Perustuslakituomioistuin
Suomen perustuslakituomioistuin

On usein ehdotettu, että Suomeenkin pitäisi perustaa perustuslakituomioistuin. Suomessa on sen sijaan perustuslain ennakkovalvontaa varten perustuslakivaliokunta, joka on yksi eduskunnan valiokunnista eli sen jäsenet ovat kansanedustajia. Perustuslakivaliokunnan toimiaika on sama kuin eduskuntakausi. Perustuslain jälkikäteisestä valvonnasta on säädetty perustuslain etusijaa koskevassa perustuslain 106 §:ssä: "Jos tuomioistuimen käsiteltävänä olevassa asiassa lain säännöksen soveltaminen olisi ilmeisessä ristiriidassa perustuslain kanssa, tuomioistuimen on annettava etusija perustuslain säännökselle." Tämä koskee niin yleisiä tuomioistuimia kuin hallintotuomioistuimiakin, viime kädessä korkeinta oikeutta ja korkeinta hallinto-oikeutta. Ristiriidan ilmeisyysvaatimuksen poistamista Ruotsin tapaan on usein ehdotettu, mutta myös vastustettu. Siitä, koskisiko sama rajoitus myös mahdollista perustuslakituomioistuinta, ei juuri ole keskusteltu.
Suomi on ainoa maa maailmassa, jossa perustuslain ennakkovalvontatehtäviä, sikäli kuin niistä yleensäkään on säädetty, hoitaa parlamentaarikkojen perustuslakivaliokunta. Ruotsissa ennakkovalvontatehtävää hoitaa erikseen nimetyistä tuomareista koostuva Lagrådet, jonka kannanotoilla ei ole muodollista eikä aina tosiasiallistakaan sitovuutta. Norjassa, Tanskassa tai Islannissa erityistä ennakkovalvontaa ei ole. Jälkivalvontatehtäviä ei Suomen perustuslakivaliokunnalle kuulu.
Valtiotieteen tohtori Jukka Tarkka pitää puoluepoliittisesti nimitettyä perustuslakivaliokuntaa ongelmana, kun kansanedustajat säätävät lakeja ja toimivat perustuslain tuomareina. Hän haluaisi sen tilalle riippumattoman perustuslakituomioistuimen, kuten Saksassa. Myös Eero Heinäluoma näkee sellaiselle perusteita.
Presidentti Sauli Niinistö puolsi selvitystä perustuslakituomioistuimen perustamisesta. Timo Soini ja RKP:n puheenjohtaja Anna-Maja Henriksson ovat puoltaneet ja entinen pääministeri Juha Sipilä sekä Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo vastustaneet.
Risto E. J. Penttilä on kannattanut perustuslakituomioistuimen harkitsemista. Timo Soinin mukaan Suomeen tarvitaan perustuslakituomioistuin. Perussuomalaiset on vaatinut Suomeen perustuslakituomioistuimen perustamista. Pankkiiri Björn Wahlroos on ehdottanut erillisen perustuslakituomioistuimen perustamista tai perustuslain jälkivalvonnan uskomista Suomen Korkeimmalle oikeudelle.
Emeritusprofessori ja akateemikko Martti Koskenniemi ei kannata perustuslakituomioistuinta. Koskennimen mukaan se synnyttäisi oikeudellisen ja poliittisen järjestelmän välille vastakkainasettelua, joka vahvistuisi hankalassa poliittisessa tilanteessa, kun poliitikot hyökkäisivät tuomareita vastaan, minkä seurauksena sekä poliittisen että oikeudellisen järjestelmän uskottavuus haihtuisi.
Niinistö sanoi vuonna 2020 kannattavansa KKO:n ja KHO:n entisten presidenttien ajatusta korkeimpien oikeuksien yhteisestä erityisjaostosta, jolta perustuslakivaliokunta voisi halutessaan saada arvion laista. Professori Jukka Kekkonen katsoi ehdotuksen tuovan juridisesti vahvan ja tasapainoisen arvion, joka voisi auttaa hankalimmissa tilanteissa.
Mahdollinen perustuslakituomioistuin edellyttäisi myös sen selvittämistä, kuuluisiko sille monien perustuslakituomioistuinten tapaan myös tai jopa ensisijaisesti jälkivalvonnallisia tehtäviä, ja jos kuuluisi, miten suhde tavallisten tuomioistuinten tehtäviin ja toimivaltaan perustuslakia ja perusoikeuksia koskevissa kysymyksissä järjestettäisiin. Myös vaikutukset eduskunnan lainsäädäntöprosessiin ja sen sujuvuuteen olisi selvitettävä. On myös otettava huomioon, että meillä valtakunnanoikeus käsittelee sellaisia rikosasioita, jotka ovat tyypillisesti useiden perustuslakituomioistuinten tehtäviä.