stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Konnivesi
Säännöstely

Järven vedenpinnan korkeus (MW) on 77,4 metriä mpy. Järvi on säännöstely siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 76,34 metriä ja 77,54 metriä mpy. Säännöstely toteutetaan Vuolenkosken voimalaitoksen tarpeita varten. Koska järvet sijaitsevat ketjussa, vaikuttaa Konniveden tilanne myös Ruotsalaisen ja Päijänteen tilanteeseen.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) järvi kuuluu.
Tärkein vesireitti on Päijänteen suunnalta tuleva ja Ruotsalaisen alueen (14.14) kautta Jyrängönvirtaan laskeva reitti. Myös Rievelin valuma-alueelta (14.17), ja aivan sen viereen laskevalta Kotajärven valuma-alueelta (14.133), tulee runsaasti vettä Konniveteen. Vaikka edellisten lisäksi Tamppilahteen laskee Tamppilammen valuma-alue (14.132) ja Patolahteen Pato-ojan valuma-alue (14.134), on Konniveden lähialue kolmeen viimeiseen nähden huomattavasti suurempi.
Konniveden lähialueeseen kuuluu 35 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Niistä merkittävimmät ovat seuraavat järvet. Sulkavanlahteen laskee Joutjärvi (25 ha), jolla on pieni valuma-alue, sekä pienempi Vähäjärvi (6 ha), joka laskee Isosaaren taakse. Konniselkään sen itäpuolelta laskevat muun muassa Iso Kalliojärvi (13 ha), Ylä-Hepolampi (10 ha) ja Lohilampi (11 ha). Konniveden eteläosan kapeisiin lahtiin leskevat esimerkiksi Kolosjärvi (30 ha), Iso Rautjalka (15 ha), Iso-Nahkala (10 ha) ja Valkjärvi (17 ha). Eteläpuolelta eteläosaan laskee Karkealampi (11 ha). Rautajärven laskuojan valuma-alueilla ovat esimerkiksi Pikijärvi (12 ha) ja Kortejärvi (11 ha), jotka laskevat Rautasaaren eteen.
Piilahdenselältä alkava Kymijoki virtaa ensin kuusi kilometriä Kymenkäänteeseen, jossa siihen yhtyy etelästä Arrajärvi ja idästä Kettujärvi. Kymenkäänteestä Kymijoki jatkaa 15 kilometriä Mankalan voimalaitokselle, missä se laskee Pyhäjärven Kirkkojärveen.
Historiaa

Konniveden nimen alkuosa konni- on todennäköisesti peräisin 'peuraa' tarkoittavasta saamelaisesta sanasta, jota nykyisissä saamelaiskielissä vastaa muun muassa pohjoissaamen goddi. Sama sana esiintyy myös Konneveden nimessä.
Järven eteläosassa on kaksi kalliomaalausta. Kelloniemessä sijaitsee Konniveden Haukkavuoren kalliomaalaus, josta erottuu hirvikuvio. Edellisestä kuvioista kilometrin pohjoiseen sijaitsee Rautakannanvuoren kalliomaalaus, joka on kaksi metriä leveä kuviokenttä. Kolmas Karhusaaren kuvakenttä sijaitsee Karhusaaren itärannalla.
Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855–1856 oli Heinolan kaupungin ruutukaava piirretty Jyrängönkosken pohjoisrannalle ja se etelärannallalla sijaitsi Jyrängön kylä. Kosken yli kulki silta. Tamppilahti oli kartassa Myllylahti (”Myllylaks”) ja Maitiaislahti oli Hastlahti (”Hastviken”). Sulkavankoskessa sijaitsi Sulkavan saha. Järven itärannalla sijaitsivat Hujansalon ja Taipaleen talot, joiden metsäalueita asuttivat muutamat torpat. Muuten oli järvi autiona. Etelässä sijaitsi suuri Wuolekosken kylä, missä oli 16 taloa, itärannalla Koskenniska, missä oli neljä taloa. Näiden ympärillä oli vielä runsaasti torppia. Muuten oli Vuolekoskesta pohjoiseen autiota metsäaluetta.
Vuoden 1965 peruskartassa oli metsäalueilla pieni määrä peltomaata ja kiinteää asutusta. Asutusta oli runsaammin Läpiässä ja siitä kaakkoon päin. Jyrängönkosken pohjoispuolella oli asuinalueita rakennettu ruutukaavan pohjoispuolelle ja kosken eteläpuolella oli peltoalueita rakennettu asuinalueiksi Jyrängöllä, Sinilähteellä ja siitäkin etelään. Vuolenkoskella ja sen lähiympäristössä oli runsaasti viljelytalouksia laajojen peltojen keskellä. Laivasaarilta oli vedetty kuntaraja pohjoiseen Heinolan ja sen maalaiskunnan väliin.
Aiheesta muualla

Häkkinen, Hanna & Raunio, Janne: Hartolan, Heinolan ja Sysmän vesistötutkimukset vuonna 2009 (PDF) (tutkimusraportti 120/2010) Kymijoen vesi ja ympäristö ry. Arkistoitu 29.1.2022. Viitattu 27.10.2022.
Åkberg, Anne & Raunio, Janne: Ruotsalainen-Konnivesi -vesialueen tila vuonna 2017 (Arkistoitu – Internet Archive), Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu 273/2018
(14.1)
Hopeahääpäivä

Hopeahääpäivä on avioliiton solmimisen 25. vuosipäivä.
Muita merkityksiä:
Hopeahääpäivä, Leevi and the Leavingsin albumi vuodelta 2003
”Hopeahääpäivänä”, Erkki Junkkarisen kappale vuoden 1975 albumilta Ruusuja hopeamaljassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hopeahääpäivä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuusihaarakas

| Kuusihaarakas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Phallomycetidae
Lahko::  Gomphales
Heimo::  Gomphaceae
Suku::  Ruotuhaarakkaat Phaeoclavulina
Laji::  eumorpha
Kaksiosainen nimi
 Phaeoclavulina eumorpha  (P. Karst.) Giachini 
Synonyymit
 Clavaria eumorpha (P. Karst.)  Ramaria eumorpha (P. Karst.) Corner 
Katso myös
   Kuusihaarakas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuusihaarakas (Phaeoclavulina eumorpha) on ruotuhaarakkaiden sukuun kuuluva laji. Se ei ole myrkyllinen, mutta se ei sovi ruokasieneksi karvaan makunsa vuoksi.
Ulkonäkö

Kuusihaarakas on väriltään kellertävä. Sen haarat ovat pystyjä ja ohuita.
Elinympäristö

Kuusihaarakasta tavataan rehevissä kuusimetsissä.
Aiheesta muualla

Natural Fungi in Finland: Kuusihaarakas (Ramaria eumorpha)
Kultahattu-käyrä

Kultahattu-käyrää hahmotteleva pistekaavio. Kukin piste edustaa valtiota. X-akselilla on Gini-kerroin ja y-akselilla sukupolvien välinen tulojoustavuus. Teksti englanniksi.
Kultahattu-käyrä (engl. The Great Gatsby Curve) on tuloerojen ja sosiaalisen liikkuvuuden suhdetta ilmaiseva käyrä. Empiirisessä tutkimuksessa on havaittu taloudellisen tasa-arvon ja sukupolvien välisen sosiaalisen liikkuvuuden suhteen olevan positiivinen. Yhteyttä tutki ensimmäisenä taloustieteilijä Miles Corak vuonna 2006 ja nimitystä ”Kultahattu-käyrä” käytti ensimmäisenä Alan Krueger puheessaan vuonna 2012. Käyrä on nimetty F. Scott Fitzgeraldin kirjoittaman Kultahattu-romaanin (engl. The Great Gatsby) mukaan.
Kuvaus

Kultahattu-käyrällä esitetään korrelaatiota tuloerojen ja sosiaalisen liikkuvuuden välillä. Käyrällä esitetään graafisesti valtioita tai muita maantieteellisiä alueita suhteessa toisiinsa. Tuloeroja kuvataan Gini-kertoimella. Sosiaalista liikkuvuutta mitataan esimerkiksi sukupolvien välisellä tulojoustolla, jolla saadaan, missä yhteydessä lapsen ja vanhemman tulotaso verrattuna keskimääräiseen on. Esimerkiksi talousjärjestö OECD on käyttänyt vertailuissaan isien ja poikien tuloeroja määritellessään sukupolvien välistä tulojoustoa. Maissa, joissa tulojousto on korkea, sosiaalinen liikkuvuus on vähäistä ja päinvastoin.
Tuloerojen ja matalan sosiaalisen liikkuvuuden välisen suhteen on havaittu olevan negatiivinen: maissa, joissa tuloerot ovat vähäisiä, lasten tulotaso poikkeaa vanhempien tulotasosta enemmän kuin maissa, joissa tuloerot ovat suurempia. Esimerkkeinä valtioista, joissa vallitsevat pienet tuloerot ja korkea sosiaalinen liikkuvuus, käytetään usein Norjaa, Tanskaa ja Suomea. Vastakkaisesta päädystä Kultahattu-käyrää länsimaista mainitaan usein Yhdysvallat, jossa sosiaalinen liikkuvuus on vähäisempää ja tuloerot suuremmat. Sitä vastoin käyrälle sopii huonommin muun muassa Unkari, jossa tuloerot ovat pieniä, mutta sosiaalinen liikkuvuus on vähäistä.
Syitä

Kultahattu-käyrälle on esitetty useita selityksiä. Valtioiden, jotka pyrkivät vähentämään tuloeroja, on arvioitu myös eri tavoin vaikuttamaan sosiaaliseen liikkuvuuteen. Tällaisia tapoja voi olla erilaiset tulonsiirrot. Hyvinvointivaltio tulonsiirroilla ja muilla tavoin saattaa mahdollistaa vanhempiaan korkeamman tulotason saavuttamisen taustasta, terveydentilasta tai sosiaalisesta tilanteesta riippumatta. Suurituloisten perheiden jäsenet pystyvät kattamaan epäonnesta johtuvat negatiiviset vaikutukset paremmin kuin pienituloisten perheiden, mutta tulonsiirrot tasaavat vaikutusta.
Koulutusmahdollisuuksilla on selkeä merkitys Kultahattu-käyrän muodostumiselle. Korkea koulutus mahdollistaa matalaa koulutusta keskimääräisesti korkeamman tulotason. Suurten tuloerojen valtioissa koulutus on useammin yksityisrahoitteista ja kouluissa on useammin lukukausimaksu kuin pienten tuloerojen maissa, joissa koulutus on yleisemmin verovaroin rahoitettua ja koulutettavalle tai tämän perheelle ilmaista. Vanhempien koulutustasolla ja heidän tarjoamallaan mallilla on yhteys lasten hankkimaan koulutukseen, mikä voimistaa vaikutusta.
Hoaren logiikka

Hoaren logiikka (myös Floyd-Hoare -logiikka) tarkoittaa formaalia menetelmää ohjelman oikeellisuuden päättelemiseen. C. A. R. Hoare esitteli menetelmän osittaiselle oikeellisuuden määrittelylle muodossa {P} C {Q}, jossa C on komento, ja P ja Q ohjelmatilat ennen ja jälkeen komentoa. Hoaren alkuperäinen notaatio käytti muotoa P {C} Q, mutta yleisesti käytetään toista muotoa. Nämä ovat Hoaren triplettejä. Ehdot merkitään matemaattisella notaatiolla loogisien operaatioiden kanssa.
Hoare esitteli käsitteen vuonna 1969 artikkelissa An axiomatic basis for computer programming ja laajensi sitä vuonna 1971 artikkelissa Procedures and parameters: an axiomatic approach. Ensimmäisessä Hoare käsitteli vain yksinkertaisia while-silmukoita, mutta toisessa laajensi myös paikallisiin muuttujiin ja rekursiivisiin proseduureihin.
Aiheesta muualla

Matematiikan ohjelmointi (PDF)
Hobart-luokka

| Hobart-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  7 000 t (kuormattu)
Pituus:  147,2 m (kokonaispituus)
Leveys:  18,6 m
Syväys:  5,17 m
Propulsio:  CODOG: 2 × GE Marine 7LM2500-SA-MLG-38 -kaasuturbiinia (17 500 kW)  2 × Caterpillar Bravo 16 V Bravo -dieselmoottoria (5 580 kW) 2 × säätölapapotkuria
Nopeus:  yli 28 solmua
Miehistöä:  186 ja 16 lentomiehistönjäsentä 234 (majoitus)
Aseistus
Meritorjunta:  2 × Boeing Harpoon 1 × Mk45 Mod 4 5" tykki 2 × 324 mm Mk32 Mod 9 -torpedoputkea 1 × MH-60R Seahawk
Ilmatorjunta:  1 × Mk 41 VLS järjestelmä (48 siiloa) 1 × Phalanx CIWS 2 × 25 mm M242 Bushmaster
Hobart-luokka on Australian laivaston kolmen ohjushävittäjän muodostama alusluokka. Niiden suunnittelu perustui Navantian F100 -fregattiin ja niihin on asennettu Aegis-järjestelmä.
Alukset

Kolme alusta tilattiin lokakuussa 2007 ja ne koottiin ASC:n telakalla Osbornessa Etelä-Australiassa 31-lohkosta. Alkuperäinen tilaus sisälsi myös option neljännestä aluksesta, mutta sitä ei lunastettu.
Lohkojen valmistajiksi valittiin toukokuussa 2009 ASC, NQEA Australia ja Forgacs Groups, mutta kaksi kuukautta myöhemmin BAE Systems Australia korvasi NQEA:n. Valmistusvirheet ja kasvavat viiveet johtivat AWD Alliancen jakamaan työt uudelleen 2021, jolloin osa moduleista siirrettiin Navantian valmistettavaksi.
| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HMAS Hobart | ASC Pty, Osborne | 6. syyskuuta 2012 | 23. toukokuuta 2015 | 23. syyskuuta 2017 |  |
| HMAS Brisbane | ASC | 3. helmikuuta 2014 | 15. joulukuuta 2016 | 27. lokakuuta 2018 |  |
| HMAS Sydney | ASC | 19. marraskuuta 2015 | 19. toukokuuta 2018 | 18. toukokuuta 2020 |  |

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Hobart-class destroyer
Käännös suomeksi
Häsälä

Häsälä on ennen sotia Vahvialaan kuulunut kylä. Häsälä oli alkujaan Säkkijärven kyliä, mutta vuonna 1921 se liitettiin pari vuotta aiemmin perustettuun Vahvialan kuntaan.
Viime sotien rauhanteoissa uusi valtakunnanraja halkaisi Häsälän kylän kahtia. Suurin osa kylästä luovutettiin Neuvostoliitolle ja Suomen puolelle jäänyt osa liitettiin vuonna 1946 Ylämaan kuntaan. Luovutetulle alueelle jäi muun muassa Häsälän kansakoulu.
Aiheesta muualla

Tuhottu bunkkeri Häsälässä vuonna 1942
Vahvialan kylät
Hanhijoki  • Hiivaniemi • Houni • Hovinmaa • Huotari • Häsälä • Järvenpää • Kintere • Koskela • Louko • Löytömäki • Nurmi • Rakkola • Rakkolanjoki • Sipilä • Sydänmaa • Tervajoki • Tervajärvi • Vahviala • Vanhakylä
Helsinki Folk Festival

Buffy Sainte-Marie esiintyy Sandvikissa vuonna 1966.
Helsinki Folk Festival oli Espoon Sandvikissa helluntaina 29.–30.5.1966 järjestetty folk-musiikin festivaali. Kyseessä oli kautta aikojen ensimmäinen Suomessa järjestetty populaarimusiikin festivaali. Ensimmäinen Pori Jazz -festivaali järjestettiin samana vuonna, mutta vasta kesällä. Ensimmäinen Ruisrock järjestettiin vasta neljä vuotta myöhemmin.
Festivaalin järjestäjiin kuului Juhani “Jussi” Joutsenniemi, joka oli yhtyeensä Hootenanny Trion kanssa kiertänyt Englannin folk-festivaalella yhdessä Guldgurkorna-yhtyeen ja Anki Lindqvistin kanssa ja todennut, että jotain samanlaista pitäisi järjestää myös Suomessa. Joutsenniemi oli jo jonkin aikaa pyörittänyt folk-musiikin klubia muun muassa Munkkiniemessä. Munkkiniemen yhteiskoulussa oli myös innokkaita tapahtumanjärjestäjiä, joilla oli kokemusta. Festivaalien paikan, Espoon Sandvikin, keksi Sinikka Sokka. Hänen tuolloisen seurustelukumppaninsa isä vuokrasi Sandvikin kalastajakylää perheensä kesänviettopaikaksi. Sokan ehdotuksesta festivaali päätettiin järjestää siellä. Sokan oma yhtye, Sinkat tuli olemaan mukana esiintyjien luettelossa.
Hootenanny Trio esiintyy Sandvikissa vuonna 1966.
Sandvikia ei enää kartoista löydy. Paikka kuitenkin sijaitsi jossain Soukan ja Espoonlahden rajamailla, nykyisen Ristinniementien tienoilla. Paikalla ei ollut mitään rakenteita kuten katettua esiintymislavaa tai katsomoa. Yleisöä yöpyi alueella olleissa pienissä rakennuksissa. Kuljetus alueelle oli järjestetty Kampintorilta tilausbusseilla.
Hector esiintyy Sandvikissa 1966.
Festivaalin pääesiintyjäksi saatiin Buffy Sainte-Marie, jonka matkat ja esiintymisen kustansi Yle, joka myös taltioi festivaalin. Jostain syystä Yle ei hoitanut Sainte-Marien kuljetuksia, vaan hänet haki Seutulan lentokentältä joulupukkina tunnettu Timo Pakkanen. Sainte-Marie tunnettiin tuolloin kappaleestaan “Universal Soldier”, joka Hector oli levyttänyt nimellä “Palkkasoturi” ja joka hänen versionaan oli aiemmin samana vuonna noussut Suomessa listojen kärkeen. Sainte-Marie tiesi Hectorin versiosta ja mainitsi sen spiikeissään.
Päätöskonsertissa esiintyivät seuraavat yhtyeet ja artistit:
Buffy Sainte-Marie (USA)
Hootenanny Trio
Hector
Päivi Paunu
Sinkat
Finn Trio
Guldgurkorna
Anki
Jukka Kuoppamäki
Three Voices
Pirkan neidot
Pokelat
Seurasaaren pelimannit
Gregory Allan Fitzpatrick (USA)
Yleisöä Sandvikin folkfestivaalilla 1966.
Joutsenniemi muistelee tapahtumaa seuraavasti:
»Tapahtuma ei ollut riehakas. Kyseessä ei ollut mikään rockfestivaali. Ihmiset istuivat maassa ja kuuntelivat musiikkia. Tunnelma oli enemmänkin harras.»
Sää suosi festivaalia siinä mielessä, että sadesää vältettiin. Lämpötila kuitenkin oli alle kymmenen asteen. Englannista saatujen vaikutteiden myötä ohjelmassa oli muutakin kuin keikkoja, mm. työpajoja, keskustelutilaisuuksia ja yhteislaulua. Pertti Reponen opetti banjonsoittoa ja Erkki Alakönni piti esitelmän kansanmusiikista.
Aiheesta muualla

Suomen ensimmäiset festarit järjestettiin yllättävässä paikassa – Harvinaiset kuvat näyttävät, miten kansainvälinen supertähti kyyhöttää espoolaisen puun juurella
Heptabarbitaali

| --- | --- |

Heptabarbitaali
Systemaattinen (IUPAC) nimi
5-(syklohepten-1-yyli)-5-etyyli-1,3-diatsinaani-2,4,6-trioni
Tunnisteet
CAS-numero: 509-86-4
ATC-koodi: N05CA11
PubChem CID: 10518
DrugBank: DB01354
Kemialliset tiedot
Kaava: C13H18N2O3 
Moolimassa: 250,294 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 174 °C
Liukoisuus veteen: 0,25 g/l
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 83 %
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 6,1–11,2 tuntia
Ekskreetio: Renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Heptabarbitaali (joskus myös heptabarbitoni tai heptabarbi) on barbituraattijohdannainen lääkeaine. Sillä on hypnoottinen ja sedatiivinen vaikutus.
Sitä on käytetty aikaisemmin Euroopassa unettomuuden hoitoon 1950-luvulta lähtien, mutta sitä ei nykyisin enää valmisteta.
Heptabarbitaalin kemiallinen kaava on C13H18N2O3, CAS-numero 509-86-4 ja eliminaation puoliintumisaika 6,1–11,2 tuntia.
Kuivattujärvi (Ruovesi)

| Kuivattujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°59′42″N, 23°51′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Paloveden alue (35.32)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.323.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  192,6 m  
Rantaviiva:  0,379 km  
Pinta-ala:  1,018 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuivattujärvi 
Kuivattujärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Pihlajalahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Nenos-Kieringan valuma-alueeseen (35.323) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 192,6 metriä mpy.
Luontoarvoja

Järvi sisältyy Helvetinjärven kansallispuistoon ja se sijaitsee sen eteläpuolella.
Igelträsk

| Igelträsk |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Espoo
Koordinaatit:  60°18′06″N, 24°39′32″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  66,9 m 
Rantaviiva:  1,5 km 
Pinta-ala:  0,015 km² 
 fiIgelträsk 
Igelträsk on noin puolentoista hehtaarin laajuinen metsäjärvi pohjoisessa Espoossa. Virallisen kaupunginosajaon mukaan se sijaitsee Röylässä. Igelträskin läntinen naapurijärvi on Velskolan Pitkäjärvi, jonka pinta on noin kuusitoista metriä Igelträskiä alempana. Pitkäjärven ja Igelträskin välissä sijaitsee pieni metsälampi nimeltään Lillträsk. Etelässä lähimmät naapurijärvet ovat Sorvalampi ja Häkläjärvi.
Kunniasanalla

| Kunniasanalla> The Pledge |
| --- | --- |
 Elokuvateatterijuliste
Ohjaaja:  Sean Penn
Käsikirjoittaja:   Jerzy Kromolowski  Mary Olson-Kromolowski 
Perustuu:  Friedrich Dürrenmattin romaaniin Lupaus
Tuottaja:  Andrew Stevens
Säveltäjä:   Klaus Badelt  Hans Zimmer 
Kuvaaja:  Chris Menges
Leikkaaja:  Jay Lash Cassidy
Tuotantosuunnittelija:  Bill Groom
Pääosat:  Jack Nicholson
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros.
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:   2001-1-99. tammikuuta 2001 (Yhdysvallat)  2001-10-2626. lokakuuta 2001 (Suomi)  
Kesto:  119 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  30 000 000 dollaria
Tuotto:  29 400 000 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kunniasanalla (engl. The Pledge) on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut Sean Pennin ohjaama yhdysvaltalainen psykologinen jännityselokuva. Elokuvan pääosassa esiintyy Jack Nicholson. Elokuva perustuu Friedrich Dürrenmattin romaaniin Lupaus.
Juoni

Jerry Black on juuri varhaiseläkkeelle jäänyt murhaetsivä, joka saa kuulla, että läheisestä metsästä on löytynyt raiskatun ja murhatun pienen tytön Ginny Larsenin ruumis. Jerry lupaa uhrin vanhemmille löytävänsä syyllisen.
Pääepäilty on alueella asuva mielenvikainen Wadenah-niminen intiaani, joka on aiemmin syyllistynyt samankaltaiseen rikokseen. Pian Wadenah tunnustaa, mutta niin epämääräisesti, että Jerry uskoo intiaanin tarkoittaneen aiempaa tekoaan. Kun Wadenahia kuljetetaan selliin, hän saa käsiinsä poliisin pistoolin ja ampuu itsensä.
Poliisit sulkevat tapauksen, mutta Jerry jatkaa tutkimuksia, koska hän ei usko Wadenahin olleen syyllinen. Hän lähtee Nevadaan lomailemaan ja aikoo etsiä oikean murhaajan ja pitää lupauksensa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jack Nicholson  | … |  Jerry Black   |
|  Patricia Clarkson  | … |  Margaret Larsen   |
|  Benicio del Toro  | … |  Toby Jay Wadenah   |
|  Aaron Eckhart  | … |  Stan Krolak   |
|  Helen Mirren  | … |  Tohtori   |
|  Tom Noonan  | … |  Gary Jackson   |
|  Robin Wright Penn  | … |  Lori   |
|  Vanessa Redgrave  | … |  Annalise Hansen   |
|  Mickey Rourke  | … |  Jim Olstad   |
|  Sam Shepard  | … |  Eric Pollack   |
|  Harry Dean Stanton  | … |  Floyd Cage   |
|  Dale Dickey  | … |  Strom   |
|  Costas Mandylor  | … |  Monashin poliisipäällikkö   |
|  Michael O’Keefe  | … |  Duane Larsen   |
|  Lois Smith  | … |  Helen Jackson   |
|  Brittany Tiplady  | … |  Becky Fiske   |
|  Eileen Ryan  | … |  Jean   |
Henri Itävalo

| Henri Itävalo |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. syyskuuta 1992 (ikä 32) Kankaanpää,  Suomi
Pesäpalloilija
Ulkopelipaikka:  Lukkari
Seura:  Kankaanpään Maila
Pelaajaura
Junioriseurat
:  Kankaanpään Maila
Ammattilaisjoukkueet
2009 2010 2011 →2011 2012–2017 →2012 →2013 2018–2020 2021–:  Kankaanpään Maila Ikaalisten Tarmo Ulvilan Pesä-Veikot Pöytyän Urheilijat Koskenkorvan Urheilijat Seinäjoen Maila-Jussit Alajärven Ankkurit Seinäjoen JymyJussit] Kankaanpään Maila
Henri Itävalo (s. 25. syyskuuta 1992 Kankaanpää) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa kaudella 2021 Superpesiksessä pelaavaa Kankaanpään Mailaa. Itävalo siirtyi Kankaanpäähän kaudeksi 2021 Seinäjoen JymyJusseista. Hän on ulkopelipakaltaan lukkari ja Kankaanpään Mailan kasvatti. Urallaan Itävalo on edustanut Superpesiksessä myös Koskenkorvan Urheilijoita ja Alajärven Ankkureita.
Pesäpalloilija Emilia Itävalo on Henrin pikkusisko. Jouni Itävalo on heidän serkkunsa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henri Itävalo Wikimedia Commonsissa
JymyJussit – Superpesis
Anttila
Haukkala
Jaakkola
Kettunen
Kontio
Korvola
Itävalo
Lieto
Marjamäki
Myllyniemi
Mäkelä
Puputti
Raunio
Tyynelä
Vainionpää
Viita
PJ Piuhola
2. PJ Hautala
V Parvi
H Peltomäki
Kuurnan kanava

Jermac-hinaaja Kuurnan kanavassa vuonna 2018
Kuurnan kanavan valvomo.
Kuurnan kanava on 400 metriä pitkä kanava Pielisjoessa, Vuoksen vesistössä, Kontiolahden kunnan alueella, Joensuu–Nurmes-vesistöreitillä. Sen pudotuskorkeus on 5,6 metriä ja siinä on yksi sulku. Se rakennettiin ensimmäisen kerran vuosina 1874–1876. Kanavaa on uusittu vuosina 1968–1971, kun Kuurnan voimalaitos valmistui (1971). Tuolloin vedenkorkeus nousi voimalaitoksen yläpuolella niin paljon, että Kuurnan vanha kanava sekä Paiholan, Haapavirran, Jakokosken ja Saapaskosken kanavat menettivät merkityksensä ja jäivät pois käytöstä. Lisäksi voimalaitoksen alapuolella veden pinta oli nyt niin alhaalla että myös Utran kanava jäi pois käytöstä.
Kanava on uittosulku. Sulussa on vaaka-akseliset segmenttiportit: kanavan alaportti on ylösnostettava jonka alitse alus kulkee. Avatun portin alikulkukorkeus on 12 metriä. Vastaavasti yläportti laskeutuu veden alle, jonka ylitse alus kulkee. Kanavan yli kulkevan läppäsillan alikulkukorkeus on suljettuna 1,8 metriä. Sillan ja porttien koneistot ovat sähkömekaanisia.
Kanavan ja avattavan sillan käyttö suoritetaan Joensuun kanavan kaukokäyttökeskuksesta. Kanavan ja sillan käyttö- ja kunnossapitotehtävistä vastaa Väyläviraston urakoitsijana Mismo Oy.
Kanavan aukioloajat:
Toukokuu: klo 7-21
Kesäkuu-heinäkuu-elokuu: klo 7-23
Syyskuu: klo 7-18
Lokakuu: klo 7-17
Onnettomuus marraskuussa 2009

Kanavalla sattui marraskuussa 2009 vakava onnettomuus, kun yläportin nostoketju katkesi kesken uiton. Yläportti romahti sulun pohjaan, jolloin valtavat vesimassat pääsivät kanavaan. Onnettomuudesta aiheutui kymmenien tuhansien eurojen vahingot niin sulkuportin korjaustoimenpiteiden kuin hajonneiden uittonippujen ja kaluston osalta. Henkilövahinkoja ei sattunut.  Vahingot saatiin korjattua kevääseen 2010 mennessä.
Kuvia

Kuurnan kanavan yläportti.
Näkymä Kuurnan kanavan valvomotornista.