stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uinnin Suomen ennätykset
Pitkän radan ennätykset > Miehet

| Matka | Ennätys | Uimari(t) | Päiväys ja paikkakunta |
| --- | --- | --- | --- |

Vapaauinti
| 50 m | 21,58 | Ari-Pekka Liukkonen | 6.7.2017 Tampere |
| 100 m | 49,44 | Ari-Pekka Liukkonen | 24.3.2016 Helsinki |
| 200 m | 1.46,98 | Matias Koski | 18.5.2016 Lontoo |
| 400 m | 3.47,81 | Antti Kasvio | 6.8.1993 Sheffield |
| 800 m | 7.54,70 | Matias Koski | 30.7.2013 Barcelona |
| 1 500 m | 15.09,17 | Matias Koski | 31.3.2012 Indianapolis |
Selkäuinti
| 50 m | 25,61 | Kalle Mäkinen | 3.7.2022 Tampere |
| 100 m | 55,83 | Jani Sievinen | 16.5.1995 Oulu |
| 200 m | 2.00,70 | Jani Sievinen | 26.5.1996 Monaco |
Rintauinti
| 50 m | 27,26 | Olli Kokko | 16.8.2022 Rooma |
| 100 m | 59,99 | Matti Mattsson | 17.5.2021 Budapest |
| 200 m | 2.07,13 | Matti Mattsson | 29.7.2021 Tokio |
Perhosuinti
| 50 m | 23,50 | Jere Hård | 30.7.2002 Berliini |
| 100 m | 53,08 | Jere Hård | 23.7.2001 Fukuoka |
| 200 m | 1.59,32 | Vesa Hanski | 23.8.1997 Sevilla |
Sekauinti
| 200 m | 1.58,16 | Jani Sievinen | 11.9.1994 Rooma |
| 400 m | 4.13,29 | Jani Sievinen | 6.9.1994 Rooma |
Vapaauintiviestit
| 4×50 m (maajoukkue) | 1.34,15 | Manu Mäntymäki, Jani Sievinen, Teemu Saviola, Jere Hård | 20.12.2002 Tallinna |
| 4×50 m (seurajoukkueet) | 1.32,44 | Swimming Jyväskylä Ari-Pekka Liukkonen, Toni Kurkinen, Ville Kallinen, Severi Allonen | 10.10.2009 Jyväskylä |
| 10×50 m | 3.57,60 | Swimming Jyväskylä Ari-Pekka Liukkonen, Toni Kurkinen, Ville Kallinen, Severi Allonen, Antti Viilos, Sami Puukko, Juho Lyytikäinen, Juho Allonen, Jarkko Terho, Petri Hirvonen | 10.10.2009 Jyväskylä |
| 20×50 m | 8.11,93 | Swimming Jyväskylä Ari-Pekka Liukkonen, Toni Kurkinen, Severi Allonen, Jere Hård, Miikka Ruohoniemi, Teemu Vuorela, Ville Kallinen, Janne Kekkonen, Janne Markkanen, Petri Hirvonen, Tapio Roiko-Jokela, Antti Viilos, Viktor Mänty, Mikko Alpola, Leevi Ruuttunen, Miika Tolvanen, Kasperi Norismaa, Jarkko Terho, Vesa Ilen, Leo Lähteenmäki | 18.5.2013 Jyväskylä |
| 4×100 m (maajoukkue) | 3.21,80 | Jani Sievinen, Vesa Hanski, Janne Blomqvist, Antti Kasvio | 6.8.1993 Sheffield |
| 4×100 m (seurajoukkueet) | 3.24,49 | Swimming Jyväskylä Teemu Vuorela, Severi Allonen, Miikka Ruohoniemi, Janne Markkanen | 28.3.2016 Helsinki |
| 4×200 m (maajoukkue) | 7.28,71 | Jani Sievinen, Vesa Hanski, Petteri Lehtinen, Antti Kasvio | 27.7.1992 Barcelona |
| 4×200 m (seurajoukkueet) | 7.36,96 | Cetus Aleksi Eskelinen, Sami Juopperi, Jere Laukkanen, Riku Pöytäkivi | 23.4.2014 Turku |
Sekauintiviestit
| 4×50 m (maajoukkue) | 1.44,63 |  | 27.5.1997 Barcelona |
| 4×50 m (seurajoukkueet) | 1.39,52 | Cetus Sergei Haukka, Lassi Ohtonen, Tuomas Pokkinen, Ari-Pekka Liukkonen | 22.3.2015 Espoo |
| 4×100 m (maajoukkue) | 3.40,63 | Jani Sievinen, Jarno Pihlava, Jere Hård, Matti Rajakylä | 16.5.2004 Madrid |
| 4×100 m (seurajoukkueet) | 3.42,82 | Cetus Christoffer Fredrikson, Lassi Ohtonen, Tuomas Pokkinen, Ari-Pekka Liukkonen | 26.3.2016 Helsinki |
Pitkän radan ennätykset > Naiset

| Matka | Ennätys | Uimari(t) | Päiväys ja paikkakunta |
| --- | --- | --- | --- |

Vapaauinti
| 50 m | 24,77 | Fanny Teijonsalo | 29.5.2021 Monaco |
| 100 m | 53,60 | Hanna-Maria Seppälä | 13.8.2008 Peking |
| 200 m | 1.58,68 | Hanna-Maria Seppälä | 28.6.2009 Helsinki |
| 400 m | 4.16,43 | Laura Lahtinen | 21.7.2019 Gwangju |
| 800 m | 8.48,76 | Eva Lehtonen | 27.3.2008 Indianapolis |
| 1 500 m | 16.52,77 | Eva Lehtonen | 14.8.2009 Seattle |
Selkäuinti
| 50 m | 27,42 | Mimosa Jallow | 4.8.2018 Glasgow |
| 100 m | 1.00,06 | Mimosa Jallow | 25.7.2021 Tokio |
| 200 m | 2.12,87 | Vilma Oura | 29.6.2017 Netanya |
Rintauinti
| 50 m | 30,19 | Ida Hulkko | 21.5.2021 Budapest |
| 100 m | 1.06,19 | Ida Hulkko | 25.7.2021 Tokio |
| 200 m | 2.25,14 | Jenna Laukkanen | 10.8.2016 Rio de Janeiro |
Perhosuinti
| 50 m | 26,24 | Mimosa Jallow | 8.8.2018 Glasgow |
| 100 m | 58,68 | Emilia Pikkarainen | 29.3.2013 Helsinki |
| 200 m | 2.10,39 | Laura Lahtinen | 24.7.2019 Gwangju |
Sekauinti
| 200 m | 2.14,20 | Tanja Kylliäinen | 14.11.2015 Minneapolis |
| 400 m | 4.45,33 | Tanja Kylliäinen | 26.6.2014 Rio de Janeiro |
Vapaauintiviestit
| 4×50 m (maajoukkue) | 1.47,68 | Hanna-Maria Seppälä, Anu Koivisto, Heini Haverinen, Sirja Luomaniemi | 29.1.1999 Greve |
| 4×50 m (seurajoukkueet) | 1.43,37 | Kampuksen Plaani Jenni Moisio, Marlene Niemi, Mimosa Jallow, Susanne Hirvonen | 5.5.2018 Tampere |
| 10×50 m | 4.37,36 | Åbo Simklubb Ida Konkka, Tiia Puolakka, Merina Suoranta, Iida Reini, Emma Karsila, Veera Rinne, Veera Kallio, Raakel Luoto, Jenna Lehtinen, Roosa Mört | 17.1.2015 Turku |
| 20×50 m | 9.26,91 | Åbo Simklubb Ida Konkka, Tiia Puolakka, Merina Suoranta, Iida Reini, Emma Karsila, Veera Rinne, Veera Kallio, Raakel Luoto, Jenna Lehtinen, Roosa Mört, Miia Hurskainen, Alika Tsvetkova, Sini Silvennoinen, Kristiina Merenluoto, Helene Helo, Nea Kolu, Linda-Marie Slotte, Kiia Kagan, Roosa Rekola, Heidi Rissanen | 17.1.2015 Turku |
| 4×100 m (maajoukkue) | 3.42,98 | Linda Laihorinne, Emilia Pikkarainen, Riia-Rosa Koskelainen, Hanna-Maria Seppälä | 26.7.2009 Rooma |
| 4×100 m (seurajoukkueet) | 3.47,73 | Cetus Hanna-Maria Seppälä, Noora Laukkanen, Sohvi Nenonen, Fanny Teijonsalo | 24.4.2015 Vaasa |
| 4×100 m (seurajoukkueet) | 3.47,73 | Cetus Fanny Teijonsalo, Anna Kotonen, Ronja Riihinen, Hanna-Maria Seppälä | 8.7.2017 Tampere |
| 4×200 m (maajoukkue) | 8.25,11 |  | 3.8.1993 Sheffield |
| 4×200 m (seurajoukkueet) | 8.21,90 | Cetus Fanny Teijonsalo, Noora Laukkanen, Aino Otava, Hanna-Maria Seppälä | 22.4.2015 Vaasa |
Sekauintiviestit
| 4×50 m (maajoukkue) | 1.59,93 | Anu Koivisto, Heini Haverinen, Pauliina Ryynänen, Hanna-Maria Seppälä | 31.1.1999 Greve |
| 4×50 m (seurajoukkueet) | 1.53,76 | Jyväskylän Aalto Susanne Hirvonen, Martta Ruuska, Mimosa Jallow, Mia Pentti | 8.5.2022 Tampere |
| 4×100 m (maajoukkue) | 4.01,49 | Mimosa Jallow, Jenna Laukkanen, Emilia Pikkarainen, Hanna-Maria Seppälä | 22.5.2016 Lontoo |
| 4×100 m (seurajoukkueet) | 4.10,90 | Cetus Fanny Teijonsalo, Noora Laukkanen, Petra Soininen, Hanna-Maria Seppälä | 6.7.2013 Jyväskylä |
Pitkän radan ennätykset > Sekajoukkueviestit

| Matka | Ennätys | Uimarit | Päiväys ja paikkakunta |
| --- | --- | --- | --- |

Vapaauintiviestit
| 4×50 m (seurajoukkueet) | 1.35,47 | Cetus Fanny Teijonsalo, Hanna-Maria Seppälä, Tatu Waltari, Ari-Pekka Liukkonen | 3.7.2015 Helsinki |
Sekauintiviestit
| 4×50 m (seurajoukkueet) | 1.46,41 | Cetus Fanny Teijonsalo, Tuomas Pokkinen, Riku Pöytäkivi, Hanna-Maria Seppälä | 5.7.2014 Espoo |
| 4×100 m (maajoukkue) | 3.53,94 | Mimosa Jallow, Sami Aaltomaa, Tanja Kylliäinen, Ari-Pekka Liukkonen | 17.5.2016 Lontoo |
Lyhyen radan ennätykset > Naiset

| Matka | Ennätys | Uimari(t) | Päiväys ja paikkakunta |
| --- | --- | --- | --- |

Vapaauinti
| 50 m | 24,13 | Fanny Teijonsalo | 18.09.2021 Napoli |
| 100 m | 52,28 | Hanna-Maria Seppälä | 11.12.2008 Rijeka |
| 200 m | 1.54,50 | Hanna-Maria Seppälä | 19.9.2009 Espoo |
| 400 m | 4.08,85 | Laura Lahtinen | 02.09.2021 Napoli |
| 800 m | 8.31,22 | Ada Hakkarainen | 6.12.2023 Otopeni |
| 1500 m | 16.12,34 | Ada Hakkarainen | 27.10.2023 Stavanger |
Selkäuinti
| 50 m | 26,33 | Mimosa Jallow | 5.11.2021 Kazan |
| 100 m | 56,81 | Mimosa Jallow | 6.11.2021 Kazan |
| 200 m | 2.07,10 | Anu Koivisto | 16.12.2001 Antwerpen |
Rintauinti
| 50 m | 29,33 | Ida Hulkko | 5.11.2020 Budapest |
| 100 m | 1.04,25 | Jenna Laukkanen | 16.12.2017 Kööpenhamina |
| 200 m | 2.20,75 | Jenna Laukkanen | 18.11.2015 Espoo |
Perhosuinti
| 50 m | 25,69 | Mimosa Jallow | 16.11.2019 Wroclaw |
| 100 m | 56,88 | Laura Lahtinen | 17.12.2022 Melbourne |
| 200 m | 2.05,13 | Laura Lahtinen | 15.12.2022 Melbourne |
Sekauinti
| 100 m | 58,42 | Jenna Laukkanen | 6.11.2020 Budapest |
| 200 m | 2.09,48 | Laura Lahtinen | 27.10.2023 Stavanger |
| 400 m | 4.35,91 | Tanja Kylliäinen | 3.12.2014 Doha |
Vapaauintiviestit
| 4×50 m (maajoukkue) | 1.38,13 | Emilia Pikkarainen, Lotta Nevalainen, Laura Kurki, Hanna-Maria Seppälä | 22.11.2012 Chartres |
| 4×50 m (seurajoukkueet) | 1.40,55 | Cetus Anna Kotonen, Inka Vahtola, Tuuli Pippuri, Fanny Teijonsalo | 12.11.2022 Vaasa |
| 10×50 m | 4.26,25 | Helsingfors Simsällskap Kaisla Kollanus, Katja Lehtonen, Sofia Mustelin, Juulia Lainekivi, Juuli Dolk, Aino Alastalo, Karla Ferrara, Tiina Lindgren, Tea Lönnroth, Laura Koivusalo | 8.11.2009 Helsinki |
| 20×50 m | 9.12,39 | Helsingfors Simsällskap Kaisla Kollanus, Katja Lehtonen, Sofia Mustelin, Juulia Lainekivi, Juuli Dolk, Aino Alastalo, Karla Ferrara, Tiina Lindgren, Tea Lönnroth, Laura Koivusalo, Heta Hölttä, Vuokko Schoultz, Inga Virtanen, Pilvi Saarikoski, Leena Koivusalo, Susanna Kaurinkoski, Vilma Lauslahti, Saija Tuovinen, Marianne Salmi, Nelli Määttänen | 8.11.2009 Helsinki |
| 4×100 m (maajoukkue) | 3.44,82 | Julia Bruneau, Reetta Kanervo, Vilma Ruotsalainen, Hilla Kortetjärvi | 9.12.2016 Kolding |
| 4×100 m (seurajoukkueet) | 3.40,14 | Cetus Fanny Teijonsalo, Peppi Siirtola, Inka Vahtola, Anna Kotonen | 17.12.2022 Vaasa |
| 4×200 m (maajoukkue) | 8.17,14 | Vilma Oura, Ida Konkka, Nea-Amanda Heinola, Iida Reini | 10.12.2016 Kolding |
| 4×200 m (seurajoukkueet) | 8.07,34 | Helsingfors Simsällskap Kaisla Kollanus, Vilma Ruotsalainen, Tanja Kylliäinen, Vilma Oura | 19.11.2017 Oulu |
Sekauintiviestit
| 4×50 m (maajoukkue) | 1.46,22 | Mimosa Jallow, Veera Kivirinta, Jenna Laukkanen, Marlene Niemi | 17.12.2017 Kööpenhamina |
| 4×50 m (seurajoukkueet) | 1.50,28 | Kampuksen Plaani Susanne Hirvonen, Marlene Niemi, Mimosa Jallow, Jenni Moisio | 15.10.2017 Espoo |
| 4×100 m (maajoukkue) | 3.54,81 | Mimosa Jallow, Jenna Laukkanen, Emilia Pikkarainen, Hanna-Maria Seppälä | 7.12.2014 Doha |
| 4×100 m (seurajoukkueet) | 4.02,94 | Cetus Fanny Teijonsalo, Noora Laukkanen, Sohvi Nenonen, Hanna-Maria Seppälä | 23.11.2014 Espoo |
Lyhyen radan ennätykset > Sekajoukkueviestit

FINA alkoi hyväksyä sekajoukkueviestien virallisia ennätyksiä 26. syyskuuta 2013 alkaen.
| Matka | Ennätys | Uimarit | Päiväys ja paikkakunta |
| --- | --- | --- | --- |

Vapaauintiviestit
| 4×50 m (maajoukkue) | 1.31,23 | Andrei Tuomola, Ari-Pekka Liukkonen, Jenna Laukkanen, Mimosa Jallow | 12.12.2018 Hangzhou |
| 4×50 m (seurajoukkueet) | 1.33,68 | Helsingfors Simsällskap Andrei Tuomola, Riku Pöytäkivi, Laura Kurki, Kaisla Kollanus | 15.11.2018 Vaasa |

Sekauintiviestit
| 4×50 m (maajoukkue) | 1.38,71 | Mimosa Jallow, Jenna Laukkanen, Riku Pöytäkivi, Ari-Pekka Liukkonen | 6.8.2017 Berliini |
| 4×50 m (seurajoukkueet) | 1.41,86 | Helsingfors Simsällskap Lotta Upanne, Andrei Tuomola, Riku Pöytäkivi, Kaisla Kollanus | 16.11.2017 Oulu |
Charlie Wilsonin sota

| Charlie Wilsonin sota> Charlie Wilson's war |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Mike Nichols
Käsikirjoittaja:  Aaron Sorkin
Perustuu:  George Crilen kirjaan Charlie Wilson’ War
Tuottaja:  Tom Hanks
Säveltäjä:  James Newton Howard
Kuvaaja:  Stephen Goldblatt
Leikkaaja:   John Bloom  Antonia Van Drimmelen 
Pääosat:   Tom Hanks  Amy Adams  Julia Roberts  Philip Seymour Hoffman  Ned Beatty  Om Puri 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures
Levittäjä:  UIP-Dunafilm Netflix
Ensi-ilta:  21. joulukuuta 2007
Kesto:  100 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  75 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Charlie Wilsonin sota (Charlie Wilson's war) on vuonna 2007 valmistunut yhdysvaltalainen komediallinen draamaelokuva, joka kuvaa Yhdysvaltain salaista sekaantumista 1980-luvulla käytyyn Afganistanin sotaan. Elokuva perustuu samannimiseen kirjaan, jonka on kirjoittanut tutkiva journalisti George Crile.
Tarina

Se kertoo teksasilaisesta poliitikosta Charlie Wilsonista (Tom Hanks), joka CIA:n asiamiehen Gust Avrakotosin (Philip Seymour Hoffman) vakuuttamana onnistuu taivuttelemaan Yhdysvaltain kongressin nostamaan afganistanilaisille salassa annetun 5 miljoonan vuosittaisen tuen miljardiin dollariin. Sillä rahoittettiin CIA:n salaista operaatiota, jolla Yhdysvallat tuki Afganistanin mujahideenejä taistelussa Neuvostoliittoa vastaan.
Näyttelijöitä

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tom Hanks  | … |  Charlie Wilson   |
|  Julia Roberts  | … |  Joanne Herring   |
|  Philip Seymour Hoffman  | … |  Gust Avrakotos   |
|  Amy Adams  | … |  Bonnie Bach   |
|  Ned Beatty  | … |  Doc Long   |
|  Om Puri  | … |  presidentti Zia   |
|  Emily Blunt  | … |  Jane Liddle   |
|  Ken Stott  | … |  Zvi   |
|  Terry Bozeman  | … |     |
|  Brian Markinson  | … |  Paul Brown   |
|  Jud Tylor  | … |  Crystal Lee   |
|  Hilary Angelo  | … |  Kelly   |
|  Cyia Batten  | … |  Stacey   |
|  Ed Regine  | … |  limusiinin kuljettaja   |
|  Daniel Eric Gold  | … |  Donnelly   |
|  Peter Gerety  | … |  Larry Liddle   |
|  P.J. Byrne  | … |  Jim Van Wagenen   |
|  John Slattery  | … |  Cravely   |
|  Thomas Crawford  | … |  huoltomies   |
|  Joe Roland  | … |  McGaffin   |
Lähde:
Aiheesta muualla

Ebert, Roger: Evil Empire falls victim to clout RogerEbert.com.  20.12.2007. Viitattu 11.6.2021. (englanniksi)
Bradshaw, Peter: Charlie Wilson's War The Guardian.  11.1.2008. Viitattu 11.6.2021. (englanniksi)
Papamichael, Stella: Charlie Wilson's War (2008) BBC Movies.  11.1.2008. Viitattu 11.6.2021. (englanniksi)
Dănuț Grecu

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Dănuț Grecu vuonna 1976. |  Dănuț Grecu vuonna 1976. |  Dănuț Grecu vuonna 1976. |  |
Maa:   Romania
Miesten telinevoimistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Montreal 1976 | renkaat |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Varna 1974 | renkaat |  |
|  Hopeaa | Fort Worth 1979 | renkaat |  |
|  Pronssia | Strasbourg 1978 | renkaat |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Bern 1975 | renkaat |  |
|  Hopeaa | Grenoble 1973 | renkaat |  |
Dănuț ”Dan” Grecu (26. syyskuuta 1950 Bukarest – 12. joulukuuta 2024) oli romanialainen telinevoimistelija ja olympiamitalisti. Hän oli parhaimmillaan rengasvoimistelijana.
Grecu sijoittui Münchenin 1972 olympialaisissa telinevoimistelun joukkuekilpailussa seitsemänneksi ja henkilökohtaisessa moniottelussa parhaana romanialaisena 32:nneksi pistein 108,850. Montrealin 1976 olympialaisissa hän saavutti renkailla pronssia pistein 19,500. Hänen edelleen sijoittuivat neuvostoliittolaiset Nikolai Andrianov ja Aleksandr Ditjatin. Joukkuekilpailussa hän sijoittui kuudenneksi kerättyään kymmenenneksi parhaat henkilökohtaiset pisteet, mutta moniottelun finaalin hän jätti kesken ja sijoittui 36:nneksi. Hypyssä hän sijoittui neljänneksi 19,200 pisteellä. Moskovan 1980 olympialaisissa Grecu sijoittui joukkuekilpailussa neljänneksi, moniottelussa yhdeksänneksi (115,225 p) ja renkailla kuudenneksi epäonnistuttuaan pahasti finaalisuorituksessaan (10,850 p).
Varnan MM-kilpailuissa 1974 Grecu jakoi renkaitten maailmanmestaruuden Nikolai Andrianovin kanssa. Strasbourgin MM-kilpailuissa 1978 hän saavutti renkailla pronssia ja Fort Worthin MM-kilpailuissa 1979 hopeaa.
Grecu saavutti renkailla EM-hopeaa Grenoblessa 1973 sekä Euroopan-mestaruuden Bernissä 1975.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dănuț Grecu Wikimedia Commonsissa
Gary Coleman

Gary Coleman, 2005
Gary Wayne Coleman (8. helmikuuta 1968 – 28. toukokuuta 2010) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.
Afroamerikkalainen Coleman syntyi Zionissa, Illinoisissa. Willie ja Sue Coleman adoptoivat hänet. Hänellä oli synnynnäinen, vaikea munuaissairaus, joka aiheutti hänen lyhytkasvuisuutensa (142 cm). Hänelle tehtiin munuaisensiirrot vuosina 1973 ja 1984, ja hän tarvitsi päivittäistä dialyysihoitoa.
Coleman esitti Arnold Jacksonin roolin sarjassa Diff'rent Strokes (1978–1986), josta hän sai Young Artist-gaaloissa 1980-luvun alussa useita palkintoja. Hän nousi nopeasti maineeseen, ja vuosina 1982–1983 NBC:llä pyöri The Gary Coleman Show. Hän on myöhemmällä urallaan tehnyt lukuisia vierailevia esiintymisiä maailmankuuluissa televisiosarjoissa, kuten Pulmusissa vuonna 1994, Bel-Airin prinssissä vuonna 1996, Simpsoneissa vuonna 1999, Nitro circus -ohjelmassa vuonna 2009 ja elokuvassa Dickie Roberts: Entinen lapsitähti.
Coleman oli yksi hahmoista Broadwaylla 2003 kantaesitetyssä Tony-palkitussa Avenue Q -musikaalissa. Coleman esiintyi myös vuoden 2003 Postal²-pelissä.
Coleman myönsi vuonna 1993 antamassaan haastattelussa yrittäneensä kahteen otteeseen itsemurhaa. Hänellä oli ajoittain ongelmia myös lain kanssa: häntä syytettiin vuonna 1998 pahoinpitelystä, ja heinäkuussa 2007 hän jäi kiinni ”häiritsevästä käyttäytymisestä” (engl. disorderly conduct). Hän oli vuonna 2003 ehdolla Kalifornian kuvernööriksi mihinkään puolueeseen kuulumattomana.
Coleman kuoli 42-vuotiaana 28. toukokuuta 2010 kallonsisäiseen verenvuotoon kaaduttuaan kotonaan Provossa, Utahissa.
Aiheesta muualla

Gary Coleman Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Italia  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Bosch

Bosch voi tarkoittaa seuraavia:
Henkilöitä

Sukunimi
Carl Bosch (1874–1940), saksalainen kemisti ja insinööri, Nobelin kemianpalkinnon saaja
Crisanto Bosch (1907–1981), espanjalainen jalkapalloilija ja valmentaja
David Bosch  (1929-1992), eteläafrikkalainen lähetyssaarnaaja ja kirjailija
Don Bosch (s. 1942), yhdysvaltalainen baseballpelaaja
Edith Bosch (s. 1980), alankomaalainen judoka
Ernesto Bosch (1863–1951), argentiinalainen asianajaja, diplomaatti ja poliitikko
Francisco Bosch (s. 1982), espanjalainen näyttelijä ja tanssija
Gerard Bosch van Drakestein  (1887–1972), alankomaalainen pyöräilijä
Hieronymus Bosch (1450–1516), alankomaalainen taidemaalari
Hugo Ritter von Bosch (1782–1865), baijerilainen kenraali ja ministeri
Jaime Milans del Bosch (1915–1997), espanjalainen kenraali
Jesse Bosch (s. 2000), alankomaalainen jalkapalloilija
Jevhenija Bosch (1879–1925), ukrainalainen poliitikko
Johnny Yong Bosch (s. 1976), yhdysvaltalainen näyttelijä ja muusikko
Juan Bosch (1909–2001), dominikaanilainen poliitikko ja historioitsija
Kyle Vanden Bosch (s. 1978), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Lydia Bosch (s. 1963), espanjalainen näyttelijä
Orlando Bosch (1926–2011), kuubalainen terroristi
Pere Bosch-Gimpera (1891–1974), meksikolainen arkeologi ja antropologi
Robert Bosch (1861–1942), saksalainen yrittäjä ja keksijä
Tertius Bosch (1966–2000), eteläafrikkalainen kriketinpelaaja
Wilma van den Bosch (s. 1956), alankomaalainen sarjakuvapiirtäjä
Henkilöitä > Kuvitteellisia henkilöitä

Harry Bosch, Michael Connellyn luoma kuvitteellinen poliisi
Paikkoja

's-Hertogenbosch eli Den Bosch, kaupunki Alankomaissa
Villa Bosch, kaupunki Argentiinassa
Bosch, kylä Alankomaissa
Bosch en Duin, kylä Alankomaissa
Paikkoja > Rakennuksia

Huis ten Bosch, kuninkaallinen palatsi Alankomaissa
Huis Ten Bosch, teemapuisto Japanissa
Kemiassa

Bosch-reaktio, hiilidioksidin ja vedyn välinen kemiallinen reaktio
Haber–Bosch-menetelmä, ammoniakin valmistusmenetelmä
Yrityksiä

Robert Bosch, saksalainen monialayritys
Bosch Brewing Company, yhdysvaltalainen panimoyritys
Bosch Car Service, autojen huolto- ja korjauskonserni
Muita

Bosch, Michael Connellyn romaaneihin perustuva yhdysvaltalainen televisiosarja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Bosch”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Maailman satuaarteet

| Maailman satuaarteet |
| --- | --- |
 Toisen painoksen kansikuva
Genre:  satukirja
Suomennos
Kansitaiteilija:  Timo Kuoppala
Kustantaja:  Karisto Oy
Julkaistu:  1996
Ulkoasu:  pehmeäkantinen
Sivumäärä:  118
ISBN:  951-23-3588-3
Sarja: Pokkaristo
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Maailman satuaarteet on Karisto Oy:n Pokkaristo-sarjassa ilmestynyt kokoelma satuja.
Toinen painos on vuodelta 2000. Kirja on pehmeäkantinen ja siinä on 118 sivua. Kunkin sadun yhteydessä on yksi kuva. Sarjan ulkoasun on suunnitellut Timo Kuoppala.
Sisällys

Ruma ankanpoikanen
Hannu ja Kerttu
Ali Baba ja neljäkymmentä ryöväriä
Keisarin uudet vaatteet
Tuhkimo
Punahilkka
Ruusunen
Lumikki
Rampa
Suomen yleisesikunnan johtama tiedustelu 1918–1945

Suomen yleisesikunnan johtama tiedustelu 1918–1945 oli tiedustelua osana Suomen puolustusta valtionjohdon alaisuudessa. Sen tehtävänä oli varoittaa valtionjohtoa maan turvallisuuteen kohdistuvista sotilaallisista uhista. 
Tiedustelu jakautuu useisiin eri lajeihin. Näitä ovat esimerkiksi sotilasasiamiesten toiminta kohdemaissa, tiedotusvälineiden seuranta sekä asiamiestiedustelu, jota kansanomaisesti nimitetään vakoiluksi ja sotilaallinen tiedustelu, kuten tähystäminen, lentotiedustelu, väkivaltainen tiedustelu ja muu partiointi. Tärkeää on myös sotavankien ja loikkarien kuulustelu sekä haltuun saadun materiaalin tutkiminen. Jo 1920-luvulla otettiin Suomessa ensiaskeleita myös radiotiedustelussa.
Tiedusteluelinten nimissä on eri aikoina ollut vaihtelua ja kirjavuutta, mikä johtuu osittain toiminnan salaamisesta. Tiedustelua harjoitti samaan aikaan myös Etsivä keskuspoliisi.
Varhaisvaiheet aktivismissa ennen Suomen itsenäistymistä

Tukholmassa toimi aktivistien vuonna 1914 perustama tiedonantotoimisto, jonka tehtävänä oli hankkia tiedustelutietoa Suomessa olevista venäläisistä joukoista ja välittää sitä saksalaisille. Toimistoa johti maisteri Isak Alfthan, joka oli ollut aktivistisessa toiminnassa mukana jo ensimmäisen sortokauden (1899–1905) aikana. 
Kenraali Mannerheim kutsui Aflthanin päämajaan ja nimitti hänet tämän 11. helmikuuta 1918 Seinäjoelle saavuttua luutnantin arvoisena yleisesikuntansa tiedusteluelimen, tietotoimiston päälliköksi.
Päämajan tietotoimisto Suomen sisällissodan aikana

Päämajan tietotoimiston pohjana ollut tiedusteluelin oli toiminut päämajoitusmestarin alaisena tammikuun loppupuolelta vahvuutenaan 2–5 upseeria. Toimisto keräsi tietoja punaisista ja venäläisistä lähinnä operatiivista suunnittelua ja johtamista varten.
Pääesikunnan III osaston tiedusteluosastot

Sodan jälkeisessä saksalaissuuntauksessa pääesikuntakin organisoitiin saksalaisen mallin mukaan. Sen päälliköksi nimitettiin saksalainen eversti Konrad von Redern. Niinpä tiedustelu kuului pääesikunnan III osaston tehtäviin. Tiedustelun toiminta-alueiksi mainittiin erikseen Karjalankannas, Aunuksen Karjala, Vienan Karjala sekä Pietari. Tietotoimiston sai johtoonsa everstiluutnantti Eino Suolahti, joka alkoi kehittää sitä edelleen nimellä osasto Ie eli Osasto erityisiä tehtäviä varten. Apulaisekseen Suolahti sai maisteri Kai Donnerin.
III osastoon kuului kaksi tiedusteluosastoa, joilla oli edelleen toiminta-alueiden mukaisia alaosastoja. Ensimmäinen osasto toimi Torniosta käsin Pohjois-Ruotsin ja Pohjois-Norjan suuntaan sinne siirtyneitä punaisia vastaan ja Viipurista käsin Pietarin suuntaan. Toinen, Itä-Karjalan osasto, toimi Sortavalasta käsin Laatokan ja Äänisen suuntiin sekä Muurmannin radan suunnalla kohti pohjoista.
Pääesikunnan III osastoon kuuluivat lisäksi sanomalehtiosasto ja sabotaasiosasto (Section politik). Myöhemmin perustettiin vielä passiosasto. Pääesikunnan III osasto hajotettiin vuoden 1919 alussa saksalaissuuntauksen päätyttyä. Heinäkuussa vuonna 1919 sisäisestä turvallisuudesta alkoi huolehtia sisäministeriön alainen uusi virasto, jonka nimeksi tuli Etsivä Keskuspoliisi. Sotilastiedustelu jäi yleisesikunnan tehtäväksi. Muutoksen toteutti Kaarlo Castrénin hallitus.