stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Imetys
Imetyksen lopettaminen

Maailman terveysjärjestön suositus on täysimettää ensimmäiset kuusi kuukautta, jonka jälkeen imetystä jatketaan muun ruoan ohella vähintään kaksivuotiaaksi, ja sen jälkeen niin pitkään kuin äiti ja lapsi haluavat.
American Academy of Pediatrics suosittelee täysimetystä ensimmäiset kuusi kuukautta, jonka jälkeen imetystä jatketaan muun ruoan ohella vähintään vuoden ikään asti, ja sen jälkeen niin pitkään kuin äiti ja lapsi haluavat.
Suomessa äideille annettava ohjeistus suosittaa täysimetystä lapsen ensimmäisen 4-6 kuukauden ajan ja sen jälkeen osittaisimetystä lisäruoan ohella vähintään yksivuotiaaksi ja sen jälkeen niin pitkään kuin perhe haluaa.
Yli yksivuotiaan lapsen imetystä kutsutaan usein taaperoimetykseksi.
Hyödyt

Ravinnon saamisen lisäksi imetyksen on tutkittu olevan monella tavoin hyödyksi kehittyvälle lapselle. Äidinmaidon sisältämät vasta-aineet lisäävät lapsen vastustuskykyä monille taudeille ja maito sisältää kaikki tarpeelliset perusravintoaineet ihmislapselle sopivimmassa muodossa. Useiden tutkimusten mukaan imetys edistää myös lapsen ja äidin välisen suhteen kehittymistä. Pitkä imetys pienentää myös muun muassa äidin rintasyöpä- ja diabetesriskiä.
Imetyksen turvamerkit

Vauvan itkuisuus, kuinka usein hän käy rinnalla tai kuinka paljon äiti saa lypsettyä maitoa rinnoista, ei kerro sitä kuinka paljon vauva saa itse imettyä maitoa. Huono imuote heikentää maidon siirtymistä rinnasta vauvaan.
Maidon riittävyyttä arvioidaan imetyksen turvamerkein, joita ovat: vauvalta tulee pihkakakka kahden ensimmäisen vuorokauden aikana ja sen jälkeen uloste muuttuu kellertävän ryynimäiseksi. Ensipäivien jälkeen kakkoja pitäisi tulla vähintään kaksi kahden euron kolikon kokoista vuorokaudessa, kakkaamisrytmi muuttuu viikkojen kuluttua eikä viikonkaan tauko ole tavatonta täysimetetylle lapselle. Pissavaippoja kastuu vähintään viisi vuorokaudessa, vauva saavuttaa syntymäpainonsa kahden viikon kuluessa, vauva käy vähintään kahdeksan kertaa vuorokaudessa rinnalla ja saa olla niin pitkään kuin haluaa. Ensikuukausina riittäävä painonnousu on noin 170 grammaa viikossa.
Vaikutus sukupuolielämään

Vaginan limakalvo kuivuu noin puolella äideistä imetyksen ajaksi. Limakalvon kuivuuden voi poistaa liukuvoiteella.
Tandemimetys

Tandemimetykseksi kutsutaan kahden eri-ikäisen sisaruksen yhtäaikaista imetystä. Tandemimetys yleistyy[lähde? ], kun isompia sisaruksia imetetään yhä pidempään naisten paremman ravitsemuksen ja imetyksen positiivisten terveysvaikutusten vuoksi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Imetysvideot (espoo.fi)
Imetysohjaus (Arkistoitu – Internet Archive)  (thl.fi)
Imemisote (Arkistoitu – Internet Archive) (thl.fi)
Imetysasennot (Arkistoitu – Internet Archive) (thl.fi)
Imetys ja suun terveys (Arkistoitu – Internet Archive) (thl.fi)
Suomalainen imetysportaali (imetys.fi)
Ja keskellä virtaa joki

| Ja keskellä virtaa joki> A River Runs Through It |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Robert Redford
Käsikirjoittaja:  Richard Friedenberg
Perustuu:  Norman Macleanin pienoisromaaniin
Tuottaja:  Jake Eberts Robert Redford Patrick Markey
Säveltäjä:  Mark Isham
Kuvaaja:  Philippe Rousselot
Leikkaaja:  Robert Estrin
Pääosat:  Craig Sheffer Brad Pitt Tom Skerritt Brenda Blethyn Emily Lloyd
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Levittäjä:  Columbia Pictures Netflix
Ensi-ilta:  1992
Kesto:  123 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ja keskellä virtaa joki (A River Runs Through It) on yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1992. Robert Redfordin ohjaama elokuva perustuu Norman Macleanin (1902–1990) samannimiseen omaelämäkerralliseen pienoisromaaniin. Elokuvan pääosia näyttelevät Craig Sheffer, Brad Pitt ja Tom Skerritt. Redfordin ääntä kuullaan elokuvan kertojan roolissa.
Juoni

Elokuva kertoo presbyteeripapin (Skerritt) kahden pojan varttumisesta ensimmäisen maailmansodan, 1920-luvun kieltolain ja 1930-luvun laman aikana. Toinen pojista, Norman (Sheffer), on tunnollinen ja lähtee opiskelemaan kauas kotiseudulta Montanasta itärannikolle, kun taas hurjaluontoinen Paul (Pitt) jää kotinurkille pelaamaan, juopottelemaan ja tekemään toimittajan töitä. Kuuden vuoden jälkeen Norman palaa kesäksi kotiin, ja veljekset pohtivat elämäänsä yhteisen harrastuksen, isältään oppimansa perhokalastuksen parissa.
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Craig Sheffer  | … |  Norman Maclean   |
|  Joseph Gordon-Levitt  | … |  Norman Maclean nuorena   |
|  Brad Pitt  | … |  Paul Maclean   |
|  Tom Skerritt  | … |  pastori John Maclean   |
|  Brenda Blethyn  | … |  Clara Maclean   |
|  Emily Lloyd  | … |  Jessie Burns   |
|  Edie McClurg  | … |  rouva Burns   |
|  Fred Oakland  | … |  herra Burns   |
|  David Creamer  | … |  Ken Burns   |
|  Stephen Shellen  | … |  Neal Burns   |
|  Vann Gravage  | … |  Paul nuorena   |
|  Nicole Burdette  | … |  Mabel   |
|  Susan Traylor  | … |  Rawhide   |
|  Michael Cudlitz  | … |  Chub   |
|  Rob Cox  | … |  Conroy   |
|  Buck Simmonds  | … |  Humph   |
|  William Hootkins  | … |  Murphy   |
Vastaanotto

Philippe Rousselot voitti elokuvalla parhaan kuvauksen Oscarin. Elokuva tuotti lisäksi ehdokkuudet parhaan sovitetun käsikirjoituksen (Friedenberg) ja parhaan musiikin (Isham) Oscareihin. Robert Redford sai Golden Globe -ehdokkuuden parhaasta ohjauksesta.
Kerberos (lehti)

Kerberos oli neljä kertaa vuodessa ilmestynyt helsinkiläinen kulttuurilehti. Sen päätoimittaja oli runoilija Timo Hännikäinen. Kerberosta julkaisi Savukeidas Kustannus. Lehti lopetti toimintansa vuonna 2014.
Kaíti Garmpí

| Kaíti Garmpí> Αικατερίνη "Καίτη" Γαρμπή |
| --- | --- |
 Kaíti Garmpí esiintymässä vuonna 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. kesäkuuta 1961 (ikä 63)
Ammatti:  laulaja, muusikko, näyttelijä, tuottaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Kaíti Garmpí, Katy Garbi
Aktiivisena:  1987–
Tyylilajit:  laïkó, pop
Levy-yhtiöt:  Sony Music 
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Aikateríni ”Kaíti” (”Katy”) Garmpí (kreik. Αικατερίνη "Καίτη" Γαρμπή, kansainvälisesti usein Katy Garbi, s. 8. kesäkuuta 1961 Kreikka) on kreikkalainen laïkó- ja poplaulaja. Garmpí on nauttinut suosiota varsinkin kotimaassaan Kreikassa sekä Kyproksella, mutta myös Turkissa ja Bulgariassa.
Garmpí edusti Kreikkaa vuoden 1993 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”Elláda, chóra tou fotós” ja sijoittui yhdeksänneksi.
Diskografia

Próva (Πρόβα, 1989)
Gyaliá karfiá (Γυαλιά καρφιά, 1990)
Éntalma syllípseos (Ένταλμα συλλήψεως, 1991)
Tou fengarioú anapnoés (Του φεγγαριού αναπνοές, 1992)
Os ton parádeiso (Ως τον pαράδεισο, 1993)
Atífio chrysáfi (Ατόφιο χρυσάφι, 1994)
Archízo pólemo (Αρχίζω πόλεμο, 1996)
Evaisthisíes (Ευαισθησίες, 1997)
Christoúgenna me tin Kaíti (Χριστούγεννα με την Καίτη, 1998)
Dóro Theoú (Δώρο Θεού, 1999)
Aplá ta prágmata (Απλά τα πράγματα, 2002)
Émmones idées (Έμμονες ιδέες, 2003)
Écho sta mátia ouranó (Έχω στα μάτια ουρανό, 2005)
Pos allázei o kairós (Πως αλλάζει ο καιρός, 2006)
Kainoúrgia egó (Καινούρια εγώ, 2008)
Pazl (Παζλ, 2011)
Buona Vita (2013)
Períerges méres (Περίεργες μέρες, 2013)
Xypóliti chorévo (Ξυπόλητη χορεύω, 1995)
Ti théloune ta mátia sou (Τι θέλουνε τα μάτια σου, 2001)
Remix Plus (2002)
Mia kardiá (Μια καρδιά, 2002)
Galázio kai lefkó (Γαλάζιο και λευκό, 2004)
18 Chrónia Live (18 Χρόνια Live, 2007)
To káti (Το κάτι, 2000)
Apó kardiás (Από καρδιάς, 2013)
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Jemen olympialaisissa

Jemen osallistui yhdistyneenä maana ensimmäisiin kesäolympialaisiin vuoden 1992 kisoissa Barcelonassa. Tätä ennen Pohjois- ja Etelä-Jemen olivat ennen maiden vuonna 1990 tapahtunutta yhdistymistä osallistuneet vuoden 1988 olympialaisiin Soulissa, ja Pohjois-Jemen jo vuoden 1984 olympialaisiin Los Angelesissa. Jemen ei ole saavuttanut olympialaisista vielä yhtään mitalia. Se ei ole myöskään osallistunut kertaakaan talviolympialaisiin.
Osallistumiskerrat yhdistyneenä

Suluissa jemeniläisurheilijoiden määrä.
1992  1992 Barcelona (13)
1996  1996 Atlanta (4)
2000  2000 Sydney (2)
2004  2004 Ateena (3)
2008  2008 Peking (5)
2012  2012 Lontoo (4)
2016  2016 Rio de Janeiro (3)
Lipunkantajat

1992 - ei kantajaa
1996 - Abdullah Al-Izani
2000 - Basheer Al-Khewani
2004 - Akram Abdullah
2008 - Mohammed Al-Yafaee
2012 - Tameem Al-Kubati
2016 - Zeyad Mater
Keltinmäki-Myllyjärvi

| Keltinmäki-Myllyjärvi |
| --- | --- |
 Keltinmäen pientaloja.
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Keski-Suomi
Seutukunta:  Jyväskylä
Kaupunki:  Jyväskylä
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  29,7 km²
Väkiluku (2015):  7 454
 – Väestötiheys:  251 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keltinmäki-Myllyjärvi on Jyväskylän kuudes suuralue. Keltinmäki-Myllyjärven suuralueeseen kuuluvat Keltinmäen, Taka-Keljon, Hanhiperän ja Valkeamäen kaupunginosat.
Keltinmäki-Myllyjärven suuralueella on 7 454 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 29,7 neliökilometriä.
Kuvia

Soidenlampi on järvi Taka-Keljon kaupunginosassa.
Keltinmäen 1970-luvulla rakennettu ostoskeskus.
Keltinmäen kirkko.
Keksitty keskiaika

Keksitty keskiaika tai aaveaika (saks. erfundenes Mittelalter ja Phantomzeit) on saksalaisen tutkija Heribert Illigin salaliittoteoria vuosien 614–911 jaa. väliselle ajanjaksolle, jota ei hänen käsityksensä mukaan todellisuudessa ollut.
Historiantutkimuksen valtavirta on torjunut Illigin väitteen.
Illigin väite

Illigin väitteen perustana on nykyisin käytössä olevan ajanlaskun kriittinen tarkastelu. Illigin mukaan paavi Gregorius III:n vuonna 1582 toimeenpanemassa kalenteriuudistuksessa tehty kymmenen päivän korjaus oli kolme päivää liian lyhyt: juliaanisen kalenterin virheen olisi tuolloin pitänyt olla jo 13 päivää. Tästä Illig päättelee, että ajanlaskun alusta oli kulunut noin kolmesataa vuotta luultua vähemmän.
Illigin mukaan harvoissa tunnetuissa kyseiselle ajanjaksolle ajoitetuissa historiallisissa asiakirjalähteissä puhutaan vain harvoin yksiselitteisesti nimeltä mainituista henkilöistä. Lisäksi hän esittää, että kolmesataa ylimääräistä vuotta olisi helposti voitu lisätä asiakirjoihin 900-luvun ja 1200-luvun välisenä aikana, jolloin suuri osa vanhoista dokumenteista tuhottiin pyyhkimällä ne puhtaiksi uusiokäyttöä varten. Historioitsijat ovat vastanneet, että Illigin väitetyltä aaveajalta tunnetaan noin 7 000 asiakirjaa, ja erityisesti 800-luvun luostarien kirjallinen perintö on huomattavan laaja.
Illig perustelee väitettään myös sillä, että noin vuosille 600–900 ajoitettuja arkeologisia löytöjä on hänen mukaansa äärimmäisen vähän. Valtavirran historioitsijoiden mukaan tuon ajan löytöjä on olemassa runsaasti.
Tähtitieteelliset todisteet, esimerkiksi dokumentoidut auringonpimennykset ja Halleyn komeetan kiertoaika eivät tue Illigin väitteitä vaan ovat sopusoinnussa vallitsevan ajanlaskun kanssa.
Jemenin demokraattinen kansantasavalta

Jemenin demokraattinen kansantasavalta (arab. جمهورية اليمن الديمقراطية الشعبية‎, Jumhūriyat al-Yaman al-Dīmuqrāṭīyah al-Sha’bīyah) eli Etelä-Jemen oli sosialistinen valtio Lähi-idässä Arabian niemimaalla vuosina 1967–1990. Maan naapurimaita olivat pohjoisessa Saudi-Arabia, lännessä Jemenin arabitasavalta ja idässä Oman.
Politiikka

Jemenin kansantasavalta oli sosialistinen valtio, jota hallitsi maan kommunistinen puolue. Kommunistivalta sortui 1980-luvun lopulla ja maa yhdistyi Jemenin arabitasavallan kanssa vuonna 1990, jolloin muodostettiin Jemenin tasavalta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jemenin demokraattinen kansantasavalta Wikimedia Commonsissa
Keuhkolaajentuma

Keuhkojen sivukuvassa havaittava keuhkolaajentuma.
Keuhkolaajentuma eli emfyseema on tila, jossa keuhkorakkuloiden seinämät tuhoutuvat ja hengitysteho pienenee. Tupakointi on suurin riskitekijä taudille. Tauti voi olla myös synnynnäinen. Keuhkolaajentuma liittyy usein eriasteisena krooniseen keuhkoputkentulehdukseen ja varsinkin sen obstruktiiviseen muotoon, jolloin kliinisissä tilanteissa puhutaan keuhkoahtaumataudista (COPD). Sana emfyseema tulee kreikan kielisestä sanasta emphȳsēma, ja tarkoittaa sisään hengitystä.
Taudin synty

Kroonisista keuhkolaajentumista 80–90 % aiheutuu tupakoinnista. Tupakointi heikentää hengityksen ulosvirtausta ja sen kompensoimiseksi elimistö pyrkii laajentamaan keuhkokudosta, mikä luo edellytykset keuhkolaajentumalle. Lisäksi keuhkorakkuloiden entsyymitoiminta muuttuu tupakansavun vaikutuksesta niin, että rakkuloiden seinämien rakenne alkaa tuhoutua.
Keuhkolaajentuma voi olla myös synnynnäinen. Synnynnäisessä keuhkolaajentumassa tyypillisesti yksi keuhkojen lohko on laajentunut liikaa. Laajentunut lohko voi painaa muita keuhkojen osia kasaan. Synnynnäinen keuhkolaajentuma on henkeä uhkaava, mutta voi olla parannettavissa. Synnynnäinen keuhkolaajentuma löydetään useimmiten jo kohdunsisäisessä ultraäänessä. Harvoissa yksittäistapauksissa diagnoosi on saatu vasta lapsuusiässä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keuhkolaajentuma Wikimedia Commonsissa
Kerberos (pilalehti)

Topi Vikstedtin piirtämä Kerberoksen humoristinen ilmoitussivu vuodelta 1917.
Kerberos oli pääasiassa piirroksille omistettu suomalainen ruotsinkielinen pilalehti, joka ilmestyi vuosina 1917–1921. Lehdestä julkaistiin vuosina 1917–1918 myös suomenkielistä painosta, jossa oli sama kuvitus mutta eri tekstisisältö. Kerberos-lehden tunnushahmona oli antiikin mytologian kolmipäinen Kerberos-koira.
Kerberos oli omistettu varsinkin pilapiirrostaiteen edistämiselle ja sitä on sanottu suomalaisen pilalehdistön taiteellisesti korkeatasoisimmaksi julkaisuksi. Sen alaotsikkona oli Konstnärliga publikationen. Tidskrift för satir och humor (”Taiteellinen julkaisu. Aikakauslehti satiiria ja huumoria varten”). Kerberoksen perustivat pilalehti Fyrenistä erimielisyyksien vuoksi lähteneet kuvittajat. Lehden toimituskunnan muodostivat Heino Aspelin, Werner von Essen, Oscar Furuhjelm, Albert Gebhard, Carolus Lindberg ja Wäinö Palmqvist. Sekä ruotsin- että suomenkielisen version toimittajana toimi vuonna 1917 Topi Vikstedt. Lehden alkaessa ilmestyä uudelleen sisällissodan jälkeen syksyllä 1918 hänet korvasi Harry Röneholm.
Kerberos tuli tunnetuksi nuorten taiteilijoiden esittäytymispaikkana. Siihen piirsivät sen ajat parhaat suomalaiset pilapiirtäjät lukuun ottamatta Eric Vasströmiä, joka pyöritti samaan aikaan omaa kilpailevaa lehteään Hovnarrenia. Ahkeria Kerberoksen kuvittajia olivat Topi Vikstedt, Väinö Alhonen, Signe Hammarsten-Jansson, Henry Ericsson, Marcus Collin, Jalmari Ruokokoski, Alvar Cawén, Ilmari Aalto ja Eero Nelimarkka. Myös nuori Alvar Aalto piirsi ja kirjoitti lehteen.
Kerberoksessa suosittiin sivujen vapaata taittoa ja kokonaan kuvituksella täytettyjä sivuja. Lehden piirtäjät saivat toteuttaa jopa ilmoitus- ja mainossivut vapaan taiteellisen ilmaisun hengessä, jolloin niistä tuli varsin omaperäisiä. Vaikka Kerberoksen pääpaino oli kuvituksessa, myös kirjallinen sisältö oli monipuolinen. Kulttuuriliberaali lehti salli kirjoittajilleen vapauden yksilölliseen linjaan ja ilmaisuun. Ruotsinkieliseen laitokseen kirjoittivat muun muassa Ragnar Eklund, Hjalmar Procopé, Aleko Lilius, Arvid Mörne, Axel Gabriels, Max Hanemann, Jarl Hemmer, Kalle Nyström, Jonatan Reuter ja Guy Topelius. Suomenkielisen laitoksen tekstit kirjoitti Väinö Nuorteva ja vierailevina kirjoittajina toimivat muun muassa Ilmari Kianto, Joel Lehtonen, Aaro Hellaakoski, Larin-Kyösti, L. Onerva, Viljo Kojo ja Yrjö Soini. Myöhemmin kirjoittajat vähenivät ja Kerberos jouduttiin 1920-luvun alussa lakkauttamaan sen taloudellisen tappiollisuuden vuoksi.
Kerberoksen poliittinen linja oli oikeistolainen ja sosialismin vastainen. Se vastusti myös innokkaasti kieltolakia.
Itse valtiaat -länkkäri: Haaveratsastajat

| Itse valtiaat -länkkäri: Haaveratsastajat |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Riina Hyytiä
Käsikirjoittaja:  Kari Kyrönseppä
Tuottaja:  Olli Haikka   Riina Hyytiä
Säveltäjä:  Tauri Oksala
Pääosat:  Mika Ala-Panula   Heikki Hilander   Erja Manto
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Filmiteollisuus Fine
Ensi-ilta:   30. joulukuuta 2006 (TV)
Kesto:  41 min 46 s
Alkuperäiskieli:  suomi
Edeltäjä:  Agenttimusikaali
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Itse valtiaat -länkkäri: Haaveratsastajat on Itse valtiaat -ohjelman viides ja viimeinen erikoisjakso, joka esitettiin ensimmäistä kertaa televisiossa 30. joulukuuta 2006. Jakso erosi muista erikoisjaksoista huomattavasti, sillä tässä jaksossa käytettiin ensimmäistä kertaa muilta artisteilta suoraan lainattua musiikkia. Aiemmissa erikoisjaksoissa kappaleisiin oli sovitettu poliittiset sanoitukset. Tämä jakso on myös ainoa, jossa Martti Ahtisaaren ja Mauno Koiviston kasvot nähdään kokonaan.
Tekijät

Äänet: Mika Ala-Panula, Heikki Hilander, Erja Manto
Käsikirjoittaja: Kari Kyrönseppä
Polishing: Jari Peltola
Pääanimaattori: Luca Bruno
Animaattorit: Teemu Auersalo, Jussi Castellanos, Jyrki Kanto, Heli Laine, Pat Mark, Meruan Salim, Laura Neuvonen, Jari Vaara, Teemu Kutvonen, Ville Korpela
Character setup: Antti Haikala
Hahmosuunnittelu: Laura Neuvonen
AD: Olli Rajala
Tuotanto TD: Sini Lindberg, Aki Rissanen
Ohjelmointi: Simo Savolainen, Petri Savolainen
Äänitys: Micke Nyström
Äänisuunnittelu: Janne Jankeri, Salla Hämäläinen
Foley-tehosteet: Kimmo Vänttinen
Ääniassistentti: Mika Niinimaa
Musiikki: Tauri Oksala
Musiikin äänitys ja miksaus: Mikko Oinonen
Muusikot: Kukka Lehto, Sara Puljula, Juha-Pekka Putkonen, Harri Taittonen, Tauri Oksala
Linjatuottaja: Leena Mäenpää-Bentley
Ohjaaja: Riina Hyytiä
Vastaavat tuottajat: Olli Haikka, Riina Hyytiä
Tilaaja: YLE TV1
Tuotanto: Oy Filmiteollisuus Fine Ab
Musikaalin kappaleet

Juice Leskinen: "Ei elämästä selviä hengissä"
Juice Leskinen Slam
Säv., San. & Sov. Juice Leskinen
Bluesway / Love, P. 1980 Scandia / Hi-Hat
Juha Vainio: "Turistit tuppukylään"
Juha 'Watt' Vainio ja J. Janatuisen jatsi-yhtye
Säv. P. Naseva, San. Juha Vainio, Sov. E. Lindström
P. 1965 Finndisc
Kristiina Halkola: "Siirtotyöläinen"
Kaj Chydenius, Aulikki Oksanen
Warner / Chappell Music Finland, P. Love Records 1970
Juha Vainio: "Tulta päin"
Säv. & Sov. Kari Aava, San. Juha Vainio
P. 1968 Finnlevy
Tuomari Nurmio: "Hän on täällä tänään"
Säv. & San. Tuomari Nurmio
Love / Fazer
"Ihmisen ikävä toisen luo"
Säv. & San. Mikko Alatalo - Harri Rinne
Markus: "Jos vielä oot vapaa"
Säv. Toivo Kärki, San. Juha Vainio, Sov. N. Johansson
Warner / Chappell Finland, P. 1970 Finnlevy
J. Karjalainen: "Kolme cowboyta"
Säv. & San. J. Karjalainen, Sov. J. Karjalainen ja Mustat lasit
Jee-Jee Music, P. 1982 Oy Kompass Records Ab
Danny: "Seikkailija"
Säv. Kari Kuuva, San. K. Kuuva - J. Hämäläinen, Sov. K. Westerlund
Warner / Chappell Finland, P. 1975 Finndisc
Kari Tapio: "Mun sydämeni tänne jää"
Säv. & Sov. Veikko Samuli, San. Juha Vainio
Warner / Chappell Music Finland
Erikoisjaksossa esiintyvät hahmot

Tarja Halonen
Pentti Arajärvi (Villin lännen asukas)
Paavo Lipponen (Puhuva toteemi)
Erkki Tuomioja (Kapakoitsija)
Antti Kalliomäki (Asemapäällikkö)
Eero Heinäluoma (Suuri-Eero)
Mauno Koivisto (Villin lännen herra)
Martti Ahtisaari (Villin lännen herra)
Mauri Pekkarinen (Lätkämies)
Seppo Kääriäinen (Asekauppias)
Anneli Jäätteenmäki
Esko Aho (Korttirinki)
Matti Vanhanen (Sheriffi)
Tanja Karpela
Sauli Niinistö (Sauli-muukalainen)
Ben Zyskowicz (Arkkujen myyjä)
Suvi Lindén
Ville Itälä (Pankkiryöstö)
Jyrki Katainen (El Finlandero sanomien kirjoittaja)
Suvi-Anne Siimes (Lääketeollisuuden lobbari)
Päivi Räsänen
Jaakko Laakso (Cameorooli)
Jan-Erik Enestam (Cameorooli)
Aiheesta muualla

Koko elokuva Yle Areenassa
Itse valtiaat
| --- | --- |
TV-elokuvat:   Avaruusmusikaali  Kuningasmusikaali  Urheilumusikaali  Agenttimusikaali  Länkkäri: Haaveratsastajat 
Elokuvat:   Keisarin salaisuus 
CD-levyt:   Menneisyyden vangit  200 apinaa – Paavo kuninkaaksi  Luuserien olympialaiset  Kun mikään ei riitä 
Muuta:   Operation ESC  Luettelo jaksoista
Karateka (videopeli)

| Karateka |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Jordan Mechner
Julkaisija:  Brøderbund Software
Jakelija:  App Store
Julkaistu:  1984
Lajityyppi:  Beat ’em up
Pelimuoto:  yksinpeli
Alusta:  Apple II, Amstrad CPC, Atari 7800, Commodore 64, MSX, ZX Spectrum
Jakelumuoto:  Levyke
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Karateka on Brøderbund Softwaren vuonna 1984 julkaisema videopeli. Pelin on kehittänyt Jordan Mechner Apple II:lle ja se on myöhemmin käännetty myös useille muille alustoille.
Peli on yksi ensimmäisistä beat 'em up -lajityypin edustajista.
Pelistä on myöhemmin tehty uusintaversio, joka on julkaistu PlayStation 3-, Xbox 360-, Microsoft Windows- ja iOS-alustoille.
Aiheesta muualla

Karateka MobyGamesissa (englanniksi)
Karateka Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Jordan Mechnerin kotisivut (englanniksi)
Uusintaversion kotisivut (englanniksi)
Kielletty hedelmä (täsmennyssivu)

Kielletty hedelmä voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:
Kielletty hedelmä, hedelmä, jota Aadam ja Eeva söivät Eedenin puutarhassa
Kielletty hedelmä, 191. Aku Ankan taskukirja
Kielletty hedelmä, Dome Karukosken ohjaama elokuva.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kielletty hedelmä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karvaristimatara

| Karvaristimatara |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Matarakasvit Rubiaceae
Suku::  Ristimatarat Cruciata
Laji::  laevipes
Kaksiosainen nimi
 Cruciata laevipes  Opiz 
Katso myös
   Karvaristimatara Wikispeciesissä   Karvaristimatara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karvaristimatara (Cruciata laevipes) on monivuotinen laji ristimataroiden suvussa. Sitä esiintyy Euroopassa. Sen 20–40 senttimetriä korkea varsi pitkäkarvainen. Varren lehtikiehkuroissa on neljä soikealapaista lehteä. Niiden hangoista kasvavat lehtiä lyhyemmät viuhkot, joissa on viidestä kymmeneen teriöltään neliliuskaista ja kalpeankeltaista kukkaa.
Kielihäiriö

Kehityksellisellä kielihäiriöllä (kielellinen erityisvaikeus, aiemmin dysfasia) tarkoitetaan poikkeavaa tai merkittävästi viivästynyttä kielen kehitystä. Sen oirekuva ja vaikeusaste voivat vaihdella. Kehityksellinen kielihäiriö ilmenee erityisesti puheen tuottamisen ja/tai ymmärtämisen vaikeutena. Lisäksi lapsella saattaa olla ongelmia vuorovaikutuksessa ja kommunikoinnissa.
Aiheesta muualla

Tiivis täsmäkuntoutus kehittää kielihäiriöisten lasten kerrontaa (väitös)
Keravuori

Keravuori on kylä ja sukunimi.
Halikon kirkonkylän osa, myös Kärävuori
Sukunimi

Aito Keravuori (1910–1998), asekätkentään osallistunut upseeri
Armo Keravuori (1899–1983), juristi, kirjastonhoitaja
Marta Keravuori (o.s. Pihlamaa, aik. Pihlman, 1888–1976), suomentaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Keravuori”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Keilan vesiputous

Keilan vesiputous
Video 2022
Näkymä lokakuussa vuonna 2016
Keilan vesiputous (vir. Keila juga) sijaitsee Keila jõen alajuoksulla 1,7 kilometriä joensuusta ja Suomenlahden rannasta Pohjois-Virossa Harjumaan Lääne-Harjun kunnassa Keila-Joan pienkauppalassa. Se on Viron kolmanneksi suurin luonnollinen vesiputous Narvan vesiputouksen ja Jägalan vesiputouksen jälkeen ja erotuksena Viron muista korkeammista vesiputouksista, jotka ovat ihmisen järjestämiä kääntämällä alajuoksun uoma jyrkänteestä alas.