stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rotterdamin avoin tennisturnaus
Tulokset > Kaksinpeli

| Vuosi | Voittaja | Loppuotteluvastustaja | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1972 |  Arthur Ashe |  Tom Okker | 3–6, 6–2, 6–1 |
1973: Ei järjestetty
| 1974 |  Tom Okker |  Tom Gorman | 4–6, 7–6(2), 6–1 |
| 1975 |  Arthur Ashe |  Tom Okker | 3–6, 6–2, 6–4 |
| 1976 |  Arthur Ashe |  Robert Lutz | 6–3, 6–3 |
| 1977 |  Dick Stockton |  Ilie Năstase | 2–6, 6–3, 6–3 |
| 1978 |  Jimmy Connors |  Raúl Ramírez | 7–5, 7–5 |
| 1979 |  Björn Borg |  John McEnroe | 6–4, 6–2 |
| 1980 |  Heinz Günthardt |  Gene Mayer | 6–2, 6–4 |
| 1981 |  Jimmy Connors |  Gene Mayer | 6–1, 2–6, 6–2 |
| 1982 |  Guillermo Vilas |  Jimmy Connors | 0–6, 6–2, 6–4 |
| 1983 |  Gene Mayer |  Guillermo Vilas | 6–1, 7–6 |
| 1984 | ei pelattu loppuun |  Ivan Lendl  Jimmy Connors | 6–0, 1–0, kesk. |
| 1985 |  Miloslav Mečíř |  Jakob Hlasek | 6–1, 6–2 |
| 1986 |  Joakim Nyström |  Anders Järryd | 6–0, 6–3 |
| 1987 |  Stefan Edberg |  John McEnroe | 3–6, 6–3, 6–1 |
| 1988 |  Stefan Edberg |  Miloslav Mečíř | 7–6, 6–2 |
| 1989 |  Jakob Hlasek |  Anders Järryd | 6–1, 7–5 |
| 1990 |  Brad Gilbert |  Jonas Svensson | 6–1, 6–3 |
| 1991 |  Omar Camporese |  Ivan Lendl | 3–6, 7–6(4), 7–6(4) |
| 1992 |  Boris Becker |  Aleksandr Volkov | 7–6(9), 4–6, 6–2 |
| 1993 |  Anders Järryd |  Karel Nováček | 6–3, 7–5 |
| 1994 |  Michael Stich |  Wayne Ferreira | 4–6, 6–3, 6–0 |
| 1995 |  Richard Krajicek |  Paul Haarhuis | 7–6(5), 6–4 |
| 1996 |  Goran Ivanišević |  Jevgeni Kafelnikov | 6–4, 3–6, 6–3 |
| 1997 |  Richard Krajicek |  Daniel Vacek | 7–6(4), 7–6(5) |
| 1998 |  Jan Siemerink |  Thomas Johansson | 7–6(2), 6–2 |
| 1999 |  Jevgeni Kafelnikov |  Tim Henman | 6–2, 7–6(3) |
| 2000 |  Cédric Pioline |  Tim Henman | 6–7(3), 6–4, 7–6(4) |
| 2001 |  Nicolas Escudé |  Roger Federer | 7–5, 3–6, 7–6(5) |
| 2002 |  Nicolas Escudé |  Tim Henman | 3–6, 7–6(7), 6–4 |
| 2003 |  Maks Mirny |  Raemon Sluiter | 7–6(3), 6–4 |
| 2004 |  Lleyton Hewitt |  Juan Carlos Ferrero | 6–7(1), 7–5, 6–4 |
| 2005 |  Roger Federer |  Ivan Ljubičić | 5–7, 7–5, 7–6(5) |
| 2006 |  Radek Štěpánek |  Christophe Rochus | 6–0, 6–3 |
| 2007 |  Mihail Južnyi |  Ivan Ljubičić | 6–2, 6–4 |
| 2008 |  Michaël Llodra |  Robin Söderling | 6–7(3), 6–3, 7–6(4) |
| 2009 |  Andy Murray |  Rafael Nadal | 6–3, 4–6, 6–0 |
| 2010 |  Robin Söderling |  Mihail Južnyi | 6–4, 2–0, luov. |
| 2011 |  Robin Söderling |  Jo-Wilfried Tsonga | 6–3, 3–6, 6–3 |
| 2012 |  Roger Federer |  Juan Martín del Potro | 6–1, 6–4 |
| 2013 |  Juan Martín del Potro |  Julien Benneteau | 7–6(2), 6–3 |
| 2014 |  Tomáš Berdych |  Marin Čilić | 6–4, 6–2 |
| 2015 |  Stanislas Wawrinka |  Tomáš Berdych | 4–6, 6–3, 6–4 |
| 2016 |  Martin Kližan |  Gaël Monfils | 6–7(1), 6–3, 6–1 |
| 2017 |  Jo-Wilfried Tsonga |  David Goffin | 4–6, 6–4, 6–1 |
| 2018 |  Roger Federer |  Grigor Dimitrov | 6–2, 6–2 |
| 2019 |  Gaël Monfils |  Stanislas Wawrinka | 6–3, 1–6, 6–2 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rotterdamin avoin tennisturnaus Wikimedia Commonsissa
Viralliset kotisivut (hollanniksi, englanniksi)
Rotterdam Rio de Janeiro Acapulco Dubai Barcelona Halle Lontoo Hampuri Washington Peking Tokio Basel Wien
SSC (täsmennyssivu)

SSC voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Sculptors' Society of Canada (SSC), Kanadan kuvanveistäjien kattojärjestö
Società Sportiva Calcio Napoli (SSC Napoli), italialainen jalkapalloseura
SSC Ultimate Aero TT, yhdysvaltalainen superauto
Superconducting Super Collider, suunniteltu hiukkaskiihdytin.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”SSC”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Romania lasten Eurovision laulukilpailussa

| Romania lasten Eurovision laulukilpailussa |
| --- | --- |

Paikallinen TV-asema:  TVR
Toiminut isäntämaana:  2006
Esiintymiset
Ensiesiintyminen:  2003
Esiintymiskerrat:  7
Paras sijoitus:  4.
Huonoin sijoitus:  13.
Paras pistemäärä:  123
Huonoin pistemäärä:  19
Viimeinen sija:  1 (2009)
Romania on osallistunut Lasten Eurovision laulukilpailuun seitsemän kertaa, ensimmäisen kerran vuonna 2003. Romanian paras sijoitus on vuodelta 2004, jolloin se sijoittui neljänneksi Noni Răzvan Enen esittämällä kappaleella "Îţi Mulţumesc".
Romania järjesti vuoden 2006 kilpailun.
Osallistujat

| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | Bubu | "Tobele Sunt Viaţa Mea" | 10 | 35 |
| 2004 | Noni Răzvan Ene | "Îţi Mulţumesc" | 4 | 123 |
| 2005 | Alina Eremia | "Ţurai!" | 5 | 89 |
| 2006 | New Star Music | "Povestea Mea" | 6 | 80 |
| 2007 | 4Kids | "Sha-la-la" | 10 | 54 |
| 2008 | Mădălina & Andrada | "Salvaţi Planeta" | 9 | 58 |
| 2009 | Ioana Anuţa | "Ai Puterea în Mâna Ta" | 13 | 19 |
Rooman perussääntö

Rooman perussääntö kirjattiin 17. heinäkuuta 1998. Sen avulla perustettin Kansainvälinen rikostuomioistuin. Suomessa se tuli voimaan 1. heinäkuuta 2002. Vuonna 2018 sopimuksen allekirjoittaneita maita oli 123.
Saarento (Valkeala)

Saarento on kylä Kouvolan Valkealassa, Lappalanjärven rannalla. Se on myös entisen Valkealan kunnan rekisterikylä. Saarennon rekisterikylään kuuluu Saarennon, Harjun, Miehon, Riihikallion, Kuninkaankylän, Sydänmaan ja Kullasvaaran kylät. Valkealan kunnan aikana Saarennon rekisterikylästä liitettiin paljon alueita silloiseen Kouvolan kaupunkiin. Tornionmäen, Lehtomäen, Viitakummun, Ravikylän ja Mielakan alueet kuuluvat Saarennon rekisterikylään.[lähde? ]
Rooman maakunta

Rooman maakunta (ital. Provincia di Roma) oli yksi Italian maakunnista. Vuoden 2015 alussa sen korvasi Rooman metropolikaupunki. Maakunta sijaitsi Latiumin alueella Italian keskiosissa. Maakunta sisälsi Rooman metropolialueen, mutta myös maaseutua, etenkin maakunnan pohjoisosissa.
Rooman maakunnan pinta-ala oli 5 352 neliökilometriä ja asukasluku toiminnan päättyessä 4 321 244. Maakunta muodostui 121 kunnasta, pääkaupunki oli Rooma.
Maakunnan suurimmat kunnat väkiluvultaan olivat:
| Kunta | Asukasluku |
| --- | --- |
Rooma: 2 863 322
Guidonia Montecelio: 88 098
Fiumicino: 74 855
Pomezia: 61 187
Tivoli: 56 461
Anzio: 53 557
Velletri: 52 956
Civitavecchia: 52 911
Romania kesäolympialaisissa 1936

Romania osallistui Berliinin kesäolympialaisiin 1936 52 urheilijan vahvuisella joukkueella jätettyään edelliset, Los Angelesin kesäolympialaiset 1932 väliin. Maan ainoan mitalin näistä olympialaisista voitti Henri Rang, joka saavutti hopeasijan esteratsastuksen yksilökilpailussa. Kisojen mitalitilastossa Romania sijoittui jaetulle 25. tilalle.
Mitalistit > Hopeaa

Henri Rang — Ratsastus, esteratsastuksen yksilökilpailu
Ryōta Tsuzuki

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 18. huhtikuuta 1978 (ikä 46)
Syntymäpaikka: Nara, Japani
Pelipaikka: Maalivahti
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1997-2002 2003-2010 2010 | Gamba Osaka Urawa Reds Shonan Bellmare |  |
Maajoukkue
| 2001-2009 | Japani | 6 (0) |
Ryōta Tsuzuki (jap. 都築 龍太, Tsuzuki Ryōta, s. 18. huhtikuuta 1978 Nara, Japani) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Hän edusti Japanin maajoukkuetta vuosina 2001-2009.
Tilastot

| Japanin maajoukkueessa> Vuodet | Japanin maajoukkueessa> ottelut | Japanin maajoukkueessa> maalit |
| --- | --- | --- |
| 2001 | 2 | 0 |
2002: 0
2003: 0
| 2004 | 1 | 0 |
2005: 0
2006: 0
2007: 0
2008: 0
| 2009 | 3 | 0 |
| Yhteensä | 6 | 0 |
Aiheesta muualla

National Football Teams
Japan National Football Team Database
Japanin joukkue – Jalkapallo kesäolympialaisissa 2000
1 Narazaki |
2 Nakazawa |
3 Matsuda |
4 Morioka |
5 Miyamoto |
6 Inamoto |
7 H. Nakata |
8 Myōjin |
9 Hirase |
10 Nakamura |
11 Miura |
12 Sakai |
13 Yanagisawa |
14 Motoyama |
15 Nishi |
16 K. Nakata |
17 Takahara |
18 Tsuzuki |
Valmentaja Troussier
Japanin joukkue – Maanosaliittojen cup 2001
1 Kawaguchi |
2 Uemura |
3 Matsuda |
4 Morioka |
5 Inamoto |
6 Hattori |
7 H. Nakata |
8 Morishima |
9 Nishizawa |
10 Miura |
11 Nakayama |
12 Narazaki |
13 Yamashita |
14 Itō |
15 Fujita |
16 K. Nakata |
17 Myōjin |
18 Toda |
19 Kubo |
20 Hato |
21 Ono |
22 Suzuki |
23 Tsuzuki |
Valmentaja Troussier
Sapattikoulu

Sapattikoulu on adventtikirkoissa lauantaisin jumalanpalveluksen yhteydessä pidettävä Raamatun tutkistelutilaisuus. Yleensä tilaisuuden aiheena on jokin edeltä määrätty aihe, mutta aiheesta voidaan myös poiketa.
Sapattikoulu alkaa yleensä polvirukouksella, jossa pyydetään Jumalaa olemaan läsnä tilaisuudessa Pyhän Henkensä välityksellä, jotta tutkisteluun osallistuvat voisivat saada uutta opastusta ja valistusta suoraan Jumalalta. Tilaisuus on avoin myös muille kuin adventtikirkon jäsenille.
Pataljoonaradio

Suomen puolustusvoimien yhtymän viestijärjestelmä-2:een kuuluva hyppivätaajuuksinen radio, israelilaistyyppinen tanskalaislisenssillä valmistettu LV 241 -pataljoonaradio
Pataljoonaradio on kenttäradio, jonka tarkoituksena on kuulua pataljoonan alueella. Pataljoonan toiminta-alueeksi voidaan tiheässä ryhmityksessä painopistesuunnassa arvioida karkeasti noin 2–3 km × 2–3 km. Näin ollen radio, jonka todennäköinen melko varma kuuluvuus on esimerkiksi 6–8 km soveltuu pataljoonaradioksi.
Suomessa 1970-luvulla otettiin käyttöön lisenssivalmistettuna alun perin yhdysvaltalaiseen AN/PRC-77:ään perustuva pataljoonaradio LV 217, mitä paranneltiin  myöhemmin LV 217M:ksi. Jo 1960-luvun lopulta ja 1970-luvun alusta kehittyi pyrkimys tehdä pataljoonaradioista yhteensopivuuden vuoksi prikaatiradioita lisäämällä niihin tehovahvistin, joka paransi radion lähettimen kantamaa. AN/PRC-77:n edeltäjään, AN/PRC-25:een suomalaiset tutustuivat Yhdistyneiden kansakuntien rauhanturvatehtävissä. AN/PRC-25:n myöhempi suomalainen tyyppimerkintä oli LV-311.
Suomen puolustusvoimien uusin pataljoonaradio on tanskalaista lisenssivalmistusta oleva LV 241, joka perustuu israelilaisen Tadiranin tekniikkaan. Suomalaisessa versiossa on esikuvaansa verrattuna lisäpiirteitä, jotka mahdollistavat sen käyttämisen esimerkiksi erittäin kovissa pakkasolosuhteissa.
Pataljoonaradioita

| Pataljoonaradio | Taajuusalue | Kanavaväli | Modulointi | Kanavasuuntaisuus | Lähetystehot ja kantama | Järjestelmä | Tekninen perusta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LV 241 | 30,000–107,975 MHz | 25 kHz | FM, Datamodet | simplex | 0,25–5 W | 2000-luvun viestijärjestelmät | Tadiran CNR-9000 |
| LV 217M | 30,000–87,975 MHz | 25 kHz | FM | simplex, kahden taajuuden simplex | 0,3–5 W | 1990-luvun viestijärjestelmät | AN/PRC-1077 |
| LV 217 | 30,00–75,95 MHz | 50 kHz | FM | simplex | 1,5–4 W | 1970-luvun ja 1980-luvun viestijärjestelmät | AN/PRC-77 |
| LV 203 | 27,3–29,6 MHz | 100 kHz | AM | simplex | 1–1,5 W, 8 km marssiantennilla, 20 km dipoliantennilla  | 1960-luvun viestijärjestelmät | Autophon AG, Solothurn:n Funkgerät SE-101 ja SE-102  |
| LV 202 | 25,3–27,6 MHz | 100 kHz | AM | simplex | 1–1,5 W, 8 km marssiantennilla, 20 km dipoliantennilla  | 1960-luvun viestijärjestelmät | Autophon AG, Solothurn:n Funkgerät SE-101 ja SE-102  |
| LV 201 | 23,3–25,6 MHz | 100 kHz | AM | simplex | 1–1,5 W, 8 km marssiantennilla, 20 km dipoliantennilla  | 1960-luvun viestijärjestelmät | Autophon AG, Solothurn:n Funkgerät SE-101 ja SE-102  |
HF

3,0–6,0
| Radio | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | MHz | modulaatio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VRFK | x | x | x |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 3,0–6,0 | AM |
| VR-2A-C |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | AM |
| LV 201 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | x | x | x |  |  |  |  | 23,3–25,6 | AM |
| LV 202 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | x | x | x |  |  | 25,3–27,6 | AM |
| LV 203 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | x | x | x | 27,3–29,6 | AM |
VHF

| Radio | 30 | 31 | 32 | 33 | 34 | 35 | 36 | 37 | 38 | 39 | 40 | 41 | 42 | 43 | 44 | 45 | 46 | 47 | 48 | 49 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
LV 217: x
LV 217M: x
LV 417: x
| Radio | 50 | 51 | 52 | 53 | 54 | 55 | 56 | 57 | 58 | 59 | 60 | 61 | 62 | 63 | 64 | 65 | 66 | 67 | 68 | 69 | 70 | 71 | 72 | 73 | 74 | 75 | 76 | 77 | 78 | 79 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
LV 217: x
LV 217M: x
LV 417: x
Radio

| Radio | perusta |  lähetyksen taajuusalue MHz | modulaatio | käyttöönotto | nimitys | edeltäjä | seuraaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VRFK |  | 3,0–6,0 | AM |  | C-radio |  |  |
| VR-2A-C |  |  | AM |  | Panu |  |  |
| LV 201 | Solothurn Funkgerät SE-101/SE-102  | 23,3–25,6 | AM |  |  | VR-2A-C | LV 217 |
| LV 202 | Solothurn Funkgerät SE-101/SE-102  | 25,3–27,6 | AM |  |  | VR-2A-C | LV 217 |
| LV 203 | Solothurn Funkgerät SE-101/SE-102  | 27,3–29,6 | AM |  |  | VR-2A-C | LV 217 |
| LV 217 | AN/PRC-77 |  | FM |  | Risto | LV 201 LV 202 LV 203 | LV 241 |
| LV 241 | Tadiran CNR-900 |  | FM |  |  | LV 217M |  |
LV 217:ää ja LV 217M:ää kutsutaan puhekielessä myös ventti-seiskaksi. Ventti tarkoittaa ventti-korttipelissä 21:tä.
Taajuusalue

| Pataljoonaradioiden taajuusalueet |
| --- | --- |
VRFK:: 3,0–6,0 MHz
VR-2A-C:: 
LV 201:: 23,3–25,6 MHz
LV 202:: 25,3–27,6 MHz
LV 203:: 27,3–29,6 MHz
LV 217:: 30,000–75,950 MHz / + 50 kHz:n kanavaväli
LV 217M:: 30,000–75,950 MHz / + 25 kHz:n kanavaväli
LV 417:: akkulipas 12 h (vastaanotto 3:lähetys 1 -suhde) kuivaparisto 15 h (vastaanotto 3:lähetys 1 -suhde)
Ruusut (albumi)

| Ruusut Ruusut |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 31. elokuuta 2018
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: elektroninen musiikki, pop
 Kesto: 43.39
 Levy-yhtiö: Fullsteam
Muut kannet
 Uusintapainoksen kansikuva
Listasijoitukset
  3. (albumilista)    4. (fyysinen albumilista)
Ruusujen muut julkaisut
|   | Ruusut 2018 | Kevätuhri 2020 |
Ruusut on Ruusut-yhtyeen esikoisalbumi, joka julkaistiin 31. elokuuta 2018. Musiikkilehti Rumban kriitikot äänestivät sen vuoden 2018 parhaaksi kotimaiseksi albumiksi. Albumi nousi Suomen virallisella albumilistalla ensimmäisellä listaviikollaan sijalle 3. Levyn molemmat vinyylipainokset ovat loppuunmyytyjä. Albumi voitti vuoden 2019 Emma Gaalassa Kriitikoiden valinta -palkinnon.
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kaaoszine  | 9/10 |  |
| Rumba  | 6,3/10 |  |
Soundi :
Kappaleet

Kaikki sävellykset Alpo Nummelin, Miikka Koivisto, Ringa Manner ja Samuli Kukkola.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Käärmeen sisällä | Ringa Manner, Lauri Levola, Turkka Mali | 3.05 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Bubo Bubo | Manner, Levola | 3.14 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Glitchit | Manner, Levola | 4.03 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | 555 | Manner, Levola, Paperi T | 6.27 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Muiden musta | Koivisto, Manner, Levola | 4.12 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Suden suu | Manner, Levola | 4.42 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Toyota Celica | Koivisto, Manner, Levola | 4.23 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Siamilaiset | Manner, Levola | 4.29 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Iltoja pitkin | Manner, Levola | 3.46 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Ristilukki | Levola | 0.35 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Kyklooppi | Koivisto, Manner, Levola | 4.39 |  |  |  |  |  |  |
S-500

| S-500 |
| --- | --- |
 S-500:n laukaisuajoneuvo
Tyyppi:  ilmatorjuntaohjus ballististen ohjusten torjuntaohjus
Valmistushistoria
Suunnittelija:  Almaz-Antei
Valmistusmaa:   Venäjä
Käyttöönotto:  2021
S-500 Promethey (ven. C-500 Прометей), myös nimellä 55R6M Triumfator-M, on venäläinen ilmatorjunta- ja ballististen ohjusten torjuntaohjusjärjestelmä. Sen on suunnitellut Almaz-Antei.
Kehitys

S-500-järjestelmän kehitys alkoi Venäjällä todennäköisesti jo 2000-luvun alussa, kun tarvittiin seuraaja vanhoille neuvostoaikaisille ilmatorjuntajärjestelmille. S-500 ei ole kokonaan uutta suunnittelua, vaan ennemminkin paranneltu S-300:n ja S-400:n jatkaja. Projekti on viivästynyt paljon. Sarjatuotannon oli alun perin tarkoitus alkaa vuonna 2014, mutta viimeisin aikataulu on 2020-luvun puoliväliin. S-500 otettiin palveluskäyttöön vuonna 2021. Ensimmäiset järjestelmät tulevat pääkaupunki Moskovan ja muiden tärkeiden kohteiden suojaamiseen. S-500 täydentää muun muassa vanhempia S-400-järjestelmiä Venäjän ilmatorjunnassa. Ilmatorjunnan korkeimpaa kerrosta hoitaa uusi A-235.
Tekniikka

S-500 on suunniteltu torjumaan kaikenlaisia ilmassa liikkuvia kohteita, mutta etenkin ballistisia ohjuksia. Järjestelmä voi torjua väitetysti jopa viidennen sukupolven häivehävittäjiä, hypersoonisia aseita ja matalalla Maan kiertoradalla kulkevia satelliitteja. Näitä kykyjä ei ole kuitenkaan vielä testattu ja niihin suhtaudutaan länsimaissa muutenkin skeptisesti.
S-500-järjestelmään kuuluu laukaisuajoneuvojen lisäksi tutkia ja johtopaikat. Koko järjestelmä on liikuteltavissa ajoneuvoilla. S-500:n ohjuksiin kuuluu ilma-alusten torjuntaan tarkoitettu 40N6M ja ballististen ohjusten sekä satelliittien torjuntaan tarkoitetut 77N6 ja 77N6-N1. Ohjusten kantaman arvioidaan olevan 500–600 kilometriä ja torjuntakorkeuden 40–50 kilometriä.
Same

Same tarkoittaa seuraavia:
SAME, Società Accomandita Motori Endotermici, italialainen traktorivalmistaja
Same, kaupunki Itä-Timorissa
Same, antiikin aikainen kaupunki Kefallenian saarella Kreikassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Same”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sanitaatio

Sanitaation kattavuus maailmalla.
Sanitaatio tarkoittaa käymälän terveellisten olosuhteiden ylläpitoa ja keinoja, joilla ihmisten ulosteet ja virtsa hävitetään turvallisesti ilman, että taudit leviäisivät tai terveys vaarantuisi. Sanitaatioon kuuluvat vesihuolto (vedenkäsittely ja viemäröinti), käsienpesu, sekä käymälän ympäristön ja materiaalien muuttaminen terveellisiksi etenkin vähentämällä pieneliöitä ja niiden kasvumahdollisuuksia.
Kansainvälinen sanitaatiovuosi oli 2008.
Puutteellisesta sanitaatiosta kärsi maailmassa kenties jopa 2,5 miljardia ihmistä. Kunnollisten WC-järjestelyjen puuttumisen suurimpiin haittoihin lukeutuu puhtaan veden pilaantuminen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
S/S Laitiala

S/S Laitiala on sisävesihöyrylaiva, joka tekee risteilyjä Lahdessa. Laiva oli aiemmin ravintolalaivana Savonlinnan torin rannassa S/S Hopeasalmi -nimellä ja risteili tätä ennen Saimaalla.
Laitialan kutsumerkki on OG9086.
Tekniset tiedot

Aikaisemmat nimet: S/S Hopeasalmi, S/S Mikkeli, S/S Mikkeli II, S/S Leppävirta I, S/S Leppävirta
Rakennuspaikka: Paul Wahl & Co., Varkaus
Rakennusvuosi: 1903
Pituus: 26,7 metriä
Leveys: 6,64 m
Syväys: 2,2 m
Koneen tyyppi: Compound-höyrykone
Koneen teho: 138 ihv
Polttoaine: Kevyt polttoöljy
Omistaja: Lahden Järvimatkailu Oy, Lahti
Käyttäjä: Lahden Järvimatkailu Oy
Kotisatama: Lahti
Liikennöinti: Nykyään: Illallisristeilyjä vesijärvellä, ravintolalaiva. Ennen: Risteilyjä Lahdesta, Liikenteessä Saimaalla, Ravintolalaivana Savonlinnassa 18 vuotta.
Matkustajia: 130
Varusteet: 2 salonkia ja 3 baaria, sauna (ei käytössä kesällä 2008).
Muuta: Entisöity vuonna 1998, laivan ruumassa olevasta messibaarista on näkymä laivan konehuoneeseen.
Alus ei kuulu Museoviraston perinnelaivarekisteriin mutta se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.
Aiheesta muualla

http://www.lahdenjarvimatkailu.fi/laivat/laitiala.html (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.steamship.fi/datafiles/userfiles/File/alukset/laitiala.html (Arkistoitu – Internet Archive)
Råånin vesistö

Ruotsin päävesistöalueet
Råånin vesistö (ruots. Rååns avrinningsområde, vesistöaluetunnus 94) muodostuu Pohjanmeren Kattegatiin laskevan Råånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 193 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.
Pääuoma

Vesistön pääuoman alaosa on sen nimikkojoki Råån, joka on 20 kilometriä pitkä, ja yläosa pelto-ojat, joiden osuus on 8 kilometriä. Pääuoman kokonaispituus on 28 kilometriä . Joki laskee mereen alle 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa.
Vesistön valuma-alue

Råånin vesistö on ympäristönsä pienin päävesistö, joten se jääkin Saxånin vesistön (tunnus 93) ja Vege ån vesistön (tunnus 95) väliin. Rannikolla on sen joensuun ympäristössä mereen laskevien ojien ja purojen pieniä valuma-alueita, joiden yhteispinta-alakin on pieni.
Vesistön valuma-alue > Valuma-alueen piirteitä

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (14,5 %), turve (0,6 %), kalliomaa (1,1 %), hiekka ja sora (2,5 %), multamaa (31,5 %), savimaa (47,3 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,2 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (4,7 %), soita ja kosteikkoja (0,4 %), viljelymaita (76,7 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (8,2 %) sekä joutomaita (9,9 %). Näiden lisäksi on 0,1 % vesistöjä.
Vesistön valuma-alue > Virtaamia

SMHI on julkaissut tilastossaan Råånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 1,74 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 16,1 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,08 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 1,8 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 19 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 10,7 m³/s on mitattu joulukuussa 1985 ja pienin 0,1 m³/s monenakin kuukautena useina vuosina. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot.ref name=SE620565-131931/>
Käännös suomeksi
Same Heart

| Same Heart |
| --- | --- |
 Mei Finegold esittämässä kappaletta toisen semifinaalin pukuharjoituksissa
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Mei Finegold
Tyylilaji:  Pop rock, EDM
Säveltäjä(t):  Rami Talmid
Sanoittaja(t):  Rami Talmid
Euroviisutiedot
Vuosi:  2014
Maa:  Israel
Kieli:  englanti, heprea
Sijoitus semifinaalissa:  14.
Pisteet semifinaalissa:  19
Sanat:  sanoitus
Video:  videolinkki
Same Heart on israelilaisen laulajan Mei Finegoldin kappale. Se valittiin edustamaan Israelia Eurovision laulukilpailussa 2014. Kappale lauletaan kahdella eri kielellä, englannilla ja heprealla. "Same Heart" sisältää vaikutteita Pop rockista ja EDM:stä.
Kappale jäi toisessa semifinaalissa sijalle 14 eikä päässyt finaaliin.
Euroviisuradio ESCRadio.comin 250 parhaan euroviisun äänestyksessä vuonna 2014 Same Hart saavutti sijan 27. Se oli ainoa kappale sadan parhaan joukossa, joka ei päässyt euroviisufinaaliin.
Ruojärvi (Ruovesi)

| Ruojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°00′58″N, 24°02′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ruoveden alue (35.33)
Laskuoja:  oja Ruoveteen 
Järvinumero:  35.334.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,5 m  
Rantaviiva:  5,502 km  
Pinta-ala:  40,162 ha  
Saaria:  3 
 fiRuojärvi 
Ruojärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Pappilankulman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 40 hehtaaria. Se on 1,1 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Järven rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Ruojärven valuma-alueeseen (35.334) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,5 metriä mpy.