stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

Akseli Gallen-Kallela: Väinämöisen lähtö. Viipurin museon kokoelmat.
Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat sisältävät suomalaista taidetta 1800-luvun loppupuolelta alkaen. Tunnetuimmat teokset ovat kultakaudelta, kuten Edelfeltin Larin Paraske, Gallen-Kallelan Väinämöisen lähtö ja Westerholmin Eckerön postilaituri. Kokoelmissa on maalausten, veistosten, piirustusten ja grafiikan ohella tekstiilejä ja valokuvia. Ulkomaista taidetta myös jonkin verran.
Hämeenlinnan taidemuseon perustamisen aikoihin vuonna 1952 teoksia oli noin sata, ja nykyisin niiden määrä on runsaat 5 000. Hankintojen ohella kokoelma on karttunut lahjoitusten ja talletusten ansiosta. Näihin kuuluvat muun muassa Viipurin taidemuseon kokoelmat, Henna ja Pertti Niemistön, Vexi Salmen sekä Aija ja Ludvig Wennervirran kokoelma.
Kokoelman teoksia

William Hogarth, Hulttion elämäkerta, 1735 (vedoksia sarjasta)
William Hogarth, Muodinmukainen avioliitto 1745 (vedoksia sarjasta)
Andreas Achenbach, Myrsky Mustallamerellä, 1837
Helene Schjerfbeck, Rigoletto, 1881
Victor Westerholmin Eckerön postilaituri, 1885.
Berndt Lindholmin Ilta metsässä, 1892-1893
Albert Edelfelt, Larin Paraske, 1893
Victor Westerholm, Rantamaisema Ahvenanmaalta, 1893
Akseli Gallen-Kallela, Väinämöisen lähtö, 1896-1906
Akseli Gallen-Kallela, Omakuva, 1897, viivasyövytys
Hugo Simberg, Ruusunpoimija eli Elämän seppelettä kantava poika, 1905
Jalmari Ruokokoski, Äitini, 1909
Jalmari Ruokokoski, Tyttö, 1911
Vilho Sjöström, Tanssijatar, 1912
Viktor Malmberg, Diana, pronssiveistos
Gunnar Berndtson, Veneessä lammella
Marcus Collin, Kolmannen luokan rautatievaunussa, 1915
Helene Schjerfbeck, Tyttö saunan edessä 1915-1917
Maria Wiik,  Syysmaisema
Ester Helenius, Harlekiini, 1933
Ester Helenius, Yksinäinen kalla, 1949
Wäinö Aaltonen, Kalvea impi, pronssiveistos
Jan Gossaert, Madonna ja lapsi, 1500-luku.
Jan Pieter Snyers, Metsän riistaa, 1740-luvun loppu.
Helene Schjerfbeck, Rigoletto 1881.
Victor Westerholm, Eckerön postilaituri 1885.
Eero Järnefelt, Savolaisvene 1888.
Albert Edelfelt, Larin Paraske 1893.
Vilho Sjöström, Maggie Gripenberg, 1912.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hämeenlinnan taidemuseo Wikimedia Commonsissa
Taidekokoelmien verkkosivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Miekkojen kahdeksan

Rider-Waite-Smith tarot-pakan Miekkojen kahdeksan
Miekkojen kahdeksan on tarot-pakan pienen arkanan kortti.
Rider-Waite-Smith-pakan kortin kuvassa on kahdeksan  hiekkaan iskettyä miekkaa rannalla. Miekkojen keskellä on punaiseen viittaan pukeutunut hahmo, joka seisoo paikoillaan silmät ja kädet sidottuina. Hän on jähmettynyt paikoilleen pelon tai ahdistuksen seurauksena.
Debout Congolais

Debout Congolais ("Nouskaa, kongolaiset") on Kongon demokraattisen tasavallan kansallislaulu. Laulu otettiin käyttöön maan itsenäistyessä Belgian vallasta vuonna 1960. Vuonna 1971, presidentti Mobutu Sese Sekon aloittaessa afrikkalaistamispolitiikkansa ja muuttaessa maan nimen Zaireksi, myös maan kansallislaulu vaihtui. Maan uudeksi kansallislauluksi tuli La Zaïroise. Vuonna 1997, jolloin Laurent Kabilan johtamat kapinalliset syöksivät Sese Sekon vallasta ja muuttivat maan nimen jälleen Kongon demokraattiseksi tasavallaksi, otettiin myös vanhan tasavallan kansallislaulu uudestaan käyttöön. Sen on sanoittanut Joseph Lutumba ja säveltänyt Simon-Pierre Boka di Mpasi Londi.
Ranskankieli sanat

Kuoro

Debout Congolais,

Unis par le sort,

Unis dans l'effort pour l'indépendance,

Dressons nos fronts longtemps courbés

Et pour de bon prenons le plus bel élan, dans la paix,

O peuple ardent, par le labeur, nous bâtirons un pays plus beau qu'avant, dans la paix.



Säkeistö

Citoyens, entonnez l'hymne sacré de votre solidarité,

Fièrement, saluez l'emblème d'or de votre souveraineté, Congo.



Kertosäe

Don béni, (Congo) des aïeux (Congo),

O pays (Congo) bien aimé (Congo),

Nous peuplerons ton sol et nous assurerons ta grandeur.

(Trente juin) O doux soleil (trente juin) de trente juin,

(Jour sacré) Sois le témoin (jour sacré) de l'immortel serment de liberté 

Que nous léguons à notre postérité pour toujours.
Suomeksi

Kuoro

Nouskaa, kongolaiset, kohtalon yhdistämät,

yhdistyneet taistelemaan vapaudestanne,

nostakaa kauan painuksissa olleet päänne,

ja nyt, kulkekaamme alati pystypäin eteenpäin, rauhassa.

Oi sitkeä kansa, lujalla työllämme me rakennamme maan,

kauniimman kuin koskaan ennen, rauhassa.



Säkeistö

Kansalaiset, laulakaa solidaarisuutenne pyhä hymni,

tervehtikää ylpeydellä itsenäisyytemme kultaista tunnusta, Kongo.



Kertosäe

Esi-isiemme (Kongo) jalo lahja (Kongo),

Oi (Kongo) rakas maa (Kongo),

me kansoitamme maasi ja takaamme suuruutesi.

(30. kesäkuuta) Oi 30. kesäkuuta (30. kesäkuuta) ihana aurinko,

(pyhä päivä) Todistakaa (pyhä päivä) kuolematon valamme vapaudelle,

jonka jätämme lapsillemme ikuisiksi ajoiksi.



Huomautus: Suluissa olevat sanat on tarkoitettu kuoron laulettaviksi, muut taas yksinlaulajien.
Praedor (roolipeli)

| Praedor |
| --- | --- |
Julkaisija:  Burger Games
Suunnittelija:  Petri Hiltunen ja Ville Vuorela
Julkaistu:  2000
Lajityyppi:  roolipeli, fantasia
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Praedor on suomalaisen Burger Gamesin julkaisema roolipeli, joka perustuu Petri Hiltusen Praedor-sarjakuvaan. Se kertoo Jaconiasta, maailman sirpaleesta, joka on jäänyt keskelle muinaisen kirouksen tuhoaman superkulttuurin jäännöksiä. Erityisesti tarina kertoo praedoreista, taitavista ja rohkeista seikkailijoista, jotka tekevät retkiä Borvarian raunioihin aarteiden toivossa. He ovat legendojen sankareita ja konnia, kadehdittuja menestyjiä ja vihattuja nousukkaita. Heidän joukossaan ylhäiset ja alhaiset ovat tasa-arvoisia, sillä hirviöt ja hornanhenget eivät piittaa sukupuista.
Vaikka praedorit ovat nimenomaan Borvarian kävijöitä, suurin osa Praedor-roolipelin maailmankuvauksesta on omistettu Jaconian hieman keskiaikaista Eurooppaa muistuttavalle fantasiamaailmalle, jota Borvaria ympäröi. Usein Praedorin pelaajat sijoittavatkin seikkailunsa juuri Jaconiaan.
Pelistä ilmestyi uusintapainos Praedor 1.1 vuonna 2005. Vuonna 2020 julkaistiin uudistettu laitos jaettuna Pelinjohtajan kirjaan ja Seikkailijan kirjaan. Peliin on ilmestynyt kuusi lisäosaa.
Salaisuuksien kirja, 2016.
Kirottu kirja, 2017.
Varjojen kirja, 2018.
Kielletyn rakkauden kirja (kirjoittanut Kristel Nyberg), 2019
Tarinoiden kirja, 2022.
Kavala kirja, 2023.
Kirjallisuutta

Vuorela, Ville: Vanha Koira.  Jalava, 2004.  ISBN 951-887-326-7  Praedor-romaani.
Harju, Markus & Leppänen, Erkka (toim.): Kirotun maan kulkijat.  Osuuskumma, 2014.  ISBN 978-952-6642-23-9  Praedor-novelliantologia.
Leppänen, Erkka (novellit) & Hiltunen Petri (kuvitus): Kirotun maan ritari.  Tampere:  Vaskikirjat, 2016.  ISBN 978-952-5722-30-7  Praedor-novelliantologia.
Hiltunen, Petri: Taivaan suuri susi.  Arktinen Banaani, 2016.  ISBN 978-952-270-286-9  Praedor-sarjakuva.
Vuorela, Ville: Käärmetanssija.  Arktinen Banaani, 2016.  ISBN 978-952-270-287-6  Praedor-romaani.
Alamikkula, Jaakko: Koston kukkulat.  Vaskikirjat, 2017.  ISBN 978-952-5722-37-6  Praedor-romaani.
Leppänen, Erkka (toim.): Kahden maailman seikkailijat.  Vaskikirjat, 2018.  ISBN 978-952-5722-49-9  Praedor-novelliantologia.
Peuranen, Sakari: Uponneen jumalan uni.  Vaskikirjat, 2018.  ISBN 978-952-5722-47-5  Praedor-romaani.
Alamikkula, Jaakko: Kuninkaan kotka.  Vaskikirjat, 2019.  ISBN 978-952-5722-53-6  Praedor-romaani. Kuninkaan kotka on itsenäinen jatko-osa Koston kukkuloille.
Vuorela, Ville: Verivartio.  Täysi käsi Oy, 2019.  ISBN 978-952-68730-6-0  Praedor-romaani. Itsenäinen jatko-osa Käärmetanssijalle.
Leppänen, Erkka (toim.): Tarinoita Jaconiasta.  Vaskikirjat, 2020.  ISBN 978-952-5722-67-3  Praedor-novelliantologia.
Gorgonius, Titivillus: Keittojen kirja.  Books on Demand, 18.7.2022.  ISBN 978-952-8066-01-9  Jaconian ruokakulttuureita käsittelevä kirja.
Vuorela, Ville: Pitkien varjojen maa.  Täysi käsi Oy, 2022.  ISBN 978-952-7436-07-3  Praedor-romaani. Itsenäinen jatko-osa Käärmetanssijalle ja Verivartiolle.
Leppänen, Erkka (toim.): Villin magian maat.  Vaskikirjat, 2023.  ISBN 978-952-5722-87-1  Novelliantologia, jonka tarinat sijoittuvat Borvariaan ja Warthiin.
Gorgonius, Titivillus: Niksi-Praedor.  Books on Demand, 3.7.2023.  ISBN 978-952-3303-28-7  Epävirallinen lähdekirja joka sisältää jaconialaisia niksejä ja ohjeita, tarinoita, sananlaskuja, anekdootteja ja materiaalia Praedor-roolipeliin.
Aiheesta muualla

Pelin verkkosivut
Praedor: Tarinoita Jaconiasta - franchisen kotisivut
Rajalla (runo)

Rajalla on Uuno Kailaan runo, jonka aiheena on Suomen itärajan turvaaminen Neuvostoliiton uhkaa vastaan. Runon alkusanat ”Raja railona aukeaa” ovat muodostuneet tunnetuksi sananparreksi.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Raja railona aukeaa. Edessä Aasia, Itä. Takana Länttä ja Eurooppaa; varjelen, vartija, sitä. | ” |
– Uuno Kailas: ”Rajalla”
“Rajalla” julkaistiin alkuaan vuonna 1931 Kailaan runokokoelmassa Uni ja kuolema, jonka sisältämät runot on kirjoitettu vuosina 1929–1931. “Rajalla” on kokoelman viimeisen osan ensimmäinen runo ja aloittaa sen ”isänmaallisen” osuuden. Runo sisältyy myös Kailaan vuonna 1932 julkaisemaan kokoelmaan Runoja. Hän muokkasi monia runojaan uusiksi Runoja-kokoelmaa varten, mutta “Rajalla”-runon kohdalla muutokset koskivat vain eräitä välimerkkejä.
“Rajalla” edustaa 1920- ja 1930-lukujen Suomessa laajalti vallinnutta ajatusta Suomesta ”lännen etuvartiona” itää vastaan. Se kuuluu samaan eurooppalaisten rajarunojen perinteeseen kuin esimerkiksi saksalainen ”Die Wacht am Rhein”. Kailaan runossa esiintyy myös monien tuon ajan isänmaallisten runojen tapaan ajatus esi-isistä taistelemassa yhä nykypolven rinnalla. ”Rajalla” oli suosittu Akateemisen Karjala-Seuran piirissä, ja sitä luettiin Suomen kouluissa 1930-luvulla. Vaikka runoa pidetään aikaansa sidottuna, sen on sanottu koskettaneen suomalaisia sukupolvesta toiseen ja paljastavan, että itärajaan on Suomessa liittynyt erityinen tunnelataus.
Okskarbatsepiini

| --- | --- |

Okskarbatsepiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
5-okso-6H-bentso[b][1]bentsatsepiini-11-karboksamidi
Tunnisteet
CAS-numero: 28721-07-5
ATC-koodi: N03AF02
PubChem CID: 34312
DrugBank: DB00776
Kemialliset tiedot
Kaava: C15H12N2O2 
Moolimassa: 252,268 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 215,5 °C
Liukoisuus veteen: 0,308 g/l
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: > 95%
Proteiinisitoutuminen: 40%
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 2 tuntia
Ekskreetio: Renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Okskarbatsepiini (kauppanimiltään Trileptal, Oxcarbazepin Orion ja Apydan) on ensisijaisesti epilepsian hoitoon tarkoitettu lääkeaine, jolla on myös mielialaa tasaavia vaikutuksia. Okskarbatsepiini on karbamatsepiini-johdannainen, joka soveltuu hyvin paikallisalkuisten epileptisten kohtausten hoitoon.
Okskarbatsepiini vaikuttaa normalisoimalla hermosolujen viestintää aivoalueella, josta sairauden oireet ovat lähtöisin.
Aiheesta muualla

Lääkeinfo
Kouristuksen estolääkkeet
| GABAergiset |
| --- | --- |
GABAAR PAM: Barbituraatit: barbeksakloni • fenobarbitaali • metarbitaali • metyylifenobarbitaali • pentobarbitaali • primidoni • Karbamaatit: felbamaatti • Bentsodiatsepiinit: diatsepaami • klobatsaami  • klonatsepaami • kloratsepaatti • loratsepaami • midatsolaami • nimetatsepaami • nitratsepaami • tematsepaami • Muut: bromidi (kaliumbromidi, natriumbromidi) • imepitoiini • paraldehydi • stiripentoli
GABA-T -inhibiittorit: Rasvahapot (ja liittyvät): valproaatti • valpromidi • valproaatti pivoksiili • vigabatriini
Muut: GABAR-reseptorinaktivoijat: progabidi • GAT-1 -inhibiittorit: tiagabiini
| Kanavamodulaattorit |
| --- | --- |
Natrium-salpaajat: Hydantoiinit: etotoiini • fenytoiini • fosfenytoiini • mefenytoiini • Karboksamidit: eslikarbatsepiiniasetaatti • karbamatsepiini • okskarbatsepiini • Muut: lakosamidi • lamotrigiini • rufinamidi • topiramaatti • tsonisamidi
Kalsium-salpaajaat: Oksatsolidiinidionit: etadioni • parametadioni • trimetadioni • Suksinimidit: etosuksimidi • fensuksimidi • mesuksimidi • Gabapentinoidit: gabapentiini • pregabaliini
Kalium-avaajat: retigabiini
| Muut |
| --- | --- |
Hiilihappoanhydraasi-inhibiittorit: Sulfonamidit: asetatsolamidi • etoksotsolamidi • sultiaami
Muut: beklamidi • brivarasetaami • etirasetaami • kannabidioli • levetirasetaami • perampaneeli
Tommy Tabermann

| Tommy Tabermann |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. joulukuuta 1947 Tammisaari
Kuollut: 1. heinäkuuta 2010 (62 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  runoilija, prosaisti, toimittaja, poliitikko
Kirjailija
Äidinkieli: suomi, ruotsi
Tuotannon kieli: suomi
Esikoisteos:  Ruusuja Rosa Luxemburgille (1970)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Tommy Olavi Tabermann (aik. Taberman, 3. joulukuuta 1947 Tammisaari – 1. heinäkuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen runoilija, prosaisti, toimittaja ja poliitikko. Tabermann toimi Suomen sosialidemokraattisen puolueen kansanedustajana 21. maaliskuuta 2007 lähtien aina kuolemaansa asti.
Elämä

Tabermann kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1966 ja opiskeli Tampereen yliopistossa ja toimi samaan aikaan lehti- ja radiotyössä. Esikoisteos, runokokoelma Ruusuja Rosa Luxemburgille, ilmestyi vuonna 1970. Siitä asti Tabermannilta ilmestyi runoja ja proosaa tiheään tahtiin. Tabermann tuli tunnetuksi runoilijana, prosaistina, toimittajana ja 21. helmikuuta 1998 alkaen Uutisvuoto-ohjelman kapteenina, jona hän toimi yli 300 jakson ajan vuoden 2006 jouluun saakka. Me-lehdessä julkaistiin kuukausittain hänen kolumnejaan vuodesta 2003 lähtien, viimeinen vasta hänen kuolemansa jälkeen elokuussa 2010. Tabermann loi pitkän ja tuotteliaan uran, jonka aikana hän julkaisi 35 vuoden ajan vähintään kirjan vuodessa. Pääteemana Tabermannin tuotannossa on miehen ja naisen välinen eroottinen rakkaus ja kaipaus.
Tommy Tabermann oli kaksikielinen. Hänen äitinsä oli suomenruotsalainen ja isänsä Karjalan evakko; kotona puhuttiin sekä suomea että ruotsia. Hän kirjoitti kuitenkin kaikki teoksensa suomeksi, eikä hänen kirjojaan ole käännetty ruotsiksi. Hänen suosituimpiin teoksiinsa kuuluu rakkausromaani Suudelma (1977). Yhdessä Hectorin kanssa Tabermann suomensi ruotsin kielestä ruotsalaisen runoilijan Dan Anderssonin runoja Hectorin albumille Ruusuportti (1979).
Tabermann asettui ehdokkaaksi eduskuntavaaleihin vuonna 2007 ja hänet valittiin eduskuntaan SDP:n vaalilistalta 4 972 äänellä. Ehdokasajastaan hän piti runomuotoista päiväkirjaa, joka julkaistiin nimellä Yllytyshullun päiväkirja (2007). Kirjan antamaa kuvaa vaalikamppailun sirkusluonteesta pidettiin alastomana ja koskettavana. Tabermannin lakialoite ”rakkauslomista” sai runsaasti mediajulkisuutta ulkomaita myöten.
Syksyllä 2010 ilmestyväksi tarkoitettu teos Amen jäi kesken, eikä sitä julkaista. Tabermannin elämäkerta ilmestyi syksyllä 2010.
Uudenmaan kirjoittajat ry, jonka perustajajäsen ja tukija Tabermann oli, perusti marraskuussa 2011 Tommy Tabermann -kirjallisuuspalkinnon.
Tommy Tabermann näytteli pienen sivuroolin elokuvassa Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies.
Elämä > Kuolema

Tabermannilla todettiin pahanlaatuinen aivokasvain syksyllä 2009. Tabermann kuoli Helsingin Terhokodissa vain vuorokausi sen jälkeen, kun hänet oli tuotu sinne saattohoitoon. Tabermannin kuoltua hänen paikkansa eduskunnassa otti Risto Kuisma syysistuntokauden 2010 alussa.
Teoksia > Diskografia

Kiitti vitusti (single, 2002)
Mulle kaikki heti nyt (2004)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Tommy Tabermannin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Tabermannin kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
.aspx Tommy Tabermann Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Kustantajan esittelysivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Tommy Tabermann, rakkauden saarnamies (Helsingin kaupunginkirjasto) (Arkistoitu – Internet Archive)
Tommy Tabermann Sanojen ajassa[vanhentunut linkki]
Tommy Tabermann Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ylen Elävä arkisto: Tommy Tabermannin lakialoite rakkauslomasta
Ylen Elävä arkisto: Tommy Tabermann Runoraadissa
Ylen Elävä arkisto: Tommy Tabermann Maarit Tastulan haastateltavana
HS.fi: Tommy Tabermann on kuollut (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 2007–2011 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (45):  Ahde  Asell  Feldt-Ranta  Filatov  Gustafsson  Guzenina-Richardson  Haatainen (2007–11.9.2007)  Heinäluoma  Hiltunen  Huovinen  Hurskainen  Jaakonsaari (2007–2009)  Kallio  Kalliomäki  Kantola  Karhu  A. Kiljunen  K. Kiljunen  Kiuru  Koski  J. Koskinen  M. Koskinen  Kuisma (2010–)  Kumpula  Kuusisto  Kähkönen  Lahtela  Laitinen  Lipponen  Ojala-Niemelä  Paasio  Paatero  Peltonen  Piirainen (2009–)  Rajamäki  Rönni  Saarinen  Skinnari  Söderman (11.9.2007–)  Tabermann (2007–2010)  Taimela  Taiveaho  Tuomioja  Urpilainen  Viitamies  Viitanen  Vuolanne  Väätäinen 
1 2  Tuula Haatainen siirtyi Helsingin apulaiskaupunginjohtajaksi 11. syyskuuta 2007, tilalle tuli Jacob Söderman.  1 2  Liisa Jaakonsaari valittiin Euroopan parlamenttiin kesäkuussa 2009, tilalle tuli Raimo Piirainen.  1 2  Tommy Tabermann kuoli 1. heinäkuuta 2010, tilalle tuli Risto Kuisma.  
| n k Uudenmaan vaalipiirin kansanedustajat 2007–2011 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (34):  Akaan-Penttilä  Blomqvist  Feldt-Ranta  Forsius  Gestrin  Guzenina-Richardon  Harkimo  Hautala  Hemming  Pietari Jääskeläinen (2009–2011)  Kaikkonen  Kalliomäki  Karimäki  Karpela  Kasvi  Kiljunen  Kuusisto  Laakso  Lauslahti  Lehti  Matikainen-Kallström  J. Mäkelä (2007-2010)  O. Mäkelä  Mäkinen  Niinistö  Nylander  Ruohonen-Lerner  Saarinen  Soini (2007–2009)  Tabermann  Tallqvist  Uusipaavalniemi  Vahasalo  Vanhanen  Virén (2010–2011) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet  Eduskunta  Uppslagsverket Finland 
Muut:  Europeana  IdRef
Miekkojen lähetti

Rider-Waite-Smith tarot-pakan Miekkojen lähetti
Miekkojen lähetti on tarot-pakan pienen arkanan kortti.
Rider-Waite-Smith-pakan kortin kuvassa lähetti pitelee kaksin käsin valtavaa miekkaa. Lähetin hiukset hulmuavat tuulessa. Maanpinta on vihreä ja hedelmällinen.
Miekkojen ritari

Rider-Waite-Smith tarot-pakan Miekkojen ritari
Miekkojen ritari on tarot-pakan pienen arkanan kortti.
Rider-Waite-Smith-pakan kortin kuvassa on haarniskaan pukeutunut ritari, joka ratsastaa valkoisella hevosellaan eteenpäin valtavalla energialla. Ritarin miekka on kohotettu korkealle, symboloiden hänen omistautumistaan tehtävälleen. Valkoinen hevonen symboloi älyllisen energian puhtautta, joka motivoi ritaria. Taustalla myrskypilvet alkavat muodostua, ja puut taipuvat voimakkaassa tuulessa.
Kopsa (Raahe)

Kopsa on noin 250 asukkaan maalaiskylä Raahessa, kantatie 88:n varressa, 20 kilometrin päässä Raahen kaupungista. Kopsa kuului Pattijoen kuntaan ennen vuonna 2003 tehtyä Raahen ja Pattijoen kuntaliitosta.
Kopsan naapurikyliä ovat Lasikangas ja Mattilanperä. Kopsassa toimi koulu, joka lakkautettiin keväällä 2007.
Aiheesta muualla

Kopsan kyläseuran kotisivut
Kelsosta vastaan

| Kelsosta vastaan> Κατὰ Κέλσου |
| --- | --- |
 Sivu teoksen käsikirjoituksesta 1400-luvulta.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Origenes
Kieli:  muinaiskreikka
Genre:  apologetiikka
Julkaistu:  n. 248
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kelsosta vastaan (m.kreik. Κατὰ Κέλσου, Kata Kelsū; lat. Contra Celsum) on Origeneen kirjoittama apologeettinen teos, joka oli nimensä mukaisesti suunnattu Kelsosta vastaan. Tutkimuksessa teos tunnetaan yleensä latinankielisellä nimellään.
Historia

Origenes kirjoitti teoksen Kelsosta vastaan noin vuonna 248. Se oli suunnattu pakanallista, kristinuskoa vastustanutta filosofi Kelsosta vastaan tämän hyökättyä kristinuskoa kohtaan teoksessaan Todellinen oppi. Näin teos on tärkeimpiä lähteitä siihen, miten pakanalliset oppineet näkivät kristinuskon 100–200-luvuilla. Nykyisin Kelsosta vastaan on Origeneen pisin säilynyt teos ja näin hänen pääteoksensa. On sanottu, että teos on idän kirkolle samassa asemassa kuin Augustinuksen Jumalan valtio lännen kirkossa. Se on merkkiteoksia myös antiikin pakanallisen ajattelun ja kristillisen teologian yhteensovittelun kannalta.
Teos on säilynyt nykyaikaan yhden Vatikaanissa olevan käsikirjoituksen kautta. Se on peräisin 1200-luvulta. Sen lisäksi teoksesta on säilynyt joitakin katkelmia muun muassa Origenes-lainauksia yhteen koonneessa Filokaliassa sekä papyruksissa.
Sisältö

Kelsosta vastaan koostuu kahdeksasta kirjasta. Origenes käy siinä läpi Kelsoksen teosta Todellinen oppi kohta kohdalta ja vastaa siinä esitettyihin syytöksiin. Teos tuo ilmi, että Origenes ja Kelsos jakavat platonilaisen ajattelun, mutta ovat suuresti erimielisiä monista muista asioista. Origenes pyrkii vastaamaan Kelsoksen syytöksiin siitä, että kristinusko on karkea ja maalaismainen hyökkäys perinteistä uskontoa ja filosofista sivistystä vastaan, ja osoittamaan, että myös filosofinen mieli voi toimia kristillisessä viitekehyksessä.
Kirjallisuutta > Käännöksiä ja tekstilaitoksia

Origen: Origenes Werke.  J. C. Hinrichs, 1899.  Teoksen verkkoversio. Kreikankielinen teksti.
Origenes: Contra Celsum: Libri VIII.  (Edited by Miroslav Marcovich. Supplements to Vetus Testamentum: Formation and interpretation of Old Testament literature, nide 54)  Brill, 2001.  ISBN 9789004119765
Origen: Contra Celsum.  (Edited by Henry Chadwick)  Cambridge University Press, 1980.  ISBN 9780521295765
Aiheesta muualla

Origen: Contra Celsum. New Advent. (englanniksi)
Celsus' view of Christians and Christianity. Excerpts from Contra Celsus by Origen. (englanniksi)
Pohjois-Suomen Islamilainen Yhdyskunta

| Pohjois-Suomen Islamilainen Yhdyskunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  islam
Hallinto:  uskonnollinen yhdyskunta
Toiminta-alue:  Oulu
Perustettu:  2000
Jäseniä:  1 210 (2022)
Aiheesta muualla
[psiy.fi Sivusto]
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pohjois-Suomen Islamilainen Yhdyskunta on Suomessa 10.11.2000 rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta, jonka kotipaikka on Oulu.
Yhteisön toiminta alkoi vuonna 1992. Yhdyskunnaksi se rekisteröityi vuonna 2000. Jäsenmäärältään yhdyskunta kuuluu Suomen suurimpiin islamilaisiin yhdyskuntiin. Vuonna 2018 siihen kuului 1028 jäsentä. Yhdyskunnalla on moskeija Oulussa.
Toiminta

Pohjois-Suomen Islamilainen Yhdyskunta (PSIY) on Oulussa toimiva islamilainen yhteisö, joka tarjoaa uskonnollisia ja sosiaalisia palveluita paikalliselle muslimiväestölle. PSIY:n tavoitteena on edistää islamin tuntemusta, kehittää muslimiyhteisöä ja hyödyttää laajempaa yhteiskuntaa.
Yhdyskunnan moskeija sijaitsee Oulun keskustassa. Moskeijassa järjestetään päivittäisiä rukouksia, perjantairukouksia (Jummah) sekä opetustilaisuuksia lapsille ja aikuisille. Lisäksi PSIY järjestää säännöllisesti yhteisöllisiä tapahtumia, kuten perheohjelmia ja lasten kerhoja, jotka tukevat uskonnollista kasvua, oppimista ja ystävyyssuhteita.
PSIY tarjoaa myös monipuolisia palveluita, kuten avioliittoon vihkimisiä islamilaisen lain mukaisesti, hautajaisjärjestelyjä sekä seminaarien ja näyttelyiden järjestämistä islamin esittelemiseksi paikalliselle väestölle. Yhdyskunta tekee yhteistyötä Oulun kaupungin, Oulun seurakuntayhtymän ja muiden uskonnollisten organisaatioiden kanssa edistääkseen integraatiota ja kulttuurien välistä ymmärrystä.
Jäsenmäärä

Yhteisön jäsenmäärä on kasvanut tasaisesti vuosien varrella, ja vuonna 2022 siihen kuului 1 210 jäsentä.