Afganistan
Historia > Itsenäinen valtio

Ahmad Šah Dorrani perusti itsenäisen johdolla Dorrani-valtakunnan vuonna 1747. 1800-luvulla sodittiin kaksi afgaanisotaa, kun Brittiläinen imperiumi yritti valloittaa alueen estääkseen Venäjää saamasta sitä. Afganistanista tuli Britannian vasallivaltio: se joutui luovuttamaan määräysvallan ulkopolitiikasta Isolle-Britannialle mutta säilytti valtansa maan sisäisiin asioihin. Kolmas afgaanisota käytiin heti ensimmäisen maailmansodan jälkeen, ja britit tunnustivat Afganistanin ulkopoliittisen itsenäisyyden 1919. Sodan jälkeen solmitun Rawalpindin sopimuksen allekirjoituspäivää 19. elokuuta juhlitaan nykyisin Afganistanin itsenäisyyspäivänä.
Vuosien 1928–1929 sisällissotaa seurasi pitkä vakauden aika pääasiassa kuningas Muhammad Zahir Šahin alaisuudessa, kunnes hänen serkkunsa Mohammed Daoud Khan syöksi hänet vallasta 1973. Vuonna 1978 kommunistinen PDPA nousi valtaan saur-vallankumouksessa. Islamistisissit ja maolaiset ryhmittymät kapinoivat kommunisteja vastaan, ja vuonna 1979 Neuvostoliitto miehitti Afganistanin. Seurasi vuosikymmenen mittainen sota, jossa neuvostoarmeija ja Afganistanin kommunistihallitus taistelivat ulkovaltojen tukemia mujahidin-sissejä vastaan. Neuvostojoukot vetäytyivät maasta 1989, ja tärkeimmän tukijansa menettänyt Afganistanin demokraattinen tasavalta kukistui huhtikuussa 1992, kun mujahidin-joukot valtasivat Kabulin. Uudeksi presidentiksi valittiin sissipäällikkö Burhanuddin Rabbani. Sota jatkui eri ryhmittymien välisenä sisällissotana, johon Saudi-Arabia, Pakistan ja Iran sekaantuivat.
Vuonna 1994 alkoi voimistua Taliban-liike, jonka sissit valtasivat Kabulin vuonna 1996 ja teloittivat entisen presidentin Najibullahin julkisesti. Maassa otettiin käyttöön ankarasti tulkittu šaria-laki. Vuoden 1998 lopulla talibanit hallitsivat noin 90 prosenttia maasta. He pyrkivät hävittämään maasta unikkotuotannon, sillä islam kieltää oopiumin ja muiden päihteiden käytön. Talous kärsi entisestään, sillä huumekauppa on Afganistanin tärkeimpiä valuuttalähteitä.
Vuonna 2001 Yhdysvallat ja Iso-Britannia hyökkäsivät Afganistaniin syyttäen Talibania syyskuun 11. päivän terrori-iskujen takana olleen Al-Qaida-terrorijärjestön tukemisesta. Länsimaiden tukema ja Talibania vastustanut Pohjoinen liitto syöksi Talibanin vallasta. Lisäksi perustettiin YK:n valtuuttamat kansainväliset ISAF-joukot. Talibania vastustaneet afganistanilaisryhmät tapasivat joulukuussa 2001 Bonnissa ja solmivat sopimuksen maan vakauttamisesta. Väliaikaishallinnon puhemieheksi nimitettiin Hamid Karzai, joka valittiin presidentiksi vuonna 2004 ja toiselle kaudelle marraskuussa 2009. Vaalivilppi oli laajamittaista ja oppositio boikotoi vuoden 2009 vaalien toista kierrosta. Vuodesta 2011 alkaen turvallisuusvastuu siirtyi ISAF-joukoilta Afganistanin hallituksen asevoimille. Ashraf Ghanin nousi uudeksi presidentiksi 2014, ja hänen valintansa toiselle kaudelle vahvistettiin helmikuussa 2020. Vaalitulos julkistettiin kuukausien viipeellä, ja oppositio syytti Ghania vilpistä. Parlamenttivaalit käytiin pääosin ilman puoluetunnuksia, ja parlamentti jakautui erilaisia uskonnollisia ja etnisiä ryhmiä edustaviin ryhmiin.
Yhdysvallat ja Taliban alkoivat neuvotella rauhasta 2018. Sopimuksen mukaisesti Yhdysvallat veti joukkonsa Afganistanista keväällä ja kesällä 2021. Taliban alkoi laajentaa hallitsemaansa aluetta ja valloiti elokuun puoliväliin mennessä lähes koko Afganistanin. Presidentti Ghani pakeni maasta, ja Taliban julisti perustaneensa Afganistanin islamilaisen emiraatin. Tämän jälkeen taisteluja käytiin vielä Panjshirin laaksossa, jonka Taliban valloitti syyskuun alussa. Tammikuussa 2024 Kiina vastaanotti Afganistanin suurlähettilään, mikä on ensimmäinen suurvallan tunnustus Taliban-hallinnolle. Tuolloin Afganistanilla oli suhteet jo 14 valtioon. Sillä ei ole edustusta YK:ssa, ja Yhdysvallat ja Euroopan maat ovat asettaneet maalle pakotteita.