stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Heinäkuun vallankumous
Tapahtumien kulku > Seuraava päivä

Säädökset annettiin julki kansalle, ja aluksi Pariisissa vallitsi 27. heinäkuuta hiljaisuus. Kansaa alkoi kerääntyä hiljalleen kaduille ja Le Nationalin toimituksen eteen kerääntyneet näkivät poliisien menevän toimitukseen tehtävänään estää lehden ilmestymisen. Poliisin mukaan Le Nationalin toimittajat olivat rikkoneet uutta lakia julkaisemalla sanomalehteä ilman ennakkosensuuria ja sen koko painos sekä painokoneet piti takavarikoida. Thiers julisti, että hallinto on nyt menettänyt laillisuutensa ja ihmisten on käytävä vastarintaan. Sanat levisivät nopeasti julkisuuteen. Niitä levitettiin ympäri Pariisia julisteina. Ihmisiä alkoi kerääntyä pääministerin kodin edustalle huutaen iskulausetta Eläköön perustuslaki !
Hallitus vastasi laittamalla armeijan liikekannalle ja asettamalla sotilaita vartioimaan merkittäviä rakennuksia. Pariisilaiset ryhtyivät rakentamaan barrikadeja ja aseita etsittiin kätköistä. Barrikadeilla esiintyi väkeä monista eri yhteiskuntaryhmistä: niillä oli ylioppilaita, käsityöläisiä, entisiä Napoleonin armeijan upseereita ja erityisen paljon oli liikkeellä työläisiä. Työläisiä elähdytti vanha jakobiinihenki ja ajatus yhteiskunnallisesta tasa-arvosta. Kiellettynä ollut trikolorilippu laitettiin liehumaan uudelleen. Vanha vapaustaistelija Gilbert du Motier de Lafayette keräsi kokoon jo lakkautetetun kansalliskaartin miehiä.
Tunti tunnilla vallankumouksellisiin liittyi enemmän väkeä. Vallankumouksellisten voitto varmistui, kun kaksi rykmenttiä asettui heidän puolelleen. Louvre ja Tuileries’n palatsi vallattiin hallitukselta. Kuningas Kaarle X oleskeli edelleen kesäpalatsissaan Saint-Cloudissa. Pariisista kantautui laukausten ja kirkonkellojen ääniä, mutta kuningas ei antanut sen häiritä. Hän uskoi, että kyseessä oli vain pieni, itsekseen lakkaava mellakka. Vaikka kaupungista alkoi kantautua yhä huolestuttavampia viestejä, hän ei uskonut, että kansa haluaa hänet syrjään.
Kun kaduilla taisteltiin, oli kulissien takana käynnistynyt poliittinen peli uuden hallinnon luomiseksi. Talleyrand lähetti nyt viestin Ludvig Filipille, että häntä tarvittaisiin Pariisissa. Näyttämölle astui takaisin myös Thiers, joka ilmoitti kannattavansa vapaamielistä kuningasvaltaa. Porvaristo oli pitänyt työläisiä tarpeellisina liittolaisina konservatiivista kuninkaan valtaa vastaan taistellessa, mutta sille ei haluttu antaa valtaa. Tasavaltaisen hallinnon pelättiin suututtavan suurvallat ja johtavan tuhoisaan sotaan.
Tapahtumien kulku > 31. heinäkuuta

Kun Pariisi oli vallankumouksellisten hallussa, Ludvig Filip noudatti kutsua ja saapui Pariisiin. Lafaytte ja Ludvig Filip näyttäytyivät kansalle kaupungintalon parvekkeella ja trikolorin hulmutessa syleilivät toisiaan.
Tapahtumien kulku > Loppunäytös

Kaarle X ymmärsi nyt, että hänen valtakautensa oli loppunut. Elokuun toisena päivänä hän luopui kruunusta pojanpoikansa hyväksi. Kuninkaanlinnan pihalla laskettiin kuninkaallinen lippu ja kuningas tarkasti viimeisen kerran kaartin. Viikkoa myöhemmin hän purjehti Englantiin. 9. elokuuta Ludvig Filip otti vastaan hänelle tarjotun kuninkaan kruunun. Osoituksensa vapaamielisyydestään hän otti itselleen hallitsijanimen Ludvig Filip, ranskalaisten kuningas.
Vallankumouksen jälkeen

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Vallankumous synnytti uuden perustuslaillisen monarkian, jota kutsuttiin heinäkuun monarkiaksi. Sitä vastustavia konservatiivisia Bourbon-suvun kannattajia ryhdyttiin kutsumaan legitimisteiksi.
Vallankumous levisi Brysseliin, missä elokuun kansannousu eli Belgian vallankumous johti itsenäisen  kuningaskunnan syntyyn. Levottomuuksia oli myös Puolassa ja Italiassa.
Ranskassa työläiset ja ylioppilaat pettyivät nopeasti vallankumouksen lopputulokseen. Äänioikeutettujen määrää oli uudessa perustuslaissa lisätty, mutta heidän määränsä oli kuitenkin vain 200 000 Ranskan 30 miljoonasta asukkaasta. Suurella osalla kansaa ei ollut mitään mahdollisuutta esittää mielipidettään maan politiikasta ja valtaa käyttivät lähinnä suurporvarit, yhteiskuntaluokka, johon myös kuningas Ludvig Filip samaistui. Lisäksi vuonna 1832 julkaistiin joukko säädöksiä, joilla uudelleen rajoitettiin painovapautta ja yhdistymisvapautta.
Opposition ajatusmaailma tulee jälkipolville hyvin esille pilapiirtäjä Honoré Daumierin piirroksissa. Radikaali La Caricature -lehti julkaisi vuosina 1831–1835 sarjan armottomia pilapiirroksia, joissa Daumier syytti hallitsijaa halpamaisuudesta, omahyväisyydestä ja armottomasta kovuudesta köyhää kansaa kohtaan. Osansa saivat myös virkamiehet, ministerit ja suurliikemiehet. Daumier joutui piirrostensa takia vankilaan ja lehti lakkautettiin.
Epäoikeudenmukainen vallanjako ja heikko taloustilanne johtivat maassa kesäkuun kapinaan vuonna 1832. Hallitus murskasi sen parissa päivässä. Tyytymättömyys jäi kuitenkin kytemään ja se kasvoi kasvamistaan johtaen vuoden 1848 helmikuun vallankumoukseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heinäkuun vallankumous Wikimedia Commonsissa
Kuningas Kaarle X, jonka heinäkuun julistukset olivat kipinä vallankumoukselle.
Pariisin kaupungintalon valtaus, Jean Victor Schnetzin maalaus.
Orléansin  herttua Ludvig Filip saapuu Pariisiin, Jean-Baptiste Carbilletin maalaus.
Käännös suomeksi
Otto Ferdinand Helminen

Otto Ferdinand Helminen (3. huhtikuuta 1886 Tampere – 29. tammikuuta 1970 Helsinki) oli diplomi-insinööri. Hän toimi tamperelaisen Aaltosen Kenkätehtaan teknillisen johtajana 1912–1961.
Tausta ja koulutus

Otto Helmisen vanhemmat olivat kauppias Gustaf Helminen ja Hilda Helenius. Helminen tuli ylioppilaaksi Tampereen Realilyseosta vuonna 1905 ja diplomiinsinööriksi Helsingin Teknillisen korkeakoulun koneenrakennusosastolta vuonna 1909. Korkeakouluopintonsa päätettyään hän ryhtyi tutkimaan jalkineiden koneellista valmistusta. Vuonna 1910, Helminen oli harjoittelijana Saksassa kenkätehtaissa ja suoritti kurssin alan ammattiopistossa.lähde?
Aaltosen Kenkätehtaan teknillisen johtajana

Palattuaan Suomeen vuonna 1912 hän tuli Aaltosen Kenkätehdas-yhtymän teknilliseksi johtajaksi. Helminen oli ensimmäinen korkeakoulukasvatuksen saanut teknikko suomalaisen kenkäteollisuuden palveluksessa. Vuonna 1914 Helminen sai valtion stipendin tutkiakseen kenkäteollisuusalaa Yhdysvalloissa. Vuodesta 1917 hän toimi Aaltosen kenkätehdas oy :n, Lokomo oy/n ja Sarvis oy :n johtokunnan jäsenenä). Otto Helminen siirtyi eläkkeelle vuonna 1961. Näin ollen hän tuli olleeksi yli 50 vuotta saman yhtiön palveluksessa. Aaltosen kenkätehtaasta kasvoi Pohjoismaiden suurin, ja se työllisti sodan jälkeen 1 500 henkilöä Tampereella.lähde?
Taiteilija Martta Helminen (1890–1983) oli hänen sisarensa ja arkkitehti Matti Tausti on (1924–2016) hänen poikansalähde?.
Kunnia- ja ansiomerkit

Suomen Leijonan ritarikunnan komentajamerkki
Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki
Vapaudenristin 4 luokan merkin
Vapaudenristin 2 luokan ansiomerkki
Helvetialaiset

Helvetialaiset tai helveetit (lat. Helvetii) olivat kelttiläinen heimo, joka asui nykyisen Sveitsin alueella, jota roomalaiset kutsuivat nimellä Helvetia. Julius Caesar kertoo heistä kirjassaan Gallian sota (Commentarii de bello Gallico).
Helvetialaiset asuivat alun perin Germanian eteläisissä osissa, mutta kun germaanit työntyivät etelämmäs, he siirtyivät vuonna 61 eaa. nykyisen Sveitsin alueelle. Koska germaaniheimot työntyivät pian myös helvetialaisten uusille asuinseuduille, he päättivät muuttaa Galliaan päällikkönsä Orgetorixin johdolla.
Gallia Narbonensisin gallialaiset pyysivät Caesaria suojelemaan heitä maahan tunkeutuvilta helvetialaisilta. Caesar komensi tuolloin kuutta legioonaa, ja hän värväsi nopeasti avukseen vielä kaksi legioonaa lisää. Kokeneet ja hyvin organisoituneet roomalaiset joukot löivät helvetialaiset, vaikka näitä olikin huomattavasti enemmän kuin roomalaisia. Tosin suurin osa helvetialaisista oli naisia, lapsia ja vanhuksia, eikä suinkaan sotilaita. Roomalaiset tappoivat suurimman osan helvetialaisista, ja osan he ottivat orjiksi. Loput helvetialaiset ajettiin takaisin Helvetiaan.
Vuonna 52 eaa. 10 000 helvetialaista liittyi Vercingetorixin johtamaan kapinaan.
Tiberius ja Drusus liittivät helvetialaisten alueet Rooman valtakuntaan 15 eaa. Alamannit hyökkäsivät helvetialaisten asuinalueille 200-luvulla jaa., ja helvetialaiset sekoittuivat vähitellen germaaneihin.
Aarre Hemming

Aarre Hemmo Johannes Hemming (16. marraskuuta 1928 Viipuri – 7. elokuuta 2007 Lahti) oli suomalainen kapellimestari ja professori, joka toimi Lahden musiikkiopiston rehtorina ja kohotti merkittävästi Lahden Oopperan taiteellista tasoa.
Hemming opiskeli Sibelius-Akatemiassa viulunsoittoa Onni Suhosen johdolla ja orkesterinjohtoa Leo Funtekin johdolla ja valmistui kapellimestariksi vuonna 1953. Hän opiskeli myös musiikkitiedettä Helsingin yliopistossa ja suoritti lisensiaatintutkinnon vuonna 1959. Hemming toimi aluksi Helsingin kaupunginorkesterin viulistina (1952–1962) ja kirjastonhoitajana (1962–1965). Vuodesta 1965 hän toimi Lahden musiikkiopiston rehtorina ja kehitti musiikinopetusta paitsi Lahdessa myös koko maassa. Niin kutsuttu musiikkiluokkatoiminta kehittyi hänen aloitteestaan. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1991.
Hemming hoiti useita luottamustehtäviä muun muassa valtion säveltaidetoimikunnassa. Hänelle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1989.
Helttasiepot

| Helttasiepot |
| --- | --- |
 Kylähelttasieppo (Platysteira cyanea)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Afrikansiepot Platysteiridae
Suku::  Helttasiepot Platysteira  Jardine & Selby, 1830
Katso myös
   Helttasiepot Wikispeciesissä   Helttasiepot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helttasiepot (Platysteira) on afrikansieppojen heimoon kuuluva varpuslintusuku, joka aikaisemmin sijoitettiin monarkkien heimoon Monarchidae.
Helttasiepot ovat pienikokoisia, lyhytpyrstöisiä ja tanakoita lintuja. Silmän lähellä niillä on pieni helttamainen paljas ihokaistale. Ne elävät avoimissa metsissä ja pensaikoissa Afrikassa Saharan eteläpuolella.
Helttasieppolajit

Luettelo perustuu BirdLife Suomen maailman lintujen suomenkieliseen nimistöön. Luokittelujen eroavuuksista johtuen lajisto voi olla erilainen eri lähteissä.
Kylähelttasieppo Platysteira cyanea
Angolanhelttasieppo Platysteira albifrons
Kirjohelttasieppo Platysteira peltata
Bamendanhelttasieppo Platysteira laticincta
WhatsApp

| WhatsApp Messenger |
| --- | --- |

Kehittäjä:  WhatsApp Inc. (Meta, Inc.)
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  2009
Vakaa versio:  iOS: 25.2.83 (13. helmikuuta 2025) Android: 2.23.12.75 (17. marraskuuta 2024)
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  pikaviestintäohjelma
Alusta:  iOS Android KaiOS
Lisenssi:  omisteinen ohjelmisto
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Viestittelyä WhatsAppilla.
WhatsApp Messenger on Brian Actonin ja Jan Koumin vuonna 2009 julkaisema alustariippumaton pikaviestintäpalvelu älypuhelimille. Sillä pystyy tekstin lisäksi lähettämään kuvia, videoita, GIF-animaatioita, ääniviestejä, soittamaan puheluita ja videopuheluita, jakamaan omia yhteystietoja ja joiden lisäksi pystyy jakamaan oman sijainnin netin tai GPS:n kautta. Ukrainalaissyntyinen Koum lopetti työt yhtiössään toukokuussa 2018. Whatsapp oli 2010-luvun kolmanneksi ladatuin sovellus Facebookin ja Facebook Messengerin jälkeen.
Saatavuus

Ohjelmisto on ollut saatavana Android-, Blackberry OS-, Blackberry 10-, iOS-, Sailfish-, Series 40-, Symbian- sekä Windows Phone -käyttöjärjestelmille. Tosin palvelu on ryhtynyt sulkemaan tilejä, jotka ovat käyttäneet Sailfish OS:lle tehtyä MitaKuuluu -ohjelmaa. Aiemmin sovellus muuttui ensimmäisen vuoden käytön jälkeen maksulliseksi, mutta vuonna 2016 käyttö muuttui ilmaiseksi. Vuoden 2016 lopussa WhatsApp lakkasi toimimasta iPhone 3GS -puhelimissa sekä iOS 6 -käyttöjärjestelmää käyttävissä puhelimissa. Android-puhelinten osalta WhatsApp lakkaa toimimasta Android 2.1- ja 2.2-käyttöjärjestelmiä käyttävistä puhelimista sekä Windows Phone 7:stä. Heinäkuussa 2017 WhatsApp hävisi myös BlackBerry OS ja BlackBerry 10 -käyttöjärjestelmistä sekä Nokian vanhoista S40- ja Symbian S60 -järjestelmistä. Tammikuussa 2020 ilmoitettiin, että WhatsApp ei toimi puhelimien vanhemmissa versioissa (Android-versio 2.3.7 tai tätä vanhempi, iPhonen IOS 8 -versio tai tätä vanhempi). Windows Phone -versio lakkasi toimimasta vuoden 2019 lopussa.
Nykyisin sovellus tukee Applen iOS:n ja Androidin lisäksi ainoastaan KaiOS-käyttöjärjestelmää.
WhatsAppin käyttö on vähentänyt maksullisten tekstiviestien suosiota; Vaasan yliopiston tekemässä tutkimuksessa yli sadan yliopisto-opiskelijan ryhmästä 83 prosenttia käytti WhatsAppia yhtenä kommunikointivälineenä. WhatsAppissa voi keskustella yhden kaverin kanssa tai perustaa ryhmiä, joissa voi olla enintään 256 henkilöä.
Myynti Facebookille

Helmikuussa 2014 Facebook, Inc. osti WhatsAppin 16 miljardilla dollarilla (noin 11,6 miljardia euroa) tarkoituksenaan kehittää sitä oman kilpailevan tuotteensa Facebook Messengerin rinnalla. WhatsAppilla oli tuolloin 55 työntekijää. Ostoa seurasi käyttökatko, jonka takia monet kilpailevat pikaviestinpalvelut, kuten TextSecure ja Telegram, kasvoivat käyttäjämäärissä.
Viestintämahdollisuudet

WhatsAppin kaikki viestintämahdollisuudet ovat maksuttomia. Ne tarvitsevat vain internet-yhteyden:
Tekstiviesti
Ääniviesti
Valokuvat
Videot
GIF-animaatiot
Äänipuhelu
Videopuhelu
Oma tila
Kanava
Oma tila

Vuonna 2017 WhatsApp otti käyttöön Oma tila -ominaisuuden. Käyttäjä voi laittaa omaan tilaansa kuvia ja maksimissaan kahden minuutin pituisia videoita, joihin voi myös piirtää ja liittää hymiöitä ja tekstiä. Kuvat ja videot häviävät Omasta tilasta 24 tunnin kuluttua.
Ikäraja

WhatsApp-palvelun käyttöehdoissa käyttäjältä edellytetään EU-alueella 16 vuoden ikää. Muualla kuin EU-alueella ikäraja on 13.
Suosio Suomessa

Lokakuussa 2015 julkaistun kyselyn (Polaris Nordic Digital Music Survey 2015. YouGov, Teosto, Tono, Koda, 2015) mukaan WhatsAppia käyttäisi noin 52 prosenttia 12–65-vuotiaista suomalaisista. Tämä tarkoittaisi sitä, että suomalaisia WhatsAppin käyttäjiä olisi yhteensä noin kaksi miljoonaa. Nuorten 12–17-vuotiaiden osalta lukema olisi samaisen kyselyn mukaan n. 89 prosenttia, mutta lukemaan tulee suhtautua varauksella kyseisen ikäisten vastaajien pienen määrän vuoksi.
DNA:n maaliskuussa 2019 tekemän tutkimuksen mukaan WhatsApp oli Suomen suosituin pikaviestipalvelu. Tutkimuksen mukaan vastaajista 42 prosenttia käytti palvelua lukuisia kertoja päivässä, 15 prosenttia 1–2 kertaa päivässä ja 12 prosenttia 3–7 kertaa viikossa. Vastaajista 20 prosenttia ei käyttänyt WhatsAppia lainkaan. Tutkimuksen kohderyhmä oli 16–74-vuotiaat suomalaiset, ja vastaajia oli yhteensä 1 005.
Opetusministeri Li Andersson on kertonut MTV:n Joonas Nordman Show’ssa että hallituksen naisministereillä – pääministeri Sanna Marinilla, opetusministeri Li Anderssonilla, valtiovarainministeri Katri Kulmunilla, sisäministeri Maria Ohisalolla sekä oikeusministeri Anna-Maja Henrikssonilla – on yhteinen WhatsApp-ryhmä.
Myös eduskunnan hallituspuolueiden ryhmäjohtajien on kerrottu käyttävän viestintäänsä yhteistä WhatsApp-ryhmää. Elinkeinoministeri Mika Lintilä kertoi että hänen WhatsApp-tilinsä oli kaapattu 9. helmikuuta 2023 hänen ollessaan illanvietossa erään pörssiyhtiön edustajan kanssa ja sieltä oli lähetetty keskustan ryhmään yksi viesti, jossa pilailtiin pääministeri Sanna Marinin (sd) ja kansanedustaja Matias Mäkysen (sd) kustannuksella. Seuraavana päivänä Lintilä oli kuitenkin jo saanut tilinsä takaisin.
Turvallisuus

WhatsApp sai 4. marraskuuta 2014 kaksi pistettä seitsemästä Electronic Frontier Foundation -järjestön pikaviestinvertailussa, jossa keskityttiin yksityisyyteen ja tietoturvaan. WhatsApp sai yhden pisteen siitä, että se salaa käyttäjän ja palvelimen välisen viestinnän ja toisen siitä, että ulkopuolinen taho oli tarkastanut lähdekoodin viimeisen 12 kuukauden aikana. WhatsApp menetti pisteitä siitä, että yhteydenpitoja ei salattu avaimilla joihin ylläpitäjillä ei ollut pääsyä, käyttäjät eivät voineet varmistaa ettei yhteydenpidossa ollut tapahtunut mies välissä -hyökkäystä, menneet viestit eivät olleet turvattuja jos vanhat salausavaimet varastettiin, lähdekoodi ei ollut avoin itsenäiselle tarkastelulle eikä turvasuunnittelua ollut dokumentoitu riittävän hyvin.
Turvallisuus > Yrityskäyttö

Konsulttiyhtiö North Patrol tutki keväällä 2020 digityökalujen käyttöä yrityksissä kyselyllä, johon vastasi 111 organisaatiota. Noin puolet vastanneista oli suuria, yli 5 000 ihmistä työllistäviä organisaatioita. 37 prosenttia kyselyyn vastanneista organisaatioista ilmoitti, että niissä käytetään WhatsAppia. North Patrolin tietoturvakonsultin mukaan WhatsAppiin liittyy yrityskäytössä suuria ongelmia. Suurimpana ongelmana hän pitää käyttäjien hallintaa ryhmäkeskusteluissa, sillä manuaalinen käyttäjähallinta johtaa hyvin usein virheisiin ja siihen, että ihmisiä ei esimerkiksi poisteta ryhmistä tarpeeksi nopeasti tai muisteta poistaa ollenkaan, kun he vaihtavat projektia tai työnantajaa. Konsultin mielestä WhatsApp-ryhmien käyttö liiketoimintaan liittyvissä asioissa pitäisi tavalla tai toisella kieltää. Hänen mukaansa varsinkin pysyvissä ryhmissä pitäisi siirtyä käyttämään jotakin tietoturvallisempaa ja paremmin hallittavaa työkalua. Hänen mielestään on hurjaa, että WhatsAppia käytetään niin paljon, vaikka vaihtoehtoja on olemassa paljon.
North Patrolin tietoturvakonsultti piti ongelmana myös sitä, että kaikki tiedot tallentuvat jokaisen ryhmään kuuluvan jäsenen puhelimeen. Tiedot jäävät laitteeseen ja pilveen tallentuvaan varmuuskopioon, vaikka henkilö myöhemmin poistettaisiinkin ryhmästä. Esimerkiksi valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus Valtorissa WhatsAppia ei saa käyttää työasioiden käsittelyyn lainkaan, ja poliisin virallisiin työpuhelimiin sovellusta ei saa asentaa.
Turvallisuus > Päästä päähän -salaus

Open Whisper Systems ilmoitti 18. marraskuuta 2014 yhteistyöstä WhatsAppin kanssa sisällyttää Signalissa käytetty päästä päähän -salausprotokolla WhatsAppin jokaiseen asiakasohjelmaan. Open Whisper Systems ilmoitti, että salaus oli jo käytössä WhatsAppin viimeisimmässä Android-versiossa ja että tuki muille alustoille, ryhmä-/mediaviesteille sekä avaimenvarmennukseen tulisivat pian. WhatsApp vahvisti yhteistyön toimittajien kysyessä asiaa.
WhatsApp ja Open Whisper Systems ilmoittivat huhtikuussa 2016, että olivat saaneet valmiiksi päästä päähän -salauksen lisäämisen WhatsAppin jokaiseen viestintämuotoon, ja että käyttäjät voisivat nyt varmentaa toistensa salausavaimet.
Tutkijaryhmä ProPublica kuitenkin paljasti syksyllä 2021, että WhatsAppin moderaattorit pääsevät lukemaan yksityisviestejä, jos käyttäjästä tehdään ilmoitus. WhatsAppilla on yli tuhat työntekijää alihankkija Accenturen palkkalistoilla, jotka selaavat yksityisviestejä Austinissa Teksasissa, Dublinissa ja Singaporessa. Viestien lisäksi käyttäjistä kerätään metadataa, kuten viestin lähettäjä, vastaanottaja ja lähetyksen aika ja paikka. Näin palvelu saa kartoitettua käyttäjiensä sosiaaliset verkostot.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta WhatsApp Wikimedia Commonsissa
WhatsApp FAQ WhatsApp. (englanniksi)
Pehkonen, Kati: Nuoret käyttävät WhatsAppia eri tavalla kuin aikuiset Yle Uutiset. 2.10.2014.
| n k Pikaviestintäpalvelut ja -ohjelmat |
| --- | --- |
Tekstipainotteiset:  Element  IRC (mIRC, Irssi, ircII, Trillian)  ICQ  Kik Messenger  Meetro  Mercury Messenger  Miranda IM  Pidgin  Psi  Slack  Talk  Xfire 
Teksti ja puhelut:  Telegram  WhatsApp  iChat  Signal  KakaoTalk  Wickr Me 
Multimediapainotteiset:  Snapchat 
Palvelut, joissa on pikaviestin:  Facebook Messenger  Google Hangouts (Google Talk)  Skype (Skype for Business)  Zoom  Microsoft Teams  Discord 
Lakkautetut palvelut:  Windows Live / MSN Messenger  TextSecure  Meebo  AOL Instant Messenger (AIM) 
 Katso myös:  Videoneuvottelu 
WhatsAppilla voi myös soittaa videopuheluita useiden tuttavien kesken.
Hellblade: Senua’s Sacrifice

| Hellblade: Senua’s Sacrifice |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Ninja Theory
Julkaisija:  Ninja Theory
Jakelija:  Steam, GOG.com, Humble Store, Nintendo eShop, Microsoft Store ja PlayStation Store
Ohjaaja:  Tameem Antoniades
Säveltäjä:  Andy LaPlegua
Pelisarja:  Hellblade
Pelimoottori:  Unreal Engine 4
Julkaistu:  PlayStation 4, WindowsWW 8. elokuuta 2017
Lajityyppi:  hack and slash ja toimintaseikkailupeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 18, ESRB: M  Virheellinen ESRB-arvo
Alusta:  PlayStation 4, Windows
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu ja digitaalinen lataus
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Hellblade: Senua’s Sacrifice (lyhyesti Hellblade) on Ninja Theoryn kehittämä toimintaseikkailupeli. Peli julkaistiin vuonna 2017 PlayStation 4:lle ja Windowsille.
Peli kertoo kelttiläisen traumatisoituneen Senua-nimisen nuoren naisen tarinan. Se sijoittuu noin 700-luvulle nykyisen Skotlannin alueelle ja ammentaa skandinaavisesta mytologiasta.
Senua on pelin aikana psykoosissa, ja pelin yhteydessä onkin ollut keskustelua sen tavasta esittää tapahtumat psykoosiin ajautuneen henkilön näkökulmasta. Pelin kehittämiseen osallistui professori ja neurotieteilijä Paul Fletcher Cambridgen yliopistosta, psykologi Charles Fernyhough ja hyväntekeväisyysjärjestö Wellcome Trust.
Pelaaminen

Pelaajan päätavoite on edistää pelin tarinaa liikuttamalla pelihahmoa maailmassa. Tarinan juonta rytmittävät ongelmanratkaisutehtävät ja taistelukohtaukset.
Peli käyttää tehosteita hallusinaatioiden matkimiseen kuten psykoosista kärsivät ihmiset ne kokevat: esimerkiksi Senuan ääniharhat kuuluvat kuulokkeita käyttävällä pelaajalla eri puolilta, kuten takaa tai sivuilta. Visuaaliset harhat ovat puolestaan kuvattu pelimaailman valaistuksen tai tarkkuuden muutoksilla. Pelikuvassa saattaa näkyä myös vääristymiä tai valoefektejä. Ongelmanratkaisutehtävien aikana Senua antaa merkityksiä ympäristöstä löytyville muodoille. Hän tulkitsee ne maailmasta löytyviksi salaisuuksiksi, ja pelaaja voi niiden avulla ratkoa ongelmanratkaisutehtävät.
Pelin kehittäjä on antanut ymmärtää, että pelissä on lopullinen kuolema: jos Senua kuolee, hän kuolee lopullisesti.
Tarina

Senua todisti lapsuudessaan, kun hänen isänsä poltti Senuan äidin elävältä sen takia, koska äiti koki samanlaisia harhoja kuin Senuakin. Sen jälkeen isä piti Senuan pitkän aikaa eristettynä muusta maailmasta. Senua tapasi rakastettunsa Dillionin ja muutti pois isänsä luota. Myöhemmin viikinkivalloittajat surmasivat Dillionin sillä välin, kun Senua oli vetäytyneenä erämaahan.
Pelin alussa Senua soutaa pitkin jokea kohti kuolleiden valtakuntaa. Hän on rantautunut vieraalle maalle, ja hänen päämääränsä on kuljettaa Dillionin irtileikattu pää Tuonelan jumalattaren Helan luokse. Senua toivoo, että rakastettu palaisi sen jälkeen eläväksi tai siirtyisi mukavampaan tuonpuoleiseen.
Pelin aikana Senua näkee näkyjä tai muistikuvia, joissa hänen äitinsä puhuttelee häntä. Senua taistelee tiensä Helheimin linnoitukseen ja tapaa Helan. Peli päättyy siihen, kun Senua kamppailee loputonta vihollislaumaa vastaan Helan edessä. Kun pelaaja luovuttaa taistelun, viholliset lyövät Senuan maahan, ja hän luopuu unenomaisessa loppukohtauksessa yrityksestään pelastaa Dillionin sielu. Hän hyväksyy, ettei hän ole vastuussa Dillionin kohtalosta.
Ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Melina Juergens  | … |  Senua   |
|  Steven Hartley  | … |  Shadow / Zynbel   |
|  Nicholas Boulton  | … |  Druth   |
|  Oliver Walker  | … |  Dillion   |
|  Ellie Piercy  | … |  Galena   |
|  Chipo Chung  | … |  kertoja   |