Rånejoki
Joen kulku

Joki alkaa Råneträsketistä, joka sijaitsee 20 kilometriä Jällivaarasta etelään. Joen luusua sijaitsee järven kaakkoispäässä. Täällä jokea kutsutaan myös luulajasaamelaisella nimellään, mutta joen yläjuoksun alueen nimistössä esiintyy sekaisin ruotsin-, saamen- tai suomenkielisiä (meänkieli) paikannimiä. Joki virtaa ensimmäiset 150 kilometriä metsäalueella eikä joenvarressa ole kiinteää asutusta ennen Nattavaaraa . Nattavaarassa jokeen yhtyy pohjoisesta tulevat Venetjoki ja Pikku Venetjoki. Ne ovat samasta joesta erkanevia suuhaaroja. Nattavaarassa joen ylittää Malmirata. Täällä joen suunta muuttuu kaakosta kohti etelää tai eteläkaakkoa.
Nattavaaran jälkeen joki tekee tiukan mutkan luoteeseen päin kohdassa, jossa siihen yhtyy Siekajoki. Joki virtaa tämän jälkeen pitkään kohti etelää, kuohuaa Vanhaanpaikankoskessa ja saapuu Koskivaaran kulmakunnalle. Siellä joki kääntyy kaakkoon, missä se virtaa Kaipabäckenin luonnonpuistoon. Joen kaltevuus on kasvanut ja joessa esiintyy koskia, joista esimerkiksi Muorkaforsen on 1,5 kilometriä pitkä. Jokeen yhtyy täällä oikealta puolelta tuleva Kaipajoki. Seuraava yli 20 kilometriä pitkä osuus virtaa suoraan kohti kaakkooa. Ennen Näätäsuandon kylää joki leviää Överseletiksi, joka on ensimmäinen järvimäinen suvanto (ruots. sel, selet). Kylässä joen ylittää paikallinen tie, joka on seurannut uomaa joensuusta saakka.
Jokea seuraten on Näätäsuandosta Valvträskin kylään noin 35 kilometriä matkaa. Sillä osuudella uomaan yhtyvät Sör-Lillån ja Norr-Lillån, ja joki sukeltaa Valvträsketiin, joka on ennemmin järvi kuin suvanto. Joki tekee loivasti kaartaen puoliympyrän kiertäessään Brändbergetin metsävaaran. Joen varressa kohtaa nyt asuttuja kohtia, jossa on vain muutama rakennus. Järven itärannalla Valvträsketin kylässä sijaitsee useita taloja, jotka muodostavat pienen kylän. Järven vedenpinta on järvessä 38 metriä mpy., mutta joki menettää korkeudesta puolet seuraavan 15 kilometrin matkalla.
Valvträsketistä on merenrantaan linnuntietä 50 kilometrin matka. Alajuoksulla joki muuttuu paljon leveämmäksi ja jokilaakso on viljavaa ja lähes jatkuvasti asuttua. Joen osuudet ovat enimmäkseen suvantoja tai järviä, joiden välissä on kapeikkoja ja joskus koskia. Ensimmäinen virtaosuus päättyy Nederseletiin, josta alkaa noin 9 metriä putoava Korpforsen. Se laskee Överstbyträsketiin, jonka vedenpinta on 28 metrin korkeudella. Sen pohjoisrantaan laskee vesistön suurin sivujoki Rörån. Rånejoki jatkaa sukeltamalla heti Gunnarsbyträsketin järveen. Järvien ympärillä on useita kulmakuntia, joista Överstby ja Gunnarsby ovat suurimmat. Järviosuus on noin 8 kilometriä pitkä ja se laskee monikoskisen Långnäsforsenin kautta Degerseletiin. Sen vedenpinta on 22 metrin korkeudella ja se on Rånejoen suurin läpivirtausjärvi, jonka länsirantaan laskee Abramsån. Sen itäpäässä sijaitsee Niemisuvanto (Niemisel) ja kylän kautta kulkee Haaparannan rata, jonka asema sijaitsee kylässä. Joki virtaa viimeiset 30 kilometriä kaakkoon päin ja se laskee Perämeren Rånefjärdeniin. Osuuden alussa siihen yhtyy oikealta Kvarnån ja puolivälissä Bjurån. Joessa on monia suvantoja kuten esimerkiksi Niemiselet ja joen leveässä uomassa on runsasti jokisaaria. Ennen joensuuta se virtaa Råneån läpi ja alittaa sen jälkeen rantatie (E4).