stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Turun ja Porin lääni
Kuntamuutokset > Kuntaliitokset

| Vuosi | Kunta | Kunta | Liitoskunta |
| --- | --- | --- | --- |
| 1946 |  | Kuusisto | Kaarina |
| 1964 |  | Naantalin mlk | Naantali |
| 1967 |  | Angelniemi | Halikko |
| 1967 |  | Maaria | Turku |
| 1967 |  | Paraisten mlk | Parainen |
| 1967 |  | Porin mlk | Pori |
| 1967 |  | Uskela | Salo |
| 1968 |  | Kakskerta | Turku |
| 1969 |  | Hiittinen | Dragsfjärd |
| 1969 |  | Karuna | Sauvo |
| 1969 |  | Kauvatsa | Kokemäki |
| 1969 |  | Uudenkaupungin mlk | Uusikaupunki |
| 1970 |  | Hinnerjoki | Eura |
| 1970 |  | Honkilahti | Eura |
| 1972 |  | Ahlainen | Pori |
| 1973 |  | Ikaalinen | Ikaalinen |
| 1973 |  | Ikaalisten mlk | Ikaalinen |
| 1973 |  | Karkku | Vammala |
| 1973 |  | Paattinen | Turku |
| 1973 |  | Suoniemi | Nokia |
| 1973 |  | Tyrvää | Vammala |
| 1974 |  | Pyhämaa | Uusikaupunki |
| 1976 |  | Metsämaa | Loimaan mlk |
| 1977 |  | Karjala | Mynämäki |
| 1981 |  | Keikyä | Äetsä |
| 1981 |  | Kiikka | Äetsä |
| 1981 |  | Lokalahti | Uusikaupunki |
| 1993 |  | Kalanti | Uusikaupunki |
| 1993 |  | Rauman mlk | Rauma |
Läänin lakkauttamisen jälkeen
| 2005 |  | Karinainen | Pöytyä |
| 2005 |  | Kullaa | Ulvila |
| 2005 |  | Loimaan kunta | Loimaa |
| 2007 |  | Kodisjoki | Rauma |
| 2007 |  | Mietoinen | Mynämäki |
| 2007 |  | Suodenniemi | Vammala |
| 2009 |  | Kiukainen | Eura |
| 2009 |  | Vampula | Huittinen |
| 2009 |  | Piikkiö | Kaarina |
| 2009 |  | Dragsfjärd | Kemiönsaari |
| 2009 |  | Kemiö | Kemiönsaari |
| 2009 |  | Västanfjärd | Kemiönsaari |
| 2009 |  | Alastaro | Loimaa |
| 2009 |  | Mellilä | Loimaa |
| 2009 |  | Askainen | Masku |
| 2009 |  | Lemu | Masku |
| 2009 |  | Merimasku | Naantali |
| 2009 |  | Rymättylä | Naantali |
| 2009 |  | Velkua | Naantali |
| 2009 |  | Yläne | Pöytyä |
| 2009 |  | Lappi | Rauma |
| 2009 |  | Vahto | Rusko |
| 2009 |  | Halikko | Salo |
| 2009 |  | Kiikala | Salo |
| 2009 |  | Kisko | Salo |
| 2009 |  | Kuusjoki | Salo |
| 2009 |  | Muurla | Salo |
| 2009 |  | Perniö | Salo |
| 2009 |  | Pertteli | Salo |
| 2009 |  | Suomusjärvi | Salo |
| 2009 |  | Särkisalo | Salo |
| 2009 |  | Vammala | Sastamala |
| 2009 |  | Äetsä | Sastamala |
| 2009 |  | Houtskari | Länsi-Turunmaa |
| 2009 |  | Iniö | Länsi-Turunmaa |
| 2009 |  | Korppoo | Länsi-Turunmaa |
| 2009 |  | Nauvo | Länsi-Turunmaa |
| 2009 |  | Parainen | Länsi-Turunmaa |
| 2010 |  | Noormarkku | Pori |
| 2013 |  | Kiikoinen | Sastamala |
| 2015 |  | Lavia | Pori |
| 2015 |  | Tarvasjoki | Lieto |
| 2016 |  | Köyliö | Säkylä |
| 2021 |  | Honkajoki | Kankaanpää |
Kuntamuutokset > Siirrot toisista lääneistä

| Vuosi | Kunta | Kunta | Aiempi lääni |
| --- | --- | --- | --- |
| 1990 |  | Somero | Häme |
Kuntamuutokset > Siirrot toisiin lääneihin

| Vuosi | Kunta | Kunta | Uusi lääni |
| --- | --- | --- | --- |
| 1918 |  | Brändö | Ahvenanmaa |
| 1918 |  | Eckerö | Ahvenanmaa |
| 1918 |  | Finström | Ahvenanmaa |
| 1918 |  | Föglö | Ahvenanmaa |
| 1918 |  | Geta | Ahvenanmaa |
| 1918 |  | Hammarland | Ahvenanmaa |
| 1918 |  | Jomala | Ahvenanmaa |
| 1918 |  | Kumlinge | Ahvenanmaa |
| 1918 |  | Kökar | Ahvenanmaa |
| 1918 |  | Lemland | Ahvenanmaa |
| 1918 |  | Lumparland | Ahvenanmaa |
| 1918 |  | Maarianhamina | Ahvenanmaa |
| 1918 |  | Saltvik | Ahvenanmaa |
| 1918 |  | Sottunga | Ahvenanmaa |
| 1918 |  | Sund | Ahvenanmaa |
| 1918 |  | Vårdö | Ahvenanmaa |
| 1973 |  | Suoniemi | Häme |
| 1993 |  | Hämeenkyrö | Häme |
| 1993 |  | Ikaalinen | Häme |
| 1993 |  | Kihniö | Häme |
| 1993 |  | Mouhijärvi | Häme |
| 1993 |  | Parkano | Häme |
| 1993 |  | Viljakkala | Häme |
↑  Ikaalisten epäitsenäinen kauppala lakkautettiin 1973, jolloin maalaiskunta muutettiin itsenäiseksi kauppalaksi.
↑  Suoniemen liittyessä Nokiaan se siirtyi samalla osaksi Hämeen lääniä.
↑  Keikyä ja Kiikka yhdistyivät uudeksi Äetsä-nimiseksi kunnaksi.
↑  Dragsfjärd, Kemiö ja Västanfjärd yhdistyivät uudeksi Kemiönsaari-nimiseksi kunnaksi.
↑  Vammala ja Äetsä (sekä vuonna 1997 Hämeen lääniin kuulunut Mouhijärvi) yhdistyivät uudeksi Sastamala-nimiseksi kaupungiksi.
↑  Houtskari, Iniö, Korppoo, Nauvo ja Parainen yhdistyivät uudeksi Länsi-Turunmaa-nimiseksi kaupungiksi. Kaupungin nimeksi muutettiin Parainen vuonna 2012.
↑  Suoniemen liittyessä Nokiaan se siirtyi samalla osaksi Hämeen lääniä.
Pyhän Vasilin katedraali

Pyhän Vasilin katedraali Moskovassa on Venäjän tunnetuimpia rakennuksia.
Lähikuva katedraalista.
Pyhän Vasilin katedraali tai Pokrovan Jumalanäidin kirkko (ven. Собор Василия Блаженного, Храм Покрова Божией Матери, Покровский Собор, что на Рву) on ortodoksinen kirkko Moskovan punaisella torilla. Katedraali on omintakeinen sekoitus itämaisia ja länsimaisia vaikutteita, ja sen värikkäät kierteiset kupolit ovat Venäjän ja Moskovan tunnetuimpia symboleita. Kirkko rakennettiin vuosina 1555–1561 Iivana Julman hallituskaudella Venäjän Kazanin kaanikunnasta saavuttaman voiton kunniaksi. Tarinan mukaan kirkon suunnitelleen arkkitehdin silmät puhkaistiin.
Historia > Rakentaminen

Kirkon alkuperästä ja suunnittelijasta on useita tarinoita. Yhden tarinan mukaan kirkon suunnitteli arkkitehti Postnik Jakovlev, jota kutsuttiin lisänimellä Barma. Toisen tarinan mukaan Jakovlev ja Barma olisivat eri henkilöitä. Kolmannen kertomuksen mukaan kirkon suunnitteli nimettömäksi jäänyt italialainen arkkitehti, sillä monet läheisen Kremlin rakennuksista ovat ulkomaalaisten insinöörien tekoa. Tarinan mukaan arkkitehdin silmät puhkaistiin, jotta tämä ei enää myöhemmin voisi rakentaa yhtä vaikuttavaa rakennusta.
Vasilin katedraali koostuu itse asiassa yhdeksästä erillisestä kirkosta, jotka on rakennettu yhteiselle perustukselle. Jokainen kappeleista on omistettu eri pyhimykselle, ja kokonaisuuden kruunaa muita korkeampi keskuskupoli. Kirkon edessä on Kuzma Mininin ja Dmitri Požarskin patsas vuodelta 1818, joka vuonna 1936 siirrettiin nykyiselle paikalleen, koska se haittasi sotilasparaateja ja puoluejuhlallisuuksia.
Historia > Vallankumouksen jälkeen

Lokakuun vallankumouksen jälkeen Vasilin katedraali ja sen omaisuus otettiin valtiolle. Kirkonkellot otettiin alas ja sulatettiin. Katedraalin viimeinen kirkkoherra Ioann Vostorgov ammuttiin. Pian kirkko suljettiin ja siitä tehtiin museo 1923. Lazar Kaganovitšin aloitteesta kirkko piti siirtää osana Moskovan kaupunkikuvan laajamittaisia uudelleenjärjestelyitä 1930-luvulla ja jotta punainen tori saataisiin paremmin paraatikäyttöön. Stalin kuitenkin viime hetkessä esti katedraalin siirtämisen kuuluisilla sanoillaan "Лазарь! Поставь на место!" eli "Lazar! Laita se takaisin paikoilleen!" Kirkossa suoritettiin arkeologisia kaivauksia 1920-luvulla ja restaurointityöt aloitettiin 1960-luvulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhän Vasilin katedraali Wikimedia Commonsissa
Kirkon viralliset sivut (venäjäksi)
Kellotapuli
Androúsa

| Androúsa Ανδρούσα |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Androúsa
 Koordinaatit: 37°6′37″N, 21°56′35″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Messenia
Kunta:  Messíni
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  440303
Väkiluku (2011):  2 397
 – Kylä­yhdys­kunta:  628
 – Kylä:  545
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  KM
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Androúsa (kreik. Ανδρούσα; myös Andrúsa) on Kreikan kylä sekä samanniminen Messínin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ανδρούσας, Dimotikí Enótita Androúsas) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Messenian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 397 ja varsinaisen Androúsan kylän väkiluku 545 (vuonna 2011).
Androúsan kylä sijaitsee linnuntietä noin 17 kilometriä luoteeseen Kalamátasta. Androúsan kunnallisyksikkö käsittää alueen Messínin kunnan pohjoisosissa. Androúsa oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Messínin kuntaan yhdessä Aípeian, Aristoméniin, Ithómin, Petalídin, Tríkorfon ja Voufrádeen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Androúsan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Agriliá | Agriliá | 122 |
| Amfithéa | Amfithéa | 380 |
| Androúsa | Androúsa | 545 |
| Androúsa | Vasiláda | 83 |
| Ellinoekklisía | Ellinoekklisía | 204 |
| Éva | Ampelórachi | 23 |
| Éva | Éva | 487 |
| Kalamarás | Kalamarás | 186 |
| Kalogerórrachi | Kalogerórrachi | 170 |
| Manganiakó | Manganiakó | 104 |
| Polýlofos | Polýlofos | 93 |
Yhteensä: 2 397
Ithómi (Messenia)

| Ithómi Ιθώμη |
| --- | --- |
 Näkymä Ithómivuorelta Messenian laaksoon.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Ithómi
 Koordinaatit: 37°09′N, 21°58′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Messenia
Kunta:  Messíni
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  440306
Väkiluku (2011):  1 879
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  ΚΜ
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ithómi (kreik. Ιθώμη; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ιθώμης, Dimotikí Enótita Ithómis) on yksi Messínin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Messenian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 879 (vuonna 2011).
Antiikin Messenen kaupungin stadionin raunioita, taustalla Ithómi-vuori.
Ithómi on saanut nimensä sen alueella sijaitsevasta Ithómi-vuoresta (myös Voulkánou) sekä antiikin ajan Ithomen kaupungista, joka sijaitsi aiemmin Messenen kaupungin paikalla. Messenen rauniot ovat Ithómin tunnetuin nähtävyys. Kunnallisyksikkö käsittää Messínin kunnan pohjoisosan.
Ithómi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Messínin kuntaan yhdessä Aípeian, Androúsan, Aristoméniin, Petalídin, Tríkorfon ja Voufrádeen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Ithómin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Archaía Messíni | Mavrommáti | 142 |
| Archaía Messíni | Voulkánoksen luostari (Moní Voulkánou) | 2 |
| Archaía Messíni | Petrálona | 52 |
| Aristodímeio | Aristodímeio | 238 |
| Arsinói | Arsinói | 160 |
| Kefalinós | Kefalinós | 112 |
| Lámpaina | Lámpaina | 168 |
| Revmatiá | Chrysótopos | 1 |
| Revmatiá | Revmatiá | 42 |
| Valýra | Valýra | 843 |
| Zerbísia | Konchýli | 28 |
| Zerbísia | Zerbísia | 91 |
Yhteensä: 1 879
Voufrádes

| Voufrádes Βουφράδες |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Voufrádes
 Koordinaatit: 37°00′N, 21°49′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Messenia
Kunta:  Messíni
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  440305
Väkiluku (2011):  1 051
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  KM
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Voufrádes (kreik. Βουφράδες; myös Vufrádes; virallisesti Δημοτική Ενότητα Βουφράδων, Dimotikí Enótita Voufrádon) on yksi Messínin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Messenian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 051 (vuonna 2011).
Voufrádeen kunnallisyksikkö käsittää alueen Messínin kunnan läntisissa keskiosissa. Sen suurin asutus on Chatzíin kylä. Voufrádes oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Messínin kuntaan yhdessä Aípeian, Androúsan, Aristoméniin, Ithómin, Petalídin ja Tríkorfon kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Voufrádeen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Charavgí | Charavgí | 184 |
| Charavgí | Kazárma | 59 |
| Chatzís | Chatzís | 379 |
| Kourtáki | Kourtáki | 83 |
| Milióti | Milióti | 138 |
| Petrítsi | Petrítsi | 128 |
| Vlásis | Vlásis | 80 |
Yhteensä: 1 051
Tríkorfo (Messenia)

| Tríkorfo Τρίκορφο |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Tríkorfo
 Koordinaatit: 37°7′49″N, 21°52′25″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Messenia
Kunta:  Messíni
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kyläkunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  440308
Väkiluku (2011):  706
 – Kylä­yhdys­kunta:  362
 – Kylä:  361
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  KM
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tríkorfo (kreik. Τρίκορφο, kath.kreik. Τρίκορφον, Tríkorfon) on Kreikan kylä sekä samanniminen Messínin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Τρικόρφου, Dimotikí Enótita Trikórfou) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Messenian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 706 ja varsinaisen Tríkorfon kylän väkiluku 361 (vuonna 2011).
Tríkorfon kylä sijaitsee linnuntietä noin 24 kilometriä luoteeseen Kalamátasta. Tríkorfon kunnallisyksikkö käsittää alueen Messínin kunnan pohjoisosissa. Tríkorfo oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Messínin kuntaan yhdessä Aípeian, Androúsan, Aristoméniin, Ithómin, Petalídin ja Voufrádeen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Tríkorfon kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Draḯna | Draḯna | 50 |
| Klíma | Klíma | 97 |
| Koromiléa | Koromiléa | 70 |
| Palaiókastro | Kynigós | 54 |
| Palaiókastro | Palaiókastro | 73 |
| Tríkorfo | Chília Spítia | 1 |
| Tríkorfo | Mávros Lóngos | 0 |
| Tríkorfo | Tríkorfo | 361 |
Yhteensä: 706
Katrineholmin kunta

| Katrineholmin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Södermanlandin lääni
Maakunta:  Södermanland
Keskustaajama:  Katrineholm
Kuntakoodi:  0483
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 020,16 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  34 765
 – Väestötiheys:  34,1 as./km²
 
 www.katrineholm.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Katrineholmin kunnantalo.
Katrineholmin rautatieasema.
Öljaren-järvi kuvattuna etelästä.
Katrineholmin kunta (ruots. Katrineholms kommun) on Södermanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Katrineholm.
Kunnan maapinta-ala on 1 020,16 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 34 765 henkeä (31.12.2020).
Kunnan alueella on ollut asutusta jo yli 6 000 vuotta sitten.
Vuonna 2007 kunnassa oli 201,98 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 19,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Rautateiden solmukohdassa sijainnut Katrineholm kuului Stora Malmin maalaiskuntaan, kun siitä tehtiin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1883. Vuonna 1917 alue erosi Stora Malmista omaksi kaupungiksi, jolloin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Myös Sköldingen maalaiskuntaan kuuluneesta Vallasta tehtiin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1914.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Stora Malm (Stora Malm ja Östra Vingåker)
Sköldinge (Sköldinge ja Lerbo)
Julita (Julita ja Österåker)
Floda (ei muutosta)
Björkvik (ei muutosta)
Katrineholmin kaupunki (ei muutosta)
Nykyinen Katrineholmin kunta muodostettiin näistä alueista vuonna 1971. Kuitenkin Julitan maalaiskuntaan kuulunut Österåkerin seurakunta liitettiin naapurikunta Vingåkeriin.
Vaakuna

Vaakunaselitys: Punaisessa kilvessä ylösalaisin käännetty kultainen haarukkaristi jakamassa kilven kolmeen kenttään, ensimmäisessä kentässä Merkuriuksen sauva, toisessa vasa ja kolmannessa ruusu, kaikki sanottua metallia. (Ruotsiksi: En röd sköld, genom ett omvänt gaffelkors av guld delad i tre fält; i första fältet en Mercuriestav, i andra en hammare och i tredje en ros, allt av sagda metall.)
Katrineholmin kaupunki muodostui Västra stambananin ja nykyinenselvennä Södra stambananin rautatieristeykseen. Haarukkaristi symboloi tätä vaakunassa. Muut vaakunan elementit symboloivat kauppaa, teollisuutta ja puutarhaelinkeinoa. Vaakuna vahvistettiin Katrineholmin kaupungille vuonna 1918. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa nykyiseen kuntaan liitettiin neljä kuntaa, joilla oli aiemmin ollut oma vaakuna (Floda, Julita, Sköldinge ja Stora Malm). Ruotsin Valtionarkiston mielestä Katrineholmin vaakuna oli "kuormitettu ja epätasapainoinen" ja ehdotti siksi vaakunan uudelleenrekisteröinnin yhteydessä, että vaakunaa yksinkertaistettaisiin sisältämään pelkkä haarukkaristi. Kunta päätti kuitenkin ottaa käyttöön kaupungin vaakunan muuttamattomana ja rekisteröi sen Patentti- ja rekisterihallituksessa vuonna 1974.
Flodan maalaiskunta
(1947–1970)
Julitan maalaiskunta
(1947–1970)
Sköldingen maalaiskunta
(1953–1970)
Stora Malmin maalaiskunta
(1952–1970)
Väestönkehitys

| Katrineholmin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 29 383 | 29 383 |
| 1955 | 1955 |    | 30 798 | 30 798 |
| 1960 | 1960 |    | 31 762 | 31 762 |
| 1965 | 1965 |    | 32 994 | 32 994 |
| 1970 | 1970 |    | 32 770 | 32 770 |
| 1975 | 1975 |    | 32 635 | 32 635 |
| 1980 | 1980 |    | 32 277 | 32 277 |
| 1985 | 1985 |    | 31 889 | 31 889 |
| 1990 | 1990 |    | 32 764 | 32 764 |
| 1995 | 1995 |    | 33 262 | 33 262 |
| 2000 | 2000 |    | 32 370 | 32 370 |
| 2005 | 2005 |    | 32 185 | 32 185 |
| 2010 | 2010 |    | 32 428 | 32 428 |
| 2015 | 2015 |    | 33 462 | 33 462 |
| 2020 | 2020 |    | 34 765 | 34 765 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 5 574 | 16,7 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 1 789 | 5,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 2 108 | 6,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 23 991 | 71,7 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 755 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 036 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 176 354 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 41 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,9 %
18–64-vuotiaat: 58,6 %
65 vuotta täyttäneet: 21,5 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 3,5 | 3,5 |
|   | jalostus | 29,4 | 28,0 |
|   | palvelut | 65,8 | 67,2 |
|   | tuntematon | 1,3 | 1,3 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 13 781 | 14 005 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 98,4 |  |
Taajamat

Kunnassa on 10 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 82,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 833 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Katrineholm | 21 993 |
| 2 | Valla | 1 517 |
| 3 | Sköldinge | 604 |
| 4 | Forssjö | 537 |
| 5 | Bie | 528 |
| 6 | Björkvik | 492 |
| 7 | Strångsjö | 365 |
| 8 | Äsköping | 342 |
| 9 | Djulö kvarn | 209 |
| 10 | Baggetorp* | 8 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Baggetorpin taajamassa on 502 asukasta, ja se kuuluu lähes kokonaan Vingåkerin kuntaan.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Kantorp
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Floda
Hjälmsätters fritidsområde
Korslöt och Villahagen
Strängstorp
Uddens fritidsområde
Äs
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Djulö kvarn
Fjällskäfte
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Katrineholmin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Katrineholms Första (25 valtuutettua)
Katrineholms Andra (26 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Katrineholmin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 5 | 6 | 7 | 9 | 9 | 6 | 9 | 9 | 10 | 6 | 8 | 8 | 6 | 7 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 12 | 12 | 9 | 8 | 6 | 6 | 5 | 4 | 2 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 5 | 4 | 6 | 3 | 6 | 6 | 5 | 3 | 3 | 6 | 7 | 6 | 4 | 3 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 3 | 0 | 3 | 4 | 2 | 2 | 2 | 3 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 1 | 3 | 3 | 2 | 2 | 4 | 3 | 2 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 25 | 25 | 29 | 30 | 30 | 29 | 28 | 31 | 26 | 27 | 26 | 23 | 24 | 23 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 6 | 6 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Björkvikin piiri
Flodan piiri (Södermanland)
Julitan piiri
Katrineholmin piiri
Lerbon piiri
Nävertorpin piiri
Sköldingen piiri
Stora Malmin piiri
Östra Vingåkerin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Katrineholmsbygden
Björkvik