stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pokrovan yhteisö

| Pokrovan yhteisö |
| --- | --- |

Kirkkokunta:  Suomen ortodoksinen kirkko
Hiippakunta:  Helsingin ortodoksinen hiippakunta
Perustaja:  Hariton (Tuukkanen)
Asukkaita:  2
Verkkosivut:  Pokrova.fi
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Pokrovan yhteisö on Kirkkonummella toimiva ortodoksinen luostari, joskaan sillä ei ole virallista luostaristatusta.
Pokrovan yhteisön kirkkona toimii vanha tallirakennus. Kuva vuodelta 2013.
Luostari toimii entisellä Dannedbrogin maatilalla ja talli on muutettu kirkoksi. Luostarin on perustanut munkki Hariton (oik. Hariton Tuukkanen, s. 1953), joka sai vuonna 1995 luvan luostarin perustamiseen KP arkkipiispa Johannekselta. Täten Pokrovan yhteisö on Suomen ainoa itsenäisyyden aikana perustettu luostari. Dannedbrogin tilan kunnostustyöt alkoivat 1996 ja vanhasta tallista tehtiin kirkko, joka vihittiin 2001. Lisäksi tilalla on viljelyksiä, rukoushuone ja muita rakennuksia. Yhteisössä käy vuosittain noin 10 000 vierasta.
Aiheesta muualla

Pokrova.fi
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pokrovan yhteisö Wikimedia Commonsissa
Kristinoppikoulu

Kristinoppikoulu eli tuttavallisemmin kripari on ortodoksisen kirkon järjestämä luterilaisen kirkon rippikoulua muistuttava, tyypillisesti nuorille kirkon jäsenille tarkoitettu kurssi tai leiri. Suomalainen seurakuntien järjestämä kristinoppikoulu on ortodoksisessa maailmassa poikkeuksellinen; vastaavaa kurssia ei järjestetä muissa maailman maissa.
Kristinoppikoululla ei ole luterilaisen kirkon rippikoulua vastaavaa merkitystä, koska lapset ovat jo kasteen ja mirhavoitelun sakramentin jälkeen täysivaltaisia kirkon jäseniä eikä konfirmaatiota toimiteta kurssin jälkeen.
Kristinoppikoulujen järjestäminen alkoi jo 1800-luvun lopulla, leirimuotoiset kurssit tulivat ohjelmaan 1950-luvulta lähtien. Nykyisin yleisin tapa suorittaa kristioppikoulu on kristinoppikoululeiri, joita järjestävät eri seurakunnat ja Ortodoksisten Nuorten Liitto. Yleensä kristinoppikoulun suorittavat 14-15-vuotiaat nuoret. Luterilaisen kirkon ja nuorisokulttuurin antaman esikuvan seuraamana ortodoksisten perheiden nuorten ikäluokista selvä enemmistö osallistuu kripareille; osallistumisprosentti on vaihdellut seurakunnasta riippuen 60 ja 100 prosentin välillä. Jotkut seurakunnat järjestävät kristinoppikouluja myös aikuisille. Kurssi tai leiri sopii myös kirkkoon liittymistä harkitsevalle.
Kristinoppikoulun tavoitteena on ortodoksisen identiteetin vahvistaminen ja kirkolliseen yhteisöön kasvaminen. Leirimuotoisen kurssin aikana on tyypillisesti oppitunteja, jumalanpalveluksia, yhteisiä ryhmätoimintoja, saunomista ja illanviettoja. Oppitunneilla tutustutaan sakramentteihin, liturgian kulkuun ja kirkollisiin tapoihin. Todellista tapahtumia saatetaan jäljitellä käytännöllisten harjoituksen eli demojen kautta, esimerkiksi hää-, hautajais- ja kastedemo. Kurssin sisältö on riippunut myös seurakuntien perinteestä.
Piispankokous hyväksyi alkuvuonna 2020 uusitun kristinoppikoulun opetussuunnitelman. Tarkoituksena on ollut tukea esimerkiksi osallistujien sosiaalisten suhteiden kehittymistä kriparin aikana ja seurauksena.
Aiheesta muualla

Ripari, kripari tai protuleiri - mitä niistä jää käteen? (audio/podcast, 18.4.2020, toim. Ali Isokangas, Timo Kalliokoski ja Mio von Reiche) (areena.yle.fi)
Kristinoppileiri eli kripari (Suomen ortodoksinen kirkko) (Arkistoitu – Internet Archive) (ort.fi)
Outi Ylinen: Kripari, kristinoppikoulu ortodoksisessa kirkossa (ortodoksi.net)
Kristinoppikoulu (onl.fi)
Maisa Torppa

Maisa Torppa (oik. Maisa Elina Heinola, o.s. Torppa, s. 17. huhtikuuta 1991) on suomalainen mediapersoona, lähihoitaja ja entinen lentoemäntä.
Vuonna 2009 hän voitti Miss Bikini -kisan 17-vuotiaana. Alun perin hän sijoittui kilpailussa toiseksi, mutta peri kruunun koska voittaja menetti sen. Kilpailun jälkeen Torppa alkoi juontaa tv-chattiä. Vuonna 2012 hän osallistui Viidakon tähtöset -tosi-tv-ohjelmaan. Torppa on ollut mukana myös televisiosarjoissa Tuurin kyläkauppias, Aurinkorannan tähtöset, Tuulitunneli, Maisan ja Nikon luksusmatkat, Maria Veitola yökylässä ja Gossip Moms Suomi.
Valmistui lähihoitajaksi 2019. Opiskeli sairaanhoitajan opintoja Laurea-ammattikorkeakoulussa.
Yksityiselämä

Torppa on historiassaan väitetysti osallistunut useisiin raskauksiin liittyviin kiristysyrityksiin.
Torppa alkoi vuonna 2016 seurustella rallikuljettaja Jari-Matti Latvalan kanssa, ja he olivat kihloissa juhannuksesta 2017 lähtien. Torppa tuli raskaaksi, mutta sai omien sanojensa mukaan keskenmenon keväällä 2019. Torpan ja Latvalan piti avioitua vuoden 2020 alkaessa, mutta he erosivat lokakuussa 2019 Seiskan uutisoitua Torpan salasuhteesta it-alalla työskentelevään henkilöön. Torppa kiisti vakaasti suhteen ja kertoi kyseessä olevan perhetuttavan. Jari-Matti Latvala käsittelee eroa kirjassaan tarkemmin. Torppa avioitui suhdekohun kohteena olevan Mikko-nimisen miehen kanssa 4 kuukautta myöhemmin 14. helmikuuta 2020. Tammikuussa 2021 Torppa ilmoitti olevansa raskaana. Tyttövauva syntyi 29. heinäkuuta 2021. Torppa jätti yksin avioerohakemuksen Mikosta perjantaina 27. syyskuuta 2024 Itä-Uudenmaan käräjäoikeuteen.
Torpalla on syksyllä 2012 syntynyt poika aiemmasta, Atte-nimisen miehen kanssa elokuussa 2012 solmitusta avioliitostaan, joka päättyi pian eroon.
Torppa työskentelee Norra-yhtiössä lentoemäntänä.
Gynandromorfi

Gynandromorfinen hohtosinisiipiyksilö, jonka vartalon vasen puoli on koiras ja oikea naaras
Gynandromorfi on eläimen kehityshäiriö, jossa osa yksilöstä kantaa koiras- ja osa naaraspuolista kromosomistoa ja vastaavia ulkoisia tuntomerkkejä. Gynandromorfit ovat tavallisimpia hyönteisillä, mutta niitä esiintyy myös äyriäisillä sekä linnuilla.
Gynandromorfinen hyönteinen syntyy, kun kaksi siittiötä hedelmöittää kaksitumavaiheessa olevan munasolun. Tällöin yksilö alkaa muodostua soluista, joista osassa on naaraan ja osassa koiraan kromosomisto. Fenotyypissä tämä näkyy tyypillisesti bilateraalisena gynandromorfina eli eläimenä, joka jakaantuu vartalon keskiviivaa pitkin koiras- ja naaraspuolisiin osiin tai mosaiikkimaisesti, jolloin eläimessä on kromosomistoltaan eri sukupuolta olevia "paloja" Gynandromorfi voi olla myös anterio-posteriorinen, jolloin eläimen etu- ja takaosa ovat eri sukupuolta.
Aiheesta muualla

Stephen W. Taber (1986), "A Bilateral Gynandromorph of the Western Harvester Ant, Pogonomyrmex occidentalis (Hymenoptera: Formicidae)". The Southwestern Naturalist 31 (2), 274 (englanniksi)
Lucia, Abrahamovich, A. H. & Alvarez L. J. (2009), "A gynandromorph of Xylocopa nigrocincta Smith (Hymenoptera: Apidae)", Neotropical Entomology 38 (1), 155 (englanniksi)
BBC News: Scientists solve half-cock chicken mystery (englanniksi)
Miami-Daden piirikunta

Miami-Daden piirikunta (engl. Miami-Dade County) on Yhdysvaltojen Floridan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 2 701 767 vuonna 2020 ja sen pinta-ala on 6 296,72 neliökilometriä. Piirikunnan suurin kaupunki Miami on myös sen hallintokeskus.
Väestö

Piirikunnan asukkaista 67,7 prosenttia on latinalaisamerikkalaisia, 16,1 prosenttia mustia ja 13,6 prosenttia valkoisia. 74,4 prosenttia puhuu muita kieliä kuin englantia. 76,7 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Piirikunnan väestön keski-ikä on 39,9 vuotta.
Kuvia piirikunnasta

Piirikunnan oikeustalo
Miamin keskustaa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Miami-Daden piirikunta Wikimedia Commonsissa
Kosovon presidentti

| Kosovon presidentti |
| --- | --- |
 
 
 Nykyinen Vjosa Osmani 5. marraskuuta 2020 lähtien
Nimittäjä:  Kosovon parlamentti
Kauden pituus:  5 vuotta
Perustettu:  4. maaliskuuta 2002
Ensimmäinen:  Ibrahim Rugova
Kotisivut:  president-ksgov.net
Kosovon tasavallan presidentti on Kosovon valtionpäämies. Kosovon presidentin ulkopoliittisiin valtaoikeuksiin kuuluu muun muassa useimpien kansainvälisten sopimuksien hyväksyminen. Sisäpolitiikassa uudet lait vaativat presidentin hyväksynnän, joskin Kosovon parlamentti voi tietyissä tilanteissa kiertää tämän.
Kosovon presidenttiä ei valita suoralla kansanäänestyksellä, vaan Kosovon parlamentti valitsee uuden presidentin suljetulla lippuäänestyksellä. Äänestyksessä ehdolle voi asettua kuka tahansa vähintään 35-vuotias Kosovon kansalainen, joka saa taakseen vähintään 30 parlamenttiedustajan tuen.
Presidentin toimikausi kestää Kosovossa viisi vuotta ja sama henkilö saa toimia presidenttinä korkeintaan kahden kauden ajan. Jos presidentti on kesken virkakautensa estynyt suorittamasta virkaansa, niin virkaatekevänä presidenttinä toimii parlamentin puhemies.
Itsenäisen Kosovon presidentit

| № | Nimi  | Kuva | Valittu | Kauden alku | Kauden loppu | Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Fatmir Sejdiu (1951–) |  | 2008 | 17.2.2008 | 27.9.2010 | Kosovon demokraattinen liitto |
| — | Jakup Krasniqi (1951–) virkaatekevä |  | — | 28.9.2010 | 22.2.2011 | Kosovon demokraattinen puolue |
| 2 | Behgjet Pacolli (1951–) |  | 2011 | 22.2.2011 | 30.3.2011 | Aleanca Kosova e Re |
| 3 | Atifete Jahjaga (1975–) |  | 2011 | 7.4.2011 | 7.4.2016 | sitoutumaton |
| 4 | Hashim Thaçi (1968–) |  | 2016 | 7.4.2016 | 5.11.2020 | Kosovon demokraattinen puolue |
| 5 | Vjosa Osmani (1982–) |  | 2020 | 5.11.2020 | virassa | sitoutumaton |
Heteniityn koulu

| Heteniityn ala-aste> Rannikkopiirin kansakoulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Heteniityntie, Keski-Vuosaari, Helsinki
Tyyppi:  ala-aste
Perustettu:  1950
Lakkautettu:  31.7.2017
Heteniityn ala-asteen koulu eli Heteniityn koulu oli koulu, joka sijaitsi Helsingin Vuosaaressa. Koulun viimeinen rehtori oli Juha Hirvonen. 1. elokuuta 2017 Heteniityn ala-aste ja Vuosaaren peruskoulu yhdistyivät Vuoniityn peruskouluksi.
Historia

Vuosaaren ensimmäinen suomenkielinen koulu rakennettiin Sasekan aloitteesta yhtiön lahjoittamalle tontille Sasekan Kallahdessa valmistamista Siporex-harkoista. Koulu valmistui vuonna 1950, ja se oli tuolloin Suomen uudenaikaisin koulu. Sen nimi oli Rannikkopiirin kansakoulu, jota kutsuttiin aluksi Sasekan kouluksi. Rakennuksen on suunnitellut Pirkko Wesamaa.
Koulun tiloissa oli monenlaista kulttuuritoimintaa, kuten juhlia ja esityksiä. Koululla toimi myös Vuosaaren sivukirjasto. Koululla alkoi 1950-luvun lopulla työväenopiston ja musiikkiopiston toiminta. 1960-luvun alussa Rannikkopiirin koulu muuttui Vuosaaren kansakouluksi.
Sylvia Luke

| Sylvia Luke |
| --- | --- |
 Virallinen muotokuva vuonna 2023
Havaijin varakuvernööri
 5.12.2022–  
Kuvernööri:  Josh Green
Edeltäjä:  Josh Green
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. joulukuuta 1967 (ikä 56) Soul, Etelä-Korea
Puoliso:  Michael Luke
Lapset:  1
Tiedot
Puolue:  demokraatit
Tutkinnot:  UH Mānoa San Franciscon yliopisto
Sylvia Jung (Chang) Luke (s. 15. joulukuuta 1967) on amerikankorealainen asianajaja ja poliitikko, joka valittiin marraskuuta 2022 Havaijin osavaltion varakuvernööriksi. Hän edustaa demokraattista puoluetta.
Tausta ja yksityiselämä

Luke syntyi vuonna 1967 Soulissa Etelä-Koreassa mutta on käynyt koulunsa Havaijilla alakoulusta lähtien. Hän valmistui Roosevelt High Schoolista vuonna 1985. Tämän jälkeen hän opiskeli kandidaatiksi Havaijin yliopiston Mānoan kampuksella. Valmistuttuaan vuonna 1989 hän muutti Kaliforniaan, jossa hän opiskeli juristiksi valmistuen San Franciscon yliopistosta vuonna 1995.
Luke on naimissa Michael Luken kanssa. Parilla on yksi poika.
Poliittinen ura

Ensimmäisen kerran Luke valittiin Havaijin edustajainhuoneeseen vuonna 1998, jossa hän on toiminut siitä asti. Hän päätti uransa edustajainhuoneessa vuonna 2022 osallistuakseen kuvernöörinvaaleihin.
Luke voitti Josh Greenin varakuvernööriehdokkaana kuvernöörinvaalit 2022. Hän astui virkaan 5. joulukuuta.
Pizza

Pizza, josta irrotetaan siivua.
Pizza [pitsa] tai pitsa on italialaisperäinen, yksinkertaisimmassa muodossaan uunissa paistettu, litteä, usein pyöreä leipä, joka on päällystetty yleensä tomaateilla tai tomaattikastikkeella, juustolla sekä muilla valinnaisilla täytteillä. Yleensä kyse on avopiiraasta, mutta myös täytettyjä pizzoja (kuten calzone) tunnetaan. Pizza on kansainvälisesti hyvin tunnettu ja suosittu ruokalaji, ja Suomessa se on suosittu viikonloppuruoka. Juusto on usein mozzarellaa tai joskus usean juuston sekoitusta. Suomalaisissa pizzerioissa juustona käytetään usein edamjuustoa tai sinihomejuustoa, mutta käytetään myös mozzarellaa.
Sanaa pizza käytettiin alun perin tarkoittamaan suurta määrää taikinapohjaisia ruokalajeja. Sanan arvellaan olevan peräisin latinan verbistä pincere ’soseuttaa’.
Pizzapohja ja sen täytteet

Täytteinä voidaan käyttää suurta määrää erilaisia raaka-aineita, kuten esimerkiksi:
juureksia, kuten sipulia, valkosipulia, punasipulia, hillosipulia ja salottisipulia.
hedelmiä/vihanneksia, kuten tomaattia, chiliä, ananasta, oliiveja, paprikaa ja maissia.
lihaa, kuten jauhelihaa, salamia, pepperonia, kinkkua, kebabia, pekonia ja kanaa.
mereneläviä, kuten simpukoita, katkarapuja, tonnikalaa, sardellia, mustekalaa ja anjovista.
sieniä, kuten herkkusieniä, tatteja, kantarellia ja siitaketta.
yrttejä, kuten basilikaa, mustapippuria, valkopippuria, oreganoa ja kaprista.
Pizzapohja on yleensä mausteeton, mutta siihen voidaan myös lisätä voita, valkosipulia, yrttejä tai seesaminsiemeniä tai taikinaan voidaan sekoittaa esimerkiksi raastettua juustoa. Yksinkertaisimmillaan pizzapohja koostuu vedestä, vehnäjauhoista, suolasta ja hiivasta, mutta variaatioita on paljon.
Pizza nautitaan yleensä kuumana.
Pizzan syönti- ja valmistuspaikat

Pizzaa syödään ravintoloissa, joita kutsutaan usein pizzerioiksi. Joissakin pizzerioissa pizza valmistetaan paikalla asiakkaiden nähden. Sitä voidaan ostaa myös päivittäistavarakaupoista pakaste- ja einestuotteena. Monilla alueilla pizzan voi tilata puhelimitse tai internetissä ja myös tekstiviestillä kotiin kuumana. Pizzaa voi valmistaa myös itse kotona.
Historia > Pizzan historia Suomessa

Vappuna vuonna 1961 perusti Giovanni Tedeschi Haminaan Suomen ensimmäisen pizzaravintolan, Ravintola Giovannin. Perustaja oli italialainen keittiömestari ja merimies, joka oli työskennellyt pizza-alalla Yhdysvalloissa ennen tuloaan Haminaan. Ravintola Giovanni lopetti toimintansa 1980-luvun alussa. Seuraavan oikeaoppisen pizzaravintolan, Adriano Barin perusti Adriano Vinciguerra Lappeenrantaan vuonna 1964. Suomessa pizzeriat ja pizza yleistyivät 1970-luvulla. Perinteisen piirakkakulttuurin on sanottu nopeuttaneen pizzan omaksumista osaksi suomalaista ruokakulttuuria.
Vuonna 1975 Dennis Rafkin perusti Turkuun ensimmäisen Pizzeria Dennisin. Vuonna 1976 Rabbe Grönblom perusti pizzerian O sole mio, josta hän kehitteli Pizzeria N:o 1 -ketjun. Vuonna 1987 hän perusti Suomen suurimmaksi kasvaneen pizza-liikkeiden ketjun Kotipizzan. Nykyisin Kotipizza on Pohjoismaiden suurin pizzaravintolaketju. Pizzan suosiota levitti myös S-ryhmän vuonna 1978 perustama Rosso-perheravintolaketju.
1990-luvun alkupuolella pizzeroita alkoivat perustaa erityisesti maahanmuuttajat saatuaan oikeuden omistaa yrityksiä ja kiinteistöjä. Suomessa ravintolayhdistelmä, jossa tarjotaan sekä pizzaa että kebabia, on tavallinen, mutta ulkomailla se on harvinaisempi.
Pizza on ollut suosittua suomalaisessa ruokakulttuurissa ja pizzerioita on perustettu Suomeen runsaasti. Pizzan hinnalla on kilpailtu: esimerkiksi Oulussa hinnat olivat vuonna 1998 17–25 markan (2,85–4,20 euron) välillä, mutta pizzoja myytiin jopa kahdeksalla markalla (1,35 euroa). Suurimmat kuluerät pizzassa ovat Elinkeinoelämän keskusliitton mukaan työvoimakulut (36,5 %) ja raaka-aineet (34,5 %) ja onkin epäilty, että toimintaan liittyisi harmaata taloutta.
Vuonna 2008 Kotipizza lanseerasi Berlusconi-pizzan, joka nimettiin Italian pääministeri Silvio Berlusconin mukaan. Silvio Berlusconi oli vuonna 2005 lausunnoissaan arvostellut ja väheksynyt suomalaista ruokakulttuuria. Kotipizzan mainoskampanja Berlusconi-pizzasta voitti Grand Effie -palkinnon. Kotipizza on järjestänyt myös muitakin kampanjoita, joissa pizzoille on annettu tunnettujen henkilöiden nimiä. Vuonna 2010 aiheena oli pääministerivaalit, ja pizzat oli nimetty eri ministereiden ja kansanedustajien mukaan.
Valmispizzojen valmistus Suomessa alkoi 1980-luvulla, kun Saarioinen valmisti ensimmäiset valmispizzat keväällä 1981. Suuren suosion saaneet valmispizzat ovat saaneet monta lempinimeä, kuten esimerkiksi roiskeläppä. Jauheliha- ja kinkkupizzat ovat valmisruokamarkkinoiden myydyimpiä tuotteita maksalaatikon ohella. Valmispizzojen kulutus on ollut suurta: valmispizzan historian aikana on syöty yli 600 miljoonaa pizzaa. Saarioisen Valkeakosken tehdas valmisti vuoden 2010 aikana noin 20 miljoonaa pizzaa. Suomessa ostetaan vuodessa noin 40 miljoonaa pakastepizzaa, keskimäärin yli 100 000 pakastepizzaa päivässä.
Suomalaismiehen Skotlannissa kehittämät Ooni-pizzauunit tulivat markkinoille vuonna 2012. Vuonna 2021 perustettiin pizzayhdistys Pizzanpaistajat ry.
Erilaisia pizzoja

Pizzasta on tullut kansainvälinen ruoka ja täytteitä voidaan muunnella paikalliseen makuun sopiviksi. Pizzoissa on sama perusrakenne mutta suuri valikoima erilaisia täytteitä, kuten sardellia, kananmunaa, ananasta, lammasta, salamia, katkarapuja, munakoisoa, kuskusta, kanaa, kalaa tai sinihomejuustoa, monia paikalliseen tapaan valmistettuja liharuokia tai erikoisempia mausteita kuten currya. Pizza voidaan valmistaa myös ilman lihaa, sekä ilman juustoa. Tavallisesti pizzassa on täytteet pizzan päällä, mutta joskus täytteet on leivottu sisään pizzaan, jolloin sitä kutsutaan nimellä calzone.
Pizza voidaan paistaa myös ohuella leipäpohjalla tai paksummalla leivällä jota kutsutaan pannupizzaksi. Taikina voi olla hyvin paksu, kuten chicagolaistyylisessä pannupizzassa tai olematon, kuten Roomassa. Jotkin pizzat valmistetaan nykyään juustolla täytetyllä taikinalla. Ravintoloissa pizza voidaan paistaa kaasu- tai sähköuunissa, kuljetushihnalla tai usein kalliimmissa ravintoloissa puulla tai hiilellä lämmitettävässä uunissa. Kotiin on myytävänä pizzakiviä ja uuneja, jotka jäljittelevät tiiliuunin vaikutusta.
Erilaisia pizzoja > Italialaisia pizzoja

Napolilainen pizza: (Pizza Napoletana ) muun muassa Associazione vera pizza napoletanan ehdottamien sääntöjen mukaan koostuu italialaisista vehnäjauhoista (tyyppi 0 ja/tai 00), napolilaisesta leivinhiivasta ja vedestä. Taikina pitää vaivata käsin tai sekoittimella, joka liikkuu myötäpäivään. Kohotuksen jälkeen taikina pitää tasoittaa oikealla kädellä ja vasemman käden kahdella ensimmäisellä sormella ilman minkään mekaanisen laitteen apua. Pohja ei saa olla kolmea millimetriä paksumpi. Pizzaa pitää paistaa 60–90 sekuntia 485 °C:ssa kiviuunissa joka on lämmitetty tammella. Paistetun pohjan pitäisi olla pehmeä ja tuoksuva. Pizza Napoletana on saanut EU:n tuotesuojan. Napolilaisella pizzalla on Italiassa ”aidon perinteisen tuotteen” (APT, engl. STG ) asema, johon sisältyy vain kolme erityyppistä pizzaa:
Pizza Marinara: tomaattia, valkosipulia, oreganoa ja öljyä (ei juustoa).
Pizza Margherita: tomaattia, mozzarellaa ja basilikaa. Nimetty Italian kuningatar Margheritan mukaan.
Pizza Margherita Extra: tomaattia, puhvelinmaidosta valmistettua mozzarellaa Campaniasta, basilikaa ja öljyä.
Veneton tyylinen pizza: pizza on Venetossa hyvin ohut (0,5 cm), rapea reunoilta mutta pehmeä keskeltä. Kastiketta laitetaan vähän ja suosittu täyte on ohuiksi siivuiksi leikattu kinkku.
Latiumin tyylinen pizza: Latiumissa (Roomassa) pizza on pitkä, suorakulmion muotoinen ja suhteellisen ohut (1–2 mm).
Pizza Bolognese: tomaattia, mozzarellaa, jauhelihaa.
Pizza Romana: tomaattia, mozzarellaa, sardellia, oreganoa ja öljyä.
Pizza Viennese: tomaattia, mozzarellaa, saksalaista makkaraa, oreganoa ja öljyä.
Pizza Francescana: tomaattia, mozzarellaa, kinkkua ja herkkusieniä.
Pizza Capricciosa: mozzarellaa, tomaattia, herkkusieniä, artisokkia, kinkkua, oliiveja ja öljyä, mahdollisesti myös kananmunaa.
Pizza Quattro Stagioni: (neljä vuodenaikaa): kuten capricciosa, mutta täytteet ovat erillään: yleensä neljään osaan jaettu pizza, joissa kussakin lohkossa on eri vuodenaikaan sopivat täytteet: eri juustolajeja, esimerkiksi mozzarellaa, parmanjuustoa, gorgonzolaa, pecorinoa, provolonea tai jotain muuta juustoa.
Quattro formaggi: neljää eri juustoa
Frutti di mare: äyriäiset, simpukat; sananmukaisesti meren hedelmät. Italiassa tämä pizza valmistetaan yleensä ilman juustoa.
Erilaisia pizzoja > Paikallisia erikoisuuksia

Skotlannissa fish and chips -paikoissa yleisesti myytävä pizzaillallinen koostuu ranskanperunoista ja pakastepizzasta, joka on keitetty öljyssä.
Japanissa pizzassa voi olla maissia, perunoita, munakokkelia, majoneesia, camembert-juustoa, currykastiketta ja erilaisia mereneläviä. Pizzaa myydään joskus myös salaatilla päällystettynä, ja pohjassa voidaan käyttää riisiä.
Latinalaisessa Amerikassa pizza on useimmiten napolilaistyyppisen paksu. Argentiinalaisen pizzakulttuurin erikoisuuksia ovat muun muassa hiiligrillissä paistettu pizza ja täytteenä esimerkiksi palmunsydän.
Etelä-Koreassa kimchiä ja bulgogia käytetään täytteinä (ja myös monia Japanissa käytettyjä ruoka-aineita).
Meksikossa pizzaa dipataan usein ketsupissa tai jossain tulisessa kastikkeessa.
Intiassa pizzan täytteinä voi olla currya ja muita perinteisiä kastikkeita tai tandoori-kanapalasia.
Romanialaisissa pizzaravintoloissa tarjoillaan pizzan kera usein erikseen tomaattikastikeannos, jota sivellään pizzan päälle.
Suomessa pizzaa tehdään myös rukiista. Myös poronlihaa käytetään täytevaihtoehtona.
Porissa on eräissä pizzerioissa tarjoiltu nahkiaispizzaa.
Oulussa myydään pizzoja tai oululaisittain "känkkyjä", joiden päällä on majoneesia. Lähes jokaisesta oululaisesta pizzeriasta saa "majoneesikänkkyä" ja joissain pizzerioissa on kehitelty jopa omia kastikkeita. Nykyään majoneesia tai muuta kastiketta sisältäviä pizzoja saa muualtakin päin Suomea. Esimerkiksi Etelä-Suomen pizzerioissa myydään pizzoja, joiden päällä on smetanaa.
Italiassa pizzaan ei läheskään aina lisätä tomaattia. Pizzassa saattaa sen sijaan olla päällä esimerkiksi perunaa, sipulia tai pelkkää juustoa.
Hawaii Pizza ananaksella ja kinkulla kehitettiin Kanadassa vuonna 1962. Nimensä pizza sai siinä alun perin käytetyn ananasbrändin mukaan.
Erilaisia pizzoja > Suomessa toimivia pizzeriaketjuja

Ristorante Pizzeria Dennis
Rax Buffet
Kotipizza
Pizza Hut
Pizzataxi
Pizza Express
Rosso
Pizza Service
Fizza
Pizza Cartel
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kirjallisuus

Helstosky, Carol: Pizza: A Global History. Reaktion Books, Lontoo, 2008.
Aiheesta muualla

Pizzan historia (englanniksi)
Ohutleivät ja niihin liittyvät ruokalajit
Erityyppiset ohutleivät

Arepa
– Chapati
– Injera
– Kistibi
– Lavash
– Naan-leipä
– Näkkileipä
– Pita
– Rieska
– Roti
– Tortilla
Täytettyjä ja kuorrutettuja ohutleipiä

Focaccia
– Pannukakku
– Pizza
Ohutleipiä käyttäviä ruokalajeja

Burrito
– Enchilada
– Fajita
– Nacho
– Taco
– Quesadilla
– Wrap
Pizzan valmistusta
Freskossa Pompejissa on esitetty pizzan muinaisroomalainen edeltäjä.
Italian kuningatar Margherita, jonka mukaan on nimetty pizza: Margherita.
Adriano Vinciguerran ensimmäinen pizza Lappeenrannassa, entinen Pizza Napoletana eli kuvauksen mukaan ”italialaisten oma piirakka” käyttää nykyään nimeä ”peruspizza”. Se on saatavana Kourulan Cup-Kahvilassa täysin alkuperäisen reseptin mukaan. Täytteinä on tomaattia ja juustoa.
Pizzauuni
Pizza Margherita
Pizza Capricciosa
Pepperonipizza.
Japanilainen salaatilla ja katkaravuilla täytetty pizza.
Hobby Hall

| Hobby Hall |
| --- | --- |

Perustettu:  1962
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  Verkkokauppa
Henkilöstö:  n. 120
Omistaja:  Wraith Invest OÜ
Kotisivu:  www.hobbyhall.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hobby Hallin vuoteen 2017 asti käytössä ollut logo.
Hobby Hall on verkkokauppa, jonka valikoimaan kuuluu yli 650 000 tuotetta. Yhtiön valikoimassa on omien merkkien lisäksi tunnettuja brändejä erityisesti kodin, vapaa-ajan ja elektroniikan alueilla.