stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Euroopan pakolaiskriisi
Muuttoliike > Lähtömaat ja kulkureitit

Euroopan unionin ulkorajayhteistyöstä huolehtivan erillisvirasto Frontexin mukaan voidaan erottaa seitsemän turvapaikanhakijoiden pääreittiä Eurooppaan. Tärkeimmät ovat Keski-Välimeren reitti (Pohjois-Afrikasta Italiaan), Itä-Välimeren reitti (Turkista Kreikan saaristoihin) ja Länsi-Balkanin reitti (Kaakkois-Euroopan läpi Sloveniaan tai Unkariin). Neljä vähemmän merkittävää reittiä ovat Pohjois-Afrikan reitti (Afrikasta Kanarian saarille), Länsi-Välimeren reitti (Afrikasta Espanjaan), Apulian ja Calabrian reitti (Koillis-Afrikasta Italiaan) ja itärajojen reitti, eli Venäjän ja Itä-Euroopan läpi Euroopan unionin alueelle.
Muuttoliike > Lähtömaat ja kulkureitit > 2014

Muuttoliike Eurooppaan alkoi kasvaa merkittävästi vuonna 2014, kun Euroopan unionin jäsenvaltioista turvapaikkaa haki ensikertalaisena 562 580 henkilöä, lähes 200 000 enemmän kuin vuonna 2013. Tämä oli suurin määrä sitten vuoden 1992, jolloin suuria määriä entisen Jugoslavian asukkaita haki turvapaikkaa Euroopan unionin jäsenvaltioista. Frontex raportoi vuonna 2014 tapahtuneen 283 532 laitonta rajanylitystä. Huomattavan moni kosovolainen teki laittoman rajanylityksen Euroopan unionin tai Schengen-alueelle joulukuussa 2014, eli 40% tapauksista.
Muuttoliike > Lähtömaat ja kulkureitit > 2015

Vuonna 2015 Euroopan unionin jäsenmaista haki turvapaikkaa ennätykselliset 1 255 640 henkilöä.
Muuttoliikkeen painopiste siirtyi alkuvuonna 2015, kun Kreikka ohitti Italian siirtolaisten tärkeimpänä saapumismaana. Vuoden 2015 ensimmäisinä kuutena kuukautena 67 500 siirtolaista saapui Italiaan meritse, kun taas Kreikkaan saapui 68 000 siirtolaista. Italiaan saapuneiden siirtolaisten tärkeimmät lähtömaat olivat pääosin Afrikassa (Eritrea 25 %, Nigeria 10 %, Somalia 10 %, Syyria 7 %), kun taas Kreikkaan saapuneet olivat pääasiassa pakolaisia Aasiasta (Syyria 57%, Afganistan 22%, Irak 7%).
Vuoden 2015 alussa muuttovirta ei vielä juurikaan poikennut vuoden 2014 luvuista, mutta  loppuvuotta kohti virta kiihtyi nopeasti. Frontex raportoi vuoden 2015 ensimmäisinä kuutena kuukautena 228 507 laitonta rajanylitystä. Heinä-syyskuussa niitä oli 615 492 ja loka-joulukuussa 978 338. Viraston arvion mukaan laittomia rajanylityksiä oli vuonna 2015 jopa 1,82 miljoonaa.
| --- | --- |
 Kreikkaan (tummansininen) ja Italiaan (vaaleansininen) meriteitse saapuneiden siirtolaisten määrä vuonna 2015.:  Kreikkaan ja Italiaan meriteitse saapuneiden siirtolaisten kansalaisuudet vuonna 2015.
Muuttoliike > Lähtömaat ja kulkureitit > 2016

Muuttoliike Eurooppaan lieveni hieman vuoden 2016 alussa. Kreikkaan saapui 123 000 siirtolaista tammi–helmikuussa. "Slovenia, Serbia, Kroatia ja Makedonia sulkivat rajansa tehokkaasti uusilta siirtolaisilta tällä viikolla", totesi The New York Times maaliskuun alussa 2016. "Ja ensi viikolla" unioni aikoo tehdä sopimuksen Turkin kanssa, niin että Kreikkaan saapuvat pakolaiset palautetaan automaattisesti Turkkiin, lehti totesi. Frontexin arvion mukaan siirtolaiset alkaisivat käyttää pidempiä reittejä joko Mustanmeren kautta Bulgariaan tai Joonianmeren yli Italiaan. Maaliskuussa Kreikkaan saapuneiden siirtolaisten määrä kutistuikin 26 240:een., ja huhtikuussa saapui vain 2 700.
Toisaalta Italiaan meriteitse saapuvien afrikkalaisten määrä oli kasvussa. Huhtikuussa Italiaan saapui 8 370 siirtolaista ja maa ohitti vastaanottajana Kreikan ensimmäistä kertaa sitten kesäkuun 2015. Koko vuonna Italiaan saapui Libyasta ennätysmäiset 181 000 turvapaikanhakijaa. Yleisradio kertoi, että Lääkärit ilman rajoja- ja SOS Mediterranee-järjestöt toivat pakolaisia Italian satamiin vuonna 2016.
Muuttoliike > Lähtömaat ja kulkureitit > 2018

Huhtikuussa 2018 Kreikan korkein hallinto-oikeus poisti turvapaikanhakijoiden liikkumisrajoitukset. Maaliskuusta 2016 alkaen turvapaikanhakijat oli sijoitettu Lesbosin, Lérosin, Kosin, Chíosin ja Sámoksen saarille. Taustalla oli Euroopan unionin ja Turkin sopimus, jolla rajoitetaan pakolaisten pääsyä Eurooppaan. Päätös koski vain uusia saapujia, ei leireillä olevia 15 000:ta ihmistä. Nimetön viranomaislähde piti oikeuden päätöstä "suurena huolena". Vapauden "pelätään rohkaisevan ihmisiä hakeutumaan Turkista Euroopan mantereelle entistä hanakammin", totesi Yleisradio. Kreikan viranomaisten mukaan saarille saapui tammi–maaliskuussa päivittäin 120 turvapaikanhakijaa. Vuoden 2017 vastaava luku oli 60. Yhdistyneiden kansakuntien mukaan kasvu oli ollut 27 %, ei 100 %. Turvapaikanhaku on hidas prosessi, "mikä on johtanut mielen­osoituksiin".
Elokuuhun 2018 mennessä Espanjasta oli tullut Afrikasta tulevien siirtolaisten tärkein reitti Eurooppaan. Maastakarkoitettavia saa pitää kaksi kuukautta Espanjan suljetuissa internointikeskuksissa. Jos palautus lähtömaahan ei onnistu sinä aikana, karkotettava on päästettävä vapaaksi.
"On vaikea palauttaa" Saharan eteläpuolelta tulleita siirtolaisia, joita Espanjassa on suurin osa. Vuonna 2017 Espanjaan tuli Välimeren yli, usein pienillä kumiveneillä, noin 22 000 maahanmuuttajaa Afrikasta. Vuonna 2018 heitä oli tullut saman verran heinäkuun loppuun mennessä. Espanjan tiedotusvälineiden mukaan etelärannikolla hätämajoitustilat ovat täynnä, mutta Punaisen ristin työntekijä Lola Sanchez sanoi, että tilanne on hallinnassa. Kokonaisuutena muuttopaine Afrikasta oli hellittänyt tuntuvasti huippuvuoden 2015 jälkeen, vaikka määrät Espanjan kohdalla kasvoivat.
Myös Ceutan ja Melillan kautta yritetään Espanjaan. Kaupungit ovat Espanjan eksklaaveja Marokon rannikolla. 26. heinäkuuta 2018 Ceutan raja-aidan yli rynnäköi arviolta 800 miehen joukko, josta 600 pääsi sisään maahan. Poikkeuksellisen väkivaltaisessa rynnäkössä tulijoilla oli omatekoisia aseita ja yli 20 rajavartijaa loukkaantui.
Muuttoliike > Lähtömaat ja kulkureitit > 2022

Huhtikuussa 2022 Britannia solmi Ruandan kanssa sopimuksen, jonka mukaan Britannia lähettäisi osan turvapaikkaa hakeneista ihmisistä Ruandaan. Muun muassa Britannian oppositio ja kansalaisjärjestöt arvostelivat hallituksen päätöstä. Ensimmäinen turvapaikanhakijoiden lento Ruandaan peruuntui kesäkuussa 2022 Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen EIT:n päätöksen johdosta. Marraskuuhun 2023 mennessä yhtään lentoa ei ollut lähtenyt, ja lentojen laillisuus oli Britannian korkeimman oikeuden käsittelyssä.
Britanniaan saapui Englannin kanaalin yli vuoden 2022 syyskuuhun mennessä enemmän siirtolaisia kuin kokonaisuudessaan vuonna 2021. Maan puolustusministeriön tilastojen mukaan Ranskasta Britanniaan saapui syyskuuhun mennessä vesiteitse 28 561 siirtolaista. Vuonna 2018 luku oli 299 henkeä, vuonna 2019 1 843, vuonna 2020 8 466 ja vuonna 2021 28 526. Vuonna 2021 kanaalin ylittäneitä siirtolaisia oli syyskuuhun mennessä vajaat 14 500, joten vuonna 2022 ihmisiä on saapunut lähes kaksin verroin. Tuona vuonna tehtiin myös päivittäisten ja kuukausittaisten ylittäjien ennätykset, 1 295 henkeä 22. elokuuta ja 8 644 henkeä koko elokuussa. Vuonna 2021 tulijoista 30 % oli Iranista, 22 % Irakista, 10 % Eritreasta, 9 % Syyriasta ja 5 % Afganistanista. Vuoden 2022 kesäkuun loppuun mennessä tulijoista 18 % oli Afganistanista, 18 % Albaniasta, 15 % Iranista, 13 % Irakista ja 9 % Syyristasta.
Muuttoliike > Lähtömaat ja kulkureitit > 2023

Vuonna 2023 Eurooppaan eri reittejä pyrkivien siirtolaisten määrä nousi alustavien tietojen mukaan korkeimmilleen sitten vuoden 2015. Lähi-Idästä, Afrikasta ja Aasiasta tulevat pyrkivät Europpaan lähinnä Välimeren yli tai Turkin kautta. Euroopan rajaturvallisuusvirasto Frontex kirjasi tuona vuonna lokakuun loppuun mennessä yli 300 000 luvatonta rajanylitystä. Siirtolaisreiteissä Eurooppaan  tapahtuit huomauttava muutos vuodessa. Länsi-Balkanilta tulijoita oli lähes neljänneksen vähemmän kuin vuonna 2022, kun taas Välimeren ylittäjien määrä oli lokakuun loppuun mennessä noussut lähes 70 prosenttia. Eniten tulijoita oli läntisellä reitillä Tunisian ja Libyan kautta Välimeren yli. Tulijoiden määrä oli lisääntynyt huolimatta siitä, että Tunisia ja Libya ovat tehneet Euroopan unionin kanssa sopimuksia tulijoiden pysäyttämisestä Välimeren eteläpuolelle. Euroopan unioni tarjosi esimerkiksi Tunisialle miljardi euroa, jos Tunisia estää ylitysyritykset tai ottaa siirtolaisia takaisin. Libyaa Euroopan unioni on tukenut muuttoliikkeeseen liittyen 700 miljoonalla eurolla vuodesta 2015 lähtien. Tukea on annettu esimerkiksi Libyan rannikkovartiostolle, joka poimii merestä hätään joutuneita ihmisiä. Turkin kanssa EU sopi puolestaan vuonna 2015, että Turkki pysäyttää esimerkiksi Kreikan saarille yrittäviä ja ottaa heitä takaisin Kreikan puolelta. Lokakuussa 2022 EU-alueella jätettiin yli 100 000 turvapaikkahakemusta. Vuonna 2022 vain kolmannes oikeudessa käsitellyistä noin 15 000 ihmissalakuljetukseen liittyvästä tapauksesta johti tuomioon. Muut jutut raukesivat näytön puutteessa. Tuottoisan rikosteollisuuden haaran voitot ovat jopa 150 miljardia euroa vuodessa.
Saksassa turva­paikan­hakija­määrät kasvoivat niin nopeasti, että Saksan kunnilla oli vaikea löytää majoitusta tulijoille. Syyskuussa Saksa tehosti rajavalvontaa Puolan-vastaisella rajallaan, jossa liikkui paljon ihmissalakuljettajia. Marraskuussa Saksa kiinnostui mallista, jossa turvapaikanhakijat lähetetään kolmanteen maahan odottamaan turvapaikkapäätöstä. Tätä toimea ennen Saksan oli määrä leikata turvapaikanhakijoille myönnettäviä tukia. Lisäksi maassa aiottiin kiirehtiä turvapaikkahakemusten käsittelyä. Toimien tavoitteena oli saada loppu laittomalle maahantulolle. Yksi sovituista toimista on tehostetun rajavalvonnan jatkaminen Puolan, Tšekin, Sveitsin ja Itävallan vastaisilla rajoilla, joissa ihmissalakuljetus on erittäin yleistä. Saksassa Euroopan ulkopuolelta tulevien turvapaikanhakijoiden määrä on kasvussa. Lokakuuhun mennessä turvapaikkaa oli hakenut 230 000 ihmistä. Määrä on nousemassa vuotta 2022 suuremmaksi. Marraskuuhun 2023 mennessä Saksaan oli tehty päivittäin yli tuhat laitonta rajanylitystä. Saksan poliittisen johdon onkin ollut tarkoituksena tehdä muutos edellisen liittokanslerin Angela Merkelin avoimeen pakolaispolitiikkaan. Suomen puolustusministeri Antti Häkkänen totesi pian tuon jälkeen, että Välimeren pakolaiskriisin taustalla on merkkejä siitä, että Venäjän palkka-armeija Wagner kiihdyttää Venäjän käskystä siirtolaiskriisiä Eurooppaan horjuttaakseen Euroopan maiden yhteisiä rivejä.
Muuttoliike > Lähtömaat ja kulkureitit > 2024

Vuonna 2023 Italiaan saapui luvattomasti meren yli lähes 160 000 siirtolaista ja turvapaikanhakijaa. Marraskuussa 2023 Albania ja Italia solmivat sopimuksen koskien Italiaan Välimeren yli saapuvien turvapaikanhakijoiden vastaanottoa. Sopimuksen myötä Italia rakennutti Albaniaan kaksi vastaanottokeskusta, joihin turvapaikanhakijoita kuljetetaan säilöön siksi ajaksi, kun he odottavat turvapaikkapäätöstä tai palautusta kotimaahan. Heinäkuussa 2024 uutisoitiin, että ensimmäiset turvapaikanhakijat oli tarkoitus viedä Albaniaan elokuun 2024 alussa. Sopimuksessa sovittiin viisi vuotta kestävästä yhteistyöstä, jonka aikana Albaniaan viedään kymmeniä tuhansia turvapaikanhakijoita vuodessa. Italian hallituksen mukaan määrä voi nousta jopa yli 35 000:een. Italian ei ole määrä viedä Albaniaan haavoittuvaisessa asemassa olevia turvapaikanhakijoita, kuten naisia ja lapsia, vaan ainoastaan täysi-ikäisiä, hyväkuntoisia miehiä lähtömaista, jotka Italia luokittelee turvallisiksi. Italia soveltaa heihin nopeutettua turvapaikkamenettelyä, jolloin turvapaikkapäätöksen tulee valmistua 28 päivässä. Italian pääministeri Giorgia Meloni sanoi kesäkuussa 2023, että Shëngjinin satamakaupunkiin ja läheiseen Gjadërin kylään avattavien keskusten kapasiteetti on aluksi yhteensä tuhat henkeä. Myöhemmin sen on määrä nousta 3 000:een. Vuonna 2024 Italiaan saapui luvattomasti meren yli 150 000 siirtolaista ja turvapaikanhakijaa.
EU-komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen on kehunut sopimusta tervetulleeksi uudenlaiseksi ajatteluksi. Myös Suomen sisäministeri Mari Rantanen sanoi, että Suomen tulisi katsoa tähän suuntaan. Suomessa monet muutkin poliitikot ovat olleet kiinnostuneita turvapaikkahakemusten käsittelemisestä Euroopan unionin ulkopuolella. Myös Tanska on osoittanut kiinnostusta turvapaikanhakijoiden lähettämiseen kolmansiin maihin. Melonin hallitukselle hanke on ollut poliittinen voitto.
Loppuvuonna 2024 Saksan entinen liittokansleri Angela Merkel totesi, että ei kadu harjoittamaansa avointa maahanmuuttopolitiikkaa kriisin aikana.
Tapahtumat

Arabikevään levottomuuksien alettua Tunisiassa tammikuussa 2011 Italian Lampedusaan tuli lähes 19 000 ihmistä maaliskuun loppuun mennessä. Koko vuonna 2011 tunisialaisia saapui Italian ja Maltan rannoille BBC:n mukaan yli 64 000. Frontexin pylväsdiagrammin mukaan heitä saapui tuolloin noin 28 000. Muuttovirta väheni jyrkästi syyskuussa 2012, kun Tunisia hyväksyi ottavansa jopa 100 henkilöä takaisin joka viikko. Vuoden 2017 puolivälissä muuttoliike alkoi elpyä. Vuonna 2020 tunisialaisia pakolaisia tuli Italiaan 13 000. Vuonna 2019 heitä oli tullut 2 654 ja 5 200 vuonna 2018. Suunnilleen saman verran oli vuosittain Tunisian viranomaisten pidättämiä lähtöä yrittäneitä. He saivat yleensä sakkoja tai parin päätyvät pariksi päiväksi putkaan. Lambedusa oli vielä vuonna 2023 Välimeren siirtolaiskriisin polttopiste, ja kriisi jatkoi tuolloin syvenemistään.
3. lokakuuta 2013 hutera troolari lähestyi pimeässä Lampedusaa, kun aluksen moottori sammui. Seuranneessa tragediassa kuoli 368 ihmistä. Suurin osa matkustajista oli paennut Eritreasta.
Huhtikuussa 2015 Välimerellä tapahtui historian suurin pakolaislaivan haaksirikko, jossa kuoli 800 henkilöä. Kesän 2015 aikana ainakin yhdeksän ihmistä kuoli tunkeutuessaan Englannin kanaalin alittavaan Kanaalin tunneliin Ranskassa. Vuosina 2014–2015 Ranskan poliisin arvion mukaan noin 39 000 pakolaista yritti päästä tunneliin, joista tiedettävästi vain harva pääsi tunneliin asti ja sieltä Englantiin.
Toukokuussa 2015 Euroopan unioni aloitti EUNAVFOR-operaation, jonka tavoitteena oli estää ihmissalakuljetusta Välimerellä. Parissa kuukaudessa operaatioon osallistuvat laivat pelastivat pari tuhatta merihätään joutunutta pakolaista. Operaatio laajeni myöhemmin salakuljettajien alusten valtaamisiksi lähinnä Libyan rannikolla. Euroopan unioniin  huippukokouksessa päätettiin syyskuussa 120 000 pakolaisen uudelleensijoittamisesta Kreikasta ja Italiasta muualle unionin alueelle.
Paljon huomiota saivat muun muassa elokuussa 2015 itäisestä Itävallasta löytynyt ihmissalakuljettajien hylkäämä kuorma-auto, jonka sisältä löyty 59 kuollutta pakolaista, sekä syyskuussa Turkin Bodrumissa rantaan huuhtoutunut hukkuneen pakolaispojan ruumis.
Vaikutukset Suomessa > Taustaa

Vuonna 2014 Suomeen saapui 1 030 kiintiöpakolaista ja 3 651 turvapaikanhakijaa. Pakolaiskiintiö oli 750 henkeä vuosina 2013 ja 2014. Vuoden 2014 turvapaikkapäätöksistä myönteisiä oli 1 346 ja kielteisiä 2 050. Oleskelulupia Suomen turvapaikkayksikkö myönsi vuonna 2013 eri perusteilla yhteensä 1 827, joka oli 45 prosenttia kaikista turvapaikkapäätöksistä.
Turvapaikkapäätöksiä tehtiin vuonna 2014 eniten irakilaisille (789), sekä venäläisille (295), ukrainalaisille (259), somalialaisille (246) ja nigerialaisille (241). Hakijoita oli vuonna 2014 yhteensä 3 651. Vuonna 2014 turvapakkahakemusten keskimääräinen käsittelyaika oli 170 vuorokautta.
Lähes joka toisen Suomeen tulevan turvapaikanhakijan henkilöllisyys jää vahvistamatta tavallisesti passin puutteen vuoksi. Joskus turvapaikanhakijoilla ei ole passia lainkaan, mutta he myös piilottavat ja tuhoavat niitä tahallaan henkilöllisyytensä salaamiseksi. Turvapaikanhakijoiden henkilöllisyyden selvittämisaste nousi vuonna 2018 huomattavasti. Tähän lienee suurin syy oli se, että selvitettävää on vähemmän, kun turvapaikanhakijoiden määrä laski vuoden 2015 luvuista noin kymmenesosaan. Vuonna 2016 sisäministeriön kansliapäällikkö Päivi Nerg oli sitä mieltä, että ”Suomi on siinä aivan kärjessä, että me tiedetään jokainen henkilö, joka tänne on tullut, minkälaisella taustalla hän on tullut”.
Vaikutukset Suomessa > Määrät Suomessa vuonna 2015

| Kansalaisuus | 2016  | 2015  | 2014  | 2013  | 2012  | 2011  | 2010  | 2009  | 2008  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Irak | 1 247 | 20 485 | 826 | 819 | 837 | 586 | 575 | 162 | 1 255 |
|  Afganistan | 757 | 5 214 | 205 | 149 | 213 | 284 | 265 | 461 | 254 |
|  Somalia | 432 | 1 981 | 411 | 217 | 203 | 356 | 571 | 1 180 | 1 181 |
|  Syyria | 602 | 877 | 149 | 149 | 183 | 110 | 41 | 36 | 24 |
|  Albania | 83 | 762 | 109 | 51 | 18 | 11 | 12 | 9 | 16 |
|  Iran | 153 | 619 | 95 | 819 | 129 | 124 | 142 | 162 | 144 |
|  Tuntematon | 77 | 303 | 64 | 78 | 94 | 18 | 3 | 4 | 4 |
| Yhteensä kaikki  kansallisuudet: | 5 651 | 32 476 | 3 651 | 3 238 | 3 129 | 3 088 | 4 018 | 5 988 | 4 035 |

13. lokakuuta 2015 mennessä Suomesta oli hakenut kuluvan vuoden aikana turvapaikkaa 21 889 henkilöä. Sisäministeriö arvioi 50 000 henkilön hakevan Suomesta turvapaikkaa vuonna 2015, mutta toteutunut luku jäi lopulta 32 476:een.
Turvapaikanhakijoiden lukumäärä pysyi Suomessa alle tuhannessa kuukautta kohti heinäkuuhun asti, jolloin määrä alkoi nousta. Elokuussa Suomeen tuli 2 894 turvapaikanhakijaa ja syyskuussa 10 836. Syyskuun toisella viikolla Suomesta haki turvapaikkaa 1 683 henkilöä. joista 1 348 eli 80 prosenttia oli kotoisin Irakista. Somaliasta tulijoita oli 122 ja Afganistanista 65. Syyskuun seitsemän viimeisen päivän aikana (24.–30. syyskuuta) turvapaikanhakijoita tuli Suomeen 3 555. Lokakuun ensimmäisen seitsemän päivän aikana saapui 2 853 turvapaikanhakijaa eli lähes yhtä paljon kuin koko elokuussa. 1.–7. lokakuuta perheiden osuus on ollut 31 % turvapaikanhakijoista, yksinäisten miesten osuus laski syyskuun 72 prosentista 65 prosenttiin ja alaikäisten osuus kasvoi syyskuun kahdesta prosentista neljään prosenttiin.
Vuoden 2017 alustavien tilastojen mukaan Suomesta haki turvapaikkaa noin 5 100 henkeä. Kielteisiä päätöksistä oli 43 prosenttia, myönteisiä 40, tutkimatta jätettyjä 11 ja rauenneita 6 prosenttia.
Vaikutukset Suomessa > Tapahtumat

Syyskuussa 2015 Pohjois-Suomessa aloitettiin tehostettu rajavalvonta, jossa rajavartiolaitoksen, poliisin ja tullin tarkoituksena on tavoittaa kaikki rajan luvatta ylittäneet rekisteröintiä varten. Sisäministeri ilmoitti, että Suomeen perustetaan järjestelykeskuksia, josta turvapaikanhakijat siirretään myöhemmin vastaanottokeskuksiin. Syyskuun lopulla puolustusvoimien 30 hengen, pääasiassa varusmiehistä koostuva osasto lähetettiin Tornion rajalle auttamaan poliisia järjestelykeskuksen sisäänottotarkastuksissa, alueen suojaamisessa, sekä turvapaikanhakijoiden ohjaustehtävissä. Suomen tulli siirsi Tornioon myös kymmeniä henkilöstön jäseniä muualta maasta ja toi rajalle siirrettävän läpivalaisuauton, jolla voidaan läpivalaista esimerkiksi rekka tai bussi. Ulkomaalaisvalvontaa tehostettiin myös sisämaassa.
Sisäasiainministeriö kutsui syyskuussa viestintäyhtiöitä kehittelemään ministeriön johdolla juttusarjoja ja kampanjoita turvapaikanhakijoista. Tilaisuudessa oli ministeriön omaa tiedotusväkeä, sekä kutsuttuna olivat ainakin Miltton ja SEK&Grey, tuotantoyhtiö Gimme Ya Wallet, Yle ja Radio Helsinki. Myös muun muassa Supercellin, Suomen Punaisen Ristin ja turvapaikanhakijoita auttavien ryhmittymien edustajia kutsuttiin mukaan. Sisäministeriön viestintäpäällikön mukaan kokoontumisen taustasyy oli Suomeen pyrkineiden turvapaikanhakijoiden suuri määrä. Ministeriö halusi kutsua markkinointiviestinnän ja viestinnän toimijoita pohtimaan, miten turvapaikanhakijakysymys pitäisi Suomessa kohdata. Ministeriö halusi myös rakentaa luottamusta tilanteessa, jossa oli suuri määrä turvapaikanhakijoita ja miettiä, muuttaako se Suomea ja miten siihen valmistaudutaan.
Lokakuussa 2015 perustettiin suomalaisten auttamiseen keskittynyt hyväntekeväisyysjärjestö Sininen Risti.
Vaikutukset Suomessa > Tapahtumat > Väkivallan purkauksia

Syyskuun 24. ja 25. päivän välisenä yönä mielenosoittajat heittelivät kiviä Suomen Punaisen Ristin työntekijää kohti ja laukoivat ilotulitteita turvapaikan hakijoita kuljettavaa linja-autoa kohtaan Lahden vastaanottokeskuksessa Hennalassa. Noin 30–40 mielenosoittajaa, joista yhdellä oli yllään Ku Klux Klan asu, heiluttivat Suomen lippuja. Poliisi epäili toimittajan kehottaneen Ku Klux Klan -asuista pitelemään lippua kuvaamista varten, mutta lippu ei ollut hänellä kauan, mies ei osallistunut rauhattomuuksiin, eikä hänellä ollut asua enää pakolaisten linja-auton tullessa.
24. syyskuuta Kouvolassa heitettiin polttopullo hätämajoitustilan ovelle.
26. syyskuuta Turun Runosmäkeen suunnitellun turvapaikanhakijoiden hätämajoitustilan ikkunoita rikottiin ja rakennuksen ulko-ovea yritettiin polttaa.
3. lokakuuta  "Loppu rasismille" -tapahtuman mielenosoittajat osoittivat mieltään Suomessa ilmenevää muukalaisvihamielisyyttä vastaan. Poliisi otti kiinni kuusi henkilöä ja kahta poliisiautoa vaurioitettiin. Osa Loppu rasismille -mielenosoittajista heitteli kananmunia poliisia kohti, yksi hyökkäsi poliisin kimppuun ja yksi vaurioitti poliisiautoa, kaksi viimeksi mainittua poliisi otti kiinni.
9. lokakuuta neljän miehen porukka usutti Jyväskylässä koiransa kolmen turvapaikanhakijan kimppuun. Poliisi ilmoitti tutkivansa tapahtumia ainakin epäiltynä pahoinpitelynä.
Vaikutukset Suomessa > Tapahtumat > Tukimielenosoituksia

Vuoden mittaan turvapaikanhakijoille järjestettiin useita tukimielenosoituksia, joista suurimmat olivat seuraavat.
27. heinäkuuta järjestettiin joukko "Meillä on unelma" -mielenosoituksia monikulttuurisuuden puolesta.  Ne kokosivat yhteensä yli 15 000 osallistujaa Helsingissä, Tampereella, Oulussa ja Porissa.  Mielenosoitukset olivat protesti Perussuomalaisiin kuuluvan kansanedustaja Olli Immosen kaksi päivää aikaisemmin tekemälle Facebook-päivitykselle, jossa hän ilmoitti taistelevansa multikulturalismia vastaan.
11. syyskuuta järjestettiin "Europe Says Welcome" - piknikkejä, joissa kymmenet tuhannet ihmiset ympäri Eurooppaa kokoontuvat  toivottamaan pakolaiset tervetulleiksi maahansa. Helsingin Kansalaistorilla järjestettiin Suomi Says Welcome -tilaisuus, joka kokosi noin tuhat osallistujaa. Yleisölle puhui muun muassa suomensyyrialainen Rami Adham, joka painotti, että turvapaikan saaneet saadaan parhaiten kotoutettua tarjoamalla heille työtä. Tapahtuman alulle pannut Fatima Habeb kertoi, että kaikki lähti hukkuneen syyrialaispojan kuvasta. Mukana järjestelyissä ollut Elina Hirvonen katsoi, että suhtautuminen pakolaisiin oli Euroopalle kohtalonkysymys. Ylevä moraalinen puhe ei kuitenkaan ollut riittävää, vaan yhdenvertaisuuden, solidaarisuuden ja lähimmäisenrakkauden toteutuminen vaatii myös tekoja".  Teemapäivä kokosi Euroopassa kymmeniä tuhansia mielenosoittajia.  Teemapäivän kylteissä toivotettiin pakolaiset tervetulleiksi ja vahvistettiin, että "Meillä on tilaa".
Vaikutukset Suomessa > Tapahtumat > Vastamielenosoituksia

19. syyskuuta Torniossa, Kemissä ja Helsingissä järjestettiin maahanmuuttoa vastustavia mielenosoituksia.
26. syyskuuta vastaanottokeskuksen naapurit järjestivät turvapaikanhakijoita vastustavan mielenosoituksen Turun Runosmäessä. Osallistujia oli noin 250.
3. lokakuuta  järjestettiin Helsingissä Rajat kiinni! -mielenosoitus, joka vastusti turvapaikanhakijoiden hallitsematonta maahantuloa.
10. lokakuuta Hommaforumin järjesti "Jotain rajaa" -mielenosoitukseen, johon Helsingissä otti osaa noin 250 henkilöä. Mielenosoituksessa vaadittiin  Suomen rajojen väliaikaista sulkemista turvallisista maista, kuten Ruotsista tuleville turvapaikanhakijoille. Puhujina esiintyivät muun muassa eurokansanedustaja Jussi Halla-aho ja Viron entinen ulkoministeri Kristiina Ojuland. Vastamielenosoitus keräsi noin 150 henkilöä, joista osa oli naamioitunut.  Poliisi eristi mielenosoitukset toisistaan ja ne sujuivat rauhallisesti.