stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oulun merikoulu
Aiheesta muualla

Oulun kaupunki: Oulusa koulusa (Arkistoitu – Internet Archive)
Norrtelje Tidning

Norrtelje Tidning on viisi kertaa viikossa ilmestyvä ruotsalainen sanomalehti. Se ilmestyy Norrtäljen kunnassa, ja se on Vestmanlands Läns Tidningin omistuksessa. Sanomalehti perustettiin vuonna 1880. Sen päivittäinen levikki on noin 14 600. Sanomalehdellä on paikallistoimitukset Hallstavikin ja Rimbon taajamissa.
Aiheesta muualla

Norrtelje Tidningin Internet-sivut
| n k Bonnier News Local |
| --- | --- |
Sanomalehdet:  100% Avesta  Arbetarbladet  Arboga Tidning  Avesta Tidning  Bärgslagsbladet  Barometern OT  Blekinge Läns Tidning  Borås Tidning  Borlänge Tidning  Dala-Demokraten  Fagersta-Posten  Falköpings Tidning  Falu-Kuriren  Finnveden NU  Gefle Dagblad  Helsingborgs Dagblad  Hudiksvalls Tidning  Jönköpings-Posten  Jnytt  Kalmar Läns Tidning  Kristianstadsbladet  Länstidningen Östersund  Ljusdals-Posten  Ljusnan  Länstidningen Södertälje  Lokaltidningen  Mora Tidning  Nacka Värmdö Posten  Norrtelje Tidning XL  Nerikes Allehanda  Norrtelje Tidning  Nya Ludvika Tidning  Sala Allehanda  Skånska Dagbladet  Skaraborgs Läns Tidning  Skövde Nyheter  Smålands Dagblad  Smålandsposten  Smålänningen  Sundsvalls Nyheter  Sundsvalls Tidning  Sydöstran  Sydsvenskan  Söderhamns-Kuriren  Södertäljeposten  Södra Dalarnes Tidning  Tidningen Härjedalen  Tidningen Ångermanland  Tranås Tidning  Tranåsaktuellt  Tranås-Posten  Trelleborgs Allehanda  Ulricehamns Tidning  Värnamo Nyheter  Västboandan  Västgöta-Bladet  Vetlanda-Posten  Växjöbladet  Vestmanlands läns tidning  Ystads Allehanda  Ölandsbladet  Örebroar'n  Örnsköldsviks Allehanda  Östersunds-Posten 
Uutissivustot:  Bandypuls  Folkracepuls  Hockeypuls  Nu i Österåker
Voittamaton gladiaattori

| Voittamaton gladiaattori> Il gladiatore invincibile |
| --- | --- |
 Elokuvan italialainen mainosjuliste.
Ohjaaja:  Antonio Momplet, Alberto De Martino
Käsikirjoittaja:  Francesco De Feo, Francesco Thellung, Alberto De Martino, Natividad Zaro
Tuottaja:  Anacleto Fontini, Italo Zingarelli
Säveltäjä:  Carlo Franci
Kuvaaja:  Eloy Mella
Leikkaaja:  Otello Colangeli
Lavastaja:  Piero Poletto
Pääosat:  Richard Harrison, Luisella Boni, Leo Anchóriz
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Italia, Espanja
Tuotantoyhtiö:  Film Columbus, Atenea Films
Ensi-ilta:  13. lokakuuta 1961 (Italia) 28. joulukuuta 1962 (Suomi)
Kesto:  90 min.
Alkuperäiskieli:  italia ja muita kieliversioita
Tuotto:  483 554 576 liiraa (Italia)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
DBCult
Infobox OKNimi-testi OK: 
Voittamaton gladiaattori (ital. Il gladiatore invincibile, esp. El gladiator invencible) on vuonna 1961 valmistunut italialais-espanjalainen seikkailuelokuva. Tyylilajiltaan peplumia edustavan elokuvan ohjaajaksi on merkitty Antonio Momplet, mutta todellisuudessa sen on ohjannut Alberto De Martino. Pääosaa esittää yhdysvaltalainen Richard Harrison. Tyyliltään johdonmukaisen Voittamattoman gladiaattorin onnistuminen laitetaan tuottaja Italo Zingarellin ansioksi. Elokuva lisäksi menestyi huomattavan hyvin teattereissa.
Juoni

Kaksitoistavuotiaan kuningas Dariuksen sijaishallitsija, tyrannimainen Rabirius johtaa Rooman valtakuntaan kuuluvaa Acastusta. Gladiaattori Rezius pelastaa Rabiriuksen hengen ja saa tehtäväkseen johtaa sotaretkeä, jonka tarkoituksena on hävittää vuoriston rosvojoukot. Tehtävää suorittaessaan Rezius havaitsee, että rosvot ovat todellisuudessa Dariuksen sisaren Siran johtamia kapinallisia. Reziuksen gladiaattoriystävät nostavat kansan kapinaan, Darius nousee valtaistuimelle ja Sira ja Rezius saavat toisensa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Richard Harrison  | … |  Rezius   |
|  Luisella Boni  | … |  Sira   |
|  Leo Anchóriz  | … |  Rabirius   |
|  Livio Lorenzon  | … |  Itus   |
|  José Marco  | … |  Vibius   |
|  Jole Mauro  | … |  Xenia   |
|  Edoardo Nevola  | … |  Darius   |
|  Ricardo Canales  | … |  Semantius   |
|  Antonio Molino Rojo  | … |  Euclante   |
Tuotanto ja vastaanotto

Voittamaton gladiaattori on kuvattu Techniscope-laajakangastekniikalla Technicolor-väreissä Incir De Paolisin studiolla Roomassa ja Sevilla Filmin studiolla Madridissa. Ulkokuvissa näkyvät La Pedrizan ja Manzanares el Realin maisemat.
Elokuvan ohjaus on verotussyistä merkitty espanjalaisen Antonio Mompletin nimiin, mutta todellisuudessa se on Alberto De Martinon ensimmäinen itsenäinen ohjaustyö. Se on myös pääosaa esittävän Richard Harrisonin ensimmäinen italialainen elokuva. Harrisonille oli alun perin tarjottu roolia American International Picturesin Goliath and the Dragonissa, kun taas Voittamattoman gladiaattorin pääosaan oli ajateltu Mark Forestia.
Juoneltaan varsin tavanomaisen peplum-seikkailun ansioita ovat sen vahva tunnelataus, terävä dialogi ja hyvät näyttelijäsuoritukset. Richard Harrison on voimakkaan fyysisen, mutta samalla vilpittömän ja herkän sankarin arkkityyppi, ja Voittamatonta gladiaattoria on pidetty hänen parhaana peplum-elokuvanaan. Muista näyttelijöistä erottuu erityisesti tyylilajin vakiokasvo Livio Lorenzon. Leo Anchóriz on vakuuttava roisto ja Luisella Boni alias Brigitte Corey hohtaa eteerisen valkeana päivittyneiden miesten joukossa. Tyyliltään johdonmukaisen elokuvan onnistumisesta vastasi ensi sijassa tuottaja Italo Zingarelli, joka Harrisonin mukaan ”istui kuin kanaemo sen päällä”. Sen visuaalisia kohokohtia ovat hyvin toteutetut taistelukohtaukset sekä varsinkin aseistettujen kääpiöiden ahdistama gladiaattori, joka antaa havainnollisen kuvan muinaisen Rooman perverssistä viihteestä.
Voittamaton gladiaattori oli huomattava kaupallinen menestys ja tuotti Italiassa yhteensä 484 miljoonan liiran pääsylipputulot. Ranskassa sen näki lähes 900 000 katsojaa.
Julkaisut

Elokuvasta ei ole saatavilla kunnollista DVD-julkaisua. Englanninkielinen tv-versio on Yhdysvalloissa osa public domainia.
Aiheesta muualla

Voittamaton gladiaattori Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Voittamaton gladiaattori Elonet.
Verokanta

Verokanta on veron laskennassa käytettävä yksikkö. Verokanta voidaan ilmaista esimerkiksi prosentteina (veroprosentti) tai rahayksikön ja paino- tai tilavuusmitan suhteena.selvennä lähde?
Suomessa on neljä eri arvonlisäveron verokantaa: 25,5, 14, 10 ja 0 prosenttia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Verokanta Wikimedia Commonsissa
Visual Basic

Visual Basic on Microsoftin kehittämä BASIC-sukuinen yleiskäyttöinen ohjelmointikieli. Visual Basic pohjautuu 1980-luvulla julkaistuun QuickBASIC-kieleen. Visual Basic saavutti 1990-luvulla laajan suosion, joka on jatkunut 2000-luvun aikana. Kieltä käyttävät sekä aloittelijat että ammattilaiset ja se soveltuu sekä pienten että laajojenkin ohjelmien laadintaan.
Kielen historiaa

Visual Basic -kielen ensimmäinen versio esiteltiin vuonna 1991. Versio 1.0 oli saatavissa sekä Windowsille että MS-DOS-käyttöjärjestelmään. DOS-version kehitys kuitenkin loppui ja seuraavat versiot (2.0-6.0) toimivat enää vain Windowsissa. Vuonna 2002 tapahtui kielessä merkittävä uudistus. Tuolloin julkaistiin Visual Basic .Net (VB.NET), joka on myös kielen nykyinen versio. Se kuuluu Microsoftin .NET-perheeseen.
VB.NET-uudistuksesta huolimatta vuonna 1998 julkaistu Visual Basic 6.0 on edelleen laajalti käytössä. Yhtenä syynä vanhan version käyttöön on se, että VB.NET poikkeaa huomattavasti aiemmista versioista. Vanhojen ohjelmien muunnos VB.NET-ympäristöön on suhteellisen työlästä. 6.0-versiolla laaditut ohjelmat myös toimivat paremmin vanhoissa käyttöjärjestelmissä.
Murteita

Visual Basicin pohjalta on laadittu eräitä sen kanssa hyvin samankaltaisia kieliä erityistarkoituksiin.
Visual Basic for Applications (VBA) on isäntäohjelman sisällä toimiva ohjelmointikieli. Se on käytössä mm. Microsoft Office -tuotteissa. Käyttötarkoitukseltaan VBA on makrokieli, jolla ohjataan ja täydennetään isäntäohjelman toimintoja. Kieliopiltaan VBA on hyvin Visual Basic 6.0:n kaltainen.
VBScript on WWW-sivujen ohjelmointiin soveltuva kieli. Sekin on hyvin läheistä sukua Visual Basic 6.0:lle. VBScriptillä voidaan ohjata sekä palvelimella sijaitsevia ASP-sivuja että WWW-sivun toimintoja selaimessa.
Käyttöympäristöt

Visual Basic -kieltä kirjoitettiin alun perin käyttäen ohjelmointiympäristöä, jonka nimi oli myös Visual Basic kuten itse kielenkin. Se oli graafinen ohjelmointiympäristö. Nykyisellä Visual Basic .Net -kielellä ohjelmoidaan yleensä käyttäen Microsoftin Visual Studiota, joka sekin on graafinen ohjelmointiympäristö, mutta joka nykyisin on osa Microsoft .NET -perhettä. Visual Basic for Applications -ohjelmat laaditaan yleisesti isäntäohjelman sisään rakennetussa VBA-ohjelmointiympäristössä.
Visual Basic .Net -kielellä ohjelmoidut ohjelmat toimivat .Net-ympäristössä. Ohjelmien ajamista varten tulee asentaa .NET framework, jonka saa ladattua Microsoftin sivuilta.
Vanhemmilla Visual Basic -versioilla (1.0–6.0) laaditut ohjelmat toimivat ainoastaan Windows-käyttöjärjestelmissä. Poikkeuksena on vanha Visual Basic 1.0 DOS-versio, jolla tehdyt ohjelmat toimivat MS-DOS-järjestelmässä. Nykyään Visual Basicilla tehtyjä ohjelmia voi ajaa myös esimerkiksi Linuxissa käyttäen jotakin Windows-emulaattoria.
Visual Basic for Applications -ohjelmat toimivat niissä järjestelmissä, joissa kyseinen isäntäohjelmakin toimii. VBScript-kieli puolestaan toimii ASP-palvelimissa ja Microsoftin Internet Explorer -selaimessa.
Syntaksi ja ominaisuudet

Visual Basic on BASIC-sukuinen kieli. Sukulaisuus näkyy kielen syntaksissa. Visual Basicin kielioppi periytyy suoraan Microsoftin aiemmista tuotteista (Mbasic, SV-Basic, MSX-Basic, GW-Basic, QuickBasic, AmigaBASIC). Visual Basic on rivipohjainen kieli. C-sukuisista ohjelmointikielistä poiketen lauseet erotetaan rivinvaihdolla tai (tarvittaessa) kaksoispisteellä, ei puolipisteillä. Lohkoja ei varsinaisesti määritellä millään tietyllä standardilla tavalla (vrt. C:n aaltosulut), vaan lohkon alussa ja lopussa on varatut sanat (esimerkiksi While ... Wend, If ... End If, For ... Next), jotka määrittelevät lohkon.
Visual Basic .Net on ohjelmointikielenä jonkin verran lähempänä C-sukuisia kieliä kuin aiemmat Visual Basicin versiot. Tämä johtuu pitkälti .NET-frameworkin käytöstä. Ominaisuuksiltaan VB.NET vastaa hyvin pitkälle C#-kieltä. Ensimmäisissä versioissa mahdollisuudet olio-ohjelmointiin olivat hyvin rajalliset, mutta VB.NET:in myötä kielestä on tullut täysiveroinen oliokieli.
Korkean tason kielenä Visual Basic on ilmaisuvoimaltaan sillä tavoin rajoittunut, että laitteistotasoon on vaikea päästä suoraan käsiksi. Toisaalta samasta syystä useiden abstraktien asioiden käsittely on kielessä selkeätä ja yksinkertaista.
Suuri hyöty Visual Basicissä on myös kääntäjän mukana tuleva laaja työkaluvalikoima. Ohjelmaa on, useista käännettävistä kielistä poiketen, mahdollista tulkata virheiden paikannusta varten. Tulkkauksen aikana ohjelmoijalla on mahdollisuus keskeyttää ohjelman ajo lähes milloin tahansa, tarkastella muuttujien arvoja ja jopa muuttaa niitä. Visual Basic -ohjelmat on mahdollista myös kääntää. Tällainen työkaluvalikoima ei kuitenkaan ole pelkästään Visual Basicin ominaisuus. Muillekin ohjelmointikielille on kehitetty vastaavia työkaluja, mutta usein ne on hankittava erikseen, joka voi lisätä kustannuksia merkittävästi. Toisaalta Visual Basicille on mahdoton löytää muita kuin Microsoftin kääntäjiä.
Esimerkkiohjelma

Private Sub Form_Load()           ' Määritellään aliohjelma Form_Load (joka käynnistyy automaattisesti)

   Dim strNimi as String          ' Määritellään muuttuja (tätä VB:ssä ei ole pakko tehdä)
   strNimi = InputBox("Mikä on nimesi?")  ' Kysytään käyttäjältä nimeä Windows-dialogin avulla
   MsgBox "Hei " & strNimi & "!"  ' Näytetään Windowsin viestiruutu, jossa tervehdys
 
End Sub
Hei Maailma -ohjelma:
Private Sub Form_Load()   ' Määritellään aliohjelma Form_Load (joka käynnistyy automaattisesti)
   MsgBox "Hei Maailma!"  ' Hei Maailma -teksti on viestiruudun teksti 
End Sub
Kielen erityispiirteitä

Visual Basicissä (ei kuitenkaan VB.NET:issä) on lukuisten muiden BASIC-kielten tapaan mahdollista käyttää rivinumeroita. Rivinumerot eivät kuitenkaan ole välttämättömiä. Tavallisesti niitä ei käytetäkään. Goto-hyppykäsky halutulle riville on mahdollinen samoin kuin Gosub-hyppy aliohjelmaan. Nämäkään eivät ole tavallisia, sillä kielessä on hyvä valikoima ehto- ja silmukkarakenteita aivan kuten useimmissa muissakin ohjelmointikielissä.
Visual Basicissä on mahdollista käyttää muuttujia esittelemättä niitä. Tällainen muuttuja voi sisältää minkä tyyppistä tietoa tahansa. Tämän ominaisuuden vuoksi saattaa syntyä hyvinkin vaikeasti havaittavia virheitä erityisesti silloin, kun muuttujan nimessä on kirjoitusvirhe. Sellaiset voidaan kuitenkin estää kirjoittamalla ohjelmamoduulin alkuun rivi
Option Explicit     ' VB
tai
Option Explicit On  ' VB.NET
Visual Basic 6.0:aan asti virheidenkäsittelyssä voidaan käyttää määrittelyä On Error Resume Next. Virheen sattuessa ohjelma ei aina anna virheilmoitusta, vaan se jatkaa suoritettua seuraavasta lauseesta. Jos virhe aiheutuu arvon palauttavassa lausekkeessa, se saa arvon nolla. Tämä voi aiheuttaa odottamattomia seurauksia esimerkiksi käytettäessä loogista Not-operaatiota.
' Setti on RecordSet-tyyppinen olio, mutta sitä ei ole avattu
On Error Resume Next
Do While Not Setti.EOF  ' EOF-kutsu aiheuttaa virheen, mutta virheenkäsittely palauttaa arvon 0 --> Not 0 = True
  ' Tehdään jotain
  Setti.MoveNext        ' Taas aiheutuu virhe, mutta virheenkäsittely estää virheilmoituksen
Loop                    ' Näin saatiin aikaan ikuinen silmukka
Visual Basicissä on versiosta 3.0 alkaen ollut hyvä tuki tietokannoille. Tuki mahdollistaa graafisten käyttöliittymien luomisen tietokantoihin suhteellisen vaivattomasti.
Kirjallisuutta

Franklin, Keith: VB.NET.  Jyväskylä:  Docendo Finland Oy, 2002.  ISBN 951-846-156-2  (suomeksi)
Suvisaari, Sampo & Suvisaari, Osmo: Visual Basic 4.  Espoo:  Suomen ATK-kustannus, 1997.  ISBN 951-762-363-1
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Visual Basic 2008 Express Edition Kieleen voi tutustua Microsoftin sivulta ilmaiseksi ladattavissa olevalla versiolla.
| n k Yleisimmät ohjelmointikielet |
| --- | --- |
Tuotantokäytössä:  Ada  APL  Assembly  AWK  C  C++  C#  COBOL  Dart  Delphi  Eiffel  Erlang  Forth  Fortran  Go  Java  JavaScript  Kotlin  Lisp  Lua  Objective-C  Pascal  Perl  PHP  PostScript  Python  R  Ruby  Rust  Smalltalk  Swift  Tcl  TypeScript  Visual Basic 
Akateemiset:  CLU  Haskell  Logo  ML  OCaml  Prolog  Scheme 
Historialliset:  ALGOL  BASIC  Modula-3  MUMPS  Plankalkül  PL/I  Simula 
Luettelo yleisimmistä ohjelmointikielistä
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Yhdysvallat  Tšekki 
Muut:  ELMCIP
Voitatti

| Voitatti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Boletales
Heimo::  Suillaceae
Suku::  Tahmatatit Suillus
Laji::  luteus
Kaksiosainen nimi
 Suillus luteus  (L.) Roussel 
Katso myös
   Voitatti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Voitatti (Suillus luteus) on yleinen ja hyvä ruokasieni, joka kasvaa koko Suomessa.
Koko ja ulkonäkö

Voitatti on kirkkaan tai vaalean kellanruskea sieni, jolla on lyhyt kellanvalkea jalka ja siinä suuri valkea rengas, joka kutistuu ja tummuu ajan myötä. Renkaan yläpuolelta jalka on tummien pisteiden kirjoma. Nuori ja vanha voitatti eroavat toisistaan jonkin verran. Noin kymmenen senttiä leveä, pähkinänruskea lakki on aluksi puolipallomainen, mutta muuttuu kuperammaksi ajan myötä. Lakki on erittäin limainen märkänä ja sen alapuolen pillikerros on aluksi kirkkaan keltainen, kunnes vanhemmiten se muuttuu ruskeammaksi. Usein lakki on tummaviiruinen.
Malto on miedon makuista ja pehmenevää, väriltään se on vaaleankeltaista. Voitatista lähtee mieto sekä lievä hedelmäinen tuoksu. Voitatin itiöpöly on okrankeltaista. Itiöt ovat muodoltaan sukkulamaisia ja kapean ellipsoidimaisia. Niiden koko on noin 7-10 x 3-3,5 mikrometriä (μm). Voitatit ovat usein toukkaisia.
Koko ja ulkonäkö > Samankaltaiset lajit

Voitatin voi sekoittaa muun muassa jyvästattiin (Suillus granulatus), turjantattiin (Suillus clintonianus) tai lehtikuusentattiin (Suillus grevillei). Voitatit muodostavat itsessään suvun, johon kuuluu voitatin lisäksi seitsemän muuta sientä: jyvästatti, turjantatti, lehtikuusentatti, nummitatti, suotatti, kangastatti sekä harmotatti.
Kasvuaika ja -paikka

Voitatti kasvaa yleisenä koko maassa heinäkuusta lokakuuhun. Se on männyn seuralaislaji, joten tavallisimmat kasvupaikat ovat kuivat kangasmetsät, hakkuuaukeat sekä polkujen ja teiden varret. Alueet, joissa maan pintaa on rikottu, ovat erityisen hyviä voitatin kasvupaikkoja.
Käyttö

Voitatti on erinomainen ja maukas kolmen tähden ruokasieni, joidenkin asiantuntijoiden mukaan kahden tähden. Sitä on kuitenkin hankala siivota limaisen pinnan takia. Pintakelmu onkin helpointa poistaa ennen sienen käyttöä. Voitatti nyljetään leikkaamalla se puoliksi lakin pinnassa olevaan pintakelmuun asti, ja puoliskot irroitetaan kelmusta. Muuta esikäsittelyä se ei tarvitse. Sieni on myös hyönteisten suosima ravintokohde.
Voitatteja pakastetaan, suolataan tai kuivataan viipaleina. Se on myös maukasta paistettuna, liuossuolattuna sekä marinadiliemeen laitettuna. Voitattien keräämistä vilkasliikenteisiltä paikoilta ei suositella, sillä se kerää itseensä raskasmetalleja. Kaupan on nykyään myös kuivatuista voitateista tehtyä voitattirouhetta.
Sienivärjäyksessä voitatteja käytettäessä saadaan beigenoranssia.
Aiheesta muualla

Wikikirjaston Sienikirjassa on  aihe:
Elintarviketurvallisuusvirasto: Voitatti (Arkistoitu – Internet Archive)
Luontoportti: Voitatti Suillus luteus
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Suillus luteus:  Wikidata: Q816730  Wikispecies: Suillus luteus  APNI: 157005  AusFungi: 60026491  BioLib: 60184  CoL: 53F66  EoL: 133591  EPPO: SUILLU  FloraBase: 38842  Fungorum: 120823  GBIF: 7777157  iNaturalist: 53488  IRMNG: 11169580  IUCN: 122090818  MycoBank: 120823  NatureServe: 2.124153  NBN: NHMSYS0001499284  NCBI: 5384  NZOR: bee90d5a-bfb0-455f-b71d-ad9ddeaf8e35  Observation.org: 13555  Open Tree of Life: 428806  Laji.fi: MX.73462 
Boletus luteus:  Wikidata: Q14469099  AusFungi: 60026492  CoL: MCR4  Fungorum: 147334  GBIF: 7240437  IRMNG: 10387182  MycoBank: 147334  NZOR: 57d8690e-0298-42ac-9248-a49aab7b4bf3 
Albin Schmalfußin teos Butterröhrling vuodelta 1897
Wikikirjasto
Tuiran kirkko

| Tuiran kirkko |
| --- | --- |
 Tuiran kirkko kesällä 2011.
Sijainti:  Myllytie 5, 90500 Tuira, Oulu
Koordinaatit:  65°01′28″N, 025°28′38″E
Seurakunta:  Tuiran seurakunta
Rakentamisvuosi:  1916
Suunnittelija:  Harald Andersin
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  240
Tyylisuunta:  kansallisromantiikka
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tuiran kirkko on Tuiran seurakunnan kirkko Tuiran kaupunginosassa Oulussa.
Kirkko on alun perin rakennettu rukoushuoneeksi, mihin tarkoitukseen se vihittiin 25. elokuuta 1916. Rakennuksen on suunnitellut Oulun lääninarkkitehti Harald Andersin ja se on tyyliltään kansallisromantiikkaa.
Oulussa toteutettiin seurakuntajako vuonna 1966. Tällöin Tuira erotettiin omaksi seurakunnakseen ja rukoushuone vihittiin kirkoksi. Samalla aloitettiin kirkon laajennustyöt. Arkkitehti Mikko Huhtelan suunnittelema laajennus valmistui vuonna 1967.
Vuosina 1988–1992 kirkko peruskorjattiin ja kirkkosali entisöitiin. Korjaustyön suunnittelivat arkkitehdit Ulla ja Lasse Vahtera. Kaikkien muutosten jälkeen Tuiran kirkkorakennus on aika hauskakin sekoitus uutta ja vanhaa.
Kirkkosaliin mahtuu 240 henkeä.
Tuiran kirkon lasimaalaukset Kristuksen syntymä ja Kristuksen taivaaseenastuminen ovat taidemaalari Paavo Leinosen käsialaa. Yksinkertaisen eleetön krusifiksi on kuvanveistäjä ja taidemaalari Martti Tarvaisen tekemä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tuiran kirkko Wikimedia Commonsissa
| n k Pohjois-Pohjanmaan kirkot |
| --- | --- |
Oulu:  Haukipudas  Karjasilta  Kastelli  Kiiminki  Maikkulan kappeli  Nasaretin pyhän perheen kirkko  Oulujoki  Oulunsalo  Pateniemi  Pyhän Andreaan kirkko  Pyhän Kolminaisuuden katedraali  Pyhän Luukkaan kappeli  Pyhän Tuomaan kirkko  Tuira  Tuomiokirkko  Turkansaari  Yli-Ii  Ylikiiminki 
Muut kunnat:  Alavieska  Haapajärvi  Haapavesi  Hailuoto  Hailuodon vanha kirkko  Himanka  Ii  Kalajoki  Pyhän Kolminaisuuden kirkko (Kempele)  Kempeleen vanha kirkko  Kestilä  Kuivaniemi  Käylän rajaseutukirkko  Pyhän Ristin kirkko (Kuusamo)  Kylmälänkylän kappeli  Kärsämäki  Kärsämäen paanukirkko  Liminka  Lumijoki  Maakalla  Merijärvi  Muhos  Nivala  Olkkola  Oulainen  Paavola  Pattijoki  Piippola  Pudasjärvi  Pulkkila  Pyhäjoki  Pyhäjärvi  Pyhän Kolminaisuuden kirkko (Ylivieska)  Pyhän Matteuksen kappeli  Pyhäntä  Raahe  Rantakylän kappeli  Rantsila  Rautio  Reisjärvi  Revonlahti  Saloinen  Sarakylän kappeli  Sievi  Siikajoki  Säräisniemi  Taivalkoski  Temmes  Tyrnävä  Utajärvi  Vaala  Vihanti  Ylivieskan vanha kirkko 
| n k Perustiedot Wikidatassa: Tuiran kirkko (Q13476444)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kirkko
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Oulu
sijainti: Tuira
katuosoite: Myllytie 5
postinumero: 90500
koordinaatit: 65°01′28″N 25°28′38″E﻿ / ﻿65.02445°N 25.47725°E﻿ / 65.02445; 25.47725
Norrbottens-Kuriren

| Norrbottens-Kuriren |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Kustantaja:  Norr Media AB
ISSN:  ISSN 1103-9760
Levikki:  14 700 (2020)
Perustettu:  1861
Päätoimittaja:  Lenitha Andersson-Junkka
Kotikunta:  Luulaja
Kotimaa:  Ruotsi
Ilmestymistiheys:  ma-la
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Norrbottens-Kuriren (usein pelkkä Kuriren; lyh. NK) on Ruotsin Norlannissa ilmestyvä sanomalehti. Sitä julkaisee Norr Media AB, joka omistaa myös toisen Norlannissa ilmestyvän sanomalehden Norrländska Socialdemokratenin. NK ilmestyy paperisena kuudesti viikossa, maanantaista lauantaihin.
Historia

Norrbottens-Kuriren perustettiin joulukuussa 1861. Se ilmestyi aluksi neljästi viikossa ja vuodesta 1905 kuudesti viikossa. Lehden poliittinen linja on perinteisesti ollut oikeistoliberaali. NK kuuluu nykyään samaan konserniin kilpailijansa Norrländska Socialdemokratenin kanssa, ja lehtien toimitukset ovat vuodesta 2008 olleet saman katon alla Luulajassa.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (ruotsiksi)
| n k NTM-konserni |
| --- | --- |
 Corren  Enköpings-Posten  Eskilstuna-Kuriren  Folkbladet  Gotlands Allehanda  Gotlands Tidningar  Katrineholms-Kuriren  Motala & Vadstena Tidning  Norran  Norrbottens-Kuriren  Norrköpings Tidningar  Norrländska Socialdemokraten  Piteå-Tidningen  Södermanlands Nyheter  Upsala Nya Tidning  Vimmerby Tidning  Västerviks-Tidningen
Votsotsa

| Votsotsa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Eutheria
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Alalahko::  Hiirimäiset jyrsijät Myomorpha
Yläheimo::  Muroidea
Heimo::  Nesomyidae
Suku::  Votsotsat Hypogeomys
Laji::  antimena
Kaksiosainen nimi
 Hypogeomys antimena  A. Grandidier, 1869 

Katso myös
   Votsotsa Wikispeciesissä   Votsotsa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Votsotsa (Hypogeomys antimena) on Nesomyidae-heimoon kuuluva jyrsijälaji. Lajia tavataan uhanalaisena Madagaskarilla.
Koko ja ulkonäkö

Votsotsan ruumiinpituus voi olla 30–35 cm, ja häntä on hyvin pitkä, noin 20–25 cm. Se onkin Madagaskarin jyrsijöistä kookkain. Ruumiinrakenteeltaan laji on tukevahko ja takajalat ovat pitkät ja voimakkaat. Korvat ovat suuret. Votsotsan karva on lyhyttä ja karkeaa. Väriltään laji on selästään ruskea, harmahtava ja joskus turkissa voi olla punaista. Vatsa on valkoinen tai hieman ruskehtava.