stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
AIM-174
Suunnittelu

AIM-174 on lentokoneesta laukaistavaksi suunniteltu ilmataisteluversio aiemmin vain laivastokäytössä olleesta RIM-174:stä, joka kykenee tuhoamaan ilma-aluksia ja ohjuksia sekä iskemään pintakohteita vastaan. AIM-174 on todennäköisesti samankaltainen, mutta siitä puuttuu pystysuorassa laukaisussa käytettävä ensimmäisen vaiheen Mk-72-rakettimoottori eli siinä on vain lentovaiheen rakettimoottori. Ilman laukaisupakettia AIM-174 on noin 6,6 metriä pitkä eli paljon pidempi kuin käytössä oleva AIM-120 AMRAAM (3,7 m) ja painaa arviolta noin 860 kilogrammaa, mikä on yli viisinkertainen määrä AIM-120:een (~162 kg) verrattuna.
AIM-174 on siis aivan liian iso mahtuakseen esimerkiksi F-35:n rungonsisäisiin asekuiluihin ja on siksi kannettava siipien ripustimissa. Tämän takia se saattaa jäädä vain vanhempien hävittäjien, kuten Super Hornetien aseeksi, koska viidennen sukupolven hävittäjien häiveominaisuuksiin ei sovi rungon ulkopuolinen kuorma, joka aiheuttaa suuremman tutkapinta-alan. Ohjus voi jakaa ja vastaanottaa tietoa muiden yksiköiden kanssa datalinkeillä, joten onkin mahdollista, että taistelussa F-35-häivehävittäjä lentäisi edellä lähempänä uhkaa ja Super Hornet voisi silti tuhota F-35:n havaitseman kohteen kantamallaan AIM-174:llä kaukaa turvallisemmalta alueelta.
AIM-174:n kantamaksi on vahvistettu 240 km, mutta todellisuudessa se voi olla huomattavasti suurempi; joidenkin laivasta laukaistavien mallien kantama on reilusti yli 300 km ja korkealla sekä kovaa lentävästä lentokoneesta laukaistuna se voisi olla vieläkin suurempi. RIM-174 pystyy torjumaan meritorjuntaohjuksia ja ballistisia ohjuksia, joten AIM-174:n oletetaan myös. RIM-174:n jotkut mallit voivat iskeä myös meri- ja maakohteita vastaan, joten tulevaisuudessa nämä ominaisuudet saatetaan kehittää myös ilmasta laukaistavalle ohjukselle.
Politiikka ja käyttö

Samaan aikaan käynnissä on niinikään pitkän kantaman AIM-260 JATM -ilmataisteluohjuksen suunnittelu. Yhdysvaltain ilmavoimille kehitetään vielä erikseen pitkän kantaman Long-Range Engagement Weapon -projektinimellä tunnettua ilmataisteluohjusta. Uudet ohjukset ovat Yhdysvaltain vastineita esimerkiksi venäläiselle R-37M:lle sekä kiinalaisille PL-17:lle ja PL-21:lle. Yhdysvalloilla ei ole ollut näidenkaltaisia pitkän kantaman ilmataisteluohjuksia sitten vuonna 2004 käytöstä poistetun AIM-54 Phoenixin.
Koska AIM-174 on tullut julkisuuteen 2020-luvulla, siitä puhuttaessa huomio kiinnittyy usein sen käyttöön Kiinan lentokoneita vastaan läntisen Tyynenmeren alueella (Indo-Pacific), mahdollisessa tulevaisuuden sodassa Yhdysvaltojen ja Kiinan välillä. Kiina tavoittelee suurempaa valtaa ja on kasvattanut asevoimiaan. Yksi mahdollinen eskalaatio on Kiinan hyökkäys Taiwaniin. Ohjus nähtiin vuoden 2024 RIMPAC-sotaharjoituksessa Tyynellämerellä.
Palvelukseen tullut malli AIM-174B on käytössä Yhdysvaltain laivastossa eli lähinnä lentotukialuksilla. Sillä aseistetaan ainakin aluksi vain F/A-18E/F Super Hornet -hävittäjiä.
AIM-152 AAAM

Konseptikuvat suunnitelluista ohjuksista. Hughes/Raytheon/McDonnell Doglas yllä ja GD/Westinghouse alla.
AIM-152 AAAM (Advanced Air-to-Air Missile) oli Yhdysvaltojen suunnittelema pitkän kantaman ilmasta ilmaan-ohjus. Projekti lopetettiin Kylmän sodan päätyttyä 1990-luvun alkupuolella.
Kuvaus

Ohjusta suunniteltiin korvaamaan vanhentuva AIM-54 Phoenix. Tarkoituksena oli luoda ominaisuuksiltaan vastaava mutta kevyempi ja yli kolminkertaiseen äänen nopeuteen kykenevä ohjus torjumaan Neuvostoliiton mannertenvälisten pommikoneiden muodostamaa uhkaa.
Kaksi yhteenliittymää, Hughes/Raytheon ja General Dynamics/Westinghouse valittiin suunnittelemaan ohjusta.
Projekti lopetettiin vuonna 1992, koska tämän kaltaiselle ohjukselle ei katsottu oleva tarvetta. Vain protoyypit ehtivät valmistua. Sen sijaan keskityttiin keskipitkän matkan AIM-120 AMRAAM-ohjuksen tuotantoon.
2010-luvulla käyttöön otettu eurooppalainen MBDA Meteor on pitkään aikaan ensimmäinen länsimaista kehitystyötä oleva pitkän matkan ilmataisteluohjus.
Ominaisuuksia

Nämä tiedot ovat arvioita koska ohjusta ei koskaan ehditty julkaista.
Hughes/Raytheon :
Pituus : 3.66 m
Halkaisija : 231 mm
Paino : Alle 300 kg
Nopeus : Mach 3+
Kantomatka : 185 km+
Propulsio : Raketti/suihkumoottori
Taistelukärki : 14 - 23 kg
GD/Westinghouse :
Pituus : 3.66 m
Halkaisija : 140 mm
Paino : 172 kg
Nopeus : Mach 3+
Kantomatka : > 185 km
Propulsio : Rakettimoottori
Taistelukärki : 14 - 23 kg
1944 (elokuva)

| 1944 |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Elmo Nüganen
Käsikirjoittaja:  Leo Kunnas
Tuottaja:  Ilkka Matila   Kristian Taska
Kuvaaja:  Rein Kotov
Leikkaaja:  Tambet Tasuja   Kimmo Taavila
Pääosat:   Marko Leht  Maiken Schmidt  Kristjan Üksküla 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Viro, Suomi
Tuotantoyhtiö:  MRP Matila Röhr Productions, OÜ Taska Productions
Levittäjä:  Atlantic Film Oy
Ensi-ilta:   2015-09-2525. syyskuuta 2015 (Suomi)  
Kesto:  100 minuuttia
Alkuperäiskieli:  viro, venäjä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
1944 on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut virolainen Elmo Nügasen ohjaama ja Leo Kunnaksen käsikirjoittama elokuva. Elokuvan tuottivat virolainen Taska Film ja suomalainen MRP Matila Röhr Productions.
Kansainvälisesti menestynyt ja Virossa suuret katsojaluvut kerännyt sotaelokuva kertoo tarinan vähälle huomiolle jääneestä lähihistoriasta. Elokuva on herättänyt laajaa keskustelua myös Venäjällä, jossa sitä peilataan tämän päivän tapahtumiin.[lähde? ] Virossa elokuva keräsi ensimmäisenä viikonloppunaan elokuvateattereissa lähes 20 000 katsojaa, mikä on uusi ennätys kotimaiselle elokuvalle.
Juoni

Vuonna 1944 Viron kansa oli jakaantunut kahtia, sillä virolaisia miehiä oli sodan aikana värvätty niin Neuvostoliiton kuin Saksankin joukkoihin. Pian virolaiset sotilaat huomaavat taistelevansa omia maamiehiään vastaan. Riippumatta siitä, voittaako Saksa vai Neuvostoliitto sodan, Virolle todennäköisesti käy huonosti.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Märt Pius  | … |     |
|  Maiken Schmidt  | … |  Aino Tammik   |
|  Kaspar Velberg  | … |  Karl Tammik   |
|  Kristjan Üksküla  | … |  Jüri Jõgi   |
|  Marko Leht  | … |  Valter Hein   |
|  Kristjan Sarv  | … |  Abram Joffe   |
|  Mait Malmsten  | … |     |
|  Priit Pius  | … |     |
|  Pääru Oja  | … |  Elmar, ”Säinas”   |
|  Peeter Tammearu  | … |     |
|  Ain Mäeots  | … |  kapteeni Evald Viires   |
|  Magnus Mariuson  | … |  Carl   |
|  Rain Simmul  | … |     |
|  Gert Raudsep  | … |     |
|  Anne Reemann  | … |     |
|  Kristo Viiding  | … |     |
Aiheesta muualla

Avola, Pertti: Virolainen 1944 on harvinaisen hyvä sotaelokuva (tilaajille) Nyt.fi.  24.9.2015. Helsinki:  Helsingin Sanomat. Viitattu 25.9.2015.
Afántou

| Afántou Αφάντου |
| --- | --- |
 Kolýmpian ja Afántoun rannat.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Afántou
 Koordinaatit: 36°17′27″N, 28°10′01″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Ródos
Kunta:  Ródos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  690104
Väkiluku (2011):  6 911
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  6 329
 – Kaupunki:  6 072
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Afántou (kreik. Αφάντου) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Ródoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αφάντου, Dimotikí Enótita Afántou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Ródoksen saarella, Ródoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 6 911 ja varsinaisen Afántoun kaupungin väkiluku 6 072 (vuonna 2011).
Afántoun kaupunki sijaitsee Ródoksen itärannikolla viisi kilometriä Falirákista. Afántou oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ródoksen kuntaan yhdessä Archángeloksen, Attávyroksen, Ialysóksen, Kallithéan, Kámeiroksen, Líndoksen, Nótia Ródoksen ja Petaloúdesin kanssa.
Afántoussa kasvaa hedelmiä ja oliivipuita, ja se tunnetaan myös matoistaan. Afántoussa on muun muassa kolme kilometriä pitkä hiekkaranta ja golfkenttä.
Kunnallisyksikön osat

Afántoun kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Afántou | Afántou | 6 072 |
| Afántou | Kolýmpia | 257 |
| Archípoli | Archípoli | 582 |
Yhteensä: 6 911
Aiheesta muualla

Δημοτική Ενότητα Αφάντου. Δήμος Ρόδου. Afántoun kunnallisyksikön verkkosivu. (kreikaksi)
Ródoksen saaren kunnat
| --- | --- |
Nykyiset:  Ródos
Entiset:   Afántou  Archángelos  Attávyros  Ialysós  Kallithéa  Kámeiros  Líndos  Nótia Ródos  Petaloúdes  Ródoksen kaupunki
Zabihillo Oʻrinboyev

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Zabihillo Oʻrinboyev
Syntymäaika: 30. maaliskuuta 1995 (ikä 29)
Syntymäpaikka: Uzbekistan
Kansalaisuus:  Uzbekistan
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 182 cm
Seura
Seura: Tokushima Vortis
Pelinumero: 30
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2014–2016 2017 2017 2018–2019 2019– | Bunyodkor Olmaliq Pakhtakor Tashkent Metallurg Bekabad Tokushima Vortis |  |
Maajoukkue
| 2018– | Uzbekistan | 2 (0) |
Zabihillo Oʻrinboyev (s. 30. maaliskuuta 1995) on uzbekistanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Oʻrinboyev debytoi Uzbekistanin maajoukkueessa 2018. Hän on pelannut kaksi maaottelua.
Mervi Kianto

Mervi Kianto vuonna 1974.
Mervi Hilkka Elisabet Kianto (vuodesta 1978 Kianto-Wichmann; s. 1947) on suomalainen pianisti ja pianopedagogi.
Kianto opiskeli pianonsoittoa Sibelius-Akatemian nuorisokoulutuksessa 1961–66 ja yleisellä osastolla 1966–1969 Meri Louhoksen ja Rolf Bergrothin johdolla. Hän suoritti soitonopettajan tutkinnon ja sai päästötodistuksen 1969. Vuonna 1970 hän suoritti pianonsoiton diplomitutkinnon. Hän on opiskellut Münchenissä 1971–73 Sibelius-stipendiaattina Rosl Schmidtin johdolla, Sommerakademie Salzburgissa 1967–72 Kurt Neumüllerin, Hans Leygrafin ja Carlo Zecchin johdolla sekä osallistunut Timo Mikkilän ja Guido Agostin mestarikursseille. Lisäksi Kianto suoritti filosofian maisterin tutkinnon Helsingin yliopistossa 1977 pääaineenaan musiikkitiede.
Kianto piti ensikonserttinsa Helsingissä 1975 ja on konsertoinut ympäri Suomea sekä tehnyt radionauhoituksia. Hän on toiminut pianonsoitonopettajana Itä-Helsingin musiikkiopistossa 1968–70, Sibelius-Akatemiassa 1971–76 ja 1981–84 sekä Helsingin yliopiston opettajankoulutuslaitoksessa lehtorina 1977–81. Vuonna 1984 hänet nimitettiin Sibelius-Akatemiaan pianomusiikin ja pianopedagogiikan lehtoriksi.
Kianto on toiminut freelancer-toimittajana Yleisradiossa ja tehnyt musiikkiohjelmia. Lisäksi hän on kirjoittanut artikkeleita ja musiikkiarvosteluja mm. Rondoon, Aamulehteen ja Demariin). Hän on toiminut avustajana Otavan Ison Musiikkitietosanakirjan osien 4–5 toimitustyössä. Kianto on laatinut tutkielman Bach-tulkinta tyylin ja tradition valossa: J.S. Bachin Das Wohltemperierte Klavier II:n preludien ja fuugien nro 17–24 pianotulkintojen vertailua (Helsingin yliopiston pro gradu  1977) sekä julkaissut kirjan Matka pianon soittamiseen: Kirja pianonsoiton ja pianopedagogiikan opettajille ja opiskelijoille (Otava 1994).
Mervi Kiannon isä oli rovasti Otso Kianto ja isänisä kirjailija Ilmari Kianto.
839

| --- | --- |
Vuosisadat: 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku
Vuosikymmenet: 790-luku · 800-luku · 810-luku · 820-luku · 830-luku · 840-luku 850-luku · 860-luku · 870-luku · 880-luku · 890-luku · 900-luku
Vuodet: 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809 810 · 811 · 812 · 813 · 814 · 815 · 816 · 817 · 818 · 819 820 · 821 · 822 · 823 · 824 · 825 · 826 · 827 · 828 · 829 830 · 831 · 832 · 833 · 834 · 835 · 836 · 837 · 838 · 839 840 · 841 · 842 · 843 · 844 · 845 · 846 · 847 · 848 · 849 850 · 851 · 852 · 853 · 854 · 855 · 856 · 857 · 858 · 859 860 · 861 · 862 · 863 · 864 · 865 · 866 · 867 · 868 · 869 870 · 871 · 872 · 873 · 874 · 875 · 876 · 877 · 878 · 879 880 · 881 · 882 · 883 · 884 · 885 · 886 · 887 · 888 · 889 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909
Tapahtumia

Ethelwulfista tuli Wessexin kuningas.
Syntyneitä

Mikael III, Bysantin keisari
Kuolleita

Egbert, Wessexin kuningas
Wiglaf, Mercian kuningas (saattoi kuolla vasta 840)
Mervi Koistinen

Mervi Koistinen (nyk. Morgan, s. 11. maaliskuuta 1977) on suomalainen pesäpalloilija. Kausina 2005–2007 hän edusti Jyväskylän Kirittäriä, sitä ennen Siilinjärven Pesistä. Vuonna 2006 hänet valittiin Superpesiksen elokuun parhaaksi pelaajaksi, mutta finaaliottelut päättyivät loukkaantumiseen. Hän lopetti pelaamisen kauden 2007 päätyttyä. Hän on voittanut kolme Suomen mestaruutta Kirittärien joukkueessa. Hän on pelannut kuusi Itä-Länsi -arvo-ottelua.
Mervi Kaarninen

Mervi Kristiina Kaarninen (s. 15. marraskuuta 1957 Lahti) on suomalainen yliopistonlehtori ja Suomen historian dosentti Tampereen yliopistossa. Hän on tutkinut muun muassa suomalaisen yhteiskunnan, lapsuuden ja nuoruuden historiaa sekä koulutuksen historiaa etenkin sukupuolen näkökulmasta. Vuosina 2006–2012 hän toimi ylioppilaslautakunnan jäsenenä.
Kaarnisen tunnetuimpia teoksia on vuonna 2008 julkaistu Punaorvot 1918. Teos käsittelee sisällissodan jälkeisessä Suomessa tapahtuneita punaisten lasten siirtoja ja tuo esille, kuinka punaiset äidit nähtiin yhteiskunnan näkökulmasta vaarallisina ja soveltumattomina kasvattamaan lapsia.
Vuoden Eeva

Vuoden Eeva valitaan vuosittain Eeva-median lukijaäänestyksen tuloksen perusteella. Äänestyksessä palkitaan nainen, joka on edellisen vuoden aikana saavuttanut jotain merkittävää ja toiminut näin kannustavana esikuvana naisille. Vuoden Eevat ovat olleet niin kulttuurin, politiikan, tieteen ja taiteen kuin urheilun ja viihteen tekijöitä.
Palkittuja

Vuoden Eevoja on valittu vuodesta 1976. Alla olevassa listauksessa vuosiluvut tarkoittavat sitä vuotta, jolloin valinta tehtiin.
1977 – Helena Takalo
1980 – Ritva Valkama
2002 – Pirjo Kauppinen
2003 – Kati Outinen
2004 – Tarja Halonen
2006 – Helena Ranta
2007 – Kristiina Elstelä
2008 – Jaana Laitinen-Pesola
2009 – Pirkko Mannola
2011 – Irja Askola
2012 – Tarja Halonen
2013 – Jenni Haukio
2014 – Raakel Lignell
Muita voittajia mm. Eeva Ahtisaari.
Vuonna 2015 Vuoden Eeva -kilpailu uudistui. Kilpailu jakautui kolmeen kategoriaan: Vuoden tähdeksi, Vuoden vaikuttajaksi ja Vuoden tulokkaaksi.
2015 – Paula Vesala (Vuoden tähti), Anne Berner (Vuoden vaikuttaja), Anna Rukko (Vuoden tulokas).
2016 – Seela Sella (Vuoden tähti)
2017 – Saara Aalto (Vuoden tähti), Jenni Haukio (Vuoden vaikuttaja), Mira Potkonen (Vuoden tulokas).
2018 – Krista Pärmäkoski (Vuoden tähti), Sirpa Jalkanen (Vuoden vaikuttaja), Ulla Kulju (Vuoden tulokas).
2020 – Aira Samulin
2021 – Elina Pekkarinen
2022 – Hanna Nohynek
Yutyrannus

| Yutyrannus |
| --- | --- |
 Rekonstruktio
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Ylälahko::  Dinosaurukset Dinosauria
Lahko::  Liskonlantioiset Saurischia
Alalahko::  Teropodit Theropoda
Osalahko::  †Coelurosaurit Coelurosauria
Yläheimo::  †Tyrannosaurit Tyrannosauroidea
Suku::  †Yutyrannus
Laji::  huali
Kaksiosainen nimi
 † Yutyrannus huali  Xu ym., 2012 
Katso myös
   Yutyrannus Wikispeciesissä   Yutyrannus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yutyrannus oli höyhenpeitteisten dinosaurusten suku. Sen ainoa laji on Kiinasta löytynyt Yutyrannus huali, jonka fossiilista tieto julkaistiin Nature-lehdessä keväällä 2012. Yutyrannus oli lähes 10 metriä pitkä ja painoi yli tonnin. Se on Tyrannosaurus rexin sukua. Se on tunnistettu kolmesta lähes täydellisestä luurangosta, jotka löytyivät Liaoningin maakunnasta. Löydöstä tekee merkittävän se, että se todistaa myös suurikokoisilla tyrannosaureilla olleen untuvan kaltaiset sulat.
Marie-Joseph Chénier

| Marie Joseph Chénier |
| --- | --- |
 Marie Joseph Chénier
Henkilötiedot
Syntynyt: 1764
Kuollut: 1811 (46–47 vuotta)
Kansalaisuus:  Ranska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: ranska
Tuotannon kieli: ranska
Pääteokset:  Tibère
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Marie-Joseph Chénier (1764−1811) oli Ranskan vallankumouksen ajan tunnetuimpia näytelmäkirjailijoita. Hän ei kuitenkaan ollut veljensä runoilija André Chénierin veroinen. Hänen ensimmäiset draamansa epäonnistuivat. Sitä vastoin näytelmä Charles IX (1789) saavutti menestyksen, vaikka se draamana ja runoteoksena on heikko. Mutta yleisö näki siinä viittauksia päivän tapahtumiin. Kun näytelmä julkaistiin, tekijä omisti sen Ranskan kansalle, "vapaan miehen teoksena" "vapaalle kansalle". Chénierin seuraavat näytelmät ovat Henri VIII (1791), Jean Calas (1791), Caïus Gracchus (1792) sekä Timoléon (1794), jossa Robespierre oli huomaavinaan hyökkäyksen itseään vastaan ja kielsi sen esittämisen.
Chénierin muista näytelmistä esitettiin hänen paras näytelmänsä Tibère vasta pitkän ajan kuluttua hänen kuolemansa jälkeen, eikä se saavuttanut silloin menestystä. Vuonna 1804 Chénier pyrki Napoleonin suosioon näytelmällä Cyrus, joka sisältää paljon viittauksia Napoleonin tekoihin. Napoleon suhtautui  imarteluun ynseästi, ja loukkaantunut tekijä muuttui taas tasavaltalaiseksi. Chénierin kootut teokset julkaisi Antoine-Vincent Arnault (1824−1826). Niihin johdannon ja selityksiä kirjoittivat Pierre Daunou ja Louis-Nicolas Lemercier.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marie-Joseph Chénier Wikimedia Commonsissa
Agricola svenska församling

| Agricola svenska församling |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Loviisan kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Porvoon hiippakunta
Rovastikunta:  Porvoon tuomiorovastikunta
Seurakuntayhtymä:  Loviisanseudun seurakuntayhtymä
Pääkirkko:  Loviisan kirkko
Perustettu:  2019
Kirkollisvero:  1,65 %
Kirkkoherra:  Stina Lindgård
Agricolan seurakunta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Agricola svenska församling on 1. tammikuuta 2019 toimintansa aloittanut Porvoon hiippakuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ruotsinkielinen seurakunta Itä-Uudellamaalla. Siihen kuuluvat Loviisan kaupungin ja Lapinjärven kunnan alueella asuvat ruotsinkieliset kirkon jäsenet. Seurakunnan jäsenmäärä tulee olemaan noin 6 200 henkeä. Samaan aikaan aloittaa toimintansa myös uusi suomenkielinen Agricolan suomalainen seurakunta.
Kun uudet seurakunnat aloittavat toimintansa, niin alueella olevat seitsemän seurakuntaa – Lapinjärven suomalainen ja ruotsalainen, Liljendalin, Loviisan suomalainen ja ruotsalainen, Pernajan ja Ruotsinpyhtään seurakunnat –  lakkautetaan. Uudet seurakunnat ovat ottaneet nimensä poikkeuksellisesti kuntien nimien sijaan Suomen uskonpuhdistajasta Mikael Agricolasta, joka syntyi seurakuntien alueella Pernajassa. Suomenkielinen seurakunta kuuluu Helsingin hiippakuntaan. Seurakunnat muodostavat Loviisanseudun seurakuntayhtymän.
Agricola svenska församlingin ensimmäinen kirkkoherra on Stina Lindgård.
Seurakuntaa ei tule sekoittaa entiseen Helsingissä toimineeseen Agricolan seurakuntaan, joka liitettiin Helsingin tuomiokirkkoseurakuntaan vuoden 1999 alussa.
Papisto

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Agricolan ruotsalaisen seurakunnan kirkkoherroina:
2019→ Stina Lindgård
Aiheesta muualla

Seurakunnan kotisivut
838

| --- | --- |
Vuosisadat: 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku
Vuosikymmenet: 790-luku · 800-luku · 810-luku · 820-luku · 830-luku · 840-luku 850-luku · 860-luku · 870-luku · 880-luku · 890-luku · 900-luku
Vuodet: 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809 810 · 811 · 812 · 813 · 814 · 815 · 816 · 817 · 818 · 819 820 · 821 · 822 · 823 · 824 · 825 · 826 · 827 · 828 · 829 830 · 831 · 832 · 833 · 834 · 835 · 836 · 837 · 838 · 839 840 · 841 · 842 · 843 · 844 · 845 · 846 · 847 · 848 · 849 850 · 851 · 852 · 853 · 854 · 855 · 856 · 857 · 858 · 859 860 · 861 · 862 · 863 · 864 · 865 · 866 · 867 · 868 · 869 870 · 871 · 872 · 873 · 874 · 875 · 876 · 877 · 878 · 879 880 · 881 · 882 · 883 · 884 · 885 · 886 · 887 · 888 · 889 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909
Tapahtumia

Wessexin kuningas Egbert löi tanskalaiset.
Abbasidien kalifi Mutasim valtasi Amoriumin Bysantilta.
Syntyneitä

Muhammad ibn Jarir al-Tabari
Kuolleita

Pipin I, Akvitanian kuningas
Vuoden 1962 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen karsinnat

Vuoden 1962 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen karsintoihin osallistui 56 maata, joista 14 pääsi mukaan Chilessä pelattavaan MM-turnaukseen. Isäntämaa Chile ja hallitseva mestari Brasilia pääsivät MM-kilpailuihin ilman karsintaa.
Eurooppa > UEFA:n Lohko 1

Uusinta:
Sveitsi selviytyi MM-kilpailuihin.
Eurooppa > UEFA:n Lohko 2

Uusinta:
Bulgaria selviytyi MM-kilpailuihin.
Eurooppa > UEFA:n Lohko 3

Länsi-Saksa selviytyi MM-kilpailuihin.
Eurooppa > UEFA:n Lohko 4

Ottelua Hollanti-Itä-Saksa ei pelattu.
Unkari selviytyi MM-kilpailuihin.
Eurooppa > UEFA:n Lohko 5

Neuvostoliitto selviytyi MM-kilpailuihin.
Eurooppa > UEFA:n Lohko 6

Englanti selviytyi MM-kilpailuihin.
Eurooppa > UEFA:n Lohko 7 > 1.kierros

Israel selviytyi karsintojen 2.kierrokselle.
Eurooppa > UEFA:n Lohko 7 > 2.kierros

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Italia | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2 |  Romania | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
Romania luopui, jolloin Italia selviytyi otteluitta karsintojen 3.kierrokselle.
Israel selviytyi karsintojen 3.kierrokselle.
Eurooppa > UEFA:n Lohko 7 > 3.kierros

Italia selviytyi MM-kilpailuihin.
Eurooppa > UEFA:n Lohko 8

Uusinta:
Tšekkoslovakia selviytyi MM-kilpailuihin.
Eurooppa > UEFA:n Lohko 9

Espanja jatkokarsintaan CAF:n joukkuetta vastaan.
Eurooppa > UEFA:n lohko 10

Jugoslavia jatkokarsintaan CAF:n joukkuetta vastaan.
Etelä-Amerikka > CONMEBOL:n Lohko 1

Argentiina selviytyi MM-kilpailuihin.
Etelä-Amerikka > CONMEBOL:n Lohko 2

Uruguay selviytyi MM-kilpailuihin.
Etelä-Amerikka > CONMEBOL:n Lohko 3

Kolumbia selviytyi MM-kilpailuihin.
Pohjois- ja Keski-Amerikka > 1.kierros > CCCF:n/NAFC:n Lohko 1

Meksiko selviytyi 2. kierrokselle.
Pohjois- ja Keski-Amerikka > 1.kierros > CCCF:n/NAFC:n Lohko 2

Uusinta:
Costa Rica selviytyi 2.kierrokselle.
Alankomaiden Antillit selviytyi 2. kierrokselle.
Pohjois- ja Keski-Amerikka > 2.kierros

Meksiko jatkoon Etelä-Amerikan joukkuetta vastaan.
Afrikka > 1.kierros > CAF:n lohko 1

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdistynyt arabitasavalta luopui | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2 |  Sudan luopui | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
Molemmat maat luopuivat karsinnoista.