stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bipyramidi

| Säännöllisten suorien bipyramidien joukko |
| --- | --- |

Coxeterin diagrammi: 
Schläflin symboli: { } + {n}
Tahkoja: 2n kolmiota
Särmiä: 3n
Kärkiä: 2 + n
Sivukonfiguraatio: V4.4.n
Symmetriaryhmä: Diedrinen kolmiulotteinen symmetria Dnh, [n,2], (*n22), kertalukua 4n
Rotaatioryhmä: Dn, [n,2]+, (n22), kertalukua 2n
Duaalikappale: n-kulmainen särmiö
Ominaisuudet: kupera, tahkotransitiivinen
Verkko: 
Juomapilleistä ja kuminauhasta tehty bipyramidi. Siihen on lisätty ylimääräinen akselin suuntainen pilli, jota ei ole yksinkertaisissa monitahokkaissa.
n-kulmainen bipyramidi, dipyramidi eli kaksoispyramidi  on monitahokas, joka saadaan yhdistämällä n-kulmainen pyramidi ja sen peilikuva pohjat vastakkain. selvennä n-kulmaisella bipyramidilla on 2n kolmion muotoista tahkoa, 3n särmää ja 2 + n kärkeä.
Se n-kulmio, johon bipyramidin nimessä viitataan, ei ole mikään sen sivutahkoista vaan alkuperäisten pyramidien pohja, joka bipyramidia muodostettaessa jää sen sisään yhdistäen molemmat pyramidit toisiinsa ja on samalla bipyramidin symmetriataso.
Särmiöiden duaalikappaleet ovat bipyramideja.
Bipyramidin muodostavien pyramidien huippuja sanotaan bipyramidin apekseiksi.
Suorat, vinot ja koverat bipyramidit

Suoralla bipyramidilla on kaksi kärkipistettä suoraan pohjan keskipisteen ylä- ja alapuolella. Bipyramideja, jotka eivät ole suoria, sanotaan vinoiksi bipyramideiksi.  Säännöllisen bipyramidin pohja on säännöllinen monikulmio, ja usein edellytetään lisäksi, että se on myös suora bipyramidi. Suora bipyramidi voidaan esittää muodossa { } + P sisäiselle monikulmiolle P ja säännöllinen n-bipyramidi muodossa { } + {n}.
Kovera bipyramidi on bipyramidi, jonka pohjana oleva monikulmio on kovera.
Säännöllinen bipyramidi on tahkotransitiivinen, jos se on jonkin uniformisen särmiön duaalikappale. Sellaisen sivutahkot ovat yleensä tasakylkisiä kolmiota.
Bipyramidin projektio pallopinnalla on kuvio, jonka muodostavat, jos pallo ajatellaan karttapalloksi, tasavälein n navalta navalle johtavaa pituuspiiriä sekä päiväntasaaja.
Bipyramidin tahkot projisoituina pallokolmioiksi esittävät perusalueita diedrisessä symmetriassa Dnh. Itse asiassa n-kulmaista bipyramidia voidaan pitää vastaavan n-kulmaisen diedrin kleetooppina.
Tilavuus

Bipyramidin tilavuus on  V={\frac {2}{3}}Bh, missä B on pohjan pinta-ala ja h korkeus mitattuna pohjasta apeksiin. Tämä pitää paikkansa, sijaitsipa apeksi missä tahansa, kunhan h on mitattu kohtisuorasti siihen tasoon nähden, jolla pohja on.
Jos bipyramidin pohja on säännöllinen n-sivuinen monikulmio, jonka sivu on s, ja bipyramidin korkeus on h, sen tilavuus on
Tasasivuisten kolmioiden muodostamat bipyramidit

On vain kolmenlaisia bipyramideja, joiden kaikki särmät ovat yhtä pitkät ja tahkot näin ollen tasasivuisia kolmiota. Tällaiset bipyramidit ovat deltaedrejä. Sellaisia ovat:
triangulaarinen bipyramidi, jonka pohja on myös tasasivuinen kolmio,
tetragonaalinen bipyramidi eli säännöllinen oktaedri, jonka pohja on neliö, ja
pentagonaalinen dipyramidi, jonka pohja on säännöllinen viisikulmio.
Tetragonaalinen bipyramidi, jonka kaikki särmät ovat yhtä pitkät, on sama kuin säännöllinen oktaedri, joka on samalla yksi Platonin kappaleista. Triangulaarinen ja pentagonaalinen bipyramidi taas kuuluvat Johnsonin kappaleisiin (J12 ja J13).
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

| Triangulaarinen bipyramidi | Tetragonaalinen bipyramidi (oktaedri) | Pentagonaalinen bipyramidi |
Kalideskooppinen symmetria

Jos bipyramidin pohja on monikulmio ja apeksit yhdistävä jana leikkaa pohjan sen keskipisteessä, n-kulmaisen bipyramidin symmetria on diedrinen symmetria Dnh kertalukua 4n, paitsi säännöllisen oktaedrin tapauksessa, jolla on laajempi oktaedrinen symmetriaryhmä Oh kertalukua 48, jolla on aliryhminään kolme versiota ryhmästä D4h. Tällaisen bipyramidin rotaatioryhmä on Dn kertalukua 2n, paitsi säännöllisellä oktaedrilla, jolla on laajempi symmetriaryhmä O, kertalukua 24, jolla on aliryhminään kolme versiota ryhmästä D4.
Pallopinnan 2n-bipyramidin kaksikulmaiset sivut esittävät kolmiulotteisen avaruuden diedrisen symmetrian perusalueita:Dnh, [n,2], (*n22), kertalukua 4n. Seuraavissa kuvissa nämä on jaettu kahtia niin, että toistensa peilikuvina olevat alueet ovat eri värisiä.
| D1h | D2h | D3h | D4h | D5h | D6h | > .. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Suorat säännölliset bipyramidit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Monitahokas: 
Coxeter: Tiedosto:Cdel 2x.png
Laatoitus: 
| Konfiguraatio | V2.4.4 | V3.4.4 | V4.4.4 | V5.4.4 | V6.4.4 | V7.4.4 | V8.4.4 | V9.4.4 | V10.4.4 |
Asymmetriset suorat bipyramidit

Asymmetrinen suora bipyramidi kostuu kahdesta pyramidista, joilla on yhteinen pohja mutta eri korkeus. Nämä pyramidit saattavat olla pohjan samalla puolellakin, jolloin bipyramidia sanotaan invertoiduksi. Säännöllisen n-kulmaisen asymmetrisen suoran pyramidin symmetriaryhmä on Cnv, kertalukua 2n. Asymmetrisen pyramidin duaalikappale on katkaistu kartio.
| Asymmetrinen | Invertoitu |
| --- | --- |
Skalenoedri

Skalenoedri on topologisesti 2n-sivuisen bipyramidin kaltainen, mutta sen sivutahkoina olevat kolmiot eivät ole tasakylkisiä.
Skalenoedreja on kahta tyyppiä. Ensimmäisesä tyypissä 2n kärjestä puolet on keskipisteen kautta kulkevan tason toisella puolella (yläpuolella), puolet toisella (alapuolella). Toisessa tyypissä kaikki nämä kärjet ovat samalla tasolla, mutta vuorotellen eri etäisyyksillä keskipisteestä.
Ensinmainitulla on rotaatioakselit särmien puolivälissä sivuillaan, kärkien kautta kulkevat symmetriatasot ja n-kertainen pyörähdyssymmetria akselinsa suhteen, jolloin sen symmetriaryhmä on Dnd, [2+,2n], (2*n), kertalukua 2n. Kristallografiassa esiintyy 8- ja 12-sivuisia skalenoedreja. Kaikki nämä muodot ovat isoedrejä.
Toisen tyypin skalenoedrilla on symmetriaryhmä  Dn, [2,n], (*nn2), kertalukua 2n. Se on rombinen bipyramidi.
Pienimmällä skalenoedrilla on 8 tahkoa, ja se on topologisesti säännöllisen oktaedrin kaltainen. Sen kärkipisteet voidaan esittää muodossa (0,0,±1), (±1,0,z), (0,±1,−z), missä z on jokin 0:n ja 1:n välillä oleva vakio. Jos tämä vakio on z = 0, kyseessä on säännöllinen oktaedri. Jos taas vakio on 1, tuloksena saadaan disfenoidi, jonka samassa tasossa olevat tahkot yhtyvät. Jos z > 1, kappale ei ole kupera.
| z = 0> 1 | z = 0> 25 | z = 0> 5 | z = 0> 95 | z = 1> 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Tähtibipyramidit

On olemassa myös itsensä leikkaavia bipyramideja, joiden keskuskuviona on tähtimonikulmio. Sellaisten tahkot ovat kolmioita, jotka yhdistävät yhdistävät kunkin monikulmion sivut näihin kahteen pisteeseen. Bipyramidin {p/q} Coxeterin diagrammi on .
| 5/2 | 7/2 | 7/3 | 8/3 | 9/2 | 9/4 | 10/3 | 11/2 | 11/3 | 11/4 | 11/5 | 12/5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 
Isoedrisiä tähtimäisiä bipyramideja, joilla on parillinen määrä sivuja, voidaan tehdä myös käyttämällä pohjana "sik-sak-monikulmioita", joiden kaikki sivut eivät ole samassa tasossa, samoin kuin isotoksista tähtimonikulmiota, joiden sakarat ovat eri pituiset mutta joiden kaikki sivut sakaran kärjestä toisen sakaran kärkeen mitattuina ovat yhtä pitkät, tai myös monikulmioita, joilla on nämä molemmat ominaisuudet, esimerkiksi seuraavissa esimerkeissä, joissa pohjamonikulmion Schläflin symboli on {8/3}:
| Säännöllinen | Sik-sak, säännöllinen | Isotoksinen | Sik-sak, isotoksinen |
| --- | --- | --- | --- |
Korkeammat ulottuvuudet > Bipyramidit 4-polytooppien soluina

Monitahokkaiden vastineita neljässä tai useammassa ulottuvuudessa ovat polytoopit. Kun mikä tahansa kupera 4-polytooppi suoritetaan, näin saadun polytoopin duaali on solutransitiivinen 4-polytooppi, jonka solut ovat kolmiulotteisia bipyramideja. Seuraavassa käytetään bipyramidin apeksikärjelle merkintää A ja ekvaattorilla olevalle kärjelle merkintää E.  esimerkissä bipyramidin apeksikärki on A ja ekvaattorikärki E. Oletetaan lisäksi, että ekvaattorilla kahden vierekkäisen kärjen välinen etäisyys on EE = 1, apeksin ja ekvaattorin välisen särmän pituus AE ja apeksien välinen etäisyys AA. Käytetään 4-polytoopin sellaisten kärkien lukumäärälle, jossa NA bipyramidia kohtaavat toisensa, merkintää VA, ja sellaisten kärkien lukumäärälle, joissa NE bipyramidin tyyppiä E olevat kärjet kohtaavat, merkintää VE.  Jokaisella tyypin AE särmällä kohtaa toisensa yhtä monta bipyramidia; käytetään tälle lukumäärälle merkintää NAE. Vastaavasti jokaisella tyypin EE särmällä kohtaa toisensa yhtä monta bipyramidia; käytetään tälle lukumäärälle merkintää NEE.  Olkoon CEE särmää EE vastaavan diedrikulman kosini. Koska solujen on mahduttava särmän ympärille, on:
N_{AE}cos^{-1}(C_{AE})=2\pi .
| 4-polytooppien ominaisuuksia> Minkä duaali | 4-polytooppien ominaisuuksia> Coxeterin diagrammi | 4-polytooppien ominaisuuksia> Solut | 4-polytooppien ominaisuuksia> VA | 4-polytooppien ominaisuuksia> VE | 4-polytooppien ominaisuuksia> NA | 4-polytooppien ominaisuuksia> NE | 4-polytooppien ominaisuuksia> NAE | 4-polytooppien ominaisuuksia> NEE | Bipyramidien ominaisuuksia> Solu | Bipyramidien ominaisuuksia> Coxeterin diagrammi | Bipyramidien ominaisuuksia> AA | Bipyramidien ominaisuuksia> AE** | Bipyramidien ominaisuuksia> CAE | Bipyramidien ominaisuuksia> CEE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suoristettu 5-solu |  | 10 | 5 | 5 | 4 | 6 | 3 | 3 | Kolmikulmainen bipyramidi |  |  {\frac {2}{3}} | 0.667 |  -{\frac {1}{7}} |  -{\frac {1}{7}} |
| Suoritettu tesserakti |  | 32 | 16 | 8 | 4 | 12 | 3 | 4 | Kolmikulmainen bipyramidi |  |  {\frac {\sqrt {2}}{3}} | 0.624 |  -{\frac {2}{5}} |  -{\frac {1}{5}} |
| Suoristettu 24-solu |  | 96 | 24 | 24 | 8 | 12 | 4 | 3 | Kolmikulmainen bipyramidi |  |  {\frac {2{\sqrt {2}}}{3}} | 0.745 |  {\frac {1}{11}} |  -{\frac {5}{11}} |
| Suoristettu 120-solu |  | 1200 | 600 | 120 | 4 | 30 | 3 | 5 | Kolmikulmainen pyramidi |  |  {\frac {{\sqrt {5}}-1}{3}} | 0.613 |  -{\frac {10+9{\sqrt {5}}}{61}} |  {\frac {12{\sqrt {5}}-7}{61}} |
| Suoristettu 16-solu |  | 24* | 8 | 16 | 6 | 6 | 3 | 3 | Neliöpohjainen bipyramidi |  |  {\sqrt {2}} | 1 |  -{\frac {1}{3}} |  -{\frac {1}{3}} |
| Suoristettu kuutiollinen hunajakenno |  | ∞ | ∞ | ∞ | 6 | 12 | 3 | 4 | Neliöpohjainen bipyramidi (oktaedri) |  | 1 | 0.866 |  -{\frac {1}{2}} | 0 |
| Suoristettu 600-solu |  | 720 | 120 | 600 | 12 | 6 | 3 | 3 | Viisikulmainen bipyramidi |  |  {\frac {5+3{\sqrt {5}}}{5}} | 1.447 |  -{\frac {11+4{\sqrt {5}}}{41}} |  -{\frac {11+4{\sqrt {5}}}{41}} |
Korkeammat ulottuvuudet > Useampiulotteiset bipyramidit

Yleisesti bipyramidia voidaan pitää n-polytooppina, joka konstruoidaan lähtemällä hypertasolla olevasta n − 1)-polytoopista sekä kahdesta hypertason ulkopuolella sen eri puolilla olevasta pisteestä, jotka ovat kohtisuorasti mitattuina samalla etäisyydellä hypertasosta.  Jos (n − 1)-polytooppi on säännöllinen polytooppi, kaikki muodostuvan bipyramidin rajoina olevat (n − 1)-solut ovat yhteneviä. Esimerkkinä voidaan mainita 16-solu, joka on oktaedrinen bipyramidi, ja yleisemmin n-ortopleksi, joka on (n − 1)-ortopleksinen bypyramidi.
Kaksiulotteinen bipyramidi on neljäkäs tai erikoistapauksessa neliö.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Bipyramid
Käännös suomeksi
Viognier

Viognier on viinin valmistukseen käytettävä valkoinen viinirypälelajike. Ensimmäiset tiedot sen viljelystä ovat Pohjois-Rhônesta 1700-luvulta. On kuitenkin olemassa viitteitä siitä, että lajiketta olisi viljelty Burgundin alueella jo noin 2000 vuotta sitten.
Se oli maailmalla pitkään lähes tuntematon, mutta 2000-luvulla siitä on tullut yksi tunnetuimmista rypäleistä. Siitä tuotetaan yleensä kuivia, syvän keltaisia, alkoholipitoisia, vähähappoisia ja voimakasaromisia valkoviinejä.
Linkit

Heikki Remeksen viinikoulu Flavoradossa: Viognier[vanhentunut linkki] (suomeksi)
Hirvikoski

| Hirvikoski (Loimaan kirkonkylä) |
| --- | --- |
 Loimaan kotiseutumuseo ja Kanta-Loimaan kirkko.
 Hirvikoski
 Koordinaatit: 60°52′03″N, 022°59′06″E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Varsinais-Suomi
Kunta:  Loimaa
Entinen kunta:  Loimaan kunta
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kirkonkylä, entinen taajama
Postinumero:  32210
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hirvikoski Loimijoessa kesäkuussa 2018 nähtynä Hirvikosken kalastusalueen suunnasta.
Hirvihovi-liikuntakeskus ja Vesihovi-uimahalli.
Hirvikoski on kirkonkylä ja entinen taajama Loimaan kaupungissa. Ennen Loimaan kunnan ja Loimaan kaupungin kuntaliitosta vuonna 2005 se oli Loimaan kunnan hallinnollinen keskus. Kylä sijaitsee noin neljä kilometriä Loimaan kaupungin keskustasta luoteeseen. Taajamien kasvettua yhteen uudisrakentamisen myötä Hirvikoski luetaan Tilastokeskuksen vuoden 2011 tilastollisten taajamien määrittelyssä osaksi Loimaan keskustaajamaa.
Hirvikosken postinumeroalueella on 2 280 asukasta (2023).
Kylä sijaitsee Loimijoen varressa. Sen alueelle jää Loimijoessa kylälle nimensä antanut Hirvikoski, jossa vesivoimaan perustuva teollisuustoiminta käynnistyi 1880-luvulla samanaikaisesti ylempänä Loimijoen varrella nykyisen Loimaan kaupungin keskustan tuntumassa sijaitsevalla Vesikoskella alkaneen teollisuustoiminnan kanssa.
Hirvikoskella on K-Market, ravintola Habibi, terveysasema, kirjasto, yhtenäiskoulu, Loimaan evankelinen kansanopisto, entisen Loimaan kunnan kunnantalo sekä Charles Bassin ja Carl Ludvig Engelin suunnitelmien mukaan 1830-luvulla rakennettu Kanta-Loimaan kirkko. Taajamassa on muun muassa urheilukenttä ja liikuntakeskus Hirvihovi, jonka yhteydessä sijaitsee uimahalli Vesihovi. Muita julkisia palveluja ovat vanhainkoti ja päiväkodit sekä asiamiesposti. Palveluihin kuuluu myös pankkiautomaatti.
Harmoistenjoki

| Harmoistenjoki |
| --- | --- |
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Pinta-ala:  265,5 km²  
Järvisyys:  6,18 % 
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Lummenne 
 :  61.46954°N, 25.13810°E
Laskupaikka:  Myllylahti 
 :  61.47266°N, 25.16044°E
Esteet:  voimalaitospato
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  114,1 m  
Laskukorkeus:  78,7 m  
Korkeusero:  35,4 m
Pituus:  1,3 km  
Kaltevuus:  27,23 m/km
Muuta
Harmoistenjoki on Pirkanmaalla Kuhmoisissa virtaava 1,3 kilometriä pitkä joki.
Joen kulku

Harmoistenjoki alkaa Lummenteen Kuivalahdesta, josta se virtaa pääasiassa kohti itää. Joen autio metsätaival jatkuu luusuasta valtatielle 24 asti, jonka jälkeen joen rantaan ulottuu pienet peltopalstat. Rannassa on vähän kiinteää asutusta ja muutama vapaa-ajan asunto. Täällä sijaitsee uomassa pieni lampi. Sitten joki jyrkkenee ja saavuttaa voimalaitospadon, jonka alapuolelta kulkee yhdystie 14175. Joki laskee Myllylahteen, jonka vedenpinta on noin 40 senttimetriä ylempänä kuin Päijänteen vedenpinta.
Luontoarvoja

Joki on kauttaaltaan nivamaisesti virtaava joki, joka on aiemmin perattu uittotoimintaa varten. Silloin on koskista nostettu pois suuret kivet. Koskia on neljä, joiden yhteispinta-ala on 0,225 hehtaaria. Vaelluskaloille löytyy kolme estettä, joista kaksi ylintä on vanhojen vesimyllyjen osittain purkautuneita patorakenteita. Vaelluskalat voivat liikkua niiden ohitse ainakin ylöspäin. Alin este on vesivoimalaitoksen pato, joka estää vaelluskalojen liikkeet kumpaankin suuntaan. Joessa elää vahva taimenkanta, joka on suullisen tiedon perusteella ainakin osittain istutuksen perua. Kalojen DNA-tutkimuksen perusteella kyseessä on Luutajoen kanta. Taimenkannan vahvuutta on seurattu sähkökalastuksen avulla 2000-luvulla muutamia kertoja. Joen koskipaikkojen kunnostukseen on suunnitelma, jota on aiottu toteuttaa 2020 mennessä.
Voimalaitos

Alin voimalaitospato katkaisee veden kulkuun ja vesi ohjataan putkea pitkin vesiturbiinille. Vesi kulkee voimalan sivuitse vain tulva-aikana, kun vettä juoksutetaan ohi.
Lummennen ja Vesijaon valuma-alue

Joki kuuluu Lummennen ja Vesijaon valuma-alueeseen, joka kuuluu Kymijoen vesistön (14) Suur-Päijänteen alueeseen (14.2). Sillä on Päijänteessä poikkeuksellisesti kaksi lasku-uomaa, kun Harmoistenjoen lisäksi Päijänteeseen laskee myös Vesijaosta alkunsa saava Padasjoen reitti Kirkkojokena. Vesistöalue on todellisuudessa trifurkaatio, sillä yläjuoksulla ovat Vesijako yhteydessä Lummenteen ja Vehkajärveen, ja Vesijako laskee myös länteen päin Palsanjokena. Palsanjoki kuuluu siten Kukkian reitin valuma-alueeseen (35.78), joka laskee Kokemäenjokena mereen Porissa.
Johtuen bifurkaatioluonteestaan ja yläjuoksun järvien keskinäisistä virtauksistaan, on Harmoistenjoken valuma-alueen pinta-alan määrittäminen lähinnä teoreettinen toimi. Jos pinta-ala määritetään ainoastaan Lummenen alueen (14.254) pinta-alana, tulee siitä 72,65 neliökilometriä. Jos pinta-ala määritetään viranomaisten VALUE- verkkopalvelulla, saadaan pinta-alaksi 99,7 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Harmoistenjoen koskikarat 2017, Padasjoen ja Kuhmoisten luontohavainnot
Operaatio Harmoistenjoki, Hämeen Kalatalouskeskus
Harmoisten osakaskunta
(14.2)
Jukka Pirinen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 9. helmikuuta 1951 (ikä 73)
Syntymäpaikka: Valkeakoski, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 181 cm
Junioriseurat
: Haka
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1968–1979 | Haka | 221 | (29) |
| 1980–1984 | Ilves | 128 | (7) |
| Yhteensä | Yhteensä | 349 | (36) |
Maajoukkue
| 1969 | Suomi U18 | 3 | (0) |
| 1973 | Suomi U21 | 1 | (1) |
| 1975–1977 | Suomi | 3 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Jukka Pirinen (s. 9. helmikuuta 1951 Valkeakoski) on entinen suomalainen jalkapalloilija.
Keskikentällä pelannut Pirinen edusti urallaan Valkeakosken Hakaa 1968–1979 ja Tampereen Ilvestä 1980–1984. Hän voitti Hakassa mestaruuden ja Suomen Cupin 1977 sekä Ilveksessä mestaruuden 1983. Kaikkiaan Pirinen pelasi 16 kauden aikana 328 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 30 maalia. Hän on pelannut 29. eniten otteluita Suomen pääsarjatasolla.
Pirinen pelasi maajoukkueessa vuosina 1975–1977 yhteensä kolme maaottelua.
Ana Maria Popescu

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ana Maria Popescu vuonna 2014. |  Ana Maria Popescu vuonna 2014. |  Ana Maria Popescu vuonna 2014. |  |
Maa:   Romania
Naisten miekkailu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2016 | kalpa, joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Tokio 2008 | kalpa, yksilökilpailu |  |
|  Hopeaa | Peking 2020 | kalpa, yksilökilpailu |  |
Ana Maria Popescu (ent. Brânză, s. 26. marraskuuta 1984) on romanialainen kalpamiekkailija ja olympiavoittaja. Hän saavutti Rio de Janeiron olympialaisissa kalvan joukkuekultaa Romanian joukkueessa. Pekingin olympialaisissa 2008 ja Tokion olympialaisissa 2020 Popescu saavutti yksilökilpailussa olympiahopeaa. Hänellä on kaksi joukkuemaailmanmestaruutta sekä kaksi henkilökohtaista maailmanmestaruuspronssia. Popescu on voittanut useita Euroopan-meastaruuksia. Hän edustaa CSA Steaua Bukarestia.
Murolekoski

Murolekoski
Murolekoski tai Muroleenkoski on Ruovedellä sijaitseva koski, joka yhdistää toisiinsa Paloveden ja Näsijärven Vankaveden. Vesistöjen korkeusero on noin 60 cm. Kosken pituus on noin 120 metriä ja leveys noin 50-70 metriä. Kosken keskivirtaama on 59 m3/s (mittausväli 1981-2010), ja suurin mitattu virtaama oli 269m3/s vuonna 1899.
Kosken länsipuolella sijaitsee vuonna 1854 valmistunut Muroleen kanava. Kosken ylittää yhdystie 3382. Koskelta on matkaa Muroleen kylälle noin 5 kilometriä.
Historiaa

Murolekoski sijaitsee vuosisatoja käytetyn vesistöreitin keskellä. Vanhoilla ajoilla se oli kulkukelvoton veneille, jotka täytyi vetää maitse kosken ohi. Koskea perattiin ensimmäisen kerran Isonvihan jälkeisinä vuosina Ruoveden nimismies Karl Palmrothin johdolla, minkä jälkeen koski voitiin laskea veneellä alavirtaan. Seuraavan kerran koskea perattiin vuonna 1824 Keisarillisen koskenperkauskomitean käskystä. Tämä työ kesti yli kaksi vuotta. Ennen perkauksia koskessa oli mylly, joka purettiin virtauksen muututtua perkauksen myötä liian heikoksi. Myöhemminkin perkaussuunnitelmia tehtiin, mutta Muroleen kanavan rakentaminen 1850-luvulla teki suunnitelmat tarpeettomiksi.
Ensimmäinen silta kosken yli rakennettiin Senaatin määräyksestä 1830-luvulla. Vuonna 1863 se korvattiin lautalla. Uusi puurakenteinen silta rakennettiin vuonna 1880, mutta tämäkin oli lyhytikäinen. Vuonna 1907 valmistui G. O. Henströmin piirtämä 58 metrin pituinen kiviholvisilta, joka vielä nykyäänkin ylittää kosken.
Kuvia

Koski ja silta alajuoksun suunnasta
Koski sillalta Vankaveden suuntaan
Johan Magnus af Tengström

Johan Magnus af Tengström (5. joulukuuta 1793 Turku – 20. marraskuuta 1856 Helsinki) oli suomalainen eläin- ja kasvitieteilijä.
Tengströmistä tuli Turun akatemian luonnonhistorian dosentti vuonna 1816 ja museonhoitaja vuonna 1818. Virkaatekevänä luonnonhistorian professorina hän oli vuosina 1824–1825 ja sai professorin arvon 1826. Vuodet 1828–1842 hän toimi Aleksanterin (Helsingin) yliopiston eläintieteen ja kasvitieteen inspehtorina (apulaisena, kaksi viimeistä vuotta vt. professorina). Vuonna 1842 hänet nimitettiin eläintieteen ja kasvitieteen professoriksi Carl Reinhold Sahlbergilta vapautuneeseen virkaan. Tässä virassa hän toimi vuoteen 1847. Hänen seuraajakseen nimitettiin Alexander von Nordmann. Yliopiston kasvitieteellisen puutarhan esimies hän oli vuoteen 1849. Hänet kutsuttiin Suomen Tiedeseuran jäseneksi vuonna 1838.
Aiheesta muualla

Johan Magnus af Tengström – Museiinspektör och professor i zoologi och botanik, men en man som inte orkade infria förhoppningarna (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Alankomaat 
Tieteilijät:  International Plant Names Index 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB
Will Borgen

| Will Borgen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. joulukuuta 1996 (ikä 28) Moorhead, MN, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  188 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  New York Rangers
Sarja:  NHL
Pelinumero:  17
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2018–
Aik. seurat:  Rochester Americans (AHL) Buffalo Sabres (NHL) Seattle Kraken (NHL)
NHL-varaus:  92. varaus, 2015 Buffalo Sabres
William Borgen (s. 19. joulukuuta 1996 Moorhead, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-joukkue New York Rangersissa. Borgen laukoo oikealta.