Aceh
Historia > Acehin sulttaanikunta

Marco Polo kertoi Sumatralla sijainneen kaikkiaan kahdeksan eri valtakuntaa. 1500-luvulla tilanne alkoi muuttua, kun Acehin vaikutusvalta Sumatralla kasvoi ja muut sulttaanikunnat päätyivät sen alaisuuteen.
Portugalilaiset saapuivat Kaakkois-Aasiaan 1500-luvun alussa ja he valloittivat Malakan niemimaalla sijainneen Malakan sulttaanikunnan vuonna 1511. Monet Malakan muslimit pakenivat portugalilaisia Acehiin. Aceh piti Malakan kukistumisen jälkeen itseään Mekan eteisenä, josta islamia levitettiin muualle Kaakkois-Aasiaan. Acehissa ei hyväksytty Malakansalmen vastarannalla sijainneiden portugalilaisten kasvavaa kauppavaltaa ja Aceh käytti suhteita muualle muslimimaailmaan. Acehista lähetettiin lähetystöjä Osmanien valtakuntaan, jossa sulttaani Suleiman Suuri yritettiin saada uskonsotaan portugalilaisia vastaan. Nykyisen Turkin alueella asuneiden osmaneiden apu portugalilaisia vastaan käydyssä sodassa jäi vähäisemmäksi kuin acehilaiset olisivat toivoneet, osmanit olivat kiinni omissa Euroopassa käydyissä sodissaan.
1600-luvulle tultaessa Acehin sulttaanit hallitsivat Sumatran saaren pohjoisia osia. Kuuluisin sulttaani oli vuosina 1607–1636 hallinnut Iskandar Muda. Hänen hallintokaudellaan Acehin vaikutuspiiri oli laajimmillaan. Aceh teki Iskandar Mudan valtakaudella useita sotaretkiä Sumatran eteläosiin ja Malakan niemimaalle, joilla Acehin asemaa alueen vauraimpana ja voimakkaimpana valtiona vahvistettiin. Aceh ei kuitenkaan onnistunut valloittamaan Malakkaa portugalilaisilta. Malakan valloittivat sen sijaan hollantilaiset vuonna 1641.
Hollantilaisten vaikutusvalta Malaijien saaristossa kasvoi Malakan valloituksen jälkeen ja Acehin vaikutus alkoi taantua. Hollantilaisten ja Acehin välille syttyi sota 1660-luvulla. Siihen mennessä Hollannin Itä-Intian kauppakomppania hallitsi jo Sumatran mauste- ja tinakauppaa, jotka olivat aiemmin olleet Acehin vaurauden merkittävimmät lähteet. Hollantilaiset eivät kuitenkaan koskaan onnistuneet alistamaan Acehia täydellisesti siirtomaahallintonsa alaisuuteen.
1700-luvun lopulla Kaakkois-Aasiaan saapuivat myös brittiläiset. Hollantilaiset ja brittiläisten vuonna 1824 solmimalla sopimuksella britit saivat hallintaansa Malakan niemimaan ja hollantilaiset saivat nykyisen Indonesian alueen. Samalla sopimuksella sovittiin Acehin itsemääräämisoikeudesta.
Hollantilaisia kuitenkin ärsytti Acehin itsepäinen islamilainen uhmakkuus ja tuottoisa pippurikauppa Penangin brittien kanssa. Hollantilaiset katsoivat, että niin kauan kuin Aceh ei tunnusta hollantilaisten herruutta alueella, muut maat saattavat saada jalansijaa alueella. Hollantilaisten ja Acehin välit kiristyivät sodaksi vuonna 1873. Acehin sota kesti lähes neljä vuosikymmentä, eivätkä hollantilaiset koskaan saaneet täyttä määräysvaltaa alueella. Hollantilaisten onnistui lakkauttaa sulttaanikunta sodan alussa, mutta Acehin vastarinta jatkui aluepäällikköjen johdolla ja muuttui sissisodaksi sodan edetessä. Hollantilaiset saivat murrettua acehilaisten vastarinnan vasta vuonna 1913. Aceh ei kuitenkaan sulautunut koskaan täysin Hollannin Itä-Intiaan ja hollantilaisvaltaa vastaan tehtiin hyökkäyksiä 1930-luvulle asti. Pitkä sota hollantilaisia vastaan on jättänyt leimansa acehilaiseen mentaliteettiin.