stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ulf Krokfors
Aiheesta muualla

Krokfors Jazzfinlandin sivuilla.
Krokforsin esittely Urkuyöfestivaalin sivuilla. (Arkistoitu – Internet Archive)
Krokforsin musiikillinen ja uskonnollinen haastattelu. (Arkistoitu – Internet Archive) Oneway.tv.
Krokforsin oma kotisivu. (Arkistoitu.)
Varpu Vilkuna

| Varpu Vilkuna-Uusitalo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. lokakuuta 1951 Nivala
Kuollut: 25. tammikuuta 2014 (62 vuotta) Nivala
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  kirjailija, toimittaja
Puoliso:  Mauri Uusitalo
Kirjailija
Äidinkieli: suomi
Tyylilajit:  nuortenkirjallisuus
Esikoisteos:  Rulla (1992)
Palkinnot
 Chydenius-palkinto (2001) 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Varpu Vilkuna-Uusitalo (18. lokakuuta 1951 Nivala  – 25. tammikuuta 2014 Nivala) oli nivalalainen toimittaja ja kirjailija.
Vilkuna oli kahdesti Topelius-palkintoehdokkaana ja kerran Kirjapöllö-ehdokkaana. Vuonna 2001 hänelle myönnettiin Chydenius-palkinto. Lisäksi Vilkuna teki Jaakko Alatalon kanssa libreton oopperaan Pula! Ooppera konikapinasta (2005). Varpu Vilkunan tekstejä on julkaistu myös antologioissa.
Varpu Vilkuna kuoli 25. tammikuuta 2014. Hän oli naimisissa Mauri Uusitalon kanssa.
Tuotanto > Nuortenkirjallisuus

Rulla (1992, Tammi)
Tuhkasiivet (1993, Tammi)
Tumma nauha (1996, Tammi)
Marmoritaivas (1998, Tammi)
Ripa (2010, Mäntykustannus)
Tuotanto > Näytelmät

Notkahduksia (2008) (Ensiesitys Nivalan Nuorisoseuran näyttämöllä kesäkuussa 2008)
Tuotanto > Runot

Nimetyt kivet: Tuokiokuvia elämästä (1994, Runogalleria)
Tuotanto > Lastenkirjallisuus

Kaislatien kaverit (1997, Tammi)
Umpurinjärvi

| Umpurinjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Uusikaupunki 
Koordinaatit:  60°50′06″N, 21°35′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Umpurinoja 
Järvinumero:  32.002.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  12,5 m–15,0 m
Rantaviiva:  0,919 km 
Pinta-ala:  5,223 ha  
 fiUmpurinjärvi 
Umpurinjärvi on Varsinais-Suomessa Uudessakaupungissa Kylähiidellä	oleva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistöön.
Maantiede

Soikean muotoisen järven pinta-ala on 5,2 hehtaaria ja sen halkaisija on 150 metriä. Järveä ympäröi avosuo, jonka halkaisija yhdessä järven kanssa on 400 metriä. Suon reunaa kiertää suo-oja, joka laskee 3,6 kilometriä pitkänä Umpurinojana ja joka yhtyy Sirppujokeen Sorinniitulla. Suon ylittää korkeajännitelinja.
Historia

Vuonna 1837 talollinen Johan Abraham Uskartano ja kumppanit anoivat lupaa laskea "Umberjärven" vedenpintaa. Laskulupa saatiin seuraavana vuonna. Kun järven nykypintaa vertaa peruskarttoihin, ei vuoden 1968 jälkeen ole tapahtunut muuta kuin että suota kiertävä oja kaivettiin järven ympärille vuosien 1968 ja 1984 välissä.
Veteraanikuntoutus

Veteraanikuntoutus tarkoittaa Suomessa vuosien 1939–1945 sotiin osallistuneiden henkilöiden ja heidän puolisoidensa toimintakyvyn ja itsenäisen suoriutumisen tukemiseksi annettavaa laitos- tai avomuotoista kuntoutusta, johon sisältyy myös tarpeellinen tutkimus ja hoito. Veteraanikuntoutus käynnistyi vuonna 1979. Se on toissijaista vuonna 1948 säädetyn lain nojalla toteutettavaan sotainvalidien kuntoutukseen, johon  on vuosittainen subjektiivinen oikeus henkilöllä, jolla on tietty haitta-aste, invaliditeettiprosentti. Kuntoutukseen valittavan rintamaveteraanin tulee olla Suomessa asuva vuosien 1939–1945 sotiin osallistunut rintamaveteraani, jolla on rintamasotilastunnus, rintamapalvelustunnus tai rintamatunnus.
Veteraanikuntoutuksen määrä ja saatavuus

Vuoden 2005 valtion budjetissa veteraanikuntoutuksen määrärahoja korotettiin 12 miljoonalla eurolla. Valtioneuvosto hyväksyi keväällä 2004 linjauksena asiakirjan ”Veteraanipolitiikka 2004–2007”. Siinä asetettiin tavoitteeksi, että avo- ja päiväkuntoutus olisi ensisijaista, ja että laitos- ja avokuntoutuspalvelujen suhde olisi 50:50.
Sosiaali- ja terveysministeriön yhteydessä vuodesta 1979 toiminut Rintamaveteraaniasian neuvottelukunta teki selvityksen veteraanikuntoutuksesta vuonna 2005, jossa todettiin muun muassa, että
veteraanikuntoutusta haki noin puolet siihen oikeutetuista (vastaava luku sotainvalidien kohdalla on eri tutkimuksissa ollut 60 %)
noin 86 prosenttia halukkaista pääsi veteraanikuntoutukseen
koko maassa veteraanikuntoutuksesta oli laitoskuntoutusta 61 prosenttia ja avokuntoutusta 39 prosenttia
siellä missä avokuntoutusta on käytetty asetuksen suosittama määrä (50:50), kaikki halukkaat ovat päässeet kuntoutukseen
Vuonna 2006 veteraanikuntoutusta järjestäviä kuntoutuslaitoksia oli 75, joista
46 oli sellaisia, joissa voidaan kuntouttaa kaikkiin toimintakykyluokkiin kuuluvia veteraaneja,
15 sellaisia, joissa voidaan kuntouttaa II ja III luokkaan kuuluvia ja
14 sellaisia, joissa voi kuntouttaa vain III toimintakykyluokkaan kuuluvia.
Tulevaisuuden näkymät

Koska veteraanikuntoutuksen kohderyhmä on vuosien 1939–1945 sodissa palvelleet henkilöt ja heidän puolisonsa, veteraanikuntoutus on jo pitkään ollut tavoitteiltaan ja toimintamuodoiltaan vanhusten kuntoutusta, geriatrista kuntoutusta. Valtiokonttorin vuonna 2002 tekemän ennusteen mukaan veteraanien määrä on vuonna 2010 noin 44 000 ja vuonna 2020 noin 3 700. Puolisoiden määrä laskee samoina vuosina 5000:sta 1000:een. Vuoden 2007 lopussa on elossa noin 77 000 veteraania.
Stakesin Socius-lehdessä (1/2006) Valtiokonttorin toimistopäällikkö Veikko Havo katsoo, että veteraanikuntoutusta toteuttavien laitosten on etsittävä muita toimintamuotoja. Veteraanikuntoutus on muutenkin kehittymässä kohti avopalveluja. Vaikka veteraanien määrä vähenee lähivuosina hyvinkin nopeasti, vanhusväestön osuus nousee vastaavasti, jopa ennätysvauhtia kansainvälisesti ajatellen. Monet veteraanikuntoutuksen hankkeet (esimerkiksi Kelan ja Raha-automaattiyhdistyksen geriatrisen kuntoutuksen kehittämishankkeet) ovatkin pyrkineet hyödyntämään veteraani- ja sotainvalidikuntoutuksesta saatuja kokemuksia kaikessa vanhusten kuntoutuksessa.
Hallituksen vuoden 2008 budjettiin sisältyy 10 miljoonan euron lisäpanos.
Viirupallokala

| Viirupallokala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Jäykkäleukakalat Tetraodontiformes
Heimo::  Pallokalat Tetraodontidae
Suku::  Arothron
Laji::  manilensis
Kaksiosainen nimi
 Arothron manilensis  (Proce,1822) 
Katso myös
   Viirupallokala Wikispeciesissä   Viirupallokala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Viirupallokala (Arothron manilensis) on pallokalalaji.
Viirupallokala kasvaa luonnossa noin 30 cm pitkäksi, akvaariossa sen koko jää puoleen tästä. Sen on pohjaväriltään vaalean ruskeanharmaa. Selässä ja kyljissä on pitkittäissuuntaisia ruskeita viiruja; vatsapuolella ruskeita pilkkuja. Evät ja pyrstö ovat vartaloa tummemmat. Rintaevän tyvessä on lähes musta läikkä.
Viirupallokalaa tavataan Tyynenmeren keski- ja länsiosassa. Se elää hiekka- tai mutapohjalla, usein meriruohokentillä rannikoiden läheisyydessä 20 metrin syvyyteen asti, sekä laguuneissa ja matalavetisissä estuaareissa. Nuoria yksilöitä elää myös mangrovemetsissä.
Valko-Venäjä Eurovision laulukilpailussa

| Valko-Venäjä |
| --- | --- |

Paikallinen TV-asema:  BTRC
Esiintymiset
Esiintymiskerrat:  16
Ensiesiintyminen:  2004
Paras sijoitus:  6. (2007)
Huonoin sijoitus:  25. (2019)
Paras pistemäärä:  145
Huonoin pistemäärä:  18
Valko-Venäjä on osallistunut Eurovision laulukilpailuun joka vuosi vuodesta 2004 lähtien. Sen paras sijoitus on vuodelta 2007, jolloin Dmitri Koldun sijoittui kappaleellaan Work Your Magic kuudenneksi 145 pisteellä. Maan kaikki edustuskappaleet ovat olleet vuoden 2017 valkovenäjänkielistä kappaletta lukuun ottamatta englanninkielisiä.
Sijoitukset > Kaksivaiheinen loppukilpailu

Vuonna 2003 EBU:ssa päätettiin muuttaa laulukilpailun rakennetta. Semifinaali ja finaali käytiin kahtena eri päivänä ja laulukilpailuun voi osallistua korkeintaan 40 valtiota. Kansainvälisessä finaalissa suora finaalipaikka on edellisenä vuonna 10 parhaiten menestyneellä valtiolla sekä suurimmilla laulukilpailun rahoittajamailla Saksalla, Ranskalla, Espanjalla ja Isolla-Britannialla. Ne valtiot, jotka eivät päässeet suoraan finaaliin, kilpailevat finaalipaikasta semifinaalissa. 10 parhaiten menestynyttä valtiota semifinaalissa pääsevät finaaliin.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Finaali | Finaali | Semifinaali | Semifinaali | Huom. |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet | Sijoitus | Pisteet | Huom. |
| 2004 | Alexandra & Konstantin | ”My Galileo” | – | – | 19 / 22 | 10 | Maan ensiesitys. Kappale ei läpäissyt semifinaalia |
| 2005 | Anželika Agurbaš | ”Love Me Tonight” | – | – | 13 / 25 | 67 | Kappale ei läpäissyt semifinaalia |
| 2006 | Polina Smolova | ”Mum” | – | – | 22 / 23 | 10 | Kappale ei läpäissyt semifinaalia |
| 2007 | Koldun | ”Work Your Magic” | 6 / 24 | 145 | 4 / 28 | 176 |  |
Sijoitukset > Kaksi semifinaalia

Vuonna 2008 päätettiin ottaa käyttöön kahden semifinaalin järjestelmä, jossa suurimmat rahoittajamaat ja edellisen vuoden voittaja ovat automaattisesti finaalissa. Kaikki muut valtiot kilpailevat finaalipaikasta kahdessa semifinaalissa, joista jatkoon pääsee yhteensä 20 maata. Vuosina 2004–2010 Espanja, Iso-Britannia, Ranska ja Saksa pääsivät automaattisesti finaaliin. Italia palasi kisoihin vuonna 2011 ja isona rahoittajamaana on automaattisesti finaalissa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Finaali | Finaali | Semifinaali | Semifinaali | Huom. |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet | Sijoitus | Pisteet | Huom. |
| 2008 | Ruslan Alehno | ”Hasta la vista” | – | – | 17 / 19 | 27 | Kappale ei läpäissyt semifinaalia |
| 2009 | Pjotr Jelfimov | ”Eyes That Never Lie” | – | – | 13 / 18 | 25 | Kappale ei läpäissyt semifinaalia |
| 2010 | 3+2 | ”Butterflies” | 24 / 25 | 18 | 9 / 17 | 59 |  |
| 2011 | Anastasija Vinnikava | ”I Love Belarus” | – | – | 14 / 19 | 45 | Kappale ei läpäissyt semifinaalia |
| 2012 | Litesound | ”We Are the Heroes” | – | – | 16 / 18 | 35 |  |
| 2013 | Alyona Lanskaja | ”Solayoh” | 16 / 26 | 48 | 7 / 16 | 64 |  |
| 2014 | TEO | ”Cheesecake” | 15 / 26 | 43 | 5 / 15 | 87 |  |
| 2015 | Uzari & Maimuna | ”Time” | – | – | 12 / 16 | 39 | Kappale ei läpäissyt semifinaalia |
Sijoitukset > Uusi pisteidenlaskujärjestelmä

Vuonna 2016 otettiin käyttöön uusi pisteidenlaskujärjestelmä, jolla halutaan pitää jännitys loppuun asti. Ennen vuotta 2016 voittaja saattoi selvitä jo hyvin varhaisessa vaiheessa pisteidenlaskua. Tämän ja usein moititun pisteiden vääristymisen takia haluttiin antaa molemmille äänestysryhmille täysin oma valta, joten pisteet jaettiin. Uudessa systeemissä jokaisen osallistujamaan raadit antavat pisteet 1-8, 10 ja 12. Sen jälkeen puhelinäänet julistetaan könttäsummina. Näin ollen voittaja selviää vasta kun eniten puhelinääniä saanut maa saa pisteet.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Finaali | Finaali | Semifinaali | Semifinaali | Huom. |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet | Sijoitus | Pisteet | Huom. |
| 2016 | Ivan | ”Help You Fly” | – | – | 12 / 18 | 84 | Kappale ei läpäissyt semifinaalia |
| 2017 | NAVI | ”Historyja maiho žytsja” | 17 / 26 | 83 | 9 / 18 | 110 | Ensimmäinen laulu valkovenäjäksi. |
| 2018 | Alekseev | ”Forever” | – | – | 16 / 19 | 65 | Kappale ei läpäissyt semifinaalia |
| 2019 | Zena | ”Like It” | 24 / 26 | 31 | 10 / 17 | 122 |  |
| 2020 | VAL | ”Da vidna” | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. |
| 2021 | Galasy ZMesta | ”Ja nautšu tebja (I'll Teach You)” | Diskattiin kilpailusta kappaleen poliittisen sanoman takia | Diskattiin kilpailusta kappaleen poliittisen sanoman takia | Diskattiin kilpailusta kappaleen poliittisen sanoman takia | Diskattiin kilpailusta kappaleen poliittisen sanoman takia | Diskattiin kilpailusta kappaleen poliittisen sanoman takia |
Valko-Venäjän äänestyshistoria > Valko-Venäjän saamat pisteet

Valko-Venäjä ei selviytynyt finaaleihin vuosina 2004–2006, 2008, 2009, 2011, 2012, 2015 ja 2016.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Valko-Venäjän saamat pisteet 2007 lähtien
| Maa | 2007 | 2010 | 2013 | 2014 | 2017 | Pisteet |
|  Ukraina | 12 | 0 | 12 | 6 | 12 | 42 |
|  Venäjä | 12 | 2 | 0 | 20 | – | 34 |
|  Georgia | 8 | 12 | 5 | 0 | 6 | 31 |
|  Moldova | 10 | 3 | 4 | 5 | 4 | 26 |
|  Azerbaidžan | – | 0 | 7 | 7 | 12 | 26 |
|  Armenia | 10 | 0 | 5 | 8 | 0 | 23 |
|  Israel | 12 | 0 | 3 | 1 | 3 | 19 |
|  Latvia | 8 | 0 | 0 | 0 | 8 | 16 |
|  Malta | 10 | 0 | 2 | 0 | 2 | 14 |
|  EJT Makedonia | 7 | 0 | 5 | 0 | 0 | 12 |
|  Liettua | 7 | 0 | 1 | 3 | 1 | 12 |
|  Puola | 7 | 0 | – | 0 | 4 | 11 |
|  Viro | 7 | 0 | 0 | 0 | 2 | 9 |
|  Kreikka | 5 | 0 | 1 | 0 | 3 | 9 |
|  Montenegro | 3 | – | 3 | 1 | 0 | 7 |
|  Itävalta | 0 | – | 0 | 0 | 7 | 7 |
|  Kypros | 6 | 0 | 0 | – | 0 | 6 |
|  Tšekki | 2 | – | – | – | 3 | 5 |
|  Kroatia | 0 | 0 | 0 | – | 5 | 5 |
|  Unkari | 4 | – | 0 | 0 | 0 | 4 |
|  Islanti | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 |
|  Bulgaria | 1 | 1 | 0 | – | 2 | 4 |
|  Bosnia ja Herzegovina | 4 | 0 | – | – | – | 4 |
|  Serbia | 2 | 0 | 0 | – | 0 | 2 |
|  Albania | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
|  Portugali | 1 | 0 | – | 0 | 0 | 1 |
|  Romania | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
|  Iso-Britannia | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
Lähteet: 
– = maa ei osallistunut kilpailuun
Kilpailusta sulkeminen

Valko-Venäjän oli alun perin tarkoitus osallistua vuoden 2021 kilpailuun Galasy ZMesta-yhtyeen kappaleella Ya nauchi tebya (I'll teach you) (suom: Opetan sinua), mutta se oli kilpailun järjestäjien mielestä lian poliittinen sanomaltaan. Yhtye yritti vielä vaihtaa kappalettaan mutta sekin oli sääntöjen vastainen, jonka seurauksena maa diskattiin vuoden 2021 kilpailusta pois.
Heinäkuussa 2021 EBU päätti erottaa Valko-Venäjän yleisradioyhtiön BCTR:n jäsenyydestään maan epävakaan poliittisen tilanteen ja muiden levottomuuksien vuoksi. Tämän seurauksena Valko-Venäjää ei enää nähdä kilpailussa ainakaan vähään aikaan.
Tyrväinen

Tyrväinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Antti Tyrväinen (1933–2013), ampumahiihtäjä ja ampuja
Antti Tyrväinen (s. 1989), jääkiekkoilija
Juhani Tyrväinen (s. 1990), jääkiekkoilija
Liisa Tyrväinen (s. 1963), metsätieteilijä ja tutkimusprofessori
Paavo Tyrväinen (s. 1952), Paimion ja Kurikan ent. kaupunginjohtaja
Risto Tyrväinen (s. 1947), everstiluutnantti
Timo Tyrväinen (s. 1951), oopperalaulaja, kansantaloustieteilijä
Veikko Tyrväinen (1922–1986), oopperalaulaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Vastarannan laulut

| Vastarannan laulut Jukka Takalo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2. helmikuuta 2011
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 42.06
 Levy-yhtiö: Sound of Finland
Listasijoitukset
  32.
Jukka Takalon muut julkaisut
| Homo EP 2010 | Vastarannan laulut 2011 | Kahden hengen disko 2012 |
Singlet albumilta Vastarannan laulut
 ”Martinniemi” / ”Lakeuden loisto” Julkaistu: 2008  ”Jeesukseksi ristille” Julkaistu: 2010
Vastarannan laulut on Jukka Takalon toinen sooloalbumi, joka julkaistiin 2. helmikuuta 2011. Se debytoi Suomen virallisen listan sijalla 32.
Albumilta julkaistiin kaksi singleä: kantaa ottava, Takalon kotiseudun puolesta puhuva kappale Martinniemi sekä EP-levy Homo EP.
Kappaleet

Aurinko – 0.36
Jeesukseksi ristille – 3.50
Martinniemi – 4.04
Elämä on vittu(maista Murehtimista) – 2.49
Jokainen on vähän homo – 4.07
Vain hullut uskoo kohtaloon – 0.25
Miss kollaja – 4.24
Armonpulla – 3.20
Tenttutietä tupsulaan – 4.02
Depis lähtee laulamalla – 0.52
Hakkuutyömaa – 5.01
Jokisuuta kohti – 3.30
Lakeuden loisto – 3.48
Yhesä me hiihellää – 1.18
Arvostelut

Soundi:
Vastapainevoimalaitos

Vapo Oyj:n (aiemmin Forssan Energia Oy:n) vastapainevoimalaitos Forssan Kiimassuolla.
Vastapainevoimalaitos on sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitos. Voimalaitosta ei optimoida maksimaaliseen sähköntuotantoon kuten lauhdevoimalaitosta. Osa kattilaan syötetystä energiasta käytetään prosessihöyrynä tai kaukolämpönä. Tämän vuoksi laitoksen kokonaishyötysuhde saadaan jopa yli 90 %:iin. Verrattuna lauhdevoimalaitosten parhaimmillaankin alle 45 %:iin on hyötysuhde yli kaksinkertainen. Lämmön ja sähkön tarpeen suhteen vuoksi tarvitaan kuitenkin myös lauhdevoimalaitoksia. Myös lämmönsiirto laitoksen ja kulutuskohteen välillä rajoittaa vastapainevoimalaitosten osuutta energian tuotannossa.
Helsingin Energia omistaa tuotemerkin hyötysähkö jota se käyttää yhteistuotannon markkinointiin. Tuotemerkin käyttöoikeus on myös 12 muulla energialaitoksella.
Kaukolämpövoimalaitos

Syöttövesipumpulla paineistettu vesi höyrystetään kattilassa ja yleensä myös tulistetaan, eli lämmitetään höyrystymislämpötilaa korkeampaan lämpötilaan. Höyryllä pyöritetään vastapaineturbiinia. Höyryn annetaan paisua eli sen paineen laskea tiettyyn paineeseen, jonka määrittää tarvittavan kaukolämpöveden lämpötila. Esimerkiksi, jos tarvitaan 100-asteista vettä, höyry paisutetaan noin 1 baarin paineeseen. Mitä korkeampi lämpötila sitä suurempi paine tarvitaan. Vastapainevoimalaitoksen nimi tulee tästä paineesta, jossa höyry lauhdutetaan. Kaukolämmönvaihtimessa höyry lauhdutetaan eli se tiivistyy takaisin nesteeksi. Lämmitetty kaukolämpövesi johdetaan kulutuskohteisiin, joista se palaa uudelleen lämmitettäväksi.
Teollisuuden vastapainevoimala

Teollisuudessa käytettävät voimalaitokset vastaavat pitkälti kuin kaukolämpövoimalaitoksia, paitsi että höyry lauhdutetaan teollisen prosessin lämpötarvetta vaativassa kohdassa. Usein höyryä otetaan turbiinista väliotoista, vain osa höyryvirrasta ja annetaan lopun paisua edelleen.
Tšerdekaisi

Tšerdekaisi (ven.  kyrill. Тшердекайсин) on tunturialue Barentsinmeren Maattivuonosta etelään Murmanskin alueen luoteisosassa Venäjällä ja on osa Petsamoa Petsamon kuntapiirissä. Alueen korkein huippu, Tšerdekaisi on 448 metriä korkea.
Tšerdekaisi sijaitsi Suomeen kuuluneen Petsamon kunnan alueella kokonaan 1920-1940, lähellä silloista itärajaa. Moskovan rauhassa Petsamo menetti koillisosansa, sillä 1940 Suomen ja Neuvostoliiton raja siirtyi lounaisemmaksi kulkien virallisesti Moskovan välirauhansopimuksen solmimiseen 1944 saakka Tšerdekaisin tunturista luoteeseen sijaitsevan Pienen Tšerdekaisin (429 m) kautta.
Vastamyrkky (elokuva)

| Vastamyrkky |
| --- | --- |
 Professori Mikko Warén (Paavo Jännes) ja lääkäri Kaarina Sarkalahti (Liisa Nevalainen).
Ohjaaja:  Yrjö Haapanen
Käsikirjoittaja:   Valentin Vaala  Yrjö Haapanen 
Tuottaja:  Viljo Ståhlhammar
Säveltäjä:  Väinö Haapalainen
Kuvaaja:   Armas Jokinen  Armas Hirvonen 
Pääosat:   Liisa Nevalainen  Sasu Haapanen 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Filmitaito Oy
Ensi-ilta:  30. syyskuuta 1945
Kesto:  84 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  ei tiedossa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vastamyrkky oli suomalainen yhteiskunnallinen elokuva jonka ohjasi Yrjö Haapanen ja tuotti Filmitaito Oy. Elokuva valmistui 1945 ja se pohjautui Hella Wuolijoen samannimiseen näytelmään jonka ensi-ilta oli ollut Helsingin Kansanteatterissa 1939.
Juoni

Menestyvä lääkäri Karina Sarkalahti muuttaa takaisin maalle kotipitäjänsä kunnanlääkäriksi. Hän havaitsee vakavia puutteita paikallisen tehdaslaitoksen työoloissa mutta konkurssin partaalla oleva tehdas ei ole valmis sijoittamaan varoja työolosuhteiden korjaamiseen. Pitäjä tarvitsisi myös oman sairaalan mutta siihen ei löydy varoja. Pankinjohtaja Magnus Varanko rakastuu Sarkalahteen ja ryhtyy puoltamaan hanketta.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Liisa Nevalainen  | … |  lääkäri Kaarina Sarkalahti   |
|  Sasu Haapanen  | … |  pankinjohtaja Magnus Varanko   |
|  Ulla Saarno  | … |  rouva Vilma Varanko   |
|  Laila Rihte  | … |  rouva Anna Norenius   |
|  Kerttu Salmi  | … |  Kaisa, Tuovilan majatalon emäntä   |
|  Irene Uski  | … |  konttoristi Elsa Sarkalahti   |
|  Paavo Jännes  | … |  professori Mikko Warén   |
|  Yrjö Kostermaa  | … |  kartanonomistaja, tuomari Arvi Katra   |
|  Arvo Lehesmaa  | … |  konttoripäällikkö Kerranen   |
|  Kaarlo Saarnio  | … |  Kaarinan ja Elsan isä   |
|  Aku Peltonen  | … |  Akusti Lehtinen, tohtorin autonkuljettaja   |
Viirupriinia

| Viirupriinia |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Hertut Cisticolidae
Suku::  Priiniat Prinia
Laji::  crinigera
Kaksiosainen nimi
 Prinia crinigera  (Hodgson, 1836) 
Katso myös
   Viirupriinia Wikispeciesissä   Viirupriinia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Viirupriinia (Prinia crinigera) on aasialainen varpuslintu. Sen elinympäristö ulottuu Afganistanin itäosista Pakistanin ja Intian pohjoisosien kautta Himalajan rinteille ja Nepaliin, sekä Myanmarin pohjois- ja länsiosiin, Kiinaan ja Taiwaniin. Lajista tunnetaan kuusi alalajia. Brian Houghton Hodgson kuvaili lajin holotyypin Nepalista 1836.
Tšadilaiset kielet

Tšadilaiset kielet ovat afroaasialaiseen kielikuntaan kuuluva kieliryhmä. Tšadilaiset kielet muodostavat afroaasialaisen kielikunnan runsaslukuisimman osan; kieliä on pitkälti yli toista sataa. Tšadilaisten kielten pääpuhuma-alue on Tšad, Niger, Keski-Afrikan tasavalta, Pohjois-Nigeria ja Pohjois-Kamerun. Tšadilaiskielistä merkittävin on hausan kieli, jolla on yli 45 miljoonaa puhujaa ja jolla on merkittävä asema Nigerissä ja Nigeriassa.
Aiheesta muualla

Chadic Newsletter Online (englanniksi)
Veli Tuomas-Kettunen

Veli Tuomas-Kettunen (12. elokuuta 1932 Suomussalmi – 11. elokuuta 2015 Lahti) oli suomalainen näyttelijä, lavastaja, ohjaaja ja kuvataiteilija. Hän kävi Suomen teatterikoulun ja toimi sen jälkeen teattereissa eri puolilla Suomea ja oli perustamassa Poriin Vihreää Teatteria. Hän lavasti myös elokuvia, kuten Edvin Laineen Akseli ja Elina ja Pohjantähti sekä Mikko Niskasen Elämän vonkamies.
Hänen merkittävimpiin televisio- ja elokuvarooleihin kuuluu Artturi Rimmisen rooli vuoden 1973 televisiosarjassa Mustat ja punaiset vuodet.
Aiheesta muualla

Veli Tuomas-Kettunen Elonetissä.