stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
La cripta e l’incubo
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Christopher Lee  | … |  Kreivi Ludwig Karnstein   |
|  Adriana Ambesi  | … |  Laura Karnstein   |
|  Ursula Davis  | … |  Ljuba   |
|  José Campos  | … |  Friedrich Klauss   |
|  Véra Valmont  | … |  Annette   |
|  A. Midlin  | … |  Kyttyräselkä   |
|  Carla Calò  | … |  Ljuban äiti   |
|  Nela Conjiu  | … |  Rowena   |
|  José Villasante  | … |  Hovimestari Cedric   |
Aiheesta muualla

La cripta e l’incubo Internet Movie Databasessa (englanniksi)
La cripta e l’incubo AllMoviessa. (englanniksi)
Laura Rautanen

Laura Rautanen Jyväskylän Kalevan kisoissa vuonna 2018.
Laura Elina Rautanen (s. 13. helmikuuta 1988) on suomalainen korkeushyppääjä. Hän edustaa Vilppulan Veikkoja ja häntä valmensi Pekka Ekola vuoteen 2011, Ekola ja Kaisa Wallinheimo vuonna 2012, Juha Isolehto vuosina 2012–2016 ja Jaakko Vainikainen vuodesta 2016.
Kalevan kisoissa Rautanen on saavuttanut kultaa 2013, hopeaa 2015 sekä pronssia 2010, 2012 ja 2016. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on saanut kultaa 2011, 2015 ja 2020 ja hopeaa 2012 ja 2013 sekä pronssia 2018 ja 2021. Hän on saavuttanut sisäradoilla lisäksi SM-pronssia viisiottelussa 2016. Vuonna 2010 hän sijoittui toiseksi naisten korkeushypyn Eliittikisasarjassa. Hänen ennätyksensä on sisäradoilla 187 cm ja ulkoradoilla 186 cm. Vuonna 2014 hän saavutti Ruotsi-ottelun lajivoiton.
Rautanen on opinnäytetyönään kirjoittanut Vilppulan Veikkojen 80-vuotishistoriikin.
Laura Mononen
Yksityiselämä

Mononen on valmistunut Turun yliopistosta filosofian maisteriksi vuonna 2010 pääaineenaan biokemia. Hän on työskennellyt Lohjan kaupungilla terveystarkastajana. Mononen asuu Espoon Gumbölessä.
Mononen meni kesäkuussa 2013 naimisiin hiihtäjä Janne Monosen (s. 1983) kanssa. Myös Laura Monosen sisko Eeva Ahervo (s. 1989) tunnetaan SM-tason hiihtäjänä.
Laterna magica

Laterna magica voi viitata seuraaviin
Taikalyhty eli laterna magica, nykyaikaisen diaprojektorin esiaste
Laterna Magica, Ingmar Bergmanin omaelämäkerta
Laterna Magica, Kaija Saariahon sävellys, 2008
Laterna Magica, antikvaarinen kirjakauppa ja valokuvagalleria Helsingissä
Laterna Magika, teatteri Prahassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Laterna magica”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Leo Lähteenmäki (uimari)

| Leo Lähteenmäki> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. marraskuuta 1991 (ikä 32)
Uimari
Seurat:  Swimming Jyväskylä
Valmentaja:  Marjoona Teljo
| Mitalit> Maa:  Suomi | Mitalit> Maa:  Suomi | Mitalit> Maa:  Suomi | Maa:  Suomi |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | 2013 Para MM Montreal | 50 m vapaa |  |
|  Hopeaa | 2014 Para-EM Eindhoven | 50 m vapaa |  |
|  Hopeaa | 2016 Para-EM Funchal | 50 m vapaa |  |
|  Pronssia | 2017 Para-MM Mexico City | 50 m vapaa |  |
Leo Lähteenmäki (s. 23. marraskuuta 1991) on suomalainen uimari ja vammaisurheilija.
Hän edusti Suomea Rio de Janeiron paralympialaisissa 2016. Hän osallistui luokassa S9 50 m vapaauintiin (alkuerän 3.), ja 100 m vapaauintiin (alkuerän 5.).
Hänellä on yksi MM-pronssi vuodelta 2013. EM-hopeaa hän on saavuttanut 2014 ja 2016. Kaikki arvokisamitalit ovat tulleet 50 metrin vapaauinnista. Hän edustaa seuratasolla Swimming Jyväskylää.
Leo Löwenthal

Leo Löwenthal (3. marraskuuta 1900 Frankfurt am Main, Saksa – 21. tammikuuta 1993 Berkeley, Kalifornia) oli saksalainen sosiologi, joka liitetään yleensä Frankfurtin koulukuntaan.
Löwenthal muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1934 ja sai 1956 professuurin Kalifornian yliopistosta, Berkeleystä. Hän kuului yhdessä Theodor W. Adornon, Max Horkheimerin ja Herbert Marcusen kanssa kriittisen teorian perustajiin. Löwenthalin työt lukeutuvat myös kirjallisuussosiologian pohjatöihin.
Latvijas dzelzceļš

Latvijas dzelzceļš (LDz) eli Latvian rautatiet on Latvian kansallinen rautatieyhtiö. Yhtiön kotipaikka on Riiassa. Yhtiö on yksi suurimpia työllistäjiä Latviassa; sen palveluksessa on 12 400 henkeä. Yrityksellä on useita tytäryhtiöitä, joiden kautta hoidetaan matkustaja- ja rahtiliikennettä sekä Latvian rautatieverkon kunnossapitoa ja turvallisuutta. Esimerkiksi Latvian sisäistä henkilöliikennettä hoitaa vuonna 2001 perustettu, melko itsenäinen Pasažieru vilciens -niminen yhtiö.
Rataverkko ja tärkeimmät rautatieasemat

Rataverkon ylläpitäjän roolissa LDz tarjoaa eri liikennöitsijöiden yleiseen käyttöön 2 263,3 kilometriä 1 520 millimetrin raideleveydeyden rataa Latviassa, yhteensä 29 eri rataosuudella (ja kahdella teknisistä syistä ei-liikennöitävällä osuudella).  
Suurin sallittu nopeus on 120 km/h henkilöliikenteen ja 80 km/h rahtiliikenteen junilta. Lisäksi välillä Gulbene–Alūksne on 33,4 kilometrin osuus kapearaiteista 750 mm:n rataa, jota on viime vuosina käytetty esimerkiksi museorautatien tarpeisiin.
Viisi rataosuutta on sähköistetty:
Riika – Jelgava
Torņakalns – Tukums 2
Riika – Zemitāni – Skulte
Riika – Aizkraukle
Zemitāni – Šķirotava
Tärkeimpiä rautatieasemia ovat:
Riian asema (matkustajaterminaali), Riika
Jelgavan asema, Jelgava
Jūrmalan asema(t), Jūrmala
Krustpilsin asema, Krustpils
Liepājan asema, Liepāja
Rēzekne II asema, Rēzekne
Daugavpilsin asema, Daugavpils (Väinänlinna)
Myös henkilöliikenteeseen käytettyjen ratojen ohella on syytä mainita rahtiliikenteeseen käytetty rataosuus Tukums–Ventspilsin satama, jota pitkin kulkee huomattava määrä Latvian ulkomaankaupasta ja IVY-maiden kauttakulkurahdista.
Liityntä naapurimaiden rataverkkoihin

Latvian rataverkko liittyy luonnollisesti naapurimaiden ratoihin, joissa on käytössä sama tsaarinajalta peräisin oleva raideleveys (1 520 mm).
Liettua: Liettuan rautatiet (Lietuvos Geležinkeliai, LG),
Valko-Venäjä: Valko-Venäjän rautatiet (Belaruskaja Tšyhunka, БЧ),
Venäjä: Venäjän rautatiet (ven.  РЖД,  RŽD) ja
Viro: Elron.
Latvian rataverkon raja-asemina näiden naapurimaiden kanssa toimivat:
Liettuaan: Väinänlinna (Daugavpils), Eglaine, Kurcums, Meitene ja Reņģe
Valko-Venäjälle: Indra -Polatskiin vievän radan suuntaan, Indra on samalla EU:n raja-asema;
Venäjälle: Rēzekne, Kārsava ja Zilupe: Pihkova–Pietari- sekä Velikije Luki–Moskova-ratojen suuntaan; nämä Latvian asemat toimivat samalla EU:n raja-asemina
Viroon: Valka/Lugaži: ratayhteys Viron suuntaan
Tytäryhtiöt

LatRailNet
LDz Cargo
LDz infrastruktūra Ltd
LDz ritošā sastāva serviss
LDz apsardze
LDz Loģistika
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Latvijas dzelzceļš (LDz). Yhtiön kotisivu (latviaksi), (englanniksi) ja (venäjäksi)
Latvian rautateiden kansainvälisen liikenteen kartta - liikennöitsijänä tytäryhtiö JSC “Starptautiskie pasažieru pārvadājumi” (tilanne 2008) (englanniksi)
Kansallisen junaliikenteen kartta - liikennöitsijänä tytäryhtiö JSC “Pasažieru vilciens” (latviaksi) ja (englanniksi)
Saksan rautateiden kartta Euroopan rautatieverkosta (pdf) (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Latvian rautatiereittien historiaa (latviaksi)
LDz:n vuosikertomus 2009 (pdf) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Latvian rautateiden (LDz) dieselmoottorijuna Riian asemapihalla.
Kapearaiteisen Gulbene–Alūksne-yhteyden juna.
Näkymä Daugavpilsin (Väinänlinna) asemalta.
Walt Disney World

Tuhkimon linna Walt Disney Worldissä.
Walt Disney World on suuri lasten ja aikuisten lomakeskus Floridassa. Se on yksi Disneyn kuudesta huvipuistosta. Samaan konseptiin perustuvat myös vastaavat teemapuistot Los Angelesissa, Pariisissa, Tokiossa ja Hongkongissa.
Walt Disney World Floridassa on maailman suurin teemamaailma, jonka pinta-ala on noin 120 neliökilometriä ja joka sijaitsee noin 32 kilometriä Orlandosta lounaaseen. Walt Disney World avattiin 1. lokakuuta 1971.
Walt Disney World koostuu useammasta teema-alueesta. WDW:llä on myös oma keskustansa Disney Downtown, jossa sijaitsee muun muassa myymälöitä, ravintoloita, yökerhoja, AMC-elokuvateatteri, viisikerroksinen pelihalli (Disney Quest) sekä Cirque du Soleil -sirkusryhmän La Nouba -teatteri. WDW:lta löytyy myös toinen "iltakeskus" Boardwalk, jossa sijaitsee ravintoloita ja pubeja sekä muuta iltaviihdettä koko perheelle.
Walt Disney Worldin kartta
Walt Disney World Floridassa
Walt Disney Worldin alue käsittää yli 25 000 hehtaaria tai 43 neliömailia. Se on kaksi kertaa isompi kuin Manhattan ja 60 kertaa Monacon kokoinen.
Alueella on 4 elämyspuistoa (ja 1 uusi rakenteilla), 2 vesipuistoa, 34 hotellia, leirintäalue ja yli 100 ravintolaa, ostoskeskus, luonnonsuojelualue sekä useita järviä, puroja ja kanaaleja. Yleiseen liikumiseen on olemassa nelikaistasia moottoritieosuuksia, yksiraiteinen rautatie ja vesibusseja. Floridan osavaltiossa vain Miamilla ja Jacksonvillellä on isompi bussiliikenne kuin WDW:llä. WDW:llä on yli 50 000 työntekijää, mikä tekee siitä suurimman yksittäisen työnantajan koko Yhdysvalloissa.[lähde? ] Hahmojen, esiintyjien sekä työntekijöiden asujen pyykkiä pestään 16 000 koneellista päivittäin.[lähde? ]
Joka vuosi Disney-ravintolat myyvät 10 miljoonaa hampurilaista, 7 miljoonaa hotdogia, 50 miljoonaa Coca-Colaa, neljä miljoonaa kiloa ranskalaisia ja 150 tonnia popcornia.
Teema-alueet

Epcot sinisellä, Magic Kingdom punaisella, Disney's Hollywood Studios vihreällä, Disney's Animal Kingdom magentalla, Star Wars: Galaxy's Edge keltaisella.
Teema-alueet > Magic Kingdom

Magic Kingdom -alue rakennettiin vuoden 1971 avajaisiin ensimmäisenä. Se koostuu edelleen pienemmistä teema-alueista, jotka sijaitsevat keskuslinnan ympärillä. Ympärillä olevat teema-alueet on nimetty seuraavasti: Fantasyland, Tomorrowland, Adventureland ja Frontierland. Alueen koko on 0,433 km².
Teema-alueet > EPCOT

Epcot on alue, joka sisältää paljon erilaista toimintaa. Alueet on nimetty seuraavasti: Universe of Energy, Wonders of Life, Horizons ja World of Motions. Lisäksi tällä alueella sijaitsee yhdestätoista maasta rakennettu teemoitettu maailma, tämä eri maiden paviljonki onkin vanhin ja pisimpään auki ollut maailmoiden näyttely maailmassa. Puisto avattiin 1. lokakuuta 1982. Epcot on niin sanottu Tulevaisuuden keksintöjen alue.
Teema-alueet > Disney Hollywood Studios

Disney Hollywood Studios -maailma sisältää toimintaan, elokuvaan, animaatioon ja televisioon liittyviä teemoja. Puisto avattiin 1. toukokuuta 1989. Alueen koko on 0,546 km².
Teema-alueet > Animal Kingdom

Animal Kingdom käsittelee eläviä eläimiä sekä sukupuuttoon kuolleita hirmuliskoja. Puisto avattiin 22. huhtikuuta 1998. Alueen koko on kaksi neliökilometriä, ja se jakaantuu seitsemään erilaiseen kohteeseen. Iso osa puistosta on safarin peitossa, jossa elää vakituisesti satoja eläimiä ympäri maailman. Vierailijoilla mahdollisuus päästä tutustumaan ja näkemään esim. Afrikan eläimiä. Lokakuussa 2011 Disney ilmoitti alkavansa 2013 rakentaa Animal Kingdomin lisäaluetta. Uusi alue on Avatar-elokuvasta tuttu Pandora. James Cameron on yksi puiston alueen pääsuunnittelijoista.[lähde? ]
Teema-alueet > Star Wars Land

Disneylandiin ryhdyttiin rakentamaan Star Wars Land -teemapuistoa huhtikuussa 2016.
Vesipuistot

Elämyspuistojen lisäksi WDW:ssä on kaksi vesipuistoa.
Blizzard Beach on talvisella teemalla rakennettu vesipuisto. Puiston taustatarinana on satu lumimyrskystä, joka iski Floridaan ja paikallinen krokotiili perusti talviteemapuiston. Polttavan auringon alla kuitenkin lumi alkoi sulaa ja näin syntyi vesipuisto. 
Vesipuiston erikoisuutena on muun muassa SummitPlummit, vesiliukumäki, joka on miltei pystysuora ja jossa laskija "putoaa" liun alas.
Typhoon Lagoon on alueen toinen vesipuisto. Se sisältää muun muassa riuttatankin, jossa kävijä voi snorklata haiden kanssa. Vesipuiston sydämenä toimii suuri allas, jossa on maailman suurimpiin lukeutuva aaltokone. Turisteilla on mahdollisuus esimerkiksi opetella surffaamaan puistossa.
Laiton nuuskakauppa Suomessa

Oden's Cold Dry -nuuskakiekko.
Laiton nuuskakauppa Suomessa on tavallisesti Ruotsista tuotujen nuuskatuotteiden jälleenmyyntiä Suomessa. Nuuskan myynti ja välittäminen Suomessa on laitonta. Ruotsista saa tuoda yhden kilon nuuskaa vuorokaudessa omaan käyttöön. Tämä on synnyttänyt laajan nuuskan laittoman jälleenmyymisen Suomessa. Suomen laiton nuuskakauppa on tullin mukaan noin 50 miljoonan euron arvoinen. Suomen tulli takavarikoi 6744 kiloa nuuska viimevuonna. Suomessa yleisin laittomassa nuuskakaupassa myyty nuuska on minttuinen Oden's Cold Dry.[lähde? ]
Myynti

Nuuskaa tuodaan Ruotsista Suomeen satojen nuuskakiekkojen määrissä. Nuuskamyyjät myyvät nuuskaa tolppa (10 nuuskakiekon paketti) kerrallaan. Tolppa maksaa Ruotsissa noin 15-20 euroa ja se myydään Suomessa yleensä hintaan 30-35 euroa. Usein nuuskatolppia taas jälleenmyyvät yksi kiekko kerrallaan nuuskan välittäjät kappalehintaan 5 euroa kiekosta. Tolppa tuottaa tällä tavoin noin 15-25€ ellei nuuskia osteta suoraan Ruotsista. Nuuskan halpa hinta ja suuri määrällinen saatavuus johtaa alaikäisten käsiin suuren määrän nuuskaa.[lähde? ]selvennä
Suomeen tuonti

Suurin osa Suomeen tuodusta nuuskasta tulee Haaparannalta. Haaparanta on Tornion ja Haaparannan muodostama kaksoiskaupunki. Nuuska on Ikean huonekalujen ohella suosituin kauppatavara Haaparannalla ja koko Tornionlaaksossa.
Leppäkosken koulu

| Leppäkosken koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Haukankalliontie 6, Leppäkoski, Janakkala
Tyyppi:  alakoulu
Rehtori:  Jonne Rautio
Luokat:  1–6
Oppilaita:  47
Leppäkosken koulu on peruskoulu Janakkalan Leppäkoskella, johon kuuluu luokat 1–6. Oppilaita opetetaan yhdysluokissa 1–3 ja 4–6. Koulun rehtori on Jonne Rautio. Koulussa on oppilaita 47.
Leppäkosken koululle on myönnetty Vihreä lippu -palkinto hyvästä ympäristökasvatuksesta.
Laura Muir
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m | 1.56,73 | Monaco | 9.7.2021 |
| 1 000 m | 2.30,82 NR | Monaco | 14.8.2020 |
| 1 500 m | 3.53,79 NR | Pariisi | 7.7.2024 |
| Maili | 4.15,24 NR | Monaco | 21.7.2023 |
| 3 000 m | 8.30,53 | Lausanne | 26.8.2022 |
| 5 000 m | 14.48,14 | Pariisi | 9.6.2023 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m | 1.58,44 | Glasgow | 1.2.2020 |
| 1 000 m | 2.31,93 AR | Birmingham | 18.2.2017 |
| 1 500 m | 3.59,58 NR | Liévin | 9.2.2021 |
| Maili | 4.18,75 NR | Birmingham | 16.2.2019 |
| 3 000 m | 8.26,41 AR | Karlsruhe | 4.2.2017 |
| 5 000 m | 14.49,12 NR | Glasgow | 4.1.2017 |
Kuulapelit

Petankkipeli meneillään Cannesissa, Ranskassa.
Kuulapelit ovat joukko tarkkuus- ja taitopelejä, jossa kahteen joukkueeseen (joukkueen voi muodostaa yksikin pelaaja) jakautuneet pelaajat pyrkivät käsin heittämään tai vierittämään pallomaisia pelivälineitä mahdollisimmaan lähelle liikkuvaa maalipalloa. Nimenomaan Euroopassa näistä on kehittynyt nykyaikaan tultaessa joukko laajalti ja kansainvälisesti harrastettuja urheilulajeja.
Historiaa

Kuulapelien idea on sen verran yksinkertainen, että luultavasti sellaisia on maailman eri muinaiskulttuureissa syntynyt toisistaan riippumatta. Jopa 
Çatal Hüyükin kivikautisen asutuskeskuksen raunioista väitetään löydetyn ilmeisiä pelikuulia, samoin joissakin Egyptin vanhan valtakunnan hautapiirroksissa on ilmeisestikin pelattu jonkinlaista kuulapeliä.
Euroopassa tällaisia pelejä on aikanaan pelattu lähes kaikkialla, eikä niiden tyhjentävä luettelointi jälkeenpäin ole mahdollista. Harrastuksen laajuutta ja intensiteettiä kuvaa, että ainakin Ranskassa ja Englannissa on yritetty jopa kuningashuoneen arvovallalla kieltää pelaaminen sotilailta, koska se vei liiaksi sotilaiden aikaa tähdellisemmiltä harjoituksilta.
Paikallisten sääntöjen yhdentyminen kirjoitetuiksi säännöstöiksi tapahtui vasta 1800-luvulla, jolloin alla nimeltä mainittujen  pelien vasta voidaan katsoa syntyneen (poikkeuksena Petankki, joka syntyi sääntömuunnoksena Jeu Provençal-pelistä vuosina 1907–1910).
Kuulapelien sukupuu

Eurooppalaiset kuulapelit kuitenkin muistuttavat toisiaan niin paljon, että niillä lienee yhteinen edeltäjä, mitä ilmeisimmin roomalaisten sotilaiden mukana imperiumin eri osiin kulkeutunut pelimuoto.
Pelistä on erotettavissa erilaisia tyyppejä. Varsinkin Ranskassa on vielä useita elinvoimaisia paikallislajeja, mutta jäljempänä on mainittu vain sellaisia lajeja, joissa on kansainvälistä kilpailutoimintaa.
Kuulapelien sukupuu > Ratapelit

Näitä pelataan erillisellä tasoitetulla sora-alustaisella radalla. Pelietäisyys on 20–30 m.
Boule lyonnaise eli sport-boules (ransk.) eli Volo (ital.)
Raffa, italialainen Volon muunnelma, vähän levinnyt Italian ulkopuolelle
Kuulapelien sukupuu > Heittoympyräpelit

Pelataan sorakentällä, joko vapaasti tai rajatulla alueella. Heitot heitetään ympyrästä. Petankilla ja Jeu Provençalilla on yhteinen kansainvälinen lajiliitto ja säännöt pitkälti samansisältöiset.
Petankki/Pétanque, tunnetuin ja levinnein kuulapeli, syntynyt Jeu Provençalin muunnelmana:  kaikki heitot heitetään heittoympyrästä, pelietäisyys yleensä alle 10 m.
Jeu Provençalin, heittomatkat alle 30 m, iskuheitossa kolmen askeleen vauhti.
Kuulapelien sukupuu > Nurmipelit

Pelataan tarkoitusta varten rakennetulla nurmikentällä tai sisätiloissa keinonurmella epäsymmetrisillä palloilla.
Nurmikeilailu eli bowls, lähinnä Britteinsaarilla ja Kansainyhteisössä.
Kuulapelit Suomessa

Lähes kaikkia maailmanlaajuisesti levinneitä kuulapelejä pelataan myös Suomessa. Petankin harrastus on kuitenkin ylivoimaisesti laajinta. Suomen Pétanque-Liitto ry on perustettu vuonna 1982 ja siinä on kaudella 2007 jäsenseuroja 56 ympäri maata.
Boule Lyonnaisea harrastaa pienehkö Suomen Boule-Liitto ry, joka ei ole jakautunut seuroihin tai klubeihin. Useimmat lajin menestyksellisimmistä harrastajista ovat myös tunnettuja petankisteja.
Uusin järjestäytynyt kuulapeli Suomessa on Bowls. Se on äskettäin järjestäytynyt Bowls Finland -nimiseksi klubiksi, joka toimii lähinnä Espoossa.
Jeu Provençalia on harrastanut ainakin 1980-luvulla eräs Petankkiliiton silloisista jäsenseuroista.
Aiheesta muualla

http://www.petanque.fi/
http://www.boule.fi/sbl/ (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.bowls.fi/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Leppäkorven maauimala

Leppäkorven maauimala kesäkuussa 2023.
Leppäkorven maauimala (puhekielessä usein Sandi) on hiekkakuoppaan muodostunut uimaranta Vantaan Leppäkorvessa osoitteessa Kontiotie 1. Paikallisesti Korson monttuna tunnetun pienehkön lammen kutsuminen maauimalaksi on osittain paikallinen vitsi, vaikkei sitä aina ymmärretä, sillä kyseessä ei ole mikään oikea maauimala eikä edes valvottu uimapaikka.
Kevättalvella 2021 Leppäkorven maauimala ruopattiin, koska sen vedessä oli paljon vesikasvillisuutta. Ruoppauksen yhteydessä se sai myös uuden laiturin ja suihkun. Myös ilmoitustauluja uusittiin. Leppäkorven maauimalan vesi tulee lähteestä.
Leppäkorven maauimalalla on myös kioskirakennus, jossa sijaitsee nykyään pizzeria. Uimalalla ei ole uimavalvontaa ja siellä on sattunut ainakin yksi hukkumistapaus.
Leppäkorven maauimala on yksi pääkaupunkiseudun vilkkaimpia nuorten juhlimispaikkoja erityisesti koulujen päättäjäisten aikaan.
Leppäkorpi (Nummi)

Leppäkorven työväentalo
Marjatan Kyläkauppa Leppäkorvessa.
Leppäkorpi on kylä Nummella Lohjalla. Leppäkorven työväentalolla järjestetään vuosittain Leppäkorpi Rokkaa -hyväntekeväisyystapahtuma, jossa kerätään varoja yksityisen päiväkodin toimintaan. Lisäksi työväentalolla vietetään syksyisin mm. hirvipeijaisia. Leppäkorven työväentalo täytti marraskuussa 2008 100 vuotta.
Marjatan Kyläkauppa, jossa oli myös postin asiamiespalvelut, lopetti toimintansa 2021.
Laura Moisio

Laura Moisio (s. 1987 Tampere) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Hän julkaisi ensimmäisen albuminsa Spiraali vuonna 2014. Toinen albumi Ikuinen valo (2015) oli Teosto-palkinto-ehdokas.
Albumit

Spiraali (Lumpeela Julkaisut, 2014)
Ikuinen valo (Ratas Music Group, 2015)
Laura Moisio (Texicalli, 2018)
Laulaa kun ei voi muutakaan (Texicalli, 2020)
Vieras maa (Texicalli, 2023)
EP

Hyvä päivä, (omakustanne, 2011)
Aiheesta muualla

Kotisivut
Lauri Palmunen

Lauri Ilmari Palmunen (s. 15. helmikuuta 1952 Laitila) on suomalainen tietokirjailija, Varsinais-Suomen liiton entinen edunvalvontajohtaja ja entinen kansanedustaja.
Politiikka ja työura

Palmunen toimi Keskustapuolueen kansanedustajana vuosina 1979–1983. Hän oli presidentin valitsijamies vuosina 1978 (Urho Kekkonen) ja 1982 (Johannes Virolainen). Palmunen on ollut Laitilan kunnanvaltuuston jäsen vuosina 1976–1987 ja Raision kaupunginvaltuuston jäsen 1988–1991.
Palmunen on Turun tuomiokirkkoseurakunnan seurakuntaneuvoston jäsen (2006–). Vuonna 2016 hänet valittiin Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokouksen jäseneksi.
Palmunen valmistui valtiotieteen maisteriksi Turun yliopistosta vuonna 1978. Hän toimi lyhyen aikaa Laitilan Sähkö Oy:n tiedotussihteerinä ja nousi vuonna 1979 eduskuntaan yli 8 000 äänellä. Kansanedustajuus jäi yhden kauden mittaiseksi. Tämän jälkeen hän toimi muutaman vuoden terveyskeskuksen talouspäällikkönä Laitilassa. Vuodesta 1987 lähtien Palmunen oli virkamiehenä Varsinais-Suomen maakuntaliitossa (1987–1991) ja Varsinais-Suomen liitossa (1993–2016), ensin maakuntasihteerinä ja lopuksi edunvalvontajohtajana. Vuosina 1991–1993 Palmunen oli kahden vuoden ajan Suomen Keskusta rp:n vt. järjestöpäällikkö.
Palmunen oli ehdokkaana vuoden 2021 kuntavaaleissa Turussa mutta ei päässyt läpi. Hänet valittiin elokuussa 2021 Turun kaupungin nimistötoimikunnan puheenjohtajaksi.
Muu ura

Palmunen on toimittanut Varsinais-Suomen maakuntaliiton / Varsinais-Suomen liiton julkaiseman Varsinais-Suomen maakuntakirjan vuosina 1987, 1990, 1997, 2005, 2011 ja 2013. Lisäksi hän on tehnyt kaksi visailukirjasta, Mikä mikä maakunta, kysymyksiä Varsinais-Suomesta 1. (2011) ja saman teoksen kakkososa (2013). Eläkkeelle jäätyään Palmunen on kirjoittanut Keskustan Varsinais-Suomen piirin kustantaman kirjan Karvetin herttuakunta, sata vuotta keskustapolitiikkaa Varsinais-Suomessa (2018).
Palmunen on 2000-luvulla toiminut Turussa tietokilpailuaktiivina ja oli toukokuussa 2008 perustamassa Turun tietokilpailuyhdistystä tullen valituksi sen ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi. Hän on toiminut myös Turun Mensassa muun muassa puheenjohtajana vuosina 2003–2004. Hän on Turkuseura – Åbosamfundet ry:n hallituksen jäsen (2016–).
Yksityiselämä

Lauri Palmunen avioitui vuonna 1977 Marja Kortekankaan kanssa. Marja Palmunen on ollut toimittaja ja toiminut Suomen Journalistiliiton varapuheenjohtajana ja järjestöpäällikkönä. Palmusilla on kolme aikuista tytärtä.
LAB

| LAB |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1997–2005, 2022–
Tyylilaji:  alternative rock
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Ana, laulu   Pekka Laine, kitara   Alec Hirst-Gee, rummut   Kirka Sainio, basso, piano  
Levy-yhtiö:  BMG, Sony Music Finland, Drakkar
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
LAB on suomalainen rockyhtye, joka aloitti vuonna 1997 ja oli ensimmäisiä yhtyeitä Suomessa, jotka yhdistelivät koneita rock-musiikkiin. LABin muusikot ovat vaikuttaneet muissakin yhtyeissä, esimerkiksi Kirka Sainio Airdashissa ja Splendid muun muassa 45 Degree Womanissa.
LAB julkaisi 2000-luvulla kolme studioalbumia, joista kaksi julkaistiin myös Saksassa. Vuonna 2005 yhtyeen albumilta Where Heaven Ends julkaistu single ”When Heaven Gets Dirty” oli Suomen kaupallisissa radioissa kymmenenneksi soitetuin kappale sekä soitetuin kotimainen kappale. Yhtyeen tunnetuin kappale maailmalla lienee kuitenkin ”Beat the Boys” joka oli mukana FlatOut-nimisessä rallipelissä.
Vuoden 2005 lopussa LAB yllättäen lopetti toiminsa ilman erillisiä ilmoituksia. Yhtye palasi levyttämään syksyllä 2022 ja julkaisi singlen ja musiikkivideon ”The Pianist 1910–2016” marraskuussa 2022.
Jäsenet

Ana – laulu
Splendid (Pekka Laine) – kitara
Alec Hirst-Gee – rummut
Kirka Sainio – basso, piano
Jäsenet > Entiset jäsenet

Johannes – kitara
Masa – rummut
Julkaisut

Porn Beautiful (maaliskuu 2000)
Devil Is a Girl (lokakuu 2002)
Where Heaven Ends (maaliskuu 2005)