stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Georgian maantiede

Aspindzan vuoristoa Etelä-Georgiassa.
Georgian maantiede kertoo Georgian maantieteeseen liittyvistä asioista. Georgia sijaitsee Kaukasian alueella.
Maanmuodot

Noin puolet maan pinta-alasta on vuoristoalueita, jotka ovat yli tuhannen metrin korkeudessa. Georgian alueella on Iso-Kaukasuksen eteläosa, jonka korkeimmat huiput ovat 5 068 metriä korkea Škhara ja 5 033 metriä korkea Kazbek, sekä Pienestä Kaukasuksesta luoteinen osa. Maan keskiosassa sijaitseva Suramin vuorijono on vedenjakaja. Maan länsiosassa virtaa joki nimeltä Rioni, joka laskee Mustaanmereen, ja maan itäosassa joki nimeltä Kura laskee Kaspianmereen. Keskellä Suramin vuorijonoa on Suramin sola, missä on vesistöalueita.
Ilmasto

Maan ilmasto vaihtelee alueittain suuresti. Iso-Kaukasus suojaa suurinta osaa maan alueesta kylmiltä pohjoistuulilta. Lännestä tulevat tuulet tuovat mukanaan lämmintä ja kosteaa merellistä ilmaa. Mustanmeren rannikolta itään on Kolkhetin alanko, missä vallitsee subtrooppinen ja kostea ilmasto. Maan sateisimmat alueet ovat vuoristossa ja kuivinta on maan itäosassa. Joillakin vuoristoalueilla sade on joskus orograafista ja joillakin alueilla sade saattaa olla konvektiivista.
Kasvillisuus

Kasvillisuus vaihtelee paljolti alueittain. Metsää maan pinta-alasta on noin kolmasosa. Kolkhetin mäkimaastossa on enimmäkseen ainavihantaa pensaskasvillisuutta ja lehtimetsää. Tämän alueen kasvillisuuteen kuuluvat muratit, alppiruusut, piikkipaatsamat ja puksipuut. Suramin vuorijonon ja Kaukasuksen alueella on vuorten alarinteillä enimmäkseen tammi- ja pyökkimetsää ja hieman ylempänä enimmäkseen havumetsää. Puurajan yläpuolella  on ensin subalpiinisia niittyjä ja vielä korkeammalla alpiinisia niittyjä.
Eläimistö

Vuoristoalueiden eläimiä ovat murmeli, kubaninturi ja gemssi. Metsien eläimiä ovat mäyrä, hirvieläimet, kettu ja susi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Georgian maantiede Wikimedia Commonsissa
Hypotalamus-aivolisäke-lisämunuaiskuori -akseli

Hypotalamus–aivolisäke–lisämunuaiskuori-akseli (engl. Hypothalamic–Pituitary–adrenal  axis, HPA) tarkoittaa hypotalamuksen, aivolisäkkeen ja lisämunuaiskuoren keskinäisiä palautejärjestelmiä, jotka säätelevät immuunijärjestelmän, hedelmällisyyden ja stressivasteen kaltaisia fysiologisia prosesseja.
HPA-akselin häiriöiden on havaittu liittyvän tulehduksiin ja masennukseen.
Toiminta

Hypotalamus erittää kortikotropiinia vapauttavaan CRH-hormonia, joka saa aivolisäkkeen tuottamaan adrenokortikotrooppista ACTH-hormonia). Verenkiertoon päätynyt ACTH-hormoni saa lisämunaisen tuottamaan kortisolin ja kortikosteronin kaltaisia kortikosteroideja, jotka säätelevät elimistön lukuisia prosesseja.
Kortisolia erittyy etenkin stressin seurauksena. Tutkijat olettavat, että osa lisämunuaisen erittämästä kortisolista päätyy hypotalamukseen, minkä seurauksena sen toiminta laantuu. Tällöin kortisolin tuotanto lakkaa.
Oskar Paarma

Bror Oskar Vilhelm Paarma (v:een 1935 Broms; 15. syyskuuta 1905 Huittinen – 15. kesäkuuta 1994 Tampere) oli suomalainen tuomiorovasti Tampereen tuomiokirkkoseurakunnassa 1957–1972. Paarma uudisti Tampereen kirkollista elämää ja suosi seurakunnan uusia työmuotoja.
Oskar Paarma tuli ylioppilaaksi vuonna 1925 ja hänet vihittiin papiksi vuonna 1930 Turussa. Hän toimi kappalaisena Lappeenrannassa ja Tampereella vuosina 1934-1953, minkä jälkeen hän oli Tampereen Kalevan seurakunnan kirkkoherrana 1954-57. Hänet valittiin Tampereen tuomiorovastiksi vuonna 1957, mistä virasta hän jäi eläkkeelle vuonna 1972. Lappeenrannan lyseon uskonnonopettajana Paarma toimi vuosina 1930–1946 ja Tampereen yhteiskoulussa 1946–1953. Tampereen tuomiokapitulin asessorina hän oli vuodet 1950–1956 ja Tampereen kaupungin lähetyksen johtokunnan jäsen 1948–1976, Suomen Kirkon Sisälähetysseuran johtokunnan jäsen vuodesta 1951, valtuuskunnan puheenjohtaja vuodesta 1961, ja kirkolliskokouksen jäsen kuutena eri vuotena 1950–1970 luvuilla. Tampereen seurakunnan kirkkovaltuuston puheenjohtajana Paarma toimi 1956–1972. Paarmalla oli lisäksi useita luottamustehtäviä yhteiskunnan eri aloilla.
Oskar Paarma oli Tampereen kirkkosanomien päätoimittaja lehden ilmestymisvuosina 1954–1958. Paarman vanhemmat olivat apteekkari Oskar Benedikt Broms ja Anna Sofia (o.s. Grönfors). Puoliso oli Katri (Kaisu) Augusta (o.s. Engblom) vuodesta 1930. Paarmojen poika Jukka Paarma oli Suomen evankelis-luterilaisen kirkon arkkipiispa.
Teoksia

Armonvälikappaleet. 1951.
Mitä luet. 1943.
Ratkaisujen edessä. 1951
Viitoitettu tie : elämän opas nuorille. 1949.
Terauchi Masatake

| Terauchi Masatake> 寺内 正毅 |
| --- | --- |

Japanin pääministeri
 9. lokakuuta 1916 – 29. syyskuuta 1918  
Monarkki:  Yoshihito
Edeltäjä:  Ōkuma Shigenobu
Seuraaja:  Hara Takashi
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. helmikuuta 1852 Yamaguchi
Kuollut: 3. marraskuuta 1919 (67 vuotta) Tokio
Tiedot
Puolue:  sitoutumaton
 Nimikirjoitus
Terauchi Masatake (jap. 寺内 正毅; 5. helmikuuta 1852 – 3. marraskuuta 1919) oli japanilainen sotilaskomentaja, Korean kenraalikuvernööri ja poliitikko. Hän oli Japanin keisarillisen armeijan Gensui (sotamarsalkka) ja Japanin pääministeri vuosina 1916–1918.
Elämä ja ura

Terauchi syntyi yläluokkaiseen Chōshū-samuraisukuun, ja taisteli nuoruudessaan Boshin-sodassa Tokugawa-shōgunaattia vastaan vuonna 1868–1869. Hän toimi Japanin keisarillisen armeijan vänrikkinä ja otti vuonna 1877 osaa Satsuman kapinan tukahduttamiseen, jossa hän menetti oikean kätensä. Vammautuminen ei kuitenkaan haitannut hänen uraansa sotilaana tai politiikassa.
Vuonna 1882 Terauchi lähetettiin Ranskaan opiskelemaan sotilasasiainmiehen tehtäviä, minkä jälkeen hänet nimitettiin useisiin tärkeisiin sotilaallisiin tehtäviin. Hän toimi Venäjän-Japanin sodan aikana sotaministerinä ja sen jälkeen hänet nimitettiin Korean kenraalikuvernööriksi Itō Hirobumin murhan jälkeen. Sieltä hänet kutsuttiin lokakuussa 1916 pääministerin tehtäviin ja oli virassa syyskuuhun 1918 asti.
Kunnianosoituksia

Hyväenteisten tähtien ritarikunta (Korea)
Bathin ritarikunta (Yhdistynyt kuningaskunta, 1906)
Ernie Beck

Ernest Joseph "Ernie" Beck (11. joulukuuta 1931 – 12. joulukuuta 2024) oli yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän syntyi Philadelphiassa, Pennsylvaniassa, ja oli ennen ammattilaisuraansa Pennsylvanian yliopistolla.
Beck oli NBA:n ykkösvaraus (niin sanottu territorial pick) vuonna 1953. Hänen joukkueenaan oli suurimman osan ajasta silloinen Philadelphia Warriors.
Whitney Cummings

Whitney Cummings vuonna 2016.
Whitney Cummings (s. 4. syyskuuta 1982 Washington DC) on yhdysvaltalainen stand up -koomikko. Hänet tunnetaan parhaiten omasta sitcomistaan Whitney, sekä useista stand up -esiintymisistään etenkin Comedy Central -kanavalla. Cummingsin komedia käsittelee usein miesten ja naisten suhteita ja deittailua.
Ura

Cummings kasvoi Washington DC:ssä ja opiskeli Pennsylvanian yliopistossa. Hän aloitti stand up -koomikon uransa vuonna 2004 ja sai pian ensimmäisen televisioroolinsa MTV:n sarjassa Punk'd. Vuonna 2008 Cummings pääsi HBO:n stand-up-ohjelmaan Down and Dirty with Jim Norton, ja vuonna 2009 hän julkaisi ensimmäisen komedialevynsä Emotional Ninja. Vuodesta 2010 lähtien Cummings on esiintynyt Comedy Centralilla omassa tunnin stand up -show’ssaan Money Shot ja esiintynyt useassa Comedy Centralin roastissa.
Vuonna 2011 Cummings loi NBC:lle oman sitcominsa Whitney, jossa hän esittää myös pääosaa. Hän oli lisäksi luomassa NBC:n sitcomia Tyhjätaskut (engl. 2 Broke Girls). Vuosina 2012–2013 Cummings teki oman viikoittaista talk show’ta Love You, Mean It With Whitney Cummings E!-kanavalla. Vuonna 2024 hän on juontanut tilannekomedia Frendeistä tehtyä Fast Friends -visailuohjelmaa.
Aiheesta muualla

Whitney Cummings Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Crypte archéologique

Crypte archéologiquen sisäänkäynti, taustalla Notre-Damen katedraalia.
Maanalaisia raunioita museon näyttelyssä.
Crypte archéologique de l’île de la Cité (aiemmin Crypte archéologique du parvis Notre-Dame) on maanalainen arkeologinen museo Pariisin keskustassa Île de la Citén saarella, Notre-Damen aukion alla. Museo esittelee roomalaisajalta ja keskiajalta peräisin olevien pariisilaistalojen raunioita, jotka sijaitsevat monta metriä nykyisen katutason alapuolella.
Museon esittelemät rakennusten jäänteet löydettiin aukion alta arkeologisissa kaivauksissa, joita suoritettiin vuosina 1965–1972 pysäköintihallin rakentamisen yhteydessä. Joukossa on muun muassa muinaisen Lutetian kaupungin satamalaituri, roomalaisaikainen kylpylä, pätkä 300-luvun kaupunginmuuria, Hôtel-Dieun sairaalan entisen kappelin kellari, Notre-Damen katedraalille johtaneen entisen pääkadun pohja, 1700-luvulla rakennetun hospice des Enfants-Trouvés -löytölastensairaalan perustukset ja paroni Haussmannin aikaisia viemäreitä. Museo avattiin yleisölle vuonna 1980. Museo käsittää maan alla sijaitsevan 118 metriä pitkän ja 29 metriä leveän avoimen tilan. Sen laajuus on 2 200 neliömetriä, josta 1 800 neliömetriä on näyttelykäytössä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Crypte archéologique Wikimedia Commonsissa
Museon kotisivu
Santos

Santos on portugalin ja espanjan kielen pyhää tai pyhimystä tarkoittavan sanan monikkomuoto ("Pyhät", yksikkö santo). Se on yleinen sukunimi portugalia ja espanjaa puhuvissa maissa. Usein se on sitä kantavilla ihmisillä viimeisenä nimenä ja sitä edeltään usein apusana dos (Miguel dos Santos = "Pyhien Mikael").
Baden-Baden

| Baden-Baden |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Baden-Baden
 Koordinaatit: 48°45.5′N, 08°14.5′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baden-Württemberg
Hallintopiiri:  Karlsruhe
Piirikunta:  kaupunkipiiri
Hallinto:  
 – Pormestari:  Dietmar Späth
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  140,19 km²
Korkeus:  161 m
Väkiluku (30.6.2022):  56 888
 – Väestötiheys:  406 as./km²
 
 www.baden-baden.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Baden-Baden on kylpyläkaupunki eteläisessä Saksassa, Baden-Württembergin osavaltiossa Schwarzwaldin juurella, lähellä Ranskan rajaa. Oosjoki virtaa lähellä Baden-Badenia. Lähimmät kaupungit ovat Karlsruhe sekä Ranskan Strasbourg. Kesäkuun 2022 lopussa kaupungin väkiluku oli 56 888.
Kaupungin virallinen nimi oli alun perin pelkkä Baden. Vuonna 1931 virallistettu kaksoisnimi Baden-Baden viittaa kaupungin sijaintiin silloisessa Badenin osavaltiossa erotuksena muista samannimisistä paikkakunnista Itävallassa ja Sveitsissä.
Baden-Baden jakaantuu yläkaupungin kylpyläalueeseen ja alakaupungin jalankulkualueeseen, jossa on kahviloita, suihkulähteitä ja kasino. Baden Airpark -lentokenttä sijaitsee 19 kilometrin päässä kaupungista.
Baden-Baden muodostaa oman kaupunkipiirinsä (Stadtkreis), eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista.
Historia

Jo roomalaiset tunsivat kaupungin kuumat lähteet, ja paikka saikin heiltä nimen Aquae Aureliae. Keskiajalla kaupungin nimi oli Baden. Kolmikymmenvuotisen sodan aikana kaupunki kärsi pahoin ranskalaisten kynsissä. Maailmansodat eivät juuri vahingoittaneet sitä, joten kaupungissa on säilynyt paljon 1700- ja 1800-lukujen rakennuksia. 1800-luvulla, kun kylpyläkulttuuri kukoisti, Euroopan kuuluisimmat aristokraatit ja maailmantähdet vierailivat kaupungissa usein. Kuuluisia kylpylävieraita olivat esimerkiksi Britannian kuningatar Viktoria, Napoleon III, Venäjän keisari, Victor Hugo, Johannes Brahms, Fjodor Dostojevski ja Friedrich Nietzsche.
Baden-Badenin alueella oli vuosina 1951–1993 Naton tukikohtia. Nyttemmin suurin osa niistä on lakkautettu.
Kuvia

Baden-Baden
Näkymä vanhaankaupunkiin
Johannes Brahms
Fjodor Dostojevski
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin verkkosivut (saksaksi)
Alb-Donau-Kreis
Baden-Baden
Biberach
Bodenseekreis
Breisgau-Hochschwarzwald
Böblingenin piirikunta
Calw
Emmendingen
Enzkreis
Esslingen
Freiburg
Freudenstadt
Göppingen
Heidelberg
Heidenheim
Heilbronnin piirikunta
Heilbronnin kaupunki
Hohenlohekreis
Karlsruhen piirikunta
Karlsruhen kaupunki
Konstanz
Lörrach
Ludwigsburg
Main-Tauber-Kreis
Mannheim
Neckar-Odenwald-Kreis
Ortenaukreis
Ostalbkreis
Pforzheim
Rastatt
Ravensburg
Rems-Murr-Kreis
Reutlingen
Rhein-Neckar-Kreis
Rottweil
Schwarzwald-Baar-Kreis
Schwäbisch Hall
Sigmaringen
Stuttgart
Tübingen
Tuttlingen
Ulm
Waldshut
Zollernalbkreis
Parvis Notre-Dame - place Jean-Paul-II

Parvis Notre-Dame - place Jean-Paul-II -aukio nähtynä lännestä, taustalla Notre-Damen katedraali.
Aukio Notre-Damen tornista nähtynä.
Parvis Notre-Dame - place Jean-Paul-II (vuoteen 2006 Place du Parvis-Notre-Dame) on aukio Pariisin historiallisessa keskustassa Île de la Citén saarella, Notre-Damen katedraalin edessä.
Aukio rajoittuu etelässä Seinejokeen. Aukiota ympäröivät rakennukset ovat Notre-Damen katedraali itäisellä sivulla, Hôtel-Dieu de Paris -sairaala pohjoisella sivulla ja Pariisin pääpoliisiasema läntisellä sivulla. Aukion alla on historiallisten rakennusten raunioita esittelevä arkeologinen museo Crypte archéologique. Aukiolla on myös kivilaatalla merkitty point zéro -nollapiste, josta mitataan kaikki viralliset etäisyydet Ranskassa.
Notre-Damen edessä ollut aukio oli alun perin paljon nykyistä pienempi. Nykyinen aukio luotiin 1860-luvulla purkamalla useita historiallisia kortteleita osana paroni Haussmannin kaupunkisuunnitelmaa. Crypte archéologiquen avaamisen yhteydessä vuonna 1980 aukion kiveykseen merkittiin valkoisilla kivillä historialliset katulinjat. Myös Notre-Damen paikalta keskiajalla puretun pyhän Tapanin katedraalin sijainti on merkitty kiveykseen. Aukion nimi oli aiemmin Place du Parvis-Notre-Dame, mutta vuonna 2006 se sai nykyisen nimensä edellisenä vuonna kuolleen paavi Johannes Paavali II:n mukaan. Notre-Damen katedraalin takana sijaitseva aukio on vastaavasti nimeltään Square Jean XXIII paavi Johannes XXIII:n mukaan.
Aukion etelälaidalla on Kaarle Suurta, Rolandia ja Olivieria esittävä ratsastajapatsas. Louis ja Charles Rochet’n toteuttama veistos pystytettiin vuoden 1878 Pariisin maailmannäyttelyn yhteydessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Parvis Notre-Dame - place Jean-Paul-II Wikimedia Commonsissa
Norean ajatus

| Norean ajatus |
| --- | --- |
Kirjailija:  tuntematon
Kieli:  kopti
Genre:  teologia
Julkaistu:  n. 170–230
Sarja: Nag Hammadin kirjasto
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Norean ajatus on lyhyt setiläinen gnostilainen kirjoitus, joka tunnetaan Nag Hammadin kirjastosta (koodeksi IX, kirja 2). Se ajoitetaan noin vuosiin 170–230.
Kirjoitus koostuu neljästä kappaleesta. Se on oodi Norealle. Hän oli gnostilaisessa kosmologiassa yksi emanaatioista, Aadamin syzygy eli naispuolinen vastine, ja Sofia sen jälkeen kun tämä oli langennut taivaassa. Näin kirjoitus on läheisesti kytköksissä klassiseen gnostilaiseen myyttiin.lähde?
Kirjallisuutta

The Thought of Norea. Teoksessa Robinson, James M. (toim.): The Coptic Gnostic Library.  (Volume 5. A Complete Edition of the Nag Hammadi Codices (5 vols.))  Brill, 2002.  ISBN 978-90-04-11702-0  Koptinkielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
The Thought of Norea. Teoksessa Robinson, James M. (toim.): The Nag Hammadi Library in English, s. 445–447.  (The Definitive Translation of the Gnostic Scriptures Complete in One Volume. Composition by E. J. Brill, The Netherlands. 3rd revised edition)  HarperSanFrancisco, 1990.  ISBN 0-06-066935-7  Englanninkielinen käännös.
Aiheesta muualla

Thought of Norea. The Gnostic Society Library. (englanniksi)
The Thought of Norea. Early Christian Writings. (englanniksi)
| n k Nag Hammadin kirjasto |
| --- | --- |
Koodeksi I:  Apostoli Paavalin rukous  Jaakobin salainen kirja  Totuuden evankeliumi  Tutkielma ylösnousemuksesta  Kolmiosainen tutkielma 
Koodeksi II:  Johanneksen salainen kirja  Tuomaan evankeliumi  Filippuksen evankeliumi  Hallitsijoiden olemus  Maailman alkuperästä  Kertomus sielusta  Tuomas Kilvoittelijan kirja 
Koodeksi III:  Johanneksen salainen kirja  Koptilainen egyptiläisten evankeliumi  Eugnostos Siunattu  Jeesuksen Kristuksen viisaus  Keskustelu Vapahtajan kanssa 
Koodeksi IV:  Johanneksen salainen kirja  Koptilainen egyptiläisten evankeliumi 
Koodeksi V:  Eugnostos Siunattu  Koptilainen Paavalin ilmestys  Ensimmäinen Jaakobin ilmestys  Toinen Jaakobin ilmestys  Aadamin ilmestys 
Koodeksi VI:  Pietarin ja kahdentoista apostolin teot  Ukkonen, täydellinen järki  Arvovaltainen opetus  Suuren voimamme tunteminen  Platonin Valtio 588a–589b  Tutkielma kahdeksannesta ja yhdeksännestä  Kiitosrukous  Asklepios 21–29 
Koodeksi VII:  Semin selitys  Suuren Setin toinen opetus  Gnostilainen Pietarin ilmestys  Silvanoksen opetukset  Setin kolme kivitaulua 
Koodeksi VIII:  Zostrianos  Pietarin kirje Filippukselle 
Koodeksi IX:  Melkisedek  Norean ajatus  Tutkielma totuudesta 
Koodeksi X:  Marsanes 
Koodeksi XI:  Tulkinta tiedosta  Valentinoksen teosten katkelmia  Allogenes  Hypsifrone 
Koodeksi XII:  Sekstoksen lauseet  Totuuden evankeliumi  Katkelmia tunnistamattomasta teoksesta 
Koodeksi XIII:  Kolmimuotoinen Protennoia  Maailman alkuperästä
Stéphane Séjourné

| Stéphane Séjourné |
| --- | --- |
 Séjourné vuonna 2024
EU-komissaari, johtava varapuheenjohtaja
 Von der Leyenin II komissio 1.12.2024 alkaen  
Ranskan ulkoministeri
 11. tammikuuta – 21. syyskuuta 2024  
Presidentti:  Emmanuel Macron
Pääministeri:  Gabriel Attal
Uudistuva Eurooppa -ryhmän puheenjohtaja
 19.10.2021 – 11.1.2024  
Edeltäjä:  Dacian Cioloș
Seuraaja:  Valérie Hayer
Euroopan parlamentin jäsen
 2.7.2019–11.01.2024  
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. maaliskuuta 1985 (ikä 39) Versailles, Ranska
Kansalaisuus:  ranskalainen
Tiedot
Puolue:  Renessanssi
Tutkinnot:  Poitiers'n yliopisto
Stéphane Séjourné (s. 26. maaliskuuta 1985) on ranskalainen asianajaja, joka on toiminut europarlamentaarikkona ja sittemmin Ranskan ulkoministerinä. Hän edustaa Renessanssi-puoluetta (aiemmin En Marche!).
Joulukuusta 2024 alkaen Séjourné on EU-komissaari ja johtava varapuheenjohtaja Von der Leyenin II komissiossa toimialanaan  taloudellinen hyvinvointi ja teollisuusstrategia.
Tausta ja yksityiselämä

Séjourné syntyi vuonna 1985 Versailles'ssa. Hän kasvoi osin Madridissa osin Buenos Airesissa. Séjourné palasi sittemmin Ranskaan, jossa hän alkoi opiskelemaan oikeustiedettä Poitiers'n yliopistossa. Opiskeluaikoinaan hän oli Erasmus-harjoittelussa Granadassa. Opiskeluaikoina hän kuului myös sosialistisen puolueen nuorisoliittoon.
Vuosina 2007–2009 Séjourné työskenteli avustajana Ranskan parlamentissa.
Séjourné on avoimesti homoseksuaali. Hän eli rekisteröidyssä parisuhteessa Gabriel Attalin kanssa, mutta pari on sittemmin eronnut. Séjourné on ollut melko vaitonainen yksityiselämäänsä koskien.
Poliittinen ura

Kun Emmanuel Macron nousi Ranskan valtionvarainministeriksi vuonna 2014, Séjournésta tuli Macronin neuvonantaja. Tätä ennen Séjourné oli työskennellyt Pariisin aluevaltuustossa virkamiehenä. Hän jatkoi presidentin neuvonantajana Macronin voitettua vuoden 2017 presidentinvaalit.
Vuoden 2019 europarlamenttivaalien alla Séjourné otti puolen vuoden loman neuvonantajan töistään johtaakseen puolueensa eurovaalikampanjaa. Hän tuli valituksi ja istui parlamentissa aina vuoteen 2024 asti. Lokakuussa 2021 Séjourné valittiin Uudistuva Eurooppa -ryhmän puheenjohtajakisaan Dacian Cioloșin erottua.
Syyskuussa 2022 Séjourné valittiin Renessanssi-puolueen puheenjohtajaksi Stanislas Guerinin jätettyä paikka. Séjournélla ei ollut vastaehdokkaita.
Tammikuussa 2024 Séjourné kutsuttiin ulkoministeriksi (jonka vastuulla ovat myös EU-asiat) Gabriel Attalin hallitukseen. Hän aloitti virassa 11. tammikuuta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stéphane Séjourné Wikimedia Commonsissa
Stéphane Séjourné Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k   Ranskan Euroopan parlamentin jäsenet (2019–2024) |
| --- | --- |
EPP:  Bellamy  Colin-Oesterlé  Danjean  Didier  Evren (2019–2023)  Hortefeux  Morano  Sailliet (2023–)  Sander 
Renew:  Amalric (2023–)  Bijoux  Boyer  Brunet  Canfin  Chabaud  Cicurel (2020–)  Decerle  Farreng  Gozi (2020–)  Grudler  Guetta  Hayer  Karleskind  Keller  Lavocat (2024–)  Loiseau  Orville (2022–)  Riquet  Séjourné (2019–2024)  Tolleret  Trillet-Lenoir (2019–2023)  Vedrenne  Zacharopoulou (2019–2022)  Yenbou  Yon-Courtin 
G-EFA:  Alfonsi  Biteau  Carême  Cormand  Delbos-Corfield  Delli  Gruffat (2020–)  Jadot (2019–2023)  Massard (2023–)  Rivasi  Roose  Satouri  Thiollet (2023–)  Toussaint 
S&D:  Andrieu (2019–2023)  Clergeau (2023–)  Durand  Glucksmann  Guillaume  Lalucq  Larrouturou  Mebarek (2020–) 
ECR:  Bay 
ID:  Androuët  Bardella  Beigneux  Bilde  Bruna  Chagnon (2022–)  Dauchy (2022–)  Garraud  Griset  Jalkh  Jamet  Joron  Lacapelle (2020–)  Laporte (2019–2022)  Lebreton  Lechanteux (2019–2022)  Mariani  Mélin (2019–2022)  Minardi (2022–)  Olivier  Rougé 
GUE/NGL:  Aubry  Bompard (2019–2022)  Chaibi  Maurel  Mesure (2022–)  Omarjee  Pelletier 
N/I:  Collard  Juvin  Pirbakas  Rivière 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Puola 
Henkilöt:  MEP-hakemisto  Sycomore
Joulukalenteri: Talvipihan joulu

| Joulukalenteri: Talvipihan joulu |
| --- | --- |

Tyyli:  joulukalenteri
Kestoaika:   10 minuuttia (sarja)  108 minuuttia (elokuva) 
Pääosissa:  Topi Kanerva Heikki Silvennoinen Isadora Brown
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Yle TV2 Yle Areena
Esitetty:  1. joulukuuta –   24. joulukuuta 2023  2024 – nykyhetki (elokuva) 
Jaksoja:  24
Ikäraja:  
Tuotanto
Tuottaja(t):  Juuso Räsänen
Vastaava(t) tuottaja(t):  Hanna-Mari Hieta
Ohjaaja(t):  Johanna Smith
Käsikirjoittaja(t):  Juuso Räsänen Henrik Wetterstrand Stephen Reponen
Säveltäjä(t):  Jyrki Nevala
Leikkaaja(t):  Nipa Roine
Lavastaja(t):  Minna Wallenius
Kuvaaja(t):  Kari Manninen
Tuotantoyhtiö(t):  Yle
Aiheesta muualla
IMDb 
Joulukalenteri: Talvipihan joulu on suomalainen joulukalenteriohjelma, joka esitettiin Yle TV2 -kanavalla ja Yle Areenassa joulukuussa 2023. Sarja on Ylen oma tuotanto. Sen on käsikirjoittanut Juuso Räsänen, Stephen Reponen ja Henrik Wetterstrand ja ohjannut Johanna Smith. Sarjaa kuvattiin Tampereella Särkänniemen Koiramäessä, kaupungissa sekä Ylen studiolla kevättalvella ja syksyllä vuonna 2022. Vuonna 2024 sarjasta tehtiin elokuvaversio, joka julkaistiin Yle Areenassa ja esitetään televisiossa jouluaattona.
Kyseessä on poikkeuksellinen tv-tuotanto, koska ihmisnäyttelijöiden lisäksi rooleissa on seitsemän oikeaa eläintä.
Sarjan päärooleissa nähdään Topi Kanerva, Heikki Silvennoinen ja Isadora Brown. Äänirooleissa muun muassa Vesa Vierikko, Miitta Sorvali ja Aake Kalliala.
Juoni

Talvipihan joulu kertoo seitsemästä eläimestä - aasista, possusta, ankasta, kahdesta kilistä ja kahdesta koirasta - sekä nuoresta Onnista, jotka yrittävät pelastaa perinteikkään, mutta vararikon partaalla olevan kotieläintarhan konkurssilta juuri ennen joulua. Apuun saapuu myös läheisillä kerrostaloilla asuva Ilona. Onni on velkaa ahneelle kyläkauppias Roimolalle, jolla on muita suunnitelmia Talvipihan varalle. Joutuvatko Onni ja eläimet muuttamaan pois kodistaan vai tapahtuuko joulun ihme?
Making of -dokumentti

Sarjan tekemisestä julkaistiin Yle Areenaan kaksiosainen dokumenttisarja: Making of Joulukalenteri: Talvipihan joulu. Dokumenttisarjassa kuullaan tunnelmia sarjan tekemisestä. Joulukalenteri: Talvipihan joulu kuvattiin Tampereen Mediapoliksessa ja Särkänniemen Koiramäessä kahden vuoden aikana. Tuotanto oli poikkeuksellinen, sillä ihmisnäyttelijöiden lisäksi projektin päätähtinä nähtiin aasi, ankka, possu, kaksi kiliä ja kaksi koiraa. Making of Joulukalenteri kertoo ainutlaatuisista kuvauksista, jollaisia ei ainakaan Suomen mittapuulla ollut aikaisemmin tehty. Dokumentin tuotti Juuso Räsänen ja työryhmään kuuluivat Olga-Aurora Bro ja Heikki Alasalmi.