Aleksanteri Suuri
Aiheesta muualla > Muita sivustoja

Livius Project (Arkistoitu – Internet Archive) Aleksanteri Suuresta kertovia artikkeleita
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Filippos II | Makedonian kuningas | Seuraaja: Filippos III |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Dareios III | Persian kuningas Makedonialainen hallitsijasuku | Seuraaja: Filippos III |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Dareios III | Egyptin faarao Makedonialainen hallitsijasuku | Seuraaja: Filippos III |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef  Te Papa (New Zealand) 
Kartta Aleksanteri Suuren valtakunnasta sen ollessa laajimmillaan.
Tuntemattoman flaamilaisen taiteilijan tulkinta Aleksanterin kruunajaisista käsikirjoituksessa 1400-luvun lopulta.
Makedonian ja sen valtapiiri Filippoksen kuollessa vuonna 336 eaa.
Ateenan Kerameikoksesta löydetty Aleksanteri Suurta kuvaava patsas. Aleksanteri on pukeutunut myyttisen esi-isänsä Herakleen tavoin leijonan taljaan. Noin vuodelta 300 eaa.
Aleksanteri Suuren armeijan reitti Vähän-Aasian länsiosassa vuonna 334 eaa.
Aleksanteri Suuren armeijan reitti Vähässä-Aasiassa vuonna 333 eaa.
Aleksanteri Suuri ratkaisee Gordionin solmun. Jean-Simon Berthélemyn (1743–1811) maalaus.
Osa Pompejin niin sanotusta Aleksanteri-mosaiikista. Se kuvaa joko Issoksen tai mahdollisesti Gaugamelan taistelua.
Aleksanteri Suuren armeijan reitti Issoksen ja Gaugamelan taisteluiden välisenä aikana vuosina 332 eaa. ja 331 eaa.
Aleksanteri Suuri taistelussa persialaisen kanssa. Kuva niin sanotussa Aleksanteri-sarkofagissa, joka valmistettiin joko Sidonin kuninkaalle Abdalonymokselle tai Babylonin satraapille Mazaiokselle.
Makedonian valtakunta laajimmillaan Aleksanteri suuren aikana.
Aleksanteri Suuren armeijan reitti Baktrian, Sogidianan kautta Intiaan Indukselle ja sieltä edelleen Intian valtamerelle.
Aleksanteri Suuri ja Roksane. Pietro Antonio Rotarin maalaus vuodelta 1756.
Aleksanteri ja Poros. Charles Le Brunin maalaus vuodelta 1673.
Aleksanteri Suuren kuolema. Karl von Pilotyn maalaus vuodelta 1886.
Leijonantaljaan pukeutunut Aleksanteri Suuri egyptiläisessä rahassa.
Amazonien kuningatar saapuu Aleksanterin luokse. Kaiverros vuodelta 1696.
Niin sanottu Azara-hermi Louvressa. Don José Nicholas de Azara löysi patsaan Tivolista. Patsas on roomalainen kopio Lysippoksen tekemästä pronssipatsaasta noin ensimmäiseltä tai toiselta vuosisadalta. Patsas kuvaa Aleksanteria noin 30-vuotiaana.
Pompejissa sijaitsevasta niin sanotusta Faunin talosta löydetty Aleksanteri-mosaiikki kuvaa Aleksanteri Suurta ja Persian kuningasta Dareiosta Issoksen tai Gaugamelan taistelussa. Mosaiikin uskotaan perustuneen antiikin kreikkalaiseen maalaukseen, joka on sittemmin kadonnut. Alkuperäisen maalauksen tekijästä ei ole tarkkaa tietoa, mutta vahvoja kandidaatteja ovat Filoksenos ja Apelles.