stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pommiradio
Aiheesta muualla

Pommiradion Myspace
Pommikaitsun kotisivut
Suomalaiset radioasemat
| --- | --- |
Yle:   Yle Radio 1  YleX  Yle Radio Suomi  Yle Vega  Yle X3M 
Bauer Media Group:   Basso  Iskelmä  Radio 957  Radio City  Radio Classic  Radio Mega Oulu  Radio Nova  Radio Pooki  SuomiRock  SuomiRäp  Auran Aallot  Radio Pori  Kasari  Ysäri  Top51  KISS 
Nelonen Media:   Aito Iskelmä  Easy Hits  Groove FM  Helmiradio  HitMix  Kantriradio  Loop  Radio Rock  Radio Suomipop 
NRJ Finland:   NRJ  Radio Nostalgia 
Keskisuomalainen:   Radio Keskisuomalainen  Radio Voima  Savon Aallot 
Muut:   Classic Hits  FUN Tampere  Järviradio  Kuhan.fm  Radio Dei  Radio Helsinki  Radio Inari  Radio Kaleva  Radio Moreeni  Radio Ramona  Radio Rex  Radio Sandels  Radio SUN  Radio Vaasa  Rattoradio  Sea FM Radio  Suviseuraradio  Tampereen Kiakkoradio 
Lakkautetut asemat:   Aito Hitti (2016–2019)  Aito Kajaus (1989–2019)  Box (2018–2020)  Business FM (2016–2019)  I LUV 2K (2018–2020)  Metro Helsinki (2005–2017)  Me Naiset Radio (2021–2023)  Oi FM (2007–2015)  Pispalan Radio (2015–2021)  Päijänneradio (1989–2001)  Radio 88,2 (1989–2020)  Radio 967 (2007–2011)  Radio Aalto (2007–2020)  Radio Alex  Radio Kaakko (2020–2023)  Radio KLF (2005–2015)  Radio Lakeus (1985–1989)  Radio Manta (1989–2011)  Radio Majakka (1999–2008)  Radio Melodia (2008–2016)  Radio Mikkeli (2013–2020)  Radio Rapu (2014–2016)  Radio Seinäjoki  Radio Sputnik (1999–2019)  Radio Ykkönen  Rogmo FM (2000–2009)  RÄP (3/2020–9/2020)  Spin FM (2009–2020)  Spirit FM (2015–2018)  The Voice (2007–2016)  Zoom FM (2008–2011)  Yle Puhe (1998–2024)
Rakas

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Rakas voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Rakas...,  Maunu Kurkvaaran ohjaama elokuva vuodelta 1961
”Rakas”, Haloo Helsinki! -yhtyeen kappale vuodelta 2016.
Pyöröovi-ilmiö

Pyöröoven vertauskuvaa on käytetty kuvaamaan henkilöitä, jotka vaihtavat työpaikkaa lainsäätäjistä lobbaajiksi ja päinvastoin.
Pyöröovi-ilmiö tarkoittaa ilmiötä, jossa päättävässä asemassa olevat henkilöt siirtyvät liike-elämän palvelukseen ja päinvastoin. Pyöröovi voi olla mahdollinen korruption muoto ja vahingollinen hallinnon avoimuudelle, mikäli se mahdollistaa poliittisen vaikutusvallan kauppaamisen yksityiselle piilossa.
Pyöröovi-ilmiötä pidetään ongelmallisena siihen sisältyvien mahdollisten intressiristiriitojen takia. Pyöröovi-ilmiön nähdään tarjoavan erityisesti elinkeinoelämälle ja sen eturyhmille mahdollisuuden palkita sääntelijöitä ja päättäjiä aikaisemmasta käytöksestä.
Esimerkkejä pyöröovi-ilmiöstä ovat olleet muun muassa poliittisten päättäjien siirtyminen yksityisiin terveysfirmoihin kesken päätösvalmistelun. Keväällä 2020 Yle uutisoi entisen puolustusvoimien komentajan solmimasta konsulttisopimuksesta Lockheed Martinin kanssa kesken hävittäjähankintavalmistelun.
Pyöröovi-ilmiön laajuudesta ei ole saatavilla tilastoa. Avoimuusjärjestöt ALTER-EU ja Transparency International arvioivat, että 50 prosentilla poliittiseen konsultointiin ja lobbaustoimintaan siirtyneistä henkilöistä on tausta EU:n toimielimissä.
RCU

RCU voi tarkoittaa jotain seuraavista:
Racketlon Club Uleåborg
Read-Copy-Update, tietotekniikan synkronointimekanismi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”RCU”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Rautamalmipelletti

Rautamalmipellettejä
Rautamalmipelletti on rautamalmin välituote, jossa itse malmikivi on teollisesti muotoiltu kaupalliseksi puolivalmisteeksi, pelleteiksi. Menetelmä on laajasti käytössä. Muun muassa Kostamuksen malmia tuodaan junalla pelletteinä Rautaruukille Raaheen.
Qiana Chase

Qiana Chase
Qiana Chanel Chase (s. 12. helmikuuta 1981 Los Angeles) on yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä. Hän oli heinäkuussa 2005 Playboyn Playmate of the Month. Hänellä oli pieni osa Epic Moviessa (2007).
Aiheesta muualla

Qiana Chase Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Quintus

Quintus (lyhenne Q. tai Qu.) on roomalainen prenomen eli etunimi. Nimi tarkoittaa "viides". Sen naispuolinen muoto on Quinta.
Kuuluisia Quintuksia:
Quintus Antistius Adventus, roomalainen poliitikko ja kenraali
Quintus Aurelius Symmachus, roomalainen senaattori, reettori ja puhuja
Quintus Caecilius Metellus Macedonicus, roomalainen preettori, konsuli ja kensori
Quintus Caecilius Metellus Numidicus, roomalainen poliitikko
Quintus Caecilius Metellus Pius, roomalainen sotilas ja poliitikko
Quintus Cassius Longinus, roomalainen Hispanian maaherra
Quintus Claudius Quadrigarius, roomalainen annalisti
Quintus Cornelius Pudens, roomalainen senaattori ja varhainen kristitty
Quintus Curtius Rufus, roomalainen historioitsija
Quintus Ennius, roomalainen runoilija, näytelmäkirjailija ja satiirikko
Quintus Fabius Maximus, roomalainen sotapäällikkö toisessa puunilaissodassa
Quintus Fabius Maximus Rullianus, roomalainen sotapäällikkö
Quintus Fabius Pictor, roomalainen historioitsija, senaattori ja annalisti
Quintus Fryygialainen, fryygialainen kristitty marttyyri ja pyhimus
Quintus Fufius Calenus, roomalainen kenraali ja konsuli
Quintus Fulvius Flaccus, roomalainen konsuli
Quintus Gargilius Martialis, roomalainen kirjailija
Quintus Horatius Flaccus, roomalainen runoilija
Quintus Hortensius, roomalainen lakimies, oraattori ja valtiomies
Quintus Iunius Rusticus, roomalainen poliitikko ja stoalainen filosofi
Quintus Ligarius, roomalainen kenraali ja Julius Caesarin vastaisen salaliiton jäsen
Quintus Lollius Urbicus, roomalainen sotilas ja poliitikko
Quintus Lutatius Catulus, roomalainen kenraali
Quintus Marcius Barea Soranus, roomalainen senaattori
Quintus Marcius Philippus, roomalainen konsuli ja kensori
Quintius Mucius Scaevola, roomalainen preettori
Quintus Mucius Scaevola, roomalainen poliitikko
Quintus Mucius Scaevola Pontifex, roomalainen poliitikko, konsuli ja pontifex maximus, roomalaisen oikeustieteen perustaja
Quintus Novius, roomalainen näytelmäkirjailija
Quintus Pedius, roomalainen poliitikko
Quintus Petillius Cerialis, roomalainen kenraali ja virkamies
Quintus Pleminius, roomalainen virkamies
Quintus Pompeius, roomalainen sotilas, poliitikko ja konsuli
Quintus Roscius Gallus, roomalainen näyttelijä
Quintus Sertorius, roomalainen sotilas ja poliitikko
Quintus Servilius Caepio, roomalainen sotilas ja poliitikko
Quintus Smyrnaeus, kreikkalainen runoilija
Quintus Sutorius Macro, roomalainen pretoriaanikaartin prefekti
Quintus Titurius Sabinus, roomalainen legioonankomentaja Gallian sodassa
Quintus Tullius Cicero, roomalainen sotilas, Marcus Tullius Ciceron veli
Quintus Veranius, roomalainen kenraali
Quintus Voconius Saxa, roomalainen kansantribuuni.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Quintus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
RC Formula

RC Formula on luxemburgilainen pikkuformulatalli, joka kilpailee Eurocup Formula Renault- ja Formula Renault Alps -sarjoissa vuonna 2012.
Pygmalion (näytelmä)

Mrs. Patrick Campbellia Eliza Doolittlen roolissa esittävä kuva näytelmän ohjelmalehdestä.
Pygmalion (suomeksi myös Kukkaistyttö) on George Bernard Shaw’n näytelmä, joka esitettiin yleisölle ensimmäistä kertaa vuonna 1913. Näytelmä on saanut nimensä antiikin mytologiassa esiintyvän Pygmalionin mukaan.
Näytelmässä englantilainen fonetiikan professori Henry Higgins lyö vetoa, että pystyy kouluttamaan Eliza Doolittle -nimisen kukkien katukauppiaan esiintymään herttuattarena suurlähettilään puutarhajuhlissa.
Pygmalionista tuli Shaw’n suosituin näytelmä. Siitä tehty useita sovituksia, kuten musikaali My Fair Lady sekä brittiläinen vuoden 1938 elokuva Pygmalion, joka toi Shaw’lle parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-palkinnon.
Näytelmän on suomentanut Kari Heiskanen nimellä Kukkaistyttö.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pygmalion Wikimedia Commonsissa
Pygmalion Internet Broadway Databasessa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Pygmalion (play)
Käännös suomeksi
Pygame

| Pygame |
| --- | --- |

Luoja:  Pete Shinners
Kehittäjä:  Pygame Community
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  28. lokakuuta 2000
Vakaa versio:  2.6.0 (25. kesäkuuta 2024)
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  API
Alusta:  alustariippumaton
Ohjelmointikielet:  Assembly, C, Python, Cython
Lisenssi:  LGPL
Aiheesta muualla
pygame.org
github.com
Pygame on alustariippumaton Python-ohjelmointikieleen tehty moduuli. Pygame on tarkoitettu enimmäkseen peliohjelmointiin ja se sisältää grafiikka- ja äänikirjastot. Se on tehty Simple DirectMedia Layerin (SDL) päälle ja toteutettu korvaamaan pySDL sen kehityksen loppumisen takia .
Pygamen toteutti alun perin Pete Shinners ja se on julkaistu LGPL-lisenssin alla. Pygamen kehitys on ollut avoimeen lähdekoodiin perustunut yhteisöprojekti vuosien 2004–2005 jälkeen.
Aiheesta muualla

Pygamen kotisivut
Ras Dejen

Ras Dejen
| --- | --- |
Sijainti:  Etiopia
Vuoristo:  Simienvuoristo
Korkeus merenpinnasta:  4 550 m
Prominenssi:  3 997 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ras Dejen on Etiopian korkein ja Afrikan kymmeneksi korkein vuori. Vuori sijaitsee Simienin kansallispuiston alueella ja on 4 550 metriä korkea.
Käännös suomeksi
Porrasjärvi (Jyväskylä)

| Porrasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°03′57″N, 25°34′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Maatianjärveen 
Järvinumero:  14.221.1.192
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,2 m  
Pituus:  420 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,934 km  
Pinta-ala:  2,423 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPorrasjärvi 
Porrasjärvi  tai myös Likolampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Savipohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,2 metriä mpy.
Ras Nouadhibou

Niemimaan kartta vuodelta 1958. Tuolloin niemimaa oli jaettu Espanjan ja Ranskan kesken.
Ras Nouadhibou (arab. رأس نواذيبو‎, ransk. Cap Blanc, esp. Cabo Blanco, Cab Blanco) on noin 60 kilometriä pitkä niemimaa Länsi-Afrikassa. Niemimaan läntinen osa kuuluu Länsi-Saharalle ja itäinen puolestaan Mauritanialle. Länsipuolella sijaitsee Lagouiran kaupunki ja itäpuolella, alle mailin eli 1,61 kilometrin päässä rajasta Mauritanian toiseksi suurin kaupunki Nouadhibou (aikaisemmin Port-Étienne).
9. tammikuuta 1885 espanjalaiset vaativat aluetta leveysasteelta 20° 51' N. (Capo Blanco) leveysasteelle  26° 8' N. (Cabo Bojador) itselleen. 6. huhtikuuta 1887 espanjalaiset julistivat hallitsevansa tätä aluetta Kanariansaarilta käsin. Myöhemmin Ranska vaati Länsi-Saharan aluetta itselleen. 27. kesäkuuta 1900 tehdyssä ranskalais-espanjalaisessa sopimuksessa nykyinen Ras Nouadhibou jaettiin kahtia. Läntinen osa jäi Espanjan Saharalle ja itäinen Ranskan Länsi-Afrikalle.
Raidankeuhkojäkälä

| Raidankeuhkojäkälä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Lecanoromycetidae
Lahko::  Peltigerales
Heimo::  Lobariaceae
Suku::  Keuhkojäkälät Lobaria
Laji::  pulmonaria
Kaksiosainen nimi
 Lobaria pulmonaria  (L.) Hoffm. 
Katso myös
   Raidankeuhkojäkälä Wikispeciesissä   Raidankeuhkojäkälä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Raidankeuhkojäkälä (Lobaria pulmonaria) on kookas ja lehtimäinen keuhkojäkälien sukuun kuuluva jäkälä, joka kasvaa yleensä puiden, erityisesti raidan (Salix caprea) epifyyttinä. Raidankeuhkojäkälä on Suomessa luokiteltu vuonna 2010 silmälläpidettäväksi. Se on rauhoitettu Ahvenanmaalla.
Ulkonäkö

Raidankeuhkojäkälä on yläpinnalta kiiltävä ja verkkoharjuinen. Kuivana se on kellertävän ruskea tai oliivinruskea, kosteampana vihreämpi. Alapinta on ruskea ja nukkakarvainen. Raidankeuhkojäkälän jäkäläaineena eli sekundaarisena aineenvaihduntatuotteena esiintyy stiktahappoa (C19H14O9) ja norstiktahappoa (C18H12O9).
Elinympäristö

Raidankeuhkojäkälä kasvaa lähes koko Suomessa metsissä kostean pienilmaston paikoilla. Se kasvaa raidan tai metsähaavan pinnalla, joskus myös metsäkuusen oksilla. Se on ominainen vanhojen luonnontilaisten metsien laji, joka on kuitenkin harvinaistunut.
Raidankeuhkojäkälä on myös puhtaan ilman indikaattorilaji, sillä se sietää rikkidioksidia (SO2) alle 30 mikrogrammaa (μg) kuutiometrissä ilmaa. Suomessa tavallisista jäkälistä vieläkin puhtaampaa ilmaa vaativa laji on esimerkiksi riippunaava (Usnea filipendula).
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Raidankeuhkojäkälä – Lobaria pulmonaria
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Raidankeuhkojäkälä (Lobaria pulmonaria)
Luopioisten kasvisto: Raidankeuhkojäkälä (Lobaria pulmonaria)
UniProt: Taxonomy - Lobaria pulmonaria (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Lobaria pulmonaria (englanniksi)
Consortium of Lichen Herbaria: Lobaria pulmonaria (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Lungwort, lung lichen (Lobaria pulmonaria) (englanniksi)
Irish lichens: Lobaria pulmonaria (englanniksi)
The British Lichen Society: Lobaria pulmonaria (englanniksi)
Puuhiili

Palava puuhiili takassa
Palavaa puuhiiltä
Puuhiili eli sysi on kiinteä lopputuote, jota saadaan kun orgaanista ainetta (esimerkiksi puuta) kuumennetaan hapettomassa tilassa eli kuivatislataan. Prosessia kutsutaan myös pyrolyysiksi. Puusta poistuu ensin vesi, osa puuaineksesta kaasuuntuu ja osa nesteytyy puuöljyksi. Musta, huokoinen puuhiili on kuivatislauksen kiinteä jäännös, jossa on alkuainehiiltä 85–90 prosenttia.
Tuotanto

Puuhiilen tuotanto tapahtuu joko miilussa tai retortissa. Miilumenetelmässä kuivatislaus saa tarvitsemansa lämmön miilun sisältä, kun pienen osan puuta annetaan palaa. Palamisen tarvitsema ilma päästetään säädellysti miilun sisään; menetelmässä kuivatislaus ei siis ole täysin ilmaton. Miilumenetelmä on ikivanha keksintö, ja sillä tuotetaan edelleen valtaosa maapallon puuhiilestä. Yleisin miilu on kehitysmaissa vieläkin käytetty maamiilu. Siitä on kehitetty edelleen tiilimiiluja ja teräsmiiluja.
Retorttimenetelmässä kuivatislaus saa tarvitsemansa lämmön ulkopuolisesta lähteestä. Lämpö johdetaan retortin sisällä olevaan puuhun joko epäsuorasti retortin metallisen seinämän läpi tai johtamalla retortin sisään kuumaa, hapetonta palokaasua. Sitä saadaan polttamalla retortin ulkopuolella erillistä polttoainetta, kuten puuta, öljyä tai kaasua. Retorttina voidaan käyttää esimerkiksi tyhjää öljytynnyriä, johon on tehty laskuränni tervaa ja muita pyrolyysin sivutuotteita, kuten terpeenejä, varten. Kuivatislauksen käynnistyttyä siinä syntyvää ja retortin ulkopuolelta talteenotettavaa hiilivetyjä ja hiilimonoksidia sisältävää pyrolyysikaasua voidaan polttaa, ja palamiskaasu johtaa takaisin retorttiin, jolloin pyrolyysin energiatalous paranee. Retorttimenetelmässä kuivatislauksen voi säätää täysin hapettomaksi, puu ei pääse palamaan, ja sekä puuhiilen että puuöljyn saanto ovat suuremmat kuin miilumenetelmässä.
Käyttö

Pääosa maapallolla tuotettavasta puuhiilestä käytetään energiahiilenä kehitysmaissa. Sysi on ollut perinteinen sepäntyön raaka-aine. Länsimaissa puuhiiltä käytetään grillihiilenä. Metallurginen puuhiili on kaupallisessa mitassa käytössä muun muassa Brasiliassa ja Australiassa. Puuhiiltä käytetään myös ruudin valmistuksessa. Puuhiilen voi edelleen jatkojalostaa aktiivihiileksi, jolla on kasvava käyttö lääke- ja ympäristöteollisuudessa.
Tieteis- ja tietokirjailija Risto Isomäen mukaan puuhiili olisi tehokkain tapa poistaa hiiltä ilmakehästä, koska biologisesti hajoamaton hiili ei siirry kuormittamaan ilmakehää. Pelloille levitettynä puuhiili myös pienentää viljelykustannuksia, sillä se voi korvata lannoitteita.
Brasiliassa puuhiiltä on käytetty maanparannukseen, tällä tavoin parannettu maa tunnetaan terra preta -nimellä. Saksalaiset tutkijat ovat alkaneet tutkia puuhiiltä Brasiliassa, mutta tutkimukset ovat aivan alussa. Puuhiili olisi tehokas keino myös Itämeren puhdistukseen. Puuhiili on supertehokas suodatin, joka pelloille levitettynä estää ravinteita huuhtoutumasta mereen, Isomäki kertoo.
Miilu ennen kuin se on peitetty turpeella tai maalla ja sytytetty, n. 1890–1900.
Nykyaikaisia retortteja Puolassa
Pikkujoutsen

| Pikkujoutsen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Suku::  Joutsenet Cygnus
Laji::  columbianus
Kaksiosainen nimi
 Cygnus columbianus  (Ord, 1815) 

Alalajit
 C. c. columbianus  C. c. bewickii 
Katso myös
   Pikkujoutsen Wikispeciesissä   Pikkujoutsen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pikkujoutsen (Cygnus columbianus) on pieni pohjoisten alueiden joutsen. Sitä on kaksi alalajia: C. c. columbianus Amerikassa ja C. c. bewickii Euroopassa. Lajin kuvasi yhdysvaltalainen George Ord.
Koko ja ulkonäkö

Pikkujoutsen on laulujoutsenen näköinen mutta pienempi, pituus 115–127 cm ja siipien kärkiväli 170–195 cm. Kaula on lyhyempi ja nokassa on huomattavasti enemmän mustaa. Pikkujoutsenen ääni muistuttaa laulujoutsenen trumpetintoitotusta mutta on haukkuvampi, nasaalimpi.
Euroopan vanhin rengastettu pikkujoutsen on ollut vähintään 23 vuotta 7 kuukautta vanha brittiläinen lintu.
Pikku-, laulu- ja kyhmyjoutsenen väliset erot
Pikkujoutsenen nokka
Pikkujoutsenen lyhyt kaula ja vaakasuora pyrstö
Laulujoutsenen nokka
Laulujoutsenen suora kaula ja lyhyt pyrstö
Kyhmyjoutsenen nokkakyhmy ja punainen nokka
Kyhmyjoutsenen kaareva kaula ja pitkä, pystyyn nouseva pyrstö
Levinneisyys

Pikkujoutsen pesii Kuolan niemimaalla ja muualla Pohjois-Venäjällä Tyynen valtameren rannoille asti, sekä Pohjois-Amerikan arktisilla alueilla. Maailman populaation koko on noin 300 000 yksilöä. Ne muuttavat Vienanmeren, Suomen ja Viron kautta Elbe-joelle, Alankomaihin ja Britteinsaarille. Pohjois-Venäjän itäosien populaatiot talvehtivat Kiinassa ja Japanissa. Suomessa pikkujoutsenia nähdään säännöllisesti levähtämässä muuttomatkallaan, varsinkin keväisin. Laji ei pesi Suomessa.
Elinympäristö

Pikkujoutsen elää tundralla, järvissä, suurissa joissa, lahdissa, murtovesissä ja tulvivilla pelloilla.
Lisääntyminen

Pikkujoutsenet pariutuvat eliniäkseen 2–3-vuotiaina. Kekomainen pesä tehdään kasvinjätteistä maalle lähelle vesirajaa, usein pienelle saarelle. Molemmat sukupuolet osallistuvat pesän rakentamiseen. Naaras munii 3–5 valkoista munaa, ja hautoo niitä 29–30 päivää koiraan vartioidessa pesää. Poikaset ovat lentokykyisiä 40–45 vuorokauden kuluttua kuoriutumisestaan. Pesä voi olla käytössä yli vuoden.
Ravinto

Syö kesäisin varsia, siemeniä, vesikasvien juuria, saroja, vitoja, levää ja pieniä selkärangattomia, sekä muina vuodenaikoina viljaa maissi-, ohra- ja soijapapupelloilta. Myös pesimispaikkoina toimivia vesistöjä reunustavat heinäkasvit muodostavat osansa pikkujoutsenen ravinnosta.
Aiheesta muualla

Pikkujoutsen Lintukuva-verkkopalvelussa
LuontoPortti: Pikkujoutsen (Cygnus columbianus ssp. bewickii)
ITIS: Cygnus columbianus (englanniksi)
Pyromorfiitti

| Pyromorfiitti |
| --- | --- |

Luokka:  fosfaattimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  Pb5(PO4)3Cl
Fysikaaliset ominaisuudet
Väri:  vihreä, ruskea, keltainen, oranssi tai harmaa
Asu:  rakeinen tai kuitumainen
Kidejärjestelmä:  heksagoninen tai trigoninen
Kovuus Mohsin asteikolla:  3,5–4
Optiset ominaisuudet
Kiilto:  timantti- tai hartsikiilto
Viiru:  valkoinen
Aiheesta muualla
  Pyromorfiitti Commonsissa 
Pyromorfiitti (Pb5(PO4)3Cl) on fosfaattimineraali. Sen kidejärjestelmä on heksagoninen tai trigoninen. Kovuus on Mohsin kovuusasteikolla 3,5–4. Se muodostaa piipunmuotoisia prismoja. Mineraali voi olla pyöreä, munuaismainen tai rypälemäinen. Sen rakenne voi olla multamainen tai kuitumainen. Itse mineraalin väri on vihreä, ruskea, keltainen, oranssi tai harmaa ja viiru on väriltään valkoinen. Mineraalilla on timantin tai hartsin kiilto ja se on joko läpinäkyvä tai läpikuultava. Pyromorfiittia esiintyy hapekkaissa juonissa.
Aiheesta muualla

Webmineral: Pyromorphite Mineral Data (englanniksi)
Mindat: Pyromorphite (englanniksi)
Handbook of Mineralogy: Pyromorphite (pdf) (englanniksi)
Rakkaus (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Rakkaus voi viitata ainakin seuraaviin:
rakkaus, tunne
Rakkaus, Lea Lavenin albumi vuodelta 1986
Rakkaus, Jarkko Martikaisen albumi vuodelta 2006
Rakkaus, Waltteri Torikan albumi vuodelta 2015
Rakkaus (Amour), Michael Haneken ohjaama elokuva vuodelta 2012.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rakkaus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Rakas Spektistan

| Rakas Spektistan Spekti |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 25. lokakuuta 2019
 Kesto: 44.42
 Levy-yhtiö: Rähinä Records
Listasijoitukset
  7.
Spektin muut studioalbumit
| Macho Fantastico 2014 | Rakas Spektistan 2019 |   |
Rakas Spektistan  on suomalaisen rap-artisti Spektin kolmas studioalbumi, jonka julkaisi 25. lokakuuta 2019 Rähinä Records.
Kappaleet

Rakas Spektistan intro – 2.00
Rakas Spektistan – 3.03
Planeetat järjestyy – 3.03
Myrkkyä – 3.41 (feat.Ares, Brädi, Elastinen, Uniikki, Timo Pieni Huijaus)
Ennen ku mä delaan – 3.21
La vida lokakuu – 3.02 (feat. Timo Pieni Huijaus)
Juna – 3.12 (feat. Tasis)
Hei me lennetään – 3.20 (feat. Tasis)
Forza Italia – 3.09
Huomisen huolia – 3.22 (feat. Tasis)
Flipperi – 3.35 (feat. Miro)
Pitkä perjantai – 3.16
Himmee bossi – 2.54 (feat. Vilma Alina)
Vaikka väkisin – 3.39 (feat. Niila)
Pyörölaukka

| Pyörölaukka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Narsissikasvit Amaryllidaceae
Suku::  Laukat Allium
Laji::  rotundum
Kaksiosainen nimi
 Allium rotundum  L. (1762) 
Katso myös
   Pyörölaukka Wikispeciesissä   Pyörölaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyörölaukka (Allium rotundum) on monivuotinen sipulikasvi, joka kuuluu laukkoihin (Allium). Se muistuttaa käärmeenlaukkaa ja joskus on myös luokiteltu sen alalajiksi. Pyörölaukka kasvaa 30–60 senttimetriä korkeaksi. Sen lehdet ovat 4–8 millimetriä leveät. Kukintona on pallomainen sarja, joka on itusilmuton. Kukkien ulommat kehälehdet ovat tummanpunavioletit, sisemmät vaaleammat.
Pyörölaukkaa esiintyy alkuperäisenä Euroopassa pohjoisosaa lukuun ottamatta ja Lähi-idässä. Suomessa pyörölaukka on harvinainen tulokas, joka kasvaa parissa paikassa. Uudellamaalla se arvioidaan vakiintuneeksi uustulokkaaksi.
Aiheesta muualla

Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Allium rotundum (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Allium rotundum (englanniksi)
Flora of North America: Allium rotundum (englanniksi)
Pulkkaniemen teloitukset

Pulkkaniemen muistomerkki vuonna 1971.
Pulkkaniemen teloitukset tapahtuivat Suomen sisällissodan aikana 29. huhtikuuta 1918 Taipalsaaren Merenlahden kylän Pulkkaniemessä, jolloin valkoiset teloittivat paikalla 20 laittoman kenttäoikeuden tuomitsemaa paikallista punakaartilaista.
Taipalsaaren kirkonkirjojen mukaan Pulkkaniemessä teloitettiin 20 henkilöä, mutta joissakin lähteissä määräksi mainitaan myös 22. Teloituspaikka ja joukkohauta sijaitsevat noin viisi kilometriä Taipalsaaren kirkonkylän eteläpuolella. Kesämökin pihapiirissä sijaitsevalla joukkohaudalla on vuonna 1921 pystytetty muistomerkki.