stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Portugalin Grand Prix 2020

|  Portugalin Grand Prix 2020  |
| --- | --- |
 12. osakilpailu 17 osakilpailusta kaudella 2020. 

Päivämäärä:  25. lokakuuta 2020
Rata:  Autódromo Internacional do Algarve
Sijainti:  Portimão, Algarve, Portugali
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  4,653 km
Kilpailun pituus:  66 kierrosta, 306,826 km
Sää:   Pilvinen, pieni sadekuuro kisan alussa
Paalupaikka
Kuljettaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Paaluaika:  1.16,652
Palkintokoroke
Voittaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Toinen:   Valtteri Bottas   (Mercedes)
Kolmas:   Max Verstappen   (Red Bull Racing)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Kierrosaika:  1.18,750 (kierroksella 63)
Portugalin Grand Prix 2020 (virallisesti Formula 1 Heineken Grande Prémio de Portugal 2020) oli Formula 1 -kauden 2020 kahdestoista osakilpailu, joka ajettiin 25. lokakuuta Autódromo Internacional do Algarven moottoriradalla Portimãossa Portugalissa.
Autódromo Internacional do Algarven radalla on ajettu GP2-sarjan osakilpailu ja F1-sarjan talvitestit vuonna 2009 ja vuonna 2020 rata isännöi ensimmäistä kertaa F1-osakilpailua. Ennen osakilpailuviikonloppua Haas ilmoitti, että sen kuljettajat Romain Grosjean ja Kevin Magnussen eivät jatka tallissa kaudella 2021. Tallipäällikkö Günther Steiner perusteli molempien pitkään tallissa ajaneiden kuljettajiensa korvaamista osittain taloudellisilla syillä ja osittain tuomalla uusia kuljettajalupauksia F1-sarjaan.
Vapaat harjoitukset

Ferrari toi osakilpailuviikonloppua varten päivitysosia autoihinsa, koska edellisessä osakilpailussa Charles Leclercin ja Sebastian Vettelin vauhti ei riittänyt viiden parhaimman joukkoon. Myös McLaren toi uusia päivityksiä autoihinsa. Mercedes muutti autojensa sähköjärjestelmää, koska Valtteri Bottas keskeytti edellisessä kilpailussa sähkövian vuoksi. Ensimmäisissä ja toisissa vapaissa harjoituksissa kuljettajat ajoivat tiukkoja mutkia sisältävällä radalla yhteensä 125 hylättyä kierrosaikaa, minkä seurauksena FIA joutui muuttamaan ratarikkomussääntöjään muutaman mutkan osalta.
Ensimmäisissä vapaissa harjoituksissa monet kuljettajat, muun muassa Leclerc, Max Verstappen, Daniil Kvjat pyörähtivät uudella radalla. Verstappenin tallikaveri Alexander Albon puolestaan valitti autonsa epävakautta pienissä nopeuksissa. Harjoitusten aikana nähtiin myös teknisiä vikoja, kun Renault’n Esteban Oconin ja AlphaTaurin Pierre Gaslyn autojen moottorit oikuttelivat ja Ocon moottori myös savutti. Bottas oli ensimmäisten vapaiden harjoitusten nopein.
Toisissa vapaissa harjoituksissa Pirelli antoi tallien kokeilla testirenkaitaan ensimmäisen puolen tunnin aikana. Gaslyn auton moottori hajosi, syttyi liekkeihin ja aiheutti punaiset liput radalle. Radalla heiluteltiin toisia punaisia lippuja, kun Verstappen ja Racing Pointin Lance Stroll kolaroivat ensimmäisessä mutkassa, mutta tuomaristo ei antanut kuljettajille rangaistuksia tilanteesta. McLarenin harjoitukset sujuivat sijoitusten osalta hyvin, kun Lando Norris oli kolmas ja Carlos Sainz viides, mutta he itse kokivat harjoitukset haastaviksi useiden ulosajojen, huonon pidon ja useiden ratarajojen rikkomisten vuoksi. Leclerc koki auton uudet päivitysosat lupaaviksi, kun hän oli harjoitusten neljäs. Renault sai tuomaristolta varoituksen, koska talli sekoitti vahingossa Pirellin kauden 2021 testirenkaat omiensa joukkoon. Bottas oli toisten vapaiden harjoitusten nopein. Tallikaveri Lewis Hamilton oli kahdeksas, koska hänellä oli vaikeuksia auton tasapainon kanssa ja hän koki uuden radan ajettavuudeltaan haastavaksi.
Kolmansia vapaita harjoituksia varten tuomaristo muutti ratarajoitussääntöjä, mutta muutoksesta huolimatta monta aikakierrosta hylättiin harjoitusten aikana. Renault’n Daniel Ricciardon harjoitukset epäonnistuivat, kun hänen DRS-siipensä hajosi eikä hän pystynyt ajamaan nopeaa aikakierrosta. Harjoitusten lopussa Vettel aiheutti radalle punaiset liput, kun hänen autonsa irrotti yhden radan viemärinkansista. Bottas oli kolmansien vapaiden harjoitusten nopein.
Aika-ajot

Aika-ajojen alkamista jouduttiin siirtämään 30 minuuttia myöhemmäksi, koska ratavirkailijat joutuivat korjaamaan Vettelin auton irrottaman viemärinkannen sekä tarkistamaan muiden kansien kiinnitykset turvallisuussyistä. Aika-ajojen ensimmäisen osion aikana radalla oli ruuhkaa, minkä seurauksena Vettel ja George Russell pystyivät parantamaan aikakierrostaan vasta viimeisillä aikakierroksillaan.
Aika-ajojen toisessa osiossa Vettelillä oli vaikeuksia aikakierroksen ajamisessa, ja hän sijoittui lopulta 15:nneksi ja karsiutui. Ricciardo pyörähti soralle, mutta hänen aikakierroksensa riitti jatkoon, jossa hän ei kuitenkaan voinut ajaa.
Aika-ajojen kolmannessa osiossa McLarenin kuljettajilla oli vaikeuksia radan pidon, tuuliolosuhteiden ja auton tasapainotuksen kanssa, mutta he pystyivät ajamaan niistä huolimatta seitsemänneksi ja kahdeksanneksi. Racing Point teki muutoksia Pérezin auton säätöihin, jotta hän sai lisää suorituskykyä aika-ajoja varten ja oli lopputuloksissa viides. Leclerc oli jälleen tyytyväinen autonsa päivitysosiin ja suorituskykyyn, joiden ansiosta hän ajoi neljänneksi. Verstappenilla oli aika-ajojen aikana vaikeuksia renkaiden ja liukkaan asfalttipäällysteen aiheuttaman heikon pidon vuoksi, eikä hän pystynyt viimeisessä osiossa taistelemaan paalupaikasta. Mercedes teki poikkeusratkaisun laittamalla kuljettajiensa autoihin kovemman rengasseoksen. Bottas ajoi yhden aikakierroksen ja Hamilton puolestaan kaksi aikakierrosta, minkä Bottas koki itsensä kohdalla vääräksi ratkaisuksi. Hamilton ajoi paalupaikalle ennen Bottasta ja kolmanneksi ajanutta Verstappenia.
Kilpailu

Kilpailun lähdössä kuljettajilla oli hankaluuksia radan heikon pidon ja ilmavirtausten sekä kevyen sadekuuron vuoksi. Alfa Romeo Racingin Kimi Räikkönen sai onnistuneen lähdön ja hän nousi kymmenen sijoitusta ylöspäin. Tallikaveri Antonio Giovinazzin kilpailu sen sijaan vaikeutui, kun hänen autonsa radio ei toiminut ja hän joutui luottamaan varikkohenkilökunnan näyttämiin ilmoituskyltteihin. Bottas taisteli Verstappenia vastaan lähdössä ja sai tämän ajamaan radan ulkopuolelle, ja palatessaan radalle Verstappen osui Pérezin kanssa. Pérez joutui tulemaan varikolle korjaamaan vaurioita, mutta hän pystyi nousemaan useamman ohituksen myötä lopulta seitsemänneksi. Ocon teki erikoisen varikkokäyntiratkaisun, kun hänet otettiin renkaanvaihtoon vasta 53. kierroksella ja pystyi sen avulla voittamaan tallikaveri Ricciardon ja sijoittumaan kahdeksanneksi.
Paalupaikalta kilpailuun lähteneellä Hamiltonilla oli vaikeuksia rengaslämpöjen ja yliohjauksen kanssa, minkä seurauksena hän menetti sijoituksensa Bottakselle ja Sainzille. Sainzin kilpailukyky pehmeämmällä rengaseoksella oli parempaa kuin Mercedeksen kuljettajilla, minkä ansiosta hän ohitti myös Bottaksen ja nousi muutaman kierroksen ajaksi kilpailun johtoon, kunnes tuli Bottaksen ohittamaksi. Tallikaveri Norrisin kilpailu sen sijaan hankaloitui, kun hän taisteli sijoituksestaan Strollia vastaan ja kolaroi tämän kanssa. Tilanteesta kiivastuneena Norris haukkui Strollin ajamista myös sosiaalisessa mediassa, mutta hän pyysi myöhemmin tekoaan anteeksi.
Hamilton sai kilpailun puolivälissä renkaansa toimimaan ja hän nousi takaisin kilpailun ylivoimaiseen johtoon. Hamilton voitti kilpailun, Bottas oli toinen ja Verstappen kolmas. Hamilton ilmoitti, että ylivoimaisesta aikaerosta huolimatta hänellä oli kilpailun aikana kivulias jalan lihaskramppi, joka vaikeutti ajamista. Ferrarilla Leclerc ajoi jälleen neljänneksi ja tallikaveri Vettelin vauhti riitti kymmenenteen sijaan. Red Bullille kilpailu oli kaksijakoinen, kun Verstappen ajoi hankalan rengasvalinnan myötä kolmanneksi, mutta Albon puolestaan sai huonon lähdön ja putosi monta sijaa taaksepäin jääden kierroksen verran Verstappenista.
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Numero | Kuljettaja | Valmistaja | Aika-ajo osiot> Q1 | Aika-ajo osiot> Q2 | Aika-ajo osiot> Q3 | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1:16.828 | 1:16.824 | 1:16.652 | 1 |
| 2 | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 1:16.945 | 1:16.466 | 1:16.754 | 2 |
| 3 | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda | 1:16.879 | 1:17.038 | 1:16.904 | 3 |
| 4 | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 1:17.421 | 1:17.367 | 1:17.090 | 4 |
| 5 | 11 |  Sergio Pérez | Racing Point Mercedes | 1:17.370 | 1:17.129 | 1:17.223 | 5 |
| 6 | 23 |  Alexander Albon | Red Bull Racing-Honda | 1:17.435 | 1:17.411 | 1:17.437 | 6 |
| 7 | 55 |  Carlos Sainz Jr. | McLaren-Renault | 1:17.627 | 1:17.183 | 1:17.520 | 7 |
| 8 | 4 |  Lando Norris | McLaren-Renault | 1:17.547 | 1:17.321 | 1:17.525 | 8 |
| 9 | 10 |  Pierre Gasly | AlphaTauri-Honda | 1:17.209 | 1:17.367 | 1:17.803 | 9 |
| 10 | 3 |  Daniel Ricciardo | Renault | 1:17.621 | 1:17.481 |  | 10 |
| 11 | 31 |  Esteban Ocon | Renault | 1:17.775 | 1:17.614 |  | 11 |
| 12 | 18 |  Lance Stroll | Racing Point Mercedes | 1:17.667 | 1:17.626 |  | 12 |
| 13 | 26 |  Daniil Kvyat | AlphaTauri-Honda | 1:17.841 | 1:17.728 |  | 13 |
| 14 | 63 |  George Russell | Williams-Mercedes | 1:17.931 | 1:17.788 |  | 14 |
| 15 | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 1:17.446 | 1:17.919 |  | 15 |
| 16 | 7 |  Kimi Räikkönen | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 1:18.201 |  |  | 16 |
| 17 | 99 |  Antonio Giovinazzi | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 1:18.323 |  |  | 17 |
| 18 | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 1:18.364 |  |  | 18 |
| 19 | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 1:18.508 |  |  | 19 |
| 20 | 6 |  Nicholas Latifi | Williams-Mercedes | 1:18.777 |  |  | 20 |
107 % aika: 1:22.205
Lähteet:
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Valmistaja | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 66 | 1:29.56,828 | 1 | 25+1 |
| 2. | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 66 | +25,592 | 2 | 18 |
| 3. | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda | 66 | +34,508 | 3 | 15 |
| 4. | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 66 | +1.05,312 | 4 | 12 |
| 5. | 10 |  Pierre Gasly | AlphaTauri-Honda | 65 | +1 kierros | 9 | 10 |
| 6. | 55 |  Carlos Sainz | McLaren-Renault | 65 | +1 kierros | 7 | 8 |
| 7. | 11 |  Sergio Pérez | Racing Point-BWT Mercedes | 65 | +1 kierros | 5 | 6 |
| 8. | 31 |  Esteban Ocon | Renault | 65 | +1 kierros | 11 | 4 |
| 9. | 3 |  Daniel Ricciardo | Renault | 65 | +1 kierros | 10 | 2 |
| 10. | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 65 | +1 kierros | 15 | 1 |
| 11. | 7 |  Kimi Räikkönen | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 65 | +1 kierros | 16 |  |
| 12. | 23 |  Alexander Albon | Red Bull Racing-Honda | 65 | +1 kierros | 6 |  |
| 13. | 4 |  Lando Norris | McLaren-Renault | 65 | +1 kierros | 8 |  |
| 14. | 63 |  George Russell | Williams-Mercedes | 65 | +1 kierros | 14 |  |
| 15. | 99 |  Antonio Giovinazzi | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 65 | +1 kierros | 17 |  |
| 16. | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 65 | +1 kierros | 19 |  |
| 17. | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 65 | +1 kierros | 18 |  |
| 18. | 6 |  Nicholas Latifi | Williams-Mercedes | 64 | +2 kierrosta | 20 |  |
| 19. | 26 |  Daniil Kvjat | AlphaTauri-Honda | 64 | +2 kierrosta | 13 |  |
| Kesk. | 18 |  Lance Stroll | Racing Point-BWT Mercedes | 51 | Kolarivauriot (Norris) | 12 |  |
Nopein kierros: Lewis Hamilton (Mercedes) 1.18,750 (kierroksella 63).
Lähteet:
Romain Grosjean ajoi maaliin 16:ntena, mutta hän sai 5 sekunnin aikarangaistuksen ratarajojen rikkomisesta.
Tulokset > Sijoitukset kilpailun jälkeen

Huom!: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.
Muuta

Lewis Hamilton rikkoi 92. voitollaan Michael Schumacherin 91 osakilpailun voittoennätyksen.
Kuljettajia tuomaristossa edustanut entinen F1-kuljettaja Vitali Petrov joutui luopumaan tehtävistään kesken kaiken henkilökohtaisista syistä, minkä seurauksena hänet korvattiin Formula E ja WTCR-sarjojen turva-auton kuljettajalla Bruno Correialla.
Otto Leonard von Blom

Otto Leonard von Blom
Otto Leonard von Blom (7. toukokuuta 1798 Kuopio – 3. huhtikuuta 1877 Pietari) oli suomalainen Venäjän keisarikunnan armeijan kenraaliluutnantti, joka toimi myös Vaasan läänin kuvernöörinä.
Otto Leonard von Blomin vanhemmat olivat varalääninsihteeri Gabriel Blom ja Anna Kristina Levander ja puoliso vuodesta 1836 Karolina Teresia Strauch (k. 1893). Kenraalimajuri, senaattori Michael Leonard von Blom oli heidän poikansa. Blom tuli ylioppilaaksi Turussa 1813 ja kävi Haapaniemen sotakoulun 1815–1819. Valmistuttuaan hän palveli muun muassa armeijan yleisesikunnassa Pietarissa ja  vuodesta 1822 Kuurinmaalla. Aliluutnantiksi Blom ylennettiin 1823.
Hän osallistui Persian sotaan 1826–1827 ja hänet ylennettiin luutnantiksi 1827 ja alikapteeniksi 1828. Turkin sodan jälkeen Blom toimi henkivartioväen joukkojen esikunnassa ja majoitusmestarina jalkaväkidivisioonassa. Kapteeniksi Blom ylennettiin 1932 ja everstiksi 1836, minkä jälkeen hän toimi päämajoitusmestarina useassa eri joukko-osastossa. Kenraalimajuriksi Blom ylennettiin 1846. Toimittuaan armeijakunnan esikuntapäällikkönä ja oltuaan yleisesikunnassa sotaministerin ja päämajoitusmestarin erikoistehtävässä hänet määrättiin 1852 Venäjän armeijan reservijoukkojen päämajoitusmestariksi.
Blom siirrettiin Suomeen sijoitetun sotaväen esikunnan palvelukseen 1855. Hänet aateloitiin samana vuonna. Krimin sodan aikana von Blom osallistui Suomen rannikkoalueiden puolustamiseen, muun muassa syyskuussa 1855 Kokkolassa. Hänet nimitettiin Haminan kadettikoulun johtajaksi 1855 ja ylennettiin kenraaliluutnantiksi seuraavana vuonna. Vaasan läänin kuvernööriksi hän tuli 1858, mistä tehtävästä ja samalla sotapalveluksesta hän sai eron marraskuussa 1861.
Osaa mieskin sanoittaa

| Osaa mieskin sanoittaa Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1. lokakuuta 2008
 Tyylilaji: Suomirock   Kantri
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Osaa mieskin sanoittaa – Mikko Saarelan lyriikoita Eestä Äffään on Poko Rekordsin julkaisema kokoelmalevy, joka sisältää otsikkonsa mukaisesti Mikko Saarelan sanoituksia. Levy julkaistiin 1. lokakuuta 2008.
Albumi on jaettu teemoittain viiteen osaan: Rakkauslauluja, Lauluja rauhasta ja suvaitsevaisuudesta, Luonnon ja eläinten puolesta, Politiikkaa sekä Popmusiikista ja populaarikulttuurista. Levyn kansivihko sisältää Saarelan omat kommentit tekstien taustoista.
Kappaleet

| --- | --- |
 CD1 U-Bayou: Tao tao tao  Eppu Normaali: Njet njet  Eppu Normaali: Nuori poika  U-Bayou: Vihreä persikka  Freud Marx Engels & Jung: Akneboppin'  Freud Marx Engels & Jung: Mustasukkaisuus blues  Freud Marx Engels & Jung: Pohjanmaan kautta  Freud Marx Engels & Jung: Isätön cowboy  Freud Marx Engels & Jung: Nälkänen koira  Freud Marx Engels & Jung: Töölööseen  Raaka-Arska: Roudari-Hani (Road Runner) 3'05  Martiz: Pikku Systeri  Maan hiljaiset: Oma naama  Eppu Normaali: Sotilaallinen tyhjiö  Mikko Saarelan Siivet: Lili Marleen  Organ: Kärpästen juhlat  Eppu Normaali: Kitara ja kivääri  Eppu Normaali: Warsova  Freud Marx Engels & Jung: Buuri Johannesburgista  Freud Marx Engels & Jung: Ei semmoisia judeja kuin Jeesus enää oo  U-Bayou: Luvattu maa :  CD2 Eppu Normaali: Puhtoiset vesistömme  Kari Peitsamo & Freud Marx Engels & Jung: Hukkareissu  Freud Marx Engels & Jung: Tursaan puutarhassa  Popeda: Pelkosenniemen poika  Artistit Avohakkuita Vastaan: Talaskangas Rap  Organ: Kani kertoo  U-Bayou: Koiravalssi  Eppu Normaali: Vanha kellarissa valittaa  Eppu Normaali: Suomi ryömii  Eppu Normaali: Suuri ja mahtava  Eppu Normaali: Kaljanlanttauslaulu  Organ: Kaavakekauhu  Freud Marx Engels & Jung: Siperian oppia  Freud Marx Engels & Jung: Kolme ja lisänumero  Eppu Normaali: Elviksen kuolema  Eppu Normaali: Rääväsuita ei haluta Suomeen  Eppu Normaali: Pop pop pop  Eppu Normaali: Kamat lujilla  Eppu Normaali: Myrkkyä  Eppu Normaali: Pidetään ikävää  Eppu Normaali: Musiikkia Rantalasta  Freud Marx Engels & Jung: Haurutettua kateenkorvaa  Organ: Regina Linnanheimon silmät  Martiz: Hietaniemi biitsi
Arviot

Soundi:
Otto Fabian Nimrod Granfelt

Otto Fabian Nimrod Granfelt (13. joulukuuta 1818 – 17. toukokuuta 1878 Turku) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies.
Granfeltin vanhemmat olivat ylijahtimestari August Fredrik Granfelt ja Magdalena Elisabet af Enehjelm ja puoliso vuodesta 1864 Fanny Georgina Karolina de Besche (k. 1901). Granfelt tuli ylioppilaaksi 1834  ja suoritti tuomarintutkinnon 1837, varatuomarin arvon hän sai 1840 ja hovioikeudenneuvoksen arvon 1866. Granfelt tuli Turun hovioikeuden ylimääräiseksi notaariksi 1839, kanslistiksi 1841, ylimääräiseksi viskaaliksi ja notaariksi 1847 ja varakanneviskaaliksi 1853. Hovioikeuden apujäsen hän oli 1853–1857 ja tuli hovioikeuden sihteeriksi ja asessoriksi 1857, hovioikeudenneuvokseksi 1867 ja varapresidentiksi 1874. Granfelt oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1863–1864.
Granfeltin lapsia olivat hovioikeudenneuvos, kansanedustaja George Granfelt sekä rikos- ja prosessioikeuden professori, kansleri Hjalmar Granfelt, samoin kuin taiteilija Sigrid Granfelt.
Otertinden

Otertinden
Otertinden nähtynä Signaldalen-laaksosta kaakon suunnalta kesäkuussa 2011.
| --- | --- |
Tyyppi:  mäki 
Sijainti:  Tromssan lääni, Norja
Vuoristo:  Skandit
Korkeus merenpinnasta:  1 356 m
Ensimmäinen nousu huipulle:  Kurd Endell ja Wilhelm Martin, kesällä 1911
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Otertinden (pohjoissaameksi Ivvárasággi) on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Omasvuonon kunnassa Pohjois-Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 356 metriä. Se kuuluu Čávkosvárrin vuorimassiiviin ja on siihen kuuluvista huipuista korkein.
Otertinden nähtynä pohjoisesta helmikuussa.
Huipulle kiipesivät ensimmäisinä saksalaiset Kurd Endell ja Wilhelm Martin kesällä 1911.
"Luontainen reitti" huipulle kulkee lounaan suunnasta, Mortensdalenista päin. Kivikasoin ja muutamin mahdollisin maalimerkein merkattu "polku" nousee huipulle kohti koillista.
Otertinden on helposti saavutettavissa Signaldalenista käsin: Luhppujohkaa tieltä seurailemalla noustaan koivikoiden halki ylängölle Mortensdalenin tuntumaan. Huiputtamiseen voi riittää parikin päivää, säistä riippuen. Pilvien ollessa kovin alhaalla tai sateella ei huipulle kannata lähteä nousemaan: kivikko muuttuu petollisen liukkaaksi, ja huono näkyvyys ei suinkaan takaa "reitillä" pysymistä.
Padasjoen kotiseutumuseo

| Padasjoen kotiseutumuseo |
| --- | --- |
Tyyppi:  Kotiseutumuseo, paikallismuseo 
Osoite:  Kuusikuja, 17500 Padasjoki  
Sijainti:  Padasjoki 
Ylläpitäjä:  Padasjoki-seura  
Koordinaatit:  61°21′25″N, 25°17′10″E
 fiPadasjoen kotiseutumuseo 
  
Padasjoen kotiseutumuseon eli makasiinimuseon esineistöä.
Kotiseutumarkkinat Padasjoen kotiseutumuseolla 2013.
Padasjoen kotiseutumuseo sijaitsee Päijät-Hämeessä Padasjoen kunnan kirkonkylässä noin 500 metrin päässä Padasjoen kirkosta. Kotiseutumuseon toiminnasta vastaa Padasjoki-seura.
Aiheesta muualla

Päijät-Hämeen museomatka, Padasjoen museot (Arkistoitu – Internet Archive)
PCL-R

PCL-R eli Psychopathy Check List – Revised tarkoittaa mittausmenetelmää, jolla voidaan selvittää ihmisen psykopaattisuutta. 20-kohtainen lista on kehitetty kanadalaisen psykologin, professori Robert D. Haren kehittämästä PCL-listasta. Ylilääkäri Hannu Lauerman mukaan vaarallisia psykopaatteja yhdistävät voimakkaat psykopaattiset piirteet ja korkeat pistemäärät.
Kutakin PCL-R:n listan kohtaa arvioidaan kolmella pisteellä (0, 1, 2) sairaskertomusten ja osittain strukturoidun haastattelun perusteella. 30 pistettä saanutta pidetään psykopaattina.
Tarkasteltavia ominaisuuksia ovat muun muassa lipevyys, pinnallinen viehättävyys, suuruusharha, patologinen valehtelu, manipulatiivisuus, empatian puute.
Otto Fickeisen

| Mitalit> Maa:   Saksan keisarikunta. Olympialaiset .Miesten soutu | Mitalit> Maa:   Saksan keisarikunta. Olympialaiset .Miesten soutu | Mitalit> Maa:   Saksan keisarikunta. Olympialaiset .Miesten soutu | Maa:   Saksan keisarikunta> .Miesten soutu |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tukholma 1912 | perämiehellinen nelikko |  |
|  Pronssia | Pariisi 1900 | perämiehellinen nelikko-B |  |
Otto Fickeisen (24. joulukuuta 1879 Ludwigshafen – 14. joulukuuta 1963) oli saksalainen soutaja. Hän voitti vuoden 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa kultaa perämiehellisessä nelikossa ja sai siinä lisäksi pronssimitalin vuoden 1900 kesäolympialaisissa Pariisissa. Myös Fickeisenin veli Rudolf oli olympiaurheilija.
Otgontsetseg Galbadrakh

| Mitalit> Maa:   Kazakstan.Naisten judo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kazakstan.Naisten judo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kazakstan.Naisten judo. Olympialaiset  | Maa:   Kazakstan> Naisten judo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Rio de Janeiro 2016 | 48 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Budapest 2017 | 48 kg |  |
|  Pronssia | Baku 2018 | 48 kg |  |
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Pronssia | Jakarta 2018 | 48 kg |  |
| Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Taškent 2016 | 48 kg |  |
|  Hopeaa | Hong Kong 2017 | 48 kg |  |
Otgontsetseg Galbadrakh (mong. Отгонцэцэг Галбадрах; s. 25. tammikuuta 1992 Ulan Bator) on mongolialaissyntyinen kazakstanilainen judoka ja olympiamitalisti. Galbadrakh saavutti olympiapronssia Rio de Janeirossa 2016 48 kg:n painoluokassa. Hän on myös saavuttanut kahdesti maailmanmestaruuskilpailuissa pronssia. Nämä ovat vuosilta 2017 ja 2018. Lisäksi hän oli seitsemäs 2019. Galbadrakh on voittanut Aasian mestaruuden vuonna 2016 ja AM-hopeaa 2017. Aasian kisoissa hän saavutti pronssia 2018 ja universiadeissa 2017.
Galbadrakh on saavuttanut IJF World Tourin kilpailuissa kahdeksan turnausvoittoa, seitsemän kakkossijaa ja 13 kolmossijaa. Maailmancupeista / Continental Open -kilpailuista hänellä on yksi voitto, kaksi kakkossijaa ja kaksi kolmossijaa.
Osaamiskeskusohjelma

Osaamiskeskusohjelma oli Valtioneuvoston määräaikainen erityisohjelma, jolla suunnataan paikallisia, alueellisia ja kansallisia voimavaroja huippuosaamisen hyödyntämiseen ja alueelliseen kehitystyöhön. Ohjelma perustui alueiden kehittämisestä annettuun lakiin (602/2002). Tavoitteena on parantaa valittujen korkean osaamisen alojen yritysten
kilpailukykyä sekä synnyttää uutta liiketoimintaa ja uusia toimintamalleja innovaatioiden edistämiseksi. Ohjelmassa kootaan suurempia kokonaisuuksia, jotka panostavat niille harvoille aloille, joilla on tunnistettu olevan kansainvälisen tason osaamista. Toimijoiden yhteistyö on käytännössä edellytys sille, että voidaan kilpailla tasaveroisesti EU:n tutkimuksen puiteohjelman- sekä rakennerahastojen tutkimus- ja tuotekehitysrahoista muiden maiden kanssa.
Keskeisiä yhteistyötahoja olivat yritykset, yliopistot, ammattikorkeakoulut, tutkimuslaitokset, teknologiakeskukset ja eri rahoittajatahot kuten kaupungit, kunnat, maakuntaliitot, TE-keskukset ja niiden teknologian kehittämisosastot ja lääninhallitukset.
Valinnan osaamisklustereista ja niihin kuuluvista osaamiskeskuksista tekee Valtioneuvosto.
Ohjelma päättyi 2013.
Ohjelmakausi 1994–1998

Osaamiskeskusohjelma määriteltiin ensimmäisen kerran laissa vuonna 1994, kun aluelainsäädäntöä uudistettiin Eu-jäsenyyttä silmällä pitäen. Ohjelma käynnistyi vuonna 1994 kahdeksan osaamiskeskuksen voimin. Mukaan hyväksyttiin vain suurimmat Helsingin, Tampereen, Turun, Oulun, Kuopion, Lappeenrannan, Vaasan ja Jyväskylän kaupunkiseudut. Vuonna 1995 mukaan otettiin elintarvikealan, matkailun ja metsäosaamisen valtakunnalliset verkosto-osaamiskeskukset.
Ohjelmakausi 1999–2006

Toiselle ohjelmakaudelle nimettiin 14 alueellista osaamiskeskusta ja kaksi valtakunnallista verkosto-osaamiskeskusta. Viimeisimmän laajennuksen jälkeen 2003–2006 osaamiskeskusohjelmaa toteutti yhteensä 22 keskusta, joista 18 oli alueellisia ja neljä useamman eri maakunnan alueelle ulottuvaa verkosto-osaamiskeskusta.
Ohjelmakaudella 1999–2006 osaamiskeskusohjelma myötävaikutti noin 1 300 uuden yrityksen ja 13 000 työpaikan syntyyn sekä edisti noin 29 000 työpaikan säilymistä. Ohjelmaan liittyviin hankkeisiin kohdentui yli 100 miljoonaa euroa kilpailtua T&K-rahoitusta. Hankkeiden kokonaisrahoitus oli noin 580 miljoonaa euroa.