stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Shake It Off
Musiikkivideo

Kappaleen musiikkivideo julkaistiin samana päivänä kuin single. Swift esiintyy videolla yhdessä eri tanssityylejä edustavien tanssijoiden kanssa. Videon on ohjannut Mark Romanek. Video sai ristiriitaisen vastaanoton, ja sitä kritisoitiin pitkälti sen twerkkaavasta kohtauksesta.
Listasijoitukset

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Alankomaat (Single Top 100): 7
 Alankomaat (Nederlandse Top 40): 5
 Australia (ARIA Charts): 1
 Belgia (Ultratop Flanders): 17
 Belgia (Ultratop Wallonia): 14
 Espanja (PROMUSICAE): 2
 Etelä-Afrikka (EMA, radiosoitto): 2
 Etelä-Korea (Gaon Chart, ulkomaiset singlet): 19
 Irlanti (IRMA): 3
 Israel (Media Forest): 4
 Iso-Britannia (Britannian singlelista): 2
 Italia (FIMI): 10
 Itävalta (Ö3 Austria Top 40): 6
 Japani (Billboard Japan Hot 100): 4
 Japani (Billboard Japan, adult contemporary airplay): 1
 Kanada (Canadian Hot 100): 1
 Kreikka (Billboard, lataukset): 3
 Libanon (Top 20): 15
 Meksiko (Billboard, radiosoitto): 1
 Norja (VG-lista): 3
 Puola (ZPAV, radiosoitto): 1
 Ranska (SNEP): 6
 Ruotsi (Sverigetopplistan): 3
 Saksa (Gfk, Offizielle Top 100): 5
 Skotlanti (OCC): 2
 Slovakia (IFPI, digitaaliset singlet): 1
 Slovakia (IFPI, radiosoitto): 1
 Slovenia (SloTop50): 8
 Suomi (Suomen virallinen lista): 6
 Suomi (latauslista): 4
 Suomi (radiosoitto): 3
 Sveitsi (Hitparade): 21
 Tanska (Hitlisten): 4
 Tšekki (IFPI, digitaaliset singlet): 1
 Tšekki (IFPI, radiosoitto): 3
 Unkari (Mahasz, radiosoitto): 1
 Uusi-Seelanti (Recorded Music NZ): 1
 Yhdysvallat (Billboard Hot 100): 1
Global 200 (Billboard, vuosi 2023): 78

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Australia (ARIA Charts): 18
 Filippiinit (Billboard PH Hot 100): 22
 Iso-Britannia (singlemyynti): 53
 Iso-Britannia (latauslista): 46
 Iso-Britannia (suoratoisto): 26
 Kanada (Canadian Hot 100): 24
 Kreikka (IFPI, ulkomaiset singlet): 36
 Portugali (AFP) : 38
 Ruotsi (Sverigetopplistan, Heatseeker): 4
 Singapore (RIAS, Top Digital): 20
 Uusi-Seelanti (Recorded Music NZ): 27
 Vietnam (Billboard): 94
 Yhdysvallat (Billboard Hot 100): 28
Global 200 (Billboard): 21
Myyntipalkinnot

| Maa | Sertifikaatti | Myöntäjä |
| --- | --- | --- |
|  Australia | 18x platinaa | Australian Recording Industry Association |
|  Belgia | kultaa | Belgian Entertainment Association |
|  Brasilia | 3x timanttilevy | Pro-Música Brasil |
|  Espanja | kultaa | Productores de Música de España |
|  Iso-Britannia | 5x platinaa | British Phonographic Industry |
|  Italia | 2x platinaa | Federazione Industria Musicale Italiana |
|  Itävalta | 2x platinaa | IFPI Austria |
|  Japani | 3x platinaa | Recording Industry Association Japan (日本レコード協会, Nihon Rekōdo Kyōkai) |
|  Japani (suoratoisto) | platinaa | Recording Industry Association Japan (日本レコード協会, Nihon Rekōdo Kyōkai) |
|  Kanada | kultaa | Music Canada |
|  Meksiko | kultaa | AMPROFON |
|  Norja | 2x platinaa | IFPI Norge |
|  Portugali | kultaa | Associação Fonográfica Portuguesa |
|  Ruotsi | platinaa | Grammofonleverantörernas   förening |
|  Saksa | kultaa | Bundesverband Musikindustrie |
|  Sveitsi | platinaa | IFPI Schweiz |
|  Tanska (suoratoisto) | platinaa | IFPI Danmark |
|  Tanska (suoratoisto) | platinaa | IFPI Danmark |
|  Uusi-Seelanti | 5x platinaa | Recorded Music NZ |
|  Yhdysvallat | timanttilevy | Recording Industry Association of America |

| Maa | Sertifikaatti | Myöntäjä |
| --- | --- | --- |
|  Australia | kultaa | Australian Recording Industry Association |
|  Brasilia | kultaa | Pro-Música Brasil |
Aiheesta muualla

Shake It Off -musiikkivideo
| n k Taylor Swift |
| --- | --- |
 Diskografia  Palkinnot 
Studioalbumit:  Taylor Swift  Fearless  Speak Now  Red  1989  Reputation  Lover  Folklore  Evermore  Midnights  The Tortured Poets Department 
Uudelleen levytetyt albumit:  Fearless (Taylor’s Version)  Red (Taylor’s Version)  Speak Now (Taylor’s Version)  1989 (Taylor’s Version) 
Livealbumit:  Speak Now World Tour – Live  Lover (Live from Paris)  Folklore: The Long Pond Studio Sessions 
EP:t:  The Taylor Swift Holiday Collection  Beautiful Eyes 
Kappaleet:  Luettelo kappaleista  ”The 1”  ”22”  ”All Too Well”  ”Anti-Hero”  ”Back to December”  ”Bad Blood”  ”Begin Again”  ”Bejeweled”  ”Betty”  ”Blank Space”  ”Cardigan”  ”Carolina”  ”Change”  ”Christmas Tree Farm”  ”Coney Island”  ”Cruel Summer”  ”Delicate”  ”End Game”  ”Everything Has Changed”  ”Exile”  ”Eyes Open”  ”Fearless”  ”Fifteen”  ”Fortnight”  ”Getaway Car”  ”I Bet You Think About Me”  ”I Can Do It with a Broken Heart”  ”I Can See You”  ”I Don’t Wanna Live Forever”  ”I Knew You Were Trouble”  ”Is It Over Now?”  ”Karma”  ”The Lakes”  ”The Last Time”  ”Lavender Haze”  ”Look What You Made Me Do”  ”Love Story”  ”Lover”  ”The Man”  ”Me!”  ”Mean”  ”Message in a Bottle”  ”Mine”  ”New Romantics”  ”New Year’s Day”  ”No Body, No Crime”  ”Our Song”  ”Ours”  ”Out of the Woods”  ”Picture to Burn”  ”...Ready for It?”  ”Red”  ”Ronan”  ”Safe & Sound”  ”Shake It Off”  ”Should’ve Said No”  ”"Slut!"”  ”Sparks Fly”  ”The Story of Us”  ”Style”  ”Teardrops on My Guitar”  ”Tim McGraw”  ”Today Was a Fairytale”  ”We Are Never Ever Getting Back Together”  ”White Horse”  ”Wildest Dreams”  ”Willow”  ”You Belong with Me”  ”You Need to Calm Down” 
Kappaleet vierailevana artistina:  ”Highway Don’t Care”  ”The Joker and the Queen”  ”Renegade” 
Kappaleet muille artisteille:  ”This Is What You Came For” 
Videojulkaisut:  Speak Now World Tour – Live  City of Lover  Folklore: The Long Pond Studio Sessions  Taylor Swift: The Eras Tour 
Kiertueet ja konsertit:  Luettelo kiertueista  Fearless Tour  Speak Now World Tour  The Red Tour  The 1989 World Tour  Reputation Stadium Tour  The Eras Tour  City of Lover
Naldo

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Ronaldo Aparecido Rodrigues
Syntymäaika: 10. syyskuuta 1982 (ikä 42)
Syntymäpaikka: Londrina, Brasilia
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 198 cm
Lempinimi: Naldo
Seura
Seura: AS Monaco
Pelinumero: 27
Junioriseurat
0000–2000: RS Futebol
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2001–2003 | RS Futebol |  |  |
| 2004–2005 | Juventude | 10 | (4) |
| 2005–2012 | Werder Bremen | 173 | (22) |
| 2012–2016 | VfL Wolfsburg | 125 | (16) |
| 2016–2019 | FC Schalke 04 | 60 | (8) |
| 2019– | AS Monaco | 0 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 368 | (50) |
Maajoukkue
| 2007–2009 | Brasilia | 4 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 13. tammikuuta 2019.
Ronaldo Aparecido Rodrigues, pelaajanimeltään Naldo (s. 10. syyskuuta 1982 Londrina, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, joka edustaa Ranskan Ligue 1:ssä pelaavaa monacolaisseuraa AS Monacoa. Hän on pelipaikaltaan toppari.
Naldo loitti uransa kotimaassa Esporte Clube Juventuden joukkueessa ja siirtyi Werder Bremeniin kesällä 2005 korvaamaan Bayern Müncheniin siirtynyttä Valérien Ismaëlia. Bremenin vakioaloituskentälliseen kuuluva Naldo hämmästytti 9. joulukuuta 2006 tekemällä hattutempun Bremenin 6-2 voittoon johtaneessa pelissä Frankfurtia vastaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Naldo Wikimedia Commonsissa
Brasilian joukkue – Copa América 2007
1 Helton |
2 Maicon |
3 Alex |
4 Juan |
5 Mineiro |
6 Gilberto |
7 Elano |
8 G. Silva |
9 Vágner Love |
10 Diego |
11 Robinho |
12 Doni |
13 D. Alves |
14 A. Silva |
15 Naldo |
16 Kléber |
17 Josué |
18 Fernando |
19 Baptista |
20 Anderson |
21 A. Alves |
22 Fred |
Valmentaja Dunga
Alinen Heinijärvi

| Alinen Heinijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°25′43″N, 22°57′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Heinijärven valuma−a (35.135)
Tulo-oja:  Heinijärvenoja Heinijärvestä, oja Maholammista ja Perkojärvestä
Laskuoja:  Heinijärvenoja Lamminjärveen
Järvinumero:  35.135.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85 m  
Pituus:  530 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  3,207 km  
Pinta-ala:  17,847 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiAlinen Heinijärvi 
Alinen Heinijärvi on Pirkanmaalla Sastamalan Karkussa Heinijärvellä sijaitseva järvi.
Maantiede

Alisen Heinijärven pinta-ala on 17,8 hehtaaria, ja sen pituus on 530 metriä ja leveys 150 metriä. Se sijaitsee kallioperän murrokseen muodostuneessa painaumassa. Järven ympäristö on pääosin alavaa moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Sen itäpuolella kohoaa mäki, joka kohoaa 30 metrin korkeuteen. Järvessä ei ole saaria. Järven rantaviiva on 3,2 kilometriä pitkä. Rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoja, joille tulee tiet Heijärven ja Heinoon väliseltä kylätieltä.
Vesistösuhteita

Alinen Heinijärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Heinijärven valuma-alueeseen (35.135) se kuuluu. Heinijärvenoja virtaa järven läpi ja laskee seuraavaksi Lamminjärveen, ja se laskee lopulta Rautaveteen Heinoossa. Toinen tulo-oja tulee lännen suunnasta. Tämän ojan valuma-alueella ovat ainakin Perkojärvi ja Maholammi. Järven vedenpinnan korkeus on 85,0 metriä ja Lamminjärven 77,9 metriä mpy., joten Heinijärvenojalle kertyy pudotusta 7,1 metriä.
Historia

Järvi syntyi, kun Heinijärveä laskettiin 1800-luvuilla. Vuosina 1855–1856 valmistuneessa Kalmbergin kartastossa Heinijärven eteläpää ulottui Anijärven pohjoisreunalle asti, eli samaan kohtaan, jossa Alisen Heinijärven laskuoja alkaa nykyään. Järvenlaskussa Heinijärvi jakaantui ainakin kahdeksi järveksi, joista tämä on toinen ja Heinijärvi toinen. Vuonna 1930 julkaistussa Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa näkyy Heinijärvien välissä heinäniittynä merkittyä entistä järvenpohjaa, jossa sijaitsitsee vielä kolmas lammikko.. Vuoden 1961 peruskartassa on niittymaat raivattu peltomaaksi soveltuvin osin sekä Heinijärven että Alisen Heinijärven ympäriltä. Näistäkin pelltoista osa on jo tuolloin poistuneet viljelystä.
Hollolan keskiaikainen kivikirkko

| Hollolan keskiaikainen kivikirkko |
| --- | --- |
 Hollolan kivikirkko jouluyönä
Sijainti:  Hollola
Koordinaatit:  61°03′08″N, 025°25′57″E
Seurakunta:  Hollolan seurakunta
Rakentamisvuosi:  1495–1510
Materiaali:  Harmaakivi
Istumapaikkoja:  550
Avoinna yleisölle ma–pe 11-18, talvella su 13-142023:  kesä-heinäkuussa
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hollolan kellotapuli jouluyönä.
Hollolan keskiaikainen kivikirkko, katolisella ajalla nimetty Pyhän Marian kirkoksi, on Hollolan seurakunnan kirkko ja Päijät-Hämeen alueen tärkeimpiä keskiaikaisia muistomerkkejä. Kirkossa on 550 istumapaikkaa, ja se on Suomen keskiaikaisista seurakuntakirkoista kolmanneksi suurin. Kirkko valmistui nykyiseen muotoonsa 1495–1510, ensin sakaristo 1495, sitten itse kirkkosali 1500 ja viimeiseksi asehuone vuoden 1505 jälkeen. Kirkko kuuluu kolmanteen suomalaiseen kivikirkkosukupolveen, johon kuuluvat kirkot rakennettiin 1480–1560. Kirkko on oletettavasti Hattulan kirkon jälkeen Hämeen vanhin kivikirkko ja yksi suurimmista keskiaikaisista kirkoistamme. Kansantarinan mukaan Hollolan kirkon rakensivat jättiläiset Hollo ja Martta. Kirkko on kuuluisa hyvin säilyneistä puuveistoksista, minkä aiheita ovat mm. Pyhä Yrjö ja lohikäärme karitsoineen ja neitoineen, Pyhä Maria ja hänen äitinsä Johanna, Pyhä Barbara, Magdalan Maria.
Kirkon eteläpuolella on Carl Ludvig Engelin suunnittelema uusklassinen 1829–1831 rakennettu kellotapuli. Kirkon ja kellotapulin kanssa samaan rakennuskokonaisuuteen kuuluu Hollolan vanha pappila. Museovirasto on määritellyt ne ympäristöineen, johon kuuluu myös kunnantupa ja maantien varren kyläasutus viljelysmaisemineen, valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi, ja näiden muodostama kokonaisuus on myös osa Kastarin-Hatsinan-Kutajoen valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta.
Hollolan seurakunta pitää vanhassa kirkossa jumalanpalveluksia joka sunnuntai. Kirkko on tiekirkko ja yleisölle avoinna pääsääntöisesti kesä- ja heinäkuussa sekä talvisaikaan sunnuntaisin jumalanpalveluksen aikaan kello 13-14. Poikkeukset ja tarkemmat ajankohdat löytyvät Hollolan seurakunnan verkkosivuilta.
Historia > Seurakunnan historia

Hollolan kiinteä asutus on peräisin myöhäiseltä rautakaudelta vuoden 1000 tienoilla. Seurakunta perustettiin Hollolaan nykytietojen mukaan jo 1200-luvun alkupuolella. Nykyistä kirkkoa arvellaan edeltäneen 2–3 puukirkkoa kahdeksan kilometrin päässä sijaitsevalla Kirkkailanmäellä. 1050–1300-luvuilla käytössä olleesta Kirkkailanmäen kalmistosta on löydetty toistasataa hautaa, joista vanhimmat ovat pakanuuden ajoilta. Nimi Kirkkailanmäki palautuu vanhaan hämäläiseen murremuotoon kirkk'ailanmäki eli 'kirkkoaidanmäki'.
Keskiajalla Hollolan emäseurakunta käsitti laajoja alueita itäisessä ja kaakkoisessa Hämeessä. Jo 1300-luvulla siitä erotettiin Lammi, 1400-luvulla Sysmä (Joutsa, Hartola, Padasjoki, Jämsä ja vanha Rautalammin emäseurakunta), 1500-luvulla Iitti, 1600-luvulla Orimattila ja myöhemmin vielä Asikkala, Kärkölä, Nastola ja Lahti. 1900-luvun aikana Hollolan kunnan keskus siirtyi kirkonkylästä Salpakankaalle lähemmäs Lahden kaupunkia.
Kirkonmäen ympäristöstä on tehty paljon arkeologisia löytöjä, jotka viittaavat siihen, että alue on ollut muinainen keskuspaikka. Tähän viittaa vahvasti myös nykyisen kirkon takana oleva Kapatuosian linnavuori. Läheisen Vesijärven pinnasta 56 metrin korkeuteen kohoavalla mäellä on ollut hämäläisten rautakautinen varustus. Mäeltä löytyneiden arkeologisten löytöjen perusteella paikallisilla on ollut kauppayhteyksiä Satakuntaan ja Karjalaan sekä Novgorodiin.
Historia > Rakentaminen

Kirkko valmistui nykyiseen muotoonsa 1495–1510, ensin sakaristo 1495, sitten itse kirkkosali 1500 ja viimeiseksi asehuone vuoden 1505 jälkeen. Sillä oli hyvät yhteydet Vesijärvelle ja suurin piirtein yhtä pitkät etäisyydet tärkeimmille sen ajan kylille Kankaantakaan, Okeroisiin, Lahteen, Vesikansaan ja Asikkalaan. Muiden suurten keskiaikaisten, suomalaisten kirkkojen tapaan sen uskottiin olevan jättiläisten rakentama. Erityisesti korostuu jättiläispari Hollon ja Martan merkitys, joista ensimmäisen mukaan kansa uskoi Hollolan pitäjän, ja sitä kautta nykyisen kunnan, saaneen nimensä. Erään tarinan mukaan jättiläiset yrittivät rakentaa kirkon Kapatuosian mäen päälle, mutta yön tullen perustuskivet vierivät alas nykyiselle paikalleen. Toisen tarinan mukaan yksi jättiläisistä olisi astunut lahden yli Pyhäniemestä tuodessaan kiviä rakennustyömaalle.
Historia > Kirkko katolisella ajalla

Katolisella ajalla kirkkosalissa oli ainakin neljä alttaria. Alttareita oli myös asesalissa ja ulkoseinässä. Pyhälle Marialle omistettu pääalttari oli itäisimmän pylvään juurella. Sen etuosan eli antemensalen kopio koristaa nykyistä alttaria. Pääalttarin ja muiden alttareiden yhteydessä oli alttarikaapit, joissa säilytettiin myös puuveistoksia pyhimyksistä. Osa niistä on nykyään aseteltu eri puolille kirkkoa. Idästä laskien toisen pylvään juurella oli maallikkoalttari, jonka lisäksi pohjois- ja eteläseinillä oli alttarit. Toinen niistä oli todennäköisesti omistettu pyhälle Henrikille. Kuorin yllä oli parvi, jossa oli luku- ja epistolatuolit ja mahdollisesti alttari.
Ikkunat olivat pienet eikä niitä ollut pohjoisseinällä pahojen voimien pelossa lainkaan. Kirkon ainoa tuoli oli papiston käytössä ollut kuorituoli, joka nykyään on restauroituna Kansallismuseon kokoelmissa.
Historia > Uskonpuhdistus ja kirkon palo

Kattoon iskeneen salaman vuoksi kirkon puiset kattorakennelmat paloivat 28. kesäkuuta 1642. Palon aiheuttamien tuhojen yhteydessä alettiin myös muuttamaan kirkkoa uskonpuhdistuksen oppien mukaiseksi. 1650-luvulla kirkkoa muutettiin rakentamalla kirkkosaliin penkit ja saarnatuoli. Ikkunoita suurennettiin samoihin aikoihin.
Kirkon sisätilojen lattioiden alla oli uskonpuhdistuksen jälkeen 1800-luvulle asti rikkaimpien pitäjän asukkaiden ja aatelisten hautauspaikka. Huomattavin hauta on von Essenien hauta lähellä alttaria. Didrik von Essenin hautajaisten jälkeen kirkkoon jätettiin 17 hautajaisvaakunaa, jotka ovat edelleen kirkossa, alttarin vasemmalla puolella.
1700-luvulla kirkkosali alkoi käydä ahtaaksi. 1783 rakennettiin sen vuoksi parvet pohjoisen penkkirivistön ylle. Pitäjänkokouksen pöytäkirjassa samalta vuodelta mainitaan, että tilanpuute aiheutti juhlapäivinä sekasortoa. Parvia laajennettiin jo 1798, mutta samalla sakastin yläpuoliset maalaukset vaurioituivat. Parvet purettiin myöhemmin.
Historia > Modernit muutokset

Kirkko peruskorjattiin vuosina 1934–1935 Carolus Lindbergin suunnitelmien mukaan. Viimeisin kunnostus- ja konservointityö tehtiin 2005–2006 osittain Euroopan unionin ja Etelä-Suomen lääninhallituksen rahoituksella.
Kirkkorakennus

Kirkon suorakaiteiseen runkohuoneeseen liittyy kylkiäisinä sakaristo pohjoisella pitkällä sivulla ja asehuone eteläisellä pitkällä sivulla. Runkohuoneen ulkomitat ovat 42,1 × 17,8 metriä. Runkohuoneen päätykolmioiden tiilikoristelu on poikkeuksellisen runsas, ja tiilikoristelua on myös asehuoneen päädyssä. Lisäksi asehuoneen päädyssä on ns. ulkoisen saarnatuolin aukko. Runkohuoneen kulmissa on vaikuttavankokoiset kulmakivet.
Kirkkorakennus > Kirkkosali

Kirkkosali on jaettu neljällä tiilipilarilla kahteen laivaan. Sisäkaton holvit ovat kaikki 16-jakoisia rengastähtiholveja. Kirkon vanhin esine, Vehmaan mestarin tekemä kalkkikivinen kastemalja, joka nykyisin on itäisimmän pylvään juurella, on peräisiin 1300-luvun lopulta. Vanhimmat maalaukset – vihkiristit ja kuoripäädyn holvien yksinkertaiset kasvokuviot – on tehty heti salin valmistuttua 1500-luvun alussa. Suurin osa keskiaikaisista puuveistoksista on sijoitettu kirkkosaliin, pääasiassa pylväille ja urkuparvelle. Vihkimäristiä oli alun perin 12, mutta yksi niistä on kadonnut. Alttarista oikeanpuoleinen vihkimäristi on Hollolan seurakunnan logo, mutta violettina.
Kirkkosalissa keskellä pylvään länsipuolella on Pyhän Barbaran ja Magdalan Marian puuveistos,
Kirkkorakennus > Alttaritaulu

Alttaritaulu on 1600-luvulta, kuten myös saarnatuoli. Alttaritaulu on maalattu saksalaisen Christoph Schwarzin työn pohjalta, ja sen on lahjoittanut seurakunnalle Paimelan säteri Johann Wrangel. Lasimaalaukset ovat Lennart Segerstrålen tekemiä vuodelta 1929. Nykyinen alttarilaite on hankittu kirkkoon 1660-luvun lopulla. Viimeistään tuolloin alttari myös siirrettiin ensimmäisen keskipilarin luota itäseinustalle.
Kirkkorakennus > Asesali

Asesali oli kirkon runsaimmin maalauksin koristeltu huone. Siellä oli myös alttari, joka oli lukittavassa kaapissa seinän syvennyksessa, joka on edelleen nähtävissä. Nykyään sinne on sijoitettu myös muun muassa puuveistos pyhästä Yrjöstä. Ovessa asesalin ja kirkkosalin välissä on runsaasti takorautakoristeita, joiden on arveltu esittävän Pyhän Hubertuksen metsästystä. Todennäköisimmin sen aiheena on kuitenkin Pyhä Eustachius. Hollolan vaakunan aihe on otettu niistä.
Vaikuttavimpana teoksena asehuoneessa pidetään sateenkaaren päällä istuvaa Kristusta tuomiopäivänä muiden pyhimysten kanssa. Asesalissa on myös maalauksia muun muassa paholaisista, jotka houkuttelevat ihmisiä, ja pyhästä Kristofferista. 1600-luvun puolivälistä lähtien maalaukset on peitetty kalkkimaalilla, mutta ne otettiin esiin ja konservoitiin 1900-luvun alkupuolella.
Asesalin eteläseinässä ulko-oven yllä on pieni aukko. Se oli todennäköisesti ulkosaarnastuoli, josta saatettiin pitää keskiajalla saarnoja ulkona oleville. Asesalissa on ollut portaat, joita pitkin saarnaaja kiipesi saarnastuoliin.
Kirkkorakennus > Veistokset

Hollolan kirkossa on säilynyt paljon alkuperäistä ja kulttuurihistoriallisesti arvokasta irtaimistoa. Saarnatuoli on 1600-luvulta. Kirkkosalissa on lukuisia keskiaikaisia puuveistoksia, muun muassa Pyhä Yrjänä ja lohikäärme sekä Maria ja Jeesus-lapsi. Uuden testamentin henkilöitä ja esikuvallisia pyhimyksiä esittäviä puuveistoksia on säilynyt 24. Veistoksista valtaosa on 1400-luvulta, ja todennäköisesti osa irtaimistosta on tuotu vanhasta puukirkosta.
Kirkkorakennus > Urut

Urut on rakentanut Urkurakentamo Martti Porthan vuonna 1994. Niissä on 33 äänikertaa, ja julkisivun esikuvana ovat olleet saksalaiset barokkiurut. Urut ovat omalla parvellaan, jossa on tilaa myös pienelle kuorolle.
Kirkkomaa > Hautausmaa

Kirkon ympärillä on Hollolan hautausmaa, jonka vanhimmat osat ovat olleet käytössä oletettavasti jo 1400-luvulta. Alueella on muun muassa sankarihautausmaa, kolme uurnahauta-aluetta ja muualle haudattujen vainajien muistelupaikka. Hautausmaata on laajennettu vuosina 1830–1969 välisenä aikana useita kertoja. Uusi puoli on kirkon itäpuoella. Tuhkaukset suoritetaan Levon hautausmaalla Lahdessa Levon kappelin yhteydessä olevassa krematoriossa.
Kirkkomaa > Kellotapuli

Nykyinen Carl Ludvig Engelin suunnittelema kellotapuli on rakennettu vuosina 1829–1831. Sen alaosa on kiveä, mutta muutoin se on rakennettu puusta. Päätös sen rakentamisesta tehtiin vuonna 1822. Emäseurakuntalaiset halusivat rakentaa sen kokonaan kivestä, mutta kappeliseurakunnat kieltäytyivät maksamasta sellaista.