stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hiihtomuseo

| Hiihtomuseo |
| --- | --- |

Tyyppi:  kulttuurihistoriallinen museo
Osoite:  Salpausselänkatu 8, 15100 Lahti  
Sijainti:  Lahden urheilukeskus 
Ylläpitäjä:  Lahden museot
Johtaja:  Tuulia Tuomi (1.1.2021–)
Kotisivut:  www.hiihtomuseo.fi
Koordinaatit:  60°59′03.9″N, 25°37′58″E
 fiHiihtomuseo 
    
Hiihtomuseo on hiihto- ja talviurheiluaiheinen erikoismuseo Lahden urheilukeskuksessa, Salpausselän hyppyrimäkien juurella. Hiihtomuseosta tuli osa Lahden museoita vuonna 1974.
Hiihtomuseotoiminta Lahdessa käynnistyi vuonna 1959, kun Lahden Hiihtoseuran veteraaniosasto avasi näyttelyn Hiihtoseuran vanhassa saunassa. Arkkitehti Esko Hämäläisen suunnittelema museorakennus avattiin marraskuussa 1989. Vuonna 2000 valmistui rakennuksen nykyinen uudistettu vinoseinäinen julkisivu, jonka suunnitteli arkkitehti Pekka Salminen.
Näyttelyt ja toimintaosasto

Perusnäyttely Hiihdon henkeä katsoo suomalaista hiihtomenneisyyttä monin silmin: teemaa tarkastellaan niin arkihiihtäjän, hiihtoharrastajan kuin ammattilaisurheilijan näkökulmasta. Näyttelyssä huomioidaan keväthanget löytäneet kuntoilijat ja kouluhiihdosta traumatisoituneet sivakoijat.
Pohjakerroksessa on Sisulla sankariksi -näyttely, mikä esittelee suomalaisen kilpahiihdon kultakautta 1950- ja 1960-luvulta 1970-luvulle. Näyttely kertoo kilpahiihtäjien valmennuksesta, kilpailuihin valmistautumisesta sekä median, yleisön ja urheilijan suhteesta. Esille nousevat hiihdon huippunimet Siiri Rantasesta Helena Takaloon ja Veikko Hakulisesta Eero Mäntyrantaan.
Hiihtomuseossa on myös toimintaosasto, jossa voi kokeilla legendaarista mäkihyppysimulaattoria ja ampumahiihdon kivääriammuntaa ecoaims-aseella.
Kokoelmat

Hiihtomuseo kerää, tallentaa, esittelee ja tutkii talviurheiluun liittyvää perinnettä. Hiihtomuseon kokoelmissa on hiihdon, mäkihypyn, yhdistetyn ja ampumahiihdon sekä alppilajien historian ja nykypäivän aineistoa. Kokoelmaan kerätään myös harrastushiihtoon ja lumileikkeihin, talvilajien urheiluvälineiden valmistukseen sekä talvilajien urheiluseuratoimintaan liittyvää perinnettä. Tallennus kattaa historiallisen ajan, mutta painopiste on 1900-luvun historiassa.
Kokoelmissa on 22 000 esinettä, 16 500 valokuvaa ja yli 7 000 postimerkkiä ja leimakuorta. Kokoelmaan sisältyy käsiarkisto, johon on kerätty muun muassa talviurheiluaiheisia postikortteja ja alaan liittyvää arkistomateriaalia. Museolla on myös laaja alan kirjallisuuteen keskittynyt käsikirjasto.
Hiihtomuseon kokoelmia voi selata Finnassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hiihtomuseo Wikimedia Commonsissa
Hiihtomuseo
Lahti
| --- | --- |
Kaupunginosat:  Ahtiala · Asemantausta · Hennala · Jalkaranta · Jokimaa · Järvenpää · Kartano · Kerinkallio · Keski-Lahti · Kilpiäinen · Kiveriö · Kivimaa · Koiskala · Kolava · Kujala · Kunnas · Kytölä · Kärpänen · Laune · Metsäkangas · Mukkula · Myllypohja · Möysä · Niemi · Nikkilä · Okeroinen · Paavola · Pesäkallio · Pirttiharju · Renkomäki · Salpausselkä · Sopenkorpi · Viuha · Ämmälä
Asuinalueet:  Anttilanmäki · Harjunalusta · Hiekkanummi · Kariniemi · Karisto · Liipola · Lotila · Metsäkangas · Petsamo · Riihelä · Saksala · Soltti · Venetsia
Järvet:  Alasenjärvi · Joutjärvi · Kymijärvi · Merrasjärvi · Pikku-Vesijärvi · Vesijärvi
Saaret:  Enonsaari
Museot:  Lahden kaupunginmuseon yksiköt: Hiihtomuseo · Historiallinen museo · Kuvakokoelma · Lahden visuaalisten taiteiden museo Malva · Radio- ja tv-museo · Sotilaslääketieteen museo  Muut: Askon museo · Ravintolamuseo · Sairaalamuseo · Suomen sotilasmusiikkimuseo
Rakennukset ja alueet:  Jokimaan ravikeskus · Lahden kaupungintalo · Lahden rautatieasema · Lahden teatteritalo · Lahden kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto · Lahden kisapuisto · Lahden stadion · Radiomäki · Ristinkirkko · Salpausselän hyppyrimäet · Sibeliustalo
Puistot:  Fellmaninpuisto · Erkonpuisto · Kariniemen puisto · Lanu-puisto · Pikku-Vesijärven puisto
Luonnonsuojelualueet:  Häränsilmä-lampi · Linnaistensuo · Pesäkallio
Patsaat, muistomerkit ja -laatat:  Hakkapeliittain kotiinpaluu · Hirvi-patsas · Lahden taistelussa kaatuneiden saksalaisten muistomerkki · Launeen neidot · Lumisota · Mannerheimin ratsastajapatsas · Mikael Agricolan muistomerkki · Punavankien muistomerkki · Vapauden Hengetär
Tapahtumat:  F1 Powerboat Racing · Lahden julistebiennale · Lahden kansainvälinen kirjailijakokous · Lahden markkinat · Lahden runomaraton · Salpausselän Kisat · Summer Up
Hiihtomaraton

Hiihtomaraton on pitkän matkan kestävyyttä mittaava hiihtokilpailu, jonka matka on 30-100 kilometriä. Se voi olla joko pisteestä pisteeseen tai kierroskilpailu. Hiihtomaratoneja järjestetään usein samanaikaisesti lyhyempien kilpailujen kanssa ja osallistuminen on avoinna yleisölle. Worldloppetin päämatkan minimipituus on 50 kilometriä.
Historia

Hiihtomaratonien perinteet juontuvat pitkälle hiihdon historiaan. Erityisen suosittuja ne ovat Pohjoismaissa, missä ne ovat osa laajempaa hiihtokulttuuria. Ensimmäiset viralliset hiihtomaratonit järjestettiin 1900-luvun alkupuolella.
Formaatti

Suurissa tapahtumissa, kuten Finlandia-hiihdossa Suomessa,  Vasaloppetissa Ruotsissa tai Birkebeinerrennetissä Norjassa, on usein yli 10 000 osallistujaa. Kilpailuissa on yleensä massalähtö, ja lähtöjärjestys muokataan osallistujien ryhmittymien mukaan, jotka on arvioitu olevan samanlaisia kykyjä. Kilpailu aloitetaan yleensä eliittihiihtäjien ryhmällä ja päätetään vähiten kokeneiden hiihtäjien ryhmään.
Hiihtäjät voivat käyttää joko perinteistä tai luisteluhiihtotekniikkaa, riippuen kilpailun säännöistä. Palkinnot perustuvat yleensä kokonaissijoitukseen, sukupuolen mukaan tehtävään sijoitukseen sekä ikäluokkaan.
Suuret sarjat

Hiihtomaratonissa on kaksi suurta sarjaa, Ski Classics ja Worldloppet. Ski Classics on sarja, joka koostuu pitkän matkan hiihtokilpailuista Euroopassa. Worldloppet on kansainvälinen hiihtoliitto, joka järjestää vuosittain hiihtomaratonkilpailuja eri puolilla maailmaa.
Tunnettuja hiihtomaratoonareita

Jørgen Aukland (Norja): Kaksinkertainen Vasaloppet-voittaja ja Ski Classics-sarjan voittaja.
Anders Aukland (Norja): Useita kertoja Vasaloppet-voittaja ja Ski Classics-sarjan voittaja.
Seraina Boner (Sveitsi): Moninkertainen Ski Classics-sarjan voittaja naisten sarjassa.
Justyna Kowalczyk (Puola): Olympiavoittaja ja maailmanmestari, joka on voittanut useita hiihtomaratoneja.
Hans Mäenpää (Suomi): Maratonhiihdon 24h maailmanennätys huhtikuussa 2018 - 472,002 kilometriä
Honkola (Urjala)

Honkolan entinen kyläkauppa.
Juoksuhautoja Jänismäessä.
Honkola (ruots. Hongola) on kylä Urjalan kunnan pohjoisosassa eteläisellä Pirkanmaalla. Kylän keskeisin maamerkki on Honkolan kartanon päätila Honkola, jonka pinta-ala on 1 520 ha. Tilan pinta-alaan sisältyy vesialuetta 42,78 ha Kortejärvessä. Kylän yhteinen vesialue on Kikurinjärvessä 54 ha.
Entinen kansakoulu paloi vuonna 1989 ja samassa yhteydessä koulupiiri lakkautettiin. Jäljelle jääneen kiinteistön kunta lahjoitti kyläläisten käyttöön vuoden vaihteessa 2007–08.
Kylässä on runsas valkohäntäpeurakanta.
Honkolan silloisen kyläyhteisön väitetään olleen esikuvana kartanon vaikutuspiirissä syntyneen ja nuoruutensa viettäneen kirjailija Väinö Linnan romaanisarjassa Täällä Pohjantähden alla kuvatulle Pentinkulmalle.
Honkolan postinumero on 31730.Julkisista palveluista on jäljellä postinjakelu ja vanhusten kodinhoitopalvelut. Kylän läpi kulkee yhdystie 2981.
Kylässä on kartanon mailla laajoja ensimmäisen maailmansodan aikaisia vallihautoja Jänismäessä, Moukulanmäessä ja Vallimäessä. Jänismäessä juoksuhaudat ovat erityisen syviä ja kallioon louhittuja.
Kylän korkein kohta on 143,2 metriä merenpinnasta.
Honkolan länsipuolella on aiemmin sijainnut pappila, josta muistona ovat entinen päärakennus ja kivinavetta. Furuhjelmit ostivat päärakennuksen tontteineen Honkolan kartanolle vuonna 1963. Vanha kivinavetta myytiin paikalliselle pienviljelijälle. Pappilan tila muodostaa oman maarekisterikylän, josta on lohkottu torpparivapautuslain perusteella ja viime sotien jälkeen maanhankintalain mukaisesti asutustiloja, uudistiloja sekä mäkitupia.
Pappilan tilasta on jäljellä kahteen osaan jakautuva metsäpalsta, jonka pinta-ala on 186 hehtaaria.  Urjalan Seurakunta on saanut siihen lainhuudon 23. tammikuuta 1998. Tila oli kruununluontoinen 31. joulukuuta 1996 asti. Pappila on perustettu Vahosen kylään ja on sijainnut samalla paikalla 1600-luvulta lähtien, mutta myöhemmin se rekisteröitiin omaksi maarekisterikyläkseen Honkolan ja Vahosen väliin.
Aiheesta muualla

Urjalan seurakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Honkolan kartano (Arkistoitu – Internet Archive)
Hymns by Johnny Cash

| Hymns by Johnny Cash Johnny Cash |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 24. heinäkuuta - 13. elokuuta 1958
 Julkaistu: toukokuussa 1959
 Tuottaja(t): Al Quaglieri, Don Law
 Tyylilaji: country
 Kesto: 26:40 (alkuperäinen), 28:44 (uudelleenjulkaisu).00
 Levy-yhtiö: Columbia
Johnny Cashin muut julkaisut
| Greatest! 1959 | Hymns by Johnny Cash 1959 | Songs of Our Soil 1959 |
Hymns by Johnny Cash on countrylaulaja Johnny Cashin viides albumi. Se julkaistiin toukokuussa 1959. Vuonna 2002 albumista julkaistiin uusi versio, jossa oli mukana erilainen versio kappaleesta ”It Was Jesus”.
Kappaleet

It Was Jesus – 2:08 (Cash)
I Saw a Man – 2:36 (Arthur "Guitar Boogie" Smith)
Are All the Children In – 1:58 (Craig Starrett)
The Old Account – 2:29 (Traditional)
Lead Me Gently Home – 2:04 (Will L. Thompson)
Swing Low, Sweet Chariot – 1:56 (Traditional)
Snow in His Hair – 2:24 (Marshall Pack)
Lead Me Father – 2:31 (Cash)
I Call Him – 1:50 (Cash/Roy Cash)
These Things Shall Pass – 2:20 (Stuart Hamblen)
He'll Be a Friend – 2:00 (Cash)
God Will – 2:24 (John D. Loudermilk/Marijohn Wilkin)
It Was Jesus – 2:04 (Cash) (bonuskappale)
Helsinki City Run

Juoksijoita vuoden 2012 kilpailussa.
Juoksijoita Pikku Huopalahden kohdalla vuoden 2024 kilpailussa.
Helsinki City Run (HCR) on Suomen Urheiluliiton järjestämä puolimaraton (21,0975 km), joka on lajissaan suurin tapahtuma Suomessa. Vuonna 2012 Helsinki City Runilla oli mukana noin 16 000 juoksijaa 45 eri maasta. Osallistujista naisia oli 43 prosenttia. Vuonna 2013 osallistujia oli vajaat 18 000.
Vuodesta 2018 asti puolimaraton on järjestetty osana Helsinki City Running Day -tapahtumakokonaisuutta, jossa samana päivänä juostaan myös muita matkoja, kuten maraton eli Helsinki City Marathon sekä viiden kilometrin juoksu Helsinki City 5. Reitillä on useita huoltopisteitä, joissa tarjoillaan vettä ja urheilujuomaa. Juoksun maksimiaika on lähdöstä riippuen noin 3–4 tuntia.
Reitti > Vanha reitti

Helsinki City Run alkoi Vauhtitieltä, joka sijaitsee Eläintarhan kentän ja Olympiastadionin kupeessa. Reitti kiersi Töölönlahden ympäri Alppilan ja Kallion kautta keskuspuistoon. Sen jälkeen reitti kulki Ruskeasuolle ja Pikku Huopalahteen, josta juostiin keskuspuiston kautta Olympiastadionille.
Reitti > Uudemmat reitit > 2017–2019

Helsinki City Runin vuoden 2017 reitti alkoi Mäntymäentieltä ja jatkui Hesperianpuiston ja Töölönlahden puiston kautta Baanaa pitkin Ruoholahteen. Ruoholahdesta juostiin Lapinlahden, Töölön, Meilahden, Pikku Huopalahden ja Haagan kautta keskuspuistoon. Keskuspuistosta palattiin remontissa olleen Olympia­stadionin sijaan Töölön jalkapallostadionille.
Vuoden 2018 reitillä juostiin Mäntymäentieltä Mannerheimintietä pitkin Pikku Huopalahteen sekä Munkkiniemen, Kuusisaaren, Lehtisaaren ja Kaski­saaren kautta Lauttasaareen ja Ruoholahteen. Baanaa, Hesperian puistoa ja Vauhtitietä pitkin juostiin keskuspuistoon, ja reitti päättyi jälleen Töölön jalkapallostadionille. Vuoden 2019 reitti toisti edellisen, mutta keskuspuiston osuus jätettiin pois ja mukaan otettiin Meilahti.
Reitti > Uudemmat reitit > 2020–

Helsinki City Runin vuonna 2020 päivitetty reitti mukaili vuoden 2017 reittiä Ruoholahteen asti, josta jatkettiin Lapinlahden sijaan Lauttasaareen sekä Kaski­saaren, Lehtisaaren ja Kuusisaaren kautta Munkkiniemeen ja Meilahteen. Meilahdesta reitti jatkui Pikku Huopalahden kautta keskuspuistoon ja Olympiastadionille. Vuoden 2021 reitti oli samankaltainen kuin edeltävänä vuonna, mutta Meilahden ja Pikku Huopalahden osuus oli aiempaa lyhyempi. Sen sijaan reittiin kuului lenkki Ullanlinnassa ja Kaivopuistossa.
Vuoden 2022 juoksureitistä poistettiin Ullanlinna ja Kaivopuisto, ja reittiä pidennettiin Pikku Huopalahden pohjoisosiin asti. Muutoksella vähennettiin nousuja ja raitiokiskoilla juoksua. Vuoden 2023 reittiä varten vähennettiin nousuja entisestään viemällä linjaus Niemenmäen kohdalla lähemmäs Pikku Huopalahden rantaa.
Kritiikki

Vuoden 2013 Helsinki City Run järjestettiin 4. toukokuuta. Tapahtuman jälkien siivous ja liikennejärjestelyt herättivät arvostelua. Reitti todettiin tarkastusmittauksessa alimittaiseksi, sen jälkeen kun reitin pituudesta oli herännyt epäilyksiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helsinki City Run Wikimedia Commonsissa
Helsinki City Runin viralliset sivut
Hyppää vaan!

| Hyppää vaan! |
| --- | --- |

Kirjailija:  Kiira Korpi
Kieli:  suomi
Genre:  runokokoelma
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2023
Sivumäärä:  208
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Hyppää vaan!  on Kiira Korven  vuonna 2023 ilmestynyt runokirja. Kirjan julkaisi Otava. Kirja on julkaistu myös äänikirjana ja ladattavana EPUB-sähkökirjana.
Vastaanotto

Kirja herätti runsaasti keskustelua eri lehdissä sekä netissä. Aamulehti ja Helsingin Sanomat julkaisivat kirjan arvostelut sen ilmestymispäivänä 21. maaliskuuta. Helsingin Sanomien toimittaja Arttu Seppäsen mukaan teos on ”surkea runokirja”. Seppänen vertaa Korven teosta räppäri Paperi T:n runokirjaan post-alfa (Kosmos, 2016) ja Tony Halmeen kirjaan Kovan päivän ilta (Revontuli, 2003). Sekä Halmeen että Korven teoksissa on Seppäsen mukaan samanlaista todistusvoimaa.
Otava kuvaa teosta verkkosivuillaan tarinalliseksi runokirjaksi, joka sisältää inspiraatiotekstejä rakkaudesta, sydänsurusta, vihasta, lempeydestä ja rohkeudesta.
Hartford

| Hartford |
| --- | --- |
 Hartfordin taivaanrantaa Connecticut-joelta käsin.
 lippu
 Hartfordin kaupungin sijainti Hartfordin piirikunnan kartalla.
 Hartford
 Koordinaatit: 41°46′N, 72°41′W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Connecticut
Piirikunta:  Hartford
Väkiluku (2010):  124 775
 – Metropolialue:  1 212 381
 
 www.hartford.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hartford on Connecticutin osavaltion ja Hartfordin piirikunnan pääkaupunki Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Connecticut-joen rannalla osavaltion keskiosassa. Hartford sai alkunsa 1600-luvun alkupuoliskolla ja se on ollut vuodesta 1875 Connecticutin ainut pääkaupunki. Vuoden 2010 väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 124 775 ja suuremman metropolialueen 1 212 381.
Maantiede

Hartford sijaitsee Connecticutin osavaltion keskiosassa Hartfordin piirikunnassa Connecticut -joen laaksossa joen länsirannalla. Kaupunki on myös suurin piirtein New Yorkin ja Bostonin puolivälissä. Kesät ja talvet ovat alueella leutoja, mutta kesäisin alueella esiintyy ukkosmyrskyjä. Atlantin valtamereltä saapuvia kovia tuulia ja sademyrskyjä kutsutaan lempinimellä northeasters.
Historia

Nykyisen Hartfordin alueen alkuperäisasukkaita olivat algonkin-intiaanit. Intiaanit harjoittivat alueella maataloutta ja tunsivat alueen nimellä Suckiaug. Ensimmäinen eurooppalaistaustainen henkilö alueella oli Alankomaiden Länsi-Intian kauppakomppanian Adrien Block vuonna 1614. Hieman myöhemmin suurin osa alueen intiaaneista kuoli siirtolaisten mukanaan tuomissa kulkutaudeissa. Uuden Amsterdamin hollantilaiset perustivat nyt tyhjentyneelle seudulle linnoituksen vuonna 1633. Vain pari vuotta myöhemmin linnakkeen valtasivat englantilaiset siirtolaiset. Vuonna 1635 John Steele johti 60 englantilaista siirtolaista nykyisestä Cambridgesta. Seuraavana vuonna Thomas Hooker siirsi oman seurakuntansa paikalle, joka uuden nimen Hartford Hookerin englantilaisen kotikaupungin Hertfordin mukaan. Vuonna 1639 laadittiin Fundamental Orders of Connecticut, joka myöhemmin oli yksi Yhdysvaltain perustuslain malleista. Hollantilaiset olivat puolestaan alkaneet käyttämään termiä jenkki Uuden Englannin alueen siirtolaisten kuvaamiseen. Termi viittasi alun perin merirosvoihin ja näin myös ryösteleviin englantilaissiirtolaisiin.
Hieman ennen Yhdysvaltain vapaussotaa Hartfordista oli muodostunut kauppapaikka, jonne saapui laivoja Länsi-Intiasta ja itämailta. Kaupungista tuli myös tärkeä valaanpyynnin keskus. Sodan jälkeen kaupunkiin muodostui esimerkiksi tekstiili- ja julkaisuteollisuutta. Vuonna 1814 kaupungissa järjestettiin puolestaan vuoden 1812 sodanvastainen Hartfordin kokous. Sota iski kaupungille tärkeään merikauppaan, joka ei toipunut sodan mullistuksista. Vuonna 1852 julkaistiin puolestaan hartfordilaisen kirjailija Harriet Beecher Stowen orjuuden vastainen teos Setä Tuomon tupa ja kaupunki oli yksi pakenevien orjien maanalaisen rautatien asemista. Yhdysvaltain sisällissodan aikana Hartfordissa tuotettiin aseita Pohjoisvaltioiden armeijalle. Samuel Coltin Colt Patent Firearms Manufacturing Company oli ensimmäisiä käsiaseita massatuottaneita yhtiöitä. Vuonna 1875 Hartfordista tuli Connecticutin ainut pääkaupunki. Aiemmin osavaltiolla oli kaksi pääkaupunkia, Hartford ja New Haven.
1800-luvun aikana Hartfordiin saapui suuria määriä siirtolaisia Euroopasta, Kanadasta, sekä etelävaltioiden afroamerikkalaisia. Yhdysvaltojen ensimmäinen polkupyörätehdas avattiin vuonna 1877. Muita kaupungin ensimmäisiä keksintöjä olivat esimerkiksi ensimmäinen yleisöpuhelin vuonna 1895, autovakuutus vuonna 1897 ja ensimmäiset autojen nopeusrajoitukset vuonna 1901. Toisen maailmansodan aikana kaupungissa valmistettiin esimerkiksi tutkia asevoimille. Kaupunki koki monia ongelmia sodan jälkeen. Keskiluokka oli alkanut muuttaa pois keskustasta. Samalla maatalouden merkityksen väheneminen vei työpaikat monilta kaupungin afroamerikkalaisilta ja puertoricolaisilta. Etenkin kaupungin itäosiin muodostui ghettoja ja Martin Luther Kingin murha vuonna 1968 aiheutti mellakoita. Kaupungin elvyttämiseksi on toteutettu erilaisia hankkeita, mutta se on silti menettänyt väestöään.
Talous

Hartfordin teollisuuden tuotteisiin kuuluvat esimerkiksi ydinreaktorit, avaruuspuvut, lentokoneenmoottorit ja ohjusten osat. Erityisen tunnetuksi kaupunki tuli aikanaan vakuutus- ja finanssialasta. Kaupungissa toimivia alan yrityksiä ovat esimerkiksi Aetna, The Hartford ja The Phoenix Companies.
Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Hartfordissa aikavälillä 2012–2016 olivat 32 095 Yhdysvaltain dollaria ja henkilöä kohden 18 365 dollaria. 31,9 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.
Väestö

Hartfordin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 124 775 ja vuoden 2017 arvion mukaan 123 400. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 1 212 381. Kaupungin asukkaista 36,2 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 15,5 %), 37,8 % afroamerikkalaisia, 0,4 % intiaaneja, 44 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 2,8 % aasialaisia. 45,3 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 21,2 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla. Monet kaupungin asukkaat ovat peräisin Länsi-Intiasta.
Koulutus

Hartfordissa sijaitsevia korkeamman asteen oppilaitoksia ovat Trinity College, Hartford Seminary, Hartford Graduate Center, Connecticutin yliopiston oikeustieteellinen koulu ja Capital Community-Technical College.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hartford Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Hartford Wikivoyagessa (englanniksi)
Connecticutin osavaltio
| --- | --- |
Alueet:   Central Naugatuck River Valley  Gold Coast  Greater Bridgeport  Greater Danbury  Greater New Haven  Greater Hartford  Kaakkois-Connecticut  Litchfield Hills  Lounais-Connecticut  Lower Connecticut River Valley  Quiet Corner 
Piirikunnat:   Fairfield  Hartford  Litchfield  Middlesex  New Haven  New London  Tolland  Windham 
Kaupungit:   Ansonia  Bridgeport  Bristol  Danbury  Derby  Hartford (pääkaupunki)  Meriden  Middletown  Milford  New Britain  New Haven  New London  Norwalk  Norwich  Shelton  Stamford  Torrington  Waterbury  West Haven 
Kaupungin keskustaa ilmakuvassa.
Hartfordin kartta vuodelta 1877.
Connecticut State Capitol.
Hilon kansainvälinen lentoasema

Hilon kansainvälinen lentoasema (IATA: ITO, ICAO: PHTO) on lentoasema Havaijilla. Se sijaitsee kolme kilometriä itään Hilon kaupungista. Lentoaseman omistaja ja ylläpitäjä on Havaijin liikenneministeriö. Sitä käytti noin 1 280 000 matkustajaa vuonna 2010.
Historia

Rahoitus lentoaseman rakentamiselle myönnettiin vuonna 1927. Rakentaminen alkoi seuraavana vuonna, ja ensimmäiset saarten väliset lennot Hilosta lennettiin vuoden 1929 lopulla.
Toisen maailmansodan sytyttyä puolustusvoimat otti lentoaseman haltuunsa, ja siitä tehtiin hävittäjälaivueen kotikenttä. Lentoasema siirtyi laivaston käyttöön vuonna 1943. Matkustajaliikenne lentoasemalla jatkui kuitenkin puolustusvoimien luvalla. Sodan jälkeen sotilastoiminta Hilossa väheni, ja lentoasema palautettiin Havaijin osavaltiolle syyskuussa 1946. Uusi terminaalirakennus valmistui joulukuussa 1953.
Nykyisen nimensä lentoasema sai vuonna 1989. Sitä ennen sen nimi oli General Lyman Field.
Lentoyhtiöt ja kohteet

Hawaiian Airlines – Honolulu, Kahului
ʻOhana by Hawaiian – Kahului
United Airlines – Los Angeles
Aiheesta muualla

Hilon kansainvälinen lentoasema (Form 5010 PDF) (englanniksi)
Hokot

| Hokot |
| --- | --- |
 Sininokkahokko (Crax alberti)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kanalinnut Galliformes
Heimo::  Hokot Cracidae  Vigors, 1825
Alaheimot
 Cracinae  Penelopinae 
Katso myös
   Hokot Wikispeciesissä   Hokot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hokot eli aiemmalta nimeltään hokkokanat (Cracidae) on kanalintujen heimo. Sen jäseniä elää Keski- ja Etelä-Amerikassa. Yhden lajin levinneisyysalue ulottuu myös Yhdysvaltojen puolelle, ja kaksi lajia elää Trinidadissa ja Tobagossa.
Hokot ovat suuria, kalkkunaa muistuttavia lintuja. Ne syövät ennen kaikkea hedelmiä. Muuhun kasvisruokaan kuuluvat siemenet, lehdet ja kukat. Eläinravinnosta niille maistuvat selkärangattomat kuten hyönteiset ja madot. Myös pieniä selkärankaisia, kuten sammakoita, sekä lintujen munia. Pesä tehdään puuhun, vain naaras hautoo.
Esimerkiksi suosittu riistalintu aarnihokko kuuluu hokkoihin.
Hokkojen heimoon kuuluvat suvut

Cracinae alaheimo
Kiharahokot (Crax)
Hokot (Mitu)
Nothocrax, jonka ainut laji on yöhokko (Nothocrax urumutum)
Kypärähokot (Pauxi)
Penelopinae alaheimo
Aburria, jonka ainut laji on helttasaku (Aburria aburri)
Metsäsakut (Chamaepetes)
Oreophasis, jonka ainut laji on sarvisaku (Oreophasis derbianus)
Kaklattajat (Ortalis)
Sakut (Penelope)
Penelopina, jonka ainut laji on ylänkösaku (Penelopina nigra)
Kirjosakut (Pipile)
Aiheesta muualla

ITIS: Cracidae (englanniksi)
Heriberto Andrés Bodeant Fernández

Heriberto Andrés Bodeant Fernández
Heriberto Andrés Bodeant Fernández (s. 15. kesäkuuta 1955) on uruguaylainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Salton hiippakuntaan 27. syyskuuta 1986 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Amporan titulaaripiispaksi 28. kesäkuuta 2003. Piispaksi vihkiminen seurasi 27. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Daniel Gil Zorrilla, jota avustivat Marcelo Mendiharat Pommies ja Carlos María Collazzi Irazábal.
13. kesäkuuta 2009 Bodeant Fernández sai nimityksen Melon piispaksi.
Hymnografia

Hymnografia tarkoittaa suunnilleen samaa kuin kirkkorunous. Näin ollen hengellisen musiikin sanoitus on sen keskeisin osa. Hymnologian esitetään syntyneen Bysantissa keskiaikana. Ilmeisesti syyrialaista syntyperää oleva ortodoksinen pyhimys Romanos Melodos, joka lienee kuollut vuoden 555 paikkeilla, mainitaan hymnografian keskeisenä kehittäjänä.
Termiä hymnologia on pidetty suunnilleen samaa tarkoittavana, ei välttämättä ortodoksisuuteen liittyvänä, ja se selittää myös virsien musiikillista puolta.
Aiheesta muualla

http://www.ort.fi/mikkeli-mv/mv4-97/romanos.htm