stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nöykkiö
Historia

Autoliikenteen kasvaessa 1920-luvulla aloitettiin eteläisen tieyhteyden suunnittelua Helsingistä länteen. Helsingin kaupunki osti Lauttasaaren 1930-luvulla ja sen myötä tie päätettiin rakentaa Lauttasaaresta Jorvakseen. Nöykkiön etelärajalla kulkeva Jorvaksentie, eli nykyinen Länsiväylä, avattiin liikenteelle vuonna 1937. Porkkalan palauttamisen myötä, vuonna 1956, tiestä tuli tärkeä yhteys läntiselle Uudellemaalle. Tien rakentaminen moottoritieksi aloitettiin vuonna 1961 ja tie valmistui Espoonlahdelle vuonna 1969. Tien nimeksi vakiintui tällöin Länsiväylä.
Väestö > Väkiluvun kehitys

| Nöykkiön väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 1 927 | 1 927 |
| 1980 | 1980 |    | 1 977 | 1 977 |
| 1985 | 1985 |    | 2 356 | 2 356 |
| 1990 | 1990 |    | 3 676 | 3 676 |
| 1995 | 1995 |    | 5 767 | 5 767 |
| 2000 | 2000 |    | 6 954 | 6 954 |
| 2005 | 2005 |    | 7 681 | 7 681 |
| 2010 | 2010 |    | 7 951 | 7 951 |
| 2015 | 2015 |    | 8 115 | 8 115 |
| 2020 | 2020 |    | 8 347 | 8 347 |
Lähde: Helsingin seudun avoimet tilastotietokannat.
Palvelut

Nöykkiössä on useita kouluja. Alueen pohjoisosassa sijaitsee Nöykkiönlaakson koulu (alakoulu) ja Nöykkiön koulu (yläkoulu). Etelämpänä, Eestinlaakson alueella, sijaitsee Eestinkallion koulu (alakoulu) ja Martinkallion koulu (yhtenäiskoulu). Nöykkiössä on kahden kunnallisen päiväkodin lisäksi yksi yksityinen päiväkoti sekä yksi ryhmäperhepäiväkoti. Nöykkiön pohjoisosassa sijaitsee myös Nöykkiön kirjasto, hammaslääkäri, nuorisotila ja neuvola.
Erityisesti nuorten keskuudessa suurta huomiota herättänyt Valintatalo-kauppa avattiin huhtikuussa 2008 Nöykkiön koulun viereen. Kauppa muuttui K-Marketiksi heinäkuussa 2016. Nöykkiöön ollaan myös rakentamassa S-marketia, jonka rakentaminen alkoi Nöykkiön koulun vieressä vuonna 2020. Nöykkiöstä löytyy myös yksityinen parturi-kampaamo. Eestinkallion koulun läheisyydessä sijaitsee pieni kioski, jonka omistaja on vaihtunut useaan otteeseen. Aiemmin Kattilalaakson alueella aivan Nöykkiön välittömässä läheisyydessä on toiminut pieni, perinteinen kyläkauppa K-extra Cajander. Nöykkiön Eteläosaan Länsiväylän varrelle avattiin vuoden 2017 helmikuussa Lidl-ketjun liike.
Liikenneyhteydet

Nöykkiöläisillä on melko hyvät liikenneyhteydet. Länsimetron liityntälinjat palvelevat ruuhka-aikana 10 minuutin vuorovälillä.
542 Munkkiranta – Soukka(M)- Espoonlahti(M)-Kivenlahti(M)-Nöykkiö- Latokaski-Kiltakallio-Espoonkeskus-Lommila-Jorvi
158 Matinkylä(M)– Tiilinmäki- Kiviruukki-Espoonlahti(M)
159 Matinkylä(M)-Nöykkio-Latokaski
125  Tapiola(M)-Kuitinmäki-Puolanmetsä Nöykkiö - Espoonlahti(M)
Yölinja 125N Kamppi– Länsiväylä – Tapiola(M) Kuitinmäki- Nöykkiö – Latokaski
Muuta

Aivan Nöykkiön ja Saunalahden kaupunginosien rajalla sijaitsee Espoonlahden vesitorni. Vesitornin liepeille rakennetaan maanalaista länsimetroon kuuluvaa Sammalvuoren metrovarikkoa.
Kuvia

Nöykkiön koulu
Nöykkiön kirjasto
Talo, jossa toimi Cajanderin kyläkauppa vuodesta 1954.
Siirtolohkare Nöykkiössä.
Aiheesta muualla

HS 26.9.2012: Kippis Nöykkiön pihoille!
https://issuu.com/kirkkojakaupunki/docs/esse_2009_nro_33__13.8_
| n k Espoo |
| --- | --- | --- |
 Uusimaa  Helsingin seutukunta  Pääkaupunkiseutu 
| Pohjois-Espoo |  Bodom  Kalajärvi  Lahnus  Lakisto  Luukki  Niipperi  Perusmäki  Röylä  Vanhakartano  Velskola  |  |
| Suur-Espoonlahti |  Espoonlahti  Kaitaa  Latokaski  Nöykkiö  Saunalahti  Soukka  Suvisaaristo  |  |
| Suur-Kauklahti |  Espoonkartano  Kauklahti  Kurttila  Vanttila  |  |
| Suur-Leppävaara |  Karakallio  Kilo  Laaksolahti  Leppävaara  Lintuvaara  Lippajärvi  Sepänkylä  Viherlaakso  |  |
| Suur-Matinkylä |  Henttaa  Matinkylä  Olari  |  |
| Suur-Tapiola |  Haukilahti  Laajalahti  Mankkaa  Niittykumpu  Otaniemi  Pohjois-Tapiola  Tapiola  Westend  |  |
| Vanha-Espoo |  Espoon keskus  Gumböle  Högnäs  Järvenperä  Karhusuo  Karvasmäki  Kaupunginkallio  Kolmperä  Kuurinniitty  Muurala  Nupuri  Kunnarla  Nuuksio  Siikajärvi  Vanha-Nuuksio  Ämmässuo  |  |
Jurva Point

Jurva Point on Biscoesaariin kuuluvan Renaudinsaaren pienen niemen kaakkoiskärki lähellä Etelämannerta. Se nimettiin vuonna 1959 merijäätutkimuksen uranuurtajan, suomalaisen merentutkijan Risto Jurvan mukaan.
Hevosurheilu Olympian kisoissa

Valjakkoajoa attikalaisessa mustakuviotekniikalla koristellussa amforassa, noin 500–480 eaa.
Olympian kisoihin kuului lukuisia erilaisia hevosurheilulajeja. Niistä vanhin ja arvostetuin oli nelivaljakkoajo (dromos hippōn), joka otettiin ohjelmaan 25. olympiadin kisoissa vuonna 680 eaa. Myöhemmin lisättiin laukkaratsastus (kelēs, 648 eaa.) ja parivaljakkoajo (synōris) sekä vastaavat lajit varsoille (pōlos, 384 ja 265 eaa.). Vain jonkin aikaa ohjelmassa olivat muulien vaunuajo (apēnē, 500–444 eaa.) sekä ravi (kalpē) tammoilla (thēleia hippos, 496–444 eaa.). Kymmenvaljakkoajo järjestettiin yhden kerran keisari Nerolle vuodelta 65 jaa. siirretyissä vuoden 67 kisoissa.
Seuraavassa luetellaan hevosurheilulajien tunnetut voittajat Olympian kisoissa. Luettelot perustuvat Foundation of the Hellenic World -säätiön kokoamaan tietokantaan, johon on koottu antiikin ajalta säilyneet tiedot kisojen voittajista (katso myös: luettelo Olympian kisojen voittajista). Säilyneet tiedot ovat epätäydellisiä.
Valjakkoajot > Nelivaljakkoajo

| Olympiadi | Vuosi | Voittaja | Kotipaikka |
| --- | --- | --- | --- |
| 25. | 680 eaa. | Pagondas (tai Pagon) | Theba |
| 33. | 648 eaa. | Myron | Syrakusa |
| 47. | 592 eaa. | Alkmaion | Ateena |
| 52. | 572 eaa. | Kleisthenes | Sikyon |
| 54. | 564 eaa. | Kallias I | Ateena |
| 55. | 560 eaa. | Miltiades | Ateena |
| 58. | 548 eaa. | Euagoras | Sparta |
| 59. | 544 eaa. | Euagoras | Sparta |
| 60. | 540 eaa. | Euagoras | Sparta |
| 61. | 536 eaa. | Kimon | Ateena |
| 62. | 532 eaa. | Peisistratos | Ateena |
| 63. | 528 eaa. | Kimon | Ateena |
| 65. | 520 eaa. | ei tiedossa | Theba |
| 66. | 516 eaa. | Kleosthenes | Epidamnos |
| 68. | 508 eaa. | Pantaros | Gela |
| 69. | 504 eaa. | Damaratos | Sparta |
| 70. | 500 eaa. | Kallias II | Ateena |
| 71. | 496 eaa. | Kallias II | Ateena |
| 72. | 492 eaa. | Kallias II | Ateena |
| 73. | 488 eaa. | Gelon | Gela |
| 74. | 484 eaa. | Polypeithes | Sparta |
| 75. | 480 eaa. | Daitondas ja Arsilokhos | Theba |
| 76. | 476 eaa. | Theron | Akragas |
| 77. | 472 eaa. | kaupungin yhteinen joukkue | Argos |
| 78. | 468 eaa. | Hieron | Syrakusa |
| 79. | 464 eaa. | Kratisthenes | Kyrene |
| 80. | 460 eaa. | Arkesilaos IV | Kyrene |
| 82. | 452 eaa. | Psaumios | Kamarina |
| 83. | 448 eaa. | Arkesilaos | Sparta |
| 84. | 444 eaa. | Arkesilaos | Sparta |
| 85. | 440 eaa. | Polykles | Sparta |
| 86. | 436 eaa. | Megakles | Ateena |
| 87. | 432 eaa. | Lykinos | Sparta |
| 88. | 428 eaa. | Aleksandros | Sparta |
| 89. | 424 eaa. | Leon | Sparta |
| 90. | 420 eaa. | Likhas | Sparta |
| 91. | 416 eaa. | Alkibiades | Ateena |
| 93. | 408 eaa. | Arkhelaos | Makedonia |
| 95. | 400 eaa. | Timon | Elis |
| 96. | 396 eaa. | Kyniska | Sparta |
| 97. | 392 eaa. | Kyniska | Sparta |
| 98. | 388 eaa. | Ksenarkhos | Sparta |
| 104. | 364 eaa. | Eubatas | Kyrene |
| 105. | 360 eaa. | Theokhrestos I | Kyrene |
| 107. | 352 eaa. | Filippos II | Makedonia |
| 109. | 344 eaa. | Arybbas | Epeiros |
| 119. | 304 eaa. | Lampos | Filippoi |
| 120. | 300 eaa. | Theokhrestos II | Kyrene |
| 121. | 296 eaa. | Arkhidamos | Elis |
| 122. | 292 eaa. | Telemakhos | Elis |
| 127. | 272 eaa. | Glaukon | Ateena |
| 128. | 268 eaa. | Karteros | Thessalia |
| 137. | 232 eaa. | Aratos | Sikyon |
| 176. | 76 eaa. | ei tiedossa | Elis |
| 177. | 72 eaa. | Aristolokhos | Elis |
| 194. | 4 eaa. | Tiberius Claudius Nero | Rooma |
| 199. | 17 jaa. | Tiberius Germanicus Caesar | Rooma |
| 227. | 129 jaa. | Lucius Minucius Natalis | Rooma |
| 255. | 241 jaa. | Titus Domitius Prometheus | Ateena |
Valjakkoajot > Parivaljakkoajo

| Olympiadi | Vuosi | Voittaja | Kotipaikka |
| --- | --- | --- | --- |
| 93. | 408 eaa. | Euagoras | Elis |
| 102. | 372 eaa. | Troilos | Elis |
| 103. | 368 eaa. | Euryleonis | Sparta |
| 107. | 352 eaa. | Timokrates | Ateena |
| 108. | 348 eaa. | Filippos II | Makedonia |
| 118. | 308 eaa. | Nikagoras | Lindos |
| 121. | 296 eaa. | Tlasimakhos | Ambrakia |
| 128. | 268 eaa. | ei tiedossa | Thessalia |
| 129. | 264 eaa. | Belestikhe | Makedonia |
| 142. | 212 eaa. | Akestorides | Troas |
| 174. | 84 eaa. | Filistos | Elis |
| 174. | 84 eaa. | Timareta | Elis |
| 177. | 72 eaa. | Hellanikos | Elis |
| 180. | 60 eaa. | Menedemos | Elis |
Valjakkoajot > Kymmenvaljakkoajo

| Olympiadi | Vuosi | Voittaja | Kotipaikka |
| --- | --- | --- | --- |
| 211. | 65 (67) jaa. | Nero | Rooma |
Laukkaratsastus

| Olympiadi | Vuosi | Voittaja | Kotipaikka |
| --- | --- | --- | --- |
| 33. | 648 eaa. | Krauksidas (tai Kraksilas) | Krannon |
| 67. | 512 eaa. | Feidolas | Korintti |
| 68. | 508 eaa. | Feidolaan pojat | Korintti |
| 71. | 496 eaa. | Empedokles | Akragas |
| 72. | 492 eaa. | Krokon | Eretria |
| 75. | 480 eaa. | kaupungin yhteinen joukkue | Argos |
| 76. | 476 eaa. | Hieron | Syrakusa |
| 77. | 472 eaa. | Hieron | Syrakusa |
| 78. | 468 eaa. | Leofron | ei tiedossa |
| 79. | 464 eaa. | Ekhekratidas | Thessalia |
| 90. | 420 eaa. | Ksenombrotos | Kos Meropis |
| 98. | 388 eaa. | Kleogenes | Elis |
| 106. | 356 eaa. | Filippos II | Makedonia |
| 118. | 308 eaa. | Nikagoras | Lindos |
| 121. | 296 eaa. | Pandion | Thessalia |
| 128. | 268 eaa. | ei tiedossa | Krannon |
| 138. | 228 eaa. | Pantarkes | Elis |
| 174. | 84 eaa. | Strogianos | Elis |
| 174. | 84 eaa. | Praksagoras | Elis |
| 174. | 84 eaa. | Telemakhos | Elis |
| 176. | 76 eaa. | Lasthenes | Elis |
| 177. | 72 eaa. | Hegemon | Elis |
| 186. | 36 eaa. | Lykomedes | Elis |
| 208. | 53 jaa. | Tiberius Claudius Aphrodisius | Elis |
| 244. | 197 jaa. | Theopropos | Rhodos |
Varsojen lajit > Varsojen nelivaljakkoajo

| Olympiadi | Vuosi | Voittaja | Kotipaikka |
| --- | --- | --- | --- |
| 102. | 372 eaa. | Troilos | Elis |
| 121. | 296 eaa. | Tlasimakhos | Ambrakia |
| 126. | 276 eaa. | Attalos | Pergamon |
| 128. | 268 eaa. | Belestikhe | Makedonia |
| 174. | 84 eaa. | Theodota | Elis |
| 177. | 72 eaa. | Hellanikos | Elis |
| 233. | 153 jaa. | Kasia Mnasithea | Elis |
Varsojen lajit > Varsojen parivaljakkoajo

| Olympiadi | Vuosi | Voittaja | Kotipaikka |
| --- | --- | --- | --- |
| 171. | 96 eaa. | Antigenes | Elis |
| 177. | 72 eaa. | Kletias | Elis |
| 195. | 1 jaa. | Damithidas | Elis |
Varsojen lajit > Laukkaratsastus varsoilla

| Olympiadi | Vuosi | Voittaja | Kotipaikka |
| --- | --- | --- | --- |
| 181. | 56 eaa. | Kharopas | Elis |
| 182. | 52 eaa. | Agelokhos | Elis |
| 195. | 1 jaa. | Arkhiadas | Elis |
| 208. | 53 jaa. | Kallippos Peisanos | Elis |
Muut lajit > Muulien vaunuajo

| Olympiadi | Vuosi | Voittaja | Kotipaikka |
| --- | --- | --- | --- |
| 70. | 500 eaa. | Thersios | Thessalia |
| 75. | 480 eaa. | Anaksilas | Rhegion |
| 78. | 468 eaa. | Agesias | Syrakusa |
| 81. | 456 eaa. | Psaumios | Kamarina |
Muut lajit > Ravi tammoilla

| Olympiadi | Vuosi | Voittaja | Kotipaikka |
| --- | --- | --- | --- |
| 71. | 496 eaa. | Pataikos | Dyme |
Nelivaljakkoajojen voittaja kuvattuna mosaiikissa, 300-luku eaa. Bardon kansallismuseo, Tunis.
Laukkaratsastusta mustakuviotekniikalla koristellussa amforassa, noin 500–480 eaa.
Robert Themptander

| Robert Themptander |
| --- | --- |

Ruotsin 4. pääministeri
 16. toukokuuta 1884 – 6. helmikuuta 1888  
Monarkki:  Oskar II
Edeltäjä:  Carl Johan Thyselius
Seuraaja:  Gillis Bildt
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. helmikuuta 1844 Tukholma
Kuollut: 30. tammikuuta 1897 (52 vuotta) Tukholma
Tiedot
Puolue:  sitoutumaton konservatiivi
Oscar Robert Themptander (14. helmikuuta 1844 Tukholma – 30. tammikuuta 1897 Tukholma) oli ruotsalainen poliitikko ja virkamies.
Robert Themptander oli luutnantti Nils Themptanderin ja Adolphina Laurentin poika. Hän opiskeli lakia Uppsalassa ja aloitti uransa virkamiehenä. Vuonna 1879 hänet nimitettiin ensimmäiseen kamariin. Arvid Possen hallituksessa hän oli valtioneuvos ja 1881 hänestä tuli valtiovarainministeri.
Robert Themptander oli Ruotsin nuorin pääministeri, jonka tehtävään hänet nimettiin 16. toukokuuta 1884. Hän oli tuolloin 40 vuotta ja 92 päivää vanha. Hän on edelleen nuorin henkilö, joka on toiminut Ruotsin pääministerinä. Vaalitappion jälkeen vuonna 1887 Themptander ehdotti  kuninkaalle uusia vaaleja. Kuningas kieltäytyi, joten Themptander erosi tehtävästään. Hän toimi pääministerinä helmikuuhun 1888 saakka.
Vuosina 1888–1896 hän oli maaherrana Tukholman läänissä.
Themptander kuoli Tukholmassa 30. tammikuuta 1897. Hänen kuolemansa 52 vuoden ja 351 päivän iässä tekee hänestä nuorimman koskaan kuolleen Ruotsin pääministerin. Hänet on haudattu Norra begravningsplatsenin hautausmaalle.
Robert Themptanderin hauta Norra begravningsplatsen -hautausmaalla.
Goatmoon

| Goatmoon |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  2002–
Tyylilaji:  black metal, NSBM
Kotipaikka:  Lappeenranta, Suomi
Laulukieli:  suomi, englanti
Jäsenet:  Jaakko Lähde Gravedesecrator, kaikki instrumentit  
Entiset jäsenet:  T. Bloodvengeance, rummut  
Levy-yhtiö:  Werewolf Records, 2004–  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Goatmoon on suomalainen yhden miehen black metal -yhtye, joka on perustettu vuonna 2002 Lappeenrannassa.
Jaakko Lähde (artistinimitys BlackGoat) perusti Goatmoonin entisen bändinsä Count Lähteen raunioista. Goatmoon äänitti kuusi demoa vuosina 2002–2005. Joulukuussa 2004 Goatmoon julkaisi ensimmäisen albuminsa Werewolf Recordsin kautta. Jotkut haluavat luokitella yhtyeen NSBM-yhtyeeksi, koska sen sanoituksissa käsitellään valkoista ylivaltaa ja antisemitismiä. Loputon Gehennan liekki -dokumentissa Lähde sanoo, että hänet on tuomittu hautakivien kaatamisesta.
Diskografia > Studioalbumit

Death Before Dishonour (2004,  Werewolf Records)
Finnish Steel Storm (2007,  Werewolf Records)
Varjot (2011,  Werewolf Records)
Voitto tai Valhalla (2014,  Werewolf Records)
Stella Polaris (2017,  Werewolf Records)
Silver Serpent (2021,  Werewolf Records)
What once was... ... Shall Be Again (2023,  Werewolf Records)
Diskografia > Livealbumit

Hard Evidence – Illegal Live Activities 2009 (2010,  Bestial Burst)
Diskografia > EP:t

Goatmoon (2009,  Bestial Burst)
Tahdon riemuvoitto (2013,  Werewolf Records)
Diskografia > Split-albumit

In the Spirit of Ultimate Sacrifice (2008,  Ride for Revenge -split)
Goatmoon / Xenophobic Ejaculation (2010)
Winterforest (2010,  Dead Reptile Shrine -split)
Azazel / Goatmoon (2011)
Goatmoon / Bizarre Uproar (2012)
Goatmoon/Thy Serpent/Wolfnacht (2022)
Diskografia > Demot

Demo 2003 (2003)
Goatmoon (2003)
Aiheesta muualla

Goatmoon Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Goatmoon Last.fm:ssä (englanniksi)
Goatmoon Myspacessa (englanniksi)
| n k Goatmoon |
| --- | --- |
 Jaakko Lähde Gravedesecrator   T. Bloodvengeance 
Studioalbumit:  Death Before Dishonour  Finnish Steel Storm  Varjot  Tahdon riemuvoitto  Voitto tai Valhalla  Stella Polaris 
Livealbumit:  Hard Evidence – Illegal Live Activities 2009 
Ep:t:  Goatmoon 
Split-albumit:  In the Spirit of Ultimate Sacrifice  Goatmoon / Xenophobic Ejaculation  Winterforest 
Demot:  Demo 2003  Goatmoon
Ligue Magnus

| Ligue Magnus |
| --- | --- |
 Ranskan korkeimman jääkiekkosarjan logo
Laji:  Jääkiekko
Maa(t):   Ranska
Perustettu:  1906
Joukkueita:  12
Hallitseva mestari:  Grenoble
Eniten mestaruuksia:  Chamois de Chamonix (30)
Alempi taso:  FFHG Division 1
Aiheesta muualla
liguemagnus.com
Ligue Magnus on Ranskan jääkiekon korkein sarjataso. Sarja on perustettu vuonna 1906. Sarjassa pelasi kaudella 2007–2008 edelliskauden tapaan yhteensä 14 joukkuetta. Kaudeksi 2007–2008 sarjaan nousi Tours ja vastaavasti Anglet putosi. Liigassa pelasi 15 suomalaista kaudella 2007–2008. Vuonna 2007 Ranskan mestaruuden voitti Brûleurs de Loups de Grenoble. Kaudella 2018–2019 sarjassa pelasi 12 joukkuetta ja mestariksi selviytyi jälleen Grenoble.
Kaikkien aikojen kuuluisin suomalaissyntyinen pelaaja Ranskan liigassa on Petri Ylönen, joka voitti yhdeksän kautensa aikana kahdeksan mitalia, joista viisi kultaista ja kolme hopeista. Ylönen edusti myös Ranskan maajoukkuetta viisissä maailmanmestaruuskisoissa ja kaksissa olympialaisissa.
Joukkueet kaudella 2024–2025

| Joukkue | Kaupunki | Kotihalli | Perustettu | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aigles de Nice | Nice | Palais des Sports Jean Bouin | 1969 |  Pascal Margerit |
| Anglet Hormadi | Anglet | Patinoire de la Barre | 1969 |  Stéphane Barin |
| Boxers de Bordeaux | Bordeaux | Mériadeck | 1999 |  Olivier Dimet |
| Brûleurs de Loups de Grenoble | Grenoble | Patinoire Pôle Sud | 1963 |  Per Hånberg |
| Chamois de Chamonix | Chamonix | Patinoire Richard Bozon | 1910 |  Anatoli Bogdanov |
| Diables Rouges de Briançon | Briançon | Patinoire René Froger | 1934 |  Pierre Bergeron |
| Dragons de Rouen | Rouen | Patinoire Île Lacroix | 1982 |  Fabrice Lhenry |
| Ducs d'Angers | Angers | Angers IceParc | 1982 |  Jonathan Paredes |
| Gothiques d'Amiens | Amiens | Le Coliséum | 1967 |  Mario Richer |
| Jokers de Cergy | Cergy | Aren'Ice | 1981 |  |
| Rapaces de Gap | Gap | Alp'Aréna | 1937 |  Sébastien Rohat |
| Spartiates de Marseille | Marseille | Palais Omnisports Marseille Grand Est | 2012 |  Luc Tardif |
Mestarit

1907 : SC Lyon
1908 : Patineurs de Paris
1912 : Patineurs de Paris
1913 : Patineurs de Paris
1914 : Patineurs de Paris
1920 : Skating Club Paris
1921 : Sports d’Hiver Paris
1922 : Sports d’Hiver Paris
1923 : Chamonix
1925 : Chamonix
1926 : Chamonix
1927 : Chamonix
1929 : Chamonix
1930 : Chamonix
1931 : Chamonix
1932 : Stade Français Paris
1933 : Stade Français Paris
1934 : Rapides de Paris
1935 : Stade Français Paris
1936 : Français Volants Paris
1937 : Français Volants Paris
1938 : Français Volants Paris
1939 : Chamonix
1942 : Chamonix
1944 : Chamonix
1946 : Chamonix
1949 : Chamonix
1950 : Racing Club de Paris
1951 : Racing Club de Paris
1952 : Chamonix
1953 : Paris Université Club
1954 : Chamonix
1955 : Chamonix
1956 : CP Lyon
1957 : AC Boulogne-Billancourt
1958 : Chamonix
1959 : Chamonix
1960 : AC Boulogne-Billancourt
1961 : Chamonix
1962 : AC Boulogne-Billancourt
1963 : Chamonix
1964 : Chamonix
1965 : Chamonix
1966 : Chamonix
1967 : Chamonix
1968 : Chamonix
1969 : Saint-Gervais
1970 : Chamonix
1971 : Chamonix
1972 : Chamonix
1973 : Chamonix
1974 : Saint-Gervais
1975 :Saint-Gervais
1976 : Chamonix
1977 : Gap
1978 : Gap
1979 : Chamonix
1980 : ASG Tours
1981 : Grenoble
1982 : Grenoble
1983 : Saint-Gervais
1984 : Megève
1985 : Saint-Gervais
1986 : Saint-Gervais
1987 : Mont-Blanc
1988 : Mont-Blanc
1989 : Français Volants de Paris
1990 : Rouen
1991 : Grenoble
1992 : Rouen
1993 : Rouen
1994 : Rouen
1995 : Rouen
1996 : Brest
1997 : Brest
1998 : Grenoble
1999 : Amiens
2000 : Reims
2001 : Rouen
2002 : Reims
2003 : Rouen
2004 : Amiens
2005 : Mulhouse
2006 : Rouen
2007 : Grenoble
2008 : Rouen
2009 : Grenoble
2010 : Rouen
2010 : Rouen
2012 : Rouen
2013 : Rouen
2014 : Briançon
2015 : Gap
2016 : Rouen
2017 : Gap
2018 : Rouen
2019 : Grenoble
Magnus Cup
Liigan vanha logo, joka poistui käytöstä vuonna 2013.
Piia Jallinoja

| Piia Jallinoja> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1967 (ikä 57–58)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  terveyssosiologian professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Instituutti:  Tampereen yliopisto
Piia Tuuli Jallinoja (s. 1967) on suomalainen sosiologi ja valtiotieteen tohtori, joka toimii Tampereen yliopiston terveyssosiologian professorina.
Jallinoja valmistui ylioppilaaksi Etelä-Tapiolan lukiosta 1985. Hän opiskeli Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa, ja valmistui sieltä sosiologiksi ja edelleen valtiotieteen tohtoriksi (sosiologia). Hänen väitöskirjansa (2002) oli otsikoitu Genetics, negotiated ethics and the ambiguities of moral choices. Hän on Helsingin yliopiston sosiologian laitoksen dosentti.
Huhtikuussa 2019 Helsingin Sanomat mainitsi Jallinojan kuuluvan julkaisujensa perusteella näkyvimpien Suomessa työskentelevien tieteentekijöiden ryhmään sosiologian ja yhteiskuntapolitiikan alalla. Pohjana vain joitain tieteenaloja tarkastelleelle artikkelille oli Turun yliopiston sosiologian professori Osmo Kivisen ja tutkija Juha Hedmanin huhtikuussa 2019 Tiedepolitiikka-lehteen tekemä selvitys.
Aiheesta muualla

Terveys yhteiskunnassa (Piia Jallinojan tutkimusryhmä) (tuni.fi)
Piia Jallinojan Google Scholar -profiili (englanniksi) (scholar.google.com)
Piia Jallinoja. Tampere University, Faculty of Social Sciences (englanniksi) (researchgate.net)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Tieteilijät :  Google Scholar  ORCID
Eric Saarinen

Eric Saarinen (26. kesäkuuta 1942 – 21. joulukuuta 2024) oli yhdysvaltalainen elokuvaaja ja elokuvaohjaaja, joka tunnettiin erityisesti mainoselokuvistaan.
Lapsuus ja nuoruus

Saarisella oli amerikansuomalaisia sukujuuria. Hän varttui suomalaissyntyisen arkkitehti Eero Saarisen ja kuvanveistäjä Lilian Swann Saarisen poikana Yhdysvalloissa. Hänen isoisänsä oli Suomesta Yhdysvaltoihin muuttanut arkkitehti Eliel Saarinen. Eric Saarinen valmistui Goddard Collegesta Vermontissa ja jatkoi elokuvaopintoja Kalifornian yliopiston UCLA Graduate Schoolissa.
Saarinen onnistui nuorena kameramiehenä tallentamaan muun muassa mustaihoisen Meredith Hunterin kuolemaan johtaneen puukotuksen Altamontin ilmaiskonsertissa vuonna 1969, jossa pääesiintyjänä oli The Rolling Stones. Saarinen oli yksi monista kuvaajista, jotka tallensivat tapahtumasta kuva-aineistoa vuonna 1969 yhtyettä käsittelevään dokumenttielokuvaan Gimme Shelter. Saarinen oli esiintymislavalla kuvaamassa kohti yleisöä, ja puukotus löytyi hänen kuva-aineistostaan vasta aineiston leikkausvaiheessa.
Hollywood-kuvaajasta mainoselokuvien tekijäksi

Saarinen työskenteli 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa elokuvaajana Hollywoodissa, jossa hän toimi pääkuvaajana muun muassa Wes Cravenin elokuvassa Yön silmät vuodelta 1977. 1980-luvulla Saarinen perusti Kalifornian Santa Monicaan mainoselokuvayhtiön nimeltä Plum Productions yhdessä Chuck Sloanin kanssa. Vuonna 1974 Saarisen Jeep Grand Cherokee -maastoautolle tekemä mainoselokuva voitti pääpalkinnon Cannesin mainoselokuvafestivaaleilla. Hän on myös yksi ensimmäisistä joka kutsuttiin American Society of Cinematographers (ASC) -elokuvaajajärjestön jäseneksi mainoselokuva-ansioista.
Vuonna 1982 hän kuvasi 70 millimetrin filmille ihmisen ja luonnon muovaamista erikoisista kohteista kertovan 16-minuuttisen lyhytelokuvan  Symbiosis, jonka kuvaaminen vei hänet 30 maahan ja kesti runsaan vuoden. Hänen kuvaamansa ja John Boorstinin ohjaama Exploratorium vuodelta 1974 oli ehdolla lyhytelokuvien Oscar-voittajaksi.
Mainoselokuvia suomalaisyrityksille

Saarinen ohjasi mainoselokuvia myös Suomessa. Vuonna 2000 mainostoimisto Dynamo Advertisingin suunnittelemassa, useasti palkitussa televisiomainoksessa Kauko Kyyhky elävä pulu matkustaa junan katolla (Saarisen isoisän suunnittelemalta) Helsingin rautatieasemalta perheensä luo kotipesään Tampereelle. Saarisen Lapin Kulta -oluelle ohjaama mainos palkittiin Clio-palkinnolla Yhdysvalloissa.
Dokumenttielokuva Eero Saarisesta

Lokakuussa 2017 esitettiin Yle Teemalla Eric Saarisen tuottama ja kuvaama ja Peter Rosenin ohjaama dokumenttielokuva Eero Saarinen: arkkitehti (Eero Saarinen: The Architect Who Saw the Future), joka kuuluu PBS:n tilaamaan American Masters -dokumenttisarjaan. Sen ensiesitys Yhdysvalloissa oli 27. joulukuuta 2016.
Filmografiaa kuvaajana

Pure pölyä, jepari (1976)
Yön silmät (1977)
Nykyaikaista rakkautta (1981)
Kultainen hylje (1983)
Eksyksissä Amerikassa (1985)
Kirjallisuutta

Timonen, Lauri: ”Muotoseikkoja”, Eric Saarisen haastattelu. Filmihullu 3/2017.