stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Robot Warlords
Tarina

Vuonna 2002 osa Japanin puolustusvoimista on ryhtynyt vallankaappausyritykseen eversti Uranon johdolla. Kolmessa päivässä he saavat hallintaansa suuren osan Tokiosta Japanin asevoimien salassa kehittämän aseen avulla. Niitä kutsutaan Bulleteiksi.
Paettuaan eversti Uranon armeijaa hallituksen johtajat päättävät ryhtyä vastahyökkäykseen. Koska hyökkäykseen ryhtyminen kuitenkin tekisi Tokiosta taistelukentän, he päättävät käyttää varovaisempaa suunnitelmaa. Johtajat antavat seitsemän päivää aikaa tuhota eversti Uranon joukot koelentäjien ryhmälle, joilla on muutama Bullet, jotka eivät ole vallankaappaajien hallussa.
Vuosaaren tietunneli

| Vuosaaren tietunneli |
| --- | --- |
 Tunnelin sisänäkymä.
Paikkakunta:  Helsinki
Maa:  Suomi
Koordinaatit:  60°14.35′N, 025°09.45′E
Avattu:  9. lokakuuta 2007
Pituus:  1 520 m
Leveys:  2 × 11 m
Ajokaistoja:  4
Keskellä tietunnelia 7. lokakuuta 2007.
Vuosaaren tietunnelin pohjoispää yleisöpäivänä 7. lokakuuta 2007.
Vuosaaren tietunneli on seututiehen 103 kuuluva tietunneli Helsingissä. Tunnelin pituus on 1 520 metriä, ja se on Suomen kolmanneksi pisin tietunneli. Tunneli alittaa Labbackan kallioalueen Salmenkallion kaupunginosassa ja jatkuu Porvarinlahden ali Vuosaaren satamaan. Syvimmillään tunneli kulkee Porvarinlahden kohdalla 25 metriä merenpinnan alapuolella. Vuosaaren tunneli valmistui vuonna 2007, ja yleiseen käyttöön se avattiin 9. lokakuuta. Rakennustyöt kestivät kolme vuotta ja kustannukset olivat 43 miljoonaa euroa. Syksyllä 2016 tunnelissa suoritettiin mittavia kunnostustöitä, jonka aikana se oli yli kuukauden suljettuna.
Asemansa Suomen pisimpänä tietunnelina Vuosaaren tietunneli menetti tammikuussa 2009, kun valtatiehen 1 kuuluva 2,2 kilometrin pituinen Karnaisten tietunneli avattiin.
Vuosaaren satamarataan kuuluva Labbackan rautatietunneli alittaa Labbackan mäen omassa tunnelissaan tietunnelin vieressä.
Tunnelin mittoja

Pituus: 1 520 m
Leveys: 2 × 11 m
Ajokaistat: 2 + 2
Korkeus: 8 m, vapaa korkeus 5 m
Turvatekniikka

Tunnelissa on käytetty runsaasti pelastusviranomaisten ja Euroopan unionin tunnelidirektiivien edellyttämää turvatekniikkaa. Siihen kuuluu muun muassa 65 valvontakameraa, 20 hätäpuhelinta, 30 palopostia, hätäpoistumistiet 100 metrin välein, oma tunneliputki kumpaankin ajosuuntaan sekä hyvä valaistus ja ilmanvaihto. Sekä radion, että matkapuhelimien kuuluvuus tunnelissa on varmistettu.
Tunnelin turvatekniikka ja liikenteenhallinta uusitaan peruskorjauksessa, jonka on määrä alkaa vuoden 2025 aikana.
Liikenne

Vuosaaren tietunneli johtaa Vuosaaren sataman liikennevirrat Kehä III:n alkuun ja sen kautta Suomen tieverkkoon. Sataman valmistuttua tunnelin liikennemääräksi on arvioitu 10 000 ajoneuvoa vuorokaudessa, ja sen arvioidaan kaksinkertaistuvan seuraavan 15 vuoden aikana. Tunnelissa kulkeva Vuosaaren Satamatie on numeroitu seututieksi 103, mutta sitä ei ole merkitty tieopasteisiin.
Ongelmat

Tiehallinto sulki tunnelin 12. lokakuuta 2007 sen turvatekniikassa ilmenneiden häiriöiden vuoksi. Valvonnasta vastaava kamerajärjestelmän ohjaustietokoneen palvelin oli kaatunut useamman kerran peräkkäin. Liikenne satamaan johdettiin tilapäisesti Kallvikintien ja Niinisaarentien kautta. Tunneliin asennettiin kameravalvonnan varajärjestelmä ja se avattiin uudelleen liikenteelle 22. tammikuuta 2008.
Vuosaaren sataman avauduttua 24. marraskuuta 2008 tavanomaista voimakkaampi lumentulo haittasi pahasti satamaan saapuvaa liikennettä. Sataman kulunvalvonta on tarkoitus toteuttaa automaattisella järjestelmällä joka lukee tunnistetiedot konttien ja autojen merkinnöistä. Lumen peitettyä tunnisteet jokainen ajoneuvo jouduttiin tunnistamaan yksitellen. Se aiheutti satamaan johtavan tunnelin ruuhkautumisen jonka johdosta se jouduttiin ajoittain sulkemaan kokonaan. Tämän aikana liikenne ohjattiin kiertotielle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuosaaren tietunneli Wikimedia Commonsissa
Webhotelli

Webhotelli (engl. web hosting) tai verkkoisännöinti on palvelu, jossa asiakas vuokraa palveluntarjoajan www-palvelimelta kiintolevytilaa omia verkkosivujaan ja muita verkkopalveluita varten. Asiakas saa käyttöönsä perustyökalut kiintolevytilan ylläpitämiseen. Kiintolevytilan lisäksi yleensä tarjotaan myös oheispalveluita, kuten mahdollisuus omaan sähköposti-osoitteeseen, sähköpostilistojen ylläpitomahdollisuus tai sovelluksia, jotka helpottavat www-sivujen tai verkkopalveluiden ylläpitoa. Webhotelliin saa yleensä liitettyä myös oman IP-osoitteen ja verkkotunnuksen, jonka avulla sivustolle on helppo löytää (esimerkiksi www.wikipedia.fi).
Webhotelleja käyttävät sekä yksityiset kansalaiset, erilaiset järjestöt että yritykset. Webhotelleja tarjoavat hyvin monenlaiset Internet -palveluntarjoajat (ISP) pienyrityksistä monikansallisiin puhelinyhtiöihin. Tekniseltä toteutukseltaan hotellit vaihtelevat jaetusta palvelimesta aina tietoturvaltaan ja suorituskyvyltään parempiin virtuaalipalvelimiin sekä täysin asiakkaan käyttöön varattuihin palvelimiin. Käyttöjärjestelmät vaihtelevat riippuen palvelintarjoajasta, mutta yleisin käyttöjärjestelmä webhotelleissa on Linux. Myös Windows-pohjaisia palvelimia on runsaasti tarjolla.
Tekninen toteutus

Webhotelli koostuu yksikertaisimmillaan palvelintietokoneesta ja Internet-verkkoyhteydestä. Hyvälaatuisissa webhotelleissa on lisäksi sähkönsyötön varmistukset, nauhavarmistuskone, kulunvalvonta ja jäähdytysjärjestelmät palvelimille. Lisäksi järjestelmässä voi olla useita reitittimiä ja kytkimiä, jotka varmistavat palvelimien suorituskyvyn ja toimivat palomuurina julkiseen verkkoon nähden.
Jokaisella webhotellilla on omat palvelinohjelmistonsa, esimerkiksi ovat www-palvelin, sähköpostipalvelin, FTP-palvelin ja tietokantapalvelin dynaamisia verkkosovelluksia varten. Näiden lisäksi on yleensä asennettuna myös SSH-palvelin (SSHD), jonka avulla voidaan päästä tietoturvallisesti käyttämään paikallisen webhotellin komentotulkkia. Palvelinohjelmistojen päälle voidaan tarjota asiakkaalle erilaisia verkkosovelluksia, joista tyypillisimpiä ovat sähköpostin lukuohjelma, keskustelupalsta, erilaiset hallintasovellukset ja verkkokauppa. 
Verkkosovellukset toteutetaan jollakin käyttöjärjestelmän ja www-palvelimen tukemalla ohjelmointikielellä, joista tavallisimpia ovat PHP, ASP, Java, Perl tai Python. Verkkosovellukset voidaan toteuttaa myös käyttäen CGI-rajapintaa.
Webhotellien käyttö

Hotellin käyttöä varten asiakas saa yleensä erilliset tunnukset palvelun hallinnointiohjelmistoon, sähköpostilaatikkoon ja mahdolliseen tietokantaan. Lisäksi asiakas voi saada erilliset FTP- ja SSH-tunnukset, joilla voidaan siirtää tiedostoja palvelimelle. Verkkosivuja voidaan muokata joskus myös sisällönhallintajärjestelmän avulla, jolloin asiakkaan verkkosivujen ylläpitäminen helpottuu huomattavasti, sillä käyttäjän ei tarvitse hallita HTML-kieltä. Webhotelliin voidaan myös rakentaa omia verkkosovelluksia hotellin tukemilla ohjelmointikielillä (esimerkiksi PHP). Verkkosovellukset voivat käyttää webhotelliin mahdollisesti asennettua tietokantaa.
Tietoturvallisuus

Webhotellin tietoturvallisuus riippuu hyvin paljon palveluntarjoajan tietoturvan tasosta, sillä palveluntarjoajalla on mahdollisuus nähdä kaikki tieto, joka webhotelliin talletetaan. Palveluntarjoajan toimintaa tietojen suhteen säätelee muun muassa laki sähköisten henkilötietojen säilyttämisestä, mutta arkaluontoisten henkilökohtaisten tietojen säilyttäminen webhotellissa ei ole suositeltavaa.
Jaetut palvelimet ovat virtuaalipalvelimia heikompia tietoturvaltaan, sillä jaetulla palvelimella kaikki palvelun webhotelli-asiakkaat sijaitsevat samassa käyttöjärjestelmässä ja aiheuttaa tietoturvariskejä, joiden estäminen on täysin palveluntarjojan ammattitaidon varassa. Mikäli palveluun annetaan esimerkiksi SSH-yhteys, on mahdollista, että huolimattomasti talletetut tiedot ovat muiden palvelunkäyttäjien luettavissa ja jopa muokattavissa. Huonosti asennettu jaettu käyttöjärjestelmä saattaa olla tietoturvaltaan jopa heikko. Toisaalta tiukka tietoturvapolitiikka saattaa heikentää webhotellin toiminnallisuutta ja estää joidenkin sovellusten käytön kyseisessä webhotellissa.
Virtuaalipalvelin erottaa webhotellin asiakkaan omaan virtuaalikoneeseen. Käytännössä tämä takaa sen, että muut webhotelliasiakkaat eivät näe toisen asiakkaan olemassaoloa millään tavalla. Virtuaalipalvelin on ikään kuin oma fyysinen tietokoneensa, joka on suojattu salasanalla ja tunnuksella. Virtuaalipalvelimelle on yleensä varattu aina tietty määrä muistia.
Webhotellin tietojen varmistaminen vikatilanteen tullessa on tärkeää. Kiintolevyjen vaurioitumisen aiheuttamien vahinkojen estämiseksi webhotelleissa voi olla käytössä RAID-peilaus, jolla voidaan ehkäistä pienten levyvirheiden aiheuttama tietojen katoaminen. Näiden lisäksi on yleensä käytössä nauhavarmistus tai muu tiedon varmuuskopiointimenetelmä, jossa kaikista webhotellin tiedoista otetaan varmuuskopio esimerkiksi kerran päivässä.
Palvelunestohyökkäykset

Koska palveluntarjoajien ylläpitämissä webhotelleissa sijaitsevat usean asiakkaan tiedot keskitetysti, ovat ne houkuttelevia kohteita palvelunestohyökkäyksille. Hyökkäysten tarkoituksena on tavallisesti joko tehdä kiusaa tai kiristää rahaa palveluntarjoajalta. Onnistunut palvelunestohyökkäys saattaa lamauttaa hetkellisesti kaikkien kyseiseltä palveluntarjoajalta ostaneiden asiakkaiden sähköposti- ja www-palvelut. Palvelunestohyökkäys ei vaaranna asiakkaiden tietoturvaa suoraan,  vaan ainoastaan estää palvelun käytön.
Sopivan webhotellin valinta

Sopivan webhotellin valinta ei ole helppoa. Eri palveluntarjoajia on loputtomasti, ja kaikki tarjoavat samankaltaisia webhotelli-paketteja. Yksi tärkeimmistä asioista webhotellin valinnassa on webhotelli-palvelimen käyttöjärjestelmä ja ominaisuudet. Windows-spesifistä ohjelmointiympäristöä (ASP, Visual Basic) tai tietokantaa (Microsoft Access, Microsoft SQL) käyttävän nettisivun webhotellin palvelimen käyttöjärjestelmän tulee olla Windows. Linux-käyttöjärjestelmällä pyörivä palvelin on sopiva, jos nettisivu hyödyntää yleisimpiä www-ohjelmointikieliä kuten PHP ja Perl sekä suosittua MySQL-tietokantaa.
Seuraava seikka, johon webhotellin valinnassa tulee kiinnittää huomiota, on levytila ja sallittu liikennemäärä. Suurimmassa osassa nettisivuja parin sadan megatavun levytila riittää paremmin kuin hyvin. Jos sisältöä on paljon ja se sisältää suuria määriä kuvia, musiikkia tai videoita, kannattaa harkita webhotelli-pakettia suuremmalla levytilalla, esimerkiksi 10 Gt. Levytilan tarpeeseen vaikuttaa webhotelliin avattavien sähköpostilaatikoiden levytilan tarve. Liikennemäärään vaikuttaa sisällön koon lisäksi myös vierailijoiden määrä ja toimenpiteet. Suositeltavaa on aloittaa pienemmillä määrillä, joissa on mahdollisuus liikennemäärän kasvattamiseen tarpeen niin vaatiessa. Webhotelleissa on rajoitettu usein yhtäaikaisten prosessien määrää, joka vaikuttaa suorituskykyyn eli kuinka nopeasti mm. PHP-käskyjä tai tietokantakyselyitä suoritetaan.
Muut webhotellin ominaisuudet kannattaa myös varmistaa sopiviksi. Esimerkiksi sähköpostilaatikoiden määrä vaihtelee paljon eri palveluntarjoajien välillä. Niinpä 20 hengen yritykselle ostetussa webhotellissa tulisi olla vähintään 30 sähköpostilaatikkoa, ja mielellään mahdollisuus myös laajennukseen. Verkkokauppaa varten hyödyllinen ominaisuus on SSL-sertifikaatti, joka suojaa asiakkaan ja verkkokaupan välisen liikenteen. Tietokantojen määrä ja tilastointi-työkalut voivat myös olla monelle nettisivulle hyödyllisiä.
Palveluntarjoajan luotettavuus ja asiakaspalvelu ovat myös tärkeitä, mutta hankalammin selvitettäviä asioita, joita webhotellin valinnassa kannattaa ottaa huomioon. Varsinkin yritysten nettisivuille on tärkeää, että ne ovat netissä jatkuvasti ilman suurempia katkoksia. Suositeltavaa on, että palveluntarjoaja lupaa vähintään 99 %:n saatavuuden nettisivuille. Luotettavimmat palveluntarjoajat ovatkin investoineet voimakkaasti palvelinkeskuksiinsa muun muassa varayhteyksien ja varavirtageneraattoreiden muodossa, tekemällä palvelimista täysin redundantteja eli ne sisältävät vähintään kahdennetut virtalähteet, joista toisen rikkoutuessa palvelin jatkaa toimintaansa.
Viimeinen asia webhotellin valinnassa on asiakaspalvelu ja tuki mahdollisessa ongelmatilanteessa. Luotettavan ja asialleen omistautuneen kuvan palveluntarjoajasta saa, jos sillä on maksuton puhelintuki, joka toimii 24 tuntia vuorokaudessa ja seitsemän päivää viikossa.
Ruth Winch

| Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Naisten tennis. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Naisten tennis. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Naisten tennis. Olympialaiset  | Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta> Naisten tennis. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Lontoo 1908 | Kaksinpeli |  |
Ruth Isabel Winch (25. elokuuta 1870 Ryde, Wightsaari – 9. tammikuuta 1952 Beaumaris, Anglesey) oli brittiläinen tennispelaaja ja olympiamitalisti. Hän osallistui Lontoon olympialaisissa 1908 kaksinpeliin, josta hän sai pronssia. Winch pääsi turnauksessa välieriin saakka pelaamatta otteluakaan, ja hävisi tuolloin brittiläiselle Dorothea Douglass Chambersille.
Xiaomi Redmi Y1 Lite

| Xiaomi Redmi Y1 Lite |
| --- | --- |
Valmistaja:  Xiaomi
Julkaistu:  8. marraskuuta 2017
Mitat:  153 x 76,2 x 7,55 mm
Paino:  150 g
Näyttö:  5,5" IPS LCD HD
Näytön kuvatarkkuus:  720 x 1 280
Suoritin:  Qualcomm Snapdragon 425 8917 4-ydin, 1,4 GHz, ARM Cortex-A53, 64-bittinen, 28 nm
Grafiikkapiiri:  Adreno 308
Muisti:  16 Gt
Keskusmuisti:  2 Gt
Flash-muisti:  laajennettavissa enintään 128 Gt:n SD-kortilla
Takakamera:  13 megapikseliä
Etukamera:  5 megapikseliä
Käyttöjärjestelmä:  Android 7.0 "Nougat" Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä
Akku:  3 080 mAh
Infobox OKNimi-testi OK: 
Xiaomi Redmi Y1 Lite on Xiaomin 8. marraskuuta 2017 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 7.0 "Nougat" -käyttöjärjestelmä Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.
Tekniset tiedot > Muotoilu

Xiaomi Redmi Y1 Lite -älypuhelimessa on 5,5-tuumainen näyttö HD-resoluutiolla.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat

Laitteesta löytyy Qualcomm Snapdragon 425 8917-prosessori. Laitteessa on 2 gigatavua RAM-muistia ja 16 gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 128 gigatavun microSD-kortilla.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat > Kamerat ja multimedia

Laitteessa on 13 megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 5 megapikseliä.
Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30fps.
Tekniset tiedot > Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 7.0 "Nougat" Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.
Wang Zhen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Wang Zhen (oikealla) Moskovan MM-kilpailuissa 2013. |  Wang Zhen (oikealla) Moskovan MM-kilpailuissa 2013. |  Wang Zhen (oikealla) Moskovan MM-kilpailuissa 2013. |  |
Maa:   Kiina
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Rio 2016 | 20 km kävely |  |
|  Pronssia | Lontoo 2012 | 20 km kävely |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Daegu 2011 | 20 km kävely |  |
|  Hopeaa | Peking 2015 | 20 km kävely |  |
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Kultaa | Incheon 2014 | 20 km kävely |  |
Wang Zhen (kiin.: 王镇; pinyin: Wáng Zhèn; s. 24. elokuuta 1991 Suihua, Heilongjiang) on kiinalainen kilpakävelijä, joka on erikoistunut 10 ja 20 kilometrin matkoihin. Hän on olympiavoittaja vuoden 2016 kesäolympialaisista ja pronssimitalisti vuoden 2012 kesäolympialaisista.
Ura

Wang alkoi kävellä ylimmällä tasolla vuonna 2008. Hän voitti Kiinan kansallisissa kilpailuissa nuorten 30 kilometrin kävelyn mestaruuden ajalla 2.08.46. Hän teki samana vuonna 10 kilometrin kävelyn alle 18-vuotiaiden maailmanennätyksen 40.03. Hän käveli ensimmäisen 50 kilometrin kilpailunsa vuonna 2009. 18-vuotias Wang käveli kuudenneksi ajalla 3.53.00.
Kansainvälisellä tasolla Wang kilpaili ensimmäisen kerran vuonna 2010 IAAF World Race Walking Challenge -tapahtumassa. Hän käveli 20 kilometrin kilpailussa oman ennätysaikansa 1.20.42. Hän käveli samana vuonna Pekingissä 10 kilometrin kävelyn Aasian ennätyksen ja alle 20-vuotiaiden maailmanennätyksen 37.44.
Vuoden 2011 Wang aloitti voittamalla Memorial Mario Albisetti -kilpailun ja parantamalla huhtikuussa kaksi kertaa omaa ennätystään 20 kilometrillä. Hän voitti 20 kilometrin kävelyn Dublinissa ja Lontoossa. Daegun MM-kisoissa 2011 hän oli alun perin neljäs, mutta nousi Valeri Bortšinin ja Vladimir Kanaikinin dopingtapausten vuoksi hopealle ajalla 1.20.54.
Wang teki 20 kilometrin kävelyn Aasian ennätyksen 1.17.36 voittaessaan IAAF Race Walking Challenge -sarjaan kuuluneen Taicangin kilpailun maaliskuussa 2012. Hän voitti kävelyn maailmancupissa 20 kilometrin kilpailun Saranskissa toukokuussa 2012 ajalla 1.19.13. Lontoon olympialaisissa 2012 Wang sijoittui kolmanneksi Chen Dingin voittamassa kilpailussa ajalla 1.19.25. Hän käveli syyskuussa 2012 Tianjinissa 10 000 metrin Aasian ennätyksen 38.30,38. Vuonna 2013 Wang voitti jälleen Memorial Mario Albisetti -kilpailun. Moskovan MM-kilpailuissa hänet hylättiin.
Wang voitti Aasian kisoissa Incheonissa 2014 kultaa 20 kilometrin kävelyssä ajalla 1.19.45. Hän teki 10 000 metrin kävelyn Kiinan ennätyksen 38.23,73 Genovassa helmikuussa 2015. Hän voitti IAAF Race Walking Challenge -sarjan 20 kilometrin kilpailun A Coruñassa kesäkuussa 2015. Pekingin MM-kisoissa 2015 Wang johti 20 kilometrin kävelyä pitkään, mutta oli lopulta toinen ajalla 1.19.29.
Wang voitti MM-joukkuekilpailussa 20 kilometrin kävelyn Roomassa 2016. Hän voitti olympiakultaa 20 kilometrin kävelyssä Rio de Janeirossa 2016 ajalla 1.19.14.
Henkilökohtaiset ennätykset

Lähde: IAAF
10 kilometrin kävely: 37.44 (2010)
20 kilometrin kävely: 1.17.36 (2012)
50 kilometrin kävely: 3.53.00 (2009)
Aiheesta muualla

Wang Zhen Bio, Stats, and Results (Arkistoitu – Internet Archive) Olympics at Sports-Reference.com (englanniksi)
Ryytineito

| Ryytineito |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Leinikkikasvit Ranunculaceae
Suku::  Neidot Nigella
Laji::  sativa
Kaksiosainen nimi
 Nigella sativa  L. 
Katso myös
   Ryytineito Wikispeciesissä   Ryytineito Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ryytineidon hedelmiä ja siemeniä
Ryytineito (Nigella sativa), jota kutsutaan myös nimillä maustenigella, rohtoneidonkukka ja mustakumina, on yksivuotinen leinikkikasveihin (Ranunculaceae) kuuluva yrtti, joka kasvaa noin 60 cm korkeaksi. Ryytineidon siemeniä käytetään ruoanlaitossa joskus pippurin korvikkeena ja erityisesti linssi- ja kasvisruoissa. Ryytineitoa tuotetaan pääasiassa Intiassa.
Miljoonat ihmiset Aasiassa, Afrikassa ja Lähi-idässä käyttävät ryytineitoa lisäämään terveyttä. Seesaminnäköinen, mutta väriltään musta, aromaattinen mauste käy moneen eri tarkoitukseen: hoitona ja lääkkeenä hengitysongelmiin, vatsa- ja sisäelinongelmiin, parantamaan munuaisten ja maksan toimintaa, auttamaan verenkiertoa ja immuunisysteemiä sekä moniin muihin yleisvaivoihin.
Vuodesta 1959 yli 200 tutkimusta kansainvälisissä yliopistoissa tukee tämän kasvin perinteistä käyttöä, joka on aloitettu jo ainakin 1 400 vuotta sitten.[lähde? ]
Ryytineidon kemiallinen rakenne on hyvin rikas ja monipuolinen. Pääaineosan (nigelloni) lisäksi kasvi sisältää 15 aminohappoa, proteiineja, hiilihydraattia, rasvoja, alkaloideja, raakakuituja ja kivennäisaineita, kuten kalsiumia, rautaa, natriumia ja kaliumia.[lähde? ]
Ryytineidon siemeniä
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Ryytineito (Nigella sativa)
JSTOR Global Plants: Nigella sativa (englanniksi)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Nigella sativa (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Nigella sativa (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Nigella sativa (englanniksi)
Flora of Pakistan: Nigella sativa (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Nigella sativa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Gernot Katzer's spice pages: Nigella (Nigella sativa) (englanniksi)
Ryszard Kapuściński -palkinto

Ryszard Kapuściński -palkinto on vuonna 2010 Varsovassa perustettu Ryszard Kapuścińskin nimeä kantava kansainvälinen reportaasipalkinto. Se myönnetään vuosittain merkittävälle reportaasikirjalle. Kirjasta täytyy olla ilmestynyt puolankielinen käännös. Ensimmäisenä vuonna palkinto myönnettiin ranskalaisen journalistin Jean Hatzfeldin Ruanda-reportaasikirjalle La Stratégie des antilopes.
Aiheesta muualla

http://www.kulturalna.warszawa.pl/kapuscinski,1,853.html?locale=en_GB (Arkistoitu – Internet Archive)
Rönön kihlakunta

Rönön kihlakunnan sijainti Södermanlandin läänin kartalla.
Rönön kihlakunta (ruots. Rönö härad) oli kihlakunta Södermanlandin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 720,37 neliökilometriä ja asukasluku 8 900 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Svärta, Helgona, Råby-Rönö, Runtuna, Lid, Ripsa, Ludgo, Spelvik, Bogsta, Sättersta, Tystberga, Bälinge, Lästringe ja Torsåker.
Kihlakunnan tuolloisista kunnista Torsåker kuuluu nykyään Gnestan kuntaan ja muut Nyköpingin kuntaan.
Ryytisammalet

| Ryytisammalten heimo |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Maksasammalet Marchantiophyta
Luokka::  Aitomaksasammalet Jungermanniopsida
Alaluokka::  Aitomaksasammalet Jungermanniidae
Lahko::  Aitomaksasammalet Jungermanniales
Heimo::  Ryytisammalet Geocalycaceae  H.Klinggr.
Katso myös
   Ryytisammalet Wikispeciesissä   Ryytisammalet Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ryytisammalet (Geocalycaceae) on sammalheimo aitomaksasammalten Jungermanniales-lahkossa. Jotkin heimon lajeista kasvavat Suomessa.
Sukuja

Anomylia
Arctoscyphus
Campanocolea
Clasmatocolea
Conoscyphus
Evansianthus
Geocalyx – ryytisammalet
Harpanthus – kaltiosammalet
Hepatostolonophora
Heteroscyphus
Lamellocolea
Leioscyphus
Leptophyllopsis
Leptoscyphus
Pedinophyllopsis
Saccogyna
Saccogynidium
Stolonivector
XXXTentacionin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 4 |  |
| ↙EP:t | 7 |  |
Yhdysvaltalaisen rap-artisti XXXTentacionin diskografia.
Albumit > Studioalbumit:

| Albumi | Julkaisutiedot | Listasijoitukset |
| --- | --- | --- |
| 17 |  Julkaisu: 25. Elokuuta 2017  Levy-yhtiö: Bad Vibes Forever, Empire  Formaatti: CD, LP, digitaalinen |  |
| ? |  Julkaisu: 16. Maaliskuuta 2018  Levy-yhtiö: Bad Vibes Forever, Empire, Caroline, Capitol  Formaatti: CD, LP, digitaalinen |  |
| Skins |  Julkaisu: 7. Joulukuuta 2018  Levy-yhtiö: Bad Vibes Forever, Empire  Formaatti: CD, LP, digitaalinen |  |
| Bad Vibes Forever |  Julkaisu: 6. Joulukuuta 2019  Levy-yhtiö: Bad Vibes Forever, Empire  Formaatti: CD, LP, digitaalinen |  |
Albumit > Mixtapet

| Albumi | Julkaisutiedot | Listasijoitukset |
| --- | --- | --- |
| XXX |  Julkaisu: 5. Maaliskuuta 2014  Levy-yhtö: omakustanne  Formaatti: digitaalinen |  |
| Revenge |  Julkaisu: 16. Huhtikuuta 2017  Levy-yhtö: Empire  Formaatti: digitaalinen |  |
Albumit > Muut albumit:

The Nobodys (2015)
Members Only Vol.1 (2015)
Members Only Vol.2 (2015)
Members Only Vol.3 (2017)
Members Only Vol.4 (2019)
Look at Me: The Album (2022)
Albumit > EP-levyt:

Ice Hotel (2014)
The Fall (2014)
Rare (2014)
Heartbreak Hotel (2015)
ItWasntEnough (2016)
Willy Wonka Was A Child Murderer (2016)
A Ghetto Christmas Carol (2017)