stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koulutus Somerolla
Perusopetuksen vaiheet Somerolla ja Somerniemellä > Kouluverkkoselvitykset 2012 ja 2013

Vuosina 2012 ja 2013 käynnistettiin Someron kouluverkon 1–6 luokkien opetusta antavien koulujen kouluverkon uudelleenjärjestelyn eri vaihtoehtojen tutkiminen.
Vuonna 2012 perusopetuksen oppilasmäärien Somerolla ennustettiin edelleen laskevan. Samalla ennakoitiin tarvetta kouluverkkopäätökseen, jota pidettiin edellytyksenä Lahti-Pitkäjärven uuden koulukeskuksen rakentamiselle. Tavoitteena nähtiin tällöin olevan vähintään kolmiopettajainen koulurakenne, minkä edelleen nähtiin merkitsevän kasvavaa epävarmuutta etenkin Häntälän, Ollilan ja Terttilän kouluille. Tämän ohella Kaskistosta, jonka oppilaat vuonna 2012 kävivät Terttilän koulua, katsottiin tarvittavan lisää oppilaita Oinasjärvelle, jotta Oinasjärven koulu voisi pysyä kolmiopettajaisena.
Syksyllä 2013 tehdyssä ehdotuksessa kouluverkon tulevaisuutta pohtinut työryhmä esitti eri vaihtoehtoja harkittuaan, että peruskoulun 5–6 luokkien opetus keskitetettäisiin yhteen keskustaajaman kouluun ja peruskoulun 1–4 luokkien opetus kahteen keskustaajaman ja kahteen haja-asutusalueen kouluun vuodesta 2019 alkaen ja kolme haja-asutusalueen koulua lopetettaisiin vuosien 2014–2017 aikana.
Vuonna 2013 Someron kouluverkon tulevaisuutta tutkinut ohjausryhmä esitti uutta koulumallia, jonka mukaan peruskoulun opetusta ensimmäisestä neljänteen luokkaan annettaisiin Joensuun, Kirkonmäen, Pitkäjärven ja Oinasjärven kouluilla, ja viidensien ja kuudensien luokkien opetus keskitettäisiin kokonaan Joensuun kouluun. Kiiruun koulu koostuisi edelleen vain yläkoulun ja lukion luokista. Häntälän, Terttilän ja Ollilan koulut esitettiin lopetettaviksi vuosina 2014, 2016 ja 2017.
Perusopetuksen vaiheet Somerolla ja Somerniemellä > Uuden koulumallin toteutus vuodesta 2014 alkaen

Syyskuussa 2013 kaupungin sivistyslautakunta päätti, että Lahden-Pitkäjärven koulun opetus siirretään kevätlukukauden 2014 alusta kokonaan Pitkäjärven koululle. Tämän seurauksena Lahden koulu jäi vuoden 2014 alusta tyhjilleen. Häntälän koulun opetus loppui kevätlukukauden 2014 lopussa.
Syksyllä 2015 esitettiin Terttilän ja Ollilan koulujen lopettamista keväällä 2016, ja koulujen toiminta päättyi kevätlukukauden 2016 lopussa.
Perusopetuksen vaiheet Somerolla ja Somerniemellä > Kouluverkkoselvitys 2019

Toukokuussa Someron koulu- ja päiväkotiverkkoa selvittänyt ulkopuolinen konsultti esitti, että oppilasmäärien pienenemisen takia Kirkon koulu lopetettaisiin vuonna 2025 ja Oinasjärven ja Pitkäjärven koulut vaihtoehtoisesti joko 2025 tai 2030 ja oppilaat näistä siirtyisivät Joensuun ja Kiiruun kouluihin, joista Kiiruun koulu muodostuisi yhtenäiskouluksi.
Perusopetuksen kouluverkon kehitys vuoteen 2019 > Yhteenveto kouluverkon muutoksista

Someron ja Somerniemen kouluverkko laajeni vuosina 1882–1952 ja oli laajimmillaan vuosina 1952–1964. Vuoden 1964 jälkeen kouluverkko on supistunut.
Perusopetuksen kouluverkon kehitys vuoteen 2019 > Yhteenveto kouluverkon muutoksista > Laajeneminen

Ennen Suomen itsenäistymistä vuosina 1882–1917 perustettuja kouluja ovat olleet:
Kirkon koulu (1882), Keltiäinen (1888, Somerniemellä), Pitkäjärvi (1892), Terttilä (1895), Häntälä (1897), Ollila (1897), Viluksela (1897), Oinasjärvi (1901, Somerniemellä), Hirsjärvi (1902), Pajula (1906), Kaskisto (1912, myöhemmin Somerniemeä), Kerkola (1915) ja Lahti (1917).
Vuosina 1923–1937 perustettuja kouluja ovat olleet:
Uusikaskisto (1923), Viuvala (1923, Somerniemellä), Koisthuhta (1924), Palikainen (1924, Somerniemellä), Salkola (1924, Somerniemellä) Lehtimäki (1926), Palojoki (1926), Laitiainen (1928), Saarentaka (1930) ja Joensuu (1937), .
Vuosina 1946–1952 perustettuja ovat olleet:
Isoniitty (1946) ja Kauraketo (1952).
Perusopetuksen kouluverkon kehitys vuoteen 2019 > Yhteenveto kouluverkon muutoksista > Supistuminen

Vuosina 1964–1971 lopetettiin seuraavat koulut:
Salkola (1964, Somerniemellä), Viuvala (1965, Somerniemellä), Isoniitty (1966), Koisthuhta (1966), Palikainen (1966, Somerniemellä), Palojoki (1966), Saarentaka (1966), Viluksela (1966), Laitiainen (1967), Uusikaskisto (1967), Kerkola (1970), Lehtimäki (1971).
Vuosina 1986–1997 lopetettiin tai yhdistettiin:
Lopetettiin: Kaskisto (1986, aiemmin Somerniemeä), Keltiäinen (1991, aiemmin Somerniemeä), Hirsjärvi (1992) ja Kauraketo (1992).
Lahden ja Pitkäjärven koulut yhdistetiin vuonna 1997. Yhdistetty koulu jatkoi toimintaansa siten, että luokat 1–2 olivat vuodesta 1997 Lahden ja luokat 3–6 Pitkäjärven koulussa.
2010-luvulla lopetettiin tai yhdistettiin:
Pajulan koulu lopetti toimintansa kevätlukukauden 2010 lopussa.
Opetus Lahden koululla loppui kun Lahden-Pitkäjärven koulun opetus siirtyi kevätlukukauden 2014 alusta alkaen kokonaan Pitkäjärven kouluun.
Häntälän koulu lopetti toimintansa kevätlukukauden 2014 lopussa.
Ollilan ja Terttilän koulut lopettivat toimintansa kevätlukukauden 2016 lopussa.
Perusopetuksen kouluverkon kehitys vuoteen 2019 > Yhteenveto kouluverkon muutoksista > Kehityksen käännepisteitä Somerolla

Ensimmäinen koulu Somerolle perustettiin vuonna 1882 Kirkonmäelle, ja Someron kouluverkko laajeni tämän jälkeen vuoteen 1952, jolloin koulu perustettiin Kauraketoon. Ensimmäisinä vuoden 1977 kuntaliitosta edeltäneen Someron kouluista lopetettiin vuonna 1966 neljä koulua: Isoniityn koulu, joka oli perustettu vuonna 1946 ja ehti toimia 20 vuotta; Koisthuhdan koulu, joka oli perustettu vuonna 1924 ja ehti toimia 42 vuotta; Palojoen koulu, joka oli perustettu vuonna 1926 ja ehti toimia 40 vuotta; sekä Saarentaan koulu, joka oli perustettu vuonna 1930 ja ehti toimia 36 vuotta. Toistaiseksi viimeiset lopetetut koulut koko Somerolla ovat vuonna 2016 lopetetut Ollilan  ja Terttilän koulut.
Ollilan ja Terttilän koulujen sulkeuduttua keväällä 2016 koko Somerolla toimi neljä 1–6 luokkien koulua, joista yksi Somerniemellä, sekä yksi 7–9 luokkien koulu ja lukio. Vanhin toiminnassa olevista kouluista koko Somerolla vuonna 2014 oli vuonna 1882 Someron kouluista ensimmäisenä perustettu Kirkonmäen koulu, joka vuonna 2016 oli ollut toiminnassa 134 vuotta. Nuorin oli vuonna 1937 perustettu Joensuun koulu, joka oli vuonna 2014 ollut toiminnassa 79 vuotta.
Lyhytikäisin koko Someron kansakouluista oli vuonna 1946 perustettu ja vuonna 1966 lopetettu Isoniityn koulu, joka ehti toimia 20 vuotta ja joka oli Someron kansakouluista vuonna 1952 perustetun ja vuonna 1992 lopetetun Kaurakedon koulun jälkeen toiseksi nuorin. Tätä lyhemmän aikaa ehti kansakoulua ylemmän tason kouluista toimia Someron kansalaiskoulu, joka oli toiminnassa 18 vuotta vuosina 1958–1976. Koko Someron vuoteen 2016 mennessä lopetetuista kouluista pisimpään ehti toimia vuonna 1895 perustettu ja vuonna 2016 lopetettu Terttilän koulu, joka oli toiminnassa 121 vuotta.
Perusopetuksen kouluverkon kehitys vuoteen 2019 > Yhteenveto kouluverkon muutoksista > Kehityksen käännepisteitä Somerniemellä

Ensimmäinen koulu Somerniemelle perustettiin vuonna 1882 Keltiäisiin, ja kouluverkko Somerniemellä laajeni vuoteen 1924, jolloin perustettiin Palikaisten ja Salkolan koulut. Ensimmäinen koulun lopettaminen tapahtui Somerniemellä ja myös koko myöhemmän yhdistetyn Someron alueella vuonna 1964, kun Salkolan koulu lopetettiin 40 toimintavuoden jälkeen. Viimeinen lopetettu koulu Somerniemellä oli vuonna 1888 perustettu Keltiäisten koulu, joka vuonna 1991 lopetettiin 103 toimintavuoden jälkeen. Se oli Somerniemen lopetetuista kouluista pisimpään toiminut. Lyhimmän aikaa Somerniemen kouluista ehti toimia vuonna 1924 yhdessä Palikaisten koulun kanssa viimeisimpänä perustettu ja samoin ensimmäisenä lopetettu Salkolan koulu, joka oli toiminnassa 40 vuotta vuosina 1924–1964.
Vuonna 2013 Somerniemellä toimi yksi koulu, Oinasjärven koulu.
Perusopetuksen kouluverkon kehitys vuoteen 2019 > Yhteenveto kouluverkon muutoksista > Koulupiirit ja kylät

Kylien mukaan nimensä saaneita Someron koulupiireistä ovat olleet Hirsjärvi, Häntälä, Joensuu, Kerkola, Lahti, Ollila, Pajula, Pitkäjärvi, Saarentaka, Terttilä, Viluksela, Kaskisto, Keltiäinen, Oinasjärvi, Palikainen, Salkola ja Viuvala. Muita kuin kylien mukaan nimettyjä ovat olleet Isoniitty, Kauraketo, Kirkonmäki (aiemmin Kirkonpiirin kansakoulu), Koisthuhta, Laitiainen, Lehtimäki, Palojoki ja Uusikaskisto.
Jatko-opetus ja kansalaiskoulu

Oppivelvollisuuslaki 1921 teki pakolliseksi jatko-opetuksen kansakouluissa. Maailmansotien välisenä aikana jatko-opetusta annettiin ilta-aikaan 100-150 tuntia vuodessa. Vuonna 1948 määrättiin kansakouluun lisättäväksi kokonainen seitsemäs luokka. Vuodesta 1954 jatkokoulu muuttui nimeltään kansalaiskouluksi.
Someron kansalaiskoulu aloitti toimintansa vuonna 1958 Someron yhteiskoululta vapautuneessa vanhan yhteiskoulun rakennuksessaa. Somerolaissyntyisen arkkitehti Pentti Viljasen suunnittelema uusi yhteinen koulurakennus Someron kansalaiskoululle ja Joensuun kansakoululle valmistui 1966. Kansalaiskoulun koulupiirinä oli koko Someron kunta ja vuonna 1967 mukaan tuli myös Kiikala. Someron kansalaiskoulun johtajana oli koko sen toiminnan ajan peruskouluun siirtymiseen asti Lasse Luoma.
Myös Somerniemellä pohdittiin kansalaiskoulun perustamista. Vaihtoehtoina olivat oma kansalaiskoulu tai yhteistyö joko Someron tai Pusulan kanssa. Tuloksena selvityksistä kuntien ja kouluviranomaisten välillä oli päätös perustaa yhteinen kolmivuotinen kokeilukeskikoulu Pusulan kunnan kanssa. Kokeilukeskikoulu Pusulassa aloitti toimintansa 1967. Sitä ennen kansalaiskouluopetusta annettiin Somerniemellä kurssimuotoisena Oinasjärven koulun yhteydessä.
Yhteiskoulu, keskikoulu, yläkoulu ja lukio > Someron yhteiskoulu 1927–1968

Vuonna 1927 perustettiin Somerolle keskikoulu- ja lukio-opetusta tarjoava Someron yhteiskoulu. Sen pitkäaikaisin rehtori oli Joel Vilkki vuosina 1929-1936 ja uudelleen 1941-1960. Vilkin aikana Someron yhteiskoulussa kokeiltiin 1950-luvun lopulla laajamittaisesti kansainvälisen apukielen esperanton opetusta. Joel Vilkkiä seurasi rehtorina vuosina 1960-1968 Pertti Viitanen. Arkkitehti Aarne Ervin suunnittelema koulutalo valmistui vuonna 1957.
Yhteiskoulu, keskikoulu, yläkoulu ja lukio > Someron–Kiikalan kunnallinen keskikoulu ja Someron lukio 1968–1976

Vuonna 1968 Someron yhteiskoulu jaettiin Someron-Kiikalan kunnalliseksi keskikouluksi ja Someron lukioksi, joista kummastakin nyt tuli kunnallisia oppilaitoksia. Kunnalliseen keskikouluun tuli oppilaita myös naapurikunnasta Kiikalasta ja vuodesta 1974 myös Somerniemeltä.
Kunnalisen keskikoulun johtajina toimivat Kyösti Valanne 1968-1970 ja Aulis Painto 1970-1976.
Someron lukion kolme ensimmäistä rehtoria sen siirryttyä osaksi kunnan koululaitosta olivat Martti Litovaara (virkaatekevänä 1969) Liimo Vinko (1969-1972) ja vuodesta 1972 Irja Bergman.
Yhteiskoulu, keskikoulu, yläkoulu ja lukio > Somerniemen ja Pusulan kunnallinen kokeilukeskikoulu 1967–1977

Somerniemen ja Pusulan kuntien yhteinen kolmivuotinen kokeilukeskikoulu aloitti toimintansa vuonna 1967. Peruskoulu-uudistusta valmisteltaessa lupaa koulun muuttamiseksi peruskoulun yläasteeksi ei kuitenkaan myönnetty, kun kuntaliitokset Pusullassa ja Somerniemellä olivat vireillä eri suuntiin: Somerniemellä Somerolle ja Pusulassa Nummelle. Näin koulun toiminta päättyi lukuvuoteen 1977-1976 ja viimeisen lukuvuoden 1977-78 Somerniemen oppilaat suorittivat Nummen yläasteella ja siirtyivät tämän jälkeen Somerolle.
Somerniemen kunnan historian kirjoittaja Manu Kärki pitää kokeilua epäonnistuneena, koska kolmivuotisen keskikoulun käyneillä menestys lukiossa osoittautui huonommaksi kuin tavallisen viisivuotisen keskikoulun käyneillä.
Yhteiskoulu, keskikoulu, yläkoulu ja lukio > Someron–Kiikalan peruskoulun yläaste ja Someron lukio vuodesta 1976

Peruskoulu-uudistuksen myötä vuonna 1976 Someron-Kiikalan kunnallinen keskikoulu ja Someron kansalaiskoulu yhdistettiin Someron-Kiikalan peruskoulun yläasteeksi. Aluksi peruskoulun yläasteella toimivat erikseen keskikoululinja ja kansalaiskoululinja. Vuonna 1981 kaikki luokat olivat siirtyneet peruskouluun. Someron–Kiikalan peruskoulun yläasteen ensimmäisenä rehtorina toimi Pirkko Pajuoja (myöh. Kanto). Someron lukion rehtorina jatkoi Irja Bergman.
Yhteiskoulu, keskikoulu, yläkoulu ja lukio > Kiiruun koulu ja Someron lukio 2000-luvulla

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Nyt opiskellaan parakeissa. | ” |
– Tiisu: "Bussi täältä pois", albumilta Tänne ei jää kukaan (2017)
Sittemmin Someron Kiikalan peruskoulun yläasteen nimeksi vaihtui aiemman Someron yhteiskoulun ja myöhemmin Someron lukion ja Someron-Kiikalan kunnallisen keskikoulun yhteisen koulurakennuksen nimenä jo ennestään ollut Kiiruun koulu. Nimi tuli yhteiskoulun vieressä sijainneesta Kiiruun talosta, jonka pitkäaikainen omistaja oli Someron yhteiskoulun rehtori Joel Vilkki, ja jossa myös oli järjestetty osa yhteiskoulun opetuksesta sen alkuvuosina.
2010-luvulla Kiiruun koulun ja Someron lukion vuonna 1957 valmistunut ja sen jälkeen kahteen otteeseen laajennettu koulutalo poistettiin käytöstä sisäilmaongelmien takia ja purettiin. Tämän seurauksena koulut toimivat vuonna 2016 väistötiloissa. Kiiruun koulun uusi rakennus valmistui ja otettiin käyttöön 2018.
Ammatillinen koulutus

Ammatillista opetusta Somerolla ovat edustaneet Långsjön kartanossa Pitkäjärven kylässä vuosina 1896–1919 toiminut karjanhoitokoulu, vuosina 1897–1917 toiminut maanviljelyskoulu ja vuosina 1904–1918 toiminut puutarhakoulu. Koulut perusti Långsjön kartanon omistaja maanviljelysneuvos Waldemar Sagulin ja niiden toiminta lakkasi pian Sagulinin vuonna 1915 tapahtuneen kuoleman jälkeen.
Ammattikouluopetusta somerolaiset oppilaat ovat myöhemmin hankkineet etenkin Forssan ja Salon ammattikouluista.
Vapaa sivistystyö ja taiteen perusopetus

Vapaata sivistystyötä edistävän Someron kansalaisopiston perustamisesta päätettiin 1956. Opiston toiminta alkoi syksyllä 1963. Sen toimialueena oli aluksi Somero, vuonna 1968 toimialueeseen liittyivät Kiikala ja Koski Tl. Vuonna 1973 mukaan liittyi myös Somerniemi, josta 1977 tuli osa Someroa. Kiikalan liityttyä Saloon vuonna 2009 opiston toiminta-alueena ovat Somero ja Koski. Vuonna 2013 opiston nimi muuttui Somero-opistoksi. Vuonna 2014 ilmestyi Leeni Tiirakarin kirjoittama opiston historia.
Taiteen perusopetusta Somerolla tarjoaa 2010-luvulla musiikin perusopetuksen osalta Lounais-Hämeen musiikkiopisto ja visuaalisen taiteen osalta Somero-opisto.
Kirjallisuutta

Tiirakari, Leeni: Someron kansakoulut ja peruskoulut.  Somero:  Amanita, 2019.  ISBN 978-952-7319-01-7
Tiirakari, Leeni: Someron yhteiskoulu ja lukio 1927-2020.  Somero:  Amanita, 2020.  ISBN 9789527319031
Raistakka

Raistakka on kylä Posion kunnassa Lapin läänissä Kitkajärven ja Livojärven välillä. Raistakan kylässä ei ole kylämäistä asutustihentymää, vaan ainoastaan yksittäisiä taloja. Kylän nimelle etymologiana toiminut Raistakan tila sijaitsee Kitkajärven länsipään Raistakanperän rannalla.
Jaguar XF
Jaguar XF (X250) 2007-2015

| Jaguar XF |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Valmistaja:  Jaguar
Konserni:  Jaguar Land Rover
Valmistusvuodet:  (X250) 2007-2015 (X260) 2015-2024
Korimalli:  (X250) Teräskori (X260) Alumiinikori
Korimalli:  4-ovinen sedan 5-ovinen farmari
Luokka:  E-segmentti
Edeltäjä:  Jaguar S-Type
Teknisesti samankaltaisia:  Audi A6 BMW 5-sarja Mercedes E-sarja
Tekniset tiedot
Henkilöluku:  5
Moottori:  X250 (2007–2015) Bensiinimoottorit: 2,0 R4 3,0 V6 5,0 V8 Dieselmoottorit: 2,2 R4 2,7 V6 3,0 V6    X260 (2015–2024) Bensiinimoottorit: 2,0 R4 Dieselmoottorit: 2,0 R4 3,0 V6
Teho:  163 - 510 hv
Vääntö:  (X250) 240 - 625 Nm (X260) 365 - 700 Nm
Huippunopeus:  210 – 250 km/h
Kiihtyvyys:  (X250) 4,6 - 9,5 s (0–100 km/h) (X260) 4,2 - 8,6 s (0–100 km/h)
Käyttövoima:  Bensiini, Diesel
Vetotapa:  takaveto neliveto
Vaihteisto:  (X250)  6-8-vaihteinen automaatti (ZF 6HP, ZF 8HP) (X260) 8-vaihteinen automaati (ZF 8HP)
Kulutus:  (X250) 4,4 - 11,9 l/100km (X260) 4,0 - 10,7 l/100km
Mitat
Massa:  (X250) 1650 - 1850 kg (X260) 1530 - 1840 kg
Pituus:  (X250) 4 950 mm (X260) 5 060 mm
Akseliväli:  (X250) 2 915 mm (X260) 2 960 mm
Leveys:  (X250) 1 886 mm (X260) 1 980 mm
Korkeus:  (X250) 1 460 mm (X260) 1 450 mm
Jaguar XF on Jaguarin vuonna 2007 Frankfurtin autonäyttelyssä esittelemä edustusluokan automalli. Sen edeltäjä oli Jaguar S-Type. Jaguar oli esitellyt C-XF-konseptimallin Detroitissa tammikuussa 2007. Tuotantomallisen XF:n muodot ovat hieman konseptimallia hillitymmät. Auton myynti aloitettiin Euroopassa keväällä 2008 ja sitä markkinoidaan sloganilla "Sporting Luxury".
Yleistä

Aikaisempien tietojen mukaan malli olisi esitelty vasta vuonna 2008, mutta marraskuussa 2006 julkistettiin tieto, että koodinimi X250:n sijaan XF-niminen seuraaja esitellään jo syksyllä 2007. Hieman erikoisesti muotoiltu S-Type ei ole ollut odotettu myyntimenestys ja seuraaja onkin modernimmin muotoiltu. Valmistajan ilmoituksen mukaan XF kuuluu ns. Sports saloon -luokkaan ja se on luonteeltaan erityyppinen auto kuin S-Type. Autossa on samoja muotoja muun muassa RD6- ja R-Coupe-konseptiautojen kanssa sekä nykyisen Jaguar XK Mk II:n kanssa. Akseliväli on sama 2909 mm kuin S-Typessäkin.
Auto on kehitetty Coventryssä sijaitsevassa Jaguarin Product Development Centressä ja itse tuotanto tulee tapahtumaan Advanced Manufacturing Centressä, Birminghamissa. Auton Fuore Designin suunnittelema, V10-moottoria käyttävä konseptimalli esiteltiin vuonna 2003.
Vuonna 2011 XF:lle tehtiin uudistus, jossa ajovalojen muotoilu muuttui lähemmäksi konseptimallia. Vuonna 2012 mallisto täydentyi farmari-mallilla.
Vuoden 2011 Euro NCAP -kolaritestistä XF sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
Rekisteröinti

XF -mallia rekisteröitiin Suomessa seuraavasti: lähde?
2008: 109 kpl
2009:  87 kpl
2010: 103 kpl
2011: 97 kpl
2012: 88 kpl
2013: 81 kpl
2014: 40 kpl
Moottorit

Moottorit ovat tyypiltään 4-, 6- ja 8-sylinterisiä. S-Typessä käytetty 4,2-litrainen V8 kasvoi iskutilavuudeltaan 5 litraan. 6-8-portaista automaattivaihteistoa ohjataan uuden JaguarDrive-järjestelmän avulla.
Mitat

Pituus: 4 961 mm
Leveys: 1 877 mm
Korkeus: 1 460 mm
Akseliväli: 2 909 mm
Raideleveys (e/t): 1 559 / 1 571 – 1 605 mm
Omamassa: 1 679 – 1 842 kg
Tavaratila: 500/1 415 l
Polttoainesäiliö: 69,5 l
Varustelu

Britanniassa mallia myydään Luxury-, Premium Luxury-, Portfolio- ja SV8-varustetasoilla. Luxury-varustelu on vakiona V6-moottorilla varustetuissa malleissa. 4,2-litraisessa on vakiona Premium Luxury. SV8-varustelu on lisävarusteena V8-moottorin kanssa.
Jaguar XF (X260) 2015-2024

Vuonna 2015 Jaguar XF:stä julkistettiin uusi korimalli, joka korvasi edellisen XF:n (X250). Autoa oli saatavilla sedan- ja farmarikorimallisina versioina. Suurin muutos oli alumiinikoriin siirtyminen edeltäjänsä teräskorista.
Auto ensiesiteltiin 2015 New Yorkissa, Yhdysvalloissa kansainvälisessä autonäyttelyssä.
X260 XF oli muotoilultaan virtaviivaisempi ja nykyaikaisemman näköinen. Etusäleikkö, ajovalot ja takavalot olivat terävämpiä ja urheilullisemman oloisia edeltäjään verrattuna. Nämä muutokset antoivat autolle dynaamisemman ilmeen edeltäjään nähden, joka oli perinteisempi ja kulmikkaampi. Uudistunut XF oli hieman pidempi ja leveämpi edeltäjäänsä verrattuna, mikä mahdollisti enemmän sisätilaa matkustajille ja lisäsi ajomukavuutta, pidempi akseväli lisäsi ajovakauden tunnetta ja paransi tasapainoa kaarreajossa.
Sisätiloissa käytettiin korkealaatuisia materiaaleja, kuten pehmeitä pintoja ja jaloteräksisiä yksityiskohtia. Sisätilojen muotoilu oli modernimpi ja tyylikkäämpi, sekä uusi InControl Touch Pro -hallintapaneeli oli monipuolisempi, selkeämpi ja käyttäjäystävällisempi edeltäjään verrattuna. Jaguar tarjosi myös lisävarusteena täysin digitaalista mittaristoa analogisen mittariston tilalle. 2016 lähtien parempien varustetason malleissa tuli puhelimen näytön peilaus mahdollisuus hallintapaneeliin, joka mahdollisti Apple Carplay:n ja Android Auton käytön
Edeltäjään verrattuna uusi XF oli 190 kg kevyempi edeltäjään verrattuna, parantaen auton ajettavuutta ja polttoainetehokkuutta. Moottorivaihtoehtoina olivat 2,0 litraiset Ingenium-moottoriperheen moottorit, jotka olivat kevyitä ja polttoainetehokkaita. Vaihtoehtoina oli takavetoisina versioina 163-204 hevosvoimainen 2,0 litran dieselmoottori tai 250 hevosvoimainen 2,0 litran bensamoottori. Nelivetoisina versioina Jaguar tarjosi 300 hevosvoimaisen 3,0 litran V6 dieselmoottorin tai 300 hevosvoimaisen 2,0 litran bensiimoottorin. Muita parannuksia oli jousituksen ja alustan parantaminen, joka tarjosi paremman ajovakauden ja mukavuuden erityisesti pitkän matkan ajossa ja mutkaisilla teillä. XF tarjosi nyt myös useampia ajotiloja, kuten dynaamiseen tai mukavuutta tähtäävään ajamiseen ajotavat.
Uusimpia ajoavusteita X260 XF:ssä oli adaptiivinen vakionopeudensäädin, kaistavahti, automaattinen hätäjarrutus ja etäohjausparkkijärjestelmä, sekä 360 asteen kamerajärjestelmä, joka helpotti pysäköintiä ahtaissa paikoissa. Adaptiivinen vakionopeudensäädin oli jo tarjolla aikasemmassa mallissa, mutta se oli hyvin harvinainen lisävaruste.
Jaguar XF (X260) 2015-2024 > 2020 Facelift (2020-2024)

Vuonna 2020 XF sai uudistuksen, jossa keskeisimpiä muutoksia olivat auton sisätilojen parantaminen uudistetulla kojelaudalla ja keskikonsoliila, joka tarjosi autolle modernimman ja tyylikkäämmän muotoilun. Myös materiaaleissa käytettiin entistä laadukkaampia ja siistimpiä linjoja. Auton muita parannuksia olivat uudistunut Pivi Pro -infortainment-järjestelmä, joka oli 11,4 tuumainen kaareva HD-kosketusnäyttö. Se oli nopeampi ja helpompi käyttöinen aikaisempaan näyttöön verrattuna. Lisäksi uudet mukavammat istuimet parannetuilla materiaaleilla, täysin digitaalinen mittaristo, jota kuljettaja pystyy räätälöimään, parannettu ääni- ja lämpöeristys, jolla autosta saatiin hiljaisempi ja mukavampi ajon aikana. Myös teknologisia päivityksiä tapahtui, joihin lukeutuu parannellut kamerat ja sensorit pysäköinin auttamiseksi. Sekä muita apujärjestelmiä kuljettajalle, joilla lisättiin turvallisuutta ja ajomukavuutta.
Ulkoisia muutoksia olivat rohkeamman näköinen etusäleikkö kromisomisteilla. Etupuskuri sai terävämpiä linjoja ja suuremmat ilmanottoaukot, jotka korostivat auton urheilullista ilmettä. Myös ajovaloja päivitettiin ohuempiin LED-valoihin, jotka sisälsivät Jaguarin omaiset "Double J"-valokuvion. Takavalot päivitettiin myös modernimmiksi LED-yksiköiksi, ja niiden muotoilu oli virtaviivaisempi. XF:n tuli myös tarjolle uusia kevytmetallivanteita, jotka tarjosivat urheilullisempaa ja modernimpaa ulkoasua. Jaguar tarjosi myös uusia korivärejä, joilla täydennettiin eleganttia ja urheilullista tyyliä.
Moottoriteknisiä muutoksia olivat dieselmoottoreiden yhteydessä lisätyt Mild Hybrid -teknologia, joka paransi polttoainetehokkuutta ja vähensi päästöjä. Moottorivaihtoehdot olivat Jaguar Land Roverin omat 2,0 litrainen Ingenium-bensiini- tai dieselmoottori. Bensiinimoottoria sai takavetoisena 250 tai nelivetoisena 300 hevosvoiman versiona. 204 hevosvoimaista kevythybridi dieselmoottoria optimoitiin tiukempien päästöstandardien mukaisiksi, eikä sitä saanut enään 3,0 litraisella V6 optiolla, eikä nelivetona. 8-pykäläistä vaihdelaatikkoa hienosäädettiin XF:ssä, jolla saatiin tarjottua sulavammat vaihteenvaihdot ja ajomukavuutta. Myös jousitusta ja ajodynamiikkaa muutettiin hienosäätämällä alustaa, jolla tarjottiin tasapainoa mukavuuden ja urheilullisen ajotuntuman välille.
Vuonna 2022 Jaguar XF Sportbrake -mallia (farmari) alennettiin kilpailemaan D-segmentin ajoneuvoja vastaam, vaikka auto säilytti E-segmentin ulkomitat
Jaguar XF:n tuotanto loppui muutaman muun Jaguarin mallin tavoin 2024 puolivälissä Jaguarin siirtyessä täysisähköisten autojen valmistukseen.
Aiheesta muualla

http://www.jaguarxf.co.uk (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Facelift-mallin Jaguar XF Sportbrake -poliisiauto.
Jaguar XF edestä.
Jaguar XF takaa.
Facelift-mallin Jaguar XF.
Jaguar XF Sportbrake
Jaguar XFR-S