stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oikosulkumoottori
Toimintaperiaate > Jättämä

Suhteellinen jättämä s voidaan laskea yhtälöstä
s={\frac {n_{s}-n_{r}}{n_{s}}}\,
missä  n_{s} on staattorivuon sähköinen nopeus ja  n_{r} on roottorin mekaaninen pyörimisnopeus.
Toimintaperiaate > Pyörimisnopeus

Roottorin (moottorin akselin) pyörimisnopeus voidaan laskea, kun tiedetään suhteellinen jättämä:
n_{r}={n_{s}}(1-s)
Oikosulkumoottorin toiminta on yksinkertaisesti ymmärrettävissä niin, että vaihtosähkön taajuudella staattorin navoissa magneettikenttä siirtyy napaparin kerrallaan eteenpäin. Samalla staattorin magneettikenttä indusoi roottorin häkkikäämitykseen sähkövirran. Sähkövirran muodostamat magneettiset navat pyrkivät seuraamaan staattorin magneettikentän kiertymistä, jolloin moottori alkaa pyöriä. Suomessa käytössä olevalla vaihtosähkön taajuudella 1 napaparin (2 napaa) oikosulkumoottori pyörii tyypillisesti 3 000 kierrosta minuutissa (50 kierrosta sekunnissa) tai napaparien määrää lisäämällä hitaammin, esimerkiksi  kahdella napaparilla (4 napaa) 1 500 tai neljällä napaparilla (8 napaa) 750 kierrosta minuutissa. Käytännössä moottorin pyörimisnopeutta kuitenkin hidastaa jättämä.
Teknisemmin kuvattuna oikosulkumoottori toimii siten, että staattorikäämeissä kulkeva sähkövirta synnyttää staattoriin pyörivän magneettikentän, kiertokentän. Oikosulkuroottorissa on käämitys, jonka sauvoja pyörivän staattorikentän vuoviivat leikkaavat. Kun roottorin käämitykseen kytketään kuormitus, roottorin häkkikäämitykseen muodostuu sähkövirta. Roottorin virran aiheuttaman magneettikentän ja staattorin välille syntyy voimavaikutus, joka pyrkii saamaan roottorin pyörimään. Jos syntyvä vääntömomentti on suurempi kuin pyörimistä vastustavan kuorman mekaaninen vääntömomentti, roottori alkaa pyöriä. Kun roottorin pyörimisnopeus kasvaa, staattorikentän ja roottorin sauvojen leikkausnopeus pienenee, jolloin myös roottorin sähköinen vääntömomentti pienenee.
Roottorin pyörimisnopeus on aina staattorin magneettikentän pyörimisnopeutta pienempi. Jos roottori saavuttaisi magneettikentän pyörimisnopeuden, ei roottoriin syntyisi lainkaan sähkömotorista voimaa eikä vääntömomenttia, koska magneettikenttä pysyisi roottorin suhteen paikallaan, eikä vuoleikkausta tapahtuisi.
Hyöty- ja haittapuolet

Parhaita puolia ovat
helppokäyttöisyys
huollon tarpeen vähäisyys
taloudellinen kilpailukyky
rakenteen yksinkertaisuus ja kestävyys.
Haittapuolia ovat
suuri käynnistysvirta (sulakkeen palamisvaara moottoria käynnistettäessä)
pieni käynnistysvääntömomentti
roottorin heikko voitelu kylmäkäynnistyksessä
roottoriin kohdistuvan sähkömagneettisen kentän aiheuttama tehon heikentyminen.
Lähes kaikki haittapuolet ovat vältettävissä käyttämällä taajuusmuuttajaa tai tähti-kolmiokäynnistintä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oikosulkumoottori Wikimedia Commonsissa
Kolmivaiheisen oikosulkumoottorin yksinkertaistettu kaaviokuva. Pyörivä kehä on roottori, jossa näkyvät häkkikäämin johteet ja niiden päissä olevat oikosulkurenkaat. Roottoria ympäröi kolmiosainen staattorikäämi.
Oikosulkuroottorin jättämää kuvaava animaatio: kolmivärisen (jokainen väri vastaa kolmivaihevirran yhtä vaihetta) staattorin ympärillä pyörivät vaihtovirran tahdissa magneettivuoviivat, ja keskellä pyörivän roottorin punaiset pisteet ovat häkkikäämin päitä (haaleanpunainen rengas on oikosulkurengas) joista näkyy jättämä suhteessa vuoviivoihin.
Olen pahoillani – Valitut teokset 1994–2000

| Olen pahoillani – Valitut teokset 1994–2000 Absoluuttinen Nollapiste |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 12. maaliskuuta 2001
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 70.36
 Levy-yhtiö: Johanna
Absoluuttisen Nollapisteen muut julkaisut
| Olos 2000 | Olen pahoillani – Valitut teokset 1994–2000 2001 | Nimi muutettu 2002 |
Singlet albumilta Olen pahoillani
 ”Hyviä muistoja, huomenna suihkuun” Julkaistu: 29. tammikuuta 2001
Olen pahoillani – Valitut teokset 1994–2000 on Absoluuttisen Nollapisteen vuonna 2001 julkaistu kokoelmalevy. Levyn aloituskappale "Hyviä muistoja, huomenna suihkuun" julkaistiin singlenä.
Kokoelma sisältää kappaleita yhtyeen viideltä ensimmäiseltä albumilta. Lisäksi mukana on kaksi uutta kappaletta, "Hyviä muistoja, huomenna suihkuun" ja "Käyneet hedelmät", sekä ainoastaan singlellä julkaistu kappale "Raami". Kappale "Koira haistaa pelon (koira haisee puulle)" yhdistelmä Muovi antaa periksi -albumin kappaleista "Koira haistaa pelon" ja "Öljy puulle". Kappale "Ajoratamaalaus" on samannimiseltä singleltä ja on eri versio kuin albumilla Simpukka-amppeli.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sanoittanut Liimatta, ellei toisin mainittu.
Hyviä muistoja, huomenna suihkuun – 3.59 (säv. Tommi Liimatta, Aki Lääkkölä)
Ja jos – 3.54 (säv. ja san. Liimatta)
Jälkivaatimus – 3.53 (säv. Liimatta, Aake Otsala)
Ajoratamaalaus – 3.35 (säv. ja san. Liimatta)
Silti – 3.02 (säv. Liimatta, san. Samu Lyhty)
Kupit on kuin olisi häät – 2.58 (säv. Liimatta, Otsala, Lääkkölä)
Käyneet hedelmät – 4.58 (säv. Liimatta, Lääkkölä)
Olen pahoillani – 3.53 (säv. Lääkkölä)
Kotiinpaluu, jotenkin – 3.01 (säv. Otsala, Liimatta, Lääkkölä)
Saatteeksi – 2.29 (säv. ja san. Liimatta)
Matkustajakoti Lintukoto – 3.17 (säv. ja san. Liimatta)
Esinekeräilyn hitaus – 2.34 (säv. ja san. Liimatta)
Portaat – 3.24 (säv. ja san. Otsala)
Raami – 2.43 (säv. ja san. Liimatta)
Soita kotiin, Elvis – 3.32 (säv. ja san. Liimatta)
Savu meihin – 3.45 (säv. Liimatta, Lääkkölä)
Neljä ruukkua neliössä – 3.47
Rarmos Ybrehtar – 2.35 (säv. ja san. Liimatta)
Eläimen varmuus – 3.04 (säv. ja san. Liimatta)
Koira haistaa pelon (koira haisee puulle) – 6.13 (säv. ja san. Liimatta)
Kokoonpano

Tommi Liimatta – laulu, nokkahuilu
Aki Lääkkölä – kitara, koskettimet, haitari
Aake Otsala – basso, laulu
Tomi Krutsin – lyömäsoittimet, trumpetti
Teemu Eskelinen – laulu, lyömäsoittimet
Arvostelut

Soundi:
Aiheesta muualla

Kokoelman saate
Kokoelman arvosteluita
Palkintovero

Palkintovero on Suomessa aiemmin käytössä ollut vero, jonka palstatila suoritti emätilalle. Se lakkautettiin vuoden 1927 alusta alkaen samassa yhteydessä, kun palstatilajärjestelmä lakkautettiin ja tiloista alettiin tehdä itsenäisiä tiloja. Aikaisemmalta ajalta kertynyt palkintovero kannettiin kuitenkin entiseen tapaan. Poikkeuksen tähän teki Ahvenanmaan maakunta. Siellä suoritettiin vuoden 1927 alusta alkaen puolet palstatilan palkintoverosta sen vuoden loppuun saakka, jona palstatila merkittiin maarekisteriin itsenäiseksi tilaksi. Sen jälkeen tilasta suoritettiin manttaalin mukainen osuus emätilan maaveroista ja rasituksista. Palstatilat olivat yksityisoikeudellisesti itsenäisiä, mutta kameraalisesti sikäli epäitsenäisiä, ettei niillä ollut manttaalia eivätkä ne suorittaneet veroja valtiolle, vaan niistä huolehti emätila. Näiden sijasta palstatilan velvollisuutena oli emätilalle suoritettava palkintovero.
Palkka-armeija

Palkka-armeija ((englanniksi) Private military company, PMC) tarkoittaa armeijaa, joka ottaa osaa sotatoimiin rahallista korvausta vastaan pääasiassa yksityisten intressien vuoksi ilman erityistä ideologista, poliittista tai kansallista motiivia. Palkka-armeijan sotilaat ovat palkkasotilaita. Palkkasotilas ei ole sama asia kuin ammattisotilas, joka palvelee vakinaisessa sotaväessä ammatikseen saaden siitä palkkaa.
Vakinaisista sotaväen sotilaista koostuvaa armeijaa kutsutaan ammattiarmeijaksi.
Palvan meritaistelu

Palvan meritaistelu on Suomen sodassa 18. syyskuuta 1808 käyty pieni meritaistelu. Se käytiin Palvansalmessa Velkualla nykyisessä Naantalissa Ruotsin ja Venäjän saaristolaivastojen välillä. Taistelu päättyi, kun Ruotsin laivasto perääntyi.
Aiheesta muualla

Palvan meritaistelu, Velkua.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen sota
| --- | --- |
Taistelut:  Ahvenanmaan kansannousu • Ahvenanmaan valtaus • Alavuden taistelu • Aron kahakka • Gotlannin miehitys • Helsinginrannan maihinnousu • Hörneforsin taistelu • Jauhiaisen salmen taistelu • Juuttaan taistelu • Jynkän taistelu • Kalmalahden taistelu • Kanttin kapina • Karstulan taistelu • Kauhajoen kapina • Kauhajoen taistelu • Kokkonevan taistelu • Koljonvirran taistelu • Kuopion valtaus • Lapuan taistelu • Lemun taistelu • Lintulahden taistelu • Nummijärven taistelu • Oravaisten taistelu • Palvan meritaistelu • Parjakannevan taistelu • Pitsundin taistelu • Pulkkilan taistelu • Pyhäjoen taistelu • Pälkjärven taistelu • Revonlahden taistelu • Rothin ja Spoofin sissiretki • Ruonan taistelu • Samelinlakson taistelu • Sandön taistelu • Siikajoen taistelu • Svartholman piiritys • Toivalan taistelu • Uumajan valtaus • Vaasan taistelu • Venäläiskivi • Viaporin piiritys • Vornan taistelu
Muuta:  Haminan rauha • Kainuun sopimus • kansannousut • Lohtajan aselepo • Olkijoen aselepo • Ruotsin vallankaappaus 1809 • Suomen lähetyskunta
Pavol Hurajt

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pavol Hurajt |  Pavol Hurajt |  Pavol Hurajt |  |
Maa:   Slovakia
Miesten ampumahiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Vancouver 2010 | Yhteislähtö |  |
Pavol Hurajt (s. 4. helmikuuta 1978 Poprad) on slovakialainen ampumahiihtäjä ja olympiamitalisti.
Hurajt on osallistunut urallaan kaksiin olympialaisiin, vuosina 2006 ja 2010. Hurajt voitti pronssia yhteislähdöstä Vancouverin kisoissa 2010 ja oli lisäksi viides normaalimatkalla, seitsemäs pikakilpailussa ja kuudestoista takaa-ajossa. MM-kilpailuissa hän on ollut parhaimmillaan neljästoista Östersundin 2008 pikakilpailussa.
Hurajt on voittanut rulla-ampumahiihdon MM-kilpailuissa kultaa yhteislähtökilpailussa 2004 sekä saanut pronssia viestissä 2003 ja 2004 sekä sekaviestissä 2009. Ampumahiihdon EM-kilpailuissa hän on saanut normaalimatkalla hopeaa 2005.
Hurajt on sijoittunut maailmancupin osakilpailussa kolme kertaa kolmanneksi: Brezno-Osrblien takaa-ajokilpailussa ja Fort Kentin pikakilpailussa kaudella 2003–2004 sekä Vancouverin olympiakilpailussa helmikuussa 2010.
Aiheesta muualla

Hurajtin kotisivut (slovakiksi)
Peikonmalja

| Peikonmalja |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Leotiomycetes
Alaluokka::  Leotiomycetidae
Lahko::  Levysienet Helotiales
Heimo::  Helotiaceae
Suku::  Ionomidotis
Laji::  irregularis
Kaksiosainen nimi
 Ionomidotis irregularis  (Schwein.) E.J. Durand 
Katso myös
   Peikonmalja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Peikonmalja (Ionomidotis irregularis) on Suomessa kasvava erittäin uhanalainen sienilaji. Se kasvaa lehdoissa sekä norojen ja purojen ympäristössä. Peikonmaljaa on löydetty vain kahdesta metsästä Suomesta.
Aiheesta muualla

MushroomExpert: Ionomidotis irregularis (englanniksi)
Pekka Väyrynen

Pekka Väyrynen (myös taiteilijanimellä Lonely Wolf; s. 5. heinäkuuta 1948 Kemijärvi) on suomalainen kuvataiteilija ja taidemaalari. Hän on myös järjestöaktiivi.
Väyrysen teoksia oli ensi kertaa esillä 1979 galleria Strindbergissä Helsingissä. Hän ei ole saanut taiteilijakoulutusta mutta on pitänyt yksinäyttelyitä ja osallistunut yhteisnäyttelyihin ja hänen teoksiaan on julkisissa kokoelmissa.
Väyrynen on julkaissut 2002 omakustanteena cd:n Music of Lonely Wolf
Väyrysen vanhemmat ovat Veikko Väyrynen ja Elna Väyrynen, o.s. Rytilahti. Hänen puolisonsa on Arja-Liisa Vastamaa.
Parthiva Sureshwaren

Parthiva Sureshwaren (s. 21. helmikuuta, 1981 Chennai) on intialainen moottoriurheilija. Sureshwaren aloitti kilpa-uransa vuonna 2000, jossa hän sijoittui Formula Asia 2000 -sarjan toiseksi. Vuonna 2001 Sureshwaren ajoi Britannian Formula 3:n National Class -sarjassa sijoittuen 11:ksi. Vuonna 2007-2008 Sureshwaren kilpaili A1GP-sarjassa. Hän ajoi vuonna 2007 myös Formula V6 Asia-sarjassa. Vuonna 2009 hän ajoi IndyCar -sarjassa. Vuonna 2010 Sureshwaren ajoi Formula 2 -sarjassa ottaen yhden pisteen ja sijoittui sarjan 21:ksi. Vuonna 2011 hän jatkoi sarjassa saavuttamatta pisteitä.
Norsjön kunta

| Norsjön kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Västerbotten
Keskustaajama:  Norsjö
Kuntakoodi:  2417
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 739,15 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  3 971
 – Väestötiheys:  2,3 as./km²
 
 www.norsjo.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lilla Raggsjön.
Kristinebergin ja Bolidenin välinen kaapelirata kulkee Önusträsketin yli.
Norsjön kunta (ruots. Norsjö kommun) on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västerbotteniin. Kunnan keskustaajama on Norsjö.
Kunnan maapinta-ala on 1 739,15 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 3 971 henkeä (31.12.2021).
Kunta sijaitsee 80 kilometrin päässä Skellefteåsta luoteeseen.
Nähtävyyksiä kunnassa ovat rakennusmuseot ja taidemuseo. Palveluja kunta tarjoaa esimerkiksi kirjaston, erilaisia urheiluhalleja, vanhustenhoitoa, musiikkikoulun ja tavallista peruskoulutusta lapsille ja nuorille lukiotasolle asti.
Vuonna 2007 kunnassa oli 9,19 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Norsjön pitäjä erotettiin vuonna 1834 Skellefteån pitäjästä. Pitäjästä perustettiin Norsjön maalaiskunta vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan. Kuntaan perustettiin kaksi taajaväkistä yhdyskuntaa: Norsjö vuonna 1935 ja Bastuträsk vuonna 1936. Vuoden 1952 kuntauudistus ei aiheuttanut muutoksia kunnan rajoihin, mutta taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin. Vuonna 1971 maalaiskunta muutettiin Norsjön kunnaksi. Vuonna 1974 Norsjöhön liitettiin Malån kunta. Vuonna 1983 Malån kunta perustettiin kuitenkin uudelleen entisine rajoineen.
Väestönkehitys

| Norsjön kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 7 457 | 7 457 |
| 1955 | 1955 |    | 7 451 | 7 451 |
| 1960 | 1960 |    | 7 627 | 7 627 |
| 1965 | 1965 |    | 6 836 | 6 836 |
| 1970 | 1970 |    | 6 207 | 6 207 |
| 1975 | 1975 |    | 5 830 | 5 830 |
| 1980 | 1980 |    | 5 719 | 5 719 |
| 1985 | 1985 |    | 5 445 | 5 445 |
| 1990 | 1990 |    | 5 371 | 5 371 |
| 1995 | 1995 |    | 5 120 | 5 120 |
| 2000 | 2000 |    | 4 689 | 4 689 |
| 2005 | 2005 |    | 4 466 | 4 466 |
| 2010 | 2010 |    | 4 304 | 4 304 |
| 2015 | 2015 |    | 4 176 | 4 176 |
| 2020 | 2020 |    | 3 945 | 3 945 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 391 | 9,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 32 | 0,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 144 | 3,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 3 609 | 86,4 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 49 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 1,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 51 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 167 692 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 71 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,2 %
18–64-vuotiaat: 55,6 %
65 vuotta täyttäneet: 25,3 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 6,1 | 5,6 |
|   | jalostus | 31,6 | 35,9 |
|   | palvelut | 61,2 | 57,5 |
|   | tuntematon | 1,0 | 1,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 1 764 | 1 878 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 93,9 |  |
Taajamat

Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 56,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 861 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Norsjö | 2 051 |
| 2 | Bastuträsk | 392 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Risliden
Svansele
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Bjurträsk
Kvarnåsen
Norsjövallen
Risliden
Svansele
Åmliden
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Gumboda
Muita paikkakuntia

Böle, Finnäs, Finnliden, Fromheden, Gissträsk, Granliden, Kusfors, Kvammarn, Kvavisträsk, Lidträsk, Lillholmträsk, Mensträsk, Östra Högkulla, Petiknäs, Raggsjö, Risberg, Rålund, Rörträsk, Tallheden
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Norsjön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Malån kunta sisältyy Norsjön tuloksiin vuosina 1973–1979.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 2 | 2 | 3 | 3 | 3 | 2 | 2 | 1 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 9 | 8 | 8 | 6 | 6 | 6 | 6 | 7 | 11 | 10 | 7 | 4 | 4 | 3 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 7 | 8 | 7 | 5 | 5 | 5 | 4 | 2 | 1 | 1 | 2 | 4 | 2 | 3 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | 3 | 3 | 4 | 4 | 5 | 3 | 4 | 8 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 18 | 18 | 19 | 15 | 15 | 15 | 15 | 16 | 9 | 12 | 15 | 17 | 17 | 14 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 4 | 3 | 2 | 3 | 3 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Norsjön piiri.
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Norsjö
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Bastuträsks kbfd (Norsjö östra kbfd)
Norsjö
Norsjö kbfd (Norsjö västra kbfd)
Seurakunnat > Kirkot

Norsjön kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Norsjön kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Paikallinen golfklubi (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Norsjö kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Västerbottenin läänin kunnat
Käännös suomeksi
Pernambucon lippu

Pernambucon lippu.
Pernambucon lippu on Brasilian Pernambucon osavaltion tunnus ja se on peräisin vuodelta 1817.
Sininen yläosa edustaa Pernambucon taivaan suuruutta ja valkoinen alaosa rauhaa. Kolmivärinen sateenkaari (vihreä, keltainen, punainen) edustaa kaikkien pernambucolaisten yhtenäisyyttä. Sateenkaaren yllä oleva tähti on Skorpionin tähtikuvion Myy Scorpii -tähti, joka on Pernambucon osavaltion symboli Brasilian lipussa
Sateenkaaren alla oleva aurinko edustaa Pernambucon voimaa ja energiaa ja risti uskoa oikeuteen sekä kahdenkeskiseen ymmärrykseen.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Peikonmähkä

| Peikonmähkä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Sanikkaiset Pteridophyta
Alakaari::  Liekomaiset Lycopodiophytina
Luokka::  Isoetopsida
Lahko::  Selaginellales
Heimo::  Mähkäkasvit Selaginellaceae
Suku::  Mähkät Selaginella
Laji::  lepidophylla
Kaksiosainen nimi
 Selaginella lepidophylla  (Hook. & Grev.) Spring 
Katso myös
   Peikonmähkä Wikispeciesissä   Peikonmähkä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Peikonmähkä eli jerikonruusu (Selaginella lepidophylla) on mähkien sukuun kuuluva kasvilaji. Sitä esiintyy luonnonvaraisena Chihuahuan aavikolla Meksikon pohjoisosissa sekä Yhdysvalloissa Texasin ja New Mexicon osavaltioissa.
Peikonmähkää kutsutaan toisinaan jerikonruusuksi, vaikka jerikonruusu on myös aivan toinen kasvilaji ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimossa.
Peikonmähkän elpyminen kolmessa tunnissa. Kuva nopeutettu.
Peikonmähkä saattaa menettää 95 prosenttia painostaan ja kuivua palloksi kärsimättä vahinkoa. Se voi elää siten useita vuosia, kunnes kosteus "herättää sen eloon".
Aiheesta muualla

United States Department of Agriculture (USDA): Selaginella lepidophylla (englanniksi)
Flora of North America: Selaginella lepidophylla (englanniksi)
Pernajan seurakunta

| Pernajan seurakunta (ruots>  Pernå församling) |
| --- | --- |

Suuntautuminen:  Luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Porvoon hiippakunta
Rovastikunta:  Tuomiorovastikunta
Lakkautettu:  31.12.2018
Kirkkoherra:  Robert Lemberg
Pääkirkko:  Pernajan kirkko
Aiheesta muualla
ja https://www.pernaforsamling.fi/ Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pernajan kirkko.
Pernajan seurakunta (ruots. Pernå församling) oli kaksikielinen seurakunta, joka kuului Porvoon hiippakuntaan. Seurakuntaan kuului 2 862 Loviisan Pernajassa asuvaa kirkon jäsentä, joista enemmistö (60,6 prosenttia) oli ruotsinkielisiä (elokuu 2018).
Seurakunnan juuret ulottuivat ainakin 1200-luvulle. Sen pääkirkko oli keskiaikainen, arkkienkieli Mikaelille pyhitetty Pernajan kirkko.
Vuoden 2019 alussa seurakunta lakkautettiin. Sen suomenkieliset jäsenet liitettiin uuteen Agricolan suomalaiseen seurakuntaan ja ruotsinkieliset vastaavasti Agricola svenska församlingiin.
Pernajan seurakunnan viimeinen kirkkoherra oli Robert Lemberg.