Korean kieli
Äännerakenne > Konsonantit

Koreassa on 19 konsonanttifoneemia.
|   |   | bilabiaalit | alveolaarit | alveolopalataalit/ palataalit | velaarit | glottaalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| nasaalit | nasaalit | m | n |  | ŋ |  |
| klusiilit/ affrikaatat | heikot | p | t | tɕ~ts | k |  |
| klusiilit/ affrikaatat | kireät | p͈ | t͈ | t͈ɕ~t͈s | k͈ |  |
| klusiilit/ affrikaatat | aspiroidut | pʰ | tʰ | tɕʰ~tsʰ | kʰ |  |
| frikatiivit | heikot/aspiroidut |  | s |  |  | h |
| frikatiivit | kireät |  | s͈ |  |  |  |
| likvidat | likvidat |  | l~ɾ |  |  |  |
| approksimantit | approksimantit | w |  | j | ɰ |  |
Kluusilit ja affrikaatat esiintyvät kolmenlaisina: heikkoina, kireinä tai aspiroituna. Heikot /p t tɕ k/ ääntyvät soinnillisina sonoranttien välillä ja muualla soinnittomina. Nuoremman sukupolven puheessa ne voivat sananalkuisesti ääntyä aspiroituina; ne erottaa varsinaisista aspiroiduista konsonanteista kuitenkin seuraavan vokaalin matala sävelkorkeus.
Aspiroidut konsonantit ovat vahvasti aspiroituja. Noin 10–15 prosentissa tapauksista nekin ääntyvät vokaalien välissä soinnillisina, erityisesti iäkkäämpien miesten puheessa, jossa ne ääntyvät soinnillisina jopa 28 prosentissa tapauksista.
Kireiden konsonanttien tarkoista äännearvoista on edelleen epäselvyyttä. Ne ääntynevät osittain supistuneella ääniraolla sekä lisätyllä ääniraon alapuolisella paineella, mikä lisäksi ääntöväylän seinämät ovat jäykistyneet ja kurkunpää on alentunut tai muuten laajentunut. Vaihtoehtoisen analyysin mukaan kireät konsonantit ovat samoja kuin tavalliset heikot konsonantit, joista ne kuitenkin erottaa seuraavan vokaalin sävelkorkeus; heikko konsonantti aiheuttaa seuraavaan vokaaliin nousevan sävelkoron, kun taas kireä konsonantti aiheuttaa korkean sävelkorkeuden. Lisäksi kireitä ja aspiroituja konsonantteja edeltävät vokaalit ovat yleensä lyhyempiä kuin heikkoja konsonantteja edeltävät.
/h/ ääntyy vokaalien välissä soinnillisena [ɦ], ja soinnillisten konsonanttien jälkeen se on joko [ɦ] tai ei äänny ollenkaan.
/s/:n äännearvosta on kiistaa sen suhteen, onko se fonologisesti katsoen aspiroitu vai ei. Se ääntyy sananalkuisesti hieman aspiroituna kuten heikot klusiilit muttei aspirodu sanan sisällä. Se ääntyy usein myös soinnillisena vokaalien välissä. Se kuitenkin saa seuraavan vokaalin ääntymään korkealla sävelkorkeudella.
Nasaalit /m n/ ääntyvät sanan alussa yleensä denasalisoituina, kun taas /ŋ/ ei esiinny ollenkaan sanan alussa.
/l/ on vokaalien välissä yksitäryinen tremulantti [ɾ] kahden vokaalin tai vokaalin ja /h/:n välissä. Sanan lopussa, ennen konsonantteja (paitsi /h/) tai toisen /l/:n vieressä se on [l] tai retrofleksinen [ɭ].
Toisin kuin kiinalaisperäisissä lainasanoissa, /l/ ei esiinny sananalkuisesti korean omaperäisissä sanoissa. Etelä-Koreassa se ei äänny ollenkaan sanan alussa ennen /i/:tä tai /j/:tä, ja ääntyy [n] ennen muita vokaaleja ja [ɾ] vain yhdyssanoissa vokaalin jälkeen.
Morfeemit voivat päättyä kahden konsnantin klustereihin, jotka realisoituvat sellaisinaan vain, jos niitä seuraa vokaali; muutoin ne ääntyvät yksivokaalisina seuraavasti:
| Klusteri | ㄳ gs | ㄺ lg | ㄵ nj | ㄶ nh | ㄽ ls | ㄾ lt | ㅀ lh | ㄼ lb | ㄼ lb | ㅄ bs | ㄿ lp | ㄻ lm |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sanankeskeinen allofoni | [k̚s͈] | [lɡ] | [ndʑ] | [n(ɦ)] | [ls͈] | [ltʰ] | [l(ɦ)] | [lb] | [lb] | [p̚s͈] | [lpʰ] | [lm] |
| Sananloppuinen allofoni | [k̚] | [k̚] | [n] | [n] | [l] | [l] | [l] | [l] | [p̚] | [p̚] | [p̚] | [m] |