stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jenni Vartiaisen diskografia
Musiikkivideot

| Vuosi | Nimi | Ohjaus | Viitteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | ”Tunnoton” | Dome Karukoski |  |
| 2007 | ”Ihmisten edessä” | Jyri Kähönen |  |
| 2008 | ”Malja” |  |  |
| 2010 | ”En haluu kuolla tänä yönä” | Miikka Lommi |  |
| 2010 | ”Nettiin” | Misko Iho |  |
| 2010 | ”Missä muruseni on” | Mikko Harma |  |
| 2011 | ”Eikö kukaan voi meitä pelastaa” | Jukka Immonen, Jenni Vartiainen, Jyrki Murtomäki |  |
| 2013 | ”Junat ja naiset” | Pekka Hara |  |
| 2013 | ”Sivullinen” | Dome Karukoski |  |
| 2013 | ”Selvästi päihtynyt” | Hannu Aukia |  |
| 2014 | ”Suru on kunniavieras” | Lauri Laukkanen |  |
| 2014 | ”Minä sinua vaan” | Lauri Laukkanen |  |
| 2015 | ”Susta enkelit pitävät huolta 2.0” | Marko Pohjosmäki |  |
| 2017 | ”Turvasana” | Joonas Kenttämies |  |
| 2018 | ”Made in Heaven” | Joonas Kenttämies |  |
| 2018 | ”Voinko mä todella lähteä näin?” | Joonas Kenttämies |  |
| 2018 | ”Vainot” | Joonas Kenttämies |  |
| 2018 | ”Monologi” | Joonas Kenttämies |  |
| 2018 | ”Taas” | Joonas Kenttämies |  |
| 2019 | ”Labyrintti” |  |  |
Muut julkaisut

| Vuosi | Nimi | Albumi | Viitteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 | ”Kuuntele itseäs” (Pikku G, mukana Jenni Vartiainen) | Suora lähetys |  |
| 2005 | ”Herra kädelläsi” | Tilkku­täkki |  |
| 2006 | ”Martin Luther Kingin laulu” | Tilkkutäkki 2 |  |
| 2007 | ”Olet valveilla” | Tilkkutäkki 3 |  |
| 2008 | ”Urho Kepponen” | Ipanapa 2 |  |
| 2008 | ”Jokainen aamu” | Melkein vieraissa – Nimemme on Dingo |  |
| 2008 | ”Kulkuri ja joutsen” | Mestaria kunnioittaen – Tribuutti Tapio Rautavaaralle |  |
| 2017 | ”Missä muruseni on” (Rajaton, mukana Jenni Vartiainen) | Tuhansien laulujen maa |  |
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1955

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut käytiin vuonna 1955 Hyvinkäällä.
Tulokset > Miehet 15 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Arvo Viitanen | Myllykosken Kilpa-Veikot | 54.17 |
| 2 | Jorma Kortelainen | Joensuun Kataja | 54.22 |
| 3 | Paavo Lonkila | Kiuruveden Jänne | 54.42 |
| 4 | Eljas Koistinen | Sonkajärven Pahka | 54.58 |
| 5 | Toimi Alatalo Arvi Petäjäniemi | Lappeenrannan Hiihtäjät Ounasvaaran Hiihtoseura | 55.19 |
Kilpailut käytiin Hyvinkäällä 18. helmikuuta Hyvinkään Sveitsin alueella. Cortinan juuri käytyjen esikisojen ja Salpausselän aikaisempien talvien mestarin Arvo Viitasen saavutuksena oli tässä kisassa ensimmäinen Suomen-mestaruus. Kisasta tuli vanhojen kokeneiden miesten, kuten Paavo Lonkilan, ja nuorten esiin pyrkivien hiihtäjien, kuten Jorma Kortelainen, välinen taisto. Kortelainen lähti tunnin oletetun kärkimiehistön jälkeen, mutta kykeni pitämään väliaikajohtoa aina 10 km:iin asti, jonka jälkeen Viitanen nousi kärkeen. Kortelaisen lisäksi muita nuoria nousevia nimiä olivat Elias Koistinen, Toimi Alatalo, Arvi Petäjäniemi, Riihimäen Olavi Latsa seitsemäntenä ja Arto Tiainen kahdeksantena.
Tulokset > Miehet 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Arvo Viitanen | Myllykosken Kilpaveljet | 3.26.57 |
| 2 | Kalevi Mononen Veini Kontinen | Savonrannan Urheilijat Kuopion Poliisi-Urheilijat | 3.27.17 |
| 4 | Eero Kolehmainen | Anttolan Urheilijat | 3.29.36 |
| 5 | Esko Tilli | Anjalan Liitto | 3.32.20 |
| 6 | Erkki Laasanen | Vetelin Urheilijat | 3.35.14 |
Kilpailut käytiin Hyvinkäällä 19. helmikuuta Hyvinkään Sveitsin alueella. Kisan alussa lämpötila oli -15 ja maaliin saavuttaessa -9. Puolessa välissä kisaa johti Veini Kontinen 20 sekunnilla ennen Eero Kolehmaista ja Kalevi Monosota. Arvo Viitanen oli tässä vaiheessa kuudentena yli kaksi minuuttia Kontista jäljessä, joka johti kisaa aina 45 km:iin asti. Viitanen kiristi viimeisellä viidellä kilometrillä 20 sekunnin voittoon ennen Monosta ja Kontista.
Tulokset > Miehet 3 × 10 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Evon Metsäpojat | Martti Mähönen Pentti Pelkonen Pauli Huhtala | 1.52.40 |
| 2 | Virolahden Sampo | Kari Lahti Jouko Piispa Hannu Tolsa |  |
| 3 | Tampereen Poliisi-Urheilijat | Tauno Karvanen Eero Pekarila Sakari Seppä |  |
Kilpailut käytiin Hyvinkäällä 20. helmikuuta Hyvinkään Sveitsin alueella 20 joukkueen voimin. Peräti 16 joukkuetta oli jäänyt pois kisasta. Lähtöhetkellä lämpötila oli -19. Heti ensimmäisellä osuudella tuli vaikeuksia ladulla, jota kuvaa oheinen ote Helsingin Sanomien artikkelissa: "3,5 km:n kohdalla kuudentena hiihtäneen Kuhmon Kivan Huotarin suksi iski hankeen laskun jälkeisessä jyrkässä käänteessä. Poika lensi nenälleen ja takana oleva Joutsenon Kullervon Paavo Korhonen joutui heittäytymään sivulle nurin. Koko takana oleva kahdeksanmiehinen joukko iskeytyi samaan rytäkkään, josta oli seurauksena kuuden joukkueen keskeyttäminen. Paavo Korhosen sauva katkesi ja side meni rikki. Uutta ei ollut saatavissa ja niin Joutsenon mestaruushaaveet jäivät tähän mäkeen. Kuhmon Huotarin suksi katkesi ja mies keskeytti myös. Joutsan Pommin Leo Ikosen suksi katkesi myös, mutta hän sai uuden ja pääsi jatkamaan. Kuuden kilometrin kohdalla oli taas uusi "yhteenajo", jossa Ikosen saama suksi katkesi. Kova kohtalo katkaisi näin Ikosen sukset ja hiihdon. Hyvinkään Urheilutovereiden O.Havukainen, Lautealan ns. Urheilijain V.Hämäläinen ja Lahden Hiihtoseuran R.Saarinen joutuivat myös suksi- ja sauvarikkojen vuoksi heittämään kesken. Kaiken lisäksi Jämsänkosken Ilveksen Urpo Korhonen sai mojovan iskun suksista koipiinsa, eikä päässyt pitämään yllä täyttä vauhtia enää loppumatkalla. Saarijärven Pullistuksen Kain Tapper katkaisi sauvansa. mutta jatkoi saaden pian uuden. Osuuden loppuvaiheessa Kuopion Poliisi-Urheiljoiden Veini Kontisen suksi karkasi metsään ja vaihtoon tuli Virolahden Sammon Kari Lahti ensimmäisenä. Toisella osuudella Evon Metsäpoikien Pentti Pelkonen tavoitti Virolahden Piispan ja toi Evon 14 sekunnin johdossa viimeiseen vaihtoon. Evon Pauli Huhtala piti pintansa ja lisäsi hieman eroa Virolahteen, jonka ankkuri Aulis Tolsa säilytti kakkossijan. Tampereen Poliisi-Urheilijat otti pronssin. Seuraaville sijoille tulivat 4:nä viisi sekuntia Tampereelle hävinneenä Ounasvaaran Hiihtoseura, heistä kolme sekuntia Kuopion Poliisi-Urheilijat ja kuudentena Lappeenrannan Hiihtäjät. Mestarijoukkueen hiihtäjät opiskelivat Evon metsäopistossa.
Tulokset > Naiset 10 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pirkko Korkee | Virtain Urheilijat | 41.43 |
| 2 | Sanna Kiero Maire Hahl | Ylämaan Pyrkijät Sysmän Sisu | 42.10 |
| 4 | Eva Hög | IF Pedersöre Pojkarna | 42.27 |
| 5 | Toini Mikkola-Pöysti | Noormarkun Nopsa | 42.44 |
| 6 | Siiri Rantanen | Lahden Hiihtoseura | 43.10 |
Kilpailut käytiin Hyvinkäällä 19. helmikuuta Hyvinkään Sveitsin alueella. Naisten 10 km:n kisassa saatiin väliajat 6 km:n kohdalla. Siellä Sysmän Maire Hahlin johto Virtain Pirkko Korkeeseen oli sekunti. Kolmantena oli Sanna Kiero ja neljäntenä mestaruuttaan puolustava Siiri Rantanen. Loppuosuudella huimimman kirin teki Pedersören Eva Hög, joka tavoitti Pirkko Korkeeta ja Maire Hahlia lähes kaksi minuuttia. Heikko alku jätti hänet neljänneksi. Cortinan olympiakävijä Toini Mikkola-Pöysti nousi viidenneksi ja Siiri-"Äitee" Rantanen sijoittui kuudenneksi. Korkeen voittoa pidettiin yllätyksenä.
Tulokset > Naiset 3 × 5 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ylämaan Pyrkijät | Liisa Rumpu Helvi Rumpu Sanna Kiero | 1.13,12 |
| 2 | Miehikkälän Vilkas | Anja Porkka Laila Salonen Eila Lappi | 1.13,49 |
| 3 | Himangan Urheilijat | Aili Himanka Hillevi Himanka Anna-Liisa Himanka | 1.16,52 |
Kilpailut käytiin Hyvinkäällä 20. helmikuuta Hyvinkään Sveitsin alueella kuuden joukkueen voimin. Kaksi vahvaa joukkuetta eli Sysmän Sisu ja Lahden Hiihtoseura myöhästyivät startista heitä kuljettaneen taksin viivästymisen johdosta. Lahtelaiset lähtivät kisaan myöhästyneenä, mutta Sysmä ei lähtenyt matkaan ollenkaan. Kisan kärjessä tasatahtiin olivat Ylämään Pyrkijät ja Miehikkälän Vilkas aina toiseen vaihtoon asti. Ylämaan viestinviejä Sanna Kiero otti ankkuriosuudella johdon, ja lisäksi Miehikkälän Eila Lappi ajoi metsään. Näin Ylämää voitti viestin 37 sekunnin erolla. Kolmanneksi tuli Himangan Urheilijain Himanka-serkkujen kolmikko. Seuraavat sijat menivät Virtain Urheilijoille, Lahden Hiihtoseuralle ja Hausjärven Urheilijoille.
Tulokset > Mäkihyppy

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eino Kirjonen | Lahden Hiihtoseura | 223,4 | 49,5 - 50,0 |
| 2 | Veikko Salmenranta | Lahden Hiihtoseura | 219,7 | 50,0 - 48,5 |
| 3 | Antti Hyvärinen | Ounasvaaran Hiihtoseura | 219,6 | 47,5 - 48,0 |
| 4 | Veikko Heinonen | Lahden Hiihtoseura | 219,5 | 48,5 - 49,0 |
| 5 | Tauno Laitinen | Lahden Hiihtoseura | 218,0 | 49,5 - 48,0 |
| 6 | Hemmo Silvennoinen | Puijon Hiihtoseura | 217,8 | 47,5 - 49,0 |
Kilpailut käytiin Hyvinkäällä 20. helmikuuta 50 hyppääjään voimin 14 000 katselijan läsnäollessa. Kisaa johti ensimmäisen kierroksen jälkeen Lahden Veikko Salmenranta ennen tasoissa olleita Lahden Eino Kirjosta ja Tauno Laitista. Veikko Heinonen oli neljäntena aivan Kirjosen ja Laitisen takana.
Tulokset > Yhdistetty

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hiihto ja mäenlasku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pertti Suhonen | Lappeen Riento | 442,65 | 226,45 + 216,20 |
| 2 | Jukka Meriläinen | Sotkamon Jymy | 442,03 | 236,13 + 205,00 |
| 3 | Eeti Nieminen | Nokian Urheilijat | 439,83 | 224,13 + 215,70 |
| 4 | Paavo Korhonen | Joutsenon Kullervo | 438,30 | 240,00 + 198,30 |
| 5 | Pekka Ristola | Sotkamon Jymy | 436,13 | 236,13 + 200,00 |
| 6 | Aimo Kataja | Lahden Hiihtoseura | 434,81 | 212,71 + 222,30 |
Yhdistetyn mäenlaskun alkaessa oli kuudella miehellä mahdollisuudet nousta mestariksi. Hyvä hiihtäjä Paavo Korhonen ei ollut saavuttanut hiihto-osuudessa riittävää etumatkaa voiton turvaamiseksi. Korhosen lisäksi mestaruutta olivat kärkkymässä Sotkamon Pekka Ristola ja Jukka Meriläinen, Jämsänkosken Ilveksen Aulis Sipponen, Lappeenrannan Pertti Suhonen ja Nokian Eeti Nieminen. Heistä Paavo Korhonen epäonnistui ensimmäisessä hypyssään. Ensimmäisen hyppykierroksen jälkeen järjestys oli Ristola, Meriläinen ja Suhonen. Toinen kierros ei tuonut muutoksia tilanteeseen järjestyksen ollessa Suhonen, Meriläinen ja Nieminen. Kolmas hyppykierros varmisti toisen jälkeisen tilanteen.
Kives

Miehen sukuelinten anatomiaa.
1. Virtsarakko. 2. Häpyliitos. 3. Siitin. 4. Paisuvaiskudos. 5. Terska. 6. Esinahka. 7. Virtsaputki. 10. Rakkularauhanen. 11. siemenheittotiehyt (lat. ductus ejaculatorius). 12. Eturauhanen. 13. bulbouretraalirauhanen / Cowperin rauhanen (lat. glandula bulbourethralis). 15. Siemenjohdin. 16. Lisäkives. 17. Kives. 18. Kivespussi.
Kives eli testikkeli (lat. testis) on urospuolisen selkärankaisen eläimen sukupuolielimiin kuuluva parillinen sukupuolirauhanen. Kivekset tuottavat miehen sukusoluja eli siittiöitä, joita tarvitaan munasolun hedelmöityksessä ja siten lisääntymisessä. Lisäksi kivekset tuottavat mieshormoneja eli androgeeneja, joista tärkein on testosteroni. Ihmisessä testosteroni saa aikaan miehiset kehonpiirteet ja ominaisuudet.
Kivekset sijaitsevat muun elimistön ulkopuolella kivespussissa (lat. scrotum), koska ne tarvitsevat muuta elimistöä alemman lämpötilan toimiakseen.
Anatomiaa

Kivekset ovat muodoltaan soikeat. Ne roikkuvat kivespussissa, jotka ihmisellä sijaitsevat vartalon etupuolella jalkojen välissä siittimen alla. Tavanomaisesti vasen kives roikkuu alempana kuin oikea, lisäksi ne voivat olla hieman eri kokoiset. Kiveksen pinnalla ja osittain sen takana on sykkyräinen elin, lisäkives (lat. epididymis), johon siittiöt varastoituvat. Kives ja lisäkives ovat tunnusteltavissa kivespussin läpi.
Kiveksen kudos on rakenteeltaan pehmeähköä ja kimmoisaa. Kiveksen pinnalla on vaalea kovakalvo (tunica albuginea), joka osittain painuu kiveksen sisään jakaen sen lohkoihin. Nämä lohkot ovat edelleen jakautuneet lohkoihin (lobuli testis), joista jokaisessa on 1–3 tiehyttä, joissa siittiöt kehittyvät. Tiehyet yhtyvät verkoksi (rete testis), josta siittiöt kulkeutuvat lisäkivekseen, jossa ne kypsyvät ja varastoituvat. Tiehyiden välissä on interstitiaalisoluja eli Leydigin soluja, jotka erittävät testosteronia.
Kivesten koko vaihtelee paljon yksilöittäin. Aikuisen ihmisen kivekset ovat tavallisesti noin 3,5–5,5 senttimetrin pituiset, 2–3 senttimetrin levyiset ja parinkymmenen gramman painoiset. Ennen murrosikää kiveksen normaali enimmäispituus on 2 cm. Kivekset kasvavat murrosiässä nopeasti täyteen mittaansa. Kivesten kehittymisestä vastaa SRY-geeni.
Kivesten epäsymmetrisyys saattaa huolettaa kehittyvää nuorta ja aikuistakin miestä. Epäsymmetrisyys ihmisen vasemman ja oikean kehonpuolen välillä on yleistä, minkä näkee esimerkiksi kasvoista. Kivesten keskinäiselle epäsymmetrialle on myös muita normaaleja syitä. Yksi syistä liittyy lämmönsäätelyyn: kun toinen kives on toista ylempänä, niiden välille jää vähemmän pinta-alaa, eivätkä ne näin lämmitä toisiaan niin paljon. Samalla kivekset mahtuvat pienempään tilaan. Kummallakin kiveksellä on itsenäinen verenkierto ja eripituiset verisuonet, joka vielä helpottaa lämpötilan säätelyä.
Hormonit

Kiveksen tuottamia hormoneita ovat mieshormonit eli androgeenit. Näistä tärkein on testosteroni. Androgeenit saavat aikaan miehiset piirteet murrosiässä. Androgeenit ovat myös steroidihormoneja; ne parantavat suorituskykyä. Androgeeneja syntyy myös lisämunuaisen kuorikerroksessa, minkä takia niitä on myös naisilla, vaikkakin huomattavasti pienempinä pitoisuuksina. Suorituskykyä parantavan vaikutuksensa vuoksi ylimääräisen testosteronin käyttö luokitellaan urheilussa doping-käytöksi.
Androgeenit lisäävät paitsi suorituskykyä, myös seksuaalista halukkuutta. Niille herkillä henkilöillä tai suurina pitoisuuksina ne voivat aiheuttaa aggressiivisuutta. Testosteronipitoisuudet alkavat kasvamaan erittäin nopeasti lapsuustasosta noin 12–13-vuotiaana, ja aikuisen nuoren miehen testosteronitasot ovat yli kymmenkertaiset verrattuna lapseen. Muutaman vuoden päästä murrosiän alkamisesta poika on kehittynyt fyysisesti mieheksi, ja saavuttaa aikuisen mittasuhteet. Testosteronitasot ovat noin 20-vuotiaana vain enää muutaman prosentin alle lopullisen maksimitasonsa. Pitoisuudet saavuttavat hitaasti huippunsa noin 24–25-vuotiaana, ja laskevat sen jälkeen hitaasti prosentin vuosivauhtia hieman yli 30-vuotiaaksi, jolloin ne ovat laskeneet takaisin noin 19–20-vuotiaan nuoren miehen tasolle. Kolmenkymmenen ikävuoden jälkeen testosteronitasot laskevat loppuelämän ajan hieman nopeammin, noin 1,5–2 % vuodessa. Tällöin suorituskyky, riskinotto, luontainen lihasmassa ja seksuaalinen halukkuus vähenevät. Tyypillistä testosteronituotannon vähentyessä ovat myös impotenssi, luiden haurastuminen ja rasvaprosentin kasvu. Elämäntavoilla on suuri vaikutus miehen testosteronitasoihin ja niiden laskuun keski-iässä. Ylimääräinen rasvakudos minimoi testosteronin vaikutuksia miehessä, aiheuttaen gynekomastiaa ja seksuaalisen halukkuuden vähenemistä. Sen sijaan aktiiviset elämäntavat lisäävät testosteronin eritystä sekä sen aiheuttamia ilmiöitä.
Alkoholi hajottaa testosteronia. Tämän vuoksi laskuhumalassa mielialat saattavat vaihdella, ja humalatilan jälkeen keho lisää testosteronituotantoaan korvatakseen hajonneen testosteronin, aiheuttaen seksuaalisen halukkuuden tilapäistä kasvua.
Sukusolut

Kivekset tuottavat taukoamatta siittiöitä, joiden tehtävänä on hedelmöittää munasolu ja siirtää isältä tuleva geeniperimä lapselle. Siittiöt ovat pitkiä, siimamaisen häntänsä avulla liikkuvia soluja. Siittiön DNA sijaitsee sen pääkappaleessa. Siittiöt elävät siemennesteessä eli spermassa ja vapautuvat orgasmissa siittimen päästä siemensyöksyssä. Siittiöt ovat niin pieniä, etteivät ne näy paljaalla silmällä. Siemennesteessä niitä on yleensä satoja miljoonia. Siittiöiden vähäisyys voi johtaa lapsettomuuteen. Siittiöitä muodostuu murrosiästä vanhuuteen asti, vaikka niiden määrä pieneneekin iän myötä. Mies voi olla hedelmällinen vielä hyvinkin vanhana.
Vaikka siittiöiden tuotanto on jatkuvaa, siinä on vaihtelua kehon vuorokausirytmistä johtuen, ja siihen vaikuttaa koko joukko muitakin tekijöitä. Esimerkiksi siemensyöksyn jälkeen siittiöiden tuotanto tehostuu. Vaikka kivekset tuottavat siittiöitä keskimäärin 200 miljoonaa päivittäin, ei kivesten kapasiteetti lopu, eikä "vanhoista" siittiöistä tarvitse hankkiutua erikseen eroon ejakuloimalla. Tietyn ajan kuluttua keho sulauttaa itseensä  käyttämättä jääneet siittiöt ja tuottaa uusia niiden tilalle. Jos mies saa yöllisen siemensyöksyn, se ei ole merkki siitä kiveksissä on liikaa siittiöitä, joista täytyy hankkiutua eroon.
Kivesten lämpötilan säätely

Kivekset roikkuvat kivespusseissa muun elimistön ulkopuolella, koska ne tarvitsevat muuta elimistöä alemman lämpötilan voidakseen tuottaa siittiöitä. Täten miehen hedelmällisyys voi heikentyä, jos kivekset ovat pitkään liian lämpimässä.
Cremaster-lihakset säätelevät kivesten nousemista ja laskeutumista sekä kivespussin kireyttä. Tämän tarkoituksena on säädellä kivesten lämpötilaa. Jos kivekset ovat lämpimät, ne roikkuvat alhaalla ja kivespussi on löysä. Jos taas kivekset ovat liian kylmät, ne nousevat ylös ja kivespussi kiristyy, jolloin kivekset ovat lähempänä elimistöä ja lämpenevät. Kivekset voivat nousta ylös ja kivespussi kiristyä myös seksuaalisen kiihottumisen vuoksi.
Kivesten lämpötilateoria on peräisin biologi Joseph Griffithiltä, joka teki vuonna 1890 testin: hän tunki terrierin kivekset viikoksi sen ruumiin sisään. Kun Griffith viikon kuluttua tutki kiveksiä, hän havaitsi niiden surkastuneen.
Seksuaaliterveys

Säännölliset siemensyöksyt puhdistavat eturauhasta, joka auttaa vähentämään eturauhassyöpään sairastumisen riskiä. Eturauhasen syöpä on yleisin syöpäsairaus suomalaisilla miehillä. Mies voi ehkäistä kyseistä syöpää sekä terveillä elämäntavoilla että itsetyydytyksellä muun seksuaalisen elämän ohessa ja etenkin sen puuttuessa.
Kiveksissä saattaa tuntua kipua ja ne voivat aiheuttaa epämukavan tunteen silloin, kun miehen seksuaalinen kiihotustila jatkuu pitkään ilman orgasmia. Erektio lisää veren määrää peniksessä ja kiveksissä. Kivekset tuntuvat raskaammilta ja saattavat jopa sinertää runsaasta veren määrästä sekä kasvaneesta verenpaineesta johtuen. Tilan nimi on englanniksi epididymal hypertension, ja se tunnetaan myös nimellä blue balls eli "siniset pallit". Kipu helpottaa, kun verentungos sukuelimissä loppuu eli kun mies ejakuloi tai kun seksuaalinen kiihottuneisuus vähenee. Useimmat miehet eivät säännöllisesti kärsi tällaisesta kiputilasta.
Jos edellä kuvattua kipua esiintyy silloin, kun ei ole seksuaalisesti kiihottunut, on kysymys jostakin muusta, mahdollisesti hoitoa vaativasta tilasta tai sairaudesta.
Isku kiveksille

Tahaton tai tarkoituksella aiheutettu isku kiveksille aiheuttaa kovaa mutta yleensä tilapäistä kipua. Esimerkiksi tietyissä urheilulajeissa käytetään alasuojaa  kivesten suojana. Kipu on elimistön tapa kertoa, että kivesten satuttamista tulee varoa. Kova osuma kiveksiin saa helposti voimaan pahoin, jopa oksentamaan. Kiveksissä olevat hermot lähettävät aivoille käskyn tuottaa kipua lievittävää endorfiinia, ja aivot tuottavatkin sitä reilusti. Liian suuri määrä endorfiinia saa hapen määrän aivoissa kuitenkin laskemaan, ja tämä aiheuttaa pahoinvoinnin. Myös alavatsassa voi tuntua kipua, sillä sen alueen ja kivesten kipureseptorit ovat yhteisiä. Kova kipu aiheuttaa hikoilua, koska sydämen lyöntitiheys kasvaa ja kehon lämpö nousee.
Tyypillisessä loukkaantumisessa kipu ja pahoinvointi helpottuvat noin tunnissa. Yleensä osuma ei vahingoita kivesten kykyä tuottaa spermaa tai miehen kykyä yhdyntään. Vakavat vauriot eivät ole kovin yleisiä. Sairaalahoito voi olla tarpeen, jos kivespussi lävistyy, kipu ei ala hellittää tunnin sisällä, pahoinvointi tai oksentelu jatkuu tai nousee kuumetta. Hoitoa saattaa tarvita myös, jos kivespussit ovat mustelmilla, turvonneet tai täyttyvät nesteellä. Myös silloin jos tulee virtsaamisvaikeuksia tai virtsassa on verta. Vakavimmat vammat voivat olla kiveksen kiertyminen tai repeytyminen.
Jos kiveksille saa osuman, voi helpottaa oloa erilaisilla tavoilla. Ensiavuksi voi ottaa särkylääkettä. Kipua voi helpottaa ja turvotusta ehkäistä laitamalla alueelle kylmäpakkauksen, mutta ei suoraan iholle. Maassa maatessa voi kivesten alle laittaa taitellun pyyhkeen. Pari päivää on hyvä ottaa rauhallisesti ja välttää rasitusta. Kiveksiä tukevista alusvaatteista voi myös olla apua.
Sairaudet

Retentio testis on tila, jossa kives ei syntymässä laskeudu kivespussiin, vaan jää piilokivekseksi. Tämä voidaan hoitaa hormonihoidolla tai leikkauksella. Murrosiän jälkeen sairastettu sikotauti saattaa johtaa lapsettomuuteen, koska sen usein aiheuttama kivestulehdus eli orkiitti tyypillisesti aiheuttaa siittiöiden määrän vähenemistä ja laadun heikkenemistä. Kivessyövän osuus kaikista syöpätyypeistä ei ole kovin suuri; nuorilla miehillä se kuitenkin on niistä yleisin. Raja on noin 30 ikävuodessa, jota vanhemmat sairastuvat nuorempia selkeästi harvemmin. Kivessyöpä voi olla seminooma tai ei-seminooma.
Lisäksi muut syövät voivat lähettää kivekseen etäpesäkkeitä, mutta tämä on erittäin harvinaista. Kirjallisuudessa tapauksia on kuvattu kolmattasataa. 32 prosentissa näistä tapauksista primaarinen kasvain on ollut eturauhasen adenokarsinooma.
Lapsettomuutta voi aiheuttaa myös kiveksissä joissakin tapauksissa esiintyvä primääri vajaatoiminta.
Vesikives eli hydrocele scrotalis on kivestä ympäröivä nestekertymä, joka voi kasvaa hyvinkin suureksi. Sairaus ei ole vakava. Lisäksi se on helposti hoidettavissa, jos se on haitallinen. Kiveksen kiertyminen eli testistorsio on harvinainen, mutta kiireellistä hoitoa vaativa sairaus. Siihen liittyy voimakas kiputila, joka johtuu kiveksen verenkierron pysähtymisestä. Tämä puolestaan aiheutuu kivekseen verta johtavan siemennuoran kiertymisestä mutkalle. Jos kiertymää ei hoideta kirurgisesti kuuden tunnin sisällä, kives voi kuolioitua.
Kiveskohju eli varicocele sijaitsee kivespussin yläosassa. Se on laajentunut laskimo, joka aiheuttaa kipua ja harvoin myös hedelmättömyyttä.
Anorkiaksi kutsutaan kivesten synnynnäistä puuttumista kokonaan. Tilaa, jossa toinen kives puuttuu, kutsutaan monorkiaksi eli yksikiveksisyydeksi. Hyvin harvinaista on, että kiveksiä on kolme tai useampia. Tällöin on kyseessä polyorkidismiksi nimitetty häiriö, monikiveksisyys. Tavallisimmin polyorkidismista kärsivillä on kolme kivestä. Kolmikiveksisyydestä usein käytettävä täsmällisempi ilmaus on triorkidismi.
Kivekset gastronomiassa

Eläinten kiveksiä käytetään useiden ruokalajien valmistuksessa; niillä onkin vakiintunut asema usean maan ruokaperinteessä. Sonnin ja pässin kivekset kuuluvat yleisimmin käytettyihin.
Kivekset sijaitsevat kivespussissa muusta elimistöstä erillään lämpötilan pitämiseksi alhaisempana, mikä on tärkeää siittiötuotannon kannalta.
Kiveksiä viipaloidaan indonesialaista satay-ruokalajia varten.
Wiwibloggs

Wiwibloggs on Eurovision laulukilpailuun keskittynyt internet-sivusto ja Youtube-kanava. Sen toimittajat julkaisevat kappalearvioita ja järjestävät sivuston käyttäjien kesken äänestyksiä. Yleisradion mukaan se on maailman suosituin Euroviisusivusto. Wiwibloggsin Youtube-kanavalla oli maaliskuussa 2025 yli 205 tuhatta tilaajaa.
Aiheesta muualla

Wiwibloggsin kotisivut (englanniksi)
Otto Meri

| Otto Meri |
| --- | --- |
 Meri vuonna 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. joulukuuta 1989 (ikä 35) Helsinki, Suomi
Poliitikko
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Koulutus:  Oikeustieteen tohtori Valtiotieteen kandidaatti
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Lapset:  1
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Otto Aleksi Meri (s. 15. joulukuuta 1989 Helsinki) on helsinkiläinen asianajaja, oikeustieteen tohtori ja kokoomuslainen poliitikko. Hän on ollut Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2017 ja kaupunginhallituksen varajäsen vuodesta 2018.
Meri on pyörittänyt vuodesta 2024 omaa asianajotoimistoaan. Hän on toiminut vuodesta 2023 Suomi-Amerikka Yhdistysten Liiton puheenjohtajana.