stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Finnmaster Boats
Tuotteet

Yrityksen venebrändejä olivat Finnmaster-perheveneet, Finnmaster Husky -alumiiniveneet ja Grandezza-premiumveneet.
Husky-malliston veneit ovat esimerkiksi R8 ja R8s. Vuonna 2015 Finn-Marin -veneiden Suzuki-moottorit korvattiin Yamaha-moottoreilla. Alumiinveneitä on valmistettu Kokkolassa ja Grandezza-veneitä Kalajoella.
Arturo Antonio Szymanski Ramírez

Arturo Antonio Szymanski Ramírez (17. tammikuuta 1922 – 29. toukokuuta 2018) oli meksikolainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 22. maaliskuuta 1947 ja nimitettiin San Andrés Tuxtlan hiippakunnan koadjuuttoripiispaksi sekä Cerasuksen titulaaripiispaksi 20. huhtikuuta 1960. Piispaksi vihkiminen seurasi 21. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Ernesto Corripio y Ahumada, jota avustivat Fidel Cortés Pérez ja Estanislao Alcaraz y Figueroa.
21. maaliskuuta 1965 Szymanski Ramírezista tuli San Andrés Tuxtlan piispa. 13. elokuuta 1968 hänet nimitettiin Tampicon ja 27. tammikuuta 1987 San Luis Potosín piispaksi; 5. marraskuuta 1988 hänet nimitettiin San Luis Potosín arkkipiispaksi. Hän jäi eläkkeelle 20. tammikuuta 1999.
Szymanski Ramírez osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.
Artur Vilhelm Klinckowström

Artur Vilhelm Klinckowström (8. toukokuuta 1807 Tukholma – 29. marraskuuta 1860 Helsinki) oli suomalainen Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut kenraalimajuri ja vapaaherra.
Klinckowströmin vanhemmat olivat kenraaliluutnantti, vapaaherra Otto Wilhelm Klinckowström ja Sara Cuthbert ja puoliso vuodesta 1831 Lovisa Emilia Haasse.  Klinckowström tuli lippujunkkariksi 1. Suomen jalkaväkirykmentin Turun pataljoonaan 1823. Hänet ylennettiin 1826 vänrikiksi Lappeenrannan ja myöhemmin Viipurin jalkaväkirykmenttiin ja siirrettiin 1828 Henkivartioväen Moskovan rykmenttiin. Sen riveissä hän osallistui Turkin sotaan 1828–1829. Klinckowström ylennettiin aliluutnantiksi 1830 ja siirrettiin alikapteenina Lappeenrannan jalkaväkirykmenttiin maaliskuussa 1832, mutta määrättiin jo toukokuussa 23. jalkaväkidivisioonan komentajan adjutantiksi Helsinkiin. Vuonna 1835 hänet siirrettiin Henkivartioväen Volynian rykmenttiin ja vuonna 1836 Suomen kenraalikuvernöörin nuoremmaksi adjutantiksi.
Kapteeniksi Klinckowström ylennettiin 1839 ja everstiluutnantiksi 1844, jolloin hänet määrättiin palvelukseen Henkivartioväen Suomen tarkk’ampujapataljoonan 2. komppaniaan. Everstiksi 1846 ylennettynä Klinckowström siirrettiin Krementšugin jääkärirykmenttiin tammikuussa 1846 ja määrättiin maaliskuussa 2. suomenmaalaisen linjapataljoonan komentajaksi. Vuonna 1848 hänet siirrettiin 9. suomenmaalaisen linjapataljoonan komentajaksi. Klinckowström nimitettiin 1853 Suomen sotaväen ja luotsilaitoksen ylisotaoikeuden vakinaiseksi jäseneksi, armeijan jalkaväessä. Eron sotapalveluksesta hän sai kenraalimajurina joulukuussa 1856.
Klinckowström omisti sekä Kärkniemen että Päistärpään allodiaalisäterit Karunassa vuodesta 1841 ja Hiiskulan kartanon Vihtijärvellä 1845–1860. Klinckowströmin suvun aatelisarvo laillistettiin Suomessa 1822 keisarin käskyllä. Suku merkittiin Suomen ritarihuoneeseen vuonna 1824 vapaaherrallisena sukuna numero 17.
Maanviljelijä, valtiopäivämies Artur Emil Vilhelm Klinckowström oli Klinckowströmin ja Haassen poika.
Arena Metallurg

| Arena-Metallurg |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Magnitogorsk, Venäjä
Koordinaatit:  53°22′54″N, 58°59′35″E
Rakennustyöt aloitettu:  2005
Avattu:  12. tammikuuta 2007
Omistaja:  Magnitogorski metallurgitšeski kombinat
Kenttä:  jää
Pääurakoitsijat:  Lemcon
Käyttäjät
 HK Metallurg Magnitogorsk (2008-) 
Katsojakapasiteetti
 7 700 (jääkiekko) 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Arena-Metallurg on monitoimihalli Magnitogorskissa Venäjällä. Hallissa on istumapaikkoja 7 700 katsojalle. KHL-liigaan osallistuva jääkiekkoseura HK Metallurg Magnitogorsk pelaa kotiottelunsa Arena-Metallurgissa.
Historia

Rakennussopimus allekirjoitettiin 19. toukokuuta 2005, urakoitsijapuolena oli suomalainen rakennusurakoitsija Lemcon. Avajaiset pidettiin 12. tammikuuta 2007. Areenan avausottelussa kohtasivat HK Metallurg Magnitogorsk ja HK Vitjaz Tšehov, jotka olivat pelanneet myös kolme viikkoa aiemmin Magnitokorskin vanhemman hallin I. H. Romazan -jääpalatsin jäähyväisottelussa.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Bodrovin divisioona | Tarasovin divisioona | Harlamovin divisioona | Keskinen divisioona |
| Ufa-Arena | Arena-Metallurg | Arena-Omsk | Tatneft-Arena |
| Minsk-Arena | Podmoskovje-urheilupalatsi | Arena 2000 | Kazakstan-urheilupalatsi |
| Sokolniki-urheilupalatsi | Junost-urheilupalatsi | Volgar-urheilupalatsi | Ammattiyhdistysten urheilupalatsi |
| Kuznetsin metallurgien urheilupalatsi | Balašiha-Arena | Konsertti- ja urheilupalatsi Sibir | Vitjaz-jääpalatsi |
| Tšerepovetsin jääpalatsi | Pietarin jääpalatsi | Platinum Arena | Urheilullis-kulttuurinen kompleksi Neftehimik |
| Arena Mytištši | TsSKA-jääurheilupalatsi | Riika-areena | Lužniki |
Artur Kaukola

Artur Johannes Aksel Kaukola, sukunimi aik. Lindholm (25. huhtikuuta 1863 Mikkeli – 15. syyskuuta 1914 Mikkeli) oli suomalainen lyseon lehtori ja historiantutkija.
Kaukolan vanhemmat olivat sairaalantoimitsija Karl Johan Lindholm ja Magdalena Eurydice Nygrén. Hän pääsi ylioppilaaksi Mikkelin lyseosta 1881, opiskeli Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1887, lisensiaatiksi 1892 ja tohtoriksi 1897.
Kaukola toimi vuodesta 1893 alkaen historian, maantiedon ja ruotsin kielen lehtorina Mikkelin lyseossa.
Teoksia

Nimellä Artur J. Lindholm:
Bidrag till kännedom om Finlands ekonomiska tillstånd under tidskiftet 1634-1654 : väitöskirja. Helsingfors 1892
Mikkelin ala-alkeiskoulu 1847-1884 ja Mikkelin lyseo 1872-1897 : liite Mikkelin lyseon vuosikertomukseen lukuvuodesta 1896-1897 ; kirj. Axel Gabriel Borg ja Arthur Johannes Lindholm. Mikkelin lyseo, Mikkeli 1897
Nimellä Artur J. Kaukola:
Kuvaus Savonlinnan lää̈nin oloista vuosina 1572-1617 ; kirjoittanut Artur J. Kaukola. Mikkeli 1913
Antigóni Ntrismpióti

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Antigóni Ntrismpióti vuonna 2022. |  Antigóni Ntrismpióti vuonna 2022. |  Antigóni Ntrismpióti vuonna 2022. |  |
Maa:   Kreikka
Naisten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Budapest 2023 | 35 km kävely |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | München 2022 | 20 km kävely |  |
|  Kultaa | München 2022 | 35 km kävely |  |
| Välimeren kilpailut  | Välimeren kilpailut  | Välimeren kilpailut  |  |
|  Pronssia | Mersin 2013 | 20 km kävely |  |
Antigóni Ntrismpióti (kreik. Αντιγόνη Ντρισμπιώτη, s. 21. maaliskuuta 1984 Kardítsa) on kreikkalainen kävelyn MM-mitalisti ja kaksinkertainen Euroopan-mestari.
Ntrismpióti saavutti Välimeren kilpailuissa pronssia 20 kilometrin kävelyssä 2013. Saman vuoden Moskovan MM-kilpailuissa hän oli samalla matkalla 28:s. Hän oli 20 kilometrin kävelyssä 24:s Zürichin EM-kilpailuissa 2014, 15:s Rio de Janeiron olympialaisissa 2016, 24:s Lontoon MM-kilpailuissa 2017, 13:s Berliinin EM-kilpailuissa 2018 ja 22:s Dohan MM-kilpailuissa 2019. Hän voitti Euroopan joukkuemestaruuskilpailujen 35 kilometrin kävelyn 2021. Samana vuonna käydyissä Tokion olympialaisissa hän sijoittui 20 kilometrin kävelyssä kahdeksanneksi.
Ntrismpióti sijoittui 2022 Eugenen MM-kilpailuissa 35 kilometrin kävelyssä neljänneksi Kreikan-ennätysajalla 2.41.58. Muutamaa viikkoa myöhemmin hän voitti Münchenissä Euroopan-mestaruuden sekä 20 kilometrin kävelyssä ennätyksellään 1.29.03 että 35 kilometrin kävelyssä ajalla 2.47.00. Hän käveli 20 kilometrin Kreikan ennätyksen 1.28.12 Melbournessa helmikuussa 2023. Saman vuoden Budapestin MM-kilpailuissa hän saavutti 35 kilometrin kävelyssä pronssia ajalla 2.43.22 ja sijoittui 20 kilometrin kävelyssä 15:nneksi.
Ntrismpióti on voittanut Kreikan-mestaruuden 20 kilometrin kävelyssä 2013, 2014, 2015 ja 2018, 35 kilometrin kävelyssä 2021 ja 2022 sekä sisäradoilla 3 000 metrin kävelyssä 2020, 2021 ja 2023. Balkanin-mestaruuskilpailuissa hän saavutti 20 kilometrillä kultaa 2023 sekä hopeaa 2014 ja 2020.
Artur Wojdat

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Artur Wojdat |  Artur Wojdat |  Artur Wojdat |  |
Maa:   Puola
Miesten uinti
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Soul 1988 | 400 metrin vapaauinti |  |
| MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Pronssia | Perth 1991 | 200 metrin vapaauinti |  |
|  Pronssia | Perth 1991 | 400 metrin vapaauinti |  |
| MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Hopeaa | Palma de Mallorca1993 | 200 metrin vapaauinti |  |
| EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Kultaa | Bonn 1989 | 400 metrin vapaauinti |  |
|  Kultaa | Ateena 1991 | 200 metrin vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Bonn 1989 | 200 metrin vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Ateena 1991 | 400 metrin vapaauinti |  |
Artur Wojdat (20. toukokuuta 1968, Olsztyn) on entinen puolalainen uimari ja olympiamitalisti. Hän voitti olympiapronssia 400 metrin vapaauinnista Soulista 1988. Hän voitti urallaan myös kaksi Euroopan mestaruutta sekä kolme MM-mitalia.
Artur Jusupov

| Artur Jusupov |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Artur Majakovitš Jusupov
Syntynyt: 13. helmikuuta 1960 (ikä 64)
Kansalaisuus:   venäläinen
Shakinpelaaja
Titteli:  suurmestari
Elo-luku:  2 566
Korkein Elo:  2 680 (heinäkuussa 1995)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Artur Jusupov (ven. Артур Маякович Юсупов, Artur Majakovitš Jusupov, s. 13. helmikuuta 1960Moskova, Neuvostoliitto) on saksalainen shakin suurmestari sekä shakkikirjailija. Hänen paras Elo-lukunsa on ollut 2 680.
Jusupovia on valmentanut ja mentoroinut Mark Dvoretski, jota pidetään maailman parhaana shakkivalmentajana. Jusupov on myöntänyt Dvoretskin vaikutuksen olevan suuressa osassa hänen menestyksessään. He perustivatkin yhdessä Dvoretski–Jusupov-shakkikoulun, jonka oppilaisiin on kuulunut muun muassa Pjotr Svidler.
Jusupov on toiminut myös Viswanathan Anandin sekä Peter Lekon avustajana heidän tavoitellessaan shakin maailmanmestaruutta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jusupovin sivusto
Artur Jusupov ChessGames.com-sivustolla (englanniksi)
Arto Viitaniemi

Arto Viitaniemi (s. 1947 Ikaalinen) on suomalainen poliitikko ja metallityöläinen. Viitaniemi oli Suomen kommunistisen puolueen pääsihteeri vuosina 1990–2010 ja Järvenpään kaupunginvaltuutettu 1980-luvun alussa (SKDL) ja 2005–2008 (SKP). Viitaniemi on koulutukseltaan sorvari ja hän toimi 1970- ja 1980-luvuilla Metallityöväen liiton valtuustossa. Viitaniemi kuuluu Vaihtoehto EU:lle -tiedotuskeskuksen hallitukseen.
Aiheesta muualla

Arto Viitaniemen nettipäiväkirja
Tiedonantaja.fi-blogi
Asema (Kangasala)

Kangasalan asema syntyi Kangasalan rautatieaseman ympärille. Kuva 1900-luvun ensimmäisen vuosikymmenen alusta.
Asema (myös Kangasalan asema) on Kangasalan kaupungissa sijaitseva osa-alue ja kaupunginosa, joka syntyi (nyttemmin lakkautetun) Kangasalan rautatieaseman ympärille. Alue sijaitsee noin kuuden kilometrin päässä Kangasalan keskustasta pohjoisluoteeseen. Aseman kaupunginosaan kuuluvat myös Metsäkulma, Kortekangas ja Tursola.
Kangasalan asemalla on noin kilometrin pituinen, kapea, suopohjainen Halimajärvi. Sen rannalle on rakennettu 1940-luvulta alkaen kesämökkejä rantasaunoineen. Nykyisin useimmat alueen asuintaloista ovat ympärivuotisessa käytössä. Kylän asukasluku (vuonna 2008) on noin 380.
Henkilöjunat pysähtyivät Kangasalan asemalla vuoden 1992 loppuun asti. Nykyään asemakylän tienhaaraan pääsee Tampereen seudun joukkoliikenteen liikennöimällä seutuliikenteen linjalla 45 arkisin. Muita julkisia liikenneyhteyksiä ei ole.
Alfred Jensen

| Alfred Jensen |
| --- | --- |
 Alfred Jensen
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. syyskuuta 1859 Forsan seurakunta, Gävleborgin lääni, Ruotsi
Kuollut: 15. syyskuuta 1921 (61 vuotta) Wien, Itävalta
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: ruotsi
Tuotannon kieli: ruotsi, saksa
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Alfred Anton Jensen (30. syyskuuta 1859 Forsan seurakunta, Gävleborgin lääni, Ruotsi – 15. syyskuuta 1921 Wien, Itävalta) oli ruotsalainen kirjailija. Päätettyään opintonsa Uppsalan yliopistossa hän toimi sanomalehtimiehenä, matkusteli paljon slaavilaisissa maissa ja tuli 1901 Ruotsin akatemian Nobel-instituutin jäseneksi. Jensen on kääntänyt useita aikansa parhaiden slaavilaisten kirjailijoiden, kuten Adam Mickiewiczin, Svatopluk Čechin, Aleksandr Puškinin, Nikolai Gogolin ynnä muiden, teoksia ruotsin kielelle sekä kirjoittanut matkakertomuksia, kuvauksia ja tutkielmia slaavilaisten kansojen sivistyselämästä (Slavia 1896-1897; Rysk kulturhistoria 1908 ja niin edelleen) ja kirjallisuudesta, kuten Ryska skaldeporträtt 1898; Gundulić und sein Osman, 1900; lukuisia kirjoituksia ruotsalaiseen tietosanakirjaan Nordisk familjebok ja niin edelleen. Hän julkaisi myös omia runokokoelmia (På fjärran stig, 1893; Nya dikter, 1895; Färdeminnen, 1907).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alfred Jensen Wikimedia Commonsissa
Amatsonit

Amatsonit tarkoittaa seuraavia asioita:
amatsonit, Keski- ja Etelä-Amerikassa esiintyvä papukaijasuku
amatsonit, antiikin Kreikan mytologiaan kuuluva naissoturikansa.
Dahomeyn amatsonit Afrikan Dahomeyn kuningaskunnan naissoturit
Alfred Jermaniš

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 21. tammikuuta 1967 (ikä 57)
Syntymäpaikka: Koper, Jugoslavia
Kansalaisuus:  Slovenia
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 183 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1986-1989 1989-1992 1992 1992-1993 1993-1994 1994-1995 1995-1996 1996-1997 1997-1998 1998-1999 1999-2000 2000-2004 | Koper Olimpija Ljubljana Yokohama Flügels Koper Mura Rapid Vienna Gorica APOEL Primorje Korotan Prevalje Rudar Velenje Koper |  |
Maajoukkue
| 1992–1998 | Slovenia | 29 (1) |
Alfred Jermaniš (s. 21. tammikuuta 1967 Koper) on slovenialainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Jermaniš debytoi Slovenian maajoukkueessa 1992. Hän on pelannut 29 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin.
Amatörfotografklubben i Helsingfors

Amatörfotografklubben i Helsingfors rf (AFK) on Helsingissä vuonna 1889 perustettu pohjoismaiden vanhin toimiva valokuvauskerho. AFK on lisäksi Suomen suurin ruotsinkielinen valokuvauskerho (jäsenmäärä n. 150 vuonna 2006).
Kerhon perustamiskokous pidettiin Kleinehin hotellissa Helsingin kauppatorin äärellä. Perustajana toimi aikansa tunnettu kulttuuripersoona vapaaherra Hugo af Schultén, joka oli mm. salakuvaukseen erikoistunut amatöörivalokuvaaja, monien merkittävien kulttuuritehtäviensä (mm. Svenska Teaternin hallituksen jäsenyyden) lisäksi.
Jo kerhon ensimmäisessä hallituksessa oli jäsenenä merkittävä ammattilaisvalokuvaaja Daniel Nyblin, joka piti ensimmäisessä kokouksessa laajan esitelmän valokuvauksen 50-vuotisesta historiasta: Daguerren keksinnöstä vuodelta 1839 nykyaikaan 1880-luvulle, jolloin kameroista oli tullut helpompia käsitellä ja negatiiveista paljon valonherkempiä kuin aiemmin.
Kerhon ensimmäisessä kokouksessa pidettiin 300 amatöörivalokuvan näyttely, ja lokakuun 1889 vuosikokouksessa esiteltiin Daniel Nyblinin Amerikasta tuoma Laterna Magica – aikansa 9 × 9 mm:n kuville tarkoitettu diaprojektori.
Kokouksia pidettiin mm. hotelli Kämpissä. Ohjelmassa oli esitelmiä, kuvien esittelyjä, kilpailuja ja tekniikan esittelyä – aivan kuin nykyisinkin. Kerhossa on ollut jäseninä myös tunnettuja ammattilaisvalokuvaajia, esim. Thorvald Nyblin, Alfred Nybom, Harald Rosenberg, Nicolai Leibowitsch ja Caj Bremer.  1900-luvun alussa kantaviin voimiin kuului Ivan Timiriasev.
Kerhon kokouksissa kuullaan nykyisinkin usein tunnettujen valokuvaajien pitämiä esitelmiä.
Artur Tšilingarov

Artur Tšilingarov.
Artur Nikolajevitš Tšilingarov (ven. Арту́р Никола́евич Чилинга́ров;. 25. syyskuuta 1939 Leningrad – 1. kesäkuuta 2024 Moskova) oli venäläinen napatutkija, akateemikko ja parlamentaarikko. Hän oli Venäjän tiedeakatemian jäsen ja Neuvostoliiton sankari.
Tšilingarov syntyi Leningradissa venäläiselle äidille ja armenialaiselle isälle. Hänen isänsä syntyi Gyumrissa (Leninakan) ja muutti Vladikavkaziin nuorena.
Tšilingarov opiskeli S. O. Makarovin mukaan nimetyssä Leningradin meri-instituutissa. Hän johti Bellinsgausenin asemaa Neuvostoliiton 17. Antarktiksen tutkimusretkikunnan matkalla ja perusti 1973 Pohjoisnapa-22-aseman jäänmurtaja Vladivostokin tutkimusmatkalla. Tšilingarov teki kandidaatinväitöskirjansa Pohjoisen jäämeren purjehduksesta ja sai työstään kollegoineen Neuvostoliiton valtionpalkinnon.
Tšilingarov työskenteli 1979–1992 Neuvostoliiton hydrometerologian valtionkomiteassa. Hän johti 1985 tutkimusalus Mihail Somovin pelastusretkikuntaa Eteläisellä jäämerellä ja sai siitä Neuvostoliiton sankarin arvon. Hän osallistui myös Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden puhdistustöihin. Vuonna 1987 hän johti tutkimusretkikuntaa pohjoiseen jäänmurtaja Sibirillä pohjoisnavalle ja 1988 tarkastusryhmää Etelämantereelle. Hän johti Arktika-2007-retkikuntaa kesällä 2007 ja laskeutui Mir-1-aluksella merenpohjaan pohjoisnavalla.
Tšilingarov valittiin 1993 ensimmäisen kerran Venäjän valtioduumaan, ja sen jälkeen hän ehti istua useamman kauden Venäjän liittokokouksen kummassakin kamarissa. Kuollessaan 2024 hän oli valtioduuman jäsen ja kuului Vladimir Putinin Yhtenäinen Venäjä -puolueeseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Artur Tšilingarov Wikimedia Commonsissa
Antti Hämäläinen

Antti Hämäläinen -nimisiä henkilöitä ovat:
Antti Hämäläinen (1864–1918), suomalainen kansanedustaja
Antti Hämäläinen (1897–1976), suomalainen kansakouluntarkastaja, valokuvaaja ja kansanperinteen kerääjä
Antti Hämäläinen (s. 1971), suomalainen jääkiekkotuomari
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Antti Hämäläinen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Antti Ihamäki

| Antti Ihamäki> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. helmikuuta 1997 (ikä 27) Alajärvi
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Laji:  kestävyysjuoksu
Seura:  Alajärven Ankkurit
Antti Ihamäki (s. 2. helmikuuta 1997 Alajärvi) on suomalainen kestävyysjuoksija, joka edustaa Alajärven Ankkureita.
Ihamäki saavutti maastojuoksun SM-kisoissa pitkän matkan kultaa vuonna 2020, hopeaa 2021 ja pronssia 2022, 2023 ja 2024. Vuoden 2019 Kalevan kisoissa hän saavutti pronssia 10 000 metrin juoksussa. Hän sai samalla matkalla hopeaa 2021. Puolimaratonin SM-kilpailuissa hän saavutti kultaa vuonna 2022 ja hopeaa vuosina 2021 ja 2023. Maratonin SM-kilpailuissa Ihamäki sai pronssia vuonna 2021. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän saavutti pronssia 3 000 metrillä 2021. Ihamäki sijoittui 10 000 metrillä 13:nneksi Eskilstunan alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2015. Aikuisten maaottelussa hän kilpaili ensimmäisen kerran 2019.
Ihamäen ennätys 5 000 metrillä on 14.09,69 (2023), 10 000 metrillä 29.28,03 (2023), puolimaratonilla 1.05.47 (2022) ja maratonilla 2.24.42 (2021).
Animal Beat

| Animal Beat Francine |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1995
 Tyylilaji: Rock and roll
 Kesto: 40.36
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Francinen muut julkaisut
| A Piece of Noise 1992 | Animal Beat 1995 | The Francinest 1997 |
Animal Beat on suomalaisen Francine-yhtyeen neljäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1995.
Kappaleet

Almost Alive – 3.17
Mad World – 3.29
In Rust We Trust – 3.11
Short Life – 3.06
Now I Know – 2.59
Last Cowboy – 3.17
Voodoo Love – 3.53
She's Gone – 3.50
Sad Moon – 4.00
(I'm Not) Crawlin' Man – 3.19
Monkey's Paradise – 3.19
Rock on Rudy – 2.50  (Leevi and the Leavings -cover)
Aiheesta muualla

Albumi Meteli.net -sivustolla
Animal Beat discogs.com -sivustolla
Auguste Jordan

Auguste Jordan (21. helmikuuta 1909 Linz, Itävalta – 17. toukokuuta 1990) oli ranskalais-itävaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä.
Jordan edusti 1924–1932 itävaltalaista LASK:ia, itävaltalaista Floridsdorferia 1932–1933 ja ranskalaista Racing Clubia 1933–1949. Hän voitti jälkimmäisen kanssa Ligue 1:n kaudella 1935–1936 sekä Ranskan cupin neljästi kausilla 1935–1936, 1938–1939, 1939–1940 ja 1944–1945. Hän pelasi yhteensä 63 ottelua Ligue 1:ssä, joissa hän teki 2 maalia. Bundesliigassa hän taas pelasi 42 ottelua ja teki 24 maalia. Yhteensä hän pelasi 140 liigaottelua, joissa hän teki 34 maalia. Jordan debytoi Ranskan A-maajoukkueessa tammikuussa 1938. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon vuoden 1938 maailmanmestaruuskilpailuissa ja pelasi kaksi ottelua.
Auguste Giroux

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Auguste Giroux vuonna 1899. |  Auguste Giroux vuonna 1899. |  Auguste Giroux vuonna 1899. |  |
Maa:   Ranska
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
Miesten rugby
|  Kultaa | Pariisi 1900 | joukkuekilpailu |  |
Auguste Giroux (29. heinäkuuta 1874 Châteauneuf-sur-Loire, Loiret – 9. elokuuta 1953 Portel-des-Corbières, Aude) oli ranskalainen rugbynpelaaja. Hän pelasi Stade Français'lle ja kuului kultaa voittaneeseen joukkueeseen vuoden 1900 kesäolympialaisissa Pariisissa.
Aleksei Venetsianov

Omakuva, 1811
Aleksei Gavrilovitš Venetsianov (ven. Алексей Гаврилович Венецианов; 18. helmikuuta (J: 7. helmikuuta) 1780 Moskova - 16. joulukuuta (J: 4. joulukuuta) 1847 Poddubje lähellä Tveriä) oli venäläinen taidemaalari, joka on parhaiten tunnettu  talonpoikaiselämää ja tavallisia ihmisiä kuvaavista teoksistaan.
Elämäkerta

Aleksei Venetsianov syntyi kreikkalaissyntyiseen kauppiasperheeseen Moskovassa. Hän ryhtyi virkamieheksi 1800-luvun alussa ja muutti Pietariin, jossa hän alkoi opiskella taidetta. Aluksi hän harjoitteli Eremitaašin teoksia kopioimalla ja tekemällä muotokuvia ystävistään. Myöhemmin hän tutustui Vladimir Borovikovskiin ja asui hänen talossaan oppipoikana. Hän yritti työskennellä vapaana muotokuvamaalarina, mutta hän sai vain muutamia tilauksia. Vuonna 1811 Taideakatemian johtokunta myönsi hänelle akateemikon arvonimen hänen kahden teoksensa vuoksi - Omakuva ja K. I. Golovatševskin ja akatemian nuorten oppilaiden muotokuva.
Vuonna 1819 omistautuen täysin taiteelle Venetsianov jätti paikkansa viranhaltijana, osti Safonkovon kylän ja asettui sinne. Tänä aikana hän maalasi näkymiä luonnosta, joita hän huomasi ympärillään. Nämä teokset olivat ensisijaisen tärkeitä hänen urallaan. Hän maalasi talonpoikien muotokuvia ja näkymiä maalaiselämästä. Hän oli ensimmäinen talonpoikaiselämän kuvaaja Venäjän taiteessa. Hänen teoksensa menestyivät näyttelyssä vuonna 1824, jossa hän sai kriitikoiden ylistystä.
Venetsianov toivoi tulevansa Taideakatemian professoriksi, mutta akateemikot eivät myöntäneet hänelle suostumustaan, etupäässä hänen akateemisen koulutuksen puutteensa vuoksi. Vuosien aikana ennen vuotta 1820 hän alkoi houkutella köyhistä oloista olevia ihmisiä ja jopa maaorjia, kuten Grigori Soroka, opettaakseen heille maalaamista. 1820-luvun puoleenväliin mennessä hänen ympärilleen oli kerääntynyt ryhmä seuraajia, ja hän perusti oman taidekoulun. Keisari Nikolai I, joka halusi tukea kansallisia suuntauksia, antoi taiteilijalle hyväksyntänsä ja nimitti hänet hovimaalariksi. Titteli toi hänelle rahallista tukea, joka oli tarpeellista taidekoulun toiminnalle, jossa ei ollut käytössä lukukausimaksuja. Venetsianov kuoli onnettomuudessa vuonna 1847, kun hänen hevosensa vauhkoontuivat ja hänen vaununsa putosivat jyrkältä rinteeltä.
Teoksia

Elonkorjaajat
Puimahuoneessa
1821-1823
Talonpoikaistyttö ruiskukkien kanssa
1820-luku
Kynnöksellä, kevät
1820-luku
Elonkorjuu, kesä
1820-luku
Zaharka
1825
Tyttö ruudullisessa šaalissa
Tyttö šaalissa
Tyttö vasikan kanssa
Ennustus
1842
Talonpoikaisnainen maidon kanssa
Nukkuva paimenpoika
1823-1824
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Alexey Venetsianov
Käännös suomeksi
Artur Janosz

Artur Janosz (s. 16. kesäkuuta 1993, Pszczyna) on puolalainen moottoriurheilija.