stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anu Pensola

Anu Pensola (ent. Harkki, o.s. Joensuu, s. 30. heinäkuuta 1974 Helsinki) on suomalainen toimittaja ja juontaja. Pensola on työskennellyt käsityölehden toimittajana ja julkaissut neulomista ja tuunausta käsittelevät kirjat Puikoissa! (2006) ja Viritetty (2007). Hän juonsi vuosina 2009 ja 2011 Subilla käsitöitä käsitellyttä sarjaa Ratula.
Elämä ja ura

Pensola työskenteli Suuren käsityölehden päätoimittajana 2008–2010. Hän on pitänyt kyseisessä lehdessä myös neulepalstaa. Gloria-lehti valitsi Pensolan vuonna 2008 Suomen kymmenen parhaiten pukeutuvan naisen joukkoon.
Pensola on juontanut Yllytyshullut-ohjelmaa. Vuosina 2007–2008 hän juonsi Yle TV2:ssa tietovisailuohjelmaa Oikea kysymys. Subilla alkoi vuonna 2009 Anu Pensolan ja hänen entisen aviomiehensä Arttu Harkin juontama käsitöitä käsittelevä sarja Ratula.
Pensola oli naimisissa Arttu Harkin kanssa vuosina 2001–2008. Heillä on kaksi yhteistä lasta. Anu Pensola on edesmenneen kirjailija Matti Yrjänä Joensuun tytär. 20. huhtikuuta 2016 hän meni naimisiin Jani Pensolan kanssa ja otti aviomiehensä sukunimen. Heille syntyi tytär elokuussa 2016. Pensola sairastui vuonna 2013 melanoomaan, mutta on parantunut siitä.
Pensolalta ilmestyi maaliskuussa 2025 kirja Vuosi Italiassa – 12 oivallusta vapaudesta, jossa hän kertoo perheensä elämästä Pohjois-Italiassa, jonne he muuttivat keväällä 2023.
Aiheesta muualla

Anu Pensolan blogi (Arkistoitu – Internet Archive).
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Alimotu Pelewura

| Alimotu Pelewura> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1865 Lagos, nykyinen Nigeria
Kuollut: 1951
Ammatti:  torikauppias, yhteisöjohtaja
Arvonimi: alaga
Alimotu Pelewura (1865 – 1951) oli Lagosissa vaikuttanut nigerialainen torikauppias ja torien naiskauppiaiden yhteisöllinen johtaja. Pelewura johti mielenilmauksia etenkin vastaan brittiläisen siirtomaahallinnon aikeita verottaa naisia.
Elämäkerta

Alimotu Pelewura syntyi vuoden 1865 paikkeilla Lagosissa nykyisessä Nigeriassa. Etniseltä taustaltaan hän oli awori. Aworit ovat taas yksi jorubien alaryhmistä. Joidenkin muiden aworien tapaan hän oli uskonnoltaan muslimi. Hänen äitinsä oli kalakauppias ja Pelewurasta tuli hänen opastuksellaan saman ammatin harjoittaja. Hänen isästään sen sijaan ei tiedetä juuri mitään.
Vuonna 1910 kalakauppiaana jo työskennellyt Pelewura tunnustettiin Nigerian brittiläisten siirtomaaviranomaisten taholta Erekon torin naiskauppaiden johtajana. 1920-luvulla hänestä valittiin alaga, eli eräänlainen torikauppiaiden päällikkö. Vuonna 1932 lähti liikkeelle huhu, jonka mukaan siirtomaaviranomaiset aikoivat alkaa verottaa Lagosin naisia. Tämä johti Pelewuran johdolla torien naiskauppaiden mielenosoituksiin. Kysymys verotuksesta lykkääntyikin vähintään kahdeksan vuoden ajaksi. Vielä samana vuonna 1932 Pelewura nimitettiin Lagosin edustavaan neuvostoon. Hän toimi Nigerian National Democratic Party-puolueessa.
Verokysymys tuli jälleen esiin vuonna 1940. Siirtomaaviranomaiset halusivat verottaa kaikkia niitä naisia, jotka tienasivat vähintään 50 puntaa vuosittain. Pelewuran ja hänen kannattajiensa mielestä siirtomaahallinto poistaisi kuitenkin lopulta tulorajan ja ulottaisi verotuksen kaikkiin naisiin. Hän johti tuhansia kannattajiaan uusiin mielenilmauksiin, joiden johdosta verotuksen tulorajaa päädyttiin korottamaan 200 puntaan. Pelewura johti sittemmin myös monia muita mielenilmauksia esimerkiksi toisen maailmansodan takia käyttöön otettuja eri rajoituksia vastaan. Hän kuoli vuonna 1951.
10. syyskuuta

10. syyskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 253. päivä. (254. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 112 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Kalevi, Kaleva
suomenruotsalainen kalenteri: Östen
ortodoksinen kalenteri: Minna, Miina, Tuire
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Gállagas
vanhemmissa kalentereissa: Albertina, Georg, Kyrus, Sosthenes, Teodard, Theobald, Theodard, Theodorus, Timochares, Tord, Troilus
Tapahtumia

1419 – Juhana I Peloton murhattiin Montereaun sillalla.
1823 – Simón Bolívarista tuli Perun presidentti.
1846 – Elias Howe patentoi ompelukoneen.
1898 – Italialainen anarkisti Luigi Lucheni surmasi Itävallan keisarinnan ja Unkarin kuningattaren Elisabetin (”Sissin”).
1919 – Itävallan ja ympärysvaltojen solmima Saint-Germainin sopimus tunnusti Puolan, Unkarin, ja Tšekkoslovakian itsenäisyydet. Sopimus johti huomattaviin Itävallan aluemenetyksiin.
1939 – Toinen maailmansota: Kanada julisti sodan Saksalle.
1945 – Vidkun Quisling tuomittiin kuolemaan yhteistyöstä natsi-Saksan kanssa.
1961 – Formula 1 -kilpailussa Monzassa kuoli saksalainen kuljettaja Wolfgang von Trips ja 15 katsojaa, joihin hänen ohjaamansa Ferrari osui.
1967 – Gibraltarin asukkaat äänestivät haluavansa jatkaa Yhdistyneen kuningaskunnan osana ja hylkäsivät Espanjaan liittymisen.
1974 – Guinea-Bissau itsenäistyi Portugalista.
1976 – Ilmailu: British Airwaysin Trident ja Inex-Adrian DC-9 törmäsivät Zagrebin lähellä Jugoslaviassa, 176 ihmistä sai surmansa.
1977 – Ranskan viimeinen teloitus suoritettiin giljotiinilla.
1978 – Formula 1 -sarjan Italian Grand Prixin onnettomuus. Ronnie Peterson kuoli onnettomuudessa saamiinsa vammoihin seuraavana päivänä.
1989 – Unkari avasi rajan Itä-Saksasta länteen pyrkineille.
1990 – Paavi Johannes Paavali II vihki käyttöön Afrikan ja (ehkä) koko maailman suurimman kirkon, basilika Basilique de Notre-Dame de la Paix de Yamoussoukron Yamoussoukrossa Norsunluurannikolla.
1993 – Salaiset kansiot -TV-sarjan ensimmäinen jakso esitettiin Fox-kanavalla Yhdysvalloissa.
2000 – Sierra Leonen sisällissota: operaatio Barras, britit vapauttavat paikallisen asejärjestö West Side Boysin panttivangiksi ottamat sotilaat.
2002 – Sveitsi liittyi YK:hon.
2003 – Ruotsin ulkoministeriä Anna Lindhiä puukotettiin tavaratalossa. Hän kuoli vammoihinsa seuraavana päivänä.
2005 − Michael E. Brownin johtama tutkijaryhmä löysi kääpiöplaneetta Erisin kuun Dysnomian Keck-teleskoopilla.
2008 – Suuri hadronitörmäytin (LHC) käynnistettiin Cernin tutkimuskeskuksessa Sveitsissä.
2011 – Ainakin 187 ihmistä sai surmansa, kun matkustajalautta upposi Tansanian rannikolla.
2016 – Helsingin Asema-aukion pahoinpitely. Uusnatsistisen Suomen vastarintaliikkeen jäsen Jesse Torniainen potkaisi ohikulkijaa, joka myöhemmin kuoli saamiinsa vammoihin.
Kuolleita

954 – Ludvig IV, Ranskan kuningas (s. 920)
1167 – Keisarinna Matilde, keisari Henrik V:n puoliso (s. 1102)
1419 – Juhana I Peloton, Burgundin herttua (s. 1371)
1607 – Luzzasco Luzzaschi, italialainen säveltäjä ja urkuri (s. 1545)
1622 – Antonius Sanga, japanilainen katekeetta ja kristitty marttyyri
1749 – Émilie du Châtelet, ranskalainen matemaatikko ja fyysikko (s. 1706)
1797 – Mary Wollstonecraft, brittiläinen naisasianainen ja kirjailija (s. 1759)
1898 – Elisabet (”Sissi”), Itävallan keisarinna ja Unkarin kuningatar (s. 1837)
1919 – Helena Munktell, ruotsalainen säveltäjä ja pianisti (s. 1852)
1948 – Ferdinand I, Bulgarian tsaari (s. 1861)
1966 – Emil Gumbel, saksalainen matemaatikko (s. 1891)
1966 – Helmi Lindelöf, suomalainen näyttelijä (s. 1884)
1975 – George Paget Thomson, vuoden 1937 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut englantilainen fyysikko (s. 1892)
1976 – Dalton Trumbo, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu elokuvakäsikirjoittaja ja kirjailija (Loma Roomassa) (s. 1905)
1979 – Agostinho Neto, angolalainen poliitikko ja runoilija (s. 1922)
1983 – Felix Bloch, vuoden 1952 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut sveitsiläinen fyysikko (s. 1905)
1983 – John Vorster, Etelä-Afrikan valtiollinen presidentti 1978–1979 ja pääministeri 1966–1978 (s. 1915)
1988 – Antônio Campelo de Aragão, brasilialainen roomalaiskatolinen piispa (s. 1904)
1992 – Eero Tuomaala, suomalainen kirjailija (s. 1919)
2003 – Hannu Heikkilä, suomalainen oopperalaulaja (s. 1922)
2004 – Hussein Badr al-Din al-Huthi, jemeniläinen zaidilaisten uskonnollinen johtaja (s. 1956)
2005 – Hermann Bondi, itävaltalais-brittiläinen matemaatikko ja kosmologi (s. 1919)
2006 – Daniel Wayne Smith, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1986)
2006   – Taufa’ahau Tupou IV, Tongan kuningas 1965–2006 (s. 1918)
2007 – James Leasor, englantilainen kirjailija (s. 1923)
2007 – Sarah Jane Mayfield (”Jane Wyman”), yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (Sanattomia tunteita) (s. 1917)
2007 – Anita Roddick, brittiläinen liikenainen, Body Shopin perustaja (s. 1942)
2011 – Cliff Robertson, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (Charly) (s. 1923)
2014 – Richard Kiel, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1939)
2015 – Adrian Frutiger, sveitsiläinen kirjainmuotoilija (s. 1928)
2015 – Juha Lankinen, suomalainen arkkitehti (s. 1937)
2015 – Michael Pax, saksalaissyntyinen suomalainen biodynaaminen viljelijä (s. 1930)
2015 – Kauko Räsänen, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1926)
2016 – Yrjö Sariola, suomalainen piispa (s. 1932)
2017 – Hans Alfredson, ruotsalainen elokuvantekijä ja kirjailija (s. 1931)
2017 – Olli Välikangas, suomalainen kielitieteilijä (s. 1933)
2017 – Len Wein, yhdysvaltalainen sarjakuvakäsikirjoittaja ja -toimittaja (s. 1948)
2018 – Paul Virilio, ranskalainen filosofi (s. 1932)
2020 – Diana Rigg, englantilainen näyttelijä (s. 1938)
2021 – Jorge Sampaio, portugalilainen poliitikko ja Portugalin presidentti 1996–2006 (s. 1939)
2022 – William Klein, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (s. 1928)
2023 – Ian Wilmut, brittiläinen kehitysbiologi (s. 1944)
Teemapäiviä

Kansainvälinen itsemurhien estämisen päivä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 10. syyskuuta Wikimedia Commonsissa
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Toppo Koponen

Toppo Koponen Eläkeläiset-yhteen konsertissa huhtikuussa 2019.
Jarmo Onni Antero ”Toppo” Koponen (s. 31. toukokuuta 1962 Joensuu) on suomalainen laulaja ja kitaristi. Eläkeläiset-yhtyeessä hän on toiminut taiteilijanimellä Onni Waris.
Koponen keskittyi pitkään toimimaan vain Kumikameli-yhtyeessä, joka perustettiin vuonna 1986 ja joka saavutti laajaa huomiota 1980-luvun lopussa. Vuonna 1993 hän teki ensimmäisen esiintymisen Eläkeläisten kanssa. Vuonna 2014 Koponen aloitti toimimisen Jukka Hyrkäksen kanssa Tekramütisch-duossa. Vuonna 2017 hän aloitti toiminnan myös alun perin etätyöskentelyyn (jäsenten toisiaan tapaamatta) suunnitellussa mutta sittemmin konsertoimaan suunnanneessa suomirockyhtyeessä ATK. Näiden lisäksi Koposen yhtyeistä levyttämään on edennyt Kantri-Antero & Rahtarit (2006–2007), jonka tyylilajia on luonnehdittu ”rekkamieskantriksi”. Vuosina 1986–1988 ja 1990 Koponen toimi Psychoplasma-yhtyeessä, ja vuonna 2020 alkunsa sai hänen Nahkasuut-projektinsa.
Musiikkiuransa ulkopuolella Koponen on opiskellut tietotekniikkainsinööriksi ja työskennellyt järjestelmäasiantuntijana. Koposella on vaimo ja poika.
Mindelo

| Mindelo |
| --- | --- |

 Mindelo
 Koordinaatit: 16°54′00″N, 24°59′00″W 
Valtio:  Kap Verde
Kunta:  São Vicente
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kaupunki
Pinta-ala:  
 – Maa:  67 km²
Väkiluku (2009):  76 650
Aikavyöhyke:  UTC–1
 – Kesäaika:  UTC–1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mindelo on satamakaupunki São Vicenten saaren pohjoisrannikolla Kap Verdessä. Vuonna 2009 kaupungin asukasluku oli 76 650, mikä tekee siitä Kap Verden toiseksi suurimman kaupungin pääkaupungin Praian jälkeen. Mindelo tunnetaan värikkäistä karnevaaleistaan ja kaupunkia pidetään Kap Verden kulttuuripääkaupunkina. Kaupungista on kotoisin muun muassa laulaja Cesária Évora ja muusikko Tito Paris.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mindelo Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Omantunnon tutkiskelu

Omantunnon tutkiskelu on hengellinen harjoitus, jossa katsastetaan omia menneisyyden ajatuksia, sanoja, tekoja ja laiminlyöntejä peilaten niitä moraalikäsitykseen. 
Katolinen kirkko kehottaa tekemään omantunnon tutkiskelun valmistautumisena parannuksen ja sovinnon sakramenttiin ja käyttämään omatunnon peilinä kymmentä käskyä sekä hyveitä ja paheita. Juutalaisuudessa valmistaudutaan Jom kippur-juhlaan katumuksella ja omantunnon tutkiskelulla. Islaminuskossa Muhasabah ja itsetutkiskelu ovat hyvin samantapaista tutkiskelua, jossa peilataan omatuntoa islamin moraalilakeihin.. Marxismi-leninismi opettaa, että "arvostelu ja itsearvostelu on kommunistille yhtä välttämätön kuin ihmiselle on ilma ja vesi".
Kristinuskossa

Käsky omantunnon tutkiskeluun kristinuskossa on paitsi juutalaisuuden perintöä, tulee myös selkeänä Paavalilta: "Jokaisen on tutkittava itseään, ennen kuin syö tätä leipää ja juo tästä maljasta. Se, joka syö ja juo ajattelematta, että kysymys on Kristuksen ruumiista, syö ja juo itselleen tuomion. Sen vuoksihan teidän joukossanne on paljon heikkoja ja sairaita ja monet ovat jo nukkuneet pois. Jos me itse tutkisimme itseämme, emme joutuisi tuomittaviksi." 1 Kor. 11:28-31 (Arkistoitu – Internet Archive) Koska alkukirkossa ehtoollista vietettiin hyvin usein, tuli myös omantunnon tutkiskelusta arkinen osa uskon harjoittamista. Esimerkiksi pyhä Antonios Suuri kirjoitti tutkiskelevansa omantuntoaan joka ilta ja Basileios Suuri, Augustinus ja Bernhard Clairvauxlainen opettivat seuraajilleen sen olevan yksi oleellinen osa kristinuskon harjoittamista ja sääntökuntien perustajat lisäsivät omantunnon tutkiskelun sääntökuntalakeihinsa.  Ignatius Loyolaa oli kuitenkin viimein se, joka kirjasi ylös tarjat ohjeet itsetutkiskeluun Jesuiitojen sääntökunnan hengellisten harjoitusten ohjeisiin. Nykyään ignatiaaniset itsetutkiskelun retriitit ovat tulleet suosituiksi myös luterilaisuudessa.
Katolisessa kirkossa omantunnon tutkiskelu on oleellinen osa katolisen uskon harjoittamista. Katolisen kirkon katekismus nimittäin määrittelee, että jokaisen katolilaisen tulisi käydä ripillä, eli vastaanottaa katumuksen ja sovituksen sakramamentin vähintään kerran vuodessa. Ja omantunnon tutkiskelulla valmistaudutaan ripillä käyntiin.  Se on myös jokapäiväinen uskon harjoitus osana kompletoriota.
Myös luterilaisuudessa esitti Martin Luther, että jokaisen uskovaisen päivän tulisi päättyä kompletorioon, joka sisältää synnintunnustuksen. Nykyään  Vähäkatekismuksessa käskee kirkon reformoija: "Tutki tilaasi kymmenen käskyn avulla, olitpa sitten isä tai äiti, poika tai tytär, isäntä,  emäntä tai palvelija: oletko niskoitellut, oletko ollut epäluotettava, laiska, vihainen, röyhkeä ja riitaisa, oletko sanoin tai teoin tuottanut jollekulle mielipahaa, oletko varastanut, oletko laiminlyönyt tai huonosti hoitanut asioita ja aiheuttanut vahinkoa?"
Aiheesta muualla

Omantunnon tutkistelusta katolisen Pyhän Ristin seurakunnan sivulla
Oskari Juurikkala, Opas ripittäytymistä varten
Ignatius Loyola
Keurusselkä

| Keurusselkä |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa, Keski-Suomi
Kunnat:  Mänttä-Vilppula, Keuruu
Koordinaatit:  62°08′59″N, 24°40′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keurusselän alue (35.62)
Laskujoki:  Mäntänkosket 
Järvinumero:  35.621.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,4 m  
Pituus:  27  km
Rantaviiva:  506,278 km  
Pinta-ala:  97,5558 km²  
Tilavuus:  0,454297 km³  
Keskisyvyys:  4,66 m  
Suurin syvyys:  33,52 m  
Valuma-alue:  1 647 km²  
Keskivirtaama:  20 m³/s  
Saaria:  571 
 fiKeurusselkä 
Keurusselkä  on Keski-Suomessa Keuruulla ja Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Samaan järveen määritetään toisinaan kuuluvaksi myös lähes samalla vedenpinnankorkeudella  oleva Ukonselkä, joka laskee Keurusselän Kaijanselkään Kolhon taajamassa Kolhonsalmen kautta. Yhdessä ne muodostavat Suomen 40. suurimman järven. Tässä artikkelissa esitetään molempien järvialtaisen yhteistiedot vain lyhyesti, mutta tietolaatikossa ja asiatekstissä on vain Keurusselän asioita. Ukonselän asiat kerrotaan sen omassa artikkelissa.
Vuonna 1986 rakennettu 31,3 metriä pitkä siipiratasalus M/S Elias Lönnrot harjoittaa kesäisin säännöllistä matkustajaliikennettä Keurusselällä. Populaarikulttuurissa järvi tunnetaan muun muassa Juha Vainion sävelmästä Keurusselän sini.
Maantietoa > Keurusselkä ja Ukonselkä yhdessä

Järvialtaat ovat lähes samalla korkeudella (105,5 ja 105,4 metriä mpy.), joten niitä kohdellaan siksi usein saman järven eri järvenosina. Niiden yhteinen pinta-ala on 11 822,4 hehtaaria eli 118 neliökilometriä. Kun järvien keskisyvyys on 4,88 metriä, tulee niiden tilavuudeksi 577 miljoonaa kuutiometriä eli 0,577 kuutiokilometriä. Järvien yhteinen rantaviiva on 606,819 kilometriä pitkä.
Maantietoa > Saaret

Keurusselällä on laskettu olevan 571 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 999,9 hehtaaria, mikä on noin 9,3 % järvialtaan kokonaispinta-alasta. Lehtosaari, joka sijaitsee Liukossa, on noin 1,2 neliökilometrin suuruinen saari, jonne on nykyään tieyhteys Liukosta. Häkkiskylässä sijaitseva Hevossaari on alle neliökilometrin kokoinen, ja sinnekin on tieyhteys. Suuria saaria, joille ei ole olemassa tieyhteyttä, ovat esimerkiksi Keurussaari (84 hehtaaria, ha ), Iso Riihisaari (81 ha ) ja Kasilansaari (80 ha ). Yli hehtaarin kokoisia saaria on yhteensä 82 ja niitä pienempiä, mutta yli aarin kokoisia, saaria on 374. Loput 114 saarta tai luotoa ovat alle aarin kokoisia.
Maantietoa > Asutus

Järven rantaviivan pituus on 506,3 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 190,7 kilometriä. Sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Keuruun keskustaajama sijaitsee järven pohjoispäässä ja Mänttän keskustaajama sen eteläpäässä. Järven voi kiertää ajamalla kantatietä 58 Mänttästä Keuruulle, valtatietä 23 Keuruun läpi, seututietä 348 järven länsipuolta Kolhon läpi Vilppulaan ja Vilppulasta seututietä 347 pitkin Mäntän kautta kantatielle 58 takaisin. Eteläpäästä kohti luodetta työntyvän haaran päässä sijaitsee pienempi Kolho. Muut asutuskeskittyvät ovat länsirannoilla sijaitsevat Niemenkylä, Kankaanpää ja Valkeaniemi, Järvenpää, Heinänen ja kauempana oleva Valkealahti, ja sitten itärannoilla sijaitsevat Häkkiskylä, Roosinpohja, Liukko, Airolahti, Pohjoisjärvi ja Manniskylä. Muu asutus muodostaa alueen haja-asutuksen. Keurusselän rannoilla sijaitsee runsaasti vapa-ajan asuntoja. Näille tulee tiet edellä mainituilta suuremmilta teiltä. Suurin osa järvestä jää Keuruun kaupungin puolelle. Mänttä-Vilppulan kuntaraja tulee järvelle Valkeaniemeltä ja puolittaa Hulpionselän ja Suutarinselän, kunnes se kääntyy itään Raja-ahon kulmille Mänttän itäpuolelle.
Veden laatu

Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden jälkeen 1986 Keurusselän alueella mitattiin erittäin korkea radioaktiivinen cesium (Cs-137) -laskeuma: 70 kBq/m². Vielä 2003 Mäntän läheisyydessä mitattiin kaloilta cesium-pitoisuuksia, jotka ylittivät moninkertaisesti Olkiluodon ja Loviisan ydinvoimaloiden läheisyydessä mitatut arvot. Tämä johtuu siitä, että cesium imeytyy makeaan veteen eri tavalla kuin murtoveteen tai suolaiseen veteen.
Radioaktiivisuuden lisäksi Keurusselän veden laatua alentavat humukset ja maalta tuleva valuma. Tästä huolimatta veden laatu on verrattain hyvä, järven keskiosassa jopa erittäin hyvä. Pintaveden lopputalven kokonaisfosforipitoisuudeksi vuosina 1966–2005 mitattiin 5–27 mg/l ja kokonaistyppipitoisuudeksi vastaavasti 400–590 mg/l. Keurusselkää pidetään oivallisena kalastusvetenä, erityisesti sen hauki- ja ahvenkannat ovat poikkeuksellisen suuria. Myös muikkujärvenä Keurusselkä on otollinen.
Törmäyskraatteri

Keurusselän törmäyskraatterin olemassaolo paljastui, kun harrastajageologit Satu Hietala ja Jarmo Moilanen löysivät Harmaaniemen rannalta pirstekartioita 16. marraskuuta 2003. Kraatterin keskusta on paikannettu Valkeaniemeen Keuruun ja Vilppulan rajaseudulle. Pirstekartioita on löytynyt alueelta, jonka läpimitta on noin 11,8 x 9,0 km. Professori Lauri Pesonen on esittänyt kraatterin tosiasiallisen koon olevan jopa 30–40 km. Kraatterin iäksi on arvioitu 1 000–1 880 miljoonaa vuotta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Keurusselän lähialueeseen (35.621) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,4 metriä mpy.
Järvi saa pääosan vedestään Tarhianjoen alueelta (35.63), jonka pinta-ala on 534 km². Sen laskujoki Tarhianjoki laskee Tarhian lahteen Keuruun koillispuolelle. Pienempiä yläpuolisia valuma-alueita ovat vielä Asunnanjärven valuma-alue (35.68), joka laskee idästä Pohjoisjärvestä Hoskarinjokea myöten Riitalahteen, ja suuremmista alueista viimeiseksi Kupanjoen valuma-alue (35.66), joka laskee Kupanjokea pitkin pohjoispään Kivilahteen. Keurusselän alueen (35.66) sisällä Keurusselkään laskevat vielä Ukonselän lähialue (35.622), joka laskee Kolhonsalmea pitkin Keurusselän Kaijanselkään, Hepolammen valuma-alue (35.625), joka laskee Hepolammen (64 ha) kautta Sikoselän Mustalahteen, Suojoen valuma-alue (35.626), jonka laskujoki Suojoki laskee Keuruun pohjoispuolelle Suolahdenjärven lahteen, Elämäistenjoen valuma-alue (35.627), jonka laskujoki Elämäistenjoki hakee vetensä Jukojärvestä ja Ruokosjärvestä ja laskee Riitalahteen, Ukonjoen valuma-alue (35.628), jonka laskujoki laskee Roosinpohjassa Roukonselän Kaakkolahteen, ja viimeiseksi, Kareispuron valuma-alue (35.629), jonka laskuoja Karkeispuro laskee Karkeisesta Häkkiskylässä Tiirinlahteen. Muut laskuojat sisältyvät Keurusselän lähialueeseen (35.621).
Keurusselän lähialueella on 24 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Keurusselän pohjoispäässä Keuruun itäpuolella sijaitsee pieniä järviä, joita ovat Karjolampi (2 ha), Pieni Kalliolampi (3 ha), Iso Kalliolampi (7 ha) ja Valkeinen (10 ha). Ne laskevat Tarhiaan samaa ojaa pitkin. Omaa ojaa pitkin Tarhiaan laskee toinenkin Karjolampi (4 ha). Roosinpohjan pohjoispuolella on lähialueella neljä järveä. Ne ovat Nenistönlampi (2 ha), joka sijaitsee Keurusselän lähellä, sekä Käännetynsalmeen laskeva Haarajärvi (45 ha) että Kaakkolahteen laskevat Lehdonlampi (2 ha) ja Mustalampi (2 ha). Tiirinselän eteläpuolella Keurusselkään laskevat vielä Sommonlampi (5 ha), Palojärvi (5 ha), Kaijanlammi (6 ha) ja Riuttalammi (2 ha). Aivan Mäntän kaupunkialueen itäpuolella on vielä pieni Kannuslampi (2 ha). Kolhon eteläpuolella sijaitsevat Käkijärvi (24 ha), joka on suojeltu järvi, ja Kellolampi (1 ha). Niemenkylän ja Kankaanpään alueilla ovat Valkeajärvi (95 ha), joka laskee Kaukasenselän Sammakkolahteen, ja Mutelinlampi (4 ha) ja suojeltu Pilkanlampi (25 ha). Rannan tuntumassa on erilleen kuroutunut Ruokolahti (11 ha). Järven länsipuolelle jäävät enää Kaituri (11 ha), Hyyrynlampi (8 ha), Polunlampi (6 ha) ja Pahalampi (2 ha).
Järven lasku-uoma on Mäntänkoski, jossa sijaitsee Mäntän voimalaitos. Sen vedet laskevat Kuoreveden Mäntänlahteen, jonka virtaukset vievät Kotaselän kautta Ruoveteen.