stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Norjan historia
Sodanjälkeinen aika

Sodan jälkeen Norja sai Marshall-apua ja suuntautui länteen, vaikka Neuvostoliitto tarjosi sille yhteistyötä esimerkiksi Huippuvuorten yhteistä linnoittamista. Se liittyi Natoon 1949 ja Yhdistyneisiin kansakuntiin 1945. YK:n ensimmäinen pääsihteeri oli norjalainen Trygve Lie (1946–1953). Vuonna 1960 Norja liittyi EFTA:n jäseneksi. Sen sijaan kansanäänestyksessä 1972 hylättiin ehdotus EEC:hen liittymisestä, ja sama toistui äänestettäessä Euroopan unionin jäsenyydestä 1994. Työväenpuolue oli sodanjälkeisen ajan johtava puolue vuoteen 1981 asti. Sen pitkäaikainen johtaja oli Einar Gerhardsen.
Norjan EU-kansanäänestyksessä 28.11.1994 äänestäjistä 52,3% vastusti maan EU-jäsenyyttä ja kannattajia oli 47,7% äänestäneistä.
EU-jäsenyyden riskinä nähtiin, että sisämarkkinat johtavat energian yhteismarkkinoihin. Norjalta se veisi mahdollisuuden omaan aluepolitiikkaan, joka perusti halpaan energiaan ja öljysektorin valtionomistukseen. Sen ajateltiin estävän myös voimaperäisen kansallisen maatalouspolitiikan. 1970-luvulla alkanut öljyn hinnannousu tulkittiin Norjassa niin, että maa saattoi selvitä taloudellisesti ilman EU-jäsenyyttäkin.
EU:n ulkopuolelle jättäytymisen vastapainona Norja toimii aktiivisesti kansainvälisillä foorumeilla rauhanneuvottelijana ja YK:n rauhanturvaamistoiminnassa. Norjan antama kehitysapu suhteessa kansantuloon on maailman suurinta ja monenkeskisintä.lähde?
Öljytulot vaurastuttavat Norjaa

Norjan talous joutui vaikeuksiin 1970-luvun alussa inflaation, työttömyyden ja heikon kilpailukyvyn takia. Asiat muuttuivat, 1970-luvulla, kun Pohjanmereltä alettiin pumpata öljyä. Norja kokosi verrattain nopeasti mittavan valtionyhtiösektorin valtiontalouden tueksi, ja maan elintaso alkoi nousta. Vuosien 1974 ja 1979 öljykriisit nostivat öljyn hintaa voimakkaasti tarjoten tulolähteen Norjan nousulle.
Ulkopolitiikassaan Norja on ollut maltillinen Nato-maa suhteessaan Neuvostoliittoon ja Venäjään pyrkien löytämään jälkimmäisen kanssa yhteisiä taloudellisia intressejä Kalottialueella. Maiden välejä hiertänyt Barentsinmeren aluejako ratifioitiin kesäkuussa 2011 ja se astui voimaan heinäkuussa 2011.
Norjan politiikan keskeinen vaikuttaja 1980- ja 1990-luvuilla oli Gro Harlem Brundtland. Työväenpuoluetta vuodet 1981-1996 johtanut Brundtland oli siviiliammatiltaan lääkäri ja hän toimi Norjan pääministerinä kolmasti: vuosina 1981, 1986-1989 ja 1990-1996. Brundtland oli Norjan ensimmäinen naispääministeri sekä ensimmäistä kertaa virkaan astuessaan myös Norjan historian nuorin pääministeri. Brundtland toimi myöhemmin vielä Maailman terveysjärjestön WHO:n pääjohtajana vuosina 1998-2003. Brundtlandin jälkeen keskeinen poliittinen vaikuttaja on ollut myös Norjan työväenpuoluetta johtanut Jens Stoltenberg, joka toimi Norjan pääministerinä vuosina 2000-2001 ja 2005-2013. Tämän jälkeen Stoltenberg on toiminut puolustusliitto Naton pääsihteerinä vuodesta 2014.
Oslossa ja Utøyan saarella lähellä pääkaupunkia tehtiin heinäkuussa 2011 kaksi terrori-iskua, joissa kuoli yhteensä 77 ihmistä. Iskujen tekijäksi paljastui norjalainen Anders Behring Breivik, ja hänet tuomittiin 21 vuodeksi vankilaan.
Lokakuussa 2013 konservatiivisen Høyre-puolueen johtaja Erna Solberg muodosti hallituksen yhdessä oikeistopopulistisen Edistyspuoleen kanssa. 40 vuotta aiemmin perustettu Edistyspuolue ei ollut koskaan aiemmin ollut hallitusvastuussa. Uuden hallituksen tavoitteina olivat veronkevennykset, byrokratian karsiminen ja maahanmuuttopolitiikan tiukentaminen. Syyskuussa 2017 suurkäräjävaaleissa porvarillisten puolueiden kannatus väheni sen verran, että hallitus tarvitsisi jatkossa molempien tukipuolueidensa eli liberaalin Venstren ja Kristillisen kansanpuolueen tuen, kun aiemmin oli riittänyt vain toinen tukipuolueista. Näin ollen Erna Solberg muodosti tammikuussa 2018 uuden hallituksen, jossa oli mukana entisten hallituspuolueiden lisäksi myös Venstre. tammikuussa 2018 uuden hallituksen, jossa oli mukana entisten hallituspuolueiden lisäksi myös Venstre. Tammikuussa 2019 hallitukseen tuli mukaan myös Kristillinen kansanpuolue ja Solbergin hallitus muuttui enemmistöhallitukseksi. Tammikuussa 2020 oikeistopopulistinen Edistyspuolue lähti hallituksesta oltuaan siellä kuusi vuotta. Lähdön taustalla oli kiista Isis-taistelijan perheen ottamisesta Norjaan. Pääministeri Solbergin hallitus jatkoi konservatiivien, venstren ja kristillisten vähemmistöhallituksena, joka joutuu turvautumaan edistyspuolueen tukeen suurkäräjillä.
Politiikka

Oseberglaiva kertoo viikinkien laivanrakennustaidosta.
Norja vuonna 1761
Kuningas Haakon VII saapumassa Norjaan 1905.
Fridtjof Nansen
Heinolan Kristuksen taivaaseen astumisen kirkko

| Kristuksen taivaaseen astumisen kirkko |
| --- | --- |
 Heinolan ortodoksinen kirkko eli Kristuksen taivaaseen astumisen kirkko.
Sijainti:  Heinola
Koordinaatit:  61°12′31.1″N, 026°02′10.2″E
Seurakunta:  Helsingin ortodoksinen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1956
Suunnittelija:  P. E. A. Nordström
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Heinolan Kristuksen taivaaseen astumisen kirkko eli Heinolan ortodoksinen kirkko on ortodoksinen kirkkorakennus Heinolassa. Valmistuessaan vuonna 1956 kirkko vihittiin alun perin tsasounaksi. Vihkimisen toimitti piispa Aleksanteri 6. joulukuuta vuonna 1956. Kirkoksi rakennuksen vihki metropoliitta Johannes 31. elokuuta 1986.
Suomen lähetyskunnan audienssi 1808

Lähetyskunnan muistomitali päivätty: jul: 17. marraskuuta 1809, eli greg: 30. marraskuuta 1809.
Suomen lähetyskunnan audienssi oli toimitus, joka järjestettiin keisari Aleksanteri I:n käskystä keskiviikkona 30. marraskuuta (juliaanisen kalenterin mukaan 18. marraskuuta) 1808, iltapäivästä kello 16.00. Audienssi suoritettiin Pietarin keisarillisessa Talvipalatsin Pyhän Yrjön Suuressa valtaistuinsalissa yksityisenä vastaanottona.
Audienssin vastaanotto

Suomen lähetyskunnan edustajat edustivat Suomen sodassa Venäjälle menettäneitä Suomen vallattuja läänejä ja antoivat seremoniallisessa hallitsijavakuutuksessa uskollisuuden valan valtiovälisessä yhdistymisaktissa. Sen yhteydessä kumarsivat keisarin valtaistuimen ja tämän keisarillisen valtikan edessä, jonka aikana suomalaiset vastasivat Suomen kansan kiitollisuudella siitä että keisari oli luvannut säilyttää maan uskonnon, vapauden, lait, privilegion ja muut oikeudet.
Keisarin audienssissa lähetyskunnan valatoimituksesta annettua hallitsijavakuutusta ei ole säilynyt, mutta hallitsijavakuutuksen sisältämä esitys luettiin kuitenkin tietyin lisäyksin myöhemmin Porvoon valtiopäivillä. Tästä on muistona Säätytalon päätykolmion friisi sekä valtioneuvoston linnaan myöhemmin sijoitettu Robert Wilhelm Ekmanin valtiopäivämaalaus. Vakuutus toistettiin vuoden 1863 Aleksanteri II toimesta Helsingissä järjestetyssä vastaanottoaktissa. Vakuutuksesta on muistona senaatin torilla Aleksanteri II muistopatsas sekä Helsingin ritarihuoneelle sijoitettu Robert Wilhelm Ekmanin toinen valtiopäivämaalaus.
Lähetyskunnan puhe

Lähetyskunta on 30. marraskuuta 1808 tapahtuneen audienssin yhteydessä sekä 1. joulukuuta 1808 alla mainittujen (17.) esityslistan asiakohdan ratifioinnin hetkellä täytynyt toimia säätyjen hallituksena (ns. säätyeduskuntana), koska tuolloin ei varsinaista eduskuntaa suomessa vielä ollut toiminassa, joten säätyjen edustusto oli toimittava valiokuntana. Lähetyskunnan keisarillisen valtaistuimen edessä esitetty ranskakielinen puhe.
Lähetyskunnan puhe > Ranskankielinen puhe keisarin valtaistuimen edessä 30. marraskuuta 1808

Lähde:
»Suurvaltain, kaikkein armollisin keisari!»
Luojan sallimus ja teidän keisarillinen majesteettinne voittavat aseet ovat muuttaneet kohtaloamme ja asettavat eteemme onnen ja etuin uuden näköalan voittosankarin jaloudesta; ja teidän keisarillinen majesteettinne on Suomen asukkaista myös lyötävä uskolliset alamaiset.
Onnellisia olemme saadessa uutena hallitsijanamme kunnioittaa ruhtinasta, jota korkeilla omaisuuksillansa on voittanut Euroopan ihmettelemisen ja monilukuisten alamaisten jakamattoman rakkauden, ja jota nyt myös tavallisella lempeydellänsä ja armolla tahtoo kohdella yhtä voitettua kansaa ja valmistaa sen tulevaista onnea.
Alamaisimmalla tunnollisuudella kansamme omasta ja kotona-olevaisten kansanveljiemme puolesta kiitollisuuden kunnioitusta suitsuvaa uhria teidän keisarillinen majesteettinne eteen siitä armollisesta ja juhlallisesta vakuutuksesta, jonka olette tehneet pysyttäytymisestä uskontunnustuksemme, lakiemme kuin myös kaikkien muiden vapauksien ja oikeuksien nautinnosta, joita kullaki säädyllä on vanhuudesta ollut.
Mutta sodan, tämän kansain vitsauksien pauhatessa ei tämä ole ainoa armo, josta olemme saaneet osoituksia.
Jo on monta raskasta veron maksua helpotettu, levollisuus ja järjestys palautettu, ja rauhallinen kansalainen on nähnyt voivansa käydä elatuskeinoihinsa käsin,, jotka, kovan ilmapiirin alla, ovat hänen toimeentulojensa aivan tarpeellisia.
Lempeydellä ja armolla on teidän keisarillinen majesteettinne vahvistava valtaansa sen kansan yli, jonka aseittenne onni on saanut allenne.
Rakastetun ruhtinaan muisto on säilytettävä aina viimeiseen tulevaisuuteen.
Mahtakoon öljypuun lehti kohta nidottaa sen laakerin ketaan, jota ennalta kaunistaa teidän keisarillinen majesteettinne päälakea, ja mahtakoot Suomen asukkaat teidän keisarillisen majesteettinnen armosta kohta saada maistaa rauhan autuasta hedelmää!
Edustajien muistoksi

Lähetyskunnan jäseniä muistettiin keisarin audienssia edeltävänä päivänä 17/29. marraskuuta, lähetyskuntaan osallistumisesta monilla armolahjoilla kuten rahahalla ja sormuksilla. Talonpoikia ja porvareita muistettiin valtion muistomitalilla sekä papistoa ja aatelissäädyn edustajia ritarikuntien arvomerkeillä.
Audienssin lopputulos

Suomen lähetyskunta esiintyi mahdollisesti valtionsäädyn asemassa 18/30. marraskuuta 1808 toimitetussa Lähetyskunnan audienssissa. 20. marraskuuta/1. joulukuuta 1808. suomalaiset ilmoittivat olevansa jatkossa vain esityksiä ja toiveita esittävä valtuuskunta.
Audienssin lopputulos > Suomen yhdistäminen Venäjän ruhtinaskuntaan

Valtiosäätynä lähetyskunta mahdollisti Suomen ja venäjän välisen suuriruhtinaskunnan yhdistymisen jo joulukuussa 1808 Venäjän valtaamista Suomen lääneistä. Läänit nimettiin Venäjän alaisiksi Suomen suuriruhtinaskunnaksi nimityspäivänä 24. joulukuuta/5. tammikuuta 1809, ennen lähetyskunnan alkuperäisten jäsenten paluuta Suomeen 24. joulukuuta/7. tammikuuta 1809.
Suuriruhtinaskunnan yhdistymisen jälkeen joulukuussa 1808 vuoden lopussa aloitettiin Suomen ja Venäjän välisten maarajatullien lakkauttamistoimet, meritullit sen sijan saivat jatkaa toimintaa entiseen tapaan. Vuoden 1808–1809 Suomen ja Venäjän raja- ja tullikysymykset ovat olleet esillä vuoden 1912 perustetussa salaneuvos S. F Weberin tullikomiteassa.
Lähetyskunnan paluu Suomeen

Suomen lähetyskunnan neuvotteluista esityksistä ja toimitetuista kirjeistä hallinnolta annetut päätökset ja lupaukset toimitettiin lähetyskunnan tiedoksi ennen paluuta Suomeen. Myös lupaus valtiopäivien pidosta Porvoossa annettiin lähetyskunnan viimeisille jäsenille tiedoksi ennen kotiinpaluutaan Suomeen noin. 19/31. tammikuuta 1808.   
Porvoon valtiopäivät järjestettiin 10/22 maaliskuuta 1808 vajaa kolme kuukautta Lähetyskunnan käynnin jälkeen.
Vastaanotossa läsnä olleet edustajat

Suomalaisista lähetyskunnan jäsenistä olivat läsnä:
Aatelissäädystä
vapaaherra Carl Erik Mannerheim (puheenjohtaja)
sotaneuvos Petter Silfverskiöld
Pappissäädystä
kirkkoherra Fredrik Le Bell
kirkkoherra Ivar Wallenius
porvarissäädystä
kauppias Jean Gabriel Tjaeder
raatimies Eric Borgström,
pormestari Jonas Carlstedt,
kauppias Johan Linderth
kauppias Carl Hultman
talonpoikaissäädystä
talollinen Bengt Laurikainen
lautamies Kustaa Cavén
rälssitalonpoika Jahvetti Kaitala
Vastaanotossa läsnä olleet edustajat > Ylimääräiset audienssit

Gustaf von Willebrand
Ernst Gustaf von Willebrandin yksityinen audienssi suoritettiin aikaisemmin 14. marraskuuta/2. marraskuuta 1808. hänen esitettyään tarpeen palata takaisin Suomeen, tästä huolimatta hän lähti Pietarista vasta 2. joulukuuta (jul. 14. marraskuuta 1808.
Gabriel Erik Haartman
Gabriel Erik Haartmanin audienssi suoritettiin 24. marraskuuta/12. marraskuuta 1808). Haartman luki keisarin ensitapaamisella ranskankielisen puheen, joka käynnisti yliopistoa koskevat neuvottelut venäläisen opetusministeri P. ​​V. Zavadovskin johdolla.
Venäjän valtakunnan vaakuna, Aleksanteri I kaudella. Suomen sodan aikana, Venäjän valloitettuja Suomen läänejä liitettiin osaksi Venäjän valtakuntaan, Suomi sai Suomen suuriruhtinaan tittelin ensimmäisen kerran asiakirjoihin ja venäjän karttoihin j: 24. joulukuuta 1808 / g: 5. tammikuuta 1809. Suomen vaakuna lisättiin Venäjän valtakunnan imperialistiseen vaakunaan vasta Haminan rauhan jälkeen 26. lokakuuta 1809.
Porvoon valtiopäivät aloitettiin 10/22. maaliskuuta 1809.
Jorma Kääriäinen

| Jorma Kääriäinen |
| --- | --- |
 Jorma Kääriäinen Kiuruveden Iskelmäviikko -musiikkitapahtumassa 2018
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. huhtikuuta 1961 (ikä 63) Kajaani
Ammatti:  laulaja, muusikko
Muusikko
Taiteilijanimi:  Freddie Falcon, Jorma Kääriäinen
Laulukielet:  suomi   englanti
Aktiivisena:  1992–
Tyylilajit:  iskelmä, rock and roll
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Jorma Kääriäinen (s. 29. huhtikuuta 1961 Kajaani) on suomalainen muusikko, joka tunnetaan soolotuotantonsa lisäksi Agents-yhtyeen laulusolistina vuosilta 1992–2006. Vuosina 2006–2013 Kääriäinen oli Riku Niemi Orchestran vakituinen solisti.
Kääriäinen käytti aiemmin taiteilijanimeä Freddie Falcon, mutta vuodesta 1992 eteenpäin hän on esiintynyt oikealla nimellään.
Elämä ja ura

Lapsena Kääriäinen kuunteli The Beatlesia ja hänen ensimmäinen idolinsa oli Danny 1960-luvun lopulla. Hänen isänsä ja setänsä soittivat Ossi Kalevi -tanssiorkesterissa, jonka kanssa myös Kääriäinen sai harjoitella ja esiintyä.
Kansakoulun ensimmäisen ja toisen luokan Kääriäinen kävi Kivimaan kansakoulussa Lahdessa, jossa opettaja Inka Tuokko kannusti häntä musiikin pariin. Tuokon innostamana Kääriäinen pyrki ja pääsi Lotilan koulun musiikkiluokalle, jossa häntä opetti ja kannusti Paavo Kiiski.
Vuonna 1972 Kääriäinen tutustui kaverinsa myötä Elvis Presleyn tuotantoon, ja Presleystä tulikin hänen uusi idolinsa. Vuonna 1976 Kääriäinen kokosi oman yhtyeen, joka esiintyi muun muassa ravintola Salpauksessa. Yhtyettä kävivät katsomassa muun muassa Aikka Hakala (”Teddy Guitar”), Kari Heimonen ja Richard Stanley, jotka ryhtyivät edistämään Kääriäisen uraa Freddie Falcon -taiteilijanimellä V8-yhtyeen kanssa.
Vuonna 1978 Kääriäinen julkaisi ensimmäisen Freddie Falcon -singlen Rock House / Crazy Love. Vuonna 1979 ilmestyi LP Blue ja single Lonely Blue Boy / Red Hot. Vuonna 1980 Kääriäisen manageriksi tuli Joni Heinonen ja V8 lähti Dave Taylorin yhtyeeksi. Vuonna 1981 Kääriäinen lähti Yhdysvaltoihin ja asettui asumaan Los Angelesiin kunnes palasi Suomeen suorittamaan asepalveluksensa.
Kääriäinen suoritti asepalveluksen vuonna 1982 ja tutustui armeijassa Mika Siekkiseen, jonka kanssa hän perusti yhtyeen. 1980–1990-luvuilla Kääriäinen esiintyi Leo Luoto & Pop Tops -yhtyeen kanssa ja tutustui Pekka Kuorikoskeen ja tämän kautta Pekka Heliniin. Myöhemmin hän tutustui myös Esa Pulliaiseen, joka pyysi häntä Agentsin solistiksi elokuussa 1992. Joulukuussa 1993 tehtiin ensimmäiset yhteiset äänitykset.
Vuonna 2006 Agentsin ja Kääriäisen yhteistyö päättyi ainakin väliaikaisesti. Vuonna 2013 Kääriäinen ilmoitti jäävänsä keikkatauolle selkävaivojensa takia.
Keikoilla Kääriäinen on lähinnä esittänyt kappaleita soololevyiltään sekä Jorma Kääriäisen ja Agentsin yhteistuotannolta, mutta ohjelmistoon on mahtunut myös uusia kappaleita kuten Reissumiehen kitara. Tällä hetkellä Jorma suunnittelee tulevaa soololevyä.
Kääriäinen on tehnyt joitakin käännöstekstejä ja sanoituksia niin Agentsille, omaan soolotuotantoon kuin muille artisteille.
Kääriäiselle myönnettiin maaliskuussa 2025 valtion taiteilijaeläke.
Soolotuotanto > Albumit

Freddie Falcon: Blue (1979)
Jorma Kääriäinen (2003)
Jorma Kääriäinen (2004, englanniksi)
Onnenlantti (2005)
Yhden tähden hotelli (2007)
Jorma Kääriäinen & Riku Niemi Orchestra: Kädenjälki (2008)
Kajaanista Memphisiin – Sooloura 1978–2010 (2CD, 2010) (kokoelma)
Jorma Kääriäinen & Riku Niemi Orchestra: Kaikki tiet (2011) kultalevy
Jorma (2018)
Soolotuotanto > Singlet

Rock House / Grazy Love, PIS 019 Poko Rekords, 1978
Lonely Blue Boy / Red Hot, PIS 031 Poko Rekords, 1979
Muistot pienet elämää / Good time Charlies's got the blues, EMI 7243 553260 2 7, 2003
Autan isää, Don't cry daddy, EMI 7243 553578 2 3, 2003
Kuule äänet sydämen, EMI, 2003
Lady saapui kaupunkiin / Lady Came From Baltimore, EMI 0946 335689 2 1, 2003
Onnenlantti, EMI 7243 872856 2 0, 2005
Yksinäisten miesten kanjoni, EMI 0946 385305 2 7, 2007
Yhden tähden hotelli, EMI 0946 390687 2 2, 2007
Memphis Tennessee, EMI, 2007
Päivin öin, EMI, 2008
Ohuella langalla, EMI, 2008
Onko mahdoton, It’s Impossible, Ratas Music, 2011
Angelica, Ratas Music, 2011
Puhu hiljaa rakkaudesta, Speak Softly Love, Ratas Music, 2011
Reissumiehen kitara, Discart, 2014
Soolotuotanto > Muut albumit

Kari Tapio, Paula Koivuniemi, Jorma Kääriäinen ja Riku Niemi Orchestra: Vihdoinkin! (CD ja DVD, 2008) kultalevy
Jorma Kääriäinen ja Riku Niemi Orchestra (Autiotalo), muita artisteja: Melkein vieraissa – Nimemme on Dingo (CD, 2008)
Filmografia

Yhden tähden hotelli (2. maaliskuuta 2007) (dokumenttielokuva Jorma Kääriäisestä, ohjaus Ari Matikainen)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jorma Kääriäinen Wikimedia Commonsissa
Kotisivut: https://www.facebook.com/groups/jorkka.kaariainen
YLE Elävä arkisto: Jorma Kääriäinen löysi Amerikan
YLE Elävä arkisto: Jorma Kääriäinen & Agents: Päivin Öin
| n k Agents |
| --- | --- |
 Esa Pulliainen  Kai Pulliainen  Jari Kepa Kettunen   Toni "El Blanco" Liimatta  Ville Valo  Vesa Haaja  Topi Sorsakoski  Jorma Kääriäinen  Rauli Badding Somerjoki  Pekka Rytkönen  Juho Hurskainen  Heikki Sandrén  Juha Takanen  Petri Rantala  J-P Virtanen  Hans Etholén  Eero Ojanen  Jukka Ollila 
Albumit:  Agents  Ikkunaprinsessa  Tähdet, tähdet  Laivat  In Beat  Besame Mucho  Pop  Half and Half  Agents Forever  Agents Is Back!  Agents Is More!  Laulava Sydän  Agents Is... Here!  Agents Is... Rock!  Agents Is... Tonight  Pop Show  Agents Is Allright  Renegades  Agents... Is Beat! – Instrumental 2008 Recordings  Agents Go Go  On Stage / In Studio  Sound on Sound  Blue  Ville Valo & Agents  Maustetytöt X Agents 
Kokoelmat:  Greatest Hits  In memoriam  Agents Is Best!  Surujen kitara – 32 Greatest Hits  In the Beginning – Johanna Years 1979-1984  Agents & Jorma Kääriäinen... Is Best Vol.2  Kevyesti vaan  Agents...Looking Back  Complete – Kaikki levytykset 1984-1992 
DVD:t:  Laulava sydän  Reunion – Live DVD 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz 
Jorma Kääriäinen esiintymässä vuonna 2015.
Karjalainen kulttuurikeskus Äijälä

| Karjalainen kulttuurikeskus Äijälä |
| --- | --- |
Tyyppi:  Erikoismuseo
Sijainti:  Liuksialankuja 33, Kangasala
Ylläpitäjä:  Kangasalan Karjalaseura
Kotisivut:  Karjalainen kulttuurikeskus Äijälä
Koordinaatit:  61°27′00″N, 24°02′38″E
 fiKarjalainen kulttuurikeskus Äijälä 
    
Karjalainen kulttuurikeskus Äijälä sijaitsee Kangasalla, kartanotyyppisessä, hienovaraisesti kunnostetussa rakennuksessa, historiallisen Liuksialan kartanon naapurissa. Museon tilat on rakennuksen yläkerrassa, joka on kunnostettu näyttelytilaksi ja museoesineiden ja kokoelmien säilytystilaksi. Äijälä on maanlaajuisesti merkittävä karjalaisen kulttuurin esittelypaikka, keskittyen erityisesti siirtokarjalalaiseen kulttuuriin. Kulttuurihistoriallisessa museossa esillä olevat kokoelmat on koottu siirtoväen lahjoituksina ja keskuksessa voi tutustua esimerkiksi käsitöihin, valokuviin, kansallispukuihin, maalaustaiteeseen, historiallisiin dokumentteihin, karttoihin sekä laajaan kirjastoon, johon kuuluu noin 1200 luetteloitua teosta. Kokoelmissa on myös sota-ajan päiväkirjoja ja evakkotarinoita. Museon helmiin kuuluu muun muassa tšekkiläinen kahviastiasto 1930-luvulta, jonka omistaja kätki maahan, Kivennavan Ahjärven koulun pihaan Karjalassa talvisodan uhatessa. Jatkosodan aikana astiasto kaivettiin esiin, kun karjala vallattiin 1945, se päätyi omistajansa mukana lahden seudulle ja sieltä Äijälään. Muita museon helmiä ovat talvisodassa tuhoutuneen Kivennavan kirkon tuhkasta poimitut kattokruunun kristallit ja konekiväärin panosvöistä paperinarun avulla pujottelemalla tehty kassi.
Kuokkala (Jyväskylä)

| Kuokkala |
| --- | --- |

Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Kuokkala
Kaupunginosa nro:  23
Väkiluku:  9 522 (2020)
Osa-alueet:  Kuokkalan keskusta, Ainolanranta, Suuruspää, Asuntomessualue, Kekkola, Tikka, Pohjanlampi, Keskinen
Ainolanrannan asuinkerrostaloja Jyväsjärven rannalla.
Kuokkala on kaupunginosa itä-Jyväskylässä Jyväsjärven ja Päijänteen välissä ja osa Kuokkalan suuraluetta. Kaupunginosan pienalueet ovat Ainolanranta, Keskinen, Kekkola, Kuokkalan keskusta, Pohjanlampi, Asuntomessualue, Tikantori ja Tikanmäki, joiden yhteenlaskettu väkiluku oli 9 522 vuoden 2020 lopussa. Kuokkala on vuonna 1989 valmistuneen Kuokkalan sillan kautta yhteydessä Jyväsjärven vastarannalla sijaitsevaan Lutakkoon.
Historiaa

Kuokkala liitettiin Jyväskylän kaupunkiin vuonna 1965. Sitä ennen se kuului Jyväskylän maalaiskuntaan. Kuokkala säilyi harvaan asuttuna, lähinnä omakotitaloista koostuvana alueena 1980-luvun loppupuolelle saakka, jolloin sinne alettiin rakentaa kerrostaloja. Vuonna 1989 valmistunut silta Jyväsjärven yli lyhensi matkaa Jyväskylän keskustaan huomattavasti.
Kuokkalan tila oli suuri maatila, jolla harjoitettiin maanviljelyä ja karjanhoitoa. Kuokkalan tilan pihapiirissä toimi Jyväskylän Höyrysaha Oy:n saha vuosina 1874–1914. Kuokkalan tila sai uuden Wivi Lönnin suunnitteleman päärakennuksen, Kuokkalan kartanon vuonna 1904. Myöhemmin kartano on ollut sota-aikana puolustusvoimien käytössä, sodan jälkeisinä vuosikymmeninä Jyväskylän maalaiskunnan synnytyslaitos sekä myöhemmin Jyväskylän yliopiston hydrobiologian laitos. Nykyisin kartano toimii Kauko Sorjosen säätiön taidekokoelman kotipaikkana, konserttien ynnä muiden kulttuuritapahtumien järjestämispaikkana sekä kokous- ja juhlahuoneistona.
Nykyisen Kuokkalan keskustan tuntumassa sijaitseva Survo-Korpelan alue on Keski-Suomen maakuntakaavassa maakunnallisesti arvokas rakennettu kulttuuriympäristö.
Arkkitehtuuri

Kuokkalan osayleiskaava laadittiin vuosina 1974-78. Yksityiskohtainen suunnittelu pohjautuu Juhani Bomanin vuonna 1978 laatimaan kilpailuehdotukseen, jossa etsittiin uutta ratkaisua edellisten vuosikymmenien lähiörakentamiselle. Jyväskylän kaupungille myönnettiin Kuokkalan alueen onnistuneesta suunnittelusta Suomen Arkkitehtiliiton SAFA-palkinto vuonna 1985. Kuokkalassa on järjestetty vuoden 1985 asuntomessut. Myös vuoden 2014 asuntomessut järjestettiin lähistöllä Äijälänrannassa.
Kuokkalan kirkko sijaitsee Kuokkalan keskustassa ja se vihittiin käyttöön 7. helmikuuta 2010. Kirkon ovat suunnitelleet arkkitehdit Anssi Lassila ja Teemu Hirvilammi, jotka voittivat kirkon rakennuttaneen Jyväskylän seurakunnan järjestämän arkkitehtikilpailun vuonna 2006 Kide-nimisellä työllään. Kirkon rakennuskustannukset olivat n. 9,5 miljoonaa euroa.
Vuonna 2015 Kuokkalaan valmistui niin ikään arkkitehti Anssi Lassilan suunnittelema Puukuokka-puukerrostalo, jolle myönnettiin vuoden 2015 arkkitehtuurin Finlandia-palkinto.