stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Käytettävyyden arviointi etämenetelmin
Etätestaus menetelmänä > Työkalut

Testien tekemisen helpottamiseksi on suunniteltu erilaisia ohjelmia, jotka pystyvät analysoimaan käyttäjien tekemiä asioita testitilanteen aikana. Tullis et al. [2005] mainitsevatkin, että etätyökalujen avulla tehtyjen käytettävyystutkimusten tulokset osoittavat joissakin tapauksissa käyttäjien löytävän enemmän käytettävyysongelmia tällä tavoin ja vastaavan kuitenkin laadultaan nykyisiä metodeja. Tämä saattaa selittyä sillä, että etätestaus mahdollistaa sekä useiden erilaisten käyttäjäryhmien että suurempien käyttäjämäärien testaamisen [Tullis et al., 2002]. Tällaisten työkalujen ansiosta testaus ei ole enää sidottu aikaan eikä paikkaan, vaan käyttäjät pystyvät tekemään testinsä omalta koneeltaan.
Lister [2001] kuvaa tapaa testien tekemiseen, jossa käyttäjä istuu omalla koneellaan varusteinaan web-kamera ja testin tekemiseen muunnettu selainohjelma. Selainohjelma nauhoittaa käyttäjän selaimen välityksellä tekemät toimet kuten osoittimen liikuttamisen sekä linkkien, painikkeiden ja valikoiden käytön. Myös käyttäjän ääni ja kuva välittyy web-kameran avulla, joten on mahdollista nauhoittaa myös käyttäjän reaktiot hämmentävissä tilanteissa.
Thompson et al. [2004] ovat testanneet erilaisia tarjolla olevia www-ohjelmistoja, jotka tarjosivat mahdollisuuksia sivustojen etätestaamiseen. Ominaisuuksiltaan ohjelmat tarjoavat mahdollisuudet jaetun näytön käyttöön, testitilanteen ja siinä tapahtuvien tilanteiden nauhoittaminen, jaettuun tilaan kommunikoinnille (esimerkiksi whiteboard) ja selaimen etähallintaan.
Etätestaus menetelmänä > Työkalujen ominaisuudet

| Ominaisuus: | Pakollinen | Suositeltava |
| --- | --- | --- |
| Selainohjelma | X |  |
| Web-kamera | X |  |
| Väline tehtävien toimittamiseen | X |  |
| Mikrofoni |  | X |
| Selaimen etähallinta |  | X |
| Hiiren datan nauhoitusohjelma |  | X |
| Yhteinen tila, esimerkiksi whiteboard |  | X |
Etätestaus menetelmänä > Hyviä ja huonoja puolia

Tällaiset etätestausmenetelmät tuovat mukanaan sekä huonoja että hyviä ominaisuuksia. Hyviä ominaisuuksia ovat käyttömahdollisuudet paikasta ja ajasta riippumatta, järjestelyiden minimaalisuus sekä kerättävän tiedon automaattinen siirtäminen normaalien tiedonsiirtoprotokollien avulla. Videotallenne on myös helppo jakaa sellaisenaan eteenpäin asiakkaille.
Huonoina puolina tällaisissa testitilanteissa voi olla testien kontrolloimattomuus. Esimerkiksi laitteiden ja ohjelmien asennus voivat aiheuttaa ongelmia tavallisille ihmisille. Testejä ei myöskään pystytä valvomaan niin tehokkaasti kuin laboratorio-olosuhteissa, esimerkiksi käyttäjän opastaminen mahdollisissa ongelmatilanteissa tai ääneen ajattelusta muistuttaminen ovat huomattavasti vaikeampia. Lister [2001] kuitenkin esittää tämän asian hyötynä siten, että testihenkilöiden mielipiteisiin on vaikea vaikuttaa.
Useat etätestaamiseen soveltuvat ohjelmat kuitenkin ovat todella kalliita, koska kaikille käyttäjille tarvitsisi hankkia lisenssi. Thompson et al. [2004] havaitsivat tekemissään testeissä muun muassa seuraavanlaisia ongelmia: hiiren napin painallukset eivät tallentuneet ennen kuin www-sivu oli kokonaan latautunut, kaikki ohjelmistot eivät suostuneet toimimaan palomuurien kanssa, jotkut ohjelmista eivät tukeneet useampaa kuin kahta yhtaikaista käyttäjää ja muutamilla ohjelmistoilla oli ongelmia eri käyttöjärjestelmissä toimimisen kanssa.
Tärkeimmät ohjesäännöt käytettävyyden etätestaamiseen

Testit kannattaa suorittaa koehenkilön ja testihenkilön ollessa samanaikaisesti koneella.
Työkalun tarvitsee kyetä ainakin jaetun näkymän toimittamiseen molempien tietokoneille.
Myös äänen nauhoittamisen pitäisi onnistua, jotta ääneen ajattelu onnistuu.
Käyttäjälle tarvitsee opastaa ohjelman käytössä ja varmistaa, että kaikki laitteet varmasti toimivat.
Toimita testimateriaalit luotettavia väyliä pitkin koehenkilöille ja varmista, etteivät he perehdy niihin etukäteen ja keskustele muiden ihmisten kanssa niistä.
Thompson et al. [2004]
Esimerkkityökaluja

WebEx
Toimii internet-selaimen välityksellä, salatussa verkossa.
Toimittaa videota ja ääntä.
Mahdollisuus estää kaikkia näytöllä olevia ikkunoita näkymästä toisille.
Mahdollistaa yhteistyön tekemisen selaimen välityksellä (esimerkiksi tehtävien toimittamisen).
Käyttöjärjestelmäriippumaton.
Maksullinen.
Ei ole tarkoitettu käytettävyystestaukseen, useita tarpeettomia ominaisuuksia.
WebQuilt  (Arkistoitu – Internet Archive)
Käyttää välityspalvelinta.
Lokitiedostoihin tallentuvat kaikki käyttäjän ja sivuston väliset vuorovaikutustapahtumat.
Tallettaa myös ajan.
Ei pysty seuraamaan kaikkia tapahtumia (esimerkiksi pop-up ikkunat ovat mahdottomia seurata).
Visualisointi-ominaisuus, joka näyttää käytettävyysongelmat ja sivustolla liikkumisen.
Käyttöjärjestelmä- ja selainriippumaton.
Vividence
Yhteisö, jonka jäsenien avulla on mahdollista tehdä tutkimuksia sivustoista.
Noin 150000 arvioijaa saatavilla.
Selainohjelma nauhoittaa vuorovaikutuksen ja arvioijien suoritukset.
Arvioijat saavat myös antaa omia kommenttejaan.
Ei anna muuta informaatiota kuin tilastoja.
Maksullinen.
Snag-It
Kuvankaappaukseen käytettävä ohjelmisto.
Saatavilla myös ilmaisia kokeiluversioita.
Ohjelman avulla pystyy luomaan havainnollistavia esimerkkejä koehenkilön tekemistä asioista.
Ohjelman käyttö ei näy koehenkilölle, koska ohjelmaa käytetään valvojan koneella.
Erittäin hyödyllinen sellaisissa tilanteissa, joissa ei ole mahdollista kerätä dataa koehenkilön tekemistä asioista muilla tavoin.
Leena Järvi

| Leena Järvi> Henkilötiedot.Koulutus ja ura |
| --- | --- |
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Opinnot:  FT 2009 (meteorologia)
Väitöstyön ohjaaja:  Timo Vesala
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Tutkimusalue:  Urbaani meteorologia
Tunnetut työt:  Surface Urban Energy and Water balance Scheme (SUEWS)  large eddy simulation model PALM
Palkinnot:  2021 Timothy Oke Award
Aiheesta muualla
Kotisivu
Leena Järvi on suomalainen meteorologian tutkija. Hän on vuodesta 2022 professori Helsingin yliopiston kahdessa tiedekuntien välisessä organisaatiossa: ilmakehätieteiden keskus INARissa ja Kestävyystieteen instituutti HELSUSissa.
Järvi on väitellyt tohtoriksi vuonna 2009. Hänen väitöskirjansa Turbulent vertical fluxes and air quality measured in urban air in Helsinki käsitteli ilmakehän ja kaupunkiympäristön erilaisten pintojen  välistä vuorovaikutusta kaupungissa, joka sijaitsee rannikolla viileässä ilmastossa.
Järven ensisijainen tutkimuskohde on ilmasto ja sää kaupungeissa. Hän käyttää useita teknisiä menetelmiä pyörrekovarianssihavainnoista  kaupungin pintojen mallintamiseen ja suurten pyörteiden simulaatioihin (Large eddy simulation, LES). Hänen erityisiä tutkimusintressejään ovat kaupunkien kasvillisuuden vaikutus kaupunkien kasvihuonekaasupäästöihin, paikallinen klimatologia ja hydrologia ja miten kasvillisuutta tulisi kuvata kaupunkimalleissa; kaupunkien ilmanlaatu ja sen vuorovaikutus paikallisen meteorologian kanssa sekä maanpinnan energiatase ja hydrologinen kierto kylmän ilmaston kaupungeissa. Vuonna 2021 Järvi sai Timothy Oke -palkinnon.
Järven ryhmä on ollut paljon julkisuudessa kaupunkipuihin liittyvien tutkimustensa ansiosta.
Levern Spencer

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Levern Spencer vuonna 2009 |  Levern Spencer vuonna 2009 |  Levern Spencer vuonna 2009 |  |
Maa:   Saint Lucia
Naisten yleisurheilu
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Kultaa | Toronto 2015 | korkeushyppy |  |
|  Kultaa | Lima 2019 | korkeushyppy |  |
|  Pronssia | Rio 2007 | korkeushyppy |  |
| Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  |  |
|  Kultaa | Gold Coast 2018 | korkeushyppy |  |
|  Pronssia | New Delhi 2010 | korkeushyppy |  |
|  Pronssia | Glasgow 2014 | korkeushyppy |  |
Levern Donaline Spencer (s. 23. kesäkuuta 1984) on saintlucialainen korkeushyppääjä.
Spencer on opiskellut ja kilpaillut Yhdysvalloissa Georgian yliopiston yleisurheilujoukkueessa. Hänet on myös nähty useasti Suomessa kilpailemassa Eliittikisoissa.
Spencer voitti Pan-Amerikan kisoissa kultaa 2015 tuloksella 194 ja 2019 tuloksella 187 sekä sai pronssia 2007. Kansainyhteisön kisoissa hän saavutti kultaa 2018 tuloksella 195 sekä pronssia 2010 ja 2014. Hän sijoittui kolmanneksi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2001 sekä maanosien cupissa 2010 ja maanosien cupissa 2018. Hän voitti Keski-Amerikan ja Karibian mestaruuden 2001, 2005, 2008, 2009, 2011 ja 2013 sekä kultaa Keski-Amerikan ja Karibian kisoissa 2018. MM-kilpailuissa hän sijoittui 11:nneksi Moskovassa 2013 ja 12:nneksi Pekingissä 2015. Sisäratojen MM-kilpailuissa hän oli seitsemäs 2014, viides 2016 ja kymmenes 2018. Hän osallistui myös Rio de Janeiron olympialaisiin vuonna 2016 ja sijoittui finaalin kuudenneksi. Kyseessä on Saint Lucian kaikkien aikojen paras olympiasijoitus.
Henkilökohtaiset ennätykset

Lähde: IAAF
200 metrin juoksu: 24,22 (2005)
Pituushyppy: 608 (2014)
Korkeushyppy: 198 (2010)
Korkeushyppy: 195 (2014)
Kristian V

| Kristian V |
| --- | --- |
 Tanskan ja Norjan kuningas
 Kristian V, Abraham Wuchters n. 1675.
Tanskan ja Norjan kuningas
Valtakausi:  9. helmikuuta 1670 – 25. elokuuta 1699
Kruunajaiset:  7. kesäkuuta 1671
Edeltäjä:  Fredrik III
Seuraaja:  Fredrik IV

Syntynyt:  15. huhtikuuta 1646 Flensburg, Schleswigin herttuakunta
Kuollut:  25. elokuuta 1699 (53 vuotta) Kööpenhaminan linna, Kööpenhamina, Tanska
Hautapaikka:  Roskilden tuomiokirkko
Puoliso:  Charlotte Amalie
Lapset:  Fredrik IV Kristian Vilhelm Kristian Sofia Hedvig Kaarle Kristiane Charlotte Vilhelm Kristiane Kristian Ulrik Kristian
Suku:  Oldenburg
Isä:  Fredrik III
Äiti:  Sofie Amalie
Uskonto:  Luterilaisuus
Nimikirjoitus:  
Kruununprinssi Christian 4-vuotiaana, Karel van Manderin maalaus vuodelta 1650.
Kristian V (15. huhtikuuta 1646 Duborgin linna, Flensburg, Schleswigin herttuakunta – 25. elokuuta 1699 Kööpenhaminan linna, Kööpenhamina, Tanskan kuningaskunta) oli Tanskan ja Norjan kuningas vuodesta 1670 aina kuolemaansa saakka.
Suku

Hänen vanhempansa olivat Fredrik III ja herttuatar Sophie Amalie af Braunschweig-Lüneburg (1628–1685). Hän oli kahdeksasta sisaruksesta vanhin. Hänen nuorempi veljensä Jørgen avioitui George-nimisenä Ison-Britannian kuningatar Annan kanssa. Nuoremmasta sisaresta Ulrike Eleonoorasta tuli Ruotsin kuninkaan Kaarle XI:n puoliso.
Kruununprinssi

Kruununprinssi Christian oli huonosti koulutettu kuninkaallisiin tehtäviinsä. Hän osallistui valtakunnan hallintoon vain vähän ennen isänsä kuolemaa. Siksi hän oli erittäin riippuvainen neuvonantajista, kuten vaikutusvaltaisesta kreivi Peder Schumacher Griffenfeldistä.
Kuningas

Kristian jatkoi isänsä aloittamaa itsevaltiuden kasvattamista ja aatelin vallan vähentämistä päästämällä ensi kertaa aatelittomat valtion virkoihin ja luomalla kaksi uutta arvonimeä, kreivin ja paronin.
Kenties suurin järjestelmässä kohonnut kansanmies oli Peder Schumacher, kreivi Griffenfeld vuodesta 1670 ja Tanskan ylin valtuutettu vuonna 1674. Griffenfeld menetti Kristian V:n suosion Ruotsia vastaan ​​vuosina 1675–1679 käydyn Skoonen sodan aikana, jonka oli Kristian aloittanut ja uuvutti Tanskan ilman todellista hyötyä. Hän oli muuten kansan suosima kuningas, mutta tuhlasi valtion kassan epäonnistuneeseen yritykseen vallata Skåne takaisin Ruotsilta.
Tanskan vuoden 1683 laki ja Norjan vuoden 1687 laki kodifioitiin Kristian V:n hallituskaudella. Lisäksi 16. joulukuuta 1648 hän antoi Kööpenhaminan juutalaisille luvan pitää julkisia uskonnollisia tilaisuuksia kotona tai vuokratiloissa.
Kristian V oli kiinnostunut metsästyksestä ja ratsastuksesta, ja yksinkertaisten tapojensa vuoksi hän oli suunnattoman suosittu alamaistensa keskuudessa. Hän ei ollut suuri valtiomies, mutta ahkera ja tunnollinen ja osoitti sodan aikana henkilökohtaista rohkeutta.
Hän kuoli 53-vuotiaana elokuussa 1699 peurametsällä. Koirien piirittämä haavoitettu peura potkaisi sitä lopettamaan tullutta kuningasta kuolettavasti ja hän kuoli vammoihinsa seuraavana päivänä Kööpenhaminan linnassa. Hänet on haudattu Roskilden tuomiokirkkoon.  Peuran trofee on edelleen näytteillä Rosenborgin linnassa.
Avioliitto ja lapset

Kristianilla oli kahdeksan lasta vaimonsa kanssa ja kuusi lasta rakastajattarensa kanssa.
Hän avioitui 25. kesäkuuta 1667 Nykøbingin linnassa Falsterissa kreivitär Charlotte Amalie von Hesse-Kasselin (1650–1714) kanssa.
Heille syntyi kahdeksan lasta:
Frederick, Fredrik IV (11. lokakuuta 1671 – 12. lokakuuta 1730), Tanskan kuningas
Christian Vilhelm (1. joulukuuta 1672 – 25. tammikuuta 1673), kuoli alle kaksikuisena
Christian (25. maaliskuuta 1675 – 27. kesäkuuta 1695), kuoli 20-vuotiaana naimattomana isorokkoon
Sophie Hedvig (28. elokuuta 1677 – 13. maaliskuuta 1735), pysyi virallisesti naimattomana
Christiane Charlotte (18. tammikuuta 1679 – 24 elokuuta 1689), kuoli 10-vuotiaana
Kaarle (26. lokakuuta 1680 – 8. kesäkuuta 1729), kuoli 48-vuotiaana naimattomana, ei jälkeläisiä
Tytär (17. heinäkuuta 1683 – 17. heinäkuuta 1683), kuoli alle vuorokauden ikäisenä
Vilhelm (21. helmikuuta 1687 – 23. marraskuuta 1705), kuoli 18-vuotiaana
Lisäksi hänellä oli kuusi tunnustettua aviotonta lasta vuonna 1672 viralliseksi rakastajattareksi tulleen Sophie Amalie Mothin (1654–1719) kanssa, josta kuningas teki vuonna 1677 Samsøn kreivittären.
Christiane Gyldenløve (7. heinäkuuta 1672 – 12. syyskuuta 1689), avioitui kreivi Frederik Ahlefeldt til Tranekær og Gråstenin kanssa
Christian Gyldenløve (28. helmikuuta 1674 – 16. heinäkuuta 1703), Samsøn rajakreivi, kenttämarsalkka ja ylihoviherra
Sophie Christiane Gyldenløve (1675 – 18. elokuuta 1684), kuoli 9-vuotiaana
Anna Christiane Gyldenløve (1676 – 11. elokuuta 1689), kuoli 13-vuotiaana
Ulrik Christian Gyldenløve (24. kesäkuuta 1678 – 8. joulukuuta 1719), Samsøn kreivi, amiraali
Tytär (1682 – 8. heinäkuuta 1684), kuoli 2-vuotiaana
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristian V Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Edeltäjä: Fredrik III | Tanskan ja Norjan kuningas 1670–1699 | Seuraaja: Fredrik IV |
Kuningas Kristian V, Jacques d'Agar n. 1685
Kristian V:n sarkofagi Roskilden tuomiokirkossa
Kuningas Kristian V vanhimman poikansa kruununprinssi Frederikin sekä prinssi Christianin ja prinssi Kaarlen kanssa n. 1685
Lashana Lynch

| Lashana Lynch |
| --- | --- |
 Lynch vuonna 2019.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Lashana Rasheda Lynch
Syntynyt: 27. marraskuuta 1987 (ikä 36) Lontoo, Englanti
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb
Lashana Rasheda Lynch (s. 27. marraskuuta 1987 Lontoo, Englanti) on brittiläinen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan Maria Rambeauna elokuvissa Captain Marvel (2019) ja The Marvels (2023) sekä Kapteeni Ihmeeksi tulleena ja Illuminatiin kuuluvaana varianttina samasta hahmosta elokuvassa Doctor Strange in the Multiverse of Madness (2022). Hän näyttelee myös 00-agentti Nomia Bond-elokuvassa 007 No Time to Die (2021).
Filmografia > Elokuvat

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Nimi nimi | Elokuvat> Rooli | Elokuvat>  | Elokuvat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Fast Girls | Belle Newman |  |  |
| 2013 | Powder Room | Laura |  |  |
| 2016 | Brotherhood | Ashanti |  |  |
| 2019 | Captain Marvel | Maria Rambeau |  |  |
| 2021 | 007 No Time to Die | Nomi |  |  |
| 2022 | Doctor Strange in the Multiverse of Madness | Maria Rambeau / Kapteeni Ihme |  |  |
| 2022 | The Woman King | Izogie |  |  |
| 2022 | Matilda: Musikaali | Miss Honey |  |  |
| 2023 | The Marvels | Maria Rambeau (Maa-616), Maria Rambeau / Binari |  |  |
Aiheesta muualla

Lashana Lynch Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Leverkusen

| Leverkusen |
| --- | --- |

 vaakuna
 Leverkusen
 Koordinaatit: 51°02′N, 06°59′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Nordrhein-Westfalen
Hallintopiiri:  Köln
Hallinto:  
 – Pormestari:  Ernst Küchler (SPD)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  78,85 km²
Väkiluku:  158 984
 – Väestötiheys:  2 046,2 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Leverkusen on kaupunki Saksassa, Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, Reinin varrella Kölnin ja Düsseldorfin välissä. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 158 984 asukasta.
Sen suomalainen ystävyyskaupunki on Oulu.
Leverkusen syntyi Reinin–Ruhrin alueen taloudellisen kasvun myötä. Se oli maaseutua 1800-luvulle asti. Kaupunki perustettiin vuonna 1930 yhdistämällä Wiesdorf, Opladen, Schlebusch, Steinbüchel, Rheindorf ja Bergisch-Neukirchen.
Apteekkari Carl Leverkus perusti 1860 pieneen 1100-luvulta tunnettuun Wiesdorfin kylään väritehtaan. Bayer osti tehtaan 1891. Yhtiö muutti pääkonttorinsa Wiesdorfiin 1912, ja kylästä tuli Saksan kemianteollisuuden keskus. Kun kylistä koottiin kaupunki, se sai nimensä Carl Leverkusin mukaan.
Leverkusen tunnetaan menestyksekkäästä jalkapallojoukkueestaan Bayer 04 Leverkusen.
Leverkusen: Doktorsburg
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Leverkusen(englanniksi)
Leverkusen(saksaksi)
Nordrhein-Westfalenin kaupunkipiirit ja piirikunnat
| --- | --- |
Kaupungit:   Aachen  Bielefeld  Bochum  Bonn  Bottrop  Dortmund  Duisburg  Düsseldorf  Essen  Gelsenkirchen  Hagen  Hamm  Herne  Köln  Krefeld  Leverkusen  Mönchengladbach  Mülheim  Münster  Oberhausen  Remscheid  Solingen  Wuppertal 
Piirikunnat:   Aachenin kaupunkialue  Borken  Coesfeld  Düren  Ennepe-Ruhr-Kreis  Euskirchen  Gütersloh  Heinsberg  Hereford  Hochsauerland  Höxter  Kleve  Lippe  Märkischer Kreis  Mettmann  Minden-Lübbecke  Oberbergischer Kreis  Olpe  Paderborn  Recklinghausen  Rheinisch-Bergischer Kreis  Rhein-Erft-Kreis  Rhein-Kreis Neuss  Rhein-Sieg-Kreis  Siegen-Wittgenstein  Soest  Steinfurt  Unna  Viersen  Warendorf  Wesel
Lasgo

| Lasgo |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  2000–
Tyylilaji:  eurodance, trance
Kotipaikka:   Belgia
Jäsenet:  Evi Goffin, laulaja   Dave McCullen, säveltäjä, tuottaja   Peter Luts, tuottaja  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lasgo on belgialainen elektronista musiikkia tekevä yhtye, joka on perustettu vuonna 2000. Laulaja Evi Goffinin lisäksi yhtyeessä vaikuttavat tuottajat Peter Luts ja Dave McCullen. Lasgo on julkaissut kaksi albumia. Heidän läpimurtohittinsä oli ensimmäiseltä albumilta single "Something", joka nousi listoille monessa maassa, muun muassa Alankomaissa, Saksassa, Espanjassa, Isossa-Britanniassa ja Skotlannissa.
Albumit

Some Things  (2002)
Far Away  (2005)
Smile  (2009)
Aiheesta muualla

www.lasgo.be – viralliset sivut
Dancevibes.be – haastattelu (englanniksi)
Lehtivarvasgekko

| Lehtivarvasgekko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Osalahko::  Gekkomaiset Gekkota
Heimo::  Sphaerodactylidae
Suku::  Euleptes  Fitzinger, 1843
Laji::  europaea
Kaksiosainen nimi
 Euleptes europaea  (Gené, 1839) 
Synonyymit
 Phyllodactylus europaeus Gené, 1839 
Katso myös
   Lehtivarvasgekko Wikispeciesissä   Lehtivarvasgekko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lehtivarvasgekko (Euleptes europaea) on heimoon Sphaerodactylidae kuuluva liskolaji. Se on sukunsa Euleptes ainoa laji. Lehtivarvasgekko on yöeläin ja elää useilla Välimeren saarilla Ranskassa, Italiassa ja Tunisiassa.
Laukon Kurki-suku

Vapaaherrallisen Kurck-suvun vaakuna
Gabriel Kurck
Kurki-suku (myös Kurck, Korke, Kurk) on useita historian merkkihenkilöitä tuottanut suomalainen aatelissuku, joka tunnetaan 1300-luvun lopulta alkaen. Keskiaikainen Kurki-suku sammui miespuolella 1522, ja Elin Kurjesta jatkunut haara 1937.
Kurki-suku (1570-luvulta lähtien nimeltään Kurck) omisti Laukon kartanoa ainakin 1400-luvulta vuoteen 1817.
Suvun erään jäsenen sinettikuviossa jo 1400-luvun alkuvaiheilta on kurjen kuva.
Vaakunassa kuitenkin on miekka kolmen tähden välissä. Vaakuna muodostui vapaaherrojen vaakunaksi paroni Jönsin myötä, joka 1652 rekisteröitiin vapaaherran arvoon Ruotsin ritarihuoneeseen. Vuonna 1797 Arvid Fredrik Kurck (1735–1810) korotettiin kreiviksi, mutta hänen sukuhaaransa sammui.
Laukon alkuperäissuku / Niemenpään suku

Kansantarinoiden mukaan vanhimman Kurki-suvun kantaisiin kuului 1200-luvun pirkkalaispäällikkö Matti Kurki, joka olisi saanut Laukon haltuunsa urotöistään. Tarinoiden paikannus sinänsä täsmää, sillä Laukon kartanon maat kuuluivat muinaiseen Pirkkalaan, joka on myös Matti Kurki -tarinoiden vahvinta esiintymisaluetta. Yhteyttä on kuitenkin pidettävä kyseenalaisena, koska Matti Kurjen ja ensimmäisen asiakirjoihin merkityn Kurjen (Jaakko, Jaakob, tai Jeppe Kurki, 1300-luvun loppu), Kanta-Hämeessa sijainneen Niemenpään kartanon omistajan ja Suomen alilaamannin, välissä on kokonainen vuosisata, paikkakunta ja maakunta ovat erilliset, eikä Kurki-nimi liene ollut harvinainen. Lisäksi Matti Kurki saattaa olla täysin kuvitteellinen hahmo.
Keskiajalla, ennen 1500-luvun kirkkoreduktiota, kuninkaat harvoin antoivat maata perinnöllisinä lahjoituksina muuten kuin kirkolle. Lahjoitukset eli donaatiot yleistyivät vasta 1500-luvulla. Kansantarun tämä yksityiskohta lienee siis myöhäinen, tai sitten se viittaa Laukolle myönnettyyn rälssiin.
Laukko ei liene ollut mikään suurkartano, ennen kuin nk. keskimmäinen Kurki-suku (tässä luettelossa ”keskiaikainen suku”) siitä vähitellen sellaisen kokosi.
Keskiaikainen Kurki-suku

Niemenpään Kurkien perijätär joskus 1300-luvun loppupuolella meni naimisiin ruotsalais- tai saksalaisperäisen Svärd-lisänimeä käyttäneen Hermannin kanssa, jonka vaakunakuvio oli miekka. Heidän pojistaan ainakin Nils käytti Kurki-nimeä, joskin ilmeisesti miekka-aiheista vaakunaa, mutta yksi pojista, Peder, lienee käyttänyt Svärd-nimeä (”..wanha herra Peder Swärd..”). Pederistä polveutuu Harvialan kartanonherrain dynastia. Nils Kurjen sukulaispojasta (Useat genealogiat laittavat hänen vanhemmikseen juuri edellämainitun Nilsin sekä Cecilia Filipsdotterin, Filip Karlssonin tyttären, toiset tutkijat taas arvioineet veljen- tai sisarenpojaksi) Jepestä (Jaakob, Jesper), jonka vaimo oli Karin Klasdotter, Klaus Lydekenpoika Djäknin rikas perijätär, polveutuu lisää Kurki-sukunimeä käyttäneitä keskiajan rälssisäätyisiä, eli niin sanottu keskimmäinen Kurki-suku. Heistä viimeinen miespuolinen oli piispa Arvid Kurki (1463–1522), Turun viimeinen katolinen piispa.
Tähän aikakauteen liittyy Elinan surma -runosta kuuluisaksi tullut Klaus Kurki (1400-luvulla). Ylä-Satakunnan kihlakunnantuomari Klaus Kurki mainitaan useissa asiakirjoissa vuosina 1456–1477. Kansanrunossa Klaus on rälssimies, joka polttaa petolliseksi luulemansa Elina-vaimonsa. Runo lienee ainakin osaksi kuvitteellinen, tai sitten henkilö on sekoitettu.
Piispa Arvid Kurjella oli sisar (tai sisarpuoli) rouva Elin, joka oli naimisissa laamanni Knut Erikssonin kanssa. Kumpikaan sisaruksista ei käyttänyt patronymiä. Piispa Arvid Kurjen perillinen, sekä Kurkien nimen ja miekkavaakunan seuraava kantaja oli Elinin poika Jöns Knutsson (1503 – n. 1577), laamanni ja valtaneuvos.
Knut Erikssonin ja Elin Kurjen tyttärestä Birgitta Knutintytär Kurckista (1500–1577) tuli Naantalin luostarin viimeinen abbedissa.