stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sui-dynastia
Hallitsijat

| Kuolemanjälkeiset nimet (Shi Hao 諡號) | Syntymänimet | Hallintokaudet | Aikakausinimet (Nian Hao 年號) ja niiden vuodet |
| --- | --- | --- | --- |
Käytäntö: "Sui" + kuolemanjälkeinen nimi
| Wendi (文帝 wén dì) | Yang Jian (楊堅 yáng jiān) | 581–604 | Kaihuang (開皇 kāi huáng) 581–600  Renshou  (仁壽 rén shòu)  601–604  |
| Yangdi (煬帝 yáng dì) | Yang Guang (楊廣 yáng guǎng) | 605–617 | Daye (大業 dà yè) 605–617  |
| Gongdi (恭帝 gōng dì) | Yang You (楊侑 yáng yòu) | 617–618 | Yining (義寧 yì níng) 617–618  |
Haavakuume

| Haavakuume |
| --- | --- |

Nimi:  Haavakuume
Tekijä:  Akseli Gallen-Kallela
Valmistuspaikka:  Keuruu
Valmistumisvuosi:  1889
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  62  cm
Leveys:  72,5  cm
Kokoelma:  Unknown
Haavakuume on taidemaalari Akseli Gallen-Kallelan maalaama, realistinen öljyvärimaalaus vuodelta 1889. 
Maalauksen korkeus on 62 ja leveys 72,5 senttimetriä. Teos esittää kuumeessa vuoteella makaavaa parrakasta miestä, jonka vasen käsi on kääritty paksuun siteeseen.
Teos oli julkisesti esillä Berliinissä vuonna 1895 pidetyssä Gallen-Kallelan ja Edvard Munchin yhteisnäyttelyssä, jossa se myytiin yksityiskokoelmaan. Maalauksen sijaintia ei tiedetty yli sataan vuoteen ennen kuin sveitsiläinen Beurret & Bailly Auktionen -huutokauppakamari otti yhteyttä Gallen-Kallelan museoon vuonna 2017 teoksen aitouden varmistamiseksi.
Teos myytiin vuonna 2017 Beurret & Bailly Auktionen -huutokauppakamarin huutokaupassa yksityiselle ostajalle 535 040 Sveitsin frangilla.
Nainen kukkoryijyllä

| Nainen kukkoryijyllä |
| --- | --- |

Nimi:  Nainen kukkoryijyllä
Tekijä:  Akseli Gallen-Kallela
Valmistuspaikka:  Pariisi
Valmistumisvuosi:  1888
Taiteenlaji:  Muotokuva
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  41  cm
Leveys:  33  cm
Kokoelma:  Unknown
Nainen kukkoryijyllä on taidemaalari Akseli Gallen-Kallelan maalaama, realistinen öljyvärimaalaus vuodelta 1888. Teos esittää naista Keuruun ryijyllä, jonka Gallen-Kallela otti mukaansa Pariisin.
Akka ja kissa

| Akka ja kissa |
| --- | --- |

Nimi:  Akka ja kissa
Tekijä:  Akseli Gallen-Kallela
Valmistuspaikka:  Salo
Valmistumisvuosi:  1885
Taiteenlaji:  Genretaide ja naturalismi
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  121  cm
Leveys:  96,5  cm
Kokoelma:  Turun taidemuseo
Sijainti:  Turun taidemuseo
Realismit
Jacob Riis, , 1890.
Realismi taiteessa | Realismi kirjallisuudessa
Fantastinen realismi 
 Fotorealismi 
 Inhorealismi 
 Kapitalistinen realismi 
 Maaginen realismi 
 Naturalismi (taide) 
 Neorealismi 
 Sosialistinen realismi 
 Surrealismi 
 Uusi realismi 
 Yhteiskunnallinen realismi
Realismia
Akka ja kissa 
 Démasquée 
 Femme nue couchée 
 Kivenhakkaajat 
 Le Sommeil 
 Maailman alkuperä 
 Poika ja varis 
 Pyykkiranta 
 Raatajat rahanalaiset 
 Tanssiaiskengät 
 Toipilas 
 Wolgastin satamassa 15. kesäkuuta 1633 
 Zaporogit kirjoittavat pilkkakirjettä Turkin sulttaanille
Akka ja kissa on suomalaisen taidemaalarin Akseli Gallen-Kallelan öljymaalaus vuodelta 1885.
Akka ja kissa -teoksen valmistumisen aikaan Suomen lehdistössä keskusteltiin suomalais-kansallisen taiteen tarpeellisuudesta. Yleinen mielipide korosti kansallisen taiteen aineiston löytyvän Kalevalasta ja vanhoista kansantarinoista.
Teosta, joka on Gallen-Kallelan ensimmäinen suurikokoinen teos, pidetään taiteilijan ensimmäisenä radikaalin naturalistisena teoksena. Teos on ollut useiden tutkielmien ja esseiden aiheena, ja siitä on esitetty useita erilaisia tulkintoja. Yleisesti maalausta pidetään eräänlaisen rakkaudentunnustuksena tavalliselle kansanihmiselle.[lähde? ] Se kuvastaa myötätuntoa yhteiskunnan vähäosaisia ja kansan yksinkertaista elämää kohtaan.
Aiheen valinta on realisteille tyypillinen, se ei kaunistellut eikä silotellut kuvattavaa kohdetta. Kyse oli tavallaan vastaiskusta hovitaiteen perintönä syntyneelle muotokuvamaalaukselle, joka yleensä pyrki kaunistelemaan asioita.
Teos on eräiden tietojen mukaan maalattu Salossa ja viimeistelty Pariisissa. Sinä kesänä taiteilija oli Salon lennätinlaitoksen johtajan vänrikki Adam Ernest Axel Lindencronan kutsusta saapunut maalaamaan isäntänsä muotokuvaa. Hän päätti toteuttaa myös näkemyksen Salossa asuvasta vanhasta mummosta. Tämä mummo oli torpparintytär Karolina Lindström, jota kutsuttiin paikkakunnalla Lammasmummoksi ja tunnettiin myös ”Karuna”. Gallen-Kallela itse totesi Lammasmummosta: ”Omituinen pikkukaupungin originaali. Hänellä ei ollut kotiakaan, vaan hän nukkui yönsä ladoissa, aitoissa ja ullakoilla missä milloinkin, joskus ulkona pientareella.”
Akka ja kissa oli ensimmäisiä teoksia, jotka hankittiin vasta perustetun Turun taidemuseon kokoelmiin. Hankinta tehtiin Victor Westerholmin johtajakaudella vuonna 1895. Saman museon kokoelmissa se sijaitsee nykyisinkin.
Tuukka Haapaniemi

| Tuukka Haapaniemi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1978 Helsinki, Suomi
Ammatti:  laulaja, säveltäjä
Muusikko
Yhtyeet:  Club for Five
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Tuukka Juhana Haapaniemi (s. 1978 Helsinki) on suomalainen laulaja ja säveltäjä. Äänialaltaan hän on basso.
Haapaniemi on laulanut Club for Five -lauluyhtyeessä sen perustamisesta, vuodesta 2000 alkaen.
Muusikontyönsä lisäksi Haapaniemi on työskennellyt myös ääninäyttelijänä ja äänikirjojen lukijana.
Filmografia

| Televisiosarjat> Vuosi | Televisiosarjat> Sarja | Televisiosarjat> Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2000 | Club for Five | Tuukka Haapaniemi |
Talonpoikaiselämää

| Talonpoikaiselämää |
| --- | --- |

Nimi:  Talonpoikaiselämää
Tekijä:  Akseli Gallen-Kallela
Valmistuspaikka:  Keuruu
Valmistumisvuosi:  1887
Taiteenlaji:  Genretaide
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  94  cm
Leveys:  90  cm
Kokoelma:  Gösta Serlachiuksen taidesäätiö
Sijainti:  Serlachius Kartano
Talonpoikaiselämää on taidemaalari Akseli Gallen-Kallelan maalaama, realistinen öljyvärimaalaus vuodelta 1887. Maalauksen korkeus on 94 ja leveys 90 senttimetriä.
Teos myytiin vuonna 2010 huutokauppakamari Bukowskin huutokaupassa 400 000 eurolla Gösta Serlachiuksen taidesäätiölle.
Suomen keskiaikaseura

| Suomen keskiaikaseura |
| --- | --- |

Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenlehti:  Aarniwalcea
Aiheesta muualla
aarnimetsa.org
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomen keskiaikaseura ry eli Aarnimetsän paronikunta on suomalainen keskiajan ja renessanssin harrastajien yhdistys. Seura on osa kansainvälistä historianelävöittäjien Society for Creative Anachronism -järjestöä. SCA tutkii keskiaikaa ja elävöittää romantisoitua kuvaa tästä aikakaudesta.
Seuran jäsenyhdistykset ovat Hämeen keskiaikaseura ry (Hämeenlinna, Tampere, Valkeakoski), Keskiaikaseura Hukka ry (pääkaupunkiseutu), Keskiaikaseura Miehonlinna ry (Kouvola, Valkeala, Kuusankoski), Kotkan keskiaikaseura ry (Kotka), Oulun keskiaikaseura ry (Oulu), Turun keskiaikaseura Unikankare ry (Turku) ja Peräpohjolan keskiaikaseura ry (Tornio).
Aiheesta muualla

Kotisivut.
Minna Koivunen: Keskiaikaharrastukselle ei ikärajaa[vanhentunut linkki]. Keskipohjanmaa 10.8.2009.
Jalkapallon suomenmestaruuskilpailut 1912

| SM-kilpailun kausi 1912 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  5
Mestari:  Helsingin Jalkapalloklubi
Toinen sija:  Helsingin IFK
  ← 1911 :  1913 → 
Jalkapallon suomenmestaruuskilpailut 1912 olivat lajin viidennet SM-kilpailut. Suomen jalkapallomestaruuden voitti Helsingin Jalkapalloklubi. Osallistujia ilmaantui tällä kertaa vain viisi.
Puolivälierä

| Pvm | Joukkue 1 | Tulos | Joukkue 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| 28.9. | Helsingin Jalkapalloklubi | 6–0 (3-0) | Drott |
Välierä

| Pvm | Joukkue 1 | Tulos | Joukkue 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| 29.9. | HIFK  | 3–0 (1-0) | KIF |
| 13.10. | Helsingin Jalkapalloklubi | 4–0 (1-0) | Åbo IFK |
Loppuottelu

| Pvm | Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 | Kenttä | Yleisömäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.10. | Helsingin Jalkapalloklubi | 7–1 (2-0) | HIFK | Eläintarhan kenttä | 1000 |
Aiheesta muualla

Suomen pääsarjatason sarjataulukot RSSSF:n sivuilla
Palloliiton toimintakertomus (ruotsiksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
Nonvitcha

Nonvitchan festivaalialuetta Grand-Popon keskustassa.
Nonvitchan festivaalialueen rakennuksia.
Nonvitcha (mina: yhdistyneet veljet) on yhdistys, jonka järjestämää kansanjuhlaa vietetään Grand-Popossa Beninissä helluntain aikaan. Ensimmänen Nonvitcha-tapahtuma vietettiin vuonna 1923. Ranskan Dahomeyn kuvernööri hyväksyikin yhdistyksen vuonna 1933. Grandpopolaisten perustamaa tapahtumaa on uudistettu ajan mittaan.
Alkuperä

Yhdistyksen perusajatus on peräisin Adolphe Gnansounou Akpalta, joka oli kotoisin Grand-Popon sivukylästä Doyi. Hän oli matkustellut useissa maissa, kuten Nigeriassa, Kamerunissa, Togossa ja Ghanassa. Tultuaan takaisin kotiseudulleen hän hämmästyi siitä, että Xwedojen ja Xwlanien keskuudessa ei ollut veljeyttä. Tuolloin Grand-Popo koostui pääasiassa näiden kahden kansan asukkaista.
Akpa halusi luoda yhdistyksen kahden kansan välisten veljellisten siteiden vahvistamiseksi. Aloitteen hyväksyi hänen maanmiehensä Augustin Kokou Azangi, joka loi sen jälkeen Ranskassa yhdistyksen nimeltä Bedjinonvi. Tämä yhdistys, jonka nimi tarkoittaa "diasporan veljeyttä", pyrkii vakiinnuttamaan Togon ja Beninin opiskelijoiden välisten suhteiden parantamisen Ranskassa.
Juhlinta

Nonvitcha-juhlien virallinen päivä on helluntai. Vuosien varrella tapaamisia on uudistettu ja tapahtumia järjestetään myös useina eri päivinä. Nonvitchaa juhlitaan Grand-Popon kylän keskustassa. Siellä on alue, joka on tarkoitettu erilaisille tapahtumille, kuten keskusteluille, tanssille, urheilukilpailuille, kulttuuriesityksille.
Alueellisen ja kansallisen festivaalin lisäksi juhlasta on tullut kansainvälinen ja siihen toivotaan osallistuvan myös ulkomaalaisia.
Muu toiminta

Nonvitcha-yhdistys on pyrkinyt kehittämään Grand-Popoa ja sen alueita. Vuonna 1947 yhdistys auttoi Grand-Popon mereen huuhtoutuneiden kylien uhreja rakentamalla asuinrakennuksia Ewé Condjin alueelle. Tulvien uhreille annettiin aineellista apua ja vuonna 1959 Nonvitcha auttoi rakentamaan popojen asuttaman Xwlacodjin alueen Cotonoussa vuoden 1958 tulipalon jälkeen.
Nonvitcha on toiminut aloitteellisesti ensimmäisen peruskoulun rakentamiseksi Xwlacodjiin ja keskiasteen koulun perustamiseen Gbeconiin. Vuonna 1982 yhdistys tuki koulun kalustohankintoja.
Yhdistys on pyrkinyt ehkäisemään ilkeämielisten laulujen ja kylien välisten riitojen leviämistä.
Grand-Popon aluesuunnitteluun on vaikutettu edistämällä kylän uusien alueiden siirtämistä lännemmäksi ja uusien asuinalueiden urbanisaatiota, aluejakoa ja kaunistamista.
Aiheesta muualla

Historique de la Fête de Novitcha (PENTECOTE) Grand-Popo. Arkistoitu 27.12.2018. Viitattu 27.12.2018. (ranskaksi)
Organisaation verkkosivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Juhlintaa rannalla Nonvitchan aikaan vuonna 2017.
Normaalikoulu
Suomen normaalikoulut

Nimen perässä on mainittu suluissa, minkä yliopiston osa koulu on ja mitkä vuosiluokat koulussa toimivat.
Helsingin normaalilyseo (Helsingin yliopiston käyttäytymistieteellinen tiedekunta, luokat 7–9 ja lukio)
Helsingin yliopiston Viikin normaalikoulu (Helsingin yliopiston käyttäytymistieteellinen tiedekunta, luokat 1–9 ja lukio)
Itä-Suomen yliopiston harjoittelukouluun kuuluvat Tulliportin normaalikoulu ja Rantakylän normaalikoulu (Itä-Suomen yliopiston filosofinen tiedekunta, luokat 1–9 ja lukio)
Jyväskylän normaalikoulu (Jyväskylän yliopiston kasvatustieteiden tiedekunta, luokat 1–9 ja lukio)
Lapin yliopiston harjoittelukoulu (Lapin yliopiston kasvatustieteiden tiedekunta, luokat 1–9)
Oulun normaalikoulu (Oulun yliopiston kasvatustieteiden ja psykologian tiedekunta, luokat 1–9 ja lukio)
Rauman normaalikoulu (Turun yliopiston kasvatustieteiden tiedekunta, luokat 1–9)
Tampereen normaalikoulu (Tampereen yliopiston kasvatustieteiden yksikkö, luokat 1–9 ja lukio)
Turun normaalikoulu (Turun yliopiston kasvatustieteiden tiedekunta, luokat 1–9 ja lukio)
Vasa övningsskola (Åbo Akademin kasvatustieteellinen tiedekunta, luokat 1–9 ja lukio)
Suomen normaalikoulut > Lakkautettuja

Hämeenlinnan normaalikoulu (2012)
Kajaanin normaalikoulu (2013)
Savonlinnan normaalikoulu (2018)
Aiheesta muualla

Harjoittelukoulujen yhteistyöverkosto eNorssi
Suomen harjoittelukoulujen opettajat ry.
Haavoittunut soturi hangella

| Haavoittunut soturi hangella |
| --- | --- |

Nimi:  Haavoittunut soturi hangella
Tekijä:  Helene Schjerfbeck
Valmistumisvuosi:  1880
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  39  cm
Leveys:  59,5  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Haavoittunut soturi hangella (myös Haavoittunut suomalainen soturi hangella) on suomalaisen taiteilijan Helene Schjerfbeckin öljyvärimaalaus vuodelta 1880. Kooltaan tämä työ on 39×59,5 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin.
Haavoittunut soturi hangella on Helene Schjerfbeckin läpimurtoteos, jonka hän maalasi 17-vuotiaana. Tämä Suomen sodan (1808–1809) aiheeseen liittyvä maalaus on ensimmäinen häneltä Suomen Taideyhdistyksen kokoelmiin hankittu maalaus. Se ostettiin taideyhdistyksen kokoelmiin heti Suomen taideyhdistyksen näyttelystä vuonna 1880. Maalauksen todennäköisenä innoittajana oli J. L. Runebergin runoteos Vänrikki Stoolin tarinat, vaikka se ei suoraan viittaa mihinkään Runebergin runoista. Schjerfbeck teki samoihin aikoihin useita Vänrikki Stoolin tarinoihin perustuneita vähemmän tunnettuja maalauksia.
Teos on harmaavoittoinen, jossa lumen pintaa Schjerfbeck elävöitti keltaisen ja vaaleapunaisen sävyillä. Schjerfbeck maalasi tähän teokseen hyvin nuoren, vaalean sotilaan nojaamaan koivuun. Hänen rusoittavat poskensa viittaavat kuumeeseen, kun hän ase kädessään katsoo eteenpäin tässä maalauksessa. Sinitakkinen univormu lienee viittaus Pohjanmaan jalkaväkirykmenttiin. Teokseen liittyvää mystiikkaa on se, että sotilasjoukosta, joka näkyy jäällä, ei voi varmuudella sanoa ovatko he tulossa vai menossa. Schjerfbeckin omasta kirjeestä 1920-luvulta on päätelty, että kyseessä olisi omien sotilaiden jättämä haavoittunut. Suomen sodassa viimeiset suuret joukkoperääntymiset tapahtuivat loppuvuonna 1808, jolloin ruotsalaiset joukot vetäytyivät Tornioon asti. Muuallakaan ei  tapahtunut enää suuria joukkoperääntymisiä tämän jälkeen. Maalauksen soturi saattaa edustaa vertauskuvallisesti myös koko Suomea, jonka Ruotsin armeija perääntyessään jätti oman onnensa nojaan. Hahmoa on väitetty myös Schjerfbeckin vertauskuvalliseksi omakuvaksi.
Haavoittunut soturi hangella on siitä otettujen kuvien luoman vaikutelman ja sen maineeseen nähden yllättävän pienikokoinen maalaus.
Aiheesta muualla

Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Haavoittunut soturi hangella. (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Haavoittunut sotilas, luonnos. (Arkistoitu – Internet Archive)
Eric Wagner

Eric Wagner vuonna 2018
Eric Wagner (24. huhtikuuta 1959  – 22. elokuuta 2021) oli yhdysvaltalainen metallimusiikin laulaja, joka tunnetaan parhaiten uraauurtavan doom metal -yhtye Troublen solistina. Wagner oli mukana myös Foo Fighters -yhtyeen Dave Grohlin metallimusiikkihankkeessa Probotissa vuonna 2004. Wagnerin viimeinen yhtye oli vuonna 2012 perustettu The Skull.
Wagner oli Trouble-yhtyeen perustajajäseniä. Doom metalin uraauurtaviin yhtyeisiin kuulunut Trouble perustettiin vuonna 1979. Wagner oli yhteen solistina vuoteen 1997 saakka. Wagner oli mukana albumeilla Psalm 9 (1984), The Skull (1985), Run to the Light (1987), Trouble (1990), Manic Frustration (1992) ja Plastic Green Head (1995). Wagner tunnettiin persoonallisesta, karheasta lauluäänestään. Hän kirjoitti kaikki Troublen sanoitukset, ja aiheet vaihtelivat Wagnerin kiinnostusten mukaan: alkuaikoina hän haki innoitusta Raamatusta, mutta myöhemmin aiheet muuttuivat psykedeelisemmiksi, ja sanoitukset alkoivat käsitellä huumausaineita sekä harhanäkyjä. Raamatulliset ja kantaa ottavat aiheet olivat selkeimmin esillä yhtyeen kahdella ensimmäisellä, maineekkaalla albumilla.
2. toukokuuta 2008 virallisella Troublen kotisivulla ilmoitettiin, että Wagner jätti yhtyeen, koska hänellä ei ollut enää kiinnostusta tehdä kiertueita. Hänen tilalleen tuli entinen Warrior Soul -solisti Kory Clarke. Hänen tilalleen tuli entinen Warrior Soul -solisti Kory Clarke.
Wagner muodosti lähdettyään Troublesta Daniel Cavanaghin kanssa Lid-nimisen yhtyeen, joka julkaisi yhden albumin, vuonna 1997 ilmestyneen In the Mushroomin. Hän oli myös mukana Dave Grohlin Probot-albumilla (2004), jolla oli kutsuttu useita tunnettuja metallimusiikin vokalisteja.
Wagner palasi Troubleen vuonna 2000 ja oli mukana yhdellä yhtyeen albumilla, vuonna 2007 julkaistulla levyllä Simple Mind Condition. Seuraavana vuonna Wagner jätti Troublen uudestaan. Wagner oli vuonna 2012 perustamassa The Skull -nimistä yhtyettä. Mukana oli myös kaksi entistä yhtyekaveria Troublesta, Jeff Olson ja Ron Holzner. Nimensä yhtye otti Troublen toisesta albumista. Wagner ehti tehdä The Skullin kanssa kaksi albumia Those Which Are Alseepin (2014) ja The Endless Road Turns Blackin (2018). Wagner oli 2010-luvulla myös kahdella Blackfingerin albumilla.
Wagner kuoli elokuussa 2021 covid-19-taudin aiheuttamaan keuhkokuumeeseen. The Skull oli aiemmin peruuttanut Las Vegasin keikkansa, kun kolme neljästä yhtyeen jäsenestä oli sairastunut covidiin.
Diskografia > Sooloalbumit

In the Lonely Light of Mourning (2022)
Diskografia > Trouble

Psalm 9 (1984)
The Skull (1985)
Run to the Light (1987)
Trouble (1990)
Manic Frustration (1992)
Plastic Green Head (1995)
Simple Mind Condition (2007)
Diskografia > Lid

In the Mushroom (1997)
Diskografia > Probot

Probot (2004)
Diskografia > Blackfinger

Blackfinger (2014)
When Colors Fade Away (2017)
Diskografia > The Skull

For Those Which Are Asleep (2014)
The Endless Road Turns Dark (2018)
Aiheesta muualla

Eric Wagnerin haastattelu (Arkistoitu – Internet Archive)
Troublen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Googol

Googol on luku 10100, jossa numeroa 1 seuraa sata nollaa. Luvulle nimen keksi amerikkalainen matemaatikko Edward Kasner kuullessaan sanan yhdeksänvuotiaalta sisarenpojaltaan Milton Sirottalta. Kasner julkaisi termin kirjassaan Mathematics and the Imagination (1940).
Googolilla ei ole juuri käyttöä muualla kuin matematiikan opetuksessa. Kasner loi sen esittääkseen äärettömyyden ja käsittämättömän suuren luvun välistä eroa. Vertailukohtina voidaan todeta, että tunnetussa maailmankaikkeudessa on noin 1085 atomia, ja shakissa tiedetään olevan mahdollisia pelitilanteita 10123 kpl.
Googlen nimeksi oli alun perin tarkoitus tulla Googol.
Euroshopper Energy Drink

Euroshopper Energy Drink on Euro Shopper -merkillä myytävä energiajuoma, jota myydään 0,25 ja 0,5 litran tölkeissä. Suomessa on myös saatavilla marjanmakuista versiota juomasta, jota puolestaan myydään ainoastaan 0,25 litran tölkeissä.
Suomalaisessa populaarikulttuurissa ja puhekielessä juomasta käytetään sen merkkiin viitaten usein akronyymiä E.S.
Heinäkuussa 2022 reseptiä muutettiin korvaamalla osa juoman sokerista sukraloosi- ja asesulfaami K-makeutusaineilla. Tämä johti sen myynnin romahtamiseen, joten vanhalla reseptillä valmistettuja tuotteita alettiin myydä uudelleen syyskuussa 2023.
Euroshopper Energy Drinkiä on myyty Suomessa vuodesta 2008 lähtien, ja juomasta on muodostunut internet-kulttuurissa jonne-vitsien ansiosta meemi. Juomaa pidetään yleensä edullisena vaihtoehtona muihin energiajuomiin, minkä seurauksena juomasta on tullut suosittu nuorison keskuudessa, vaikka halvempia juomia saa, vaikkei K-ryhmän kaupoissa.
Kaislikko (maalaus)

| Kaislikko |
| --- | --- |

Nimi:  Kaislikko
Tekijä:  Akseli Gallen-Kallela
Valmistuspaikka:  Keuruu
Valmistumisvuosi:  1884
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja paperi (maalauspohja)
Korkeus:  21  cm
Leveys:  33  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Kaislikko on taiteilija Akseli Gallen-Kallelan öljymaalaus paperille vuodelta 1884. Kooltaan se on 21 × 33 cm. Maalauksen omistaa Ateneumin taidemuseo.
Akseli Gallen-Kallela maalasi Kaislikko-maalauksen Keuruulla vähää ennen kuin hän lähti ensi kertaa opiskelemaan Pariisiin. Noina aikoina eräs taiteilijan tuolloin tavannut henkilö on myöhemmin kuvaillut Gallen-Kallelan olleen tuolloin mitä omistautunein ja taiteilijantehtävästään haltioitunein nuori mies. Tärkeää Gallen-Kallelalle oli maalata teoksensa ulkona, missä hän tämänkin maalauksensa maalasi.
Kaislikko on harkitusti realistinen maalaus. Realismi ja naturalismi olivat tuolloin Gallen-Kallelan iskusanoja. Hän halveksi omien sanojensa mukaan kaikkialla olevaa teennäistä kainostelua noihin aikoihin.
Aiheesta muualla

Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Kaislikko.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Hietamäki (Inkeri)

Hietamäki on luterilainen seurakunta Inkerissä. Hietamäki oli Ruotsin vallan aikana Tuutarin seurakuntaa. Hietamäki tuli itsenäiseksi seurakunnaksi vuonna 1897. Asukkaita oli 5300 (1928). Hietamäki joutui toisessa maailmansodassa saksalaisten miehitysalueelle ja suomalaisväestö siirrettiin Suomeen 1943. Suomesta Neuvostoliittoon palanneet asukkaat karkotettiin venäläisille paikkakunnille. Nykyisin seurakunta on perustettu uudelleen.
Hietamäen uusi kirkonkylä

Hietamäen Innalasta on tullut nykyisin elpyneen seurakunnan kirkonkylä. Entinen kirkonkylä sijaitsi Jälkylässä (ven. Яльгелево t. Яльгюлево). Kirkkorakennus on melko vaatimaton, mutta sen kirkontorni muistuttaa vanhan puretun kirkon muotoa. Puretun vanhan kirkon paikalla Jälkylässä on muistoristi. Seurakunnan pastorina toimii Väinö Kuosti.
Hietamäen kylät

Hietamäen kylät Keski-Inkeri kartaston mukaan. Kursivoidut kylät ovat hävinneet. Kylillä oli usein rinnakkaisnimiä, joten nimet eivät olleet yksikäsitteisiä.
Alakylä, Annamoisio, Anttila (Matikaisi), Hapolaisi (p. Huopalaisi), Heimosi (Noisela), Hiekka, Hyttilä, Innala, Kannisi (Hirvosi), Kasukka (Pieni-Nikkurila), Kaukaisi, Kauppila, Kemppilä, Kotsala (Vekarala), Kuttusi, Käivärä (Jälkylä), Kämäräisi, Lottala, Maksima (Rimelä), Nikkarila (Suuri-Nikkarila), Niukkasi, Oikkosi (Kurenkylä), Petäjälä (Sapakkola), Pihilä, Rappula, Routela, Ruila (Pieni-Ukkola), Rytönmylly, Ryömi, Rötsänsilta (Korela), Sameraisi, Seppä-Heikkilä (Sepheikkilä), Sipilä, Somerokangas, Sunkura (Sunkuran hovi), Tammikko, Timola (Uusikylä), Torikka, Törölä (Savela), Ukkola (Suuri-Ukkola), Uusitie, Vainikka, Vaittila, Suomen Vuisakka, Ärttölä
Hietamäen kylät > Ahokylä

Tielisi, Matikaisi (Lempilä), Kurenkylä (Hiljakaisi)
Hietamäen kylät > Nuolijoki (Strelka)

Raikkosi, Rospeekka, Uusi-Hotokka, Vanha-Hotokka
Hietamäen kylät > Kavehkontu (Ropeen kolkka)

Kavehkontu, Hamusi, Hapolaisi (Huopalaisi)
Hietamäen kylät > Savelanoja

Jamalaisi, Kakkola (Kakko), Karhula, Kolkkasi, Tanskala, Seppälä (Iivanaisi)
Hietamäen kylät > Paukkala

Vanha-Paukkala, Uusi-Paukkala, Nuutila
Hietamäen kylät > Venäläiset kylät

Metsola, Kokatsu, Kapriola, Korpunoi, Kostankylä, Sosnankylä, Tukonovankylä, Vennäin Vuissakka.
Hietamäen kylät > Hietamäen kylät kirkonkirjojen mukaan

Ahokylä (Tielisi), Hamusi, Hapolaisi, Heimosi (Noisela), Hiekka, Hirvosi, Hotokka, Hyttilä, Iivanaisi (Seppälä), Innala, Jamalaisi, Kakko (Kakkola), Karhula, Kasukka, Kaukaisi, Kauppila, Kavehkontu, Kemppilä, Kotsala (Vekarala), Kuttusi, Käivärä (Jälkylä), Kämäräisi, Matikaisi, Nikkarila, Niukkasi, Nuolijoki, Paukkala, Petäjälä (Sapakkola), Pieni Alakylä, Pihilä, Rappula, Rimelä, Rospekka, Routeela, Rytömylly, Ryömi, Rötsänsilta, Sameraisi, Savelaisi (Törölä), Seppä-Heikkilä (Heikkilä), Sipilä, Somerokangas, Sunkura, Suuri Alakylä, Tammikko, Tanskino (Tanskala), Timola (Uusikylä), Torikka, Vellankontu, Vuissakka, Ärttölä