stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääpallon Suomensarja 1956
Sarjataulukko > SM-sarjakarsinta

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | LPT | VPS | MP | HPS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lappeenrannan Pallotoverit | 3 | 2 | 1 | 0 | 23-8 | 5 |  | 17-3 | 4-4 |  |
| Vaasan Palloseura | 3 | 2 | 0 | 1 | 14-21 | 4 |  |  | 7-3 |  |
| Mikkelin Palloilijat | 3 | 1 | 1 | 1 | 14-11 | 3 |  |  |  | 7-0 |
| Helsingin Palloseura | 3 | 0 | 0 | 3 | 2-13 | 0 | 1-2 | 1-4 |  |  |
LrPT ja VPS nousivat mestaruussarjaan, josta putosivat JMP, OTP ja Akilles.
Keinutaan

| ”Keinutaan” Antti Tuisku mukana VilleGalle |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: En kommentoi
 Tuottaja(t): Jurek
 Tyylilaji: pop, rap
 Kesto: 03.43
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Antti Tuiskun muut singlet
| ”Blaablaa (En kuule sanaakaan)” 2015 | ”Keinutaan” 2015 | ”Hiton pelkuri” 2015 |
”Keinutaan” on Antti Tuiskun kappale hänen kymmenenneltä studioalbumiltaan En kommentoi. Kappaleella esiintyy myös VilleGalle. ”Keinutaan” julkaistiin albumin kolmantena singlenä toukokuussa 2015. Kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet Tuiskun itsensä lisäksi Kalle Lindroth ja Jurek. Sitä on ollut sanoittamassa myös VilleGalle. Kappaleella sämplätään otetta ”Pää, olkapää, peppu” -lastenlaulusta.
Kappale menestyi sekä single- että latauslistalla hyvin. Kummallakin se pysyi yli kahdenkymmenen viikon ajan ollen parhaimmillaan kolmen parhaan joukossa. Radiolistalla kappaleen parhaaksi sijoitukseksi jäi 19. sija. Tuisku on saanut singlestä kultalevyn.
Kappaleesta julkaistiin heinäkuussa 2015 Miro Laihon ohjaama musiikkivideo. Kappaleessa esitettävästä koreografiasta Tuisku toivoi tulevan Macarenan kaltainen ilmiö. Videota on katsottu YouTubessa yli 14 miljoonaa kertaa.
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 3 
Suomen virallinen latauslista: 2 
Radiolista: 19
Aiheesta muualla

Virallinen musiikkivideo (YouTube)
Karunki (taajama)

Karungin kirkko.
Karunki on kylä ja taajama Tornion kaupungissa Tornionjoen itäpuolella. Taajama oli vuoden 1972 loppuun asti entisen Karungin kunnan keskustaajama. Karunki sijaitsee valtatien 21 varrella 25 kilometriä Tornion keskustaajamasta pohjoiseen. Vuoden 2021 lopussa Karungin taajaman väkiluku oli 490 ja pinta-ala 2,32 neliökilometriä. Vuoden 2011 lopussa taajaman väkiluku oli 520 ja pinta-ala 2,17 km². Taajama rajoittuu Suomen ja Ruotsin valtakunnanrajalle Tornionjokeen, jonka länsirannalla sijaitsee Ruotsin Karungin taajama. Ennen valtakunnan rajan vetämistä Tornionjokeen, Ruotsin ja Suomen Karungit olivat samaa kylää.
Taajamassa sijaitsee muun muassa vuosina 1815–1817 rakennettu kirkko.
Sabon

Sabon
Sabon on Jan Tschicholdin suunnittelema antiikva-kirjaintyyppi. Tschichold laati sen vuosina 1964-1967, ja kirjaintyypin tuotantoon osallistuivat kolme huomattavaa kirjasinvalimoa D. Stempel AG, Linotype ja Monotype. Taustalla oli saksalaisten kirjanpainajien tarve saada käyttöön kirjasinperhe, joka olisi tyyliominaisuuksiltaan samankaltainen kaikilla tuon ajan kolmella tärkeimmällä painomenetelmällä: käsinladonnalla, Linotype-latomakoneilla ja Monotype-latomakoneilla.
Tschichold otti kirjaintyyppinsä esikuvaksi Garamondin, Claude Garamondin suunnitteleman klassisen medievaaliantiikvan. Kirjaintyyppi sai nimensä Garamondin oppilaan Jakob Sabonin mukaan, joka viimeisteli useita oppi-isänsä kirjaintyyppejä tämän kuoleman jälkeen.
Sabon on klassinen ja elegantti sekä hyvin helppolukuinen kirjaintyyppi, ja sitä pidetään yhtenä kauneimmista Garamond-muunnelmista. Kirjaintyyppi sopii parhaiten leipätekstiin, mutta myös otsikoihin ja mainoksiin.
Råckstaån

| Råckstaån |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Södermanland
Maakunnat:  Södermanland, Uppland
Kunnat:  Strängnäs
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Norrströmin vesistö
Valuma-alue:  Råckstaånin valuma-alue
Pinta-ala:  261,71 km²  
Järvisyys:  5,1 % 
Pääuoman pituus:  40 km 
Pääuoman osuudet:  Råckstaån ←Bergaån ←Lännaån ←Stämån ←Flättsjöbäcken
Yhtyy:  Mälaren
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Visnaren, Åkers styckebruk, Strängnäs 
 :  59.2484°N, 17.113°E
Laskupaikka:  Marielund, Strängnäs 
 :  59.2439°N, 17.1778°E
Esteet:  kaksi patoa
Sivu-uomat:  Löta å, Laketorpsån
Taajamat:  Mariefred, Åkers styckebruk
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  10 m  mpy.
Laskukorkeus:  0,7 m  mpy.
Korkeusero:  9,3 m
Pituus:  8 km  
Kaltevuus:  1,16 m/km
Keskiylivirtaama:  5,99 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  1,75 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  0,41 m³/s (MNQ) 
Muuta
Yläreunassa laskee Råckstaån Mälareniin Gripsholmfjärdeniin Marielundissa.
Råckstaån  tai myös Råcksta å  on Ruotsissa Södermanlandin läänissä Strängnäsin kunnassa virtaava 8 kilometriä pitkä joki, joka kuuluu Råckstaånin valuma-alueessa sen 40 kilometriä pitkään pääuomaan. Råckstaån laskee Mälarenin Gripsholmsvikeniin Marielundissa Strängnäsin kunnassa.
Joen kulku

Joki alkaa Visnarenin pohjoisrannasta, jossa on jo Åkers styckebrukin taajama- ja teollisuusaluetta. Järven vedenpinta on 10 metriä mpy. ja aivan joen niskalla Forsan kohdalla sijaitsee pato, josta vesi putoaa metrin verran. Siitä on vielä kaksi kilometriä matkaa Åkers Krutbrukiin, jossa on Forsan patoakin korkeampi pato. Se pitää joessa vedenkorkeutta 9 metrin korkeudella ja tämä aiheuttaa ilmeisesti jokilaaksossa voimakasta soistumista. Padon jälkeen on joen vedenpinta enää 6 metriä ja 100 metrin päässä padosta enää 2 metriä mpy. Kun joki on virrannut 2,5 kilometriä pohjoiseen, se tekee mutkan kohti kaakkoa. Täällä yhtyy jokeen luoteesta tuleva Löta å. Jokilaakso on koko loppumatkaltaan soistunut 100–600 metrin leveydeltä, joka johtunee Mälarenin vedenpinnan korkeudesta. Joki kääntyy lopuksi Bond Krokenissa kohti koillista. Krokenissa on joessa kaksi voimakkaasti ruohottunutta suvantoa, joiden välissä jokeen yhtyy etelästä virtaava Laketorpsån. Joki alittaa tämän jälkeen eurooppatien E20 ja levenee lahtimaiseksi vesialueeksi. Lahden suulla sijainnut entinen saari Stora Skallaholmen on yhdistetty mantereeseen vanhalla rautatiepenkereellä. Södertäljen ja Eskilstunan välinen rataverkon osuus ylittä joen eurooppatien vierellä. Nykyinen joensuun lahtimainen suvanto laskee Marielundsfjärdeniin alle 20 metriä leveästä aukosta Marielundin taajamassa.
Vesivoimalaitoksia

Joessa sijaitsee pieni yksityinen Bergan vesivoimalaitos, jonka omistaa AB Berga Säteri. Voimalan kapasiteetti on 0,1 megawattia ja sen vuosituotanto on 0,4 gigawattia.
Valuma-alueen vesireitin kulku

| Pääuoman osuudet> nimi | Pääuoman osuudet> pituus (km) |
| --- | --- |
Råckstaån: 8
Åkers Krutbruk: 
Visnaren: 
Bergaån : 3
Bergan pato : 
Bergaån : 3
Lännasjön: 
Lännaån: 4
Lännan ruukin pato: 
Mörtsjönin pato: 
Mörtsjön: 
Stämån: 7
Träskaten: 
Stämån: 1
Eklången: 
Flättsjöbäcken: 7
Lähteet: 1 = 
Yllä on vielä joen ja valuma-alueen pääuoman eri kohdat luettelomuotoon kirjoitettuna. Pääuomaan valitaan ruotsalaisten vesistöviranomaisten toimesta sellainen uoma, jossa virtaama on suurempi kuin muissa rinnakkaisissa uomissa. Pääuoma on helpointa etsiä lähtemällä liikkeelle joensuusta ja valitsemalla yläjuoksulle mentäessä aina se haara, jossa virtaa keskimäärin eniten vettä. Näin toimien on saatu Råckstaånin pääuomaksi seuraava vesistöreitti. Flättsjöbäcken alkaa pelto-ojana. joka laskee etelään päin. Se käy nopeasti Fällsjönissä ja laskee pitkänomaiseen Eklångeniin. Idempänä alkaa pohjoisrannasta Stämån, joka virtaa Träskatenin läpi ja jatkaa koilliseen päin, missä se laskee padottuun Mörtsjöniin. Pato kuuluu Lännan ruukille ja josta saa Lännaån alkuunsa. Vesi putoaa padolla 28 metristä 22 metriin. Joki, jonka rannat ovat 100–160 metriä leveää kosteikkoa, laskee Lännasjöniin ja jatkaa siitä Bergaånina eteenpäin Bergaan, missä on taas pato. Pato ylläpitää lähes järven vedenpinnan korkeutta joessa. Täällä vesi putoaa 21 metristä 14 metriin eli pudotusta on 7 metriä. Loppumatkalla joelle kertyy pudotusta vielä 4 metriä lisää. Joki saapuukin nyt Visnareniin, josta jatkaa virtaamistaan Råckstaån Mälarenille.
Råckstaånin valuma-alue > Yleistä

Joen valuma-alue sijaitsee neljän kunnan eli Strängnäsin, Flenin, Gnestan ja Eskilstunan alueilla. Valuma-alueella asuu kiinteästi 4 600 asukasta, josta 3 000 asuu taajamissa.
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (36,3 %), turve (8,5 %), kalliomaa (20,3 %), hiekka ja sora (4,0 %), multamaa (8,7 %), savimaa (12,6 %) ja jäätikköjokijäänteet (3,8 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (69,6 %), soita ja kosteikkoja (3,2 %), viljelymaita (13,1 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (2,0 %) sekä joutomaita (7,0 %). Näiden lisäksi on 5,2 % vesistöjä.
Valuma-alueella sijaitsee 17 patoa ja kuusi kuivatus- tai järvenlaskuyhtiötä. Esimerkiksi Flättsjö ja Träskaten ovat laskettuja järviä.
Råckstaånin valuma-alue > Vesistösuhteita

Råckstaån kuuluu Norrströmin vesistöön (vesistöaluetunnus 61), jonka valuma-alueen pinta-ala on 22 650 neliökilometriä (km²) ja jonka vesistöreitin pääuoman alaosaan kuuluvat esimerkiksi laskujoki Norrström, järvi Mälaren, Eskilstunaån ja järvi Hjälmaren. Råckstaån on vesistöreittinsä sivujoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 262 km² eli 1,2 % koko vesistöalueensa pinta-alasta. Se laskee Mälarenin Gripsholmsvikeniin Marielundissa Strängnäsin kunnassa. Tämän jälkeen vedet kulkeutuvat Mälarenilla itään päin ja kerääntyvät lopulta Tukholmassa Riddarfjärdeniin. Sieltä ne laskevat pääasiassa Norrströmiä pitkin Saltsjöniin, joka on Itämeren Tukholman saaristoa.
Råckstaånin valuma-alue > Sivu-uomia

Joki muodostaa vain valuma-alueensa alajuoksun. Valauma-alueen vesistöreitti eli pääuoma kerää itseensä monien eri haarojen kautta lisää vettä. Alla on lueteltu merkittävimmät sivu-uomat. Taulukon tietojen lähteet on merkitty oikeaan sarakkeeseen ja lähteiden selitykset löytyvät taulukon alta.
| Sivu-uoman nimi   | Yhtyy Råckstaån (km suusta) | Pääuoman kohta   | Pituus (km)   | Virtaama (MQ m³/s)   | Valuma-alue (km²)   | Lähteet     |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laketorpsån | 2 | Råckstaån | 8 | 0,1 | 19 | 1,4,1,1,2,1 |
| Löta å | 6 | Råckstaån | 7 | alle 0,1 | 13 | 1,4,1,1,3,3 |
| oja Nedre Marvikenista | 8 | Visnaren | 8 | 0,1 | 22 | 1,1,1,1,2,1 |
| Långsjönin puro | 9 | Lännaån | 5 | 0,2 | 35 | 1,4,1,1,2,1 |
| Stålbågan puro | 31 | Eklången | 6 | 0,2 | 22 | 1,4,1,1,2,1 |

Lähteet: 1 =  2 = tieto saatu SMHI:n verkkopalvelusta etsimällä sieltä joen tiedot (lähde 1), 3 = tieto saatu SMHI:n karttatietopalvelusta (lähde Modeldata ), 4 = mitattu kartasta (ei tarkka arvo)
Råckstaånin valuma-alue > Järviä

Valuma-alueella sijaitsee 36 järveä ja monia pieniä lampia. Järvistä kaksi, Ältaren ja Holmsjön, kuuluvat läänin kalkitsemisprojektiin, jossa veden happamuutta alennetaan takaisin normaaliksi. Muita järvi esiintyy seuraavasti. Råckstaånin uomassa sijaitsee kaksi pientä suvantolampea Bondkroken. Laketorpsån eli Marsjönån tuo etelässä sijaitsevien Marsjönin ja Trehörningenin vesiä. Suuri Visnaren voidaan tulkita olevan valuma-alueensa pääuoman läpivirtausjärvi samalla kun se on Råckstaån lähdejärvi. Visnarenin eteläpäähän laskee padottu Nedre Marviken, jonka yläpuolisia järviä ovat Mellan Marviken ja Övre Marviken. Viimeksi mainittuun laskee lännestä Millsjön ja edelliseen pieni Mörtsjön. Suurempi Mörtsjön laskee aivan Åkerin kohdalle Bergaåniin. Tämän ojan valuma-alueella sijaitsee useita järviä. Mörtsjönin kaakkoiskärkeen laskee Göksjön, johon vuorostaan laskevat Malsjön ja Holmsjön yhteistä ojaa pitkin, ja Mossjön ja Älgsjön omaa ojaa myöten. Samalla valuma-alueella on vielä Långsjön, johon laskee lounaasta Idlången, ja siihen vuorostaan esimerkiksi Salvaren. Långsjönin alapuolella yhtyy lisäksi Myssjarenin laskuoja. Eklången on vesireitin pääuomassa järviketjun ylin suurjärvi. Järven etelärantaan laskee  etelästä päin tuleva puro, jonka valuma-alueella sijaitsevat Kvarndammen, Vårsjön, Ältaren ja monia pieniä lampia. Eklångenin pohjoisrantaan laskee Flättsjönbäcken, joka virtaa peltoalueelta lasketun järven kosteikon läpi. Kosteikossa lymyää pieni Flättsjön.
Visnaren Åkerin suuntaan
Älgsjön heinäkuussa 2014
Holmsjön valuma-alueen eteläosassa
Valuma-alueen luontoarvoja > Yleistä

Suurimmat järvet ja virtaamaltaan suuret joet ovat kemialliselta tilaltaan tyydyttävässä kunnissa. Kun muissa aiheryhmissä ne ovat hyvässä kunnossa, laskevat elohopean ja polybromatun difenyylieetterin (PBDE) korkeat pitoisuudet luokitusta.
Virtavesissä on 21 kalojen liikkumista haittaavaa etenemisestettä, jotka ovat pääasiassa patoja. Padot ovat sekä säännöstelypatoja ja vesivoimapatoja, joista suuri osa on huonossa kunnossa. Padoista 17 on rekisteröity Ruotsin patorekisteriin. Niistä seitsemän sijaitsevat valuma-alueen pääuomassa ja loput sivu-uomissa. Pääuoman alin pato ja vaelluseste on Åkers Krutbruk, joka sijaitsee Råckstånissa seitsemän kilometriä joensuusta. Heti sen yläpuolella sijaitsee Forsan pato.
Åkersin puistoalueella (Åkers kronopark) sijaitsee 11 järveä, johon myydään vapaa-ajan kalastajille kalastuslupia. Joessa on merkittynä suosittu melontareitti. Marielundin taajama ei ylety valuma-alueelle, mutta Åkers styckebruk ja Merlänna sijaitsevat valuma-alueella.
Valuma-alueen luontoarvoja > Marvikenin suojelualueet

Marvikenin kolme peräkkäistä ja pitkittäistä järveä Nedre-, Mellan- ja Övre Marviken ovat muodostuneet jyrkkärinteiseen laaksoon. Sen ympäristöön on perustettu suojelualue, joka perustuu useisiin eri suojelupäätöksiin. Pohjoisimpana on Långaedetin suojelualue (Långaedets naturreservat, 171 hehtaaria (ha)) ja etelämpänä on Marvikarnan suojelualue (Marvikarnas naturreservat ja Krampan, 155 ha ja lisäalueet 58 ha ja 58 ha). Pohjoisosassa kallioseinämät putoavat järveen jyrkkinä ja tämä on viehättänyt retkeilijöitä, jotka seuraavat Marviksledeniä tai melovat järvillä. Järvissä voi hyvin uida. Kallioalueella elää Ruotsissa harvinaistuva kalliosinisiipi, järvissä viihtyy esimerkiksi kuikka, järvestä nauttii kalasääksi, ja kalliolla pesii huuhkaja. Erityyppisten metsien kirjo on suuri ja siksi aluskasvillisuudesta voi tavata erikoistuneita kasvilajeja. Sellaisia ovat ainakin kevätesikko, kartioakankaali, kultapäivännouto, käärmeenpistonyrtti, kalliokielo, verikurjenpolvi, karhunvatukka ja ruohosipuli.
Marvikarna nähtynä kalliolta
Marvikarna katsottuna kohti pohjoista
melojia matkallaan Marvikarnalla
Krampanin suojelualuetta
Aiheesta muualla

Åkers Hembygdsförening (Arkistoitu – Internet Archive)
Åkers sågen, Åkers Styckerbruk (Arkistoitu – Internet Archive)
Katarzyna Hall

Katarzyna Hall
Katarzyna Hall (s. 15. maaliskuuta 1957) on puolalainen poliitikko. Hän syntyi Gdańskissa ja opiskeli matematiikkaa Gdańskin yliopistossa. Hänestä tuli vuonna 2006 Gdańskin varapormestari. 16. marraskuuta 2007 hän nousi maansa opetusministeriksi Ryszard Legutkon seuraajana. Hall oli ministerinä vuoteen 2011, jolloin Krystyna Szumilas korvasi hänet.
Hall on naimisissa poliitikko Aleksander Hallin kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katarzyna Hall Wikimedia Commonsissa
Katarzyna Kowalska

Katarzyna Kowalska Berliinin maratonilla vuonna 2015.
Katarzyna Kowalska (s. 7. huhtikuuta 1985 Lipno) on puolalainen kestävyysjuoksija, jonka päälaji oli aiemmin 3 000 metrin estejuoksu ja sittemmin maraton.
Kowalska voitti 3 000 metrin estejuoksussa kultaa alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuosina 2005 ja 2007. Göteborgin EM-kilpailuissa 2006 hän oli yhdeksäs. Hän karsiutui sekä Osakan MM-kilpailuissa 2007 että Pekingin olympialaisissa 2008. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui 11:nneksi ja Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 kahdeksanneksi. Lontoon olympialaisissa 2012 ja Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän karsiutui estejuoksun alkuerissä. Zürichin EM-kilpailuissa 2014 hän sijoittui seitsemänneksi. Hän karsiutui alkuerissä Berliinin EM-kilpailuissa 2018.
Kowalska saavutti maastojuoksun EM-kilpailuissa pronssia alle 23-vuotiaiden sarjassa 2007. Aikuisten sarjassa hän oli 2014 neljästoista. Maastojuoksun MM-kilpailuissa hän on sijoittunut 36:nneksi 2010 ja 61:nneksi 2013.
Kowalska keskeytti Rio de Janeiron olympiamaratonin 2016. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui maratonilla 36:nneksi.
Henkilökohtaiset ennätykset

1 500 m 4.12,66 (Varsova 15.6.2008)
3 000 m 9.12,40 (Bydgoszcz 3.6.2011)
5 000 m 15.48,88 (Bydgoszcz 11.8.2011)
10 000 m 33.22,90 (Kędzierzyn-Koźle 2.5.2009)
puolimaraton 1.10.06 NR (Praha 2.4.2016)
maraton: 2.29.41 (Berliini 27.9.2015)
2 000 m esteet 6.24,50 (Słubice 30.8.2008)
3 000 m esteet 9.26,93 (Berliini 15.8.2009)
Katarzyna Kobro

Katarzyna Kobro.
Katarzyna Kobro (1898-1951) oli puolalainen kuvanveistäjä. Kobron teoksissa on käytetty runsaasti värejä ja materiaaleja. Joissakin hän on säilyttänyt eri osien luonnolliset värit lisäten mustaa ja valkoista, toisissa ovat käytössä kirkkaat perusvärit. Hän oli maailmansotien välisen ajan huomattavimpia naiskuvanveistäjiä, mutta vain pieni osa hänen teoksistaan on säilynyt. Venäläis-saksalaisten juuriensa takia hän joutui sotapakolaiseksi. Sodan jälkeen hän päätyi traumaattiseen eroon miehestään Władysław Strzemińskistä  ja yksihuoltajaksi.
Kobro osallistui yhdessä miehensä kanssa aktiivisesti puolalaisen avant-garden järjestäytymiseen a.r. -liikkeeksi 1930-luvun alussa.
Aiheesta muualla

Kobro art (Arkistoitu – Internet Archive) teoskuvia
Kamelilaulu

| Kamelilaulu M>  A. Numminen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1988
 Formaatti: LP, C-kasetti & CD
 Tyylilaji: lastenmusiikki
 Levy-yhtiö: EMI
Gommin ja Pommin muut julkaisut
|   | Kamelilaulu 1988 | Ollaan eläimiä 1991 |
M.A. Nummisen muut julkaisut
| M.A. Nummisen suosituimmat lastenlaulut 1985 | Kamelilaulu 1988 | The Tractatus Suite 1989 |
Kamelilaulu on M.A. Nummisen ja Pedro Hietasen esittämän Gommi ja Pommi -laulajakaksikon vuonna 1988 julkaistu lastenalbumi. Sen tunnetuimmaksi kappaleeksi on noussut sen nimikkokappale Kamelilaulu. Albumi julkaistiin vuonna 2002 Valtava Jänis – Gommin ja Pommin kaikki seikkailut -kokoelmalla, joka sisältää kaikki Gommi ja Pommi -levyt sekä M.A. Nummisen suosituimmat lastenlaulut -levyn. Kaikki albumin kappaleet on esitetty alun perin Yleisradion Gommi ja Pommi -televisiosarjassa.
Kappaleet

Kaikki sävellykset ja sanoitukset M.A. Numminen, paitsi 1. säv. M.A. Numminen & Pedro Hietanen / san. Tuija Pesonen & M.A. Numminen. Kaikki sovitukset Pedro Hietanen.
Kamelilaulu – 2.33
Totta valheen kautta – 2.12
Raitiovaunu – 2.47
Vesi ja hana – 1.41
Harmonikka, piano sekä banjo – 2.40
Syö säästäen savea! – 1.23
Laiva ja lentokone – 1.45
Vieterihiiri – 1.53
Puhelinkoppi – 2.16
Poliisi tulee! – 0.59
Toteemipaalu – 2.33
Häntä sisään! – 0.16
Prr prr prr – 1.20
Aamu on ilta – 2.53
Sukelluspallo – 2.42
Kappaleet > Lisäraidat

Vuonna 2002 julkaistun Valtava Jänis – Gommin ja Pommin kaikki seikkailut -albumin lisäraidat
Maggara ja ruumisarggu
Gummidusgaugobudgi
Muusikot

M. A. Numminen – laulu, puhelinluettelo ja vispilät
Pedro Hietanen – laulu, piano, harmonikka, sähköurut, syntetisaattori
Karviaiset – lapsikuoro
Antero Jakoila – kitara, banjo, mandoliini
Pekka Nylund – kitara, buzuki
Harri Merilahti – basso
Aikka Hakala – rummut
Katarzyna Piter

| Katarzyna Piter |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. helmikuuta 1991 (ikä 33)
Kansalaisuus:   Puola
Tennispelaaja
Pituus:  173 cm
Paino:  56 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  2006–
Palkintorahat:  890 509 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  95. (12.5.2014)
Voitot/tappiot:  409–321
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  1. kierros (2014)
Ranskan avoimet:  1. kierros (2014)
Wimbledon:  1. kierros (2014)
Yhdysvaltain avoimet:  1. kierros (2014)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  67. (28.4.2014)
Turnausvoittoja:  1
Voitot/tappiot:  374–249
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Katarzyna Piter (s. 16. helmikuuta 1991 Poznań) on puolalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 95 toukokuussa 2014 ja nelinpelissä sijalla 67 huhtikuussa 2014. Hän on voittanut urallaan yhden WTA-turnauksen nelinpelissä.
Heinäkuussa 2013 Piter voitti Kristina Mladenovicin kanssa WTA-turnauksen nelinpelin Palermossa. Tammikuussa 2014 Piter osallistui ensimmäisen kerran Grand Slam -turnauksen pääsarjaan Australian avoimissa, jossa hän hävisi kuitenkin avauskierroksen ottelunsa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Katarzyna Piter WTA:n sivuilla (englanniksi)
Katarzyna Piter ITF:n sivuilla (englanniksi)
Karim Fegrouche

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 14. helmikuuta 1982 (ikä 42)
Syntymäpaikka: Fès, Marokko
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 185 senttimetriä
Seura
Seura:  PAS Giánnina
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2003–2007 2007–2010 2010–2011 2011– |  Maghreb Fez  Wydad Casablanca  Raja Casablanca  PAS Giánnina | 85 (0)  15 (0) 2 (0) |
Maajoukkue
| 2008– |  Marokko | 2 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Karim Fegrouche (s. 14. helmikuuta 1982 Fès, Marokko) on marokkolainen jalkapalloilija. Maalivahtina pelaava Fegrouche edustaa Kreikan Superliigassa pelaavaa PAS Giánninaa.
Ura

Fegrouche saavutti seuratasolla ensimmäisen kerran Marokon mestaruuden kaudella 2009–2010 Wydad Casablancan riveissä, josta hän siirtyi kauden jälkeen toiseen paikallisseuraan Raja Casablancaan. Hän saavutti myös samaisella kaudella Marokon mestaruuden ja jatkoi matkaansa kauden päätyttyä Kreikan pääsarjaan PAS Giánninan riveihin.
Maajoukkueura

Fegrouche on edustanut Marokkoa vuodesta 2008 lähtien. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa 20. elokuuta 2008 Beniniä vastaan.
Aiheesta muualla

National Football Teams (englanniksi)
Jääpallon Suomensarja 1957

| Jääpallon Suomensarja 1956–1957 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  30
Nousseet joukkueet:  Oulun Tarmo ja MP
Pudonneet joukkueet:  Helsingin  Jyry,  Peli-Peikot, Pallo-Salamat, STPS,  SaPKo  ja  LPM
Ylempi sarjataso:  Mestaruussarja
Alempi sarjataso:  Maakuntasarja
  ← 1956 :  1958 → 
Jääpallon Suomensarja pelattiin kaudella 1957-58 nelilohkoisena. Lohkovoittajat selviytyivät karsimaan kahdesta paikasta seuraavan kauden jääpallon mestaruussarjaan. Neljäs lohko pelattiin taloudellisista syistä kahdessa ryhmässä.
Sarjataulukko > Lohko 1

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin Palloseura | 7 | 7 | 0 | 0 | 51–14 | 14 |
| Helsingin IFK | 7 | 5 | 0 | 2 | 28–18 | 10 |
| Turun Pyrkivä | 7 | 4 | 0 | 3 | 19–21 | 8 |
| Hakaniemen Palloilijat | 7 | 3 | 1 | 3 | 19–20 | 7 |
| Pargas Idrottsförening | 7 | 3 | 0 | 4 | 21–22 | 6 |
| Helsingin Ponnistus | 7 | 3 | 0 | 4 | 20–24 | 6 |
| Helsingin Jyry | 7 | 1 | 1 | 5 | 12–36 | 3 |
| Peli-Peikot, Käpylä | 7 | 1 | 0 | 6 | 17–32 | 2 |
Sarjataulukko > Lohko 2

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viipurin Reipas | 6 | 5 | 1 | 0 | 55–12 | 11 |
| Kouvolan Urheilijain Palloilijat | 6 | 5 | 1 | 0 | 43–19 | 11 |
| Lappeenrannan Pallo | 6 | 3 | 0 | 3 | 31–19 | 6 |
| Porvoon Akilles | 6 | 2 | 1 | 3 | 24–32 | 5 |
| Imatran Pallo | 6 | 2 | 0 | 4 | 29–26 | 4 |
| Tolkis Bollklubb | 6 | 1 | 1 | 4 | 16–55 | 3 |
| Pallo-Salamat | 6 | 0 | 2 | 4 | 14–49 | 2 |
Lahden Pallo-Miehet: Keskeytti kilpailun
Sarjataulukko > Lohko 3

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mikkelin Palloilijat | 7 | 6 | 1 | 0 | 40–12 | 13 |
| Varkauden Työväen Palloilijat | 7 | 5 | 1 | 1 | 27–14 | 11 |
| Varkauden Pallopojat | 7 | 4 | 2 | 1 | 22–12 | 10 |
| Joensuun Maila-Pojat | 7 | 3 | 0 | 4 | 29–20 | 6 |
| Vaajakosken Pallo | 7 | 3 | 0 | 4 | 19–40 | 6 |
| Joensuun Palloseura | 7 | 2 | 0 | 5 | 14–23 | 4 |
| Savonlinnan Työväen Palloseura | 7 | 2 | 0 | 5 | 18–33 | 4 |
| Savonlinnan Pallokerho | 7 | 1 | 0 | 6 | 13–28 | 2 |