stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tuomo Martikainen

Tuomo Tapani Martikainen (7. huhtikuuta 1939 Mäntyharju – 20. marraskuuta 2018 Helsinki) oli Helsingin yliopiston valtiotieteen professori. Hänen päätutkimuskohteitaan olivat vaalit, poliittinen käyttäytyminen, julkisen sektorin hallinto ja ”Uusi” politiikka.
Tuomo Martikainen valmistui Helsingin yliopistosta valtiotieteen kandidaatiksi vuonna 1963 ja lisensiaatiksi vuonna 1968 sekä väitteli tohtoriksi vuonna 1973. Hän työskenteli assistenttina Helsingin yliopiston yleisen valtio-opin laitoksella vuosina 1965–1977 ja yleisen valtio-opin dosenttina vuosina 1974–1977, Turun yliopiston valtio-opin dosenttina vuodesta 1974 sekä Helsingin yliopiston hallinto-opin apulaisprofessorina vuosina 1977–1983 ja yleisen valtio-opin professorina vuodesta 1983. Martikainen teki opintomatkoja Britanniaan, Irlantiin, Yhdysvaltoihin, Puolaan ja Saksaan.
Martikainen kommentoi aktiivisesti muun muassa suomalaisten äänestymiskäyttäytymistä, antoi lausuntoja vaaleista ja arvosteli suomalaisia politiikkakielteisyydestä.
Julkaisut

Poliittinen aktiivisuus Rakenteen ja selitystekijöiden perusulottuvuudet, 1967.
Politiikan behavioraalinen tutkimus, 1968.
Äänestysaktiivisuus v. 1968 kunnallisvaaleissa 1, 1969.
Äänestysaktiivisuus v. 1968 kunnallisvaaleissa 2, 1969.
Poliittisten vastakohtaisuuksien mittaaminen, 1972.
Kansainväliset tulonjakovertailut: Metodisia ja tulkinnallisia näkökohtia, 1973.
Political activity: structure, determinants and dynamics, 1973.
Puoluekannan periytyminen ja poliittinen aktiivisuus tutkimus viiden helsinkiläisen poliittisen nuorisojärjestön jäsenistä, 1973.
On comparative policy analysis: muthodological problems, theoretical conciderations and empirical applications, 1973 (väitöskirja).
Kollektiivihyödykkeiden tuotanto ja jakelu poliittis-hallinnollisesta näkökulmasta, 1974.
Tulot, verot ja redistribuutio, 1974.
Demokratia, tasa-arvo ja informaation kulku suomalaisessa yhteiskunnassa DETA-projektin projektisuunnitelma, lopullinen tutkimustehtävä, tutkimuskohteisen määritys, tehdyn tutkimustyön luonne ja projektiorganisaatio, 1975.
Julkisen sektorin kasvu Suomessa, 1975.
Central government policies and control strategies in the production and distribution of public services an evaluative study of the success in the change of policy strategy in Finland, 1976.
Näkökohtia julkisten palvelusten tuotannosta ja organisaatiosta Suomessa, 1977.
Ikä ja sitoutuminen politiikkaan tutkimus eri ikäryhmien, erityisesti nuorten osallistumisesta v. 1975 valtiollisiin vaaleihin, 1978.
Nuoret ja politiikka tutkimus suomalaisen vaali-instituution toimivuudesta, 1980.
Vuoden 1982 presidentinvaalit tulkintaa poliittisen mobilisaation näkökulmasta, 1983.
Lähidemokratia kunnallishallinnossa tutkimus Helsingin kaupungin aluetoimikuntakokeilusta ja lähidemokratian eräistä kehittämisedellytyksistä, 1984.
Nuorten poliittinen suuntautuminen tutkimus nuorten äänestysvalinnoista, 1984.
Suomi eduskuntavaalien jälkeen alustukset Paasikivi-Seuran kokouksessa 18.3.1987, 1987.
Puuttuva punainen viiva äänestäminen vuoden 1987 eduskuntavaaleissa, 1988.
Finnish public sector its growth and changing role in 1960–1984, 1989.
Nuorten poliittiset valinnat tutkimus nuorten aikuisten poliittisesta suuntautumisesta pääkaupunkiseudulla, 1991.
Vaalit, puolueet ja yhteiskunnan muutos, 1991.
Voting, parties and social change in Finland, 1991.
Nuoret ja urbaani politiikka tutkimus pääkaupunkiseudun nuorten aikuisten poliittisesta suuntautumisesta, 1996.
Reforming health policy in Finland a critical assessment, 1997.
Eurovaalit Suomessa 1996 vaalihumusta päätöksenteon arkeen, 1999.
Suomi EU:n johdossa tutkimus Suomen puheenjohtajuudesta 1999, 2000.
Vaalista vaaliin vaalit, puolueet ja kansalaiset vuosituhannen vaihteessa, 2000.
Nuoret ja uusi politiikka tutkimus pääkaupunkiseudun nuorten poliittisista suuntauksista, 2001.
Äänettömät yhtiömiehet tutkimus osallistumisesta vuosien 1987 ja 1999 eduskuntavaaleihin, 2002.
Palvelut, innovaatiot ja julkinen ohjaus, 2004.
Kuntatyypit ja talouskehitys, 2005.
Kilpailuttamisen kokemukset, 2006.
Vaalit ja politiikka pääkaupunkiseudun nuorten aikuisten poliittiset valinnat 1988–2004, 2006.
Turn Up the Night

| ”Turn Up the Night” Black Sabbath |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Mob Rules
 Julkaistu: tammikuu 1982
 Tuottaja(t): Martin Birch
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 03.42
 Levy-yhtiö:  Vertigo Records  Warner Bros
Listasijoitukset
  27. (US Mainstream Rock)  37.
Black Sabbathin muut singlet
| ”The Mob Rules” 1981 | ”Turn Up the Night” 1982 | ”Trashed” 1983 |
Turn Up the Night on Black Sabbathin kappale ja single-julkaisu. Se on otettu vuoden 1981 Mob Rules -albumilta.
Kappale on kyseisen albumin avauskappale ja musiikillisesti se on tyypillinen levyn avaava, nopea heavy rock -kappale. Sanoitus kertoo mitä ilmeisimmin "yöllä elämisestä ja siihen liittyvistä rituaaleista". Listoilla single menestyi kohtalaisesti nousten Britanniassa sijalle 37. ja Pohjois-Amerikassa sijalle 27. Mainstream Rock -listalla.
Singlen b-puolella julkaistiin Heaven and Hell -albumilta otettu "Lonely is the Word". Ranskalaisessa promo-versiossa b-puolena oli "Country Girl".
Kappaleet > A-puoli

Turn Up the Night (Butler, Dio, Iommi) - 3:42
Kappaleet > B-puoli

Lonely is the Word (Butler, Dio, Iommi, Ward) - 5:51
Muusikot

Ronnie James Dio – laulu
Tony Iommi – kitara
Geezer Butler – basso
Vinny Appice – rummut (a-puoli)
Bill Ward – rummut (b-puoli)
Geoff Nicholls – kosketinsoittimet
Julkaisuhistoria

tammikuu 1982: Vertigo Records, SAB 6, UK 7"
tammikuu 1982: Vertigo Records, SAB P6, UK 7" kuvalevy
tammikuu 1982: Vertigo Records, SABP 612, UK 12" kuvalevy
tammikuu 1982: Vertigo Records, 6837 722, FRA 7", promo, b-puolena "Country Girl"
1982: Warner Bros, US
Iisalo

Iisalo on muun muassa seuraavien suomalaisten sukunimi:
Esko Iisalo (1930–2021), farmakologi
Jaakko Iisalo, videopelisuunnittelija ja ohjelmoija
Joonas Iisalo (s. 1986), koripallovalmentaja ja koripalloilija
Osmo Iisalo, Eino Railon salanimi
Pentti Iisalo (1920–2008), Mannerheim-ristin ritari
Taimo Iisalo (1927–2011), kasvatustieteen apulaisprofessori
Tauno Iisalo (1916–1947), pommituslentäjä ja Mannerheim-ristin ritari, Pentti Iisalon veli
Tuomas Iisalo (s. 1982), koripallovalmentaja ja koripalloilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Immo Eronen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 18. marraskuuta 1981 (ikä 42)
Syntymäpaikka: Ilomantsi, Suomi
Pelipaikka: oikea laitalinkki
Pituus: 174 cm
Junioriseurat
1992–1998: FC Pogosta
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1999–2001 | Ratanat | 37 | (8) |
| 2002 | JIPPO | 17 | (1) |
| 2003 | TP-Lahti | 7 | (1) |
| 2004–2006 | JIPPO | 63 | (17) |
| 2007–2008 | KooTeePee | 48 | (4) |
| 2009–2010 | JIPPO | 37 | (3) |
| 2011 | KooTeePee | 19 | (0) |
| 2012–2014 | JIPPO | 68 | (5) |
| Yhteensä | Yhteensä | 296 | (39) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Immo Eronen (s. 18. marraskuuta 1981 Ilomantsi) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan oikea laitalinkki.
Eronen on ilomantsilaisen FC Pogostan kasvatti. Hän pelasi kaudella 2006 Ykkösessä JIPPOssa, jossa oli joukkueensa paras maalintekijä. Kausina 2007–2008 hän pelasi liigassa FC KooTeePeessä. Ensimmäisen liigamaalinsa hän teki 8. heinäkuuta 2007 onnistuessaan  maalinteossa KooTeePeen 4–2 kotivoitossa Turun Palloseuraa vastaan. Yhteensä Eronen on pelannut 48 liigaottelua ja tehnyt niissä neljä  maalia. Kaudet 2009–2010 hän pelasi Ykkösessä Jipossa ja palasi kaudelle 2011 FC KooTeePeen joukkueeseen Ykkösessä. Seuraavalle kaudelle hän siirtyi takaisin JIPPOon.
Täpläpartamonni

| Täpläpartamonni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Imumonnit Loricariidae
Alaheimo::  Plekot Ancistrinae
Suku::  Partamonnit Ancistrus
Laji::  cirrhosus
Kaksiosainen nimi
 Ancistrus cirrhosus  (Valenciennes, 1840) 
Katso myös
   Täpläpartamonni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Täpläpartamonni (Ancistrus cirrhosus vanh. Hypostomus cirrhosus) on pieni imumonneihin kuuluva kala, joka on suosittu ja helppohoitoinen akvaariokala. Sen erottaminen helmipartamonnista on vaikeaa varsinkin nuorten yksilöiden kohdalla. Sekä täpläpartamonnia että epäiltyjä risteymiä on vuosia kutsuttu maatiaispartamonniksi.
Koko ja ulkonäkö

Täpläpartamonni voi kasvaa 10-15 senttimetriä pitkäksi. Sen iholla on tummanruskealla, lähes mustalla pohjalla kellanruskeita pilkkuja. Aikuisella koiraalla on kuonossaan muhkeat, pensasmaiset viikset. Kala voi elää hyvässä hoidossa jopa 10 vuotta.
Alkuperä

Täpläpartamonni on kotoisin Argentiinasta. Se elää levää kasvavissa kivikkoisissa ja lahopuuta sisältävissä joissa.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Täpläpartamonni viettää aikaansa imuroimalla nukkamaista levää kivien ja puunrunkojen sekä akvaarion rakenteiden pinnasta. Se saattaa levän puutteessa tuhota sileälehtisiä kasveja, kuten miekkakasveja.
Täpläpartamonni munii ruokalusikallisen oranssinsävyisiä, parimillisiä munia johonkin koloon tai kuoppaan, ja koiras vahtii niitä aggressiivisesti. Akvaariossa kalat lisääntyvät helposti.
Vesiolot ja ravinto

Täpläpartamonni sopeutuu monenlaisiin vesioloihin. Sopiva pH-arvo on 6–8,5 ja lämpötila voi olla 20 ja 28 asteen välillä. Se syö kasvispitoista ruokaa.
Aiheesta muualla

Ancistrus cirrhosus (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Tyyne Raunio

Tyyne Raunio on vuonna 2006 perustettu suomalainen rockyhtye. Yhtye allekirjoitti levytyssopimuksen Dynasty Recordings -levy-yhtiön kanssa vuonna 2008. Yhtyeen jakelusta ja promootiosta vastaa EMI. Vuonna 2010 yhtye julkaisi debyyttialbuminsa Olet kaunis. Levyltä julkaistiin neljä singleä: "Ääriviivat", "Sivullinen", "Olet kaunis" ja "Jään päällä lunta". "Sivullinen"-kappaleesta julkaistiin musiikkivideo. Kesällä 2011 yhtye aloitti äänitykset tuottaja Jyrki Tuovisen kanssa.
Julkaisut

Olet kaunis (levy, 2010)
Rakkaus, kaipuu & kuolema (EP, 2016)
Tänään on hyvä päivä (single, 2017)
Jäsenet

Lauri Tanskanen – laulu
Jussi Nikula – kitara
Tommi Kotkamaa – basso
Juha Räsänen – rummut
Aiheesta muualla

Haastattelussa Tyyne Raunio
USS Woodworth

| USS Woodworth |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Bethlehem Shipbuilding Corporation, San Francisco, Kalifornia
Kölinlasku:  30. huhtikuuta 1941
Laskettu vesille:  29. marraskuuta 1941
Palveluskäyttöön:  30. huhtikuuta 1942
Poistui palveluskäytöstä:  14. tammikuuta 1951
Loppuvaihe:  luovutettu Italialle 1951 nimellä Artigliere romutettu 1971
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 868 t
Pituus:  106,17 m
Leveys:  11 m
Syväys:  4,01 m
Koneteho:  50 000 shp
Nopeus:  35 solmua
Miehistöä:  208
Aseistus
Aseistus:  5 x DP 5"/38 -tykkiä 6 x .50" ilmatorjuntakonekivääriä 10 x 21" (533 mm) torpedoputkea 2 x syvyyspommikiskoa
USS Woodworth (runkonumero DD-460) oli Yhdysvaltain  laivaston Benson-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa, jolloin se suojasi Atlantilla saattueita.
Valmistus

Alus tilattiin San Franciscosta Kaliforniasta Bethlehem Shipbuilding Corporationilta, missä köli laskettiin 30. huhtikuuta 1941. Alus laskettiin vesille saman vuoden lopulla 29. marraskuuta kumminaan kommodori Selim E. Woodworthin käly ja otettiin palvelukseen 30. huhtikuuta 1942 ensimmäisenä päällikkönään R. C. Webb Junior.
Palvelus

Palvelukseen oton jälkeen alus oli varustettavana ja erilaisissa koeajoissa seuraavat neljä kuukautta, minkä jälkeen se oli vuoden 1942 lopun Tyynellämerellä saattuetehtävissä. Alus vieraili lukuisissa satamissa Australian ja Guadalcanalin välillä. Tammikuussa 1943 se liitettiin Task Force 65:een, jonka mukana alus osallistui erilaisiin tehtäviin ja harjoituksiin Uusilla Hebrideillä Espiritu Santon alueella.
Marraskuussa 1945 alus siirrettiin Yhdysvaltain Atlantin laivastoon ja läpäisi Panaman kanavan matkallaan Charlestoniin Etelä-Carolinaan, jossa se huollettiin ja valmisteltiin palveluksesta poistoa varten. Alus poistettiin palveluksesta 11. huhtikuuta 1946 ja siirrettiin reserviin. Alus palautettiin palvelukseen 30. tammikuuta 1947 sijoitettuna laivaston reservin koululaivaksi. Alus siirrettiin täyteen palvelukseen 21. marraskuuta 1950, jonka jälkeen se kuului hetken 3. laivastoalueen vahvuuteen. Alus poistettiin palveluksesta 14. tammikuuta 1951 New Yorkin laivastontelakalla, jossa se valmisteltiin siirrettäväksi Italialle. Alus poistettiin alusluettelosta 22. tammikuuta 1941 ja luovutettiin 11. kesäkuuta Italian merivoimille.
Artigliere

Italian merivoimat nimesi aluksen Artigliereksi runkonumerolla D553. Luovutetulla aluksella ei ollut torpedoputkia. Alus oli moottoritorpedovenelaivueiden johtoaluksena. Se poistettiin alusluettelosta tammikuussa 1971 Fletcher-luokan alusten vastaanoton jälkeen ja alus myytiin romutettavaksi.
Hiroshi Kawaguchi

Hiroshi Kawaguchi (jap. 川口 博史, Kawaguchi Hiroshi; s. 12. huhtikuuta 1965) on japanilainen muusikko, joka käyttää lyhyesti taiteilijanimeä Hiro. Hän on tullut tunnetuksi useiden videopelien musiikista, muun muassa Space Harrier, Hang-On ja Out Run. Hän on tunnettu myös yhtyeestä [H.].
Hän on tunnettu myös nimellä Hiroshi Miyauchi.
Aiheesta muualla

Hiroshi Kawaguchi VGMdb-sivustolla (englanniksi)
Profiili MobyGamesissä (englanniksi)
Hova (Kemiö)

Hova on maarekisterikylä Kemiönsaaren kunnassa entisen Kemiön kunnan alueella. Kylä sijaitsee kunnan itäosassa Elmdalintien varrella Lamkullan ja Elmdalin kylien välissä.
Varhaisin maininta Hovasta on vuodelta 1423. 1560-luvulla kylän muodosti yksi ainoa säteri, joka palautettiin verotuksen piiriin 1600-luvulla. Kylän kantatila on toiminut myös kruununratsutilana. Tila sijaitsee yhä isojaon aikaisella paikallaan ja lisäksi kylään on syntynyt kaksi muuta tilaa. Naapurikyliä pienemmän Hovan aluetta hallitsee pellot. Kyläalueen eteläosa on metsää.
Hombre Lampinen

Ari Olavi ”Hombre” Lampinen (10. maaliskuuta 1961 Karstula – 13. toukokuuta 2016 Loviisa) oli suomalainen muusikko, joka toimi studiomuusikkona ja Boycott-yhtyeen kitaristina. Lampinen vaikutti myös loviisalaisessa Tolpat-yhtyeessä. Hän oli Porvoossa sijainneen Hombre's Music -musiikkiliikkeen omistaja. Lampinen esiintyi myös monien suomalaisten artistien, kuten Tommi Läntisen, Remu Aaltosen ja Jarkko Even taustayhtyeissä ja levytyksillä, sekä työskenteli miksaajana, tuottajana ja äänittäjänä.
Lampinen sävelsi ja sanoitti yhdessä Tommi Läntisen kanssa pääosan Boycottin kappaleista. Niistä menestyneimpiä on yhtyeen ensisingle "Gotta rock".
Lampinen kuoli sairauskohtaukseen kotonaan Loviisan Pernajassa toukokuussa 2016. 13. toukokuuta 2017 hänelle järjestettiin Hombre Rocks! -muistokonsertti Turun Kårenilla. Konsertissa nähtiin Lampisen aikalaismuusikoita, ystäviä sekä hänet tunteneita esiintyjiä. Konsertissa esiintyvät Vilperin Perikunta, Anna Hanski, SIG, Jivetones, Moko & Vaakku, Patterihaukat, Ben Marlene & French Kiss, Baba Salama, Gugge Wasenius, Kai Stenman, Mark Bertenyi, Pekka Puranen, Toni Nuotio ja Stefan Möller.
Yhtyeitä

Boycott
Fabrics
French Kiss
Rin Tin Tin (liittyi yhtyeeseen albumijulkaisun jälkeen)
Revolver
Dingo
AD
Kaivanto
Hugo Theorell

| Axel Hugo Theodor Theorell |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1903 Linköping
Kuollut: 1982 Tukholma
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  biokemia
Palkinnot:   Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinto
Axel Hugo Theodor Theorell (1903-1982) oli ruotsalainen tutkija, joka sai vuonna 1955 Nobelin lääketieteen palkinnon  hapettumiseen vaikuttavia entsyymejä koskevasta  tutkimuksesta.
Theorell työskenteli uransa alussa Pariisissa Albert Calmetten kanssa. Vuosina 1924–1935 hän tutki veren rakennetta ultrasentrifugin avulla. Myöhemmin hän tutki hengitysentsyymien toimintaa.
Hovden

Hovden voi tarkoittaa
Hovden, Norjan taajama ja talvimatkailukeskus Byklen kunnassa Itä-Agderin läänissä.
Hovden, Norjan taajama Bøn kunnassa Nordlandin läänissä.
Hovden, Norjan saari Floran kunnassa Sogn og Fjordanessa.
Ørsta-Voldan lentoasema, Hovden, Ørstan ja Voldan lentoasema Norjassa
Hovden, sukunimenä:
Magne Hovden (s. 1974), norjalainen kirjailija, kääntäjä ja kirjallisuusagentti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hovden”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Turn on the Bright Lights

| Turn on the Bright Lights Interpol |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : marraskuu 2001, Tarquin Studiot, Bridgeport, Connecticut
 Julkaistu: 20. elokuuta 2002
 Tuottaja(t): Peter Katis & Gareth Jones
 Tyylilaji: post-punk revival   indie Rock
 Kesto: 49.02
Interpolin muut julkaisut
| Interpol EP 2002 | Turn on the Bright Lights 2002 | Antics 2004 |
Singlet albumilta Turn On the Bright Lights
 ”PDA” Julkaistu: 22. elookuuta 2002  ”Obstacle 1” Julkaistu: 11. marraskuuta 2002  ”Say Hello to the Angels  / NYC” Julkaistu: 14. huhtikuuta 2003
Turn on the Bright Lights on newyorkilaisen indie rock-yhtye Interpolin julkaisema debyyttialbumi vuodelta 2002. Levyn kappaleista Obstacle 1, NYC ja PDA on julkaistu singleinä.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Interpol.
Untitled – 3.56
Obstacle 1 – 4.11
NYC – 4.20
PDA – 4.59
Say Hello to the Angles – 4.28
Hands Away – 3.05
Obstacle 2 – 3.47
Stella Was a Diver and She Was Always Down – 6.28
Roland – 3.35
The New – 6.07
Leif Erikson – 4.00
Kappaleet > Bonuskappaleet Japanissa

Specialist – 6.39
Kappaleet > Bonuskappaleet Australiassa

Interlude – 1.02
Specialist
Specialist on julkaistu aiemmin Interpol EP:lä.
Arvostelut

Metacritic: 81/100
AllMusic:
Entertainment Weekly: A–
Desibeli.net:
Ihmeitä

| Kävelyretkiä kaikkeuteen |
| --- | --- |

Kirjailija:  Esko Valtaoja
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Ursa
Julkaistu:  2007
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  303
ISBN:  978-952-5329-63-6

Edeltävä:  Avoin tie
Seuraava:  Kosmoksen siruja
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ihmeitä: Kävelyretkiä kaikkeuteen on Esko Valtaojan kolmas, vuonna 2007 julkaistu kirja. Trilogian kolmannessa osassa Valtaoja vie lukijansa mukaan kävelyretkille kaikkeuden ihmeisiin.
Sisällys

Prologi: Nousevan kuun valossa
Stanleyn ranta
Usko, toivo ja rakkaus
Kuka tai mikä ajattelee?
Sana
Kävely maailman ääreen saakka
Meri ja tähdet
Kaikesta, mitä ei ole
Hirmuinen symmetria
Nannan silmät
Epilogi: Ilo
Triaskausi

| Triaskauden jako> kausi | Triaskauden jako> epookki | Triaskauden jako> vaihe | Triaskauden jako> ikä (mvs) |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jura | varhais | Hettange | nuorempi |  |
| Trias | myöhäis | Rhaetia | 201,3–208,5 |  |
| Trias | myöhäis | Noricum | 208,5–~227 |  |
| Trias | myöhäis | Carnia | ~227–~237 |  |
| Trias | keski | Ladini | ~237–~242 |  |
| Trias | keski | Anisus | ~242–247,2 |  |
| Trias | varhais | Olenjok | 247,2–251,2 |  |
| Trias | varhais | Indus | 251,2–252,17 |  |
| Permi | Loping | Changxing | vanhempi |  |
Triaskauden jako ICS:n mukaan tammikuussa 2013.
Triaskausi oli geologinen ajanjakso noin 252–201 miljoonaa vuotta sitten mesotsooisella maailmankaudella. Kautta edelsi elämän historian suurin joukkotuho, josta selvinneet lajit kehittyivät ja levittäytyivät. Maapallolla oli triaskaudella yksi jättiläismanner Pangea, jossa oli kuiva ilmasto laajoilla alueilla. Kauden eläimistöä luonnehti matelijoiden nopea kehitys varsinkin maalla. Myös sammakkoeläimet olivat yleisiä. Uusista ja vanhoista matelijaryhmistä vanhoja edusti arkosaurit. Ensimmäiset pienet maanisäkkäät kehittyivät synapsideista triaskauden lopussa. Ensimmäiset dinosaurukset ilmestyivät 240–230 miljoonaa vuotta sitten triaskaudella. Merissä eli kalaliskoja sekä notosaureja. Myös ensimmäiset lentoliskot ilmestyivät.
Triaskauden kasvillisuus koostui muun muassa siemensaniaisista, havupuista, käpypalmuista ja neidonhiuspuista. Ensimmäisten koppisiemenisten eli kukkivien kasvien uskotaan kehittyneen triaskaudella, mutta ne yleistyivät vasta noin 120 miljoonaa vuotta sitten liitukaudella. Kauden alku- ja loppupuolella tapahtui suuria joukkosukupuuttoja sekä ainakin kaksi pienempää kauden keskivaiheilla. Kauden keskivaiheen lämmin, kostea jakso mahdollisti dinosaurusten levittäytymisen.
Triaskauden nimi viittaa kolmijakoon (Tria), joka näkyy Saksassa esiintyvissä laajoissa aikakauden kerrostumissa. Alatriaksen punertavan hiekkakiven päällä on keskitriaksen vaaleaa kalkkikiveä ja sen päällä ylätriaksen tummaa liuskekiveä. Kerrostumat tunnetaan Saksassa nimillä Buntsandstein (alatrias), Muschelkalk (keskitrias) ja Keuper (ylätrias). Kauden nimesi Friedrich von Alberti vuonna 1834.
Maantiede

Suurin osa maasta oli triaskaudella C-kirjaimen muotoisessa jättiläismantereessa Pangea, joka tarkoittaa suomeksi ”kaikkea maata”. Mantereen keskellä oli Tethysmeri, suuri Panthalassa-valtameren lahti, joka muodostui kutistamalla aikaisemman Paleotethysmeren olemattomiin. Triaskauden meristä tunnetaan erittäin vähän, sillä niiden pohjat ovat tuhoutuneet aikojen saatossa painumalla mannerlaattojen alle. Vain harvoja mannerlaattojen puolella olevia merikerrostumia on säilynyt.
Atlantti avautui mereksi triaskauden lopussa. Pangea halkeili, muttei hajonnut vielä triaskaudella. Ensimmäinen mantereen halkeamista enteillyt hautavajoama erotti New Jerseyn Marokosta. Koska Maa oli jakautunut suureen mantereeseen ja suureen mereen, monet maa- ja vesialueet olivat joko suolajärviä tai laguuneja.
Ilmasto

Maapallo oli pitkään triaskauden alkupuolella käytännössä elinkelvottoman kuuma ainakin tropiikissa. Lämpötila oli maalla 50–60 celsiusastetta ja meressä jopa 40 astetta. Kuuma kausi päättyi 247 miljoonaa vuotta sitten paahteen oltua huipussaan 249 miljoonaa vuotta sitten
Ilmasto oli useimmiten kuuma ja kuiva laajoilla alueilla Pangean sisäosissa. Siihen liittyivät runsaat vuodenajanvaihtelut, kuumat kesät ja kylmät talvet. Mannerilmastoon kuuluivat myös voimakkaat vuorokausivaihtelut ja aavikkomaisuus. Pangean rannikoilla oli monsuuni-ilmasto. Sateet vaihtelivat siinä voimakkaasti vuodenaikojen mukaan. Monsuuni-ilmasto vallitsi päiväntasaajalla.
Aavikot lisääntyivät ja ilmakehän happipitoisuus laski triaskauden edetessä. Ilman happipitoisuus vaihteli eri arvioiden mukaan 12 prosentista 16 prosenttiin, joten happea oli hyvin vähän. Ilmakehän hiilidioksidipitoisuus oli noin viisi kertaa nykyistä korkeampi, mutta arvio vaihtelee 2–12 välillä. Noin 235 miljoonaa vuotta sitten hiilidioksidia oli ilmassa viisi kertaa nykyistä enemmän ja happea alle 15 prosenttia..
Merenpinta oli erittäin alhaalla triaskauden alussa. Ilmasto oli kuiva etenkin kauden alku- ja keskivaiheilla. Aavikkoa oli päiväntasaajankin seudulla ja se ulottui osapuilleen 45. leveysasteelle saakka. Lämmin ja kuiva ilmasto suosi matelijoita. Nykyistä lämpimämpi ilmasto lämpeni entisestään sekä kuivui huomattavasti triaskauden alkupuolella, mutta viileni hieman kauden loppupuolella kosteuden lisääntyessä. Ilmasto pysyi kuitenkin nykyistä kuivempana ja lämpimämpänä. Napa-alueet olivat lämpimiä ja kosteita, eikä niissä esiintynyt tiettävästi jäätä.
Maan keskilämpötila oli 19 celsiusastetta noin 230 miljoonaa vuotta sitten triaskauden keskivaiheilla. Ilmakehän hiilidioksidipitoituus oli samaan aikaan laskussa ja happea ilmassa noin 19 prosenttia.