stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vlas Tšubar

Vlas Tšubar
Vlas Tšubar ukr. Влас Чубар (22. helmikuuta 1891 Fedorivka, Jekaterinoslavin kuvernementti – 26. helmikuuta 1939) oli ukrainalainen talousasioiden johtaja ja Ukrainan kommunistisen puolueen johtaja. Tšubar oli ensimmäinen ukrainalainen, joka valittiin Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskuskomitean politbyroon jäseneksi.
Tšubar kävi Oleksandrivsken mekaanis-teknillisen koulun 1904–1911 ja liittyi vuonna 1907 bolsevikkipuolueeseen. Vuoden 1911 jälkeen hän työskenteli tehtaissa eri paikkakunnilla Venäjällä ja Ukrainassa. Vuoden 1917 lokakuun vallankumouksen aikana hänet nimitettiin Pietarin tykistöhallinnon komissaariksi, minkä jälkeen hän toimi Venäjällä useissa hallinnollisissa tehtävissä. Ukrainassa Tšubarin ura kesti vuodet 1919–1934.
Vuoden 1925 tienoilla Tšubar johti ukrainalaistamiskomiteaa. Oleksandr Šumskyi suositteli häntä Lazar Kaganovitšin sijasta turhaan CP(B)U:n ensimmäisen sihteerin virkaan.
Ukrainalaisena hallintovirkailijana ja puoluejohtajana Tšubar puolusti tasavallan taloudellisia etuja. Hän korosti toiminnan laajentamisen tarvetta paikallisella tasolla. Raportoidessaan teollistumisesta CP(B)U:n 11. kongressille Harkovassa vuonna 1930 Tšubar vaati Ukrainan hallintoa valvomaan Ukrainan alueella toimivia liittovaltion yrityksiä. Kolmannessa  Ukrainan CP(B)U-konferenssissa Harkovassa 1932 hän ja Oleksandr Šlih’ter ilmaisivat kantanaan, että kollektivisointimenetelmä ja kollektivisoinnin vauhti olivat epärealistisia ja viljankokoamissuunnitelma liian kunnianhimoinen. Tšubar vastusti kuitenkin vuonna 1926 Mykola Skrypnykin, Andri H’vylian ja Jevhen Hirtšakin kanssa Mykola H’vylovyin ja Oleksandr Šumskyin näkemystä kulttuurisesta itsenäisyydestä. Tšubar pelkäsi, että se johtaisi Ukrainan SNT:n erottamiseen Neuvostoliitosta.
Tšubar pidätettiin vuonna 1937, ja myöhemmin hänet joko ammuttiin tai hän kuoli vankina. Hänen maineensa palautettiin 1960-luvulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vlas Tšubar Wikimedia Commonsissa
Vlasta Velisavljević

| Vlasta Velisavljević |
| --- | --- |
 Velisavljević lokakuussa 2013
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. heinäkuuta 1926 Belgrad, Jugoslavia
Kuollut: 24. maaliskuuta 2021 (94 vuotta)
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1938–2021
Aiheesta muualla
IMDb 
Vlastimir "Vlasta" Velisavljević (serb. Властимир "Власта" Велисављевић ; 28. heinäkuuta 1926 – 24. maaliskuuta 2021) oli serbialainen näyttelijä.
Hän kuoli 24. maaliskuuta 2021 Belgradissa COVID-19- infektion aiheuttamien komplikaatioiden vuoksi.
Aiheesta muualla

Vlasta Velisavljević Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kiertävä kotiteollisuuskoulu

Kiertävä kotiteollisuuskoulu oli aiemmin oppilaitos Suomessa, jonka tarkoituksena oli edistää käsityötaitoa ja kotiteollisuustoimintaa. Nimensä mukaisesti koulu kiersi eri paikkakunnilla.
Toiminta

Kiertävistä kotiteollisuuskouluista vuonna 1930 annetun asetuksen mukaan kiertävän kotiteollisuuskoulun tarkoituksena oli edistää käsityötaitoa ja kotiteollisuustoimintaa yleensä sekä herättää käsityöharrastusta.
Toiminta > Koulut

Kiertävät kotiteollisuuskoulut olivat yksi- tai kaksiosastoisia, mies- tai naisoppilaita varten, ja ne olivat maataloushallituksen valvonnan alaisia. Maataloushallitus määräsi tarkemmin kussakin koulussa opetettavat työlaadut ja osastot tarpeen mukaan.
Koulun voi omistaa kunta, kotiteollisuusyhdistys tai muu siihen verrattava yhteisö taikka maanviljelysseura tai talousseura.
Toiminta > Opetus

Koulun työkausi kesti seitsemän kuukautta vuodessa kussakin koulupaikassa. Maataloushallitus määräsi koulun johtokunnan esityksestä työkauden alkamis- ja päättymisaika sekä sallia eräissä tapauksissa poikkeuksia sen pituudesta.
Kiertävässä kotiteollisuuskoulussa opetettiin ammattitöitä, ammattitietoja ja ammattipiirustusta sekä tarpeen mukaan laskentoa ja kirjoitusta. Yksityiskohtaisen opetusohjelman koululle vahvisti maataloushallitus koulun omistavan järjestön johtokunnan ehdotuksesta.
Toiminta > Pääsyvaatimukset

Päästäkseen vakinaiseksi oppilaaksi kiertävään kotiteollisuuskouluun tuli hakijan olla 16 vuotta täyttänyt sekä esittää todistukset siitä, että hän oli suorittanut ylemmän kansakoulun oppimäärän ja että hänellä oli holhoojan suostumus, jos hän oli vajaavaltainen. Poikkeustapauksissa voitiin koulun toimikunnan harkinnan mukaan ottaa oppilaiksi myös ikäänsä nähden kehittyneitä 14 vuotta täyttäneitä sekä sellaisia hakijoita, jotka eivät olleet käyneet kansakoulua, jos heidän katsottiin voivan seurata opetusta. Kouluun voitiin ottaa myös ylimääräisiksi oppilaiksi, mikäli tila salli, henkilöitä, jotka halusivat saada opetusta jossain erikoisessa työlajissa.
Toiminta > Koulumaksu

Oppilaan oli kouluun tullessaan suoritettava oppilasmaksu, jonka suuruuden määräsi maataloushallitus koulun omistavan järjestön johtokunnan esityksen perusteella.
Kiiskinlammi

| Kiiskinlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Asikkala
Koordinaatit:  61°08′20″N, 25°48′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ruotsalaisen alue (14.14)
Laskuoja:  oja Pitkäjärveen 
Järvinumero:  14.141.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103 m  
Pituus:  490 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,277 km  
Pinta-ala:  8,657 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKiiskinlammi 
Kiiskinlammi  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Urajärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 8,7 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Ruotsalaisen alueella (14.14), jonka Ruotsalaisen lähialueeseen (14.141) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103 metriä mpy.
Vivian Woodward

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Vivian John Woodward
Syntymäaika: 3. kesäkuuta 1879
Syntymäpaikka: Kennington, Lontoo, Englanti
Kuolinaika: 31. tammikuuta 1954 (74 vuotta)
Kuolinpaikka: Ealing, Englanti
Pelipaikka: keskushyökkääjä
Pituus: 189 senttimetriä
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1895–1901 |  Clacton Town |   |  |
| 1901–1909 |  Tottenham Hotspur | 132  | (63) |
| 1909–1915 |  Chelsea | 106 | (30) |
| 1919–1920 |  Clacton Town | 6 | (4) |
Maajoukkue
| 1903–1911 |  Englanti | 23 | (29) |
| 1906–1914 |  Englannin amatöörimaajoukkue | 44 | (57) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Vivian John Woodward (3. kesäkuuta 1879 Kennington, Lontoo – 31. tammikuuta 1954) oli englantilainen amatöörijalkapalloilija, jonka huippu-ura sijoittui 1800- ja 1900-luvun taitteeseen. Hän pelasi Tottenham Hotspurissa ja Chelseassa.
Woodward oli kapteenina Ison-Britannian voittaessa kultaa vuoden 1908 olympialaisissa ja Tukholman vuoden 1912 olympialaisissa. Hänen ennätyksensä Englannin paidassa (29 maalia 23 ottelussa) pysyi vuodesta 1911 vuoteen 1958.
Woodward palveli Britannian armeijassa ensimmäisessä maailmansodassa, minkä johdosta hän ei päässyt osallistumaan Chelsean kautta aikojen ensimmäiseen FA Cupin finaaliin. Sodassa saatujen vammojen johdosta Woodward joutui jäämään eläkkeelle jalkapalloilijana.
Seurajoukkueura

Woodward aloitti uransa Clacton Town FCissa vuonna 1895 ja liittyi FA Cupin voittaneeseen Tottenham Hotspuriin 1901. Hän siirtyi David Calderheadin johtamaan Chelseaan 1909 ja pelasi 116 peliä joukkueelle tehden 34 maalia. Hän oli Tottenhamin johtava maalintekijä kaudella 1912–1913 kymmenellä maalillaan.
Ensimmäisen maailmansodan alussa hänet värvättiin Ison-Britannian armeijaan, minkä takia hän ei pelannut juurikaan otteluita kauden 1914–1915 aikana. 
Woodward loukkaantui sodassa eikä voinut palata huippu-urheiluun.
Maajoukkueura

Woodwardin debyyttiottelu Englannin maajoukkueen riveissä oli vuonna 1903 Irlantia vastaan. Hän teki ottelussa kaksi maalia. Woodward teki ennätyksen vuosien 1903 ja 1911 välillä tehden 29 maalia 23 ottelussa. Tuo ennätys säilyi 1950-luvulle asti, yhteensä 47 vuotta. Kukaan muu ei ole ollut yhtä kauan kyseisen ennätyksen haltijana. Woodward pelasi lisäksi kolmessa epävirallisessa kansainvälisessä ottelussa Etelä-Afrikkaa vastaan vuonna 1910 ja teki niissä neljä maalia.
Hän osallistui myös 44 kertaa Englannin amatöörimaajoukkueen peleihin ja teki 57 maalia. Suurin osa otteluista oli Euroopan heikoimpiin kuuluvia maita vastaan. Eräässä ottelussa Ranskaa vastaan vuonna 1906 Englanti voitti 15–0 ja Woodward teki kahdeksan maalia.
Olympiaura

Woodward oli Ison-Britannian kapteeni sekä 1908 että 1912 olympialaisissa. Iso-Britannia voitti molemmat turnaukset.
Sotilasura

Hän liittyi Middlesexin rykmentin 17. pataljoonaan. Pataljoona tunnettiin ”jalkapalloilijoiden pataljoonana”, jossa oli mukana muun muassa monia jäseniä Woodwardin entisestä joukkueesta Tottenham Hotspurista. Woodward palveli länsirintamalla ja haavoittui 1916. Hänet ylennettiin sotilasarvoltaan kapteeniksi.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Vivian Woodward
Käännös suomeksi
Vlasta Depetrisová

Vlasta Depetrisová (20. joulukuuta 1920 Plzeň – 23. lokakuuta 2003 Plzeň) oli tšekkoslovakialainen pöytätennispelaaja. Hän voitti 1930-luvulla neljä maailmanmestaruutta, joista yhden kaksinpelissä.
Saavutukset > MM-mitalit

Naisten kaksinpeli
Kultaa 1939
Hopeaa 1938
Pronssia 1948
Naisten nelinpeli
Kultaa 1937, 1938 (parina Věra Votrubcová)
Hopeaa 1936
Pronssia 1939
Sekanelinpeli
Hopeaa 1947, 1948
Naisten joukkuekilpailu
Kultaa 1938
Hopeaa 1939
Pronssia 1937, 1947, 1948
Lähde:
Kimmo Schroderus

| Kimmo Schroderus> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1970 Jyväskylä, Suomi
Taiteilija
Ala:  kuvanveistäjä
Aiheesta muualla
www.kimmoschroderus.com
Kimmo Petri Schroderus (s. 1970 Jyväskylä) on suomalainen kuvanveistäjä. Hän asuu ja työskentelee Salossa.
Kimmo Schroderukselle myönnettiin Ars Fennica -palkinto vuonna 2004. Palkintoon liittyvät näyttelyt olivat esillä Hämeenlinnassa, Kouvolassa ja Joensuussa.
Julkisia teoksia

Kuru (2001–2006), Helsingin kaupungin taidemuseo, Itäkeskuksen Tallinnanaukio
Vello (2004), Kotkan veistospromenadi
Mitä helvettiä (2005), Grupo Santander, Madrid
Hyöky (2006), Jyväskylän yliopisto, Ylistönrinne
Foni (2007), Kauniainen
Risteys (2011), Helsingin kaupungin taidemuseo, Finlandia-talo
Alamökki (2018), Ylöjärvi
Kuvia julkista teoksista

Vello, 2004, Kotka.
Kuru, 2006, Helsinki.
Hyöky, 2006, Jyväskylä.
Foni, 2007, Kauniainen.
Nelijalkaiset #2, 2017, Porvoo.
Alamökki, 2018, Ylöjärvi.
Megafauna, 2019, Salo.
Aiheesta muualla

Kimmo Schroderuksen kotisivut.
Kimmo Schroderuksen teokset Kiasman kokoelmissa[vanhentunut linkki].
Kolmiliitto

Ranskalainen pilakuvakommentti kolmiliitosta: Otto von Bismarck ja keisari Frans Joosef I nojaavat ruutitynnyriin piippuja poltellen, Italian kuningas Umberto I karistaa sikarintuhkaa ruudin sekaan. Kuninkaalla päässään liioiteltu bersaglieri-töyhtöhattu
Kolmiliitto vuonna 1913
Kolmiliitto oli Saksan keisarikunnan, Itävalta-Unkarin ja Italian vuonna 1882 solmima sotilasliitto. Saksa ja Itävalta olivat liittoutuneet jo vuonna 1879. Romanian kuningaskunta liittyi kolmiliittoon lokakuussa vuonna 1883. Sopimus uudistettiin 28. kesäkuuta 1902. Se uudistettiin jälleen 5. joulukuuta 1912 kestämään vuoteen 1918 saakka.
Kolmiliittoa edelsi Saksan ja Itävallan vuonna 1879 solmima kaksiliitto, jossa sovittiin, että Itävalta-Unkari ja Saksa puolustaisivat toisiaan Venäjän hyökkäystä vastaan. Jos taas Ranska hyökkäisi Saksaa vastaan, Itävalta-Unkari olisi puolueeton.
Kolmiliitto oli suunnattu Italian ja Saksan kannalta Ranskaa vastaan. Ensimmäisen maailmansodan syttyessä Italia ei ollut velvoitettu liittymään sotaan, sillä auttamisvelvollisuus oli voimassa vain, jos Saksa olisi joutunut ulkovallan sotilaallisen hyökkäyksen kohteeksi. Italia katsoi Saksan itse aloittaneen sodan Ranskaa vastaan ja se julistautui neutraaliksi. Italia erosi kolmiliitosta 4. toukokuuta 1915 ja julisti sodan Itävalta-Unkarille 23. toukokuuta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kolmiliitto Wikimedia Commonsissa
Konttialus

Konttialus Colombo Express
Colombo Expressin kontteja
Konttialus on rahtilaiva, jonka rahti pakataan standardikokoisiin merikuljetuskontteihin. Kontit lastataan aluksen rahtitilaan, joka voi olla suljettu ruuma, tai avoin lastitila. Kontit sijoitetaan laivaan vierekkäin useaan kerrokseen. Riippuen konttien täyttöasteesta konttialuksiin sopii paljon lastia, ja ne ovatkin parhaimmillaan valtameret ylittävillä matkoilla. CMA CGM -varustamon omistama Antoine de Saint Exupery on maailman suurimpia konttialuksia.[lähde? ]
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Korsholman rovastikunta

| Korsholman rovastikunta Korsholms prosteri |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Porvoon hiippakunta
Jäsenmäärä:  33 225 (2021)
– Osuus asukkaista:  78,8 %
Lääninrovasti:  Tomi Tornberg
Porvoon hiippakunta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korsholman rovastikunta (ruots. Korsholms prosteri) on Pohjanmaalla sijaitseva Porvoon hiippakunnan rovastikunta. Korsholman rovastikunnan lääninrovastina toimii Tomi Tornberg.
Seurakunnat

Lista Korsholman rovastikuntaan kuuluvista seurakunnista:
Bergön seurakunta
Petolahden seurakunta
Maalahden seurakunta
Sulvan seurakunta
Mustasaaren ruotsalainen seurakunta
Vaasan ruotsalainen seurakunta
Raippaluodon seurakunta
Koivulahden seurakunta
Vöyrin seurakunta
Korsholman linna

Korsholman linna oli Mustasaareen (nyk. Vaasaan) 1300-luvun puolivälin jälkeen rakennettu linna, joka mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1384 Bo Joninpojan testamentissa nimellä Krytzeborg.
Historia

Korsholman linna lienee perustettu 1360-luvulla, ja se oli Suomen pohjoisin aseellinen tukikohta. Linna rakennettiin alkujaan pienelle saarelle, jota korotettiin soralla ja kivillä. Noin puolen hehtaarin kokoista tasannetta ympäröi kaksi vallia ja veden täyttämä vallihauta. Kummankin vallin päällä oli ilmeisesti hirsinen paaluvarustus. Varsinaisen linnan rakennusmateriaali on kuitenkin tuntematon. C. J. Cardbergin mukaan on todennäköisintä, että kyseessä oli niin sanottu puulinna; tähän viittaa hänen mielestään muun muassa vuodelta 1398 säilynyt teksti, jossa Krytzeborgin linnasta puhuttaessa ei käytetä ruotsinkielistä ilmaisua hus. Tätä sanaa käytettiin joissain yhteyksissä keskiajalla kivirakennuksista puhuttaessa. Myös vuodelta 1557 ja 1564 säilyneet tilikirjat mainitsevat ainoastaan hirsisiä rakennuksia; ainoat tuolloin muuratut osat linnassa olivat uunit ja savupiiput.
Keskiajalla linna oli läänitetty useille aatelisille. Tunnetuimpia heistä on Sten Sture vanhempi. Linna raunioitui vuosisatojen kuluessa täysin. Vuonna 1748 linnan vallien päälle rakennettiin maaherran uusi virka-asunto, jonka rakennustöiden yhteydessä keskiaikaisen linnan yksityiskohdat hävitettiin. Vuonna 1851 samalle paikalle ryhdyttiin rakentamaan jälleen uutta virka-asuntoa, joka vuotta myöhemmin paloi Vaasan palossa. Rakennustöiden aluksi linnan kumpua madallettiin useita metrejä, minkä seurauksena keskiaikaiset kulttuurikerrokset katosivat lopullisesti. Linnan paikalla on tätä nykyä enää muistomerkki vuodelta 1894.
Kun paikkaa tutkittiin vuonna 2023 selvisi, että linnakummulla on säilynyt metrin syvyydessä linnan perustamisen aikaista puuainesta, mäntyä, 1300-luvulta ja 1400-luvulta. Ei voida kuitenkaan päätellä onko löytynyt linnan rakenne yhtä vanha kuin löytynyt puu vai onko rakentamisessa käytetty vanhaa puuta, kun linnaan on myöhemmin rakennettu uusia rakenteita. Ottaen kuitenkin huomioon muut alueelta tehdyt löydöt, vaikuttaa siltä, että rakenne on 1400-luvulta. Arkeologit siis lienevät päässeet kaivauksissa Korsholman linnan aikaiseen koskemattomaan löytökerrokseen tai sen pintaan. Puuaineksen yhteydestä löytyi myös ihmisen käsittelemää savea, jota oli myös käytetty hirsiperustuksien raaka-aineena. Kaikki löydöt ja muut todisteet viittaavat löydön olevan varsinaisen rakennuksen perustuksen alla ollutta rakennetta. Paikalta löydettiin myös keskiaikaisia 1300-luvulle ajoittuvia ruukunpalasia.
Korsholman linna 1750-luvun kartassa
Muistomerkki mäellä, jolla Korsholman linna sijaitsi.
Taka-alalla on mäki, jolla Korsholman linna sijaitsi. Etualalla oli merenpohja 1300-luvulla.
Kiiskinlampi (Kouvola)

| Kiiskinlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°13′08″N, 26°25′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  oja Verukkaanlampeen 
Järvinumero:  14.946.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109,1 m  
Pituus:  390 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,974 km  
Pinta-ala:  3,49 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKiiskinlampi 
Kiiskinlampi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Ansalahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 390 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Rihunlammen valuma-alueeseen (14.946) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,1 metriä mpy.
Kiistaton mestari

Kiistaton mestari (engl. undisputed champion) on ammattinyrkkeilyssä nimitys henkilölle, joka on kaikkien merkittävien liittojen tunnustama senhetkisen painoluokkansa mestari.
Historiaa

Ennen 1960-lukua useimmat mestareista olivat kiistattomia mestareita. Termiä käytettiin kuitenkin harvoin. Kun mestareita oli vain yksi, piti hänet kukistaa, että tuli kiistattomaksi mestariksi. NYSAC (New York State Athletic Commission) ryhtyi tunnustamaan nyrkkeilijöitä kiistattomiksi mestareiksi vuodesta 1920 lähtien. National Boxing Association (NBA) perustettiin vuonna 1921 ja alkoi tunnustaa mestareita vuonna 1927.
Nyrkkeilyn suosion kasvu Yhdysvaltojen ulkopuolella johti useiden lajiliittojen perustamiseen, joilla oli omat mestarinsa.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
WeetBix

WeetBix kulhossa.
WeetBix on australialainen aamiaismurotuote. Se on suosittu ympäri maailmaa, erityisesti Australiassa, Uudessa-Seelannissa, Papua-Uudessa-Guineassa, Fidžissä, Uudessa-Kaledoniassa, Indonesiassa, Singaporessa, Malesiassa ja Ranskan Polynesiassa. WeetBix valmistetaan Australiassa (Sydneyssä, Brisbanessa ja Perthissä) ja Uudessa-Seelannissa (Aucklandissa).[lähde? ]
Aiheesta muualla

WeetBix Australia (englanniksi)
WeetBix Uusi-Seelanti (englanniksi)
WeetBix Etelä-Afrikka (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Vydmantai

Kylän sijainti kartalla
Vydmantai on kylä Kretingan kunnallispiirissä, Klaipėdan läänissä, Länsi-Liettuassa lähellä Itämerta. Vuonna 2001 kylässä asui 1880 asukasta.
Vydeniai

Vydeniai on kylä eteläisessä Liettuassa, Varėnan kunnallispiirissa, Alytusin läänissä. Vuonna 2001 kylässä asui 413 asukasta.
Kylän sijainti kartalla
Weekendavisen

| Weekendavisen |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  viikkolehti
Kustantaja:  Berlingske Media
Perustettu:  1971
Kotimaa:  Tanska
Kieli:  tanska
Weekendavisen (aik. Berlingske Aftenavis) on tanskalainen vuodesta 1913 ilmestynyt viikkolehti. Lehden kustantaja on Berlingske Media. Lehti käsittelee pääosin yhteiskunnallista ja kulttuurisisältöä. Vuonna 1969 lehti sai viikonloppupainoksen, joka nousi nopeasti menestykseksi. Viikonloppupainos jatkoi vuoden 1971 lokakuussa Weekendavisen-nimellä. 1980-luvun lopulta lähtien lehti on profiloitunut hyvin koulutetun, kansainvälisisistä, yhteiskunnallisista ja kulttuurisista asioista kiinnostuneiden lehtenä. Poliittisesti lehti on porvarillinen ja Eurooppa-mielinen.
Päätoimittajat

1950-78 O. Fog-Petersen
1973-76 Henning Fonsmark
1978-84 Frank Esmann Jensen
1984-87 Jørgen Schleimann
1987-92 Tøger Seidenfaden
1992-98 Peter Wivel
1998-2017 Anne Knudsen
2017- Martin Krasnik
Vähä Petääjärvi

| Vähä Petääjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Juupajoki
Koordinaatit:  61°46′55″N, 24°32′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  Luhtaanjoki 
Järvinumero:  35.756.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,2 m  
Rantaviiva:  8,897 km  
Pinta-ala:  58,573 ha  
Saaria:  2 
 fiVähä Petääjärvi 
Vähä Petääjärvi , joka voidaan kirjoittaa myös Vähä-Petäjäjärvi , on Pirkanmaalla Juupajoen Petääjärvellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 59 hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järven lahdet myötäilevät makisen ylänköalueen laaksoja ja siksi järven todellinen leveys on sen ulottuvuuksia pienempi. Se on suurimmillaan järven keskivaiheilla 350 metriä leveä. Järven pohjoispää haarautuu kahdeksi lahdeksi, joista luoteeseen työntyy 650 metriä pitkä Orilahti ja koilliseen työntyy toinen yli 650-metrinen lahti. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järven eteläpäässä sijaitsee pieni luoto ja Orilahdella 60 metriä pitkä saari. Järven rantaviivan pituus on 8,9 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Järven pohjoispäässä sijaitsee kaksi soistunutta lahdenpohjukkaa. Osa Petääjärven kylän haja-asutuksesta sijaitsee tämän järven ympäristössä. Talouksia on 12, joista mahdollisesti kuusi on maatiloja. Rannoille on rakennettu 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14291 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1977, 1987, 1988, 2002, 2003, 2011 ja 2012. Tutkimustuloksien mukaan järvi vesi on humuspitoista, lievästi hapanta ja ravinteiden osalta lievästi rehevöitynyt. Talvella 2012 järven tila oli lähellä suomalaisen järven luonnontilaa eli se vastasi karun humusjärven tasoa. Järven vedenlaatu ja virkistyskäyttökelpoisuus ovat molemmat hyvät.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,2 metriä mpy. Siihen laskee koillisesta valkeajoki, joka alkaa Pienestä Valkeajärvestä (1 ha). Lampeen tulee Iso Valkeajärven (39 ha) laskuoja ja kaakosta Heinäoja, jonka valuma-alueella sijaitsee toistakymmentä yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Muut järveen laskevat ojat ovat peltojen, metsien ja pieneten soiden kuivatusojia. Järven laskujoki on Luhtaanjoki, joka alskaa Orilahdesta. Se virtaa ensin Rautalammin (6 ha) läpi ja laskee sitten Hirvijärveen (73 ha), josta vesireitti jatkaa Pajujokena Pylkinjärveen (20 ha) ja jonka laskujoki yhtyy lopulta Sahajokeen.
Historiaa

Vuoden 1957 peruskartassa kartan ja nykykarttojen välillä ei ole merkittäviä eroja muuten kuin peltopalstojen laajuudessa. Peltoala on vuosikymmenten aikana hieman pienentynyt. Suurin muutos on vapaa-ajan asuntojen määrän suuruus.
Kolmiloppinen (Pello)

| Kolmiloppinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°57′55″N, 24°21′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Tornionjoen vesistö
Laskujoki:  Kolmiloppisenoja 
Järvinumero:  67.958.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  258,5 m  
Rantaviiva:  2,035 km  
Pinta-ala:  22,555 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKolmiloppinen 
Kolmiloppinen  on Lapissa Pellossa Konttajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 23 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.