stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Onnela (Tuusula)

Onnelan huvilarakennus.
Majatalo Onnela on Tuusulan Rantatien varressa Tuusulanjärven rannalla Fjällbon puiston ja Aleksis Kiven kuolinmökin välittömässä läheisyydessä sijaitseva vanha majatalo. Onnelassa on kahden vanhan 1905 valmistuneen kansallisromanttisen huvilarakennuksen lisäksi kaksi uudempaa hotellirakennusta ja rantasauna laitureineen. Vastarannalla näkyy jylhä Sarvikallio.
Pietarin hovissa toimiva hovinainen Johanna Sofia Björklund sai Onnelan tilan syntymäpäivälahjaksi vanhemmiltaan täyttäessään 25 vuotta vuonna 1905. Hän oli erittäin rikkaan venäläisen upseerin Paul Shabelskin rakastajatar. Pietarista kotoisin olevat puutarhurit istuttivat tilalle eksoottisia kasveja ja rakensivat sinne jopa vesiputouksen.
1920 köyhien vuosien jälkeen Björklund perusti Onnelasta täysihoitolan opiskelijoille, valtion virkailijoille ja taiteilijoille. Runoilija Eino Leino oli majatalon kanta-asiakkaita ja asui Onnelassa vuodet 1923-24. Useat Leinon tunnetut runot ja hänen muistelmateoksensa ovat tältä ajalta. Myös runoilijat Uuno Kailas, Unto Karri ja Einari Vuorela asustelivat majatalossa.
Björklund perusti lisäksi kioskin huvimajaan Rantatien varteen, josta myytiin kahvia, pullaa, tupakkaa ja kieltolaista huolimatta myös pirtua. Sodan aikana Onnelassa toimi puolustusvoimien radiotiedustelun yksikkö ja sotien jälkeen sinne majoitettiin Karjalan evakoita ja myöhemmin se myytiin Näkövammaisten loma ry:lle. Onnelan osti 2009 Sokeain Ystävät ry, joka on siitä lähtien tarjonnut hotellimajoitusta ja kokoustiloja niin sokeille kuin ei-sokeille. Majatalo Onnela toimii täydenpalvelun kokoushotellina. Majatalon yhteydessä on myös kahvila, rantasaunoja sekä juhlatiloja.
Sokeain Ystävät ry ja Krapihovi Oy ovat allekirjoittaneet kahdenvälisen vuokrasopimuksen Majatalo Onnelan alueen kiinteistöistä Tuusulan Rantatiellä. Vuokrasopimus on määräaikainen ja päättyy osapuolten väliseen vuokrakohteen kiinteistökauppaan vuokra-ajan päätyttyä. Vuokra-aika alkaa 1.1.2020
Puerto de Mogán

Puerto de Mogánin satama ja uimaranta.
Puerto de Mogán on kylä Gran Canarian saarella. Hallinnollisesti se kuuluu Mogánin kuntaan. Kylää kutsutaan 'Pieneksi Venetsiaksi'lähde?. Kylä on suosittu turistikohdelähde? ja siellä on useita hotelleja. Kylässä on pieni satama huviveneille ja lautoille. Satamasta on säännöllinen laivayhteys Puerto Ricoon ja Arguineguín'iinlähde?. Kylässä on useita ravintoloita ja baareja rannan ja pienvenesataman alueilla, sekä perjantaisin markkinat, jotka tuovat myös paikallista väkeä koko saaren alueelta kyläänlähde?. Gran Canarian saaren eteläreunaa myötäilevä moottoritie GC-1 ulottuu Puerto de Mogániin saakka.
Länsituulen koulu

| Länsituulen koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Länsikuja 2, 90830 Haukipudas, Oulu
Koordinaatit:  65°10′43″N, 025°20′09″E
Tyyppi:  peruskoulu
Perustettu:  2009
Rehtori:  Anne Järvelä
Luokat:  1–9
Oppilaita:  n. 600 (2023)
Verkkosivut
Länsituulen koulu on yhtenäiskoulu 1–9. luokan oppilaille Haukiputaan lukion vieressä, Haukiputaan kaupunginosassa Oulussa. Vuonna 2023 koulussa opiskeli noin 600 oppilasta. Opettajia on noin 60.
Koulu otettiin käyttöön elokuussa vuonna 2009. Koulu kustansi kokonaisuudessaan 14 miljoonaa euroa, josta 2,8 miljoonan osuus rahoitettiin valtionavulla. Rakennuksen pääurakoitsijana toimi Oulun OKT Oy ja arkkitehtina Arja Riihola Arkkitehtuuritoimisto Ylipahkala Oy:stä.
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 2022 pudotuspelivaihe

Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 2022 pudotuspelivaihe alkoi 3. joulukuuta 2022 ja se päättyi 18. joulukuuta 2022 loppuotteluun Lusailin stadionilla, Lusailissa.
Pudotuspeleihin edenneet joukkueet

Jokaisen lohkon kaksi parhaiten sijoittunutta joukkuetta eteni pudotuspelivaiheeseen.
| Lohko | Voittaja | Toiseksi sijoittunut |
| --- | --- | --- |
| A |  Alankomaat |  Senegal |
| B |  Englanti |  Yhdysvallat |
| C |  Argentiina |  Puola |
| D |  Ranska |  Australia |
| E |  Japani |  Espanja |
| F |  Marokko |  Kroatia |
| G |  Brasilia |  Sveitsi |
| H |  Portugali |  Etelä-Korea |
Neljännesvälierät > Alankomaat vs. Yhdysvallat

Alankomaat  v  Yhdysvallat
| Alankomaat  | 3–1 |  Yhdysvallat |
| --- | --- | --- |
|  Depay  10'  Blind  45+1'  Dumfries  81'  | Raportti |  Wright  76'  |
| --- | --- |
           }}   Alankomaat :            }}   Yhdysvallat
Neljännesvälierät > Argentiina vs. Australia

Argentiina  v  Australia
| Argentiina  | 2–1 |  Australia |
| --- | --- | --- |
|  Messi  37'  Álvarez  57'  | Raportti |  Fernández  77' (om.)  |
| --- | --- |
           }}   Argentiina :            }}   Australia
Neljännesvälierät > Ranska vs. Puola

Ranska  v  Puola
| Ranska  | 3–1 |  Puola |
| --- | --- | --- |
|  Giroud  44'  Mbappé  74', 90+1'  | Raportti |  Lewandowski  90+9' (rp.)  |
| --- | --- |
           }}   Ranska :            }}   Puola
Neljännesvälierät > Englanti vs. Senegal

Englanti  v  Senegal
| Englanti  | 3–0 |  Senegal |
| --- | --- | --- |
|  Henderson  39'  Kane  45+3'  Saka  57'  | Raportti |  |
| --- | --- |
           }}   Englanti :            }}   Senegal
Neljännesvälierät > Japani vs. Kroatia

Japani  v  Kroatia
| Japani  | 1–1 (ja> ) |  Kroatia |
| --- | --- | --- |
|  Maeda  43'  | Raportti |  Perišić  55'  |
|   | Rangaistus­potkukilpailu |   |
|  Minamino   Mitoma   Asano   Yoshida   | 1–3 |  Vlašić   Brozović   Livaja   Pašalić   |
| --- | --- |
           }}   Japani :            }}   Kroatia
Neljännesvälierät > Brasilia vs. Etelä-Korea

Brasilia  v  Etelä-Korea
| Brasilia  | 4–1 |  Etelä-Korea |
| --- | --- | --- |
|  Vinícius  7'  Neymar  13' (rp.)  Richarlison  29'  Paquetá  36'  | Raportti |  Seung-ho  76'  |
| --- | --- |
           }}   Brasilia :            }}   Etelä-Korea
Neljännesvälierät > Marokko vs. Espanja

Marokko  v  Espanja
| Marokko  | 0–0 (ja> ) |  Espanja |
| --- | --- | --- |
|  | Raportti |  |
|   | Rangaistus­potkukilpailu |   |
|  Sabiri   Ziyech   Banoun   Hakimi   | 3–0 |  Sarabia   Soler   Busquets   |
| --- | --- |
           }}   Marokko :            }}   Espanja
Neljännesvälierät > Portugali vs. Sveitsi

Portugali  v  Sveitsi
| Portugali  | 6–1 |  Sveitsi |
| --- | --- | --- |
|  Ramos  17', 51', 67'  Pepe  33'  Guerreiro  55'  Leão  90+2'  | Raportti |  Akanji  58'  |
| --- | --- |
           }}   Portugali :            }}   Sveitsi
Puolivälierät > Kroatia vs. Brasilia

Kroatia  v  Brasilia
| Kroatia  | 1–1 (ja> ) |  Brasilia |
| --- | --- | --- |
|  Petković  117'  | Raportti |  Neymar  105+1'  |
|   | Rangaistus­potkukilpailu |   |
|  Vlašić   Majer   Modrić   Oršić   | 4–2 |  Rodrygo   Casemiro   Pedro   Marquinhos   |
| --- | --- |
           }}   Kroatia :            }}   Brasilia
Puolivälierät > Alankomaat vs. Argentiina

Alankomaat  v  Argentiina
| Alankomaat  | 2–2 (ja> ) |  Argentiina |
| --- | --- | --- |
|  Weghorst  83', 90+11'  | Raportti |  Molina  35'  Messi  73' (rp.)  |
|   | Rangaistus­potkukilpailu |   |
|  van Dijk    Berghuis   Koopmeiners   Weghorst   de Jong   | 3–4 |  Messi    Paredes   Montiel   Fernández   L. Martínez   |
| --- | --- |
           }}   Alankomaat :            }}   Argentiina
Puolivälierät > Marokko vs. Portugali

Marokko  v  Portugali
| Marokko  | 1–0 |  Portugali |
| --- | --- | --- |
|  En-Nesyri  42'  | Raportti |  |
| --- | --- |
           }}   Marokko :            }}   Portugali
Puolivälierät > Englanti vs. Ranska

Englanti  v  Ranska
| Englanti  | 1–2 |  Ranska |
| --- | --- | --- |
|  Kane  54' (rp.)  | Raportti |  Tchouaméni  17'  Giroud  78'  |
| --- | --- |
           }}   Englanti :            }}   Ranska
Välierät > Argentiina vs. Kroatia

Argentiina  v  Kroatia
| Argentiina  | 3–0 |  Kroatia |
| --- | --- | --- |
|  Messi  34' (rp.)  Álvarez  39', 69'  | Raportti |  |
| --- | --- |
           }}   Argentiina :            }}   Kroatia
Välierät > Ranska vs. Marokko

Ranska  v  Marokko
| Ranska  | 2–0 |  Marokko |
| --- | --- | --- |
|  T. Hernández  5'  Kolo Muani  79'  | Raportti |  |
| --- | --- |
           }}   Ranska :            }}   Marokko
Pronssiottelu

Kroatia  v  Marokko
| Kroatia  | 2–1 |  Marokko |
| --- | --- | --- |
|  Gvardiol  7'  Oršić  42'  | Raportti |  Dari  9'  |
| --- | --- |
           }}   Kroatia :            }}   Marokko
Loppuottelu

Argentiina  v  Ranska
| Argentiina  | 3–3 (ja> ) |  Ranska |
| --- | --- | --- |
|  Messi  23' (rp.), 108'  Di María  36'  | Raportti |  Mbappé  80' (rp.), 81', 118' (rp.)  |
|   | Rangaistus­potkukilpailu |   |
|  Messi    Dybala   Paredes   Montiel   | 4–2 |  Mbappé    Coman   Tchouaméni   Kolo Muani   |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Anti-Teatteri

Kuvankaappaus Anti-Teatterin elokuvasta Pallogrillin Palvojat. Kuvassa ryhmän elokuvista tuttu hahmo Setä-Samuli (Sami Kokkonen) juo Urpo-olutta.
Anti-Teatteri on vuonna 2002 perustettu suomalainen independent- eli findie-elokuvaryhmä, jonka perustajat Toni Hiltunen, Sami Kokkonen ja Marja Komulainen innostuivat hankkeesta toimiessaan Iisalmen kesäteatterin lavastajina.
Anti-Teatteri tekee verisiä komedioita, kauhuparodiaa ja joskus myös draamaa. Lisäksi se on tehnyt videohaastattelun muun muassa Turmion Kätilöt -yhtyeestä, jonka musiikkia on soinut ryhmän elokuvissa ja jonka jäseniä on näytellyt elokuvassa Vertakoski 2.
Anti-Teatterin elokuvat ovat olleet Pixoff-sivuston katsotuimpien videoiden joukossa, ja niitä on nähtävillä myös YouTubessa.
Anti-Teatterista on julkaistu artikkeleita Keskipohjanmaassa, Savon Sanomissa, Uutis-Jousessa, Iisalmen Sanomissa ja Karjalaisessa ja haastattelu YleX-radiokanavalla.
Syksyllä 2012 Anti-Teatterin jäsenen Sami Kokkosen kanssa tehdyssä haastattelussa, Kokkonen sanoi elokuvien tyylisuunnan lähteneen 1980-luvun kauhuelokuvista.
Elokuvat

Tuskan Parahdus (2024)
Nato Suomi (2023)
Verilöyly (2022)
Suo, Kuokka ja Konekivääri (2021)
Talvisota 2 (2021)
Ilta pilalla (2020)
Paskafarssi (2019)
Jokamiehenoikeus (2018)
Kuoli Saatana - Total Meltdown (2017)
KYTÖ - Cosmic Madness! (2017)
Tuntematon sotilas (2016)
Kakkahätä - saatanan työmaa (2015)
Handguns (2014)
Mannerheim: Mega Party (2013)
Kipupiste (2012)
Lupatarkastaja (2011)
Taakka (2008)
Työttömän päiväkirja (2008)
Pahimmat kaikista (2007)
Road Kill (2006)
Pallogrillin palvojat (2006)
Vertakoski 2 (2005)
Rekyylivoima (2005)
Samaa verta (2004)
Maanantairikolliset (2003)
Nälkäpäivä (2003)
Vertakoski (2003)
Kahvitauko (2002)
Musiikkivideot

Sadistik Forest: Illusion of Freedom (2013)
Sadistik Forest: Fabrics of Lies (2012)
Vahinkolapsi: Kurja Ihminen (2012)
Turmion Kätilöt: Ihmisixsixsix (2010)
Redeye: Pitch Black Symphony (2011)
Verjnuarmu: Sysisyvän (2010)
Sadistik Forest: The Attempt (2010)
2 Times Terror: Ikävässä Paikassa (2010)
Farewell: Receive (2009)
Mind-A-Stray: Valley of Misery (2007)
Farewell: Ever Misery (2007)
Aiheesta muualla

Anti-Teatteri
Rohtoparkkipuu

| Rohtoparkkipuu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Garryales
Heimo::  Eucommiaceae
Suku::  Rohtoparkkipuut Eucommia
Laji::  ulmoides
Kaksiosainen nimi
 Eucommia ulmoides  Oliv. 
Katso myös
   Rohtoparkkipuu Wikispeciesissä   Rohtoparkkipuu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Rohtoparkkipuu eli eukommia (Eucommia ulmoides) on Kiinan keski- ja kaakkoisosissa luontaisesti kasvava puulaji, joka on heimonsa ainoa laji.
Rohtoparkkipuut ovat kaksikotisia, emipuiden hedelmät ovat siipipalteisia pähkylöitä. Puun rungon kaarna on korkkimaista ja syväuurteista. Lehdet ovat kiiltäviä ja suippukärkisiä. Repäistynä lehden suonista valuu nopeasti säikeiksi kovettuvaa maitiaisnestettä. Rohtoparkkipuun maitiaisneste on heikkolaatuisen kumin raaka-aine ja sitä käytetään myös kiinalaisessa lääketieteessä. Myös puun kuorta käytetään rohdoksena.
Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto pitää lajia vaarantuneena. Sen populaatioon kuuluu vain alle tuhat täysikasvuista yksilöä. Lajia viljellään paljon, mutta sen luonnollisten esiintymien liikakäyttö on tehnyt siitä uhanalaisen. Sitä käytetään erityisesti perinteisessä kiinalaisessa lääkinnässä verenpainelääkkeenä.
Aiheesta muualla

Angiosperm Phylogeny Website: Eucommiaceae (englanniksi)
Flora of China: Eucommia ulmoides (englanniksi)
Jake Oettinger

| Jake Oettinger |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. joulukuuta 1998 (ikä 25) Lakeville, Minnesota, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  193 cm
Paino:  96 kg
Seura
Seura:  Dallas Stars
Sarja:  NHL
Pelinumero:  29
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–
NHL-varaus:  26. varaus, 2017 Dallas Stars
Jake Oettinger (s. 18. joulukuuta 1998 Lakeville, Minnesota) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka edustaa Pohjois-Amerikan NHL:ssä pelaavaa Dallas Starsin jääkiekkojoukkuetta. Syyskuussa 2022 Oettinger teki Starsin kanssa kolmevuotisen ja yhteensä 12 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Lokakuussa 2024 Oettinger solmi Starsin kanssa kahdeksanvuotisen ja yhteensä 66 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Pikimänty

| Pikimänty |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Havupuut Pinophytina
Luokka::  Havupuut Pinopsida
Lahko::  Pinales
Heimo::  Mäntykasvit Pinaceae
Suku::  Männyt Pinus
Laji::  rigida
Kaksiosainen nimi
 Pinus rigida  Mill. 
Katso myös
   Pikimänty Wikispeciesissä   Pikimänty Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pikimänty (Pinus rigida) on mäntylaji, joka kasvaa alkuperäisenä itäisessä Pohjois-Amerikassa. Lajia tavataan luonnonvaraisena Itä- ja Koillis-Yhdysvalloissa 17 osavaltiossa sekä Kanadassa Ontariossa ja Québecissa. Se on elinvoimainen.  Pikimänty muodostaa laajoja metsiä erityisesti Pohjois-Amerikan itäosan rannikoilla.
Ulkonäkö

Pikimänty on suurimmillaan 31 metriä korkeaksi kasvava puu. Sen rungon punaruskea kaarna on syvästi ja epäsäännöllisesti uurteinen. Neulasia on kolme (tai viisi) yhdessä nipussa; ne ovat 5–10(–15) senttimetriä pitkiä ja kiertyneitä. Kävyt ovat kypsinä ruskeita, 3–9 cm pitkiä ja sulkeutuneena munanmuotoisia.  Pikimänty on kasvultaan poikkeuksellinen mäntylaji, sillä se pystyy kasvattamaan uusia haaroja rungon jälkisilmuista esimerkiksi metsäpalon tuhottua puun osia.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Pikimänty – Pinus rigida
Bjørn Rongen

Bjørn Rongen (24. heinäkuuta 1906 Evanger, Voss, Hordaland, Norja – 26. syyskuuta 1983 Frogn, Akershus) oli norjalainen kirjailija. Hän kirjoitti myös lastenkirjoja, joista on suomennettu Bergtatt i Risehola (1953, suom. Tunturiluolan vankina, 1955).
Rongen käytti kirjoittaessaan sekä uusnorjaa (nynorsk) että kirjanorjaa (bokmål). Hän oli sotien välisen ajan merkittäviä kansanelämän kuvaajia ja nosti kirjoissaan esiin ajankohtaisia yhteiskunnallisia ongelmia. Häntä luonnehditaan kulttuuriradikaaliksi, ja hän sai vaikutteita psykoanalyysistä. 1950-luvun puolivälistä hän oli erityisesti esillä lastenkirjailijana. Hänen ensimmäinen lastenkirjansa Bergtatt i Risehola palkittiin ja oli kansainvälinen menestys: se käännettiin muillekin kielille. Hän noudatti lastenkirjailijana perinteitä mutta toi mukaan uusia elementtejä ja näin loi pohjaa nykyaikaisille lastenkirjoille. Hänen muita tunnettuja lastenkirjojaan ovat Anne Villdyrjente, 5 døgn på isfjell ja Slalåm for livet.
Palkinnot ja tunnustukset

Norjan kulttuuriministeriön lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinto
1953 Tunturiluolan vankina, 1. palkinto
1955 Anne Villdyrjente', 2. palkinto
1961: Slalåm for livet 3. palkinto
1955 Gyldendals Legat
1962 Melsomprisen
Suomennettu teos

Tunturiluolan vankina, (Bergtatt i Risehola 1953), suom. Kerttu Juva. Helsinki WSOY 1955. Sarja: Lasten Toivekirjasto, 9
Aiheesta muualla

Bjørn Rongen (norjaksi)
Välimerenpihlaja

| Välimerenpihlaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Suku::  Cormus  Spach
Laji::  domestica
Kaksiosainen nimi
 Cormus domestica  (L.) Spach 
Synonyymit
 Sorbus domestica L. 

Katso myös
   Välimerenpihlaja Wikispeciesissä   Välimerenpihlaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Välimerenpihlaja (Cormus domestica, syn. Sorbus domestica) on Välimeren ympäristössä luontaisesti kasvava ruusukasveihin kuuluva puulaji.
Ulkonäkö

Laji kasvaa jopa 25 metriä korkeaksi puuksi. Ulkonäöltään se muistuttaa kotipihlajaa eli pihlajaa (Sorbus aucuparia). Välimerenpihlajan tuntomerkkejä ovat rungon tummanruskea halkeileva kaarna, siirottavien haarojen muodostama leveä latvus ja lähes riippuvat lehdet. Sen silmut ovat vihreät, tahmeat, kaljut ja pyöreäkärkiset. Erityisesti kuitenkin välimerenpihlajan hedelmät eli marjat ovat tunnusomaisia, isoja, halkaisijaltaan 2–3 cm, päärynän- tai omenanmuotoisia ja väriltään vihertävänruskeita ja punertavia.
Levinneisyys

Välimerenpihlajaa tavataan luontaisesti Välimeren ympäristössä Etelä-Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja Vähässä Aasiassa. Koriste- ja hedelmäpuuna sitä viljellään paljon laajemmallakin alueella.
Välimerenpihlaja.
Jorma Johteinen

Jorma Mooses Johteinen (26. marraskuuta 1913 Tampere – 13. toukokuuta 1944 Turku) oli suomalainen kommunisti ja desantti, joka toimi jatkosodan aikana SKP:n maanalaisen johtajan Yrjö Leinon apulaisena ja yhteyshenkilönä. Johteinen pidätettiin keväällä 1944 ja hän kuoli jonkin ajan kuluttua epäselvissä olosuhteissa pidätyssellissä.
Elämä > Nuoruus

Jorma Johteisen vanhemmat olivat Ruovedellä syntynyt seppä Mooses Johteinen ja Elsa Maria Selin. Hänen isänsä oli entinen punakaartilainen, joka sisällissodan jälkeen sai kahden vuoden kuritushuonetuomion. Metallimiehenä työskennellyt Johteinen omaksui kommunistisen ajattelunsa Betty Peltoselta, joka oli hänen isoveljensä Einarin puolison sisar. Vuonna 1931 Johteinen liittyi Työväen Järjestönuorten Liittoon ja hän kuului myös Suomen Kommunistiseen Nuorisoliittoon. Vuonna 1933 Johteinen valittiin SKP:n kaupunkikomitean jäseneksi ja 1936 hän siirtyi SKP:n sotilaslinjan työntekijäksi kiertäen tehtävässään eri puolilla Itä- ja Pohjois-Suomea. SKNL:n lakkauttamisen jälkeen Johteinen vaikutti SKP:n taktiikan mukaisesti sosialidemokraattisissa järjestöissä. Lisäksi hän oli mukana muun muassa Tampereen Seudun Siviilirekisteriyhdistyksen toiminnassa.
Elämä > Sota-aika

Talvisodan jälkeen Johteinen oli kesäkuussa 1940 perustamassa Suomen-Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seuran Tampereen osastoa. Perustavassa kokouksessa Johteinen luki hallitusta arvostelleen julkilausuman, minkä seurauksena hän sai kolmen kuukauden vankeusrangaistuksen hallituksen halventamisesta. Elokuussa 1940 viranomaiset sulkivat Johteisen turvasäilöön ja marraskuussa hänet erotettiin SDP:n jäsenyydestä. Jatkosodan käynnistyttyä turvasäilössä olleet kommunistit lähetettiin rintamalle niin sanotun Pärmin pataljoonan riveissä. Matkan aikana SKP:n johtoon kuulunut Nestori Nurminen määräsi hänet turvasäilöläisten joukkueenjohtajaksi. Osaston saavuttua Vuohtjärvelle 13. syyskuuta 1941 se sijoitettiin välittömästi etulinjaan. Venäläiset aloittivat yöllä kiivaan tykistötulituksen, jonka aikana Johteinen juoksi kranaattikeskityksessä rintamalinjan yli ja loikkasi puna-armeijan puolelle.
Johteisen ohella syyskuun puoliväliin mennessä Neuvostoliiton puolelle siirtyi yli 50 Pärmin pataljoonan miestä. He olivat aluksi Moskovassa, josta Johteinen lähetettiin helmikuussa 1942 Kominternin puoluekouluun Ufaan yhdessä Paavo Heinosen, Manu Kantolan ja Reino Kosusen kanssa. Kominternin tarkoituksena oli kouluttaa heistä organisaattoreita, jotka sodan jälkeen rakentaisivat SKP:n johdon uudelleen. Johteinen ja Kosunen päätettiin lähettää Suomeen jo sodan aikana, jonka vuoksi heidät komennettiin vielä tiedustelukoulutukseen Moskovan lähelle. Miesten piti saapua Suomeen jo toukokuussa 1943, mutta lukuisten viivästysten jälkeen heidät pudotettiin Espoon metsiin vasta syyskuussa. Johteinen ja Kosunen etsivät käsiinsä Yrjö Leinon ja saamiensa määräysten mukaisesti ryhtyivät hänen avustajikseen. Suurin merkitys oli radioyhteydellä, sillä ennen heidän saapumistaan Leino oli joutunut tuhoamaan pääosan hankkimistaan tiedoista, koska hän ei saanut välitettyä niitä Moskovaan.
Elämä > Pidätys ja kuolema

Keväällä 1944 Valpo sai ilmiannon Kruunuhaassa viikkojen ajan majailleesta epämääräisestä sotilaasta ja 27. maaliskuuta asepukuinen Johteinen pidätettiin Kulmavuorenkatu 6:ssa sijaitsevasta asunnosta. Johteisella oli väärennetty sotilaspassi, mutta vanhojen pidätyskuvien perusteella hänen henkilöllisyytensä paljastui nopeasti. Lyhyen kuulustelun jälkeen Johteisen luovutettiin Päämajan valvontaosastolle, joka siirsi hänet 10. toukokuuta Turkuun laajan Länsi-Suomen vakoilujutun tutkimuksia varten.
Johteinen kuoli Turun poliisivankilassa illalla 13. toukokuuta suoritetun kuulustelun jälkeen. Viereisessä sellissä pidätettynä ollut Edith Ranta kertoi, kuinka Johteinen oli viety reilun tunnin kestäneeseen kuulusteluun yhdeksältä illalla. Ranta piti Johteiseen yhteyttä seinään sähköttämällä, mutta tällä kertaa vastausta ei kuulunut. Seuraavana aamuna hänet löydettiin kuolleena sellistään. Virallisen selityksen mukaan Johteinen hirtti itsensä jalkarätteihin, mutta on myös mahdollista, että hän kuoli väkivaltaisen kuulustelun yhteydessä saamiinsa vammoihin. Sakari Selin on kertonut muistelmissaan Valpon henkilömapissa olevasta tiedosta, jonka mukaan sotilasvirkailija Teuvo Orte olisi lyönyt Johteista vatsaan aiheuttaen tämän kuoleman.
Johteisen ruumis toimitettiin Turun kaupunginsairaalaan ruumiinavaukseen ja haudattiin viisi päivää myöhemmin omaisten tietämättä Kärsämäen ampumaradan desanttihautaan. Uudenvuodenpäivänä 1945 Johteisen ruumis siirrettiin Kalevankankaan hautausmaalla sijaitsevaan yhteishautaan kuulusteluissa hengiltä pahoinpidellyn Kalle Lahtisen kanssa. Heidän hautajaisiinsa osallistui yli 10 000 saattajaa.
Elämä > Jälkipyykki

Vuonna 1947 Johteisen ruumis kaivettiin ylös omaisten pyynnöstä ja sille tehtiin uusi ruuminavaus, jonka suorittaneen dosentti Sven Erkkilän mukaan Johteinen kuoli tukehtumiseen. Hänen kaulassaan oli jälkiä köydestä, mutta pahoin mädäntyneestä ruumiista oli mahdotonta saada selville merkkejä väkivallasta. Omaiset kuitenkin epäilivät, ettei tutkittu ruumis ollutkaan Johteisen ja keväällä 1948 tapausta käsiteltiin oikeudessa. Toukokuussa Turun raastuvanoikeus antoi päätöksen, jonka mukaan Johteinen oli kuollut hirttäytymällä, eikä voitu todistaa sen johtuneen ulkopuolisista tekijöistä.
Perhe

Jorma Johteisen veli oli taidemaalari Einar Johteinen. Heidän veljenpoikansa oli kaupunginjohtaja Taisto Johteinen.