stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Katodisäde
Historia > Elektronin löytö

Vielä 1800-luvun lopulla atomit olivat pienimmät tunnetut hiukkaset ja niitä pidettiin jakamattomina. Oli suuri arvoitus, mikä kuljettaa sähkö­virtoja. Vuosisadan lopulla tehtiin useita kokeita sen selvittämiseksi, mitä katodi­säteet olivat. Oli kaksi teoriaa. Crookesin ja Arthur Schusterin mukaan ne koostuivat "säteilevän aineen" hiukkasista, toisin sanoen sähköisesti varautuneista atomeista. Saksalaiset tiedemiehet Eilhard Wiedeman, Heinrich Hertz ja Goldstein sen sijaan väittivät, että ne olivat eetterissä eteneviä aaltoja, jonkinlainen uusi sähkö­magneettisen säteilyn muoto, eivätkä ne olleet samoja, jotka kuljettivat sähkövirran putken läpi.lähde?
Kiista ratkesi vuonna 1897, kun Joseph John Thomson mittasi katodi­säteiden massan ja osoitti, että ne koostuivat hiukkasista mutta että hiukkasten massa oli vain noin 1800:osa kevyimmän atomin, vetyatomin massasta. Ne eivät siis olleet atomeja, vaan kyseessä oli uusi hiukkaslaji, ensimmäinen löydetty subatominen hiukkanen. Hän nimitti sitä aluksi "korpuskeliksi", mutta myöhemmin se sai nimen elektroni, jonka nimen George Johnstone Stoney oli jo vuonna 1874 antanut olettamilleen hiukkasille. Thomson osoitti myös, että hiukkaset olivat samoja, joita lähtee myös valo­sähköisistä ja radio­aktiivisista aineista (beetasäteily). Pian havaittiin myös, että samat hiukkaset kuljettavat sähkövirtaa metallijohtimissa ja että ne ovat atomeissa negatiivisesti sähköisinä osina.lähde?
Katodisäteitä tutki ansioituneesti myös Philipp Lenard. Seuraavana vuonna myös Thomson sai elektronin löytämisestä Nobelin palkinnon.
Historia > Tyhjiöputket

Kaasun ionisointi Crookesin putkessa käytetyn kaltaisella kylmällä katodilla ei ole luotettavin tapa katodisäteiden aikaansaamiseksi, koska se on riippuvainen putkessa jäljellä olevan ilman paineesta. Vähitellen ilma sitoutuu putken seiniin, jolloin se lakkaa toimimasta. Kun kuitumaisesta johtimesta tehty katodi kuumennetaan punahehkuiseksi sen läpi kulkevan sähkövirran avulla, siitä putkeen lähtee elektroneja termiseksi emissioksi kutsussa prosessissa. Hittorf ja Goldstein keksivät katodisäteiden tuottamiseen luotettavamman ja säädettävissä olevan menetelmä, jonka myös Thomas Edison keksi itsenäisesti vuonna 1880. Ensimmäisissä oikeissa elektronisissa tyhjiöputkissa, jotka keksittiin vuonna 1904, käytettiin tätä kuumakatoditekniikkaa, ja ne syrjäyttivät Crookesin putket. Näiden putkien toimintaan ei tarvita kaasua, joten ilma voitiin pumpata niistä pois niin tarkoin, että jäljelle jäänyt paine oli luokkaa 10-9 atm (10-4 Pa). Crookesin putkissa käytettyä ionisointi­menetelmää katodi­säteiden tuottamiseksi käytetään enää vain erikoisvalmisteisissa kaasupurkausputkissa, kuten krytroneissa.
Lee De Forest havaitsi vuonna 1906, että pienellä jännitteellä metalliristikossa voitiin säätää paljon suurempaa virtaa, jonka muodostivat tyhjiö­putken läpi kulkevat katodisäteet. Hänen keksimänsä triodi oli ensimmäinen laite, jolla voitiin vahvistaa sähköisiä signaaleja, ja siitä sai alkunsa nykyaikaisen elektroniikan kehitys. Tyhjiöputket tekivät mahdolliseksi radio- ja televisiolähetykset, tutkan, äänielokuvat ja pitkän matkan puhelin­yhteydet, ja niihin perustui pitkälti koko elektroniikka 1960-luvulle saakka, kunnes transistori syrjäytti ne.
Katodisäteitä sanotaan nykyisin tavallisesti elektroni­suihkuiksi. Elektroni­suihkujen ohjaus­tekniikka sai alkunsa Ferdinand Braunin vuonna 1897 tekemistä keksinnöistä, ja nykyään sitä käytetään muun muassa elektroni­mikro­skoopeissa, elektronisuihkulitografiassa ja hiukkas­kiihdyttimissä.
Katodisäteiden ominaisuuksia

Aaltojen tavoin katodi­säteet etenevät suora­viivaisesti, ja ne muodostavat varjon, jos niiden tiellä on jokin esine. Ernest Rutherford osoitti, että säteet voivat kulkea ohuiden metalli­kalvojen läpi, mikä viittasi siihen, että ne koostuisivat hiukkasista. Koe­tulokset näyttivät siis risti­riitaisilta, ja syntyi kiistoja siitä, olivatko ne aaltoja vai hiukkas­virtoja. Crookesin mukaan ne olivat hiukkasia, Hertzin mukaan aaltoja. Kiista ratkesi, kun J. J. Thomson käytti sähkö­kenttää säteiden kulku­suunnan muuttamiseksi. Se osoitti, että katodi­säteet muodostuivat hiukkasista, sillä tiedettiin, ettei sähkö­kentällä voitu muuttaa sähkö­magneettisten aaltojen kulku­suuntaa. Ne voivat myös saada aikaan mekaanisia ilmiöitä ja fluoressenssia.
Louis de Broglie väitti myöhemmin, vuonna 1924, tohtorin­väitös­kirjassaan, että elektronit ovat fotonien kaltaisia siinä suhteessa, että nekin voivat käyttäytyä sekä aaltojen että hiukkasten tavoin. Niilläkin on samanlainen dualistinen luonne, jollaisen Einstein oli jo aikaisemmin väittänyt valolla olevan. Katodisäteiden aaltoluonteen vahvisti vuonna 1927 Davissonin–Germerin koe, joka osoitti niiden taipuvan kidehilassa.
Aiheesta muualla

The Cathode Ray Tube site
Crookes tube with maltese cross operating
Electons in crossed electic + magnetic fields: More about electron beams
Kaaviokuva Crookesin putkesta, jossa näkyvät kytkennät korkean jännitteen aikaansaamiseksi. Maltanristin muotoisella osalla ei ole sähköisiä kytkentöjä.
Crookesin putki. Katodisäteet etenevät suora­viivaisesti katodista (vasemmalle) ja osuvat putken oikeassa päässä olevaan lasiin, jonka ne saavat fluoressoimaan.
Vladimir Jurzinov nuorempi

Vladimir Vladimirovitš Jurzinov (ven. Владимир Владимирович Юрзинов, s. 26. maaliskuuta 1965 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkovalmentaja. Hänen saman niminen isänsä on myös jääkiekkovalmentaja ja entinen pelaaja. Kaudella 2016–17, Jurzinov toimii Red Star Kunlunin päävalmentajana monikansallisessa KHL-liigassa.
Ura

Nuorena Jurzinov pelasi puolustajana Riian Dynamossa ja voitti A-junioreiden neuvostoliitonmestaruushopeaa vuonna 1984.
Jurzinov aloitti valmentajauransa Suomessa Turussa TPS:n A-nuorten valmentajana kaudella 1993–94 hänen isänsä valmentaessa seuran edustusjoukkuetta. TPS voitti tuolla kaudella nuorten SM-hopeaa. Seuraavalla kaudella hän valmensi TPS:n silloista farmiseuraa Kiekko-67:ää ja siirtyi sitten, kaudeksi 1995–96, Tampereen Ilveksen päävalmentajaksi.
Jurzinov valmensi Ilveksen SM-liigan loppuotteluun vuonna 1998. Kaikkiaan hän valmensi Ilvestä kahta ottelua vaille täydet neljä kautta; hänet erotettiin kesken HPK:ta vastaan käydyn puolivälieräsarjan keväällä 1999.
Seuraavalle kaudelle Jurzinov siirtyi Porin Ässien valmentajaksi. Kausi sujui heikosti: Ässät oli liigassa 11. eli toiseksi viimeinen, ja Jurzinovin erotettiin kauden jälkeen. Hän kuitenkin palasi takaisin Ässiin jo kesken seuraavan kauden, kun Ismo Läntinen epäonnistui valmentajana täydellisesti ja erotettiin syyskuussa 2000. Jurzinov aloitti Porissa myös seuraavan kauden, mutta sai itse puolestaan lähteä lokakuussa 2001.
Kaudella 2007–08, Jurzinov oli mukana Torpedo Nižni Novgorodin valmennustiimissä Venäjän Superliigassa.
Armoton maa (vuoden 2017 elokuva)

| Armoton maa |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Mia Selin, 2017.
Ohjaaja:  Jussi Hiltunen
Käsikirjoittaja:  Jussi Hiltunen
Tuottaja:  Kai Nordberg Kaarle Aho
Säveltäjä:  Kirka Sainio
Kuvaaja:  Tuomo Hutri
Leikkaaja:  Kimmo Taavila
Lavastaja:  Markku Pätilä
Pääosat:  Ville Virtanen Mikko Neuvonen Antti Holma
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Making Movies
Ensi-ilta:  20. tammikuuta 2017
Kesto:  90 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi, ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Armoton maa on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut suomalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Jussi Hiltunen. Elokuva on Hiltusen ensimmäinen pitkä näytelmäelokuva ohjaajana ja käsikirjoittajana.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ville Virtanen  | … |  Lasse Kuntonen   |
|  Mikko Neuvonen  | … |  Erkki Syväjärvi   |
|  Antti Holma  | … |  Jaakko   |
|  Malin Buska  | … |  Cindy   |
|  Outi Mäenpää  | … |  Inkeri   |
|  Pernilla August  | … |  Britta   |
|  Andreas af Enehielm  | … |  Jesse   |
|  Jørgen Langhelle  | … |  Gunnar   |
Tuotanto

Elokuva on kuvattu Norjassa keväällä 2016. Se on Making Moviesin tuottama.
Elokuvan traileri julkaistiin marraskuussa 2016.
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Episodi Jouni Vikman: 
Helsingin Sanomat Veli-Pekka Lehtonen: 
Hufvudstadsbladet Krister Uggeldahl: 
Iltalehti Juho Rissanen: 

Iltalehden Juho Rissanen piti elokuvaa jännittävä ja hallittuna trillerinä, ”jollaisia ei Suomessa ole aiemmin kovin montaa tehty”. Helsingin Sanomien Veli-Pekka Lehtosen mielestä käsikirjoittaja ja esikoisohjaaja Jussi Hiltunen onnistuu melko hyvin uhkarohkeassa yrityksessään siirtää western-elokuvien perinne suomalaiselokuvaan ja Suomen Lappiin: ”Käsikirjoituksen himmeli on kunnianhimoinen, mutta lunastus tunnepuolella jää tulematta. Elokuva hengittää Holman, Mäenpään ja Virtasen roolisuorituksilla. Ilman heitä hahmot olisivat vieläkin litteämpiä.” Hufvudstadsbladetin Krister Uggeldahl oli kriittisempi. Hänestä elokuvassa ei ole lainkaan huumoria tai iloa vaan ainoastaan katkeria muistoja ja enemmän tai vähemmän traagisia ihmiskohtaloita sekä lakonisia repliikkejä.
Pitäjänmäen Tarmo

| Pitäjänmäen Tarmo |
| --- | --- |

Perustettu:  1925
Kaupunki:  Helsinki
Kotiareena:  Konalan jäähalli
Sarjataso:  III-divisioona
Värit:                
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pitäjänmäen Tarmo on helsinkiläinen urheiluseura. Se on perustettu helmikuussa vuonna 1925. Aluksi seuran nimi oli Pitäjänmäen voimistelu- ja urheiluseura Tarmo, mutta nimi lyheni Pitäjänmäen Tarmoksi (PiTa). Seuran lajeja ovat jalkapallo, jääkiekko, suunnistus, voimistelu ja yleisurheilu. Vuosien varrella seurassa on harrastettu useita muitakin lajeja, muun muassa nyrkkeilyä ja painia.
Jääkiekossa PiTa on pelannut viisi kautta kaudelle 1974–1975 perustetussa I-divisioonassa. Näistä paras sijoitus on neljäs debyyttikaudella 1974–1975. Aiemminkin joukkue pelasi Suomi-sarjassa eli I-divisioonaa edeltäneessä sarjassa. Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla joukkue on pelannut useita kausia, joista kaksi Suomi-sarjan aikana. Joukkueella on kolmanneksi korkeimman sarjatason voitto vuodelta 1965 eli Maakuntasarjan ajoilta. PiTan I-divisioonajoukkueessa 1970-luvun puolivälissä pelasivat muun muassa Pertti Lehtonen ja Ilkka Sinisalo. PiTan toisella vierailulla I-divisioonassa kausina 1995–1996 ja 1996–1997 joukkueessa pelasivat muun muassa Paul Högbacka, Niklas Bäckström, Jan Lundell ja Kimmo Kuhta sekä KooVeen sarjajoukkueen valmennuksessa mukana sittemmin ollut Miro Haapaniemi. I-divisioonassa pelannutta joukkuetta 1990-luvun puolivälissä valmensivat Timo "Räpsä" Haapaniemi ja Pertti "Dave" Packalen. Timo Haapaniemi valmensi aiemmin HIFK:n SM-liigajoukkuetta 1980-luvulla ja Pertti Packalen pelasi HIFK:n maalivahtina.
Tunnetuimpia PiTan omia kasvatteja ovat Jori Lehterä ja Jonas Enlund. Samassa PiTan vuonna 1987 syntyneiden C-juniorien SM-sarjajoukkueessa pelasivat myös Janne Keränen ja Timo Seppänen, jotka ovat sittemmin pelanneet SM-liigassa. Viimeksi mainitut ovat nurmijärveläisen Kurran kasvatteja mutta pelasivat myös PiTassa monta vuotta.
Nykyisin PiTan jääkiekko on kehittynyt junioritoiminnan suuntaan ja valmennuspäällikkönä on toiminut Nemo Nokkosmäki, PiTan oma kasvatti, joka pelasi myös Jokereissa ja Ässissä sekä Ranskassa. Hän on toiminut vuodesta 2002 rullakiekon maajoukkueen kapteenina ja vuodesta 2007 rullakiekon päävalmentajana. Aiemmin vuosina 1995–1997 PiTan entinen valmennuspäällikkö Samu Kuitunen on toiminut rullakiekkomaajoukkueen päävälmentajana. Nykyisin valmennuspäällikkönä toimii seurassa vuosia valmentanut Pasi Andersson.
PiTassa harrastetaan myös suunnistusta. Suomen suurimmassa suunnistustapahtumassa Jukolan viestissä PiTa on sijoittunut viime vuosina sijojen 250-450 välille.
Aiheesta muualla

Pitäjänmäen Tarmo 75 vuotta, 1925-2000[vanhentunut linkki]
Keltajalkatatti

| Keltajalkatatti |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Boletales
Heimo::  Boletaceae
Suku::  Butyriboletus
Laji::  appendiculatus
Kaksiosainen nimi
 Butyriboletus appendiculatus  (Schaeff.) D. Arora & J.L. Frank 
Katso myös
   Keltajalkatatti Wikispeciesissä   Keltajalkatatti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltajalkatatti (Butyriboletus appendiculatus, syn. Boletus appendiculatus) on kuperalakkinen kellanruskea tai ruskea tattilaji. Sen pillistö on keltainen. Jalka on sitruunankeltainen ja verkkokuvioinen. Malto on vaaleankeltaista. Sieni maistuu miedolta. Sieni kasvaa Keski-Euroopan lehtimetsissä tammen seuralaisena. Sitä ei esiintyne Suomessa,  mutta Varsinais-Suomesta on saatu lajinmääritykseltään epävarma museonäyte.
Sierra Leonen dollari

| Sierra Leonen dollari |
| --- | --- |

Esitelty:  1791
Käyttäjät:   Sierra Leonen siirtomaa ja protektoraatti
Jaettava yksikkö:  cent
Sierra Leonen dollari (engl. Sierra Leonean dollar) oli valuutta, joka oli käytössä Sierra Leonessa vuosina 1791–1805. Sitä painoi Sierra Leone Company, ja se jaettiin 100 centiin.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Sierra Leonean dollar
Matteo Ricci

Ricci perinteisessä kiinalaisessa asussa.
Pohjois-Amerikka
Giovanni da Verrazzano
Väli-Amerikka ja Karibia
Amerigo Vespucci
Afrikan länsipuoleiset saaret
Alvise Cadamosto
Lancelotto Malocello
Aasia
Matteo Ricci
John Carpini
Niccolò Da Conti
Matteo Ricci (6. lokakuuta 1552 – 11. toukokuuta 1610) oli italialainen jesuiitta ja lähetyssaarnaaja Kaukoidässä.
Ricci syntyi 1552 Maceratan kaupungissa. Hän opiskeli nuoruusvuotensa jesuiittakoulussa. Myöhemmin hän osoitti halua liittyä mukaan veljeskunnan lähetystyöhön Aasiassa. Vuonna 1578 hän saapui Intian Goaan ja parin vuoden kuluttua tästä matkusti Kiinaan.
Kiinassa Ricci noudatti jesuiittojen omaksumaa paikalliseen kulttuuriin sopeutumisen periaatetta. Ricci meni toimissaan niin pitkälle, että alkoi elää kiinalaisen elämäntyylin mukaisesti, pukeutui kiinalaisittain ja kasvatti itselleen tavan mukaan pitkät kynnet. Hän pyrki myös löytämään yhtäläisyyksiä kiinalaisesta filosofiasta ja kristinuskosta. Tämän työn seurauksena hän esitti kristilliset tulkinnat kungfutselaisuuden käsitteille tie ("taivas") ja chang-ti ("ylhäinen herra" taikka "herra ylhäällä"). Riccin työn tulokset eivät kuitenkaan olleet täysin aukottomia ja kiinalaiseen filosofiaan istuvia: esimerkiksi chang-ti'n rinnastaminen persoonalliseen jumaluuteen ei istunut kiinalaiseen ajatteluun, joka näki käsitteen persoonattomana voimana ja "kosmisena alkusyynä".
Kiinassa Ricci eli elämänsä loppuun asti: hän menehtyi Pekingissä vuonna 1610.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Matteo Ricci Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia 2  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Tšekki  Australia  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii  MathSciNet  zbMATH 
Henkilöt:  Dizionario Biografico degli Italiani  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Hiihtokeskus Purnu

Hiihtokeskus Purnu on Hartolan Vuorenkylässä sijaitseva hiihto- ja laskettelukeskus. Se on Etelä-Suomen pohjoisin hiihtokeskus. Hiihtokeskus sijaitsee 21 kilometrin päässä nelostieltä.
Hiihtokeskuksen taustalla on Vuorenkylän Purnu Oy -niminen yritys, jonka omistajat ovat Hartolalaisista yksityishenkilöitä.
Hiihtokeskuksen toimitusjohtajana toimii Timo Olkkonen, rinnepäällikkönä puolestaan Juhani Nieminen.
Perustiedot

Hiihtokeskuksesta löytyy viisi laskettelurinnettä ja kaksi hissiä. Yksi rinteistä on tarkoitettu parkkilaskemiseen. Rinteiden korkeusero on 100 metriä ja pisin rinne on 750 metriä. Hiihtokeskuksessa on mahdollisuus myös hiihdonopetukseen. Laskettelun lisäksi Purnusta löytyy 2 ja 8 kilometrin hiihtoladut sekä pulkkamäki ja napakelkka.
Hiihtokeskuksen ympäristössä on moottorikelkkareittejä ja asuntovaunupaikkoja. Koko hiihtokeskuksessa toimii ilmainen langaton Internet-yhteys.
Hiihtokeskuksesta löytyy myös 120 paikan rinneravintola, kota ja nuotiopaikka.
Tapahtumat

Hiihtokeskus järjestää laskettelukauden aikana erilaisia tapahtumia. Suosituimpia näistä tapahtumista on Uudenvuodentapahtuma, johon kuuluu soihtulaskua, ilotulituksia, yms, ja Midnight ski party, johon kuuluu erilaisia kilpailua ja musiikkia. Purnu Slope Style on leikkimielinen taitokisa, joka järjestetään kerran kaudessa. Myös moottorikelkkailijoille löytyy oma tapahtumansa, joka koostuu mm. kiihdytysajosta ja enduroradasta.
Aiheesta muualla

Hiihtokeskus Purnun nettisivut
Suomen talviurheilukeskukset
| --- | --- |
Pohjois-Suomi:   Hetta Hiihtomaa (Enontekiö)  Iso-Syöte (Pudasjärvi)  Kallinkangas (Keminmaa)  Kirintövaara (Posio)  Levi (Kittilä)  Luosto (Sodankylä)  Olos (Muonio)  Ounasvaara (Rovaniemi)  Paljakka (Puolanka)  Pallas (Muonio)  Pyhä (Pelkosenniemi)  Ristivuori (Merijärvi)  Ruka (Kuusamo)  Ruskotunturi (Oulu)  Saariselkä (Inari)  Salla (Salla)  Saukkovaara (Ristijärvi)  Suomu (Kemijärvi)  Taivalvaara (Taivalkoski)  Ukkohalla (Hyrynsalmi)  Vuokatti (Sotkamo)  Ylläs (Kolari) 
Keski-Suomi:   Hasa (Juva)  Himos (Jämsä)  Häkärinteet (Hankasalmi)  Joupiska (Seinäjoki)  Juupavaara (Juupajoki)  Kasurila (Siilinjärvi)  Kaustinen (Kaustinen)  Kiuaskallio (Kurikka)  Koli (Lieksa)  Laajavuori (Jyväskylä)  Lakis (Vimpeli)  Lekotti (Savonlinna)  Louekallio (Sievi)  Maarianvaara (Kaavi)  Mustavaara (Kontiolahti)  Paavonrinteet (Saarijärvi)  Parra (Teuva)  Puijo (Kuopio)  Pukkivuori (Virrat)  Purnu (Hartola)  Pääskyvuori (Heinävesi)  Riihivuori (Muurame)  Ruunarinteet (Savonlinna)  Savivuori (Viitasaari)  Simpsiö (Lapua)  Tornimäki (Mikkeli)  Sotkanrinteet (Kauhajoki)  Tahko (Kuopio)  Varkaus Ski Center (Varkaus)  Vuorenmaa (Soini) 
Etelä-Suomi:   Alhovuori (Lohja)  Ellivuori (Sastamala)  Hiittenharju (Harjavalta)  Hirvensalo (Turku)  Jämi (Jämijärvi)  Granin mäki (Kauniainen)  Kalpalinna (Janakkala)  Klaukkalan tornikeskus (Nurmijärvi)  Kokonniemi (Porvoo)  Konka Ski (Rautjärvi)  Korkeakangas (Valkeakoski)  Meri-Teijo Ski (Salo)  Messilä (Hollola)  Mielakka (Kouvola)  Mustavuori (Tampere)  Myllymäki (Lappeenranta)  Peuramaa (Kirkkonummi)  Påminne (Raasepori)  FreeSki (Ruokolahti)  Ruosniemi (Pori)  Salomonkallio (Nakkila)  Sappee (Pälkäne)  Serena Ski (Espoo)  Solvalla-Swinghill (Espoo)  Sveitsi (Hyvinkää)  Talma Ski (Sipoo)  Uuperinrinteet (Hamina)  Vihti Ski Center (Vihti)
Kurjat (vuoden 1998 elokuva)

| Kurjat> Les Misérables |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Bille August
Käsikirjoittaja:  Rafael Yglesias
Tuottaja:  Sarah Radclyffe James Gorman
Säveltäjä:  Basil Poledouris
Kuvaaja:  Jörgen Persson
Leikkaaja:  Janus Billeskov Jansen
Pääosat:  Liam Neeson Geoffrey Rush Uma Thurman Hans Matheson Reine Brynolfsson
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta Saksa Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Mandalay Entertainment
Levittäjä:  Columbia Pictures Netflix
Ensi-ilta:  1. toukokuuta 1998
Kesto:  128 min.
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kurjat (Les Misérables) on Bille Augustin elokuva vuodelta 1998. Elokuva pohjautuu Victor Hugon romaaniin Kurjat, ja sen käsikirjoituksen on tehnyt Rafael Yglesias. Elokuvan pääosassa on Liam Neeson.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Liam Neeson  | … |  Jean Valjean   |
|  Geoffrey Rush  | … |  tarkastaja Javert   |
|  Uma Thurman  | … |  Fantine   |
|  Claire Danes  | … |  Cosette   |
|  Hans Matheson  | … |  Marius   |
|  Reine Brynolfsson  | … |  kapteeni Beauvais   |
|  Peter Vaughan  | … |  Piispa   |
Lääkevaihto

Lääkevaihto eli geneerinen substituutio on käytäntö, jossa lääkärin määräämän lääkkeen tilalle vaihdetaan apteekissa edullisempi rinnakkaisvalmiste, jos sellainen on lääkkeestä markkinoilla.
Lääkevaihdon tavoitteena on edistää kustannustehokasta lääkehoitoa ja alentaa sekä veronmaksajien että valtion lääkemenoja. Lääkevaihto otettiin Suomessa käyttöön huhtikuussa 2003 ja tammikuussa 2023 se laajennettiin koskemaan myös hengitettäviä lääkkeitä. Lääkevaihto on voimassa Suomen lisäksi useissa EU-maissa, mm. Saksassa, Ruotsissa ja Tanskassa.
Lääkkeen ostajan ei tarvitse apteekissa erikseen pyytää lääkkeen vaihtamista halvempaan, vaan apteekin henkilökunta tarjoaa oma-aloitteisesti edullisempaa valmistetta, jos sellainen lääkkeestä on saatavilla. Kaikki lääkkeet eivät kuulu lääkevaihdon piiriin. Sen ulkopuolella on mm. epilepsia- ja rytmihäiriölääkkeitälähde?. Hengitettävät Näistä lääkkeistä apteekki ei siis voi tarjota edullisempaa rinnakkaisvalmistetta. Myös lääkäri voi kieltää lääkevaihdon hoidollisin tai lääketieteellisin perustein, jolloin hän merkitsee vaihtokiellon reseptiin.  Esimerkiksi astmaan käytettävät hengitettävät lääkkeet saattavat poiketa toisistaan annostelutavaltaan. Suomessa lääkkeen ostaja voi aina kieltäytyä apteekin tarjoamasta edullisemmasta lääkevaihtoehdosta ilman perustelujaSalminen, Hanna: Mitä jokaisen on hyvä tietää lääkevaihdosta. Hengitys, 2023, 78. vsk, nro 1, s. 24–27.  Helsinki:  Hengitysliitto ry. ISSN 1799-1889 </ref>.
Lääkevaihto Suomessa

Fimea valvoo kaikkien Suomessa markkinoilla olevien lääkkeiden turvallisuutta ja määrittelee keskenään vaihtokelpoiset lääkevalmisteet neljä kertaa vuodessa. Lääkevaihto tehdään aina Lääkelaitoksen luettelon mukaan. Lääkevaihdon periaatteena on, että vaihdettavassa lääkkeessä on sama määrä samaa vaikuttavaa ainetta samankaltaisessa annosmuodossa kuin alkuperäisessä valmisteessa ja että valmisteet ovat keskenään biologisesti samanarvoisia. Rinnakkaisesta lääkevalmisteesta tulee myös imeytyä testeissä lähes sama määrä lääkeainetta kuin alkuperäisestä lääkevalmisteesta. Esimerkiksi tablettimuotoista lääkettä ei voida korvata liuoksella mutta kapseleilla voidaan, kunhan vaikuttava aine on sama. Potilas saa siis yhtä hyvän lääkehoidon yhtä tehokkailla, yhtä turvallisilla ja yhtä laadukkailla mutta halvemmilla lääkevalmisteilla.
Lääkevaihdosta hyötyvät sekä lääkkeen ostaja että yhteiskunta, joka maksaa potilaalle lääkkeestä sairausvakuutuskorvauksen. Säästöä syntyy sekä valmisteiden vaihdosta että lääkeyritysten välisen hintakilpailun lisääntymisestä. Lääkevaihdon voimassaolon ensimmäisenä vuonna säästöä kertyi yhteensä 88,3 miljoonaa euroa, josta potilaille 38,2 miljoonaa ja Kansaneläkelaitokselle 49,1 miljoonaa euroa.
Vuonna 2008 toteutetun tutkimuksen mukaan 71 prosenttia suomalaisista piti lakiuudistusta onnistuneena ja vain kaksi prosenttia huonona. Myönteisimmin lääkevaihtoon suhtautuivat ne lääkkeiden käyttäjät, joilla oli itsellään kokemusta lääkevaihdosta. Lääkäreistä puolestaan 86 prosenttia suhtautui lääkevaihtoon positiivisesti.
Aiheesta muualla

Suomalaiset tyytyväisiä lääkevaihtoon ja vaihtokelpoisiin lääkevalmisteisiin [vanhentunut linkki]
Tsotsi

| Tsotsi |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Gavin Hood
Käsikirjoittaja:  Gavin Hood
Perustuu:  Athol Fugardin samannimiseen romaaniin
Tuottaja:  Peter Fudakowski
Säveltäjä:   Paul Hepker  Mark Kilian  Vusi Mahlasela 
Kuvaaja:  Lance Gewer
Leikkaaja:  Megan Gill
Pääosat:  Presley Chweneyagae
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Etelä-Afrikka
Tuotantoyhtiö:  Miramax Films
Levittäjä:  Miramax Fandango at Home
Ensi-ilta:  Etelä-Afrikka 23. joulukuuta 2005
Kesto:  94 min
Alkuperäiskieli:  Tsotsitaal (Isicamtho)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tsotsi on vuonna 2005 valmistunut eteläafrikkalainen elokuva, joka kertoo nuoren pikkurikollisen, Tsotsin (Chweneyagae) tarinan kuuden päivän ajalta Johannesburgin väkivaltaisissa ghetoissa. Elokuva perustuu Athol Fugardin samannimiseen romaaniin. Elokuvassa käytetään runsaasti paikallista kwaito-musiikkia, jota esittää elokuvassa pääasiassa kuuluisa eteläafrikkalainen kwaito-artisti, Zola.
Elokuva voitti monia kansainvälisiä palkintoja, mukaan luettuna  parhaan vieraskielisen elokuvan Oscarin.