neste-/bulk-pistolaituri, 175/145 metriä
RoRo-laituri.
Lisäksi Nesteen Naantalin jalostamolla on kolme laituria ja Luonnonmaalla Turun korjaustelakalla kaksi kuivabulk-laituria.
Vuonna 1974 valmistui uusi terminaalirakennus, jota käytti Viking Line vuoteen 1996. Varastotilaa Satamalla on 80 000 kuutiometriä ja Luonnonmaalla 19 000 kuutiometriä.
Historia

Naantalin satama kasvoi merkittäväksi teollisuussatamaksi 1940- ja 1950-luvuilla, jolloin satamaan rakennettiin suuria teollisuusyksiköitä, kuten Valtion polttoainekeskuksen (nyk. Neste) öljysatama, Imatran Voiman (nyk. Turun Seudun Energiantuotanto) Naantalin voimalaitos, Valtion viljavaraston (nyk. Suomen Viljava) Naantalin viljasiilot, Oy Juurikassokerin Naantalin sokeritehdas ja Mobil Oilin (nyk. Exxon Mobil) Naantalin voiteluainetehdas.
Historia > Autolautta- ja matkustajaliikenne > Viking Line

Viking Line aloitti liikennöinnin Naantalista Maarianhaminan Länsisataman kautta Kapellskäriin vuonna 1967, jatkaen sitä aina 1990-luvun puoliväliin asti. Osan aikaa laivat kulkivat pysähtymättä Maarianhaminassa. Naantalin satama oli tuolloin yksi Viking Linen tärkeimmistä toimipaikoista, ja huomattava määrä Viking Linen aluksista on liikennöinyt Naantalista. Naantalista liikennöitiin myös Tukholmaan reitillä Turku/Naantali–Maarianhamina–Tukholma.
4. syyskuuta 1967 Viking Line aloitti toimintansa Naantalin satamassa kolmella laivalla. Yksi näistä aluksista oli S/S Viking, joka liikennöi Naantali–Maarianhamina–Kapellskär-reitillä jatkaen sitä 12. elokuuta 1970 saakka, jolloin M/S Viking 1 aloitti heti valmistuttuaan liikennöinnin S/S Vikingin vanhalla reitillä. Myös M/S Apollo aloitti liikennöinnin 4. syyskuuta samalla reitillä, mutta lopetti sen jo samassa kuussa Kanadaan myymisen takia. M/S Viking 1 jatkoi reitillä vuoteen 1975 ja palasi vielä vuoden 1982 kesäksi vanhalle reitilleen. M/S Visby liikennöi reittiä 22. lokakuuta 1967 – 5. helmikuuta 1970. Myös M/S Kapella liikennöi Naantalista 4. syyskuuta 1967 alkaen jatkaen vuoden 1975 alkuun. Se palasi Naantalin-reitille keväällä 1976 jatkaen vuoteen 1979. M/S Kapella kuljetti Viking Linen 500 000:nnen henkilöauton 3. toukokuuta 1970 Naantaliin. M/S Viking 2 oli reitillä 29. huhtikuuta 1967 – 1. toukokuuta 1971.
Vuonna 1970 valmistunut M/S Apollo asetettiin 2. toukokuuta 1970 liikennöimään Naantali–Maarianhamina–Kapellskär-reittiä aina 12. toukokuuta 1975 saakka. M/S Marella oli useita eri kertoja Naantalin reitillä: ensimmäisen kerran 9. lokakuuta 1970 – 18. heinäkuuta 1973, uudella reitillä Turku/Naantali–Maarianhamina–Tukholma 1. syyskuuta 1973 – 12. kesäkuuta 1974 ja vielä uudelleen alkuperäisellä reitillä 5. kesäkuuta 1979 – 27. toukokuuta 1981. M/S Viking 3 asetettiin 24. huhtikuuta 1972 heti valmistuttuaan Naantali–Maarianhamina–Kapellskär-reitille. Saman vuoden marraskuussa se teki koeajon Naantalin ja Turun välillä, ja 1. syyskuuta 1973 – 12. kesäkuuta 1974 se kulki Naantali/Turku–Maarianhamina–Tukholma-reittiä. Takaisin Naantali–Maarianhamina–Kapellskär-reitille Viking 3 palasi 13. kesäkuuta 1974 jatkaen sitä 16. tammikuuta 1976 saakka, ja uudelleen helmikuusta 1976 alkaen 28. huhtikuuta 1976 saakka. Viking 3 Liikennöi lyhyen aikaa Naantali–Kapellskär-reitillä vuoden 1989 helmi-maaliskuussa ja vieraili vielä 2006 syksyllä Naantalissa.
Myöhemmin Vikingin Linen Naantalissa liikennöineitä aluksia olivat muun muassa M/S Rosella ja M/S Turella.
Sataman historian mittavimmat rakennustyöt aloitettiin vuonna 1988. Tuolloin laajennettiin laiturirakennelmia ja kenttäalueita Viking Linen niin sanottuja jumbolauttoja varten, jotka eivät kuitenkaan koskaan aloittaneet reittiliikennettä Naantalista. Viking Line lopetti elokuussa 1996 toimintansa Naantalin satamassa, minkä myötä koko matkustajaliikenne Naantalissa loppui.
Historia > Autolautta- ja matkustajaliikenne > Silja Line

Satamaan alkoi liikennöidä 2. joulukuuta 1965 Siljavarustamon autolautta M/S Holmia, välillä Naantali–(Långnäs)–Tukholma. Holmia ei kuitenkaan ehtinyt kauan liikennöidä, sillä 28. syyskuuta 1966 Naantali–Tukholma-reitti lopetettiin kannattamattomana. 16. marraskuuta 1966 Holmia asetettiin reitille Naantali – Gräddö (Ruotsi), mutta ainoastaan lyhyeksi aikaa. Silja Line harjoitti rahtiliikenteen kuljetusta Naantalista Tukholmaan vuosina 1974 ja 1975.
Historia > Junaliikenne

15. maaliskuuta 1967 aloitettiin Suomen ja Ruotsin välinen junalauttaliikenne. Reitistä odotettiin hyvinkin merkittävää ja pitkäaikaista, mutta junalauttaliikenne kuitenkin loppui. 1970-luvun puoliväliin saakka henkilöjunat liikennöivät Naantalin satamaan Viking Linen silloista lauttaliikennettä varten.
Liikenneyhteydet

Naantalin satama sijaitsee hyvällä paikalla aivan Airiston päässä, satamaan johtava väylä on auki ympäri vuoden ja satamasta on nopeat meriyhteydet Ruotsiin sekä muihin Itämeren valtioihin. Satamaan johtavaan E18-tiehen on tehty suuria investointeja liikennöinnin parantamiseksi. Turun lentoasema sijaitsee 12 kilometrin päässä satamasta.
Liikenneyhteydet > Meriyhteydet

Satamaan johtavan Naantalin syväväylän kulkusyvyys on 15,3 metriä, josta 7,5 metrin väylä Luonnonmaalle Turun Korjaustelakalle.
Liikenneyhteydet > Tieyhteydet

Naantalin sataman ajoneuvoliikenne kulkee pääasiassa Raision kautta Naantalin satamaan päättyvän Eurooppatie 18:n eli kantatie 40:n eli Naantalin pikatien kautta. Osa pohjoiseen suuntautuvasta liikenteestä kulkee Vanton eritasoliittymästä yhdystietä 1893 pitkin Maskun suuntaan. Automatka Naantalin satamasta Raision keskustaan kestää noin seitsemän minuuttia ja Turun tuomiokirkolle noin 18 minuuttia.
Liikenne-ennusteen mukaan vuonna 2010 sataman keskivuorokausiliikennemäärä raskaassa liikenteessä olisi noin 600 ajoneuvoa ja sataman muu liikenne 600 ajoneuvoa vuorokaudessa.
Naantalin kaupunki aloitti uuden Satamatien rakentamisen vuonna 2005 ja vuoden 2006 kesäkuussa aloitettiin Vanton eritasoliittymän rakentaminen. Liikenneministeri Anu Vehviläinen vihki 23. lokakuuta 2007 uuden tien ja liittymän käyttöön. Uusi Satamatie kulkee Luolalan teollisuusalueen läpi Vanton liittymästä satamaan. Vanton eritasoliittymän tiejärjestelyjen kustannusarvio oli 6,10 miljoonaa euroa, josta Tiehallinnon osuus oli 4,37 miljoonaa euroa ja Naantalin kaupungin osuus 1,72 miljoonaa euroa.
Vanton eritasoliittymän tiejärjestelyt ja uusi Satamatie paransivat Vanton ja Luolalan liittymien toimivuutta ja turvallisuutta, sekä sataman tieyhteyksiä.
Liikenneyhteydet > Rautatieyhteydet

Naantalin satamaan ei kulje enää junalauttaliikennettä, mutta radalla kuljetetaan noin 10 prosenttia satamassa sijaitsevan Exxon Mobilin Naantalin voiteluainetehtaan pakatuista tuotteista ja Suomen Viljavan Naantalin viljasiilojen viljaa.
Talous

Naantalin Sataman taloudellinen merkitys Naantalin kaupungille on erittäin suuri. Sataman liiketoiminnan kokonaistuotot olivat vuonna 2007 yli 8 miljoonaan euroa ja vuoteen 2006 verrattuna tulot kasvoivat yli 24 prosenttia. Toimintakate oli noin 6,3 miljoonaa euroa, sekä laskennalliset erät, korot ja poistot vähennettynä satamatoiminnan ylijäämää kertyi 4,6 miljoonaa euroa, mikä oli yli 47 prosenttia suurempi kuin vuonna 2006. Sataman ylijäämän osuus Naantalin kaupungin verotuloista oli noin 9,2 prosenttia ja tämän vaikutus kunnallisverotuksessa oli 1–2 prosenttiyksikköä.
Sataman hallinto

Naantalin satama on kunnallinen, joten sataman hallintoa hoitaa satamalautakunta, kaupunginhallituksen valvonnan alaisena. Satamalautakunnan alaisena satamaa hallinnoi Naantalin kaupungin satamalaitos.
Turvallisuus

Vuonna 2006 otettiin Naantalin satamassa käyttöön Suomen ja ehkä maailmankin ensimmäinen gsm-verkkoon pohjautuva kulunvalvontajärjestelmä.[lähde? ] Käytännössä kulunvalvonta toimi niin, että satamassa operoiva yritys antaa järjestelmään liikennöitsijöiden tiedot. Portille tultaessa liikennöitsijä soittaa automaattiseen ja maksuttomaan portin kyltissä lukevaan numeroon ja portti aukeaa. Automaattisen kulunvalvonnan käyttömenot 20 000–25 000 euroa ovat huomattavasti halvemmat kuin ennen, jolloin kustannukset olivat 190 000 euroa.
Kulunvalvontajärjestelmän on kehittänyt Naantalin sataman satamavalvoja Juhani Tamminen. Satamaan pyrkiviä ajoneuvoja tunnistetaan myös rekisterikilpien tai tageiksi kutsuttujen tunnistuslaitteiden avulla.
Syyskuun 11. päivän terroritekojen jälkeen kulunvalvonnan säädökset tiukkenivat huomattavasti, jolloin suurin osa Suomen satamista joutui investoimaan paljon turvallisuuteen.
Onnettomuudet

31. maaliskuuta 2009 havaittiin kymmenien merimailien pituinen öljyvana Naantalin satamasta Ahvenanmaan saaristoon. Öljy oli kevyttä polttoöljyä, ja se oli peräisin Finnlink-varustamon M/S Finneaglesta. Onnettomuuden syynä olivat tekniset viat ja laivan henkilökunnan laiminlyönnit, joiden johdosta öljyä pääsi siirron yhteydessä tankista kannelle ja sieltä viemärin kautta mereen. Poliisin esitutkinnan perusteella öljyä olisi valunut mereen jopa yli 5 000 litraa, josta suurin osa Naantalin satama-altaaseen. Naantalin sataman alue puomitettiin öljypuomeilla ja rajavartiolaitos teki tarkastuslentoja alueella. Kevyt polttoöljy haihtui kuitenkin nopeasti vedenpinnalta ja viranomaisten tietoon ei tullut likaantuneita lintuja tai rantoja. Onnettomuus ei aiheuttanut ympäristölle vakavia vahinkoja.
Investoinnit

Naantalin satamaan on tehty 2000-luvulla useita suuria investointeja, kuten uusia laitureita, kenttäalueita ja väylän syvennyksiä.
Investoinnit > Nykyiset investoinnit

1950- ja 1960-luvuilla rakennetut vanhat laiturit peruskorjataan, ja kuntokartoituksen perusteella alustava kustannusarvio on yhteensä noin 6–9 miljoonaa euroa.
Vuoden 2008 syksyllä aloitettiin Naantalin syväväylähankkeen viimeinen vaihe ruoppaamalla väylä sataman vesialueella nykyisestä 13 metristä 15,3 metriin. Neste Oilin Naantalin öljynjalostamon edustalta on myös tarkoitus poistaa syväväylän ruoppauksen yhteydessä matalikko, joka helpottaa säiliöalusten operointia satamaan. Hankeen kustannusarvio on noin 4–5 miljoonaa euroa. Naantalin öljyjalostamon tuotantomäärien kasvu, sekä mahdollinen dieseltehtaan perustaminen öljyjalostamon yhteyteen, on myös osaltaan hankkeen syynä. Syväväylän valmistuttua Naantalin satamaan pääsevät liikennöimään Itämeren alueen suurimmatkin tankkerit täydessä 100 000 tonnin lastissa, kun toistaiseksi ne kulkevat vajaina 80 000 tonnin lastissa.
Investoinnit > Menneet investoinnit

Tammikuussa 2006 otettiin käyttöön sataman uusi kenttäalueen laajennusosa ja kaksipaikkainen ro-ro-laituri, jonka toinen puoli on varustettu neste-/bulk-laituriksi. Sataman rakennustyöt maksoivat yli kuusi miljoonaa euroa. Laajennuksen ansiosta Finnlink pystyy operoimaan samalla kentällä Ahvenanmaan lauttaliikenteen kanssa. Heikkokuntoinen sataman vanha pistolaituri purettiin vuoden 2007 aikana. Kenttätilan laajentamiseksi louhittiin kalliota, jonka kiviaines hyödynnettiin laiturin merenpohjaan sijoittuvan pedin rakentamisessa.
Puolentoista vuoden kuluttua käyttöönotosta, sataman kautta kulkeva rekkaliikenne oli noussut noin 25 000 rekalla tai trailerilla, mikä oli noin 19 prosenttia enemmän vuoteen 2005 verrattuna.
Laituriin liikennöi pääasiassa M/S Fjärdvägen ja viikonloppuisin Finnlink. Laituria käyttävät myös esimerkiksi Finnfeeds Finlandille saapuvat alukset.
Muut yritykset

Naantalin satamassa sijaitsevat muun muassa Nesteen Naantalin öljyjalostamo, Turun Korjaustelakka, Fortumin / Turun Seudun Energiantuotannon Naantalin voimalaitos, Mobil Oilin Naantalin voiteluainetehdas, Suomen Viljavan Naantalin viljasiilot, Finnfeeds Finland (Danisco), ja KWH-konsernin ahtausliike Stevena. Naantali on myös Finnlinkin kotipaikka.