stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kandíla

| Kandíla Κανδήλα |
| --- | --- |
 Kandílan kylää.
 Kandíla
 Koordinaatit: 38°42′1″N, 20°56′59″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Aitolia-Akarnania
Kunta:  Xirómero
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  3807020101
Korkeus:  70 m
Väkiluku (2021):  866
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  300 19
Kandíla (kreik. Κανδήλα) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Xirómeron kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 866 (2021).
Kandílan kylä sijaitsee Aitolia-Akarnanian läntisissä sisäosissa noin 88 kilometriä luoteeseen Mesolóngin kaupungista ja noin 62 kilometriä länteen Agríniosta. Se on rakennettu noin 70 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kandíla muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Κανδήλας, Dimotikí Koinótita Kandílas), johon ei kuulu muita asutuksia.
Aleksis Kiven päivä, suomalaisen kirjallisuuden päivä

Aleksis Kivi
Aleksis Kiven päivää, suomalaisen kirjallisuuden päivää vietetään Suomessa 10. lokakuuta, Aleksis Kiven syntymäpäivänä. Kansalliskirjailija Aleksis Kiven elämäntyön lisäksi on tarkoitus muistuttaa suomalaisen kirjallisuuden merkityksestä. Samana päivänä vietetään myös Euroopan kuolemanrangaistuksen vastaista päivää.
Aleksis Kiven päivä on ollut vakiintunut liputuspäivä vuodesta 1950 lähtien, ja sen merkitystä korosti 1960-luvulle asti se, että silloin oli koululaisilla vapaapäivä. Suomalaisen kirjallisuuden päivä lisättiin vuonna 1978 päivän lisämääreeksi.
Ümit Özat

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ümit Özat vuonna 2018. |  Ümit Özat vuonna 2018. |  Ümit Özat vuonna 2018. |  |
Maa:   Turkki
Miesten jalkapallo
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Japani/Etelä-Korea 2002 |  |  |
Ümit Özat (s. 30. lokakuuta 1976 Ankara) on turkkilainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Hän oli pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelasi Turkin A-maajoukkueessa 41 maaottelua vuosina 2000–2005 ja saavutti pronssia MM-kilpailuissa 2002. Hän lopetti pelaajauransa vuonna 2009 ja on sen jälkeen toiminut valmennustehtävissä.
Özat edusti Turkin Superliigassa Gençlerbirliğiä, kaudella 2000–2001 lainalla Bursasporia ja sitten vuoteen 2007 saakka Fenerbahçea. Hän pelasi Superliigassa kaikkiaan 356 ottelua ja teki niissä 23 maalia. Hän voitti Turkin liigamestaruuden vuosina 2004, 2005 ja 2007. Hän pelasi Mestarien liigassa 16 ja UEFA Cupissa kymmenen ottelua.
Özat siirtyi kesällä 2007 saksalaisseura Kölniin. Hän pelasi 2. Bundesliigassa 32 ottelua kaudella 2007–2008 eikä tehnyt yhtään maalia mutta syötti kymmenen. Seuraavaksi kaudeksi Köln nousi pääsarja Bundesliigaan, jossa Özat ehti pelata vain kolme ottelua. Elokuun 2008 lopulla bundesliigaottelussa Karlsruhea vastaan hän menetti yhtäkkisesti kentällä tajuntansa, ja se jäi hänen viimeiseksi ottelukseen. Maaliskuussa 2009 hän ilmoitti lopettavansa pelaajauransa sydänongelmien vuoksi.
Özat pelasi Turkin alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa. Hän pelasi Turkin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran elokuussa 2000 ystävyysottelussa Bosnia ja Hertsegovinaa vastaan. Hän saavutti MM-pronssia vuonna 2002 ja pelasi tuossa MM-turnauksessa täyden peliajan kahdessa ensimmäisessä alkulohko-ottelussa mutta jäi sen jälkeen vaihtopelaajaksi. Hän pelasi viimeiseksi jääneen 41. A-maaottelunsa marraskuussa 2005 MM-jatkokarsintaottelussa Sveitsiä vastaan. Hän teki ainoan A-maaottelumaalinsa toukokuussa 2004 ystävyysottelussa Australiaa vastaan.
Pelaajauransa päätyttyä Özat aloitti Kölnin apulaisvalmentajana kesällä 2009. Sittemmin hän on ollut päävalmentajana Turkissa muun muassa Ankaragücün, Samsunsporin, Gençlerbirliğin ja Adana Demirsporin joukkueissa. Joulukuusta 2019 kesään 2020 hän valmensi bosnialaista Čelik Zenicaa.
Wittfooth

Wittfooth on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Agnes Wittfooth-Raade (o.s. Wittfooth, 1872–1966), taidemaalari
Elisabet Wittfooth (o.s. Tottie, 1716–1791), yrittäjä, laivanvarustaja ja kauppahuoneen johtaja, Gustaf Wittfoothin miniä
Gustaf Wittfooth (1656–1724), kauppias ja tehtailija
Hans Wittfooth (1650-luku–1732), kauppias ja lahjoittaja, Gustaf Wittfoothin veli
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Rehtilä

| Rehtilä |
| --- | --- |
Osoite:  Rehtiläntie 12
Sijainti:  Rehtijärvi, Jokioinen
Rakennustyyppi:  Seurantalo
Valmistumisvuosi:  1933
Suunnittelija:  Arkkitehti Peltonen 
Rakennuttaja:  Rehtijärven nuorisoreura, Jokioisten maamiesseura
Omistaja:  Seuratalo Rehtilä Oy
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Rehtilä on Jokioisten kunnan Rehtijärven kylässä sijaitseva seurantalo.
Historiaa

Rehtijärven nuorisoseura perustettiin vuonna 1923. Rehtijärven nuorisoseura, nykyiseltä nimeltään Rehtilän nuorisoseura, rakensi yhdessä Jokioisten maamiesseuran kanssa seuratalo Rehtilän, joka valmistui vuonna 1933.
2 hehraarin suuruinen tontti talolle saatiin hankittua valtiolta 1000 markalla Kupparinmäeltä. Rakennus rakennettiin osin lahjoituksena saaduista hirsistä, osin tontin puista. Talon rakentaminen maksoi 140 000 markkaa.
Vuodesta 1938 lähtien rakennuksen hallinta on järjestetty Seuratalo Rehtilä Osakeyhtiön kautta.
Rakennus

Rakennus on hirsirunkoinen. Julkisivut on verhoiltu valkoiseksi maalatulla peiterimalaudoituksella. Pääsisäänkäynnin portaikkoa koristaa 1920-luvun klassismia mukaileva katos paneloituine pilareineen. Rakennuksessa on suuri juhlasali tynnyriholvimaisella katolla, sekä salin jatkeena korotettu näyttämö.
Varsinaisen rakennusrungon jatkeeksi toteutettiin 1960-luvulla laajennusosa, johon sijoitettiin pukuhuone, pesuhuone, sauna ja käymälät. Nykyisin talon WC-tilat, sauna ja peseytymistilat sijaitsevat kellarikerroksessa tilassa, jossa alun perin on ollut puuvarasto, talouskellari ja putka.
Toimintaa Rehtilässä

Seurat ovat alkuajoista lähtien järjestäneet Rehtilässä tansseja ja näytelmäkerhoja. Seurantalon vierestä hankitulle lisämaalle toteutettiin 1950-1960-luvuilla lisäksi urheilukenttä.
Rehtilässä järjestetään yhä teatteriesityksiä ja kylätapahtumia. Tämän lisäksi taloa vuokrataan yksityistilaisuuksiin.
Ali Rahbari

Ali Rahbari
Alexander eli Ali Rahbari (pers. ‏علی (الکساندر) رهبری‎, Ali (Aleksānder) Rahbari; s. 1948 Teheran tai Varamin) on iranilainen kapellimestari ja säveltäjä.
Rahbari aloitti viulunsoiton opiskelun viisivuotiaana. Hän valmistui Wienin musiikki- ja teatteriyliopistosta vuonna 1971. Hän sai sävellysopetusta Gottfried von Einemilta. Rahbari valmistui Hans Swarowskyn johdolla suorittamistaan orkesterinjohdon opinnoista vuonna 1974. Hän sai kansainvälisissä orkesterinjohtokilpailuissa kultamitalin Besançonissa vuonna 1977 ja hopeamitalin Genevessä vuonna 1978. Rahbari toimi Belgian radion ja television orkesterin pääkapellimestarina vuosina 1988–1996. Hän oli pääkapellimestarina myös Zagrebin filharmonisessa orkesterissa, Virtuosi di Praga -kamariorkesterissa ja vuosina 2000–2004 Málagan filharmonisessa orkesterissa. Rahbari oli Tšekin filharmonisen orkesterin päävierailija ja sai yhteistyöstään sen kanssa Dvořák-mitalin vuonna 1985.
Heinäkuusta 2022 lähtien Rahbari on esiintynyt säännöllisesti Mariinski-teatterissa Pietarissa. Hän perusti vuonna 1997 Persialaisen kansainvälisen filharmonisen orkesterin Bregenziin Itävaltaan. Se on koonnut yhteen iranilaistaustaisia muusikoita eri maista ja tehnyt levytyksiä, joihin kuuluu äänitys Rahbarin omasta viulukonsertosta Nohe Khan. Rahbari on tehnyt levytyksiä myös muun muassa Giuseppe Verdin ja Giacomo Puccinin oopperoista.
Mýloi

Mýloi (kreik. Μύλοι, ”Myllyt”; myös transl. Mýli, Míli) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Mýloi, kylä Árgos-Mykínesin kunnassa Argoliin alueyksikössä Peloponnesoksen alueella
Mýloi, kylä Sámoksen saarella Anatolikí Sámoksen kunnassa Pohjois-Egean saarten alueella
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mýloi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vissefjärda

| Vissefjärda |
| --- | --- |
 Vissefjärdan kirkko
 Vissefjärda
 Koordinaatit: 56°32′07″N, 15°34′47″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kalmarin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Emmaboda
Väkiluku (2021):  643
Vissefjärda on taajama Emmabodan kunnassa Kalmarin läänissä Smålandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 643 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vissefjärda Wikimedia Commonsissa
Gluterfossen

Gluterfossen on vesiputous Norjassa, Møren ja Romsdalenin alueella. Se sijaitsee Glutrajoen juoksulla. Se on 75 metriä kotkea. Vesiputouksen vierellä on kävelyreitti, joka on vaikeakulkuinen. Muita samalla alueella sijaitsevia vesiputouksia ovat Saufonnfossen, Rangåafossen ja Mongefossen.
Ampeláki (Aitolia-Akarnania)

| Ampeláki Αμπελάκι |
| --- | --- |
 Ampeláki
 Koordinaatit: 38°55′19″N, 21°12′56″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Aitolia-Akarnania
Kunta:  Amfilochía
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  3804010201
Väkiluku (2021):  232
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Ampeláki (kreik. Αμπελάκι, kath.kreik. Αμπελάκιον, Ampelákion) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Amfilochían kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 232 (2021).
Ampelákin kylä sijaitsee noin 54 kilometriä pohjoisluoteeseen Agríniosta, noin 79 kilometriä itään Prévezasta ja noin viisi kilometriä sisämaahan Amvrakikóslahden itärannasta. Ampeláki muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Αμπελακίου, Dimotikí Koinótita Ampelakíou), johon kuuluvat varsinaisen Ampelákin kylän lisäksi kylät Amfilochikó Árgos, Ariáda, Kámpos ja Keramídi. Koko yhdyskunnan väkiluku on 581 (2021).
Kríkellos

| Kríkellos Κρίκελλος |
| --- | --- |
 Kríkellos
 Koordinaatit: 38°56′43″N, 21°10′44″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Aitolia-Akarnania
Kunta:  Amfilochía
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  3804010601
Korkeus:  24 m
Väkiluku (2021):  1 000
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Kríkellos (kreik. Κρίκελλος) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Amfilochían kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 1 000 (2021).
Kríkelloksen kylä sijaitsee noin 54 kilometriä pohjoisluoteeseen Agríniosta ja noin kolme kilometriä sisämaahan Amvrakikóslahden itärannasta. Se on rakennettu noin 24 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kríkellos on osa Loutrón kyläyhdyskuntaa. Antiikin aikana nykyisen kylän lähellä sijaitsi Olpain linnoitettu asutus.
Døntefossen

Døntefossen on vesiputous Norjassa, Møren ja Romsdalenin alueella. Vesiputouksessa on kaksi tasoa ja korkein kohta putouksessa on 385 metrin korkeudessa. Vesiputous on Dønteelvajoen juoksulla. Se sijaitsee Andalsnesista Dombasiin johtavan tien varrella, Flatmarkin seudulla. Muita samalla alueella sijaitsevia vesiputouksia ovat Olmaafossen, Mongefossen ja Rangåafossen.
Elokuun myrsky

Elokuun myrsky voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Elokuun myrsky, Neuvostoliiton sotilasoperaatio elokuussa 1945
Elokuun myrsky, 28. elokuuta 1890 Etelä-Suomessa ollut myrsky, joka mahdollisesti täytti hirmumyrskyn kriteerit
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Elokuun myrsky”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Rangåafossen

Rangåafossen on vesiputous Norjassa Møren ja Romsdalenin alueella. Se sijaitsee Åndalsnesin eteläpuolella, Flatmarkin seudulla. Sen virtaus Rangåajoesta on ohjattu suurelta osin Grytenin vesivoimalaitokseen vuodesta 1975 lähtien. Aikaisemmin se oli korkeimpia vesiputouksia Romsdalenissa ja vesi virtasi Rangåvattnetilta saakka 1126 metrin korkeudesta. Nykyisin sen korkeus on 920 metriä. Muita samalla alueella sijaitsevia vesiputouksia ovat Døntefossen, Mongefossen ja Saufonnfossen.
Loutró (Aitolia-Akarnania)

| Loutró Λουτρό |
| --- | --- |
 Loutrón autiotaloja.
 Loutró
 Koordinaatit: 38°57′06″N, 21°12′22″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Aitolia-Akarnania
Kunta:  Amfilochía
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kyläyhdyskunta ja entinen kylä
 – Kallikrates-koodi:  38040106
Väkiluku (2021):  0
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Loutró (kreik. Λουτρό) on entinen Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Amfilochían kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Se on nykyisin asumaton, eikä sitä ole tilastoitu kylänä väestönlaskennoissa.
Loutrón Pyhän Nikolaoksen (Ágios Nikólaos) kirkko.
Loutrón autiokylä sijaitsee noin 57 kilometriä pohjoisluoteeseen Agríniosta ja noin 5,5 kilometriä sisämaahan Amvrakikóslahden itärannasta. Vaikka itse Loutrón kylä on nykyisin asumaton, se muodostaa edelleen oman kyläyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Λουτρού, Dimotikí Koinótita Loutroú), johon kuuluvat kylät Kríkellos ja Xirákia. Kyläyhdyskunnan väkiluku on 1 002 (2021).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Loutró Wikimedia Commonsissa
Arvelo

Arvelo on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Ritva Arvelo (1921–2013), suomalainen näyttelijä, elokuva- ja teatteriohjaaja ja käsikirjoittaja
A. P. Arvelo, sukunimi vuoteen 1906 Achrén (1886–1966), vankeinhoitolaitoksen ylijohtaja
Néa Kamarína

| Néa Kamarína Νέα Καμαρίνα |
| --- | --- |
 Néa Kamarína
 Koordinaatit: 38°55′40″N, 20°51′14″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Aitolia-Akarnania
Kunta:  Áktio-Vónitsa
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  3803010103
Väkiluku (2021):  41
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Néa Kamarína (kreik. Νέα Καμαρίνα) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Áktio-Vónitsan kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 41 (2021).
Néa Kamarínan kylä sijaitsee Amvrakikóslahden etelärannalla noin 19 kilometriä itäkaakkoon Prévezasta ja noin 75 kilometriä luoteeseen Agríniosta. Se on osa Vónitsan kaupunkiyhdyskuntaa. Antiikin aikana nykyisen kylän lähellä sijaitsi Anaktorionin kaupunki.
Amfilochikó Árgos

| Amfilochikó Árgos Αμφιλοχικό Άργος |
| --- | --- |
 Amfilochikó Árgos
 Koordinaatit: 38°55′45″N, 21°11′44″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Aitolia-Akarnania
Kunta:  Amfilochía
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  3804010202
Väkiluku (2021):  135
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Amfilochikó Árgos (kreik. Αμφιλοχικό Άργος) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Amfilochían kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 135 (2021).
Amfilochikó Árgoksen kylä sijaitsee noin 53 kilometriä pohjoisluoteeseen Agríniosta, noin 63 kilometriä itään Prévezasta ja noin 4,5 kilometriä sisämaahan Amvrakikóslahden itärannasta. Se on osa Ampelákin kyläyhdyskuntaa. Kylä on ottanut nimensä sen lähellä sijainneesta antiikin ajan Argos Amfilokhikonin kaupungista.
Pentápoli

| Pentápoli Πεντάπολη |
| --- | --- |
 Pentápoli
 Koordinaatit: 38°24′55″N, 22°3′23″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Keski-Kreikka
Alueyksikkö:  Fokis
Kunta:  Dorída
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  3102011301
Korkeus:  480 m
Väkiluku (2021):  247
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  330 56
Suuntanumero(t):  2634
Pentápoli (kreik. Πεντάπολη, kath.kreik. Πεντάπολις, Pentápolis) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Dorídan kuntaan, Fokiin alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 247 (2021).
Pentápolin kylä sijaitsee Mórnoksen tekojärven eteläpäässä linnuntietä noin 15 kilometriä ja tietä pitkin noin 39 kilometriä länteen Ámfissan kaupungista. Se on rakennettu noin 480 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on perustettu 1950-luvulla, kun viiden natsien vuosina 1943–1944 polttaman kylän asukkaat päättivät perustaa uuden, yhteisen kylä, jonka nimeksi tuli Pentápoli, ”Viisi kaupunkia”. Kyseiset viisi kylää olivat Aigítio ja Skaloúla sekä Karoútes, Lidoríki ja Vraḯla. Uusi kylä perustettiin, vaikka loppujen lopuksi kolmen viimeksi mainitun kylän asukkaat jäivät kuitenkin omiin vanhoihin kyliinsä. Pentápolin pääkirkko on omistettu Pyhälle Sofialle (Agía Sofía).
Pentápoli muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Πενταπόλεως, Dimotikí Koinótita Pentapóleos), johon kuuluvat varsinaisen Pentápolin kylän lisäksi kylät Aigítio, Léfka, Palaiókastro ja Skaloúla. Koko yhdyskunnan väkiluku on 324 (2021).
Olmaafossen

Olmaafossen on vesiputous Norjassa Marsteinin ja Romsdalenin alueella. Se sijaitsee Olmåajoen juoksulla, Andalsnesista Dombasiin johtavan tien varrella. Se on noin 700 metriä korkea. Siihen virtaa vettä useasta pienestä järvestä ja usealta pieneltä jäätiköltä. Samalla alueella sijaitsevia muita vesiputouksia ovat Mongefossen, Saufonnfossen ja Rangåafossen.
Mavriá

| Mavriá Μαυριά |
| --- | --- |
 Mavriá
 Koordinaatit: 37°27′23″N, 22°3′39″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Arkadia
Kunta:  Megalópoli
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  4004020901
Väkiluku (2021):  19
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Mavriá (kreik. Μαυριά) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Megalópolin kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 19 (2021).
Mavrián kylä sijaitsee noin 12 kilometriä luoteeseen Megalópolin kaupungista ja noin 47 kilometriä länsilounaaseen Trípolista. Mavriá muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Μαυριών, Dimotikí Koinótita Mavrión), johon ei kuulu muita asutuksia. Antiikin ajan Trapezuksen kaupunki sijoitetaan yleensä nykyisen Mavrián lähelle.
Mýtikas (Aitolia-Akarnania)

| Mýtikas Μύτικας |
| --- | --- |
 Mýtikasin satamaa.
 Mýtikas
 Koordinaatit: 38°40′1″N, 20°56′40″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Aitolia-Akarnania
Kunta:  Xirómero
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  3807020401
Korkeus:  5 m
Väkiluku (2021):  708
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  300 19
Suuntanumero(t):  2646
Mýtikas (kreik. Μύτικας) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Xirómeron kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 708 (2021).
Mýtikasin rantaa, taustalla Kálamoksen saari.
Mýtikasin kylä sijaitsee Aitolia-Akarnanian länsirannikolla vastapäätä Kálamoksen saarta, noin 81 kilometriä luoteeseen Mesolóngin kaupungista ja noin 62 kilometriä länteen Agríniosta. Mýtikas muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Μύτικα, Dimotikí Koinótita Mýtika), johon ei kuulu muita asutuksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mýtikas Wikimedia Commonsissa
Kuusjoenperä

Kuusjoenperä on kylä Salon kaupungin Kuusjoella. Kylä sijaitsee Kuusjoen pohjoisosassa. Kylän keskus sijaitsee Kuusjoenperäntien ja Kosken tien risteysalueella.
Kuusjoen alkulähteet sijaitsevat Kuusjoenperällä. Kylän keskustassa on Antti-Teollisuuden tehdas, joka on Kuusjoen merkittävimpiä työnantajia. Valtaosa kylän alueesta on peltoa. Kylän ja samalla Kuusjoen rajalla on Nurmijärvi, jossa on uimaranta.
Asutus on saapunut Kuusjoenperälle todennäköisesti 1300-luvulla. Alueelle on raivattu kaksi tilaa, Kuusjoenperä ja Piiparpyöli, joista jälkimmäinen on sittemmin autioitunut. Kuusjoenperän yksinäistilasta on maininta vuodelta 1399. Hiljalleen kylä on kasvanut ja vuonna 1540 kylässä on ollut neljä tilaa. Isojako toteuttiin Kuusjoenperällä verrattain myöhään 1818–1826. Tuolloin kylässä oli seitsemän tilaa, sepän, räätälin ja sotilaan torpat sekä muita torppia. Kylän historiallinen rakenne on säilynyt kohtalaisen hyvin Kuusjoenperäntien varrella, jossa pääosa kantatiloista edelleen sijaitsevat.
1920-luvulla kylän pohjoisosat asutettiin uusilla pientiloilla ja kylään perustettiin kauppa. Ennen sotia kylässä toimi lyhyen aikaa saha. Sotien jälkeen kylä kasvoi voimakkaasti ja sinne perustettiin Vainion rautakauppa, Antti-Teollisuutta edeltänyt paja, sekä uusi kauppa, kunnalliskoti ja posti. 1900-luvun loppupuolen rakennemuutos hiljensi kylän. Viimeinen kauppa lopetti 2000-luvun alussa ja hoivakoti siirrettiin Saloon vuonna 2021.
Fedan kirkko

| Fedan kirkko Feda kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2010.
Sijainti:  Kvinesdal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1802
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  240
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fedan kirkko (norj. Feda kirke) on Kvinesdalin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1802.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fedan kirkko Wikimedia Commonsissa
Hans Wittfooth

Hans Wittfooth (1650-luku Turku – 2. elokuuta 1732 Turku) oli suomalainen kauppias ja lahjoittaja.
Wittfoothin isä oli Saksasta Tukholman kautta Suomeen tullut kauppias Jochim Wittfooth ja äiti Anna Margareta Bugenhagen. Kauppias, tehtailija Gustaf Wittfooth oli hänen veljensä. Hans Wittfooth vannoi porvarisvalan Turussa 1688 ja oli siellä kauppahuoneen osakas ja kauppias. Wittfooth toimi myös Turun hovioikeuden komissaarina.
Isänsä ja äitinsä kuoltua 1677 ja 1692 Hans ja Gustaf Wittfooth hoitivat aluksi yhdessä vanhempiensa omistuksessa ollutta kauppahuonetta, mutta siirtyivät sitten harjoittamaan kumpikin omaa liiketoimintaansa. Hans Wittfooth tosin yhdisti 1700-luvun alussa ainakin osittain liiketoimintaansa sisarensa Katarinan kanssa, joka oli kauppias Johan Spiekerin leski. Naimaton Wittfooth lahjoitti varoja muun muassa hyväntekeväisyyteen ja Turun tuomiokon tarpeisiin. Vuonna 1724 hän lahjoitti tuomiokirkolle 35 000 kuparitaaleria, joilla sinne hankittiin uudet urut. Hieman ennen kuolemaansa hän lahjoitti Turun sairaalalle 10 000 kuparitaaleria. Wittfoothin kuollessa hänen omaisuutensa arvo oli lähes 700 000 kuparitaaleria, mukaan lukien käteisvarat ja iso kivestä tehty kaupunkitalo arvokkaine irtaimistoineen.
Aiheesta muualla

Hans Wittfooth Biografiasampo.
Ålvikin kirkko

| Ålvikin kirkko Ålvik kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2006.
Sijainti:  Kvam, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1962
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  280
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Ålvikin kirkko (norj. Ålvik kyrkje) on Kvamin kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1962.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ålvikin kirkko Wikimedia Commonsissa
Strandebarmin kirkko

| Strandebarmin kirkko Strandebarm kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2020.
Sijainti:  Kvam, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1876
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  550
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Strandebarmin kirkko (norj. Strandebarm kyrkje) on Kvamin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1876.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Strandebarmin kirkko Wikimedia Commonsissa