stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Georgia Eurovision laulukilpailussa
Georgian sijoitukset > Kaksi semifinaalia > Uusi pisteidenlaskujärjestelmä

Vuonna 2016 otettiin käyttöön uusi pisteidenlaskujärjestelmä, jolla halutaan pitää jännitys loppuun asti. Ennen vuotta 2016 voittaja saattoi selvitä jo hyvin varhaisessa vaiheessa pisteidenlaskua. Tämän ja usein moititun pisteiden vääristymisen takia haluttiin antaa molemmille äänestysryhmille täysin oma valta, joten pisteet jaettiin. Uudessa systeemissä jokaisen osallistujamaan raadit antavat pisteet 1-8, 10 ja 12. Sen jälkeen puhelinäänet julistetaan könttäsummina. Näin ollen voittaja selviää vasta kun eniten puhelinääniä saanut maa saa pisteet.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Esittäjä | Laulu | Finaali | Finaali | Semifinaali | Semifinaali | Lisätietoja |
| Vuosi | Esittäjä | Laulu | Sijoitus | Pisteet | Sijoitus | Pisteet | Lisätietoja |
| 2016 | Nika Kotšarov & Young Georgian Lolitaz | Midnight Gold | 20 / 26 | 104 | 9 / 18 | 123 |  |
| 2017 | Tako Gatšetšiladze | Keep the Faith | – | – | 11 / 18 | 99 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia |

| 2018 | Iriao | Sheni Gulistvis | – | – | 18 / 18 | 24 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. Viimeinen sija. |
| 2019 | Oto Nemsadze | Sul tsin iare | – | – | 14 / 17 | 62 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. |
| 2020 | Tornike Kipiani | Take Me As I Am | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. |
| 2021 | Tornike Kipiani | You | – | – | 16 / 17 | 16 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. |
| 2022 | Circus Mircus | Lock Me In | – | – | 18 / 18 | 22 | Jäi 2. semifinaalissa viimeiselle sijalle. |
| 2023 | Iru | Echo | – | – | 12 / 16 | 33 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. |
| 2024 | Nutsa Buzaladze | Firefighter | 21 / 26 | 34 | 8 / 16 | 54 |  |
Georgian äänestyshistoria > Georgian antamat pisteet

Ainoastaan finaalissa annetut pisteet näkyvät taulukossa. Georgia ei osallistunut kisoihin 2009. Vuosina 2012, 2014 ja 2017 Georgia ei päässyt finaaleihin, mutta sai äänestää niissä.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Georgian antamat pisteet 2007 lähtien
| Maa | 2007 | 2008 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Pisteet |
|  Armenia | 12 | 12 | 10 | X | – | 10 | 12 | 12 | 12 | 13 | 93 |
|  Azerbaidžan | – | 7 | 8 | 8 | 10 | 12 | 7 | 10 | 7 | 22 | 91 |
|  Ukraina | 10 | 10 | 7 | 10 | 6 | 8 | 6 | – | 22 | 4 | 83 |
|  Venäjä | 7 | 8 | 0 | 4 | 5 | 6 | 8 | 5 | 8 | – | 51 |
|  Liettua | 0 | X | X | 12 | 12 | 1 | X | 3 | 10 | X | 38 |
|  Ruotsi | 0 | 0 | X | 1 | 8 | 0 | 2 | 7 | 6 | 9 | 33 |
|  Valko-Venäjä | 8 | X | 12 | X | X | 5 | 0 | X | X | 6 | 31 |
|  Italia | – | – | – | 7 | 4 | 2 | 0 | 8 | 0 | 7 | 28 |
|  Norja | X | 5 | 6 | X | 0 | 4 | 0 | 0 | X | 7 | 22 |
|  Turkki | 2 | 6 | 5 | X | 7 | – | – | – | – | – | 20 |
|  Portugali | X | 0 | 0 | X | X | – | X | X | – | 20 | 20 |
|  Kreikka | 4 | 4 | 0 | 6 | 1 | 0 | 4 | 0 | X | 0 | 19 |
|  Latvia | 0 | 2 | X | X | X | X | X | 4 | 13 | X | 19 |
|  Itävalta | 0 | – | – | 3 | X | X | 10 | 0 | 0 | 5 | 18 |
|  Belgia | X | X | 0 | X | X | 0 | X | 6 | 10 | 0 | 16 |
|  Bulgaria | 0 | X | X | X | X | X | – | – | 3 | 13 | 16 |
|  Israel | X | 3 | 4 | X | X | X | X | 1 | 3 | 0 | 11 |
|  Moldova | 3 | X | 1 | 5 | 0 | 0 | X | X | X | 0 | 9 |
|  Ranska | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 9 |
|  Australia | – | – | – | – | – | – | – | 0 | 9 | 0 | 9 |
|  Unkari | 5 | X | – | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 7 |
|  Saksa | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 5 | 0 | 1 | 0 | 7 |
|  Tanska | X | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 | 0 | X | X | 0 | 7 |
|  Serbia | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 | X | – | 0 | 0 | X | 6 |
|  Iso-Britannia | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 6 |
|  Kypros | X | X | 0 | X | X | X | – | 0 | 0 | 6 | 6 |
|  Puola | X | 0 | X | X | – | – | 0 | 0 | 4 | 0 | 4 |
|  Albania | X | 0 | 0 | X | 3 | X | X | 0 | X | X | 3 |
|  Kroatia | X | 1 | X | X | X | X | – | – | 2 | 0 | 3 |
|  Malta | X | X | X | X | 0 | 3 | 0 | X | 0 | X | 3 |
|  Espanja | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
|  Viro | X | X | X | 0 | 0 | 0 | X | 2 | X | X | 2 |
|  EJT Makedonia | 1 | X | X | X | 0 | X | X | X | X | X | 1 |
|  Sveitsi | X | X | X | 0 | X | X | 1 | X | X | X | 1 |
|  Alankomaat | X | X | X | X | X | 0 | 0 | X | 0 | 1 | 1 |
Lähteet: 
X = maa ei selviytynyt finaaliin, – = maa ei osallistunut kilpailuun
Georgian äänestyshistoria > Georgian saamat pisteet

Ainoastaan finaalissa annetut pisteet näkyvät taulukossa. Georgia ei osallistunut kilpailuun 2009. Maa ei selviytynyt finaaliin vuonna 2012, 2014, ja 2017. Vuodesta 2004 lähtien myös semifinaaleissa karsiutuneet maat ovat voineet äänestää finaalissa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Georgian saamat pisteet 2007 lähtien
| Maa | 2007 | 2008 | 2010 | 2011 | 2013 | 2015 | 2016 | Pisteet |
|  Armenia | 5 | 10 | 12 | 10 | 10 | 10 | 18 | 75 |
|  Liettua | 12 | 5 | 12 | 12 | 8 | 6 | 14 | 69 |
|  Ukraina | 8 | 8 | 7 | 12 | 7 | – | 9 | 51 |
|  Venäjä | 7 | 7 | 10 | 6 | 5 | 5 | 5 | 45 |
|  Azerbaidžan | – | 4 | 8 | 10 | 10 | 10 | 1 | 43 |
|  Valko-Venäjä | 6 | 6 | 7 | 12 | 0 | 3 | 0 | 34 |
|  Kreikka | 3 | 4 | 5 | 8 | 5 | 2 | 5 | 33 |
|  Moldova | 4 | 3 | 5 | 7 | 3 | 5 | 0 | 27 |
|  Puola | 5 | 0 | 4 | 7 | – | 0 | 8 | 24 |
|  Turkki | 5 | 4 | 5 | 8 | – | – | – | 22 |
|  Viro | 5 | 5 | 8 | 3 | 0 | 1 | 0 | 22 |
|  Belgia | 6 | 0 | 4 | 0 | 0 | 1 | 7 | 18 |
|  Latvia | 6 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 16 |
|  Israel | 6 | 2 | 5 | 2 | 0 | 0 | 0 | 15 |
|  Kypros | 1 | 7 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 13 |
|  San Marino | – | 0 | – | 7 | 0 | 0 | 6 | 13 |
|  Iso-Britannia | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 12 | 12 |
|  Bulgaria | 0 | 0 | 6 | 1 | 0 | – | 3 | 10 |
|  Unkari | 2 | 0 | – | 5 | 0 | 3 | 0 | 10 |
|  Kroatia | 2 | 0 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 |
|  Tšekki | 1 | 4 | – | – | – | 4 | 0 | 9 |
|  Saksa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 8 |
|  Suomi | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 |
|  Irlanti | 1 | 0 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 |
|  Ruotsi | 0 | 0 | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 |
|  Italia | – | – | – | 0 | 0 | 0 | 6 | 6 |
|  Malta | 0 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 |
|  Bosnia ja Hertsegovina | 1 | 0 | 4 | 0 | – | – |  | 5 |
|  EJT Makedonia | 0 | 0 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 |
|  Slovenia | 2 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 |
|  Alankomaat | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
|  Islanti | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
|  Montenegro | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 |
|  Portugali | 0 | 1 | 0 | 0 | – | 0 | – | 1 |
|  Espanja | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 |  | 1 |
|  Norja | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
|  Sveitsi | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
|  Australia | – | – | – | – | – | 1 | 0 | 1 |
Lähteet: 
– = maa ei osallistunut kilpailuun
Aiheesta muualla

Eurovision.tv
Eurovision laulukilpailu
Maat
| --- | --- |
Aktiiviset:  Alankomaat · Albania · Armenia · Australia · Azerbaidžan · Belgia · Espanja · Georgia · Irlanti · Islanti · Israel · Italia · Itävalta · Kreikka · Kroatia · Kypros · Latvia · Liettua · Luxemburg · Malta · Moldova · Montenegro · Norja · Portugali · Puola · Ranska · Ruotsi · Saksa · San Marino · Serbia · Slovenia · Suomi · Sveitsi · Tanska · Tšekki · Ukraina · Viro · Yhdistynyt kuningaskunta
Epäaktiiviset:  Andorra · Bosnia ja Hertsegovina · Bulgaria · Marokko · Monaco · Pohjois-Makedonia · Romania · Slovakia · Turkki · Unkari · Valko-Venäjä · Venäjä
Entiset:  Jugoslavia · Serbia ja Montenegro
Epäonnistuneet yritykset:  Kazakstan · Kosovo · Libanon  · Liechtenstein · Neuvostoliitto · Qatar · Tunisia
Kilpailut vuosittain
| --- | --- |
1950-luku:  1956 · 1957 · 1958 · 1959
1960-luku:  1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969
1970-luku:  1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979
1980-luku:  1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989
1990-luku:  1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999
2000-luku:  2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
2010-luku:  2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019
2020-luku:  2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025
Yliviivattu vuosiluku tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Isäntäkaupungit
| --- | --- |
1950–:  Lugano · Frankfurt · Hilversum · Cannes
1960–:  Lontoo · Cannes · Luxemburg · Lontoo · Kööpenhamina · Napoli · Luxemburg · Wien · Lontoo · Madrid
1970–:  Amsterdam · Dublin · Edinburgh · Luxemburg · Brighton · Tukholma · Haag · Lontoo · Pariisi · Jerusalem
1980–:  Haag · Dublin · Harrogate · München · Luxemburg · Göteborg · Bergen · Bryssel · Dublin · Lausanne
1990–:  Zagreb · Rooma · Malmö · Millstreet · Dublin · Dublin · Oslo · Dublin · Birmingham · Jerusalem
2000–:  Tukholma · Kööpenhamina · Tallinna · Riika · Istanbul · Kiova · Ateena · Helsinki ·  Belgrad · Moskova
2010–:  Oslo · Düsseldorf · Baku · Malmö · Kööpenhamina · Wien · Tukholma · Kiova · Lissabon · Tel Aviv
2020–:  Rotterdam · Rotterdam · Torino · Liverpool · Malmö · Basel
Yliviivattu kaupunki tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Haukkariipi (Ylitornio, Pessalompolo)

| Haukkariipi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylitornio
Koordinaatit:  66°31′42″N, 24°19′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Haukkariivinoja 
Järvinumero:  67.931.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83,8 m  
Rantaviiva:  1,958 km  
Pinta-ala:  21,079 ha  
Tilavuus:  0,00036 km³ 
Keskisyvyys:  1,71 m  
Suurin syvyys:  2,4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaukkariipi 
Haukkariipi  on Lapissa Ylitorniolla Pessalompolon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 21 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 360 000 kuutiometriä eli 0,00036 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 2,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Miekojärven alueella (67.93), jonka Miekojärven lähialueeseen (67.931) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 83,8 metriä mpy.
Haukkapöllöt

| Haukkapöllöt |
| --- | --- |
 Haukkapöllö (Ninox scutulata)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Haukkapöllöt  Ninox  Hodgson, 1837
Katso myös
   Haukkapöllöt Wikispeciesissä   Haukkapöllöt Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haukkapöllöt (Ninox) on pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku.
Filippiineiltä löytyi vuonna 2012 kaksi uutta pöllölajia ja viisi, joita on aiemmin pidetty Ninox philippensis -lajin alalajeina. Uusia lajeja ovat Ninox rumseyi ja Ninox leventisi. Alalajeista lajeiksi on siirretty Ninox spilocephala ja Ninox söpilonota.
Haukkapöllöihin (Ninox) kuuluvia lajeja

Aarnihaukkapöllö (Ninox ochracea)
Amiraliteettienpöllö (Ninox meeki)
Andamaanienhaukkapöllö (Ninox affinis)
Australianhaukkapöllö (Ninox boobook)
Bismarckinpöllö (Ninox variegata)
Camiguininhaukkapöllö (Ninox leventisi)
Cebunhaukkapöllö (Ninox rumseyi)
Celebesinhaukkapöllö (Ninox punctulata)
Filippiinienhaukkapöllö (Ninox philippensis)
Queenslandinhaukkapöllö (Ninox lurida), luokitellaan myös australianhaukkapöllön alalajiksi
Halmaheranhaukkapöllö (Ninox hypogramma)
Haukkapöllö (Ninox scutulata)
Isohaukkapöllö (Ninox strenua)
Japaninhaukkapöllö (Ninox japonica)
Joulusaarenpöllö (Ninox natalis)
Koirapöllö (Ninox connivens)
Mindanaonhaukkapöllö (Ninox spilocephala)
Mindoronhaukkapöllö (Ninox mindorensis)
Molukkienhaukkapöllö (Ninox squamipila)
Nokihaukkapöllö (Ninox theomacha)
Pikkusumbanpöllö (Ninox sumbaensis)
Raitahaukkapöllö (Ninox rufa)
Ruostehaukkapöllö (Ninox ios)
Ruskohaukkapöllö (Ninox randi)
Salomoninpöllö (Ninox jacquinoti)
Sibuyaninhaukkapöllö (Ninox spilonotus)
Sulunhaukkapöllö (Ninox reyi)
Sumbanhaukkapöllö (Ninox rudolfi)
Tanimbarinhaukkapöllö (Ninox forbesi)
Tasmanianhaukkapöllö (Ninox rudolfi)
Togianinhaukkapöllö (Ninox burhani)
Uudenbritannianpöllö (Ninox leucopsis)
Uudenseelanninhaukkapöllö (Ninox novaeseelandiae)
Aiheesta muualla

ITIS: Ninox (englanniksi)
Heikjärvi (Jämsä, Partala)

| Heikjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°51′31″N, 25°00′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Nytkymenjokeen 
Järvinumero:  14.226.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  146,8 m  
Pituus:  550 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  1,168 km  
Pinta-ala:  4,738 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHeikjärvi 
Heikjärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Partalan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,7 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Kurujoen–Nytkymenjoen valuma-alueeseen (14.226) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,8 metriä mpy.
Marjatta Okko

Liisa Marjatta Okko (o.s. Syvänen; 20. joulukuuta 1925 Helsinki – 15. kesäkuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen geologi ja informaatikko.  Hän tutki kvartäärigeologiaa, tieteellisen tiedon välitystä ja kirjastojen tehtäviä.
Okko syntyi tykistöupseeri Olavi Syväsen ja  Elisabeth (Liisa) Sténin perheeseen Helsingissä. Perhe muutti Jyväskylään 1930-luvulla ja Okko tuli ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1943. Lääketiedettä alkujaan opiskelemaan pyrkinyt Okko luki geologiaa ja minerologiaa, filosofian kandidaatiksi hän valmistui Helsingin yliopistosta 1953. Okko toimi jo opiskeluaikanaan yliopiston geologian laitoksen kirjastonhoitajana, vuodesta 1953 hän oli Geologisen tutkimuslaitoksen kirjastonhoitaja. Geologi-lehden päätoimittaja Okko oli 1954–1955. Vuonna 1955 ja 1956 hän oli ASLA-Fulbright-stipendiaatti Coloradon yliopistossa Denverissä ja suoritti siellä Master of Arts -tutkinnon. Filosofian lisensiaatti Okosta tuli 1959, tohtoriksi hän väitteli 1962.
Geologisen tutkimuslaitoksen kirjasto- ja informaatiopalvelutoimiston päällikön tehtävästä Okko siirtyi Tampereen yliopiston kirjastotieteen ja informatiikan professoriksi 1977, tehtävä oli tuolloin Pohjoismaiden ainoa. Häntä nimitettäessä presidentti Urho Kekkonen poikkesi yliopiston valmistelemasta ehdokasesityksestä, ja valitsi professoriksi Marjatta Okon eikä yliopiston ensimmäiselle ehdokassijalle asettamaa Pertti Tiihosta. Okko jäi eläkkeelle vuonna 1988. Hän kuoli syöpään 72-vuotiaana.
Marjatta Okon puoliso vuodesta 1958 oli professori Veikko Okko.
Hello Neighbor 2

| Hello Neighbor 2 |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Dynamic Pixels
Julkaisija:  tinyBuild Games
Jakelija:  Steam, Microsoft Store
Pelisarja:  Hello Neighbor
Pelimoottori:  Unreal Engine 4
Julkaistu:  WW 6. joulukuuta 2022
Lajityyppi:  Kauhu
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  PEGI 12 
Alusta:  Windows, Xbox Series X/S, Xbox One, PlayStation 4, PlayStation 5
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Hello Neighbor 2 (ennen Hello Guest) on tinyBuild Gamesin julkaisema varastamis-, kauhu- ja selviytymisvideopeli. Peli julkaistiin vuonna 2022. Pelin tapahtumat sijoittuvat Hello Neighbor -pelin Act 1 ja Act 2 välille.
Pelaaminen

Theodore Peterson (Naapuri) ja Nicky Roth (Hello Neighbor 1 pelin pelihahmo) ovat kadonneet ja pelaajan tehtävänä on jäljittää heitä. Pelaaja ohjaa yksityisetsivää, jolla etsii johtolankoja löytääkseen Herra Petersonin.
Aiheesta muualla

Viralliset verkkosivut
Henri Gervex

Henri Gervex
Henri Gervex (10. joulukuuta 1852 Pariisi - 7. heinäkuuta 1929 Pariisi) oli ranskalainen taidemaalari. Hänen opettajiaan olivat Alexandre Cabanel, Pierre-Nicolas Brisset ja Eugène Fromentin.
Elämänvaiheita

Gervex pääsi aloittamaan taideopintonsa jo 15-vuotiaana, kun perhetuttava esitteli hänet taiteilija Pierre-Nicolas Brisset’lle, joka otti hänet oppilaakseen.
Uransa alkuvaiheessa Gervex erikoistui maalaamaan mytologisia aiheita. Tämän katsottiin hänen aikanaan antaneen taiteilijalle tekosyyn kuvata alastomia ihmisiä, eivätkä hänen maalauksensa välttämättä edustakaan aina hyvää makua. Jo uransa alkuvaiheessa hän edusti suurta teknistä taituruutta.
Skandaalin Gervex aiheutti vuonna 1878 yhdellä parhaista maalauksistaan, joka on  nimeltään Rolla. Se esittää kohtausta Alfred de Musset´n runosta, jossa alaston prostituoitu makaa vuoteella harjoitettuaan seksiä asiakkaansa kanssa. Tämä oli Pariisin Salongin tuomareille liikaa, ja he estivät teoksen pääsyn näyttelyyn. Taidekauppias Bague otti teoksen näytteille myymäläänsä, ja yleisöä ryntäsi myymälään nähdäkseen paheksutun maalauksen.
Vuoden 1877 paikkeilla Gervex kääntyi pois mytologiasta kohti omaa aikaansa. Hän kuvasi Belle Époquen elämää ja kyseisen ajan ihmisten elämäniloa. Hän jatkoi naisaiheiden maalaamista, ja useimmiten naiset hänen teoksissaan ovat alastomia. Kahviloissa hän tapasi nousevan impressionismin taiteilijoita, joiden kanssa hän ystävystyi. Suhteillaan hän auttoi Édouard Manet’ta saamaan teoksiaan Pariisin salonkiin ja käynnisti julkisen keräyksen, jotta Manet’n Olympia saataisiin ostettua valtion kokoelmiin. Hänen ystäviinsä kuului myös Pierre Renoir, jonka parissa maalauksessa näkyy Gervexin hahmo. Gervex kampanjoi paljon sen hyväksi, että suuri yleisö siirtyisi suosimaan impressionismia, jota tuolloin pidettiin vielä kovin radikaalina.
Maalausten ohella Gervex kuvitti Balzacin kirjan La fille aux yeux d’or ja teki seinämaalauksia Gare-du-Lyonin ravintolaan, Opéra-Comiqueen ja La Villetten kaupungintaloon.  Yksityiselämässään Gervex tuli näihin aikoihin tunnetuksi pitkästä suhteestaan tunnettuun kurtisaaniin, Valtesse de la Bigneen, joka oli Émile Zolan romaanin Nana päähenkilön esikuva. Gervexin taas väitetään olevan esikuva romaanissa esiintyvälle opporturnistiselle taidemaalarille.
Vuonna 1896 matkustaessaan Venäjällä Gervex sai merkittävän tilauksen. Hänen tuli tehdä maalaus tsaari Nikolai II:n kruunajaisista. Hän oli matkustellut tätä ennen jo useissa maissa. Vuonna 1913 hänet kutsuttiin Ranskan taideakatemian jäseneksi.
Vanhoilla päivillään Gervex jatkoi matkustelua ja sai useita kunnianosoituksia ja -merkkejä. Hän pääsi Ranskan kunnialegioonan jäseneksi. Vähän ennen kuolemaansa hän sai kuulla, että skandaalin aiheuttanut työ Rolla on otettu Luxembourgin museon kokoelmiin.
Valikoituja teoksia

Kahvila Pariisissa, vuodelta 1877.
Viisi tuntia Paquinin luona
Ilta
Ilta Pavillon d'Armenonvillessa
Madame Paquinin muotokuva
Punainen mekko, vuodelta 1921.
Coletten (taiteilijan tytär) ensi askeleet
Aiheesta muualla

http://www.askart.com/artist/Henri_Gervex/9001079/Henri_Gervex.aspx
Henri Gervexin skandaalin aiheuttanut teos "Rolla", maalattu vuonna 1878. Mallina kuuluisa näyttelijä Ellen Andrée.
Maria Gomes Valentim

Maria Gomes Valentim
Maria Gomes Valentim (9. heinäkuuta 1896 – 21. kesäkuuta 2011) oli brasilialainen henkilö. Hän syntyi Carangolassa, Minas Geraisissa ja eli siellä koko ikänsä. Gomes Valentimista tuli maailman vanhin elävä ihminen 4. marraskuuta 2010 Eugénie Blanchardin kuoltua, mutta tämä virallistettiin vasta 18. toukokuuta 2011 ja hän piti titteliä hallussaan kuukauden ajan, kunnes kuoli sisäelinten aiheuttamaan sairauteen (monielinhäiriö, MODS). Hänen kuoltuaan titteli siirtyi Besse Cooperille. Maria Gomes Valentim oli todistetusti kaikkien aikojen vanhimmaksi elänyt brasilialainen 114 vuoden ja 347 päivän iässä kunnes 115-vuotiaan Francisca Celsa dos Santosin ikä todistettiin 9. heinäkuuta 2020.
Käännös suomeksi
Martti Siiriäinen

Martti Siiriäinen (s. 1936 Terijoki) on suomalainen laulaja.
Jouduttuaan perheensä kanssa jättämään kotiseutunsa sotien vuoksi Martti Siiriäinen vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Suolahdessa Keski-Suomessa. Valmistuttuaan kansakoulunopettajaksi hän teki työuransa opettajana Vantaalla, entisessä Helsingin maalaiskunnassa. Laulua hän opiskeli yksityisesti Lea Piltin ja Matti Lehtisen johdolla ja lauloi Suomen Kansallisoopperan kuorossa. Ensimmäiset levytyksensä Siiriäinen teki Unto Haapa-ahon yhtyeen kanssa vuonna 1969, ja siitä lähtien hän kiersi Suomen tanssilavoja Haapa-ahon yhtyeen solistina. Pääosan levytyksistään hän teki 1970- ja 1980-lukujen aikana.
Diskografia

Toiset aikuisten tanssit: Martti Siiriäinen ja Unto Haapa-ahon pelimanniyhtye (1970)
Muista minua (1974)
Taas vanhakin nuorentuu (1975)
Viel kerran saavuthan (1975)
Sinulle laulan (1975)
Jätkän humppa (1977)
Naisten tanssit (1979)
Yleisön toivomuksesta: Martti Siiriäinen ja Mikko Järvinen (1987)
Kuinka unhoittaa voisin: Martti Siiriäinen, Kauko Simonen ja Mikko Järvinen (1989)
Aavikon yö: Martti Siiriäinen, Mikko Järvinen ja Pauli Granfeltin orkesteri (2011))
Aiheesta muualla

Martti Siiriäisen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Matti J. Tarvainen

Matti J. Tarvainen
Matti J. Tarvainen (s. elokuu 1945) on suomalainen moottoriurheilija. Matti Tarvaisen kilpailu-ura alkoi vuonna 1961lähde tarkemmin?. Erottuakseen kaimoistaan Tarvainen otti 1970-luvulla käyttöön lisäkirjaimen J.
Tarvainen on ajanut kilpaa 2-, 3-, ja nelipyöräisillä moottoriajoneuvoilla. Hän on harrastanut muun muassa luotettavuusajoa (nykyisin Enduro), TT:tä (nykyisin Road Race), jäärataa, jääspeedwayta, moto-crossia, ST-ajoa (nykyisin autosuunnistus), rallia, rallisprintiä, rata-ajoa, kiihdytyskisaa, JM- eli jokamiesluokkaa, auto-slalomia sekä taloudellisuusajoja. Osallistunut muun muassa Autourheilun Kansallisen Keskusliiton (nykyisin AKK-Motosport) valiokuntatyöskentelyyn sekä ralli- että JM-valiokunnissa.
Hän on ajanut usealla eri automerkillä, päämerkkinä Skoda. Hän on osallistunut rallin MM-kilpailuihin ja Historic-rallin EM-osakilpailuihin. Hän on ainoa henkilö joka ajanut vuodesta 1991 kaikki Suomessa järjestetyt EM-historic kandidaatti, sekä varsinaiset Historic luokan EM-osakilpailut[lähde? ]. Kilpailu-ura jatkuu edelleenmilloin?. Vuonna 2011 hänellä tuli 50 vuotta täyteen moottoriurheilukilpailijana. Hän on osallistunut myös järjestötoimintaan. Hänestä on tehty useita lehtikirjoituksia sekä muutama televisio-ohjelma, tekijöinä Vauhdin maailma, Ruutulippu ja Motor Foorum.
Kirjallisuutta

Urheilumme kasvot, osa 5
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Marxin Pääoma

| Marxin Pääoma> Marx’s Das Kapital: A Biography |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Francis Wheen
Kieli:  englanti
Genre:  taloustiede, historia
Kustantaja:  Allen and Unwin
Julkaistu:  2006
ISBN:  978-1-84354-400-5
Suomennos
Suomentaja:  Kimmo Paukku
Kansitaiteilija:  Peter Dyer, Jenni Noponen
Kustantaja:  Ajatus
Julkaistu:  2007
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  159
ISBN:  978-951-20-7140-1

Edeltävä:  Kuinka humpuuki valloitti maailman
Seuraava:  Strange Days Indeed: The Golden Age of Paranoia
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Marxin Pääoma (engl. Marx’s Das Kapital: A Biography) on Francis Wheenin vuonna 2006 julkaisema lyhyt kirja Karl Marxin Pääoma-teoksen historiasta. Teoksen julkaisi vuonna 2007 suomeksi Ajatus Kirjat ja käänsi Kimmo Paukku.
Aiheesta muualla

R. J. Halliday: Book Reviews: Marx's Das Kapital[vanhentunut linkki]. Australian Journal of Politics and History. (englanniksi)
Hanna Rajalahti: Innovaatio vailla vertaa[vanhentunut linkki]. Talouselämä 13.4.2007.
Juha Drufva: Marxin Pääoma sai alkunsa polttopuuvarkauksista. Kansan Uutiset 27.12.2012.
Jyrki Räikkä: Maailman mahtavin veijaritarina. Helsingin Sanomat 13.4.2007.