stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valentin Pavlov

Valentin Pavlov vuonna 1991.
Valentin Sergejevitš Pavlov (ven. Валентин Сергеевич Павлов; 26. syyskuuta 1937 Moskova, Neuvostoliitto – 30. maaliskuuta 2003 Moskova, Venäjä) oli neuvostoliittolainen taloustieteilijä ja poliitikko, joka toimi Neuvostoliiton valtiovarainministerinä vuosina 1989–1990 ja pääministerinä tammikuusta elokuuhun 1991. Hän toteutti kiistellyn rahauudistuksen ja osallistui elokuun 1991 epäonnistuneeseen vallankaappausyritykseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valentin Pavlov Wikimedia Commonsissa
Veli Kauppinen (tutkimusprofessori)

Veli Sakari Kauppinen (30. toukokuuta 1933 Helsinki – 30. maaliskuuta 2024 Helsinki) oli VTT:n biotekniikan tutkimusprofessori.
Kauppisen vanhemmat olivat kauppaneuvos Aulis Pietari Kauppinen ja Kerttu Kyllikki Korhonen. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Töölön yhteiskoulussa 1951 ja lähti opiskelemaan biokemiaa ja mikrobiologiaa Helsingin yliopistoon, jossa väitteli filosofian tohtoriksi 1963. Lisäoppia Kauppinen oli hankkinut opiskellessaan 1962–1963 Yhdysvalloissa Rutgersin yliopistossa, joka sijaitsee New Brunswickissa New Jerseyn osavaltiossa. Väitöskirjan nimenä oli The effect of iron deficiency on the growth and glucose metabolism of Candida guilliermondii.
Työuransa Kauppinen aloitti Helsingin yliopiston biokemian laitoksen assistenttina 1957 ja siirtyi 1965 Kansaneläkelaitoksen sairausvakuutusosaston autoklinikan kemistiksi. Vuonna 1967 hän aloitti Valtion serumlaitoksen osastonjohtajana, josta virasta eteni Teknillisen korkeakoulun biokemian professoriksi vuosiksi 1972–1985. Valtion teknillisen tutkimuskeskuksen (VTT) biotekniikan tutkimusprofessorina Kauppinen toimi 1985–1997.
Teknillisessä korkeakoulussa työskennellessään hän perusti 1980-luvun alussa kasvibiotekniikan tutkimusryhmän, joka siirtyi 1985 hänen johdettavakseen VTT:lle, jossa hän silloin aloitti työskentelynsä. Tutkimusryhmä kehitti muun muassa koivun soluviljelyteknologiaa, tutki millaisia geenimerkkejä liittyi puiden suorarunkoisuuteen ja suoritti bioreaktorikasvatuksia levillä ja kasvisoluilla.
Sivutoimenaan Kauppinen toimi Helsingin yliopiston biokemian dosenttina 1967–1996 ja farmasian laitoksen mikrobiologian opettajana vuodesta 1966 lähtien. Hänellä oli myös lyhytaikaisia luottamustehtäviä joissakin järjestöissä. Kauppisen kirjallinen tuotanto sisältää lukuisia julkaisuja biokemian ja mikrobiologian alalta.
Viitaorvokki

| Viitaorvokki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliopsida
Luokka::  Kaksisirkkaiset
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Orvokkikasvit Violaceae
Suku::  Orvokit Viola
Laji::  × fennica  F.Nyl.
Synonyymit
 Viola × ruprechtiana Borbás  Viola epipsila × palustris 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Viitaorvokki (Viola × fennica) (syn. Viola × ruprechtiana) on korpiorvokin (Viola epipsila) ja suo-orvokin (Viola palustris) risteymä. Sitä esiintyy joskus näiden kantalajien kanssa samoissa kasvupaikoissa. Se saattaa muodostaa suuria ja tiheitä kasvustoja. Kasvi on monivuotinen ja sen kasvutapa on melko pysty ja koheneva. Sen pituus on tyvestä kukkavarsiin noin 7–15 cm. Sen juurakko leviää suikertavasti ja kasvi muodostaa usein rönsyjä. Viitaorvokilla ei ole kukkavarsien lisäksi varsinaista vartta, vaan tyvessä olevat ruusukelehdet ja kukkavarret kasvavat juurihaarojen nivelistä. Lehtiruusukkeeseen kuuluu 2–5 lehteä. Lehtiruodit voivat olla karvattomia tai joskus niiden yläosassa on harvaa karvaa. Lehtiruoti on 5–12 cm pitkä ennen kukintaa ja kukinnan jälkeen hieman pidempi. Lehtilavan muoto on munuaismainen, herttamainen tai pyöreä ja lehti on nyhälaitainen. Lehden väri on vaalean vihreä ja lehden alapinnalla on joskus karvaa. Lehdissä on korvakkeet, jotka ovat vihreitä tai ruskehtavia ja ovat muodoltaan puikeita. Korvakkeet ovat ehytlaitaisia. Kukkaperän yläosassa on joskus karvaa ja niissä on usein kaksi esilehteä. Kukkia on yhdessä kasvissa 1–2. Ne ovat nuokkuvia, ne tuoksuvat hunajalta ja niiden väri on vaaleansininen tai vaalean sinipunainen. Teriö on vastakohtainen ja terälehtiä on 5. Niissä on yleensä tummansininen tai violetti suonitus. Kasvi kukkii yleensä toukokuulta kesäkuulle.
Aiheesta muualla

https://www.luopioistenkasvisto.fi/Sivut/Kasvilajit/viitaorvokki.html
Uudenkaupungin Kenttäkarhut

Uudenkaupungin Kenttäkarhut on Uudessakaupungissa toimiva yleisurheilun erikoisseura, joka on perustettu vuonna 1999. Seura perustettiin paikallisten urheiluseurojen yhdistäessä toimintansa yleisurheilun parissa yhden seuran alle. Kenttäkarhujen jäsenmäärä on yli 200.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Ville Pietinen

Ville Pietinen (s. 4. joulukuuta 1993 Varkaus) on suomalainen pesäpalloilija. Pietinen edustaa Superpesiksessä pelaavia Imatran Pallo-Veikkoja. on edustanut Superpesiksessä myös Siilinjärven Pesistä. Pietinen pelaa sisäpelissä vaihtajana tai etenijänä ja ulkopelissä kopparina. Pietisen kasvattajaseura on Puurtilan Kisa-Pojat.  Pietinen on 4. elokuuta 2020 mennessä pelannut urallaan 37 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä on lyönyt neljä tavallista juoksua, tuonut 25 juoksua ja kerännyt 162 kärkilyöntiä. Pietinen on pelannut urallaan neljä Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt yhden tavallisen juoksun, tuonut viisi juoksua ja kerännyt 24 kärkilyöntiä. Pietinen on pelannut urallaan neljä Superpesiksen karsintasarjan ottelua. Näissä hän on tuonut yhden juoksun ja kerännyt 17 kärkilyöntiä.
Uinti Euroopan kisoissa 2015

Euroopan kisojen 2015 uinti pidettiin Bakussa Baku Aquatics Centressä 23. - 27. kesäkuuta 2015. Urheilijoita osallistui yhteensä 526. Sarjoja oli yhteensä 42, joista 20 kummallekin sukupuolelle omia ja kaksi sekaviestiä. Menestynein maa oli Venäjä, joka voitti 23 kultaa ja yhteensä 42 mitalia.
Tulokset > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sarja | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |  |
| 50 m   Vapaauinti |  Ziv Kalontorov | 22,16 |  Giovanni Izzo | 22,51 |  Aleksei Brjanski | 22,69 |  |
| 100 m   Vapaauinti |  Duncan Scott | 49,43 |  Alessandro Miressi | 50,03 |  Vladislav Kozlov | 50,11 |  |
| 200 m   Vapaauinti |  Duncan Scott | 1:48,55 |  Cameron Kurle | 1:48,92 |  Jelisei Stepanov | 1:49,64 |  |
| 400 m   Vapaauinti |  Paul Hentschel | 3:52,43 |  Dimitrios Dimitriou | 3:52,57 |  Ernest Maksumov | 3:52,65 |  |
| 800 m   Vapaauinti |  Nicolas D’Oriano | 7:59,87 |  Marcus Rodriguez Mesa | 8:01,73 |  Henning Muehlleitner | 8:04,33 |  |
| 1500 m   Vapaauinti |  Nicolas D’Oriano | 15:13,31 |  Ernest Maksumov | 15:13,90 |  Marc Hinawi | 15:25,63 |  |
| 50 m   Selkäuinti |  Filipp Šopin | 25,40 |  Marek Ulrich | 25,44 |  Andrii Khlopsov | 25,71 |  |
| 100 m   Selkäuinti |  Luke Greenbank | 54,76 |  Filipp Šopin | 54,81 |  Marek Ulrich | 55,35 |  |
| 200 m   Selkäuinti |  Luke Greenbank | 1:56,89 |  Mikita Tsymyh | 1:59,46 |  Roman Larin | 1:59,60 |  |
| 50 m   Rintauinti |  Andrius Sidlaukas | 27,81 |  Nikola Obravac | 27,89 |  Tobias Bjerg | 28,04 |  |
| 100 m   Rintauinti |  Anton Tšupkov | 1:00,65 |  Andrius Šidlauskas | 1:01,42 |  Charlie Attwood | 1:01,71 |  |
| 200 m   Rintauinti |  Anton Tšupkov | 2:10,85 |  Kirill Mordašev | 2:12,94 |  Luke Davies | 2:13,45 |  |
| 50 m   Perhosuinti |  Andrii Khloptsov | 23,92 |  Pawel Sendyk | 23,97 |  Daniil Pahomov | 24,02 |  |
| 100 m   Perhosuinti |  Daniil Pahomov | 52,72 |  Alberto Lozano Mateos | 52,78 |  Daniil Antipov | 53,36 |  |
| 200 m   Perhosuinti |  Daniil Pahomov | 1:57,04 |  Gianco Carini | 1:57,46 |  Matthias Marsau | 1:58,96 |  |
| 200 m   Sekauinti |  Steffan Sebastian | 2:01,39 |  Jarvis Parkinson | 2:01,94 |  Martyn Walton | 2:02,24 |  |
| 400 m   Sekauinti |  Nikolai Sokolov | 4:19,44 |  Igor Balyberdin | 4:20,80 |  Karol Zbutowicz | 4:22,22 |  |
| 4 x 100 m   Vapaauinti |  Iso-Britannia   Duncan Scott   Martyn Walton   Daniel Speers   Cameron Kurle | 3:19,38 |  Italia   Alessandro Miressi   Giovanni Izzo   Ivano Vendrame   Alessandro Bori | 3:20,19 |  Venäjä   Vladislav Kozlov   Aleksei Brjanski   Jelisei Stepanov   Igor Šadrin | 3:20,22 |  |
| 4 x 200 m   Vapaauinti |  Venäjä   Aleksandr Prokofjev   Nikolai Snegirev   Ernest Maksumov   Jelisei Stepanov | 7:16,08 |  Iso-Britannia   Duncan Scott   Martyn Walton   Kyle Chisholm   Cameron Kurle | 7:19,36 |  Saksa   Paul Hentschel   Henning Muehlleitner   Konstantin Walter   Moritz Brandt | 7:20,77 |  |
| 4 x 100 m   Sekaviesti |  Venäjä   Filipp Šopin   Anton Tšupkov   Daniil Pahomov   Vladislav Kozlov | 3:36,38 |  Iso-Britannia   Luke Greenbank   Charlie Attwood   Duncan Scott   Martyn Walton | 3:39,01 |  Puola   Jakub Daniel Skierka   Jacek Janusz Arentewicz   Michal Chudy   Pawel Sendyk | 3:39,31 |  |
Tulokset > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sarja | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |  |
| 50 m   Vapaauinti |  Marija Kameneva | 25,23 |  Marrit Steenbergen | 25,27 |  Julie Jensen | 25,41 |  |
| 100 m   Vapaauinti |  Marrit Steenbergen | 53,97 |  Arina Opjonyševa | 54,45 |  Marija Kameneva | 55,19 |  |
| 200 m   Vapaauinti |  Arina Opjonyševa | 1:58,22 |  Marrit Steenbergen | 1:58,99 |  Leonie Kollmann | 1:59,77 |  |
| 400 m   Vapaauinti |  Arina Opjonyševa | 4:08,91 |  Leonie Kollmann | 4:12,16 |  Anastasija Kirpitšnikova | 4:13,13 |  |
| 800 m   Vapaauinti |  Holly Hibbott | 8:39,02 |  Anastasija Kirpitšnikova | 8:39,73 |  Marina Castro Atalaya | 8:45,51 |  |
| 1500 m   Vapaauinti |  Sveva Schiazzano | 16:40,17 |  Janka Juhász | 16:40,39 |  Marina Castro Atalaya | 16:46,16 |  |
| 50 m   Selkäuinti |  Caroline Pilhatsch | 28,60 |  Pauline Mahieu | 28,70 |  Marija Kameneva | 28,77 |  |
| 100 m   Selkäuinti |  Polina Jegorova | 1:01,19 |  Marija Kameneva | 1:01,23 |  Pauline Mahieu | 1:01,34 |  |
| 200 m   Selkäuinti |  Polina Jegorova | 2:11,23 |  Maxime Wolters | 2:11,38 |  Maryna Kolesynkova | 2:11,91 |  |
| 50 m   Rintauinti |  Marija Astaškina | 31,58 |  Laura Kelsch | 31,87 |  Nolwenn Herve | 32,08 |  |
| 100 m   Rintauinti |  Marija Astaškina | 1:07,71 |  Giuila Verona | 1:08,61 |  Darja Tikunova | 1:09,02 |  |
| 200 m   Rintauinti |  Marija Astaškina | 2:23,06 |  Giuila Verona | 2:25,91 |  Layla Black | 2:27,61 |  |
| 50 m   Perhosuinti |  Polina Jegorova | 26,82 |  Caroline Pilhatsch | 27,18 |  Julie Jensen | 27,19 |  |
| 100 m   Perhosuinti |  Polina Jegorova | 59,36 |  Amelia Clynes | 1:00,22 |  Laura Stephens    Ilketra Varvara Lebl | 1:00,54 |  |
| 200 m   Perhosuinti |  Julia Mrozinski | 2:11,19 |  Elisa Scrapa Vidal | 2:12,27 |  Boglarka Bonecz | 2:12,42 |  |
| 200 m   Sekauinti |  Maxime Wolters | 2:13,37 |  Ilaria Cusinato | 2:13,78 |  Abbie Wood | 2:14,49 |  |
| 400 m   Sekauinti |  Abbie Wood | 4:41,97 |  Ilaria Cusinato | 4:44,01 |  Anja Crevar | 4:45,84 |  |
| 4 x 100 m   Vapaauinti |  Venäjä   Arina Opjonyševa   Vasilisa Buinaja   Olesja Tšernjatina   Marija Kameneva | 3:43,63 |  Alankomaat   Pien Schravesande   Frederique Janssen   Laura van Engelen   Marrit Steenbergen | 3:44,10 |  Iso-Britannia   Darcy Deakin   Madeleine Crompton   Hannah Featherstone   Georgia Coates | 3:45,80 |  |
| 4 x 200 m   Vapaauinti |  Venäjä   Anastasija Kirpitšnikova   Arina Opjonyševa   Olesja Tšernjatina   Irina Krivonogova | 8:03,45 |  Alankomaat   Laura van Engelen   Frederique Janssen   Marieke Tienstra   Marrit Steenbergen | 8:04,65 |  Iso-Britannia   Hannah Featherstone   Darcy Deakin   Holly Hibbott   Georgia Coates | 8:04,84 |  |
| 4 x 100 m   Sekauinti |  Venäjä   Marija Kameneva   Maria Astaškina   Polina Jegorova   Arina Opjonyševa | 4:03,22 |  Alankomaat   Iris Tjonk   Tes Schouten   Josein Wijkhuis   Marrit Steenbergen | 4:07,99 |  Iso-Britannia   Rebecca Sherwin   Layla Black   Amelia Clynes   Georgia Coates | 4:09,10 |  |
Tulokset > Sekaviestit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sarja | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |  |
| 4 x 100 m   Vapaauinti |  Venäjä   Vladislav Kozlov   Elisei Stepanov   Mariia Kameneva   Arina Openysheva | 3:30,30 |  Iso-Britannia   Duncan Scott   Martyn Walton   Darcy Deakin   Georgia Coates | 3:32,65 |  Saksa   Alexander Lohmar   Leonie Kullmann   Katrin Gottwald   Konstantin Walter | 3:33,74 |  |
| 4 x 100 m   Sekauinti |  Venäjä   Mariia Kameneva   Anton Chupkov   Daniil Pakhomov   Arina Openysheva | 3:49,53 |  Iso-Britannia   Luke Greenbank   Charlie Attwood   Amelia Clynes   Georgia Coates | 3:52,03 |  Saksa   Maxine Wolters   Leo Schmidt   Johannes Tesch   Katrin Gottwald | 3:54,27 |  |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Venäjä | 23 | 7 | 12 | 42 |
| 2. |  Iso-Britannia | 7 | 7 | 9 | 23 |
| 3. |  Saksa | 3 | 4 | 6 | 13 |
| 4. |  Ranska | 2 | 1 | 3 | 6 |
| 5. |  Itävalta | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 6. |  Italia | 1 | 9 | 0 | 10 |
| 7. |  Alankomaat | 1 | 5 | 0 | 6 |
| 8. |  Liettua | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 9. |  Ukraina | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 10. |  Israel | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 11. |  Espanja | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 12. |  Puola | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 13. |  Kreikka | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 13. |  Unkari | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 15. |  Kroatia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 15. |  Valko-Venäjä | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 17. |  Tanska | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 18. |  Serbia | 0 | 0 | 1 | 1 |
Uudenkaupungin automuseo

Korvensuu.
Uudenkaupungin Automuseo on Uudessakaupungissa Valmet Automotiven autotehtaan vieressä sijaitseva ajoneuvomuseo. Sen kokoelmiin kuuluu noin sata autoa, valikoima mopoja, muutama moottoripyörä sekä kaksi lentokonetta. Museon käytössä on kolme näyttelyhallia ja se on avoinna ympäri vuoden.
Aloitteen automuseon perustamisesta Uuteenkaupunkiin teki vuonna 1982 silloinen Oy Saab-Valmet Ab:n toimitusjohtaja Juhani Linnoinen perustellen asiaa Uudenkaupungin asemalla autoteollisuuskaupunkina. Uudenkaupungin autotehdas lupautui vuokraamaan alueestaan osan automuseota varten. Uudenkaupungin kaupunginvaltuusto teki päätöksen museon perustamisesta tammikuussa 1983 ja museo avattiin yleisölle helmikuun alussa 1984.
Uudenkaupungin Automuseossa on esillä muun muassa ensimmäinen Suomessa rakennettu auto, Korvensuu. Museossa on oma osasto Uudenkaupungin autotehtaan historiaan läheisesti liittyvien Saab-autojen historiasta. Museon yhteydessä toimii entistämistyöpaja museoautojen huoltoa, kunnostusta ja verhoilua varten.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uudenkaupungin automuseo Wikimedia Commonsissa
Automuseo – Visit Uusikaupunki
Suomalaiset automuseot
Espoo
Etelä-Karjala
Helsinki
Kuopio
Mobilia
Oulu
Karstulan Wanhat Wehkeet
Vehoniemi
Uusikaupunki
Varkaus
Myllyn Vanhat Autot
Villi Pohjola

Villi Pohjola voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Villi Pohjola, Metsähallituksen luontopalvelujen markkinointiyhtiö ja tuotemerkki
Villi Pohjola (engl. Northern Exposure), yhdysvaltalainen televisiosarja
Villi Pohjola, Aarne Tarkaksen elokuva vuodelta 1955
Villi Pohjola, pohjoismaisiin tekijöihin keskittynyt Aku Ankka -sarjakuva-albumi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Villi Pohjola”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Veli Karppanen

"Sir Vili" Veli Karppanen filippiiniläisnaisten ympäröimänä Manilassa vuonna 1995
Veli Karppanen, paremmin tunnettu nimellä Sir Vili (1951 – joulukuu 2002 Liperi) oli suomalainen Filippiineiltä vaimoja välittänyt liikemies. Hän tuli tunnetuksi syksyllä 1995 hänestä kirjoitetun lehtijutun ansiosta.
Karppasella oli Kaukomaiden Ystävyyden Seura -nimen takana toiminut välityspalvelu, joka hankki Filippiineiltä vaimoja suomalaisille miehille. Välityspalvelun toimisto sijaitsi Tikkurilassa. Karppanen itse asui Helsingin Kontulassa. Karppasen mukaan hän välitti Suomeen ainakin 50 filippiiniläisnaista ja piti itse toimintaansa hyväntekeväisyytenä. Karppasen arvostelijoiden mielestä hän oli ihmiskauppias, sovinisti ja naisten alistaja.
Karppanen tuli julkisuuteen syyskuussa 1995, kun hänestä julkaistiin Helsingin Sanomissa artikkeli Suomeen tullut lähes tuhat filippiiniläistä vaimoa. Vuonna 1996 Jouni K. Kemppainen ja Teppo Sillantaus tekivät Helsingin Sanomien Nyt-liitteeseen jutun Poikamiesilta Sir Vilin seurassa. He tekeytyivät Sir Vilin ihailijoiksi ja pyysivät häntä opastamaan kuinka naisia isketään. Sir Vili ei kuitenkaan rehvakkaista puheistaan huolimatta saanut iskettyä yhtäkään naista tuona iltana. Maaliskuussa 2013 artikkeli palkittiin Long Playn Pienellä journalistipalkinnolla.
Karppanen oli naimisissa kolme kertaa. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli suomalainen ja kaksi seuraavaa filippiiniläisiä. Ensimmäisen vaimon kanssa Karppasella oli yksi tytär, toisen kanssa kaksi poikaa ja kolmannen kanssa yksi tytär.
Karppanen kuoli sairauskohtaukseen 51-vuotiaana joulukuun alussa 2002 kesämökillään Liperin Kaatamon kylässä.
Aiheesta muualla

Suhonen, Eva: Sir Vili ja filippiiniläisvaimot - kirjoittelu Helsingin Sanomissa syksyllä 1995 Pro gradu -tutkielma, Helsingin yliopiston valtiotieteellinen tiedekunta, viestinnän laitos.
Lassila-Merisalo, Maria: "Saatetaan pian ottaa täältä naiset" Lukujuttu-blogi. 19.3.2010.
Valasjärvi (Hartola)

| Valasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°31′09″N, 25°58′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Nuoramoisen alue (14.81)
Laskujoki:  Vanhanmyllynjoki Pohlampeen 
Järvinumero:  14.814.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,8 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  950 m  
Rantaviiva:  5,092 km  
Pinta-ala:  1,22933 km²   
Saaria:  ei saaria 
 fiValasjärvi 
Valasjärvi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Tokeensalmen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 950 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 123 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Kilpilammen valuma-alueeseen (14.814) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,8 metriä mpy.
Aiheesta muualla

Häkkinen, Hanna & Raunio, Janne: Hartolan, Heinolan ja Sysmän vesistötutkimukset vuonna 2009 (PDF) (tutkimusraportti 120/2010) Kymijoen vesi ja ympäristö ry. Viitattu 27.10.2022.
(14.8)
Viitannummi

Viitannummi Vuohensaareen johtavalta tieltä kuvattuna
Viitannummi on Salon uusin kaupunginosa Viurilanlahden rannalla Salosta Teijolle johtavan tien vieressä. Alueen erikoisuutena on kaksivesijärjestelmä, jossa esimerkiksi WC:n huuhteluun käytetään vettä, joka ei täytä juomavaatimuksia. Alue on liitetty kaukolämpöverkkoon.
Historia

Alue on ollut aikaisemmin maaseutua, suurimmaksi osaksi metsää. Alueella sijaitsee muinaishauta Viitankruunu, jossa on kolme hautaa. Viitannummi on saanut tästä nimensä.
Veteraanipäivä (Yhdysvallat)

Veteraanipäivä (engl. Veterans Day) on Yhdysvalloissa sotaveteraanien muistoksi vuosittain 11. marraskuuta vietettävä kansallinen juhlapäivä. Päivän ajankohta tulee ensimmäisen maailmansodan päättymispäivästä 11. marraskuuta 1918. Samana päivänä vietetään vastaavia juhla- tai muistopäiviä lukuisissa muissakin maissa, esimerkiksi Brittiläisen kansainyhteisön maissa nimellä Remembrance Day. Veteraanipäivän ohella Yhdysvalloissa vietetään kaatuneitten muistopäivää eli Memorial Dayta toukokuun viimeisenä maanantaina. Veteraanipäivä on tarkoitettu erityisesti elossa olevien veteraanien kunnioittamiseksi.
Veteraanipäivää on vietetty Yhdysvalloissa vuodesta 1919. Vuoden 1921 veteraanipäivänä Arlingtonin sotilashautausmaalle Washingtoniin haudattiin tuntemattoman sotilaan jäännökset. Virallisesti 11. marraskuuta julistettiin Yhdysvalloissa kansalliseksi juhlapyhäksi vuonna 1938. Päivä tunnettiin nimellä Armistice Day (Aselevon päivä) vuoteen 1954, jolloin nimi muutettiin veteraanipäiväksi, jotta se viittaisi kaikkiin Yhdysvaltojen käymiin sotiin osallistuneisiin eikä pelkästään ensimmäisen maailmansodan veteraaneihin. Virallinen veteraanipäivän seremonia järjestetään joka vuosi Arlingtonissa tuntemattomien haudalla.
Päivän nimi kirjoitetaan usein muodossa Veteran’s Day (”Veteraanin päivä”) tai Veterans’ Day (”Veteraanien päivä”), mutta Yhdysvaltain viranomaisten mukaan Veterans Day (”Veteraanit-päivä”) on virallinen kirjoitusasu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Veteraanipäivä (Yhdysvallat) Wikimedia Commonsissa
Yhdysvaltain veteraaniministeriön virallinen sivu Veteraanipäivästä (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Valkealan vaakuna

Valkealan vaakuna (1952–2008)
Valkealan vaakuna on Valkealan kunnan tunnus. Sen on suunnitellut heraldikko Olof Eriksson vuonna 1952.
Valkealan vaakunassa on mustassa kentässä tyvestä nouseva hopeinen, kolmikielekkeinen liekki.
Vaakunan aihe viittaa sekä Valkealan nimeen että sen syntyhistoriaan. Kunnan synnystä on olemassa monia erilaisia kertomuksia, joissa kaikissa on keskeisenä teemana kaskitulen eli valkean näkyminen muille asuinsijoille. Liekkikuvion voi siten ymmärtää kuvastavan kaskiviljelyä. Musta ja hopea ovat perinteiset Kymenlaakson värit. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009 Valkealan liityttyä Kouvolan kaupunkiin.
Viestimies
Varusmiesten ja -naisten koulutushaaramerkit

Viestimiesten, varusmiesten ja -naisten, koulutushaaramerkin pohja on teknillisten aselajien ranskalaisesta perinteessä johtuen sama violetti kuin pioneerijoukoillakin. Erotuksena edelliseen ei reunus ole hopeanharmaa, vaan kullankeltainen. Kaksi salamaa ovat valkoisia. Keskellä olevat kaksi salamaa kuvaavat sähkömagneettista säteilyä, radioaaltoja.
Aikaisemmin koulutushaaramerkeissä on ollut tarkempi jaottelu. Esimerkiksi puhelinviestimiehillä on ollut toisen salaman paikalla kuulopuhelin, mistä käytetään suomen kielessä kansanomaisesti ruotsalaisperäistä nimeä luuri.
Viestimiesten tapaan samaa koulutushaaramerkkiä käyttävät korpraalit, alikersantit, alikersanttiin rinnastettavat upseerioppilaat, kersantit ja kersanttiin rinnastettavat, näitä kuitenkin ennemmin yleensä ylennetyt upseerikokelaat.
| Keskusmies | Radiomekaanikko | Puhelinmies | Puhelinmekaanikko |
| --- | --- | --- | --- |
| Keskusmies koulutushaaramerkki | Radiomekaanikko koulutushaaramerkki | Puhelinmies koulutushaaramerkki | Puhelinmekaanikko koulutushaaramerkki |
| Viestisuuntaaja | Kengitysseppä | Lääkintämies | Lennätinmies |
|  | Kengitysseppä koulutushaaramerkki | koulutushaaramerkki |  |
Aiheesta muualla

Uudenmaan Viestikilta
Viestikiltojen liitto ry
Vieteriukko

Vieteriukko on lapsille suunnattu lelu, laatikko jossa on kampi. Kampea käännettäessä laatikon sisällä oleva soittorasia alkaa soida. Kun kampea on käännetty riittävän monta kertaa, kansi avautuu ja sisällä oleva hahmo, yleensä klovni tai hovinarri, ponnahtaa ulos laatikosta jousen avulla. Monet vieteriukot käyttävät melodiana lastenlaulua "Pop Goes the Weasel" ja hahmo ponnahtaa ulos laatikosta sanan "pop" kohdalla.
Vaala (täsmennyssivu)

Vaala viittaa muun muassa seuraaviin:
Vaala, Suomen kunta
Vaala, Turun kaupunginosa
Sukunimi

Kaarlo Vaala (1899–1982), suomalainen sotilas
Lauri Vaala (1912–1991), suomalainen kirjailija
Valentin Vaala (1909–1976), suomalainen elokuvaohjaaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vaala”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.