stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ouessant

| Ouessant |
| --- | --- |
 Ouessant satelliittikuvassa
 vaakuna
 Ouessant
 Koordinaatit: 48°27′29″N, 5°05′44″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bretagne
Departementti:  Finistère
Arrondissementti:  Brest
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  15,6 km²
Väkiluku (2017):  835 
 – Väestötiheys:  53 as./km²
Kunnan numero:  29155
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ouessant (bretoniksi Eusa, englanniksi Ushant) on kunta ja samanniminen saari läntisessä Ranskassa Finistèren departementissa Bretagnen alueella. Ouessant on Ranskan läntisin kunta. Se sijaitsee noin 30 kilometriä Manner-Ranskan läntisimmästä kohdasta, Le Conquetin kaupungista länteen.
Ouessantia pidetään porttina Englannin kanaaliin, ja sen ohi purjehtii vuodessa yli 50 000 laivaa. Saaren ympärillä on kuusi majakkaa, joista tunnetuin on Créac'hin majakka. Majakan valokeila on yksi maailman voimakkaimmista, joka yltää jopa 125 kilometrin päähän. Majakan juurella on majakkamuseo; Musée des Phares et Balises. Toinen huomattava majakka on saaren itäosassa sijaitseva sotilasinsinööri Vaubanin vuonna 1695 suunnittelema Stiffin majakka, missä voi myös vierailla.
Ouessantin vesialueelle on haaksirikkoutunut vuosien saatossa lukuisia aluksia. Vuonna 1896 Etelä-Afrikasta Englantiin matkalla ollut laiva SS Drummond Castlen ajoi karille ja upposi. Vuonna 1978 öljytankkeri Amoco Cadiz haaksirikkoutui Ouessantin lähellä, aiheuttaen yhden maailman pahimmista öljyonnettomuuksista saastuttaen Bretagnen rannikon.
Saaren hautausmailla on paljon tuntemattomien merimiesten hautoja. Lisäksi moni saarelaisista on menettänyt omaisensa merelle, niin ettei ruumista ole koskaan voitu haudata siunattuun maahan. Saarelaiset ovat kehittäneet vertauskuvallisen hautaamisen, jota he kutsuvat nimellä proëlla. Siinä käsin tehty vaharisti korvaa ruumiin, ja vainaja saa näin symboliset hautajaiset. Tapa juontaa juurensa vuoteen 1734.
Ouessantin majakat
Créac'hin majakka
Stiffin majakka
Ouessantinlammas
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ouessant Wikimedia Commonsissa
Luettelo Suomen vuoden 1962 presidentinvaalin valitsijamiehistä

Tämä on luettelo Suomen vuoden 1962 presidentinvaalin valitsijamiehistä.
Valitsijamiehiksi valitut, jotka eivät osallistuneet presidentin valintaan

| Nimi | vaalipiiri | puolue/ehdokaslista | huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| Niemi, PenttiPentti Niemi | Turun läänin pohjoinen vaalipiiri | SDP | kuoli 7. helmikuuta, tilalla Uljas Mäkelä |
| Virtanen, InkeriInkeri Virtanen | Turun läänin eteläinen vaalipiiri | SKDL | jäi pois sairauden vuoksi, tilalla Jalmari Kulmala |
Paavo Vara

Paavo Gideon Vara (vuoteen 1936 Vikman; 20. lokakuuta 1908 Kirkkonummi – 29. toukokuuta 1989) oli suomalainen lääkäri ja professori.
Varan vanhemmat olivat asemapäällikkö Axel Fredrik Vikman ja Vieno Impi Julenius ja puoliso vuodesta 1940 Ester Margareta Snellman. Vara tuli ylioppilaaksi Helsingin uudesta yhteiskoulusta 1926 ja valmistui lääketioeteen lisensiaatiksi 1934. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1943 ja sai naistentautien ja synnytysten erikoislääkärin pätevyyden 1939. Vara oli Helsingin yliopiston naistentautien ja synnytysopin dosentti vuodesta 1944 vuoteen 1951 ja professori 1951–1973. Hän tutki raskautta ja synnytystä. 1930- ja 1940-luvuilla hän työskenteli useissa eri sairaaloissa, HYKSin naistentautien synnytysklinikan ylilääkäri hänestä tuli 1951. Sotilasarvoltaan Vara oli lääkintämajuri (1943).
Vara oli Suomen gynekologiyhdistyksen puheenjohtaja ja kunniajäsen.
Otto Liman von Sanders

Otto Liman von Sanders vuonna 1916.
Otto Liman von Sanders (17. helmikuuta 1855 Stolp, Pommeri – 22. elokuuta 1929 München) oli saksalainen kenraali, joka palveli komentajana Osmanien valtakunnan (Turkin) armeijassa ensimmäisen maailmansodan aikana.
Liman von Sanders aloitti upseerinuransa ratsuväessä vuonna 1874. Hän palveli esikuntatehtävissä ja yleni vuonna 1904 everstiksi ja rykmentinkomentajaksi sekä vuonna 1908 kenraalimajuriksi ja ratsuväkiprikaatin komentajaksi. Vuonna 1911 hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi ja nimitettiin 22. divisioonan komentajaksi. Joulukuussa 1913 Liman von Sanders nimitettiin johtamaan Turkkiin lähetettyä saksalaista sotilaskomissiota, jonka tarkoituksena oli auttaa järjestämään Turkin armeija uudelleen sen kärsittyä tappion Balkanin sodissa. Hänet myös aateloitiin ja korotettiin Saksan armeijassa ratsuväenkenraaliksi sekä Turkin armeijassa marsalkaksi (mušir). Liman von Sanders nimitettiin aluksi Turkin I armeijakunnan komentajaksi, mutta Venäjän esitettyä huolensa saksalaisen vaikutuksen lisääntymisestä Turkissa hänet siirrettiin diplomaattisista syistä tammikuussa 1914 vaatimattomampaan asemaan sotilasylitarkastajaksi. Ensimmäisen maailmansodan puhkeamista edeltäneinä kuukausina hän pyrki parantamaan Turkin armeijan taistelukykyä ja sodan puhjettua suostuttelemaan Turkin liitymään sotaan keskusvaltojen puolelle. Jälkimmäisessä tavoitteessa hän ei aluksi saavuttanut haluamaansa tulosta, mutta marraskuussa 1914 Turkki liittyi sotaan.
Liman von Sanders nimitettiin elokuussa 1914 Dardanellien luo sijoitetun Turkin 1. armeijan komentajaksi, mistä hänet siirrettiin maaliskuussa 1915 johtamaan 5. armeijaa Gallipolin niemimaalle. Yhdessä turkkilaisten komentajien kanssa hän torjui menestyksekkäästi brittiläisten ja australialaisten joukkojen maihinnousuyrityksen Gallipolilla ja pakotti ympärysvaltojen joukot perääntymään. Maaliskuusta 1916 alkaen Liman von Sandersin komentama 5. armeija vastasi Traakian ja Vähän-Aasia rannikoiden puolustuksesta. Hän säilytti koko maailmansodan ajan myös asemansa saksalaisen sotilaskomission johdossa, mutta Turkin sotaministeri ja ylipäällikkö Enver pašša pyrki mitätöimään hänen vaikutuksensa eikä noudattanut hänen neuvoaan keskeyttää sotatoimet Kaukasuksella. Helmikuussa 1918 Liman von Sandersista tehtiin Palestiinaan sijoitettujen turkkilais-saksalaisten joukkojen ylipäällikkö. Hän yritti pysäyttää brittien työntymisen Palestiinaan ja Syyriaan, mutta joutui lopulta perääntymään Edmund Allenbyn johtamien ylivoimaisten brittijoukkojen edessä. Liman von Sanders joutui vetäytymään Alepposta ja kärsi murskatappion Megiddon taistelussa syyskuussa 1918, jossa hän vältti vain täpärästi vangiksi joutumisen. Mudroksen aselevon astuttua voimaan 31. lokakuuta 1918 hän johti Konstantinopolissa saksalaisten joukkojen kotiuttamista.
Britit vangitsivat Liman von Sandersin helmikuussa 1919 epäiltynä sotarikoksista ja pitivät häntä puolen vuoden ajan vankina Maltalla. Vapauttamisensa yhteydessä hän ilmoitti vetäytyvänsä palveluksesta. Hän julkaisi vuonna 1920 muistelmateoksen Fünf jahre Türkei.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Otto Liman von Sanders Wikimedia Commonsissa
Onhan päivä vielä huomennakin

| ”Onhan päivä vielä huomennakin” Fredi |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Fredi
 A-puoli: ”Kolmatta linjaa takaisin”
 Äänitetty : 1. helmikuuta 1968
 Julkaistu: 1968
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 02.19
 Levy-yhtiö: Philips Records
Fredin muut singlet
| ”Napostellaan” 1967 | ”Onhan päivä vielä huomennakin” 1968 | ”Milloinkaan en löydä samanlaista” 1968 |
Onhan päivä vielä huomennakin on suomenkielinen versio italiankielisestä kappaleesta ”Piangi con me”. Suomenkielisen version sanat kirjoitti Juha Vainio, ja ensimmäisenä sen levytti Fredi vuonna 1968. Popeda-yhtye levytti cover-version vuonna 2008. Popedan laulusolisti Pate Mustajärvi oli äänittänyt oman versionsa jo vuonna 1984.
Fredin versio

Iskelmälaulaja Fredin esittämä alkuperäinen versio äänitettiin 1. helmikuuta 1968. Se julkaistiin myöhemmin samana vuonna ”Kolmatta linjaa takaisin” -singlen b-puolella. Kappale sisältyi myös Fredi-nimiselle studioalbumille.
Fredin versio > Singlen kappaleet

A-puoli
Kolmatta linjaa takaisin – 3.06
B-puoli
Onhan päivä vielä huomennakin – 2.19
Popedan versio

| ”Onhan päivä vielä huomennakin” Popeda |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Täydelliset miehet
 Julkaistu: 27. elokuuta 2008
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 02.46
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Popedan muut singlet
| ”Kuutamohullu” 2008 | ”Onhan päivä vielä huomennakin” 2008 | ”Elän itselleni (EP)” 2008 |
Popeda teki kappaleesta oman version, joka julkaistiin singlenä 27. elokuuta 2008. Se on toinen single syyskuussa 2008 ilmestyneeltä Täydelliset miehet -albumilta. Pate Mustajärvi on levyttänyt kappaleen jo vuonna 1984 Masi Luoman albumille Masi Luoma & Luojanluomat. Popeda on esittänyt sitä ahkerasti etenkin vuoden 2008 keikoillaan.
Popedan versio > Singlen kappaleet

Onhan päivä vielä huomennakin – 2.46 (säv. Giulio Rapetti & Norman David Shapiro, suom. san. Juha Vainio)
Popedan versio > Kokoonpano

Pate Mustajärvi ‎– laulu
Costello Hautamäki ‎– kitara
Iso-Pate Kivinen ‎– kosketinsoitin
Jyrki Melartin ‎– bassokitara
Lacu Lahtinen ‎– rummut
Äänitys: Henri Virsell ‎– äänittäjä (Fantom Studio)
Jani Viitanen ‎– äänittäjä (Headline Recording Studio)
Mikko Karmila ‎– miksaaja (Finnvox)
Minerva Pappi ‎– masteroija (Finnvox)
Harri Hinkka ‎– valokuvat
Kari ‎– graafinen suunnittelija
Otto Schmidt

Otto Schmidt
Otto Juljevitš Schmidt (ven. Отто Юльевич Шмидт; 30. syyskuuta 1891 – 7. syyskuuta 1956) oli neuvostoliittolainen matemaatikko, tähtitieteilijä, geofyysikko, poliitikko, akateemikko, Neuvostoliiton sankari (27. kesäkuuta 1937) ja NKP:n jäsen.
Elämä

Schmidt syntyi Mahiljoussa, Venäjän keisarikunnassa (nykyisin osa Valko-Venäjää). Hänen isänsä oli saksalaisten uudisasukkaiden jälkeläinen, ja hänen äitinsä oli latvialainen.
Vuonna 1932 Schmidtin johtama retkikunta purjehti jäänmurtaja Sibirjakovilla ensimmäisinä Koillisväylän läpi yhden purjehduskauden aikana.
Aiheesta muualla

O'Connor, J J & Robertson, E F: Otto Yulyevich Schmidt School of Mathematical and Computational Sciences University of St Andrews.  heinäkuu 2011. Arkistoitu 27.1.2019. Viitattu 10.8.2018.
Otto Yulyevich Shmidt Encyclopaedia Britannica. Viitattu 10.8.2018.
Paavo Virtanen

Paavo Virtanen -nimisiä henkilöitä ovat olleet:
Paavo Virtanen (1901–1973), suomalainen pituushyppääjä, kolmiloikkaaja ja viisiottelija
Paavo Virtanen (1915–1998), suomalainen jalkapalloilija
Paavo Virtanen (1925–2016), suomalainen helluntaiherätyksen saarnaaja ja kristillinen kirjailija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Paavo Virtanen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo Suomen vuoden 1978 presidentinvaalin valitsijamiehistä

Tämä on luettelo Suomen vuoden 1978 presidentinvaalin valitsijamiehistä.
Presidentin valintaan osallistuneet valitsijamiehet

| Turunen, VäinöVäinö Turunen | Mikkelin läänin vaalipiiri | SDP |  |
| Työläjärvi, PirkkoPirkko Työläjärvi | Turun läänin pohjoinen vaalipiiri | SDP |  |
| Tähkämaa, TaistoTaisto Tähkämaa | Turun läänin eteläinen vaalipiiri | Keskustapuolue |  |
| Uitto, PauliPauli Uitto | Uudenmaan läänin vaalipiiri | SKDL |  |
| Ursin, MarttiMartti Ursin | Oulun läänin vaalipiiri | kokoomus |  |
| Uusitalo, EinoEino Uusitalo | Vaasan läänin vaalipiiri | Keskustapuolue |  |
| Vainio, MikkoMikko Vainio | Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri | SMP |  |
| Vaittinen-Kuikka, AlliAlli Vaittinen-Kuikka | Pohjois-Karjalan läänin vaalipiiri | kokoomus |  |
| Vennamo, PekkaPekka Vennamo | Turun läänin eteläinen vaalipiiri | SMP |  |
| Vepsäläinen, OsmoOsmo Vepsäläinen | Kuopion läänin vaalipiiri | SKDL |  |
| Vesterinen, PaavoPaavo Vesterinen | Keski-Suomen läänin vaalipiiri | Keskustapuolue |  |
| Viinamäki, TerttuTerttu Viinamäki | Turun läänin pohjoinen vaalipiiri | SKDL |  |
| Viljanen, MattiMatti Viljanen | Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri | kokoomus |  |
| Vilmi, PekkaPekka Vilmi | Lapin läänin vaalipiiri | Keskustapuolue |  |
| Vire-Tuominen, MirjamMirjam Vire-Tuominen | Helsingin kaupungin vaalipiiri | SKDL |  |
| Virolainen, JohannesJohannes Virolainen | Uudenmaan läänin vaalipiiri | Keskustapuolue |  |
| Voutilainen, UkiUki Voutilainen | Pohjois-Karjalan läänin vaalipiiri | SDP |  |
| Vähäkangas, JuhaniJuhani Vähäkangas | Oulun läänin vaalipiiri | SKDL |  |
| Vähänäkki, MattiMatti Vähänäkki | Kymen läänin vaalipiiri | SDP |  |
| Väyrynen, PaavoPaavo Väyrynen | Lapin läänin vaalipiiri | Keskustapuolue |  |
| Väänänen, MarjattaMarjatta Väänänen | Uudenmaan läänin vaalipiiri | Keskustapuolue |  |
| Wahlström, JarmoJarmo Wahlström | Vaasan läänin vaalipiiri | SKDL |  |
| Westerlund, HenrikHenrik Westerlund | Uudenmaan läänin vaalipiiri | RKP |  |
| Westerlund, SeppoSeppo Westerlund | Uudenmaan läänin vaalipiiri | LKP |  |
| Yläjärvi, ToivoToivo Yläjärvi | Kuopion läänin vaalipiiri | Keskustapuolue |  |
| Zilliacus, JuttaJutta Zilliacus | Helsingin kaupungin vaalipiiri | RKP |  |
| Zyskowicz, BenBen Zyskowicz | Helsingin kaupungin vaalipiiri | kokoomus |  |
| Åsvik, ToivoToivo Åsvik | Vaasan läänin vaalipiiri | SKDL |  |
| Äikäs, LasseLasse Äikäs | Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri | Keskustapuolue |  |
| Ääri, SaimiSaimi Ääri | Turun läänin pohjoinen vaalipiiri | Keskustapuolue |  |
Valitsijamiehiksi valitut, jotka eivät osallistuneet presidentin valintaan

| Nimi | vaalipiiri | puolue/ehdokaslista | huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| Kuusio, MattiMatti Kuusio | Turun läänin pohjoinen vaalipiiri | SDP | jäi pois sairastumisen vuoksi, tilalla Heikki Koski |
Oued Ksob

| Oued Ksob |
| --- | --- |
Alkulähde:  Korkea Atlas, Atlasvuoret
Laskupaikka:  Atlantti, Essaouira  31°29′26.16″N, 9°46′12.36″W
Maat:  Marokko
Valuma-alue:  1 350 km²
Oued Ksob (arab. واد القصب‎) on joki läntisessä Marokossa. Joki saa alkunsa Atlasvuoriin kuuluvalta Korkealta Atlakselta. Alkulähde sijaitsee kaakkoon rannikolla sijaitsevasta Essaouiran kaupungista. Joki virtaa etelä-pohjoissuuntaisesti, mutta hieman ennen laskemistaan Atlantin valtamereen Essaouiran provinssissa hieman Essaouiran kaupungin eteläpuolella ja hieman Diabatin kylän pohjoispuolella, joki kääntyy virtaamaan itä-länsisuuntaisesti. Joella on monta nimeä reittinsä varrella. Oued Ait ou Adil on Oued Ksobin sivujoki. Oued Ksobin valuma-alue on kooltaan 1 350 neliökilometriä.
Oued Ksobin valuma-alueen sateet ajoittuvat lokakuusta huhtikuuhun kestävään sadekauteen. Toukokuusta syyskuuhun ajoittuu puolestaan kuiva kausi. Alueella sataa vuodessa keskimäärin 350 millimetriä. Valuma-alueen vuoden keskimääräinen lämpötila vaihtelee 17 °C ja 20 °C:n välillä. Kylmin kuukausi on tammikuu ja kuumimmat heinä- ja elokuu. Oued Ksobin valuma-alueella harjoitetaan enimmäkseen maanviljelyä ja karjankasvatusta sekä matkailua ja käsityöläisyyttä. Marokon sulttaani Muhammad III:n rakennuttaman Bordj El Berod -linnoituksen rauniot sijaitsevat 400 metrin päässä joen suulta etelään.
Aiheesta muualla

Syyskuussa otettu kuva joesta (Arkistoitu – Internet Archive)
Paavo Vihervä

Paavo Sakari Vihervä (24. marraskuuta 1903 Kiikala – 27. marraskuuta 1989 Turku) oli suomalainen radiokuunnelmien ja televisiosarjojen käsikirjoittaja, joka käytti nimimerkkiä Pavi.
Vihervä oli käsikirjoittajana vuonna 1958 radiossa alkaneessa kuunnelmasarjassa Hilma ja Akseli, jossa pääosia näyttelivät Senni Nieminen ja Hemmo Airamo. Sarja siirtyi vuonna 1961 televisioon ja jatkui Akselia näytelleen Airamon kuoltua Hilma-nimisenä 1967–1970.
Vihervän vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Johan Alfred Vihervä ja Ida Ingeborg (o.s. Groundstroem). Vihervän puoliso oli Elli Maria (o.s. Hongisto) vuodesta 1941. Vihervä kävi viisi luokkaa yhteiskoulua. Hän toimi konttoripäällikkönä Valion Turun konttorissa.
Paavo Nykänen

Paavo Nykänen  (1820 – 1888 Pieksämäki) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Talollinen, kirkkoväärti Paavo Nykänen Pieksämäeltä oli talonpoikaissäädyssä Rautalammin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1867.
Paavo Okko

Paavo Matti Okko (s. 20. helmikuuta 1944 Lemi) on Turun kauppakorkeakoulun kansantaloustieteen professori emeritus. Hän sai vuonna 2008 Alfred Kordelinin säätiön tunnustuspalkinnon.
Okko väitteli kauppatieteiden tohtoriksi 1979 kansantaloustieteessä. Vuonna 1998 hänet nimitettiin Turun kauppakorkeakoulun kansantaloustieteen professoriksi, josta virasta hän jäi eläkkeelle 2007. Lisäksi Okko on opettanut Jyväskylän yliopistossa 1980–1981, Joensuun yliopistossa 1986–1990 ja Vaasan yliopistossa 1990–1998.
Paavo Okon tutkimusaiheisiin ovat lukeutuneet yritysten investointikäyttäytyminen, aluetalous ja aluepolitiikka, pankkikilpailu, EU-integraatio, globalisaatio, kasvuteoria sekä teknologinen muutos ja innovaatiot. Hänen julkaisulistassa on yhteensä noin 180 kohtaa, kansainvälistä tieteellistä artikkeleita ja muita tieteellisiä tekstejä.
Okko toimi Turun kauppakorkeakoulun vararehtorina 1999–2006, Suomen Akatemian kulttuurin ja yhteiskunnan tutkimuksen toimikunnan jäsenenä 1998–2003 sekä valtiovarainministeriön taloustieteellisen neuvoston jäsenenä 2001–2007.
Okko on toiminut monissa opetuksen ja tutkimuksen arviointitehtävissä muun muassa korkeakoulujen arviointineuvostossa, Suomen Akatemiassa, Suomen Pankissa sekä Tampereen ja Oulun yliopistoissa. 2000-luvulla hän toimi kauppatieteellisten koulutusohjelmien arvioijana Virossa.
Okko palkittiin vuonna 2019 Turun talouspäivillä Varsinais-Suomen vuoden talouskeskustelijana.
Paatso

Paatso on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Ilari Paatso (1943–1990), näyttelijä
Liisa Paatso (1945–2018), näyttelijä
Rinna Paatso (s. 1969), näyttelijä
Sanni Paatso (s. 2002), lapsinäyttelijä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Occam (ohjelmointikieli)

| Occam |
| --- | --- |
Paradigma:  rinnakkainen
Julkaistu:  1983
Kehittäjä:  INMOS
Vaikuttanut:  Go
Occam on rinnakkaislaskentaan kehitetty ohjelmointikieli, joka on nimetty englantilaisen filosofi Vilhelm Occamilaisen tai Occamin partaveitsenä tunnetun filosofisen periaatteen mukaan.
Occam ohjelmointikielen kehitti englantilainen INMOS yhtiö erityisesti rinnakkaislaskentaan suunniteltuja transputer-prosessoreitaan varten.
Occam-kielessä sijoitusoperaattori on := ja yhtäsuuruuden testaus on =, joka poikkeaa eräistä muista kielistä. Peräkkäin ajettavat toiminnot määritellään SEQ avainsanalla (engl. sequence) ja rinnakkain ajettavat määritellään PAR (engl. parallel).
Esimerkki

Yksinkertainen koodi, joka esittää miten kahta sekvenssiä määritellään ajettavaksi rinnakkain:
PAR
  INT x:
  SEQ
    x := 1
    x := 1 + 1
  INT y:
  SEQ
    y := 0
    y := 1 + 2
Otto Liebmann

Otto Liebmann suunnilleen vuonna 1890.
Otto Liebmann (25. helmikuuta 1840 Löwenberg – 14. tammikuuta 1912 Jena) oli saksalainen filosofi ja uuskantilaisuuden edelläkävijä.
Hän toimi vuodesta 1872 professorina Strasbourgin yliopistossa ja vuodesta 1882 Jenan yliopistossa.
Liebmann tunnetaan parhaiten teoksestaan Kant und die Epigonen, jossa hän käsittelee Immanuel Kantin jälkeistä filosofiaa: Fichteä, Schellingiä, Hegeliä, Friesiä, Herbartia ja Schopenhaueria. Hän antaa kaiken kunnian Kantin filosofialle — vaikka kritisoikin sitä joiltakin keskeisiltä osin, muun muassa koska se hyväksyy "olevan sellaisenaan" — ja keskittyy häntä seuranneiden filosofien lähestymistapojen puutteisiin. Hän toistaa usein, että filosofiassa olisi palattava takaisin Kantiin.
Teoksia

Kant und die Epigonen (1865)
Zur Analysis der Wirklichkeit (1876)
Die Klimax der Theorien (1884)
Gedanken und Tatsachen, 2 osaa (1882–1904)
Ollaan ihmisiksi

| Ollaan ihmisiksi Pate Mustajärvi |
| --- | --- | --- |

Tribuuttialbumin tiedot
 Studio : Headline Studio, Tampere
 Julkaistu: 21. lokakuuta 2009
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 51.24
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Listasijoitukset
  Suomi: 1. (1 viikko, 44/2009)   Suomi: 4. (Mid-price, 20/2010)   Suomi: 6.(Fyysinen albumilista, 37/2024)
Pate Mustajärven muut julkaisut
| Miehen tie – 50-vuotiskokoelma 2006 | Ollaan ihmisiksi 2009 | Musta 2010 |
Singlet albumilta Ollaan ihmisiksi
 ”Kaksoiselämää” Julkaistu: 12. elokuuta 2009  ”Pienestä pitäen” Julkaistu: 21. lokakuuta 2009
Ollaan ihmisiksi on Pate Mustajärven seitsemäs studioalbumi. Se julkaistiin 21. lokakuuta 2009. Albumi sisältää covereita Juice Leskisen kappaleista, ja se on saanut nimensä Leskisen kappaleen mukaan. Mukana on myös kaksi Leskiseltä levyttämättä jäänyttä kappaletta.
Albumi äänitettiin Jani Viitasen Headline Studiolla, ja sen miksasi Mikko Karmila. Masteroinnin toteutti Mika Jussila Finnvox-studiolla.
Kappaleet

Kaikki säv. ja san. Juice Leskinen, paitsi Ennen vanhaan Ikurissa sekä Terva ja höyhenet säv. Ari Kankaanpää.
Yölento – 5.52
Pienestä pitäen – 4.05
Kaksoiselämää – 4.38
Ennen vanhaan Ikurissa – 4.26
Anni Domini – 2.51
Outoon valoon – 4.23
Vaiti, aivan hiljaa – 3.01
Piru vie – 2.36
Terva ja höyhenet – 4.07
Risainen elämä – 5.11
I Love You – 3.51
Hypätään koskeen – 2.47
Ollaan ihmisiksi – 3.36
Kokoonpano

Pate Mustajärvi – laulu
Ari Kankaanpää – kitara
Jaan Wessman – basso
Tommi Rautiainen – rummut
Safka Pekkonen – koskettimet
Mongo Aaltonen – perkussiot (kappaleet 2–5, 7–8 ja 12)
Nina Tapio – taustalaulu (kappaleet 4–5, 8 ja 12–13)
Hanna-Riikka Siitonen – taustalaulu (kappaleet 4–5, 8 ja 12–13)
Jani Viitanen – taustalaulu (kappale 4)
Kokoonpano > Tuotanto

Jani Viitanen – äänittäjä
Mikko Karmila – miksaaja
Mika Jussila – masteroija
Harri Hinkka – valokuvat
Arvostelut

Keskisuomalainen: suopea
Soundi:
Occidental Mindoro

Occidental Mindoron sijainti
Occidental Mindoro on Filippiinien Mimaropan alueella sijaitseva provinssi. Sen pääkaupunki on Mamburao. Se muodostuu Mindoron saaren länsipuolesta, ja sen ainoa rajanaapuri on saaren itäpuolella oleva Oriental Mindoro. Sen väkiluku vuoden 2015 väestönlaskennassa oli 487 414.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Occidental Mindoro Wikimedia Commonsissa
Filippiinien hallinnollinen jako
| --- | --- |
Pääkaupunki:  Manila
Alueet:   Bicolin alue  Cagayan Valley  CALABARZON  Caraga  Cordilleran hallinnollinen alue  Davaon alue  Ilocosin alue  Itä-Visayas  Keski-Luzon  Keski-Visayas  Länsi-Visayas  MIMAROPA  Mindanaon autonominen muslimialue  Pohjois-Mindanaon alue  Pääkaupunkialue  SOCCSKSARGEN  Zamboangan niemimaa 
Provinssit:   Abra  Agusan del Norte  Agusan del Sur  Aklan  Albay  Antique  Apayao  Aurora  Basilan  Bataan  Batanes  Batangas  Benguet  Biliran  Bohol  Bukidnon  Bulacan  Cagayan  Camarines Norte  Camarines Sur  Camiguin  Capiz  Catanduanes  Cavite  Cebu  Cotabato  Davao del Norte  Davao del Sur  Davao de Oro  Davao Occidental  Davao Oriental  Dinagat Islands  Eastern Samar  Guimaras  Ifugao  Ilocos Norte  Ilocos Sur  Iloilo  Isabela  Kalinga  La Union  Laguna  Lanao del Norte  Lanao del Sur  Leyte  Maguindanao  Marinduque  Masbate  Misamis Occidental  Misamis Oriental  Mountain Province  Negros Occidental  Negros Oriental  Northern Samar  Nueva Ecija  Nueva Vizcaya  Occidental Mindoro  Oriental Mindoro  Palawan  Pampanga  Pangasinan  Quezon  Quirino  Rizal  Romblon  Samar  Sarangani  Siquijor  Sorsogon  South Cotabato  Southern Leyte  Sultan Kudarat  Sulu  Surigao del Norte  Surigao del Sur  Tarlac  Tawi-Tawi  Zambales  Zamboanga del Norte  Zamboanga del Sur  Zamboanga Sibugay