stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Groeningemuseum

Groeningemuseum
Groeningemuseum on Bruggessa Belgiassa toimiva taidemuseo. Se tunnetaan kansainvälisesti varhaisen flaamilaisen koulukunnan maalausten kokoelmastaan. Nämä maalaukset ovat olleet tärkeässä osassa museon suosituimpiin kuuluneissa näyttelyissä. Groeningemuseumin kokoelmiin kuuluu renessanssin ja barokin aikakausien taiteen lisäksi muun muassa uusklassistisia ja ekspressionistisia teoksia.
Groeningemuseum perustettiin Bruggen akatemian toiminnan yhteydessä 1700-luvun alkupuolelta asti harjoitetun taideteosten keräilyn pohjalta. Tunnettuihin Groeningemuseumissa säilytettyihin teoksiin lukeutuvat Jan van Eyckin Madonna met kanunnik Joris van der Paele ja Hans Memlingin Moreel-triptyykki.
Museossa edustettuja taiteilijoita

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Lucas Achtschellinck  Alexander Adriaenssen  Jacques de Arthois  Ambrosius Benson  Lancelot Blondeel  Hieronymus Bosch  Jan Baptist Bosschaert  Marcel Broodthaers  Pieter Brueghel nuorempi  Jean Brusselmans  Emile Claus  |  Paul de Cock  Gerard David  Paul Delvaux  Joseph-François Ducq  Jean-Bernard Duvivier  Jan van Eyck  Jan Garemijn  Hugo van der Goes  Jan Hals  Jan van den Hoecke  Edmond Van Hove  |  Raoul De Keyser  Fernand Khnopff  François Kinson  Peter Lely  René Magritte  Hans Memling  Hendrik van Minderhout  Frans Cuyck van Myerop  Joseph Denis Odevaere  Jacob van Oost  Constant Permeke  |  Frans Pourbus nuorempi  Frans Pourbus vanhempi  Erasmus Quellinus  Roger Raveel  Gustave De Smet  Joseph-Benoît Suvée  Georges Vantongerloo  Gaspar Peeter Verbruggen  Matthias De Visch  Gustave Van de Woestijne  Artus Wolffort  |
Voitto Jalava

Voitto Armas Jalava (11. toukokuuta 1924 Kajaani – 19. heinäkuuta 1994) oli suomalainen pikajuoksija. Hän edusti Helsingin Kisa-Tovereita vuoteen 1947 ja sittemmin Helsingin Jyryä.
Jalava voitti 100 metrin juoksun Suomen-mestaruuden Tampereella 1947 ajalla 11,0. Hän saavutti samalla matkalla SM-hopeaa 1942, 1943, 1945, 1946 ja 1948.
Jalava edusti Suomea maaotteluissa vuosina 1945–1949. Hän voitti 100 metrin maaottelujuoksun Brysselissä 1946 ja Kööpenhaminassa 1947.
Jalava juoksi 100 metrin ennätyksensä 10,8 Helsingissä 11. syyskuuta 1946. 200 metriä hän juoksi parhaimmillaan aikaan 22,4 Helsingissä 5. lokakuuta 1947.
Volkswagen Derby

Volkswagen Derby (Typ 87) on Volkswagenin vuosina 1977–1985 valmistama henkilöautomalli, joka oli Volkswagen Polon sedan-korinen rinnakkaismalli. Vuonna 1985 mallin nimi muutettiin Poloksi, minkä nimisenä autoa valmistettiin vuoteen 1994 saakka. Derby-nimi otettiin myöhemmin Meksikossa uudelleen käyttöön Polo III:n sedan-mallista.
Volkswagen Derby I (1977–1981)

| Volkswagen Derby I |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Saksa
Valmistaja:  Volkswagen
Konserni:  Volkswagen Group
Valmistusvuodet:  1977–1981
Korimalli:  2-ovinen sedan
Luokka:  B-segmentti
Seuraaja:  Volkswagen Derby II
Teknisesti samankaltaisia:  Audi 50 Volkswagen Polo I
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Volkswagen Group A01
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  0,9–1,3 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  4-vaihteinen manuaali
Ensimmäisen sukupolven Derby esiteltiin vuonna 1977 rinnakkaismalliksi hieman aikaisemmin markkinoille tulleelle Pololle. Kaksiovisen sedanin 515-litrainen tavaratila oli luokassaan suuri. Moottoriksi oli valittavissa 1,1- (40/50 hv) tai 1,3-litrainen (60 hv).
Vuonna 1979 Derby sai muovipuskurit, erilaisen etusäleikön ja neliskulmaiset ajovalot, jotka erottivat sen Polosta.
Volkswagen Derby II (1981–1985)

| Volkswagen Derby II |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Saksa
Valmistaja:  Volkswagen
Konserni:  Volkswagen Group
Valmistusvuodet:  1981–1985
Muut nimet:  Volkswagen Polo (1985–1994)
Korimalli:  2-ovinen sedan
Luokka:  B-segmentti
Edeltäjä:  Volkswagen Derby I
Seuraaja:  Volkswagen Polo III
Teknisesti samankaltaisia:  Volkswagen Polo II
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Volkswagen Group A02
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,0–1,3 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  4-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen manuaali
Toisen sukupolven Derby esiteltiin syksyllä 1981 samaan aikaan Polo II:n kanssa. Autot olivat käytännössä identtiset B-pilariin saakka, lukuun ottamatta Derbyn neliskulmaisia ajovaloja. Moottorivaihtoehdot olivat 1,0- (40 hv), 1,1- (50 hv) ja 1,3-litraiset (60 hv).
Vuonna 1983 50- ja 60-hevosvoimaiset moottorit korvattiin uudella 1,3-litraisella, jossa oli tehoa 55 hevosvoimaa.
Vuoden 1985 alussa mallisto yhdistyi ja Derby tunnettiin vastedes Polona. Malli sai vuonna 1990 kasvojenkohotuksen samaan aikaan hatchbackin kanssa, ja valmistus jatkui vuoteen 1994 saakka.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Volkswagen Derby Wikimedia Commonsissa
Volkswagenin automallit
| --- | --- |
Nykyiset mallit: Henkilöautot: Arteon ·  Atlas ·  Atlas Cross Sport ·  Bora (2018–) ·  C-Trek ·  Gol ·  Golf ·  ID.3 · ID.4 ·  ID.5 ·  ID.6 ·  Jetta ·  Lamando ·  Lavida ·  Passat ·  Phideon ·  Polo ·  Saveiro ·  T-Cross ·  T-Roc ·  Taigo ·  Taigun ·  Talagon ·  Tayron ·  Tharu ·  Tiguan ·  Touareg ·  Touran ·  up! ·  Viloran ·  Virtus  Hyötyajoneuvot: Amarok ·  Caddy ·  Crafter ·  Transporter
Lopetetut ilmajäähdytteiset mallit: 181 (Kurierwagen/Trekker/Thing/Safari) ·  1500/1600 (Typ 3) ·  411/412 (Typ 4) ·  Kupla (Typ 1) ·  Brasilia ·  Country Buggy (Sakbayan) ·  Hebmüller Cabriolet ·  Karmann Ghia ·  Kommandeurwagen ·  Kübelwagen ·  Schwimmwagen ·  SP2 ·  Type 18A ·  VW-Porsche 914
Lopetetut vesijäähdytteiset mallit: Ameo ·  Apollo ·  Beetle ·  Bora ·  Citi Golf ·  CC ·  Corrado ·  Derby ·  Eos ·  Fox ·  Golf Plus ·  Golf Sportsvan ·  Iltis ·  K70 ·  LT ·  Lupo ·  New Beetle ·  Parati ·  Phaeton ·  Pointer/Logus ·  Routan ·  Scirocco (1974–1992) ·  Scirocco (2008–2017) ·  Sharan ·  SpaceFox ·  Taro ·  Vento
Konseptimallit: 1-Litre Concept ·  up!/space up!/space up! blue/E-Up!/Up! Lite ·  GX3 ·  Iroc ·  EcoRacer ·  Concept A ·  Concept R ·  New Beetle Ragster ·  EDAG Biwak ·  Microbus Concept ·  W12/Nardo ·  Stanley ·  Concept BlueSport
Tulevat mallit: 
Volkswagen-pohjaiset (asuntoautot, kit-carit, kilpa-autot): Herbie ·  Formula Vee ·  Baja Bug ·  Meyers Manx ·  EMPI Imp ·  Westfalia Campervans
Ensimmäisen sukupolven facelift-malli.
Nils Kronqvist

| Nils Kronqvist |
| --- | --- |
 Nils Kronqvist jatkosodan ajan armeijankilpailuissa elokuussa 1942.
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. maaliskuuta 1917 Pietarsaari
Kuollut: 25. kesäkuuta 1999 (82 vuotta) Vaasa
Kansalaisuus:  Suomi
Uran tiedot
Laji:  yleisurheilija, pikajuoksu
Seura:  IK Hellas
Kilpauran kesto:  1934–1947
Saavutukset
Ennätykset:  100 m 10,8 (1940)   200 m 22,1 (1940)   400 m 52,0 (1942)   110 m aidat 16,5 (1935)   200 m aidat 28,2 (1940)   pituus 7.06 (1938)   3-loikka 14.18 (1938)
Nils Axel Kronqvist (16. maaliskuuta 1917 Pietarsaari – 25. kesäkuuta 1999 Vaasa) oli suomalainen monikertainen Suomen pikajuoksumestari, jonka urheilullisesti parhaat vuodet ajoittuivat juuri ennen sotavuosien ja heti sen jälkeen väliselle ajalle. Hän edusti uransa ajan vaasalaista IK Hellasta.
Kronqvistillä on ennätykselliset viisi 100 metrin juoksun Suomen mestaruutta. Miesjuoksijoista vain Antti Rajamäki on päässyt samaan. Kronqvist juoksi mestaruudet juuri ennen sotia, sotavuosina ja heti sotavuosien jälkeen 1939, 1940, 1942, 1943 ja 1945. Hän voitti myös 200 metrillä kolme Suomen mestaruutta. Mestaruuksien lisäksi Kronqvist otti 100 metrillä pronssia vuonna 1946 ja 200 metrillä hopeaa vuosina 1939–1940. Kronqvistin tuloksellisesti paras vuosi oli välirauhan kesä 1940. Maaotteluedustuksia Kronqvistilla oli kaikkiaan seitsemän.
Nils Kronqvistille myönnettiin vuoden 1942 SFI:n kultamitali parhaasta SFI-urheilusuorituksesta.
Guildhall School of Music and Drama

Guildhall School of Music and Drama
Guildhall School of Music and Drama on Lontoon Cityssä sijaitseva itsenäinen musiikki- ja draamakoulu. Koulu on perustettu vuonna 1880, ja se on yksi Ison-Britannian tunnetuimmista taidealan korkeakouluista. Koulu on valittu myös maailman kymmenen parhaan draamakoulun joukkoon vuonna 2016.
Koulu muutti nykyiseen sijaintiinsa Barbicaniin vuonna 1977. Koulu toimii yhteistyössä esittävän taiteen keskuksen Barbican Centren ja siellä toimivan Lontoon sinfoniaorkesterin kanssa. Sen lisäksi koulu tekee yhteistyötä Royal Opera Housen, BBC:n sinfoniaorkesterin ja Academy of Ancient Musicin kanssa.
Koulussa opiskelee 900 oppilasta lähes 60 maasta. Heistä noin 750 opiskelee pääaineenaan musiikkia ja 180 näyttelemistä tai muita teatteritaiteeseen liittyviä aloja.
Koulun entisiä oppilaita > Musiikki

Thomas Adès, säveltäjä ja pianisti
Jenny Carlstedt, mezzosopraano
Susan Chilcott, sopraano
Jacqueline du Pré, sellisti
James Galway, huilisti
Julija Gomelskaja, säveltäjä
Harry Gregson-Williams, säveltäjä ja musiikkituottaja
Patrick Harrild, tuubisti
Myra Hess, pianisti
Conrad Leonard, säveltäjä ja pianisti
George Martin, tuottaja, säveltäjä ja sovittaja
Pasi Pirinen, trumpetisti
Outi Tarkiainen, säveltäjä
Bryn Terfel, konsertti- ja oopperalaulaja
Howard Williams, säveltäjä ja kapellimestari
Savina Yiannatou, laulaja
Koulun entisiä oppilaita > Teatteri

Naveen Andrews – (Lost, Englantilainen potilas)
Hayley Atwell – (Agent Carter, Herttuatar)
Simon Russell Beale – (Penny Dreadful, Into the Woods)
Orlando Bloom – (Taru sormusten herrasta, Pirates of the Caribbean)
Daniel Craig – (James Bond, The Girl with the Dragon Tattoo)
Peter Cushing – (Tähtien sota, Dracula)
Michelle Dockery – (Downton Abbey)
Joseph Fiennes – (Rakastunut Shakespeare, Vihollinen porteilla)
Lennie James – (Snatch – hävyttömät, The Walking Dead)
Damian Lewis – (Taistelutoverit, Isänmaan puolesta)
Ewan McGregor – (Big Fish, Tähtien sota)
Alfred Molina – (Spider-Man 2 – Hämähäkkimies 2, Pieni suklaapuoti)
Marina Sirtis – (Star Trek)
David Thewlis – (Harry Potter, Seitsemän vuotta Tiibetissä)
Jodie Whittaker – (Doctor Who, Broadchurch, Venus)
Aiheesta muualla

Koulun kotisivut
Pauli Ny

Pauli Johannes Ny (8. kesäkuuta 1940 Pieksämäki – 30. kesäkuuta 2016) oli suomalainen pikajuoksija. Ny voitti 100 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuosina 1962 (aika 10,8) ja 1963 (10,6) sekä 200 metrin Suomen mestaruuden 1963 (21,3). Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän oli toinen 100 metrillä vuonna 1963 (aika 10,7). Nyn ennätys 100 metrillä oli 10,5 (1962) ja 200 metrillä 21,3 (1963). 100 metrin parhaan aikansa Ny juoksi Bratislavassa, Tšekkoslovakiassa 19. syyskuuta 1962 ja se sivusi kolme vuotta vanhaa Pentti Rekolan tekemää Suomen ennätystä.
Vuosina 1959–1963 Pauli Ny paransi Suomen viestimaajoukkueen kanssa 4 × 100 metrin Suomen ennätystä neljä kertaa.
Seuratasolla Pauli Ny edusti helsinkiläistä Lauttasaaren Pyrintöä.
Aarno Musku

Aarno Musku (17. marraskuuta 1939 Lahti – 7. tammikuuta 1997) oli suomalainen pikajuoksija. Vuosina 1964 ja 1965 Musku voitti Suomen mestaruuden sekä 100 että 200 metrin juoksussa. Lisäksi Musku voitti 100 metrillä pronssia vuosina 1963 ja 1966 ja 200 metrillä hopeaa vuonna 1966. Sisäradoilla hän voitti SM-kultaa 60 metrillä 1962 ja 1965. Kolme kertaa järjestetyissä Pohjoismaisissa mestaruuskilpailuissa Musku voitti vuonna 1965 kultaa 200 metrillä ja hopeaa 100 metrillä.
Pikamatkojen ennätyksensä Musku juoksi vuonna 1964: 100 metrillä 10,5 ja 200 metrillä 21,3. 200 metrin tulos sivusi Voitto Hellstenin vuonna 1956 juoksemaan Suomen ennätystä. Musku juoksi saman tuloksen myös seuraavana vuonna. 60 metrillä hän juoksi hallissa Suomen ennätyksen 6,8 maaliskuussa 1965. Musku oli mukana juoksemassa 4 × 100 metrin viestijuoksun Suomen ennätystä. SE-aika 41,0 syntyi Helsingissä 1963.
Seuratasolla Musku edusti Lahden Urheilijoita ja Mikkelin Kilpa-Veikkoja. Musku toimi Lahden kaupungin urheiluohjaajana 1970–luvulla ja vuonna 1993 hänet nimitettiin kyseisen osaston johtajaksi.
Urheiluviikonloppu

| Urheiluviikonloppu |
| --- | --- |
Tyyli:  urheilu
Pääosissa:  Kaj Kunnas Niki Juusela Kristiina Kekäläinen Sinikka Rajamäki
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:   Yle TV2
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Yle Urheilu
Urheiluviikonloppu on Yle Urheilun urheiluohjelma. Urheiluviikonloppua esitetään Yle TV2 -kanavalla syksystä kevääseen, lähes joka viikonloppu. Lauantaisin ja sunnuntaisin esitettävä ohjelma on usean tunnin mittainen sisältäen suoria urheilulähetyksiä ja makasiiniohjelmia. Urheiluviikonlopun juontajia ovat muun muassa Kaj Kunnas, Niki Juusela, Kristiina Kekäläinen, Sinikka Rajamäki ja Inka Henelius.
Ohjelmisto > Suorat lähetykset

Ampumahiihdon maailmancup
Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut
Hiihdon Suomen Cup
Lumilautailun maailmanmestaruuskilpailut
Lumilautailun X-Games
Korisliiga
Jääkiekon Euro Hockey Tour
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut
Alamäkiluistelun MM-sarja
Pikaluistelun maailmancup
Salibandyliiga
Hiihdon maailmancup (Rukan ja Lahden osakilpailut)
Mäkihypyn maailmancup (Rukan ja Lahden osakilpailut)
Yhdistetyn maailmancup (Rukan ja Lahden osakilpailut)
Lentopallon Mestaruusliiga
Ohjelmisto > Makasiiniohjelmat

Mestareiden liigan makasiini
KHL: Tehtävä idässä
Raimo Räty

Raimo Kalevi Räty (s. 30. heinäkuuta 1948 Oulu) on suomalainen entinen pikajuoksija.
Räty voitti 100 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuonna 1976. Kisassa hän juoksi ennätyksensä 10,64. Hän sai pronssia vuonna 1975.
Seuratasolla Räty edusti Oulun Pyrintöä ja häntä valmensi Esko Olkkonen.
Janne Haapasalo

Janne Haapasalo (s. 23. huhtikuuta 1965) on suomalainen pikajuoksija. Hän on kilpaillut myös pituushypyssä.
Haapasalo voitti 100 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuosina 1993 ja 1998. SM-hopeaa hän voitti 1997 ja 1999 sekä pronssia 1995. Hallissa hän on voittanut 60 metrillä SM-kultaa vuosina 1997 ja 2000, hopeaa vuonna 1996 ja pronssia vuonna 1995. Haapasalo osallistui vuoden 1998 EM-kisoihin Budapestissa, jossa hän karsiutui 100 metrillä toisella kierroksella. Vuoden 1997 Ruotsi-maaottelussa Haapasalo voitti 100 metriä.
24. elokuuta 1997 Haapasalo juoksi Tampereella eliittikisoissa 100 metriä aikaan 10,42, joka sivusi Ari Pakarisen kolme vuotta vanhaa Suomen ennätysaikaa. . 26. elokuuta 1995 joukkue Harri Kivelä, Sami Länsivuori, Ari Pakarinen ja Janne Haapasalo juoksi 4 × 100 metrin viestissä 39,39, joka on matkan kaikkien aikojen viidenneksi paras suomalaisaika.
Valentin Bergman

Valentin Bergman (aik. Malinoffsky)
Valentin "Mali" Bergman (aik. marraskuuhun 1915 saakka Malinoffsky, 10. joulukuuta 1894 Helsinki – 13. huhtikuuta 1919 Helsinki) oli suomalainen yleisurheilija, joka saavutti 1910-luvulla useita Suomen mestaruuksia pikajuoksuissa ja pikaviesteissä.
Valentin Malinoffsky edusti vuoteen 1914 Boxbackan (suom. Pukinmäen) Urheiluseuraa. Sen jälkeen hän edusti aikakauden yleisurheilun helsinkiläistä ykkösseuraa Helsingin IFK:ta, jonka riveissä hän voitti vuonna 1914 ensimmäisen SFI:n mestaruutensa 200 metrillä ja oli voittamassa samana vuonna niin pikaviestin kuin 1 600 metrin viestin mestaruudet. Valentin Malinoffsky osallistui samana vuonna Suomen vapaaurheilumestaruuskilpailussa 100 ja 400 metrin juoksujen lisäksi viisiotteluun jossa sijoittui viidenneksi.
Seuraavina vuosina Valentin Bergmanina vuodesta 1916 kilpaillut entinen Malinoffsky oli mukana voittamassa vuosien 1915, 1916, 1917 ja 1918 pikaviestimestaruudet HIFK:n riveissä. Henkilökohtaisesti parhaaksi vuodeksi muodostui vuoden 1918 Suomen mestaruuskisat, joissa hän voitti 100, 200 ja 400 metrin juoksut. Kaikkiaan hän saavutti seitsemän viestimestaruutta ja kolme henkilökohtaista mestaruutta.
Bergman oli mukana myös HIFK:n muussa urheilutoiminnassa. Hän pelasi jääpalloa HIFK:n kakkosjoukkueessa ja jalkapalloa HIFK:n kolmosjoukkueessa. Hän oli vuodesta 1916 seuran rahastonhoitajana. Bergman menehtyi huhtikuussa 1919 vain muutaman päivän sairastettuaan espanjantautiin 24 vuoden iässä.
Parhaat tulokset

60 m: 7,2 (1917)
100 m: 11,4 (1916)
200 m: 23,1 (1918)
300 m: 37,5 (1918)
400 m: 51,5 (1918)
Jukka Sihvonen (pikajuoksija)

Jukka Pekka Sihvonen (s. 1. syyskuuta 1957 Kärsämäki) on suomalainen pikajuoksija.
Sihvonen voitti 100 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuonna 1982 ajalla 10,76. Samoissa kisoissa hän sai 200 metrillä hopeaa ajalla 21,54. Sihvonen valittiin edustamaan Suomea Ateenan 1982 EM-kisojen 100 metrille, mutta hän ei lopulta kilpaillut. Vuoden 1983 Helsingin MM-kisoissa hän oli mukana välieriin selvinneessä pikaviestijoukkueessa.
Seuratasolla Sihvonen edusti Oulun Pyrintöä ja häntä valmensi Raimo Räty.
Ammatiltaan Jukka Sihvonen on hammaslääkäri ja naimissa olympiauimarina tunnetun Maarit Sihvosen (o.s. Vähäsaari) kanssa.
Ari Pakarinen

Ari Pekka Pakarinen (s. 2. toukokuuta 1968 Pieksämäki) on suomalainen entinen pikajuoksija. Hän oli 1990-luvun puolivälissä Suomen paras 100 ja 200 metrin juoksija. Seuratasolla Pakarinen edusti Mäntyharjun Urheilijat -50:ta ja häntä valmensi Veikko Noponen.
Pakarinen voitti Suomen mestaruuden 100 metrillä vuosina 1994 ja 1996 sekä 200 metrillä 1993, 1995 ja 1996. Lisäksi hän saavutti hopeaa 200 metrillä vuonna 1994, 100 metrillä vuonna 1995 ja 400 metrillä vuonna 1999, jolloin Pakarinen sai myös pronssia 200 metrillä. Hallissa hän voitti kultaa 200 metrillä vuosina 1993 ja 1995. Helsingin EM-kisoissa 1994 Pakarinen selviytyi 200 metrillä välieriin.
Tuusulan SM-kisoissa 9. heinäkuuta 1994 Pakarinen juoksi 100 metrillä uuden Suomen ennätysajan 10,42 s. Se oli sekunnin sadasosan parempi kuin Antti Rajamäen vuonna 1978 juoksema entinen ennätys. 200 metrillä Pakarinen juoksi ennätyksensä 20,78 s 27. heinäkuuta 1995 Lahden eliittikisoissa. Ajallaan hän on kaikkien aikojen seitsemänneksi nopein suomalainen 200 metrin juoksija. Joukkue Harri Kivelä, Sami Länsivuori, Ari Pakarinen ja Janne Haapasalo juoksi 4 × 100 metrin viestissä 26. elokuuta 1995 ajan 39,39, joka on kaikkien aikojen viidenneksi paras suomalaisaika.
Urheilu-uransa jälkeen Pakarinen on toiminut liikunnan ja terveystiedon opettajana Kuusankoskella.
Jarkko Toivonen

Jarkko Toivonen (s. 6. maaliskuuta 1963) on entinen suomalainen pikajuoksija.
Toivonen voitti 100 metrin juoksun Suomen mestaruuden Hämeenlinnassa 1988 omalla ennätysajallaan 10,64. Edellisenä vuonna hän oli ollut kuudes. 200 metrillä Toivonen oli vuonna 1988 kahdeksas omalla ennätysajallaan 21,79. Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailuissa Toivonen sai 4 × 100 metrillä kultaa vuonna 1988 ja hopeaa vuonna 1989. Seuratasolla Toivonen edusti Kuopion NMKY:n urheilijoita, ja häntä valmensi Hannu Puroila.
Tuomas Näsi

Tuomas Hermanni Näsi (s. 14. lokakuuta 1979 Helsinki) on suomalainen pikajuoksija. Hän edustaa Helsingin Kisa-Veikkoja.
Näsi voitti 100 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuonna 2000 ajalla 10,55 ja SM-pronssin vuonna 2002. Vuonna 2002 hän saavutti SM-pronssia myös 200 metrin juoksussa. Viestijuoksun SM-kilpailuissa Näsi oli mukana voittamassa pikaviestin kultaa vuosina 2003 ja 2007, hopeaa vuonna 2006 ja pronssia vuonna 2002. 60 metrin hallimestaruuden hän voitti vuonna 2003. Samalta matkalta hän voitti hopeaa vuonna 2001 sekä pronssia vuosina 2002 ja 2004. Sisäratojen SM-kilpailuista Näsi on saavuttanut lisäksi kultaa 4 x 200 metrin viestijuoksusta vuonna 1999.
Näsin ennätys 100 metrillä on Lahdessa 19. elokuuta 2000 juostu 10,45. Joukkue Samsa Tuikka, Kari Louramo, Tommi Hartonen ja Tuomas Näsi juoksi 4 × 100 metrin viestissä 2. elokuuta 2000 ajan 39,42, joka on kaikkien aikojen kuudenneksi paras suomalaisaika.
Neliöluku

Neliöluku on positiivinen kokonaisluku, jonka  osoittamasta määrästä pisteitä voidaan muodostaa neliön muotoinen kuvio.
Neliöluvut voidaan määrittää lausekkeella  n^{2}, jossa n on positiivinen kokonaisluku. Esimerkiksi 9 on neliöluku, koska  3^{2}=9. Kaksi­kymmentä ensimmäistä neliölukua ovat 1, 4, 9, 16, 25, 36, 49, 64, 81, 100, 121, 144, 169, 196, 225, 256, 289, 324, 361 ja 400.
Kuvassa näkyvä punainen lisäys on kreikkalaisittain nimeltään gnomon ja sitä vastaa neliöluvussa  N_{n} pariton luku  2n-1.
Neliöluvut ovat kolmiolukujen jälkeen yksinkertaisin ryhmä monikulmiolukuja, jotka ovat pisteillä muodostettujen säännöllisten monikulmioiden lukuja. Monikulmioluvut ovat osa kuviolukujen ryhmää.
Määritelmä

Neliöluvut  N_{n} saadaan aritmeettisena summana, jossa lasketaan  n peräkkäistä paritonta lukua yhteen:
Tämä voidaan tulkita summaksi, jossa ensimmäisenä lukuna on pienin neliöluku  N_{1}=1 ja sitten siihen lisätään gnomoneita  g_{n}=2n+1
Neliölukujoukon komplementti eli ei-neliölukujen joukko voidaan muodostaa lausekeen  a_{n}=n+\left\lfloor {\frac {1}{2}}+{\sqrt {n}}\right\rfloor  avulla, missä käytetään lattiafunktioita. Lausekkeesta saadaan luvut 2, 3, 5, 6, 7, 8, 10, 11, ... , joista puuttuvat neliöluvut.
Yhteyksiä matematiikkaan > Neliölukujen ominaisuuksia

Seuraavan neliöluvun voi muodostaa rekursiivisesti edellisen neliöluvun avulla seuraavasti.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

|  0+\color {blue}1\color {black}=1 |  1+\color {blue}3\color {black}=4 |  4+\color {blue}5\color {black}=9 |  9+\color {blue}7\color {black}=16 |
Rekursiivisesti ilmaistuna seuraava neliöluku on  N_{n+1}=N_{n}+(2n-1)=n^{2}+(2n-1)=n^{2}+n+1=(n+1)^{2}.
Yhteyksiä matematiikkaan > Kytkentä muihin kuviolukuihin

Neliöluvut voidaan aina esittää kahden kolmioluvun avulla
Yhteyksiä matematiikkaan > Yhteyksiä muuhun matematiikkaan

Jos luku  n parillinen luku, niin luvut  n-1 ja  n+1 ovat peräkkäiset parittomat luvut. Vastaavasti, jos  n on pariton luku, niin luvut ovat peräkkäiset parilliset luvut. Peräkkäisten parillisten (parittomien) lukujen tulo yhdellä lisättynä on neliöluku eli
Jokainen luonnollinen luku voidaan esittää korkeintan neljän neliöluvun summana. Tällaisia tapauksia ovat esimerkiksi  3=1^{2}+1^{2}+1^{2},  4=2^{2},  5=2^{2}+1^{2} ja  7=2^{2}+1^{2}+1^{2}+1^{2}. Samoin jokainen luku voidaan esittää korkeintaan kolmen etumerkillisen neliöluvun summana eli esimerkiksi  3=2^{2}-1^{2},  5=2^{2}+1^{2} ja  7=3^{2}-1^{2}-1^{2}.
Neljän parittoman luvun neliöiden summa voidaan lausua myös neljän parillisen luvun neliöitten summana.
Alkuluku  p, joka voidaan lausua muodossa  p=4n+1, voidaan esittää kahden luvunneliön summana. Esimerkiksi luku 29 on tällainen luku, koska  29=4\cdot 7+1=2^{2}+5^{2}.
Historiaa

Muun muassa pythagoralaiset 500 eaa. tutkivat lukujen ominaisuuksia ja niihin liittyvää mystiikkaa. Kolmioluvut, neliöluvut ja muut monikulmioluvut olivat keskeinen osa lukujen oppirakennelmaa.  Euroopassa Pierre de Fermat tutki muiden töidensä oheella myös pythagoralaisten matematiikkaa. Hänen todistusmenetelmänsä selittivät monia kuviolukujen ominaisuuksia ja kasvanut kiinnostus lukuihin kiteytyi lukuteoriassa, joka voidaan katsoa syntyneen tästä harrastuksesta.
Fermat esitti kirjeenvaihdossaan teoreeman, että jokainen luonnollinen luku voidaan esittää n:n n-kulmioluvun summana. Teoreeman todisti yleisellä tasolla ensimmäisenä Augustin-Louis Cauchy.
Kari Louramo

Kari Ilmari Louramo (s. 19. huhtikuuta 1971 Turku) on suomalainen pikajuoksija. Seuratasolla hän edusti Turun Urheiluliittoa.
Louramo voitti 100 metrin juoksun Suomen mestaruuden Turussa 2001. 400 metrin juoksun mestaruuden hän voitti 1995 . 100 metriltä Louramolla on lisäksi pronssia 1999, 200 metriltä hopeaa 1995 ja 2000 sekä pronssia 1993 ja 1997 ja 400 metriltä pronssia 1993, 1994 sekä 1997. SM-hallikisoissa Louramo oli mestari 200 metrillä 1994 ja 1996 sekä 400 metrillä 1994, 1995 sekä 1999 .
Kari Louramon ennätys 100 metrillä on Lahden Kalevan kisoissa 19. elokuuta 2000 välierässä juostu 10,40. 200 metrillä Louramon ennätys on 20,99 (vuodelta 2000) ja 400 metrillä 46,64 (vuodelta 1994). 400 metrillä Louramo on Suomen kaikkien aikojen tilastossa kymmenentenä.