stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Plastic Beach

| Plastic Beach Gorillaz |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : kesäkuussa 2008 – marraskuussa 2009; New York City, Damaskos ja Lontoo
 Julkaistu: 3. maaliskuuta 2010
 Tuottaja(t): Gorillaz
 Tyylilaji: alternative hip hop alternative rock
 Kesto: 56.46
 Levy-yhtiö: Parlophone, Virgin
Listasijoitukset
  37.
Gorillazin muut julkaisut
| Demon Days 2005 | Plastic Beach 2010 | The Fall 2011 |
Plastic Beach on Gorillazin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin Yhdysvalloissa 3. maaliskuuta 2010 ja Suomessa 10. maaliskuuta 2010.
Albumin nimi varmistui 27. lokakuuta 2009, kun Guardian haastatteli Damon Albarnia. Uudella albumilla esiintyvät mm. Snoop Dogg, Lou Reed, Mos Def, Bobby Womack, ja Barry Gibb.
Albumin ensimmäinen single on nimeltään "Stylo" (feat. Mos Def ja Bobby Womack). Kappale oli tarkoitus jakaa radiosoittoon vasta 25. tammikuuta 2010, mutta kappaleen nettiinvuodon takia single jaettiinkin radioille jo 21. tammikuuta. Digitaalisesti single julkaistiin 26. tammikuuta. Toinen single, "On Melancholy Hill", julkaistiin 26. heinäkuuta 2010.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 41, ja ylsi toisella ja viimeisellä listaviikollaan sijalle 37.
Kappaleet

Orchestral Intro – 1.09 (featuring Sinfonia ViVA)
Welcome to the World of the Plastic Beach – 3.35 (featuring Snoop Dogg sekä Hypnotic Brass Ensemble)
White Flag – 3.42 (featuring Bashy, Kano sekä Lebanese National Orchestra for Oriental Arabic Music)
Rhinestone Eyes – 3.19
Stylo – 4.29 (featuring Bobby Womack sekä Mos Def)
Superfast Jellyfish – 2.54 (featuring De La Soul sekä Gruff Rhys)
Empire Ants – 4.43 (featuring Little Dragon)
Glitter Freeze – 4.02 (featuring Mark E. Smith)
Some Kind of Nature – 2.59 (featuring Lou Reed)
On Melancholy Hill – 3.53
Broken – 3.16
Sweepstakes – 5.19 (featuring Mos Def sekä Hypnotic Brass Ensemble)
Plastic Beach – 3.46 (featuring Mick Jones sekä Paul Simonon)
To Binge – 3.55 (säv. featuring Little Dragon)
Cloud of Unknowing – 3.05 (featuring Bobby Womack sekä Sinfonia ViVA)
Pirate Jet – 2.32
Arvostelut

Metacritic: 77/100
Allmusic:
Dome.fi:
Entertainment Weekly: B
Pitchfork Media: 8.5/10
Rolling Stone:
Soundi:
R Coronae Borealis -tähti

R Coronae Borealis -tähti (R CrB -muuttuja) on kirkkaudeltaan muuttuva tähti, jossa tapahtuu melko nopeita himmenemisiä ja kirkkauden palautumista normaaliksi pitemmän ajan kuluessa. Näiden tähtien spektrityyppi on F-K ja R, ja ne ovat jättiläistähtiä. Tähdessä voi tapahtua himmenemistä epäsäännöllisin väliajoin jopa 8—10 magnitudia muutamissa viikoissa. Suurin himmeneminen tapahtuu ehkä 10 päivässä. Sen jälkeen tähden valo saattaa vaihdella epäsäännöllisesti muutaman kuukauden, kunnes tähti palaa tavalliseen kirkkauteen useiden kuukausien tai jopa vuoden aikana. Nämä tähdet sisältävät vähän vetyä ja runsaasti hiiltä, mikä viittaa siihen, että ne ovat kehittyneet pitkälle.
Tähdessä tapahtuu aika-ajoin purkauksia, jotka puhaltavat avaruuteen hiiltä tai muuta tiivistyvää ainetta sisältävää kaasua. Hiilipitoinen pilvi himmentää tähden valon ja hajaantuu aikojen mukana tähdestä tulevan säteilyn ja hiukkasvirran takia. R Coronae Borealiksen spektriluokka on F8—G0 Ib, ja siinä tapahtuu kefeidinkaltaista sykkimistä 20—100 päivän jaksossa. Koska R Coronae Borealis -tähtiä tunnetaan vain 50, arvellaan niiden olevan lyhyt, vain tuhansien vuosien pituinen vaihe tähden kehityksessä. Teoreetikot sanovat näiden tähtien olevan valkeita kääpiöitä, jotka ovat juuri laajenneet punaiseksi jättiläiseksi (harvinainen ilmiö) joko kahden valkean kääpiön törmättyä tai muuten vain. selvennä
Himmenemiselle on monesti ominaista joko korkea tai matala kirkkauden sahaaminen minimissä, aivan kuin olisi useita minimejä peräperää. Näiden ja suurten minimien välillä olevan pienemmät minimit noudattavat seuraavaa kaavaa: nopeampi himmeneminen, hitaampi palautuminen. Palautuminen suuresta minimistä hidastuu loppua kohti. Mitä syvempi minimi on, sen kauemmin se kestää. 7 m minimi voi kestää 200 päivää ja palautuminen 200 päivää.
Polaaririntama (ilmakehä)

Lämmin ja kylmä ilmavirtaus kohtaavat lähellä 60. leveyspiiriä.
Polaaririntama on vyöhyke, jossa keskileveysasteiden lämmin ilma ja polaarinen kylmä ilma kohtaavat. Ilmojen kohdatessa tähän kohtaan syntyy Matalapaine, kun kylmä ilma työntyy lämpimän ilman alle.
Matalapaineet johtuvat lämpimistä ilmavirroista. Nämä ilmavirrat tuovat mukanaan sateita ja räntää.
Porin metsä

Porin metsän lenkkeilypolkuverkoston alkupiste Porin urheilukeskuksen tuntumassa.
Valaistua lenkkeilypolkua Porin metsässä.
Porin metsä on Porissa sijaitseva noin 320 hehtaarin (n.3,2 km²) laajuinen ulkoilu- ja virkistysalue. Se sijaitsee vajaan kahden kilometrin päässä kaupungin keskustasta Porin urheilukeskuksen tuntumassa. Porin metsä rajoittuu pohjoisessa urheilukeskukseen, idässä Porin lentoasemaan, etelässä Lattomeren ja Pinomäen laajoihin peltoaukeisiin sekä lännessä Valtatie 8:aan.
1800-luvulla Porin metsä oli kaupunkilaisten karjan laidunmaana ja 1900-luvun alkupuolella talousmetsänä. Jatkosodan aikana viereistä lentokenttää tukikohtanaan pitäneet saksalaiset rakensivat alueelle rullausteitä ja lentokonesuojia. Rakennelmat on nykyään rauhoitettu muinaismuistolain nojalla. Varsinainen virkistyskäyttö alueella alkoi 1950-luvun lopulla, jolloin Isomäen urheilukeskusta alettiin rakentaa. Porin metsän puusto vaihtelee kuivasta kankaasta lehtomaiseen sekametsään. Alueella pesii myös erittäin runsas linnusto.
Porin metsässä on useita eri pituisia valaistuja kuntopolkuja, pisimpänä 7,5 kilometrin mittainen rata. Nämä lähtevät pääosin maauimalan ja jäähallin läheisyydestä. Alueen halki johtaa Katinkurun ampumaradalle vievä 3,5 kilometrin pituinen valaistu reitti. Näiden lisäksi on useita valaisemattomia kaupungin ylläpitämiä reittejä sekä omat ratsastuspolut hevosille. Talvisin metsässä kulkee hiihtolatuja.
Porin metsän välittömässä läheisyydessä sijaitsee useita muita liikuntapaikkoja. Urheilukeskuksessa ovat muun muassa maauimala, jäähalli, jalkapallo- ja tennishallit sekä stadion. Jäähallin ja maauimalan vieressä sijaitsee Isomäen leirintäalue, joka on avoinna Pori Jazzin ja muiden suurtapahtumien aikana. Eri puolilla alueen reunamilta löytyy myös ratsastustalli, ampumarata sekä jousiampumarata. Myös Suomen Ilmailuopisto sijaitsee Porin metsän tuntumassa. Vuonna 2002 Porin metsä liitettiin mukaan Porin kansalliseen kaupunkipuistoon.
Lisää aiheesta

Porin metsän kartta (Arkistoitu – Internet Archive)
Pitkästyneet haamut

| Pitkästyneet haamut> Lonesome Ghosts |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Burt Gillett
Käsikirjoittaja:  Dick Friel
Tuottaja:  Walt Disney
Säveltäjä:  Albert Hay Malotte
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Walt Disney Productions
Levittäjä:  Walt Disney Studios Home Entertainment Disney+
Ensi-ilta:  1937
Kesto:  9 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pitkästyneet haamut, joskus Yksinäinen aave, (engl. Lonesome Ghosts) on Mikki Hiiri -lyhytelokuva vuodelta 1937.
Ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Alkuperäinen ääninäyttelijä | Suomalainen ääninäyttelijä | Rooli |
| Walt Disney | Antti Pääkkönen | Mikki Hiiri |
| Clarence Nash | Jukka Rasila | Aku Ankka |
| Pinto Colvig | Petri Liski | Hessu Hopo |
| Billy Bletcher | ei tiedossa | lyhyt haamu |
| ei tiedossa | Veikko Honkanen, Markus Bäckman | muut haamut |
Aiheesta muualla

Pitkästyneet haamut Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Pikku-Kyynärö

| Pikku-Kyynärö |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Lempäälä
Koordinaatit:  61°25′28″N, 23°45′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Moisionjoen valuma-alue‎ (35.24)
Laskuoja:  oja Iso-Kyynäröön 
Järvinumero:  35.242.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,2 m 
Rantaviiva:  0,649 km 
Pinta-ala:  0,01557 km² 
 fiPikku-Kyynärö 
Pikku-Kyynärö  eli Pikku-Kyynärä  on Pirkanmaalla Lempäälän Sääksjärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Pikku-Kyynärö on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Lampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Se sijaitsee Vuoresvuoren eteläisellä juurella Sääksjärven Lammentaustan ja Uusi-Euroopan välissä. Siihen ei ole kaivettu tulo-ojia ja sen laskuoja on suora oja etelään, josta sen vesi suotuu alempana olevaan Iso-Kyynäröön. Lammen rantaviivan pituus on 650 metriä. Lammen lähiympäristö on tasaista suota, mutta muualla on selviä korkeuseroja. Asuinalueet on rakennettu suohon asti kiinni ja lammen länsipuolelta sen ohittaa valtatie 3 ja lammen yli on vedetty korkeajännitelinja. Lammen lounaispäässä on uimaranta.
Historiaa

Vuonna 1953 julkaistussa peruskartassa järvelle oli kaivettu pitkä suo-oja, joka kurkotti kohti Iso-Kyynäröä. Seuraavassa vuoden 1961 kartassa ”Pieni Kyynäröjärven” ympäristöön suoalueen ulkopuolelle oli jo rakennettu asuintaloja runsaasti. Laskuoja ylsi nyt Ios-Kyynäröön asti. Asuinalueella olevaa tietä jatkettiin Hervantaan asti, mikä näkyy 1975 kartassa.
Pohjoissaari

| --- | --- |
Sijainti:  Uusi-Seelanti 
Korkein kohta:  Ruapehu, 2 797 m
Pinta-ala:  113 729 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  3 366 100
Suurin kaupunki:  Auckland
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Uuden-Seelannin Pohjoissaari, lyhyemmin Pohjoissaari (engl. North Island, maoriksi Te Ika a Māui), on toinen Uuden-Seelannin kahdesta pääsaaresta. Cookinsalmi erottaa sen Uuden-Seelannin toisesta pääsaaresta, Eteläsaaresta. Pohjoissaarella sijaitsevat muun muassa Uuden-Seelannin suurin kaupunki Auckland ja Uuden-Seelannin pääkaupunki Wellington. Uuden-Seelannin asukkaista asuu Pohjoissaarella noin 76 prosenttia. Pohjoissaari on pinta-alaltaan maailman 14. suurin saari.
Saaren maorinkielinen nimi tarkoittaa sananmukaisesti "Mauin kala", ja viittaa tarinaan polynesialaisessa mytologiassa, jonka mukaan Maui kalasti saaren merestä. Maorinkielinen nimi on ollut virallinen lokakuusta 2013 lähtien.
Pohjoissaarella sijaitsevat muun muassa seuraavat kaupungit:
Auckland
Cambridge
Coromandel
Foxton
Gisborne
Hamilton
Hastings
Huntly
Kerikeri
Masterton
Matamata
Napier
New Plymouth
Pahiatua
Palmerston North
Paraparaumu
Raglan
Rotorua
Stratford
Taupo
Tauranga
Thames
Wellington
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pohjoissaari Wikimedia Commonsissa
Pouzauges

| Pouzauges |
| --- | --- |
 Notre-Damen kirkko
 vaakuna
 Pouzauges
 Koordinaatit: 46°46′59″N, 0°50′10″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Pays de la Loire
Departementti:  Vendée
Arrondissementti:  Fontenay-le-Comte
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  36,7 km²
Väkiluku (2015):  5 525 
 – Väestötiheys:  150 as./km²
Kunnan numero:  85182
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pouzauges on kunta Vendéen departementissa Pays de la Loiren hallintoalueella läntisessä Ranskassa.
Château de Pouzauges
Kunnan nähtävyyksiä on linna Château de Pouzauges. Linnan 25 metriä korkea puolustustorni 1100-luvulta on kunnan maamerkki. 1400-luvulla linnassa asui Catherine de Thouars, joka oli pahamaineisen sarjamurhaajan Gilles de Raisin vaimo.
Elintarvikealan yritys Fleury Michon pitää pääkonttoriaan Pouzauges’sa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pouzauges Wikimedia Commonsissa
Pikku-Kylkiäinen

| Pikku-Kylkiäinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini
Koordinaatit:  62°50′12″N, 24°11′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kolunjoen valuma-alue (35.46)
Laskuoja:  oja Autionjärveen 
Järvinumero:  35.463.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  189,7 m  
Rantaviiva:  0,55 km  
Pinta-ala:  1,998 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPikku-Kylkiäinen 
Pikku-Kylkiäinen  on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa Mäkelänkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Kolunjoen valuma-alueella (35.46), jonka Syväjoen alueeseen (35.463) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 189,7 metriä mpy.
R Canum Venaticorum

R Canum Venaticorum on Mira-tähti Ajokoirien tähdistössä. Sen magnitudi vaihtelee 6,5:stä 12,9:ään suunnilleen 329 päivän jaksolla.
Aiheesta muualla

R Canum Venaticorum, HD120499, HIP67410 Guide to Space, Planets and the Rest of the Universe. Viitattu 07.05.2018.
| --- | --- |
Tähdet:  Cor Caroli, β CVn, 24 CVn, 20 CVn, 5 CVn, 25 CVn, 6 CVn, 21 CVn, 14 CVn, 3 CVn, La Superba, 23 CVn, α1 CVn, 2 CVn, TU CVn, 19 CVn, 17 CVn, 10 CVn, 4 CVn, 7 CVn, 11 CVn, 15 CVn, 9 CVn, R CVn, RS CVn
Eksoplaneetat:
Raakapuu

Raakapuu voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
raakapuu, jalostamaton puutavara
raakapuu eli raakapuomi, purjelaivan mastoon kiinnitetty vaakasuora, aluksen kölilinjaan nähden kohtisuora puomi, johon raakapurje kiinnitetään.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Raakapuu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pikkalan kartano

| Pikkalan kartano> Pickala gård |
| --- | --- |

Sijainti:  Pikkala, Siuntio
Koordinaatit:  60.097138°N, 24.301986°E
Rakennustyyppi:  kartano
Perustettu:  1590
Valmistumisvuosi:  1850
Suunnittelija:  A. F. Granstedt
Rakennuttaja:  A. F. Silfverhjelm
Tyylisuunta:  Empire
Runkorakenne:  Kivi
Julkisivumateriaali:  kivi
Kerrosluku:  2
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pikkalan kartano (ruots. Pickala gård) on kartano Siuntion kunnassa Uudellamaalla. Nykyinen päärakennus on valmistunut vuonna 1850 Engelin koulukuntaan kuuluneen arkkitehti A. F. Granstedtin piirrosten mukaan. Pikkalan kartano kuuluu Suomen rakennetun kulttuuriperinnön luetteloon. Kartano on yksityisomistuksessa.
Historia

Lähellä nykyistä Pikkalan kartanoa sijaitsee autioitunut, nykyisin täysin tyhjä, Pikkalan kylätontti, jolla myös kartano on ennen 1660-lukua sijainnut. Kartano perustettiin alun perin vuonna 1590, kun Suitian linnan omistaneet Flemingit perustivat Pikkalanjoen varrelle säteritilan. Pikkala erotettiin Suitian linnan maista vuonna 1815 ja liitettiin Sjundbyn linnan maihin, johon se oli jo aiemmin historiassa kuulunut. Saman vuosisadan aikana Pikkalasta tuli lopulta itsenäinen tila.
Kartano sijaitsee hyvien kulkuyhteyksien päässä. Suuri rantatie kulkee kartanon ohi tilan pohjoispuolelta. Pikkalanlahdessa sijaitsi myös ennen satama, joka paransi huomattavasti liikenneyhteyksiä.
Nykyään kartanolla viljellään siirtonurmikkoa ja maissia.
Historia > Päärakennus

Pikkalan kartanon päärakennus, joka sijaitsee puukujan päässä, valmistui vuonna 1850. Empiretyylisen päärakennuksen rakennutti kenraali A. F. Silfverhjelm arkkitehti A. F. Granstedtin piirustusten mukaan.
Silfverhjelmin aikana rakennettiin kartanon pihapiiriin myös suuri kivinavetta. Kartanon pihapiiriin kuuluu lisäksi leipomomökki 1700-luvulta, inspehtorin asunto 1800-luvulta, sekä vuonna 1913 valmistunut jugendtyylinen tallirakennus.
Kartanon puutarha ja puisto ovat säilyneet miltei muuttumattomina sitten vuoden 1872.
Historia > Porkkala-parenteesin aika

Neuvostoliiton Porkkalan vuokra-alue käsitti myös koko Pikkalan kartanon alueen. Kartanossa asui noin 20 neuvostoliittolaista ruokakuntaa taloon rakennettujen puuhellojen määrästä päätellen. Vuokra-ajan lakattua kartano palautui vanhoille omistajilleen, mutta vaati mittavia korjaustöitä.
Kartanon pihapiiriin johtaa mukulakivillä päällystetty niin kutsuttu Kabanovin tykkitie. Neuvostoliittolaiset päällystivät tien mukulakivillä, jotta se kestäisi paremmin panssaroitujen ajoneuvojen painon. Kabanovin tykkitien varrella on säilynyt jäljellä neuvostoliittolainen riemukaari, joka on lajissaan Suomen ainoa.
Kuvia

Pikkala pohjoisesta, portilta (1912)
Pikkala pohjoisesta, (1912)
Pikkala etelästä, puutarhasta (1912)
Polyynit

Polyynit ovat orgaanisia yhdisteitä, joiden rakenteessa vaihtelevat yksöis- ja kolmoissidokset . Yksinkertaisin polyyni on diasetyleeni, H−C≡C−C≡C−H.
Syanopolyyneissä polyynimolekyylin päässä oleva vety on korvautunut syanoryhmällä. Näitä syntyy erityisesti avaruudesta, josta niitä havaittiin 1970-luvulla.
Luonnon polyynit

Luonnossa esiintyy jopa satoja polyynejä, mutta useat niistä ovat melko pysymättömiä. Polyynejä esiintyy erityisesti kasveissa ja bakteereissa  ja useita käytetään lääkinnällisiin tarkoituksiin. Rasvahappo (kuvassa numero 1) eristettiin myrttikasvien heimoon kuuluvan Paramacrolobium caeruleum -kasvin kaarnasta. Kasvin lehtiä on käytetty Jaavassa ja Indonesiassa syövän hoitoon.
Tiarubiini B (2) on pigmentti. jota esiintyy tuoksukkilajin sormituoksukin (Ambrosia trifida) osissa. Tätä kasvia ovat Afrikan ja Kanadan alkuperäisasukkaat käyttäneet ihovaivojen hoitamiseen.
Pirunnuijaa (Oplopanax horridus) on käytetty Amerikassa erilaisten sairauksien hoitoon. Yksi kasvista eristetyistä polyyneistä on oplopandioliasetaatti(3). Dihydromatricariahappoa (4) saadaan eräästä sylkikuoriaislajista.
Polyynien synteesiä tutkitaan polyynien mahdollisen lääketieteellisen käytön vuoksi .
Avaruuden polyynit

Nobel-kemisti Harold Kroto arveli 1970-luvulla Sussexin yliopistossa, että hänen tutkimiaan syanopolyynejä voisi löytyä  myös avaruudesta. Kroto yhdessä tähtitieteilijöitä onnistuivatkin löytämään avaruuden molekyylipilvestä spektrin, joka kuului viisihiiliselle syanopolyynille. Kroton mukaan on mahdollista, että nämä molekyylit syntyvät punaisissa jättiläisissä, joiden lämpötila on riittävän korkea ja joissa on myös riittävästä hiiltä, vetyä ja typpeä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Polyynit Wikimedia Commonsissa
Luonnon polyynit
Pikjärvi (Kouvola, Huhdasjärvi)

| Pikjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°11′22″N, 26°34′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  oja Maajärveen 
Järvinumero:  14.942.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88 m  
Pituus:  910 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  1,995 km  
Pinta-ala:  5,526 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPikjärvi 
Pikjärvi tai Pitkäjärvi on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Huhdasjärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 910 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,5 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Huhdasjärven alueeseen (14.942) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88 metriä mpy.
Proffan kellari

Proffan kellari on Turun yliopiston kampusalueella sijaitseva ravintola, joka aloitti toimintansa vuonna 1982.
Historia

Turun yliopiston ylioppilaskunta oli laajentanut Ylioppilastalo A:ssa sijainneen ravintola Iskerin tiloja 1970-luvun lopulla, mutta ravintolatoiminta ajautui pian konkurssiin. Aila ja Markku Harjanne perustivat Iskerin laajennusosaan Proffan kellarin vuonna 1982. Liiketoiminta kuitenkin kaatui 1990-luvun alun lamassa. Iskerin ovimiehenä toiminut Teppo Toivanen vuokrasi tilan ylioppilaskyläsäätiöltä vuonna 1993 ja hankki Harjanteiden konkurssipesästä tarpeellisia varusteita kuten tuoleja. Hän oli jo aiemmin yrittänyt hankkia ravintolan omistukseensa. 1990-luvun puolivälissä hän laajensi ravintolan tiloja yläkerran kabinetteihin.
Proffan kellarilla on ollut kampusbaarina suuri merkitys turkulaisille opiskelijoille. Ravintolan tiloissa opiskelijat ovat järjestäneet juhlia, tapaamisia ja kokouksia. Sitä on kutsuttu turkulaisten opiskelijoiden instituutioksi. Ravintolan kulta-aikaa oli 1990-luku, jolloin tiloissa järjestettiin paljon opiskelijajuhlia. Toivasen mukaan 95 prosenttia asiakkaista oli opiskelijoita. Hän oli alusta alkaen pyrkinyt tekemään paikan opiskelijaystävälliseksi. Ravintola tunnetaankin ”opiskelijoiden olohuoneena”.
Omistajanvaihdos ja sulku-uhkia

Huhtikuussa 2016 ravintoloitsija Teppo Toivanen ilmoitti lopettavansa ravintolan ylioppilastalo A:n remontin takia. Kesällä 2016 ilmoitettiin, että uudet omistajat avaavat ravintolan samalla nimellä ja paikalla syksyllä. Ravintola avattiin uusien omistajien omistajien toimesta remontin jälkeen 12. syyskuuta 2016.
Keväällä 2016 lukuisat opiskelijayhdistykset järjestivät ennen ravintolan sulkemista Viikko Proffassa -tapahtuman. Tapahtumaan kuului myös Akateemisen Aurajokilaivuriyhdistyksen järjestämä appro, jonka osallistujat keräsivät ravintolassa käynnistä leimoja viikon jokaiselta päivältä. Toivanen itse lahjoitti jäähyväisviikolla 2 000 euroa Tyyn järjestöille.
Vuonna 2024 vapun alla Proffan kellari ilmoitti, että sen vuokrasopimus oli irtisanottu. Uuden vuokralaisen suunnitelmissa oli oman ravintolan perustaminen samalla Proffan kellari -nimellä. Tämä aiheutti opiskelijayhteisössä laajaa vastustusta ja vapun aikana vuokalaisenvaihdosta vastustava adressi keräsi lähes 4 000 nimeä. Heinäkuussa ravintola tiedotti, että vuokrasopimukselle tarjottiinkin jatkoa.
Aiheesta muualla

Rouhiainen, Sampo: Vakkariuskollinen baarinpitäjä (Arkistoitu – Internet Archive)
Planken

| Planken |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

 Koordinaatit: 47°11′N, 9°33′E 
Valtio:  Liechtenstein
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5,3 km²
Korkeus:  786 m
Väkiluku (31.12.2001):  357
Postinumero:  9498
 
 http://www.planken.li 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Planken on Liechtensteinin väkiluvultaan pienin kunta noin 360 asukkaallaan. Planken sijaitsee vuoren rinteellä metsän ympäröimänä, ja se onkin monen patikkareitin aloituspaikka. Kylästä aukeaa näkymä Reinin laaksoon. Kunnan nimi tulee roomalaisten sanasta Planca tai Plaunca, joka tarkoittaa vuoren rinteellä olevaa niittyä tai laidunta. Kuntaa ympäröivissä metsissä ennen harjoitettu metsäteollisuus ei enää ole merkittävää, vaan suurin osa plankenilaisista ansaitsee elantonsa Reinin laakson liikkeissä. Planken tunnetaan myös alppihiihdon olympiavoittaja Hanni Wenzelistä.
Nähtävyyksiä

Josefinkappeli rakennettiin 1768 ja kunnostettiin ruhtinas Franz I:n tuella 1929/1930.
Politiikka

Plankenin kunnanjohtaja on Gaston Jehle (FBP). Maaliskuun 2005 maapäivävaaleissa Plankenista valittiin maapäiville yksi edustaja, FBP:n Josy Biedermann.
Liechtensteinin kunnat
| --- | --- |
Oberland:   Balzers  Planken  Schaan  Triesen  Triesenberg  Vaduz 
Unterland:   Eschen  Gamprin  Mauren  Ruggell  Schellenberg
Pikku-Kuolemainen

| Pikku-Kuolemainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°25′03″N, 24°25′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskuoja:  oja Kuolemaiseen 
Järvinumero:  35.483.1.051
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  148,4 m  
Rantaviiva:  0,555 km  
Pinta-ala:  1,012 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPikku-Kuolemainen 
Pikku-Kuolemainen  on Keski-Suomessa Keuruulla Valkeajärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Pihlajaveden alueeseen (35.483) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 148,4 metriä mpy.