stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mariliisa Salmi

Mariliisa Salmi (s. 20. syyskuuta 1964) on entinen suomalainen lentopalloilija, joka valittiin uransa aikana muun muassa Yhdysvaltain Yliopistosarjan parhaimmaksi pelaajaksi. Hän on myös kaikkien aikojen eniten naisten A-maaotteluita pelannut pelaaja; hän pelasi 235 maaottelua vuosina 1984–2000 ja vielä vuoden 2021 päättyessä hän oli ainoa yli 200 lentopallomaaottelua pelannut suomalaisnainen.
Lentopallourallaan Salmi voitti peräti viisi Suomen mestaruutta, joista neljä tuli peräkkäin vuosien 1990–1994 välisenä aikana ja viides lopulta vuoden tauon jälkeen 1996. Hänet valittiin vuoden naislentopalloilijaksi Suomessa 1990, 1992 sekä 1993, että myös vuoden liigapelaajaksi historian ensimmäisellä lentopallon SM-liigakaudella vuonna 1996. Urallaan Salmi edusti Kauhajoen Karhua, Vaasan Vasamaa, Brigham Young Universitya (USA), Kongsbergia (Norja), Courrieresia (Ranska) sekä Seinäjoen Tangoa.
Myöhemmin Salmi on valmentanut Suomen tyttöjen lentopallomaajoukkueita sekä toiminut Etelä-Pohjanmaan urheiluakatemian lentopallovalmentajana. Salmi valittiin Brigham Youngin yliopiston urheilijoiden Hall of Fameen vuonna 2011. Samaan aikaan hienoon kunniagalleriaan pääsivät myös yksi maailman arvostetuimmista lentopallovalmentajista Carl McGown sekä amerikkalaisen jalkapallon pelinrakentaja Gary Scheide, golfaaja Andy Miller ja yleisurheilija Courtney Pugmire Meldrum.
Pelaajatiedot

Brigham Youngin yliopiston urheilijoiden Hall of Fameen valinta 2011
Seurat pelaajana:
Kurikan NSU 1976–1978
Kurikan Ryhti 1978–1981
Pacific Palisades High School (USA) 1981–1982
Kauhajoen Karhu 1982–1985
Brigham Young University (USA) 1985–1988
BK Kongsberg Norja 1988–1989
Courriers Ranska 1989–1990
Vaasan Vasama 1990–1996, 1997–2000
Seinäjoen Tango 2000–2001.
Saavutuksia:
310 ottelua SM-sarjassa
5 SM-kultaa (1991–1994, 1996), 2 SM-pronssia (1984, 1995)
4 Suomen cupin voittoa (1990–1993)
kolme kertaa puolivälierissä USA:n Yliopistosarjan (NCAA 1 div.) lopputurnauksessa
Norjan mestaruus 1989
Ranskan liigan hopea 1990
Maajoukkue:
Ennätykselliset 235 A-maaottelua vuosina 1984–2000
EM-kisat 1989
3 Länsi-Euroopan mestaruuskilpailut (1985–1987, hopeaa 1987)
5 PM-kultaa (1984, 1990, 1992, 1994, 2000).
Valinnat:
NCAA 1. div. vuoden pelaaja USA:ssa 1986, 1986–87 AVCA 1st team, 1986–1987 VB Monthly 1st team, 1986 CVCA 1st team
parhaan passarin palkinto Ranskan liigassa 1990,
4 kertaa kauden paras naislentopalloilija Suomessa (1990, 1992, 1993, 1996).
Natalja Golts

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Golts vuonna 2017. |  Golts vuonna 2017. |  Golts vuonna 2017. |  |
Maa:   Venäjä
Naispaini
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Tokio 2008 | 59 kg |  |
|  Pronssia | Khalkis 2002 | 51 kg |  |
|  Pronssia | New York 2003 | 55 kg |  |
|  Pronssia | Budapest 2005 | 55 kg |  |
|  Pronssia | Baku 2007 | 55 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Riika 2003 | 55 kg |  |
|  Kultaa | Varna 2005 | 55 kg |  |
|  Kultaa | Moskova 2006 | 55 kg |  |
|  Kultaa | Sofia 2007 | 55 kg |  |
|  Kultaa | Tampere 2008 | 55 kg |  |
|  Hopeaa | Baku 2010 | 55 kg |  |
Natalja Jurjevna Golts (ven. Наталья Юрьевна Гольц, s. 22. elokuuta 1985 Montšegorsk, Murmanskin alue) on venäläinen naispainija ja Euroopan mestari. Hän painii 55 kilogramman painoluokassa.
Golts on voittanut urallaan Euroopan mestaruuden viidesti (Riika 2003, Varna 2005, Moskova 2006, Sofia 2007 ja Tampere 2008) ja EM-hopeaa kerran (Baku 2010). MM-kisoissa hän on sijoittunut neljä kertaa pronssille (Khalkis 2002, New York 2003, Budapest 2005 ja Baku 2007) ja kerran hopealle (Tokio 2008). Lisäksi hänellä on lukuisia mitaleita nuorempien ikäluokkien arvokilpailuista.
Painin maailmancupissa Golts voitti kultaa 2002, hopeaa 2005 ja pronssia 2003. Pekingin kesäolympialaisissa 2008 hän sijoittui kahdeksanneksi.
Golts on 163 senttimetriä pitkä ja painaa 55 kilogrammaa. Hän asuu Moskovassa. Siviilisäädyltään hän on naimaton.
Natalja Guseva

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|   Natalja Guseva |   Natalja Guseva |   Natalja Guseva |  |
Maa:   Venäjä
Naisten ampumahiihto
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Anterselva 2007 | sprintti |  |
Natalja Vladimirovna Guseva (ven. Наталья Владимировна Гусева, s. 12. syyskuuta 1982 Tihvinä, Leningradin alue) on venäläinen ampumahiihtäjä, sprintin MM-mitalisti.
Guseva saavutti sprintin MM-pronssia Anterselvassa 2007. Yhden sakon pystypaikalta ampunut Guseva hävisi kilpailun voittaneelle kaksi sakkokierrosta ampuneelle Magdalena Neunerille 19,6 sekuntia. Toiseksi sijoittunut 2,3 sekuntia Neunerille jäänyt Anna Carin Olofsson ampui niin ikään kaksi sakkokierrosta. Samoissa kisoissa hän sijoittui takaa-ajossa ja yhteislähdössä neljänneksi ja hiihti ankkuriosuuden Venäjän seitsemänneksi sijoittuneessa viestijoukkueessa. Oberhofin MM-kilpailuissa 2004 hän oli yhteislähtökilpailussa seitsemäs. Olympialaisissa Guseva on parhaimmillaan sijoittunut yhteislähdön 24:nneksi Torinossa 2006.
Maailmancupissa Guseva on voittanut yhden osakilpailun; Anterselvan sprintin kaudella 2003–2004. Hän sijoittui samalla kaudella toiseksi Anterselvan yhteislähdössä. Kolmanneksi hän on sijoittunut Hochfilzenin normaalimatkalla kaudella 2005–2006 ja Anterselvan sprintissä kaudella 2006–2007. Kokonaiskilpailussa Gusevan paras sijoitus on 21. kaudelta 2005–2006.
Maunu III Särkilahti

| Maunu Särkilahti |
| --- | --- |
 Maunu Särkilahti (vasemmalla alhaalla) kuvattuna Missale Aboensen aloitussivulle.
Turun hiippakunnan tuomiorovasti
 1465–1489  
Edeltäjä:  Henrik Freese
Seuraaja:  Lauri Suurpää
Turun piispa
 1489–1500  
Edeltäjä:  Konrad Bitz
Seuraaja:  Lauri Suurpää
Henkilötiedot
Syntynyt: Taivassalo
Kuollut: 2. maaliskuuta 1500 Turku
Vanhemmat:  Nils Olofsson (Särkilahti); Elin Nilsdotter Tavast
Tiedot
Koulutus:  Maisteri
Tutkinnot:  Pariisin yliopisto
Uskonto:  Roomalaiskatolilainen
Maunu Niilonpoika Särkilahti (Magnus Nicolai Stjärnkors) (n. 1435 Taivassalo - k. 2. maaliskuuta 1500, Kuusiston piispanlinna) toimi Turun piispana vuosina 1489–1500. Tätä ennen hän toimi Turun tuomiorovastina vuosina 1465–1489.
Tuomiorovastina hän aloitti vuonna 1474 kansliauudistuksen, jonka seurauksena todennäköisesti syntyi Turun tuomiokirkon Mustakirja. Hänen henkilökohtaisista kopiokirjoistaan tärkein on myös julkaistu näköispainoksena nimellä Codex Särkilahti. Hänen kirjallinen panoksensa suomalaisen historian hyväksi oli kokonaisuudessaan merkittävä. Piispana hän julkaisi hiippakunnalleen vuonna 1492 uudet säännöt, joissa muun muassa määrättiin, että kirkossa tuli lukea rukouksia myös suomen kielellä.
Maunu Nikolainpoika oli molempien vanhempiensa puolelta ylhäisösukua. Hänen isänsä oli Nils Olofsson Stiernkors (Särkilahti), Taivassalon Iso-Särkilän herra ja äitinsä oli Elin Nilsdotter Tavast (1404–1468), piispa Maunu Tavastin veljentytär. Kaksi hänen neljästä sisarestaan meni nunnaksi Naantalin luostariin.
Maunu opiskeli Pariisissa 1450-luvulla ja saavutti sekä baccalaureuksen että maisterin arvon. Vuonna 1462 hän oli kaniikki. Samana vuonna hän palasi Suomeen ja oli tällöin paavin asiamiehen legaatti. Hänen tehtäviinsä kuului esimerkiksi aneiden myynti. Vuonna 1465 hän matkusti Roomaan ja sai siellä Turun tuomiorovastin viran ja siihen kuuluvan maakreivin arvon. Rovastina hän aloitti Suomessa laajan kirkollisen uudistuksen.
Särkilahti toimi myös ulkopolitiikassa, erityisesti vuoden 1495–1497 Venäjää vastaan käydyn sodan (vanha viha) estämiseksi. Hän varoitti idän vaaran olevan kasvamassa. Koska sodan estäminen ei onnistunut, Maunu tuki maanpuolustuksessa linnanisäntä Knut Possea. Hän käytti runsaasti omia varojaan Suomen puolustustuksen hyväksi.
Hänet on haudattu suunnittelemaansa Turun tuomiokirkon Kaikkien Pyhien kappeliin.
Galleria

Maunu Särkilahden piispansinetti.
Maunu Särkilahden piispanvaakuna, jossa Turun hiippakunnan vanha ristivaakuna ja Särkilahti-suvun vaakuna.
Natalja Gurova

| Mitalit> Maa:   Kazakstan.Tyttöjen ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kazakstan.Tyttöjen ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kazakstan.Tyttöjen ammunta.MM-kilpailut  | Maa:   Kazakstan> Tyttöjen ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Milano 1994 | 10 m olympiakivääri |  |
Naisten ammunta
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Barcelona 1998 | 10 m olympiakivääri |  |
|  Kultaa | Heinola 2009 | 10 m liikkuva maali, sekajuoksut |  |
|  Pronssia | Lahti 2002 | 10 m olympiakivääri |  |
Natalja Gurova (o.s. Kovalenko, s. 1976) on kazakstanilainen riistamaaliampuja ja maailmanmestari.
Gurova on saavuttanut MM-kilpailuissa kaksi kultaa ja pronssin naisten sarjassa. Lisäksi tyttöjen sarjassa hän on saavuttanut pronssia.
Mervyn LeRoy

| Mervyn LeRoy |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. lokakuuta 1900 San Francisco, Kalifornia, Yhdysvallat
Kuollut: 13. syyskuuta 1987 (86 vuotta) Beverly Hills, Kalifornia
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Ammatti:  elokuvaohjaaja
Mervyn LeRoy (15. lokakuuta 1900 San Francisco, Kalifornia – 13. syyskuuta 1987 Beverly Hills, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja.
LeRoy oli Oscar-ehdokkaana vuoden 1942 elokuvasta Sattuma korjaa satoa. Oscar-kunniapalkinnon hän sai vuonna 1945 lyhytelokuvasta The House I Live In. LeRoy on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle.
Aiheesta muualla

Mervyn LeRoy Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Mervyn LeRoy Elonetissä.
Muistokirjoitus The New York Timesissa (englanniksi)
Micmacs

| Micmacs> Micmacs à tire-larigot |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jean-Pierre Jeunet
Käsikirjoittaja:  Jean-Pierre Jeunet Guillaume Laurant
Tuottaja:  Frédéric Brillion Jean-Pierre Jeunet Gilles Legrand
Säveltäjä:  Raphaël Beau
Kuvaaja:  Tetsuo Nagata
Leikkaaja:  Hervé Schneid
Tuotantosuunnittelija:  Aline Bonetto
Pukusuunnittelija:  Madeline Fontaine
Pääosat:  Dany Boon André Dussollier Nicholas Marié
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:  Epithète Films
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:  15. syyskuuta 2009 (Toronton elokuvajuhlat) Ranska: 28. lokakuuta 2009 Suomi: 13. elokuuta 2010
Kesto:  106 min
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Micmacs (Micmacs à tire-larigot) on Jean-Pierre Jeunet’n ohjaama ranskalainen komediaelokuva vuodelta 2009. Se on komediaa ja fantasiaa sekoittava elokuva kodittomista, jotka aikovat kostaa asekauppiaille.
Arvioita

Suomessa Helsingin Sanomien Nyt-liitteessä neljä kriitikkoa antoi elokuvalle tähtikeskiarvon 2,3. Muutamaa viikkoa myöhemmin kokoonpanoltaan hieman uudistunut kriitikkoraati antoi samassa liitteessä keskiarvon 2,0.
Aiheesta muualla

Micmacs Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Mary Ann Meets the Gravediggers and Other Short Stories

| Mary Ann Meets the Gravediggers and Other Short Stories Regina Spektor |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 16. tammikuuta 2006
 Tuottaja(t): Useita tuottajia
 Tyylilaji: rock, anti-folk
 Kesto: 52.22
 Levy-yhtiö: Transgressive
Regina Spektorin muut julkaisut
| Live at Bull Moose 2005 | Mary Ann Meets the Gravediggers and Other Short Stories 2006 | Begin to Hope 2006 |
Mary Ann Meets the Gravediggers and Other Short Stories on Regina Spektorin kokoelma-albumi, joka julkaistiin 16. tammikuuta 2006. Se sisältää musiikkia hänen kolmelta aikaisemmalta levyltään. Levy on julkaistu alun perin Isossa-Britanniassa, koska Spektorin kahta ensimmäistä levyä ei ole koskaan ollut siellä saatavilla. Spektor kiittääkin levyn kansilehdellä juuri englantilaisia ystäviään.
Kyseessä on CD-DVD-yhdistelmälevy, jonka tekee lisäksi omalaatuiseksi kansivihko. Sen on kuvittanut Julie Morstad, ja jokaisen sivun kuvaan on liitetty lainaus Spektorin sanoituksista. Kansivihko itsessään on siis fanille näkemisen arvoinen.
Kappaleet > Musiikki-CD

| # | Nimi | Kesto | Albumilta | Alkup>  vuosi | Krediitit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 | Oedipus | 4:49 | Songs | 2002 | regina - piano ja laulu |
| 02 | Love Affair | 2:22 | 11:11 | 2001 | regina - piano ja laulu, Chris Kuffner - basso |
| 03 | Poor Little Rich Boy | 2:27 | Soviet Kitsch | 2004 | regina - piano, laulu ja rumpukapulat |
| 04 | Sailor Song | 3:15 | Soviet Kitsch | 2004 | regina - piano, laulu, lyömäsoittimet ja martinilasi, Graham Maby - basso, Gordon Raphael - lyömäsoittimet, Alan Bezozi lyömäsoittimet |
| 05 | Mary Ann | 2:56 | 11:11 | 2001 | regina - laulu, Chris Kuffner - basso |
| 06 | Prisoners | 3:01 | Songs | 2002 | regina - piano ja laulu |
| 07 | Consequence of Sounds | 5:08 | Songs | 2002 | regina - piano ja laulu |
| 08 | Daniel Cowman | 4:50 | Songs | 2002 | regina - piano ja laulu |
| 09 | Lacrimosa | 5:14 | Songs | 2002 | regina - piano ja laulu |
| 10 | Pavlov’s Daughter | 7:43 | 11:11 | 2001 | regina - piano ja laulu, Chris Kuffner - basso ja lyömäsoittimet |
| 11 | Chemo Limo | 6:04 | Soviet Kitsch | 2004 | regina - piano ja laulu |
| 12 | Us | 4:52 | Soviet Kitsch | 2004 | regina - piano ja laulu, The 4X4 String Quartet - jouset |
Kappaleet > DVD

The Survival Kit to Soviet Kitch EPK
Us-kappaleen musiikkivideo
Kansivihko

Kansivihko sisältää Julie Morstadin kuvittamia sivuja, joihin on liitetty Spektorin kappaleiden lainauksia. Kuvitus on mustavalkoista ja ohutviivainen kynänjälki sopii hienosti levyn tunnelmaa. Seuraavassa otteita kansivihko lainauksista:
"Sometimes I'd stand by the royal walls. The sky would be so big that it broke my soul." -Oedipus
"He was perfect, except for the fact that he was an engineer..." -Love Affair
"Mary Ann's a bitch" -Sailor Song
"Miss Mary Ann began to have some thoughts of murder..." -Mary Ann
"The National Geographic was being too graphic, when all she had wanted to know was the traffic." -Consequence of Sound
"The Gravediggers getting stuck in the machine" -Pavlov's Daughter
"I had a dream... crispy crispy Benjamin Franklin came over and babysat all four of my kids..." -Chemo Limo
Sanoituksia voisi kuvailla jopa runollisiksi ja yhdistettäessä ne Morstadin omintakeiseen kuvitusjälkeen, kansilehti todella on mielenkiintoinen.
Spektor itse kertoo kansilehden "esipuheessa" hieman levyn historiasta. Osa tämän levyn kappaleista on tehty hänen ollessaan 18-vuotias, osa hieman myöhemmin. Hänen mukaansa tuntuu kuin näiden kappaleiden tekemisestä olisi valtavan kauan aikaa, mutta hän on onnellinen, että nämä nuoren Reginan tekemät kappaleet ovat olemassa. Hän vertaa kappaleiden olemassaoloa vanhoihin valokuviin, kirjeisiin tai päiväkirjoihin, joiden pariin voi vanhempana palata. Näin ollen hän sanookin "So this record is for you and me both. Maybe sometimes we will liket it, and sometimes not, but it's being offered with the best intentions..." (Regina Spektor, Mary Ann Meets the Gravediggers and Other Short Stories -levyn kansivihkossa).
Natalja Gorelova

| Mitalit> Maa:  Venäjä.Naisten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Venäjä.Naisten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Venäjä.Naisten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Maa:  Venäjä> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Edmonton 2001 | 1500 m |  |
Natalja Gorelova (o.s. Zaitseva, ven. Наталья Горелова, s. 18. huhtikuuta 1973 Moskova) on venäläinen keskimatkojen juoksija, päämatkanaan 1500 metrin juoksu.
Gorelova juoksi vuoden 1999 maailmanmestaruuskilpailuissa Sevillassa kuudenneksi tämänkin hetkisellä ennätysajallaan 1.57,90. Vuonna 2001 hän voitti pronssia Lissabonin sisäratojen ja Edmontonin ulkoratojen MM-kisoista. Vuonna 2003 hän sijoittui neljänneksi Pariisin MM-kilpailuissa ja kahdenneksitoista kaikkien aikojen ensimmäisessä IAAF:n yleisurheilufinaalissa.
Ennätykset

800 metrin juoksu: 1.57,90 (1999)
1500 metrin juoksu: 3.59,70 (2001)
Nanakuman metroasema

Nanakuman metroasema (jap. 七隈駅, Nanakuma eki) on Fukuokan kaupungin Jōnanin suuralueella sijaitseva metroasema. Asema on kymmenes asema Nanakuma-linjalla Tenjin-Minamin metroaseman päästä lukien. Asema on avattu 3. helmikuuta 2005.
Aseman lähellä sijaitsevat muun muassa:
Fukuoka ōdōri
Nippon Telegraph and Telephone West Corporationin toimisto
Fukuokan yliopisto
Aiheesta muualla

Nanakuman aseman viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (japaniksi)
Fukuokan kaupungin metron Nanakuma-linja
Asemat: Tenjin-Minami | Watanabe dōri | Yakuin | Yakuin ōdōri | Sakurazaka | Ropponmatsu | Befu | Chayama | Kanayama | Nanakuma | Fukudai-mae | Umebayashi | Noke | Kamo | Jirōmaru | Hashimoto
Nanako Matsushima

Nanako Matsushima Cannesin elokuvajuhlilla vuonna 2013.
Nanako Matsushima (jap. 松嶋 菜々子 Matsushima Nanako, s. 13. lokakuuta 1973 Jokohama, Japani) on japanilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten elokuvasta Ringu sekä draamasarjoista Great Teacher Onizuka, Konna koi no hanashi ja Kaseifu no Mita. Helmikuussa 2001 hän meni naimisiin Great Teacher Onizukassa näytelleen Takashi Sorimachin kanssa. Heillä on kaksi tytärtä.
Aiheesta muualla

Nanako Matsushima Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Nanao

| Nanao (七尾市) |
| --- | --- |
 Nanaon keskustaa
 lippu:  Symboli
 Nanaon sijainti Ishikawan prefektuurissa
 Nanao
 Koordinaatit: 37°02′35.3″N, 136°58′02.8″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūbu tai Hokuriku
Prefektuuri:  Ishikawa
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  318,32 km²
Väkiluku (2017):  54 232
 – Väestötiheys:  170 as./km²
Symbolit:  
 – Kukka:  Rypsi
 – Puu:  Mänty
 – Lintu:  Kalalokki
 – Kala:  Sebastes inermis
Aikavyöhyke:  UTC+9
 
 www.city.nanao.lg.jp 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nanao (jap. 七尾市, Nanao-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Hokurikun alueella Ishikawan prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin pohjoisosassa Noton niemimaalla Japaninmeren Notonlahden rannikolla Kanazawan koillispuolella. Kaupunkiin kuuluu Notojiman saari. Nanaossa on 54 232 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 318,32 neliökilometriä.
Kaupungin nimi merkitsee ”seitsemän häntää” ja viitannee seitsemään vuorenharjaan, jotka näkyivät vuorelle rakennetusta Nanaon linnasta. Nanao oli entisen Noton provinssin pääkaupunki. Kaupunkioikeudet Japanin nykyisen kuntalaitoksen puitteissa se sai vuonna 1939. Se laajeni huomattavasti vuonna 2004, kun siihen liitettiin kolme ympäristön kuntaa. Kaupunkia palvelevat JR Nishi-Nihonin Nanao-linja ja Noto-rautateiden Nanao-linja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nanao Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Marquee Moon

| Marquee Moon Television |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1977
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Andy Johns   Tom Verlaine
 Tyylilaji: rock, post-punk
 Kesto: 45.49
 Levy-yhtiö: Elektra Records
Televisionin muut julkaisut
|   | Marquee Moon 1977 | Adventure 1982 |
Marquee Moon on yhdysvaltalaisen Television-yhtyeen ensimmäinen studioalbumi. Se valittiin vuonna 2005 hakuteokseen 1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään.
Kappaleet

See No Evil – 3.53
Venus – 3.51
Friction – 4.44
Marquee Moon – 10.40
Elevation – 5.07
Guiding Light – 5.35
Prove It – 5.02
Torn Curtain – 6.56
Kokoonpano

Tom Verlaine – laulu, kitara, kosketinsoitin, tuottaja
Richard Lloyd – kitara, laulu
Fred Smith – bassokitara, laulu
Billy Ficca – rummut
Kokoonpano > Muut tekijät

Andy Johns – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
Jim Boyer – avustava äänittäjä
Jimmy Douglass – avustava miksaaja
Randy Mason – avustava miksaaja
Greg Calbi – masteroija
Lee Hulko – masteroija
Tony Lane – graafinen ohjaus
Billy Lobo – takakansi
Robert Mapplethorpe – valokuvat
Wartoke Concern, Inc. – management
Arvostelut

Allmusic:
Soundi:
Aiheesta muualla

Marquee Moon discogs.com -sivustolla.
Natsismin alla vainottujen homoseksuaalien muistomerkki

Muistomerkki Tiergarten puistossa
Natsismin alla vainottujen homoseksuaalien muostomerkki (saks. Denkmal für die im Nationalsozialismus verfolgten Homosexuellen) on Berliinissä sijaitseva patsas natsi-Saksan homoseksuaalisten uhrien muistolle. Muistomerkki pystytettiin Tiergartenin puistoon 27. toukokuuta 2008. Sen suunnittelivat tanskalais-norjalainen taiteilijapari Michael Elmgreen ja Inger Dragseth.
Patsas on suorakulmion muotoinen ja se on valmistettu betonista. Patsaan yhdessä sivussa on neliön mallinen syventymä, jossa pyörii video suutelevista homoista. Patsas on muistomerkki natsien vainoamille ja surmaamille homoseksuaaleille.
Mälaren

| Mälaren |
| --- | --- |
 Mälarin Ekeröön lautat kohtaavat salmessa
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Ruotsi
Läänit:  Tukholma, Uppsala, Södermanland, Västmanland
Koordinaatit:  59°30′N, 17°12′E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Norrströmin vesistö
Valuma-alue:  vesistön pääuoma
Järveen tulevat joet:  Arbogaån, Eskilstunaån, Fyrisån, Hedströmmen, Kolbäcksån, Sagån, Svartån, Örsundaån
Laskujoki:  Norrström, Söderström
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  0,7 m  mpy. 
Pituus:  120 km  
Leveys:  65 km  
Rantaviiva:  1 245 km  
Pinta-ala:  1 073 km²  
Tilavuus:  14,3 km³  
Keskisyvyys:  12,8 m  
Suurin syvyys:  66 m  
Valuma-alue:  22 650,2 km²  
Keskivirtaama:  165 m³/s (MQ) 
Veden viipymä:  2,2 vuotta 
Saaria:  yli 8 000 
 fiMälaren 
Mälarenin yhtenäinen vesialue ja asutuskeskukset
Mälaren on Ruotsissa Tukholman lähellä Mälarinlaaksossa sijaitseva järvi, joka on toinen Norrströmin vesistön pääjärvistä. Järvi sijaitsee sitä ympäröivissä Tukholman-, Uppsalan- Södermanlandin- ja Västmanlandin lääneissä, joiden väliset lääninrajat sijaitsevat järvellä. Mälaren on Ruotsin kolmanneksi suurin järvi Vänernin ja Vätternin jälkeen ja ennen Hjälmarenia, joka on samalla myös vesistön toinen pääjärvi.
Maantietoa > Yleistä

Mälaren on 120 kilometriä pitkä itä-länsi-suunnassa ja leveimmillään 66 kilometriä pohjois-etelä-suunnassa, Uppsalan ja Södertäljen välillä. Järven pinta-ala on hiljattain määritetty uudelleen ja sen arvoksi ilmoitetaan nykyään 1 073 neliökilometriä (km²) eli 107 300 hehtaaria. Se on siten Päijänteen (1 083 km²) kokoinen järvi . Järven vesitilavuus on keskimäärin 14,3 kuutiokilometriä (km³, Päijänteen tilavuus on 15,4 km³). Järven keskisyvyydeksi on saatu 12,8 metriä (Päijänteellä 16,2 metriä) ja suurin mitattu syvyys on 66 metriä (Päijänteellä 93,5 metriä). Mälaren on rantaviivaltaan varsin mutkitteleva niemien ja pitkien lahtien vuorotellessa toisiaan. Avointa järvenselkää on vähän, koska järvessä on yli 8 000 saarta ja luotoa .
Maantietoa > Järvenosia

Mälarenin vesialueet voidaan jakaa sen keskellä sijaitsevan Prästfjärdenin suhteen kolmeen osaan. Järven keskiosassa sijaitsee laaja järvenselkä, jonka piirteen osalta se eroaa kahdesta muusta järvenosasta. Siihen voidaan lukea kuuluvaksi Prästfjärden, Södra Björkfjärden, Gripsholmsviken ja Norra Björkfjärden. Itäiseen järvenosaan sisältyy laaja ja suurisaarinen vesialue sekä Tukholman keskustan vesialueet. Itäpuolella erityinen vesialue sijaitsee Uppsalan suunnalla, jonne tulee pitkä, mutitteleva ja paikoin hyvin kapea lahti, jonka kaukaisin lahdenpohjukka sijaitsee 60 kilometrin päässä sen lahdensuulta. Myös läntinen järvenosa on saaristoinen, mutta täällä on myös pieniä järvenselkiä sekä erillinen järvenlahti Sörfjärden. Keskiosasta alkaa Ängsönin ja Selaönin välinen saaristo, joka vaihtuu sitten Ängönin ja Kvicksundin väliseksi avoimemmaksi järvenosaksi. Mälarenin läntisin lahti on viimeisenä sijaitseva Galten.